stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1970
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hannu Taipale | 1.43.43 |
| 2 | Teuvo Hatunen | 1.47.13 |
| 3 | Kalevi Laurila | 1.47.50 |
Kilpailu käytiin Ounasvaaralla.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kalevi Oikarainen | 2.59.22 |
| 2 | Teuvo Hatunen | 3.03.21 |
| 3 | Hannu Taipale | 3.04.12 |
Kilpailu käytiin Kajaanissa.
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 4×10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kuusamon Erä-Veikot | Manne Liimatainen   Kalevi Oikarainen   Martti V. Määttä   Osmo Karjalainen | 2.15.41 |
| 2 | Halsuan Toivo |  | 2.20.05 |
| 3 | Jämsänkosken Ilves |  | 2.20.16 |
Kilpailu käytiin Ounasvaaralla.
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marjatta Kajosmaa | 17.33 |
| 2 | Senja Pusula | 18.12 |
| 3 | Helena Takalo | 18.14 |
Kilpailu käytiin Ounasvaaralla.
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marjatta Kajosmaa | 34.31 |
| 2 | Helena Takalo | 34.48 |
| 3 | Liisa Suihkonen | 35.12 |
Kilpailu käytiin Kajaanissa.
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 3x5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lahden Hiihtoseura | Kaisa Mikkola   Aila Laaksonen   Saara Saarinen | 1.00.01 |
| 2 | Leppävirran Viri |  | 1.00.16 |
| 3 | Sonkajärven Pahka |  | 1.01.13 |
Kilpailu käytiin Ounasvaaralla.
Mitalistit > Mäkihyppy > Pieni mäki

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Topi Mattila | 215,4 | 56,0m - 53,5m |
| 2 | Rauli Tuppurainen | 215,0 | 57,5m - 54,0m |
| 3 | Heikki Väisänen | 214,4 | 59,0m - 53,0m |
Kilpailu käytiin Kajaanissa.
Mitalistit > Mäkihyppy > Suurmäki

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Esko Rautionaho | 217,7 | 87,0m - 81,0m |
| 2 | Topi Mattila | 213,7 | 88,0m - 77,5m |
| 3 | Rauli Tuppurainen | 212,2 | 86,0m - 82,0m |
Kilpailu käytiin Ounasvaaralla.
Mitalistit > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Rauno Miettinen | 415,6 |
| 2 | Ilpo Nuolikivi | 400,2 |
| 3 | Erkki Kilpinen | 393,9 |
Kilpailu käytiin Kajaanissa.
Pirkanmaan talous

| Pirkanmaan talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  23,4 mrd. € (2022)
- per asukas:  44 134 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  7,0 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (90,3 %)  Kauppa (3,5 %)  Muut (6,2 %) 
Tuonti:  4,8 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (53,8 %)  Kauppa (38,6 %)  Muut (7,7 %) 
Julkinen talous
Pirkanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen toiseksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pirkanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 23,4 miljardia euroa, mikä oli 8,8 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pirkanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 44 134 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa viidenneksi eniten.
Pirkanmaa on Suomen kolmanneksi suurin vientimaakunta. Pirkanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 7,0 miljardia euroa, mikä oli 8,5 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pirkanmaalla oli 1 643 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 64,5 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Pirkanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 2,6 miljardia euroa. Pirkanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 2,6 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 1,2 miljardia euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Pirkanmaalla sijaitsee seitsemän Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Pirkanmaalla sijaitsee Suomen maakuntien vertailusssa toiseksi eniten pörssiyhtiöiden pääkonttoreita Uudenmaan jälkeen. Tampereella kotipaikkaansa pitävät digitaalisia palveluita suunnitteleva Gofore, ravintolayhtiö NoHo Partners, sijoitusyhtiö Panostaja sekä sosiaali- ja terveysalan palveluita tarjoava Pihlajalinna. Muualla Pirkanmaalla toimivat linjastovalmistaja Elecster Akaassa, konepajayritys Robit Lempäälässä sekä kumiteollisuusyritys Nokian Renkaat Nokialla.
Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kuusi pirkanmaalaista yritystä: tamperelaiset teknologiayhtiö Modulight, IT-palveluyhtiö Netum, ohjelmistoyhtiö Vincit, mittauslaitevalmistaja Tamtron Group ja lääkinnällisten laitteiden valmistaja Bioretec sekä ylöjärveläinen sähkövarastoinnin yhtiö Merus Power.
Condate (Gallia Lugdunensis)

| Condate |
| --- | --- |
Valtio:  Ranska
Paikkakunta:  1. Montereau-Fault-Yonne, Seine-et-Marne, Île-de-France 48°23′18″N, 2°57′46″E 2. Condé-sur-Iton, Eure, Normandia 48°49′45″N, 0°58′03″E 3. Cosne-Cours-sur-Loire, Nièvre, Burgundi-Franche-Comté 47°26′27″N, 2°56′14″E 4. Rennes, Ille-et-Vilaine, Bretagne 48°06′40″N, 1°40′55″W 
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Rooman valtakunta
Alue:  Gallia
Provinssi:  Gallia Lugdunensis
Condate (lat.; m.kreik. Κονδάτε, Kondate) oli neljän antiikin aikaisen kaupungin nimi Gallia Lugdunensiksessa nykyisen Ranskan alueella. Ensimmäinen niistä sijaitsi nykyisessä Montereau-Fault-Yonnessa, toinen nykyisessä Condé-sur-Itonissa, kolmas nykyisessä Cosne-Cours-sur-Loiressa ja neljäs (myös Condate Redonum, Civitas Riedonum) nykyisessä Rennesissä.
Gallia Lugdunensiksen Condate-nimisiä kaupunkeja ei tule sekoittaa Gallian lukuisiin muihin Condate-nimisiin kaupunkeihin.
Condate nykyisessä Montereau-Fault-Yonnessa

Gallia Lugdunensiksen ensimmäinen Condate-niminen kaupunki sijaitsi Itinerarium Antonini Augustin mukaan tiellä, joka johti Metlosedumista eli Melodunumista (nyk. Melun) Agedincumiin (nyk. Sens). Se sijaitsi nykyisten Yonne- ja Seine-jokien yhtymäkohdassa. Tästä se sai myös kelttiläisperäisen nimensä, joka tarkoittaa jokien yhtymäkohtaa. Kaupunki sijoitetaan nykyisen Montereau-Fault-Yonnen paikalle. Sen nimen ”Montereau” on peräisin sanasta Monasteriolum.
Condate nykyisessä Condé-sur-Itonissa

Toinen Condate sijaitsi Itinerariumin mukaan Noviomaguksen (nyk. Lisieux) ja Durocassesin (nyk. Dreux) välillä. Se sijoitetaan nykyisen Condé-sur-Itonin paikalle, ja näin se sijaitsi nykyisen Iton-joen kahden haaran yhtymäkohdassa.
Condate nykyisessä Cosne-Cours-sur-Loiressa

Kolmas Condate sijaitsi Itinerariumin mukaan tiellä, joka johti Augustodunumista (nyk. Autun) Lutetiaan (nyk. Pariisi), Noviodunumin eli Nevirnumin (nyk. Nevers) ja Brivodurumin (nyk. Briare) välissä. Se sijoitetaan nykyiseen Cosne-Cours-sur-Loireen, ja niin se sijaitsi kohdassa, jossa nykyinen Nouain-joki yhtyy Loireen.
Condate Redonum nykyisessä Rennesissä

Neljäs Condate, joka tunnettiin myös nimillä Condate Redonum ja Civitas Riedonum, on kehittynyt nykyiseksi Rennesin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla. Se sai nimensä siitä, että se sijaitsi nykyisten Vilaine- ja Ille-jokien yhtymäkohdassa.
Condate Redonum oli redonien eli riedonien (Redones, Riedones) heimon keskus, ja mainitaan Itinerariumissa ja Notitia dignitatumissa sekä Klaudios Ptolemaioksella. Kaupunki vaikuttaa kukoistaneen läpi ensimmäisten vuosisatojen. 200-luvun lopun levottomammat ajat näkyvät tuolloin rakennetuista linnoitteista, joista on löydetty jäänteitä.
Sinikka Laine

| Sinikka Laine> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. lokakuuta 1945 (ikä 79) Riihimäki, Suomi
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  kirjailija, toimittaja
Kirjailija
Tyylilajit:  nuortenkirjallisuus
Esikoisteos:  Ohari (1982)
Palkinnot
 Valtion kirjallisuuspalkinto 1986 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sinikka Laine (nyk. Sinikka Laine-Törmänen) (s. 17. lokakuuta 1945 Riihimäki)  on suomalainen kirjailija, joka on kirjoittanut erityisesti nuortenkirjallisuutta. Hän on julkaissut kymmenen nuortenkirjaa vuosina 1982–1996. Laineen esikoisteos Ohari ilmestyi WSOY:n kustantamana vuonna 1982 kuuden vuoden kirjoittamisen jälkeen. Ennen esikoisteoksen julkaisemista Laine oli kirjoittanut runoja ja saanut J. H. Erkon runokilpailussa 3. palkinnon vuonna 1972.
Laine on saanut useita kirjallisuuspalkintoja ja hänen vuonna 1986 ilmestynyt teoksensa Tyttö tuulesta, poika pimeästä sai Valtion kirjallisuuspalkinnon.
Laineen teemoja ovat olleet muun muassa rakkaus, perhe sekä äidit ja tyttäret. Lisäksi hän on usein kuvannut pohjoissuomalaista pikkukaupunkia, jonka voi tunnistaa Ouluksi ja hänen romaaneihinsa sisältyy oululaista ajankuvaa.
Laine syntyi Riihimäellä, asui nuoruusvuosinaan Hausjärvellä ja muutti Ouluun vuonna 1967. Hän työskenteli pitkään kolmiokirjassa toimittajana ja muun muassa nuortenlehti SinäMinän päätoimittajana vuosina 1980–1982. Laine on naimisissa kuvataiteilija Veikko Törmäsen kanssa ja asuu Oulun Pikisaaressa. Hänelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2018.
Tuotanto > Romaanit

Ohari.  WSOY, 1982.  ISBN 951-0-11369-7
Ei kenenkään, ei koskaan.  WSOY, 1984.  ISBN 951-0-12189-4
Tyttö tuulesta, poika pimeästä.  WSOY, 1986.  ISBN 951-0-13861-4
Silkkiuikku.  WSOY, 1988.  ISBN 951-0-15266-8  (ilmestynyt tanskaksi nimellä Sommerpigen, 1990)
Sininen ruoho.  WSOY, 1990.  ISBN 951-0-16616-2
Jos et pelkää pimeää.  WSOY, 1991.  ISBN 951-0-17070-4
Töyhtö.  WSOY, 1992.  ISBN 951-0-18245-1
Myrtti, yhden talven tyttö.  WSOY, 1994.  ISBN 951-0-19020-9
Kuujuhla.  WSOY, 1995.  ISBN 951-0-20404-8
Hyvästi, valkoinen.  WSOY, 1996.  ISBN 951-0-20654-7
Tuotanto > Novellit

Sata munkkipossua teoksessa Sanojen portille lyhyesti (Toim. Asko Martinheimo), WSOY 1986
Taiteilijaelämää, Kaltio 4/2003
Aiheesta muualla

Oulun kaupunginkirjaston Pohjoista kirjallisuutta -sivusto.
Kirjasampo.fi: Sinikka Laine.
Sinikka Laine Riihimäen kaupunginkirjaston sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Muut:  Europeana
The Day Before

| The Day Before |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Fntastic
Julkaisija:  Mytona
Jakelija:  Steam, PlayStation Store ja Microsoft Store
Pelimoottori:  Unreal Engine 5
Julkaistu:   7. joulukuuta 2023
Lajityyppi:  selviytymiskauhupeli
Pelimuoto:  moninpeli
Alusta:  Microsoft Windows
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu ja Blu-ray-levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
The Day Before on Fntasticin kehittämä ja Mytonan julkaisema selviytymiskauhupeli. Peli julkaistiin ennakkojulkaisuna 7. joulukuuta 2023.
Pelin julkaisun jälkeen julkaisija Mytona on esittänyt anteeksipyynnön ja pelin kehittäjä on vaihtunut. Kaikki viittaukset Fntasticiin on poistettu pelin sivuilta. Kehittäjä Fntastic ilmoitti studion lopettamisesta pian julkaisun jälkeen viitaten pelin "taloudelliseen epäonnistumiseen". Pelin julkaisua lykättiin useaan kertaan. Ennen julkaisua peliä on kutsuttu huijaukseksi ja syytetty muiden pelien kopioimisesta.
Pelaaminen

Peli on avoimeen pelimaailmaan sijoittuva moninpeli.
Peli sijoittuu maailmanlopun jälkeiseen muunnelmaan Yhdysvalloista, jossa pandemian jälkeen maailma on joutunut zombien valtaamaksi.
Kehitys

Pelin entisen kehittäjän mukaan sen ei ollut koskaan tarkoitus olla MMO, ja kenelläkään hänen ryhmässään ei ollut tietoa miksi sitä markkinoitiin MMO-pelinä. Fntasticin perustajat irtisanoivat työntekijöitä mikäli nämä olivat eri mieltä.
Vastaanotto

Peli sai IGN:n arvostelussa arvosanaksi 1/10. Arviossa peliä sanottiin pettymykseksi, jossa ei ole lähes mitään ennakkoon luvatuista. Arvion mukaan peli ei ole MMO eikä edes avoimen pelimaailman peli, ja se on hädintuskin selviytymisammuskelu. Peli sai haukkuja muun muassa käyttöliittymästä, elottomasta ympäristöstä, huonosta tekoälystä, sotkuisesta ja hyväksikäytettävästä moninpelistä, turhasta tarinasta ja raivostuttavasta edistymisestä. Peli ei vastaa mitään odotuksia ennakkojulkaisujen tasosta.
Steam veti pelin pois myynnistä neljä päivää julkaisun jälkeen, ja Fntastic suljettiin 22. joulukuuta 2023. Pelin serverit sulkeutuvat kokonaan 22. tammikuuta 2023, jolloin peli ei ole enää pelattavissa.
Kilpirauhasen vajaatoiminta

Kilpirauhasen vajaatoiminta eli hypotyreoosi johtaa kilpirauhashormonien liian pieniin veri- ja  kudospitoisuuksiin. Tästä aiheutuu elimistön laaja-alaisia aineenvaihdunnallisia ja entsyymien toimintaan liittyviä häiriöitä.
Kilpirauhasen vajaatoiminnan tavallisin syy on kilpirauhasta surkastuttava krooninen autoimmuunitulehdus nimeltä Hashimoton tauti. T3-kilpirauhashormonin liian pienet kudospitoisuudet saattavat johtua myös siitä, etteivät maksa ja muut kudokset muunna tyroksiinia riittävän tehokkaasti T3-hormoniksi. Tätä kutsutaan Wilsonin oireyhtymäksi.
Subkliinisestä vajaatoiminnasta kärsivillä on hoitamattomana lähes kaksi kertaa suurempi kuolleisuus kuin muulla väestöllä ja normaalin ylärajalla olevan TSH-arvon omaavien kuolleisuus on yli kolmanneksen suurempi samalla kun tavanomaisesti lääkittyjen kilpirauhaspotilaiden ylikuolleisuus on vain 14 prosenttia. Subkliinisestä vajaatoiminnasta kärsivillä esiintyy muun muassa tavallista enemmän verenpainetautia, insuliiniresistenssiä ja sydämen tai verisuonten toimintahäiriöitä.
Kilpirauhaspotilailta pitäisi seuloa muitakin autoimmuunisairauksia, koska ne ovat heillä yleisiä ja niiden oireet saattavat peittyä kilpirauhasen vajaatoimintaoireiden alle.
Esiintyvyys

Kilpirauhasen vajaatoiminta oli vielä 1980-luvulla erittäin yleistä esimerkiksi Himalajan vuoristossa, jonka maaperä on luontaisesti hyvin jodiköyhää. Osassa alueen kylistä havaittiin lähes puolten lapsista omaavan niin pahoja äidin kilpirauhasen vajaatoiminnasta johtuvia synnynnäisiä aivovaurioita, että he suoriutuivat vain kaikkein helpoimmista työtehtävistä. Vuoristoseuduilla asuvien struumakasvaimiaselvennä on pidetty jopa normaalina ilmiönä maissa, jossa ruokasuolaan ei ole lisätty jodia.
Diagnosoitujen kilpirauhaspotilaiden osuus väestöstä vaihtelee maittain välillä  5–17 prosenttia. Yhdysvalloissa on arvioitu, että 10-12 prosenttia väestöstä sairastuu elämänsä aikana Hashimoton tyreoidiittiin, joka on yleisin kilpirauhasen vajaatoimnintaa aiheuttava sairaus.
Kilpirauhasen vajaatoiminnan yleisyyttä Suomessa ei ole tutkittu, mutta tiedetään, että lähes kuusi prosenttia väestöstä eli 300 000 potilasta on kilpirauhaslääkityksellä. Kilpirauhasen vajaatoiminta yleistyy myöhäisessä keski-iässä, mutta sitä esiintyy myös nuoremmilla. Naisilla esiintyy hormonaalisista syistä 4–5 kertaa miehiä enemmän kilpirauhasen autoimmuunisairauksia. Kelan tilastoimista kilpirauhaslääkityksen käyttäjistä 80 prosenttia on naisia.
Lisäksi noin 10 prosenttia aikuisväestöstä kärsii joko subkliinisestä kilpirauhasen vajaatoiminnasta tai omaa viitealueen ylärajalla olevan TSH-arvon.
Vuonna 2018 julkaistussa paneurooppalaisessa tutkimuksessa havaittiin, että ME-potilailla on keskimääräistä pienemmät jodin ja aktiivisen kilpirauhashormonin (T3) pitoisuudet. Aktiivisen kilpirauhashormonin alhaiset veripitoisuudet saattavat viitata vakaviin kilpirauhashormonipuutoksiin kudostasolla. ME-potilaiden joukossa oli myös kaksinkertainen määrä niitä, joiden aktiivisen kilpirauhashormonin pitoisuudet olivat viitearvojen ulkopuolella. Selitys alhaisille kilpirauhashormonipitoisuuksille näyttää olevan se, että elimistö tuottaa kilpirauhashormonin esiasteesta T4-hormonista aktiivisen kilpirauhashormonin sijaan inaktiivista eli niin sanottua käänteistä T3-hormonia (3,3′,5′-trijodotyroniini, rT3). ME-potilailta löytyi myös merkkejä kilpirauhasen kroonisesta matala-asteisesta tulehduksesta. TSH-hormonipitoisuudet olivat kuitenkin viitearvojen sisällä.
Syyt

Kilpirauhasen vajaatoiminnan tavallisin syy on kilpirauhasen krooninen autoimmuunitulehdus Hashimoton tauti eli Ordin tyreoidiitti. Elimistön immuunijärjestelmän tuottamat vasta-aineet vahingoittavat siinä kilpirauhasta, jolloin tyroksiinin tuotanto vähenee. Myös muut tulehdukset voivat aiheuttaa vajaatoimintaa, mutta se on tällöin usein ohimenevää. Kilpirauhanen saattaa tällöin myös surkastua. Myös jotkin lääkeaineet voivat aiheuttaa kilpirauhasen vajaatoimintaa. Esimerkiksi kaksisuuntaisen mielialahäiriön hoitoon käytettävä litium aiheuttaa sen lähes 30 prosentille käyttäjistään.
Muita vajaatoiminnan aiheuttajia ovat esimerkiksi leikkaus tai radiojodihoito (kilpirauhassyövän hoidon takia) taikka aivolisäkkeen vajaatoiminta.
Kilpirauhasen vajaatoimintaan voivat johtaa myös eräiden hivenaineiden puutostilat. Esimerkiksi tyroksiinin (T4) rakenneaineena tarvittavan jodin puute on maapallon yleisimpiä ravitsemusongelmia, ja runsas kolmannes suomalaisista kärsi vuonna 2015 kohtalaisesta tai vakavasta jodin puutteesta. Puolet suomalaista vegaaneista kärsii lisäksi vaikeasta jodinpuutteesta.
Myös kuparia tarvitaan aktivoimaan entsyymiä, joka sitoo jodin tyroksiinirunkoon, ja sinkkiä aktivoimaan entsyymiä, joka irrottaa valmiin tyroksiinin kilpirauhasen hyytelöstä kulkeutumaan verenkiertoon. Seleeniä tarvitaan elimistössä solutasolla aktivoimaan entsyymiä, joka irrottaa yhden jodiatomin tyroksiinista, ja vasta silloin muodostuu kilpirauhashormonin aktiivinen muoto liotyroniini eli trijodityroniini (T3).
Jos potilas sairastaa kilpirauhasen synnynnäistä puuttumista, kilpirauhashormoneita ei erity lainkaan.
Oireet

Kilpirauhasen vajaatoiminnan oireet syntyvät ja pahenevat yleensä hitaasti ja ovat yksilöllisiä. Mahdollisia oireita ovat väsymys ja heikentynyt rasituksensieto, unen tarpeen lisääntyminen, painonnousu, turvotukset, ummetus, muistihäiriöt, yleinen hidastuneisuus, hidastunut aineenvaihdunta ja masennus. Vajaatoimintaan liittyvä heikko verenkierto aiheuttaa usein palelua. Hiukset saattavat muuttua kuiviksi ja ohuiksi, ja hiustenlähtö on tavallista. Ääni voi olla käheä ja naisilla madaltunut. Lapsilla kasvun hidastuminen voi olla keskeinen oire. Vajaatoiminta voi aiheuttaa myös lapsettomuutta ja lisätä keskenmenon vaaraa. Tyroksiinin vajaatoiminnasta johtuvaa vajaaälyisyyttä ja lyhytkasvuisuutta kutsutaan kretinismiksi. Kilpirauhasen vajaatoiminta saattaa aiheuttaa myös seksuaalista haluttomuutta, kiihottumisvaikeuksia ja runsasta kuukautisvuotoa, infektioalttiutta, kouristuksia, rannekanavaoireyhtymää, lihasjäykkyyttä, sydämen vajaatoimintaa, psykoosin tai kooman. Sairaus saattaa myös aiheuttaa tai pahentaa nivelrikkoa, mistä voi aiheutua selkäkipua tai muiden alueiden nivel- ja lihassärkyä.
Kilpirauhasen vajaatoimintaan saattaa liittyä myös jaksoja, joissa esiintyy kilpirauhasen liikatoiminnan oireita. Ne johtuvat siitä, että äkillisesti tuhoutuvasta kilpirauhaskudoksesta vapautuu verenkiertoon suuria määriä kilpirauhashormoneita. Tätä kutsutaan aaltoilevaksi tautimuodoksi.
Lievä hypotyreoosi ei välttämättä alenna työkykyä.
Diagnosointi

Kilpirauhasen vajaatoiminnan diagnosoinnin avuksi on kehitetty vuosien saatossa useita mittareita. Aamun paastolämmön mittauksen tavoitteena oli mitata kehon hormonivastetta, koska kilpirauhashormonit vaikuttavat lämpötilan säätelyyn. Sitä seurasivat proteiiniin sitoutuneen jodin ja veren tyroksiinitason mittaaminen ja nykyisin suosittu veren tyreotropiinitason (TSH) mittaus.
Kilpirauhasen vajaatoimintaa ei voida kuitenkaan diagnosoida pelkkien laboratoriokokeiden perusteella, koska sairaus ei näy aina viitearvojen ulkopuolella olevina laboratoriotuloksina. Kilpirauhasen vajaatoiminnan diagnosoinnissa käytetään tämän vuoksi laboratoriokokeiden lisäksi potilaan oirekuvausta ja kilpirauhasen palpointia.
Etenkin viitearvojen alarajoille sijoittuvien tulosten ja sopivan oirekuvan yhdistelmä viittaa kilpirauhasen vajaatoimintaan. Tällöin on mahdollista aloittaa tyroksiinikorvaushoito, jotta voidaan nähdä, paraneeko potilaan vointi esimerkiksi puolen vuoden aikana.
Diagnosointi > Tyroksiini (T4) ja tyreotropiini (TSH)

Kilpirauhasen primäärisessä vajaatoiminnassa tetrajodityroniinin eli kilpirauhasen tuottaman kilpirauhashormonin varastomuodon (T4-V) määrä on tyypillisesti pienentynyt ja aivoperäisen tyreotropiinin (TSH) määrä on tyypillisesti suurentunut. Joskus harvoin on kyseessä aivolisäkeperäinen vajaatoiminta, jolloin sekä TSH että T4V ovat matalat.
Verinäytteistä tehdyssä laboratoriotutkimuksessa tutkitaan yleensä vähintään vapaan tyroksiinin (T4-V) ja kilpirauhasen toimintaa kiihdyttävän aivolisäkehormoni tyreotropiinin (TSH) pitoisuus.
Kilpirauhasen vajaatoiminnan oireista kärsiviä potilaita voidaan alkaa hoitaa jo kohonneen TSH-pitoisuuden perusteella, vaikka vapaan tyroksiinin määrä (T4-V) olisi normaali. TSH-arvon on havaittu olevan alle 2,5 mU/l yli 95 prosentilla yhdysvaltalaisista, ja jos tarkastellaan ainoastaan afrikkalaistaustaista väestönosaa, jolla esiintyy äärimmäisen harvoin kilpirauhasen vajaatoimintaa, keskimääräinen TSH-arvo tippuu tasolle 1,18 mU/l.
Kilpirauhasen vajaatoiminnan diagnosoinnissa käytetään muissa maissa nykyisin viitearvoa 0,4–2,5 mU/l, mutta Suomessa sitä sovelletaan vain raskautta suunnitteleviin ja raskaana oleviin naisiin. Suomessa katsotaan, että potilaalla on kliininen kilpirauhasen vajaatoiminta vasta kun veren TSH-pitoisuus on yli 10 mU/l ja subkliininen vajaatoiminta eli kliinisen vajaatoiminnan esiaste, jos arvo on yli 4:n. Subkliininen kilpirauhasen vajaatoiminta määritellään Yhdysvalloissa nykyisin toisella tavalla kuin Suomessa eli sillä viitataan ainoastaan oireettomiin potilaisiin. Osa lääkäreistä hoitaa myös oireettomia subkliinisiä tapauksia hormonikorvaushoidolla, jotta  sairaus ei pahenisi ja aiheuttaisi komplikaatioita.
Subkliiniseen vajaatoimintaan saatetaan aloittaa tyroksiinikorvaushoito, jos TPOAb ja S-TyglAb-vasta-aineiden suuresta pitoisuudesta voidaan todeta autoimmuunityreoidiitin olemassaolo.
Diagnosointi > Vasta-aineet (TPOAb)

Kilpirauhasen vajaatoiminnan aiheuttaja on yleensä kilpirauhasen krooninen autoimmuunitulehdus eli Hashimoton tauti. Kyseinen sairaus tuottaa vereen tyreoideaperoksidaasi-entsyymin vasta-aineita (TPOAb), joiden pitoisuus voidaan määrittää kilpirauhasen autoimmuunitulehdusta epäiltäessä. Kun vasta-aineita on 60–100 IU/ml, niiden katsotaan olevan lievästi koholla. Pitoisuudet ovat koholla, kun ne ovat   yli 100 IU/ml.
Vasta-aineiden määrää saatetaan seurata aktiivisesti silloin, kun tavoitellaan autoimmuunitulehduksen vähentämistä esimerkiksi allergisoivia ruoka-aineita karsimalla. Hormonikorvaushoidon säätäminen on helpompaa, jos autoimmuunisairaus aaltoilee vähemmän. Taudin aaltoilu johtuu siitä, että tuhoutuvasta kilpirauhaskudoksesta vapautuu äkillisesti suuria määriä kilpirauhashormonia.
Alidiagnosointi

Sisätautiopin professori Matti Välimäen mukaan kilpirauhasen vajaatoiminta on alidiagnosoitu sairaus, jota yritetään hoitaa usein tuloksetta masennuksena. Viitearvojen alarajoille sijoittuvat tutkimustulokset merkitsevät usein kilpirauhasen vajaatoimintaa, jolloin esimerkiksi väsymys, alakulo tai palelu paranevat puolessa vuodessa riittävällä kilpirauhashormonihoidolla.