stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Manticora

Manticora teoksessa The History of Four-footed Beasts vuodelta 1607.
Manticora on eurooppalaisissa myyteissä esiintynyt hirviö. Tarina tunnetaan jo antiikin ajoilta ja se esiintyi myös keskiajalla. Yleinen tapa kuvailla eri hirviöitä oli yhdistellä ihmisiä ja eri eläimiä hybridinä. Manticora oli yksi monista vastaavista hirviöistä. Kansanperinteessä se oli peräisin Intiasta. Manticoralla oli miespuolisen ihmisen kasvot ja korvat, leijonan ruumis ja skorpionin häntä pistimineen. Suussaan manticoralla oli kolme hammasriviä ja sen väritystä kuvailtiin joskus "veren väriseksi". Sen ääni oli huilumainen ja se liikkui pitkin loikin. Manticoran sanottiin pitävän ihmisen lihan mausta ja se iski uhrejaan häntänsä piikillä.
Hybridimäisiä hirviöitä saatettiin pitää vaihtelevasti enemmän eläiminä tai ihmisinä. Manticora käsitettiin usein eläimenä ja sen ihmiskasvot aiheuttivat kauhua. Manticoraa käytettiin vertauskuvallisessa ja moraalisessa mielessä symboloimaan paholaista.
Lumilinna (televisio-ohjelma)

| Lumilinna |
| --- | --- |
Tyyli:  komedia
Kestoaika:  29 minuuttia
Luoja(t):  Jukka Virtanen   Aarre Elo   Matti Kuusla
Pääosissa:  Eija Merilä   Carola   Kai Lind   The Four Cats
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  YLE TV1
Esitetty:  27. maaliskuuta 1965 –
Jaksoja:  1
Tuotanto
Tuottaja(t):  Yleisradio
Ohjaaja(t):  Jukka Virtanen   Aarre Elo   Matti Kuusla
Käsikirjoittaja(t):  Jukka Virtanen   Aarre Elo   Matti Kuusla
Tuotantoyhtiö(t):  TV1 Viihdetoimitus   Yleisradio Oy
Palkinnot
Voitetut:  Montreux'n Kultainen ruusu: 1965
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Lumilinna (The Cold Old Days) on Yleisradion vuonna 1965 tuottama viihdeohjelma-lyhytelokuva. Ohjelma on voittanut toistaiseksi ainoana suomalaisohjelmana Montreux'n Kultaisen ruusun vuonna 1965. Lumilinna sai myös Lehdistön palkinnon. Ohjelman käsikirjoituksen oli tehnyt VEK-tiimi, johon kuuluivat Jukka Virtanen, Aarre Elo ja Matti Kuusla. Ryhmän musiikillisena johtajana toimi Jaakko Salo. Ohjelma kuvattiin Olavinlinnassa ja siinä oli mukana useita aikansa tunnetuimpia viihdetaiteilijoita.
Esiintyjät

Eija Merilä
Carola
Kai Lind
The Four Cats
Ossi Runne
Finn-Trio
Simo Salminen
Pentti Siimes
VEK (Jukka Virtanen, Aarre Elo & Matti Kuusla)
Esiintyjät > Tekijät

Ohjaus: Jukka Virtanen, Aarre Elo & Matti Kuusla, "VEK"
Käsikirjoitus: VEK
Kuvaus: Kari Dahlberg
Äänitys: Reino Aaltonen & Esko Haapaniemi
Leikkaus: Kaija Ahopelto
Lavastus: Aimo Pöyhönen
Puvustus: Ingrid Ahonlinna
Naamiointi: Viljo Haapaniemi
Musiikki: Jaakko Salo
Kuvaussihteeri: Tuula Luotola
Järjestäjä: Pentti Saares
Tuottaja: Yleisradio
Tuotantoyhtiö: Yleisradio Oy, 1965
Televisioesitykset

| Päivämäärä | Kanava | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- |
| 27.3.1965 | YLE TV1 |  |
| 6.12.1965 | YLE TV1 |  |
| 19.9.1975 | YLE TV1 |  |
| 30.12.1990 | YLE TV1 |  |
| 16.4.1995 | YLE TV1 |  |
| 9.9.2006 | YleTeema (YLE 80 v: Katsojien toiveet) |  |
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Lumilinna toi mainetta ja kunniaa 1965 – mimiikan ja musiikin iloittelu oli kielimuurit ylittävää tv-viihdettä
Lumilinna (The Cold Old Days) Yle Areenassa
Maastohiihto talviolympialaisissa 1984

Maastohiihdossa oli vuoden 1984 talviolympialaisissa ohjelmassa kahdeksan kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja neljä naisten tapahtumaa. Menestynein maastohiihtomaa oli Suomi. Menestynein urheilija oli Suomen Marja-Liisa Hämäläinen, joka voitti olympiakultaa kaikilla kolmella naisten henkilökohtaisella matkalla. Uutena kilpailutapahtumana mukaan oli otettu naisten 20 kilometrin hiihto.
Mitalit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Miesten 15 km tulokset |   Gunde Svan (SWE) |   Aki Karvonen (FIN) |   Harri Kirvesniemi (FIN)  |  |
| Miesten 30 km tulokset |   Nikolai Zimjatov (URS) |   Aleksandr Zavjalov (URS) |   Gunde Svan (SWE)  |  |
| Miesten 50 km tulokset |   Thomas Wassberg (SWE) |   Gunde Svan (SWE) |   Aki Karvonen (FIN)  |  |
| Miesten 4 × 10 km tulokset |   Ruotsi Thomas Wassberg  Benny Kohlberg  Jan Ottosson  Gunde Svan |   Neuvostoliitto Aleksandr Batjuk  Aleksandr Zavjalov  Vladimir Nikitin  Nikolai Zimjatov |   Suomi Kari Ristanen  Juha Mieto  Harri Kirvesniemi  Aki Karvonen  |  |
| Naisten 5 km tulokset |   Marja-Liisa Hämäläinen (FIN) |   Berit Aunli (NOR) |   Květa Jeriová (TCH)  |  |
| Naisten 10 km tulokset |   Marja-Liisa Hämäläinen (FIN) |   Raisa Smetanina (URS) |   Brit Pettersen (NOR)  |  |
| Naisten 20 km tulokset |   Marja-Liisa Hämäläinen (FIN) |   Raisa Smetanina (URS) |   Anne Jahren (NOR)  |  |
| Naisten 4 × 5 km tulokset |   Norja Inger Helene Nybråten  Anne Jahren  Brit Pettersen  Berit Aunli |   Tšekkoslovakia Dagmar Švubová  Blanka Paulů  Gabriela Svobodová  Květa Jeriová |   Suomi Pirkko Määttä  Eija Hyytiäinen  Marjo Matikainen  Marja-Liisa Hämäläinen  |  |
Läkerol

Läkerol on alkujaan ruotsalainen makeispastilli, jota valmistaa Cloetta. Pastilleja on saatavilla useissa mauissa.
Historia

Läkerol-tuotemerkin perusti gävleläinen myyntimies Adolf Ahlgren vuonna 1909. Nimi tulee ruotsin sanasta ”läker” (suom. parantaa). Alun perin tuotemerkillä myytiin antiseptistä nestettä. Pastilleihin on kuvattu A-kirjain Ahlgrenin mukaan.
Läkeroleja alettiin myydä Ruotsissa vuonna 1909 ja Suomessa vuonna 1912.
Vuonna 2001 Läkerol Plus -pastilli seurasi Xylifresh-purukumin jäljissä toiseksi suomalaiseksi valmisteeksi, joka sai Elintarvikkeiden tutkimussäätiön hyväksynnän funktionaaliseksi eli terveysvaikutteiseksi elintarvikkeeksi. Tuotteen ominaisuudet arvioi tieteellinen professorineuvosto. Leaf Oy:n kehittämä pastilli oli aikaisemmalta nimeltään Xylitol Plus. Makeisen sisältämä ksylitoli alentaa hampaiden reikiintymisen riskiä ja pastillin pureskelu lisää syljeneritystä suussa. Läkerol Plus oli Suomen kolmanneksi myydyin pastilli Mynthonin ja Sisun jälkeen, sen markkinaosuus oli 13 prosenttia. Vuonna 2002 Läkerol Plus -tuotteen uudeksi nimeksi tuli Läkerol Dents.
2000-luvun alussa Läkeroleja ei ollut myynnissä Suomessa, mutta Leaf toi sen vuonna 2007 takaisin manner-Suomeen, ja sitä alettiin markkinoida 18–39-vuotiaille.
Markkinointi

Läkeroleja on myyty Skandinavian lisäksi Sveitsissä, Alankomaissa, Belgiassa, Pohjois-Euroopassa ja Aasiassa kuten Singaporessa ja Hongkongissa.[lähde? ] Läkerol-tuotteita on muitakin kuin makeispastilleja.[lähde? ] Läkerol Classic oli kansainvälisesti yksi Leafin isoimpia brändejä.
Makuja

| --- | --- |
 Black  Bon Bons  Cisali  Cupa  Eukalyptus  Granaattiomena  Greippi  Kaktus  Karhunmarja  Kultainen Greippi  Lakritsi  Litsi  Läkerol Dark Orange Liquorice  Läkerol Dark Pure Liquorice  Läkerol Dark Smoked Liquorice  Läkerol Dents Caramel Mint  Läkerol Dents Lemon  Läkerol Dents Mint  Läkerol Dents Watermelon  Läkerol Fight of the Century Licorice Persimon  Läkerol Fight of the Century Licorice Watermelon :  Läkerol Split Cloudberry  Läkerol Split Lingonberry  Läkerol Split Raspberry  Makea Lakritsi  Mansikka Lakritsi  Mentol  Minttu  Mustaviinimarja  Mustikka  Passion hedelmä  Pehmeä hedelmä (lapsille)  Pehmeä marja(lapsille)  Pehmeä sininen (lapsille)  Pitaya  Punainen ja Tulinen  Salmiakki  Salty Caramel  Salvi  Sitruuna  Special  Yuzu
Aiheesta muualla

Läkerol-pastillien sivusto
Läkerol Salmiak ja Rasberry Lemongrass
Mannertenvälinen ballistinen ohjus

Minuteman III
Mannertenvälinen ballistinen ohjus (engl. intercontinental ballistic missile, lyh. ICBM) on maalta laukaistava ballistinen ohjus, jonka kantomatka on yli 5 500 kilometriä. ICBM-ohjukset on varustettu tyypillisesti ydinkärjillä, eikä tavanomaisia taistelukärkiä ole tähän mennessä käytetty. Tämä johtuu pelosta, että mikä tahansa ICBM-laukaisu johtaisi automaattiseen maksimaaliseen vastareaktioon muiden valtojen tahoilta. Nykyisin vain Yhdysvalloilla, Venäjällä, Kiinalla ja Pohjois-Korealla on ICBM-ohjuksia.
ICBM voidaan laukaista kiinteästä maanalaisesta siilosta, kuorma-autosta tai junanvaunusta. Nykyiset mannertenväliset ohjukset voivat osua kohteisiinsa jopa alle 300 metrin tarkkuudella (CEP). Mannertenvälisiä ohjuksia vastaan on yritetty kehitellä erilaisia järjestelmiä kuten ABM-ohjukset eli ohjustentorjuntaohjukset, mutta näiden menetelmien luotettavuus on hyvin heikko, eikä niillä ole ydinsodan syttyessä käytännön merkitystä.
Mannertenvälisiä ohjuksia on varustettu myös monikärkiohjuksiksi eli MIRV:eiksi, mutta maalta laukaistavien ohjusten MIRV-ominaisuudet kiellettiin START-aserajoitussopimuksessa. Sopimuksen mukaisesti vuoteen 2005 mennessä Yhdysvallat poisti käytöstä LGM-118A Peacekeeper -ohjukset.
Nykyisin käytössä olevia mannertenvälisiä ohjuksia ovat Yhdysvaltain LGM-30 Minuteman III, Kiinan Dongfeng 31, sekä  Venäjän RS-24 "Jars", RS-26 "Rubež", RS-28 "Sarmat", Topol ja RT-2PM2 Topol-M.
Ensimmäiset ICBM-ohjukset otettiin käyttöön vuonna 1959. Neuvostoliiton ensimmäinen ICBM oli R-7 ja Yhdysvaltain Atlas. Molemmista ohjuksista kehitettiin myöhemmin kantoraketteja.
Maastohiihto talviolympialaisissa 1980

Maastohiihdossa oli vuoden 1980 talviolympialaisissa ohjelmassa seitsemän kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja kolme naisten tapahtumaa. Menestynein maastohiihtomaa oli Neuvostoliitto.
Mitalit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Miesten 15 km tulokset |   Thomas Wassberg (SWE) |   Juha Mieto (FIN) |   Ove Aunli (NOR)  |  |
| Miesten 30 km tulokset |   Nikolai Zimjatov (URS) |   Vasili Rotšev (URS) |   Ivan Lebanov (BUL)  |  |
| Miesten 50 km tulokset |   Nikolai Zimjatov (URS) |   Juha Mieto (FIN) |   Aleksandr Zavjalov (URS)  |  |
| Miesten 4 x 10 km tulokset |   Neuvostoliitto Vasili Rotšev  Nikolai Bažukov  Jevgeni Beljajev  Nikolai Zimjatov |   Norja Lars Erik Eriksen  Per Knut Aaland  Ove Aunli  Oddvar Brå |   Suomi Harri Kirvesniemi  Pertti Teurajärvi  Matti Pitkänen  Juha Mieto  |  |
| Naisten 5 km tulokset |   Raisa Smetanina (URS) |   Hilkka Riihivuori (FIN) |   Květa Jeriová (TCH)  |  |
| Naisten 10 km tulokset |   Barbara Petzold (GDR) |   Hilkka Riihivuori (FIN) |   Helena Takalo (FIN)  |  |
| Naisten 4 x 5 km tulokset |   Itä-Saksa Marlies Rostock  Carola Anding  Veronika Hesse  Barbara Petzold |   Neuvostoliitto Nina Baldytševa  Nina Rotševa  Galina Kulakova  Raisa Smetanina |   Norja Brit Pettersen  Anette Bøe  Marit Myrmæl  Berit Aunli  |  |
Luettelo Namibian kaupungeista

Namibian kartta
Windhoek, Namibian pääkaupunki
Walvis Bay
Swakopmund
Namibian kaupungit jakautuvat kahteen kategoriaan. Suurempien oikeuksien kaupunkeja (cities) hallitaan kuntien tapaan, ja pienempien oikeuksien kaupungeissa (towns) on kaupunginvaltuusto.
Suurempien oikeuksien kaupungit

Vuoden 2015 tilanteen mukaan Namibiassa oli 13 suurempien oikeuksien kaupunkia (cities), joilla on kunnanvaltuusto. Niissä on valtuutettuja 7–15. Verrattuna pienempien oikeuksien kaupunkeihin (towns) niillä on oikeus järjestää kaupunkeihin julkista liikennettä, asuntoja, museoita ja kirjastoja ilman, että niiden täytyisi hakea näihin hyväksyntää kaupunki- ja maaseutuasioiden kehitysministeriltä. Ne voivat myös yksityistää joitakin palveluita ja muodostaa yhteisyrityksiä yksityissektorin kanssa ilman, että niiden tarvitsisi hakea näille asioille valtion hyväksyntää. Nämä 13 kaupunkia ovat:
| Namibian suuremmat kaupungit> Kaupunki | Namibian suuremmat kaupungit> Alue | Namibian suuremmat kaupungit> Väestö 1991 | Namibian suuremmat kaupungit> Väestö 2001 | Namibian suuremmat kaupungit> Väestö 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Windhoek | Khomas | 147 056 | 233 529 | 325 858 |
| Walvis Bay | Erongo | 22 999 | 43 611 | 62 096 |
| Swakopmund | Erongo | 17 681 | 23 808 | 44 725 |
| Henties Bay | Erongo |  | 3 285 | 4 720 |
| Omaruru | Erongo |  | 4 761 | 6 300 |
| Otjiwarongo | Otjozondjupa | 15 921 | 19 614 | 28 249 |
| Okahandja | Otjozondjupa | 11 040 | 14 039 | 22 639 |
| Grootfontein | Otjozondjupa |  | 14 249 | 16 632 |
| Mariental | Hardap |  | 9 836 | 12 478 |
| Outjo | Kunene |  | 6 013 | 8 445 |
| Gobabis | Omaheke |  | 13 856 | 19 101 |
| Tsumeb | Oshikoto |  | 14 929 | 19 275 |
| Keetmanshoop | ǁKaras | 15 032 | 15 778 | 20 977 |
Pienempien oikeuksien kaupungit

Vuonna 2015 Namibiassa oli 26 pienempien oikeuksien kaupunkia (towns). Niiden hallinnossa on kaupunginvaltuusto, jossa on 7–12 valtuutettua. Verrattuna kyliin, näillä kaupungeilla on oikeus järjestää itselleen palveluja kuten ambulansseja ja palokunta, samoin kuin paikallinen sähkö, ilman että niiden täytyisi hakea näihin hyväksyntää kaupunki- ja maaseutuasioiden kehitysministeriltä. Valtuustoilla on oikeus rakentaa ja ylläpitää julkisen palvelun rakennuksia, ja ne voivat myös myydä omaisuuttaan tai ostaa sitä lisää ilman erityistä lupaa ylempää. Nämä 26 kaupunkia ovat:
| Namibian pienemmät kaupungit> Kaupunki | Namibian pienemmät kaupungit> Alue | Namibian pienemmät kaupungit> Väestö 1991 | Namibian pienemmät kaupungit> Väestö 2001 | Namibian pienemmät kaupungit> Väestö 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Karasburg | ǁKaras |  | 4 075 | 4 401 |
| Lüderitz | ǁKaras |  | 13 295 | 12 537 |
| Oranjemund | ǁKaras |  | 4 451 | 3 908 |
| Arandis | Erongo |  | 3 974 | 5 214 |
| Karibib | Erongo |  | 3 726 | 5 132 |
| Usakos | Erongo |  | 2 926 | 3 583 |
| Aranos | Hardap |  |  | 3 683 |
| Rehoboth | Hardap | 21 439 | 21 308 | 28 843 |
| Rundu | Itä-Kavango | 19 366 | 36 964 | 63 431 |
| Nkurenkuru | Länsi-Kavango |  |  | 618 |
| Khorixas | Kunene |  | 5 890 | 6 796 |
| Opuwo | Kunene |  | 5 101 | 7 657 |
| Eenhana | Ohangwena |  | 2 814 | 5 528 |
| Helao Nafidi | Ohangwena | n/a | n/a (perustettu 2004) | 19 375 |
| Okahao | Omusati |  |  | 1 665 |
| Oshikuku | Omusati |  |  | 2 761 |
| Outapi | Omusati |  | 2 640 | 6 437 |
| Ruacana | Omusati |  |  | 2 985 |
| Oshakati | Oshana | 21 603 | 28 255 | 36 541 |
| Ondangwa | Oshana | 7 926 | 10 900 | 22 822 |
| Ongwediva | Oshana | 6 197 | 10 742 | 20 260 |
| Omuthiya | Oshikoto |  |  | 3 794 |
| Oniipa | Oshikoto |  |  |  |

| Okakarara | Otjozondjupa |  | 3 296 | 4 709 |
| Otavi | Otjozondjupa |  | 3 813 | 5 242 |
| Katima Mulilo | Sambesi | 13 377 | 22 134 | 28 362 |
Kirjallisuutta

Local Authorities Association of Local Authorities in Namibia (ALAN). Arkistoitu 10.6.2013. Viitattu 10.6.2013.
City of Windhoek Cooperations and Partnerships City of Windhoek. Arkistoitu 16.2.2012. Viitattu 16.2.2012.
Luqman Cloete: Oranjemund proclaimed as town after long battle. The Namibian, 3.8.2011.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 31.8.2012. (englanniksi)
Helvy Shaanika: Ruacana unveils new road, hall. New Era, 7.9.2011.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 12.1.2013. (englanniksi)
Alliance of Mayors and Municipal Leaders on HIV/AIDS in Africa
Commonwealth Local Government Forum Country Profile: Namibia
Government Gazette of the Republic of Namibia, 1 September 2000  No.2402
Manchesterin Suomi-koulu

Manchesterin Suomi-koulu (viralliselta nimeltään Manchesterin suomalainen lauantaikoulu, engl. The Finnish School in Manchester) on Manchesterissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva Suomi-koulu. Koulu on toiminut yhtäjaksoisesti vuodesta 1977. Salessa toimiva koulu tarjoaa suomen kielen opetusta lapsille ja aikuisille. Koulussa on myös pieni suomalaisten elintarvikkeiden kauppa sekä kahvio. Nykyään koulu kokoontuu St Mary Magdalene Church -kirkon tiloissa Salessa. Manchesterin Suomi-koulu on Suomi-Seuran jäsen ja saa toimintaansa valtionapua Suomesta.
Aiheesta muualla

The Finnish School in Manchester
Koulun Facebook-sivut
Læsø

Læsø
Saaren sijainti kartalla.
| --- | --- |
Sijainti:  Læsøn kunta Pohjois-Jyllannin alue  Tanska
Korkein kohta:  6  m 
| --- | --- |
Asukasluku:  2 026 (2007)
Kieli:  tanska
Luokitus:  Ramsar-alue (2. syyskuuta 1977) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Læsø on Kattegatissa, Frederikshavnin ja Göteborgin puolivälissä, sijaitseva Tanskan saari, joka muodostaa samannimisen Læsøn kunnan. Kunnassa oli 2 026 asukasta vuonna 2007, ja se on asukasmäärältään Tanskan pienin kunta. Læsø on Kattegatin suurin saari: noin 22 kilometriä pitkä ja 2–12 km leveä, ja sillä on noin sata kilometriä rantaviivaa.
Historia

Saaren arvellaan muodostuneen noin 3000 eaa. Meri on muokannut saaren hiekkamaata ja muotoa jatkuvasti. Keskiajalla saari oli Viborgin tuomiokapitulin alaisuudessa ja saarelaiset maksoivat veronsa suolalla, jonka tuotanto oli satojen vuosien ajan saaren pääelinkeino. Tuotanto vaati suuria määriä polttopuuta, ja saari olikin lähes puuton 1500-luvulla. Puiden hävitys johtikin jatkuvaan hiekan liikkumiseen ja katoamiseen luonnonvoimien myötä, jolloin saaresta autioitui suuri osa. Puustoa rasittanut suolantuotantomuoto kiellettiin virallisesti 1652.
Luonto

Saaren rannikolla on useita suojeltuja Natura 2000 -merialueita, joilla elää mm. hummereita, pieniä hailajeja, hylkeitä, delfiinejä ja paljon vesilintuja. Saaren eteläosa on tasaista ja vetistä, muodostaen mosaiikin erilaisista kasvillisuusalueista ja rikkaan kokoelman eläinlajeja, etenkin vesilintuja ja rantakasvillisuutta. Pohjoisosaa leimaavat hiekkadyynit, puulajeina havupuut, koivut, tammi ja pyökki. Pohjoisrannalla voi myös nähdä hylkeitä tiheinä laumoina.
Talous

Saarella tuotetaan edelleen noin 60 tonnia suolaa vuosittain. Suolantuotanto toimii myös "elävänä museona", jota käy katsomassa noin 45 000 matkailijaa joka vuosi. Muutoinkin turismi on tärkeä tulonlähde, yhteensä noin 130 000 turistia vieraili saarella vuosittain 2001. Muita tärkeitä elinkeinoja ovat elintarviketuotanto, käsityöläisyys, kalanjalostus ja palveluelinkeinot.
Liikenneyhteydet

Frederikshavnista on kolme tai neljä kertaa päivässä lauttayhteys saarelle (Færgeselskapet Læsø I/S), matkailusesongin aikana useammin. Copenhagen Airtaxi ja Flexflight (Arkistoitu – Internet Archive) lentävät saarelle Roskildesta, Torpista ja Kielistä. Ruotsista saarelle pääsee "meritaksilla". Saarella kulkee ilmainen bussi. Myös taksi sekä auton ja polkupyörien vuokrauspalvelut ovat saatavilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suolantuotantolaitos ja -museo (tansk. Læsø Saltsyderi)
Læsøn museo
Kirkkoja (Arkistoitu – Internet Archive)
Læsøn torni (Arkistoitu – Internet Archive)
Kutteri "Ellen" (Arkistoitu – Internet Archive)
Hiekkadyynejä saarella
Suolantuotantoa saarella
Østerbyn satama
Læsøn torni
Maastohiihto talviolympialaisissa 1988

Maastohiihdossa oli vuoden 1988 talviolympialaisissa ohjelmassa kahdeksan kilpailutapahtumaa, joista neljä miesten ja neljä naisten tapahtumaa. Menestynein maastohiihtomaa oli Neuvostoliitto.
Mitalit

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| Miesten 15 km tulokset |   Mihail Devjatjarov (URS) |   Pål Gunnar Mikkelsplass (NOR) |   Vladimir Smirnov (URS)  |  |
| Miesten 30 km tulokset |   Aleksei Prokurorov (URS) |   Vladimir Smirnov (URS) |   Vegard Ulvang (NOR)  |  |
| Miesten 50 km tulokset |   Gunde Svan (SWE) |   Maurilio De Zolt (ITA) |   Andi Grünenfelder (SUI)  |  |
| Miesten 4 × 10 km tulokset |   Ruotsi Jan Ottosson  Thomas Wassberg  Gunde Svan  Torgny Mogren |   Neuvostoliitto Vladimir Smirnov  Vladimir Sahnov  Mihail Devjatjarov  Aleksei Prokurorov |   Tšekkoslovakia Radim Nyč  Václav Korunka  Pavel Benc  Ladislav Švanda  |  |
| Naisten 5 km tulokset |   Marjo Matikainen (FIN) |   Tamara Tihonova (URS) |   Vida Vencienė (URS)  |  |
| Naisten 10 km tulokset |   Vida Vencienė (URS) |   Raisa Smetanina (URS) |   Marjo Matikainen (FIN)  |  |
| Naisten 20 km tulokset |   Tamara Tihonova (URS) |   Anfisa Reztsova (URS) |   Raisa Smetanina (URS)  |  |
| Naisten 4 × 5 km tulokset |   Neuvostoliitto Svetlana Nageikina  Nina Gavriljuk  Tamara Tihonova  Anfisa Reztsova |   Norja Trude Dybendahl  Marit Wold  Anne Jahren  Marianne Dahlmo |   Suomi Pirkko Määttä  Marja-Liisa Kirvesniemi  Marjo Matikainen  Jaana Savolainen  |  |
Manti

Uzbekistanilainen manti.
Manti on erityisesti Keski-Aasiassa, Venäjällä ja Kaukasuksella, sekä myös osassa Lähi-itää suosittu taikinakuoreen kääritty ruokalaji. Mantin täyte on tyypillisesti naudan- tai lampaanlihaa ja/tai kasviksia. Manti tarjotaan yleensä kermaviilin, voin ja sipulin kera.
Aiheesta muualla

Uzbek Manti, Aba Sayyoh (englanniksi)
Mannesmann-valssaus

Mannesmann-valssaus on saksalaisten Mannesmann-veljesten kehittämä valmistustekniikka, jolla valmistetaan saumatonta rautaputkea. Mannesmann-valssauksessa hehkuva metallikanki valssataan ristivalsseilla, jolloin se tulee ontoksi. Näin saatu paksuseinäinen putki valssataan Mannesmannin kiekko- tai pilgerschrittvalsseilla ohutseinäiseksi ja sileäpintaiseksi putkeksi.
Aiheesta muualla

Yhteenveto hitsausmenetelmistä[vanhentunut linkki]
Maria (Orania-Nassau)

| Maria |
| --- | --- |
 Bartholomeus van der Helst: Maria 19-vuotiaana leskenä
Syntynyt:  4. marraskuuta 1631
Kuollut:  24. joulukuuta 1660 (ikä 29)
Hautapaikka:  Westminster Abbey
Puoliso:  Vilhelm II (Orania)
Lapset:  Vilhelm III Oranialainen
Suku:   Stuart
Isä:  Kaarle I
Äiti:  Henrietta Maria
Uskonto:  anglikaani
Maria Henrietta (1631–1660) oli Stuart-sukuun kuulunut Englannin prinsessa, josta tuli Oranian käskynhaltijan puoliso ja Englannin kuningas Vilhelm III Oranialaisen äiti.
Maria Henrietta oli Kaarle I:n ja Henrietta Marian vanhin tytär. Hän sai arvonimen Princess Royal vuonna 1642. Hänen isällään oli monia ajatuksia valtiollisesti edullisista naimakaupoista, ja lopulta Maria kihlattiin Alankomaiden käskynhaltijan pojalle Vilhelmille. Häitä juhlittiin 1641, kun morsian oli 9-vuotias ja sulhanen 15-vuotias. Vuonna 1642 Maria muutti äitinsä kanssa Hollantiin. Isä jäi Englantiin, missä oli puhkeamassa sisällissota jossa hän sai surmansa vuonna 1640.
Marian aviomies seurasi isäänsä käskynhaltijana vuonna 1647. Hän menehtyi isorokkoon vuonna 1650. Heidän ainoa lapsensa tuleva Vilhelm III Oranialainen, syntyi isänsä kuoleman jälkeen. Isän sukulaiset sekaantuivat voimakkaasti pojan kasvatukseen. Maria ei ollut suosittu Hollannissa, ja hänen suhteensa Englannin valtaistuimelta syrjäytettyyn Stuartin sukuun toi lisää ongelmia.
Marian veli Kaarle II nousi valtaan, ja Maria palasi Englantiin syksyllä 1660. Hän sairastui isorokkoon ja kuoli 29-vuotiaana.
Maria on haudattu Westminster Abbeyhin.
Maastohiihto talviolympialaisissa 2014 – naisten 10 km perinteinen

Maastohiihdon naisten 10 kilometrin perinteisen hiihtotyylin kilpailu talviolympialaisissa 2014 järjestettiin 13. helmikuuta 2014 maasto- ja ampumahiihtokeskus Laurassa Krasnaja Poljanassa, Venäjällä. Kilpailun voitti Puolan Justyna Kowalczyk, toiseksi tuli Ruotsin Charlotte Kalla ja kolmanneksi Norjan Therese Johaug.