stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Your Hit Parade

Mark Warnow johtaa Your Hit Paraden orkesteria vuonna 1946.
Your Hit Parade on yhdysvaltalainen vuodesta 1935 vuoteen 1959 esitetty radion musiikkiohjelma. Ohjelmaa esitettiin samanaikaisesti myös televisiossa 1950–1959. Sarjan sponsorina toimi Lucky Strike.
Your Hit Paraden ohjelmisto koostui kunkin hetken suosituimmista kappaleista, joista ohjelman laulajakaarti esitti oman cover-versionsa. Se oli ensimmäisiä musiikkiohjelmia, jotka perustuivat nykyään paljon käytettyyn listaformaattiin. Suosituimmat kappaleet kerrottiin valittavan nuottimyynnin ja jukebox-soiton perusteella, mutta todellisuudessa valintaperusteet olivat paljon satunnaisemmat ja ne perustuivat keskusteluihin tiskijukkien, orkesterinjohtajien ja levykauppojen myyjien kanssa.
Tunnetuin ohjelman vakioartisteista oli vuosina 1943–1945 ja 1947–1949 esiintynyt Frank Sinatra. Ohjelma teki jo entuudestaan kuuluisasta Sinatrasta supertähden ja esiintymispaikan yleisön ikäraja jouduttiin nostamaan 21 vuoteen radiokuuntelijoiden ärsyynnyttyä teinityttöjen kirkumiseen.
Muita ohjelmassa esiintyneitä artisteja olivat muun muassa Bea Wain, Buddy Clark, Ginny Sims, Dinah Shore, Martha Tilton, Dick Haymes, Johnny Mercer, Eileen Wilson, Barry Wood, Georgia Gibbs, Laddy Ross, Doris Day ja Andy Russell.
Your Hit Parade pääsi Radio Hall of Fameen vuonna 1995.
Yrittäjäneuvos

Yrittäjäneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 3. ryhmään. Arvonimestä on maksettava veroa joko 24 200 euroa tai 6 000 euroa.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1990, jolloin sen saivat toimitusjohtaja Eino Rajamäki Seinäjoelta ja talousneuvos Antti Wettervik Tampereelta. Vuosien 1990–2013 aikana yrittäjäneuvoksen arvonimi on myönnetty 37 henkilölle.
Game of Games Suomi

| Game of Games Suomi> Ellen's Game of Games |
| --- | --- |
Tyyli:  visailuohjelma viihde
Kestoaika:  90 minuuttia (mainoskatkoineen)
Perustuu:  Amerikkalaiseen Ellen's Game of Games- formaattiin
Pääosissa:  Aku Hirviniemi Janne Kataja
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  2021-11-2727. marraskuuta 2021 – 2022-01-2929. tammikuuta 2022
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Joona Kortesmäki
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. International Television Production
Aiheesta muualla
IMDb 
Game of Games Suomi on marraskuussa 2021 alkanut suomalainen viihteellinen kilpailuohjelma MTV3-kanavalla. Ohjelma perustuu yhdysvaltalaiseen Ellen's Game of Games -formaattiin, joka sai alkunsa kilpailuosuutena The Ellen DeGeneres Show -keskusteluohjelmassa. Joka jaksossa eri kilpailijat kisaavat erilaisissa peleissä, joista yksi kilpailija kussakin jaksossa pääsee finaaliin ja voi voittaa tuhansia euroja.
Puolitoista-tuntisen ohjelman juontaa näyttelijäkaksikko Aku Hirviniemi ja Janne Kataja. Ohjelman pääpalkintona on 20 000 €.
Ohjelman kulku

Joka jaksossa kymmeniä kilpailijoita kutsutaan pelaamaan tietyissä pääpeleissä, jotka vaativat paineensietokykyä, tietämystä, ja/tai hahmotuskykyä. Näistä pääpeleistä tietty määrä pääsee seuraaville kierroksille. Jakson lopussa vain yksi kilpailija voi voittaa pääpotin, 20 000 €.
Ohjelman kulku > Toinen kierros: Sokkotuolit

Tällä kierroksella pääpeleistä jatkoon päässeiden kilpailijoiden silmät sidotaan ja heidän pitää tanssia musiikin tahdissa. Musiikin loputtua heidän pitää alkaa etsiä lattiasta nousevia penkkejä. Viimeinen kilpailija, joka löytää istumapaikan, tippuu kilpailusta, kun muut jatkavat.
Ohjelman kulku > Kolmas kierros: Tiedä tai tipu

Tällä kierroksella aiemmilta kierroksilta jatkoon päässeet kilpailijat kisaavat toisiaan vastaan. Heiltä kysytään vuorotellen kysymyksiä. Jos kilpailija vastaa oikein, hän jatkaa, mutta jos hän vastaa väärin, hänet tiputetaan studion alapuolelle. Jäljelle jäänyt kilpailija jatkaa finaalikierrokselle.
Ohjelman kulku > Finaali: Julkkisruletti

Semifinaalikierroksesta selvinnyt kilpailija kisaa aikaa vastaan finaalikierroksella. Hänelle näytetään julkisuuden henkilöjen kuvia, jotka hänen täytyy tunnistaa 30 sekunnin aikarajan puitteissa. Jokaisesta oikeasta vastauksesta kilpailijan voittopotti kertyy. Jos kilpailija saa kaikki oikein ajan sisällä, on hän voittanut pääpotin, 20 000 €.
| Oikeat vastaukset | Voitettu summa |
| --- | --- |
1: 500 €
2: 1 000 €
3: 1 500 €
4: 2 000 €
5: 4 000 €
6: 6 000 €
7: 8 000 €
8: 10 000 €
9: 15 000 €
10: 20 000 €
Jaksot

| Jakso | Ensiesitys | Ensimmäisen kierroksen pelit | Voittaja | Katsojaluvut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27. marraskuuta 2021 |  Tuomion temppeli  Kielletty sana  Parit pelissä  Kohta sataa  Lentoon lähdössä  Venyy ja paukkuu | Teemu (4 000 €)1 | 489 000 |
| 2 | 4. joulukuuta 2021 |  Parit pelissä  Kielletty sana  Vaahtoareena  Kykloopin kita  Päät pyörälle  Venyy ja paukkuu | Ilppo (20 000 €)2 | 358 000 |
| 3 | 11. joulukuuta 2021 |  Parit pelissä  Kykloopin kita  Kielletty sana  Rikkinäinen puhelin  Tahnatuuba  Palat pelissä | Marko (1 500 €)3 | 423 000 |
| 4 | 18. joulukuuta 2021 |  Lentoon lähdössä  Vaahtoareena  Tahnatuuba  Venyy ja paukkuu  Palat pelissä  Päät pyörälle | Marko (8 000 €)4 | 409 000 |
| 5 | 25. joulukuuta 2021 |  Tuomion temppeli  Parit pelissä  Venyy ja paukkuu  Kielletty sana  Kohta sataa  Päät pyörälle | Melike (1 500 €)5 | 316 000 |
| 6 | 1. tammikuuta 2022 |  Lentoon lähdössä  Kielletty sana  Venyy ja paukkuu  Palat pelissä  Kykloopin kita  Tahnatuuba | Noora (20 000 €)6 | 414 000 |
| 7 | 8. tammikuuta 2022 |  Tuomion temppeli  Palat pelissä  Päät pyörälle  Venyy ja paukkuu  Kykloopin kita  Kohta sataa | Arttu (1 000 €)7 | 424 000 |
| 8 | 15. tammikuuta 2022 |  Tuomion temppeli  Kielletty sana  Päät pyörälle  Palat pelissä  Tahnatuuba  Kykloopin kita | Jari (8 000 €)8 | 441 000 |
| 9 | 22. tammikuuta 2022 |  |  | 444 000 |
| 10 | 29. tammikuuta 2022 |  |  | 439 000 |
Yläneenjoki

| Yläneenjoki |
| --- | --- |
 Yläneenjokea Yläneen kirkonkylän luona
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Varsinais-Suomi
Kunnat:  Pöytyä (Yläne)
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Eurajoen vesistö (34)
Valuma-alue:  Yläneenjoen valuma−alue (34.004)
Pinta-ala:  239 km²  
Pääuoman pituus:  116 km
Pääuoman osuudet:  Eurajoki ←Pyhäjärvi ←Yläneenjoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  oja Puremankulmalta 
 :  60.92557°N, 22.66889°E
Laskupaikka:  Pyhäjärvi, Pöytyä 
 :  60°54.02′N, 22°22.484′E
Läpivirtausjärvet:  Tourulan suvanto 
Esteet:  Korkiakoski, Tourulan pohjapato 
Sivu-uomat:  Myllyoja, Peräsuonoja 
Taajamat:  Yläne 
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  82,5 m  
Laskukorkeus:  44,9 m  
Korkeusero:  37,6 m
Pituus:  38 km  
Kaltevuus:  0,99 m/km
Muuta
Yläneenjoki (ruots. Yläne å) on 38 kilometriä pitkä joki Pöytyän Yläneellä Varsinais-Suomessa. Se laskee Säkylän Pyhäjärveen ja kuuluu Eurajoen vesistön Pyhäjärven valuma-alueeseen. Yläneenjoki on pinta-alaltaan 239 km² suuruisen Yläneenjoen valuma-alueen laskujoki. Se laskee Pyhäjärveen sen eteläpäässä Pehkurannan länsiosassa Kromonokan vierestä. Joen keskimääräinen virtaus vaihtelee vuosittain pääasiassa sademäärien mukaan 1,2−3,0 m³/s.
Valuma-alueen kuvaus

Yläneenjoki on Yläneenjoen valuma-alueen laskujoki ja valuma-alueen pinta-ala on 239 km². Pohjoisessa valuma-alue rajautuu Pyhäjoen valuma-alueeseen, joka kuuluu myös Eurajoen vesistöön, sekä idässä Loimijoen valuma-alueeseen ja Aurajoen vesistöön. Lännessä se rajoittuu Laajoen vesistöön.
Joki virtaa pääosin entisen Yläneen kunnan alueella Pöytyällä, mutta sen latvat ulottuvat myös Oripään ja Loimaan (Alastaro) puolelle. Valuma-alueesta 22 % on peltoa.
Tärkeimmät sivuhaarat ovat Yläneenjoen alkujuoksulta lukien seuraavat ojat (suluissa on näiden yhtymäkohta alajuoksulta mitattuna).
Savonoja (2,1 km) on 5,8 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 27,2 km². Ojan yläjuoksu virtaa 60 metriä merenpinnan yläpuolella, joten pudotusta tulee 10 metriä.
Kreivilänoja (11,6 km) on 3,1 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 24,5 km².
Myllyoja (30,0 km) on 6,1 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 23,4 km². Yhtymäkohta on jo 25 metriä ylempänä kuin joen suisto.
Peräsuonoja (32,5 km) on 3,8 kilometriä pitkä ja valuma-alue on 20,1 km².
Joki jatkuu Peräsuonojasta vielä Makkarkosken kylän läpi 5,3 kilometriä. Latvavesien valuma-alue on 27,3 km². Muita Yläneenjoen sivuhaarjoja ovat Yläneen Myllyoja, Lietsanoja, Kärrilänoja, Imponoja, Vehmasoja, Kiimassuonoja, Tourulanoja, Oripään Myllyoja, Liinoja, Vuotavanoja ja Kullansuonoja.
Veden laatu ja suojelutyö

Yläneenjoen suurimmat kuormittajat ovat maatalous ja haja-asutus, joiden päästämät ravinteet kulkeutuvat joen mukana myös Pyhäjärveen. Typpikuormitys Pyhäjärveen oli 1980-luvulla 123 tonnia, 1990-luvulla 158 tonnia ja 2000-luvun alkupuoliskolla 184 tonnia vuodessa. Fosforikuormitus oli samaan aikaan vastaavasti 8,4 tonnia, 8,1 tonnia ja 8,3 tonnia vuodessa. Viemäreiden vuoto aiheutti 1990-luvun alkupuoliskolla yli 20 % näytteistä huonoja tuloksia. Suojelutoimien johdosta tilanne on parantunut huomattavasti ja huonoja näytteitä on saatu enää alle 10 %.
Suojelutyö on alkanut 1990-luvun puolessavälissä. Ojien virtausta on hidastettu patoamalla niille laskeutusaltaita, suodattimia ja rakentamalla kosteikkoja, joiden läpi ojien vedet kulkeutuvat. Peltojen reunoille on jätetty suojavyöhykkeitä, jotta sadevedet eivät kuljettaisi kiintoainesta ojiin. Suodatinkenttiä, laskeutumisaltaita ja koskeikkoja ovat esimerkiksi Kiimassuonojan kenttä, Susiniemen koskeikko, Imponojan kosteikko, Tourulan patoallas-kosteikko ja Liinojan padot.
Aiheesta muualla

Malkamäki, Elina: Viidakon halki kirkonkylään. Turun Sanomat, 12.6. 2004.  verkkoartikkeli. Viitattu 20.5.2012.(Arkistoitu – Internet Archive)
Eurajoen vesistö
Ympyrän neliöiminen

Kuvan ympyrän ja neliön pinta-alat ovat yhtä suuret
Ympyrän neliöiminen on yksi antiikin suurista konstruktio-ongelmista. Ympyrän neliöinnissä pitäisi vain harpilla ja viivaimella muodostaa neliö, jonka ala on sama kuin annetun ympyrän.
Mahdottomaksi todistaminen

Harpin ja viivoittimen avulla voidaan piirtää vain sellaisia janoja, joiden pituudet saadaan lähtöjanojen pituuksista algebrallisin operaatioin eli peruslaskutoimitusten (yhteen-, vähennys-, kerto- ja jakolasku) sekä neliöjuuren oton avulla. Tällaisten janojen pituudet ovat aina algebrallisia lukuja. Jos janan pituus on ei-algebrallinen eli transkendenttinen, sitä ei voi muodostaa yksikköjanasta harpilla ja viivoittimella.
Jos ympyrän säteen pituus on 1, on ympyrän pinta-ala  \pi \cdot 1^{2}=\pi . Ympyrän neliöimiseksi olisi siis muodostettava jana, jonka pituus on neliön sivun pituus  {\sqrt {\pi }}. Koska on mahdollista piirtää neliöjuuren otto tai kertolasku, on yhtä mahdollista tai mahdotonta muodostaa jana, jonka sivun pituus on  \pi . Lopullisen vastauksen epätietoisuuteen antoi Ferdinand Lindemann, joka todisti vuonna 1882, että luku π on transsendenttiluku. Vaaditun janan muodostaminen on siis mahdotonta eli ympyrää ei voi neliöidä.
Ympyrän paloittelu

Vuonna 1925 Alfred Tarski esitti ongelmaan muutoksen ja ehdotti, että ympyrä voitaisiin paloitella neliöksi. Unkarilainen matemaatikko Miklós Laczkovich esitti vuonna 1989 todistuksen, jonka mukaan ympyrän paloittelu neliöksi olisi mahdollista ja arvioi tarvittavien palojen määräksi noin 10 potenssiin 50 kappaletta.
Kirjallisuutta

Kähkönen, Mika: Ympyrän neliöimisestä. Pro gradu -tutkielma. Tampereen yliopisto, 2009.
You Keep on Moving

| ”You Keep on Moving” Deep Purple |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Come Taste the Band
 Äänitetty : 1975
 Julkaistu: 1975  12. maaliskuuta 1976
 Formaatti: 7"-single
 Tuottaja(t): Deep Purple
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 04.26 (singleversio)
 Levy-yhtiö: Purple Records
Deep Purplen muut singlet
| ”Stormbringer” 1975 | ”You Keep on Moving” 1975 | ”Knocking at Your Back Door” 1985 |
You Keep on Moving on Deep Purple -yhtyeen kappale vuoden 1975 albumilta Come Taste the Band. Se on albumin ainoa kappale, jossa David Coverdale ja Glenn Hughes jakavat laulutehtävät. Kappale alkaa Hughesin soittamalla bassokuviolla, johon muut soittimet tulevat mukaan.
Kappaleen julkaistiin lyhennettynä versiona singlenä 1976 Britanniassa, mutta ei Yhdysvalloissa. Singlen B-puolella oli kappale ”Love Child”, joka myös sisältyi Come Taste the Band -albumille. Joissain Euroopan maissa sekä Uudessa-Seelannissa ”You Keep on Moving” oli julkaistu singlenä jo syksyllä 1975 B-puolenaan ”Dealer”. Italian-painoksessa B-puoli oli ”Gettin' Tighter”.
Kappaleet

A-puoli
You Keep on Moving – 4.26 (säv. David Coverdale/Glenn Hughes)
B-puoli
Love Child – 2.45 (säv. Coverdale/Tommy Bolin)
Yläraaja

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Yläraaja (yleiskielessä myös ”käsi”; lat. membrum superius) on ihmisen ylempi, rintakehään kiinnittyvä raaja (lat. membrum thoracicum), johon kuuluvat olkavarsi, kyynärvarsi sekä varsinainen käsi. Neljällä jalalla kulkevilla eläimillä vastaavaa raajaa sanotaan eturaajaksi.
Leijonan etu- ja takaraajan luut.
Luut

Eturaajan luustoon kuuluvat lapaluu, solisluu, olkaluu, värttinäluu, kyynärluu, ranneluut, kämmenluut ja sormien luut.  Lapaluu ja olkaluu niveltyvät olkanivelellä; olkaluu, värttinäluu ja kyynärluu kyynärnivelellä; värttinäluu ja kyynärluu ranteen luihin proksimaalisella ja ranneluiden kaksi riviä toiseensa distaalisella rannenivelellä (etupolvinivel). Kuhunkin sormeen kuuluu kolme niveltä (peukaloon kaksi).
Lihakset

Yläraajan lihaksia ovat muun muassa kolmipäinen olkalihas, hauislihas, olkalihas, olka-värttinäluulihas, ranteen koukistajalihakset ja ranteen ojentajalihakset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yläraaja Wikimedia Commonsissa
Joseph Franklin Rutherford

| Joseph Franklin Rutherford |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. marraskuuta 1869 Versailles, Missouri, Yhdysvallat
Kuollut: 8. tammikuuta 1942 (72 vuotta) San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  asianajaja
Vanhemmat:  James Calvin Rutherford ja Leonora Strickland
Puoliso:  Mary Malcolm Fetzer
Lapset:  Malcolm Rutherford
Muut tiedot
Uskonto:  baptismi, myöhemmin Jehovan todistaja
 Nimikirjoitus
Joseph Franklin Rutherford (8. marraskuuta 1869 — 8. tammikuuta 1942) oli Vartiotorniseuran kolmas presidentti. Häntä edelsi Charles Taze Russell ja seurasi Nathan Homer Knorr. Rutherfordin aikana Russellin perustamista löyhistä raamatuntutkijoiden ryhmistä muodostettiin kiinteä järjestö, Jehovan todistajat. Useatselvennä pitävät Rutherfordia Jehovan todistajien oikeana perustajana.
Nuoruusvuodet

Rutherford syntyi köyhään maanviljelijäperheeseen Morganin piirikunnassa, Missourissa. Hänen perheensä oli baptisteja. Rutherfordin isä salli poikansa koulunkäynnin vain, mikäli hän kustantaisi sen itse ja palkkaisi vielä tilalle rengin tekemään ne työt, jotka häneltä jäivät tekemättä. Rutherford otti lainan ja elätti itseään opiskeluaikanaan kiertävänä kirjaesittelijänä. Hän opiskeli lakitiedettä. Opiskelujensa jälkeen hän toimi tuomari El L. Edwarsin oppilaana ja oikeuden kirjurina Boonvillessä, Missourissa. Hän toimi myös erikois- tai sijaistuomarina samassa Missourin 14. tuomiopiirissä. Vaikka tämä sijaisuus kesti vain neljä päivää – joista kahtena ei oikeudessa ollut esillä yhtäkään juttua – hänestä on myöhemmin käytetty nimitystä "tuomari Rutherford".
Liittyminen Raamatuntutkijoihin

Vuonna 1894 Rutherford sai käsiinsä Russellin kirjoittamien Raamatun tutkielmien kolme ensimmäistä osaa. Hän tuli vakuuttuneeksi sanoman oikeellisuudesta. Rutherford kastettiin raamatuntutkijoiden jäseneksi vuonna 1906, ja jo seuraavana vuonna hänestä tuli Siionin Vartiotorni- ja Traktaattiseuran lainopillinen neuvonantaja. Russellin kuoltua 1916 hänen johtamansa raamatuntutkijat joutuivat hajaannuksen tilaan. Vartiotorniseurassa puhkesi valtataistelu, jonka seurauksena osakkeenomistajat valitsivat Rutherfordin 6. tammikuuta 1917 Russellin seuraajaksi Vartiotorniseuran presidenttinä. Russell ei melkoisella varmuudella ollut kaavaillut Rutherfordia seuraajakseen; testamentissaan hän oli antanut tälle varajäsenyyden Seuran johtokunnassa. Rutherfordin valintaa seurasi raamatuntutkijoiden liikkeen hajaantuminen; valintaan tyytymättömät perustivat omia ryhmittymiä. Rutherford puolestaan korvasi johtokunnasta eronneet jäsenet omilla kannattajillaan, mikä takasi Vartiotorniseuran taloudellisen johdon keskittymisen hänen omiin käsiinsä.
Yksityiselämä

Rutherfordin läheiset ystävät saattoivat kuvailla häntä hauskaksi ja joviaaliksi seuramieheksi.lähde? Yleinen mielikuva hänestä oli kuitenkin toisenlainen. Vartiotorniseuran päämajan Betelin työntekijät ja jopa hänen läheiset työtoverinsa ovat kuvailleet häntä kovaksi, ankaraksi ja häikäilemättömäksi mieheksi, jonka loukkaavuuteen saakka suorasukaiset puhuttelut ja ojennukset olivat pelättyjä "Beetel-perheen" keskuudessa. Tuomari Rutherford käytti usein karkeaa ja rahvaanomaista kieltä, ja vastustajiaan kohtaan hän saattoi jopa käyttäytyä uhkaavasti. Hän oli selkeästi vallanhimoinen, ja vastarinnan hän musersi häikäilemättä. Toisaalta Rutherford oli Jehovan todistajien mielestä myös periaatteistaan kiinni pitävä mies, tehokas organisoija sekä taitava puhuja.
Rutherford oli jo nuorena solminut avioliiton, ja liitosta Mary-vaimon kanssa hänellä oli yksi poika, Malcolm. Rutherfordin tultua Vartiotorniseuran presidentiksi hänen ja Maryn välit viilenivät ja katkesivat lopulta kokonaan, vaikka pariskunta ei koskaan ottanutkaan virallista avioeroa. Syytä välien katkeamiseen ei tiedetä, mutta todennäköisesti Rutherfordin kiivaalla ja ankaralla luonteella oli osuutta asiaan. Mahdollisesti myös Rutherfordin runsas alkoholin käyttö on vaikuttanut asiaan.
Viimeiset vuodet

Rutherfordin viimeisiä vuosia leimasivat kansallismielisyyden nousu, Euroopassa jalansijaa saaneet fasismi ja kansallissosialismi sekä toisen maailmansodan syttyminen vuonna 1939. Yhdysvalloissa Korkein oikeus totesi vuonna 1940 niin kutsutussa Minersville School District v. Gobitis -jutussa, että kunnallisilla kouluilla on oikeus erottaa Jehovan todistajien lapset, jotka kieltäytyvät tervehtimästä lippua. Samalla Korkein oikeus syytti todistajia epäisänmaallisuudesta ja saksalaismielisyydestä. Päätös johti väkijoukkojen väkivaltaisiin mellakoihin Jehovan todistajia vastaan. Kansallissosialistisessa Saksassa Jehovan todistajien toiminta kiellettiin kokonaan ja heitä vainottiin ankarasti, samoin kuin useissa muissakin Euroopan maissa.
Rutherford, joka tuohon aikaan oli jo vakavasti sairas, näki maailmansodassa välittömästi edessä olevan Harmageddonin tunnusmerkit. Hän ennusti, että fasismi saa haltuunsa koko maailman, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Yhdysvaltoja myöten, ja että fasistit aloittavat Jehovan todistajien maailmanlaajuisen vainon, joka päättyy Jumalan väliintuloon ja pahojen ihmisten tuhoon. Vuonna 1941 hän kirjoitti Vartiotornissa, että aikaa Harmagedoniin on enää muutama kuukausi, ilmiselvästi uskoen siihen itsekin.
Rutherford toimi Vartiotorniseuran presidenttinä aina kuolemaansa asti. Hän menehtyi syöpään Beth Sarimissa, San Diegossa 8. tammikuuta 1942. Hänen seuraajakseen valittiin Nathan Homer Knorr. Rutherfordin noustessa Vartiotorniseuran johtoon hänen johdossaan oli noin 20 000 raamatuntutkijaa. Hänen kuollessaan Jehovan todistajia oli noin 115 000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joseph Franklin Rutherford Wikimedia Commonsissa
Kokoelma Rutherfordin kirjoja (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
J.F. Rutherfordin kriittinen elämäkerta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Charles Taze Russell | Vartiotorniseuran presidentti 1916–1942 | Seuraaja: Nathan Homer Knorr |
Ýmnos eis tin Eleftherían

| Ýmnos eis tin Eleftherían |
| --- | --- |
 Ýmnos eis tin Eleftherían -runon kansilehti vuodelta 1825.
Valtio:   Kreikka  Kypros
Säveltäjä:  Nikólaos Mántzaros
Sanoittaja:  Dionýsios Solomós
Sävelletty:  1823/1828
  
Ýmnos eis tin Eleftherían (kath.kreik. Ύμνος εις την Ελευθερίαν, suomeksi Hymni vapaudelle) on Kreikan ja Kyproksen kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Dionýsios Solomós vuonna 1823 ja säveltänyt Nikólaos Mántzaros vuonna 1828/1829. Runosta tuli Kreikan virallinen kansallislaulu vuonna 1863 (tai 1865) ja Kyproksen kansallislaulu vuonna 1966.
Kyseessä on periaatteessa maailman pisin kansallislaulu, sillä Solomóksen isänmaallinen runo käsittää kokonaista 158 säkeistöä. Yleensä siitä lauletaan kansallislauluna kuitenkin vain kaksi ensimmäistä säkeistöä.
Historia

Zákynthoslainen ja Korfulla toiminut Dionýsios Solomós kirjoitti Ýmnos eis tin Eleftherían -runon vuonna 1823. Tuolloin käytiin Kreikan vapaussotaa, ja runo sai innoitustaan sodasta. Runo julkaistiin Kreikassa vuonna 1824 ja Pariisissa vuonna 1825, ja se teki Solomóksesta tunnetun runoilijana. Solomóksen ystäviin kuulunut korfulainen säveltäjä Nikólaos Mántzaros sävelsi ensimmäisen sovituksen runoon vuonna 1828 (tai 1829), yhden version koko runosta ja toisen kahdesta ensimmäisestä säkeistöstä. Toinen sovitus tehtiin vuonna 1837, kolmas 1839–1840, neljäs 1844 ja viides 1861.
Solomóksen runo yhdistyi vapaussodan muistoihin, ja sitä lausuttiin ja laulettiin usein isänmaallisissa kokoontumisissa. Kreikan virallisena kansallislauluna käytettiin alun perin kuningas Oton aikana kuitenkin kuninkaallista hymniä. Ýmnos eis tin Eleftherían otettiin maan kansallislauluksi Oton syrjäyttämisen jälkeen vuonna 1863 (tai toisten lähteiden mukaan vuonna 1865). Solomóksen runo oli kirjoitettu dimotikí-kreikalla eli kansankielellä. Valtio käytti vielä tuolloin virallisesti vanhahtavampaa katharévousa-kreikkaa, mutta se ei estänyt runon valitsemista kansallislauluksi. Tämä voidaan nähdä mielenkiintoisena käänteenä Kreikan kielikiistassa.
Sama laulu toimi myös itsenäisen Kreetan valtion kansallislauluna sen ollessa liitossa Kreikan kanssa vuosina 1908–1913. Kyproksen kansallislauluksi hymni otettiin vuonna 1966. Saaren turkkilaisväestö ei ole hyväksynyt päätöstä.
Teksti

Hymnin koko teksti muistelee kreikkalaisten kärsimyksiä osmanivallan aikana ja heidän kaipuutaan vapauteen. Se kuvaa myös sodan tapahtumia, kuten patriarkka Gregorios V:n teloitus, suurvaltojen reaktiot ja Tripolitsán piiritys, ja kuvaa vapaustaistelun kristillistä luonnetta.
Alla esitetään runon kaksi ensimmäistä eli kansallislauluna laulettua säkeistöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ýmnos eis tin Eleftherían Wikimedia Commonsissa
Ýmnos eis tin Eleftherían -runon kaikki säkeistöt. Wikisource. (kreikaksi)
Ýmnos eis tin Eleftherían laulettuna (MP3).
Hymnin sanat ja nuotit (1919) (PDF).
Hymnin sanat ja nuotit (1927–1934).
Ylämongolit

Ylämongolit (mong. Deedü Monggol) tai Kökenuurin mongolit ovat Kiinan Qinghain maakunnassa asuvia mongoleja. Historiallisesti heillä oli merkittävä osa Kiinan ja Tiibetin välisissä suhteissa. Nykyisin he ovat pitkälti tiibetiläistyneet, vaikkakin mongolipiirteitä kuten mongolin kieltä onkin pyritty elvyttämään. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Qinghaissa asui yhteensä 99 815 mongolia. Ylämongoleja ei lasketa väestönlaskennoissa omaksi erilliseksi ryhmäkseen.
Historia > Nousu valtaan Tiibetissä

Nykyisen Qinghain eli Kökenuurin alueelle oli päätynyt mongoleja jo Kiinaa hallinneen mongolien johtaman Yuan-dynastian aikakaudella. Nämä mongolit muodostivat monguorien ja juguurien esi-isät, mutta ylämongolit polveutuvat alueelle 1500-luvulla muuttaneista mongoleista ja oiraateista. Ensimmäiset heistä tulivat vuonna 1509 pakolaisina Mongoliasta ja vuosien 1559-1586 välillä mongolit alistivat paikalliset tiibetiläiset paimentolaiset oman valtansa alle. Heidän valtansa ulottui myös varsinaiseen Tiibetiin viidennen Dalai-lama Lobsang Gyatson pyydettyä Güüshi-kaanin johtamilta Džungarian oiraateilta apua poliittisten vastustajiensa kukistamiseen. Palkkioksi avusta Dalai-lama kruunasi Güüshi-kaanin Tiibetin kaaniksi. Güüshi-kaani asettui asumaan Damxungiin lähelle nykyistä Lhasaa. Valta Kökenuurin mongolien keskuudessa jaettiin hänen poikiensa kesken.