stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paimio
Tunnettuja asukkaita

Esko Arjaluoto (1923–1987), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Hugo Backmansson (1860–1953), kuvataiteilija
Reino Breilin (1928–2010), kansanedustaja ja ministeri
Erik Dahlström (1879–1943), kartanomistaja, maanviljelysneuvos
Sari Essayah (s. 1967), kilpakävelyn maailmanmestari, kansanedustaja (kd.), kristillisdemokraattinen puheenjohtaja
Aulis Hiekko (1919–2000), Suomen ensimmäinen energianeuvos
Juha Hurme (s. 1959), teatteriohjaaja ja kirjailija
Gunnar Joutsensaari (1927–1991), kansanedustaja (SMP), lakimies
Veeti Kallio (s. 1966), laulaja, näyttelijä
Jarno Koskiranta (s. 1986), jääkiekkoilija
Tero Koskiranta (s. 1984), jääkiekkoilija
Kaarle Knuutila (1868–1949), kansanedustaja (suom.), maanviljelijä, kunnallisneuvos
Kalle Lamberg (s. 1987), koomikko
Iivari Lähteenmäki (1900–1979), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Tuomo Melasuo (s. 1948), rauhantutkija
Mika Ojala (s. 1988), jalkapalloilija
Mauri Perkonoja (1902–1994), kansanedustaja (SKDL), kirvesmies
Juho Silkkilä (1886–1947), maanviljelijä ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, kunnallisneuvos
V. J. Sukselainen (1906–1995), kansanedustaja (kesk.), pääministeri
Pekka Tapio (1927-2020), yritysjohtaja, maanviljelysneuvos
Ville Valkonen (s. 1988), poliitikko, kansanedustaja (kok.)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paimio Wikimedia Commonsissa
Paimion kaupungin kotisivut
Tilastokeskus: Paimion avainluvut
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat  Latvia 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland
Joutjärvi (Lahti)

| Joutjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  60°58′36″N, 25°42′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (14.24)
Laskujoki:  Joutjoki Enonselkään 
Järvinumero:  14.241.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,1 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  440 m  
Rantaviiva:  3,549 km  
Pinta-ala:  39,219 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJoutjärvi 
Joutjärvi  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Möysässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 39 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven länsirannalla on melontaseura Vesisamoilijoiden ylläpitämä Vellamo-melontakeskus (Joutjärven melontakeskus), joka toimii kilpamelonnan harjoittelukeskuksena. Kesäisin järven poikki Möysän rannasta Jovinrantaan on merkitty melontaradat länsi–itä-suunnassa.
Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä. Möysän koulu toimii järven länsirannan lähellä melontakeskuksen naapurina. Järven länsirannalla Möysän koulun pohjoispuolella on yleinen uimaranta (Uimarannantie). Itäiseltä Jovinrannalta uimaranta lakkautettiin jo 1980-luvulle tultaessa. Sinne alkoi kasvaa lumpeita rehevöitymisen seurauksena. Järven pohjoisrannalle on perustettu korvaava uimaranta Kokkokallion länsipuolelle.lähde?
Joutjärvi Oy

Joutjärven itärannan puolella on Merivaaran tehdas, joka on toiminut paikalla vuodesta 1978. Aiemmin paikalla oli Jovi Oy. Merivaara valmistaa sairaalasänkyjä. Jovi Oy valmisti tehtaassa muun muassa lastenrattaita ja naulakoita sekä muita metalliteollisuuden tuotteita. 1978 lähinnä Helsingin Osakepankin aikaansaamasta konkurssihakemuksesta konkurssiin ajautuneen Jovi Oy:n tilat siirtyivät Instrumentariumille, minkä jälkeen tuotantolaitoksista tuli Merivaaran yksikkö.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Vesijärven valuma-alueella (14.24), jonka Vesijärven lähialueeseen (14.241) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,1 metriä mpy. Sen laskujoki on Joutjoki, joka lähtee järven itäpäästä ja joka aluksi alittaa maantien ja Lahti–Heinola-radan ja  laskee viiden kilometrin päässä Enonselän Niemessä venesatamaan.
Lahnajärvi (Jyväskylä)

| Lahnajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°00′53″N, 25°23′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskuoja:  oja Saarijärveen 
Järvinumero:  14.272.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,4 m  
Pituus:  900 m  
Leveys:  880 m  
Rantaviiva:  2,706 km  
Pinta-ala:  26,57 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahnajärvi 
Lahnajärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Palolahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 27 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Saarijärven alueeseen (14.272) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy.
Norjan väestö

| Väestötiedot |
| --- | --- |
 Norjan väkiluku vuosina 1735–2014.
Väkiluku:  5 585 044 (20. marraskuuta 2024)
Väentiheys:  15,5 / km²
Väestönkasvu:  1,3 % (2011) %
Sukupuolijakauma
Kaikkiaan:  0,98 miestä/naista (2011)
Vastasyntyneillä:  1,05 miestä/naista
Alle 15-vuotiailla:  1,04 miestä/naista
15–64-vuotiailla:  1,02 miestä/naista
65 vuotta täyttäneillä:  0,78 miestä/naista
Väestöryhmät
Suurin väestöryhmä:  norjalaiset
Vähemmistöryhmät:  saamelaiset
Kieli
Virallinen kieli:  norja
Uskonto
Pääuskonto:  luterilaisuus 69,9 %
Norjan väestötiheys kunnittain.
Norjan väestönkasvu vuosittain (tuhatta henkeä):
  luonnollinen väestönkasvu (syntyneiden enemmyys)
  kokonaiskasvu (syntyneiden enemmyys + nettomaahanmuutto).
Norjassa asuvat ulkomailla syntyneet syntymämaan mukaan vuonna 2009.
Bokmålin (sinisellä) ja nynorskin (punaisella) käyttö Norjan kunnissa. Osa kunnista on kielimuodoltaan neutraaleja (keltaisella).
Norjan väestöpyramidi 1.1.2011.
Norjan väestö tarkoittaa Norjan alueella asuvia Ihmisiä. Vuonna 2024 Norjassa oli 5 585 044 asukasta. Vuonna 2024 asukkaista 931 081 oli ulkomaalaisia.
Vuonna 2014 maassa oli lähes 760 000 maahanmuuttajaa. Suurin osa maahanmuuttajista on tullut Puolasta, Ruotsista, Pakistanista, Irakista ja Somaliasta. 33 prosenttia maahanmuuttajista on saanut Norjan kansalaisuuden.
Norjalaisten kielet

Norjassa on yksi virallinen kieli (norja) ja kolme vähemmistökieltä (saame, kveeni ja romani). Huippuvuorilla puhutaan myös venäjää ja puolaa, mutta niillä ei ole virallista asemaa.
Norjalaisten kielet > Norjan kieli

Norjan kielestä käytetään kahta kirjoitusmuotoa, kirjanorjaa (bokmål) ja uusnorjaa (nynorsk). Vuonna 1996 julkaistussa kyselytutkimuksessa 7,5 prosenttia sanoi käyttävänsä nynorskia pääasiallisena kielenään yksityiselämässään, ja näiden lisäksi 5 prosenttia käytti vaihtelevasti nynorskia ja bokmålia. Kielen käyttö on vahvasti aluesidonnaista: vuonna 1991 peruskoululaisista oli nynorskinkielisiä Sognin ja Fjordanen läänissä 96 prosenttia ja Telemarkissa 20 prosenttia, mutta Hedmarkissa vain 0,2 prosenttia. Aikoinaan molemmat kielet yritettiin yhdistää luomalla samnorsk, mutta siitä ei koskaan tullut laajasti käytettyä. Høgnorsk on nynorskin muoto, jossa on säilynyt enemmän vanhoja vaikutteita, mutta silläkin on vain vähän käyttäjiä.
Norjalaisten kielet > Saamelaiskielet

Saame on virallinen kieli Koutokeinon, Kaarasjoen, Kåfjordin, Lavangenin, Uuniemen, Porsangin, Tenon, Tysfjordin ja Snåsan kunnissa. Norjassa puhutaan kolmea saamenkieltä: pohjoissaamea, eteläsaamea ja luulajansaamea. Kveeni ja kaksi eri romanikieltä mainitaan Norjan kielipolitiikan määrittelyssä suojeltavina ja elvytettävinä kielinä.
Norjalaisten kielet > Kveeni

Kveeniä eli ruijan murteita puhuvat kveenit Tromsan- ja Finnmarkin lääneissä. Kielellä on Norjassa noin 6 500 puhujaa. Kuten saamelaiskielienkin puhujiin, myös kveeneihin kohdistettiin norjalaistamistoimia. Samoin kuin saame, kieli alkoi elpyä 1970-luvulla ja vuodesta 2006 lähtien kieltä on voinut opiskella Tromssan yliopistossa. Kveeni on virallinen kieli Porsangissa.
Norjalaisten kielet > Romanin kieli

Romanin kieltä puhuvat Norjassa asuvat romanit. Romanin kielellä on noin 6 500 puhujaa Norjassa ja se jakautuu neljään murteeseen, tavringerin, vlaxin, skandiromaanin ja rodin murteisiin. Rodi on muodostunut norjan kielestä jossa on suuri määrä lainasanoja romanin kielestä. Romanit eivät ole keskittyneet mihinkään osaan maata vaan ovat hajautuneet ympäri sitä, lähinnä suuriin asutuskeskuksiin.
Uskonnot

Noin 69,9 prosenttia väestöstä kuului vuonna 2018 evankelis-luterilaiseen Norjan kirkkoon. Muiden kristillisten uskontokuntien edustajia on 6,9 prosenttia, muslimeja 3,3 prosenttia ja muita uskontoja 0,8 prosenttia väestöstä. Uskontokuntiin kuulumattomia on 19,2 prosenttia väestöstä. Vain 20 prosenttia pitää Jumalaa tärkeässä asemassa elämässään, mikä on Euroopan alimpia lukuja. 32 prosenttia norjalaisista ilmoitti kyselytutkimuksessa uskovansa Jumalaan, 47 prosenttia uskoi johonkin korkeampaan voimaan ja 17 prosenttia ilmoitti ettei usko kumpaakaan edellisistä.
Kouluttautuminen

Oppivelvollisuus kestää Norjassa kymmenen vuotta. Maan väestörakenteen takia 40 prosenttia kouluista on niin pieniä, että niissä on yhdysluokkia. Kuntien velvollisuus on tarjota iltapäivähoitoa neljän alimman luokan oppilaille. 16–19-vuotiailla on oikeus opiskelupaikkaan ammatillisessa tai yliopistoon valmentavassa oppilaitoksessa.
Norjalaisten muuttoliikkeet

1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella oli laaja muuttoliike Norjasta muihin maihin, erityisesti Yhdysvaltoihin. Maastamuutto saavutti huippunsa 1860-luvun puolivälissä, jolloin yli kaksi kolmasosaa maan luonnollisesta väestönkasvusta, tai noin 10-15% väestöstä, jätti Norjan. Maastamuutto pysyi korkeana ensimmäiseen maailmansotaan saakka ja pysähtyi vasta 1930-luvun talouskriisiin. 1960-luvun lopulta lähtien Norjassa on ollut olennaisesti nettomaahanmuuttoa, joka oli noin 1% maan väestöstä 1970-luvulla ja 1980-luvun alkupuolella. Koska syntyvyys syntyperältään norjalaisten keskuudessa on laskenut, maahanmuuton aiheuttaman väestönkasvun kokonaisosuus on noussut merkittävästi niin, että se on tällä hetkellä 35-40%. 1960-luvulla alkoi saapua yhä enemmän siirtolaisia Etelä-Euroopasta, Aasiasta, Afrikasta ja Etelä-Amerikasta, ja suurin osa heistä asettui Osloon tai sen ympäristöön. Vuonna 1975 Norja otti käyttöön virallisen maahanmuuttokiellon, joka on edelleen voimassa. Kielto ei kuitenkaan koske erikseen määriteltyjä pakolaisryhmiä eikä turvapaikanhakijoita. Näille ryhmille on olemassa vuosittaiset kiintiöt, ja suurin osa heistä tulee entisen Jugoslavian alueelta, Pakistanista, Vietnamista, Iranista ja Turkista. Lisäksi sallitaan jonkin verran pelivaraa perheiden yhdistämistä varten.
Väestönkehitys

Väestön väheneminen vuosien 1300 ja 1500 välillä johtui pääasiassa siitä, että Musta surma tuli Norjaan vuonna 1349.
Sukupuolijakauma

Arvioitu sukupuolijakauma vuonna 2011:
syntymä: 1,05 miestä/nainen
alle 15 vuotta: 1,04 miestä/nainen
15–64 vuotta: 1,02 miestä/nainen
yli 64 vuotta: 0,78 miestä/nainen
koko väestö: 0,98 miestä/nainen
Ikä > Elinikä

Vastasyntyneen lapsen eliniänodote (2011)
pojat: 79,0 vuotta
tytöt: 83,5 vuotta
Ikä > Mediaani-ikä

Mediaani-ikä vuonna 2013 (arvio):
Koko väestö: 40,6 vuotta
miehet: 39,7 vuotta
naiset: 41,4 vuotta
Ikä > Ikäjakauma

Väestön keski-ikä on 39 vuotta. Luku kuitenkin vaihtelee paljon maan eri osissa. 26 prosenttia norjalaisista on alle 20-vuotiaita, 61 prosenttia 20–66-vuotiaita ja 13 prosenttia yli 66-vuotiaita.
Ikä > Ikäjakauma > Ikäjakauman kehitys > 1860

0–14 vuotta: 35,9 % (miehet 288 510; naiset 28 249)
15–64 vuotta: 58,0 % (miehet 446 391; naiset 472 405)
Yli 64 vuotta: 6,1 % (miehet 42 130; naiset 53 840)
Ikä > Ikäjakauma > Ikäjakauman kehitys > 1910

0–14 vuotta: 35,0 % (miehet 423 253; naiset 408 204)
15–64 vuotta: 57,3 % (miehet 640 835; naiset 722 443)
Yli 64 vuotta: 7,7 % (miehet 82 312; naiset 99 905)
Ikä > Ikäjakauma > Ikäjakauman kehitys > 1960

0–14 vuotta: 26,0 % (miehet 476 748; naiset 452 559)
15–64 vuotta: 63,0 % (miehet 1 125 525; naiset 1 123 206)
Yli 64 vuotta: 11,0 % (miehet 175 485; naiset 214 184)
Ikä > Ikäjakauma > Ikäjakauman kehitys > 2010

0–14 vuotta: 18,9 % (miehet 470 253; naiset 447 472)
15–64 vuotta: 66,2 % (miehet 1 641 821; naiset 1 575 980)
Yli 64 vuotta: 14,9 % (miehet 314 678; naiset 407 995)
Kansallisuudet

| Sija | Alkuperämaa | Väkiluku (2012) |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Puola | 72 103 |
| 2. |  Ruotsi | 36 578 |
| 3. |  Pakistan | 32 737 |
| 4. |  Somalia | 29 395 |
| 5. |  Irak | 28 935 |
| 6. |  Saksa | 25 683 |
| 7. |  Liettua | 23 941 |
| 8. |  Vietnam | 20 871 |
| 9. |  Tanska | 19 823 |
| 10. |  Iran | 17 913 |
| 11. |  Venäjä | 16 833 |
| 12. |  Turkki | 16 742 |
| 13. |  Filippiinit | 16 431 |
| 14. |  Bosnia ja Hertsegovina | 16 338 |
| 15. |  Thaimaa | 14 398 |
Syntyneisyys

1,88 syntymää/nainen (2011)
| 1968-1969 | 1971-1975 | 1976-1980 | 1981-1985 | 1986-1990 | 1991-1995 | 1996-2000 | 2001-2005 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,72 | 2,24 | 1,77 | 1,68 | 1,82 | 1,88 | 1,85 | 1,80 | 1,84 | 1,90 | 1,90 | 1,96 | 1,98 | 1,95 | 1,88 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norjan väestö Wikimedia Commonsissa
Werewolf by Night (televisiospesiaali)

| Werewolf by Night |
| --- | --- |

Tyyli:   kauhu  supersankari 
Kestoaika:  55 minuuttia
Perustuu:  Roy Thomasin, Jean Thomasin, Gerry Conwayn ja Mike Ploogin sarjakuvahahmoon Ihmissusi yössä
Pääosissa:   Gael García Bernal  Laura Donnelly  Harriet Sansom Harris 
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Disney+
Julkaistu:  2022-10-77. lokakuuta 2022
Tuotanto
Tuottaja(t):  Leeann Stonebreaker
Vastaava(t) tuottaja(t):   Kevin Feige  Stephen Broussard  Louis D’Esposito  Victoria Alonso  Brad Winderbaum 
Ohjaaja(t):  Michael Giacchino
Käsikirjoittaja(t):   Peter Cameron  Heather Quinn 
Tarina:  Heather Quinn
Säveltäjä(t):  Michael Giacchino
Leikkaaja(t):  Jeffrey Ford
Kuvaaja(t):  Zoë White
Tuotantoyhtiö(t):  Marvel Studios
Levittäjä:  Disney Media Distribution
Aiheesta muualla
IMDb 
Werewolf by Night on yhdysvaltalainen Disney+-tilausvideopalveluun julkaistu halloween-teemainen televisiospesiaali, joka perustuu Marvel Comicsin sarjakuvahahmoon Ihmissusi yössä. Se on Marvel Cinematic Universen (MCU) ensimmäinen Marvel Studios Special Presentation-televisiospesiaali, jakaen tarinallisen jatkumonsa elokuvien ja televisiosarjojen kanssa. Spesiaalin on tuottanut Marvel Studios, ohjannut Michael Giacchino, sekä käsikirjoittaneet Peter Cameron ja Heather Quinn. Spesiaalissa joukko hirviönmetsästäjiä kilpailee toisiaan vastaan voimakkaan reliikin hallinnasta ja kohtaa samalla vaarallisen hirviön.
Sarjan pääosassa on Gael García Bernal, joka esittää Jack Russellia / Ihmissutta yössä. Spesiaalissa näyttelevät myös Laura Donnelly ja Harriet Sansom Harris. Spesiaalin kehitystyö aloitettiin jo elokuussa 2021, ja Bernal valittiin rooliinsa marraskuussa 2021. Giacchino valittiin ohjaajaksi maaliskuussa 2022, ja spesiaali kuvattiin Atlantassa maalis–huhtikuussa 2022. Spesiaali julkistettiin virallisesti syyskuussa 2022, D23 Expo -messuilla, jolloin Giacchinon paljastettiin myös säveltävän spesiaalin musiikki.
Werewolf by Night julkaistiin Disney+:aan osana MCU:n neljättä vaihetta 7. lokakuuta 2022. Spesiaali sai positiivisen vastaanoton, kriitikoiden kehuessa sen fyysisiä erikoistehosteita, mustavalkotyyliä, näyttelijöiden roolisuorituksia (erityisesti Bernalin ja Donnellyn), Giacchinon ohjaustyyliä ja sävellyksiä, spesiaalin tarinaa, ja sitä kuinka se erosi aiemmista MCU-medioista. Värillinen versio spesiaalista, Werewolf by Night in Color, julkaistiin 20. lokakuuta 2023.
Näyttelijät > Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Gael García Bernal  | … |  Jack Russell / Ihmissusi yössä   |
|  Laura Donnelly  | … |  Elsa Bloodstone   |
|  Harriet Sansom Harris  | … |  Verussa Bloodstone   |
Näyttelijät > Sivurooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kirk R. Thatcher  | … |  Joshua Jovan   |
|  Eugenie Bondurant  | … |  Azarel   |
|  Leonardo Nam  | … |  Liorn   |
|  Daniel J. Watts  | … |  Barasso   |
|  Al Hamacher  | … |  Billy Swan   |
|  Carey Jones  | … |  Ted Sallis / Otus (liikkeenkaappaus)   |
|  Jeffred Ford  | … |  Otuksen ääniefektit   |
|  David Silverman  | … |  liekehtivän tuuban soittaja   |
|  Rick Wasserman  | … |  kertojaääni   |
|  Richard Dixon  | … |  Ulysses Bloodstone (ääni)   |
Erik Back toimi Ulysses Bloodstonen muumion liikuttajana.
Tuotanto > Kehitys

Elokuussa raportoitiin, että Marvel Studios oli aloittanut työstämään Ihmissuteen yössä keskittyvää halloween-aiheista televisiospesiaalia Disney+:aan, mutta vielä siihen aikaan ei tiedetty olisiko spesiaalin päähenkilö Jack Russellin vai Jake Gomezin versio hahmosta. Aiemmin saman kuukauden aikana Production Weekly luetteli Ihmissusi yössä -projektin yhdeksi Marvelin Studiosin kehitteillä olevista projekteista. Useiden MCU -elokuvien säveltäjänä toiminut Michael Giacchino palkattiin maaliskuussa 2022 spesiaalin ohjaajaksi. Giacchino on aiemmin ohjannut lyhytelokuvan Monster Challenge (2018) sekä televisiosarjan Star Trek: Short Treks jakson ”Ephraim and Dot” (2019). Giacchino vahvisti kesäkuussa 2022 olevansa spesiaalin ohjaajaksi, kutsuen sitä ”haastavaksi prosessiksi”, ja toivoi voivansa pian paljastaa enemmän yksityiskohtia.
Syyskuussa 2022 Marvel Studios julkisti D23 Expo -messuilla spesiaalin virallisesti nimellä Werewolf by Night. Spesiaali itse on suurimmalta osin mustavalkoinen, mutta intro oli monivärinen ja sisälsi bongorumpujen ääntä, muistuttaen CBS:n Special Presentation -teemaa, jota käytettiin aiemmin 1980- ja 1990-lukujen televisiospesiaaleissa.
Tuotanto > Käsikirjoitus

Peter Cameron ja Heather Quinn käsikirjoittivat spesiaalin yhdessä, Quinnin laatiman tarinan pohjalta. Cameron oli aiemmin käsikirjoittanut aiemmin jaksoja Disney+-sarjoihin WandaVision (2021) ja Moon Knight (2022), Quinnin käsikirjoitettua aiemmin Disney+-sarjan Hawkeye (2021) neljännen jakson. Giacchino kertoi spesiaalin saaneen inspiraationsa 1930- ja 1940-lukuen kauhuelokuvista, sekä vuoden 1982 elokuvasta Poltergeist. Disney+ luokitteli spesiaalin komediaksi, ja D23 Expo-messuilla sitä mainostettiin ensimmäisenä ”Marvel Studios Special Presentationina”.
Tuotanto > Roolijako

Pääosan alettiin elokuussa 2021 etsiä yli 30-vuotiasta latinotaustaista näyttelijää, ja Gael García Bernal valittiin pääosaan myöhemmin saman vuoden marraskuussa. Tammikuussa 2022, Laura Donnelly valittiin myös näyttelijäksi spesiaaliin. Syyskuussa 2022, Bernalin hahmon olevan Jack Russellin versio Ihmissudesta yössä, ja Donnellyn hahmon paljastettiin olevan Elsa Bloodstone. Lisäksi paljastettiin, että Harriet Sansom Harris näyttelee Verussaa, Al Hamacher näyttelee hovimestari Billy Swania, sekä Eugenie Bondurant, Kirk R. Thatcher ja Daniel J. Watts muita hirviönmetsästäjiä.
Tuotanto > Kuvaukset

Soesiaalin kuvaukset alkoivat Trilith Studiosin tiloissa, Atlantassa, 29. maaliskuuta 2022, Zoë Whiten kuvatessa spesiaalin. Kuvaukset saatiin päätökseen huhtikuun 2022 lopulla.
Tuotanto > Jälkituotanto

Jeffrey Ford toimi spesiaalin leikkaajana, tehtyään niin aiemmin myös muidenkin MCU-medioiden parissa. Spesiaali kuvattiin värillisenä ja varhaiset muokkauksetkin olivat värillisiä. Mutta Giacchino toivoi, että spesiaali esitettäisiin mustavalkoisena, ja näytti mustavalkoisen version Feigelle. Goacchinon mukaan Marvel Studios päätti julkaista spesiaalin mustavalkoisena, koska nähtyään kyseisen version he pitivät sitä tarinan hengen kannalta oikeana päätöksenä.
Tuotanto > Musiikki

Ohjaamisen lisäksi Giacchino myös säveltää spesiaalin musiikin.
Julkaisu

Werewolf by Night julkaistiin Disney+:aan 7. lokakuuta 2022. Se on osa MCU:n neljättä vaihetta.
Werewolf by Night tuli 15. syyskuuta – 31. lokakuuta 2023 katsottavaksi Huluun, osana vuoden 2023 ”Huluween”-ohjelmistoa, kun taas värillinen versio, Werewolf by Night in Color, julkaistiin Disney+:aan 20. lokakuuta 2023, osana ”Hallowstream”-ohjelmistoa.
Tulevaisuudessa

Syyskuussa 2022, spesiaalin vastaava yhteistuottaja Brian Gay sanoi Werewolf by Nightin alkavan tutkia hirviöitä, joita oli ollut olemassa MCU:ssa jo vuosisatojen ajan. Hän myös totesi ajatuksen olevan, että hirviöitä esiintyisi myös tulevissa projekteissa. Gay selitti myös, että spesiaali loppukohtauksen myötä Russell ja Elsa Bloodstone olivat ”täysin muuttuneet”, ja ”paikoissa, joihin he itse eivät uskoneet päätyvänsä”. Hän tunsi, että se toimis alkuna hahmojen tarinalle MCU:ssa, mutta ei ollut varma milloin hahmot palaisivat. Feige sanoi spesiaalin esittelevän MCU:n tulevaisuuden kannalta ”erittäin tärkeän” osan.
Aiheesta muualla

Werewolf by Night Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Spesiaalin traileri YouTubessa (englanniksi)
Saarijärvi (Jyväskylä, Saakoski)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä, Jyväskylä
Koordinaatit:  62°00′48″N, 25°20′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saajoen valuma-alue (14.27)
Laskujoki:  Saajoki Koskenlampeen 
Järvinumero:  14.272.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,4 m  
Pituus:  7,1 km  
Leveys:  3 km  
Rantaviiva:  35,1402 km  
Pinta-ala:  5,7726 km²  
Tilavuus:  0,04399 km³  
Keskisyvyys:  7,62 m  
Suurin syvyys:  25,85 m  
Valuma-alue:  117,45 km²  
Saaria:  9 
:  Vuohisaari, Karhusaari, Majasaari
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Jyväskylässä Korpilahdella Saakosken lähellä sijaitseva järvi.