stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vadstenan kunta
Talous

Käsityöläisyys oli 1805–1855 ylivoimaisesti tärkein ala Vadstenan kaupungissa. Vuonna 1900 teollisuus oli 33,4 prosentin osuudella tärkein ala ja palvelusektori 24 %:n osuudella toinen. Vuonna 1930 palvelusektori oli 34,7 %:n osuudella ensimmäinen ja teollisuus 24,9 %:lla toinen. Vuonna 1960 palvelusektorilla oli 48 %:n osuus ja teollisuudella 33,2 %:n osuus.
Nykyisin Vadstenassa kunnassa toimii yli 600 yritystä. Kunnan suurimmat yritykset ovat Fredriksons Verkstads AB 225 työntekijällään ja ABS Pump AB yli sadalla työntekijällään.
Maaliskuussa 2007 Vadstenan asukkaista neljä prosenttia oli työttömiä. Itä-Götanmaan läänissä ja koko Ruotsissa työttömiä oli viisi prosenttia. Maaliskuussa 2008 Vadstenassa oli edelleen neljän prosentin työttömyys. Ainoastaan miespuolisten työttömien määrä oli vähentynyt 91:stä 70:een. Naispuolisia työttömiä maaliskuussa 2008 oli 78. Itä-Götanmaan läänissä työttömyys oli edelleen viisi ja koko Ruotsissa neljä prosenttia.
Vadstenan kahdeksan tavallisinta ammattia vuonna 2006 olivat terveydenhoitohenkilö, koneenkäyttäjä mineraalin ja metallin käsittelyssä, asentaja, tuote-esittelijä, peruskoulunopettaja, myyjä (sisäänostaja, meklari), rakennustyöläinen ja insinööri (teknikko).
Taulukko Vadstenan työpaikoista vuonna 2006 aloittain:
| Ala | Osuus (ihmistä) | Osuus (prosenttia, %) | Alan osuus koko Ruotsissa (prosenttia, %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Teollisuus | 813 | 26 | 17 |
| Hoitoala | 617 | 20 | 16 |
| Kaupankäynti ja viestintä | 391 | 12 | 18 |
| Koulutus ja tutkimus | 349 | 11 | 11 |
| Kulttuuripalvelut | 329 | 10 | 7 |
| Maatalous, metsätalous, kalastus, metsästys | 171 | 5 | 2 |
| Rakentaminen | 139 | 4 | 6 |
| Julkinen hallinto | 56 | 2 | 6 |
| Energia-, vesi- ja jätehuolto | 6 | 0 | 1 |
| Muut | 53 | 2 | 1 |
| Yhteensä | 3 146 | 100 | 100 |
Talous > Elinkeinot vuonna 2010

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken Vadstenan kunnassa vuonna 2010. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,7 | 5,0 |
|   | jalostus | 29,8 | 25,3 |
|   | palvelut | 63,1 | 68,2 |
|   | tuntematon | 1,5 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 171 | 3 250 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 97,6 |  |
Hallinto ja politiikka

Vadstenan kunnanjohtaja on Margareta Cederberg. Vadstena kuuluu Linköpingin käräjäoikeuden piiriin. Ylintä päätösvaltaa Vadstenassa käyttää 35 jäsenestä koostuva kunnanvaltuusto, jonka jäsenet kunnan asukkaat valitsevat suoralla vaalilla neljän vuoden välein.
Vuonna 2010 pidetyissä kunnallisvaaleissa Vadstenan kunnanvaltuustoon valittiin 35 edustajaa. Varalla on 22 edustajaa. Vuoden 2010 vaaleissa Maltillinen kokoomus (M) sai Vadstenan kunnanvaltuustoon yhdeksän edustajaa. Keskustapuolue (c), Kansanpuolue liberaalit (fp), Kristillisdemokraatit (kd) ja Ympäristöpuolue vihreät saivat kukin kolme edustajaa. Sosiaalidemokraattinen työväenpuolue (S) sai 12 edustajaa. Vasemmistopuolue (V) ja Ruotsidemokraatit (SD) saivat kumpikin yhden edustajan. Kunnanvaltuuston puheenjohtaja on Bo Johansson (C), varapuheenjohtaja Caroline Unéus (M) ja toinen varapuheenjohtaja Lars Gunnar Karlsson (S).
Vadstenan kunnanvaltuustossa oli vuonna 1919 alkaneesta kaudesta vuoteen 1949 saakka 21 paikkaa. Vuonna 1950 alkaneella kaudella valtuuston koko kasvoi 27 paikkaan. Nykyinen koko, 35 paikkaa, otettiin käyttöön vuonna 1966 alkaneesta kaudesta lähtien. Samana vuonna Vadstena ja Östgöta-Dal päättivät yhdistyä vuoden 1967 alusta lähtien. Vuonna 1938 alkaneesta valtuustokaudesta lähtien sosiaalidemokraattinen työväenpuolue on ollut Vadstenan suurin puolue. Maltillinen kokoomus oli ennen tätä suurin puolue. Maltillinen kokoomus ja keskustapuolue olivat 1970-luvulta 1990-luvun alkuun osuneilla valtuustokausilla lähes tasavahvoja. Nykyisin maltillinen kokoomus on jälleen toiseksi suurin.
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vadstenan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1976 luvut ovat nollia, koska tuolloin Vadstena oli vielä osa Motalan kuntaa.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 0 | 0 | 7 | 7 | 7 | 6 | 8 | 7 | 8 | 8 | 9 | 9 | 7 | 8 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 0 | 0 | 7 | 7 | 6 | 7 | 7 | 6 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 0 | 0 | 4 | 3 | 4 | 4 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 3 | 1 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 3 | 3 | 4 | 3 | 2 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 0 | 0 | 16 | 16 | 16 | 16 | 14 | 15 | 13 | 14 | 13 | 12 | 10 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 3 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 | 8 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 0 | 0 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Muiden puolueiden paikat vuosina 1982 ja 1985 kuuluivat SKP:lle.
Koulutus

Vadstenan kunnassa on sekä kunnallisia että yksityisiä esikouluja.  Lisäksi kunnassa on perhepäiväkoteja.
Kunnassa on kolme kunnallista peruskoulua (ruots. grundskola), jotka ovat Petrus Magni skola, Katarinaskolan ja Rogslösa- och S:t Persskolans rektorsområde, johon kuuluvat Rogslösa skola ja S:t Persskolan. Vadstenassa on kaksi lukiota (ruots. Gymnasieskola), yksityinen Birgitta College ja kunnallinen Vadstenagymnasiet.
Aikuiskoulutus kunnassa perustuu muun muassa työmarkkinoiden tarpeeseen. Opiskelu tapahtuu esimerkiksi Birgitta Collegen, Vadstenagymnasietin ja Vadstena Folkhögskolan tiloissa sekä etäopiskeluna.
Terveydenhuolto

Vadstenassa on vuosisataiset hoitoperinteet. Jo 1500-luvulla Vadstenan sairaala hoiti niitä rampoja, sokeita ja köyhiä, jotka eivät uskaltaneet mennä hoidettavaksi pyhänhengentaloon tai luostariin. Vadstenan sairaalaan kuuluva Stora Dårhuset otettiin käyttöön 1700-luvun puolivälissä. Vadstenan sairaalaan kuului myös mielisairaala Asylen, jossa annettiin hoitoa 1800-luvulta aina 1970-luvulle saakka.
Nykyisin Vadstenan kunta vastaa terveydenhuollosta sekä vammaisten ja vanhusten hoidosta. Kunnassa toimivia vanhainkoteja ovat Wasagården, Hagagården ja Vätterngården.
Vapaa-aika ja urheilu

Vadstenassa on uima- ja urheiluhalli (ruots. Sim- & sporthallen), jossa on mahdollista uida, kuntoilla kuntosalilla sekä käydä solariumissa. Uimahallissa järjestetään myös uimakoulua lapsille.
Vadstenassa sijaitsee monia uimapaikkoja, jotka kaikki sijaitsevat Vättern-järven rannalla. Rantoja ovat esimerkiksi Vätterviksbadet pohjoiseen Vadstenan taajamasta, Tycklingebadet Vadstenan taajaman läheisyydessä, Järnevid friluftsbad Örbergan ja Nässjan välillä, länteen Vadstenan taajamasta sekä Bårstad friluftsbad Borghamnista pohjoiseen. Ombergin alueella sijaitsee laskettelukeskus.
Kungsvalla idrottsplats -liikuntapaikalla sijaitsee jalkapallokenttiä sekä jäähalli, joka on HC Wetternin A-joukkueen ja nuorisojoukkueen kotiareena. HC Wettern on vuonna 1961 IK Wasa -nimellä perustettu jääkiekkoseura. Vuonna 1972 seuran nimeksi vaihdettiin Vadstena Sportklubb. Nykyiseen muotoon nimi muutettiin vuonna 1976. Seura on pelannut korkeimmillaan 2. divisioonassa, ja nykyisin se pelaa 3. divisioonassa. Seuran eri joukkueissa on pelaajia kauden aikana yli 250.
Kahden kilometrin päässä Vadstenan taajamasta sijaitsee golfkerho Vadstena Golfklubb. Kunnassa toimii vuonna 1905 perustettu Vadstena Gymnastik och Idrottsförening eli Vadstena GIF -urheiluseura. Seuralla on muun muassa jalkapallo-, yleisurheilu- ja uimajoukkueet.
Liikenne

Vadstenan eteläpuolella Ödeshögissä ja Mjölbyssä kulkee Eurooppatie 4. Kuntaa halkoo Ödeshögistä Söderhamniin kulkeva riksväg 50. Mjölbyn Skänningestä tuleva länsväg 206 yhtyy riksväg 50 -tiehen Vadstenan keskustan lähistöllä.
Vadstenasta on Motalaan 16 kilometriä, Mjölbyhyn 26 km, Linköpingiin 51 km, Jönköpingiin 100 km, Örebrohon 110 km, Göteborgiin 240 km ja pääkaupunkiin Tukholmaan 245 km.
Itä-Götanmaalla on ollut aikoinaan laaja kapearaiteisten rautateiden verkosto. Rautateiden raideleveys oli 891 millimetriä. Rautatiet kulkivat Ödeshögistä Vadstenan ja Linköpingin kautta Norrköpingiin. Yksi rata, jolla liikenne alkoi vuonna 1874, yhdisti Vadstenan kaupungin normaaliraiteiseen Mjölby–Hallsberg-rautatiehen. Matkustajaliikenne radalla päättyi 1963. Kun suurin osa kapearaidejunista oli lopettanut liikennöinnin, säästettiin Vadstenan ja motalalaisen Fågelstan taajaman välinen osuus tavaraliikenteelle, joka päättyi vuonna 1978. Nykyisin rautateistä on jäljellä enää yksi 9,6 kilometriä pitkä osa, jonka omistaa Vadstenan kunta ja sitä vuokraa Museiföreningen Wadstena-Fogelsta Järnväg. Rata kulkee Vadstenan taajamasta Fågelstaan.
Media

Vadstenan sekä naapurikunta Motalan alueiden uutisia käsittelee motalalainen kuudesti viikossa ilmestyvä Motala & Vadstena Tidning -lehti. Vadstenan Orlundassa sijaitsi vuonna 1961 rakennettu kuuden pitkäaaltolähetinmaston ryhmä. Nykyisin mastoja ei enää ole. Sen sijaan Orlundassa sijaitsee matkapuhelinliikennettä palveleva masto.
Vaakuna

Vadstenan vaakuna pohjautuu vuodelta 1417 peräisin olevaan sinettiin, jossa on kuvattuna Pyhä Birgitta. Se on sikäli harvinainen, että vaakunoissa esiintyy harvoin naishahmoja. Vaakuna määriteltiin ensimmäisen kerran 21. tammikuuta 1938, vaikkakin sitä oli käytetty jo aikaisemmin. Vaakuna rekisteröitiin uudelleen vuonna 1983, ja vaakunaselitys on seuraavanlainen:
Kultaisessa kentässä Pyhän Birgitan hahmo, jolla sädekehä, huntu, vaatetus ja kengät hopeaa, istuu punaisella tuolissa kirjoittamassa hanhensulalla kirjaan, molemmat hopeaa; kasvot ja kädet kultaa.
Vadstenan kuntaan kokonaan kuuluvalla Östgöta-Dalilla ja pieniltä osin siihen kuuluvalla Folkungalla oli myös omat vaakunat.
Vadstenan kaupunki
Vadstenan kunta
Folkungan maalaiskunta
Östgöta-Dalin maalaiskunta
Kulttuuri

Vadstenassa sijaitsee muutamia taidegallerioita ja ateljeita. Museiföreningen Wadstena-Fogelsta Järnväg järjestää kesäisin Vadstenan taajaman ja  Katarinaskolan-koulun välillä lyhyitä matkoja vanhoilla höyryvetureilla. Vadstenan vanhassa osuusmeijerissä toimii Teater Mitt i Maten -teatteri.
Vadstenassa toimii kaksi kotiseutuyhdistystä: Östgöta-Dals hembygdsförening sekä vuonna 1980 perustettu Hovs hembygdsförening.
Kulttuuri > Vadstenanpitsi

Vadstenasta on peräisin maailmallakin tunnettu pitsimalli Vadstenanpitsi (ruots. Vadstenaspets). Vadstenanpitsiä oli ensimmäisen kerran esillä Pariisin maailmannäyttelyssä 1855 ja Tukholmassa 1866. Vuoden 1900 maailmannäyttelyssä Pariisissa Ruotsin paviljongissa oli mukana pitsinnyplääjä, joka nypläsi Vadstenanpitsiä. Käsityönä nyplätty pitsi menetti suosiotaan 1800-luvulla teollistumisen myötä, kun pitsiä alettiin tehdä koneellisesti, jolloin se oli myös halvempaa.
Raatihuoneentorin vieressä sijaitsee nypläysmuseo, joka avattiin 2005.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Kunnassa sijaitsevia museoita ovat muun muassa luostari, moottoripyörä- ja traktorimuseo, Vadstenan linna, pitsimuseo, sairaala, lelumuseo, Borghamnissa sijaitseva kalastusmuseo Fiskerimuseet sekä 1500-luvun lopulla rakennettu Mårten Skinnaren talo. Mårten Skinnare oli Vadstenassa 1400-lopun lopulla syntynyt laivanvarustaja ja kauppaporvari.
Vadstenassa käy vuosittain arviolta yli kolmesataatuhatta matkailijaa.
Kulttuuri > Nähtävyydet > Vadstenan linna

Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa rakennutti vuonna 1545 Vadstenan linnan tanskalaisten hyökkäyksen varalta. Linna muutettiin vuonna 1555 asuinpalatsiksi Kustaa Vaasan pojalle, Itä-Götanmaan herttua Magnus Vaasalle. Kustaa Vaasan toiseksi vanhin poika Juhana III antoi luvan muuttaa puolustuslinnan renessanssilinnaksi. Kuninkaalliset asuttivat linnaa aina vuoteen 1716. Viimeinen linnassa asunut kuninkaallinen oli kuningatar Ulriika Eleonoora. Kuninkaallisten lähdön jälkeen linnaa on käytetty muun muassa viljamakasiinina ja kamarivuodevaatteiden kutomona. Nykyisin se toimii museona.
Kulttuuri > Nähtävyydet > Luostarialue

Vadstenan luostarialueella on 1200-luvulla rakennettu nunnaluostari, joka muutettiin 1360-luvun lopulla Birgitta Birgerintyttären mukaan birgittalaisluostariksi. Luostarialueelle rakennettiin myös munkkiluostari, koska naiset eivät saaneet toimia pappeina. Birgittalaisluostari vihittiin käyttöön 1384. Luostari suljettiin 1500-luvun lopulla uskonpuhdistuksen myötä. Luostari on sen jälkeen toiminut sotilassairaalana ja mielisairaalana. Nykyisin siinä on museo.
Luostarialueella sijaitseva kirkko rakennettiin 1430 Birgitta Birgenintyttären antamien piirustusten ja ohjeiden mukaan. Kirkko toimii edelleen seurakunnan kirkkona.
Kulttuuri > Nähtävyydet > Raatihuone

Vadstenan raatihuone on rakennettu 1400-luvulla, ja se on Ruotsin vanhin raatihuone. Varhaisimmat maininnat siitä ovat vuodelta 1417. Raatihuoneeseen rakennettiin 1500-luvulla torni. Tornilyhdyn lahjoitti kuningatar Hedvig Eleonoora vuonna 1691. Nykyisin raatihuone toimii kunnanvaltuuston kokoussalina ja tuomioistuimen neuvotteluhuoneena. Raatihuoneessa sijaitsee myös ravintola Rådhuskällaren.
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hagebyhögan piiri
Herrestadin piiri (Itä-Götanmaa)
Hovin piiri (Itä-Götanmaa)
Källstadin piiri
Nässjan piiri
Orlundan piiri
Rogslösan piiri
Strån piiri
Vadstenan piiri
Väversundan piiri
Örbergan piiri
Tunnettuja vadstenalaisia

Verner von Heidenstam, runoilija
Berit Johansson, lasitaiteilija
Örjan Martinsson, jalkapalloilija
Vilhelm Moberg, kirjailija
Kuvia

Kustaa Vaasan vuonna 1545 rakennuttama Vadstenan linna.
Vadstenan birgittalaisluostari, jonka abbedissana Pyhä Birgitta toimi.
Vadstenan munkkiluostari.
Vadstenan luostarikirkko.
Apteekki Vadstenassa.
Vadstenan raatihuone 1910-luvulla.
Örbergan kirkko.
Radiolähetin Orlundassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vadstenan kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Vadstenan matkailusivusto (ruotsiksi) (englanniksi) (saksaksi)
Itä-Götanmaan läänin kunnat
Vadstenan kaupunki vuosien 1690–1710 väliseltä ajalta peräisin olevassa kaiverruksessa. Kaiverrus on julkaistu Svecia Antiqua et Hodierna -teoksessa.
Vadstenan kunnan alueella sijainneet pitäjät ja Vadstenan kaupunki.
Vadstenan sijainti Itä-Götanmaan läänissä.
Vadstenan kunnan kartta.
Vasemmalla Vättern, keskellä Tåkern-järvi, josta pohjoiseen virtaa Mjölnajoki. Järvien välissä sijaitsee Omberg-niminen horsti.
Näkymä Ombergiltä Vätternille.
Mielisairaala Asylen Vadstenassa.
Vadstenan rautatieasema.
Mårten Skinnaren talo.
Vadstenan linna
Väversundan kirkko.
Kartta Vadstenan kunnan piireistä.
Williams FW27

| Williams FW27 |
| --- | --- |
 Nick Heidfeld Kanadan GP:ssä.
Talli:   Williams
Suunnittelija(t):   Sam Michael  Loïc Bigois
Kuljettajat:  7.  Mark Webber  8.  Nick Heidfeld  8.  Antônio Pizzonia
Teknisiä tietoja
Renkaat:  M Michelin
Polttoaine:  Petrobras
Jarrut:  hiililevyjarrut
Runko:  hiilikuitumonokokki
Moottori:  vapaasti hengittävä BMW P84/5 3,0 l 90° V10
Voimansiirto:  BMW 7-vaihteinen puoliautomaattinen pituussuuntainen vaihdelaatikko
Kilpailuhistoria
Debyytti:  Australian GP 2005
Kilpailuja:  19
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  1
Nopeimpia kierroksia:  0
Palkintosijoja:  4
MM-pisteitä:  66
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Williams FW27 oli auto, jolla Formula 1 -talli Williams kilpaili kaudella 2005. FW27 ei osoittautunut yhtä nopeaksi autoksi kuin autot, joilla Williams oli kyennyt kilpailemaan ja voittamaan kilpailuja edellisinä vuosina. Uudet kuljettajat Mark Webber ja Nick Heidfeld sijoittuivat melko usein pisteille, mutta osakilpailuvoitto ei ollut tavoiteltavissa. Kauden kohokohta oli toinen ja kolmas sija Monacon Grand Prix’ssa. Heidfeld sijoittui myös toiseksi Euroopan Grand Prix’ssa, johon hän starttasi paalupaikalta. Italian Grand Prix’sta eteenpäin Antônio Pizzonia korvasi loukkaantuneen Heidfeldin.
Talli sijoittui valmistajien sarjassa viidenneksi 66 pisteellä, mikä oli tallille korkeiden odotusten vuoksi melkoinen pettymys.
Teknisiä tietoja

Moottori: BMW
Vaihdelaatikko: puoliautomaattinen
Polttoaine: Petrobras
Renkaat: Michelin
Jarrut: Carbon Industrien valmistamat hiililevyjarrut
Saavutukset

Kilpailut: 19
Voitot: 0
Paalupaikat: 1
Nopeimmat kierrokset: 0
Formula 1 -tulokset

| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | Williams | BMW V10 | M |  | AUS | MAL | BHR | SMR | ESP | MON | EUR | CAN | USA | FRA | GBR | GER | HUN | TUR | ITA | BEL | BRA | JPN | CHN | 66 | 5. |
| 2005 | Williams | BMW V10 | M |  Mark Webber | 5 | Kesk. | 6 | 7 | 6 | 3 | Kesk. | 5 | DNS | Kesk. | 11 | NC | 7 | Kesk. | 14 | 4 | Kesk. | 4 | 7 | 66 | 5. |
| 2005 | Williams | BMW V10 | M |  Nick Heidfeld | Kesk. | 3 | Kesk. | 6 | 10 | 2 | 2 | Kesk. | DNS | Kesk. | 12 | 11 | 6 | Kesk. | PO | Loukk. | Loukk. | Loukk. | Loukk. | 66 | 5. |
| 2005 | Williams | BMW V10 | M |  Antônio Pizzonia |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 | 15 | Kesk. | Kesk. | 13 | 66 | 5. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Williams FW27 Wikimedia Commonsissa
Williams Racing
Perustajat:
 Frank Williams ·   Patrick Head


Tallipäällikkö:
 James Vowles


Kilpakuljettajat:
2.  Logan Sargeant ·  23.  Alexander Albon


Testikuljettajat:
 Franco Colapinto ·   Jamie Chadwick


Formula 1 -autot:

FW06 · 
FW07 · 
FW07B · 
FW07C · 
FW08 · 
FW08C · 
FW09 · 
FW09B · 
FW10 · 
FW11 · 
FW11B · 
FW12 · 
FW12C · 
FW13 · 
FW13B · 
FW14 · 
FW14B · 
FW15C · 
FW16 · 
FW16B · 
FW17 · 
FW17B · 
FW18 · 
FW19 · 
FW20 · 
FW21 · 
FW22 · 
FW23 · 
FW24 · 
FW25 · 
FW26 · 
FW27 · 
FW28 · 
FW29 · 
FW30 · 
FW31 · 
FW32 · 
FW33 · 
FW34 · 
FW35 · 
FW36 · 
FW37 · 
FW38 · 
FW40 · 
FW41 · 
FW42 · 
FW43 · 
FW43B · 
FW44 · 
FW45 · 
FW46


Frank Williams Racing Cars:

FW · 
FW04 · 
FW05


Muut autot:

BMW V12 LM
Autot, jotka kilpailivat Formula 1 -kaudella 2005
Ferrari F2004M
Ferrari F2005
BAR 007
Renault R25
Williams FW27
McLaren MP4-20
Sauber C24
Red Bull RB1
Toyota TF105/TF105B
Jordan EJ15/EJ15B
Minardi PS04B
Minardi PS05
492

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
Tapahtumia

Paavi Gelasius (492-496) väitti kirjeessään keisari Anastasiukselle, että piispojen arvovalta on yhtä suuri kuin keisarin.
218

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Tapahtumia

Halleyn komeetta kävi lähellä maata
Kuolleita

Macrinus, Rooman keisari
Ala-Järvistenlampi

| Ala-Järvistenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°05′08″N, 26°33′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Johdasjärveen 
Järvinumero:  14.944.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,5 m  
Pituus:  190 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,459 km  
Pinta-ala:  1,384 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAla-Järvistenlampi 
Ala-Järvistenlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Ruokoniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 190 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Johdasjärven valuma-alueeseen (14.944) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,5 metriä mpy.