stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
My God-Given Right
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Heroes | Gerstner | Gerstner | 3.51 |  |  |  |  |  |
| 2. | Battle's Won | Weikath | Weikath | 4.54 |  |  |  |  |  |
| 3. | My God-Given Right | Deris | Deris | 3.30 |  |  |  |  |  |
| 4. | Stay Crazy | Deris | Deris | 4.04 |  |  |  |  |  |
| 5. | Lost in America | Deris | Deris | 3.36 |  |  |  |  |  |
| 6. | Russian Roulé | Deris | Deris, Gerstner | 3.52 |  |  |  |  |  |
| 7. | The Swing of a Fallen World | Deris | Deris | 4.57 |  |  |  |  |  |
| 8. | Like Everybody Else | Gerstner | Gerstner | 4.03 |  |  |  |  |  |
| 9. | Creatures in Heaven | Weikath | Weikath | 6.37 |  |  |  |  |  |
| 10. | If God Loves Rock 'n' Roll | Deris | Deris | 3.22 |  |  |  |  |  |
| 11. | Living on the Edge | Grosskopf | Grosskopf | 5.19 |  |  |  |  |  |
| 12. | Claws | Weikath | Weikath | 5.53 |  |  |  |  |  |
| 13. | You, Still of War | Gerstner | Deris, Gerstner | 7.22 |  |  |  |  |  |
| Rajoitetun Digipak version bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 14. | I Wish I Were There | Deris | Deris | 4.13 |  |  |  |  |  |
| 15. | Wicked Game | Gerstner | Gerstner | 3.56 |  |  |  |  |  |
| Digitaalisen ja Japanilaisen version bonuskappaleet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 14. | I Wish I Were There | Deris | Deris | 4.13 |  |  |  |  |  |
| 15. | Wicked Game | Gerstner | Gerstner | 3.56 |  |  |  |  |  |
| 16. | Free World | Grosskopf | Grosskopf | 3.45 |  |  |  |  |  |
| Earbook version bonuslevy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | I Wish I Were There | Deris | Deris | 4.13 |  |  |  |  |  |
| 2. | Wicked Game | Gerstner | Gerstner | 3.56 |  |  |  |  |  |
| 3. | Nightmare | Grosskopf | Grosskopf | 4.43 |  |  |  |  |  |
| 4. | More Than a Lifetime | Grosskopf | Grosskopf | 3.55 |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Andi Deris – laulu
Michael Weikath – kitarat, taustalaulu
Sascha Gerstner – kitarat, taustalaulu
Markus Grosskopf – bassokitara, taustalaulu
Daniel Löble – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Matthias Ulmer – kosketinsoittimet
Billy King ja Olaf Senkbeil – lisätaustalaulu
Arviot

Inferno:
Imperiumi:
Kaaoszine:
Soundi:
Aiheesta muualla

My God-Given Right Discogsissa. (englanniksi)
Albumi My God-Given Right Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Muotipäivät

Muotipäivät on jyväskyläläisen Fashion Unit Oy:n vuosittain tuottama kaksipäiväinen muotiin keskittyvä tapahtuma, jossa esitellään syysmuotia.
Tapahtumissa on mukana vaateliikkeitä, kauneudenhoitokeskuksia, tavarataloja, ravintoloita, kahviloita, parturi-kampaamoja, koruliikkeitä, kenkäliikkeitä sekä silmälasiliikkeitä. Tapahtumat tarjoavat kävijöille tarjouksia, muotinäytöksiä, asiantuntijaluentoja sekä teemaan liittyvää oheisohjelmaa.
Muotipäivät-konseptin mukaisesti tapahtumien keskipisteinä toimivat tapahtumakaupunkien ydinkeskustat. Tapahtumat huipentuvat perjantai-iltana Muodin yön päämuotinäytökseen. Kävijät voivat asioida mukana olevissa yrityksissä kello 23 saakka. Lauantaina nähdään vielä päivämuotinäytöksiä ja suoritetaan Muotipäivät-arvonta.
Muotipäivillä vierailee huippumalleja sekä muodin ja kauneuden asiantuntijoita. Tapahtumia juontavat julkisuuden henkilöt. Juontajina ovat toimineet muiden muassa Karita Tykkä, Niina Herala sekä Tea Khalifa.
Muotipävien teemat mukailevat maailman suuria muotikaupunkeja. Maailman Fashion Week -kaupungeista vuoronsa ovat saaneet esimerkiksi Pariisi ja New York sekä Milano (2009) ja  Lontoo (2010).
Tapahtumapaikkakunnat

Jyväskylän Muotipäiviä on järjestetty vuodesta 2006 alkaen syyskuun ensimmäisenä viikonloppuna. Päätapahtumapaikkana toimii kävelykadun kompassi.  Tampereella järjestettiin ensimmäiset Muotipäivät syyskuussa 2009. Tampereen Muotipäivien päätapahtumapaikkana toimii Keskustori. Tapahtumia on järjestetty myös Helsingissä, Kuopiossa ja Lahdessa.
Aiheesta muualla

Tapahtuman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Mäkrälampi (Suonenjoki)

| Mäkrälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°33′57″N, 26°55′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Huosiaiseen 
Järvinumero:  14.712.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,7 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,308 km  
Pinta-ala:  5,819 ha  
Suurin syvyys:  6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMäkrälampi 
Mäkrälampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Mäkränkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 510 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Hankaveden alueeseen (14.712) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,7 metriä mpy.
More Than That (Backstreet Boysin kappale)

| ”More Than That” Backstreet Boys |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Black & Blue
 Julkaistu: 17. heinäkuuta 2001
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Adam Anders
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 03.44
 Levy-yhtiö: Jive, Zomba
Backstreet Boysin muut singlet
| ”The Call” 2000 | ”More Than That” 2001 | ”Drowning” 2001 |
"More Than That" on yhdysvaltalaisen poikabändin Backstreet Boys kolmas single heidän albumiltaan Black & Blue, joka julkaistiin 21. marraskuuta 2000. Kappale pysyi Yhdysvaltojen Billboard Hot 100 -listalla 20 viikkoa ja oli korkeimmillaan sijalla 27. Britannian singlelistalla kappale nousi listasijalle 12. Muihin Backstreet Boysin singleihin verrattuna kyseinen kappale pärjäsi kehnosti, ja se myi ainoastaan 800 000 kopiota.
Listasijat

| Lista (2001) | Lista- sija |
| --- | --- |
Australian singlelista: 25
Itävallan singlelista: 27
Belgian (Flanders) singlelista: 44
Hollannin singlelista: 28
Uuden-Seelannin singlelista: 29
Ruotsin singlelista: 11
Sveitsin singlelista: 28
Britannian singlelista: 12
U.S. Billboard Hot 100: 27
Kappalelista

Vakio
"More Than That" (Radio Mix)
"More Than That" (Album Version)
"The Call" (Neptunes Remix With Rap)
"More Than That´" (Hani Mixshow Remix)
"More Than That" musiikkivideo (on enhanced CDs)
Aasia
"More Than That" (Radio Mix)
"More Than That" (Album Version)
"The Call" (Neptunes Remix With Rap)
"The Call" (Earthtone III Remix)
Versiot

"More Than That" (Special Radio Mix) 3:40
"More Than That" (Album Version) 3:44
"More Than That" (Hani Radio Edit) 4:01
"More Than That" (Hani Mix Show Edit) 6:36
"More Than That" (Hani Remix Club Mix) 10:07
"More Than That" (Hani Remix Club Mix Instrumental) 10:05
Musiikkivideo

Kappaleen "More Than That" musiikkivideon ohjasi Marcus Raboy toukokuussa 2001. Video sisältää kaksi eri tapahtumapaikkaa. Ensimmäisessä yhtye laulaa aavikolla suuren valkokankaan edessä. Kankaalla näytetään useita eri kohtauksia: aavikon, ruuhkaisen kaupungin, pilvisen taivaan, salaman ja auringonlaskun. Toisessa yhtye kävelee aavikolla ryhmänä ja ajaen kahta autoa. Video debytoi TRL:n sijalla yksi 15. toukokuuta 2001.
Clarke MacArthur

| Clarke MacArthur |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. huhtikuuta 1985 (ikä 39) Lloydminster, Alberta, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  87 kg
Sarja:  NHL
Pelinumero:  16
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–2017
Seurat:  Rochester Americans (AHL), Buffalo Sabres (NHL), Atlanta Thrashers (NHL), Toronto Maple Leafs (NHL)   Ottawa Senators
NHL-varaus:  74. varaus, 2003 Buffalo Sabres
Clarke MacArthur (s. 6. huhtikuuta 1985 Lloydminster, Alberta, Kanada) on kanadalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Mäntynummen koulu

Mäntynummen yhtenäiskoulu on Lohjan Mäntynummen kaupunginosassa sijaitseva peruskoulu, jossa on luokat 1-9. Koulu on perustettu 1962 Lohjan yhteiskoulu -nimellä ja toimi alkuun Lohjan kauppalassa. Sittemmin koulu on tunnettu Mäntynummen yläasteena, kouluna ja viimeisimmin yhtenäiskouluna ja on sijainnut jo vuosikymmenien ajan Lohjan asemalla. Koulun rehtorina toimii Lassi Huhtala. Koulun hallinnon alaisuuteen kuuluvat myös Pullin ja Lehmijärven koulut. Koulun yhteydessä toimii Mäntynummen päiväkodin esikouluryhmä sekä iltapäiväkerho. Vuonna 2023 tehtiin päätös purkaa nykyinen Mäntynummen koulu kokonaan liikuntahallia lukuun ottamatta ja rakentaa täysin uusi rakennus tilalle.
Ylätalo

Ylätalon puolella ei ole homeongelmia. Siellä on 15 luokkaa (lisäksi terveydenhoitaja, lääkäri ja koulukuraattori). Huoneet on merkitty y-kirjaimella ja luokan numerolla (esimerkki: y 14).
Alatalo

Mäntynummen yhtenäiskoulun alatalo suljettiin vuoden 2018 keväällä homeongelmien takia ja korvattiin väistötiloilla, jotka on rakennettu koulun hiekkakentälle. Alatalossa oli yhteensä 13 opetusryhmää, jotka kaikki ovat nykyisin väistötiloissa.
Aiheesta muualla

Peda.net: Mäntynummen yhtenäiskoulu esi-6.lk (Arkistoitu – Internet Archive)
Peda.net: Mäntynummen yhtenäiskoulu 7.-9.lk (Arkistoitu – Internet Archive)
Naantalin väylä

Maailman suurin matkustaja-alus M/S Oasis of the Seas Naantalin väylällä Ruissalon ja Luonnonmaan saarien välissä.
Naantalin väylä on Korppoon Utöstä Paraisilla Naantalin satamaan johtava meriväylä. Sen kulkusyvyys on 15,3 metriä ja se on yksi Suomen merialueen syvimmistä väylistä, sekä pisin meriväylä 120 kilometrin pituudellaan. Väylä oli vuoteen 2009 saakka kulkusyvyydeltään 13-metrinen. 13 metrin väylä valmistui vuonna 1986.
Väylä alkaa Formansbådanin reunamerkin läheisyydestä Utön eteläpuolelta ja jatkuu 15,3 metrin väylänä Saaristomeren läpi Naantalin satamaan. Väylällä on linjoja yhteensä 19 kappaletta.
Väylän syvennys 15,3 metriin

Väylä on pääosin luontaisesti syvä, ja sitä ei tämän vuoksi ruopattu kokonaan. 120 kilometrin matkalla ruopattiin 24 kohdetta. Väylähankkeen lupaprosessi kesti kauan ja välillä ruoppaukset jouduttiin keskeyttämäänkin. Väylän viimeiset ruoppaustyöt saatiin valmiiksi Naantalin sataman edustalla joulukuussa 2009, mutta erillisen Nesteen Naantalin jalostamon edustalla sijaitsevan Motonmatalan ruoppausta jatkettiin kevääseen 2010. Ruoppaustöitä tehtiin ympäri vuorokauden.
Uuden kulkusyvyyden käyttöönotto tarkoittaa lähinnä sitä, että Naantalin jalostamolle suuntaavat suuret öljytankkerit M/T Mastera ja M/T Tempera pystyvät hyödyntämään koko kapasiteettinsa 105 000 dwt, kun aiemmin ne joutuivat ajamaan vajaalla lastilla 80 000 dwt.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Naantalin väylän hankearviointi[vanhentunut linkki] (pdf) Merenkulkulaitoksen julkaisuja 6/2001. 22.10.2001. Merenkulkulaitos.
Naantalin väylän ruoppaus kohteissa 1-25 ja läjitys sekä väylän muut-taminen ja töiden aloittaminen ennen päätöksen lainvoimaiseksi tule-mista, Turku, Parainen, Rymättylä, Nauvo, Korppoo ja Houtskari (pdf)  17.12.2004. Länsi-Suomen ympäristölupavirasto.[vanhentunut linkki]
Määrlammi

| Määrlammi |
| --- | --- |
 Määrlammi kuvattuna itäpäästä
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°46′13″N, 23°51′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  oja Tanilanlammiin 
Järvinumero:  35.931.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,6 m 
Rantaviiva:  3,402 km 
Pinta-ala:  0,021607 km² 
Keskisyvyys:  7−10 m
Suurin syvyys:  20−30 m
 fiMäärlammi 
Määrlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolanharjun vieressä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 21,6 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 350 metriä. Järveen laskee etelästä Pauninoja, joka käy laskeutumisaltaassa (Pauninkosteikko) ennen järveen laskemistaan. Järven vedet laskevat 60 senttimetriä alempana olevaan Tanilanlammiin lyhyttä ojaa myöten. Järven rantaviiva on 3,4 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin Kaukolannummen harjualueen kangasmetsää, jonka eteläpuolella Lepistön kylässä on paljon peltomaata. Vain järven eteläranta on rakennettua. Loma-asuntoja on alle 30.
Luonnontila

Järvi on hyvin kirkasvetinen, mutta veteen on kertynyt ravinteita, jotka eivät poistu järvestä. Järven tilaa luonehditaan nykyään reheväksi. Ravinteet aiheuttavat toistuvasti leväkukintoja. Järven pohjassa esiintyy säännöllisesti happikatoa. Järven suojeluun on ryhdytty esimerkiksi perustamalla vuonna 2011 Pauninojaan Pauninkosteikko, joknka tehtävänä on suodattaa itseensä osan ravinteista. Koskeikon pinta-ala on 0,72 hehtaaria. Myös vesihuoltoon on kiinnitetty huomiota. Järven rannassa on pieni vedenottamo.
Järvellä pesivät esimerkiksi isokoskelot ja kuikat. Vuonna 2012 suoriteun koekalastuksen perusteella järven kalakantaan kuuluvat ahven, särki, hauki ja kiiski. Näistä särki on yleisin kalalaji, mutta ahvenen biomassa on noin puolet järven kalabiomassasta. Koekalastuksessa saatiin pieniä särkiä ja ahvenia, mikä viittaa ylisuureen kalakantaan.
Historia

Lars Forsellin kartassa vuodelta 1692 järven nimi oli kirjoitettu "Märälambi". Samantapainen nimi esiintyy Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855−1856. Siinä lukee "Marjärvi". Sen sijaan Senaatin kartastossa vuodelta 1884 järven nimi on "Märklampi". Myöhemmin järven nimi on vaihtunut Määrlammeksi. Senaatin kartassa näkyy jo Pauninoja.
Määrlammi ja sen laajempi ympäristö kuului aikoinaan Saaren kartanolle, joka myi vuonna 1980 Raanpään alueen Tammelan kunnalle ja Forssan kaupungille. Suujärven ja Määrlammin välisen harjanteen poikki on kaivettu noin 2 metriä syvä kaivanto, jota pitkin on siirretty veneitä lammita toiseen ja siirretty härkien vetäminä tukkeja järveltä toiselle. Tämä kaivanto saattaa näkyä Senaatin kartastossa ja Kalmbergin kartaston digitaaliversiossa on siinä kohtaa kynänjälki.
Vielä 1920-luvulla Määrjärven rannat olivat asumattomia, mutta sotien jälkeen sinne hakeutui kesäasukkaita.
Luonnonhistoria

Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa.
Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan.
Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.
Clarke Scholes

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Clarke Scholes |  Clarke Scholes |  Clarke Scholes |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | 100 m vapaauinti |  |
Clarke Currie Scholes (25. marraskuuta 1930 Detroit, Michigan, Yhdysvallat – 5. helmikuuta 2010) oli yhdysvaltalainen uimari. Hän voitti 100 metrin vapaauinnin olympiakultaa Helsingistä vuonna 1952 ja saavutti kultaa myös Pan-Amerikan kisoissa 1955.
Scholes oppi uimaan nelivuotiaana. Hän opiskeli Michigan Staten yliopistossa ja sai valmennusta olympiakultaan Matt Mannilta. Scholes kelpuutettiin uinnin kansainväliseen Hall of Fameen vuonna 1980.
Najwa Nimri

| Najwa Nimri |
| --- | --- |
 Najwa Nimri vuonna 2018 Premios Goya -palkinnonjakotilaisuudessa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. helmikuuta 1972 (ikä 52) Pamplona, Navarra, Espanja
Ammatti:  Laulaja, näyttelijä
Muut tiedot
Aktiivisena:  1995–
Najwa Nimri Urrutikoetxea (14. helmikuuta 1972 Pamplona, Espanja) eli Najwa Nimri, on jordanialais-espanjalainen näyttelijä ja laulaja.
Elämäkerta

Najwa Nimri syntyi jordanialaiselle isälle ja espanjalaiselle äidille ja vietti lapsuutensa Bilbaossa. Tällä hetkellä hän asuu Madridissa.
Hän oli vuosina 1995–2000 naimisissa elokuvaohjaaja Daniel Calparsoron kanssa, jonka hän tapasi elokuvan Salto al vacio kuvauksissa. Najwa Nimrin ensimmäinen ja ainoa lapsi syntyi vuonna 2004. Lapsen isän henkilöllisyys on pysynyt salassa.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Suomenkielinen nimi | Rooli | Ohjaaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Salto al vacio |  | Alex | Daniel Calparsoro |
| 1996 | Pasajes |  | Gabi | Daniel Calparsoro |
| 1997 | Abre los ojos | Avaa silmäsi | Nuria | Alejandro Amenábar |
| 1997 | A ciegas | Kertomus sokeudesta | Marrubi | Daniel Calparsoro |
| 1998 | Los amantes del Círculo Polar | Napapiirin rakastavaiset | Ana | Julio Medem |
| 1999 | The Citizen |  | Päähenkilö | Jay anania |
| 2000 | Antes que anochezca | Ennen yötä | Fina Zorilla Ochoa | Julian Schnabel |
| 2000 | Asfalto | Asfalttiviidakko | Lucy | Daniel Calparsoro |
| 2001 | Fausto 5.0 |  | Julia | Isidro Ortiz, Álex Olle ja Carlos Padrissa |
| 2001 | Lucia y el sexo | Lucia ja seksi | Elena | Julio Medem |
| 2002 | Piedras |  | Leire | Ramon Salazar |
| 2003 | Utopía |  | Ángela | Maria Ripoll |
| 2004 | A + (amas) |  | Dam | Xabier Ribera |
| 2004 | Agentes secretos |  | Maria Menendez | Frédéric Schoendoerffer |
| 2005 | El método |  | Nieves | Marcelo Pineyro |
| 2005 | 20 centímetros |  | La Conejo | Ramon Salazar |
| 2006 | Trastorno |  | Natalia | Fernando kammio |
| 2006 | Las vidas de Celia |  | Celia | Antonio Chavarrías |
| 2007 | Mataharis |  | Eva | Icíar Bollaín |
| 2007 | Oviedo Express |  | Bárbara | Gonzalo Suarez |
| 2010 | Todo lo que tú quieras |  | Marta | Achero Mañas |
| 2010 | Route Irish |  | Marisol | Ken Loach |
| 2010 | Habitación en Roma |  | Edurne | Julio Medem |
| 2011 | Verbo |  | Inés | Eduardo Chapero-Jackson |
| 2013 | The Wine of Summer |  | Ana | Maria matteoli |
| 2013 | 10.000 noches en niguna parte |  | Claudia | Ramon Salazar |
| 2018 | Quién te cantará |  | Lila Cassen | Carlos Vermouth |
| 2018 | El árbol de la sangre |  | Macarena | Julio Medem |
Filmografia > TV

| Vuosi | Nimi | Suomenkielinen nimi | Rooli | Kanava | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015-2019 | Vis a Vis | Lukkojen takana | Zulema Zahir | Antena 3 / FOX Espanja | 40 jaksoa |
| 2019-2021 | La casa de papel | Rahapaja | Alicia Sierra Montes | Netflix | 26 jaksoa |
| 2020 | Vis a vis: El Oasis | Lukkojen takana: Oasis | Zulema Zahir | FOX Espanja | 8 jaksoa |
| 2021 | Insiders |  | Hän itse | Netflix | Juontaja, 7 jaksoa |
| 2022 | Sagrada familia |  |  | Netflix |  |
Naantalin pikatie

Naantalin pikatie (ruots. Nådendals snabbväg) on Turusta Naantaliin johtava pääosin kaksikaistainen, eritasoliittymillä varustettu liikenneväylä. Se kulkee yhtenäisenä Turun tavara-aseman luota Naantalin keskustan eritasoliittymään, mutta se on numeroitu kolmeksi eri tieksi eri kohdissaan. Turun keskustasta Jyrkkälään tie kulkee valtatienä 8, Jyrkkälästä Raisionlahdelle seututienä 185, ja Raisionlahdelta Naantaliin kantatienä 40. Naantalista tie jatkuu edelleen Rymättyläntienä eli seututienä 189.
Tien virallinen nimi on Naantalin pikatie vain Turussa Köydenpunojankadun risteyksestä Pahaniemen liittymään asti. Siitä eteenpäin tie on Turun alueella nimeltään Naantalintie, Raision alueella Raisionlahdentie ja Naantalin alueella Armonlaaksontie ennen muuttumistaan Rymättyläntieksi.
Liikenne

Naantalin Luolalan liittymästä Turkuun päin kulkeva keskivuorokausiliikennemäärä oli vuonna 2007 noin 14 000 ajoneuvoa ja liikenne-ennuste vuodelle 2020 on noin 18 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Suurin osa Naantalin sataman liikenteestä kulkee tietä pitkin.
Vuonna 2007 valmistunut Luolalan ja Vanton eritasoliittymä, rakennettiin liikenteen sujuvuuden, sataman liikennejärjestelyjen ja turvallisuuden parantamiseksi.
Naantalintiellä oli vuosien 1998–2002 aikana noin 30 liikenneonnettomuutta.
Historia

Naantalin pikatien suunnittelu aloitettiin 1950-luvun alussa. Tietä perusteltiin Satakunnantien liikenneruuhkilla ja Naantalin uusilla teollisuuslaitoksilla, jotka tarvitsivat sujuvaa liikennettä Helsinkiin.
Tie linjattiin kulkemaan Koulukadun alikulun kautta kaakelitehtaan ohi Pitkämäkeen. Tässä kohdassa tie haarautuisi kahtia: vasemmalle Naantaliin ja oikealle Raisioon. Tien Turun pään alkuosa saatiin valmiiksi vuonna 1962, ja oikealle menevästä linjauksesta tuli Turun ja Raision välinen moottoritie.
Naantalin pikatien rakentamisesta kiisteltiin vuosikymmeniä. Se valmistui lopulta lähes 40 vuotta suunnitelmien luomisen jälkeen, vuonna 1989. Nykyään se on Naantalin ja Turun välisen henkilöautoliikenteen pääväylä.
Määräaikainen valtiosihteeri

Määräaikainen valtiosihteeri tai ministerin (poliittinen) valtiosihteeri on Suomen valtioneuvoston jäsenen eli ministerin henkilökohtainen erityisavustaja. Ne ministerien poliittiset sihteerit, joita ei nimitetä määräaikaisiksi valtiosihteereiksi ministeriöihin ovat edelleen erityisavustajia. Ensimmäiset määräaikaiset valtiosihteerit aloittivat vuonna 2005. Keskeisin ero valtiosihteerin ja tavallisen erityisavustajan välillä on, että valtiosihteeri voi tarvittaessa sijaistaa ministeriä osassa Euroopan unionin kokouksia.
Ministerien henkilökohtaisen luottamuksen varassa toimiva valtiosihteeri nimitetään ministerin toimikaudeksi. Valtiosihteerien tarve arvioidaan kunkin hallituksen muodostamisen yhteydessä. Stubbin hallituksessa pääministerin lisäksi kymmenellä ministerillä on valtiosihteeri.
Määräaikaisten valtiosihteerien valtuuksista käytiin keskustelua, koska ensisijaisesti SDP halusi heille ministerivastuuta muun muassa siten, että he voisivat edustaa vastuuministeriään Euroopan unioniin liittyvissä asioissa. Erityisesti tätä vastusti kokoomuslainen perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Kimmo Sasi, koska se tekisi määräaikaisesta valtiosihteeristä apulaisministerin kaltaisen.
Määräaikaiset valtiosihteerit 2019

Rinteen hallituksella oli 15 valtiosihteeriä ja 67 muuta avustajaa.
Raimo Luoma (pääministeri Antti Rinne)
Pilvi Torsti (työministeri Timo Harakka)
Mikko Koskinen (liikenne- ja viestintäministeri Sanna Marin)
Eila Mäkipää (perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru)
Valtteri Aaltonen (kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paatero)
Kimmo Tiilikainen (valtiovarainministeri Mika Lintilä)
Maria Kaisa Aula (valtiovarainministeri Mika Lintilä)
Jari Partanen (elinkeinoministeri Katri Kulmuni)
Tuomo Puumala (tiede- ja kulttuuriministeri Annika Saarikko)
Johanna Sumuvuori (ulkoministeri Pekka Haavisto)
Olli-Poika Parviainen (sisäministeri Maria Ohisalo)
Terhi Lehtonen (ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen)
Minna Kelhä (opetusministeri Li Andersson)
Saila Ruuth (sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen)
Malin Brännkärr (oikeusministeri Anna-Maja Henriksson)