stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Kostajista
2000-luku

| Nimi | Oikea nimi | Liittyi | Ensisijaiset voimat | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Triathlon | Delroy Garrett Jr. | Avengers V3 #27 | Super vahva ja nopea. Skrullinäkö. | Auttoi tunnistamaan Kostajiin soluttautuneet skrullit. |
| Hopeakynsi | Maria de Guadalupe | Avengers V3 #30 | Eläimiksi muuttuminen. | Kostajien hovimestari Jarvis auttoi Hopeakynnen kotikylää kun tämä oli vielä lapsi. |
| Herttajätkä | Jack Hart | Avengers V3 #43 | Zero-energian hallinta, lentokyky ja supervahvuus. | Herttajätkä sekosi ja räjähti tuhoten Kostajien kartanon ja tappaen muurahaismiehen. |
| Muurahaismies II | Scott Lang | Avengers V3 #64 | Koon muutos, muurahaisten hallinta ja bio säteet. | Toinen Muurahaismiehen nimen kantaja. |
| Leijonamieli | Kelsey Leigh | Avengers V3 #81 | Super vahvuus ja aistit, lentokyky ja voimakenttien luonti. | Uhrasi itsensä pelastaakseen Kapteeni Amerikan, mutta heräsi myöhemmin henkiin. |
| Luke Cage | Carl Lucas | New Avengers #3 | Super vahvuus ja rikkoutumaton iho. | Liittyi Kostajiin Kapteeni Amerikan pyynöstä Lautan vankilapaon jälkeen |
| Wolverine | James Logan Howlett | New Avengers #6 | Super aistit, nopea parantuminen ja Adamantium luuranko ja kynnet | Liittyi myös Lautan vankilapaon yhteydessä. On kuulunut myös pitkään Ryhmä-X:ään. |
| Vartiomies | Robert Reynolds | New Avengers #10 | Miljoonan räjähtävän auringon voimat. | Maailman vahvin supersankari. |
| Kaiku | Maya Lopez | New Avengers #11 | Valokuva refleksit. | Kuuro supersankari. |
| Tohtori Outo | Stephen Strange | New Avengers #27 | Suuret maagiset voimat. | Liittyi Kapteeni Amerikan joukkoihin Supersankareiden sisällissodan loppupuolella. |
| Rautanyrkki | Danny Rand | New Avengers #27 | Chi-voiman kanavoiminen ja mestari taistelija. | Liittyi Kapteeni Amerikan joukkoihin supersankareiden sisällissodan loppupuolella. |
| Ares | Ares | Mighty Avengers #1 | Super vahva, nopea ja lähes haavoittumaton. | Olympoksen sodanjumala. |
| Talvisotilas | James Buchanan Bucky Barnes | New Avengers #48 | Mestari lentäjä ja vakooja sekä metallikäsi. | Kapteeni Amerikan partneri toisen maailmansodan ajoilta. |
| Hämähäkkinainen | Jessica Drew | New Avengers #48 | Super vahva ja kestävä, lentokyky ja biomyrkky säteet. | Aluksi ryhmään liittyi Hämähäkkinaisen hahmon ottanut skrulli. |
| Amadeus Cho | Amadeus Cho | Mighty Avengers #21 | Super älykäs. | Häntä sanotaan maailman seitsemänneksi älykkäimmäksi ihmiseksi. |
| Jocasta | Jocasta | Mighty Avengers #21 | Silmä säteet, voimakentät ja supervahvuus. | Ultronin rakentama robotti joka kääntyi isäntäänsä vastaan. |
Kunniajäsenet

Sankarit, joille on myönnetty kunniajäsenstatus heidän elämänsä aikana tai kuoleman jälkeen suuresta rohkeudesta ja/tai uhrautumisesta.
| Nimi | Oikea nimi | Liittyi | Ensisijaiset voimat | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rick Jones, tunnettu myös nimellä A-pommi, Bucky, Kuiskaaja | Rickhard Milhouse "Rick" Jones | Avengers #1 (syyskuu 1963) | Taitava taistelija. A-pommina supervahva ja kestävä. | Kunnia jäsen. Hulkin, Kapteeni Amerikan ja Kapteeni Ihmeen hyvä ystävä ja liittolainen. |
| Kapteeni Ihme | Mar-Vell | Avengers #173 (heinäkuu 1978) | Supervahvuus, kestävyys, lentokyky, energian manipulointi ja kosminen tietoisuus. | Julistettiin postuumisti kunniajäseneksi. Avaruusolio rotu Kriin jäsen. |
| Marrina | Marrina Smallwood | Avengers #286 (joulukuu 1987) | Vedenalla hengittäminen ja muodonmuuttaminen. | Alfa lentueen vakituinen jäsen, joka sai Kostajien kunniajäsenyyden. Namorin vaimo. |
| Kimalainen | Rita DeMara | Avengers Annual #17 (1988) | Lentokyky, kasvaminen ja kutistuminen sekä biosähkön ampuminen. | Entinen superroisto joka sai kunniajäsen statuksen autettuaan Kostajia taistelemaan Suurta Kehittäjää. |
| Moira Brandon | Moira Brandon | Avengers: West Coast #100 (marraskuu 1993) | Ei ole. | Osui keskelle Kostajien ja Ristitulen taistelua ja uhrasi oman henkensä pelastaakseen Haukansilmän, joka antoi hänelle kunniajäsenyyden. |
| Miekkamies | Phillip Javert | Avengers #357 (joulukuu 1992) | Miekka joka ampuu erillaisia energiasäteitä, mestari miekkailija. | Miekkamies vaihtoehtoisesta universumista. |
| Kuollonhuuto | Sharra Neramani | Avengers #364 (heinäkuu 1993) | Supervahvuus ja ketteryys, terävät kynnet. | Kuoli puolustaessaan Tähtilordia. |
Soluttautujat

Henkilöt, jotka soluttautuivat Kostajiin erinäisistä rikollisista syistä.
| Nimi | Oikea nimi | Liittyi | Ensisijaiset voimat | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kostaja X | Cressida | Avengers Vol.7 #2.1 (joulukuu 2016) | Elinvoiman imeminen | Päätiimin entinen jäsen. Yritti hajottaa tiimin suojellakseen voimiensa salaisuutta. |
| Haukansilmä | Jousimies | West Coast Avengers Vol.2 #27 (joulukuu 1987) | Erittäin taitava jousiampuja | Eläinradan soluttama vakooja. |
| Tigra | Leijona | West Coast Avengers Vol.2 #27 (joulukuu 1987) | Kynnet ja supervahvuus | Eläinradan soluttama vakooja. |
| Terminatrix | Ravonna Lexus Renslayer | Avengers #291 (toukokuu 1988) | Taitava taistelija, futuristiset aseet ja aikamatkustus. | Sain päätiimin mielenhallinnan alaiseksi, liittyi tiimin ja sen jälkeen hajotti tiimin. |
| Matkijalintu | H'rpra | Avengers: West Coast #91 (helmikuu 1993) | Muodonmuuttaminen | Skrulli agentti, jonka tehtävänä oli soluttautua Kostajiin. |
Oksifluorfeeni

| Oksifluorfeeni |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-kloori-1-(3-etoksi-4-nitrofenoksi)-4-(trifluorimetyyli)bentseeni
CAS-numero:  42874-03-3
PubChem CID:  39327
SMILES:  CCOC1=C(C=CC(=C1)OC2=C(C=C(C=C2)C(F)(F)F)Cl)[N+](=O)[O-]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C15H11NClO4F3
Moolimassa:  361,698 g/mol
Sulamispiste:  83-84 °C
Tiheys:  1,53 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Oksifluorfeeni (C15H11NClO4F3) on difenyylieettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa oksifluorfeeni on oranssia kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi kohtalaisesti alkoholeihin ja hyvin asetoniin ja etyyliasetaattiin. Yhdisteen herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää protoporfyrinogeenioksidaasientsyymin toimintaa. Tällöin kasvien klorofyllin biosynteesi estyy ja kasveihin muodostuu porfyriinejä, jotka altistavat solut valokemialliselle tuholle.
Oksifluorfeenia valmistetaan 3,4-diklooribentsotrifluoridin ja nitroresorsinolin välisellä reaktiolla. Viimeinen vaihe on reaktio etanolin kanssa vahvan emäksen kuten kaliumhydroksidin toimiessa katalyyttinä. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa vilja-, hedelmä-, pähkinä-, viini- ja koristekasviviljelmillä. Oksifluorfeeni on hyväksytty käytettäväksi Euroopan unionin alueella.
Aiheesta muualla

Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Oxyfluorfen (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Oxyfluorfen (englanniksi)
ChemBlink: Oxyfluorfen (englanniksi)
Luzan piiri

Luzan piiri Kirovin alueen kartalla.
Luzan piiri (ven. Лу́зский райо́н, Luzski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Kirovin alueella Venäjällä. Alueen luoteisosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 5314,53 neliökilometriä. Asukkaita on 19 900 henkeä (vuonna 2010).
Piiri on perustettu vuonna 1924 nimellä Lalskin piiri. Vuonna 1941 siitä tuli osa Kirovin aluetta. Vuonna 1963 Lalskin piiriin liitettiin Podosinovetsin piiri. Uusi hallintoalue nimettiin Luzan piiriksi ja sen keskus siirrettiin Luzaan. Myöhemmin Podosinovetsin piiristä tuli jälleen erillinen hallintoalue.
Luzan piiri rajoittuu idässä Komin tasavaltaan, etelässä Kirovin alueen Podosinovetsin ja Oparinon piireihin sekä lännessä Vologdan ja pohjoisessa Arkangelin alueisiin. Seutu kuuluu taigavyöhykkeeseen. Pinta-alasta 88,4 % on metsää. Suurin joki on Jugiin laskeva Luza. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, savi ja turve.
Piiriin kuuluu Luzan kaupunki, Lalskin kaupunkimainen taajama (kaupunkikunta) sekä neljä maalaiskuntaa: Gribošino (keskuspaikka Uga), Hristoforovo, Papulovo ja Utška. Hallinnollinen keskus on Luza, josta on 501 kilometriä alueen pääkaupunkiin Kiroviin. Asutuskeskuksia on yhteensä 139. Kaupunkiväestön osuus on 76,9 %.
Seudun kautta kulkee Kirovin ja Kotlasin välinen rautatie. Talous perustuu puunhankintaan ja -jalostukseen. Lalskissa on vuonna 1826 perustettu paperitehdas. Luzan metsäteollisuuskompleksi lopetti toimintansa vuonna 2009. Maatalous tuottaa rehuviljaa, maitoa ja lihaa. Piirissä on 9 maatalousyritystä ja meijeri.
Piirissä toimii 11 lastentarhaa, 14 koulua ja kaksi lasten luomistyön keskusta. Kulttuurilaitoksia ovat Luzan taidekoulu ja Lalskin musiikkikoulu, kulttuuritalot ja kirjastot sekä kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Severnaja pravda (”Pohjoinen totuus”). Nähtävyyksiin kuuluvat Lalskin ja maalaiskylien kirkot sekä Lalskin vanhat kauppiastalot ja liikerakennukset.
Aiheesta muualla

Luzan piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Luzan piiri Kirovin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Orren vanha kirkko

| Orren vanha kirkko Orre gamle kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2005.
Sijainti:  Klepp, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Stavangerin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1250
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  150
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Orren vanha kirkko (norj. Orre gamle kyrkje) on Kleppin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1250.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Orren vanha kirkko Wikimedia Commonsissa
Nuupasjoki

| Nuupasjoki |
| --- | --- |
Alkulähde:  Nuupasjärvi, Ranua
Laskupaikka:  Kivijoki, Ii
Pituus:  17 km
Nuupasjoki on Ranuan Nuupasjärvestä laskeva Kivijoen sivujoki. Joen alkupiste on Nuupasjärven eteläpäässä, josta se alkaa kapeana ojana ja virtaa kohti etelää. Siihen liittyy useita pienempiä suo-ojia ja puroja, joista suurimmat ovat Pikkulammesta laskeva Nuupasoja sekä Seppälänoja.
Kapeana alkunsa saava joki levenee noin kahden ja puolen kilometrin jälkeen pitkien suvantolampien ketjuksi. Nuupasjoki ja Heinijoki yhtyvät Kivijokeen Lapiosuon–Ison Äijönsuon soidensuojelualueella Jokihaaranhyöteikkö-nimisen kohouman eteläpuolella Ranualla.

Ranua
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Asmunti · Hosio · Impiö · Kelankylä (Kela) · Kirkonkylä · Kortteenperä · Kuha · Kuukasjärvi · Mauru · Nuupas · Näverrys · Petäjäjärvi · Peurajärvi · Pohjaslahti–Piittisjärvi · Portimo · Putkivaara · Raiskio · Rovastinaho · Saariharju · Saukkojärvi · Sääskilahti · Teerivaara · Telkkälä · Tolja
Muuta Ranuaan liittyvää:  Eläinpuisto · Hillamarkkinat · Kirkko · Kristillinen kansanopisto · Litokaira · Porosaari · Ranuanjärven leirintäalue · Saukkojärven kotiseutu- ja koulumuseo
Järvet ja joet:  Kivijärvi · Kuhajärvi · Kuhan Takajärvi · Nuupasjärvi · Pikku Kuukasjärvi · Portimojärvi · Ranuanjärvi · Saukkojärvi · Simojärvi · Takajärvi · Kivijoki · Nuupasjoki · Ranuanjoki · Ruonajoki · Simojoki
Mangrovevireo

| Mangrovevireo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vireot Vireonidae
Suku::  Vireot Vireo
Laji::  pallens
Kaksiosainen nimi
 Vireo pallens  Salvin, 1863 
Katso myös
   Mangrovevireo Wikispeciesissä   Mangrovevireo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mangrovevireo (Vireo pallens) on amerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue ulottuu Meksikon länsiosista Keski-Amerikkaan Nicaraguaan saakka. Lajista tunnetaan kymmenen alalajia. Osbert Salvin kuvaili lajin holotyypin Nicaraguan Realejosta vuonna 1863.
Luvian Veto

Luvian Veto ry on luvialainen urheiluseura, joka on perustettu 1930.
Jalkapallo > Edustusjoukkue

Seuran miesten edustusjoukkue perustettiin uudelleen kaudelle 2003. Se pelaa kaudella 2019 Kutosessa. Kaudella 2010 joukkue pelasi ensimmäistä kertaa neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Kolmosessa, mutta sarjajärjestelmän muuttumisen takia joukkue putosi neljännelle sarjatasolle.
Jalkapallo > Edustusjoukkue > Entisiä pelaajia

Pekka Rautakallio
Jalkapallo > Edustusjoukkue > Historia

2003 Vitonen (Satakunta), sija 5/6
2004 Vitonen (Satakunta), 1/5 (nousu Neloseen)
2005 Nelonen (Satakunta), 7/8
2006 Nelonen (Satakunta), 5/8
2007 Nelonen (Satakunta), 7/8
2008 Nelonen (Satakunta), 3/8
2009 Nelonen (Satakunta), 2/8 (nousu Kolmoseen)
2010 Kolmonen (Satakunta), 8/10 (putoaminen Neloseen)
2011 Nelonen (Satakunta), 8/11
2012 Nelonen (Satakunta), 8/9 (luopui sarjapaikasta)
2013 Kutonen (Satakunta), 3/8 (nousu Vitoseen)
2010 Vitonen (Satakunta), sija 3/9
2011 Vitonen (Satakunta), 12/14
LuVen kakkosjoukkue perustettiin kaudeksi 2010. Se pelasi Vitosessa kahden kauden ajan, mutta lopetti toimintansa kauden 2011 jälkeen.
Jalkapallo > Junioritoiminta

Luvian Vedolla on yhdeksän juniorijoukkuetta: pojille C-junioreista G-junioreihin, tytöille C- ja E-juniorijoukkueet.
Maija Hynninen

Maija Hynninen (s. 1977) on suomalainen säveltäjä ja äänitaiteilija. Hän on yhdistänyt työssään ihmisääntä, live-elektroniikkaa ja poikkitaiteellista performanssia.
Hynninen aloitti vuonna 2003 Paavo Heinisen johdolla opiskelun Sibelius-Akatemiassa, josta valmistui musiikin maisterin arvolla vuonna 2011. Samalla hän suoritti viuludiplomia Norjan valtiollisessa musiikkikorkeakoulussa. Hän vietti vuoden Erasmus-vaihdossa Stuttgartissa Oliver Schnellerin oppilaana. Hynninen täydensi opintojaan elektronisen musiikin osalta IRCAM:ssa vuosina 2012–2013 ja aloitti filosofian tohtorin tutkinnon suorittamisen elektroakustisessa musiikissa Sibelius-Akatemiassa vuonna 2015 sekä sävellyksessä Kalifornian yliopistossa, Berkeleyssä vuonna 2016. Hän on osallistunut myös Unsuk Chinin, Philippe Hurelin, Oscar Strasnoyn, Rolf Wallinin, Karin Rehnqvistin, Magnus Lindbergin, Jonathan Harveyn ja muiden pitämille mestarikursseille.
Hynniseltä ovat tilanneet ja esittäneet musiikkia muiden muassa Yle, Helsingin kamarikuoro, Avanti!, Maj Lind -pianokilpailu, Jaana Kärkkäinen, Andrea Carola Kiefer, Susanne Kujala, Juho Laitinen, Camilla Hoitenga ja Eija Kankaanranta.
Ravello Records julkaisi lokakuussa 2019 Hynnisen teosten levyn Dawn Breaks.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Nuorajärvi (Tampere)

| Nuorajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°36′32″N, 23°52′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskujoki:  yhteys Nuoralampeen 
Järvinumero:  35.311.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,8 m  
Rantaviiva:  1,116 km  
Pinta-ala:  7,314 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNuorajärvi 
Nuorajärvi  on Pirkanmaalla Tampereen Kämmenniemessä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,8 metriä mpy.
Nuupas

Nuupas on Ranuan kunnassa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee Nuupasjärven ja Nuupasjoen rannalla noin 14 kilometriä pohjoiseen Ranuan kirkonkylältä ja noin 12 kilometriä etelään Portimon kylältä, kantatien 78 ja seututien 924 risteyskohdassa. Kylä on kulttuurihistoriallisesti arvokas ympäristö.
Kylä on levittäytynyt pääasiassa järven rannoille sekä kantatien 78 varrelle. Kylä on pieni maa- ja porotalousyhteisö.
Orrin Hatch

| Orrin Hatch |
| --- | --- |

Senaatin President pro tempore
 6. tammikuuta 2015 – 3. tammikuuta 2019  
Edeltäjä:  Patrick Leahy
Seuraaja:  Chuck Grassley
Yhdysvaltain senaattori Utahista
 3. tammikuuta 1977 – 3. tammikuuta 2019  
Edeltäjä:  Frank Moss
Seuraaja:  Mitt Romney
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1934 Pittsburgh, Pennsylvania
Kuollut: 23. huhtikuuta 2022 (88 vuotta)
Puoliso:  Elaine Hansen (vih. 1957)
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Tutkinnot:  Brigham Youngin yliopisto Pittsburghin yliopisto
Uskonto:  mormonismi
 Nimikirjoitus
Orrin Grant Hatch (22. maaliskuuta 1934 Pittsburgh, Pennsylvania – 23. huhtikuuta 2022) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän edusti Utahia Yhdysvaltain senaatissa vuodesta 1977 vuoteen 2019. Hän oli mormoni.
Kunnianosoituksia

Romanian tähden ritarikunta (Romania, 2017)
Presidential Medal of Freedom (USA, 2018)
Herttua Branimirin ritarikunta (Kroatia, 2018)
Nuraghe

Oristanon pohjoispuolella sijaitseva Nuraghe Losa.
Nuraghet ovat tornimaisia, muinaisia muuraamattomia kivirakennelmia Sardiniassa. Niitä rakennettiin Sardiniassa pronssikaudella ja varhaisella rautakaudella. Nuragheja saatettiin rakentaa jo kuparikaudella tai jopa aiemminkin. Nuragheja muistuttavia rakennelmia on löydetty muualta Välimeren seuduilta, muun muassa Korsikalta, Pantellerialta ja Baleaareilta. Kreikkalaiset tholos-haudat muistuttavat rakenteeltaan nuragheja.
Historia

Ei tiedetä varmasti, milloin nuragheja alettiin rakentaa, ei kuitenkaan ennen vuotta 6000 eaa.; jonkin verran niitä luultavasti rakennettiin jo 3500-luvulla eaa. Nuraghien rakentaminen oli runsaimmillaan pronssikaudella noin 1800-luvulta eaa. alkaen; jotkin olivat käytössä vielä roomalaisten saapuessa saarelle noin vuonna 200 eaa. Noin 1800–1500-luvuilla eaa. tehtiin ”protonuragheja”, jotka liittyivät Sardinian pronssikautisen Bonnanaro-kulttuurin B-vaiheeseen. Protonuraghet olivat ylhäältä katsottuina pyöreitä, soikeita, D-kirjaimen muotoisia, puolisuunnikkaita tai suorakaiteita.
Nuraghien käyttötarkoitusta ei täysin tunneta. Niiden turviin on voitu paeta vihollista, mutta niitä on käytetty myös asuntoina. Näistä kartiomaisista rakennelmista on saanut nimensä tuolloin Sardiniassa vallinnut kulttuuri, josta käytetään nimitystä nuraghe-kulttuuri (tai vaihtoehtoisesti nuraghe-sivilisaatio).
Niiden rakentamisessa ei käytetty laastia, vaan rakenteen lujuus perustui tarkasti sommiteltuihin kivenlohkareisiin. Suurimmat tornit ovat halkaisijaltaan kymmenmetrisiä; korkeutta tornilla saattaa olla yli 15 metriä. Joissakin tapauksissa useita torneja on yhdistetty toisiinsa muurein, jolloin on muodostunut pieni linnoitus. Joidenkin tornien ympärille on myös aikoinaan kehittynyt asutusta. Niitä on rakennettu paikoin yksittäin, paikoin ”nuraghekyliksi”.
Nuraghien tapaisia hautoja on käytetty myös muilla Välimeren saarilla. Mallorcalla ja Menorcalla on rakennettu kivistä pyramidimaisia naveta- ja talaiot-tyyppisiä hautoja. Korsikalta on löydetty torre-hautoja ja Pantellerialta sesi-hautoja. Myös kreikkalaiset tholos-haudat muistuttavat rakenteeltaan nuragheja.
Sardiniasta on löydetty todisteita noin 7 000 nuraghen olemassaolosta. Monet niistä ovat säilyneet hyvin näihin päiviin asti. Suurimpia nykyaikaan asti säilyneistä nuragheista ovat Su Nuraxi di Barumini ja Nuraghe di Sant’Antine.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nuraghe Wikimedia Commonsissa
Ilmakuva Su Nurraxista
Kuvitettu artikkeli (englanniksi)
ArcheologiaSarda.com (italiaksi)
NeroArgento.com (italiaksi)
Nuraghe Sardiniassa.
Oksijärvi (Pälkäne)

| Oksijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°24′44″N, 24°23′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  Pitkonoja 
Järvinumero:  35.715.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,4 m  
Rantaviiva:  1,306 km  
Pinta-ala:  8,504 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOksijärvi 
Oksijärvi , lyhyemmin myös Oksjärvi , on Pirkanmaalla Pälkäneellä Salmentaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pitkonnotkon pohjoispäässä ja järven länsipuolella kulkee Köykkälän–Eskolanharjun harjujakso, jota kutsutaan Oksijärven kohdalla Köykkäänharjuksi . Järven itärannassa kohoaa vielä kallioinen Markkinaistenvuori 35 metriä järvenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat rakentamattomia. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Harjun päällä sijaitsee maatila ja sen pellot. Myös notkossa järven molemmilla puolilla on peltoa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,4 metriä mpy. Järveen on johdettu vain ykso oja ja sen laskuoja Pitkonoja virtaa Pitkonnotkoa myöten kaakkoon ja se laskee 1,4 kilometrin päässä Pälkäneveteen Jouttenselän Ahvenanlahteen.
Mampruli

| Mampruli |
| --- | --- |
Muu nimi:  Mamprule, Manpelle, Ngmamperli
Tiedot
Alue:   Ghana    Togo
Virallinen kieli:  ei virallista asemaa
Puhujia:  n. 250 000
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  atlanttiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  –
ISO 639-2:  maw
ISO 639-3:  maw
 Ohje 
Mampruli on nigeriläis-kongolaisen kielikunnan atlanttisten kielten alaryhmään kuuluva kieli, jota puhuu noin 250 000 mamprusi-kansan jäsentä pohjoisessa Ghanassa ja Togossa Mamprulista on myös kehittynyt alueellisia murteita. Mamprusit noudattavat valtaosin afrikkalaista luonnonuskontoa, joukossa on joitain muslimikäännynnäisiä.
Muista Länsi-Afrikan kielistä mamprulia muistuttavat eniten dagbani ja farefare.
Nuupasjärvi

| Nuupasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Ranua
Paikkakunta:  Nuupas
Koordinaatit:  66°01′02″N, 26°19′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kuivajoen vesistö (63)
Valuma-alue:  Kivijoen yläosan valuma-alue (63.05)
Laskujoki:  Nuupasjoki
Järvinumero:  63.054.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  157,8 m 
Pituus:  1 km  
Leveys:  600 m  
Rantaviiva:  2,986 km  
Pinta-ala:  46,545 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNuupasjärvi 
Nuupasjärvi on järvi Nuuppaan kylässä Ranuan kunnassa Lapin maakunnassa. Järvi sijaitsee noin 14 kilometriä pohjoiseen Ranuan kirkonkylältä, kantatien 78 ja seututien 924 liittymän tuntumassa.
Järvi saa vetensä pohjavedestä sekä ympäröiviltä soilta. Se laskee vetensä etelään Nuupas- ja Kivijokien kautta Iin Oijärveen.
Mangrovesirkku

| Mangrovesirkku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tangarat Thraupidae
Suku::  Puusirkut Camarhynchus
Laji::  heliobates
Kaksiosainen nimi
 Camarhynchus heliobates  (Snodgrass & Heller, 1901) 
Katso myös
   Mangrovesirkku Wikispeciesissä   Mangrovesirkku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mangrovesirkku (Camarhynchus heliobates)  on niin sanottuihin Darwininsirkkuihin kuuluva  Galápagossaarilla Isabelan saarella äärimmäisen uhanalaisena elävä lintu. Aiemmin mangrovesirkkuja tavattiin myös Fernandinan saarelta.
Mangrovesirkut saavuttavat noin 14 cm:n pituuden. Lintu on vatsastaan vaalea ja selkäpuoli on ruskea. Jalat ovat linnulla tummat. Mangrovesirkku muistuttaa läheisesti tikkasirkkua, mutta mangrovesirkun nokka on pienempi ja laji on myös väritykseltään ruskeampi. Lajin äänet ovat kaksi- tai kolmiosaisia toistoja tur-äänestä.
Mangrovesirkut elävät mangrovemetsissä. Linnut käyttävät ravintonaan hyönteisiä, toukkia, hämähäkkejä ja joitakin kasvinosia.
Vuonna 1999 kannan kooksi arveltiin vain 16–36 paria. Lajin vähentymisen tarkkoja syitä ei tunneta, mutta pääsyiksi arvellaan saarelle tulleita vieraita lajeja. Yhtenä syynä pidetään saarelle saapunutta Polistes versicolor -pistiäistä, jonka toukat loisivat hyönteisten toukissa ja vähentävät siten mangrovesirkkujen ravintoa. Muita mahdollisia lajeja, jotka voivat olla lintujen vähenemisen syynä ovat pesillä käyvät mustarotat ja villikissat sekä pesäloiset ani ja Philornis downi