stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruokolahden kotiseutumuseo
Näyttelyt

Kotiseutumuseossa esineitä on esillä kolmessa kerroksessa. Ylimmässä kerroksessa esineet kertovat maanviljelyksestä, metsätaloudesta, kalastuksesta ja metsästyksestä. Toisen kerroksen tiloihin on järjestetty esineet kuvaamaan tupatöitä. Esille ovat päässeet myös suutarin ja räätälin työvälineet. Toisessa kerroksessa on myös itsenäisyydenhuone, jossa on esineistöä Suomen itsenäisyyden alkuvuosilta sekä sota-ajalta. Alimmassa kerroksessa on laaja kirkkomuseo-osasto, johon on koottu esineistöä sekä nykyisestä että kolmesta aiemmasta kirkosta, jotka tällä kirkonmäellä ovat seisseet. Lisäksi on erillinen näyttelyhuone Ruokolahden eukoille sekä rahahuone, jossa esitellään vanhoja rahoja ja esihistoriallisen ajan esineitä, joita Ruokolahdelta on löytynyt.
Ulkomuseoalue

Aivan museon lähellä on puolen hehtaarin kokoinen ulkomuseoalue, jonka sydämenä on Ruokolahti-talo. Talossa toimii kesäisin museokahvila, ja monasti siellä järjestetään erilaisia tapahtumia ja kotiseutuhenkistä ohjelmaa. Ulkomuseoalueella on lukuisia 1800-luvun maalaistaloon kuuluvia rakennuksia, kuten riihi, paja, savusauna, lukuisia aittoja, vartiokoppi sekä kärrykuuri, jossa on nähtävänä mm. vanhoja maatalouskoneita.
Aiheesta muualla

Ruokolahti (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruokolahti-seuran kotisivut
eMuseo.fi/Ruokolahti
| n k Perustiedot Wikidatassa: Ruokolahden kotiseutumuseo (Q84305656)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: museo, kotiseutumuseo, paikallismuseo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Ruokolahti
katuosoite: Rasilantie 1, 56100 Ruokolahti
koordinaatit: 61°17′10″N 28°49′38″E﻿ / ﻿61.28612°N 28.82726°E﻿ / 61.28612; 28.82726
Sukellusvenetukikohta

Ydinsukellusvene HMS Vigilant laiturissa, huoltohallin edustalla HMNB Clydessä, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan sukellusveneiden päätukikohta.
Sukellusvenetukikohta on sukellusveneille tarkoitettu sotilastukikohta, jossa sukellusveneitä voidaan muun muassa huoltaa ja aseistaa. Sotilassukellusveneet toimivat monesti tavanomaisista laivastotukikohdista käsin, mutta niille on rakennettu myös kokonaan omia tukikohtia. Kokonaan umpinaisia tai maanalaisia sukellusvenetukikohtarakennelmia kutsutaan sukellusvenebunkkereiksi.
Käännös suomeksi
Luettelo Dingon jäsenistä ja kokoonpanoista

Dingo on suomalainen rockyhtye, joka on yksi kaikkien aikojen suosituimmista suomalaisista yhtyeistä. Yhtyeen perustamisesta lähtien sen keulakuva on ollut laulaja-lauluntekijä Neumann. Vuonna 1982 perustettu yhtye koostui alun perin laulaja-basisti Neumannista, kitaristi Jonttu Virrasta ja rumpali Juha Seittosesta.  Aluksi yhtye oli trio, mutta seuraavana vuonna kokoonpano vahvistui kosketinsoittajalla ja basistilla. Yhtye on käynyt läpi useita kokoonpanomuutoksia. Yhtyeessä on soittanut yhteensä 39 muusikkoa, joista vuoden 2002 jälkeen 31. Pertti Neumann on Dingon jäsenistä ainoa, joka on vaikuttanut yhtyeen kaikissa kokoonpanoissa.
Vuodesta 2024 kokoonpano on käsittänyt Neumannin, Virran, basisti Tom Eklundin, kosketinsoittaja Leena Peisan ja rumpali Saska Ketosen.
Jäsenet > Nykyiset jäsenet

| Kuva | Nimi | Vuodet Dingossa | Instrumentit | Mukana levytyksillä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Neumann (Pertti Neumann) | 1982–nykyhetki | laulu kitara basso (1982–1983) (alkuperäinen) | kaikki Dingon julkaisut |
|  | Jonttu Virta (Jouni Virta) | 1982–1986 1993–1994 1998–2002 2017–nykyhetki | kitara taustalaulu (alkuperäinen) | kaikki Dingon julkaisut Sinä ja minä -singlestä (1984) Elämäni sankari -singleen (1994) sekä Tähtenä taivaalla (2018) |
|  | Tom Eklund | 2016, 2024–nykyhetki | basso taustalaulu kitara (2016) | ei yhtään |
|  | Leena Peisa | 2018–nykyhetki | kosketinsoittimet taustalaulu | Tähtenä taivaalla (2018) |
|  | Saska Ketonen | 2018–nykyhetki | rummut | Tähtenä taivaalla (2018) |
Monitoimikone

Sähkökäyttöinen monitoimikone.
Monitoimikone on keittiön kone, joka koostuu erilaisista liitettävistä osista, joilla koneen käyttötapaa voidaan vaihtaa. Monitoimikone sisältää yleensä kiinteän kulhon ja vaihdettavia teriä. Erilaisilla terillä monitoimikone toimii esimerkiksi vatkaimena, silppurina, raastimena tai sekoittimena. Jotkut monitoimikoneet ovat johdottomia, joten niitä voidaan kuljettaa mukana retkeiltäessä tai matkustettaessa ja niitä voidaan käyttää useanlaisissa paikoissa.
Monitoimikoneet ovat yleensä edullisempia kuin yleiskoneet.
John George Kemeny

John George Kemeny (s. Kemény János György, 31. toukokuuta 1926 Budapest, Unkari – 26. joulukuuta 1992 Lebanon, New Hampshire, Yhdysvallat) oli unkarilaissyntyinen amerikkalainen matemaatikko, tietojenkäsittelytieteilijä ja opettaja, joka tunnetaan parhaiten BASIC-ohjelmointikielen kehittämisestä vuonna 1964 yhdessä Thomas E. Kurtzin kanssa. Kemeny toimi Dartmouth Collegen 13. rehtorina vuosina 1970–1981 ja oli edelläkävijä tietokoneiden käytössä korkeakouluopetuksessa.
Lapsuus ja nuoruus

Kemeny syntyi juutalaisperheeseen Unkarissa Budapestissa. Hän kävi Ráczin yksityistä peruskoulua Budapestissa ja oli Nándor Balázsin luokkatoveri. Vuonna 1938 hänen isänsä lähti yksin Yhdysvaltoihin mutta haki koko Kemenyn perheen Yhdysvaltoihin vuonna 1940, kun Unkarissa hyväksyttiin toinen juutalaisvastainen laki. Hänen isoisänsä kuitenkin kieltäytyi lähtemästä ja kuoli holokaustissa yhdessä tätinsä ja setänsä kanssa. Kemenyn perhe asettui New Yorkiin, jossa hän aloitti opiskelut George Washington High Schoolissa. Hän valmistui kolme vuotta myöhemmin luokkansa parhailla tuloksilla. Vuonna 1943 Kemeny aloitti opinnot Princetonin yliopistossa, jossa hän opiskeli matematiikkaa ja filosofiaa. Hän piti opinnoissaan vuoden tauon työskennelläkseen Manhattan-projektissa Los Alamosin kansallisessa laboratoriossa Richard Feynmanin alaisuudessa yhdessä John von Neumannin kanssa.
Palattuaan Princetoniin Kemeny suoritti matemaatikon tutkinnon vuonna 1946 opinnäytetyöllään "Equivalent logical systems" Alonzo Churchin valvonnassa. Hän jäi Princetoniin jatko-opintoihin ja sai tohtorin tutkinnon matematiikassa vuonna 1949 väitöskirjallaan "Type-theory vs. set-theory", joka valmistui myös Alonzo Churchin valvonnassa. Hän työskenteli Albert Einsteinin matemaattisena avustajana tutkijakoulutuksensa aikana.
Ura

Kemeny nimitettiin 27-vuotiaana Dartmouthin matematiikan laitoksen professoriksi vuonna 1953. Kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli laitoksen johtaja ja hän toimi tässä tehtävässä vuoteen 1967. Kemeny ryhtyi opetussuunnitelmien kehittämiseen esitellessään äärellisen matematiikan kursseja. Hän kirjoitti yhdessä Gerald L. Thompsonin ja J. Laurie Snellin kanssa vuonna 1957 teoksen: "Introduction to Finite Mathematics" biologian ja yhteiskuntatieteiden opiskelijoille. Dartmouthin matematiikan laitoksen professorit kirjoittivat myös teokset Finite Mathematical Structures (1959) ja Finite Mathematics with Business Applications (1962). Muut korkeakoulut ja yliopistot seurasivat heidän esimerkkiään ja tuottivat myös useita äärellisen matematiikan oppikirjoja. Markovin ketjujen aihe oli erityisen suosittu, joten Kemeny julkaisi J. Laurie Snellin kanssa Markovin ketjuja esittelevän oppikirjan vuonna 1960. Ottaen huomioon G. A. Huntin potentiaaliteoriaa käyttävät edistysaskeleet, he kirjoittivat Denumerable Markov Chains -teoksen vuonna 1966. Tätä jatkokursseihin soveltuvaa oppikirjaa seurasi toinen painos vuonna 1976, jolloin siihen lisättiin David Griffeathin kappale satunnaiskentistä.
Kemeny ja Kurtz olivat edelläkävijöitä tietokoneiden tuomisessa tavallisten ihmisten käyttöön. Varhaisten kokeilujen jälkeen ALGOL 30:n ja DOPE:n kanssa LGP-30 -tietokoneella he keksivät BASIC-ohjelmointikielen vuonna 1964 sekä yhden maailman ensimmäisistä osituskäyttöjärjestelmistä, Dartmouth Time-Sharing System (DTSS). Amerikan tietojenkäsittelyjärjestö myönsi vuonna 1974 Kemenylle ja Kurtzille kansallisessa tietokonekonferenssissa palkinnon työstään BASIC:n ja osituskäytön kehittämisessä. BASIC oli ohjelmointikieli ja sitä käytettiin useimmissa ohjelmistoissa, joita kirjoitettiin Apple II:n, Commodoren, TRS-80:n ja IBM:n nousun aikana 80-luvulla.
Kemeny toimi Dartmouthin rehtorina vuosina 1970-1981. Hän jatkoi peruskurssien opettamista sekä tutkimuksen tekemistä ja julkaisujen julkaisemista rehtorina ollessaan. Hän johti Dartmouthin yhteiskoulutusta vuonna 1972. Hän myös perusti "Dartmouth Planin" ympärivuotiseen toimintaan, mikä sallii enemmän opiskelijoita ilman lisärakennuksia. Kemenyn johdon aikana Dartmouthista tuli aktiivisempi vähemmistöopiskelijoiden rekrytoinnissa. Kemeny teki Dartmouthista edelläkävijän opiskelijoiden tietokoneiden käytössä. Vuonna 1982 hän palasi opettamaan kokopäiväisesti. Vuonna 1983 Kemeny ja Kurtz perustivat yhdessä True BASIC, Inc. -yrityksen markkinoimaan True BASIC -ohjelmaa sekä sen päivitettyä kieliversiota.
Kuolema

John Kemeny kuoli 66-vuotiaana sydämen vajaatoiminnan seurauksena Lebanonissa, New Hampshiressä 6. joulukuuta 1992.
Käännös suomeksi
Luettelo Puolan maavoimien kalustosta

Tämä on luettelo Puolan maavoimien nykyisestä kalustosta.
Jalkaväki > Käsiaseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| FB MSBS Grot | Rynnäkkökivääri |  |  |
| 96 BERYL | Rynnäkkökivääri |  |  |
| VIS 100 | Pistooli |  |  |
Jalkaväki > Panssarintorjunta-aseet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Javelin | Panssarintorjuntaohjus | 110 |  |  |
| Spike | Panssarintorjuntaohjus | 274 |  |  |
Jalkaväki > Kranaatinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M-98 | Kranaatinheitin | 93 |  |  |
| M120 | Kranaatinheitin | 145 |  |  |
| M120 Rak | Kranaatinheitinpanssariajoneuvo |  |  |  |
Panssarivaunut > Taistelupanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Abrams M1A1 | Taistelupanssarivaunu | 116 |  |  |
| Leopard 2A5 | Taistelupanssarivaunu | 105 |  | Tilattu yhteensä 105. Viimeinen erä luovutettiin joulukuussa 2015. |
| Leopard 2A4 | Taistelupanssarivaunu | 83 |  | 2A4 vaunut ontarkoitus päivittää "2PL"-versioon. |
| Leopard 2PL | Taistelupanssarivaunu | 45 |  |  |
| K2 Black Panther | Taistelupanssarivaunu | 180 |  |  |
| PT-91 Twardy | Taistelupanssarivaunu | 232 |  |  |
Panssarivaunut > Rynnäkköpanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BMP-1 | Rynnäkköpanssarivaunu | 1 268 |  |  |
| BWP Borsuk | Rynnäkköpanssarivaunu | 1 400 |  | Tilattu vuonna 2023 yli    1 000 alustapohjaista UMPG (Uniwersalnej Modułowej Platformie Gąsienicowej) -perheen Borsuk-rynnäkköpanssarivaunua.  Lisäksi  300 erilaista erikoispanssarivaunua, kuten Żuk-tiedusteluvaunut, Oset-johtamisvaunut, Gotem-lääkintä- ja evakuointivaunut, Gekon-huolto- ja ylläpitovaunut, NBC Ares-tiedusteluvaunut sekä Jodła-pioneerivaunut. Hankinnalla  korvataan kaikki vanhat  BMP-1-rynnäkköpanssarivaunut.   |
| BWR-1 | Panssaroitu tiedusteluajoneuvo | 37 |  |  |
Panssarivaunut > Panssariajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KTO Rosomak | Kuljetuspanssariajoneuvo | 570 |  |  |
| WD R-5 | Panssaroitu tiedusteluajoneuvo | 92 |  |  |
| BRDM-2 | Panssaroitu tiedusteluajoneuvo | 237 |  |  |
| Cougar | MRAP | 300 |  |  |
| Oshkosh M-ATV | MRAP |  |  |  |
Kenttätykistö > Panssarihaupitsit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| K9 Thunder | Panssarihaupitsi |  |  |  |
| KRAB 155 mm | Panssarihaupitsi |  |  |  |
| 2S1 Gvozdika | Panssarihaupitsi | 292 |  |  |
| DANA | Ajoneuvoalustainen haupitsi | 111 |  |  |
Kenttätykistö > Raketinheittimistö

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BM-21 | Raketinheitin | N/A |  |  |
| RM-70 | Raketinheitin | 30 |  |  |
| WR-40 Langusta | Raketinheitin | 77 |  |  |
Ilmatorjunta > Ilmatorjuntaohjukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Patriot | Ilmatorjuntaohjus |  |  |  |
| 9K33 Osa | Ilmatorjuntaohjus | 64 |  |  |
Ilmatorjunta > Olalta laukaistavat ilmatojuntaohjukset

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PIORUN | Ilmatorjuntaohjus | 420 |  |  |
| Grom | Ilmatorjuntaohjus | 480 |  |  |
Ilmatorjunta > Ilmatorjuntakanuunat

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ZSU-23-4MP Biała | Ilmatorjuntapanssarivaunu | 28 |  |  |
| ZU-23-2 | Ilmatorjuntakanuuna | 252 |  |  |
| ZUR-23-2KG/PG | Ilmatorjuntakanuuna | 72 |  |  |
Helikopterit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mil Mi-24D/V Hind D/E | Taisteluhelikopteri | 28 |  |  |
| Mil Mi-8MT | Kuljetushelikopteri | 14 |  |  |
| Mil Mi-17 | Kuljetushelikopteri | 9 |  |  |
| Mil Mi-2 | Kuljetushelikopteri | 25 |  |  |
| PZL W-3 Sokół | Monikäyttöhelikopteri | 36 |  |  |
Luettelo Australian avointen sekanelinpelin voittajista

Australian avoin tennisturnaus on vuosittain järjestettävä tennisturnaus, joka pelataan kovapohjaisilla ulkokentillä Melbourne Parkissa Melbournessa, Australiassa.
Siobhan Chamberlain

Siobhan Chamberlain
Siobhan Chamberlain (s. 15. elokuuta 1983) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelasi Englannin naisten maajoukkueessa 50 maaottelua. Hän saavutti EM-hopeaa vuonna 2009 ja MM-pronssia vuonna 2015.
Chamberlain esiintyi ensimmäisen kerran Englannin naisten maajoukkueessa syyskuussa 2004. Hän on kuulunut Englannin MM-kisajoukkueeseen vuosina 2007, 2011 ja 2015 mutta pääsi ensimmäisen kerran pelaamaan vasta vuoden 2015 puolivälierässä Kanadaa vastaan tultuaan ykkösmaalivahti Karen Bardsleyn tilalle kesken ottelun. Vuoden 2017 EM-kilpailuissa hän pelasi merkityksettömässä alkulohko-ottelussa Portugalia vastaan mutta tuli jälleen loukkaantuneen Bardsleyn tilalle kesken puolivälieräottelun ja pelasi myös tappiollisen välierän Alankomaita vastaan.
Seuratasolla Chamberlain edusti viimeksi Manchester Unitedia, jonne hän siirtyi Liverpoolista vuonna 2018. Aiemmin hän pelasi Chelseassa, Fulhamissa, Birmingham Cityssä, Bristol Academyssa, Arsenalissa ja Notts Countyssa. Yhdysvalloissa hän edusti Vancouver Whitecapsia. Syksyllä 2020 hän ilmoitti lopettavansa uransa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siobhan Chamberlain Wikimedia Commonsissa
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2009
1 Brown |
2 A. Scott |
3 Stoney |
4 Williams |
5 Johnson |
6 Asante |
7 Carney |
8 Chapman |
9 Aluko |
10 K. Smith |
11 S. Smith |
12 J. Scott |
13 Chamberlain |
14 White |
15 Unitt |
16 Handley |
17 Sanderson |
18 Westwood |
19 Bassett |
20 Buet |
21 Clarke |
22 Bardsley |
Valmentaja Powell
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2011
1 Bardsley |
2 A. Scott |
3 Unitt |
4 J. Scott |
5 F. White |
6 Stoney |
7 Clarke |
8 Williams |
9 E. White |
10 Smith |
11 Yankey |
12 Carney |
13 Brown |
14 Aluko |
15 Bradley |
16 Houghton |
17 Bassett |
18 Asante |
19 Susi |
20 Rafferty |
21 Chamberlain |
Valmentaja Powell
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2015
1 Bardsley |
2 A. Scott |
3 Rafferty |
4 Williams |
5 Houghton |
6 Bassett |
7 Nobbs |
8 J. Scott |
9 Aluko |
10 Carney |
11 Moore |
12 Bronze |
13 Chamberlain |
14 Greenwood |
15 Stoney |
16 Chapman |
17 Potter |
18 Duggan |
19 Taylor |
20 Sanderson |
21 Telford |
22 Kirby |
23 White |
Valmentaja Sampson
Englannin joukkue – Jalkapallon naisten EM-kilpailut 2017
1 Bardsley |
2 Bronze |
3 Stokes |
4 J. Scott |
5 Houghton |
6 Potter |
7 Nobbs |
8 Christiansen |
9 Taylor |
10 Williams |
11 Moore |
12 Stoney |
13 Chamberlain |
14 Carney |
15 Bassett |
16 Bright |
17 Parris |
18 White |
19 Duggan |
20 Greenwood |
21 Telford |
22 A. Scott |
23 Kirby |
Valmentaja Sampson
Forssan Palloseura

| Forssan Palloseura |
| --- | --- |

Koko nimi:  Forssan Palloseura
Perustettu:  1931
Entiset nimet:  FoPS
Kaupunki:   Forssa
Kotiareena:  Forssan jäähalli
– kapasiteetti:  3 000
Sarja:  Suomi-sarja
Sarjataso:  3.
Värit:                     
Puheenjohtaja:   Joonas Laaksonen
Päävalmentaja:   Asko Rantanen
Kapteeni:   Samuli Virtanen
Yhteistyöseurat:  HPK (SM-liiga)
I-divisioona / Mestis
Mestaruudet:  1 (1982)
Hopeaa:  3 (1975, 1978, 1979)
Suomi-sarja
Hopeaa:  1  (2014)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Forssan Palloseura (FPS, aiemmin FoPS) on vuonna 1931 perustettu forssalainen jääkiekkoseura, joka pelaa kaudella 2024–2025 Suomi-sarjassa.
FPS on seuran virallinen lyhenne, FoPS on lehdistön keksimä lyhenne, joka otettiin yleisesti käyttöön, kun seura nousi SM-liigaan. FoPS-nimeä pitää yllä vuonna 1976 perustettu forssalaisesta juniorikiekkoilusta vastaava FoPS Juniorit.
FPS pelasi kaksi kautta SM-liigassa sen ensimmäisinä vuosina 1975–1977. Forssa on edelleen pienin paikkakunta, jossa on pelattu SM-liigaa.
Historia

Forssan Palloseura perustettiin vuonna 1931.
Historia > Nousu SM-liigaan

FPS pelasi keväällä 1972 Maakuntasarjassa. Koho-mailatehtaan Kari Aron ehdotuksesta Forssaan rakennettiin Suomen kuudes jäähalli, joka otettiin käyttöön joulukuussa 1971. Talkootyöllä rakennettu halli merkitsi forssalaiselle jääkiekolle merkittävää kehitysaskelta. FPS:aan samana vuonna pelaaja-valmentajaksi siirtynyt Alpo Suhonen on kertonut, että hallissa oli yleensä jää jo heinäkuussa, minkä ansiosta joukkue pääsi harjoittelemaan laadukkaasti ja muita joukkueita aikaisemmin. Suhosen mukaan FPS oli myös Suomen ensimmäisiä joukkueita, joka harjoitteli kahdesti päivässä. FPS nousi Suomensarjaan kauden 1971–1972 päätteeksi. Ratkaisuottelussa joukkue voitti Raumalla Säpin 6–4.
Ensimmäisellä Suomensarja-kaudellaan 1972–1973 FPS ylsi karsintoihin. Seuraavan kauden 1973–1974 päätteeksi joukkue nousi uuteen I-divisioonaan, jossa joukkuetta vahvistivat kokeneet maajoukkuepelaajat Jorma Valtonen ja Reijo Hakanen. Joukkueen runko koostui silti enimmäkseen forssalaisista pelaajista. FPS sijoittui I-divisioonan kaudella 1974–1975 Vaasan Sportin jälkeen toiseksi ja nousi toukokuussa 1975 perustettuun uuteen SM-liigaan. Reijo Hakanen voitti I-divisioonan pistepörssin 52 tehopisteellä. Seuraavilla sijoilla olivat FPS:n Pentti Nurminen (41 pistettä) ja Seppo Aaltonen (37).
Ensimmäiselle SM-liigakaudelleen 1975–1976 FoPS:aan siirtyi muun muassa Jokerien tähtipelaaja Timo Sutinen. FoPS asetti ennen kauden alkua tavoitteekseen suoran säilymisen ilman karsintoja, joka kuitenkin vaihdettiin kauden edetessä säilymiseen ylipäätään. Runkosarjassa FoPS sijoittui yhdeksänneksi eli toiseksi viimeiseksi takanaan Sport. Sarjapaikka varmistui karsintojen toiseksi viimeisellä kierroksella, jossa FPS voitti Oulun Kärpät 11–1.
Seuran junioritoiminta eriytettiin vuonna 1976, jolloin perustettiin Forssan Palloseuran Juniorit ry.
FoPS keräsi kaudella 1976–1977 yhden pisteen enemmän kuin edellisellä, mutta jäi silti runkosarjan viimeiseksi. Joukkue joutui jälleen karsintaan, jossa se hävisi ratkaisuottelun Kärpille pahasti vajaalukuisena 3–9 ja putosi SM-liigasta.
Forssa on edelleen pienin paikkakunta, jossa on pelattu SM-liigaa.
Historia > Myöhemmät ajat

SM-liigasta putoamisen jälkeen Forssassa pohdittiin, pyritäänkö palaamaan liigaan, tyydytäänkö pelaamaan I-divisioonassa vai lopetetaanko toiminta kokonaan. Lopulta päätettiin yrittää paluuta takaisin pääsarjaan. Joukkue pysyi kaudeksi 1977–1978 hyvin kasassa ja lisäksi siihen nostettiin kevään 1977 B-nuorten Suomen-mestareita, kuten Veli Merta, Pekka Uusi-Hakimo, Petteri Aro ja Mika Helkearo. FoPS pelasi hyvän runkosarjan ja pääsi nousukarsintaan. Se olisi noussut SM-liigaan voitolla Rauman Lukosta mutta hävisi ja jäi pisteellä Jokerien taakse. Päävalmentaja Alpo Suhosen mukaan puheenjohtaja Matti Aaltonen oli ilmoittanut hänelle kesken ottelun, ettei seuralla ole edellytyksiä liiganousuun.
Ringette tuli FoPS:n lajivalikoimaan 1980-luvulla.
FPS pelasi vuodet 1978–2007 yhtäjaksoisesti I-divisioonassa ja sen seuraajassa Mestiksessä. Vuonna 1982 se voitti I-divisioonan mestaruuden. Vuonna 2007 FPS putosi Suomi-sarjaan, kun se jäi Mestis-karsintojen viimeiseksi. Seura oli ollut lähellä putoamista jo pari kautta aiemmin, mutta selvisi silloin karsintojen kautta.
FPS nousi kaudeksi 2020–2021 jääkiekkoliiton lisenssikomitean päätöksellä Mestikseen. Nousun myötä FPS solmi SM-liigan HPK:n kanssa sopimuksen urheilullisesta ja hallinnollisesta yhteistyöstä. Forssan jäähalliin rakennettiin Mestiksen vaatimukset täyttävä joustokaukalo.
FPS ylsi kaudella 2021–2022 Mestiksen välieriin, mutta muuten se sijoittui sarjan häntäpäähän ja putosi Mestiksestä kauden 2023–2024 päätteeksi. Joukkue voitti runkosarjassa varsinaisella peliajalla vain viisi ottelua ja jäi selvästi viimeiseksi. Putoaminen Suomi-sarjaan sinetöityi karsintasarjan tappiolla Kajaanin Hokille voitoin 4–1.
Kotihalli

FPS pelaa kotiottelunsa Forssan jäähallissa, joka on valmistunut vuonna 1988. Hallin kapasiteetti on 3 000 katsojaa.
Forssan ensimmäinen jäähalli valmistui vuonna 1971. Se oli Suomen ensimmäisiä jäähalleja ja malliltaan ylipainehalli eli kuplahalli, joka oli valmistettu Forssan tehtaiden kutomossa kudotusta kankaasta. Kaukalo tehtiin hieman tavallista kapeammaksi ja lyhyemmäksi katsomotilojen lisäämiseksi ja saamiseksi lähelle jäätä. Hallissa oli 1 500 istuma- ja 2 500 seisomapaikkaa. Uusi jäähalli rakennettiin vanhan kuplahallin perustuksille.
Nykyinen joukkue

| Forssan Palloseura kaudella 2023–2024 n k > Kokoonpano | Forssan Palloseura kaudella 2023–2024 n k > Kokoonpano | Forssan Palloseura kaudella 2023–2024 n k > Kokoonpano | Forssan Palloseura kaudella 2023–2024 n k > Kokoonpano | Forssan Palloseura kaudella 2023–2024 n k > Valmentajat | Forssan Palloseura kaudella 2023–2024 n k >  | Forssan Palloseura kaudella 2023–2024 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  30    Alex Mäkelä   35    Joona Nurmikko   40    Ville Viskari Puolustajat  38    Viljami Jokirinne   55   Oskari Lahtinen (A)    4    Bryce Martin   22   Thomas Moreno   13    Konsta Nurmi   88    Matěj Petretič   91    Joonas Virtanen   86   Samuli Virtanen (C)    7    Vertti Vuoksiala |  |  Hyökkääjät  19    Juuso Fagerström    4    Malte Hasselgren   84    Erik Heikkilä   22    Juska Helenius   17    Mika Huhtasalo   44    Jack Jeffers    2    Markus Lahtinen   66    Jalmari Mäkelä   12    Jere Ohtonen  (A)   56    Justus Ojala   42    Tomi Palo   33    Otto Pasonen   85    Santtu Rantanen   90    Risto Saarinen   20    Eetu Santanen   18   Kasper Seppälä   16    Devon Skoleski   45    Miska Vilppola   96   Samuel Zadrahník |  |  Päävalmentaja  Asko Rantanen Apulaisvalmentajat  Harri Kohvakka   Rauli Raitanen   Antti Meriläinen   Anssi Rantanen  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Elite Prospects eliteprospects.com. Päivitetty: 4. maaliskuuta 2024  |  |  |
Nykyinen joukkue > Joukkueenjohto

Päävalmentaja (väliaikainen)/Urheilupuolen asiantuntija: Rauli Raitanen
Apuvalmentaja: Rauli Raitanen
Apuvalmentaja: Harri Kohvakka
Maalivahtivalmentaja: Antti Meriläinen
Joukkueenjohtaja: Anssi Rantanen
Joukkueenjohtaja/operatiivinen johtaja: Juha-Matti Vuorela
Huoltaja: Hannu Jokinen
Huoltaja: Jouni Salonen
Fysioterapeutti: Mikko Pehkonen
Puheenjohtaja: Joonas Laaksonen
Tunnettuja pelaajia > Jäädytetyt pelinumerot

8 – Jarkko Aaltonen
11 – Kari Lindqvist
15 – Mika Helkearo
Tunnettuja pelaajia > Joukkueessa pelanneet NHL- ja WHA-pelaajat

Mike Boland
Niklas Bäckström
Reg Krezanski
Antti Laaksonen
Antti Miettinen
Jussi Rynnäs