stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Terveydenhoitoalan työtaistelu 2022
Kunta-alan terveydenhuoltoalan työtaistelu > Valmistautuminen joukkoirtisanoutumisten käyttöönottoon

Työntekijäjärjestöt Super ja Tehy päättivät valmistautua joukkoirtisanoutumisten toteuttamiseen. Viimeistään näiden on tarkoitus toteutua 1. tammikuuta 2023 kun henkilöstö on siirtynyt hyvinvointialueille liikkeenluovutuksen jälkeen. Irtisanoutumiset on tarkoitus alkuvaiheessa kohdistaa erikoissairaanhoitoon sekä kotihoitoon.
KT tuomittsi joukkoirtisanoutumisten valmistelun, koska työntekijäjärjestöt eivät piittaa sen mukaan ihmisten hengestä ja terveydestä. Sen mukaan työntekijäjärjestöt eivät ole antaneet pyydettyä määrää henkilöstöä suojelutyöhön. Superin ja Tehyn vaatimat viiden vuoden ylimääräiset 3,6 prosentin korotukset ovat niin suuria, ettei yhteiskunnalla ole niihin varaa.
Uutisuomalainen julkaisi 26. heinäkuuta 2022 joukkoiritisanoutumisiin liittyvän kansalaisille tehdyn USU-gallupin tulokset. Vastaajista 45 % piti joukkoirtisanoutumisia oikeutettuna työtaistelutoimena ja 39 % taas ei. Vastaajista 16 %:lla ei ollut mielipidettä asiassa. Gallupin virhemarginaali oli 3 %. Naisista 48 % ja miehistä 43 % piti joukkoirtisanoutumisia oikeutetuina. Ikäryhmässä 18–29-vuotiaat 62 % piti irtisanoutumista oikeutettuna ja ikäryhmässä yli 70-vuotiaat vain 20 %. Puoluetaustaltaan Kokoomuksen kannattajista 63 % ei pidä joukkoirtisanoutumisia oikeutettuina. Vasemmistoliiton kannattajista irtisanoutumista tuki 79 % ja Vihreiden kannattajista 72 %.
Kunta-alan terveydenhuoltoalan työtaistelu > Vuoronvaihtokiellon muutos kesän 2022 ajaksi

Kesälomakauden alkaessa Superin ja Tehyn hallitukset päättivät, että ajalla 1. kesäkuuta - 31. elokuuta 2022 välisenä aikana jäsenet voivat vaihtaa vuoroa, mutta työnantaja ei voi tähän määrätä. Tämän toivottiin parantavan matalapalkkaisten jäsenten toimeentuloa kesän aikana. Työriidan neuvottelut jatkuivat 9. elokuuta 2022.
Kunta-alan terveydenhuoltoalan työtaistelu > Elina Pylkkäsen ja Martti Hetemäen ehdotus

Jo toimintansa lopettaneen sovittelulautakunnan puheenjohtajana toiminut Elina Pylkkänen ja varapuheenjohtaja Martti Hetemäki ehdottivat Helsingin Sanomissa 13. elokuuta 2022, että alan palkkausjärjestelmä uudistettaisiin. Varat tähän tulisi hyvinvointialueiden perustamisen yhteydessä tehtävästä palkkaohjelmasta ja palkkojen yhteensovittamisesta. Heidän mukaansa palkkojen yhteensovittaminen mahdollistaisi palkankorotukset ammatteihin, joissa on työntekijäpula. Palkkojen yhteensovittamisessa samassa tehtävässä toimivien palkat nostetaan samalle tasolle. Aiemmassa sovittelulautakunnan sovintoehdotuksessa palkat nousivat 5,1 %. ja palkkojen yhteensovittamisella sekä palkkajärjestelmän uudistamisella voitaisiin saada järjestöjen tavoite suuremmista korotuksista toteutumaan. Järjestöjen mielestä palkkojen yhteensovittaminen ei kuulu työmarkkinapöytään. Tehyn puheenjohtaja Millariikka Rytkösen on samaa mieltä siitä, että hoitoalan palkkajärjestelmä tulee uudistaa. Rytkönen myös totetaa, että alan palkkaukseen tarvitaan lisää valtion rahoitusta. KT:n toimitusjohtaja Markku Jalonen pitää Pylkkäsen ja Hetemäen ehdotusta mahdollisena ratakaisuna palkkakiistaan. Jalosen mielestä palkkojen yhteensovittaminen ja palkkausjärjestelmän uudistaminen tulee kytkeä toisiinsa.
Kunta-alan terveydenhuoltoalan työtaistelu > Valmistautuminen joukkoirtisanoutumisten toteuttamiseen ja koko kunta-alaa koskeva tilapäisen siirron kielto

Tehyn valtuusto päätti 14. syyskuuta 2022 valmistautua toteuttamaan joukkoirtisanoutumiset ennalta ilmoitettavissa erikoissairaanhoidon yksiköissä. Samalla se julisti tilapäisen siirron kiellon SOTE-sopimuksen ja KVTES:in piiriin kuuluvissa yksiköissä. Kielto astui voimaan heti. Tämän oli tarkoitus vauhdittaa työehtosopimusneuvotteluja. Superin hallitus päätti samana päivänä valmistella joukkoirtisanoutumista kotihoidosta sekä julisti myös tilapäisen siirron kiellon. Tehy toi syyskuussa TYKS:in, TAYS:in ja OYS:in pakkipaikoille bussin, jossa jäsenillä oli mahdollisuus sitoutua irtisanoutumaan osana ammattijärjestöjen joukkoirtisanoutumisia.
Kunta-alan terveydenhuoltoalan työtaistelu > Oulun kotihoidon neljän vuorokauden lakko

Super ja Tehy sekä Oulun kaupunki pääsivät sopimukseen Oulun Myllyojan-Kontinkankaan alueen kotihoitoa koskevan lakon suojelutyöstä 26. syyskuuta 2022. Oulun kaupunki ei hakenut lakon siirtoa tai työntekijöiden määräämistä töihin aluehallintovirastolta. Lakon aikana on valmistauduttu hoitamaan vain kriittisimmät tehtävät sekä myös työntekijöiden siirtoihin sekä vuokratyövoiman käyttöön. Lakko alkoi tiistaina 27. syyskuuta 2022 kello 00:01 ja se kesti perjantaihin 30. syyskuuta 2022 asti.
Kunta-alan terveydenhuoltoalan työtaistelu > Vientialojen palkankorotusten vaikutus SOTE-sopimukseen

Tehy tiedotti, että neuvottelukierros 2022 on päättynyt 7. maaliskuuta 2023. Sopimukseen oli kirjattu, että jos teollisuus- ja vientialojen palkankorotusten kustannusvaikutus on vuosittain yli 1,9 prosenttia, se vaikuttaa myös hyvinvointialueiden palkkohin. Se tuo kesäkuun 2023 yleiskorotukseen 0,7 % lisää ja järjestelyerään 0,3 % lisää. Vuonna 2024 sopmimus tuo kesäkuun yleiskorotukseen 0,77 % lisää ja järjestelyerään 0,33 % lisää. Kaikille SOTE-sopimuksen piiriin kuuluville työntekijöille maksetaan 467,00 euron kertapalkkio, jos yhdenjaksoinen työ- tai virkasuhde on alkanut viimeistään 2. toukokuuta 2023 ja on voimassa 31. toukokuuta 2023. Se maksetaan 30. kesäkuuta 2023. Osa-aikaiselle kertapalkkio maksetaan 31. toukokuuta 2023 voimassa olevan osa-aikaprosentin mukaisesti. Tehyn laskelmien mukaan vuosina 2022-2027 palkojen keskiarvo nousee 20,9 %. Neuvottelut vuosien 2025-2027 palkankorotuksista käydään myöhemmin.  Sopimuskausi ja työrauha päättyy 30.4.2025. Vuosille 2025–2027 on kuitenkin sovittu jo erillisiä palkkaohjelmia.
KT tiedotti, että SOTE-sopimus nostaa henkilöstökustannuksia vuonna 2023 yhteensä 1 prosentilla ja vuonna 2024 1,1 prosentilla. Niissä on kaikille maksettavia yleiskorotuksia sekä osa paikallisesti sovittavia järjestelyeriä.  Vuonna 2023 maksettavat kertapalkkiot lisäävät KT:n mukaan henkilöstökustannuksia vuonna 2023 yhteensä 1,1 prosentilla. Varhaiskasvatuksen henkilöstö saa myös kesäkuussa 2023 toisen kertapalkkion. Ne ovat suuruudeltaan 120 ja 150 euroa ja koskevat KVTESin liitteessä 5 ja OVTESin osiossa G tarkoitettuja työntekijöitä. KT piti tärkeänä, että sopimus on voimassa kolme vuotta ja takaa työrauhan alalle.  Samalla syntyi hyvinvointialan yleinen virka- ja työehtosopimus HYVTES.
Tehyn puheenjohtaja Millariikka Rytkönen arvioi, että sopimus tuo lähes kaksi kertaa suuremmat palkankorotukset kuin vientialoille. Hän piti ratkaisua historiallisen kovana ratkaisuna. Valtakunnansovittelija taas totesi, että kyse on hyvinvointialueiden henkilöstön palkkojen lakisääteiseen yhteensovittamiseen varatuista rahoista, jotka olisivat tulleet ilman neuvottelujakin. Tulkintaerimielisyyksistä huolimatta hoitajien palkat tulevat seuraavina vuosina nousemaan normaalia enemmän. Hintojen nousu estää tämän näkymisen ostovoimassa, mutta palkkauksen ero esimerkiksi vientialoihin tulee kuitenkin pienenemään.
Keski-Suomen pelastuslaitos

| Keski-Suomen pelastuslaitos |
| --- | --- |


Yleistä
Väkiluku:  272 359
Alue:  Keski-Suomen maakunta
Keskuspaikka:  Jyväskylä
Kunnat:  22
Hyvinvointialue:  Keski-Suomen hyvinvointialue
Pelastusjohtaja:  Ville Mensala
Keski-Suomen pelastuslaitos on yksi Suomen 22:sta aluepelastuslaitoksesta. Se on perustettu vuonna 2004 ja se vastaa pelastustoimesta Keski-Suomen maakunnan alueella. Se on osa Keski-Suomen hyvinvointialuetta. Keski-Suomen pelastuslaitoksen toiminta-alue on jaettu pohjoiseen ja eteläiseen toiminta-alueeseen.
Pelastusjohtajana toimii Ville Mensala. Pelastuslaitoksesa työskentelee noin 400 henkeä.
Paloasemat

Keski-Suomen pelastuslaitoksella on kahdeksan ympärivuorokautisesti miehitettyä paloasemaa. Ne ovat Jyväskylässä Ristonmaan, Seppälän ja Vaajakosken paloasemat. Lisäksi Jämsän paloasemalla,  Laukaan paloasemaalla, Saarijärven,  Viiasaaren paloasemalla sekä Äänekosken paloasemalla on ympärivuorokautinen miehitys. Päivisin toimii Keuruun paloasema, jolloin siellä on virka-aikana 3-4 hengen välitön lähtövalmius. Tämän lisäksi Keski-Suomen pelastuslaitoksen alueella toimii 19 sopimuspalokuntaa ja 25 paloasemalla on sivutoimista henkilöstöä.
Keski-Suomen pelastustoimen paloasemat:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  10 Jyväskylän keskuspaloasema  11 Seppälä  12 Vaajakoski  13 Palokka  14 Tikkakoski  15 Kuohu  16 Rautpohja  17 Säynätsalo  18 Muurame  19 Korpilahti  20 Äänekoski  21 Äänekosken VPK  22 Suolahti  |  23 Uurainen  24 Konginkangas  25 Sumiainen  26 Viitasaari  27 Pihtipudas  28 Muurasjärvi  30 Laukaa  32 Lievestuore  33 Leppälahti  34 Konnevesi  35 Hankasalmi  |  36 Toivakka  37 Leivonmäki  38 Joutsa  39 Luhanka  40 Jämsä  41 Jämsänkoski  42 Koskenpää  43 Halli  44 Länkipohja  50 Keuruu  |  51 Haapamäki  52 Pihlajavesi  53 Multia  54 Petäjävesi  60 Saarijärvi  61 Pylkönmäki  62 Karstula  63 Kyyjärvi  64 Kannonkoski  65 Kivijärvi  66 Kinnula  |
Pelastuslaitos on esittänyt uuden paloaseman perustamista Jyväskylän pohjoispuolelle palvelutason päivittämisen yhteydessä marraskuussa 2023. Aseman on tarkoitus parantaa Mannisenmäkeen muodostuva riskialueen ja pohjoisen Jyväskylän tavoitettavuutta. Myös toisen uuden paloaseman perustamista harkitaan, jos tilannetta ei muuten saada korjatuksi. Tämän toisen  paloaseman paikaksi on suunniteltu Nisula–Killeri-aluetta. Tavoitteena on parantaa Laajavuoren ja Nisulan tavoitettavuutta. Samalla selvitetään Vaajakosken paloaseman siirtoa Kanavuoren alueelle, jotta Vaajakoski ja Lievestuore sekä isot liikenneväylät saavutettaisiin entistä paremmin.
Aiheesta muualla

Keski-Suomen pelastuslaitos
| n k Suomen pelastuslaitokset |
| --- | --- | --- |
| Nykyiset |  Etelä-Karjala  Etelä-Pohjanmaa  Etelä-Savo  Helsinki  Itä-Uusimaa  Kainuu  Kanta-Häme  Keski-Pohjanmaa  Keski-Suomi  Keski-Uusimaa  Kymenlaakso  Lappi  Länsi-Uusimaa  Pohjois-Pohjanmaa  Pirkanmaa  Pohjanmaa  Pohjois-Karjala  Pohjois-Savo  Päijät-Häme  Satakunta  Varsinais-Suomi  |  |
| Entiset |  Oulu-Koillismaa  Jokilaaksot  |  |
Keski-Suomen pelastuslaitoksen nostolavayksikkö KS206, jonka asemapaikka on Äänekoskella.
Kuiskaajaiibis

| Kuiskaajaiibis |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pelikaanilinnut Pelecaniformes
Heimo::  Iibikset Threskiornithidae
Suku::  Phimosus
Laji::  infuscatus
Kaksiosainen nimi
 Phimosus infuscatus  (Lichtenstein, 1823) 
Alalajit
 P. i. berlepschi  P. i. infuscatus  P. i. nudifrons 
Katso myös
   Kuiskaajaiibis Wikispeciesissä   Kuiskaajaiibis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuiskaajaiibis (Phimosus infuscatus) on iibiksiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Kuiskaajaiibis voi kasvaa 46–56 cm pitkäksi. Lajin nokka on erittäin pitkä, hieman alaspäin kaartuva ja vaaleanpunainen. Linnun höyhenpeite on kauttaaltaan musta, ja selässä ja siivissä on vihertävä kiilto. Kuiskaajaiibiksen silmienympärykset ovat paljaat ja vaaleanpunaiset.
Levinneisyys ja elintavat

Kuiskaajaiibiksen levinneisyysalue on kaksiosainen. Sitä tavataan Venezuelassa ja Kolumbiassa sekä alueella Brasiliasta Argentiinaan. Lajin elinympäristöä ovat suot, tulvaniityt ja kosteat ruohomaat. Kuiskaajaiibis liikkuu joko yksittäin tai jopa satojen yksilöiden parvissa.
Valkoposkimuura

| Valkoposkimuura> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Naamiomuurat Pithys
Laji::  castaneus
Kaksiosainen nimi
 Pithys castaneus  Berlioz, 1938 
Synonyymit
 Pithys castanea 

Katso myös
   Valkoposkimuura Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkoposkimuura (Pithys castaneus) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Valkoposkimuuraa tavataan Perussa, ja sen tunnetun levinneisyysalueen pinta-ala on noin 7000 km2, mutta laji saattaa olla laajemmallekin levinnyt. Vuonna 2018 sen kannaksi arvioitiin 2 500–9 999 yksilöä. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen suhteellisen pieni kanta on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia.
Mustaohjasbulbuli

| Mustaohjasbulbuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Bulbulit Pycnonotidae
Suku::  Bulbulit Pycnonotus
Laji::  flavescens
Kaksiosainen nimi
 Pycnonotus flavescens  Blyth, 1845 

Katso myös
   Mustaohjasbulbuli Wikispeciesissä   Mustaohjasbulbuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustaohjaslbuli (Pycnonotus flavescens) on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Mustaohjasbulbulia tavataan Bangladeshissa, Kiinassa, Intiassa, Indonesiassa, Laosissa, Malesiassa, Myanmarissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti runsaslukuinen suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan, mutta harvinaisempi levinneisyysalueensa reuna-alueilla. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Conviction

| Conviction |
| --- | --- |

Tyyli:  oikeusdraama
Kestoaika:  42 minuuttia
Luoja(t):  Liz Friedlander Liz Friedman
Pääosissa:   Hayley Atwell  Eddie Cahill  Shawn Ashmore  Merrin Dungey  Emily Kinney  Manny Montana 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ABC
Esitetty:  3. lokakuuta 2016  – 29. tammikuuta 2017
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  13
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):   Liz Friedlander  Liz Friedman  Mark Gordon  Nicholas Pepper  Thomas L. Moran 
Käsikirjoittaja(t):   Eduardo Javier Canto  Ryan Maldonado 
Säveltäjä(t):  John Frizzell
Tuotantoyhtiö(t):   The Mark Gordon Company  Double Fried  ABC Studios 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Conviction on yhdysvaltalainen oikeusdraamasarja. Sen esittäminen alkoi Yhdysvalloissa ABC-kanavalla 3. lokakuuta 2016.
ABC vahvisti marraskuussa 2016 sarjan jäävän 13 jakson mittaiseksi. Virallinen lopettamispäätös julkaistiin 11. lokakuuta 2017.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hayley Atwell  | … |  Hayes Morrison   |
|  Eddie Cahill  | … |  Conner Wallace   |
|  Shawn Ashmore  | … |  Sam Spencer   |
|  Merrin Dungey  | … |  Maxine Bohen   |
|  Emily Kinney  | … |  Tess Larson   |
|  Manny Montana  | … |  Franklin 'Frankie' Cruz   |
|  Daniel Franzese  | … |  Jackson Morrison   |
Tuotanto

Sarjan pilottijakso kuvattiin Kanadan Torontossa maaliskuussa 2016. Pilottijakson kuvauksien aikana päähahmon nimenä oli Carter Morrison, joka muuttui muotoon Hayes Morrison kuvauksien aikana.
Aiheesta muualla

Conviction ABC:n sivustolla (englanniksi)
Conviction Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Conviction TV.comissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Valkonaamiomuura

| Valkonaamiomuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Naamiomuurat Pithys
Laji::  albifrons
Kaksiosainen nimi
 Pithys albifrons  (Linnaeus, 1766) 

Katso myös
   Valkonaamiomuura Wikispeciesissä   Valkonaamiomuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkonaamiomuura (Pithys albifrons) on Amazonasin alueella Etelä-Amerikassa tavattava puumuuriin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan valkonaamiomuura on 12–12,5 cm. Sekä koiras- että naarasvalkonaamiomuurat ovat ulkonäöltään samannäköisiä. Lajin selkä ja siivet ovat väritykseltään tumman sinertävän harmaat. Niska ja vatsa ovat kirkkaan punaruskeat. Päälaki ja pään sivut ovat mustat. Valkonaamiomuuralla on nokan tyvessä kaksi tunnusomaista kookasta valkoista pystytöyhtöä. Nokka on pitkähkö ja musta. Nuoret linnut ovat väritykseltään vaaleampia ja töyhdöt puuttuvat.
Levinneisyys ja elinympäristö

Valkonaamiomuuraa tavataan Venezuelan eteläosista, Surinamesta, Guyanasta, Ranskan Guyanasta, Amazonasin alueen Brasiliasta Amazonjoen pohjoispuolelta, sekä Kolumbian, Ecuadorin ja Perun itäosista. Lajin elinympäristöä ovat kosteiden metsien ja metsien reunamaiden pohjakerrokset.
Elintavat

Valkonaamiomuurat seuraavat aktiivisesti sotilasmuurahaisparvia ravintoa etsiessään. Ne voivat kerääntyä jopa yli 12 yksilön parviksi seuratessaan muurahaisia. Vaikka linnut ovat hyvin rohkeita, niitä on usein vaikea havaita ja ne piiloutuvat nopeasti aistiessaan vaaran.
Valkonaamiomuuran pesimäkausi kestää maaliskuulta huhtikuulle. Pesä sijaitsee puussa ja naaras munii kaksi vaaleanpunertavaa ruskeapilkullista munaa.
Aminokapronihappo

| --- | --- |


Aminokapronihappo
Systemaattinen (IUPAC) nimi
6-aminoheksaanihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 60-32-2
ATC-koodi: B02AA01
PubChem CID: 564
DrugBank: DB00513
Kemialliset tiedot
Kaava: C6H13NO2 
Moolimassa: 131,174
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 205 °C
Liukoisuus veteen: Liukenee hyvin veteen
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 2 h
Ekskreetio: Munuaiset
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen, intravenoosi
Aminokapronihappo eli 6-aminoheksaanihappo (C6H13NO2) on aminohappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä estämään verenvuotoa.
Vaikutusmekanismi ja käyttökohteet

Aminokapronihappo muistuttaa rakenteeltaan toista aminohappoa lysiiniä. Plasminogeeni aktivoituu plasmiiniksi sitoutuessaan fibriinin lysiiniaminohappoihin ja aktivoituessaan rupeaa hajottamaan verihyytymää. Aminokapronihappo sitoutuu fibriinin sijasta plasminogeeniin ja estää täten sen aktivoitumisen ja täten edistää veren hyytymistä ja ehkäisee verenvuotoa.
Aminokapronihappoa voidaan käyttää leikkaustenjälkeisen voimakkaan verenvuodon ehkäisemiseen. Lääkeainetta voidaan ottaa joko oraalisesti tai antaa suonensisäisesti. Yhdistettä voidaan käyttää myös silmien etukammioiden verenvuodon hoitoon.
Aminokapronihapon aiheuttamat haittavaikutukset ovat harvinaisia. Niitä voivat olla laskimoiden tukkeutuminen ja veritulppa, trombosytopenia, sydämen rytmihäiriöt ja munuaisten toimintahäiriöt.
Nurmeksen saha

Nurmeksen saha 1930-luvulla.
Nurmeksen saha on Nurmeksessa sijaitseva Vapo Timberin omistama sahalaitos joka tuottaa mäntysahatavaraa. Sahan vuosituotantokapasiteetti oli vuonna 2013 210 000 kuutiometriä ja sen palveluksessa oli noin 60 henkilöä.
Saha perustettiin vuonna 1921 (Nurmeksen Saha Oy). Nurmeksen sahaa on uudistettu 1990-luvun lopulla jolloin valmistui uusi sahalinja.
Kätkänjoki

| Kätkänjoki |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaa
Kunta:  Alavus
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Väkiluku:  Noin 150
Postinumero:  63430
 
 https://katkanjoki.epk.fi/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kätkänjoki sijaitsee Alavuden pohjoisosassa Kuortaneen rajalla noin 15 kilometrin päästä Alavuden keskustasta. Kätkänjoella on noin 60 taloutta ja kylässä asuu noin 150 asukasta.  Kylän läpi kulkee Kätkänjoki joka saa alkunsa Lehtimäellä sijaitsevasta Kätkänjärvestä ja päättyy Ranta-Töysän järveen. Vuodesta 2006 lähtien Kätkänjoella on esiintynyt kylän oma kesäteatteri.
Tapahtumat

Vuonna 2021 Kätkänjoentie peruskorjattiin, jolloin tie sai asfalltipäällysteen entisen soratien tilalle. Uuttaa päällystettyä tietä tuli yhteensä noin 3,5 kilometriä tien kunnostamista yritettiin peräti 40 vuotta.
Vuonna 2021 Eteläpohjalaisetkylät ry:n hallitus valitsi Kätkänjoen vuoden Etelä-Pohjalaiseksi kyläksi.
Vuonna 2024 Kätkänjoen pururadan tuntumaan valmistui frisbeegolfrata
Öljykausi

Öljynporaustorni Oklahomassa Yhdysvalloissa vuonna 1922.
Öljykausi viittaa siihen vaiheeseen ihmiskunnan historiassa, jolloin maaöljyllä on ollut erityisen suuri merkitys yhteiskunnille polttoaineena sekä muina tuotteina. Vaikka jalostamatonta maaöljyä on käytetty erilaisiin tarkoituksiin jo vuosituhansien ajan, öljykauden katsotaan alkaneen vasta 1800-luvulla kehittyneiden jalostustekniikoiden sekä jalostustuotteita hyödyntäneiden polttomoottoreiden keksimisen myötä. Vaihtoehtoisesti öljykauden alku voidaan sijoittaa vasta 1900-luvun alkuun, jolloin öljyn kulutus ja polttomoottoreiden määrä lähtivät kasvuun. Nykyinen 2020-luvun yhteiskunta rakentuu edelleen suurelta osin maaöljyn varaan, mutta öljykauden tulevaisuus on muuttunut yhä kiistanalaisemmaksi.
Maaöljyn merkitys öljykauden yhteiskunnille

Maaöljyn ja sen jalostustuotteiden merkitys öljykauden moderneille teollisuusyhteiskunnille on valtava. Halvan öljyn katsotaan mahdollistaneen 1900-luvun teollisen ekspansion, väestönkasvun sekä elintason nousun. Alkutuotanto, teollisuus, logistiikka, liikenne ja maatalous kasvoivat laajenevan öljyntuotannon ja siihen perustuvien teknologioiden varassa. Vaikka teollistuminen alun perin lähti käyntiin 1700-luvun Englannista kivihiilen voimalla, katsoo yhdysvaltalainen sosiologi William R. Catton teoksessaan Overshoot: The Ecological Basis of Revolutionary Change erityisesti öljyn mahdollistaneen työvoiman siirtämisen maataloudesta teollisuuteen ja teollisuudesta toimistotyöhön. Moderni kulutusyhteiskunta syntyi 1930-luvun laman jälkeen, kun öljyn varaan luotujen työpaikkojen työntekijöille maksettiin palkkaa, jolla he saattoivat ostaa öljyllä tuotettuja kulutustuotteita. Nopeasti kasvanut öljyntuotanto 1960-luvulla puolestaan synnytti hyvinvointiyhteiskunnan palveluineen, kun kalliita sosiaalisia järjestelmiä luotiin silloisten kasvuodotusten varaan.
Öljykausi on merkinnyt huipentumaa ihmiskunnan energiankulutuksen suhteen. Henkeä kohden käytössä ollut energia lähti kasvamaan erityisesti toisen maailmansodan jälkeen. Modernin ihmisen energiankulutus vastaa moninkertaisesti sitä energiaa, mikä ihmisen on mahdollista muuttaa työksi lihasvoiman kautta. Siten ihmisillä on käytössään laskentatavasta riippuen monikymmen- tai monisatapäinen lauma ns. energiaorjia, joiden hartioiden varassa teollinen tuotanto sekä ylellinen elämäntapa lepäävät. Työn tuottavuuden yli kymmenkertainen kasvu 1900-luvulla yhdistetään usein teknologiseen kehitykseen, mutta tällöin jätetään huomiotta se, että massatuotanto on täysin riippuvaista siinä käytetystä energiasta, eikä teknologiaa voi tuottaa tai käyttää ilman energiaa. Suurin osa tästä energiasta on peräisin maaöljystä ja muista fossiilisista polttoaineista.
Vaikka öljyn osuus maailman sähköntuotannosta vuonna 2008 oli vain hieman yli 5 prosenttia, se oli silti maailman tärkein energianlähde yli 40 % osuudella energian loppukulutuksesta. Öljyn merkitys korostuu entisestään taloudellisen toiminnan tärkeimmillä osa-alueilla. On arvioitu, että maailman liikenteestä 90 % kulkee öljyllä ja 95 % tavaroista sekä elintarvikkeista on tuotettu öljyn avulla. Lisäksi öljy on välttämätön hyödyke myös muiden energianlähteiden, kuten kivihiili, ydinvoima tai aurinkoenergia, tuottamisen kannalta, sillä niiden raaka-aineiden louhinta ja kuljetus sekä infrastruktuurin rakentaminen tapahtuvat pääosin dieselin  voimalla. Näistä syistä öljyä on kutsuttu nyky-yhteiskuntien "elinvoiman lähteeksi".
Öljyntuotannolla on tilastollisesti havaittu olevan selkeitä yhteyksiä talouden kehitykseen. Esimerkiksi vuosien 1986 ja 2006 välillä maailman bruttokansantuotteen kehitys noudatteli tarkoin muutoksia öljyntuotannossa. Taloustieteilijä James Hamiltonin mukaan kymmenen yhdestätoista toisen maailmansodan ja vuoden 2011 välisestä talouslamasta Yhdysvalloissa ajallisesti seurasi kohonnutta öljyn hintaa, ja kohonnut öljyn hinta johti yhtä poikkeusta lukuun ottamatta lamaan.