stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapani Niku
Muuta

Niku osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ruotsalaisen kapteenin Karl Lillierin komentamassa hiihto-osastossa.
Niku kuoli Lahdessa 94-vuotiaana huhtikuussa 1989. Hänet haudattiin valtion varoin.
Nikun puoliso oli pakinoitsijana ja poliitikkona tunnetuksi tullut Hilja Niku. Tietokirjailija Risto Niku on heidän poikansa, samoin oli metsäneuvos Väinö Niku.
Saavutuksia > Kisat ulkomailla

Chamonix'n talviolympialaiset 1924: 50 km keskeytys, 18 km pronssi
Holmenkollenin kisat 50 km: 1920: keskeytys, 1921: 6. sija, 1922: hopea, 1926: 5. sija
Åre 30 km: 1920: kulta, 1921: kulta
Saavutuksia > Kisat Suomessa

SM-hiihdot: 1916: Oulu 60 km hopea, 1920: Helsinki 30 km hopea, 1921: Kuopio 30 km kulta, 1922: Jyväskylä 30 km pronssi ja Iisalmi 60 km hopea, 1923: Hamina 10 km ja 30 km kulta, 1924: Lahti 10 km kulta, 1925: Jyväskylä 10 km ja 30 km sekä Kuopio 60 km kulta, 1926: Haapavesi 10 km ja 30 km kulta
Salpausselän Kisat: 1923: 50 km kulta, 1924 10 km ja 50 km kulta, 1925 10 km hopea ja 50 km kulta
Oulun hiihto 30 km: kulta 1915, 1916, 1919, 1923 ja 1925
Kirjallisuutta

Tapani Niku (toim. Risto Niku, tilastot Eero Niku): Murtomaata. Suomalaisen murtomaahiihdon uranuurtaja muistelee. 1977.
Risto Niku: Kovaa peliä Alpeilla. Miten Suomi sai ensimmäisen olympiamitalin hiihdossa. 2009.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Chamonix´sta Sankt Moritziin
Risto Niku: / Niku, Tapani (1895–1989) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  9.8.2010. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Jussi Kirjavainen : Suomalaisia suurhiihtäjiä 8. Tapani Niku, Aamulehti, 06.02.1938, nro 35, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Särkijärvi (Padasjoki, Auttoinen)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°18′28″N, 25°02′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Kauttisjärveen 
Järvinumero:  35.786.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,8 m  
Rantaviiva:  1,288 km  
Pinta-ala:  9,837 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,8 metriä mpy.
Speaking in Tongues

Speaking in Tongues voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Speaking in Tongues, Bizzy Bonen albumi
Speaking in Tongues, Gene Simmonsin albumi
Speaking in Tongues, Talking Headsin albumi
Speaking in Tongues, australialainen televisiosarja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Speaking in Tongues”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Särkijärvi (Pälkäne, Pohjalahti)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa, Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala, Pälkäne
Koordinaatit:  61°25′36″N, 24°17′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  oja Pälkäneveteen 
Järvinumero:  35.714.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,6 m  
Rantaviiva:  1,491 km  
Pinta-ala:  8,703 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla ja Pälkäneellä Pohjalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee mäkien välisessä painaumassa ja huomattavimmat mäet ovat Taipaleenvuori lännessä ja Savinenvuori idässä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven eteläpuolella on maatila, mutta sen pellot eivät ulotu järvelle eikä peltojen ojia ole johdettu järveen. Rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet maatilan kautta Pohjanlahden kylältä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee sen eteläpäästä. Se virtaa kaakkoon ja laskee Pälkäneveteen  Ajoksenlahteen Pohjanlahden kylässä.
Tali (täsmennyssivu)

Tali voi tarkoittaa jotakin näistä:
tali, rasva
Tali, osa-alue Helsingissä Pitäjänmäen kaupunginosassa
Tali, nyk. Paltsevo, kylä entisessä Viipurin maalaiskunnassa, tunnettu Talin–Ihantalan taistelusta
Tali, kylä Sauvossa
Tali, kylä Viron Saarden kunnassa
Sukunimenä

Anu Tali (s. 1972), virolainen kapellimestari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tali”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Situatiivi

Situatiivi on suomen kielessä adverbisija, joka rajoittuu pieneen määrään substantiiveja ja adverbivartaloita. Situatiivi ilmaisee kahden esineen sijaintia toisiinsa nähden. Situatiivin pääte on yksikössä -kkain/-kkäin. Monikkomuotoja käytetään vain joissain tapauksissa.
Esimerkkejä

kasvokkain
käsikkäin
lähekkäin
nenäkkäin
nokakkain, nokikkain
seläkkäin
silmäkkäin, silmikkäin
sisäkkäin
sylikkäin
vastakkain
vierekkäin
Sijamuodot
abessiivi • ablatiivi • absolutiivi • adessiivi • adverbiaali • akkusatiivi • allatiivi • benefaktiivi • datiivi • delatiivi • distributiivi • eksessiivi • ekvatiivi • elatiivi • ergatiivi • essiivi • finaali • formaali • genetiivi • illatiivi • inessiivi • instruktiivi • instrumentaali • kausaali • kausatiivi • komitatiivi • komparatiivi • latiivi • lokatiivi • modaali • multiplikatiivi • nominatiivi • oppositiivi • partitiivi • prepositionaali • prolatiivi • separatiivi • situatiivi • sosiatiivi • sublatiivi • superessiivi • superlatiivi • temporaali • temporaalinen distributiivi • terminatiivi • translatiivi • vokatiivi
Sitruunasavikka

| Sitruunasavikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Alaheimo::  Chenopodioideae
Suku::  Tuoksusavikat Dysphania
Laji::  ambrosioides
Kaksiosainen nimi
 Dysphania ambrosioides  (L.) Mosyakin & Clemants 
Synonyymit
 Chenopodium ambrosioides L. (kantanimi) 
Katso myös
   Sitruunasavikka Wikispeciesissä   Sitruunasavikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sitruunasavikka (Dysphania ambrosioides) on tuoksusavikoiden sukuun kuuluva yksivuotinen, tuoksuva kasvilaji. Se kasvaa alkuperäisenä trooppisessa Amerikassa. Pohjoismaissa se on hyvin harvinainen, satunnainen tulokaskasvi.
Ulkonäkö ja koko

Sitruunasavikka kasvaa 25–60 senttimetriä korkeaksi. Koko kasvi on tahmea ja nystyinen mutta ei jauhoinen. Lehdet ovat vihreät, soikean–suikean muotoiset ja laidaltaan ehyet tai isohampaiset. Sitruunasavikan kukat ovat hyvin pieniä ja vihertäviä muiden savikoiden tapaan ja ne sijaitsevat tiheästi varren kukintohaaroissa, jotka ovat lehtien mittaiset.
Aiheesta muualla

Kasviatlas: Sitruunasavikka (Dysphania ambrosioides) Suomessa.
ITIS: Dysphania ambrosioides (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Chenopodium ambrosioides (englanniksi)
Flora of North America: Dysphania ambrosioides (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Chenopodium ambrosioides (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Dysphania ambrosioides (Mexican tea) (englanniksi)
Hedelmiä ja siemeniä.
Suuri-Petäjä

| Suuri-Petäjä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°58′40″N, 27°07′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  oja Pieni-Petäjään 
Järvinumero:  14.185.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82,4 m  
Pituus:  830 m  
Leveys:  640 m  
Rantaviiva:  2,666 km  
Pinta-ala:  26,91 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuuri-Petäjä 
Petäjä (myös Suuri-Petäjä) on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Pyötsiällä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 27 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Veitojan valuma-alueeseen (14.185) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,4 metriä mpy.
Suomi jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2019

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2019 järjestettiin Bratislavassa ja Košicessa, Slovakiassa 10.–26. toukokuuta 2019. Suomi eteni turnauksessa loppuotteluun, jossa se voitti Kanadan 3–1, saavuttaen historiansa kolmannen maailmanmestaruuden.
Suomi pelasi alkusarjassa A-lohkossa, jossa pelasivat myös Iso-Britannia, Kanada, Ranska, Saksa, Slovakia, Tanska ja Yhdysvallat. Suomi voitti alkulohkon seitsemästä ottelusta viisi, ja oli lohkon toinen Kanadan jälkeen. Pudotuspeleissä Suomi voitti puolivälierässä Ruotsin, ja välierässä Venäjän, joissa molemmissa pelasi suuri määrä NHL-pelaajia, kun taas Suomella oli pääosin Euroopassa pelaavista pelaajista koottu joukkue. Puolustaja Mikko Lehtonen valittiin joukkueen ainoana pelaajana median tähtikentälliseen.
Ottelut > Alkulohko

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | JAV | JAH | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kanada | 7 | 6 | 0 | 0 | 1 | 36 | 11 | +25 | 18 | Puolivälierät |
| 2 |  Suomi | 7 | 5 | 0 | 1 | 1 | 22 | 11 | +11 | 16 | Puolivälierät |
| 3 |  Saksa | 7 | 5 | 0 | 0 | 2 | 18 | 18 | 0 | 15 | Puolivälierät |
| 4 |  Yhdysvallat | 7 | 4 | 1 | 0 | 2 | 27 | 15 | +12 | 14 | Puolivälierät |
| 5 |  Slovakia (I) | 7 | 3 | 1 | 0 | 3 | 28 | 19 | +9 | 11 |  |
| 6 |  Tanska | 7 | 1 | 1 | 1 | 4 | 18 | 23 | −5 | 6 |  |
| 7 |  Iso-Britannia | 7 | 0 | 1 | 0 | 6 | 9 | 41 | −32 | 2 |  |
| 8 |  Ranska (P) | 7 | 0 | 0 | 2 | 5 | 14 | 34 | −20 | 2 | Putoaa 1. divisioonan A-lohkoon kaudeksi 2020 |
1 2  Ranska 3–4 Iso-Britannia (ja.)
↑  Sääntöjen mukaan kaksi huonoimmin sijoittunutta joukkuetta putoavat, mutta vuoden 2020 isäntämaa Sveitsi ei voi pudota.
Ottelut > Puolivälierä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. toukokuuta 2019 | Suomi  | 5–4 (ja.) |  Ruotsi | Steel Aréna, Košice |  |
20.15: 
| 20.15 | (1–2, 2–2, 1–0, 1–0)  | (1–2, 2–2, 1–0, 1–0)  | (1–2, 2–2, 1–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 6 304  Tuomarit:  Päätuomarit:   Roman Gofman   Brett Iverson  Linjatuomarit:   Bill Hancock   Dmitri Shishlo  |  |
| 20.15 |     Mikkola (Pesonen, Manninen) – 01.00           Lindbohm (Manninen, Pesonen) – 25.04  Hakanpää (Manninen) – 29.08     Anttila (Ojamäki, Lehtonen) – 58.31  Manninen (Lankinen) – 61.37  | Raportti  1–0  1–1  1–2  1–3  2–3  3–3  3–4  4–4  5–4  |        02.38 – Klingberg (Nylander, Wennberg) yv.  16.57 – Hörnqvist (Ekman-Larsson, Larsson)  20.25 – E. Pettersson (Landeskog, Ekman-Larsson)        39.25 – Gustafsson (Landeskog, Wennberg)  | Yleisömäärä: 6 304  Tuomarit:  Päätuomarit:   Roman Gofman   Brett Iverson  Linjatuomarit:   Bill Hancock   Dmitri Shishlo  |  |
| 20.15 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 6 304  Tuomarit:  Päätuomarit:   Roman Gofman   Brett Iverson  Linjatuomarit:   Bill Hancock   Dmitri Shishlo  |  |
| 20.15 | 2 min |  | 0 min | Yleisömäärä: 6 304  Tuomarit:  Päätuomarit:   Roman Gofman   Brett Iverson  Linjatuomarit:   Bill Hancock   Dmitri Shishlo  |  |
| 20.15 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 6 304  Tuomarit:  Päätuomarit:   Roman Gofman   Brett Iverson  Linjatuomarit:   Bill Hancock   Dmitri Shishlo  |  |
| 20.15 | Lankinen |  | Lundqvist | Yleisömäärä: 6 304  Tuomarit:  Päätuomarit:   Roman Gofman   Brett Iverson  Linjatuomarit:   Bill Hancock   Dmitri Shishlo  |  |
20.15: 
20.15:
Ottelut > Välierä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. toukokuuta 2019 | Venäjä  | 0–1 |  Suomi | Ondrej Nepela Arena, Bratislava |  |
15.15: 
| 15.15 | (0–0, 0–0, 0–1)  | (0–0, 0–0, 0–1)  | (0–0, 0–0, 0–1)  | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Martin Frano  Linjatuomarit:   Brian Oliver   Nathan Vanoosten  |  |
| 15.15 |  | Raportti |     50.18 – Anttila (Jokiharju, Kiviranta)  | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Martin Frano  Linjatuomarit:   Brian Oliver   Nathan Vanoosten  |  |
| 15.15 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Martin Frano  Linjatuomarit:   Brian Oliver   Nathan Vanoosten  |  |
| 15.15 | 6 min |  | 4 min | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Martin Frano  Linjatuomarit:   Brian Oliver   Nathan Vanoosten  |  |
| 15.15 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Martin Frano  Linjatuomarit:   Brian Oliver   Nathan Vanoosten  |  |
| 15.15 | Vasilevski |  | Lankinen | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Martin Frano  Linjatuomarit:   Brian Oliver   Nathan Vanoosten  |  |
15.15: 
15.15:
Ottelut > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. toukokuuta 2019 | Kanada  | 1–3 |  Suomi | Ondrej Nepela Arena, Bratislava |  |
20.15: 
| 20.15 | (1–0, 0–1, 0–2)  | (1–0, 0–1, 0–2)  | (1–0, 0–1, 0–2)  | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Jeremy Tufts  Linjatuomarit:   Gleb Lazarev   Miroslav Lhotsky  |  |
| 20.15 |     Theodore (Mantha, McCann) – 10.02  | Raportti  1–0  1–1  1–2  1–3  |        22.35 – Anttila (Manninen, Ojamäki) yv.  42.35 – Anttila (Savinainen)  55.54 – Pesonen (Tyrväinen, Hakanpää)  | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Jeremy Tufts  Linjatuomarit:   Gleb Lazarev   Miroslav Lhotsky  |  |
| 20.15 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Jeremy Tufts  Linjatuomarit:   Gleb Lazarev   Miroslav Lhotsky  |  |
| 20.15 | 6 min |  | 8 min | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Jeremy Tufts  Linjatuomarit:   Gleb Lazarev   Miroslav Lhotsky  |  |
| 20.15 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Jeremy Tufts  Linjatuomarit:   Gleb Lazarev   Miroslav Lhotsky  |  |
| 20.15 | Murray |  | Lankinen | Yleisömäärä: 9 085  Tuomarit:  Päätuomarit:   Tobias Björk   Jeremy Tufts  Linjatuomarit:   Gleb Lazarev   Miroslav Lhotsky  |  |
20.15: 
20.15:
Joukkue

Yhteensä 22 kenttäpelaajaa ja 3 maalivahtia. Joukkueen keski-ikä: 26 vuotta.
Joukkue > Kenttäpelaajat

| Nro>  | Paik>  | Pelaaja | Syntymäaika | Seura | O | M | S | P | +/– | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | P | Mikko Lehtonen – A |  (1994-01-16)16. tammikuuta 1994 (ikä 25) |  HV71 (SHL) | 10 | 1 | 6 | 7 | +5 | 0 |
| 7 | P | Oliwer Kaski |  (1995-09-04)4. syyskuuta 1995 (ikä 23) |  Pelicans (Liiga) | 10 | 0 | 2 | 2 | +3 | 4 |
| 12 | H | Marko Anttila – C |  (1985-05-27)27. toukokuuta 1985 (ikä 33) |  Jokerit (KHL) | 10 | 4 | 0 | 4 | +3 | 4 |
| 15 | H | Arttu Ilomäki |  (1991-06-12)12. kesäkuuta 1991 (ikä 27) |  Lukko (Liiga) | 5 | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| 19 | H | Veli-Matti Savinainen – A |  (1986-01-05)5. tammikuuta 1986 (ikä 33) |  Kunlun Red Star (KHL) | 10 | 0 | 5 | 5 | +2 | 0 |
| 20 | H | Niko Ojamäki |  (1995-06-17)17. kesäkuuta 1995 (ikä 23) |  Tappara (Liiga) | 10 | 1 | 3 | 4 | –2 | 2 |
| 21 | H | Juhani Tyrväinen |  (1990-09-11)11. syyskuuta 1990 (ikä 28) |  HIFK (Liiga) | 9 | 1 | 4 | 5 | +2 | 8 |
| 24 | H | Kaapo Kakko |  (2001-02-13)13. helmikuuta 2001 (ikä 18) |  TPS (Liiga) | 10 | 6 | 1 | 7 | +10 | 0 |
| 25 | H | Toni Rajala |  (1991-03-29)29. maaliskuuta 1991 (ikä 28) |  EHC Biel (NL) | 10 | 1 | 4 | 5 | 0 | 2 |
| 27 | H | Eetu Luostarinen |  (1998-09-02)2. syyskuuta 1998 (ikä 20) |  KalPa (Liiga) | 4 | 0 | 0 | 0 | –1 | 2 |
| 28 | P | Henri Jokiharju |  (1999-06-17)17. kesäkuuta 1999 (ikä 19) |  Chicago Blackhawks (NHL) | 10 | 0 | 3 | 3 | +1 | 2 |
| 40 | P | Petteri Lindbohm |  (1993-09-23)23. syyskuuta 1993 (ikä 25) |  Lausanne HC (NL) | 10 | 2 | 1 | 3 | +2 | 6 |
| 41 | H | Joel Kiviranta |  (1996-03-23)23. maaliskuuta 1996 (ikä 23) |  Vaasan Sport (Liiga) | 9 | 2 | 1 | 3 | +1 | 0 |
| 50 | P | Miika Koivisto |  (1990-07-20)20. heinäkuuta 1990 (ikä 28) |  Dinamo Moskova (KHL) | 10 | 0 | 2 | 2 | +3 | 2 |
| 55 | P | Atte Ohtamaa |  (1987-11-06)6. marraskuuta 1987 (ikä 31) |  Oulun Kärpät (Liiga) | 10 | 1 | 1 | 2 | +2 | 4 |
| 58 | P | Jani Hakanpää |  (1992-03-31)31. maaliskuuta 1992 (ikä 27) |  Oulun Kärpät (Liiga) | 10 | 1 | 1 | 2 | +4 | 4 |
| 65 | H | Sakari Manninen |  (1992-02-10)10. helmikuuta 1992 (ikä 27) |  Jokerit (KHL) | 10 | 2 | 9 | 11 | +10 | 6 |
| 70 | P | Niko Mikkola |  (1996-04-27)27. huhtikuuta 1996 (ikä 23) |  San Antonio Rampage (AHL) | 10 | 2 | 3 | 5 | +3 | 0 |
| 71 | H | Kristian Kuusela |  (1983-02-19)19. helmikuuta 1983 (ikä 36) |  Tappara (Liiga) | 7 | 1 | 1 | 2 | +1 | 0 |
| 76 | H | Jere Sallinen |  (1990-10-26)26. lokakuuta 1990 (ikä 28) |  Örebro HK (SHL) | 9 | 1 | 0 | 1 | +2 | 4 |
| 82 | H | Harri Pesonen |  (1988-08-06)6. elokuuta 1988 (ikä 30) |  SCL Tigers (NL) | 10 | 4 | 3 | 7 | +9 | 0 |
| 91 | H | Juho Lammikko |  (1996-01-29)29. tammikuuta 1996 (ikä 23) |  Florida Panthers (NHL) | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Joukkue > Maalivahdit

| Nro>  | Paik>  | Pelaaja | Syntymäaika | Seura | O | LMK | T | PM | PMK | T% | NP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30 | MV | Kevin Lankinen |  (1995-04-28)28. huhtikuuta 1995 (ikä 24) |  Rockford IceHogs (AHL) | 8 | 207 | 195 | 12 | 1,50 | 94,20 | 2 |
| 35 | MV | Veini Vehviläinen |  (1997-02-13)13. helmikuuta 1997 (ikä 22) |  Oulun Kärpät (Liiga) | 1 | 29 | 26 | 3 | 2,82 | 89,66 | 0 |
| 45 | MV | Jussi Olkinuora |  (1990-11-04)4. marraskuuta 1990 (ikä 28) |  Pelicans (Liiga) | 1 | 12 | 12 | 0 | 0,00 | 100,00 | 1 |
Joukkue > Joukkueenjohto

| Tehtävä | Nimi | Syntymäaika |
| --- | --- | --- |
| Päävalmentaja | Jukka Jalonen |  (1962-11-02)2. marraskuuta 1962 (ikä 56) |
| Apulaisvalmentaja | Kari Lehtonen |  (1966-06-13)13. kesäkuuta 1966 (ikä 52) |
| Apulaisvalmentaja | Mikko Manner |  (1974-07-19)19. heinäkuuta 1974 (ikä 44) |
| Apulaisvalmentaja | Antti Pennanen |  (1979-02-05)5. helmikuuta 1979 (ikä 40) |
| Huoltopäällikkö | Riku Koivunen |  (1976-03-21)21. maaliskuuta 1976 (ikä 43) |
| Lääkäri | Matti Lehtovirta |  (1965-03-22)22. maaliskuuta 1965 (ikä 54) |
| Fysioterapeutti | Hero Mali |  (1975-05-17)17. toukokuuta 1975 (ikä 43) |
| Fysioterapeutti | Juha Sulin |  (1961-10-30)30. lokakuuta 1961 (ikä 57) |
Kirjallisuutta

Pirinen, Harri: Kultaleijonien tarina 2019.  Bazar Kustannus, 2019.  ISBN 9789522798404.
Srilankankarkko

| Srilankankarkko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Lepakot Chiroptera
Alalahko::  Pienlepakot Microchiroptera
Heimo::  Kaviokuonoyököt Hipposideridae
Suku::  Hipposideros
Laji::  speoris
Kaksiosainen nimi
 Hipposideros speoris  (Schneider, 1800) 
 Lajin levinneisyys
Katso myös
   Srilankankarkko Wikispeciesissä   Srilankankarkko Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Srilankankarkko (Hipposideros speoris) on kaviokuonoyökköjen (Hipposideridae) heimoon kuuluva lepakkolaji.
Srilankankarkon ruumiin pituus on 4,5–6 senttimetriä ja hännän pituus on kahdesta kolmeen senttimetriä. Se painaa 9–12 grammaa. Lajin sierainten yllä sijaitsee nenälehti. Sen kuono on alaosasta U-kirjaimen muotoinen.
Srilankankarkkoa tavataan kotoperäisenä Etelä-Aasiassa, missä sen levinneisyys kattaa Intian Andhra Pradeshin, Gujaratin, Karnatakan, Keralan, Maharashtran, Orissan, Tamil Nadun, Telanganan ja Uttarakhandin osavaltion sekä Sri Lankan keskisen, itäisen, Sabaragamuwan, eteläisen, Uvan ja läntisen provinssin. Srilankankarkon elinympäristöt vaihtelevat kuivista tasangoista metsäisiin rinteisiin, luoliin, maanalaisiin kellareihin, vanhoihin linnakkeisiin, palatseihin, siltojen aluksiin, vanhoihin hylättyihin rakennuksiin, temppeleihin ja tunneleihin. Se elää yhdyskunnissa, joiden koko vaihtelee muutamasta moniin satoihin yksilöihin. Intiassa yksilöt eivät kuitenkaan yleensä keräänny ryhmiksi ja ovat yleensä yksittäin, kun taas Sri Lankassa lajin yksilöillä on taipumus muodostaa tiiviitä yhdyskuntia.
Srilankankarkko on hidas ja lentää matalalla. Lajin ravintoa ovat kovakuoriaiset, kaksisiipiset, hyttyset ja muut hyönteiset, joita se etsii maanpinnan läheltä. Poikaset syntyvät 135–140 päivän kantoajan jälkeen.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Srilankankarkko (Hipposideros speoris)
ITIS: Hipposideros speoris (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Hipposideros speoris, Schneider's roundleaf bat (englanniksi)
Siniliitäjä

| Siniliitäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Halobaena
Laji::  caerulea
Kaksiosainen nimi
 Halobaena caerulea  (J.F.Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Siniliitäjä Wikispeciesissä   Siniliitäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Siniliitäjä (Halobaena caerulea) on pieni ulappalintuihin kuuluva valtamerilintu. Lajin nimesi Johann Friedrich Gmelin vuonna 1789. Siniliitäjä on sukunsa ainoa edustaja. Se on läheistä sukua prioneille (Pachyptila).
Koko ja ulkonäkö

Linnun pituus on noin 29 senttimetriä ja paino noin 200 grammaa. Höyhenpuku on alta valkoinen ja päältä siniharmaa. Pää on sinimusta. Pyrstössä on valkoinen kärki, koivet ovat siniset ja räpylät lihanväriset, nokka on sinimusta ja koukkukärkinen. Sukupuolet ovat samanvärisiä.
Esiintyminen

Siniliitäjä pesii eteläisellä Atlantilla ja Intian valtamerellä sijaitsevilla eristyneillä saarilla, Etelämantereen tuntumassa. Maailman populaation koko on noin 2 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Pesimäajan ulkopuolella laji vaeltelee Etelä-Amerikan, Etelä-Afrikan, Australian, Uuden-Seelannin ja Etelämantereen vesillä. Lajia ei ole tavattu Suomessa.
Elinympäristö

Siniliitäjän elinympäristöä ovat vuoristoiset eristyneet saaret sekä valtameret.
Lisääntyminen

Siniliitäjä pesii valtavina yhdyskuntina, muun muassa lähes 150 000 paria pesii Mayes Islandilla. Laji kaivaa pesäkäytävän maahan ja munii sen perälle yhden munan. Molemmat puolisot hautovat, yhteensä noin 50 päivää. Poikanen oppii lentämään noin 55 päivän ikäisenä. Emot tuovat poikaselle ruokaa vain öisin välttääkseen kihujen ja lokkien ryöstelyt.
Ravinto

Laji syö pääasiassa krillejä ja myös muita selkärangattomia sekä kaloja.
Siniliitäjän muna