stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
K. V. Tamminen
Henkilöhistoria

Veikko Tammisen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Emanuel Tamminen ja Serafina Salin ja puoliso vuodesta 1911 Selma Johanna Paunu (Dufva). Hänen veljensä oli insinööri, yritysjohtaja Ilmari Tamminen. Veikko Tamminen tuli ylioppilaaksi 1900 ja vihittiin papiksi 1905. Hän toimi Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen palveluksessa saarnaajana 1908–1916 ja toiminnanjohtajana 1923–1946, sekä Lohjan kappalaisena 1916–1924. Hän teki lähetystyön tarkastusmatkan Japaniin 1925–1926. Tamminen oli kirkolliskokouksen jäsen 1933, 1935 ja 1938, ja jäsenenä vuoden 1928 kirkolliskokouksen asettamassa virsikirjakomiteassa. Lasten lehden toimittaja hän oli vuodesta 1912. Tamminen kirjoitti useita virsiä ja Siionin kanteleen lauluja sekä julkaisi saarnakokoelmia. Rovastin arvonimen hän sai 1932.
Julkaisuja

Siionin kannel, 1923, laulukirja (uud.)
Valtamerten takana: lähetysasioilla. I Japanissa, II Amerikassa, 1926
Nuori Siion, 1929
Koko velka anteeksi: saarna Helsingin Vanhassa kirkossa 16.XI.1930, 1931
Käykö näin meillekin? saarna F. G. Hedbergin Paimiossa olon satavuotisjuhlassa Paimion kirkossa 30.10.1938, 1938
Arvo Korpisen muisto, 1939
Uusi aamu, uusi armo: aamuhartaushetkinä Helsingin Vanhassa kirkossa pidettyjä hartaushetkiä, 1940
Varottava sana kaikille uskonnollismielisille ja kaikille uskovaisille: saarna, 6. sunnuntaina Loppiaisesta 14/2 1943 Helsingin Vanhassa kirkossa, 1943
Aamuruskon siivin: aamuhartauspuheita, 1944
Armoa armosta: tutkisteluja vuoden kullekin päivälle: 100 eri tekijän kirjoituksista, 1945, koonnut Arvid Hydén, suomentanut K. V. Tamminen
Kirkkain katsein, 1945
Ensimmäinen synti, 1946
Lävistetyt kädet, 1947
Matin matka maailmalle, 1947
Ristin ihme: saarnoja ensimmäisen vuosikerran teksteihin, 1948
Pyhällä paikalla: saarnoja kolmannen vuosikerran teksteistä, 1954, koonnut Veikko Takala
Hän vahvistaa teitä: puheita, 1955, koonnut Veikko Takala
Hyvässä turvassa, 1982
Virret Suomen ev.lut. kirkon virsikirjassa

Menkää maitten ääriin asti! (426)
Kun koulutyöni alkaa taas (485)
Puoleesi, Herra, luomme (486)
Aiheesta muualla

K.V. Tamminen - kuukauden evankelinen opettaja
Katso maisemaa

| Katso maisemaa Regina |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005
 Julkaistu: 14. marraskuuta 2005
 Tyylilaji: elektropop
 Levy-yhtiö: Next Big Thing
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 31.
Reginan muut julkaisut
|   | Katso maisemaa 2005 | Oi miten suuria voimia! 2007 |
Katso maisemaa on elektronista popmusiikkia soittavan Reginan debyyttialbumi. Se julkaistiin Suomessa marraskuussa 2005, ja se nousi virallisen albumilistan sijalle 31 viikolla 47.
Kappaleet

Elokuva – 4.14
Pidä varasi, tyttö! – 3.18
Tokio – 3.44
Katso maisemaa – 4.10
Olisitko sittenkin halunnut palata – 3.25
Kohtaamisia kaupungissa – 4.41
Pieni ystävä – 5.20
Nyt on jo myöhäistä – 4.55
Uusi resepti – 3.04
Minua ollaan vastassa – 2.51
Levy julkaistiin lisäksi Japanissa vuonna 2006. Japanin julkaisulla on edellisten lisäksi raidat ”Kohtaamisia kaupungissa (Regina on Regina Megamix)” ja ”Olisitko sittenkin halunnut palata (Boys Of Scandinavia Remix)”.
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
Aiheesta muualla

Katso maisemaa Last.fm:ssä (englanniksi)
Jyväskylän Cityseurakunta

| Jyväskylän Cityseurakunta |
| --- | --- |
 Jyväskylän Cityseurakunnan toimitilat Vaasankadulta kuvattuna.
Suuntautuminen:  kristinusko
Kirkkokunta:  uuskarismaattisuus
Perustettu:  2000
Pääkirkko:  Jyväskylä, Suomi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jyväskylän Cityseurakunta on vuonna 2000 perustettu itsenäinen kristillinen paikallisseurakunta Jyväskylässä, joka ei ole osa mitään yksittäistä kirkkokuntaa. Seurakunta on hengeltään karismaattinen ja kuuluu tunnustuskuntiin sitoutumattomaan uuskarismaattisuuteen. Jyväskylän Cityseurakuntaa johtavat pastoripariskunta Esko ja Pirjo Valtanen yhdessä seurakunnan johtoryhmän kanssa. Jyväskylän Cityseurakunta kuuluu yhdistyspohjaisia seurakuntia tukevaan Seurakuntien yhteys -järjestöön.
Historia

Jyväskylän Cityseurakunta syntyi osana laajempaa kansallista hengellistä uudistusliikehdintää, jonka yhteydessä Suomessa perustettiin 1990-luvulla ja 2000-luvulla joukko uusia itsenäisiä uuskarismaattisia seurakuntia, mukaan lukien City-seurakunnat. Valtaosa näistä seurakunnista syntyi helluntailiike-taustalta.
Seurakunnan toiminta

Jyväskylän Cityseurakunnan mukaan tarkoituksena ei ole olla toimintakeskeinen seurakunta, vaan erityisesti näky-keskeinen seurakunta. Tämä tarkoittaa sitä, että toiminta itsessään ei ole seurakunnassa päämäärä, vaan toiminta on pikemminkin seurausta, siitä mitä Jumala haluaa seurakuntansa keskelle synnyttää.
Aiheesta muualla

Jyväskylän Cityseurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Seurakuntien yhteys ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Kanadanpuhvelinmarja

| Kanadanpuhvelinmarja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Rosales
Heimo::  Hopeapensaskasvit Elaeagnaceae
Suku::  Puhvelinmarjat Shepherdia
Laji::  canadensis
Kaksiosainen nimi
 Shepherdia canadensis  (L.) Nutt. 
Katso myös
   Kanadanpuhvelinmarja Wikispeciesissä   Kanadanpuhvelinmarja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanadanpuhvelinmarja (Shepherdia canadensis) on kaksikotinen hopeapensaskasveihin (Elaeagnaceae) kuuluva pensas. Sen marjoja on käytetty ravinnoksi, vaikka ne sisältävät saponiinia.
Ulkonäkö ja koko

Kanadanpuhvelinmarja kasvaa 2,5 m korkeaksi. Lehvästö on hopeansävyinen tai harmaanvihreä. Kukat ovat pienet ja keltaiset. Se kukkii huhtikuussa, marjat kypsyvät heinä-syyskuussa. Se on kaksikotinen, joten marjoja syntyy vain, jos lähekkäin kasvaa sekä hede- että emikasveja.
Levinneisyys

Kanadanpuhvelinmarja kasvaa luontaisena Pohjois-Amerikassa Newfoundlandista Alaskaan, etelässä New Yorkiin ja New Mexicoon asti.
Kanadanpuhvelinmarjan marjoja.
Kalliojärvi (Sysmä, kirkonkylä)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°32′14″N, 25°40′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Ylä-Vehkajärveen 
Järvinumero:  14.221.1.284
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,4 m  
Pituus:  680 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,737 km  
Pinta-ala:  8,528 ha  
Saaria:  1 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy.
Keskiyläsaksa

Keskiyläsaksa (saks. Mittelhochdeutsch) on Jacob Grimmin keksimä nimitys saksankielen toiselle historialliselle kehityskaudelle, jona tavallisesti käsitetään ajanjaksoa vuosien 1100 ja 1500 välillä. Keskiyläsaksa erottautuu varhaisimmista kielikaudesta eli muinaisyläsaksasta siinä, että kaikki muinaisyläsaksan taivutustavujen vokaalit ovat muuttuneet e:ksi, esim. muinaisyläsaksa: boto, keskiyläsaksa: bote (uusyläsaksa: Bote). Keskiyläsaksan ja sitä seuraavan uusyläsaksan kauden välillä ei ole olemassa yhtä selvää kielellistä rajamerkkiä, vaan rajana yleensä pidetään Lutherin esiintymistä ja saksalaisen kirjakielen syntymistä.
Keltaruosteet

| Keltaruosteet |
| --- | --- |
 Lehtikuusen-raidankeltaruoste (Melampsora caprearum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Luokka::  Pucciniomycetes
Lahko::  Ruostesienet Pucciniales
Heimo::  Melampsoraceae
Suku::  Keltaruosteet  Melampsora  Castagne
Synonyymit
 Mesopsora Dietel  Necium Arthur  Podocystis Fr.  Podosporium Lév. 
Katso myös
   Keltaruosteet Wikispeciesissä   Keltaruosteet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltaruosteet (Melampsora) on ruostesieniin kuuluva sienisuku. Global Biodiversity Information Facilityn mukaan suvussa on 164 lajia.
Lajeja

Sukuun kuuluvia lajeja, jotka esiintyvät Suomessa ja joilla on suomenkielinen nimi.
jokipajunkeltaruoste (Melampsora amygdalinae)
lehtikuusen-raidankeltaruoste (Melampsora caprearum)
pajunkeltaruosteryhmä (Melampsora epitea coll.)
lettorikonkeltaruoste (Melampsora hirculi)
orvokin-pohjanpajunkeltaruoste (Melampsora lapponum)
ahopellavankeltaruoste (Melampsora lini)
pellavankeltaruoste (Melampsora liniperda)
haavankeltaruosteryhmä (Melampsora populnea coll.)
papelorikonkeltaruoste (Melampsora vernalis)
Kalliojärvi (Sysmä, Nikkaroinen)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°25′33″N, 25°37′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Enojärveen 
Järvinumero:  14.229.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,8 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,903 km  
Pinta-ala:  2,117 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Nikkaroisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Lintulanjoen valuma-alueeseen (14.229) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,8 metriä mpy.
Kamppilampi (Ikaalinen)

| Kamppilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°50′36″N, 23°27′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Petäjäjärveen 
Järvinumero:  35.582.1.035
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,2 m 
Rantaviiva:  0,405 km 
Pinta-ala:  0,01165 km² 
 fiKamppilampi 
Kamppilampi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätön Juhtimäessä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kamppilampi on osa Liesijoen aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 150 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Se sijaitsee Juhtimäen eteläpuolella ja Petäjäjärven itäpuolella Kampinmäen alla. Lampeen laskee etelästä oja Liinasuolta ja sen kaivettu laskuoja lähtee lammen pohjoispäästä ja se yhtyy 1,4 kilometrin jälkeen Vähä Kalajärven laskuojaan. Tämä laskee Petäjäjärveen, joka on Liesijoen läpivirtausjärvi. Rantaviivan pituus on 400 metriä ja rannat ovat soistunutta metsämaata. Ympäristössä on kallioisia mäkiä, jotka ympäröivät lammen suota. Lampi on autio eikä sinne johda teitä.
Julian Casablancas

| Julian Casablancas |
| --- | --- |
 Casablancas esiintymässä vuonna 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. elokuuta 1978 (ikä 46) New York, Yhdysvallat
Ammatti:  muusikko, laulaja-lauluntekijä, tuottaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1998–
Tyylilajit:  indie rock, New Wave, alternative rock, garage rock, post-punk revival, synthpop
Soittimet:  laulu, koskettimet, kitara, basso, rummut, huuliharppu
Yhtyeet:  The Strokes, The Voidz, Queens of the Stone Age, The Lonely Island, Danger Mouse, N.E.R.D, Santigold, Digitalism, Pearl Jam, Daft Punk
Levy-yhtiöt:  Cult, Rough Trade, RCA, Sony BMG
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Julian Fernando Casablancas (s. 23. elokuuta 1978 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko ja lauluntekijä, joka tunnetaan parhaiten The Strokes -yhtyeen laulajana.
Varhaiset vaiheet

Julian Casablancasin vanhemmat ovat muotitoimisto Elite Model Management -yrityksen espanjalais-amerikkalainen johtaja John Casablancas ja tanskalainen mallina toiminut Jeanette Christjansen, joka voitti Miss Denmark -kilpailun vuonna 1965. Casablancasin vanhemmat erosivat tämän ollessa nuori. Christjansenin uusi puoliso, taiteilija Sam Adoquei vaikutti Casablancasin musiikkimakuun tutustuttamalla tämän esimerkiksi The Doorsiin.
Casablancas tapasi The Strokesin basisti Nikolai Fraituren käydessään koulua New Yorkissa. Koska Casablancas ei menestynyt koulussa, hänen isänsä lähetti tämän yksityiskouluun Sveitsiin, missä hän tapasi Albert Hammond Jr:n, joka liittyi myöhemmin Casablancasin yhtyeeseen. Palattuaan kotikaupunkiinsa New Yorkiin, hän jatkoi opiskelua ja tutustui Nick Valensiin sekä Fabrizio Morettiin, jotka soittavat The Strokesissa. Yhtye alkoi soittaa yhdessä vuonna 1998 ja nimesi kokoonpanon The Strokesiksi vuonna 1999.
Musiikki

The Strokesin debyyttialbumi Is This It julkaistiin vuonna 2001 ollen arvostelu- ja myyntimenestys. Seuraava albumi, Room on Fire ilmestyi vuonna 2003 ja kolmas albumi First Impressions of Earth vuonna 2006, minkä kiertueen jälkeen yhtye jäi tauolle.
Tauon aikana yhtyeen jäsenet osallistuivat tahoillaan omiin projekteihinsa ja Casablancas teki yhteistyötä esimerkiksi Queens of the Stone Agen, The Lonely Islandin ja Danger Mousen kanssa.
Vuonna 2008 Casablancas alkoi levyttää sooloalbumiaan Phrazes for the Young, joka ilmestyi syksyllä 2009.
Casablancasin musiikillisiin vaikuttajiin kuuluvat mm. The Velvet Underground ja sitä kautta Lou Reed, Nirvana, Bob Marley, The Doors sekä The Cure. Hän sanoittaa ja säveltää lähes kaikki The Strokesin kappaleet.
Yksityiselämä

Julian Casablancas meni naimisiin yhtyeen managerin Ryan Gentlesin assistentin Juliet Joslinin kanssa 5. helmikuuta 2005. Casablancas ilmoitti yhtyeen konserteissa julkisesti avioitumisestaan. Esimerkiksi Central Parkin konsertissa soittaessaan kappaletta "Hard to Explain" hän sanoi "I'm getting married and it's hard to explain!" eli "Olen menossa naimisiin ja se on vaikea selittää!".
Casablancasilla on ollut vaikeita alkoholiongelmia, jotka korostuivat vuoden 2003–2004 aikoihin stressin takia. Nykyään hän on ilmoittanut olevansa kuivilla ja täysin raitis, joskin monet kyseenalaistavat hänen olevan täysin raitis. Casablancas on myös lopettanut tupakan polttamisen.
Diskografia > Muusikkona > Sooloalbumit

Phrazes for the Young (2009)
Diskografia > Muusikkona > Yhtyeen jäsenenä

The Strokes – Is This It (2001)
The Strokes – Room on Fire (2003)
The Strokes – First Impressions of Earth (2006)
The Strokes – Angles (2011)
The Strokes – Comedown Machine (2013)
The Voidz – Tyranny (2014)
The Voidz – Virtue (2018)
The Strokes – The New Abnormal (2020)
Diskografia > Muusikkona > Vierailevana artistina

Queens of the Stone Age – ”Sick, Sick, Sick (feat. Julian Casablancas)” (2007)
The Lonely Island – ”Boombox (feat. Julian Casablancas)” (2009)
Danger Mouse – ”Little Girl (feat. Julian Casablancas)” (2010)
Daft Punk – ”Instant Crush (feat. Julian Casablancas)” (2013)
Diskografia > Tuottajana

Rey Pila – The Future Sugar (2015)
The Growlers – City Club (2016)
Kirjallisuutta

Goodman, Lizzy: Meet Me in the Bathroom.  Dey Street Books, 2017.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Casablancasin Twitter-sivu
The Strokes
| --- | --- |
Studioalbumit:   Is This It  Room on Fire  First Impressions of Earth  Angles  Comedown Machine  The New Abnormal 
EP:t:   The Modern Age  Future Present Past 
Singlet:   ”Hard to Explain”  ”Last Nite”  ”Someday”  ”12:51”  ”Reptilia”  ”The End Has No End”  ”Juicebox”  ”Heart in a Cage”  ”You Only Live Once”  ”Under Cover of Darkness”  ”Taken for a Fool”  ”All the Time”  ”At the Door”  ”Bad Decisions”  ”Brooklyn Bridge to Chorus” 
Muuta:   Diskografia  Kappaleet 
Casablancas vuonna 2009
Kainuun Kansanpirtti

| Kainuun Kansanpirtti |
| --- | --- |
Osoite:  Linnankatu 2
Sijainti:  Kajaani
Koordinaatit:  64°13′27″N, 27°43′09″E
Valmistumisvuosi:  1956
Suunnittelija:  H. K. Salo
Rakennuttaja:  Kainuun Kansanpirtti ry
Omistaja:  Kainuun Kansanpirtti ry
Runkorakenne:  rankorakenteinen
Julkisivumateriaali:  mineriitti, rappaus
Kerrosala:  1046 m2
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kainuun Kansanpirtti on Kajaanin keskustassa sijaitseva työväentalo.
Rakennus

Kansanpirtin suunnitteli H. K. Salo jäsenyhdistysten kokoontumispaikaksi. Vasemmistojärjestöt ostivat tontin kaupungin järjestämästä huutokaupasta. Jyrkkä rinnetontti oli aiemmin jäänyt rakentamatta. Talo rakennettiin talkootyönä vuosina 1952—1956. Avajaistanssit järjestettiin 9. kesäkuuta 1956. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, kaksi keittiötä, neljä eteistä sekä kahden huoneen ja keittiön asunto. Rankorakenteinen talo on osin vuorattu mineriitillä, osa seinistä on rapattu. Talossa oli alun perin puulämmitys, joka vaihdettiin öljylämmitykseen vuonna 1962. 1990-luvulla talo siirtyi kaukolämpöön. Ikkunat uusittiin vuonna 1976.2010-luvun lopussa talo peruskorjattiin, ikkunat ja ovet uusittiin, rakennettiin inva-wc ja sähkönosteinen esiintymislava sekä päivitettiin esiintymistekniikka vastaamaan nykypäivän tarpeita.
Toimintaa työväentalolla

Kansanpirtti oli aikoinaan suosittu tanssipaikka. Esiintyjinä olivat muun muassa Tapio Rautavaara, Olavi Virta, Eppu Normaali, Kirka ja Danny. Aikuisille suunnattujen tanssien lisäksi talolla järjestettiin myös nuorisodiskoja, tansseja saattoi olla kolme kertaa viikossa. Tanssien ohella talolla järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, bingoa ja juhlia. Tanssien suosio väheni 1980-luvulle tultaessa ja Kansanpirtin tiloihin avattiin elokuvateatteri vuonna 1981. Elokuvateatteritoiminta jatkui mm. nimillä Bio Linna ja Kino Sisu aina vuoteen 2003 asti, jolloin järjestötalon tilat vuokrattiin tanssiseura Kajaanin Casamban harjoitussaliksi. Tanssiseura muutti pois tiloista vuonna 2019, jolloin tanssien järjestäminen aloitettiin uudelleen. Tiloja vuokrataan myös ulkopuolisille juhlien ja tapahtumien pitopaikaksi. Kansanpirtillä sijaitsee mm. Kainuun Vasemmiston piiritoimisto.
Kaupthing

| Kaupthing Bank |
| --- | --- |

Perustettu:  1982
Kotipaikka:   Reykjavík
Toiminta-alue:  Pohjoismaat, Luxemburg, Iso-Britannia, Sveitsi, Belgia, Saksa ja Yhdysvallat
Toimiala:  pankki, sijoittaminen
Tuotteet:  Rahoitus- ja sijoituspalvelut
Liikevoitto:  799 milj. EUR (2007)
Emoyhtiö:  Kaupthing Bank hf.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kaupthing Bank (islanniksi Kaupþing banki hf) on Islannin suurin pankki. Pankki toimii Pohjoismaissa sekä seitsemässä muussa eurooppalaisessa maassa. Pankki perustettiin 1982, kun Islannin pääomamarkkinat vapautuivat. Maailmanlaajuisesti yrityksessä työskentelee yli 3 000 henkilöä. Kaupthing joutui Islannin valtion haltuun 9. lokakuuta 2008. Yrityksen toiminta Suomessa on päättynyt.
Vuoden 2008 kriisi

Yhdysvalloista vuonna 2007 alkanut rahoituskriisi vaikeutti suuresti Islannin pankkisektoria syksyllä 2008. Kaupthingia pidettiin suurimpana ja vahvimpana islantilaispankeista, mutta sekä Islannin valtio että Ruotsin keskuspankki ovat joutuneet tukemaan pankkia. 8. lokakuuta Ison-Britannian valtiovarainministeriö otti haltuunsa Kaupthingin tytäryhtiön Singer & Friedlanderin. Islannin valtio kansallisti Kaupthingin 9. lokakuuta. Suomen Rahoitustarkastus keskeytti pankin toiminnan Suomessa toistaiseksi 9.10.2008 ja kielsi talletusten nostamisen pankin tileiltä. Suomen rahoitustarkastuksen mukaan näin pyritään varmistamaan suomalaisten tallettajien asema ja tasavertainen kohtelu.
Kaupthing pankin johtokunta mitätöi johtajilleen antamat 50 mrd. Islannin kruunun lainat 25.9.2008. Laina sisälsi ehdon, että tarvittaessa voidaan vaatia lisätakuita. Ehtoa ei koskaan käytetty. Suurimmat hyötyjät olivat entinen toimitusjohtaja Hreidar Már Sigurdsson ja entinen hallituksen puheenjohtaja Sigurdur Einarsson.
Kaupthing Bank Suomessa > Omistukset

Kaupthing omistaa Suomessa Huurre Groupista 50 prosenttia, Norvestiasta 32,7 % sekä Havatorista 7,6 %. Sijoitusyhtiö Exista omistaa Kaupthingista 24,7 %. Exista joutui myymään rahoituskriisin vuoksi osuutensa Sammosta.
Kaupthing Bank Suomessa > Kaupthing Bankin sivuliike

Kaupthing tuli Suomeen vuonna 2001 ostamalla Pankkiiriliike Sofin. Myöhemmin yhtiö on hankkinut osake-enemmistön sijoitusyhtiö Norvestia Oyj:ssä. Parhaimmillaan vuonna 2007 Suomen Kaupthingin palveluksessa työskenteli noin 120 henkilöä. Kaupthing Suomen maajohtajana toimi viimeisen toimintavuoden (2008) aikana Lauri Rosendahl.
Suomessa Kaupthingilla oli tytäryhtiö, Kaupthing Bank Oyj vuodesta 2005 alkaen, mutta tämä yhtiö sulautui emoyhtiöönsä 31. joulukuuta 2007, mistä lähtien pankki on toiminut Suomessa sivuliikkeenä. Kysymyksessä oli ensimmäinen suomalaisen yhtiön sulautuminen ulkomaiseen yhtiöön sen jälkeen kun osakeyhtiölakiin tuli mahdollisuus tehdä tällainen sulautuminen.
Suomen rahoitustarkastus keskeytti Kaupthing Bankin sivuliikkeen toiminnan Suomessa 9.10.2008 ja ilmoitti estäneensä pankin varojen siirron Suomesta.
Kaupthing Bank maksoi asiakkailleen kokonaisuudessaan kaikki Kaupthing Edge talletukset korkoineen 30.10.2008.
Kaupthing Bank hf., Suomen sivuliikkeen toiminta loppui perjantaina 30.01.2009. Nordea Pankki Suomi Oyj:n, OP Ryhmän ja Sampo Pankki Oyj:n antama 100 M€ ns. bridgelaina maksettiin kokonaisuudessaan pois korkoineen 28.01.2009.
Kaupthing Suomen toiminnasta ja sen alasajosta loppuvuodesta 2008 ei koitunut kustannuksia Suomen valtiolle. Alasajon yhteydessä ei myöskään käytetty Suomen talletussuojarahaston varoja.
"Valitettavasti emme tällä hetkellä käsittele talletuksia tai tilisiirtoja Kaupthing Edge -verkkopalvelun kautta" -ilmoitus Kaupthing bankin suomenkielisessä verkkopankissa 10. lokakuuta 2008.
Kameruninmetsäkerttunen

| Kameruninmetsäkerttunen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Sirkkalinnut Locustellidae
Suku::  Metsäkerttuset Bradypterus
Laji::  grandis
Kaksiosainen nimi
 Bradypterus grandis  Ogilvie-Grant, 1917 
Katso myös
   Kameruninmetsäkerttunen Wikispeciesissä   Kameruninmetsäkerttunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kameruninmetsäkerttunen (Bradypterus grandis) on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kameruninmetsäkerttusta tavataan Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa ja Gabonissa. Lajista tunnetaan yhteensä kahdeksan eri esiintymää. Sen kannaksi arvioidaan 1 000–2 500 yksilöä ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Elinympäristö

Kameruninmetsäkerttunen elää tiheäkasvustoisilla soilla, joilla kasvaa Rhynchospora corymbosa -lajin sarakasvia. Soiden kuivattaminen on lajille potentiaalinen uhka.
Kadonneen kirjaston vartijat

Tarinan englanninkielisen julkaisun ensimmäinen sivu.
Kadonneen kirjaston vartijat (engl. The Guardians of the Lost Library) on Don Rosan käsikirjoittama ja piirtämä 28-sivuinen sarjakuvatarina vuodelta 1993. Suomessa tarina julkaistiin ensimmäisen kerran osana sarjakuvakokoelmaa Kadonneen kirjaston vartijat ja muita Don Rosan parhaita vuonna 1995.