stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jylisjärvi
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,9 metriä mpy.
Jyllands-Posten

| Jyllands-Posten |
| --- | --- |


Julkaisija:  JP/Politikens Hus
ISSN:  ISSN 0109-1182
Perustettu:  1871
Päätoimittaja:  Jacob Nybroe
Kotikunta:  Aarhus
Kotimaa:   Tanska
Sivukoko:  tabloid
Kieli:  tanska
Morgenavisen Jyllands-Posten on Tanskan suurin sanomalehti ja on perustettu vuonna 1871. Sen levikki on arkisin 84 000 kappaletta vuonna 2014. Lehti on toimitukselliselta linjaltaan liberaali tai keskusta-oikeistolainen. Lehti julkaisi vuonna 2005 12 profeetta Muhammadia esittävää pilakuvaa, ja tapauksen vuoksi tanskalaiset tuotteet joutuivat muslimimaissa boikottiin.
Historia

Jyllands-Posten on perustettu 1871. Se suhtautui 1920- ja 1930-luvuilla myönteisesti fasismiin.Jyllands-Postenin mukaan lehden linja ei kuitenkaan eronnut muista tuon aikaisista eurooppalaisista sanomalehdistä. Lehti teki 1930-luvulla yhteistyötä Times ja Daily Telegraph lehtien kanssa. Vuonna 1938 lehti julkaisi kuitenkin Kaj Munkin fasismin ja juutalaisvainojen vastaisen avoimen kirjeen Benito Mussolinille. Munk teloitettiin saksalaismiehityksen aikana vuonna 1944. 1938 se lopetti yhteistyönsä puolueiden kanssa ja julistautui riippumattomaksi oikeistolaiseksi lehdeksi. Gerhard Eriksenin mukaan Jyllands-Postenin kriittiset kirjoitukset saivat vuonna 1959 Nikita Hruštšovin perumaan vierailunsa Tanskaan. 100-vuotispäivänään Jyllands-Posten otti lainan kahdelta pankilta ja osti itsensä. Se sai maksettua lainan pois vuonna 1977 joka jälkeen lehti on luokitellut itsensä riippumattomaksi libraaliksi, jolla ei ole kytköksiä talouselämään eikä puolueisiin.
Päätoimittajan lisäksi myös Jyllands-Postenin kulttuuritoimitus on ollut aktiivinen ajankohtaisessa keskustelussa. Vuonna 1957 kulttuuritoimittaja Jens Kroose ylisti pornografisena pidettyä kirjaa, mitä hän perusteli lehden liberaalilla linjalla.[lähde? ] Jyllands-Posten kannatti sosiaalidemokraattisen Rasmussenin vaihtamista konservatiivi Rasmusseniin pääministerinä, mikä onnistuikin 2001 parlamenttivaaleissa.[lähde? ]
Historia > Muhammad-pilapiirroskohu

Jyllands-Posten tuli maailmankuuluksi julkaistuaan syyskuussa 2005 islamilaista maailmaa kohahduttaneet, kulttuuritoimittaja Flemming Rosen 40 pilapiirtäjältä tilaamat 12 profeetta Muhammadia esittäneet pilakuvat. Muslimimaiden johtajat vaativat Jyllands-Postenilta ja Tanskan hallitukselta anteeksipyyntöä pilakuvien johdosta. Tanskan hallitus kieltäytyi vetoamalla sananvapauteen. Siitä koitui vaikeuksia Tanskan viennille islamilaisissa maissa, missä tanskalaiset tuotteet, muun muassa Arla, joutuivat boikottiin. Vuonna 2006 Tanskan silloinen ulkoasiainministeri Uffe Ellemann-Jensen ehdotti, että lehden päätoimittaja Carsten Justen tulisi erota Muhammad-pilapiirrosjupakan vuoksi, mistä tämä kieltäytyi.
Lehti on ollut sen jälkeen jihadistien kohteena. Syyskuussa 2010 pidätettiin Tanskassa pommimies, jolla oli lehden toimituksen osoite. Joulukuussa 2010 Tanskan ja Ruotsin poliisit pidättivät neljä henkeä epäiltynät aikeesta iskeä lehden toimitukseen.
Ruotsalaiset Munir Awad, Omar Abdalla, Mounir Dhahri ja Sahbi Zalouti tuomittiin terrorismista ja laittomasta aseiden hallussapidosta. Heillä oli hallussaan ”konekivääri” [sic], äänenvaimennin ja 9 mm ammuksia.
Aiheesta muualla

Jyllands-Posten (tanskaksi)
Jyllands-Posten JP/Politikens Hus. Arkistoitu 30.9.2018. Viitattu 30.9.2018.
Spiegel, Taru: Danish Newspapers at the Library of Congress Library of Congress.  17.6.2019. Viitattu 2.8.2020.
Piiskakäärme

| Piiskakäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Tarhakäärmeet Colubridae
Suku::  Ahaetulla
Laji::  prasina
Kaksiosainen nimi
 Ahaetulla prasina  (Shaw, 1802) 
Katso myös
   Piiskakäärme Wikispeciesissä   Piiskakäärme Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Piiskakäärme (Dryophis prasinus tai Ahaetulla prasina) on käärmelaji, joka elää laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa kuten Indonesiassa, Filippiineillä, Thaimaassa, Vietnamissa, Intiassa ja eteläisessä Kiinassa. Sitä pidetään myös lemmikkinä, ja Vietnamissa siitä tehdään lääkettä.
Piiskakäärme on enintään kaksi metriä pitkä, erittäin ohut käärme, jonka väri on usein räikeän vaaleanvihreä, mutta joskus myös kellanvihreä tai ruskehtava. Se syö selkärankaisia kuten lintuja, liskoja ja sammakoita.
Kalabarpavut

| Kalabarpavut |
| --- | --- |
 Kalabarpapu (Physostigma venenosum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Magnoliophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Tribus::  Phaseoleae
Alatribus::  Phaseolinae
Suku::  Kalabarpavut Physostigma  Balf.
Katso myös
   Kalabarpavut Wikispeciesissä   Kalabarpavut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalabarpavut (Physostigma) on hernekasvisuku. Sukuun kuuluva kalabarpapu on tärkeä lääkekasvi, koska sen siemenistä saadaan fysostigmiini-nimistä alkaloidia.
Lajeja

Physostigma coriaceum
Physostigma cylindrospermum
Physostigma laxius
Physostigma mesoponticum
Physostigma venenosum – kalabarpapu
Aiheesta muualla

ITIS: Physostigma (englanniksi)
Pieni-Kankainen (Kangasniemi)

| Pieni-Kankainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo, Keski-Suomi
Kunnat:  Kangasniemi, Toivakka
Koordinaatit:  62°08′23″N, 26°14′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lievestuoreenjärven valuma-alue (14.39)
Laskujoki:  Tallipuru Lapinjokeen 
Järvinumero:  14.394.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,5 m  
Pituus:  830 m  
Leveys:  660 m  
Rantaviiva:  2,599 km  
Pinta-ala:  37,201 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Kankainen 
Pieni-Kankainen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä ja Toivakassa Häppälänmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 37 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy.
Jylkönlampi

| Jylkönlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°21′14″N, 27°04′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  Vehkorvenoja Kölpinojaan 
Järvinumero:  14.978.1.055
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,178 km  
Pinta-ala:  4,212 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJylkönlampi 
Jylkönlampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Sydänmaanpohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 530 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy.
Kauko Kuismanen

Kauko Kalevi Kuismanen (10. syyskuuta 1921 Terijoki – 11. helmikuuta 2015 Oulu) oli suomalainen eversti, joka toimi muun muassa Karjalan prikaatin ja Lapin jääkäripataljoonan komentajana.
Kuismasen vanhemmat olivat liikemies Heikki Kuismanen ja Hilja Härmä. Kuismanen asui Terijoella talvisodan alkuun saakka. Hiihto, kilpajuoksu ja nyrkkeily olivat nuoruuden urheiluharrastuksia, ja kaikenlainen liikunta säilyi päivittäisenä elämäntapana loppuun saakka. Hänen puolisonsa vuodesta 1948 oli sairaanhoitaja Signe Saastamoinen.
Suojeluskuntaan kuulunut 18-vuotias lukiolainen osallistui talvisotaan vartiointitehtävissä ja Lähteen lohkolla Summassa, kunnes helmikuussa 1940 siirrettiin sotasairaalaan ja toipumislomalle.
Kuismanen kirjoitti ylioppilaaksi Terijoen yhteislyseosta 1940 ja suoritti Kadettikoulun 27. kurssin vuonna 1944. Sotakorkeakoulun hän suoritti 1953 ja Maanpuolustuskurssin 1975. Jatkosodassa Kuismanen toimi ensin nuorempana upseerina Jalkaväkirykmentti 5:ssä Ihantala-Tali-Säiniön asema taisteluissa, Jalkaväkirykmentti 56:ssa Karhumäen valtausessa ja asemasodan vaiheessa. Komppanianpäällikkönä hän toimi JR 56:ssa ja Jalkaväkirykmentti 49:ssä Äyräpää-Vuosalmi suurtaistelussa. Hän haavoittui Säiniöllä elokuussa 1941, Hiisjärvellä 1943 ja lievästi Äyräpäässä.
Sodan jälkeen Kuismanen toimi kouluttajana ja komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 7:ssä vuosina 1944–1949, mihin sisältyi myös Mannerheimin vartiokomppanian johtaminen Mikkelissä, Lapin raivaustyöt kesällä 1945, sekä turvallisuustehtäviä Helsingissä ”vaaran vuosina”. Toimistoupseerina Mikkelin sotilaspiirin esikunnassa hän työskenteli vuosina 1953–1954, opettajana ja kapteenikurssin johtajana Taistelukoulussa vuosina 1954–1958, pataljoonaupseerina Uudenmaan jääkäripataljoonassa 1958–1960 sekä toimisto- ja kurssipäällikön tehtävissä Kadettikoulussa 1960–1965. Toimittuaan jalkaväkiprikaatissa pataljoonankomentajana 1965–1966 Kuismanen siirtyi Pohjois-Suomen sotilasläänin esikuntaan koulutustoimiston päälliköksi 1966. Vuonna 1967 hänestä tuli Lapin jääkäripataljoonan komentaja ja Karjalan prikaatia hän komensi vuosina 1971–1975. Kuismanen oli vielä Savo-Karjalan sotilasläänin esikuntapäällikkö 1975–1976 ja Kuopion sotilaspiirin päällikkö 1976–1979, ennen eroamistaan vakinaisesta palveluksesta vuonna 1979.
Eläkkeelle pariskunta muutti Ouluun, missä Kuismanen osallistui kertausharjoituksiin ja sotaveteraanien työhön. Ansioistaan hänet nimettiin Pohjois-Pohjanmaan Sotaveteraanipiirin kunniapuheenjohtajaksi.
Kuismanen ylennettiin vänrikiksi vuonna 1941, luutnantiksi 1942, kapteeniksi 1947, majuriksi 1958, everstiluutnantiksi 1965 ja everstiksi 1971.
Aiheesta muualla

Kimmo Kuismanen, Kauko Kuismanen – Upseeri ja pehmoisä, Aviador 2023
Kapealampi (Kangasniemi)

| Kapealampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°09′44″N, 26°30′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Ylänneeseen 
Järvinumero:  14.926.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,7 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,954 km  
Pinta-ala:  1,825 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKapealampi 
Kapealampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 440 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,7 metriä mpy.
Julistaminen ovelta ovelle

Jehovan todistajia ovelta-ovelle -työssä.
Julistaminen ovelta ovelle on joidenkin kirkkojen ja uskonnollisten yhdyskuntien tapa julistaa uskontojaan. Näkyvimmin näin toimivat maailmanlaajuisesti Jehovan todistajat ja mormonit.
"Mormonisaarnaaja opettaa puusepän työpajassa" (1856), Tanska. MAP-kirkon saarnaajat tulivat Tanskaan 1850, vain kuusi vuotta ennen maalauksen valmistumista.
Muut uskonnot > Katolinen kirkko

Tammikuussa 1994 paavi Johannes Paavali II sanoi, että ”ei ole aika hävetä evankeliumia, vaan on aika julistaa sitä katoilta”.
Katolilaisten ei jehovan todistajien ja mormonien tavoin oleteta tekevän ovelta ovelle julistamista, vaan katolilaiset voivat halutessaan tehdä tätä. Katolisella kirkolla ei myöskään ole standartoitua käsikirjoitusta, jonka ovia kolkuttelevan katolilaisen oletetaan harjoittelevan etukäteen. 2010-luvulla ovelta ovelle julistamisen katsottiin olevan nousussa oleva trendi katolilaisten keskuudessa.
Muut uskonnot > Luterilainen kirkko

Ovelta ovelle kiertämisellä voi olla myös muita käyttötarkoituksia kuin pelkkä julistaminen. Swazimaassa luterilaiset ovat kiertäneet ovelta ovelle auttamassa AIDS-potilaita, jotka kohtaavat syrjintää sairautensa takia. Suomen evankelis-luterilainen kirkko toteuttaa vuosittain Yhteisvastuukeräyksen, joka on kirkon järjestämä, mutta kerääjät eivät niinkään levitä uskontoa. Myös Tanskan evankelis-luterilainen kirkko järjestää vastaavanlaisen hätäapukeräyksen (tansk. Folkekirkens Nødhjælp).
Muut uskonnot > Presbyteerisyys

Presbyteerien keskuudessa papisto ei juurikaan puhu julistamisesta ja sen harjoittaminen ovelta ovelle on ani harvinaista.
Laillisuus ja rajoitusyritykset > Yhdysvalloissa

Yhdysvaltain korkein oikeus antoi 1930–1940 useita päätöksiä, joiden nojalla esim. kirjallisuuden jakaminen ovelta ovelle ilman asukkaiden ennakkoon antamaan lupaa ei voida kieltää tai että Jehovan todistajien ei tarvinnut hakea lupaa kaupungin hallitukselta ennen ovelta ovelle julistamisen aloittamista. Vuonna 1944 korkein oikeus linjasi, että lasten osallistuessa julistamiseen tulee noudattaa lakeja, joilla rajoitettaisiin lasten työntekoa huolimatta siitä, että kyseessä on uskonnollinen toiminta. Oikeus vahvisti vapauden ovelta-ovelle saarnaamiseen.
Koronaviruspandemian aikana Yhdysvalloissa rajoitettiin ovelta ovelle julistamisen lisäksi muutakin uskonnollista toimintaa, ja pyrittiin siirtämään toimintoja internettiin. Jehovan todistajat alkoivat julistamaan ovelta ovelle uudelleen syyskuussa 2022 yli 2,5 vuoden tauon jälkeen, jonka aikana Jehovan todistajat julistivat kirjeitse tai puhelimitse.
Laillisuus ja rajoitusyritykset > Suomessa

Suomessa ovelta ovelle tapahtuvan toiminnan kieltäminen kuntien järjestyssäännöissä kyseenalaista.
Koronaviruspandemian aikana myös Suomessa julistustyöhön kohdistui rajoituksia. Esim. mormonit alkoivat tekemään vapaaehtoistyötä (kuten lumitöitä ja nurmikon leikkuuta), jonka yhteydessä saatettiin tehdä jonkin verran lähetystötä.
Piiskaus

Pilakuva vuodelta 1860: Kolumbia piiskaa Stephen Douglasia. Yhdysvallat katsoo hyväksyen vierestä.
Piiskaus on etenkin lapsille suoritettava ruumiillinen kuritus. Siinä lyödään rangaistavaa (yleensä paljaalle) takapuolelle joko kädellä tai jollain esineellä. Toinen nimitys kuritukselle on selkäsauna.
Vaikka piiskaaminen on ollut historiassa yleistä, se on nykyään useissa maissa, kuten Suomessa laitonta. Lapsia piiskattiin yleensä, kun he tekivät jotain kiellettyä. Lasten ruumiillinen kurittaminen on lain nojalla kielletty jo 24 maassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta piiskaus Wikimedia Commonsissa
Wikisanakirjassa:  selkäsauna – sanan synonyymit, käännökset ja sanakirjamääritelmä
Prem Das Rai

| Prem Das Rai |
| --- | --- |

Lok Sabhan jäsen Sikkimistä
 25. toukokuuta 2009 – 23. toukokuuta 2019  
Edeltäjä:  Nakul Das Rai
Seuraaja:  Indra Hang Subba
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. heinäkuuta 1954 (ikä 70) Darjeeling, Länsi-Bengali, Intia
Tiedot
Puolue:  Sikkim Democratic Front
Tutkinnot:  IIT Kanpur IIM Ahmedabad
Prem Das Rai (s. 31. heinäkuuta 1954) on intialainen poliitikko, joka edusti Sikkimiä Intian parlamentin alahuoneessa vuosina 2009–2019. Hän on valmistunut IIT Kanpurista ja IIM Ahmedabadista. Hän on siten ensimmäinen intialainen parlamentaarikko, joka on valmistunut sekä maan arvostetuista teknillisistä korkeakouluista (IIT) että johtamiskouluista (IIM).
Rai suoritti IIT-Kanpurissa vuonna 1976 kemiantekniikasta tutkinnon B. Tech. Kahden vuoden kuluttua hän suoritti MBA-tutkinnon IIM Ahmedabadista. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli Bank of Americalle Kalkutassa. Hänen kiinnostuksensa politiikkaa kohtaan kasvoi opiskeluaikoina, ja Sikkimin kuvernööri C. K. Lal kannusti ja ohjeisti häntä osallistumaan politiikkaan. Myös Rain isä oli toiminut politiikassa, ja siksi hänessä oli jo nuorena herännyt kiinnostus politiikkaa kohtaan. Hänen toinen kautensa Lok Sabhassa päättyi vuonna 2019. Hänen tilalleen valittiin toinen ehdokas, koska puolueen säännöt kieltävät enemmän kuin kaksi peräkkäistä kautta.
Rai on ollut naimisissa Jean Rain kanssa vuodesta 1982. Heillä on poika ja tytär.
Kaikula

| Kaikula |
| --- | --- |
Kaupunki:  Forssa
Suuralue:  Keskustaajaman suuralue
Koordinaatit:  60°49.8′N, 023°36.3′E
Kaupunginosa nro:  9
Väkiluku:  362 (31.12.2011)
Kaikula on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Kaikulan tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 362 asukasta. Kaikula on valtatie 10:n pohjoispuolella sijaitseva kaupunginosa. Alueen rakennuskanta koostuu vaihtelevanikäisistä omakotitaloista. Lisäksi alueella on ABB:n toimintoja. Forssan hautausmaa ja vapaa-ajattelijoiden hautausmaa sijaitsevat Kaikulan alueella, vaikka puheissa hautausmaan sanotaankin sijaitsevan Ojalanmäen puolella. Vieremän mylly ja Vieremänkoski ovat myös Kaikulan alueella, vaikka nimistä voisikin päätellä muuta.
Kaupunginosassa toimii Kaikulan omakotiyhdistys.
Aiheesta muualla

Kartta Forssan osa-alueista: Väestönlaskennan 2006 osa-alueet, Forssa (JPG)  24.1.2006. Hämeen liitto. Viitattu 9.4.2013.[vanhentunut linkki]
Forssan suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustaajaman suuralue:  Haudankorva • Järvenpää • Kaikula • Keskusta • Kivimäki • Korkeavaha • Kuhala • Kuusto • Lamminranta • Linikkala • Ojalanmäki • Paavola • Pikku-Muolaa • Pispanmäki • Talsoila • Vieremä
Parkkiaron suuralue:  Parkkiaro
Entisen Koijärven suuralue:  Kojo • Matku • Suonpää
Huomautus. Keskustaajaman ja Parkkiaron suuralueilla kaupunginosat on samaistettu vastaavien tilastoalueiden kanssa. Entisen Koijärven suuralueella ei ole kaupunginosia, mutta alue on kuitenkin jaettu kolmeen tilastoalueeseen.
Kaikukuvaus

Kaikukuva 12-viikkoisesta sikiöstä
Kaikukuvaus tai ultraäänikuvaus on radiologinen kuvantamismenetelmä, joka perustuu suurtaajuisen äänen heijastumiseen eri tiheyksisten kudosten rajapinnoista.
Ultraäänilaitteella voidaan kuvantaa pehmytkudoksia reaaliaikaisesti. Ultraäänitutkimuksessa tarkastellaan yleensä liikkuvaa kuvaa, mutta mittauksia ja kuvan tallennusta varten kuva voidaan pysäyttää.
Korkeat ultraäänet heijastuvat kudoksista eri tavoin. Kovista kudoksista kuten luun pinnasta ja paksuista kalvoista ne heijastuvat kokonaan, nesteestä (esimerkiksi virtsarakko) heijastuu hyvin vähän. Mitä enemmän nestettä tutkittava kohde sisältää, sitä tummempana se näkyy kuvassa. Tiiviit kudokset näkyvät valkoisina.
Tyypillisiä tutkimuskohteita ovat kohtu ja sikiö, maksa, munuaiset ja sydän. Lisäksi poski- ja otsaontelotulehduksia (sinuiitti) tutkitaan ultraäänellä. Luita ja niveliä ei yleensä tutkita, koska kuvassa nähdään vain pinta mutta ei luun sisään. Mahan ja suoliston tutkiminen on hankalaa, koska ääniaalto ei etene näiden sisältämissä kaasuissa. Keuhkojen tutkiminenkin on rajoittunutta.
Erityisanturin avulla voidaan saada parempi näkyvyys useammista rakenteista. Esimerkiksi prostatatutkimuksissa hyödynnetään endoraktaalista anturia. Kilpirauhasen ja kaulan kuvantamisessa taas saadaan hyvä kuvatarkkuus jo pinta-anturin avulla.
Niin sanotuilla doppler-ultraäänilaitteilla voidaan havaita kohteen liikkumissuunta. Anturia kohti tuleva kohde näytetään eri värisenä kuin poispäin menevä kohde. Doppler-ultraääntä käytetään tutkittaessa verenvirtausta ja sillä voidaan havaita ja tutkia muun muassa sydämen läppävikoja, joihin liittyy usein virtaavan veren poikkeavaa pyörteilyä. Pyörteet näkyvät näin sinisinä ja punaisina purskahduksina.
Ultraääni on turvallinen kuvantamismenetelmä, koska siinä ei tarvita ionisoivaa säteilyä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaikukuvaus Wikimedia Commonsissa
Pitkäjärvi (kaupunginosa)

| Pitkäjärvi |
| --- | --- |
Kaupunki:  Mikkeli
Koordinaatit:  61.6741°N, 27.2398°E
Kaupunginosa nro:  13
Postinumero(t):  50130
Lähialueet:  Urpola, Kattilansilta, Laajalampi, Tuukkala, Karila, Kirjala
Pitkäjärvi on Mikkelin 13. kaupunginosa, joka sijaitsee Mikkelin ydinkeskustasta noin 2–3 kilometriä lounaaseen. Kaupunginosassa on osa Urpolanlampea sekä Pitkäjärveä, jonka mukaan kaupunginosa on saanut nimensä.
Piiskakyyntähkä

| Piiskakyyntähkä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit
Suku::  Kyyntähkät Parapholis
Laji::  cylindrica
Kaksiosainen nimi
 Parapholis cylindrica  (Willd.) Romero Zarco 
Synonyymit
 Hainardia cylindrica (Willd.) Greuter  Rottboellia cylindrica Willd. (kantanimi) 
Katso myös
   Piiskakyyntähkä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Piiskakyyntähkä (Parapholis cylindrica) eli aiemmin piiskaheinä (Hainardia cylindrica) on yksivuotinen matalakasvuinen heinälaji. Se on sijoitettu ainoaksi lajiksi piiskaheinien sukuun, joka kuitenkin yhdistetään kyyntähkiin. Niitä luonnehtii yksikukkaisten tähkylöiden sijoittuminen tiiviisti tähkylärangan myötäisesti. Piiskakyyntähkä esiintyy alkuperäisenä Välimeren alueella ja Lähi-idässä, lisäksi sitä kasvaa tulokkaana Amerikassa, Australiassa ja Etelä-Afrikassa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Piiskakyyntähkä – Parapholis cylindrica
Pieni villihanhipagodi

Pieni villihanhipagodi
Pieni villihanhipagodi (kiin. 小雁塔, pinyin: Xiǎo Yàntǎ) on toinen merkittävimmistä Xi’anin kaupungissa, Kiinassa, sijaitsevista pagodista. Pagodi sijaitsee Jianfu-temppelissä parin kilometrin päässä Isosta villihanhipagodista luoteeseen, ja se tunnetaan aamutuulessa helisevistä temppelikelloistaan.
Jianfu-temppeli rakennettiin Tang-dynastian aikana vuonna 684 keisari Gaozongin kuoleman satavuotisjuhlan kunniaksi. Pieni villihanhipagodi rakennettiin vuosina 707–709. Se rakennettiin alun perin 45 metriä korkeaksi ja 15-kerroksiseksi, mutta vuoden 1556 Shaanxin maanjäristys vaurioitti tornia siten, että kaksi kerrosta sortui ja pagodin korkeus putosi 43 metriin.
Vuonna 2014 Pieni villihanhipagodi pääsi Unescon maailmanperintökohteeksi osana silkkitietä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pieni villihanhipagodi Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Small Wild Goose Pagoda
Käännös suomeksi
Piiskapillitorvi

| Piiskapillitorvi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Matarakasvit Rubiaceae
Alaheimo::  Ixoroideae
Tribus::  Gardenieae
Suku::  Pillitorvet Oxyanthus
Laji::  speciosus
Kaksiosainen nimi
 Oxyanthus speciosus  DC. 
Katso myös
   Piiskapillitorvi Wikispeciesissä   Piiskapillitorvi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Piiskapillitorvi (Oxyanthus speciosus) on matarakasvien (Rubiaceae) heimoon, pillitorvien (Oxyanthus) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on hidaskasvuinen ainavihanta pensas tai puu, joka voi kasvaa korkeimmillaan 16 metriä korkeaksi.
Piiskapillitorvea tavataan erilaisissa metsissä ja tiheiköissä. Metsissä se on tavallinen alempien kasvillisuuskerrosten laji. Piiskapillitorvea tavataan luonnossa trooppisessa Afrikassa Sierra Leonesta itään Etiopiaan ja etelään Etelä-Afrikkaan ulottuvalla alueella.
Piiskapillitorven lehtiä ja juuria on käytetty vastamyrkkynä käärmeiden puremiin sekä nuolimyrkkynä. Puuainesta on käytetty muun muassa puutolppiin, piiskojen ja työkalujen kahvoihin sekä polttopuuna.