Elli Saurio
Ammatillinen ura

Elli Saurion kasvatusisällä August Sauriolla oli kaksi akateemista tutkintoa, sillä hän oli sekä filosofian maisteri (kemia pääaineena) että agronomi (”mustialiitti” eli Mustialasta valmistunut). Kasvatusäidillä Lilli Sauriolla oli muun muassa kotitalousopettajan koulutus. Elli Saurio linjasi koulutuksensa kasvatusvanhempien koulutusurien suuntaiseksi mutta valitsi koulutuksensa sisällön omien mieltymystensä mukaan. Elli Saurio valmistui vuonna 1922 puutarhaopettajaksi Reitkallin puutarha- ja maatalousoppilaitoksesta.
Elli Saurio teki pitkän ammattiuran kotitalousalalla työskentelevien neuvojien ohjaajana. Toimittuaan muutamia vuosia puutarhaopettajana ensiksi Vakka-Suomen kotitalouskoululla ja sitten Peräpohjolan Kotitalouskoululla hän aloitti syksyllä 1925 konsulentin työn Suomalaisen Marttaliiton palveluksessa. Saurion ura oli nousujohteinen – vuonna 1934 Suomalaisen Marttaliiton sihteeri Elli Saurio valittiin saman liiton toiminnanjohtajaksi. Uusi toiminnanjohtajan vakanssi täytettiin tällöin ensimmäisen kerran. Syksyllä 1944, rauhan tultua, toiminnanjohtaja Saurio jäi opintovapaalle ja vuonna 1947 hän omasta aloitteestaan pyysi eron Marttaliiton palveluksesta. Eroava toiminnanjohtaja Elli Saurio jätti seuraajalleen elinvoimaisen, taloudellisesti vahvan ja jäsenmäärän avulla mitaten vuosi vuodelta yhä kasvavan suurjärjestön. Saurio oli kyvykäs johtaja. Suomalainen Marttaliitto uudistui voimakkaasti sinä aikana, jolloin Elli Saurio oli marttatyöhön tavalla tai toisella sidoksissa.
Syyskuussa 1927 konsulentti Elli Saurio oli matkustanut Kööpenhaminan maatalousnäyttelyyn ja kirjoitti tanskalaisesta Ankerhusin kotitalousopistosta Emäntälehteen seuraavan vuoden alussa. Saurio havaitsi, että Ankerhusissa opetuksen pääperiaate oli taloudellisuus ja oppilaita opetettiin ennen kaikkea tekemään laskelmia. Tietopuolisessa opetuksessa ensi sijalla oli kemia.
Myös filosofian tohtori K. T. Jutila (Helsingin yliopiston agraaripolitiikan professori 1928–1938) tarjoili vuoden 1927 aikana Emäntälehden lukijakunnalle tietoja kotitalousalan kehityksestä ulkomailla. Tohtori Jutila oli Amerikan matkansa aikana vieraillut muun muassa Cornellin yliopistossa, joka oli vuonna 1925 itsenäiseksi muodostettu New Yorkin valtion kotitalousalan korkein oppilaitos (”kotitalous-college”). Tutkimustyötä tehtiin Cornellissa seitsemällä osastolla: ruoka-aine ja ravitsemus, laitoshoito, kotitalouden hoito, naisten yhteiskunta- ja ammattiasiat sekä kotitalousneuvonta. Lisäksi olivat vaatetus- ja kangasosasto sekä huone- ja piirustusosasto. Kotitalouden hoito-osastolla kotitaloutta tutkittiin taloudellisesta näkökulmasta kohteina tulon muodostuminen ja käyttö eri kulutustarkoituksiin, kotitalouskirjanpito, kotitaloushistoria sekä kodin terveysoppi. Verratessaan Yhdysvaltain ja Suomen tilannetta, tohtori Jutila valitti sitä, että Suomesta yhä puuttui kotitalouden tutkimus- ja koetoiminta sekä kotitalouden yliopistollinen opetus.
Konsulentti Elli Saurio oivalsi nopeasti kodinhoidon opetuksen tarjoamat avarat mahdollisuudet. Vuonna 1928 hän kirjoitti Suomalaisen Marttaliiton toimintakertomukseen kuvauksen konsulentin toimensa edellisvuoden sisällöstä sanoen: ”Varsinaisessa konsulentintoimessani olen keskittänyt työni kodinhoidon-neuvonnan tunnetuksi tekemiseksi ja järjestämiseksi sekä maatalouskerhojen aikaansaamiseksi alueille, missä niitä ei ole ennestään ollut.” – Saurio oli siis työvuoden 1927 aikana keskittynyt tietoisesti kodinhoidon asioihin. Hän oli neuvojien opetus- ja ohjaustyössään erikoistumassa ammattialansa mukaisesti; kuuluihan puutarhanhoito suomalaisen kotitalousopetuksen alkuvaiheessa lähinnä kodinhoidon piiriin. Toisaalta tohtori Jutila oli juuri vuonna 1927 kertonut korkeakoulutasoisen kodinhoidon opetuksen Yhdysvalloissa keskittyvän kodin talouden opettamiseen. Vähitellen konsulentti Elli Saurion keskittyminen kodinhoidon neuvontaan alkoi merkitä samalla keskittymistä kotitalouden talouteen puutarhanhoidon sijaan.