stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pozsonyn maakunta

Pozsonyn komitaatti eli maakunta oli hallinnollinen alue Unkarin kuningaskunnassa. Se sijaitsi nykyisen Slovakian alueella.
Pozsonyn maakunta rajoittui Ala-Itävaltaan ja Unkarin Nyitran, Komáromin, Győrin ja Mosonin maakuntiin. Morava virtasi Pozsonyn maakunnan länsipuolella, Tonava eteläpuolella ja Váh itäpuolella. Pikku-Karpaattien vuoristo jakoi maakunnan kahteen osaan.
Pozsonyn maakunnan kartta.
Maakunnan pääkaupunkina toimivat aluksi Bratislavan linna ja Šamorínin kaupunki sekä myöhemmin nykyinen Bratislava.
Pozsonyn maakunnan edeltäjä oli olemassa jo 800-luvulla Suur-Määrin valtakunnassa. Unkarin valtakunnassa maakunta oli ensimmäisiä muodostettuja maakuntia. Se oli Unkarin historian ajan yksi sen vauraimmista alueista. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Poszsonystä tuli osa Tšekkoslovakiaa, jossa se säilyi Bratislavan maakuntana hieman muuttunein rajoin. Osa alueesta jäi Unkariin Győr-Moson-Sopronin lääniin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pozsony County
Peer Gynt

Henrik Klausen esitti Peer Gyntiä näytelmän ensi-illassa 1876.
Gösta Ekman Peer Gyntinä 1930-luvulla.
Peer Gynt on Henrik Ibsenin vuonna 1867 kirjoittama symbolinen näytelmä Peer Gynt-nimisen henkilön elämänvaiheista ja mielikuvituksellisista seikkailuista. Palattuaan kotiin Peer vihdoin löytää omimman itseytensä Solveigin, rakastavan naisen, luota. Edvard Grieg sävelsi näytelmään musiikin. Peer Gyntin ovat suomentaneet professori Otto Manninen ja uudestaan Pentti Saarikoski.
Näytelmän kulku

Peer Gyntin isä Jon Gynt oli aikoinaan rikas ja kunniallinen mies, mutta hän joi kaikki rahansa, kuoli ja jätti köyhyyteen vaimonsa ja poikansa. Peer ei halua tulla isänsä kaltaiseksi ja unelmoi paremmasta elämästä. Peerillä on kuitenkin paheensa: rehvastelu ja ylimielisyys. Peer unelmoi Ingridistä ja päättää ryöstää tämän Ingridin hääpäivänä. Hanke kuitenkin epäonnistuu ja Peer aloittaa hurjan pakomatkansa. Peer joutuu naisten kanssa myös muihin ongelmiin. Matkallaan hän tapaa Doveren äijän tyttären sekä myöhemmin Solveigin ja rakastuu molempiin.
Solveig muuttaa Peerin metsämökkiin asumaan, mutta Peer itse lähtee monivuotiselle matkalle, jonka aikana hän toimii liikemiehenä, beduiinipäällikkönä ja profeettana. Hän kiertää Marokon rannikoilla, käy Egyptissä ja päätyy lopuksi hullujenhuoneelle. Kun hän päättää lopulta palata takaisin, hänen laivansa haaksirikkoutuu, ja hän tapaa laivalla Oudon matkustajan.
Palattuaan kotikylään Peer huomaa, ettei ole enää entisensä vaan haluaa luopua kaikesta kokemastaan. Peer vaipuu epätoivoon ja johtuu palaamaan Solveigin luo, joka on odottanut Peeriä siitä lähtien, kun tämä lähti matkoilleen. Solveig vakuuttaa rakkauttaan Peerille.
Näytelmän historia

Peer Gyntiä ei kirjoitettu alun perin esitettäväksi näyttämöllä, mutta suostuteltuaan ystävänsä Edvard Griegin säveltämään tekstiin musiikin Ibsen myöhemmin muokkasi ja lyhensi tekstin musiikkinäytelmäksi.  Peer Gynt on kirjoitettu osittain Roomassa, Ischiassa ja Sorrentossa. Peer Gynt julkaistiin 14. marraskuuta 1867  Kööpenhaminassa. Kirjan kustansi Gyldendalske Boghandel (F. Hegel), ja ensimmäinen painos oli 1250 kappaletta. Parin viikon kuluttua siitä otettiin toinen, 2000 kappaleen painos. Kirjan hyvä myynti johtui Ibsenin edellisen näytelmän Brandin suuresta suosiosta.
Henkilöt

Åse, talonpojan leski
Peer Gynt, hänen poikansa
Kaksi akkaa viljasäkkeineen
Aslak, seppä
Keittiömestari, pelimanni, häävieraita ynnä muuta väkeä
Siirtolaispariskunta
Solveig ja pikku Helga, heidän tyttärensä
Haegstadin isäntä
Ingrid, hänen tyttärensä
Sulhanen ja hänen vanhempansa
Kolme karjapiikaa
Vihreäpukuinen nainen
Dovren äijä
Hovipeikko ja muita samanlaisia; peikkotyttöjä, peikkolapsia, pari noita-akkaa, maahisia, menninkäisiä, etiäisiä ynnä muuta tällaista väkeä
Ruma poika, ääni pimeästä, lintujen huutoja
Kari, torpparineukko
Master Cotton, Monsieur Ballon, Herr v. Eberkopf ja Trumpeterstråle, matkustelevia liikemiehiä
Varas ja trokari
Anitra, beduiinipäällikön tytär
Arabeja, orjattaria, tanssivia tyttöjä ynnä muita
Memnonin patsas (laulava)
Gizan sfinksi (mykkä)
Begriffenfeldt, prof., fil.tri, Kairon mielisairaalan johtaja
Huhuu, kieli-intoilija Malebarin rannikolta
Hussein, ministeri jostakin idästä
Fellah, joka kantaa kuninkaan muumiota
Kaikenkarvaisia hulluja ja heidän vartijoitaan
Norjalainen kapteeni miehistöineen
Outo matkustaja
Pappi
Ruumissaattue
Nimismies
Napinvalaja
Laiha mies
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Peer Gynt Ibsen worldwide -sivustossa (Arkistoitu – Internet Archive)
Peer Gynt on tulossa Lahden kaupunginteatterin ohjelmistoon. (Arkistoitu – Internet Archive)
"Peer Gynt - Mies maailman huipulta", Seinäjoen kaupunginteatterissa ensi-ilta 28.2.2013[vanhentunut linkki]
Peer Gyntin ensimmäiset esitykset, Aamulehti, 24.02.1929, nro 54, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Postdalstinden

Postdalstinden
Postdalstinden nähtynä lännestä E6-tieltä helmikuussa 2009
| --- | --- |
Sijainti:  Tromssan lääni,  Norja
Vuoristo:  Skandit
Korkeus merenpinnasta:  1 363 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Postdalstinden on Skandeihin kuuluva vuori Paatsivuonon kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Postdalenin luoteispuolella. Vuoren korkeus merenpinnan tasosta on 1 363 metriä.
Postdoc

Postdoc on akateemisen uran vaihe, jossa tehdään väitöskirjan jälkeisiä jatko-opintoja (engl. postdoctoral studies). Tyypillisesti postdoc-vaihe ajoittuu alle viisi vuotta tohtorin tutkinnon suorittamisen jälkeen. Tyypillisesti niitä lähdetään tekemään muuhun korkeakouluun kuin siihen, jossa oma tutkinto on suoritettu. Postdoc-vaiheessa uransa alussa oleva tohtori tekee tutkimusta joko melko itsenäisesti, mutta yleensä vanhemman tutkijan opastuksessa kehittäen oman alansa ammattitaitoa. Postdoc-vaihe voidaan rahoittaa isäntälaitoksen maksamalla palkalla, säätiöiden tai muiden vastaavien tahojen maksamalla apurahalla tai projektirahoituksella.
Pihakaalikirsikäs

| Pihakaalikirsikäs |
| --- | --- |
 Aikuinen pihakaalikirsikäs
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Alalahko::  Sääsket Nematocera
Heimo::  Vaaksiaiset Tipulidae
Suku::  Tipula
Laji::  paludosa  Meigen, 1830
Katso myös
   Pihakaalikirsikäs Wikispeciesissä   Pihakaalikirsikäs Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pihakaalikirsikäs (Tipula paludosa) on vaaksiaisten heimoon kuuluvan Tipula-suvun hyönteinen. Sitä tavataan erilaisilta niityiltä ja pihamailta.
Yleistä

Sen elinkierto kestää vuoden. Se talvehtii toukkana ja aikuisvaihe on lyhyt. Aikuiset lentävät heinäkuun lopusta elokuuhun. Aikuiset yksilöt munivat satoja munia kosteaan nurmikkoon tai multaan loppukesästä.
Pohjois-Amerikassa se on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi. Sen toukat aiheuttavat siellä tuhoja viljelymailla ja golfkentillä. Ne voivat aiheuttaa nurmikon heikentymistä tai esiintyä runsaasti sen pinnalla ja häiritä siten pelaamista. Golfkentillä sitä tavataan eniten alueilla, joita ei hoideta kovin voimallisesti.
Myös Etelä-Euroopassa sitä pidetään tuholaisena ja se saattaa aiheuttaa vahinkoja syömällä kasvien juuria. Suomessa se on aiheuttanut ilmoitettuja vahinkoja 1940- ja 1950-luvuilla.
Kuvaus > Täysikasvuiset

Pihakaalikirsikkään ruumis on harmaanruskea. Sen pituus on noin 17–24 millimetriä. Siivet ovat ruumista lyhyemmät. Siipien takana on kaksisiipisten lahkolle ominainen väristin. Jalat ovat ohuet.
Kuvaus > Toukat

Sen toukat elävät maanpinnassa. Ne vaativat ympäristöltään kosteutta. Toukat syövät juuria ja voivat aiheuttaa vahinkoa kavupisteille.  Toukilla on nahkamainen pinta ja sen vuoksi niistä on käytetty nimitystä ”leatherjackets.”
Kuvia

Pihakaalikirsikäs mehikasvin lehdellä
Pihakaalikirsikäs lepäämässä kasvin päällä
Pihakaalikirsikkäällä on kaksisiipisten lahkolle ominainen väristin joka näkyy kuvassa siiven takana
Aiheesta muualla

Peltonen, Raimo: Tipula paludosa Hyonteiset.com. Viitattu 5.9.2019.
Pirada

| Pirada |
| --- | --- |
 Gabün osa-alueet.
 Pirada
 Koordinaatit: 12°39′49″N, 14°9′17″W 
Valtio:  Guinea-Bissau
Alue:  Gabún alue
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Hallinnon tyyppi:  osa-alue
Väkiluku (2009):  2 512 (kaupunki) 29 837 (osa-alue)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pirada on kaupunki sekä osa-alue eli sektori Gabún alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Senegalin rajalla 55 kilometriä Gabústa pohjoiseen. Kaupungissa on 2 512 ja osa-alueella 29 837 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).
Piradan osa-alueen pinta-ala on 934,4 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 8,4 %.
Patísia

| Patísia Πατήσια |
| --- | --- |
 Patísian kaupunginosaa.
 Kaupungin kartta, jossa Patísia korostettuna.
Kaupunki:  Ateena, Attika, Kreikka
Suuralue:  5.
Koordinaatit:  38°01′08″N, 23°43′44″E
Lähialueet:  Galátsi, Kypséli, Néa Chalkidóna, Rizoúpoli, Sepólia
Patísia (kreik. Πατήσια) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan pohjoisosissa ja kuuluu kaupungin 5. suuralueeseen. Kaupunginosan pääkatu on Patisíon-katu.
Yksi Patísian uusklassisista taloista.
Patísia jakautuu kahteen alueeseen, jotka ovat pohjoisempana sijaitseva Áno Patísia (Άνω Πατήσια, ”Ylempi Patísia”) ja etelämpänä sijaitseva Káto Patísia (Κάτω Πατήσια, ”Alempi Patísia”) Patísiaan. Kaupunginosassa on kaksi metroasemaa, näiden kahden alueen mukaan nimetyt Áno Patísian metroasema ja Káto Patísian metroasema.
Kaupunginosan koillispuolella sijaitsee Rizoúpolin kaupunginosa, kaakkoispuolella Kypséli, lounaispuolella Sepólia, pohjoispuolella Néa Chalkidónan kaupunki ja itäpuolella Galátsin kaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Patísia Wikimedia Commonsissa
Ateenan kaupunginosat ja alueet
Aérides
Ágios Artémios
Ágios Elefthérios
Ágios Loúkas
Ágios Nikólaos
Ágios Panteleímonas
Akadimía
Akadimía Plátonos
Akrópoli
Ampelókipoi
Anafiótika
Anáktora
Asteroskopeío
Attikí
Chílton
Elaiónas
Ellinoróson
Erythrós Stavrós
Evangelismós
Exárcheia
Filopáppou
Girokomeío
Gkázi
Gkráva
Gkýzi
Goudí
Goúva
Ilísia
Kallimármaro
Kansallispuutarha
Kerameikós
Klafthmónos
Kolokynthoú
Kolonáki
Kolonós
Koukáki
Kountouriótika
Kynosárgous
Kypriádou
Kypséli
Lampriní
Lófos Skouzé
Lykavittós
Makrygiánni
Metaxourgeío
Mets
Monastiráki
Néa Filothéi
Neápoli
Néos Kósmos
Omónoia
Pagkráti
Patísia
Pedíon Áreos
Pefkákia
Petrálona
Pláka
Plateía Amerikís
Plateía Koliátsou
Plateía Koumoundoúrou
Plateía Mavíli
Plateía Viktorías
Polýgono
Profítis Daniíl
Profítis Ilías
Promponás
Psyrí
Rizoúpoli
Rouf
Sepólia
Stathmós Larísis
Sýntagma
Thiseío
Thymarákia
Treis Géfyres
Váthi
Votanikós
Záppeio
Peng Dehuai

| Peng Dehuai |
| --- | --- |
 Peng Dehuai vuonna 1958.
Kiinan puolustusministeri
 1954–1959  
Politbyron jäsen
 1936–1959  
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. lokakuuta 1898 Xiangtan, Hunan
Kuollut: 29. marraskuuta 1974 Peking
Arvonimi: Kiinan marsalkka
Tiedot
Puolue:  Kiinan kommunistinen puolue
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):  Kiina
Taistelut ja sodat:  Pitkä marssi Kiinan–Japanin sota (1937–1945) Kiinan sisällissota Korean sota
Peng Dehuai (yksink.: 彭德怀; perint.: 彭德懷; pinyin: Péng Déhuái; Wade–Giles: P’eng Te-huai; 24. lokakuuta 1898 Xiangtan, Hunan – 29. marraskuuta 1974 Peking) oli merkittävä kiinalainen sotilasjohtaja ja kommunistipoliitikko. Hän toimi Kiinan puolustusministerinä vuosina 1954–1959. Hänet syrjäytettiin, koska hän arvosteli suuri harppaus -talouskokeilua.
Elämä ja ura

Peng kohosi sotilaskomentajaksi Kiinan sotaherrojen aikana. Hän palveli Hunanin paikallisissa joukoissa ja liittyi vuonna 1926 Kuomintangin pohjoisen sotaretkeen rykmentinkomentajana. Hän toimi jonkin aikaa Tšiang Kai-šekin alaisuudessa, mutta ei hyväksynyt vuonna 1927 tehtyä vasemmistolaisten puhdistamista Kuomintangista, vaan siirtyi joukkoineen sisseiksi. Peng liittyi vuonna 1928 kommunisteihin ja suojasi Zhu Den ja Mao Zedongin joukkojen perääntymistä Jiangxista Fujianiin. Seuraavina vuosina hän johti sissitoimintaa sekä talonpoikien kansannousuja Kiinan maaseudulla. Peng valittiin vuonna 1931 Jiangxin neuvoston keskuskomiteaan. Hän osallistui vuosien 1934–1935 pitkään marssiin yhtenä Mao Zedongin alaisista komentajista.
Peng kuului Kiinan kommunistisen puolueen politbyroohon vuodesta 1936. Vuonna 1937 tapahtuneesta Kiinan–Japanin sodan puhkeamisesta alkaen hän oli Kiinan kommunistiarmeijoiden toiseksi korkea-arvoisin sotilaskomentaja Maon jälkeen. Nimellisesti Peng oli edelleen Zhu Den varakomentaja, mutta hän tosiasiassa komensi joukkoja taistelukentällä Zhun oleskellessa päämajassaan Yan’anissa. Peng toimi komentajana myös Kiinan sisällissodassa vuosina 1945–1949. Hän operoi pääasiassa maan luoteisosissa ja valtasi Ningxian, Gansun ja Xinjiangin.
Korean sodan aikana Peng oli kiinalaisten joukkojen ylipäällikkönä ja allekirjoitti sodan päättäneen Panmunjomin aseleposopimuksen heinäkuussa 1953. Vuonna 1954 hänet nimitettiin puolustusministeriksi, varapääministeriksi ja kansallisen puolustusneuvoston varapuheenjohtajaksi. Hän sai myös marsalkan arvon vuonna 1955.
Vuonna 1959 Mao julisti Pengin oikeistolaiseksi ja hänet syrjäytettiin, kun hän oli Lushanin konferenssin yhteydessä arvostellut suuren harppauksen politiikkaa. Pengin seuraajaksi tullut Lin Biao perui suuren osan hänen armeijassa toteuttamistaan uudistuksista. Peng oli sen jälkeen jonkin aikaa ilman mitään tehtäviä. Vuonna 1965 hän sai komennuksen kommunistipuolueen Lounais-Kiinan osastoon Sichuaniin. Kulttuurivallankumouksen aikana vuonna 1966 punakaartit vangitsivat hänet ja häntä pahoinpideltiin ja nöyryytettiin julkisesti. Hän kuoli vankeudessa ollessaan vuonna 1974 syöpään.
Jälkimaine

Peng sai Kiinassa virallisen kunnianpalautuksen Maon kuoleman jälkeen joulukuussa 1978. Nykyään Peng on Kiinan virallisessa historiankirjoituksessa arvostettu sotilasjohtaja ja poliitikko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peng Dehuai Wikimedia Commonsissa
Perho tuli taloon

| Perho tuli taloon |
| --- | --- |
Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Anna Perho
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  8. tammikuuta 2009 – 21. maaliskuuta 2010
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  22
Tuotanto
Tuottaja(t):  Sari Valtanen
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Aiheesta muualla
Elonet
Perho tuli taloon  on suomalainen MTV3-kanavalla 8. tammikuuta 2009 alkanut televisio-ohjelma, jossa Anna Perho käy tunnettujen suomalaisten luona muutaman päivän ajan asumassa. Ohjelmassa ohjelman juontaja vierailee muun muassa muusikko Remu Aaltosen, olympiaurheilija Satu Mäkelä-Nummelan, kirjailija Leena Lehtolaisen, ministerien Jyrki Kataisen ja Sirkka-Liisa Anttilan sekä hiihtäjä Jari Isometsän kodeissa. [lähde? ]
Ensimmäinen tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Remu Aaltonen | 8. tammikuuta 2009 |
| 2. | Riitta Väisänen | 15. tammikuuta 2009 |
| 3. | Satu Mäkelä-Nummela | 22. tammikuuta 2009 |
| 4. | Timo T. A. Mikkonen | 29. tammikuuta 2009 |
| 5. | Jari Isometsä | 5. helmikuuta 2009 |
| 6. | Leena Lehtolainen | 12. helmikuuta 2009 |
| 7. | Eija Vilpas | 19. helmikuuta 2009 |
| 8. | Ristomatti Ratia | 26. helmikuuta 2009 |
| 9. | Sirkka-Liisa Anttila | 5. maaliskuuta 2009 |
| 10. | Koop Arponen | 12. maaliskuuta 2009 |
| 11. | Hans Välimäki | 19. maaliskuuta 2009 |
| 12. | Jyrki Katainen | 26. maaliskuuta 2009 |
Toinen tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ilkka Kanerva | 24. tammikuuta 2010 |
| 2. | Helena Lindgren | 31. tammikuuta 2010 |
| 3. | Arto Paasilinna | 7. helmikuuta 2010 |
| 4. | Janne Tulkki | 14. helmikuuta 2010 |
| 5. | Aira Samulin | 21. helmikuuta 2010 |
| 6. | Juhani Palmu | 28. helmikuuta 2010 |
| 7. | Jonne Aaron | 7. maaliskuuta 2010 |
| 8. | Anneli Jäätteenmäki | 14. maaliskuuta 2010 |
| 9. | Toni Nieminen | 21. maaliskuuta 2010 |
| 10. | Kari Salmelainen | 21. maaliskuuta 2010 |
Aiheesta muualla

Ohjelman kotisivut
Poias

Poias oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi argonauteista ja Herakleen ystävä. Poias oli erityisen hyvä jousiampuja, ja erään version mukaan hän tappoi Taloksen, argonauttien retkellään tapaamaan jättiläismäisen pronssisen miehen, nuolellaan.
Kun Herakles oli tekemässä kuolemaa puettuaan päälleen Nessoksen vereen kastetun viitan, hän tuskissaan vaelsi vuorelle ja rakensi sinne rovion. Noustuaan sen päälle hän antoi käskyn sen sytyttämisestä, mutta kukaan ei halunnut sitä tehdä. Laumaansa etsimässä ollut Poias osui paikalle ja sytytti rovion, ja sai Herakleelta lahjaksi tämän jousen. Yleisemmän version mukaan rovion kuitenkin sytytti Poiaan poika Filoktetes.
Penetralia

| Penetralia Hypocrisy |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio Rockshop
 Julkaistu: 5. lokakuuta 1992
 Tuottaja(t): Markus Staiger
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 42:22 51.32 (bonuskappaleet)
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Hypocrisyn muut julkaisut
| Rest in Pain 1992 | Penetralia 1992 | Pleasure of Molestation 1993 |
Penetralia on ruotsalaisen death metal -yhtye Hypocrisyn debyyttialbumi. Musiikkityyli on death metallia ilman suurempia melodioita. Laulutyyli on matalaa murinalaulua, joka oli osa tuon ajan musiikkityyliä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Hypocrisy sekä sanoittanut Masse Broberg.
Impotent God – 3.49
Suffering Souls – 3.27
Nightmare – 4.29
Jesus Fall – 3.28
God Is a Lie – 2.59
Left to Rot – 3.34
Burn by the Cross – 4.47
To Escape Is to Die – 3.54
Take the Throne – 5.21
Penetralia – 6.34
Kokoonpano

Masse Broberg – laulu
Peter Tägtgren – kitara & koskettimet, laulu (10), rummut (1–3, 5–8)
Mikael Hedlund – basso
Jonas Osterberg – kitara
Lars Szöke – rummut (4, 9, 10)
Arvostelut

Allmusic:
Aiheesta muualla

Albumi Penetralia Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Penetralia discogs.com -sivustolla
Piracicaba

| Piracicaba |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Koordinaatit: 22°43′30″S, 47°38′56″W 
Valtio:   Brasilia
Osavaltio:  São Paulo
Perustettu:  1. elokuuta 1767
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Gabriel Ferrato (PSDB) (2013-2016)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 376,9 km²
Korkeus:  547 m
Väkiluku (2011):  367 289
 – Väestötiheys:  266.75 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-3
 – Kesäaika:  UTC-2
Postinumero:  134xx-xxx
Suuntanumero(t):  (55) + 19
 www.piracicaba.sp.gov.br 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Piracicaba.
Piracicaba [-sika:´-],  on kaupunki Brasilian kaakkoisosassa, São Paulon osavaltiossa.
Kaupunki sijaitsee 137 kilometriä São Paulosta luoteeseen. Vuonna 2002 Piracicabassa oli 328 000 asukasta. Kaupunki on sokeriruokon tuotantoalueen keskus. Lisäksi siellä on elintarvike- ja koneteollisuutta sekä tislaamoja.
Poijulan koulu

| Poijulan koulu> Poijulan kansakoulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Poijula, Pudasjärvi
Perustettu:  1955
Lakkautettu:  2009
Oppilaita:  21 (2009)
Poijulan koulu oli Pudasjärven Poijulan kylässä sijainnut peruskoulu. Koulu rakennettiin vuonna 1955. Koulun oppilaat tulivat Poijulasta, Pintamosta, Haisuvaarasta, Iinattijärveltä sekä Valkista. Nykyisin kyseisten kylien oppilaiden opetukset hoitaa Hirvaskosken koulu.
Keväällä 2009 koulussa oli oppilaita 21. Koulu lakkautettiin syksyllä 2009.
Polvipuntarpää

| Polvipuntarpää |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Puntarpäät Alopecurus
Laji::  geniculatus
Kaksiosainen nimi
 Alopecurus geniculatus  L. 
Katso myös
   Polvipuntarpää Wikispeciesissä   Polvipuntarpää Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Polvipuntarpää (Alopecurus geniculatus) on tuulipölytteinen, heinäkasvien (Poaceae) heimoon ja puntarpäiden (Alopecurus) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja yleisesti ottaen matalakasvuinen heinälaji. Polvipuntarpää muistuttaa nurmipuntarpäätä (Alopecurus pratensis), mutta on yleensä sitä pienempi. Lisäksi lajit voi erottaa lehtien värin, varsien polveilevuuden sekä röyhyn kapeuden perusteella. Polvipuntarpää muistuttaa paljolti myös rantapuntarpäätä (Alopecurus aequalis), josta sen voi erottaa tähkylöiden vihneiden pituuden perusteella.
Polvipuntarpään varret kasvavat noin 30 cm korkeiksi. Ne ovat tyveltä kasvutavaltaan maanmyötäisiä, keskivaiheiltaan polveilevia sekä juurehtivia. Lehdet ovat harmaanvihreitä ja ylimmät lehdet ovat lyhyitä. Polvipuntarpään kukinto on kapea, tähkämäinen, noin 4 cm pitkä röyhy, jonka väri vaihtelee harmaansinertävästä violettiin. Röyhyn tähkylät ovat pehmeäkarvaisia ja niissä on pitkä, ulkoneva vihne. Polvipuntarpää kukkii koko kesän, toukokuusta elokuulle.
Polvipuntarpää kasvaa yleisesti kaikenlaisilla kosteilla paikoilla. Polvipuntarpää on kuitenkin heikko kilpailija, joten se kasvaa vain paikoilla, joilla muu kasvillisuus on matalaa. Suomessa polvipuntarpäätä tavataan yleisesti lähes koko maassa napapiirin eteläpuolella, ja se on yleisempi maan länsiosissa kuin itäosissa. Yleisimmillään polvipuntarpää on Lounais-Suomessa ja Pohjanmaalla.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Polvipuntarpää (Alopecurus geniculatus)
Luopioisten kasvisto: Polvipuntarpää (Alopecurus geniculatus)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Alopecurus geniculatus (englanniksi)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Alopecurus geniculatus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Alopecurus geniculatus (englanniksi)
Pau

| Pau |
| --- | --- |

 vaakuna
 Pau
 Koordinaatit: 43°18′0″N, 0°22′12″W 
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Uusi-Akvitania
Departementti:  Pyrénées-Atlantiques
Arrondissementti:  Pau
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Martine Lignières-Cassou
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  31,51 km²
Väkiluku (2006):  83 903
 – Väestötiheys:  2 663 as./km²
 
 ww.pau.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pau on kaupunki Lounais-Ranskassa. Pau on Pyrénées-Atlantiquesin departementin pääkaupunki ja Uuden-Akvitanian alueen väkiluvultaan toiseksi suurin kaupunki Bordeaux'n jälkeen. Paussa on 83 903 asukasta (2006).
Alue linnoitettiin jo 1000-luvulla. Pausta tuli Béarnin provinssin pääkaupunki vuonna 1464. Paun linna (Château de Pau) tehtiin asuttavammaksi 1500-luvulla, ja siitä tuli Navarran kuninkaiden asuinpaikka. Siellä syntyivät kuningas Henrik IV ja Ruotsin kuningas Kaarle XIV Juhana.
Nykyään Paussa on lentokenttä, Pau Pyrénées Airport, joka sijaitsee noin 11 kilometrin päässä keskustasta. A64-moottoritie kulkee Paun läpi. Espanjan rajalle on noin 94 kilometriä.
Urheilu

Kaupungissa sijaitsee Ranskan menestynein koripallojoukkue Élan Béarnais Pau-Orthez. Se on voittanut Ranskan mestaruuden yhdeksän kertaa, mikä on enemmän kuin millään muulla seuralla.
Paussa on myös jalkapalloseura Pau FC, joka pelaa toiseksi korkeimmalla tasolla 2023.
Kaupungissa järjestetään vuosittain moottoriurheilukilpailu Paun Grand Prix, joka pidettiin ensimmäisen kerran vuonna 1901.
Pau on toiminut Ranskan ympäriajon etapin isäntäkaupunkina 62 kertaa vuoteen 2008 mennessä. Pariisin lisäksi vain yksi toinen kaupunki on isännöinyt etappia useammin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pau Wikimedia Commonsissa
Pianistin sivunkääntäjä

| Pianistin sivunkääntäjä> La tourneuse de pages |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Denis Dercourt
Käsikirjoittaja:   Denis Dercourt  Jacques Sotty 
Tuottaja:  Michel Saint-Jean
Säveltäjä:  Jérôme Lemonnier
Kuvaaja:  Jérôme Peyrebrune
Leikkaaja:  François Gédigier
Pääosat:   Déborah François  Catherine Frot 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:  Diaphana Films
Levittäjä:  Palisades Tartan Netflix
Ensi-ilta:  1. joulukuuta 2006
Kesto:  85 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pianistin sivunkääntäjä (ransk. La tourneuse de pages) on ranskalainen elokuva, joka sai ensi-iltansa 1. joulukuuta 2006.