stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Finnhits 3

| Finnhits 3 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1967–1976
 Julkaistu: 1976   1996 (CD)
 Formaatti: LP-levy (FTV 4)   C-kasetti (FMK 4)   CD-levy (0630-14178-2)
 Tyylilaji: iskelmä, pop, folkrock, country rock, poprock, rock, folk
 Kesto: 47.25
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Finnlevy   Fazer Records (CD)
Muut kannet
 Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 1. (huhti–toukokuu 1976) 
Finnhits-sarjan muut julkaisut
| Finnhits 2 1975 | Finnhits 3 1976 | Finnhits 4 1976 |
Finnhits 3 on suomalaista iskelmämusiikkia sisältävän Finnhits-kokoelmalevysarjan kolmas osa vuodelta 1976. Levyn kappaleet ovat vuosilta 1967–1976. Suurin osa levyn kappaleista on kuitenkin julkaistu vuonna 1975 tai 1976.
Levyn vanhimpia levytyksiä on Eija Sinikan esittämä ”Kanssasi sun”, joka äänitettiin jo vuonna 1970. Kappale nousi kuitenkin hittilistoille vasta vuonna 1975. Erkki Junkkarisen ”Ruusut hopeamaljassa” levytettiin jo alun perin vuonna 1967, mutta kappale ylsi ensimmäistä kertaa hittilistoille maaliskuussa 1975 uuden levytetyn version myötä, jonka nimi oli ”Ruusuja hopeamaljassa”.
Albumi menestyi hyvin levysarjan edellisten osien tapaan ja oli Mitä Suomi soittaa -listan ensimmäisellä sijalla huhti- ja toukokuussa 1976. Kultalevyraja ylittyi vuonna 1984. Sitä on myyty vuoteen 2013 noin 52 000 kappaletta ja on täten Finnhits-sarjan toisiksi myydyin.
Albumi julkaistiin Finnlevy-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina.Vuonna 1996 Fazer Records julkaisi albumin ensimmäistä kertaa CD-levynä ja uudelleen vuonna 2003. Vuonna 2003 albumi julkaistiin myös samoissa kansissa levysarjan neljännen osan kanssa CD-levynä.
Kappaleet > A-puoli

Katri Helena: Paloma Blanca – 3.04 (alkup. ”Paloma Blanca”, säv. H. Bouwens, san. Chrisse Johansson, sov. Veikko Samuli)
Erkki Liikanen: Evakkoreki – 2.28 (säv. ja san. Erkki Liikanen, sov. Aarno Raninen)
Markku Aro: Pois sun vien – 3.10 (alkup. ”Reach Out I'll Be There (en)”, säv. E. Holland – B. Holland – L. Dozier, san. Vexi Salmi, sov. Antti Hyvärinen)
Seppo Närhi: Prinsessa 65 – 3.30 (alkup. ”Queen of 1964”, säv. N. Sedaka & H. Greenfield, san. Hector, sov. Nono Söderberg)
Pekka Himanka: Kankaan kaunis Katriina – 3.17 (säv. Trad., san. Saukki, sov. Unto Jutila)
Reijo Taipale: Lumikenttien kutsu – 3.07 (alkup. ”I Wanna Go”, säv. M. Pagano, san. Pertti Reponen, sov. Aarno Raninen)
Eija Sinikka: Kanssasi sun – 2.43 (säv. Juha Kajova, san. Jukka Kuoppamäki, sov. Seppo Paakkunainen)
Gulliver: Alli ethän muiden salli – 2.22 (säv. Toivo Kärki, san. Vexi Salmi, sov. Antti Hyvärinen)
Kappaleet > B-puoli

Virve ”Vicky” Rosti: Kun Chicago kuoli – 3.24 (alkup. ”The Night Chicago Died (en)”, säv. M. Murray – P. Callander, san. Pertti Reponen, sov. Veikko Samuli)
Fredi: Rakkauslaulu – 2.51 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi, sov. Antti Hyvärinen)
Erkki Junkkarinen: Ruusuja hopeamaljassa – 2.30 (säv. O. Osmo, san. Ari Saarni, sov. Kaarlo Valkama)
Erkki Liikanen: Meiä Veera – 1.51 (alkup. ”Arms Full of Empty”, säv. B. Owens, san. Erkki Liikanen, sov. Esko Linnavalli)
Merja Rantamäki: Mä mistä löytäisin sen laulun – 2.58 (alkup. ”А где мне взять такую песню”, säv. G. Ponomarenko, suom. san. Pauli Salonen, sov. Toivo Kärki)
Tapani Kansa: Kuinka paljon rakkautta – 2.46 (alkup. ”Dalla strada alle stelle”, säv. Curtis – Panzuti – Pinchi, san. Saukki, sov. Olli Heikkilä)
Matti Esko: Jennie Jennie – 3.00 (alkup. ”Jennie, Jennie”, säv. L. Berghagen, san. Pauli Virta, sov. Jörgen Petersen)
Danny: Kuusamo – 4.24 (alkup. ”Africa”, säv. L. Losito – S. Cutugno, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Kokoonpano > Muusikoita

Juhani ”Junnu” Aaltonen – saksofoni (9), puupuhaltimet (12)
Olli Ahvenlahti – piano (4)
Arto Alaspää – taustalaulu (10)
Heikki Annala – bassokitara (5)
Anne-Marie ”Ami” Aspelund – taustalaulu (10, 16)
Kaj Backlund – trumpetit (15)
Matti Bergström – bassokitara (7)
Jaakko Borg – kapellimestari (13)
Paul Fagerlund – kosketinsoittimet (12)
Pertti ”Kalle” Fält – taustalaulu (1, 12, 16)
Maija Hapuoja – taustalaulu (1)
Antti Hyvärinen – kapellimestari (3, 8, 10)
Heikki Hämäläinen – viulut (1, 10)
Tapani ”Nappi” Ikonen – lyömäsoittimet (4)
Aimo ”Ami” Jaara – taustalaulu (1, 16)
Antero Jakoila – kitarat (3–4, 7, 10)
Heikki Jäntti – huuliharppu (6)
Ilpo Kallio – rummut ja lyömäsoittimet (8, 10, 13, 15)
Esa Katajavuori – kosketinsoittimet (14)
Marjo-Riitta Kervinen – taustalaulu (16)
Hannu ”Roope” Koistinen – rummut ja lyömäsoittimet (1, 16)
Leif Källman – trumpetti (12)
Heikki Laurila – kitarat (2–3, 6, 8, 10, 13–15)
Kai Lind – taustalaulu (12)
Kari Lindstedt – sello (1)
Kullervo Linna – kapellimestari (11)
Jörgen Petersen – trumpetit (15)
Aarno Raninen – kapellimestari (2, 6)
Jaakko Raulamo – sello (10)
Esko Rosnell – rummut ja lyömäsoittimet (14)
Veikko Samuli – kosketinsoittimet (1, 9, 16), kapellimestari (9, 16)
Arno ”Nono” Söderberg – kitarat (1, 4, 7–8)
Irma Tapio – taustalaulu (1, 14–15)
Matti Tyni – bassokitara (16)
Heikki ”Häkä” Virtanen – bassokitara (2, 4)
Hasse Walli – kitarat (1)
Taisto Wesslin – kitarat (1, 12)
Kaj Westerlund – piano (4)
Jorma Ylönen – viulut (1)
Ronnie Österberg – rummut (4)
Finnhits 2

| Finnhits 2 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1972–1975
 Julkaistu: 1975   1996 (CD)
 Formaatti: LP-levy (FTV 2)   C-kasetti (FMK 2)   CD-levy (0630-14177-2)
 Tyylilaji: iskelmä, suomipop, poprock, suomirock, folkrock, country rock, balladi
 Kesto: 01.19.52
 Levy-yhtiö: Finnlevy
 Levymerkki: Finnlevy   Fazer Records (CD)
Listasijoitukset
  1. (1975)
Finnhits-sarjan muut julkaisut
| Finnhits 1974 | Finnhits 2 1975 | Finnhits 3 1976 |
Finnhits 2 on suomalaista iskelmämusiikkia sisältävän Finnhits-kokoelmalevysarjan toinen osa vuodelta 1975. Levyn kappaleet ovat vuosilta 1972–1975.
Albumista tuli suuri menestys ja se nousi Mitä Suomi soittaa -listan listaykköseksi sarjan ensimmäisen albumin tapaan. Kultalevyraja ylittyi vuonna 1983 ja sitä on myyty vuoteen 2013 mennessä yhteensä 150 856 kappaletta. Se on täten Finnhits-sarjan myydyin sekä kaikkien aikojen 13. myydyin kotimainen albumi.
Albumi julkaistiin Finnlevy-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Vuonna 1996 Fazer Records julkaisi albumin ensimmäistä kertaa CD-levynä. Vuonna 2003 albumi julkaistiin myös samoissa kansissa levysarjan ensimmäisen osan kanssa CD-levynä.
Kappaleet > A-puoli

Marion: El Bimbo – 2.41 (säv. C. Morgan, san. Pertti Reponen, sov. Rudi Bauer)
Kai Hyttinen: Saanhan olla hän – 2.49 (alkup. ”Let Me Be the One”, säv. P. Curtis, san. Vexi Salmi, sov. Nacke Johansson)
Tapani Kansa: Sä luota päivään nousevaan – 4.20 (alkup. ”Il mondo cambierà”, säv. S. Romitelli, san. Tapani Kansa, sov. Kaj Backlund)
Fredi: Vihreät niityt – 3.10 (alkup. ”Green Fields”, säv. Gilkyson – Dehr – Miller, san. Orvokki Itä, sov. Antti Hyvärinen)
Danny: Seikkailija – 2.50 (säv. Kari Kuuva, san. Kari Kuuva – Jyrki Hämäläinen, sov. Kaj Westerlund)
Kivikasvot: Tankeros love – 3.00 (säv. ja san. Ismo Sajakorpi – Georg Dolivo, sov. Nacke Johansson)
Kisu: Hasta manana – 3.06 (alkup. ”Hasta mañana”, säv. B. Ulvaeus – B. Andersson, san. Monica Aspelund, sov. Raimo Henriksson)
Fredi: Avaa sydämesi mulle – 3.17 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi, sov. Nacke Johansson)
Kappaleet > B-puoli

Marion ja Kirka: Silloin – 2.50 (alkup. ”Era”, säv. A. Lo Vecchio – D. S. Shapiro, san. Vexi Salmi, sov. Esko Linnavalli)
Frederik: Kung Fu taistelee – 3.03 (alkup. ”Kung Fu Fighting”, säv. C. Douglas, san. Vexi Salmi, sov. Paul Fagerlund)
Hanne: Ding-a-dong – 2.30 (alkup. ”Ding-a-dong”, säv. D. Bakker – W. Luikinga – E. Ouwens, san. Vexi Salmi, sov. Nacke Johansson)
Rolf Bergström ja Pyhimykset Rokkibaby – 3.19 (alkup. ”Rock Your Baby”, säv. H. W. Casey – R. Finch, san. Chrisse Joahnsson, sov. Randy Korlin)
Katri Helena: Vasten auringon siltaa – 3.35 (alkup. ”Alle porte del sole”, säv. D. Pace – Panzeri – Pilat – Conti, san. Chrisse Johansson, sov. Olli Heikkilä)
Jukka Kuoppamäki: Sininen ja valkoinen – 2.58 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki, sov. Kari Hillo – Raimo Henriksson)
Lea Laven: Tumma nainen – 3.26 (alkup. ”Dark Lady”, säv. J. Durrill, san. Pertti Reponen, sov. A. Capps)
ABC-kuoro: Kalliolle kukkulalle – 2.58 (säv. Kaj Chydenius, san. trad., sov. Paul Fagerlund)
Kokoonpano > Muusikoita

Juhani ”Junnu” Aaltonen – puhallinsoittimet (4, 6)
Jarmo Ahvenainen – viulut (9)
Arto Alaspää – taustalaulu (1, 3, 7)
Kaj Backlund – kapellimestari (3), trumpetit (3, 6, 14)
Rudi Bauer – kapellimestari (1)
Rolf Bergström – kitarat, lyömäsoittimet ja taustalaulu (12)
Veli-Pekka Bister – sellot (9)
Paul Fagerlund – kapellimestari (10)
Maija Hapuoja – taustalaulu (3, 6–7, 11)
Tomi Hauru – bassokitara ja taustalaulu (12)
Olli Heikkilä – kapellimestari (13)
Raimo Henriksson – kapellimestari (14)
Antti Hyvärinen – kapellimestari (4)
Heikki Hämäläinen – viulut (2, 5, 7, 9, 11, 13)
Tapani ”Nappi” Ikonen – lyömäsoittimet (9)
Antero Jakoila – kitarat (3–4, 6, 10)
Markku Johansson – trumpetit (6, 14)
Paul ”Nacke” Johansson – kapellimestari (2, 8, 11)
Kauko Jorasmaa – viulut (3)
Ilpo Kallio – rummut (3–4, 6, 9–10, 16), lyömäsoittimet (3–4, 6, 10, 16)
Esa Katajavuori – kosketinsoittimet (2–3, 5, 7, 10, 13), kellopeli (11)
Randy Korlin – piano, urut, melodika ja taustalaulu (12)
Raimo Kulmala – rummut ja taustalaulu (12)
Pentti Lasanen – kapellimestari ja puhaltimet (6)
Heikki Laurila – kitarat (2–4, 6–9, 11, 13–14, 16)
Kai Lind – taustalaulu (3, 11)
Kari Lindstedt – sellot (6, 9)
Esko Linnavalli – kapellimestari ja syntetisaattorit (9)
Arja Loukas – alttoviulu (9)
Eero Lupari – kitarat (6)
Pekka ”Pave” Maijanen – bassokitara ja taustalaulu (11)
Martti Metsäketo – bassokitara (6, 14)
Marjukka Nenonen – viulut (9)
Matti Oiling – rummut ja lyömäsoittimet (3–4, 7, 11)
Ari Oinonen – kapellimestari ja piano (9)
Jussi Pesonen – viulut (9)
Jörgen Petersen – trumpetti (4)
Jaakko Raulamo – sello (14)
Raimo Roiha – kosketinsoittimet (6, 14)
Esko Rosnell – rummut ja lyömäsoittimet (13–14)
Rauno Salminen – viulut (9)
Veikko Samuli – kosketinsoittimet (6)
Warren Schatz – kapellimestari (14)
Steffan Stenström – sello (7)
Arno ”Nono” Söderberg – kitarat (5–6, 9)
Irma Tapio – taustalaulu (3, 5–7, 11, 13, 15)
Juhani Tiainen – viulut (9)
Seppo Tukiainen – viulut (9)
Heikki ”Häkä” Virtanen – bassokitara (9)
Hasse Walli – kitarat (9)
Kaj Westerlund – kapellimestari (5)
Jorma Ylönen – viulut (7, 9, 11, 14)
Araouane

| Araouane |
| --- | --- |
 Araouane
 Koordinaatit: 18°54′14″N, 3°31′41″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Timbuktu
Piiri:  Timbuktu
Kunta:  Salam
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2009):  922
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Araouane on kylä Timbuktun piirin Salamin kunnassa Malissa. Se sijaitsee keskellä Saharaa 269 kilometriä Timbuktusta pohjoiseen. Kylän kautta kulkee Timbuktun ja Taoudennin välinen autiomaareitti. Asukkaita on 922 henkeä (vuonna 2009).
Araouane mainitaan ensimmäisen kerran 1300-luvulla. Aikoinaan se oli tärkeä karavaanireitin pysähdyspaikka, jonka kautta kulki muun muassa kultaa, orjia ja suolaa. Saharan ylittäneen kaupankäynnin tyrehdyttyä paikkakunta menetti merkityksensä ja sen asukasmäärä väheni voimakkaasti.
Kylä on täysin riippuvainen muualta tuodusta ruuasta. Ainoan polttoaineen muodostaa kamelinlanta. Asukkaat ovat pääosin songhaita ja loput maureja. Suuri osa miehistä työskentelee Taoudennin suolakaivoksilla.
Kirjailija Ernst Aebi kuvaa Araouanen elämää kirjassaan Seasons of Sand. Aebin yritykset saada kyläläiset kasvattamaan itse elintarvikkeensa ja kehittää matkailua epäonnistuivat 1990-luvulla alkaneen tuaregikapinan takia. Sittemmin kylään on rakennettu koulu ja terveysasema.
NRP Flexa (1909)

| NRP Flexa |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Laskettu vesille:  1909
Poistui palveluskäytöstä:  1933
Tekniset tiedot
Uppouma:  44 t
Pituus:  21,0 m
Leveys:  4,0 m
Syväys:  0,7 m
Koneteho:  45 ihp
Nopeus:  10 solmua
Miehistöä:  7
Aseistus
Aseistus:  1 x 37 mm tykki
NRP Flexa tai Flecha oli Portugalin laivaston vuonna 1909 vesillelaskettu tykkivene.
Valmistus

Siirtomaaministeriö tilasi aluksen. Alus laskettiin vesille 1909.
Palvelus

Alus poistettiin laivastoluettelosta vuonna 1933.
Araplos

| Araplos> Ἄραπλος |
| --- | --- |
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Traakian Khersonesos
Infobox OKNimi-testi OK: 
Araplos (m.kreik. Ἄραπλος, lat. Araplus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Araploksen historiasta ei tiedetä mitään. Ainoa kaupungin mainitseva lähde on Pseudo-Skylaks, joka sijoittaa sen Alopekonnesoksen ja Elaiuksen välille Khersonesoksen pohjoisrannikolle, ensin mainitusta lounaaseen. Joskus Araplos on nähty samana kaupunkina kuin Drabos, mutta se sijaitsi Alopekonnesoksesta koilliseen.
Fluorifosforihappo

| Fluorifosforihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  13537-32-1
PubChem CID:  24267
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  H2PO3F
Moolimassa:  99,986
Ulkomuoto:  Väritön neste
Sulamispiste:  -78 °C
Kiehumispiste:  Hajoaa
Tiheys:  1,1818 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Fluorifosforihappo (H2PO3F) tai fluorofosforihappo on  epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään esimerkiksi katalyyttinä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa fluorifosforihappo on väritöntä ja jähmeää nestettä. Yhdiste liukenee hyvin veteen, mutta myös hydrolysoituu veden vaikutuksesta vetyfluoridiksi ja fosforihapoksi. Fluorifosforihappo on keskivahva diproottinen happo.
Fluorifosforihappoa valmistetaan fosforipentoksidin ja vetyfluoridin vesiliuoksen reaktiolla. Toinen tapa on fosforyylifluoridin hydrolyysi.
Fluorifosforihappoa käytetään polymerointireaktioiden katalyyttinä ja metallien pintakäsittelyissä
Fluorisitruunahappo

| Fluorisitruunahappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  357-89-1
PubChem CID:  107647
SMILES:  O=C(O)C(O)(CC(=O)O)C(F)C(=O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H7FO7
Moolimassa:  210,11 g/mol
Ulkomuoto:  hajuttomia, värittömiä kiteitä
Sulamispiste:  35,2 °C
Kiehumispiste:  165 °C
Liukoisuus veteen:  liukenee veteen
  
Fluorisitruunahappo on sitruunahaposta johdettu fluorattu karboksyylihappo. Siinä yksi vety on korvattu fluoriatomilla. Se on erittäin myrkyllinen fluorietikkahapon metaboliitti. Fluorisitruunahappo estää akonitaasin toiminnan, minkä vuoksi elimistön sitruunahappopitoisuus kasvaa ja sitruunahappokierto estyy. Myrkytyksen oireita ovat yskä, pahoinvointi, vatsakivut ja kouristukset. .
Aiheesta muualla

PubChem: Fluorocitrate (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Fluorocitric acid (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
The Chemical and Biochemical Properties of Fluorocitric Acid (pdf) (englanniksi)
Fideismi

Fideismi on ajatus, että uskonnollisia näkemyksiä ei voi eikä pidäkään arvioida rationaalisesti. Uskonnossa ei sen mukaan ole kysymys tosiseikoista vaan elämän ja todellisuuden merkityksestä, eikä uskonnollisia kysymyksiä siksi pidä arvioida järkikriteereillä. Se on kristillisessä teologiassa ja uskonnonfilosofiassa oppi, jonka mukaan järki on tarpeeton uskonnolliselle uskolle. Joidenkin fideismin suuntausten mukaan järki on vastakohta uskolle. Toisten suuntausten mukaan uskonto on tavoittamaton järjelle, ja siksi järki ei voi todistaa tai kumota uskontoa. Joskus sanaa fideismi käytetään myös protestanttien opista, jonka mukaan ihminen pelastuu yksin uskosta.
Fideisti hylkää järjen kokonaan tai ainakin järjen ensisijaisuuden uskontoon liittyvien totuuksien etsimisessä. Fideismin vastakohta ei ole järjen käyttö, vaan evidentialismi eli oppi, jonka mukaan tieto voidaan hyväksyä vain todisteiden (evidenssin) nojalla.
Fideismin mukaan ilmestyksiin perustuvat uskonnot kysyvät seuraajiltaan uskoa tuonpuoleiseen jumaluuteen, vaikka uskon kohdetta ei usein voi kovin hyvin käsittää. Jotkut fideistit näkevät koko ihmisen järjen epäluotettavana, koska ihmisluonto on synnin korruptoima, ja siksi järjen saavuttamat johtopäätökset ovat epäluotettavia.
Argumentti fideismin puolesta

Fideismi hylkää rationaaliset tai tieteelliset argumentit jumalan olemassaolon tai muiden vastaavien uskonnon dogmien todistusten puolesta. Fideistinen argumentti tämän asian suhteen voidaan kuvata seuraavasti:
Kristillinen teologia opettaa, että uskonnollinen usko kristilliseen jumalaan pelastaa ihmiset (usko johonkin empiirisesti todistamattomaan)
Mutta, jos jumalan olemassaolo voidaan todistaa, joko empiirisesti tai loogisesti, silloin usko muuttuu tarpeettomaksi
Eli jos kristillinen teologia on oikeassa, ei jumalasta voida saada selvää todistusta
Fideismi Raamatussa

Fideistit vetoavat joskus tiettyihin raamatunkohtiin. Näitä ovat esimerkiksi:
"Minä ylistän sinua, Isä, taivaan ja maan Herra, siitä, että olet salannut tämän järkeviltä ja viisailta mutta olet ilmoittanut sen lapsenmielisille. Näin sinä, Isä, olet hyväksi nähnyt." (Jeesus, kohdassa Luukas 10:21)
"Jumala on kyllä osoittanut viisautensa, mutta kun maailma ei omassa viisaudessaan oppinut tuntemaan Jumalaa, Jumala katsoi hyväksi julistaa hulluutta ja näin pelastaa ne, jotka uskovat. Juutalaiset vaativat ihmetekoja, ja kreikkalaiset etsivät viisautta. Me sen sijaan julistamme ristiinnaulittua Kristusta. Juutalaiset torjuvat sen herjauksena, ja muiden mielestä se on hulluutta,  mutta kutsutuille, niin juutalaisille kuin kreikkalaisillekin, ristiinnaulittu Kristus on Jumalan voima ja Jumalan viisaus.  Jumalan hulluus on ihmisiä viisaampi ja Jumalan heikkous ihmisiä voimakkaampi." (Paavali, kohdassa 1. Kor. 1:21-25)
"Taisteluaseemme eivät ole ihmisten aseita, vaan niillä on Jumalan antama voima tuhota linnoituksia. Me kaadamme kumoon järjen päätelmät ja kaiken, mikä nousee ylpeänä vastustamaan Jumalan tuntemista. Me vangitsemme kaikki ajatukset kuuliaisiksi Kristukselle ja olemme valmiit rankaisemaan kaikesta tottelemattomuudesta, heti kun te itse olette tulleet täysin kuuliaisiksi." (Paavali, kohdassa 2. Kor. 10:4-6)
Fideismin suuntauksia > Tertullianus

Kirkkoisä Tertullianuksen on usein katsottu edustaneen fideismiä, koska hän kirjoittaa:
»Jumalan Poika on syntynyt: se on 'häpeällistä' eikä siksi mikään häpeä. Jumalan Poika on kuollut: se on 'hulluutta' ja siksi uskottavaa. Hänet haudattiin ja hän nousi ylös: se on varmaa, koska se on 'mahdotonta'.»
Fideismin suuntauksia > Pascal

Blaise Pascalin mukaan jumalaan kannattaa uskoa, koska uskomalla voi voittaa paljon (päästä taivaaseen) muttei siinä hänen mukaansa häviä mitään (kts. Pascalin vaaka). Koska probabilistinen näkökulma antaa Pascalin mukaan tällaisen kuvan uskonvalinnasta, on järkevämpää uskoa vaikka ilman todisteita.
Fideismin suuntauksia > Hamann

Modernin irrationalismin isäksi luonnehdittu Johann Georg Hamann vetoaa David Humen filosofiaan julistaessaan, että ihmisen olemassaolossa kaikki perustuu lopulta uskolle, eikä mikään perustu järkeen. Näin ollen yritykset todistaa jumalan olemassaolo ovat tuomittuja.
Fideismin suuntauksia > Kierkegaard

Tunnetuimpia tapoja argumentoida fideismin puolesta on Søren Kierkegaardin ajatteluun pohjautuva fideismin suunta, jonka mukaan uskonnollisten väitteiden todistusvaatimukset ovat ristiriitaisia. Tämän näkökannan mukaan ei useinkaan ole mahdollista löytää perusteita, jotka voisivat vakuuttaa kaikki ihmiset, koska ihmisillä on hyvin erilaisia lähtökohtia ja taustoja uskomusten arviointiin. Toisekseen uskonnolliset väittämät koskevat ihmisen oman elämän perusteita, joihin kukaan ei voi suhtautua täysin objektiivisesti — on eri asia tietää joku asia todeksi kuin hyväksyä se maailmankuvaksi tai oman elämän perustaksi. Kierkegaard on todennut, että jos kysymys on ihmisen iankaikkisesta kohtalosta, hän ei voi jatkaa filosofointia ja lykätä ratkaisua loputtomiin, vaan hänen on tehtävä henkilökohtainen ratkaisu. Tällaisessa ajattelussa puhutaan "uskon hypystä", joka viittaa uskonratkaisun tekemiseen ilman todisteita.
Fideismin suuntauksia > Wittgenstein

Ludwig Wittgensteinin kielipeliajatuksen uskotaan vaikuttaneen fideismin syntyyn, vaikka Wittgenstein itse ei ole kovin eksplisiittisesti tarkastellut uskonnollista kieltä yhdessäkään pääteoksistaan. Yhtä lailla looginen panteismi pohjaa Wittgenstein tiukkaan logiikkaan. Vaikka hän totesi, että metafyysisiä ideoita ei voida alistaa loogiseen analyysiin, silti oli mahdollista uskoa niihin: mitä emme voi tietää, siitä emme voi puhua.
Fideismin suuntauksia > Fideismi islaminuskossa

Islaminuskon piirissä esimerkiksi Al-Ghazali kannatti fideismiä. Hänen mukaansa ilmestys on primäärinen järkeen nähden silloin, kun nämä kaksi joutuvat konfliktiin keskenään. Averroes omaksui tämän kannan, ja vaikutti siten keskiajan kristilliseen ajatteluun. Al-Ghazalin oppi tuli myös vallitsevaksi monien ortodoksimuslimien keskuudessa.
Koraanin kanta on, että Jumala voidaan todistaa, koska Hän on todistanut itse itsensä.
Kirjallisuutta

Koistinen, Timo: Kontemplatiivinen filosofia. Wittgensteinilaisen uskonnonfilosofian näkökulmia.  Helsinki:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 2014.  ISBN 978-952-9791-93-4
Työrinoja, Reijo: Uskon kielioppi. Uskonnollisten väitteiden ja käsitteiden luonne Ludwig Wittgensteinin myöhäisfilosofian valossa.  (Väitöskirja: Helsingin yliopisto)  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 1984.  ISBN 951-9111-52-2
Flubendatsoli

| --- | --- |

Flubendatsoli
Systemaattinen (IUPAC) nimi
Metyyli-N-[6-(4-fluoribentsoyyli)-1H-bentsimidatsol-2-yyli]karbamaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 31430-15-6
ATC-koodi: P02CA05
PubChem CID: 35802
DrugBank: DB08974
Kemialliset tiedot
Kaava: C16H12N3FO3 
Moolimassa: 313,286
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 260 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Flubendatsoli (C16H12FN3O3) on bentsimidatsolin karbamaattijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään sekä ihmis- että erityisesti eläinlääketieteessä loismatojen häätämiseen. Flubendatsoli on mebendatsolin (C16H13N3O3) fluorattu johdannainen.
Ominaisuudet, käyttö ja haittavaikutukset

Flubendatsoli vaikuttaa muun muassa sukkulamatoihin kuten piiskamatoihin ja sydänmatoihin sekä heisimatoihin. Flubendatsolia käytetään muun muassa koirien ja kissojen madotuksiin, sikojen loismatojen häätöön ja Euroopassa myös ihmisillä. Tyypillisimmät ihmisille flubendatsolin aiheuttamat haittavaikutukset ovat huonovointisuus, vatsakivut ja uneliaisuus. Yhdiste ei ole eläimille yhtä maksatoksista kuin mebendatsoli. Lääkeaineen toi markkinoille Janssen Pharmaceutica vuonna 1971.
Synteesi

Flubendatsolin synteesin ensimmäisessä vaiheessa 4-kloori-3-nitrobentsoehappo tai 4-kloori-3-nitrobentsoyylikloridi reagoi Friedel–Crafts-asyloinnille fluoribentseenin kanssa. Tämän jälkeen yhdisteen klooriatomi korvautuu aminoryhmällä reaktiolla ammoniakin kanssa ja nitroryhmä pelkistetään aminoryhmäksi. Näin muodostunut diamiini reagoi syanamidin kanssa muodostaen bentsimidatsolirakenteen ja viimeisessä vaiheessa muodostetaan karbamaattifunktionaalisuus reaktiolla metyylikloroformaatin kanssa.
Tim Floyd

| Tim Floyd |
| --- | --- |
 Floyd vuonna 2009
Henkilötiedot
Koko nimi:  Tim Floyd
Syntynyt: 25. helmikuuta 1954 (ikä 70) Hattiesburg, Mississippi, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Valmennusura
1976–1977 1977–1986 1986–1988 1988–1994 1994–1998 1998–2001 2003–2004 2005–2009 2010–:   Louisiana Tech (apuv.)  UTEP (apuv.)  Idaho  New Orleans  Iowa  Chicago Bulls  New Orleans Hornets  USC  UTEP
Tim Floyd (s. 25. helmikuuta 1954 Hattiesburg) on yhdysvaltalainen koripallovalmentaja, joka valmentaa nykyisin UTEP:n yliopistojoukkuetta.
Ura

Ennen NBA-seurojen valmentamista Floyd valmensi muun muassa Iowan osavaltionyliopistossa, jossa hän oli yksi koulun menestyksekkäimmistä valmentajista. Vuonna 1998 hän siirtyi Chicago Bullsiin, jossa hän korvasi päävalmentajana toimineen Phil Jacksonin. Floyd valmensi Bullsia vuosina 1998–2001. Hän valmensi myös toista NBA-seuraa, New Orleans Hornetsia, vuosina 2003–2004.
Aiheesta muualla

NBA:n valmentajaprofiili (englanniksi)