stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Takashi Ishimoto

| Mitalit> Maa:   Japani.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Japani.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Japani> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Melbourne 1956 | 200 m perhosuinti |  |
Takashi Ishimoto (jap. 石本 隆, Ishimoto Takashi, 6. huhtikuuta 1935 Aki, Kōchin prefektuuri) on japanilainen kilpauransa päättänyt uimari, olympiamitalisti ja maailmanennätysmies.
Ishimoto saavutti 200 metrin perhosuinnissa olympiahopeaa Melbournessa 1956. Hän ui 100 metrin perhosuinnissa maailmanennätyksen kesäkuussa 1957 ja paransi sitä useaan otteeseen. Hänen ennätyksensä lyötiin kesäkuussa 1960.
Syksyllä kaikki on toisin

| Syksyllä kaikki on toisin> Förändrat är allt om hösten   Autumn Is to Change It All |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Mikko Niskanen
Käsikirjoittaja:  Mikko Niskanen   Matti Waskilampi   Matti Pajula   Sakari Niskanen   Ilmari Eskola   Markku Hannula   Tapio Suominen   Heikki Vainionpää
Perustuu:  Ilmari Eskolan romaaniin Tikapuut huipulle (1960)
Tuottaja:  Mikko Niskanen
Säveltäjä:  Paroni Paakkunainen
Kuvaaja:  Pekka Aine   Seppo Immonen
Leikkaaja:  Tapio Suominen
Lavastaja:  Kalervo Lehtonen
Pääosat:  Mikko Niskanen   Tea Ista   Tarja-Tuulikki Tarsala   Aarno Sulkanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  National-Filmi Oy
Ensi-ilta:   6. lokakuuta 1978
Kesto:  113 minuuttia   (DVD-versio: 107 minuuttia)
Alkuperäiskieli:  Suomi
Budjetti:  1 831 965 mk
Katsojat:  78 425
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Niskanen ja Tea Ista elokuvan promootiopostikortissa.
Syksyllä kaikki on toisin on vuonna 1978 ensi-iltansa saanut Mikko Niskasen ohjaama suomalainen draamaelokuva. Niskanen näyttelee pääosan pankinjohtaja Kalervo Haapasena. Elokuva on aikalaiskuvaus ja se sijoittuu talousvaikeuksissa kärvistelevään keskisuomalaiseen pikkukaupunkiin. Se kertoo pankinjohtaja Haapasen viimeisistä kuukausista, jotka päättyvät hänen potkuihinsa ja itsemurhaansa. Hautajaiset aloittavat elokuvan ja muu on takaumaa. Elokuva oli myös nuoren Kari Heiskasen läpimurtorooli. Elokuva on esitetty muutaman kerran televisiossa. VLMedia julkaisi sen DVD:nä vuonna 2018.
Erään kriitikon mukaan elokuvassa on patetiaa pelkäämättömälle Niskaselle ominaista herkkyyttä, ja on myös sitä mieltä, että realistinen elokuva on turhaan jäänyt unohduksiin. Toisaalta sen jännitteiden jäsentymisessä kantavaksi kokonaisuudeksi nähdään puutteita ja kerronnan rytmiikassa kompurointia.
Elokuva perustuu löyhästi tositapahtumiin ja Ilmari Eskolan romaaniin Tikapuut huipulle vuodelta 1960.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Mikko Niskanen  | … |  pankinjohtaja Kalervo Haapanen   |
|  Tea Ista  | … |  Ella Haapanen   |
|  Tarja-Tuulikki Tarsala  | … |  Haapasen rakastajatar   |
|  Aarno Sulkanen  | … |  pienviljelijä Anttila   |
|  Kari Heiskanen  | … |  Kari Haapanen   |
|  Karin Pacius  | … |  Riitta   |
|  Juha Niskanen  | … |  Juha Haapanen   |
|  Marianne Åström  | … |  Heli Haapanen   |
|  Pirjo Leppänen  | … |  Kaarina Anttila   |
|  Jyrki Luukko  | … |  Manu Anttila   |
|  Erkki Ruokokoski  | … |  kauppias Erkki Kervola, "Eki"   |
|  Vesa Veijalainen  | … |  pankin kamreeri   |
|  Olavi Ahonen  | … |  kunnansihteeri Aulis Ristimäki   |
|  Ola Johansson  | … |  elinkeinoasiamies Sakari Ryynänen   |
|  Markku Hannula  | … |  pankinjohtaja Arvid Koho   |
|  Jaakko Jokelin  | … |  Ville, haudankaivaja   |
|  Kauko Helovirta  | … |  hautakiviyrittäjä Rauhala   |
|  Reino Kalliolahti  | … |  kirkkoherra Valve   |
|  Kauko Hynninen  | … |  kunnanhallituksen puheenjohtaja Kaarlo Hautala   |
|  Paavo Koskinen  | … |  ministeri Rannikko   |
|  Aulis Hämäläinen  | … |  seurakunnan taloudenhoitaja Vilho Tihonen   |
|  Sina Kujansuu  | … |  pankkivirkailija   |
|  Tapio Hämäläinen  | … |  valtuutettu Pettinen   |
|  Sakari Niskanen  | … |  valtuutettu Pyhälä   |
|  Veikko Hannula  | … |  tunnistamaton rooli   |
|  Kari Paju  | … |  kunnanjohtaja Eino Kantola   |
|  Sulo Hokkanen  | … |  hautakiviyrittäjän apulainen   |
|  Arvo Pennanen  | … |  Kalastaja-Jooseppi   |
|  Erkki Jukarainen  | … |  tilintarkastajien esimies   |
|  Uke Pesonen  | … |  tunnistamaton rooli   |
|  Tapio Kovanen  | … |  Pekka   |
|  Tuija Piepponen  | … |  pankin kassa, kamreerin vaimo   |
|  Ella Kytöharju  | … |  pankkineiti   |
|  Pekka Rajala  | … |  sahanomistaja   |
|  Eila Lappalainen  | … |  pankkivirkailija   |
|  Sanna-Maria Salmi  | … |  Haapasen avioton lapsi   |
|  Jorma Lehtonen  | … |  mies ministerin vastaanottoyleisössä   |
|  Matti Suhonen  | … |  1. tilintarkastaja   |
|  Seppo Mäki  | … |  2. tilintarkastaja   |
|  Matti Tamminen  | … |  Kautto, talonmies-autonkuljettaja   |
|  Esko O.K. Mäkinen  | … |  Heikki   |
|  Olavi Tervahaltiala  | … |  Laatu-Pelti Oy:n johtaja Aaro Kapanen   |
Aiheesta muualla

Syksyllä kaikki on toisin Elonet.
Symmediaani

Symmediaanit (punaiset) sijaitsevat mediaaneja (siniset) isogonaalisesti eli saman suuruisen kulman verran kulmanpuolittajan (vihreät) toisella puolella. Merkinnät: symmediaanien leikkauspiste (L), kulmanpuolittajien leikkauspiste (I) ja mediaanien leikkauspiste (G).
Symmediaani on geometriassa kolmion kulmaan liittyvä jana. Symmediaani on ceviaani, joka sijaitsee siten, että mediaanin eli keskijanan ja kulmanpuolittajan välissä on yhtä suuri kulma kuin symmediaanin ja kulmanpuolittajan välissä. Kulmanpuolittaja puolittaa siten mediaanin ja symmediaanin välisen kulman. Symmediaani ja mediaani ovat siten toistensa isogonaalisia, eli "samankulmaisia", janoja.
Janojen isogonaalisuus voidaan määrittää myös viereisistä sivuista. Tällöin mediaanin ja sivun välinen kulma on yhtä suuri kuin symmediaanin ja kulman viereisen sivun välinen kulma. Koska kulmanpuolittaja jakaa kulman puoliksi, ei määritelmän erilaisuus vaikuta symmediaanin asentoon. Mediaani on eräs symmediaani, sillä se poikkeaa itsestään eli mediaanista nolla astetta.
Mediaanit leikkaavat toisensa kolmion painopisteessä, joka on eräs kolmion merkillisistä pisteistä ja se luetteloidaan Kimberlingin pisteiden luetteloon tunnuksella  \scriptstyle X_{2}. Myös symmediaanit leikkaavat aina toisensa yhteisessä leikkauspisteessä, jota kutsutaan symmediaaniseksi pisteeksi (merkillinen piste  \scriptstyle X_{6}).
Ominaisuuksia

Symmediaanin pituus  L_{a}={\frac {bc}{b^{2}+c^{2}}}{\sqrt {2(b^{2}+c^{2})-a^{2}}}.
Symmediaanin kantapiste jakaa kolmion sivun a osiin viereisten sivujen neliöiden suhteessa eli b2 : c2.
Mikäli kolmion ympärille piirretylle ympyrälle piirretään tangentit kahden kärjen sivuamispisteeseen, leikkaavat tangentit toisensa pisteessä, joka on kolmannen kulman symmediaanilla.
Kolmion kulman symmediaanilla olevien pisteiden etäisyydet viereisiin sivuihin ovat verrannolliset kylkien pituksiin.
Aiheesta muualla

Cut The Knots: All about Symmedians
Società Sportiva Basket Napoli

| Società Sportiva Basket Napoli |
| --- | --- |

Liiga:  Serie C regionale
Perustettu:  1946
Historia:  1946–
Areena:  PalaBarbuto kapasiteetti 5 500
Kotipaikka:  Napoli, Italia
Värit:           
Presidentti:   	Mario Maione
Päävalmentaja:  vapaa
Mestaruudet:   1 Italian Cup 
Kotisivu:  www.basketnapoli.it
Società Sportiva Basket Napoli (lyhyemmin Basket Napoli) on italialainen koripalloseura Napolista.
Historia

Seura perustettiin vuonna 1946 Pozzuolissa. Vuonna 1999 seuran kotipaikaksi muutettiin Napoli. Kaudeksi 2002–2003 joukkue nousi Serie A:han. Vuonna 2006 seura voitti Italian Cupin. Kauden 2007–2008 päätteeksi seura pudotettiin Serie A:sta talousvaikeuksien takia.
Entisiä pelaajia

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|    Larry Middleton   Marty Embry   Darren Morningstar   Gianluca Lulli   Bill Jones   Charles E. Smith    Michael Richmond |     |   Stefano Rajola   Venson Hamilton   John Turner    Nikola Radulović   Lamarr Greer   Dontae' Jones   Randolph Childress |     |   Henry Williams   Mike Penberthy   Andre Hutson   Michael Andersen   Bennett Davison   Óscar Torres   Jerome Allen |     |   Jeff Trepagnier   Ansu Sesay   Michel Morandais   Lynn Greer   Tierre Brown   Larry O'Bannon |  |
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (italiaksi)
Legabasket (Arkistoitu – Internet Archive) (italiaksi)
Eurobasket (englanniksi)
Symmetrinen salaus

Symmetrinen salaus on salausmenetelmä, jossa viestin lähettäjä ja vastaanottaja käyttävät viestin salaamiseen ja salakirjoitetun viestin purkamiseen samaa salausavainta. Symmetriset salausalgoritmit jaetaan yleisesti jono- ja lohkosalausmenetelmiin.
Lohkosalausmenetelmät

Lohkosalausmenetelmät salaavat tietynmittaisen palan (esimerkiksi 128 bittiä) tietoa kerrallaan. Naiivisti salaus tapahtuisi jakamalla salattava tieto palasiin ja salaamalla ne yksitellen, mutta tämä ei ole turvallista. Hyökkääjä pystyy selvästi erottamaan salatusta tiedosta lohkot joiden lähdeteksti on sama. Tämä voi olla katastrofaalista kun salattava tieto on esimerkiksi bittikartta. Tämän vuoksi lohkosalausmenetelmää tulee käyttää turvallisessa ns. toimintamoodissa.
DES
AES
Blowfish
IDEA
RC5
CAST-128, CAST-256
Jonosalausmenetelmiä

Jonosalausmenetelmät salaavat tietojonoa yleensä lineaarisesti ja ovat turvallisia (mikäli itse algoritmia ei ole murrettu) sellaisenaan. Useimmat nykyaikaiset jonosalausmenetelmät generoivat satunnaista dataa, joka yhdistetään salattavaan tietoon esimerkiksi XOR-operaatiolla.
RC4
Salsa20
Lohkosalausmenetelmien ja jonosalausmenetelmien välinen ero on joskus häilyvä. Jonkinlaisena peukalosääntönä toimii se, että lohkosalausmenetelmät (ilman toimintamoodia) ovat lähes aina tilattomia alustukseen annettuja tietoja lukuun ottamatta. Jonosalaajilla on useimmiten muuttuva sisäinen tila, mutta selviä poikkeuksia löytyy.
Suicidal Emotions

| Suicidal Emotions Abyssic Hate |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: toukokuussa 2000
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 49.18
 Levy-yhtiö: No Colours Records
Abyssic Haten muut julkaisut
| Betrayed 1999 | Suicidal Emotions 2000 | A Decade of Hate 2006 |
Suicidsl Emotions on australialaisen yhden miehen black metal -yhtyeen Abyssic Haten ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2000.
Kappaleet

Depression - Part I – 12.37
Betrayed – 11.43
Depression - Part II – 7.23
Despondency – 17.33
Kokoonpano

Shane Rout – kaikki instrumentit
Arvostelut

Chronicles of Chaos: 8.5/10
Imperiumi: 8½/10
Aiheesta muualla

Albumi Suicidal Emotions Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Suicidal Emotions discogs.com -sivustolla
Vierun ruukki

Vierun rautaruukki toimi Padasjoen Arrakoskella vuosina 1853–1896 (myös vuodet 1901 ja 1905 on mainittu toiminnan lopettamisvuotena). Ruukin perusti 1853 Saksalan kartanon omistanut Robert Mauritz von Fieandt (1821–1890) ja se sijaitsi Vierunkosken rannalla Vähä-Saksalan ratsutilalta vuokratulla maalla. Samalle tontille oli Arrakosken sahan kirjanpitäjä Constantin von Fieandt perustanut öljytehtaan viisi vuotta aiemmin 1848, ruukki rakennettiin joen länsirannalle öljytehdasta vastapäätä. Öljytehdas toimi Arrakoskella aina noin 1900 saakka.
Ruukkiin kuului Padasjoen Vierunkoskella sijainneet harkkohytti, kankirautavasara ja kaksi ahjoa sekä viikate- ja nippulaitos Arrakoskella. Ruukin käyttämä järvimalmi saatiin Jämsän Kankarisvedestä ja Rautavedestä, Asikkalan Vähä-Äiniönlahdesta, Sysmän Palvanlahdesta ja Kuhmoisten Karkjärvestä. Lisäksi ruukille tuotiin harkkorautaa taottavaksi Saaninkosken ruukilta Pihtiputaalta. Harkkohytin toiminta loppui jo vuonna 1859.
Vierunkosken yläpuolelle kilometrin päähän Vierun ruukista perustettiin samana vuonna myös toinen Arrakosken rautaruukin nimellä tunnettu laitos. Tämä ruukki toimi vuoteen 1896 saakka. Se sijaitsi Arrakosken alapuolella Arrakosken kylän keskellä.
Molempien ruukkien tuotantorakennukset on purettu, sen sijaan asuinrakennuksia on siirretty läheisiin Jokioisten ja Taulun kyliin. Vierun ruukin konttorina toiminut Annala-niminen rakennus on nykyisin Taulun kylässä ja Vierun ruukin isännöitsijän entinen asuintalo on Padasjoen kirkonkylässä. Ruukkien sijaintipaikoilla on vielä nähtävissä rakennusten jäänteitä. Ruukin sijaintipaikalla on säilynyt lohkokivistä rakennettu pato sekä kosken länsirannalla puretun vasarapajan perustukset, tiilikasoja ja kivisen voimakanavan rauniot.
Sulkapallo kesäolympialaisissa 2000

Vuoden 2000 kesäolympialaisisten sulkapallo järjestettiin 17. syyskuuta – 23. syyskuuta 2000 Sydneyssä. Tapahtumia oli viisi: miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit sekä sekanelinpeli.  Sulkapalloon osallistui 171 urheilijaa (86 miestä ja  85 naista) 28 eri maasta. Nuorin osanottaja oli Boonsak Ponsana (18 vuotta ja 208 päivää) Thaimaasta ja vanhin oli Diana Koleva-Tsvetanova (40 vuotta ja 331 päivää) Bulgariasta.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kilpailu | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Miesten kaksinpeli |  Ji Xinpeng |  Hendrawan |  Xia Xuanze |
| Naisten kaksinpeli |  Gong Zhichao |  Camilla Martin |  Ye Zhaoying |
| Miestennelinpeli |  Tony Gunawan ja Candra Wijaya |  Lee Dong-soo ja Yoo Yong-sung |  Ha Tae-kwon ja Kim Dong-moon |
| Naisten nelinpeli |  Ge Fei ja Gu Jun |  Huang Nanyan ja Yang Wei |  Qin Yiyuan ja Gao Ling |
| Sekanelinpeli |  Zhang Jun ja Gao Ling |  Tri Kusharyanto ja Minarti Timur |  Simon Archer ja Joanne Goode |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 4 | 1 | 3 | 8 |
| 2 |  Indonesia | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 3 |  Etelä-Korea | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 4 |  Tanska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5 |  Iso-Britannia | 0 | 0 | 1 | 1 |
Taipale (Suodenniemi)

Taipale on Sastamalan Suodenniemellä sijaitseva kylä. Kylä rajautuu idässä Makkosen ja Lahdenperän kyliin sekä pohjoisessa Sävin kylään ja Kittilän kylän Lumiaistenmaan ulkopalstaan. Lännessä Taipaleen rajanaapurina ovat Pori ja Kittilän kylän Kömisevänmaan ulkopalsta. Etelässä Taipale rajautuu Leppälammin, Koivuniemen ja Pohjakylän kyliin. Taipaleella on lisäksi lyhyet yhteiset rajat idässä Mouhijärven pitäjän kanssa sekä Märkäjärven suunnassa Mouhijärven Hyynilän kylän vanhan ulkopalstan kanssa. Luoteessa Taipaletta rajaa Mouhijärven Tuiskun kylän vanha ulkopalsta.
Taipaleen kylän halki kulkee etelä-pohjoissuuntainen Sävintie (yhdystie 2594), joka johtaa Suodenniemen keskustaajamasta Kankaanpään ja Ikaalisten suuntaan. Kylän eteläosan läpi kulkee Taipaleentie (yhdystie 13065), joka johtaa Taipaleesta länteen yhtyen Kömisevänmaassa Suodenniemen ja Lavian yhdistävään Laviantiehen (seututie 259). Näiden lisäksi Taipaleesta Sävintieltä erkaantuvat Makkosen kylään johtava Lemmetynperäntie (yhdystie 13079) sekä Lahdenperään ja edelleen Hämeenkyröön johtava Lahdenperäntie (yhdystie 13081).
Taipaleen keväistä maisemaa. Etualalla Leppälammi.
Taipaleesta on matkaa Sastamalan keskustaan noin 40 kilometriä ja Hämeenkyrön keskustaan noin 30 kilometriä. Tampereelle ja Poriin on matkaa noin 60 kilometriä.
Taipaleen historiaa

Taipale on naapurinsa Leppälammin ohella toinen Suodenniemen varhaiskeskiaikaisista kylistä, eli kylä on perustettu 1200-luvulle mennessä. Taipale oli pitkään laajan Märkätaipaleen kylän keskus. Märkätaipaleeseen kuuluivat nykyisistä Suodenniemen kylistä Taipaleen lisäksi Sävi ja Peräkunta sekä Lahdenperän kylän luoteisosat Toijasjokeen saakka. Märkätaipale jaettiin yllä mainittuihin kyliin 1800-luvun puolessa välissä.
Taipaleen kylän muodostumisen jälkeen siihen kuului viisi maakirjataloa, jotka olivat Isotalo (RNo 1), Turppa (RNo 2), Prusi (RNo 3), Sarkonen eli Korpi (RNo 4) ja Kotajoki (RNo 5). Niistä Isotalo ja Kotajoki on lohkottu ja ne ovat hävinneet maisemasta.
Taipale oli aikanaan Putajan taajaman ohella Suodenniemen teollisuustoiminnan keskus. Taipaleen läpi virtaavaan Taipaleenjokeen perustettiin sahalaitos vuonna 1856. Taipaleen Yliseenkoskeen Taipaleen ja Leppälammin Krapsunmaan ulkopalstan välille perustettiin 1800-luvun loppupuolella puolestaan mylly, jollaisia virrassa oli ollut ainakin 1600-luvulta lähtien. Vaikka laitokset usein seisoivat keskikesällä veden vähyyden vuoksi, jatkoi mylly kuitenkin toimintaansa 1900-luvun jälkipuoliskolle saakka. Näiden laitosten lisäksi Taipaleenjoen varrella toimi myös tiilitehdas 1940–1950-luvuilla.
Taipaleen kansakoulu toimi Leppälammin kylän Raatsilla vuosina 1906–1972.
Taipaleen kylä tänään

Teollisuustoiminta Taipaleessa on nykyisin vähäistä, mutta maa- ja metsätaloutta harjoitetaan edelleen.
Kylässä toimii aktiivinen kotiseutuyhdistys, Leppälammi-Taipaleen Kotiseutuyhdistys ry.. Sen tarkoituksena on edistää kylien asukkaiden yhteistyötä sekä toimia yleisten ja yhteisten etujen valvojana, pyrkiä edistämään kylien- ja vapaa-ajan asukkaiden viihtyvyyttä, harrastus- ja kulttuuritoimintaa, sekä edistää palvelujen säilymistä alueella.
Aiheesta muualla

Taipaleen kylään liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa
Taipaleenjoen koskialueen kartta vuodelta 1874.
Sortavalan Palloilijat

| Sortavalan Palloilijat |
| --- | --- |

Perustettu:  1930
Paikkakunta:  Sortavala
Lajit:  jalkapallo, jääpallo, pesäpallo, jääkiekko
Sortavalan Palloilijat rekisteröitiin 14. heinäkuuta 1930, kun Sortavalan Palloseura jakaantui kahtia. Seura kuului SVUL:n Itä-Karjalan piiriin ja Palloliiton Sortavalan piiriin (vuoden 1938 joulukuuhun saakka Karjalan piiriin). Seuran ensimmäinen puheenjohtaja oli Martti Hukka.
Jalkapallossa seura pelasi B-sarjaa ja myöhemmin Itä-Länsi-sarjaa selviytyen vuonna 1938 Mestaruussarjan karsintoihin, joissa Viipurin Reipas murskasi nousuhaaveet. Myös jääpallossa seura kuului B-sarjan vakiojoukkueisiin.
Jatkosodan aikana kaikki sortavalalaispalloilijat pelasivat SPS:n riveissä ja seurat yhdistyivätkin 1945 yhdeksi seuraksi Sortavalan Palloseuraksi, joka jatkoi toimintaansa Kuopiossa.
Pesäpallo

SP pelasi pesäpallon mestaruussarjassa kesällä 1930 ja kärsi murskaavan 2-14 tappion sisarseuralleen SPS:lle. Alkulohkosta ei ollut asiaa jatkopeleihin. Vuonna 1931 seuran naiset selvisivät SM-cupkilpailussa aina välieriin saakka ennen kuin Viipurin Pallonlyöjät pudottivat joukkueen jatkosta.
Pesäpallo > Junioritoiminta

| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
A-pojat: 
| A-pojat |  Pronssia | 1931 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 1 |  |
Aiheesta muualla

Toivo Ahjopalo: Me urheilimme Laatokan-Karjalassa ja Sortavalassa, 1966
http://www.jukkajoutsi.com/sortavalafutis.html (Arkistoitu – Internet Archive)
Viipuri 2008 Sortavalan pesäpallo[vanhentunut linkki]
Sulkapallo kesäolympialaisissa 2008

Indonesian Maria Kristin Yulianti vastaan Kiinan Lu Lan.
2008 kesäolympialaisten sulkapalloturnaus käytiin 9.–17. elokuuta. Sulkapallossa järjestettiin viisi kilpailutapahtumaa: miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit sekä sekanelinpeli. Sulkapallo-ottelujen pelipaikkana toimi Pekingin teknillisen yliopiston liikuntasali.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kilpailu | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Miesten kaksinpeli |  Lin Dan |  Lee Chong Wei |  Chen Jin |
| Naisten kaksinpeli |  Zhang Ning |  Xie Xingfang |  Maria Kristin Yulianti |
| Miesten nelinpeli |  Markis Kido ja Hendra Setiawan |  Cai Yun ja Fu Haifeng |  Lee Jae-jin ja Hwang Ji-man |
| Naisten nelinpeli |  Du Jing ja Yu Yang |  Lee Kyung-won ja Lee Hyo-jung |  Zhang Yawen ja Wei Yili |
| Sekanelinpeli |  Lee Hyo-jung ja Lee Yong-dae |  Nova Widianto ja Liliyana Natsir |  He Hanbin ja Yu Yang |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kiina | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 2 |  Indonesia | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 2 |  Etelä-Korea | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 4 |  Malesia | 0 | 1 | 0 | 1 |
Kesäolympialaisten 2008 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Softball | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Tennis | Triathlon  | Taitouinti | Uimahypyt | Uinti  | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Sulkapallo olympialaisissa
1896–1968 •
1972 (Näytöslaji) •
1976–1984 •
1988 (Ystävyysottelu) •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Valkoalbitsia

| Valkoalbitsia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Albitsiat Albizia
Laji::  lebbeck
Kaksiosainen nimi
 Albizia lebbeck  (L.) Benth. 
Katso myös
   Valkoalbitsia Wikispeciesissä   Valkoalbitsia Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Valkoalbitsia (Albizia lebbeck) on hernekasvien (Fabaceae) heimoon kuuluva kasvilaji.
Valkoalbitsia kasvaa 30 metriä korkeaksi ja avoimella paikalla 25–30 m leveäksi lehtipuuksi. Sen kuori on harmaa, hilseilevä, sisäkuori punertava. 8–9 cm pitkissä lehdissä on yleensä 2–4 paria soikeita lehdyköitä. Kukat ovat valkoiset tai kermanväriset.
Valkoalbitsiaa käytetään koristekasvina ja antamassa varjoa sekä ihmisille että kasvilajeille kuten kahville. Sitä käytetään myös puusepäntyöhön, saippuan valmistmaiseen ja rohdoksena.
Valkoalbitsia on alkujaan kotoisin Aasiasta. Sen alkuperäinen levinneisyysalue ei ole tarkkaan selvillä, sillä sitä on viljelty pitkään ja se leviää helposti luontoon. Se on viljelykasvi, tulokaslaji tai haitallinen vieraslaji monilla trooppisilla alueilla.
Suure-Jaani (kunta)

| Suure-Jaanin kunta (Suure-Jaani vald) |
| --- | --- |
 Kuresoon suo
 lippu:  vaakuna
 Suure-Jaanin kunta
 Koordinaatit: 58°32′09″N, 25°28′04″E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Viljandimaa
Kunta:  Põhja-Sakalan kunta
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  entinen kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  742,67 km²
Väkiluku (2016):  5 248
 – Väestötiheys:  7,1 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.suure-jaani.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suure-Jaanin kunta (vir. Suure-Jaani vald) on entinen kunta Virossa Viljandimaan maakunnassa. Se sijaitsi maakunnan pohjoisosassa Viljandin pohjoispuolella. Kunnassa oli arviolta 5 248 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 742,67 neliökilometriä.
Suure-Jaanin kunta muodostettiin 21. lokakuuta 2005, kun aiempi Suure-Jaanin kunta, Suure-Jaanin kaupunki, Olustveren kunta ja Vastemõisan kunta liittyivät yhteen. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Võhman kaupunki sekä Kõon, Kõpun ja Suure-Jaanin kunnat yhdistettiin uudeksi Põhja-Sakalan kunnaksi.
Kuntaan kuuluivat Suure-Jaanin epäitsenäisen kaupungin (vallasisene linn) lisäksi Olustveren pienkauppala (alevik) ja 46 kylää: Aimla, Arjadi, Epra, Ilbaku, Ivaski, Jaska, Jälevere, Kabila, Karjasoo, Kerita, Kibaru, Kildu, Kobruvere, Kootsi, Kuhjavere, Kuiavere, Kurnuvere, Kõidama, Kärevere, Lahmuse, Lemmakõnnu, Lõhavere, Metsküla, Mudiste, Munsi, Mäeküla, Navesti, Nuutre, Paelama, Põhjaka, Päraküla, Reegoldi, Riiassaare, Rääka, Sandra, Sürgavere, Taevere, Tällevere, Tääksi, Vastemõisa, Vihi, Võhmassaare, Võivaku, Võlli, Ülde ja Ängi.
Väestö

Vuonna 2011 Suure-Jaanin kunnassa (Suure-Jaanin epäitsenäinen kaupunki mukaan lukien) oli 5 202 asukasta, joista 5 112 (98,3 %) oli virolaisia, 36 (0,7 %) venäläisiä ja 51 (1,0 %) muita kansallisuuksia.
Kuvia

Lahmusen kartano
Olustveren kartanon rakennuksia
Suure-Jaanin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suure-Jaanin kunta Wikimedia Commonsissa