stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kajakki
Taidot > Kajakkiin nouseminen ja siitä poistuminen

Useimmiten kaatuminen tapahtuu kajakkiin noustessa tai siitä poistuessa. Helpoin tapa nousta kajakin kyytiin matalahkolta laiturilta on asettaa kajakki laiturin viereen ja asettamalla mela aukon taakse puolittain laiturilla. Tämän jälkeen istutaan laiturille tai melan päälle pitäen toinen käsi laiturilla melan päällä ja toinen käsi pitää kiinni kajakin aukosta ja melasta. Siirtyminen kajakkiin tapahtuu siirtämällä ensin toinen jalka kajakin sisään ja siirtämällä painoa osin jo kajakin päälle. Seuraavaksi siirretään toinenkin jalka laiturilta kajakin sisään ja punnerretaan edelleen melasta kiinni pitäen kajakin sisään. Mikäli aukko on riittävän iso voi takamuksen laskea istuimelle ennen jalkojen oikaisemista, muutoin on istuttava hetkeksi takakannelle ja oikaistava polvet kannen alle.
Rantautuessa laiturille tehdään samat toimenpiteet käänteisessä järjestyksessä. Rantautuessa on erityisesti varottava aloittelijoille tyypillistä tapaa asettaa vedenpuoleinen käsi istuma-aukon reunalle ja toinen käsi laiturille, sekä ponnistaa tästä ylöspäin. Tämän virheen seurausta kuvaa ilmaisu ”nousi kanootista väärälle puolelle”.
Luonnonrannassa, etenkin tasaisesti syvenevällä hiekkarannalla, kajakki asetetaan veteen rannan suuntaisesti, työnnetään sen verran ulos että sen alla on viitisen senttiä vettä ja asetetaan mela selän taakse, lapa rannalle. Sitten noustaan kajakkiin kuten yllä on kuvattu. Jos kajakki painuu pohjaan kiinni, sitä voi helposti siirtää sivullepäin asettamalla melan pystyyn meren puolelle ja nostamalla melojaa painamalla melalla ja rannan puolella olevalla kädellä pohjasta.
Matalassa rantavedessä kajakkiin voi myös nousta kajakin peräkannelta. Melojan tulee ensin istuutua jalat kajakin molemmin puolin aukon takaosaan peräkannelle, niin että jalat yltävät tukevasti pohjaan. Näin kajakki pysyy tukevasti pystyssä. Kajakkiin noustaan yksinkertaisesti pudottautumalla istumaan istuimelle ja nostamalla jalat sisään.
Aallokossa saattaa olla tarpeen asettaa kajakki rannalle vedenrajaan kohtisuorasti kohti merta, asettua kajakkiin ja sulkea aukkopeite ja sitten lykkiä kajakkia eteenpäin kohti merta melan ja käden varassa. Rantautuminen voidaan suorittaa tullen vauhdilla kohti rantaa. Nämä tavat kuluttavat kajakkia eikä niitä siksi suositella. Lisäksi kajakin peräsin tai evä saattaa tukkeutua hiekasta tai särkyä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Melontakouluttajat kotisivut
Rimakajakin rakentaminen (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen kanoottiliiton kotisivu
Hylkeenpyytäjän eskimokajakki (2006)
Merimeloja kajakissaan. Melojan varustukseen kuuluu muun muassa melontaliivi, aukkopeite ja pitemmällä retkellä myös varamela (takakannella)
Sileän veden kilpakajakki on kapea, nopea ja kiikkerä. Melatuentojen ja tasapainon hallitseminen on välttämätöntä. Tavallinen retkimeloja kaatuu tällaisella kajakilla helposti.
Kajakkitemppuilua koskiessa. Koskessa olevaa melojaa varmistaa yksi tai useampi turvameloja.
SOT-kajakki, lisävarusteena keulapeite.
Kauai

Kauai
Kauai satelliittikuvassa
| --- | --- |
Muut nimet:  Kauaʻi
Sijainti:  Tyyni valtameri Kauai, Havaiji Yhdysvallat
Saariryhmä:  Havaiji
Vesialue:  Tyynimeri 
Korkein kohta:  Kawaikini, 1 598 m
Pinta-ala:  1 430,43 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  65 689
Suurin kaupunki:  Kapaʻa
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kauai (havaijiksi Kauaʻi) on yksi Havaijin kahdeksasta saaresta. Saaren pinta-ala on 1 430,43 km². Kauai on suosittu lomasaari.
Kauain pohjoispuolella sijaitsee Yhdysvaltain laivaston suuri harjoitusalue Pacific Missile Range Facility. Saaella sijaitsevaan Kōloan kylään perustettiin vuonna 1836 Havaijin ensimmäinen kahviplantaasi, joka kasvatti sitä nimenomaan kaupallisiin tarkoituksiin. Kahvin siemeniä tuotiin muualle Havaijin alueelle jo 1810-luvulla.
Elokuvat Jurassic Park ja Jurassic World kuvattiin Kauailla. Saari on myös Lilo ja Stitch -animaatioiden tapahtumapaikka. Kirjailija Kathryn Hulme (1900–1981) asui saarella.
Hurrikaani Iniki teki saarella tuhoja vuonna 1992.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauai Wikimedia Commonsissa
Kauain rannat (englanniksi)
Keijo Jääskeläinen

Keijo Eero Jääskeläinen (4. tammikuuta 1934 Mikkeli – 2. lokakuuta 2012 Rovaniemi) oli suomalainen kokoomusta edustanut poliitikko. Hän toimi kansanedustajana Lapin läänin vaalipiiristä vuosina 1987–1991.
Vuonna 1954 Jääskeläinen valmistui ylioppilaaksi ja vuonna 1959 kauppatieteiden kandidaatiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta. Hän työskenteli vuosina 1959–1961 kirjanpidon ja kustannuslaskennan lehtorina Seinäjoen kauppaoppilaitoksessa ja vuosina 1961–1996 Rovaniemen kauppaoppilaitoksen rehtorina sekä kirjanpidon ja kustannuslaskennan lehtorina. Vuonna 1996 Jääskeläiselle myönnettiin opetusneuvoksen arvonimi.
Jääskeläinen oli Rovaniemen kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1973–1996, josta valtuuston puheenjohtajana vuodet 1975–1988. Rovaniemen kirkkovaltuuston jäsen hän oli vuosina 1971–1983. Jääskeläinen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1978 ja 1988 vaaleissa. Hän vaikutti myös Rovaniemen (kaupungin)teatterin hallinnossa ja sai vuonna 1996 Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton ansiomerkin.
Jääskeläinen kuoli sairauskohtaukseen 78-vuotiaana lokakuussa 2012.
Ignacio José Gómez Aristizábal

Ignacio José Gómez Aristizábal (s. 2. joulukuuta 1929) on kolumbialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 17. elokuuta 1958 ja nimitettiin Ocañan hiippakunnan piispaksi 24. heinäkuuta 1972. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alfonso Uribe Jaramillo, jota avustivat Alberto Uribe Urdaneta ja Alfredo Rubio Diaz.
10. lokakuuta 1992 Gómez Aristizábal sai nimityksen Santa Fe de Antioquian arkkihiippakunnan arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 12. tammikuuta 2007.
Ignacio Francisco Ducasse Medina

Ignacio Francisco Ducasse Medinan vaakuna
Ignacio Francisco Ducasse Medina (s. 8. marraskuuta 1956 Santiago de Chile) on chileläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Santiago de Chilen arkkihiippakuntaan Juan Francisco Fresno Larraín 24. maaliskuuta 1984. Hänet nimitettiin Valdivian hiippakunnan johtoon 31. toukokuuta 2002, ja piispaksi vihkiminen seurasi 13. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Francisco Javier Errázuriz Ossa, jota avustivat Cristián Caro Cordero ja Ricardo Ezzati Andrello.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1951

| Division I 1951 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Bollnäs GIF
Toinen sija:  Örebro SK
Pudonneet joukkueet:  IFK Rättvik   Sundbybergs IK   Lesjöfors IF   Tranås BoIS
Paras maalintekijä:  Pontus Widén, Västerås SK ja  Tage Magnusson (14)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1950 :  1952 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1951 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1951 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Bollnäs GIF ja Örebro SK. Tukholmassa 18. helmikuuta pelatussa loppuottelussa Bollnäs GIF voitti maalein 3-2.
Division I > Loppuottelu

21.2.1951 Tukholma
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Bollnäs GIF | 3-2 | Örebro SK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Bollnäs GIF
2.: Örebro SK
Hurrikaani Isis

| Hurrikaani Isis |
| --- | --- |

Laantui::  3.9.1998
Alin paine::  988  hPa
Kuolleita::  14
 Isiksen reitti  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Hurrikaani Isis oli syyskuussa (1.–3. päivien välillä) vuonna 1998 Tyynellämerellä pyörinyt trooppinen hirmumyrsky. Vuoden 1998 hurrikaanikauden aikana se oli järjestyksessään yhdeksäs trooppinen myrsky ja kuudes hurrikaanin asteelle voimistunut myrsky. Isis aiheutti tuhoa niin Kalifornian alueella Yhdysvalloissa kuin myös Meksikon rannikolla. Kaiken kaikkiaan Irene aiheutti 14 ihmisen kuoleman. Pääasiassa kuolemat liittyivät myrskyn aiheuttamiin rankkasateisiin ja tulviin.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1949

| Division I 1949 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Nässjö IF
Toinen sija:  Edsbyns IF
Pudonneet joukkueet:  Skutskärs IF   IK Huge, Gävle   Hammarby IF, Tukholma   BK Derby, Linköping
Paras maalintekijä:  Einar Ask, Sandvikens AIK (12)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1948 :  1950 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1949 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1949 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Nässjö IF ja Edsbyns IF. Jääpallofinaali jouduttiin pelaamaan poikkeuksellisesti huonojen jääolosuhteiden vuoksi Tukholman ulkopuolella Smålannissa Eksjön läheisyydessä Perstorpsgölenissä 27. helmikuuta. Loppuottelussa olivat vastakkain Nässjö IF ja Edsbyns IF. Nässjö voitti ottelun suurinumeroisesti 7-1.
Division I > Loppuottelu

27.2.1949 Eksjö, Perstorpsgölen 14 809 katsojaa
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Nässjö IF | 7-1 | Edsbyns IF |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Nässjö IF
2.: Edsbyns IF
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1950

| Division I 1950 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Västerås SK
Toinen sija:  Sandvikens AIK
Pudonneet joukkueet:  IK Sirius, Uppsala   Brobergs IF, Söderhamn   Katrineholms SK   IFK Askersund
Paras maalintekijä:  Pontus Widén, Västerås SK (14)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1949 :  1951 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1950 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1950 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Sandvikens AIK ja Västerås SK. Tukholmassa 19. helmikuuta pelatussa loppuottelussa Västerås SK voitti maalein 2-1.
Division I > Loppuottelu

19.2.1950 Tukholma
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västerås SK | 2-1 | Sandvikens AIK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Västerås SK
2.: Sandvikens AIK
Keijo Johannes Laitinen

Keijo Johannes Laitinen on espoolainen säveltäjä ja sanoittaja, jonka tuotoksia ovat levyttäneet Markku Aro, Charlie's, Eija Sinikka, Anna Eriksson, Rainer Friman, Henri Hurme, Juhamatti, Lea Laven, Tarja Lunnas, Tomi Markkola, Anneli Mattila, Arto Nuotio, Teuvo Oinas, Maarit Peltoniemi, Charles Plogman, Kake Randelin, Merja Raski, Arja Sipola, Marita Taavitsainen, Reijo Taipale, Kari Tapio, Jonna Tervomaa, Jamppa Tuominen ja Tarja Ylitalo.
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Keijo Johannes Laitinenin sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Keijo Johannes Laitinenin sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Ignacio Eizaguirre

Ignacio Eizaguirre Arregui (7. marraskuuta 1920 San Sebastián, Guipúzcoa – 1. syyskuuta 2013) oli espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän voitti Espanjan pääsarjan parhaan maalivahdin tittelin (Zamora) kausilla 1943–1944 ja 1944–1945.
Eizaguirren seuroina olivat Real Sociedad (1936–1941, 1950–1956), Valencia (1941–1950) ja Osasuna (1956–1960). Hän pelasi Espanjan maajoukkueessa muun muassa vuoden 1950 maailmanmestaruuskilpailuissa, joissa se ylsi neljännelle sijalle.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1954

| Division I 1954 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Västanfors IF
Toinen sija:  Örebro SK
Pudonneet joukkueet:  Falu BS   Hammarby IF   Tranås BoIS   Västerås SK
Paras maalintekijä:  Sven-Erik Broberg, Västanfors IF (12)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1953 :  1955 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1954 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1954 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Västanfors IF ja Örebro SK. Tukholmassa pelattiin 14. helmikuuta ensimmäinen loppuottelu, joka päättyi tasan 1-1. Sen vuoksi pelattiin toinen loppuottelu Eskilstunassa 7. maaliskuuta, jossa Västanfors IF voitti maalein 2-1.
Division I > Loppuottelu

14.2.1953 Tukholma 24 089 katsojaa
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västanfors IF | 1-1 | Örebro SK |
7.3.1953 Eskilstuna 18 000 katsojaa
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västanfors IF | 1-0 | Örebro SK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Västanfors IF
2.: Örebro SK
Hurrikaani Ismael

| Hurrikaani Ismael |
| --- | --- |

Laantui::  16. syyskuuta 1995
Alin paine::  983 hPa
Kovin tuuli::  130 km/h
Kuolleita::  116
 Ismaelin reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Hurrikaani Ismael oli Tyynenmeren hurrikaani, joka surmasi yli sata henkeä Pohjois-Meksikossa vuoden 1995 Tyynenmeren hurrikaanikauden aikana. Tuhansia jäi kodittomaksi.
Hurrikaani alkoi heikentyä rajusti liikkuessaan Sierra Madren vuorten ylitse, ja se haihtui 16. syyskuuta.
Hurrikaani Isidore

| Hurrikaani Isidore |
| --- | --- |

Laantui::  27.9.2002
Alin paine::  934 hPa
Kovin tuuli::  57 m/s (1 min keskiarvo)
Kuolleita::  19
Tuhot::  1,3 miljardia USD
 Isidoren reitti ja voimakkuus.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Hurrikaani Isidore Commonsissa 
Hurrikaani Isidore oli vuoden 2002 Atlantin hurrikaanikauden toinen hurrikaani ja yhdeksäs nimetty myrsky. Ylittäessään Kuuban se luokiteltiin Saffirin-Simpsonin asteikolla heikoimpaan eli 1. luokkaan, mutta saapuessaan Jukatanille se oli voimistunut 3. luokan hurrikaaniksi. Se heikkeni trooppiseksi myrskyksi ennen rantautumistaan Louisianaan.
Hurrikaani Iota

| Iota |
| --- | --- |
 16.11.2020
Nimettiin::  13.11.2020
Rantautui::  16.11.2020
Laantui::  19.11.2020
Alin paine::  917 hPa
Kovin tuuli::  71 m/s
 Hurrikaani Iotan reitti  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Aiheesta muualla
  Hurrikaani Iota Commonsissa 
Hurrikaani Iota oli trooppinen hirmumyrsky, joka kehittyi Atlantin valtamerellä ja saapui Keski-Amerikkaan marraskuun puolivälissä 2020. Iota oli vuoden 2020 Atlantin hurrikaanikauden kolmaskymmenesensimmäinen nimetty myrsky, kolmastoista hurrikaani ja ensimmäinen korkeimman eli 5. luokan hurrikaani Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla.
Iotan lähestyessä väestöä evakuoitiin Hondurasissa, Guatemalassa ja Nicaraguassa. Samat alueet kärsivät marraskuun alussa hurrikaani Etan tuhoista. Koronapandemia aiheutti lisähaasteita evakuointiin.
Iota kulki Kolumbialle kuuluvien San Andrésin ja Providencian saarten yli aiheuttaen laajoja tuhoja ennen kuin se rantautui Nicaraguaan 16. marraskuuta. Rantautumispaikka on vain parikymmentä kilometriä etelään paikasta, johon hurrikaani Eta rantautui pari viikkoa aiemmin.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1955

| Division I 1955 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Sarjajärjestelmä:  2-lohkoinen sarja
Mestari:  Örebro SK
Toinen sija:  Edsbyns IF
Pudonneet joukkueet:  Brobergs IF, Söderhamn   IK Sirius, Uppsala   Katrineholms SK   BK Derby, Linköping
Paras maalintekijä:  Arnold Bergström, Nässjö IF (16)
Suurin yleisömäärä:  14 987 (AIK-Örebro SK, 3-6, 23. tammikuuta 1955) 
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1954 :  1956 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1955 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1955 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Lohkovoittajiksi selviytyivät Örebro SK ja Edsbyns IF. Tukholmassa pelattiin loppuottelu, jossa Örebro SK voitti maalein 7-1.
Division I > Loppuottelu

x.2.1954 Tukholma
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Örebro SK | 7-1 | Edsbyns IF |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Örebro SK
2.: Edsbyns IF
Italian–Etiopian sodat

Italian–Etiopian sota voi viitata johonkin kolmesta erillisestä sodasta:
Italian–Etiopian sota (1887–1889)
Italian–Etiopian sota (1895–1896), Etiopian voitto Adowan taistelussa varmisti että se oli ainoa afrikkalainen valtio, joka pystyi onnistuneesti vastustamaan eurooppalaista kolonialismia.
Italian–Etiopian sota (1935–1936), Italia valloitti Etiopian.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Italian–Etiopian sodat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jäänmurtaja Sampo (1898)

Jäänmurtaja Sampo
Jäänmurtaja Sampo oli järjestyksessä toinen Suomen valtion jäänmurtaja. Sen valmisti 1898 englantilainen yritys Sir W. G. Armstrong Whitworth & Company Newcastlessa.
Tekniset tiedot

Aluksen uppouma oli 2 050 tonnia, pituus 61,6 metriä, leveys 13,1 metriä ja syväys 5,6 metriä. Propulsiojärjestelmänä oli hiilipolttoinen höyrykoneisto, jonka teho oli 3 000 hevosvoimaa. Alus oli Euroopan ensimmäinen keulapotkurilla varustettu jäänmurtaja. Se helpotti jäissä kulkua olennaisesti. Miehistöä aluksella oli 43 henkeä.
Vuonna 1890 valmistunut ensimmäinen jäänmurtajamme, Murtaja, särki ensimmäisinä talvinaan monet kerrat potkurinsa jäissä, ja koska se oli tuolloin ainoa lajissaan, potkurinvaihto oli tehtävä vahinkopaikalla merellä, keskellä jääkenttää, mikä saattoi viedä kolmekin vuorokautta.
Alukseen asennettiin tuolloin vielä Hietalahdessa toimineen Polyteknillisen instituutin, myöhemmän Teknillisen Korkeakoulun, kehittämä uudentyyppinen teräspotkuri, jonka lavat saattoi vaihtaa veden alla. Vaihtotyötä varten alus sai miehistöönsä kaksi kypäräsukeltajaa, jotka toimivat sukellustehtävien väliaikoina aluksen kirvesmiehinä.
Potkurivaurion sattuessa sukeltaja laskeutui veteen nostopuomin nokassa roikkuvalla työlavalla, irrotti rikkinäisen potkurinlavan kiinnityspultit ja asensi uuden lavan tilalle. Rikki menneet lavat korjattiin talteen ja lähetettiin Polyteknillisen Instituutin tutkittaviksi.
Menetelmä oli radikaalin uusi, mutta se toimi: vaihtotyö vei vain kuutisen tuntia, mikä oli erittäin vähän, kun muistaa, että vanha potkurinvaihto trimmiä muuttamalla saattoi viedä kolmekin vuorokautta. Lisäksi vanha menetelmä oli riskialtis ja kallis, joten uudentyyppinen vaihdettavalapainen teräspotkuri, kalliimmasta hankintahinnastaan huolimatta, säästi itsensä jo muutamalla vaihtokerralla - ja noita lavanvaihtoja sattui talvien mittaan varsin monta, erityisesti ennen kuin Polyteknillinen Instituutti onnistui optimoimaan vaihtolapojen materaalin ja mallin sellaiseksi, että ne kestivät riittävän hyvin jäiden ruhjonnassa.
Sampo osoittautui niin hyväksi alukseksi että sen tyypistä tulikin hallitseva vuosikymmenien ajaksi.
Isännän vaihto

Kun Suomi 6. joulukuuta 1917 julistautui itsenäiseksi, vallankumouksellinen venäläinen matruusikomitea takavarikoi Sammon. Suomen viranomaisten onnistui puhua se vuokralle, mutta ensi tilaisuuden tullen alukselle valvojaksi jätetty venäläinen komissaari nakattiin jäälle Gävlen edustalla ja Sampo siirtyi leijonalipun alle. Sampo avusti jääkärien pääjoukon Vaasan Vaskiluodon satamaan 25. helmikuuta 1918 ja saksalaisen apujoukon Suomeen saapumista huhtikuussa 1918.
Haaksirikko Kaijakarin luona

Talvisodan alkaessa 30. marraskuuta 1939 Sampo aseistettiin ja liitettiin laivastoon. Palvelu jäi lyhyeksi, sillä alus ajoi Porin ulkopuolella Kaijakarin luona karille, johon se osittain uponneena jäi koko talveksi. Pelastustyö onnistui vasta keväällä. Jatkosotaan alus otti osaa vain ensimmäisenä kesänä. Vuonna 1942 ei jäänmurtajia aseistettu, paitsi vakituisesti sukellusveneiden emälaivana toiminut Sisu.
Uutta tekniikkaa

Vuonna 1950 alukseen asennettiin tuhkanpoistolaitteisto. Alusta ei katsottu aiheelliseksi muuttaa öljypoltolle, koska hiiltä kului enimmillään alle 1,5 tonnia tunnissa. Alus jatkoi palveluaan 1950-luvun loppuun.
Käytöstä poistuminen

Alus poistettiin käytöstä vuonna 1961. Viimeisenä työnään se hinasi merimiesammattikouluksi määrätyn fregatti Suomen Joutsenen Upinniemestä Turkuun tammikuussa 1961. Tämän jälkeen Sampo myytiin romutettavaksi. Sen keulapotkurin akseli on Utön lähelle sijoitetun merimerkin vartena. Ruoriratas on Merenkulkuhallituksen toimitalossa neuvotteluhuoneen seinällä. Suomalainen Pursiseura ry. osti salonkien kalustuksen ja paneloinnit, jotka se sijoitti kerhoravintolaansa Helsingin Sirpalesaaressa.
Kasperi Laine & Kummitusorkesteri

| Kasperi Laine & Kummitusorkestri Laineen Kasperi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. tammikuuta 2005
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Laineen Kasperi
 Tyylilaji: hip hop
 Levy-yhtiö: BV² Produktions
Laineen Kasperin muut julkaisut
|   | Kasperi Laine & Kummitusorkestri 2005 | Seis. 2007 |
Kasperi Laine & Kummitusorkesteri on rap-artisti Laineen Kasperin alkuvuodesta 2005 BV² Produktionsin kautta julkaisu albumi. Laine julkaisi albumin käyttäen nimeä Kontackto. Levy ei sisällä räppäämistä vaan ainoastaan hip hop -biittejä.
Kappaleet

Pyssyt – 2.00
Su 700 – 5.13
Unikone – 5.37
Kummitusbiitti – 3.17
Charlie Triste – 6.51
Markuksen laulu – 3.50
Mustikkaa silmässä – 5.00
Säkkipimeä – 4.38
Kulma – 7.20
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Soundi:
Kamariherra

Kamariherra on arvonimi, joka on käytössä useissa kuningaskunnissa. Joissakin maissa kamariherra on myös halltsijan hoviin kuuluva virka.
Kamariherran arvonimi oli käytössä Normandian herttuakunnan hovissa. Kamariherra vastasi kuninkaan, kuningattaren tai muun korkea-arvoisen henkilön taloudenpidosta. Saksan kielessä kamariherran nimi on Kammerherr. Kamariherran arvosta tuli yleinen Euroopan hoveissa. Kamariherran arvo on käytössä Euroopan hoveissa kuten Britanniassa, Ruotsissa ja Norjassa.
1200- ja 1300-lukujen taitteessa elänyt ranskalainen ministeri Enguerrand de Marigny oli arvoltaan kamariherra ja hän oli Ranskan kuningas Filip IV Kauniin palveluksessa. 1400-luvulla elänyt diplomaatti Ruy González de Clavijo oli Kastilian kuningas Henrik III:n kamariherra. Suomalainen sotamarsalkka Åke Tott toimi Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolfin kamariherrana 1600-luvulla. Tanskalainen Adam Gottlob Moltke toimi Tanskan ja Norjan kruununprinssi Fredrik V:n kamariherrana 1700-luvulla. Ruotsalainen kreivi Klas Ekeblad toimi kamariherrana Ruotsin hovissa 1700-luvulla.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa

Kamariherran arvo (eng. Lord chamberlain) on käytössä Britannian kuningashuoneessa. Kamariherran arvo saapui Britanniaan normannien mukana. Ranskan kielessä kamariherran nimi on Chambellan. Kamariherran tehtävää hoitaa ylähuoneen tai valtaneuvoston jäsen. Kamariherra vastaa kuningashuoneen taloudenpidosta, seremonioista, juhlallisuuksista, taidekokoelmista ja lukuisista käytännön asioista. Kamariherra on kuningashuoneen korkein virkailija. Kamariherran arvo ei ole periytyvä.
Ruotsin kuningaskunnassa

Kamariherran (ruots. Kammarherr) arvo on käytössä Ruotsissa. Kamariherrat osallistuvat Ruotsin hovin seremonioihin ja juhlallisuuksiin.