stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Batman (elokuva)
Tuotanto > Ikärajoitukset

The Batman sai ikärajoituksekseen PG-13, vaikka Warner Brosin sisäiset keskustelut antoivat ymmärtää, että sen synkempi ja väkivaltaisempi sisältö johtaisi siihen, että The Batmanistä tulisi ensimmäinen R-ikärajoituksen saanut teattereihin julkaistava Batman-elokuva. Elokuva onnistui saamaan PG-13-ikärajoituksen, koska siinä ei esiintynyt liiallista kiroilua tai alastomuutta. Varietyn Rebecca Rubin huomautti, että R-ikärajoitus voisi olla haitaksi elokuvan tuotoille, koska edelliset R-ikärajoitetut DC:n sarjakuvaelokuvat, Birds of Prey (2020) ja The Suicide Squad: Suicide Mission (2021) eivät menestyneet kaupallisesti. Reeves sanoi aikoneensa alun perinkin tehdä The Batmanistä PG-13 -ikärajoitetun elokuvan. Joissakin maissa, kuten Suomessa, elokuva kuitenkin sai ikärajakseen 16.
Tuotanto > Musiikki

Lokakuussa 2019 Reeves paljasti useimmissa elokuvissaan säveltäjänä toimineen Michael Giacchinon säveltävän The Batmanin musiikin. Giacchino sai elokuvan musiikit valmiiksi lokakuussa 2021. Elokuvan virallinen tunnuskappale julkaistiin 21. tammikuuta 2022. Arvuuttajan tunnuskappale julkaistiin singlenä 4. helmikuuta 2022 ja Kissanaisen kappale viimeisenä singlenä 17. helmikuuta 2022. Elokuvan soundtrack-albumi julkaistiin 25. helmikuuta 2022.
Giacchinon sävellysten lisäksi elokuvassa kuullaan myös muun muassa Nirvanan ”Something in the Way”, jota käytettiin elokuvan markkinoinnissa, sekä Franz Schubertin ”Ave Maria”, Ludwig van Beethovenin ”Pianokonsertto nro 5”, Al Martinon ”I Have But One Heart” ja Dean Martinin ”Volare”.
Julkaisu

The Batmanin maailmanensi-iltansa oli 1. maaliskuuta 2022 New Yorkin Lincoln Centerissä. Ennen virallista ensi-iltaa elokuva esitettiin kahdessa erikoisnäytyöksessä, 21. helmikuuta Pariisissa ja 23. helmikuuta Lontoossa. Suomen ja Yhdysvaltain ensi-ilta oli 4. maaliskuuta 2022. Elokuvan ensi-iltaa jouduttiin siirtämään kahdesti koronaviruspandemian vuoksi. Alkuperäinen ensi-iltapäivä oli 25. kesäkuuta 2021 ja toinen päivä 1. lokakuuta.
Vastaanotto

Toukokuun 2022 tietojen mukaan The Batman on tuottanut 368,9 miljoonaa dollaria Pohjois-Amerikassa sekä 391,5 miljoonaa dollaria muualla maailmassa. Se on vuoden 2022 tuottoisin elokuva, ja tuottoisin sarjamurhaajaelokuva.
The Batmanin odotettiin tuottavan 115–170 miljoonaa dollaria avausviikonloppunaan ja noin 330–475 miljoonaa dollaria kokonaisuudessaan. Liput elokuvan Imax-ennakkonäytöksiin myytiin loppuun päivässä 8. helmikuuta 2022. Elokuva tuotti ensimmäisinä päivinään arviolta 57 miljoonaa dollaria, joista noin 17,6 miljoonaa tuli torstain ennakkonäytöksistä sekä noin 4 miljoonaa tiistain ja keskiviikon ennakkonäytöksistä. Elokuva tuotti 128,5 miljoonaa dollaria avausviikonloppunaan, ja se oli pandemia-aikana toinen yli 100 miljoonaa dollaria avausviikonloppuna tuottanut elokuva.
Vastaanotto > Kriitikoiden mielipide

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Episodi  Niklas Tirkkonen: 
Turun Sanomat  Kari Salminen: 
Helsingin Sanomat Tero Kartastenpää: 
Muropaketti   Helinä Laajalahti: 
Film-O-Holic  Jussi Lahtonen: 
V2   Jari Tapani Peltonen: 
Hufvudstadsbladet Uggeldahl, Krister: 

The Batman sai kriitikoilta myönteisen vastaanoton: elokuvan roolisuorituksia, toimintakohtauksia ja tarinaa kiitettiin. Jotkut kuitenkin kritisoivat sen pitkää kestoa. Arvosteluja keräävän Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 85 % kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan keskiarvolla 7,6/10. Keräys perustuu 503 arviointiin. Metacriticissä elokuvalla on 72 pistettä 100:sta. Keräys perustuu 68 arvosteluun. CinemaScore antoi elokuvalle arvosanan A–. Internet Movie Databasen yli 639 000 käyttäjää ovat antaneet The Batmanille arvosanan 7,8/10.
Episodi ja Turun Sanomat antoivat elokuvalle täydet viisi tähteä ja kutsuivat sitä kaikkien aikojen parhaimmaksi supersankarielokuvaksi. Muropaketti antoi elokuvalle neljä tähteä ja kehui sen maanläheisyyttä sekä Pattinsonin ja Danon roolisuorituksia. Helsingin Sanomat antoi elokuvalle niin ikään neljä tähteä ja kehui erityisesti Gotham Cityn kuvausta sekä elokuvan toimintakohtauksia. V2.fi antoi elokuvalle kolme ja puoli tähteä ja kehui Pattinsonin roolisuoritusta sekä elokuvan pahiksia, mutta kutsui elokuvaa ylipitkäksi.
Vastaanotto > Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Päiväys | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kenelle | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos | Palkinnot ja ehdokkuudet> Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oscar | 12. maaliskuuta 2023 | Paras äänitys | The Batman | Ehdokkuus |  |
| Oscar | 12. maaliskuuta 2023 | Paras maskeeraus | Naomi Donne, Mike Marino, Mike Fontaine | Ehdokkuus |  |
| Oscar | 12. maaliskuuta 2023 | Parhaat erikoistehosteet | Dan Lemmon, Russell Earl, Anders Langlands, Dominic Tuohy | Ehdokkuus |  |
| Bafta | 19. helmikuuta 2023 | Paras kuvaus | Greig Fraser | Ehdokkuus |  |
| Bafta | 19. helmikuuta 2023 | Paras lavastus | James Chinlund, Lee Sandales | Ehdokkuus |  |
| Bafta | 19. helmikuuta 2023 | Paras maskeeraus | Naomi Donne, Mike Marino, Zoe Tahir | Ehdokkuus |  |
| Bafta | 19. helmikuuta 2023 | Parhaat erikoistehosteet | Russell Earl, Dan Lemmon, Anders Langlands, Dominic Tuohy | Ehdokkuus |  |
| Critics’ Choice | 15. tammikuuta 2023 | Paras musiikki | Michael Giacchino | Ehdokkuus |  |
| Critics’ Choice | 15. tammikuuta 2023 | Paras maskeeraus | The Batman | Ehdokkuus |  |
| Critics’ Choice | 15. tammikuuta 2023 | Parhaat erikoistehosteet | The Batman | Ehdokkuus |  |
| Grammy | 5. helmikuuta 2023 | Paras visuaaliseen mediaan tehty musiikki | Michael Giacchino | Ehdokkuus |  |
| MTV Movie Awards | 5. kesäkuuta 2022 | Paras elokuva | The Batman | Ehdokkuus |  |
| MTV Movie Awards | 5. kesäkuuta 2022 | Paras miesnäyttelijä | Robert Pattinson | Ehdokkuus |  |
| MTV Movie Awards | 5. kesäkuuta 2022 | Paras roisto | Colin Farrell | Ehdokkuus |  |
| MTV Movie Awards | 5. kesäkuuta 2022 | Paras suudelma | Robert Pattinson ja Zoë Kravitz | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras supersankarielokuva | The Batman | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras miespääosa | Robert Pattinson | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras naispääosa | Zoë Kravitz | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras miessivuosa | Paul Dano | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras miessivuosa | Colin Farrell | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras ohjaus | Matt Reeves | Voitto |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras käsikirjoitus | Matt Reeves, Peter Craig | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras musiikki | Michael Giacchino | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras leikkaus | William Hoy, Tyler Nelson | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras lavastus | James Chinlund | Ehdokkuus |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras puvustus | Jacqueline Durran, David Crossman, Glyn Dillon | Voitto |  |
| Saturn | 25. lokakuuta 2022 | Paras maskeeraus | Mike Marino, Naomi Donne | Ehdokkuus |  |
| Screen Actors Guild | 26. helmikuuta 2023 | Paras elokuvan stunttikokoonpano | The Batman | Ehdokkuus |  |
Tulevaisuus > Jatko-osat

WarnerMedia suunnitteli The Batmania ensimmäiseksi osaksi uudelle jaetulle universumille sekä ensimmäiseksi osaksi uudelle Batman-elokuvatrilogialle. Avainnäyttelijät sitoutuivat palaamaan tuleviin elokuviin jo marraskuussa 2019. Joulukuussa 2021 Pattinson sanoi, että hänellä oli ideoita Batmanin hahmon kehittämiseksi. Clarkin mukaan The Batman luo perustan tuleville elokuville. Pattinson ja Reeves ilmaisivat halunsa esitellä Robinin Batmanin apruina, ja joko Pöllöjen neuvoston, Kalenterimiehen, Pakkasherran tai Hushin elokuvan roistona. Jatko-osa julkistettiin virallisesti CinemaConissa, huhtikuussa 2022, Pattinsonin tullessa palaamaan Batmanin rooliin ja Reevesin tullessa palaamaan ohjaajaksi. Lisäksi, elokuussa paljastettiin, että Mattson Tomlin palaisi käsikirjoittajaksi. Kuvausten odotetaan alkaen Warner Bros. Studiosin tiloissa, Leavesdenissä, Englannissa., vuoden 2025 aikana. Jatko-osa tulee saamaan ensi-iltansa Yhdysvalloissa 1. lokakuuta 2027.
Tulevaisuus > Spin-off-sarjat > The Penguin

Syyskuussa 2021 HBO Max alkoi kehitellä Pingviiniin keskittyvää spin-off-sarjaa, ja Lauren LeFranc palkattiin sen showrunneriksi. Maaliskuussa 2022, The Penguin tilattiin virallisesti yhden tuotantokauden mittaisena sarjana, LeFlancin käsikirjoittaessa sen kaikki kahdeksan jaksoa, Craig Zobelin ohjatessa sarjan kolme ensimmäistä jaksoa. Farrell palaa Pingviinin näyttelijäksi, ja on Reevesin, Clarkin, LeFrancin ja Zobelin ohella yksi sarjan vastaavista tuottajista. Sarjaa alettiin esittää HBO:lla 19. syyskuuta 2024.
Tulevaisuus > Spin-off-sarjat > GCPD-sarja

HBO Max alkoi heinäkuussa 2020 toteuttaa poliisisarjaa, joka keskittyisi Gotham Cityn poliisivoimiin (GCPD). Sarjan on tarkoitus tutkia poliisivoimien korruptiota. Sen vastaavina tuottajina ovat Reeves ja Terence Winter. Sarjan julkistamisen aikaan ei ollut varmaa esiintyisivätkö Wright ja Pattinson elokuvassa. Elokuussa, DC FanDome -virtuaalitapahtumassa, paljastettiin, että sarja sijoittuisi Batmanin ensimmäiseen vuoteen ja esittäisi tapahtumat Gothamin poliisin korruptoituneiden konstaapelien näkökulmasta.
Winter erosi projektista marraskuussa 2020 luovien erimielisyyksien vuoksi, ja Joe Barton tuli tammikuussa 2021 hänen tilalleen. HBO:lla oli edelleen luovia vaikeuksia sarjan kanssa, sillä päähenkilö olisi korruptoitunut poliisi, ja he rohkaisivat Reevesiä keskittymään sarjakuvista tuttuihin hahmoihin uusien hahmojen sijaan. Maaliskuussa 2022 Reeves sanoi, että sarja oli toistaiseksi hyllytetty, vaikka toivoi voivansa käyttää sen ideoita vielä tulevaisuudessa. Lokakuussa, sarja oli kuitenkin jälleen aktiivisesti kehitysvaiheessa, ja pysyisi yhä erillisenä projektina Arkham-sarjasta.
Tulevaisuus > Muut projektit

Kun maaliskuussa paljastui, että GCPD:stä kertova spin-off -sarja oli toistaiseksi hyllytetty, Reeves kertoi sen johtaneen ideaan uudesta sarjasta, joka keskittyisi Arkhamin mielisairaalaan. Hän sanoi, että rakentuisi sen perustalle kuinka Arkham esiteltiin elokuvassa, ja tutkisi myös monien siihen liittyvien henkilköiden alkpuerätarinoita. Reeves kuvaili kauhusarjaksi, ja vertasi Arkhamin kummittelevaan taloon. Lokakuussa, Antonio Campos palkattiin ohjaamaan ja käsikirjoittamaan sarja, sekä toimimaan sen showrunnerina ja vastaavana tuottajana. Joulukuussa 2023, James Gunn paljasti Reevesin kehittävän Arkhamista kertovaa sarjaa DC Universelle (DCU), ja että oli yksi ensimmäisistä DC Studiosin hyväksymistä sarjaideaesityksistä, vihjaillen, ettei sarja sijoittuisikaan The Batmanin jatkumoon.
Huomioita

↑  Paljastettu Jokeriksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
(Arkistoitu – Internet Archive) Virallinen sivusto (englanniksi)
The Batman Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Batman Elonet.
The Batman AllMoviessa. (englanniksi)
Elokuvan traileri (englanniksi)
Robert Pattinson valittiin toukokuussa 2019 Affleckin tilalle Batmanin esittäjäksi.
Kilpikonnat

| Kilpikonnat |
| --- | --- |

 Keskijurakausi – Nykyaika (Holoseeni)  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Alaluokka::  Diapsidit Diapsida
Kladi::  Testudinata
Kladi::  Perichelydia
Lahko::  Kilpikonnat Testudines  Linnaeus, 1758
 Maalla elävien kilpikonnien levinneisyys mustalla, meressä elävien sinisellä
Alalahkot
 Pystytaivuttajat Cryptodira  Sivutaivuttajat Pleurodira 
Katso myös
   Kilpikonnat Wikispeciesissä   Kilpikonnat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kilpikonnat (Testudines) on matelijoihin kuuluva lahko. Se sisältää kaikki sekä vedessä että maalla elävät kilpikonnalajit.
Ulkonäkö ja koko

Kilpikonnien ruumista suojaa kotelomainen kuori, jonka sisään useimmat lajit voivat vetää päänsä, raajansa ja häntänsä. Kuori jakautuu selkäkilpeen (carapax) ja vatsakilpeen (plastron), ja se koostuu kovista luulevyistä, jotka ovat kiinnittyneet selkärankaan ja kylkiluihin. Useimmilla lajeilla luulevyjä peittää sarveistuneesta ihosta syntyneiden levyjen eli suomujen kerros, tosin joillakin lajeilla on sarveislevyjen sijaan paksu, nahkamainen ihokerros.
Muiden matelijoiden tapaan kilpikonnat ovat vaihtolämpöisiä ja niiden ihoa peittävät suomut.
Meressä elävillä kilpikonnilla on erityinen kyynelrauhanen silmän takana, jonka avulla ne pääsevät eroon elimistöönsä kertyvästä liiallisesta suolasta.
Kilpikonnilla ei ole hampaita, vaan teräväreunainen nokka.
Kilpikonnat vaihtelevat kooltaan sademetsien parisenttisistä lajeista jättiläismäiseen merinahkakilpikonnaan, joka voi kasvaa jopa kaksimetriseksi ja painaa lähes tonnin. Kilpikonnat ovat pitkäikäisiä, kauimmin elävät lajit voivat elää yli 150 vuotta. Vanhimmaksi eläneen kilpikonnan ennätystä pitää tällä hetkellä hallussa 188-vuotiaana kuollut Tu’i Malila.
Levinneisyys ja elintavat

Kilpikonnia tavataan kaikilla mantereilla ja valtamerillä napa-alueita kuten Etelämannerta lukuun ottamatta. Ne puuttuvat myös aavikkoalueilta kuten Arabiasta ja Australian sisäosista, Kaspianmereltä, Mustaltamereltä sekä joistakin vuoristoista kuten Andeilta ja Pyreneiden pohjoisosasta.
Vaikka osa kilpikonnista viettää suuren osan elämästään veden alla, ovat ne kuitenkin ilmaa hengittäviä matelijoita. Niiden täytyy siis tulla pinnalle hengittämään tietyin väliajoin. Kilpikonnat myös viettävät aikaa maalla, useat lajit munivat rantahiekkaan. Maalla elävät kilpikonnat ovat kasvinsyöjiä. Maakilpikonnat ovat rauhallisia eläimiä, jotka eivät tee mitään pahaa ihmisille, mutta jotkin vesikilpikonnat voivat olla aggressiivisia ihmistä kohtaan.
Evoluutio ja luokittelu

Ennen kilpikonnat sijoitettiin perinteisesti anapsideihin, jolloin ne olivat ainoita nykyisin eläviä anapsideja. Nykyään sukulaissuhde kilpikonnien sekä kivihiilikauden ja permikauden anapsidien välillä on kuitenkin yhä epävarma. Useimmat paleontologit uskovat nykyisin, että kilpikonnat polveutuvat diapsideista, jotka menettivät ohimoaukkonsa. Diapsideissa kilpikonnat luetaan nykyisin yleensä Pantestudines-kladiin, ja ne saattavat olla läheisintä sukua joko arkosaureille (Archosauromorpha tai Archelosauria) tai lepidosaureille (Ankylopoda).
Noin 220 miljoonaa vuotta sitten myöhäistriaskaudella eläneellä Odontochelyksellä oli kilpi vain vatsapuolella. Se ei ollut vielä varsinainen kilpikonna, mutta se edusti kilpikonniin johtanutta kehityshaaraa, ja oli haaran varhaisin tunnettu jäsen, jolla oli jonkinlainen kilpi. Odontochelys saattoi olla vesieläin, jolloin sen kilpi olisi luultavasti kehittynyt suojaamaan sitä alhaalta sukeltavilta pedoilta. Noin 10 miljoonaa vuotta myöhemmin eläneellä Proganochelyksellä oli jo täysin kehittynyt kilpi. Silläkin oli kuitenkin vielä primitiivisiä piirteitä, kuten hampaita suulaessa. Ensimmäiset varsinaiset kilpikonnat ilmaantuivat keskijurakaudella.
Kilpikonnat jaetaan kahteen alalahkoon sen mukaan, miten ne vetävät kaulansa sisään. Pystytaivuttajat (Cryptodira) taivuttavat kaulansa selkäkilven etureunan alle pystysuunnassa S-kirjaimen muodossa, kun taas sivutaivuttajat (Pleurodira) tekevät saman sivusuunnassa.
Kilpikonnat lemmikkeinä

Suomessa lemmikkeinä yleisimmät maakilpikonnalajit ovat kreikankilpikonna (Testudo hermanni), nelivarvaskilpikonna (Testudo horsfieldi eli Agrionemys horsfieldii) ja reunuskilpikonna (Testudo marginata). Näistä lajeista Suomessa kasvatetaan ainakin nelivarvaskilpikonnia ja kreikankilpikonnia. Useimpia lajeja on myynnissä eläinkaupoissa. Kilpikonnia myyvät myös kasvattajat. Vedessä elävistä lajeista yleisin on punakorvakilpikonna. Nykyisin lemmikkinä tavataan melko paljon myös vaippakilpikonnia, jotka jäävät kooltaan punakorvakilpikonnaa pienemmiksi.
Nykyään kilpikonnien tuonti Suomeen on sallittua, mutta joillain lajeilla täytyy olla asianmukainen CITES-todistus. Näitä lajeja ovat mm. espanjankilpikonna (Testudo graeca), leopardikilpikonna, tunisiankilpikonna ja kreikankilpikonna.
Kilpikonnien hoito on vaativaa, sillä ne tarvitsevat paljon liikkumatilaa ja tarkkaan laaditun ruokavalion. Väärin hoidettuna kilpikonnat sairastuvat helposti. Terveen kilpikonnan silmät ovat kirkkaat eivätkä vuoda, iho on kimmoisa ja siinä ei ole loisia, kilpi on kova ja ehjä, peräpää on siisti, nenän ja suun seutu ovat kuivia, kilven muoto on tasaisesti kaareutuva, käytös aktiivinen ja vastustelee nostaessa ja uloste on kiinteää tahmaista ja lähes hajutonta. Kilpikonnat tarvitsevat terraarioonsa uv-lampun sekä lämpölampun.
Aiheesta muualla

ITIS: Testudines (englanniksi)
UniProt, Taxonomy: Testudines (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q223044  Wikispecies: Testudines  ADW: Testudines  AFD: Testudines  BioLib: 16323  BOLD: 384  CoL: BXVZV  EoL: 52570439  EPPO: 1TESTO  GBIF: 793  iNaturalist: 39532  IRMNG: 10605  ITIS: 948936  NBN: NHMSYS0021053576  NCBI: 8459  NZOR: e98d3c12-4c58-47a2-a0e3-9bb1bfadbe82  Open Tree of Life: 639666  Paleobiology Database: 56475  Paleobiology Database: 56475  Plazi: 726CA836-1A1F-D038-FF4B-FB3931F1FB6E  Taxonomicon: 48134  WoRMS: 2689 
Kilpikonnan selkäkilven sarveislevyt eli suomut (vasemmalla) ja niiden alla oleva luulevyjen kerros (oikealla).
Proganochelys ei ollut vielä varsinainen kilpikonna.
Kilpikonnat voivat vetää kaulansa ja raajansa kilven sisään vaaran uhatessa. Kuvassa punakorvakilpikonna suojautuu sinisorsalta.
Joost Klein

| Joost Klein |
| --- | --- |
 Joost Klein vuonna 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Joost Klein
Syntynyt: 10. marraskuuta 1997 (ikä 27) Leeuwarden, Alankomaat
Ammatti:  laulaja, räppäri, lauluntekijä, tubettaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Joost, EenhoornJoost
Laulukielet:  hollanti, englanti, friisi
Aktiivisena:  2010–2017 (Youtube) 2016– (musiikintuotanto)
Tyylilajit:  hip hop, elektroninen musiikki, indie rock
Levy-yhtiöt:  TopNotch Albino Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Joost Klein (s. 10. marraskuuta 1997 Leeuwarden, Alankomaat), joka tunnetaan myös nimellä Joost, on alankomaalainen räppäri, laulaja, lauluntekijä ja entinen tubettaja. Kleinin suurimpia hittejä ovat ”Droom Groot”, ”Wachtmuziek”, ”Europapa”, ”Friesenjung” ja “TRAFIK!”.
Klein on julkaissut myös useita albumeja, joista tunnetuimpia ovat muun muassa Fryslân, M van Marketing, Albino ja 1983. Vaikka Klein on pääasiassa hip hop -artisti, hänen musiikkinsa on sekoitus monia eri tyylilajeja, kuten drum and bassia, hardstylea ja gabberia. Klein edusti Alankomaita kappaleella ”Europapa” vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa. Hän selvitti tiensä loppukilpailuun, josta hänet kuitenkin suljettiin ulos. Kleinillä oli Spotifyssa heinäkuussa 2024 yli 14,6 miljoonaa kuuntelijaa kuukaudessa.
Varhaiselämä

Klein syntyi 10. marraskuuta 1997 Leeuwardenissa ja varttui pienessä Britsumin kylässä Friisinmaalla. Vuonna 2008 hän perusti Youtube-kanavan nimeltä EenhornJoost. Klein kävi Stedelijkin lukiota, mutta jätti opinnot myöhemmin kesken. Kun Klein oli 12-vuotias, hänen isänsä kuoli syöpään. Vuotta myöhemmin vuonna 2011 hänen äitinsä kuoli sydämenpysähdykseen.
Ura > Tubettajana

Vuodesta 2010 vuoteen 2016 saakka Klein latasi Youtube-videoita kanavalleen nimeltä EenhoornJoost. Hänen videoidensa sisältö vaihteli sketseistä minidokumentteihin. Nykyisin Klein lataa ainoastaan musiikkivideoitaan Youtube-kanavalleen. Suurin osa hänen aiemmista videoistaan on poistettu, mutta osa on yhä katsottavissa. Kleinilla on kanavallaan 451 000 tilaajaa ja hänen videoitaan on katsottu 2024 kesäkuuhun mennessä yli 46 miljoonaa kertaa.
Ura > Kirja

Klein on kirjoittanut myös runokirjan nimeltä Albino, joka julkaistiin 14. marraskuuta 2018. Klein kertoo saaneensa inspiraation kirjan kirjoittamiseen isältään, joka niin ikään kirjoitti kirjoja sekä kannusti Kleinia kirjojen kirjoittamiseen. Klein kertoi kirjan kirjoittamisesta Metro-lehden haastattelussa seuraavasti: "Hän [isäni] kehotti minua myös kirjoittamaan kirjan aivan kuten hän. Joten kun kustantaja kysyi, haluaisinko tehdä niin, ajattelin: vau, tämä ei voisi mennä paremmin. Minulla oli se [idea] jo mielessäni. On todella siistiä, kun käsissäni on jotain konkreettista. YouTubessa ja musiikissani kaikki on virtuaalista, joten tämä on hyvin erilaista."
Ura > Euroviisut

2023 kesällä Klein osoitti kiinnostuksensa edustaa Alankomaita vuoden 2024 Euroviisuissa Ruotsin Malmössä. 11. joulukuuta 2023 Alankomaiden yleisradioyhtiö AVROTROS ilmoitti, että Klein oli valittu Alankomaiden edustajaksi vuoden 2024 Euroviisuihin. Hänen kilpailukappaleensa "Europapa" julkaistiin 29. helmikuuta 2024. Klein myöhemmin diskattiin kilpailusta, kun hän oli väitetysti osoittanut uhkaavaa käytöstä kuvaajaa kohtaan.
 Tämä raportoitiin poliisille, ja siitä käynnistyneen rikosprosessin vuoksi Euroopan yleisradiounioni EBU päätyi diskaamaan Kleinin kilpailusta juuri ennen finaalia.
Diskografia > Albumit

Dakloos (2016)
Scandinavian Boy (2017) #12
M van Marketing (2018) #10
Albino (2019) #5
1983 (2019) #18
Joost Klein 7 (2020)
Albino Sports Vol. 1 (2021)
Fryslân (2022) #4
Unity (2025)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joost Klein Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en: Joost Klein
Käännös suomeksi
Lönnberg

Lönnberg voi tarkoittaa seuraavia:
Sukunimenä

Albin Lönnberg (1904–1955), suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija
Birger Lönnberg (1908–1972), suomalainen urheiluvaikuttaja, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Bruno Lönnberg (s. 1940), suomalainen tekniikantutkija, professori
Edvin Lönnberg (1885–1934), suomalainen soutaja
(Axel Johan) Einar Lönnberg (1865–1941), ruotsalainen eläintieteilijä ja luonnonsuojelija
Ghedi Lönnberg (1923–2003), suomalainen näyttelijä
Harri Lönnberg (s. 1949), suomalainen kemisti ja emeritusprofessori
Harri Lönnberg (s. 1971), suomalainen jääkiekkoilija
Signe Stenbäck-Lönnberg (1887–1958), suomalainen kirjailija
(Otto) William Lönnberg (1887–1949), suomalainen taidemaalari
Muita merkityksiä

Lönnberg Painot Oy, suomalainen kirjapainoyritys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lönnberg”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.