stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marsha Thomason

| Marsha Thomason |
| --- | --- |
 Marsha Thomason San Diegon Comic-Conissa 2010.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Marsha Lisa Thomason
Syntynyt: 19. tammikuuta 1976 (ikä 48)  Moston, Manchester, Englanti
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Craig Sykes (2009–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1993–
Merkittävät roolit:  Naomi Dorrit (Lost)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Marsha Lisa Thomason (s. 19. tammikuuta 1976 Moston, Manchester, Englanti) on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan Yhdysvalloissa rooleistaan televisiosarjoissa Las Vegas ja Lost. Marsha Thomason on nähty myös brittiläisessä televisiossa Sydän paikallaan, jota on esitetty Suomessa Ylen kanavilla.
Varhaisvaiheet

Thomason syntyi Manchesterissa. Hän kävi Blackleyn peruskoulua sekä Pohjois-Manchesterin tyttökoulua, minkä jälkeen opiskeli Oldham Sixth Form Collegessa. Thomason suoritti Manchester Metropolitan Universityssä humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon (Bachelor of Arts) englannin kielessä.
Marshall (Alaska)

| Marshall |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 61°52′41″N, 162°5′5″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alaska
Piirikunta:  Kusilvak
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,3 km²
 – Josta vettä:  0 km² (0 %)
Väkiluku:  349
 – Väestötiheys:  28,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-9
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marshall on kaupunki Länsi-Alaskassa Polte Slough -joen pohjoisrannalla pohjoiseen Arborinsaaresta. Polte Slough on Yukonjoen itäpuolella oleva haarautuma Yukon-Kuskokwimin jokisuistossa.
Marshallin asukasluku oli vuoden 2000 väestönlaskennassa 349. Näistä 95,99 % katsoi edustavansa etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Kaupungissa on liittovaltion tunnustama jupik-heimoyhteisö Native Village of Marshall.
Historiaa

Retkikunta löysi nykyiseltä Marshallin sijaintipaikalta vuonna 1880 jupik-eskimokylän, jonka asukkaat kutsuivat sitä nimellä "Uglovaia" ("pieni jousi"). Läheisestä Wilson Creekistä löydettiin kultaa vuonna 1913. Kaivosleiri sai nimen "Fortuna Ledge" leirin ensimmäisen vastasyntyneen Fortuna Hunterin mukaan. Paikka oli otollinen jokilaivojen rantautua ja vuonna 1915 kylä sai postikonttorin. Samalla väkiluku kasvoi yli tuhannen. Myöhemmin kylän nimi muutettiin Woodrow Wilsonin varapresidentin Thomas Riley Marshallin mukaan ja se tunnettiin nimellä "Marshall's Landing". Kun se sai toisen luokan kaupunkioikeudet vuonna 1970, se nimettiin uudelleen Fortuna Ledgeksi vaikka sitä yleisesti kutsuttiin nimellä Marshall. Nimi muutettiin virallisesti vuonna 1984.
Makes Me Wonder

| ”Makes Me Wonder” Maroon 5 |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: It Won't Be Soon Before Long
 Äänitetty : 2006
 Julkaistu: 27. maaliskuuta 2007
 Formaatti: CD single, maxi single
 Tuottaja(t): Mark Endert, Maroon 5
 Tyylilaji: Electro-funk, dance-rock
 Kesto: 03.31
 Levy-yhtiö: A&M/Octone
Maroon 5:n muut singlet
| ”Must Get Out” 2005 | ”Makes Me Wonder” 2007 | ”Wake Up Call” 2007 |
Makes Me Wonder on yhdysvaltalaisyhtyeen Maroon 5 ensimmäinen single heidän toiselta, It Won't Be Soon Before Long -studioalbumiltaan. Sen ensiesitys oli Las Vegasin radiokanavalla KMXB ja siitä tuli välittömästi maailmanlaajuinen hitti. Julkaisunsa jälkeen kappale asetti viikon sisäisen listanousuennätyksen Billboard Hot 100 -listalle noustuaan yhdessä viikossa sijalta kuusikymmentäneljä listan ensimmäiselle sijalle. Tämän ennätyksen rikkoi kuitenkin Kelly Clarksonin vuonna 2009 julkaistu single "My Life Would Suck Without You".
"Makes Me Wonder" oli myös yhtyeen ensimmäinen Billboard Hot 100 -listan ensimmäisen sijan saavuttanut single. Kappale voitti Grammy-palkinnon 50. Grammy-palkintogaalassa kategoriassa "Paras duon/yhtyeen pop-esitys sanoilla". Tämä oli yhtyeen toinen kappale, joka voitti kyseisen palkinnon. Se oli sekä vuoden 2007 että yhtyeen uran menestynein kappale, joista jälkimmäinen se oli vuoteen 2011 asti kun Moves Like Jagger rikkoi ennätyksen.
Kappaleen kaupallisesta menestyksestä huolimatta vastaanotto oli ristiriitaista. Se sijoittui Rolling Stonen "100 Best Songs of 2007" -listan sijalle neljäkymmentäyhdeksän. Maroon 5 esitti kappaleen livenä toukokuussa 2007 The Tonight Show’ssa yhdessä Jay Lenon kanssa.
Kappale oli mukana ladattavana sisältönä pelissä Rock Band.
Käännös suomeksi
Makenin yliopisto

| Makenin yliopisto> University of Makeni |
| --- | --- |
  
Motto:  Faith, Love and Justice   (Usko, rakkaus ja oikeudenmukaisuus)
Perustettu:  8. lokakuuta 2005
Tyyppi:  Yksityinen
Opiskelijoita:  1 700
Sijainti:  Makeni,  Sierra Leone
Osoite:  PO Box 2, Azzolini Highway, Makeni, Northern Province, Sierra Leone
Sivusto:  unimak.edu.sl
Makenin yliopisto (engl. University of Makeni), joka tunnettiin aiemmin nimeltä Fatima-instituutti (engl. Fatima Institute), on yksityinen katolinen yliopisto Makenissa, Sierra Leonessa. Sen perusti nimellä Fatima-instituutti katolisen kirkon emerituksen pastori George Biguzzi syyskuussa 2005. Elokuussa 2009 koululle myönnettiin yliopiston asema, jolloin se sai nykyisen nimensä. Vuonna 2016 yliopistossa oli opiskelijoita 1 700.
Mantilanjärvi

| Mantilanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°37′53″N, 23°58′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ähtärinjärven alue (35.43)
Laskuoja:  oja Suolilampeen 
Järvinumero:  35.434.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,5 m  
Rantaviiva:  2,87 km  
Pinta-ala:  11,993 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMantilanjärvi 
Mantilanjärvi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Lamminahonperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Sappionjoen valuma-alueeseen (35.434) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,5 metriä mpy.
Luolavertaus

Havainnollistus Platonin luolavertauksesta.
Luolavertaus on Platonin esittämä allegoria, jonka hän esittää Valtion kirjan VII alussa (514a–520a).
Platonismin, uusplatonismin ja gnostilaisuuden filosofiset ja uskonnolliset opit perustuvat pitkälti Platonin ideaoppiin sellaisena kuin se on esitetty luolavertauksessa. Vertaus on selvintä esittää tarinana ja sen jälkeen tulkita se, aivan kuten Platon teki.
Vertaus

Kuvittele joukko vankeja, jotka on kahlittu lapsuudestaan saakka luolan perälle. Paitsi heidän jäsenensä, myös heidän päänsä on kahlittu niin, että heidän silmänsä ovat pakotettuja katsomaan luolan peräseinään. Vankien selän takana on tuli, ja tulen ja vankien välissä on korotettu kävelytie, jota pitkin kuljetetaan erilaisia eläinten, kasvien ja muiden asioiden muotoja. Tulen valo heijastaa sekä vangeista että kuljetetuista asioista tulevan varjon luolan peräseinälle ja kiinnittää vankien huomion.  Samoin kun joku muotoja kantava puhuu, hänen äänensä kaikuu luolan peräseinästä ja saa vangit uskomaan, että ääni tuli varjoista. Vangit osallistuvat eräänlaiseen peliin, antaen asioille nimiä kun näkevät niitä. Tämä on kuitenkin ainoa todellisuus, jonka he tuntevat, vaikka näkevätkin ainoastaan kuvien varjoja.
Kuvitellaan, että yksi vangeista vapautetaan, nousee seisomaan ja kääntyy ympäri. Tuli sokaisee hänen silmänsä ja ohi kulkevat muodot näyttävät hänestä epätodellisemmilta kuin varjot. Samoin jos hänet viedään ulos luolasta katsomaan auringonvaloa, hänen silmänsä sokaistuvat eikä hän ensin näe mitään. Vähitellen hän kykenee näkemään tummia hahmoja kuten varjoja, ja sitten kirkkaampia ja kirkkaampia esineitä. Viimeisenä hän kykenisi näkemään itse auringon, ja oppisi, että se tarjoaa vuodenajat ja vuosien vaihtelut, on kaiken näkyvän yläpuolella ja on jollakin tavalla kaiken hänen näkemänsä syy. Tämä osa vertauksesta osuu läheisesti yhteen Platonin aurinkovertauksen kanssa, joka on esitetty Valtion kirjan VI loppupuolella.
Näin valaistuneena vapautettu vanki haluaisi epäilemättä palata luolaan vapauttamaan kahlitut ystävänsä. Ongelma olisi siinä, että he eivät haluaisi vapautua. Luolaan palaaminen vaatisi, että vapautetun vangin silmät totuttelisivat taas uuteen valaistukseen, ja jonkun aikaa hän näkisi huonommin eikä kykenisi havaitsemaan luolan peräseinälle heijastuvia varjoja yhtä hyvin kuin toverinsa, jonka vuoksi hän joutuisi naurunalaiseksi. Tämä saisi vangitut vastustelemaan kaikkia vapautusyrityksiä.
Tulkinta

Platon kertoo, että vertauskuvaa voidaan käyttää kaikkeen sanottuun, tarkoittaen, että sitä voidaan käyttää hieman aiemmin esitettyjen aurinkovertauksen ja jaetun janan tulkitsemiseen.
Hän selittää vertauskuvan varsinaisen merkityksen seuraavasti:
»Vankilamaista asuntoa vastaa näkyvä maailma, ja siinä palavan tulen kajoa auringonvalo. Ja jos ymmärrät, että ylös kiipeäminen ja ylhäällä avautuvien näkymien katseleminen kuvaa sielun kohoamista ajatuksella tavoitettavaan maailmaan, olet tulkinnut käsitykseni oikein. Senhän sinä halusit kuulla; pitääkö se sitten paikkansa, sen tietää jumala. Sellainen mielikuva minulla siis on, että ajatuksella tavoitettavassa maailmassa on viimeisenä ja vain vaivoin nähtävissä hyvä idea. Mutta kun se kerran on nähty, on pakko todeta, että se on kaikissa asioissa kaiken oikean ja hyvän aiheuttaja; näkyvässä maailmassa se synnyttää valon ja sen valtiaan, ajatuksella tavoitettavassa maailmassa se taas itse valtiaana synnyttää totuuden ja järjen.»
Luolan ulkopuolella oleva aurinko edustaa siis ’Hyvän’ ideaa, ja tämä kohta muiden ohella saattaa antaa kuvan, että Platon piti tätä luovana jumalana. Ihmiset ovat tavallisesti vankeina ja katselevat pelkkiä varjoja, jotka ovat sellaisten muotojen tai kuvien aikaansaamia, jotka eivät vielä itsekään ole varsinaista todellisuutta — se voidaan löytää vasta luolan ulkopuolelta, älyllä käsitettävissä olevasta muotojen maailmasta, ei aisteilla. Muotojen kantajat ovat erilaisia instituutioita ja auktoriteetteja, jotka manipuloivat sitä kuinka näemme maailman. Platon halusi meidän käsittävän, että meidän on ymmärrettävä omat rajoituksemme, jotta voisimme siirtyä niiden tuolle puolen.
Palattuaan katselemasta ”jumalallisia näkymiä” henkilö palaa ”inhimilliseen surkeuteen”, ja
»käyttäytyy kömpelösti ja näyttää naurettavalta, kun hän vielä sokaistuneena ja tottumattomana täällä vallitsevaan pimeyteen joutuu tuomioistuimissa tai muualla kiistelemään oikeuden varjoista tai niistä kuvista, joista nämä varjot ovat peräisin? Tai kun hän joutuu taistelemaan niitä käsityksiä vastaan, joita näistä asioista on sellaisilla ihmisillä, jotka eivät ole itse oikeudenmukaisuutta ikinä nähneetkään?»
Platon vihjaa tällä mahdollisesti Sokrateen oikeudenkäyntiin.
Saattaa vaikuttaa erikoiselta, että kuvatessaan poliittisesti epätoimivaa ”jumalallisesta inhimilliseen surkeuteen palaamista” ja sitä seuraavaa vastustelua, Platon kuitenkin kuvaa juuri samaan aikaan ihannevaltiotaan, jota hallitsee filosofikuningas. Filosofikuninkaan tunnusmerkkinä oli, että hän on jatkuvasti kosketuksissa hyvän muodon kanssa.
Kirjallisuutta

Platon: Valtio.  (Teoksessa Teokset: Neljäs osa. Suomentanut Marja Itkonen-Kaila)  Helsingissä:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-15895-3.
Aiheesta muualla

Plato: The Allegory of the Cave, from The Republic (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Plato: The Allegory of the Cave, from The Republic (englanniksi)
Plato: The Republic, Project Gutenberg (englanniksi)
Platonin luolavertaus Jan Saenredamin kuparipiirroksessa Cornelis van Haarlemin mukaan, 1604.
Luettelo Suomen vesiperhosista

pölliputkisirvikäs (Limnephilus rhombicus)
Luettelo Suomen vesiperhoslajeista (lahko Trichoptera). Luettelo on aakkostettu heimoittain suomenkielisen lajinimen mukaan.
Harjasirvikkäät Philopotamidae

juovaharjakas Chimarra marginata
kultaharjakas Philopotamus montanus
sysiharjakas Wormaldia subnigra
Hentosirvikkäät Psychomyiidae

hammasjämsikäs Psychomyia pusilla
kivenkaapija Tinodes waeneri
liekoraspikas Lype phaeopa
puroraspikas Lype reducta
Hormisirvikkäät Glossosomatidae

koskihormikas Agapetus ochripes
oulunhormikas Glossosoma nylanderi
virtahormikas Glossosoma intermedia
Isosirvikkäät Phryganeidae

aapasirvikäs Oligotricha lapponica
harmohiidekäs Agrypnia obsoleta
idänhiidekäs Agrypnia colorata
isosirvikäs Phryganea grandis
jatulisirvikäs Semblis phalaenoides
järrisirvikäs Phryganea bipunctata
kalmosirvikäs Agrypnetes crassicornis
kirjosirvikäs Oligostomis reticulata
loimuhiidekäs Agrypnia varia
pikkuhiidekäs Trichostegia minor
rimpihiidekäs Agrypnia picta
rytihiidekäs Agrypnia pagetana
sahahiidekäs Agrypnia czerskii
siulasirvikäs Semblis atrata
sorjasirvikäs Hagenella clathrata
tundrahiidekäs Agrypnia sahlbergi
tuonensirvikäs Oligotricha striata
Kilpisirvikkäät Molannidae

harmokilvekäs Molanna angustata
hiilikilvekäs Molanna nigra
kuulaskilvekäs Molanna albicans
mujukilvekäs Molannodes tinctus
päistekilvekäs Molanna submarginalis
Koskisirvikkäät Rhyacophilidae

pohjanlouhekas Rhyacophila obliterata
purolouhekas Rhyacophila fasciata
virtalouhekas Rhyacophila nubila
Koukkusirvikkäät Sericostomatidae

pikisirvikäs Notidobia ciliaris
vaskisirvikäs Sericostoma personatum
Mertasirvikkäät Ecnomidae

mertasirvikäs Ecnomus tenellus
Neitosirvikkäät Apataniidae

impisirvikäs Apatania hispida
kainosirvikäs Apatania dalecarlica
maariansirvikäs Apatania zonella
nivasirvikäs Apatania wallengreni
näräsirvikäs Apatania stigmatella
piikasirvikäs Apatania auricula
siviäsirvikäs Apatania muliebris
vienosirvikäs Apatania forsslundi
Nokisirvikkäät Beraeidae

pyörönokisirvikäs Beraea pullata
suipponokisirvikäs Beraeodes minutus
Pikkusirvikkäät Hydroptilidae

aavapalkonen Hydroptila angulata
ahdinpartapalkonen Agraylea multipunctata
hetepalkonen Oxyethira simplex
hippupalkonen Hydroptila simulans
hämypalkonen Oxyethira flavicornis
jauripalkonen Agraylea cognatella
jokipalkonen Hydroptila sparsa
järvipalkonen Oxyethira distinctella
kaakonpalkonen Orthotrichia tragetti
kaislapalkonen Orthotrichia costalis
kalvaspalkonen Allotrichia pallicornis
kivipalkonen Hydroptila tineoides
koipipalkonen Tricholeiochiton fagesii
koskipalkonen Hydroptila forcipata
kähmäpalkonen Oxyethira frici
köngäspalkonen Hydroptila lotensis
lampipalkonen Agraylea sexmaculata
lirupalkonen Oxyethira falcata
noropalkonen Hydroptila occulta
olanpalkonen Oxyethira klingstedti
pirkanpalkonen Oxyethira tamperensis
pohjanpalkonen Oxyethira boreella
puropalkonen Oxyethira tristella
rahkapalkonen Oxyethira sagittifera
rantapalkonen Oxyethira ecornuta
sarapalkonen Oxyethira mirabilis
silmupalkonen Ithytrichia lamellaris
sirppipalkonen Hydroptila pulchricornis
terhopalkonen Stactobiella risi
vihnepalkonen Hydroptila vectis
virtapalkonen Hydroptila cornuta
vuollepalkonen Hydroptila dampfi
vähäsilmupalkonen Ithytrichia clavata
Pohjansirvikkäät Arctopsychidae

pohjansirvikäs Arctopsyche ladogensis
Putkisirvikkäät Limnephilidae

allasputkisirvikäsLimnephilus luridus
eräsirvikäs Asynarchus contumax
hakosirvikäs Halesus digitatus
hankisirvikäs Chilostigma sieboldi
hirsiputkisirvikäs Limnephilus flavicornis
idänviirusirvikäs Grammotaulius sibiricus
idänviitasirvikäs Colpotaulius major
isoleppisirvikäs Stenophylax permistus
isoriukusirvikäs Anabolia concentrica
jauriputkisirvikäs Limnephilus subnitidus
jokikalmiosirvikäs Potamophylax cingulatus
jänkäputkisirvikäs Limnephilus picturatus
järviputkisirvikäs Limnephilus subcentralis
järviriukusirvikäs Anabolia laevis
jätkänsirvikäs Halesus radiatus
kaamossirvikäs Brachypsyche sibirica
kairasirvikäs Asynarchus thedenii
kalvasputkisirvikäs Limnephilus politus
kalvasviirusirvikäs Grammotaulius nitidus
kaulaputkisirvikäs Limnephilus coenosus
kaunoputkisirvikäs Limnephilus elegans
kiilaputkisirvikäs Limnephilus vittatus
kirjoviirusirvikäs Grammotaulius signatipennis
kluuviputkisirvikäs Limnephilus griseus
korteputkisirvikäs Limnephilus borealis
kuljuputkisirvikäs Limnephilus externus
kuuputkisirvikäs Limnephilus lunatus
kuurasirvikäs Chaetopteryx villosa
laikkuputkisirvikäs Limnephilus marmoratus
lampiputkisirvikäs Limnephilus sericeus
lanttoputkisirvikäs Limnephilus centralis
lapinsirvikäs Asynarchus lapponicus lapinsirvikäs
lehväsirvikäs Nemotaulius punctatolineatus
luhtaputkisirvikäs Limnephilus xanthodes
luomaputkisirvikäs Limnephilus germanus
lähdeputkisirvikäs Limnephilus ignavus
meriputkisirvikäs Limnephilus affinis
muruputkisirvikäs Limnephilus hirsutus
okapääsirvikäs Ecclisopteryx dalecarlica
olkiputkisirvikäs Limnephilus fuscinervis
outaputkisirvikäs Arctopora trimaculata
paanusirvikäs Anabolia brevipennis
parkkisirvikäs Halesus tesselatus
pikkuputkisirvikäs Limnephilus auricula
pilkkuputkisirvikäs Limnephilus decipiens
pohjanputkisirvikäs Limnephilus femoratus
purokalmiosirvikäs Potamophylax nigricornis
puroleppisirvikäs Stenophylax sequax
puroriukusirvikäs Anabolia nervosa
pyörökalmiosirvikäs Potamophylax rotundipennis
pölliputkisirvikäs Limnephilus rhombicus
riitesirvikäs Chaetopteryx sahlbergi
rimpiputkisirvikäs Limnephilus diphyes
ruskasirvikäs Annitella obscurata
ruutuputkisirvikäs Limnephilus quadratus
rytiviirusirvikäs 'Grammotaulius nigropunctatus
rytösirvikäs Hydatophylax infumatus
rämesirvikäs Rhadicoleptus alpestris
saivosirvikäs Lenarchus productus
saraputkisirvikäs Limnephilus dispar
siloputkisirvikäs Limnephilus bipunctatus
soraputkisirvikäs Limnephilus extricatus
suoluputkisirvikäs Limnephilus pantodapus
suoputkisirvikäs Limnephilus femoralis
suruputkisirvikäs Limnephilus sparsus
suviputkisirvikäs Limnephilus fuscicornis
särmäputkisirvikäs Limnephilus nigriceps
tunturisirvikäs Asynarchus impar
tupsukidussirvikäs Ironoquia dubia
turasirvikäs Lenarchus bicornis
täpläputkisirvikäs Limnephilus stigma
viitasirvikäs Colpotaulius incisus
virtakalmiosirvikäs Potamophylax latipennis
vuomaputkisirvikäs Limnephilus algosus
vuotsoputkisirvikäs Limnephilus fenestratus
vähäleppisirvikäs Stenophylax lateralis
vällysirvikäs Glyphotaelius pellucidus
Riippasirvikkäät Goeridae

kiviriippasirvikäs Goera pilosa
puroriippasirvikäs Silo pallipes
Ruutusirvikkäät Lepidostomatidae

lähdesirvikäs Crunoecia irrorata
rassisirvikäs Lepidostoma hirtum
Rysäsirvikkäät Polycentropodidae

aaparysäkäs Holocentropus insignis
haavirysäkäs Polycentropus flavomaculatus
isolipporysäkäs Plectrocnemia conspersa
karirysäkäs Cyrnus flavidus
koijurysäkäs Cyrnus trimaculatus
korterysäkäs Holocentropus picicornis
lampirysäkäs Holocentropus dubius
piilorysäkäs Cyrnus fennicus
pikkulipporysäkäs Plectrocnemia conjuncta
poukamarysäkäs Holocentropus stagnalis
rahkarysäkäs Cyrnus insolutus
sammalrysäkäs Polycentropus irroratus
soppirysäkäs Cyrnus crenaticornis
täplätorvirysäkäs Neureclipsis bimaculata
Sammalsirvikkäät Brachycentridae

siepposirvikäs Brachycentrus subnubilus
suvisammalsirvikäs Micrasema gelidum
toukosammalsirvikäs Micrasema setiferum
Sarvisirvikkäät Leptoceridae

harmopetosarvekas Oecetis tripunctata
harmosarvekas Triaenodes unanimis
isosarvekas Ceraclea nigronervosa
jokisarvekas Ceraclea dissimilis
jurttapetosarvekas Oecetis testacea
järvipetosarvekas Oecetis lacustris
kalvaspetosarvekas Oecetis ochracea
keltasarvekas Ceraclea riparia
kulosarvekas Athripsodes aterrimus
lahtipetosarvekas Oecetis furva
lampisarvekas Ylodes detruncatus
laukkisarvekas Athripsodes albifrons
maltosarvekas Ceraclea albimacula
merisarvekas Ylodes reuteri
mustasarvekas Mystacides nigra
neulasarvekas Leptocerus tineiformis
pisamasarvekas Setodes punctatus
purosarvekas Ceraclea excisa
rantusarvekas Mystacides longicornis
ruostesarvekas Triaenodes bicolor
sienisarvekas Ceraclea fulva
sinisarvekas Mystacides azurea
sirosarvekas Ylodes simulans
sorasarvekas Athripsodes cinereus
survosarvekas Athripsodes commutatus
suvantosarvekas Erotesis baltica
veikisarvekas Ceraclea annulicornis
virtasarvekas Ceraclea perplexa
vuopetosarvekas Oecetis notata
äijäsarvekas Ceraclea senilis
Siiviläsirvikkäät Hydropsychidae

nevanväkäseulakas Ceratopsyche nevae
pikkuseulakas Cheumatopsyche lepida
saksinseulakas Hydropsyche saxonica
siltalanseulakas Hydropsyche siltalai
suviväkäseulakas Ceratopsyche silfvenii
tummaseulakas Hydropsyche angustipennis
tyrskyseulakas Hydropsyche contubernalis
ukkoseulakas Hydropsyche pellucidula
vuolleseulakas Hydropsyche bulgaromanorum
Pohjois-Korean loikkarit

| Pohjois-Korean loikkarit |
| --- | --- |
Asuinalueet:   Etelä-Korea (pääsääntöisesti)
Kielet:  korea
Sukulaiskansat:  muut korealaiset
Pohjois-Korean loikkarit (kor. 북한 이탈 주민, bukhanitaljumin, suom. "asukkaat, jotka hylkäsivät Pohjois-Korean") ovat Pohjois-Koreasta paenneita ihmisiä. Pohjois-Koreasta on laitonta poistua ilman virallista lupaa, ja luvan saavat pitkälti sellaiset ihmiset, jotka matkustavat maata virallisesti edustamaan. Osa kansalaisista haluaa kuitenkin lähteä maasta siinä toivossa, että he voisivat elää muualla vapaampaa tai parempaa elämää tai olla yhdessä perheenjäseniensä kanssa. Esimerkiksi ruoan puute on maassa yhä yleistä. Toisaalta Pohjois-Korea on maailmalla tunnettu huonosta ihmisoikeustilanteestaan.
Ensimmäiset loikkarit poistuivat maasta jo 1950-luvulla. Ennen 1990-lukua Kiinan ja Pohjois-Korean välillä oli kuitenkin enemmän liikennettä Pohjois-Koreaan päin. Paljon enemmän loikkareita alkoikin lähteä vasta 1990-luvun puolivälissä Pohjois-Korean suuren nälänhädän seurauksena. Tuolloin sadattuhannet naiset ja lapset pyrkivät poistumaan maasta. Kaikista Pohjois-Korean loikkareista yli 70 prosenttia on naisia. Kim Jong-unin aikana vuosittainen loikkarien määrä on vähentynyt huomattavasti tiukemman rajavalvonnan ja parantuneiden Kiinan ja Venäjän suhteiden takia.
Vuoteen 2020 mennessä Etelä-Koreaan oli loikannut lähes 35 000 pohjoiskorealaista eli yli 1000 ihmistä vuodessa. Määrä on sen jälkeen vähentynyt moninkertaisesti Pohjois-Korean asettamien koronarajoitusten seurauksena.
Vaikka suurin osa Pohjois-Korean loikkareista pyrkii Etelä-Koreaan, osalla on eri kohdemaa. Vuonna 2022 Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestön tiedossa oli 260 pohjoiskorealaista pakolaista ja 127 turvapaikanhakijaa. Heistä 96 oli Saksassa ja 70 Yhdysvalloissa.
Pakomatka

Monen pohjoiskorealaisen loikkarin tavoite on päästä Etelä-Koreaan, jonka lakien mukaan loikkarit saavat heti maahan saavuttuaan Etelä-Korean kansalaisuuden. Maiden välillä on raja-aita, jonka osa loikkareista on rajavartiosta huolimatta pystynyt ylittämään. Harvat saapuvat Etelä-Koreaan meriteitse. Suurin osa loikkareista ei kuitenkaan pääse siirtymään suoraan maahan, vaan heidän on ensin matkattava Itä-Aasian läpi. Etelä-Korean lisäksi Pohjois-Korealla on maarajaa vain Kiinan ja 18 km pituudelta Venäjän kanssa. Pohjois-Korealla sekä Kiinan että Venäjän kanssa sopimus, jonka mukaan mahdolliset loikkarit karkotetaan takaisin Pohjois-Koreaan. Kiinan kanssa sopimus tehtiin jo vuonna 1986 ja Venäjän kanssa vuonna 2015. Joitain loikkareita lukuun ottamatta useimmat hakeutuvat ensin Kiinaan esimerkiksi jokia ylittämällä. Ainakin Jalu- ja Tumenjoki ovat suosittuja rajanylityspaikkoja. Talvella Jalu jäätyy ja loikkarit ylittävät sen ryömimällä, kun taas kesällä he uivat. Osa hakee apua ihmissalakuljettajilta.