stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seuthopolis
Rakennukset ja löydökset

Seuthopoliin kaupunki oli ympäröity linnoitusmuurilla, joka sulki sisäänsä viisikulmaisen noin viiden hehtaarin kokoisen alueen. Muuri oli noin kaksi metriä paksu ja 890 metriä pitkä, ja se oli tehty savitiilistä ja puusta kiviselle perustukselle. Jokaisessa kulmassa oli neliskulmainen torni. Muurien pääportti sijaitsi pohjoissivulla kahden tornin välissä. Etelässä oli kaksi porttia eräänlaisten bastionien välissä.
Kaupungissa oli säännöllinen ruutuasemakaava, jossa on vaikutteita niin kutsutusta Hippodamoksen asemakaavasta. Sen kahdelta portilta kulki suuret pääkadut keskustaan. Agora sijaitsi suunnilleen kaupungin keskellä. Sen lähellä oli Dionysokselle omistettu pyhäkkö. Koillisosassa oli erillinen neliskulmainen muurein ympäröity alue, jossa oli myös tornit jokaisessa kulmassa, ja johon viitataan kaupungin ”akropoliina”. Alueen sisäpuolella olivat hallitsijan palatsiksi tulkittu rakennus sekä Samothraken suurten jumalten pyhäkkö.
Asuintalojen keskiössä oli sisäpiha. Yhdessä huoneessa oli yleensä tulisija-alttari. Talot oli varustettu kaivoilla ja viemärijärjestelmillä, joihin liittyi katujen keskellä kulkevia kanavia. Kreikkalainen vaikutus näkyy myös rakennusten koristeluissa, kuten antefikseissä, stukoissa ja seinäpinnoituksissa sekä doorilaisissa pylväänkapiteeleissa.
Kaupunkia ympäröivältä alueelta, joka ei ole tekojärven alla, on löydetty lukuisia kaupunkiin liitettyjä tumulushautoja. Niihin haudattiin traakialaista ylimystöä. Yksi kummuista on 20 metriä korkea ja halkaisijaltaan 90 metriä, ja sitä on ehdotettu Seuthes III:n haudaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seuthopolis Wikimedia Commonsissa
Koprinkan tekojärveä, joka nykyisin peittää Seuthopoliin jäänteet.
Seuthes III:n Seuthopoliissa lyöttämä raha, n. 330/325–295 eaa. Kuvituksessa Seutheen pää ja ratsumies.
Seuthopoliin pohjakaava.
Axel Precht

Axel Precht 1896
Axel Precht (1860–1931) oli ruotsalainen näyttelijä, joka oli kiinnitettynä muun muassa Helsingin Ruotsalaiseen teatteriin. Precht esiintyi uransa aikana myös kahdessa ruotsalaisessa ja yhdessä suomalaisessa elokuvassa. Hänen Suomessa tekemänsä mykkäelokuva Kun onni pettää on sittemmin kadonnut.
Axel Prechtin puoliso oli suomalainen näyttelijä Sigrid Precht. Heidän poikansa John Precht oli myös näyttelijä.
Filmografia

Kun onni pettää (1913)
Kustaa Waasa 1 (1928)
Charlotte Löwenskiöldin tarina (1930)
Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1907

Suomen Uimaliitto järjesti mestaruuskilpailunsa 1907 ainakin Helsingissä ja Vaasassa. SM-kilpailut käytiin kansainvälisten uintikilpailujen yhteydessä ja ruotsalaisten lisäksi vieraina oli muutamia uimareita Englannista ja yksi australialainenkin. Ruotsalaiset ja englantilaiset esittelivät mm. vesipalloa.
Miehet > 100 m vapaauinti

16. elokuuta Helsingissä.
| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Heman Cederberg | 1.29,2 |
| 2 | H. Johansson | 1.31,2 |
| 3 | Toivo Aro | 1.31,8 |
Miehet > 1 000 m vapaauinti

18. elokuuta Helsingissä.
| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | A. Malmberg | 19.59,2 |
| 2 | H. Jonsson | 20.47,6 |
| 3 | Jarl Wasström | 21.33,4 |
Miehet > 200 m rintauinti

20. elokuuta Vaasassa.
| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Heman Cederberg | 3.19,0 |
| 2 | H. Jonsson | 3.29,4 |
| 3 | Gunnar Ahlblad | 3.52,6 |
Miehet > 100 m hengenpelastusuinti

17. elokuuta Helsingissä.
| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | A. Malmberg | 2.03,4 |
| 2 | Heman Cederberg | 2.09,6 |
Miehet > 4 x 50 m viesti

18. elokuuta Helsingissä.
| Sija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Uimaseura | 2.33,2 |
| 2 | Kotka | 2.44,2 |
Miehet > Suorat hypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Toivo Aro |  |
Naiset > 100 m vapaauinti

20.elokuuta Vaasassa.
| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Elsa Lingonblad | 1.55,1 |
| 2 | Anna Björkman | 1.55,7 |
| 3 | Ebba Gisico | 2.06,7 |
Naiset > Suorat hypyt

| Sija | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Walborg Florström |  |
Mario Capecchi

| Mario Capecchi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1937 Verona, Italia
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Antioch College, Ohio Harvardin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  James D. Watson
Instituutti:  Utahin yliopisto
Tutkimusalue:  genetiikka
Tunnetut työt:  poistogeeninen hiiri
Palkinnot:  Benjamin Franklin -mitali (1997) Albert Lasker -palkinto lääketieteellisestä perustutkimustyöstä (2001) Wolfin lääketieteen palkinto (2002)  Nobelin lääketieteen palkinto (2007)
Mario Renato Capecchi (s. 6. lokakuuta 1937 Verona Italia) on italialaissyntyinen yhdysvaltalainen geneetikko ja vuoden 2007 lääketieteen Nobel-palkinnon saanut tutkija. Capecchi sai Nobelin palkinnon yhdessä Martin Evansin ja Oliver Smithiesin kanssa hiirien geenien muokkaamisesta kantasolujen avulla.
Martin Evans keksi ensimmäisenä menetelmän kasvattaa hiiren alkion kantasoluja. Lisäämällä niitä kehittyvään hiiren alkioon hänen onnistui kasvattaa hiiriä, joiden soluista osa oli viljeltyjä kantasoluja. 1980-luvun aikana Capecchi ja Smithies kehittivät toisistaan riippumatta menetelmän sammuttaa hiiren jokin tietty geeni siirtämällä vierasta DNA:ta hiiren kromosomistoon tarkasti tiettyihin kohtiin. Vieras DNA lopettaa geenin toiminnan ja näin voidaan tutkia mikä geeni vaikuttaa mihinkin hiiren ominaisuuteen. Vuonna 1987 Capecchi ja Smithies onnistuivat Evansin keksinnön avulla kasvattamaan hiiren alkion poistogeenisiä kantasoluja. Niiden avulla voitiin saada aikaan hiiriä, joiden jälkeläiset olivat poistogeenisiä.
Capecchi on tutkimusryhmineen selvittänyt poistogeenisten hiirten avulla mitkä hiirten 22 000:sta geeneistä määräävät hiirten raajojen, sisäelinten ja ruumiinrakenteen kehitystä.
Hugo Komaro

Hugo Komaro on suomalainen lapsinäyttelijä, joka on näytellyt televisiosarjoissa Erityiset (2021–2024) ja Munkkivuori (2022) sekä elokuvissa Heinähattu, Vilttitossu ja ärhäkkä koululainen (2020), Buster (Tanska 2022), Räkä ja Roiskis (toinen päärooli, 2024) ja Jälkeemme vedenpaisumus (2024).
Loppukesällä 2024 Komaro oli mukana Munkkivuori-sarjan toisen tuotantokauden kuvauksissa, ja jaksot on määrä julkaista vuonna 2025. Dingo-yhtyeestä kertovassa elokuvassa Levoton Tuhkimo (2024) Komaro näyttelee nuorta Neumannia.
Sanoma-yhtiön lehtiin kirjoittava elokuva-arvostelija Tero Kartastenpää kutsui Komaroa elokuvan Jälkeemme vedenpaisumus arviossaan Suomen parhaaksi lapsinäyttelijäksi.
Aiheesta muualla

Hugo Komaro Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Erikoishaastattelussa Hugo Komaro ja Marja Packalén, aiheena elokuva Räkä ja Roiskis, video 15 min, MTV 17.1.2024.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Cape Dorsetin lentoasema

Cape Dorsetin lentoasema (engl. Cape Dorset Airport) (IATA: YTE, ICAO: CYTE) on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa Cape Dorsetin kylässä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 1 007.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Canadian North: Iqaluit, Rankin Inlet
First Air: Iqaluit
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1910

Suomen hiihtomestaruudesta kilpailtiin Viipurissa 27. helmikuuta 1910. Vain miehet kilpailivat ja heillä oli ohjelmassa 30 kilometrin kilpailu. Kilpailut kuuluivat osana Viipurin kansainvälisiin talvikisoihin, jotka käytiin 23. – 28. helmikuuta. Suomen mestaruudesta hiihdettiin toisen kerran ja mestaruuden vei Virolahden Sampoa edustanut Edvard Niska, Haapaveden Matti Koskenkorvan – puolustavan mestarin – saadessa tyytyä toiseen sijaan. Kilpailut järjesti Liitto Suomen hiihtourheilun edistämiseksi. SVUL ei järjestänyt omia mestaruuskilpailujaan vuonna 1910.
Miehet 30 km

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Edvard Niska | 2.37.16 |
| 2 | Matti Koskenkorva | 2.41.22 |
| 3 | Konsta Vesa | 2.43.05 |
| 4 | A. Tasa | 2.45.15 |
| 5 | Juho Linko | 2.46.26 |
| 6 | W. Järvinen | 2.51.10 |
Hijaz

Hijazin kuningaskunta (vihreällä, 1916–1924) ja Hijaz nykyisessä Saudi-Arabiassa (punaiset rajat)
Hijaz on (arab. الحجاز‎, al-Ḥiǧāz, myös Hejaz) on alue Arabian niemimaalla Punaisenmeren vuoristoisella rannikolla nykyisen Saudi-Arabian länsiosassa. Sen väkirikkain kaupunki on Jedda (3,34 miljoonaa vuonna 2010), mutta tunnetumpia ovat islamin pyhät kaupungit Mekka ja Medina. Alueen pinta-ala on noin 390 000 neliökilometriä.
Vanha suomalainen kirjoitusasu oli Hidžas (1922, 1932, 1962.) Arabiankielinen nimellä on merkitys ’este, muuri, valli’, ja se on johdos verbistä hajaza ’erottaa, tarkoittaa’. Alkuaan sana on tarkoittanut myös rannikkoa myötäilevää vuoristoa, joka vaikeuttaa sisämaahan pääsyä.
Babylonia miehitti osan Hijazia jo kuudennella vuosisadalla eaa., kun Babylonin kuninkaat pitivät Taymaa kesäpääkaupunkinaan. Myöhemmin Hijazista tuli Nabatean kuningaskunnan (100 eaa–200 jaa.) osa; kuningaskunnan keskus oli Madāʾin Ṣāliḥ. Vuodesta 106 jaa. Nabatean kuningaskunnasta tuli osa Rooman valtakuntaan kuuluvaa Arabian provinssia. Hijaz tuli jälleen Baghdadin alaisuuteen vuoteen 1258 saakka, jolloin Egypti otti vallan. Vuosina 1517–1916 alue kuului osmanien valtakuntaan. Muodollisesti hallinnosta vastasi kuitenkin Mekan šarif 1800-luvun uskonnollisiin kapinoihin asti. Vuoden 1845 jälkeen Hijaz tuli osmanien suoraan alaisuuteen. He rakennuttivat Damaskos–Medina-rautatien yhdistämään sen Syyriaan.
Ensimmäisen maailmansodan aikana 1916 arabikapinan aikana rautatietä tuhottiin. Brittien kanssa yhteistyössä toiminut emiiri Husain ibn Ali julistautui Hijazin kuninkaaksi ja hän hallitsi muutaman vuoden itsenäistä Hijazin kuningaskuntaa. Vuonna 1924 naapurimaa Najdin sulttaani ibn Saud valloitti kuitenkin Hijazin ja julistautui 1926 Hijazin kuninkaaksi. Vuoden 1927 Jeddan sopimuksessa britit tunnustivat saudien suvereniteetin Hijazin ja Najdin alueilla. Ibn Saud yhdisti maansa vuonna 1932 Saudi-Arabian kuningaskunnaksi.
Pyterlahti

Pyterlahti kuvitettuna Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.
Pyterlahti on Virolahdella sijaitseva rannikkokylä.
Se sijaitsee noin 35 km Haminasta itään,  Virolahden merenlahden länsipuolella. Kylän poikki kulkee kuninkaantie ja entisaikaan siellä sijaitsi kestikievari.
Kylä on tunnettu erityisesti historiallisesta  Pyterlahden kivilouhoksesta. Kylässä on 1600-luvulta alkaen sijainnut kartano, Pyterlahden hovi. Kylään vuonna 1873 rakennettu tyttökoulu on ensimmäisiä varsinaisia Suomeen rakennettuja koulurakennuksia. Rakennus toimi kansakouluna aina vuoteen 1975 asti. Nykyään rakennuksessa toimii Virolahden kotiseutumuseo, joka on avoinna kesäisin.
Pyterlahden kylä mainitaan J. Karjalaisen kappaleessa Terve, Sirkka Lautamies vuodelta 2018.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pyterlahti.net (Arkistoitu – Internet Archive)
↑  Tietosanakirja, osa 7, s. 1245
↑  Pyterlahti.net – Historiaa. Viitattu 9.12.2021 (Arkistoitu – Internet Archive)
Paananen

Paananen on suomenkielinen sukunimi. Merkittäviä Paananen-nimisiä suomalaisia henkilöitä:
Aarne Paananen (1910–2000), sosiaalidemokraattinen poliitikko, SDP:n toimitsija ja taloudenhoitaja
Adiel Paananen (1897–1968), hiihtäjä
Aleksi Paananen (s. 1993), jalkapalloilija
Anni Paananen (s. 1971), kolmiloikkaaja
Erkki Paananen (s. 1936), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Ernest Paananen (1879–1951), amerikansuomalainen laulaja, viulisti ja sanoittaja
Hannu Paananen (s. 1945), koripalloilija
Ilkka Paananen (s. 1960), pianisti
Ilkka Paananen (s. 1978), ohjelmistosuunnittelija ja toimitusjohtaja
Ilmo Paananen (1927–2014), poliitikko ja kaupunginjohtaja, kaupunkineuvos, Viljo Paanasen poika
Jonna Paananen (Wildeem, s. 1984), YouTube-videoiden tekijä ja Tubeconin taiteellinen johtaja
Juha Paananen (k. 2024), ääninäyttelijä ja äänittäjä
Juha-Pekka Paananen, koodari ja basisti
Kai Paananen (s. 1954), liikemies
Kalervo Paananen (s. 1942), jalkapalloilija
Kalle Paananen (1910–1998), pikaluistelija
Katri Paananen (s. 1975), seitsenottelija
Keijo Paananen (s. 1961), jalkapallovalmentaja
Kicke Paananen (s. 1952), laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
Marko Paananen (s. 1970), sisustussuunnittelija
Matias Paananen (s. 2006), pesäpalloilija
Matti Paananen (1922–2009), jalkapalloilija
Matti Rag Paananen (1939–2022), säveltäjä, sovittaja, pianisti, runoilija ja taidemaalari
Migé Amour (oik. Mikko Paananen, s. 1974), muusikko
Mika Paananen (s. 1967), jääkiekkoilija
Mikko Paananen (s. 1930), keihäänheittäjä
Ossi Paananen (s. 1994), muusikko, Lost Societyn rumpali
Raija Paananen (s. 1962), kirjailija ja sanataiteen opettaja
Reijo Paananen (s. 1964), SDP:n puoluesihteeri
Risto Paananen (s. 1958), muusikko
Siiri Autiomäki-Paananen (1896–1969), uskonnollinen kirjailija
Sini Paananen (Cindy Sun, s. 1990), pornonäyttelijä
Toivo Paananen (1914–1997), jalkapalloilija ja valmentaja
Tuulikki Paananen (1915–1974), näyttelijä
Unto Paananen (1934–2009), professori, antiikin tutkija ja latinan kielen lehtori
Viljo Paananen (1892–1958), järjestö- ja yritysjohtaja, talousneuvos
Väinö Paananen (1889–1964), jääkärieversti
Väinö Paananen (1897–1969), metsänhoitaja, yritysjohtaja, metsäneuvos
Yrjö Paananen (1886–1910), taidemaalari
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
FK Haugesund

FK Haugesund on norjalainen jalkapalloseura Haugesundin kaupungista Rogalandista. Seura on perustettu vuonna 1993 Djerv 1919:n ja SK Haugarin fuusion seurauksena. Haugesund on pelannut pääsarjassa kausilla 1997–1998 ja 2000 sekä kaudesta 2010 alkaen. Vuonna 2007 seura eteni Norjan cupissa loppuotteluun, mutta hävisi Lillestrømille maalein 0–2.
Saavutukset

Adeccoligaen: 2009
Norjan cup
Hopeaa: 2007
Entisiä päävalmentajia

Conny Karlsson (1994−1998)
Rune Skarsfjord (2006−2008)
Jostein Grindhaug (2009−2015)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
| n k Eliteserien |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: Bodø
Joukkueet (2023):  Aalesunds FK  FK Bodø/Glimt  SK Brann  Hamarkameratene  FK Haugesund  Lillestrøm SK  Molde FK  Odds BK  Rosenborg BK  Sandefjord Fotball  Sarpsborg 08 FF  Stabæk Fotball  Strømsgodset IF  Tromsø IL  Viking FK  Vålerenga Fotball
Eino Kari

Kaarlo Eino Kari (18. marraskuuta 1897 Helsinki – 2. kesäkuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen elokuvaaja, elokuvien leikkaaja ja elokuvalabaratorion omistaja. Kari ohjasi myös yhden elokuvan.
Eino Karin vanhemmat olivat kiertuenäyttämön johtaja Kaarlo Kari ja näyttelijä Naëmi Kylmänen. Hän aloitti uransa 1920 Suomi-Filmi Oy:ssä kuvaajan apulaisena ja oli vuodesta 1927 lähtien yhtiön pääkuvaaja. Kari siirtyi Erkki Karun mukana 1933 tämän perustamaan Oy Suomen Filmiteollisuus-yhtiöön. Kari oli yhtiön hallituksen jäsen vuodesta 1934 ja hän kuvasi yhtiölle vuosina 1934–1940 14 elokuvaa ja leikkasi niistä kahdeksan.
Jatkosodan alkuvaiheissä Kari toimi TK-kuvaajana. Hän siirtyi sitten Fenno-Filmin palvelukseen ja kuvasi ja leikkasi yhtiössä neljän vuoden aikana 1942–1946 kuusi elokuvaa sekä yhden elokuvan.
Eino Kari perusti 1927 oman elokuvalabaratorioyhtiön ja vuodesta 1934 alkaen kaikkien hänen kuvaamiensa elokuvien labaratorityöt tehtiin täällä. Kari johti labaratoriotaan aina kuolemaansa saakka 1954.
Elokuvaohjauksia

Suviyön salaisuus. Oy Fenno-Filmi 1945
Elokuvia, joissa Kari oli kuvaajana ja/tai leikkaajana

Finlandia 1922, kuvaus
Koskenlaskijan morsian 1923, kuvaus
Nuori luotsi 1928, kuvaus
Korkein voitto 1929, kuvaus ja leikkaus
Meidän poikamme 1929, kuvaus
Herra Elanto 1930, kuvaus
Kajastus 1930, kuvaus
Aatamin puvussa ja vähän Eevankin 1931, kuvaus
Rovastin häämatkat 1931, kuvaus
Olenko minä tullut haaremiin! 1932, kuvaus
Meidän poikamme merellä 1933, kuvaus
Ne 45000 1933, kuvaus
Voi meitä! Anoppi tulee 1933, kuvaus
Meidän poikamme ilmassa - me maassa 1934, kuvaus
Roinilan talossa 1935, kuvaus
Syntipukki 1935, kuvaus ja leikkaus
Onnenpotku 1936, kuvaus
Pohjalaisia 1936, kuvaus
Asessorin naishuolet 1937, kuvaus
Kuriton sukupolvi 1937, kuvaus ja leikkaus
Nummisuutarit 1938, kuvaus ja leikkaus
Syyllisiäkö? 1938, kuvaus ja leikkaus
Vieras mies tuli taloon 1938, kuvaus ja leikkaus
Halveksittu 1939, kuvaus ja leikkaus
Seitsemän veljestä 1939, kuvaus ja leikkaus
Takki ja liivit pois! 1939, leikkaus
Lapseni on minun 1940, kuvaus ja leikkaus
Salainen ase 1943, kuvaus ja leikkaus
Varjoja Kannaksella 1943, kuvaus ja leikkaus
Erehtyneet sydämet 1944
Sinä olet kohtaloni 1945, leikkaus
Asser Pohjanheimo

Asser Allan Sergei Hjalmarinpoika Pohjanheimo (11. heinäkuuta 1893 Pori – 14. huhtikuuta 1937 Karkku) oli suomalainen elokuvaaja ja käsikirjoittaja.
Asser Pohjanheimon isä oli elokuvatuottaja, -ohjaaja ja elokuvateattereita omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo. Hän oli mukana isänsä tuottamien mykkäelokuvien teossa 1910- ja 1920-luvuilla yhdessä veljiensä Adolf Pohjanheimon (1888–1958), Hilarius Pohjanheimon (1892–1932) ja Birger Pohjanheimon (1895–1936) kanssa.
Kuvaajana elokuvissa

Nuori luotsi 1913
Pirteä ja kadonnut kori 1914
Kesä 1915
Kilu-Kallen ja Mouku-Franssin kosioretki 1921
Sunnuntaimetsästäjät 1921
Käsikirjoittajana elokuvissa

Pirteä ja kadonnut kori 1914
Salainen perintömääräys 1914
Alppihiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2015

Alppihiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2015 järjestettiin Ylläksellä ja Pyhällä 10.–14. huhtikuuta 2015. Ylläksellä kilpailtiin vauhtilajeissa Maailmancup-rinne -rinteellä ja tekniikkalajit laskettiin Piste Palander -rinteellä Pyhällä.
Ohjelma

| Päivä | Miehet | Naiset |
| --- | --- | --- |
Perjantai, 10. huhtikuuta: Super-G
Lauantai, 11. huhtikuuta: Syöksylasku
Sunnuntai, 12. huhtikuuta: Alppiyhdistetty
| Torstai, 16. huhtikuuta |  | Suurpujottelu |
| Perjantai, 17. huhtikuuta | Suurpujottelu |  |
Lauantai, 18. huhtikuuta: Pujottelu
Miehet > Syöksylasku

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Max Luukko | 58,49 |
| 2 | Arttu Niemelä | 58,94 |
| 3 | Eetu Mäkelä | 58,97 |
Päivämäärä: 11. huhtikuuta klo. 11.50 Maailmancup-rinne, Yllästunturi
Lähtö: 710 m
Maali: 308 m
Korkeusero: 402 m
Miehet > Supersuurpujottelu

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Max Luukko | 1.12,41 |
| 2 | Arttu Niemelä | 1.13,18 |
| 3 | Kalle Peltola | 1.13,89 |
Päivämäärä: 10. huhtikuuta klo. 9.00 Maailmancup-rinne, Yllästunturi
Lähtö: 710 m
Maali: 308 m
Korkeusero: 402 m
Miehet > Suurpujottelu

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Samu Torsti | 1.54,89 |
| 2 | Max Luukko | 1.55,56 |
| 3 | Marcus Sandell | 1.55,73 |
Päivämäärä: 17. huhtikuuta klo. 8.30 ja 11.00 Piste Palander, Pyhätunturi
Lähtö: 471 m
Maali: 204 m
Korkeusero: 267 m
Pituus: 1 020 m
Miehet > Pujottelu

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Victor Malmström | 1.54,58 |
| 2 | Juho Dahl | 1.55,82 |
| 3 | Jens Henttinen | 1.55,98 |
Päivämäärä: 18. huhtikuuta klo. 8.30 ja 12.00 Piste Palander, Pyhätunturi
Lähtö: 457 m
Maali: 259 m
Korkeusero: 198 m
Pituus: 600 m
Miehet > Alppiyhdistetty

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Max Luukko | 1.54,69 |
| 2 | Justus Kuukka | 1.55,69 |
| 3 | Miikka Mankinen | 1.55,74 |
Päivämäärä: 12. huhtikuuta klo 9.21 ja 12.30 Maailmancup-rinne, Yllästunturi
| --- | --- |
Super-G Lähtö: 710 m Maali: 308 m Korkeusero: 402 m: Pujottelu Lähtö: 710 m Maali: 510 m Korkeusero: 200 m
Naiset > Syöksylasku

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Camilla Andersson | 1.01,22 |
| 2 | Hilla Hannola | 1.01,71 |
| 3 | Salli Vahtera | 1.02,35 |
Päivämäärä: 11. huhtikuuta klo 11.15 Maailmancup-rinne, Yllästunturi
Lähtö: 710 m
Maali: 308 m
Korkeusero: 402 m
Naiset > Supersuurpujottelu

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Nina Halme | 1.15,55 |
| 2 | Salli Vahtera | 1.16,31 |
| 3 | Merle Soppela | 1.16,40 |
Päivämäärä: 10. huhtikuuta klo. 8.30 Maailmancup-rinne, Yllästunturi
Lähtö: 710 m
Maali: 308 m
Korkeusero: 402 m
Naiset > Suurpujottelu

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Merle Soppela | 1.41,44 |
| 2 | Nina Halme | 1.41,55 |
| 3 | Riikka Honkanen | 1.42,93 |
Päivämäärä: 16. huhtikuuta Piste Palander, Pyhätunturi
Lähtö: 457 m
Maali: 204 m
Korkeusero: 253 m
Pituus: 870 m
Naiset > Pujottelu

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Janina Mäkinen | 2.02,05 |
| 2 | Merle Soppela | 2.03,20 |
| 3 | Riikka Honkanen | 2.03,70 |
Päivämäärä: 18. huhtikuuta klo 9.30 Piste Palander, Pyhätunturi
Lähtö: 457 m
Maali: 259 m
Korkeusero: 198 m
Pituus: 600 m
Naiset > Alppiyhdistetty

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Merle Soppela | 1.57,45 |
| 2 | Nea Luukko | 1.58,76 |
| 3 | Riikka Honkanen | 1.59,22 |
Päivämäärä: 12. huhtikuuta Maailmancup-rinne, Yllästunturi
| --- | --- |
Super-G Lähtö: 710 m Maali: 308 m Korkeusero: 402 m: Pujottelu Lähtö: 710 m Maali: 510 m Korkeusero: 200 m
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1911

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1911 Hämeenlinnassa.
Tulokset > Miehet, 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Eetu Niska | 1.53.45 |
| 2 | Otto Mässeli | 1.54.12 |
| 3 | Evert Mäkelä | 1.54.44 |
| 4 | J. Linko | 1.55.17 |
| 5 | Jussi Niska | 1.55.48 |
Tulokset > Naiset, 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hilma Kalliomäki | 22.02 |
| 2 | Sigrid Lågland | 22.04 |
| 3 | Hilma Lehto | 22.07 |
| 4 | Hilma Kyötikki |  |
| 5 | Hilma Kotiranta | 23.20 |
Miika Hyytiäinen

Miika Hyytiäinen (s. 21. huhtikuuta 1982 Helsinki)lähde? on suomalainen nykymusiikkisäveltäjä, joka asuu Berliinissä. Hyytiäinen on suorittanut sävellysdiplomin Universität der Künste Berlinissä Daniel Ottin johdolla. Sekä opiskellut sävellystä mm. Riikka Talvitien, Harri Vuoren ja Michel van der Aan johdolla. Säveltämisen lisäksi hän on opiskellut musiikkitiedettä ja suorittanut maisterintutkinnon matematiikassa. Koska useissa teoksissa ei ole klassista juonta, niitä on kutsuttu myös postoopperoiksi.
Hyytiäisen tuotantoon kuuluu kamarimusiikkia, liedejä, performansseja, musiikkiteatteria sekä oopperoita ja niille on ominaista ihmisäänen monipuolinen käyttö sekä eri taidemuotojen yhdistäminen nykymusiikkiin. Hyytiäisen oopperoita ja musiikkiteatteriteoksia ovat mm. Darmstadtin kesäakatemiassa kantaesitetty Seeing voices, Münchenin Biennaalin tilaama Königliche Membranwerke - Nomictic Solutions sekä kuunnelmaa, oopperaa ja installaatiota yhdistävä Voice is Voices.
Hyytiäinen on kehittänyt Voice Map -menetelmän, joka tukee laulajan ja säveltäjän välistä kommunikaatiota.
Palkintoja

2007 Kuhmon Kamarimusiikkifestivaalin Nuori säveltäjä.
2009 Majaoja-säätiön sävellyskilpailun tunnustuspalkinto.
Aiheesta muualla

miika.info Säveltäjän omat verkkosivut
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  ISNI  VIAF