stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Selkäkipu
Syyt ja kuvaus

Kaikista selkäkiputapauksista 90 prosentissa kivun syytä ei kyetä tarkentamaan. Alle kymmenessä prosentissa tapauksista kivun syyksi löydetään jokin tietty selkäsairaus tai hermojuuriongelma.
Epäspesifi alaselkäkipu paikantuu alimpien kylkiluiden ja pakaroiden alaosan väliselle alueelle. Se aiheutuu alkuperältään selän rakenteista, eikä siihen liity hermoperäisiä oireita eikä vammaa. Kipu voi olla mekaanista, ja asento ja liike tuottavat kipua. Eräs tällaisen kivun muoto on noidannuoli.
Epäspesifi alaselkäkipu voi olla äkillistä tai pitkittynyttä. Kipua voi pitkittää esimerkiksi liikkumisen rajoittaminen ja ylivarovaisuus.
Äkillinen selkäkipu johtuu usein lihasten jännittymisestä. Kipu voi alkaa omia aikojaan tai selän venähdyksestä, ja siihen voivat myötävaikuttaa esimerkiksi työasennot, runsas autolla ajo, ylipaino ja tupakointi sekä selän nikamien rappeumat ja pikkunivelten kulumat.
Välilevytyrä eli nikamien välisen välilevyn ytimen työntyminen selkäydinkanavaan tai hermojuuriaukkoon puristaa hermoja ja aiheuttaa alaraajoihin säteilevää kipua.
Selkärangan rappeutuminen voi aiheuttaa selkäydinkanavan ahtautumista, jolloin selkäydin joutuu puristuksiin.
Sakroiliakaalinivel eli risti-suoliluunivel voi aiheuttaa kipua rasituksen, vamman tai tulehduksen seurauksena.
Harvinaisempia selkäkivun syitä ovat esimerkiksi nikamien tulehdukset ja kasvaimet, selkärankareuma ja munuaisperäiset vaivat. Selän yläosan kivun syynä voivat olla lapaluun seudun lihaskivut. Rintakehän alueen selkäkivut voivat johtua myös sydämestä tai keuhkoista.
Myös raskaus, synnytys, alaraajojen virheasennot sekä liikkumattomuudesta johtuva puutteellinen aineenvaihdunta voivat aiheuttaa selkäkipua.
Lisäksi työolojen psykologisilla tekijöillä voi olla merkitystä selkäkipujen synnyssä.
Ehkäisy

Epäspesifiä alaselkäkipua voi pyrkiä ehkäisemään kevyellä kuntoliikunnalla, tupakoinnin välttämisellä, painon pitämisellä normaalina, terveellisellä ruokavaliolla, hyvillä yöunilla, oikeilla työ- ja nostoasennoilla sekä pitkien autonajomatkojen välttämisellä.
Hoito

Tavallista äkillistä selkäkipua voidaan hoitaa kipulääkkeellä, lämpöhoidolla tai kylmäpakkauksella. Tila paranee yleensä itsestään, eikä tavanomaisia askareita ole syytä keskeyttää. Joskus lyhyt sairausloma voi olla tarpeen.
Pitkäaikaista selkäkipua hoidetaan lihasharjoituksilla ja yleiskuntoa parantavilla harjoituksilla.
Kroonista selkäkipua voidaan hoitaa selkäleikkauksella silloin, kun selkäkipu tekee jokapäiväisen elämän vaikeaksi ja leikkauksesta tiedetään olevan hyötyä. Leikkaushoidosta on apua noin yhdelle sadasta selkäkipuisesta ihmisestä.
Hoitoon on hakeuduttava välittömästi, jos kivun on aiheuttanut suurienergiainen vamma, tai jos kipuun liittyy esimerkiksi ulostamis- tai virtsaamishäiriöitä, alaraajalihasten nopeaa heikentymistä, kovaa vatsakipua tai sietämätöntä ja jatkuvaa selkäkipua. Kiireellistä hoitoa vaativia oireita ovat alaraajojen lisääntyvä heikkous, tunnottomuus tai puutuminen, yleisvoinnin heikkeneminen, kivun tasainen paheneminen tai kuume.
Kiireettömässä selkäkivun hoidossa selvitetään kivun syyt ja kuntoutuksen tarve.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Selkäkipu Wikimedia Commonsissa
Suomen Selkäliitto ry
Käypä hoito -suositus Aikuisten alaselkäsairaudet
Välilevytyrä on yksi selkäkivun aiheuttaja.
The King’s University

| The King’s University |
| --- | --- |
Perustettu:  1997
Tyyppi:  Yksityinen
Sijainti:  Southlake, Texas  Yhdysvallat
Sivusto:  https://www.tku.edu/
The King’s University (lyh. TKU) on Yhdysvaltain Texasissa sijaitseva yksityinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1997, ja se sijaitsee Southlaken kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Grimmen

| Grimmen |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Grimmen
 Koordinaatit: 54°7′N, 13°2′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Mecklenburg-Etu-Pommeri
Piirikunta:  Vorpommern-Rügen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  50,29 km²
Korkeus:  10 m
Väkiluku:  9 965 (2 012)
 – Väestötiheys:  198 as./km²
 
 Verkkosivut  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Grimmen on kaupunki Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa Koillis-Saksassa. Se oli ennen Nordvorpommernin piirikunnan pääkaupunki. Vuodesta 2011 lähtien se on kuulunut Vorpommern-Rügenin piirikuntaan. Kaupungin asukasluku oli 9 965 vuonna 2012. Kaupunki sijaitsee Trebeljoen varrella, noin 30 kilometriä etelään Stralsundista ja kolmekymmentä kilometriä länteen Greifswaldista.
Kaupungin raatihuone.
Ystävyyskaupungit

Grimmenillä on viisi eurooppalaista ystävyyskaupunkia:
Châteaulin, Bretagne, Ranska
Czaplinek, Länsi-Pommerin voivodikunta, Puola
Kamien Pomorski, Länsi-Pommerin voivodikunta, Puola
Osterholz-Scharmbeck, Ala-Saksi, Saksa
Staffanstorp, Skåne, Ruotsi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grimmen Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Grimmen
Käännös suomeksi
Arthur Machen

| Arthur Machen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1863 Caerleon, Monmouthshire, Wales
Kuollut: 15. joulukuuta 1947 (ikä 84) Beaconsfield, Buckinghamshire, Englanti
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  kirjailija, näyttelijä, journalisti
Puoliso:  Amy (Amelia) Hogg (1887-1893) Dorothie Purefoy Hudleston (1903-1947)
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Tyylilajit:  kauhukirjallisuus, fantasiakirjallisuus, weird fiction
Pääteokset:  Great God Pan (1890; kirjana 1894) Three Impostors (1895) The Hill of Dreams (1907) 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Arthur Machen (3. maaliskuuta 1863 – 15. joulukuuta 1947), oikealta nimeltään Arthur Llewellyn Jones, oli walesilainen kirjailija ja mystikko 1890-luvulla ja 1900-luvun alussa. Hänet tunnetaan ennen muuta yliluonnollista käsittelevistä kauhu- ja fantasiakertomuksistaan. Novelli Suuri jumala Pan (1890, 1894) on kauhukirjallisuuden klassikoita, ja Stephen King on sanonut sen olevan "mahdollisesti paras englanninkielinen kauhutarina".  Machen tunnetaan myös kertomuksesta The Bowmen ("Jousimiehet"), joka loi legendan Monsin enkeleistä.
Teoksia

Machenin teoksista on suomennettu ainakin seuraavat novellit.
”Kertomus valkoisesta pulverista” (The Novel of White Powder) kokoelmassa Haudantakaisia, v. 1994.
”Seremonia” (The Ceremony) kokoelmassa Värisyttävä kosketus 2, v. 1995.
”Valkea väki” (The White People) kokoelmassa Paha vieras, v. 1996.
”Kertomus mustasta sinetistä” (The Novel of the Black Seal) kokoelmassa Lovecraftin lähteillä, v. 2013.
”Suuri jumala Pan” (Great God Pan) kokoelmassa Wendigo ja muita yliluonnollisia kauhukertomuksia, v. 2015.
”Suuri Jumala Pan” (The Great God Pan) ja ”Opaali” (The Inmost Light), v. 2022.
Muita Machenin teoksia ovat episodimuotoinen kauhuromaani Three Imposters josta "Kertomus valkoisesta pulverista" ja "Kertomus mustasta sinetistä" ovat peräisin; osittain omaelämäkerrallinen romaani The Hill of Dreams; ja ensimmäisen maailmansodan aikaan sijoittuvat kertomukset The Bowmen (1914) ja The Great Return (1915) sekä lyhyt kauhuromaani The Terror (1917).
Janakkalan seurakunta

| Janakkalan seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Janakkalan kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Tampereen hiippakunta
Rovastikunta:  Hämeenlinnan rovastikunta
Pääkirkko:  Janakkalan kirkko
Perustettu:  1431
Jäsenmäärä:  11 174 (2024)
– Osuus asukkaista:  n. 69,7 %
Kirkollisvero:  1,65 %
Kirkkoherra:  Pekka Riikonen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Janakkalan seurakunta on Janakkalassa toimiva evankelis-luterilainen seurakunta, joka kuuluu Tampereen hiippakuntaan. Seurakunnan pyhäkkö on Janakkalan kirkko, jonka lisäksi seurakunnalla on myös Tervakosken kirkko ja seurakuntakeskus sekä Turengin kirkko ja seurakuntakeskus. Seurakunnan muita tiloja ovat tapaamispaikka Ilona, päivätoimintakeskus Ojatupa, leirikeskus Rantalahti ja Tarinmaan seurakuntatalo.
Vuoden 2024 lopussa Janakkalan seurakuntaan kuului 11 174 jäsentä, mikä vastasi noin 69,7 prosenttia Janakkalan väestöstä. 2000-luvulla seurakunnan jäsenmäärä kasvoi vuoteen 2009 asti, jolloin jäseniä oli 14 365, mutta sen jälkeen jäsenmäärä on laskenut joka vuosi.
The Psychedelic Furs

| The Psychedelic Furs |
| --- | --- |
 The Psychedelic Furs vuonna 2008.
Tiedot
Toiminnassa:  1977–1991, 2000–
Tyylilaji:  post-punk, new wave, alternative rock
Kotipaikka:   Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Richard Butler Tim Butler Paul Garisto Mars Williams Rich Good Amanda Kramer
Entiset jäsenet:  Duncan Kilburn Roger Morris Paul Wilson John Ashton Vince Ely
Levy-yhtiö:  Columbia Records   Sony Music Entertainment   Legacy Recordings  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Psychedelic Furs on englantilainen post-punk/new wave-yhtye, joka perustettiin vuonna 1977. Yhtyeen johtohahmot ovat laulaja Richard Butler ja hänen veljensä Tim Butler. Muita jäseniä ovat Richard Good, Mars Williams, Amanda Kramer ja Paul Garisto.
Yhtyeen musiikki on käynyt läpi useita vaiheita. Aluksi se oli karua art rockia ja myöhemmin new wavea ja hard rockia.
Diskografia

| --- | --- |
 Studioalbumit The Psychedelic Furs (1980)  Talk Talk Talk (1981)  Forever Now (1982)  Mirror Moves (1984)  Midnight to Midnight (1987)  Book of Days (1989)  World Outside (1991) Livealbumit Radio One Sessions (1999)  Beautiful Chaos: Greatest Hits Live (2001) :  Kokoelmat All of This and Nothing (1988)  Here Came The Psychedelic Furs: B-Sides And Lost Grooves (1994)  In the Pink (1996)  Should God Forget: A Retrospective (1997)  Greatest Hits (2001)  Superhits' (2003)  Playlist: The Very Best Of The Psychedelic Furs (2011) Videoalbumit All Of This And Nothing (1988)  Live From House Of Blues (2001) 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
1985

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1985 oli normaalivuosi, joka alkoi tiistaista.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Internetin DNS-nimipalvelu otettiin käyttöön.
1. tammikuuta – Tasavallan presidentti Mauno Koivisto toivoi uudenvuodenpuheessaan, että suurvallat pääsisivät uusissa ydinaseneuvotteluissaan sopimukseen pitkän kantaman risteilyohjusten kieltämisestä.
2. tammikuuta – Norjan puolustusministeriö ilmoitti Oslossa, että Norjan ilmavalvonta oli havainnut "risteilyohjuksen" lentäneen Barentsinmeren suunnasta Neuvostoliiton puolelta Norjan ilmatilan kautta kohti Suomea viisi päivää aiemmin.
4. tammikuuta – Neuvostoliiton Helsingin-suurlähettiläs Vladimir Sobolev esitti ulkoministeri Paavo Väyryselle Nl:n hallituksen pahoittelun joulukuun lopulla sattuneesta ohjusvälikohtauksesta. Neuvostoliitto esitti asiasta pahoittelun myös Norjan hallitukselle, koska ohjus oli kulkenut Norjan ilmatilan kautta. Pääministeri Kåre Willoch piti tapausta vakavana, mutta ilmoitti, ettei se vaikuta Norjan ja Neuvostoliiton suhteisiin.
5. tammikuuta − Operaatio Mooses: Israelin ilmoitettiin kuljettaneen Yhdysvaltain ja Sudanin avustuksella noin 10 000 Etiopian mustaihoista juutalaista ilmasiltaa pitkin Israeliin.
6. tammikuuta – Sallan Naruskassa mitattiin Suomen siihen asti alhaisin lämpötila 1900-luvulla, 50,4 pakkasastetta.
6. tammikuuta   – Lapin alueen puhelimien suuntanumerot muuttuivat.
12. tammikuuta − Arkkipiispa John Vikström vihki Kuopion hiippakunnan uuden piispan Matti Sihvosen virkaansa Kuopion tuomiokirkossa.
15. tammikuuta – Brasilian parlamentin jäsenistä koottu valitsijamiehistö valitsi oppositiopoliitikko Tancredo Nevesin maan uudeksi presidentiksi. Neves oli Brasilian ensimmäinen siviilipresidentti yli 20 vuoteen. Hänen oli määrä aloittaa virkakautensa maaliskuun puolivälissä.
15. tammikuuta − Hankkija ilmoitti ostaneensa turkulaisen Puolimatka-konsernin. Tätä Suomen kaikkien aikojen suurinta, yli 700 miljoonan markan arvoista yrityskauppaa edelsivät noin vuoden kestäneet erittäin salaiset neuvottelut.
18. tammikuuta – Kirjailija Erno Paasilinna sai ensimmäistä kertaa jaetun Finlandia-palkinnon esseekokoelmastaan Yksinäisyys ja uhma.
21. tammikuuta – Antti Tuuri voitti Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon romaanillaan Pohjanmaa.
21. tammikuuta   – Presidentti Mauno Koivisto ja hänen tyttärensä Assi Koivisto matkustivat yksityisluonteiselle vierailulle Japaniin, Australiaan ja Yhdysvaltoihin. Vieraillessaan Japanissa he tapasivat keisari Hirohiton.
22. tammikuuta – Amer-yhtymä osti Marimekon osake-enemmistön 83 miljoonalla markalla.
Tapahtumia > Maaliskuu

Richard Stallmanin GNU-manifesti julkaistiin Dr. Dobb’s Journalin maaliskuun numerossa
3. maaliskuuta – Britannian kaivosmiehet päättivät lopettaa yli vuoden kestäneen lakkonsa ilman uutta työehtosopimusta. Kaivoslakko oli ollut Britannian historian pisin työtaistelu.
3. maaliskuuta   – Santiagon maanjäristys Chilessä, jossa kuoli 177 ihmistä.
4. maaliskuuta – Hämeen lääninoikeus kumosi Tampereen kaupunginvaltuuston päätöksen, jonka nojalla kaupunginjohtaja Pekka Paavola oli pidätetty virastaan marraskuussa 1984.
8. maaliskuuta – Voimakas autopommi surmasi ainakin 80 ihmistä ja haavoitti yli 170:ää Libanonin pääkaupungissa Beirutissa.
11. maaliskuuta – Mihail Gorbatšovista tuli Neuvostoliiton johtaja.
12. maaliskuuta – Elannon pääkonttorin edustalla Helsingin Sörnäisissä paljastettiin Väinö Tannerin muistomerkki. Tannerin portti -nimisen teoksen veisti Kari Juva.
13. maaliskuuta – Helsingin raastuvanoikeus vapautti entisen metrojohtajan Unto Valtasen kaikista syytteistä ns. metron hallintojutussa. Oikeuden mielestä Valtanen oli työsuhteessa kaupunkiin eikä virkamies. Sen sijaan 17 muuta syytettyinä ollutta henkilöä tuomittiin eripituisiin vankeusrangaistuksiin. Syyttäjä valitti Valtasen vapauttamisesta hovioikeuteen.
17. maaliskuuta – Sarjamurhaaja Richard Ramirez teki ensimmäiset kaksi murhaansa Los Angelesissa (hänet pidätettiin 31. elokuuta).
20. maaliskuuta – Ainakin 17 ihmistä kuoli, kun Etelä-Afrikan poliisi avasi tulen mielenosoittajajoukkoon vuoden 1960 Sharpevillen verilöylyn 25-vuotispäivänä.
31. maaliskuuta – Lasse Pöysti jätti paikkansa Tukholman Dramaten-teatterin johtajana. Teatterin näyttelijät olivat olleet tyytymättömiä Pöystin johtamistapaan.
Tapahtumia > Huhtikuu

1. huhtikuuta – Kirjailija Tuomas Anhava, taidemaalari Lars-Gunnar Nordström sekä lausuntataiteilija Aino-Maija Tikkanen aloittivat taiteilijaprofessorin viroissa.
2. huhtikuuta – Saab-Valmet ilmoitti lopettavansa Talbot-henkilöautojen valmistuksen Uudessakaupungissa ja keskittyvänsä Saab-autojen valmistukseen.
2. huhtikuuta   – Helsingissä Kampin metroasemalla paljastettiin Ipi Kärjen maalaama, 3 × 7 metrin kokoinen teos Maa, ilma, tuli ja vesi.
6. huhtikuuta – Armeija kaappasi vallan Sudanissa. Presidentti Gaafar Nimeiry oli kaappaushetkellä vierailulla Yhdysvalloissa.
13. huhtikuuta – Ramiz Alia valittiin Albanian uudeksi puoluejohtajaksi edesmenneen Enver Hoxhan tilalle.
13. huhtikuuta   – Suomen Lukiolaisten Liitto perustettiin. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Päivikki Jäppinen Mikkelistä.
18. huhtikuuta – Etelä-Afrikan presidentti P.W. Botha ilmoitti Etelä-Afrikan perustavan Namibiaan uuden väliaikaishallituksen ja antavan Namibialle "rajoitetun itsehallinnon".
20. huhtikuuta – Virolaiset Raivo Roosna ja Aleks Lepajõe pidätettiin epäiltyinä kahdesta Helsingissä tehdystä ryöstöstä. Tillanderin kultasepänliike oli ryöstetty 17. huhtikuuta ja Helsingin Osakepankin Käpylän konttori seuraavana päivänä. Ryöstösaaliiksi oli kertynyt koruja ja kultakelloja yli miljoonan markan arvosta sekä vajaat 100 000 markkaa rahaa. Poliisi otti kiinni eräitä muitakin henkilöitä, joita epäiltiin avunannosta ryöstöihin. Roosna ja Lepajõe olivat loikanneet Virosta Suomen kautta Ruotsiin keväällä 1984.
22. huhtikuuta – Brasilian presidentiksi valittu Tancredo Neves kuoli ehtimättä hoitaa virkaansa päivääkään. Parlamentti valitsi uudeksi presidentiksi varapresidentti José Sarneyn.
22. huhtikuuta − Presidentti Mauno Koivisto ja rouva Tellervo Koivisto matkustivat valtiovierailulle Bulgariaan.
22. huhtikuuta   – Suomessa vietettiin partiotoiminnan 75-vuotisjuhlaa. Suomessa oli noin 850 partiolippukuntaa, joissa oli noin 73 000 jäsentä.
26. huhtikuuta – Varsovan liiton seitsemän jäsenmaan johtajat allekirjoittivat Varsovassa sopimuksen sotilasliiton toimikauden pidentämisestä 20 vuodella. Samalla sovittiin, että sopimus jatkuisi vuoden 2005 jälkeen vielä kymmenen vuotta, ellei jokin jäsenmaa sanoutuisi siitä irti vähintään vuotta aiemmin.
27. huhtikuuta – Suomen ensimmäinen kaupallinen paikallisradio Radio Lakeus aloitti varsinaisen lähetystoimintansa Nivalassa.
30. huhtikuuta − Helsingin ensimmäinen paikallisradio Radio City aloitti lähetyksensä.
Tapahtumia > Toukokuu

3. toukokuuta – Kokoomuksen työministeri Urpo Leppäselle esittämä epäluottamuslause kaatui eduskunnassa.
4. toukokuuta – Euroviisut järjestettiin Göteborgissa, Ruotsissa. Norja otti 25 vuoden osallistumisen jälkeen ensimmäisen voittonsa Bobbysocks-yhtyeen kappaleella La det swinge.
5. toukokuuta − Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan teki Länsi-Saksaan suuntautuneen virallisen vierailun yhteydessä kunniakäynnin sotilashautausmaalle Bitburgissa. Käynti herätti kovaa arvostelua Yhdysvalloissa ja Israelissa, koska hautausmaalle oli haudattu saksalaisia SS-miehiä. Reagan kävi myös Bergen-Belsenin keskitysleirissä.
8. toukokuuta – New Coke tuli myyntiin Coca-Colan 99. vuosipäivänä.
8. toukokuuta   – Toisen maailmansodan päättymisestä Euroopassa tuli kuluneeksi 40 vuotta.
17. toukokuuta – Uudenkaupungin autotehtaalla julkistettiin suomalaisen sähköauton prototyyppi, jonka rakentamiseen olivat osallistuneet Neste, Imatran Voima, Kymi-Strömberg ja Saab-Valmet. Koeauto oli Talbot Horizon.
17. toukokuuta − Tampereen yliopisto vietti 60-vuotisjuhliaan. Presidentti Mauno Koivisto vihittiin juhlassa yhteiskuntatieteiden ja ministeri Esko Rekola hallintotieteiden kunniatohtoriksi.
23. toukokuuta – Thomas Patrick Cavanagh tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen yrityksestä myydä häiveteknologiaa Neuvostoliittoon.
25. toukokuuta – Trooppinen sykloni surmasi 10 000 ihmistä Bangladeshissa.
26. toukokuuta – Kansanedustaja Esko Helle valittiin SKDL:n uudeksi puheenjohtajaksi Keski-Suomen läänin maaherraksi siirtyvän Kalevi Kivistön tilalle.
29. toukokuuta – Belgiassa kuoli 39 ihmistä Brysselin Heysel-stadionilla käydyssä jalkapallon Euroopan cupin loppuottelussa, kun Liverpoolin kannattajat hyökkäsivät Juventuksen fanien kimppuun. Valtaosa kuolleista oli Juventuksen kannattajia.
31. toukokuuta – 41 tornadoa osui Ohioon, Pennsylvaniaan, New Yorkiin ja Ontarioon, 76 ihmistä kuoli.
Tapahtumia > Kesäkuu

2. kesäkuuta – Kalastaja Pentti Linkola synnytti kohun Vihreän liiton kokouksessa Turussa esittelemällä avoimeen väkivaltaan yllyttävän eloonjäämisoppinsa.
6. kesäkuuta – Rock-yhtye Guns N’ Roses perustettiin.
6. kesäkuuta   – Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA määräsi brittiläiset jalkapallojoukkueet toistaiseksi pelikieltoon kaikkialla maailmassa brittiläisen jalkapalloyleisön väkivaltaisuuden vuoksi. Kielto kumottiin Euroopan ulkopuolisten pelikenttien osalta 11. heinäkuuta.
7. kesäkuuta – 25 suomalaista Libanonissa toiminutta rauhanturvaajaa joutui Israelin tukeman Etelä-Libanonin armeijan (SLA) panttivangeiksi. Heidät vapautettiin 15. kesäkuuta.
9. kesäkuuta – Thomas Sutherland otettiin panttivangiksi Libanonissa (hänet vapautettiin 1991).
10. kesäkuuta – Tampereen kaupunginjohtaja Pekka Paavola erosi virastaan.
11. kesäkuuta – Julmuuksistaan tunnetun Auschwitzin keskitysleirin lääkärin Josef Mengelen etsinnät päättyivät, kun Mengelen poika vahvisti Brasiliassa haudasta kaivetun ruumiin jäännösten kuuluvan hänen isälleen.
12. kesäkuuta – Metal-yhtye Megadeth julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa Killing Is My Business... And Business Is Good!
14. kesäkuuta – Hizbollah kaappasi lennon TWA-847.
20. kesäkuuta – Eduskunnan oikeusasiamies Jorma S. Aalto antoi komisario Sulo Aittoniemelle vakavan huomautuksen Noppa-jutun tutkimuksissa tehdyistä virheistä.
20. kesäkuuta   – Norjan ulkoministeriön entinen lehdistöpäällikkö Arne Treholt tuomittiin vakoilusta 20 vuodeksi vankeuteen sekä menettämään Norjan valtiolle rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä 1,1 miljoonaa kruunua. Treholt oli itse epäillyt oikeudenkäyntiä puolueelliseksi.
23. kesäkuuta – Air Indian lennolla 182 Boeing 747 räjähti 9 500 m:n korkeudessa Atlantin valtameren yllä ja 329 ihmistä kuoli.
Tapahtumia > Elokuu

2. elokuuta – Delta Air Linesin lento 191: 130 ihmistä kuoli Dallasin lentokentällä Texasissa Yhdysvalloissa, kun laskeutumassa ollut matkustajakone paiskautui tuulenpuuskan voimasta kiitotiehen. Koneessa oli kaikkiaan 161 henkilöä ja onnettomuushetkellä vallitsi raju ukkosmyrsky.
6. elokuuta – Hiroshimassa kymmenet tuhannet viettivät kaupungin tuhon 40. muistopäivää.
6. elokuuta   – Eteläisen Tyynenmeren alue julistettiin ydinaseettomaksi vyöhykkeeksi. Sopimuksen allekirjoittivat Australia ja Uusi-Seelanti sekä 11 alueen pikkuvaltiota.
10. elokuuta – Rajuilma "Lauri" riehui Kaakkois-Suomessa. Seuraavana päivänä riehui Oulun läänissä rajuilma "Sanna".
12. elokuuta – Japan Airlinesin lento 123: Tokiosta Osakaan matkalla ollut Japan Airlinesin matkustajakone menetti matkustamonsa paineistuksen ja samalla ohjauskykynsä. Kone syöksyi maahan, ja lennolla olleista 524 henkilöstä vain neljä selviytyi hengissä. Onnettomuus on kaikkien aikojen pahin yhden lentokoneen onnettomuus, ja se johti lentoyhtiön pääjohtajan eroon.
15. elokuuta – Kaupallinen paikallisradio Radio 957 aloitti lähetyksensä Tampereella.
22. elokuuta – 54 matkustajaa kuoli Ison-Britannian Manchesterin lentokentällä, kun lähtökiidossa olleen matkustajakoneen toinen moottori räjähti. Kone katkesi hätäjarrutuksessa, jolloin takaosaan jääneet matkustajat saivat surmansa. Etuosassa olleet 83 ihmistä pelastuivat. Tämä oli jo kolmas vakava lento-onnettomuus yhden kuukauden aikana.
27. elokuuta − Armeija kaappasi vallan Nigeriassa kenraali Ibrahim Babangidan johdolla.
27. elokuuta − Uusi-Seelanti syytti Ranskaa osallisuudesta Rainbow Warrior -aluksen upottamiseen.
28. elokuuta – Pankinjohtaja Jarmo Rantanen valittiin Tampereen uudeksi kaupunginjohtajaksi.
30. elokuuta − Eduskunnan oikeusasiamies Jorma S. Aalto antoi komisario Sulo Aittoniemelle uuden huomautuksen Noppa-jutun esitutkinnasta.