stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luumuvatsaoireyhtymä

Luumuvatsaoireyhtymä
Luumuvatsaoireyhtymä (prune belly -oireyhtymä, myös Eagle–Barrettin oireyhtymä) on sikiöaikaisen kehityksen häiriö, johon tyypillisimmin liittyvät poikkeavuudet ovat vatsalihasten kehittymättömyys, virtsarakon poikkeavuus ja laajentuma sekä piilokiveksisyys. Luumuvatsaoireyhtymä on yksi munuaisten dysplasian aiheuttajista.
Luumuvatsaoireyhtymään kuuluu varsinkin vatsalihasten keski- ja alaosissa ilmenevä lihaspuutos. Tämän seurauksena vatsanpeitteet ovat ohuet ja veltot. Vatsa näyttää laajalta ja ryppyiseltä. Munuaisten kudosrakenne on poikkeava, virtsanjohdinten seinämän lihaskudos tavallista vähäisempää ja kollageenitaso koholla. Munuaisaltaan ja virtsanjohdinten liitoskohdat voivat olla ahtautuneet. Virtsanjohtimet kuljettavat virtsaa eteenpäin tavallista heikommin, ja virtsanjohtimet ovat laajentuneet (megaureter) varsinkin lähellä virtsarakkoa. Virtsarakon seinämät ovat usein paksuuntuneet ja arpeutuneet. Virtsarakosta saattaa olla avoin yhteys napaan. Usein luumuvatsaoireyhtymän yhteydessä ilmenee virtsan takaisinvirtaus (vesikoureteraalinen refluksi).
Luumuvatsaoireyhtymä voi vaikeuttaa yskimistä ja toipumista hengitystietulehduksista. Vatsalihasten kehittymättömyys voi lisäksi vaikeuttaa pystysuorassa istumista. Virtsan normaalin kuljetuksen estyminen aiheuttaa potilailla infektioalttiutta ja munuaisten toiminnan heikkenemistä. Virtsarakko on tyypillisesti heikosti tyhjentyvä. Piilokiveksisyys liittyy luumuvatsaoireyhtymään miespuolisilla potilailla. Kivesten kehityksen häiriytymisen johdosta siittiöiden tuotanto voi jäädä toimimattomaksi murrosiästä huolimatta. Myös naispuolisilla potilailla voi olla poikkeavuuksia ulkoisissa sukupuolielimissä. Keuhkojen vajaakehittyneisyys on luumuvatsaoireyhtymässä mahdollinen vähäiseksi jääneen lapsiveden seurauksena. Sydämen, ruoansulatuselimistön tai tuki- ja liikuntaelinten poikkeavuuksia todetaan noin joka neljännessä tapauksessa. Usein luumuvatsaoireyhtymän yhteydessä ilmenee hydronefroosi. Virtsaputki voi olla hypoplastinen.
Luumuvatsaoireyhtymän syytä ei tunneta. Oireyhtymää voidaan epäillä ulkomuodon perusteella. Suomessa syntyy vuosittain noin yksi luumuvatsaoireyhtymästä kärsivä lapsi. Naispuolisia on sairastuneista vain noin 4–10 %. Vaikeimmat tapaukset voivat aiheuttaa vastasyntyneellä dialyysin tarpeen tai kuoleman infektion tai keuhkojen ongelmien seurauksena. Sairastuneiden lasten tila vaatii tarkkailua kroonisen munuaistaudin kehittymisen varalta.
Marianna Tolvanen

Marianna Tolvanen (s. 27. joulukuuta 1992) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Naisten Liigassa pelaavaa FC Honkaa. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Tolvanen on FC Hongan kasvatti ja siirtyi Hongasta Helsingin Jalkapalloklubiin kausiksi 2011–2012. Kaudeksi 2013 hän palasi Honkaan mutta siirtyi vuosi myöhemmin Åland Unitediin .
Suomen maajoukkueessa Tolvanen pelasi ensimmäisen ottelunsa helmikuussa 2011 Venäjää vastaan. Maaliskuun 2014 loppuun mennessä hän on pelannut 34 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia. Vuoden 2013 EM-kilpailuissa hän pelasi kaksi ottelua.
Magneettiaisti

Magneettiaisti eli kemiallinen kompassi tarkoittaa useiden eläinlajien kykyä suunnistaa Maan magneettikentän avulla. Magneettiaistia hyödyntävät liikkumisessaan monet muuttolinnut, nilviäiset ja sammakkoeläimet. Merieläimille, kuten esimerkiksi langusteille, merikilpikonnille ja lohille, magneettiaisti on hyödyksi, koska pinnan alla ei ole juuri visuaalisia suuntamerkkejä. Jopa eräillä nisäkkäistä, kuten kaljurotilla ja joillakin lepakkolajeilla, on magneettiaisti.
Lintujen kemiallinen kompassi todettiin tutkimuksissa jo 1970-luvulla. Se perustuu niin sanotulle radikaaliparien mekanismille, jossa valonsäteiden tuottamat fotonit irrottavat elektroneja linnun silmän verkkokalvon kryptokromiproteiini-nimisestä reseptorimolekyylistä. Tällöin syntyy Maan magneettikentän suunnalle herkkiä vapaaradikaalipareja eli yhdisteitä, jossa on pariton elektroni tai vapaa valenssi. Verkkokalvon kryptokromiproteiinin absorboidessa valoa sen flaviiniadeniinidinukleotidissa syntyy vapaa radikaalipari, jonka toinen elektroni  siirtyy  1,5  nanometrin päässä sijaitsevaan aminohappoon. Radikaalin parin elektronit muodostavat lomittuneine   elektroneineen koherentin kvanttitilan, jonka aikana linnun aivot vertaavat vapaan radikaaliparin elektronien välistä suuntaa Maan  magneettikentän kenttäviivojen suunnan kanssa. Kyseinen suuntakulma vaikuttaa siihen, kuinka nopeasti vapaa radikaalipari palaa neutraaliksi kryptokromiproteiiniksi lähettäen signaalin linnun hermojärjestelmään. Linnut kykenevät määrittämään myös magneettikentän  voimakkuuden hyödyntämällä nokassaan ja korvissaan sijaitsevia nanokokoisia magnetiittipalloja ja -kiteitä.
Magneettiaisti havaittiin, kun huomattiin, että eläimiin kiinnitetty magneetti häiritsi niiden liikkumista. Eläimiä on pystytty myös ohjailemaan muuttamalla keinotekoista magneettikenttää.
Myös joidenkin bakteerien on osoitettu reagoivan magneettikenttiin magnetiitin avulla. Banaanikärpästen ja monarkkiperhosten magneettiaistit perustuvat kryptokromiin. Merieläinten magneettiaisti puolestaan saattaisi selittyä sähkömagneettisella induktiolla.
Eläintieteen professori Hynek Burda on tutkimuksissaan löytänyt yllättäviä viitteitä myös isojen nisäkkäiden, kuten peurojen, lehmien ja koirien magneettiaisteista. Tutkimuksia ei ole kuitenkaan kyetty vielä toistamaan.
Aiheesta muualla

Jani Kaaro: Magneetti kääntää lehmänkin Tiede.fi. 2013.
Marianna Sastin

| Mitalit> Maa:   Unkari.Naispaini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naispaini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Unkari.Naispaini.MM-kilpailut  | Maa:   Unkari> Naispaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Budapest 2013 | 59 kg |  |
|  Hopeaa | Budapest 2005 | 59 kg |  |
|  Hopeaa | Istanbul 2011 | 63 kg |  |
|  Pronssia | Herning 2009 | 59 kg |  |
| Euroopan kisat  | Euroopan kisat  | Euroopan kisat  |  |
|  Kultaa | Baku 2015 | 60 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Sofia 2007 | 59 kg |  |
|  Hopeaa | Varsova 2021 | 62 kg |  |
|  Pronssia | Moskova 2006 | 59 kg |  |
|  Pronssia | Tampere 2008 | 63 kg |  |
|  Pronssia | Baku 2010 | 59 kg |  |
|  Pronssia | Riika 2016 | 59 kg |  |
|  Pronssia | Bukarest 2019 | 62 kg |  |
Marianna Sastin (s. 10. heinäkuuta 1983 Mosonmagyaróvár) on unkarilainen naispainija, maailmanmestari, Euroopan kisojen voittaja ja EM-mitalisti.
Sastin voitti maailmanmestaruuden 59 kg:n painoluokassa Budapestissa 2013. Hän on voittanut painijanurallaan MM-tasolta lisäksi kaksi hopeaa ja yhden pronssin. Hän voitti kultaa Euroopan kisojen 60 kg:n sarjassa Bakussa 2015. EM-kilpailuista hän on saavuttanut kaksi hopeaa ja viisi pronssimitalia. Pekingin kesäolympialaisissa 2008 Sastin oli 15:s sarjassa 63 kg ja Lontoossa 2012 samassa sarjassa 11:s.
Magneetti (romaani)

| Magneetti |
| --- | --- |
Kirjailija:  Kauko Röyhkä
Kieli:  suomi
Genre:  romaani
Kustantaja:  Weilin+Göös
Julkaistu:  1987
Ulkoasu:  sidottu
ISBN:  951-35-3682-3

Edeltävä:  Oskar Koposen seikkailut
Seuraava:  Kaksi aurinkoa
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Magneetti on Kauko Röyhkän romaani. Se ilmestyi Weilin+Göösin julkaisemana vuonna 1987.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Tapani Ritamäen mukaan alun kertomukset pojan koulurakastumisista ovat koskettavia, mutta pitemmät jaksot miehistä sodassa ovat tylsiä.
Makrygialós (huvila)

| Makrygialós> Μακρυγιαλός |
| --- | --- |
 Makrygialóksen arkeologinen alue.
Sijainti
 Makrygialós
Koordinaatit:  35°2′16″N, 25°58′2″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Makrý Gialós, Ierápetra, Lasíthi, Kreeta
Historia
Tyyppi:  huvila
Ajanjakso:  noin 1480–1425 eaa.
Kulttuuri:  minolainen kulttuuri
Aiheesta muualla
  Makrygialós Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Makrygialós (kreik. Μακρυγιαλός) on minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ierápetran kunnassa länteen Makrý Gialóksen eli Makrygialóksen kylästä, josta kohde on saanut nimensä. Paikan minolaisaikaista nimeä ei tunneta.
Huvilan raunioita.
Huvila on ajoitettu myöhäisminolaiselle kaudelle LM IB noin ajalle 1480–1425 eaa. Se on toiminut alueen maanviljelyksen keskuksena. Rakennus tuhoutui tulipalossa. Huvila löydettiin vuonna 1971 ja paikan arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1973–1977.
Huvila on säilynyt huonosti, koska se on vaurioitunut aikojen saatossa alueen maanviljelyksen seurauksena. Rakennus muistuttaa monin tavoin minolaisia palatseja. Siinä on keskuspiha, jonka koko on noin 6 x 12,5 metriä. Palatsien tavoin siihen on kuulunut myös erillinen länsipiha. Rakennuksessa oli useita huoneita, mukaan lukien varastotiloja ja pyhäkkötila. Esinelöytöihin lukeutuu paitsi keramiikkaa myös muun muassa figuriineja ja sinettikiviä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Makrygialóksen minolainen huvila Wikimedia Commonsissa
Manitoba Provincial Highway 6

Manitoba Provincial Hwy 6
Manitoba Provincial Highway 6 on Manitoban provinssissa Kanadassa sijaitseva valtatie. Se alkaa Thompsonin kaupungin etelälaidalta, ja jatkuu Winnipegjärven länsirantaa Wabowdenin, Grand Rapidsin ja Gypsumvillen kautta Winnipegin kehätielle Perimeter Highwaylle. Tie on rakennettu nikkelin kuljetusta varten, ja se on pohjoisen Manitoban päätie.
Tietä on suunniteltu jatkettavaksi pohjoiseen Hudsoninlahden rannalle Churchillin kaupunkiin ja edelleen Nunavutin territorion etelärajalle. Mikäli suunniteltu Churchillin–Arviatin–Chesterfield Inletin valtatie rakennetaan, tulisi siitä Nunavutin ensimmäinen tieyhteys muuhun Kanadaan.
Luettelo KHL:ään varatuista suomalaisista

Luettelo KHL:ään varatuista suomalaisista sisältää kaikki KHL-joukkueiden varaamat suomalaiset jääkiekkoilijat.
Luettelon tilastot koostuvat kaikista pelaajan KHL:ssä pelaamista otteluista, eivät siis vain pelaajan varanneessa joukkueessa pelatuista.
Varattujen pelaajien määrä > Vuosittain

2009 - 6
2010 - 9
2011 - 11
2012 - 11
2013 - 6
2014 - 8
2015 - 13
2016 - 22
Yhteensä - 86
Varattujen pelaajien määrä > Seuroittain

Jokerit - 8 (Aleksi Saarela, Julius Nättinen, Veeti Vainio, Vili Saarijärvi, Eetu Tuulola, Robin Salo, Tarmo Reunanen ja Otto Koivula)
SKA Pietari - 6 (Harri Säteri, Jyri Niemi, Erik Haula, Olli Määttä, Artturi Lehkonen ja Oliver Felixson)
Dynamo Minsk - 6 (Teemu Pulkkinen, Mikael Granlund, Miikka Salomäki, Joel Mustonen, Juuse Saros ja Esa Lindell)
Avangard Omsk - 4 (Joonas Donskoi, Jyrki Jokipakka, Ville Pokka ja Joel Kiviranta)
Dinamo Riika - 4 (Niclas Lucenius, Alexander Ruuttu, Patrik Laine ja Markus Niemeläinen)
Lokomotiv Jaroslavl - 4 (Toni Rajala, Teuvo Teräväinen, Aleksander Barkov ja Roope Hintz)
Amur Habarovsk - 3 (Rasmus Ristolainen, Jani Hakanpää ja Joonas Korpisalo)
Atlant - 3 (Miro Aaltonen, Otto Nieminen ja Juho Lammikko)
Metallurg Novokuznetsk - 3 (Sami Vatanen, Ville Husso ja Arttu Ruotsalainen)
Metallurg Magnitogorsk - 3 (Rasmus Rissanen, Niklas Tikkinen ja Ville Järvinen)
Ak Bars Kazan - 3 (Jerry Kaukinen, Christopher Gibson ja Janne Kuokkanen)
Donbass Donetsk - 2 (Mikko Vainonen ja Henri Ikonen)
Barys Astana - 2 (Kasperi Kapanen ja Kaapo Kähkönen)
Neftehimik Nižnekamsk - 2 (Juuso Ikonen ja Mikko Rantanen)
Severstal Tšerepovets - 2 (Joel Armia ja Sebastian Aho)
Sibir Novosibirsk - 2 (Julius Junttila ja Jarkko Parikka)
HK Dynamo Moskova - 1 (Miro Hovinen)
HK Budivelnik - 1 (Eero Elo)
TsSKA Moskova - 1 (Sami Aittokallio)
Salavat Julajev Ufa - 1 (Markus Granlund)
Torpedo Nižni Novgorod - 1 (Jesse Puljujärvi)
Vityaz Podolsk - 1 (Joonas Niemelä)
Ensimmäinen KHL:ään varattu Suomalainen on Harri Säteri
Vuonna 2011 KHL:ään varattu Jyrki Jokipakka
2011 MM-kisoissa ilmaveivin tehnyt maailmanmestari Mikael Granlund
Luxemburgin frangi

Luxemburgin frangi, valuuttatunnukseltaan LUF, oli Luxemburgin rahayksikkö ennen vuonna 2002 tapahtunutta euron käyttöönottoa.
Luxemburg oli muodostanut 1920-luvulla valuuttaunionin Belgian kanssa, minkä vuoksi Luxemburgin frangin arvo oli yksi yhteen Belgian frangin kanssa. Valuuttaunionin ansiosta kummankin maan valuuttaa sai käyttää molemmissa maissa. Luxemburgin frangisetelit ja -kolikot olivat kuitenkin suhteellisen harvinaisia Belgian frangin rinnalla.
Luxemburgin frangi jakaantui 100 centimeen. 1 € = 40,3399 Luxemburgin ja Belgian frangia.
Kolikot

25 centimeä
1 frangi
20 frangia
50 frangia
Setelit

100 frangia
1 000 frangia
5 000 frangia
Manitou (henkiolento)

Sana "manitou" (cree- ja Odžibwa-kielillä) kirjoitettuna Kanadan Aboriginaalien kirjoitusmerkeillä.
Manitou on jonkin fyysisen henki tai sielu monien Pohjois-Amerikan algonkinkansojen perinteessä. Manitou on kaikissa ja kaikessa. Manitou kuvaa myös luonnon harmonista tasapainoa, joka on hyvin verrattavissa aasialaiseen elämänvoimaan eli qi-käsitteeseen.
Yksinkertaisemmassa asiayhteydessä manitou voi viitata myös "henkiolentoon" eli yliluonnolliseen voimaan. Tämä henki (Manitou) on fyysisesti läsnä ja kosketeltava henkilö sekä käsite. Jokaisella asialla (ihmisellä, eläimellä, kasvilla, hyönteisellä, pikkukivellä, hiekanjyvällä ja jopa koneilla) on oma manitounsa. Myös cree- ja ojibwe-kielet käyttävät termiä henkien yleisnimityksenä. Samaa esiintyy myös Kanadan aboriginaalien kulttuurissa
Termi oli jo laajalti levinnyt käsite ennen kuin eurooppalaiset saapuivat nykyiseen Pohjois-Amerikkaan. Vuonna 1585, kun Thomas Harriot dokumentoi ensimmäisenä Algonkin kielen Roanoke (Pamlico) -sanastoa, hän tulkitsi sanan mantóac merkityksen "Jumaliksi" (sana monikossa). Samankaltaisia termejä  havaittiin lähes kaikilla Algonkin-kielillä.
Shamanistisissa perinteissä sana manitous (tai manidoog tai manidoowag) on liitetty ihmisen toimiin saada jollekin haluttu vaikutus, kuten kasvi-manitous edesauttamaan paranemista tai puhveli-manitou paremman metsästysonnen saamiseksi. Anishinaabegien perinteessä manidoowag on yksi tapa päästä Suureen Yhteyteen. Manitou kytkeytyi paljolti erilaisiin asioihin joista alettiin vähitellen käyttää pelkistetympiä termejä. Vastaavanlaisia termejä käyttävät Anishinaabegit, joilla on oma manidoowish pienille eläimille, sekä manidoowag ja manidoons on hyönteisille; kaikkien näiden termien yhteinen merkitys on "pikku henki". Joissakin Algonkin-kielissä, kuten Iynu (Montagnais) sanalla manituw on alun perin tarkoitettu "vedenalaisia olentoja, joille metsästäjät tarjoavat tupakkaa rauhoittaakseen niitä matkatessaan näiden olentojen alueen läpi".
Manitou liittyy myös Pohjois-Amerikan alkuperäisasukkaiden tapaan käyttää hikimajaa. Uskomuksen mukaan hikimajan manitou asui kiukaan kivissä ja tuli kivistä ulos  löylyä heitettäessä. Manitou tulee asumuksestaan höyryn mukana ja asettuu kylpijän sisään. Se liikkuu kylpijän kehossa ja ajaa ulos kaiken, mikä aiheuttaa kipua. Ennen kuin manitou palaa kiukaaseen, se jättää jotain omasta luonnostaan kylpijään. Tämän takia uskomuksen mukaan olo tuntuu paremmalta hikimajassa olon jälkeen.
Marcellus

Marcellus voi tarkoittaa::
Marcellus I, paavi
Marcellus II, paavi
Marcus Claudius Marcellus, roomalainen sotapäällikkö
Marcus Claudius Marcellus, Keisari Augustuksen siskonpoika
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Marcellus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Suomessa kuluttajille myytävistä ilotulitetyypeistä

Ilotulitteita.
Tämä on luettelo Suomessa kuluttajille myytävistä ilotulitteista.
Ilotulitelajit > Pommit ja paukut

Yksinkertaisin ilotulitelaji on pommit, joiden tarkoituksena on vain räjähtää ja tuottaa paukahdus. Molemmista päistään esimerkiksi savella suljetun pahviputken keskellä on ruutia, joka räjähtäessään ja samalla pahviputken rikkoessaan aiheuttaa äänen. Nykyisin pamahtavista paukuista sallitaan vain heikot, kuten papatit. Aiemmin myydyt voimakkaammat paukut, kiinanpommit ja tykinlaukaukset, kiellettiin 1990-luvun puolivälissä. Nykyisinkin saatetaan myydä näillä nimillä kutsuttuja tuotteita, mutta ne ovat heikompia, tai sisältävät muutakin kuin pamahduksen.
Ilotulitelajit > Pommit ja paukut > Papatit

Pienimpiä Suomessa myytäviä paukkuja ovat noin kahden senttimetrin mittaiset papatit, joita myydään mattoina. Papattimatossa yksittäiset papatit on sidottu tulilangoistaan yhteen, jolloin ne paukkuvat maassa tiheässä sarjassa. Ennen vuotta 2009 papattien myynti-ikäraja oli 12, mutta uuden lainsäädännön mukainen ikäraja on 18 vuotta.
Ilotulitelajit > Pommit ja paukut > Kiinanpommi eli kiinalainen/iso-kiinalainen/kiinari

Kiinanpommi on räjähdysvoimaltaan huomattavasti voimakkaampi kuin papatti, mutta tykinlaukausta heikompi.
Kiinanpommit jakautuvat pieniin ja suuriin kiinalaisiin. 1990-luvulla isoista kiinalaisista tuli ilotulitekauppiaille halvalla myytävä sisäänheittotuote, joita suurten myyntimäärien vuoksi yleensä alaikäiset käyttivät uudenvuoden jälkeenkin. Kiinanpommeissa käytettiin hienoa mustaruutia, joka oli heikompaa, koska sen palaminen oli hitaampaa kuin nykyisin yleisemmän flash ruudin palaminen. Kiinanpommeja ja tykinlaukauksia myytiin viimeisen kerran vuonna 1995.
Ilotulitelajit > Suihkut

Suihkut ovat usein ylöspäin suppenevan kartion, tulivuoren muotoisia ilotulitteita, jotka suihkuttavat maasta ilmaan efektejä: väriä, kipinöitä, rätinää tai ujellusta. Pyromassan palaessa pahvikuoren sisällä syntyy suuri paine, joka purkautuu pienestä aukosta synnyttäen voimakkaan suihkun. Suihku on yleensä noin 2–4 metriä korkea, ammattilaistulitteissa jopa kymmeniä metrejä. Raketeissa käytetään samaa periaatetta, mutta niissä käytetään mustaa ruutia, ja ne lentävät suihkun aiheuttaman työntövoiman avulla taivaalle.
Ilotulitelajit > Padat

Padat koostuvat monesta putkesta, jotka ammutaan sarjaan. Patojen hinnat voivat vaihdella muutamista euroista satoihin euroihin mukaan lukien patalajitelmat. Padat pitää tukea hyvin, jotta ne ei eivät kaadu ja ammu yleisöön tai rakennuksiin päin. Patojen suosio on kasvanut kaikista ilotulitetyypeistä nopeiten ns. yhden sytytyksen taktiikan ansiosta eli yhdellä sytytyksellä mahdollisimman monta ilotulitetta .
Ilotulitelajit > Raketit

Ilotulitusraketit koostuvat rakettimoottorista, hyötykuormasta ja vakautinkepistä. Rakettimoottori on pahvinen tai muovinen putkilo, jossa on tiiviiksi puristettua mustaa ruutia. Isommissa rakettimoottoreissa on useimmiten myös savesta tai metallista tehty suutin. Mustan ruudin palaessa syntyy suuri paine, ja palamistuotteet purkautuvat suuttimen kautta työntäen rakettia ylöspäin. Vakautinkeppi pitää raketin suunnan vakaana sen lentäessä, ja sen avulla raketti suunnataan lähetysalustallaan, esimerkiksi lumihangessa. Kun musta ruuti on palanut loppuun, syttyy hyötykuorma, jossa on yleensä värivalopalloja tai muita efektejä. Kuluttajille myytävien rakettien nousukorkeus on noin 50–150 metriä ja halkaisija 1–120 metriä. Rakettien suurin sallittu pyromassamäärä lasketaan 200 grammasta 75 grammaan vuonna 2010.
Ilotulitelajit > Raketit > Kissanpieru

Kissanpieru on nimitys erittäin pienille raketeille. Raketin sisältämän pyromassan määrä on vähäinen, mutta pienen massansa ansiosta se saa usein huomattavan suuren lähtönopeuden ja on yksi suurimmista silmävammojen aiheuttajista. Tukesin ja ilotulitteiden maahantuojien yhteisellä sopimuksella minirakettien maahantuonti lopetettiin vuonna 2005 tulipalojen ja vakavien henkilövammojen takia. Kissanpierut palasivat kuitenkin monilla maahantuojilla myyntiin vuonna 2006.
Ilotulitelajit > Raketit > Noitapilli

Noitapilli on useimmiten keltaisen värinen ilotulite, joka päästää inisevää ääntä ja lieskoja perästään. Noitapilli on yksi harvoista kädestä ammuttavaksi tarkoitetuista ilotulitteista. Tulilanka sytytetään ja annetaan palaa niin kauan, kunnes pilli alkaa hieman vislata. Sen jälkeen noitapilli heitetään nopeasti, jolloin se vislaa ja pukkaa itseään eteenpäin himmeähkö tulisuihku perässään. Noitapilli kiellettiin ilotulitteiden lakiasetuksen nojalla 2009. Viime vuosina noitapilli on tehnyt paluuta kauppojen hyllyille.
Ilotulitelajit > Ilmapommit

Ilmapommi on ilotulite, joka laukaistaan maasta ja joka räjähtää taivaalla muodostaen tähtikuvion. Laukaisemiseen tarvitaan pohjastaan suljettu laukaisuputki, joka voi olla pahvia, muovia tai metallia. Putken pohjalla on ajopanos, joka on yleensä jyvitettyä mustaa ruutia. Ajopanoksen päällä on varsinainen ilmapommi, joka ajopanoksen syttyessä sinkoutuu nopeasti taivaalle. Ilmapommi on yleensä joko sylinterin tai pallon muotoinen. Ilmapommin kuorien on kestettävä laukaisun aiheuttama rasitus, jottei se räjähtäisi putkessa. Jotta ilmapommi räjähtäisi oikealla hetkellä eli yleensä lentoratansa lakipisteessä, siinä on muutaman sekunnin ajan palava viivetulilanka. Viivetulilanka syttyy ajopanoksen syttyessä, palaa ilmapommin lentäessä ja ampuu ilmapommin korkealla. Tähdet tai muut efektit sinkoutuvat taivaalle. Ilmapommissa on usein hajotuspanos, joka levittää tähdet nopeammin laajemmalle alueelle. Pallon muotoisia ilmapommeja käytetään, kun halutaan pallon muotoinen tähtikuvio. Mutta ne eivät ole niin yleisiä kuluttajailotulitteissa.
Ilmapommin ampumiseen taivaalle tarvitaan vähemmän ruutia kuin samankokoiseen rakettiin, ja lisäksi sen lentorata voi oikein tuettuna olla ainoastaan suoraan ylöspäin, kun taas raketin lentorata on arvaamattomampi. Näistä syistä ilotulitusnäytöksissä taivaalle ammuttavat tähtikuviot ovat enimmäkseen ilmapommeja, Englanniksi Aerial shell Tai yleisemmin shell. Uusi vuonna 2009 voimaan tullut ilotulitteita koskeva laki kieltää sisäputken halkaisijaltaan alle 28 millimetrin ilmapommit.
Ilotulitelajit > Ilmapommit > Thunder King

Thunder King on vakiintunut nimitys pienille, halkaisijaltaan noin 18–20 millimetrin ilmapommeille. Niissä on useimmiten sylinterin muotoinen ammus, joka nousee 20 metrin korkeuteen. Thunder kingin pohjassa on musta muovikiekko, joka tukee tulitetta. Tulitteen pohjalla on savea, jonka jälkeen on mustaa ruutia ja efekti.
Ilotulitelajit > Ilmapommit > Roomalainen kynttilä

Roomalainen kynttilä eli taikakeppi oli suosittu ilotulite. Se ampuu sarjassa värikkäitä valopalloja noin 5–20 metrin korkeuteen. Se toimii ilmapommin periaatteella, mutta siinä on tavallaan monta ilmapommia yhdessä putkessa. Tulilanka kulkee putken suusta pohjalle saakka. Se sytyttää palaessaan ensin väripallon, joka sytyttää alla olevan pienen ajopanoksen, joka sinkoaa palavan väripallon taivaalle. putkipommien välissä on väliaineena sahanpurua tai savea, joka aiheuttaa roomalaiselle kynttilälle ominaisen viiveen tulituksen välissä. Roomalaiset kynttilät aiheuttavat paljon silmävammoja, sillä niitä käytetään usein väärin ampumalla niitä käsistä tai leikkimällä sotaa. Roomalainen kynttilä oli yksi suomalaisten suosikkitulitteista. Sisäputken halkaisijaltaan alle 20 millimetriset roomalaiset kynttilät kiellettiin vuonna 2010. Nykyään vastaava tuote on "satatähtinen".
Ilotulitelajit > Munakranaatti

Munakranaatti on suosittu pienilotulite, joka rätisee maassa. Munakranaatissa on sytytyslanka ja yleensä pallon muotoinen kuori, jonka sisällä on crackling-massaa. Munakranaatista on kehitelty ekologisempi vaihtoehto, ekomunakranaatti. Tässä munakranaatissa vihreät muovikuoret on korvattu kääreellä. Crackling-massassa on fosforia ja rikkiä, jotka palaessaan muodostavat rätisevän paukkeen.