stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Klaukkalan työväentalo
Toimintaa työväentalolla

Talo toimi yhdistyksen kokoontumispaikkana, ja siellä järjestivät iltamia myös lähiseudun työväenyhdistykset. Vuonna 1921 Klaukkalan sosialidemokraattisen puolueen nuoriso-osaston puheenjohtaja Urho Nurmi tuomittiin 4 vuodeksi ja 4 kuukaudeksi kuritushuoneeseen työväentalolla pitämänsä puheen vuoksi. Perusteluna oli kommunistinen kiihotus.
Vuonna 1974 aloitettiin bingo-tapahtumat, joista muodostui merkittävä tulonlähde yhdistykselle. Bingoa jatkettiin aina syksyyn 1996 asti. 1990-luvulla taloa käyttivät ahkerasti muun muassa eläkkeensaajat. Talo on edelleen yhdistyksen omistuksessa ja se on Klaukkalan demareiden toiminnan keskipiste. Taloa vuokrataan ulkopuolisille erilaisten tilaisuuksien ja juhlien viettoon sekä kokoustiloiksi järjestöille.
Rakennus

Klaukkalan työväentalo on punaiseksi maalattu hirsirunkoinen kaksikerroksinen rakennus. Talon alkuperäinen kate oli päre, vuonna 1975 asennettiin peltikatto. Työväentalo pääsi vuosikymmenten kuluessa huonoon kuntoon ja 1970-luvun alussa se asetettiin käyttökieltoon. Yhdistys aloitti talon kunnostamisen vahvistamalla kattorakenteita. Sisäkaton alkuperäinen panelointi peitettiin lastulevyillä vuonna 1973. Talon muutospiirustukset laati Raimo Virtanen vuonna 1977. Taloon vedettiin vesijohto ja viemäri sekä rakennettiin wc-tilat. Puulämmitys vaihdettiin öljylämmitykseen. Talon kunnostus jatkui viisitoista vuotta: talo vuorattiin ja maalattiin ulkoa, sisääntulokuistia muutettiin ja piha-alue talolle johtavine teineen asfaltoitiin.
Keltasilmävälskäri

| Keltasilmävälskäri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Välskärikalat Acanthuriformes
Heimo::  Välskärikalat Acanthuridae
Suku::  Ctenochaetus
Laji::  strigosus
Kaksiosainen nimi
 Ctenochaetus strigosus  (Bennett, 1828) 
Katso myös
   Keltasilmävälskäri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltasilmävälskäri (Ctenochaetus strigosus) on Havaijin ympäristössä elävä välskärikalalaji, jota pidetään meriakvaarioissa.
Koko ja ulkonäkö

Keltasilmävälskäri muuttaa väritystään kasvaessaan. Poikaset ovat aivan keltaisia, aikuisen yksilön vartalossa on kapeita ruskeita ja violetteja juovia, päässä sinisiä pilkkuja ruskealla pohjalla. Silmän ympärillä on auringonkukan keltainen rengas. Se kasvaa noin 10–15 cm pitkäksi.
Alkuperä

Keltasilmävälskäreitä elää ainoastaan Havaijin ja Johnstonin atollin lähistöllä keskisellä Tyynellämerellä. Muualla tehdyt havainnot ovat todennäköisesti sekaannuksia lajiin Ctenochaetus truncatus.
Käyttäytyminen

Keltasilmävälskäri voi olla aggressiivinen ruokapaikkoja puolustaessaan, lähinnä muita välskäreitä kohtaan.
Vesiolot ja ravinto

Keltasilmävälskärit syövät kasvispitoista ruokaa, sekä akvaariossa kasvavaa levää että kasvisruokavalmisteita.
Kaukaan sellu- ja paperitehdas

| Oy Kaukas Ab |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1873
Lakkautettu:  1986
Toimitusjohtaja:  1894–1912 Gösta Björkenheim 1912–1942 Jacob von Julin vanhempi 1942–1967 Jacob von Julin nuorempi 1967–1985 Casimir Ehrnrooth
Toimiala:  metsäteollisuus
Kotisivu:  upmpulp.com/fi/upm-kaukas
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaukaan tehtaat Lappeenrannassa Saimaalta nähtynä.
UPM Kaukas on UPM-Kymmene Oyj:n suurin tehdasintegraatti. Tehdasalueella valmistetaan sellua, paperia, sahatavaraa, biopolttoaineita, biokemikaaleja ja energiaa. Kaukaalla sijaitsevat myös UPM:n suurin tutkimus- ja tuotekehityskeskus sekä UPM Metsän Itä-Suomen puunhankinnan johto ja Lappeenrannan metsäpalvelutoimisto. UPM:n tehtaat sijaitsevat Lappeenrannan Kaukaalla.
Paperitehtaan tuotantokapasiteetti on noin 305 000 t/v ja sellutehtaan tuotantokapasiteetti noin 770 000 t/v. Tehdasalueella sijaitsee myös Euroopan suurin mäntysaha Kaukaan saha, jonka tuotantokapasiteetti on 510 000 kuutiota sahatavaraa vuodessa. Vuonna 2015 käynnistynyt maailman ensimmäinen puupohjaista uusiutuvaa dieseliä ja naftaa valmistavan Lappeenrannan biojalostamon tuotantokapasiteetti on 100 000 t/v. Tämän lisäksi alueella on Pohjolan Voiman ja Lappeenrannan Energian yhteisesti omistama biovoimalaitos, joka tuottaa sähkön lisäksi höyryä tehtaalle sekä kaukolämpöä ja sähköä kaupunkilaisille. Henkilöstöä UPM:n Kaukaan tehtailla oli 974 vuonna 2018. Tämän lisäksi alueella työskenteli keskimäärin 565 urakoitsijan työntekijää sekä kesäaikaan 180 kesäharjoittelijaa.
Oy Kaukas Ab (nimi vuoteen 1953 asti Kaukaan Tehdas Oy) oli vuonna 1873 perustettu pääosin Lappeenrannan seudulla toiminut metsäteollisuusyhtiö, joka siirtyi UPM-konsernin omistukseen vuonna 1986.
Historia > Kaukaan Tehdas Osakeyhtiö (Kaukas Fabriks Aktiebolag)

Yhtiö sai alkunsa, kun Robert Björkenheim ja kolme hänen yhtiökumppaniaan sopivat 6. helmikuuta 1873 lankarullatehtaan perustamisesta Mäntsälän Ohkolan kylään Kaukastenkosken rannalle, nykyiseen Hyvinkään Kaukasten kylään. Tehdas tuotti kuitenkin vain vähän voittoa ja vasta vuonna 1882 voitiin yhtiön osakkaille jakaa ensimmäiset osingot. Koska Kaukasten tehtaan lähiympäristöstä ei enää saanut riittävästi tehtaan käyttämää koivupuuta, rakennettiin vuonna 1890 toinen lankarullatehdas Lappeenrannan lähelle. Vuonna 1894 osakeyhtiö purettiin ja sen liiketoiminta myytiin Venäjällä aseteollisuudessa vaurastuneelle eversti Hugo Standertskjöldille. Toimitusjohtajaksi tuli Gösta Björkenheim ja tekniseksi johtajaksi Bengt Björkenheim, joka myöhemmin murhattiin tehtaalla. 30. huhtikuuta 1896 Kaukaan Tehdas ja nastolalaisen Uudenkylän kartanon omistajatar Constance af Forselles sopivat, että tehdas sai käyttää Uudenkylän kartanon etelänpuoleista metsää 15 vuoden ajan. 1897-1898 rakennettiin uusi lankarullatehdas, jonka osia on edelleen näkyvissä Hiisiön kylässä Iitin puolella kunnanrajaa. Vuonna 1898 Kaukasissa sijaitseva lankarullatehdas suljettiin ja sen toiminta siirrettiin Lappeenrantaan sekä Iittiin rakennetuille uudemmille tehtaille.
Tehtaan sellunkuivaus- ja paperikoneet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Kuivauskone KK1 | Valmet | 1964 (Uusittu 1982, 2002, 2016) | Tasoviira | 5 200 mm |  | 160 m/min | 290 000 t/a, Kuivattu havusellu | Sylinterikuivatus |
| Kuivauskone KK2 |  |  |  | mm |  |  | Kuivattu sellu | Poistettu, myyty Intiaan |
| Kuivauskone KK3 | Kamyr | 1971- | Imutelaformeri | 4300 mm |  |  | 60 000 t/a, Kuivattu sellu | Poistettu käytöstä |
| Kuivauskone KK4 | Sunds Defibrator Pori Oy | 1996– (uusittu 2016) | Pressformer kaksoisviira | 4200 mm | Andritz | n. 220 m/min | 320 000 t/a, Kuivattu havusellu | Andritz FläktDryer-kuivauskaappi/puhallinkuivain |
| Paperikone PK1 | Valmet (Uusittu 2001,  Voith) | 1975 (Uusittu 1986, 2001) |  | 8 200 mm | NipcoFlex-puristin | 1 600 m/min | 340 000 t/a, MWC-paperi (kaksoispäällystetty aikakauslehtipaperi) |  ? |
| Paperikone PK2 | Valmet | elokuu 1981 – 7.3.2015 | Sym Flo HHS perälaatikko Valmet (1992). Valmet Speed Former HHS (1992) | 8 200 mm | Valmet SymPress II   Valmet Profisteam E höyrylaatikko (1997) Kuivatusosa: 4 kuivasuryhmää, 43 sylinteriä + baby-sylinteri. Köydetön päänvienti (Voith 2002) | 1 550 m/min (alkuperäinen 1200 m/min, uudet osat 1700/1800 m/min) | 225 000 t/a, LWC-paperi (päällystetty aikakauslehtipaperi) | Marraskuussa 2014 UPM ilmoitti suunnitelmastaan sulkea paperikone 2 vuoden 2015 ensimmäisen neljänneksen loppuun mennessä. PK2 ja PPK3 (päällystyslinja) koneiden purkutyö aloitettu huhtikuussa 2017. Työn arvioitu kesto noin puoli vuotta. Käyttökelpoiset osat ja koneikot säästetään käyttöön mahdollisesti yhtiön muille tehtaille, muut osat romutetaan. |
Off-line pinnoituskone (Pinnoituskone 3)
• 1988 Valmet, 1600 m/min
Tuotteet

Päällystetty aikakauslehtipaperi (LWC ja MWC):
UPM Star
UPM Ultra
UPM Cote
Sellu
Betula (koivu)
Conifer (havu)
Conifer Reinforcement (havu, armeerausmassa)
Aiheesta muualla

Yhtiön pörssihistoriaa Pörssitiedon nettisivulla
Kaukas perustettiin sorvaamaan lankarullia koivusta.
Tehdasalue vuonna 2009. Biovoimalaitos etualalla.
Keski-Veno

| Keski-Veno |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Janakkala
Koordinaatit:  60°56′26″N, 24°51′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Puujoen alue (35.82)
Laskuoja:  oja Taka-Venoon 
Järvinumero:  35.824.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,4  m 
Rantaviiva:  0,786 km  
Pinta-ala:  2,925  ha 
 fiKeski-Veno 
Keski-Veno  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi sijaitsee Ellanharjun eteläpuolella olevalla suolla. Sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat suota. Rantaan johtaa kärrypolku, mutta lampi on autio.
Vesistösuhteet

Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy. Ympäröivä suo on ojitettu ja ojat on johdettu lampeen. Laskuoja yhdistää sen Taka-Venoon, joka laskee Sammaljärveen. Vedet kulkeutuvat eteenpäin Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Historiaa

Keski-Venon nimi oli vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ”Wähä Wenonjärvi”.
Kenraali Talvi

Adolf Northenin (1828–1876) maalaus Napoleonista vetäytymässä Moskovasta.
Kenraali Talvi on sotakirjallisuudessa käytetty käsite, joka kuvaa hyökkäyksen epäonnistumista huonojen sääolojen vuoksi. Termiä on käytetty pääosin Venäjälle suuntautuneiden hyökkäysten yhteydessä, mutta toisinaan myös esimerkiksi talvisotaan liittyen. Sääolojen vaikutusta armeijan tappioihin pyritään kuitenkin korostamaan hyökkäyksen epäonnistuessa. Tämä saattaa osittain vaikuttaa termin syntymiseen.
Hyökkäykset Venäjälle

Suuressa pohjan sodassa (1700–1721) Ruotsin kuningas Kaarle XII hyökkäsi Venäjälle 35 000 sotilaan voimin. Venäläiset käyttivät poltetun maan taktiikkaa, ja talvi oli vuosisadan kylmin. Talven jälkeen hengissä oli enää 19 000 sotilasta. Pultavan taistelu ratkaisi sodan ja päätti Ruotsin suurvalta-aseman Euroopassa.
Napoleonin Grande Armée hyökkäsi Venäjälle 650 000 miehen voimin. Käyttäen jälleen poltetun maan taktiikkaa venäläiset perääntyivät ja antoivat ankarien luonnonolojen tuhota vihollisen armeijan. Lopulta jäljellä oli enää 100 000 miestä ja armeijan oli pakko vetäytyä.
Natsi-Saksan armeijat yrittivät Venäjän-valloitusta 1941. Jo aiemmin Stalin oli antanut käskyn tehtaiden purkamisesta ja siirtämisestä itään. Venäjän armeija perääntyi ja lähimmillään saksalaiset pääsivät noin 40 kilometrin päähän Moskovasta. Lopullisesti armeijan taistelutahto murrettiin Stalingradin taisteluissa karmaisevien sääolojen vallitessa.
Talvisota

Talvisodan aikana sääolosuhteet olivat Suomen armeijalle edulliset. Neuvostoliiton sotilaat joutuivat majoittumaan ulkona jopa −40 celsiusasteen lämpötiloissa huonoissa varusteissa, mikä alensi sotilaiden taistelutahtoa ja -tehoa. Edelleen mottitaisteluissa sääolot tappoivat ja vammauttivat suuria joukkoja.
Termin käyttö

Marsalkka Michel Ney kirjoitti Venäjän sotaretken aikana kirjeessä vaimolleen:
»Kenraali Nälkä ja kenraali Talvi, ennemminkin kuin venäläisten luodit, ovat lyöneet Grande Arméen.»
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kenraali Talvi Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Russian Winter
Käännös suomeksi
Korotytš

| Korotytš (Коротич) |
| --- | --- |
 Kyläneuvoston ja postin rakennus.
 lippu:  vaakuna
 Korotytš
 Koordinaatit: 49.9487°N, 36.0344°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Harkovan alue
Piiri:  Harkovan piiri
Hromada:  Pisotšynin hromada
Perustettu:  1686
Kaupunkityyppinen taajama:  1938-2024
Väkiluku (2022):  4 953
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korotytš (ukr. Коротич) on kylä, entinen kaupunkityyppinen taajama Harkovan suurkaupunkialueen länsiosassa Ukrainan Harkovan alueen Harkovan piirissä. Pientalovaltainen kylä on toisasiallisesti osa Harkovan suurkaupungin taajamarakennetta, ja sijaitsee maanteitse 16 kilometriä aluekeskus Harkovan keskustasta länteen. Eurooppatie E 105 kulkee taajaman pohjois- ja länsipuolitse. Paikkakunnalla on rautatieasema.
Tammikuun keskilämpötila on −7,1 ja heinäkuun +20,5 celsiusastetta. Keskimääräinen vuosisademäärä on 520 millimetriä.
Väkiluvuksi arvioitiin 4 953 (1.1.2022). Vuoden 2001 väestönlaskennassa taajamassa oli 5 078 asukasta, joista enemmistö oli ukrainalaisia. Vuonna 1989 taajamaan kirjattiin 5 427 asukasta. Korotytš sijaitsee Harkovan piirin Pisotšynin hromadassa (32 490 as. 2022).
Kaupunkityyppisen taajaman asema Korotytšillä oli vuosina 1938-2024. Ukraina lakkautti tammikuussa 2024 kaupunkityyppisiset taajamat osana Neuvostoliittoon liittyvistä käsitteistä luopumista.
Kirjasto- ja museorakennus Korotytšin kylässä.
Korotytšin harrastelentokentän ulkoilmamuseota: L-410 -lentokone.
Eräs suuri työllistäjä paikkakunnalla on ollut yksityisen postipalveluyrityksen Nova Poštan alueterminaali. Taajaman luoteispuolella on Harkovan ilmailukerhon käyttämä maapohjainen Korotytšin pienlentokenttä, jonka yhteydessä oli ennen Venäjän hyökkäyssotaa ulkoilmassa toimiva ilmailumuseo.
Venäjän hyökkäyssodan (24.2.2022-) aikana Venäjä on tehnyt useita ilmaiskuja kylään ja sen toimintoihin muun muassa risteilyohjusten ja ballististen ohjusten (H-59 ja S-300) sekä räjähdelennokkien avulla. Postiterminaaliin osuneen kahden S-300-ohjuksen ohjusiskun seurauksena kuoli ainakin kuusi ihmistä ja haavottui 17. Maatilalta ilmaisku tappoi yhden ihmisen ja haavoitti neljää muuta. Ilmailukerholta ohjushyökkäykset tuhosivat siellä olevia rakenteita, pienlentokoneita ja museoesineistöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korotytš Wikimedia Commonsissa
Istorija mist i cil Ukrajinskoji RSR (Історія міст і сіл Української РСР), osa 21: Korotytš (Коротич, Харківський район, Харківська область; teksti Ukrainan SNT:n painotuksin) (ukrainaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Коротич (селище) – mm. perustamisvuosi
Käännös suomeksi
Kimiko Date-Krumm

| Kimiko Date-Krumm |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. syyskuuta 1970 (ikä 54)
Kansalaisuus:   Japani
Tennispelaaja
Pituus:  163 cm
Paino:  53 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  1989–
Palkintorahat:  3 988 378 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  4. (13.11.1995)
Turnausvoittoja:  8
Voitot/tappiot:  450–268
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  välierät (1994)
Ranskan avoimet:  välierät (1995)
Wimbledon:  välierät (1996)
Yhdysvaltain avoimet:  puolivälierät (1993, 1994)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  33. (24.8.1992)
Turnausvoittoja:  6
Voitot/tappiot:  184–142
Aiheesta muualla
kimiko-date.thetennisdaily.jp
ITF
WTA
Kimiko Date-Krumm (o.s. Kimiko Date, jap. クルム伊達公子, Kurumu Date Kimiko; s. 28. syyskuuta 1970 Kioto) on japanilainen tennispelaaja. Hän on parhaimmillaan ollut WTA-maailmanlistalla neljäs. Kaksinpelissä Date-Krumm on voittanut urallaan kahdeksan WTA-turnausta ja selviytynyt kolme kertaa Grand Slam -turnauksen välieriin. Nelinpelissä hän on voittanut urallaan kuusi WTA-turnausta.
Turnausvoitot > Kaksinpeli (8)

| Ennen vuotta 2009 | Vuodesta 2009 |
| --- | --- |
Grand Slam -turnaukset (0)
Olympiakullat (0)
WTA Championships (0)
Tier I (1/1): Premier Mandatory (0/0)
Tier II (3/2): Premier 5 (0/0)
Tier III (3/3): Premier (0/0)
Tier IV & V (0/0): International (1/1)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Pvm | Turnaus | Kenttä | Vastustaja | Tulos |
| 1. | 12. huhtikuuta 1992 | Tokio, Japani (Japan Open) | Kova |  Sabine Appelmans | 7–5, 3–6, 6–3 |
| 2. | 11. huhtikuuta 1993 | Tokio, Japani (Japan Open) | Kova |  Stephanie Rottier | 6–1, 6–3 |
| 3. | 16. tammikuuta 1994 | Sydney, Australia | Kova |  Mary Joe Fernández | 6–4, 6–2 |
| 4. | 10. huhtikuuta 1994 | Tokio, Japani (Japan Open) | Kova |  Amy Frazier | 7–5, 6–0 |
| 5. | 5. helmikuuta 1995 | Tokio, Japani (Pan Pacific) | Matto |  Lindsay Davenport | 6–1, 6–2 |
| 6. | 21. huhtikuuta 1996 | Tokio, Japani (Japan Open) | Kova |  Amy Frazier | 7–5, 6–4 |
| 7. | 25. elokuuta 1996 | San Diego, Yhdysvallat | Kova |  Arantxa Sánchez Vicario | 3–6, 6–3, 6–0 |
| 8. | 27. syyskuuta 2009 | Soul, Korean tasavalta | Kova |  Anabel Medina Garrigues | 6–3, 6–3 |
Turnausvoitot > Nelinpeli (3)

| Ennen vuotta 2009 | Vuodesta 2009 |
| --- | --- |
Grand Slam -turnaukset (0)
Olympiakullat (0)
WTA-mestaruudet (0)
Tier I (0): Premier Mandatory (0)
Tier II (0/1): Premier 5 (0)
Tier III (1/0): Premier (0)
Tier IV & V (0): International (2/3)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Pvm | Turnaus | Kenttä | Pari | Vastustaja | Tulos |
| 1. | 21. huhtikuuta 1996 | Tokio, Japani (Japan Open) | Kova |  Ai Sugiyama |  Amy Frazier  Kimberly Po | 7–6(6), 6–7(6), 6–3 |
| 2. | 16. lokakuuta 2011 | Osaka, Japani (HP Open) | Kova |  Zhang Shuai |  Vania King  Jaroslava Švedova | 7–5, 3–6, [11–9] |
| 3. | 15. huhtikuuta 2012 | Kööpenhamina, Tanska | Kova (sisä) |  Rika Fujiwara |  Sofia Arvidsson  Kaia Kanepi | 6–2, 4–6, [10–5] |
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla

Kimiko Date-Krummin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kimiko Date-Krumm tehtyään paluun 12 vuoden tauon jälkeen.
Kirkiöt

| Kirkiöt |
| --- | --- |
 Kielikirkiö ja suppukirkiö
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Orchidoideae
Suku::  Kirkiöt Serapias  L.
Katso myös
   Kirkiöt Wikispeciesissä   Kirkiöt Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kirkiöt eli serapiakset (Serapias) on kämmekkäkasvien heimoon kuuluva kasvisuku.
Sukuun kuuluu noin 25 lajia, joita tavataan luonnonvaraisina Välimeren seudulla ja Brittein saarilla. Ne ovat maassa kasvavia monivuotisia kämmeköitä, jotka yleensä kuolevat kukkimisen jälkeen. Niillä on kaksi munanmuotoista juurimukulaa ja vahapintaiset lehdet. Kukassa on kypärää muistuttava rakenne, joka on muodostunut yhteenkasvaneista kehälehdistä. Keskimmäinen kehälehti, labellum on pitkä ja kolmikulmainen, ja kurkottuu kielimäisenä alaspäin, ja se on joillakin lajeilla karvainen.
Useimpien kirkiölajien arvellaan olevat hyönteisten pölyttämiä, mutta tätä oletusta ei tue se, että monet niistä tuoksuvat voimakkaasti joko yöllä tai lämpimällä säällä.
Lajeja

herttakirkiö (Serapias cordigera)
kielikirkiö (Serapias lingua)
mascankirkiö (Serapias mascaensis)
suppukirkiö (Serapias parviflora)
kehtokirkiö (Serapias vomeracea)
Kivimäen hallitus

| Kivimäen Hallitus |
| --- | --- |
  Suomen tasavallan 20. hallitus
 Pääministeri T. M. Kivimäki.
Toimikausi alkoi:  14. joulukuuta 1932
Toimikausi päättyi:  7. lokakuuta 1936
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  T. M. Kivimäki
Ministerien lukumäärä:  15
Hallituspuolueet:   Kansallinen Edistyspuolue  Maalaisliitto  RKP 28.2.1936 asti 
Historia
Edellinen:  Sunilan II hallitus
Seuraava:  Kallion IV hallitus
Kivimäen hallitus jäähyväisistunnossaan vuonna 1936. Kuva: Pietinen.
Kivimäen hallitus oli Suomen tasavallan 20. hallitus. Se oli porvarillinen vähemmistöhallitus, jonka muodostivat aluksi Maalaisliitto, Edistyspuolue ja RKP. Sosialidemokraatit jätettiin pois hallitusneuvotteluista presidentti P. E. Svinhufvudin asenteen vuoksi. RKP erosi hallituksesta keväällä 1936. Hallituksessa oli mukana myös viisi ammattiministeriä, joista kolme oli kokoomuslaisia.
Hallitus toimi vähemmistöhallituksista pisimpään eli 1394 päivän ajan 14. joulukuuta 1932 – 7. lokakuuta 1936. Hallitus toimi kaksien eduskuntavaalien yli: se ei eronnut vuoden 1933 eduskuntavaalien eikä vielä vuoden 1936 eduskuntavaalienkaan jälkeen. Toimikaudellaan hallitus tasapainoili oikeiston ja vasemmiston välillä saaden usein ratkaisevaa tukea sosialidemokraateilta, jotka tiesivät ainoana vaihtoehtona olevan oikeistolaisemman hallituksen, joka ei neuvottelisi lainlaan heidän kanssaan. Hallitus kaatui tehtyään kuolemanrangaistuksen palauttamisesta luottamuskysymyksen, kun eduskunta hylkäsi kyseisen lain äänin 94–93 (ks. tarkemmin artikkelissa T. M. Kivimäki).
Kivimäen hallitus oli Suomen pitkäikäisin hallitus aina vuoteen 1987 asti, jolloin Sorsan IV hallitus ohitti sen.
Toiminta

Tärkeimmäksi tavoitteekseen Kivimäen hallitus julisti yhdessä presidentti Svinhufvudin kanssa Suomen taloudellisen tilan parantamisen, minkä edellytyksenä oli sisäisen rauhan ja järjestyksen palauttaminen maahan. Hallituksen aloittaessa toimintansa Suomessa elettiin Mäntsälän kapinan jälkitunnelmissa, ja ensimmäinen hallituksen tielle osunut selkkaus olikin kapinan aseellista kukistamista vaatineen kenraali Aarne Sihvon painostaminen eroamaan sotaväen päällikön virasta. Sosialidemokraattien pitäessä puoluekokoustaan Tampereella toukokuussa 1933 suojeluskuntalaiset repivät punaiset liput alas, ja hallitus kielsi punalippujen käytön toistaiseksi; myöhemmin niiden käyttö sallittiin sisäministeriön luvalla. Toisaalta hallitus suuntasi toimenpiteensä myös Isänmaallista kansanliikettä vastaan puserolailla sekä kieltämällä valtiolle ja yhteiskunnalle vaarallisen kiihotuksen vuonna 1934. Näiden toimenpiteiden ansiosta mielialat Suomessa rauhoittuivat.
Hallituksen toimikaudella myös kielitaistelu suomen- ja ruotsinkielisten kesken laantui. Vuoden 1936 alussa sosiaaliturva otti Suomessa suuren harppauksen eteenpäin, kun voimaan tulivat hallituksen ajamat uudet alkoholistilaki, irtolaislaki, lastensuojelulaki ja laki kunnallisista huoltolautakunnista.
Yhteiskunnallisten olojen rauhoituttua sosialidemokraattien ei enää tarvinnut pelätä äärioikeistosta esitettyjä lakkauttamisuhkailuja, eikä sen myöskään enää tarvinnut tukea Kivimäen hallitusta, jota vastaan alettiin hyökkäillä myös porvarien riveistä. Hallituksen toimikauden lopulla syntyi kohu Etsivän keskuspoliisin julkisuuteen tulleista muistioista. Pääministeri oli antanut EK:lle tehtäväksi vasemmistolaisten ja rauhan asiaa ajaneiden järjestöjen solutustoiminnan tutkimisen. Poliisi luetteloi epäilyttäviksi katsomansa järjestöt ja otti selkoa niiden jäsenistöstä saadakseen selville kommunistien osuuden niissä. Julkisuuteen vuotaneissa tai vuodatetuissa muistioissa oli mukana monien huomattavien kansalaisten nimiä, ja syntynyt metakka johti EK:n papereissa mainitun maalaisliittolaisen maatalousministeri Kalle Jutilan eroon samana päivänä, jolloin hallitus sai epäluottamuslauseen. Jupakan käsittely jatkui seuraavan hallituksen toimikaudella, ja vuonna 1937 perustettiin Etsivän keskuspoliisin tilalle uusi Valtiollinen poliisi.