stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skåne-Tranås

| Skåne-Tranås |
| --- | --- |
 Tranåsin kirkko
 Skåne-Tranås
 Koordinaatit: 55°36′54″N, 13°59′50″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Tomelilla
Väkiluku (31.12.2023):  252
Skåne-Tranås on taajama Tomelillan kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 252 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skåne-Tranås Wikimedia Commonsissa
Information (lehti)

| Information |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  A/S Information
Kokonaislevikki:  31 200 (2019)
Perustettu:  1945
Kotikunta:  Kööpenhamina
Kotimaa:  Tanska
Kieli:  tanska
Aiheesta muualla
Kotisivu
Information on tanskalainen päivälehti, joka perustettiin alun perin toisen maailmansodan aikaisen vastarintaliikkeen uutistoimistoksi. Toimitukselliselta linjaltaan se on vasemmistolainen.
Lehden pitkäaikaisena päätoimittajana toimi vuosina 1945–1980 Børge Outze.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (tanskaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Information (lehti) Wikimedia Commonsissa
Roar Uthaug

| Roar Uthaug |
| --- | --- |
 Uthaug Toronton elokuvajuhlilla 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. elokuuta 1973 (ikä 51) Lørenskog, Norja
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Bølgen Tomb Raider
    
Roar Uthaug (s. 25. elokuuta 1973 Lørenskog) on norjalainen elokuvaohjaaja. Hänen ohjaamansa katastrofielokuva Bølgen (2015) voitti parhaan elokuvan Amandan. Vuonna 2018 Uthaug ohjasi Tomb Raiderin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Roar Uthaug Wikimedia Commonsissa
Milja Salovaara

Milja Maaria Salovaara (s. 1972 Helsinki) on suomalainen lavastaja ja pukusuunnittelija. Hän sai vuonna 2010 parhaan visuaalisen suunnittelun Hedda-palkinnon työstään Henrik Ibsenin näytelmän Kansanvihollinen tuotannossa Trøndelagin teatterissa.
Salovaara opiskeli Accademia di Belle Arti di Veneziassa Italiassa. Hän on työskennellyt muun muassa Svenska Teaternissa, Tampereen Teatterissa, Det Norske Teatretissa ja Norjan kansallisteatterissa. Salovaara on osallistunut hankkeisiin myös Ruotsissa ja Venäjällä. Hän asuu Oslossa.
Aiheesta muualla

Milja Salovaara Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Risto Rautioaho

Risto Heikki Rautioaho (s. 5. marraskuuta 1945 Oulainen) on suomalainen materiaalitekniikan tutkija ja metalliopin emeritusprofessori.
Risto Rautioaho syntyi maanviljelijä Reino Henrikki Rautioahon ja Jenny Eriika Lampelan perheeseen. Hän avioitui 1974 merkonomi Aulikki Sipilän kanssa. Rautioaho tuli ylioppilaaksi Oulaisten yhteiskoulusta 1964 ja valmistui Oulun yliopistosta diplomi-insinööriksi 1969 ja tekniikan lisensiaatiksi 1974. Tekniikan tohtoriksi hän väitteli siellä 1981 tutkimuksella Calculation of energies of defects in metals from effective potentials.  Rautioaho oli Oulun yliopistossa assistentti 1969–1976, yliassistentti 1976–1990 ja metalliopin professori 1990–2004. Hän on julkaissut noin 80 tieteellistä artikkelia materiaalitekniikan alalta.
Paul Lindholm

Paul Lindholm (s. 18. syyskuuta 1970) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi Veikkausliigassa pietarsaarelaisen FF Jaron joukkueessa kausina 1991–1993 ja 1996–1998. Kaudella 1992 hän teki 33 ottelussa 12 maalia ja oli koko liigan maalintekijätilastossa jaetulla seitsemännellä sijalla. Kausina 1994–1995 Lindholm edusti norjalaista SK Vard Haugesundia.
Raahe

| Raahe Brahestad |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Raahen kirkko ja vanhaa Raahea vuonna 2008
Sijainti:  64°41′15″N, 024°28′40″E
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Raahen seutukunta
Kuntanumero:  678
Hallinnollinen keskus:  Raahen keskustaajama
Perustettu:  1649
Kuntaliitokset:  Saloinen (1973) Pattijoki (2003)  Vihanti (2013) 
Pinta-ala ilman merialueita:  1 028,22 km² 88:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  1 888,94 km² 49:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 015,33 km²
– sisävesi:  12,89 km²
– meri:  860,72 km²
Väkiluku:  23 571 43:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  23,22 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  18,1 %
– 15–64-v.:  56,0 %
– yli 64-v.:  25,9 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,0 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  4,0 %
Kunnallisvero:  8,8 % 187:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Leena Mikkola-Riekkinen
Hallituksen puheenjohtaja:  Anu Mattila
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
– puheenjohtaja:  Nina Pulkkanen
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • Vas.   • SDP   • Kok.   • KD   • Vihr.:   16 7 7 6 5 1 1
www.raahe.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raahe (ruots. Brahestad) on Suomen luoteisrannikolla Perämeren rannalla sijaitseva kaupunki. Raahe sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan länsiosassa ja on Raahen seutukunnan keskus. Kreivi Pietari Brahe perusti nimeänsä kantavan kaupungin vuonna 1649 kaupankäynnin edistämiseksi. Raahesta kehittyi merkittävä satama-, koulu- ja teollisuuskaupunki. Oman erikoisleimansa kaupungille antaa aivan kaupungin keskustaan liittyvä Vanha Raahe eli Puu-Raahe, joka on yksi parhaiten säilyneistä suomalaisista 1800-luvun puukaupungeista.
Raahen väkiluku on, tehtyjen kuntaliitosten tuloksena, 23 571 henkilöä. Kaupungin pinta-ala on 1 888,94 km², josta 12,89 km² on vesistöjä (2022-01-011. tammikuuta 2022). Väestötiheys on 23,2 asukasta/km². Raahen seutukunnan muodostavat yhdessä Raahen kanssa Pyhäjoen ja Siikajoen kunnat. Alueen yhteinen asukasmäärä on noin 35 000. Alun perin kaupunki perustettiin kaksikielisenä, mutta nykyisin se on virallisesti suomenkielinen.
Raahen kaupunkiin on liitetty kolme naapurikuntaa: Saloinen (1973), Pattijoki (2003) ja Vihanti (2013). Raahen nykyiset naapurikunnat ovat Haapavesi, Oulainen, Pyhäjoki, Siikajoki ja Siikalatva.
Historia > Aika ennen kaupungin perustamista

Raahen huomattavin muinaisjäännös on Pattijoen Kastelli, joka on suurin Pohjois-Pohjanmaalla tavattavista luonnonkivistä ladotuista kivilatomuksista. Jätinkirkon yhtenäiset vallit ovat noin 7–11 metrin vahvuiset ja lähes kaksi metriä korkeat ja ne muodostavat 36×62 metrin suuruisen suorakaiteen. Linnan tarkoitusta ei ole pystytty selvittämään. Se on saattanut olla hylkeenpyytäjien tukikohta.
Raahen seutu oli keskiajalla satakuntalaisten ja karjalaisten eräomistusten kiista-aluetta. Keskiajalla satakuntalaisten eräomistukset vahvistuivat alueella ja jotkut tutkijat arvelevat 1323 solmitun Pähkinäsaaren rauhan rajan kulkeneen Pattijokea pitkin.
Varhaisin tieto Raahen seudun asutuksesta on vuodelta 1413, jolloin Rannan, myöhemmin Salon hallintopitäjässä, oli 40 taloa. Asutus lisääntyi nopeasti 1500-luvulla.lähde?
Saloisten Satamalahti on varhaisista ajoista ollut tunnettu kauppapaikka. Kustaa II Aadolfin määräyksestä 1616 läheisellä Markkinaniemellä pidettiin vuotuiset vapaamarkkinat, jotka alkoivat Olavin päivänä ja kestivät kaksi viikkoa. Kuningatar Kristiinan hallituskaudella ja kreivi Pietari Brahen tukemana perustettiin kauppala eli pieni kaupunki. Tämä tuki kreivi Brahen suunnitelmaa parantaa rannikon ja sisämaan yhteyksiä. Saloisten satamaan oli lyhyt matka Kainuusta, Pohjois-Savosta ja Pohjois-Karjalasta.
Historia > Kaupungin perustaminen ja 1600-luku

Raahen kaupungin perusti Suomen kenraalikuvernööri Pietari Brahe 5. joulukuuta 1649. Kaupunki aiottiin aluksi perustaa sataman läheisyyteen, koska vanha Saloisten satama oli jo liiaksi madaltunut. Uusi kaupunki sijoitettiin Fantinlahden perukassa olevalle saarten suojaamalle niemelle. Kaupunki nimettiin ensin Salon kaupungiksi. Vuonna 1652 kreivi Brahe osti rahapulaa potevalta kruunulta koko Saloisten pitäjän kaupunkeineen. Silloin hän nimesi kaupungin itsensä mukaan Brahestadiksi. Myöhemmin nimi muuttui kansan suussa nykyiseen muotoonsa Raahe. Vuonna 1666 Brahe liitti kaupunkiin vielä 30 taloa Pattijoen ja Olkijoen kylistä. Raahen seurakunta yhdistettiin 1690 Raahe-Salon emäseurakunnaksi, jonka pääkirkoksi tuli Raahen kirkko. Nuoren kaupungin kauppayhteydet ulottuivat syvälle sisämaahan aina Varkauteen ja Liperiin saakka. Uuden kaupungin hyvä menestys herätti kateutta Oulussa ja Kokkolassa. Niiden vaatimuksesta Raahen kaupunki määrättiin 1680 lakkautettavaksi kahden vuoden kuluessa. Raahelaisten hartaat pyynnöt estivät kuitenkin päätöksen toimeenpanon. Raahen ensimmäinen pormestari ja samalla huomattava liikemies oli Henrik Corte, jonka poika ja vielä pojanpoika toimivat kaupungin pormestareina aina vuoteen 1728 saakka.
Historia > 1700-luku

1700-luvun kahdella ensimmäisellä vuosikymmenellä käyty suuri Pohjan sota sekä isoviha hävittivät kaupungin lähes kokonaan. Vuonna 1705 kaupungissa oli ollut asukkaita 641, kun rauhan solmimisen jälkeen raahelaisia oli enää 134. Suurin osa kaupungin porvaristosta oli paennut sotaa Ruotsiin. Kaupunki elpyi vähitellen ja kaupankäynti aloitettiin uudelleen. Vuonna 1791 Raahen saamat tapulikaupunkioikeudet vilkastuttivat entisestään kaupungin liikennettä ja kauppaa. Raahelaisten laivat liikkuivat jo Pohjanmerellä ja Välimerellä. Raahen kautta välitettiin muun muassa tervaa, lautoja, talia, voita ja turkiksia. Tieyhteyksien parantuminen edisti vientisataman kilpailukykyä. Kaupungin tuon ajan merkittävin henkilö oli kauppias ja laivanvarustaja Johan Lang (1745–1823).
Historia > 1800-luku

Kaupungin talouselämä lähti 1800-luvulla nousuun merenkulun elpyessä Suomessa. Nousua hidasti kuitenkin ensimmäiseksi Suomen sodan rasitukset. 6. lokakuuta 1810 syttyi suuri tulipalo, joka tuhosi kolmasosan kaikista kaupungin rakennuksista. Palon jälkeisen jälleenrakentamisen yhteydessä kaupunki sai uuden torin, Isotorin (nykyinen Pekkatori), jossa sijaitsee nykyisin myös Pietari Brahen patsas. Seuraavaksi Raahea koetteli vuosina 1854–1856 käyty Krimin sota.
Krimin sodassa eli Oolannin sodassa englantilaiset nousivat maihin Raahessa toukokuun lopussa 1854 ja polttivat laivaveistämöt, tervahovin, pikipolttimon yksitoista laivaa, 25 000 tynnyriä tervaa ja muuta omaisuutta. Jäljelle jäi kaupungin 32 laivasta ainoastaan kuusi. Onneksi tuuli kävi mantereelta merelle, minkä vuoksi itse kaupunki säästyi tuholta. Hyökkäyksestä huolimatta 1800-luvun loppupuoli oli kaupungille kukoistuksen aikaa. Raahessa oli vuosisadan lopulla suuri kauppalaivasto, johon kuului parhaimmillaan 58 kaupungin omaa purjealusta. Vuosina 1867–1875 Raahe oli Suomen suurin laivanvarustajakaupunki ja suurin osa sen asukkaista sai elantonsa merenkulusta. Muita tärkeitä elinkeinoja tuolloin olivat tervan, puutavaran ja voin vienti. Höyrylaivakauteen siirtyminen ja Ouluun ulottuvan rautatien valmistuminen 1886 vähensivät Raahen merkitystä vientisatamana.
Historia > 1900-luku ja 2000-luku

Kaupankäynti Raahessa lamaantui 1900-luvulla ja kaupunki vaipui hiljaiseloon. Viimeiset raahelaiset purjelaivat, Merilokki, Lännetär ja Tiira, rakennettiin vuosina 1919–1920. Ainoaksi keinoksi saada kauppaa Raaheen jäi rautatieyhteyden hankkiminen. Tämä toteutui vuonna 1900, jolloin valmistui Raahe–Tuomiojan sivurata. Lapaluodon sataman valmistuminen samoihin aikoihin käynnisti puutavaran kuljetukset ja kaupungin teollistumisen. Merkittävämmäksi teollisuuslaitokseksi kehittyi Ruona Oy, joka parhaimmillaan työllisti noin 700 henkilöä. Tehtaan konkurssi 1952 ja pyöreän puutavaran viennin hiljentyminen lamaannuttivat uudelleen laivaliikenteen.
Sisällissodan aikana helmikuun 1. päivä vuonna 1918 valkoiset valtasivat kaupungin ottaen vangiksi 230 venäläistä. Kaupungissa toimi pahamaineinen Raahen vankileiri.
Vuosisadan puoleen väliin saakka kaupungin pääasialliset elinkeinot olivat kuitenkin pienimuotoinen saha- ja konepajateollisuus sekä satama. Ajalta on säilynyt sanonta, jonka mukaan Raahen kaduilla kulkivat tuolloin ainoastaan lehmät ja semiskat. Raahe tuli toisaalta tällöin tunnetuksi koulukaupunkina opettajaseminaarin, Raahen Porvari- ja Kauppakoulun sekä Lybeckerin käsityökoulun ansiosta.
Sodan jälkeen raahelaisia lähti muiden suomalaisten tapaan suurin joukoin Etelä-Suomeen sekä Ruotsiin. Uuteen nousuun Raahe lähti Rautaruukin terästehtaan perustamisen myötä 1960-luvulla. Saloisten kunta liitettiin Raaheen vuonna 1973, Pattijoen kunta vuonna 2003 ja Vihannin kunta vuonna 2013.
Vuonna 2015 Raahen kaupunki sekä Pyhäjoen ja Siikajoen kunnat neuvottelivat yhdistymisestä uudeksi Raahen kaupungiksi. Liitoksen oli tarkoitus toteutua vuoden 2017 alusta. Pyhäjoen kunnanvaltuusto hylkäsi yhdistymisehdotuksen.
Kaupunkikuva > Nähtävyydet

Wanha Raahe, eli Puu-Raahe, on yksi Suomen parhaiten säilyneitä suomalaisia 1800-luvun puukaupunkeja. Wanhan Raahen keskipisteenä on umpikulmainen torikokonaisuus, Pekkatori, joka on Raahen merkittävin asemakaavallinen aukio ja Suomen puukaupungeissa poikkeuksellinen. Pekkatori on Raahen palon jälkeen tehdyn Gustaf Odenwallin kaavan (1811) tärkein kokonaisuus Wanhassa Raahessa. Pekkatorin aukio on rakennettu italialaiseen renessanssin tyyliin ja sitä reunustavat kaupungin merkittävät 1800-luvun alussa rakennetut porvaristalot, jotka edustavat kaikki aikansa puuklassismia. Raahelaista empireä edustavat vinkkelitalot muodostavat kaupunkirakenteellisesti tiiviin kokonaisuuden.
Raahen kaupungin perustajan, kreivi Pietari Brahen, patsas seisoo keskellä Pekkatoria nimeään kantavaa Brahenkatua pitkin merelle tähyten. Neljästä patsaasta Suomessa ensimmäisenä valmistui 1888 Walter Runebergin veistämä pronssiveistos, joka on Raahessa. Sen kopio valmistui Turkuun samana vuonna.
Raahen symboli on Raahen kirkko, joka on olennainen osa kaupungin ilmettä. Kirkko rakennettiin vuosina 1909–1912, kun entinen puusta rakennettu kirkko oli palanut vuonna 1908. Kirkko edustaa kansallisromantiikkaa ja jugendia. Kirkon torni kohoaa 56 metriin ja kirkon sisään mahtuu istumaan 580 henkeä. Kirkkoon on tehty valmistumisen jälkeen useita peruskorjauksia, viimeisin niistä tehtiin vuosina 2010–2011, jolloin kirkon sisätiloja pyrittiin palauttamaan alkuperäiseen suuntaan muun muassa väreiltään.
Matkailijoita houkuttavat kaupunkiin Wanhan Raahen nähtävyyksien lisäksi myös paikalliset ravintolat, kahvilat, museot sekä kaupungin saaristo ja veneily.
Kaupunkikuva > Nähtävyydet > Raahelaisia nähtävyyksiä:

| --- | --- |
Kastellin linnanrauniot / Kastellin jätinkirkko: Pekkatori
Kruununmakasiinimuseo: Raahen kirkko
Matti Lepistön veistospuisto: Raahen saaristo
Pakkahuoneen museo: Saloisten kotiseutumuseo
Pattijoen kirkko: Soveliuksen talo
Pattijoen Kiviholvisilta: Wanha Apteekki
Pekka-patsas: Wanha Raahe
Kaupunkikuva > Arkkitehtuuri

Kaupungin asemakaavan on piirtänyt maanmittari Claes Claesson 1600-luvulla. Asemakaava noudatti alun perin suurvalta-ajan ihanteita ja oli säännönmukainen renessanssiruutukaava, joka oli jaettu kuuteen kortteliin. Alkuperäinen ruutukaava on nähtävillä hyvin säilyneessä Wanhan Raahen kaupunginosassa, jonka alue on suojeltua puukaupunkimiljöötä. Keskustan vanhat rakennukset ovat suurelta osin puisia, lukuun ottamatta muutamia poikkeuksia kuten Raahen Yhdyspankin entistä toimitaloa ja Raahen keskuskoulua.
Suurin osa kaupungin puisesta rakennuskannasta periytyy 1810 kaupunkipalon jälkeiseltä ajalta 1800-luvun alkupuolelta. Uudisrakentamista on pyritty sopeuttamaan mittakaavaltaan ja materiaaleiltaan vanhaan ympäristöön.
Yksi kaupungissa hyvin näkyvä rakennus on Raahen tornitalo. 44 metriä korkea tornitalo on rakennettu vuonna 1958 vesitorniksi, missä käytössä se toimi vuoteen 2019 asti. Lisäksi tornissa on 11 asuinkerrosta. Asuntojen yläpuolella on vesisäiliö, jonka päällä on ravintola ja näköalaterassi sekä kahvila. Rakennuksessa on näköalahissi ja ylimmistä kerroksista avautuu näkymä pitkälle Raahen saaristoon. Rakennus peruskorjattiin vuonna 1994.
Kaupunkikuva > Kylät ja kaupunginosat

Osaa Raahen kaupunginosista mielletään Raahessa kylinä. Palonkylän ja Saloisten kaupunginosia ei pidetä Raahessa kylinä kaavoituksellisissa asioissa, mutta kummassakin kaupunginosassa toimii kyläyhdistys. Pattijoki ei ole kaavoituksellisesti kylä eikä siellä ole toimivaa kyläyhdistystä.
Raahen kaupunginosat:
Antinkangas
Holminlaakso
Honganpalo
Isoholmi
Jokela
Junnilanmäki
Kaupunginmetsä
Koivuluoto
Kummatti
Lapaluoto
Lehmiranta
Mestauskallio
Mettalanmäki
Ollinsaari
Paraatinmäki
Pattijoki
Pikkuholmi
Pitkäkari
Wanha Raahe
Varvi
Velkaperä
Vilppu
Yritysperä
Kylät ja asuinalueet:
| --- | --- |
Alpua: Lumimetsä
Haapajoki-Arkkukari: Läntisranta
Jokelankylä: Mattilanperä
Ketunperä: Myllyperä-Perukka
Vihannin kirkonkylä: Möykkyperä
Kopsa: Olkijoki
Korvenkylä: Palonkylä
Kuusirati: Piehinki
Lampinsaari: Saloinen
Lasikangas eli Ylipää: Sauvonmäki
Kaupunkikuva > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt

Museoviraston inventoinnin mukaan Raahessa on 8 valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
| --- | --- |
Iso-Kraaselin ja Taskun tunnusmajakat: Raahen Pekkatori ja ruutukaava-alueen puukorttelit
Lampinsaaren kaivosyhdyskunta: Raahen rautatieasema ja tullikamari
Museosilta: Raahen seminaari
Pohjanmaan rantatie: Saloisten kellotapuli
Ympäristö > Maantiede

Raahen kokonaispinta-ala on 1 888,94 neliökilometriä, josta 12,89 neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on 23,22 asukasta/km2. Kaupungin edustalla sijaitsevalla suurella saaristolla on runsaasti virkistyskäyttöä ja merkittäviä luontoarvoja. Erityispiirteen Raahen alueen luonnolle antaa maankohoaminen, joka kohottaa merestä uutta maata.
Raahen rannikko on alavaa tasankoa, mutta maasto nousee verkalleen sisämaahan päin. Korkeussuhteiltaan alue on vaihtelevaa, mutta korkeimmatkin kohdat ovat yleensä 110 metriä merenpinnan yläpuolella. Piehinkijoen eteläpuolella maisema muuttuu tyypilliseksi Pohjanmaan lakeudeksi.
Seutu on vähävesistöistä. Pohjanlahteen virtaa pieniä vähäpätöisiä jokia ja ojia, joista mainittakoon Pattijoki, Piehinkijoki, Piipsanjoki, Luohuanjoki ja Haapajoki. Huomattavimmat järvet ovat Viitajärvi, Kirkkojärvi sekä järveen verrattava Haapajärven tekoallas, jonka pinta-ala on 1,5 km² ja käyttötilavuus 11,5 milj. m³.
Raahen saaristo, Pattijoen ja Olkijoen suistojen välinen lintuvesialue, sekä kaukana sisämaassa erämaatyyppinen Pitkäisnevan alue, jossa erikoisuutena on kirkasvetinen Pitkäislähde, ovat suojeltuja ja kuuluvat Natura 2000 -verkostoon.
Ympäristö > Ilmasto

Raahen ilmastoa hallitsee Perämeri. Sen vuoksi kaupunki on kostean tuulinen.
Ympäristö > Saaristo

Raahen edustalla on pieni saaristo, johon kuuluu muun muassa Akkunalauta, Iso-Kraaseli, Kalla, Kello, Konikari, Koninpää, Kumpele, Louekari, Maapauha, Pikku-Kraaseli, Preiskari, Puluvärkki, Rääpäkkä, Rääpäkänriutta, Smitinriutta, Smitti, Tasku, Ulkopauha, Ämmä, Äijä. Aivan kaupungin edustalla ovat Ulko-Fantti, Maa-Fantti ja Musta.
Kumpeleen eteläpuolella on maankohoamisen vuoksi niemeksi muuttunut Lapaluoto. Isoimpia lahtia ovat Kuljunlahti, lähes järveksi kuroutunut Siniluodonlahti ja Tammilahti sekä avara Kultalanlahti. Maankohoaminen muuttaa jatkuvasti rannikon muotoa ja saaristoa. Useita saaria kohoaa, vanhat väylät madaltuvat ja saaret muuttuvat niemiksi. Raahe perustettiin aikanaan Kaupunginlahteen pistävälle niemelle. Noihin aikoihin meri oli rantaan saakka niin syvä, että suuretkin laivat saattoi esteettä purjehtia Kauppatorin rantaan. Merenpohjan kohoaminen ja pohjan liettyminen ovat muuttaneet kulkureittejä. Vielä 1800-luvun puolivälissä voitiin soutaa Pitkäkarin ja mannermaan välitse Härkäsalmea myöten Pattijoen suulle. Samoin raskailla proomuilla kuljettiin nykyään umpeen kasvaneen Mustan ja Maa-Fantin välisestä salmesta. Kaupunginlahtikin on matala, liettynyt ja maatumaisillaan.
Raahen saaristo tarjoaa ympärivuotisia virkistysmahdollisuuksia ja retkeilypalveluja, ja se palkittiin Vuoden Retkikohde -tunnustuksella vuonna 2016. Suurin osa saaristosta kuuluu Natura 2000 -luonnonsuojelualueeseen.
Luonnonsuojelulain tehtävistä valtaosa kuuluu Raahessa Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskuksen toimivaltaan.
Ympäristö > Kallio- ja maaperä

Alueen kallioperä on vaihteleva. Pitkässäkarissa ja läheisillä saarilla kallioperä on plagioklaasiporfyriittiä. Kaupungin ydinalueen tuntumassa kallioperä on graniittia. Lapaluodossa ja Antinkankaalla kiilleliuskeita ja fylliittejä. Eteläosissa on amfiboliittia. Saaristossa on tyrskyjen paljastamia silokallioita. Pattijoen rajalla on runsaasti suuria siirtolohkareita ja paljaita kallioita kuten Nahkakallio ja Jylhänkalliot. Pattijoen kohdilla kallioperä rannikolla on kiillegneissiä. Sisämaahan päin kivilaji vaihettuu graniittigneissiksi ja graniitiksi. Entisen Vihannin kunnan alueella on myös pieniä gabro- ja dioriittialueita. Lampinsaaressa on sinkkipitoinen malmio, jossa on myös kuparia, rikkiä ja lyijyä.
Hiekka on Raahen seudun yleisin irtain maalaji. Sitä on laajoilla alueilla muun muassa Piehinkijoen eteläpuolella. Rannikolla on myös lentohiekkakenttiä. Laajat moreenikumpareita käsittävät ja paikoin soiden rikkomat hiekkakankaat jatkuvat rannikolta syvälle sisämaahan, Pattijoen kohdilla esiintyy myös turvetta, savikoita alueella esiintyy vähän. Vihantiin päin mentäessä maalaji muuttuu hyvin moreenipitoiseksi. Huomattavimmat harjut ovat Vihanninharju ja Lumijärvenkangas. Lumijärvenkangas kuuluu valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan.lähde?
Ympäristö > Metsät ja suot

Alueen metsät ovat osin soistuneita kuusi- ja mäntymetsiä. Rannikoilla kasvaa sankkoja leppäpensastoja sekä tyrniä. Merenrannoilla on laajahkoja rantaniittyjä, joilla on muun muassa Jäämeren rannikon kasviharvinaisuuksia, kuten ruijanesikko ja vihnesara. Seudun suot, Juttisuo, Peuraneva ja Ispinäneva, Märsyneva, Kuuhkamonneva, Ahmaneva sekä osittain Raahen alueelle tuleva Hirvineva. Raahen nevat ovat vaatimattomia verrattuna Pohjanmaan suuriin nevoihin.
Kunnalliset asiat > Hallinto ja politiikka

Raahen kaupunginjohtajana toimii Leena Mikkola-Riekkinen. Raahen kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Anu Mattila ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana Nina Pulkkanen. Raahen kaupunginvaltuusto koostuu 43 jäsenestä ja kaupunginhallitus 11 jäsenestä. Valtuuston suurin puolue kaudella 2021–2025 on Keskusta 16 edustajallaan. Lisäksi valtuustossa ovat Perussuomalaiset (7), Vasemmistoliitto (7), SDP (6), Kokoomus (5), Kristillisdemokraatit (1) ja Vihreät (1).
Raahen kaupungissa toimii myös nuorisovaltuusto, joka perustettiin vuonna 1998.
Kunnalliset asiat > Kunta- ja alueliitokset

Raahen seutukunnan muodostavat Raahen, Pyhäjoen ja Siikajoen kunnat. Saloisten kunta liitettiin Raaheen vuonna 1973, Pattijoen kunta vuonna 2003 ja Vihannin kunta vuonna 2013.
Vuonna 2015 Raahen kaupunki sekä Pyhäjoen ja Siikajoen kunnat neuvottelivat yhdistymisestä uudeksi Raahen kaupungiksi. Liitoksen oli tarkoitus toteutua vuoden 2017 alusta. Pyhäjoen kunnanvaltuusto hylkäsi yhdistymisehdotuksen.
Kunnalliset asiat > Väestö

Raahen väkiluku oli vuoden 2014 alussa 25 507 ihmistä.  Asukasluvultaan Raahe on Suomen 42. suurin kunta. Asukastiheys on kaupungissa 42,75 asukasta per neliökilometri. Raahen seutukunnassa on asukkaita 35 032. Ruotsinkielisiä asukkaita Raahessa oli vuonna 2007 ainoastaan 27 ja kaupunki onkin virallisesti yksikielinen. Väkiluvun on ennustettu laskevan pikkuhiljaa. Ennusteiden mukaan väkiluku on vuonna 2030 20 318 henkeä ja 19 160 henkeä vuonna 2040.
Vuoden 2013 lopussa kaupungin asukkaista 0–14-vuotiaita oli 19,3 prosenttia, 15–64-vuotiaita 61,6 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 19,2 prosenttia.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Raahen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 27 362 | 27 362 |
| 1985 | 1985 |    | 28 431 | 28 431 |
| 1990 | 1990 |    | 27 999 | 27 999 |
| 1995 | 1995 |    | 27 690 | 27 690 |
| 2000 | 2000 |    | 26 766 | 26 766 |
| 2005 | 2005 |    | 25 746 | 25 746 |
| 2010 | 2010 |    | 25 656 | 25 656 |
| 2015 | 2015 |    | 25 165 | 25 165 |
| 2020 | 2020 |    | 24 679 | 24 679 |
Lähde: Tilastokeskus.