stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuninkaallisen laivaston sotatoimet Itämerellä 1918–1920
Tapahtumat > Toiminta Suomesta käsin

Alexander-Sinclairin ja hänen seuraajansa, kontra-amiraali Walter Cowanin, aikana Itämerellä toimi myös yhdeksän moottoritorpedovenettä, joista kaksi kuului Augustus Agarin komentamalle MI6:n operaatiolle. Moottoritorpedoveneet upottivat Kronstadtissa kaksi taistelulaivaa, panssariristeilijän ja huoltolaivan hyökkäyksessä, johon osallistui myös kahdeksan HMS Vindictiven lentokonetta
Sotatoimet koskettivat myös Suomen tasavaltaa, koska Karjalankannakselta käsin operoineet britit upottivat neuvostoristeilijä Olegin tukeakseen Krasnaja Gorkan varuskunnan kapinaa neuvostovaltaa vastaan ja tekivät sittemmin (18. elokuuta) edellä mainitun moottoritorpedovenehyökkäyksen Kronstadtia vastaan.
Tapahtumat > Tappiot

Tappiona Royal Navy menetti yhden sukellusveneen, kaksi hävittäjää, kaksi miinanraivaajaa, seitsemän moottoritorpedovenettä ja yhden varastoaluksen. Kaatuneita tai kadonneita oli yhteensä 127.
Alukset > Kevyet risteilijät

| Alus | luokka | muuta |
| --- | --- | --- |
| HMS Cardiff | Ceres-luokan kevyt risteilijä | kontra-amiraali Edwyn Alexander-Sinclairin lippulaiva |
| HMS Ceres | Ceres-luokan kevyt risteilijä |  |
| HMS Cassandra | Caledon-luokan kevyt risteilijä | 5. joulukuuta 1918 ajoi miinaan ja upposi, 440 pelastui, noin 10 hukkui |
| HMS Caradoc | Caledon-luokan kevyt risteilijä |  |
| HMS Calypso | Caledon-luokan kevyt risteilijä |  |
Alukset > Hävittäjät

| Alus | luokka | muuta |
| --- | --- | --- |
| HMS Verulam | V-luokan hävittäjä | vaurioitui kesken matkan törmäyksissä ja ajettiin Isoon-Britanniaan |
| HMS Westminster | W-luokan hävittäjä | vaurioitui kesken matkan törmäyksissä ja ajettiin Isoon-Britanniaan |
Alukset > Miinalaivat

| Alus | luokka | muuta |
| --- | --- | --- |
HMS Princess Margaret: 
| HMS Angora | helmikuussa 1915 marraskuuhun 1918 Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimiin otettu kauppalaiva  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuninkaallisen laivaston sotatoimet Itämerellä 1918–1920 Wikimedia Commonsissa
Tauno Hannus : Muistoja ajoilta, jolloin Englannin meri- ja ilmavoimat tuntuvin uhrauksin vartioivat nuorta itsenäisyyttämme, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 25.06.1933, nro 26, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
HMS Cardiff johtamassa Saksan internoidun valtamerilaivaston siirtoa Scapa Flow’hon Saksan aseleposopimuksen jälkeen 1918
HMS Cardiff
Norbert Elias

Norbet Eliaksen Qu'est-ce que la sociologie teoksen kansisivu
Norbert Leo Elias (22. kesäkuuta 1897 Breslau – 1. elokuuta 1990 Amsterdam) oli saksanjuutalainen sosiologi, joka työskenteli Amsterdamissa. Hänen sivilisaatioprosessia käsittelevä pääteoksensa Über den Prozess der Zivilisation ilmestyi vuonna 1939.
Elias tutki muun muassa hoviyhteisöjä. Hän loi oman sivilisaatioteorian, jonka mukaan sivilisaation perusta on ulkoisen pakon sisäistäminen väestön keskuudessa. Teoria on tullut tunnetuksi 1970-luvulta lähtien.
Elias opetti Heidelbergin yliopistossa 1924–1929 ja Frankfurtin yliopistossa 1930–1933. Kansallissosialistien valtaannousun myötä hän pakeni Ranskaan ja asettui vuonna 1935 Englantiin, missä hän asui vuoteen 1975 saakka. Vuosina 1954–1962 hän opetti Leicesterin yliopistossa ja 1962–1964 Ghanan yliopistossa.
Kirjallisuutta

Joly, Marc: Devenir Norbert Elias. Histoire croisée d'un processus de reconnaissance scientifique: La réception française.  Paris:  Fayard, 2012.  ISBN 978-2-213-66678-5
Aiheesta muualla

HyperElias@WorldCatalogue (saksaksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Levi

Levin huippu
| --- | --- |
Tyyppi:  Tunturi
Sijainti:  Kittilä Suomi
Sijaintipaikka:  Levitunturi (d) 
Vuoristo:  Skandit 
Korkeus merenpinnasta:  530,3 m
Helpoin reitti:  Gondoli2000
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Levi (myös Levitunturi) on tunturi Sirkan kylässä Kittilän kunnassa. Levin huippu on 530,3 metriä merenpinnan yläpuolella.
Levi tunnetaan Levin matkailukeskuksesta, joka on Rukan jälkeen Suomen toiseksi suurin talviurheilukeskus. Levillä on 44 pituudeltaan ja vaativuudeltaan vaihtelevaa laskettelurinnettä ja Suomen suurin hiihtokoulu.lähde? Levillä on myös kaksi Suomen neljästä gondolihissistä. Laskettelun lisäksi Levillä voi harrastaa muun muassa maastohiihtoa, moottorikelkkailua ja koiravaljakkoajelua. Kesällä Levillä voi harrastaa muun muassa vaellusta, pyöräilyä, kalastusta ja golfia. Vuosittain Levillä käy noin 600 000 matkailijaa.lähde?
Levillä järjestetään vuosittain Alppihiihdon maailmancupin osakilpailu, Levin pujottelu.
Matkailun historia

Levitunturille alkoi saapua tunturihiihtäjiä 1930-luvun puolivälissä, ja siellä järjestettiin tunturihiihtokursseja. Matkailijat pääsivät Postiautolla Kittilään, josta heidät kuljetettiin hevoskyydillä Sirkan kylään. Majoitusta oli tarjolla kylän maalaistaloissa. Kun Kittilään perustettiin Matkailijayhdistyksen paikallisosasto, se alkoi organisoida majoitus- ja matkailutoimintaa.
Sotien jälkeen hiihtoturisteille oli tarjolla edelleen kotimajoitusta Sirkassa, ja 1950–1960-luvulla kylään perustettiin pieniä retkeily- ja matkailumajoja. Vuonna 1964 Kittilän kunta osti Levitunturin pohjoisrinteeltä maa-alueen, jolle se rakensi laskettelurinteen (nykyisen eturinteen) ja kapulahissin. Matkailu alkoi kasvaa, ja vuonna 1976 Levillä oli hieman alle tuhat vuodepaikkaa. Toimihenkilöjärjestöjen perustaman Levin Matkailukeskus Oy:n Hotelli Levitunturi valmistui vuonna 1981. Hotellia laajennettiin myöhemmin ja siihen tehtiin kylpylä. Liikenneyhteydet Leville paranivat merkittävästi, kun vuonna 1982 avattiin Kittilän lentoasema.
1980-luvulta lähtien Levin matkailu ja rakentaminen laajentuivat nopeasti laskettelun suosion lisääntyessä, ja uusille lomamökkialueita varten laadittiin kaavoja. Vaikka Suomen 1990-luvun alun lama hiljensi matkailurakentamista, kasvoi Levi Suomen suurimpiin kuuluvaksi hiihtokeskukseksi ja lomayhdyskunnaksi, ja se on kilpaillut suuruudesta Rukan kanssa. Vuoteen 2012 mennessä Leville oli rakennettu jo noin 27 500 vuodepaikkaa ja monipuoliset, kaupunkimaiset palvelut, minkä vuoksi sitä voidaan kutsua lomakaupungiksi. Levin ydinkeskusta on rakennettu tiiviisti ja kaupunkimaisesti.Yleiskaavan tavoitteena on kasvattaa Levin vuodepaikkamääräksi 36 000.
Levin kaavoituksen ja matkailurakentamisen hankkeet ovat aiheuttaneet aika ajoin kiistoja. Kiistellyimpiin hankkeisiin kuuluu Koutalaen päälle suunniteltu 15-kerroksinen tornihotelli, jolle Kittilän kunta laati kaavan vuonna 1990, mutta ympäristöministeriö vastusti hanketta, kaavasta valitettiin korkeimpaan oikeuteen, ja tornihotellin kerrosmäärä jouduttiin puolittamaan. Vuonna 2009 Koutalaelle valmistui seitsenkerroksinen Hotel Levi Panorama ja sen viereen kongressikeskus.
Matkailun historia > Hiihtokeskuksen historia

Levin Hissit Oy perustettiin vuonna 1976. Yhtiön alkuaikoina laskettelukausi kesti normaalisti helmikuusta vappuun. Vuonna 1983 Leville avattiin 800 metrin pituinen kesäkelkkarata ja Leviä alettiin pitää auki myös kesäisin.
1990-luvulla Levin rinteiden kunnostus ja hissien rakentamisvauhti jatkuivat entisellään, vuokraamohallia laajennettiin jo toistamiseen ja hisseille hankittiin videovalvonta. Kaudella 1992-1993 otettiin käyttöön Etelä- ja Huippuhissit sekä hankittiin ensimmäinen linja-auto Levin paikallisliikenteen hoitamiseen talvisin. Tämä palvelu (Ski Bussi) jatkuu edelleen. Levin Hissit Oy otti hoitoonsa rinteiden ja hissien lisäksi myös Levin alueen latu- ja kelkkareittiverkoston, jonka pituus oli noin 1 000 kilometriä. Levi valittiin ensimmäistä kertaa vuoden hiihtokeskukseksi vuonna 1993, ja sama on toistunut kolmesti tuon jälkeen.
Vuoden 2000 alussa Leville avattiin Suomen ensimmäinen gondolihissi. Loppuvuodesta 2000 Levillä käytiin miesten Eurooppa-cupin pujottelu- ja suurpujottelukisat. Onnistuneiden järjestelyjen ansiosta Levi sai pysyvän paikan Kansainvälisen hiihtoliiton kisakalenterissa.
2000-luvun alku oli Levin Hissit Oy:lle voimakasta kehityksen aikaa, jonka tavoitteena on ollut Levin saaminen kansainvälisesti tunnetuksi talviurheilukeskukseksi. Tähän tavoitteeseen päästäkseen yhtiö on investoinut gondolialueelle lähes 8,5 miljoonaa euroa. Se kattaa gondolihissin ja maailmancup-rinteen rakentamisen kaikkine oheispalveluineen, televisioinnin mahdollistavan kisavalaistuksen, lumetuksen sekä kansainväliset vaatimukset täyttävän kisakeskuksen rakentamisen. Levi nousikin kaudella 2000–2001 Suomen suurimmaksi hiihtokeskukseksi.
Vuonna 2001 Levi sai järjestettäväkseen naisten Eurooppa-cupin avauskisat, ja syksyllä 2002 pidettiin miesten Eurooppa-cupin avauskisat. Kansainvälistymisen myötä yhtiön toiminimi muutettiin Levin Hissit Oy:stä Oy Levi Ski Resort Ltd:ksi vuonna 2003. Tärkeä virstanpylväs Leville on helmikuussa 2004 ensimmäistä kertaa järjestetty Levin pujottelu, joka on yksi alppihiihdon maailmancupin osakilpailuista. Aluksi Levillä kilpailivat vain naiset, mutta kaudesta 2006–2007 lähtien Levillä ovat kilpailleet myös miehet. Myöhemmin muutama kausi on kuitenkin jouduttu perumaan lumenpuutteen takia.
Oy Levi Ski Resort Ltd osallistui myös Levin golfkentän rakentamiseen. Golfkenttä avattiin 9-reikäisenä vuonna 2006, ja se laajennettiin täysimittaiseksi kaksi vuotta myöhemmin. Se on EU:n pohjoisin täysimittainen golfkenttä.lähde?
Kauteen 2007–2008 lähdettiin yhtiön historian suurimmilla investoinneilla. 12,5 miljoonalla eurolla valmistui Eturinteille uusi palvelurakennus Zero Point sekä Express-gondolihissi ja North-tuolihissi.
Loppuvuodesta 2014 Levin Etelärinteille avattiin toinen laskettelukeskus, jossa on mm. kuuden hengen kuomullinen tuolihissi ja South Point -palvelurakennus. Lisäksi Oy Levi Ski Resort Ltd on rakentanut Leville erilaisia aktiviteettipuistoja.
Oy Levi Ski Resort Ltd:n liikevaihto oli kaudella 2013–2014 reilut 15 miljoonaa euroa, josta emoyhtiön osuus oli hieman yli 12 miljoonaa euroa.
Palvelut ja harrastusmahdollisuudet

Levillä on kuusi hotellia ja viisi huoneistohotellia, jotka ovat keskittyneet pääosin Sirkan kylään. Levillä on myös suuri määrä loma-asuntoja, joiden rakentaminen on kaavoituksen myötä levinnyt laajalle alueelle Levitunturin ympärille. Levillä on yhteensä 55 ravintolaa ja rinneravintolaa sekä hyvät ostosmahdollisuudet.
Levillä on 44 lasketteluun tarkoitettua rinnettä, joista 25 on valaistu. Suurimman rinteen korkeusero on 325 metriä. Pisimmän rinteen pituus on 2500 metriä. Levin laskettelurinteistä jyrkin on Levi Black. Hiihtohissejä on 26 ja pisimmän hissin pituus noin 1710 metriä. Levillä on yhteensä 230 kilometriä maastohiihtoon tarkoitettuja hiihtolatuja, yli 20 kilometriä talvikävelyreittejä ja jopa 886 kilometriä moottorikelkkareittejä. Levillä voi myös harrastaa koiravaljakkoajelua sekä ratsastusta islanninhevosilla ja suomenhevosilla.
Kesäisin Levillä voi harrastaa mm. kalastusta, patikointia, pyöräilyä, ratsastusta, melontaa, golfia ja sukellusta. Levin golfkenttä on EU:n pohjoisin täysimittainen golfkenttä. Kesäkuussa 2006 Levillä avattiin maastopyöräilypuisto Levi Bike Park.
Levi Bike Park on sittemmin laajentanut reitistöään sisältäen 12 alamäki- tai enduropyöräreittiä, sekä kaksi auki olevaa gondolihissiä. Pyöräilykausi kestää yleensä juhannuksesta lokakuun alkuun. Alamäkipyöräilyyn parkista löytyy yksi vihreä reitti, Village Trail (4,2 km), joka on Suomen pisimpiä alamäkireittejä. Sininen reitti, Blue Groove, jolla myös on pituutta 3,5 km. Parkista löytyy lisäksi kaksi punaista reittiä, World Cup Red sekä heinäkuussa 2021 aukaistu Santa’s Cabin. Levi Bike Parkista löytyy myös yksi musta alamäkireitti World Cup Black. Loput reitistöstä koostuu enduroreiteistä tunturissa.
Levillä on myös kaksi keilahallia, elämyskylpylä ja erilaista toimintaa ympäri vuoden. Levillä toimii useita wellness-palveluja sekä yli 50 ohjelmapalveluyritystä kuumailmapallolennätyksestä safareihin. Koska Levillä on hiihtolajien ohella paljon muitakin harrastusmahdollisuuksia, päätettiin talvikaudelle 2015-2016 järjestää Se toinen Levi -niminen kampanja.
Liikenneyhteydet

Levi sijaitsee kantatien 79 varrella Kittilän keskustan pohjoispuolella. Matkaa Kittilän keskustaan on noin 17 kilometriä ja Rovaniemelle noin 170 kilometriä. Kittilän lentoasema sijaitsee noin 14 kilometriä Levin eteläpuolella. Leviä lähin rautatieasema sijaitsee Kolarissa noin 80 kilometrin päässä Leviltä.
Levin majoituskohteiden ja neljän hissialueen välillä matkailijoita kuljettaa SkiBussi. Aiemmin SkiBussi oli ilmainen, mutta se muuttui maksulliseksi 13.2.2012 alkaen.
Kuvia

Näkymä Levin keskustasta eturinteille.
Hotelli Hullu Poro.
Levin kappeli.
Zero Point -suksivuokraamo eturinteiden juurella.
Levin eturinne vuonna 2003.
Levi Black -rinne.
Talvinen näkymä Leviltä Pallastunturille.
Levi Black -rinne ja gondoliravintola kesällä.
Levi Bike Park.
Syksyinen näkymä Leviltä Pallastunturille.
Joulupukin mökki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Levi Wikimedia Commonsissa
Levin viralliset sivut
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:  Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:  Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:  Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti) 
Vuonna 2000 rakennettu Suomen ensimmäinen gondolihissi Gondoli2000 kulkee Levi Black -rinteen vierestä Levin huipulle.
Levin keskustaa.
Näkymä eturinteiden huipulta Levin keskustaan.
Total Nonstop Action Wrestling

TNA:ssa on ollut käytössä kuusi kulmainen kehä 2004-2010
Total Nonstop Action Wrestling (TNA) on yhdysvaltalainen showpainipromootio, jonka perusti Jerry Jarrett yhdessä Jeff Jarrettin kanssa vuonna 2002. Nykyään TNA on noussut Yhdysvalloissa jo toiseksi suosituimmaksi showpainipromootioksi. Se on näin ollen WWE:n suurin kilpailija.
WWE:stä lähteneet painijat ovat usein tavalla tai toisella olleet tekemisissä TNA:n kanssa. Entisistä WWE-painijoista TNA:ssa esiintyvät nykyään muun muassa Kurt Angle, Jeff Hardy ja Mr. Kennedy. Lukuisten muiden painijoiden lisäksi TNA:ssa paini myös WCW-legenda Sting, joka työskenteli yhtiössä vuodesta 2003 vuoteen 2013 asti.
TNA:lla on Yhdysvalloissa viikoittainen Impact Wrestling -tv-ohjelma SpikeTV-kanavalla.
Vuoden 2010 tammikuun 4. päivänä TNA:n Impact! -ohjelma lähetettiin samaan aikaan WWE:n RAW-ohjelman kanssa ensimmäistä kertaa ikinä. Syy erityiselle ohjelmapaikalle oli se, että kyseessä oli Hulk Hoganin debyyttijakso, jonka TNA:n johto uskoi pystyvän kilpailemaan RAW'n kanssa. Ohjelmassa teki TNA-debyyttinsä tai -paluunsa moni kuuluisa painija, joista mainittakoon muun muassa Hulk Hogan, Jeff Hardy, Sting ja Ric Flair. Ohjelman katsojaluvuksi muodostui 1,5; luku oli – ja on yhä – suurin ohjelman historiassa. Ennätyskatsojaluvusta innostuneena TNA:n johto julisti, että Impact! -ohjelma siirtyy vakituisesti maanantai-iltoihin kamppailemaan katsojaluvuista WWE:n RAW'n kanssa aikavälille 21.00–23.00. Siirto osoittautui kuitenkin virheeksi, sillä heti ensimmäisen vakituisen maanantai-illan Impactin katsojaluvuksi muodostui vain 0,9; luku putosi kuusi kymmenystä tammikuun 4. päivän erikoisjaksosta. Vähitellen luku laski viikosta toiseen, minkä vuoksi TNA:n johto ja SpikeTV päättivät siirtää ohjelman aikavälille 20.00–22.00, jolloin Impact kilpailisi vain yhden tunnin verran RAW'n kanssa. Ensimmäisen uudella lähetysajalla lähetetyn Impactin katsojaluvuksi muodostui kuitenkin vain 0,9; lähetysajan muuttamisella ei ollut merkitystä katsojalukuihin. Lopulta TNA:n johto päätti siirtää ohjelman kokonaan pois maanantai-illoilta ja palata takaisin torstai-iltoihin. Vuonna 2011 TNA vaihtoi pääohjelmansa nimeksi (mikä oli aikanaan TNA iMPACT!) IMPACT WRESTLING.
Mestarit

TNA World Championship: Nic Nemeth
TNA X-Division Championship: Mike Bailey
TNA Digital Media Championship: PCO
TNA World Tag Team Championship: The System (Brian Myers & Eddie Edwards)
TNA Knockouts World Championship: Jordynne Grace
TNA Knockouts World Tag Team Championship: Spitfire (Dani Luna & Jody Threat)
William Murphy

| William Parry Murphy |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. helmikuuta 1892 Stoughton, Wisconsin, Yhdysvallat
Kuollut: 9. lokakuuta 1987 (95 vuotta) Brookline, Massachusetts, Yhdysvallat
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Harvardin yliopisto
Instituutti:  Harvardin yliopisto
Tutkimusalue:  lääketiede
Palkinnot:   Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinto (1934)
William Parry Murphy (6. helmikuuta 1892 Stoughton, Wisconsin – 9. lokakuuta 1987 Brookline, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen professori, joka sai vuonna 1934 Nobelin lääketieteen palkinnon yhdessä George Minotin ja George Whipplen kanssa tutkimuksestaan maksan käytöstä anemian hoidossa.
Murphy väitteli lääketieteen tohtoriksi Harvardin yliopistossa vuonna 1920. Hän työskenteli Peter Bent Brighamin sairaalassa Bostonissa yhdessä George Minotin kanssa. Whipple oli osoittanut 1920-luvun alussa että maksan lisääminen ruokavalioon paransi anemiapotilaiden punasolujen määrää. Murphy ja Minot alkoivat syöttää maksaa kaikille pernisiöösin anemian vaivaamille potilailleen. Uusi hoitotapa muutti pernisiöösin anemian parantumattomasta, usein tappavasta taudista helposti hoidettavaksi, ja oli pohjana 1940-luvulla kehitetylle B12-vitamiinihoidolle.
Murphy saapui 18. joulukuuta 1934 Suomeen Tukholmasta, jossa hän on ollut noutamassa Nobel-palkintoaan. Hän esitelmöi saman päivän iltana Sisätautien Lääkärien Yhdistyksen kokouksessa Helsingissä.
Sompasauna

| Sompasauna |
| --- | --- |
 Sompasauna marraskuussa 2018.
Sijainti:  Hermanninranta, Sörnäinen, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°11′39″N 24°59′06″E﻿ / ﻿60.194058°N 24.984922°E﻿ / 60.194058; 24.984922
Rakennustyyppi:  Yleinen sauna
Valmistumisvuosi:  2011
 fiSompasauna 
  
Sompasauna on Helsingin Hermanninrannassa sijaitseva kaikille avoin ja ilmainen yleinen sauna, jota ylläpitää Sompasaunaseura ry. Puusaunaa voi lämmittää ja käyttää kuka tahansa ympäri vuorokauden, eikä saunalla työskentele henkilökuntaa.
Sauna sai alkunsa vuonna 2011 luvattomana saunarakennuksena, mutta on sittemmin kehittynyt yhdistyksen luotsaamaksi toiminnaksi, jolla on vuokrasopimus kaupungin kanssa. Toimintaa rahoitetaan yhdistyksen jäsenmaksuilla, lahjoituksilla ja jopa tölkkipanteilla. Sauna on ollut suuressa suosiossa, ja vuonna 2015 se voitti Helsingin kulttuuriteko -palkinnon. Sompasaunaseuran mukaan saunojia käy vuodessa noin 120 000, kesäisin parhaimmillaan yli 500 päivässä.
Sompasauna sijaitsi miltei kymmenen vuotta Kruunuvuorenselän rannassa Sompasaaren eteläkärjessä. Nihdin työmaan ja siltahankkeiden laajentuessa sauna jouduttiin kuitenkin siirtämään uuteen sijaintiin Vanhankaupunginselän rantaan Hermanninrantaan kesäkuussa 2021. Uudesta sijainnista huolimatta nimi säilyy Sompasaunana. Verkkosaaren pohjoispuolella sijaitseva uusi saunapaikka on noin kymmenen minuutin kävelymatkan päässä Kalasataman metroasemalta.
Historia

Sauna sai alkunsa vuonna 2011, kun joukko kaupunkilaisia löysi hylätyn puukiukaan ja rakensi sitä käyttäen luvatta hökkelisaunan Sompasaaren eteläkärkeen, Nihtiin. Vuonna 2008 toimintansa lopettaneen Sompasaaren sataman alue oli jäänyt tyhjäksi. Ensimmäisen kesän saunojista muodostui joukko, joka seuraavina kesinä suunnitteli ja rakensi saunan uudelleen. Helsingin kaupunki purki luvattoman saunarakennuksen jo ensimmäisenä kesänä 2011 ja viimeisen kerran vuonna 2013.
Vuoden 2013 lopulla perustettiin Sompasaunaseura, joka teki saunan tontista vuokrasopimuksen kaupungin kanssa. Vuokra on ollut 400 euroa vuodessa. Seuraan on sittemmin kertynyt noin sata jäsentä, joiden jäsenmaksuilla toimintaa rahoitetaan. Seura haluaa edistää saunakulttuuria ja sen tavoitteena on saada Helsinkiin lisää avoimia ja maksuttomia saunoja.
Historia > Saunarakennukset ja toiminta

Kesällä 2014 sauna työnnettiin ilkivaltaisesti mereen ja sen kiuas katosi. Talkootöin sauna on kuitenkin aina rakennettu uudestaan. Keväällä 2018 iso sauna purettiin, ja huhtikuussa pullonpalautusvaroilla rahoitettu ”pullosauna” tuhoutui tulipalossa. Pullosaunaa oli vandalisoitu edeltävinä kuukausina. Vandalismin lisäksi toimintaa on häirinnyt myös päihtyneet vierailijat ja seksuaalinen häirintä, ja saunaan on jouduttu myös antamaan porttikieltoja.
Heti palon jälkeen aktiivit rakensivat rantaan ”Feeniks”-saunan tilapäiseksi korvaajaksi. Vuoden 2015 kulttuuripalkinnon voittorahoilla kustannettu uusi iso hirsisauna valmistui elokuussa 2018, ja pian sen viereen rakennettiin laudoista toinen sauna. Hirsisaunan viralliset avajaiset pidettiin syyskuussa 2018. Isoon hirsisaunaan mahtuu 20–25 saunojaa, ja rakennus on myös esteetön. Elokuussa 2019 Sompasaunalle valmistui kolmas sauna. Vuonna 2021 Sompasaunalla on kolme saunarakennusta: Temppeli, Kappeli ja Kolmonen. Saunojen luona on myös Luonnontieteellisestä museosta saatuja eläinveistoksia. Paikan päällä Nihdissä kuultiin Korkeasaaren leijonien karjuntaa.
Saunan luona on järjestetty myös oheistoimintaa, kuten vuoden 2015 kesätanssiaiset, joihin osallistui tuhat ihmistä
Sompasaunalla saa halutessaan saunoa ja uida alasti. Saunarakennusten luona on omalla lukolla lukittavat säilytyskaapit. Saunojen luona on tölkkien ja pullojen keräyspiste. Yöpyminen saunarakennuksessa on kielletty.