stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jessica Jones (televisiosarja)
Tuotanto > Roolijako

Elokuussa 2014 Sarandos sanoi sarjan aloitaneen "Jessican näyttelijähaun." Marraskuuhun mennessä Krysten Ritter, Alexandra Daddario, Teresa Palmer, Jessica De Gouw ja Marin Ireland olivat osallistuneet kuvauksiin Jessica Jonesin roolia varten, Ritterin osallistuessa jo lokakuussa. Lisäksi Lance Grossin, Mike Colterin ja Cleo Anthonyn väitettiin olevan hedokkaina Luke Cagen rooliin, jota kaavailtiin toistuvaksi hahmoksi ennen esiintymistä Luke Cagessa. Seuraavan kuukauden aikana Ritter valittiin Jessica Jonesin rooliin. Ritter ja Palmer olivat viimeiset ehdokkaat rooliin, Colterin ollessa molempien vastanäyttelijänä näyttelijöiden välisen kemian testaamiseksi. Colter vahvistettiin Luke Cagen näyttelijäksi joulukuussa. Tammikuussa 2015 David Tennant valittiin näyttelemään Kilgravea ja Rachael Taylor Patricia ”Trish” Walkeria. Jälkimmäinen lisättiin sarjaan Danversin korvikkeeksi, kun hahmolle päätettiinkin toteuttaa elokuva. Kuukauden kuluttua Carrie-Ann Moss liittyi näyttelijäkaartiin, Ja lokakuussa paljastui, että hahmonsa oli naispuolinen versio sarjakuvien hahmosta Jeryn Hogarth. Helmikuussa Eka Darville, Erin Moriarty ja Wil Traval valittiin näyttelemään Malcolm Ducassea, Hope Shlottmania ja Will Simpsonia.
Ritter, Taylor ja Moss jatkavat rooleissaan sarjan toisella tuotantokaudella, Leah Gibsonin ja J. R. Ramirezin liittyessä näyttlijäkaartiin heinäkuussa 2017. Janet McTeer näytteli sarjassa Alisa Jonesia, Jessican äitiä. Traval ja Tennant esiintyivät toisella tuotantokaudella vierailevina näyttelijöinä. Ritter, Taylor, Moss, ands ja Darville palaavat myös sarjan kolmannelle tuotantokaudelle.
Tuotanto > Kuvaukset

Kuvaukset sijoittuvat New Yorkiin, mukaan lukien Brooklyniin ja Long Island Cityyn, jotka yhä muistuttavat vanhaa Hell’s Kitcheniä, Douglastoniin, Queensiin, ja siellä työstettiin myös äänikuvaa. Manuel Billeter toimi sarjan kuvaajana.
Tuotanto > Visuaaliset efektit

Sarjan visuaaliset efektit toteutettiin New Yorkissa Shade VFX:n studiolla, jossa myös Daredeviliä työstettiin, Bryan Godwinin toimiessa visuaalisten efektien päävastaavana.
Tuotanto > Musiikki

Vuoden 2015 San Diego Comic-Con International -tapahtumassa Sean Callery rpaljasti tulevansa säveltämään sarjan musiikin. Callery ei aloittanut pääteeman säveltämistä ennen kuin oli lukenut kaksi tai kolme käsikirjoitusta eikä katsonut alkutunnarin grafiikoita ennen toista jaksoa, jolloin hänellä oli ”kehys teemalle, jonka [hän] toivoi toimivan”. Tällä kertaa Callery sanoi alkaneensa ”pelleillä” teemaa koskevien ideoiden kanssa ja ajan myötä asettui sen kohdalle millä tunsi olevan ”luihu ja huviton” laatu, lisäten, että Jessica Jonesilla ”on kuivaa huumoria, oikea ote hänelle. Mutta tässä hahmossa on jotain, millä oli hiuksenhienoa leikkisyyttä, kuten kissalla tai jollain.” Teeman luomisen jälkeen Callery alkoi työstää sen rytmistä laatua, orkestroiden ajan myötä ideansa, mistä lopullinen alkutunnari syntyi. Callery osoitti sähkökitaralla soitetusta alusta, että se oli ”suurempi siellä, koska katsoessani grafiikoita, valot syttyivät siellä vähän enemmän. Silloin päätin, että sähkökitara voisi olla siisti lisäys, jotta koko teos kipinöisi hieman enemmän.” Ensimmäisen tuotantokauden soundtrack julkaistiin digitaalisesti 3. kesäkuuta 2016. Jamie Forsyth osallistui myös ensimmäisen tuotantokauden musiikin työstämiseen. Toisen tuotantokauden soundtrack julkaistiin digitaalisesti 16. maaliskuuta 2018.
Julkaisu

Jessica Jones on katsottavissa suoratoistopalvelu Netflixissä, kaikilla alueilla, joissa se on saatavilla, UHDTV 4K ja HDR-laaduilla. Deluxe Entertainment Services Group vastasi ensimmäisen tuotantokauden tehostamisesta HDR-laadulle. Ensimmäisen kauden kaikki 13 jaksoa julkaistiin samanaikaisesti 20. marraskuuta 2015, jotta ihmiset voisivat katsoa useampia jaksoja peräkkäin; se on ollut muidenkin Netflix-sarjojen suosittu katsomistapa. Toinen tuotantokausi julkaistiin 8. maaliskuuta 2018. Kolmas tuotantokausi julkaistiin 14. kesäkuuta 2019.
Jessica Jones ja muut Marvelin Netflix-sarjat, poistuivat Netflixistä 1. maaliskuuta 2022, Netflixin lisenssin päättyessä ja Disneyn saadessa sarjojen oikeudet takaisin. Sarjat julkaistaan Kanadassa Stariin, Disney+:n vanhemmalle yleisölle suunnattuun osioon, 16. maaliskuuta alkaen. Yhdysvalloissa sarjat julkaistiin Disney+:aan samaan aikaan, mutta koska paikallisessa Disney+:ssa ei ole Star-osiota, sarjoille lisättiin sen sijaan yksittäiset ikäraja-asetukset. Espanjassa, Latinalaisessa Amerikassa sekä Pohjoismaissa sarjat julkaistiin Disney+:aan 29. kesäkuuta 2022.
Vastaanotto

Rotten Tomatoes -sivustolla 92 prosenttia arvostelijoista on antanut ensimmäiselle tuotantokaudelle myönteisen arvostelun keskimääräisellä arvosanalla 8,1. Tulos perustuu 51 arvosteluun. Kriitikoiden laajalti yhteiseksi näkemykseksi sivusto on koonnut seuraavaa: ”Jessica Jones muodostaa monipuolisen draaman sen lumoavan antisankarin ympärille toimittaen mahdollisesti Marvelin tähän saakka vahvimman tv-sarjan.” Metacritic on kerännyt sarjalle painotetun keskiarvon 81/100 perustuen 30 arvioon osoittaen ”laajaa kehuntaa”.
New York Comic Conissa esitetty sarjan ensimmäinen jakso sai hyvin myönteisiä reaktioita yleisöltä. Collider.comin Evan Valentine antoi jaksolle täydet viisi tähteä sanoi sen olevan ”[y]ksi parhaista pilottijaksoista koskaan”. Vulturen Abraham Riesman pani merkille tavan, jolla jakso käsittelee seksuaalisuutta sanoen ”koko jakso oli tyrmistyttävän ja virkistävän rehellinen kuvatessaan seksiä ja seksuaalisuutta”, verraten sitä muuhun Marvelin tuotantoon, jonka harvinainen seksuaalisuuden kuvaus on ”yleensä heteroseksuaalista ja tavallista”. Hän koki myös Jonesin ja Walkerin vuorovaikutuksen pohjalta, että sarja saattaisi esitellä MCU:n ensimmäisen homoseksuaalin päähahmon, kutsuen näitä hetkiä jaksossa ”selvästi olennaisiksi osiksi päähahmojen sisäisiä olotiloja, eikä niiden tarkoituksena ole naurattaa tai järkyttää. Ne ovat surullisia, suloisia ja hienovaraisia”. Riesman lopetti kehumalla sarjaa siitä, että se ottaa puheeksi raiskauksen ja traumaperäisen stressihäiriön aiheita.
The Independentin Jack Shepard arvosteli sarjan seitsemää ensimmäistä jaksoa, ja sanoi, että sarja ”vetää vertoja [Daredevilille]” ja että se on ”odotukset ylittävä”. Shepard tunsi Tennantin Kilgraven olevan yksi Marvelin parhaista pahiksista ja mahdollisesti ”paras sarjakuvapahis sitten Heath Ledgerin Jokerin”.
Aiheesta muualla

Jessica Jones Netflixissä
Jessica Jones Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Boliden

| Boliden AB |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Metals for modern life
Osake:  OMXS: BOL
ISIN:  SE0000869646
Perustettu:  1924
Toimitusjohtaja:  Mikael Staffas
Puheenjohtaja:  Karl-Henrik Sundström
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Toimiala:  kaivos- ja metalliteollisuus
Tuotteet:  sinkki, kupari, nikkeli, kulta, hopea, lyijy
Liikevaihto:   86 437 milj. SEK (2022)
Liikevoitto:   15 895 milj. SEK (2022)
Kotisivu:  www.boliden.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Boliden AB on ruotsalainen metallialan yritys, jonka erikoisalaa ovat malminetsintä, kaivostuotanto, sulattotoiminta ja metallien uusiokäyttö. Bolidenin päätuotteet ovat sinkki ja kupari, minkä lisäksi se tuottaa kultaa, hopeaa, nikkeliä ja lyijyä.
Konsernin pääkonttori on Tukholmassa. Tuotantolaitoksia yhtiöllä on Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Irlannissa.
Historia

Bolidenin historia alkaa vuodesta 1924, jolloin Pohjois-Ruotsista Skellefteån läheltä löydettiin Euroopan rikkain kultamalmio, Boliden. Löydön myötä Ruotsissa alkoi kultakuume ja kaivoksen ympärille kasvoi nopeasti Bolidenin kyläyhteisö. lähde?
Kaivokselta tulevan malmin jalostamiseksi meren äärelle Skelleftehamniin perustettiin Rönnskärin sulatto, jonka tuotanto käynnistyi vuonna 1930. Vuotta myöhemmin Västerbottenin ja Skellefteån kaivosyhtiöt yhdistyivät ja niistä muodostettiin Bolidens Gruvaktiebolag. lähde?
Seuraavien vuosikymmenten aikana yhtiö kasvoi ja vakiinnutti paikkansa ruotsalaisessa teollisuushistoriassa. Nykymuotoinen Boliden muodostettiin 2004, jolloin konserni laajeni yritysjärjestelyjen myötä Suomeen, Norjaan ja Irlantiin. lähde?
Historia > Arica-skandaali

1980-luvun puolivälissä Boliden toimitti noin 20 000 tonnia myrkyllistä kaivosjätettä Arican kaupunkiin Chilessä, jossa paikallisen Promel-yrityksen oli tarkoitus erotella siitä kultaa ja muita jalometalleja. Se ei kuitenkaan onnistunut, Promel lopetti toimintansa ja jäte jäi lojumaan tehtaan viereen. Joitakin vuosia myöhemmin lähistölle rakennettiin valtion tuottamia asuntoja, joihin muutti vähävaraisia perheitä. Asukkaat altistuivat myrkyille ja monet heistä sairastuivat. Ruotsalainen sanomalehti Aftonbladet paljasti tapauksen vuonna 1998. Asiasta käytiin oikeudenkäynti, jonka Boliden voitti. Skellefteån käräjäoikeuden mukaan uhrien virtsanäytteistä mitattu arsenikkipitoisuus ei ollut riittävän korkea, jotta sen voidaan katsoa aiheuttaneen väitettyjä haittoja. Oikeus myös katsoi Bolidenin noudattaneen 1980-luvulla silloisia jätteiden käsittelyä koskevia määräyksiä. Se kuitenkin totesi, että Bolidenin olisi pitänyt puuttua siihen, että Promel kasasi jätteet ulkoilmaan täysin suojatta. Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 2021 julkaiseman raportin mukaan noin 12 000 ihmistä on kärsinyt Arican myrkyistä muun muassa syövän tai hedelmättömyyden muodossa. YK:n ihmisoikeusneuvoston mukaan tapaus ei ole oikeudellisesti vanhentunut, ja se on vaatinut Ruotsia huolehtimaan jätteiden siirtämisestä turvalliseen paikkaan. Ruotsi on kieltäytynyt.
Nykyinen liiketoiminta

Bolidenin organisaatiossa on kaksi liiketoiminta-aluetta:
Kaivokset -liiketoiminta-alue, johon kuuluu viisi kaivosaluetta: Aitik, Garpenberg ja Bolidenin alueen kaivokset Ruotsissa, Taran kaivos Irlannissa sekä Kevitsan kaivos Suomessa. Varsinaisen kaivostuotannon lisäksi liiketoiminta-alue vastaa myös malminetsinnästä.
Sulatot -liiketoiminta-alue, johon kuuluu Harjavallan kuparisulatto ja Kokkolan sinkkitehdas Suomessa, Rönnskärin kuparisulatto ja Bergsöen lyijysulatto Ruotsissa sekä Oddan sinkkitehdas Norjassa.
Henkilöstö

Vuoden 2021 lopulla Boliden työllisti lähes 6 200  henkilöä, joista noin 1 700 Suomessa.
Toimipaikat Suomessa

Suomessa Bolidenilla on kolme tuotantolaitosta: sinkkitehdas Kokkolassa, kuparisulatto Harjavallassa sekä Sodankylässä sijaitseva Kevitsan kaivos.
Boliden Kokkola on 315 000 tonnin tuotantokapasiteetillaan Euroopan toiseksi suurin sinkkitehdas. Tehtaan päätuotteet ovat puhdas sinkki ja siitä valmistetut sinkitystuotteet. Vuoden 2021 lopussa tehdas työllisti noin 560 henkilöä. lähde?
Boliden Harjavallalla on kupari- ja nikkelisulatto Harjavallan Suurteollisuuspuistossa ja kuparielektrolyysi Porissa Kupariteollisuuspuistossa. Päätuotteet ovat kupari, nikkeli, kulta ja hopea. Lisäksi yhtiö valmistaa sivutuotteena rikkihappoa. Henkilöstömäärä vuoden 2021 lopussa oli noin 550.
Boliden Kevitsa siirtyi Bolidenin omistukseen kesäkuussa 2016. Sodankylässä sijaitseva kaivos tuottaa nikkeliä, kuparia, kultaa ja platinaryhmän metalleja. Vuoden 2021 lopussa kaivos työllisti noin 560 henkilöä.
Johto

Boliden-konsernin johtoryhmä:
toimitusjohtaja Mikael Staffas
Sulatot-liiketoiminta-alueen johtaja Daniel Peltonen
Kaivokset-liiketoiminta-alueen johtaja Stefan Romedahl
yhteiskuntavastuujohtaja Åsa Jackson
talousjohtaja Håkan Gabrielsson
Osake

Bolidenin osake noteerataan Tukholman pörssissä (NASDAQ OMX Stockholm).
Suurimpia osakkeenomistajia olivat finanssilaitokset ja sijoitusrahastot. Ulkomaisessa omistuksessa oli 60,6 prosenttia osakkeista.
Aiheesta muualla

Boliden (englanniksi, ruotsiksi)
Uskotte tai ette: 20 kiloa kultaa päivässä. Maailman suurin myrkkyvarasto, Suomen Kuvalehti, 08.09.1934, nro 37, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k  OMX Stockholm 30 |
| --- | --- |
 ABB  Alfa Laval  Assa Abloy  Astra Zeneca  Atlas Copco  Autoliv  Boliden  Electrolux  Ericsson  Essity  Evolution  Getinge  Hexagon  Hennes & Mauritz  Investor  Kinnevik  NIBE Industrier  Nordea Bank  Sandvik  SBB  SCA  SEB  Sinch  Sv. Handelsbanken  SKF  Swedbank  Tele2  Telia Company  Volvo 
Päivitetty: 5. tammikuuta 2024
| n k OMX Nordic 40 |
| --- | --- |
 ABB  Alfa Laval  Assa Abloy  Atlas Copco  Astra Zeneca  Boliden  Carlsberg  Coloplast  Danske Bank  DSV  EQT  Ericsson  Essity  Evolution  Genmab  Hexagon  Hennes & Mauritz  Investor  Kone  A. P. Møller-Mærsk  Nordea Bank  Neste  Nibe Insdustrier  Nokia  Novo Nordisk  Novozymes  Ørsted  Pandora  Sampo  Sandvik  SCA  SEB  Sv. Handelsbanken  Stora Enso  Swedbank  UPM-Kymmene  Volvo  Vestas Wind Systems 
Päivitetty: 5. tammikuuta 2024
Jabba the Hutt

| Jabba the Hutt> Jabba Desilijic Tiure |
| --- | --- |

Luoja(t):  George Lucas
Elokuva:  Tähtien sota (1977) Jedin paluu (1983) Star Wars: Episodi I – Pimeä uhka (1999)
Elokuvasarja:  Tähtien sota
Ammatti:  gangsteripäällikkö
Näyttelijä(t):  Larry Ward (Episodi VI) Kevin Michael Richardson (The Clone Wars)
Jabba Desilijic Tiure, tunnettu parhaiten nimellä Jabba the Hutt (suom. Hutt Jabba), on kuvitteellinen hahmo George Lucasin Tähtien sota -elokuvissa. Hän esiintyi alun perin ensi kerran elokuvassa Jedin paluu, vaikka hänet mainittiin myös alkuperäisessä elokuvassa ja Imperiumin vastaiskussa, ja hän esiintyi aiemmin poistetussa kohtauksessa vuoden 1997 julkaisussa ja myöhemmissä versioissa. Jabba esitetään rikollispäällikkönä, joka on luvannut palkkion Han Solosta. Hänen toimintansa sijoittuu lähinnä Tatooinelle ja hän työllistää useita rikollisia, palkkionmetsästäjiä, salakuljettajia, salamurhaajia ja henkivartijoita pitääkseen yllä rikollisimperiumia. Hänellä on synkkä huumorintaju, loputon ruokahalu, sekä vedontunne uhkapelejä, orjatyttöjä sekä kidutuksia kohtaan.
Esiintymiset > Kaanon > Alkuperäinen trilogia

Jabba esiintyi alun perin vuoden 1977 alkuperäisen Tähtien sota -elokuvan poistetussa kohtauksessa, missä hänen lähettämänsä palkkionmetsästäjä Greedon kuoltua, hän vaatii Han Sololta korvauksia menetetystä lastista. Han lupaa maksaa tälle velkansa heti kun toimittaa Obi-Wan Kenobin, Luke Skywalkerin, C-3PO:n ja R2-D2:n Alderaaniin. Jabba kuitenkin uhkaa laittaa Hanin päästä palkkion, jos rahoja ei kuulu. Alun perin Jabba kuvattiin kohtauksessa ihmiseksi ja häntä näytteli Declan Mulholland. Vuoden 1997 erikoisversiossa tietokoneanimoitu Jabba korvasi Mulhollandin ja englanninkielinen ääniraita on korvattu huttien kielellä.
Elokuvassa Jedin paluu palkkionmetsästäjä Boba Fett oli toimittanut Hanin Jabban palatsiin, minne Leia Organa, Lando Calrissian, Chewbacca, C-3PO ja R2-D2 soluttautuvat. Leia joutuu Jabban vangiksi, ja tämä sitoo hänet kahleisiin. Leian orjuutuksen jälkeen Luke saapuu ja yrittää tinkiä Hanin hengestä, mutta Jabba pudottaa Luken Rancorinsa syötäväksi. Mutta kun Luke laskee laskuportin Rancorin päälle surmaten olennon, Jabba tuomitsee Luken, Hanin ja Chewbaccan heitettäväksi sarlaccin kitaan. Luke pakenee R2-D2:n ja Landon avulla ja kukistaa Jabban henkivartijat. Selkkauksen aikana Leia kuristaa ketjullaan Jabban hengiltä ja hän pakenee muiden kanssa.
Esiintymiset > Kaanon > Esiosatrilogia

Jabban ainut esiintyminen esiosatrilogiassa on elokuvassa Star Wars: Episodi I – Pimeä uhka, missä hän antaa käskyn aloittaa Boonta Eve -rakettirekikisan Tatooinen Mos Espassa. Hän kuitenkin nukahtaa kesken kisan, eikä näe sen tulosta.
Esiintymiset > Kaanon > Animaatiot

Vuoden 2008 animaatioelokuvassa Star Wars: The Clone Wars, separatistit kidnappaavat Jabban pojan Rottan. Anakin Skywalker ja Ahsoka Tano palauttavat hänet Jabballe, saaden vastineeksi huttien hyperavaruusreitit Tasavallan käyttöön. Jabba esiintyy myös elokuvaa seuranneen animaatiosarjan kolmessa kolmannen tuotantokauden jaksossa: Jaksossa "Vaikutuksen piirissä", Greedo oli kidnapannut puhemies Papnoidan tyttäret ja Jabba salli Greedosta otettavan verinäytteen hänen syyllisyytensä selvittämiseksi. Jaksossa "Pahan suunnitelmat", Jabba palkkaa palkkionmetsästäjä Cad Banen tuomaan hänelle senaatintalon piirustukset. Kun Bane tuo piirustukset hänelle, Jabba ja huttien neuvosto lähettävät Banen vapauttamaan Ziro the Huttin vankilasta. Jabba tekee lyhyen esiintymisen jaksossa "Ziro perässä", missä hän nauraa Ziron kuoltua Sy Snootlesin kädestä ja maksaa Snootlesille Ziro holopäiväkirjan toimittamisesta. Viidennen kauden jaksossa "Kohouma", Darth Maul, Savage Opress, ja Pre Vizsla vierailevat Jabban ja huttien neuvoston luona ehdottaen tälle liittoutumista. Jabba kieltäytyy ja lähettää palkkionmetsästäjät Embon, Sugin, Latts Razzin, ja Dengarin vangitsemaan kolmikon. Taistelun jälkeen Maul joukkoineen kohtaa Jabban tämän palatsissa Tatooinella, missä Jabba suostuu liittoutumiseen.
Aiheesta muualla

Jabba the Hutt Wookieepediassa (englanniksi)
Jabba the Hutt Jedipediassa
Näytönohjain

Nvidia GeForce 770 grafiikkapiirillä varustettu PCI Express näytönohjain
Nykyaikaisempi näytönohjain, jossa on Nvidia GeForce GTX 1070- grafiikkapiiri, on sopiva mm. pelaamiseen.
Näytönohjain on tietokoneen komponentti, joka piirtää grafiikan tietokoneen näytölle. 
Erilliset näytönohjaimet koostuvat nykyään tyypillisesti grafiikkasuorittimesta, näyttömuistista, väylälogiikasta sekä ulostuloliitännästä näyttölaitetta varten. Emolevylle yhdistetyt integroidut näytönohjaimet voivat käyttää tietokoneen keskusmuistia oman erillisen muistinsa sijaan.
Joissakin näytönohjaimissa on lisäominaisuuksia, kuten videokaappaus, TV-viritinadapteri, FireWire, valokynäliitäntä, TV-ulostulo ja mahdollisuus yhdistää useita näyttöjä. Näytönohjaimia käytetään graafisesti vaativiin tarkoituksiin, kuten videopelien pelaamiseen, ja yleisesti visualisointitarkoituksiin, kuten tietokoneavusteinen suunnittelu. Näytönohjaimen grafiikkasuoritinta voidaan käyttää GPGPU-laskentaan. Aiemmin näytönohjaimella oli valinnaisesti erilaisia lisäpiirejä, mutta useat laskentaa vaativat toimet, kuten MPEG-2/MPEG-4-purku, ovat siirtyneet grafiikkasuorittimen tehtäväksi.
Näytönohjain voi olla emolevyyn rakennettu eli integroitu tai erillinen laajennuskortti. Nykyisissä PC-tietokoneissa integroitu grafiikkapiiri sisältyy suorittimeen, jolloin emolevyllä ei ole erillistä grafiikkapiiriä (esim. Intel HD Graphics, AMD APU-mallisto). Integroitu näytönohjain tyypillisesti käyttää osan tietokoneen keskusmuistista, kun taas erillisessä on näyttömuistia yksinomaan grafiikkasuoritinta varten.
Historia

Näytönohjaimen historiaan liittyy olennaisesti näyttötila, jonka näytönohjain kykenee esittämään.
Ensimmäiset IBM PC-tietokoneissa käytetyt näytönohjaimet kykenivät vain MDA tekstitilaan, jonka leveys oli 80 saraketta ja korkeus 25 riviä. Varhaiset näytönohjaimet tukivat vain rajatun värimäärän väripalettia, esimerkiksi CGA tuki 16 väriä. EGA ja VGA kasvattivat käytettävää värimäärää. Väriskaala on kasvanut merkittävästi ja käytössä on useita standardeja.
Yleisiä grafiikkatiloja ovat olleet VGA-standardin 640×480 ja sen seuraajat 800×600 ja 1024×768 (SVGA). 
Kannettavissa tietokoneissa yleinen on laajakuva 1366×768.
2020-luvulla yleinen näyttötila on täysteräväpiirto (Full HD) 1920×1080. Myös korkeampia Ultra HD -näyttötiloja on käytössä (1440p eli 2560×1440, 4k ja muita).
Käyttökohteet

Tehokkaimmat grafiikkasuorittimet ovat yleensä erillisissä näytönohjaimissa, jotka kiinnitetään emolevyyn väylän, esimerkiksi PCI Expressin, kautta ja jotka voidaan yleensä vaihtaa suhteellisen helposti.
Erillinen näytönohjain ei välttämättä ole vaihdettava eikä sitä aina kiinnitetä emolevyyn standardoidulla liitännällä. Erillisyydellä viitataan siihen, että näytönohjaimessa on sen omaan käyttöön tarkoitettua muistia (ks. Video RAM), ei siihen että useimmat erillisnäytönohjaimet ovat vaihdettavia.
Nvidian SLI:n ja AMD:n (ATI:n) CrossFiren kaltaiset tekniikat mahdollistivat useamman eri näytönohjaimilla sijaitsevan grafiikkasuorittimen käyttämisen yhden tai vuorokkaisten kuvien piirtämiseen, mikä lisää grafiikalle käytettävissä olevan laskentatehon määrää. SLI tekniikan esitteli 3dfx vuonna 1998, jota Nvidia jatkoi ostettuaan sen. 2010-luvun puolivälissä tekniikan suosi laski ja valmistajat jättivät ne pois uusista näytönohjainmalleista.
Yhdysrakenteiset eli integroidut näytönohjaimet ottavat käyttöönsä osan tietokoneen keskusmuistista, sillä niissä ei ole omaa muistia. Vielä vuonna 2007 yli 90 %:ssa kaikista uusista henkilökohtaisista tietokoneista on yhdysrakenteinen grafiikkapiiri. Nämä ovat halvempia kuin erillisnäytönohjaimet mutta myös suorituskyvyltään alhaisempia. 
Historiallisesti yhdysrakenteisten näytönohjainten katsottiin usein olevan kelvottomia 3D-grafiikkaa käyttävien pelien pelaamiseen ja graafisesti vaativien ohjelmien käyttämiseen mutta kykeneviä kevyempien ohjelmien, kuten Adobe Flashin, käyttöön. Esimerkkejä tällaisista ovat SiS:n ja VIA:n grafiikkapiirit vuoden 2004 tienoilta.
Myöhemmät integroidut grafiikkapiirit, kuten AMD:n Radeon HD 3200 (AMD 780G -piirisarja) ja NVIDIA:n GeForce 8200 (nForce 730a -piirisarja), kykenivät käsittelemään Adobe Flashin 2D-grafiikkaa ja matalatasoista 3D-grafiikkaa paremmin kuin hyvin.
Integroidun näytönohjaimen siirsi ensimmäisen kerran emolevyn pohjoissiltapiiriltä suorittimelle Intel vuonna 2010. Myös AMD teki tämän Llano-suorittimessa 2011. Nvidia luopui integroidun näytönohjaimen sisältävän nForce-piirisarjan valmistuksesta 2012, jolloin enää vain AMD, Intel ja taiwanilainen Via Technologies tekivät integroituja näytönohjaimia.
Grafiikkasuorittimien muistikäyttöä varten on kehitetty toteutuksia, kuten AMD:n HyperMemory ja NVIDIA:n TurboCache. Näiden kanssa grafiikkapiiri käyttää tietokoneen keskusmuistia ja siinä on pieni välimuisti keskusmuistin latenssin aiheuttaman suorituskyvyn alenemisen pienentämiseksi. PCI Express-väylän teknologiat mahdollistavat tämän.
Komponentit

Nykynäytönohjaimet koostuvat piirilevystä, johon komponentit kiinnitetään. Komponentteihin kuuluvat grafiikkaprosessori, sen käyttämä muisti ja liittimet, sekä apupiirejä, kuten virran tasaukseen tarvittavat komponentit.
Komponentit > Grafiikkasuoritin

Grafiikkasuoritin on grafiikan kiihdytykseen optimoitu suoritin. Grafiikkasuoritin on suunniteltu erityisesti liukulukulaskentaa varten, sillä liukulukujen tehokas laskeminen on 3D-grafiikan renderöinnissä hyvin keskeistä. Maaliskuussa 2017 ytimen kellotaajuudet vaihtelivat yleisesti 1000 ja 1 600 megahertsin välillä.
Grafiikkaprosessorien kehitys juontaa juurensa SGI:n työasemiin ja IRIS GL -rajapintaan. Myöhemmin teknologiaa on tullut myös kuluttajien saataville PC-tietokoneisiin.
Vuonna 1995 julkaistiin kuluttajille suunnatut, mm. Matroxin, Creativen, ATIn ja S3 Graphicsin kehittämät 2D/3D-näytönohjaimet.
Vuonna 1997 3dfx julkaisi kilpailevia tuotteita tehokkaamman Voodoo-grafiikkasirun, jossa oli uusia 3D-ominaisuuksia, kuten mipmappaus, Z-puskurointi ja reunanpehmennys. Pian tämän jälkeen julkaistiin useita 3D-näytönohjaimia, muun muassa 3dfx:n Voodoo2 ja NVIDIAn TNT ja TNT2. Näiden vaatima kaistanleveys koetteli jo PCI-väylän rajoja, minkä vuoksi Intel kehitti moninkertaisesti nopeamman AGP-väylän. Vuonna 2000 NVIDIA osti 3dfx:n. Vuodesta 1999 vuoteen 2002 NVIDIA hallitsi näytönohjainmarkkinoita GeForce-sarjallaan. Tänä aikana tehdyt parannukset keskittyivät 3D-algoritmeihin ja grafiikkasuorittimen kellotaajuuteen.
Muistin määrä näytönohjaimissa on kasvanut huomattavasti muutamasta megatavusta useisiin gigatavuihin.
Komponentit > Video BIOS

Video BIOS tai firmware sisältää perusohjelman, joka hallitsee näytönohjaimen toimintoja ja antaa ohjeet joiden avulla tietokone ja ohjelmisto kommunikoivat näytönohjaimen kanssa. Se voi sisältää tietoja muistin ajastuksesta, käyttönopeuksista, grafiikkasuorittimen ja välimuistin jännitteestä ynnä muusta. BIOS-asetuksia on joskus mahdollista muuttaa, mutta näin tekevät yleensä vain ylikellottajat. BIOSin muuttaminen on riskialtista, sillä se voi aiheuttaa näytönohjaimelle peruuttamatonta vahinkoa.