stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juhani Orrenmaa

Juhani Orrenmaa eduskunnassa 1970.
Heikki Juhani Orrenmaa (27. heinäkuuta 1939 Kauhava – 5. elokuuta 2023 Seinäjoki) oli suomalainen opettaja ja poliitikko. Koulutukseltaan hän oli filosofian maisteri ja työskenteli muun muassa matemaattisten aineitten opettajana ja vanhempana lehtorina Kuortaneella ja Seinäjoella, Turun ja Porin läänin koulutoimentarkastajana sekä kehitysyhteistyötehtävissä Keniassa.
Orrenmaa toimi kansanedustajana kahteen otteeseen vuosina 1970–1972 ja 1975–1979. Kansanedustajana hän edusti Vaasan läänin vaalipiiriä ja kuului Liberaalisen kansanpuolueen eduskuntaryhmään. Lisäksi hänet valittiin Seinäjoen kaupunginvaltuustoon ja vuonna 1978 presidentin valitsijamieheksi.
Vuosina 1958–1966 Orrenmaa kilpaili yleisurheilijana edustaen Kauhavan Wisaa. Hänen päälajinaan oli 110 metrin aitajuoksu, jossa hän voitti hopeaa Kalevan kisoissa 1963.
Evert Nukari

Gustaf Evert (Kustaa Evert) Nukari (14. huhtikuuta 1874 Hämeenlinnan maalaiskunta – 17. maaliskuuta 1944 Hämeenlinnan maalaiskunta) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Kansallinen Kokoomus.
Nukari valittiin eduskuntaan kolmissa vaaleissa, 1924, 1927 ja 1929, Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Hän toimi kansanedustajana kuuden vuoden ajan, toukokuusta 1924 helmikuuhun 1930, jolloin hänet vapautettiin edustajantoimesta sairauden takia, ja Oskari Lehtonen palasi eduskuntaan varaedustajan paikalta. Hän vaikutti eduskunnan maatalousvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa ja työväenasiainvaliokunnassa. Nukari toimi poliittisella urallaan myös Hämeenlinnan maalaiskunnan kunnallispolitiikassa, kunnallislautakunnan esimiehenä ja kunnanvaltuuston jäsenenä. Hän sai vuonna 1934 kunnallisneuvoksen arvonimen.
Nukari syntyi maanviljelijäperheeseen ja oli itsekin ammatiltaan maanviljelijä, jona hän työskenteli Hämeenlinnan maalaiskunnassa vuodesta 1895. Hän toimi Maataloustuottajain Etelä-Hämeen piirin ja MTK:n säätiön hallituksen puheenjohtajana sekä MTK:n valtuuskunnan jäsenenä.
Nukari oli naimisissa Lempi Auroora Jussilan kanssa. He avioituivat vuonna 1916. Nukari kuoli maaliskuussa 1944, 69-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Rytilahti, Risto: Lapualaiset –keitä he olivat ja mitä he tekivät? Hämeenlinnan seudun Lapuan liike 1929 – 1932.  (Suomen historian pro gradu -tutkielma)  Historiatieteen laitos, Tampereen yliopisto, 2007.  Teoksen verkkoversio.
Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1924–1927 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (38):  Ainali  Bergroth  Eerola  Gebhard  Heikinheimo  Heikkilä  Hiidenheimo  Härmä  Ingman  Jaskari  Junnila  Jussila  Järvinen  Kaila  Kares  Kilpeläinen  Kinnunen  Kylänpää (1925–1927)  Mannermaa  Neitiniemi  Nikkanen  Nukari  Paavolainen  Peltonen  Pennanen  Pohjala  Pojanluoma  Pulkkinen  Rannikko  Ruotzi  Saastamoinen (1924–1926)  Setälä  Sjöstedt-Jussila (1924–1925)  Somersalo  Tavastähti  Tulenheimo  Turja  Vanhala  Virkkunen  Zitting (1926–1927) 
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1927–1929 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (34):  Aalto-Setälä  Aarnio  Ainali  Gebhard  Gummerus  Heikkilä  Härmä  Ikola  Ingman  Junnila  Jussila  Järvinen  Kuokkanen  Kuuliala  Lehtinen  Lehtonen  Luoma  Malmivaara  Moilanen  Neitiniemi  Nikkanen  Nukari  Oksanen  Pastell  Pennanen  Puhakka (1927–1928)  Pulkkinen  Rantanen  Sahlstein  Seppänen  Talas  Turja  Vainio (1928–1929)  Virkkunen 
| n k Kansallisen kokoomuspuolueen kansanedustajat 1929–1930 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (28):  Ahmavaara  Haataja  Heikkilä  Häkkinen  Ikola  Junnila  Järvinen  Kilpeläinen  Kivi  Kuokkanen  Kuuliala  Lamminen  Lehtonen (1930)  Luoma  Lähteenoja  Moilanen  Nikkanen  Nukari (1929–1930)  Oksanen  Paavolainen  Pennanen  Puhakka  Päivänsalo  Sahlstein  Talas  Tuomikoski  Turja  Virkkunen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Ellen Svinhufvudin kakku

Ellen Svinhufvudin kakku
Ellen Svinhufvudin kakku on Suomen kolmannen presidentin Pehr Evind Svinhufvudin puolison Ellen Svinhufvudin mukaan nimetty kakku. Ellen Svinhufvud loi myös käsitteen "Maan äiti". Hän piti erityisesti Oy Stella Konditoria Ab:n mantelimarenkikakusta ja tarjosi sitä myös mielellään presidentinlinnan vieraille. Stella Konditoriasta kysyttiin, voisivatko he nimetä kakun presidentin rouvan mukaan. Lupa myönnettiin, ja niin kakku sai nimensä. Ellen Svinhufvudin kakusta tuli Stella Konditorian suosituin kakku. Kotikokki-lehti julkisti kakun reseptin sivuillaan vuonna 1956. Stella Konditoria esitteli siinä ykköstuotteensa, jotta maaseudullakin asuvat voisivat itse valmistaa tätä kakkua.
Stella Konditoria rekisteröi kakun tuotenimen Ellen Svinhufvudin kakku vuonna 1994. Stockmann lopetti Stella Konditorian rekisteröimän kakun myynnin ja alkoi tarjota asiakkaille omaa Sans Rival -mantelikakkua markkinointilauseella ”Sans Rival -kakku[:] Perinteisen Sans Rival -kakun resepti on peräisin 1900-luvun alusta. Tätä klassikoksi muodostunutta herkullista kakkua on tarjoiltu jo mm. presidentin rouvan Ellen Svinhufvudin kahvipöydässä”. Asiasta alkoi oikeudenkäynti, jonka Stella Konditoria voitti. Markkinointioikeus kielsi markkinoimasta Sans Rival -kakkua siten, että se ei erotu tarpeeksi Ellen Svinhufvudin kakusta ja että sitä olisi tarjoiltu jo muun muassa Ellen Svinhufvudin kahvipöydässä. Kiellon tehosteeksi markkinaoikeus asetti 250 000 euron uhkasakon. Koska Stockmannin tilaukset olivat muodostaneet kolmasosan Stella Konditorian tuloista, konditoria meni konkurssiin, kun tilaukset loppuivat. Kakun oikeudet siirtyivät Pinjaisissa Raaseporissa toimivalle Billnäsin ruukin omistajalle Management Events -yhtiölle.
Alppiniitty

Alppiniitty
Alppiniitty on korkealla merenpinnasta puurajan yläpuolella sijaitseva ruohoinen niitty. Niityllä saattaa olla harvassa esimerkiksi pensaita, ja niittyjä käytetään usein karjan laitumena. Alppiniityt kuuluvat WWF:n biomiluokitukseen. Nimensä alppiniitty on saanut Alpeilta, mutta niitä esiintyy vuoristoisilla alueilla ympäri maailmaa.
Suomen urheilu 2014

Suomen urheilu 2014 käsittelee vuoden 2014 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Iivo Niskanen ja Sami Jauhojärvi | Maastohiihto |
| 2. | Antti Ruuskanen | Yleisurheilu |
| 3. | Kaisa Mäkäräinen | Ampumahiihto |
| 4. | Mikko Ilonen | Golf |
| 5. | Enni Rukajärvi | Lumilautailu |
| 6. | Aino-Kaisa Saarinen ja Kerttu Niskanen | Maastohiihto |
| 7. | Teemu Selänne | Jääkiekko |
| 8. | Tuukka Rask | Jääkiekko |
| 9. | Valtteri Bottas | Autourheilu |
| 10. | Tero Pitkämäki | Yleisurheilu |
Lähde: 
Vuoden valmentajaksi valittiin lentopallovalmentaja Tuomas Sammelvuo.
Olympialaiset

Sotšin talviolympialaisissa 7.–23.2. Suomi sai yhden kultamitalin, kolme hopeaa ja yhden pronssin.
Sotšin talviparalympialaisissa 7.–16.3. Suomi saavutti yhden hopeamitalin.
Alppihiihto

Sotšin talviolympialaisissa Tanja Poutiainen sijoittui pujottelussa 12:nneksi ja suurpujottelussa 14:nneksi.
Ampumahiihto

Sotšin talviolympialaisissa Kaisa Mäkäräinen sijoittui 12,5 kilometrin yhteislähtökilpailussa kuudenneksi ja 15 kilometrin normaalimatkalla yhdeksänneksi.
Maailmancupissa 2013–2014 Kaisa Mäkäräinen voitti naisten kokonaiskilpailun. Yksittäisistä osakilpailuista hän voitti 8.3. Pokljukassa takaa-ajon sekä 13.–16.3. Kontiolahdella kaikki kolme kilpailua. Mari Laukkanen saavutti uransa ensimmäisen maailmancupin palkintokorokesijoituksen yltämällä Kontiolahden ensimmäisessä pikamatkakilpailussa kolmanneksi.
Autourheilu

Rallin maailmanmestaruussarjassa Volkswagenilla ajanut Jari-Matti Latvala sijoittui toiseksi ja Ford-kuljettaja Mikko Hirvonen neljänneksi. Latvala voitti helmikuussa ajetun Ruotsin rallin, toukokuussa ajetun Argentiinan rallin, elokuun alussa ajetun Suomen rallin ja lokakuisen Ranskan rallin, mikä oli ensimmäinen suomalaisen ottama asfalttipintaisen MM-rallin voitto sitten vuoden 1999. Hirvonen lopetti uransa tähän kauteen.
Formula 1:n maailmanmestaruussarjassa Williamsilla ajanut Valtteri Bottas sijoittui neljänneksi ja Ferrari-kuljettaja Kimi Räikkönen 12:nneksi. MM-osakilpailuissa Bottas sijoittui kahdesti toiseksi ja neljä kertaa kolmanneksi.
Golf

PGA-mestaruusturnauksessa 7.–10.8. Louisvillessä, Yhdysvalloissa Mikko Ilonen sijoittui jaetulle seitsemännelle sijalle viisi lyöntiä voittajalle hävinneenä ja kolmen lyönnin päässä jaetusta kolmossijasta. Tämä oli suomalaisgolfarien kaikkien aikojen paras sijoitus major-turnauksissa.
Mikko Ilonen voitti Euroopan-kiertueella kesäkuussa Irish Openin  ja lokakuussa reikäpeliturnauksen (Volvo World Match Play Championship). Hän nousi lokakuussa maailmanlistalla suomalaisittain ennätyksellisesti 37. sijalle.
Jalkapallo

Mixu Paatelaisen valmentama Suomen A-maajoukkue aloitti Euroopan-mestaruuskarsinnat voittamalla syyskuussa vieraskentällä Färsaaret 1–3 ja pelaamalla lokakuussa Helsingissä Kreikan kanssa tasan 1–1 mutta hävisi sitten Helsingissä Romanialle 0–2 ja vieraskentällä Unkarille 1–0.
Suomen naisten maajoukkue voitti MM-karsinnoissa kahdesti sekä Unkarin että Bulgarian mutta hävisi vierasottelunsa Itävallalla ja kahdesti Ranskalle. Suomi sijoittui lohkossaan kolmanneksi eikä selviytynyt MM-kilpailuihin. Sanna Talonen teki vierasotteluissa Unkaria ja Bulgariaa vastaan kolme maalia eli hattutempun.
Sami Hyypiä erotettiin huhtikuussa Saksan Bundesliigassa pelaavan Bayer 04 Leverkusenin päävalmentajan tehtävästä. Kesällä hänet nimitettiin Englannin mestaruussarjassa pelaavan Brighton & Hove Albionin päävalmentajaksi, mutta joulukuussa hän erosi tästä tehtävästä joukkueen heikon alkukauden seurauksena.
Eurooppa-liigassa Helsingin Jalkapalloklubi selviytyi lohkovaiheeseen, jossa se voitti marraskuussa kotikentällä Torinon ja FC Kööpenhaminan maalein 2–1 mutta hävisi muut neljä otteluaan eikä päässyt jatkoon.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti kuudennen peräkkäisen kerran Helsingin Jalkapalloklubi, jonka päävalmentajaksi huhtikuun lopulla tuli erotetun Sixten Boströmin tilalle Mika Lehkosuo, hopeaa saavutti Seinäjoen Jalkapallokerho ja pronssille sijoittui FC Lahti.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti PK-35 Vantaa, hopeaa sai Åland United ja pronssille sijoittui kuopiolaisseura Pallokissat.
Jääkiekko

Sotšin talviolympialaisissa Erkka Westerlundin valmentama miesten maajoukkue saavutti pronssia voitettuaan puolivälierissä Venäjän 3–1, hävittyään välierissä Ruotsille 1–2 ja voitettuaan pronssiottelussa Yhdysvallat 5–0. Teemu Selänne palkittiin kisojen arvokkaimpana pelaajana ja hänen lisäkseen suomalaisista valittiin tähdistökentälliseen Mikael Granlund. Mika Pieniniemen valmentama naisten maajoukkue sijoittui viidenneksi hävittyään puolivälierissä Ruotsille 2–4 ja voitettuaan sijoitusotteluissa Saksan 2–1 sekä Venäjän 4–0.
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 9.–25.5. Minskissä, Valko-Venäjällä Suomi saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa Venäjälle 2–5. Pekka Rinne palkittiin kisojen arvokkaimpana pelaajana ja parhaana maalivahtina, ja hänet valittiin myös tähdistökentällisen maalivahdiksi.
NHL-kauden 2013–2014 parhaana maalivahtina palkittiin Vezina Trophylla Boston Bruinsin Tuukka Rask.
Helsinkiläisseura Jokerit aloitti syksyllä pääosin Venäjällä pelattavassa KHL-liigassa.
Jääpallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 26.1.–2.2. Irkutskissa, Venäjällä Suomi sijoittui neljänneksi voitettuaan alkulohkossa neljästä vastustajastaan vain Norjan ja hävittyään sitten välierässä Venäjälle 1–3 ja pronssiottelussa Kazakstanille 3–5.
Miesten Suomen-mestaruuden vei Oulun Luistinseura, joka voitti Oulussa pelatussa loppuottelussa Jyväskylän Seudun Palloseuran 4–2. Pronssille sijoittui Porvoon Akilles.
Koripallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 30.8.–14.9. Espanjassa Henrik Dettmannn valmentama Suomi pelasi ensimmäisen kerran MM-lopputurnauksessa. Ensimmäinen vastustaja oli Yhdysvallat, jolle Suomi hävisi 55–114. Viidestä vastustajastaan Suomi voitti vain Ukrainan pistein 81–76. Suomi sijoittui turnauksessa 22:nneksi.
Miesten Suomen-mestaruuden vei kolme loppuottelua neljästä voittanut Tampereen Pyrintö, hopealle sijoittui Joensuun Kataja, ja pronssia sai loimaalainen Bisons.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Catz Lappeenranta, hopealle sijoittui kotkalainen Peli-Karhut ja pronssia sai Torpan Pojat. Catz voitti aiemmat kaudet mukaan laskien ennätykselliset 56 peräkkäistä ottelua ja kärsi kauden ainoan tappionsa Peli-Karhuille kolmannessa loppuottelussa.
Lentopallo

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 30.8.–21.9. Puolassa Tuomas Sammelvuon valmentama Suomi sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle voitettuaan viidestä alkulohko-ottelustaan kolme ja neljästä jatkolohko-ottelustaan yhden. Tämä oli Suomen MM-kisahistorian paras sijoitus.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti Vammalan Lentopallo, hopeaa sai Kokkolan Tiikerit, ja pronssille sijoittui Hurrikaani-Loimaa.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti kuudennen peräkkäisen kerran salolainen LP Viesti, hopeaa sai Oriveden Ponnistus, ja pronssille sijoittui hämeenlinnalainen HPK.
Lumilautailu

Sotšin talviolympialaisissa Enni Rukajärvi saavutti hopeaa naisten slopestylessa. Peetu Piiroinen sijoittui miesten slopestylessa seitsemänneksi.
Moottoripyöräily

Enduron maailmanmestaruussarjassa Eero Remes saavutti hopeaa Enduro 1 -luokassa ja Matti Seistola pronssia Enduro 3 -luokassa.
Ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruussarjassa Mika Kallio saavutti Moto2-luokassa hopeaa ja Niklas Ajo sijoittui Moto3 -luokassa 15:nneksi.
Paini

Maailmanmestaruuskilpailuissa 8.–14.9. Taškentissa, Uzbekistanissa Petra Olli oli vapaapainin alle 60-kiloisten sarjassa sijoilla 5–6 hävittyään pronssiottelussa Venäjän Natalija Goltsille ja Timo Kallio kreikkalais-roomalaisen painin alle 98-kiloisten sarjassa yhdeksäs.
Euroopan-mestaruuskilpailut käytiin 1.–6.4. Tikkurilassa, Vantaalla. Rami Hietaniemi saavutti kreikkalais-roomalaisen painin alle 85-kiloisten sarjassa hopeaa ja Petra Olli vapaapainin alle 58-kiloisissa pronssia.
Pikaluistelu

Sotšin olympialaisissa Pekka Koskela sijoittui 500 metrillä 17:nneksi ja Mika Poutala oli samalla matkalla 29:s. Tommi Pulli sijoittui 1 000 metrillä 37:nneksi.
Sprinttimaailmanmestaruuskilpailuissa 18.–19.1. Naganossa, Japanissa sekä Tommi Pulli että Elina Risku sijoittuivat yhteispisteissä 24:nneksi.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Sotšin talviolympialaisissa Iivo Niskanen ja Sami Jauhojärvi voittivat kultaa perinteisen hiihtotavan sprinttiviestissä. Aino-Kaisa Saarinen ja Kerttu Niskanen saavuttivat hopeaa naisten sprinttiviestissä sekä Anne Kyllösen ja Krista Lähteenmäen kanssa 4 × 5 kilometrin viestissä. Neljänneksi sijoittuivat Iivo Niskanen perinteisen hiihtotavan 15 kilometrillä, Aino-Kaisa Saarinen perinteisen tyylin 10 kilometrillä ja Kerttu Niskanen vapaan hiihtotavan 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa. Saarinen oli lisäksi yhdistelmäkilpailussa viides ja miesten joukkue viestissä kuudes. Mäkihypyssä miehet sijoittuivat joukkuekilpailussa kahdeksanneksi ja Anssi Koivuranta oli henkilökohtaisissa mäkikisoissa sijoilla 11 ja 12. Yhdistetyn henkilökohtaisissa kilpailuissa Ilkka Herola sijoittui 14:nneksi ja 16:nneksi.
Lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa 13.–16.3. Harrachovissa, Tšekissä Lauri Asikainen sijoittui 17:nneksi.
Tour de Skillä 28.12.2013–4.1.2014 Saksassa, Sveitsissä ja Italiassa Krista Lähteenmäki sijoittui kokonaiskilpailussa neljänneksi. Kerttu Niskanen voitti uudenvuodenpäivänä Lenzerheidessa 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun ja sijoittui kokonaiskilpailussa viidenneksi. Anne Kyllönen oli kokonaiskilpaiussa kuudes.
Keski-Euroopan mäkiviikolla 2013–2014 Anssi Koivuranta voitti yhden kierroksen kilpailuksi typistyneen Innsbruckin osakilpailun. Yhteispisteissä Koivuranta sijoittui 18:nneksi, Jarkko Määttä 19:nneksi ja Janne Ahonen 23:nneksi.
Maastohiihdon maailmancupissa 2013–2014 Kerttu Niskanen sijoittui yhteispisteissä viidenneksi ja Krista Lähteenmäki kahdeksanneksi.
Mäkihypyn maailmancupissa 2013–2014 Julia Kykkänen ylsi ensimmäisenä suomalaisena naismäkihyppääjänä maailmancupin palkintosijoille, kun hän oli 2.2. Itävallan Hinzenbachissa ja 15.3. Ruotsin Falunissa kolmas. Cupin yhteispisteissä hän sijoittui yhdeksänneksi.
Sotšin talviparalympialaisissa Ilkka Tuomisto saavutti hopeaa perinteisen tyylin 20 kilometrin pystyhiihdossa.
Ringette

Vuoden 2013 maailmanmestaruuskilpailuissa 31.12.2013–4.1.2014 North Bayssa, Kanadassa Suomi voitti kuudennen maailmanmestaruutensa. Timo Himbergin valmentama Suomi voitti kaksiosaisessa loppuottelussa Kanadan, ensimmäisessä osassa 2.1. maalein 8–4 ja toisessa 3.1. maalein 7–5. Turnauksen parhaana pelaajana palkittiin Marjukka Virta.
Sini Forsblom valittiin tammikuussa Kansainvälisen ringetteliiton (IRF) puheenjohtajaksi.
Salibandy

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 5.–14.12. Göteborgissa, Ruotsissa Suomi saavutti hopeaa voitettuaan välierissä Tšekin 6–3 mutta hävittyään loppuottelussa Ruotsille 2–3.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 5.–12.7. Italiassa parhaat suomalaissijoitukset olivat miesten ja naisten viestijoukkueiden viidennet sijat. Henkilökohtaisilla matkoilla Saila Kinni sijoittui keskimatkalla seitsemänneksi sekä Venla Niemi sprintissä ja Sofia Haajanen pitkällä matkalla yhdeksänneksi. Sekajoukkueiden sprinttiviestissä Suomi sijoittui kahdeksanneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 9.–16.4. Palmelassa, Portugalissa Jani Lakanen sijoittui pitkällä matkalla kahdeksanneksi. Viesteissä Suomen miehet sijoittuivat maajoukkueiden ykkösjoukkueista kuudenneksi ja naiset seitsemänneksi.
Tiomila-viestissä 3.–4.5. Eksjössä, Ruotsissa Kalevan Rasti voitti miesten kilpailun.
Jukolan viesti kilpailtiin 14.–15.6. Kuopiossa. Miesten Jukolan voitti Kalevan Rasti kolmannen peräkkäisen kerran. Naisten Venlojen viestissä Tampereen Pyrintö sijoittui toiseksi.
Taekwondo

Taekwondon Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2.–4.5. Bakussa, Azerbaidžanissa Suvi Mikkonen saavutti pronssia alle 53-kiloisten sarjassa.
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 24.–30.3. Saitamassa, Japanissa Juulia Turkkila sijoittui naisten lyhytohjelmassa 29:nneksi sekä pari Henna Lindholm / Ossi Kanervo jäätanssin lyhytohjelmassa 26:nneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 13.–19.1. Budapestissa, Unkarissa Juulia Turkkila sijoittui naisten yksinluistelussa 12:nneksi, Henna Lindholm / Ossi Kanervo jäätanssissa 20:nneksi ja Valtter Virtanen miesten yksinluistelun lyhytohjelmassa 29:nneksi.
Muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 4.–5.4. Courmayeurissa, Italiassa Marigold IceUnity voitti kultaa ja Rockettes saavutti pronssia.
Uinti

Lyhyen radan maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–7.12. Dohassa, Qatarissa suomalaisista loppukilpailuun selviytyi vain naisten 4 × 100 metrin sekauintiviestijoukkue, joka sijoittui kuudenneksi ja jossa uivat Mimosa Jallow, Jenna Laukkanen, Emilia Pikkarainen ja Hanna-Maria Seppälä.
Pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 18.–24.8. Berliinissä, Saksassa Ari-Pekka Liukkonen saavutti pronssia 50 metrin vapaauinnissa Suomen-ennätyksellä 21,93. Naisten 4 × 100 metrin vapaauintiviestijoukkue, jossa uivat Hanna-Maria Seppälä, Noora Laukkanen, Mimosa Jallow ja Jenna Laukkanen, sijoittui kuudenneksi. Sekajoukkueiden 4 × 100 metrin sekauintiviestissä Mimosa Jallow, Eetu Karvonen, Tanja Kylliäinen ja Ari-Pekka Liukkonen sijoittuivat seitsemänneksi. Uimahypyissä Iira Laatunen ja Taina Karvonen sijoittuivat ponnahduslautahyppyjen parikilpailussa seitsemänneksi sekä Laatunen yhden metrin ponnahduslautahypyissä yhdeksänneksi.
Yleisurheilu

Euroopan-mestaruuskilpailuissa 12.–17.8. Zürichissä, Sveitsissä Antti Ruuskanen voitti keihäänheitossa kultaa ja samassa lajissa Tero Pitkämäki yksi pronssille sekä Lassi Etelätalo neljänneksi. Jukka Keskisalo oli 3 000 metrin estejuoksussa kuudes, Hanna-Maari Latvala 200 metrin juoksussa, Minna Nikkanen seiväshypyssä ja Sanna Kämäräinen kiekonheitossa seitsemäs sekä Oskari Mörö 400 metrin aitajuoksussa ja David Söderberg moukarinheitossa kahdeksas.
Nooralotta Neziri sivusi 100 metrin aitajuoksun Suomen-ennätystään 29.6. Jämsässä ajallaan 13,04 ja paransi 13.7. Kuortaneella ennätyksen aikaan 12,98. Viestijuoksun SM-kilpailuissa 5.7. Lahdessa Jyväskylän Kenttäurheilijat juoksi naisten 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä seurajoukkueiden Suomen-ennätyksen 44,64 ja sivusi sitä loppukilpailussa. Sandra Eriksson juoksi 12.7. Glasgow'ssa Timanttiliigan kilpailussa 3 000 metrin estejuoksun Suomen-ennätyksen 9.24,70. Minna Nikkanen paransi seiväshypyn Suomen-ennätystä kahdesti: 3.8. Kuopiossa Kalevan kisoissa tulokseen 451 ja 29.8. Helsingin Narinkkatorilla Suomi–Ruotsi-maaottelussa tulokseen 452. Oskari Mörö juoksi EM-kilpailujen välierässä 13.8. Zürichissä 400 metrin aitajuoksun Suomen-ennätyksen 49,08.
August Nybergh

August Nybergh (20. elokuuta 1851 Heinola – 5. joulukuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen juristi, valtiopäivämies, senaattori ja korkeimman oikeuden ensimmäinen presidentti.
Nyberghin vanhemmat olivat puuseppä Gustaf Nybergh ja Maria Sofia Erikintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi 1868 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1876 ja sai varatuomarin arvon 1879. Nybergh oli Viipurin hovioikeuden palveluksessa ylimääräisenä virkamiehenä 1879–1881, kanslistina 1881–1885, ylimääräisenä viskaalina 1885, suomen kielen kääntäjänä ja notaarina 1885–1888, kanneviskaalina 1888–1890 ja asessorina 1890–1898. Hän oli senaatin lainvalmistelukunnan nuorempi jäsen vuosina 1892–1898, 1900 sekä 1909–1914, senaatin oikeusosaston jäsen 1898–1900 ja talousosaston jäsen 1899. Nybergh oli ensimmäisellä sortokaudella Privatbankenin notariaattiosaston johtajana 1901–1903 ja maasta karkotettuna 1903–1904.
Palattuaan Suomeen Nybergh oli Mechelinin senaatin jäsen ja oikeustoimituskunnan päällikkö vuosina 1905–1909, Suomen itsenäistyttyä hän toimi senaatin oikeusosaston varapuheenjohtajana 1917–1918 ja korkeimman oikeuden presidenttinä 1918–1920.
Nybergh oli  porvarissäädyssä Viipurin edustaja valtiopäivillä 1894 ja 1897 ja Helsingin edustaja valtiopäivillä 1904–1905. Hän toimi säätyvaltiopäivien porvarissäädyn varapuhemiehenä 1894 ja 1897. Nybergh oli myöhemmin RKP:n kansanedustajana vuosina 1910–1914 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä.
Nybergh kuului jäsenenä patenttilakikomiteaan 1889, oikeudenkäyntilaitosta uudistavaan neuvottelukuntaan 1894, valtiopäiväjärjestystä uudistavaan komiteaan 1905–1906 sekä niin sanottuun Haritonovin komiteaan 1909. Nybergh oli myös Viipurin rahatoimikamarin sihteerinä ja asiamiehenä 1880–1888.
August Nybergh oli naimisissa vuodesta 1882 lähtien Aina Sofia Augusta Schybergsonin kanssa. Heidän poikansa oli kemisti ja filosofian tohtori Bertil Ragnar Nybergh (1896–1954), joka toimi Oy Keskuslaboratorion toimitusjohtajana.