Kutšurhanin varastoallas
Käyttö ja ekologinen tilanne

Järven vettä käytetään lämmönsiirtoaineena Dnestrovscin rakennusten lämmittämiseen. Lämpövoimalaitoksen jäähdytysjärjestelmän läpi kulkemisen jälkeen tänne järven alaosaan tulee noin 350 tuhatta kuutiometriä lämmintä vettä joka tunti, joten veden keskilämpötila on tällä alueella keskimäärin 4,2 ja talvella 13–14 astetta korkeampi kuin veden lämpötila muualla suistossa. Voimalaitoksen käyttämää lämmintä vettä varten kaivettiin erityinen tekninen kanava, joka kulkee samansuuntaisesti tekojärven kanssa ja päättyy siihen noin 1,5 kilometrin päässä voimalaitoksesta. Joinakin kesäpäivinä veden lämpötila poistokanavan suulla kohoaa jopa 38–40 asteeseen.
Järven vesi soveltuu jonkin verran myös kasteluun, vaikka Kutšurhanaltaan vesien käyttö voi johtaa maaperän suolaantumiseen. Usein nämä vedet ovat kelpoisia vasta sen jälkeen, kun ne on laimennettu demineralisoidulla vedellä. Aikoinaan suisto oli runsaskalainen vesistö ja kerrotaan, että vuosina 1904–1910 vuosisaaliit olivat 606 tonnia vuodessa. 1930-luvulla kalastus tuotti hehtaarilta jopa 100 kiloa kalaa. Kutšurhanin suisto oli alun perin kalojen niin kutu- ja ravinto- kuin myös teollisen viljelyn allas. 1980-luvulla täällä pyydettiin 160 tonnia kalaa vuodessa ja 1990-luvun loppuun mennessä tämä luku oli yli 10 kertaisesti pienentynyt. Tutkimusten mukaan vuodesta 2002 lähtien suistossa elää yli 30 tai 41 kalalajia. Tärkeimmät määrälliseltä koostumukseltaan ovat särkilajit, karpit, mm. ruohokarppi, ahvenet, tokot, ruutanat, mm. hopearuutana, lahna, pasuri, kuha, hauki, salakka ja sorva. Myöskään suistoveden keskimääräinen läpinäkyvyys ei laske alle 1,5 metriin, joten siitä johtuvasti suisto on Odessan alueen tärkein vesistö sekä amatööri- että kilpa- ja urheilukalastuksessa.  Talvisin suurin osa kaloista siirtyy poistokanavaan, koska se ei koskaan jäädy ja siinä kalastuskin on kielletty.
Jossain vaiheessa Kutšurhanin suistoalueella todettiin makeanveden katkarapuihin verrattavissa olevan hollantilaisen rapukannan (Rhitropanopeus harrisi tridentata) vähitellen kasvavan. Kyseinen hollantilainen makeanveden rapu havaittiin vuonna 2016 ja tämä järvi on ainoa paikka Pridnestrovjessa, jossa tämä rapulaji menestyy. Marraskuussa vuonna 2022 tekojärveen laskettiin yhteensä 10 528 kiloa kalanpoikasia. Marraskuun puolivälissä vuonna 2024 Moldovan osavaltion piirivoimalaitoksen asiantuntijat suorittivat syysistutuksen ja Kutšurhanin suistoon päästettiin vielä 1 890 kiloa ruoho-, valko- ja isopääkarppia. Joulukuun 9.–20. päivänä vuonna 2024 Kutšurhanin tekojärveen istutettiin yli 12 tonnia kalaa. Altaaseen päästettiin 450 000 kasvissyöjäkalaa ja 150 000 karppia. Näillä aloitteilla tähdätään altaan biologisten resurssien ennallistamiseen, ekologisen tilanteen parantamiseen ja alueen kalastuksen tukemiseen. Kalastusvirasto raportoi, että istuttaminen tapahtui kalastuksen hyödyntämisjärjestelmän vaatimusten mukaisesti.
Dnestrovscissa sijaitseva lämpövoimalaitos on altaan veden saastumisen päälähde. Helmikuussa vuonna 2013 todettiin, että luonnollinen vesiyhteys Dnestriin Turuntšukhaaran kautta on katkennut yhä kuivuvan Kutšurhanjoen ja Turuntšukin vedenpinnan alenemisesta johtuvasti.