stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bob Anderson (miekkailija)

Robert James Gilbert ”Bob” Anderson (15. syyskuuta 1922 Alverstoke, Hampshire – 1. tammikuuta 2012 Englanti) oli brittiläinen miekkailija, miekkailuvalmentaja ja miekkailukohtauksien elokuvanäyttelijä.
Anderson osallistui miekkailijana Helsingin kesäolympialaisiin 1952, joissa hän putosi säilän yksilökilpailussa toisella kierroksella ja oli joukkuekilpailussa viides. Myöhemmin hän valmensi Britannian miekkailumaajoukkuetta vuosikymmenien ajan.
Anderson näytteli Darth Vaderin taistelukohtaukset Tähtien sota -elokuvasarjan osissa Imperiumin vastaisku (1980) ja Jedin paluu (1983). Hän päätyi näyttelemään kohtaukset itse, koska Darth Vaderia näytellyt David Prowse ei oppinut tarvittuja liikkeitä. Andersonin esiintymisen elokuvissa paljasti niissä Luke Skywalkeria näytellyt Mark Hamill vuonna 1983. Anderson toimi viiden vuosikymmenen aikana miekkailunopettajana useille Hollywood-näyttelijöille, muun muassa Errol Flynnille ja Antonio Banderasille. Hän työskenteli myös muun muassa James Bond -elokuvissa Salainen agentti 007 Istanbulissa (1963) ja Kuolema saa odottaa (2002) sekä Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogiassa (2001–2003).
Anderson kuoli englantilaisessa sairaalassa 89-vuotiaana 1. tammikuuta 2012. Hänen viimeiseksi elokuvatyökseen jäi miekkailuvalmennus Hobitti-elokuvasarjassa.
Aiheesta muualla

Bob Andersonin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Yhdysvallat
Somero

| Somero |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Someron kirkko vuodelta 1859.
Sijainti:  60°37′45″N, 023°30′50″E
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Seutukunta:  Salon seutukunta
Kuntanumero:  761
Hallinnollinen keskus:  Someron keskustaajama
Perustettu:   
– kaupungiksi:  1993
Kuntaliitokset:  Somerniemi (1977)
Kokonaispinta-ala:  697,68 km² 172:nneksi suurin 2022 
– maa:  667,98 km²
– sisävesi:  29,70 km²
Väkiluku:  8 439 116:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  12,63 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,2 %
– 15–64-v.:  54,1 %
– yli 64-v.:  32,7 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  94,1 %
– ruotsinkielisiä:  0,5 %
– muut:  5,4 %
Kunnallisvero:  8,2 % 249:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Sami Suikkanen
Kaupunginvaltuusto:  35 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • PS   • SDP   • Vas.   • Vihr.   • KD:   12 7 6 6 2 1 1
www.somero.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Somero on Suomen kaupunki Varsinais-Suomen maakunnassa. Kaupungissa asuu 8 439 ihmistä, ja sen pinta-ala on 697,68 km2, josta 29,70 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 12,63 asukasta/km2. Historiallisesti ja kulttuurisesti Somero on Lounais-Hämettä, ja se kuului Hämeen lääniin ennen liittämistään Turun ja Porin lääniin vuonna 1990. Someron naapurikunnat ovat Jokioinen, Koski Tl, Lohja, Loimaa, Salo, Tammela ja Ypäjä. Someroon liitettiin Somerniemen kunta vuonna 1977. Entisistä kunnista Someron naapureita ovat olleet Loimaan kunta, Mellilä, Kuusjoki, Kiikala, Somerniemi, Nummi, Pusula ja Nummi-Pusula.
Maantiedettä > Sijainti

Somero on nykyisen Varsinais-Suomen maakunnan itäisin kunta. Someron kunta rajautuu pohjoisessa Kanta-Hämeen ja idässä Uudenmaan maakuntaan. Someron naapurikuntia Kanta-Hämeessä ovat Ypäjä, Jokioinen ja Tammela sekä Uudellamaalla Lohja (aiemmin Nummi ja Pusula, sittemmin Nummi-Pusula). Naapurikuntia Varsinais-Suomessa ovat etelässä Salo (aiemmin Kiikala ja Kuusjoki), lännessä Koski Tl ja luoteessa Loimaa (aiemmin Mellilä ja Loimaan kunta). Lähimpiä kaupunkikeskuksia ovat pohjoisessa Forssa, etelässä Salo, luoteessa Loimaa, kaakossa Lohja ja idässä Karkkila. Suurista kaupungeista Somerolle ulottavat vaikutuksensa etenkin Turku ja Helsinki, vähäisemmässä määrin Hämeenlinna ja Tampere.
Someron maantieteelliset ääripisteet ovat lännessä ja pohjoisessa Eksyssuon Pirttiniemennokka Vilukselassa, idässä Heinjärvi Somerniemen Härjänojalla ja etelässä Lamminlähde Somerniemen Kaskistossa. Someron korkein kohta 159,1 metrin korkeuteen kohoava Murjumäki Mäyrämäen kylässä Somerniemellä.
Maantiedettä > Maisemat

Suomen maisemamaakuntajaossa Somero kuuluu pääosaltaan Lounaismaahan ja siinä Lounaiseen viljelyseutuun. Somerniemelle ulottuvat myös Eteläiseen rantamaahan kuuluva Kiskon–Vihdin järviseutu ja Hämeen viljely- ja järvimaahan kuuluva Tammelan ylänköseutu.
Lounaisella viljelymaalla yleisin maalaji on savi, joka esiintyy laajoina moreeni- ja kalliokohoumien puhkomina tasankoina. Näihin joet ovat syöneet paikoin syviäkin laaksoja, jotka yleensä kulultaan noudattelevat kallioperän murroksia. Järviä on vähän. Tämän alueen jokilaaksomuodostumista tunnetuimpia ovat Häntälän notkot Lounais-Somerolla, jotka muodostavat arvokkaan perinnebiotooppialueen.
Tammelan ylänköseutua lähestyttäessä kallio- ja moreenikohoumat lisääntyvät ja suhteelliset korkeuserot kasvavat pienentyäkseen taas itse ylängöllä Somerniemen koillisimmissa osissa. Järviä on enemmän.
Kiskon–Vihdin järviseudulle tultaessa Someron kautta kulkee Somerniemellä myös Kolmas Salpausselkä. Se laajenee Painion ja Oinasjärven välillä ja Kiikalan rajalla Halkjärven itäpuolella laajoiksi reunamuodostumiksi, joihin liittyy myös pitkittäisharjuja. Täälläkin on paljon pieniä järviä. Pienempiä harjumuodostumia on myös Someron länsiosissa etenkin Paimionjokivarressa.
Maantiedettä > Vesistöt

Vesistöaluejaossa pääosa Somerosta kuuluu Saaristomereen laskevan Paimionjoen vesistöalueeseen. Siihen rajoittuvat etelässä niin ikään Saaristomereen laskevien Uskelanjoen ja Halikonjoen, pohjoisessa Selkämereen lakevan Kokemäenjoen ja idässä Suomenlahteen laskevan Karjaanjoen vesistöalueet.
Someron vesistöistä Paimionjoki saa alkunsa Somerniemen Painiojärvestä (pinta-ala 784 ha). Joki virtaa Someron halki noin 40 kilometriä pitkää kallioperän murroslinjaa seuraavana kapeana järviketjuna, jonka suurin järvi on Hirsjärvi (236 ha) ja muita järviä Kirkkojärvi (105 ha), Saarentaanjärvi (43 ha), Rautelanjärvi (30 ha), Pusulanjärvi (62 ha), Åvikinjärvi (7 ha), Pitkäjärvi (34 ha) ja Myllylampi (13 ha). Kynnyskohtina järviketjussa ovat olleet nykyään säännöstelty Hovirinnankoski Pitkäjärvellä ja perkauksen myötä nyttemmin hävinnyt Rautelankoski Rautelassa. Viljeltyjen savimaiden halki virtaavana vesistö on savisamea ja rehevöitynyt. Painioon laskevien latvapurojen lähdejärviä Somerniemellä ovat Vesajärvi (46 ha), Särkjärvi (40 ha), Siikjärvi (48 ha), Poikkipuoliainen (14 ha) ja Mustjärvi.
Paimionjoen sivujokia Somerolla ovat Tammelasta alkunsa saava, Hirsjärveen laskeva Pajulanjoki eli Virkaanjoki, Someron pohjoisosista alkunsa saava ja Kirkkojärveen laskeva Jaatilanjoki sekä Kosken pohjoisosista alkunsa saava ja Paimionjokeen Someron Pitkäjärven ja Vilukselan kylien rajalla laskeva Puostaanoja eli Palojoki. Pajulanjoen latvajärviä ovat Valkjärvi Someron ja Tammelan rajalla, Valajärvi, Tourunjärvi ja Haiponjärvi Tammelassa sekä joukko pikkulampia Someron Pajulan kylässä. Jaatilanjokeen laskee Lammijärvi Ollilan kylästä, joitakin metsälampia Someron keskustaajaman pohjoispuoliselta alueelta sekä Laukkonlammi Hämeen Härkätien varresta.lähde?
Uskelanjoen latvahaaroja Somerolla ovat savitasankojen halki virtaavat Kerkolan Reksuosta alkunsa saava, Someron Häntälän kautta Kiikalan puolelle laskeva Rekijoki sekä savipohjaisesta ja pahoin rehevöityneestä Halkjärvestä (199 ha) Kaskiston kylässä alkunsa saava, Someron Terttilän kylän kautta niin ikään Kiikalan puolelle laskeva Terttilänjoki. Näistä Rekijoki on kuuluisa rotkolaaksoistaan, jotka Someron puolella tunnetaan nimellä Häntälän notkot. Terttilänjoen latvahaaraan Mustjokeen lasketaan Someron keskustaajaman puhdistetut jätevedet. Terttilänjoen lähdejärvi on Uskelanjoen vesistön suurin järvi Halkjärvi. Sen läheisyydessä on joukko harjujärviä, joista suurimpiin kuuluvat Iso-Valkee, Iso-Pitkusta ja Vähä-Pitkusta.lähde?
Karjaanjoen vesistöön Somerolla kuuluvat Pitkiönjoen kautta Nummi-Pusulan Nummenjokeen laskeva Oinasjärvi (102 ha) ja siihen laskeva Arimaa (184 ha) latvajärvineen sekä Nummi-Pusulan Pusulanjokeen laskeva Heinjärvi (184 ha).
Kokemäenjoen vesistöaluetta Somerolla edustavat Forssan ja Loimaan seutujen halki virtaavan Loimijoen latvajärviin kuuluvat Someron puolelle yhdestä kulmastaan ulottuva Tammelan Liesjärvi sekä siihen Somerolta laskeva Salkolanjärvi (265 ha).
Halikonjoen vesistöalueeseen Somerolla luetaan Someron lounaiskulmassa entisen Kuusjoen kunnan, nykyisen Salon kaupungin rajalla sijaitseva laskujoeton Kerkolanjärvi eli Nummijärvi (14 ha).
Maantiedettä > Liikenne

Someron keskeisiin liikenneväyliin kuuluu kantatie 52, joka tuo liikennettä Salosta ja valtatien 1 moottoritieksi rakentamisen jälkeen myös Turusta. Somerolta tie johtaa valtatielle 10 Jokioisissa ja tarjoaa yhteyksiä sitä kautta myös Loimaan suuntaan. Osoiteniminä tiellä ovat Somerolla keskustaajamasta etelään Helsingintie ja Salontie ja keskustaajamasta pohjoiseen Jokioistentie. Toinen merkittävä liikenneväylä Somerolla on Seututieltä 110 Nummi-Pusulassa alkunsa saava, kantatiehen 52 Someron keskustaajaman luona yhtyvä, Helsingin suunnasta liikennettä tuova seututie 280, jonka osoitenimenä Somerolla on Helsingintie. Lähikaupungeista Forssan suunnasta liikennettä tuo kantatiestä 52 Someron Pikku-Joensuussa erkaneva ja valtatiehen 2 Forssan Kassinmäessä yhtyvä seututie 282, jonka osoitenimenä Somerolla on Laitiaistentie. Lisäksi Someron alueella kulkevat kaupungin rajoilla lyhyen matkaa valtatie 10 Someron Vilukselassa ja valtatie 2 Somerniemen Salkolassa.
Pienemmistä naapuripaikkakunnista Koskelta Someron keskustaajamaan johtaa Koskelta alkava ja kantatiehen 52 Someron Joensuussa yhtyvä, Hämeen Härkätiehen kuuluva yhdystie 2810 (osoitenimenä Somerolla Turuntie). Tammelaan Somerolta johtaa tämän jatkeena kantatieltä 52 Someron Joensuussa erkaneva, valtatiehen 2 Tammelan Hiisilässä yhtyvä, niin ikään Hämeen Härkätiehen kuuluva Yhdystie 2802 (osoitenimenä Somerolla Hämeen Härkätie). Kiikalasta, ja valtatien 1 valmistuttua moottoritieksi, myös Helsingistä tuo liikennettä valtatieltä 1 alkunsa saava, Seututiehen 280 Someron Ihamäen Seppälässä yhtyvä yhdystie 2410 (osoiteniminä Somerolla Terttiläntie ja Lautelantie).
Muita yhdysteitä Someron alueella ovat Somerniemen Oinasjärveltä Somerniemen Kaskiston kautta yhdystielle 2410 Someron Terttilään johtava yhdystie 2801 (osoitenimenä Somerolla Kaskistontie), kantatieltä 52 Perttelissä Salossa yhdystielle 2410 Someron Lautelassa johtava yhdystie 2403 (osoitenimenä Somerolla Terttiläntie) sekä Someron Vilukselan kylän alueella jonkin matkaa kulkeva, Koskelta Ypäjälle johtava yhdystie 2805 (osoitenimenä Somerolla Sorvastontie).
Ennen nykyisten valtatien 10 ja valtatien 2 rakentamista 1960-luvulla valtatie 2 noudatti Somerolla nykyisten seututien 280 (Helsingintie) ja kantatien 52 (Jokioistentie) kulkua ja valtatie 10 Hämeen härkätien eli nykyisten yhdystien 2810 (Turuntie) ja yhdystien 2802 (Hämeen Härkätie) kulkua Somerolla. Teiden risteys oli Someron Ruunalassa. Uusien valtateiden valmistuttua risteys siirtyi Forssan Paavolaan.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Someron väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku. Tässä kuvaajassa eivät ole mukana Someroon vuonna 1977 liitetyn Somerniemen asukkaat.
| Someron väestönkehitys 1880–1975 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 6 372 | 6 372 |
| 1890 | 1890 |    | 6 952 | 6 952 |
| 1900 | 1900 |    | 7 611 | 7 611 |
| 1910 | 1910 |    | 8 194 | 8 194 |
| 1920 | 1920 |    | 8 238 | 8 238 |
| 1930 | 1930 |    | 8 083 | 8 083 |
| 1940 | 1940 |    | 8 593 | 8 593 |
| 1950 | 1950 |    | 11 653 | 11 653 |
| 1960 | 1960 |    | 11 281 | 11 281 |
| 1970 | 1970 |    | 9 868 | 9 868 |
| 1975 | 1975 |    | 9 216 | 9 216 |
Lähde: Tilastokeskus.
Vuonna 1927 Somerniemestä liitettiin Someroon alue, jossa oli 488 asukasta.
Toisen maailmansodan jälkeen Somerolle kuten useisiin muihinkin Lounais-Hämeen kuntiin asutettiin Muolaan siirtoväkeä. Lisäksi pienempiä määriä siirtoväkeä tuli ainakin Vuoksenrannasta. Tunnettuja Someron siirtokarjalaisia tai heidän jälkeläisiään ovat muiden muassa tangosäveltäjä Unto Mononen, yhteiskuntatieteilijä Tatu Vanhanen, muusikko ja kirjailija Antti Toukkari, näyttelijä Markku Toikka ja seiväshyppääjä Minna Nikkanen.
Somerniemi liitettiin Someroon vuonna 1977. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Someron väestönkehitys kuntaliitoksen jälkeisillä rajoilla viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien.
| Someron väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 10 289 | 10 289 |
| 1985 | 1985 |    | 10 015 | 10 015 |
| 1990 | 1990 |    | 10 002 | 10 002 |
| 1995 | 1995 |    | 9 894 | 9 894 |
| 2000 | 2000 |    | 9 789 | 9 789 |
| 2005 | 2005 |    | 9 606 | 9 606 |
| 2010 | 2010 |    | 9 330 | 9 330 |
| 2015 | 2015 |    | 9 093 | 9 093 |
| 2020 | 2020 |    | 8 715 | 8 715 |
Lähde: Tilastokeskus.
Someron väkiluku on laskenut noin tuhannella hengellä viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana.
Vuoden 2011 lopussa Somerolla oli 9 268 asukasta. Heistä miehiä oli 4 600 ja naisia 4 668. Somerolaisten ikärakenne oli seuraavanlainen:
0–14-vuotiaita: 1 374 (14,8 %)
15–64-vuotiaita: 5 404 (58,3 %)
65-vuotiaita ja sitä vanhempia: 2 490 (26,9 %)
Väestö > Äidinkieli

Seuraava taulukko kuvaa Someron väestöä äidinkielen mukaan vuosina 1980–2010.
| Vuosi | Väkiluku | suomi |  % | ruotsi |  % | saame |  % | muut kielet |  % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980 | &&&&&&&&&&010289.&&&&0010 289 | &&&&&&&&&&010272.&&&&0010 272 | &&&&&&&&&&&&&099.080000099,8 | &&&&&&&&&&&&&014.&&&&0014 | &&&&&&&&&&&&&&00.01000000,1 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&&&03.&&&&003 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 |
| 1985 | &&&&&&&&&&010015.&&&&0010 015 | &&&&&&&&&&&09994.&&&&009 994 | &&&&&&&&&&&&&099.080000099,8 | &&&&&&&&&&&&&014.&&&&0014 | &&&&&&&&&&&&&&00.01000000,1 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&&&07.&&&&007 | &&&&&&&&&&&&&&00.01000000,1 |
| 1990 | &&&&&&&&&&010002.&&&&0010 002 | &&&&&&&&&&&09977.&&&&009 977 | &&&&&&&&&&&&&099.080000099,8 | &&&&&&&&&&&&&017.&&&&0017 | &&&&&&&&&&&&&&00.02000000,2 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&&&08.&&&&008 | &&&&&&&&&&&&&&00.01000000,1 |
| 1995 | &&&&&&&&&&&09894.&&&&009 894 | &&&&&&&&&&&09819.&&&&009 819 | &&&&&&&&&&&&&099.020000099,2 | &&&&&&&&&&&&&020.&&&&0020 | &&&&&&&&&&&&&&00.02000000,2 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&&055.&&&&0055 | &&&&&&&&&&&&&&00.06000000,6 |
| 2000 | &&&&&&&&&&&09789.&&&&009 789 | &&&&&&&&&&&09694.&&&&009 694 | &&&&&&&&&&&&&099.&&&&0099,0 | &&&&&&&&&&&&&030.&&&&0030 | &&&&&&&&&&&&&&00.03000000,3 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&&065.&&&&0065 | &&&&&&&&&&&&&&00.07000000,7 |
| 2005 | &&&&&&&&&&&09606.&&&&009 606 | &&&&&&&&&&&09465.&&&&009 465 | &&&&&&&&&&&&&098.050000098,5 | &&&&&&&&&&&&&043.&&&&0043 | &&&&&&&&&&&&&&00.04000000,4 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&&098.&&&&0098 | &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001,0 |
| 2010 | &&&&&&&&&&&09330.&&&&009 330 | &&&&&&&&&&&09108.&&&&009 108 | &&&&&&&&&&&&&097.060000097,6 | &&&&&&&&&&&&&049.&&&&0049 | &&&&&&&&&&&&&&00.05000000,5 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000,0 | &&&&&&&&&&&&0173.&&&&00173 | &&&&&&&&&&&&&&01.09000001,9 |
Väestö > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Somerolla oli 8 919 asukasta, joista 5 016 asui taajamassa, 3 813 haja-asutusalueilla ja 90:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Someron taajama-aste on 56,8 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Someron keskustaajama.
Taajama ulottui 1990-luvulla Joensuun, Ruunalan, Pappilan, Jaatilan, Lammin, Harjun ja Härkälän kylien alueille. 2000-luvulla keskustaajamaan luetaan myös aiemmin omaksi taajamakseen määritelty Kultela. Taajaman asuinalueita ovat muiden muassa Kirkonmäki Harjun ja Lammin kylissä, Lamminniemi Lammin kylässä, Kaislaranta, Pärnämäki ja Haironpelto Joensuun kylässä, Okkeri Pappilan kylässä ja Rankkula Jaatilan kylässä. Taajaman lähialueen kulmakuntia ovat muiden muassa Pikku-Joensuu Joensuun kylässä ja Pälikönkulma Härkälän, Harjun, Ihamäen ja Terttilän kylissä.
Väestö > Uskonnolliset yhteisöt

Vuoden 2023 lopussa Someron asukkaista 77,7 prosenttia kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon, 1,3 prosenttia kuului muihin uskontokuntiin ja 21,1 prosenttia ei kuulunut mihinkään uskontokuntaan.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Somerolla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Someron seurakunta
Somerniemen kappeliseurakunta
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.
Väestö > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Someron kaupungin nykyisellä alueella.
Somerniemen seurakunta (liitetty Someron seurakuntaan 2007)
Väestö > Muut kirkkokunnat

Muita kirkkokuntia edustavat helluntaiherätykseen kuuluva Someron helluntaiseurakunta, Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Someron Vapaaseurakunta Yhteydenkeskus sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Someron Adventtiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Someron alueella toimii Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta.
Somerolla on Jehovan todistajien valtakunnansali.
Väestö > Elinkeinot

Someron talous on edelleen vahvasti maatalouspainotteista. Alkutuotanto työllistää Somerolla 15 %, palvelut 55 % ja jalostus 30 % ammatissa toimivasta väestöstä. Käytännön Maamies -lehden mukaan vuonna 2011 Suomen peltohehtaarien mukaan 1000 suurimmasta maatilasta 20 toimi Somerolla.
Politiikka

Vuoden 2021 kuntavaaleissa Someron vaalitulos oli seuraavanlainen:
| Puolue | Ääniosuus (%) | Valtuutettuja |
| --- | --- | --- |
| Suomen Keskusta | 33,8 | 12 |
| Kansallinen Kokoomus | 21,1 | 7 |
| Perussuomalaiset | 19,0 | 6 |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 17,8 | 6 |
| Vasemmistoliitto | 4,0 | 2 |
| Vihreä liitto | 1,8 | 1 |
| Suomen Kristillisdemokraatit | 1,8 | 1 |
Yhteensä Someron kaupunginvaltuustoon valittiin 35 valtuutettua. Kuntavaaleissa Somero oli jaettuna neljään äänestysalueeseen, jotka olivat Pitkäjärvi, Joensuu, Kirkko ja Somerniemi.
Virkistys > Retkeily

Someron alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Merkittävin kohde on osin Somerolla sijaitseva Liesjärven kansallispuisto. Someron alueen luontoreittejä  ovat muun muassa Iso-Valkeen luontopolku, Metsäkoivulan polku sekä Hirvenpolku. Häntälässä alueen reittejä ovat Häntälän notkojen luontopolku ja Peuranpolku.
Virkistys > Urheilu

Somerolaisia urheiluseuroja ovat Someron Esa, Someron Pallo, Someron Voima ja rullakiekkoon erikoistunut Roller-PePe. Someron Voiman futsal-joukkue pelaa miesten korkeimmalla sarjatasolla Futsal-liigassa. Urheilulajeista somerolaiset ovat perinteisesti menestyneet etenkin seiväshypyssä, ja tunnettuja somerolaisia lajin urheilijoita ovat olleet muiden muassa Pentti Nikula, Kauko Nyström ja Minna Nikkanen. Somerolla järjestetään vuosittain kansainvälinen yleisurheilutapahtuma Seiväskarnevaalit.
Kulttuuri > Murre

Someron alueella puhutun kielen perustana on Someron murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Someron murteessa on sekä lounaismurteiden että hämäläismurteiden piirteitä.
Kulttuuri > Perinnekulttuuri

Somerolla toimii kotiseutuyhdistys Somero-Seura. Sen aikaansaannoksiin kuuluvat muun muassa Someron torppamuseo, Kultelan savenvalajamuseo ja Pajulan koulumuseo. Somerolta on myös julkaistu sekä murre- että sananparsikirjat. Myös Somerniemellä toimii oma kotiseutuyhdistys, Somerniemi-seura, joka mm. ylläpitää Somerniemen kesätoria ja harjoittaa myös julkaisutoimintaa.
Kulttuuri > Rakennettu kulttuuriympäristö

Someron rakennetuista kulttuuriympäristöistä valtakunnallisesti merkittäviksi on arvioitu Hämeen härkätie, Someron kirkkoympäristö, Palikaisten kartanomaisema sekä Åvikin kartano ja lasitehtaan paikka.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Somero kuuluu ruokakulttuuriltaan varsinaissuomalaiseen alueeseen. Varsinais-Suomen ruokakulttuurin pohjana on maanviljelys ja kalastus. Kartanot ja pappilat ovat pitkään jalostaneet puutarha- ja viljelykasveja sekä ruoanvalmistustaitoa. Varsinais-Suomen ruokakulttuurin kuuluvat vuohenjuustot sekä monipuoliset makkarat. Varsinais-Suomelle tyyppillistä on kasvihuonekurkkujen, tomaattien, sokerijuurikkaiden ja rypsin viljely. Someron pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hentta eli perunalaatikko ja piapo eli talkkuna.
Kulttuuri > Tiedotusvälineet

Somerolla ilmestyy kahdesti viikossa paikallislehti Somero. Seudullisista lehdistä Somerolle leviävätForssan Lehti ja Salon Seudun Sanomat ja maakuntalehdistä Turun Sanomat. Sähköisessä mediassa Someron asioita käsittelevät sekä Yle Häme että Yle Varsinais-Suomi.
Koulut > Koulut vuonna 2016

Peruskoulun 1–6 luokkien koulut: Joensuu, Kirkonmäki, Pitkäjärvi, Oinasjärvi
Peruskoulun 7–9 luokkien koulu: Kiiruun koulu
Someron lukio (toimii yhteisissä tiloissa Kiiruun koulun kanssa)
Koulut > Entiset koulut

Hirsjärvi, Häntälä, Isoniitty, Kauraketo, Kerkola, Koisthuhta, Lahti, Laitiainen, Lehtimäki, Ollila, Pajula, Palojoki, Saarentaka, Terttilä, Uusi-Kaskisto, Viluksela
Kaskisto, Keltiäinen, Palikainen, Salkola, Viuvala
Kartanot

Somero on tunnettu kartanopitäjänä, jossa kartanoita on huomattavan paljon. Someron kartanoita tutkineet Leeni Tiirakari ja Manu Kärki luettelevat Somerolta seuraavat kartanot:
| --- | --- |
 Harjun kartano Harjun kylässä  Hirsjärven kartano (osakartanot Hirsjärvi, Seeteri, Vanhala) Hirsjärven kylässä  Hovilan kartano Ihamäen kylässä  Härkälän kartano Härkälän kylässä  Jurvalan kartano Jurvalan kylässä  Kimalan kartano (osakartanot Kimala eli Konsin ja Kartano eli Avellan) Kimalan kylässä :  Kopilan kartano Kopilan kylässä Somerniemellä  Lahden kartano Lahden kylässä  Långsjön kartano Pitkäjärven kylässä  Palikaisten kartano Palikaisten kylässä Somerniemellä  Åvikin kartano Sillanpään kylässä