stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isotopia

Isotopia voi tarkoittaa seuraavia:
alkuaineiden esiintymistä ydinrakenteeltaan eroavina muotoina, neutronimäärältään vaihtelevina isotooppeina
matemaattisessa topologiassa homotopian yhtä muotoa
semantiikassa merkityksen vaihtelun mahdollisuuksia ja niihin liittyviä rakenteita.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Isotopia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ingela Forsman

| Ingela Forsman> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. elokuuta 1950 (ikä 74) Tukholma, Ruotsi
Muusikko
Taiteilijanimi:  Pling
Laulukielet:  ruotsi
Aktiivisena:  1968–
Tyylilajit:  dansband, pop, iskelmä
Soittimet:  laulu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Ingela "Pling" Forsman (s. 26. elokuuta 1950 Tukholma) on ruotsalainen muusikko. Hän on toiminut laulajana, musiikkituottajana ja sanoittajana. Forsman on tekstittänyt lukuisia Lasse Holmin sävellyksiä ja tehnyt yhteistyötä myös Agnetha Fältskogin kanssa.
Ura

Forsman aloitti uransa Bambi-yhtyeessä 1960-luvulla. Sen jälkeen hän toimi soololaulajana ja musiikkituottajana, kunnes keskittyi alati enemmän laulujen sanoittamiseen. Forsmanin ensimmäinen sanoitus oli "Minns dej som du var". Tuonnempana hän on sanoittanut muun muassa Melodifestivalen-kilpailussa esitetyt kappaleet "Men natten är vår" (1981), "Bra vibrationer" (1985), "Nattens drottning" (1989), "Se på mig" (1995), "När jag tänker på imorgon" (2000), "Min kärlek" (2004) ja "Den du är" (2021).
Forsmanin muita sanoituksia ovat esimerkiksi "När du tar mej i din famn" (1979), "Håll om mig" (2005) ja "Jag ljuger så bra" (2006). Forsman on sanoittanut niin ikään useita Carola Häggkvistin tulkitsemia kappaleita, kuten "Det regnar i Stockholm", "Tokyo" ja "Tommy tycker om mej".
Käännös suomeksi
Izidoro Kosiński

Izidoro Kosiński (1. huhtikuuta 1932 – 15. syyskuuta 2017) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin lasaristien papiksi 21. joulukuuta 1957 ja nimitettiin Três Lagoasin hiippakunnan piispaksi 8. toukokuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carmine Rocco, jota avustivat Pedro Antônio Marchetti Fedalto ja Ladislau Biernaski.
Kosiński toimi hiippakuntansa johdossa, kunnes jäi eläkkeelle 7. tammikuuta 2009.
Iso Seluskanjärvi

| Iso Seluskanjärvi |
| --- | --- |
 Seluskanjärveä länsirannalta nähtynä
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Oulu
Koordinaatit:  64°58′36″N, 26°03′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Seluskanoja
Järvinumero:  60.026.1.012 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  65,4 m
Rantaviiva:  7,6 km
Pinta-ala:  1,4 km²
 fiIso Seluskanjärvi 
Iso Seluskanjärvi tai yleisesti Seluskanjärvi on järvi Ylikiimingin kaupunginosassa Oulussa seututien 834 (Muhoksentie) varrella lähellä Muhoksen kunnanrajaa. Järven suurin pituus on noin 2,7 kilometriä ja suurin leveys noin kilometri. Järvessä on yksi varsinainen saari, Kotasaari, joka on yhteydessä mantereeseen pengertien kautta. Järven pinnankorkeus on 65,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Seluskanjärvellä toimii erämaakahvila.
Koska alueen maanomistajien mielestä järven arvo taloudellisesti oli maanviljelysmaana, kuivatettiin se kolmessa vaiheessa vuosina 1881–1930, ja 1960-luvulla alue muuttui joutomaaksi.
Maanomistajat tekijät järven kunnostuspäätöksen 14.12.1995. Kunnostustoimet suoritti Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskus sekä talkoolaiset. Järven kunnostamistoimista vastaa Seluskanjärven järviyhtymä, jossa on osakkaana noin 80 henkilöä. Kunnostuksen jälkeen järvestä tulee yksi entisen Ylikiimingin kunnan suurimmista, pinta-alaltaan noin 140 hehtaaria. Järveen laskee pienen Viitajoen lisäksi pääasiassa vain suo-ojia. Järven vedet laskevat Kiiminkijokeen Seluskanojan ja Vepsänjoen kautta.
Ingegerd Troedsson

| Ingegerd Troedsson> Ruotsin valtiopäivien puhemies |
| --- | --- |
 1991–1994  
Edeltäjä:  Thage G. Peterson
Seuraaja:  Birgitta Dahl
Ruotsin apulaissosiaaliministeri
 Fälldinin I hallitus 1976–1978  
Kansanedustaja
 1974–1994  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ingegerd Troedsson, o.s. Cederlöf
Syntynyt: 1929
Kuollut: 3. marraskuuta 2012 (83 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Maltillinen kokoomus (vuoteen 2006)
Ingegerd Troedsson (o.s. Cederlöf; 1929 – 3. marraskuuta 2012) oli ruotsalainen maltillisen kokoomuksen poliitikko ja Ruotsin valtiopäivien ensimmäinen naispuolinen puhemies vuosina 1991–1994. Troedsson oli kansanedustaja vuosina 1974–1994 ja toimi apulaissosiaaliministerinä Thorbjörn Fälldinin ensimmäisessä hallituksessa vuosina 1976–1978. Hän erosi maltillisesta kokoomuksesta vuonna 2006, koska oli eri mieltä puolueen harjoittamasta veropolitiikasta.
Troedsson kuoli 83-vuotiaana marraskuussa 2012.
Aiheesta muualla

Ruotsin valtiopäivät (ruotsiksi)
Iraklis Thessaloniki FC

Iraklis Thessaloiniki FC (tavallisesti Iraklis tai Iraklis FC) on kreikkalainen jalkapalloseura Thessalonikin kaupungista. Seura pelaa kaudella 2021-2022 toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Super League 2:ssa. Iraklis on perustettu vuonna 1908 ollen näin yksi vanhimmista jalkapalloseuroista Kreikassa (lempinimi onkin Γηραιός / Gireos, vanhat). Irakliksen nimi juontuu Kreikan mytologian Herakleksesta. Joukkue on voittanut 1976 Kreikka cupin sekä 1985 Balkan cupin. Thessalonikista tulee myös PAOK FC sekä Aris FC.
Pelaajatilastot > Eniten maaleja

| Sijoitus | Nimi | Maalit | Kansallisuus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Dimitris Gesios | 74 |  |
| 2. | Daniil Papadopoulos | 64 |  |
| 3. | Fanis Tountziaris | 62 |  |
| 3. | Vassilis Hatzipanagis | 62 |  |
| 5. | Michalis Konstantinou | 60 |  |
Pelaajatilastot > Eniten otteluita

| Sijoitus | Nimi | Ottelut | Kansallisuus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Daniil Papadopoulos | 419 |  |
| 2. | Makis Sentelidis | 312 |  |
| 3. | Bambis Xanthopoulos | 283 |  |
| 4. | Vassilis Hatzipanagis | 281 |  |
| 5. | Zaharias Haliabalias | 280 |  |
Ismo Jauhiainen

Ismo Kauko Artturi Jauhiainen (s. 27. tammikuuta 1942 Ruokolahti) on suomalainen insinööri ja yritysjohtaja, joka on saanut energianeuvoksen arvonimen.
Henkilöhistoria

Jauhiaisen vanhemmat olivat koneentarkastaja, yliluutnantti Kauko Valter Jauhiainen ja Hertta Unelma Rautavirta. Hänen puolisonsa vuodesta 1963 on lääkintävoimistelija Ritva Anneli Metso. Jauhiainen tuli ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1961 ja valmistui diplomi-insinööriksi  Teknillisestä korkeakoulusta 1968. Hän oli Termoplanin suunnittelija 1966–1968, Ekonon yhdyskuntien energiahuoltotoimiston projekti-insinööri 1969–1973, apulaistoimistopäällikkö 1974–1980 ja toimistopäällikkö 1980–1984 sekä Vantaan Sähkölaitoksen, vuodesta 1996 Vantaan Energia, kaukolämpöosaston johtaja 1984–1996 ja toimitusjohtaja 1996–2005. Jauhiainen oli myös Helsingin Seudun Lämpövoiman hallituksen jäsen vuodesta 1996 ja toimitusjohtaja vuodesta 2001. Hänellä oli uransa aikana useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Energianeuvoksen arvonimen Jauhiainen sai vuonna 2002. Sotilasarvoltaan hän on reservin luutnantti (2000).
Julkaisuja

Länsi-Saksan ekskursio 1966, 1967
Kaukolämmön tunnusluvut, 1994
Italian ja Suomen suhteet

Suomi  Italia
Italian ja Suomen suhteet alkoivat maiden solmittua diplomaattisuhteet 6. syyskuuta 1919. Suomen suurlähetystö sijaitsee Roomassa ja Italian suurlähetystö Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin, Naton, Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön jäseniä.
Korkean tason vierailut

Vuonna 2002 Italian pääministeri Mario Monti vieraili Suomessa. Isäntänä oli Suomen pääministeri Jyrki Katainen.
Vuonna 2022 pääministeri Sanna Marin vieraili Italiassa. Isäntänä oli Italian pääministeri Mario Draghi.
Irma Agiashvili

| Irma Agiashvili |
| --- | --- |
 Irma Agiashvili
Henkilötiedot
Syntynyt: 1984 (ikä 39–40)
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2008–2018
Tyylilajit:  folk, rock, alternative rock, indie pop
Soittimet:  laulu, kitara
Levy-yhtiöt:  indie
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Irma Agiashvili (s. 1984) on inkerinsuomalais-georgialainen muusikko ja laulaja-lauluntekijä. Hänen omakustanteinen esikoisalbuminsa Sing The Unspoken ilmestyi 19. huhtikuuta 2013. Irma Agiashvilin toinen pitkäsoitto Behind Space julkaistiin 15. huhtikuuta 2016. Molempien albumien kappaleet ovat Agiashvilin säveltämiä ja sanoittamia ja Johnny Lee Michaelsin tuottamia.
Tausta

Irma Agiashvili syntyi Petroskoissa inkerinsuomalais-georgialaiseen perheeseen. Hän vietti lapsuutensa osin Petroskoissa ja osin Kutaisissa Georgiassa, kunnes perhe muutti Suomeen vuonna 1993. Lapsuus- ja nuoruusvuosien ajan Agiashvili kävi pianotunneilla ja harrasti toisinaan myös rumpujen soittoa. Myöhemmin lukioiässä hän opetteli itsenäisesti soittamaan kitaraa ja päätyi säveltämään musiikkikappaleita kirjoittamiinsa sanoituksiin.
Muusikon ura

Irma Agiashvili esiintyi ensimmäisen kerran yleisön edessä elokuussa 2008 Helsingissä Liberté-klubilla julkaistuaan kaksi kuukautta aiemmin MySpace-Internet-yhteisösivustolla ensimmäisen demonauhansa. Sen jälkeen hän keikkaili aktiivisesti viiden vuoden ajan yksin akustisen kitaransa säestämänä pääkaupunkiseudulla ja erityisesti Helsingin klubeilla.
Kesällä 2011 Agiashvili aloitti ensimmäisen albuminsa työstämisen yhdessä tuottajaystävänsä Johnny Lee Michaelsin kanssa. Aiemmin vain kitaran säestyksellä esitetyt kappaleet sovitettiin isommalle kokoonpanolle. Levyllä soittavat Agiashvilin (elektroakustinen kitara) lisäksi Michaels (sähkökitarat, klassinen kitara, basso, koskettimet, rummut ja perkussiot), Juho Martikainen (kontrabasso), Antero Priha (trumpetti) sekä Jukka Paajanen (sähkökitara). Lisäksi albumilla soi joitakin ohjelmoituja instrumentteja. Levy äänitettiin Helsingissä Studio Bulevardilla vuonna 2012, ja Svante Forsbäck masteroi sen Chartmakersilla vuonna 2013. Levyn julkaisun yhteydessä Agiashvili keikkaili paitsi soolona, niin myös yhdessä Johnny Lee Michaelsin, rumpali Santeri Saksalan, pianisti Karl Sinkkosen ja basisti Jarkko Toivasen kanssa.
Talvella 2015 Agiashvili aloitti toisen albuminsa Behind Space työstämisen yhdessä muusikoiden Santeri Saksalan (rummut), Harri Taittosen (koskettimet), Roxsy Surowiakin (basso) ja Johnny Lee Michaelsin (sähkökitarat) kanssa. Levy äänitettiin E-Studiolla (äänittäjänä Jyri Riikonen) ja Johnny Lee Michaelsin kotistudiolla. Äänitteen miksasi Michaels ja masteroi Svante Forsbäck. Behind Space julkaistiin 15. huhtikuuta 2016. Agiashvili keikkaili uuden julkaisunsa tiimoilta äänityskokoonpanollaan, joskin Taittosta tuurasi kosketinsoittaja Jenny Lahtinen.
Vastaanotto

Albumit eivät ole toistaiseksi yltäneet myynneillään Suomen viralliselle listalle asti, mutta ovat molemmat saaneet ilmestyessään kiitosta kriitikoilta. Debyyttialbumin toinen singlejulkaisu Run pääsi Radio Suomen soittolistalle nousten aseman kolmanneksi soitetuimmaksi kappaleeksi. Molempien levyjen kappaleita on soitettu satunnaisesti myös muilla radiokanavilla, muun muassa Ylen ja Radio Helsingin taajuuksilla.
Vastaanotto > Levyarvostelupoimintoja > Sing The Unspoken (2013)

"Georgiassa syntynyt ja kahdeksanvuotiaana suomalaistunut urbaanin rockin tulkki lähentelee debyytillään Patti Smithin tapaa analysoida karheita elämäntilanteita, mikä istuu artistin ambitioihin."  (Ilkka ja Pohjalainen, 29.4.2013)
"Suomen Patti Smith. Yllä oleva otsikko on ehkä liian mairitteleva, mutta eräiltä osin georgialais-suomalainen Irma Agiashvili muistuttaa kuulua amerikkalaisartistia. Tähän kun lisätään aavistuksen suurempi ripaus Tanita Tikaramin ääntä, on lopputuloksena lähes erinomainen debyyttialbumi Sing The Unspoken." (Salon Seudun Sanomat, 4.5.2013)
"Sing The Unspokenia kuunnellessa voi kuvitella, miltä 20 vuoden ajan suomalaistuneen Agiashvilin selkeät ja vahvasti melodiset laulut kuulostaisivat pienimuotoisemmin esitettyinä. Nyt lähes Tanita Tikaramin tapaan matalan ja miellyttävän hienostumaton lauluääni ja Johnny Lee Michaelsin tuotanto ja toteutus saavat kuitenkin aikaan korkealaatuisen ja monipuolisen poprockalbumin Sorrow Songin hittipotentiaalisesta avauksesta lähtien."  (Soundi, 6/2013)
Vastaanotto > Levyarvostelupoimintoja > Behind Space (2016)

"Toisella albumillaan Agiashvili osuu muutenkin maaliin kaikin puolin. [− −] Kruunaajina toimivat Agiashvilin upea laulaminen ja tulkinta. Eniten hänen äänestään tulee mieleen David Bowie silloin, kun mies lauloi matalalta ja lähellä mikkiä."  (Soundi, 4/2016)
"Vahvasti läsnä olevassa ilmaisussa väräjää paikoin jopa bowiemaisia sävyjä."  (Ilkka ja Pohjalainen, 18.4.2016)
"Behind Space on ilmava ja ihon alle hiipivä lätty, josta voi koittaa kirkas tulevaisuus."  (Aamulehti, 18.4.2016)
"Lauluntekijä-laulajan jo toinen albumi on vain yksinkertaisesti laadukasta kuunneltavaa. [− −] Agiashvilin käheässä raspissa on sitä jotain. Se muistuttaa eniten flunssaista Melissa Etheridgeä tai naispuolista Bruce Springsteeniä. [− −] Agiashvili on sävellyksissään venynyt tekemään monipuolisia kappaleita, jotka eivät toista itseään ja ideoitaan."  (Keskisuomalainen, 16.5.2016)
"Alakulo, lämpö, intiimiys ja omakohtaisuus ovat levyn avainsanoja. [− −] Levyn avainbiisejä ovat sen vaikuttava avausraita Dear Brother, huikean hieno In Vain ja nimiraita Behind Space. Levy on kuitenkin ennen kaikkea kokonaisuus, joka toimii parhaiten myös sellaisena. Yksittäisten laulujen kautta Agiashvilin maailmaan on vaikeampi päästä sisään. Meillä ei koskaan ole liikaa persoonallisia lauluntekijöitä. Irma Agiashvili on tässäkin mielessä hyvinkin tervetullut artisti. Hyvää: Läsnäolo ja koskettavuus. Huonoa: Ei ehkä sovi formaattiradioiden soittolistoille. Erityistä: Tuo mieleen David Bowien jäähyväislevyn tunnelmat. (Harri Koskinen / Kouvolan Sanomat, 12.7.2016)
Diskografia > Albumit

Sing the Unspoken (2013)
Behind Space (2016)
Diskografia > Singlet

Sorrow Song (2013)
Run (2013) (promo)
No Fear (2013) (promo)
Dream (2015)
In Vain (2016)
If The World Would End Tonight (tuplasingle, 2017)
Kiertotähti (2018)
Diskografia > Musiikkivideot

No Fear (ohjaus Mari Mantela, 2013)
Run (Johannes Eret, 2014)
Dream (ohjaus Mari Mantela, 2015)
In Vain (Juha Ilmari Laine, 2016)
Aiheesta muualla

Kotisivut
Facebook
Instagram
Jack Williamson

| John Stewart Williamson |
| --- | --- |
 Jack Williamson noin 1929.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1908
Kuollut: 10. marraskuuta 2006 (98 vuotta)
Kirjailija
Salanimi: Jack Williamson
Palkinnot
 Damon Knight Memorial Grand Master Award World Fantasy Award John W. Campbellin muistopalkinto 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
John Stewart Williamson (29. huhtikuuta 1908 – 10. marraskuuta 2006), joka kirjoitti nimellä Jack Williamson, oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija.
Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista. Hän on saanut myös World Fantasy Award -palkinnon tunnustuksena elämäntyöstä.
Teoksia

Terraforming Earth (2001), John W. Campbellin muistopalkinto
Aiheesta muualla

Jack Williamson Internet Speculative Fiction Database -sivustolla (englanniksi)
Jack Williamson Science Fiction Awards Database -sivustolla (englanniksi)
Ismo Jokiaho

Ismo Jokiaho (s. 1965) on suomalainen taidemaalari, joka on pitänyt sekä yksityis- että yhteisnäyttelyitä Suomessa ja ulkomailla.
Jokiaho on osallistunut maalauksillaan muun muassa unkarilaisen, kansainvälisen nykytaiteen näyttelyiden järjestämiseen erikoistuneen, Europa Authentica Cultural Organizationin yhdentoista suomalaisen nykytaiteilijan töitä käsittäneeseen suomalaisen nykytaiteen katsaukseen vuonna 2009.
Ismo Jokiaho: Tyttö ja korvakoru, 2020.
Jokiaho käyttää töissään pääsääntöisesti öljyväritekniikkaa sekä mustemaalausta, johon hän yhdistelee myös akvarellivärejä sekä guassiavärejä. Hänen töissään on usein mukana inhimilliset ”jokamieshahmot” ja ”kohteliaisuusmiehet”, jotka osoittavat taiteilijan teoksissa joukkoon kuulumattomuutensa ja vieraantuneisuutensa ulkopuolisesta maailmastaan.
Jokiaho on Pirkka-Hämeen kuvataiteilijat ry:n jäsen ja työskentelee taiteilijan työnsä ohella Tampereen taidemuseon museosihteerinä. Hän työskentelee 7Boheemia ry:n tiloissa Tampereella.
Kirjallisuutta

Contemporary Art Exhibition by selected Finnish Artists., Opera Gallery, Europa Authentica Cultural Organization, Budapest, 2009 Verkkoversio (englanniksi)
Ismo Jokiaho: Elää ja työskentelee.  Ismo Jokiaho, Design Studio Jokiaho, 2007.  ISBN 978-952-92-1539-3.
Kuvajaiset (1982–2002).  (Länsi-Uudenmaan taiteilijaseuran 20-vuotisjuhlajulkaisu)  Länsi-Uudenmaan taiteilijaseura, 2002.  ISBN 952-91-4747-3.
Aiheesta muualla

Ismo Jokiahon kotisivu (suomeksi) (englanniksi)
Ismo Jokiahon blogi
European Contemporary Art: Finland (video), Opera Gallery Budapest (unkariksi)
Istiophorus

| Istiophorus |
| --- | --- |
 Purjekala (Istiophorus platypterus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Purjekalat Istiophoridae
Suku::  Istiophorus  (Lacépède, 1801)
Lajit
 Katso teksti. 
Katso myös
   Istiophorus Wikispeciesissä   Istiophorus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Istiophorus on ahvenkalojen (Perciformes) lahkoon ja purjekalojen (Istiophoridae) heimoon kuuluva kalasuku.
Sukuun luetaan kuuluvan kaksi suurikokoista lajia, Tyynessämeressä ja Intian valtameressä elävä purjekala sekä atlantinpurjekala. Kummallakin lajilla yläleuka on pidentynyt keihäsmäiseksi. Ne ovat erittäin nopeita kaloja. Kummankaan lajin pituus ei ylitä kolmea metriä ja paino harvoin ylittää 90 kg. Purjekalat tunnistaa helposti suurista selkäevistään.[lähde? ]
Purjekalat ovat arvostettua saalista urheilukalastuksessa, jonka lisäksi niitä pyydetään teollisesti.[lähde? ]
Lajit

Istiophorus albicans Latreille, 1804 – Atlantinpurjekala
Istiophorus platypterus Shaw, 1792 – Purjekala
Iso Sikalampi

| Iso Sikalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Espoo
Koordinaatit:  60°16′49″N, 24°36′09″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  67,5 m 
Pinta-ala:  0,008 km²
 fiIso Sikalampi 
Iso Sikalampi (ruots. Stora Sikalam) on noin 80 aarin laajuinen metsälampi luoteisessa Espoossa. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Nuuksiossa. Nuuksion Pitkäjärvi sijaitsee Ison Sikalammen länsipuolella ja Velskolan Pitkäjärvi koillispuolella. Bodominjärvi on muutaman kilometrin Isosta Sikalammesta kaakkoon. Suomen luontokeskus Haltia on puolestaan kolmisen kilometriä luoteeseen.
Ison Sikalammen pohjoispuolella, noin 200 metrin päässä, sijaitsee Pikku Sikalampi. Lammet muodostavat kokonaisuuden, jota kutsutaan nimellä Sikalammet (ruots. Sikalammarna). Ne kuuluvat Nuuksion järviselänteeseen, ja niitä ympäröivä maasto kohoaa paikka paikoin 100 metriä merenpinnan yläpuolelle. Vesistösuhteiltaan lammet kuuluvat Mankinjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Suomenlahden rannikkoalueen päävesistössä.
Aiheesta muualla

Retkipaikka: Nuuksion Sikalammenluola ja komea kuru, Espoo
Monbetsu

| Monbetsu (紋別市) |
| --- | --- |
 Näkymä Monbetsuun
 lippu:  symboli
 Monbetsun sijainti Hokkaidōn prefektuurissa
 Monbetsu
 Koordinaatit: 44°21′23″N, 143°21′15″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Hokkaidō
Prefektuuri:  Hokkaidōn prefektuuri
Yleiskehitystoimisto:  Ohotskin yleiskehitystoimisto
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  830,78 km²
Väkiluku (11/2020):  21 333
 – Väestötiheys:  26 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Japaninpihlaja
 – Kukka:  Kurtturuusu
 
 https://mombetsu.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Monbetsu (jap. 紋別市, Monbetsu-shi) on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se sijaitsee Ohotskin yleiskehitystoimiston alueella Hokkaidōn koillisosassa. Kaupunki on rakentunut Ohotanmeren rannikolle. Sisämaassa sen alue nousee Kitamivuorille. Monbetsussa on 21 333 asukasta (marraskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 830,78 neliökilometriä.
Monbetsun nimi on peräisin ainun kielen sanasta mopet, joka tarkoittaa hiljaista jokea. Monbetsulla on hyvä luonnonsatama, jonka Matsumaen daimiokunta otti käyttöönsä jo 1600-luvun lopulla. Japanilaisten uudisasutus alueella alkoi 1800-luvun alussa, ja Meiji-kaudelta lähtien paikkakunta kehittyi nopeasti kalastussatamana ja paikallisena talouskeskuksena. Kaupunkioikeudet Monbetsu sai vuonna 1954, kun Monbetsun maaseutukaupunkiin liitettiin kaksi kyläkuntaa. Kalastus ja siihen liittyvä elintarviketeollisuus ovat edelleen tärkeitä elinkeinoja. Kalastettavia lajeja ovat esimerkiksi alaskanseiti, Ammodytes personatus (ikanago), Pleurogrammus azonus (hokke), koiralohi, oikeasilmäkampelat ja taskuravut. Sisämaassa tuotetaan sokerijuurikasta, vihanneksia, lihaa ja maitoa. Kaupungissa on myös metsäteollisuutta. Historiallisesti tuottoisa Kōnomain kultakaivos suljettiin vuonna 1973.
Matkailijoita Monbetsuun houkuttelee Ohotanmerelle kevättalvella muodostuva ajojää, jolle järjestetään risteilyjä jäänmurtajalla. Kaupunkiin on rakennettu myös ajojäämuseo. Monbetsuun johti aiemmin JR Hokkaidōn Nayoro-päälinja, mutta se lakkautettiin vuonna 1989. Kaupungissa toimii Monbetsun lentoasema, josta on reittiyhteyksiä Sapporoon ja Tokioon.
Kuvia

Okhotsk Palace -hotelli
Ajojäätä Monbetsun rannikolla
Monbetsun rautatieaseman ympäristö vuoden 1978 ilmakuvassa
Garinko-jäänmurtaja satamassa
Monbetsun linja-autoasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Monbetsu Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Jare Henrik Tiihonen (DVD)

| Jare Henrik Tiihonen Cheek |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 2009
 Julkaistu: 19. marraskuuta 2009
 Tyylilaji: hip hop, rap
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen DVD-lista: 2.
Cheekin muut julkaisut
|   | Jare Henrik Tiihonen 2009 |   |
Cheek – Jare Henrik Tiihonen on lahtelaisen rap-artisti Cheekin 19. marraskuuta 2009 julkaistu DVD. Levy sisältää muun muassa Tavastialla 30. syyskuuta pidettyjen Kultalevy-bileiden aikana taltioidun keikan, Cheekin kuusi viimeisintä musiikkivideota, dokumentin sekä kuvamateriaalia.
DVD nousi Suomen virallisen DVD-listan toiselle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 6 viikkoa.