stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Slide Hampton

Slide Hampton
Locksley Wellington "Slide" Hampton (21. huhtikuuta 1932 – 18. marraskuuta 2021) oli yhdysvaltalainen jazzpasunisti, -säveltäjä ja -sovittaja. Hän voitti Grammy-palkinnon.
Hampton kasvoi suuressa, musikaalisessa perheessä yhtenä kahdestatoista sisaruksesta. Hän työskenteli uransa aikana useiden maailman tunnetuimpiin lukeutuvien jazzvaikuttajien kanssa; heitä ovat muiden muassa Max Roach, Art Blakey, Buddy Johnson, Lionel Hampton, Freddie Hubbard ja Woody Herman.
Sekularismi

Democrazia Atea -järjestön Carla Corsetti puhuu Italian yhdistymisen 140-vuotisjuhlapäivänä järjestetyssä Vatikaania arvostelevassa mielenosoituksessa.
Sekularismi tarkoittaa irrottautumista uskonnosta. Valtiollinen sekularismi tarkoittaa valtion tunnustuksettomuutta. Kirkon ja valtion eron kannattajien mukaan valtion tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Valtio ja uskonto on virallisesti erotettu toisistaan Yhdysvalloissa ja Ranskassa.
Historiaa

Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen yhteiskunnalliseen vaikutukseen ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua ovat edustaneet yleensä ateistit ja sekulaarin humanismin edustajat.
Vapaa-ajattelijaliike järjestäytyi 1800-luvun loppupuolella Länsi-Euroopassa. Vapaa-ajattelijain keskeisiä yhteiskunnallisia tavoitteita on kirkon ja valtion erottaminen sekä koulun ja kirkon erottaminen. Yksi liikkeen suurimmista saavutuksista on kirkon ja valtion ero Ranskassa 1905.
Kirjallisuutta

Haarscher, Guy: Tunnustuksettomuus.  ((La laïcité, 1996.) Suomentanut Tapani Kilpeläinen)  Tampere:  Eurooppalaisen filosofian seura ry, 2006.  ISBN 952-5503-22-4.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vapaa-ajattelijain Liitto ry.
National Secular Society. (englanniksi)
Americans United for Separation of Church and State. (englanniksi)
Savignone

| Savignone |
| --- | --- |
 Näkymä Savignoneen.
 vaakuna
 Savignone
Valtio:  Italia
Alue:  Liguria
Metropolikaupunki:  Genova
Pinta-ala:  
 – Maa:  21,8 km²
Väkiluku (2015):  3 205
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Apostoli Pietarin kirkko Savignonessa.
Savignone on kunta Italiassa Genovan metropolikaupungissa Ligurian alueella noin 15 kilometriä Genovasta pohjoiseen. Kunnassa oli vuoden 2015 lopussa 3 205 asukasta. Sen pinta-ala on 21,8 km².
Kunnan nähtävyyksiä ovat Fieschin linna 1200-luvulta ja nykyisin hotellina toimiva Palazzo Fieschi noin 1500-luvulta sekä Bartolomeuksen kirkko, jossa on kaksi Luca Cambiason maalausta.
Aiheesta muualla

Savignonen kunnan sivusto
Genovan metropolikaupunki
Arenzano | Avegno | Bargagli | Bogliasco | Borzonasca | Busalla | Camogli | Campo Ligure | Campomorone | Carasco | Casarza Ligure | Casella | Castiglione Chiavarese | Ceranesi | Chiavari | Cicagna | Cogoleto | Cogorno | Coreglia Ligure | Crocefieschi | Davagna | Fascia | Favale di Malvaro | Fontanigorda | Genova | Gorreto | Isola del Cantone | Lavagna | Leivi | Lorsica | Lumarzo | Masone | Mele | Mezzanego | Mignanego | Moconesi | Moneglia | Montebruno | Montoggio | Ne | Neirone | Orero | Pieve Ligure | Portofino | Propata | Rapallo | Recco | Rezzoaglio | Ronco Scrivia | Rondanina | Rossiglione | Rovegno | San Colombano Certenoli | Sant’Olcese | Santa Margherita Ligure | Santo Stefano d’Aveto | Savignone | Serra Riccò | Sestri Levante | Sori | Tiglieto | Torriglia | Tribogna | Uscio | Valbrevenna | Vobbia | Zoagli
Sinne missä aamu sarastaa

| ”Sinne missä aamu sarastaa” Mokoma |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Elävien kirjoihin
 Julkaistu: 16. tammikuuta 2015
 Formaatti: digitaalinen
 Tekijä(t): Mokoma (säv.) Marko Annala (san.)
 Tuottaja(t): Janne Saksa
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 03.45
 Levy-yhtiö: Sakara
Listasijoitukset
  46. (heinäkuu 2015)
Mokoman muut singlet
| ”Punamultaa” 2012 | ”Sinne missä aamu sarastaa” 2015 | ”Marras / Kuollut, kuolleempi, kuollein” 2016 |
Sinne missä aamu sarastaa on metalliyhtye Mokoman 16. tammikuuta 2015 julkaistu single. Kappale on yhtyeen helmikuussa 2015 julkaistulta albumilta Elävien kirjoihin. Se nousi radiosoittolistan 88. sijalle huhtikuussa, ja ylsi parhaimmillaan sijalle 46 heinäkuussa. Radio Rockin ”Rautaa vai roskaa” -äänestyksessä 85 prosenttia äänestäjistä antoi sille positiivisen arvion.
Yhtyeen laulaja Marko Annala kommentoi Soundin haastattelussa kappaleen syntyä seuraavasti:
»Vietin viime syksynä kaksi viikkoa Pohjan kylässä mökillä sanoittamassa Elävien kirjoihin -biisejä. Se on kohtuullisen pitkä aika olla yksin ja tonkia omaa sisustaan, etenkin kun aihe oli näin raskas, ja jouduinkin välillä suorastaan pakokauhun valtaan muistellessani edeltävää kahta vuotta ja masennuksen syövereitä. Yksi yö jäi kokonaan nukkumatta, sillä omat ajatukset pelottivat niin paljon, että uskalsin sulkea silmäni vasta aamulla. Tämän yön jälkimainingeissa syntyi Sinne missä aamu sarastaa.»
Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo, jonka ohjasi Vesa Vainio ja kuvasi Tuomas Järvelä.
Aiheesta muualla

”Sinne missä aamu sarastaa” -musiikkivideo YouTube-sivustolla
Sinne missä aamu sarastaa Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Sinne missä aamu sarastaa Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Mokoma
| --- | --- |
Studioalbumit:   Valu  Mokoman 120 päivää  Kurimus  Tämän maailman ruhtinaan hovi  Kuoleman laulukunnaat  Luihin ja ytimiin  Sydänjuuret  Varjopuoli  180 astetta  Elävien kirjoihin  Laulurovio  Hengen pitimet  Ihmissokkelo  Myrsky 
EP:t:   Punainen kukko  Viides vuodenaika  Juurta jaksain  Yksi 
Singlet:   ”Kasvan”  ”Perspektiivi”  ”Seitsemän sinetin takana”  ”Rajapyykki”  ”Takatalvi”  ”Hiljaisuuden julistaja”  ”Nujerra ihminen”  ”Sydänjuuret”  ”Sarvet esiin”  ”Sydän paikallaan”  ”Valkoista kohinaa”  ”Punamultaa”  ”Sinne missä aamu sarastaa”  ”Marras / Kuollut, kuolleempi, kuollein”  ”Rautaa rinnoista / Ruovddi rattiiin”  ”Kepeät mullat”  ”Tahdon ihmeet takaisin”  ”Syyttävä sormi”  ”Toinen ihminen”  ”Vuoret, huolet”  ”Talvi 7””  ”Malja sille!”  ”Taivaan tuuliin” 
DVD:t:   DVD ("Mäntit tien päällä")  Sakara Tour 2006
Pakkasmittari

| Pakkasmittari |
| --- | --- |
 koiras
Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Lovimittarit Ennominae
Suku::  Erannis
Laji::  defoliaria
Kaksiosainen nimi
 Erannis defoliaria  Clerck, 1764 
Katso myös
   Pakkasmittari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pakkasmittari (Erannis defoliaria; aiemmin Hibernia defoliaria) on mittareihin (Geometridae) kuuluva yöperhonen. Laji on eteläisessä Suomessa yleinen ja lukeutuu lentoaikansa puolesta syksyn viimeisiin perhosiin.
Koko ja ulkonäkö

Hyvin jyrkästi sukupuolidimorfinen perhoslaji, jonka koiraat ja naaraat eivät muistuta toisiaan lainkaan, ja jolla esiintyy lisäksi lajin sisäistä muuntelua. Koiraat ovat verraten kookkaita, yleisväritykseltään kellanruskeita perhosia. Sekä etu- että takasiivissä esiintyy kauttaaltaan pieniä tummanruskeita täpliä. Etusiiven taustaväri on vaaleankellertävä ja kaksi selvää tummaa, kulmikasta juovaa rajaa siiven keskelle leveän, vaaleankellertävän sarakkeen. Sekä sisemmän tumman juovan sisä- että ulomman tumman juovan ulkopuolella on selvä kaistale ruskeaa väriä. Siiven keskiosan vaalealla alueella on selvästi erottuva musta täplä. Osalla koiraista siivet ovat kuitenkin tasaisen oranssinruskeat, eikä keski- ja reunasarkojen välillä ole suurta sävyeroa. Etenkin ulompi poikkijuova ja keskitäplä kuitenkin erottuvat yleensä hyvin. Siipiväli on 35–41 mm. Takasiivet ovat etusiipiä vaaleammat ja niissä on tumma keskitäplä.
♂
♂  △
Naarasyksilöt ovat alle senttimetrin pituisia, täysin siivettömiä, pitkäjalkaisia hyönteisiä. Naaraan ruumis on yleisväritykseltään vaalea, mutta siinä on runsaasti tummia täpliä, jotka saattavat yhtyä ja muodostaa selkäpuolelle tummia raitoja. Pakkasmittarinaaraita voi löytää toukan ravintokasvien rungoilta.
Melko samannäköisiä lajeja ovat ruskamittari (Agriopis aurantiaria) sekä keväällä lentävä huhtimittari (Agriopis marginaria).
Levinneisyys ja lentoaika

Eurooppalainen laji, jonka levinneisyys idässä ulottuu Kaukasukselle. Suomessa pakkasmittaria tavataan eteläiselle Pohjanmaalle saakka ja se on esiintymisalueellaan yleinen. Aikuiset perhoset lentävät syyskuun lopulta marraskuulle.
Elinympäristö ja elintavat

Viihtyy lehtimetsissä ja soilla, mutta myös muuntyyppisissä ympäristöissä, kuten puistoissa ja puutarhoissa. Se on usein melko runsaslukuinen. Pakkasmittari on aivan syksyn viimeisiä perhosia ja koirasperhoset lentävät mielellään ikkunoihin ja muiden valonlähteiden luokse. Lajin tiedetään lentävän jopa pikkupakkasella ja lumisateessa. Talvehtii munana.
Joinakin vuosina toukat saattavat syödä lehtipuita kokonaan lehdettömiksi.
Ravintokasvi

Toukka on polyfagi, jonka ravintokasveja ovat mm. koivut, tammi, omenat ja ruusut.
Perhostoukka
Kotelo
Aiheesta muualla

Garden Safari: Mottled Umber Moth (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pakkasmittari
Bestimmungshilfe des Lepiforums (saksaksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
Vlindernet (hollanniksi)
Pakkasmittarin naaras on siivetön, eikä juuri muistuta perhosta.
Savigny-sous-Mâlain

| Savigny-sous-Mâlain |
| --- | --- |
 Saint-Antoinen kirkko
 vaakuna
 Savigny-sous-Mâlain
 Koordinaatit: 47°19′59″N, 4°45′37″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Dijon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,4 km²
Korkeus:  362 - 593 m
Väkiluku (2018):  225 
 – Väestötiheys:  35 as./km²
Kunnan numero:  21592
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Savigny-sous-Mâlain on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 27 kilometriä Dijonin kaupungista länteen.
Kunnan keskustassa olevan Saint-Antoinen kirkon alkuperä ulottuu 1100-luvulle. Nykyinen kirkko on peräisin 1300-luvulta. Kirkkoa on kuitenkin uusittu vuosisatojen aikana 1500-, 1800- ja 1900-luvuilla. Kirkontornin kattotiilet ovat seudulle tyypillistä lasitettua kattotiiltä. Viereisellä hautausmaalla on 1500-luvulla veistetty kalvaarioryhmä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Savigny-sous-Mâlain Wikimedia Commonsissa
Scando-Slavica

| Scando-Slavica |
| --- | --- |
Lyhenne:  ScSl
Lehtityyppi:  tiedejulkaisu
Aihealue:  slavistiikka ja baltologia
ISSN:  ISSN 0080-6765
Perustettu:  1954
Kieli:  englanti, venäjä, saksa
Aiheesta muualla
Scando-Slavica
Scando-Slavica on vertaisarviointia käyttävä, kahdesti vuodessa ilmestyvä Pohjoismaisen slavistiyhdistyksen tieteellinen aikakauslehti. Julkaisussa käsitellään pääasiassa slavistiikkaan ja baltologiaan liittyviä kysymyksiä. Scando-Slavica on perustettu vuonna 1954, ja sitä julkaisee Taylor & Francis. Julkaisun ensimmäinen päätoimittaja oli tanskalainen slavisti Adolf Stender-Petersen.
Aiheesta muualla

Scando-Slavica Taylor & Francis Onlineissä
Scando-Slavica in DBH’s register of scientific journals, series and publishers (Arkistoitu – Internet Archive)
Siperianpaju

| Siperianpaju |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Pajukasvit Salicaceae
Suku::  Pajut Salix
Laji::  schwerinii
Kaksiosainen nimi
 Salix schwerinii  E.L.Wolf 
Katso myös
   Siperianpaju Wikispeciesissä   Siperianpaju Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Siperianpaju (Salix schwerinii) on koillisaasialainen pajulaji, jota on viime aikoina tuotu Suomeenkin pensas- ja pajuntyöstötarkoituksiin. Se menestyy hyvin mantereisessa ilmastossa, onhan se kotoisin jopa Kolymalta ja Pohjois-Kiinasta. Vain nuoret vesat ovat arkoja syyshallalle.[lähde? ]
Pajun suikea lehti muistuttaa Suomessa tuiki tavallisen kiiltopajun lehteä.[lähde? ]
Siperianpaju kasvaa nopeasti. Se saattaa saavuttaa vuodessa jopa neljän metrin korkeuden, ja versot ovat suoria ja jäykkiä sekä ruskeita ja vahapintaisia. Tämän ominaisuuden vuoksi laji on erityisen hyvä eläväksi pensasaidaksi. Siitä voi leikkaamattomana hyvissä oloissa kasvaa viisitoistametrinen puu. Sitä voi käyttää punonnassa myös loimena. Taipuisa se ei ole, joten korintekoon tai koristepunontaan siitä ei juuri ole. Taloudellisesti se voi kuitenkin monipuolistaa Suomen sinänsä runsasta pajukantaa.[lähde? ]
Energiapajuna siperianpajusta ei Euroopassa liene nopeakasvuisuudestaan huolimatta runsaasti kokemuksia, ei myöskään lääkkeellisestä käytöstä[lähde? ].  Muiden sukunsa lajien tavoin siperianpajunkin kuori sisältää salisiinia. Sitä on käytetty risteymissä, joita on kokeiltu biomassan tuotantoon.
Aiheesta muualla

Kuvitettu teksti eräältä kotimaiselta pajutilalta. (Arkistoitu – Internet Archive)
Slidre

| Slidre |
| --- | --- |
 Vestre Slidren kirkko
 Slidre
 Koordinaatit: 61°05′17″N, 8°58′48″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Kunta:  Vestre Slidre
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,5 km²
Väkiluku (2023):  301
 – Väestötiheys:  602 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Slidre on taajama Vestre Slidren kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 301 vuonna 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Slidre Wikimedia Commonsissa
Steiger

Steiger on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Rod Steiger, yhdysvaltalainen näyttelijä
Sam Steiger, yhdysvaltalainen poliitikko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Steiger”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sergei Mureiko

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mureiko (oikealla) Ateenan olympialaisissa 2004 |  Mureiko (oikealla) Ateenan olympialaisissa 2004 |  Mureiko (oikealla) Ateenan olympialaisissa 2004 |  |
Maa:  Moldova
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | 130 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Tukholma 1993 | 130 kg |  |
|  Hopeaa | Praha 1995 | 130 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Istanbul 1993 | 130 kg |  |
|  Pronssia | Besançon 1995 | 130 kg |  |
|  Pronssia | Budapest 1996 | 130 kg |  |
Maa:  Bulgaria
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Ateena 1999 | 130 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kouvola 1997 | 125 kg |  |
|  Hopeaa | Moskova 2000 | 130 kg |  |
|  Pronssia | Minsk 1998 | 130 kg |  |
|  Pronssia | Istanbul 2001 | 130 kg |  |
|  Pronssia | Ankara 2004 | 120 kg |  |
Sergei Mureiko (s. 2. heinäkuuta 1970 Chisinau, Moldovan SNT, Neuvostoliitto) on moldovalaissyntyinen, sittemmin Bulgariaa edustanut painija.
Mureiko paini olympiapronssia kreikkalais-roomalaisen painin 130 kilon sarjassa Atlantassa 1996. Yhteensä hän paini kolmissa olympialaissa (1996, 2000, 2004). Arvokisamitaleita Mureiko saavutti urallaan 12 kappaletta. Mureiko edusti vuoteen 1996 synnyinmaataan Moldovaa, kunnes vaihtoi edustamaan Bulgariaa. Sergei Mureiko voitti urallaan vain yhden arvoturnauksen, Kouvolassa järjestetyt vuoden 1997 EM-Kilpailut. Matkaa EM-kultaan helpotti voittamattoman Aleksandr Karelinin poisjäänti turnauksesta Kansainvälisen painiliiton laskettua painoluokan ylärajaa. Mureiko voitti EM-finaalissa Juha Ahokkaan. "Siperian karhu" Karelin on kutsunut Mureikoa pääkilpailijakseen ja kovimmaksi haastajakseen kansainvälisillä molskeilla.
Sinne, tänne ja takaisin

| Ankalliskirjasto 3: Sinne, tänne ja takaisin |
| --- | --- |

Kirjailija:  Carl Barks (sarjakuvat)
Genre:  Sarjakuva
Suomennos
Kustantaja:  Sanoma Magazines Finland Oy
Julkaistu:  2003
Sivumäärä:  168
ISBN:  951-32-1510-5
Sarja: Ankalliskirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ankalliskirjasto 3: Sinne, tänne ja takaisin on Sanoma Magazinesin julkaisema sarjakuva-albumi Carl Barksin seikkailuaiheisia Aku Ankka -tarinoita. Kirja esipuheen on laatinut Veikka Gustafsson. Tarinat on tehty vuosina 1945–1964.
Tarinat

| Suomenkielinen nimi | Alkukielinen nimi | Suomentaja | Tehty |
| --- | --- | --- | --- |
| Yksisarvisen jäljillä | Trail of the unicorn | Elina Toppari | 1950 |
| Lomailua lotjalla (aik. Laivatalo) | Houseboat Holiday | Antti Hulkkonen | 1952 |
| Alaskan armoilla | Donald Duck in luck of the north | Kivi Larmola | 1949 |
| Aku Ankka Maharadzana (aik. Aku Ankka tiikerinsyöttinä) | Maharajah Donald | Jukka Heiskanen | 1947 |
| Kallioveistos | Losing Face | Aki Hyyppä | 1957 |
| Kylmää kultaa (aik. Jäämaan aarre) | Donald Duck in frozen gold | Saara Hyyppä | 1945 |
| Kapteeni Kyrmyn salperäinen laiva | Captain Blight's mystery ship | Jukka Heiskanen | 1964 |
| Toteemien maassa | Land of the totem poles | Jukka Heiskanen | 1950 |
Aiheesta muualla

Kirjan esittely
Timo Ronkainen: Barksin viileimmät ankkaseikkailut (Arkistoitu – Internet Archive). Kvaak.fi 13.8.2003.
Ankalliskirjasto
1: Rötös ja rangaistus | 2: Hyvä Ankka joulun tuopi | 3: Sinne, tänne ja takaisin | 4: Aku-setä, kissa ja koira | 5: Kummajaisia ja kuu-ukkoja
6: Kapteeni Ankan urotyöt | 7: Kolme rohkeaa miestä | 8: Ankkojen kulta | 9: Suuret setelit | 10: Kuuden miljoonan dollarin papukaija
Sensuroitu

Sensuroitu on tubettaja ja teologian tohtori Ville Mäkipellon ja pappi Paavo Huotarin kirjoittama tietokirja. Kirjan kustansi Otava. Kirja kertoo Raamatun tekstien historiasta.
Mäkipelto on tehnyt myös kirjan aihetta käsittelevän videon.
Yleiskatsaus

Kirja kertoo ajan saatossa Raamattuun vahingossa tai tarkoituksellisesti tehdyistä muutoksista.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Kilpailu | Tulos | Vastaanottajat | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 | Vuoden kristillinen kirja | Ehdokkuus |  |  |
| 2023 | Kanava-palkinto | Ehdokkuus |  |  |
| 2023 | Tietokirjallisuuden Finlandia | Ehdokkuus |  | Voitti yleisöäänestyksen |
| 2024 | Adlibris-palkinto 2023 – Vuoden tietokirja | Ehdokkuus |  |  |
| 2024 | Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto | Voitto | Ville Mäkipelto, Paavo Huotari |  |
Aiheesta muualla

Ketola, Mikko: "Kaikki eivät ymmärrä, että Raamattua ei ole kirjoitettu heidän äidinkielellään eikä se ole nykyajan ilmiöistä mitään mieltä," Kirkko ja kaupunki 20.4.2023.
Nykänen, Martti: "Kirja-arvio: Raamatusta järjellä ja tunteella," Pietarsaaren Sanomat 6.8.2023.
Salminen, Kari: "Raamattu on ihmisten kertomaa, eikä siksi olekaan mikään ihme, että se vilisee ristiriitoja ja virheitä – varsinainen sensurointi on koskenut kahta aihetta," Turun Sanomat 8.3.2023.
Sensuroitu Ville Mäkipellon kotisivuilla
Sensuroitu Otavan verkkosivuilla
Puoli seitsemän: ”Ville Mäkipelto”. Yle TV1. 2023. Jakso Yle Areenassa.
Puheenaihe: 490. jakso: ”Sensuroitu Raamattu, Jumala ja historiallinen totuus (Ville Mäkipelto)”. YouTube. 31.3.2024. Video verkossa.
Sergei Berezin

| Sergei Berezin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. marraskuuta 1971 Voskresensk, Neuvostoliitto
Kuollut: 27. kesäkuuta 2024 (52 vuotta)
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  178 cm
Paino:  88 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1990–2004
Seurat:  Himik Voskresensk (USSR/IVY/KL) Kölner Haie (DEL) Toronto Maple Leafs] (NHL) Phoenix Coyotes (NHL) Montreal Canadiens (NHL) Chicago Blackhawks (NHL) Washington Capitals (NHL) TsSKA Moskova (RSL)
NHL-varaus:  256. varaus, 1994 Toronto Maple Leafs
Sergei Jevgenjevitš Berezin (ven. Сергей Евгеньевич Березин, 5. marraskuuta 1971 Voskresensk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 27. kesäkuuta 2024) oli venäläinen jääkiekkoilija.
Ura

Toronto Maple Leafs varasi Berezinin NHL:ään vuonna 1994. Ensimmäisenä kautenaan NHL:ssä (1996–1997) Berezin teki 25 maalia ja keräsi yhteensä 41 pistettä 73 pelissä. Hänen paras kautensa oli 1998–1999, jolloin hän teki 37 maalia ja yhteensä 59 pistettä. Hän lopetti ammattilaisuransa TsSKA Moskovan joukkueessa. Berezin oli jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 1995 paras maalintekijä seitsemällä maalilla.
Tilastot > Kansainväliset tilastot

| Kausi | Joukkue | Sarja | Sijoitus | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | PIM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Neuvostoliitto | nuorten MM-kilpailut |  | 7 | 3 | 1 | 4 | 6 |
| 1994 | Venäjä | olympialaiset | 4. | 8 | 3 | 2 | 5 | 2 |
| 1994 | Venäjä | MM-kilpailut | 5. | 6 | 2 | 1 | 3 | 2 |
| 1995 | Venäjä | MM-kilpailut | 5. | 6 | 7 | 1 | 8 | 4 |
| 1996 | Venäjä | MM-kilpailut | 4. | 8 | 4 | 5 | 9 | 2 |
| 1996 | Venäjä | maailmancup | välierä | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| 1998 | Venäjä | MM-kilpailut | 5. | 6 | 6 | 2 | 8 | 2 |
| Aikuisten arvokilpailut yhteensä | Aikuisten arvokilpailut yhteensä | Aikuisten arvokilpailut yhteensä | Aikuisten arvokilpailut yhteensä | 36 | 23 | 11 | 34 | 12 |
Aiheesta muualla

Sergei Berezin The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Sergei Berezin Eurohockey.com. (englanniksi)
Stenroth

Stenroth on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adlay "Adi" Stenroth (1896–1931), suomalainen Ranskan muukalaislegioonan upseeri
Claes Johan Stenroth (1860–1920), suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies, Claes Robert Stenrothin poika
Claes Robert Stenroth (1827–1889), suomalainen opettaja, tehtailija ja valtiopäivämies
Fanny Stenroth (1867–1953), suomalainen näytelmäkirjailija
Henri Stenroth (s. 1985), laulaja, vuoden 2007 tangokuningas
Lauri Stenroth (s. 1986), suomalainen korkeushyppääjä
Maria Stenroth, Maria Salmela (1875–1924), suomalainen kirjailija
Oswald Stenroth (1869–1982), suomalainen kirkkoherra, kirjailija ja suomentaja
Otto Stenroth (1861–1939), suomalainen lakimies, valtiopäivämies, senaattori ja pankinjohtaja
Otto Adolf Stenroth (1934–1906), suomalainen kirkkoherra ja lääninrovasti.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sliema

| Sliema Il-Kunsill Lokali ta' Tas-Sliema |
| --- | --- |

 vaakuna

 Koordinaatit: 35°54′44″N, 14°30′15″E 
Valtio:   Malta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Dimech Nicholas (PN)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,30 km²
Väkiluku (2017):  21 068
 – Väestötiheys:  16 206 as./km²
Motto::  Celer Ad Oras Surgo
 
 sliema-malta.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sliema 1998
Slieman rantapromenadi
Sliema (maltaksi Tas-Sliema) on kaupunki Maltan koillisrannikolla. Toisin kuin muissa maltalaisissa kaupungeissa, Sliemassa tärkein kieli on englanti.[lähde? ] Kaupungin asukasluku oli noin 21 000 vuonna 2017, kun vuoden 2011 väestönlaskennassa asukkaita oli noin 13 600. Vielä kolmekymmentä vuotta sitten Sliema oli Maltan suurin kaupunki 26 000 asukkaallaan.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maltan kunnat
| --- | --- |
Malta:  Attard · Balzan · Birgu · Birkirkara · Birżebbuġa · Cospicua · Dingli · Fgura · Floriana · Għargħur · Għaxaq · Gudja · Gżira · Ħamrun · Iklin · Senglea · Kalkara · Kirkop · Lija · Luqa · Marfa ·  Marsa · Marsaskala · Marsaxlokk · Mdina · Mellieħa · Mġarr · Mosta · Mqabba · Msida · Mtarfa · Naxxar · Paola · Pembroke · Pietà · Qormi · Qrendi · Rabat · Safi · St. Julian's · San Ġwann · St. Paul's Bay · Santa Luċija · Santa Venera · Siġġiewi · Sliema · Swieqi · Tarxien · Ta' Xbiex · Valletta · Xgħajra · Żabbar · Żebbuġ · Żejtun · Żurrieq
Gozo:  Fontana · Għajnsielem · Għarb · Għasri · Kerċem · Munxar · Nadur · Qala · San Lawrenz · Sannat · Victoria (Rabat) · Xagħra · Xewkija · Żebbuġ