stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo kansanäänestyksistä itsenäisyydestä ja suvereniteetistä
Kansanäänestykset suvereniteetista > 1969 > Anguilla

Anguillan kansanäänestys asemasta osana Saint Kitts ja Nevikseä. Anguilla erosi Saint Kitts ja Neviksen federaatiosta vuonna 1980.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Anguillan eroaminen Saint Kitts ja Neviksen federaatiosta | 1 739 | 99,71 % |  |  |
| 2. | Anguillan pysyminen Saint Kitts ja Neviksen federaatiossa | 4 | 0,29 % |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset suvereniteetista > 1973 > Pohjois-Irlanti

Pohjois-Irlannin kansanäänestys suvereniteetti asemasta osana Britanniaa.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Osaksi Britanniaa | 591 820 | 98,9 % |  |  |
| 2. | Osaksi Irlannin tasavaltaa | 6 463 | 1,1 % |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset suvereniteetista > 1977 > Nevis

Neviksen saaren kansanäänestys osana Saint Kitts ja Nevisin liittovaltiota. Nevis pysyi osana Saint Kitts ja Nevis federaatiota koska keskushallitus ei tunnustanut kansanäänestystä.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Neviksen eroaminen liittovaltiosta | 4 193 | 99,66 % |  |  |
| 2. | Neviksen pysyminen liittovaltiossa | 14 | 0,34 % |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset suvereniteetista > 1977 > Aruba

Aruban kansanäänestys eroamisesta Alankomaiden Antilleistä.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Itsenäisyys omaksi hallintoalueeksi | 21 419 | 95,17% |  |  |
| 2. | Pysyminen osana Alankomaiden Antilleita | 1085 | 4,83% |  |  |
Lähteet: .
Kansanäänestykset suvereniteetista > 1991 > Krim

Krimin kansanäänestys suvereniteetista.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus> Äänet | Kannatus> Osuus | Kannatus>  | Kannatus>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä - Krimin autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan uudelleen perustamiselle osana Neuvostoliitoa | 1 343 855 | 94,3% |  |  |
| 2. | Ei- Krimin autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan uudelleen perustamiselle osana Neuvostoliitoa | 81 254 | 5,7%% |  |  |
Lähteet: KIA News
Kansanäänestykset suvereniteetista > 2002 > Gibraltar

Gibraltarin kansanäänestys suvereeniteettiasemasta osana Britanniaa.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ei-jaetulle yhteishallinnolle Britannian ja Espanjan välille | 17 900 | 98,48 % |  |  |
| 2. | Kyllä-jaetulle yhteishallinnolle Britannian ja Espanjan välille | 187 | 1,03 % |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset suvereniteetista > 2006 > Tokelau

Tokelaun kansanäänestys itsemääräämisoikeudesta liitännäisvaltiona osana Uutta-Seelantia.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä-itsemääräämisoikeudelle liitännäisvaltion asemana osana Uutta-Seelantia. | 232 | 39,93 % |  |  |
| 2. | Ei-itsemääräämisoikeudelle liitännäisvaltion asemana osana Uutta-Seelantia. | 349 | 60,07 % |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset suvereniteetista > 2007 > Tokelau

Tokelaun kansanäänestys itsemääräämisoikeudesta osana Uutta-Seelantia.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä itsemääräämisoikeudelle liitännäisvaltion asemana osana Uutta-Seelantia. | 246 | 35,55 % |  |  |
| 2. | Ei itsemääräämisoikeudelle liitännäisvaltio asemana osana Uutta-Seelantia. | 446 | 64,45 % |  |  |
Lähteet:
Kansanäänestykset suvereniteetista > 2009 > Curaçao

Curaçaon kansanäänestys asemasta osana Alankomaiden kuningaskuntaa itsehallintoalueena.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kyllä Itsehallinnolle osana Alankomaiden kuningaskuntia ja Alankomaiden Antillien purkaminen | 41 433 | 51,99 % |  |  |
| 2. | Ei Itsehallinnolle osana Alankomaiden kuningaskuntia ja Alankomaiden Antillien purkaminen | 38 261 | 48,01 % |  |  |
Lähteet: .
Kansanäänestykset suvereniteetista > 2013 > Falklandinsaaret

Falklandinsaarten kansanäänestys suvereeniteetistä osana Britanniaa.
| Vaihtoehto; | Vaihtoehto; | Kannatus | Kannatus> Osuus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pysyminen osana Britannian merentakaisia alueita | 1513 | 99,8 % |  |  |
| 2. | Ero Britannian merentakaisista alueista | 3 | 0,2 % |  |  |
Lähteet:
Joel Hautala

Joel Mikko Hautala (25. syyskuuta 1894 Alahärmä – 27. tammikuuta 1963) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Hautala ja Anna Mattila. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Aini Mäen kanssa.
Opinnot

Hautala kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Viipurin reaalikoulussa vuonna 1925.
Jääkäriaika

Tämä alahärmäläinen maanviljelijä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 9. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.
Suomen sisällissota

Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. krenatöörirykmentin 3. Seinäjoen pataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin Länkipohjassa, Orivedellä, Vääksy- Kangasala akselilla, Lempäälässä ja Vesilahdella, missä hän haavoittui pahasti 15. huhtikuuta 1918.
Sisällissodan jälkeinen aika

Sisällissodan jälkeen Hautala siirrettiin 31. elokuuta 1918 Pioneerikoulutuspataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet määrättiin lokakuussa vuonna 1919 Pioneeripataljoona 1:n 2. komppaniaan ja 15. huhtikuuta 1921 alkaen  pataljoonan varastonhoitajaksi. Hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1926 Karjalan kaartin rykmenttiin ja määrättiin täydennysvaraston hoitajaksi sekä 1. huhtikuuta 1934 alkaen Seinäjoen sotilaspiirin esikuntaan varastonhoitajaksi.
Talvi- ja Jatkosota

Hautala osallistui talvisotaan rahastonhoitajana Seinäjoen sotilaspiirin esikunnassa, mitä tehtävää hän jatkoi myös välirauhan ja jatkosodan aikanakin, mutta siirrettiin Etelä-Pohjanmaan läntiseen suojeluskuntapiiriin.
Sotien jälkeinen aika

Hautala toimi sotien jälkeen edelleen samassa tehtävässä, mutta suojeluskuntien lakkauttamisen jälkeen hänet siirrettiin takaisin Seinäjoen sotilaspiirin esikuntaan, jossa toimi edelleenkin rahastonhoitajana. Hänet siirrettiin lakkautuspalkalle vuonna 1952 ja erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1954. Hän toimi Etelä-Pohjanmaan Jääkärit ry:n tilintarkastaja usean vuoden ajan.
Hänet on haudattu Alahärmään.
Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppania.
Marko Hautala

| Marko Hautala |
| --- | --- |
 Marko Hautala Turun kirjamessuilla 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1973 (ikä 51) Kauhava
Kansalaisuus:   Suomi
Kirjailija
Tyylilajit:  Kauhu
Palkinnot
 Tiiliskivi-palkinto 2008, Kalevi Jäntin palkinto 2010 
Aiheesta muualla

Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Marko Hautala (s. 5. kesäkuuta 1973 Kauhava) on suomalainen kirjailija. Hän kirjoittaa psykologista kauhua. Hautalan teoksia on käännetty muun muassa saksaksi, italiaksi, tšekiksi ja englanniksi.
Hautala on koulutukseltaan filosofian maisteri englannin kielestä Vaasan yliopistosta.
Vuonna 1999 Hautala sai kunniamaininnan J. H. Erkon kirjoituskilpailussa. Hän sai Tiiliskivi-palkinnon romaanista Itsevalaisevat vuonna 2008 ja Kalevi Jäntin palkinnon romaanista Käärinliinat vuonna 2010. Hautala oli Nuori Aleksis -palkintoehdokkaana vuonna 2013. Pimeän arkkitehti (2020) oli ehdolla ensimmäistä kertaa jaetun Pohjalaisen kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2021. Hautala oli vuonna 2021 ehdolla yhdysvaltalaisen Shirley Jackson -palkinnon saajaksi pitkän novellin (novelette) sarjassa novellillaan ”Pale Toes”. Kuolleiden valssi (2022) on ehdolla vuoden 2023 Tähtifantasia-palkinnon saajaksi.
Hautala asuu Vaasassa.
Tuotanto > Romaanit

Kirottu maa (Porvoon Julmapaino, 2002). Uudelleenjulkaistu 2019, Haamu. ISBN 978-952-7100-64-6.
Itsevalaisevat.  Tammi, 2008.  ISBN 978-951-31-4266-7
Käärinliinat.  Tammi, 2009.  ISBN 978-951-31-5023-5
Torajyvät.  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-6032-6
Unikoira.  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6853-7
Kuokkamummo.  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-8027-0
Kuiskaava tyttö.  Tammi, 2016.  ISBN 978-951-31-9040-8
Leväluhta.  Tammi, 2018.  ISBN 978-952-04-0158-0
Pimeän arkkitehti.  Tammi, 2020.  ISBN 9789520417772
Lauri Luu ja riivattu lukukoira. Haamu, 2021. ISBN 978-952-7100-98-1.
Lauri Luu ja kirjaston muumio. Haamu, 2022. ISBN 978-952-7413-31-9.
Musta kieli. Tammi, 2023. ISBN 9789520450328.
Tuotanto > Novellit

Minä perhonen, sinä Morfeus (Usva 1/2006)
Lumikeiju (Usva 1/2008)
Pyövelin paradigma (Usva 3/2008)
Naurunukke (Opettaja 51-52/2009)
Jouluinen kauhutarina - Setä Alfredin evankeliumi. Haamu, 2019. ISBN 978-952-7100-90-5.
Jouluinen kauhutarina - Vihreät kuulat. Haamu, 2020. ISBN 978-952-7413-04-3.
Jouluinen kauhutarina - Tilauspukki. Haamu, 2021. ISBN 978-952-7413-24-1.
Jouluinen kauhutarina - Kirkkoväki. Haamu, 2022. ISBN 978-952-7413-41-8.
Kuolleiden valssi.  (Novellikokoelma)  Helsinki:  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-3758-9
Tuotanto > Käännökset

Leichentücher (alkuteos Käärinliinat). Deutsche Taschenbuch Verlag, 2013. ISBN 978-3423214773.
Schatteninsel (alkuteos Torajyvät).  Deutsche Taschenbuch Verlag, 2013.  ISBN 978-3-423-21426-1
Allucinazioni (alkuteos Käärinliinat).  Newton & Compton, 2013.  ISBN 978-88-541-3761-5
The Black Tongue (alkuteos Kuokkamummo). AmazonCrossing, 2015. ISBN 978-1511311342.
Bába Motyka (alkuteos Kuokkamummo). Euromedia Group, 2016. ISBN 9788024252780.
Pale Toes – A Graphic Novel (alkuteos Varpaat-sarjakuva-albumi, kuvittajana Broci). Haamu, 2017. ISBN 978-952-7100-23-3.
Sauna Requiem (alkuteos Kuolleiden sauna, novelli). Storytel Original, 2019. ISBN 9789353372668.
Architekt temna (alkuteos Pimeän arkkitehti). Golden Dog, 2022. ISBN 978-80-88067-45-0.
Palkinnot

J. H. Erkon kirjoituskilpailu, kunniamaininta 1999
Tiiliskivi-palkinto, 2008
Kalevi Jäntin palkinto, 2010
Aiheesta muualla

Marko Hautalan kotisivu
Marko Hautalan kertomuksissa pelottavin paikka on usein oma mieli. Luomiskertomus, Yle Areena 26.2.2022.
Aamun kirja: Marko Hautala: Leväluhta Yle Areena. 4.10.2018.
Aamun kirja: Marko Hautala: Torajyvät Yle Areena. 9.6.2011.
Hautalan novelli ”Minä perhonen, sinä Morfeus”, Usva 1/2006, s. 4−15. (PDF)
Aamun kirja, Käärinliinat, Yle.fi
Marko Hautala haastattelussa, Kirjastokaista-video
Marko Hautala Prosak-proosaklubilla, Kirjastokaista-video
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki
Mara (suomalainen mytologia)

Mara on taruolento länsisuomalaisessa kansanperinteessä. Mara oli peikkoa tai pahaa henkeä muistuttava tumma olento, joka häiritsi nukkuvia ihmisiä ja eläimiä. Mara on usein sama olento kuin painajainen, joka istuu ihmisten rinnan päällä ja aiheuttaa näille pahoja unia. Maran nimitys on peräisin vastaavalta olennolta germaanisessa kansanperinteessä.
Maran asuinpaikoiksi on kerrottu ainakin eräitä isoja kiviä. Pohjois-Karjalasta, Ilomantsin Kivilahdelta tunnetaan maran pesäluolana eräs Marinkivi, jonka alkuperäinen nimi oli Marankivi. Marankiveä kutsuttiin myös pirunkiveksi. Marankiven alla on noin 36 neliömetrin laajuiseksi mitattu luola, jossa maran kerrotaan asuneen. Lähistöllä on myös toinen luola. Kivilahden mara voi olla läntistä alkuperää, sillä alueen kantaväestö on alkujaan muuttanut läntisemmistä osista Suomea Ruotsin vallan aikaan.
Maran nimessä on ehkä yhtäläisyyksiä nimeen Para, tosin Para oli auttava kotihaltija. Limasieniä on kutsuttu sekä paran mukaan paranvoiksi että maran mukaan maranpaskaksi.
Marcus Fulvius Flaccus

Marcus Fulvius Flaccus oli vuoden 125 eaa konsuli, joka kuului Fulviusten plebeijisukuun. Hän oli Gracchuksen veljesten liittolainen, joka pyrki ollessaan konsulina 125 eaa. saamaan läpi lain, joka olisi antanut kansalaisoikeudet Rooman itaalisille liittolaiskansoille. Senaatti torjui lakiehdotuksen lähettämällä Fulvius Flaccuksen sotaan kelttejä vastaan. Flaccus sai surmansa yhdessä Gaius Gracchuksen kanssa vuoden 121 eaa levottomuuksissa.
Maito

Maitoa lasissa.
Maito on nisäkäsnaaraiden maitorauhasista jälkeläisten ravinnoksi erittyvää valkoista ravintonestettä. Nokkaeläimillä, pussieläimillä ja aidoilla nisäkkäillä, joihin myös ihminen kuuluu, on kyky erittää maitoa. Ihmisen maitoa kutsutaan rinta- eli äidinmaidoksi.
Ihmisravinnoksi käytetystä maidosta puhuttaessa tarkoitetaan useimmiten juomana ja meijerituotteiden sekä ruokien raaka-aineena käytettyä lehmänmaitoa, jota lypsettiin vuonna 2018 keskimäärin 1,16 litraa päivässä jokaista maapallon asukasta kohden. Lehmänmaidon lisäksi myös vesipuhvelinmaito, vuohenmaito ja lampaanmaito ovat taloudellisesti merkittäviä esimerkiksi juustojen raaka-aineena. Myös hevosen, kamelin ja aasin maitoa on käytetty ihmisravintona.
Lypsylehmien pito yleistyi Suomessa vuosiin 1866–1868 ajoittuneiden kohtalokkaiden katovuosien jälkeen. Maidolla ja maitotuotteilla oli sen jälkeen pitkään erityisasema suomalaisten ruokahuollon turvaajana. Maito kuuluu edelleen edullisimpiin proteiininlähteisiin.
Lähes 60 prosenttia Suomessa kulutetusta maidosta käytetään nykyisin juuston valmistukseen. Lisäksi Suomessa juodaan maitoa eniten maailmassa. Kevytmaito, jossa on jäljellä vain kolmannes maidon luontaisesta rasvasta on Suomen kulutetuin maitolaatu. Juomalla nautittu maito on kuitenkin useimmiten rasvatonta.. Rasvattoman maidon osuutta on kasvattanut se, ettei Suomen kouluissa ja lastentarhoissa tarjota useinkaan enää muita vaihtoehtoja.
Ruotsissa ja Britanniassa juotiin vuonna 2023 ylivoimaisesti eniten niin sanottua puoliksi kuorittua maitoa, jossa oli 1,7 ja 1,8 prosenttia rasvaa. Saksassa juotiin edelleen eniten täysmaitoa, ja tuotteen rasvapitoisuus oli siellä vähintään 3,5 prosenttia.
Seitsemänkymmenluvulla käyttöön otetun EU:n koulumaitotuen alkuperäisenä tarkoituksena oli täysmaidon kulutuksen lisääminen. Maidon ja maitotuotteiden kulutuksen edistämiseen pyrkivät päiväkoti- ja koulumaitotuet ovat lisänneet maidon käyttöä monessa Euroopan maassa. Tukien taustalla vaikuttaa oletus, jonka mukaan maidon juonnilla olisi erityisen myönteinen vaikutus kansanterveyteen, vaikka asiasta ei vallitsekaan yksimielisyyttä. Koulumaitotuen saannin ehtona on ollut maitotuotteiden mainostaminen koululaisille.
Eri eläinten maidot

Maailmassa tuotetusta maidosta lehmänmaitoa on 81 prosenttia, puhvelinmaitoa 15 prosenttia, vuohenmaitoa 2 prosenttia, lampaanmaitoa 1 prosentti ja kamelinmaitoa 0,5 prosenttia. Pienempiä määriä tuotetaan myös esimerkiksi hevosen- ja jakinmaitoa.
Alla olevassa taulukossa joidenkin maitojen koostumus. Luvut ovat keskiarvoja.
| Maito | Rasva-% | Proteiini-% | Laktoosi-% |
| --- | --- | --- | --- |
| Ihmisenmaito | 4,0 | 1,2 | 6,9 |
| Lehmänmaito | 3,6–5,0 | 3,3–3,9 | 4,6–5,1 |
| Puhvelinmaito | 7,7–10,4 | 4,2–5,9 | 4,3–4,9 |
| Vuohenmaito | 3,8 | 3,5 | 4,1 |
| Lampaanmaito | 7,1 | 5,7 | 4,6 |
| Hevosenmaito | 1,2 | 2,1 | 6,4 |
| Kamelinmaito | 1,2–6,4 | 3,1 | 4,4 |
| Jakinmaito | 5,1 | 5,3 | 5,5 |
| Poronmaito | 11,1 | 11,1 | 3,0 |
Merinisäkkäiden maidossa on erityisen paljon rasvaa. Hallin maidosta on rasvaa 53 prosenttia, valaan maidosta keskimäärin 35 prosenttia ja delfiinin maidosta 42 prosenttia.
Lehmänmaidon ja siitä valmistettujen juomien koostumus > Rasva

Lehmästä erittyvää maitoa kutsutaan tila- eli tinki- eli raakamaidoksi. Suomalaisten lehmien lypsämän maidon rasvapitoisuus on keskimäärin 4,4 prosenttia. Kaupoissa myyty maito on pääsääntöisesti meijerimaitoa, joka on valmistettu yhdistämällä rasvatonta maitoa ja kermaa. Meijerimaito sisältää tinkimaitoa vähemmän rasvaa.
Tinkimaidon rasvakoostumus vaihtelee enemmän kuin sen proteiinikoostumus. Talvella lypsetty maito on kesällä lypsettyä rasvaisempaa. Esimerkiksi muutokset lypsylehmän lehmän ravinnon rasvahappokoostumuksessa vaikuttavat myös maidon rasvahappokoostumukseen. Lehmänmaidossa on enemmän kolesterolia kuin ihmisen maidossa. Lähes 70 prosenttia suomalaisen maidon rasvahappokoostumuksesta on tyydyttyneitä rasvahappoja, joista eniten esiintyy palmitiinihappoa, myristiinihappoa ja steariinihappoa, joiden lisäksi esiintyy myös esimerkiksi lauriinihappoa. Kesällä lypsetyn maidon rasva on pehmeämpää kuin talvella lypsetyn.
Luomumaidossa on keskimäärin 40 prosenttia enemmän konjugoitua linolihappoa (CLA) kuin tavanomaisessa maidossa.
Maidon rasvasta suurin osa on triglyseridejä (yli 98 %) eli triasyyliglyseroleja (TAG), ja loppuosa koostuu fosfolipideistä, kolesterolista ja vapaista rasvahapoista, mono- ja diglyserideistä. Maidon rasva koostuu pallosista, joita ympäröi useista ainesosista koostuva ohut ja rakenteeltaan monimutkainen pintakalvo. Maidosta on löydetty noin 50 erilaista entsyymiä, jotka ovat joko maidon luontaisia entsyymejä tai bakteeriperäisiä. Käsittelemättömässä raakamaidossa on esimerkiksi laktaasientsyymiä, joka pilkkoo laktoosin ja auttaa sokerien imeytymisessä.
Lehmänmaidon ja siitä valmistettujen juomien koostumus > Rasva > Maidon rasvapitoisuuden vähentäminen

Suomalaiset meijerit ryhtyivät 1950-luvulla poistamaan rasvaa myymästään maidosta. Aluksi sitä poistettiin alle puoli prosenttia. Neliprosenttiseksi vakioitu maito nimettiin myöhemmin "kulutusmaidoksi". Kulutusmaidon rasvapitoisuutta vähennettiin jälleen 1990-luvulla, ja 3,5-prosenttiseksi muuttunut tuote uudelleennimettiin "täysmaidoksi". Myös 2010-luvulla markkinoille tulleesta "vanhan ajan täysmaito" -nimisestä maidosta on poistettu hiukan rasvaa.
Kevytmaito on ollut jo pitkään Suomen suosituin maitolaatu. Vuonna 1969 markkinoille tulleen kevytmaidon rasvapitoisuus oli ensin 2,5 prosenttia, mutta se laskettiin vuonna 1983 1,9:ään ja vuonna 1995 edelleen 1,5 prosenttiin.
Rasvan poisto maidosta tapahtuu siten, että meijerit poistavat maidosta kerman, jolloin saadaan rasvatonta maitoa. Täysmaito, kevytmaito ja ykkösmaito valmistetaan palauttamalla rasvattomaan maitoon osa poistetusta kermasta. Vuonna 2014 puolet Suomessa kulutetusta maidosta oli kevytmaitoa, 40 prosenttia rasvatonta ja 10 prosenttia täysmaitoa. Rasvattoman maidon markkinaosuus on Ruotsissa ja Britanniassa nykyisin vain 14 ja 12 prosenttia.
Alun perin täysmaidon kulutuksen lisäämiseksi seitsemänkymmenluvulla käyttöön otettu EU:n koulumaitotuki on ohjannut sittemmin suomalaisia lapsia ja nuoria käyttämään yhä vähärasvaisempia maitotuotteita. Tukea rajattiin ensin siten ettei se koskenut enää kulutus-/täysmaitoa. Sittemmin EU-tueksi muuttunutta koulu- ja päiväkotimaitotukea maksettiin Suomessa vuonna 2010 enää vähärasvaisista juustoista ja korkeintaan yhden prosentin rasvaa sisältävistä muista maitotuotteista. Suomi kiristi kuitenkin vuonna 2017 tuen kansallisia poikkeusehtoja siten, että tukea alettiin maksaa vain rasvattomasta maidosta. Tämä on johtanut siihen, että monissa kouluissa tarjotaan pelkästään rasvatonta maitoa.
Rasvan poisto maidosta saattaa heikentää sen sisältämien ravintoaineiden hyödynnettävyyttä, koska A-, K- ja D-vitamiini eivät imeydy elimistöön, ellei niiden kanssa nautita rasvaa. Lisäksi Britannian ravitsemusterapeuttien yhdistys suosittelee lapsille täysmaitoa rasvattoman maidon sijaan, koska maitorasvan on havaittu olevan tärkeää lapsille ja täysmaidon juominen ehkäisee merkittävästi ylipainoa. Suomen ravitsemusneuvottelukunnan puheenjohtaja Sebastian Hielm suosittelee lapsille tästä huolimatta rasvattoman maidon käyttöä.
Lehmänmaidon ja siitä valmistettujen juomien koostumus > Proteiinit

Lähes 80 % raakamaidon proteiineista on kaseiinia, joita on neljää eri tyyppiä. Noin kahdeksankymmentä prosenttia raakamaidon proteiineista koostuu alfa, beta ja kappa-kaseiinista. Loput proteiinit ovat heraproteiineja, jotka jakautuvat betalakto- ja immunoglobuliiniin, alfalaktalbumiiniin, seerumialbumiiniin ja laktoferriiniin. Litra täysrasvaista lehmänmaitoa sisältää keskimäärin noin 32–40 g proteiineja, joista kaseiineja (juustoproteiinit) on noin 30 g, alfa-laktalbumiinia 1,4 g, beta-laktoglobuliinia 3,3 g, immunoglobuliineja 0,7 g, glykomakropeptidiä noin 1 g ja laktoferriiniä 0,1 g.
Maidon pastörointi tuhoaa 60 prosenttia maidon sisältämästä heraproteiinista ja UHT-pastörointi kokonaiset 80 prosenttia. Pastörointi ei vähennä kuitenkaan maitoproteiinien kokonaismäärää.
Heraproteiini näyttäisi olevan painonhallinnan kannalta kaseiinia suotuisampaa. On myös saatu jonkin verran näyttöä siitä, että heraproteiini parantaa suolistoterveyttä.
Juustoa valmistettaessa heraproteiinit jäävät juustosta erottuvaan maitoheraan .
Suomen elintarvikelainsäädännön mukaan maitoa ei saa enää kutsua maidoksi vaan maitojuomaksi, jos siitä poistetaan proteiinia.
Poikimisen jälkeisten muutaman päivän aikana lypsetyn maidon proteiinipitoisuus on poikkeuksellisen korkea. Tällaista maitoa kutsutaan ternimaidoksi. Maitoproteiineihin sisältyy myös mikrobeja tuhoavia entsyymejä, kuten laktoperoksidaasia ja lysotsyymejä sekä kasvutekijöitä.
Lehmänmaidon ja siitä valmistettujen juomien koostumus > Hiilihydraatit

Maidon hiilihydraatit ovat kokonaisuudessaan pienen glykeemisen indeksin omaavaa laktoosia, lukuun ottamatta laktoositonta kevytmaitoa, joka sisältää 1,4 grammaa suuren glykeemisen indeksin omaavaa glukoosia ja 1,4 grammaa galaktoosia.
Jos maidosta poistetaan maitosokeria eli laktoosia, sitä kutsutaan tapauksesta riippuen  maidoksi tai maitojuomaksi.
Lehmänmaidon ja siitä valmistettujen juomien koostumus > Kivennäisaineet

Kivennäisaineita maidossa on noin 0,7 %. Osteoporoosiliitto pitää maitoa yhtenä parhaista kalsiumin lähteistä suomalaisessa ruokavaliossa ja suosittelee sitä luuston lujuuteen ja luuston kunnon ylläpitoon.
Maidon määrällisesti merkittävimmät kivennäisaineet ovat kalium, natrium, kalsium, magnesium, kloridi ja fosfaatti. Maidon pääasiallinen hiilihydraatti on laktoosi eli maitosokeri, joka on glukoosista ja galaktoosista koostunut disakkaridi. Maidossa on huomattava määrä kaseiinimisellejä eli kaseiiniyhdistelmien muodostamia kolloidisia suspensiorakenteita. Kaseiinimisellit sisältävät kalsiumia ja liukenematonta kolloidista kalsiumfosfaattia, joka nimestään huolimatta sisältää myös kaliumia, natriumia, magnesiumia ja hieman sitraattia.
Maito on FinRavinto2017 -tutkimuksen mukaan suomalaisväestön tärkein kalsiumin lähde ja riboflaviinin lähde. Lisäksi maito on suomalaisille toiseksi huomattavin jodin lähde heti jodioidun suolan jälkeen. Maito ei sisällä jodia luontaisesti, vaan maidon jodi on peräisin rehuun lisätystä jodista.
Jos kuusikymmentä kiloa painava nainen käyttää ravitsemussuositusten mukaisen määrän maitotuotteita eli 5 dl nestemäisiä maitotuotteita sekä 2,5 juustosiivua, hän saa maidon kautta kalsiumia ja B12-vitamiinia yli päivittäisen tarpeesta, yli 70 % päivittäisestä riboflaviinin (B2-vitamiini) tarpeesta, yli 60 % jodin tarpeesta sekä 25 % proteiinin tarpeesta.
Lehmänmaidon ja siitä valmistettujen juomien koostumus > Vitamiinit

Yksi desilitra lehmästä lypsettyä niin sanottu raaka- eli tinkimaitoa sisältää 40 mikrogrammaa A-vitamiinia (retinolia), 0,4 mikrogrammaa B12-vitamiinia, 0,98 mikrogramma K-vitamiinia, 0,8 mg niasiiniekvivalenttia, 0,2 mg B2-vitamiinia, 6 mikrogrammaa folaattia sekä 1 mg:n C-vitamiinia. Rasvattomassa maidossa ei ole aivan yhtä paljon vitamiineja, esimerkiksi A-vitamiinia on siinä vain 0,4 mikrogrammaa.