stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varsinais-Suomen maakunta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varsinais-Suomen maakunta Wikimedia Commonsissa
Lauri Palmunen (toim.): Varsinais-Suomen käsikirja – Egentliga Finlands handbok.  Turku:  Varsinais-Suomen liitto, 2009.  ISBN 952-5599-43-4  Teoksen verkkoversio (pdf) Viitattu 12.8.2009. (Arkistoitu – Internet Archive)
Varsinais-Suomen liiton kotisivu
Lounaispaikan karttapalvelu (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne 
| n k Suomen maakunnat |
| --- | --- |
Nykyiset maakunnat:  Ahvenanmaa  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa  Keski-Suomi  Kymenlaakso  Lappi  Pirkanmaa  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala  Pohjois-Pohjanmaa  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Uusimaa  Varsinais-Suomi 
Entinen maakunta:  Itä-Uusimaa 
Aurajoki on yksi Suomen merkittävimmistä ja Varsinais-Suomen suurimmista joista.
Maisema Gullkronan saarelta Turun saaristosta.
Satakunnan (vas.) ja Varsinais-Suomen vaakunat Kustaa Vaasan hautamuistomerkissä Uppsalan tuomiokirkossa.
Turun päärautatieasema.
Loimaan rautatieasema.
Piispanmunkkeja myynnissä Turun kauppahallissa.
Naantalissa sijaitseva Muumimaailma oli vuonna 2006 Varsinais-Suomen suosituin matkailukohde.
Brooke Shields

| Brooke Shields |
| --- | --- |
 Brooke Shields vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Brooke Christa Shields
Syntynyt: 31. toukokuuta 1965 (ikä 59)  New York, New York
Näyttelijä
Aktiivisena:  1974–
Merkittävät roolit:  Emmeline (Sininen laguuni)
Palkinnot
 People's Choice Award (1997, 1984, 1983, 1982, 1981)   Razzie Award (1990, 1985, 1981) 
Aiheesta muualla
brookeshields.komi.io
IMDb
Elonet
Brooke Christa Shields (s. 31. toukokuuta 1965 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen malli.
Shieldsin äiti Teri Shields toimi tämän managerina varhaisvuosista alkaen, ja yritti saada tätä kameroiden eteen jo vauvana. Hän perusti oman yhtiön tyttärensä markkinointiin.
Vuonna 1975 valokuvaaja Garry Gross otti tuolloin 10-vuotiaasta Shieldsistä alastonkuvia, jotka julkaisi Playboy Pressin lehti Sugar and Spice. Brooke Shields haastoi myöhemmin kuvaajan oikeuteen pyrkien estämään tätä julkaisemasta kuvia. New Yorkin osavaltion korkein oikeus hylkäsi kanteen lausuen etteivät valokuvat olleet eroottisia tai pornografisia.
Brooke Shields nousi tunnetuksi pääosastaan prostituoidun tyttärenä historiallisessa elokuvassa Pretty Baby (1978). Seuraava kohuelokuva oli Sininen laguuni (1980). Lipstick Jungle -televisiosarjassa Shields näyttelee yhtä kolmesta päähenkilöistä, Wendy Healyä. Shields on nähty myös muissa televisiosarjoissa, kuten Hei, olen Susan, The Muppet Show (jossa hänestä tuli 15-vuotiaana ohjelman kaikkien aikojen nuorin vieras vuonna 1980), Frendit, 70’s Show, Muodon vuoksi ja Miehen puolikkaat. Lisäksi hän on tehnyt äänirooleja animaatioihin, kuten Simpsonit, Batman ja Oikeuden Puolustajat: Uusi rintama. Shields on myös vieraillut televisiosarjassa Hannah Montana esittäen Miley Stewartin äitiä.
Yksityiselämä

Shields paljasti vuonna 2023 esitetyssä tv-dokumentissa Pretty Baby joutuneensa vuonna 1987 seksuaalisen väkivallan uhriksi.
Shields oli naimisissa tennispelaaja Andre Agassin kanssa vuosina 1997–1999, mutta liitto päättyi mitätöintiin, jotta Shields saattoi mennä naimisiin Chris Henchyn kanssa katolisessa kirkossa. Shields ja Henchy ovat olleet naimisissa vuodesta 2001 lähtien ja parilla on kaksi tytärtä (s. 2003 ja 2006). Shields on seurustellut myös Michael Jacksonin kanssa.
Shields on kirjoittanut synnytyksen jälkeisestä masennuksesta kirjan Down Came the Rain (suom. Tuli sade rankka, Otava) vuonna 2006. Kirjassa hän kertoo myös rankoista hedelmöityshoidoistaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brooke Shields Wikimedia Commonsissa
Brooke Shields Elonetissä.
Brooke Shields Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pretty Baby: Brooke Shields (USA, 2023) Dokumenttisarja, 2 osaa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Auran Kultaseppä

| Auran Kultaseppä Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1913 (Osuusliike Kultaseppä)
Lakkautettu:  1995 (Kultakeskus-fuusio)
Toimitusjohtaja:  Teemu Toukola 1913–1945 Aarno Aho 1945–1971 Ralf Salonius 1971–
Avainhenkilöt:  Pekka Piekäinen, pääsuunnittelija 1971–1989
Kotipaikka:  Turku
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  kulta ja hopeaesineiden valmistus ja myynti
Henkilöstö:  225 (1963)
Tytäryhtiöt:  Turun Kultaseppä Oy (1931) Auran Kotka Oy (1953) Päijänteen Kultaseppä Oy (1955)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Auran Kultaseppä Oy oli Turussa vuodesta 1913 aina 1990-luvulle toiminut jalometallialan teollisuus- ja kauppayritys. Sen perustivat 11 kultaseppää, hopeaseppää ja kaivertajaa osuuskunnaksi nimeltä Osuusliike Kultaseppä. Vuonna 1937 osuuskunta muutettiin osakeyhtiöksi nimeltä Auran Kultaseppä. Vuonna 1989 yrityksen osti Kultakeskus, joka siirsi tuotannon Hämeenlinnaan.
Auran Kultaseppä Oy työllisti vuoden 1963 paikkeilla 225 henkeä. Ensimmäinen toimipaikka oli osoitteessa Eerikinkatu 2, kunnes 1920-luvun lopulla rakennettiin kolmikerroksinen pitkä tehdasrakennus osoitteeseen Kurjenkaivonkenttä 3. Tehdasta laajennettiin 1939 ja 1949. Se on nyttemmin purettu asuinkerrostalojen tieltä.
Historiaa

Yrityksen 11 perustajaa olivat hopeaseppä Heikki Hurskainen, hopeaseppä Lauri Laakso, kultaseppä F. Laaksonen, kaivertaja Lauri Nordlund, hopeaseppä Frans Nieminen, kultaseppä V. F. Saarinen, kaivertaja T. Tammi, kultaseppä A. Toivonen, hopeaseppä H. Tolvanen, kultaseppä Yrjö Tähtinen ja kultaseppä Teemu Toukola, joka toimi osuuskunnan ensimmäisenä johtajana vuoteen 1945 saakka. Auran Kultasepän pitkäaikaisia toimitusjohtajia olivat hänen jälkeensä Aarno Aho ja Ralf Salonius, jotka saivat kumpikin kauppaneuvoksen arvonimen.
Jalometallituotteiden valmistuksesta yritys eteni myös niiden myyntiin, kun 1930-luvulla yritys osti kultaseppä Savolaisen liikkeet Oulusta ja Kemistä, joista jälkimmäinen siirrettiin Poriin. Vuonna 1953 perustettiin Helsinkiin myyntikonttori Auran Kotka Oy ja vuonna 1955 Jyväskylään Päijänteen Kultaseppä Oy. Vuonna 1931 perustettiin myyntikonttori Pohjolan Kultaseppä Oy, josta pian tuli Turun Kultaseppä Oy. Se toimii edelleen Oulussa.
Vuonna 1989 Hopeakeskus Oy (nyk. Kultakeskus Oy) osti Auran Kultaseppä Oy:n ja fuusioi sen pian itseensä.
Auran Kultaseppä Oy:n pääsuunnittelijana vuosina 1971–1989 toimi Pekka Piekäinen. Hänen Tissot- ja Omega-kellomerkeille suunnittelemansa hopeiset korukellot olivat 1970-luvulla Auran Kultaseppä Oy:n ehkä kansainvälisesti tunnetuimpia tuotteita.
Aiheesta muualla

Kauppaneuvos Aarno Aho (1896–1987), kultaseppämestari, Auran Kultaseppä Oy:n toimitusjohtaja, Turun Kultaseppä Oy:n toimitusjohtaja. Suomen talouselämän vaikuttajat -verkkojulkaisu (maksullinen). Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Auran kuulut kultasepät (1958), Elävä muisti (video 9 min)
Pörssitiedon artikkeli Auran Kultaseppä Oy:stä
Kirjallisuutta

Piekäinen, Pekka: Hopeaa – Silver : design Pekka Piekäinen. Kultasepänliike Tarkiainen, Auran Kultaseppä Oy, 1988. ISBN 951-99970-0-8.
Raustela, Lasse: Auran Kultaseppä oy:n 50-vuotistaival. Auran Kultaseppä Oy, 1963.
Raustela, Lasse: Oppipojasta valtakunnan oltermanniksi : Aarno Aho 1896-1987. Auran Kultaseppä Oy, 1988.
Vasama, Pekka: Kotkan siivin Länttä valloittamassa. Auran Kultaseppä Oy, 1982.
Auran Kultaseppä Oy:n tehdas sijaitsi Turun Kurjenkaivonkentällä.
Empire State Building

| Empire State Building |
| --- | --- |


Tiedot
Sijainti:  20 West 34th Street, Manhattan, New York, Yhdysvallat
Rakennettu:  1930–1931
Käyttötarkoitus:  monikäyttö
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  pääarkkitehti William F. Lamb
Urakoitsija:  Starrett Corporation
Omistaja:  The Empire State Realty Trust
Tekniset tiedot
Kerroksia:  102
Hissien määrä:  73
Korkeus
Antenni:  443,2 m
Kattokorkeus:  381 m
Ylin kerros:  373,1 m
 SkyscraperPage.com 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Empire State Building on Yhdysvalloissa New Yorkin Manhattanilla sijaitseva 381 metriä korkea pilvenpiirtäjä, joka oli maailman korkein rakennus vuosina 1931–1971. Siitä on tullut New Yorkin tunnetuimpia maamerkkejä ja maailman kuuluisimpia pilvenpiirtäjiä.
Nykyään Empire State Building on maailman 54:nneksi korkein ja New Yorkin seitsemänneksi korkein rakennus. Pilvenpiirtäjässä on kaksi näköalatasannetta, jotka sijaitsevat 86:nnessa ja 102:nnessa kerroksessa. Jälkimmäinen on kaupungin korkein näköalatasanne.
Empire State Buildingin rakentaminen aloitettiin vuonna 1930, ja torni valmistui 14 kuukautta myöhemmin huhtikuussa 1931.
Etymologia ja sijainti

Empire State Buildingin nimi tulee New Yorkin osavaltion lempinimestä ”Empire State”. Lempinimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta joidenkin lähteiden mukaan Yhdysvaltojen ensimmäinen presidentti George Washington kirjoitti vuonna 1785 kirjeen, jossa hän kertoo ihailleensa New Yorkin osuutta Amerikan vallankumouksen aikana ja pitäneensä New Yorkin osavaltiota valtion kotipaikkakuntana.
Empire State Building sijaitsee keskellä Manhattania 33. ja 34. kadun välissä osoitteessa 350 Fifth Avenue. Se on kävelymatkan päässä esimerkiksi Grand Central Terminalilta ja kahdelta metroasemalta.
Tekniset tiedot ja arkkitehtuuri

Empire State Buildingin torni on 381 metriä korkea, mutta antenni pidentää rakennuksen 443-metriseksi. Empire State Buildingissa on 102 kerrosta ja 1 860 porrasaskelmaa. Rakennuksessa on 73 hissiä, joiden vauhti on noin 336 metriä minuutissa. Siten nousu katutasolta 80. kerrokseen kestää alle minuutin.
Empire State Buildingin ydinrakenne koostuu kokonaisuudessaan teräspilareista -ja palkeista. Rakennuksessa on 62 000 kuutiometriä betonia, 57 000 tonnia terästä ja yli 6 000 ikkunaa. Lisäksi siinä on yli kymmenen miljoonaa tiiltä. Rakennuksen on arvioitu painavan yli 365 000 tonnia.
Rakennus on sekä ulkoa että sisältä kulttuurihistoriallisesti arvokas. Sen aula suunniteltiin art deco -tyylin mukaisesti täydentämään julkisivua ja koristeltiin muun muassa marmoriseinillä ja erilaisilla koristepaneeleilla. Aula on nimetty sittemmin historialliseksi maamerkiksi. Aula on turistien käytettävissä ilman lippua.
Historia > Tausta

New Yorkissa alettiin 1800-luvun lopulla pohtia korkeiden rakennusten eli pilvenpiirtäjien rakentamista. New Yorkin ensimmäisiä pilvenpiirtäjiä oli vuonna 1889 valmistunut Tower Building. Sen jälkeen Manhattanille rakennettiin vuonna 1901 Daniel Burnhamin suunnittelma Flatiron Building. Tämän jälkeen rakennettiin maailman korkeimman rakennuksen tittelin saanut 54-kerroksinen Woolworth Building, joka pysyi korkeimpana vuoteen 1930 asti, jolloin valmistui Chrysler Building.
Empire State Buildingin tontti on historiallisesti merkittävä. Se sijaitsee keskeisellä paikalla Manhattanin keskustassa, ja 1700-luvulla alueella kerrotaan olleen John ja Mary Murrayn maatila. Siellä väitetään olleen George Washingtonin joukkojen vapaussodan aikainen Kip’s Bayn taistelun jälkeinen vetäytymispaikka.
Murrayn perhe myi tontin vuonna 1826 William Waldorf Astorille. Hän avasi tontille vuonna 1893 Waldorf-hotellin, ja hänen serkkunsa avasi viereen Astoria-hotellin vuonna 1897. Hotellit yhdistyivät myöhemmin Waldorf-Astoriaksi, joka oli tuolloin maailman suurin hotelli. Hotelli muutti muiden hotellien perässä lähemmäksi keskustaa, jossa se on sijainnut siitä lähtien.
Tontti myytiin vuonna 1928 Bethlehem Engineering Corporationille, ja alkuperäinen Waldorf-Astoria purettiin uusien rakennusten tieltä. Aluksi tontille suunniteltiin 50-kerroksista toimistorakennusta, mutta hankkeesta luovuttiin Bethlehem Engineering Corporationin maksamatta jääneiden pankkilainojen takia.
Uudeksi omistajaksi valittiin Empire State Inc., ja yrityksen johtaja Al Smith alkoi suunnitella Empire State Buildingia elokuun 1929 tienoilla.
Historia > Suunnittelu

Empire State Buildingin suunnittelusta vastasi arkkitehtitoimisto Shreve, Lamb & Harmon. Rakennuksen pääarkkitehti oli William F. Lamb, joka hyödynsi suunnittelussa kahta aikaisempaa projektia, Reynolds Buildingia Pohjois-Carolinassa ja Carew Toweria Cincinnatissa. Lamb suunnitteli Empire State Buildingin 85 kerrosta toimistotilaa, näköalatasanteet ja 102. kerroksen observatorion. Lopulliset suunnitelmat valmistuivat vuonna 1929.
Historia > Rakentaminen

Empire State Buildingin pääurakoitsija oli rakennusyritys Starrett Brothers and Eken, joka oli tunnettu 1920-luvuilla rakentamistaan taloista. Rakentaminen aloitettiin yli 3 000 työntekijän voimin 17. maaliskuuta 1930, ja viikossa saatiin rakennetuksi neljä ja puoli kerrosta. Työntekijöillä ei ollut minkäänlaisia turvavaljaita, ja rakentamisen aikana kuoli viisi rakentajaa. Työntekijöiden päiväpalkka oli 15 dollaria. Rakentamisen aikoihin alkoi suuri lama, mutta työt jatkuivat silti. Sen arveltiin tuovan paljon työpaikkoja New Yorkin asukkaille.
Empire State Building valmistui 410 päivän kuluttua 1. toukokuuta 1931, eikä sen osattu odottaa valmistuvan niin nopeasti.
Historia > Valmistumisen jälkeen

Rakennuksen tilojen vuokraus viivästyi laman vuoksi, ja siitä tuli kannattava vasta noin 20 vuotta valmistumisensa jälkeen.
Heinäkuussa 1945 Empire State Buildingiin törmäsi North American B-25 Mitchell -pommikone. Onnettomuus johtui sääoloista ja lentäjän huolimattomuudesta, ja siinä kuoli 14 ihmistä, joukossa lentäjä ja kaksi muuta koneen miehistöön kuulunutta. Törmäyksen seurauksena 20-vuotias yhdysvaltalaisnainen putosi hissin mukana noin 300 metriä rakennuksen 75:nnestä kerroksesta, selvisi hengissä ja sai ainoastaan muun muassa muutamia niska- ja selkävammoja.
Empire State Building sai New Yorkin korkeimman rakennuksen tittelin takaisin World Trade Centerin tornien tuhouduttua syyskuun 11. päivän terroriteoissa. Se kuitenkin menetti sen, kun uusi One World Trade Center valmistui vuonna 2012.
Rakennuksesta oli tehty vuoteen 2018 mennessä yli 30 itsemurhayritystä, jotka lähes kaikki päätyivät kuolemaan. Tunnetuin itsemurhan uhri on luultavasti vuonna 1947 kuollut Evelyn McHale, joka hyppäsi 86. kerroksen observatoriosta ja putosi kadulla olleen Yhdistyneiden kansakuntien limusiinin päälle. Samana vuonna 86. kerroksen näköalatasanteelle rakennettiin aita, koska sieltä oli yrittänyt hypätä kolmen viikon sisällä viisi ihmistä.
Käyttö nykyisin

Empire State Building on suosittu matkailunähtävyys, mutta yleisenä ongelmana pilvenpiirtäjään pääsyssä on pidetty monta tuntia kestävää jonotusta. Rakennus on avoin turisteille vuoden jokaisena päivänä kello 10.00–22.00 paikallista aikaa. Viimeiset hissit kulkevat näköalapaikoille 45 minuuttia ennen sulkemisaikaa. Liput voi ostaa joko paikan päällä tai virtuaalisesti Empire State Buildingin verkkosivuilta. Rakennuksen 80. kerroksessa oleva interaktiivinen monigalleriamuseo on myös suosittu kohde. Näköalatasanteilla vierailee vuosittain miljoonia ihmisiä, ja Cornellin yliopiston mukaan Empire State Building on maailman valokuvatuin rakennus.
Ylimmän kerroksen näköalatasanteelle mennään näköalahissillä, ja sieltä on 360 asteen näkymät rakennuksen ympäristöön. Näköalapaikalta näkee kuuden osavaltion alueelle, ja selkeimpinä päivinä sieltä voi nähdä jopa 80 mailin (128 kilometrin) päähän. Näköalatasanteille saa myös opastettuja kierroksia.
Empire State Buildingin ylätorni oli alun perin suunniteltu ilmalaivojen kiinnitysmastoksi, mutta sittemmin se on ollut radiolähetintorni. Rakennuksen omisti vuonna 2023 The Empire State Realty Trust. Suurin osa sen kerroksista on varattu vuokrattaville toimistotiloille. Rakennuksen vuokralaisiin lukeutuivat vuonna 2025 muun muassa LinkedIn, JCDecaux ja Skanska.
360 asteen näköala Empire State Buildingin 86. kerroksesta.
Asema rakennuksena

Empire State Building on New Yorkin huomattavimpia rakennuksia. Lisäksi se luetaan Yhdysvaltain merkittävimpien ja suosituimpien rakennusten joukkoon.
Empire State Building on New Yorkin seitsemänneksi korkein rakennus ja maailman 54:nneksi korkein. Jotkut pitävät Empire State Buildingia New Yorkin keskeisempänä symbolina, ja sen nimi, julkisivu ja maisemat tunnetaan maailmanlaajuisesti. Jotkut pitävät pilvenpiirtäjää maailman kahdeksantena ihmeenä ja 1900-luvun tekniikan saavutuksena. YouGovin tekemän kyselyn mukaan 34 prosenttia yhdysvaltalaisista pitää Empire State Buildingia suosikkinaan maan pilvenpiirtäjistä.
Tapahtumat > Juoksu

Empire State Buildingissa on järjestetty vuodesta 1978 sen mukaan nimetty juoksukilpailu Empire State Building Run-Up, joka järjestestään kutsukilpailuna. Kisassa juostaan 1 576 porrasta 86 kerrosvälin matkalla. Nopeimmat kilpailijat selviytyvät maaliin keskimäärin noin kymmenessä minuutissa. Miesten ennätyksen teki Paul Crake vuonna 2003 ajalla 9 minuuttia ja 33 sekuntia. Naisten ennätystä pitää nimissään Andrea Mayr vuodelta 2006 ajalla 11 minuuttia ja 23 sekuntia.
Tapahtumat > Valoesitykset

Empire State Buildingilla aloitettiin erilaisten valoesitysten järjestäminen vuonna 1976, jolloin siihen asennettiin ensimmäinen valaistusjärjestelmä. Valot vaihdettiin toukokuussa 2012 energiatehokkaiksi led-valoiksi, joissa on 16 miljoonaa värisävyä. Valojen kerrottiin vähentävän pilvenpiirtäjän energiankulutusta yli 70 prosentilla. Vanhoilla valoilla oli värejä vain kymmenen.
Empire State Building on valaistu useina vuosina eri juhlien kunniaksi tai merkittävien tapahtumien muistoksi, kuten syyskuun 11. päivän terroritekojen aikoihin joko Yhdysvaltain lipun tai New Yorkin maamerkkien ja rakennusten väreillä. Kuningatar Elisabet II:n kuoleman jälkeen Empire State Building valaistiin violetiksi. Pilvenpiirtäjä valaistiin siniseksi lokakuussa 2015 yhdessä yli 150 muun tunnetun rakennelman kanssa Yhdistyneiden kansakuntien täyttäessä 70 vuotta. Empire State Building valaistiin Nigeriassa tapahtuneen yli 200 koulutytön sieppaamisen muistoksi punaisella ja violetilla huhtikuussa 2015.
Valaisemisesta poiketen Empire State Buildingin valot sammutetaan vuosittain tunniksi Earth Hourin ajaksi.
Populaarikulttuurissa

Empire State Building on ollut mukana useissa elokuvissa, muun muassa elokuvissa Uneton Seattlessa ja King Kong. Erityisesti King Kong toi rakennukselle paljon mainetta, ja jotkut pitävät elokuvan viimeistä kohtausta yhtenä elokuvahistorian ikonisimmista.
Empire State Building on ollut esillä useissa romanttisissa elokuvissa, ja niiden päähenkilöt kertovat tapaavansa pitkän eron jälkeen rakennuksen huipulla.
Yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko Jared Leto kiipesi Empire State Buildingiin 20 minuuttia sen ulkoseinää pitkin marraskuussa 2023 mainostaakseen 30 Seconds to Mars -yhtyettään.
Vihreän arkkitehtuurin esimerkki

Empire State Buildingia on kehuttu vihreän arkkitehtuurin edistäjänä. Vuonna 2020 valmistui kymmenen vuotta kestänyt remontti, jonka ansiosta sen energiankulutus ja päästöt vähenivät ja toisaalta energiatehokkuus lisääntyi merkittävästi.
Huomautuksia

↑  Alkuperäinen antenni lisättiin rakennukseen vuonna 1950, jolloin korkeus oli 449 metriä. Antenni kuitenkin vaihdettiin vuonna 1985 nykyiseen lyhyempään, jolloin korkeudeksi jäi 443 metriä.'"`UNIQ--ref-00000003-QINU`"'
Kirjallisuutta

Reynolds, Donald Martin: The Architecture of New York City.  John Wiley Sons Inc, 1994.  ISBN 9780471014393
Janet B, Packal: Where Is the Empire State Building?  G P Putnam's Sons, 2015.  ISBN 9780448484266
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Empire State Building Wikimedia Commonsissa
Empire State Buildingin aula.
Kuva työmiehestä rakentamassa Empire State Buildingia. Työntekijöillä ei ollut käytössä turvavaljaita.
Kuva: Lewis Hine
Näkymää Empire State Buildingin sisältä.
Empire State Building verrattuna joihinkin maailman korkeimpiin rakennuksiin.
Empire State Building valaistuna (oik.).
Sakkovilppi

Sakkovilppi on rikos, jossa henkilö antaa viranomaiselle päiväsakkojen määräämistä varten tuloistaan, elatusvelvollisuudestaan tai muusta maksukyvystään olennaisesti väärän tai harhaanjohtavan tiedon. Rangaistus sakkovilpistä on sakko tai enintään kolmen kuukauden vankeus. Tämän rikoksen motiivina on tavallisesti taloudellisen hyödyn hankkiminen. Suomessa sakkovilpin rangaistavaksi teoksi tehnyt lainmuutos tuli voimaan vuoden 1999 alussa.
Sakkovilppiin voi syyllistyä ainoastaan tilanteessa, jossa viranomainen tiedustelee tulotietoja päiväsakon rahamäärän määräämiseksi. Pieniä epätarkkuuksia ja virheitä ei katsota sakkovilpiksi, vaan tämän rikoksen tunnusmerkistö täyttyy vasta, kun sakotettava ilmoittaa selvästi väärän tiedon. Vain tahallisesti tehdystä sakkovilpistä voidaan rangaista. Tulojensa kertominen todellista suuremmaksi ei ole rangaistava rikos.
Sakkovilpistä tehtiin rangaistavaa, koska useat sakotettavat antoivat tuloistaan ja varallisuudestaan vääriä tietoja saadakseen sakon rahamäärän pienenemään. Varallisuuden tiedustelusta luovuttiin marraskuun alussa 2007, kun varallisuusvero oli kumottu ja päiväsakon rahamäärään ei enää tehty varallisuuskorotusta. Vuoden 1999 sakkouudistuksessa luotiin tietyille viranomaisille mahdollisuus saada sakotettavan henkilön tulotiedot suoraan verottajan tietojärjestelmästä. Verohallinto saa antaa verotustietoja esitutkinta- ja syyttäjäviranomaisille sekä tuomioistuimille. Tämä perustuu lakiin verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta (1346/1999, 19 §). Esitutkintaviranomaisia ovat poliisin lisäksi rajavartiolaitoksessa ja tullissa viranomaistehtävissä työskentelevät henkilöt.
Eräs vuoden 1999 sakkouudistuksen tavoitteista oli luoda mahdollisimman luotettava järjestelmä sakotettavan tulotietojen tarkistamiseksi. Samalla siirryttiin bruttotulojen mukaan sakottamisesta nettotuloihin perustuvaan sakkojärjestelmään. Siksi tarvittiin myös tiedot sakotettavalle maksuunpannuista veroista. Suuri osa sakoista määrätään tieliikennerikoksista tai -rikkomuksista. Tällöin poliisi yleensä kirjoittaa sakon tapahtumapaikalla olevassa poliisiautossa, joten verotustietojen tulee olla poliisin käytettävissä rangaistusta kirjoitettaessa.
Viranomaisten käytössä oleva sakkolaskuri ja suora yhteys verotietoihin ovat tehneet sakkovilpistä vaikeaa ainakin tavallisten palkansaajien osalta. Säännöksellä on kuitenkin käyttöä määrättäessä esimerkiksi joidenkin yrittäjien päiväsakon suuruutta. Heillä on usein muunlaisiakin tuloja kuin palkkatuloja. Toisaalta verotiedot kertovat menneistä ajoista ja sakotettava haluaa sakotuksen tapahtuvan senhetkisten tulojen mukaan, jotka voivat olla olennaisesti alhaisemmat kuin verotiedoissa. Tällöin tulee taas esiin sakkovilpin mahdollisuus.