stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Humppabingo
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Hulluna humpasta – 3.00 (säv. Janne Hurskainen & Jarmo Koponen, san. Jarmo Koponen)  Humppa tanaan – 3.26 (Dead Kennedys - Kill the Poor)  Kukkuu ukot – 3.29 (Turbonegro - Boys from Nowhere)  Humppamuoti – 2.54 (Hanoi Rocks - Fashion)  Äkäinen eläkeläinen – 4.09 (Tom Robinson - Sing If You're Glad to Be Gay)  Mummo – 3.13 (Smokey Robinson - My Girl)  Viinaa hanuristille – 3.25 (Buzzcocks - Harmony in My Head)  Nautiskelen humpasta – 3.07 (The Hellacopters, By the Grace of God)  Vihaan humppaa – 3.00 (Children of Bodom, Hate Me!)  Jukolan humppa – 3.34 (Nightwish, Nemo) Martti Waris  Humppa-arvoitus – 3.15 (Nik Kershaw - The Riddle) Petteri Halonen  Keväthumppa – 3.03 (säv. & san. Jarmo Koponen) Tapio Santaharju ja Toppo Koponen  Lauantaitanssit – 3.29 (säv. & san. Jarmo Koponen) Tapio Santaharju  Ona vaan – 3.08 (säv. & san. Jarmo Koponen)  Katkolla humppa – 3.00 (säv. Janne Hurskainen & Jarmo Koponen, san. Jarmo Koponen)  Kiitokset humpasta – 3.28 (The Crash, Lauren Caught My Eye)  Jenkkapolkkahumppa – 3.24 (Scooter, Faster Harder Scooter)  Päivätanssit – 2.58 (Pet Shop Boys, Domino Dancing)  Humpalle vaan – 3.19 (Slade, Cum On Feel the Noize)  Hyljätyn humppa – 2.52 (Hanoi Rocks) - Don't You Ever Leave Me)  Humppasonni – 2.48 (HIM - Join Me in Death)  Ja humppa soi – 3.17 (Rauli Badding Somerjoki) - Ja rokki soi)  Peljätty humppa – 2.26 (Carl Douglas - Kung-Fu Fighting)  Humppabarbi – 2.11 (Aqua - Barbie Girl) :  CD 2 Humppamedia – 3.11 (Kent – Om du var här)  Humppaa, saatanat! – 2.20 (Spencer Davis Group - Gimme Some Lovin')  Miinakenttähumppa – 2.03 (X-Perience – Magic Fields)  Humppakostajat – 1.52 (Suede – The Beautiful Ones)  Humppamaratooni – 3.56 (Whiskey in the Jar)  Dumkopf – 3.09 (Troggs – Wild Thing, live)  Eläkeläiset – 2.06 (Spin Doctors – Two Princes)  Elän humpalla – 2.35 (Bon Jovi – Living on a Prayer)  Aamupalahumppa – 3.47 (Suzanne Vega – Tom's Diner)  Pyjamahumppa – 2.35 (Roxette – Sleeping in my Car)  Humppaa tai kuole! – 2.02 (2 Unlimited – No Limit)  Savua Laatokalla – 2.27 (Deep Purple – Smoke on the Water)  Laakista humppa – 1.14 (Damned – Love Song)  Pöpi – 1.42 (22-Pistepirkko – Birdy)  Poro – 0.53 (Kraftwerk - Roboter)  Medley – 5.41  Humppalaki (Judas Priest - Breaking the Law)  Humppaa tai kuole (2 Unlimited - No Limits)  Päätön humppa (OMD - Enola Gay)  Humppalaki (Judas Priest - Breaking the Law)  Syksy – 5.48 (Magazine - Shot by Both Sides, live)  Säkenöivä humppa – 3.10 (Sielun Veljet - Säkenöivä voima)  Langinkosken laulu – 2.02 (Veikko Lavi) - Langinkosken laulu)  Kaupunki muistaa vanhuksia – 2.03 (Ypö-Viis - Kaupunki muistaa nuoria)  Mulla meni lujaa – 3.00 (Pelle Miljoona - Mulla menee lujaa)  Rullatuoli Aatu – 2.20 (Jaakko Teppo - Rullatuoli Aatu)  Das Model – 3.24 (Kraftwerk - Das Model)  Humppakavalier – 12.31
Arviot

Desibeli.net:
Häringen linna

Häringen linna
Häringen linna on Haningen kunnassa Ruotsissa sijaitseva linna. Nykyinen linna on rakennettu vuonna 1657, samalla paikalla sijainneen vanhan linnan tilalle.
Vuonna 1934 Electroluxin omistaja, teollisuusjohtaja Axel Wenner-Gren osti linnan. Hän sisusti linnan nykyiseen asuunsa ja piti siellä loisteliaita juhlia vaimonsa Marguerite Wenner-Grenin kanssa, vierainaan aikansa kuuluisuuksia, kuten Greta Garbo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Häringen linna Wikimedia Commonsissa
Hotelli Emmauksen talo

Hotelli Emmauksen talo kesällä 2014. Vasemmalla puiden takana myöhemmin rakennettu lisärakennus.
Hotelli Emmauksen talo on Tampereella Kyttälän kaupunginosassa Hämeenkadun ja Rautatienkadun kulmassa sijaitseva kuusikerroksinen hotellirakennus, joka on valmistunut vuonna 1936. Funktionalismia edustavan rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehti Bertel Strömmer ja rakennusmestari Heikki Tiitola.
Tontin historiaa

Tukholmasta kotoisin ollut Nikolai Bauer perusti Tampereen rautatieasemaa vastapäätä sijaitsevalla paikalle Hotelli Wasan jo vuonna 1883. Bauer oli muuttanut Tampereelle Pietarista vuonna 1876 ostettuaan Tampereen Seurahuone -nimisen ravintolan ja hotellin. Hotelli Wasa tunnettiin myös Bauerin hotellin nimellä. Tampereen kaupunginarkkitehti F. L. Caloniuksen suunnittelemaan rakennuskokonaisuuteen kuului kaksikerroksinen kulmarakennus ja yksikerroksiset puutalot Rautatienkadun ja Hämeenkadun varsilla. Kun Tampereella otettiin vuonna 1907 käyttöön kunnallinen kieltolaki, Bauer myi hotellinsa Nuorten Miesten Kristillisen Yhdistyksen NMKY:n, Nuorten Naisten Kristillisen Yhdistyksen NNKY:n ja Kaupunkilähetyksen muodostamalle omistajaryhmälle. Nämä tahot omistivat hotellin sitten vuoteen 1982 saakka.
Uusien omistajien perustama raittiushotelli Hospiz Emmaus avattiin syyskuussa vuonna 1907, ja siitä tuli pian Tampereen suosituin majoituspaikka. Vuonna 1923 hotellia laajennettiin nelikerroksisella piharakennuksella, jonka suunnitteli Heikki Tiitola. Kun Tampereen uuden rautatieaseman rakennustöiden yhteydessä alettiin vuonna 1932 alentamaan Hämeenkadun ja Rautatienkadun pintaa, vanhoihin hotellirakennuksiin olisi jouduttu tekemään muutoksia. Emmauksen johtokunta päätti sen vuoksi rakentaa paikalle uuden hotellin, jonka rakennustyöt alkoivat vuonna 1935. Valmistuessaan uusi hotelli oli 117 huoneellaan Suomen suurin.
Hotelli Emmaus myytiin vuonna 1982 Yhtyneille Ravintoloille, ja nykyisin rakennuksessa toimii Hotelli Scandic Tampere City. Hotellia on laajennettu uudella lisärakennuksella Rautatienkadun suuntaan, ja hotellissa on nykyisin 263 huonetta.
Konditoriamestari Aarne Linkosuon leipomoliike aloitti toimintansa vuonna 1937 Hotelli Emmauksen piharakennuksessa.
Aiheesta muualla

Suomen suurin hotelli on Hospiz Emmauksen juuri valmistunut hotellitalo Tampereella, Aamulehti, 12.07.1936, nro 185, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Oy.Emmaus 30-vuotias, Aamulehti, 09.04.1938, nro 96, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Holbæk

| Holbæk |
| --- | --- |

 vaakuna:  Sinetti
 Holbæk
 Koordinaatit: 55°42′56″N, 11°43′21″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Sjællandin alue
Kunta:  Holbækin kunta
Väkiluku (2018):  28 264
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Holbæk on  Holbækin kunnan keskustaajama Tanskassa. Vuoden 2018 alussa siellä oli 28 264 asukasta.
Holbæk sai kaupunkioikeudet vuonna 1250. Siellä on rautatien risteysasema ja moderni satama, jonka yhteydessä on myös vierasvenesatama. Kaupunginmuseoon on koottu maalaistaloja, työpajoja ja kauppiaiden asuntoja menneiltä vuosilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holbæk Wikimedia Commonsissa
Hattarjärvi

| Hattarjärvi Hattarträsket |
| --- | --- |
 Klåsarön vesivoimalaitos
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Pyhtää
Koordinaatit:  60°32′21″N, 26°32′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kymijoen alaosan alue (14.11)
Järveen tulevat joet:  Kymijoki Vuohijärvestä
Laskujoki:  Kymijoki 
Järvinumero:  14.111.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  14,8 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  700 m  
Rantaviiva:  4,69479 km  
Pinta-ala:  48,5963 ha  
Tilavuus:  0,00165494 km³ 
Keskisyvyys:  3,3 m  
Suurin syvyys:  12 m  
Saaria:  1 
 fiHattarjärvi 
Hattarjärvi (ruots. Hattarträsket)  on Kymenlaaksossa Pyhtäällä, Loosarissa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 49 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvi on Kymijoen Hirvikoskenhaarassa sijaitseva läpivirtausjärvi, joka alkaa Kaninpaskan alapuolelta ja päättyy eteläpäässä sijaitsevaan Klåsarön vesivoimalaitokseen. Sen itäranta kuuluu mantereeseen, mutta länsirannat Kymijoessa sijaitsevaan Puntinsaareen. Sillä on saarena yksi luoto, jonka pinta-ala on kolme aaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,7 miljoonaa kuutiometriä ja keskisyvyydeksi 3,3 metriä. Järven suurin syvyys on 12,0 metriä ja se on mitattu voimalaitoksen vedenottoaukon edestä. Järven keskellä on toinen yli 10-metrinen syvänne. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 14,8 metriä mpy. Järvi on vesivoimalaitoksen tarpeisiin säännöstelty, jolloin sen vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 14,56 ja 14,91 välissä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu.
Hänen Majesteettinsa henkilökohtainen kasakkasaattue

Hänen keisarillisen majesteettinsa oma saattue (ven. Собственный Его Императорского Величества Конвой, Sobstvennyi Ego Imperatorskogo Velitšestva Konvoi), länsimaissa usein nimellä Hänen keisarillisen majesteettinsa henkilökohtainen kasakkasaattue, oli Venäjän keisarikunnan aikainen sotilasyksikkö, joka toimi Venäjän keisarin lähimpänä siviilipuolen ratsuin liikkuvana henkivartiostona. Rykmentin vahvuinen joukko-osasto koostui kahdesta Kubanin kasakkasotnjasta ja kahdesta Terekin kasakkasotnjasta. Kasakkasaattueen kunniapäällikkönä toimi itse keisari. Kysymyksessä oli hallitsijan lähin, uskotuin ja luotettavin henkivartio-osasto, joka seurasi häntä kaikkialle koti- ja ulkomaille suuntautuvilla matkoilla ja jonka sotilaista muutama nukkui joka yö hänen kulloisenkin makuuhuoneensa ovien edessä.
Kasakkasaattueen sotilaat olivat kotoisin Venäjän hallitseman Pohjois-Kaukasian kasakkayhdyskunnista, jotka olivat aikaa myöten kaukasialaistuneet kulttuuriltaan ja pukeutuivat siksi kaukasialaiseen tšerkessi-tunikaan, jonka rinnustassa kulki rivi patruunakoteloita. Rivimiehillä tunika oli punainen, upseereilla sininen. Tunika oli polviin asti ulottuva ja sen kanssa pidettiin ohutta nahkavyötä, josta riippui pitkä kaukasialainen tikari. Päähineenä oli karakul-lampaan turkiksesta valmistettu korkea kaukasialainen karvahattu papaha.
Holmsbu

| Holmsbu |
| --- | --- |

 Holmsbu
 Koordinaatit: 59°34′00″N, 10°26′00″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Akershus
Kunta:  Asker
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2023):  283
 – Väestötiheys:  707,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Holmsbu on taajama Askerin kunnassa Akershusin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 283 vuonna 2023. Drammeninvuonon rannalla sijaitseva Holmsbu on suosittu matkailukohde kylpylöineen, hotelleineen ja mökkeineen. Siellä ovat historian saatossa viihtyneet myös monet taiteilijat, kuten maalarit Henrik Sørensen, Thorvald Erichsen ja Oluf Wold-Torne.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holmsbu Wikimedia Commonsissa
Hiukkaskiihdytin

Ilmakuva Fermilabin Tevatron hiukkaskiihdyttimestä
Hiukkaskiihdytin on laite, joka sähkökentän avulla kiihdyttää ja magneettikentän avulla suuntaa sähköisesti varautuneita hiukkasia.
Hiukkaskiihdyttimiä on muun muassa television kuvaputkissa ja lääketieteen röntgenkuvan ottamiseen tarvittavissa röntgenputkissa, mutta suurimmat hiukkaskiihdyttimet ovat jopa kymmenien kilometrien mittaisia hiukkasfysiikan tutkimukseen käytettäviä laitteita.
Yksinkertaisin hiukkaskiihdytin on tyhjiöputki, jonka toisessa päässä on varattujen hiukkasten lähde, esimerkiksi katodi, jos hiukkaset ovat elektroneja. Toisessa päässä putkea on tällöin vastakkaismerkkinen anodi. Putken päiden väliin luodaan siis suuri jännite, joka saa varatut elektronit pyrkimään anodin luo. Tutkimuskäytössä suuret kiihdyttimet voidaan rakentaa ympyrän muotoon, jolloin hiukkaset kiertävät ympyrärataa.
Yleisölle tunnetuin tutkimuskäytössä oleva hiukkaskiihdytin lienee yhteiseurooppalaisen kiihdytinlaboratorio CERNin LHC, joka sijaitsee Sveitsin ja Ranskan rajalla. Suomessa hiukkaskiihdyttimiä tutkitaan Jyväskylän yliopistossa ja Helsingin yliopistossa. Hiukkaskiihdyttimiä käytetään myös Turun PET-keskuksessa.
Syklotroni

Syklotroni on hiukkaskiihdytin, jossa hiukkasia kiihdytetään likimain ympyräradalla. Yksinkertaistettuna laitteen keskellä on sähkökenttä, joka kiihdyttää tutkittavaa hiukkasta. Kiihdytyksen jälkeen hiukkanen saapuu puoliympyrän muotoiseen kaarteeseen, jota kutsutaan D-kappaleeksi. Tässä kaarteessa magneettikenttä saa hiukkaselle aikaan keskeiskiihtyvyyden, ja hiukkanen pysyy ympyräradalla. Kuljettuaan puoliympyrän hiukkanen saapuu uudelleen sähkökenttään, jonka suunta on nyt vaihdettu. Näin hiukkanen kiihtyy aina kulkiessaan D-kappaleesta toiseen. Syklotronilla saavutettavaa energiaa rajaavat suhteellisuusteoreettiset efektit: kun hiukkanen on lähellä valonnopeutta, sen nopeus ei enää kasva tasaisesti ja kiihdyttävä sähkökenttä joutuu eri vaiheeseen hiukkasvirran kanssa.
Synkrotroni

Syklotronin ongelmana oleva kiihdyttävän kentän vaiheistaminen on ratkaistu synkrosyklotronissa, jota kutsutaan lyhyesti synkrotroniksi. Tässä laitteessa kiihdyttävät ja hiukkassädettä ohjaavat kentät on tarkasti vaiheistettu antamaan kiihdytintä kiertäville hiukkasille mahdollisimman suuri energia. Yleensä kiihdytintä kiertää kaksi hiukkassädettä, joista toinen sisältää hiukkasia, toinen vastaavia antihiukkasia. Näiden hiukkasten törmätessä ilmaisinyksikössä saadaan käytettyä koko liike-energia uusiin reaktioihin.
Synkrotronin ongelmana on synkrotronisäteily, jota syntyy hiukkasten joutuessa kiihtyvään liikkeeseen. Koska hiukkasten liike ympyräradalla on kiihtyvää, ne säteilevät osan energiastaan ympäristöön. Tämä aiheuttaa vaatimuksia säteilysuojaukselle ja pakottaa tekemään hiukkaskiihdyttimet suurikokoisiksi, jotta hiukkasten kulmakiihtyvyys olisi mahdollisimman alhainen.
Synkrotronisäteilyä käytetään myös säteilylähteenä erityisesti materiaalien ja biokemian tutkimuksessa, sillä se on paljon intensiivisempää kuin tavallisista röntgenputkista saatava röntgensäteily. Lisäksi synkrotronisäteilyn aallonpituuskaista on hyvin laaja. Useita hiukkasfysiikan tutkimuksissa käytettyjä hiukkaskiihdyttimiä on muunnettu synkrotronisäteilylähteiksi niiden muututtua hiukkasfysiikan kannalta vanhanaikaisiksi. Nykyään synkrotroneja rakennetaan myös pelkästään synkrotronisäteilylähteiksi, kuten yhteiseurooppalainen ESRF.
Lineaarinen hiukkaskiihdytin (LINAC)

Lineaarista hiukkaskiihdytintä käytetään kiinteän maalin kokeissa, injektorina ympyräkiihdyttimessä tai kohtisuorissa törmäyksissä. Siinä hiukkanen ammutaan putkeen ja kiihdytetään sähkökentän avulla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Home – CERN – Accelerating science CERN. Viitattu 4.2.2019.
Hiukkasille kyytiä uudessa kiihdyttimessä Yle Uutiset.  11.4.2012. Viitattu 4.2.2019.
Suomen kiihdytinylpeyden uusi syklotroni vihitään tänään käyttöön Tekniikka & Talous.  15.11.2010. Viitattu 4.2.2019.
Hiljaa!

| Hiljaa! Rehtorit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2001
 Studio : Sound Supreme, Hämeenlinna
 Julkaistu: 2002
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Janne Saksa & Rehtorit
 Tyylilaji: ramopunk
 Kesto: 38.03
 Levy-yhtiö: Hiljaiset Levyt
Rehtoreiden muut julkaisut
| Millionääri 1995 | Hiljaa! 2002 | Apina ja Corolla (EP) 2003 |
Hiljaa! on ramopunk-yhtye Rehtoreiden toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2002 levymerkillä Hiljaiset Levyt.
Kappaleet

Perjantain ja maanantain välinen yö – 3.17
Aikaa on todella vähän – 2.43
Naurettavaa? – 3.42
Uudet kuninkaat – 3.15
Aika kohauttaa olkiaan – 3.30
Liekehtivät pulisongit – 1.51
Mähän en muista sinua – 3.33
Ihmiset on eläimiä – 3.07
Tax-free – 2.24
Nuorempi kuin koskaan – 3.03
Poliisi on sankari – 1.59
Maailman huonoin TV – 2.02
Mä juon pelkkää vettä – 3.27
Kokoonpano

Kuraattori Kurki – laulu, tamburiini
Rehtori Heko – kitara, kosketinsoitin, taustalaulu
Rehtori Reponen Jr. – kitara, kosketinsoitin, taustalaulu
Rêhtori Mikkola – bassokitara, kosketinsoitin, kitara, tamburiini, rytmimuna, taustalaulu
Artsi – rummut, taustalaulu, tamburiini
Arvostelut

Soundi:
Aiheesta muualla

Hiljaa! finnmusic.net -sivustolla
Hundra

| Hundra Barbaarikuningatar> Hundra |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mark Cimber
Käsikirjoittaja:   Jose Truchado  Matt Cimber 
Tuottaja:   John Ghaffari  José Truchado  Eric Bruckner 
Säveltäjä:  Ennio Morricone
Kuvaaja:  John Cabrera
Leikkaaja:   Claudio M. Cutry  Juan Serra 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Espanja 
Levittäjä:  Cinema Epoch Netflix
Ensi-ilta:  1983
Kesto:  109 min
Alkuperäiskieli:  espanja englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hundra Barbaarikuningatar on vuonna 1983 valmistunut yhdysvaltalainen seikkailu- ja fantasiaelokuva. Elokuva kuvattiin Espanjassa kustannussyistä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Laurene Landon  | … |  Hundra   |
|  John Ghaffari  | … |  Napatkin   |
|  María Casal  | … |  Drachima   |
|  Ramiro Oliveros  | … |  Pateray   |
|  Luis Lorenzo  | … |  Rotahar   |
|  Tamara  | … |  Chrysula   |
|  Victor Gans  | … |  Landrazza   |
|  Cristina Torres  | … |  Shandrom   |
|  Bettina Brenner  | … |  Hundranin äiti   |
|  Maria Vico  | … |     |
|  Fernando Bilbao  | … |  Torente   |
|  Jorge Bosso Gordoza  | … |     |
|  Azucena Hernández  | … |     |
|  Frank Braña  | … |  Chieftain   |
Aiheesta muualla

Hundra Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Härkebergan kirkko

| Härkebergan kirkko Härkeberga kyrka |
| --- | --- |

Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Uppsalan hiippakunta
Seurakunta:  Villberga församling
Rakentamisvuosi:  1300-luvun alussa
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkon sisätiloja.
Härkebergan kirkko ulkoa päin.
Härkebergan kirkko (ruots. Härkeberga kyrka) on Ruotsissa Enköpingin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus, joka on Villbergan seurakunnan käytössä. Kirkko on rakennettu pääosin 1300-luvun alussa. Tornin sijasta kirkkoon kuuluu 1600-luvulla rakennettu kellotapuli.
Kirkko tunnetaan erityisesti kalkkimaalauksistaan, joista suurinta osaa ei ole koskaan maalattu peittoon ja ovat siksi epätavallisen hyvin säilyneitä. Maalaukset on tehty luultavasti 1480-luvulla ja ne on päätelty Albertus Pictorin tekemiksi.
Runkohuoneen maalauksissa tärkeimpänä teemana on kärsimystarina eli Jeesuksen kärsimys evankeliumien mukaan. Seinien maalaukset ovat vahingoittuneet ja epäselvät, koska ne kalkittiin piiloon 1700-luvulla ja otettiin esille 1930-luvulla.
Kirkon ainoa keskiaikainen esine on 1300-luvulta peräisin oleva triumfikrusifiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Härkebergan kirkko Wikimedia Commonsissa
Upptäck Sveriges Historia: Härkeberga kyrka (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Bebyggelseregistret: Härkeberga kyrka (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Härkeberga kyrka
Käännös suomeksi
Hökkelikylä

Hökkelikylää Etelä-Afrikan Sowetossa. Kuva vuodelta 2005.
Hökkelikylä on epävirallinen asuinalue, joka koostuu väliaikaisista rakennuksista. Hökkelikylä sijaitsee usein kaupungin laidalla ja sen asukkaat ovat yleensä rakentaneet kotinsa itse. Hökkelikylissä ei yleensä ole juurikaan julkisia palveluita. Hökkelikylät ovat enimmäkseen kehitysmaiden ilmiö.
Myös Suomessa on aiemmin, paikoin 1900-luvulle asti, ollut pienimuotoista hökkeliasutusta; maaseudulla muodostui tilattoman väestön kuten itsellisten asuttamia mökkien ja hökkelien ryhmiä yhteismaalla kylien reunamilla.
Hökkelikylien asumisolosuhteet, kulkuyhteydet ja mukavuudet vaihtelevat suuresti. Enimmäkseen asunnot ovat erittäin puutteellisia ja terveysriskit ovat suuria. 1970-luvulle asti hökkelikyliä pidettiin haitallisina ilmiöinä, joiden leviäminen tuli estää. Nyttemmin niihin on alettu suhtautua sallivammin ja niiden merkitys kaupungistumiskehityksen osana on tunnustettu. Joillekin maalta muuttaneille hökkelikylät ovat ainoa tapa muuttaa kaupunkiin ja ennen pitkää ehkä pois hökkelikylästä. Hökkelikylien purkaminen on yleensä vain siirtänyt sen asukkaat entistä kauemmaksi kaupungin keskustasta. Hökkelikylillä on kuusi pääasiallista tehtävää: ne vastaanottavat muuttajia kaupunkiin, tarjoavat asumismahdollisuuden köyhimmille, työpaikkoja pienessä mittakaavassa, sosiaalisen turvaverkon, kannustavat ihmisiä auttamaan itseään ja tarjoavat mahdollisuuden asua kaupungin työpaikkojen läheisyydessä.
Aasiassa hökkelikylistä käytetään nimityksiä bustee ja kampong, Afrikassa bidonville ja shantytown, Latinalaisessa Amerikassa taas favela ja rancho.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hökkelikylä Wikimedia Commonsissa
Holmogoryn piiri

| Holmogoryn piiri Холмого́рский райо́н Holmogorski raion |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Holmogoryn piirin sijainti Arkangelin alueen kartalla.
Perustettu:  1929
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Holmogory
Pinta-ala:  16 800 km²
Väkiluku (2009):  27 300
Holmogoryn piiri (ven. Холмого́рский райо́н, Holmogorski raion) on kunnallispiiri Arkangelin alueella Venäjällä. Alueen keskiosassa Vienanjoen ja sen sivujokien Pinegan ja Jemtsan rannoilla sijaitsevan piirin pinta-ala on 16 800 neliökilometriä. Asukkaita on 27 300 henkeä (vuonna 2009).
Vuonna 1929 perustetut Holmogoryn ja Jemetskin piirit yhdistettiin vuonna 1959 Holmogoryn piiriksi, jonka hallinnollinen keskus on Holmogoryn kylä. Piiriin kuuluu 18 kuntaa:
Belogorski (ven. Белогорский)
Dvinskoi (ven. Двинской)
Havrogorskoje (ven. Хаврогорское; keskuspaikka Pogost, ven. Погост)
Holmogory (ven. Холмогоры)
Jemetsk (ven. Емецк)
Kehotskoje (ven. Кехотское; keskuspaikka Markovskaja, ven. Марковская)
Koidokurskoje (ven. Койдокурское; keskuspaikka Homjakovskaja, ven. Хомяковская)
Kopatševo (ven. Копачево)
Leunovskoje (ven. Леуновское; keskuspaikka Kuzomen, ven. Кузомень)
Lomonosovo (ven. Ломоносово)
Lukovetski (ven. Луковецкий)
Matigorskoje (ven. Матигорское; keskuspaikka Harlovo, ven. Харлово)
Rakulskoje (ven. Ракульское; keskuspaikka Brin-Navolok, ven. Брин-Наволок)
Seletskoje (ven. Селецкое; keskuspaikka Pogost, ven. Погост)
Svetlozerskoje (ven. Светлозерское; keskuspaikka Svetlyi, ven. Светлый)
Uhtostrovskoje (ven. Ухтостровское; keskuspaikka Gorka, ven. Горка)
Ust-Pinega (ven. Усть-Пинега)
Zatšatšjevskoje (ven. Зачачьевское; keskuspaikka Zabolotje, ven. Заболотье)
Pääelinkeinoja ovat karjatalouteen, perunan ja vihannesten viljelyyn erikoistunut maatalous sekä puunhankinta. Seutu  on kuuluista taidokkaista luuleikkauskäsitöistään. Holmogoryssa ja Jemetskissä toimivat kotiseutumuseot, Lomonosovin kylässä on siellä syntyneelle Mihail Lomonosoville omistettu museo. Jemetskin kylästä on kotoisin runoilija Nikolai Rubtsov.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Piirin sivut (venäjäksi) (holmogori.ru)
Piiristä Arkangelin alueen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (dvinaland.ru)
The Kholmogorsky District (englanniksi) (venäjäksi) (saksaksi) (pomorland.info)
Hölderin epäyhtälö

Matematiikassa Hölderin epäyhtälö on mittateoriaan liittyvä epäyhtälö, jota käytetään  L^{p}-avaruuksien tutkimisessa.
Lause (Hölderin epäyhtälö). Olkoon (S, Σ, μ) mitta-avaruus ja olkoot  p,q\in [1,\infty ] joille  1/p+1/q=1. Tällöin kaikille mitallisille reaali- ja kompleksiarvoisille funktioille f ja g on voimassa
Summaversiolle on olemassa seuraava yleistys:
Olkoot  p,q,r>1 joille  1/p+1/q+1/r=1 ja  a_{1},\ldots ,a_{n},b_{1},\ldots ,b_{n},c_{1},\ldots ,c_{n} kolme jonoa positiivisia reaalilukuja. Tällöin
Yhtälöstä on myös olemassa erikoistapaus Liapounovin epäyhtälö.
Kirjallisuutta

Jalava, Väinö: Moderni analyysi I.  (25, 152 sivua)  Tampere:  TTKK, 1976.  ISBN 951-720-223-7.
Hoikkalampi (Virrat)

| Hoikkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°26′04″N, 23°44′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Heinijärveen 
Järvinumero:  35.421.1.034
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,6 m  
Rantaviiva:  0,548 km  
Pinta-ala:  1,341 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHoikkalampi 
Hoikkalampi  on Pirkanmaalla Virroilla Heinäperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.