stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotirintama
Lue myös

Defaitismi
Valkoinen sulka
Aiheesta muualla

Kotirintaman sota, Elävä arkisto, Yleisradio
Johanna Mäkelä & Riitta Oittinen: ”Pyykinpesukurssilta kenttäpesulaan - Naisen velvollisuudet sodan ja rauhan aikana.” Katainen, Elina (toim.): Kotomaan koko kuva : kirjoituksia elokuvasta ja 1930-luvun sosiaalihistoriasta, s. 11–41. Helsinki : Suomen Historiallinen Seura, Helsingin yliopiston talous- ja sosiaalihistorian laitos, 1993. Kirja digitoituna Internet Archivessa.
Rinne, Matti: Yksitoista Tapiovaaraa: Tuoleja,
Kytäjän rautatieasema

Kytäjän asemalaituri vuonna 2020. Asemarakennus näkyy taustalla.
Kytäjän rautatieasema (lyh. Kt) oli Hyvinkään Kytäjän kylässä sijainnut Hyvinkää–Karkkila-rautatien asema. Asema palveli Kytäjän kartanoa ja Kytäjän kylän asukkaita. Asema sijaitsi noin 11 kilometriä Hyvinkään kantakaupungista länteen.
Rautatieaseman rakennus valmistui vuonna 1906 ja se on yhä olemassa. Kytäjän asema jäi pois käytöstä toukokuussa 1961, ja vuonna 1967 Hyvinkää–Karkkila-rata purettiin.
Kytäjän koulu

| Kytäjän koulu |
| --- | --- |
 Kytäjän koulurakennus ja pihapiiriä.
Sijainti:  Kenkiäntie 105, 05720 Hyvinkää
Koordinaatit:  60.6123°N, 24.6309°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Perustettu:  1874
Rehtori:  Lauri Mattila
Luokat:  1–6
Oppilaita:  73
Verkkosivut
Kytäjän koulu on Hyvinkään länsiosassa Kytäjärven rannalla Rytkönniemessä sijaitseva 73 oppilaan suomenkielinen alakoulu. Koulussa on alakoulun luokat 0–6. Kyläkoulun paikka on Hyvinkään vanhimpia,[lähde? ] sillä Rytkönniemessä on toiminut koulu jo vuodesta 1874 lähtien.
Koulun ympäristössä sijaitsee Suomen parhaimpien golfkenttien joukkoon lukeutuva Kytäjä Golf.
La Kinky Beat

La Kinky Beat
La Kinky Beat on vuonna 2003 Barcelonassa perustettu yhtye, joka yhdistelee musiikissaan skata, reggaeta, elektroa, rockia, poppia ja latinomusiikkia. Laulaja Matahary kuvaa La Kinky Beatin musiikkia bailumusiikiksi. Yhtye on esiintynyt Suomessa 2006 Maailma kylässä -festivaalilla.
Diskografia

La Kinky Beat (2004), Maqueta Autoproducida.
Made in Barna (2004), Kasba Music.
RMX Made in Barna (2005) Disco de remezclas, Kasba Music.
One More Time (2006), Kasba Music.
04-06 (2007), Recopilatorio producido por Kasba Music, Grabaxiones Alicia.
Karate Beat (2008), Kasba Music.
Massive Underground (2011), New Beats/Kasba Music.
Aiheesta muualla

La Kinky Beat Myspacessa (englanniksi)
Krasnodar

| Krasnodar Краснодар |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Krasnodarin aluepiiri Venäjällä, alla kaupungin sijainti aluepiirissä
 Krasnodar
 Koordinaatit: 45.0248°N, 38.9700°E 
Valtio:  Venäjä
Hallintoalue:  Krasnodarin aluepiiri
Perustettu:  1793
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3 976 km²
Korkeus:  25 m
Väkiluku (2010):  744 995
 – Väestötiheys:  187,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 www.krd.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krasnodar (ven. Краснода́р [krəsnɐˈdar]) on kaupunki Venäjällä Kaukasian pohjoisosassa Itä-Euroopassa Kubanjoen varrella. Krasnodar on Krasnodarin aluepiirin hallinnollinen keskus.
Historia

Krasnodar on perustettu vuonna 1793 ja se oli alkujaan Kubanin kasakoiden keskuspaikkana. Kaupungin nimenä oli vuoteen 1920 asti Jekaterinodar. Siitä tuli Adygeiden autonomisen alueen pääkaupunki 1922. Vuonna 1936 Adygeiden autonomisen alueen rajoja muutettiin siten että Krasnodar ei enää kuulunut siihen. Toisessa maailmansodassa Krasnodar oli Saksan hallussa 1942–1943.[lähde? ]
Asukasluvun kehitys

| Vuosi | Asukasluku |
| --- | --- |
1931: 170 059[lähde? ]
1956: 271 000
1959: 313 000
2004: 653 300[lähde? ]
2010: 744 995
Talous ja liikenne

Krasnodarissa on öljynjalostus-, kone-, nahka- ja elintarviketeollisuutta. Kaupunki on tärkeä rautatieristeys, jonka nimi on (Krasnodar I). Sieltä on junayhteyksiä eri puolille Venäjää sekä Ukrainaan ja Valko-Venäjälle. Krasnodarissa on myös jokisatama ja merkittävä lentoasema. Kaupungin joukkoliikennettä hoidetaan linja-autoilla, johdinautoilla ja raitiovaunuilla.
Koulut

Krasnodarissa on yliopisto sekä lääketieteellinen-, maatalous- ja kasvatustieteellinen opisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krasnodar Wikimedia Commonsissa
Larbi Bouraada

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bouraada Rio de Janeiron olympialaisissa vuonna 2016. Bouradaa kuvassa vasemmalla. |  Bouraada Rio de Janeiron olympialaisissa vuonna 2016. Bouradaa kuvassa vasemmalla. |  Bouraada Rio de Janeiron olympialaisissa vuonna 2016. Bouradaa kuvassa vasemmalla. |  |
Maa:  Algeria
Miesten yleisurheilu
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Kultaa | Maputo 2011 | seiväshyppy |  |
|  Kultaa | Rabat 2019 | kymmenottelu |  |
|  Pronssia | Alger 2007 | kymmenottelu |  |
|  Pronssia | Rabat 2019 | seiväshyppy |  |
| AM-kilpailut  | AM-kilpailut  | AM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Addis Abeba 2008 | kymmenottelu |  |
|  Kultaa | Nairobi 2010 | kymmenottelu |  |
|  Kultaa | Marrakech 2014 | kymmenottelu |  |
|  Kultaa | Asaba 2018 | kymmenottelu |  |
|  Kultaa | St Pierre 2022 | kymmenottelu |  |
|  Kultaa | Douala 2024 | kymmenottelu |  |
|  Hopeaa | Addis Abeba 2008 | seiväshyppy |  |
|  Hopeaa | Nairobi 2010 | seiväshyppy |  |
Larbi Bouraada (arab. العربي بورعدة‎; joskus myös muodoissa Laarbi Bouraâda tai Larbi Bourrada, s. 10. toukokuuta 1988 Souk Ahras) on algerialainen yleisurheilun moniottelija. Hän pitää hallussaan kymmenottelun Afrikan ennätystä. Aiemmin hänen nimissään oli myös sisäratojen seitsenottelun maanosan ennätys. Bouraada on kilpaillut kansainvälisellä tasolla myös seiväs-, korkeus- ja pituushypyssä.
Bouraada sijoittui viidenneksi vuoden 2015 MM-kilpailuissa Pekingissä uusilla Afrikan ennätyspisteillä 8461. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli niin ikään viides maanosan ennätyspisteillä 8521. Hän on ollut mukana myös vuosien 2009 ja 2011 MM-kilpailuissa, sijoittuen sijoille 13 ja 10. Lontoon 2017 ja Budapestin 2023 MM-kilpailuissa hän keskeytti. Vuoden 2011 Afrikan kisoista hän saavutti kultaa seiväshypystä, jossa oli mukana vain kaksi kilpailijaa. Vuoden 2007 Afrikan kisoista hän saavutti kymmenottelun pronssia. Aftikan kisoissa 2019 hän sai kultaa kymmenottelusta ja pronssia seiväshypystä. Afrikan-mestaruuskilpailuista Bouraada on saavuttanut kuusi kultaa kymmenottelusta ja kaksi hopeaa seiväshypystä.
Bouraada kärähti Stanozolol-aineen käytöstä vuonna 2012 ja sai kahden vuoden kilpailukiellon. Hän palasi kilpakentille vuonna 2014 ja voitti kultaa kymmenottelusta Marrakechissa järjestetyissä Afrikan-mestaruuskilpailuissa.
Kunnes elämä meidät erottaa

| Kunnes elämä meidät erottaa Timo Rautiainen & Neljäs Sektori |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kevät 2012
 Studio : Sonic Pump- ja Drumforest-studiot
 Julkaistu: 28. syyskuuta 2012
 Tuottaja(t): Valtteri Tynkkynen
 Tyylilaji: rock, hard rock, aikuisrock
 Kesto: 43.04
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Listasijoitukset
  5.
Timo Rautiaisen & Neljännen Sektorin muut julkaisut
|   | Kunnes elämä meidät erottaa 2012 | Koiran laulu (EP) 2013 |
Kunnes elämä meidät erottaa on Timo Rautiainen & Neljäs Sektori -yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin 28. syyskuuta 2012. Sen on äänittänyt ja miksannut Mikko Karmila ja tuottanut yhtyeen basisti Valtteri Tynkkynen, joka on myös säveltänyt ja sanoittanut suurimman osan levyn kappaleista. Lisäksi levyn kappaleita ovat olleet tekemässä Timo Rautiainen, Jarkko Martikainen ja Jarkko Petosalmi.
Albumin ensimmäinen single ”Vastavirtaan” ilmestyi huhtikuussa 2012. Timo Rautiaisen mukaan albumin musiikillinen linja on hänen soolojulkaisujaan linjakkaampi ja albumilla ei kuulla ollenkaan esimerkiksi mandoliinia tai puhallinsoittimia, joita kuultiin Rautiaisen sooloalbumeilla.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 5.
Kappaleet

Kaikki sovitukset Timo Rautiainen & Neljäs Sektori. Kosketinsovitukset Petri Tiainen ja Valtteri Tynkkynen.
Piru minut periköön – 3.32 (säv. Valtteri Tynkkynen – Timo Rautiainen, san. Valtteri Tynkkynen)
Vastavirtaan – 3.44 (säv. Tynkkynen, san. Tynkkynen)
Heikolla jäällä – 3.50 (säv. Tynkkynen, san. Tynkkynen)
Kirvesmies ja riivaaja – 5.47 (säv. Tynkkynen, san. Jarkko Martikainen)
Koiran laulu – 4.09 (säv. Tynkkynen, san. Martikainen)
Vanha ja janoinen – 3.35 (säv. Rautiainen, san. Rautiainen)
Selviytyjät – 3.38 (säv. Tynkkynen, san. Tynkkynen)
Uhka – 2.59 (säv. Tynkkynen, san. Tynkkynen)
Petturi – 3.43 (säv. Rautiainen – Tynkkynen, san. Rautiainen)
Yhden miehen ylivoima – 4.19 (säv. Jarkko Petosalmi – Tynkkynen, san. Tynkkynen)
Kunnes kuolema meidät erottaa – 3.50 (säv. Rautiainen, san. Rautiainen)
Kokoonpano

Timo Rautiainen – laulu, kitara, baritonikitara
Jussi Nikula – rummut
Valtteri Tynkkynen – basso, laulu
Jarkko Petosalmi – kitara
Peter Engberg – kitara, akustinen kitara
+
Petri Tiainen – koskettimet, kellopeli
Tommi Salmela – laulu (”Kirvesmies ja riivaaja”), taustalaulu (”Vanha ja janoinen”)
Maria Lund – taustalaulu (”Kirvesmies ja riivaaja”, ”Petturi”)
Mikko Karmila – äänitys ja miksaus (Drumforest- ja Sonic Pump -studiot)
Minerva Pappi – masterointi (Finnvox)
Kalle Pyyhtinen / Utudesign.net – kannet
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 9-/10
Inferno:
Kaaoszine: 8/10
Noise.fi:
Aiheesta muualla

Kunnes elämä meidät erottaa Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kunnes elämä meidät erottaa Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Károly Varga

| Mitalit> Maa:   Unkari. Olympialaiset .Miesten ammunta | Mitalit> Maa:   Unkari. Olympialaiset .Miesten ammunta | Mitalit> Maa:   Unkari. Olympialaiset .Miesten ammunta | Maa:   Unkari> .Miesten ammunta |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Moskova 1980 | 50 m pienoiskivääri (makuu) |  |
Károly Varga (s. 28. syyskuuta 1955 Budapest) on unkarilainen entinen ampuja. Hän kilpaili vuoden 1980 kesäolympialaisissa Moskovassa ja voitti kultamitalin 50 metrin pienoiskiväärissä (makuu).
Kotýli

| Kotýli Κοτύλη |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kotýli
 Koordinaatit: 41°19′59″N, 24°53′12″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Xánthi
Kunta:  Mýki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  060303
Väkiluku (2011):  2 158
 – Kylä:  429
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  AH
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kotýli (kreik. Κοτύλη; myös Kotíli) on Kreikan kylä sekä samanniminen Mýkin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κοτύλης, Dimotikí Enótita Kotýlis) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Xánthin alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 158 ja varsinaisen Kotýlin kylän väkiluku 429 (vuonna 2011).
Kotýlin kylä sijaitsee linnuntietä noin 23 kilometriä pohjoiseen Xánthista. Kotýlin kunnallisyksikkö käsittää alueen Mýkin kunnan pohjoisosassa Bulgarian vastaisella rajalla. Kotýli oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mýkin kuntaan yhdessä Sátresin ja Thérmesin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Kotýlin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- |
Aimóni: 75
Dimári: 623
Kotýli: 429
Páchni: 1 031
Yhteensä: 2 158
La La Land (soundtrack)

| La La Land: Original Motion Picture Soundtrack  |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Äänitetty : 2016
 Julkaistu: 9. joulukuuta 2016
 Tuottaja(t): Marius de Vries
 Kesto: 45.55
 Levy-yhtiö: Interscope
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 8.
La La Land: Original Motion Picture Soundtrack on musikaalielokuvan La La Land (2016) soundtrack-albumi. Se julkaistiin Interscope Recordsin kautta 9. joulukuuta 2016. Kappaleet on säveltänyt Justin Hurwitz ja ne ovat sanoittaneet Benj Pasek ja Justin Paul.
Kappaleet

Kaikki sanat Pasek and Paul, ellei toisin mainita, kaikki sävellykset Justin Hurwitz.
| La La Land: Original Motion Picture Soundtrack |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Esittäjä(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Another Day of Sun” | La La Land Cast | 3.48 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Someone in the Crowd” | Emma Stone, Callie Hernandez, Sonoya Mizuno, Jessica Rothe | 4.20 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Mia & Sebastian’s Theme” | Justin Hurwitz | 1.38 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”A Lovely Night” | Ryan Gosling, Emma Stone | 3.57 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Herman’s Habit” | Justin Hurwitz | 1.52 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”City of Stars” | Ryan Gosling | 1.51 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Planetarium” | Justin Hurwitz | 4.17 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Summer Montage / Madeline” | Justin Hurwitz | 2.05 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | ”City of Stars” | Ryan Gosling, Emma Stone | 2.30 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | ”Start a Fire” (san. John Stephens, Hurwitz, Marius De Vries ja Angelique Cinelu)  | John Legend | 3.12 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | ”Engagement Party” | Justin Hurwitz | 1.27 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | ”Audition (The Fools Who Dream)” | Emma Stone | 3.48 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | ”Epilogue” | Justin Hurwitz | 7.39 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | ”The End” | Justin Hurwitz | 0.46 |  |  |  |  |  |  |
| 15. | ”City of Stars (Humming)” | Justin Hurwitz, Emma Stone | 2.43 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 45.55 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Albumi Discogs.comissa (englanniksi)
Lakeuden Etappi

| Lakeuden Etappi Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Pekka Kontio
Puheenjohtaja:  Paavo Eloniemi
Liikevaihto:  23,4 milj. € (2015)
Liikevoitto:  1,7 milj. € (2015)
Henkilöstö:  42 (2015)
Kotisivu:  www.etappi.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lakeuden Etappi Oy on kahdeksan kunnan omistama jätehuoltoyhtiö, jonka tehtävänä on vastata jätehuollon järjestämisestä toiminta-alueellaan. Tähän sisältyy jätteen kuljetus, käsittely sekä tiedotus ja neuvonta. Yhtiön toiminta-alueella on noin 130 000 asukasta, ja osakaskuntia ovat Alavus, Ilmajoki, Kihniö, Kuortane, Kurikka, Lapua, Seinäjoki ja Ähtäri.
Yhtiö on osakkaana Westenergyn jätteenpolttolaitoksessa, ja sillä on myös oma biokaasulaitos ja jätehuoltokeskus Ilmajoella. Lisäksi yrityksen toimintaan kuuluu noin 70 ekopistettä ja jäteasemia, joita on vähintään yksi joka kunnassa.
Aiheesta muualla

Lakeuden Etappi Oy (Arkistoitu – Internet Archive)
Kotšinkiina

Ranskan Indokiinan aluejako. Kotšinkiina on merkitty sinisellä.
Kotšinkiina (ransk. Cochinchine) on alue, joka kattaa suunnilleen nykyisen Vietnamin eteläisimmän kolmanneksen Hồ Chí Minhin kaupungin ympäristössä. Se oli Ranskan siirtomaa vuosina 1862−1948. Keisari Tự Đức luovutti sen ranskalaisille, kun nämä olivat onnistuneet valloittamaan Saigonin (nyk. Hồ Chí Minhin kaupunki) jo vuonna 1847 alkaneen hyökkäyksen seurauksena.
Vuonna 1887 Ranska yhdisti siirtomaansa tuolla alueella − Annamin, Tonkinin, Kambodžan ja Kotšinkiinan − Ranskan Indokiinaksi.
Nimitys Kotšin tulee kiinan- tai malaijinkielisestä sanasta Kuchi, joka tarkoitti Vietnamia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kotšinkiina Wikimedia Commonsissa
Kytö (Espoo)

| Kytö |
| --- | --- |
 Saarella sijaitsevat punakeltaiset linjataulut ohjaavat liikennettä laivaväylälle.
Merialue:  Suomenlahti
Pinta-ala:  0,16 km²
Korkein kohta:  10 m
Valtio
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Kunta:  Espoo
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kytö on saari Espoossa viitisen kilometriä etelään Suvisaaristosta. Saari on metsäinen, noin 16 hehtaarin kokoinen ja noin kymmenen metrin korkuinen. Saaressa on kaksi deaktivoitua rannikkotykkiä ja 1930-luvulla rakennettu tulenjohtotorni.
Toinen Kytön pohjoispuolella olevista luodoista, Norra Kytökärringen.
Kytö ja sitä ympäröivät luodot jäivät aikoinaan isonjaon ulkopuolelle, minkä seurauksena omistusoikeus saariin on ollut pitkään epäselvä. Venäjän armeija käytti saaria vuosina 1914–1918. Tarton rauhassa Venäjän armeijan omaisuus siirtyi Suomen valtiolle, ja siitä lähtien puolustusvoimat hallinnoi aluetta omistajan tapaan. Kytöön oli sijoitettu rannikkotykkipatteri kenraalimajuri Väinö Valveen helmikuussa 1940 antaman esityksen mukaisesti. Sotien jälkeisissä rannikkotykistön ryhmityssuunnitelmissa Kytöä esitettiin säilytettäväksi Porkkalan muuttuneen tilanteen vaikutuksesta joko miehitettynä rannikkolinnakkeena tai miehittämättömänä vartiolinnakkeena. Rajavartiolaitos käytti linnakkeen kasarmirakennusta jatkosotaa seuranneina vuosina Porkkalan vuokra-alueen valvontaan. Linnakkeen aseistukseksi valmistui vuonna 1969 uusi 152/50 T -patteri ja saarta tutkittiin 1980-luvulla mahdollisena 100 TK -patterin sijoituspaikkana. Jälkimmäisiä tykkejä ei kuitenkaan päädytty asentamaan Kytöön.
Kun valtio vuonna 2000 luovutti Kytön Espoon kaupungille, kävi ilmi, ettei valtiolla ollutkaan riidatonta omistusoikeutta saareen. Maaoikeus päätti vuonna 2002 Kytön kuuluvan valtiolle, mutta korkein oikeus kumosi päätöksen vuonna 2005. Uudessa kiinteistönmääritystoimituksessa Kytöstä muodostettiin itsenäinen tila, jonka omistusoikeus jäi erikseen selvitettäväksi. Nykyään Kytö on yksityiskäytössä.
Kytö lännestä nähtynä.
Kytön itäpuolella sijaitsee hehtaarin laajuinen Djupuddsklacken, joka on maankohoamisen myötä kasvanut lähes kiinni Kytöön. Saariryhmään kuuluu myös kaksi Kytön pohjoispuolista kalliosaarta, Södra Kytökäringen ja Norra Kytökäringen.
Kotýchin laguuni

| Kotýchin laguuni> Λιμνοθάλασσα Κοτυχίου |
| --- | --- |

  Kotýchin laguuni 
Koordinaatit:  38°00′16″N, 21°17′40″E
Sijainti:  Andravída-Kyllíni, Elis, Länsi-Kreikka
Valtio:  Kreikka
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  7,5 km²
Keskisyvyys:  0,4–1,0 m m
Kotýchin laguuni (kreik. Λιμνοθάλασσα Κοτυχίου, Limnothálassa Kotychíou) on laguuni Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 7,5 neliökilometriä ja keskisyvyys noin 0,4–1,0 metriä.
Kotýchin laguuni on Peloponnesoksen suurin laguuni. Se sijaitsee Joonianmeren rannassa. Merestä sen erottaa kapea hiekkakannas. Laguuni on osa Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuistoa ja Natura 2000 -aluetta. Laguunista noin 12 kilometriä koilliseen sijaitsee Lámia-järvi, ja hieman kauempana suojelualueen muut järvet ja laguunit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kotýchin laguuni Wikimedia Commonsissa
Kotirannan suuralue

| Kotirannan suuralue> Hemstrand storområde |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kotirannan suuralue korostettuna.
Kaupunki:  Vaasa
Suuralue nro:  6
Väkiluku:  4 623 (31.12.2017) 
Kaupunginosat:  Kustaala Kotiranta Metsäkallio Böle Länsiniitty Kivihaka
Kotirannan suuralue on yksi Vaasan kahdestatoista suuralueesta. Suuralueella asuu 4 623 (31.12.2017) asukasta.
Kaupunginosat

Kustaala
Kotiranta
Metsäkallio
Böle
Länsiniitty
Kivihaka
Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuisto

Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuistoa.
| --- | --- |
Sijainti:  Andravída-Kyllíni, Elis ja Dytikí Achaḯa, Akhaia, Länsi-Kreikka, Kreikka
Pinta-ala:  14 300 ha
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Εθνικό Πάρκο Υγροτόπων Κοτυχίου - Στροφυλιάς
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2009
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuisto (kreik. Εθνικό Πάρκο Υγροτόπων Κοτυχίου - Στροφυλιάς, Ethnikó Párko Ygrotópon Kotychíou - Strofyliás) on kansallispuisto Peloponnesoksen niemimaan luoteisrannikolla Kreikassa. Se on perustettu vuonna 2009.
Strofylián metsää.
Kansallispuisto sijaitsee Joonianmeren rannalla Andravída-Kyllínin ja Dytikí Achaḯan kuntien alueella Akhaian ja Eliin alueyksiköissä. Sen pinta-ala on noin 14 300 hehtaaria. Kansallispuistoon kuuluu suuri määrä erilaisia biotooppeja, mukaan lukien Kotýchin laguuni, Lámia- ja Prókopos-järvilaguunit, Pápaksen laguuni (Kalogerán/Kalógrian laguuni), Strofylián metsä, Mávra Vouná -vuori, Kalógrian ranta sekä Áraxoksen niemi. Alueella virtaa Lárissos-joki, ja siellä sijaitsee myös Teíchos Dymaíonin arkeologinen alue.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Εθνικό Πάρκο Υγροτόπων Κοτυχίου Στροφυλιάς – Strofylia National Park. Kansallispuiston verkkosivut. (kreikaksi) (englanniksi)
Kreikan kansallispuistot
| --- | --- |
Kansallismetsät:   Aínoksen kansallismetsä  Oítin kansallismetsä  Ólympoksen kansallismetsä  Parnassóksen kansallismetsä  Párnithan kansallismetsä  Píndoksen kansallismetsä  Préspajärvien kansallismetsä  Samarián kansallismetsä  Soúnion kansallismetsä  Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä 
Merikansallispuistot:   Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuisto  Zákynthoksen merikansallispuisto 
Muut kansallispuistot:   Amvrakikóslahden kosteikkojen kansallispuisto  Axióksen suiston kansallispuisto  Chelmóksen–Vouraïkóksen kansallispuisto  Dadián, Lefkímin ja Souflín metsien kansallispuisto  Évroksen suiston kansallispuisto  Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuisto  Kerkíni-järven kansallispuisto  Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto  Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuisto  Mesolóngin–Aitolikón laguunien kansallispuisto  Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto  Préspajärvien kansallispuisto  Rodópi-vuorten kansallispuisto  Schiniáksen kansallispuisto  Tzoumérkan, Peristérin ja Árachthoksen rotkon kansallispuisto
Konna (artisti)

| Konna> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  Gangsta rap
Yhtyeet:  Adebizi & Konna Symposium Infra
Levy-yhtiöt:  3rd Rail Music
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Konna on helsinkiläinen rap-artisti. Hän on tullut tunnetuksi Adebizi & Konna hip hop -duossa, jonka kanssa hän julkaisi Korvia myöten EP:n lokakuussa 2008. Konna julkaisi oman Sei7semän -nimisen sooloalbumin 5. toukokuuta 2010 3rd Rail Musicin kautta. Konna muodostaa Symposium Infra -nimisen yhtyeen tuottaja Ghost Roguen kanssa. Yhtyeen debyyttialbumi Pohjola julkaistiin Napoleon Digitalin kautta 16. marraskuuta 2012. Albumin kappaleista "Mustilla vesillä" ja "Lapinlahden lalli" on julkaistu musiikkivideot.
Diskografia > Soolo

Sei7semän (2010)
Diskografia > Adebizi & Konna

Korvia myöten EP (2008)
Diskografia > Symposium Infra

Pohjola (2012)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jontti & Shaka | "Taivas on rajana" | Rata-äänite | Adebizi | 2007 |
| Jontti & Shaka | "Sattuu ja tapahtuu (Kid Koma-remix)" | Rata jatkuu |  | 2008 |
| Jontti & Shaka | "Rata jatkuu" | Rata jatkuu | Petos, Adebizi, Kid Koma, Tatc, Mac Bueno, Itsetuho, Pikkupiru, T-Murha, Raimo & Ässä | 2008 |
| Mac Bueno & DJ Tatc | "Sairas maailma" | Nollegee | Adebizi | 2008 |
| Aisti & Emeto | "Pohjakosketus" | Exitus | Adebizi | 2009 |
| Petos | "Katkeraan loppuun asti" | Toivo parasta ja pelkää pahinta | Adebizi | 2010 |
| Koivuniemen Herrat | "Alennustilassa" | Sokeat johdattaa |  | 2010 |
| Koivuniemen Herrat | "Musta mieli" | Sokeat johdattaa | Adebizi | 2010 |
| AR2 | "12 apinaa" | Kompilaatio | Adebizi | 2011 |
| Julma-Henri | "Kiitos" | Radio Jihad... SRJTNT vol. 2 | Juju & Asa | 2011 |
| Speakeasy | "Tähän asti opittua 2012" | Tuottajalevy | Shaka, Adebizi & Jontti | 2012 |
| Koivuniemen Herrat | "Ihminen" | Jotain uutta auringon alla | Jontti | 2012 |
| Adebizi & Pikkupiru | "Terapian tarpeessa" | Näil mennää mitä on | Julma-Henri | 2014 |
Aiheesta muualla

Konna 3rd Rail Musicin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Konna Myspacessa (englanniksi)
Konnan haastattelu Redrum-187 -sivustolla
Adebizin & Konnan haastattelu Redrum-187 -sivustolla