stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cimeliidae

| Cimeliidae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Sirppisiipimäiset Drepanoidea
Heimo::  Cimeliidae  Chrétien, 1916
Synonyymit
 Axiidae 
Lajit
 Axia margarita  Axia napoleona  Axia nesiota  Axia olga  Axia vaulogeri  Epicimelia theresiae 
Katso myös
   Cimeliidae Wikispeciesissä   Cimeliidae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Cimeliidae on lajimäärältään hyvin pieni perhosheimo. Aikaisemmin se oli Axioidea-yläheimon ainoa jäsen, mutta kuuluu nykyisin sirppisiipimäisten yläheimoon. Heimoon kuuluu kuusi lajia kahdessa eri suvussa: Epicimelia ja Axia. Euroopassa tavataan kolme lajia, joiden levinneisyys rajoittuu Välimeren ympäristöön.
Heimon lajit ovat keskikokoisia, leveäsiipisiä, useimmiten värikkäitä perhosia, joiden siivissä on monilla lajeilla laajat valkoiset laikut. Etusiipi on muodoltaan melko terävä ja muodoltaan voimakkaan kolmiomainen. Lepoasennossa siivet ovat jyrkän kattolaskuisesti ruumiin sivuilla peittäen kokonaan sekä takaruumiin että takasiivet. Takaruumiin seitsemännen jaokkeen hengitysaukkoon liittyy parillinen, taskunmuotoinen elin, joka saattaa liittyä kuuloaistiin.
Aikuisten perhosten pistesilmät ovat pienet ja chaetosemat puuttuvat kokonaan. Huulirihmat ovat erittäin lyhyet. Tuntosarvet ovat molemmilla sukupuolilla kaksoiskampamaiset. Imukärsä on suomuton ja sen pituus vaihtelee lajista riippuen lyhyestä melko pitkään.
Perhosten etu- ja takasiipiä yhdistää frenulum-retinaculum-rakenne ja naaraalla frenulum muodostuu useista erillisistä sukasista. Perhoset lentävät yöllä ja molemmat sukupuolet tulevat valolle.
Vain kahden lajin, Axia margarita ja Axia napoleona, koko kehityskaari tunnetaan. Näillä naaraan tuottamat munat ovat muodoltaan litteitä ja täysikasvuisen toukan selässä on uloke. Koteloituminen tapahtuu kasvinjätteiden sekaan maahan.
Kaikkien toukkavaiheessaan tunnettujen lajien toukat elävät ravintokasvillaan vapaina syöden eri tyräkkilajeja (Euphorbia).
Aiheesta muualla

Axiidae: Uma nova família de lepidópteros em Portugal (portugaliksi)
Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1322883  Wikispecies: Cimeliidae  BioLib: 17222  BOLD: 94684  CoL: 93MPV  EoL: 773  Fauna Europaea: 305790  Fauna Europaea (new): dc7c909a-5007-4e6f-940e-11b4ea625958  GBIF: 8025  iNaturalist: 319909  IRMNG: 119167  NCBI: 398011  Open Tree of Life: 139169
Pitkäkarvainen hollanninpaimenkoira

| Pitkäkarvainen hollanninpaimenkoira |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Alankomaat
Määrä:  Suomessa rekisteröity 879
Rodun syntyaika:  1800-luku
Alkuperäinen käyttö:  paimenkoira
Nykyinen käyttö:  palvelus- ja seurakoira
Elinikä:  10-14 vuotta
Muita nimityksiä:  Hollandse herdershond langhaar, långhårig holländsk vallhund, Long-haired Dutch Shepherd Dog, Holländischer Schäferhund Langhaar, berger hollandais poil long, pastor holandés pelo largo, pikakarvaline hollandi lambakoer, holsku
FCI-luokitus:  ryhmä 1 Lammas- ja karjakoirat alaryhmä 1 Lammaskoirat #223.3
Ulkonäkö
Paino:  noin 20-35 kg
Säkäkorkeus:  55-62 cm
Väritys:  kulta- tai hopeabrindle
Pitkäkarvainen hollanninpaimenkoira (holl. Hollandse herdershond langhaar) on keskikokoinen paimenkoira. Hollanninpaimenkoirasta on kolme karvamuunnosta: lyhytkarvainen, karkeakarvainen ja pitkäkarvainen. Rotua kutsutaan Suomessa usein lempinimellä holsku.
Ulkonäkö

Pitkäkarvainen hollanninpaimenkoira on sopusuhtainen ja lihaksikas koira. Karva on koko rungossa pitkää, suoraa ja karkeaa, sen alla on villava pohjavilla. Päässä, korvissa, raajojen etuosassa ja käpälissä on lyhyttä sekä tiheää karvaa. Eturaajojen takaosassa on hapsut, hännän tulee olla tuuhea, takaraajoissa pitkät karvat muodostavat housut. Karvapeitteen väri on aina brindle eli juovikas. Brindlessä voi olla mustia juovia keltaisella pohjalla (gold brindle) tai harmaalla pohjalla (silver brindle). Musta maski on toivottava. Uroksen säkäkorkeus on 57-62 cm ja nartun 55-60 cm, korkeuteensa nähden koiran tulee olla painoltaan sopusuhtainen. Rungon pituuden ja korkeuden suhde toisiinsa tulee olla 9:10.
Luonne

Pitkäkarvainen hollanninpaimenkoira on lempeä ja tottelevainen. Sillä on tyypillinen paimenkoiran luonne, ja se on erittäin aktiivinen. Aktiivisuutensa vuoksi koira tarvitseekin paljon kaikenlaista toimintaa ja liikuntaa, muuten se voi alkaa purkaa energiaansa epätoivottuna toimintana, kuten kodin tuhoamisena ja hillittömiin mittasuhteisiin paisuvana vahtimisena.
Käyttötarkoitus

Hollanninpaimenkoira soveltuu hyvin erilaisiin tehtäviin. Alkujaan sitä on käytetty maatilan monissa tehtävissä; paimentamaan, vahtimaan pihaa ja vetämään kärryjä. Nykyisin sitä käytetään mm. haku-, jälki-, viesti- sekä rauniokoirana. Myös agility- ja toko-koiria löytyy. Hollanninpaimenkoira on luonteensa puolesta mainio harrastus- ja työkoira. Pitkäkarvaista muunnos on vuosien saatossa kuitenkin ollut enemmän näyttelykoira kuin muut muunnokset, ja siksi sen käyttöominaisuudet eivät usein ole yhtä voimakkaat kuin muilla karvamuunnoksilla. Hollanninpaimenkoirilla on Suomessa palveluskoirakoeoikeudet ja vuoden 2020 alussa FCI hyväksyi rodun käyttökoiraroduksi.
Terveys

Pitkäkarvainen muunnos on nykyisin Suomessa lonkkatilastoiltaan heikoin muunnos, joskaan D- tai E-lonkkia rodussa ei juurikaan tavata. Yleistyvä ongelma varsinkin pitkäkarvaisilla hollanninpaimenkoirilla on kilpirauhasen vajaatoiminta, mikä suositellaankin testattavaksi jalostukseen käytettäviltä koirilta.
Jalostustyö

Hollanninpaimenkoiran pitkäkarvainen muunnos ehti jo kadota, mutta se on elvytetty maalaiskoiria ja lyhytkarvaisia hollanninpaimenkoiria käyttäen toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna 1984 rotuun risteytettiin belgianpaimenkoira tervuerenia kahden pentueen verran, ja kyseisistä pennuista ja niiden jälkeläisistä neljässä polvessa puhutaan F-koirina, jotka rekisteröitiin Hollannissa VRH-rekisteriin ja Suomessa ne kuuluivat ER-rekisteriin. Nykyisin näiden risteytyskoirien jälkeläiset ovat jo puhtaassa rekisterissä. Muunnoksen geenipoolin lisäämiseksi rotuun on käytetty lyhytkarvaista hollanninpaimenkoiraa 2000-luvulla viiden pentueen verran. Näistä yhdistelmistä kolme on tehty Suomessa.
Yhdistystoiminta rodun parissa

NHC eli Nederlandse Herdershonden Club perustettiin Hollannissa vuonna 1898. Suomen Hollanninpaimenkoirat ry on merkitty yhdistysrekisteriin vuonna 1994 ja se toimii Suomen Palveluskoiraliiton alaisuudessa. Rotua harrastavan yhdistyksen statuksen Suomen Hollanninpaimenkoirat ry sai vuonna 2003.
Pitkäkarvainen hollanninpaimenkoira Suomessa

Ensimmäinen Suomeen tuotu hollanninpaimenkoira oli pitkäkarva, ja se tuotiin vuonna 1989, mutta rekisteröitiin vasta seuraavan vuoden puolella. Ensimmäinen pentue Suomessa syntyi vuonna 1994. Alusta asti pitkäkarva on ollut yleisin karvamuunnos Suomessa, mutta lyhytkarva ohittanee sen kokonaisrekisteröinneissä lähivuosina. Hollannin jälkeen Suomessa on maailman eniten pitkäkarvaisia hollanninpaimenkoiria.
Aiheesta muualla

NHC, Hollannin rotuyhdistys
VVHH, Hollannin uudempi rotuyhdistys
Hopea- ja kultabrindle ovat rodun hyväksytyt värit.
Mana Mana

| Mana Mana |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1986–1991
Tyylilaji:  post-punk, heavy metal
Kotipaikka:  Joensuu, Suomi
Laulukieli:  suomi englanti
Entiset jäsenet:  Jouni Mömmö, laulu, kitara   Otra Romppanen, kitara   Janne Suhonen, kitara   Tuomas Moilanen, basso   Timo Puukko, rummut  
Levy-yhtiö:  Gaga Goodies Rubber Rabbit Rock'n' Roll Records Riemu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mana Mana oli vuonna 1986 perustettu suomalainen punk- ja metallivaikutteista raskasta rockia esittänyt yhtye, joka tunnetaan äärimmäisen synkistä sanoituksista ja raskaista kitaravalleista. Yhtyeen varsinainen ura päättyi laulaja-kitaristi Jouni Mömmön kuolemaan lääkkeiden yliannostukseen vuonna 1991. Tätä ennen yhtye oli ehtinyt julkaista ainoastaan yhden pitkäsoiton, Totuus palaa (1990). Kitaristi Otra Romppanen kokosi Mömmön muistiinpanojen pohjalta vielä levyn Murheen laakso vuonna 2000.
Historia

Jouni Mömmö ja Otra Romppanen perustivat Mana Manan vuonna 1986 Joensuussa. Aluksi miehet työstivät muun muassa kappaleita "Maria Magdalena" ja "Vaarallista", jotka Mömmö oli tehnyt entiselle yhtyeelleen Silmienvaihtajille.
Totuus palaa -levy äänitettiin vuonna 1989 viidessä päivässä ja ilmestyi vuonna 1990. Samana vuonna yhtye teki linjapäätöksen, ettei anna haastatteluja eikä julkaise promokuvia.
Totuus palaa herätti jonkin verran huomiota ulkomailla, ja yhtye aloitti levyn englanninkielisen version äänitykset vuonna 1991. Työ jäi kuitenkin kesken, sillä lauluosuuksien äänitys epäonnistui skitsofreniasta kärsineen Mömmön ajauduttua pahasti omiin maailmoihinsa. Jouni Mömmö kuoli 26. lokakuuta 35-vuotiaana.
Mana Mana soitti useita keikkoja Mömmön kuoleman jälkeen. Laulajina näillä keikoilla toimivat Kimmo "Kaltsu" Kuosmanen ja Sami Tiilama.
Vuonna 1998 Otra Romppanen alkoi työstää julkaisukuntoon kappaleita Mömmöltä jääneiden neliraitademojen, treenikämppänauhoitusten ja biisipäiväkirjojen pohjalta. Riemu-levy-yhtiö julkaisi kappaleet Murheen laakso -nimisenä levynä kaksi vuotta myöhemmin. Yhtye teki myös pienen kiertueen levyn julkaisun kunniaksi.
Vuoden 2001 syksyllä Mana Mana soitti viimeisen keikkansa Helsingin Tavastialla. Keikka nauhoitettiin ja sen parhaiten onnistuneet raidat julkaistiin kolme vuotta myöhemmin Kuolla elävänä -livelevynä. Yhtyeestä otettiin hajoamisen kunniaksi myös ensimmäiset promokuvat.
Virallisen lopettamisensa jälkeen yhtyeen entiset jäsenet ovat esittäneet Mana Manan musiikkia Murheenlaakso-nimellä.
Kokoonpano

Jouni Mömmö – laulu ja kitara (1986–1991)
Arto "Otra" Romppanen – kitara (1986–2001)
Tuomas Moilanen – basso (1986–2001)
Timo Puukko – rummut (1986–1991)
Janne Suhonen – kitara (kesästä 1990 lähtien)
Ema Hurskainen – vararumpali (1980-luku – 1993)
Jakke Pirinen – basso (1986)
Kokoonpano > Mömmön kuoleman jälkeen yhtyeessä soittaneita

Kimmo "Kaltsu" Kuosmanen – laulu (1992–2001)
Juha "Kökkis" Kokkonen – kitara (1992)
Antti Litmanen – kitara (1996–2001)
Jarkko Romppanen –kitara (1996–2001)
Janne Suhonen – kitara
Sami Tiilama – laulu (Murheen laakso -albumilla)
Raimo Pesonen – rummut (1993–1994 ja Murheen laakso -albumilla)
Pete Korhonen – rummut (1994–2001 ja Murheen laakso- ja Kuolla elävänä – Live 2001 -albumeilla)
Diskografia

Maria Magdalena / Vaarallista (7" single, 1988)
Raptori / Suikki (7" single, 1991)
Hän on paha / Difficult Situation (5" split-single Dead Allisonin kanssa, 1994)
Totuus palaa (LP, 1990)
Murheen laakso (CD, 2000)
Kuolla elävänä – live 2001 (CD, 2004)
Complete... Kaikki (kokoelma-CD, 1996)
2000–2001 (kokoelma-2CD, 2005 – Murheen laakso ja Kuolla elävänä)
Aiheesta muualla

Yhtyeen basistin kotisivu, jolta löytyy kattava Mana Mana-historia
Mana Mana Myspacessa (englanniksi)
Mana Mana Last.fm:ssä (englanniksi)
Saksan jalkapallon 1. Bundesliiga 1971–1972

| Bundesliiga |
| --- | --- |
Mestari:  Bayern München  2. Bundesliigan mestaruus  3. Saksan mestaruus
Pudonneet joukkueet:  Borussia Dortmund  Arminia Bielefeld (Saksan jalkapalloliiton käskystä)
Maalit:  993 (3.25 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Gerd Müller (40)
Suurin kotivoitto:  Bayern München 11–1 Dortmund (27. marraskuuta 1971)
Suurin vierasvoitto:  Bielefeld 1–7 Br'schweig (28. kesäkuuta 1972)
Eniten maaleja ottelussa:  Bayern München 11–1 Dortmund (12 maalia) (27. marraskuuta 1971)
  ← 1970–1971 :  1972–1973 → 
Saksan Bundesliigan kausi 1971–1972 oli järjestyksessään yhdeksäs Bundesliigan, Länsi-Saksan pääsarjan, kausi. Se alkoi 14. elokuuta 1971 ja päättyi 28. kesäkuuta 1972. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Borussia Mönchengladbach.
Sarjajärjestelmä

Jokainen joukkue pelasi kaksi peliä toisiaan vastaan joukkue, yhden kotona ja yhden vieraissa. Joukkueet saivat kaksi pistettä voitosta ja yhden pisteen tasapelistä. Jos kaksi tai useampi joukkueista oli tasapisteissä, sijoitus määräytyi maalierolla ja jos vielä tasoissa, niin tehdyt maalit ratkaisivat. Joukkue joka keräsi eniten pisteitä kruunattiin mestariksi ja kaksi vähiten pisteitä kerännyttä putosivat seuraavaksi kaudeksi Regionalligaan.
Joukkuemuutokset kaudesta 1970–1971

Kickers Offenbach ja Rot-Weiss Essenin putosivat Regionalligaan edellisen kauden päätteeksi. Heidän tilalleen nousivat VfL Bochum ja Fortuna Düsseldorfissa.
Kauden yhteenveto

Bayern München voitti mestaruuden kahden Mönchengladbachin voittaman mestaruuden jälkeen. Bayern teki kauden aikana ensimmäistä kertaa Bundesliigan historiassa yli 100 maalia. Suurin tekijä oli jälleen maalipörssin vuoden tauon jälkeen voittanut Gerd Müller, joka iski peräti 40 maalia. Maalimäärä on yhä Bundesliigan yhden kauden maaliennätys. Mestaruustaistelu oli jännittävä aina viimeiselle kierrokselle saakka, jolloin kohtasivat kärkijoukkueet Bayern ja Schalke 04. Schalke olisi voitolla noussut Bayernin ohi mestaruuteen, mutta kotijoukkue Bayern löi Schalken peräti 5–1 ja varmisti näin toisen Bundesliigamestaruutensa.
Pudonneet joukkueet olivat Borussia Dortmund ja Arminia Bielefeld. Edelliskauden sopupeliskandaalin vuoksi skandaalissa avainasemassa olleen Arminia Bielefeldin kauden tilastot (6 voittoa, 7 tasapeliä, 21 tappiota, maalit 41–75 ja 19 pistettä) nollattiin (Saksan jalkapalloliiton toimesta, vaikka tuloksellisesti sijoitus olisi joka tapauksessa ollut viimeinen.
Joukkueet

| Joukkue | Stadion | Kapasiteetti |
| --- | --- | --- |
| Berlin Hertha BSC | Olympiastadion | 100,000 |
| Bielefeld Arminia Bielefeld | Stadion Alm | 32,000 |
| Bochum VfL Bochum | Ruhrstadion | 40,000 |
| Braunschweig Eintracht Braunschweig | Eintracht-Stadion | 38,000 |
| Bremen SV Werder Bremen | Weserstadion | 32,000 |
| Dortmund Borussia Dortmund | Stadion Rote Erde | 30,000 |
| Duisburg MSV Duisburg | Wedaustadion | 38,500 |
| Dusseldorf Fortuna Düsseldorf | Flinger Broich | 28,000 |
| Frankfurt Eintracht Frankfurt | Waldstadion | 87,000 |
| Hamburg Hamburger SV | Volksparkstadion | 80,000 |
| Hannover Hannover 96 | Niedersachsenstadion | 86,000 |
| Kaiserslautern 1. FC Kaiserslautern | Stadion Betzenberg | 42,000 |
| Köln 1. FC Köln | Müngersdorfer Stadion | 76,000 |
| Mönchengladbach Borussia Mönchengladbach | Bökelbergstadion | 34,500 |
| München Bayern FC Bayern München | Stadion an der Grünwalder Straße | 44,300 |
| Oberhausen Rot-Weiß Oberhausen | Niederrheinstadion | 30,000 |
| Schalke FC Schalke 04 | Glückauf-Kampfbahn | 35,000 |
| Stuttgart VfB Stuttgart | Neckarstadion | 53,000 |
Sarjataulukko

| # | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pst | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1. | Bayern München | 34 | 24 | 7 | 3 | 101 | 38 | +63 | 55 | Osallistumisoikeus Euroopan Cupin ensimmäiselle kierrokselle |
| 2. | FC Schalke 04 | 34 | 24 | 4 | 6 | 76 | 35 | +41 | 52 | Osallistumisoikeus Cup-voittajien cupin ensimmäiselle kierrokselle |
| 3. | Borussia Mönchengladbach | 34 | 18 | 7 | 9 | 82 | 40 | +42 | 43 | Osallistumisoikeus UEFA cupin ensimmäiselle kierrokselle |
| 4. | FC Köln | 34 | 15 | 13 | 6 | 64 | 44 | +20 | 43 | Osallistumisoikeus UEFA cupin ensimmäiselle kierrokselle |
| 5. | Eintracht Frankfurt | 34 | 16 | 7 | 11 | 71 | 61 | +10 | 39 | Osallistumisoikeus UEFA cupin ensimmäiselle kierrokselle |
| 6. | Hertha Berlin | 34 | 14 | 9 | 11 | 46 | 55 | -9 | 37 |  |
| 7. | Kaiserslautern | 34 | 14 | 7 | 13 | 59 | 53 | +6 | 35 | Osallistumisoikeus UEFA cupin ensimmäiselle kierrokselle |
| 8. | VfB Stuttgart | 34 | 13 | 9 | 12 | 52 | 56 | -4 | 35 |  |
| 9. | VfL Bochum | 34 | 14 | 6 | 14 | 59 | 69 | -10 | 34 |  |
| 10. | Hamburger SV | 34 | 13 | 7 | 14 | 52 | 52 | 0 | 33 |  |
| 11. | Werder Bremen | 34 | 11 | 9 | 14 | 63 | 58 | +5 | 31 |  |
| 12. | Eintracht Braunschweig | 34 | 8 | 15 | 11 | 43 | 48 | -5 | 31 |  |
| 13. | Fortuna Düsseldorf | 34 | 10 | 10 | 14 | 40 | 53 | -13 | 30 |  |
| 14. | MSV Duisburg | 34 | 10 | 7 | 17 | 36 | 51 | -15 | 27 |  |
| 15. | Rot-Weiß Oberhausen | 34 | 7 | 11 | 16 | 33 | 66 | -33 | 25 |  |
| 16. | Hannover 96 | 34 | 10 | 3 | 21 | 54 | 69 | -15 | 23 |  |
| 17. | Borussia Dortmund | 34 | 6 | 8 | 20 | 34 | 83 | -49 | 20 | Putoaminen Regionalligaan |
| 18. | Arminia Bielefeld | 34 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Putoaminen Regionalligaan |
Tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | Hertha BSC | Bielefeld | Bochum | Braunschweig | Werder Bremen | Borussia Dortmund | Duisburg | Düsseldorf | Frankfurt | Hamburg | Hannover | Kaiserslautern | Köln | Mönchengladbach | Bayern Munich | Oberhausen | Schalke 04 | Stuttgart |
| Hertha BSC  |   | 1–1  | 1–2  | 1–0  | 2–1  | 2–1  | 1–0  | 1–1  | 0–0  | 2–0  | 3–1  | 2–1  | 1–1  | 2–1  | 2–2  | 2–0  | 3–0  | 2–1 |
| Bielefeld  | 1–1  |   | 3–1  | 1–7  | 1–0  | 3–1  | 2–0  | 1–3  | 3–4  | 2–2  | 1–0  | 1–1  | 2–3  | 2–3  | 0–1  | 0–1  | 1–1  | 1–0 |
| Bochum  | 4–2  | 2–1  |   | 1–0  | 4–2  | 4–2  | 3–1  | 3–1  | 3–1  | 2–1  | 2–2  | 4–2  | 1–5  | 0–2  | 0–2  | 2–0  | 0–2  | 1–1 |
| Braunschweig  | 1–1  | 3–2  | 0–2  |   | 1–1  | 2–0  | 2–0  | 1–1  | 2–0  | 1–1  | 3–0  | 1–1  | 0–1  | 2–1  | 1–1  | 0–0  | 0–0  | 1–1 |
| Werder Bremen  | 5–0  | 4–0  | 2–0  | 2–4  |   | 3–1  | 1–1  | 1–1  | 3–1  | 4–0  | 2–1  | 2–2  | 2–2  | 2–2  | 1–2  | 4–0  | 2–0  | 2–3 |
| Borussia Dortmund  | 1–2  | 1–0  | 1–1  | 2–2  | 1–5  |   | 2–3  | 1–0  | 3–1  | 1–1  | 1–1  | 2–1  | 0–0  | 0–0  | 0–1  | 2–1  | 0–3  | 0–4 |
| Duisburg  | 2–0  | 4–0  | 2–2  | 0–0  | 2–0  | 2–1  |   | 0–0  | 0–1  | 2–4  | 2–1  | 1–0  | 1–1  | 1–5  | 3–0  | 0–0  | 2–0  | 1–2 |
| Düsseldorf  | 1–0  | 3–2  | 3–1  | 0–0  | 1–3  | 4–1  | 0–0  |   | 1–0  | 0–0  | 2–0  | 0–3  | 1–1  | 0–2  | 0–1  | 1–1  | 0–2  | 4–0 |
| Frankfurt  | 1–1  | 5–2  | 3–2  | 1–1  | 4–0  | 5–2  | 2–1  | 4–2  |   | 4–0  | 3–1  | 1–0  | 2–2  | 3–0  | 3–2  | 3–0  | 2–0  | 4–1 |
| Hamburg  | 1–2  | 1–0  | 3–2  | 3–1  | 2–1  | 0–0  | 2–0  | 3–3  | 5–1  |   | 2–0  | 4–0  | 1–1  | 1–0  | 1–4  | 3–0  | 0–1  | 1–2 |
| Hannover  | 1–1  | 3–1  | 4–0  | 3–0  | 5–1  | 2–3  | 3–2  | 5–0  | 3–1  | 2–3  |   | 1–2  | 1–4  | 2–0  | 1–3  | 1–0  | 1–5  | 3–0 |
| Kaiserslautern  | 3–4  | 2–1  | 4–1  | 2–2  | 2–1  | 6–0  | 1–0  | 3–1  | 1–1  | 2–1  | 2–0  |   | 2–0  | 1–0  | 0–2  | 0–0  | 2–2  | 3–1 |
| Köln  | 3–0  | 1–0  | 1–1  | 2–0  | 0–0  | 2–1  | 4–1  | 1–2  | 1–1  | 3–0  | 3–1  | 4–2  |   | 4–3  | 1–4  | 4–0  | 0–1  | 4–1 |
| Mönchengladbach  | 5–2  | 5–1  | 1–1  | 4–1  | 2–2  | 7–1  | 3–0  | 1–2  | 6–2  | 1–0  | 3–0  | 2–1  | 3–0  |   | 2–2  | 5–2  | 7–0  | 0–0 |
| Bayern Munich  | 1–0  | 1–1  | 5–1  | 4–1  | 6–2  | 11–1  | 5–1  | 3–1  | 6–3  | 4–3  | 3–1  | 3–1  | 1–1  | 2–0  |   | 7–0  | 5–1  | 2–2 |
| Oberhausen  | 5–2  | 2–0  | 2–3  | 1–1  | 2–2  | 1–1  | 0–1  | 2–0  | 1–0  | 1–0  | 3–2  | 2–5  | 1–1  | 0–4  | 1–1  |   | 2–3  | 1–1 |
| Schalke  | 4–0  | 6–2  | 4–1  | 5–1  | 2–0  | 1–0  | 2–0  | 3–0  | 2–0  | 3–0  | 5–0  | 3–0  | 6–2  | 1–1  | 1–0  | 4–0  |   | 2–1 |
| Stuttgart  | 3–0  | 2–2  | 3–2  | 3–1  | 1–0  | 2–0  | 1–0  | 3–1  | 4–4  | 0–3  | 3–2  | 3–1  | 1–1  | 0–1  | 1–4  | 1–1  | 0–1  |  |
Lähde: www.dfb.de
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Parhaat maalintekijät

Gerd Müller (FC Bayern München)
Klaus Fischer (FC Schalke 04)
Hans Walitza (VfL Bochum)
Ferdinand Keller (Hannover 96)
Jupp Heynckes (Borussia Mönchengladbach)
Klaus Scheer (FC Schalke 04)
Günter Netzer (Borussia Mönchengladbach)
Bernd Rupp (1. FC Köln)
Uli Hoeneß (FC Bayern München)
Idriz Hošić (1. FC Kaiserslautern)
Bernd Nikkeli (Eintracht Frankfurt)
Werner Weist (SV Werder Bremen)
Steven Jandric

| Steven Jandric> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. elokuuta 1997 (ikä 27) Prince George, BC, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Stevie
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Hanska:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  Lukko
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Aik. seurat:  Worcester Railers (ECHL) Providence Bruins (AHL) Springfield Thunderbirds (AHL) Orlando Solar Bears (ECHL)
Steven Jandric (s. 18. elokuuta 1997 Prince George, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Rauman Lukossa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Muuta

Jandricin puolustajana pelaava pikkuveli Chris edustaa AHL-joukkue Laval Rocketia. Veljekset ovat pelanneet joukkuetovereina junioreissa ja Alaska-Fairbanksin yliopistojoukkueessa.
Jandricin sukujuuret ovat Kroatiassa.
Clarendon (kirjaintyyppi)

Clarendon
Clarendon on kirjaintyyppi, jonka suunnitteli alun perin Fann Street Foundry -kirjasinvalimon kirjainmuotoilija Robert Besley Britanniassa vuonna 1845. Edouard Hoffmann ja Hermann Eidenbenz suunnittelivat sen pohjalta uuden version Haasin kirjasinvalimossa vuonna 1953.
Clarendon on kehittynyt egyptienne-kirjaintyypeistä ja muistuttaa niitä läheisesti. Erona on se, että Clarendonin kirjaimissa on jonkin verran paksuusvaihtelua, ja niiden päätteet liittyvät kirjainpylvääseen kaarella, kun egyptiennessä päätteiden liitos on suorakulmainen. Clarendon sopii hyvin otsikoihin, julisteisiin ja mainoksiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Clarendon (kirjaintyyppi) Wikimedia Commonsissa
Typografia
| --- | --- |
Typografit ja kirjainmuotoilijat:  Jonathan Barnbrook  Saul Bass  Ed Benguiat  Morris Fuller Benton  Neville Brody  Frederic Goudy  Claude Garamond  Eric Gill  Tomi Haaparanta  Nicolas Jenson  Edward Johnston  Donald Knuth  Rudolf Koch  Sami Kortemäki  Zuzana Ličko  William Morris  Stanley Morison  Jan Tschichold  Carol Twombly  Wolfgang Weingart  Hermann Zapf  Gudrun Zapf-von Hesse 
Kirjaintyylit ja -lajit:  Anfangi  Antiikva  Arial  Baskerville  ITC New Baskerville  Calibri  Comic Sans  Egyptienne  Fraktuura  Garamond  Gill Sans  Helvetica  Palatino  Times New Roman  Unsiaali  Verdana 
Merkit:  Alduksen lehti ❦  Asteriski *  Ät-merkki @  Englannin punta £  Ampersandi &  Jokerimerkki  Kappaleen merkki ¶  Luetelmamerkki  Luettelo matemaattisista merkeistä  Plus-miinusmerkki ±  Promille ‰  Prosentti %  Pykälämerkki §  Risti †  Ristikkomerkki #  Rub el Hizb ۞  Tekijänoikeusmerkki ©  Tilde ~  Valuuttamerkki ¤  Yläpuolinen indeksointipilkku 
Suuntaukset:  Amerikan uusi aalto  Dekonstruktivismi  Postmodernismi  Sveitsiläinen tyyli 
Muut aiheet:  Aakkoslaji  CamelCase  Glyyfi  Goottilaiset kirjaintyypit  Kapiteeli  Kirjain  Kirjaintyyppi  Kursiivi  Ligatuuri  Logo  Lorem ipsum  Orpo- ja leskirivit  Painokirjaimet  Sans-serif  Serif  TrueType  Web Open Font Format  X-korkeus  Yliviivaus  Ylleviivaus  Ylä- ja alaindeksi