stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
TheFatRat
Diskografia > Singlet

Some Body (2011)
Less Than Three (2011)
Do Be Do Be Do (2011)
Splinter (2013)
Dancing Naked (2013)
Infinite Power! (2014)
Unity (2014)
Windfall (2014)
Xenogenesis (2014)
Never Be Alone (2015)
Time Lapse (2015)
Telescope (2015)
Monody (mukana Laura Brehm) (2015)
The Calling (mukana Laura Brehm) (2016)
No No No (2016)
YouTubers Life Rap (mukana Kronno Zomber) (2016)
Monody (Radio Edit, mukana Laura Brehm) (2016)
Jackpot (2016)
Epic (2016)
Prelude (2016)
Elegy (2016)
Fly Away (mukana Anjulie) (2017)
Oblivion (mukana Lola Blanc) (2017)
Mayday (mukana Laura Brehm) (2018)
Chosen (mukana Anna Yvette ja Laura Brehm) (2019)
Solitude (mukana Slaydit) (2019)
Sunlight (mukana Phaera) (2019)
Stronger (mukana Slaydit ja Anjulie) (2019)
Close To The Sun (mukana Anjulie) (2019)
Rise Up (2019)
The Storm (mukana Maisy Kay) (2020)
Electrified (2020)
We’ll Meet Again (mukana Laura Brehm) (2020)
Rule the World (mukana AleXa) (2020)
Käännös suomeksi
Tapani Kiippa

Martti Tapani Kiippa (s. 27. elokuuta 1939 Viipuri) on suomalainen akvarellisti, taidemaalari ja taidegraafikko. Lapsuutensa ja nuoruutensa Kiippa asui Vaasassa. Sen jälkeen hän on asunut kolmisenkymmentä vuotta Naantalissa ja vuodesta 1999 lähtien Espoossa. Hänellä on galleria ja ateljee Helsingissä.
Kiippa tekee muun muassa vene- ja saaristoaiheisia sekä Naantalin liittyviä akvarelleja. Akvarellit hän maalaa pääasiassa luonnossa lähellä kohdettaan. Kiippa tekee myös Exlibriksiä ja häntä pidetään siinä Suomen kärkikaartissa. Lisäksi hän on toiminut muun muassa mainonnan ja mainosgrafiikan lehtorina sekä tehnyt pilapiirroskirjan.
1970-luvulla Kiippa toimi Trumputtajana Naantalissa ja hänet valittiin Vuoden Unikeoksi Naantalissa vuonna 1988.
Aiheesta muualla

Tapani Kiipan verkkosivut
Tapiolan metroasema

Tapiolan metroasema (ruots. Hagalunds metrostation) on Helsingin metron asema Tapiolan keskuksessa Espoossa. Se on linjan M2 läntinen pääteasema ja merkittävä itäisen Espoon joukkoliikenteen solmukohta. Asema avattiin Länsimetron ensimmäisen vaiheen valmistuttua vuonna 2017. Asema sijoittuu Helsingin seudun liikenteen vyöhykejärjestelmän B-maksuvyöhykkeelle.
Tapiolan metroasema sijoittuu Merituulentien pohjoisreunalle siten, että sisäänkäynnit ovat tien molemmin puolin. Asema on kauppakeskus Ainoan alapuolella. Aseman eteläinen sisäänkäynti otettiin käyttöön uuden bussiterminaalin valmistuessa 4. maaliskuuta 2019.
Tapiolan metroaseman on suunnitellut APRT Arkkitehtityöhuone Artto Palo Rossi Tikka Oy. Muista Helsingin metron tunneliasemista poiketen Tapiolan metroaseman lippuhalli sijaitsee paljon lähempänä laituritasoa kuin katutasoa. Lippuhallitasolla laituritilaa kiertää tasanne, joka palvelee Tapiola Parkin ja Merituulentien eteläpuolen välistä jalankulkuyhteyttä. Pohjoisessa lippuhallissa toimii R-kioski.
Laiturialueen katossa on 108 valaisinkupua, joissa on led-valaisinnauha, akustinen vaimennin, sprinklerisuutin ja osassa myös kaiutin. Laiturilla on Kim Simonssonin veistos Emma jättää jäljen.
Kuvia

Pohjoisen sisäänkäynti toukokuussa 2019
Lippuhalli
Liukuportaat
Kävelytunneli lippuhallitasolla
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tapiolan metroasema Wikimedia Commonsissa
Tapiolan metroasema Länsimetron verkkosivuilla
Tapiolan metroasema HKL:n verkkosivuilla
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Urheilupuisto ▷ Kivenlahti |  |  M1 |  | Aalto-yliopisto ▷ Vuosaari |
|  |  |  M2 päätepiste |  | Aalto-yliopisto ▷ Mellunmäki |
muokkaa wikidataa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pysäkki |   | Reittikatu | Vaihtoyhteydet |
| Alakaupunki |  | Kivenlahdenkatu |  |
| Hyökyvuori |  | Kivenlahdenkatu | M1 |
| Aalto |  | Kivenlahdenkatu |  |
| Espoonlahti (M) (vain itään) |  | Espoonlahdenkatu | M1 |
| Lippulaiva |  | Espoonlahdenkatu |  |
| Merikansantie |  | Espoonlahdentie |  |
| Soukanmyötäle |  | Länsiväylä (itään)/ Soukanväylä (länteen) |  |
| Finnoonsolmu |  | Länsiväylä | 530 |
| Piispansilta |  | Länsiväylä | 520 |
| Matinsolmu |  | Länsiväylä |  |
| Haukilahdensolmu |  | Länsiväylä |  |
| Tuuliniitty |  | Etelätuulentie |  |
| Tapiola (M) |  | Merituulentie | M1 M2 |
| Kontiontie |  | Tapiolantie |  |
| Otsolahdentie |  | Tapiolantie |  |
| Aalto-yliopisto (M) |  | Vuorimiehentie | M1 M2 15 |
| Otaranta |  | Otaniementie | 15 |
| Lehtisaarentie |  | Kuusisaarentie |  |
| Kuusisaarenkuja |  | Kuusisaarentie |  |
| Kuusiniementie |  | Kuusisaarentie |  |
| Munkkiniemen aukio |  | Paciuksenkatu (itään)/ Ramsaynranta (länteen) | 20 30 500 |
| Meilahdentie |  | Paciuksenkatu | 20 30 500 |
| Meilahden sairaala |  | Tukholmankatu | 20 30 500 |
| Töölön tulli |  | Tukholmankatu | 40 200 300 400 500 |
| Auroran sairaala |  | Nordenskiöldinkatu | 500 |
| Palkkatilanportti |  | Pasilankatu | 500 |
| Pasilan asema |  | Pasilansilta | H Y U L E A I P K T D R Z 500 |
| Sipoonkatu |  | Aleksis Kiven katu | 500 |
| Sturenkatu |  | Aleksis Kiven katu | 500 |
| Fleminginkatu |  | Aleksis Kiven katu | 500 |
| Junatie |  | Junatie | 500 |
| Tynnyrintekijänkatu |  | Junatie | 500 |
| Kalasatama (M) |  | Itäväylä | M1 M2 500 |
| Kulosaari |  | Itäväylä | 500 |
| Tupasaari |  | Itäväylä | 500 |
| Kipparlahti |  | Itäväylä | 500 |
| Herttoniemi (M) |  | Itäväylä | M1 M2 500 |
Tanskan kuningaskunta

Tanskan kuningaskunta (tansk. Rigsfællesskabet, fäär. Ríkisfelagsskapurin, grön. Naalagaaffeqatigiit) tai Tanskan valtakunta on kolmesta autonomisesta osasta koostuva perustuslaillinen monarkia. Tanskan valtakuntaan kuuluvat Tanska, Färsaaret ja Grönlanti. Alueen hallinnollinen keskus sijaitsee Tanskassa. Osien suhteet on määritetty dokumentissa nimeltä Rigsfællesskabet. Kolmesta alueesta vain Tanska kuuluu Euroopan unioniin.
Hallinto ja politiikka

Kuningaskunnan lainsäädännöllisenä elimenä toimii Folketinget, joka koostuu 179 jäsenestä. Pääosa kansanedustajista valitaan Tanskasta, Grönlannilla ja Färsaarilla on kummallakin kaksi edustajaa. Parlamenttivaalit järjestetään joka neljäs vuosi, mutta pääministeri voi halutessaan määrätä uudet vaalit.
Historia

700-luvulta 1000-luvulle viikingit löysivät ja asuttivat Shetland-, Orkney- ja Färsaaret sekä Islannin ja Grönlannin. Lisäksi he yrittivät asuttaa Vinlandia. Viikingit valtasivat osia Englannista, Irlannista ja Normandiasta. He myös perustivat Kiovan Rusin.selvennä Viikingit kävivät kauppaa Grönlannista Konstantinopoliin ulottuvalla alueella. Tanska-Norja muodostettiin vuonna 1536selvennä ja se hallitsi vuonna 1814 solmittuun Kielin sopimukseen saakkaselvennä.
Islanti sai autonomian vuonna 1874 ja itsenäistyi vuonna 1918. Tanskan kuningas säilyi kuitenkin Islannin hallitsijana vuoteen 1944 saakka, jolloin Islannista tuli tasavalta. Tanskan kuningaskunta liittyi Euroopan talousyhteisöön (nyk. Euroopan unioni), ilman Färsaaria, vuonna 1973. Grönlanti erosi EEC:stä vuonna 1985. Grönlannissa järjestettiin kansanäänestys itsehallinnosta vuonna 2008 ja maa harkitsee itsenäistymistä, jos alueelta löydetään riittävästi luonnonvaroja valtion menojen turvaamiseksi.
Käännös suomeksi
Taigasananjalka

| Taigasananjalka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Alakaari::  Saniaiset Pteridophytina
Luokka::  Polypodiopsida
Lahko::  Polypodiales
Heimo::  Tesmasaniaiskasvit Dennstaedtiaceae
Suku::  Sananjalat Pteridium
Laji::  pinetorum
Kaksiosainen nimi
 Pteridium pinetorum  C.N.Page & R.R.Mill 
Synonyymit
 Pteridium aquilinum (L.) Kuhn subsp. pinetorum (C.N.Page & R.R.Mill) J.A.Thomson  Pteridium latiusculum (Desv.) Hieron. ex Fries subsp. pinetorum (C.N.Page & R.R.Mill) Fraser-Jenk. 
Katso myös
   Taigasananjalka Wikispeciesissä   Taigasananjalka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Taigasananjalka eli sananjalka (Pteridium pinetorum) on metsissä kasvava, isokokoinen saniainen. Sananjalka on myrkyllinen kasvi.
Sananjalka on saanut suomenkielisen nimensä juurakon poikkileikkauspinnan kirjoitusta muistuttavasta kuviosta. Keväällä sananjalan nuoret lehtiversot näyttävät nyrkkiin puristuneilta ihmiskäsiltä, ja siksi sananjalkaa on kutsuttu myös kuolleenkouraksi.
Ulkonäkö ja koko

Sananjalan maavarsi on vaakasuora ja levittäytyy laajalle. Siitä kohoaa yksittäin kolmiomaisia lehtiä, joiden ruodit ovat 30–150 cm pitkiä. Lehden lapa on 25–60 cm pitkä, kova, alta karvainen ja päältä kalju. Lehdet ovat kaksi tai kolme kertaa parilehdykkäisiä. Pikkulehdykät ovat liuskaisia, liuskat ehytlaitaisia. Itiöpesäkeryhmät ovat sananjalalla harvinaisia. Niiden esiintyessä ne ovat yhtäjaksoisena rivinä taakäänteisen lehtilaidan suojassa. Suomessa sananjalan itiöt kypsyvät heinä-elokuussa. Laji on hyvin hallanarka, ja lehdet kuihtuvat syksyllä heti yöpakkasten jälkeen.
Levinneisyys

Taigasananjalkaa tavataan Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Saksassa, Virossa, Valko-Venäjällä, Skotlannissa ja Venäjällä.
Suomessa sananjalkaa voi tavata Etelä-Lappia myöten. Laji on erittäin yleinen Etelä- ja Itä-Suomessa sekä Keski-Suomen eteläosissa. Pohjoisempana laji nopeasti harvinaistuu ja esiintyminen muuttuu satunnaiseksi.
Elinympäristö

Laajoja kasvustoja muodostava sananjalka kasvaa tuoreissa ja kuivahkoissa, harvapuustoisissa metsissä, kulo- ja hakkuuaukioilla, tien- ja radanvarsilla sekä rehevissä purokorvissa.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Taigasananjalan (Pteridium aquilinum subsp. pinetorum) levinneisyys Suomessa.
Pohjolan kasvien pauloissa: Pteridium aquilinum subsp. pinetorum – (metsä)sananjalka subsp. taigasananjalka
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Taigasananjalka (Pteridium aquilinum subsp. pinetorum)
Valokki – nettikasvio: Sananjalka (Pteridium aquilinum)
Nuoren sananjalan verso eli "kuolleenkoura".
Pakkasen kuihduttama sananjalkakasvusto.
Telia Cygate

Telia Cygate Oy on Telia Company -konserniin kuuluva IT-yritys, jolla on Suomessa noin 550 työntekijää. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Helsingin Pasilassa Mall of Triplan yhteydessä. Yritys on perustettu vuonna 1989 nimellä Cygate Oy, ja ennen nykyistä sijaintiaan se toimi pitkään Helsingin Oulunkylässä Perkiöntiellä. Yrityksellä on useita toimipisteitä ympäri Suomea, mm. Turussa, Tampereella, Jyväskylässä ja Oulussa. Yrityksen asiakkaina on mm. yksityisiä yrityksiä sekä julkishallinnon toimijoita. Telia Cygate toimittaa asiakkailleen IT-palveluita sekä -laitteita. Vuonna 2022 yrityksen liikevaihto oli noin 113 miljoonaa euroa ja yrityksen toimitusjohtajana toimii Matti Eloholma
Vuonna 2023 Telia Inmics-Nebulan liiketoiminta sulautettiin Telia Cygate Oy:öön.
Tero Suominen (kirjailija)

Tero Suominen on Kaarinassa asuva kirjailija. Suomisen esikoiskirja Diileri – Tie helvettiin julkaistiin syksyllä 2017, ja se kertoo voimailun ja dopingaineiden maailmasta sekä muista päihteistä.
Suominen on harrastanut nuorena painia SM-tasolla edustaen Turun Voimamiehiä.  Painiuran jälkeen hän kilpaili voimanostossa voittaen mm. penkkipunnerruksen Pohjoismaiden mestaruuden. Hän on nostanut sarjaan 100 kg 237,5 kg. Hän on toiminut myös vapaaottelun parissa valmentajana. Hän työskentelee sosiaalialan ohjaajana.
Suomisen toinen kirja Diileri Helvetin portilla ilmestyi syksyllä 2018.
Diileri 3 Koston enkeli ilmestyi elokuussa 2020 ja se päättää kolmiosaisen trilogian, jossa Sami niminen voimailija seikkailee Turun voimailuskenessä.
Aiheesta muualla

Diileri – Tie helvettiin Kustantaja Revontuli. Adlibris.
Diileri – Tie helvettiin (Kovakantinen kirja) (Arkistoitu – Internet Archive) Prisma
Turun Voimamiehet
Thomas Cech

| Thomas Cech |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1947 (ikä 76) Chicago, Yhdysvallat
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Kalifornian yliopisto (Berkeley) MIT
Instituutti:  Coloradon yliopisto
Tutkimusalue:  biokemia, RNA
Tunnetut työt:  transkriptio soluissa, RNA katalysaattorina
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto
Aiheesta muualla
experts.colorado.edu/display/fisid_103252
Thomas Robert Cech (s. 8. joulukuuta 1947 Chicago) on yhdysvaltalainen biokemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1989 RNA:n katalyyttisten ominaisuuksien löytämisestä. Cech jakoi palkinnon Sidney Altmanin kanssa.
Cech valmistui filosofian tohtoriksi Kalifornian yliopistosta Berkeleystä vuonna 1975. Samana vuonna hän siirtyi MIT:hen väitöskirjan jälkeisiä eli post doc-opintoja varten. Vuonna 1978 hän siirtyi Coloradon yliopistoon, jossa hän opetti kemiaa ja biokemiaa. Cech toimii edelleen Coloradon yliopistossa biokemian ja kemian professorina. Vuonna 2000 hän seurasi Purnell Choppinia Howard Hughesin lääketieteellisen instituutin presidenttinä.
Cechin päätutkimusalue on transkriptio soluissa. Hän tutki kuinka solujen geneettinen koodi siirretään RNA:han. Cech tutki yksisoluisen Tetrahymena thermophila -eläimen jakaantumista ja hän huomasi, että prosessoimaton RNA-molekyyli kykeni jakaantumaan itsestään. Tohtori Cech oli ensimmäinen, joka todisti, että RNA-molekyylit eivät ole pelkästään passiivisia geneettisen informaation kuljettajia, vaan niillä on myös katalyyttisiä ominaisuuksia ja ne voivat osallistua soluissa tapahtuviin reaktioihin. Muun muassa RNA katalysoi RNA:n muodostumista ja proteiinisynteesiä ribosomeissa. RNA:ta sisältäviä entsyymejä kutsutaan ribotsyymeiksi.
Lisäksi Cech on tutkinut telomeerejä. Tutkimusryhmineen hän on tutkinut erityisesti telomeraasin rakennetta ja sen toimintaa. Telomeraasin aktiivinen kohta sisältää käänteistranskriptaasia, entsyymiä, jota aiemmin luultiin olevan vain viruksissa. Telomeraasi on biokemiallisesti tärkeä entsyymi, koska se aktivoituu suurimmassa osassa ihmisen syövistä.
Tampereen Messut

Tampereen Messut Oy:n logo
Tampereen Messut Oy on messu­yhtiö, joka järjestää  ammattimessuja sekä kuluttajamessuja Tampereen Messu- ja Urheilu­keskuksessa. Messuohjelmistossa on yhteensä noin 30 messutapahtumaa, joista vuosittain toteutetaan keskimäärin 15-20. Näytteilleasettajia messuilla on joka vuosi yli 3000 ja tapahtumiin tutustuu lähes 140 000 messuvierasta. Suurimmat messut, jotka Tampereen Messut järjestää, ovat Suomen Kädentaidot ja Alihankinta.
Tampereen Messut -konserni

Tampereen Messut -konserniin kuuluvat myös omana yksikkönä toimiva Tampereen Kokouspalvelu sekä tytäryhtiöt Finland Events Oy, Finnresta – Finland Restaurants Oy ja Tavicon Oy.Konsernin liikevaihto vuonna 2013 oli 10,8 miljoonaa euroa ja liikevoitto yli 1 milj. euroa.
Hallinto

Tampereen Messut -konsernin toimitusjohtajana toimii Hannu Vähätalo. Hallituksen puheenjohtajana toimii Antti Eskelinen Tampereen Kauppakamarista.
Historia

Ensimmäiset messut Tampereella järjestettiin vuonna 1950. Messut järjestettiin Aleksanterin kansakoulun, Tampereen yhteislyseon ja  Tampereen yhteiskoulun tiloihin ja niiden välillisille alueille. Messut avasi kauppa- ja teollisuusministerinäkin toiminut Suomen Pankin pääjohtaja Sakari Tuomioja.
Vuonna 1964 Tampereen messut siirtyivät Kalevan kaupunginosaan. Korkeakoulu oli teollisuusmessujen avajaisten näyttämö, Sampolan koulu puolestaan näyttelypaikka.
Kesäkuussa 1967 Tampereen kaupunki, Pirkanmaan Yrittäjät, Tampereen kauppakamari sekä Tampereen Käsityö- ja teollisuusyhdistys perustivat Tampereen Messut Oy:n kaupunginjohtaja Erkki Lindforsin johdolla.
Tampereen Messut Oy:n ensimmäiset yleismessut järjestettiin heinäkuussa 1969. Messujen suojelijana toimi tasavallan presidentti Urho Kekkonen.
Vuonna 1985 Tampereen Messut siirsi messutoimintansa vastavalmistuneeseen Pirkkahalliin ja yrityksen toimisto muutti Pirkkahallin yhteyteen vuonna 2003.
Tampereen Messu- ja Urheilukeskus Oy perustettiin vuonna 2005, ja vuonna 2006 Pirkkahallista tuli virallisesti Tampereen Messu- ja Urheilukeskus.
Tapahtumat

Tampereen Messujen järjestämiin tapahtumiin kuuluvat:
Alihankinta
Asta Rakentaja
EuroMining
Eurosafety
Finnclean
Hevoset
Iskelmä live
Keräily
Kirja
Kokonaisturvallisuus
Kotimaan Matkailumessut
KotiVisio
Lapsiperhe
Nordic Welding Expo
NordicFood
NordicPack
Puutarha
SGGF
Suomen Kädentaidot
Supermessut
Tampere Bike Show
Tamepere Live
Tampereen Taidemessut
Tampereen Viinimessut
Verkosto
Aiheesta muualla

Tampereen Messujen kotisivut ja tulevat tapahtumat
Suomen Messu- ja somistusalan liitto ry
Tampereen Messujen yhtiöesitys porssitieto.fi:ssä
Tero Sundell

Tero Sundell on suomalainen rumpali. Hän on soittanut muun muassa Tehosekoittimessa, Saimaassa ja Stigin taustayhtyeessä Kullankaivajat. Vuonna 2016 hän on mukana Stadin Juhlaorkesterissa. Vuonna 2003 Sundell sai ansioituneille lahtelaisille populaarikulttuurin vaikuttajille myönnettävän Hemmo-palkinnon.
Aiheesta muualla

Tero Sundell Discogs-sivustolla
Tero Siitonen

Tero Siitonen on suomalainen basisti, joka tunnetaan erityisesti Pelle Miljoonan eri kokoonpanoista. Bassonsoiton lisäksi Siitonen myös laulaa ja soittaa kitaraa.
Yhtyeitä

Kerjäläisarmeija (1981-1982)
Spiders
Stalker
Pelle Miljoona & Linnunlaulu (1986-1989)
Pelle Miljoona (1989–1990, 1991–1992)
Pelle Miljoona & Peacemakers (1990)
Rockers (1992)
Pelle Miljoona & Rockers (1995, 2000–2007, 2019–)
Roni Martin & Jukka Orma Tanssiinkutsu (2003–2004)
Problems (taustalaulajana Niin että riittää... -albumilla 1998)
Soul Tattoo (2008–2009)
Pelle Miljoona Duo / Folk Trio / Trio / Folkers
Taigakuovi

| Taigakuovi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Kuovit Numenius
Laji::  minutus
Kaksiosainen nimi
 Numenius minutus  Gould, 1841 
Katso myös
   Taigakuovi Wikispeciesissä   Taigakuovi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Taigakuovi (Numenius minutus) on Euroopassa harvinainen lintu. Suomen ainoa havainto on vuodelta 1996. Lajin nimesi John Gould 1841.
Koko ja ulkonäkö

Taigakuovin höyhenpuku on päältä ruskearaitainen, valkea kurkku, tummaraitainen ja harmaa rinta ja valkoinen vatsa. Pään kuviot ovat samantapaiset kuin pikkukuovilla. Nokka on pitkähkö, mutta lyhyempi kuin pikkukuovilla, ja hiukan alaspäin taipunut. Linnun pituus on 28–31 cm ja paino 175 g. Naaras on selvästi koirasta suurempi.
Levinneisyys

Taigakuovi on pitkänmatkan muuttolintu, se pesii Siperiassa ja talvehtii Australasiassa. Muuttajien vähimmäismäärä on 200 000 yksilöä. Muuttomatkoillaan se joskus harhautuu Eurooppaan. Talvehtimisalueilla Australiassa se kerääntyy suuriksi parviksi. Eksyneitä muuttajia on nähty Kaliforniassa ja Alaskassa.
Elinympäristö

Taigakuovi pesii koivuvaltaisissa aukkoisissa metsissä jokilaaksoissa. Talvehtimisalueet ovat rannikolla ja sisämaassa avomailla lähellä kosteikkoja.
Lisääntyminen

Laji pesii löyhissä yhdyskunnissa. Pesä on kuoppa maassa. Molemmat puolisot hautovat munia.
Ravinto

Kaivelee pitkällä nokallaan maasta pieniä selkärangattomia.
Tapani Kiminkinen

| Tapani Kiminkinen |
| --- | --- |
 Tapani Kiminkinen Tampereen kirjamessuilla 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. marraskuuta 1954 (ikä 69) Pylkönmäki
Ammatti:  lääkäri tietokirjailija televisioesiintyjä
Taavi Tapani Kiminkinen (s. 11. marraskuuta 1954 Pylkönmäki) on suomalainen lääkäri, joka on tullut tunnetuksi muun muassa tietokirjailijana ja televisioesiintyjänä. Yle TV1:n tuotti 2009–2011 sarjaa Tohtori Kiminkinen ja Alfa-tv kymmentä vuotta myöhemmin sarjaa Maalaislääkäri Kiminkinen.
Kiminkinen työskenteli terveyskeskuslääkärinä Saarijärven terveysasemalla Keski-Suomen makunnassa. Mediassa Kiminkistä kutsutaan usein lempinimellä ”maalaislääkäri”. Televisiosarjan nimestä huolimatta Kiminkinen ei ole väitellyt tohtoriksi, vaan valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1980. Saman vuoden elokuussa hän aloitti työnsä Saarijärven terveysasemalla.
Kiminkinen oli mukana perustamassa Saarijärvellä vuodesta 2001 järjestettyä Kirmot-kulttuuritapahtumaa ja on tapahtumaa järjestävän Art Lumperoinen ry:n puheenjohtaja.
Tammikuussa 2009 Yle TV1 alkoi esittää tv-sarjaa Tohtori Kiminkinen, jossa seurataan Kiminkisen työtä terveysasemalla. Hänellä oli myös oma radio-ohjelma Radio Keski-Suomessa. Hän kirjoittaa myös kolumneja Kotilääkäri-lehteen ja Kysy Kiminkiseltä -palstaa Apu-lehteen.
Heikki Hilander on esittänyt sarjassaan Hilander-TV tohtori Kimittäjää, joka on parodia Tapani Kiminkisestä.
Suomalainen Lääkäriseura Duodecim on myöntänyt Kiminkiselle Konrad ReijoWaaran palkinnon vuonna 2004. Vuonna 2009 Jade-lehti valitsi hänet Vuoden Sydänvaikuttajaksi. Suomen Kipu ry on myöntänyt Kiminkiselle Vuoden Auttaja -palkinnon tunnustuksena potilaiden hyväksi tehdystä pitkäjänteisestä työstä. Lääkintöneuvoksen arvonimi Kiminkiselle myönnettiin 2023.
Kirjat

Terveys pidentää ikää: Maalaislääkärin elämäntapaopas.  Helsinki:  Tammi, 2007.  ISBN 951-265-903-4.
Maalaislääkärin viimeisimmät kiusaukset.  Helsinki:  Tammi, 2008.  ISBN 951-265-753-8.
Henki ja elämä.  Helsinki:  Tammi, 2009.  ISBN 978-951-314-522-4.
Liekeissä! Maalaislääkärin elämänkipinät.  Helsinki:  Tammi, 2010.  ISBN 978-951-315-315-1.
Terveen paperit: Maalaislääkäri vastaa nettikysymyksiin.  Helsinki:  Tammi, 2010.  ISBN 978-951-315-612-1.
Maalaislääkärin matkassa.  Helsinki:  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-5826-2.
Lukot auki! sanoo maalaislääkäri.  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6443-0.
Maalaislääkärin päivää.  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6751-6.
Kiminkisen suuri lääkärikirja.  Helsinki:  Tammi, 2013.  ISBN 978-951-31-7422-4.
Kiminkinen vastaa: 100 kysymystä lääkärille.  Helsinki:  Tammi, 2015.  ISBN 978-951-31-8572-5.
& Karppinen, Pertti: Parannetaan kansa.  Helsinki:  Tammi, 2017.  ISBN 978-951-31-9355-3.
Täyttä elämää: Lisää laatua seniorivuosiin.  Helsinki:  Tammi, 2019.  ISBN 978-952-04-0401-7.
Maalaislääkärin muistelmat.  (Piirroskuvat: Ulla Kiminkinen)  Helsinki:  Tammi, 2023.  ISBN 978-952-04-5526-2.
Tero Similä

| Tero Similä |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 1980 (ikä 44) Ylivieska, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Seura:  Posion Pyrintö
Laji:  maastohiihto
Maailmancup
Kaudet:  2001–2014
Paras sijoitus:  8.
Tero Similä (s. 26. helmikuuta 1980 Ylivieska) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Posion Pyrintöä. Aikaisemmin hän on edustanut Ylivieskan Kuulaa ja Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Häntä ovat valmentaneet muun muassa Erkki Mustola ja Reijo Jylhä.
Similä voitti urallaan neljä suomenmestaruutta, yhdeksän SM-hopeaa ja yhdeksän pronssia. Hän osallistui talviolympialaisiin Torinossa 2006 ja maailmanmestaruuskilpailuihin Oberstdorfissa 2005, Sapporossa 2007, Oslossa 2011 ja Val di Fiemmessä 2013. Similän paras henkilökohtainen sijoitus arvokilpailuissa oli Oberstdorfin MM-kisojen yhdistelmäkilpailun kolmastoista sija.
Maastohiihdon maailmancupissa Similä sijoittui kahdesti kymmenen parhaan joukkoon. Helmikuussa 2005 hän oli Falunissa yhdistelmäkilpailun kahdeksas ja maaliskuussa 2006 kahdeksas Oslon 50 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa.
Hiihtouransa jälkeen Similä on työskennellyt urheiluvälinemyyjänä.
Dopingkäry

Similä kärysi dopingista keväällä 2014. Similän 9. maaliskuuta 2014 antama näyte sisälsi kiellettyä EPO-hormonia. Hän sai kahden vuoden toimintakiellon ja kaikki hänen tuloksensa 9. maaliskuuta 2014 lähtien hylättiin. Suomen Hiihtoliitto päätti lokakuussa 2014 vaatia Similältä 40 000 euron korvaukset kilpailusopimuksen rikkomisen vuoksi.
Doping-käryn julkistamisen yhteydessä Similä ilmoitti lopettavansa hiihtouransa. Hän kuitenkin palasi takaisin kisoihin kilpailukiellon päättymisen jälkeen vuonna 2016.