Geometrinen kausi
Historia

Geometrinen kausi seurasi sitä pimeiksi vuosisadoiksi kutsuttua siirtymäkautta, joka seurasi pronssikautisen mykeneläisen kulttuurin romahdusta noin 1100 eaa. Pimeiden vuosisatojen aikana niin kutsutulla protogeometrisella kaudella noin 1050–900 eaa. alkoi nousta uudenlainen antiikin kreikkalaista kulttuuria ounasteleva kulttuuri, joka tunnetaan ennen kaikkea sen keramiikan kehityksen kautta. Aika oli Kreikan varhaista rautakautta.
Protogeometrista kautta seuranneella varsinaisella geometrisella kaudella, joka sai alkunsa noin 900 eaa., kreikkalainen yhteiskunta koki vielä suurempia muutoksia ja kehitysaskeleita. Kreikkalaiset kaupunkivaltiot eli polikset syntyivät, kreikkalainen kirjaimisto kehitettiin ja siirtokuntien perustaminen eri puolille Välimeren aluetta alkoi. Kaupunkivaltioiden uskonto kehittyi, yhteiskreikkalainen jumalperhe muotoutui ja rakennettiin paljon pyhäköitä. Pimeiksi vuosisadoiksi kutsuttu aika päättyi vähitellen. Joskus pimeiden vuosisatojen katsotaan päättyneen protogeometrisen kauden ja varsinaisen geometrisen kauden vaihteeseen noin 900 eaa. Joskus taas geometrisen kauden alku eli varhainen geometrinen kausi, tai jopa koko geometrinen kausi ainakin kreikkalaisen kirjaimiston kehittämiseen saakka noin 750 eaa., luetaan vielä kuuluvaksi pimeisiin vuosisatoihin.
Asutus aikakaudella oli hajanaista. Vahvimpia olivat ne yhteisöt, jotka olivat selvinneet mykeneläisen kulttuurin romahduksesta ilman täydellistä tuhoa, kuten Ateena. Se samoin kuin muun muassa Korintti ja Sparta kehittyivät aikakaudella kaupunkivaltioiksi. Väestö kasvoi jälleen pimeiden vuosisatojen väestöromahduksen jälkeen, joillain alueilla jopa liikaa käytettävissä olleen niukan viljelymaan kantokykyyn verran, mikä aiheutti painoa väestön muutoille. Osin tämän vuoksi kreikkalaiset alkoivat myös perustaa siirtokuntia ja kauppa-asemia eri puolille Välimeren aluetta, muun muassa Vähään-Aasiaan ja Mustanmeren rannikolle sekä eteläisen Italian niin kutsuttuun Suur-Kreikkaan ja Sisiliaan.
Kaupunkivaltioiden valtionuskontojen ja -kulttien kehityksen myötä syntyi kreikkalainen temppelirakentaminen. Temppelit olivat aikakaudella vielä pieniä. Ajan kuluessa syntyi yleiskreikkalainen olympolaisiin jumaliin keskittynyt uskonto, ja samalla kehittyivät näiden jumalten yleiskreikkalaiset kulttipaikat. Ensimmäiset tai ainakin ensimmäiset historiallisesti tunnetut Olympian kisat järjestettiin keskigeometrisen kauden lopulla vuonna 776 eaa., mistä sai alkunsa historiallinen aika Kreikassa.
Geometrisella kaudella harjoitettiin kauppaa muun muassa foinikialaisten kanssa. Heiltä saamiensa vaikutteiden perusteella kreikkalaiset kehittivät kreikkalaisen aakkoskirjoituksen noin 750 eaa. Sitä käytettiin heti alusta lähtien myös kaunokirjallisuuteen. Homeros runoili noin 700-luvulla eaa. Hän toimi ajan varakkaan ylimystön piirissä, joka erottautui muista paitsi omaisuudellaan myös vertaamalla itseään homeerisessa runoudessa esiintyneisiin menneisyyden sankareihin. Suoraan Homeros ei kuvaa sen enempää mykeneläistä kuin omaakaan aikaansa. Aikakauden elämästä tunnetaan yksityiskohtia myös Homeroksen aikalaisen Hesiodoksen teoksista, ennen kaikkea teoksesta Työt ja päivät, joka kuvaa muun muassa maanviljelyä.
Muutoin geometrinen kausi tunnetaan pääosin arkeologisten löytöjen, kuten keramiikan, metalliesineiden ja korujen, kautta. Monet näistä ovat hautalöytöjä. Lisäksi tunnetaan pyhäkköihin jätettyjä votiivilahjoja, usein pieniä pronssisia tai terrakotasta tehtyjä figuriineja. Monumentaalinen veistostaide ei ollut vielä kehittynyt, tai ainakaan sen materiaalina ei vielä käytetty kiveä vaan esimerkiksi puuta. Rakennuslöydöt aikakaudelta ovat vähäisiä. Löydetyt rakennukset oli tehty yksinkertaisista materiaaleista, kuten savitiilestä ja puusta. Temppelirakennukset ovat usein muodoltaan pitkänomaisia ja päättyvät apsikseen.