stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pål Gunnar Mikkelsplass
Saavutukset

Mikkelsplass kilpaili hiihdon maailmancupissa vuosina 1982–1996. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa parhaimmillaan kolmanneksi vuonna 1988. Samana vuonna hän voitti hopeaa Calgaryn olympiakisoissa 15 kilometrin hiihdossa. Vuotta myöhemmin hän voitti niin ikään hopeaa Lahden MM-kisoissa. Oslon ja Seefeldin MM-kisoissa Mikkelsplass oli mukana kultaa voittaneessa Norjan viestihiihtojoukkueessa.
Pål Hanssen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 14. syyskuuta 1972 (ikä 52)
Syntymäpaikka: ,  Norja
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1992-1994 |  Stabæk | - | (-) |
| 1994-1997 |  IF Boltic, Karlstad | - | (-) |
| 1997-1999 |  IFK Vänersborg | - | (-) |
| 1999-2000 |  Västerås SK | - | (-) |
| 2000-2002 |  Stabæk | - | (-) |
| 2002-2003 |  BS BolticGöta, Karlstad | - | (-) |
| 2003-2005 |  Raketa, Kazan | - | (-) |
| 2005-2006 |  BS BolticGöta, Karlstad | - | (-) |
| 2006-2007 |  Stabæk | - | (-) |
| 2007-2016 |  IF Boltic, Karlstad | - | (-) |
Maajoukkue
| 1992–2010 |  Norja | 109 | (-) |
Valmennusura
2016-:  IF Boltic, Karlstad
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10. tammikuuta 2021.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 10. tammikuuta 2021.
Pål Hanssen (s. 14. syyskuuta 1972) on norjalainen jääpalloilija. Hän on edustanut urallaan Norjan pääsarjan seuroista Stabækia, Ruotsin pääsarjan seuroista IFK Vänersborgia, Västerås SK:ta, Karlstadin IF Bolticia ja BS BolticGötaa sekä Venäjän pääsarjan Dynamo-Kazania. Hanssen oli yhdessä Christer Lystadin kanssa ensimmäiset norjalaiset, jotka pelasivat Venäjän pääsarjassa. Vuoden 1995 Ruotsin Allsvenskanin loppuottelussa hän oli voittamassa Ruotsin mestaruutta tekemällä molemmat Bolticin maalit ottelun päättyessä 2-1.
Hanssen on edustanut Norjan jääpallomaajoukkuetta kaikkiaan 109 maaottelussa.
Saavutukset

Seurajoukkueissa
3 Norjan mestaruutta vuosina 1993, 1994 ja 2001 Stabækin riveissä
Ruotsin mestaruus vuonna 1995 IF Bolticin riveissä.
Henkilökohtaisesti
Norjan vuoden jääpalloilija kaudella 2001-2002.
Passunjärvi

| Passunjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°34′29″N, 24°54′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Passunojaan 
Järvinumero:  35.761.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,5 m  
Rantaviiva:  0,868 km  
Pinta-ala:  3,027 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPassunjärvi 
Passunjärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Ottelessä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee hieman Passunojasta syrjässä mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta sen rannalla on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee tie jokilaaksoa seuraavalta yhdystieltä 16975.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi oja ja sen laskuoja lähtee eteläpään lahdelta. Se yhtyy Passunojaan järvenkohdalla.
Optiscan

| Optiscan Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1989
Toimitusjohtaja:  Jarmo Reunanen
Kotipaikka:  Espoo
Toimiala:  Logistiikan IT-ratkaisut ja palvelut
Liikevaihto:  10,18 milj. € (2012)
Henkilöstö:  39 (13.12.2012)
Kotisivu:  www.optiscangroup.com/fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Optiscan Oy on Helsingissä sijaitseva varaston ja kentällä liikkuvan henkilöstön ohjauksen ja automaattisen tunnistuksen ratkaisuja toimittava yritys. Optiscanin ratkaisut perustuvat puheohjaus-, viivakoodi- ja RFID-teknologioihin. Optiscan Oy on osa Optiscan Groupia, jolla on toimintaa Ruotsissa (toimisto Tukholmassa), Norjassa (Oslo) jaTanskassa (Kööpenhamina).
Historia

Optiscanin liiketoiminnan kehittyminen on näkynyt vuosien saatossa yhtiön nimessä. Ensimmäiset viivakoodilukijat myytiin vuonna 1977 Juha-Sähkössä, jonka viivakoodijaos yhtiöitettiin vuonna 1990. Tuolloin aloittanut Juha-Viivakoodi toimi vuoteen 2003 saakka, jonka jälkeen yrityksen nimi muutettiin  Viivakoodi Optiscan Oy:ksi. Optiscan Groupin vakiintumisen myötä yhtiön nimi lyhennettiin Optiscan Oy:ksi vuonna 2007. Vuonna 2010 Optiscan osti Abakus Ohjelmistot Oy:n liiketoiminnan sekä Abakus MobileWork Suite -ohjelmiston.
Ratkaisut

Optiscan toimittaa ratkaisuja varastojen, kenttätoimintojen sekä tuotannon ohjauksen ja hallinnan tehostamiseksi. Optiscanin asiakkaat toimivat mm. seuraavilla toimialoilla: tukkukauppa, kauppa, teollisuus, logistiikka (kuljetus ja varastointi, postiliiketoiminta) sekä terveydenhuolto. Varastoratkaisuissa käytetään tyypillisesti puheohjausta, viivakoodeja tai RFID:tä. Kenttätoimintojen ohjaamisessa yleisimmin kannettavia tiedonkeruupäätteitä sekä viivakoodeja, nykyään yhä useammin myös 2D-koodeja (QR-koodi, datamatrix).
Puheohjausratkaisu (puheohjaus, puheohjattu keräys, ääniohjaus, äänikeräily, äänikeräys) koostuu kannettavasta päätteestä sovelluksineen sekä kuuloke-mikrofoni -yhdistelmästä. Sovellus keskustelee reaaliajassa toimintaa ohjaavan pääjärjestelmän kanssa WLAN-verkon välityksellä.
Aiheesta muualla

http://www.vtt.fi/inf/julkaisut/muut/2005/pulo_loppuraportti.pdf
Porto Seguro

| Porto Seguro |
| --- | --- |
 Näkymä Porto Seguroon

 Porto Seguro
 Koordinaatit: 16°26′00″S, 39°05′00″W 
Valtio:  Brasilia
Osavaltio:  Bahia
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 408,492 km²
Korkeus:  42 m
Väkiluku (2016):  147 4 442
 – Väestötiheys:  61,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Porto Seguro on kaupunki Brasilian Bahian osavaltiossa. Kaupungissa on arviolta 147 444 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 2 408,492 neliökilometriä.
Portugalilainen tutkimusmatkailija Pedro Álvares Cabral astui ensimmäisenä Brasilian maaperälle Porto Segurossa 22. huhtikuuta 1500. Kaupunki toimi vilkkaimpana satamana Portugalin siirtokunnissa vuodesta 1500 1800-luvun alkuun saakka ja on nykyään tärkeä matkailukohde. Kaupungin nimi tarkoittaa suomeksi "suojaisaa satamaa".
Historiallinen yläkaupunki, näkymä Etelä-Atlantille
Rantanäkymä
Rantatalo Trancosossa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Porto Seguro Wikimedia Commonsissa
Paskolammi (Mänttä-Vilppula, Laskunkylä)

| Paskolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°09′07″N, 24°12′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskuoja:  oja Vehkajärveen 
Järvinumero:  35.491.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120 m  
Rantaviiva:  0,495 km  
Pinta-ala:  1,492 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaskolammi 
Paskolammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Laskunkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Vehkajärven lähialueeseen (35.491) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120 metriä mpy.
Porto Sant’Elpidio

| Porto Sant'Elpidio |
| --- | --- |

 Porto Sant'Elpidio
 Koordinaatit: 43°15′33″N, 13°45′33″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Marche
Maakunta:  Fermo
Pinta-ala:  
 – Maa:  18,13  km²
Korkeus:  4 (min. 0 - maks. 150) m
Väkiluku (2013):  25 993 
 – Väestötiheys:  1 434  as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Porto Sant’Elpidio on kunta Italiassa Marchen alueella olevassa Fermon maakunnassa. Kunta sijaitsee Adrianmeren rannalla, ja sen tärkein nähtävyys on seitsemän kilometriä pitkä rantakatu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Porto Sant’Elpidio Wikimedia Commonsissa
Paskolammi (Kuru, Vehmaanperä)

| Paskolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°55′02″N, 23°30′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  oja Juostenpaskattuun 
Järvinumero:  35.346.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,5 m  
Rantaviiva:  0,665 km  
Pinta-ala:  2,268 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPaskolammi 
Paskolammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vehmaanperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.346) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 171,5 metriä mpy.
Noora Autio

| Noora Autio |
| --- | --- |
 Noora Autio helmikuussa 2008 esitetyssä jaksossa.
Näyttelijä(t):  Olga Temonen
Kesto:  2007–2008, 2009–2010, 2017
Ensi- esiintyminen:  Osa 1364: Maarit järjestää Ullalle ja Sepolle kuumat paikat (16. huhtikuuta 2007)
Viimeinen esiintyminen:  Osa 3249: Tale sormusten herroista (16. lokakuuta 2017)
Henkilötiedot
Ammatti:  valokuvaaja, kauppias, vapaaehtoinen avunantaja
Sukupuoli:  nainen
Kotipaikka:   Jyväskylä
Asuinpaikka:   Kenia
Suhteet
Vanhemmat:  Timo Autio Raija Autio
Sisarukset:  Juulia Autio (adoptiosisko, kuollut)
Puoliso(t):  Kari Taalasmaa (eronnut)
Lapset:  Benjamin Taalasmaa (adoptiopoika)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Noora Autio on näyttelijä Olga Temosen esittämä fiktiivinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät. Hahmo on ollut mukana sarjassa vuosina 2007–2008, syksyllä 2009, keväällä 2010 ja syksyllä 2017.
Yleistä > Perhe ja muut tärkeät ihmissuhteet

Noora on koulutukseltaan valokuvaaja, joka opiskeli ja työskenteli vuosia Lontoossa. Hänen elämäntapansa on ollut hyvin liikkuvainen, mikä sai hänet ikävöimään vanhoja ystäviä ja perhettään sekä lopulta palaamaan Suomeen. Hänen perheeseensä kuuluvat vanhemmat Timo ja Raija Autio sekä adoptoitu pikkusisko Juulia Autio.
Nooran tärkein Pihlajakadulta mukaan tarttunut suhde oli Kari Taalasmaa, hänen entinen miesystävänsä, jonka kanssa hän asui jonkin aikaa yhdessä Keniassa. Heillä on myös yhteinen adoptiopoika Benjamin Taalasmaa. Karin ja Nooran yhteinen taival päättyi kuitenkin eroon ja nykyään Kari asuu Suomessa ja Noora ja Benjamin asuu Keniassa, jonne myös Benjaminin tyttöystävä Anna Ihalainen muutti.
Yleistä > Työelämä

Noora on ammatiltaan valokuvaaja ja on opiskellut alaa Lontoossa vuosien ajan tehden erilaisia töitä, pääasiassa muoti- ja mainoskuvauksia. Valokuvaajan töitä hän on tehnyt Helsingissä muun muassa Snow Teamille sekä kansanedustajaehdokkaille Kristo Päiviselle ja Seppo Taalasmaalle. Valokuvauksen saralla taiteellinen Noora haaveili vapaan taiteilijan urasta. Taiteellista puoltaan Noora pääsikin toteuttamaan järjestäessään HI-virusta kantavista ihmisistä kertovan näyttelyn kahvila Kentauriin.
Noora työskenteli myös Tanja Jääskeläisen omistamassa Stellans-ketjun kaupassa. Aluksi Noora oli myymälässä päätoimisenä myyjänä, mutta kuultuaan esimiehensä Ismo Laitelan lyöneen siskoaan hän kieltäytyi enää työskentelemästä tämän alaisena. Tällöin Tanja ylensi Nooran kaupan myymäläpäälliköksi ja Ismon esimieheksi.
Elämä Pihlajakadulla > Saapuminen sarjaan ja salaisuuksien paljastumista

Keväällä 2007 esitetyssä jaksossa, Noora oli palannut Lontoosta ja saapui Helsinkiin Pihlajakadulle, jonne hänen adoptiosisarensa Juulia oli juuri muuttanut. Miltei heti hän muutti asumaan saman katon alle siskonsa kanssa, ensin väliaikaisesti ja sitten pysyvästi. Siskokset asuivat pitkään yhdessä, kunnes riitaantuivat heidän äitinsä Raijan vierailun jälkeen. Juulia muutti biologisen äitinsä Tanja Jääskeläisen luo. Myöhemmin siskokset sopivat riitansa. Noora asui vähän aikaa Tanjan ja Juulian luona piilossa Kari Taalasmaalta, koska ei halunnut kohdata tätä riidan pelossa.
Pian selvisi, että Nooralla on vanhoja tuttuja Pihlajakadulla, nimittäin Ami Vainio. Noora seurusteli teini-ikäisenä Amin kanssa sarjan ulkopuolella. Suhde päättyi Nooran muutettua yllättäen Lontooseen. Nooran palattua Suomeen ja muutettua sisarensa luokse Pihlajakadulle he tapasivat Nooran jonkin aikaa kestäneen välttelyn jälkeen rappukäytävässä. Juuri edellisestä lyhyehköstä suhteestaan Minnaan eronnut Ami tunsi kiinnostuksen heräävän jälleen Nooraa kohtaan. Noora kertoi Amille ulkomaille lähtönsä syyt ja he ehtivät viettää aikaa yhdessä sekä suudella. Myöhemmin tuli selväksi, ettei Nooralla ollut enää romanttisia tunteita Amia kohtaan. Kaksikko pysyi silti ystävinä.
Suomeen palatessaan Noora kantoi mukanaan myös raskasta salaisuutta. Hän oli nimittäin saanut HIV:n entiseltä poikaystävältään. Lääkkeiden avulla Noora pystyi elämään varsin normaalia elämää. Aluksi hän kertoi sairaudestaan vain Juulialle. Sittemmin Noora on kertonut avoimesti sairaudestaan muun muassa Maarit Salinin televisio-ohjelmassa Salin kuningatar. Keväällä 2008 hän myös järjesti aiheesta kertovan valokuvanäyttelyn Kentaurissa.
Elämä Pihlajakadulla > Suhde Kariin, keskenmeno ja poistuminen sarjasta

Kari Taalasmaa palasi Tampereelta Pihlajakadulle erottuaan entisestä puolisostaan Katja Vainiosta ja ihastui nopeasti temperamenttiseen Nooraan. Pian Noorakin mieltyi huumorintajuiseen Kariin. Noora ei uskaltanut kertoa Karille HIV-positiivisuudestaan, mikä sai hänet vetäytymään tilanteista aina, kun suhde oli etenemässä intiimimpään suuntaan. Tämä aiheutti eripuraa parin välillä, mutta kun Kari ymmärsi rakastavansa Nooraa, hän sanoi haluavansa edetä naisen tahdissa. Kun Noora vihdoin rohkaistui kertomaan Karille sairaudestaan, tämä järkyttyi tiedosta ja syytti Nooraa salailusta ja sanoi olevansa onnellinen siitä, ettei mennyt sänkyyn Nooran kanssa. Kari ja Noora olivat hetken aikaa välirikossa keskenään, kunnes Kari tajusi haikailevansa Nooran perään. Hän meni tapaamaan Nooraa ja puhui tämän kanssa asiat selviksi. He suutelivat ja päättivät aloittaa seurustelun uudelleen. Osoittaakseen Nooralle olevansa luotettavampi kuin tämän entinen poikaystävä, Kari meni HIV-testiin, jonka tulos oli negatiivinen. Tuloksia odottaessaan Kari ymmärsi, miten epävarmaa Nooran elämän täytyy olla päivittäin. Nooran HIV paljastui Juulian lipsauttamana myös heidän äidilleen, kun tämä saapui Pihlajakadulle tapamaa tyttäriään.
Karin ja Nooran suhde näytti etenevän tasaisesti jopa niin hyvin, että Kari kosi Nooraa. Kihlaus kuitenkin purkaantui, kun Noora päätti julkistaa sairautensa järjestämänsä HIV-aiheisen valokuvanäyttelyn yhteydessä, mitä Kari ei kyennyt sulattamaan. Pian Noora alkoi voida pahoin, jolloin sekä Noora että moni muu huolestui hänen terveydestään. Lääkärissä selvisi Nooran olevan raskaana ja hän paljasti asian Karille kevään 2008 päätösjaksossa. Kari hermostui jälleen, koska pelkäsi saaneensa itse tartunnan tai Nooran pettäneen häntä. Noora pohti aborttia, mutta päätti kuitenkin pitää lapsen. Pian Kari kosi Nooraa uudelleen, tällä kertaa suorassa lähetyksessä, kun Noora oli Maarit Salinin haastateltavana Salin kuningatar-ohjelmassa HIV:stään. Vastaus oli kuitenkin kielteinen, mutta yllättäen Noora kosikin Karia jo seuraavassa jaksossa. Häiden ja yhteisen kodin hankinnan suunnittelu käynnistyi, mutta pari päätti ensin muuttaa Taalasmaille säästääkseen rahaa omaa kotia varten. Ultraäänitutkimuksissa selvisi, että Noora odotti yhden lapsen sijaan kaksosia.
Hääpäivän koittaessa Kari ei suostunut kutsumaan isäänsä Seppoa häihin, jos tämä ottaisi naisystävänsä Helena Kuulan mukaansa. Niinpä Seppo jätti tulematta häihin. Noora suuttui, jäi yksin huoneeseensa ja sai keskenmenon, jossa toinen lapsista menehtyi. Myöhemmin sairaalassa Noora sai komplikaatioita ja toinenkin lapsi menehtyi. Noora kuuli vahingossa Karin ja Isabella Holmin keskustelun, jossa Kari sanoi että lasten elämä olisi saattanut olla vaikeaa mahdollisen HIV:n vuoksi ja epäili että ehkä oli parempi, että Nooran raskaus meni kesken. Noora päätti jättää Suomen ja suuntasi vanhempiensa luokse Keniaan.
Elämä Pihlajakadulla > Paluut

Noora palasi sarjaan Kentaurin räjähdyksessä kuolleen adoptiosisarensa Juulian hautajaisiin syksyllä 2009. Hän tapasi myös Karin ja järkyttyi tajutessaan tämän seurustelevan Isabellan kanssa. Kari tunnusti rakastavansa Nooraa edelleen ja olevansa pahoillaan kaikesta. Kari pyysi Nooralta toista mahdollisuutta, mistä Noora suuttui ja käski miehen pois luotaan. Kari ja Noora saivat kuitenkin sovittua asiansa, mutta Noora palasi Keniaan.
Myöhemmin Noora palasi Pihlajakadulle mukanaan kenialainen adoptiolapsi Benjamin. Noora lämmitteli vanhaa suhdettaan Kariin ja asui Taalasmailla poikansa kanssa. Noora ja Kari rakastuivat jälleen toisiinsa, menivät kihloihin ja lähtivät Benjaminin sekä Oona Kivirannan kanssa Keniaan.
Karin palattua Pihlajakadulle kevään 2014 päätösjaksossa paljastui, että hän oli varastanut Nooran hyväntekeväisyyskassasta rahaa saadakseen omia bisneksiä pyörimään, mutta joutui huijatuksi, jonka takia Noora oli heittänyt hänet ulos heidän kodistaan. Kari alkoi hankkia rahaa maksaakseen takaisin, mutta saatuaan rahat kokoon, hänelle selvisi että Noora oli jo löytänyt uuden miehen.
Syksyllä 2017 Noora saapui selvittämään asioita Karin kanssa saatuaan Karilta omituisen kännipuhelun. Lisäksi Noora halusi teini-ikäiseksi kasvaneen poikansa Benjaminin muuttavan takaisin luokseen Keniaan. Benjamin itse ei halunnut palata, sillä Nooran uusi mies eli hänen isäpuolensa ei miellyttänyt häntä. Noora ja Kari olivat vähällä palata yhteen, mutta Kari valitsi Nooran sijaan poliisina työskentelevän Lindan, jonka kanssa oli naimisissa. Niinpä Noora palasi tyhjin käsin takaisin Keniaan, ilman Karia tai Benjaminia.
Aiheesta muualla

Nooran esittely Salattujen elämien nettisivuilla
Prijutn

| Приютн Приютное |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Kalmukia
Piiri:  Prijutnin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
 – Hallinnon tyyppi:  Kylä
Väkiluku (2002):  5 785
Aikavyöhyke:  UTC+3
 – Kesäaika:  UTC+4
 Prijutnin piirin hallinnollinen keskus 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prijutn (kalmukiksi Приютн, ven. Приютное, Prijutnoje) on kylä Prijutnin piirissä Kalmukian länsiosassa Venäjällä. Se sijaitsee 70 kilometriä tasavallan pääkaupungista Elistasta länteen. Vuonna 2002 Prijutnissa oli 5 785 asukasta. Prijutn on Prijutnin piirin hallinnollinen keskus.
Noor al-Hussein

| Noor al-Hussein |
| --- | --- |
 Kuningatar Noor vuonna 2011.
Jordanian kuningatar
Valtakausi:  15. kesäkuuta 1978 – 7. helmikuuta 1999

Syntynyt:  Elizabeth Najeeb Halaby 23. elokuuta 1951 (ikä 73) Washington DC, Yhdysvallat
Puoliso:  Hussein (vih. 1978; Husseinin kuolema 1999)
Lapset:   Prinssi Hamzah  Prinssi Hashim  Prinsessa Iman  Prinsessa Raiyah 
Koko nimi:  Noor al-Hussein
Suku:  Banū Hāshim (avioliiton kautta)
Isä:  Najeeb Halaby
Äiti:  Doris Carlquist
Kuningatar Noor al-Hussein (arab. الماكة نور‎) (s. 23. elokuuta 1951 Washington, DC), joka tunnetaan nimellä Noor, on Jordanian kuninkaan Husseinin neljäs vaimo. Noor on amerikkalaissyntyinen ja arabialais-ruotsalais-skottilais-englantilaista syntyperää.
Sukutausta

Noor, oikealta nimeltään Elizabeth Najeeb Halaby (kutsumanimi Lisa Halaby), oli Najeeb Halabyn ja tämän ensimmäinen vaimon Doris Carlquistin tytär. Lisan isä oli entinen Pan Amin pääjohtaja ja entinen ilmailuministeri. Noorin isoisoisä oli Najeeb Elias Halaby, syyrialainen siirtolainen, jolla oli libanonilaista taustaa. Najeeb Elias Halaby oli öljyalalla Texasissa, mutta avasi itämaisen sisustusliikkeen Halaby Galleriesin Texasiin.
Koulutus

Lisa Halaby kävi koulunsa Yhdysvalloissa. Aluksi hän oli National Cathedral Schoolissa, Washingtonissa, jonka jälkeen hän meni Concord-akademiaan Massachusettsiin. Concordin jälkeen hän meni Princetonin yliopistoon ja valmistui vuonna 1974.
Avioliitto ja perhe

Noor on koulutukseltaan arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija. Hän työskenteli muun muassa Iranissa ja Jordaniassa. Halaby ja Hussein tapasivat toisensa työmaalla, kun Halaby oli mukana projektissa suunnittelemassa Ammanin uutta lentokenttää. Halaby ja Hussein menivät naimisiin 15. kesäkuuta 1978. Halaby kääntyi islamiin ja vaihtoi nimensä häiden aikana. Elizabethistä tuli Noor, joka tarkoittaa arabiaksi valoa. Hussein kuoli vuonna 1999 non-Hodgkinin lymfoomaan, ja Noor jäi leskeksi.
Kuningas Abdullah II:n äitipuolena Nooria ei voida kutsua Jordanian kuningataräidiksi, vaikka kuninkaan vaimo Rania al-Abdullah on kannattanut arvonimeä. Abdullah II:n äiti on englantilaissyntyinen Muna al-Hussein (Antoinette Avril Gardiner).
Noor ja Hussein saivat neljä lasta.
Hamzah (s. 29. maaliskuuta 1980), kruununprinssi vuosina 1999–2004
Hashim (s. 10. kesäkuuta 1981)
Iman (s. 24. huhtikuuta 1983)
Raiyah (s. 9. helmikuuta 1986)
Kunnianosoituksia > Jordanialaiset

Al-Hussein bin Alin ritarikunta (1978)
Renessanssin ylin ritarikunta (1978)
Lähde:
Kunnianosoituksia > Ulkomaalaiset

Itävallan tasavallan kunniamitali (Itävalta, 1978)
Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 1983)
Laila Utaman perheen ritarikunta (Brunei, 1984)
Isabella Katolilaisen ritarikunta (Espanja, 1985)
Pyhän Johanneksen ritarikunta (Yhdistynyt kuningaskunta, 1989)
Serafiimiritarikunta (Ruotsi, 1989)
Hyveiden ritarikunta (Egypti, 1989)
Kaarle III:n ritarikunta (Espanja, 1994)
Elefanttiritarikunta (Tanska, 1998)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Noor al-Hussein Wikimedia Commonsissa
Pyry Mikkola

Pyry Mikkola (s. 1961) on suomalainen viulisti. Vuonna 1980 hän sijoittui kuudenneksi Jean Sibelius -viulukilpailussa. Hänet on palkittu myös Kuopion viulukilpailussa (jakoi voiton Kaija Saariketun kanssa 1980) ja kansainvälisessä Wieniawski-kilpailussa Puolassa.
Aiheesta muualla

Äänitearkisto (Arkistoitu – Internet Archive)
Partasaippua

Partasaippuakiekko keraamisessa astiassa.
Partasaippua on kovaa saippuaa, josta valmistetaan partavaahtoa partasudin avulla. Partavaahdon tarkoituksena on toimia kosteuttavana ja voitelevana aineena ja helpottaa näin partakarvojen leikkaamista. 1900-luvun puolivälistä lähtien aerosolipakattu partavaahto on ollut saippuaa suositumpaa, mutta saippua on yhä käytössä etenkin perinteisiä parranajovälineitä käyttävien keskuudessa.
Historia

Partasaippua keksittiin 1300-luvulla ja sistä on käytetty nykymuodossaan vähintään 1800-luvun alkupuolelta saakka. Williams-nimistä yhdysvaltalaista partasaippuaa on valmistettu vuodesta 1840, ja kovan saippuan kanssa käytettävälle, mukin tapaiselle vaahdotusastialle myönnettiin patentti Yhdysvalloissa vuonna 1867. Partasaippua oli erittäin suosittua ensimmäiseen maailmansotaan saakka jolloin partavoiteet tulivat laajalti saataville.
Partasaippuaa on myyty tikkumuodossa ainakin 1800-luvun puolivälistä lähtien.
Muotoilu

Perinteisti partasaippua on ollut kiekkomuotoista. Saippua voidaan toimittaa puisessa tai keraamisessa säilytysastiassa, joka nykyään voi olla myös muovia. Saippua voi olla myös paperiin, folioon tai muoviin pakattu tikku. Palasaippuan muotoinen partasaippua on huomattavasti harvinaisempaa.
Käyttö

Partasaippuasta valmistetaan partavaahtoa partasudin avulla. Kiekko- ja palasaippuaa käytettäessä kostutettuun partasutiin tartutetaan saippuaa pyörittelemällä sutia saippuan pintaan. Tämän jälkeen sutiin tarttunut saippua vaahdotetaan joko erillisessä astiassa tai suoraan kasvoilla.
Tikkumuotoista saippuaa käytetään yleensä hieromalla saippuaa suoraan kasvoille ja vaahdottamalla se kostealla partasudilla.