stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ibrahim Ismail

| Ibrahim Ismail |
| --- | --- |

Yang di-Pertuan Agong
 31. tammikuuta 2024 –  
Edeltäjä:  Abdullah al-Haj
Johorin sulttaani
 23.1.2010 –  
Edeltäjä:  Iskandar
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. marraskuuta 1958 (ikä 65) Johor Bahru, Johor
Sulttaani Ibrahim Ismail on Johorin 25. sulttaani sekä Malesian 17. Yang di-Pertuan Agong. Ismail nousi valtaan isänsä Iskandarin kuoltua vuonna 2010.
On pitkälti hänen isänsä kyseenalaisten toimien ansiota, että Malesian sulttaanien koskemattomuus lain edessä poistettiin vuonna 1993. Isänsä Iskandarin tavoin myös Ibrahim on saanut ristiriitaista mainetta pahoinpitelysyytösten takia. Malesian valtio ei myöskään enää rahoita Johorin kuningashuonetta mielivaltaisen tuhlailun takia.
Hopeavillakko

| Hopeavillakko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Peijavillakot Jacobaea
Laji::  maritima
Kaksiosainen nimi
 Jacobaea maritima  (L.) Pelser & Meijden (2005) 
Synonyymit
 Cineraria maritima (L.) L.  Othonna maritima L.  Senecio cineraria DC.  Senecio maritimus (L.) Rchb. 
Katso myös
   Hopeavillakko Wikispeciesissä   Hopeavillakko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hopeavillakko eli tuhkaruoho (Jacobaea maritima, syn. Senecio cineraria) on Välimeren alueelta kotoisin oleva mykerökukkaiskasvi, jota käytetään koristekasvina. Laji on monivuotinen  eikä kuki vielä ensimmäisenä vuotena. Suomessa sitä kasvatetaan usein yksivuotisena kukkimattomana koristeena, jonka lehdet ovat kauttaaltaan villakarvaiset ja hopeanharmaat.[lähde? ]
Hopeavillakko on runsashaarainen jäykkävartinen varpu, joka kasvaa muutamia kymmeniä senttimetrejä korkeaksi. Kukinto on tiheä huiskilomainen mykeröstö. Kirkkaankeltaset mykeröt ovat 12–15 millimetriä leveitä, niissä on kymmenestä kolmeentoista kielimäistä laitakukkaa. Pähkylä on lieriömäinen ja harjuinen.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Senecio cineraria – hopeavillakko
Hk

Hk tarkoittaa seuraavia:
Four Star Aviation, IATA-koodi HK, lentoyhtiö
Haapajärven Kiilat, HK, suomalainen urheiluseura
Handel og Kontor, HK, norjalainen ammattiliitto
Heckler & Koch, HK, saksalainen asevalmistaja
hefnerkynttilä, HK, vanha valovoiman yksikkö
hehtokelvin, tunnus hK, lämpötilan yksikkö
Helsingin Keilaajat, HK, suomalainen keilailuseura
HKScan, HK, Helsingin kauppiaat, suomalainen elintarvikevalmistaja
hiekka, maalajilyhenne Hk, maalaji
Hongkong, ISO 3166-1 -koodi HK, valtio tai muu maantieteellinen alue
Hongkong, ajoneuvojen kansallisuustunnus HK, valtio tai muu maantieteellinen alue
huoltokeskus, hk, sotilasyksikköjen huoltoa varten perustettu rakennelma
huoltokomppania, hk, sotilasyksikköjen huoltoon keskittynyt komppania
Kolumbia, siviililentokoneiden kansallisuustunnus HK, valtio tai muu maantieteellinen alue.
HK, hallintotieteiden kandidaatti
Jens Lööke

| Jens Lööke> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. huhtikuuta 1997 (ikä 27) Gävle, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  184 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Ilves
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  29
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Brynäs IF (SHL) Almtuna IS (Allsv.) Timrå IK (SHL/Allsv.) Tucson Roadrunners (AHL) Sport (SML) IF Björklöven (Allsv.)
NHL-varaus:  83. varaus, 2015 Arizona Coyotes
KHL-varaus:  136. varaus, 2014 Jokerit
Jens Lööke (s. 11. huhtikuuta 1997 Gävle, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilveksessä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Lööke laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

Lööke pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015, 2016 ja 2017. Ensimmäisessä turnauksessa hänet valittiin Slovakiaa vastaan pelatun pronssiottelun päätteeksi Ruotsin ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Lööke pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015. Hän pelasi myös Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2014, jolloin hän oli Ruotsin paras syöttäjä neljällä syöttöpisteellään. Yhteensä Lööke on pelannut 41 nuorten ja 38 poikien maaottelua.
Haukinen (Multia, Vääräperä)

| Haukinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°23′47″N, 24°55′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  Haukisenpuro Vekurinlampeen 
Järvinumero:  14.545.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169,9 m  
Pituus:  580 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,311 km  
Pinta-ala:  5,188 ha  
Tilavuus:  0,0002525 km³ 
Keskisyvyys:  4,87 m  
Suurin syvyys:  11,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukinen 
Haukinen  on Keski-Suomessa Multialla Vääräperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 580 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 252 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys on 11,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Vekurinjoen valuma-alueeseen (14.545) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 169,9 metriä mpy.
Himalia-ryhmä

Himalia-ryhmän keskeisimmät kuut. Vaaka-akselilla etäisyys Jupiterista, pystyakselilla inklinaatio, ympyrän koko edustaa suhteellista kokoa.
Himalia-ryhmä käsittää joukon Jupiterin epäsäännöllisiä kuita, jotka kiertävät Jupiteria retrogradisesti. Ryhmän kuut kiertävät Himalian suuntaisesti ja ovat kuun kanssa samaa alkuperää.
Ryhmän tunnetut kuut (Jupiterista katsoen):
Leda
Himalia
Lysithea
Elara
Hiljattainmilloin? löydetyn S/2000 J 11 katsotaan myös mahdollisesti kuuluvan ryhmään. Tosin kuun tarkkaa kiertorataa ei tunneta, joten kuu ei vielä ryhmään virallisesti kuulu.
Tuntomerkit ja alkuperä

Himalia-ryhmän kuiden radan isoakselin puolikas on 11,15 milj.–11,75 milj. km ja inklinaatiot 26,6°–28,3° ja eksentrisyydet 0,11–0,25. Ryhmän kuut ovat fyysisiltä ominaisuuksiltaan varsin homogeenisiä. Värin osalta kuut muistuttavat kovasti toisiaan ja c-luokan asteroideja. Epäilläänkin, että ryhmä on syntynyt asteroidivyöhykkeeltä karanneesta asteroidista, joka on hajonnut Jupiterin lähistöllä. Alkuperäisen asteroidin kooksi on arvioitu 89 km, joka on vain hieman Himaliaa enemmän. Kuu käsittääkin lähes 90 % ryhmän massasta.
Jupiterin kuut
| --- | --- |
Amalthea-ryhmä:   Metis  Adrastea  Amalthea  Thebe 
Galilein kuut:   Io  Europa  Ganymedes  Kallisto 
Themisto-ryhmä:   Themisto 
Himalia-ryhmä:   Leda  Himalia  Lysithea  Elara 
Carpo-ryhmä:   Carpo  S/2003 J 12  S/2011 J 1 
Ananke-ryhmä:   Ananke  Praxidike  Harpalyke  Iocaste  Euanthe  Thyone  Euporie  S/2003 J 3  S/2003 J 18  S/2010 J 2  Thelxinoe  Helike  Orthosie  S/2003 J 16  Hermippe  Mneme  S/2003 J 15 
Carme-ryhmä:   Herse  S/2003 J 10  Pasithee  Chaldene  Arche  Isonoe  Erinome  Kale  Aitne  Taygete  S/2003 J 9  Carme  S/2003 J 5  S/2003 J 19  Kalyke  Eukelade  Kallichore 
Pasiphaë-ryhmä:   Eurydome  S/2003 J 23  Hegemone  Pasiphaë  Sponde  Cyllene  Megaclite  S/2003 J 4  Callirrhoe  Sinope  Autonoe  Aoede  S/2011 J 2  S/2010 J 1  Kore  S/2003 J 2 
Varmistamattomat:   S/2000 J 11
Himalia (kuu)

| Himalia |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  C. D. Perrine
Löytöaika:  3. joulukuuta 1904
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Jupiter
Keskietäisyys:  11 432 430 km
Eksentrisyys:  0,16
Kiertoaika:  249,726 d
Inklinaatio:  29,59°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  85 km
Pinta-ala:  ~90 800 km2
Massa:  6,7×10^18 kg
Keskitiheys:  2,6 g/cm3
Painovoima pinnalla:  ~0,062 m/s2
Pakonopeus pinnalla:  ~0,100 km/s
Pyörähdysaika:  7.782 h
Albedo:  0,04
Pinnan lämpötila:  alin: - keski: ~124 K ylin: -
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  -
Himalia on Jupiteria kiertävä kuu. Kuu on suurin Jupiteria kiertävä epäsäännöllinen kuu. Himalia löydettiin vuonna 1904 ja nimettiin nymfi Himalian mukaan, joka synnytti kolme poikaa Zeukselle. Nimensä kuu tosin sai vasta 1975. Ennen sitä se tunnettiin nimellä Jupiter VI.[lähde? ]
Vuonna 2000 Cassini-luotain kuvasi 4,4 miljoonan kilometrin etäisyydeltä hyvin epätarkkoja kuvia Himaliasta. Kuvista ei saatu mitään tietoa kuun pinnasta.[lähde? ]
Kuu on Himalia-ryhmän kiistatta suurin kuu.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Himalia in Solarviews (englanniksi)
Jupiterin kuut
| --- | --- |
Amalthea-ryhmä:   Metis  Adrastea  Amalthea  Thebe 
Galilein kuut:   Io  Europa  Ganymedes  Kallisto 
Themisto-ryhmä:   Themisto 
Himalia-ryhmä:   Leda  Himalia  Lysithea  Elara 
Carpo-ryhmä:   Carpo  S/2003 J 12  S/2011 J 1 
Ananke-ryhmä:   Ananke  Praxidike  Harpalyke  Iocaste  Euanthe  Thyone  Euporie  S/2003 J 3  S/2003 J 18  S/2010 J 2  Thelxinoe  Helike  Orthosie  S/2003 J 16  Hermippe  Mneme  S/2003 J 15 
Carme-ryhmä:   Herse  S/2003 J 10  Pasithee  Chaldene  Arche  Isonoe  Erinome  Kale  Aitne  Taygete  S/2003 J 9  Carme  S/2003 J 5  S/2003 J 19  Kalyke  Eukelade  Kallichore 
Pasiphaë-ryhmä:   Eurydome  S/2003 J 23  Hegemone  Pasiphaë  Sponde  Cyllene  Megaclite  S/2003 J 4  Callirrhoe  Sinope  Autonoe  Aoede  S/2011 J 2  S/2010 J 1  Kore  S/2003 J 2 
Varmistamattomat:   S/2000 J 11
Jean-François Bergeron

| Jean-François Bergeron> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. heinäkuuta 1973 (ikä 51) Saint-Jérôme
Kansalaisuus:  Kanada
Nyrkkeilijä
Painoluokka:  raskassarja
Kätisyys:  vasenkätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  29
Voitot:  27
– tyrmäysvoitot:  19
Tappiot:  2
Ratkaisemattomat:  0
Ei tuomiota/ mitätöity:  0
Jean-François Bergeron (s. 26. heinäkuuta 1973 Saint-Jérôme, Québec, Kanada) on kanadalainen nyrkkeilijä. Hän edusti maataan vuoden 1996 olympialaisissa Atlantassa.
Amatööriura

Amatöörinä Bergeron voitti Kanadan mestaruuden viisi kertaa, ja neljä kertaa hän voitti kansainvälisiä kilpailuja voittaen muun muassa Paolo Vidozin ja Michael Sprottin. Bergeronin amatööriuran saldo oli 70 voittoa ja 15 tappiota.
Ammattiura

Bergeron tunnetaan parhaiten otteluistaan Darroll Wilsonin kanssa (Wilson on tyrmännyt Shannon Briggsin) ja kamppailustaan Steve Panellin kanssa. Vuonna 2007 Bergeron kohtasi Nikolai Valujevin, mutta hävisi 12-eräisen koitoksen pistein.
Kehän ulkopuolella

Kehän ulkopuolella Bergeron on ollut muun muassa kommentaattorina sekä Vitali Klytškon sparraajana.
Aiheesta muualla

boxrec.com
Hollolan kirkonseutu

Hollolan kirkonseutu on Hatsinan, Hollolan kirkonkylän, Kutajoen, Hollolan pappilan, Paripellon, Pyhäniemen, Siikaniemen ja Uskilan muodostama kokonaisuus, jonka keskuspaikka on Hollolan kirkonkylä.
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta • Hankaa • Hedelmätarha • Heinlammi • Herrala • Hälvälä • Kalliola • Kirkonkylä • Kukkila • Kukonkoivu • Laitiala • Länsi-Hollola • Messilä • Miekkiö • Noitala • Okeroinen • Paimela • Pyhäniemi • Sairakkala • Salpakangas • Sarva • Tennilä • Tiirismaa • Uskila • |Vaania • Vanhatalo • Vesala • Vesikansa
Luonto:  Hahmajärvi • Hammonjoki • Iso-Tiilijärvi • Keski-Tiilijärvi • Kiikunlähde • Kintterönsuon aarnimetsä • Kivijärvi • Kotajärvi • Kutajärvi • Kutajärven alue • Laasonpohja • Pirunpesä • Pähkinäkukkula • Riihikallio-Pilkanmäki • Sairakkalanjärvi • Tiirismaan luonnonsuojelualue • Työtjärvi • Vesijärvi • Vähä-Tiilijärvi
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo • Hiljaisuuden huone • Hollo ja Martta • Hollolan Hirvi • Hollolan keskiaikainen kivikirkko • Hollolan keskiaikatapahtuma • Hollolan kotiseutumuseo • Hollolan kunnantupa • Hälvälän ampumarata • Kapatuosia • Laitialan kartano • Linnamäki • Messilän kartano • Pyhäniemen kartano
Liikenne:  Herralan rautatieasema • Hollolan lentokenttä • valtatie 12 • kantatie 54 • seututie 296 • yhdystie 2955 • yhdystie 2956 • yhdystie 3173 • Launeen tie
Muuta:  Camping Messilä • Hollolan kunnanvaltuusto • Hollolan lukio • Hollolan seurakunta • Hollolan Sanomat • Hollolan Seutu • Hollolan vaakuna
Hautajärvi (Toivakka, Kankainen)

| Hautajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°09′48″N, 26°15′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lievestuoreenjärven valuma-alue (14.39)
Laskujoki:  Lapinjoki Keskiseen 
Järvinumero:  14.394.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,8 m  
Pituus:  760 m  
Leveys:  350 m  
Rantaviiva:  2,135 km  
Pinta-ala:  18,175 ha  
Tilavuus:  0.000067 km³ 
Keskisyvyys:  0,37 m  
Suurin syvyys:  1,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHautajärvi 
Hautajärvi  on Keski-Suomessa Toivakassa Kankaisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 18,2 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 66 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.
Henrik Ehrnrooth (sijoittaja)

Henrik Göran Casimir Ehrnrooth (s. 7. heinäkuuta 1954 Helsinki) on suomalainen liikemies ja yritysjohtaja. Hän on valmistunut maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1981 ja diplomiekonomiksi Svenska handelshögskolanista Helsingistä samana vuonna.
Henrik Ehrnrooth on vuorineuvos Casimir Ehrnroothin poika. Äitinsä puolelta hän kuuluu Reenpään sukuun.
Yritystoiminta

Ehrnrooth on muun muassa Pöyryn (vuodesta 2003 lähtien), Caverionin (vuodesta 2013 lähtien) ja Otava-konsernin (vuodesta 2014) hallituksen puheenjohtaja. Vuosina 2009–2014 hän oli YIT:n hallituksen puheenjohtaja.
Henrik Ehrnrooth sekä hänen veljensä Georg ja Carl-Gustaf Ehrnrooth käyttävät määräysvaltaa sijoitusyhtiöissä, jotka ovat muun muassa Pöyryn, YIT:n ja Caverionin suurimmat osakkeenomistajat.
Aiheesta muualla

Ehrnrooth, Henrik hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Houhai

Houhain valot yöllä
Houhai (yksink.: 后海; perint.: 後海; pinyin: Hòu hǎi) on järvi Pekingin keskustassa. Aikaisemmin sen ympärille oli rakennettu vain muutamia ravintoloita, mutta viime vuosina sen ympärille on noussut useita ravintoloita, baareja ja kahviloita, jotka ovat houkutelleet paljon kävijöitä. Alue on nykyisin erityisen suosittu turistien keskuudessa, mutta myös kaupungissa asuvien ulkomaalaisten ja opiskelijoiden on tapana käydä siellä.
Henkilöstöala Hela

| Henkilöstöala Hela |
| --- | --- |
Tyyppi:  työnantajajärjestö
Toimiala:  henkilöstöpalvelu
Kotipaikka:  Helsinki
Päämaja:  Eteläranta 10, Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Puheenjohtaja:  Merru Tuliara
Infobox OKNimi-testi OK: 
Henkilöstöala Hela ry (yhdistysrekisterissä Henkilöstöala HELA ry) on henkilöstöä vuokraavien ja muita henkilöstöpalveluita (rekrytointi, ulkoistaminen, henkilöstön kehittäminen) tarjoavien yritysten työnantaja- ja toimialaliitto. Liiton nimi oli helmikuuhun 2023 asti Henkilöstöpalveluyritysten liitto HPL. Henkilöstöala Hela tekee henkilöstöyritysten edunvalvontaa työnantaja- ja elinkeinopoliittisissa asioissa, antaa lausuntoja sekä edustaa alaa eri viranomaisten ja sidosryhmien työryhmissä.
Henkilöstöala Hela perustettiin vuonna 1989 nimellä Työvoiman vuokrausalan Työnantajayhdistys silloisen Liiketyönantajien Erityisalojen Työnantajaliiton alayhdistykseksi. Liiton perustivat työvoiman vuokrausta harjoittaneet yritykset ja ohjelmatoimistot, jotka vuokrasivat ravintoloille ja laivoille ravintolamuusikoita ja tiskijukkia. Liiton ensimmäinen toimitusjohtaja oli Ilkka Pohjanoksa.
Toiminta

Henkilöstöala Helassa on jäsenenä yli 400 henkilöstöpalveluyritystä (2023). Jäsenyritykset ovat sitoutuneet noudattamaan Helan laatimia periaatteita.
Henkilöstöala Hela neuvottelee Henkilöstöalan yleissitovan työehtosopimuksen yhdessä Toimihenkilöliitto ERTOn kanssa. Sitä sovelletaan henkilöstöalan yritysten omassa toimistossa työskentelevään henkilöstöön sekä vuokratyöntekijöihin silloin, kun nämä työskentelevät taloushallinto-, tietojenkäsittely- ja toimistotehtävissä. Vuokratyössä sovellettava työehtosopimus määräytyy työsopimuslain 2 luvun 9 pykälän mukaan.
Lisäksi Henkilöstöala Hela laatii alan yleiset sopimusehdot, teettää alaa koskevia tutkimuksia ja tilastoja ja antaa työsuhteisiin liittyvää neuvontaa ja koulutusta jäsenyrityksilleen.
Liiton toimitusjohtaja on Merru Tuliara.
Historia

Yhdistyksen alkuaikoina siihen kuului 60 yritystä, jotka työllistivät yhteensä 8000 työntekijää. Liiton ensimmäisinä vuosina neuvoteltiin muun muassa ravintolamuusikoita ja tiskijukkia koskevasta työehtosopimuksesta. Sopimuksesta neuvoteltiin vuoteen 2014 saakka.
Yhdistyksen sääntöjä muutettiin  vuonna 1993 siten, että jäseninä voivat olla myös yksityiset työnvälitys- ja headhunting-yritykset. Vuonna 1994 yhdistys muutti nimensä Työvoimanvuokrausalan työnantajayhdistyksestä Työvoimapalvelualan työnantajayhdistykseksi. Vuonna 2001 yhdistys muutettiin sääntömuutoksella liitoksi ja liitto erkani Erityisalojen Työnantajaliitosta omaksi liitokseen. Liiton tehtäviin lisättiin elinkeinopoliittiset asiat. Liiton nimi vaihtui vuoden 2002 alusta Henkilöstöpalveluyritysten Liitoksi. Vuonna 2005 Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto ja Palvelutyönantajat yhdistyivät muodostaen nykyisen Elinkeinoelämän keskusliiton, jonka jäseneksi myös Henkilöstöala Hela liittyi.
Liitto liittyi vuonna 2000 alan kansainväliseen kattojärjestöön Ciett:iin eli nykyiseen World Employment Confederation WEC:iin.
Toimihenkilöliitto Erton kanssa HPL neuvotteli ensimmäistä kertaa alan työehtosopimuksesta vuonna 2000. Sopimus kattoi oman toimiston toimihenkilöt sekä vuokratut toimihenkilöt konttori-, taloushallinto- ja ATK-alalla.
Helny Tigerstedt

Helny Toimi Kristina Tigerstedt, o.s. Kalima (16. maaliskuuta 1888 Viitasaari – 23. syyskuuta 1967) oli suomalainen taidemaalari.
Helny Tigerstedtin vanhemmat olivat Viitasaaren kappalainen Emil Fredrik Kalima, ent. Landgrén (1843–1923) ja Eva Kristina Koljonen (k. 1908). Hän opiskeli Eero Järnefeltin johdolla Helsingin yliopiston piirustussalissa 1908–1910 ja 1919–1920, Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1908 ja 1918–1921. Académie Colarossissa Pariisissa 1924, 1938 ja 1950, Schule Reimannissa Berliinissä 1936 ja Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa Tukholmassa 1946 ja 1947. Tigerstedt osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1920, 1928, 1930, 1935, 1941, 1942, 1943 ja 1945. Hänen teoksiaan oli esillä naistaiteilijoiden näyttelyssä Saksassa 1943. Tigerstedt maalasi maisemia, muotokuvia ja asetelmia.
Teoksia

Syysmaisema Lauttasaaresta : öljymaalaus.
Kukka-asetelma : öljymaalaus.
Makaava mall : öljymaalaus. 1909
Miina Sillanpään muotokuva : öljymaalaus. 1941
Kirjallisuutta

Veikko Puranen : Taidemaalari Helny Tigerstedt 1888 - 1967. Veikko Puranen, Viitasaari 1999
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Helny Tigerstedt
Hjørundfjorden

| Hjørundfjorden |
| --- | --- |
 Näkymä Hjørundfjordenille, ja edempänä Storfjorden.
Sijainti:  Møren ja Romsdalin lääni,  Norja
Päävuono:  Storfjorden
Merialue:  Norjanmeri, Atlantin valtameri
Hjørundfjorden on Storfjordeniin kuuluva sivuvuono Møren ja Romsdalin läänissä Länsi-Norjassa. Vuono sijoittuu lähes kokonaan Ørstan kunnan alueelle ja vain pieneltä osalta vuonon pohjoispäästä Sykkylvenin kuntaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hjørundfjorden Wikimedia Commonsissa
Hopeavirta

| Hopeavirta |
| --- | --- |
Luoja(t):  Erin Hunter
Ensi- esiintyminen:  Tuli ja jää
Kustantaja:  Art House
Henkilötiedot
Kuolinsyy:  veren liika menetys synnytyksessä.
Suhteet
Vanhemmat:  Pajutuuli, Väärätähti
Sisarukset:  Särkipentu, Pajupentu
Puoliso(t):  Harmaaraita
Lapset:  Sulkahäntä, Myrskyturkki
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hopeavirta on Soturikissat-kirjasarjassa esiintyvä fiktiivinen kissahahmo, joka elää Jokiklaanissa.
Historia > Pentuna

Väärätähden lupaus-kirjassa Hopeapentu syntyy  Väärätähdelle ja  Pajutuulelle  Särkipennun ja  Pajupennun  kanssa. Hopeapentu on ainoa pentu, joka jää eloon pentueesta. Hänen emonsa ja sisaruksensa kuolevat viheryskään. Aurinkoahven alkaa huolehtimaan Hopeapennusta.
Historia > Soturina

Tuli ja jää-kirjassa Hopeavirta on ainoa tytär  Väärätähdelle ja Jokiklaanin kuningattarelle  Pajutuulelle. Hän näyttäytyy ensimmäistä kertaa, kun hän pelastaa  Harmaaraidan jääkylmästä joesta. Hän kysyy  Harmaaraidalta, mitä hän tekee Jokiklaanin reviirillä, johon Harmaaraita vastaa hukkuvansa. Matkalla takaisin Myrskyklaaniin,  Tulisydän huomaa  Harmaaraidan katsovan peräänsä monta kertaa, johon  Tulisydämen oppilas  Tuhkatassu ilkikurisesti huomauttaa, kuinka kaunis Hopeavirta on.
Tapahtuman jälkeen Hopeavirta alkaa tapailemaan salaa  Harmaaraitaa. Tapailujen aikana hän rakastuu  Harmaaraitaan  Tulisydämen ja  Usvajalan varoitteluista huolimatta.  Tulisydän näkee Hopeavirran ja  Harmaaraidan tapaavan salaa ja hän menee myöhemmin Hopeavirran luokse yrittäen saada tämän eroamaan  Harmaaraidasta.
Hopeavirta on paikalla, kun Jokiklaani ja Varjoklaani hyökkäävät Tuuliklaaniin.  Tulisydän hyökkää hänen päälleen tajuamatta kuka hän on.  Tulisydän pysähtyy, kun Harmaaraita huutaa häntä lopettamaan. Harmaaraita tuijottaa kauhuissaan  Tulisydäntä ja Tulisydän päästää Hopeavirran karkuun. Harmaaraita juoksee Hopeavirran perään. Mustaraita huomaa tämän ja hän menee heti kertomaan näkemästään  Tiikerikynnelle.  Tiikerikynsi  sanoo, että huomasi  Harmaaraidan seuraavan Hopeavirtaa ja hän epäilee, että jotain on tekeillä heidän välillä. Kirjassa Salaisuuksien metsä
Hopeavirta kertoo  Harmaaraidalle, että odottaa hänen pentujaan. Molemmat heistä ovat onnellisia.
Kun Hopeavirta tulee tapaamaan  Harmaaraitaa Aurinkokiville yhden kuun jälkeen, hän aloittaa synnyttämiseen, mutta jokin menee pieleen. Harmaaraita kutsuu  Tulisydäntä, joka seisoo lähellä ja käskee häntä hakemaan  Keltahampaan.  Tiikerikynsi näkee ja kysyy, mitä tapahtuu. Kun  Tulisydän tuo  Tuhkatassun, oppilas käskee  Tulisydäntä ja  Tiikerikynttä nuolemaan pentuja.  Tuhkatassu onnistuu pelastamaan kaksi pentua, jotka nimetään  Sulkapennuksi ja  Myrskypennuksi. Hopeavirta kuitenkin kuolee, koska hän menetti paljon verta synnytyksessä ja jättää hyvästit kumppanilleen ja toivoo hänen huolehtivan heidän pennuistaan. Harmaaraita on murtunut Hopeavirran kuolemasta ja epävarma siitä, ovatko hänen pentunsa elossa.  Tuhkatassu masentuu, koska Hopeavirta kuoli. Harmaaraita ehdottaa  Tulisydämelle, että he hautaisivat Hopeavirran ja pennut, mutta  Tulisydän kertoo ilahtuneena, että pennut ovat elossa. Hopeavirta haudataan joen viereen.
Jean-François Champollion

Jean-François Champollion, Léon Cogniet'n tekemä muotokuva, 1831.
Jean-François Champollion (23. joulukuuta 1790 Figeac, Lot – 4. maaliskuuta 1832 Pariisi) oli ranskalainen orientalisti ja egyptologi. Hän loi pohjan modernille egyptologialle ratkaisemalla hieroglyfien arvoituksen Rosettan kiven avulla.
Varhainen elämä ja opinnot

Champollion syntyi Figeacin kaupungissa Ranskassa vuonna 1790. Hän sai yksityisopetusta yhdeksänvuotiaaksi asti, minkä jälkeen hänet lähetettiin kouluun Grenobleen, missä hänen isoveljensä jo opiskeli. Grenoblessa Champollion opiskeli muinaisia kieliä, etenkin Egyptin kieliä.
Champollion muutti Pariisiin vuonna 1807 ja opiskeli Collège de Francen itämaisten kielten koulussa. Hän oppi muun muassa persiaa, etiopialaista ge’eziä, sanskritia, zendiä, pahlevia ja arabiaa, ja hän alkoi kirjoittaa koptin kielen sanakirjaa ja kielioppia.