stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Havukosken paloasema

Havukosken paloasema (2011).
Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen yksikkö KU 6212 päivystämässä Korso Rock Festival -tapahtuman vieressä Vantaan Korsossa heinäkuussa 2016.
Havukosken paloasema on Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen paloasema Vantaan Koivukylän suuralueen Havukosken kaupunginosassa. Se  aloitti toimintansa helmikuussa 2011, kun Hiekkaharjun paloaseman kalusto ja miehistö muutti sinne. Se oli perustamisvaiheessa hälytysajojen määrällä mitattuna Suomen toiseksi vilkkain paloasema.
Käytöstä poisjäänyt Hiekkaharjun paloasema oli toiminnallisesti vanhentunut ja sillä oli pitkään jatkunut sisäilmaongelma. [lähde? ]
Uusi paloasema on hälytysajojen määrällä mitattuna Suomen toiseksi suurin paloasema Kallion keskuspaloaseman jälkeen. Havukosken paloasemalla on päivittäin noin kuusi palo- ja pelastustoimen hälytystä ja 22 sairaskuljetustehtävää. Havukosken paloaseman sijaintia pidettiin strategisesti onnistuneena. Sieltä pääsee nopeasti Itä-Vantaan pääväylille, kuten Lahden moottoritielle, Koivukylänväylälle ja Asolanväylälle, sekä tarvittaessa myös Kehäradan tunneliin. Pelastusajot nopeutuivat Korson ja Itä-Vantaan suunnalla keskimäärin 1,5 minuuttia; kohteisiin päästiin keskimäärin viisi minuutissa tavoiteajan ollessa kuusi minuuttia.
Aseman yksiköt

[lähde? ]
| Yksikkötunnus | Tyyppi |
| --- | --- |
R KU 101: Pelastusyksikkö
R KU 106: Nostolavayksikkö
R KU 107: Miehistönkuljetusauto
R KU 1062: Vara nostolavayksikkö
E KU 6233: Hoitotason ambulanssi
Aiheesta muualla

Havukosken paloasema valmis alkuvuonna (15.10.2010) (Arkistoitu – Internet Archive) (vantaansanomat.fi)
Hiidenjärvi (Kuusamo)

| Hiidenjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Kuusamo
Koordinaatit:  66°01′48″N, 29°23′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Koutajoen vesistö (73)
Järvinumero:  73.047.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  305,9 m 
Rantaviiva:  6,005 km 
Pinta-ala:  1,24 km² 
Tilavuus:  0,00663 km³ 
Keskisyvyys:  5,35 m 
Suurin syvyys:  16,9 m 
 fiHiidenjärvi 
Hiidenjärvi  (myös Kaunistonjärvi) on saareton ylänköjärvi Kuusamon keskiosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kuusamon keskustasta on yksitoista kilometriä koilliseen ja Oulusta 213 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Hiidenjärvi muodostuu noin puolitoista kilometriä pitkästä ja kilometrin levyisestä järvenselästä. Hiidenjärven lahdet ovat suultaan avoimia. Ne ovat järven koilliskolkan Ahonlahdelta myötäpäivään Malkolahti, Pitkälahti, Kalliolahti, Kotilahti, Kirkkolahti ja järven luoteiskulman Toolalahti. Laajin niemimaa on lounaisrannan Honkiniemi. Hiidenjärvi syvenee verraten tasaisesti rannoilta kohti ulappaa. Noin seitsemäsosa järven alasta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta on kartan mukaan 17,5 metriä eli puolisen metriä enemmän kuin Ympäristökeskuksen mukaan.
Hiidenjärven etelärannalla sijaitsee Kaunisto-niminen maalaisasutus. Muut rannat ovat metsää, suota on etenkin länsirannalla, pientaloja on hajanaisesti. Hiidenjärven itäpuolella kohoavien Säynäjäronin ja Varteronin korkeustasot ovat noin 330 metriä merenpinnan yläpuolella. Pohjoispuolella kohoavan Siikavaaran korkeustaso on lähes 350 metriä merenpinnan yläpuolella. Noin kaksi kilometriä Hiidenjärveltä länteen sijaitsee Hiidenvaaran laki, jonka taso on noin 400 metriä merenpinnan yläpuolella. Hiidenjärven eteläpuolitse kulkee yhdystie 8670.
Hiidenjärveen virtaa suo-ojia. Hiidenjärvestä virtaa Myllypuro koilliseen Vartelampeen (289,9 metriä mpy). Vartelampi laskee kaakkoon Jorvanjärveen (282,2 metriä mpy) ja edelleen Hiisijokea kaakkoon kohti Kiitämää (252,8 metriä mpy).
Hiidenjärven vesitilavuus on 6 630 000 kuutiometriä.
Hiidenjärvi (73.047.1.003) kuuluu Hiisijoen valuma-alueeseen (73.047), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Kuusinkijoen valuma-alue (73.04). Hiidenjärvi on laajin Hiisijoen valuma-alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Siikalampi, jota seuraa Jorvajärvi. Rastilampi, Vartelampi ja Sohramonlampi ovat alle kymmenen hehtaarin laajuisia.
Kuusamon Hiidenjärvi on toiseksi laajin Suomen kahdeksasta Hiidenjärvestä.
Hinata Miyazawa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Hinata Miyazawa
Syntymäaika: 28. marraskuuta 1999 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Kanagawa, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 160 cm
Seura
Seura: Manchester United
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2018–2020 2021–2023 2023- | Nippon TV Beleza MyNavi Sendai Manchester United | 52 (13) 39 (4) 3 (0) |
Maajoukkue
| 2018– | Japani | 29 (9) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Hinata Miyazawa (jap. 宮澤 ひなた, Miyazawa Hinata; s. 28. marraskuuta 1999 Kanagawa) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa seuratasolla Manchester Unitedia.
Maajoukkueura

Miyazawa debytoi Japanin maajoukkueessa marraskuussa 2018. Hän on pelannut ennen MM-kilpailujen 2023 alkua 23 maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia.
Aiheesta muualla

Soccerway
Japanin joukkue – Jalkapallon naisten MM-kilpailut 2023
1 Yamashita |
2 Shimizu |
3 Minami |
4 Kumagai |
5 Miyake |
6 Sugita |
7 Miyazawa |
8 Naomoto |
9 Ueki |
10 Nagano |
11 Tanaka |
12 Takahashi |
13 Endō |
14 Hasegawa |
15 Fujino |
16 Hayashi |
17 Seike |
18 Tanaka |
19 Moriya |
20 Hamano |
21 Hirao |
22 Chiba |
23 Ishikawa |
Valmentaja Ikeda
Japanin joukkue – Kesäolympialaiset 2024
1 Yamashita |
2 Shimizu |
3 Minami |
4 Kumagai |
5 Takahashi |
6 Koga |
7 Miyazawa |
8 Seike |
9 Ueki |
10 Nagano |
11 Tanaka |
12 Tanikawa |
13 Kitagawa |
14 Hasegawa |
15 Fujino |
16 Hayashi |
17 Hamano |
18 Hirao |
Valmentaja Ikeda
Hinat

| Hinat |
| --- | --- |
 Hina (Danthonia decumbens)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Danthonioideae
Suku::  Hinat Danthonia  DC.
Katso myös
   Hinat Wikispeciesissä   Hinat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hinat (Danthonia) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi ainakin 25 lajia. Sukuun kuuluvaksi on kuitenkin kuvattu useita muitakin lajeja, joista osa on osoittautunut myöhemmin samaksi lajiksi jonkin jo aiemmin kuvatun lajin kanssa. Joidenkin lajien asemasta ei olla täysin varmoja, ovatko ne omia hinalajejaan vai samoja jonkin jo aiemmin kuvatun lajin kanssa.
Hinat ovat monivuotisia, mätästäviä heiniä, joiden varret ovat maanmyötäisiä tai polveilevia ja kohenevia. Lehdet ovat kapeita, tasaisia ja harmaanvihreitä. Lehtitupet ovat avoimia ja kieleke on karvamainen. Kukinto on lyhyt ja tähkylät ovat suurikokoisia ja harvassa. Kussakin tähkylässä on kolmesta viiteen kukkaa. Kaleet ovat tähkylänpituisia ja ulkohelpeet vihneettömiä. Hinalajien kromosomimäärä vaihtelee.
Suvun lajeista Suomessa ja Ruotsissa tavataan vain hinaa (Danthonia decumbens). Sitä tavataan Suomessa yleisenä Ahvenanmaalla sekä jonkin verran myös Varsinais-Suomessa ja etelärannikolla.
Hinojen (Danthonia) suku on nimetty 1700-luvulla eläneen ranskalaisen Etienne Danthoinen mukaan.
Lajeja

Danthonia alpina
Danthonia californica
Danthonia chilensis
Danthonia decumbens – hina eli niittyhina
Danthonia intermedia
Danthonia melanathera
Dantohnia secundiflora
Danthonia spicata
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Hinat (Danthonia)
ITIS: Danthonia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Danthonia (englanniksi)
Flora of China: Danthonia (englanniksi)
Hiidenkiertäjät

| Hiidenkiertäjät |
| --- | --- |
Perustettu:  29. joulukuuta 1969
Paikkakunta:  Lohja
Lajit:  suunnistus
Kotisivu:  https://www.hiidenkiertajat.fi
Hiidenkiertäjät ry. (HiKi) on  29.12.1969 perustettu suunnistuksen erikoisseura. Seura toimii Lohjalla ja sen ympäristössä. Seurassa on noin 300 jäsentä.
Seura on voittanut Venlojen viestin vuonna 1980 ja Jukolan viestin 1987. Suunnistuksen maailmanmestari Kari Sallinen on edustanut seuraa. Seuran kilpasuunnistustoiminnasta vastasi vuosina 1992–2012 Hiidenkiertäjien kahden muun länsiuusimaalaisen suunnistusseuran kanssa yhdessä perustama kilpasuunnistusseura Delta. Deltan toiminnan loppumisen jälkeen Hiidenkiertäjät on jälleen noussut kilpasuunnistuksessa kansalliselle ja kansainväliselle huipulle.
Hiidenkiertäjät järjestää vuosittain kansalliset suunnistuskilpailut, Prisma-rastit. Seura järjestää huhti - syyskuun aikana myös viikoittain HIKI-rastit tarjoten näin mahdollisuuden kuntosuunnistukseen Lohjalla ja lähiseuduilla.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Haagin kansainvälisen oikeuden akatemia

Kansainvälisen oikeuden akatemia toimii Haagissa Rauhanpalatsissa.
Haagin kansainvälisen oikeuden akatemia (engl. The Hague Academy of International Law, ransk. Académie de droit international de La Haye) on  kansainvälisen julkis- ja yksityisoikeuden opetuksen ja tutkimuksen keskus, joka toimii Rauhanpalatsissa Haagissa, Alankomaissa. Sen tavoitteena on edistää kansainvälisten suhteiden oikeudellisten kysymysten tutkimista. Akatemia on erityisen tunnettu opiskelijoille ja nuorille tutkijoille suunnatuista kesäkursseista.
Kansainvälisen oikeuden akatemia ei ole yliopisto, eikä se toimi yliopiston tavoin. Sillä ei ole vakituista opetushenkilöstöä, vaan akatemian tieteellinen neuvosto (nk. curatorium) kutsuu kurssien pitäjiksi päteviksi katsomiaan henkilöitä. Tieteellisen neuvoston puheenjohtajana toimi aiemmin aina kuolemaansa saakka Boutros Boutros-Ghali. Vuodesta 2017 lähtien neuvoston puheenjohtajana on toiminut Pariisin yliopiston Université Paris I:n (Panthéon-Sorbonne) emeritusprofessori Yves Daudet.
Akatemialle myönnettiin Félix Houphouët-Boignyn rauhanpalkinto vuonna 1992 ja sitä on ehdotettu Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi yhteensä 38 kertaa vuosien 1915 ja 1956 välillä.
Historia

Ajatuksen kansainvälisen oikeuden akatemian perustamisesta nosti Haagin rauhankonferenssissa vuonna 1907 esiin alankomaalainen juristi Tobias Michael Carel Asser. Akatemian oli alun perin tarkoitus käynnistää toimintansa vuonna 1914, mutta ensimmäisestä maailmansodasta johtuvan viivästyksen vuoksi ensimmäiset kurssit järjestettiin vasta vuonna 1923.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen oikeuden akatemian viralliset sivut (englanniksi) (ranskaksi)
Haaganpuro

Pato ja jalankulkusilta Haaganpuron suulla Pikku Huopalahden perukassa
Haaganpuron alajuoksua Kauppalanpuistossa Etelä-Haagassa. Taustalla meluvalli Hämeenlinnanväylän varressa
Haaganpuron yläjuoksua Pirkkolan alueella
Haaganpuro (ruots. Hagabäcken), ennen Mätäpuro (ruots. Rutibäcken), on Pikku Huopalahteen laskeva noin 11,6 kilo­metriä pitkä kaupunkipuro Helsingissä. Se alkaa Helsingin keskuspuistosta läheltä Maununnevaa, virtaa Pirkkolan pien­talo­alueen kautta ja jatkuu Keskuspuiston poikki Hämeenlinnanväylän (Valtatie 3:n) varteen, jonka vierellä se kulkee osittain putkitettuna Metsäläntien sillan alla Ranta­radan sillan alle saakka. Ranta­radan etelä­puolella se kulkee noin 300 metriä putkitettuna Hämeen­linnan­väylän alla ja tulee jälleen näkyviin tien länsipuolella Etelä-Haagan Kauppalanpuistossa, josta se jatkuu Vihdintien ali Pikku Huopalahden alueelle. Sen laskukohtaan on rakennettu pato, jonka avulla paikalle on saatu aikaan pieni keinotekoinen vesiputous.
Maunulanpuro on Haaganpuron sivupuro. Se alkaa Suursuolta ja laskee Haaganpuroon Pirkkolassa.
Haaganpuroon on istutettu taimenia, ja nykyisin purossa onkin luontaisesti lisääntyviä emokaloja Etelä-Haagassa. Alkuaan Haaganpuro lienee ollutkin taimenjoki, mutta kaupungistuminen romahdutti kannat 1900-luvun puolivälissä.
Entinen Mätäpuro

Helsingin nimistötoimikunta päätti muuttaa puron nimen Haaganpuroksi vuonna 2011. Aikaisemmin sen nimenä oli Mätäpuro, joka oli vahvistettu virallisesti vuonna 1969, mutta ollut käytössä jo sitä ennen.  Nimi sekoitettiin kuitenkin usein lännempänä sijaitsevaan, Isoon Huopalahteen laskevaan Mätäjokeen.
Aiheesta muualla

Mätäpuro; Virtavesien hoitoyhdistys ry
Haaganpuro: Taimenkartta
Haaganpuro.fi
Hatutu

Hatutu
| --- | --- |
Muut nimet:  Hatuta'a
Sijainti:  Nuku Hiva Ranskan Polynesia Ranska
Saariryhmä:  Marquesassaaret
Korkein kohta:  428 m
Pinta-ala:  7,5 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hatutu eli Hatuta'a on saari Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee kolmen kilometrin päässä Eiaon saaresta, Marquesassaarilla. Saaren korkein kohta on 428 metriä merenpinnan yläpuolella. Hatutu on asumaton. Siellä pesii tuhansia lintuja.
Hauge

Hauge voi tarkoittaa seuraavia:
Norjalaisia henkilöitä

Alfred Hauge (1915–1986), kirjailija
Dagfinn Hauge (1908–2007), piispa
Hans Nielsen Hauge (1771–1824), hengellinen maallikkojohtaja
Jens Christian Hauge (1915–2006), yritysjohtaja ja poliitikko
Olav H. Hauge (1908–1994), kirjailija
Terje Hauge (s. 1965), erotuomari
Paikkoja

Hauge i Dalane, taajama Sokndalin kunnassa Norjassa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hampden

Hampden voi tarkoittaa:
Paikkoja

Hampden, kunta Kanadan Newfoundland ja Labradorissa
Hampden, kunta Kanada Quebecissa
Hampden, kylä Uudessa-Seelannissa
Hampden, kaupunki Yhdysvaltojen Mainessa
Hampden, pikkukaupunki Yhdysvaltojen Pohjois-Dakotassa
Hampden, kaupunki Yhdysvaltojen Massachusettsissa
Muuta

Hampden Park, jalkapallostadion Skotlannin Glasgow'ssa
Handley Page Hampden, englantilainen pommikone
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hampden”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Heili Sirviö

Heili Sirviö (s. 17. maaliskuuta 2011 Suomi) on suomalais-australialainen rullalautailija.
Hän edusti Suomea Pariisin olympialaisissa 2024, joissa hänestä tuli 13-vuotiaana Suomen historian nuorin olympiaedustaja. Sirviö sijoittui parkin olympiafinaalissa viidenneksi pistein 88,89.
Häntä ennen nuorin oli uimari Noora Laukkanen, joka osallistui Pekingin olympialaisiin 15 vuoden ja 192 päivän ikäisenä. Myös Hanna-Maria Seppälä oli 15-vuotias osallistuessaan Sydneyn olympialaisiin.
Sirviö on kotoisin Suomesta, mutta hän on perheineen asunut vuodesta 2016 lähtien Australiassa ja kahtena talvena (2023 ja 2024) Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Hänellä on sekä Suomen että Australian kansalaisuus. Hän aloitti skeittauksen 9-vuotiaana vuonna 2020.
Sirviö voitti vertin eli vertical skateboardingin Suomen mestaruuden vuoden 2024 heinäkuussa. Kisassa toiseksi tuli pikkusisko Miila Sirviö.
Sirviö ei omista omaa matkapuhelinta, ja vanhemmat hallinnoivat hänen sosiaalista mediaansa.
Sirviö sai kutsun osallistua X Games -kilpailuihin Japanissa syyskuussa 2024.. X-gamesissa Sirviö sijoittui kolmanneksi.
Aiheesta muualla

Heili Sirviö Instagramissa
Ympäri maailmaa reissaava Heili Sirviö, 13, elää poikkeuksellista lapsuutta ja tähtää olympialaisiin Video, 3 min. Yle Areena.
Henricus Martini Fattbur

Henricus Martini Fattbur (tai Fat(t)ebu(u)r, k. 1647) oli suomalainen sielutieteilijä, teologi ja pappi. Hän opiskeli Wittenbergin ja Rostockin yliopistoissa (ylioppilas jälkimmäisessä vuonna 1608). Hän toimi Nevanlinnan kirkkoherrana ja Viipurin lukion eli triviumkoulun (perustettu 1641) rehtorina. Hän julkaisi Piae Cantiones -kokoelman vuonna 1625. Hänen puolisonsa oli Lisbetha, lapsista tunnetuin oli Mårten Fattebuur, muita muun muassa Helena Henriksdotter Fattenborg.
Hattuvaara (Lieksa)

| Hattuvaara |
| --- | --- |
 Hattuvaara
 Koordinaatit: 63°17′N, 30°31′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjois-Karjala
Kunta:  Lieksa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  maarekisterikylä
Väkiluku (2012):  275
 Väkiluku koskee kylää laajempaa Hattuvaaran suuraluetta. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hattuvaara (myös muodossa Hattu) on maarekisterikylä Lieksassa. Hattuvaara sijaitsee seututien 522 varrella Lieksan keskustaajamasta idän suuntaan. Hattuvaara on myös kylän alueella sijaitseva samanniminen vaara, josta etelään sijaitsee nimellä Hatunkylä tunnettu asutuskeskus.
Hattuvaaran tilastollisella suuralueella oli 275 asukasta vuonna 2012. Vielä vuonna 1990 asukkaita oli 515 henkeä. Hattuvaaran suuralue jakautuu neljään tilastoalueeseen ja ne edelleen yhteensä kahdeksaan pienalueeseen. Suuralueeseen kuuluu myös Ruunaa, joka muodostaa kuitenkin oman maarekisterikylänsä.
Hirsitaloja valmistava yritys Honkarakenne on lähtöisin Hattuvaarasta. Kylän nousukausi liittyy metsätalouden nousuun ja erityisesti elinkeinomuotoon, jossa yhdistyivät pienviljely ja savotat.
Haagan työväentalo

| Haagan työväentalo |
| --- | --- |
 Huopalahden työväenyhdistyksen talo. Toinen työväentalo.
Osoite:  Yhdistystie 1, 00320 Helsinki
Sijainti:  Haaga, Helsinki
Koordinaatit:  60°12′40″N, 24°53′44″E
Valmistumisvuosi:  1. talo 1905, 2. talo 1907, 3. talo 1936 ja 4. talo 1990.
Tuhoutui:  1. talo tulipalossa 1907, 3. talo tulipalossa 1987
Omistaja:  Haagan sosialidemokraatit
Kerrosluku:  2, nykyinen talo
Huoneistoala:  460 m², nykyinen talo
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haagan työväentalo on Helsingissä Haagan kaupunginosassa sijaitseva työväentalo. Nykyinen talo on yhdistyksen neljäs työväentalo. Talon omistaa Haagan sosialidemokraatit.
Historiaa

Haagaan perustettiin työväenyhdistys vuonna 1905. Yhdistyksen nimi oli Huopalahden työväenyhdistys vuoteen 1938 saakka, jolloin nimi muutettiin Haagan työväenyhdistykseksi. Aluksi yhdistys toimi vuokratiloissa mutta rakensi ensimmäisen työväentalon jo perustamisvuonnaan 1905. Stenius-yhtiöltä saatiin vuokralle 1 640 m²:n tontti. Yhtiö myi tontin työväenyhdistykselle vuonna 1917 yhden markan muodollisella hinnalla.
Rakennus

Ensimmäinen työväentalo valmistui loppusyksyllä vuonna 1905. Talo oli kooltaan 20 x 8 metriä. Talo paloi helmikuussa 1907, palon syttymissyy ei selvinnyt. Palaneen talon tilalle alettiin rakentaa välittömästi uutta työväentaloa, jonka nimeksi tuli Torppa. Talo valmistui vuonna 1907 ja oli käytössä vuoteen 1936, jolloin se myytiin. Talon koko oli 10 x 22 m. Talon alakerrassa oli juhlasali ja näyttämö, keittiö, kamari ja eteinen. Ullakkokerroksessa oli asuinhuone.
Kolmannen työväentalon rakennussuunnitelman laati yhdistyksen puheenjohtaja Leo Myllylä. Rakennuspiirustukset laati rakennusmestari Leo Vilkman. Uusi talo valmistui marraskuussa 1936 uudelle tontille. Rakennustyöt tehtiin talkoovoimin. Talkoisiin osallistui 114 henkilöä, ja talkootunteja kertyi 5 300. Talo rakennettiin puusta, ulkoseinät rapattiin. Talon alakerrassa oli suuri juhlasali ja näyttämö sekä ravintolatilat. Yläkerrassa oli kokoushuoneita, kanslia ja vahtimestarin asunto. Taloon rakennettiin vuonna 1938 lisärakennus lähinnä Haagan Hakan paini- ja nyrkkeilytoimintaa varten. Suuren velkarasituksen takia talon alakerta oli vuokrattuna vuoteen 1945 saakka elokuvayhtiölle. Vuonna 1969 työväentalon alakerta vuokrattiin taas ulkopuoliseen käyttöön. Säännölliset vuokratulot mahdollistivat talon peruskorjaukset. Urheilusali muutettiin kokoustilaksi. Tämä talo paloi vuonna 1987.
Työväenyhdistyksen neljäs työväentalo rakennettiin samalle tontille, ja se valmistui vuonna 1990. Samalla rakennettiin myös asuinkerrostalo, jonka asuntojen myynnistä saatiin varoja. Työväenyhdistykselle jäi asuintalosta kaksi asuntoa. Varsinaisessa työväentalossa on kaksi 230 m²:n kerrosta, yhteensä 460 m². Toinen on ollut vuokrattuna toimistokäyttöön. Toisessa kerroksessa on 90 hengen kokoustila sekä keittiö ja muita aputiloja.
Harstad Tidende

| Harstad Tidende |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Tromsø Amtstidende (1888–1900) Senjens Tidende (1887–1888)
Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Polaris Media
Levikki:  9 054 (2020)
Perustettu:  1887
Päätoimittaja:  Kjell Rune Henriksen
Kotikunta:  Harstad
Kotimaa:  Norja
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Harstad Tidende on norjalainen vuonna 1887 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Harstad. Lehti kuuluu Polaris Media -konserniin.
Lehden konttori Harstadissa.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Henrietta Grönlund

| Henrietta Grönlund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: Kaarina
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  kaupunkiteologian professori
Koulutus ja ura
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Palkinnot:  Suomalainen Tiedeakatemia (jäsen 2023-)
Aiheesta muualla
Henrietta Grönlund (helsinki.fi)
Henrietta Grönlund on suomalainen teologi ja kirkkososiologi, joka työskentelee Helsingin yliopiston kaupunkiteologian professorina.
Helsingin yliopiston dosenttiyhdistys nimesi hänet vuoden dosentiksi (2017). Hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2023.
Aiheesta muualla

Laura Hakoköngäs (18.2.2020) Keskellä yhteisöjä – kaupunkiteologit kansalaistoimintaa kokeilemassa (hdl.fi)
Meri Toivanen (30.08.2016) Kaupunkiteologi: Yksinäisyyden tabua on vasta alettu murtaa (kirkkojakaupunki.fi)
HelsinkiMissiossa toimii satoja vapaaehtoisia (07.11.2011) (kirkkojakaupunki.fi)
Henrietta Grönlund. University of Helsinki, Faculty of Theology. Professor (englanniksi) (researchgate.net)
Hattuvaaran tsasouna

| Hattuvaaran tsasouna |
| --- | --- |

Sijainti:  Hattujärventie 1, Hattuvaara, Ilomantsi
Koordinaatit:  62°55′55.5″N, 031°16′53.4″E
Seurakunta:  Ilomantsin ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  viimeistään 1844
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hattuvaaran pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin tsasouna on Ilomantsin ortodoksisen seurakunnan kyläkappeli Ilomantsin Hattuvaarassa. Tsasounan on valmistunut vuosien 1796–1844 välisenä aikana ja se on Suomen vanhin rukoushuone.
Hattuvaaran tsasouna sijaitsee Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin lukeutuvassa Hattuvaaran vaarakylässä.
Haugalandin ja Sunnhordlandin käräjäoikeus

Haugesundin käräjätalo
Haugalandin ja Sunnhordlandin käräjäoikeus (norj. Haugaland og Sunnhordland tingrett) on yksi Norjan 23 käräjäoikeudesta ja se kuuluu Gulatingin laamanninoikeuden alaisuuteen. Se perustettiin vuonna 2021 yhdistämällä aiemmat Haugalandin ja Sunnhordlandin käräjäoikeudet. Käräjäoikeuden toimipisteet sijaitsevat Haugesundissa ja Leirvikissä.
Tuomiopiiri

Käräjäoikeuden tuomiopiirin muodostavat seuraavat kunnat:
Bokn
Bømlo
Etne
Fitjar
Haugesund
Karmøy
Kvinnherad
Sauda
Stord
Suldal
Sveio
Tysnes
Tysvær
Utsira
Vindafjord
Aiheesta muualla

Käräjäoikeuden verkkosivut (norjaksi)