stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gliotoksiini

| Gliotoksiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (1R,7S,8S,11R)-7-hydroksi-11-(hydroksimetyyli)-15-metyyli-12,13-ditia-9,15-diatsatetrasyklo[9.2.2.01,9.03,8]pentadeka-3,5-dieeni-10,14-dioni
CAS-numero:  67-99-2
PubChem CID:  6223
SMILES:  CN1C(=O)C23CC4=CC=CC(C4N2C(=O)C1(SS3)CO)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C13H14N2O4S2
Moolimassa:  326,391 g/mol g/mol
Sulamispiste:  200–202 °C
Liukoisuus veteen:  70 mg/l (30 °C)
Gliotoksiini on mykotoksiini, jolla on antibakteerisia ja antiviraalisia ominaisuuksia. Sitä ei käytetä kliinisessä käytössä toksisuutensa vuoksi. Yhdisteen tuottajaksi tiedetään ainakin Aspergillus fumigatus. Gliotoksiini muokkaa ihmisen immuunivasteita ja saa aikaan apoptoosia erilaisissa solutyypeissä.
Gliotoksiinin kemiallinen kaava on C13H14N2O4S2, moolimassa 326,391 g/mol ja CAS-numero 67-99-2.
Aiheesta muualla

Onki: Gliotoksiini
PubChem: Gliotoxin (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Gliotoxin (englanniksi)
ChemBlink: Gliotoxin (englanniksi)
Gyula (kaupunki)

| Gyula |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Gyula
 Koordinaatit: 46°39′N, 21°17′E 
Valtio:  Unkari
Alue:  Dél-Alföld
Lääni:  Békés
Seutukunta:  Gyula
Hallinto:  
 – Pormestari:  Görgényi Ernő
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  255,8 km²
Korkeus:  88 m
Väkiluku (2019):  29 308
 – Väestötiheys:  114,6 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://gyula.hu/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gyula (saks. Jula, romaniaksi Giula) on kaupunki Unkarin kaakkoisimmassa osassa Alföldillä aivan Romanian rajan tuntumassa. Kaupungin pinta-ala on 255,8 neliökilometriä, ja vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 29 308 asukasta.
Gyulan ympäristö on Unkarin alavinta seutua, ja itse kaupunki on vain 88 metriä merenpinnan yläpuolella. Mannerilmaston vuoksi alueella on kuumat kesät ja kylmät talvet. Transilvaniasta alkava Fehér-Körös-joki virtasi aiemmin kaupungin läpi, mutta suurtulvien uhan vuoksi joen uomaa on muutettu. Gyulassa on elintarviketeollisuutta ja se on erikoistunut makkaroiden valmistukseen. Paikallinen kuumien lähteiden kylpylä houkuttelee myös turisteja.
Historia

Gyulan alueella on ollut asutusta jo 5000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Varhaisimmat arkeologiset löydöt ovat kivikaudelta ja rautakaudelta, jolloin alueella oli kelttiläistä ja skyyttiläistä asutusta. Asiakirjoissa Gyula mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1333, jolloin kuningas Kaarle Robert perusti alueelle kuninkaankartanon. 1400-luvulla varakuningas János Maróti sai fransiskaanimunkit asettumaan alueelle ja aloitti linnan rakentamisen kaupunkiin vuoden 1405 tienoilla. 1400-luvulla Gyula saavutti kunnallisen aseman.
Vuonna 1566 turkkilaiset piirittivät kaupunkia yhteensä 63 päivän ajan. Koko Fehér-Körösin ja Maros-joen välinen alue tuli osaksi Osmanien valtakuntaa ja kaupungin johtoon tuli turkkilainen bey. Turkkilaisia kauppiaita asettui alueelle ja sinne rakennettiin moskeija, mausoleumi ja kylpylä naapurikylien kirkkojen kivistä. Vuonna 1695 Gyula joutui itävaltalaisten hallintaan. Rutto riehui Gyulassa vuonna 1738 ja suuri osa kaupungista paloi maan tasalle vuonna 1801. Vuonna 1855 koettiin alueen historian pahin tulva, kun veden valtaan joutui 1 500 taloa kaupungista ja sen ympäristöstä. Tämän jälkeen joen uomaa muutettiin niin, ettei se virtaa enää kaupungin läpi.
Nähtävyydet

Gyulan tärkein nähtävyys on sen 1300‒1400-luvuilla punatiilistä rakennettu linna, jonka muurien sisällä on museo ja linnateatteri. Suurin osa kaupunkiin saapuvista vierailijoista on kuitenkin kylpylävieraita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gyula (kaupunki) Wikimedia Commonsissa
Kaupungin virallinen sivu (unkariksi)
Munkforsin kunta

| Munkforsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Keskustaajama:  Munkfors
Kuntakoodi:  1762
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  141,58 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  3 680
 – Väestötiheys:  26,0 as./km²
 
 www.munkfors.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Munkforsin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Munkforsin kunta (ruots. Munkfors kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Munkfors.
Kunnan maapinta-ala on 141,58 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 3 680 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 7,99 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 Ransäterin pitäjään Kilin kihlakunnassa perustettiin Ransäterin maalaiskunta. Vuonna 1941 tähän kuntaan perustettiin Munkforsin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1949 Ransäterin maalaiskunta muutettiin Munkforsin kauppalaksi ilman liitoksia muiden kuntien kanssa. Samalla taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kauppalaan. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja Munkforsin kauppala muuttui Munkforsin kunnaksi. Tuolloinkaan ei tehty kuntaliitoksia, joten nykyinen kunta vastaa alueeltaan vanhaa Ransäterin pitäjää, joka muodostettiin erottamalla Övre Ullerudin pitäjästä vuonna 1670.
Vaakuna

Ransäterin maalaiskunnan vaakuna otettiin Munkforsin kauppalan ja sittemmin nykyisen Munkforsin kunnan käyttöön.
Ransäterin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Munkforsin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 6 110 | 6 110 |
| 1955 | 1955 |    | 6 225 | 6 225 |
| 1960 | 1960 |    | 6 247 | 6 247 |
| 1965 | 1965 |    | 6 052 | 6 052 |
| 1970 | 1970 |    | 5 709 | 5 709 |
| 1975 | 1975 |    | 5 483 | 5 483 |
| 1980 | 1980 |    | 5 132 | 5 132 |
| 1985 | 1985 |    | 4 809 | 4 809 |
| 1990 | 1990 |    | 4 816 | 4 816 |
| 1995 | 1995 |    | 4 658 | 4 658 |
| 2000 | 2000 |    | 4 162 | 4 162 |
| 2005 | 2005 |    | 3 995 | 3 995 |
| 2010 | 2010 |    | 3 771 | 3 771 |
| 2015 | 2015 |    | 3 663 | 3 663 |
| 2020 | 2020 |    | 3 725 | 3 725 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 396 | 10,8 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 38 | 1,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 181 | 4,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 3 048 | 83,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 25 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 29 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 155 553 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 56 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,5 %
18–64-vuotiaat: 55,1 %
65 vuotta täyttäneet: 28,4 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,4 | 2,9 |
|   | jalostus | 43,5 | 39,4 |
|   | palvelut | 51,6 | 55,5 |
|   | tuntematon | 2,4 | 2,2 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 1 532 | 1 482 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 103,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on yksi taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 724 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Munkfors, jossa oli tämän kunnan puolella 3 047 asukasta. Koko Munkforsin taajamassa on 3 054 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Hagforsin kuntaan.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös 50–199 asukkaan pientaajama Ransäter. Se kuuluu osin myös Forshagan kuntaan.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Munkforsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 0 | 6 | 6 | 5 | 5 | 5 | 6 | 5 | 4 | 5 | 7 | 6 | 3 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 0 | 4 | 3 | 2 | 3 | 3 | 4 | 3 | 2 | 3 | 5 | 5 | 3 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 22 | 23 | 26 | 27 | 26 | 26 | 22 | 25 | 17 | 18 | 15 | 17 | 15 | 14 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 3 | 4 | 4 | 6 | 4 | 3 | 2 | 1 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 13 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 31 | 31 | 31 | 31 | 25 | 21 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Munkforsin piiri
Ransäterin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Munkfors-Ransäter
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Munkfors
Ransäter
Seurakunnat > Kirkot

Ransäterin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Munkforsin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Munkfors kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Värmlannin läänin kunnat
Kartta Munkforsin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Gescher

| Gescher |
| --- | --- |
 Raatihuone
 vaakuna
 Gescher
 Koordinaatit: 51°57′N, 7°0′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Piirikunta:  Borken
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  80,8 km²
Korkeus:  59 m
Väkiluku (2023)  (31.10.2023):  17 487
 – Väestötiheys:  216 as./km²
Postinumero:  48712
Suuntanumero(t):  02542, 02863
 
 www.gescher.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gescherin sijainti Borkenin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa.
Gescher on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Se sijaitsee historiallisen Münsterlandin länsiosassa.
Maantiede

Gescher sijaitsee osavaltionsa luoteisosassa noin 55 kilometriä Essenistä pohjoiseen ja noin 80 kilometriä Düsseldorfista pohjoiskoilliseen. Kaupungin halki virtaa Berkel, joka on IJsselin sivujoki. Koillisessa kaupunkia erottaa Dinkel naapurikunta Rosendahlin alueesta. Dinkel on Vechten sivujoki.
Gescheriin liitettiin vuonna 1969 maalaiskunnat Büren, Estern, Harwick, Tungerloh-Capellen ja Tungerloh-Pröbsting. Samana vuonna Gescher sai kaupunkioikeudet. Gescherin naapurikuntia ovat pohjoisesta myötäpäivään Stadtlohn, Rosendahl, Coesfeld, Reken, Velen ja Südlohn.
Historia

Gescherin kylä sai nimensä Gasgare-nimiseltä maatilalta. Kylän perustaminen on ajoitettu vuosiin 985–1020. Kylä kasvoi pikkuhiljaa Coesfeldin ja Stadtlohnin yhdistävän maantien varrelle. 1600-luvulla käyty kolmikymmenvuotinen sota haittasi Gescherin kehitystä. Seuraava vuosisata oli sitä vastoin myönteisen kehityksen aikaa: taloussuhdanne pysyi positiivisena vuosikymmeniä. Gescherin keskustan asemakaava pysyi varsin muuttumattomana aina 1900-luvun puoleen väliin, jonka jälkeen paikkakunta urbanisoitui väestönkasvun ja myönteisen talouskehityksen myötä. DDR:stä paenneet ihmiset vaikuttivat voimakkaasti väkimäärän lisääntymiseen.
Gescherissä asui toisen maailmansodan aikaan neljä juutalaista perhekuntaa, joihin kuului 20 ihmistä. Kansallissosialistit kyydittivät heidät Riikaan murhattaviksi.
Gescherin historialliseen rakennuskantaan kuuluu esimerkiksi hallikirkko St. Pankratius.
Talous ja liikenne

Gescherin elinkeinoelämää edustavat muun muassa yritykset Huesker Synthetic (geosynteettiset materiaalit, tekniset tekstiilit) ja Ruthmann Holdings. Kaupungin halki kulkee etelä–pohjoissuuntaisesti moottoritie BAB 31, joka risteää Bundesstraße 525:n kanssa keskustan kaakkoispuolella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gescher, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Gescher
Kellovalimo. Gescherin virallinen nimi on Glockenstadt Gescher.
Käännös suomeksi
Glina (kaupunki)

| Glina |
| --- | --- |

 Glinan sijainti Sisak-Moslavinan piirikunnassa
 Glina
 Koordinaatit: 45°20′N, 16°05′E 
Valtio:  Kroatia
Piirikunta:  Sisak-Moslavina
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  545 km²
Väkiluku (2011):  6 824
 – Väestötiheys:  12,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  44400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Glina on kaupunki Sisak-Moslavinan piirikunnassa Kroatiassa. Vuoden 2018 arvion mukaan siellä asui 6 824 asukasta. Glinan asukkaista 25 prosenttia on yli 64-vuotiaita. Vuosina 2011–2018 sen väkiluku laski 26,5 prosenttia.
Historia

Ensimmäinen maininta Glinasta on vuodelta 1284. Heti keskiajalla Glina oli Ottomaanien valtakunnan alla, mutta vapautui vallasta vuonna 1797. Toisessa maailmansodassa Glina sai huomiota Glinan verilöylyn vuoksi. Jugoslavian hajoamissodissa Glina kärsi vaurioita Operaatio Myrskyn takia.
Go to Sleep

| ”Go to Sleep” Radiohead |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hail to the Thief
 Julkaistu: 18. elokuuta 2003
 Formaatti: CD, 12"
 Tuottaja(t): Nigel Godrich, Radiohead
 Tyylilaji: Alternative rock
 Kesto: 03.21
 Levy-yhtiö: Parlophone
Radioheadin muut singlet
| ”There There” 2003 | ”Go to Sleep” 2003 | ”2 + 2 = 5” 2003 |
"Go To Sleep. (Little Man Being Erased.)" on englantilaisen alternative rock -yhtyeen Radioheadin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen kuudennelta albumilta Hail to the Thief vuonna 2003. Kappale on tunnettu  tahtilajistaan, joka on 10/4.
Kappaleet > Britannian versiot

CD 1 CDR6613
"Go to Sleep"
"I Am Citizen Insane"
"Fog (Again)" (Live)
CD 2 CDRS6613
"Go to Sleep"
"Gagging Order"
"I Am a Wicked Child"
12" 12R6613
"I Am Citizen Insane"
"I Am a Wicked Child"
Kappaleet > Yhdysvaltojen versio

CD 52953 julkaistu 3. syyskuuta 2003 (Capitol Records)
"Go to Sleep. (Little Man Being Erased.)"
"Gagging Order"
"I am a Wicked Child"
Kansitaiteet

CD 1
CD 2
12"
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideon ohjasi Alex Rutterford. Video on tietokoneanimaatio, jossa kukkiva punainen ruusu heiluu tuulessa, sitten kuvaan tulee Thom Yorke, joka istuu puiston penkillä laulaen. Hän laulaa samalla kun liikemiehet ja -naiset kävelevät nopeasti ohitse. Videon keskivaiheilla rakennukset alkavat yhtäkkisesti tuhoutua kappaleisiin ja myöhemmin ne kokoavat itse itsensä takaisin kokoon, mutta niiden tyyli on muuttunut klassisesta moderniin arkkitehtuuriin. Lopussa kuvataan taas ruusua, joka on nyt mennyt nupulle.
Radiohead
| --- | --- |
Studioalbumit:   Pablo Honey  The Bends  OK Computer  Kid A  Amnesiac  Hail to the Thief  In Rainbows  The King of Limbs  A Moon Shaped Pool 
EP:t:   Manic Hedgehog (On a Friday)  Drill  Itch  My Iron Lung  No Surprises/Running from Demons  Airbag/How Am I Driving?  I Might Be Wrong  COM LAG (2plus2isfive) 
Kokoelmat:   Radiohead  Radiohead: The Best of 
Singlet:   "Creep"  "Anyone Can Play Guitar"  "Pop Is Dead"  "Stop Whispering"  "My Iron Lung"  "High and Dry"/"Planet Telex"  "Fake Plastic Trees"  "Just"  "Street Spirit (Fade Out)"  "Paranoid Android"  "Karma Police"  "No Surprises"  "Pyramid Song"  "Knives Out"  "There There"  "Go to Sleep"  "2 + 2 = 5"  "Jigsaw Falling into Place"  "Nude"  "House of Cards"/"Bodysnatchers"  "Reckoner"  "Harry Patch (In Memory Of)"  "These Are My Twisted Words"  "Supercollider / The Butcher"  "The Daily Mail / Staircase" 
Videotallenteet:   Live at the Astoria  7 Television Commercials  Meeting People Is Easy  The Most Gigantic Lying Mouth of All Time  In Rainbows – From the Basement 
Muut artikkelit:   Diskografia  Kappaleet  B-puolet ja muut harvinaisuudet  Nigel Godrich  Stanley Donwood  The Eraser  Jonny Greenwood Is the Controller
Graveyard (yhtye)

| Graveyard |
| --- | --- |
 Graveyard vuonna 2013
Tiedot
Toiminnassa:  2006-2016 2017–
Tyylilaji:  hard rock, psykedeelinen rock, blues rock
Kotipaikka:   Göteborg, Ruotsi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Joakim Nilsson, kitara, laulu   Truls Mörck, bassokitara   Axel Sjöberg, rummut   Jonatan Ramm, kitara, laulu  
Entiset jäsenet:  Rikard Edlund, bassokitara  
Levy-yhtiö:  Nuclear Blast  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Graveyard on ruotsalainen stoner/blues-vaikutteista hard rockia soittava yhtye, joka perustettiin Göteborgissa vuonna 2006.
Historia

Joakim Nilsson, Rikard Edlund, Axel Sjöberg ja Truls Mörck perustivat Graveyardin vuonna 2006. Yhtye äänitti vauhdilla kahden kappaleen demon ja alkoi suunnitella kokopitkää albumia ruotsalaisen Transubstans Recordsin kanssa. Tämä albumi nimettiin yhtyeen mukaan Graveyardiksi, ja se julkaistiin vuonna 2008. Pian levyn ilmestyttyä kitaristi Truls Mörck erosi yhtyeestä, ja hänen tilalleen otettiin Jonatan Ramm.
Vuonna 2008 Graveyard esiintyi South by Southwest festivaalilla, ja tämän myötä yhtye mainittiin Rolling Stonessa. Festivaalin jälkeen yhtye jatkoi keikkailua yhdessä yhdysvaltalaisen Witchin kanssa.
Graveyard julkaisi uusimman albuminsa keväällä 2011, ja se kulkee nimellä Hisingen Blues. Albumin julkaisun jälkeen yhtye alkoi mainostaa albumiaan esiintyen muun muassa Suomessa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Yhtye ilmoitti lopettavan toimintansa syyskuussa 2016.
Diskografia > Albumit

Graveyard (2007,  Transubstans Records; 2008, TeePee Records)
Hisingen Blues (2011,  Nuclear Blast)
Lights Out (2012,  Nuclear Blast)
Innocence & Decadence (2015,  Nuclear Blast)
Peace (2018,  Nuclear Blast)
6 (2023)
Diskografia > EP:t ja singlet

"Ancestors / Graveyard" – Split 7" (Volcom Entertainment, 2009)
"Hisingen Blues" – 7" single (2011)
"Goliath" – 7" single (Nuclear Blast, 2012)
Aiheesta muualla

Yhtyeen Myspace-sivut
HMAS Success (H02)

| HMAS Success |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  William Doxford and Sons, Sunderland
Laskettu vesille:  29. kesäkuuta 1918
Palveluskäyttöön:  RN: huhtikuu 1920 RAN: 27. tammikuuta 1920
Poistui palveluskäytöstä:  1. joulukuuta 1925
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 4. kesäkuuta 1937
Tekniset tiedot
Uppouma:  919 t (standardi) 1 240 t (max)
Pituus:  84,16 m
Leveys:  8,13 m
Syväys:  2,99 m
Koneteho:  27 000 hv
Nopeus:  36 solmua (suunniteltu)
Miehistöä:  90
Aseistus
Aseistus:  3 × QF 4″/L45 (102 mm) Mk IV -tykkiä yksiputkisina CP Mk III -asennuksina 1 × QF 2 naulan Mk II 4 × 21″ (533 mm) torpedoputkea
HMAS Success (viirinumero H02) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Australian laivastolle luovuttama amiraliteetin S-luokan hävittäjä maailmansotien välillä.
Valmistus

Alus tilattiin Sunderlandista William Doxford and Sons Limitediltä. Se laskettiin vesille 29. kesäkuuta 1918 ja otettiin palvelukseen Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimissa huhtikuussa 1920.
Palvelus

Alus siirrettiin Australian laivastolle, joka otti sen palvelukseensa 27. tammikuuta 1920 Devonportissa nimellä HMAS Success ensimmäisenä päällikkönään luutnantti O. R. Wace. Se lähti HMAS Swordsmanin, HMAS Tasmanian ja HMAS Tattoon kanssa 20. helmikuuta Australiaan. Osasto kulki Gibraltarin, Maltan, Port Saidin, Suezin, Adenin, Bombayn, Colombon, Singaporen, Surabayan ja Torstaisaaren kautta Australiaan ja saapui 29. huhtikuuta Sydneyyn. Alus poistettiin 6. lokakuuta 1921 palveluksesta Sydneyssä ja siirrettiin reserviin.
Alus palautettiin palvelukseen 1. joulukuuta 1925. Se vieraili toukokuussa 1926 Port Moresbyssä. Alus poistettiin palveluksesta 21. toukokuuta 1930 ja sijoitettiin reserviin. Alus myytiin 4. kesäkuuta 1937 romutettavaksi.