Formula 1 ja suomalaiset
Lajin seuraaminen Suomessa > Suosio Suomessa > 1980-luku

Suomen media piti Rosbergiä pitkään ikuisena keskeyttäjänä ja selittäjänä, mikä Rosbergin mukaan johtui siitä, ettei tekniikan tärkeyttä lajissa ymmärretty.
Käsitys ikuisesta keskeyttäjästä oli syntynyt kauden 1980 aikana. Kauden alussa Keke oli päässyt Fittipaldille, kun talli osti Keken entisen työnantajan Wolf-tallin kaluston. Kauden alussa uuden tiimin piti olla läpimurron paikka ja näin näytti myös olevan Argentiinan kolmannen sijan myötä. Urheiluruutukin näytti Rosbergille menestyksekkäästä kilpailusta välähdyksen lähetyksessään vaikka kaukokisoista ei usein näkynytkään yhtään mitään. Yleensä Urheiluruudussa näkyi vain Euroopan puolen kilpailuista materiaalia Rosbergin heikoimpien vuosien kilpailuissa. Suomen lehdistö teki kuitenkin saman virheen kuin kaksi vuotta aiemmin. Se ei ymmärtänyt tekniikan puolta lajissa ja arveli asian olevan kuljettajasta itsestään kiinni. Lehdistö hehkutti pian mahdollisesti odotettavissa olevista voittouutisistakin. Näin ei kuitenkaan käynyt ja Monacosta eteenpäin Suomen lehdistössä otettiin pilkkaava asenne käyttöön. Tärkein syy oli kyllästyminen Keken jatkuviin keskeytyksiin tai riittämättömiin suorituksiin. Lopullisesti asian ratkaisi Keken karsiutuminen. Kausien 1978-1981 Monacon kilpailuista Keke oli karsiutunut. Lehtien palstoilla alkoi esiintyä sana ”taas” ja muitakin nimityksiä käytettiin. Loppuvuodesta Keke ajoi vielä Imolassa pisteille ja se oli edes hieman parantavaa suhteessa kirjoituksiin. Loppuvuodesta myös Fittipaldin oletettiin parantavan suorituksiaan ensi kaudelle. Optimismi tarttui jälleen uudestaan. Kekellä oli kuitenkin vasta ensimmäinen täysi kausi Formula 1:ssä ja Argentiinan kolmas sija oli kaikesta huolimatta tuolloin vielä merkityksellinen. Loppuvuodesta 1980 Helsingin Sanomissa kerrottiin Keke Rosbergin oleva suurten otsikoiden mies Formula 1:ssä kaudella 1981.lähde?
Hymy-lehtikin valitsi Rosbergin ”vuoden roskakuskiksi” keskeytysten takia. Kausi 1981 oli Suomessa F1:sten kannalta huonoin ja sitä oli myös Keken oma kilpailukausi. Ainoat pisteet kaudelta tulivat Kyalamista 1981 joka ajettiin kuitenkin FISA:n ja FOCA:n riitojen takia Formula Libre-kilpailuna. Siellä Keke oli neljäs. Lehdistössä ajoa pidettiin onnistuneena, mutta tekniikkaa ei taaskaan ymmärretty ja kauden muista kisoista tuli enimmäkseen keskeytyksiä ja karsiutumisia. Vain kolmesti Keke pääsi maaliin kaudella. Siitä syystä yleinen mielipide Suomessa oli Keken pilkkaamisen kannalla. Ulkomaisissakin lehdissä alettiin epäillä Keken kykyjä. Kilpailuita kuitenkin näytettiin kaudella 1981 Suomessa televisiosta. HTV:llä sinne avautuneen BBC:n jakeluverkon kautta ja YLE näytti satunnaisia koosteita kilpailuista kuten esimerkiksi Emerson Fittipaldin uran päättäjäisjuhlakilpailun Brasiliasta.lähde?
Kauden päätteeksi Keke Rosbergille avautui pääsy Williams-talliin, kun Fittipaldi ei kyennyt maksamaan jo valmiiksi myöhässä olevaa palkkaa. Sen jälkeen alkoi matka kohti maailmanmestaruutta. Suomessa ei alkukaudesta 1982 uskottu Keken menestykseen paremmasta tallista huolimatta. Keke Rosberg ei mahtunut edes ulkomaisissakaan veikkailuissa kovinkaan korkealle mestaruutta ajatellen. Turbolla ajaville kuljettajille oletettiin mestaruuden tulevan ja mikäli joku Cosworth-kuljettaja voittaisi mestaruuden niin se olisi ollut Carlos Reutemann. Kyalamin viides sija lupasi hyvää ja Rio de Janeiron kakkossija vahvistivat odotuksia. Carlos Reutemannin lähdettyä Keke Rosbergista tuli tallin ykköskuljettaja. Vasta Long Beachin ja kahden peräkkäisen kakkossijan ansiosta tilanne alkoi muuttua parempaan ja pilkkaaminen väheni. Suomessa oltiin innoissaan, kun Rosberg ylsi kolmatta kertaa kaudella Belgian GP:ssa toiseksi. Seuraava kilpailu Monacossa televisioitiin.lähde? Rosbergin päästyä menestyneeseen Williams-talliin kaudella 1982 ajatukset muuttuivat, ja yhtäkkiä häntä pidettiinkin Suomessa loistavana kuljettajana. Käsitystä tukivat Rosbergin ensimmäinen voitto ja kauden päätteeksi saavutettu maailmanmestaruus. Loppukaudella tv:ssä näytettiin myös Monzan ja mestaruuden ratkaiseva kilpailu Las Vegasista. Molemmista kilpailuista tuli myös radiolähetykset, joista toinen Rinnakkaisella ja toinen Yleisohjelmassa. Keken mestaruuskaudella ensimmäistä kertaa myös Urheiluruutu näytti kauden jokaisesta kilpailusta materiaalia.
Rosberg, hänen mestaruutensa ja F1 yleensäkin herättivät Suomessa paljon keskustelua. Lehdissä pohdittiinkin, oliko F1 urheilua ja voitaisiinko Rosberg siten valita vuoden urheilijaksi. Mielipiteitä oli monenlaisia: jotkut pitivät F1:tä vain "ratinkääntämisenä". Rosbergiä ja hänen saavutuksiaan ivailtiin jonkin verran lehtien palstoilla, mutta tämäntyylisten tekstien kirjoittajat eivät tienneet lajista juuri mitään. Lopulta Rosberg voitti vuoden urheilija -tittelin ennen mäkihyppääjä Matti Nykästä, minkä jälkeen moottoriurheilua alettiin pitää urheiluna. Lisäksi Rosbergille myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ensimmäisen luokan ritarimerkki ja hänet kutsuttiin linnan juhliin; tosin hän ei ehtinyt niihin. Syksyllä 1982 ja keväällä 1983 suomalaiset lehdet julkaisivat ennennäkemättömän paljon F1-aiheista materiaalia. Suomeksi selostettuja F1-kilpailuja oli aiemminkin näytetty televisiosta, mutta vasta Keken mestaruuskaudella 1982 alettiin panostaa lähetyksiin enemmän. Vapailla kanavilla kisojen näkyminen oli satunnaista ja ohjelmamuutokset olivat yleisiä vielä Keken mestaruuden jälkeisinäkin vuosina. Ennen kautta 1982 televisiolähetykset olivat vapailla kanavilla satunnaisia ja lähetyksiä selostivat useimmiten Juha Jokinen ja Seppo Kannas. Satunnaisina vierailijoina toimivat muun muassa Matti Tuomi ja Urpo Vihervaara. Vuotta ennen Keken mestaruutta kilpailuja nähtiin usein HTV:n verkossa. Seppo Kannas toimitti Urheiluruutuun usein F1-aiheisia juttuja. Suomessa F1:n televisioinnin laajamittainen aloitusvuosi ajoittuu vuosien 1981-1983 väliselle ajalle. Formula 1 kuului noina vuosina myös radiossa. Radiosta f1-lähetyksiä oli tullut aiemminkin, mutta Keken mestaruuskaudella radiolähetyksiä alettiin lähettää enemmän. Keken ratkaisukilpailua Las Vegasista selostivat Matti Lammi ja Raimo Häyrinen.lähde?
Suomen media seurasi Formula 1:tä runsaasti, vaikka Rosberg ei aina menestynytkään. Keskeytyksiä ja lajia ylipäänsä oli opittu ymmärtämään paremmin. Tietämys lajista oli myös kasvanut ajan myötä runsaasti, ja muun muassa Kansan Uutisissa protestoitiin lajin pistelaskujärjestelmää vastaan. Kun Rosberg lopetti F1-uransa kauden 1986 päätteeksi, Helsingin Sanomat julkaisi hänestä koko sivun artikkelin. Adelaiden 1986 kilpailu oli Rosbergin päätöskilpailu ja se lähetettiin radiossa selostajana Raimo Häyrinen ja televisiossa selostajana Matti Kyllönen. Rosbergistä julkaistiin 1980-luvulla kolme kirjaa.lähde?
Kun Jyrki Järvilehto osallistui ensimmäistä kertaa kilpailuun, suomalaislehdet osasivat jo syyttää autoa huonosta menestyksestä ja pitivät Järvilehtoa lupaavana kuljettajana.lähde?