stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolma
Historia > Vuodet 1500–1900

Kolmalla on ollut vakiintunutta asutusta jo 1500-luvulta alkaen. Järvikylän kartanon historiaa voidaan seurata 1500-luvun puoliväliin asti, ja vuonna 1561 Järvikylän seudulla on ollut kahdeksan savua. Kylän ja seudun kehittymisessä Järvikylän kartanolla on ollut merkittävä rooli, sillä kartano on ollut koko pitäjän suurin talo. Järvikylän kartano on ollut Grotenfelt-suvun omistuksessa vuodesta 1674 alkaen.
Joroisten kunnan itsenäisen historian voidaan katsoa alkavan Joroisten seurakunnan perustamisesta vuonna 1631. Seudun väkiluku kasvoi tasaisesti. Joroinen oli myös kaskipitäjä suhteellisen pitkään, sillä vielä 1830-luvulla 35 prosenttia ruissadosta saatiin yhä kaskista.
1800-luvulla laskettiin Joroisissa useita järviä viljelysmaiden laajentamiseksi. Kolma-järveä laskettiin vuonna 1824 syventämällä laskuojaa eli Kolmanjokea. Merkittävämpi muutos kylän maisemassa oli kuitenkin Valvatuksen lasku vuonna 1861. Valvatus oli iso järvi, noin 4,5 kilometriä pitkä ja leveimmillään 7,5 kilometriä leveä kalaisa järvi. Ennen laskua Valvatuksessa oli noin 20 saarta, joista suurimpana Eskelinsaari.
Valvatuksen laskusta päätettiin vuoden 1855 pitäjänkokouksessa. Laskuojan kaivaminen aloitettiin välittömästi, mutta kesällä 1861 veden voima pääsi valloilleen ja syövyttäen itselleen voimakkaan virran. Vesi vei mennessään maantietä, laiturit ja yhden asuinrakennuksen piharakennuksineen. Valvatuksen pinta laski lähes kuusi metriä ja järven pinta-ala pieneni noin kolmannekseen alkuperäisestä. Järven laskusta syntyi yli 1000 hehtaaria vesijättömaata, joka jaettiin kahdeksalle talolla ja josta suurin osa raivattiin pelloksi. Nykyisessä Valvatuksessa ei ole jäljellä enää ainuttakaan entisistä saarista, vaan ne kaikki ovat liittyneet mantereeseen.
Kartanopitäjänä Joroinen oli torppa-aluetta. Kun 1860-luvun alussa torpparilaitoksen ollessa laajimillaan Joroisissa oli keskimäärin 1,6 torppaa itsenäistä taloa kohden, Järvikylän alueella oli 5,3 torppaa itsenäistä taloa kohti. Järvikylän säterillä oli vuonna 1865 yksinään 35 torppaa. Kartanon torpat jakautuivat kuitenkin laajalle alueelle, eivät yksin Kolman seudulle. Kolman seudulla oli torppia myös Torstilan kartanolla ja Iskaniuksella.
Historia > 1900-luvulta nykypäivään

Rautatie Huutokoskelta Varkauteen rakennettiin 1910-luvun alussa. Ensimmäinen juna kulki Varkauteen asti 15. elokuuta 1913. Väliaikainen junaliikenne Pieksämäen ja Varkauden välillä alkoi 1. marraskuuta 1913 ja vakinaiseen käyttöön rata luovutettiin 1. marraskuuta 1914. Ennen rautatietä Kolma oli ollut melko syrjäisä kylä, ja ainoa maantie johti Joroisten kirkonkylälle. Nyt rautatietä pitkin pääsi Kolman pysäkiltä kulkemaan sujuvasti Varkauteen ja Huutokosken kautta kauemmaksikin. Sotien jälkeen vuonna 1950 avattiin myös Kollinjoen seisake, joka toimi junien kohtaamispaikkana.
27. tammikuuta 1918 alkanut sisällissota näkyi myös Kolmalla varsinkin kylää halkovan rautatien kautta. Teollisuustaajamina Varkaus ja Lehtoniemi olivat vahvasti punaisten hallinnassa, ja rautatietä pitkin Lehtoniemestä Kolmalle oli vain 10 kilometrin matka. Punakaartilla oli käytössään junakalustoa, joten Kolma jäi punaisten vaikutuspiiriin. Vaikka pysyvää miehitystä ei Kolmalle sijoitettu, pidettiin siellä kuitenkin punakaartin harjoituksia. Punaisten junat kulkivat Kolmalle päivittäin ja useasti myös edemmäs. Lähialueilta punaiset hakivat elintarvikkeita, kuten päivittäin maitoa Pasalan kartanosta. Huutokosken asema, joka on Kolmalta seuraava asema Pieksämäen suuntaan, päätyi valkoisten haltuun 1. helmikuuta 1918, ja muu Joroisten pitäjä Lehtoniemeä ja Taulumäkeä lukuun ottamatta 4. helmikuuta 1918. Kuvansin rautatiesilta räjäytettiin 9. helmikuuta 1918, jolloin junayhteys Kolmalle katkesi, ja taistelu Varkaudesta päättyi 21. helmikuuta 1918 valkoisten voittoon.
Maatalous- ja torpparivaltaisena alueena torpparijärjestelmän purkamisen ja lunastusoikeuden myötä kylän alueelle syntyi lukuisia uusia itsenäisiä tiloja vuonna 1918 säädetyn torpparilain jäljeen. Vaikka valtaosa vuokratiloista lunastettiin itsenäisiksi tiloiksi, jäi vanhoja vuokrasuhteita jäljelle vähäisissä määrin. Kolmallakin oli pari poikkeustapausta, joissa vuokrasuhde jatkui aina 1950-luvun viimeisiin vuosiin saakka.
Sotien jälkeen oli valtakunnallisestikin merkittävä vaikutus siirtoväen asutuksella. Kolmalle asutettiin pääasiassa karjalaisia siirtolaisia Raudusta. Heidän asuttamisensa myötä Kolmalle syntyi yli kolmekymmentä asutustilaa pääsääntöisesti suurtilallisten maille. Uuden asutuksen myötä raivattiin myös lisää peltoalaa varsinkin Ryyhtölän suunnalle.
Koulu ja varhaiskasvatus

Järvikylän kartanon kansakoulu avattiin 1. syyskuuta 1874 ja se oli tarkoitettu ensisijaisesti alustalaisten lapsille, vaikka kouluun pääsikin myös naapurikylien lapsia. Vuonna 1901 Järvikylän kartano pyysi vapautusta kunnan yleisistä koulumaksuista, mutta kunta ei suostunut esitykseen vaan alkoi sen sijaan maksaa vuotuista avustusta, joka oli puolet opettajan palkasta. Tuolloin Järvikylän kansakoulussa kävi alustalaisten lasten ohella saman verran myös muiden lapsia. Vuonna 1904 senaatti määräsi kunnan rakentamaan alueelle kansakoulun. Syksystä 1907 alkaen Järvikylän kansakoulu siirtyi kokonaan kunnan rahoitukseen.
Vuonna 1909 siirtyi koulunpito Kolmalle uuteen kunnan rakentamaan koulutaloon. Koulu toimi Järvikylän kansakoulun nimellä vuoteen 1924, jolloin nimi vaihtui Kolman kansakouluksi. Kansakoulun tilat kävivät kuitenkin ahtaiksi ja lisärakennusta anottiin jo vuonna 1938. Lopulta 1950-luvulla rakennettiin uusi koulurakennus, jossa on kolme luokkahuonetta ja asuntoja. Uusi koulurakennus vihittiin käyttöön syksyllä 1956.
Kolman koulu lakkautettiin vuonna 2015, vaikka koulussa oli tuolloin 43 oppilasta ja lähivuosien oppilasennuste oli nouseva. Vanhassa kansakoulurakennuksessa toimii kuitenkin edelleen 12 alle kouluikäisen lapsen ryhmäperhepäiväkoti, jossa hyödynnetään Kolman monipuolisia liikunta- ja ulkoilumahdollisuuksia.
Yhdistystoiminta ja kulttuuri

Kolman kylällä toimii aktiivisesti useita eri yhdistyksiä, joista merkittävimmät ovat Kolman kyläyhdistys ry, Järvikylän maa- ja kotitalousyhdistys ry sekä urheiluseura Kolman Tarmo ry. Yhdistykset järjestävät monenlaista toimintaa ja retkiä kyläläisille.
Järvikylän maamiesseura perustettiin 1.2.1925. Maamiesseura järjesti erilaisia kursseja, esitelmätilaisuuksia ja iltamia. Vuonna 1935 seuraan perustettiin maatalousnaisosasto, joka kuitenkin keräsi itse varansa ja oli siten itsenäinen maamiesseuraan nähden. Naisosasto muun muassa vuokrasi kalustoa helpottamaan kotitöitä. Nykyisin yhdistys toimii nimellä Järvikylän maa- ja kotitalousyhdistys ry, ja se järjestää edelleen kyläläisille kursseja, osallistuu monenlaisiin talkootöihin ja vuokraa muun muassa koneita ja astiastoja.
Kylälle perustettiin vuonna 1935 Kolman pienviljelijäosasto, jonka tarkoituksena oli pientilojen maanviljelyn kehittäminen. Yhdistys järjesti erilaisia iltamia ja liiton kotitalousneuvojat pitivät monenlaisia kursseja. Yhdistys hankki jäsenten käyttöön myös erilaisia eläinten hoitoon tarvittavia välineitä ja töitä helpottavia koneita. Myöhemmin Kolman pienviljelijäosasto yhdistyi maamiesseuran kanssa.
Kolman-Hallamäen-Kollinjoen kyläkokous pidettiin Kolman koululla 27. helmikuuta 1980 ja tuolloin perustettiin Kolmalle kylätoimikunta. Kyläyhdistys järjestää vuosittain useita erilaisia tapahtumia sekä yksin että yhdessä muiden kylän yhdistysten kanssa. Esimerkiksi juhannusaaton kokko kerää runsaasti vierailijoita myös kylän ulkopuolelta. Nykyisin kyläyhdistyksen toimialueeseen kuuluu myös Huutokoski, vaikka toiminnan painopiste onkin Kolmalla.
Kolman kylän urheiluseuratoiminnan juuret ulottuvat Karjalankannakselle Suomen itsenäisyyden alkuajoille. Raudun Maanselän kylässä perustettiin tammikuussa 1918 Maanselän voimistelu- ja urheiluseura, joka oli Raudun pitäjäseuran alaosasto.  Itsenäisen yhdistyksen perustamiskokous pidettiin tammikuussa 1919 ja yhdistys sai nimekseen Maanselän Voimistelu- ja Urheiluseura Tarmo ry. Sotien jälkeen karjalaisten siirtolaisten asuttamisessa Joroisiin tuli runsaasti rautulaisia, ja heidän mukanaan myös erilaisia yhdistyksiä. Maanselän Tarmo jatkoi toimintaansa Kolmalla. Vuonna 1948 yhdistyksen kotipaikaksi muutettiin Joroinen ja 1955 seuran nimi päivitettiin uuden sijainnin mukaisesti Voimistelu- ja Urheiluseura Kolman Tarmo ry:ksi. Myöhemmin seuran toiminta kuitenkin laantui lähes 30 vuodeksi, kunnes 1997 kyläkokouksen yhteydessä keskusteltiin urheiluseuran kohtalosta. 26. helmikuuta 1997 pidetyssä kokouksessa urheiluseura perustettiin uudelleen nimellä Kolman Tarmo. Urheiluseura hoitaa kylän urheilukenttää sekä järjestää kylällä erilaisia tapahtumia, kuten pyöräretkiä ja saappaanheittokilpailuita.
Kolman kylän historiasta on koottu kyläkirja. Ajatus kylähistorian kirjoittamisesta oli herännyt jo 1990-luvun alkupuolella, jolloin kyläkokouksessa perustettiin historiatoimikunta. Lopulta vuonna 1997 kyläläiset päättivät tehdä kirjan itse tutkittuaan ensin muita vaihtoehtoja kylähistorian kokoamiselle. Yli 400-sivuinen Kolman kyläkirja valmistui vuonna 1999.
Liikenne ja infrastruktuuri

Kolman läpi kulkee koillisesta luoteeseen Kolmantie eli yhdystie 15323. Se päättyy pohjoisessa valtatie 23:een, joka halkoo kylän pohjoiskärkeä itä-länsisuunnassa. Valtatie 23 rakennettiin vuonna 1976, ja se kulki vain pari kilometriä Hallamäen maantien päättymisestä pohjoiseen. Kolmantietä jatkettaessa valtatie 23:lle kylän liikenneyhteydet paranivat huomattavasti, sillä valtatie 23:n kautta Kolmalta on kulku maantietä pitkin Varkauden ja Pieksämäen suuntaan. Eteläpäässä Kolmantie yhdistyy Järvikyläntiehen eli yhdystiehen 15331. Järvikyläntietä pitkin on etelään jatkettaessa kulku Joroisten suuntaan seututielle 455 tai pohjoisessa Palviaisten suuntaan valtatie 5:n vanhalle linjaukselle eli yhdystielle 4557.
Lisäksi Kolman seudulla on valtion ylläpitämiä yhdysteitä ovat osa Ryyhtöläntiestä (yhdystie 15336) ja Kollinjoentiestä (yhdystie 15325). Valtion tieverkosto muodostaa vain rungon kylän liikenteelle, ja näiden lisäksi alueella on runsaasti yksityistiestöä.
Kolman koululta kulkee koulupäivisin aamupäivällä Varkaudesta saapuva linja-autovuoro Joroisiin. Iltapäivällä kulkee kaksi vuoroa Joroisista Kolman suuntaan, josta vuoro jatkaa edelleen Varkauteen. Lisäksi Joroisissa on kutsuohjattua palveluliikennettä, joka kulkee Kolman alueella keskiviikkoisin.
Kolman kylää halkoo koillinen-lounassuunnassa myös Pieksämäki–Joensuu-rata, joka kulkee Pieksämäeltä Huutokosken kautta Varkauteen ja edelleen Joensuuhun. Kylän alueella on aiemmin toiminut Kolman pysäkki ja Kollinjoella seisake, mutta nykyään lähimmät rautatieasemat ovat Pieksämäellä ja Varkaudessa. Rautatiellä kulkee sekä henkilö- että tavaraliikennettä. Rata on sähköistämätön.
Kolman pohjoisosien halki kulkee Fingridin pääsiirtolinjoihin kuuluva Järvilinja. Lappeenrannasta Ouluun kulkeva 400 kilovoltin Järvilinja kulkee Kolman pohjoisosissa Huutokoskelta Ryyhtölän ja Hallamäen kautta pohjoisen suuntaan.
Vesihuoltoa varten kylälle on perustettu vesiosuuskunta, joka on rakentanut Kolmalle vesijohtoverkostoa. Kolma-Rantahovin vesiosuuskunta perustettiin vuonna 1987 ja rakennustyöt aloitettiin vuonna 1988. Myöhemmin vesiosuuskunta laajeni myös Hallamäen suuntaan. Vuonna 2019 vesiosuuskunta muuttui Kolma-Huutokoski infraosuuskunnaksi, ja samana kesänä osuuskunta rakensi Kolmalle valokuituverkon. Valokuidun rakentamiseen osuuskunta sai ELY-keskuksen kautta Manner-Suomen maaseutuohjelmasta rahoitusta.
Kolman pysäkkirakennus.
Ilariidae

| Ilariidae |
| --- | --- |
 Oligoseeni  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Osaluokka::  Pussieläimet Marsupialia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Vombatiformes
Heimo::  †Ilariidae  Tedford & Woodburne, 1987
Suvut
 †Ilaria  †Kuterintja 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ilariidae on sukupuuttoon kuollut pussieläinten heimo, joka sisältää kaksi sukua, molemmat myöhäiseltä oligoseenilta. Parhaiten tunnettu suku on Ilaria, joka tunnetaan osittaisesta kallosta sekä postkraniaalisesta aineistosta. Suhteet muihin heimoihin ovat epävarmat. Lajit olivat keskisuurista suurikokoisiin kasvinsyöjiä.
Kyljet

Hopeakentässä punaiset kyljet
Kyljet ovat heraldinen airutkuvio. Ne kulkevat pielen tapaan kilven reunoissa, mutta siitä poiketen kyljet kaareutuvat kilven keskustaa kohden, ja ne esiintyvät lähes poikkeuksetta aina pareittain.
Kreikan maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö

| Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων |
| --- | --- |
 Kreikan vaakuna Kreikan hallituksen sinettinä.
Perustettu:  1910 / 2015
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Spílios Livanós
Kreikan maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö (kreik. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων (ΥΠΑΑΤ), Ypourgeío Agrotikís Anáptyxis kai Trofímon (YPAAT)) on Kreikan ministeriö, jonka alaan kuuluvat maaseudun ja maatalouden kehittäminen, ruoantuotanto sekä elintarvikehuolto.
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö on perustettu vuonna 1910 ja se on toiminut nykyisellä nimellä vuodesta 2015. Ministeriötä johtaa maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeri Spílios Livanós (vuonna 2021, Mitsotákisin hallitus).
Historia

Ministeriön tehtäviä ovat hoitaneet seuraavat ministeriöt:
Maatalous-, kauppa- ja teollisuusministeriö (Υπουργείο Γεωργίας, Εμπορίου και Βιομηχανίας, Ypourgeío Georgías, Emporíou kai Viomichanías) (1910–1911)
Kansantalousministeriö (Υπουργείο Εθνικής Οικονομίας, Ypourgeío Ethnikís Oikonomías) (1911–1917)
Maatalous- ja julkisen omaisuuden ministeriö (Υπουργείο Γεωργίας και Δημοσίων Κτημάτων, Ypourgeío Georgías kai Dimosíon Ktimáton) (1917–1917)
Maatalousministeriö (Υπουργείο Γεωργίας, Ypourgeío Georgías) (1917–2004)
Maaseudun kehittämis- ja elintarvikeministeriö (Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων, Ypourgeío Agrotikís Anáptyxis kai Trofímon) (2004–2015)
Tuottavan jälleenrakennuksen sekä ympäristö- ja energiaministeriö (Υπουργείο Παραγωγικής Ανασυγκρότησης, Περιβάλλοντος και Ενέργειας, Ypourgeío Paragogikís Anasygkrótisis, Perivállontos kai Enérgeias) (2015)
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö (Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων, Ypourgeío Agrotikís Anáptyxis kai Trofímon) (2015–)
Ministerit

Ministeriön johdossa ovat vuodesta 2004 toimineet:
| Ministeri | Kausi alkoi | Kausi päättyi | Hallitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Sávvas Tsitourídis | 10. maaliskuuta 2004 | 23. syyskuuta 2004 | K. A. Karamanlíksen I hallitus |
| Evángelos Basiákos | 23. syyskuuta 2004 | 19. syyskuuta 2007 | K. A. Karamanlíksen I hallitus |
| Aléxandros Kontós | 19. syyskuuta 2007 | 8. tammikuuta 2009 | K. A. Karamanlíksen II hallitus |
| Sotíris Chatzigákis | 8. tammikuuta 2009 | 7. lokakuuta 2009 | K. A. Karamanlíksen II hallitus |
| Katerína Batzelí | 7. lokakuuta 2009 | 7. syyskuuta 2010 | G. A. Papandréoun hallitus |
| Kóstas Skandalídis | 7. syyskuuta 2010 | 11. marraskuuta 2011 | G. A. Papandréoun hallitus |
| Kóstas Skandalídis | 11. marraskuuta 2011 | 17. toukokuuta 2012 | Papadímoksen hallitus |
| Napoléon Maravégias | 17. toukokuuta 2012 | 21. kesäkuuta 2012 | Pikramménoksen virkaatekevä hallitus |
| Athanásios Tsaftáris | 21. kesäkuuta 2012 | 9. kesäkuuta 2014 | Samarásin hallitus |
| Giórgos Karasmánis | 9. kesäkuuta 2014 | 27. tammikuuta 2015 | Samarásin hallitus |
| Panagiótis Lafazánis | 27. tammikuuta 2015 | 17. heinäkuuta 2015 | Tsíprasin I hallitus |
| Vangélis Apostólou | 23. syyskuuta 2015 | 29. elokuuta 2018 | Tsíprasin II hallitus |
| Stávros Arachovítis | 29. elokuuta 2018 | 8. heinäkuuta 2019 | Tsíprasin II hallitus |
| Mákis Vorídis | 8. heinäkuuta 2019 | 5. tammikuuta 2021 | Mitsotákisin hallitus |
| Spílios Livanós | 5. tammikuuta 2021 |  | Mitsotákisin hallitus |
Aiheesta muualla

Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων (Arkistoitu – Internet Archive). Kreikan maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Käännös suomeksi
Kyliste

| KYliste |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  Opiskelijalehti
Julkaisija:  Turun kauppatieteiden ylioppilaat ry
Levikki:  3000 kpl
Perustettu:  1974
Päätoimittaja:  Saara Vainio
Kotikunta:  Turku
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  5 kertaa vuodessa
Aiheesta muualla
Kotisivu
KYliste on  Turun kauppatieteiden ylioppilaat ry:n eli Turun KY:n julkaisema opiskelijalehti, jonka ensimmäinen numero julkaistiin 28. huhtikuuta 1974. Lehden kohderyhmään kuuluu yhteensä noin 2300 kauppatieteiden opiskelijaa, noin 350 henkilökunnan edustajaa sekä monia muita turkulaisia opiskelijoita, alumneja ja sidosryhmien edustajia. Lehteä jaetaan Turun kauppakorkeakoululla, jonka lisäksi KYliste julkaistaan myös sähköisenä Issuussa.
Päätoimittajina ja taittovastaavina toimivat keväällä 2018 Lisette Jaakola ja Venla Kokkomäki. Edellisiä päätoimittajia ovat olleet Ilona Häsänen, Henna Kainulainen ja Karoliina Rajala. Taittovastaavina ovat toimineet Varpu Somersalo, Ida Haapanen ja Miika Tiainen. Aikaisemmin KYlisteen päätoimittaja oli myös taittovastuussa, jolloin päätoimittajina toimivat muiden muassa Sara Lehtinen, Pia Rawlins ja Ville Nurminen.
Vuodesta 2019 lehden toimituksesta on vastannut Turun KY:n viestintätiimi. Aiemmin vastuu lehden toimittamisesta on ollut päätoimittaja- ja taittovastaavaparin lisäksi Turun KY:n Media-Klubilla sekä PR-toimikunnalla.
Høstmørke

| Høstmørke Isengard |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1995
 Tuottaja(t): Fenriz
 Tyylilaji: death metal, black metal, folk metal
 Kesto: 32.13
 Levy-yhtiö: Moonfog Productions
Isengardin muut julkaisut
| Vinterskugge 1994 | Høstmørke 1995 | Traditional Doom Cult 2016 |
Høstmørke on Isengardin toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1995.
Kappaleet

Neslepaks – 5.32
Landet og Havet – 1.07
I Kamp med Hvitekrist – 4.57
I ei Gran Borti Nordre Åsen – 3.43
Over de Syngende Øde Moer – 5.52
Thornspawn Chalice – 8.10
Total Death – 2.50
Vierailevat artistit

Aldrahn (Dødheimsgard) – laulu kappaleessa Neslepaks
Vicotnick (Dødheimsgard) – ensimmäinen murahdus kappaleessa Thornspawn Chalice
Aiheesta muualla

Høstmørke Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Høstmørke Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Kreikan merenkulku- ja saaristoministeriö

| Merenkulku- ja saaristoministeriö Υπουργείο Ναυτιλίας και Νησιωτικής Πολιτικής |
| --- | --- |
 Kreikan vaakuna Kreikan hallituksen sinettinä.
Perustettu:  1971 / 2015
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Giánnis Plakiotákis
Kreikan merenkulku- ja saaristoministeriö (kreik. Υπουργείο Ναυτιλίας και Νησιωτικής Πολιτικής (ΥΝΑΝΠ), Ypourgeío Naftilías kai Nisiotikís Politikís (YNANP)) on Kreikan ministeriö, jonka alaan kuuluvat merenkulku, joka on Kreikalle taloudellisesti merkittävimpiä aloja, sekä Kreikan saariston kehittäminen. Ministeriön alaisuudessa toimii myös Kreikan rannikkovartiosto.
Merenkulku- ja saaristoministeriö on perustettu nykyisellään vuonna 2015. Ministeriötä johtaa merenkulku- ja saaristoministeri Giánnis Plakiotákis (vuonna 2019, Mitsotákisin hallitus).
Historia

Merenkulku- ja saaristoministeriön tehtävää ovat hoitaneet seuraavat ministeriöt:
Merenkulku-, liikenne- ja viestintäministeriö (Υπουργείο Ναυτιλίας, Μεταφορών και Επικοινωνιών, Ypourgeío Naftilías, Metaforón kai Epikoinonión) (1971–1973)
Kauppamerenkulkuministeriö (Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Ypourgeío Emporikís Naftilías) (1973–2007)
Kauppamerenkulun, Egeanmeren ja saariston ministeriö (Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής, Ypourgeío Emporikís Naftilías, Aigaíou kai Nisiotikís Politikís) (2007–2009)
Talous-, kilpailukyky- ja merenkulkuministeriö (Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας και Ναυτιλίας, Ypourgeío Oikonomías, Antagonistikótitas kai Naftilías) (2009–2010)
Meriasiain-, saaristo- ja kalastusministeriö (Υπουργείο Θαλάσσιων Υποθέσεων, Νήσων και Αλιείας, Ypourgeío Thalássion Ypothéseon, Níson kai Alieías) (2010–2011)
Kehitys-, kilpailukyky- ja merenkulkuministeriö (Υπουργείο Ανάπτυξης, Ανταγωνιστικότητας και Ναυτιλίας, Ypourgeío Anáptyxis, Antagonistikótitas kai Naftilías) (2011–2012)
Merenkulkuministeriö (Υπουργείο Ναυτιλίας, Ypourgeío Naftilías) (2012)
Merenkulun ja Egeanmeren ministeriö (Υπουργείο Ναυτιλίας και Αιγαίου, Ypourgeío Naftilías kai Aigaíou) (2012–2015)
Talous-, infrastruktuuri-, merenkulku- ja turismiministeriö (Υπουργείο Οικονομίας, Υποδομών, Ναυτιλίας και Τουρισμού, Ypourgeío Oikonomías, Ypodomón, Naftilías kai Tourismoú) (1/2015–9/2015)
Merenkulku- ja saaristoministeriö (Υπουργείο Ναυτιλίας και Νησιωτικής Πολιτικής, Ypourgeío Naftilías kai Nisiotikís Politikís) (2015–)
Merenkulku- ja saaristoministerit

Merenkulku- ja saaristoministereinä ovat toimineet ministeriön olemassaolon aikana:
| Ministeri | Kausi alkoi | Kausi päättyi | Hallitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Thodorís Drítsas | 23. syyskuuta 2015 | 5. marraskuuta 2016 | Tsíprasin II hallitus |
| Panagiótis Kouroumplís | 5. marraskuuta 2016 | 28. elokuuta 2018 | Tsíprasin II hallitus |
| Fótis Kouvélis | 29. elokuuta 2018 | 9. heinäkuuta 2019 | Tsíprasin II hallitus |
| Ioánnis Plakiotákis | 9. heinäkuuta 2019 |  | Mitsotákisin hallitus |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan merenkulku- ja saaristoministeriö Wikimedia Commonsissa
Υπουργείο Ναυτιλίας και Νησιωτικής Πολιτικής (Arkistoitu – Internet Archive). Kreikan merenkulku- ja saaristoministeriön verkkosivut. (kreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Υπουργείο Ναυτιλίας και Νησιωτικής Πολιτικής
Kreikan ministeriöt
Digitaalisen hallinnon ministeriö
Infrastruktuuri- ja liikenneministeriö
Kansalaistensuojeluministeriö
Kehitys- ja investointiministeriö
Kulttuuri- ja urheiluministeriö
Maahanmuutto- ja turvapaikkaministeriö
Maaseudun kehitys- ja elintarvikeministeriö
Merenkulku- ja saaristoministeriö
Oikeusministeriö
Opetus- ja uskontoasiainministeriö
Puolustusministeriö
Sisäministeriö
Terveysministeriö
Turismiministeriö
Työ- ja sosiaaliministeriö
Ulkoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ympäristö- ja energiaministeriö
Käännös suomeksi
Kylki

Kylki on kehonosa, joka ihmisellä sijaitsee vartalon sivulla kainalon ja lantion välissä. Kylkien vieressä on vartalon takapuolella selkä ja etupuolella ylempänä rinta ja alempana vatsa. Luista kylkien kohdalla on kylkiluut. Monilla ihmisillä kyljet ovat herkkiä kutitukselle.
Idänplataani

| Idänplataani |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Proteales
Heimo::  Plataanikasvit Platanaceae
Suku::  Plataanit Platanus
Laji::  orientalis
Kaksiosainen nimi
 Platanus orientalis  L. 
Katso myös
   Idänplataani Wikispeciesissä   Idänplataani Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Idänplataanin siemeniä.
Idänplataani (Platanus orientalis) on plataanikasveihin kuuluva kesävihanta puulaji. Se voi kasvaa 30 metriä korkeaksi, ja sitä tavataan Kaakkois-Euroopassa ja Länsi-Aasiassa.