stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Adrian Boult
Tyyli ja levytykset

Boultin mielestä kapellimestarin piti esittää musiikki kuuntelevalle yleisölle ottamatta huomioon omia henkilökohtaisia mieltymyksiään. Hän piti itseään musiikillisena ”puristina” ja uskoi, että kaikki, mitä onnistunut esitys vaatii, on merkitty nuotteihin. Jotkut kriitikot valittivatkin, että Boultilta puuttuu värikkyyttä. Boult julkaisi omaelämäkertateoksen My Own Trumpet vuonna 1973. Hänet lyötiin ritariksi 1937, ja hän pääsi Kunniaritarien ritarikuntaan 1969. Hänen levytystensä joukkoon kuuluu Vaughan Williamsin ja Elgarin sinfonioita, Holstin Planeetat sekä Wagnerin ja Brahmsin teoksia. Levytetty on myös hänen BBC:n sinfoniaorkesterin ja Kathleen Ferrierin kanssa 1947 esittämänsä Mahlerin kolmas sinfonia, teoksen ensimmäinen Englannissa pidetty esitys.
Ahonkylä (Ilmajoki)

Ahonkylän kauppa.
Ahonkylä on kylä ja taajama Ilmajoella Etelä-Pohjanmaalla. Kylässä on noin 1 000 asukasta ja taajamassa 1 538 asukasta (31.12.2011). Kylä sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Seinäjoen keskustasta ja on siksi nopeasti kasvava asuntoalue. Aluetta kaavoitetaan ja sinne rakennetaan jatkuvasti. Ahonkylässä on vuonna 1930 perustettu alakoulu, jossa oli lukuvuonna 2017–2018 220 oppilasta.
Ahonkylän luoteispuolella, kantatie 67:n ja Suupohjan radan takana avautuu Alajoen alava viljelymaisema, joka kuuluu Suomen valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin.
Ahonkylästä ovat kotoisin muun muassa keihäänheittäjä Tero Pitkämäki ja Ti-Ti Nallesta tuttu Riitta Korpela. Kylä tunnetaan myös lauluyhtye Ahonkylän flikoista, joka nousi suosioon 1970-luvulla.
Aiheesta muualla

Ahonkylä-seura (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmajoen kylät -esite (Arkistoitu – Internet Archive), Ahonkylästä ks. s. 4–5
27. marraskuuta

27. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 331. päivä (332. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 34 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Hilkka
suomenruotsalainen kalenteri: Astrid, Estrid
ortodoksinen kalenteri: Jaakko
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Hilká
vanhemmissa kalentereissa: Athniel, Bitalis, Conradus, Gûnther, Vitalis, Witalis, Witus
Tapahtumia

399 – Anastasius I paaviksi.
1095 – Urbanus II julisti ensimmäisen ristiretken puolesta Clermontin kirkolliskokouksessa.
1660 – Ruotsalainen sotalaiva Resande Man upposi Tukholman saaristossa.
1838 – Pullasota alkaa ranskalaisten hyökätessä Meksikoa vastaan Veracruzin lähistöllä.
1857 – Sepoykapina: britit saavat evakuoitua Lucknow'n pitkän piirityksen jälkeen.
1917 – P. E. Svinhufvudista tuli Svinhufvudin I hallituksen senaatin puheenjohtaja.
1934 – Pankkiryöstäjä Baby Face Nelson sai surmansa tulitaistelussa.
1937 – Pohjolan Työn ensimmäinen numero ilmestyi.
1940 – Tasavallan presidentti Kyösti Kallio ilmoitti eroavansa toimestaan.
1942 – Vichyn Ranskan upotti 77 alustansa, jotta ne eivät päätyisi natsi-Saksalle.
1951 – Laajasalon öljysatamaa alettiin rakentaa.
1978 – Kurdikapinalliset perustivat aseellisen vastarintaliikkeen PKK:n Turkissa.
1983 – Ilmailu: kolumbialainen Boeing 747 syöksyi maahan Barajasin lentokentän lähettyvillä Madridissa surmaten 183 ihmistä.
1990 – Britannian konservatiivipuolue valitsi John Majorin pääministeriksi Margaret Thatcherin jälkeen.
1991 – YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi päätöslauselman 721, joka merkitsi rauhanturvaamisoperaatioiden aloittamista entisen Jugoslavian alueella.
2001 – Hubble-avaruusteleskooppi havaitsi vetykaasukehän aurinkokunnan ulkopuolisella planeetalla (ns. eksoplaneetta), Osiriksella. Ensimmäisen kerran aurinkokuntamme ulkopuolisella planeetalla havaittiin kaasukehä.
2005 – Ranskalaiset kirurgit tekivät maailman ensimmäisen kasvojensiirtoleikkauksen.
Achala Sachdev

| Achala Sachdev> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. toukokuuta 1920 Peshawar, Brittiläinen Intia
Kuollut: 30. huhtikuuta 2012 (91 vuotta) Pune, Maharashtra, Intia
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Gyan Sachdev Clifford Douglas Peters
Lapset:  1
Näyttelijä
Aktiivisena:  1938–2012
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Achala Sachdev (hindiksi अचला सचदेव, Acalā Sacdev; 3. toukokuuta 1920 Peshawar, Brittiläinen Intia – 30. huhtikuuta 2012 Pune, Maharashtra, Intia) oli intialainen näyttelijä, joka työskenteli hindinkielisissä elokuvissa. Hänet muistetaan parhaiten äidin ja isoäidin rooleistaan, joista tunnetuin oli menestyselokuvassa Waqt (1965).
Yksityiselämä ja kuolema

Sachdevin ensimmäinen avioliitto Gyan Sachdevin kanssa päättyi eroon. Liitosta syntyi yksi poika, joka muutti myöhemmin Yhdysvaltoihin. Sachdevin toinen avioliitto oli Clifford Douglas Petersin kanssa, jonka kuoleman jälkeen hän asui yksin Punessa.
Syyskuussa 2011 Sachdev liukastui ja kaatui keittiössään murtaen jalkansa. Sen jälkeen hänellä diagnosoitiin useita veritulppia aivoissaan. Tämä johti täydelliseen halvaantumiseen ja näön menetykseen. Hän kuoli hengitysvajaukseen 91-vuotiaana sairaalassa Punessa 30. huhtikuuta 2012.
Valikoitu filmografia

Footpath (1953)
Chandni Chowk (1954)
Pardesi (1957)
Miss Mary (1957)
Dil Ek Mandir (1963)
Shagun (1964)
Sangam (1964)
Arzoo (1965)
Waqt (1965)
Mere Sanam (1965)
Hamraaz (1967)
Mera Naam Joker (1970)
Hare Rama Hare Krishna (1971)
Daag (1973)
Chandni (1989)
Dilwale Dulhania Le Jayenge (1995)
K3G – Ilon päiviä, surun päiviä (2001)
Aiheesta muualla

Achala Sachdev Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Achala Sachdev Allmoviessa (englanniksi)
Vígla

Megístin eli Kastelórizon kylä, Vígla-vuori taustalla.
| --- | --- |
Sijainti:  Megísti, Ródos, Etelä-Egean saaret, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  273 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vígla (kreik. Βίγλα) on vuori Kastelórizon saarella Dodekanesian saaristossa Kreikassa. Se on saaren korkein kohta ja sen korkeus on 273 metriä.
Vígla oli antiikin aikana saaren akropolis eli linnavuori. Vuorella on säilynyt jäänteitä muureista noin 60 metrin matkalta. Niiden on aiemmin ajateltu olevan kyklooppimuurin jäänteitä mykeneläiseltä ajalta. Nykyisten tutkimusten mukaan muurin jäänteet kuitenkin muistuttavat Vähän-Aasian Lyykiassa klassiselta ajalta roomalaiselle ajalle tavallisia rakenteita, ja ne ajoitetaan usein hellenistiselle kaudelle. Víglalle muurit on rakennettu mahdollisesti suojaamaan sisämaata sataman suunnasta tulevilta hyökkäyksiltä.
Aelita (elokuva)

| Aelita> Аэлита |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jakov Protazanov
Käsikirjoittaja:   Aleksei Tolstoi  Fjodor Otsep 
Säveltäjä:  Aleksandr Skrjabin Igor Stravinsky Aleksandr Glazunov
Kuvaaja:   Juri Željabužski  Emil Šjuneman 
Tuotantosuunnittelija:  Juri Zheljabuzhski
Pukusuunnittelija:  Aleksandra Ekster
Pääosat:   Julija Solntseva  Igor Iljinski  Nikolai Tseretelli 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Neuvostoliitto
Tuotantoyhtiö:  Mežrabpomfilm
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  25. syyskuuta 1924
Kesto:  113 min.
Alkuperäiskieli:  mykkä, välitekstit venäjäksi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aelita (ven. Аэлита), myös Aelita: Queen of Mars, on vuonna 1924 valmistunut neuvostoliittolainen mykkäelokuva, joka perustuu Aleksei Tolstoin samannimiseen kirjaan.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Julija Solntseva  | … |  Aelita   |
|  Igor Iljinski  | … |  etsivä Kravtsov   |
|  Nikolai Tsereteli  | … |  insinööri Los / Spiridonov   |
|  Juri Savadski  | … |  Gor, Marsin energian vaalija   |
|  Nikolai Batalov  | … |  Gusev, Puna-armeijan komentaja   |
|  Vera Orlova  | … |  Masha, Gusevin vaimo   |
|  Valentina Kuindzhi  | … |  Natasha, Losin vaimo   |
|  Pavel Pol  | … |  keinottelija Ehrlich   |
|  N. Tretjakova  | … |  Jelena, Ehrlichin vaimo   |
|  Konstantin Eggert  | … |  Tuskub, Marsin valtias   |
|  A. Peregonez  | … |  Ihoshka, Aelitan orjatar   |
|  I. Toltshanov  | … |  tähtitieteilijä   |
|  S. Levitina  | … |  preddomkoma   |
|  G. Volkonskaja  | … |  nainen tanssiaisissa   |
Lähde:
Nippelitietoa

Suomalaisen Cleaning Women -yhtyeen vuonna 2004 tehty musiikkikappale Aelita – The Queen of Mars perustuu yhtyeen elokuvan säestykseksi säveltämään musiikkiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aelita (elokuva) Wikimedia Commonsissa
Glödstaf, Kari: Aelita Mykkäelokuvasivusto.  13.4.2008. Viitattu 16.8.2021.
Hildreth, Richard: Aelita Queen of Mars San Francisco Silent Film Festival.  2009. Viitattu 16.8.2021. (englanniksi)
Dingwall, Craig: Russian Sci-Fi Landmark Digitised to  4K National Film and Sound Archive of Australia. Viitattu 16.8.2021. (englanniksi)
185 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Tapahtumia

Mauryan aikakausi päättyi Intiassa.
Kuolleita

Pontoksen Mithridates III
Vilma Luoma-aho

Vilma Luoma-aho (s. 21. huhtikuuta 1977) on Jyväskylän yliopiston Kauppakorkeakoulun viestinnän johtamisen professori. Aiemmin hän toimi yhteisöviestinnän professorina humanistisessa tiedekunnassa. Koulutukseltaan Luoma-aho on filosofian tohtori. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2005 Jyväskylän yliopistosta aiheena Faith-holders as Social Capital of Finnish Public Organisations. Luoma-aho on tehnyt post-doc-tutkimusta Etelä-Kalifornian yliopistossa Annenberg School for Communicationissa vuonna 2006 sekä toiminut vierailevana tutkijana Stanfordin yliopiston Innovaatiojournalismin tutkimuskeskuksessa vuosina 2008–2009. ProCom –Viestinnän ammattilaiset ry valitsi Luoma-ahon vuoden 2014 viestinnän ammattilaiseksi. Hän on toiminut järjestön ProComma Academic -aikakauskirjan päätoimittajana. Luoma-aho vastaa Euroopan viestintäammattilaisia kartoittavan European Communication Monitor -tutkimuksen Suomen aineistonkeruusta.
Luoma-aho on julkaissut useita artikkeleita ja muita teoksia sidosryhmäsuhteiden, aineettomien pääomien ja maineenhallinnan teemoista. Vuonna 2019 julkaistiin teos Public sector communication: Closing gaps between citizens and public organizations ja vuonna 2020 teos Handbook of public sector communication. Hän toimi valtioneuvoston kanslian viestinnän arviointiryhmässä 2016. Vuosina 2016–2018 puolestaan Luoma-aho toimi ProCom – Viestinnän ammattilaiset ry:n puheenjohtajana. Vuosina 2009–2010 hän koordinoi Jyväskylän yliopistossa Tekesin rahoittamaa poikkitieteellistä AVI-projektia (Added Value of Intangibles for organizational Innovation). Vuosina 2011–2014 hän johti HS-Säätiön rahoittamaa WEM-tutkimushanketta (What is Expected of the Media in a Reputation Society), ja vuosina 2015–2016 hän johti Viestintätieteiden laitoksella HS-säätiön rahoittamaa TAO-projektia natiivi­mainonnan ja sponsoroidun sisällön läpinäkyvyydestä. Luoma-aho myös johti Jyväskylän kauppakorkeakoulussa sisältömarkkinoinnin logiikkaa avaavaa TEKES-rahoitteista Black Box -tutkimushanketta. Luoma-aho toimii myös vastuullisena johtajana Suomen Akatemian rahoittamassa, monitieteisessä tutkimushankkeessa #Agentit – Nuorten toimijuus sosiaalisessa mediassa.
Aiheesta muualla

Vilma Luoma-ahon kotisivu,[vanhentunut linkki] Jyväskylän yliopisto
Viveka Eriksson

Eriksson Helsingissä vuonna 2008
Viveka Eriksson (s. 18. elokuuta 1956) on ahvenanmaalainen poliitikko. Hän toimi Ahvenanmaan maakuntahallituksen maaneuvoksena vuosina 2007–2011.
Eriksson on Ahvenanmaan liberaalien puheenjohtaja vuodesta 2003 alkaen. Hän on ollut maakuntapäivien jäsen vuosina 1995–2007, joista vuosina 2001–2005 hän oli maakuntapäivien puheenjohtaja. Eriksson kannattaa Ahvenanmaalle omaa edustajaa Euroopan parlamenttiin.
Hänen puolisonsa on Olof Erland.
27. maaliskuuta

27. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 86. päivä (87. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 279 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Sauli, Saul
suomenruotsalainen kalenteri: Torvald
ortodoksinen kalenteri: Matja
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Sávlos
vanhemmissa kalentereissa: Gustavus, Gustawus, Rudolf, Rupert, Ruupert, Soini
Tapahtumia

1625 – Kaarle I Englannin ja Skotlannin kuninkaaksi.
1794 – Yhdysvaltain hallitus perusti pysyvän Yhdysvaltain laivaston ja määräsi kuusi fregattia rakennettavaksi.
1871 – Ensimmäinen kansainvälinen rugby-ottelu Englannin ja Skotlannin maajoukkueiden välillä Edinburghissa.
1918 – Moldova ja Bessarabia liitettiin Romaniaan.
1940 – Toinen maailmansota: Saksan salaisen poliisin (Gestapo) päällikkö Heinrich Himmler antoi määräyksen Auschwitzin keskitysleirin perustamisesta.
1940 – Välirauhan aika: valtioneuvos J. K. Paasikivi nimitettiin Suomen lähettilääksi Moskovaan. Sotatila päätettiin pitää toistaiseksi voimassa Suomessa.
1958 – Nikita Hruštšovista tuli Neuvostoliiton pääministeri.
1964 – Pitkäperjantain maanjäristys, Alaskassa tapahtunut Pohjois-Amerikan historian voimakkain maanjäristys (9,2 Richterin asteikolla), surmasi 131 ihmistä ja aiheutti suurta tuhoa Anchoragen kaupungille.
1969 – Avaruustutkimus: Mariner 7 -luotain laukaistiin matkaan.
1977 – Teneriffan lento-onnettomuus: kahden jumbojetin törmäys sumuisella kiitotiellä Teneriffalla on ilmailuhistorian tuhoisin lento-onnettomuus jossa 583 ihmistä sai surmansa.
1980 – Norjalainen öljynporauslautta Alexander Kielland kaatui Pohjanmerellä, 212-henkisestä miehistöstä sai 123 surmansa. Surmansa saaneiden joukossa oli kaksi suomalaista.
1990 – Propaganda: yhdysvaltalainen TV Martí aloitti Kuubaan suunnatut lähetykset.
1993 – Jiang Zemin nimitettiin Kiinan kansantasavallan presidentiksi.
1994 – Eurofighter Typhoonin ensilento.
1998 – Erektiohäiriölääke Viagra sai myyntiluvan Yhdysvalloissa.
1999 – F-117 Nighthawk ammuttiin alas Jugoslaviassa.
2004 – HMS Scylla, käytöstä poistettu Leander-luokan fregatti, upotettiin Cornwallin rannikolle keinotekoiseksi riutaksi ensimmäistä kertaa Euroopassa.  (Arkistoitu – Internet Archive)
2016 – Ainakin 69 ihmistä kuoli ja 200 haavoittui itsemurhapommi-iskussa Pakistanssa Lahoressa.
2020 – Pohjois-Makedoniasta tuli Naton jäsen.
WKD

WKD on englantilainen juoma, niin sanottu limuviina eli alcopop. Se on votkasta ja virvoitusjuomasta tehty valmis juomasekoitus, jossa on 5,5 % alkoholia. WKD:tä on useita eri värejä ja makuja. Sinistä WKD:tä kutsutaan myös nimellä "Blue Wicked".
Aiheesta muualla

WKD:n kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Aigle Royal

| Aigle Royal L’Algérino |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. lokakuuta 2014
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Monstre Marin Corporation
Listasijoitukset
  Les Charts: 36.
L’Algérinon muut julkaisut
| C'est correct 2010 | Aigle Royal 2014 | Oriental Dream 2015 |
Aigle Royal on L’Algérinon viides sooloalbumi, joka julkaistiin 6. lokakuuta 2014. Levyllä vierailivat rap-artistit Soprano, Jul ja Tunisiano. Levyltä julkaistiin yksi single Humeur d’un soir.
Kappaleet

Ça va aller
Aigle Royal
Grosse Garde Robe
Salam (feat. Soprano)
Les bronzés font du biff
On m’a dit (feat. Jul)
Humeur d’un jour
Ma hlel
Petit Sam
La Vie que je mène
Amane Amane (feat. Tunisiano)
Dieu soit loué
Gamberge
Humeur d’un soir
Listasijoitukset

| Vuosi | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 2014 |  Les Charts | 36 |
| 2014 |  Ultratop 50 | 103 |
Ahlajärvi (järvi)

| Ahlajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna (Kalvola)
Koordinaatit:  61°03′56″N, 23°51′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  oja Lintumaanjärveen 
Järvinumero:  35.284.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  109,3  m 
Rantaviiva:  3,213 km 
Pinta-ala:  48,882  ha 
 fiAhlajärvi 
Ahlajärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee Äijänpäänoja, joka on Tyvijärven ja Iso-Salannin yhteinen laskuoja. Muita laskuojia on kymmenen, joista eteläiseen lahteen laskeva tuo ojitettujen soiden kuivatusvesiä Navettavuorelta saakka ja luoteisrantaan laskee Saajanmitan laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee länsirannasta ja laskee kilometrin jälkeen Lintumaanjärven luoteispäähän. Järven pinta-ala on 49 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä, 800 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Puolet rannoista rajautuvat peltomaahan ja loput soistuneeseen metsään, joka on ojitettu. Rantojen vesiraja on usein avosuota. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet järveä kiertävältä yhdystieltä 13689.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven pohjoispäässä sijaitsi Ahlajärven kylä ja itäranalla sijaitsi ”Mältsä gård” ja kaakkoisrannassa ”Kartano gård”. Silloiset peltoalueet olivat nykyisiä laajemmat ja myös järven rantaviiva kulkee eri lailla kuin entisaikoina. Rantaviivan muutokset saattavat johtua järvenlaskusta.
Väisälä-komparaattori

Väisälän interferenssikomparaattori on etäisyyden mittauksen kalibroinnin menetelmä, jonka kehitti professori, akateemikko Yrjö Väisälä. Väisälä-komparaattorilla määritetään pituusmittauksen kalibrointiratoja eli perusviivoja. Suomessa Väisälä-komparaattorilla ylläpidetään Nummelan normaaliperusviivaa eli mittanormaalia Vihdin Nummelassa, joka on tarkkuutensa vuoksi tunnettu myös kansainvälisellä mittapuulla.
Väisälä-komparaattorin toiminta perustuu kvartsimetrin moninkertoihin. Kvartsimetrit ovat kvartsilasista valmistettuja metrin mallikappaleita, joiden pituus on absoluuttisesti kalibroitu ja jäljitettävissä SI-järjestelmän mukaiseen metrin määritelmään. Käytännössä Väisälä-komparaattori rakentuu peileistä, valonlähteestä, linsseistä ja kamerasta. Peilejä on kolme, joista kaksi ensimmäistä asetaan tarkasti kvartsimetrin mukaiselle etäisyydelle toisistaan. Lisäksi asetaan kolmas peili, jonka etäisyys ensimmäiseen peiliin on moninkerta kahden aikaisemman peilin välisestä etäisyydestä. Väisälä-komparaattoriin johdetaan valkoista valoa, joka kimpoilee peiliparien välillä saman matkan kummankin peiliparin (I–II ja I–III) välillä. Tämä saadaan aikaan säätämällä peilit oikeaan kulmaan toisiinsa nähden. Lopuksi valkoinen valo heijastetaan linssin läpi kameran kennolle, johon muodostuu interferenssikuviot, jos valon aallonpituus on samassa vaiheessa. Intererenssikuvio syntyy vain, jos valonsäteiden kulkemat matkat poikkeavat toisistaan alle 1,3 μm. Nummelan perusviiva määritettiin vuonna 2007 tällä menetelmällä, jolloin sen kokonaispituudeksi saatiin 864 122,86 mm ±0,07 mm. Suomessa Geodeettinen laitos (nykyinen Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskus) on kansallinen ja kansainvälinen asiantuntijalaitos geodeettisissa perusviivoissa ja vastaa Nummelan perusviivasta.
Aiheesta muualla

MIKES and Finnish Geodetic Institute perform the most accurate geodetic baseline measurements in the world (englanniksi) (mikes.fi) (arkistoitu)
Västeråsin valtiopäivät 1544

Västeråsin valtiopäivät olivat vuonna 1544 Västeråsin linnassa pidetyt valtiopäivät, jossa muun muassa hyväksyttiin Ruotsin kuninkaan Kustaa Vaasan ehdotus siirtymisestä vaalikuninkuudesta perintökuninkuuteen.
Väisälänsaari

Väisälänsaari
| --- | --- |
Sijainti:  Hirvensalmi, Mikkeli Etelä-Savo Suomi
Vesialue:  Puulavesi
Korkein kohta:  142  m 
Pinta-ala:  35 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Väisälänsaari eli Väisälä on asuttu saari Puulavedessä, Etelä-Savossa. Pääosin saari sijaitsee Hirvensalmen kunnassa, noin 22 kilometriä Hirvensalmen keskustasta pohjoiseen.  Saaren koillisosa kuuluu naapurikunta Mikkeliin. Väisälänsaareen johtaa tieyhteys saaren etelä- ja pohjoispäästä.
Väisälänsaaren sisäosissa on maisemansa ja kulttuurihistoriallisten arvojensa vuoksi maakunnallisesti merkittäväksi luokiteltu maisemakokonaisuus. Saaristolaiskylän peltoaukeat ja pääosin 1800- ja 1900-luvuilta olevat rakennukset edustavat tyypillistä perinteistä saaristoasutusta. Rinteillä on säilynyt pieniä latoja ja pihoissa hirsiaittoja. Epäsäännöllisten neliömäisten pihapiirien läpi kulkee vanha kylätie.
Nimensä saari on saanut ensimmäisten asukkaidensa mukaan. Väisälän ensimmäiset asukkaat olivat Väisäsiä. Ensimmäiset asiakirjatiedot Väisälänsaaren asukkaista löytyvät vuoden 1541 hopeaveroluettelosta. Tuolloin Väisäläsaari oli jakautunut kahteen kylään. Saaren pohjoisosat kuuluvat tuolloin Kynsiänsalon kylään,[lähde? ] kun puolestaan eteläpuoliskon alueet muodostivat Väisälän kylän.
Vakituisten asukkaiden ohella Väisälänsaarella on runsaasti kesäasutusta. Saarella sijaitsee noin 300 mökkiä ja kesällä saaren elämä on varsin vilkasta.[lähde? ]
Tieyhteydestä huolimatta Väisälänsaari mainitaan saaristokuntia koskevassa valtioneuvoston asetuksessa (1529/2015) Hirvensalmen kohdalla.
Aiheesta muualla

Puulan vesistömatkailukartta (1:50 000, pdf, iso tiedosto, 2015) (hirvensalmi.fi)
Väisälän kyläyhdistys (Arkistoitu – Internet Archive)
Ahmalampi (Pello)

| Ahmalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°58′24″N, 24°18′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tornionjoen vesistö
Laskujoki:  Ahmalamminoja 
Järvinumero:  67.958.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  236,6 m  
Rantaviiva:  0,552 km  
Pinta-ala:  1,176 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhmalampi 
Ahmalampi  on Lapissa Pellossa Vittikkovuoman kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Aalisjoen valuma-alueella (67.95), jonka Lompolojoen valuma-alueeseen (67.958) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 236,6 metriä mpy.
1810

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

20. heinäkuuta – Kolumbia itsenäistyi Espanjasta.