stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sonic R
Aiheesta muualla

Sonic R MobyGamesissa (englanniksi)
Green Hill Zone Sisältää paljon tietoa pelistä. (englanniksi)
Sonic Retro Wikiatikkeli pelistä. (englanniksi)
Sonic the Hedgehog -pelisarja
| --- | --- |
Tasohyppelyt: Sonic the Hedgehog |  Sonic the Hedgehog 2 | Sonic CD | Sonic the Hedgehog 3 | Sonic & Knuckles | Sonic Adventure | Sonic Adventure 2 | Sonic Heroes | Sonic the Hedgehog (2006) | Sonic Unleashed | Sonic the Hedgehog 4: Episode I | Sonic Colours | Sonic Generations | Sonic the Hedgehog 4: Episode II | Sonic Lost World | Sonic Boom: Rise of Lyric | Sonic Mania | Sonic Forces | Sonic Frontiers | Sonic Superstars
Käsikonsolipelit: Sonic the Hedgehog | Sonic the Hedgehog 2 | Sonic Chaos | Sonic the Hedgehog: Triple Trouble | Sonic Blast | Sonic Pocket Adventure | Sonic Advance | Sonic Advance 2 | Sonic Advance 3 | Sonic Rush | Sonic Rush Adventure | Sonic Colours  | Sonic Generations | Sonic Lost World | Sonic Boom: Shattered Crystal | Sonic Boom: Fire & Ice
Ajopelit: Sonic Drift | Sonic Drift Racing | Sonic R | Sonic Riders | Sonic Riders: Zero Gravity | Sonic & Sega All-Stars Racing | Sonic Free Riders | Sonic & All-Stars Racing Transformed | Team Sonic Racing
Spinoff-pelit: Sonic Spinball | Dr. Robotnik’s Mean Bean Machine | Knuckles’ Chaotix | Tails’ Skypatrol | Tails Adventure | Sonic Labyrinth | Sonic 3D: Flickies’ Island | Sonic Shuffle | Sonic Pinball Party | Sonic Battle | Shadow the Hedgehog | Sonic Jump | Sonic Rivals | Sonic and the Secret Rings | Mario & Sonic at the Olympic Games | Sonic Rivals 2 | Sonic Chronicles: The Dark Brotherhood | Sonic and the Black Knight | Mario & Sonic at the Olympic Winter Games | Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games | Sonic Dash | Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games | Sonic Runners | Sonic Jump Fever | Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games | Sonic Dash 2: Sonic Boom | Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games
Kolikkopelit: SegaSonic the Hedgehog | Sonic the Fighters
Uudelleenjulkaisut: Sonic Jam | Sonic Mega Collection | Sonic Gems Collection | Sega Mega Drive Collection | Sega Mega Drive Ultimate Collection | Sonic Classic Collection | Sega Mega Drive Classics Collection | Sonic Origins
Julkaisemattomat pelit: Sonic Crackers | Sonic X-treme
Muut pelit: Ristar | Super Smash Bros. Brawl | Super Smash Bros. for Nintendo 3DS & Wii U | Super Smash Bros. Ultimate
Televisio -ja elokuvat: Adventures of Sonic the Hedgehog | Sonic SatAM | Sonic the Hedgehog: The Movie | Sonic Underground | Sonic X | Sonic Boom | Sonic the Movie | Sonic the Movie 2 | Sonic Prime | Knuckles | Sonic the Hedgehog 3
Katso myös: Sega | Sonic Team | Luettelo pelisarjan peleistä | Luettelo pelisarjan hahmoista
Santiago Buitrago

| Santiago Buitrago |
| --- | --- |
 Santiago Buitrago La Flèche Wallonnessa 2020.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Santiago Buitrago Sánchez
Syntynyt: 26. syyskuuta 1999 (ikä 25)
Kansalaisuus:   Kolumbia
Pyöräilijä
Pituus:  174 cm
Joukkue:  Team Bahrain Victorious
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  yleisajaja
Ura
Amatöörijoukkue(et)
2018 2019:  Banco AV Villas Team Cinelli
Ammattilaisjoukkue(et)
2020–:  Bahrain-McLaren / Team Bahrain Victorious
Suurimmat voitot
 Italian ympäriajo, 2 etappia Volta a la Comunitat Valenciana 2025 
 Tiedot päivitetty: 9. helmikuuta 2025 
Santiago Buitrago Sánchez (s. 26. syyskuuta 1999 Bogotá) on kolumbialainen maantiepyöräilijä. Hän on parhaimmilaan etappikilpailuissa ja mäkisessä maastossa ajettaessa. Hän on edustanut koko ammattilaisuransa, vuodesta 2020, Bahrain-McLaren / Team Bahrain Victorious -tallia.
Buitrago on voittanut Italian ympäriajossa Lavaroneen päättyneen 17. etapin 2022 ja Tre Cime di Lavaredoen päättyneen 19. etapin 2023.
Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, First Cycling
Christoffer Taxell

| Christoffer Taxell |
| --- | --- |
 Taxell heinäkuussa 2012
Suomen oikeusministeri
 Koiviston II hallitus 26.5.1979–19.2.1982 Sorsan III hallitus 19.2.1982–6.5.1983 Sorsan IV hallitus 6.5.1983–30.4.1987  
Edeltäjä:  Paavo Nikula
Seuraaja:  Matti Louekoski
Suomen opetusministeri
 Holkerin hallitus 30.4.1987–13.6.1990  
Edeltäjä:  Pirjo Ala-Kapee
Seuraaja:  Ole Norrback
Kansanedustaja
 27.9.1975–21.3.1991  
Ryhmä/puolue:  Ruotsalainen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Turun läänin eteläinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. helmikuuta 1948 (ikä 77) Turku
Puoliso:  Rachel Nygård-Taxell (vih. 1974)
Tiedot
Puolue:  Ruotsalainen kansanpuolue
Koulutus:  oikeustieteen kandidaatti (1972)
Kunnianosoitukset:  ministeri (1998)
Lars Evald Christoffer Taxell (s. 14. helmikuuta 1948 Turku) on suomenruotsalainen yritysjohtaja, poliitikko ja Åbo Akademin entinen kansleri. Suomessa hänet tunnetaan ruotsinkielisen politiikan, talouden ja kulttuurin harmaana eminenssinä.
Iltalehti valitsi Taxellin loppuvuodesta 2009 Suomen talouselämän kolmanneksi vaikutusvaltaisimmaksi päättäjäksi Björn Wahlroosin ja Antti Herlinin jälkeen.
Tausta

Taxellin isä Lars Erik Taxell on toiminut myös RKP:n puheenjohtajana. Taxell valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta 1972.
Poliittinen ura

Taxell toimi yhtäjaksoisesti RKP:n kansanedustajana 1975–1991 ja puolueen puheenjohtajana vuosina 1985–1990. Taxell toimi oikeusministerinä 1979–1987 Mauno Koiviston ja Kalevi Sorsan hallituksissa, minkä jälkeen hän oli vielä Holkerin hallituksen opetusministerinä 1987–1990. Taxellin ministerikausi kesti yhtäjaksoisesti 4 037 päivää, eli 11 vuotta. Taxell oli Suomen pitkäaikaisin oikeusministeri kesäkuun 2023 alkuun saakka, jolloin Anna-Maja Henriksson ohitti hänet.
Lokakuusta 2008 Taxell johti komiteaa, joka valmisteli Suomen perustuslain uudistusta.
Elinkeino- ja kulttuurielämässä

Vuosina 1990–2002 Taxell oli Partekin toimitusjohtaja ja vuosina 2005–2006 Elinkeinoelämän keskusliiton puheenjohtaja. Taxell on istunut myös Finnairin hallituksen puheenjohtajana sekä Elinkeinoelämän valtuuskunnan, Boliden Borgsöe AB:n, Sampon, Luvata International Oy:n ja Nordkalkin hallitusten jäsenenä.
Yritysmaailman ulkopuolella Taxell on toiminut muun muassa Åbo Akademin kanslerina. Lisäksi hän on Stiftelsen för Åbo Akademi ja Föreningen Konstsamfundet rf:n hallitusten puheenjohtaja. Taxell toimii Yliopistoallianssin hallituksen puheenjohtajana ja johti Euroopan kulttuuripääkaupunkihanketta hallinnoivaa Turku 2011 -säätiötä.
Vuoden 2012 kevätkaudella Taxellin nimi on tullut julkisuudessa esiin useiden niin sanottujen hyvä veli -asuntojärjestelyiden yhteydessä. Taxell on ollut mukana Finnairin Mika Vehviläisen, puolustusministeri Stefan Wallinin ja Veritasin Kjell Sundströmin asuntojärjestelyissä.
Yksityiselämä

Taxell on ollut naimisissa Rachel Nygård-Taxellin kanssa vuodesta 1974, ja heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

.aspx Christoffer Taxell Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Pär Stenbäck | Ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtaja 1985–1990 | Seuraaja: Ole Norrback |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Paavo Nikula | Suomen oikeusministeri 1979−1987 | Seuraaja: Matti Louekoski |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Pirjo Ala-Kapee | Suomen opetusministeri 1987−1990 | Seuraaja: Ole Norrback |
| n k Svensk Ungdomin puheenjohtajat |
| --- | --- |
 Olav Ahlbäck (1943–1948)  Christoffer Schildt (1948–1953)  Grels Teir (1953–1957)  Hans W. Hansson (1957–1960)  Carl Olof Tallgren (1960–1962)  Hugo Skott (1962–1964)  Nils Malmberg (1964–1966)  Rainer Erlund (1966–1967)  Pär Stenbäck (1967–1970)  Christoffer Taxell (1970–1972)  Jan-Erik Granö (1972–1973)  Olav Jern (1973–1975)  Björn Månsson (1975–1977)  Mikael Ingberg (1977–1979)  Mårten Johansson (1979–1981)  Astrid Thors (1981–1983)  Nina Maria Wilkman (1983–1984)  Kjell Westermark (1984–1985)  Max Arhippainen (1985–1987)  Joakim Lönnroth (1987–1989)  Anders Dahlqvist (1989–1991)  Rikard Korkman (1991–1994)  Örn Witting (1994–1996)  Stefan Svennfors (1996–1998)  Marcus Rantala (1998–2000)  Magnus Öster (2000–2001)  Linda Lindholm (2001–2003)  Fredrik Guseff (2003–2005)  Anna Bertills (2005–2007)  Minna Lindberg (2007–2008)  Oscar Ohlis (2008–2010)  Fredrika Åkerö (2010–2012)  Niklas Mannfolk (2012–2014)  Ida Schauman (2014–2017)  Christoffer Ingo (2017–2019)  Frida Sigfrids (2019–2022)  Julia Ståhle (2022–2024)  Dan Cederlöf (2024–) 
Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
RKP (9):  Gestrin  Granvik  Malm  Melin  Sigfrids  Stenbäck  Taxell  Westerlund  Zilliacus 
Ahvenanmaa:  E. Häggblom (1975–1976†)  G. Häggblom (1976–1979) 
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
RKP (9):  Malm  Melin  Norrback  Rehn  Renlund  Stenbäck  Taxell  Westerlund  Zilliacus 
Ahvenanmaa:  Häggblom 
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1983–1987 |
| --- | --- |
RKP (10):  Hellström (1985–1987)  Malm  Nordman  Norrback  Rehn  Renlund  Stenbäck (1983–1985)  Taxell  Wasz-Höckert  Westerlund  Zilliacus 
Ahvenanmaa:  Jansson 
| n k Ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustajat 1987–1991 |
| --- | --- |
RKP (12):  Björkstrand  Donner  Lax  Malm  Melin  Nordman  Nyman  Rehn  Renlund  Taxell  Wasz-Höckert  Westerlund 
Ahvenanmaa:  Jansson 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Nokia Networks

| Nokia Networks |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  liiketoimintayksikkö
Perustettu:  1. huhtikuuta 2007
Kotipaikka:  Espoo
Toimiala:  tietoliikenne
Tuotteet:  Tietokoneiden ja niiden oheislaitteiden valmistus
Liikevaihto:  11 198 milj. € (2014)
Tilikauden tulos:  1 364 milj. € (2014) € (2014)
Henkilöstö:  50 680 (2015)
Omistaja:  Nokia Oyj
Kotisivu:  www.nokia.com/networks
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nokia Networks (aiemmin Nokia Solutions and Networks ja Nokia Siemens Networks, lyhyesti NSN) on Nokia Oyj:n liiketoimintayksikkö, joka suunnittelee ja valmistaa tietoliikenneverkoissa käytettäviä laitteita ja ohjelmistoja.
Yleistä

Nokia Networks toimii noin 150 maassa ja sen palveluksessa on noin 55 000 henkilöä. Suomessa yhtiöllä on henkilökuntaa noin 7 000, joista on pääkaupunkiseudulla noin 3 800, Oulussa noin 2 200 ja Tampereella vajaa 1 000.
Yksikön liikevaihto vuonna 2014 oli noin 12 mrd. euroa. Tuotantolaitokset sijaitsevat Suomessa, Saksassa, Kiinassa ja Intiassa. Yhtiö on tuotealueillaan maailman toiseksi tai kolmanneksi suurin valmistaja.
Yhtiön pääjohtajana aloitti Nokia Networks -toimialaryhmän johtajana toiminut Simon Beresford-Wylie, joka toimi tehtävässään lokakuuhun 2009 saakka. Beresford-Wylie jälkeen pääjohtajaksi valittiin NSN:n palveluliiketoiminnasta vastannut, intialainen Rajeev Suri. Talousjohtajana toimi kesäkuuhun 2007 asti Siemensin Itävallan toimiston talousjohtaja Peter Schönhofer, mutta hän erosi tehtävästään yllättäen. Uutena talousjohtajana aloitti Eric Simonsen. Yhtiön kolmantena talousjohtajana aloitti marraskuun 2008 alusta Luca Maestri, joka kuitenkin erosi tammikuussa 2011. Uudeksi talousjohtajaksi nimitettiin logistiikkayhtiö Schenkerin talousjohtajana toiminut Marco Schröter. Hallituksen puheenjohtajana toimi Nokian entinen pääjohtaja Olli-Pekka Kallasvuo syyskuuhun 2011, mutta hänet korvasi Jesper Ovesen lokakuun alusta 2011.
Yhtiön pääkonttori sijaitsee Espoon Karaportissa, kun taas Euroopan konttori ja kolme yhtiön viidestä liiketoimintayksiköstä sijaitsevat Münchenissä Saksassa.
Yhtiön perustamisesta tiedotettiin lehdistötilaisuudessa 19. kesäkuuta 2006. Tuolloin ilmoitettiin, että yhtiö tavoittelee 1,5 miljardin euron vuosittaisia kustannussäästöjä vuoteen 2010 mennessä. Merkittävän osan näistä säästöistä ennakoitiin toteutuvan kahden ensimmäisen toimintavuoden aikana. Lisäksi ilmoitettiin, että Nokia Siemens Networksin henkilökuntaa vähennetään 10–15 %:lla neljän ensimmäisen vuoden aikana.
Toukokuun alussa 2007 yhtiö antoi tarkempia tietoja suunnitelluista henkilövähennyksistä.
Nokia Siemens Networks Oy (NSN Oy) oli Nokia Siemens Networks B. V.:n sataprosenttisesti omistama tytäryhtiö; Nokia Siemens Networks B. V. oli NSN-konsernin emoyhtiö. Emoyhtiö Nokia Siemens Networks B.V. oli rekisteröity Alankomaiden Zoetermeeriin, mutta NSN:n pääkonttori sijaitsi Espoon Karaportissa. Yhtiö muodostettiin yhdistämällä Nokian Networks -toimialaryhmä ja Siemensin COM-divisioona lukuun ottamatta sen Enterprise Business -yksikköä. Yhtiö aloitti toimintansa 1. huhtikuuta 2007. Toiminta oli tarkoitus aloittaa joulukuun loppuun 2006 mennessä, mutta Siemensiin kohdistuneet lahjusepäilyt viivästyttivät aloitusta. Kiinteistöjen hallinta on järjestetty erillisellä tytäryhtiö Nokia Asset Management Oy:llä (toimitusjohtaja Juha Huuskonen).
Aiemmin yhtiön omistivat yhdessä Nokia ja Siemens, mutta Nokia osti Siemensin osuuden vuonna 2013, jolloin myös yhtiön nimeksi muutettiin Nokia Solutions and Networks. Yhtiön nimestä luovuttiin vuonna 2014 ja siitä tuli Nokian Networks-yksikkö.
Yleistä > Konserniyhtiöt

Nokia Solutions and Networks Oy:n konserniyhtiöt:
Nokia Siemens Networks Bolivia S.A. (vain 1 % omistusosuus vuonna 2011)
Nokia Siemens Networks do Brasil Ltda
Nokia Siemens Networks Belarus
Nokia Siemens Networks Ecuador S.A.
Nokia Siemens Networks Tietoliikenne Oy
Nokia Siemens Asset Management Oy
Nokia Siemens Networks France S.A.
PT Nokia Siemens Networks
Nokia Siemens Networks Italia S.p.A. (vain 12 % omistusosuus vuonna 2011)
Nokia Siemens Networks S.R.L Moldova
Nokia Siemens Networks Peru S.A. (vain 1 % omistusosuus vuonna 2011)
Nokia Siemens Networks Pakistan Ltd
Nokia Siemens Networks Pakistan Romania SRL
Nokia Siemens Networks Pakistan International Singapore Pte Ltd
Nokia Siemens Networks Egypt LLC (vain 1 % omistusosuus vuonna 2011)
Kaikkiaan Nokia Solutions and Networks hallinnoimien tytäryhtiöiden kirjanpitoarvo oli noin 392,9 miljoonaa euroa vuonna 2011 (aikaisemmin 374 miljoonaa euroa vuonna 2010).
Organisaatio

Alun perin Nokia Solutions and Networks koostui kuudesta eri liiketoimintayksiköstä, mutta yhtiö organisoitiin uudelleen vuoden 2010 alussa Business Solutions (Saksassa), Network Systems (Suomessa) ja Global Services (Intiassa) -yksiköihin. Seuraavana vuonna organisaatio muutettiin 4-tasoiseksi: asiakaskokemukset (Customer Experience Management), optiset verkot, palvelut ja radioverkot (Mobile Broadband).
Organisaatio > Hallitus

Jesper Ovesen (puheenjohtaja, TDC:n entinen talousjohtaja)
Peter Y. Solmssen (varapuheenjohtaja, Siemens AG:n johtaja)
Timo Ihamuotila (Nokian hallituksen jäsen)
Joe Kaeser (Siemensin johtaja, CFO)
Barbara Kux (Siemensin johtoryhmän jäsen)
Juha Äkräs (Nokian varatoimitusjohtaja)
Riikka Tieaho (Nokia, lakiasiainjohtaja)
Organisaatio > Liikkeenjohto

Rajeev Suri, toimitusjohtaja (Chief Executive Officer (CEO))
Marco Schröter, talousjohtaja, aik. logistiikkayhtiö Schenkerin talousjohtaja
Alexander Matuschka, rakenneuudistusjohtaja, CQLT-Saargummi Holding hallituksen jäsen
Samih Elhage (aik. Nortelin johtotehtäviä)
Ken Wirth (aik. Alcatel-Lucentin johtaja)
Ashish Chowdhary, intialaisen Hughes Communications ex-varajohtaja
Hans-Jürgen Bill, henkilöstöjohtaja (Human Resources)
Barry French, markkinointi (Marketing and Corporate Affairs)
Hossein Moiin (teknologiajohtaja), aik. mm. British Telecomin, T- Mobilen ja Sun Microsystems johtaja
Joyce Norcini, lakiasianjohtaja, aik. Hewlett-Packardin johtotehtävissä
Herbert Merz (optiset verkot)
Bosco Novak (globaalit palvelut)
Marc Rouanne, business yksiköiden johtaja, ex-Alcatel-Lucentin varajohtaja
Organisaatio > Tuotekehitys

Yhtiön tuotekehitystoiminnot sijaitsevat muun muassa pääkaupunkiseudulla, Tampereen ja Oulun alueella Suomessa, Münchenissä ja Ulmissa Saksassa, Pekingissä Kiinassa ja Piilaakson alueella Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Yhteensä tuotekehitystä on noin 40 eri paikkakunnalla maailmanlaajuisesti.
Organisaatio > Tuotanto

Yhtiöllä on tuotantotoimintaa Intiassa, Kiinassa, Saksassa ja Suomessa.
Historia > Yritysvastuu

Helmikuun 2008 alussa NSN solmi yhdeksän miljoonan dollarin sopimuksen verkkolaitekaupasta Turkmenistanin valtion teleoperaattori Altyn Asyrin kanssa. Kauppa herätti huomiota tiedotusvälineissä, sillä ihmisoikeusjärjestöt olivat aiemmin raportoineet Turkmenistanin johdon sekaantumisesta raskaisiin ihmisoikeusloukkauksiin. Yhtiö kielsi syyllistyneensä rikkomuksiin.
Vuonna 2010 paljastui, että NSN oli myynyt Iraniin mobiiliverkon toteutuksen yhteydessä Monitor Center -valvontajärjestelmän. Iran käytti valvontajärjestelmää maan oppositiota vastaan. Asiasta nousi kohu, ja NSN eriytti valvontajärjestelmän myynnin omaksi yritykseksi. NSN:n verkkoihin sisältyy kuitenkin yhä vuonna 2016 valvontaominaisuuksia, joita myös EU-parlamentti edellyttää. Nokian mukaan se "tekee aktiivista työtä varmistaakseen, että yhtiön laillisesti ja hyvässä uskossa toimittamaa teknologiaa käytetään asianmukaisesti ja lakeja kunnioittaen” ja "pyrkii tunnistamaan mahdollisia riskejä ihmisoikeuksien toteutumiselle ja ehkäisemään myymiensä tuotteiden väärinkäyttöä".
Taloudellisia tunnuslukuja

Taulukon tunnusluvut ovat Nokia Oyj:n Networks-toimialaryhmän tunnuslukuja vuosilta 1997–2006 ja vuodesta 2007 alkaen Nokia Siemens Networksin taloudellisia tunnuslukuja.
|  | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Henkilöstö (global) | 17 168 | 20 638 | 23 965 | 23 718 | 19 392 | 17 361 | 15 301 | 16 595 | 18 332 | 21 061 | 50 336 | 60 259 | 62 129 | 65 379 | 71 825 | 58 411 |
| Liikevaihto (milj. €) | 3 164 | 4 390 | 5 673 | 7 714 | 7 534 | 6 539 | 5 620 | 6 431 | 6 557 | 7 453 | 13 393 | 15 309 | 12 574 | 12 661 | 14 041 | 13 779 |
| Tilikauden voitto (milj. €) | 681 | 960 | 1 086 | 1 356 | −73 | −49 | −219 | 884 | 855 | 808 | −1 308 | −301 | −1 639 | −686 | −300 | −799 |
| Tutkimus- ja kehityskulut (milj. €) | 430 | 564 | 777 | 1 013 | 1 135 | 995 | 1 540 | 1 194 | 1 170 | 1 180 | 2 746 | 2 500 | 2 271 | 2 156 | 2 213 | 2 046 |
Toimintoja

Nokia Networks:lla on viisi verkkokeskusta, joista kaksi on Intiassa sekä yksi Portugalissa, Venäjällä ja Brasiliassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nokia Networks
Nokia Networksin pääkonttori Espoossa.
Nokia Networksin toimistorakennus Wroclawissa, Puolassa.
Nokia Networksin Münchenin toimipiste Saksassa.
Matkapuhelinverkon tukiaseman antenniviidakkoa.
Nokia Networksin Tampereen toimipiste Valtatie 30 -talossa osoitteessa Hatanpään valtatie 30. Yhtiö omisti rakennuksen ennen kokonaan, mutta myöhemmin tiloja on vuokrattu ja myyty muillekin teknologiayrityksille, kuten Tiedolle.
1. lokakuuta

1. lokakuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 274. päivä (275. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 91 päivää.
Päivä on Suomessa Miina Sillanpään päivä, kansalaisvaikuttamisen päivä, vakiintunut liputuspäivä.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Rauno, Rainer, Raine, Raino
suomenruotsalainen kalenteri: Ragnar, Rainer
ortodoksinen kalenteri: -
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Rávdnár
vanhemmissa kalentereissa: Ihalempi, Johanna, Remigius, Rudolf, Valio
Kuolleita

959 – Edwy, Englannin kuningas (s. n. 941)
1189 – Gerard de Ridefort, temppeliritarien suurmestari (s. n. 1141)
1404 – Bonifatius IX, paavi (s. 1356)
1499 – Marsilio Ficino, italialainen renessanssifilosofi ja astrologi (s. 1433)
1684 – Pierre Corneille, ranskalainen kirjailija (Le Cid) (s. 1606)
1617 – Andreas Sushinda, japanilainen kristitty marttyyri
1708 – John Blow, englantilainen barokkisäveltäjä (s. 1649)
1778 – Washington Shirley, englantilainen amiraali ja tähtitieteilijä (s. 1722)
1864 – Reuben Wood, yhdysvaltalainen poliitikko ja Ohion kuvernööri (s. 1792 tai 1793)
1915 – Matti Kurikka, suomalainen lehtimies, teosofis-sosialistinen kirjailija ja utopisti (s. 1863)
1917 – John Gustaf Agelii (”Ivan Aguéli”), ruotsalaissyntyinen vaeltava sufi, taidemaalari ja kirjailija (s. 1869)
1935 – Vladimir Giljarovski, venäläinen sanomalehtimies ja kirjailija (s. 1853)
1939 – Kaarlo Angerkoski, suomalainen näyttelijä (s. 1906)
1942 – Ants Piip, Viron pääministeri 1920–1921 (s. 1884)
1959 – Enrico De Nicola, Italian ensimmäinen presidentti (s. 1877)
1962 – Henry Kjellson, ruotsalainen lentoinsinööri ja lentojohtaja (s. 1891)
1974 – Ralph Bishop, yhdysvaltalainen koripalloilija (s. 1915)
1976 – Irja Lautia, suomalainen näyttelijä (s. 1904)
1985 – Vladimir Bron, venäläinen shakinpelaaja, shakkitehtävien laatija ja shakkikirjailija (s. 1909)
1985   – Elwyn Brooks White (”E. B. White”), yhdysvaltalainen kirjailija ja esseisti (s. 1899)
1990 – Curtis LeMay, Yhdysvaltain ilmavoimien kenraali (s. 1906)
1992 – Petra Kelly, saksalainen poliitikko (s. 1947)
1994 – Erkki Hirvikallio, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1912)
1996 – Alfred Vogel, sveitsiläinen luontaislääkinnän kehittäjä (s. 1902)
2004 – Richard Avedon, yhdysvaltalainen valokuvaaja (s. 1923)
2012 – Shlomo Venezia, kreikanjuutalainen kirjailija, kuului Auschwitzin Sonderkommandoon (s. 1928)
2013 – Thomas Clancy Jr. (”Tom Clancy”), yhdysvaltalainen menestyskirjailija (s. 1947)
2016 – Sakari Tahvanainen, suomalainen päätoimittaja ja maakuntasihteeri (s. 1936)
2017 – Arthur Janov, yhdysvaltalainen psykologi ja psykiatri, primaaliterapian kehittäjä (s. 1924)
2018 – Chahnour Vaghinag Aznavourian (”Charles Aznavour”), armenialais-ranskalainen laulaja, näyttelijä ja säveltäjä (s. 1924)
2018   – Đỗ Mười, Vietnamin pääministeri 1988–1991 (s. 1917)
2019 – Karel Gott, tšekkiläinen laulaja ja näyttelijä (s. 1939)
2020 – Maud Hansson, ruotsalainen näyttelijä (s. 1937)
2020  – Urpo Koskela, suomalainen sotilas- ja liikennelentäjä, lentotoiminnanjohtaja ja koulutuspäällikkö (s. 1937)
2020  – Seppo Nuuttila, suomalainen urheiluvalmentaja (s. 1939)
2022 – Tulsi Tanti, intialainen liikemies (s. 1958)
2023 – Eve Bunting, pohjoisirlantilaissyntyinen yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1928)
2024 – Eka Metsävuori, suomalainen urheilusukeltaja, faktori ja tietokirjailija (s. 1938)
Juhlapäiviä

Suomi: Miina Sillanpään ja kansalaisvaikuttamisen päivä, liputuspäivä vuodesta 2023 lähtien.
Tampere: Tampereen päivä. Vietetty vuodesta 1955.
YK: Kansainvälinen ikääntyneiden päivä ("International Day of Older Persons"). Vietetty vuodesta 1991.
Mensa: Kansainvälinen älykkyyspäivä ("Intelligence Day").
Ortodoksinen kirkko: Jumalanäidin Neitsyt Marian suojelusjuhla (Pokrova, ven. Покров Пресвятой Богородицы, Покров, kreik. Αγία Σκεπη)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 1. lokakuuta: |  |
:  Miina Sillanpään päivä, kansalaisvaikuttamisen päivä.  Jimmy Carter 1924 – Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter syntyi.  1944 – Kirjailija Antti Tuuri syntyi.  1946 – Ensimmäinen Nürnbergin oikeudenkäynti antoi tuomionsa.  1949 – Kiinan kansantasavalta perustettiin.  1950 – Tukholman metro avattiin.  1958 – Nasa aloitti toimintansa.  
Katso myös: kalenteri ~ 30. syyskuuta, 2. lokakuuta