stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Glykeeminen indeksi
Ruoka-aineiden glykeemisiä indeksejä

Viljasta valmistetuilla elintarvikkeilla on tyypillisesti suurin glykeeminen indeksi, sokerilla keskisuuri, hedelmillä ja vihanneksilla selvästi pienempi, maitotuotteilla ja fruktoosilla pieni. Kypsennetyillä vihanneksilla on suurempi glykemiaindeksi kuin raaoilla. Myös ruoan kiinteys vaikuttaa sen glykeemiseen indeksiin. Esimerkiksi leipätaikinan pitkä kohotusaika kaksinkertaistaa leivän glykeemisen indeksin, koska siitä tulee huokoisempaa, ja kokonaisten jyvien lisääminen leipään taas alentaa sitä. Yli 69 arvoista glykeemistä ideksiä pidetään korkeana, joten kaurapuuro, jälkiuunileipä ja täysjyväpatonki sekä monet riisilajikkeet ovat korkean glykeemisen indeksin ruoka-aineita. Myös useimmat perunalajikkeet nostavat paljon glukoosia. Monet leivät, aamiaismurot, riisilajikkeet ja välipalapatukat  ovat korkean glykeemisen indeksin ruokia täysin riippumatta siitä, ovatko ne kokojyväviljaa vai ei.
Sokerin lisääminen hiilihydraattipitoiseen elintarvikkeeseen pienentää usein glykeemistä indeksiä, koska sokerilla on pienempi glykemiaindeksi kuin esimerkiksi yleisimmin käytetyillä viljoilla.
Matalan glykeemisen indeksin maksimirajana on 55. Useimmat pavut luokitellaan matalan glykeemisen indeksin ruoiksi. Myös suklaa nostaa vain vähän verensokeria.
Aterian glykemiaindeksi riippuu sen hiilihydraattipitoisten ruoka-aineiden glykemiaindeksista. Jos ateriaan kuuluvien proteiinien ja rasvojen osuus pidetään vakiona, aterian glykeeminen indeksi seuraa sen hiilihydraattipitoisten ruoka-ainesten glykeemistä indeksiä.
Ruoka-aineiden glykeemisiä indeksejä > Elintarvikkeiden glykeemisiä indeksejä taulukoituina

| --- | --- |
Juomien glykeemisiä indeksejä /50 g hiilihydraattia. : 

olut: 89
riisimaito, keskimäärin: 86
kauramaito: 69
Coca Cola -virvoitusjuoma, eri maiden keskiarvo: 58
rasvaton maito: 34
punaviini: 15
| --- | --- |
Kiinteiden ruoka-aineiden glykeemisiä indeksejä /50 g hiilihydraattia. : 

mallassokeri (maltoosi): 105
rypälesokeri (glukoosi): 100
erittäin höttöinen (40 + 25 + 50 min. kohotettu) valkoinen vehnäleipä: 100
maltodekstriini: 98
uunissa haudutettu bataatti: 94
instant perunamuhennos keskimäärin: 86
maissitärkkelys: 85
uuniperuna keskimäärin: 83
maissihiutaleet keskimäärin: 81
keskivertotiheä valkoinen vehnäleipä: 79
pikakaurahiutaleet: 76
kaurapuuro, 10 min. keitetty: 76
paistettu bataatti: 76
Uncle Bens pitkäjyväinen parboil-riisi, 20 min. keitetty: 75
eri riisilajikkeet ja -tyypit: 38–109
keitetty peruna keskimäärin: 73
täysjyvävehnäleipä: 71
valkoinen vehnäleipä pakastuksen jälkeen: 69
Uncle Bens pitkäjyväinen parboil-riisi, 10 min. keitetty: 68
uudet perunat keskimäärin: 66
rouheinen täysjyväkauraleipä, 20 % vehnää: 65
tavallinen sokeri eli sakkaroosi: 65
ranskalaiset perunat keskimäärin: 63
litteä valkoinen vehnäleipä (naanleipä): 63
15 min. keitetty valkoinen spagetti: 63
al dente -keitetty täysjyväspagetti: 61
paahdettu valkoinen vehnäleipä: 60
pakastuksen jälkeen paahdettu valkoinen vehnäleipä: 59
viinirypäle: 59
banaani: 58
ranskalainen patonki (valkoinen vehnäleipä, jonka taikina litistetään kohotusten välissä): 57
basmatiriisi, keskiarvo: 57
papuja tomaattikastikkeessa (Heinz): 57
10 min. keitetty valkoinen spagetti: 51
muffinssit: 44–58
Uncle Bens ruskea riisi: 48
maitosokeri (laktoosi): 46
kuutioina keitetty bataatti: 46
maitosuklaa: 42
mansikat: 41
omena (Golden D.): 39
erittäin tiivis (10 + 2  min. kohotettu) valkoinen vehnäleipä: 38
porkkana, raakana: 35
tumma suklaa: 23
rasvaton luonnonjugurtti, luontainen laktoosi: 19
fruktoosi: 15
kreikkalainen jugurtti, 7 % rasvaa, luontainen laktoosi: 12
kaali, raakana: 10
Glykemiaindeksin käyttö

Tutkimuksissa on havaittu, että pienen glykeemisen indeksin ruokia ja ruoka-aineita sisältävällä ruokavaliolla laihtuu enemmän kuin jos ruokavalio sisältää paljon verensokeria nopeasti nostavia ruoka-aineita.
Maailman suurimpien diabetesjärjestöjen tieteelliseen näyttöön perustuvissa hoitosuosituksissa suositetaan glykeemisen indeksin käyttöä ykkös- ja kakkostyypin diabeteksen hoidon apuvälineenä. Glykeeminen indeksi auttaa valitsemaan diabeteksen hoitotasapainon kannalta suotuisia ruoka-aineita ja ruokia.
Hiilihydraattien määrän on havaittu vaikuttavan ruoan glykemiaindeksiä enemmän verensokerin vaihteluihin. Hiilihydraattien määrää sekä niiden glykeemistä indeksiä kuvastava glykemiakuorma kuvaa siksi glykemiaindeksiä paremmin hiilihydraattipitoisuudeltaan vaihtelevien ruokien vaikutusta verensokeriin. Insuliini-indeksi kuvaa terveillä ihmisillä glykemiaindeksiä paremmin insuliinivastetta eli verensokerin noususta johtuvaa veren insuliinipitoisuuden kasvua.
Glykemiaindeksin määrittäminen

Valkoisen vehnäleivän glykeemisen indeksin käyttäminen vertailuarvona on epätarkka mittari, koska leivän valmistusprosessi vaikuttaa sen glykeemisen indeksin suuruuteen. Glykemiaindeksi määritellään kansainvälisen standardin mukaisessa mittauksessa tämän vuoksi glukoosin avulla. Mittaus tapahtuu siten, että vähintään kymmenelle sokeriaineenvaihdunnaltaan terveelle henkilölle annetaan 50 grammaa hiilihydraattia, minkä jälkeen heidän verensä glukoosipitoisuuden vaihteluita seurataan kahden tunnin ajan. Mittauksista piirtyy kullekin koehenkilölle ominainen käyrä, jonka muodostaman pinta-alan koko lasketaan. Lopuksi lasketaan kaikkien pinta-alojen keskiarvo ja verrataan sitä glukoosilla saatujen pinta-alojen keskiarvoon siten että glukoosilla saatujen pinta-alojan keskiarvolle annetaan lukuarvo 100. Koe-henkilöiden verensokeria seurataan 15 minuutin välein ja sitä verrataan ennen ruokailua vallinneeseen paastoverensokeritasoon. Imeytyneiden hiilihydraattien määrä arvioidaan integroimalla ajan suhteen mitattu verensokerin muutos.lähde?
Mittauksiin vaikuttavat monet elimistön verensokerin tasoa säätelevät mekanismit.  Elimistö pyrkii ylläpitämään tasaista verensokerin tasoa ja maksa tuottaa glukoosia vereen samaan tahtiin kuin sitä normaalisti kuluu. Hiilihydraattien alkaessa imeytyä ruokailun jälkeen haima alkaa erittää vereen insuliinia, hormonia, joka tehostaa glukoosinkulutusta, ja maksan glukoosintuotanto loppuu. Hiilihydraattien imeydyttyä insuliinin ylläpitämä kohonnut glukoosinkulutus jatkuu, kunnes verensokerin taso on palannut normaaliksi. Nopeasti imeytyvillä hiilihydraateilla voi insuliinitaso kohota niin korkeaksi, että imeytymisen loputtua verensokeri laskee paljon normaalia alemmaksi.lähde?
Terveysvaikutukset

Glykeeminen indeksi korreloi suun bakteerikannan kasvun kanssa siten, että suuren glykeemisen indeksin ruokien nauttiminen lisää eniten kariesta aiheuttavaa plakkia.
Vuonna 2006 julkaistun väestötutkimuksen mukaan naisilla, jotka saavat päivittäisestä ravinnostaan suurimman glykeemisen kokonaiskuorman, esiintyy lähes kaksi kertaa enemmän sydän- ja verisuonisairauksia, kuin niillä naisilla, jotka saavat ravinnostaan pienimmän glykeemisen kokonaiskuorman. Samalla väestöryhmällä esiintyy myös lähes kolme kertaa enemmän paksusuolen syopää.
Ravinnon alhaisen glykemiaindeksin on havaittu parantavan kakkos- sekä ykköstyypin diabeetikoiden hoitotasapainoa. Vuonna 2010 julkaistussa hollantilaisessa väestötutkimuksessa havaittiin, että korkeimman glykemiakuorman ravintoa nauttineet ihmiset sairastuivat noin 33 prosenttia useammin diabetekseen keskimäärin kymmenen vuotta kestäneen seuranta-ajan kuluessa. Muut riskitekijät vakioitiin. Tutkimuksen otos oli 38 000 henkeä.
Runsaasti tärkkelystä sisältävillä kasviksilla kuten herneillä, maissilla ja perunalla ei ole samanlaista terveyttä edistävää vaikutusta kuin muilla kasviksilla. Tämän on arveltu liittyvän niiden suureen glykemiaindeksiin.
Historiaa

Pohjoismaiden ministerineuvoston mukaan vuonna 2005 tutkittiin, pitäisikö ravintosuosituksia muuttaa glykemiaindeksin ja glykemiakuorman perusteella.
Jälkikaiunta

Jälkikaiunta on akustinen ilmiö, joka syntyy sarjasta kaikuja. Ilmiö tunnetaan äänitekniikassa paremmin englanninkielisellä nimellään reverb tai reverberation.
Kuva 1. Ensimmäiset heijastukset
Kuva 2. Ääni etenee palloaaltoina ja heijastelee seinistä
BOSS RV-500 -jälkikaikuefektilaite
Jälkikaiunta ilmiönä

Oikealla olevissa kuvissa on kuvattu äänilähde, eli tässä tapauksessa kaiutin, ylhäällä keltaisella ja kuulija alhaalla punaisella. Ääni etenee ylemmässä, yksinkertaistetussa periaatekuvassa (kuva 1) suoraan kaiuttimesta kuulijan korviin äänen nopeudella. Millisekunteja myöhemmin saapuu kuulijan korviin ensimmäinen äänen heijastuma seinästä. Millisekunteja tämän jälkeen korviin saapuu kahden seinän kautta heijastunut ääni. Tämä millisekuntien viivästymä aiheutuu siitä, että seinistä heijastunut ääni kulkee pidemmän matkan kuin suoraan tuleva ääni.
Alempi kuva (kuva 2) vastaa paremmin todellisuutta. Ääni etenee pallomaisina aaltoina kaikkiin suuntiin ja heijastuu seinistä uudelleen ja uudelleen, hiljalleen vaimentuen. Tätä hiljalleen vaientuvaa heijastusten sarjaa nimitetään jälkikaiunnaksi. Joskus virheellisesti puhutaan kaiusta, joka on yksittäinen heijastus, joka on ajassa selvästi erotettavissa.
Jälkikaiunnan määrä riippuu tilasta ja sen pintamateriaaleista. Kovat kiviseinät kaikuvat voimakkaasti, ja ääni tilassa ei lopu siihen, kun äänilähde vaimenee, vaan seinistä heijastuvat yksittäiset kaiut vaimenevat hiljalleen asteittain. Aikaa, joka kuluu äänilähteen vaimenemisesta jälkikaiunnan vaimenemiseen 60 desibelillä, kutsutaan jälkikaiunta-ajaksi (RT60 eli reverb time).
Tilasuunnittelu ja jälkikaiunta

Tilojen suunnittelussa tulee ottaa huomioon jälkikaiunnan kaltaiset akustiset ilmiöt. Liiallinen jälkikaiunta tekee äänestä puuromaista hälyä, äänenvoimakkuus kasvaa, mutta esim. puheesta ei saa selvää. Sopiva kaiunta sen sijaan vahvistaa usein ääntä miellyttävästi, ja esimerkiksi kivikirkkojen akustiikassa on tyypillisesti voimakas ja pitkä jälkikaiunta, joka antaa äänelle mahtipontisuutta. Suurten konserttisalien akustiikassa liiallista kaiuntaa pyritään välttämään, koska liiallinen kaiunta puurouttaa ääntä. Sopiva jälkikaiunta tekee musiikista elävämpää ja ääni kantaa paremmin isossa tilassa, kuitenkaan puuroutumatta. Konserttisalien suunnittelussa käytetään usein erilaisia seinä- ja kattoelementtejä sopivien heijastusten ja jälkikaiunnan aikaansaamiseksi.
Jälkikaiunnan elektroninen jäljittely

Musiikkiteollisuudessa jälkikaiuntaa luodaan ääneen keinotekoisesti elektronisella ääniprosessoinnilla. Säädettävää jälkikaiuntaa käytetään niin soitinten kuin laulunkin äänentoistossa, ja säädettävä jälkikaiuntaefekti löytyy esimerkiksi suuresta osasta sähkökitaravahvistimia. Ääniprosessoreissa on usein myös mahdollista luoda yksittäinen kaiku, jota käytetään myös efektinä esim. laululle tai kitaroille.
Kirjallisuutta

Karjalainen, Matti: Kommunikaatioakustiikka.  (Suomenkielinen oppikirja)  Espoo:  TKK, Akustiikan ja äänenkäsittelytekniikan laboratorio, 1999.  ISBN 951-22-4412-8
Pulkki, Ville & Karjalainen, Matti: Communication Acoustics – An Introduction to Speech, Audio and Psychoacoustics.  (Englanninkielinen oppikirja)  New York:  John Wiley & Sons, Ltd, 2015.  ISBN 978-1-118-86654-2
Aiheesta muualla

Akustiikan perusteita
Rooman seitsemän kukkulaa

Rooman seitsemän kukkulaa.
Rooman seitsemän kukkulaa ovat Serviuksen muurin sisällä sijainneet kukkulat, joille antiikin Rooman kaupunki perimätiedon mukaan rakennettiin. Kaikki kukkulat sijaitsevat Tiberin itäpuolella ja ne ovat edelleen Rooman keskeisintä aluetta. Niillä on ollut merkittävä rooli roomalaisessa mytologiassa, roomalaisessa uskonnossa ja politiikassa.
Kukkulat

Lukumäärä seitsemän oli vakiintunut perinteessä, mutta itse kukkuloista esiintyy roomalaisissa lähteissä erilaisia luetteloita. Yleensä Rooman seitsemäksi kukkulaksi luetaan seuraavat:
Capitolium eli Capitolinus (Capitolinus mons), alun perin Saturnius (Saturnius mons) – Kukkuloista pienin mutta kuuluisin. Sijaitsi Tiberin lähellä suunnilleen Tiberin saaren kohdalla. Se oli kooltaan vain noin 480 × 200 metriä, ja koostui kahdesta huipusta, joista pohjoisempi oli Arx eli kaupungin linnavuori, jonka korkeus on 48 metriä merenpinnasta laskettuna; ja eteläisempi muodosti varsinaisen Capitoliumin, jonka korkeus on 45 metriä merenpinnasta laskettuna. Niiden välissä oli painauma, joka teki kukkulasta satulanmuotoisen. Antiikin lähteissä koko kukkulasta käytetään usein sekä Arxin että Capitoliumin nimeä.
Palatium eli Palatinus (Palatinus mons) – Kukkula, jolle Rooma alun perin perustettiin, sijaitsi muiden kukkuloiden keskellä, kaakkoon Capitoliumista. Kukkulan korkeus on 51 metriä merenpinnasta laskettuna, ja sen ympärysmitta on noin 2,25 kilometriä.
Aventinus (Aventinus mons) – Kukkuloista eteläisin ja toiseksi suurin. Sijaitsi Palatiumin lounaispuolella lähellä Tiberin rantaa. Sen ja Palatiumin väliin jäi Vallis Murcian laakso, josta tuli Circus maximuksen paikka.
Quirinalis (Quirinalis collis) – Kukkuloista pohjoisin sijaitsi heti Capitoliumin koillispuolella. Se oli muodoltaan hieman koukun muotoinen suuntautuen ensin lounaaseen ja kääntyen sitten etelään. Alun perin se lähes kosketti Capitoliumia, mutta osa siitä kaivettiin pois Trajanuksen forumin rakentamisen yhteydessä.
Viminalis (Viminalis collis) – Sijaitsi Quirinaliksen kaakkoispuolella.
Esquilinus (Esquilinus mons) – Kukkuloista itäisin sijaitsi Viminaliksen eteläpuolella. Se koostui kahdesta kielekkeestä, jotka luettiin alun perin omiksi kukkuloikseen. Ne olivat suurempi eteläinen kieleke, joka tunnettiin nimellä Oppius (Oppius mons), ja pienempi pohjoinen kieleke, joka tunnettiin nimellä Cispius (Cispius mons).
Caelius (Caelius mons) – Kukkuloista suurin. Sijaitsi Esquilinuksen eteläpuolella länteen Palatiumista.
Tarkkaan ottaen Quirinalis, Viminalis ja Esquilinus eivät olleet erillisiä kukkuloita, vaan saman harjanteen ulokkeita, jotka suuntautuivat Roomaa kohti. Latinan kielessä Quirinaliksesta ja Viminaliksesta käytetään sanaa collis, ’kukkula’, kun taas muista kukkuloista käytetään sanaa mons, ’vuori’, ilman erityisesti syytä erolle; ainakaan se ei ole johtunut korkeuseroista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rooman seitsemän kukkulaa Wikimedia Commonsissa
Marja Matinmikko-Blue

| Marja Matinmikko-Blue> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Marja Anneli Matinmikko-Blue
Syntynyt: 19. tammikuuta 1979 (ikä 46) Rovaniemen maalaiskunta
Kansalaisuus:  Suomi
Arvonimi: dosentti
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Oulun yliopisto (2001, 2007, 2012 ja 2018)
Instituutti:  Infotech Oulu, Oulun yliopisto
Tutkimusalue:  matkapuhelinverkot
Palkinnot:  Nuoren tutkijan palkinto
Marja Anneli Matinmikko-Blue (o.s. Matinmikko, s. 19. tammikuuta 1979 Rovaniemen maalaiskunta) on suomalainen diplomi-insinööri, tutkija, ja Oulun yliopiston dosentti. Hän tekee monitieteellistä tutkimusta tekniikan, liiketoiminnan ja sääntelyn näkökulmien yhdistämisestä uusien matkaviestinjärjestelmien kehityksessä. Tutkimus tähtää taajuuksien riittävyyteen matkapuhelinjärjestelmissä datamäärien kasvaessa. Hän on toiminut Oulun yliopistossa 6G Lippulaiva -tutkimusohjelman kehityksen ja sääntelyn johtajana, ja oli aiemmin myös 6G Lippulaivan tutkimuskoordinaattori.
Matinmikko-Blue valmistui Oulun yliopistosta tuotantotalouden diplomi-insinööriksi vuonna 2001, tekniikan lisensiaatiksi tietoliikennetekniikasta 2007, tekniikan tohtoriksi tietoliikennetekniikasta vuonna 2012 ja filosofian tohtoriksi tuotantotaloudesta 2018. Hänellä on Oulun yliopistosta dosentuuri aiheena radiotaajuuksien hallinta.
Matinmikko-Blue opiskeli tuotantotaloutta Oulun yliopistossa ja päätti ensimmäisen vuoden jälkeen keskittyä ICT-alaan koska Oulussa on paljon yrityksiä alalta. Hän oli Nokialla työharjoittelussa opiskeluaikanaan, ja hakeutui opiskeluiden loppuvaiheessa VTT:lle harjoitteluun. Hän ajautui tutkijaksi opiskeluaikojen työkokemusten kautta, ja hän oli VTT:llä erikoistutkijana ja projektipäällikkönä vuosina 2001–2016. Hän pääsi uransa alkuvaiheessa Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n kautta mukaan 4G-järjestelmien taajuustarpeiden arviointiin. Oulun yliopiston Centre for Wireless Communication CWC:n palvelukseen hän siirtyi vuonna 2016. Hänen nykyinen tutkimuksensa on poikkitieteellistä yhdistäen tekniikan, liiketoiminnan ja sääntelyn näkökulmia ICT-ratkaisujen kehittämisessä. Sittemmin Matinmikko-Bluen keskeisiä tutkimusaiheita ovat olleet radiotaajuuksien sääntelyyn, tulevaisuuden 6G-järjestelmiin ja kestävään kehitykseen liittyvät teemat.
Tekniikan edistämissäätiö TES antoi vuonna 2013 Matinmikko-Bluelle Nuoren tutkijan palkinnon.
Julkaisuja

Ahokangas, Petri & Matinmikko-Blue, Marja & Myllykoski, Jenni & Okkonen, Hanna: Future scenarios, ecosystems and business models for cognitive radio systems.  Espoo:  VTT, 2012.  ISBN 978-951-38-7883-2  Teoksen verkkoversio Viitattu 31.5.2022.[vanhentunut linkki]
Matinmikko-Blue, Marja (toim.) & Bräysy, Timo (toim.): Towards cognitive radio systems : main findings from the Cognac project.  Espoo:  VTT, 2011.  ISBN 978-951-38-7695-1  Teoksen verkkoversio Viitattu 31.5.2022.[vanhentunut linkki]
Sims, Martin (editor): ”Matinmikko-Blue, Marja: A New Stakeholder Paradigm to Link 6G with Sustainable Development Goals and Spectrum Management”, The Debates Shaping Spectrum Policy.  United Kingdom:  Milton, CRC Press, 2021.  ISBN 9781003156765  Teoksen verkkoversio Viitattu 31.5.2022.
Aiheesta muualla

Matinmikko-Blue, Marja: Työelämässä tarvitaan yhteistyötä ja tukijoita Impulssi -blogi. 14.12.2021. Arkistoitu 31.5.2022. Viitattu 31.5.2022.
Manninen, Janne-Pekka: Selfishness is not the way forward - Marja Matinmikko-Blue makes the case for shared spectrum University of Oulu. 12.6.2020. Arkistoitu 4.6.2022. Viitattu 2.6.2022. (englanniksi)
Marja Matinmikko-Blue 5G Italy – The Global Meeting in Rome. Viitattu 2.6.2022. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  DBLP  Google Scholar  ORCID
Álex Craninx

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 21. lokakuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Málaga, Espanja
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 1,97 m
Seura
Seura: Gnistan
Pelinumero: 1
Junioriseurat
2000–2008: La Laguna
2008–2011: Fuengirola
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2015 | Real Madrid | 14 |  |
| 2018–2022 | Molde FK | 17 | (0) |
| 2021 | Lillestrøm SK (lainalla) | 2 | (0) |
| 2022 | RFC Seraing (lainalla) | 0 | (0) |
| 2023–2024 | CF Fuenlabrada | 16 | (0) |
| 2025– | Gnistan | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Álex Craninx (s. 21. lokakuuta 1995) on belgialais-espanjalainen maalivahti, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Gnistania.
Seurajoukkueet

Veikkausliigaseura Gnistan tiedotti joulukuussa 2024, että maalivahti Alex Craninx liittyy joukkueeseen 1+1-vuotisella sopimuksella. Craninx korvasi viime kaudella pelanneen AJ Marcuccin.
Jean-Marie Pfaff

Jean-Marie Pfaff vuonna 2007.
Jean-Marie Pfaff (s. 4. joulukuuta 1953 Lebbeke) on belgialainen jalkapallomaalivahti.
Pfaff liittyi KSK Beverenin vahvuuteen ja voitti seuran mukana niin Belgian mestaruuden kuin cupinkin. Vuonna 1982 hän siirtyi Bayern Müncheniin ja voitti sen kanssa kolme Bundesliigan mestaruutta ja kaksi Länsi-Saksan cupmestaruutta.
Pfaff pelasi Belgian maajoukkueessa ensi kertaa 1976 Alankomaat-kohtaamisessa.selvennä Hän pelasi kahdesti sekä maailmanmestaruuskisoissa että Euroopan-mestaruuskisoissa. Hän saavutti EM-hopeaa vuonna 1980. Kaikkiaan hän pelasi 64 maaottelua, mikä oli belgialaismaalivahdeista eniten vuoteen 2018 saakka.
Hän on nykyisin perheensä kanssa Belgian television tosi-TV -tähti.
Saavutuksia

Belgian cup KSK Beverenissä 1978
Belgian Kultainen kenkä 1978 (vuoden pelaaja)
Belgian mestaruus KSK Beverenissä 1979
EM-kisoissa 1980 (hopeaa) ja 1984
MM-kisoissa 1982 ja 1986 (neljäs sija)
Saksan liittotasavallan cupvoitto Bayern Münchenissä 1984 ja 1986
kolme Bundesliigan mestaruutta Bayern Münchenissä 1985, 1986 ja 1987
Pelén 125 suurimman elossa olevan jalkapalloilijan listalla vuonna 2004
Fokas

Fokas bysanttilaisessa kolikossa.
Fokas (547–610) oli armeijan vallankaappauksessa valtaan noussut ja samalla tavoin kukistunut Bysantin keisari vuosina 602–610. Useimmat häntä koskevat tiedot ovat peräisin keisari Herakleioksen ajan propagandasta. Fokasta on historiankirjoissa kuvattu toistaitoisena tyrannina.
Valtaannousu

Keisari Maurikioksen veljen Petroksen johtama armeija määrättiin talvehtimaan Tonavalla. Kun sadanpäämies Fokaan johtaman lähetystön vetoomukset  torjuttiin, armeija julisti Fokaan kilven päällä uudeksi keisariksi ja lähti paluuretkelle Konstantinopoliin. Koska Maurikioksen muut sotilaat olivat kiinni Traakiassa, hän kääntyi kaupungin hevosurheiluseurojen puoleen. Näin keisaria puolustamaan saatiin 1500 vihreää ja 900 sinistä. Kapinallisten lähetystö tarjosi kruunua keisarin pojalle, joka puolestaan tarjosi sitä keisarin isäpuolelle Germanukselle. Maurikioksen paettua Germanus pyysi apua vihreiltä. Nämä kieltäytyivät, koska pitivät Germanusta liian vankkana sinisten kannattajana. Maurikios saatiin kiinni bysanttilaisesta kirkosta ja teloitettiin muutaman aristokraatin kanssa.
Valtakausi

Fokaan aikana Bysantti koki vastoinkäymisiä. Vuonna 603 hän kukisti vihreiden katukapinan, jonka yhteydessä pääkatu Mesen varrella olevia taloja poltettiin.
Persian kuningas Khosroau II, jonka Maurikios oli auttanut valtaan, käytti hänen syrjäyttämistään perusteena aloittaa sodan Bysanttia vastaan. Persialaiset tunkeutuivat syvälle Vähään-Aasiaan eli nykyisen Turkin alueelle. Samalla slaavit ja avaarit valloittivat  maita Balkanilla ja langobardit Italiassa. Vaikka langobardit olivat miehittäneet suuren osan Italian niemimaata, Bysantin valta ulottui Fokaan aikana edelleen sen tiettyihin osiin, joihin kuului myös Rooma. Fokaksen Italian eksarkki Smaragdus antoi pystyttää hänen kunniakseen Roomaan Fokaan pylvään, joka on edelleen samalla paikalla, viimeisenä Rooman Forumille sijoitettuna monumenttina. Tuossa vaiheessa Rooma oli yhä väkirikas kaupunki (n. 100 000 asukasta).
Kukistuminen

Fokas sai tukea eräistä osia keisarikuntaa, mutta kapinoiva Afrikan sotilaskomentaja, eksarkki Herakleios vanhempi lähetti poikansa laivastoineen Karthagosta syöksemään hänet vallasta. Herakleios nuoremman laivasto saapui kaupunkiin 3. lokakuuta 610, ja kukisti Fokaan 5. lokakuuta  meritaistelussa. Fokas tuotiin Herakleioksen eteen, jolloin Fokas kysyi: "Pystytkö parempaan?" Tarinan mukaan Herakleios itse katkaisi Fokaan pään, ja ruumis paloiteltiin ja poltettiin Härkätorilla. Sotilaskaappausta seurasi lyhyt sisällissota Egyptissä ja Anatoliassa Fokakselle uskollisia joukkoja vastaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fokas Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Maurikios | Bysantin keisari | Seuraaja: Herakleios |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef 
Fokas teloitetaan 610. Kuva vuodelta 1915. Todellisuudessa Fokasta ei teloitettu laivan kannella meritaistelun jälkeen, vaan vasta myöhemmin.
Paradise

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Paradise voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Paradise, kaupunki Kaliforniassa
Paradise, Clarkin piirikunnan osa Nevadassa, Yhdysvalloissa
Seikkailijoitten saari (Paradise), yhdysvaltalainen mykkäelokuva vuodelta 1926
Rakkauden keidas (Paradise), kanadalainen seikkailuelokuva vuodelta 1982
Rakkauden keidas (Paradise), yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1991
Paradise, yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva vuodelta 2013
Paradise, venäläinen draamaelokuva vuodelta 2016
Paradise (myöhemmin nimellä Guns of Paradise), yhdysvaltalainen televisiosarja vuosilta 1988–1991
Paratiisi (Paradise), Toni Morrisonin romaani vuodelta 1997
”Paradise”, The Stranglersin kappale vuodelta 1983
”Paradise”, The Rasmuksen kappale vuodelta 2017
”Paradise”,  Alan Walkerin ja Boy in Spacen kappale vuodelta 2021.
Paradise, Pepe & Paradise, suomalainen pop / rock - yhtye
Paradise (televisiosarja), vuonna 2025 julkaistu yhdysvaltalainen televio-ohjelma.