stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Carrus Delta
Aiheesta muualla

Yrityksen internetsivut
Finspångs AIK Bandy

| Finspångs AIK Bandy |
| --- | --- |
Koko nimi:  Finspångs Allmänna Idrottklubb Bandy
Perustettu:  1937
Entiset nimet:  Finspångs Idrottsförening, Finspångs Arbetares Idrottsförening
Kaupunki:  Finspång
Kenttä:  Grosvadin Urheilupuisto
Värit:                
Sarja:  Allsvenskan
Finspångs AIK Bandy on jääpalloseura Finspångin kunnasta Itä-Göötanmaalta. Seuran edustusjoukkue pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa.
Historia

Seura aloitti jääpalloilun jo 1919 edeltäjäseuran Finspångs Idrottsföreningin nimissä. AIK pohjainen seura syntyi fuusiona Finspångs Idrottsförening- ja Finspångs Arbetares Idrottsförening-seuroista. Jääpallo oli yksi jaosto lukuisista muista jaostoista, kuten yleisurheilu, jalkapallo, hiihto. Jääpallojaosto itsenäistyi emäseura Finspångs AIK:sta 2013, jolloin jääpallo muodosti oman seuransa.
Finspång AIK nousi kaudeksi 2001-2002 toiseksi korkeimmalle sarjatasolle eli silloiseen 1. Divisioonaan. Myöhemmin tähän asti parhaimmaksi kaudeksi on muodostunut kausi 2004-2005, jolloin seura pelasi silloisen ylimmän sarjatason eli Allsvenskanin karsintoja.
Aiheesta muualla

Joukkueen virallinen sivu
Allsvenskan 2024-2025
IF Boltic, Karlstad
Djurgårdens IF
Falu BS
Kalix Bandy
Gustavsbergs IF
Katrineholm Bandy
IFK Kungälv
IFK Rättvik
Lidköpings AIK
Mölndal Bandy
Nässjö IF
IK Tellus, Tukholma
Tillberga Västerås
Tranås BoIS
Örebro SK
Ilmaisjakelulehti

Ilmaisjakelulehti on ilmoitusmyyntituloin kustannettava lehti, jota jaetaan lukijoille ilmaiseksi joko suoraan kotiin kannettuna tai saatavissa jakajilta niin sanottuna käsijakeluna.
Kaupunkilehti on kaupungin tai sitä vähän laajemman alueen asioihin keskittyvä ilmaisjakelulehti. Se ei ole tilattava vaan se joko jaetaan suoraan postiluukkuun tai on saatavissa jakelupisteistä. Sen tulot muodostuvat ilmoitustuloista. Kaupunkilehdellä ei ole virallista levikkiä vaan ilmoittaa usein jakelumäärän. Kaupunkilehtien kustantajat ovat tavallisesti pelkästään ilmaisjakelulehtiin keskittyviä yrityksiä, mutta toisinaan niiden omistajiin kuuluvat myös varsinaiset lehtikustannusyhtiöt. Joissakin Suomen kaupungeissa ilmestyy useampia kaupunkilehtiä kuin yksi.
Historia

Ensimmäiset lukijoille maksuttomat lehdet syntyivät 1800-luvun lopun Britanniassa, kun Manchesterissä alettiin painaa Cheadle and Teen Times -nimistä lehteä. 1800-luvulla tiedetään ilmaisjakelulehtiä painetun myös Australiassa ja Sveitsissä. Maailmansotien välinen aika oli kaupunkilehtien syntymisen aikaa muun muassa Yhdysvalloissa, Alankomaissa, Belgiassa ja Saksassa. Tanskassa ilmaisjaeltuja niin sanottuja aluelehtiä oli 1970-luvun puolivälissä 325, Ruotsissa 109 ja Suomessa viitisentoista. Suomen kaupunkilehtien määrä kasvoi seuraavien viiden vuoden kuluessa yhdeksällä, joten 1970-luvun loppupuolta voidaan pitää Suomen kaupunkilehdistön nopeimpana kasvukautena. Britanniassakin 1970-luvun talouslama oli ilmaisjakelulehtien kasvun aikaa, kun mainostajat halusivat löytää tilattuja sanomalehtiä edullisempia ja paremmin yleisönsä tavoittavia mainosvälineitä.
Ilmaisjakelulehdet Suomessa

1930- ja 1940-luvuilla ainakin Turussa ja Torniossa kokeiltiin julkaista niin sanottuja ilmoituslehtiä, jotka koostuivat pelkistä mainoksista. Niiden välissä saattoi olla taittopalana jokin lyhyt teksti, kuten vitsi. Vuonna 1952 perustetussa Oulun Ilmoitus-Sanomissa oli ilmoitusten joukossa pakinoita, sarjakuvia, sananlaskuja ja luettelo radio-ohjelmista. Kuopion Ilmoitus-Sanomat alkoi ilmestyä 1955 ja Espoon Tapiola tänään vuotta aiemmin, mutta varsinaisesti ensimmäisenä kaupunkilehtenä Suomessa pidetään Urpo Lahtisen 1957 perustamaa ja yhä ilmestyvää Tamperelainen-lehteä.
Jo puolen vuoden kuluttua Tamperelaisen aloittamisesta syntyi Kuopioon Uutis-Kukko, jota seurasivat Turkulainen, Oulu-lehti ja Porilainen. Jyväskylään perustettiin Jyväs-Jussi, Lappeenrannassa alkoi ilmestyä Uutismies ja Vaasassa ruotsinkielistä rannikkoaluetta laajemminkin peittävä Österbotniska Kuriren.
Vuonna 1959 suomalaiset kaupunkilehdet perustivat Paikallislehtien liiton, mutta nimen rekisteröinti jäi hoitamatta loppuun. Niinpä silloinen Pitäjänlehtien Liitto nappasi nimen itselleen, ja ilmaislehtien yhteisjärjestöstä tuli Kaupunkilehtien Liitto.
Ilmaisjakelulehdet jaettiin 1950-luvulla Postin välityksellä edullisella sanomalehtitaksalla, kunnes vuoden 1960 alussa Posti ilmoitti, ettei pidä kaupunkilehtiä sanomalehtinä. Se tarjosi vaihtoehtona ryhmäristiside-nimistä jakelutapaa, jossa lehdet olisi jaettu neljän päivän kuluessa alueen talouksiin. Ajankohtaisuus olisi kaupunkilehtien mielestä kuitenkin kärsinyt niin pahasti, että ne päättivät rakentaa kullekin paikkakunnalle oman jakelujärjestelmänsä.
Ilmaisjakelulehtien julkaisijoita

Alma Media: Tori – Tampereen kaupunkilehti, ilmestyi 2006–2012.
City Digital Oy: City-lehti, joka ilmestyi 2012 asti Citypress Oy:n kustantamana noutopistejakeluna pääkaupunkiseudulla, Turussa, Tampereella, Oulussa, Kuopiossa, Lahdessa, Jyväskylässä, Vaasassa, Porissa, Kouvolassa ja Lappeenrannassa. Kaiken kaikkiaan City-lehti ilmestyy lähes 50 paikkakunnalla. Lehden painosmäärä on noin 226 000 kpl. 2013 alkaen lehti ilmestyy suorajakeluna. Ensimmäisen uuden City-lehden painos oli 900 000 kpl, joulun painos yli 1,1 miljoonaa kappaletta. Jakelu suorajakeluna alueilla Helsinki, Tampere ja Oulu.
Sanoma: Sanoma-konserniin kuulunut Sanoma Kaupunkilehdet julkaisi seuraavia ilmaislehtiä: Kaupunkilehti Vartti ja Metro.
Seurakunnat ja kunnat julkaisevat muun muassa seuraavia lehtiä: Vantaan Lauri, joka on Vantaan, Esse Espoon ja Kirkko ja kaupunki Helsingin seurakuntien lehti; Ypäjäläinen on Ypäjän kunnan ja seurakunnan tiedotuslehti.
Suomen Lehtiyhtymä on kansanedustaja Eero Lehden (kok) perustama ja vuodesta 2013 Keskisuomalainen-yhtiön omistama. Yhtiö julkaisee muun muassa lehtiä Helsingin Uutiset, Kuopion Kaupunkilehti, Länsiväylä, Vantaan Sanomat ja Nurmijärven Uutiset.
TS-Yhtymään kuuluva Turun Tietotarjonta Oy julkaisee ilmaislehteä Aamuset, jonka päätoimittaja on Lasse Virtanen.
Tuurin Lehti Oy julkaisee ilmaislehteä Ykköset, jonka jakelu 365 500 kpl. Se ilmestyy seuraavissa maakunnissa: Etelä-Pohjanmaa, Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa, Keski-Suomi, Pirkanmaa ja Satakunta. Päätoimittaja on Taisto Järvinen. Lehti toimitetaan Töysässä.
Luettelo suomalaisista ilmaisjakelulehdistä

(t) = tabloidi, (b) = broadsheet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aamuset, Turku (t)  Absolute  Ankkuri, Kotka (t)  Aviisi Plus, Satakunta ja Pirkanmaa  City (t)  Como  Forum24, Oulu  Epari, Seinäjoki  Esse, Espoon seurakunnat  Etelä-Uusimaa, Hanko, Inkoo, Raasepori  Helsingin uutiset, Helsinki (b)  Hollolan Sanomat, (t)  HS Espoo, Espoo (t)  HS Helsinki, Helsinki (t)  HS Metro, Helsinki (t)  HS Vantaa, Vantaa (t)  Hyvät Uutiset, Varkaus (t)  Hämeenlinnan Kaupunkiuutiset, Hämeenlinna  Ideapark Uutiset, Lempäälä (t)  Itäväylä  Kaaos-lehti  Kansan lehti, Tampere  Karhulalainen, Kotka (t)  Karjalan Heili, Joensuu (t)  Kaupunkilehti Vartti, Helsingin seutu (t)  Kirkko ja kaupunki, Helsingin seurakunnat  Kirkkonummen Sanomat  Kosken Kanava, Äänekoski |  Kulmakunta, Turku  (t)  Kuopion Kaupunkilehti, Kuopio (b)  Lahden Seudun Sanomat  Lakeuden Aviisi, Kauhava  Länsiväylä, Espoo (b)    Myyr York Times, Vantaa  Mäntsälän Uutiset, Mäntsälä  Naantalin–Raision kaupunkiuutiset, Naantali  Nastola-lehti (t)  Nivalan Viikko, Nivala (t)  Orimattilan aluelehti  Oulu-lehti, Oulu (t)  Oulun Sanomat, Oulu (b)  Ovi  Pirkanmaan Sanomat, Lempäälä  Pirkkalainen, Pirkkala  Porin Sanomat, Pori  PRASU, Keski-Pohjanmaa  Päijänteen Lehti  Päijät-Häme  Puolikaupunkia, Helsinki (t)  Raahelainen, Raahe (t)  Raumalainen (ennen Uusi Rauma), Rauma (t)  Satakunnan Viikko, Pori ja Rauma (t)  Savonmaa, Savonlinna (t)  Seinäjoen Sanomat, Seinäjoki (t)  Seinäjokinen |  Seutu-Sanomat, Lounais-Häme ja Loimaa  Sinun Savo, Varkaus (t)  SopuSavo, Rantasalmi (t)  Suur-Jyväskylän Lehti, Jyväskylä  Tapiolan lähiseudun asiakaslehti  Tamperelainen, Tampere (t)  Tori – Tampereen kaupunkilehti, Tampere (t)  Torstai-lehti, Alajärvi  TRE! Tampereen viikko (t)  Turkulainen, Turku (b)  Turun Aika, Turku  Uusi Lahti, Lahti (t)  Uusi Pori, Pori  Uusi Rovaniemi  Uutiskukko, Kuopio (t)  Uutislehti 100, Helsinki (t)  Vaasa, Vaasa (t)  Vantaan Sanomat, Vantaa (b)  V-lehti  Vantaan Lauri  Vieskalainen, Ylivieska (t)  Vieskan Viikko, Ylivieska (t)  Voima  Viikkosavo, Kuopio (t)  Viitasaaren Sanomat, Viitasaari (b)  Ykköset, Töysä  Ykkös-Lohja, Lohja  Pieksämäen paikallinen, Pieksämäki  Äänekosken Kaupunkisanomat ÄKS, Äänekoski |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilmaisjakelulehti Wikimedia Commonsissa
Gronwallin identiteetti

Gronwallin identiteetti on matemaattinen lause, jonka mukaan kaikilla x:n arvoilla ovat voimassa seuraavat yhtälöt:
{\frac {d^{n}}{dx^{n}}}\left({\frac {\sin x}{x}}\right)={\frac {1}{x^{n+1}}}\int _{0}^{x}y^{n}\sin \left(y+{\frac {n+1}{2}}\pi \right)dy.
ja
{\frac {d^{n}}{dx^{n}}}\left({\frac {1-\cos x}{x}}\right)={\frac {1}{x^{n+1}}}\int _{0}^{x}y^{n}\cos \left(y+{\frac {n\pi }{2}}\right)dy.
Rio (suomalainen yhtye)

Rio (myöhemmin Riot) oli 1990-luvulla toiminut suomalainen yhtye. Yhtyeessä toimineet laulajat olivat Markku Tommila, Hannu Perälä, Timo Niemi ja Kustaa Kantelinen.
Yhtye osallistui Suomen Eurovision laulukilpailujen karsintoihin vuonna 1994 kappaleella Rakkauden tiellä, joka sijoittui karsinnassa sijalle 5.
Yhtye oli mukana myös MTV3:n Syksyn Sävel -laulukilpailussa vuonna 1994, kappaleella Andorra.
Diskografia > Albumit

Rio (1994)
Diskografia > Singlet

Andorra puistoon uudelleen ja uudestaan liian kauan (1994)
Kun kesä tullut on maapallon laidalla (1994)
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto – Yhtye vuoden 1994 Eurovision laulukilpailujen Suomen karsinnoissa.
Rio-yhtyeen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
1980-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
1980-luku oli vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 1980 ja päättyi 31. joulukuuta 1989. Vuosikymmen oli 1900-luvun yhdeksäs vuosikymmen.
Vuosikymmenen teemoja olivat idän ja lännen välisen asevarustelun purkaminen ja kylmän sodan päättyminen sekä tietokoneiden ja elektroniikan nousu läntisessä maailmassa.
Maailmantalous ja -politiikka > Yhdysvallat ja Neuvostoliitto

Maailmanpolitiikassa merkittäviä tapahtumia oli republikaanisen Ronald Reaganin valinta 1981 Yhdysvaltain presidentiksi ja hänen johdollaan toteutettu voimakas Yhdysvaltojen asevarustelupolitiikka, joka osaltaan vaikutti Neuvostoliiton hajoamiseen ja poliittisten muurien murtumiseen. Reaganin seuraajaksi tuli tammikuussa 1989 koko hänen presidenttikautensa ajan varapresidenttinä toiminut George Bush. Vuoden 1984 presidentinvaalissa Reaganin haastajana oli demokraattien Walter Mondale. Mondalen varapresidenttiehdokkaakseen valitsema Geraldine Ferraro oli Yhdysvaltain presidentinvaalien historian ensimmäinen naisehdokas. Vaalissa Reagan sai 525 valitsijamiestä, mikä oli enemmän kuin yksissäkään aiemmissa presidentinvaaleissa.
Neuvostoliiton puoluejohtaja Leonid Brežnev kuoli syksyllä 1982 sairastettuaan jo pitkään. Tämän jälkeen maata johtivat lyhyen aikaa Juri Andropov ja Konstantin Tšernenko, jälkimmäinen vain vajaan vuoden. Mihail Gorbatšov nousi Neuvostoliiton johtoon 1985, ja hän oli maan viimeinen valtionjohtaja vuoteen 1991 asti, jolloin Neuvostoliitto hajosi. Hänen avoimuus- (’glasnost’) ja uudistuspyrkimyksensä (’perestroika’) johtivat liennytykseen ja kylmän sodan päättymiseen mutta samalla Neuvostoliiton kommunistinen puolue menetti poliittisen valta-asemansa, mikä lopulta johti Neuvostoliiton hajoamiseen. Hajoamisen alkusoittoa oli Berliinin muurin murtuminen 1989. Saksan demokraattinen tasavalta eli Itä-Saksa katosi Euroopan kartalta heti vuosikymmenen vaihduttua.
Länsisaksalainen lentäjä Mathias Rust onnistui toukokuun lopulla 1987 laskeutumaan Moskovan Punaiselle torille.
Vuosikymmenen lopulla Neuvostoliiton kriisipesäkkeiksi muodostuivat Kaukasian ja Keski-Aasian neuvostotasavallat, joiden rajat oli aikoinaan piirretty mielivaltaisesti ja joissa puhkesi eri kansallisuuksien välisiä yhteenottoja. Armenian ja Azerbaidžanin kiista Vuoristo-Karabahin alueesta kärjistyi vuonna 1988 avoimeksi sodaksi, jossa neuvostoarmeija oli lähinnä sivustakatsojana. Baltian maissa kansalaiset tulivat muuta Neuvostoliittoa tiiviimpien läntisten yhteyksien ansiosta nopeammin tietoisiksi uusista yhteiskunnallisista virtauksista, kuten ympäristönsuojelusta ja informaatiotekniikan vallankumouksesta. Virossa niin kutsutun laulavan vallankumouksen lähtölaukaukseksi muodostuivat Tallinnan laulujuhlat kesällä 1987.
Maailmantalous ja -politiikka > Pohjoismaat

Norjalaisella Ekofiskin öljykentällä Pohjanmerellä tapahtui vakava onnettomuus, kun huolto- ja asuntolautta Alexander Kielland kaatui kovassa merenkäynnissä maaliskuussa 1980. Onnettomuudessa sai surmansa 123 ihmistä.
Ruotsin pääministeri Olof Palme murhattiin Tukholmassa 28. helmikuuta 1986. Seurauksena monia teorioita murhaajatahon selvittämiseksi. Ruotsin poliisi pidätti Christer Petterssonin joulukuussa 1988 murhasta epäiltynä. Hovioikeus vapautti Petterssonin lokakuussa 1989, koska todisteet eivät riittäneet hänen tuomitsemisekseen.
Maailmantalous ja -politiikka > Afrikka

Rhodesia itsenäistyi huhtikuussa 1980 Zimbabwen tasavallaksi, jonka ensimmäiseksi presidentiksi tuli Robert Mugabe.
Liberiassa tapahtui huhtikuussa 1980 ylikersantti Samuel Doen johtama sotilasvallankaappaus. Entinen presidentti William Tolbert ja useita syrjäytetyn hallituksen ministereitä teloitettiin.
Sotilaat murhasivat Egyptin presidentin Anwar Sadatin syksyllä 1981 ja uudeksi presidentiksi tuli Hosni Mubarak.
Keski-Afrikan tasavallan presidentti David Dacko, joka oli vuonna 1979 syrjäyttänyt diktaattori Jean-Bedel Bokassan, joutui itse syrjäytetyksi sotilasvallankaappauksessa syyskuun alussa 1981.
1980-luvun kehitys Etelä-Afrikassa johti apartheid-lainsäädännön kumoamiseen ja Nelson Mandelan vapauttamiseen vankilasta.
Etelä-Afrikan miehittämässä Namibiassa järjestettiin marraskuussa 1989 YK:n valvomat vaalit, joissa valittiin jäsenet itsenäistyvän maan perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen. Vaalit voitti odotetusti Namibian itsenäisyysliike SWAPO.
Maailmantalous ja -politiikka > Lähi-itä

Iranin ja Irakin jo pitkään kestänyt keskinäinen kahakointi leimahti syksyllä 1980 täysimittaiseksi sodaksi, joka kesti vuoteen 1988 saakka. Uutena piirteenä sodassa oli runsas kemiallisten aseiden käyttö. Iranin uskonnollinen johtaja ajatollah Khomeini kuoli kesäkuussa 1989 ja hänen seuraajakseen tuli Ali Khamenei. Maailmaa kuohutti Khomeinin hieman ennen kuolemaansa brittiläiselle kirjailijalle Salman Rushdielle langettama kuolemantuomio tämän Saatanalliset säkeet -romaanin vuoksi. Khomeini katsoi Rushdien syyllistyneen teoksellaan islamin pilkkaamiseen.
Israelin ilmavoimat pommittivat ydinreaktoria lähellä Irakin pääkaupunkia Bagdadia kesäkuussa 1981. Israelin mukaan laitoksessa valmisteltiin ydinpommia. Kristityt falangistit toimeenpanivat verilöylyn Sabran ja Shatilan pakolaisleireissä Israelin valvomalla alueella Libanonissa syyskuussa 1982. YK:n yleiskokous tuomitsi verilöylyn yksimielisesti, ja Israelin puolustusministerin Ariel Sharonin katsottiin olevan henkilökohtaisesti vastuussa hyökkääjien päästämisestä pakolaisleireihin. Israelin pääministeri Menachem Begin erosi virastaan heikentyneen terveytensä vuoksi syksyllä 1983, ja uudeksi pääministeriksi tuli Jitzhak Shamir.
Turkissa tapahtui kenraali Kenan Evrenin johtama sotilasvallankaappaus syyskuussa 1980. Lokakuussa 1989 Turkin presidentiksi valittiin Turgut Özal.
Maailmantalous ja -politiikka > Aasia

Neuvostoliiton suorittama Afganistanin miehitys, joka oli alkanut vuoden 1979 lopulla, tuomittiin YK:n yleiskokouksessa tammikuussa 1980. Miehitys päättyi neuvostojoukkojen vetäytymiseen maasta helmikuussa 1989, mutta tämä ei vaikuttanut maassa raivonneeseen sisällissotaan.
Kiinassa päättyi alkuvuonna 1981 oikeudenkäynti vuonna 1976 syrjäytettyä niin kutsuttua neljän koplaa vastaan. Mao Zedongin leskelle Jiang Qingille langetettiin ehdollinen kuolemantuomio kahden vuoden koetusajalla.
Presidentti Ferdinand Marcos johti Filippiinejä käytännössä diktaattorina 1980-luvun puoliväliin saakka. Oppositiojohtaja Benigno Aquino murhattiin vuonna 1983, ja hänen leskensä Corazón Aquino valittiin vuonna 1986 uudeksi presidentiksi. Marcos yritti säilyttää vielä asemansa vaalivilpin avulla. Vaalin jälkeen Marcos lähti maanpakoon Havaijille, jossa hän kuoli vuonna 1989. Marcosin kannattajat tekivät vuosikymmenen loppupuolella useita vallankaappausyrityksiä Aquinoa vastaan.
Neuvostoliiton ilmavoimat ampuivat alas eteläkorealaisen matkustajakoneen Sahalinin saaren yläpuolella syyskuun alussa 1983, jolloin 269 ihmistä sai surmansa.
Intian pääministeri Indira Gandhi murhattiin syksyllä 1984 ja uudeksi pääministeriksi tuli hänen poikansa Rajiv Gandhi.
Kiinan pääkaupungissa Pekingissä alkoi keväällä 1989 opiskelijoiden rauhanomainen mielenosoitus, jossa vaadittiin poliittisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia. Maan armeija tukahdutti mielenosoituksen verisesti kesäkuun alussa. Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeriksi tuli kovaa linjaa edustanut Jiang Zemin. Norjan Nobel-komitea myönsi vuoden 1989 Nobelin rauhanpalkinnon Tiibetin hengelliselle johtajalle, 14. dalai-lamalle Tenzin Gyatsolle, minkä Kiinan hallitus tulkitsi puuttumiseksi Kiinan sisäisiin asioihin.
Japanin keisarihovin pisin hallituskausi päättyi vuodesta 1926 hallinneen keisari Hirohiton kuollessa vuonna 1989. Hänen seuraajakseen tuli kruununprinssi Akihito.
Maailmantalous ja -politiikka > Latinalainen Amerikka

Argentiina miehitti vuonna 1982 Ison-Britannian hallitsemat Falklandinsaaret. Tästä seurasi lyhyt sota, jossa Iso-Britannia valloitti saaret takaisin. Argentiinan tappio johti maan sotilashallituksen kaatumiseen.
Paraguayta yli 30 vuoden ajan diktatorisesti hallinnut kenraali Alfredo Stroessner syöstiin vallasta helmikuussa 1989. Nicaraguan syrjäytetty diktaattori Anastasio Somoza Debayle sai surmansa salamurhaajien uhrina Paraguayn pääkaupungissa Asuncionissa syyskuussa 1980.
Ison-Britannian viimeinen suurehko Latinalaisen Amerikan siirtomaa Belize itsenäistyi syyskuussa 1981. Brittiläinen Karibianmeren siirtomaa Antigua ja Barbuda itsenäistyi saman vuoden marraskuussa.
Yhdysvallat miehitti Grenadan saarivaltion Karibianmerellä lokakuussa 1983. Hieman ennen operaatiota Grenadassa oli tapahtunut sotilasvallankaappaus, jossa pääministeri Maurice Bishop oli saanut surmansa. YK:n yleiskokous tuomitsi miehityksen.
Maailmantalous ja -politiikka > Maailmantalous

Koko maailman tasolla talouskasvu jäi edellisiä vuosikymmeniä heikommaksi. Kehitysmaat ajautuivat 1980-luvun alussa syvään velkakriisiin, joka leimasi koko vuosikymmentä. Latinalaisessa Amerikassa puhutaan 1980-luvusta menetettynä vuosikymmenenä. Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston rakennesopeutusohjelmat olivat keskeinen piirre kehitysmaiden talouspolitiikassa. 1970-luvulla esitetyt kehitysmaiden vaatimukset uudesta kansainvälisestä talousjärjestyksestä ja maailmantalouden säätelystä saivat väistyä Ronald Reaganin ja Margaret Thatcherin markkinoimien (usein uusliberalismiksi kutsuttujen) talousoppien tieltä, joissa painotettiin talouden eri osa-alueiden vapauttamisen tärkeyttä. Thatcherin Britanniassa työttömien lukumäärä ylitti kolme miljoonaa.
Tiede

Ensimmäinen avaruussukkula lensi vuonna 1981, kun Columbia teki ensilentonsa.
Uusi vaarallinen sairaus AIDS tunnistettiin ja tartunnat alkoivat levitä laajamittaisesti.
Ranskalainen matemaatikko Benoît Mandelbrot teki tunnetuksi fraktaalit eli murtomuodot. Brittiläisen fyysikon Stephen Hawkingin Ajan lyhyt historia (1987) oli kosmologiaa käsitellyt menestysteos. Biologi Richard Dawkins kirjoitti evoluutioteoriasta ja yhdysvaltalainen Carl Sagan oli tunnettu tieteen kansantajuistaja. Brittiläinen David Attenborough oli kuuluisa BBCn luontodokumenttien juontaja.
1980-luvulla löydettiin kaksi uutta alkuainetta, meitnerium ja hassium.
Tekniikka

1970-luvun digitaalikello sai seurakseen monia muita digitaaliteknologiaan perustuneita laitteita. IBM PC julkistettiin vuonna 1981 ja tietokoneet alkoivat tulla koteihin. CD-levy (1982) ja matkapuhelin (1984) syntyivät, ja nestekidenäyttöjen myötä kehitettiin esimerkiksi elektroniikkapelejä. Korvalappustereot yleistyivät, kasetteja soittavina. 1980-lukua voikin pitää kannettavien laitteiden syntyvuosikymmenenä.
Videonauhurin myötä televisio-ohjelman saattoi katsoa itselleen sopivana ajankohtana: nauhureissa oli ajastus, joka käynnisti nauhoituksen automaattisesti. VHS-videoiden nauhat olivat varsin hintavia. Ne olivat uudelleennauhoitettavia, mutta analogisen nauhan kuvanlaatu huononi kerta kerralta.
Ajankohtaisia laitteita:
Mikroaaltouuni, sähköhammasharja.
NMT-autopuhelimet (Nordic Mobile Telephone).
Kotitietokoneet (muun muassa MikroMikko, IBM PC, Commodore 64, Amiga, Sinclair Spectrum, Apple Macintosh ja Atari ST).
Kolikkopelit (muun muassa Pac-Man ja Donkey Kong).
Elektroniikkapelit (erityisesti Nintendon Game & Watch).
Pelikonsolit (muun muassa Nintendo Entertainment System ja Sega Mega Drive).
Sony Walkman ja muut korvalappustereot.
Tossumopot Suzuki PV ja Honda Monkey.
Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus 26. huhtikuuta 1986 jätti jälkensä ydinvoimaan suhtautumisessa.