stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
RIP

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
RIP tarkoittaa seuraavia asioita:
RIP (myös R.I.P.), lyhenne latinankielisestä sanonnasta Requiescat in pace tai sen englanninkielisestä vastineesta rest in peace, suomeksi ”levätköön rauhassa”; lyhennettä käytetään erityisesti katolisissa muistokirjoituksissa ja hautakivissä
Routing Information Protocol (RIP), reititysprotokolla, jolla verkkolaitteet välittävät reititystietoja
RIP, Gregory J. Smethellsin julkaisema Linuxille ja Unixille suunnattu ohjelma, jolla CD-levyn raitoja voi muuntaa toisiin muotoihin (esimerkiksi MP3-formaattiin).
RIP, Raster Image Processor. Painotöiden tuotannossa tulostimeen liitetty oma suoritin, joka muodostaa tulostettavasta tiedostosta rasteroidun kuvan.
R.I.P., Tuija Lehtisen kirjoittama nuortenromaani.
”R.I.P.”, Sofia Reyesin musiikkikappale vuodelta 2019
Rencontres d’Arles -valokuvafestivaali; RIP-lyhenne tulee sen aiemmasta nimestä Rencontres Internationales de la Photographie d’Arles.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”RIP”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
RISAT

RISAT-2BR1
RISAT (Radar Imaging Satellite) on intialainen tiedustelusatelliittien perhe, joiden mittalaitteena on synteettisen apertuurin tutka.
RISAT 2-satelliitti, josta länsimaissa on esiintynyt väitteitä, että se perustuisi israelilaiseen 300 kg painavaan TECSAR 1-satelliittiin, laukaistiin 20.4.2009 Intian PSLV-kantoraketilla. Laukaisun jälkeen koko satelliitin valmistajaksi on väitetty Israeli Aviation Industries -yhtiötä.
Intian kansallisesti kehittämän RISAT 1:n kehitystyö on viivästynyt, mikä selittäisi valmiin satelliitin hankinnan. Tiedustelusatelliitin tarvetta perusteltiin vuoden 2009 alussa muun muassa Intiassa tapahtuneella hotellivaltauksella, vaikka yksi satelliitti ei tällaisiin tapauksiin riitä ja muutenkin satelliittikuvan resoluutio on liian alhainen vaan taktisen tarpeen vaatimat kuvat on otettava esimerkiksi UAV-aluksista.[lähde? ]
Satelliitti painaa 330 kg ja se lentää 550 km korkealla naparadalla. Sen kuvat korvaavat Intian kuvaostot Kanadan Radarsat-satelliiteista.
Urho Rinne

Kustaa Urho Rinne (26. marraskuuta 1892 Helsinki – 17. marraskuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen urheiluvaikuttaja, joka toimi muun muassa Työväen Urheiluliiton puheenjohtajana vuosina 1937–1943 sekä Veikkauksen apulaisjohtajana 1940–1944.
Omalla urheilu-urallaan Rinne harrasti yleisurheilua, hiihtoa ja jalkapalloa. Lisäksi hän toimi tuomaritehtävissä muun muassa mäkihypyssä.
Aktiivi TUL:n urheilija ja järjestöihminen

Postimiehenä työskennellyt Rinne toimi jo nuorukaisena Hermannin työväenyhdistyksessä sekä Hermannin Kiistan johtokunnassa. Kun seurasta erotettiin sisällissodan jälkeen Tahko Pihkalan johdolla kaikki vasemmistolaiset, oli Rinne vuonna 1919 mukana perustamassa uutta seuraa Helsingin Kullervoa, jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi hänet valittiin. Rinne oli myös samana vuonna perustamassa Työväen Urheiluliittoa ja kuului sen liittotoimikuntaan vuoteen 1937 saakka. Vuosina 1926–1940 Rinne työskenteli Postiliiton sihteerinä ja rahastonhoitajana. 1920-luvulla hän oli Helsingin kaupungin urheilulautakunnan ja myöhemmin 1930-luvulla Stadion-säätiön jäsen.
TUL:n johdossa

Rinne valittiin TUL:n puheenjohtajaksi marraskuussa 1937 järjestetyssä liittokokouksessa. Syksyllä 1938 Rinne, TUL:n entinen puheenjohtaja Toivo Vilppula ja varapuheenjohtaja Arvi E. Heiskanen aloittivat lähestyvien Helsingin olympialaisten johdosta neuvottelut SVUL:n edustajien J. W. Rangellin, Urho Kekkosen ja Jussi Tossavaisen kanssa liittojen välisestä yhteistyöstä, mikä lopulta johti ns. yhteistoimintasopimuksen solmimiseen vuonna 1939.
Rinne ehdotti 25. toukokuuta 1940 veikkaustoiminnan aloittamista muiden urheilujärjestöjen kanssa. Oy Tippaustoimisto Ab (myöhemmin Veikkaus Oy) perustettiin vielä samana vuonna yhdessä Suomen Palloliiton ja SVUL:n kanssa, jolloin Rinne siirtyi Postiliiton palveluksesta uuden yhtiön apulaisjohtajaksi. Sotavuosina Rinne joutui toimitusjohtaja Tauno Aarren poismenon johdosta kesäkuussa 1941 osallistumaan Oy Veikkaustoimisto Ab:n operatiiviseen johtamiseen yhdessä johtokunnan puheenjohtajan Niilo Koskisen kanssa, koska uutta toimitusjohtajaa ei yritykselle nimitetty ennen vuotta 1946.
Rinne joutui jättämään tehtävänsä vakavan sairauden johdosta vuoden 1944 alussa, minkä jälkeen hänen tehtäviään hoiti aluksi Olavi Suvanto ja myöhemmin syksyllä sodasta palannut varapuheenjohtaja Heiskanen, kunnes Suvanto valittiin uudeksi puheenjohtajaksi toukokuussa 1945.
Valo (mobiilisovellus)

| Valo> Kehityshistoria |
| --- | --- |
Ensijulkaisu:  kesäkuu 2022
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  deittisovellus
Käyttökielet:  4
Alusta:  Android, iOS
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Valo on kristillisille käyttäjille suunnattu deittailun mobiilisovellus. Palvelu on perustettu kesäkuussa 2022. Valo on ladattavissa Googlen Android- ja Applen iOS-käyttöjärjestelmien älypuhelimille näiden sovelluskaupoista. Sovellusta voi käyttää ainoastaan mobiililaitteilla.
Sovelluksella on yrityksen tietojen mukaan 250 000 kirjautunutta käyttäjää Suomessa. Sukupuolijakauma on melko tasainen, joskin naisia on hieman enemmän kuin miehiä. Sovellus toimii tällä hetkellä Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Italiassa ja Yhdysvalloissa. Ruotsissa kerrotaan olevan tällä hetkellämilloin? 70 000 kirjautunutta käyttäjää.
Toiminta

Profiilin luomisen yhteydessä käyttäjää pyydetään valitsemaan oma seurakunta. Valo-sovellus perustuu osumiin, jotka syntyvät kun kaksi käyttäjää tykkäävät toisistaan. Käyttäjä saa ilmoituksen saamastaan osumasta ja voi aloittaa tämän kanssa keskustelun.
Valo hyödyntää erilaisia rajauskriteerejä, kuten käyttäjän valitsemaa ikähaarukkaa. Määräävin tekijä on palvelussa valittavat asiasanat ja niiden yhteensopivuus. Palvelu näyttää maakohtaisesti lähellä olevia yhteensopivia käyttäjiä, mutta ei rajoita sopivuutta kilometrimääreellä.
Kritiikki

Palvelu herätti aloittaessaan huomiota, sillä sen kerrottiin olevan vain heteroille suunnattu deittipalvelu. Sittemmin yritys on muuttanut linjaansa ja sovelluksen kerrotaan olevan kaikille kristityille suunnattu deittipalvelu, jossa jokainen voi etsiä myös samaa sukupuolta olevaa kumppania. Palvelua on myös kritisoitu kristillisyyden määrittelyn kautta, sillä kirjautumisvaiheessa kristillisyys jää lopulta jokaisen käyttäjän itse määriteltäväksi.
Aiheesta muualla

Iltalehti.fi: Uusi deittisovellus kasvaa nyt rajusti 20-45-vuotiaiden keskuudessa – jos kevytmielinen tapailu kyllästyttää, tämä on sinulle oikea paikka
Iltalehti.fi: Kristillisen deittipalvelun suosio yllätti perustajatkin – jopa 20 000 käyttäjää vuorokaudessa
Seurakuntalainen.fi: Kristillisen deittisovelluksen algoritmi auttaa kestävän parisuhteen löytämisessä
Puola (täsmennyssivu)

Puola tarkoittaa seuraavia:
Puola, valtio Euroopassa
puola, slaavilainen kieli
puola, ottomoottorin sytytysjännitteen muodostava laite
puola, ompelukoneen alalankarulla
puola, puolapuiden poikkipuu
puola, tikapuiden astin
puola, pyörän navan ja kehän välinen tanko
puolukka (Vaccinium vitis-idaea), murteellisesti myös puola, kanervakasvi
Puola, suomalainen yhtye
Valkovenäläiset

Valkovenäläiset (valkoven. беларусы, belarusy) eli valkoruteenit ovat pääasiassa Valko-Venäjällä asuva kansa, joka on läheistä sukua ukrainalaisille ja venäläisille. Valkovenäläisten etninen perusta pohjautuu erityisesti kolmeen itäslaavilaisen heimoon: dregovitšeihin, krivitšeihin ja radimitšeihin. Näiden ohella balttilaiset jatvingit mainitaan usein.
Kansan enemmistö asuu Valko-Venäjän valtiossa, mutta runsaasti valkovenäläisiä on myös muissa entisen Neuvostoliiton maissa, erityisesti Venäjällä, Ukrainassa, Latviassa, Kazakstanissa, Puolassa (Białystokin provinssi) ja Liettuassa. Maastamuuton tuloksena heitä asuu myös Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Israelissa.
Historia

Valko-Venäjä esiintyi terminä ensimmäistä kertaa 1200-luvulla. Valkoiseen viittaava nimi tulee sanasta Bela, joka tarkoittaa valkoista tai vapaata. Nykyiset valkovenäläiset polveutuvat Valko-Venäjän länsiosien alueelle 500–700-luvuilla asettuneista slaaviheimoista, joita olivat dregovitšit, krivitšit ja radivitšit. Etenkin luoteessa slaavit sekoittuivat myös paikallisiin baltteihin. Valkovenäläisen kulttuurin juuret löytyvät Kiovan Rusin valtiosta, ja etenkin sen alaisesta Polatskin ruhtinaskunnasta. Keskiajalla valkovenäläisistä käytettiin nimitystä ruteenit ja litvinit, joista jälkimmäisellä viitattiin myös liettualaisiin, jotka hallitsivat suurta osaa Valko-Venäjästä Liettuan suuriruhtinaskunnan kautta 1200- ja 1500-luvuilla. Liettuan suuriruhtinaskunnassa kehittyi myös ruteenin kieli, josta myöhemmin muodostui nykyinen valkovenäjän kieli.
Lublinin unionin myötä vuonna 1569 Liettuasta ja siten nykyisestä Valko-Venäjästä tuli osa Puola-Liettuaa. Puolan myöhemmissä jaoissa he päätyivät puolestaan Venäjän keisarikunnan ja Katariina Suuren alaisuuteen. Ensimmäisen maailmansodan melskeessä valkovenäläiset saivat ensimmäistä kertaa myös oman valtion, Valko-Venäjän kansallisen tasavallan, joka oli tosin saksalaisjoukkojen miehittämä. Sen korvasi sittemmin Neuvostoliittoon kuulunut Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta. Kun Venäjä romahti ja tilalle asettui Neuvostoliitto, valkovenäläiset olivat vaarassa menettää kulttuurillisen identiteettinsä. Propagandassa valkovenäläiset esitettiin usein takapajuisina maalaisina, jotka puhuivat ja kirjoittivat "vääränlaista" venäjän kieltä. Venäjä korvasikin valkovenäjän kielen suurilta osin käytöstä 1900-luvun loppupuoleen mennessä. Riian sopimuksella 1921 Valko-Venäjän länsiosat liitettiin Puolaan, mutta toisessa maailmansodassa Neuvostoliitto miehitti alueen jälleen vuonna 1939. Toinen maailmansota teki valtavaa vahinkoa alueella. Maa menetti kolmanneksen väestöstään ja monet kylät ja kaupungit tuhoutuivat. Väestö kasvoi takaisin sotaa edeltäneisiin lukemiin vasta 1980-luvulla.
Valko-Venäjä itsenäistyi joulukuussa 1991. Valtaan vuonna 1994 noussut Aljaksandr Lukašenka on hallinnut maata osin yksinvaltiaan ottein ja hän on myös lähentänyt suhteita Venäjään. Nykyistä hallintoa on syytetty muun muassa ihmisoikeusrikkomuksista.
Kulttuuri

Kuten muutkin itäslaavit, suuri osa valkovenäläisistä on perinteisesti kuulunut ortodoksiseen kirkkoon. Kirkko käyttää myös muinaiskirkkoslaavia ja valkovenäjää kirjoitetaan kyrillisin kirjaimin. Myös katolilainen kirkko sai jalansijaa valkovenäläisten keskuudessa Puolan valtakaudella. Osa erityisistä valkovenäläisistä kulttuurin piirteistä on säilynyt näihin päiviin saakka. Etenkin maaseudulla asutaan edelleen osittain perinteisissä asumuksissa. Valkovenäläiset viettävät Maslenitsaa ja Kupalan yötä.
Valkovenäläisiä kansallisasuissa vanhassa valokuvassa.
Valkovenäläisten osuus väestöstä Valko-Venäjällä vuoden 2009 väestönlaskennassa.
Videopelivuosi 1971

Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1971 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.
Huomattavat julkaisut

Marraskuussa 1971 julkaistiin Computer Space, joka on maailman ensimmäinen sarjatuotettu ja kaupallinen videopeli.
Upgrade

| Upgrade |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Leigh Whannell
Käsikirjoittaja:  Leigh Whannell
Tuottaja:  Jason Blum
Kuvaaja:  Stefan Duscio
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Australia
Tuotantoyhtiö:  Blumhouse Productions
Levittäjä:  Blumhouse Productions Netflix
Ensi-ilta:   2018-5-3131. toukokuuta 2018 (Uusi-Seelanti)  2018-6-11. kesäkuuta 2018 (Yhdysvallat)  2018-6-1414. kesäkuuta 2018 (Australia)  
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Upgrade on Leigh Whannellin ohjaama kyberpunk-teemainen toimintaelokuva vuodelta 2018. Sen pääosia esittävät Logan Marshall-Green, Betty Gabriel ja Harrison Gilbertson.
Juoni

Kun mekaanikko Grey Trace saa neliraajahalvaksen, ja tuntemattomat miehet vievät hänen vaimonsa, hän ryhtyy STEM-nimisen mikrosirun koehenkilöksi. Mikrosiru asennetaan Greyn niskaan, ja hän saa kävelykykynsä takaisin. STEM lähettää viestejä Greyn aivoihin, ja yhdessä heselvennä alkavat metsästää Greyn elämää tuhonneita ihmisiä.
| Vastaanotto> Yhteispisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Metacritic: 67/100
Rotten Tomatoes: 88%
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Logan Marshall-Green  | … |  Grey Trace   |
|  Melanie Vallejo  | … |  Asha Trace   |
|  Steve Danielsen  | … |  Jeff Handley   |
|  Abby Craden  | … |  Kara (äänirooli)   |
|  Simon Maiden  | … |  Stem (äänirooli)   |
|  Harrison Gilbertson  | … |  Eron Keen   |
|  Benedict Hardie  | … |  Fisk   |
|  Richard Cawthorne  | … |  Serk   |
|  Christopher Kirby  | … |  Tolan   |
|  Richard Anastasios  | … |  Wen   |
|  Linda Cropper  | … |  Pamela   |
|  Kenny Low  | … |  poliisi   |
|  Betty Gabriel  | … |  Cortez   |
Aiheesta muualla

Upgrade Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Upgrade Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Upgrade Metacriticissä. (englanniksi)
Upgrade Elonet.
Union Square Ventures

| Union Square Ventures |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Yksityinen
Perustettu:  2003
Perustaja:  Fred Wilson Brad Burnham
Kotipaikka:   New York City, Yhdysvallat
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Toimiala:  Venture capital -rahoitus
Kotisivu:  www.unionsquareventures.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Union Square Ventures on yhdysvaltalainen pääomasijoitusyhtiö, joka toimii venture capital -rahoittajana varhaisen vaiheen yrityksille.
Osakkaat

Union Square Venturesilla on kolme partneria: Fred Wilson, Brad Burnham ja Albert Wenger.
Yritys on tunnettu erityisesti Fred Wilsonin pitämästä suositusta blogista, joka on saavuttanut alalla mielipidevaikuttajan aseman. Sillä on myös keskeinen asema uusien sijoituskohteiden löytämisessä.
Sijoituksia

Delicious
Disqus
Etsy
FeedBurner
Heyzap
Indeed.com
Twitter
Tumblr
Zemanta
Zynga
Aiheesta muualla

Yrityksen nettisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Fred Wilsonin blogi avc.com
Vedestä nousee hai

| Vedestä nousee hai Kari Peitsamon Skootteri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1988
 Formaatti: LP-levy
 Tyylilaji: Rock
 Levy-yhtiö: Pyramid
Kari Peitsamon muut julkaisut
| The 10th Anniversary Album 1987 | Vedestä nousee hai 1988 | Hämeen nopein 1988 |
Vedestä nousee hai on Kari Peitsamon Skootterin albumi vuodelta 1988. Albumin kaikki kappaleet ovat Kari Peitsamon säveltämiä ja sanoittamia.
Kappaleet > A-puoli

Mustasukkaisuutta – 1.48
Tähän urut – 2.39
Maitoa likaisesta lasista – 2.55
Parempi kuin Batman – 2.57
Yksi kirkasvetinen piisi – 2.07
Zombie shuffle – 3.03
Kappaleet > B-puoli

Olispa jo keikka – 2.18
Rock'n'roll ei kuole koskaan – 3.06
Laulu vuoristokiipeilijöille – 2.46
Morsian pukeutui nahkaan – 3.36
Vedestä nousee hai – 2.49
Rakas, minä nuorrun – 2.58
Rage

Rage tai RAGE voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Rage, id Softwaren kehittämä ensimmäisen persoonan ammuntapeli
RAGE, Rockstar San Diegon kehittämä pelimoottori
ATI Rage, ATI:n näytönohjainsarja
Rage, saksalainen power metal -yhtye
Rage Against the Machine, yhdysvaltalainen alternative metal -yhtye
Raivo (engl. Rage), Marvel-kustantamon sarjakuvahahmo
Raivo (engl. Rage), Stephen Kingin romaani
Rage, elokuva vuodelta 1972
Rage, elokuva vuodelta 2009
RAGE, biologinen vasta-ainereseptori.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rage”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Urheilulukio

Urheilulukio on erityisen koulutustehtävän saanut lukio, jonka opetus­tarjonnassa painottuu urheilu.
Suomen urheilulukiot

| Lukion nimi | Kunta | Osoite | Koordinaatit | Kuva | Lisätietoja (www-sivu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brändö gymnasium | Helsinki | Ståhlbergsvägen 2, 00570 Helsingfors | 60.18607°N, 25.00215°E |  | Brändö gymnasium (ruotsiksi) |
| Joensuun yhteiskoulun lukio | Joensuu | Papinkatu 3, 80110 Joensuu | 62.59576°N, 29.75036°E |  | Joensuun yhteiskoulun lukio |
| Kastellin lukio | Oulu | Sairaalanrinne 5, 90220 Oulu | 65.00236°N, 25.52379°E |  | Kastellin lukio |
| Kerttulin lukio | Turku | Kaarinankatu 3, 20500 Turku | 60.44953°N, 22.28313°E |  | Kerttulin lukio |
| Kuopion klassillinen lukio | Kuopio | Opistotie 1, 70200 Kuopio | 62.8994°N, 27.6617°E |  | Kuopion klassillinen lukio |
| Kuortaneen urheilulukio | Kuortane | Keskustie 91, 63100 Kuortane | 62.81650°N, 23.50491°E |  | Kuortaneen lukio ja urheilulukio |
| Lahden lyseon lukio | Lahti | Lahdenkatu 6, 15110 Lahti | 60.98662°N, 25.65393°E |  | Lahden lyseon lukio (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Mäkelänrinteen lukio | Helsinki | Mäkelänkatu 47, 00550 Helsinki | 60.19885°N, 24.94922°E |  | Mäkelänrinteen lukio |
| Ounasvaaran lukio | Rovaniemi | Porokatu 35, 96400  Rovaniemi | 66.49446°N, 25.76833°E |  | Ounasvaaran lukio |
| Pohjois-Haagan yhteiskoulun lukio | Helsinki | Pietari Hannikaisen tie 6, 00400 Helsinki | 60.22669°N, 24.89763°E |  | Pohjois-Haagan yhteiskoulun lukio |
| Porin lukio | Pori | Tasavallankatu 4, 28130 Pori | 61.48132°N, 21.79136°E |  | Porin lukio |
| Sammon keskuslukio | Tampere | Uimalankatu 5, 33540 Tampere | 61.50035°N, 23.80599°E |  | Sammon keskuslukio |
| Schildtin lukio | Jyväskylä | Viitaniementie 1 B, 40720 Jyväskylä | 62.24626°N, 25.72475°E |  | Schildtin lukio (Arkistoitu – Internet Archive) |
| Sotkamon lukio | Sotkamo | Akkoniementie 25, 88600 Sotkamo | 64.13387°N, 28.38822°E |  | Sotkamon lukio |
| Vörå samgymnasium (Vöyrin yhteislukio) | Vöyri | Vöråvägen 305, 66600 Vörå | 63.1545°N, 22.2680°E |  | Vörå samgymnasium |
Valkmusan kansallispuisto

Valkmusan kansallispuiston tunnus
| --- | --- |
Sijainti:  Pyhtää ja Kotka Suomi
Lähin kaupunki:  Kotka
Pinta-ala:  19,5 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1996
Kävijämäärä:  20 000 (2023)
Hallinto:  Metsähallitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Valkmusan kansallispuisto sijaitsee Pyhtään ja Kotkan alueilla. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1996, ja sen pinta-ala on 19,5 neliökilometriä, josta suota on 87 prosenttia. Valkmusan kansallispuisto käsittää Etelä-Suomen oloissa poikkeuksellisen edustavaa suoluontoa. Suot ovat rannikon keidassoita. Alueelta on luokiteltu yli 40 erilaista suotyyppiä. Soilla on myös arvokkaita metsäsaarekkeita ja reunametsiä.
Valkmusan kartta
Kansallispuisto käsittää kaksi erillistä aluetta. Länsiosassa oleva Munasuo on Suomen suurin ja arvokkain laakiokeidas. Itäosaan kuuluvat Valkmusa, Kananiemensuo, Lamminsuo ja Mustanjärvensuo, joka on hyvin kehittynyt kermikeidas. Kansallispuiston raja sivuaa pohjoisessa Kymijoen Hirvikoskenhaaraa. Itäosassa kansallispuistoon kuuluvien suoalueiden väliin jää osittain Pernoon Haukkavuoren ja Moronvuoren alue, joka on Suomen puolustusvoimien käytössä.
Kansallispuistossa on kaksi merkittyä reittiä. Simonsaaren pysäköintipaikalta lähtee 2,3 kilometrin pituinen pitkostettu rengaslenkki, jonka varrella on lintutorni. Puiston itäosassa Suolinnantien päästä lähtee kahden kilometrin pituinen reitti Moronvuoren päivätuvalle.
Kasvisto ja eläimistö

Kansallispuiston metsät ovat tuoreita mustikkatyypin kankaita ja kuivahkoja puolukkatyypin kankaita. Koillisosassa on koivuvaltaista metsää. Puusto on yleensä melko nuorta, koska alueella on tehty hakkuita ennen kansallispuiston perustamista.
Kansallispuiston linnusto on monipuolinen. Lajistolle on ominaista runsas eteläinen lintulajisto, sekä toisaalta myös pohjoisten lajien, kuten riekon ja pohjansirkun, esiintyminen. Alue on tärkeä lintujen muutonaikainen levähdysalue. Alueen perhoslajisto on erittäin edustava ja siihen kuuluu useita uhanalaisia lajeja. Kansallispuiston tunnuseläin on uhanalainen perhonen, rämekulmumittari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valkmusan kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Luontoon.fi: Valkmusan kansallispuisto
Yle Areena: Luonto lähellä retkeilee suoluontoa suojelevassa Valkmusan kansallispuistossa Kymenlaaksossa. 17.10.2016
Näkymä lintutornista
Suolähde Valkmusan laitamilla.
Raftopoúla

Raftopoúlan (edempänä oikealla) ja Ráftiksen (taempana vasemmalla) saaret.
| --- | --- |
Sijainti:  37°53′11″N, 24°02′05″E, Markópoulo Mesogaías Itä-Attika, Attika Kreikka
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,011 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Raftopoúla (kreik. Ραφτοπούλα) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Attikan itärannikolla Pórto Ráftin kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,011 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Raftopoúla kuuluu Markópoulo Mesogaíaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Raftopoúlan kaakkoispuolella sijaitsee suurempi Ráftiksen saari.
Urpo Lauri

Urpo Lauri
Urpo Lauri (8. heinäkuuta 1919 Suursaari – 31. tammikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen teatteriohjaaja, radiokuunnelmien ohjaaja, dramaturgi ja kääntäjä. Hän on dramatisoinut F. E. Sillanpään kolme kirjaa Elämä ja aurinko (1956), Hiltu ja Ragnar (1956) ja Miehen tie (1958). Hänen ohjaamiaan kuunnelmia ovat muun muassa Eugene O'Neillin Elektran on murhe ja Leo Tolstoin novelliin perustuva Paljonko ihminen tarvitsee maata. Hän voitti myös vuoden 1955 parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkinnon Roland af Hällströmin kanssa elokuvasta Ryysyrannan Jooseppi.
Filmografia

Käsikirjoittajana.
Putkinotko, 1954
Ryysyrannan Jooseppi, 1955
Aiheesta muualla

Urpo Lauri Elonetissä
Urpo Lauri Internet Movie Databasessa (IMDb.com)
Vetvetit

| Vetvetit |
| --- | --- |
 Harmaaselkävetvetti (Pteroptochos tarnii)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tapakulot Rhinocryptidae
Suku::  Vetvetit Pteroptochos  Kittlitz, 1830
Katso myös
   Vetvetit Wikispeciesissä   Vetvetit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vetvetit (Pteroptochos) on tapakulojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Vetvettien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kolme lajia.
Vetvetteihin kuuluvia lajeja

Harmaaselkävetvetti (Pteroptochos tarnii)
Mustaselkävetvetti (Pteroptochos castaneus)
Viiksivetvetti (Pteroptochos megapodius)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Pteroptochos (englanniksi)
Tähtitieteilijä

Johannes Vermeer, Tähtitieteilijä, 1668.
Tähtitieteilijä eli astronomi (ja etenkin englanninkielisessä kirjallisuudessa myös astrofyysikko, engl. astrophysicist) on yleisnimitys tutkijalle, joka on erikoistunut tähtitieteeseen tai kosmologiaan eli tutkii (Maan ulkopuolista) avaruutta, kuten Aurinkoa,  planeettoja, tähtiä, galakseja, tähtienvälistä ainetta tai maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa, sekä näihin liittyviä fysikaalisia prosesseja. Osa tähtitieteellisestä tutkimuksesta sulautuu saumattomasti matematiikkaan, fysiikkaan, teoreettiseen fysiikkaan sekä tietojenkäsittelytieteeseen.
Koulutus

Tähtitiedettä opetetaan Helsingin, Turun ja Oulun yliopistoissa. Tähtitiede kuuluu fysikaalisten tieteiden koulutusohjelmaan. Opiskelijat valitaan muiden fysiikan opiskelijoiden mukana ja he erikoistuvat alalle opintojen alkuvaiheessa. Muiden luonnontieteellisten alojen tapaan alan ylempi korkeakoulututkinto on filosofian maisteri, mutta tutkijan uralle suuntautuvilta edellytetään käytännössä tohtorin tutkinnon suorittamista. Alalla työskentelee jonkin verran myös fysiikasta, teknillisestä fysiikasta sekä matematiikasta valmistuneita. Vastaavasti myös tähtitieteilijöitä työskentelee muilla fysikaalisten tieteiden tuntemusta vaativilla aloilla.