stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirves (korttipeli)
Puhuminen

Jakajasta seuraava pelaaja aloittaa "puhumisen". Tosin puhuminen jää väliin silloin, kun jakaja on joutunut ottamaan tai halunnut ottaa valtin käteensä. Puhumiseen on neljä vaihtoehtoa:
“Tuosta vaan”: Pakan päällä oleva valtti säilyy valttina.
“Ei olisi tuota”: Puhuja haluaa vaihtaa valttia, tosin valtin vaihtaminen onnistuu vain, jos on saatu kaikkien pelaajien suostumus. Valtin vaihtumisen kieltämiseen käy vain, että pelataan pakan päällä olevasta valtista. Valtin vaihtumisen kieltäjällä on oltava kiellonvara eli jokin pakan päällä olevan valtin kortti, tosin pampuilla tai jokereilla ei voi kieltää.
“Viisi”: Puhujalle on ihan sama mikä maa on valttina tai hän ei halua tehdä mistään maasta valttia. Joskus käytetään myös sanontaa "ohi".
“Viitenä pakkaan”: Puhuja haluaa, että kierrosta ei pelattaisi ollenkaan, vaan seuraava jakaja tekisi uudet työt. Pakkaan menemiseen tässä vaiheessa tarvitaan kaikkien pelaajien suostumus. Pakkaan menemisen voi kieltää millä tahansa kädellä.
Jakajasta seuraava pelaaja voi myös aloittaa pelin suoraan pelaamalla jonkin korteistaan pöytään puhumatta mitään. Tämä tarkoittaa samaa, kuin “Tuosta vaan”.
Kolmen hengen ja sitä suuremmissa peleissä pelataan joukkueittain eli käytännössä valtintekijää vastaan. Jos jaossa nostettiin hyväksytysti pamppu tai jokeri, pelaavat nostaja ja jakaja vastakkain. Muut voivat joko antaa toisen voittaa tai pelata siten, ettei kumpikaan voita. Kuitenkaan muut pelaajat eivät saa itselleen lisää merkintöjä, vaikka he voittaisivat.
Niin kutsutut "pääköt" kädessä ei saa peluuttaa eli jos kädessä on kolme suurinta korttia (eli valakka, jokka ja ristipamppu) täytyy se ilmoittaa ennen ensimmäisen lyöntikierroksen alkua eli esimerkiksi sanomalla: "Kolme suurinta", ja tämän jälkeen kyseinen pelaaja saa merkinnän. Jos pelaaja ei sano, että hänellä on kolme suurinta kädessään, ja kierros pelataan niin kierrosta ei hyväksytä ja jakaja tekee uudestaan työt.
Valttikorttien arvojärjestys

Valttikortteja on 18 kappaletta, jotka ovat järjestäytyneet arvoasteikkoon seuraavasti: 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, Q, K, A, ♦J, ♥J, ♠J, ♣J, musta jokeri, punainen jokeri.
Pelin kulku

Pelaajat voivat niin sanotusti "lähteä pakkaan", jos he eivät halua pelata kyseistä kierrosta esimerkiksi huonojen korttien vuoksi. Pelaajat voivat poistua pelistä kuitenkin siten, että jokaiselle kierrokselle on jäätävä vähintään kaksi pelaajaa. Pakkaan voi mennä vain ennen kuin jakajasta seuraava pelaaja aloittaa pelin lyömällä jonkin korteistaan pöytään. Jos toisen osapuolen kaikki pelaajat lähtevät pakkaan, saavat jäljelle jääneen puolen pelaajat automaattisesti yhden merkinnän.
Jakajasta seuraava pelaaja aloittaa pelin pelaamalla jonkin korteistaan pöytään ja jokaisen pelaajan on tunnustettava maata eli pelattava samaa maata oleva kortti, mikäli heillä on sellaisia kädessään. Pamput ja jokerit ovat aina valttia ja niitä saa/pitää pelata valttitikkeihin tai jos ei ole ajettua maata. Tikin saa aina korkeimman ajettua maata tai suurimman valtin pelannut pelaaja ja hän aloittaa seuraavan tikin. Se osapuoli voittaa kierroksen, jonka joku pelaaja on saanut joko:
kolme tikkiä
eeleiset eli ensimmäisenä pelaajana kaksi tikkiä, mikäli kukaan pelaajista ei saa kyseisellä kierroksella kolmea tikkiä
viimeisen tikin, mikäli jokainen tikin saanut pelaaja on saanut vain yhden tikin
Keppi ja kirves

Kun itsellään on kolme merkintää, pääsee "pelistä pois". Mikäli pelaaja sai viimeisen merkintänsä nostossa tulleesta pampusta tai jokerista, hänen tulee osallistua vielä kyseiselle kierrokselle. Kun kaikki muut, paitsi yksi pelaaja, ovat saaneet kolme merkintää, saa vähemmän merkintöjä saanut pelaaja "kepin". Kepin saanut pelaaja saa päättää seuraavan kierroksen jakajan.
Kun joku pelaajista saisi toisen kepin, saa tämä pelaaja kirveen. Tällöin peli päättyy ja kirveen saanut pelaaja häviää pelin ja kaikki muut pelaajat ovat voittajia. Mikäli pelaajat pelaavat useamman pelin peräkkäin, täytyy edellisessä pelissä kirveen saaneen pelaajan olla seuraavassa pelissä ensimmäinen jakaja.
Pisteenlasku

Jos pelille halutaan häviäjän ohella myös selvä voittaja, kuten esimerkiksi Kultainen Kirves -turnauksessa, käytetään erillistä pisteenlaskua. Tätä ei tule sekoittaa edellä mainittuihin merkintöihin.
+2 pistettä, jos pelaaja vapaaehtoisesti valitsee valttimaan ja voittaa ajon. Sisältää myös tilanteen, jossa jakaja kääntää ässän tai kakkosen valtiksi ja päättää ottaa sen käteensä. Sääntö on voimassa vain, jos pelissä on vielä mukana vähintään kolme pelaajaa (pakkaan menneet pelaajat lasketaan mukaan).
+1 pistettä, jos pelaaja joutuu pampun tai jokerin vuoksi ajamaan pakolla ja voittaa.
-5 pistettä, jos pelaaja saa kepin.
-7 pistettä, jos pelaaja saa kirveen.
Jos turnauksessa pisteet menevät tasan, vähemmän kirveitä saanut voittaa. Jos edelleen kirveet menevät tasan, vähemmän keppejä saanut voittaa.
Variaatiot

Jos pelataan Rantasalmelaisittain kirvestä, on aina ylimenopakko eli pitää yrittää ottaa tikki jos vain pystyy. Yleisissä kirvessäännöissä ei kuitenkaan tarvitse ottaa tikkiä, jos ei halua, vaan voi "laistaa" sen.
Kirves-sanastoa

eeleiset: ensimmäisenä pelaajana kaksi tikkiä kyseisessä erässä.
ei olisi tuota: puhumisen yksi vaihtoehto, jossa pelaaja haluaa vaihtaa valttia.
hantti: jonkin muun maan, kuin valttimaan, kortti.
herttapamppu: herttajätkä.
jokka: musta jokeri.
keppi: kepin saa yhden kerran kierroksen hävinnyt pelaaja.
kiellonvara: pakan päällä olevan valttimaan ässä tai sitä pienempi kortti. Kortti, jonka ansiosta voi kieltää valtin vaihtamisen. Pampuilla tai jokereilla ei voi kieltää.
kirves: kirveen saa kaksi kertaa kierroksen hävinnyt pelaaja.
kääntövaltti: valttimaata edustava kortti, joka käännetään jaon lopussa.
laistaminen: tikin ottamatta jättäminen.
nostaa kirves jollekin: nostossa tullut seiska näytetään pelaajalle, jolle halutaan kirves. Pataseiska on “pahin”.
pakkovaltti: jaossa valtiksi tulee pamppu tai jokeri, minkä vuoksi jakaja joutuu ottamaan valtin käteensä. Tässä tilanteessa ei voida vaihtaa valttia.
pamppu: jätkä eli sotamies.
pampunnosto: nostotilanne, jossa nostava pelaaja saa itselleen pampun tai jokerin.
patapamppu: patajätkä.
"pelastava enkeli": nostossa pampun tai jokerin alla oleva toinen pamppu tai jokeri.
puhepeli: peliä, jossa pelaajat neuvottelevat, kuka tikin ottaa ja kaikkea muuta sellaista. Puhepelit ovat kunnollisissa peleissä kiellettyjä.
puhuminen: jaon ja jälkeinen tapahtuma, joka voi kuitenkin jäädä pois, mikäli jakajalle tulee pakkovaltti tai hän ottaa ässän tai kakkosen käteensä.
pääköt: kolme suurinta korttia eli valakka, jokka ja ristipamppu.
rakopamppu: kuningatar.
rantasalmelainen kirves: kirvesvariaatio, jossa on ylimenopakko.
ristipamppu: ristijätkä.
ruutupamppu: ruutujätkä.
sokerirotta: ruutupamppu eli ruutujätkä.
tuosta vaan: puhumisen yksi vaihtoehto, jossa pelaaja haluaa pakan päällä olevan valtin valtiksi.
tyhjentää käsi: laittaa yksi korteistaan takaisin pakkaan.
umpiset: käsi, jonka kaikki kortit ovat valttia.
valkka tai valakka: punainen jokeri.
valtintekijä: pelaaja, joka määrää valtin eli haluaa pelata pakan päällä olevasta valtista tai määrää uuden valtin.
valtti: pakan päälle käännetyn kortin tai jakajan käteen ottaman kortin edustama maa.
viisi: puhumisen yksi vaihtoehto, jossa pelaajalle on ihan sama mikä maa on valttina tai hän ei itse halua määrätä valttia.
viitenä pakkaan: puhumisen yksi vaihtoehto, jossa pelaaja haluaa kaikkien menevän pakkaan ja uuden jaon.
väärät työt: jakotilanne, jossa jakaja on jakanut jollekin pelaajalle liikaa kortteja ja joku pelaaja on ehtinyt jo katsoa korttinsa.
yleinen kirves: yleisiä sääntöjä noudattava kirves.
ylimenopakko: pitää pelata edellisiä pelaajia suurempi kortti, jos vain pystyy.
Linkit

http://www.ita-savo.fi/Vapaa-aika/8774609.html%5Bvanhentunut+linkki%5D
http://www.savonlinnaseutu.fi/Kalenteri.asp?TapahtumaID=8431&NakymaID=1593%5Bvanhentunut+linkki%5D
http://www.rivakka.net/xnuolink/index.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Aukusti Alopaeus

Aukusti Alopaeus
Aukusti (Aaku) Alopaeus (Ahola-Alopaeus) (6. kesäkuuta 1887 Kuopio – 22. marraskuuta 1970) oli suomalainen taidemaalari.
Alopaeus opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1903–1904 sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1904–1906. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyyn vuonna 1933. Alopaeus työskenteli postivirkailijana.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Aukusti Alopaeus
Kauklahti

| Kauklahti> Köklax |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Kauklahti korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Suur-Kauklahti
Kaupunginosa nro:  44
Pinta-ala:  2,7 km² 
Väkiluku:  6 119 (31.12.2023)
Väestötiheys:  2285 as./km²
Osa-alueet:  Suur-Kauklahden osa - muut suuralueen kaupunginosat ovat Espoonkartano, Kurttila ja Vanttila.  Pienalueita ovat mm. Bassenmäki, Hansakallio, Hansavalkama, Kauklahdenpuisto, Kuninkaankartano, Järvikylä, Mynttilä, Kyytimäki, Myntinsyrjä, Näkinkylä, yms.
Postinumero(t):  02780
Kauklahti (ruots. Köklax, puhekielessä usein Kökkeli) on Espoon länsiosassa Kehä III:n varrella sijaitseva kaupunginosa. Kauklahti on yksi Espoon paikalliskeskuksista.
Suur-Kauklahdessa oli 2021 alussa 11 639 asukasta, Kauklahdessa 5 977. Alue on voimakkaasti kasvava kaupunginosa, kun viime vuosina alueen väkimäärä on lisääntynyt 5–8 % kasvuvauhtia.
Suurin osa muuttajista on nuoria lapsiperheitä ja suomenkielisiä, ja Kauklahden ruotsinkielisten asukkainen osuus onkin ensimmäistä kertaa pudonnut alle 10 % osuuden ollessa enää 9,4 %.
Lähimmät suuret keskukset ovat Espoon keskus idässä ja Espoonlahti etelässä.  Suur-Kauklahteen lukeutuvat Espoonkartano, Vanttila ja Kurttila.
Nimi

Kauklahden nimen taustalla on todennäköisesti suomenkielinen lahdennimi Kauk(a)laksi. Adjektiivin "kauka" merkitys on "pitkä" ja tässä tapauksessa sillä on tarkoitettu kylälle ulottunutta pitkää merenlahtea. "Laksi" on sanan "lahti" vanha mutoo. Nimen alkuperäiseksi muodoksi on ehdotettu myös lahden muodon mukaan Koukkulaksi. Nimen varhaisia kirjoitusasuja ovat Kökelax bol (1451) ja Kökelaxby (1549). Nimipari Kauklahti – Köklax vahvistettiin vuonna 1976.
Historia

Kauklahti on Espoon vanhimpia asuinalueita; vanhin asutuksesta kertova arkeologinen löytö on tehty lähellä Espoonkartanoa ja on peräisin kivikaudelta noin 4000 eaa.
Kauklahti oli 1200-luvulle hämäläisten kauppapaikka, kunnes lahti kasvoi umpeen ja alueelle tuli ruotsalaista väestöä. Kauklahden kylässä oli 1500-luvulla yhdeksän kantataloa, joten se oli aikanaan varsin suuri kylä. Kauklahden vanhoja taloja ovat olleet Lillbass, Storbass, Bisa, Skogbisa, Gästers, Juus, Pellas ja Saka. Suuri Rantatie eli Kuninkaantie oli keskiajalta lähtien tärkeä maantieyhteys, joka kulki Jorvaksesta Kauklahden kautta kohti Bemböleä.
Kauklahden suomenkielinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1891 Åminnen kartanossa.[lähde? ] Espoon kunta otti kansakoulun hallintaansa 1902. Useiden muuttojen jälkeen koulu sai oman koulutalon vuonna 1911. Uusi ajanmukaisempi arkkitehtien Kaija ja Heikki Sirenin suunnittelema koulutalo; Hansakallion Koulu, vihittiin 25. toukokuuta 1959. Kymmenen luokkahuonetta ja erikoistiloja sisältävä koulu oli osittain yksikerroksinen ja osittain kaksikerroksinen. Kahdessa rivitalossa oli asunnot 12 opettajalle. Hansakallion koulua peruskorjattiin ja laajennettiin 2009-2011, laajennuksen myötä rivitalot purettiin. Kauklahden ruotsinkielinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1906 Sakan tilalla. Nykyinen koulurakennus Kurttilassa valmistui 1910 ja kuuluu jugendtyylin merkittäviin puisiin koulurakennuksiin torneineen ja kymmenine kattoineen. Koulun nimi peruskoulujärjestelmään siirtymisen myötä on Kungsgårdsskolan. Koulusta valmistui kuvitettu historiikkiteos 100-vuotisjuhlan kunniaksi.
Kauklahden historia on monipuolinen ja monikerroksinen: kivikaudelta keskiaikaan todennettu asutus, jota löytyisi vielä enemmänkin alueelta, Kuninkaantie ja kartanoiden aika, rautatie ja Porkkalan miehityksen merkitys,  teollisuusajan historia tillitehtaista lasitehtaaseen ja sotateollisuuteen, josta esimerkkinä Kauklahden tiilitehtaat tuottivat useana vuonna eniten tiiliä koko Suomessa. Jonkin verran kirjallisuutta on ilmestynyt ja aivan viime vuosina.
Historia > Rantaradan rakentuminen

Rantaradan avaaminen vuonna 1903 käynnisti Espoon kasvukehityksen. Radan linjaus kulki Kilon kartanon eteläpuolelta Espoon kirkonkylään ja sieltä Kauklahteen. Rautatie voimisti aseman ja seisakkeen lähiseutua Kauklahdessa. 1900-luvun alussa Espoon asutuksen kasvu painottui erityisesti radan varteen. Kauklahden aseman ympärille muodostui pian huomattava teollisuustaajama. Sinne perustettiin muun muassa useita tiilitehtaita ja muuta pienteollisuutta ja 1900-luvulla Kauklahden lasitehdas samoin kuin sota-ajan teollisuutta.
Teollisuuden kasvun ansiosta Kauklahdesta muodostui 1930-luvulla Espoon merkittävä asutuskeskittymä. Kauklahden pohjoispuolella kulkeva Kehä III rakentui vaiheittain vuosina 1963–1968. Väylä linjattiin kulkemaan Jorvaksesta Pitkäjärven pohjoispuolen kautta Vantaalle. Kauklahti nimettiin Espoon yhdeksi paikalliskeskukseksi kaupungin ensimmäisen yleiskaavan laatimisen yhteydessä vuosina 1966–1968.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Kauklahden väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 1 750 | 1 750 |
| 1980 | 1980 |    | 1 680 | 1 680 |
| 1985 | 1985 |    | 1 933 | 1 933 |
| 1990 | 1990 |    | 2 033 | 2 033 |
| 1995 | 1995 |    | 2 628 | 2 628 |
| 2000 | 2000 |    | 2 796 | 2 796 |
| 2005 | 2005 |    | 2 949 | 2 949 |
| 2010 | 2010 |    | 3 659 | 3 659 |
| 2015 | 2015 |    | 4 877 | 4 877 |
| 2020 | 2020 |    | 5 977 | 5 977 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Palvelut ja yritykset

Kauklahdessa kunnallisia palveluita tarjoavat muun muassa monet päiväkodit  (yksityisissä myös liikuntapainotteinen päiväkoti sekä ruotsin- ja englanninkieliset päiväkodit) ja asukaspuisto Palttina,  kirjasto, alakouluja ja yläkouluja (myös ruotsinkieliset), nuorisotila ja Kauklahden kappeli. Yksityisiä palveluja Kauklahdessa ovat mm. apteekki, kalakauppa, lihakauppa, kuntosali, R-kioski rautatieasemalla, huoltoasema, katsastusasema, useita autokorjaamoita, konevuokraamo, 30 vuotta alueella toiminut kukkakauppa, hammaslääkäri, eläinlääkäri, hierojia, kauneushoitola, vyöhyketerapia, muutama parturi-kampaamo sekä kolme ruokakauppaa. K-Marketin (ent. Valintatalo) yhteydessä on pankkiautomaatti. Lidlin, yhteydessä sijaitsee myös Alko. Kolmas kauppa on vuonna 2021 auennut Alepa. Kauklahden keskustassa Kauppamäessä sijaitsee myös kylän ylpeys, perinteikäs Halmeen leipomo-kahvila, jonka Emil Halme perusti jo vuonna 1899.
Bassenmäellä taas sijaitsee Kauklahden VPK, Köklax FBK, joka toimii Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokuntana.
Kauklahden aseman eteläpuolella Vanttilassa on Kauklahden teollisuusalue, jossa sijaitsee muun muassa Lumenen (entisen Noiron) kosmetiikkatehdas, kaksi pizzeriaa ja palkittu kierrätysyritys Romu-Keinänen. Aseman luona toimi vuosina 1923–1952 Kauklahden lasitehdas, joka oli merkittävä työllistäjä. Nykyään rakennuksessa toimii Kuusakoski Oy:n palvelupiste. Erilaisia yrityksiä ja pienteollisuutta on Myntinsyrjän alueella sekä Vanttilassa teollisuusalueella. K-Supermarket Lasihytin yhteydessä toimivat Kauklahden asiamiesposti, Maxin Kala sekä Pizza Hut.
Kauklahden alueella onkin varsin kattavat palvelut, ja ainoana puutteena on tällä hetkellä suutaripalvelut.
1990-luvun alkupuolella lopetti myös keskustassa toiminut "ET", elintarvikekioski. Aikaisekseen ET oli erikoinen siitä, että kioskiin pääsi kauppamaisesti asioimaan sisäpuolelle. Kauklahden R-Kioski remontoitiin sisäkioskiksi vasta myöhemmin. Apteekki laajensi sittemmin toimintansa senkin tiloihin. Kaksi pankkikonttoria, Merita (ent. SYP) ja Leonia (ent. Postipankki) sulkivat myös vuoron perään.
Nähtävyydet

Espoonkartano (1700-luvulta) ja Suomen vanhin kiviholvisilta sen alueella ovat alueen tunnettuja nähtävyyksiä. Myös Bensulsin tien varressa on vanha kiviholvisilta. Kauklahden alueella on monipuolinen ja upea luonto, sillä Kauklahti sijaitsee kahden joen, Espoonjoen ja Mankinjoen, suistossa. Vanhoja tammia löytyy muualtakin kuin Espoonkartanon luota, sillä aluetta halkoo Vanha Kuninkaantie, mikä näkyy monen muunkin tila- ja kartanorakennuksen olemassaolona, mm. Åminne, Jupp, Jofs, Uraalin vanha työväentalo.
Espoonkartanon välittömässä läheisyydessä toimii myös ruotsinkielinen kesäteatteri Finns sommarteater.
Kauklahti rajautuu meren rantaan, ja alueen teollisuushistoria onkin paikoin vielä näkyvissä, mm. alueella sijainneiden tiilitehtaiden laitureita on vielä näkyvissä. Myös lasitehtaan kohdalla Espoonjoen rantatöyräällä on näkyvissä lasitehtaan aikaisien rakennusten jälkiä.
Kauklahden Lasilaaksossa sijaitsee Fiskarsinmäen luonnonsuojelualue, jonka lintutornista voi havainnoida Espoonlahden runsasta linnustoa.
Liikenneyhteydet

Kauklahteen on hyvät junayhteydet johtuen siitä, että rantarata kulkee Kauklahden läpi. Kauklahden asemalla pysähtyvät paikallisjunat U ja E sekä yö-juna L tarjoten palvelua useimmiten noin 15 minuutin välein. Paikallisjunaliikenteeseen tuli edelleen parannusta 12. elokuuta 2007 alkaen, kun E-junien pääteasemaksi tuli Kauklahti ja junaliikenteen vuorovälit tihenivät 30 minuutista 15 minuuttiin. Lisäksi Espoon sisäiset linja-autovuorot , 166, 167 ja lähibussi 168 sekä seutuliikenteen bussit 162,165, 165N, 213 palvelevat kauklahtelaisia. Myös poikittaislinja 911 palvelee kauklahtelaisia Kirkkonummen suuntaan.
Kauklahden ja Vanttilan välistä liikennettä välittää rantaradan ali kulkeva tunneli, joka avattiin liikenteelle tammikuussa 2011. Kesäkuuhun 2009 asti tunnelin paikalla oli Etelä-Suomen vaarallisin tasoristeys. Suuren vaaratekijän muodostivat junien nopeudet, tasoristeyksen sijainti Hansatien välittömässä läheisyydessä heti mäen alla, autoilijoiden varomattomuus sekä liikennesääntöjen noudattamattomuus tasoristeyksen alueella. Puomien ollessa alhaalla toisinaan pitkäänkin (jopa 4,5 minuuttia), kun tasoristeys oli Kauklahden aseman varoalueella – sumppuuntui myös Hansatie helposti.
Jatkossa Kauklahden liikenneyhteyksiä parantaa Espoon kaupunkirata, jonka rakentaminen alkaa vuonna 2021. Kaupunkirata tuo rantaradalle kaksi lisäraidetta Leppävaaran ja Kauklahden välille, joka mahdollistaa tiheämmän ja nopeamman lähijunaliikenteen. Kaupunkirata valmistuu 2028.
Rakennuskanta, asuntomessualue

Muutamassa vuosikymmenessä mökkivaltaisesta radanvarren kylästä on tullut lähiömäisempi, ja kerrostalojakin on rakennettu 1970-luvulta asti. 1990-luvulla rakennettiin Kustaanmäen ja Ramsaynkujan suuret rivitaloalueet. Nykyään Kauklahti on kasvuseutua, muun muassa Hansavalkama on uusi rakenteilla oleva asuinalue Kehä III läheisyydessä.
Vuoden 2006 asuntomessut pidettiin Kauklahdessa. Messuilla kävi odotettua vähemmän väkeä, 174 305 kävijää , mutta Espoon kaupunki oli julkisuudessa niihin silti tyytyväinen.   Lehdistössä kiiteltiin messualueen arkkitehteja modernista ja ennakkoluulottomasta suunnittelusta
Kauklahti on kuitenkin edelleen vuonna 2018 rauhallinen kylämäinen ja todella luonnonläheinen ja helposti saavutettava asuinalue Espoon länsilaidalla. Monet muuttajat ovatkin ns. paluumuuttajia, kun lapsuutensa Kauklahdessa viettäneet nuoret palaavat alueelle omaa perhettään kasvattamaan. Nopean väestönkasvun haittapuolena on koulutilojen ahtaus. Aluetta 1960-luvulta alkaen palvellut Espoon Yhteislyseon lukio (EYL) siirrettiin syksyllä 2019 Nihtisiltaan.
Virkistys

Kauklahden alueella sijaitseva luonnonmuistomerkki on Erik Bassen tien kuusi tammea, jotka sijaitsevat Erik Bassen tien eteläpuolella kerrostalojen lähellä. Tammet on rauhoitettu luonnonmuistomerkkinä vuonna 1984. Suurimpien puiden iäksi on arvioitu 200–250 vuotta.
Alueen aktiivisia yhteisötoimijoita

Espoon (Kauklahden) Martat https://espoonmartat.marttayhdistys.fi/
Kauklahti-seura ry - Köklaxgillet rf https://www.kauklahti.fi/
Partiolippukunta Kauka-Kuutit https://www.kauku.fi/
Kauklahden Pyrintö
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauklahti Wikimedia Commonsissa
Kauklahti-seura ry - Köklaxgillet rf
Muinainen Espoo: Espoonkartano–Kauklahti-alue (Arkistoitu – Internet Archive) (Espoon kaupunginmuseon sivuilla)
Kuvia Kauklahden asuntomessuilta (Arkistoitu – Internet Archive)
Nimen alkuperästä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kauppamäki
Kauklahden vuoden 2006 asuntomessujen aluetta
Kauklahden vuoden 2006 asuntomessujen aluetta
Annoboninrilli

| Annoboninrilli> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rillit Zosteropidae
Suku::  Rillit Zosterops
Laji::  griseovirescens
Kaksiosainen nimi
 Zosterops griseovirescens  Barboza du Bocage, 1893 
Katso myös
   Annoboninrilli Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Annoboninrilli (Zosterops griseovirescens, vanh. nimi annobonsaarenrilli) on vaarantunut varpuslintulaji. Laji on Afrikan länsirannikon edustalla päiväntasaajan eteläpuolella sijaitsevan Annobónin saaren kotoperäinen laji.
Ulkonäkö ja koko

Annoboninrilli on pieni kerttuja muistuttava lintu, joka kasvaa 12 cm pitkäksi. Väriltään sen selkäpuoli on oliivinvihreä, pyrstö ja siivet ovat selkäpuolta tummemmat. Silmien ympärillä on kapea valkoinen rengas. Sen vatsapuoli on haaleanruskeankeltainen ja kyljet puolestaan tummanoliivinvihreät.
Esiintyminen ja elinympäristö

Annoboninrilli on kotoperäinen laji Atlantin valtameressä sijaitsevalla pienellä Päiväntasaajan Guinealle kuuluvalla Annobónin saarella. Annoboninrilli on luokiteltu vaarantuneeksi siksi, että sitä tavataan niin pienellä alueella. Pienen levinneisyysalueensa vuoksi lajin populaatio voi pienentyä tai kuolla sukupuuttoon satunnaisistakin tapahtumista. Annobónilla, etenkin saaren pohjoisosassa, tapahtuu jonkin verran ympäristön raivaamista ja muuttamista esimerkiksi öljypalmun, sokeriruo'on ja hedelmien tuotantoa varten. Toisaalta useita viljelyksiä on myös hylätty. Populaation kokoa ei ole arvioitu.
Annoboninrillin elinympäristöä ovat puuta ja pensasta kasvavat alueet, kuten viljelyskäytössä olevat maat, aarniometsät ja ”uudistuneet metsät” (engl. secondary forest). Laji etsii ravintoa 2–10 yksilön ryhmissä. Ravintona ovat kasvillisuuden pinnalta kerättävät selkärangattomat eläimet.
BINAC

BINAC oli ensimmäisiä elektronisia tietokoneita, joissa ohjelma voitiin tallettaa koneen muistiin (tallennetun ohjelman tietokone). Tietokoneen valmisti Electronic Control Company (myöhemmin Eckert–Mauchly Computer Corporation) Northropille ja se toimitettiin vuonna 1949.
Tietokoneen muistina oli 512 sanaa (15 360 bittiä) valmistajan esitteen mukaan.
Joidenkin lähteiden mukaan tietokone ei koskaan toiminut kunnolla toimituksen jälkeen.
Attalus (filosofi)

Attalus (m.kreik. Άτταλος; ensimmäinen vuosisata jaa.) oli roomalainen stolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän eli keisari Tiberiuksen aikana. Sejanus riisti häneltä hänen omaisuutensa ja pakotti hänet viljelemään maata (Senec. Suas. 2. p. 17, ed. Bip.)
Attalus oli stoalaisen filosofi Senecan opettaja. Seneca lainaa opettajaansa usein, ja puhuu hänestä hyvin myönteiseen sävyyn (Comp. Nat. Quaest. ii. 50, Ep. 9, 63, 67, 72. 81, 109). Seneca vanhempi kuvailee häntä (Suets. I.e.) hyvin kaunopuheiseksi mieheksi ja aikansa kaikkein terävä-älyisimmäksi filosofiksi.
Attaluksen tiedetään kirjoittaneen ainakin teoksen salamoinnista (Nat. Quaest. ii. 48), ja on oletettu, että hän olisi myös Hesykhioksen (Korinnousi) mainitseman Paroimiai-teoksen kirjoittaja.
Antti Hartikainen (muusikko)

Antti Hartikainen (s. 1976) on suomalainen oboisti ja kapellimestari.
Hartikainen on opiskellut Taideyliopiston Sibelius-Akatemiassa musiikin johtamista ja oboensoittoa. Hän on valmistunut musiikin maisteriksi esittävästä säveltaiteesta vuonna 2004 ja musiikin johtamisesta vuonna 2021.
Hartikainen työskentelee Suomen Kansallisoopperan orkesterin oboen varaäänenjohtajana sekä freelance-kapellimestarina.
Aiheesta muualla

Antti Hartikaisen kotisivut