stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gaetano Preti

Gaetano Giovacchino Francesco Preti (28. helmikuuta 1891 – 2. maaliskuuta 1963) oli italialainen telinevoimistelija. Hän oli mukana Lontoon olympialaisissa 1908, joissa Preti voimisteli joukkuekilpailussa. Italia sijoittui kisassa kuudenneksi.
Tanssijat

| Tanssijat |
| --- | --- |
 Juovapyrstötanssija (Pipra fasciicauda)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tanssijat Pipridae  Rafinesque, 1815
Katso myös
   Tanssijat Wikispeciesissä   Tanssijat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tanssijat (Pipridae) on heimo pienenkokoisissa varpuslinnuissa. Niitä löytyy luonnonvaraisina trooppisilta ja subtrooppisilta alueilta Keski- ja Etelä-Amerikasta sekä Trinidadista ja Tobagosta. Tanssijat ovat pieniä lintuja, jotka viihtyvät metsissä. Koirastanssijat ovat yleensä värikkäitä ja naarastanssijat ovat yksivärisempiä, yleensä vihertäviä lintuja. Tanssijat syövät hedelmiä, marjoja ja myös hyönteisiä. Naaraat hoitavat poikasia yksin, ja normaalissa pesässä on kaksi munaa.
Heimoon kuuluu 53 lajia ja 17 sukua. Suvuista suurimpaan, lakkitanssijoihin kuuluu 8 lajia.
Suvut

| --- | --- |
 Kypärätanssijat Antilophia  Lakkitanssijat Lepidothrix  Loimutanssijat Ceratopipra  Oliivitanssijat Xenopipo  Pallotanssijat Corapipo  Paritanssijat Chiroxiphia:  Pikkutanssijat Tyranneutes  Riipputanssijat Machaeropterus  Sammaltanssijat Chloropipo  Tulitanssijat Pipra  Tyrannitanssijat Neopelma  Valkokurkkutanssijat Heterocercus
Suvut > Lajeja, joilla on oma sukunsa

Kultasiipitanssija Masius chrysopterus
Munkkitanssija Manacus manacus
Piikkipyrstötanssija Ilicura militaris
Valkolakkitanssija Dixiphia pipra
Vihertanssija Cryptopipo holochlora
Fistful of Metal

| Fistful of Metal Anthrax |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1983
 Julkaistu: tammikuu 1984
 Tuottaja(t): Anthrax & Carl Canedy
 Tyylilaji: thrash metal, speed metal
 Kesto: 35.33
 Levy-yhtiö: Megaforce
Anthraxin muut julkaisut
|   | Fistful of Metal 1984 | Armed and Dangerous (EP) 1985 |
Fistful of Metal on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtyeen Anthraxin ensimmäinen levy, joka julkaistiin tammikuussa 1984. Levyltä julkaistiin yksi single, ”Soldiers of Metal”. Albumi on yhtyeen ainoa julkaisu, jossa laulajana toimii Neil Turbin. Seuraavana vuonna hänen paikkansa otti Joey Belladonna.
Kappaleet

Deathrider – 3.30 (säv. Neil Turbin, Dan Spitz, Scott Ian, Danny Lilker, Charlie Benante)
Metal Thrashing Mad – 2.39 (säv. Turbin, Spitz, Ian, Lilker, Benante)
I’m Eighteen – 4.02 (Alice Cooper -cover, säv. Alice Cooper, Glen Buxton, Michael Bruce, Dennis Dunaway, Neal Smith)
Panic – 3.58 (säv. Turbin, Ian, Lilker)
Subjugator – 4.38 (säv. Turbin, Spitz, Ian, Lilker, Benante)
Soldiers of Metal – 2.55 (säv. Turbin, Ian, Lilker)
Death from Above – 5.00 (säv. Turbin, Ian, Lilker)
Anthrax – 3.24 (säv. Turbin, Ian, Lilker)
Across the River – 1.26 (Instrumentaali, säv. Ian, Lilker)
Howling Furies – 3.55 (säv. Ian, Lilker)
Kokoonpano

Neil Turbin – laulu
Dan Spitz – soolokitara
Scott Ian – rytmikitara
Danny Lilker – basso
Charlie Benante – rummut
Arvostelut

Allmusic:
Aiheesta muualla

Fistful of Metal Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Fistful of Metal Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Gasti

Gasti tarkoittaa muuta miehistönjäsentä kuin kipparia purjealuksessa. Se on lainasana saksan kielen sanasta "Gast", joka tarkoittaa "vieras".
Kilpapurjeveneessä gastilla on useasti hyvin rajattu rooli, jolloin gastit voidaan jakaa tehtävien mukaan mm. keulagasteihin, pianisteihin, trimmaajiin, taktikoihin, navigaattoreihin, perämiehiin. Yhdellä gastilla voi olla monta tehtävää.
Kipparit ja veneiden omistajat etsivät gasteja ja purjehtijat gastipaikkoja ns. gastipörsseissä. Kipparit hakevat miehistöä sekä yksittäisiin siirtopurjehduksiin että vakituista miehistöä kilpapurjehdusjoukkueisiin. Gastipörssit toimivat nykyisin Internetissä useilla eri purjehdusaiheisilla keskusteluryhmillä, mutta edelleen näkee myös ilmoituksia seurojen telakointialueiden ilmoitustauluilla. Gastipörssejä ylläpitävät tapahtumien ja kilpailujen järjestäjät, pursiseurat ja luokkaliitot.
Keulagasti

Keulagasti toimii purjeveneen kannella maston etupuolella ja hänen tehtävinään on mm. etupurjeiden vaihdot ja spinaakkerijiipissä spinaakkeripuomin käsittely.
Pianisti

Tehtävään kuuluu kajuutan katolla rivissä olevien nostin- ja säätököysien hoito. Pianisti huolehtii myös köysien siisteydestä ja selkeydestä kannella ja istuinkaukalossa.
Perämies

Ohjaa venettä peräsimellä. Perämies tunnetaan myös pinnamiehenä.
Taktikko

Tehtävänä on selvittää nopein mahdollinen reitti huomioiden kilpapurjehdussäännöt, olosuhteiden muutokset ja muut kilpailijat.
Trimmaaja

Tehtäviin kuuluu venevauhdin rakentaminen purjeita säätämällä.
Tanssikoulutus Suomessa

Edgar Degas, Tanssitunti, 1874.
Tanssikoulutuksella tarkoitetaan eri tanssin lajeissa annettavaa opetusta. Tanssikoulutus voi olla joko harrastajakoulutusta tai ammattiin tähtäävää. Tanssikoulutuksen alueeseen kuuluvat myös erilaiset tanssin historian ja tutkimuksen opinnot.
Harrastajille tarkoitettuja eri tanssin alueisiin keskittyneitä kouluja Suomessa on ympäri maata. Monissa kansalaisopistoissa on myös tanssikursseja. Lasten ja nuorten tanssikoulutus on usein harrastajatoimintaa, vaikka jotkin oppilaitokset aloittavat ammattiin suunnatut opinnot jo varhain. Tanssiharrastuksen voi aloittaa useimmissa tanssikouluissa 3-4 -vuotiaana, mutta joissakin on myös nuoremmille tarkoitettuja vanhempi-lapsi-ryhmiä.
Osa tanssikouluista on hyväksytty antamaan tanssin perusopetusta, joka on vastaavaa taiteen perusopetusta kuin esimerkiksi musiikkiopistoissa. Se koostuu varhaisiän opinnoista (alle kouluikäiset), perusopinnoista (ala-asteikäiset) ja syventävistä opinnoista (yläaste- ja lukioikäiset). Myös aikuiset voivat suorittaa tanssin perusopintoja. Opetuksen tavoitteena on antaa puitteet pitkäjänteiseen ja tavoitteelliseen tanssin harrastamiseen ja valmiudet jatkoon ammatillisissa opinnoissa. Joissakin kaupungeissa on erityisiä tanssilukioita, joissa tanssiopintoja voi sisällyttää lukio-ohjelmaan.
Taidetanssin toisen asteen ammatillista koulutusta annetaan esimerkiksi konservatorioissa ja ammattioppilaitoksissa sekä Suomen kansallisoopperan balettioppilaitoksessa, jossa nuoremmille on myös balettiin keskittynyttä tanssin perusopetusta. Siellä voi tanssialan perustutkinnon (120 opintoviikkoa) lisäksi suorittaa näyttötutkinnon.
Ammattikorkeakouluissa voi suorittaa tanssinopettajan tutkinnon ja Teatterikorkeakoulussa on korkeakoulutason koulutusta niin tanssijoille, koreografeille kuin tanssipedagogeillekin. Siellä on mahdollista myös suorittaa tanssin lisensiaatin ja tohtorintutkintoja joko taiteellis- tai tieteellispainotteisina.
Tanssin korkeakoulutasoinen opetus Suomessa alkoi vuonna 1983 Teatterikorkeakoulun tanssitaiteen laitoksella. Tämän jälkeen on ammattiin tähtäävien eriasteisten opinahjojen määrä noussut huimasti. Aiemmin ammattioppia antoi vain Balettioppilaitos ja sekin vain tanssijakoulutusta. Nykytanssiin suuntautuneet hankkivatkin koulutuksensa usein ulkomailta.
Teatteritieteen yhteydessä Helsingin yliopistossa voi opiskella tanssin historiaa ja tutkimusta.
Tanssialan ammattiin tähtäävä opiskelu > Tanssialan perustutkinto

Pohjois-Karjalan ammattiopisto (Outokumpu)
Tampereen konservatorio
Turun konservatorio Vuonna 2015 Turun konservatorion hallitus lakkautti oppilaitoksessa vuodesta 1993 lähtien tarjotun tanssialan perustutkintokoulutuksen  tanssin kentän vastustuksesta huolimatta.
Suomen kansallisoopperan balettioppilaitos
Lapin urheiluopisto Santasport
Tanssialan ammattiin tähtäävä opiskelu > Tanssialan korkeakoulutus

Teatterikorkeakoulu (Helsinki)
tanssitaiteen kandidaatin (BA) tutkinto
tanssijan maisteritutkinto (MA)
koreografin maisteritutkinto (MA)
tanssinopettajan maisterintutkinto (MA)
Helsingin yliopisto
tanssintutkimus osana teatteritiedettä
Oulun ammattikorkeakoulu ( Arkistoitu – Internet Archive) (Oulu), Savonia-ammattikorkeakoulu (Kuopio) ja Turun ammattikorkeakoulu (Turku)
tanssinopettaja (AMK)
Fist for Fight

| Fist for Fight Sabaton |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2000
 Tuottaja(t): Sabaton
 Tyylilaji: power metal
 Kesto: 41.17
 Levy-yhtiö: omakustanne Underground Symphony (2001)
Sabatonin muut julkaisut
|   | Fist for Fight 2000 | Primo Victoria 2005 |
Fist for Fight on Sabaton-nimisen power metal -yhtyeen debyyttialbumi, joku koostuu yhtyeen kahdesta varhaisesta demonauhasta.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Joakim Brodén, ellei toisin mainita
Introduction – 0.53
Hellrider – 3.45
Endless Night – 4.48
Metalizer – 4.42 (säv. Sabaton)
Burn Your Crosses – 5.27 (säv. Bróden, Montelius, Sundén)
The Hammer Has Fallen – 5.46 (säv. Bróden, Sundström)
Hail to the King – 4.09
Shadows – 3.32
Thunderstorm – 3.07 (säv. Bróden, Mullback, Sundström)
Master of the World – 3.57
Guten Nacht – 1.11 (Bonuskappale)
Kokoonpano

Joakim Brodén – laulu
Rickard Sundén – kitara
Oskar Montelius – kitara
Pär Sundström – basso
Daniel Mullback – rummut
Arvostelut

The Metal Observer: 9/10
Aiheesta muualla

Fist for Fight Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Fist for Fight Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Tadao Takayama

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Tadao Takayama
Syntymäaika: 24. kesäkuuta 1904
Syntymäpaikka: Tokio, Japani
Kuolinaika: 1. heinäkuuta 1980 (76 vuotta)
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  | Kobe Icchu Club |  |
Maajoukkue
| 1930 | Japani | 2 (1) |
Tadao Takayama (jap. 高山 忠雄; 24. kesäkuuta 1904 Tokio – 1. heinäkuuta 1980) oli japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Takayama debytoi Japanin maajoukkueessa toukokuussa 1930. Hän on pelannut kaksi maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Glukaani

Glukaani on polysakkaridi, joka on muodostunut glukoosista. Sen voi olla glykogeenin, tärkkelyksen tai selluloosan muodossa. Se toimii eliöiden vararavintona.
Beetaglukaani on muodostunut, kun glukoosista on muodostunut pitkiä molekyyliketjuja ja se on D-glukoosimonomeerien polysakkaridi. Sitä sisältävät useat ruohovartiset kasvit, puut, levät, sienet, bakteerit ja hiivat. Beetaglukaani ehkäisee sepelvaltimotautia, alentaa verenpainetta ja vahvistaa ihon vastustuskykyä. Markkinoilla on saatavana tuotteita, jotka sisältävät beetaglukaania. Beetaglukaani muodostaa ihmisen suolitossa veteen sekoittuneena geeliä, jolloin se ehkäisee kolesterolin imeytymistä elimistöön. Se myös sitoo kolesterolin ainesosana olevia sappihappoja. Beetaglukaania on muun muassa ohrassa ja kaurassa.
García II

García II voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Garcia II Sanchez, Pamplonan eli Navarran kuningas vuosina 994–1000
García II, Galician kuningas vuosina 1065–1071
Garcia II, Kongon kuningas 1641–1661.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”García II”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tarhakielo

| Tarhakielo |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Nolinoideae
Suku::  Torvikielot Polygonatum
Laji::  × hybridum  Brügger
Synonyymit
 Polygonatum multiflorum × odoratum 
Katso myös
   Tarhakielo Wikispeciesissä   Tarhakielo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarhakielo eli tarhakalliokielo (Polygonatum × hybridum) on torvikielojen sukuun kuuluva risteymälaji, jota viljellään koristekasvina. Sen kantalajit ovat lehtokielo (Polygonatum multiflorum) ja kalliokielo (Polygonatum odoratum).
Tarhakielo kasvaa kantalajejaan kookkaammaksi, 50–100 senttimetriä korkeaksi ja muodostaa joskus laajoja kasvustoja. Sen varsi on tyveltä liereä ja yläosasta särmikäs. Kukat ovat lehtihangoissa 1–5 kukan ryhminä, verrattuna kantalajeihin kalliokielon kukkaryhmässä on 1–2 ja lehtokielon 2–5 kukkaa. Heteen varsiosa eli palho on lyhytkarvainen. Risteymä on yleensä marto.
Suomessa tarhakielo on melko harvinainen. Siitä on jonkin verran havaintoja maan länsi- ja lounaisosassa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Tarhakielo – Polygonatum ×hybridum
Furtwängler

Furtwängler on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adolf Furtwängler (1853–1907), saksalainen arkeologi ja taidehistorioitsija
Andreas Furtwängler (s. 1944), saksalainen arkeologi
Florian Furtwängler (1935–1992), saksalainen elokuvaohjaaja
Maria Furtwängler (Maria Furtwängler-Burda, s. 1966), saksalainen lääkäri ja näyttelijä
Philipp Furtwängler (1869–1940, saksalainen matemaatikko
Wilhelm Furtwängler (1886–1954), saksalainen kapellimestari ja säveltäjä
Muita merkityksiä

Furtwänglerin jäätikkö, jäätikkö Kilimanjaron vuorella Afrikassa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Gaewa neukdaeui sigan

| Gaewa neukdaeui sigan> 개와 늑대의 시간 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  60 min
Pääosissa:   Lee Joon-gi  Nam Sang-mi  Jung Kyung-ho 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   MBC
Esitetty:  18. heinäkuuta 2007 – 6. syyskuuta 2007
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Apple Tree Pictures  CJ Entertainment 
Aiheesta muualla
IMDb
Gaewa neukdaeui sigan (kor. 개와 늑대의 시간, engl. Time Between Dog and Wolf) on televisioyhtiö MBC:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Lee Joon-gi, Nam Sang-mi ja Jung Kyung-ho.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Tarhakannusruoho

| Tarhakannusruoho |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Ratamokasvit Plantaginaceae
Suku::  Kannusruohot Linaria
Laji::  incarnata
Kaksiosainen nimi
 Linaria incarnata  (Vent.) Spreng. 
Katso myös
   Tarhakannusruoho Wikispeciesissä   Tarhakannusruoho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tarhakannusruoho eli sirokannusruoho (Linaria incarnata) on kannusruohojen suvun laji, jota esiintyy Luoteis-Afrikassa. Lajia käytetään koristekasvina. Se on yksivuotinen kaljuvartinen ruoho, joka kasvaa 20:stä 50:een senttimetriä korkeaksi. Tarhakannusruohon kukinto on latvaterttu. Kukkien teriö on 18–22 millimetriä pitkä, pitkäkannuksellinen ja sinipunainen.
Aiheesta muualla

Kassu - Kasvien suomenkieliset nimet: Sirokannusruoho, tarhakannusruoho (Linaria incarnata)
ITIS: Linaria incarnata (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Linaria incarnata (englanniksi)
FurryMUCK

FurryMUCK on yksi vanhimmista ja suurimmista muuhun kuin taistelunmelskeeseen keskittyvistä MUD-tyylisistä peleistä. Se perustettiin vuonna 1990 kokoontumispaikaksi ja roolipeliympäristöksi antropomorfisten, ihmisenkaltaisten eläinhahmojen ystäville, turri-intoilijoille. Sittemmin siitä on tullut keskeinen elementti antropomorfismin faneille, ja pelissä on usein paikalla yli 400 käyttäjää. Monet antropomorfismin ystävät sanovat, että heidän ensimmäinen kosketuksensa harrastukseen tapahtui FurryMUCKissa, ja useat harrastukseen liitettävät suositut sanonnat ovat saaneet alkunsa tässä virtuaaliympäristössä.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu (englanniksi)
West Corner Of the Park, peliin liittyvä verkkosarjakuva (englanniksi) (arkistoitu)
Särkijärvi (Tohmajärvi)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Tohmajärvi 
Koordinaatit:  62°20′27″N, 30°04′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Särkipuro 
Järvinumero:  04.376.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,8 m  
Rantaviiva:  25,195 km  
Pinta-ala:  10,7464 km²  
Tilavuus:  0,079292 km³  
Keskisyvyys:  7,38 m  
Suurin syvyys:  20,8 m  
Valuma-alue:  21,9 km² 
Saaria:  10 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi  on Pohjois-Karjalassa Tohmajärvellä sijaitseva järvi. Tämä järvi on suurin Suomen Särkijärvistä ja sen valuma-alueen järvisyys on 49,02%. Silloin järvi on melkein yhtä suuri, kuin valuma-alueensa maa-ala. Tämä järvisyysprosenttiarvo on Suomen suurin.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 6,4 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Järven muoto on soikea ja siin on vain kolme pientä, mutta erottuvaa niemeä. Ne ovat Karinniemi, Haapaniemi ja Suur-Kalkku. Karinniemen takana on Sahinlahti ja Suur-Kalkun sivuilla on leveä Mustalahti ja etelässä pari kilometriä pitkä Kannuslahti.
Järvessä on laskettu olevan 10 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5,0 ha, mikä on noin 0,5 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Pyhäjärvi, Mokinsaari ja Rovesaari ovat yli hehtaarin suuruisia ja loput 7 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Pyhäsaari on 440 metriä pitkä ja 80 metriä leveä.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 79 miljoonaa m³ eli 0,079 km³. Järven keskisyvyys on 7,4 metriä ja suurin syvyys on 20,8 metriä.
Järven itäpuolella sijaitsee Salpausselän päätemoreen ja sen länsipuolella jäätikköjoen purkausalue, jonka joukossa on muinaisia sandureja ja suppamuodostelmia. Sandurialueen syöttöharjuna on toiminut Korhosensärkkä, jonka toinen harjujaksi Heposärkkä patoaa järven pohjoisrantaa ja kolmas jaksi Retusärkkä patoaa järven luoteisrantoja. Harjujakson länsiosat alkavat Kostamonsärkkänä, joka työntyy maisemanmuotona Pieni-Onkamon ja Suuri-Onkamon välistä Vuoniemenä Pyhäselän poikki ja jatkuu havaittavana muodostelmana Liperin kirkonkylälle saakka.
Järven rantaviivan pituus on 25 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2 kilometriä. Järven itärannat ovat tiheämmin asuttuja kuin länsirannat. Tikkala muodostaa asutustihentymän, vaikka kiinteää asutusta on muuallakin haja-asutuksena. Kaikilla rannoilla on vapaa-ajan asuntoja. Niille pääsee valtatieltä 6 ja yhdysteiltä 15583 ja 15583 poikkeavilta teiltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Oriveden - Pyhäselän alue (04.3) Onkamojärven valuma-alue (04.37), jonka  Särkijärven valuma-alue (04.376) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy.
Valuma-alue on vesistöalueensa latvavesiä ja se saa pääosan vedestään omalta valuma-alueelta. Järven laskuoja on Särkipuro, joka lähtee järven pohjoispäästä. Siihen yhtyy Kostamosta tuleva laskuoja ja puro virtaa tiheästi ojitetun Särkisuon poikki, jonka jälkeen sen nimi muuttuu ensin Särkijoeksi, sitten Lotokanjoeksi ja lopuksi Nivanjoeksi. Viimeinen nimenvaihto tapahtuu Pieni-Onkamon laskujokeen yhtyessään. Sitten se laskee Pyhäselän itärantaan Nivan kylässä. Särkijärven valuma-alueella on kolme muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Häpiälampi (6 ha), Laihalampi (4 ha) ja Mustalampi (3 ha).
Sì (Gigliola Cinquettin kappale)

| ”Sì” Gigliola Cinquetti |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Gigliola Cinquetti
 B-puoli: ”Il pappagallo verde”
 Julkaistu: 1974
 Tyylilaji: pop
Sì on italialaisen Gigliola Cinquettin single vuodelta 1974. Tyyliltään se on balladi. Sen kirjoittivat Corrado Conti, Daniele Pace, Lorenzo Pilat ja Mario Panzeri. Singlen b-puolena on samojen tekijöiden "Il pappagallo verde". "Sì" julkaistiin myös albumilla Gigliola Cinquetti.
"Sì":n naispuolinen kertojaminä epäröi antautua rakkaudelle, mutta sanoo miehelle lopulta "kyllä" ("E dovevo dirgli sì").
Italiassa järjestettiin toukokuussa 1974 kansanäänestys, jossa kysyttiin, pitäisikö avioeron salliva laki kumota. "Sì" sensuroitiin joksikin aikaa, sillä siinä useaan kertaan toistettu "kyllä" oli avoin tulkinnalle, jonka mukaan laulu kehotti äänestämään lain kumoamisen puolesta. Laulussa sinänsä ei ole mitään avioeroon viittaavaa eikä kantaaottavaa. Kansanäänestys päättyi selvin luvuin lain kumoamista vastaan.
"Sì" oli myös Italian Eurovision edustuskappale vuonna 1974 ja se sijoittui toiseksi. Sensuurin takia Italian televisioyhtiö Rai esitti huhtikuun alussa järjestetyn laulukilpailun vasta myöhemmin.
Cinquetti levytti kappaleesta myös englanninkielisen version "Go (Before You Break My Heart)". Kappaleesta tehtiin myös saksankielinen versio "Sì - Du fängst den Wind niemals ein". "Sì" on ollut suosittu Suomessa, jossa se tunnetaan nimellä "Niin". Kappaleen levyttivät jo 1974 Lea Laven ja Fredi. Myöhemmin sen ovat levyttäneet muun muassa Juhamatti ja Arja Koriseva.
Aiheesta muualla

Allmusic.com:  Gigliola Cinquetti Biography by Dave Thompson
Séverine Ferrer

Séverine Ferrer (s. 31. lokakuuta 1977 Montpellier, Ranska) on ranskalainen laulaja.
Ferrer vietti lapsuutensa Réunionin saarella, missä hän on paikallinen kuuluisuus. Vuonna 1991 hän muutti perheensä kanssa Pariisiin, missä hän päätti ryhtyä laulajaksi. Hän aloitti uransa esiintymällä televisiossa. Vuonna 2004 Ferrer julkaisi albumin ja suunnitteli vaatemalliston raskaana oleville naisille.
Ferrer edusti Monacoa vuoden 2006 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”La Coco-Dance”, mutta ei selviytynyt semifinaalista loppukilpailuun.
Aiheesta muualla

Séverine Ferrer Euroviisujen sivuilla
Tanssikielto Suomessa

Tanssikielto oli valtioneuvoston antama asetus, jolla kiellettiin tanssien järjestäminen ja julkisesti tanssiminen. Se oli voimassa Suomessa sotavuosina 1939–1944 ja lievennettynä sotien jälkeen vielä vuoteen 1948 saakka. Suomen lisäksi tanssimista rajoitettiin toisen maailmansodan aikana muun muassa Saksassa ja sen miehittämillä alueilla sekä Japanissa. Myös vuonna 2021 koronaviruspandemiasta johtuen tanssiminen ravintoloiden sisätiloissa oli Suomessa kielletty pahimmilla epidemia-alueilla.
Tanssikielto sota-aikana

Tanssikielto tuli voimaan talvisodan alussa 7. joulukuuta 1939, koska tanssien järjestämistä pidettiin sopimattomana samaan aikaan kun miehiä kaatui rintamalla. Välirauhan aikana vuonna 1940 kielto kumottiin osaksi niin, että tanssia sai olla yhden tunnin verran muun ohjelmiston ohella. Tanssikielto kumottiin kokonaan 26. kesäkuuta 1940, mutta se astui uudelleen voimaan jatkosodan alettua 28. kesäkuuta 1941. Kielto oli sitten voimassa aina syksyyn 1944 saakka. Lokakuussa 1944 kieltoa lievennettiin taas niin, että tanssia sai tunnin verran muun iltamaohjelman päätteeksi. Tanssikieltorajoitukset kumottiin suurimmaksi osaksi 30. joulukuuta 1944, mutta ravintoloissa tanssiminen jäi vielä kielletyksi. Lopullisesti tanssikieltorajoitukset poistuivat 9. syyskuuta 1948.
Tanssikiellon voimassa ollessa tanssiminen oli sallittu ainoastaan häiden yhteydessä, jolloin hääpari sai tanssia yhden valssin muiden katsellessa. Kieltoa pyrittiin kiertämään muun muassa pitämällä tansseja tanssikurssien nimikkeellä sekä järjestämällä ns. nurkkatansseja yksityisasunnoissa, ladoissa ynnä muissa sopivissa paikoissa.
Arviolta 15 000 suomalaista tuomittiin sakkoihin luvattomasta tanssimisesta ja kaksi ihmistä tuomittiin vankeuteen. Rikollisuustilaston mukaan sotavuosina kirjatuista sotatilaan liittyvien lakien rikkomuksista reilu kolmasosa oli tanssikieltoon liittyviä tuomioita. Poliisi teki ratsioita nurkkatansseihin, ja monille tanssilavoille vedettiin piikkilankaakin luvattomien tanssien estämiseksi.