stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harvester (videopeli)

| Harvester |
| --- | --- |
Kehittäjä:  DigiFX Interactive
Julkaisija:  DigiFX Interactive
Jakelija:  Steam, GOG.com ja Humble Store
Ohjaaja:  Gilbert P. Austin
Tuottaja:  M. Lee Jacobson (käännä suomeksi)
Suunnittelija:  Gilbert P. Austin
Säveltäjä:  ZORCH! Productions (käännä suomeksi)
Ohjelmoija:  Nick Shaffner (käännä suomeksi)
Julkaistu:  1996
Lajityyppi:  kauhu, seikkailu
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Alkaen 17 vuotta 
Alusta:  Windows, Linux, Macintosh, MS-DOS
Jakelumuoto:  CD-ROM, digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Harvester on DigiFX Interactiven vuonna 1994 julkistettu ja vuonna 1996 julkaistu videopeli, joka on julkaistu MS-DOS:ille, Linuxille, Windowsille ja Macintoshille. Se kertoo Steve-nimisestä pojasta, joka vaikuttaa heräävän muistinsa menettäneenä Harvest-nimisessä amerikkalaisessa pikkukaupungissa vuonna 1953.
Harvester kritisoi julkaisunsa aikaan ajankohtaista keskustelua väkivaltaisten videopelien ja todellisen väkivallan välistä yhteyttä. Yhdysvaltain senaatin jäsen Joe Lieberman oli vuonna 1991 johtanut videopelien sensuuria käsitellyttä komiteaa.
Juoni

Herätessään Steve Mason huomaa, että hän on nähtävästi kokenut täydellisen muistinmenetyksen. Hän ei tunne ketään saman perheen jäsenistä tai Harvestin kaupungin asukkaista, vaikka nämä väittävät tuntevansa hänet. Hän saa pian kuulla, että on menossa pian naimisiin Stephanie-nimisen naisen kanssa. Myöskään Stephanie ei muista mitään menneisyydestään.
Kaikki Harvestin kummalliset asukkaat, homoseksuaalisista palomiehistä ja ampiaisten kanssa talonsa jakavasta vanhasta naisesta lihaan pakkomielteisesti suhtautuvaan Stephanien isään, kehottavat Steveä liittymään kaupungin keskustassa sijaitsevan Lodge-rakennuksen omistavaan Order of the Harvest Moon -salaseuraan. Steve joutuu ensin hankkimaan jäsenhakemuksen, minkä jälkeen hän saa Lodgen telepaattisesti viestivältä portinvartijalta yksi toisensa jälkeen tehtäviä suoritettavakseen päästäkseen jäseneksi. Kaikilla tehtävillä on epämiellyttäviä sivuvaikutuksia.
Pelaajalla on viisi päivää aikaa toteuttaa kaikki annetut tehtävät pelissä. Lopulta portinvartija kehottaa Steveä käymään Stephanien luona, mutta tämän sängystä löytyy ainoastaan kutsukortti ja irti revitty selkäydin. Steve vie kortin portinvartijalle, mutta tämä ilmoittaa, että kutsu oli selkäydin eikä kortti. Steve saa lopulta myös selkäytimen haltuunsa ja toimitettuaan sen portinvartijalle pääsee Lodgeen sisään.
Lodgessa pelattava osuus koostuu kolmesta eriskummallisesta tasosta. Pulmanratkaisu on vähäisemmässä roolissa, ja kaikilla tasoilla Steven on käytettävä väkivaltaa edetäkseen. Steve kohtaa kolmannella tasolla myös Stephanien isän, joka kertoo, että hän pyrkii itsekin veljeskunnan jäseneksi ja että Stephanien kidnapatuksi tulemisen salliminen oli yksi hänen tehtävistään initiaatioprosessissa. Steve tappaa hänet.
Pelin lopussa Steve kohtaa jälleen portinvartijan ja saa kuulla, että Harvestin kaupunkia ei todellisuudessa ole olemassa, vaan se on ”Harvester”-nimisten olentojen kehittämä virtuaalitodellisuus, jonka tarkoituksena on synnyttää uusia Harvestereita alentamalla näiden kynnystä väkivallan käyttöön.
»Uskoakseni tekninen termi on sarjamurhaaja. (...) Edistääksemme omien etujemme tähden pelkoa ja eripuraa käytämme mielivaltaisesti kohdennettuja murhia.» 
(Portinvartija Stevelle)
Steve voi joko hyväksyä asemansa sarjamurhaajana ja vapautua virtuaalitodellisuudesta tai avioitua Stephanien kanssa, jolloin he molemmat kuolevat näkemättä enää todellista maailmaa.
Kehitys

Harvesterin kehitys alkoi mahdollisesti kauhupeli Phantasmagorian jatko-osana. Sen julkaisu viivästyi kaksi vuotta, sillä sen suunnittelija Gilbert P. Austin kieltäytyi sensuroimasta peliä mitenkään.
Vastaanotto

Harvester kiellettiin Saksan pelimarkkinoilla, minkä lisäksi Lodgen kolmannella tasolla nähtävä kohtaus, jossa äiti on omien lastensa kannibalismin kohteena, sensuroitiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Australiassa julkaistuissa versioissa.
Harvesterin kriittisten, parodisten ja satiiristen tavoitteiden onnistumisen tasoa on pidetty kyseenalaisena. Peli nauttii kuitenkin kulttijulkaisun statusta.
Heikki Lankinen

Heikki Lankinen (3. maaliskuuta 1898 Käkisalmi – 23. huhtikuuta 1948 Jyväskylä) oli suomalainen arkkitehti.
Henkilöhistoria ja ammattiura

Lankisen vanhemmat olivat ajuri Matti Lankinen ja Maria Immonen ja puoliso vuodesta 1930 Ilta Maria Öberg. Lankinen kirjoitti ylioppilaaksi Käkisalmen yhteiskoulusta vuonna 1918 ja opiskeli sen jälkeen Teknillisessä korkeakoulussa Helsingissä. Arkkitehdiksi hän valmistui 1924. Lankinen toimi Oulun läänin apulaisarkkitehtina vuosina 1924–1927 ja edelleen vuoteen 1932 saakka virkaatekevänä lääninarkkitehtina. Huhtikuussa 1932 Lankinen siirtyi Viipurin läänin rakennuskonttorin palvelukseen ja työskenteli Viipurissa talvisodan loppuvaiheeseen maaliskuuhun 1940 saakka. Hän toimi muun muassa virkaatekevänä piiriarkkitehtina, joka oli entinen lääninarkkitehdin virka. Hän vastasi myös muun muassa ilman urakoitsijaa rakennetun Viipurin maakunta-arkiston työmaan johtamisesta.
Lankinen piti myös omaa toimistoa, jossa hän toteutti suunnittelu- ja rakennuttamistöitä, teki asemakaavoituksia ja muun muassa osallistui Kemin kaupungin rakennusjärjestyksen laadintaan. Talvisodan jälkeen Lankinen työskenteli Turussa ja palasi jatkosodan myötä jälleen perheineen Viipuriin. Sodan jälkeen hän toimi vuosina 1944–1945 vastaperustetun Lahden teollisuuskoulun ensimmäisenä rehtorina ja vuonna 1946 kolmen kuukauden ajan Turun rakennustarkastajana, kunnes hänen oli pakko siirtyä eläkkeelle vakavien sydänvaivojen vuoksi. Lankinen vietti viimeiset vuotensa maaseudulla Jyväskylän maalaiskunnassa ja kuoli Jyväskylässä 50-vuotiaana huhtikuussa 1948.
Töitä

Oulun tuomiokirkon saneeraus (1932)
Tornion seminaari, Tornio
Virolahden kunnantalo, Virolahti
Terijoen kunnantalo, Terijoki
Suomen Vapaakirkon rukoushuone, Viipuri (1935)
Turun sataman tullirakennus
Haapalampi (Saarijärvi, Kolkanlahti)

| Haapalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°47′28″N, 25°12′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (14.68)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.682.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  197 m  
Pituus:  910 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  2,211 km  
Pinta-ala:  14,663 ha  
Tilavuus:  0,0002336 km³ 
Keskisyvyys:  1,59 m  
Suurin syvyys:  4,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaapalampi 
Haapalampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Kolkanlahtin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 910 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 233 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 4,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pyhäjärven alueella (14.68), jonka Vuosjoen valuma-alueeseen (14.682) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 197 metriä mpy.
Heikki Lehmus

Heikki Lehmus (sukunimi vuoteen 1901 Lindberg; 5. toukokuuta 1884 Hämeenlinna – 28. maaliskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen konsuli ja päätoimittaja.
Lehmuksen vanhemmat olivat talonomistaja Henrik Lindberg ja Erika Tuitti. Hän kävi viisi luokkaa lyseota ja oli Etelä-Suomi-lehdessä aputoimittajana 1906–1909 sekä päätoimittajana ja lehden taloudenhoitajana vuodesta 1915 alkaen. Lehmus oli välillä Hämeen Sanomain toimitussihteerinä 1909–1915. Hän toimi Kotkan kunnallisena ammattientarkastajana 1918–1923 ja Viipurin kauppakamarin asiamiehenä Kotkassa 1923–1929. Lehmus oli Kotkan kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1918 ja valtuuston varapuheenjohtajana 1923–1931. Hän toimi vuodesta 1928 alkaen Viron konsulina Kotkassa.
Lehmus toimi tasavallan presidentin valitsijamiehenä vuonna 1937. Hänet oli palkittu Viron Valkealla ristillä.
Lehmus oli numismaatikko ja hänellä oli laaja seteli- ja metallirahakokoelma. Hänen kokoelmiinsa kuului myös muun muassa merenvahapiippuja, muistovalokuvakokoelma nimikirjoituksin, kuningas Kustaa III:n käyttämä partaveitsi ja omakätinen nimikirjoitus sekä senaattori J. K. Karilta saatu senaattorimiekka.
Heikki Lehmus oli naimisissa vuodesta 1909 Aino Karoliina Kangasvuori-Mobergin kanssa.
Teoksia

Pilaesitelmiä. Huviohjelmien avuksi n:o 25.    Karisto 1910, 2. painos 1918
Kotkan V.P.K. : muistoja ja vaiheita 50-vuotistaipaleelta.   Kotkan V.P.K., Kotka 1926
Aiheesta muualla

Heikki Lehmuksen lehtiartikkeleita:
Kesäinen Lavansaari, Suomen Kuvalehti, 04.08.1928, nro 32, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hammerfestingen

| Hammerfestingen |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Levikki:  1 156 (2022)
Perustettu:  2011
Päätoimittaja:  Jonathan Jæger
Kotikunta:  Hammerfest
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  ke
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Hammerfestingen on norjalainen vuonna 2011 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Hammerfest. Se ilmestyy keskiviikkoisin ja kuuluu Amedia-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Henrik Ehrnrooth (esteratsastaja)

Henrik Wilhelm Robert Ehrnrooth (s. 1960) on entinen suomalainen esteratsastaja ja nykyinen ratsastusvalmentaja. Ehrnrooth voitti esteratsastuksen Suomen-mestaruuden vuonna 1991 ratsulla Bikker. Seuraavana vuonna ratsukko sijoittui mestaruuskilpailuissa toiseksi. Vuoden 1983 ja 1985 SM-kilpailuissa Ehrnrooth ratsasti kolmanneksi hevosella Otello ja vuonna 1986 toiseksi hevosella Arctia Dream. . Vuonna 1976 Ehrnrooth voitti juniorien SM-mestaruuden esteratsastuksessa Sunshine Venturella, Helsingissä Laakson Ratsastusstadionilla. 
Ehrnrooth on kilpaillut kansainvälisissä Grand Prix -luokissa. Nykyään Ehrnrooth valmentaa muun muassa Hämeen ratsastusalueen esteratsastusjoukkueita ja useita kansallisen tason ratsukoita.
Hovi (sukunimi)

Hovi on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Hannu Hovi (oik. Hannu Paavali Hovilainen, 1935–1982), iskelmälaulaja
Janne Hovi (s. 1989), arkkitehti
Jarmo Hovi (s. 1959), muusikko
Jorma Hovi (1949–2017), laulaja
Kalervo Hovi (1942–2021), filosofian tohtori ja Turun yliopiston yleisen historian professori
Kimmo Hovi (s. 1994), jalkapalloilija
Marko Hovi (s. 1974), pesäpalloilija ja pesäpallon pelinjohtaja
Martti Hovi (1915–2009), Kemira Oy:n pääjohtaja
Mikko Hovi (1879–1962), kuvanveistäjä
Oiva Hovi (1926–2005), lavastaja
Olavi Hovi (s. 1939), opettaja ja kirjailija
Sasu Hovi (s. 1982), jääkiekkoilija
Seppo Hovi (s. 1946), pianisti, viihdyttäjä
Tommi Hovi (s. 1980), keräilykorttipeli MTG:n moninkertainen mestari
Tuula Hovi (s. 1939), suunnistaja
Venla Hovi (o.s. Heikkilä, s. 1987), jääkiekkoilija
Väinö Hovi (1913–1982), fyysikko.
Entinen nimi

Raila Kerkelä (o.s. Hovi, s. 1941), suunnistaja
Asta Ovaska (o.s. Hovi, s. 1963), kuulantyöntäjä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Helmipensaat

| Helmipensaat |
| --- | --- |
 Helmipensas (Exochorda racemosa)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Helmipensaat Exochorda  Lindl.
Katso myös
   Helmipensaat Wikispeciesissä   Helmipensaat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helmipensaat (Exochorda) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi vain yksi laji, josta voidaan erottaa alalajeja, sekä yksi lajiristeymä.
Lajeja

Kiinanhelmipensas voidaan jakaa joko kolmeksi lajiksi tai tulkita yhdeksi lajiksi, jolla on kolme alalajia.
keväthelmipensas (Exochorda giraldii, syn. E. racemosa subsp. giraldii)
kiinanhelmipensas eli helmipensas (Exochorda racemosa, syn. E. racemosa subsp. racemosa)
koreanhelmipensas (Exochorda serratifolia, syn. E. racemosa subsp. serratifolia)
Exochorda × macrantha
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Exochorda
Suomen Lajitietokeskus: Helmipensaat – Exochorda
Haukipudas (kaupunginosa)

| Haukipudas |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Haukipudas korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Haukiputaan suuralue
Koordinaatit:  65°10′35″N, 025°21′11″E
Kaupunginosa nro:  120
Väkiluku:  9 172  31.12.2023
Työpaikkoja:  2 811 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Asemakylä, Kirkonkylä, Santaholma
Postinumero(t):  90820, 90830, 90840, 90850
Haukipudas on Oulun kaupunginosa Haukiputaan suuralueella entisen Haukiputaan kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Kaupunginosa muodostettiin 1. tammikuuta 2013 kuntaliitoksen myötä.
Kaupunginosaan kuuluvat Annalankankaan, Asemakylän, Ervastinrannan, Haukiputaan kirkonkylän, Keiskan, Santaholman ja Ukonkaivoksen alueet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haukipudas (kaupunginosa) Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Helmipeukaloiset

| Helmipeukaloiset |
| --- | --- |
 Helmipeukaloinen (Campylorhynchus jocosus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peukaloiset Troglodytidae
Suku::  Helmipeukaloiset  Campylorhynchus  Spix, 1824
Katso myös
   Helmipeukaloiset Wikispeciesissä   Helmipeukaloiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helmipeukaloiset (Campylorhynchus) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Helmipeukaloisten sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kolmetoista lajia.
Helmipeukaloisiin kuuluvia lajeja

Helmipeukaloinen (Campylorhynchus jocosus)
Isopeukaloinen (Campylorhynchus chiapensis)
Jukataninpeukaloinen (Campylorhynchus yucatanicus)
Kaktuspeukaloinen (Campylorhynchus brunneicapillus)
Kauluspeukaloinen (Campylorhynchus rufinucha)
Köynnöspeukaloinen (Campylorhynchus zonatus)
Mäntypeukaloinen (Campylorhynchus megalopterus)
Piilopeukaloinen (Campylorhynchus fasciatus)
Rastaspeukaloinen (Campylorhynchus turdinus)
Tyrannipeukaloinen (Campylorhynchus griseus)
Täpläpeukaloinen (Campylorhynchus gularis)
Valkopääpeukaloinen (Campylorhynchus albobrunneus)
Viiruselkäpeukaloinen (Campylorhynchus nuchalis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Campylorhynchus (englanniksi)
Gladys George

| Gladys George |
| --- | --- |
 Gladys George elokuvan Marie Antoinette (1938) trailerissa.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Gladys Anna Clare Evans
Syntynyt: 13. syyskuuta 1904  Patten, Maine
Kuollut: 8. joulukuuta 1954 (50 vuotta)  Los Angeles, Kalifornia
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Ben Erway (1922–1930) Edward Fowler (1933–1935) Leonard Penn (1935–1944) Kenneth Bradley (1946–1950)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1907–1954
Merkittävät roolit:  Valiant Is the Word for Carrie Marie Antoinette Kuohuva 20-luku Maltan haukka Parhaat vuodet
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Gladys George, alk. Gladys Anna Clare Evans (13. syyskuuta 1904 Patten, Maine – 8. joulukuuta 1954 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuva-, televisio- ja teatterinäyttelijä.
Gladys George aloitti näyttelijänuransa vaudeville-tuotannoissa jo 3-vuotiaana, joista hän jatkoi Broadwaylle teatteriin. 20-luvun alussa George aloitti elokuvauransa mykkäelokuvissa, mutta onnettomuus yksityiselämässä keskeytti alkavan uran. George jatkoi teatterissa parannuttuaan. Vuonna 1934 George jatkoi elokuvauraansa.
Georgen tunnetuimpia elokuvia ovat Valiant Is the Word for Carrie (1936), Marie Antoinette (1938), Kuohuva 20-luku (1939), Maltan haukka (1941), Parhaat vuodet (1946) ja Broadwayn kehtolaulu (1951). Vuonna 1937 Gladys George sai parhaan naispääosan Oscar-palkintoehdokkuuden roolistaan elokuvassa Valiant Is the Word for Carrie.
Melkein 47 vuotta kestäneen uransa aikana George näytteli sekä elokuvissa, televisiossa että teatterissa. George päätti uransa ja vetäytyi eläkkeelle vuonna 1954 sairastuttuaan vakavasti. Hän kuoli vain muutamia kuukausia eläkkeelle jäämisensä jälkeen joulukuussa 1954.
Elämä ja ura > Varhaiset vuodet

George syntyi Gladys Anna Clare Evansiksi 13. syyskuuta vuonna 1904 näyttelijävanhempiensa kiertueella mainelaisessa Pattenin pikkukylässä englantilaisille Sir Arthur Evans Clarelle (1865–1939) ja Lady Alice Clarelle. Gladysin vanhemmat olivat tunnettuja näyttelijöitä.
Elämä ja ura > Yksityiselämä, terveys ja kuolema

Gladys oli elämänsä aikana neljä kertaa naimisissa; kaikki avioliitot päättyivät avioeroon. Ensimmäisen kerran Gladys meni vihille näyttelijä Ben Erway'n (1892–1981) kanssa vuonna 1922. Liitto päättyi eroon kahdeksan vuotta myöhemmin 1930. Toisen liiton hän solmi miljonääri Edward H. Fowlerin kanssa 16. joulukuuta vuonna 1933; liitto päättyi eroon vuonna 1935. Heti eron jälkeen Gladys meni naimisiin kolmannen kerran teatteri-, elokuva- ja televisionäyttelijä Leonard Pennin (1907–1975) kanssa 18. syyskuuta vuonna 1935. Tämä avioliitto kesti yhdeksän vuotta; ero myönnettiin vuonna 1944. Neljännen ja viimeisen kerran 42-vuotias Gladys meni vihille häntä 20 vuotta nuoremman Kenneth Bradleyn kanssa vuonna 1946. Tämäkin liitto päättyi eroon vuonna 1950 neljän aviovuoden jälkeen. Gladys ei saanut lapsia.
Gladys George kärsi useista sairauksista loppuvuosinaan: ruokatorven syövästä, sydänsairaudesta ja maksakirroosista, jotka pakottivat hänet lopettamaan työskentelyn alkuvuodesta 1954. George lopetti tavaramerkkinään olleen vaaleiden hiustensa värjäyksen ja erakoitui.
Gladys George kuoli 50-vuotiaana aivoverenvuotoon 8. joulukuuta vuonna 1954 Hollywoodin kaupunginosassa Los Angelesissa, Kaliforniassa. Georgen lääkäri epäili Gladysin tehneen itsemurhan unilääkkeiden (barbituraatti) yliannostuksella. Gladys George haudattiin Pierce Brothers Valhalla Memorial Parkiin Pohjois-Hollywoodiin, Los Angelesiin.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1919 | – | Red Hot Dollars | Janet Muir |
| 1920 | – | The Woman in the Suitcase | Ethel |
| 1920 | Syvyyden kätkössä | Below the Surface | Alice |
| 1920 | – | Homespun Folks | Beulah Rogers |
| 1921 | Miehen ja vaimon kesken | The Easy Road | Isabel Grace |
| 1921 | – | Chickens | Julia Stoneman |
| 1921 | – | The House That Jazz Built | Lila Drake |
| 1934 | – | Straight Is the Way | Shirley |
| 1936 | Valiant Is the Word for Carrie | Valiant Is the Word for Carrie | Carrie Snyder |
| 1937 | He antoivat hänelle aseen | They Gave Him a Gun | Rose Duffy |
| 1937 | Madame X | Madame X | Jacqueline Fleuriot / Neiti Pran / Madame X |
| 1938 | – | Love Is a Headache | Carlotta "Charlie" Lee |
| 1938 | Marie Antoinette | Marie Antoinette | madame du Barry |
| 1939 | I'm from Missouri | I'm from Missouri | Julie Bliss |
| 1939 | Vahvat tahdot | Here I Am a Stranger | Clara Paulding |
| 1939 | Kuohuva 20-luku | The Roaring Twenties | Panama Smith |
| 1939 | Saamme lapsen | A Child Is Born | Florette Laverne |
| 1940 | – | The House Across the Bay | Mary Bogel |
| 1940 | Kiusaus | The Way of All Flesh | Anna Kriza |
| 1941 | – | The Lady from Cheyenne | Elsie |
| 1941 | – | Hit the Road | Molly Ryan |
| 1941 | Maltan haukka | The Maltese Falcon | Iva Archer |
| 1943 | Kristallipallo | The Crystal Ball | Madame Zenobia |
| 1943 | – | The Hard Way | Lily Emery |
| 1943 | – | Nobody's Darling | Eve Hawthorne |
| 1944 | Tuli ja tuhka | Christmas Holiday | Valerie De Merode |
| 1944 | – | Minstrel Man | Mae White |
| 1945 | – | Steppin' in Society | Penelope Webster |
| 1946 | Parhaat vuodet | The Best Years of Our Lives | Hortense Derry |
| 1947 | – | Millie's Daughter | Millie Maitland |
| 1948 | – | Alias a Gentleman | Madge Parkson |
| 1949 | Hämähäkki | Flamingo Road | Lute Mae Sanders |
| 1950 | Palavaa kultaa | Bright Leaf | Rose |
| 1950 | – | Undercover Girl | Liz Crow |
| 1951 | Broadwayn kehtolaulu | Lullaby of Broadway | Jessica Howard |
| 1951 | Tuhoava muukalainen | He Ran All the Way | Rouva Robey |
| 1951 | Lain vartija | Detective Story | Neiti Hatch |
| 1951 | Hopeakaupungin kuningatar | Silver City | Rouva Barber |
| 1953 | Sellaista on elämä | It Happens Every Thursday | Rouva Lucinda Holmes |

| Televisio> Vuosi | Televisio> Suomenkielinen nimi | Televisio> Alkuperäinen nimi | Televisio> Jakson nimi | Televisio> Rooli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1951 | The Bigelow Theatre | The Bigelow Theatre | "The Other Jessie Grant" | – |
| 1953 | Your Jeweler's Showcase | Your Jeweler's Showcase | "Roman Interlude" | – |
| 1953 | Gruen Guild Playhouse | Gruen Guild Playhouse | "The Green and Gold String" | Rouva Gina Clinton |
| 1953 | Mr. & Mrs. North | Mr. & Mrs. North | "Murder on the Midway" | Madame Zodiac |
| 1954 | Hopalong Cassidy | Hopalong Cassidy | "Grubstake" | Rouva Edna Turner |
Teatteri

| Broadway-näytelmät> Vuosi | Broadway-näytelmät> Näytelmän nimi | Broadway-näytelmät> Paikka | Broadway-näytelmät> Rooli | Broadway-näytelmät> Esityksiä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1918−1919 | The Betrothal | Shubert Theatre / Century Theatre | Jalline | 120 esitystä |
| 1934 | Queer People | National Theatre | Jane Wilson | 12 esitystä |
| 1934 | The Milky Way | Cort Theatre | Anne Westey | 63 esitystä |
| 1934−1935 | Personal Appearance | Henry Miller's Theatre | Cecily Carewe / Carole Arden | 501 esitystä |
| 1940 | Lady in Waiting | Martin Beck Theatre | Julia Packett | 87 esitystä |
| 1941 | The Distant City | Longacre Theatre | Mom Quigley | 2 esitystä |