stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tournai
Nähtävyydet > Beffroi

Beffroi on nykyisen Belgian alueelle tyypillinen keskiaikainen rakennus. Kaupungin porvarit rakensivat oman varallisuutensa ja itsemääräämisoikeutensa symboliksi korkeita kellotorneja, joiden näyttämä aika tahditti toimintoja koko kaupungissa. Samalla koko kaupungin alueelle saatiin noudatettavaksi yksi yhteinen aika, joka helpotti muun muassa työläisten töiden aloittamista ja lopettamista.
Tournain beffroin historia alkaa vuodesta 1188, kun Ranskan kuningas Filip II Augustus halusi saada itselleen liittolaisen taisteluunsa Flanderin kreiviä vastaan, joten hän anoi kaupunkilaisille lupakirjan soittokellon hankintaan. Eräs lupakirjan ehdoista oli, että kello oli sijoitettava sille sopivaan paikkaan, sillä aiemmin kellot ja niiden käyttö olivat olleet vain papiston ja aateliston erioikeus. Tämän ehdon perusteella päätettiin rakentaa erillinen kellotorni (kellotapuli), josta tuli kunnallisen vapauden symboli.
Vuoteen 1294 saakka kellotornin korkeus ei ylittänyt 30 metriä, jolloin sitä jouduttiin korottamaan. Syynä oli aivan lähelle rakennetun katedraalin uusi goottilainen keskilaiva. Kaupungin turvallisuuden tähden (tulipalot, vihollisen lähestyminen jne.) uuden kirkkorakenteenkin yli oli nähtävä. Vuosina 1392–1400 kellotorni jouduttiin korjauttamaan tulipalon aiheuttamien vahinkojen takia. Samalla valettiin torniin uudet kellot ja niistä tuli entistä enemmän tiedottamiseen valmistetut. Rakennus sai myös uusia koristeita, jotka kertoivat rakennuksen toisesta siviilitehtävästä. Kellotorni toimi samalla kaupungin vankilana.
Seuraavina vuosisatoina beffroin ulkoasu muuttui vain vähän, mutta vuonna 1844 kaupunki päätti restauroida tornin ja rakennusarkkitehdiksi valittiin Bruno Renard. Tämä ei epäröinyt muuttaa tornin ulkoasua vastaamaan paremmin omia näkemyksiään keskiaikaisesta goottilaisesta arkkitehtuurista.
Vuonna 1992 beffroi suljettiin uudelleen restaurointitöiden tähden ja se avattiin uudelleen yleisölle vuonna 2003. Näin on mahdollista nousta taas tornin 257 askelmaa ja ihailla tornista avautuvaa mahtavaa näköalaa. Tornin saleissa on esillä sen historiaa, sen eri rooleja yhteisössään, sen symboleja ja sen kelloja. Beffroi on Belgian 29 muun vastaavanlaisen beffroin kanssa ollut vuodesta 1999 lähtien Unescon maailmanperintäluettelossa, sen kaikkein vanhimpana beffroina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tournai Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut
Hainaut’n provinssin kunnat
Tournain Notre-Damen katedraali auringonpaisteessa
Tournain beffroi (Kellotorni)
Six Flags Great Adventure

Six Flags Great Adventure on 1. heinäkuuta 1974 avautunut Six Flags -huvipuistoketjun omistama huvipuisto, joka sijaitsee Jackson Townshipin kunnassa New Jerseyssä Yhdysvalloissa, 119 kilometriä New Yorkista, 108 kilometriä Newarkista, 96 kilometriä Philadelphiasta.
Puisto koostuu huvipuistoalueesta, Wild Safari -nimisestä safarialueesta sekä vesipuistosta nimeltä Hurricane Harbor. Six Flags Great Adventure tunnetaan parhaiten vuoristoradoistaan, joita ovat esimerkiksi Nitro, Medusa, tällä hetkellä käytöstä poistettu Kingda Ka sekä täysin uusi puinen vuoristorata El Toro. Kingda Kan sanotaan olevan maailman korkein vuoristorata, sillä sen korkein kohta on 140 metrin korkeudessa. Guinnessin ennätysten kirjan mukaan Six Flags Great Adventuressa on eniten laitteita maailmassa, peräti 72 kappaletta.
Laitteiden/kohteiden aikajana

2024 "Kingda Ka" ja "The Green Lantern" suljetaan, ainakin toistaiseksi.
2012: Sky Screamer avattiin.
2011: The Green Lantern -vuoristorata avattiin.
2010: Great American Scream Machine -vuoristorata purettiin uuden The Green Lanternin tieltä (avattiin vuonna 2011).
2009: Medusa suljettiin, korjattiin ja avattiin uudelleen nimellä Bizarro vuonna 2009.
2008: The Dark Knight - uusi sisävuoristorata.
2006: El Toro -vuoristorata ja Plaza del Carnaval (uusi Meksiko-teemoitettu alue) sekä Bugs Bunny National Park.
2005: Golden Kingdom -niminen teemoitettu alue Kingda Ka -vuoristoradan kanssa, Balin's Jungle Area (lasten leikkialue), sekä Temple of Tiger (tiikerinäytös); safarialueen toinen sisäänkäynti lisätty. Vuoristorata Viper suljettiin.
2003: Superman: Ultimate Flight -vuoristorata.
2001: Nitro-vuoristorata avattiin.
2000: Hurricane Harbor -vesipuisto avattiin huvipuiston läheisyyteen erillisenä kohteena.
1999: Vuoristoradat Medusa, Blackbeard's Lost Treasure Train sekä Road Runner Railway avattiin. Looney Tunes Seaport (teemoitettu alue), Houdini's Great Escape, Escape From Dino Island 3D, Gotham City: Carnival of Chaos -stuntshow.
1998: Batman and Robin: The Chiller -vuoristorata. (Lisättiin vuonna 1997 mutta laite ei ollut toiminnassa koko kautena)
1996: Skull Mountain -vuoristorata avattiin.
1995: Viper -vuoristorata avattiin.
1994: Right Stuff Motion Simulator -simulaattori lisättiin (teemoitettu uudelleen monia kertoja).
1993: Batman: The Ride -vuoristorata.
1992: Lightning Loops -vuoristorata suljettiin kesken kauden. Shockwave-rata suljettiin kauden lopuksi. Siirrettiin Six Flags AstroWorldiin jossa se toimi nimellä Batman the Escape.
1990: Shockwave vuoristorata avattiin.
1989: Great American Scream Machine vuoristorata avattiin.
1988: Sarajevo Bobsled -rata poistettiin (lähetettiin Six Flags Great Americaan), Condor, Ultra Twister -vuoristorata suljettiin kauden lopussa (lähetettiin Six Flags AstroWorldiin).
1987: Splashwater Falls avattiin. (Nykyään nimellä Movie Town Water Effect)
1986: Ultra Twister -vuoristorata avattiin.
1985: Looping Starship. (Nykyään nimellä Spaceshuttle)
1984: Sarajevo Bobsled -vuoristorata avattiin. Haunted Castle -kummituskohde tuhoutui tulipalossa.
1983: Freefall-laite avattiin. (Nykyään nimellä Stuntman's Freefall)
1981: Roaring Rapids avattiin. (Nykyään nimellä Congo Rapids) Wild River suljettiin.
1980: Buccaneer-laite avattiin.
1979: Rolling Thunder -vuoristorata avattiin.
1978: Lightning Loops -vuoristorata avattiin; Wild River avattiin.
1975: Lil' Thunder -niminen vuoristorata avattiin.
1974: Huvipuisto avataan; Runaway Mine Train -vuoristorata avattiin; Wild Safari -safarialue avattiin.
Panoraamakuva huvipuistosta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Six Flagsin virallinen kotisivu
Six Flags Great Adventuren virallinen kotisivu
Kingda Ka
Shanghai

| Shanghai (上海市, Shànghǎi Shì) |
| --- | --- |

 Shanghai
 Koordinaatit: 31°13′28″N, 121°28′33″E 
Valtio:  Kiina
Kaupunki:  727
Maakunta:  1292
Kunta:  1927
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Maakuntatasolla itsehallinnollinen kunta
 – Puolueen sihteeri:  Han Zheng
 – Pormestari:  Ying Yong
Pinta-ala  (Kunta):  
 – Kokonaispinta-ala:  6 340,5 km²
 – Josta vettä:  697 km² 
Väkiluku (2016)  ():  24 197 000
 – Väestötiheys:  3 630,5 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  200000 – 202100
Suuntanumero(t):  021
 
 www.shanghai.gov.cn 
 Alueellinen BKT (2013): 2 160,2 mrd. CNY (eli 3,4 % Kiinan BKT:stä) ja asukasta kohti 90 092 CNY (noin 10 793 EUR  eli 215 % Kiinan keskiarvosta) Kansallinen kirjaintunnus: SH ISO 3166-2 -tunnus: CN-31 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shanghai (kiin.: 上海; pinyin: Shànghǎi  [ʂâŋ.xàɪ] (ohje), shanghainkiinaksi [z̻ɑ̃²² he̞⁴⁴]; vanha suom. latinaistus Šanghai) on Kiinan suurin ja samalla maailman suurin kaupunki asukasluvultaan, jos metropolialuetta ei lasketa mukaan, ja yksi Kiinan neljästä maakuntatasolla itsehallinnollisesta kunnasta. Shanghai on yksi Kiinan tärkeimmistä taloudellisista keskuksista ja yksi maailman suurimmista satamista. Kaupungin taloudellinen kehitys on ollut erityisen nopeaa 1990-luvulta lähtien. Shanghai  avattiin ulkomaalaiselle kaupalle 1800-luvulla, ja sen teollisuus on kehittynyt etenkin kommunistien noustua valtaan vuonna 1949. Vuoden 2016 lopulla kaupungissa asui arviolta 24 197 000 asukasta.
Nimi

Kaksi merkkiä sanassa Shanghai tarkoittavat kirjaimellisesti ’ylös/yläpuolella’ ja ’meri’. Tämän nimen kaupunki sai Song-dynastian aikana noin vuonna 1075, jolloin joen luona oli jo kalastajakylä nimeltä Shanghai. On epäselvää, mistä nimi tuli ja miten se tulisi tulkita, vaikka kirjallisuus esittää yleensä ajatusta ’meren päälle’ tai ’paikka laajan vesialueen yläosassa’. Kiinaksi Shanghai lyhennetään Hù (滬 tai 沪) ja Shēn (申)(mm. ).
Maantiede

Shanghai sijaitsee Jangtsejoen suun ja Hangzhounlahden välissä Itä-Kiinan meren rannikolla Kiinassa. Kaupungin alue rajoittuu pohjoisessa ja lännessä Jiangsun maakuntaan ja lounaassa Zhejiangin maakuntaan. Hallinnollisesti Shanghain alue käsittää varsinaisen kaupungin alueen, sen lähistön esikaupunkialueet sekä ympäröivää maaseutua. Shanghaihin hallinnollisesti kuuluvan alueen pinta-ala on 6 341 km², ja sen ydinosalla on kokoa noin 2 057 km². Alueesta yli 300 km² on tiheästi rakennettua ja asuttua.
Kaupunkiin kuuluu useita saaria Jangtsejoella ja Itä-Kiinan merellä. Suurin saarista on 1 267 km² kokoinen Chongming Jangtsen suulla. Mantereen puoleinen osuus on matalaa suistotasankoa, jota halkovat lukuisat kanaalit ja vesiväylät, joita pitkin kaupunki on yhteydessä myös Taijärveen lännessä. Kaupungin läpi virtaava Huangpujoki on myös sen pääasiallinen veden lähde. Huangpujokeen laskee Wusongjoki, joka on puolestaan merkittävä kulkureitti sisämaahan. Molempien jokien vedenlaatua heikentävät teollisuus- ja kotitalousjätevedet sekä laivojen jätevedet. Kaupungilla on ollut myös ongelmia ilmansaasteiden ja melusaasteen kanssa.
Hallinto

Shanghai on suoraan keskushallinnon alainen maakuntatason kaupunki. Kaupungin nykyisenä pormestarina toimii Ying Yong. Pormestarin ohella kaupungilla on kuusi varapormestaria. Shanghai jakautuu 16 piirikuntatason kaupunkipiiriin.
| Shanghain hallinnollinen jako piirikuntatasolla |
| --- | --- | --- |
   1 Xuhui Changning 2 Putuo 3 Yangpu Minhang Baoshan Jiading Pudong Jinshan Songjiang Qingpu Fengxian Chongming 1. Huangpu 2. Jing'an 3. Hongkou 
| Nimi | Kiinan merkit | Pinyin |
| Huangpu | 黄浦区 | Huángpǔ Qū |
| Xuhui | 徐汇区 | Xúhuì Qū |
| Changning | 长宁区 | Chángníng Qū |
| Jing’an | 静安区 | Jìng'ān Qū |
| Putuo | 普陀区 | Pǔtuó Qū |
| Hongkou | 虹口区 | Hóngkǒu Qū |
| Yangpu | 杨浦区 | Yángpǔ Qū |
| Minhang | 闵行区 | Mǐnháng Qū |
| Baoshan | 宝山区 | Bǎoshān Qū |
| Jiading | 嘉定区 | Jiādìng Qū |
| Pudong | 浦东新区 | Pǔdōng Xīn Qū |
| Jinshan | 金山区 | Jīnshān Qū |
| Songjiang | 松江区 | Sōngjiāng Qū |
| Qingpu | 青浦区 | Qīngpǔ Qū |
| Fengxian | 奉贤区 | Fèngxián Qū |
| Chongming | 崇明区 | Chóngmíng Qū |
Talous

Vuonna 2013 Shanghain alueellinen bruttokansantuote oli 2 160,2 mrd. CNY eli 3,4 % Kiinan koko bruttokansantuotteesta. Asukasta kohti bruttokansantuote oli 90 092 CNY (noin 10 793 EUR eli 215 % Kiinan keskiarvosta). Vuonna 2016 bruttokansantuote oli 2 817,6 mrd. CNY ja asukasta kohden 116 562 CNY. Shanghai on pitkään ollut Kiinan johtava taloudellinen ja teollinen keskus ja sen kasvuun on vaikuttanut etenkin runsas ja halpa, mutta myös osaava työvoima. Varhaisimpiin paikallisiin teollisuuden haaroihin kuuluu terästeollisuus, joka on laajentunut etenkin 1950-luvulta lähtien. Kaupungin pohjoisosiin alettiin rakentaa uusia terästeollisuuden laitoksia 1970-luvulla, ja näistä yksi oli Baosteel Group, nykyisin maailman suurimpien yritysten joukkoon lukeutuva yhtiö. Autoteollisuus on toinen huomattava teollisuuden ala. Vuonna 2016 Shanghai vastasi 9,3 % Kiinan koko autoteollisuuden tuotannosta. Kiinan laajemman mittakaavan nykyaikaistumisen kannalta merkitystä on ollut myös Shanghain koneteollisuudella. Kaupungissa on lisäksi kemian- ja tekstiiliteollisuutta. Teollisuus keskittyi pitkään etenkin raskaaseen teollisuuteen, mutta viime aikoina on painotettu kevyen teollisuuden kehitystä pääasiassa saasteiden aiheuttamien ongelmien takia.
Palveluala tuotti vuonna 2016 yhteensä 69,8 % Shanghain bruttokansatuotteesta, ja sen kolme suurinta alaa olivat finanssipalvelut, tukku- ja vähittäismyynti sekä kiinteistöala. Shanghaissa toimii kaksi suurta Kiinan valtiovarainministeriön alaista pankkia, Bank of China ja China Construction Bank. Myös monilla ulkomaalaisilla pankeilla on konttorit kaupungissa. Bank of Chinan pääkonttori on ollut Shanghaissa vuodesta 2005. Vuonna 2016 Shanghain viennin arvo oli 183,5 mrd. dollaria ja tuonnin 250,4 mrd. dollaria. Merkittävimmät vientikohteet olivat Yhdysvallat, Japani, Hongkong, Alankomaat ja Etelä-Korea sekä merkittävimmät tuontimaat Japani, Yhdysvallat, Saksa ja Sveitsi. Lisäksi teollisuuden tuotteita viedään kohteisiin kotimaassa. Shanghai on myös merkittävä turistikohde. Vuonna 2016 kaupungissa kävi 8,54 miljoonaa ulkomaalaista matkailijaa ja 296 miljoonaa kiinalaista matkustajaa.
Liikenne

Shanghai on yksi Kiinan suurista liikenteen keskuksista. Kaupungin sijainnin takia sekä meriliikenteellä että jokea pitkin kulkevalla liikenteellä on merkitystä. Matkustajaliikenne maan rannikolla ja jokea pitkin on vähentynyt selvästi tieliikenteen kehittyessä. Kaupungista kulkee kuitenkin edelleen laivareittejä Japaniin. Tavaraliikenne on sen sijaan lisääntynyt taloudellisen kehityksen myötä. Konttiliikenteellä on tärkeä osuus kaupungin taloudessa. Merkittäviä alalla toimivia yrityksiä ovat esimerkiksi COSCO, China Shipping Container Lines ja Sinotrans Shipping, jotka kaikki kuuluvat alallaan maailman suurimpiin yhtiöihin. Shanghain satama on ollut vuodesta 2010 maailman vilkkain konttisatama. Se käsittelee vuodessa 32 miljoonaa konttia ja 736 miljoonaa tonnia rahtia.
Kaupunkia palvelee kaksi suurta lentokenttää, Shanghai Hongqiaon kansainvälinen lentoasema ja Shanghai Pudongin kansainvälinen lentoasema. Hongqiaon lentoasemaa käytetään nykyisin pääasiassa kotimaan lentoliikenteeseen. Shanghain rautatieliikenteen kehittämiseen on panostettu viennin ja tuonnin tarpeisiin. Kaupunki on kahden merkittävän rautatielinjan pää. Hu-Ning–rata kulkee Jangtsen eteläpuolella Nanjingiin ja Hu-Hang-Yong–rata Hangzhoun kautta Ningboon. Shanghai Hongqiaon rautatieasemalta Hongqiaon lentoaseman lähettyviltä on suurnopeusjunayhteyksiä muihin kaupunkeihin. Reitin varrella ovat Peking, Tianjin, Shanghai, Hebei, Shandong, Anhui ja Jiangsu. Matka Shanghaista Pekingiin kestä noin neljä ja puoli tuntia. Shanghain maglev-juna Pudongin kansainvälinen lentoaseman ja Shanghain välillä oli vuonna 2016 maailman nopein kaupallinen junayhteys. Shanghain metron rakentaminen alkoi vuonna 1990 ja sen linja 1 aloitti liikennöinnin vuonna 1995. Linjoja on nykyisin yhteensä 14. Kaupungin sisällä kulkee myös johdinauto- ja raitiovaunuliikennettä sekä tavallista bussiliikennettä.
Väestö

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Shanghain väkiluku oli 23 019 196 ja vuoden 2016 lopussa arviolta 24 197 000. Suuri valtaosa heistä on etniseltä taustaltaan han-kiinalaisia. Kaupungin (UNDP:n uusituilla laskentakaavoilla laskettu) inhimillisen kehityksen indeksi vuodelle 2010 oli 0,814. Indeksiarvo on selvästi korkeampi arvo kuin Kiinassa keskimäärin (0,693).
Shanghain asukasluku oli vuonna 1842 noin 500 000, ja se kasvoi viiteen miljoonaan vuoteen 1949 mennessä. Ennen vuotta 1949 noin 80 % kaupungin asukkaista oli kaupunkiin muilta alueilta muuttaneita. Menestyneimmät muuttajat tulivat tavallisesti Guangdongista ja Jiangnanin alueilta, kun taas Jiangsun pohjoisosista tulleet muuttajat työllistyivät tyypillisesti matalapalkkaisille aloille. Muuttoliike loppui 1950-luvulla, minkä jälkeen kaupungissa syntyneiden osuus väestöstä nousi. Muuttoliike alkoi kasvaa jälleen 1990-luvulla. Väestöllisesti Shanghai voidaan jakaa kolmeen toisistaan poikkeavaan osaan, tiheään asuttuun keskikaupunkiin, kaupungin reunamien maatalousalueeseen ja niiden välillä olevaan siirtymävyöhykkeeseen. Shanghain maatalousalue kuuluu maailman tiheimmin asuttuihin.
Shanghaissa puhutaan wu-kiinan shanghain murretta. Paikallinen murre muodostui Songjiangin entisen prefektuurin murteesta ja kehittyi omaksi murteekseen sen yhdistäessä piirteitä Suzhoun ja Ningbon murteista. Nykymurretta puhutaan etenkin varsinaisen kaupungin alueella, mutta vanhempaa Songjiangin murteen kaltaista murretta puhutaan edelleen etenkin Fengxianin, Songjiangin ja entisen Nanhuin kaupunkipiirin alueella. Lähes kaikki paikalliset puhuvat myös Kiinan yleiskieltä mandariinikiinaa, joka toimii myös koulujen, päiväkotien ja yliopistojen kielenä. Paikallisen murteen onkin pelätty katoavan mandariinikiinan yleistyessä. Etenkin nuorempi väestönosa hallitsee yleensä myös vähintään jonkin verran englannin kieltä.
| Shanghain etniset ryhmät vuoden 2010 väestönlaskennassa> .Etninen ryhmä | Shanghain etniset ryhmät vuoden 2010 väestönlaskennassa> .2010 | Shanghain etniset ryhmät vuoden 2010 väestönlaskennassa> . |
| --- | --- | --- |
| Han-kiinalaiset | 22 743 033 |  |
| Hui-kiinalaiset | 78 163 |  |
| Tujiat | 33 584 |  |
| Miaot | 31 351 |  |
| Mantšut | 25 165 |  |
| Korealaiset | 22 257 |  |
Koulutus

Länsimaisen vaikutuksen takia Shanghaissa on ollut pitkään Kiinan nykyaikaisimmat korkeakoulut. Vuonna 2008 kaupungissa toimi 66 korkeakoulua, jotka työllistivät 40 900 opettajaa. Ylioppilaita oli samaan aikaan 502 899 ja jatko-opiskelijoita 103 500. Ulkomaalaisia opiskelijoita oli 15 400 ja heihin luettiin noin 2 00 opiskelijaa Hongkongista, Taiwanilta ja Macaolta. Paikallisia korkeakouluja ovat esimerkiksi Shanghain teatteriakatemia, East China Normal University, Fudan-yliopisto, Shanghai Conservatory of Music ja Shanghain Jiao Tong -yliopisto. Shanghaissa toimii myös Kiinan tiedeakatemian haara.
Kaupunkikuva

Shanghain keskusta sijaitsee Wusong- ja Huangpujokien yhtymäkohdassa. Keskusta käsittää aikoinaan briteille luovutetun alueen Shanghaista, ja sille on tyypillistä ruutukaavan mukaisesti rakennetut kadut. Alue rajautuu idässä Zhongshang Dong Lu-tiehen, lännessä Xizanf Zhong Lu -tiehen ja etelässä Yan’an Dong Lu -tiehen. Zhongshang Dong Lun varrella sijaitsee hallinnollisia toimistoja ja hotelleja. Tieltä länteen kulkee Nanjing Dong Lu, jonka varrella sijaitsevat Shanghain suurimmat kauppakeskukset. Yan’an Dong Lun paikalla sijainnut kanaali erotti aikoinaan ranskalaiset ja brittiläiset kaupunginosat. Hongkoun kaupunkipiiri sijaitsee Wusongjoen pohjois- ja itäpuolella. Sen paikalla sijaitsivat japanilainen ja amerikkalainen kaupunginosa, jotka myöhemmin yhdistettiin kansainväliseksi siirtokunnaksi. Alueen tunnetuin rakennus on Broadway Mansions -hotelli Huangpujoen varrella, minkä lisäksi se on merkittävä teollisuusalue. Vanha kiinalainen kaupunki on sittemmin sulautunut nykyisen Shanghain keskustaan. Sille tyypillisiä ovat sokkeloiset ja sattumanvaraisesti kulkevat kadut. 1900-lukuun saakka sitä ympäröi kaupunginmuuri. Vanhan muurin paikalla ovat nykyisin Renmin Lu- ja Zhonghua Lu -tiet ja sen läpi kulkee Henan Nan Lu. Shanghain länsiosassa sijaitsee maailmannäyttelyalue. Valtaosa alueesta on rakennettu asunnoiksi. Xuhuin kaupunkipiiri lounaassa oli kristittyjen lähetyssaarnaajien keskus Kiinassa. Pudong Huangpujoen itäpuolella on Shanghain kaupunkipiireistä nykyaikaisin, ja sitä on rakennettu huomattavasti 2000-luvulla. Aikaisemmin lähinnä tehtaita ja varastoja käsittänyt alue on muuttunut kauppa- ja finanssialan keskukseksi.
Pudongin taivaanrantaa.
Kulttuuri

Shanghaissa sijaitsee useita eri museoita. Shanghain museo kuuluu Kiinan johtaviin museoihin, ja sen näyttelyihin kuuluu esimerkiksi taidetta, kuten veistoksia, maalauksia ja kalligrafiaa eri Kiinan historian kausilta. Shanghain historian museo sijaitsee Oriental Pearl Towerin kellarissa ja esittelee nimensä mukaisesti paikallishistoriaa. Vuonna 2010 avautunut Rockbund Art Museum esittelee nykytaidetta keskittyen etenkin kiinalaisten taiteilijoiden töihin. Chen Yunin muistohalli muodostettiin yhdistämällä Chen Yunin asuintalossa ollut museo vallankumouksen historian muistohalliin vuonna 2000. 1920-luvulla perustettu Dashijie on kaupungin johtava teatteri. Kaupungissa toimii lukuisia eri esittävän taiteen ryhmiä, kuten baletti- ja oopperaryhmiä.
Shanghailainen keittiö syntyi Yuan-dynastian valtakaudella ja kehittyi edelleen Qing-dynastian aikana. Paikallinen ruoka ei tyypillisesti ole kovin suolaista tai makeaa, vaan jotain siltä väliltä. Tunnettuja shanghailaisia ruokalajeja ovat esimerkiksi säilötyt bambunversot, haudutettu monni ja haudutettu merimakkara katkarapujen kera.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shanghai Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Shanghai Wikimatkoissa
Shanghain kaupungin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (kiinaksi, englanniksi)
Shanghai Basic Facts 2014 (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (shio.gov.cn)
Mikko Uola : Shanghain suomalaiset Siperian emigrantteja, seikkailijoita ja merimiehiä, Siirtolaisuus - Migration 1/97, siv. 10-15
| n k  Kiinan alueellinen hallinto |
| --- | --- |
Maakunnat:  Anhui  Fujian  Gansu  Guangdong  Guizhou  Hainan  Hebei  Heilongjiang  Henan  Hubei  Hunan  Jiangsu  Jiangxi  Jilin  Liaoning  Qinghai  Shaanxi  Shandong  Shanxi  Sichuan  Yunnan  Zhejiang 
Itsehallinnolliset alueet:  Guangxi  Ningxia  Sisä-Mongolia  Tiibet  Xinjiang 
Itsehallinnolliset kunnat:  Chongqing  Peking  Shanghai  Tianjin 
Erityishallintoalueet:  Hongkong  Macao 
| n k Megakaupungit |
| --- | --- |
Afrikka (3):  Kairo  Kinshasa  Lagos 
Aasia (29):  Bangalore  Bangkok  Chengdu  Chennai  Chongqing  Delhi  Dhaka  Hangzhou  Hồ Chí Minh  Hyderabad  Istanbul  Jakarta  Kalkutta  Kanton  Karachi  Keihanshin  Lahore  Metro Manila  Mumbai  Nagoya  Peking  Soul  Shanghai  Shenzhen  Teheran  Tianjin  Tokio  Wuhan  Xiamen 
Eurooppa (5):  Istanbul  Lontoo  Moskova  Pariisi  Rein–Ruhr 
Pohjois-Amerikka (3):  Los Angeles  México  New York 
Etelä-Amerikka (5):  Bogotá  Buenos Aires  Lima  Rio de Janeiro  São Paulo 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Muut:  NARA  IdRef 
Shanghai satelliittikuvassa vuodelta 2016.
Shanghain vanhankaupungin muuri ja näkymä merelle maalauksessa 1600-luvulta.
Nanjing Lu eli Nanjingin tie kansainvälisessä siirtokunnassa oli siirtomaavallan symboli ja kaupungin kaupankäynnin keskus.
Shanghai Pudong
Näkymä Shanghaihin.
Shanghain maglev-juna.
Kaaviokuva Shanghain metroasemasta
Näkymää Fudan-yliopistolla.
Ground-Based Midcourse Defense

Lockeedin torjuntaohjus pilkottaa siilostaan.
X-alueen lautalle sijoitettu tutkajärjestelmä saapuu Pearl Harboriin (2006).
Ground-Based Midcourse Defense (suom. maalle sijoitettu reittivaiheen ohjuspuolustus) on Yhdysvaltojen kansallisen ohjuspuolustuksen järjestelmä, johon liittyy maalle sijoitettuja ohjustentorjuntaohjuksia ja niiden käyttöön tarvittavia järjestelmiä.
Järjestelmä Yhdysvalloissa

Järjestelmän ohjukset torjuvat mannertenvälisiä ohjuksia niiden lennon reittivaiheessa. Järjestelmän on kehittänyt Yhdysvaltain ohjuspuolustusvirasto. Järjestelmän ensimmäinen ohjus sijoitettiin 22. heinäkuuta 2004 Fort Greelyn tukikohtaan Alaskaan. Vuoden 2007 alkuun mennessä sinne on sijoitettu kuusi ohjusta.
Järjestelmän toinen kuuden ohjuksen rypäs on sijoitettu Kaliforniaan Yhdysvaltain ilmavoimien Vandenbergin lentotukikohtaan.