stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hollannin TT-ajot 2010
Tulokset > MotoGP

| Sija | Nro | Ajaja | Pyörä | Kierrokset | Aika | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 99 |  Jorge Lorenzo | Yamaha | 26 | 41.18,629 | 1 | 25 |
| 2 | 26 |  Dani Pedrosa | Honda | 26 | +2,935 | 7 | 20 |
| 3 | 27 |  Casey Stoner | Ducati | 26 | +7,022 | 3 | 16 |
| 4 | 11 |  Ben Spies | Yamaha | 26 | +13,265 | 4 | 13 |
| 5 | 4 |  Andrea Dovizioso | Honda | 26 | +15,323 | 6 | 11 |
| 6 | 14 |  Randy de Puniet | Honda | 26 | +15,772 | 2 | 10 |
| 7 | 69 |  Nicky Hayden | Ducati | 26 | +25,867 | 5 | 9 |
| 8 | 5 |  Colin Edwards | Yamaha | 26 | +28,991 | 9 | 8 |
| 9 | 58 |  Marco Simoncelli | Honda | 26 | +35,658 | 8 | 7 |
| 10 | 41 |  Aleix Espargaró | Ducati | 26 | +35,837 | 10 | 6 |
| 11 | 36 |  Mika Kallio | Ducati | 26 | +56,769 | 13 | 5 |
| 12 | 40 |  Héctor Barberá | Ducati | 26 | +56,890 | 14 | 4 |
| 13 | 65 |  Loris Capirossi | Suzuki | 26 | +1.00,615 | 11 | 3 |
| 14 | 19 |  Álvaro Bautista | Suzuki | 26 | +1.08,074 | 12 | 2 |
| 15 | 64 |  Kousuke Akiyoshi | Honda | 25 | +1 krs. | 15 | 1 |
| DNS | 33 |  Marco Melandri | Honda | 0 | Loukkaantuminen |  |  |
Tulokset > Moto2

| Sija | Nro | Ajaja | Pyörä | Kierrokset | Aika | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 29 |  Andrea Iannone | Speed Up | 24 | 40.00,383 | 1 | 25 |
| 2 | 24 |  Toni Elías | Moriwaki | 26 | +4.492 | 6 | 20 |
| 3 | 12 |  Thomas Lüthi | Moriwaki | 26 | +5,390 | 5 | 16 |
| 4 | 14 |  Ratthapark Wilairot | Bimota | 26 | +5,473 | 2 | 13 |
| 5 | 48 |  Shoya Tomizawa | Suter | 26 | +7,405 | 4 | 11 |
| 6 | 60 |  Julián Simón | Suter | 26 | +7,666 | 7 | 10 |
| 7 | 16 |  Jules Cluzel | Suter | 26 | +16,023 | 10 | 9 |
| 8 | 63 |  Mike Di Meglio | Suter | 26 | +16,122 | 17 | 8 |
| 9 | 17 |  Karel Abraham | FTR | 26 | +16,959 | 12 | 7 |
| 10 | 72 |  Yuki Takahashi | Tech 3 | 26 | +19,601 | 13 | 6 |
| 11 | 45 |  Scott Redding | Suter | 26 | +20,187 | 20 | 5 |
| 12 | 3 |  Simone Corsi | MotoBi | 26 | +20,423 | 19 | 4 |
| 13 | 2 |  Gábor Talmácsi | Speed Up | 26 | +21,358 | 23 | 3 |
| 14 | 75 |  Mattia Pasini | MotoBi | 26 | +26,654 | 15 | 2 |
| 15 | 68 |  Yonny Hernández | BQR-Moto2 | 26 | +34,024 | 22 | 1 |
| 16 | 25 |  Alex Baldolini | I.C.P. | 26 | +34.045 | 28 |  |
| 17 | 71 |  Claudio Corti | Suter | 26 | +34,377 | 9 |  |
| 18 | 77 |  Dominique Aegerter | Suter | 26 | +34,481 | 33 |  |
| 19 | 65 |  Stefan Bradl | Suter | 26 | +37,283 | 16 |  |
| 20 | 15 |  Alex de Angelis | Force GP210 | 26 | +42,525 | 26 |  |
| 21 | 61 |  Vladimir Ivanov | Moriwaki | 26 | +43,395 | 29 |  |
| 22 | 9 |  Kenny Noyes | Promoharris | 26 | +46,784 | 34 |  |
| 23 | 40 |  Sergio Gadea | Pons Kalex | 26 | +46,796 | 25 |  |
| 24 | 59 |  Niccolò Canepa | Force GP210 | 26 | +59,324 | 31 |  |
| 25 | 55 |  Héctor Faubel | Suter | 26 | +1.00,168 | 35 |  |
| 26 | 39 |  Robertino Pietri | Suter | 26 | +1.01,868 | 36 |  |
| 27 | 35 |  Raffaele De Rosa | Tech 3 | 26 | +1.02,451 | 27 |  |
| 28 | 76 |  Bernat Martínez | Bimota | 26 | +1.07,317 | 39 |  |
| 29 | 21 |  Vladimir Leonov | Suter | 26 | +1.10,107 | 38 |  |
| 30 | 53 |  Valentin Debise | ADV | 26 | +1.37,619 | 24 |  |
| 31 | 95 |  Mashel Al Naimi | BQR-Moto2 | 26 | +1.41,035 | 40 |  |
| 32 | 5 |  Joan Olivé | Promoharris | 26 | +1.41,545 | 37 |  |
| Kesk. | 19 |  Xavier Siméon | Moriwaki | 25 | Ulosajo | 30 |  |
| Kesk. | 52 |  Lukáš Pešek | Moriwaki | 18 |  | 11 |  |
| Kesk. | 41 |  Arne Tode | Suter | 17 |  | 21 |  |
| Kesk. | 44 |  Roberto Rolfo | Suter | 16 |  | 14 |  |
| Kesk. | 8 |  Anthony West | MZ-RE Honda | 12 |  | 18 |  |
| Kesk. | 10 |  Fonsi Nieto | Moriwaki | 9 |  | 8 |  |
| DNS | 6 |  Alex Debón | FTR | 0 | Loukkaantuminen | 3 |  |
| DNS | 80 |  Axel Pons | Pons Kalex | 0 | Loukkaantuminen | 32 |  |
Tulokset > 125cc

| Sija | Nro | Ajaja | Pyörä | Kierrokset | Aika | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 93 |  Marc Márquez | Derbi | 22 | 37.48,923 | 1 | 25 |
| 2 | 40 |  Nicolás Terol | Aprilia | 22 | +2,332 | 3 | 20 |
| 3 | 41 |  Pol Espargaró | Derbi | 22 | +8,134 | 4 | 16 |
| 4 | 38 |  Bradley Smith | Aprilia | 22 | +9,636 | 2 | 13 |
| 5 | 11 |  Sandro Cortese | Derbi | 22 | +36,961 | 5 | 11 |
| 6 | 35 |  Randy Krummenacher | Aprilia | 22 | +39,091 | 12 | 10 |
| 7 | 99 |  Danny Webb | Aprilia | 22 | +39,397 | 11 | 9 |
| 8 | 39 |  Luis Salom | Aprilia | 25 | +45,010 | 15 | 8 |
| 9 | 15 |  Simone Grotzkyj | Aprilia | 22 | +45,672 | 10 | 7 |
| 10 | 94 |  Jonas Folger | Aprilia | 22 | +48,031 | 32 | 6 |
| 11 | 23 |  Alberto Moncayo | Aprilia | 22 | +48,457 | 9 | 5 |
| 12 | 14 |  Johann Zarco | Aprilia | 22 | +48,833 | 17 | 4 |
| 13 | 53 |  Jasper Iwema | Aprilia | 22 | +54,208 | 6 | 3 |
| 14 | 71 |  Tomoyoshi Koyama | Aprilia | 22 | +59,055 | 14 | 2 |
| 15 | 84 |  Jakub Kornfeil | Aprilia | 22 | +1.01,504 | 16 | 1 |
| 16 | 26 |  Adrián Martín | Aprilia | 22 | +1.16,069 | 20 |  |
| 17 | 50 |  Sturla Fagerhaug | Aprilia | 22 | +1.16,175 | 19 |  |
| 18 | 78 |  Marcel Schrötter | Honda | 22 | +1.18,029 | 18 |  |
| 19 | 69 |  Louis Rossi | Aprilia | 22 | +1.21,738 | 21 |  |
| 20 | 68 |  Toni Finsterbusch | KTM | 22 | +1.36,263 | 22 |  |
| 21 | 60 |  Michael van der Mark | Lambretta | 22 | +1.36,445 | 24 |  |
| 22 | 63 |  Zulfahmi Khairuddin | Aprilia | 22 | +1.40,681 | 25 |  |
| 23 | 66 |  Pepijn Bijsterbosch | Honda | 21 | +1 krs. | 30 |  |
| 24 | 64 |  Ernst Dubbink | Honda | 21 | +1 krs. | 28 |  |
| Kesk. | 5 |  Alexis Masbou | Aprilia | 20 | Ulosajo | 13 |  |
| Kesk. | 67 |  Jerry van de Bunt | Honda | 16 |  | 29 |  |
| Kesk. | 65 |  Roy Pouw | Aprilia | 14 |  | 31 |  |
| Kesk. | 72 |  Marco Ravaioli | Lambretta | 11 | Ulosajo | 27 |  |
| Kesk. | 87 |  Luca Marconi | Aprilia | 8 | Ulosajo | 23 |  |
| Kesk. | 12 |  Esteve Rabat | Aprilia | 4 | Ulosajo | 8 |  |
| Kesk. | 7 |  Efrén Vázquez | Derbi | 3 | Ulosajo | 7 |  |
| Kesk. | 32 |  Lorenzo Savadori | Aprilia | 0 | Ulosajo | 26 |  |
MotoGP-kausi 2010
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Qatar |  Espanja |  Ranska |  Italia |  Britannia |  Hollanti |
|  Katalonia |  Saksa |  Yhdysvallat |  Tšekki |  Indianapolis |  San Marino |
|  Aragonia |  Japani |  Malesia |  Australia |  Portugali |  Valencia |
Hanna Parviainen

Hanna Parviainen (oik.) ystävänsä Wivi Lönnin seurassa Jyväskylässä 1920-luvulla.
Hanna Maria Parviainen (3. elokuuta 1874 Jyväskylä – 12. helmikuuta 1938 Helsinki) oli Suomen ensimmäinen kauppaneuvoksen arvonimen saanut nainen. Hän oli Säynätsalossa toimineen saha- ja vaneriteollisuutta harjoittaneen Joh. Parviaisen Tehtaat Oy:n johtaja 1922–1925, johtokunnan puheenjohtajana 1925–1930 ja omistaja 1925–1936. Kauppaneuvoksen arvo Parviaiselle myönnettiin vuonna 1926.
Tausta

Parviaisen vanhemmat olivat kauppaneuvos Johan Parviainen ja Maria Charlotta Hedberg. Hän opiskeli Jyväskylän tyttökoulussa, josta sai päästötodistuksen vuonna 1891 ja vietti sen jälkeen vuoden ranskankielisessä sisäoppilaitoksessa Genevessä, Sveitsissä. Palattuaan Suomeen Parviainen kävi keitto- ja käsityökoulun ja Punaisen Ristin samarialaiskurssin. Vuosina 1893–1894 hän kävi kauppakoulua Tukholmassa ja opiskeli kirjanpitoa.
Ura

Hankittuaan kirjanpitäjän pätevyyden Parviainen työskenteli isänsä tehtaiden kassanhoitajana (1895–1900). Johan Parviaisen kuoltua vuonna 1900 hän hoiti perheen maatiloja vuoteen 1920.
Vuoteen 1919 saakka Parviainen asui Jyväsjärven rannalla sijainneella Sulkulan mallitilalla. Hän raivautti peltoja, harrasti karjan- ja hevosjalostusta, perusti turvepehkutehtaan, rakennutti teitä sekä kalasti ja harrasti kalanviljelyä. Tilalla oli yksi Suomen ensimmäisistä syväporakaivoista ja päärakennuksen päätyyn Parviainen rakennutti tähtitornin, jonka peiliteleskoopin teki Yrjö Väisälä. Parviaisen arkkitehtiystävä Wivi Lönn suunnitteli tilalle hedelmäpuutarhan, jossa koeviljeltiin eri omenalajikkeita ja tutkittiin niiden ominaisuuksia Suomen ilmasto-oloissa. Tilalta Parviainen muutti Jyväskylään Seminaarinkadulle.
Vuosina 1922–1925 Parviainen toimi Joh. Parviainen Oy:n johtajana ja Kiminki Oy:n toimitusjohtajana. Vuosina 1923–1936 hän oli Joh. Parviaisen Tehtaat Oy:n hallintoneuvoston ja vuosina 1923–1930 johtokunnan jäsen. Veljensä Walter Parviaisen kuoleman jälkeen Hanna Parviaisesta tuli vuonna 1925 Joh. Parviaisen tehtaiden omistaja ja johtokunnan puheenjohtaja.
Parviaisen aikana kiinnitettiin huomiota sosiaaliseen toimintaan. Wivi Lönn suunnitteli vuonna 1929 Muuratsalon omakotialueen yhtiön työntekijöille ja Parviainen lahjoitti jokaiselle alueelle muuttaneelle perheelle jalostetun omenapuun, marjapensaita ja muita puutarhakasveja. Parviainen tuki myös eri naisjärjestöjen toimintaa ja avusti puutteessa eläviä leskiä ja orpoja. Vuonna 1927 valmistui Parviaisen Säynätsalon seurakunnalle rakennuttama, Armas Lindgrenin suunnittelema Säynätsalon kirkko.
Parviainen johti Säynätsalossa sijainneita tehtaita vuoteen 1936 saakka, jolloin ne yhtiön heikentyneen taloudellisen tilan vuoksi myytiin Suomen Pankille ja Kansallis-Osake-Pankille. Parviainen muutti tämän jälkeen Helsinkiin, missä vietti viimeiset vuotensa. Joh. Parviaisen Tehtaat Oy siirtyi vuonna 1946 Enso-Gutzeit Oy:n haltuun. Sittemmin Säynätsalon tehtaat olivat osa UPM-konsernia sulkemiseensa 2020 saakka.
Yksityiselämä

Parviainen eli pitkään yhdessä Wivi Lönnin kanssa. He muun muassa matkustelivat ja asuivat yhdessä, ja Parviainen testamenttasi hänelle merkittävän perinnön. Koska heidän kirjeenvaihtonsa on tuhottu, ei voida tietää, onko kyseessä ollut ystävyys- vai rakkaussuhde – todennäköisesti kuitenkin jälkimmäinen.
Kirjallisuutta

Markkanen, Kristiina & Virtanen, Leena: Wivi & Hanna : arkkitehdin ja kauppaneuvoksen yhteiset vuodet.  Jyväskylä:  Atena, 2021.  ISBN 978-952-300-840-3.
Aiheesta muualla

Vaneritehtailija Hanna Parviainen oli Säynätsalon hallitsija. Ylen Elävä arkisto.
Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961.
Parviainen, Hanna hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Maila Talvio : Villistä erämaasta kukoistavaksi pitäjäksi 30 vuodessa. Säynätsalon seurakunta ja sen valtiatar, Suomen ensimmäinen naiskauppaneuvos, Suomen Kuvalehti, 08.01.1927, nro 2, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hanna Parviaisen kaupunkiasunto Jyväskylän Seminaarikadulla.
Gustaf Johan Silfversvan

Silfversvan vuonna 1878
Gustaf Johan Silfversvan (18. lokakuuta 1819 Ruotsi – 14. helmikuuta 1888 Kemiö) oli suomalainen valtiopäivämies ja maanviljelijä.
Silfversvanin vanhemmat olivat Carl Gustaf Silfversvan ja Catharina Sofia Gadell ja puoliso vuodesta 1843 Charlotte Olivecreutz (k. 1896). Silfversvan oli Ruotsissa upseerina vuodesta 1839 vuoteen 1842, jolloin hän siirtyi Suomeen Kemiön Västankärrin tilalle. Hän harjoitti karjanjalostusta ja vuoroviljelyä ja oli tuolloin Suomen merkittävimpiä maanviljelijöitä. Hän oli valtiopäivillä 1863–1864, 1867 ja 1877–1878 aatelissäädyn jäsen. Silfversvan toimi 1860-luvulla myös usean vuoden ajan Suomen talousseuran esimiehenä.
Aiheesta muualla

/ Gustaf Johan Silfversvan Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Gustaf Jysky

Gustaf Adolf (Gösta) Jysky (vuoteen 1935 Eklund, 30. elokuuta 1893 Espoo – 15. elokuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.
Jyskyn vanhemmat olivat sahanjohtaja Gustaf Adolf Eklund ja Helena Herlin. Hän opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1911–1914 ja oli siellä opettajana 1928–1948. Jysky oli vuodesta 1940 Messusomistamo Oy:n toimitusjohtajana ja hän oli Suomen koristetaiteilijain liiton Ornamon johtokunnan jäsenenä ja rahastonhoitajana 1933–1938. Jysky toimi koriste- ja maisemamaalarina ja hän vastasi muun muassa Mäntyharjun, Pöytyän ja Ylitornion kirkkojen sekä useiden julkisten rakennusten koristemaalauksesta.
Jysky voitti suunnittelukilpailun Helsingille myönnettyjen vuoden 1940 olympiakisojen postimerkistä.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Gustaf Jysky
Ira Einhorn

Ira Einhornin pidätyskuvat vuosilta 1979 ja 2001
Ira Samuel Einhorn (15. toukokuuta 1940 – 3. huhtikuuta 2020) oli yhdysvaltalainen rikollinen. Hän oli 1960–1970-luvuilla tunnettu ympäristöaktivisti ja pasifisti, joka oli mukana perustamassa Maan päivää vuonna 1970.
Einhorn syntyi juutalaiseen perheeseen Philadelphiassa, Pennsylvaniassa. Hän surmasi vuonna 1977 entisen rakastettunsa Holly Madduxin, joka oli katkaissut välit Einhorniin ja löytänyt uuden poikaystävän New Yorkissa.
Einhorn pakeni onnistuneesti Eurooppaan hieman ennen murhaoikeudenkäyntinsä suunniteltua alkamisajankohtaa vuonna 1981. Hänet tuomittiin vuonna 1993 in absentia elinkautiseen vankeusrangaistukseen ilman armahdusmahdollisuutta. Kansainvälinen kohu nousi vuonna 1997, kun hänet jäljitettiin Ranskasta, jossa hän oli asunut valenimellä "Eugene Mallon". Hänet palautettiin kärsimään vankeusrangaistusta Pennsylvaniaan.
Einhornista on tehty elokuva Saaliina murhaaja (1999).
Iso-Säynäinen (Viitasaari, Ilmolahti)

| Iso-Säynäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  62°57′20″N, 25°54′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskupuro:  Kotapuro Keiteleeseen 
Järvinumero:  14.421.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,1 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  410 m  
Rantaviiva:  2,947 km  
Pinta-ala:  18,822 ha  
Tilavuus:  0,0003539 km³ 
Keskisyvyys:  1,88 m  
Suurin syvyys:  5,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Säynäinen 
Iso-Säynäinen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Ilmolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 353 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 5,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.
Ionomysiini

| Ionomysiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (4R,6S,8S,10Z,12R,14R,16E,18R,19R,20S,21S)- 19,21-dihydroksi-22-[(2S,5S)-5-[(2R,5S)-5-[(1R)-1- hydroksietyyli]-5-metyylioksolan-2-yyli]-5- metyylioksolan-2-yyli]-4,6,8,12,14,18,20-heptametyyli-11-oksido-9-oksodokosa-10,16-dienoaatti
CAS-numero:  56092-81-0Ca-suola: 56092-82-1 Happo: 56092-81-0Ca-suola: 56092-82-1
PubChem CID:  6446270 ja 71308788
SMILES:  C[C@H](CCC(=O)O)C[C@H](C)C[C@H](C)C(=O)/C=C(/[C@H] (C)C[C@H](C)C/C=C/[C@@H](C)[C@H]([C@@H](C)[C@H](C[ C@@H]1CC[C@@](O1)(C)[C@H]2CC[C@@](O2)(C)[C@@H](C)O)O)O)\O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C41H72O9Ca
Moolimassa:  709.0050 g/mol
Liukoisuus veteen:  ei vesiliukoinen, liukoinen rasvoihin, DMSO:hon, heksaaniin ja heptaaniin
Ionomysiini on kalsiumioneita (Ca2+) suhteessa 1:1 sitova ionofori ja antibiootti, jota tuottavat Streptomyces conglobatus -bakteerit. Se voi sitoa myös muita kahdenarvoisia kationeja, kuten magnesium- ja kadmiumioneita, mutta sitoo ensisijaisesti kalsiumia.
Sillä on 14 kiraliakeskusta. Sen β-diketonirakenne ja hännän karboksyylihappo muodostavat kelaatin Ca2+ kanssa.
Se löydettiin 1978 ja rakenne selvitettiin 1979. Sitä käytetään tutkimuksissa lisäämään solujen Ca2+-pitoisuuksia.
Sitä on myynnissä kalsiumsuolana ja vapaana happona. Molemmat ovat liukoisia muun muassa DMSO:hon eivätkä liukene veteen. Veressä ne sitoutuvat siksi albumiiniin, joka voi tutkimuskäytössä vähentää niiden tehoa.
Aiheesta muualla

PubChem: Ionomycin
Ionía (Chíos)

| Ionía Ιωνία |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Ionía
 Koordinaatit: 38°17′N, 26°06′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Chíos
Kunta:  Chíos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  570104
Väkiluku (2011):  3 956
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΧΙ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ionía (kreik. Ιωνία; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ιωνίας, Dimotikí Enótita Ionías) on yksi Chíoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chíoksen saarella, Chíoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 956 (vuonna 2011).
Ionía käsittää alueen Chíoksen kaakkoisrannikolla. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chíoksen kuntaan yhdessä Ágios Mináksen, Amanín, Kampóchoran, Kardámylan, Mastichochórian ja Omiroúpolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Ionían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Éxo Didýma | Éxo Didýma | 40 |
| Flátsia | Flátsia | 70 |
| Flátsia | Nektá | 6 |
| Kallimasiá | Ágios Aimilianós | 52 |
| Kallimasiá | Kallimasiá | 958 |
| Kallimasiá | Moní Panagías Koimíseos Plakidiotíssis (luostari) | 0 |
| Kallimasiá | Monoliá | 73 |
| Kallimasiá | Voudótopos | 17 |
| Katarráktis | Katarráktis | 408 |
| Koiní | Koiní | 146 |
| Mésa Didýma | Mésa Didýma | 168 |
| Mésa Didýma | Moní Agías Matrónis Chalándron (luostari) | 1 |
| Myrmígki | Myrmígki | 92 |
| Nénita | Grídia | 18 |
| Nénita | Moní Taxiarchón (luostari) | 3 |
| Nénita | Nénita | 903 |
| Nénita | Vokariá | 0 |
| Pagís | Pagís | 129 |
| Tholopotámi | Sklaviá | 45 |
| Tholopotámi | Tholopotámi | 647 |
| Vounó | Ágios Ioánnis | 6 |
| Vounó | Lilikás | 3 |
| Vounó | Vounó | 171 |
Yhteensä: 3 956
Gustaf Johansson (toimittaja)

Gustaf Alexander Johansson (11. syyskuuta 1880 Turku – 17. toukokuuta 1959 Helsinki) oli suomenruotsalainen toimittaja ja pakinoitsija nimimerkillä Jumbo.
Johanssonin vanhemmat olivat merikapteeni Magnus Wilhelm Johansson ja Anna Mathilda Willgren. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1901 ja maisteriksi 1907. Johansson toimi aluksi opettajana ruotsinkielisissä kouluissa Kuopiossa ja Kotkassa. Hän oli Nya svenska läroverketin opettajana Helsingissä vuodesta 1907, Helsingin kauppakoulun opettajana vuodesta 1909 ja Helsingin ruotsalaisen lyseon opettajana vuoteen 1923 saakka.
Lehtialalla Johansson toimi Tammerfors Nyheterin päätoimittajana 1910–1911, Dagens Tidningin toimitussihteerinä 1912–1913 sekä Hufvudstadsbladetin toimittajana 1909 ja 1914–1959. Hän kirjoitti lehteen pakinoita nimimerkillä Jumbo.
Johansson oli naimisissa vuodesta 1920 lähtien kirjailija Giri Granlundin kanssa.
Teoksia

Jalmari Kekkonen : Praktisk läsebok för hantverks- och yrkesskolor, tekniska läroverk, folkskolornas fortsättningsklasser m.fl ; i förkortad svensk upplaga bearbetad av Gustaf A. Johansson. Otava 1914
Jumbo berättar. Söderström, Helsingfors 1941
Aiheesta muualla

Magnus Londen : Unik intervju med legendarisk kåsör (Arkistoitu – Internet Archive)
HMS Encounter

HMS Encounter on ollut kuuden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
HMS Encounter (1616), tutkimusalus
HMS Encounter (1805), 12-tykkinen priki
HMS Encounter (1846), puinen potkurikorvetti
HMS Encounter (1873), puinen potkurikorvetti
HMAS Encounter (1902), Challenger-luokan panssarikansiristeilijä
HMS Encounter (H10), E-luokan hävittäjä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”HMS Encounter”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hajautettu versionhallintajärjestelmä

Hajautettu versionhallintajärjestelmä (engl. distributed revision control system (DRCS), distributed version control system (DVCS)) on ohjelmiston versiohallintaan käytettävä järjestelmä, joka ei riipu yksittäisestä palvelimesta. Hajautetun versionhallintajärjestelmän vastakohta on keskitetty versionhallintajärjestelmä.
Ominaisuuksiin kuuluu mahdollisuus noutaa, muokata ja yhdistää lähdekoodi eri tietovarastojen (engl. repository) välillä ilman keskitettyä versioiden synkronointia. Vaihtoehtoisesti järjestelmässä voi olla useita palvelimia. Olennainen ajatus toiminnassa on että jokainen työversio (working copy) on myös itsenäinen tietovarasto. Yksittäisten tiedostojen sijaan järjestelmä seuraa muutosjoukkoja (engl. changesets), jotka voivat kattaa useamman tiedoston muutokset yhteenkuuluvana muutoksena.
Konsepti perustuu havainnolle, että laajamittaisessa kehityksessä lähdekoodista on useita rinnakkaisia versioita esimerkiksi eri alustoilla, osastoilla, ominaisuuksilla tai julkaisuversioilla.
Havainnekuva hajautetun versionhallintajärjestelmän toimintamallista.
Ensimmäinen hajautettu versionhallintajärjestelmä oli BitKeeper, joka inspiroi projekteja kuten GNU Arch, Darcs, Monotone ja Git.
Linus Torvalds kertoo hajautetun järjestelmän eduksi, että politikointi käyttäjäoikeuksista poistuu: jokaisella käyttäjällä on oma tietovarasto.
Hajautetussa versionhallinnassa ei ole yksittäistä vikapaikkaa kuten keskitetyssä järjestelmässä: jokainen työkopio on täysi kopio tietovarastosta ja siten sen varmuuskopio. Yksittäiselle käyttäjälle hajautetut työkalut ovat lähes aina nopeampia kuin keskitetyt työkalut. Linux-ytimen kehitysmallissa muutokset kulkevat "portinvartijoina" toimivien alijärjestelmien ylläpitäjien kautta, jotka pitävät omaa lähdekoodipuuta ja lähettävät Torvaldsille muutoksia pääsarjan ytimeen liitettäväksi.
Hajautettujen versionhallintajärjestelmien merkittävä ominaisuus on skaalautuvuus: suurissa projekteissa suorituskyky on merkittävä ominaisuus. Torvalds on kutsunut toimintamallia luottamusverkoksi (engl. network of trust), joka on sama malli kuin tietoturva- ja salausohjelmistoissa.
Eräät hajautetut versionhallintajärjestelmät ovat kolmannen sukupolven versionhallintajärjestelmiä.
Toimintamallit

Hajautettu versionhallintajärjestelmä kuten Git tukee eri toimintamalleja versiohallinnassa kuten keskitetty työmalli, integraationhoitajamalli ja hyväntahtoinen diktaattorimalli, joissa muutokset etenevät yhden tai useamman tietovaraston kautta. Koska Git tukee useampia tietovarastoja mahdollisia toimintamalleja on useita.
Keskitetyssä mallissa kaikki kehittäjät tallentavat muutokset samaan jaettuun tietovarastoon kuten keskitetyssä versionhallintajärjestelmässä.
Integraationhoitajamallissa kehittäjät hakevat yhdestä hyväksikatsotusta tietovarastosta ja työntävät muutokset omaan tietovarastoon. Kehittäjä lähettää integraationhoitajalle pyynnön hakea muutokset kehittäjän tietovarastosta, yhdistää muutokset paikallisesti ja työntää hyväksikatsottuun tietovarastoon.
Hyväntahtoinen diktaattorimalli lisää kerroksen luutnantteja, joilla on yksi integraationhoitaja jota kutsutaan hyväntahtoiseksi diktaattoriksi. Tavalliset kehittäjät työskentelevät omassa aiheenmukaisessa haarassaan ja hakevat hyväksikatsotusta tietovarastosta: tavalliset kehittäjät perustavat muutokset hyväksikatsottuun versioon. Luutnantit hakevat kehittäjien aihekohtaisesta haarasta ja yhdistävät muutokset, jotka diktaattori hakee ja yhdistää hyväksikatsottuun tietovarastoon, josta kaikki hakevat. Mallia käytetään hyvin suurissa projekteissa joissa on satoja henkilöitä yhteistyössä.
Hajautetut versionhallintajärjestelmät

Hajautettuja versionhallintajärjestelmiä ovat:
Bitkeeper
Git
Mercurial
GNU Bazaar
Darcs
GNU arch
Monotone
Aiheesta muualla

Comments on Open Source Software / Free Software (OSS/FS) Software Configuration Management (SCM) / Revision-Control Systems (englanniksi)