stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi, terrorismi, Supo
Teoksen kirjoittajat

Jussi Jalonen, Tampereen yliopiston sotahistorian tutkija
Christian Jokinen, tutkija
Thomas Jokinen, Turun yliopiston tutkija
Teemu Keskisarja, Helsingin yliopiston Suomen ja Pohjoismaiden historian dosentti
Anssi Kullberg, ulkoasiainsihteeri
Leena Malkki, Helsingin yliopiston tutkijatohtori
Aleksi Mainio, Helsingin yliopiston tutkija
Magnus Ranstorp, Ruotsin maanpuolustuskorkeakoulun tutkimusjohtaja
Kimmo Rentola, Turun yliopiston poliittisen historian professori
Pekka Riipinen, Turun yliopiston asiantuntija
Juha Siltala, Helsingin yliopiston Suomen historian professori
Tiina Tarvainen, Puolustusministeriön erityisasiantuntija
Heli Tiirmaa-Klaar, Viron ulkopoliittisen instituutin tutkija
Kreikan palolaitos

| Palolaitos > Πυροσβεστικό Σώμα |
| --- | --- |
Perustettu:  1926
Tehtävä:  palo- ja pelastustoimi
Ministeriö:  Kreikan kansalaistensuojelu-ministeriö
Työntekijöitä:  n. 8 000
Aiheesta muualla
Sivusto
Kreikan palolaitos (kreik. Πυροσβεστικό Σώμα, Pyrosvestikó Sóma) on Kreikan kansallinen palo- ja pelastustoimesta vastaava laitos. Se toimii Kreikan kansalaistensuojeluministeriön alaisuudessa. Palolaitos vastaa palo- ja pelastustoimesta tulipaloissa, maastopaloissa, maanjäristyksissä, auto-onnettomuuksissa sekä muissa luonnon tai ihmisen aiheuttamissa onnettomuuksissa. Se toimii yhdessä muiden turvallisuusviranomaisten kanssa onnettomuuksien ennaltaehkäisyssä. Varsinaisen palolaitoksen ohella Kreikassa toimii vapaapalokuntalaitos.
Historia

Kreikan itsenäistymisen jälkeen vuonna 1833 palo- ja pelastustoimi annettiin prefektuurien vastuulle. Samalla kuntien tehtäväksi annettiin palontorjuntakaluston toimittaminen sekä sammutustöiden johdosta vastaavien henkilöiden järjestäminen. Sammuttajiksi määrättiin kulloinkin paikalla olleet henkilöt.
Piacenzan herttuattaren kartanon tulipalo Ateenassa vuonna 1849 herätti ylhäisöpiirit vaatimaan sammutustoimien parantamista. Vuonna 1854 kaupunkiin perustettiin asevoimien osana toiminut palokuntakomppania (Λόχος Πυροσβεστών, Lóchos Pyrosvestón). Vuonna 1861 tämä korvattiin pioneeri- ja palokunnalla (Διλοχία Σκαπανέων και Πυροσβεστών, Dilochía Skapanéon kai Pyrosvestón), jonka vastuulla oli myös muita julkisia töitä. Järjestelmän heikkous tuli ilmi vuoden 1909 suuressa tulipalossa. Erillinen palokunta (Πυροσβεστική Μοίρα, Pyrosvestikí Moíra) perustettiin vuonna 1910. Se toimi jälleen asevoimien osana ja ulotettiin nyt Ateenan lisäksi myös muihin suuriin kaupunkeihin, Pireukseen, Patrakseen ja Thessalonikiin. Muualla palotoimi oli edelleen kuntien vastuulla.
Nykyinen Kreikan palolaitos perustettiin vuonna 1926. Se toimi aluksi vielä asevoimien osana, mutta uudistettiin erilliseksi Kreikan sisäministeriön alaisuuteen vuonna 1930. Ensimmäinen palokoulu perustettiin vuonna 1936. Palolaitoksen toimintaa tehostettiin huomattavasti toisen maailmansodan aikana, ja se osallistui suurten pommitusten jälkeisiin sammutuksiin. Paloakatemia perustettiin vuonna 1968 ja on toiminut nykyisellä nimellään vuodesta 1993. Vuoteen 1975 saakka palolaitoksen johto tuli poliisivoimista, mutta tämän jälkeen se on tullut laitoksen sisältä. Nykyinen laki palolaitoksesta on vuodelta 1992. Vuodesta 1998 palolaitos vastaa myös metsäpaloista, joista ennen vastasi metsälaitos.
Palolaitoksen historian suurimpiin operaatioihin lukeutuvat muun muassa Thessalonikin vuoden 1978 ja Ateenan vuoden 1999 maanjäristysten pelastustyöt, Ateenan vuoden 1980 terrori-iskun sammutustyöt, vuoden 2004 olympialaisten paloturvallisuudesta vastaaminen sekä lukuisten suurten maastopalojen, kuten vuosien 2007 ja 2018 maastopalojen, sammutustyöt.
Organisaatio

Keskushallinto (Ateena)
Palolaitoksen päällikkö
Palolaitoksen varapäälliköt
Paikallisten palokuntien hallinto
Paloasemat eri puolilla maata, jaettu neljään eri luokkaan
Pienet paloasemat (klimákia), vapaapalokuntien asemat ja vapaapalokuntien klimákia
Suuronnettomuuksien erikoisyksiköt (EMAK)
Erikoispalvelut:
Paloakatemia (Πυροσβεστική Ακαδημία, Pyrosvestikí Akadimía) (Káto Kifisía ja Vília)
Koordinointikeskus (puh. 199)
Tuhopolttotapausten käsittely
Varastot
Virat

Palolaitoksen virat ja virka-asemaa osoittavat merkit ovat:
Virat > Päällystö

|  | OF-8 | OF-7 | OF-6 | OF-5 | OF-4 | OF-3 | OF-2 | OF-1 | OF-1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Arvo- merkki: 
| Arvo | Αντιστράτηγος (Antistrátigos) | Υποστράτηγος (Ypostrátigos) | Αρχιπύραρχος (Archipýrarchos) | Πύραρχος (Pýrarchos) | Αντιπύραρχος (Antipýrarchos) | Επιπυραγός (Epipyragós) | Πυραγός (Pyragós) | Υποπυραγός (Ypopyragós) | Ανθυποπυραγός (Anthypopyragós) |
| Vastaava arvo | palo- kenraaliluutnantti | palo- kenraalimajuri | palo- prikaatinkenraali | palo- eversti | palo- everstiluutnantti | palo- majuri | palo- kapteeni | palo- luutnantti | palo- aliluutnantti |
Virat > Alipäällystö ja miehistö

|  | WO-1 | OR-9 | OR-8 | OR-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Arvo- merkki: 
| Arvo | Πυρονόμος (Pyronómos) | Αρχιπυροσβέστης Παραγωγικής Σχολής (Archipyrosvéstis Paragogikís Scholís) | Αρχιπυροσβέστης Μη Παραγωγικής Σχολής (Archipyrosvéstis Mi Paragogikís Scholís) | Πυροσβέστης (Pyrosvéstis) |
| Vastaava arvo | palomestari (alipääl.) | palokersantti | vanhempi palomies | palomies |
Kalusto

Palolaitoksen kalustoon kuuluu (vuonna 2019) noin 1 500 paloautoa, 800 apuajoneuvoa, 200 erikoisajoneuvoa, 44 sammutuslentokonetta, 20 helikopteria ja 10 sammutusvenettä.
ELVO-paloauto.
TEMAX-paloauto.
MB Vario -paloauto.
Astra-nosto- ja hinausajoneuvo.
Palolaitoksen maastoauto.
Palolaitoksen lava-auto.
Super Puma -helikopteri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta palo- ja pelastustoimi Kreikassa Wikimedia Commonsissa
Πυροσβεστικό Σώμα. Kreikan palolaitoksen verkkosivut. (kreikaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hellenic Fire Service
Paloasema Thessalonikissa.
Tulipalo sähköasemalla.
Käännös suomeksi
Svea-mamma

Rolf Adlersparren Svea-mamma-patsas Tukholman vanhassakaupungissa.
Svea-mamma (ruots. Moder Svea) on Ruotsin kansallisromanttisessa kuvastossa Ruotsin valtakunnan henkilöitymä. Vaikka hahmo yhdistetään etenkin 1800-luvun kansallisromantiikkaan, sen historia ulottuu jo 1600-luvulle.
Hänet kuvataan usein voimakkaana miekalla ja kilvellä aseistautuneena naishahmona, jonka seurassa on leijona. Kun Esaias Tegnér julkaisi runon nimeltä Svea vuonna 1811, nimeä alettiin käyttää myös naisten etunimenä.
Sundancen elokuvajuhlat

Sundancen elokuvajuhlan valomainos elokuvateatterin sisäänkäynnillä. Kuva vuodelta 1993.
Sundancen elokuvajuhlat (engl. Sundance Film Festival) on elokuvajuhla, joka järjestetään vuosittain Park Cityn kaupungissa Utahissa, Yhdysvalloissa. Tapahtuma luetaan merkittävyydeltään samaan joukkoon Cannesin, Venetsian, Berliinin ja Toronton elokuvajuhlien kanssa.
Elokuvajuhlat järjestettiin ensimmäisen kerran syyskuussa 1978 Salt Lake Cityssä, tuolloin nimellä Utah/US Film Festival. Sydney Pollackin puolittain vitsinä esittämän ehdotuksen perusteella vuoden 1980 tapahtumaa päätettiin lykätä tammikuulle 1981 ja järjestää se Park Cityn talviurheilukaupungissa useampien kävijöiden houkuttelemiseksi.
Vuonna 1985 elokuvajuhlien järjestäjätahoksi tuli Sundance Institute, mutta tapahtuman nimi vaihtui Sundancen elokuvajuhliksi vasta vuonna 1991. Robert Redfordin perustama Sundance Institute ja siten myös elokuvajuhlat saivat nimensä Sundance Kidiltä, jota Redford esitti vuoden 1969 elokuvassa Butch ja Kid – auringonlaskun ratsastajat.
Jenni Toivoniemen Treffit voitti Sundancen elokuvajuhlien kansainvälisen lyhytelokuvakilpailun vuonna 2013. Saamelaisen Marja Helanderin Eatnanvuloš Lottit – Maan sisällä linnut (2018) otti osaa Sundancen lyhytelokuvakilpailuun vuonna 2018. Ohjaaja Teemu Niukkasen ja käsikirjoittaja Antti Toivosen Saatanan kanit nähtiin ensi-illassa Sundancen festivaalilla 2017. Niukkasen ja Toivosen lyhytelokuva Onko sulla nälkä? otti osaa lyhytelokuvien kilpasarjaan 2019.
Sundancen elokuvajuhlilla esitetään tammikuussa 2022 kolme suomalaista elokuvaa: Alli Haapasalon Tytöt tytöt tytöt, Hanna Bergholmin Pahanhautoja sekä Tania Andersonin dokumentti The Mission. Niistä Haapasalon elokuva on valittu kansainväliseen kilpasarjaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sundancen elokuvajuhlat Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Suuri-Säyneinen

| Suuri-Säyneinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuopio
Koordinaatit:  63°12′20″N, 28°31′20″E
Järvinumero:  04.625.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,9 m 
Rantaviiva:  19,06 km 
Pinta-ala:  4,23 km² 
Tilavuus:  0,021 km³ 
Keskisyvyys:  5 m 
Suurin syvyys:  15 m 
 fiSuuri Säyneinen 
Suuri-Säyneinen on järvi Kuopion koillisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 4,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuopion keskustasta on 54 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Suuri-Säyneisen pituus järven kaakkoisosan Konttilahdesta luoteisosan Pakomaanlahteen on 3,6 kilometriä. Pääaltaan leveys lounaasta koilliseen on noin 1,5 kilometriä. Sen koillispuolella sijaitsee noin puolen neliökilometrin laajuinen Saunalahti, jota erottaa pääaltaasta Kylvöniemi. Noin viidesosa Suuri-Säyneisestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa. Lounaisosan Lehdonselkä on hyvin matala, sitä erottaa järven syvemmästä keskiosasta Pitkäniemi ja joukko saaria, joista laajin on noin neljähehtaarinen Suurisaari. Myös Saunalahti on sangen matala.
Suuri-Säyneiseen virtaa suo-ojia ja laskuoja pohjoisesta Suuri-Valkeisesta (116,1 metriä mpy). Suuri-Säyneisen ja Suuri-Valkeisen välisen kannaksen leveys on alle sata metriä. Koillisesta laskee Kumpunen (116,9 metriä mpy) Kumpusenjokea. Suuri-Säyneinen kääntyy alavirtaan luoteisrannalla, josta alkaa länteen Pieni-Säyneiseen (96,1 metriä mpy) virtaava Ryöpänjoki. Pieni-Säyneinen laskee edelleen länteen Ala-Siikajärveen (95,6 metriä mpy).
Säyneis-järvien välissä sijaitsee Säyneisen kylä peltoineen. Myös Suuri-Säyneisen itäpuolella on peltomaata.
Suuri-Säyneisen vesitilavuus on 21 001 000 kuutiometriä.
Suuri-Säyneinen (04.625.1.003) kuuluu Ryöpänjoen valuma-alueeseen (04.625), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Vuotjärven alue (04.62) ja ensimmäinen on Nilsiän reitin valuma-alue (04.6). Ryöpänjoen valuma-alueeseen kuuluu 12 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista laajimmat ovat Suuri-Säyneinen, Kumpunen ja Pieni-Säyneinen.
Suuri-Sarkanen

| Suuri-Sarkanen |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lappeenranta
Koordinaatit:  60°49′53″N, 28°04′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Tervajoen vesistö (07)
Järvinumero:  07.003.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  47,8 m 
Rantaviiva:  10,835 km 
Pinta-ala:  1,1 km² 
Tilavuus:  0,00302 km³ 
Keskisyvyys:  2,75 m 
Suurin syvyys:  8 m 
Saaria:  3
:  Kukkosaari Pienisaari Suurisaari
 fiSuuri-Sarkanen 
Suuri-Sarkanen on järvi Lappeenrannassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on 24 kilometriä etelään.
Maantiede

Suuri-Sarkasen muodokkaan rantaviivan pituus on 10 835 metriä. Pitkänkapea järvi on lounais–koillissuuntainen. Vain kuutisen prosenttia järvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin piste, noin kahdeksan metriä, sijaitsee eteläisen pääaltaan keskivaiheilla. Suuri-Sarkasen pohjoisosan muodostaa runsaan 20 hehtaarin laajuinen vesialue, jonne kuljetaan noin 40 metriä leveän Ahdassalmen kautta.
Suuri-Sarkasen saariluku on kolme. Saaret sijaitsevat järven eteläosassa ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 78 aaria. Järven vaikutuspiirissä on asutusta ja peltomaata. Aivan etelärantaa viistää paikallistie 14789.
Suuri-Sarkasen vesitilavuus on 3 016 000 kuutiometriä.
Suuri-Sarkanen (07.003.1.003) kuuluu Luhdanojan valuma-alueeseen (07.003), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Tervajoen vesistössä (07). Suuri-Sarkanen on Luhdanojan valuma-alueen laajin vakavesi. Alueeseen kuuluu myös kuusi pienempää vakavettä, joista Ylimmäinen (noin 28 hehtaaria) on laajin.
Star One (yritys)

| Star One C1 |
| --- | --- |
Organisaatio:  Star One Brasilia
Valmistaja:  Thales Alenia Space
Tehtävätyyppi:  tietoliikennesatelliitti
Laukaisu:  2007-11-14 22:0614. marraskuuta 2007 kello 22.06 (UTC) Guyanan avaruuskeskus
Laukaisualus:  Ariane 5
Massa:  4100 kg
Kiertorata
Viitejärjestelmä:  Maakeskeinen
Kiertorata:  Geostationaarinen rata
| Star One C2 |
| --- | --- |
Organisaatio:  Star One  Brasilia
Tehtävätyyppi:  tietoliikennesatelliitti
Laukaisu:  2008-04-18 22:1718. huhtikuuta 2008 kello 22.17 (UTC) Guyanan avaruuskeskus
Laukaisualus:  Ariane 5
Kiertorata
Viitejärjestelmä:  Maakeskeinen
Kiertorata:  Geostationaarinen rata
Star One on brasilialainen tietoliikennesatelliittiyritys. Se on Embratelin tytäryhtiö.
Satelliitit

Star Onella on pieni satelliittilaivasto, jonka viimeisimmät satelliitit on nimetty yrityksen mukaan.
Satelliitit > Star One C1

Star Onen ensimmäinen satelliitti STAR One C1 laukaistiin Ariane 5-ECA -kantoraketilla 2007-11-14 22:0614. marraskuuta 2007 kello 22.06 (UTC). Satelliitin rakensi Thales Alenia Space Spacebus 3000 B3 -alustaan perustuen. Siinä on 28 C-taajuusalueen transponderia, 14 Ku-taajuusalueen transponderia ja yksi X-taajuusalueen transponderi. Sen laukaisumassa on noin 4100 kg at.
Satelliitit > Star One C2

Toinen Star One -satelliitti STAR One C2 laukaistiin avaruuteen 2008-04-18 22:1718. huhtikuuta 2008 kello 22.17 (UTC) Guyanan avaruuskeskuksesta Ariane 5-kantoraketilla yhdessä Vinasat-1-satelliitin kanssa.
Tahvo Jaatinen

Tahvo Jaatinen (30. elokuuta 1839 Pälkjärvi – 11. tammikuuta 1891 Viipurin maalaiskunta) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Jaatinen kävi Mustialan maanviljelysopiston ja tuli 1860 Leväisten maanviljelyskoulun opettajaksi ja 1865 johtajaksi. Tilanomistaja hän oli vuodesta 1871. Jaatisella oli useita kunnallisia luottamustoimia.   Hän oli talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1877–1878 ja 1882. Hän kuului edellisillä asevelvollisuus- ja lisättyihin talous- ja suostuntavaliokuntiin ja jälkimmäisillä laki- ja talous-, suostunta- ja lisättyyn valtiovarainvaliokuntaan, minkä lisäksi hän oli myös valitsijamies. Valtiopäiväedustaja Heikki Jaatinen oli Tahvo Jaatisen veli.
Stuart Craig

Stuart Craig (s. 14. huhtikuuta 1942) on brittiläinen elokuvalavastaja. Hän on voittanut parhaan lavastuksen Oscar-palkinnon kolmesti, elokuvista Gandhi, Valheet ja viettelijät ja Englantilainen potilas.
Palkinnot

| --- | --- |
 Oscar Voitetut Gandhi (1982)  Valheet ja viettelijät (1988)  Englantilainen potilas (1996) Ehdokkuudet Elefanttimies (1980)  Linnake (1986)  Chaplin (1992)  Harry Potter ja viisasten kivi (2001)  Harry Potter ja liekehtivä pikari (2005) :  BAFTA Film Award Voitetut Elefanttimies (1980)  Harry Potter ja liekehtivä pikari (2005) Ehdokkuudet Gandhi (1982)  Greystoke: Legenda Tarzanista, apinain kuninkaasta (1984)  Linnake (1986)  Valheet ja viettelijät (1988)  Chaplin (1992)  Englantilainen potilas (1996)  Harry Potter ja viisasten kivi (2001)  Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002)  Harry Potter ja Azkabanin vanki (2004)  Harry Potter ja Feeniksin kilta (2007)  Harry Potter ja puoliverinen prinssi (2009)
Aiheesta muualla

Stuart Craig Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Space Police – Defenders of the Crown

| Space Police – Defenders of the Crown Edguy |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. huhtikuuta 2014
 Tuottaja(t): Sascha Paeth & Edguy
 Tyylilaji: power metal, heavy metal
 Kesto: 54.26
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 12.
Edguyn muut julkaisut
| Age of the Joker 2011 | Space Police – Defenders of the Crown 2014 | Monuments 2017 |
Space Police – Defenders of the Crown on saksalaisen heavy metal -yhtye Edguyn kymmenes studioalbumi. Se julkaistiin 18. huhtikuuta 2014.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 12.
Kappaleet

Sabre & Torch – 5.00
Space Police – 5.59
Defenders of the Crown – 5.39
Love Tyger – 4.26
The Realms of Baba Yaga – 6.06
Rock Me Amadeus – 3.19
Do Me Like a Caveman – 4.09
Shadow Eaters – 6.08
Alone in Myself – 4.36
The Eternal Wayfarer – 8.50
Kappaleet > Limited Edition

England – 4.28
Aychim in Hysteria – 4.02
Space Police (Progressive Version) – 6.03
Space Police (Instrumental Version) – 6.01
Love Tyger (Instrumental Version) – 4.27
Defenders of the Crown (Instrumental Version) – 5.40
Do Me Like a Caveman (Instrumental Version) – 4.11
Arvostelut

All About The Rock:
Angry Metal Guy:
Blabbermouth:
Imperiumi.net:
Kaaoszine:
Metal Injection: positiivinen
Aiheesta muualla

Space Police – Defenders of the Crown Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Space Police – Defenders of the Crown Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Sylve Bengtsson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bengtsson vuonna 1959. |  Bengtsson vuonna 1959. |  Bengtsson vuonna 1959. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 |  |  |
Sylve Boris Bengtsson (2. heinäkuuta 1930 Halmstad – 30. huhtikuuta 2005 Halmstad) oli ruotsalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti.
Bengtsson kuului Ruotsin maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sylve Bengtsson Wikimedia Commonsissa
Sylvanus Morley

Morley Copánin mayakaivauksilla Hondurasissa 1912.
Sylvanus Griswold Morley (7. kesäkuuta 1883 – 2. syyskuuta 1948) oli yhdysvaltalainen arkeologi, epigrafi, ja mayanisti, jonka panos esikolumbiaanisen mayojen korkeakulttuurin tutkimukseen 1900-luvun alussa oli huomattava.
Taistelijoiden temppeli Chichén Itzán kaivauksilla.
Morley muistetaan erityisesti laajoista Chichén Itzán kaivauksista, joita hän johti Carnegie-instituutin toimeksiannosta. Hän julkaisi useita laajoja tutkielmia ja koosteita mayojen kirjoitusjärjestelmästä eli mayahieroglyfeistä ja kirjoitti kansantajuisia yleisteoksia mayoista.
Vertaistensa joukossa "Vay" Morleyta pidettiin yhtenä aikansa johtavista Mesoamerikan arkeologeista. Vaikka Morleyn töitä ja teorioita onkin viime aikoina arvioitu uudelleen tieteenalan sisällä, hänen mayakalenteriin keskittyviin julkaisuihinsa viitataan edelleen. Pääosin Morleyn tutkimukset ovat kuitenkin vanhentuneita.
Lukuisia Carnegie-instituutin projekteja johtaessaan Morley kasvatti useita sittemmin tieteenalan auktoriteeteiksi nousseita nimiä. Hänen henkilökohtainen sitoutumisensa ja innostuksensa toi rahoitusta tutkimuksille, jotka avasivat maailman mayojen korkeakulttuurin salaisuuksille. Mayakulttuuriin liittyvän kiinnostuksen herättäminen lieneekin Morleyn kestävin saavutus. Tästä yhtenä todisteena ovat runsaat viittaukset populaarikulttuurissa. Jopa Indiana Jonesin on arveltu perustuvan Morleyhyn. Carnegie-instituutti yhdistää Jonesin puolestaan Earl Morrisiin, joka toimi Morleyn alaisena Chichén Itzálla ja oli vastuussa Taistelijoiden temppelin esiinkaivuusta.
Morley toimi myös ensimmäisen maailmansodan aikana vakoojana Yhdysvaltain laivaston tiedusteluyksikölle. Yksityiskohdat hänen toiminnastaan vakoilijana pysyivät hämärän peitossa aivan viime vuosikymmeniin asti. Morleyn arkeologinen kenttätyö Meksikossa ja Keski-Amerikassa tarjosi oivan lähtökohdan saksalaisten liikehdinnän ja amerikkalaisvastaisten toimien seurantaan.
Julkaisuja

An Introduction to the Study of Maya Hieroglyphs (1915)
The Inscriptions of Copán (1920)
The Inscriptions of Petén, 5 osaa (1938)
The Ancient Maya (1946)
Käännös suomeksi
Tahvio

Tahviossa sijaitseva Tahvion koulu
Tahvio on kylä Nuorikkalan kaupunginosassa Raisiossa. Tahvio on maaseutumaista aluetta, jonka rakennuskanta koostuu omakotitaloista, maanviljelysrakennuksista ja muutamista isommista kartanotyylisistä rakennuksista. Tahviossa sijaitsee Tahvion koulu, jossa on vuosiluokat 3–6.
Tahvion itäpuolella ovat Raisio Oyj:n Raision tehtaat ja länsipuolella Piuhanjoki. Pohjoisosaa reunustaa Uudenkaupungin rata ja siitä erkaneva Naantalin rata.
Svinhufvudin hallitus

Svinhufvudin hallitus voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Pehr Evind Svinhufvud oli pääministerinä:
Svinhufvudin I hallitus, 27. marraskuuta 1917 – 27. toukokuuta 1918
Svinhufvudin II hallitus, 4. heinäkuuta 1930 – 21. maaliskuuta 1931
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Svinhufvudin hallitus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suurta on elää

| Suurta on elää Christianus-kuoro |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1976
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP-levy
 Tyylilaji: hengellinen musiikki
 Kesto: 29.05
 Levy-yhtiö: Prisma
Christianus-kuoro muut julkaisut
| Elämäsi 1975 | Suurta on elää 1976 | Hän elää 1979 |
Suurta on elää on vuonna 1976 julkaistu Christianus-kuoron studiolevy.
Kappaleet

Taas Jumalalle ylistystä laulan – 1.30
Suurta on elää – 2.08
Myös löytyy toinen maailma – 1.42
Jeesus, alennuit mun tähteni – 3.42
Jumalan rakkaus – 2.43
Vain yksin Jeesus – 3.10
Hän muutti kaiken – 2.00
On Jeesus mun kallehin aarteheni – 2.47
Herra, tahtoasi kysyn sulta – 2.28
Käyn luoksesi, Herra – 2.32
Jeesus, kun kuiskasin sun nimesi – 2.30
Uus aamu koittaa – 2.30
Tajuste

| --- | --- |
:  Määritelmä: tajunnan tilaan vaikuttava aine 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Tajuste. Katso tajuste Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
Suursuon sairaala

| Suursuon sairaala |
| --- | --- |

Sijainti
Osoite:  Suursuonlaita 3 B, 00630 Helsinki  Posti: PL 6700, 00099 Helsingin kaupunki
Organisaatio
Alue:  Helsingin kaupunki
Tyyppi:  akuuttikuntoutussairaala
Linkki
Kotisivut:  Suursuon sairaala
Suursuon sairaala on sairaala Helsingin Maunulassa. Sairaala toimi pitkäaikaissairaalana vuoden 2009 loppuun. Vuoden 2010 aikana toteutetun vanhuspalvelujen rakennemuutoksen yhteydessä Suursuon sairaala liitettiin osaksi kaupunginsairaalaa ja muunnettiin asteittain akuuttikuntoutussairaalaksi.
Vuonna 2009 sairaalassa oli 260 potilaspaikkaa, joita vähennettiin 225 paikkaan kahdeksalla osastolla helmikuuhun 2010 mennessä. Sittemmin potilaspaikkojen määrää on laskettu noin 180:een. Vuodeosastoja on yhä kahdeksan. Enemmistö osastoista on suuntautunut erityyppisiksi kuntoutusosastoiksi. Lisäksi sairaalassa on palliatiivinen osasto ja saattohoito-osasto.
Suursuon sairaalan vieressä toimii Maunulan terveysasema (Suursuonlaita 3 A).
Aiheesta muualla

Helsingille oma saattohoito-osasto Suursuon sairaalaan (12/2012) (yle.fi)
Helsinki suunnittelee omaa saattohoitoyksikköä (5/2011) (yle.fi)
Suurta pahaa

| Suurta pahaa |
| --- | --- |

Kirjailija:  Seppo Jokinen
Kieli:  suomi
Genre:  jännitys
Kustantaja:  Karisto
Julkaistu:  2004
Sarja: Komisario Koskinen
Edeltävä:  Vilpittömässä mielessä
Seuraava:  Sana sanaa vastaan
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Suurta pahaa (Karisto 2004) on Seppo Jokisen kirjoittama jännitysromaani. Kirja on 9. osa Komisario Koskisesta kertovassa sarjassa.
Aiheesta muualla

Kirjasampo
Svatsumin kirkko

| Svatsumin kirkko Svatsum kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2012.
Sijainti:  Gausdal, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1860
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Svatsumin kirkko (norj. Svatsum kirke) on Gausdalin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1860.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Svatsumin kirkko Wikimedia Commonsissa