stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keittiökavaljeerit
Juoni

Elokuvan tarinassa on hyödynnetty ajankohtaisia aiheita, kuten vuokrasäännöstely, asuntopula, pääkaupungissa tarvittava asumislupa ja Kolkkulan perheen kissan nimi Sinuhe. Televisiokin on keksitty juonen kulkua edistämään.
Maalaistyttö Kerttu lähtee Helsinkiin tienaamaan leipänsä, kun viimeisetkin säästöt piti lähettää Amerikkaan konkurssin tehneelle tädille. Kaupungista Kerttu saa paikan äkkirikastuneen Kolkkulan perheen sisäkkönä. Samaan taloon tulee pian myös toinen maaltamuuttaja Martti, johon talon emäntä iskee silmänsä. Martti puolestaan on ihastunut Kerttuun, kuten on talon nuori isäntä Arvikin. Vanha isäntä taas on ihastunut pulloonsa ja sihteeriinsä.
Varatuomari Juntunen yrittää turhaan tavoittaa Kerttua kertoakseen, että hän on kuolleen Amerikan-tätinsä omaisuuden perijä. Martti ja Arvi eivät tiedä perinnöstä, mutta yrittävät molemmat tehdä vaikutuksen Kerttuun ja kyräilevät toisiaan mustasukkaisina. Tästä alkuasetelmasta käynnistyy tapahtumien ja kommellusten ketju, ja tuhansien dollarien perintöä alkavat tavoitella muutkin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sirkka Sipilä  | … |  Kerttu Mäkinen   |
|  Esko Vettenranta  | … |  Martti Alamaa   |
|  Esko Saha  | … |  Arvi Kolkkula   |
|  Emmi Jurkka  | … |  rouva Kolkkula   |
|  Sven Relander  | … |  johtaja Kolkkula   |
|  Toppo Elonperä  | … |  Turtola   |
|  Matti Aulos  | … |  varatuomari Juntunen   |
|  Assi Raine  | … |  Viivi, sihteeri   |
|  Varma Lahtinen  | … |  kylän eukko   |
|  Rolf Labbart  | … |  Rudolf   |
|  Saara Ranin  | … |  Kertun äiti   |
|  Kyösti Erämaa  | … |  nimismies   |
|  Kerttu Salmi  | … |  huonetta tarjoava nainen   |
|  Elvi Saarnio  | … |  pyykkimuija   |
|  Leila Nieminen  | … |  Rudolfin toinen heila   |
|  Irja Rannikko  | … |  kotiapulaistarjokas   |
|  Vilho Ruuskanen  | … |  Ville-renki   |
|  Verna Piponius  | … |  opintolainalautakunnan sihteeri   |
Arviot

Aikalaisarvostelijat eivät lämmenneet elokuvahupailulle, vaikka jotkut nostivatkin esille sen viihteelliset arvot. Eräs arvostelija lähti siitä, ettei elokuva ”pyydäkään olla muuta kuin viatonta ja kevyttä ajanvietettä, jossa on katsojia vahvasti naurattavaa komiikkaa, arkista hyväntuulisuutta sekä karkeita liioitteluja ja kömpelyyksiä, jotka saattavat ajattelevan yleisön hämilleen”.
Ankarampaa kritiikkiä sai käsikirjoitus, joka ”ei ollut edes elokuvaamisen arvoista materiaalia”. Yrjö Nortan panos ohjaajana ei juuri saanut huomiota. Toisen arvostelun mukaan elokuvan suurin ongelma oli kerronnan huono rytmi, lähinnä hitaus. Näyttelijöistä kiitosta keräsi lähinnä Emmi Jurkka, joka tarjosi ”ainoan järkevän luonnekuvan”.
Esitykset

Elokuva esitettiin televisiossa ensimmäisen kerran 19.7.2013
Aiheesta muualla

Keittiökavaljeerit Elonet.
Kleon

Kleon (kuoli 422 eaa.) oli ateenalainen poliitikko ja sotilas peloponnesolaissodan aikana. Kleon vastusti Perikleen politiikkaa. Perikleen kuoleman jälkeen vuonna 429 eaa. Kleon nousi johtoasemaan. Vuonna 425 eaa. Kleon kukisti strategi Demostheneen kanssa spartalaiset Sfakterian taistelussa. Vuonna 422 eaa. Kleon lähetettiin valtaamaan takaisin Amfipolis, jonka spartalaiset olivat Ateenalta vallanneet. Spartalainen sotapäällikkö Brasidas oli kuitenkin Kleonia ovelampi ja kukisti tämän joukot. Kleon ja Brasidas kuolivat kumpikin Amfipoliin taistelussa.
Kleomenes III

Kleomenes III (m.kreik. Κλεομένης, Kleomenēs, lat. Cleomenes; k. 219 eaa.) oli Spartan kuningas vuosina 235–222 eaa. Hän kuului agiadien hallitsijasukuun, ja hänen isänsä oli kuningas Leonidas II.
Kun Kleomenes pääsi valtaan, jatkoi hän Agis IV:n aloittamia uudistuksia. Spartan sisäinen oppositio tukahdutettiin vallankaappauksella vuonna 227 eaa. Kleomenes syrjäytti hallitsijakumppaninsa Arkhidamos V:n ja asetti hänen tilalleen veljensä Eukleidaksen. Kleomenes jakoi uudelleen viljelysmaat 4000 palstaan. Maat jaettiin kansalaisten ja perioikkien kesken. Kleomenes järjesti myös uudelleen armeijan makedonialaiseen tyyliin ja kukisti Akhaian liiton johtajan Aratoksen taistelussa. Sparta sai myös rahallista avustusta Egyptin Ptolemaios III:a.
Uuden armeijansa ansiosta Kleomenes valtasi ja sai valtaansa Arkadian, Argoksen ja Korintin. Akhaian liitto kutsui nyt avuksi Makedonian kuninkaan Antigonos III Dosonin. Ptolemaios veti myös samalla pois avustuksensa. Vuosina 223 ja 224 eaa., Kleomenes kärsi tappioita vihollisiaan vastaan, ja Sparta menetti valtaamansa alueet. Hädissään Kleomenes antoi 6 000 helootin ostaa itsensä vapaaksi ja käytti rahat pestatakseen palkkasotilaita. Vuonna 222 eaa. Kleomenes kohtasi 28 000 miestä käsittäneen makedonialaisen armeijan Sellasian taistelussa. Kleomeneksen armeija koostui 10 000:a spartalaisesta ja palkkasotilaasta. Vaikka Kleomenes valitsikin taistelupaikan huolellisesti, ei taistelun lopputuloksesta ollut epäilystä. Plutarkhoksen mukaan taisteluun osaa ottaneista 6 000 spartalaisesta vain 200 selvisi hengissä. Taistelun jälkeen Kleomenes syrjäytettiin, ja hän kuoli maanpaossa Egyptissä vuonna 219 eaa.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Leonidas II | Spartan kuningas   | Seuraaja: Agesipolis III |
Kihlakunnannimismies

Kihlakunnannimismies toimii kihlakunnanviraston päällikkönä ja vastaa viraston yleishallinnosta, toimitiloista, henkilöstön työhyvinvoinnista ja valtion paikallishallinnon sidosryhmäsuhteista. Lääninhallitus määrää kihlakunnannimismieheksi jonkun kihlakunnanviraston osastopäälliköistä, esimerkiksi poliisipäällikön.
Kihlakunnansyyttäjä

Kihlakunnansyyttäjä oli yleisen syyttäjän virkanimike Suomessa vuoteen 2019 saakka.
Aiemmin, ennen vuotta 1993, syyttäjinä toimivat kaupunginviskaalit raastuvanoikeuksissa ja nimismiehet ja apulaisnimismiehet kihlakunnanoikeuksissa. Vuoden 2019 lokakuusta alkaen syyttäjän virkanimike on aluesyyttäjä.
Valtakunnansyyttäjänvirastossa on valtionsyyttäjiä.
Kim Seol-hyun

| Kim Seol-hyun |
| --- | --- |
 Kim Seol-hyun vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. tammikuuta 1995 (ikä 29)
Ammatti:  laulaja, näyttelijä, malli
Muusikko
Taiteilijanimi:  Seolhyun
Tyylilajit:  pop
Yhtyeet:  AOA
Levy-yhtiöt:  FNC Entertainment
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kim Seol-hyun (kor. 김설현, s. 3. tammikuuta 1995, lyhyesti nimellä Seolhyun) on eteläkorealainen laulaja, näyttelijä ja malli. Hän on tullut tunnetuksi AOA-yhtyeen jäsenenä sekä draamasarjoista Ugly Alert ja Orange Marmalade.
Hänet on valittu vuosiksi 2016–2018 Korean turismin lähettilääksi.
Hän on saanut LA Web Festin parhaan näyttelijän palkinnon vuonna 2023 Lee Yeo Reumin roolista sarjassa Summer Strike.
Näyttelijänä > Elokuvissa

| Vuosi | Nimi | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Gangnam Blues | Kang Seon-hye |
| 2017 | Memoir of a Murderer | Kim Eun-hee |
| 2018 | The Great Battle | Baek-ha |
Näyttelijänä > Televisiosarjoissa

| Vuosi | Nimi | Rooli | Kanava |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | My Daughter Seo-young | Seo Eun-soo | KBS2 |
| 2013 | Ugly Alert | Gong Na-ri | SBS |
| 2015 | Orange Marmalade | Baek Ma-ri | KBS2 |
| 2016 | Click Your Heart | Cameo | Naver TV Cast |
| 2019 | My Country: The New Age | Han Hee-jae | JTBC |
Aiheesta muualla

Kim Seol-hyun Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kim Seol-hyun Melon-palvelussa (koreaksi)
Kirsi Crowley

Kirsi Maarit Crowley on suomalainen ulkomaantoimittaja, joka on raportoinut Yleisradiolle ja muille medioille erityisesti Afrikan ja Aasian maista.
1990-luvun alkupuolella Kirsi Crowley työskenteli viisi vuotta toimittajana BBC World Servicen suomenkielisellä osastolla Lontoossa. Vuosina 1996–2001 hän toimi Yleisradion kirjeenvaihtajana Etelä-Afrikan Johannesburgissa ja teki raportteja myös muista Afrikan maista. Sieltä Crowley muutti brittimiehensä toimittajantyön takia Pakistaniin ja vuonna 2002 Turkkiin, jossa hän asui vuoteen 2005 asti.
2000-luvulla Crowley opiskeli tiedotusoppia Tampereen yliopistossa ja työskenteli vuosikymmenen lopulla toimittajana lahtelaisessa Etelä-Suomen Sanomissa. Vuonna 2011 hän suoritti Helsingin Sanomain Säätiön tuella erikoisjournalismin master-tutkinnon Etelä-Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa.
2010-luvulla Kirsi Crowley on asunut Filippiineillä ja raportoinut myös muun muassa Myanmarista, Japanista ja Ukrainasta.  Crowley on tehnyt myös tiedotusmateriaalia muun muassa Euroopan unionin tarpeisiin.
Aiheesta muualla

Kirsi Crowley Radio- ja tv-arkiston Ritva-tietokannassa
Karijärvi (Kuhmoinen)

| Karijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°34′43″N, 25°14′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.057
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,2 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  1,089 km  
Pinta-ala:  2,937 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarijärvi 
Karijärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsirannalla on yksi talo, jolle tulee tie lännestä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,2 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee kahden kilometrin päässä Päijänteen Toukolahteen. Laskuojan pudotus on 66,9 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Karija lampi.
Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio ja siitä lähti vain laskuoja. Vuoteen 1986 mennessä siihen oli johdettu kaksi ojaa.
Kirjallisuusvuosi 1943

Kirjallisuusvuosi 1943 käsittelee vuoden 1943 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Vuonna 1942 Sveitsi poisti homoseksuaalisuuden kriminalisoinnin. Vuonna 1943 siellä alkoi ilmestyä homoseksuaalinen lehti Der Kreis.
Vetäytyvät saksalaisjoukot hävittivät Napolissa kuninkaallisen seuran arkiston ja Villa Montesanon linnaan sijoitetun Napolin kuningaskunnan arkiston (Archivio di Stato di Napoli) sekä Roomassa juutalaisyhteisön historiallisen kirjaston (Biblioteca della Comunità Israelitica).
Jack Kerouac, Allen Ginsberg ja William S. Burroughs ystävystyivät New Yorkissa.
Julkaisuja

Simone de Beauvoir – Kutsuvieras (L'invitée, esikoisteos, suom. 1985)
Bertolt Brecht – Leben des Galilei (suom. Galileo Galilein elämä, 1982)
T. S. Eliot – Four Quartets (runoteos, suom. Neljä kvartettoa, 2007)
Matti Hälli – Suopursu kukkii
Clarice Lispector – Perto do coração selvagem (suom. Lähellä villiä sydäntä, 2008)
Thomas Mann – Joosef ja hänen veljensä -sarjan viimeinen osa (Jaakobin tarina (1933), Nuori Joosef (1934), Joosef Egyptissä (1936) ja Joosef ruokkija (1943))
Antoine de Saint-Exupéry – Pikku prinssi (Le Petit Prince, suom. 1951)
Mika Waltari – Rakkaus vainoaikaan
Lauri Vaala – Ukkosmyrsky
Kustaa Vilkuna – Isien työ
Palkintoja

Martti Merenmaa
Oiva Paloheimo
ei jaettu
Upton Sinclair
Kihachi Okamoto

Kihachi Okamoto (jap. 岡本 喜八; 17. helmikuuta 1923 – 19. helmikuuta 2005) oli japanilainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän syntyi Yonagossa, Tottorin prefektuurissa, ja valmistui Meijin yliopistosta.
Okamoton kymmenien teosten joukossa on Samurai (1965). Työt ovat tyylillisesti monipuolisia; useita eri genrejä on edustettuina.
Okamoto voitti uransa aikana useamman palkinnon, muun muassa kaksi Japanin akatemian palkintoa (molemmat 1992). Ikääntynyt ohjaaja kuoli Kawasakissa, Kanagawan prefektuurissa ruokatorven syöpään helmikuussa 2005.
Aiheesta muualla

Kihachi Okamoto Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kirjallisuusvuosi 1946

Kirjallisuusvuosi 1946 käsittelee vuoden 1946 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Brittiläinen Penguin Books alkoi julkaista The Penguin Classics -kirjasarjaa.
Neuvostoliitto vangitsi virolaisen kirjailijan Jaan Krossin. Hän vapautui vuonna 1954.
Ranskalaiset René Higonnet ja Louis Moyroud kehittivät Lumitype-valo­latoma­koneen, joka tuli tunnetuksi tuotemerkillä Photon. Maailman ensimmäinen valoladottu kirja oli tällä koneella ladottu The Wonderful World of Insects (1953), vaikkakin valoladontaa oli kehitelty jo 1920-luvulta asti.
Japanissa julkaistiin ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeinen historian oppikirja Kuni no ayumi, joka herätti riitaa maan perinteisiin tukeutuvien opetusviranomaisten ja edistysmielisten historioitsijoiden välillä.
Raymond Chandlerin vuonna 1939 julkaistu teos Syvä uni filmattiin vuonna 1946. Elokuvan tekijät eivät täysin pysyneet mukana monimutkaisessa juonessa, ja joutuivat kysymään kirjailijalta: “Kuka tappoi Owen Taylorin?” Chandler vastasi: “En tiedä.”
Julkaisuja

Frans G. Bengtsson – Orm Punainen kotona ja idän retkillä (ruots. Röde Orm : Hemma och i österled, 1946)
Edmund Crispin – The Moving Toyshop (rikosromaani, suom. Liikkuva lelukauppa)
Giovannino Guareschi – ensimmäinen Isä Camillon hahmosta kertova tarina julkaistiin Candido-lehdessä.
Martin Heidegger – Brief über den Humanismus (suom. Kirje humanismista, 2000)
Aaro Hellaakoski – Huojuvat keulat
Tove Jansson – Muumipeikko ja pyrstötähti
Níkos Kazantzákis – Kerro minulle, Zorbas (Βίος και Πολιτεία του Αλέξη Ζορμπά, Víos kai Politeía tou Aléxi Zormpá)
Aili Konttinen – Inkeri palasi Ruotsista
Edwin Linkomies – Keisari Augustus ja Rooman perintö
Aila Meriluoto – Lasimaalaus
Olavi Paavolainen – Synkkä yksinpuhelu
Jean-Paul Sartre – L'Existentialisme est un humanisme
Rex Stout – Kadonnut ääni (alkuteos The Silent Speaker, suom. 1954)
Władysław Szpilman – Śmierć miasta (Pianista, omaelämäkerrallinen kuvaus elämästä sodan ajan Varsovassa)
Jussi Talvi – Tällaista oli palata
Robert Penn Warren – Kaikki kuninkaan miehet
Palkintoja

Aaro Hellaakoski
Eila Kivikk’aho
Hermann Hesse
Kinnarinsaari (Sysmä)

Kinnarinsaari
| --- | --- |
Sijainti:  Sysmä Päijät-Häme Suomi
Saariryhmä:  Töijensalon saariryhmä
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  87,5 m 
Pinta-ala:  14,1 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kinnarinsaari  on Päijänteen saari Päijät-Hämeen Sysmässä.
Maantietoa

Saari on 650 metriä pitkä, 420 metriä leveä ja sen pinta-ala on 14,1 hehtaaria . Se sijaitsee Tehinselän itäosassa Töijensalon luoteisrannassa. Saarien välissä sijaitsee 25–80 metriä leveä salmi, joka on alle 150 metriä pitkä. Saaren itäpuolella sijaitsee Sorkkalahti, joka jää Sulkusaaren eteen. Saari on matala ja sen korkein kohta yltää 9 metrin korkeuteen Päijänteestä. Saareen on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, mutta sinne ei tule Töijensalosta tietä.
Virkistystoimintaa

Saari on mainittu virkistystoimintaan soveltuvaksi saareksi. Mitään palveluja ei saarella kuitenkaan ole.
Historiaa

Kuhmoisten seudun taloudellisessa kartassa vuodelta 1939 on saari asumaton eikä saaressa ole peltoja . Vuoden 1965 peruskartassa on tilanne edelleen sama, mutta ensimmäinen mökki ilmaantuu saaren luoteiskärkeen vuoden 1985 kartassa.
Kirsi Heikel

Kirsi Maria Heikel (o.s. Pelttari) on työskennellyt johtavana neuvonantajana konsulttiyritys Milttonissa helmikuusta 2023 lähtien. Hän toimi Yle Uutisten Pohjoismaiden kirjeenvaihtajana 2019–2022. Aiemmin hän on työskennellyt Ylessä politiikan toimittajana sekä A-studion juontajana. .
Heikel valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2001 pääaineenaan tiedotusoppi. Hän aloitti uransa vuonna 1991 tekemällä lukion ohessa nuortenohjelmaa Ylen Kuopion maakuntaradioon. Vuodesta 1995 alkaen Heikel juonsi Radiomafian Pressiklubi-ohjelmassa.[lähde? ] Hän on työskennellyt toimittajana ja juontajana myös Ylen Tampereen ja Lahden aluetoimituksissa, radion uutis- ja ajankohtaistoimituksessa, Aamu-TV:ssä ja Yle Urheilussa. Yle Urheilussa Heikel toimi yleisurheilun MM-kisojen 2007 studioemäntänä. Vuosina 2008–2009 hän toimi Urheiluruudun uutisankkurina.
Heikel toimi Ylen vaalitenttien vetäjänä eduskuntavaaleissa 2015 ja 2019.
Heikel on myös kouluttanut eri alojen ammattilaisia muun muassa tv-haastatteluissa esiintymiseen. Hänellä on oma yritys, Kirsi Heikel Communications Oy. Maaliskuussa 2019 Iltalehti nosti esiin Heikelin yrityksensä kautta laskuttamat toimeksiannot eri ministeriöille ja niistä aiheutuvat mahdolliset eturistiriidat kriittisen journalismin teossa.
Aiheesta muualla

Kirsi Heikel Twitterissä
Kuuluttajan vieras: Toimitussihteeri Kirsi Heikel Yle Radio 1/Yle Areena. 19.11.2014.
Kirjallisuusvuosi 1947

Kirjallisuusvuosi 1947 käsittelee vuoden 1947 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Ensimmäiset Kuolleenmeren kääröt eli Qumranin tekstit löydettiin Qumranin lähialueen luolista. Löytöjä tehtiin seuraavina vuosina lisää. Tekstien joukossa on Vanhan testamentin (Tanakin) kirjojen käsikirjoituksia, apokryfisiä ja pseudepigrafisia tekstejä sekä entuudestaan tuntemattomia uskonnollisia tekstejä viimeiseltä vuosisadalta ennen ajanlaskumme alkua.
Roswellin tapaus ja muut UFO-havainnot synnyttivät science fiction -buumin.
Tennessee Williamsin näytelmä Viettelysten vaunu (A Streetcar Named Desire) sai ensi-iltansa.
Yhdysvaltain Epäamerikkalaista toimintaa tutkiva komitea aloitti kommunisminvastaisiset kuulustelut, joissa selvitettiin kommunistien osallisuutta muun muassa elokuva-alalla. Toiminnan seurauksena syntyi Hollywoodin musta lista, jolle joutuneet eivät voineet työskennellä julkaisutoiminnassa. Heitä olivat esimerkiksi käsikirjoittajat Dalton Trumbo ja Adrian Scott.
Julkaisuja

A. F. Airo – Liikekannallepanosalaliitto
Edgar Rice Burroughs – Tarzan and the Foreign Legion
Italo Calvino – Il sentiero dei nidi di ragno (esikoisteos)
Albert Camus – Rutto
Robert Capa – Sotakuvaaja
Anne Frank – Nuoren tytön päiväkirja
Jean Genet – Querelle
Yasunari Kawabata – Lumen maa (雪国, Yukiguni, suom. 1958)
Primo Levi – Se questo è un uomo (suom. Tällainenko on ihminen, 1962)
Edwin Linkomies – Antiikin kulttuuri tutkimuksen kohteena
Väinö Linna – Päämäärä (esikoisteos)
Thomas Mann – Doktor Faustus
James Michener – Tales of the South Pacific  (esikoisteos)
Olli (Väinö Nuorteva)  – Puusta tyveen
Outsider – Kilroy oli täällä
Simo Puupponen eli Aapeli – Onnen pipanoita
Aino Räsänen – Olen odottanut sinua
John Steinbeck – Oikutteleva bussi (The Wayward Bus)
Lauri Viita – Betonimylläri
Palkintoja

Mika Waltari
Aila Meriluoto
André Gide
Robert Penn Warren
Keskinen (Jämsä, Runttimäki)

| Keskinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°01′04″N, 24°45′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kertejoen valuma-alue (35.69)
Laskujoki:  oja Hurrinojaan 
Järvinumero:  35.693.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,8 m  
Rantaviiva:  1,274 km  
Pinta-ala:  5,839 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskinen 
Keskinen  on Keski-Suomessa Jämsässä Runttimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Kirkkoraamattu

Kirkkoraamattu tarkoittaa kirkon virallisesti käyttöön hyväksymää raamatunkäännöstä.
Suomalaisia kirkkoraamattuja ovat:
Biblia (1642)
Vanha kirkkoraamattu (1933/1938)
Uusi kirkkoraamattu (1992)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirkkoraamattu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Katri Ylander

| Katri Ylander> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. joulukuuta 1985 (ikä 38)
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2005–
Tyylilajit:  pop
Yhtyeet:  Katri Ylander & Yksinäinen yhtye
Levy-yhtiöt:  Sony Music (2006–2011) Suomen Musiikki (2013–)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Katri Marianne Ylander (s. 17. joulukuuta 1985 Harjavalta) on suomalainen laulaja. Hän sijoittui vuonna 2005 Suomen Idols -kykyjenetsintäkilpailun toisella tuotantokaudella toiseksi, kymmenen prosenttiyksikön äänierolla voittaja Ilkka Jääskeläiseen. Jääskeläinen sai 55 ja Ylander 45 prosenttia äänistä.
Idolsin semifinaalissa Ylander lauloi Stellan kappaleen ”Piste.” Suurelle yleisölle tuntemattoman kappaleen esitys Idols-ohjelmassa aiheutti aluksi jättiryntäyksen yhtyeen kotisivuille. Pian tämän jälkeen laulu nousi digitaalisten myyntilistojen kärkeen.
Ura > Soolouran alku

Ylander solmi pian Idols-kisan päättymisen jälkeen levytyssopimuksen Sony BMG:n kanssa ja hänen debyyttialbuminsa julkaistiin 14. kesäkuuta 2006. Katri Ylander -niminen albumi ylitti kultalevyrajan lokakuussa 2006. Tähän mennessä albumia on myyty yli 19 000 kappaletta. Ylanderin toinen albumi ilmestyi 31. lokakuuta 2007. Albumi oli nimeltään Kaikki nämä sanat, joka on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.  Albumin ensimmäinen single ”Valehdellaan” sai ensisoittonsa YleX Aamussa 21. elokuuta 2007.
Vuonna 2008 Ylander oli mukana Pariisin kevään esittämällä Kesäkumi-kappaleella ”Mä haluun sua enemmän ku muut haluu” yhdessä Super Jannen kanssa. Samana vuonna hän vieraili myös Happoradio-yhtyeen Kaunis minä -albumin ”Nukahdistus”-kappaleella. Ylander julkaisi kolmannen albuminsa Valvojat 2. syyskuuta 2009. Albumin ensimmäinen single ”Maailman ihanin” oli ensisoitossa YleX:llä 18. toukokuuta 2009.
Levy-yhtiö Sony Music kokosi Ylanderin siihen astisen uran julkaisemalla 8. kesäkuuta 2011 Maailman ihanimmat -nimisen kokoelman, joka sisälsi huhtikuussa 2011 singlenä julkaistun ”Irrallaan” -nimisen kappaleen.
Ura > Katri Ylander & Yksinäinen yhtye

Ylander jäi keikkatauolle kevättalvella 2010 miettiäkseen uransa seuraavaa siirtoa. Ylander ja hänen silloinen muusikkomiehensä Matti Salovaara alkoivat yhdessä työstämään uutta musiikkia, jonka he päättivät julkaista Katri Ylander & Yksinäinen yhtye -nimellä erottaakseen projektin Ylanderin soolourasta. Ylander solmi uuden levytyssopimuksen Suomen Musiikki -yhtiön kanssa, joka julkaisi yhtyeen albumin Uusi maa 13. syyskuuta 2013. Albumin ensimmäinen single ”Naamiot” julkaistiin 19. huhtikuuta.
Yhtye keikkali muutaman vuoden ajan. Yhtyeen toiminta kuitenkin hiipui, ja Ylander ja Salovaara erosivat. Yhtyeen toiminnan hiivuttua Ylander keikkaili satunnaisesti yksin sekä vieraillen muiden artistien, erityisesti Kimmo Härmän konserteissa.
Ura > Uusi tuleminen

Ylander ilmoitti lokakuussa 2018 julkaisevansa 30. marraskuuta uuden singlen ”Sinä pärjäät” Suomen Musiikki -levy-yhtiöllä. Hän kertoi myöhemmin aloitteen uudelle musiikille tulleen levy-yhtiön Kari Hynniseltä. Seuraava single ”Sano mulle jotain kaunista” kasvoi radiohitiksi syksyn 2019 aikana. Kappale oli yhteensä 14. viikon ajan radiolistan 10 suosituimman kappaleen joukossa, ollen parhaimmillaan listan ensimmäisenä. Ylanderin viides albumi Yhteisii unelmii julkaistiin elokuussa 2020.
Syksyllä 2020 Ylander oli mukana Tähdet, tähdet -ohjelman kuudennella kaudella.
Taustaa

Ylander oli osallistunut erilaisiin kykyjenetsintäkilpailuihin, muun muassa Golden Starsiin (pääsi 12 parhaan joukkoon) ja Ponnahdus Pinnalle -kisaan (Sanna-Kaisa Heinosen kanssa muodostamansa duon, Predatorin, voimin kolmossijalle).
Helsingissä asuvalla Ylanderilla on ravintola- ja palvelualan koulutus tarjoilijana. Aiemmin hän on työskennellyt tarjoilijana ravintolassa ja kahvilassa.