stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lain kumous

Lain kumous on suomalainen loitsu tai taikatemppu, jolla pyrittiinmilloin? vaikuttamaan oikeudenkäynnin tai käräjien päätökseen.
Lain kumouksen yhteydessä voitiin lausua lain syntysanat eli kertomus siitä, miten laki on syntynyt. Eräiden syntysanojen mukaan laki on saanut alkunsa siten, että Perkele teki pesänsä "tuomarin tuvan etehen, maaherran majan sisään, nimismiehen niskan päälle, lautamiehen lattialle, papin paian kaulukseen, pispan pitkään hihaan."
Samainen loitsu jatkuu:
Laki maahan langetkoo,

Oikeus oven eteen

Minun tullessa tupaan,

Seisoissa seinän luona,

Ollessa oven takana!

Luojan kukku kultaheltta,

Tule tänne tarvitahan,

Lennäs kultassa käkenä,

Puhumaan puolestani,

Virkkamaan vierestäni!

Tukis korvat tuomarilta,

Lahjo kaikki lautamiehet,

Nimismiehet niin mokomat,

Silmät silkillä sitele,

Kääri päätä palmikoilla,

Jott' ei pännä käässä käänny!
Loitsussa manataan vielä kateiden silmät vuotamaan verta, kuiva kuusipuu tukkimaan tuomarin ja nimismiehen silmät, ja rautainen koira hyökkäämään tuomarin pihaan. Vielä jumalaa pyydetään pitämään pilvissä taivaalliset käräjät, joiden tulos kumoaisi maallisen oikeusistuimen päätöksen.
Dave Holland (rumpali)

David (Dave) Holland (5. huhtikuuta 1948 Wolverhampton, Staffordshire, Iso-Britannia – 16. tammikuuta 2018 Lugo, Espanja) oli englantilainen rumpali, joka muistetaan Trapeze- ja Judas Priest -yhtyeiden rumpalina.
Vuonna 1968 sessiorumpalina toiminut Holland liittyi Finders Keepers -nimiseen yhtyeeseen, johon liittyivät myös kitaristi Mel Galley ja basisti-laulaja Glenn Hughes. Vuonna 1970 yhtyeen nimeksi tuli Trapeze. Funk-vaikutteinen, voimatriona (Galley, Hughes, Holland) toiminut yhtye sai suosiota ja läpimurto Pohjois-Amerikassa oli hyvin lähellä, kunnes Hughes sai tarjouksen liittyä Deep Purpleen vuonna 1973. Yhtye jatkoi uudella basistilla vielä muutaman vuoden kunnes hajosi.
Trapezen jälkeen Holland toimi sessiorumpalina vuoteen 1979 asti, jolloin sai kutsun Judas Priestin uudeksi rumpaliksi. Priest nousi 1980-luvulla suureen suosioon ja yhdeksi suurimmista heavy metal -yhtyeistä. Holland oli mukana aina vuoteen 1989 asti, kunnes erosi, koska hän oli väsynyt yhtyeen jatkuvaan keikkailuun. Priestin jälkeen Holland toimi sessiorumpalina, kiersi uudelleenkootun Trapezen kanssa sekä opetti rumpujensoittoa.
Holland vangittiin vuonna 2004 alaikäisen rumpuoppilaansa raiskaamisesta. Holland kiisti syyllisyytensä, mutta hän sai kahdeksan vuoden vankeustuomion.
Depottabletti

Wellbutrin (bupropioni) 300mg -depottabletteja.
Xanor Depot 2mg -depottabletteja.
Depottabletti eli retard-tabletti on lääketieteessä lääketyyppi, joka on tavallisesta poiketen päällystetty veteen liukenemattomalla kalvolla. Tällöin lääke hajoaa ja liukenee vasta ruoansulatuselimistössä, jolloin lääkeaine vapautuu hitaasti ja vaikuttaa pitkään. Pitkävaikutteisuuden vuoksi lääkeannos otetaan normaalisti vain kerran tai kahdesti vuorokaudessa. Depottabletti on hyvä ottaa runsaan nesteen kanssa, jottei se tartu ruokatorveen.
Depottablettia käytetään erityisesti pitkäaikaiseen lääkitykseen. Depotvalmiste tulee niellä kokonaisena eikä sitä pidä murskata, hienontaa tai pureskella. Jos valmiste rikotaan, menetetään sen pitkitetty kestovaikutus. Lisäksi, jos lääkeaine vapautuu liian nopeasti, saattaa syntyä vakavia haittavaikutuksia. Vain harvat depottabletit on valmistettu puolitettaviksi; puolitettavaksi tarkoitetuissa depottableteissa on jakouurre.
La Baume

| La Baume |
| --- | --- |
 Ilmakuva kylästä
 vaakuna
 La Baume
 Koordinaatit: 46°16′59″N, 6°36′48″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Haute-Savoie
Arrondissementti:  Thonon-les-Bains
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,9 km²
Väkiluku (2019):  321 
 – Väestötiheys:  19 as./km²
Kunnan numero:  74030
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Baume on kunta Ranskan itäosassa, Haute-Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Vallée d’Aulpsin laaksossa, noin 18 kilometriä Thonon-les-Bainsin kaupungista kaakkoon.
Barrage du Jotty
Vuonna 1950 valmistui pato kunnan läpi kulkevaan Dranse de Morzine -jokeen. Barrage du Jottyn pato on 60 metriä korkea ja 120 metriä leveä. Patoamisesta syntyneen Lac du Jotty -tekojärven alta tyhjennettiin yksi kokonainen kylä asukkaista, jotka asutettiin kunnan muihin kyliin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Baume Wikimedia Commonsissa
La Bayamesa

| La Bayamesa |
| --- | --- |
 Kansallislaulun nuotit
Valtio:   Kuuba
Säveltäjä:  Perucho Figueredo
Sanoittaja:  Perucho Figueredo
Sävelletty:  1867
   Kansallislaulu soitettuna ilman sanoja 
La Bayamesa on ollut Kuuban kansallishymni vuodesta 1959. Kuubalaiset ovat eri mieltä, sillä se tuli maanhymniksi jo Kuuba-Espanjan sodan aikana. Aluksi se oli pitempi. Osa, joka jäi pois, kertoi taistelusta joka oli jo päättynyt. "Mehän olemme aina taistelemassa", sanoi joku. Sanojen kirjoittaja ja sanoittaja oli Perucho "Pedro" Figueredo, runoilija Bayamo-kaupungista. Musiikki hymnille oli jo olemassa, mutta kansa pyysi häneltä sanoja musiikille. Hän kirjoitti ne heti, ollessaan ratsun päällä. Espanjalaiset sotilaat teloittivat Figueredon vuonna 1870, jolloin hänen kerrotaan lausuneen viimeisiksi sanoikseen "Morir por la Patria es vivir" (esp. on elettävä kuollakseen isänmaan puolesta.
Espanjankieliset sanat:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Bayamesa Wikimedia Commonsissa
Kylie Showgirl

| Kylie Showgirl Kylie Minogue |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 6. toukokuuta 2005 Lontoo, Englanti
 Julkaistu: 25. marraskuuta 2005
 Tuottaja(t): Philippa R. Pettett
 Tyylilaji: Pop, dancepop, synthpop, electropop
 Levy-yhtiö: EMI
Kylie Minoguen muut julkaisut
| Ultimate Kylie 2004 | Kylie Showgirl 2005 | White Diamond / Showgirl: Homecoming 2007 |
Kylie Showgirl on Kylie Minoguen live-DVD, joka kuvattiin hänen Showgirl Tour -kiertueellaan 6. toukokuuta 2005 Lontoossa. Sen julkaisi Euroopassa EMI 25. marraskuuta 2005.
Sisältö

Act 1: Showgirl
"Overture"
"Better the Devil You Know"
"In Your Eyes"
"Giving You Up"
"On a Night Like This"
Act 2: Smiley-Kylie
"Shocked"
"What Do I Have to Do?"
"Spinning Around"
Act 3: Denial
"In Denial"
"Je Ne Sais Pas Pourquoi"
"Confide in Me"
Act 4: What Kylie Wants, Kylie Gets
"Red Blooded Woman"/"Where the Wild Roses Grow"
"Slow"
"Please Stay"
Act 5: Dreams
"Over the Rainbow"
"Come Into My World"
"Chocolate"
"I Believe in You"
"Dreams"
Act 6: Kylesque
"Hand on Your Heart"
"The Loco-Motion"
"I Should Be So Lucky"
"Your Disco Needs You"
Act 7: Minx in Space
"Put Yourself in My Place"
"Can't Get You Out of My Head"
Encore
"Especially for You"
"Love at First Sight"
Aiheesta muualla

Kylie Minoguen virallinen sivusto (englanniksi)
Kylie Minogue
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Diskografia ·  Videografia ·  Konserttikiertueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Studioalbumit : Kylie ·  Enjoy Yourself ·  Rhythm of Love ·  Let’s Get to It ·  Kylie Minogue ·  Impossible Princess ·  Light Years ·  Fever ·  Body Language ·  X ·  Aphrodite ·  Kiss Me Once ·  Kylie Christmas ·  Golden ·  Disco ·  Tension
Kokoelmat : Greatest Hits ·  Hits+ ·  Confide in Me ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Confide in Me: The Irresistible Kylie ·  Kylie Hits ·  Kylie: The Albums 2000–2010 ·  The Best of Kylie Minogue ·  The Abbey Road Sessions ·  Confide in Me ·  Step Back in Time: The Definitive Collection
Livealbumit : Intimate and Live ·  Showgirl ·  Showgirl Homecoming Live ·  Kylie: Live in New York
Remixalbumit : The Kylie Collection ·  Kylie’s Remixes Volume 1 ·  Kylie’s Remixes Volume 2 ·  Kylie’s Non-Stop History 50+1 ·  Greatest Remix Hits 1 ·  Greatest Remix Hits 2 ·  Mixes ·  Impossible Remixes ·  Greatest Remix Hits 3 ·  Greatest Remix Hits 4 ·  Boombox
EP:t : Money Can’t Buy ·  Darling ·  Pink Sparkle ·  A Kylie Christmas
DVD:t : Live in Sydney ·  Intimate and Live ·  KylieFever2002: Live in Manchester ·  Greatest Hits 1987–1992 ·  Greatest Hits 1987–1997 ·  Greatest Hits 1987–1999 ·  Body Language Live ·  Kylie Minogue: Artist Collection ·  Ultimate Kylie ·  Kylie Showgirl ·  White Diamond ·  Kylie Live: X2008 ·  Aphrodite Les Folies Live in London ·  The Best of Kylie Minogue
Kiertueet : Disco in Dream / The Hitman Roadshow ·  Enjoy Yourself Tour ·  Rhythm of Love Tour ·  Let’s Get to It Tour ·  Intimate and Live Tour ·  On a Night Like This Tour ·  KylieFever2002 Tour ·  Showgirl Tour ·  Showgirl Homecoming Tour ·  KYLIEX2008 ·  For You, For Me Tour ·  Aphrodite World Tour ·  Anti Tour ·  Kiss Me Once Tour ·  Golden Tour
Kirjat : Kylie: La La La ·  The Showgirl Princess ·  K ·  Kylie / Fashion
Parfyymit : Darling ·  Sweet Darling ·  Sexy Darling ·  Showtime ·  Couture ·  Inverse ·  Pink Sparkle ·  Dazzling Darling ·  Music Box
Muuta : Dannii Minogue ·  Stock Aitken Waterman ·  Neighbours
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
 Kirja ·   Luokka
Lahden taidemuseo

| Lahden taidemuseo |
| --- | --- |
 Lahden taidemuseo toimi vuoteen 2018 asti osoitteessa Vesijärvenkatu 11. Kuvassa museon sisäänkäynti.
Tyyppi:  taidemuseo
Osoite:  Vesijärvenkatu 11 A, 15140 Lahti  
Sijainti:  Lahti 
Perustettu:  1950
Ylläpitäjä:  Lahden kaupunginmuseo
Kotisivut:  lahdenmuseot.fi/museot/fi/taid... 
Koordinaatit:  60°59′02″N, 25°39′43″E
 fiLahden taidemuseo 
    
Lahden taidemuseo oli Lahdessa sijaitseva alueellinen vastuumuseo, joka yhdistettiin Lahden visuaalisten taiteiden museo Malvaan. Lahden taidemuseo oli perustettu vuonna 1950. Taidemuseon yhteydessä on toiminut vuodesta 1975 lähtien Julistemuseo. Museo on toiminut myös Päijät-Hämeen aluetaidemuseona vuodesta 1980 vuoteen 2020.
Vuonna 2018 Lahden taidemuseoon tutustui 16 612 kävijää, joista 6 056 vierailijalle kirjattiin ilmaiskäynti.
Taidemuseo avautui vuonna 2022 uusissa tiloissa, kun Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva avautui Malski-keskuksen yhteyteen.  Aiemmin taidemuseo sijaitsi Lahden ydinkeskustassa, virastotalon yhteydessä, osoitteessa Vesijärvenkatu 11. Lahden taidemuseo/julistemuseo on osa Lahden kaupunginmuseota.
Veistokset

Lahden taidemuseo hallinnoi lukuisia Lahden kaupungin alueella olevia ulkoveistoksia.
La Barthe-de-Neste

| La Barthe-de-Neste |
| --- | --- |

 vaakuna
 La Barthe-de-Neste
 Koordinaatit: 43°04′50″N, 0°23′03″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Languedoc-Roussillon-Midi-Pyrénées
Departementti:  Hautes-Pyrénées
Arrondissementti:  Bagnères-de-Bigorre
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,6 km²
Väkiluku (2013):  1 203
 – Väestötiheys:  157,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Barthe-de-Neste on kunta Lounais-Ranskassa Hautes-Pyrénées'n departementissa Languedoc-Roussillon-Midi-Pyrénées'n alueella. Se sijaitsee Lannemezanin ylängöllä. Kunta on nimensä mukaan Nestejoen varrella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Barthe-de-Neste Wikimedia Commonsissa
Coronidia difficilis

| Coronidia difficilis> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Sematuridae
Suku::  Coronidia
Laji::  difficilis
Kaksiosainen nimi
 Coronidia difficilis  Strand, 1911 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Coronidia difficilis on perhoslaji, jonka kuvaili Embrik Strand vuonna 1911. Coronidia difficilis kuuluu Coronidia sukuun ja Sematuridae heimoon. Sille ei ole listattu alalajeja Catalogue of Lifeen.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Coronidia difficilis
Lain promulgointi

Lain promulgointi tarkoittaa klassisessa valtiosääntökäsitteistössä lain allekirjoittamista valtionpäämiehen toimesta ja ministerivarmennuksin.
Suomessa lain promulgointi eli antaminen (ruots. utfärdande av lag) viittaa toimenpidesarjaan, jossa tasavallan presidentti vahvistaa sekä allekirjoittaa lain ja ministeri varmentaa asiakirjan. Voimaan tullakseen laki on julkaistava Suomen säädöskokoelmassa.
Laajempi kuvaus

Valtiosääntöjen historiassa on ollut jaksoja, jolloin valtion päämies, monarkki tai presidentti, on pyrkinyt estämään parlamentin hyväksymän lain voimaantulon puuttumalla johonkin teknisluontoiseen menettelytapavaiheeseen ennen lain tosiasiallista voimaantuloa estääkseen lain toteutumisen. Esimerkkinä tästä oli monarkin pyrkimys mitätöidä parlamentin tahto kieltäytymällä vahvistamasta tai allekirjoittamasta kansanedustuslaitoksen hyväksymää lakia.
Parlamentin päätöksen jälkeiset menettelyvaiheet pyrittiin määrittelemään tarkasti, ja samassa yhteydessä säänneltiin se, kuka mistäkin vaiheesta päättää. Tällaisia vaiheita ovat muun muassa suomalaisin termein ”lain antaminen”, joka tarkoitti valtionpäämiehen allekirjoitusta säädökselle, ja ”lain vahvistaminen”, joka tarkoitti valtionpäämiehen nimenomaista päätöstä siitä, että hän hyväksyy parlamenttipäätöksen toteutuksen. Valtionpäämiehelle varattiin usein ns. lainsäädännöllinen veto-oikeus eli valta jättää laki vahvistamatta. Viimeisenä vaiheena lainsäädäntömenettelyssä on ”lain julkaiseminen”.
Valtionpäämiehen valta rajattiin tarkoilla säännöksillä lain vahvistamisesta oikeusvaikutuksineen. Tällä varmistettiin muun muassa se, ettei valtionpäämies voinut estää lain tosiasiallisia vaikutuksia esimerkiksi kieltäytymällä allekirjoittamasta lakia tai estämällä sen julkaisemisen.
Edellä mainitut termit olivat käytössä jo vuoden 1919 hallitusmuodon aikana, mutta edellisissä kappaleissa kuvattuja tendenssejä ei juuri esiintynyt Suomessa, joskin niiden käyttömahdollisuuksista keskusteltiin valtiosääntöoikeudellisessa kirjallisuudessa relaatiossa valtionpäämiehen tai hallituksen toimivaltaan estää eduskunnan tahallaan säätämän perustuslain vastaisen lain voimaantulo. Lain vahvistusvalta ja mahdollisuus kieltäytyä vahvistamasta lakia oli jo vuoden 1919 hallitusmuodossa (kuten on myös vuoden 2000 perustuslaissa) säännelty tasavallan presidentin valtaoikeus (ns. presidentin lykkäävä veto-oikeus).
Lain nimessä

| Lain nimessä> Cops |
| --- | --- |
Tyyli:  tosi-tv
Kestoaika:  22 min
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   Fox, Spike, Paramount Network, Fox Nation    Kolmoskanava, MTV3
Esitetty:  11. maaliskuuta 1989 –
Jaksoja:  1148
Aiheesta muualla
IMDb 
Lain nimessä (engl. Cops) on yhdysvaltalainen televisiosarja, jossa seurataan poliiseja työssään. Sarja on yksi Yhdysvaltojen pisimpään esitetyistä televisio-ohjelmista, sillä sen ensimmäinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 11. maaliskuuta 1989. Sarjaa on tuotettu yli 1 100 jaksoa. Sen katsotaan edustavan ensimmäisiä tositelevisiotyylin ohjelmia. Sarjan alkuperäinen idea on peräisin John Langleyltä ja Malcolm Barbourilta.
Sarjaa esitettiin alun perin Foxilla. Vuonna 2013 se siirtyi Spike TV -maksukanavalle. Sarja lopetettiin vuonna 2020 George Floydin kuoleman jälkeen Yhdysvalloissa alkaneiden levottomuuksien alettua. Sarjaa kritisoitiin muun muassa propagandistisesta sävystä ja siitä, että se esittää poliisit yksipuolisesti "hyviksinä".
Syksyllä 2021 ohjelma teki paluun Fox Nation -suoratoistopalvelussa.
Ohjelmassa on seurattu poliisien työtä yli 140 kaupungissa ympäri Yhdysvaltoja, ja sitä on tehty myös Hongkongissa, Lontoossa ja entisen Neuvostoliiton alueella. Kukin jakso kestää noin 22 minuuttia. Sittemmin Yhdysvalloissa ja monissa muissa maissa on ryhdytty tuottamaan vastaavaa formaattia noudattavia ohjelmia.
Ohjelman tunnusmusiikkina toimii jamaikalaisen reggaeyhtye Inner Circlen kappale "Bad Boys".
Suomessa vastaavia ohjelmia ovat ainakin Poliisit ja Lainvalvojat.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Kuuropilvi

Melko tyypillinen alasimen muotoinen kuuro- ja/tai ukkospilvi, Cumulonimbus capillatus incus, kaukaa nähtynä.
Ukkospilven pohja on usein tumma, koska kilometrejä paksu pilvimassa peittää auringonvaloa tehokkaasti.
Kuuropilvi eli ukkospilvi (Cumulonimbus) on erittäin korkea, monesti tornimainen ja jopa yli 20 kilometrin korkeuteen ulottuva kumpupilvi. Ukkospilvet ovat Suomessa tyypillisesti 10 kilometrin luokkaa, kun taas tropiikissa pilvi voi yltää jopa 22 kilometriin. Suomessakin on kuitenkin havaittu jopa 16 km korkeuteen yltäviä kuuropilviä.
Kuuropilvi sataa kuuroittaista rankkasadetta, rakeita ja monesti, joskaan ei aina, ukkostaa.
Kuuropilvi syntyy, kun kohoavan kumpupilven vesipisarat alkavat jäätyä.
Sadekuurot ja ukkonen liittyvät aina epävakaaseen ilmakehään. Ukkonen vaatii suurempaa ilmakehän epävakaisuutta kuin pelkkä sadekuuro. Suomessa ilmakehä on epävakaisin heinäkuussa, joka on lämpimin kuukausi. Tällöin muodostuu monesti niin sanottuja iltapäiväkuuroja, joissa voi olla ukkosta mukana.
Kuuropilvi näyttää kauempaa katsoen hohtavan valkealta auringon paisteessa, ja pilven yläosassa näkyy monesti kuituista alasimenmuotoista rakennetta. Kun pilvi tulee lähelle, sen varjoisa alaosa näyttää tummanharmaalta. Kuuropilvi on hyvin paksu ja pimentää takanaan olevan auringon valon.
Monesti ukkospilven mustassa alaosassa nähdään pilven etenevässä osassa maahan päin roikkuva kieleke, vyörypilvi. Ukkospilven alla ja sivulla näkyy monesti nopeasti muotoaan muuttavia ja vauhdilla kulkevia repalepilviä, jotka kulkevat eri suuntaan kuin itse ukkospilvi ja muut taivaan pilvet. Tämä kannattaa huomata, jos arvailee, tuleeko ukkonen tai sade päälle.
Ukkospilvestä voi Suomenkin oloissa syntyä joskus pieni pyörremyrsky, trombi.
Ukkospilven alasimen alapuolella on joskus utaremaisia ulokkeita, utarepilviä (Cumulus mammatus), jotka osoittavat alaspäin. Ne syntyvät nousuvirtauksen kääntyessä laskuvirtaukseksi, kun nousuvirtaus heijastuu troposfäärin ylärajasta, tropopaussista. Tämä kertoo nousuvirtauksen voimasta, minkä vuoksi mammatuspilvet liitetään usein intensiivisen salamoinnin mahdollisuuteen.
Talvella kuuropilvet ovat useimmiten matalia. Pääosin se johtuu siitä, että kylmä ilmakehä on kesäistä lämmintä vakaampi. Lisäksi troposfäärin yläraja on alempana kuin kesällä.
Ukkospilven aiheuttamat vaarat

Heikompien sekä Suomessa yleisimpien ukkospilven vaarat liittyvät pääasiassa pilven aiheuttamaan salamointiin sekä kaatosateen aiheuttamiin äkillisiin tulviin. Korkeissa ja tuuliväänteen voimistamissa ukkospilvissä vaarat laajenevat haitallisen suuriin rakeisiin, syöksyvirtauksiin sekä etenkin supersolu-ukkosissa mahdollisiin voimakkaisiin trombeihin. Salama kykenee ihmiseen osuessaan tappamaan tai vammauttamaan vakavasti. Useimmin se aiheuttaa kuitenkin aineellisia vaurioita sytyttäessään tulipaloja rakennuksiin ja metsien yksittäisiin puihin, joista tuli voi levitä metsäpaloksi. Vaaraa aiheuttavia syöksyvirtauksia esiintyy Suomessa pääosin suurten ukkospilvijärjestelmien yhteydessä. Vaaraa aiheuttavia rakeita (halkaisijaltaan yli 3 cm) esiintyy Suomessa harvoin mutta on tapauksia, joissa hyvin suuret rakeet ovat rikkoneet autojen ja ikkunoiden tuulilaseja esimerkiksi Sylvi-myrskyn aikana . Suomen suurimmat rakeet havaittiin Helena-myrskyn aikana vuonna 2014. Molemmissa tapauksissa rakeet tuottanut ukkospilvi on todennäköisimmin ollut supersolu.
Ukkospilven kehitys

Kuuro- ja/tai ukkospilven, cumulonimbuksen, kehitys alkaa pienestä pilvenhattarasta.  Pilvenhattara syntyy, kun aurinko lämmittää maanpintaa, jossa on kosteaa ilmaa. Kostean ilman kupla, ”lämpökupla”, nousee ylöspäin ja saavuttaa tiivistymiskorkeuden. Tällöin ilmassa oleva vesihöyry alkaa tiivistyä vesipisaroiksi. Monet pienet pilvenhattarat häviävät äkkiä, mutta pilvi saattaa alkaa kasvaa paksuutta.
Jos kumpupilvi kasvaa leveyttään korkeammaksi, se voi merkitä sään muutosta ja ukkosen alkua. Ukkospilvi käy läpi elinkaarensa 0,5–2 tunnissa ja kehittyy korkeaksi kuuro- tai ukkospilveksi muutamassa kymmenessä minuutissa. Kuitenkin jos synoptinen tilanne on otollinen järjestäytyneelle konvektiolle, ukkospilviä voi kehittyä monta samaan kasaan muodostaen monisolukuuron tai jopa konvektiivisen järjestelmän, joka elää useita tunteja.
Ukkoseen viittaa suurten, terävärajaisten ja kukkakaalinmuotoisten pilvien ilmestyminen taivaalle. Niissä pilvissä on nopea nousuvirtaus, joka kohottaa kukkakaalia.
Jääkiteiden muodostuminen pilvessä käynnistää sateen: Pienistä jääkiteistä tulee ytimiä, joihin tarttuu pieniä pilvipisaroita. Näin pisarat kasvavat suuriksi. Hyvin korkeisiin kuuropilviin syntyy rakeita, mikä muuttaa monesti pilven ukkospilveksi.
Kun kumpupilven yläosa alkaa muuttua pehmeärajaiseksi, se on merkki pilven yläosan noususta korkeudelle, jossa lämpötila on noin -20 astetta. Tällöin pilvi saattaa jo ukkostaa ja sataa rakeita.
Pilveä aletaan kutsua cumulonimbus-nimellä, kun se alkaa sataa huomattavia määriä.
Viimeistään alasinpilvivaiheessa kumpupilvi sataa ja ukkostaa ja siihen on kehittynyt nouseva ja laskeva ilmavirtaus.
Läheltä katsoen nuoren ukkospilven alaosa voi olla aurinkoisella säällä sinimusta, ja itse pilvi muistuttaa valtavaa vuorta. Kasvavassa ukkospilvessä on pelkkiä nousuvirtauksia. Nuorista ukkospilvistä kehittyy alasinpilviä, Cumulonimbus incus, kun pilven nousuvirtaus törmää troposfäärin yläosaan ja leviää sivulle.
Kun ukkospilvi tulee päälle, laskeva ilmavirtaus alentaa lämpötilaa nopeasti. Lopulta noin parin tunnin kuluttua laskeva ilmavirtaus voimistuu ja ukkospilvi alkaa haihtua alaosastaan. 
Pilven nouseva ilmavirtaus pysähtyy, ja laskevakin heikkenee lopulta. Sade heikkenee ja lakkaa, alasinpilvi ei enää jyrise. 
Pilvi alkaa hajota alaosastaan, ja koko pilvestä tulee hieman sumuinen, epämääräinen ja kuituinen. Pilven alaosa haihtuu pois. Lopulta siitä tulee pelkkä untuvapilviläiskä, joka voi leijua tuntikausia taivaalla. Monesti ukkospilven alasin venyy pitkäksi laahukseksi ukkospilven kulkuradalle.
Kuuro- ja ukkospilvien alalajit

Lajit:
Cumulonimbus calvus, kumpumainen
Cumulonimbus capillatus, säikeinen
Täydentävät piirteet:
Cumulonimbus pileus, pilven huipulla hattumainen pieni lisäpilvi
Cumulonimbus incus, alasinpilvi, alasin sileä, kuituinen tai uurteinen
Cumulonimbus mammatus, utaremaisia muotoja alasimen alaosassa
Cumulonimbus virga, pilven alapuolella tummia sadejuovia näkyvissä, sade ei ulotu maahan asti
Cumulonimbus tuba, pilvipatsas tai ylösalainen pilvikartio "tuutti" roikkuu pilven alaosasta
Cumulonimbus arcus, vyörypilvi, pilven alapilvessä oleva repalereunainen, tiheä vaakasuora pilvikieleke tai valli
Cumulonimbus pannus, repalepilviä, jotka ovat cumulonimbuksen alapuolella tai liittyvät siihen
Cumulonimbus praecipitatio, pilvi sataa maahan asti
Cumulonimbus spissatus, paksunharmaalta näyttävä cumulonimbus
Cumulonimbus velum, vaakasuuntainen pilvi, joka liittyy muihin cumulonimbuksiin ja on usein näiden lävistämä
Kolme yleisintä kuuropilven alalajia

Cumulonimbus calvus – Cumulonimbus, jossa ei alasinta, mutta pilvi sataa. Laaja, massiivinen kumpupilvi, joka näyttää yhä kasvavan. Se on valtava pilvivuori, joka muistuttaa joskus kukkakaalia.
Cumulonimbus capillatus – cumulonimbus, jossa on selvää kuituisuutta
Cumulonimbus incus – alasinpilvi; alasin sileä, kuituinen tai uurteinen
Cumulonimbus incus
Nuori kuuro- ja/tai ukkospilvi (Cumulonimbus calvus)
Lähestyvä kuuropilvirintama
Kukkakaalinmuotoinen yhä kehittyvä kuuro- ja/tai ukkospilvi (Cumulonimbus calvus)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fine picture of a CB in Germany (Arkistoitu – Internet Archive)
Über 2000 Wolken- und Wetterbilder
Karlsruher Wolkenatlas
Pilvet
| --- | --- |
Ryhmä A: Yläpilvet:   Cirrus (Ci)  Cirrostratus (Cs)  Cirrocumulus (Cc) 
Ryhmä B: Keskipilvet:   Altostratus (As)  Altocumulus (Ac) 
Ryhmä C: Alapilvet:   Stratus (St)  Cumulus (Cu)  Stratocumulus (Sc) 
Ryhmä D: Paksut pilvet:   Cumulonimbus (Cb)  Cumulus congestus  Nimbostratus (Ns) 
Vanha cumulonimbus, jossa alasin täysin kehittynyt, Cumulonimbus incus