stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hanhilampi (Vesanto)
Maantietoa

Lampi on 540 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Pamir (joki)

Pamir ennen joen suuta.
Pamir (tadžikiksi Помир, Pomir) on Pandžin oikeanpuoleinen alkujoki Afganistanin ja Tadžikistanin rajalla. Sen pituus on 124 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 4 400 neliökilometriä.
Joki saa alkunsa 4 125 metrin korkeudella sijaitsevasta Zorkūljärvestä. Se virtaa yläjuoksullaan hitaasti leveässä laaksossa ja muuttuu Julmazorjoen suun jälkeen vuolaaksi vuoristojoeksi. Pamir yhtyy Wahanjokeen 216 kilometriä tämän lähteiden alapuolella muodostaen Pandžjoen.
Suostunjärvi

| Suostunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Tervo
Koordinaatit:  62°54′26″N, 26°40′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Myllyoja Niiniveteen 
Järvinumero:  14.721.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,5 m  
Pituus:  3,8 km  
Leveys:  880 m  
Rantaviiva:  9,004 km  
Pinta-ala:  1,97081 km²   
Tilavuus:  0,00295901 km³ 
Keskisyvyys:  1,5 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  1 
 fiSuostunjärvi 
Suostunjärvi  on Pohjois-Savossa Tervossa Suostunkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,8 kilometriä pitkä, 880 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 197 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,96 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00296 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy.
Pieni Sääksjärvi (Vesanto)

| Pieni Sääksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°54′11″N, 26°32′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Vehkapuro Vehkajärveen 
Järvinumero:  14.721.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,8 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,11 km  
Pinta-ala:  5,58 ha  
Suurin syvyys:  0,4 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Pieni Sääksjärvi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Vesamäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 450 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy.
Lehtolampi (Tervo)

| Lehtolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Tervo
Koordinaatit:  62°56′55″N, 26°39′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Surmulanpuro Iisveteen 
Järvinumero:  14.722.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,6 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  1,004 km  
Pinta-ala:  2,885 ha  
Suurin syvyys:  3,3 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Lehtolampi  on Pohjois-Savossa Tervossa  Hautomäkin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 460 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy.
Hiihtosuunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 2019

Hiihtosuunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 2019 järjestettiin Piitimessä, Ruotsissa 20.–24. maaliskuuta. Kisoihin oli ilmoittautunut 103 urheilijaa (62 miestä, 41 naista). Sekä miehillä että naisilla oli ohjelmassa neljä lajia. Venäjä voitti viisi kultamitalia ja Ruotsi kolme. Kaikkiaan mitaleille ylsi viisi maata. Ruotsin Tove Alexandersson voitti kaksi henkilökohtaista kultamitalia sekä saavutti yhden henkilökohtaisen ja yhden viestihopean.
Vehkajärvi (Vesanto)

| Vehkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  62°52′45″N, 26°34′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Sahinjoki Hanhilampeen 
Järvinumero:  14.721.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,7 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  4,118 km  
Pinta-ala:  36,569 ha  
Suurin syvyys:  3,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehkajärvi 
Vehkajärvi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Tiitilänkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 37 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1991

Vuoden 1991 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Val di Fiemmessä Italiassa 7.–17. helmikuuta 1991.
Miesten maastohiihto > 10 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Terje Langli | 25.55,0 |
| 2 |  | Christer Majbäck | 25.57,1 |
| 3 |  | Torgny Mogren | 26.01,5 |
| 4 |  | Vegard Ulvang | 26.06,7 |
| 5 |  | Luboš Buchta | 26.13,9 |
| 6 |  | Harri Kirvesniemi | 26.16,1 |
Päivämäärä: 11. helmikuuta
Laji oli ensimmäistä kertaa mukana MM-kilpailujen ohjelmassa. Vegard Ulvang johti alkukilometrit mutta voittoon hiihti hänen maanmiehensä Terje Langli. Harri Kirvesniemi pääsi mukaan viidentenä suomalaisena perinteisen tyylin 15 kilometrin hallitsevana maailmanmestarina ja oli parhaana suomalaisena kuudes.
Muista suomalaisista Mika Kuusisto oli kilpailussa 19., Jari Isometsä 24., Seppo Rantanen 25. ja Mika Myllylä 39:s.
Miesten maastohiihto > 15 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Bjørn Dæhlie | 36.57,2 |
| 2 |  | Gunde Svan | 37.05,6 |
| 3 |  | Vladimir Smirnov | 37.07,8 |
| 4 |  | Giorgio Vanzetta | 37.31,3 |
| 5 |  | Maurilio De Zolt | 37.32,8 |
| 6 |  | Jan Ottosson | 37.54,8 |
Päivämäärä: 9. helmikuuta
Bjørn Dæhlie johti kilpailua alusta saakka. Gunde Svan oli puolimatkassa kärkeä jäljessä 1,5 sekuntia mutta maalissa eroa oli jo 8,4 sekuntia.
Suomen Jari Räsänen oli kilpailussa 12., Jari Isometsä 16., Timo Kuorelahti 18. ja Kari Ristanen 41:s.
Miesten maastohiihto > 30 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gunde Svan | 1.16.12,4 |
| 2 |  | Vladimir Smirnov | 1.16.17,3 |
| 3 |  | Vegard Ulvang | 1.16.32,8 |
| 4 |  | Terje Langli | 1.16.40,8 |
| 5 |  | Harri Kirvesniemi | 1.17.31,6 |
| 6 |  | Alois Stadlober | 1.17.41,5 |
Päivämäärä: 7. helmikuuta
Vladimir Smirnov johti suurimman osan matkasta mutta hävisi lopulta Gunde Svanille 4,9 sekunnin erolla. Svan saavutti jo seitsemännen maailmanmestaruutensa.
Suomen Jari Räsänen oli kilpailussa 17., Seppo Rantanen 22. ja Mika Kuusisto 24:s.
Miesten maastohiihto > 50 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Torgny Mogren | 2.03.31,6 |
| 2 |  | Gunde Svan | 2.03.48,8 |
| 3 |  | Maurilio De Zolt | 2.04.01,7 |
| 4 |  | Bjørn Dæhlie | 2.04.52,0 |
| 5 |  | Pavel Benc | 2.06.20,1 |
| 6 |  | Aleksei Prokurorov | 2.06.41,4 |
Päivämäärä: 17. helmikuuta
Torgny Mogren nousi kärkeen puolimatkan paikkeilla ja saavutti uransa ensimmäisen henkilökohtaisen arvokilpailuvoiton 17,2 sekunnin erolla maanmieheensä Gunde Svaniin.
Suomen Jari Räsänen oli kilpailussa 26., Seppo Rantanen 30., Kari Ristanen 37. ja Timo Kuorelahti 40:s.
Miesten maastohiihto > 4 x 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Øyvind Skaanes Terje Langli Vegard Ulvang Bjørn Dæhlie | 1.39.47,3 |
| 2 |  | Thomas Eriksson Christer Majbäck Gunde Svan Torgny Mogren | 1.41.39,5 |
| 3 |  | Mika Kuusisto Harri Kirvesniemi Jari Isometsä Jari Räsänen | 1.42.10,0 |
| 4 |  | Maurilio De Zolt Marco Albarello Giorgio Vanzetta Silvano Barco | 1.42.26,2 |
| 5 |  | Igor Badamšin Vladimir Smirnov Vjatšeslav Plaksunov Aleksei Prokurorov | 1.42.36,5 |
| 6 |  | Alois Schwarz Alois Stadlober Andreas Ringhofer Alexander Marent | 1.42.53,9 |
Päivämäärä: 15. helmikuuta
Norjan Øyvind Skaanes karkasi ensimmäisellä osuudella yli 40 sekunnin päähän Sveitsistä, Itävallasta, Suomesta ja Ruotsista, ja kun muutkin norjalaiset hiihtivät osuuksiensa nopeimmat ajat, voitti Norja ylivoimaisesti. Harri Kirvesniemi nosti Suomen toisella osuudella toiseksi ja kolmannella osuudella Jari Isometsä säilytti kakkossijan peesattuaan Gunde Svania suurimman osan matkasta ja jätettyään hänet lopulta yli kuuden sekunnin päähän. Viimeisellä osuudella Torgny Mogren nosti Ruotsin hopealle ja Jari Räsänen toi Suomen pronssille.
Naisten maastohiihto > 5 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Trude Dybendahl | 14.04,2 |
| 2 |  | Marja-Liisa Kirvesniemi | 14.09,9 |
| 3 |  | Manuela Di Centa | 14.24,1 |
| 4 |  | Ljubov Jegorova | 14.27,3 |
| 5 |  | Marianne Dahlmo | 14.38,9 |
| 6 |  | Marjut Lukkarinen | 14.40,6 |
| 6 |  | Inger Helene Nybråten | 14.40,6 |
Päivämäärä: 12. helmikuuta
Voitosta kamppailivat Norjan Trude Dybendahl ja Suomen Marja-Liisa Kirvesniemi, jolla oli vuoden 1989 maailmanmestarina kilpailussa paikka viidentenä suomalaisena. Dybendahl johti koko matkan ajan niukasti ja voitti lopulta 5,7 sekunnin erolla. Kaksi kultaa jo voittanut Neuvostoliiton Jelena Välbe jäi lipsuvilla suksillaan 19:nneksi.
Suomen Tuulikki Pyykkönen oli kilpailussa 12., Eija Hyytiäinen 22. ja Pirkko Määttä 24:s.
Naisten maastohiihto > 10 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jelena Välbe | 28.25,9 |
| 2 |  | Marie-Helene Westin | 28.59,4 |
| 3 |  | Tamara Tihonova | 29.06,5 |
| 4 |  | Manuela Di Centa | 29.08,2 |
| 5 |  | Simone Opitz | 29.10,8 |
| 6 |  | Gabriele Heß | 29.16,3 |
Päivämäärä: 10. helmikuuta
Jelena Välbe johti kilpailua alusta saakka.
Suomen Marjut Lukkarinen oli kilpailussa yhdeksäs, Jaana Savolainen 20., Raili Savolainen 21. ja Erja Kuivalainen 31:s.
Naisten maastohiihto > 15 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jelena Välbe | 44.58,5 |
| 2 |  | Trude Dybendahl | 46.02,4 |
| 3 |  | Stefania Belmondo | 46.31,4 |
| 4 |  | Solveig Pedersen | 46.40,8 |
| 5 |  | Pirkko Määttä | 46.50,6 |
| 6 |  | Marie-Helene Westin | 47.06,4 |
Päivämäärä: 8. helmikuuta
Jelena Välbe voitti ylivoimaisesti. Stefania Belmondo saavutti ensimmäisenä italialaisena naishiihtäjänä MM-mitalin.
Pirkko Määttä oli puolimatkassa neljäntenä ja sijoittui lopulta parhaana suomalaisena viidenneksi. Marjut Lukkarinen oli ensimmäisessä arvokilpailuhiihdossaan yhdeksäs. Marja-Liisa Kirvesniemen lupaava alku tyrehtyi kaatumiseen ja hän putosi 12:nneksi. Tuulikki Pyykkönen keskeytti.
Naisten maastohiihto > 30 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ljubov Jegorova | 1.20.26,8 |
| 2 |  | Jelena Välbe | 1.21.02,4 |
| 3 |  | Manuela Di Centa | 1.21.15,3 |
| 4 |  | Stefania Belmondo | 1.22.05,9 |
| 5 |  | Svetlana Nageikina | 1.22.35,9 |
| 6 |  | Marie-Helene Westin | 1.23.37,4 |
Päivämäärä: 16. helmikuuta
Kultaa voitti rauhallisesti aloittanut Neuvostoliiton Ljubiov Jegorova yli puolen minuutin erolla maannaiseensa Jelena Välbeen. Alkupuoliskon kärkipaikkaa piti Italian Manuela Di Centa, joka sai pronssia.
Suomen Marjut Lukkarinen oli kilpailussa 17., Raili Savolainen 31., Eija Hyytiäinen 39. ja Erja Kuivalainen 42:s.
Naisten maastohiihto > 4 × 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ljubov Jegorova Raisa Smetanina Tamara Tihonova Jelena Välbe | 55.36,6 |
| 2 |  | Bice Vanzetta Manuela Di Centa Gabriella Paruzzi Stefania Belmondo | 56.22,5 |
| 3 |  | Solveig Pedersen Inger-Helene Nybråten Elin Nilsen Trude Dybendahl | 56.34,5 |
| 4 |  | Pirkko Määttä Marja-Liisa Kirvesniemi Marjut Lukkarinen Tuulikki Pyykkönen | 56.53,7 |
| 5 |  | Heike Wezel Ina Kümmel Gabriele Heß Simone Opitz | 57.47,5 |
| 6 |  | Carina Görlin Magdalena Wallin Marie-Helene Westin Lis Frost | 57.57,8 |
Päivämäärä: 14. helmikuuta
Ensimmäisellä osuudella kärjessä hiihtivät Neuvostoliitto ja Norja, joista Kanada ja Suomi jäivät puolisen minuuttia. Toisen osuuden nopein oli Marja-Liisa Kirvesniemi, joka nosti Suomen kolmanneksi noin 20 sekunnin päähän Norjasta. Kolmannella osuudella Neuvostoliitto nousi kärkeen 20,7 sekuntia edellä Suomea, jonka osuuden toiseksi nopein hiihtäjä Marjut Lukkarinen nosti toiseksi. Neuvostoliitto voitti ylivoimaisesti ja Italia ja Norja nousivat mitaleille ohi Suomen Tuulikki Pyykkösen, joka joutui hiihtämään hänelle heikommin sopivan vapaan tyylin osuuden. Neuvostoliiton Raisa Smetanina voitti uransa seitsemännen arvokisakullan ja kaikkiaan 20. arvokisamitalin.
Yhdistetty > Henkilökohtainen kilpailu (normaalimäki K90 + 15 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailijat |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Fred Børre Lundberg |
| 2 |  | Klaus Sulzenbacher |
| 3 |  | Klaus Ofner |
| 4 |  | Allar Levandi |
| 5 |  | Hans-Peter Pohl |
| 6 |  | František Máka |
Päivämäärä: 9. helmikuuta
Fred Børre Lundberg voitti ylivoimaisesti kultaa hyvän hiihtonsa ansiosta. Kolme seuraavaa taistelivat mitaleista 0,6 sekunnin sisällä.
Suomen Pasi Saapunki oli kilpailussa 19., Jukka Ylipulli 23. ja Sami Kallunki 37:s.
Yhdistetty > Joukkuekilpailu (normaalimäki K90 + 3 x 5 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailijat |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Günther Csar Klaus Ofner Klaus Sulzenbacher |
| 2 |  | Francis Repellin Xavier Girard Fabrice Guy |
| 3 |  | Reiichi Mikata Masashi Abe Kazuoko Kodama |
| 4 |  | Thomas Müller Hans-Peter Pohl Thomas Dufter |
| 5 |  | Fred Børre Lundberg Trond-Arne Bredesen Trond Einar Elden |
| 6 |  | Sami Kallunki Pasi Saapunki Jukka Ylipulli |
Päivämäärä: 13. helmikuuta
Itävalta oli ylivoimainen. Maailmanmestaruutta puolustanut Norja sijoittui viidenneksi ja lähes neljä minuuttia voittajasta jäänyt Suomi kuudenneksi.
Mäkihyppy > Normaalimäki K90

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Heinz Kuttin | 222,9 |
| 2 |  | Kent Johanssen | 222,0 |
| 3 |  | Ari-Pekka Nikkola | 219,6 |
| 4 |  | Andreas Felder | 218,4 |
| 5 |  | Kazuhiro Higashi | 216,6 |
| 6 |  | Stephan Zünd | 215,7 |
Päivämäärä: 16. helmikuuta
Heinz Kuttin voitti hypättyään toisella kierroksella kilpailun pisimmän, 95-metrisen hypyn. Kazuhiro Higashi johti ensimmäisen kierroksen jälkeen 88,5-metrisellä hypyllään mutta toisen kierroksen 90-metrinen hyppy riitti vain viidenteen sijaan.
Suomen Risto Laakkonen oli kilpailussa kahdeksas, Vesa Hakala 14. ja Raimo Ylipulli 21:s.
Mäkihyppy > Suurmäki K120

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Franci Petek | 217,5 |
| 2 |  | Rune Olijnyk | 216,3 |
| 3 |  | Jens Weißflog | 210,0 |
| 4 |  | Heinz Kuttin | 205,1 |
| 5 |  | Stefan Horngacher | 203,4 |
| 6 |  | André Kiesewetter | 203,0 |
Päivämäärä: 10. helmikuuta
Mestaruuden voitti yllättäen 19-vuotias Franci Petek 115,5 ja 117 metrin hypyillään. Myös 114 ja 118 metriä hypännyt norjalainen hopeamitalisti Rune Olijnyk kuului yllättäjiin. Ensimmäisen kierroksen jälkeen johdossa oli japanilainen Kazuhiro Higashi, joka pääsi toisella kierroksella vain 102 metriin ja putosi kymmenenneksi.
Suomen Risto Laakkonen oli kilpailussa 12., Raimo Ylipulli 20., Ari-Pekka Nikkola 30., Jari Puikkonen 34. ja Matti Nykänen 50:s.
Mäkihyppy > Joukkuemäki K120

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Heinz Kuttin Ernst Vettori Stefan Horngacher Andreas Felder | 567,6 |
| 2 |  | Ari-Pekka Nikkola Raimo Ylipulli Vesa Hakala Risto Laakkonen | 562,8 |
| 3 |  | Heiko Hunger André Kiesewetter Dieter Thoma Jens Weißflog | 549,4 |
| 4 |  | Espen Bredesen Kent Johannessen Jon Inge Kjørum Rune Olijnyk | 526,6 |
| 5 |  | Ladislav Dluhoš Jiří Parma František Jež Pavel Ploc | 516,6 |
| 6 |  | Benz Hauswirth Yvan Vouillamoz Martin Trunz Stephan Zünd | 499,0 |
Päivämäärä: 14. helmikuuta
Ensimmäisen kierroksen jälkeen Itävalta johti ja Suomi oli puoli pistettä jäljessä toisena. Suomi johti niukasti vielä ennen toisen kierroksen viimeisiä hyppääjiä mutta Itävallan Andreas Felder hyppäsi 108,5 metriä ja Suomen Risto Laakkonen 103,5 metriä, joten Itävalta voitti kultaa 4,8 pisteen erolla Suomeen. Parhaat henkilökohtaiset pisteet keräsi Norjan Rune Olijnyk ja toiseksi parhaat Suomen Ari-Pekka Nikkola.
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 5 | 3 | 2 | 10 |
| 2. |  Neuvostoliitto | 4 | 2 | 2 | 8 |
| 3. |  Itävalta | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 4. |  Ruotsi | 2 | 5 | 1 | 8 |
| 5. |  Jugoslavia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6. |  Suomi | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 7. |  Italia | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 8. |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9. |  Saksa | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 10. |  Japani | 0 | 0 | 1 | 1 |
Erkki Häkämies

Erkki Pekka Häkämies (1. maaliskuuta 1928 Lappee – 25. kesäkuuta 1993 Kotka) oli suomalainen opettaja ja poliitikko, joka edusti Kokoomusta.
Häkämies toimi kansanedustajana vuosina 1970–1979. Hänet valittiin eduskuntaan Kymen läänin vaalipiiristä kolmissa vaaleissa, vuosina 1970, 1972 ja 1975. Hän oli jäsenenä eduskunnan puolustusasiainvaliokunnassa, sivistysvaliokunnassa, jossa hän toimi myös varapuheenjohtajana, ja suuressa valiokunnassa. Häkämies toimi poliittisella urallaan myös Karhulan kauppalan ja sittemmin Kotkan kaupungin kunnallispolitiikassa vuodesta 1965 vuoteen 1981, Kymenlaakson Kokoomuksen puheenjohtajana sekä valitsijamiehenä presidentinvaalissa 1978.
Häkämies oli varsinaiselta ammatiltaan opettaja, joksi hän valmistui vuonna 1953. Hän työskenteli kansankoulunopettajana ja koulunjohtajana Lappeella ja Karhulassa. Vuonna 1982 hän sai opetusneuvoksen arvonimen.
Häkämies oli myös liikunta- ja urheiluvaikuttaja. Hän toimi muun muassa Kansakoulunuorison Liikuntakasvatusliiton toiminnanjohtajana vuosina 1957–1958, urheiluseura Sunilan Sisun puheenjohtajana ja Suomen Valtakunnan Urheiluliiton (SVUL) Kymenlaakson piirin varapuheenjohtajana.
Häkämies oli vuodesta 1955 naimisissa Pirkko Häkämiehen (o.s. Kairava) kanssa. Kansanedustajina ja ministereinä toimineet Jyri Häkämies ja Kari Häkämies ovat heidän poikiaan.
Ammunnan Suomen-mestaruuskilpailut 1910

Ammunnan Suomen-mestaruudesta kilpailtiin neljännen kerran Mikkelissä kesällä 1910. Kilpailuissa ammuttiin useita erikoiskilpailuja, mutta Suomen mestaruus ratkaistiin 300 metrin matkalta ammutulla kilpailulla, jossa ammuttiin 20 laukausta pystystä, polvelta ja makuulta.
Vapaakivääri 3 x 20 laukausta

| Sija | Kilpailija | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Huttunen | 427 |
| 2 | G. Kakkinen | 383 |
| 3 | Vilho Vauhkonen | 382 |
| 4 | Lauri Kolho | 379 |
| 5 | Iivo Väänänen | 378 |
| 6 | Ernst Edvard Rosenqvist | 377 |
| 6 | Voitto V. Kolho | 377 |
| 6 | Gustav Nyman | 377 |
| 9 | Emil Nässling | 369 |
| 10 | O. Peltoniemi | 366 |
| 11 | Emil Holm | 353 |
Ammunnan Suomen-mestaruuskilpailut 1908

Ammunnan Suomen-mestaruudesta kilpailtiin toisen kerran Tampereella 7.–8. kesäkuuta 1908. Kilpailuissa ammuttiin useita erikoiskilpailuja, mutta Suomen-mestaruus ratkaistiin 300 metrin matkalta pystyasennosta ammutulla kilpailulla.
Vapaakivääri 15 laukausta pystystä

| Sija | Kilpailija | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 1 | Frans Nässling | 684 |
| 2 | Iivo Väänänen | 670 |
| 3 | Emil Nässling | 652 |
| 4 | Gustav Nyman | 636 |
| 5 | Heikki Huttunen | 634 |
Ammunnan Suomen-mestaruuskilpailut 1909

Ammunnan Suomen-mestaruudesta kilpailtiin kolmannen kerran Oulunkylässä toukokuun lopulla 1909. Kilpailuissa ammuttiin useita erikoiskilpailuja, mutta Suomen-mestaruus ratkaistiin 300 metrin matkalta ammutulla kilpailulla, jossa ammuttiin 30 laukausta ja maksimipistemäärä oli 1 800.
Vapaakivääri 30 laukausta

| Sija | Kilpailija | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Huttunen | 1 284 |
| 2 | Emil Holm | 1 254 |
| 3 | Lauri Kolho | 1 247 |
| 4 | O. Rosenqvist | 1 240 |
| 5 | Huvi Tuiskunen | 1 220 |
Ampumahiihto talviolympialaisissa 1976

XII talviolympialaisissa Innsbruckissa  vuonna 1976 ampumahiihto oli viidettä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Ampumahiihdossa järjestettiin kaksi kilpailutapahtumaa: miesten 20 kilometrin kilpailu sekä 4 × 7,5 kilometrin viesti.
Miehet > 20 km

| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Nikolai Kruglov | 1.14.12,26 |
| 2 |  | Heikki Ikola | 1.15.54,10 |
| 3 |  | Aleksandr Jelizarov | 1.16.05,57 |
| 4 |  | Willy Bertin | 1.16.50,36 |
| 5 |  | Aleksandr Tihonov | 1.17.18,33 |
| 6 |  | Esko Saira | 1.17.32,84 |
| 7 |  | Lino Jordan | 1.17.49,83 |
| 8 |  | Sune Adolfsson | 1.18.00,50 |
Miehet > 4 × 7,5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Aleksandr Jelizarov   Ivan Bjakov   Nikolai Kruglov   Aleksandr Tihonov | 1.57.55,64 |
| 2 |  | Henrik Flöjt   Esko Saira   Juhani Suutarinen   Heikki Ikola | 2.01.45,58 |
| 3 |  | Karl-Heinz Menz   Frank Ullrich   Manfred Beer   Manfred Geyer | 2.04.08,61 |
| 4 |  | Heinrich Mehringer   Gerd Winkler   Josef Keck   Claus Gehrke | 2.04.11,86 |
| 5 |  | Kjell Hovda   Terje Hanssen   Svein Engen   Tor Svendsberget | 2.05.10,28 |
| 6 |  | Lino Jordan   Pierantonio Clementi   Luigi Weiss   Willy Bertin | 2.06.16,55 |
| 7 |  | René Arpin   Yvon Mougel   Marius Falquy   Jean-Claude Viry | 2.07.34,42 |
| 8 |  | Mats-Åke Lantz   Torsten Wadman   Sune Adolfsson   Lars-Göran Arwidson | 2.08.46,90 |
Ampumahiihto talviolympialaisissa 1972

XI talviolympialaisissa Sapporossa  vuonna 1972 ampumahiihto oli neljättä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Ampumahiihdossa järjestettiin kaksi kilpailutapahtumaa: miesten 20 kilometrin kilpailu sekä 4 × 7,5 kilometrin viesti.
Miehet > 20 km

| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Magnar Solberg | 1.15.55,50 |
| 2 |  | Hansjörg Knauthe | 1.16.07,60 |
| 3 |  | Lars-Göran Arwidson | 1.16.27,03 |
| 4 |  | Aleksandr Tihonov | 1.16.48,65 |
| 5 |  | Yrjö Salpakari | 1.16.51,43 |
| 6 |  | Esko Saira | 1.17.34,80 |
| 7 |  | Viktor Mamatov | 1.18.16,26 |
| 8 |  | Tor Svendsberget | 1.18.26,54 |