stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tanumin kunta
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bottna
Fjällbacka kbfd
Grebbestads kyrkoområde
Kville
Kville kbfd
Lur
Mo
Naverstad
Svenneby
Tanum
Tanums kyrkoområde
Vrern*
Seurakunnat > Kirkot

Bottnan kirkko
Kvillen kirkko
Fjällbackan kirkko
Hamburgsundin kappeli
Lurin kirkko
Mon kirkko
Naverstadin kirkko
Grebbestadin kirkko
Fagerhultin kappeli
Svennebyn vanha kirkko
Svennebyn uusi kirkko
Havstenssundin kappeli
Tanumin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tanumin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Tanums kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Tanumin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Portugalin escudo

Seteleitä
Portugalin escudo oli Portugalin rahayksikkö ennen vuonna 2002 tapahtunutta eurojen käyttöönottoa. Portugalin escudo koostui sadasta centavosta, mutta escudon heikon arvon vuoksi centavo-arvoisia rahoja ei kuitenkaan enää ollut käytössä. Escudon symboli oli cifrão ($), valuuttatunnus PTE. Escudoja käytettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1911. Rahayksikön nimi tulee portugalin kielen kilpeä tarkoittavasta sanasta. Escudon arvo oli 1 € = 200,482 PTE.
Kolikot

1 $ = 1 escudo
5 $ = 5 escudoa
10 $ = 10 escudoa
20 $ = 20 escudoa
50 $ = 50 escudoa
100 $ = 100 escudoa
200 $ = 200 escudoa
Setelit

500 $ = 500 escudoa
1 000 $ = 1 000 escudoa
2 000 $ = 2 000 escudoa
5 000 $ = 5 000 escudoa
10 000 $ = 10 000 escudoa
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Toshiko Akiyoshi

Toshiko Akiyoshi.
Toshiko Akiyoshi (jap. 秋吉 敏子; s. 12. joulukuuta 1929) on japanilainen jazzpianisti, -sovittaja ja -säveltäjä. Hän on saanut lukuisia Grammy-ehdokkuuksia ja Yhdysvaltain (National Endowment for the Arts -kulttuuritukiviraston myöntämän NEA Jazz Master -arvonimen (2007).
Akiyoshi syntyi Mantšuriassa japanilaiseen perheeseen, joka palasi kotimaahansa vuonna 1946. Hän aloitti pianonsoiton seitsemänvuotiaana[lähde? ], soitti Japanissa paikallisten yhtyeiden kanssa. Oscar Petersonin rohkaisemana hän lähti Yhdysvaltoihin opiskelemaan vuosina 1956–1959 Bostonin Berklee College of Musicissa. Hän oli vuosina 1959–1967 naimisissa saksofonisti Charlie Marianon kanssa; Monday Michiru on parin tytär.
Laajan diskografian julkaissut Akiyoshi on asunut pitkään Yhdysvalloissa. Erottuaan Marianosta hän solmi avioliiton muusikko Lew Tabackinin kanssa.
Tuomas Summanen

| Tuomas Summanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  ohjaaja, tuottaja, käsikirjoittaja,
Ohjaaja
Aktiivisena:  1996–
Tunnetuimmat ohjaukset:  Risto Kenraali Pancho & Pojat Pohjoiskalotilla
Aiheesta muualla
IMDb 
Tuomas Summanen on suomalainen ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Summanen on Rabbit Filmsin luova johtaja ja osakas. Summasen tunnetuimmat tuotannot ovat Putous (2010–2014), Posse (2014-2015), Kingi (2015), Läpiveto (2006–2007), Kenraali Pancho & Pojat Pohjoiskalotilla ja Hyvät ja huonot uutiset Haluatko miljonääriksi? Suurmestari.
Ohjaukset

Kingi (2015)
Posse (2014)
Aku ja 7 ihmettä (2014-2016)
Totuuden torvet (2013)
Putous (2013–2014)
Paparazzit (2012)
Risto (2011)
YleLeaks (2011)
Nyt huudetaan, Leijonat! (2011)
Kenraali Pancho & Pojat Pohjoiskalotilla (2010–)
Hymy Pyllyyn (2008–2009)
Hyvät naiset ja herrat (2008)
Äijät (2007–2008)
Läpiveto (2006)
Pimeä puoli (2005)
Huuma (2005)
SF-Studio (2005)
W-tyyli (2004)
Suomen Robinson (2004)
Satumaa (2002)
Popstars (2002)
Farout (2001–2002)
Jyrki Countdown (1996)
Jyrki (1998–2000)
Tuottajana

Gaala (2018-)
Et sä tiedä kuka mä oon? (2018-)
Pallon ympäri (2018-)
Kupla (2018)
Harkimot (2017-)
Alasti Klubi (2017-)
Kymppitonni (2018-)
Kaunis Elämä (2018)
Game Night (2017)
Mökkireissu (2017)
Atlantin yli (2017-)
Stadi vs Lande (2016-)
Olipa kerran elämä (2016)
Anssi Kela ja isot biisit (2016)
Arman Live (2016)
Pitääkö olla huolissaan? (2016-)
Saturday Night Live (2016)
Haluatko miljonääriksi? (2016-)
Huippujengi (2016)
Kingi (2015-)
Posse (2014-)
Aku ja 7 ihmettä (2014-2016)
Pop`n`Roll (2014-2015)
Totuuden torvet (2013)
Kuninkaalliset häät (2013)
Rekonstruktio (2013)
Mitä tuli tehtyä? (2013)
Hyvät ja huonot uutiset (2012-2013)
Mestareiden mestari (2012)
Aatami & Eeva' (2011)
Nyt huudetaan, Leijonat! (2011)
Putous (2010–2014)
Marja Tyrnin Joulushow (2010–2011)
Vedetään hatusta (2010–2012)
Sokkokokki (2010–2012)
Ketju (2010)
Hymy pyllyyn (2008–2009)
JugiStyle (2009)
Hyvät naiset ja herrat (2008)
Hurtta ja stara (2008)
Offseason (2008)
Food Club (2007)
Aiheesta muualla

Tuomas Summanen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Puettava tietokone

Öljymaalaus puettavasta tietokoneesta.
Puettavat tietokoneet (engl. wearable computing/computer) ovat yksi sulautetun tietotekniikan (engl. ubiquitous computing) osa-alueista. Puettava tietotekniikka tarkoittaa tietokoneita, jotka ovat kiinnitettynä suoraan käyttäjän kehoon, useimmiten torsoon, käsiin tai päähän kiinni. Esimerkkejä erityyppisistä puettavista tietokoneista ovat erilaiset kypärät, liivit, paidat, vyöt, hansikkaat ja älykellot. Puettavien tietokoneiden historia juontaa aina mobiilin ja läsnä olevan tietotekniikan historian alkujuurille: älyvaatteita kehitettiin 1960-luvulta lähtien ja 1990-luvulla on pidetty myös puettavien tietokoneiden ja älyvaatteiden muotinäytöksiä.
Hyödyt

Puettavan tietotekniikan avulla tietotekniikka saadaan entistä huomaamattomammaksi ja lähemmäksi käyttäjää. Puettavien tietokoneiden ideana on, että tietotekniikka on koko ajan käyttäjän saatavilla ja käyttövalmiina. Puettavat tietokoneet hyödyntävät eri tekniikoita, kuten erityyppisiin sensoreihin liitettyä tietotekniikkaa, joita voidaan käyttää esimerkiksi käyttäjän fysiologisen tilan valvontaan (käyttäjän syke, verenpaine jne.) .
Läsnä oleva tietotekniikka on mahdollistanut tietotekniikan upottamisen myös osaksi tavallisia käyttövaatteita, jolloin vaatteisiin on upotettuna joko sähköisiä tai ei-sähköisiä komponentteja. Myös älyvaatteen kangas itsessään voi olla älykangasta, joka esimerkiksi vaihtaa väriä tai rakennettaan ympäristön säätilan mukaan. Älyvaatteen tarkoitus on tuoda lisäarvoa käyttäjälle ilman, että menetetään tavallisimpia käyttövaatteen hyötyjä. Tällöin kuitenkin puhutaan siis enemmän älyvaatteista eikä puettavista tietokoneista, jotka puetaan usein käyttövaatteiden lisäksi. Termejä puettava tietokone ja älyvaate käytetäänkin usein ristiriitaisesti. Tulevaisuudessa puettavien tietokoneiden ja älyvaatteiden erottaminen toisistaan tuleekin yhä vaikeammaksi, kun puettavat tietokoneet pienenevät ja muuttuvat yhä huomaamattomammaksi osaksi käyttäjän käyttövaatteita.
Nykyisin puettavissa tietokoneissa voidaan siis hyödyntää niin läsnä olevaa tietotekniikkaa kuin myös älyvaatteiden erikoiskuitujen ominaisuuksia ja antaa käyttäjälle lisäksi käyttöön esimerkiksi erityyppisiä mobiililaitteita. Puettavia tietokoneita käytetäänkin usein yhdessä multimediaa ja eri tekniikoita hyödyntävien mobiililaitteiden kanssa. Puettavan tietotekniikan lisälaitteiden tekniikka rakentuu aina kunkin käyttötilanteen mukaan. Lisälaitteiden avulla käyttäjä pystyy esimerkiksi lähettämään tekstiviestejä tai käyttäjän liikkeistä voidaan kerätä tarvittaessa tietoa GPS-paikannuksen avulla.
Puettava tietokone voi esimerkiksi neuvoa ja opettaa käyttäjää erityyppisissä tehtävissä, toimia kommunikoinnin välineenä, viihde-elektroniikkana, kerätä ja sisältää tietoa käyttäjästä sekä toimia käyttöliittymänä muulle läsnä olevalle tietotekniikalle.
Puettaviin tietokoneisiin ja älyvaatteisiin upotetuilla sensoreilla voidaan kerätä tietoa muun muassa käyttäjän asennosta, liikkeistä, sijainnista ja fysiologisesta tilasta. Näin toimivat erityisesti älyvaatteisiin liitetyt hälytysjärjestelmät, jotka sekä tutkivat käyttäjän fysiologista tilaa että lähettävät hätäviestin tarvittaessa. Älyvaatteet soveltuvat erityisen hyvin käyttäjän fysiologisen tilan valvontaan erityisissä ja äärimmäisissä olosuhteissa, koska ne eivät häiritse käyttäjän toimintaa ja toimivat apuna tilanteissa, joissa tällaisen tekniikan tuomaa apua ei ole ollut aiemmin saatavilla. Yhtenä esimerkkinä on sotilaiden terveydentilan valvonta ja avun saaminen hypotermiatilanteissa LiveNet-älyvaatejärjestelmän kautta.
Esimerkkejä puettavista tietokoneista ja älyvaatteista

MIT Media Labin kehittämä LiveNet-älyvaatejärjestelmä kerää tietoa käyttäjän fysiologisesta tilasta pitkältäkin ajalta ja tulkitsee tätä tietoa yhdessä käyttäjän liikkeistä ja käyttökontekstista kerätyn tiedon kanssa. LiveNet-järjestelmällä voidaan kerätä tietoa muun muassa käyttäjän sykkeestä, verensokerin ja verenpaineen tasosta sekä veren happipitoisuudesta. Tämä sama järjestelmä on siis kehitetty mitä erilaisimpien tietojen keräämiseen ja sitä voidaan hyödyntää useiden eri sairauksien hoitamisessa muokkaamalla sitä kuhunkin käyttökontekstiin sopivaksi liittämällä siihen erityyppisiä sensoreita. Puettavia tietokoneita ja älyvaatteita hyödynnetään esimerkiksi useiden pitkäaikaistautien hoidossa, kuten syövän, diabeteksen, neurologisten sairauksien, kroonisen kivun ja mielenterveysongelmien hoidossa. Muun muassa DiaBetNet-järjestelmä opettaa käyttäjää diabeteksen hoidossa ja antaa tietoa käyttäjälle tämän omasta terveydentilasta.
Suomessa on kehitetty useiden eri organisaatioiden ja yritysten yhteistyönä älyvaate äärimmäisen kylmiin olosuhteisiin. Tämä älyvaatejärjestelmä koostuu puettavan sensorivaatteen lisäksi tavallisesta takista ja housuista. Paitsi että tämä järjestelmä valvoo käyttäjän terveydentilaa, antaa se tietoa myös henkilön sijainnista ja liikkeistä GPS-paikantimen kautta sekä sisältää erillisiä apulaitteita aina lämmityslaitteesta ja jääpiikeistä ensiapulaukkuun asti. Kun käyttäjän toimista äärimmäisen kylmissä olosuhteissa kerätään mahdollisimman monenlaista tietoa, saadaan määriteltyä entistä tarkemmin käyttäjän terveydentila ja avun tarve.  Suomessa lisäksi Reima Groupin piirissä syntynyt Clothing Plus Oy oli erikoistunut kehittämään ja tuottamaan puettavaa teknologiaa ja älyvaatteita.
Myös Teknologian tutkimuskeskus VTT on kehittänyt älyvaatteita, joiden toiminta perustuu VTT:n kehittämään menetelmään, jonka avulla muovipinnoille voidaan tehdä paljon pieniä mikrokanavia. Pumppaamalla näihin kanaviin kylmää tai lämmintä nestettä, älyvaatteen käyttäjän voisi säädellä vaatteiden lämpötilaa ja siten viilentää tai lämmittää itseään.
Puettavien tietokoneiden ja älyvaatteiden suunnittelun haasteita

Puettavien tietokoneiden ja älyvaatteiden suunnittelussa on monia haasteita, sillä niiden täytyy sallia käyttäjän liikkuminen mitä erilaisimmissa ympäristöissä, eivätkä ne saa millään tapaa estää tai hankaloittaa käyttäjän normaalia toimintaa. Puettavat tietokoneet ja älyvaatteet eivät siis voi sisältää liian pitkiä tai lyhyitä johtoja, jotka voisivat rajoittaa käyttäjän liikkumista. Puettavien tietokoneiden ja älyvaatteiden tulee olla pitempiaikaisen käyttönsä vuoksi myös erittäin kestäviä sekä pestäviä, mikä on varsin hankalaa toteuttaa sähköisten komponenttien vuoksi. Laitteiden keveys on lisäksi yksi tärkeimmistä suunnitteluperiaatteista, varsinkin jos laitteet ovat liitettyinä kiinni käyttäjän jäseniin. Näiden laitteiden tulisi toimia lisäksi mahdollisimman pienellä virtamäärällä, koska laitteiden lataaminen eri käyttöympäristöissä voi olla hankalaa tai jopa mahdotonta.  Tulevaisuudessa erityisesti älyvaatteiden yleistymisen myötä suunnittelussa tulee ottaa huomioon myös vaatteen käytännöllisyys, ulkonäkö ja muut esteettiset ominaisuudet.
Puettavien tietokoneiden ja älyvaatteiden suunnittelun haasteita > Haasteet käyttäjän yksityisyyden turvaamiselle

Puettavat tietokoneet nykyisellään mahdollistavat monenlaisen tiedon keräämisen käyttäjästä sekä käyttäjän valvomisen. Puettavat tietokoneet voivat kerätä tietoa käyttäjästä jopa hänen tietämättään ja lähettää eteenpäin sitä saman järjestelmän ulkopuolisille käyttäjille, ilman että käyttäjä itse pääsee vaikuttamaan laitteen toimintaan ja tiedon lähettämiseen. Perussääntönä puettavien tietokoneiden ja älyvaatteiden yksityisyyden toteutumiselle on kohtuullisuus eli että järjestelmällä kerätään tai tallennetaan tietoa käyttäjästä juuri niin vähän kuin laitteen käyttökontekstin tarpeet edellyttävät.  Näiden laitteiden suunnittelussa tulee siis hyvin tarkkaan määrittää, minkä tiedon kerääminen, säilyttäminen ja lähettäminen on tarpeellista käyttäjän näkökulmasta.
Käyttäjän yksityisyydellä tarkoitetaan myös sitä, että käyttäjä itse saa päättää milloin ja mitä tietoa hän saa lähettää ja kenelle. Mitä suurempi järjestelmällä kerätyn tiedon määrä on, sitä suuremmaksi kasvavat myös käyttäjän yksityisyyttä uhkaavat riskit. Suunnittelussa tulee siis huomioida kunkin käyttäjän tarpeet ja luottamuksen taso saman järjestelmän eri käyttäjien välillä. Yksityisyyden suunnittelussa käyttökonteksti on määriteltävä hyvin, jotta voidaan päättää millaista yksityisyyttä tarvitaan. Suunnittelussa tulee ottaa lisäksi huomioon enemmän järjestelmän yksittäinen loppukäyttäjä kuin sen isompi käyttäjäyhteisö. Näin siksi, että vaikka yksittäisen henkilön yksityisyyden menettämisestä voi olla hyötyä yhteisölle, niin siitä voi olla haittaa tälle yksittäiselle käyttäjälle.
Suunniteltaessa älyvaatteen yksityisyyden toteutumista tuleekin miettiä, miten tieto käyttäjästä kerätään, kuka tiedon syöttää järjestelmään ja voiko käyttäjä vaikuttaa tiedon keräämiseen. Käyttäjän yksityisyyden kannalta on myös merkitystä miten pitkällä aikavälillä tieto kerätään sekä kuka kerättyä dataa tulee käyttämään ja missä tilanteessa. Suunnitteluun vaikuttavat myös kerätyn tiedon käyttäjien väliset suhteet ja luottamus niiden välillä eli voiko jollakin käyttäjistä olla tavoitteita käyttää saatua tietoa väärin. Tulee myös miettiä, että voivatko järjestelmän ulkopuoliset henkilöt päästä saatuihin tietoihin käsiksi. Vaatimukset käyttäjän yksityisyyden toteuttamiseen riippuvat myös siitä miten kauan ja millä tavalla aiemmin kerättyä tietoa säilytetään ja kuka niihin pääsee käsiksi. Tietoa käyttäjistä tulisikin säilyttää järjestelmässä ainoastaan niin kauan kuin tarvitsee.
Nämä suunnitteluperiaatteet käyttäjän yksityisyyden toteutumiselle tulee ottaa huomioon puettavien tietokoneiden ja älyvaatteiden kaikissa suunnittelun eri vaiheissa ja käyttötapauksissa. Suunnitteluvaiheessa erityisesti järjestelmän käytön poikkeus- ja virhetilanteisiin tulee kiinnittää huomiota. Kehitettävänä olevasta puettavasta tietokoneesta ja älyvaatteesta riippuen voidaan joutua miettimään vielä enemmän, mitä riskejä edellä mainittujen lisäksi järjestelmän käyttö voi aiheuttaa ja kuinka käyttäjän yksityisyys saadaan toteutettua riittävällä tavalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
LiveNet Healthcare Applications
Älykellot
Portugalin beachfutismaajoukkue

Portugalin beachfutismaajoukkue edustaa Portugalia beachfutiksen kansainvälisissä otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Portugalin jalkapalloliitto ja se kuuluu FIFA:an ja UEFA:an. Portugalin maajoukkue on saavuttanut kaksi MM-kultaa, vuosina 2001 ja 2015. Lisäksi se on saavuttanut kolme MM-hopeaa ja viisi MM-pronssia. Euro Beach Soccer Leaguen Portugali on voittanut neljästi ja Euro Beach Soccer Cupin kuudesti. Vuoden 2015 Euroopan kisoista Bakusta joukkue saavutti pronssia.
Joukkueen päävalmentaja on Mário Narciso ja sen kapteeni on angolalaissyntyinen Madjer, joka on yksi kaikkien aikojen parhaista beachfutispelaajista ja myös vuosien 2001 ja 2015 maailmanmestari.
Portugali järjesti vuoden 2015 MM-kilpailut, jotka päättyivät sen mestaruuteen.
Pelaajat

Joukkueen pelaajat vuoden 2015 MM-kilpailuissa, jotka päättyivät Portugalin osalta mestaruuteen.
| --- | --- |
 1 M Tiago Petrony  2 P Rui Coimbra  3 P Léo Martins  4 P Bruno Torres  5 L Jordan Santos  6 H Alan Cavalcanti :  7 L Madjer (C)  8 L José Maria Fonseca  9 H Bruno Novo  10 H Belchior  11 P Bé Martins  12 M Elinton Andrade
Pelaajat > Muita pelaajia

P Tiago Batalha
P Lucio Carmo
M Paulo Graça
M Nuno Hidalgo
P Nuno Tavares
Käännös suomeksi
Tuomo Laukkanen

| Tuomo Laukkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. elokuuta 1984 (ikä 40) Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  KeuPa HT
Sarja:  Suomi-sarja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2004–
Aik. seurat:  JYP (SML) Hokki (Mestis) D-Kiekko (Suomi-sarja) D Team (Mestis) Ässät (SML) KooKoo (Mestis)
Tuomo Laukkanen (s. 6. elokuuta 1984 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka siirtyi kaudeksi 2012–2013 Suomi-sarjan KeuPa HT:hen. Hän osaa pelata sekä keskellä että laidassa. Monipuolinen Laukkanen on suhteellisen hyvä kiekollisena, mutta osaa pelata myös rikkovassa roolissa.
Ura

Laukkanen on JYPin kasvatti. Hän kuului A-juniorina joukkueensa runkopelaajiin. Kaudella 2003–2004 Laukkanen teki tehot 14+15=29, joilla hän jakoi JYP A-nuorten sisäisen pistepörssin voiton Jouni Virpiön kanssa. Samalla kaudella Laukkanen teki myös SM-liigadebyyttinsä. Hän pelasi kevätkaudella 2004 kymmenen ottelua ilman tehopisteitä, mutta jäähyminuutteja tuli kymmenen. Laukkanen pelasi kauden aikana myös kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Kesäkuussa 2004 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYPin kanssa. Laukkanen kuitenkin loukkasi ranteensa jo loppukesästä, jonka takia hän pelasi kaudella 2004–2005 vain seitsemän runkosarjaottelua A-nuorten runkosarjassa, kun Laukkanen palasi kaukaloihin kauden lopulla.
Toukokuussa 2005 Laukkanen teki sopimuksen Mestis-joukkue Kajaanin Hokin kanssa. Hän kävi armeijan Kajaanissa. Laukkanen teki toukokuussa 2006 jatkosopimuksen Hokin kanssa kaudeksi 2006–2007. Hän voitti keväällä 2007 Mestiksen mestaruuden. Hokissa nelosketjun mieheksi jäänyt Laukkanen palasi kaudeksi 2007–2008 kotikaupunkiinsa Jyväskylään ja siirtyi sarjatasoa alemmas Suomi-sarjajoukkue D-Kiekon riveihin. Hän oli tehoilla 21+20=41 joukkueen kolmanneksi paras pistemies Timo-Pekka Heikkisen ja Pirkka Lahtisen jälkeen. Keväällä 2008 Laukkanen oli nostamassa D-Kiekkoa takaisin Mestikseen kuuden vuoden tauon jälkeen (D-Kiekko pelasi Mestiksessä nimellä Diskos vuosina 2000–2002). Joukkueen tilille perustettiin D Team, josta tuli JYPin farmijoukkue.
Laukkanen jatkoi kaudella 2008–2009 D Teamissa, mutta hän haki monen muun pelaajan tavoin pelipaikkaa try-outin kautta heinäkuussa 2008. Kuukautta myöhemmin Laukkanen sai sopimuksen. Hän teki Mestiksen runkosarjassa 32 ottelussa tehot 8+20=28, joilla Laukkanen oli D Teamin toiseksi paras pistemies Timo-Pekka Heikkisen jälkeen. Hän pelasi myös kymmenen ottelua SM-liigaa JYPin riveissä tehoin 1+1=2. Maaliskuussa 2003 Laukkanen teki D Teamin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2009–2010 Laukkanen voitti D Teamin sisäisen pistepörssin tehoilla 11+23=35. Hän pelasi kauden aikana myös kuusi SM-liigaottelua Porin Ässien joukkueessa. D Team vuokrasi Laukkasen Ässiin marraskuun 2009 lopulla joulutaukoon asti kestävällä sopimuksella. Ässät kärsivät tuolloin sentteripulasta. Laukkanen teki kuudessa ottelussaan yhden maalin. Hän voitti D Teamissa Mestiksen hopeaa keväällä 2010. Seuraavalla kaudella Laukkanen oli D Teamissa ottamassa Mestiksen pronssia. Kauden jälkeen hän teki sopimuksen Mestiksen KooKoon kanssa.
Tuomo Lassila

| Tuomo Lassila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1965
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  metalli
Soittimet:  rummut, huilu, lyömäsoittimet
Yhtyeet:  Stratovarius, Conquest, Kiki ja Luonnonlapset
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tuomo Ollinpoika Lassila (s. 1965 Helsinki, Suomi) on suomalainen muusikko. Hän valmistui Sibelius-Akatemian lyömäsoitinlinjalta vuonna 1997 ja soittaa nykyisin lyömäsoittimia Lohjan kaupunginorkesterissa. Nuoruudessaan Lassila on opiskellut myös huilunsoittoa Helsingin Konservatoriossa.
Vuosina 1984–1995 Lassila soitti rumpuja Stratovarius-yhtyeessä, jonka yksi perustajajäsenistä hän oli. Alun perin hän toimi myös Stratovariuksen laulajana, kunnes Timo Tolkki liittyi yhtyeeseen. Hän levytti yhtyeen kanssa neljä albumia. Timo Tolkki erotti Lassilan ja kosketinsoittaja Antti Ikosen Stratovariuksesta vuonna 1995. Hänen mukaansa Lassila ja Ikonen eivät jaksaneet panostaa yhtyeeseen tarpeeksi ja käydä treeneissä niin usein kuin olisi ollut tarpeellista. Stratovariuksesta lähdettyään Lassila on levyttänyt myös Conquest- ja Tekniikan Ihmeet -yhtyeiden kanssa. Hän soitti myös Timo Tolkin sooloalbumilla Classical Variations and Themes ollessaan vielä Stratovariuksen jäsen. Vuodesta 2002 Lassila on soittanut Kiki ja Luonnonlapset -yhtyeessä.
Lassila oli mukana rumpalina myös Tolkin sooloprojektissa Avalon – albumilla Angels Of The Apocalypse vuonna 2014.
Aiheesta muualla

Lohjan kaupunginorkesteri: Tuomo Lassila (Arkistoitu – Internet Archive)
Toivo Uosukainen

Toivo Uosukainen heinäkuussa 2013.
Toivo ”Topi” Verneri Uosukainen (2. joulukuuta 1940 Ruokolahti – 28. joulukuuta 2021 Imatra) oli suomalainen everstiluutnantti ja kuntapoliitikko. Hänen puolisonsa oli valtioneuvos Riitta Uosukainen.
Opinnot ja ura

Uosukainen kirjoitti ylioppilaaksi Imatran yhteislyseosta vuonna 1961 ja valmistui Kadettikoulusta vuonna 1965.
Uosukainen toimi Rajavartiolaitoksen upseerina eri tehtävissä Kaakkois-Suomen rajavartiostossa, Rajakoululla ja Rajavartiolaitoksen esikunnassa Helsingissä. Eläköidyttyään hän toimi Etelä-Karjalassa vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen koulutuspäällikkönä.
Politiikka

Uosukainen vaikutti Imatran kunnallispolitiikassa 1990-luvulta alkaen kokoomuksen valtuutettuna. Hän pääsi Imatran kaupunginvaltuustoon vuonna 1992 ja oli Imatran kaupunginhallituksen jäsen 1992–1996. Uosukainen oli Imatran kaupunginvaltuuston puheenjohtaja vuosina 1997–2000 ja varapuheenjohtajana vuosina 2001–2004. Hän oli myös Etelä-Karjalan maakuntaliiton varapuheenjohtaja vuosina 1997–2001.
Tysnesin kirkko

| Tysnesin kirkko Tysnes kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Tysnes, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1868
Suunnittelija:  Georg Andreas Bull
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  370
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tysnesin kirkko (norj. Tysnes kyrkje) on Tysnesin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1868.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tysnesin kirkko Wikimedia Commonsissa