stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uusi tasavalta
Aiheesta muualla

Uusi tasavalta Tähtien sodan virallisilla sivuilla (englanniksi)
Uusi tasavalta Wookieepediassa (englanniksi)
Uusi tasavalta Jedipediassa
Uuden tasavallan tunnus Expanded Universessa.
Veikko Karvonen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Karvonen vuonna 1951. |  Karvonen vuonna 1951. |  Karvonen vuonna 1951. |  |
Maa:   Suomi
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Melbourne 1956 | maraton |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bern 1954 | maraton |  |
|  Hopeaa | Bryssel 1950 | maraton |  |
Veikko Leo Karvonen (5. tammikuuta 1926 Sakkola – 1. elokuuta 2007 Turku) oli suomalainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti. Hän on Suomen kaikkien aikojen menestyneimpiä maratoonareita ja yksi maailman parhaista maratonjuoksijoista 1950-luvulla. Karvonen juoksi urallaan kaikkiaan 35 maratonia, joista voitti 15.
Opetusministeriö myönsi Karvoselle Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2002.
Saavutuksia

olympiapronssia Melbourne 1956 (maraton)
viides tila Helsingin olympialaisissa 1952 (aika 2.26.41,8)
EM-kultaa Bern 1954 (aika 2.24.51)
EM-hopeaa Bryssel 1950 (aika 2.32.45,0)
kuudes EM-kisoissa Tukholmassa 1958 (aika 2.22.45)
Bostonin maratonin voitto 19. huhtikuuta 1954 (aika 2.20.39, toinen vuosina 1953 ja 1957)
Fukuokan maratonin voitto 11. joulukuuta 1955 (aika 2.23.16)
Pohjoismaiden mestari 1951, 1953 ja 1955
3. lokakuuta 1954 Turun Riennon syysmaratonilla aika 2.26.41
Tunnustuksia

Suomen Vuoden urheilija 1951
Pro Urheilu 2002
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veikko Karvonen Wikimedia Commonsissa
Vargas (osavaltio)

| Vargas Estado Vargas |
| --- | --- |
 Maiquetian rannikkoa
 Lippu:  Vaakuna
 Osavaltion sijainti Venezuelassa
Perustettu:  1998
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  La Guaira
 – kuvernööri:  Jorge Luis García Carneiro
Pinta-ala:  1 497 km² (22.)
Väkiluku (2011):  352 920 (21.)
 – väestötiheys:  235,8 as./km²
Symbolit:  
 – osavaltion puu:  Coccoloba uvífera
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  VE-X
 
Osavaltion internetsivut
Vargas (esp. Estado Vargas) on yksi Venezuelan osavaltioista. Se sijaitsee Karibianmeren rannikolla maan pohjoisosassa. Se on sekä väkiluvultaan että pinta-alaltaan yksi maan pienimmistä osavaltioista. Osavaltion pääkaupunki on La Guaira. Osavaltio se on ollut vuodesta 1998 lähtien, eli se on Venezuelan osavaltioista nuorin. Aikaisemmin se kuului liittohallinnon suoraan hallitsemaan Venezuelan pääkaupunkialueeseen.
Osavaltiossa on vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 352 920 asukasta ja sen pinta-ala on 1 497 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vargas Wikimedia Commonsissa
Venezuelan osavaltiot
Amazonas
Anzoátegui
Apure
Aragua
Barinas
Bolívar
Carabobo
Cojedes
Delta Amacuro
Falcón
Guárico
Lara
Liittovaltiollinen alue
Mérida
Miranda
Monagas
Nueva Esparta
Portuguesa
Pääkaupunkialue
Sucre
Táchira
Trujillo
Yaracuy
Vargas
Zulia
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2003

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2003 järjestettiin 5.–6. heinäkuuta Tampereella.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 40,56 | Oki Vuonoranta | Tuomas Näsi | Kalle Simpanen | Markus Pöyhönen |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 41,03 | Ville Laine | Topi Valtanen | Aleksi Sillanpää | Tomas Johansson |
| 3. | Karhulan Katajaiset | 41,06 | Esa Liukkonen | Janne Haapasalo | Marko Kivimäki | Stefan Koivikko |
4 × 400 m
| 1. | Lahden Ahkera | 3.14,52 | Ari-Pekka Lattu | Mikko Purmonen | Juha Kukkamo | Wilson Kirwa |
| 2. | IF Kraft | 3.21,07 | Johan Nordmyr | Mats-Johan Hagman | René Michelsson | Jonathan Åstrand |
| 3. | Esbo IF | 3.21,69 | Matti Vesterinen | Robert Rotkirch | Jan Bosas | Max Rejström |
4 × 800 m
| 1. | Lahden Ahkera | 7.35,18 | Francis Kirwa | Jari Matinlauri | Antti Vasala | Juha Kukkamo |
| 2. | Lahden Ahkera II | 7.38,28 | Ari Kokkonen | Sheldon Monderoy | Mikko Purmonen | Wilson Kirwa |
| 3. | Gamlakarleby IF | 7.38,65 | Jani Hautala | Kim Bergdahl | Kristoffer Härtull | Mikael Bergdahl |
4 × 1 500 m
| 1. | Lahden Ahkera | 15.39,26 | Antti Vasala | Francis Kirwa | Jari Matinlauri | Juha Kukkamo |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 15.56,69 | Juha Menna | Jussi Viljanen | Mikael Talasjoki | Simo Wannas |
| 3. | Joensuun Kataja | 16.03,40 | Jussi Oinonen | Timo Roivas | Yrjö Pesonen | Jukka Keskisalo |
3 × 5 000 m kävely
| 1. | Raision Ryhti | 1.09.45,01 | Timo Viljanen | Heikki Kinnunen | Juha Kinnunen |  |
| 2. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 1.11.16,91 | Seppo-Juhani Savolainen | Kim Lappalainen | Jani Lehtinen |  |
| 3. | Ikurin Vire | 1.15.16,75 | Arto Koivisto | Heikki Lahtinen | Jyrki Linne |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 47,10 | Milla Ranta-Lumberg | Pirpa Menonen | Ilona Ranta | Anna Saari |
| 2. | Oulun Pyrintö | 47,41 | Johanna Ruonala | Anna-Maria Jääskeläinen | Mirkka Anias | Heidi Hannula |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 47,57 | Laura Setälä | Heini Vilonen | Elisa Hakanen | Anna Heiniö |
4 × 400 m
| 1. | Turun Urheiluliitto | 3.47,70 | Liina Aalto | Kia Minkkinen | Anne Aaltonen | Johanna Risku |
| 2. | Mikkelin Kilpa-Veikot | 3.48,39 | Manuela Bosco | Katja Salivaara | Katja Pirhonen | Carla Bosco |
| 3. | Kokkolan Veikot | 3.51,84 | Johanna Alanen | Jenni Nikula | Mari Järvenpää | Minna Järvenpää |
4 × 800 m
| 1. | Kokkolan Veikot | 8.58,24 | Mari Järvenpää | Jaana Salmela | Jenni Nikula | Minna Järvenpää |
| 2. | Turun Urheiluliitto | 9.00,21 | Anne Aaltonen | Tiia Taipale | Kia Minkkinen | Johanna Risku |
| 3. | Viipurin Urheilijat | 9.06,17 | Stephanie Meismaa | Tiina Laaksonen | Mari Niskanen | Riina Tolonen |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Turun Weikot Yleisurheilu | 45.23,39 | Mirke Hämäläinen | Johanna Väliniemi | Outi Sillanpää |  |
| 2. | Ikurin Vire | 50.05,63 | Jenni Lahtinen | Marja Katajisto | Heidi Viitaniemi |  |
| 3. | Vihdin Viesti | 50.56,63 | Heidi Gerkman | Merja Hovi | Sanna Rajala |  |
Vahvajärvi (Sortavalan piiri)

| Vahvajärvi Вахваярви |
| --- | --- |
 Vahvajärven näkymä iltahämärässä.
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Sortavala
Koordinaatit:  61°55′43″N, 30°43′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Nevan vesistö
Valuma-alue:  Jänisjoen vesistö
Laskuoja:  Sahinoja Ruokolampeen
Järvinumero:  01040300211102000013513
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,1 m  
Pituus:  6,7 km
Leveys:  3 km
Rantaviiva:  24 km
Pinta-ala:  10,6 km²  
Keskisyvyys:  7 m
Suurin syvyys:  23,5 m
Valuma-alue:  39,6 km²  
Saaria:  15
:  Vahvasaari, Muhkosaari
 fiVahvajärvi 
Näkymä järvelle junan ikkunasta kilometri Pirttipohjan pysäkiltä.
Vahvajärvi (ven. Вахваярви, Вахва-ярви) on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä sijaitseva järvi, jonka laskujoki Sahinoja laskee lopulta Jänisjärveen.
Maantietoa

Vahvajärvi on 6,7 kilometriä pitkä, 3,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 10,3 neliökilometriä  (tai 10,3 km² , 11,6 km² ). Se on nykyään metsäjärvi, jonka rannoilla ei ole kiinteää asutusta. Järvi on 23,5 metriä syvä ja sen keskisyvyys on noin 7 metriä. Tällä keskisyvyydellä olisi järven laskennallinen tilavuus noin 0,072 kuutiokilometriä eli 72 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on ilmoitettu olevan 24 kilometriä. Järvessä onkin niemiä ja lahtia, jotka kasvattavat rantaviivan pituutta.
Järven saaria on laskettu Internetin karttapalvelujen satelliittivalokuvista 14. Suuri osa saarista ovat kuitenkin luotoja. Suurin saari on Vahvasaari (ven. Вахвасари), joka on ollut asuttu. Saari on 1,7 kilometriä pitkä. Sen eteläpuolella sijaitsee Muhkosaari (ven. Мухкосари), joka on 400 metriä pitkä. Saaret sijaitsevat järven länsirannan tuntumassa entisen Vahvajärven kylän kohdalla. Muita saaria ovat Vahvasaaren pohjoispuolella Koivusaari ja Kapansaari, koillisrannassa Sahinlahdella Jänissaari, Muhkosaaren eteläpuolella Tillinlahdella Vasikansaari, Verkkosaari ja Selkäsaari, lounaisrannassa Jänissaari ja eteläpäässä Hakolahdella Revonsaari ja Kelinsaari. Saarien nimet on katsottu vanhoista suomalaisista kartoista.
Järven itäpuolella kulkee Matkaselän (ven. Маткаселькя) ja Jänisjärven (ven. Янисъярви) välinen rautatie. Järven pohjoispäässä on 1990-luvun puoliin väliin ollut Pirttipohjan kylä ja rautatiepysäkki (ven. Пирттипохья), mutta ne ovat autioituneet. Myös länsirannassa sijainnut Vahvajärven kylä on autioitunut. Lähin pysäkki sijaitsee Alalammella (ven. Алалампи).
Luontoarvoja

Järven kalakanta muodostuu ainakin seuraavista kalalajeista: muikku, kuore, särki, ahven, hauki, made, kiiski ja säyne.
Vesistösuhteita

Vahvajärvi kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jonka Kelokosken valuma-alueeseen se kuuluu. Järven lasku-uoma kuuluu vesireittiin, joka laskee Jänisjärveen. Sen laskujoki Jänisjoki laskee Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Vahvajärvi on Kelokosken valuma-alueen pääjärvi, johon latvavedet kerääntyvät ennen laskemistaan Jänisjärveen. Järven valuma-alueen pinta-ala on 39,6 neliökilometriä . Esimerkiksi Hietalahteen laskee Hiijärven lyhyt laskuoja Kivioja. Lasku-uomaan kuuluvat Sahinojan lisäksi Ruokolampi ja sen laskuoja Töyhinoja, Ylälampi ja sen laskuoja ja Alalampi ja sen laskuoja Kelokoski. Vesireitti laskee Jänisjärven lounaisrantaan aivan Kontioleppälahden viereen. Vahvajärven vedenpinnan korkeus on 88 metriä ja Jänisjärven 64 metriä.
Valuma-alueen muita järviä ovat Päähimainenlampi (ven. Пяяхимайненлампи), Venelampi (Венелампи), Riuttalampi (Риутталампи), Perttilampi (Перттилампи) ja Hiijärvi.
Lähteitä > Huomioita

1 2 3 4 5  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Вахваярви. Osa sen tiedoista ovat lähteettömiä.
1 2 3 4  Asia katsottu tai mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
Käännös suomeksi
Vahvanen (Rautalampi)

| Vahvanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°29′43″N, 26°37′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskuoja:  oja Konneveteen
Järvinumero:  14.711.1.067
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,3 m  
Pituus:  5,6 km  
Leveys:  3,5 km  
Rantaviiva:  31,78 km  
Pinta-ala:  5,44214 km²  
Tilavuus:  0,02809612 km³  
Keskisyvyys:  5,16 m  
Suurin syvyys:  27 m  
Valuma-alue:  25 km²  
Saaria:  18 
:  Suonkannassaari, Palosaari, Selkäsaari, Kortesaari
 fiVahvanen 
Vahvanen on Pohjois-Savossa Rautalammella Häkilän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Vahvanen on 5,6 kilometriä pitkä, 3,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 544 hehtaaria eli 5,4 neliökilometriä. Järvi on pohjois-etelä -suuntaisesti pitkä ja avoin järvenselkä, jonka rantaviivassa  erottuu joitakin lahtia. Pohjoispäässä sijaitsee yli kilometrin pituinen Myllylahti, josta laskuoja saa alkunsa. Toinen lahti, Pieni-Vahvanen, on 1,6 kilometriä pitkä itään päin työntyvä kapeasuinen lahti. Lahdensuuta on kavennettu maatilalle johtavan pengertien lyhyellä sillalla. Lahdella sijaitsee Häkkilän kulmakunta. Vastarannalla on vuorostaan Vahvasenranta ja eteläpään Riuttaniemi erottaa länsipuolelleen kilometrin pituisen Riuttalahden. Niemen itäpuolen järvenosassa on neljä nimettyä pikkulahtea: Hepolahti, Naurislahti, Pukkilahti ja Kylmälahti. Järven ympäristön pinnanmuodoista kiinnittää huomiota pohjoispään 185 metrin korkeuteen mpy. kohoava Vahvavuori ja Pieni-Vahvasen eteläpuolella sijaitseva 180 metriin kohoava Mikonvuori ja Mustalamminvuori. Vuoret kohoavat 90 metriä järven yläpuolelle ja näkyvät järvenselälle.
Vahvasella on kartan mukaan 18 saarta. Niistä vain Leväsaaressa ja Palosaaressa on vapaa-ajan asunnot, kun muut saaret ovat autioita. Suurimman Kortesaaren pinta-ala on kartasta mitattuna yli 2,5 hehtaaria suuri. Muita saaria ovat edellisten lisäksi esimerkiksi Suonkannassaari, Ruunasaari, Varissaari, Pyöreäsaari, Kurkisaari, Vavesaari, Selkäsaari, Anninsaari, Laurinsaari ja Rekonen. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven pohja vaihtelee jonkin verran ja siinä onkin neljä syvännettä. Myllylahdella on suurin syväys 19 metriä, Riuttalahti 17 metriä, Pukkilahden edusta 18 metriä, ja järven keskellä kulkevassa lounais–koillis -suuntaisessa syvännejaksossa on 27 metriä syvää. Syvänne sijaitsee Syväniemen edustan syvännejaksossa niemenkärjen edustalla . Pieni-Vahvanen on vain 7 metriä syvä. Järven tilavuudeksi on määritetty 28,1 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 5,2 metriä.
Vahvasen rantaviivan pituus on 31,8 kilometriä. Järven rannat ovat pääasiassa metsämaata, sillä rantaan ulottuvaa peltomaata esiintyy vain Häkkilässä, Vahvasenrannassa ja eteläpään Kylmälahdella. Järven eteläpään ohittaa Myhinpään ja Säkinmäen yhdistävä yhdystie, josta haarautuu pohjoiseen kulkevat kylätiet molemmin puolin järveä. Näiltä teitä alkavat tiet rantojen asutuksen ja vapaa-ajan asutuksen luokse. Järven lähellä sijaitsee yli 15 kiinteää maatilaa tai muuta asutusta. Niiden lisäksi rannoille on rakennettu yli 70 vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet

Vahvanen sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) järvi kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on 25 neliökilometriä. Siihen laskee pienialaisia ojia ja puroja. Pieni-Vahvaseen laskee pienen Mustalammen (1 ha) laskuoja. Hepolahden laskuojalla on valuma-alueellaan useita järviä: Pieni-Kotanen (1 ha), Kotanen (17 ha), Hartikka (6 ha) ja Valkeinen (12 ha). Muut ojat ovat vaatimattomia. Vahvasen luusua sijaitsee Myllylahden pohjoisrannassa, josta lähtee runsaan sadan metrin pituinen laskuoja Uuraanlampeen, ja joka nimestään huolimatta on osa Etelä-Konneveden Hämeenniemenselkää. Vahvasen vedenpinnan korkeus on 93,7 metriä mpy, jolloin laskuojan pudotukseksi muodostuu 1,9 metriä.
Historiaa

Vuoden 1973 peruskartassa on järven maatiloilla runsaasti pienten maatilojen peltopalstoja, joista vain osa muodostaa yhtenäistä peltoalaa. Palstoista on vuoden 1988 kartassa osa metsitetty ja vuoden 1997 kartassa peltoja on jäljellä enää suurimmilla tiloilla.
Verta, hikeä ja filminauhaa

| Verta, hikeä ja filminauhaa> American Movie: The Making of Northwestern |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Chris Smith
Tuottaja:  Sarah Price
Säveltäjä:  Mike Schank
Kuvaaja:  Chris Smith
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Sony Pictures Classics Netflix
Ensi-ilta:  1999
Kesto:  107 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Verta, hikeä ja filminauhaa (American Movie: The Making of Northwestern) on Chris Smithin ohjaama yhdysvaltalainen pitkä dokumenttielokuva vuodelta 1999. Tragikoominen, kulttisuosiota saanut tarina kertoo päihdeongelmaisesta nuoresta elokuvaharrastajasta Mark Borchardtista, joka yrittää epätoivoisesti kuvata pitkään suunnittelemaansa omaelämäkerrallista ”Northwestern”-elokuvaa, mutta päättääkin sitä rahoittaakseen kuvata ensin käsikirjoittamansa lyhyen kauhuelokuvan Coven (1997), senkin nollabudjetilla yhdessä ystäviensä ja sukulaistensa kanssa Wisconsinin pikkukaupungissa.
Elokuva palkittiin Sundance-festivaaleilla vuonna 1999. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1996

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1996 järjestettiin 15.–16. kesäkuuta Helsingissä Olympiastadionilla.
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Oulun Pyrintö | 41,12 | Kimmo Haapasalo | Juha Kangas | Pertti Purola | Mika Hietala |
| 2. | Kajaanin Kipinä | 42,06 | Pasi Huovinen | Janne Kemppainen | Juha Mannermaa | Jari Haverinen |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 42,10 | Lasse Juusela | Vesa-Pekka Pihlavisto | Markus Hartonen | Antti Alaranta |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.16,57 | Mikko Simos | Janne Andberg | Vesa-Pekka Pihlavisto | Tommi Hartonen |
| 2. | Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 3.18,92 | Mika Hänninen | Kristo Enqvist | Janne Vehmaa | Petri Pohjonen |
| 3. | Espoon Tapiot | 3.19,30 | Miikka Jalanka | Mikko Matilainen | Jaakko Sohlo | Juuso Sohlo |
4 × 800 m
| 1. | Lapin Lukko | 7.35,33 | Timo Venäläinen | Mika Laaksonen | Esko Parpala | Jarmo Kokkola |
| 2. | Hämeenlinnan Tarmo | 7.36,93 | Seppo Salminen | Mika Karjanlahti | Marko Virtanen | Tero Suominen |
| 3. | Turun Toverit | 7.42,56 | Jermu Laine | Ilpo Haalisto | Erkki Pirilä | Mika Maaskola |
4 × 1 500 m
| 1. | Lahden Ahkera | 15.42,52 | Sami Alanen | Mika Savolainen | Jari Venäläinen | Petri Kuusinen |
| 2. | Hämeenlinnan Tarmo | 15.50,14 | Anssi Tast | Seppo Salminen | Marko Virtanen | Tero Suominen |
| 3. | Kankaanpään seudun Leisku | 15.52,02 | Antti Kero | Jani Liesola | Jari-Matti Kero | Timo Kero |
3 × 5 000 m kävely
| 1. | Raision Ryhti | 1.09.05,25 | Esa Kinnunen | Heikki Kinnunen | Juha Kinnunen |  |
| 2. | Turun Weikot Yleisurheilu | 1.14.21,32 | Stig Fröberg | Harry Lankinen | Veijo Savikko |  |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Turun Urheiluliitto | 46,40 | Mari Aalto | Sanna Haapasilta | Sonja Rehn-Schmidt | Sanna Kyllönen |
| 2. | Tampereen Pyrintö | 47,12 | Päivikki Kauraniemi | Teea Järvinen | Riitta Tuominen | Marja Saleva |
| 3. | Oulun Pyrintö | 48,05 | Katja Simola | Jutta Kemilä | Sanna Kaleva | Leena Svanberg |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 3.47,68 | Päivi Kilpeläinen | Reetta Ojamaa | Lotta Bryggare | Heidi Suomi |
| 2. | Lahden Ahkera | 3.48,99 | Crista Kuusisaari | Marjo Venäläinen | Hanna Toivonen | Aila Haikkonen |
| 3. | Tampereen Pyrintö | 3.53,67 | Riitta Tuominen | Pirpa Takki | Karolina Puntanen | Kirsi Kemppainen |
4 × 800 m
| 1. | Oulun Pyrintö | 9.04,37 | Maija Oravamäki | Sanna Kullberg | Anne Siltala | Eija-Inkeri Similä |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 9.13,46 | Tiina Luoma | Päivi Kilpeläinen | Reetta Ojamaa | Lotta Bryggare |
| 3. | Viipurin Urheilijat | 9.13,46 | Sari Mattila | Sari Kommio | Sirpa Laakkala | Päivi Tikkanen |
3 × 3 000 m kävely
| 1. | Kokemäen Kova-Väki | 44.50,35 | Krista Ranta-Pere | Riikka Schultz | Paula Schultz |  |
| 2. | Laitilan Jyske | 46.36,44 | Jonna Voronkoff | Kia Minkkinen | Mari Sipilä |  |
| 3. | Vantaan Salamat | 46.45,24 | Tiina Muinonen | Jaana Korhonen | Anne Perttola |  |
Venäjän federaation valtiovarainministeriö

| Venäjän federaation valtiovarainministeriö Министерство финансов Российской Федерации |
| --- | --- |

 Ministeriön rakennus Moskovassa.
Perustettu:  1780
Sijainti:  Moskova
Valtio:  Venäjä
Ministeri:  Anton Siluanov
Aiheesta muualla
Sivusto
Venäjän federaation valtiovarainministeriö (ven. Министерство финансов Российской Федерации, Ministerstvo finansov Rossijskoi Federatsii) on Venäjän federaation ministeriö.
Ministerit

1992: Jegor Gaidar
1992–1993: Vasili Bartšuk
1993–1994: Boris Fjodorov
1994: Sergei Dubinin (vt.)
1994: Andrei Vavilov (vt.)
1994–1996: Vladimir Panskov
1996–1997: Aleksandr Livšits
1997: Anatoli Tšubais
1997–1999: Mihail Zadornov
1999–2000: Mihail Kasjanov
2000–2011: Aleksei Kudrin
2011– Anton Siluanov
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän federaation valtiovarainministeriö Wikimedia Commonsissa
Venäjän federaation työ- ja sosiaaliministeriö

| Venäjän federaation työ- ja sosiaaliministeriö Министерство труда и социальной защиты Российской Федерации |
| --- | --- |

 Ministeriön rakennus Moskovassa.
Perustettu:  2012
Sijainti:  Moskova
Valtio:  Venäjä
Ministeri:  Anton Kotjakov
Aiheesta muualla
Sivusto
Venäjän federaation työ- ja sosiaaliministeriö (ven. Министерство труда и социальной защиты Российской Федерации, Ministerstvo truda i sotsialnoi zaštšity Rossijskoi Federatsii) on Venäjän federaation ministeriö.
Ministerit

2012–2020: Maksim Topilin
2020– Anton Kotjakov
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän federaation työ- ja sosiaaliministeriö Wikimedia Commonsissa
Vargasin tragedia 1999

| Vargasin tragedia 1999 |
| --- | --- |
 Ilmakuva Vargasin tragedian erään tuhoisan maanvyöryn jäljistä Caraballedassa. Kuva-alueella maa-ainesta kasautui jopa 6 metrin paksuudelta; tässä vyöryssä maa-ainesta kulkeutui yhteensä 1,8 miljoonaa kuutiometriä.
Päivämäärä:  14.–16. joulukuuta 1999
Tapahtumapaikka:  Vargas, Venezuela
Syy:  rankkasateita seuranneet äkkitulvat ja tuhannet maanvyöryt
Kuolleita:  10 000–30 000
Vargasin tragedia 1999 oli erittäin runsaiden rankkasateiden seurauksena 14.–16. joulukuuta 1999 Venezuelan Vargasin osavaltiossa tapahtunut suuronnettomuus, jossa erityisesti tuhansien maanvyöryjen seurauksena menehtyi eri arvoiden mukaan 10 000–30 000 ihmistä. Tämä on jopa 10 prosenttia koko Vargasin maakunnan silloisesta väestöstä.
Katastrofin aikana kokonaisia kaupunkeja – Cerro Grande ja Carmen de Uria – pyyhkiytyi maanvyöryjen seurauksena tai hautautui niiden alle.
Tutkijat mittaamassa rankkasateiden vuoksi tulvineen joen kasaaman maamassan korkeutta.
Maanvyöryjen ja rankkasateiden tuhoja Los Coralesissa.
Osittain sortunut rakennus, jonka alaosa tuhoutui mutavyöryssä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vargasin tragedia 1999 Wikimedia Commonsissa
Will Grant (15.12.2009) Venezuela flood victims still live in ruins 10 years on (englanniksi) (bbc.co.uk)
Tragedia del estado vargas 15 de diciembre 1999 (video) (espanjaksi) (youtube.com)
Highest mudslide death toll  (englanniksi) (guinnessworldrecords.com)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Vargas tragedy
Käännös suomeksi
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1997

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1997 järjestettiin 5.–6. heinäkuuta Kalajoella.