stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ala-Kauvatsan joki
Historia

Ala-Kauvatsan joen yläjuoksulla oleva Puurijärvi on syntynyt kivikaudella, kun merenpinta aleni maankohoamisen seurauksena niin alas, että yhteys Kokemäen Kankaantaustan kautta umpeutui. Tällöin kaikki Kokemäenjoen vedet johtuivat pohjoiseen ja purkautuivat Kynsikankaan kautta mereen. Aluksi Huittisten aukea oli suuri ruohikkoinen järvi, mutta maankohoamisen ja joen kulutuksen takia syntyi uomia, jotka halkoivat laajaa luhta-aluetta. Uomien tulviminen keväisin irrotti ja kasasi heinikkoa ja kaislaa äyräiden päälle. Kasautuneiden ruovikkojen taakse jäi seisomaan vettä, joka oli pääsyynä soiden kehittymiseen. Nykyiset soidensuojelualueet muodostuvat kohosoista, joiden korkeus on useita metrejä ympäristöään ylempänä. Suot ovat olleet osaltaan erottamassa Puurijärveä Kokemäenjoen laakeasta laaksosta ja ohjaamassa Ala-Kauvatsan jokea nykyiselle paikalleen.
Ennen Puurijärven vedenpinnan laskua joki toimi Puurijärven yläpuolisille asukkaille vaihtoehtoisena kulkuväylänä Kokemäenjoelle. Sen rannoilta niitettiin heiniä talojen eläimille rehuksi. Vanhoista kartoista näkyy vielä sekä Kokemäenjoelle ja Ala-Kauvatsanjoelle yhteydessä oleva Takajärvi, joka on nykyään ojitettuna pelkkä kosteikko.
Tulvansuojeluun tähdänneet koskenperkaukset Kokemäenjoella alkoivat 1750-luvulla. Niiden vaikutukset Ala-Kauvatsanjoelle ja sitä kautta Puurijärven vedenpinnalle alkoivat kuitenkin vasta 1820-luvulla, kun Kyttälän kylän koskissa ja Vitikkalanluodon ympärillä perkaukset menivät aiempaa syvemmälle. Kun perkauksia jatkettiin vielä 1870-luvuilla, alkoi sekä Puurijärvi että Raijalanjärvi ruohottua. Tämä vaikutti Ala-Kauvatsan joken virtaukseen ja sen suulla ollut pieni Takajärvi maatui nykyiseksi suoksi.
Osana Puurijärven kuivatushanketta vuonna 1926 joki perattiin joiltakin osin. Kun sahateollisuus käynnistyi Suomessa 1900-luvun alussa, käytettiin Ala-Kauvatsanjokea tukkipuun uittoväylänä Kokemäenjoen sahoille. Tällöin Lauttayhdistys joutui 1909–1914 patoamaan osin kuivattua Puurijärveä, jotta puita voitiin ylipäätänsä uittaa järvellä. Kun Puurijärvi aiottiin 1940-luvulla lopullisesti kuivattaa Raijalanjärven tapaan, tuli esteeksi Kolsin voimalaitoksen patoaltaan vedenkorkeus, joka nosti taas Ala-Kauvatsanjoen pintaa.
Kokemäenjoen LIFE-hankkeen yhteydessä vanha joen neulapato purettiin ja tilalle rakennettiin Puurijärven luusuaan uusi korkeampi pohjapato, jolla Puurijärven vedenpintaa nostettiin pysyvärsti.
Virkistyskäyttö

Joelle on veneellä Kokemäenjoelta vapaa pääsy, mutta Puurijärvellä vastassa on maapato, johon matka päättyy. Ala-Kauvatsanjoen ympäristö kuuluu kansallispuistoon ja joen rannat ovat yksityisomistuksessa, joten rantautuminen onnistuu vain nuotiopaikan laiturilla.
Puurijärven maapadolla on kuitenkin leveä keräilyoja, jota pitkin voi veneillä eteläisen lintutornin viereen. Tornilta on opastukset luontopolulle, josta pääsee Isosuon lintutornille. Sekä venelaiturilla että eteläisellä lintutornilla on parkkipaikat.
Aiheesta muualla

Ympäristökeskus: Puurijärven kunnostus
JärviWiki: Puurijärvi on Ala-Kauvatsan joen alkulähde
Satakuntaliitto: Kirja
TE-keskuksen kirja: Leena Rannikko[vanhentunut linkki]
Kokemäenjoen sivujoet
Harjunpäänjoki
Tattaranjoki
Sonnilanjoki
Ala-Kauvatsan joki
Raijalanjoki
Loimijoki
Sammunjoki
Luojoki
Kilpijoki
Kikkelänjoki
Kokemäenjoen alue (35.1)
Vahlonen

| Vahlonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  0°00′00″N, 22°40′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Yliseen Alhajärveen 
Järvinumero:  35.155.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,6 m 
Rantaviiva:  0,851 km 
Pinta-ala:  0,03851 km² 
 fiVahlonen 
Vahlonen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 650 metriä pitkä laskuoja. Se yhtyy Kailojärvenojaan, joka laskee Yliseen Alhajärveen ja jatkaa siitä Karhuojaa myöten Mouhijärveen.
Järven rantaviiva on 0,85 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi metsäistä ojitettua suota. Rannalla ei ole rakennuksia, mutta sen vierestä kulkee tie Alhajärvenkulmasta.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wahtosjärvi".
Heinilampi (Ikaalinen, Peräkunta)

| Heinilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°42′35″N, 22°45′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Mustajärveen 
Järvinumero:  35.156.1.025
Mittaustietoja
Rantaviiva:  0,606 km 
Pinta-ala:  1,802 ha  
 fiHeinilampi 
Heinilampi  eli Heinälampi   on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, pituus 250 metriä ja leveys 100 metriä. Sen tulo-ojiksi voidaan lukea suo-ojat, jotka tyhjenevät lampeen. Yksi ojista tuo vettä Tervajärvestä ja Valkujärvestä. Lammen luusua sijaitsee sen länsirannalla, josta saa alkunsa kaksi kilometriä pitkä laskuoja Mustajärveen, joka on osa Sävijokeen virtaavaa pientä vesistöä.
Lammen rantaviiva on 0,61 kilometriä pitkä. Ranta on rakentamatonta soistunutta metsää, joka on ojitettu kauttaaltaan.
Ylinen Alhajärvi

| Ylinen Ahlajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°31′41″N, 22°41′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  Karhuoja 
Järvinumero:  35.155.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  72,9 m 
Rantaviiva:  0,953 km 
Pinta-ala:  0,06342 km² 
 fiYlinen Ahlajärvi 
Ylinen Ahlajärvi on  Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja halkaisija on 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin 2,5 kilometriä pitkä Karhuoja, joka laskee Mouhijärveen. Karhuoja laskee umpeen soistuneen ja osin ojitetun Alisen Alhlajärven kautta. Suurin tulo-oja Kailojärvenoja laskee luoteesta, missä sijaitsee neljä muuta järveä.
Järven rantaviiva on 0,95 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota, mutta myös avosuota. Itärantaa reunustavat maatilan pellot. Rantaan on rakennettu muutama loma-asunto.
Historiaa

Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa Ylisen Alhajärven nimi on kirjoitettu "Pieni Alhajärvi" ja sen alapuolella ollut nyttemmin kuivatettu järvi "Iso Alhajärvi". Järven vedenpinnan korkeutta on aikoinaan laskettu alemmaksi ja Alinen Alhajärvi on kuivattu kokonaan.
Kalhunjärvi (Sastamala)

| Kalhunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°40′03″N, 22°43′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Lumiaistenojaa 
Järvinumero:  35.156.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,4 m 
Rantaviiva:  0,494 km 
Pinta-ala:  0,00942 km² 
 fiKalhunjärvi 
Kalhunjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 0,94 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 50 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Lumiaistenojaan. Yhtymäkohta sijaitsee 5,3 kilometriä yläjuoksulle Majaniemenjärveltä.
Järven rantaviiva on 0,49 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaiseen metsämaastoon rajautuvaa suota. Lähellä on entinen maatila ja järven myös ohittaa läheltä Sävin ja Kankaanpään kaupungin välinen maantie.
Kalle Kainuvaara

Kalle Kainuvaara (synt. Inberg, 19. maaliskuuta 1891 Kuopio – 21. lokakuuta 1943 Äänislinna) oli suomalainen uimahyppääjä, nykyaikainen viisiottelija ja olympiaedustaja.
"Karhu-Kalle" osallistui uimahypyissä Tukholman vuoden 1912 ja Antwerpenin vuoden 1920 kesäolympialaisiin. Antwerpenissä Kainuvaara oli ilmoitettu myös nykyaikaiseen viisiotteluun, johon hän ei kuitenkaan osallistunut. Kainuvaara heitti myös keihästä. Hän oli Suomen keihäänheiton 1915 vuositilastossa 36. tuloksella 47,85, joka oli saavutettu paremmalla kädellä kahden käden kilpailussa 6. kesäkuuta Kuopiossa.
Kainuvaara voitti kerroshyppyjen Suomen-mestaruuden vuosina 1920–1923 sekä 1926 ja 1927. Lisäksi hän voitti vuonna 1926 suorien hyppyjen Suomen-mestaruuden.
Antwerpeniin matkatessaan Kainuvaara oli ottanut mukaansa elävän karhun, joka hänen oli tarkoitus myydä perillä hyvään hintaan. Kisajärjestäjät kuulivat kuitenkin asiasta, ja lopulta karhu myytiin Kainuvaaran harmiksi halvalla paikalliseen eläintarhaan.
Kainuvaara taisteli jatkosodassa majurina. Hän kuoli sydänhalvaukseen Äänislinnassa lokakuussa 1943.
Timo Rothovius

Timo Rothovius (s. 4. heinäkuuta 1962 Vaasa) on Vaasan yliopiston laskentatoimen ja rahoituksen professori. Hän toimi vuosina 2008-2022 Suomen Osakesäästäjien puheenjohtajana.
Aiheesta muualla

Professori Timo Rothoviuksen julkaisut ja asiantuntijatehtävät Vaasan yliopiston tutkimustietokannassa[vanhentunut linkki]
Kalatonlampi (Sävi)

| Kalatonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Pori (Lavia)
Koordinaatit:  61°38′28″N, 22°42′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  ei ole 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,4 m 
 fiKalatonlampi 
Kalatonlampi on Satakunnan Porissa ja entisessä Laviassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Lammen pituus on 100 metriä ja leveys 60 metriä. Lampi sijaitsee keskellä metsäistä suota, joka on osittain ojitettua. Lammen rannasta puolet on avosuota. Lampeen ei johda tai siitä ei johda poiskaan ojia. Läheinen oja virtaa alemmaksi yhteen keskisen-Pylpynän tulo-ojaan.
Moorhead (Minnesota)

| Moorhead |
| --- | --- |
 Moorheadin keskustaa vuonna 2009.

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Minnesota
Piirikunta:  Clay
Hallinto:  
 – Pormestari:  Mark Voxland
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  51,3 km²
Korkeus:  274
Väkiluku (2018):  43 349
 – Väestötiheys:  845 as./km²
 
 www.ci.moorhead.mn.us 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Moorhead on kaupunki Yhdysvaltain keskilännessä sijaitsevassa Minnesotassa. Kaupunki sijaitsee osavaltion länsirajalla Red Riverin varrella. Moorheadin asukasluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 43 349. Kaupungin väkiluku kasvoi vuosina 2010–2018 9,9 prosenttia. Moorhead muodostaa osavaltiorajan yli ulottuvan Fargo-Moorheadin metropolialueen, jonka asukasluku on yli 200 000.
Moorhead on perustettu vuonna 1871. Nykyisin siellä on neljä korkeakoulua. Valtaosa kaupungin väestöstä periytyy norjalaisista, saksalaisista ja ruotsalaisista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moorhead (Minnesota) Wikimedia Commonsissa
Minnesotan osavaltio
| --- | --- |
Alueet:  Arrowhead  Boundary Waters  Buffalo Ridge  Central  Coulee Region  Greater Minnesota  Iron Range  Minnesota River Valley  North Shore  Northwest Angle  Pipestone  Red River Valley  Southeast  Twin Cities metropolitan area 
Piirikunnat:  Aitkin  Anoka  Becker  Beltrami  Benton  Big Stone  Blue Earth  Brown  Carlton  Carver  Cass  Chippewa  Chisago  Clay  Clearwater  Cook  Cottonwood  Crow Wing  Dakota  Dodge  Douglas  Faribault  Fillmore  Freeborn  Goodhue  Grant  Hennepin  Houston  Hubbard  Isanti  Itasca  Jackson  Kanabec  Kandiyohi  Kittson  Koochiching  Lac qui Parle  Lake  Lake of the Woods  Le Sueur  Lincoln  Lyon  McLeod  Mahnomen  Marshall  Martin  Meeker  Mille Lacs  Morrison  Mower  Murray  Nicollet  Nobles  Norman  Olmsted  Otter Tail  Pennington  Pine  Pipestone  Polk  Pope  Ramsey  Red Lake  Redwood  Renville  Rice  Rock  Roseau  St. Louis  Scott  Sherburne  Sibley  Stearns  Steele  Stevens  Swift  Todd  Traverse  Wabasha  Wadena  Waseca  Washington  Watonwan  Wilkin  Winona  Wright  Yellow Medicine 
Huomattavat kaupungit:  Bloomington  Duluth  Minneapolis  Rochester  Saint Cloud  Albert Lea  Alexandria  Andover  Anoka  Apple Valley  Austin  Bemidji  Blaine  Brainerd  Brooklyn Center  Brooklyn Park  Buffalo  Burnsville  Champlin  Chanhassen  Chaska  Cloquet  Columbia Heights  Coon Rapids  Cottage Grove  Crystal  Eagan  East Bethel  Eden Prairie  Edina  Elk River  Fairmont  Faribault  Farmington  Fergus Falls  Forest Lake  Fridley  Golden Valley  Ham Lake  Hastings  Hibbing  Hopkins  Hutchinson  Inver Grove Heights  Lakeville  Lino Lakes  Mankato  Maple Grove  Maplewood  Marshall  Mendota Heights  Minnetonka  Moorhead  Mounds View  New Brighton  New Hope  New Ulm  Northfield  North Mankato  North St. Paul  Oakdale  Owatonna  Plymouth  Prior Lake  Ramsey  Red Wing  Richfield  Robbinsdale  Rosemount  Roseville  Saint Paul (pääkaupunki)  St. Louis Park  St. Peter  Sartell  Sauk Rapids  Savage  Shakopee  Shoreview  South St. Paul  Stillwater  Vadnais Heights  West St. Paul  White Bear Lake  Willmar  Winona  Woodbury  Worthington 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Moorhead, Minnesota
Käännös suomeksi
Pidä itsestäsi huolta

| Pidä itsestäsi huolta Matti ja Teppo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1982
 Julkaistu: 1982
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 37.24
 Levy-yhtiö: Oy M & T-Tuotanto Ab
Listasijoitukset
  1. (syyskuu 1982)
Matin ja Tepon muut julkaisut
| Et voi tulla rajan taa 1981 | Pidä itsestäsi huolta 1982 | Minuun voit luottaa 1983 |
Pidä itsestäsi huolta on Matin ja Tepon vuonna 1982 julkaistu studioalbumi. Albumi on myynyt tuplaplatinalevyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

Mä joka päivä töitä teen - 2.43
Pidä itsestäsi huolta - 3.30
Elämä koskettaa tunteisiin - 2.50
Illan viimeinen - 3.04
Lopputili - 3.12
Kyllä maailma on ihmeellinen - 3.18
Kunnon mies - 3.40
Me oomme täältä - 2.57
Se toinen nainen - 2.52
Kylmä on miehen yksin - 3.24
Kirkkohäät - 3.02
Olen kiitollinen tänään - 2.52
Iso Suksijärvi

| Iso Suksijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°32′05″N, 22°50′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Irriäisjärveen 
Järvinumero:  35.155.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,4 m 
Rantaviiva:  5,384 km 
Pinta-ala:  0,29666 km² 
 fiIso Suksijärvi 
Iso Suksijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 29,7 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Irriäisjärveen. Järveen laskee pari metsäojaa, mutta sillä on Pohjusjärveen ja Pieneen Suksijärveen yhteys kapeiden salmien kautta. Näiden kolmen järven vedenpinta on tasoissa, mutta niitä voi silti pitää erillisinä järvinä.
Järven rantaviiva on 5,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Järven luusuan edessä on pieni luoto. Sen matalat rannat kasvavat vesiheinää.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Säksjärvi".
Aiheesta muualla

UPM: Suksijärven metsä, Sastamala & Mouhijärvi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokemäenjoen alue (35.1)
Bob Veith

| Bob Veith> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1956–1960
Talli(t):  Kurtis Kraft Phillips Moore Meskowski
Kilpailuja:  5
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Indianapolis 500 1956
Viimeinen kilpailu:  Indianapolis 500 1960
Robert 'Bob' Veith (1. marraskuuta 1926 Tulare, Kalifornia – 29. maaliskuuta 2006 Santa Rosa, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja. Hän osallistui Indianapolis 500 -kilpailuun 11 kertaa kausina 1956–1960, 1962-1965 sekä 1967–1968, joista 1950-1960 kuuluivat Formula 1 -sarjaan. Hän oli seitsemäs debyyttikilpailussaan saavuttaen vuoden tulokas -palkinnon. Hän starttasi neljännestä ruudusta vuoden 1958 kilpailuun, mutta keskeytti avauskierroksella sattuneen Ed Elisianin ja Dick Rathmannin aiheuttaman lähtökolarin seurauksena, jossa Pat O'Connor menehtyi. Veith kilpaili myös AAA- ja USAC-sarjoissa ollen kahdesti toinen vuonna 1958. Vuonna 1959 hän joutui vakavaan kolariin Daytona International Speedwayllä, kun autoon jäänyt starttikampi sai hänet menettämään autonsa hallinnan, mutta hän selvisi kuitenkin siitä turvakaaren ansiosta.
Kilpa-ajamisen jälkeen Veith harrasti golfia ja vapaapalokuntatoimintaa sekä oli mukana Champion Spark Plug Companyn Highway Safety -maantieturvallisuusohjelmassa, jonka tarkoituksena oli turvallisten ajotapojen välittäminen high school -opiskelijoille Indianapolis 500 -kuljettajien kouluvierailujen avulla.
Lievijärvi

| Lievijärvi |
| --- | --- |
 Jäärailoja Lievijärven jäässä
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Koordinaatit:  61°21′43″N, 22°32′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Järvinumero:  35.151.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  59 m 
Rantaviiva:  13,549 km 
Pinta-ala:  1,16291 km² 
Valuma-alue:  25,89 km² 
 fiLievijärvi 
Lievijärvi on Satakunnassa Kokemäellä Kauvatsalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen ala-osan alueeseen. Se saa vetensä ympäröivistä metsistä ja laskee vedet Kauvatsanjokeen Kuoppalanjoen kautta.
Maantiede

Järven pinta-ala on 116 hehtaaria, pituus 2,2 kilometriä ja leveys 1,4 kilometriä. Järven luusua sijaitsee länsirannalla, josta alkava 2,9 kilometriä pitkä Kuoppalanjoki laskee Kauvatsanjokeen. Pätkysjärven laskuoja Pätkyksenoja on kilometrin mittainen. Aurajärvi laskee suo-ojia myöten, mutta jatkanee Auranojaa myöten ja laskee Lievijärveen Jyränlahdessa. Metsäojia laskee järveen runsaasti.
Järven rantaviiva on 13,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven itä- ja pohjoisrannoilla on ojitettua metsäistä suomaata. Loma-asuntoja on järvellä parisenkymmentä ja maatiloja kaksi.
Lievijärvi on muodoltaan kaksiosainen. Järven itäpuoliskolla on paljon saaria, kun taas länsipuolella niitä ei ole lainkaan. Puoliskoja erottaa kaksi niemeä, etelästä Torkkelinnokka ja pohjoisesta Pitkänokka.
Luonto

Pintavesityypiltään Lievijärvi kuuluu mataliin runsashumuksisiin järviin. Järvi kemiallinen tila on luokiteltu hyväksi, ja Kuoppalanjoen keskivaiheilla onkin kalankasvatusaltaita. Se kuuluu Kokemäenjoen vesienhoitoalueeseen, ja sen tilaa seurataan koko ajan.
Historiaa

Torppari Johan Henricsson Kolumäki asui Kuoppalankoskella Kolumäen torppaa Kauvatsan Lievikoskella. Hän sai vuonna 1835 luvan laskea Lievijärven vedenpintaa. Syntyneelle vesijättömaalle hän raivasi kaksi viljelyyn tarkoitettua kappaletta. Toisen pinta-ala oli 1 tynnyrinala ja 25 kapanalaa ja toisen 2 tynnyrinalaa ja 20 kapanalaa. Suomen Talousseura palkitsi hänet vuonna 1835 tästä työstä hopeamitalilla. Järven laskua anottiin myös vuosina 1876 ja 1898.
Aiheesta muualla

Kalapaikka.fi: Lievijärvi
Järviwiki: Lievijärvi
Satakuntaliitto: Lievijärven kalliot (Arkistoitu – Internet Archive)
Kauvatsan Metsästysyhdistys: Galleria (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokemäenjoki.net: Lievijärvi (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokemäenjoen alue (35.1)
Jared Hess

Jared Hess vuonna 2009.
Jared Hess (s. 18. heinäkuuta 1979 Idaho, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan parhaiten Dynamiitti Napoleon -elokuvan (2004) ohjaajana. Hänet on myös tällä hetkellä kiinnitetty useita kertoja myöhästyneen Minecraft-elokuvan ohjaajaksi.
Aiheesta muualla

Jared Hess Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jared Hess Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  IdRef
Pikkujärvi (Suodenniemi)

| Pikkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°37′04″N, 22°47′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  kanava Märkäjärveen 
Järvinumero:  35.158.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,5 m 
Rantaviiva:  0,606 km 
Pinta-ala:  0,02255 km² 
 fiPikkujärvi 
Pikkujärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja sen halkaisija on 180 metriä. Järven pintaa alennettiin 1800-luvun lopulla, jolloin Pikkujärvi kuroutui erilleen Märkäjärvestä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 120 metriä pitkä kanava Märkäjärveen. Kanava pitää molempien järvien vedenpinnat samalla korkeudella.
Järven rantaviiva on 0,61 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltojen ympäröimää avosuota. Rantaan ulottuvan pellon lähellä on maatila.
Historia

Ennen 1800-luvun loppua seudulla oli suurempi Märkäjärvi, jonka vedenpintaa laskettiin noin kaksi metriä. Vedenlaskun seurauksena ja järvenpohjan epätasaisuuksista johtuen järvestä kuroutui viisi erillistä allasta: Märkäjärvi ja Makkosselkä, Pikkujärvi, Kirjasjärvi, Alinen Maajärvi ja Ylinen Maajärvi. Märkäjärven pohjoispuolella ollut pienempi järvi (nykyään Vähäjärvi) kuivatettiin kokonaan. Maajärvi, joka muodosti tuolloin erillisen järvialtaan, maatui kahdeksi järveksi. Vesijättömaiden järvestelyt on kuvattu Märkäjärven artikkelissa.
Kirjasjärvi (Suodenniemi)

| Kirjasjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°35′36″N, 22°48′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  Taipaleenjoki 
Järvinumero:  35.158.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,5 m 
Rantaviiva:  5,225 km 
Pinta-ala:  0,76902 km² 
 fiKirjasjärvi 
Kirjasjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Märkäjärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 76,9 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Sillä on kaksi pitkää lahtea, jonka pohjukat ovat ruohottumassa ja kasvamassa umpeen. Ainoa merkittävä tulojoki on kanava Märkäjärvestä, joka pitää järvien pinnan samalla korkeudella. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 2,2 kilometriä pitkä Taipaleenjoki, joka yhtyy Oksjokeen juuri ennen Leppälammia.
Järven rantaviiva on 5,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja peltoa. Rannoilla on viisi maatilaa ja joukko loma-asuntoja.