stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Markku Penttinen
Huomioita

Markku Penttiselle on tutkimuksiansa varten myönnetty lukuisia tutkimus- ja matka-apurahoja sekä tuettu stipendein. Suomen Kulttuurirahasto, Marjatta ja Eino Kollin Säätiö, Suomen Metsätieteellinen Seura, Suomen maa- ja metsätalousministeriö, Suomen Akatemia sekä Liikesivistysrahasto ovat tukeneet Penttistä.
Penttinen on kuulunut European Journal of Forest Research toimituskuntaan (Associate editor 2003–2010) sekä on antanut referee-lausuntoja tieteellisissä julkaisusarjoissa (Management Science, European Journal of Operational Research, The SIAM Journal of Control and Optimization, Ecological Economics, Silva Fennica, Scandinavian Journal of Forest Research, Ecological Modelling, Research, European Journal of Forest Research sekä Österreichischer Agrarverlag).
Markku Penttinen on antanut asiantuntijalausuntoja professorin viran hakijoista Münchenin teknillisessä yliopistossa sekä dosentuurin hakijasta Gävlessä. Hän on toiminut vastaväittäjänä ja väitöskirjatyön ohjaajana sekä luennoitsijana ja esitelmöijänä Suomessa ja ulkomailla.
Penttinen on sotilasarvoltaan vänrikki, 1964, ja saanut Suomen leijonan ritarikunnan ritarimerkin 2003.
Julkaisuja > Teoksia

Penttinen, Markku, Portfolio management and the competitiveness of forest ownership. Väitöskirja Joensuun yliopisto. Finnish Society of Forest Science, 2007.
Penttinen Markku J., Proactive and reactive computer network maintenance policies: accounting and risk. International Journal of Technology, Policy and Management, 2006 Vol.6 No.3.
Penttinen, Markku, Kustannuslaskenta yksityismetsätaloudessa : perusteet ja suositus = Cost accounting in non‒industrial private forestry (NIPF) : basics and recommendations, muut tekijät Jukka Aarnio ja Esa Uotila. Metsäntutkimuslaitos, Vantaan tutkimuskeskus, 2001.
Penttinen MJ, Timber Harvesting with Variable Prices and Costs. IIASA Interim Report. IIASA, Laxenburg, Austria: (2000) IR-00-045.
Penttinen, Markku, Ratio analysis recommendations for non‒industrial private forest owners, muu tekijä Juha Hakkarainen. University of Vaasa, 1998.
Lausti, Antrei. Forest ownership and forest industry investments analysed in a risk return and capital asset pricing model framework, muu tekijä Markku Penttinen. Helsinki School of Economics and Business Administration, 1998.
Penttinen, Markku, Tulos‒ ja kustannuslaskentamallien soveltuvuus yhteismetsätalouteen = Applicability of profit and cost accounting models to jointly‒owned forests. Metsäntutkimuslaitos, 1992.
Penttinen, Markku, The dynamic stochastic cash balance problem. Universitas Wasaensis, 1983.
Penttinen, Markku, The demand for money by firms : a steady state analysis using bilateral exponential distribution. Universitas economica Wasaensis, 1978.
Julkaisuja > Artikkeleita

Penttinen, M., Rummukainen, A. & Mikkola, J. 2011. Profitability, liquidity and solvency of wood harvesting contractors in Finland. Small-Scale Forestry 10(2): 211-229.
Penttinen, M. Rummukainen, A. & Mikkola, J. 2010. Wood harvesting enterprise: profitability, liquidity and solvency. In: Hartebrodt, C. & Howard, K. (eds.). International Workshop on Figures for Forests - Proceedings, Schriftenreihe Freiburger Forstliche Forschung, Band 84, Forstliche Versuchs- und Forschungsanstalt Baden-Württemberg, Freiburg, Germany. p. 89-101.
Hyytiäinen, K. & Penttinen, M. 2008. Applying portfolio optimisation to the harvesting decisions of nonindustrial private forest owners. Forest Policy and Economics  10(3): 151-160.
Penttinen, M. 2007. Portfolio management and the competitiveness of forest ownership. University of Joensuu, Faculty of Forest Sciences. Dissertationes Forestalis 43 (2nd dissertation). 124 pp.
Penttinen, M. 2006. Proactive and reactive computer network maintenance policies: accounting and risk. International Journal of Technology, Policy and Management  6(3): 292-308.
Penttinen, M. 2006. Impact of stochastic price and growth processes on optimal rotation age. European Journal of Forest Research 125(4): 335-343.
Penttinen, M. & Lausti, A. 2004. The competitiveness and return components of NIPF ownership in Finland. Liiketaloudellinen aikakauskirja  2/04: 135, 141-154.
Julkaisuja > Monografeja

Penttinen, M., Mikkola, J. & Rummukainen, A. 2011. Wood-harvesting enterprise financing and investment. Report. Dpt. of forest products, SLU, University of Gävle, Finnish Forest Research Institute.
Penttinen, M. & Lausti, A. 2009. The competitiveness of forest ownership analysed by various market portfolio proxies. Working papers of the Finnish Forest Research Institute141, 22 pp.
Penttinen, M., Mikkola, J. & Rummukainen, A. 2009. Profitability of wood harvesting enterprises. Working papers of the Finnish Forest Research Institute 126, 39 pp.
Penttinen, M. & Rantala, O. 2008. The International Financial Reporting Standards (IFRS) accounting system as applied to forestry. Working papers of the Finnish Forest Research Institute 93, 38 pp.
Penttinen, M. 2000. Timber harvesting with variable prices and costs. International Institute for Applied Systems Analysis (IIASA), Laxenburg, Austria, Interim report IR-00-045. 34 pp.
Julkaisuja > Esitelmiä

Leppänen, J. Penttinen, M, Uotila, E. & Viitala, E.-J. 2017. Return on wood production by tree species. IUFRO 126th Anniversary Congress, 18-22 September 2017, Freiburg, Germany.
Penttinen, M. & Sekot, W. 2015. International Financial Reporting Standars (IFSR) as implemented into the forestry accounting. IUFRO Symposium 2016 Advances and Challenges in Managerial.
Saksan naisten jalkapallomaajoukkue

Saksan naisten jalkapallomaajoukkue (saks. Deutsche Fußballnationalmannschaft der Frauen) on Saksan naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Saksan jalkapalloliiton alaisuudessa. Saksa on vuoden 2016 olympiavoittaja ja kaksinkertainen maailmanmestari, ja se on voittanut kuusi peräkkäistä Euroopan-mestaruutta ja yhteensä kahdeksan. Saksa on toistaiseksi ainoa maa, joka on voittanut jalkapallon maailmanmestaruuden ja maanosan mestaruuden sekä miesten että naisten puolella.
Saksa voitti MM-kilpailujen loppuottelussa vuonna 2003 Ruotsin kultaisella maalilla 2–1 ja vuonna 2007 Brasilian 2–0. Vuonna 1995 se hävisi loppuottelussa Norjalle 0–2 ja vuonna 1991 pronssiottelussa Ruotsille 0–4. Vuoden 1999 MM-kisoissa Saksa hävisi puolivälierissä Yhdysvalloille ja vuoden 2011 kotikisoissaan Japanille. Vuonna 2015 Saksa hävisi pronssiottelussa Englannille 0–1 ja sijoittui neljänneksi.
Vuoden 2019 MM-kilpailuissa Saksa voitti alkulohkossa Kiinan 1–0, Espanjan 1–0 ja Etelä-Afrikan 4–0. Saksa pääsi lohkovoittajana neljännesvälieriin, joissa se voitti Espanjan 3–0. Puolivälierissä Saksa hävisi Ruotsille 1–2. Saksan paras maalitekijä oli kolme maalia tehnyt Sara Däbritz. Joukkuetta valmensi Martina Voss-Tecklenburg.
EM-kilpailujen loppuottelussa Saksa voitti vuonna 1989 Norjan 4–1, vuonna 1991 Norjan jatkoajalla 3–1, vuonna 1995 Ruotsin 3–2, vuonna 1997 Italian 2–0, vuonna 2001 Ruotsin kultaisella maalilla 1–0, vuonna 2005 Norjan 3–1, vuonna 2009 Englannin 6–2 ja vuonna 2013 Norjan 1–0 kärsittyään Norjalle alkulohkossa ensimmäisen EM-kisaottelutappionsa sitten vuoden 1993. Vuoden 1993 EM-kilpailuissa Saksa pelasi välierissä Italian kanssa tasan jatkoajan jälkeen 1–1, mutta hävisi rangaistuspotkukilpailun 3-4 ja putosi loppuottelusta. Pronssiottelun Saksa hävisi Tanskalle 1–3, mikä oli Saksan edellinen EM-lopputurnaustappio ennen vuotta 2013. EM-kilpailuissa 2017 Saksa jäi ensi kertaa EM-lopputurnauksessa välierien ulkopuolelle, kun se hävisi puolivälierissä Tanskalle 1–2. EM-kilpailuissa 2022 Saksa sijoittui hopealle hävittyään loppuottelussa Englannille jatkoajalla 1–2.
Turnaushistoria > Maailmanmestaruuskilpailut

Saksa on toiseksi menestynein maa naisten MM-kisoissa kahdella mestaruudella ja yhdellä hopealla.
| Vuosi | Sijoitus | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Tappiot | Maalisuhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1991 | Neljäs | 6 | 4 | 0 | 2 | 13–10 |

|  1995 | Hopea | 6 | 4 | 0 | 2 | 13–6 |
|  1999 | Puolivälierät | 4 | 1 | 2 | 1 | 12–7 |

|  2003 | Mestari | 6 | 6 | 0 | 0 | 25–4 |

|  2007 | Mestari | 6 | 5 | 1 | 0 | 21–0 |
|  2011 | Puolivälierät | 4 | 3 | 0 | 1 | 7–4 |
|  2015 | Neljäs | 7 | 4 | 1 | 2 | 21–6 |
|  2019 | Puolivälierät | 5 | 4 | 0 | 1 | 10–2 |
| Yhteensä | 8/8 | 44 | 31 | 4 | 9 | 122–39 |
Turnaushistoria > Olympialaiset

| Vuosi | Sijoitus | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Tappiot | Maalisuhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  1996 | 1. kierros | 3 | 1 | 1 | 1 | 6–6 |

|  2000 | Pronssi | 5 | 4 | 0 | 1 | 8–2 |

|  2004 | Pronssi | 5 | 4 | 0 | 1 | 14–3 |

|  2008 | Pronssi | 6 | 4 | 1 | 1 | 7–4 |

 2012: Ei päässyt kisoihin
|  2016 | Kulta | 6 | 4 | 1 | 1 | 14–6 |
| Yhteensä | 5/6 | 25 | 17 | 3 | 5 | 49–21 |
Turnaushistoria > Euroopan-mestaruuskilpailut

Saksa karsiutui naisten EM-kisoista 1984 ja 1987, mutta sen jälkeen maa on voittanut kahdeksan mestaruutta, joista kuusi peräkkäin.
| Vuosi | Sijoitus | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Tappiot | Maalisuhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1984: Ei selvinnyt kisoihin
 1987: Ei selvinnyt kisoihin

|  1989 | Mestari | 3 | 2 | 1 | 0 | 8–3 |

|  1991 | Mestari | 3 | 3 | 0 | 0 | 12–2 |
|  1993 | Neljäs | 3 | 1 | 1 | 1 | 9–4 |

|  1995 | Mestari | 3 | 3 | 0 | 0 | 14–4 |

|  1997 | Mestari | 5 | 3 | 2 | 0 | 6–1 |

|  2001 | Mestari | 5 | 5 | 0 | 0 | 13–1 |

|  2005 | Mestari | 5 | 5 | 0 | 0 | 15–2 |

|  2009 | Mestari | 6 | 6 | 0 | 0 | 21–5 |

|  2013 | Mestari | 6 | 4 | 1 | 1 | 6–1 |
|  2017 | Puolivälierät | 4 | 2 | 1 | 1 | 5–3 |

|  2022 | Hopea | 6 | 5 | 0 | 1 | 14–3 |
| Yhteensä | 11/13 | 49 | 39 | 6 | 4 | 123–29 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
viralliset sivut
Metsävästäräkki

| Metsävästäräkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Västäräkit Motacillidae
Suku::  Dendronanthus  Blyth, 1844
Laji::  indicus
Kaksiosainen nimi
 Dendronanthus indicus  (Gmelin, 1789) 
Katso myös
   Metsävästäräkki Wikispeciesissä   Metsävästäräkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Metsävästäräkki (Dendronanthus indicus) on itäaasialainen varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji, ja liikuttaa pyrstöänsä muista västäräkeistä poiketen sivusuunnassa. Metsävästäräkin elinympäristö ulottuu Venäjän Kaukoidästä etelään Kiinan etelä- ja kaakkoisosiin, Japanin eteläosiin (Lounais-Honshu, Luoteis-Kiushu), sekä paikoin Intian koillisosiin. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Intiasta 1789.
Romnesin kirkko

| Romnesin kirkko Romnes kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2021.
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  100
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Romnesin kirkko (norj. Romnes kirke) on Nomen kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Romnesin kirkko Wikimedia Commonsissa
Romnyn piiri

| Romnyn piiri Роменський район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Sumyn alueen kartalla
 Lippu:  Vaakuna
 Koordinaatit: 50.751°N, 33.481°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Sumyn alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Romny (38 305 as., 2021)
Pinta-ala  ():  3 882,1 km²
Väkiluku (2021 (arvio)):  109 658
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
 
Verkkosivu
Romnyn piiri (ukr. Роменський район, Romenskyi raion) on maaseutuvaltainen aluehallinnollinen piiri Ukrainan pohjoisosassa Sumyn alueella. Piiri rajoittuu pohjoisessa Konotopin piiriin, idässä Sumyn piiriin, etelässä Pultavan alueen Myrhorodin piiriin ja lännessä Tšernihivin alueen Prylukyn piiri. Piirin hallinnollinen keskus on Romnyn kaupunki (38 305 as., 2021).
Romnyn piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Sumyn alueen piirien lukumäärän viiteen. Uuden Romnyn piirin pinta-alaksi tuli 3 882,1 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Romnyn piirin väkiluvuksi 109 658 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 47,0 prosenttia piirin asukkaista (51 510 as.), eli Romnyn kaupungin ja kolmen kaupunkityyppisen taajaman väestö. Piirin laajenemisen (7/2020) seurauksena uusi piiri on huomattavasti aiempaa samannimistä piiriä väkirikkaampi.
Romnyn piiri ennen heinäkuun 2020 alueuudistusta.
Pyhän Hengen katedraali Romnyssa (1689).
Romnyn katolinen kirkko.
Romnyn linja-autoasema.
Uspenskin kirkko Bilovidin kylässä.
Sula-jokea Hudymyn kylässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Romnyn piiri Wikimedia Commonsissa
Romenska raionna deržavna administratsija (ukrainaksi) (sm.gov.ua)
Romenska raionna rada (ukrainaksi) (rada.info)
SMT (täsmennyssivu)

SMT tai smt voi tarkoittaa jotain seuraavista:
smt, Simten kielen ISO 639-3 kielitunniste
SMT, suomalainen matkatoimisto
SMT, yhdysvaltalainen media-alan yritys
SMT Goupil, entinen ranskalainen IT-alan yritys
Symmetrinen monisäikeistys (SMT, simultaneous multithreading, symmetric multithreading), tietotekniikassa usean yhtäaikaisen säikeen suorittaminen
Pintaliitostekniikka (SMT, surface-mount technology) elektroniikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”SMT”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Melkein kuollut

| Melkein kuollut> 99 and 44/100% Dead! |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Frankenheimer
Käsikirjoittaja:  Robert Dillon
Tuottaja:   Mickey Borofsky  Joe Wizan 
Säveltäjä:  Henry Mancini
Kuvaaja:  Ralph Woolsey
Leikkaaja:  Harold F. Kress
Pääosat:   Richard Harris  Edmond O'Brien  Bradford Dillman 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios
Ensi-ilta:  29. elokuuta 1974
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Melkein kuollut on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1974.  Elokuvan esittäminen oli Suomessa kokonaan kielletty vuoteen 2000 asti.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Richard Harris  | … |  Harry Crown, palkkamurhaaja   |
|  Edmond O'Brien  | … |  Frank-eno, iso jehu   |
|  Bradford Dillman  | … |  Iso-Eddie, virnuileva kilpailija   |
|  Ann Turkel  | … |  Buffy, opettajatar, Harryn ihastus   |
Aiheesta muualla

Melkein kuollut Internet Movie Databasessa (englanniksi)
SMT (tietotekniikka)

Symmetrinen monisäikeistys (engl. Simultaneous multithreading, Symmetric multithreading, SMT) tarkoittaa tietotekniikassa usean säikeen suorittamista laitteistotuella.
Menetelmää käytetään superskalaaristen suorittimien hyötysuhteen parantamiseen.
Ilman laitteistotukea useaa säiettä voidaan ajaa vuorontamalla (moniajava käyttöjärjestelmä), joka on eri asia.
Monisäikeistyksen kaksi merkittävää kehityssuuntausta ovat:
engl. Simultaneous multithreading (SMT), prosessorin on oltava superskalaarinen
engl. Temporal multithreading, tai engl. Interleaved multithreading, myös nimellä engl. super-threading
Eri valmistajilla on eri tuotenimiä tekniikan toteuttamisesta, näitä ovat mm. Intelin Hyper-threading ja SPARC CoolThreads. IBM POWER8 käyttää yleistä termiä engl. Simultaneous Multi-Threading (SMT). Säikeiden määrä ydintä kohden vaihtelee arkkitehtuurin mukaan ja esimerkiksi POWER8- ja POWER9-suorittimet voivat ajaa neljää tai kahdeksaa säiettä ydintä kohden.
AMD Bulldozer -arkkitehtuuri käytti "klusteroitua monisäikeistystä", joka jakoi osia ja oli siten osittain symmetrinen. AMD Zen -arkkitehtuurissa AMD siirtyi aitoon symmetriseen monisäikeistykseen, jossa säikeet eivät estä toisiaan.
Käännös suomeksi
Ruusulepinkäiset

| Ruusulepinkäiset |
| --- | --- |
 Harmaapäälepinkäinen (Malaconotus blanchoti)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Afrikanlepinkäiset Malaconotidae
Suku::  Ruusulepinkäiset Malaconotus  Swainson, 1824
Katso myös
   Ruusulepinkäiset Wikispeciesissä   Ruusulepinkäiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruusulepinkäiset (Malaconotus) on afrikanlepinkäisten heimoon kuuluva lintusuku.
Ruusulepinkäisiin (Malaconotus) kuuluvia lajeja

Epolettilepinkäinen (Malaconotus lagdeni)
Harmaapäälepinkäinen (Malaconotus blanchoti)
Mustahuppulepinkäinen (Malaconotus alius)
Sambianlepinkäinen (Malaconotus monteiri)
Tulirintalepinkäinen (Malaconotus cruentus)
Viherrintalepinkäinen (Malaconotus gladiator)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Malaconotus (englanniksi)
Markus Ruusu

| Markus Ruusu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. elokuuta 1997 (ikä 27) Jämsä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Make, Kettu, Rose
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  Jukurit
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  35
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  JYP-Akatemia (Mestis) JYP (SML) KooKoo (SML) Ilves (SML) Tuto (Mestis) LeKi (Mestis) HIFK (SML) IF Troja-Ljungby (Allsv.) Kärpät (SML) Peliitat (Mestis)
NHL-varaus:  163. varaus, 2015 Dallas Stars
Markus Jukka Ruusu (s. 23. elokuuta 1997 Jämsä) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureissa. Hänen aiemman seuransa Tampereen Ilveksen maalivahtivalmentaja Markus Korhosen mukaan Ruusu on isokokoinen ja moderni nykyajan maalivahti.
Ura > Maajoukkueura

Ruusu edusti Suomea alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin hän toimi joukkueen kolmosmaalivahtina, eikä pukenut yhteenkään otteluun. Ruusu on pelannut kaikkiaan kahdeksan nuorten ja yhden poikien maaottelun.
Suomen A-maajoukkueessa Ruusu on pelannut yhden ottelun. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 11. huhtikuuta 2024 Riiassa pelatussa harjoitusottelussa Latviaa vastaan. Ottelu päättyi Suomen 2–3-jatkoaikavoittoon. Ruusu torjui ottelussa 16 kertaa.
Muuta

Ruusun isoveli Tuomas on pelannut jääkiekkoa puolustajana alemmissa sarjoissa. Hänen pikkuveljensä Elias pelaa puolustajana Mestis-joukkue Kooveessa ja hän on aiemmin saanut tililleen myös kaksi ottelua JYPin SM-liigajoukkueessa.
Ruusuleinikit

| Ruusuleinikit |
| --- | --- |
 Syysruusuleinikki (Adonis annua)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Viridaeplantae
Kaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Alakaari::  Siemenkasvit Spermatophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Suku::  Ruusuleinikit Adonis  L.
Katso myös
   Ruusuleinikit Wikispeciesissä   Ruusuleinikit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruusuleinikit (Adonis) on leinikkikasvien (Ranunculaceae) heimoon kuuluva kasvisuku, jonka lajeja viljellään avomaalla yksi- tai monivuotisina koristekasveina. Suvussa on 33 lajia, joita esiintyy Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa.
Lajeja

kesäruusuleinikki (Adonis aestivalis)
amurinruusuleinikki (Adonis amurensis)
syysruusuleinikki (Adonis annua)
pikkuruusuleinikki (Adonis microcarpa)
kevätruusuleinikki (Adonis vernalis)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Adonis
Suomen Lajitietokeskus: Ruusuleinikit – Adonis
Metsävilistäjä

| Metsävilistäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vilistäjät Acanthisittidae
Suku::  Metsävilistäjät Acanthisitta
Laji::  chloris
Kaksiosainen nimi
 Acanthisitta chloris  (Sparrman, 1787 ) 
Alalajit
 A. c. chloris  A. c. citrina  A. c. granti 
Katso myös
   Metsävilistäjä Wikispeciesissä   Metsävilistäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Metsävilistäjä (Acanthisitta chloris), (maoriksi: Tītipounamu) on pieni varpuslintuihin kuuluva hyönteissyöjä, joka on kotoperäinen laji Uudessa-Seelannissa. Lintu muistuttaa muodoltaan peukaloista mutta ei kuulu oikeiden peukaloisten heimoon Troglodytidae.
Metsävilistäjä on noin 8 cm pitkä. Naaras on hieman koirasta kookkaampi ja painaa noin 7 g, kun koiras painaa noin 6 g. Se on Uuden-Seelannin pienin kotoperäinen varpuslintu. Heimonsa lajeista se on ainoa, joka ei ole uhanalainen.
Miliés

| Miliés Μηλιές |
| --- | --- |
 Miliésin kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Miliés
 Koordinaatit: 39°19′40″N, 23°9′1″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Magnesia
Kunta:  Nótio Pílio
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  240403
Väkiluku (2011):  3 085
 – Kylä­yhdys­kunta:  900
 – Kylä:  640
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  370 06
Suuntanumero(t):  24230
Rekisterikilpi:  VO
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Miliés (kreik. Μηλιές, kath.kreik. Μηλιαί, Miliaí) on Kreikan kylä sekä samanniminen Nótio Pílion kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μηλεών, Dimotikí Enótita Mileón) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 085 ja varsinaisen Miliésin kylän väkiluku 640 (vuonna 2011).
Miliésin kylä sijaitsee Pílion niemimaalla linnuntietä noin 19 kilometriä itään Vóloksesta. Miliésin kunnallisyksikkö käsittää Nótio Pílion kunnan luoteisosan Pagasitikóslahden rannalla. Miliés oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nótio Pílion kunnaksi yhdessä Aféteen, Argalastín, Sipiádan ja Tríkerin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Miliésin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Geórgios Nileías | Agía Triáda | 141 |
| Ágios Geórgios Nileías | Ágios Geórgios Nileías | 142 |
| Ágios Geórgios Nileías | Áno Gatzéa | 297 |
| Ágios Geórgios Nileías | Dýo Révmata | 23 |
| Ágios Geórgios Nileías | Káto Gatzéa | 360 |
| Kalá Nerá | Kalá Nerá | 594 |
| Miliés | Korópi | 246 |
| Miliés | Miliés | 640 |
| Miliés | Stavrodrómi | 14 |
| Pinakátes | Ágios Athanásios | 111 |
| Pinakátes | Pinakátes | 211 |
| Vyzítsa | Argyraíika | 51 |
| Vyzítsa | Vyzítsa | 255 |
Yhteensä: 3 085
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miliés Wikimedia Commonsissa
Matti Isohanni

| Matti Isohanni |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Matti Kalervo Isohanni
Syntynyt: 5. joulukuuta 1945 (ikä 78) Kannus
Kansalaisuus:  Suomen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Oulun yliopisto
Instituutti:  Oulun yliopistollinen sairaala, Oulun yliopisto
Tutkimusalue:  psykiatria
Palkinnot:  Martti Kaila -palkinto 1984  Suomen Lääkärilehti (Journal of Finnish Medical Association): Best article of the year 1989: Terveydenhuollon organisaation johtaminen, kehittäminen ja ongelmanratkaisu (Leadership, Development and Problem Solving in Health Care Organisation)
Matti Kalervo Isohanni (s. 5. joulukuuta 1945 Kannus) on ollut vuodesta 2014 alkaen Oulun yliopiston psykiatrian emeritusprofessori.
Koulutus

Oulun yliopisto: lääketieteen lisensiaatti 1971, psykiatrian erikoislääkäri 1976, lääketieteen ja kirurgian tohtori 1983. Psykoterapeutti 1995.
Työura

Oulun yliopistollisen sairaalan psykiatrian klinikan apulaislääkäri 1971–1974, apulaisylilääkäri 1976–1990 ja ylilääkäri 1991–2013. Oulun yliopisto: apulaisopettaja 1974–1976, apulaisprofessori 1989–1994. Oulun yliopiston psykiatrian professori 1994–2013 sekä emeritusprofessori vuodesta 2014.
Noin 40 ohjattua väitöskirjaa.