stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haploryhmä G (Y-DNA)

Haploryhmä G
| --- | --- |
Edeltävä haploryhmä:  Haplogroup GHIJK (käännä suomeksi) 
Seuraavat haploryhmät:  Haplogroup G1 (käännä suomeksi) ja Haplogroup G2 (käännä suomeksi) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Ihmisen Y-kromosomin haploryhmän G levinneisyys.
Haploryhmä G (Y-DNA) (G-M201) on Länsi-Aasiassa syntynyt ihmisen isälinjan haplotyyppi. Tätä tyyppiä tavataan eniten Kaukasiassa, Anatoliassa, Iranissa ja Länsi-Siperiassa. Melko paljon täytä tyyppiä on myös Levantissa. Tämä haploryhmä kehittyi tyypistä GHIJK ehkä 23 000–10 000  vuotta sitten. Sen yleismmät alaryhmät ovat G1 ja G2.
G2

Haplotyyppiä G2a tavataan paljon neoliittisesta Euroopasta ajalta 5000-3000 eaa. Esimerkiksi jäämies Ötzi kuluu haploryhmään G2a2b, joka on nykyään Euroopassa hyvin harvinainen.
G1

Haploryhmää G1 tavataan paljon Anatoliasta, Iranista ja Länsi-Siperiasta.
Käännös suomeksi
Numidia (provinssi)

| Numidia Provincia Numidia> Rooman provinssi |
| --- | --- |

 Numidian provinssin alue vuonna 210.
Valtio:  Rooman valtakunta Länsi-Rooma
Prefektuuri:  Italia et Africa (300-luku–)
Diokeesi:  Africa (314–)
Nykyinen valtio/alue:  Algeria
Perustettu:  n. 46/45–27 eaa. (Africa nova) n. 197 ja 314 (Numidia)
Numidia (lat. Provincia Numidia), alussa Africa nova (”Uusi Africa”, lat. Provincia Africa nova), oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Pohjois-Afrikassa nykyisen Algerian alueella.
Maantiede

Numidian provinssi käsitti vanhan Numidian alueen Pohjois-Afrikan rannikolla nykyisen Koillis-Algerian alueella. Sen itäpuolella sijaitsi alun perin African provinssi. Myöhemmin sen itäpuolella sijaitsi Africa proconsulariksen provinssi ja länsipuolella Mauretania Caesariensiksen provinssi. Pohjoisessa Numidia rajautui Välimereen.
Maantiede > Kaupunkeja

Numidian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa:
Althiburos
Ammaedara
Badias eli Badiae
Bagai
Belalis major
Bisica Lucana
Bulla Regia
Calama
Capsa
Chullu
Cirta
Civitas Nattabutum
Diana veteranorum
Gadiaufala
Gemellae
Hippo Regius
Lamasba
Lambaesis
Lares
Macomades
Madaurus eli Madaura
Mascula
Rusicada
Sicca Veneria
Sigus
Thagaste eli Tagaste
Thabraca
Thamugadi
Theveste
Thibilis
Thuburnica
Thubursicum Numidarum
Tigisis
Tipasa
Tucca
Uzappa
Vaga
Verecunda
Zama Regia
Zarai
Zattara
Historia

Numidian alue oli aiemmin oma kuningaskuntansa. Roomaan se liitettiin Julius Caesarin vallattua sen Thapsuksen taistelun myötä vuonna 46 eaa. Numidian provinssi perustettiin vuonna 46/45 eaa., tuolloin nimellä Africa nova (”Uusi Africa”). Samalla aiemman, viereisen African provinssin nimeksi tuli Africa vetus (”Vanha Africa”). Provinssit yhdistettiin Augustuksen aikana noin vuonna 27 eaa. uudeksi provinssiksi nimeltä Africa proconsularis.
Numidian provinssi perustettiin Septimius Severuksen aikana noin vuonna 197. Provinssi lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat pohjoisempi Numidia Cirtensis ja eteläosan käsittänyt Numidia militiana. Numidian provinssi perustettiin uudelleen yhdistämällä nämä kaksi provinssia vuonna 314. Tämän jälkeen provinssi kuului African diokeesiin. Myöhemmin 300-luvulla se tuli osaksi Italia et African prefektuuria. Rooman jaon vuonna 395 jälkeen provinssi osa Länsi-Roomaa.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Africa 146–46/45 eaa. | Africa vetus 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Africa proconsularis | Proconsularis Zeugitana | Africa proconsularis | (Tunisia pohjoinen) |
| Africa 146–46/45 eaa. | Africa vetus 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Africa proconsularis | Valeria Byzacena | Byzacena | (Tunisia eteläinen) |
| Africa 146–46/45 eaa. | Africa vetus 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Africa proconsularis | Tripolitania | Tripolitania | (Libyan länsirannikko) |
|  | Africa nova 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Numidia | Numidia Cirtensis | Numidia | (Algeria koillinen) |
|  | Africa nova 46/45–27 eaa. | Africa proconsularis 27 eaa.–193 jaa. | Numidia | Numidia militiana | Numidia | (Algeria koillinen) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
Aljaksandr Tšarvjakou

| Aljaksandr Tšarvjakou Аляксандр Чарвякоў Aleksandr Tšerjakov  Алекса́ндр Червяко́в |
| --- | --- |

Valko-Venäjän SNT:n kansankomissaarien neuvoston puheenjohtaja ("pääministeri")  (1920-21 neuvostolla toinen nimi)
 1.8.1920–17.3.1924  
Valko-Venäjän SNT:n toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtaja (valtionpäämies)
 30.12.1922–16.6.1937  
Seuraaja:  Mihail Stakun
Neuvostoliiton toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtaja (ЦИК СССР, yksi puheenjohtajista)
 1922-1937  
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1892 Dukorki, Igumenin kihlakunta, Minskin kuvernementti, Venäjän keisarikunta (nyt Minskin alue, Valko-Venäjä)
Kuollut: 16. kesäkuuta 1937 (45 vuotta) Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto
Tiedot
Puolue:  Venäjän kommunistinen puolue, Valko-Venäjän kommunistinen puolue
 Nimikirjoitus
Aljaksandr Tšarvjakou (valkoven. Аляксáндр Рыгóравіч Чарвякóў) eli Aleksandr Tšervjakov (ven. Алекса́ндр Григо́рьевич Червяко́в, Aleksandr Grigorjevitš Tšerjakov (8. maaliskuuta 1892– 16. kesäkuuta 1937) oli poliitikko ja valtiomies Valko-Venäjän sosialistisen neuvostotasavallan alkuvuosina.
Hän toimi Valko-Venäjän SNT:n pääministeriä vastaavassa tehtävässä vuosina 1920-1924 ja valtionpäämiehen asemassa vuosina 1922–1937.
Yhtenä varhaisen Neuvostoliiton toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajana hänellä oli myös osa jaetusta Neuvostoliiton valtionpäämiehen asemasta vuosina 1924–1937. Tšarvjakou menehtyi vuonna 1937. On syytä huomata, että käytännössä kaikki Neuvostoliiton jaetun valtionpäämiehen tehtävässä olleet, muita neuvostotasavaltoja kuin Venäjän SFNT:aa edustaneet toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajat saivat surmansa tai tapettiin stalinistisen valtionterrorin huippuvuosina 1937-1938.
Elämän alkuvuodet ja Valko-Venäjän SNT:n synty

Aljaksandr Tšarvjakou syntyi valkovenäläiseen talonpoikaisperheeseen Venäjän keisarikunnan Minskin kuvernementissä 8. maaliskuuta 1892 (25.2.1892). Koulunsa jälkeen sai vuonna 1909 kansallisen luvan opettajan tehtävään. Työskenteli tämän jälkeen Vilnan kuvernementissä. Valmistui Vilnan pedagogisesta instituutista 1915. Kutsuttiin armeijaan.
Liittyi toukokuussa 1917 kommunistiseen puolueeseen. Helmikuun vallankumouksen 1917 jälkeen osallistui Valko-Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen käynnistämiseen; tämä pohjautui valkovenäläiseen osaan Venäjän kommunistisesta puolueesta (РКП). Vuosina 1918–20 Valko-Venäjän asioiden komissaari Neuvosto-Venäjän hallitusta vastaavassa Kansankomissaarien neuvostossa (Sovnarkom). Osallistui Valko-Venäjän SNT:n perustamiseen. Osallistui puna-armeijan länsirintaman poliittiseen työhön.
Aiheesta muualla

Kak ubivali "vsebelorisskogo staroty" (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (tut.by)
ЦЕНТРАЛЬНЫЙ ИСПОЛНИТЕЛЬНЫЙ КОМИТЕТ СОЮЗА СОВЕТСКИХ СОЦИАЛИСТИЧЕСКИХ РЕСПУБЛИК (ЦИК СССР) (venäjäksi)
СССР: Главы государства: 1922-1991 (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (praviteli.org)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: - | Valko-Venäjän SNT:n toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtaja (valtionpäämies) 1922–1937 | Seuraaja: Mihail Stakun |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Itä-Virumaa

| Itä-Virumaa Ida-Viru maakond |
| --- | --- |
 Narvan linna Narvanjoen yli Iivananlinnasta Venäjältä nähtynä.
 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Viro
Kuntia:  8
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Jõhvi
 – suurin kaupunki:  Narva
Pinta-ala:  2 971,55 km²
Väkiluku (1.1.2018):  149 172 (3.)
 – väestötiheys:  48 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  EE-44
Itä-Virumaa eli Itä-Virun maakunta (vir. Ida-Viru maakond, Ida-Virumaa) on maakunta Koillis-Virossa, Venäjän vastaisella rajalla, Suomenlahden ja Peipsijärven välillä.
Itä-Virumaan asukasluku on noin 132 736 ja pinta-ala 3 000 neliökilometriä   . Vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan maakunnassa oli 97 231 venäläistä, 24 490 virolaista, 3 265 ukrainalaista, 2 720 valkovenäläistä ja 1 065 suomalaista.Maakunta poikkeaakin selvästi muista Viron maakunnista, joissa  virolaiset ovat enemmistönä.
Maakuntahallinnon keskus oli Jõhvi vuoden 2017 loppuun, jolloin lääninhallintoon rinnastettava, Viron hallituksen nimittäminen maaherrojen johtama valtiollinen aluehallinto lakkautettiin. Asukasluvultaan suurin kaupunki on Venäjän rajalla sijaitseva historiallinen Narva.
Maantiede

Maakunnan alue koostuu Pohjois-Viron ranta-alangosta, joka pohjoisessa päättyy jyrkkään törmärannikkoon. Sisämaassa on Koillis-Viron ylänköalue ja Alutagusen metsäalue. Pisimmät joet ovat Narvajoki, Purtse ja Pyhäjoki. Maakunnassa on noin 40 järveä sekä suoalueita. Maa- ja kallioperä koostuu runsaista luonnonvaraesiintymistä. Näitä ovat palavakivi, fosforiitti, rakennushiekka, kalkkikivi ja sinisavi. Näiden ansiosta Itä-Virumaa onkin Viron merkittävin teollisuusalue. Palavaakiveä louhitaan erityisesti Kohtla-Järven ja Kiviõlin seudulla.
Kaupungit ja kunnat

Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Itä-Virumaa koostuu kahdeksasta kunnasta, joista neljä on kaupunkeja. Ennen kuntauudistusta kaupunkeja oli viisi ja kuntia oli 15. Muutoksessa Aserin kunta siirrettiin osaksi Länsi-Virumaata sekä Avinurme ja Lohesuu Jõgevamaalle.
Maakunnan kunnat ovat:
| Kunta | Asukasluku (1> 1.2018) |
| --- | --- |
Alutagusen kunta: 4 929
Jõhvin kunta: 11 645
Kohtla-Järven kaupunki: 35 395
Lüganusen kunta: 8 942
Narvan kaupunki: 58 610
Narva-Jõesuun kaupunki: 4 828
Sillamäen kaupunki: 13 406
Toilan kunta: 4 807
Itä-Virumaa: 142 562
Talouselämä

Maakunnan teollisuudenaloja ovat kemian-, metalli-, konepaja-, elektroniikka- ja puuteollisuus. Lisäksi maakunnassa työllistää energian tuotanto ja kuljetus.
Hallinto ja politiikka

Valtiollisissa vaaleissa Itä-Virumaa muodostaa vaalipiirin numero 7 (valimisringkond nr 7), josta valitaan 7 kansanedustajaa 101-jäseniseen riigikoguun.
Nähtävyyksiä

Nähtävyyksistä tärkeimpiä ovat Ontikan rantatörmä (56 metriä merenpinnasta), Viron korkein putous Valastessa (n. 30 m, syntynyt kuivatusojan suuhun), luonnonsuojelualueet (Kurtna, Saka-Ontika-Toila), Kuremäen nunnaluostari, Kohtla-Järven palavankiven museo, Jõhvin kirkko 1300-luvulta, Purtsen linna 1500-luvulta, Narvan linna (Hermannin linna) ja 12 kilometriä pitkä Narva-Joensuun hiekkaranta. Alueella on myös entistettyjä kartanoita puistoineen, kuten Ontikan, Illukan, Maidlan, Kukrusen ja Mäetagusen kartanot.
Valasteojan putous kesäkuun lopulla.
Valasteojan putoukselle laskeudutaan pysäköintialueelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itä-Virumaa Wikimedia Commonsissa
Ida-Virumaa portaali (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k  Itä-Virumaa |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit (linn, haldusüksus) (4) |  Kohtla-Järve  Narva  Narva-Jõesuun kaupunki  Sillamäe  |  |
| Kunnat (vald) (4) |  Alutagusen kunta   Jõhvin kunta  Lüganusen kunta  Toilan kunta  |  |
| Epäitsenäiset kaupungit (linn, asustusüksus) (4) |  Jõhvi  Kiviõli  Narva-Jõesuu  Püssi  |  |
| Kauppalat (alev) (1) |  Kohtla-Nõmme  |  |
| Pienkauppalat (alevik) (11) |  Erra  Iisaku  Lüganuse  Mäetaguse  Olgina  Sinimäe  Sonda  Tammiku  Toila  Tudulinna  Voka  |  |
| Entiset kaupungit ja kunnat (16) |  Alajõe  Aseri  Avinurme  Iisaku  Illuka  Kohtla  Kohtla-Nõmme  Lohusuu  Lüganuse  Maidla  Mäetaguse  Püssi  Sonda  Toila  Tudulinna  Vaivara  |  |
| n k Viron maakunnat |
| --- | --- | --- |
|  Harjumaa  Hiidenmaa  Itä-Virumaa  Järvamaa  Jõgevamaa  Läänemaa  Länsi-Virumaa  Pärnumaa  Põlvamaa  Raplamaa  Saarenmaa  Tartumaa  Valgamaa  Viljandimaa  Võrumaa  |  Harjumaa  Hiidenmaa  Itä-Virumaa  Järvamaa  Jõgevamaa  Läänemaa  Länsi-Virumaa  Pärnumaa  Põlvamaa  Raplamaa  Saarenmaa  Tartumaa  Valgamaa  Viljandimaa  Võrumaa  |  |
Itä-Virumaan kunnat (8 kpl) vuodesta 2017.
Itä-Virumaan kunnat (22 kpl) vuoteen 2013, jolloin Maidla, Püssi ja Lüganuse yhdistyivät.
55 (luku)

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 55 ← 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 → 
Kardinaaliluku:  viisikymmentäviisi
Järjestysluku:  viideskymmenesviides
Tekijät:  1, 5, 11, 55
Alkutekijät:   5\cdot 11
Roomalainen numero:  LV
Binääriluku:  110111
Oktaaliluku:  67
Duodesimaaliluku:  47
Heksadesimaaliluku:  37
Vigesimaaliluku:  2F
55 (viisikymmentäviisi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 54 ja seuraa luku 56.
Matematiikassa

55 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku.
55 on vajaa luku.
55 on kolmioluku, sillä se on kokonaislukujen 1–10 summa.
55 on suurin kolmioluku, joka esiintyy Fibonaccin lukujonossa.
55 on seitsenkulmioluku.
55 on keskitetty yhdeksänkulmioluku.
55 on neliöpyramidiluku, sillä se on neliölukujen  1^{2}\ldots 5^{2} summa.
55 on keskitetty ikosaedriluku.
55 on palindromi nelijärjestelmässä (3134) ja senaarijärjestelmässä (1316).
55 on Harshad-luku binäärijärjestelmässä.
55 on Smithin luku binäärijärjestelmässä.
55 on Kaprekarin luku kymmenjärjestelmässä:  55^{2}=3\ 025 ja  30+25=55.
55 on Duffyn luku.
55 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa: (48, 55, 73) ja (55, 1 512, 1 513).
55 voidaan muodostaa kahden neliöluvun erotuksena kahdella tavalla:  8^{2}-3^{2} ja  28^{2}-27^{2}.
55 voidaan muodostaa kolmen kuutioluvun summana:  3^{3}+3^{3}+1^{3}.
55 on viides alkuluku kerrottuna viidellä.
2^{55} takaperin (86 936 981 079 782 063) on alkuluku.
Luonnontieteissä

55 on cesiumin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä.
Mangaani-55 on mangaanin vakaa isotooppi.
Molybdeeni-97 ja rutenium-99 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 55.
55 Pandora on pikkuplaneetta.
55 Cancri on kaksoistähti.
Messier 55 on pallomainen tähtijoukko.
Kulkuneuvoissa

T-55 on neuvostoliittolainen panssarivaunu.
Mjasištšev M-55 on neuvostoliittolainen tiedustelulentokone.
Sikorsky S-55 on yhdysvaltalainen kuljetushelikopteri.
Fiat G.55 oli italialainen hävittäjälentokone.
CAMS 55 oli ranskalainen lentovene.
Muissa yhteyksissä

55 on Brasilian kansainvälinen suuntanumero.
Aristoteleen mukaan taivas koostui 47 tai 55 sfääristä.
Monilla Yhdysvaltojen teillä nopeusrajoitus on 55 mailia tunnissa (noin 89 km/h).
55 gallonaa (noin 210 litraa) on yleinen tynnyrin koko.tarvitaan parempi lähde
Benjamin Harrison, Warren Harding ja Lyndon Johnson astuivat Yhdysvaltain presidentin virkaan 55-vuotiaina.
Eurooppatie E55 kulkee Ruotsin ja Kreikan välillä.
Kantatie 55 kulkee Porvoon ja Mäntsälän välillä.
55 S 55 on suomalainen kevyt sinko.
RK-55 ja H-55 ovat neuvostoliittolaisia risteilyohjuksia.
55 päivää Pekingissä on elokuva.
55 Burger, Cola, Fries oli suomalainen pikaruokaketju.
55 on neliöpyramidiluku.
Halle (täsmennyssivu)

Halle tai Hallé voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Halle, kaupunki Saksassa Saksi-Anhaltin osavaltiossa
Halle, tai virallisesti Halle (Westfalen), kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa
Halle, kylä Saksassa Ala-Saksin osavaltiossa Bentheimin piirikunnassa
Halle, kylä Saksassa Ala-Saksin osavaltiossa Holzmindenin piirikunnassa
Halle, kaupunki ja kunta Belgiassa
Halle, kylä Alankomaissa Bronckhorstin kunnassa
Halle Brothers, yhdysvaltalainen entinen tavarataloketju
Hallé-orkesteri, brittiläinen sinfoniaorkesteri
Henkilöitä

Adam de la Halle (1237–1288), ranskalainen truveeri
Charles Hallé (alk. Karl Halle, 1819–1895), saksalais-englantilainen kapellimestari ja pianisti
Gunnar Halle (s. 1965), norjalainen jalkapalloilija
Morris Halle, alk. Moriss Pinkovics (1923–2018), latvialais-yhdysvaltalainen kielitieteilijä ja professori
Pentti Halle, ent. Hykkyrä (1908–2000), Enso-Gutzeitin johtokunnan puheenjohtaja, vuorineuvos
Halle Bailey (s. 2000), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä
Halle Berry (s. 1966), yhdysvaltalainen näyttelijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Halle”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Quraiš

Taistelu kuningas Khusrau II:n liittolaisarmeijan ja kapinakenraali Bahramin välillä vuonna 591. Miniatyyri vuodelta 1580.
Quraiš (arab. قُرَيْش‎) oli arabiheimo, joka islamilaisen perimätiedon mukaan hallitsi Mekkaa profeetta Muhammedin syntymän aikaan 500-luvun lopulla. Heimossa oli kymmenen pääklaania, joista jotkin nousivat islamin alkuaikoina arvostettuun asemaan. Näitä olivat Muhammedin oma klaani Banū Hāshim, hänen äitinsä klaani Zuhra, kahden ensimmäisen kalifin Abu Bakrin ja Umarin klaanit Taim ja ʿAdī sekä kolmannen kalifin Uthmanin ja hänen sukulaistensa, Umaijadien dynastian klaani Umayya.
Quraiš-heimon historiallisuus

Orientalisti Patricia Cronen mukaan historialliset lähteet eivät tunne Mekkaa, sen pyhäkköä eikä quraiš-heimoa ennen 700-luvun puoliväliä. Mekka ei liioin esiinny Arabian niemimaan vanhojen pyhiinvaelluskohteiden joukossa, vaikka lähteet luettelevat 16 muuta pyhiinvaelluskohdetta. Karttoihin Mekka ilmestyy vasta 900-luvulla. Crone kirjoittaa:
»…on selvää, että jos mekkalaiset olisivat olleet kansainvälisen kaupan välittäjiä, heistä pitäisi olla jotain mainintoja asiakkaittensa kirjoituksissa. Kreikkalaiset ja latinalaiset ovat, loppujen lopuksi, kirjoittaneet paljon etelä-arabialaisista, joiden kanssa he kävivät menneisyydessä suitsukekauppaa, tarjoten tietoja heidän kaupungeistaan, heimoistaan, politiikastaan ja karavaanikaupasta; ja 500-luvulla he vastaavasti kirjoittivat Etiopiasta ja Aduliksesta. Arabian poliittinen ja uskonnollinen merkitys 500-luvulla oli sellainen, että sen asioihin kiinnitettiin runsaasti huomiota; mutta Quraish-heimoa ja heidän kauppakeskustaan ei mainita missään, ei kreikaksi, latinaksi, syyriaksi, arameaksi, koptiksi tai miksikään kieleksi, jota käytettiin Arabian ulkopuolella ennen valloitussotia.»
Sana "Quraiš" Koraanissa

Sana "Quraiš" on niin sanottu hapax eli esiintyy Koraanissa vain kerran: "Quraišin yhteenliittymisen tähden, talvi- ja kesäkaravaaninsa tähden palvelkoot ihmiset tämän temppelin Herraa" (Koraani 106:1-3). Muhammedista ja hänen Quraiš-heimostaan kertoi ensimmäisen kerran Ibn Hisham 800-luvun alussa tehdyssä elämäkerrassa, joka pohjautui 700-luvun puolivälissä tehtyyn, mutta kadonneeseen elämäkertaan. Muhammedin heimon nimi oli saatu tästä Koraanin kohdasta, sillä se ei esiinny missään muualla.
Christoph Luxenberg katsoo, että Koraanin konsonanttikirjoituksella ilmaistu sana  قريش on tulkittu virheellisesti, jos se ymmärretään erisnimeksi Quraiš. Sana vastaa morfologisesti syyro-aramean kielessä passiivin partisiipin monikon maskuliinia qarishe > qrishe (= kokoontuneet yhteen).  Luxenbergin mukaan sana tarkoittaa liittolaisia (lat. foederati). Liittolaisjoukot (foederati) palvelivat Rooman sotajoukkojen apuvoimina. Oikea arabialainen muoto olisi tällöin Qarish. On arveltu, että Koraanin suurat 105 (Al-Fil) ja 106 (al-Quraiš) liittyvät yhteen ja kertovat Persian kuningas Khusrau II:n ja kapinakenraali Bahramin yhteenotosta. Tällöin myös puhe liittolaisjoukoista sopii asiayhteyteen. Suuran 106 väärinluennan tuloksena liittolaisjoukoista tuli sana Quraiš, joka islamilaisessa kertomusperinteessä kehittyi Muhammedin heimoksi.
Jo ennen Luxenbergia arabistit olivat tunnistaneet sanan quraysh tarkoittavan "yhteen kokoamista". He tulkitsivat perimätietoa siten, että Quraiš-heimo olisi saanut nimensä muistona siitä, että se "kokosi yhteen" kaikki pyhiinvaeltajat Mekkaan tai kokosi yhteen kaikki tavarat myytäväksi Mekassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Quraiš Wikimedia Commonsissa
Seaton Delaval Hall

Seaton Delaval Hall
Seaton Delaval Hall on kartano Englannin Northumberlandissa Newcastle upon Tynen pohjoispuolella. Sen suunnitteli 1700-luvulla kuuluisa arkkitehti John Vanbrugh. Seaton on läheinen pikkukaupunki, Delaval taas kartanon omistaneen suvun nimi. Nykyisin sitä hallinnoi National Trust.
Kartanoa ympäröivä puisto ja puutarha on listattu merkittövien historiallisten kohteiden joukkoon.
Autoilun ennätykset

Autoilun ennätykset on listaus erilaisista autoihin liittyvistä tai autolla saavutetuista ennätyksistä.
Voimassa olevat ennätykset

Isoin moottori :
uniikki: Brutus (auto) 46920 cm³ (47 litrainen BMW VI lentokonemoottori 1920 luvulta)lähde?
Pienin moottori: Suzuki Fronte 1967 0,36 l (375 cm³), Peel P50 0,049 l (49 cm³)(kolmipyöräinen)lähde?
Lyhin: Peel P50 (1962) 1,34 m (kolmipyöräinen)lähde?
Pisin:
uniikki: Cadillac Eldorado 1976 "American Dream": 30,54 metriä
sarjavalmisteinen: 6,852 mm (269.75 in) – 1962–1977 eight door Checker Aerobus
Tehokkain:
bensiini: Bugatti Centodieci 1 177 kW (1 600 hv)
h-a-diesel: Audi Q7 V12 TDI 373 kW (500 hv)
kevyt-k-a-diesel: Ford Super Duty 373 kW (500 hv)
k-a-diesel:
Suurin huippunopeus: Hennessey Venom GT 435 km/h
Myydyin: Volkswagen Kupla, 21,5 miljoonaa autoa (Toyota Corolla on myydyin samalla mallinimellä 32 miljoonaa autoa)lähde?
Paras kiihtyvyys (0–100 km/h): Bugatti Veyron Super Sport 2,46 sekuntialähde?
Entiset ennätykset > Huippunopeus

Kursivoidut autot eivät ole tuotantoautoja.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 1886 | Benz Patent-Motorwagen | 16 km/h, Karl Benzin oma arvio |
| 1987 | Ferrari F40 | 323 km/h |
| 1987 | RUF CTR (pohjautuu Porsche 930:n) | 340 km/h |
| 1994 | McLaren F1 | 372 km/h rajoitettu |
| 1998 | McLaren F1 | 391.1 km/h |
| 2002 | Flatfire (Ford) | 486.3486 km/h |
| 2005 | Koenigsegg CCR | 387.87 km/h |
| 2005 | Bugatti Veyron | 407.5 km/h |
| 2007 | SSC Ultimate Aero TT | 412.2 km/h |
| 2008 | Bugatti Veyron Super Sport | 431.072 km/h |
| 2014 | Hennessey Venom GT | 435.3 km/h |
Sannahed

| Sannahed |
| --- | --- |
 Sannahed
 Koordinaatit: 59°06′00″N, 15°09′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke
Kunta:  Kumla
Sannahed on asuinalue Kumlan kunnassa Örebron läänissä Närken historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Se muodosti oman taajamansa vuoteen 2015, jolloin se kavoi yhteen Hallsbergin taajaman kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sannahed Wikimedia Commonsissa