stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joker (vuoden 2019 elokuva)

| Joker |
| --- | --- |
 Elokuvan mainosjuliste.
Ohjaaja:  Todd Phillips
Käsikirjoittaja:   Todd Phillips  Scott Silver 
Perustuu:  DC Comicsin hahmoihin
Tuottaja:   Todd Phillips  Bradley Cooper  Emma Tillinger Koskoff 
Säveltäjä:  Hildur Guðnadóttir
Kuvaaja:  Lawrence Sher
Leikkaaja:  Jeff Groth
Tuotantosuunnittelija:  Mark Friedberg
Pukusuunnittelija:  Mark Bridges
Pääosat:   Joaquin Phoenix  Robert De Niro  Zazie Beetz  Frances Conroy 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Warner Bros. Pictures  Village Roadshow Pictures  Bron Creative  Joint Effort  DC Films 
Levittäjä:  Warner Bros. Pictures
Ensi-ilta:   2019-8-3131. elokuuta 2019 (Venetsia)  2019-10-44. lokakuuta 2019 (Yhdysvallat ja Suomi)  
Kesto:  122 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  55–70 miljoonaa dollaria
Tuotto:  1,074 miljardia dollaria
Katsojat:  402 844 katsojaa (Suomessa)
Seuraaja:  Joker: Folie à Deux
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joker on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen psykologinen jännityselokuva, jonka on ohjannut Todd Phillips. Phillips on myös käsikirjoittanut elokuvan yhdessä Scott Silverin kanssa. Elokuva perustuu DC Comicsin luomaan superroistoon ja Batmanin arkkiviholliseen, Jokeriin, jota esittää Joaquin Phoenix. Muissa päärooleissa ovat Robert De Niro, Zazie Beetz, Frances Conroy, Brett Cullen, Glenn Fleshler, Bill Camp, Shea Whigham ja Marc Maron. Joker sijoittuu vuoteen 1981 ja seuraa mielenterveysongelmista kärsivää stand up -koomikkoa, jonka nihilistiset teot innoittavat Gotham Cityn asukkaita väkivaltaisiin mellakoihin kaupungin rikasta eliittiä vastaan.
Joker sai maailmanensi-iltansa 31. elokuuta 2019 Venetsian elokuvajuhlilla, missä se palkittiin Kultaisella leijonalla. Elokuvateattereihin se ilmestyi Yhdysvalloissa ja Suomessa 4. lokakuuta 2019. Elokuva sai eniten ehdokkuuksia 11 ehdokkuudella vuoden 2020 Oscar-gaalassa voittaen palkinnot parhaasta miespääosasta (Joaquin Phoenix) ja musiikista (Hildur Guðnadóttir); se oli lisäksi ehdolla muun muassa parhaan elokuvan, ohjauksen ja sovitetun käsikirjoituksen palkintoihin. Golden Globe 2020 -gaalassa se sai neljä Golden Globe -ehdokkuutta mukaan lukien paras draamaelokuva, miespääosa ja ohjaus. Bafta-gaalassa elokuva oli ehdolla 11 palkintoon mukaan lukien paras elokuva.
Elokuvan jatko-osan Joker: Folie à Deux sai ensi-iltansa lokakuussa 2024.
Asetelma

Arthur Fleck (Joaquin Phoenix) on mielenterveysongelmista kärsivä, syrjäytynyt antisankari, joka asuu äitinsä kanssa. Väärinymmärretyn miehen sisällä kytee sadistinen ja psykopaattinen murhaaja. Yhteiskunnan perustukset ovat heikoilla kantimilla, ja ihmisten välinen eriarvoisuus on suurta. Traumaattisten tapahtumien myötä katkeroitunut Arthur alkaa kostaa maailmalle.
Joker-elokuva antaa DC:n klassiselle pahishahmolle, Jokerille, syntytarinan. Kyseessä on ensimmäinen teos, jossa Jokeri on pääosassa, eikä ainoastaan Batmanin taisteluparina. Helsingin Sanomat kuvailee Jokerin tulevan elokuvassa ulos sarjakuvamaailmasta meidän todelliseen maailmaamme. Tässä teoksessa Jokeri heijastelee nyky-yhteiskuntamme ongelmia, sitä mihin vähäosaisuus ja syrjintä voi pahimmillaan johtaa.
Vastaanotto

| Vastaanotto> Yhteispisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Metacritic: 59/100
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
Episodi: 
Respawn.fi: 
Kulttuuritoimitus: 
Aamulehti: 
Elokuvan taikaa: 
Hufvudstadsbladet: 
Iltalehti: 
Lapin Kansa: 
Me Naiset: 
Elitisti: 
V2.fi: 
Muropaketti: 
Helsingin Sanomat: 
Film-O-Holic:
Vastaanotto > Kriitikoiden mielipide

Joker sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. Toisaalta elokuvaa on kehuttu loistavaksi taidonnäytteeksi, toisaalta kritisoitu jopa vaaralliseksi. Erityisesti Joaquin Phoenixin kokonaisvaltaista roolisuoritusta Jokerina on ylistetty. Joker on kerännyt loistavat katsojaluvut sekä Suomessa että maailmalla.
Variety-lehti kutsuu elokuvaa mestariteokseksi, joka kuvastaa todellista maailmaa. Helsingin Sanomien Juha Typön mielestä elokuva puolestaan yrittää olla suurempi kuin se on, mutta hänkin kehuu Phoenixin roolityötä. ”Hurjan fyysinen roolisuoritus tasapainoilee usein liian maneerisuuden rajamailla, kuitenkin oikealla puolella pysytellen. Phoenixin Jokeri on säälittävä mutta samalla pelottavan arvaamaton, kuin äärimmilleen pingotettu jousi”, Typpö kommentoi. Saman lehden Jussi Ahlroth puolestaan sanoo, että ”Joker nostaa eteemme peilin ja me kaikki näemme siinä, mitä haluamme nähdä. Elokuva käyttää katkeruuden, mielisairauden, kaaoksen ja kuoleman kuvaksi noussutta toisinaan harmitonta sarjakuvahahmoa myrkyllisellä, mutta uudella ja teräväkatseisella tavalla.” Me Naiset -lehden elokuvakriitikko Martta Kaukonen sanoo Phoenixin tekevän elokuvassa elämänsä roolin ja elokuvan olevan ahdistavuudessaan viihdyttävä, ja myös Hufvudstadsbladetin Krister Uggeldahl pitää Phoenixin roolityötä ”pelottavana ja aitona”.
Ilta-Sanomien Taneli Topelius toteaa, että elokuvan sanoma antaa katsojalle eväät tulkita sen kahdella aivan päinvastaisella tavalla ja että elokuva on kritiikki Yhdysvaltojen yhteiskuntaa kohtaan. ”Joker-elokuva lietsoo katsojansa lähtemään Joaquin Phoenixin näyttelemän päähenkilön maniaan mukaan”, hän tunnelmoi. Topeliuksen mukaan Phoenix tekee elokuvassa bravuurimaisen roolisuorituksen. Episodi-lehden Marta Bałaga antaa elokuvalle viisi tähteä ja toteaa Jokerin olevan ilkeä elokuva, joka korreloi ympäristönsä kanssa. Hänen mukaansa ”Joker on niin hyvä, että tekee mieli hieroa punaista huulipunaa ihmisten naamaan ja pistää paska palamaan”. Elitisti-verkkosivuston Jari Mustonen pohtii elokuvan trivialisoivan vääriä asioita. Hän kirjoittaa: ”Elokuva esittää sosiaalisten naamioiden ja poliittisen korrektiuden kulttuurin negatiivisena voimana, joka pyrkii tuhoamaan ihmisen minuuden ja lopulta itse aiheuttaa kohtaamansa anarkian." Iltalehden Juho Rissasen antaa elokuvalle neljä tähteä ja toteaa elokuvan olevan ohjattu ja kuvattu upeasti. Hänen mielestään ”elokuva etenee loistavan trillerin tavoin eikä tunnu hetkeäkään polkevan paikoillaan”. ”Joker kasvaa upeasti eeppisiin mittasuhteisiin ja paisuu kovaotteiseksi länsimaisen kulutusyhteiskunnan ja elämäntavan kritiikiksi, jossa vain vahvat selviävät ja heikommat jauhetaan tomuksi”, hän jatkaa.
Joker on saanut myös paljon kritiikkiä siitä, että se yllyttää ihmisiä anarkiaan ja murhiin. Osa on kokenut sen antavan oikeutuksen väkivaltaan. Jotkut katsojista järkyttyivät elokuvan sisältämästä raa'asta väkivallasta niin paljon, että poistuivat näytöksestä. Myös elokuvan sanoma herätti paljon huolta liittyen Yön ritarin paluun yhteydessä vuonna 2012 tapahtuneeseen Coloradon Auroran elokuvateatteriammuskeluun.
Vastaanotto > Katsojat

Elokuva keräsi avajaisviikonloppuna Suomessa 50 600 katsojaa ja kahden ensimmäisen esitysviikon aikana yhteensä peräti 150 000 katsojaa. Yhdysvalloissa Joker tuotti avajaisviikonloppuna 87 miljoonaa euroa. Toinen viikonloppu oli kansainväliseltä tuotoltaan 112 miljoonaa euroa. Elokuva oli Suomen katsotuin vuonna 2019: se keräsi elokuvateattereissa 402 844 katsojaa.
25. lokakuuta 2019 Joker onnistui maailmanlaajuisissa lipputuloissa ohittamaan Deadpool ja Deadpool 2:n, ja tuli näin tähän mennessä maailman menestyneimmäksi R-luokitetuksi elokuvaksi. 16. marraskuuta 2019 Joker ylitti maailmanlaajuisessa lipputuloissa miljardin dollarin rajapyykin, ollen näin maailman ensimmäinen miljardin rajan saavuttanut R-luokitettu elokuva.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Päivämäärä | Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkintogaala | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos | Palkinnot ja ehdokkuudet> Vastaanottajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras elokuva | Ehdokkuus | Bradley Cooper, Todd Phillips, Emma Tillinger Koskoff |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras ohjaus | Ehdokkuus | Todd Phillips |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras sovitettu käsikirjoitus | Ehdokkuus | Todd Phillips, Scott Silver |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras miespääosa | Voitto | Joaquin Phoenix |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras musiikki | Voitto | Hildur Guðnadóttir |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras roolitus | Voitto | Shayna Markowitz |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras kuvaus | Ehdokkuus | Lawrence Sher |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras leikkaus | Ehdokkuus | Jeff Groth |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras lavastus | Ehdokkuus | Mark Friedberg, Kris Moran |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras maskeeraus | Ehdokkuus | Kay Georgiou, Nicki Ledermann |
| 2. helmikuuta 2020 | Bafta | Paras äänitys | Ehdokkuus | Tod Maitland, Alan Robert Murray, Tom Ozanich, Dean Zupancic |
| 5. tammikuuta 2020 | Golden Globe | Paras draamaelokuva | Ehdokkuus | Joker |
| 5. tammikuuta 2020 | Golden Globe | Paras miespääosa draamaelokuvassa | Voitto | Joaquin Phoenix |
| 5. tammikuuta 2020 | Golden Globe | Paras ohjaus | Ehdokkuus | Todd Phillips |
| 5. tammikuuta 2020 | Golden Globe | Paras musiikki | Voitto | Hildur Guðnadóttir |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras elokuva | Ehdokkuus | Bradley Cooper, Todd Phillips, Emma Tillinger Koskoff |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras ohjaus | Ehdokkuus | Todd Phillips |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras sovitettu käsikirjoitus | Ehdokkuus | Todd Phillips, Scott Silver |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras miespääosa | Voitto | Joaquin Phoenix |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras kuvaus | Ehdokkuus | Lawrence Sher |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras maskeeraus | Ehdokkuus | Nicki Ledermann, Kay Georgiou |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras puvustus | Ehdokkuus | Mark Bridges |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras leikkaus | Ehdokkuus | Jeff Groth |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras musiikki | Voitto | Hildur Guðnadóttir |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Parhaat äänitehosteet | Ehdokkuus | Alan Robert Murray |
| 9. helmikuuta 2020 | Oscar | Paras äänitys | Ehdokkuus | Tom Ozanich, Dean Zupancic, Tod Maitland |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Joker Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Joker Elonet.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: 2018: Mamma Mia: Here We Go Again! | Suomen lippukassan ykkönen 2019 | Seuraaja: 2020: Frozen II |
| n k Todd Phillipsin ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Hated: GG Allin and the Murder Junkies (1994)  Frat House (1998)  Road Trip (2000)  Bittersweet Motel  (2000)  Old School (2003)  Starsky & Hutch (2004)  School for Scoundrels – Luuseriopisto (2006)  Kauhea kankkunen (2009)  Laskettu aika (2010)  Kauhea kankkunen 2 (2011)  Kauhea kankkunen 3  (2013)  War Dogs (2016)  Joker (2019) 
Todd Phillips voitti Kultaisen leijonan Venetsian elokuvajuhlilla 2019.
Vitsi

Vitsi (saks. Witz) on kirjallinen tai suullinen huumoripitoinen lyhyt kertomus, joka voi pukea tavallisenkin tapahtuman huvittavaan muotoon. Monissa vitseissä on yhdistetty kaksi käsitteellisesti täysin eri asiaa aasinsillalla yhteen. Erityisesti suullisesti kerrottaessa kerrontatapa vaikuttaa paljon siihen, onko vitsi hauska vai ei. Vitsi voi olla myös vaikeasti tajuttava, jolloin siihen liittyy hauskuuden lisäksi älyllinen haaste.
Anekdootit ja kaskut eroavat varsinaisista vitseistä siinä, että ne perustuvat todelliseen tapahtumaan ja niissä esiintyy tunnettuja todellisia henkilöitä.
Vitseillä käsitellään myös kiellettyjä aiheita. Vitsin avulla aihe tulee käsitettävään muotoon. Vitseissä yleensä pitää tuntea vitsin viitetausta ennen kuin vitsi voi naurattaa. Vitsi on mauton, jos se loukkaa kohderyhmäänsä.
Vitsien aihepiirejä

Armeijavitsit ovat huumoria maanpuolustuksellisista asioista ja liittyvät lähinnä varusmiespalvelukseen. Niitä ovat esimerkiksi arvoasteikkoon liittyvät vitsit.
Ammatteihin kohdistuvat vitsit tuovat esiin huumoria eri ammateista ja niiden käytännöistä. Ammateista kehiteltyjä vitsejä ovat muun muassa  lääkärivitsit ja juristivitsit.
Automerkkivitseissä tuodaan yleensä jonkin merkin huonoja ominaisuuksia esille humoristisin keinoin.
Blondivitsin kohteena oleva vaaleaverinen nainen tekee tai ajattelee jotain järjetöntä.
Eläinvitsit perustuvat eri eläinten ominaisuuksiin ja niihin liitettyihin mielikuviin. Esimerkiksi kettu on viekas, karhu voimakas ja lammas puolustuskyvytön.
Erä- ja kalamiesten vitsit perustuvat metsästys- ja kalastustapahtumien kommelluksiin ja tapahtumien liioitteluun, ääriesimerkkinä paroni Münchhausen (katso Münchhausenin oireyhtymä).
Hehkulamppuvitseissä kysytään kuinka monta sitä ja sitä tarvitaan vaihtamaan yksi katossa oleva hehkulamppu.
Laihialaisvitseissä huumori perustuu laihialaisten väitettyyn ylenmääräiseen säästäväisyyteen ja siitä johtuvaan niukkuudessa elämiseen. Muualla Euroopassa samankaltaisia vitsejä kerrotaan skotlantilaisista.
Maailman ohuin kirja -vitsit kohdistuvat johonkin asiaan, jonka vähäisyydelle tai olemattomuudelle vitsaillaan.
Pikku-Kalle -vitsit ovat vitsejä, joiden päähenkilö on pikkupoikaikäinen Pikku-Kalle.
Poliittinen vitsi pohjautuu poliittisiin suuntiin tai poliitikkoon.
Rasistiset vitsit pohjautuvat ihmisrotuihin tai kansallisuuksiin. Rasistisiin vitseihin liittyy usein kohderyhmän älykkyyden aliarviointi.
Seksistisissä vitseissä naisen ja miehen eroista on tehty huumoria.
Suomalainen, ruotsalainen ja norjalainen -vitsit perustuvat kolmen henkilön, suomalaisen, ruotsalaisen ja norjalaisen, keskinäiseen kamppailuun. Keskenään voivat kamppailla myös helsinkiläinen, turkulainen ja tamperelainen. Kansainvälisesti voidaan vitsailla esimerkiksi englantilaisesta, ranskalaisesta ja venäläisestä.
Uskonnollisissa vitseissä vitsi pohjautuu usein uskontoon liitettyihin stereotypioihin. Esimerkkinä näistä ovat nunnavitsit. Vitsi voi kohdistua myös uskonnolliseen kertomukseen kuten Aatamiin ja Eevaan tai kirkon erilaisiin virkoihin (rivijäseneen, pappiin, piispaan, rabbiin tai paaviin.). Uskonnollinen vitsi voi olla myös muotoa kirjeitä Jumalalle.
Erikoisvitsejä

Antivitsin vitsi on siinä, ettei siinä ole vitsiä, vaan se yllättää kuulijan pettämällä tämän odotukset vitsistä.
Metavitsi on vitsi vitsistä tai vitsi, jonka kohde tietää olevansa osana vitsiä.
Kirjallisuutta

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Freud, Sigmund: Vitsi ja sen yhteys piilotajuntaan.  ((Der Witz und seine Beziehung zum Unbewussten, 1905.) Suomentanut Mirja Rutanen)  Helsinki:  Love Kirjat, 1983.  ISBN 951-835-071-X
Karjalainen, Keijo: Puujalalla koreasti: Ontuvien vitsien käsikirja.  Helsinki:  Ajatus, 2008.  ISBN 978-951-20-7650-5
Manninen, Arto: Vuoden vitsitankkaus.  Hämeenlinna:  Karisto, 2001.  ISBN 951-23-4213-8
Sammalkorpi, Virve: Vitsikirja.  Hämeenlinna:  Karisto, 1997.  ISBN 951-23-3641-3
Lee Chae-rin

| Lee Chae-rin> 이채린 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 1991 (ikä 33)
Muusikko
Taiteilijanimi:  CL
Aktiivisena:  2009–
Tyylilajit:  popmusiikki ja K-pop 
Yhtyeet:  2NE1
Levy-yhtiöt:  YG Entertainment
Aiheesta muualla
inthenameoflove.cl
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lee Chae-rin (hangul: 이채린; hanja: 李彩麟; uudistettu latinisaatio: I Chae-rin, s. 26. helmikuuta 1991), paremmin tunnettu artistinimellä CL, on eteläkorealainen rap-artisti, laulaja, näyttelijä, malli, tanssija ja entisen tyttöyhtyeen, 2NE1:n, jäsen.
CL syntyi Soulissa mutta asui Ranskassa ja Japanissa. CL osaa puhua koreaa, englantia, japania ja ranskaa.
Hän oli harjoittelijana JYP Entertainmentissä, mutta siirtyi myöhemmin YG Entertainmentiin. Vuonna 2009 hän debytoi Gong Min-jin, Sandara Parkin ja Park Bomin kanssa yhtyeenä 2NE1. Yhtyeensä kanssa hän on julkaissut kaksi EP:tä ja kaksi täysipituista albumia. Tämän lisäksi hän on julkaissut soolokappaleita, "The Baddest Female" (2013), "MTBD" (2014) ja "Hello bitches" (2015). Vuonna 2016 hän julkaisi Yhdysvaltojen markkinoille suunnatun debyyttikappaleensa "Lifted". CL on tehnyt levytyssopimuksen Scooter Braunin kanssa ja työskentelee englanninkielisen albuminsa parissa.
1990-2009: Varhainen elämä ja uran alku

CL syntyi Soulissa, Etelä-Koreassa, mutta vietti suurimman osan lapsuudestaan asuen Pariisissa, Tsukuba Science Cityssä ja Tokiossa. Ollessaan 13-vuotias hän muutti yksin Pariisiin, jossa hän opiskeli kaksi vuotta. Hän koe-esiintyi eteläkorealaiselle levy-yhtiö YG Entertainmentille, kun hän oli 15-vuotias.
CL:n ensimmäinen esiintyminen oli poikabändi Big Bangin kappaleessa "Intro (Hot Issue)" vuonna 2007. Myöhemmin samana vuonna hän esiintyi ensimmäistä kertaa lavalla Seoul Broadcasting Systemin Gayo Daejeonissa.
Vuonna 2009 CL debytoi yhdessä Gong Min-jin, Sandara Parkin sekä Park Bomin kanssa yhtyeessä 2NE1.
Aiheesta muualla

Lee Chae-rin Melon-palvelussa (koreaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Jari Tammi

| Jari Tammi |
| --- | --- |
 Jari Tammi 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. elokuuta 1962 (ikä 62) Turku
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Aikakausi:  1990–
Tyylilajit:  lastenkirjallisuus, fantasiakirjallisuus, kokeellinen kirjallisuus, populaarikulttuuri: affektisanastot
Kirjallinen suuntaus: Mahdollisen Kirjallisuuden Seura
Esikoisteos:  Nassintai (1990), romaani, Suuri kirosanakirja (1993), sanakirja, Nakkikirja (2013), lastenrunokokoelma
Aiheesta muualla
www.jari.tammi.fi
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jari Tammi (s. 14. elokuuta 1962 Turku) on suomalainen kirjailija ja kustantaja, joka asuu Helsingissä. Hän asui Britanniassa vuosina 1996–2002. Tammi perusti vuonna 1990 kustantamon Pikku-idis, joka on julkaissut muun muassa Bret Easton Ellisin Amerikan Psykon ensimmäisenä Suomessa. Lisäksi Tammi on koonnut muun muassa Suuren kirosanakirjan, jonka kolmas laitos ilmestyi WSOY:lta vuonna 2007. Hänen pääteoksensa on laaja historiallinen fantasiaromaani Kalevan solki.
Jari Tammi on Suomen Kirjailijaliiton jäsen ja Suomen aforismiyhdistyksen hallituksen jäsen. Tammi kuuluu Mahdollisen Kirjallisuuden Seuran perustajajäseniin ja oli yhtenä 14 kirjoittajasta mukana Ihmiskokeita-kollektiiviromaanihankkeessa 2012–2016.
Tammi harrastaa pikajuoksua ja pelaa kirjailijoiden jalkapallojoukkueessa FC Kynässä.
Teokset

Nassintai.  Turku:  Pikku-idis, 1990, 2. versio 1994.  ISBN 952-9589-00-X
Kuningas ja narri.  (Kuvittanut Aaro Rauhala)  Turku:  Pikku-idis, 1991.  ISBN 952-9589-01-8
Kuperkeikka. Dekkariparodia.  Turku:  Pikku-idis, 1991.  ISBN 952-9589-02-6
Pöytäkirja. Matka pöydällä.  Helsinki:  Pikku-idis/Lukutikku, 1993.  ISBN 952-9589-04-2
Kalevan solki.  Turku:  Kuippana, 2002.  ISBN 951-9049-00-2
Värisokeat.  Turku:  Pikku-idis, 2003.  ISBN 952-9589-35-2
Teokset > Kollektiiviromaani

Ihmiskokeita.  (Proseduraalinen kollektiiviromaani. Yhdessä Markku Eskelisen, Anna Helteen, Juri Joensuun, Martti-Tapio Kuuskosken, Tiina Käkelä-Puumalan, Laura Lindstedtin, Maria Matinmikon, Marjo Niemen, Harry Salmenniemen, Jarkko Tontin, Taneli Viljasen, Sinikka Vuolan ja Jaakko Yli-Juonikkaan kanssa)  Helsinki:  Mahdollisen Kirjallisuuden Seura, 2016.  ISBN 978-952-9589-50-0
Teokset > Lastenkirjat

Nakkikirja: makoisia lastenrunoja ja kotoisia eläinloruja.  Helsinki:  Pikku-idis, 2013.  ISBN 978-952-9589-44-9
Kakkikirja: paukkuvia lastenrunoja ja haisevia eläinloruja.  Helsinki:  Pikku-idis, 2016.  ISBN 978-952-9589-48-7
Teokset > Novellit kokoomateoksissa

Metsästyspiiska, antologiassa Nummelin, Juri (toim.): Sherlock Holmes Suomessa.  Turbator, 2010.  ISBN 978-952-5666-45-8
Pojan rippijuhlat, antologiassa Nummelin, Juri (toim.): Verenhimo - suomalaisia vampyyritarinoita.  Teos, 2011.  ISBN 978-951-851-369-1
Ratsastajat, antologiassa Nummelin, Juri (toim.): Kuun pimeä puoli - suomalaisia ihmissusinovelleja.  Jalava, 2013.  ISBN 978-951-887-483-9
Teokset > Runokokoelmat

Kasuaari. Päästä minut pahasta.  Espoo:  Pikku-idis, 1995.  ISBN 952-9589-28-X
Teokset > Käännökset

Canetti, Elias: Avainkorva.  Helsinki:  Pikku-idis, 1994.  ISBN 952-9589-16-6
Nietzsche, Friedrich: Näin puhui Zarathustra. Kirja kaikille eikä kenellekään.  Helsinki:  Pikku-idis, 2008, 2., tark. painos 2014.  ISBN 978-952-9589-47-0
Aisopos: Faabelit. Täydellinen kokoelma moraaleineen.  Helsinki:  Pikku-idis, 2010.  ISBN 978-952-9589-40-1
Teokset > Antologiat

(toim.): Parhaat rakkauskirjeet. Rakkauskirjeen käsikirja.  Helsinki:  Pikku-idis, 1992.  ISBN 952-9589-03-4
Teokset > Sanakirjat

Suuri kirosanakirja.  (Piirrokset Kari Puumalainen)  Helsinki:  Pikku-idis, 1993, 2. laitos Kuippana 2002.  ISBN 952-9589-07-7
Suuri solvaussanakirja. Haukkumasanat.  Turku: Helsingissä:  Pikku-idis, 2003.  ISBN 952-9589-34-4
Suuri kirosanakirja.  (3. laitos. Kuvittanut Juho Juntunen)  Helsinki:  WSOY, 2007.  ISBN 978-951-0-32572-8
Suuri vertailusanakirja.  Helsinki:  Pikku-idis, 2008.  ISBN 978-952-9589-37-1
Maammesanakirja. Lukukirja epäluuloisille, kateellisille ja itsekkäille suomalaisille. Pamflettikarkkipussi.  Helsingissä:  Pikku-idis, 2009.  ISBN 978-952-9589-39-5
Suuri ällösanakirja: Piinakiinaa pitkässä juoksussa.  (Pikku-idis-sanakirjat)  Helsingissä:  Pikku-idis, 2011.  ISBN 978-952-9589-41-8
Suuri haistattelusanakirja: haistattelut, käskytykset ja muut karkeudet.  (Pikku-idis-sanakirjat)  Helsingissä:  Pikku-idis, 2012.  ISBN 978-952-9589-42-5
Suuri jääkiekkosanakirja: jääkiekkoperheen sanat ja sanonnat.  (Pikku-idis-sanakirjat)  Helsingissä:  Pikku-idis, 2013.  ISBN 978-952-9589-45-6
Suuri nimittelysanakirja: haukkumaherkkujen aarrearkku.  (Pikku-idis-sanakirjat)  Helsingissä:  Pikku-idis, 2014.  ISBN 978-952-9589-46-3
Suuri kirosanakirja: uusi laitos 2016.  (Pikku-idis-sanakirjat)  Helsingissä:  Pikku-idis, 2016.  ISBN 978-952-9589-49-4
Suuri ällösanakirja: Piinakiinaa pitkässä juoksussa (2., päivitetty painos).  (Pikku-idis-sanakirjat)  Helsingissä:  Pikku-idis, 2016.  ISBN 978-952-9589-51-7
Aiheesta muualla

Kotisivut.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Tokot (suku)

| Tokot |
| --- | --- |
 Mustatokko (Gobius niger)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Tokkokalat Gobiiformes
Heimo::  Tokot Gobiidae
Alaheimo::  Gobiinae
Suku::  Tokot Gobius  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Tokot (suku) Wikispeciesissä   Tokot (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tokot (Gobius) on samannimiseen heimoon (Gobiidae) ja Gobiinae-alaheimoon kuuluva kalasuku.
Lajit

Sukuun kuuluu seuraavat 30 lajia:
Gobius ater Bellotti, 1888 – Kastanjatokko
Gobius ateriformis Brito & Miller, 2001
Gobius auratus Risso, 1810 – Kultatokko
Gobius bontii Bleeker, 1849
Gobius bucchichi Steindachner, 1870 – Viirupäätokko
Gobius cobitis Pallas, 1814 – Isotokko
Gobius couchi Miller & El-Tawil, 1974 – Marmoritäplätokko
Gobius cruentatus Gmelin, 1789 – Punahuulitokko
Gobius fallax Sarato, 1889 – Viirulinjatokko
Gobius gasteveni Miller, 1974 – Viirusilmätokko
Gobius geniporus Valenciennes, 1837 – Viiruposkitokko
Gobius hypselosoma Bleeker, 1867
Gobius incognitus Kovačić & Šanda, 2016 – Vuokkotokko
Gobius kolombatovici Kovačić & Miller, 2000
Gobius koseirensis Klunzinger, 1871
Gobius leucomelas Peters, 1868
Gobius niger Linnaeus, 1758 – Mustatokko
Gobius ophiocephalus Pallas, 1814 – Ajokastokko
Gobius paganellus Linnaeus, 1758 – Luototokko
Gobius roulei de Buen, 1928 – Katkojuovatokko
Gobius rubropunctatus Delais, 1951
Gobius salamansa Iglésias & Frotté, 2015
Gobius scorteccii Poll, 1961
Gobius senegambiensis Metzelaar, 1919
Gobius strictus Fage, 1907
Gobius tetrophthalmus Brito & Miller, 2001
Gobius tropicus Osbeck, 1765
Gobius vittatus Vinciguerra, 1883 – Tummajuovatokko
Gobius xanthocephalus Heymer & Zander, 1992 – Keltapäätokko
Gobius xoriguer Iglésias, Vukić & Šanda, 2021