stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Norjan pääministereistä
De facto valtionpäämiehet toisen maailman sodan aikana

| Pääministeri  (Syntynyt-Kuollut) | Pääministeri  (Syntynyt-Kuollut) | Virka-aika | Puolue |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Vidkun Quisling (1887–1945) | 9. huhtikuuta 1940 – 15. huhtikuuta 1940 | Nasjonal Samling |
|  | Ingolf Elster Christensen (1872–1943) | 15. huhtikuuta 1940 – 25. syyskuuta 1940 | sitoutumaton |
|  | Josef Terboven (1898–1945) | 25. syyskuuta 1940 – 1. helmikuuta 1942 | NSDAP |
|  | Vidkun Quisling (1887–1945) | 1. helmikuuta 1942 – 9. toukokuuta 1945 | Nasjonal Samling |
Norjan pääministerit (1945– )

| Pääministeri | Pääministeri | Virka-aika | Puolue |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Einar Gerhardsen (1897–1987) | 25. kesäkuuta 1945 – 9. marraskuuta 1951 | Työväenpuolue |
|  | Oscar Torp (1893–1958) | 9. marraskuuta 1951 – 22. tammikuuta 1955 | Työväenpuolue |
|  | Einar Gerhardsen (1897–1987) | 22. tammikuuta 1955 – 28. elokuuta 1963 | Työväenpuolue |
|  | John Lyng (1905–1978) | 28. elokuuta 1963 – 25. syyskuuta 1963 | Høyre |
|  | Einar Gerhardsen (1897–1987) | 25. syyskuuta 1963 – 12. lokakuuta 1965 | Työväenpuolue |
|  | Per Borten (1913–2005) | 12. lokakuuta 1965 – 17. maaliskuuta 1971 | Keskustapuolue |
|  | Trygve Bratteli (1910–1984) | 17. maaliskuuta 1971 – 17. lokakuuta 1972 | Työväenpuolue |
|  | Lars Korvald (1916–2006) | 17. lokakuuta 1972 – 12. lokakuuta 1973 | Kristillinen kansanpuolue |
|  | Trygve Bratteli (1910–1984) | 12. lokakuuta 1973 – 15. tammikuuta 1976 | Työväenpuolue |
|  | Odvar Nordli (1927–2018) | 15. tammikuuta 1976 – 4. helmikuuta 1981 | Työväenpuolue |
|  | Gro Harlem Brundtland (syntynyt 1939) | 4. helmikuuta 1981 – 14. lokakuuta 1981 | Työväenpuolue |
|  | Kåre Willoch (1928–2021) | 14. lokakuuta 1981 – 9. toukokuuta 1986 | Høyre |
|  | Gro Harlem Brundtland (syntynyt 1939) | 9. toukokuuta 1986 – 16. lokakuuta 1989 | Työväenpuolue |
|  | Jan P. Syse (1930–1997) | 16. lokakuuta 1989 – 3. marraskuuta 1990 | Høyre |
|  | Gro Harlem Brundtland (syntynyt 1939) | 3. marraskuuta 1990 – 25. lokakuuta 1996 | Työväenpuolue |
|  | Thorbjørn Jagland (syntynyt 1950) | 25. lokakuuta 1996 – 17. lokakuuta 1997 | Työväenpuolue |
|  | Kjell Magne Bondevik (syntynyt 1947) | 17. lokakuuta 1997 – 17. maaliskuuta 2000 | Kristillinen kansanpuolue |
|  | Jens Stoltenberg (syntynyt 1959) | 17. maaliskuuta 2000 – 19. lokakuuta 2001 | Työväenpuolue |
|  | Kjell Magne Bondevik (syntynyt 1947) | 19. lokakuuta 2001 – 17. lokakuuta 2005 | Kristillinen kansanpuolue |
|  | Jens Stoltenberg (syntynyt 1959) | 17. lokakuuta 2005 – 16. lokakuuta 2013 | Työväenpuolue |
|  | Erna Solberg (syntynyt 1961) | 16. lokakuuta 2013 – 14. lokakuuta 2021 | Høyre |
|  | Jonas Gahr Støre (syntynyt 1960) | 14. lokakuuta 2021 – virassa | Työväenpuolue |
Jorma Terentjeff

Jorma Kalevi Terentjeff (s. 4. maaliskuuta 1949 Oulainen) on 
suomalainen teollisuusneuvos, joka vaikuttaa Hiihtokeskus Iso-Syöte Oy:ssä Pudasjärvellä.
Terentjeff on vaikuttanut johtavissa tehtävissä Salorassa, Salcompissa, Edacomissa, Aspocompissa ja Teknoventuressa. Terentjeff hankki huomattavan omaisuuden myytyään JOT Automation Groupin.
Kirjat

Pohjoisen teollisuusneuvos Jorma Terentjeff (muistelmat), toim. Mika Kulju Helisnki: Gummerus 2012 ISBN 978-951-20-8288-9
Terminus (jumala)

Terminus kuvataan usein rajakiveen veistettynä patsaana. Hans Holbeinin piirros.
Terminus oli roomalaisten rajakivien (termini) jumala ja suojelija. Rajakivien pystytys oli pyhä toimitus, jossa suoritettiin uhreja, ja uhrien tuhkaa siroteltiin rajakivien perustuksiin. Terminuksen kunniaksi vietettiin roomalaisen kalenterivuoden lopussa, 23. helmikuuta, Terminalia-juhlaa kuudennen mailipylvään kohdalla Via Laurentiuksen varrella. Tämä paikka oli Rooman kaupungin vanhimman alueen raja.
Elias Teppola

| Elias Teppola |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. joulukuuta 1895 Alatornio
Kuollut: 4. huhtikuuta 1918 (22 vuotta) Tampere
Sotilashenkilö
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota Suomen sisällissota 
Sotilasarvo:  Jääkärialiupseeri
Joukko-osasto:  Jääkäripataljoona 27 2. jääkäripataljoona 
Elias Teppola (25. joulukuuta 1895 Alatornio – 4. huhtikuuta 1918 Tampere rautatieasema) oli suomalainen jääkärialiupseeri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Iisakki Teppola ja Stiina Kaisa Möksä.
Jääkärikausi

Teppola kävi kolme luokkaa kansakoulua ja työskenteli maatyöläisenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet siirrettiin pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan 10. heinäkuuta 1917.
Suomen sisällissota

Teppola saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi kiväärinjohtajaksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, mistä hänet siirrettiin jo 11. maaliskuuta 1918 samaan tehtävään 3. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Teppola otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, missä hänen kohtalokseen tuli kaatua taistelussa 4. huhtikuuta 1918. Teppola oli kuollessaan naimaton ja kirjoilla Alatorniolla, jonne hänet haudattiin paikalliseen valkoisten sankarihautaan.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Aliupseeri 11. helmikuuta 1918 |    |  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Jääkärimerkki |
Terfenol-D

Terfenol-D on metalliseos, joka koostuu raudasta johon on seostettu harvinaisia alkuaineita terbiumia ja dysprosiumia. Se ei ole koostumukseltaan stoikiometrinen aine vaan sen rakenne on muotoa TexDy1-xFey (ainesosien suhteet x=0,3; y=1,9–1,195). Se on magnetostriktiivinen materiaali, joka muuttaa muotoaan ulkoisen magneettikentän vaikutuksesta. Se kehitettiin alkujaan 1970-luvulla Yhdysvaltojen laivaston Naval Ordnance Laboratory tutkimuskeskuksessa.  Nimi tulee sanoista terbium, rauta (Fe), Naval Ordnance Laboratory (NOL), ja dysprosium.
Tällä seoksella on suurin tunnettu magnetostriktiivinen siirtymä (venymä tai kutistuma). Terfenol-D:stä valmistetun kappaleen pituus muuttuu jopa 2 000 µm/m kun magneettikentän voimakkuus muuttuu nollasta saturaatioarvoonsa 159,155 kA/m (2 kOe) tai toisin päin, huoneenlämpötilassa. Tämä myötymä on noin sata kertaa suurempi kuin nikkelillä. Terfenol-D:tä käytetään laivojen kaikuluotaimissa ja magnetomekaanisissa sensoreissa ja toimilaitteissa kuten mikrokokoisissa pumpuissa ja venttiileissä.
Aiheesta muualla

http://www.etrema.com/terfenol-d/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Taavetti Tenhunen

Taavetti Tenhunen (5. tammikuuta 1887 Iisalmi – 8. lokakuuta 1938) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa, missä hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä esikuntavääpelinä. Myöhemmin hän otti osaa heimosotiin Itä-Karjalassa  pataljoonan komentajana.
Perhetausta ja opinnot

Tenhusen vanhemmat olivat sähkölaitoksen johtaja Pekka Tenhunen ja Hanna Emilia Halonen. Tenhunen kävi neljä luokkaa Iisalmen yhteiskoulua ja Kuopion teollisuuskoulun.
Jääkärikausi

Tenhunen työskenteli sähköteknikkona ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 5. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet siirrettiin pataljoonan rintamalta paluun jälkeen 14. toukokuuta 1917 alkaen hänellä todetun sairauden takia pataljoonan täydennysjoukkoon ja laskettiin edelleen siviilitöihin Saksaan. Hän toimi helmikuussa vuonna 1918 pataljoonan kuriirina Berliinin ja Tukholman välillä.
Suomen sisällissota

Tenhunen palasi takaisin Suomeen 1. maaliskuuta 1918 ja astui Suomen Valkoiseen armeijaan varavääpeliksi ylennettynä ja hänet sijoitettiin aluksi 5. Jääkärirykmentin 15. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 15. huhtikuuta 1918 alkaen esikuntavääpeliksi 6. Jääkärirykmentin 17. jääkäripataljoonaan. Hän otti sisällissodassa osaa taisteluihin Viipurin ympäristössä.
Sisällissodan jälkeinen aika

Tenhunen palveli sisällissodan jälkeen 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 6:ssa, josta hänet siirrettiin 2. heinäkuuta 1918 Vuoristoprikaatin tiedonantovälineosastoon (myöhemmin tiedonantovälinekomppania) puhelinjoukkueen johtajaksi ja 2. helmikuuta 1921 alkaen joukkueenjohtajaksi Kenttälennätinpataljoonan 4. komppaniaan. Hän toimi myös vuonna 1919 opettajana upseerien tiedonantokursseilla Mikkelissä.
Armeijasta hän erosi 19. elokuuta 1921 vain pystyäkseen liittymään Vienan Karjalan retkeen, missä hän toimi 27. joulukuuta 1921 – 6. helmikuuta 1922 välisen ajan Karjalan metsäsissirykmentin III pataljoonan komentajana. Sotaretken jälkeen hän toimi Iisalmen suojeluskunnan harjoituspäällikkönä vuosina 1923 – 1926. Myöhemmin hän työskenteli asentajana eri sähköliikkeissä vuoteen 1929 saakka, jolloin hän siirtyi puolustusministeriön sähkölaboratorion palvelukseen ja oli sen palveluksessa vuoteen 1937 saakka. Hänet haudattiin Iisalmeen..
Hauta oli pitkään unohduksissa Kangaslammen hautausmaalla, kunnes sen sattumalta löysi vuonna 2001 Iisalmen Reserviläiset ry:n silloinen sihteeri. Koska Tenhusen sukulaisia ei enää ole elossa, otti Iisalmen Reserviläiset ry tehtäväkseen pitää huolta haudasta. Haudalle istutetaan kukat joka kesä sekä viedään kynttilä Itsenäisyyspäivänä ja Jouluaattona. Johtokunta tekee kunniakäynnin haudalla vuosittain ennen yhdistyksen kevätkokousta.
Jääkäripataljoona 27:n 4. komppania.
Martti Terho

Martti Terho (8. maaliskuuta 1929 – 8. marraskuuta 1952) oli suomalainen kirjallisuustoimittaja, arvostelija ja kirjailija. Hän kirjoitti lehtiartikkeleita, esseitä, arvosteluja sekä novelleja ja aforismeja mutta ei ehtinyt elinaikanaan julkaista kirjoja.
Mikkelin lyseossa koulunsa käynyt Martti Terho voitti keväällä 1949 Savolaisen osakunnan kulttuurikilpailun 160 aforismin Tulemia-kokoelmallaan. Hän toimi vuodesta 1950 Näköala-lehden avustajana ja Parnasson toimitussihteerinä hän oli 1951–1952. Terhon aforismeja julkaistiin Näköalan numerossa 3/1949 otsikolla Sysiä ja numerossa 4/1950 otsikolla Hakusanoja sekä Parnasson numerossa 1/1952 otsikolla Metodin esitys.
Terho sairasti nelivuotiaasta alkaen diabetesta ja joutui olemaan useaan otteeseen sairaalahoidossa. Hän kuoli 1952 vain 23-vuotiaana.
Kirjallisuutta

Ritva Sievänen-Allen : Sydäntalven kevät. WSOY 2000 ISBN 9789510243428
Kai Laitinen : Martti Terho – sukupolvensa ihmelapsi. Ystävän muistoja ja kirjallisen muotokuvan ääriviivoja. Julkaisuja / Mikkelin kaupunginkirjasto-Etelä-Savon maakuntakirjasto 33. Mikkeli 2004 ISBN 952-5038-11-4
Viisumi

Azerbaidžanin myöntämä turistiviisumi.
Viisumi (< lat. vīsum ’nähty’ < vidēre ’nähdä’) on kohdemaan viranomaisen (yl. konsulaatin tai suurlähetystön) antama suositus rajaviranomaiselle päästää viisuminhaltija rajan yli. Useimmat valtiot vaativat periaatteessa kaikilta maahan saapuvilta ulkomaalaisilta viisumin, mutta käytännössä monien valtioiden välillä on sovittu vastavuoroisesta viisumivapaudesta. Yli 30 maata on sopinut Suomen kanssa vastavuoroisesta viisumivapaudesta. Viisumi oikeuttaa lyhytkestoiseen oleskeluun maassa, pidempiaikaiseen tarvitaan maan viranomaisten myöntämä oleskelulupa.
Schengen-alueen jäsenvaltiot eivät vaadi omilta kansalaisiltaan passia ja viisumia, vaan ainostaan vaadittaessa todistamaan henkilöllisyytensä esimerkiksi henkilökortilla rajaviranomaiselle.
Viisumityyppejä:
kauttakulkuviisumi esimerkiksi lentokonetta vaihtaville matkustajille
turistiviisumi
liiketoimintaviisumi eli bisnesviisumi
tilapäisen työntekijän viisumi
diplomaattiviisumi
opiskelijaviisumi, joka ei yleensä oikeuta työntekoon
lehtimiesviisumiMaat, jotka myöntävät maahantuloviisumin rajalla.
Suomen viisumi

Suomen viisumi on viisumivelvollisten maiden kansalaisille myönnettävä tilapäinen, enintään 90 päivän yhtäjaksoinen lupa oleskella maassa. Suomen myöntämä viisumi on samalla Schengen-viisumi, joka oikeuttaa matkustamisen kaikkiin Schengen-sopimuksen jäsenvaltioihin. lähde?
Väärien tietojen antaminen viisumihakemuksessa on ollut Suomessa rikos huhtikuusta 2014 alkaen. Jos annetut tiedot ovat vääriä ja viisumi myönnetään näillä väärillä tiedoilla, ei viisumi ole laillinen. Laittoman maahantulon järjestäminen on siis väärien tietojen tapauksessa rangaistavaa huolimatta aidosta matkustusasiakirjasta.
Maat, jotka myöntävät maahantuloviisumin rajalla

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Valtio | Universaalinen kelpoisuusselvennä | Sähköinen viisumivaihtoehto | Rajoitettu maahantulo |
|  Armenia | Ei | Kyllä | Ei |
|  Azerbaidžan | Ei | Kyllä | Kyllä |
|  Bahrain | Ei | Kyllä | Ei |
|  Bangladesh | Kyllä | Ei | Kyllä |
 Bolivia: Ei
 Brunei: Ei
 Burkina Faso: Ei
|  Kambodža | Ei | Kyllä | Ei |
|  Kap Verde | Kyllä | Ei | Ei |
 Tšad: Ei
|  Komorit | Kyllä | Ei | Ei |
 Kongon tasavalta: Ei
 Kongon demokraattinen tasavalta: Ei
|  Djibouti | Kyllä | Kyllä | Ei |
|  Egypti | Ei | Kyllä | Kyllä |
 Eritrea: Ei
|  Etiopia | Ei | Kyllä | Kyllä |
|  Gabon | Ei | Kyllä | Kyllä |
 Gambia: Ei
 Ghana: Ei
 Grenada: Ei
|  Guinea-Bissau | Kyllä | Kyllä | Ei |
|  Intia | Ei | Kyllä | Kyllä |
|  Indonesia | Ei | Ei | Kyllä |
|  Iran | Ei | Kyllä | Kyllä |
|  Irak | Ei | Ei | Kyllä |
 Jamaika: Ei
 Jordania: Ei
|  Kenia | Ei | Kyllä | Ei |
|  Kuwait | Ei | Kyllä | Ei |
|  Kirgisia | Ei | Ei | Kyllä |
|  Laos | Ei | Ei | Kyllä |
 Libanon: Ei
 Macao: Ei
|  Madagaskar | Kyllä | Ei | Ei |
 Malawi: Ei
|  Malediivit | Kyllä | Ei | Ei |
 Marshallinsaaret: Ei
|  Mauritania | Kyllä | Ei | Kyllä |
 Mauritius: Ei
|  Mosambik | Kyllä | Ei | Ei |
 Nauru: Ei
|    Nepal | Kyllä | Ei | Ei |
|  Nicaragua | Kyllä | Ei | Ei |
 Nigeria: Ei
|  Oman | Ei | Kyllä | Ei |
|  Palau | Kyllä | Ei | Ei |
|  Papua-Uusi-Guinea | Ei | Kyllä | Kyllä |
|  Paraguay | Ei | Ei | Kyllä |
|  Ruanda | Kyllä | Kyllä | Ei |
 Saint Lucia: Ei
|  São Tomé ja Príncipe | Kyllä | Kyllä | Ei |
|  Seychellit | Kyllä | Ei | Ei |
|  Sri Lanka | Ei | Kyllä | Ei |
 Sudan: Ei
|  Suriname | Ei | Kyllä | Kyllä |
|  Tansania | Ei | Kyllä | Ei |
|  Thaimaa | Ei | Ei | Kyllä |
|  Itä-Timor | Kyllä | Ei | Kyllä |
|  Togo | Kyllä | Ei | Ei |
 Tonga: Ei
 Trinidad ja Tobago: Ei
|  Tuvalu | Kyllä | Ei | Ei |
|  Uganda | Kyllä | Kyllä | Ei |
|  Ukraina | Ei | Kyllä | Kyllä |
 Yhdistyneet arabiemiraatit: Ei
 Jemen: Ei
|  Sambia | Ei | Kyllä | Ei |
|  Zimbabwe | Ei | Kyllä | Ei |
Maat, jotka myöntävät sähköisen viisumin

| Valtio | tila | Universaali kelpoisuus | Vaihtoehto | Viite |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Angola | Ennakkohyväksyntä | Ei | Ei |  |
|  Antigua ja Barbuda | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Armenia | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Argentiina | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Ascension | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Australia | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Azerbaidžan | eViisumi | Ei | Osittain |  |
|  Bahrain | eViisumi | Ei | Osittain |  |
|  Benin | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Kambodža | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Djibouti | eViisumi | Kyllä | Kyllä |  |
|  Egypti | eViisumi | Ei | Osittain |  |
|  Etiopia | eViisumi | Kyllä | Osittain |  |
|  Gabon | eViisumi | Kyllä | Osittain |  |
|  Georgia | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Guinea | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Guinea-Bissau | Ennakkohyväksyntä | Kyllä | Kyllä |  |
|  Hongkong | eViisumi/eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Intia | eViisumi | Ei | Osittain |  |
|  Iran | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Israel | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Norsunluurannikko | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Japani | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Kenia | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Kuwait | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Kirgisia | eViisumi | Kyllä | Osittain |  |
|  Laos | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Lesotho | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Madagaskar | eViisumi | Kyllä | Kyllä |  |
|  Malawi | eViisumi | Kyllä | Kyllä |  |
|  Malesia | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Meksiko | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Mongolia | Ennakkohyväksyntä | Ei | Osittain |  |
|  Montserrat | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Marokko | eViisumi | Ei | Osittain |  |
|  Myanmar | eViisumi | Ei | Osittain |  |
|  Uusi-Seelanti | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Nigeria | eViisumi | Ei | Osittain |  |
|  Oman | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Pakistan | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Papua-Uusi-Guinea | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Qatar | eViisumi | Kyllä | Kyllä |  |
|  Venäjä | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Ruanda | eViisumi | Kyllä | Kyllä |  |
|  Saint Helena | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Saint Kitts ja Nevis | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  São Tomé ja Príncipe | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Saudi-Arabia | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Singapore | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Etelä-Sudan | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Sri Lanka | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Seychellit | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Suriname | eViisumi | Kyllä | Ei |  |
|  Syyria | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Taiwan | eViisumi | Ei | Osittain |  |
|  Tadžikistan | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Tansania | eViisumi | Kyllä | Kyllä |  |
|  Thaimaa | eViisumi/Ennakkohyväksyntä | Kyllä | Kyllä |  |
|  Turkki | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Uganda | eViisumi | Ei | Kyllä |  |
|  Ukraina | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Uzbekistan | eViisumi | Ei | Ei |  |
|  Vietnam | eViisumi | Kyllä | Kyllä |  |
|  Sambia | eViisumi | Kyllä | Osittain |  |
|  Zimbabwe | eViisumi | Kyllä | Osittain |  |
Luettelo Saksan saarista

Tässä luettelossa on Saksan suurimmat saaret sekä muita saaria.
Suurimmat saaret

Saksan pinta-alaltaan suurimmat saaret ovat:
| Saari | Meri | Saaristo | Pinta-ala km² |
| --- | --- | --- | --- |
| Rügen | Itämeri |  | 930 |
| Usedom | Itämeri |  | 3731) |
| Fehmarn | Itämeri |  | 185 |
| Sylt | Pohjanmeri | Pohjoisfriiseinsaaret | 99 |
| Föhr | Pohjanmeri | Pohjoisfriiseinsaaret | 83 |
| Nordstrand | Pohjanmeri | Pohjoisfriiseinsaaret | 50 |
| Pellworm | Pohjanmeri | Pohjoisfriiseinsaaret | 37 |
| Poel | Itämeri |  | 34 |
| Borkum | Pohjanmeri | Itäfriiseinsaaret | 31 |
| Norderney | Pohjanmeri | Itäfriiseinsaaret | 26 |
| Amrum | Pohjanmeri | Pohjoisfriiseinsaaret | 20 |
1) Osa Puolan alueella, kokonaispinta-ala 445 km².
Muita saaria

Muita tunnettuja saaria Saksassa ovat muun muassa seuraavat:
| Saari | Vesistö | Paikkakunta | Pinta-ala km² |
| --- | --- | --- | --- |
| Reichenau | Bodenjärvi | Reichenau | 4,4 |
| Mainau | Bodenjärvi | Konstanz | 0,4 |
| Lindau | Bodenjärvi | Lindau | 0,4 |
| Helgoland | Pohjanmeri | Helgoland | 1,7 |
| Spreeinsel | Spreejoki | Berliini |  |
Temperamentti

Temperamentti on joukko ihmisen synnynnäisiä valmiuksia, taipumuksia tai reaktiotyylejä. Temperamentti on persoonallisuuden biologinen ja pysyvä perusta, ja vasta kasvatus ja ympäristö muokkaavat temperamentista persoonallisuuden.
Temperamenttipiirteisiin kuuluvat esimerkiksi aktiivisuus, sosiaalisuus, taipumus mielipahaan ja ärtyvyyteen, joustavuus, sopeutumiskyky, keskittymiskyky sekä rytmisyys. Jokaisella ihmisellä on yksilöllinen temperamentti, joka on helppo havaita ulospäin.
Synnynnäisyys ja pysyvyys

Temperamentti on se ihmisen persoonallisuuden osa, joka on vahvasti perinnöllinen ja biologisten mekanismien säätelemä. Temperamentti on sidoksissa aivorakenteisiin ja fysiologiaan. Temperamentti ilmaantuu ihmiselle jo varhain, ja se on tietyn asteisesti pysyvä. Tästä biologisesta lähtökohdasta kasvatus kokemukset ja ympäristö rakentavat ihmisen persoonallisuuden. Synnynnäiset temperamenttierot aiheuttavat kuitenkin sen, että samastakin perheestä voi tulla persoonallisuudeltaan erilaisia lapsia.
Jopa 60 prosenttia joistain temperamenttipiirteistä on voitu osoittaa periytyviksi. Sen seurauksena moni ihminen alkaa ikääntyessään muistuttaa omia vanhempiaan.
Erilaiset geenitaustat ovat tutkimusten mukaan yhteydessä systemaattisiin temperamenttieroihin. Esimerkiksi amerikankiinalaiset lapset ovat johdonmukaisesti rauhallisempia, vetäytyvämpiä, vähemmän helposti kiihtyviä, nopeammin tyyntyviä, häirittävyydeltään matalampia ja keskittymiskyvyltään parempia kuin eurooppalaistaustaiset amerikkalaislapset. Sinisilmäiset lapset ovat yliedustettuina synnynnäisesti estyneiden lasten joukossa, ja synnynnäistä estyneisyyttä tavataan Pohjoismaissa enemmän kuin esimerkiksi Alppien eteläpuolella.
Lapsen kypsymisen ja kasvatuksen aikana temperamenttipiirteiden voimakkuudessa ja ilmiasussa tapahtuu muutoksia, vaikka kasvatus ei muutakaan ihmisten keskinäistä järjestystä temperamentin piirteen suhteen. Ihminen oppii kypsyessään hillitsemään ja kontrolloimaan itseään, eikä aikuinen siksi esimerkiksi osoita ärtymystään samoilla tavoin kuin lapsi, vaikka onkin yhä helposti ärtyvä. Eri ikä- ja kehitysvaiheissa sama temperamenttipiirre ilmenee samalla yksilöllä eri tavoin. Toiseksi ympäristö ja kasvatus muokkaavat temperamentin ilmiasua. Näin tapahtuu etenkin niiden piirteiden kohdalla, jotka ovat ympäristön odotusten ja arvostusten vastaisia. Kolmanneksi yksilö oppii kehittyessään kognitiivisia ja sosiaalisia (tunteiden)säätelystrategioita, joilla vaikuttaa omiin reagointitapoihinsa.
Temperamentin homotyyppisellä pysyvyydellä tarkoitetaan temperamentin ilmiasun pysymistä samanlaisena eri kehitysvaiheissa. Heterotyyppinen pysyvyys puolestaan tarkoittaa, että temperamentin ilmiasu muuttuu siirryttäessä kehitysvaiheesta toiseen. Yleensä ihmisten välinen järjestys temperamenttieroissa ei muutu. Tällöin puhutaan suhteellisesta pysyvyydestä.
Yhteys älykkyyteen ja koulumenestykseen

Nykyisen tutkimustiedon mukaan temperamentilla ei ole yhteyttä älykkyyteen tai muihin kognitiivisiin taitoihin, vaan jokaiselta älykkyystasolta löytyy samanlainen temperamenttien jakautuma. Oppilaan temperamentilla on kuitenkin yhteys hänen kouluarvosanoihinsa. Ensinnäkin oppilaan temperamentti vaikuttaa opiskelutyyliin, ja koska koulu suosii tietynlaisia työskentelytyylejä, se samalla suosii tietynlaisia temperamentteja. Toinen yhteys arvosanoihin tulee siitä, että koululla on tiettyjä odotuksia oppilaan käyttäytymisen suhteen. Kolmanneksi, jotkin oppilaan temperamenttipiirteet joko helpottavat tai vaikeuttavat vuorovaikutusta opettajan ja muiden oppilaiden kanssa.
Suomalaisessa tutkimuksessa vuosilta 2005–2006 havaittiin, että temperamenttipiirteistä oppilaiden arvosanoja nostivat matala aktiivisuus, matala häirittävyys, korkea sinnikkyys, vähäinen varautuneisuus sekä taipumus olla optimistinen ja hyväntuulinen eikä koskaan alakuloinen. Näiden temperamenttipiirteiden toiset ääripäät sen sijaan olivat omiaan laskemaan arvosanoja. Usean piirteen yhtäaikainen toteutuminen vahvisti vaikutuksen todennäköisyyttä. Samat piirteet nostivat tai laskivat kaikkien oppiaineiden arvosanoja. Kaikkien temperamenttipiirteiden vaikutus oli samanlainen, eli jokin piirre ei vaikuttanut paljonkaan muita enemmän.
Yhteys stressiin

Temperamentiltaan erilaiset ihmiset kokevat asiat eri tavoin, sillä temperamenttipiirteillä on yhteys ihmisen fysiologiaan. Samalla psyykkisellä stressikokemuksella on erilaiset somaattiset seuraukset eri ihmisissä niin että yksi voi sairastua siitä kun toiseen se ei vaikuta lainkaan. Temperamentiltaan negatiivisesti emotionaaliset ihmiset reagoivat stressiin fysiologisesti kielteisesti ja tylsistyvät tai ahdistuvat stressaavassa tilanteessa. Temperamentiltaan elämyksiä kaipaavat ihmiset eivät kärsi stressistä jännittävissä tilanteissa vaan stressaantuvat tilanteissa joissa mitään ei tapahdu.