stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan hymni
Sanat 1978—1992

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Azerinkieliset sanat kyrillisin kirjaimin Азәрбајҹан! Чичәкләнән республика, шанлы дијар!  Гадир совет елләриндә һәм азадсан, һәм бәхтијар.  Октјабрдан гүввәт алыб сән говушдун сәадәтә,  Алгыш олсун бу һүнәрә, алгыш олсун бу гүдрәтә!    Јолумуз Ленин јолудур, партијадыр рәһбәримиз,  Коммунизмин ҝүнәшилә нурланаҹаг сәһәримиз.  Биз ҝедирик ҝәләҹәјә галибләрин ҹәрҝәсиндә,  Јаша, јаша, Азәрбајҹан, бөјүк совет өлкәсиндә!    Одлар јурду! Бу ағ ҝүнләр ел ҝүҹүнүн бәһрәсидир,  Гәһрәманлыг, бир дә һүнәр азад инсан һәвәсидир.  Насилләрдән-нәсилләрә јадиҝардыр дәјанәтин,  Коммунизмә биз ҝедирик, сыра мөһкәм, аддым мәтин.    Јолумуз Ленин јолудур, партијадыр рәһбәримиз,  Коммунизмин ҝүнәшилә нурланаҹаг сәһәримиз.  Биз ҝедирик ҝәләҹәјә галибләрин ҹәрҝәсиндә,  Јаша, јаша, Азәрбајҹан, бөјүк совет өлкәсиндә!    Рәшадәтли рус халгыдыр достлуг, бирлик бајрагдары,  Мүгәддәсдир, сарсылмасдыр дост елләрин бу илгары.  Гардаш халглар бирлијиндән алдыг ҝүҹү, гүдрәти биз,  Гој вар олсун бу иттифаг - шанлы Совет Вәтәнимиз!    Јолумуз Ленин јолудур, партијадыр рәһбәримиз,  Коммунизмин ҝүнәшилә нурланаҹаг сәһәримиз.  Биз ҝедирик ҝәләҹәјә галибләрин ҹәрҝәсиндә,  Јаша, јаша, Азәрбајҹан, бөјүк совет өлкәсиндә! |  | Azerinkieliset sanat latinalaisin kirjaimin Azərbaycan! Çiçəklənən respublika, şanlı diyar!  Qadir sovet ellərində həm azadsan, həm bəxtiyar.  Oktyabrdan qüvvət alıb sən qovuşdun səadətə,  Alqış olsun bu hünərə, alqış olsun bu qüdrətə!    Yolumuz Lenin yoludur, partiyadır rəhbərimiz,  Kommunizmin günəşilə nurlanacaq səhərimiz.  Biz gedirik gələcəyə qaliblərin cərgəsində,  Yaşa, yaşa, Azərbaycan, böyük sovet ölkəsində!    Odlar yurdul Bu ağ günlər el gücünün bəhrəsidir,  Qahrəmanlıq, bir də hünər azad insan həvəsidir.  Nasillərdən-nəsillərə yadigardır dəyanətin,  Kommunizmə gedirik biz, sıra möhkəm, addım mətin.    Yolumuz Lenin yoludur, partiyadır rəhbərimiz,  Kommunizmin günəşilə nurlanacaq səhərimiz.  Biz gedirik gələcəyə qaliblərin cərgəsində,  Yaşa, yaşa, Azərbaycan, böyük sovet ölkəsində!    Rəşadətli rus xalqıdır dostluq, birlik bayraqdarı,  Müqəddəsdir, sarsılmasdır dost ellərin bu ilqarı.  Qardaş xalqlar birliyindən aldıq gücü, qüdrəti biz,  Qoy var olsun bu ittifaq - şanlı Sovet Vətənimiz!    Yolumuz Lenin yoludur, partiyadır rəhbərimiz,  Kommunizmin günəşilə nurlanacaq səhərimiz.  Biz gedirik gələcəyə qaliblərin cərgəsində,  Yaşa, yaşa, Azərbaycan, böyük sovet ölkəsində! |
Sanat 1944—1978

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Azerinkieliset sanat kyrillisin kirjaimin Азәрбајҹан - дүнја ҝөрмүш бу шәрәфли, шанлы дијар,  Вәтән ешги бабалардан галмыш әзиз бир јадиҝар,  Ганлы дөјүш мејданында биз јаратдыг ағ ҝүнләри -  Нәсилләрдән нәсилләрә јурдумузун шөһрәти вар.    Гој вар олсун Азәрбајҹан, Одлар јурду - Ана вәтән!  Гоҹа Шәргә ҝүнәш доғур јурдумузун гүдрәтиндән.  Бајрағымыз сосиализмин гардаш елләр дүнјасыдыр,  Јаша вәтән! Халгымызын шәрәфисән, шөһрәтисән!    Устадымыз бөјүк Ленин - шанлы зәфәр бајрағымыз,  Рәһбәримиз Сталиндир - бизим һәјат нөврағымыз!  Ҝөзәл Бакы! Гүдрәтиндән илһам алыр Азәрбајҹан,  Азад елли, азад ҝүнлү доғма Совет торпағымыз!    Гој вар олсун Азәрбајҹан, Одлар јурду - Ана вәтән!  Гоҹа шәргә ҝүнәш доғур јурдумузун гүдрәтиндән!  Бајрағымыз сосиализмин гардаш елләр дүнјасыдыр,  Јаша вәтән! Халгымызын шәрәфисән, шөхрәтисән!    Гардашымыз рус халгыдыр азадлығын бајрагдары,  Ганымызла сувармышыг бу достлуғу, бу илгары,  Јер үзүнүн шөхрәтидир шанлы Совет торпағымыз,  Бу торпагда чичәк ачды инсанлығын илк баһары!    Гој вар олсун Азәрбајҹан, Одлар јурду - Ана вәтән!  Гоҹа шәргә ҝүнәш доғур јурдумузун гүдрәтиндән!  Бајрағымыз сосиализмин гардаш елләр дүнјасыдыр,  Јаша вәтән! Халгымызын шәрәфисән, шөхрәтисән! |  | Azerinkieliset sanat latinalaisin kirjaimin Azərbaycan! Dünya görmüş bu şərəfli şanlı diyar!  Vətən eşli babalardan qalmış əziz bir yadigar,  Qanlı döyüş meydanında biz yaratdıq ağ günləri,  Nəsillərdən nəsillərə yurdumuzun şöhrəti var!    Qoy var olcun Azərbaycanç Odlar yurdu - Ana vətən!  Qoca Şərqə günəş doğur yurdumuzun qüdrətindən!  Bayrağımız sosializmin qardaş ellər dünyacıdır,  Yaşa vətən! Xalqımızın şərədicən,şöhrətisən!    Ustadımız böyük Lenin - şanlı zəfər bayrağımız,  Rəhbərimiz Stalindir - birzim həyat növrağımız!  Gözəl Bakı! Qüdrətindən inham aldır Azərbaycan,  Azad elli, azad günlü doğma Sovet torpağımız!    Qoy var olsun Azərbaycan, Odlar yurdu - Ana vətən!  Qoca şərqə günəş doğur yurdumuzun qüdrətindən!  Bayrağımız sosializmin qardaş ellər dünyasıdır,  Yaşa vətən! Xalqımızın şərəfisən, şöxrətisən!    Qardaşımız rus xalgıdır azadlığın bayraqrı,  Qanımızla suvarmışıq bu dostluğu, bu ilgarı,  Yer üzünün şöxrətidir şanlı Sovet torpağımız,  Bu torpaqda çiçək açdı insanlığın ilk baharı!    Qoy var olsun Azərbaycan, Odlar yurdu - Ana vətən!  Qoca şərqə günəş doğur yurdumuzun qüdrətindən!  Bayrağımız sosializmin qardaş ellər dünyasıdır,  Yaşa vətən! Xalgımızın şərəfisən, şöxrətisən! |
Aiheesta muualla

MP3-tiedosto (3.3 MB)
MIDI-tiedosto (Arkistoitu – Internet Archive) (23 KB)
Melanomya mitis

| Melanomya mitis> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Heimo::  Raatokärpäset Calliphoridae
Suku::  Melanomya
Laji::  mitis
Kaksiosainen nimi
 Melanomya mitis  (Reinhard, 1945) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Melanomya mitis on Melanomya-sukuun ja raatokärpästen heimoon kuuluva hyönteinen – täsmällisemmin kaksisiipinen. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Reinhard vuonna 1945. Sillä ei ole alalajeja.
Melanthios

Melanthios (m.kreik. Μελάνθιος, lat. Melanthius) voi viitata seuraaviin:
Melanthios, Odysseuksen vuohipaimen kreikkalaisessa mytologiassa
Melanthios Ateenalainen, tragediakirjailija
Melanthios Sikyonlainen (300-luku eaa.), taidemaalari
Michiyasu Osada

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Michiyasu Osada
Syntymäaika: 5. maaliskuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Saitama, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 174 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1996–1998 1999–2000 2001 2002 | Verdy Kawasaki Vissel Kobe Kyoto Purple Sanga Tokyo Verdy | 10 (0) 43 (7) 7 (0) 7 (0) |
Maajoukkue
| 1997 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Michiyasu Osada (jap. 長田 道泰, Osada Michiyasu; s. 5. maaliskuuta 1978 Saitama) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Osada kuului Japanin U-20 joukkueeseen nuorten MM-kilpailuissa 1997.
Beynost

Beynost on kunta Ainin departementissa Rhône-Alpesin hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 3 530 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Beynostin pinta-ala on 11 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Beynost Wikimedia Commonsissa
Birkkalan tila

| Birkkalan tila |
| --- | --- |

Tunnuslause:  "Kotoisasti Birkkalan Speltistä"
Yritysmuoto:  Yksityinen elinkeinonharjoittaja
Toimitusjohtaja:  Simo Larmo
Kotipaikka:  Suomusjärvi
Liikevaihto:  700 000 €
Kotisivu:  www.birkkala.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Birkkalan tila on Suomusjärvellä sijaitseva suomalainen speltin jalostamiseen erikoistunut yritys, jolla myös omaa speltin viljelyä. Birkkalan tila työllisti vuonna 2018 vakituisesti viisi henkeä, ja tilalla on luomuviljelyksessä maata noin 229 hehtaaria ja metsää 150 hehtaaria. Luomuspelttiä myllyssä tuotetaan noin 500 000 kg vuodessa. Yritys on rekisteröity kaupparekisteriin 31. elokuuta 2017.
Historia

Ensimmäiset merkinnät Birkkalan tilasta ulottuvat 1500-luvulle. Larmon suvun omistuksessa tila on ollut vuodesta 1872.
Maanviljely

Speltin viljelyn Birkkalassa aloittivat nykyisen isännän vanhemmat Jaakko ja Pirkko Larmo. He alkoivat ensimmäisinä Suomessa kehittää tuotteita speltistä saksalaisen esimerkin mukaan. Yrittäjät samoin kuin tuotteet on palkittu eri yhteyksissä. Yritys valmistaa, myy ja markkinoi spelttijauhoja ja muita spelttituotteita kauppaan ja teollisuuteen, vuodesta 2017 alkaen myös vientiin.
Beyləqanin piirikunta

Beyləqanin piiri Azerbaidžanin kartalla.
Beyləqanin piirikunta (azer. Beyləqan rayonu, ven. Бейлаганский район, Beilaganski raion) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1939 perustetun piirin pinta-ala on 1131 neliökilometriä. Asukkaita on 87 400 henkeä (vuonna 2010).
Beyləqanin piiri sijaitsee Azerbaidžanin eteläosan tasankoseudulla. Se rajoittuu lounaassa Füzulin, luoteessa Ağcabədin, pohjoisessa Zərdabin ja idässä İmişlin piireihin sekä etelässä Iraniin. Etelärajalla virtaa Araksjoki.
Piirin keskus on Beyləqanin kaupunki (vuoteen 1989 saakka Ždanovsk), josta on 265 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Muita merkittävämpiä paikkakuntia ovat Örənqalan, Milabadin, Qəhrəmanlın, Yuxarı Aranin, Şərqin ja Milin taajamat. Kuntia on yhteensä 40, taajamia 15 ja kyliä 24. Kaupunkiväestön osuus on 42,8 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan asukkaista 97,5 % on azereja ja 2,3 % turkkilaisia.
Piirin kautta kulkee Bakun ja Nahitševanin välinen rautatie. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan, puuvillan, perunan ja vihannesten viljelyyn sekä karjanhoitoon. Lisäksi on pienimuotoista elintarvike- ja jalostusteollisuutta.
Historiallisia nähtävyyksiä ovat profeetta Həzrəti Cərgizin pyhiinvaelluspaikka 1600–1700-luvulta, muinaisen Beyləqanin kaupungin rauniot Örənqalassa sekä Soltanbudin kukkula.
Paikallislehtenä ilmestyy Mil.
Aiheesta muualla

Beyləqanin piirin sivusto (azeriksi)
Azerbaidjan: Territorial and administrative units (azeriksi), (englanniksi), (venäjäksi)
Azerbaidžanin piirikunnat ja kaupungit
| --- | --- |
Piirikunnat:  Ağcabədi • Ağdam • Ağdaş • Ağstafa • Ağsu • Apšeron • Astara • Babək* • Balakən • Bərdə • Beyləqan • Biləsuvar • Cəbrayıl • Cəlilabad • Culfa* • Daşkəsən • Füzuli • Gədəbəy • Goranboy • Göyçay • Göygöl • Hacıqabul • İmişli • İsmayıllı • Kəlbəcər • Kəngərli* • Kürdəmir • Laçın • Lənkəran • Lerik • Masallı • Neftçala • Oğuz • Ordubad* • Qax • Qazax • Qəbələ • Qobustan • Qubadlı • Quba • Qusar • Saatlı • Sabirabad • Şabran • Şahbuz* • Salyan • Şamaxı • Samux • Sədərək* • Şəki • Şəmkir • Şərur* • Siyəzən • Şuşa • Tərtər • Tovuz • Ucar • Xaçmaz • Xızı • Xocalı • Xocavənd • Yardımlı • Yevlax • Zaqatala • Zəngilan • Zərdab
Kaupungit:  Baku • Gəncə • Lənkəran • Mingəçevir • Naftalan • Nahitševan* • Şəki • Şirvan • Sumqayıt • Xankəndi • Yevlax
Tähdellä * merkityt piirikunnat ja kaupungit kuuluvat Nahitševanin autonomiseen tasavaltaan.
Minna Palander-Collín

Minna Johanna Palander-Collín (s. 31. elokuuta 1967 Helsinki) on suomalainen kielitieteilijä ja Helsingin yliopiston englantilaisen filologian professori.
Palander-Collín on valmistunut filosofian kandidaatiksi 1991 Helsingin yliopistosta pääaineena englantilainen filologia, sivuaineena romaaninen filologia ja filosofian tohtoriksi 1999. Aineenopettajan pätevyyden ja aikuiskasvatustieteen aineopinnot hän suoritti 1998 Helsingin yliopistosta.
Palander-Collín on työskennellyt Helsingin yliopistossa vuodesta 1989 eri tehtävissä. Hän on ollut yliopiston englannin kielen laitoksella vuosina 2002–2006 tohtoriassistentti ja vuosina 2006–2007 yliopistonlehtorina, 2007–2009 yliopistotutkijana tutkijakollegiumissa sekä englantilaisen filologian oppiainevastuuhenkilö vuosina 2011–2015. Nykykielten laitoksen tutkimuksesta vastaava varajohtaja hän on ollut vuodesta 2014. Vuodesta 2009 alkaen hän on ollut englannin kielen professori.
Meritxellin Neitsyt Maria

| Meritxellin Neitsyt Maria |
| --- | --- |
 Réplique par Jaume Rossa en 2013
Nimi:  Meritxellin Neitsyt Maria
Teostyyppi:  patsas
Sijainti:  Meritxellin Neitsyt Maria, Santuari vell de Meritxell (käännä suomeksi), Andorra
Koordinaatit:  42°33′14″N 1°35′25″E﻿ / ﻿42.5539°N 1.5903°E﻿ / 42.5539; 1.5903
Meritxellin Neitsyt Maria (kat. Mare de Déu de Meritxell) on Marian ilmestystä esittävä patsas, joka on Andorran suojeluspyhimys. Alkuperäinen patsas on tuhoutunut, mutta uudelleenrakennettua teosta säilytetään Meritxellin kylässä olevassa kappelissa.
Legenda

Patsaaseen liitetyn legendan mukaan eräänä loppiaisena 1100-luvulla kyläläiset olivat menossa jumalanpalvelukseen Canilloon, kun he huomasivat patsaan. Se oli talvella poikkeuksellisesti kukkivan koiranruusun juurella. Seurakunnan papin johdolla kyläläiset siirsivät patsaan Canillon kirkkoon. Seuraavana aamuna patsas oli kadonnut, ja se oli jälleen kyseisen koiranruusun juurella. Koko kylä meni katsomaan ihmettä, ja kaikki tajusivat, että paikalle pitää rakentaa kappeli, koska patsas halusi pysyä nimenomaisessa sijainnissa.
Andorran suojeluspyhimykseksi

Arvostus Meritxellin Neitsyt Mariaa kohtaan kasvoi hiljalleen, ja siitä kasvoi 1800- ja 1900-lukujen aikana kansallissymboli. Andorran laaksojen yleiskokous julisti sen vuonna 1873 Andorran suojeluspyhimykseksi. Katolisen kirkon virallisen tunnustuksen se sai kuitenkin vasta vuonna 1914 paavi Pius X:ltä. Päätöksestä ilahtanut yleiskokous julisti 8. syyskuuta Andorran kansallispäiväksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meritxellin Neitsyt Maria Wikimedia Commonsissa
Montluçon

| Montluçon |
| --- | --- |
 Bourbonin herttuoiden linna
 vaakuna
 Montluçon
 Koordinaatit: 46°20′27″N, 2°36′12″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Allier
Arrondissementti:  Montluçon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20,7 km²
Väkiluku (2014):  37 289 
 – Väestötiheys:  1 804 as./km²
Kunnan numero:  03185
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montluçon on kunta Ranskassa Allier'n departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se on Auvergnen toiseksi suurin kaupunki ja se sijaitsee Cherjoen varrella.
Kaupungin keskiaikaisesta keskustasta on viisitoista rakennusta nimetty historiallisesti arvokkaiden rakennusten listalle. Keskellä kaupunkia oleva Bourbonin herttuoiden linna (Château des Ducs de Bourbon) hallitsee näkyvyydellään maisemaa.
Kaupungissa on useita näyttäviä puistoja. Louvièren linnan (Château de la Louvière) linnan puisto on rakennettu Versailles’n Petit Trianon tyyliseksi. Yhdysvaltain presidentin Woodrow Wilsonin mukaan on nimetty Wilsonin puisto (Jardin Wilson), jossa on ruusutarhoja ja nurmialueita.
Louvièren linnan puisto
Wilsonin puutarha
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montluçon Wikimedia Commonsissa
Beyoncé Karaoke Hits Vol. I

| Beyoncé Karaoke Hits Vol>  I Beyoncé |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 2006–2007
 Julkaistu: 11. maaliskuuta 2008
 Tyylilaji: R&B, soul
 Kesto: 29.20
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Beyoncén muut julkaisut
| The Beyoncé Experience Live 2007 | Beyoncé Karaoke Hits Vol. I 2008 | Love Letters 2008 |
Beyoncé Karaoke Hits Vol. I on Beyoncén kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2008.
Kappaleet

If – 3.18 (Karaoke Version)
Flaws and All – 4.11 (Karaoke Version)
Hollywood – 3.22 (Karaoke Version)
World Wide Woman – 3.43 (Karaoke Version)
Beautiful Liar (Bello Embustero) – 3.22 (Spanish Karaoke Version)
Beautiful Liar – 3.21 (Spanish Karaoke Version)
Irreplaceable (Irreemplazable) – 3.49 (Spanish Karaoke Version)
Listen (Oye) – 3.42 (Spanish Karaoke Version)
Montlouis-sur-Loire

| Montlouis-sur-Loire |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 Montlouis-sur-Loire
 Koordinaatit: 47°23′21″N, 0°49′41″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Centre-Val de Loire
Departementti:  Indre-et-Loire
Arrondissementti:  Tours
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,6 km²
Väkiluku (2017):  10 666 
 – Väestötiheys:  434 as./km²
Kunnan numero:  37156
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montlouis-sur-Loire on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Loirejoen varrella, noin 12 kilometriä Toursin kaupungista itään.
Château de la Bourdaisière
Kunnan nähtävyyksiä on linna Château de la Bourdaisière, jonka historia ulottuu vuoteen 1360. Tuolloin se rakennettiin puolustamaan Toursin kaupunkia. Tuolta ajalta ovat jäljellä kuivat vallihaudat ja kulmatorni. Vuosisatojen aikana linna on muotoutunut omistajiensa toiveiden mukaisesti. Nykyään linna toimii hotellina.
Kunnan alueella tuotetaan AOC Montlouis-sur-Loire -viiniä. Viinitilojen pinta-ala on yhteensä 450 hehtaaria. Viljelyalue jakautuu kolmen kunnan alueelle, jotka ovat Montlouis-sur-Loire, Saint-Martin-le-Beau ja Lussault-sur-Loire. Loire ja Cher jokien reunustamat viinitarhat ovat olleet AOC -laatuluokiteltuja vuodesta 1938 lähtien. Alueella viljeltävä viinirypäle on Chenin Blanc, josta tuotetaan laaja valikoima erilaisia valkoviinejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montlouis-sur-Loire Wikimedia Commonsissa
Berthe Morisot

| Berthe Morisot |
| --- | --- |
 Berthe Morisot, noin vuonna 1872.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Berthe Marie Pauline Morisot
Syntynyt: 14. tammikuuta 1841 Bourges
Kuollut: 2. maaliskuuta 1895 (54 vuotta) Pariisi
Taiteilija
Taidesuuntaus:  impressionismi
 Nimikirjoitus
Berthe Morisot'n viljapelto, Musée d'Orsay
Berthe Marie Pauline Morisot (14. tammikuuta 1841 Bourges – 2. maaliskuuta 1895 Pariisi) oli ranskalainen impressionistitaiteilija. Hän oli edustettuna Pariisin salongissa ensimmäistä kertaa 23-vuotiaana. Morisot kuvasi varsinkin nais- ja lapsiaiheita. Hänen tyyliään on luonnehdittu intiimiksi ja lyyriseksi sekä koloristisesti rikkaaksi.
Monisot tutustui Édouard Manet'n kautta tämän veljeen Eugèneen, jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 1874.
Pariisissa 53-vuotiaana kuollut Morisot haudattiin Cimetière de Passyyn.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.itravelwithart.com/five-beautiful-berthe-morisot-paintings/
http://www.tate.org.uk/kids/explore/who-is/who-berthe-morisot
Björkö (Mustasaari)

Björkö
Björkö väärävärikuvassa
| --- | --- |
Sijainti:  Mustasaari Pohjanmaa Suomi
Vesialue:  Merenkurkku
Merialue:  Itämeri
Pinta-ala:  32 km²
| --- | --- |
Asutuskeskukset:  Björköby
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Björkö on saari Merenkurkussa, Raippaluodon pohjoispuolella Mustasaaren kunnassa. Se on pinta-alaltaan - noin 32 neliökilometriä - Suomen merialueiden 24. suurin saari. Saari pienine lähisaarineen ja Raippaluotoon johtavine siltoineen muodosti oman Björköbyn kunnan vuosina 1932−1973.
Björkön saari on osa Pohjanlahden keskiosan maannousemarannikkoa ja tätä esilletuovaa Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta Korkearannikko – Merenkurkun saaristo. Osana maailmanperintökohteen matkailukäytön lisäämispyrkimistä, on rakennettu Björkön saaren länsiosassa sijaitsevasta Svedjehamnin satamasta vaellusreitistö lounaaseen, Panikeen. 2020-luvun alkupuolella valmistunut reitistö on varustetu taukopaikoilla ja automaattilossilla.
Saaren keskuskylä Björköbyn eli Björkön kylämaisema kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennetun kulttuuriympäristön kohteisiin.
Björkön julkisiin kulttuuripalveluihin lukeutuu muun muassa Björköbyn kirjasto, joka on yksi Mustasaaren kunnankirjaston toimipisteistä.
Middle Cyclone

| Middle Cyclone Neko Case |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. maaliskuuta 2009
 Tuottaja(t): Neko Case & Darryl Neudorf
 Tyylilaji: alternative country, indie folk
 Kesto: 74.29
 Levy-yhtiö: ANTI-
Listasijoitukset
  Billboard 200: 3.
Neko Casen muut julkaisut
| Live from Austin, TX 2007 | Middle Cyclone 2009 | The Worse Things Get, the Harder I Fight, the Harder I Fight, the More I Love You 2013 |
Middle Cyclone on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Neko Casen viides studioalbumi. Albumi on julkaistu 3. maaliskuuta 2009.
Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan kolmannelle sijalle.
Kappaleet

This Tornado Loves You – 3.21
The Next Time You Say Forever – 1.46
People Got a Lotta Nerve – 2.33
Polar Nettles – 2.26
Vengeance Is Sleeping – 3.22
Never Turn Your Back on Mother Earth – 2.14
Middle Cyclone – 3.05
Fever – 3.18
Magpie to the Morning – 2.44
I'm an Animal – 2.21
Prison Girls – 5.25
Don't Forget Me – 3.09
The Pharaohs – 3.37
Red Tide – 2.53
Marais la Nuit – 31.39
Arvostelut

Metacritic: 79/100
Allmusic:
The A.V. Club: A–
Entertainment Weekly: B
Pitchfork Media: 7.9/10
Rolling Stone:
Aiheesta muualla

Discogs
Middle Cyclone anti.com -sivustolla
Minna Nousiainen

Minna-Riitta Kaarina Nousiainen (s. 7. heinäkuuta 1971 Tervo) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän saavutti Kalevan kisoissa kolme SM-mitalia, hopeaa 1989 sekä pronssia 1988 ja 1991. Hän voitti yhtä monta mitalia myös sisäratojen SM-kilpailuissa, hopeaa 1991 ja 1992 sekä pronssia 1989. Hänen ennätystuloksensa ulkoradoilta on 15,96 m ja sisäradoilta 16,18 m. Nousiainen edusti aktiiviurallaan Tervon Urheilijat -seuraa.
Berthold I, Kärnten

| Berthold I |
| --- | --- |
 Berthold II, Kärntenin herttua (n. 1000 – 6. marraskuuta 1078), joka tunnetaan myös nimellä Berthold I Zähringenistä, oli Zähringen Švaabian suvun vanhin. Vuodesta 1061 vuoteen 1077 hän oli Kärntenin herttua ja Veronan rajakreivi.
Svaabian herttua
 n.1000 – 1078  
Edeltäjä:  Konrad III
Seuraaja:  Berthold II
Henkilötiedot
Puoliso:  Richwara von Schwaben
Berthold I lahjoittajakuva Pyhän Pietarin luostarista Schwarzwaldissa (noin 1520).
Berthold I:n denaarit fransiskaanimuseossa Villingenissä.
Berthold I, Kärnten (n.1010 Svaabia, Kelheim, Bavaria, Saksa – 6. marraskuuta 1078 Limburg bei Weilheim, Baden-Württemberg, Saksa) on Kärtenin herttua vuosina (n. 1061–1077 ) ja veronan maakreivi (1061–1077), hänet on haudattu Kloster Hirsauhun.
Naimisissa ensimmäisessä avioliitossa Richwaran kanssa, toisessa avioliitossa Beatrixin kanssa, Louis of Moussonin tytär, Kärntenin herttua vuosina 1061–1077, Hallitsijana Ortenauburg, Thurgau, Breisgau ja Baar, Veronan markkreivi.
Galleria

Suuri Kärntenin valtion vaakuna, Itävalta.
Minna Pajulahti

| Minna Pajulahti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. toukokuuta 1981 (ikä 43)
Kansalaisuus:   Suomi
Minna Pajulahti (s. 4. toukokuuta 1981tarvitaan parempi lähde) on suomalainen fitness- ja voimaurheilija sekä valmentaja. Pajulahti kilpailee Women's Physique -sarjassa ammattilaisliitto IFBB Prossa. Hän on kilpaillut myös fitness-sarjassa sekä voimanostolajeissa. Pajulahdella on myös taustaa kilpacheerleadingissa ja joukkuevoimistelussa.
Minna Pajulahti voitti kultaa Masters Olympia fitness-kilpailusta vuonna 2023. Olympia on lajin arvostetuin kilpailu. Masters Olympia on yli 40-vuotiaille järjestetty kehonrakennuksen ja fitnessin Olympia kilpailu.
Minna Pajulahti on tullut MS Olympia -kilpailun fitness-sarjassa kahdeksanneksi vuonna 2020. Yksikään toinen suomalainen ei tuolloin ollut pystynyt samaan.
Voimanostolajeissa Pajulahti on voittanut pienempien liittojen EM- ja MM-kultaa. Vuonna 2016 hän voitti Wadan ulkopuolisen WABDL-liiton maailmanmestaruuden penkkipunnerruksessa.
Pajulahti on valmentanut useita sekä kotimaisella että kansainvälisellä tasolla menestyneitä suomalaisia fitness- ja keholajien urheilijoita.
Syksyllä 2017 esitetyssä Gladiaattorit-sarjan uudessa versiossa Pajulahti oli yksi gladiaattoreista. Hänen gladiaattorinimensä oli Barbi.
Siiviliammatiltaan Pajulahti on lentoemäntä.
Bora

Bora voi viitata ainakin seuraaviin:
bora, itäisen Välimeren ja Mustanmeren vuoriseutujen lähellä puhaltava kylmä valumatuuli
Maserati Bora, automalli
Volkswagen Bora, automalli
Bora-luokka (Projekti 1239 ”Sivutš”), neuvostoliittolainen ohjusveneluokka
Bora Bora, saari Ranskan Polynesiassa Tyynellämerellä
Katharina von Bora (1499–1552), Martti Lutherin puoliso.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Bora”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.