stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
EHC Chur

| EHC Chur |
| --- | --- |
Perustettu:  1933
Entiset nimet:  EHC Chur Capricorns (2009-2015) 
Kaupunki:   Chur
Kotiareena:  Thomas Domenig Stadion
– kapasiteetti:  6 500
Sarjataso:  Swiss League
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Björn Gerhard
Puheenjohtaja:   Carmine Di Nardo
Päävalmentaja:   Reto Von Arx
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
EHC Chur on sveitsiläinen jääkiekkoseura, joka on perustettu vuonna 1933. Se pelaa Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Swiss Leaguessa.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 25 |  | Niels Riesen | R | 2025 | Uster, Sveitsi |  |
| 33 |  | Adrian Düggelin | L | 2025 | Lachen, Sveitsi |  |
| 35 |  | Elijah Neuenschwander | L | Laina | Biel/Bienne, Sveitsi |  |
| 38 |  | Martin Neckar | L | Laina | Dijon, Ranska |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 8 |  | Nathan Cantin | R | 2026 |  |  |
| 21 |  | Cedric Gysi | R | 2026 | Lachen, Sveitsi |  |
| 27 |  | Fabian Eggenberger | L | 2026 | Nacka, Ruotsi |  |
| 44 |  | Tim Mathys | L | Laina | Huttwil, Sveitsi |  |
| 55 |  | Leandro Hausheer | R | Laina | Zürich, Sveitsi |  |
| 64 |  | Serge Weber (A) | L | 2026 |  |  |
| 73 |  | Koren Winter | R | 2025 |  |  |
| 77 |  | Vincent Despont | R | 2026 | Lausanne, Sveitsi |  |
| 81 |  | Dario Bartholet | L | 2026 |  |  |
| 94 |  | Denys Rubanik | L | 2025 | Sumy, Ukraina |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 7 |  | Mischa Bleiker | L | LH | 2025 | Chur, Sveitsi |
| 11 |  | Luca Wyss | L | VLH | 2025 | Langnau im Emmental, Sveitsi |
| 15 |  | Ronny Dähler (C) | L | KH / VLH | 2026 |  |
| 17 |  | Greg Halberstadt | R | OLH | 2026 | La Chaux-de-Fonds, Sveitsi |
| 22 |  | Lars Frei | R | LH | 2026 |  |
| 24 |  | Šimon Marha | L | H | 2026 | Davos, Sveitsi |
| 42 |  | Robin Ramsauer | R | KH / OLH | 2028 |  |
| 43 |  | Tim Muggli | R | H | Laina | Cham, Sveitsi |
| 83 |  | Darels Dukurs | L | H | Laina | Sigulda, Latvia |
| 84 |  | Jannik Canova (A) | L | OLH | 2026 |  |
| 87 |  | Timo Jenni | L | OLH | Laina |  |
| 88 |  | Fabian Berri | R | OLH | 2026 |  |
| 96 |  | Louis Betschmann | L | H | 2025 | Zürich, Sveitsi |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Reto Von Arx
Apuvalmentaja: Jan von Arx
Maalivahtivalmentaja: Nando Adank
Fysiikkavalmentaja: Michi Bont
Fysiikkavalmentaja: Carlo Janka
Huoltopäällikkö: Martin Niggli
Puheenjohtaja: Carmine Di Nardo
Varapuheenjohtaja: Florian Kohler
Toimitusjohtaja: Björn Gerhard
Pelaajakehityksenjohtaja: Urs Felix
Kykyjenetsinnänjohtaja: Nicola Celio
Joukkueenjohtaja: Ron Fischer
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Joukkueen kotisivu(saksaksi)
Bob Shaw

| Bob Shaw> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. joulukuuta 1931
Kuollut: 11. helmikuuta 1996 (64 vuotta)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Bob Shaw (31. joulukuuta 1931 – 11. helmikuuta 1996) oli brittiläinen, Belfastissa syntynyt tieteiskirjailija. Häneltä on suomennettu kaksi kirjaa, Orbitsville (Orbitsville, 1975) ja Kukahan minä olen? (Who Goes Here?, 1977).
Aiheesta muualla

Fantastic Fiction: Bob Shaw
Harri Haarikko: Orbitsville. Aikakone 2/1990.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Irlanti 
Muut:  Europeana  IdRef
Lust For Lily

Lust For Lily 2024
Lust For Lily on vuonna 2022 Tuusulassa perustettu, sittemmin Turkuun sijoittunut yhtye. Bändin musiikki edustaa raskaan metalcoren alalajia, jossa yhdistyvät melankolisen vaihtoehtopopin herkkyys sekä modernin metalcoren räjähtävä energia ja ilmaisuvoima.
Historia

Lust For Lily julkaisi debyytti EP:nsä Relinquish vuonna 2024.
Lust For Lily solmi levytyssopimuksen Ranka Kustannuksen kanssa vuonna 2025
Jäsenet

Aku Olli - laulu ja kitara
Oskari Hyökyvaara - kitara
Verneri Hyökyvaara - rummut
Aaro Kankaanpää - basso
Diskografia > EP:t

- Relinquish (2024)
Diskografia > Singlet

- Glitter (2024)
- In The Tall Grass (2024)
S. K. Rostedt

S. K. Rostedt eli Saara Rostedt (s. 1993), on suomalainen kirjailija ja markkinoinnin ammattilainen. Hän on kotoisin Sastamalasta, ja on noussut esiin erityisesti romantiikkaa ja fantasiakirjallisuutta yhdistävänä kirjoittajana. Rostedt on aktiivinen myös sosiaalisessa mediassa, missä hänet tunnetaan nimellä @skrostedt. Hän on koulutukseltaan tradenomi.
Rostedtin esikoisteos Kahden veren tytär (2024) voitti muun muassa Suomalaisen Kirjakaupan Vuoden kirja 2024 -kilpailun. Kahden veren tytär on Moorna-sarjan avausosa.
Teokset

Kahden veren tytär. Otava, 2024. ISBN 978-951-1-48731-9
Iosif Sîrbu

Iosif Sîrbu
Iosif Sîrbu (21. syyskuuta 1925 Şibot − 6. syyskuuta 1964) oli romanialainen ampuja ja olympiavoittaja. Hän oli ensimmäinen Romaniaa edustanut olympiavoittaja kaikki lajit huomioiden.
Iosif Sîrbu syntyi Şibotissa, mutta hänen perheensä muutti Romanian pääkaupunkiin Bukarestiin kun Iosif oli 7-vuotias. Hänen isänsä sai työpaikan Tunari Sports Ampumaradalta, jonka johtaja hänestä tuli heti toisen maailmansodan jälkeen. Tämä tarjosi nuorelle Iosifille mahdollisuuden aloittaa ampumisen vuonna 1937. Hän voitti ensimmäisen kansallisen tason kilpailunsa (Bukarest Cup) vuonna 1939.
Ensimmäisissä kansallisissa mestaruuskisoissa sodan jälkeen (1946) hänestä tuli Romanian mestari vapaakiväärin pystyammunnassa pistein 358. Hänen ensimmäinen kansainvälinen voittonsa tuli Balkanin mestaruuskilpailuissa Belgradissa (1948), jossa hän voitti vapaakiväärin makuuasentokilpailun.
Vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä, Sîrbu voitti 50 metrin pienoiskiväärin makuuasentokilpailun maksimipistein 400. Saman tuloksen saavutti myös Neuvostoliiton Boris Andrejev. Voimassa olleiden sääntöjen mukaan Sîrbu voitti kultamitalin koska hänellä oli enemmän napakymppejä, 33 Andrejevin 28 vastaan. Sîrbusta tuli näin Romanian ensimmäinen olympiavoittaja kautta historian.
Heikkenevästä näkökyvystään huolimatta Sîrbu osallistu myös kaksiin seuraaviin olympialaisiin ollen Melbounessa viides ja Roomassa kymmenes. Makuukilpailun ohessa Sîrbu osallistui myös täysotteluihin, joissa hänen sijoituksensa olivat Helsingissä 6:s, Melbournessa 7:s ja Roomassa 12:s.
Iosif Sîrbu löydettiin kuolleena kotoaan Bukarestista 6. syyskuuta 1964. Kuolinsyytä ei ole koskaan virallisesti vahvistettu, mutta yleisesti uskotaan, että hän teki itsemurhan, koska lääkäri kielsi häneltä osallistumisen vuoden 1964 olympialaisiin Tokiossa ja totesi lisäksi, ettei tämä enää koskaan voisi kilpailla silmäsairautensa takia.
Bloomington Bison

| Bloomington Bison |
| --- | --- |
Perustettu:  2024
Kaupunki:   Bloomington, Illinois
Kotiareena:  Grossinger Motors Arena
– kapasiteetti:  6 000
Sarjataso:  ECHL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Phillip Barski
Puheenjohtaja:   Larry McQueary
Päävalmentaja:   Phillip Barski
Omistaja:   Jim Hallett
Yhteistyöseurat:   New York Rangers (NHL)  Hartford Wolf Pack (AHL)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bloomington Bison on yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Bloomingtonin kaupungista, Illinoisin osavaltiosta. Joukkue pelaa ECHL-liigaa ja toimii yhteistyöseurana NHL-liigassa pelaavalle New York Rangersille ja AHL:ssä pelaavalle Hartford Wolf Packille.
Joukkue kaudella 2024–2025

(Tilanne 12. maaliskuuta 2025)
| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 35 |  | Yaniv Perets | L | Laina | Dollard-des-Ormeaux, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |  |
| 80 |  | Kasimir Kaskisuo | L | 2025 | Vantaa, Suomi |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 3 |  | Carter Berger | L | 2025 | North Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |  |
| 4 |  | Marko Jakovljevic | L | 2025 | Brantford, Ontario, Kanada |  |
| 5 |  | Jacob Murray | L | 2025 | Mississauga, Ontario, Kanada |  |
| 7 |  | Case McCarthy | R | 2026 | Clarence Center, New York, Yhdysvallat |  |
| 11 |  | Renat Dadadžanov | L | Laina | Moskova, Venäjä |  |
| 18 |  | Ryan Siedem | R | 2026 | Madison, New Jersey, Yhdysvallat |  |
| 20 |  | Bryce Montgomery | R | Laina | Washington (DC), Yhdysvallat |  |
| 22 |  | Thomas Stewart | R | 2025 | Toronto, Ontario, Kanada |  |
| 44 |  | Matt Staudacher | L | 2025 | Grand Blanc, Michigan, Yhdysvallat |  |
|   |  | Jake Flynn | R | 2025 | Weymouth, Massachusetts, Yhdysvallat |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 9 |  | Dustin Manz | R | KH | 2025 | Vanderbilt, Michigan, Yhdysvallat |
| 10 |  | Brett Budgell | L | VLH | 2025 | St. John’s, Newfoundland ja Labrador, Kanada |
| 12 |  | Danny Katic | L | VLH | Laina | Porcupine, Ontario, Kanada |
| 13 |  | Mikael Robidoux | R | OLH | 2025 | La Prairie, Québec, Kanada |
| 14 |  | Maksim Barbašjov | L | VLH | 2025 | Moskova, Venäjä |
| 15 |  | Eddie Matsushima | L | KH | 2025 | Verona, Wisconsin, Yhdysvallat |
| 16 |  | Josh Boyer | R | KH | 2025 | Wasilla, Alaska, Yhdysvallat |
| 17 |  | Patrick Bajkov | R | LH | 2025 | Nanaimo, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 19 |  | Dalton Duhart | L | KH | 2025 | Grand Blanc, Michigan, Yhdysvallat |
| 21 |  | Blake McLaughlin | L | VLH / KH | 2025 | Grand Rapids, Minnesota, Yhdysvallat |
| 23 |  | Lou-Félix Denis | R | OLH | 2025 | Farnham, Québec, Kanada |
| 24 |  | Max Neill | L | VLH | 2025 | Portage la Prairie, Manitoba, Kanada |
| 25 |  | Kohei Sato | L | VLH | 2025 | Nishi-Tōkyō, Japani |
| 26 |  | Sam Sternschein | R | VLH | 2025 | Syosset, New York, Yhdysvallat |
| 28 |  | Sahil Panwar | L | VLH | Laina | Mississauga, Ontario, Kanada |
| 67 |  | Jonny Evans | R | H | 2025 | Delta, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
| 73 |  | Connor Lockhart | R | KH | 2025 | Kanata, Ontario, Kanada |
| 77 |  | Chong-Min Lee | R | H | 2025 | Soul, Etelä-Korea |
| 91 |  | Gavin Gould | L | KH / VLH | 2025 | North Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada |
|   |  | Shane Ott | L | H | 2025 | Centennial, Colorado, Yhdysvallat |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja & Toimitusjohtaja: Phillip Barski
Apuvalmentaja: Jesse Messier
Fysiikkavalmentaja: Jesse Cook
Huoltopäällikkö: Josh Pentico
Puheenjohtaja: Larry McQueary
Apulaistoimitusjohtaja: Dan Larmer
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Bloomington Bisonsin verkkosivut (englanniksi)
Kirsi Lindholm

Kirsi Lindholm (os. Enberg, s. 22. lokakuuta 1981 Forssa)lähde? on suomalainen monipuolinen taiteilija ja teatteri-ilmaisunohjaaja. Hän toimii blues ja rocklaulajana Breeze-yhtyeessä. Lindholm on myös tunnettu improvisaatioteatterin parista, ja hän on yksi Neljäs Seinä -ryhmänselvennä perustajista.
Lindholm työskentelee myös näyttelijänä, ja on esiintynyt muun muassa televisarjoissa, elokuvissa ja mainoksissa.selvennä Hän toimii myös teatteritaiteen perusopetuksen vastuuopettajana Forssassa ja teatteriohjaajana Forssan teatterissa ja seutukunnan kesäteattereissa.
Ilmastonmuutos

Antarktiksen merijää hupenee vauhdilla.
Muutoksia CO2-pitoisuudessa (vihreä), lämpötilassa (sininen) ja pölyssä Vostokin jäässä viimeisen 400 000 vuoden aikana. Nykyinen tilanne oikealla.
Ilmastonmuutos on merkittävä pitkän aikavälin muutos globaalissa tai paikallisessa ilmastossa. Muutokset voivat tapahtua eri ilmastollisissa muuttujissa, esimerkiksi sadannoissa, lämpötiloissa, merivirtojen liikkeissä, jäätiköiden ja merijään laajuudessa sekä tuulikuvioissa. Muuttuva ilmasto voi aiheuttaa suuria muutoksia sääilmiöissä ja aikaansaada mm. sään ääri-ilmiöitä, kuten yleistyviä hurrikaaneja, helleaaltoja, metsäpaloja, myrskyjä ja tulvia. Tarkasteltava aikaväli voi vaihdella kymmenistä vuosista miljooniin vuosiin. Ilmastoon vaikuttavat useat eri ilmastotekijät: ilmastonmuutos voi aiheutua tapahtumista, jotka liittyvät muun muassa merien lämpömekanismeihin, maapallon rataan, mannerlaattojen liikkeisiin, auringon aktiivisuuteen, vulkaaniseen toimintaan, asteroiditörmäyksiin ja viime aikoina myös ihmisen toimintaan. Ilmasto on hyvin kompleksinen ja siihen vaikuttaa hyvin monet eri muuttujat ja takaisinkytkennät. Ilmasto on monen tekijän summa: ilmastoon vaikuttavia pakotteita on monia, kuten hiilidioksidin, kasvillisuuden ja vesihöyryn määrä sekä jäätiköiden ja aavikoiden, kasvillisuuden ym. albedo eli heijastuskyky.
Lämpötilan muutokset eripuolilla maailmaa nykyisessä ilmastonmuutoksessa vuodesta 1950 vuoteen 2019
Puhuttaessa nykyisestä ilmastonmuutoksesta, tarkoitetaan teollisen aikakauden alusta, noin vuodesta 1800 alkaneesta kehityksestä, jossa ilmakehän lämpöä absorboivien hiilen ja kasvihuonekaasujen määrä, erityisesti hiilidioksidi, metaani ja typpioksidi kasvavat ilmaston lämpötilaa nostaen ja sään ääri-ilmiöitä lisäten. Tiedemiesten keskuudessa vallitsee konsensus, että nykyinen ilmastonmuutos johtuu täysin ihmisestä. Ilmakehän hiilidioksidin määrä on kasvanut kahdessasadassa vuodessa tasolta 280 ppm (miljoonasosaa) tasolle 427 ppm.
Ilmastoon vaikuttavat tekijät

Maan ilmasto voi muuttua maapallon sisäisten prosessien myötä tai reaktiona ulkoisiin tekijöihin (esimerkiksi muutokset auringon aktiivisuudessa, maapallon kiertoradassa tai akselissa). Maapallon sisäiset prosessit voivat olla luontaisia (esimerkiksi vulkaaniset päästöt) tai ihmisen toiminnasta johtuvia (esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden käytön synnyttämä ilmakehän kasvihuonekaasujen: CFC, N2O, CO2 pitoisuuksien nousu).
Ilmastoon vaikuttavat tekijät > Ilmaston sisällä tapahtuvat muutokset

Sää on kaoottinen epälineaarinen dynaaminen järjestelmä. Tämä tarkoittaa, että se on vain osittain ennustettavissa. Ilmasto eli sään keskiarvo on kuitenkin ollut havaintojen valossa suhteellisen vakaa aivan viime aikoihin asti. Ilmastoon lukeutuvat keskilämpötila, sadanta, aurinkoisten päivien määrä ja lukuisat muut mitattavat suureet.
Maan ympäristössä tapahtuu kuitenkin muutoksia, jotka voivat vaikuttaa ilmastoon. Esimerkiksi jäätiköiden kasvu ja pieneneminen aiheuttavat sekä luonnollista vaihtelua, että vahvistavat ulkoisia pakotteita. Toisaalta meri-ilmakehäjärjestelmän muutokset voivat aiheuttaa voimakkaita muutoksia. Merien vaikutus ilmastoon liittyy monilta osin niiden suureen lämpökapasiteettiin ja kykyyn kuljettaa energiaa. Termohaliinikierron merkitys kasvaa pitemmillä aikaväleillä. Toisaalta ilmaston tila ei ole riippuvainen yksin nykytilasta vaan siihen vaikuttavat myös edeltävät tilat, kysymys on siis hystereesi-ilmiöstä.
Ilmastoon vaikuttavat tekijät > Ilmakehästä riippumattomat muutokset

Satojen miljoonien vuosien kuluessa mannerlaattojen liikkeet vaikuttavat merivirtoihin ja vuorten muotoihin muuttaen siten ilmastoa. Auringon aktiivisuudessa sekä pitkällä että lyhyellä aikavälillä tapahtuvat muutokset muuttavat ilmaston säteilypakotetta.
Suhteessa nopeampia muutoksia ovat satojen tuhansien vuosien aikajänteellä tapahtuvat Maan radan säännölliset heilahtelut, jotka johtuvat aurinkokunnan sisäisestä dynamiikasta. Nämä Milankovićin jaksot aiheuttavat niin kutsutun jääkausisyklin.
Voimakkaat tulivuorenpurkaukset voivat vaikuttaa ilmastoon äkillisesti. Suuria purkauksia tapahtuu useita kertoja vuosisadassa. Joidenkin kymmenien miljoonien vuosien välein esiintyy myös erittäin suuria (miljoonien neliökilometrien suuruisia) purkausalueita, jotka vaikuttavat ilmastoon miljoonien vuosien ajan.
Kasvihuoneilmiö on merkittävä maapallon lämpötilaa säätelevä tekijä. Kasvihuoneilmiötä voimistavista kasvihuonekaasuista hiilidioksidin määrän ilmakehässä arvioidaan tällä hetkellä olevan todennäköisesti korkein viimeiseen 15 miljoonaan vuoteen. Paleoklimatologeja kiinnostaakin nyt tutkia keskiplioseenikaudella eli kauan ennen ihmissuvun ilmaantumista maapallolle vallinnutta lämpökautta 3,3–3,0 miljoonaa vuotta sitten, koska tuolloin hiilidioksidipitoisuus oli myös koholla (>350 ppm) ja pintalämpötilat olivat noin 1,9–3,6 °C korkeampia kuin esiteollisena aikana.
Kalkkikiven rapautuminen vaimentaa hiilidioksidipitoisuuden muutoksia. Mitä enemmän hiilidioksidia, sitä enemmän rapautuminen kiihtyy, mikä lisää kalkkikiven syntymistä, joka taas sitoo hiilidioksidia itseensä vähentäen pitoisuuksia. Kestää kuitenkin miljoonia vuosia, ennen kuin ilmakehän hiilidioksidipitoisuus palaa ennalleen edellä kuvatun prosessin avulla.
Maan historiassa tunnetaan useita hetkiä, jolloin kasvihuoneilmiö on riistäytynyt käsistä. Esimerkkinä tästä toimii tilanne permi- ja triaskauden rajalla 250 miljoonaa vuotta sitten, jolloin tapahtui permikauden joukkotuhona tunnettu Maan historian suurin tunnettu lajien sukupuutto.
Biosfäärin vaikutus

Kasvillisuus menestyy pääsääntöisesti hyvin hiilidioksidipitoisessa ilmassa, koska kasvit tarvitsevat hiilidioksidia yhteyttämiseen. Uusimmat tutkimukset asettavat kuitenkin kyseenalaiseksi kasvillisuuden rehevöitymisen nettovaikutuksen. Tämä johtuu siitä, että ilmaston lämmetessä maaperään varastoitunut hiili alkaa hajota lisäten ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta entisestään.lähde? Ihmisen tuhotessa metsiä ja muita hiilinieluja ja -varastoja ilmakehän hiilipitoisuus kasvaa. Hiilidioksidin myötä lisääntyvä kasvillisuus ei riitä kompensoimaan ilmaston lämpenemistä. Ihminen on tuhonnut globaalista fytomassasta eli kasvibiomassasta jo puolet eli yli 500 Gt. Tämä hiili on suurimmilta osin päätynyt ilmakehään.
Lisäksi on merkkejä lämpenevien pohjoisten soiden (Siperia, Alaska, omalta pieneltä osaltaan myös Suomen Lappi) lisääntyvästä hiilidioksidin- ja metaanintuotannosta, josta saattaa muodostua tulevaisuudessa hyvinkin oleellinen ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden kohottaja. Arktisista soista vapautuu suuret määrät metaania ikiroudan sulaessa. Metaani on moninkertaisesti hiilidioksidia voimakkaampi kasvihuonekaasu.
Pakotteiden keskinäiset vuorovaikutukset

Nykyisin pidetään todennäköisenä, että ihmisen aikaansaama ilmaston lämpeneminen ei ole tasaisesti etenevä prosessi, vaan että ilmasto tulee muuttumaan hyppäyksenomaisesti kriittisten kynnysarvojen ylittymisen seurauksena.
Kun jokin ilmastopakote, vaikkapa säteily, muuttaa ilmastoa, monet mekanismit voivat joko vahvistaa tai vaimentaa muutosta. Nämä ovat positiivisia ja negatiivisia takaisinkytkentöjä.
On olemassa lukuisia lämpenemistä voimistavia positiivisia takaisinkytkentöjä, joita kaikkia ei ole huomioitu IPCC:n ilmastomalleissa. Näitä takaisinkytkentöjä liittyy esimerkiksi jäätiköiden kiihtyvään sulamiseen, joka nopeuttaa meriveden lämpenemistä.
Muita positiivisia takaisinkytkentöjä ovat ikiroudan sulamisen aikaansaamat hiilidioksidi- ja metaanipäästöt sekä mannerjalusta-alueiden kaasuhydraattien sitoman metaanin vapautuminen ilmakehään, kun merivedet lämpenevät. Näitä kasvihuonekaasujen lähteitä ei ole huomioitu CMIP5-ilmastomallissa, johon IPCC:n uusin arviointiraportti (numero 5) nojaa, koska niiden mallintamiseen liittyy merkittävää epävarmuutta.
Lämpenemisen aikaansaama merenpinnan nousu voi lisätä myös tulivuorenpurkauksia, joiden yhteydessä ilmakehään pääsee lisää metaania ja hiilidioksidia.lähde?
Trooppisten kosteikkojen kuivuminen vähentää niiden metaanipäästöjä lisäten kuitenkin samalla niiden palamisriskiä.lähde? Kuivuneiden kosteikkojen palot vapauttavat hiiltä ilmakehään.
Myös merivirtojen ja ilmakehän virtausten keskinäiset vuorovaikutukset muodostavat monimutkaisia palautejärjestelmiä. Kaikkia vuorovaikutuksia ei ymmärretä vielä kovin hyvin.
Menneiden ilmaston muutosten tutkiminen

Aiemmin vallinneiden ilmasto-olosuhteiden päättelemistä varten kerätään laajapohjaisesti aineistoa, jonka pohjalta ilmastoja voidaan rakentaa uudelleen esimerkiksi ilmastomallein. Suurin osa todistusaineistosta on epäsuoraa: esimerkiksi kasvillisuudesta, puiden vuosirenkaista, jääkairausnäytteistä, merenpinnan muutoksista sekä jäätiköiden liikkeistä voidaan kerätä tietoa aiemmin vallinneista ilmastoista. Myös järvien ja soiden sedimenttikerroksiin tallentuneet siitepölyn ja kovakuoriaisten jäänteitä on käytetty tähän tarkoitukseen.
Hyvinvointivaikutukset

IPCC:n tuoreimman raportin (AR5) mukaan eri menetelmin ja eri oletuksin tehdyt tutkimukset ovat päätyneet samaan johtopäätökseen: ilmastonmuutoksen kokonaisvaikutus ihmisen kokonaishyvinvointiin on "pientä verrattuna talouskasvuun". Melkein kaikki estimaatit olivat haarukassa 0 % ... -3 %, joskin 5,5 asteen haitaksi estimoitiin -6 %. Näin suurta tulonmenetystä haitat vastaavat. Päästöjen yhteiskunnalliseksi kustannukseksi on arvioitu keskimäärin 40 tai 585 dollaria hiilitonnilta (3,7 hiilidioksiditonnia) riippuen siitä, käytetäänkö kolmen vai nollan prosentin diskonttausta. Seuraava raportti ilmestyy vuonna 2022. Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri Petteri Taalaksen mukaan on silti halvempaa torjua ilmastonmuutosta kuin sietää se. Tärkeintä on päästä eroon fossiilisista polttoaineista: kun voimala tai auto vanhenee, se voidaan korvata päästöttömällä.
Ilmastonmuutosta voidaan ehkäistä päästöjä vähentämällä mm. siirtymällä tuulivoimaan, aurinkovoimaan ja muuhun uusiutuvaan energiaan, kasviproteiinin tuotantoon, vetyteknologiaan ja sähköiseen liikenteeseen siirtymällä. Ratkaisut ovat hyvin kompleksisia kokonaisuudessaan, kuten koko ilmastonmuutos ilmiönä. Tarvitaan muutoksia kulutuksessa ja asenteissa sekä isoja muutoksia taloudessa, esimerkiksi ekosysteemipalvelujen arvottamisessa, siirtymisessä päästökauppaan ym. Uusi puhtaampi teknologia on avainasemassa suurimman osan päästöistä liittyessä liikenteeseen, teollisuuteen ja energiantuotantoon.
Ilmastonmuutos edellyttää yhteiskunnalta adaptaatiota eli sopeutumista, on luotava uudenlaisia innovaatioita ja kehitettävä kaupunkisuunnittelua ym., jotta voimme sopeutua muuttuviin ilmasto-oloihin. Esim. on luotava vettä säästävää teknologiaa, istutettava ilmaa viilentäviä puita ym. On varauduttava mm. lisääntyviin metsäpaloihin, vesipulaan, merenpinnan nousuun ja muutoksiin maataloudessa.
Kirjallisuutta

Urry, John: Ilmastonmuutos ja yhteiskunta (Vastapaino, maaliskuu 2013)