stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jean-Marc Bosman

Jean-Marc Bosman (s. 30. lokakuuta 1964) on belgialainen entinen jalkapalloilija, jonka siirtoriita johti pelaajasiirrot mullistaneeseen ns. Bosman-sääntöön.
Enemmän kuin omista pelaajasaavutuksistaan on Bosman tunnettu siitä, että hän sai aikaan Bosman-säännön.
Bosman pelasi RFC Liègessä Belgian 1. divisioonassa kun hän kesällä 1990 halusi vaihtaa seuraa sopimuksen päätyttyä. RFC Liège vaati korkean siirtosumman, jota toinen joukkue, ranskalainen USL Dunkerque ei halunnut maksaa. Silloin Bosman haastoi RFC Liègen oikeuteen.
Lopputulos oli, että seurat eivät enää voineet EU:n sisällä estää pelaajasiirtoja sellaisissa tapauksissa, joissa seuran ja pelaajan sopimus oli umpeutunut. Näin sopimuksettomista pelaajista tuli ns. vapaita agentteja, jotka voivat vapaasti siirtyä uusiin seuroihin.
Johann Baptist Schenk

Johann Baptist Schenk
Johann Baptist Schenk (30. marraskuuta 1753 Wiener Neustadt – 29. joulukuuta 1836 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä.
Schenk opiskeli Badenissa kuoromestarina toimineen Anton Stollin johdolla ja meni sitten Wieniin Georg Christoph Wagenseilin oppilaaksi. 1780-luvulla hän sävelsi singspielejä wieniläisille teattereille, kuten Emanuel Schikanederin Theater auf der Wiedenille. Myös hänen sinfoniansa olivat aikanaan menestyneitä. 1790-luvun puolessavälissä Schenk toimi kapellimestarina Auerspergin ruhtinaan hovissa ja sävelsi hoviteattereille. Erityistä suosiota saavutti hänen singspielinsä Der Dorfbarbier (1796). Vuoden 1802 jälkeen Schenk ei enää tehnyt uusia näyttämöteoksia. Sen sijaan hän keskittyi opettamaan sekä säveltämään vokaaliteoksia.
Vuonna 1793 Ludwig van Beethoven sai Schenkiltä opetusta kontrapunktissa ja sävellyksessä.
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Vihaa karkkia EP

| Vihaa karkkia EP Aivovuoto |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: LP: 8. marraskuuta 2013 CD: 13. kesäkuuta 2014
 Formaatti: LP, kasetti, CD
 Tuottaja(t): K.V.N & Lobo
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Muut kannet
 Myöhemmin julkaistun CD-version kansikuva
Aivovuodon muut julkaisut
| Aivovuoto 2013 | Vihaa karkkia EP 2013 | Se tuli televisiosta/Sushi driveby 2015 |
Vihaa karkkia EP on rap-yhtye Aivovuodon 15. marraskuuta 2013 julkaistu EP. Se julkaistiin Monsp Recordsin kautta 500 kappaleen vinyylipainoksena ja 200 kappaleen kasettipainoksena. EP:n kappaleesta "OK" julkaistiin musiikkivideo lokakuussa 2013. Toinen musiikkivideo julkaistiin marraskuussa 2013 kappaleesta "V.U.O.H.I." ja kolmas saman vuoden joulukuussa kappaleesta "Iso kuoppa". Albumi julkaistiin CD-versiona 13. kesäkuuta 2014.
Kappaleet

V.U.O.H.I. – 3.47 (feat. Hannibal)
Heimopäälliköt – 2.37
Saari – 3.39 (feat. Kriso K & Stepa)
Jotkut parhaista kavereistani ovat pankkiireita – 3.35
Grafenwalder Mousse – 3.22 (feat. J-Laini)
Iso kuoppa – 2.52
OK – 4.16
Eliittikumppani – 1.36
Johann Baptist Allgaier

Allgaier vuonna 1795 painettu teoksen Neue theoretisch-praktische anweisung zum schachspiel nimiölehti.
Johann Baptist Allgaier (1763 – 1823) oli saksalainen shakinpelaaja ja kirjailija. Hän syntyi katoliseen perheeseen Saksassa ja aikoi ruveta aikuisena katoliseksi munkiksi. Matkallaan Puolassa hän kuitenkin tutustui shakkiin ja jäi Wieniin asumaan. Hän ohjasi jonkin aikaa Turkkilaista ja alkoi opettamaan shakkia silloisen keisarin sukulaisille. Allgaier palveli Itävallan armeijassa vuodesta 1798 vuoteen 1816 asti ja ryhtyi sen jälkeen shakinpelaajaksi. Hän ansaitsi elantonsa pelaamalla shakkia rahasta ja antamalla oppitunteja. Hän kuoli turvotuksen seurauksena.
Allgaierin merkittävimpiin töihin kuuluu Neue theoretisch-praktische Anweisung zum Schachspiel vuodelta 1795. Hän julkaisi uudistetut laitokset vuosina 1802, 1811 ja 1819; myös muita versioita julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen. Teos sisältää paljon pelineuvoja ja useita avausmuunnelmia tarkoilla analyyseillä.
Aiheesta muualla

Johann Baptist Allgaier ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
Johann Baptist von Spix

Johann Baptist Ritter von Spix (9. helmikuuta 1781 Höchstadt – 14. maaliskuuta 1826 München) oli saksalainen luonnontieteilijä.
Spix opiskeli filosofiaa Bambergissa ja teologiaa Würzburgissa. 1810 hän pääsi avustajaksi Münchenin luonnonhistoriallisen museoon ja 1811 intendentiksi. Hän matkusti vuonna 1817 Brasiliaan Carl Friedrich Philipp von Martiuksen kanssa. Hän palasi Saksaan 1820 mukanaan kokoelma, joka käsitti 6 500 kasvia, 2 700 hyönteistä, 85 nisäkästä, 350 lintua, 150 sammakkoeläintä ja 116 kalaa. Tämä kokoelma muodosti Münchenin luonnonhistoriallisen museon perustan.
Hän kirjoitti 4-osaisen teoksen Reise in Brasilien in den Jahren 1817 bis 1820 (München 1823–1831).
Spix nimesi ja kuvaili useita lintulajeja, muun muassa pampatinamin (Rhynchotus rufescens) suvun. Hänen kunniakseen on nimetty siniara (Cyanopsitta spixii), punalakkiorneero (Synallaxis spixi) ja helmirintakipuaja (Xiphorhynchus spixii).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johann Baptist von Spix Wikimedia Commonsissa
Up All Night

Up All Night tai Up All Nite voi viitata:
Televisio

Up All Night, vuonna 2011 julkaistu yhdysvaltalainen komediasarja
USA Up All Night, Yhdysvalloissa vuosina 1989–1998 esitetty televisiosarja
Musiikki

Up All Nite Records, Too Shortin perustama levy-yhtiö
Musiikki > Albumit

Up All Night, East 17:n albumi, 1995
Up All Night, Gore Gore Girlsin albumi, 2002
Up All Night, John Scofieldin albumi, 2003
Up All Night, One Directionin albumi, 2011
Up All Night, Pajama Partyn albumi, 1989
Up All Night, Razorlightin albumi, 2004
Up All Night, Rob Millsin albumi, 2004
Up All Night, The Waifsin albumi, 2003
Up All Night – Deric Ruttan Live, 2011
Up All Night, vuoden 2004 albumi yhtyeeltä The Procussions
Musiikki > Kappaleet

"Up All Night", Blink-182:n kappale
"Up All Night", Draken kappale
"Up All Night", Matt Willisin kappale
"Up All Night", Rosemary's Sonsin kappale
"Up All Night", Slaughterin kappale
"Up All Night", Take Thatin kappale
"Up All Night", Unwritten Lawin kappale
"Up All Night", Young Knivesin kappale
"Up All Night", artistilta Alex Clare
"Up All Night", The Boomtown Ratsin albumilta V Deep
"Up All Night", Deric Ruttanin albumilta Sunshine
"Up All Night", Hinderin albumilta Take It to the Limit
"Up All Night", artistilta Jimmy Nail
"Up All Night", Lionel Richien albumilta Coming Home
"Up All Night", Suburban Legendsin albumilta Rump Shaker
"Up All Night", Widespread Panicin albumilta Free Somehow
"Up All Nite", DJ Maj:n albumilta BoogiRoot
"Up All Night", One Directionin kappale
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Up All Night”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Johann Bernoulli

| Johann Bernoulli |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. heinäkuuta 1667 Basel, Sveitsi
Kuollut: 1. tammikuuta 1748 Basel, Sveitsi
Kansalaisuus:  sveitsiläinen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Baselin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Jakob Bernoulli
Instituutti:  Baselin yliopisto Groningenin yliopisto Geneven yliopisto
Oppilaat:  Leonhard Euler
Tutkimusalue:  matematiikka
Tunnetut työt:  differentiaalilaskennan kehittäminen
 Nimikirjoitus
Johann Bernoulli (myös Jean ja John, 27. heinäkuuta 1667 – 1. tammikuuta 1748) oli sveitsiläinen matemaatikko, joka kuului tunnettuun matemaatikkojen sukuun. Hän kehitti differentiaalilaskentaa ja löysi ratkaisun katenoidikäyrälle.
Bernoulli opiskeli Baselin yliopistossa lääketiedettä, lähti sitten Geneveen ja myöhemmin Pariisiin, jonka matemaatikkopiireissä hän tutustui Guillaume de l’Hôpitaliin. L’Hôpital ihaili Bernoullia, joka ymmärsi Leibnizin kehittämiä laskentamenetelmiä, ja palkkasi Bernoullin opettamaan itseään. Opetus jatkui myöhemmin kirjeenvaihdon muodossa. L'Hôpital julkaisi myöhemmin matematiikan oppikirjoja, ja häneen nimiinsä kirjattu L’Hôpitalin sääntö on itse asiassa Bernoullin kehittämä – asia, joka harmitti Bernoullia suuresti.
Vuonna 1695 Bernoulli sai professorin viran Hollannissa Groningenin yliopistossa. Hänen poikansa, joista tuli myös matemaatikkoja, syntyivät siellä. Hollannin vuosinaan Johann Bernoulli joutui kiistoihin veljensä Jacob Bernoullin kanssa, sekaantui Leibnizin ja Newtonin väliseen erimielisyyteen, oli syytettynä uskonnollisesta harhaoppisuudesta ja menetti tyttärensä taudeille. Johann Bernoulli muutti perheineen takaisin Sveitsiin, missä hän sai tuberkuloosiin menehtyneen veljensä viran Baselin yliopistossa. Hän oli arvostettu tiedemies, monet yliopistot yrittivät houkutella häntä professorikseen, ja hänestä tuli Pariisin, Berliinin, Lontoon, Pietarin ja Bolognan tiedeakatemioiden jäsen. Hänen hautakivessään lukee "Oman aikansa Arkhimedes".
Bernoulli oli kuuluisan sveitsiläisen matemaatikon Leonhard Eulerin opettaja Baselin yliopistossa.
Aiheesta muualla

Bernoulli, Johann (1667–1748), ScienceWorld.com
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johann Bernoulli Wikimedia Commonsissa
Jordan McRae

| Jordan McRae |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jordan Tyler McRae
Syntynyt: 28. maaliskuuta 1991 (ikä 33) Savannah, Georgia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä / Heittävä takamies
Pituus:  198 cm
Paino:  81 kg
Nyk. joukkue:  Washington Wizards
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  58. varaus 2014 (San Antonio Spurs)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2010–2014:  Tennesseen yliopisto
Seurajoukkueet
2014–2015 2015–2016 2016 2016–2017 2016 2017 2018– 2018–2019:  Melbourne United Delaware 87ers Phoenix Suns Cleveland Cavaliers → Canton Charge Saski Baskonia Washington Wizards → Capital City Go-Go
Jordan Tyler McRae (s. 28. maaliskuuta 1991 Savannah, Georgia) on yhdysvaltalainen koripalloilija.
San Antonio Spurs varasi pelintekijänä tai heittävänä takamiehenä pelaavan McRaen NBA:han 58. vuorolla vuoden 2014 varaustilaisuudessa. Tätä ennen hän pelasi neljä kautta Tennesseen yliopiston joukkueessa. McRae pelasi ensimmäisen ammattilaiskautensa Australian pääsarjassa, ja seuraavan kauden hän aloitti D-liigassa. Alkuvuodesta 2016 hän teki kahdesti kymmenpäiväisen sopimuksen Phoenix Sunsin kanssa, ja helmikuussa hän siirtyi kymmenpäiväisellä sopimuksella Cleveland Cavaliersiin. Maaliskuussa hän teki Cavaliersin kanssa monivuotisen jatkosopimuksen mutta pelasi huhtikuussa myös D-liigassa. Cavaliers selviytyi NBA:ssa loppuotteluihin, joissa se pelasi Golden State Warriorsia vastaan ja voitti lopulta seuran historian ensimmäisen mestaruuden.
Jerusalemin risti

Jerusalemin risti
Jerusalemin risti muodostuu kahvarististä, jonka sakaroiden väleissä on pienet kreikkalaiset ristit. Neljä pientä ristiä viittaa neljään evankelistaan . Kaikki viisi ristiä taas Jeesuksen haavoihin, eli stigmoihin.
Heraldiikan mukaisesti Jerusalemin kuningaskunnan vaakuna, kultainen jerusaleminristi hopeisessa kentässä, on ainoa vaakuna missä kahta metallia saa laittaa päällekkäin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jerusalemin risti Wikimedia Commonsissa
Johann Walter

Johann Walter -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
Johann Heinrich Bartholomäus Walter (1737–1802), saksalais-virolainen rakennusmestari
Johann Walter-Kurau (1869–1934), latvialainen taidemaalari
Johann Walter (1496–1570), saksalainen säveltäjä ja kanttori.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Johann Walter”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jouni Tähti

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten pyörätuolibiljardi.MM-kilpailut   | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten pyörätuolibiljardi.MM-kilpailut   | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten pyörätuolibiljardi.MM-kilpailut   | Maa:  Suomi> Miesten pyörätuolibiljardi. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Decatur 2003 | 9-pallo |  |
|  Kultaa | 2009 | 9-pallo |  |
|  Kultaa | 2010 | 9-pallo |  |
|  Kultaa | 2011 | 9-pallo |  |
|  Kultaa | Johannesburg 2013 | 9-pallo |  |
|  Hopeaa | Willingen 2012 | 9-pallo |  |
|  Pronssia | Turku 2014 | 9-pallo |  |
Jouni Tähti (s. 4. huhtikuuta 1968 Kaarina) on suomalainen vammaisurheilija. Hän pelaa pyörätuolibiljardia.
Tähti on 9-pallon viisinkertainen maailmanmestari vuosilta 2003, 2009, 2010, 2011 ja 2013. Hopeaa hänellä on vuodelta 2012 ja pronssia vuodelta 2014. Hän on saavuttanut mitalin jokaisessa MM-turnauksessa, johon hän on osallistunut. EM-kilpailuista Tähti on saavuttanut peräti 16 EM-kultaa ollen yksi kaikkien aikojen menestyneimpiä pelaajia lajissaan. Tähti on pelannut biljardia kahdeksanvuotiaasta, eli vuodesta 1976 asti.
Jouni Törmänen

Jouni Törmänen (s. Kuusamo) on suomalainen Michelin-kokki, jolla on ollut arvostettuja ravintoloita Ranskassa.
Törmäsellä on ollut Nizzassa Michelin-tähtiä kahdesti saanut ravintola, vuonna 2002 avattu Atelier de Goût, sekä vuonna 2007 yhteistyökumppanin kanssa avattu Réserve de Jouni, jonka toiminta kuitenkin päättyi talousvaikeuksiin. Hänellä oli kesällä 2010 MTV3:lla ruokaohjelma Chez Jouni, jonka pohjalta on julkaistu kirja Chez Jouni.
Kesän 2011 Törmänen toimi ranskalaisessa joogakeskuksessa ja tekee vierailuja muun muassa pop up -ravintolatapahtuman yhteydessä Helsinkiin syksyllä 2011.
Vihaan kyllästynyt

| ”Vihaan kyllästynyt” Haloo Helsinki! |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kiitos ei ole kirosana
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: 3. lokakuuta 2014
 Tuottaja(t): Rauli Eskolin, Gabi Hakanen
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 04.45 (Albumiversio) 04.10 (Singleversio)
 Levy-yhtiö: Ratas Music
Haloo Helsinki! -yhtyeen muut singlet
| ”Beibi” 2014 | ”Vihaan kyllästynyt” 2014 | ”Kiitos ei ole kirosana” 2015 |
”Vihaan kyllästynyt” on Haloo Helsinki! -yhtyeen kappale yhtyeen viidenneltä albumilta Kiitos ei ole kirosana. Kappale julkaistiin albumin toisena singlenä. 3. lokakuuta 2014 albumin julkistamisen yhteydessä. [lähde? ] Kappaleen on säveltänyt yhtyeen kitaristi Leo Hakanen ja sen on sanoittanut solisti Elli.
Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 2. lokakuuta 2014 yhtyeen Vevo-kanavalla YouTubessa. Sami Joensuun ohjaama video on kuvattu Bulgariassa Buzludža-monumentin ympäristössä. Kuvaustiimi sai rakennukseen poikkeuksellisen kuvausluvan, sillä rakennus on sortumavaarassa.
Kappaleet

Vihaan kyllästynyt – 4.10
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 10 
Suomen virallinen latauslista: 17 
Radiolista: 1
Johann Vogel

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 8. maaliskuuta 1977
Syntymäpaikka: Geneve, Sveitsi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 175 cm
Seura
Seura: vapaa
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1992-1999 1999-2005 2005-06 2006-07 | Grasshopper PSV Eindhoven AC Milan Real Betis | 133 (13) 169 (7) 14 (0) |
Maajoukkue
| 1995– | Sveitsi | 89 (5) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 26. kesäkuuta 2006.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 26. kesäkuuta 2006.
Johann Vogel (s. 8. maaliskuuta 1977, Geneve, Sveitsi) on sveitsiläinen jalkapalloilija. Hänellä ei ole tällä hetkellä seuraa. Vogel on myös Sveitsin jalkapallomaajoukkueen kapteeni.
Vogel aloitti ammattilaisuransa sveitsiläisessä Grasshoppersissa, jonne hän siirtyi meyriniläisestä amatöörijoukkue FC Meyrinistä vuonna 1992. Vuonna 1999, 133:n Grasshopper-pelin jälkeen, PSV Eindhoven osti Vogelin pelioikeudet. Vogel pelasi kuusi kautta Alankomaiden Eredivisie-liigassa ennen siirtymistään AC Milaniin. Milanista Vogel siirtyi La Ligan Real Betisiin. Espanjassa hänen peliaikansa jäi vähiin ja hän jätti seuran joulukuun lopulla 2007
Jean-Marie Bécel

Jean-Marie Bécelin hauta
Jean-Marie Bécelin vaakuna
Jean-Marie Bécel (1. elokuuta 1825 Beignon – 6. marraskuuta 1897) oli ranskalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Vannesin hiippakuntaan 5. huhtikuuta 1851 ja valittiin sen johtoon 6. tammikuuta 1866. Hänet vahvistettiin Vannesin piispaksi 22. kesäkuuta 1866, ja hänet konsekroi 25. heinäkuuta Louis-Anne Dubreil, jota avustivat Henri-Marie Amanton ja Louis-Anne Nogret.
Bécel osallistui Vatikaanin ensimmäiseen kirkolliskokoukseen. Hän kuoli 72-vuotiaana virassa, ja hänen seuraajakseen hiippakunnan johtoon tuli Amédée-Jean-Baptiste Latieule.
Unioninkatu

| Unioninkatu> Unionsgatan |
| --- | --- |
 Unioninkatu Senaatintorilta pohjoiseen. Vasemmalla Helsingin yliopiston päärakennus ja Kansalliskirjasto, oikealla Tuomiokirkon kellotapuli ja Pyhän Kolminaisuuden kirkon torni. Kadun päässä Kallion kirkon torni.
Kaupunki:  Helsinki
Tieluokka:  alueellinen kokoojakatu
Alkupiste:  Tähtitornin vuori
Päätepiste:  Pitkäsilta (Siltasaari)
Katso myös:  Unioninkatu Commonsissa
Unioninkatua etelään eli Kaartinkaupungin suuntaan: kuvassa Unioninkadun ja Aleksanterinkadun risteys Senaatintorin lounaispuolella.
Unioninkatu etelään Metsätalon kohdalla.
Unioninkatu (ruots. Unionsgatan) on Helsingin vanhan keskustan keskeisimpiä katuja. Se ulottuu Tähtitorninmäeltä Pitkällesillalle ja on noin 1,5 kilometrin pituinen. Sen eteläosa Esplanadille saakka sijaitsee Kaartinkaupungissa, pohjoisosa taas on Kruununhaan ja Kluuvin rajana.
Unioninkadun suorana jatkeena etelässä on lyhyt, Helsingin yliopiston Observatorion eli tähtitornin portille johtava Kopernikuksentie. Pitkänsillan pohjoispuolella Unioninkadun suorana jatkeena on Siltasaarenkatu, joka johtaa Kallion kirkolle. Yhdessä nämä kolme katua muodostavat 2,5 kilometrin pituisena Helsingin kantakaupungin pisimmän suoran katulinjan, niin sanotun Unioninakselin.
Unioninkadun pohjoispää Kaisaniemen kiertoliittymästä Pitkällesillalle on vilkas liikenneväylä, ja muodostaa yhdessä Kaisaniemenkadun sekä Siltasaarenkadun eteläosan kanssa osan Hakaniemeen ja edelleen Hämeentielle johtavaa väylää. Sitä pitkin kulkevat useat raitiolinjat sekä kaikki Rautatientorilta Helsingin pohjois- ja koillisosiin ja Itä-Vantaalle johtavat bussilinjat. Tämä osa Unioninkatua on leveämpi kuin kadun muut osat. Tällä kohdalla Unioninkadulta on myös pääportti Kaisaniemen kasvitieteelliseen puutarhaan.
Unioninkadun pohjoispäätä nähtynä Kaisaniemen kiertoliittymästä kohti Kallion kirkkoa. Vasemmalla Kaisaniemen puisto ja Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha.
Historia

Unioninkadun keskiosa, suunnilleen nykyisen Kauppatorin ja Senaatintorin välillä, oli olemassa jo 1600-luvulla sen jälkeen, kun Helsinki oli siirretty Vironniemelle. Sen nimenä oli tuolloin Västra Kyrkogatan (Läntinen Kirkkokatu), koska se kulki silloisen
kirkon, myöhemmin Ulrika Eleonoran kirkon ohi. Tuolloinen keskustasta pohjoiseen, nykyiselle Hämeentielle johtanut katu sijaitsi kuitenkin idempänä, osittain nykyisen Snellmaninkadun paikalla ja oli mutkitteleva.
Kun Johan Albrecht Ehrenström vuonna 1812 laati Suomen pääkaupungiksi määrätylle Helsingille uuden asemakaavan, tuli Unioninkadusta keskeinen katu, joka johti Pitkältäsillalta viivasuorana etelään, silloiselle Ulriikaporinvuorelle (nyk. Tähtitorninmäelle) saakka. Samalla kadun eteläpäähän päätettiin rakentaa tähtitorni. Nimensä katu sai, kun keisari Aleksanteri I kävi Helsingissä 1819 ja saapui kaupungin keskustaan tätä katua pitkin. Silloin Helsingin kaupungin johto esitti, että kadulle annettaisiin keisarin mukaan nimi Aleksanterinkatu ja että eräälle siitä itään johtavalle poikkikadulle hänen puolisonsa Elisabetin mukaan nimi Elisabetinkatu. Keisari kuitenkin määräsi, että sille oli annettava nimi Unioninkatu Porvoon valtiopäivillä vahvistetun Suomen ja Venäjän unionin kunniaksi. Elisabetinkadun nimen hän kuitenkin hyväksyi, ja sillä on vielä nykyisinkin ruotsiksi nimi Elisabetsgatan, suomeksi kuitenkin Liisankatu. Nimi Aleksanterinkatu annettiin myöhemmin 1833 eräälle Unioninkadun poikkikadulle.
Suomen itsenäisyyden alkuaikoina Unioninkadun nimeä vaadittiin yleisesti muutettavaksi. Sille ehdotettiin muun muassa nimiä Itsenäisyydenkatu ja Yliopistonkatu. Muutosehdotuksia ei kuitenkaan toteutettu.
Kauppatorin ja Senaatintorin välinen osa Unioninkatua oli 1800-luvun lopulla Helsingin huomattavin kauppakatu. Sen varrella sijaitsi muun muassa Stockmannin tavaratalo Kiseleffin talossa, jossa myöhemmin oli vain kaupungin virastoja, mutta nykyisin kauppakeskus.
Rakennuksia

Unioninkadun eteläpään varrella Tähtitorninmäen puiston reunassa ovat Saksalainen kirkko ja Helsingin ruotsalainen normaalilyseo. Kauppatori rajoittuu länsipäässään Unioninkatuun, joka erottaa sen Esplanadin puistosta. Hieman pohjoisempana Unioninkatu kulkee myös Senaatintorin länsireunaa pitkin, jossa sen varrella on Helsingin yliopiston päärakennus. Senaatintorin ja Kaisaniemen kiertoliittymän välisellä osuudella Unioninkadun varrella on ainoastaan julkisia rakennuksia, josta valtaosa on Carl Ludvig Engelin suunnittelemia. Välittömästi torin pohjoispuolella Unioninkadun varrella ovat vastakkaisilla puolilla Kansalliskirjasto ja Helsingin tuomiokirkko, jonka varsinainen pääovi on sekin Unioninkadun, ei siis Senaatintorin puolella. Tuomiokirkon pohjoispuolella on ortodoksinen Pyhän Kolminaisuuden kirkko. Sen jälkeen Unioninkadun molemmilla puolilla on entisiä sairaalarakennuksia, Topelia sekä Uusi ja Vanha klinikka, jotka nykyisin ovat yliopiston käytössä ja muodostavat osan Helsingin yliopiston keskustakampusta. Myös Metsätalo on Unioninkadun varrella.
Poikkikadut etelästä pohjoiseen

Bernhardinkatu
Eteläinen Makasiinikatu
Pohjoinen Makasiinikatu
Eteläesplanadi
Etelä- ja Pohjoisesplanadin välissä Unioninkadun itäpuolella on Kauppatori, länsipuolella Esplanadin puisto
Pohjoisesplanadi
Aleksanterinkatu
Aleksanterinkadun ja Hallituskadun välissä Unioninkadun itäpuolella on Senaatintori
Hallituskatu (itään), Yliopistonkatu (länteen)
Kirkkokatu
Rauhankatu (itään)
Yrjö-Koskisen katu, jonka Unioninkadun itäpuolinen osa on kävelykatu
Unioninkadun, Yrjö-Koskisen kadun ja Kaisaniemenkadun välissä on Varsapuistikko
Kaisaniemenkatu (lounaaseen), Liisankatu (itään), risteyksessä liikenneympyrä
Unioninkadun pohjoispäässä sen länsipuolella on Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha
Siltavuorenpenger (itään)
Siltavuorenranta (itään), Kaisaniemenranta (länteen)
Raitioliikenne

Raitiolinja 2 kulkee Unioninkatua pitkin Senaatintorilta Kauppatorille. Tämä osa katua on kuitenkin yksisuuntainen, ja päinvastaiseen suuntaan ne kulkevat idempänä sijaitsevaa kapeaa Katariinankatua pitkin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Unioninkatu Wikimedia Commonsissa
Kertomuksia Unioninkadun historiasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Unioninakseli – virtuaalinen Unioninkatu (Arkistoitu – Internet Archive)
Eugen Hoffers, Ulrikaporinvuorelta eli Tähtitorninvuorelta) pohjoiseen, vasemmalla Unioninkatu, keskellä Saksalainen kirkko, 1867. Helsingin kaupunginmuseo.
Jordan Letškov

Jordan Letškov
Jordan Letškov Jankov (bulg. Йордан Лечков Янков, s. 9. heinäkuuta 1967 Straldža, Bulgaria) on bulgarialainen entinen jalkapalloilija. Pelaajauransa jälkeen hän on muun muassa toiminut Slivenin pormestarina vuosina 2003–2011.
Letškovia pidetään yhtenä Bulgarian kaikkien aikojen parhaista pelaajista. Hän oli yksi Bulgarian "kultaisen sukupolven" tähdistä. Letškov pelasi joko keskikentällä hyökkäävässä roolissa tai hyökkääjänä. Hänet tunnettiin myös kaljusta hiustyylistään.
Letškov edusti seuratasolla vuosina 1985–2002 kotimaassaan Sliveniä ja TsSKA Sofiaa sekä Saksassa HSV:tä, Ranskassa Marseillea ja Turkissa Beşiktaşia. Bulgarian maajoukkueessa hän pelasi vuosina 1989–1998 45 ottelua ja teki niissä 5 maalia. Letškov edusti Bulgariaa 1994 MM-kilpailuissa ja 1996 EM-kilpailuissa. Hän oli yksi avainpelaajista Bulgarian sijoittuessa neljänneksi 1994 MM-kilpailuissa.
Letškov muistetaan erityisesti 1994 MM-kilpailujen puolivälieräottelusta hallitsevaa maailmanmestaria Saksaa vastaan. Hän teki ottelun voittomaalin komealla hyppypuskulla Bulgarian voittaessa 2–1.
Aiheesta muualla

Letškov Slivenin sivustolla (Internet Archive) (englanniksi)