stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yuzawa (Akita)

| Yuzawa (湯沢市) |
| --- | --- |
 Yuzawan kaupunkikuvaa
 lippu:  symboli
 Yuzawan sijainti Akitan prefektuurissa
 Yuzawa
 Koordinaatit: 39°09′52″N, 140°29′45″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Prefektuuri:  Akitan prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  790,91 km²
Väkiluku (10/2020):  43 489
 – Väestötiheys:  55 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Idänselkova
 – Kukka:  Kirsikka
 – Lintu:  Kuparifasaani
 
 http://www.city-yuzawa.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yuzawa (jap. 湯沢市, Yuzawa-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Akitan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin kaakkoisosassa Yokoten allaslaakson eteläreunalla. Idässä kaupungin alue nousee Ōuvuorille, lännessä Dewavuorille. Etelässä kaupunki rajautuu Miyagin ja Yamagatan prefektuureihin. Yuzawassa on 43 489 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 790,91 neliökilometriä.
Onodera-klaani perusti Yuzawaan linnan jo Kamakura-kaudella. 1600-luvun alusta lähtien Yuzawa kehittyi yhtenä Ushū-kaidō-tiereitin postiasemista (shukuba), jonka kautta Akitaan vietiin hopeaa Innain hopeakaivokselta. Sitä hallitsi Satake-klaanin haara osana Akitan daimiokuntaa. Tärkeä perinteinen elinkeino on saken valmistus. Kaupungissa on myös puu-, huonekalu-, tekstiili- ja elektroniikkateollisuutta. Lisäksi se tunnetaan lakkatöistä ja udon-nuudeleista (Inaniwa-udon). Kaupunkioikeudet Yuzawa sai laajan kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 1954. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2005, kun siihen liitettiin Inakawan ja Ogachin maaseutukaupungit sekä Minasen kyläkunta. Yuzawaan kuuluvilla maaseutualueilla viljellään riisin lisäksi hedelmiä, kuten omenoita.
Yuzawan kaakkoisosa kuuluu Kurikoman puolikansallispuistoon. Seudulla toimii useita kuumia lähteitä, kuten Akinomiyan onsen-kylä, Doroyu-onsen ja Oyasukyō-onsen. Yuzawaa palvelee JR Higashi-Nihonin Ōu-päälinja.
Kuvia

Oyasun rotko
Komachi-dō
Kawaragen ”helvettiä”
Yuzawan rautatieasema
Yuzawan kantakaupunki vuoden 1976 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yuzawa Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Zosimus Palestiinalainen

| Zosimus Palestiinalainen |
| --- | --- |
 1320-luku
Henkilötiedot
Syntynyt: 460
Kuollut: 560
Ammatti:  pappi
Pyhä Zosimus Palestiinalainen (myös Zosimas; 460–560) oli Theodosius II:n aikainen palestiinalainen erakko ja pappi sekä pyhän Egyptin Marian ystävä ja elämäkerturi. Hän eli luostarissa Jordanin rannoilla Israelin alueella ja kerrotaan saavuttaneen sadan vuoden iän. Pyhimys löysi sattumalta pyhän Egyptin Marian erakkomajan ja tämä kertoi miehelle elämäntarinansa. Mies kuvataan munkkina tuomassa eukaristiaa pyhälle Egyptin Marialle tai puhumassa hänelle Jordanjoella. Hänen muistopäiväänsä vietetään 4. huhtikuuta.
Édouard Drumont

Édouard Drumont
Édouard Adolphe Drumont (3. toukokuuta 1844 Pariisi – 3. helmikuuta 1917 Pariisi) oli ranskalainen toimittaja, yhteiskunnallinen kirjailija ja poliitikko, joka tunnettiin kolmannen tasavallan ajan johtavana antisemitismin eli juutalaisvastaisuuden lietsojana.
Drumont työskenteli nuoruudessaan Seinen departementin virkamiehenä. Hänen enonsa oli historioitsija Jean Buchon. Drumont aloitti journalistin uransa kirjoittamalla Louis Veuillot’n julkaisemaan L'Univers-lehteen ja Émile de Girardinin La Libertéen. Kirjailijana Drumont debytoi aikalaisten ylistämillä teoksilla Les Fêtes nationales à Paris (1878) ja Mon vieux Paris (1879) sekä romaanilla Le Dernier des Trémolin (1879). Hän oli alkujaan mielipiteiltään vasemmistolainen, mutta liityttyään 1880-luvulla kiihkokatolisiin piireihin hän omaksui antisemitismin johtoaatteekseen. Vuonna 1886 hän julkaisi suurmenestykseksi kohonneen pamflettikirjan La France juive (”Juutalainen Ranska”), joka kuvaa juutalaisten saavuttamaa vaikutusvaltaa Ranskan politiikassa sekä talous- ja kulttuurielämässä. Kirjasta otettiin yli 120 painosta. Hän jatkoi samoilla linjoilla seuraavissa teoksissaan La France Juive devant l'opinion (1886), La Fin d'un monde (1888) ja Le Testament d'un antisémite (1891).
Vuonna 1889 Drumont perusti Ligue antisémitique de France -nimisen poliittisen järjestön ja vuonna 1892 oman päivälehden La Libre Parolen. Lehden poliittinen linja yhdisteli uskonnollista konservatismia sosiaaliseen radikalismiin, mutta juutalaisvastaisuudessaan se oli aina yhtä hyökkäävä. Drumont ja La Libre Parole johtivat Panama-skandaaliin kytkeytyneiden lahjottujen poliitikkojen paljastamista. Vielä tärkeämpi rooli lehdellä oli Dreyfus-skandaaliin liittyneessä yleisen mielipiteen muokkauksessa, sillä Drumont halusi erityisesti juutalaiset upseerit pois Ranskan armeijasta. La Libre Parole uutisoi Alfred Dreyfusin pidätyksestä ensimmäisenä tiedotusvälineenä 29. lokakuuta 1894. Dreyfusin ensimmäisen oikeustuomion jälkeen lehden pääotsikko vaati kaikkia juutalaisia ”ulos Ranskasta” ja ”Ranskaa ranskalaisille”. Drumont valittiin Ranskan edustajainkamariin vuonna 1898 Ranskan Algerian edustajana. Hän esitti parlamentissa huonolla menestyksellä kumottavaksi vuoden 1870 niin sanottua Crémieux’n asetusta, joka oli myöntänyt Algerian juutalaisille Ranskan kansalaisuuden. Drumontia ei valittu uudelleen seuraavissa vaaleissa vuonna 1902. Hän oli vuonna 1909 ehdolla Ranskan akatemian jäseneksi, mutta ei tullut valituksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Édouard Drumont Wikimedia Commonsissa
Edouard Drumont (ranskaksi) Ranskan kansalliskokous
Yläisjärvi

| Yläisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°52′25″N, 23°42′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.312.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,8 m  
Rantaviiva:  3,585 km  
Pinta-ala:  20,165 ha  
Saaria:  1 
 fiYläisjärvi 
Yläisjärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kurun kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vankaveden alueeseen (35.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,8 metriä mpy.
Ágioi Theódoroi

Ágioi Theódoroi (kreik. Άγιοι Θεόδωροι, ”Pyhät Theodorokset”) voi viitata seuraaviin kohteisiin Kreikassa:
Ágioi Theódoroi, kylä ja entinen kunta Loutráki-Ágioi Theódoroin kunnassa Korinthian alueyksikössä
Ágioi Theódoroi, kylä Kreetan saarella Malevízin kunnassa Iraklionin alueyksikössä
Ágioi Theódoroi, kylä Sámoksen saarella Dytikí Sámoksen kunnassa Pohjois-Egean saarten alueella
Ágioi Theódoroi, saari Chanián kunnassa Kreetan saaren edustalla
Pyhien Theodorosten kirkko (Naós Agíon Theodóron), useita kirkkoja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ágioi Theódoroi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Zaifeng

Zaifeng, prinssi Chun.
Zaifeng, prinssi Chun (Wade–Giles: Tsai-feng; 1883–1951) oli Kiinan viimeisen keisarin Pu Yin isä ja sijaishallitsija tämän valtakaudella vuosina 1908–1911.
Zaifeng oli Kiinan keisari Xianfengin veljenpoika ja keisari Guangxun nuorempi veli. Hänen isoisänsä oli keisari Daoguang. Zaifeng peri Chunin prinssin arvon vuonna 1891 kuolleelta isältään Yixuanilta. Kiinaa tosiasiassa hallinnut leskikeisarinna Cixi järjesti vuonna 1901 Chunin puolisoksi suosikkiministerinsä Ronglun tyttären Youlanin. Heille syntyi kaksi poikaa: Pu Yi ja Pujie. Syksyllä 1901 Chun sai myös ensimmäisen diplomaattisen komennuksensa, kun hänet lähetettiin Kiinan hallituksen edustajana Berliiniin esittämään Saksan keisarille virallinen anteeksipyyntö Saksan suurlähettilään Clemens von Kettelerin murhasta boksarikapinan aikana.
Keisari Guangxun kuoltua 14. marraskuuta 1908 Cixi järjesti valtaistuimelle kaksivuotiaan Pu Yin ja nimitti samalla 25-vuotiaan Chunin poikansa holhoojahallitsijaksi tämän alaikäisyyden ajaksi. Cixi kuoli itse jo seuraavana päivänä, jolloin Kiinan johto jäi Chunin käsiin. Myös tärkein keisarillinen neuvonantaja Zhang Zhidong kuoli seuraavana vuonna. Lisäksi Chun riitautui tärkeimmän sotilaskomentajan, kenraali Yuan Shikain kanssa, ja pakotti tämän vetäytymään palveluksesta. Chun yritti toteuttaa Kiinassa perustuslaillisia uudistuksia, mutta kohtasi hovin vanhoillisten tahojen vastarinnan eikä onnistunut voittamaan uudistusmielisten kansalaispiirien luottamusta. Xinhai-vallankumouksen puhjettua syksyllä 1911 Chun joutui kutsumaan Yuan Shikain takaisin kukistamaan vallankumousta. Chun erosi sijaishallitsijan tehtävästä 10. joulukuuta 1911. Hänen seuraajakseen tuli leskikeisarinna Longyu, kunnes keisarinvalta lakkautettiin kokonaan helmikuussa 1912.
Sijaishallitsijakautensa jälkeen Chun asui yksityispalatsissaan Pekingissä. Myös Pu Yi asui siellä lyhyen aikaa jouduttuaan karkotetuksi Kielletystä kaupungista vuonna 1924. Chun kuoli Pekingissä kaksi vuotta Kiinan kansantasavallan perustamisen jälkeen vuonna 1951.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zaifeng Wikimedia Commonsissa
Zosimus (paavi)

| Zosimus |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: n. 370 Mesoraca
Kuollut: 26. joulukuuta 418 Rooma
Paavi
Paavius alkoi:  18. maaliskuuta 417
Paavius päättyi:  26. joulukuuta 418
Edeltäjä:  Pyhä Innocentius I
Seuraaja:  Bonifatius I
Zosimus (k. 26. joulukuuta 418) oli paavina 18. maaliskuuta 417 – 26. joulukuuta 418. Hän oli syntyjään kreikkalainen. Hän sekaantui Gallian kirkon kiistoihin ja asettui Arlesin puolelle tekemättä kuitenkaan selvää ratkaisua kummankaan vallantavoittelijan puolesta. Hänen kiivas ja ailahtelevainen luonteensa aiheutti hajaannusta muuallakin kirkkokunnassa Rooman papistoa myöten.
Maddie Rooney

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Maddie Rooney |  Maddie Rooney |  Maddie Rooney |  |
Maa:  Yhdysvallat
Naisten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Pyeongchang 2018 |  |  |
|  Hopeaa | Peking 2022 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2017 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 2019 |  |  |
Maddie Rooney (s. 7. heinäkuuta 1997 Duluth, Minnesota) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän voitti olympiakultaa Pyeongchangissa 2018 Yhdysvaltain joukkueen ykkösmaalivahtina sekä maailmanmestaruuden kotikisoissaan 2017 ja Suomessa 2019. Pekingin talviolympialaisissa 2022 hän saavutti Yhdysvaltain joukkueessa hopeaa. Hän pelasi kausina 2015–2017 ja 2018–2020 Minnesota Duluthin yliopiston joukkueessa.
ZK-383

| ZK-383 |
| --- | --- |

Aseen tyyppi:  massasulkutoiminen konepistooli
Alkuperämaa:   Tšekkoslovakia
Palvelushistoria
Palvelusvuodet:  1938-1970
Sodissa:  Toinen maailmansota
Valmistushistoria
Suunnittelijat:  Kouckýn veljekset
Suunniteltu:  1930
Valmistusvuodet:  1938-1966
Tekniset tiedot
Paino:  4,26 kg
Pituus:  899 mm
Piipun pituus:  325 mm
Kaliiperi:  9×19 mm Parabellum
Lipas:  tankolipas
Lippaan kapasiteetti:  30 tai 40 patruunaa
Tulinopeus:  500 tai 700 laukausta/min
Lähtönopeus:  n. 365 m/s
ZK-383 on massasulkuinen konepistooli, jonka suunnitelivat Brnossa asuvat Kouckýn veljekset vuonna 1930. Bulgarian armeija sekä Tšekkoslovakia käyttivät asetta toisessa maailmansodassa, minkä jälkeen saksalaiset jatkoivat aseen valmistusta vallatuaan Tšekkoslovakian. Ase toimi saksalaisten SS-joukkojen käytössä. Myöhempinä vuosina aseesta valmistettiin myös muunnettua ZK-383-P -versiota poliisikäyttöön.
Ominaisuuksia

Aseen ominaisuuksiin kuului mm. säädettävä kaksinopeuksinen tulinopeus, jota muutettiin poistamalla lukosta paino, jolloin sen liike nopeutui. Aseen piippu oli pikairroitettava. Ase ampui sekä kerta- että sarjatulta.
Aseeseen kuuluivat taittuvat etutuet, sekä piipun vaippaan kiinnitettävä tankotähtäin. Joihinkin aseen versioihin voitiin kiinnittää pistin.
Käyttäjät

Bolivia
Tšekkoslovakia
Saksa
Venezuela
Bulgaria
Versiot

ZK-383 aseen alkuperäismalli.
ZK-383-P aseen poliisiversio, johon ei kuulunut taittuvia etutukia, eikä tankotähtäintä.
ZK-383-H sodanjälkeinen malli, josta puuttui myös taittuvat etutuet, sekä tankotähtäin.
Käännös suomeksi
Maddie Hinch

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Maddie Hinch |  Maddie Hinch |  Maddie Hinch |  |
Naisten maahockey
Maa:   Iso-Britannia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
Maa:   Englanti
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lontoo 2015 |  |  |
|  Hopeaa | Boom 2013 |  |  |
|  Pronssia | Mönchengladbach 2011 |  |  |
|  Pronssia | Amstelveen 2017 |  |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Hopeaa | Glasgow 2014 |  |  |
|  Pronssia | Gold Coast 2018 |  |  |
Madeleine Clare "Maddie" Hinch (s. 8. lokakuuta 1988 West Chiltington) on brittiläinen, maajoukkuetasolla myös Englantia edustanut maahockeypelaaja ja olympiavoittaja.
Hinch voitti Ison-Britannian maajoukkueessa olympiakultaa Rio de Janeirossa 2016. Englannin maajoukkueen pelaajana Hinch on EM-kilpailuissa voittanut kultaa vuonna 2015 sekä saavuttanut hopeaa vuonna 2013 sekä pronssia vuosina 2011 ja 2017. Kansainyhteisön kisoissa hän on saavuttanut hopeaa vuonna 2014 ja pronssia vuonna 2018.
Hinch on pelannut Englannin maajoukkueessa 88 maaottelua ja Ison-Britannian maajoukkueessa 45 maaottelua. Pelipaikaltaan hän on maalivahti.
Ágioi Trimithiás

| Ágioi Trimithiás Άγιοι Τριμιθιάς |
| --- | --- |
 Ágioi Trimithiás
 Koordinaatit: 35°06′52″N, 33°12′40″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  1 529
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ágioi Trimithiás (kreik. Άγιοι Τριμιθιάς) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 1 529 (2011).
Ágioi Trimithiáksen kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 18 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nimi on yhdistelmä kahdesta nimestä, Ágioi (”Pyhät”) ja Trimithiás, toisin sanoen se ei viittaa suoraan johonkin kyseisen nimiseen pyhään (tai pyhiin).
Yleisurheilun alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 1987

Vuoden 1987 yleisurheilun alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut käytiin Birminghamissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Jamie Henderson | 10,21 |  Andrzej Popa | 10,44 |  Sven Matthes | 10,47 |
| 200 m |  Marcus Adam | 20,95 |  Andrzej Popa | 21,11 |  Jamie Henderson | 21,18 |
| 400 m |  Peter Crampton | 46,03 |  Tomasz Jedrusik | 46,31 |  Tamás Molnár | 46,88 |
| 800 m |  Tomás de Teresa | 1.49,37 |  António Abrantes | 1.49,74 |  Vincent Terrier | 1.49,85 |
| 1 500 m |  Gennaro Di Napoli | 3.52,10 |  Mario Neumann | 3.52,85 |  Sergei Melnikov | 3.53,48 |
| 5 000 m |  Simon Mugglestone | 14.12,83 |  Giuliano Baccani | 14.18,39 |  Luc Krotwaar | 14.20,44 |
| 10 000 m |  Jens Karrass | 29.19,38 |  Haydar Dogan | 29.23,45 |  Zoltán Káldy | 29.26,84 |
| 20 km |  Zoltán Holba | 1.03.22 |  Valeri Tšesak | 1.03.39 |  Marco Di Lieto | 1.03.57 |
| 3 000 m esteet |  Andreas Fischer | 8.54,83 |  Vjatšeslav Košeljev | 8.55,93 |  Arto Kuusisto | 9.02,53 |
| 110 m aidat |  Tony Jarrett | 13,72 |  Florian Schwarthoff | 13,81 |  Paul Gray | 14,16 |
| 400 m aidat |  Niklas Wallenlind | 50,65 |  Ivan Delrue | 50,96 |  Stéphane Léger | 51,37 |
| Korkeushyppy |  Artur Partyka | 219 |  Joël Vincent | 215 |  Aleksandr Habarov  Jaroslaw Kotewicz | 215 |
| Seiväshyppy |  Roman Barabašov | 540 |  István Bagyula  Marco Schröder | 530 |  |  |
| Pituushyppy |  Vladimir Otškan | 817 |  Stewart Faulkner | 767 |  Milan Gombala | 763 |
| Kolmiloikka |  Guido Schumann | 16,45 |  Roman Sinteljov | 16,33 |  Georges Sainte-Rose | 16,30w |
| Kuulantyöntö |  Pjotr Pogorely | 18,48 |  Jevgeni Paltšikov | 18,16 |  Jonny Reinhardt | 18,16 |
| Kiekonheitto |  Sergei Patšin | 59,96 |  Vjatšeslav Demakov | 56,58 |  Gunnar Minstedt | 55,84 |
| Moukarinheitto |  Jörn Hübner | 72,10 |  Oleksandr Krykun | 70,92 |  Claus Dethloff | 69,30 |
| Keihäänheitto |  Steve Backley | 75,14 |  Vladimir Sasimovitš | 73,24 |  Raymond Hecht | 72,78 |
| Kymmenottelu |  Patrick Eseimokumoh | 7614 |  Roman Frolov | 7389 |  Barry Walsh | 7336 |
| 10 000 m kävely |  Giovanni De Benedictis | 39.44,71 |  Valentí Massana | 41.26,51 |  Germán Nieto | 41.38,29 |
| 4 × 100 m |  Yhdistynyt kuningaskunta | 40,20 |  Länsi-Saksa | 40,21 |  Itä-Saksa | 40,52 |
| 4 × 400 m |  Yhdistynyt kuningaskunta | 3.07,89 |  Puola | 3.08,72 |  Neuvostoliitto | 3.09,55 |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Diana Dietz | 11,39 |  Tamaris Fiebig | 11,51 |  Odiah Sidibé | 11,66 |
| 200 m |  Diana Dietz | 23,18 |  Oksana Kovaljova | 23,51 |  Tamaris Fiebig | 23,80 |
| 400 m |  Uta Rohländer | 52,46 |  Stefanie Fabert | 52,90 |  Linda Kisabaka | 53,89 |
| 800 m |  Birte Bruhns | 2.00,56 |  Catalina Gheorghili | 2.01,33 |  Daniela Steinecke | 2.02,08 |
| 1 500 m |  Snežana Pajkic | 4.16,09 |  Simona Staicu | 4.16,69 |  Olga Nazarkina | 4.18,61 |
| 3 000 m |  Fernanda Ribeiro | 8.56,33 |  Doina Homneac | 9.11,30 |  Yvonne Lichtenfeld | 9.13,61 |
| 10 000 m |  Birgit Jerschabek | 33.44,37 |  Larisa Aleksejeva | 33.54,59 |  Anželika Shumeiko | 34.43,57 |
| 100 m aidat |  Birgit Wolf | 13,34 |  Anne Beth Espetvedt | 13,39 |  Helena Fernström | 13,52 |
| 400 m aidat |  Silvia Rieger | 57,44 |  Ann Maenhout | 57,47 |  Irena Dominc | 58,11 |
| Korkeushyppy |  Karen Scholz | 188 |  Alina Astafei | 188 |  Heike Balck  Jelena Jelesina | 184 |
| Pituushyppy |  Fiona May | 664w |  Mirela Belu | 644w |  Susen Tiedtke | 639w |
| Kuulantyöntö |  Ilke Wyludda | 19,45 |  Ines Wittich | 19,34 |  Svetlana Kriveljova | 16,64 |
| Kiekonheitto |  Ilke Wyludda | 70,58 |  Astrid Kumbernuss | 63,56 |  Anžela Baraljuk | 54,64 |
| Keihäänheitto |  Anja Reiter | 64,88 |  Malgorzata Kielczewska | 58,40 |  Karen Forkel | 57,00 |
| Seitsenottelu |  Peggy Beer | 6068 |  Jelena Petuškova | 5750 |  Christiane Scharf | 5689 |
| 5 000 m kävely |  Oksana Štšastnaja | 21.30,92 |  Marí Cruz Díaz | 21.36,92 |  Kathrin Born | 22.01,25 |
| 4 × 100 m |  Itä-Saksa | 44,62 |  Neuvostoliitto | 44,80 |  Ranska | 45,66 |
| 4 × 400 m |  Itä-Saksa | 3.32,17 |  Länsi-Saksa | 3.38,49 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 3.39,84 |
Štšutšinsk

| Štšutšinsk (Щучинск) |
| --- | --- |

 vaakuna
Valtio:  Kazakstan
Alue:  Akmolan alue
Piiri:  Štšutšinskin piiri
Kaupunkioikeudet:  1939
Väkiluku (2022):  47 565
Aikavyöhyke:  UTC+5
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Štšutšinsk (kaz. Щучинск) on kaupunki Kazakstanin pohjoisosassa Akmolan alueella. Se on Štšutšinskin piirin keskus. Vuonna 1998 kaupungin asukasluku oli 47 900. Štšutšinsk on ollut kaupunki vuodesta 1939.
Tunnettuja henkilöitä

Vladimir Smirnov, hiihtäjä
Nikolai Tšebotko, hiihtäjä
Löytöjoen terva- ja tärpättitehdas

Löytöjoen terva- ja tärpättitehdas eli Hallan Ukon tervauuni oli Hyrynsalmella vuosina 1924–1939 toiminut tervaa ja tärpättiä valmistanut tehdaslaitos. Tehtaan rakensi hyrynsalmelainen maanviljelijä ja valtiopäivämies J. A. Heikkinen eli Hallan Ukko. Tehdas sijaitsi Hallan tilan läheisyydessä Löytöjoen varressa.
Tehtaassa oli kolme metriä korkea retorttiuuni, höyrykoneen käyttämä jäähdytyslaitteisto ja puuhapon tislauskattila. Tehdas valmisti 1930-luvulla tärpätin ja tervan ohella puuhappoa, pikiöljyä ja saapasrasvaa. Tuotannossa syntynyt puuhiili käytettiin pääosin retortin lämmittämiseen. Jäljellejäänyt hiili ja koksi kertyi tehtaan ympäristöön jätekasoiksi. Jatkosodan aikana Hyrynsalmen–Kuusamon kenttärataa rakentaneet saksalaiset purkivat osittain toimintansa lopettaneen tehtaan tervauunin ja vievät alueelta käyttökelpoisen metallin.
Tehtaasta on säilynyt tuotannossa käytettyjen laitteiden sekä rakennusten raunioita ja lisäksi toiminnan aikana syntyneitä maakuoppia ja hiilikasoja. Tehdasalue restauroitiin vuosina 2000–2001 raivaamalla paikalta kasvillisuutta, vahvistamalla sortuneita kivilatomuksia ja rakentamalla puiset suojakatokset raunioiden päälle. Vierailijoita varten tehtiin myös alkuperäisen mallin mukaan miehistökämppä tehtaan toimintaa esitteleväksi näyttelytilaksi sekä rakennettiin Löytöjoen yli silta, joen rannalle tulentekopaikka ja tehdasalueelle opaskylttejä.
Yhdysvallat olympialaisissa

Yhdysvallat on menestynein maa olympialaisten historiassa. Yhdysvallat on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1896, poikkeuksena olympiaboikotti Moskovan olympialaisissa vuonna 1980.
Nykyaikaisten olympialaisten ensimmäinen olympiavoittaja oli yhdysvaltalainen kolmiloikkaaja James Connolly. Yhdysvaltalaiset urheilijat ovat voittaneet 2 400 mitalia kesäolympialaisissa ja 281 mitalia talviolympialaisissa. Suurin osa mitaleista on voitettu yleisurheilussa (767) ja uinnissa (520).
Saavutetut mitalit > Kesäolympialaisista

| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1896 Ateena | 11 | 7 | 2 | 20 |
| 1900 Pariisi | 19 | 14 | 14 | 47 |
| 1904 St. Louis | 78 | 82 | 79 | 239 |
| 1908 Lontoo | 23 | 12 | 12 | 47 |
| 1912 Tukholma | 25 | 19 | 19 | 64 |
| 1920 Antwerpen | 41 | 27 | 27 | 95 |
| 1924 Pariisi | 45 | 27 | 27 | 99 |
| 1928 Amsterdam | 22 | 18 | 16 | 56 |
| 1932 Los Angeles | 41 | 32 | 30 | 103 |
| 1936 Berliini | 24 | 20 | 12 | 56 |
| 1948 Lontoo | 38 | 27 | 19 | 84 |
| 1952 Helsinki | 40 | 19 | 17 | 76 |
| 1956 Melbourne | 32 | 25 | 17 | 74 |
| 1960 Rooma | 34 | 21 | 16 | 71 |
| 1964 Tokio | 36 | 26 | 28 | 90 |
| 1968 Mexico City | 45 | 28 | 34 | 107 |
| 1972 München | 33 | 31 | 30 | 94 |
| 1976 Montreal | 34 | 35 | 25 | 94 |
1980 Moskova: 
| 1984 Los Angeles | 83 | 60 | 30 | 173 |
| 1988 Soul | 36 | 31 | 27 | 94 |
| 1992 Barcelona | 37 | 34 | 37 | 108 |
| 1996 Atlanta | 44 | 32 | 25 | 101 |
| 2000 Sydney | 37 | 24 | 33 | 94 |
| 2004 Ateena | 35 | 39 | 27 | 101 |
| 2008 Peking | 36 | 38 | 36 | 110 |
| 2012 Lontoo | 46 | 29 | 29 | 104 |
| Yhteensä: | 975 | 757 | 668 | 2400 |
Saavutetut mitalit > Talviolympialaisista

| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1924 Chamonix | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 1928 Sankt Moritz | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 1932 Lake Placid | 6 | 4 | 2 | 12 |
| 1936 Garmisch-Partenkirchen | 1 | 0 | 3 | 4 |
| 1948 Sankt Moritz | 3 | 4 | 2 | 9 |
| 1952 Oslo | 4 | 6 | 1 | 11 |
| 1956 Cortina d'Ampezzo | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 1960 Squaw Valley | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 1964 Innsbruck | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 1968 Grenoble | 1 | 5 | 1 | 7 |
| 1972 Sapporo | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 1976 Innsbruck | 3 | 3 | 4 | 10 |
| 1980 Lake Placid | 6 | 4 | 2 | 12 |
| 1984 Sarajevo | 4 | 4 | 0 | 8 |
| 1988 Calgary | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 1992 Albertville | 5 | 4 | 2 | 11 |
| 1994 Lillehammer | 6 | 5 | 2 | 13 |
| 1998 Nagano | 6 | 3 | 4 | 13 |
| 2002 Salt Lake City | 10 | 13 | 11 | 34 |
| 2006 Torino | 9 | 9 | 7 | 25 |
| 2010 Vancouver | 9 | 14 | 13 | 37 |
| 2014 Sotši | 9 | 7 | 12 | 28 |
| Yhteensä: | 96 | 102 | 83 | 281 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Valtiot olympialaisissa