stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Natsushio
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 2. laivaston 2. hävittäjälaivueen 15. hävittäjäviirikköön päällikkönään Nagai Sumitaka. Alus siirtyi 26. marraskuuta – 1. joulukuuta 1941 laivueen mukana Terashiman salmesta Palaulle, jossa se määrättiin suojaamaan lentotukialus Ryūjōa hyökättäessä 6.–8. joulukuuta Davaoon.
Alus suojasi vuoden 1941 lopun ja 1942 alun eri osastoja, jotka japanilaisten edetessä laskivat miinoja ja miehittivät tukikohtia. Se liitettiin 8. helmikuuta Makassarin miehistysosastoon. Alus sai 9. helmikuuta 1942 osuman Yhdysvaltain laivaston sukellusvene USS S-37:n laukaisemasta torpedosta, jolloin aluksen perä murtui ja kahdeksan miehistönjäsenen sai surmansa. Kuroshio yritti ottaa vaurioituneen aluksen hinaukseen, mutta sen osoittautuessa mahdottomaksi pelasti eloonjääneet. Natsushio upposi 40 kilometriä Makassarista, Sulawesistä etelään. Alus oli ensimmäinen Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen upottama japanilainen hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Aiheesta muualla

CombinedFleet.com: Kagerō-luokan hävittäjät (englanniksi)
Kagerō-luokan hävittäjä
Neitsytmatka

Neitsytmatka tarkoittaa laivan tai muun aluksen ensimmäistä varsinaista matkaa vesillä. Koeajoja ei lasketa neitsytmatkaksi. Neitsytmatkaan liittyy erinäisiä perinteitä ja uskomuksiaselvennä.
Lentokoneen neitsytmatkaa kutsutaan ensilennoksi.
Nils Horner

Nils Georg Anthony Horner (5. joulukuuta 1962 Borås – 11. maaliskuuta 2014 Kabul) oli ruotsalainen toimittaja, joka työskenteli pitkään Ruotsin radion ulkomaankirjeenvaihtajana. Hänen raporttejaan kuultiin myös Suomessa Svenska Ylen lähetyksissä.
Horner työskenteli 1990-luvulla ulkomaantoimittajana New Yorkissa ja Lontoossa, josta hän siirtyi vuonna 2001 Ruotsin radion palvelukseen New Delhiin, raportoiden Aasian ja Lähi-idän tapahtumista. Hänet ammuttiin kadulla maaliskuussa 2014 Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa.
Mimic47

| Mimic47 Diablo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005
 Julkaistu: 18. tammikuuta 2006
 Tuottaja(t): Samu Oittinen, Marko Utriainen, Rainer Nygård
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 43.24
 Levy-yhtiö: Poko
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Diablon muut julkaisut
| Eternium 2004 | Mimic47 2006 | Icaros 2008 |
Singlet albumilta Mimic47
 ”Mimic47” Julkaistu: 23. marraskuuta 2005  ”Damien” Julkaistu: 13. joulukuuta 2005
Mimic47 on metalliyhtye Diablon 18. tammikuuta 2006 julkaistu neljäs studioalbumi. Levyltä on julkaistu singlenä levyn nimikappale. Ensimmäisellä listaviikollaan levy nousi Suomen albumilistan ensimmäiseksi. Levy on omistettu Chuck Schuldinerin muistolle.
Kappaleet

Sävellykset, sanoitukset ja sovitukset Marko Utriainen ja Rainer Nygård.
Shadow World – 3.36
Damien – 4.39
Together as Lost – 3.36
In Sorrow We Trust – 4.31
Mimic47 – 3.08
Condition Red – 4.45
Kalla – 1.56
Blackheart – 4.08
Kathryn – 3.57
Rebellion of One – 3.15
D.O.A. – 5.53
A View to a Kill – 3.39 (Duran Duran -cover)
Kokoonpano

Rainer Nygård – laulu, kitara, tuottaja
Marko Utriainen – kitara, tuottaja
Aadolf Virtanen – basso
Heikki Malmberg – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Jytt, Päivi Lepistö, Piritta Vartola, Kuisma Aalto, Markku Kivistö, Jarno F. Moberg, Keijo Niinimaa, Tuomo Saikkonen
Kokoonpano > Tuotanto

Samu Oittinen – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Mika Jussila – masteroija
Miikka Tikka – design
Riku Isohella – valokuvat
Jarmo Kaitila – valokuvat
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net: 8+/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Mimic47 Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Mimic47 Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Neitsytlinna

Neitsytlinna on Lohjan 8. kaupunginosa, ja sijaitsee noin 1,5 kilometriä Lohjan keskustasta lounaaseen. Se on saanut nimensä maastonmuodoiltaan erikoiselta, moreenista muodostuneesta kumpareesta joka kohoaa selvästi ympäristöään korkeammalle. Kumpareen syntyyn ovat vaikuttaneet samat geologiset tapahtumat jääkauden aikana, jotka synnyttivät Lohjanharjun. Kukkulan laki on luonnonsuojelualue.
Kaupunginosassa sijainnut Neitsytlinnan koulu lakkautettiin 2010-luvun puolivälissä.
Myllyvesi ja Väärä-Kalkku

| Myllyvesi-Väärä-Kalkku |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi, Pirkanmaa
Kunnat:  Jämsä, Orivesi
Koordinaatit:  61°46′27″N, 24°45′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  Haapaoja Koljonselkään 
Järvinumero:  35.723.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,7 m  
Rantaviiva:  13,098 km  
Pinta-ala:  1,40258 km²  
Valuma-alue:  119 km² 
Keskivirtaama:  1 m³/s (MQ) 
Saaria:  2 
 fiMyllyvesi-Väärä-Kalkku 
Myllyvesi ja Väärä-Kalkku  ovat Pirkanmaalla Länkipohjan pohjoispuolella Jämsässä Korvenkylässä ja Orivedellä sijaitseva järvi. Järveen kuuluvat kaksi järviallasta Väärä-Kalkku ja Myllyvesi, mutta myös Kalkunjärven vedenpinta on näiden kanssa samalla korkeudella. Järvialtaan ovat yhdeydessä Myllyveteen kapeiden salmien kautta.
Väärä-Kalkun nimi on kirjoitettu myös ilman väliviivaa Väärä Kalkku.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella mäkien välissä. Järvialtaita yhdistää toisiinsa Sulkusalmi, joka on yli 10 metriä leveä. Sulkusalmi on ruohikkoinen kapeikko, joka laskee vedet Viitalahteen. Järvellä on kartan mukaan kaksi pientä saarta, joista yksi sijaitsee Väärä-Kalkun itärannalla ja toinen Myllyveden eteläpäässä. Väärä-Kalkku on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se on kuitenkin L-kirjaimen muotoinen, joten sen suurin leveys on vain 600 metriä. Myllyvesi on 2,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä.
Järven rantaviivan pituus on 13 kilometriä ja sen rannat ovat vuoroin peltomaata ja metsämaata. Rannat ovat paikoin jyrkkiä, mutta alavat rannat on otettu viljelyyn. Järvialtaiden lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 50 vapaa-ajan asuntoa. Jämsän ja Oriveden välinen raja kulkee järvialtaiden välistä Sulkusalmea pitkin. Molemmista järvialtaista jää noin puolet kummallekin puolelle. Sulkusalmen ylittää Hallin ja Länkipohjan välinen maantie. Se alkaa valtatieltä 9.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy. Myllyveden luusuassa sijaitsee pohjapato, jolla säännöstellään järvialtaiden vedenpintaa. Padon nykyinen lisämerkitys on kalankasvattamoiden vedensaannin turvaaminen.
Myllyvesi on läpivirtausjärvi, joka saa suurimman annoksensa vettä Kalkunjärveltä Korentopohjaan laskevasta Korentosalmesta, mutta vettä tulee huomattavasti myös Väärä-Kalkustakin. Väärä-Kalkkun koillispäähän laskee metsäoja, jonka valuma-alueella sijaitsevat Haukilammi, Pesäjärvi, Ruutana, Vähä-Kartiskajärvi, Kartiskajärvi, Ahvenjärvi ja Saarijärvi. Sen länsirantaan laskee Kaakkojärvi ja Haukijärvi sekä eteläpään Pompunlahteen Hangasjärvi. Myllyveden eteläpään länsirantaan laskee Pärnäjärven kautta myös Tuulijärvi, Junkkajärvi ja Muurainjärvi. Järven laskuoja on Haapaoja eli Vilkkilänjoki, joka laskee 2,6 kilometrin päässä Koljonselkään Vilkkilässä.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa oli kaikkien kolmen järven vedenpinta samalla tasolla. Myllyveden luusuassa toimi kartan mukaan mylly, jonka pato säätelee edelleen järvien vedenpintaa. Mökkiasutus oli jo 1980-luvulla melko tiheää. Silloin oli myllytoiminta loppunut ja kalankasvattamon toiminta alkanut Haapaojan suulla.
Melontareitti

Hallista Längelmäelle on opastettu melontareitti: Eväjärvi–Kilvenvesi–Velhonvesi–Kalkunjärvi–Myllyvesi–Haapaoja–Ylinenlampi–Jänenjärvi–Koljonselkä.
Nils Håkansson

Nils Åke Håkansson (20. joulukuuta 1900 Vaasa – 11. maaliskuuta 1943 Helsinki) oli suomalainen Etsivän Keskuspoliisin ja sen seuraajan Valpon palveluksessa ollut etsivä.
Håkansson tuli Etsivän Keskuspoliisin palvelukseen vuonna 1922. Hän oli välillä 1926–1931 Ab Byggekonomin palveluksessa, kunnes tuli 1931 etsivän keskuspoliisiin nuoremmaksi rikoskonstaapeliksi ja myöhemmin Valpossa etsiväksi. Örnulf Tigerstedtin mukaan Håkanssonilla oli merkittävä osuus vuoden 1933 suuren vakoilujutun selvittämisessä.
Håkansson haavoittui vakavasti vatsaan 6. tammikuuta 1942 Valpon päämajassa Ratakadulla, kun sinne tuotu samana aamuna Sörnäisessä sijaitsevasta Marjatan talosta pidätetty kommunisti Martti Koivistoinen veti esiin vaatteisiinsa kätkemänsä espanjalaisen sotilaspistoolin, jolla hän ampui kahta etsivää ja yritti osua myös autonkuljettajaan. Koivistoinen pääsi pakenemaan, mutta hänet pidätettiin seuraavana päivänä Kumpulasta. Håkansson kuoli saamiinsa vammoihin 1. sotasairaalassa maaliskuussa 1943. Koivistoinen tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin Helsingin lääninvankilan pihalla 16. helmikuuta 1943.
Nils Holm

Nils Gustav Holm (s. 9. huhtikuuta 1943 Jomala, Ahvenanmaa) on suomalainen uskontotieteilijä ja Åbo Akademin uskontotieteen professori 1981–2008. Hän toimii lisäksi dosenttina Uppsalan ja Helsingin yliopistoissa. Holm väitteli teologian tohtoriksi 1976.
Holm on tutkinut helluntailaisuutta, kielilläpuhumista sekä intensiivistä mystiikkaa.
Nils Idman nuorempi

Nils Idman nuorempi (24. marraskuuta 1716 Östuna, Ruotsi – 6. maaliskuuta 1790 Huittinen) oli suomalainen pappi ja kielentutkija.
Idmanin vanhemmat olivat Huittisten kirkkoherra Nils Idman vanhempi ja Kristina Procopaeus. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1729 ja valmistui Turun akatemiasta filosofian maisteriksi vuonna 1738. Idman vihittiin papiksi 1740.
Idman oli Huittisten kirkkoherrana toimineen isänsä apulaisena ja vt. kirkkoherrana vuodesta 1740, Henkirakuunarykmentin 2. ylimääräisenä pataljoonansaarnaajana vuodesta 1742, vakinaisena pataljoonansaarnaajana vuodesta 1743 sekä rykmentinpastorina vuodesta 1748. Vuonna 1749 hänestä tuli isänsä seuraaja Huittisten kirkkoherrana ja 1758 lääninrovasti. Papin toimen ohella Idman harjoitti monia käytännön töitä, kuten koskenperkausta. Hän otti osaa säätyvaltiopäiville vuosina 1765–1766 ja 1778 hänet vihittiin teologian kunniatohtoriksi Uppsalassa.
Jo aiemmin eli vuonna 1774 Idman oli julkaissut teoksen Försök at visa gemenskap emellan finska och grekiska språken, hyläten suomen ja heprean sukulaisuuden ja pyrkien osoittamaan sen sijaan suomen ja kreikan kielten välisiä sanastollisia ja kieliopillisia yhteyksiä. Hän perusteli teoriaansa myös molempien kansojen mytologioiden yhteneväisyyksillä, väittäen suomalaisten kansojen esi-isien skyyttien olleen läheisissä tekemisissä kreikkalaisten kanssa. Teos käännettiin ranskan kielelle vuonna 1778.
Idmanin puoliso vuodesta 1747 oli Margareta Elisabet Rothovius (k. 1810). Heidän poikansa oli senaattori ja Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtaja Carl Johan Idman, aateloituna vuodesta 1814 Idestam.
Nitro Snowboards

Nitro Snowboards on yhdysvaltalainen lumilautailu- ja lasketteluvälineiden valmistaja. Yhtiö perustettiin vuonna 1990 Seattlessa, Washingtonissa.  Yhtiö valmistaa lumilautoja, monoja ja siteitä. Yhtiö valmistaa lisäksi lasketteluvaatteita, pipoja, paitoja ja reppuja. Nitro Snowboards sponsoroi lumilautailijoita ja julkaisee heidän lasketteluvideoitansa
Neanthes

| Neanthes Kyzikoslainen> Νεάνθης ὁ Κυζικηνός.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 200-luku eaa. Kyzikos
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  hellenistinen kausi
Tyylilajit:  historia
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Neanthes Kyzikoslainen (m.kreik. Νεάνθης ὁ Κυζικηνός, Neanthēs ho Kyzikēnos; 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kirjailija, joka oli kotoisin Kyzikoksesta.
Neanthes toimi noin vuoden 241 eaa. tienoilla. Hän oli miletoslaisen reetori Filiskoksen oppilas, ja tämä puolestaan oli ollut Isokrateen oppilas. Neanthes kirjoitti lukuisia teoksia erityisesti historiasta. Niistä on säilynyt kuitenkin vain vähän katkelmia tai muuta tietoa. Häntä käyttivät lähteenään muun muassa Diogenes Laertios ja Athenaios sekä monet varhaiskristilliset kirjailijat.
Teokset

Neantheen teoksiin kuuluivat:
Attaloksen historia (Περὶ Ἄτταλον ἱστορίαι, Peri Attalon historiai) – liittyen Pergamonin kuninkaaseen Attalokseen
Hellenika (Ἑλληνικά, Hellēnika) – ainakin kuusi kirjaa mytologista, historiallisista ja maantieteellisistä aiheista
Initiaatioriiteistä (Περὶ τελετῶν, Peri teletōn)
Kaupunkien myyteistä (Τὰ κατὰ πόλιν μυθικά, Ta kata polin mythika) – eri kaupunkien paikallisia myyttejä
Kuuluisien miesten elämäkerrat (Περὶ ἐνδόξων ἀνδρῶν, Peri endoksōn andrōn)
Kyzikoksen annaalit (Ὧροι Κυζικηνῶν, Hōroi Kyzikēnōn)
Pythagoralaisista (Περὶ Πυθαγορικῶν, Peri Pythagorikōn)
Lisäksi hänen kirjoittamikseen on esitetty myös seuraavia:
Retorisesta teeskentelystä (Περὶ κακοζηλίας ῥητορικῆς, Peri kakozēlias rhētorikēs)
joukko panegyyrisiä puheita
Niko Karhu

| Niko Karhu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. toukokuuta 1993 (ikä 31) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  194 cm
Paino:  100 kg
Seura
Seura:  TuTo
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  3
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  TPS (SML)
Niko Antero Karhu (s. 13. toukokuuta 1993 Turku) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue TuTossa. Elite Prospects -sivuston mukaan hän on isokokoinen puolustava puolustaja, joka pelaa vahvasti omassa päässä. Karhun hyökkäyspään taidot ovat kuitenkin rajalliset ja hänellä on kehitettävää kiekollisessa pelissä.
Ura

Karhu on TuTon kasvatti. Hän debytoi miesten peleissä 17-vuotiaana kaudella 2010–2011, jolloin Karhu pelasi TuTon Mestis-joukkueessa 21 runkosarja- ja kolme karsintasarjan ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Kaudella 2011–2012 hän mahtui TuTon Mestis-joukkueen kokoonpanoon vain kolmessa ottelussa. Tammikuussa 2012 Karhu siirtyi Turun Palloseuran A-nuoriin.
Toukokuussa 2012 Karhu teki kaksivuotisen SM-liigasopimuksen TPS:n kanssa. Hän teki SM-liigadebyyttinsä 27. lokakuuta 2012 Espoo Bluesia vastaan, jolloin Karhu sai jääaikaa 6.22 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki 19. tammikuuta 2013 Rauman Lukkoa vastaan. Yhteensä Karhun tulokaskausi 2012–2013 toi 24 runkosarjaottelussa tehot 1+1=2. Hän kuului TPS:n nuoren osaston onnistujiin. Noin puolet kaudestaan Karhu pelasi vielä A-nuorissa, joiden varakapteenina hän toimi.
Myös kauden 2013–2014 Karhu pelasi suurimmaksi TPS:n A-nuorissa. Hän pelasi TPS:n SM-liigajoukkueessa 24 runkosarja- ja seitsemän European Trophy -ottelua tehopistein 1+2=3. Karhu pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue KooKoossa lokakuussa 2013. Kaudella 2014–2015 hän ehti pelata TPS:ssä vain kahdeksan runkosarja- ja viisi CHL-ottelua. Marraskuussa 2014 seura lainasi Karhun loppukaudeksi TuToon. Kaudella 2015–2016 hän jatkaa joukkueessa vuoden mittaisella sopimuksella.
Xeer

Xeer-käräjiä on perinteisesti istuttu akasiapuun varjossa, jossa perinteiset käräjätuomarit välittävät riitoja. Sovittelu saattaa johtaa monta päivääkin kestäviin istuntoihin.
Xeer /ħeːr/ on somalialainen kyläkäräjäperinne. Kyläkäräjissä paikallisyhteisön valitsemat kylän vanhimmat toimivat tuomareina. Riitatapauksia selvitetään käyttämällä sovinnon pohjana aikaisemmin tehtyjä ratkaisuja. Tämä on hyvä esimerkki siitä, kuinka perinnelaki toimii valtiottomassa yhteiskunnassa ja lähentelee sitä, mitä voitaisiin kutsua luonnonmukaiseksi laiksi. Monet tutkijat ovat huomanneet, että vaikka xeer on vuosisatoja vanha perinne, se toimii myös nykyaikaisessa hyvin järjestetyssä talousjärjestelmässä.
Käräjäperinne yhdistää somaleita

Erään tutkimuksen mukaan Somalia kansakuntana ei syntynyt somalin kielen ympärille, vaan yhteisen käräjäperinteen ansiosta. Xeer-käräjiä pidetäänkin sekä somalikansan isänä että lapsena. Somalien sukukansa Oromot on myös tunnettu käräjäperinteestään Etiopian hallinnassa.
Xeer-käräjillä ei ole erityistä auktoriteettia tai lakikirjaa. Lainkäytön pohjana on suullinen perinne, jota käräjätuomarit tulkitsevat keskustelemalla ja tulkitsemalla ongelmia parhaan kokemuksensa mukaan ne ratkaistakseen. Kyläkäräjät on valtiottoman yhteiskunnan tapa ratkaista paikallisongelmat. Somalit eivät ole koskaan hyväksyneet minkään keskusvallan oikeutta päättää heidän asioistaan, oli se sitten siirtomaavalta tai heidän oma valtiovaltansa. Xeer-käräjät tekee Somaliasta kritokratian, jossa käräjätuomarit hallitsevat käytännössä. Keskusvallan puuttuminen merkitsee, että xeer-käytännöt vaihtelevat hieman eri puolilla. Yleisiä käräjäkäytäntöjä kutsutaan nimellä "xeer guud" ja paikallisia "xeer tolnimo".
Aivan kuten länsimaisessa lainkäytössä, xeer-käräjän jäsenillä on erilaisia rooleja. Istunnoissa on mukana niin odayal (tuomarit), xeer boggeyaal (juristit), guurtiyaal (salapoliisit), garxajiyaal (asianajajat), murkhaatiyal (todistajat) kuin waranle (poliisit).
Historia

Xeer-käräjät on kehittynyt Afrikan sarvessa todennäköisesti seitsemännellä vuosisadalla. Näyttää siltä, että xeer-käräjät on syntynyt alueella ilman ulkopuolisia vaikutteita. Lainasanojen puuttuminen käräjäsanastosta osoittaa, että xeer-perinne kuuluu perinteiseen kulttuuriin.
Xeer-käräjät oli oikeudenkäynnin ja järjestyksenpidon pohjana Somaliassa aina eurooppalaisten tuloon asti 1800-luvun lopulla, jolloin Iso-Britannia ja Italia perustivat pysyviä asutuksia Somaliaan. Brittiläinen Somalimaa perustettiin 1886 ja Italian Somalimaa vuonna 1893.
Eurooppalaiset vallanpitäjät toivat mukanaan omat lakinsa, mutta se, missä määrin ne koskettivat paikallista asukasta, vaihteli paljon vallanpitäjän ja tilanteen mukaan. Britit, joiden mielenkiinto Somaliaan kohdisti lähinnä lihan ja elintarvikkeiden haalimiseen tukikohtiensa miehistölle Adeniin, hallitsivat aluetta mieluummin somalien välityksellä. Italia puolestaan perusti merkittäviä siirtokuntia etelään.
Britannian Somalimaassa Protectorate Court vastasi rikosoikeudesta. Aluehallinnosta vastasivat ensimmäisen ja toisen luokan alueoikeudet sekä siviilituomioistuimet. Välillisessä hallintomallissaan britit määrittelivät siirtomaaoikeuden suhteen perinteiseen xeer-käräjiin ja islamilaiseen šariaan. Vuonna 1898 Principal Order-in-Council totesi, että somaleita koskivat perinnelait. Vuonna 1937 Kadis Court Ordinance ja 1947 Subordinate Court Ordinance hyväksyivät šarian perheoikeuden pohjaksi. Briteille oli soveltuvilta osin tärkeää ylläpitää lain käytön pohjana korkeimmassa oikeudessa ja alueoikeuksissa Common Law, Somaliland Ordinances ja Indian Penal Code. Koska Somaleilla oli hyvin rajoitettu länsimainen lakikoulutus, perinteinen lainkäyttö säilyi lähes muuttumattomana.
Italian Somalimaassa Italian siviili- ja rikosoikeus otettiin käyttöön. Niitä sovellettiin kuitenkin pääasiassa Italian kansalaisiin. Lailla No. 161 (5 huhtikuuta 1908) Italian hallinto myönsi somaleille oikeuden käyttää perinteistä lakia ja šariaa. Kuninkaallinen asetus No. 937 (8 kesäkuuta 1911) perusti šariatuomioistuimet perheoikeutta varten.
Siirtomaakauden lopussa oikeus oli jakautunut kolmen kolmen eri lähtökohdista syntyneen järjestelmän kesken. Siviilioikeutta käytiin alue-, lääni- ja valitusoikeuksissa. Rikostapaukset ratkaistiin käräjäoikeuksissa. Somalien ja muslimien perhe- ja riita-asiat ratkaistiin islamilaisessa qadi-tuomioistuimessa. Ylin oikeus ja alueoikeudet toimivat valitustuomioistuimina.
Vaikka oikeudenkäyttö erosi Britannian ja Italian siirtomaissa, vallankäytössä oli enemmän yhtäläisyyttä kuin eroja. Keskitetty länsimainen oikeusjärjestelmä oli käytössä molemmilla alueilla. Xeer-käräjät jatkoivat toimintaansa somalien välisten riitojen ratkaisijana ainakin silloin, kun kysymyksessä ei ollut uhka siviilijärjestystä vastaan. Riippumattomat šariatuomioistuimet hoitivat perheoikeuteen kuuluvat asiat. Vallanpitäjiä sitoivat heidän omat lakinsa. Siirtomaa-aikana kolme erilaista oikeusjärjestelmää hoiti kukin oman osansa.
Xeer-käräjät valtiottomassa yhteiskunnassa

Xeer-käräjät on säilynyt alkuperäisen kaltaisena parhaiten Pohjois-Somaliassa. Maaseudulla se on säilynyt muuttumattomana. Vaikka etelässä italialaiset yrittivät korvata sen länsimaisilla alioikeuksilla, se on säilynyt hyvin jopa kaupungeissa ja Somalian ulkopuolella siellä, missä on vahvoja somaliväestöjä, kuten Etiopiassa ja Keniassa. Ogadenin alueella asuvat 4,5 miljoonaa somalia ratkaisevat noin 90 % riidoistaan xeer-käräjillä.
Jopa Siad Barren hallintokaudella xeer-käräjät ohittivat valtiovallan väliintulon.
Itsenäiseksi julistautunut Somalimaa on nimittänyt 25 xeer-käräjävanhinta maan parlamentin ylähuoneeseen. Näin on pyritty saamaan uskottavuutta uuden valtion itsenäisyydelle. Vaikka maan lait sallivat veronkeräyksen, perinteinen xeer-tulkinta kieltää verotuksen. Kansalaiset kutsuvatkin xeer-käräjät avuksi, kun valtiovalta lähettää veronkerääjät ovelle. Perinteinen laki Somaliassa on kirjoitetun lain yläpuolella.
Jos esimerkiksi joku on tuomittu tavallisessa tuomioistuimessa murhasta, mutta oikeusistuimen ulkopuolella korvaus asiasta on sovittu perinteisillä xeer-käräjillä, syyllinen voi vapautua korvauksia vastaan ilman muuta rangaistusta. Näin tapahtuu erityisesti maaseudulla, jossa virallisia tuomioistuimia ei ole tai jos uhrin ja syyllisen omaiset pääsevät sopimukseen asiasta. Kukaan ei voi estää vangitun vapauttamistakaan, jos asia on sovittu xeer-käräjillä.
Ajattomat ihmisoikeudet

Perinteistä somaliyhteisöä hallitsevat ajattomat, universaalit ihmisoikeudet sen sijaan, että niitä rajoittaisivat valtion alati muuttamat muodolliset lakipykälät. – Micheal van Notten
Xeer-käräjillä laki ja rikokset määritellään omistusoikeutena. Xeer on enemmän vahinkoja kompensoiva kuin rankaiseva. Koska ratkaisut yksityisomistusta koskeviin kysymyksiin merkitsevät useammin korvausta kuin rangaistusta, vankeutta ei tunneta, ja sakotkin ovat harvinaisia. Korvauksia ei makseta tuomioistuimelle tai valtiovallalle vaan suoraan uhrille. Sakko saatetaan määrätä, kun esimerkiksi kamelin tappo on harkittu ja suunniteltu teko. Näissä harvinaisissa tapauksissa saatetaan määrätä korvauksen lisäksi uhrille yhdestä kamelista toinen kameli sakkona. Sakkoja saatetaan määrätä myös silloin, kun tekoon on syyllistynyt hyvää mainetta vaativan ammatin harjoittaja, uskonnollinen tai poliittinen johtaja, tuomari tai poliisi. Jos tällainen ihminen rikkoo lakia, häneltä vaaditaan korvauksena kaksinkertainen summa tavalliseen kansalaiseen nähden. Koska laki ja rikos määritellään omistusoikeuden mukaan, xeer-käräjät eivät hyväksy minkäänlaista verotusta.
Lain ja uskonnon erottaminen

Somalian perinnelaki erottaa länsimaiseen tapaan uskonnon ja lain. Poikkeuksen tekevät perhe- ja perintölait, joissa somalit noudattavat šariaa. Jos näissä tapauksissa tavataan ristiriita perinnelain ja šarian välillä, xeer menee tavallisesti edelle. Somalialainen sanonta kuuluukin:
Tämä osoittaa, että uskonto on yksityisasia, mutta xeer kuuluu koko yhteisölle.
Toisin kuin länsimaisissa yhteiskunnissa somalit tekevät selvän eron lain ja valtiovallan välillä. Lännessä virkamiehet kirjoittavat lait, xeer-käräjillä valtiovaltaa on kielletty sotkeutumasta oikeudenharjoitukseen. Vaikka kuka tahansa xeer-tuomariksi valittu voi toimia tuomarina, jos hänet on siihen valittu, hän ei voi kuitenkaan samaan aikaan toimia uskonnollisena tai poliittisena johtajana.