stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valter Nordgren
Sotilasura

Nordgren valmistui ylioppilaaksi 1918, osallistui vapaaehtoisena varusmiehenä Helsingin valtaukseen 1918 ja osallistui tämän jälkeen Suomen ensimmäiselle kadettikurssille 1919–1920. Nuorempana upseerina hän palveli Suomen valkoisessa kaartissa 1920–1921 ja Kaartin jääkäripataljoonassa 1921–1922. Jälkimmäisessä hän palveli komppanianpäällikkönä 1922–1926. Vuosina 1926–1931 hän oli suojeluskuntajärjestön palveluksessa aluepäällikkönä ja sotilasohjaajana. Sotakorkeakoulun kahdeksannen kurssin hän kävi 1931–1933 ja sai yleisesikuntaupseerin arvon 18. lokakuuta 1934. Hän palveli 2. divisioonan esikunnassa yleisesikuntaupseerina 1933–1936. Yleisesikunnan koulutusosastolla hän oli toimistoupseerina 1936–1938 ja puolustusministeriön koulutusosastolla 1938–1939.
Talvisodan aikana Nordgren palveli päämajan taktillisessa toimistossa toimistoupseerina ja toimistopäällikkönä. Välirauhan aikana hän sijaisti JR 13:n komentajana sekä toimi 4. prikaatissa pataljoonankomentajana 1940–1941. Jatkosodan sytyttyä Nordgren sai komentoonsa Jalkaväkirykmentti 4:n ajalle 21. kesäkuuta 1941 – 1. maaliskuuta 1943. VI armeijakunnan esikuntapäällikkönä hän työskenteli 1943–1944. Jääkäriprikaatia Nordgren komensi 16. elokuuta 1944 – 30. marraskuuta 1944. Sodan jälkeen hän toimi JR 9:n komentajana 1944–1946 ja erosi vakinaisesta palveluksesta 25. heinäkuuta 1946.
Ylennykset: vänrikki 31.3.1920, luutnantti 6.12.1920, kapteeni 6.12.1926, majuri 6.12.1933, everstiluutnantti 4.4.1940, eversti 6.8.1942.
Nordstrom (kauppaketju)

| Nordstrom, Inc>  |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Incorporated
Osake:  NYSE: JWN
ISIN:  US6556641008
Perustettu:  1901
Puheenjohtaja:  Blake W. Nordstrom
Kotipaikka:  Seattle, Washington, USA
Toiminta-alue:  Yhdysvallat
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  vaatteet, jalkineet, asusteet, kosmetiikka
Liikevaihto:  12,5 mrd. USD (2013)
Henkilöstö:  63 000 (2013)
Kotisivu:  www.nordstrom.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nordstromin tavaratalo Oregonin Tigardissa
Nordstrom, Inc. on yhdysvaltalainen luksustavaratalojen ketju, jonka pääkonttori ja suurimmat tavaratalot sijaitsevat Seattlessa Washingtonin osavaltiossa. Nordstrom on keskittynyt kalliimman hintaluokan vaatteisiin, jalkineisiin, asusteisiin ja kosmetiikkaan, joissa sen tärkeimpiä kilpailijoita ovat muut tavarataloketjut, kuten Bloomingdale’s, Neiman Marcus, Saks Fifth Avenue ja Lord & Taylor.
Historiaa

Nordstromin juuret juontavat vuoteen 1901, jolloin ruotsalaiset maahanmuuttajat John W. Nordstrom ja Carl Wallin perustivat Seattleen kenkäkaupan. Vasta 22 vuotta myöhemmin perustettiin sivuliike, josta ketju alkoi vähitellen kehittyä. Vuonna 1928 John W. Nordstrom luovutti johdon ja omistuksensa kahdelle pojalleen, ja seuraavana vuonna myös Wallin luopui osakkeistaan Nordstromin veljesten hyväksi. Kesti vielä 31 vuotta ennen kuin Nordstrom oli kasvanut kahdeksan myymälän ketjuksi kahdessa osavaltiossa. Vuonna 1963 se laajensi valikoimaansa kengistä vaatteisiin ja asusteisiin.
Vasta kolmannen Nordstrom-sukupolven astuttua yrityksen johtoon se alkoi laajentua valtakunnalliseksi ketjuksi vuonna 1968. Pörssiyritys Nordstromista tuli vuonna 1971. Ranskalainen muotimerkki Façonnable otettiin yhteistyökumppaniksi vuonna 1988, ja vuonna 2000 Nordstrom osti sen. Seitsemää vuotta myöhemmin Nordstrom kuitenkin myi merkin kahdeksan erillistä myymälää eteenpäin mutta jätti sen omien myymälöidensä valikoimiin.
Vuoden 2011 lopussa Yhdysvalloissa toimi 117 Nordstrom-tavarataloa ja 108 Nordstrom Rack -nimistä outlet-myymälää. Lisäksi yrityksellä on verkkokauppa.
Nordstrom on aina ollut tunnettu erinomaisesta asiakaspalvelustaan. Talouslehti Fortunen listalla ”100 parasta työnantajaa 2007” Nordstrom sijoittui sijalle 24.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nordstrom (kauppaketju) Wikimedia Commonsissa
Nordstromin verkkosivusto
Käännös suomeksi
Norfluratsoni

| Norfluratsoni |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  4-kloori-5-(metyyliamino)-2-[3-(trifluorimetyyli)fenyyli]pyridatsin-3-oni
CAS-numero:  27314-13-2
PubChem CID:  33775
SMILES:  CNC1=C(C(=O)N(N=C1)C2=CC=CC(=C2)C(F)(F)F)Cl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C12H9N3ClOF3
Moolimassa:  303,672 g/mol
Sulamispiste:  177 °C
Tiheys:  1,45 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Norfluratsoni (C12H9N3ClOF3) on fenyylipyridatsinonijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa herbisidinä, joskin sen käyttö Euroopan unionin alueella on kielletty.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa norfluratsoni on väritöntä tai harmaata kiteistä ainetta. Yhdiste ei juurikaan liukene veteen, mutta liukenee useaan orgaaniseen liuottimeen kuten etanoliin, asetoniin ja ksyleeniin. Norfluratsonin käyttö herbisidinä perustuu siihen, että se estää fytoeenidesaturaasientsyymiä pelkistämästä karotenoidien biosynteesiin tarvittavaa fytoeenia. Samalla myös fotosynteesi estyy.
Valmistus ja käyttö

Norfluratsonia voidaan valmistaa m-aminobentsotrifluoridin, mukokloorihapon ja metyyliamiinin välisellä reaktiolla tai m-klooribentsotrifluoridin ja 4-kloori-5-metyyliamino-3-oksopyratsiinin välisellä reaktiolla.
Norfluratsoni on sallittu herbisidi muun muassa Yhdysvalloissa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, mutta sen käyttö on ollut kiellettyä Euroopan unionin alueella vuodesta 2003 alkaen. Norfluratsonia käytetään muun muassa puuvilla-, maapähkinä-, soijapapu-, viini- ja sitrushedelmäviljelmillä rikkaruohomyrkkynä.
Notion (Aiolis)

| Notion> Νότιον |
| --- | --- |
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Aiolis
Infobox OKNimi-testi OK: 
Notion (m.kreik. Νότιον, lat. Notium) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Aioliissa nykyisen Turkin alueella. Sen tarkempaa sijaintipaikkaa ei tunneta.
Notion esiintyy Herodotoksella Aioliin dodekapoliin eli kahdentoista kaupungin joukossa. Siitä ei kuitenkaan tiedetä mitään muuta. Usein on esitetty, että kyseessä olisi sama kaupunki kuin Jooniassa sijainnut Notion, joka oli Kolofonin satamakaupunki. Tätä ei kuitenkaan voida tietää varmuudella, ja siksi kaupunki on luetteloitu erilliseksi polikseksi.
Nostotiivistyskorkeus

Nostotiivistyskorkeus eli tiivistymiskorkeus on se korkeus, jossa kohoava kostea ilma tiivistyy pilvipisaroiksi. Kun ilma nousee ylöspäin, se jäähtyy adiabaattisesti, ja sen suhteellinen kosteus kasvaa. Kun on tarpeeksi kylmää, suhteellinen kosteus saavuttaa 100 %, ja alkaa syntyä pilvipisaroita. Mitä kuivempi ilma ja korkeampi lämpötila sitä ylemmäs tiivistymiskorkeus nousee. 
Tiivistymiskorkeuden avulla voidaan arvioida sellaisten pilvien alarajaa, jotka ovat syntyneet maanpinnalta alkaneest konvektiosta. Jos kosteus tiivistyy jo maanpinnalla, on sumua.
Pinnan lähellä mitattujen lämpötilan ja kastepisten perusteella nostotiivistyskorkeus on
Kun ilmakuplat nousevat tiivistymiskorkeuteen asti, niihin saattaa kuitenkin sekoittua matkan varrella kuivempaa ilmaa. Niinpä havaittu konvektiopilvien alaraja on usein hiukan ylempänä kuin kaavasta laskettu tiivistymiskorkeus.
Nostotiivistyskorkeus voidaan määrittää myös graafisesti radioluotauksen avulla.
Kaava ei  päde pilvien alarajalle silloin, kun pilvet ovat syntyneet eri ilmamassasta kuin missä lämpötila ja kastepiste mitataan. Tällainen tilanne on usein merituulen yhteydessä.
Norborneeni

| Norborneeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Bisyklo[2.2.1]hept-2-eeni
CAS-numero:  498-66-8
PubChem CID:  10352
SMILES:  C1CC2CC1C=C2
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H10
Moolimassa:  94,15 g/mol
Sulamispiste:  47 °C
Kiehumispiste:  96 °C
Liukoisuus veteen:  0,1337 g/l (20 °C)
Norborneeni (C7H10) on bisyklisiin alkeeneihin kuuluva hiilivety. Yhdistettä käytetään kemianteollisuudessa kumien valmistuksen raaka-aineena.
Ominaisuudet

Norborneeni on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste hapettuu helposti muodostaen epoksidin.
Valmistus ja käyttö

Norborneenia valmistetaan eteenin ja syklopentadieenin välisellä Diels–Alder-reaktiolla. Reaktio tapahtuu korkeassa lämpötilassa ja paineessa ilman katalyyttiä. Norborneenin valmistuksessa muodostuu helposti myös useita muita sivutuotteita, minkä vuoksi tuote on puhdistettava ennen norborneenin polymerointia.
Norborneenia käytetään muovien ja kumien valmistuksen raaka-aineena. Sitä voidaan käyttää ko-monomeerina esimerkiksi eteenin kanssa. Erikoissovelluksiin esimerkiksi rakennusteollisuuteen siitä valmistetaan polynorborneenia niin kutsutulla renkaanavaamispolymeroinnilla. Tämä reaktio on tyypiltään olefiinimetateesi ja katalyyttinä reaktiossa käytetään ruteniumkomplekseja kuten Grubbsin katalyyttiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norborneeni Wikimedia Commonsissa
North-West District

| North-West |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Botswana
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Maun
Pinta-ala:  129930 km²
Väkiluku (2006):  157 201
North-West District on Botswanan hallinnollisista alueista pohjoisin.  Sen pinta-ala on 129 930 neliökilometriä, ja vuoden 2006 asukasluku oli 157 201. Alueen pääkaupunki on Maun.
Alue muodostettiin vuonna 2001 yhdistämällä Chobe ja Ngamiland. Yhdistetyn alueen pääkaupunki oli Maun, turismin keskus, josta käsin tehdään retkiä Okawangon deltan luontokohteisiin. Vuonna 2006 Chobe irrotettiin jälleen omaksi hallinnolliseksi alueekseen North-West Districtistä (Ngamiland).
Alueetta palvelee Maunin kansainvälinen lentoasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta North-West District Wikimedia Commonsissa
Botswanan alueet
Central
Chobe
Ghanzi
Kgalagadi
Kgatleng
Kweneng
North-East
North-West
South-East
Southern
Nolla nolla nolla (albumi)

| Nolla nolla nolla Nolla nolla nolla |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : helmikuu 1984
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Jimi Sumén
 Tyylilaji: punk, post-punk
 Kesto: 30.20
 Levy-yhtiö: Love Kustannus
 Levymerkki: Beta
Nolla nolla nollan muut julkaisut
| Oodeja simasuille 1981 | Nolla nolla nolla 1984 | Tänään täällä, huomenna poissa 1996 |
Nolla nolla nolla on suomalaisen punkrockyhtyeen Nolla nolla nollan vuonna 1984 julkaistu albumi. Levyn julkaisi Love Kustannus Beta-levymerkillä. Kataloginumero on BETA 4006. Levyn kappaleet julkaistiin CD-muodossa 1996 kokoelmalla Tänään täällä, huomenna poissa. Vuonna 2012 Svart Records julkaisi levyn uudelleen vinyylinä. Kataloginumero on SVR094.
Taustaa

Yhtye oli hajonnut vuonna 1982, mutta kokoontui vielä tekemään keikan vuonna 1984. Keikan jälkeen yhtye sai mahdollisuuden tämän albumin tekoon.
Kappaleet

Sävellys, sanoitus ja sovitus Nolla nolla nolla, paitsi A6:ssa sävellys Charles Chaplin.
Kappaleet > A-puoli

Hyvästi huominen – 2.09
Silminnäkijä – 3.14
Liian nuori – 2.23
Vanhuus – 0.43
Leikin loppu – 1.51
Smile – 1.36
Tilanne no. 1 – 3.24
Kappaleet > B-puoli

Vesiputous – 2.19
Tänään täällä, huomenna poissa – 1.57
Yrjö – 1.59
Työ kutsuu – 2.22
Lisää – 3.13
Jyräys – 3.10
Kokoonpano

Jore Vastelin – laulu
Make Timonen – kitara
Haba Ehrström – basso
Ykä Knuuttila – rummut
FS Normandie (1860)

| Normandie |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Cherbourg
Kölinlasku:  14. syyskuuta 1858
Laskettu vesille:  10. maaliskuuta 1860
Palveluskäyttöön:  13. toukokuuta 1862
Poistui palveluskäytöstä:  17. kesäkuuta 1871
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 650 t
Pituus:  78,25 m
Leveys:  17 m
Syväys:  8,48 m
Koneteho:  2 500 hv
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  570
Aseistus
Aseistus:  36 × 164 mm Mle 1858 -tykkiä
FS Normandie oli Ranskan laivaston vuonna 1860 vesillelaskettu Gloire-luokan ironclad.
Valmistus

Ranskan meriministeri tilasi 4. maaliskuuta 1858 kolme 900 nhp:n höyrykoneella varustettua panssarifregattia, joista kaksi tilattiin Toulonin laivastontelakalta ja kolmas Lorientista. Neljäs alus tilattiin osana vuoden 1859 hankintoja 3. syyskuuta Cherbourgista ja tilatun aluksen nimeksi vahvistettiin 14. syyskuuta Normandie Meriministeri hyväksyi 20. maaliskuuta Stanislas-Charles-Laur Dupuy de Lôme uudesta aluksesta tekemät suunnitelmat, joita käytettiin myös Normandien valmistuksessa. Köli laskettiin 14. syyskuuta 1858.
Aluksen höyrykone tilattiin Mazelinelta, joka hyväksyi tilauksen 22. syyskuuta täydennyksenä Couronnen höyrykonetilauksen täydennyksenä. Aluksen höyrykone asennettiin 1870-luvulla rannikkopanssarilaiva Tonnerreen. Alus laskettiin vesille 10. maaliskuuta 1860 ja se otettiin palvelukseen 2. heinäkuuta. Alus valmistui 1862 ja laivasto hyväksyi sen 13. toukokuuta 1862.
Palvelus

Alus ylitti heinäkuussa 1862 Atlantin ensimmäisenä ironcladinä maailmassa vara-amiraali Edmond Jurien de La Gravièren Meksikon valtausta tukemaan matkanneen laivasto-osaston lippulaivana. Alus aloitti huhtikuussa 1863 keltakuumeen puhjettua aluksella kotimatkan Tourvillen saattamana. Sairaus surmasi muun muassa aluksen päällikön Russellin. Ranskaan saavuttuaan alus oli Nantesissa karanteenissa.
Alus liitettiin Välimeren laivastoon, jonka mukana alus vieraili Brestissä ollen Britannian kuninkaallisen laivaston Kanaalin laivaston vierailun isäntänä. Muutamaa päivää myöhemmin alus osallistui Ranskan laivaston tekemään vastavierailuun Portsmouthiin.
Alus oli vuosina 1865-1868 koulutuslaivueessa, jossa ollessaan sen päällikkönä oli muun muassa Bernard Jauréguiberry ja Garnault. Laivueessa ollessaan se oli amiraalien Exelman ja Gicquel des Touches lippulaivana. Alus siirrettiin 1868 telakalle modernisoitavaksi, jolloin sen  tykit vaihdettiin. Alus palasi palvelukseen elokuussa 1870 päällikkönään du Pin de Saint-André ja se liitettiin  kontra-amiraali Didelotin ironclad-laivueeseen, jonka mukana se oli Ranskan Saksan sodassa 1870-1871. Se ei kuitenkaan osallistunut sotatoimiin.
Heikkolaatuisesta puutavarasta valmistettu alus oli sotatoimien päätyttyä huonossa kunnossa ja se poistettiin palveluksesta 17. kesäkuuta 1871. Alus romutettiin 1872 ja sen koneisto siirrettiin Tonnerreen.
Norsulinnut

| Norsulinnut |
| --- | --- |
 Aepyornis maximusin luuranko ja muna
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Osaluokka::  Palaeognathae
Lahko::  Aepyornithiformes
Heimo::  Norsulinnut Aepyornithidae  Bonaparte, 1853
Suvut
 Aepyornis  Mullerornis  Vorombe 
Katso myös
   Norsulinnut Wikispeciesissä   Norsulinnut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Norsulinnut, vanhoilta nimiltään elefanttilinnut, madagaskarinstrutsit tai jättiläisstrutsit, (Aepyornithidae) on sukupuuttoon kuollut heimo lentokyvyttömiä lintulajeja. Heimoon kuuluu kolme sukua ja neljä lajia. Ne asuttivat Madagaskarin saarta ennen katoamistaan 1650-luvulla.
Malagassin kielellä linnun nimi on Vorompatra, joka tarkoittaa suolintua. On esitetty, että rok-linnun legenda olisi syntynyt norsulinnusta.
Eräs norsulintulaji, Vorombe titan, oli suurin tunnettu koskaan elänyt lintulaji. Se saattoi kasvaa kolme metriä korkeaksi ja jopa 800 kilogramman painoiseksi.
Norsulintujen luita ja munia on löydetty melko paljon. Muna voi olla ympärysmitaltaan yli metrin, pituudeltaan yli 30 senttimetriä ja tilavuudeltaan 160 kananmunan, eli noin kahdeksan litran, suuruinen. Suurimmat tunnetut munat muni isonorsulintu, jonka muna oli noin 34 cm pitkä ja saattoi painaa 12 kg. Madagaskarin asukkaat käyttivät tyhjiä munia astioina.
Washingtonissa sijaitsevalla National Geographic Societylla on hallussaan norsulinnun muna, joka löydettiin vuonna 1967. Näyte on ehjä ja sen sisällä on syntymättömän alkion luuranko. Näytteiden perusteella tiedetään, että norsulinnut olivat kasvinsyöjiä. Elinympäristönään ne suosivat rantakosteikkoja ja soistuneita rantametsiä, joissa kasvillisuus oli runsasta silloinkin, kun saaren itäosia vaivasi kuivuus.
Norsulinnut olivat Madagaskarilla varsin yleisiä vielä sen jälkeen, kun saari oli asutettu pysyvästi noin 2 000 vuotta sitten. Ne kuitenkin katosivat melko nopeasti 1650-luvulle tultaessa. Yleisenä mielipiteenä on, että norsulintujen sukupuutto on ihmisen aiheuttama, mutta vuonna 2000 julkaistu brittitutkimus antaa toisen näkökulman. Arkeologit Sheffieldin ja Royal Hollowayn yliopistoista tutkivat ihmisten suhdetta norsulintuun sen kotisaarella Madagaskarilla. Tutkimusten tulokset eivät antaneet minkäänlaisia todisteita siitä, että linnut olisi metsästetty sukupuuttoon. Tutkijat uskovat myös, että linnun surmaaminen olisi ollut tabu, sillä mitään todisteita ei löytynyt siitä, että norsulintuja olisi tapettu ravinnoksi. Todennäköisesti sukupuuttoa edisti useiden tekijöiden yhteisvaikutus. Asutuksen levitessä rannikkoa pitkin linnut menettivät pesimäpaikkoja, ilmastonmuutos taas aiheutti kosteikkojen vähenemistä. Osassa subfossiileista nähdään kuitenkin lihanleikkuun jälkiä.
H. G. Wells kirjoitti norsulinnusta kertovan novellin Æpyornis-saari (Aepyornis Island, 1894).
Niin sanotussa linnunmunajutussa vuonna 2011 närpiöläiseltä mieheltä takavarikoitiin 10 000 linnunmunan ja 300 täytetyn linnun lisäksi norsulinnun muna Madagaskarilta.
Suvut ja lajit

Norsulintuja on aiemmin katsottu olleen 7–15 lajia kahdessa suvussa, mutta vuonna 2018 julkaistun perusteellisen tutkimuksen mukaan lajeja oli neljä ja sukuja kolme:
Aepyornis
Isonorsulintu (Aepyornis maximus)
Aepyornis hildebrandti
Mullerornis
Mullerornis modestus
Vorombe
Vorombe titan
Norjan laivaston fregatit

Norjan laivaston fregatit on luettelo Norjan laivastossa palvelleista fregateista.
Tanska-Norjan laivasto

KDM Najaden (1811-1812) Tanska-Norjan laivastossa upposi Lyngørin taistelussa.
Norjan laivasto

KNM Freia (1828-1870)
KNM Desideria (1854–1920)
KNM St. Olaf (1856–1925)
KNM Kong Sverre (1864-1932)
Sleipner-luokka
KNM Sleipner (1948–1959)
KNM Gyller (1957–1959)
KNM Odin (1954–1959)
KNM Balder (1954–1959)
KNM Tor (1952–1959)
Andenes-luokka
KNM Andenes ex-HMS Acanthus
KNM Nordkyn ex-HMS Buttercup
KNM Sørøy ex-HMS Eglantine
Hunt-luokka
KNM Arendal ex-HMS Badsworth 1956-1961
KNM Haugesund ex-HMS Beuforth
KNM Tromsø ex-HMS Zetland
KNM Narvik 1956-1961
River-luokan fregatit
KNM Draug ex-HMCS Penetang (1956-1966)
KNM Troll ex-HMCS Prestonian (1959-1972) sukellusveneiden emälaivaksi 1965 nimellä KNM Horten (A530)
KNM Garm ex-HMCS Toronto (1956-1977) moottoritorpedoveneiden emälaivaksi 1964 nimellä KNM Valkyrieniksi (A535)
Oslo-luokka
KNM Oslo (1964–1994)
KNM Bergen (1965–2005)
KNM Trondheim (1964–2006)
KNM Stavanger (1966–1998)
KNM Narvik (1965–2007)
Fridtjof Nansen -luokka
KNM Fridtjof Nansen palvelukseen 2005
KNM Roald Amundsen palvelukseen 21. toukokuuta 2007
KNM Otto Sverdrup palvelukseen 2007
KNM Helge Ingstad palvelukseen 2008
KNM Thor Heyerdahl palvelukseen 2009
Oslon-luokan fregatti KNM Trondheim
Fridtjof Nansen -luokan alus KNM Otto Sverdrup
Röyhelöpyy

| Röyhelöpyy |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Aitokanat Phasianidae
Alaheimo::  Metsäkanat Tetraoninae
Suku::  Bonasa  Stephens, 1819
Laji::  umbellus
Kaksiosainen nimi
 Bonasa umbellus  (Linnaeus, 1766) 

Alalajit
 B. u. affinis  B. u. brunnescens  B. u. castanea  B. u. incana  B. u. labradorensis  B. u. mediana  B. u. monticola  B. u. obscura  B. u. phaios  B. u. sabini  B. u. togata  B. u. umbelloides  B. u. umbellus  B. u. yukonensis 
Katso myös
   Röyhelöpyy Wikispeciesissä   Röyhelöpyy Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Röyhelöpyy (Bonasa umbellus) on Pohjois-Amerikassa elävä pienikokoinen kanalintu ja aitokanojen heimoon kuuluvan Bonasa-sukunsa ainoa laji. Se on yksi laajimmalle levinneistä ja pienimmistä pohjoisamerikkalaisista metsäkanalinnuista – kooltaan tuskin kyyhkystä suurempi.
Ulkonäkö ja koko

Röyhelöpyy on keskimäärin 45 senttimetriä pitkä ja 500–700 grammaa painava metsäkanalintu. Koiras on yleensä naarasta hieman suurempi, tosin täysikasvuiset naaraat voivat olla kookkaampia kuin nuoret koiraat. Koiraalla ja naaraalla on hyvin samannäköinen ruskeansävyinen höyhenpuku: se on selkäpuolelta pilkullinen ja harmaan tai punaruskean värinen ja vatsapuolelta tummajuovainen ja kellertävä. Punaruskea höyhenpuku on vallitseva leudossa ilmanalassa, kun taas kylmässä ilmanalassa harmaa väritys on yleisempi.
Nimensä laji on saanut röyhelökauluksesta, joka muodostuu pitkistä, kiiltävänmustista tai kuparinpunaisista sulista ja voi olla hyvin näyttävä varsinkin koiraalla. Koiras voi näyttää jopa kaksi kertaa todellista suuremmalta, kun se pörhistää röyhelökaulustaan ja levittää pyrstöään esittäessään soidinta tai puolustaessaan reviiriään. Pyrstössä on 18 leveää sulkaa ja se on levitettynä kolmion muotoinen. Pyrstön ulkoreunaa koristaa kauluksen värinen vyö, mutta muilta osin sen väritys vaihtelee maantieteellisesti suuresti – siitä tunnetaan lähes 60 erilaista muunnosta.
Parhaiten eri sukupuolet erottaa toisistaan juuri pyrstön perusteella, jonka pituus on koiraalla vähintään 15 senttimetriä ja naaraalla tavallisesti alle 14 senttimetriä. Lisäksi koiraalla on takamuksessaan kaksi tai kolme täplää, jotka yleensä puuttuvat naaraalta kokonaan.
Levinneisyys

Röyhelöpyy elää Pohjois-Amerikassa alueilla, jossa on pysyvä lumipeite marraskuun lopusta pitkälle kevääseen. Sitä tavataan Kanadan kaikissa provinsseissa ja Yhdysvalloissakin 38 osavaltiossa. Pohjois-Amerikan itärannikolla levinneisyysalue ulottuu etelässä Pohjois-Georgiaan ja Koillis-Alabamaan ja pohjoisessa puurajalle asti Labradorissa. Länsirannikolla levinneisyysalue ulottuu etelässä Kaskadien länsirinteille ja Luoteis-Kalifornian rannikkovuorille ja pohjoisessa Yukonjoelle Alaskassa. Kalliovuorilla sitä tavataan Wyomingissa ja Utahissa. Isojenjärvien eteläpuolella sitä esiintyy vain yksittäisinä populaatioina. Sitä on myös istutettu Newfoundlandiin ja Nevadaan.
Elinympäristö

Röyhelöpyy viihtyy kylmässä ilmastossa ja metsäisessä, vaikeakulkuisessa maastossa. Sitä tavataan etenkin hämärissä ja hiljaisissa metsissä, sankoissa tiheiköissä ja suojaisilla suoalueilla. Se karttaa aukeita paikkoja.
Elintavat > Ravinto

Lumettomina vuodenaikoina röyhelöpyy syö pääasiassa hedelmiä ja vihreitä lehtiä, mutta jonkin verran myös hyönteisiä. Joskus se pyydystää sammakoita, pyrstösammakoita ja käärmeitäkin. Talviravinto koostuu puiden norkoista ja talvisilmuista, joita se noukkii haavoista, koivuista, tuomista, kirsikoista, amerikanvalkopyökeistä ja sarvipähkinöistä. Poikaset syövät lähes yksinomaan hyönteisiä, kunnes ne saavuttavat täysikasvuisuuden.
Elintavat > Lisääntyminen

Röyhelöpyystä tulee sukukypsä noin 120 vuorokauden ikäisenä. Naaras rakentaa pesänsä maahan ja munii yhden munan päivässä, kunnes niitä on keskimäärin 11 kappaletta. Se hautoo munia 23–26 vuorokautta poikasten kuoriutumiseen asti. Emo huolehtii poikasista, kunnes ne osaavat yöpyä puun oksalla. Lentämään poikaset oppivat 8–10 viikon kuluttua syntymästään.
Röyhelöpyyt elävät yleensä yksinään, mutta kerääntyvät yhteen paritteluaikana. Koiras päästää rummuttavaa ääntä, joka toimii kutsuhuutona naaraille ja haasteena kaksintaisteluun toisille koiraille. Paritteluajan päättyessä se ilmaisee myös koiraan elinvoimaisuutta.
Suojelu ja uhat

Vaikka röyhelöpyytä metsästetään paljon virkistysmielessä, sen kanta ei ole toistaiseksi vaarantunut. Laajat metsien hakkuut uhkaavat kuitenkin lajin olemassaoloa paikallisesti.
Louis Agassiz Fuertesin maalaus röyhelöpyystä.
Röyhelöpyy rakentaa pesänsä maahan.
Sulkiaan pörhistelevä koiras.