stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joachim Daniel von Jauch
Elämänvaiheita

Jauch valmistui insinööriluutnantiksi vuonna 1705 ja hänet ylennettiin insinöörikapteeniksi vuonna 1711. Suuressa Pohjan sodassa hän oli mukana Stralsundin piirityksessä. Vuodesta 1713 hän työskenteli yhdessä Johann Christoph Naumannin kanssa Varsovan rakennustoimessa. Naumannin palattua Saksiin vuonna 1720 hän johti virastoa yksin. Aatelisarvon hän sai vuonna 1730.
Varsovan rakennustoimen johtajana hän valvoi kuninkaanlinnaan rakennettavan valtiopäiväsalin rakentamista ja suunnitteli kapusiinikirkon. Uudistamansa Saksilaisen palatsin yhteyteen hän suunnitteli puiston. Puisto oli avoin kaikille kaupunkilaisille, mikä oli 1700-luvulla harvinaista.
Jauch solmi avioliiton vuonna 1720  Eva Maria Münnichin kanssa. Hänen sanotaan olleen Varsovan rakennustoimen Jauchia edeltäneen johtajan Burkhard Christoph von Münnichin tytär. Perheeseen syntyi poika ja tytär.
Pyhä (Mietoinen)

Pyheen kylässä sijaitseva Mietoisten maamiesseurantalo
Pyhä, vakiintuneelta nimeltään Pyhe, joskus myös Pyhö on kylä ja taajama Mynämäen kunnan Mietoisissa, Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee Laajoen rannalla. Pyhä-nimitystä käytetään myös koko sitä ympäröivästä taajama-alueesta. Pyhän kylä käsittää kuitenkin vain pienen osan alueesta, sillä suuri osa taajamasta sijaitsee läheisten Saaren ja Valaskallion kylien alueella.
Historia

Kylässä on historiallisen ajan alussa ollut kaksi yhden manttaalin tilaa, jotka olivat rälssimaana 1500-luvulla. Saman vuosisadan lopulla tilat olivat myös vähän aikaa kuninkaan omaisuutta. Tiloista muodostettiin säterit 1600-luvun alussa, mutta toinen tiloista autioitui vuosisadan aikana. Seuraavalla vuosisadalla, 1700-luvulla kylässä oli lähteiden mukaan jälleen kaksi tilaa, Haakari ja Punta eli Isotalo.
Haakari ostettiin perintötilaksi 1760-luvulla ja jaettiin Ylis- ja Alishaarin tiloiksi. Myös Punnan tila jaettiin Ylis- ja Alispunnaksi. Alun perin molempien Haakarin tilojen talouskeskukset sijaitsivat vierekkäin, mutta myöhemmin Ylishaakarin rakennukset siirrettiin kauemmas kylätontista. Ylispunta puolestaan hävisi 1900-luvun alussa ja niiden paikalle rakennettiin Mietoisten maamiesseurantalo vuonna 1922. Kylän mailla asui vuosisadan alussa myös lukuisia mäkitupalaisia.
Kylämaisema ja luonto

Laajoen laaksoon rakentunut kyläkeskus on rakenteeltaan tiivis ja se on säilyttänyt hyvin 1920-luvulla muodostuneen ilmeensä. Kylään myöhemmin rakennetut talot on pystytetty pääosin Pyhäntien varteen. Kylän pohjois- ja itäpuoli muodostuvat laajoista peltoaukeista.
Kylämaisema ja luonto > Ilmasto

Pyheen vuotuinen vuorokauden keskimääräinen ylin lämpötila on koko Suomen korkein.
Kylän ja taajaman palvelut

Varsinainen Pyheen kylä sijaitsee alueen pohjoisosassa, jossa sijaitsee muun muassa Mietoisten maamiesseurantalo. Pyhäntien varressa ja Valaskallion  kylässä sijaitsevassa 1909 rakennetussa ja 1930 laajennetussa Pyhän koulussa on ala-aste ja sen yhteydessä päiväkoti. Kylän eteläpuolella, Lauttanpään puretun höyrylaivalaiturin läheisyydessä eli nykyisen Kustavin- ja Pyhäntien risteyksessä puolestaan sijaitsee talkoovoimin rakennettu Pyheen kylätori.
Midget Wolgast

| Midget Wolgast> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Joseph Robert LoScalzo
Syntynyt: 18. heinäkuuta 1910 Philadelphia, Pennsylvania
Kuollut: 19. lokakuuta 1955
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  Greased Lightning
Pituus:  161  cm
Painoluokka:  kärpässarja
Kätisyys:  oikeakätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  162
Voitot:  111
– tyrmäysvoitot:  13
Tappiot:  35
Ratkaisemattomat:  15
Ei tuomiota/ mitätöity:  1
Midget Wolgast (18. heinäkuuta 1910—19. lokakuuta 1955), oikealta nimeltään Joseph Robert LoScalzo, oli yhdysvaltalainen ammattilaisnyrkkeilijä, jonka uran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1930-luvulle.
Wolgast aloitti ammattilaisuransa vuonna 1927. Kutsumanimen Midget, "kääpiö", hän sai pienen kokonsa tähden, ja nimen Wolgast otti käyttöön vuosisadan alun mestarinyrkkeilijän Ad Wolgastin mukaan. Hän voitti 22 ensimmäisestä 25 ammattilaisottelustaan. 23. tammikuuta 1928 hän otteli Bill Kellyä vastaan Pennsylvanian kärpässarjan mestaruudesta, mutta hävisi. Myöhemmin samana vuonna hän sai mestaruuden itselleen voitettuaan Battling Griffinin.
Kun Izzy Schwartz vuonna 1929 lopetti uransa, jäi kärpässarjan maailmanmestaruustitteli avoimeksi. Avoimesta mestaruudesta ottelivat 21. maaliskuuta 1930 tuolloin 19-vuotias Midget Wolgast ja Black Bill. 15-eräisessä ottelussa voitto meni Wolgastille ja NYSAC tunnusti Wolgastin mestaruuden, kun taas NBA ei. Saman vuoden toukokuussa Wolgast puolusti titteliään Willie LaMortea vastaan, joulukuussa Frankie Genaroa vastaan ja seuraavan vuoden heinäkuussa Ruby Bradleya vastaan. Välissä hän otteli lukuisia tittelittömiä otteluita, joissa hänelle hävisivät muiden muassa Lou Salica, Speedy Dado, Pete Sanistol ja Juan Zurita. 3. toukokuuta 1935 hän hävisi Salicalle ottelussa Kalifornian tunnustamasta maailmanmestaruudesta, ja samana vuonna 16. syyskuuta menetti NYSAC-tittelinsä Small Montanalle. Myöhemmin marraskuussa hän tosin voitto Montanan, mutta panoksena ei ollut titteliä.
Wolgast jatkoi uraansa aina vuoteen 1940 saakka varsin tappiollisissa merkeissä. Hän hävisi suurimman osan uransa loppupään otteluista.
Ferenc Mádl

| Ferenc Mádl |
| --- | --- |

Unkarin presidentti
 4.8.2000 – 5.8.2005  
Edeltäjä:  Árpád Göncz (1990–2000)
Seuraaja:  László Sólyom (2005–2010)
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1931
Kuollut: 29. toukokuuta 2011 (80 vuotta)
Tiedot
Puolue:  sitoutumaton
 Nimikirjoitus
Ferenc Mádl (29. tammikuuta 1931 – 29. toukokuuta 2011) oli unkarilainen poliitikko ja lakimies. Hän toimi maansa presidenttinä vuosina 2000–2005; edeltäjänä oli Árpád Göncz ja seuraajana László Sólyom.
Unkari liittyi Euroopan unioniin Mádlin kaudella vuonna 2004.
Mádl toimi Unkarin tiedeakatemian täysjäsenenä vuodesta 1993. Hän ei kuulunut mihinkään puolueeseen, vaan vaikutti sitoutumattomana poliitikkona.
Poliittisen uransa ohella Mádl loi huomattavan kansainvälisen uran lakitieteessä ja julkaisi useita kirjoja. Hänellä oli puolisonsa Dalman kanssa yksi lapsi.
Apollo-asteroidit

Esimerkkinä Apollo-asteroidi Apollon rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella). Kuvan uloin planeetta on Jupiter.
Apollo-asteroidit muodostavat ryhmän Maan lähelle tulevia asteroideja. Ne on nimetty ensimmäisenä löydetyn jäsenensä, 1862 Apollon, mukaan. Sen olemassaolon havaitsi Karl Wilhelm Reinmuth vuonna 1932. Apollo-asteroidien luokitus pikkuplaneettojen joukossa perustuu niiden kiertorataan Auringon ympäri. Apollo-asteroideiksi luokiteltavien kappaleiden rata leikkaa Maan radan, ja niiden keskietäisyys Auringosta on Maan keskietäisyyttä suurempi tai yhtä suuri. Suurin Apollo-asteroidi on 1866 Sisyphus, jonka läpimitta on noin 8,48 km. Apollo-asteroidien joukossa on lisäksi muun muassa (29075) 1950 DA, jolla on pieni riski törmätä Maahan vuonna 2880. Uhkaavina on pidetty myös asteroideja (143649) 2003 QQ47 ja 2007 TU24. Asteroidi 4581 Asclepius ohitti Maan lähietäisyydeltä vuonna 1989. Joillain Apollo-asteroidella on myös kuu tai kaksi. Apollolla itsellään niitä on yksi, kuten myös (357439) 2004 BL86:lla. Mutta esim. (136617) 1994 CC:llä on jopa kaksi kuuta. Aikaisemmin Apollo-asteroideihin kuuluneen 367943 Duenden rata muuttui Maan lähiohituksen jälkeen Apollosta Aten-radaksi 15. helmikuuta 2013.
Vansbron kunta

| Vansbron kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Keskustaajama:  Vansbro
Kuntakoodi:  2021
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 539,55 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  6 776
 – Väestötiheys:  4,4 as./km²
 
 www.vansbro.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vansbron kunta (ruots. Vansbro kommun) on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Vansbro.
Kunnan maapinta-ala on 1 539,55 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 776 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 25,76 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Järna, Nås ja Äppelbo yhdistyivät nykyiseksi Vansbron kunnaksi. Kunnan nimi tulee sen keskustaajamasta Vansbrosta, joka oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1911–1960.
Vaakuna

Kaikilla kolmella maalaiskunnalla oli oma vaakuna. Nykyinen Vansbron kuntavaakuna ei ole yksikään niistä.
Järnan maalaiskunta
Nåsin maalaiskunta
Äppelbon maalaiskunta
Väestönkehitys

| Vansbron kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 10 668 | 10 668 |
| 1955 | 1955 |    | 10 600 | 10 600 |
| 1960 | 1960 |    | 10 343 | 10 343 |
| 1965 | 1965 |    | 9 805 | 9 805 |
| 1970 | 1970 |    | 8 968 | 8 968 |
| 1975 | 1975 |    | 8 693 | 8 693 |
| 1980 | 1980 |    | 8 523 | 8 523 |
| 1985 | 1985 |    | 8 150 | 8 150 |
| 1990 | 1990 |    | 7 901 | 7 901 |
| 1995 | 1995 |    | 7 595 | 7 595 |
| 2000 | 2000 |    | 7 291 | 7 291 |
| 2005 | 2005 |    | 7 061 | 7 061 |
| 2010 | 2010 |    | 6 805 | 6 805 |
| 2015 | 2015 |    | 6 715 | 6 715 |
| 2020 | 2020 |    | 6 801 | 6 801 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 454 | 6,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 68 | 1,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 352 | 5,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 5 841 | 87,0 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 59 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 49 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 161 908 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 74 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,7 %
18–64-vuotiaat: 56,1 %
65 vuotta täyttäneet: 25,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 6,0 | 6,4 |
|   | jalostus | 33,1 | 32,4 |
|   | palvelut | 58,9 | 59,2 |
|   | tuntematon | 2,1 | 2,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 771 | 2 974 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 93,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 60,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 691 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vansbro | 2 026 |
| 2 | Järna | 1 413 |
| 3 | Nås | 417 |
| 4 | Äppelbo | 258 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Järnan taajaman nimenä on joskus ollut myös Dala-Järna.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Opsaheden
Rågsveden
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Grånäs + Morn + Utsälje
Hulån + Ilbäcken
Kvarnåker
Noret
Opsaheden + Tuvheden
Rågsveden + Näset
Skamhed
Skålö
Tyna och Heden
Uppsälje (eteläinen osa)
Utsälje och Ytteråker
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Bomled
Tyna
Uppsälje (pohjoinen osa)
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vansbron kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 3 | 4 | 6 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 | 2 | 3 | 2 | 1 | 3 |  |
|   | Keskustapuolue | 18 | 16 | 14 | 13 | 12 | 13 | 10 | 7 | 7 | 9 | 8 | 9 | 11 | 8 |  |
|   | Liberaalit | 2 | 3 | 3 | 2 | 4 | 5 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 3 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 | 2 | 5 | 4 | 7 | 3 | 3 | 4 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 22 | 21 | 22 | 24 | 22 | 21 | 16 | 18 | 13 | 14 | 11 | 10 | 10 | 8 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 2 | 5 |  |
|   | Yhteensä  | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 37 | 37 | 37 | 37 | 37 | 31 | 31 | 31 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Järnan piiri
Nåsin piiri
Äppelbon piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Järna med Nås och Äppelbo
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Järna
Järna kbfd
Nås
Vansbro kbfd
Äppelbo
Seurakunnat > Kirkot

Järnan kirkko
Nåsin kirkko
Äppelbon kirkko
Historia

Järnan kylästä on löytynyt useita viikinkiajalle ja jopa sitä myöhemmälle ajalle kuuluvia uuneja. Näiden uunien perusteella on voitu osoittaa, että paikkakunnalla on käytetty rautaa siis jo pitkään, mikä on saattanut vaikuttaa kylän nimeen ("Järn" tarkoittaa ruotsiksi "rautaa").
Nåsin seurakunnasta ensimmäinen maininta on löydetty vuodelta 1479, Järnan seurakunnasta vuodelta 1417 ja Äppelbon (Äppelbodan) seurakunnasta vuodelta 1417.
Vansbron kunnan vaakunassa on kuvattuna mm. kirves, joka symboloi paikkakunnan metsäteollisuutta.
Ystävyyskaupungit

Velké Meziříčí (Tšekki)
Kalajoki (Suomi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vansbron kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Vansbro kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Taalainmaan läänin kunnat
Kartta Vansbron kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Nauhakeraaminen kulttuuri

Nauhakeramiikkaa.
Nauhakeraamisen kulttuurin pitkätalon pienoismalli.
Nauhakeraaminen kulttuuri oli kivikautinen maanviljelykulttuuri Keski-Euroopassa. Se levitti maanviljelyä Balkanilta Keski-Eurooppaan. Kulttuuri levisi Unkarin seuduilta Tonavaa pitkin Saksaan Reinille ja lopulta Pohjois-Ranskaan asti.
Nauhakeraamiikkaa tehneet ihmiset asuivat suurissa hirsistä tehdyissä pitkätaloissa, joissa karja ja monta perhettä asui saman katon alla. Näistä suurista taloista koostui eri kokoisia kyliä. Maanviljely pohjautui vehnän ja ohran viljelyyn sekä sikojen ja karjan hoitoon. Yleensä nauhakeraamiset kylät olivat linnoittamattomia, joitain linnoitettuja on löydetty. Ne sijaitsivat lähes aina jokivarsilla, seuduilla joissa oli viljalle ravinteikasta lössiä.
Yleistä

Nauhakeraaminen kulttuuri tunnetaan myös muun muassa nimillä Tonavan kulttuuri, varhaiset Tonavan maanviljelijät, saksaksi Bandkeramik tai Linearbandkeramik, jonka lyhennettä LBK käytetään usein kulttuuriin viitatessa, ja englanniksi nimellä Linear Pottery Culture. Se oli kivikautinen, neoliittinen kulttuuri, jonka ihmiset elivät karjanhoidolla ja maanviljelyllä. Kulttuuri vallitsi Keski-Euroopassa jokien, muun muassa Tonavan ja Reinin varrella. Aikaisemmin uskottiin nauhakeraamisen maanviljelyn olleen kaskiviljelyä, nykyään tiedetään sen perustuneen pikemminkin ravinnerikkaisiin lössimaihin. Niinpä nauhakeraaminen kulttuuri levisi alaviin jokilaaksoihin.
Yleistä > Viljely ja karjanhoito

Kotieläiminä oli koiria, lehmiä, sikoja ja vuohia sekä lampaita. Lehmä ja sika olivat pääasiallista karjaa, koska ne selvisivät metsässä vuohta ja lammasta paremmin.
Lössipitoisilla jokien tulvatasangoilla viljeltiin kuorettomia emmervehnää, ja yksijyvävehnää, ei kuorettomia tetraploideja niin kuin Välimeren seuduilla. Pellot olivat melko pieniä tilkkuja, eivätkä rasittaneet ympäristöä. Myös hernettä ja linssiä viljeltiin. Tosin nämä palkokasvit sopeutuivat vaikeammin kylmään. Ruis ja ohra olivat harvinaisia. Hamppua ja pellavaa viljeltiin myös. Metsästys tuotti myös merkittävästi syötävää, tosin kuin Balkanin ja Välimeren varhaisissa maanviljelyperinteissä.
Aiemmin ajateltiin nauhakeraamisen viljelyn olleen liikkuvaa kaskiviljelyä, nykyisin tiedetään että nauhakeraaminen viljely oli pysyvää viljelyä ravinteikkaassa maaperässä.
Yleistä > Pitkätalot

Tonavan seuduilla Bylanyssa asuttiin pitkissä taloissa (hallitaloissa), jotka olivat monen perheen yhteisasuntoja, esimerkiksi 45 m pitkiä ja 5,5–7 m leveitä. Kattoa tuki kolme rinnakkaista pylvästä, ja pylväiden välit oli muurattu savella tai kuivettuneella lehmänlannalla vuorattua risupunosta, mitä kutsutaan englanniksi nimellä wattle and daub. Seinien rakentamisessa käytettiin halkaistuja lankkujakin, jotka asteltiin pystysuoraan. Talojen pituus vaihteli, ja niissä saattoi asua jopa 5 perhettä päätellen monista tulisijoista. Pitkätaloissa saattoi olla yläkerta karjan rehuvarastoksi jne. Katto lienee ollut oljella päällystettyä risupunosta.
Yleistä > Asutuskuviosta

Aikaisempien tutkimusten mukaan pitkistä taloista koostuvat kylät olisivat olleet hyvin liikkuvia, toisten tutkimusten mukaan melko pysyviä. Jotkut kylät pysyivät paikoillaan 500 vuotta. Kylät olivat kaukana toisistaan, ja väestönkasvu hidasta.
Tyypillisessä nauhakeraamisessa kylässä oli 12 taloa, pienempiä rakenteita ja kaivoja. Bylanyssa oli ainakin 6 ha asuttua, jossa rakennettiin eri aikoina 1 000 taloa. Noin sukupolven välein rakennettiin uudet talot muutaman sadan metrin päähän. Neljän muuton jälkeen palattiin samalle tontille. Bylanyssa asuttiin noin 1 000 vuotta. Kylässä asui 20 perhettä, eli 40–50 aikuista ja 150 lasta.lähde? Kylissä saattoi olla 5–8 taloa, 20 metrin päässä toisistaan.lähde?
Konigshövenissä asutuskoko kasvoi maksimiinsa 11 sukupolvessa vuoteen 5 050 eaa. mennessä. Sillä paikalla asuttiin 300 vuotta, 13 sukupolven ajan. Asuinpaikat olivat kaikki melko lähellä vettä, joka saattoi olla pieni joen sivihaara.
Yleistä > Hautaustavoista

Haudoissa ruumishautaus oli tavallisin, polttohautaus yleistyi ajan mukana. Vain noin kolmasosassa haudoista oli hautalahjoja. Luultavasti nauhakeraamiikkaa tehneet ihmiset palvoivat äitijumalatarta. Idässä haudattiin vainajia lattian alle 4 000 eaa., mutta lännessä ilmestyivät hautausmaat 5 000 eaa. Hautausmaissa oli sekä polttohautauksia että ruumishautauksia. Vain 30 %:lla haudatuista oli lahjoja mukanaan.lähde? Tämä saattaa kertoa jonkinlaisista arvoasteikoista, joiden luonnetta ei tunneta. Miesten mukana haudattiin piikiviesineitä ja kotiloita, joita käytettiin rahana. Naisille pantiin hautaan lisäksi okraväri-säiliöitä ja suurin osa haudoista löytyneistä keramiikasta.
Yleistä > Väestöstä

Geenitutkimusten mukaan nauhakeramiikan ydinväestö olisi ollut Lähi-idästä tullutta väestöä. Geenien mukaan isälinjan haploryhmä oli mm. Lähi-idän ja Kaukasian viljelijöille tyypillinen G2a2 ja F*. Äitilinjan yleisimmät haploryhmät ovat K1a, T2 ja H. Aiemmin nauhakeramiikkaa tehneitä ihmisiä on väitetty indoeurooppalaisiksi tai varhaiskivikautiseksi väestöksi.
Yleistä > Sekalaista kulttuuripiirteistä

Bylanyn lähellä oli kaksi "rondelia", eli ympyräkaivantoa. Ympyräkaivannot ilmestyivät myös Saksaan Langweileriin joskus sen 5 300 – 4 900 eaa. kestäneen historian viimeisessä vaiheessa. Langweilerissä oli alussa vain pitkätaloja, mutta keskisessä ja myöhemmässä vaiheessa esiintyi keskisuuria ja pieniä taloja. Useimmat talot olivat pisin sivu luoteesta kaakkoon ehkä jonkin uskomuksen takia. Varhaista nauhakeraamista ja Hinkelsteinin kulttuuria luonnehti "kenkälestikirves" jota parista kallolöydöstä päätellen on käytetty aseenakin.
Historia > Edeltäjät

Ennen nauhakeraamista perinnettä noin 7 000 – 6 000 eaa. Balkanin niemimaalla vaikutti kolme varhaista neoliittista ryhmää. Noin 6 500 eaa. jako oli seuraava. Lännessä Kroatian Salmatian rannikoilla oli Välimeren ryhmä, mm. Crvena Stijena-Smilcicin ryhmä. Serbian seuduilla oli Keski-Balkanin ryhmä eli Starcevo I-Körös. Sen vaikutus ulottui Slavoniaan ja Etelä-Unkariin asti. Romaniassa ja Bulgariassa taas vaikutti Balkanin-Anatolian ryhmä. Se jakaantui Romanian Gura Bacuululin ja Bulgarian Karanovo I:n haaroihin. Romanian Gura Baciululin tyyppisen kulttuurin vaikutus ulottui Starcevon alueelle Serbiaan. Pohjois-Unkarissa, tulevalla varhaisella nauhakeraamisella alueella, oli vielä mesoliittinen metsästyskulttuuri.
Maanviljelyn leviäminen pysähtyi Balkanin pohjoisosiin noin 6 000 eaa. alkaen noin 600 vuodeksi. Nauhakeraaminen perinne lienee syntynyt Unkarin ja Slovakian rajaseudulla ehkä jo noin 6 000 eaa., viimeistään 5 500 eaa.
Nauhakeramiikan syntyalueille näyttää ulottuvan lännessä Etelä-UnkariinStarcevon haara. Etelä-Unkarissa Tonavalle ja varsinkin Tiszajoelle ulottui Körösin haara. Luoteis-Unkariin pohjoiselle Tiszajoelle ulottui Szatmarin haara. Käytännössä Starcevo, Cris ja Körös ovat sama asia.