stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdistynyt vasemmisto (Espanja)
Poliitikkoja

Julio Anguita, puolueen puheenjohtaja 1989–2000, Córdoban pormestari 1979–1986
Francisco Frutos, Espanjan kommunistisen puolueen pääsihteeri 1998–2009
Willy Meyer, europarlamentaarikko
Gaspar Llamazares, puolueen puheenjohtaja 2001–2008
Cayo Lara, puolueen puheenjohtaja 2008–
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Puolueen viralliset sivut (espanjaksi)
I Love IU -blogiportaali (espanjaksi)
17 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Syntyneitä

Arminius, keruskien päällikkö
Gnaeus Domitius Ahenobarbus, roomalainen konsuli
Željko Petrović

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 13. marraskuuta 1965 (ikä 58)
Syntymäpaikka: Nikšić, Jugoslavia
Pituus: 175 cm
Seura
Seura: avoin
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1986–1990 1990–1991 1991–1992 1992–1994 1994–1996 1996–1998 1998–2000 2000–2004 |  Budućnost Titograd  Dinamo Zagreb  Sevilla  Den Bosch  RKC Waalwijk  PSV Eindhoven  Urawa Red Diamonds  RKC Waalwijk | 76 (7) 32 (2) 11 (1) 40 (7) 60 (13) 35 (6) 62 (3) 97 (5) |
Maajoukkue
| 1990–1998 |  Jugoslavia | 18 (0) |
Valmennusura
2004–2005 2006 2007–2008 2008–2009 2010 2011 2012–2013 2014 2015 2016–2017 2019 2020 2020–2021 2021 2021–2022:  Feyenoord (apuv.)  Boavista  RKC Waalwijk  Hamburger SV (apuv.)  West Ham United (apuv.)  Urawa Red Diamonds  Anži Mahatškala (apuv.)  Serbia (apuv.)  Sunderland (apuv.)  ADO Den Haag  Botev Plovdiv  Inter Zaprešić  Feyenoord (apuv.)  Willem II  Irak
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Željko Petrović (serb. Жељко Петровић), s. 13. marraskuuta 1965) on montenegrolainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.
Ura pelaajana

Petrović aloitti pelaajauransa FK Budućnostissa vuonna 1986. Hän siirtyi kolmen kauden jälkeen suurseura Dinamo Zagrebiin, jossa pelasi kauden 1990/91 oikeana laitapakkina. Hyvät esitykset poikivat siirroon Espanjaan, jossa peliaika Sevillassa jäi kuitenkin vähiin ja yhden kauden jälkeen hän siirtyi FC Den Boschiin. Seura putosi Petrovićin debyyttikaudella Eerste Divisiehen, jossa miehen vastuu puolustuksessa kasvoi vaikka seuran kausi kokonaisuutena jäikin heikoksi.
Kesällä 1994 Petrović siirtyi RKC Waalwijkin, jossa hän pelasi kaksi loistavaa kautta nousevana laitapuolustajana. Maaleja syntyi 60 liigaottelussa yhteensä 13. Hyvät esitykset poikivat Petrovićille siirron suurseura PSV Eindhoveniin, jossa hän voitti kaudella 1996/97 Alankomaiden mestaruuden. Toisella kaudella peliaika väheni ja Petrović siirtyikin kauden jälkeen japanilaiseen Urawa Red Diamondsiin. Hän palasi kesällä 2000 takaisin RKC Waalwijkiin, jossa lopetti aktiiviuransa 38-vuotiaana kauden 2003/04 jälkeen.
Maajoukkuetasolla Petrović edusti Jugoslaviaa 18 A-maaottelussa. Hän oli mukana MM-kisoissa 1998 pelaten kaikissa neljässä ottelussa Jugoslavian edetessä neljännesvälieriin.
Ura valmentajana

Valmennusuransa Petrović aloitti Ruud Gullitin apuvalmentajana Feyenoordissa kaudella 2004/05. Päävalmentajadebyyttinsä hän teki portugalilaisen Boavistan peräsimessä elokuussa 2006. Hän kuitenkin erosi tehtävistään jo lokakuussa. Kesäkuussa 2007 hän palasi vanhan seuransa RKC Waalwijkin palvelukseen päävalmentajaksi. Hän luotsasi seuran Eerste Divisien kakkoseksi, mutta seura ei nousukarsinnoissa onnistunut lunastamaan paikkaansa liigassa. Kauden jälkeen hän siirtyi RKC:sta Martin Jolin apuvalmentajaksi HSV:n joukkueeseen. Kausi 2008/09 sujui hyvin, mutta Jol valmennustiimeineen jätti seuran kesällä 2009.
Heinäkuussa 2010 Petrovićin valmennusura jatkui Englannin Valioliigassa West Ham Unitedin apuvalmentajana. Hän sai kuitenkin potkut seurasta jo marraskuussa 2010. Potkujensa jälkeen Petrović palasi Urawa Red Diamondsiin, kun hän aloitti tammikuussa 2011 seuran päävalmentajana. Joukkue vajosi hänen johdollaan Japanin liigan putoamiskamppailuun ja lopulta seurajohto erotti Petrovićin lokakuussa 2011.
Urawa-potkujensa jälkeen Petrović toimi Guus Hiddinkin apuvalmentajana FK Anži Mahatškalassa. Syksyllä 2014 hän toimi Dick Advocaatin apuvalmentajana Serbian jalkapallomaajoukkueessa ja jatkoi yhteistyötä Sunderlandissa kesällä 2015. Heikot tulokset johtivat kuitenkin Advocaatin valmennustiimin eroon lokakuussa 2015.
Kesäkuussa 2016 Petrovićista tuli ADO Den Haagin päävalmentaja. ADO vajosi Petrovićin johdolla Eredivisien häntäpäähän. Seurajohto antoi hänelle potkut helmikuun alussa 2017, kun ADO oli pudonnut putoamiskarsintaviivan alapuolelle.
Kesäkuussa 2019 Petrovićista tuli bulgarialaisen Botev Plovdivin päävalmentaja. Montenegrolainen sai kuitenkin potkut tehtävistään jo lokakuussa 2019 heikkojen tulosten vuoksi.
Tammikuussa 2020 Petrovićista tuli kroatialaisen Inter Zaprešićin päävalmentaja. Hän jätti seuran huhtikuussa 2020. Kesäkuussa 2020 Petrović palasi Dick Advocaatin apuvalmentajaksi Feyenoordiin. Hän jätti seuran tammikuussa 2021 ja siirtyi Eredivisien putoamiskamppailuun vajonneen Willem II Tilburgin päävalmentajaksi. Hän pelasti seuran putoamiselta kauden 2020/21 päätteeksi, mutta jätti tehtävänsä kauden jälkeen.
Marraskuussa 2021 Petrović korvasi Dick Advocaatin Irakin jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana. Hän sai potkut helmikuussa 2022 Irakin jäätyä ulos MM-lopputurnauksesta 2022.
Saavutukset > Pelaajana

Alankomaiden mestaruus: 1997
Ykä Mattila

| Yrjö Mattila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. toukokuuta 1948 Helsinki
Kuollut: 19. tammikuuta 2008 (59 vuotta) Jyväskylä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ykä Mattila
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Ykä, Matti ja Liisa
Levy-yhtiöt:  Klangi Oy, Finnlevy
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Yrjö "Ykä" Mattila (6. toukokuuta 1948 Helsinki – 19. tammikuuta 2008 Jyväskylä) oli suomalainen kitaristi, laulaja ja muusikko.
Ura

Mattila toimi lauluyhtyeen Ykä, Matti ja Liisa kitaristina ja laulajana sekä soittajana yhtyeessä Jättiläinen. Uransa myöhäisvaiheessa Mattila esiintyi tiuhaan vanhainkodeissa ja ulkoilmatapahtumissa.
Ykä, Matti ja Liisa -kokoonpanossa esiintyivät Ykä Mattilan lisäksi Matti Kontio ja Liisa Lääveri. Mattila ja Lääveri olivat Risto Suurlan mukana myös yhtyeessä Ykä, Risto ja Liisa.
Mattila sävelsi musiikin näytelmiin Isäni, sankari, Pikkuserkku ja Tuulen poika.
Muuta

Polkupyöräilyä harrastaneen Mattilan ideasta sai alkunsa niin sanottu Sohwi-pyöräily.
Näyttelijä Kaisa Hela on Yrjö Mattilan tytär.
Diskografia

Jouten (1971) (Ykä, Matti Ja Liisa)
Musabusa (1974) (Ykä, Risto ja Liisa)
Kissapa Uu (1977) (Ykä, Matti, Liisa ja Lapset)
Aiheesta muualla

Äänistearkisto.fi: Mattila, Yrjö Thomas[vanhentunut linkki]
Jyväskylän kaupungin tiedotuslehti: Ykä Mattilan laulut herättävät muistoja (Hanna Korhonen 28.4.2004) (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle.fi: Sohwin Kulttuuripalkinto Ropposelle ja Puustiselle (1.5.2010) (Selite: III Ykä Mattila 1994 musiikki)
Zone of the Enders

| Zone of the Enders |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Konami Computer Entertainment Japan
Julkaisija:  Konami
Ohjaaja:  Noriaki Okamura
Tuottaja:  Hideo Kojima
Käsikirjoittaja:  Noriaki Okamura Shuyo Murata
Taiteilija:  Nobuyoshi Nishimura
Säveltäjä:  Maki Kirioka Akihiro Honda Norihiko Hibino Toshiyuki Kakuta Shuichi Kobori
Pelisarja:  Zone of the Enders
Julkaistu:  JP 1. maaliskuuta 2001EU 23. maaliskuuta 2001NA 26. maaliskuuta 2001
Lajityyppi:  toimintapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ELSPA: 11, ESRB: M  Virheellinen ESRB-arvo, PEGI: 18
Alusta:  PlayStation 2
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Zone of the Enders (jap. ZONE OF THE ENDERS Z.O.E ゾーン　オブ　エンダーズ Zōn obu Endāzu, lyhennetään usein Z.O.E) on Konamin kehittämä ja julkaisema toimintapeli. Peli on julkaistu vuonna 2001 PlayStation 2:lle.
Pelille julkaistiin jatko-osa Zone of the Enders: The 2nd Runner vuonna 2003.
Juoni

Peli sijoittuu vuoteen 2172, jolloin ihmiskunta on lähtenyt Maasta elääkseen siirtokunnissa ympäri galaksia. Päähenkilö Leo Stenbuck elää avaruusasemalla Jupiterin kiertoradalla. Etäisillä asemilla asuvia kutsutaan endereiksi ja ovat sosiaalisten luokkien pohjalla. Stenbuck joutuu keskelle tapahtumia kuin asemalle hyökkää piilotettua mechiä etsivä joukko. Stenbuck löytää sattumalta etsityn mechin ja ottaa sen ohjaukseen.
Vastaanotto

Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 7.4/10. Peliä on sanottu visuaalisesti näyttävimmäksi PlayStation 2 -peliksi sen julkaisuun mennessä. Se on ensimmäiset muutamat tunnit korkealuokkainen, mutta pian paljastaa toistuvia vastustajia, tavoitteita ja maastoja, jolloin lyhyt vaivaiset viidestä seitsemään tuntia kestävä peli tuntuu pitkältä.
HD Collection

Lokakuussa 2012 julkaistiin Zone of the Enders HD Collection PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle, joka sisälsi pelisarjan molemmat pelit.
Mechadamashii-sivusto antoi HD Collection versiolle arvosanaksi 4/10. Suurena ongelmana käännöksessä on kuvataajuus, johon alkuperäinen PlayStation 2 -versio panosti paljon. Käännöksen uudemmille alustoille teki High Voltage Software.
Aiheesta muualla

Zone of the Enders MobyGamesissa (englanniksi)
Zone of the Enders Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Zone of the Enders
Käännös suomeksi
94 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Štš-305

| Štš-305 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Martin telakka, Leningrad
Kölinlasku:  marraskuu 1932
Laskettu vesille:  31. joulukuuta 1933
Palveluskäyttöön:  3. joulukuuta 1934
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 5. marraskuuta 1942
Tekniset tiedot
Uppouma:  577 t (pinnalla) 704 t (sukellus)
Pituus:  58,5 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,2 m
Syväys:  4,2 m
Koneteho:  2 × Kolomna-dieselmoottoria 1 370 bhp (pinnalla) 2 × sähkömoottoria 800 shp
Nopeus:  12,9 solmua (pinnalla) 7 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  2 200 merimailia@12,9 solmua (pinnalla) 4 500 merimailia@8,5 solmua (pinnalla) 7 merimailia@2 solmua (sukellus)
Miehistöä:  37
Aseistus
Aseistus:  6 × torpedoputkea 2 × 45 mm K-21 -tykkiä
Štš-305 (ven. Щ-305) oli Neuvostoliiton laivaston Štšuka-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Martin telakalta, missä köli laskettiin marraskuussa 1932. Alus laskettiin vesille 31. joulukuuta 1933 ja otettiin palvelukseen 3. joulukuuta 1934.
Palvelus

Saksan aloittaessa hyökkäyksensä Neuvostoliittoon sukellusvene oli Oranienbaumissa erillisessä koulutusdivisioonassa, jonka komentajana oli N. E. Ejhbaum. Kapteeniluutnantti A. M. Seredan komentama sukellusvene lähti 25. kesäkuuta 1941 Oranienbaumista ensimmäiselle sotaretkelleen Orrengrundin edustalle, jonne se saapui vielä samana päivänä. Alus hyökkäsi 28. kesäkuuta havaitsemaansa sukellusvenettä vastaan tuloksetta. Alukselta havaittiin 30. kesäkuuta toistamiseen sukellusvene, jota väistettiin sukeltamalla. Veneen päällikkö vastaanotti 5. heinäkuuta paluukäskyn. Paluumatkalla vene joutui Saksan laivaston sukellusveneen tuloksettoman hyökkäyksen maaliksi ennen saapumistaan Oranienbaumiin 7. heinäkuuta.
Uuden päällikkönsä komentajakapteeni D. M. Sazonovin alaisuudessa alus lähti 16. syyskuuta Oranienbaumista Kronstadtiin, missä se vaurioitui 23. syyskuuta lievästi ilmahyökkäyksessä. Alus lähti 28. syyskuuta Kronstadtista toiselle sotaretkelleen Lavansaaren edustalle, jonne se saapui seuraavana päivänä. Alus oli vartiotehtävässä ja palasi 28. lokakuuta Kronstadtiin, missä se siirrettiin 30. lokakuuta Leningradiin huollettavaksi telakalle.
Alus upotettiin 5. marraskuuta 1942.
Željko Ražnatović

Željko Ražnatović (serbiaksi Жељко Ражнатовић), (17. huhtikuuta 1952 –  15. tammikuuta 2000), laajalti tunnettu nimellä Arkan (serbiaksi Аркан) oli serbialainen puolisotilaallisten joukkojen johtaja ja kansanedustaja. Haagin kansainvälinen oikeus etsi häntä, mutta hän ehti kuolla ennen kiinni joutumistaan. Nimi Arkan tulee sarjakuvahahmon nimestä.
Nuoruusvuodet

Ražnatovićin isä oli ilmavoimien upseeri. Željko Ražnatović sekaantui rikolliseen toimintaan kuten koruvarkauksiin ja pankkiryöstöihin läntisessä Euroopassa 1970- ja 1980-luvulla. Hän sai vankilatuomioita ja karkasi vankiloista Belgiassa, Alankomaissa ja Saksassa.
1990-luvulla hän perusti Serbien vapaaehtoiskaarti-nimisen puolisotilaallisen ryhmän, jota kutstuttiin tiikereiksi.
Arkan sodissa

Arkanin "tiikerit" toimivat vuosina 1991-1995 alkuaan Itä-Slavoniassa. Heidän koulutusleirinsä oli Erdutissa entisellä sotilasalueella.
Arkanin "tiikerit" puhdistivat Bosnian sodassa huhtikuussa 1994 Bijeljinan, Zvornikin ja Brčkon. Syksyllä 1995 Arkanin joukot taistelivat Banja Lukan, Sanski Mostin ja Prijedorin alueella. Arkanin nimi liitetään Vukovarin sairaalamassamurhaan, Srebrenican joukkoteurastukseen ja Sarajevon piiritykseen. Arkan johti monia Bosnian sotatoimia ja palkitsi urheimmat sotilaansa. "Tiikerit" teloittivat vankinsa. Saatujen tietojen mukaan he myös ryöstivät ja salakuljettivat. Arkan itse toistuvasti kielsi haastatteluissa osallistuneensa sotarikoksiin 1990-luvulla.
Luksuselämää sotien jälkeen

Željko Ražnatović oli eräiden serbien juhlittu sankari, ja pääsi parlamenttiin vuonna 1992. Seuraavana vuonna Arkan kumppaneineen perusti Serbian yhtenäisyyspuolueen.
Arkan avioitui huomattavasti nuoremman serbialaisen suosikkilaulajan Svetlana "Ceca" Veličkovićin kanssa 19. helmikuuta 1995. He saivat kaksi yhteistä lasta seitsemän Arkanin aikaisempien avioliittojen lasten lisäksi. Ražnatovićit asuivat varakkaiden asuinalueella ja harjoittivat sekä kunniallisia että hämäriä liiketoimia. Heitä haastateltiin usein televisiossa.
Arkanin murha

Naamioituneet miehet ampuivat Ražnatovićin 15. tammikuuta 2000 Belgradissa sijaitsevassa viiden tähden hotellissa. Todistajien mukaan teko oli palkkamurha.
Arkanin asianajaja on esittänyt, että murhan takana olisi ollut Ison-Britannian erikoisjoukko Special Boat Service.tarvitaan parempi lähde Vuoden 1999 sodan aikana Arkan oli ilmoittanut mobilisoivansa tiikerinsä puolustamaan Jugoslavian liittotasavaltaa, jos Nato käyttäisi maajoukkoja.
Štš-309

| Štš-309 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ordžonikidzen telakka, Leningrad
Kölinlasku:  6. marraskuuta 1933
Laskettu vesille:  10. huhtikuuta 1935
Palveluskäyttöön:  14. marraskuuta 1935
Poistui palveluskäytöstä:  alusluettelosta 1956
Tekniset tiedot
Uppouma:  577 t (pinnalla) 704 t (sukellus)
Pituus:  58,5 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,2 m
Syväys:  4,2 m
Koneteho:  2 × Kolomna-dieselmoottoria 1 370 bhp (pinnalla) 2 × sähkömoottoria 800 shp
Nopeus:  12,9 solmua (pinnalla) 7 solmua (sukellus)
Toimintamatka:  2 200 merimailia@12,9 solmua (pinnalla) 4 500 merimailia@8,5 solmua (pinnalla) 7 merimailia@2 solmua (sukellus)
Miehistöä:  37
Aseistus
Aseistus:  6 × torpedoputkea 2 × 45 mm K-21 -tykkiä
Štš-309 (ven. Щ-309) oli Neuvostoliiton laivaston Štšuka-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Leningradista Ordžonikidzen telakalta, missä köli laskettiin 6. marraskuuta 1933. Alus laskettiin vesille 10. huhtikuuta 1935 ja otettiin palvelukseen 14. marraskuuta.
Palvelus

Lokakuussa 1939 alus oli sijoitettuna Tallinnaan 1. sukellusveneprikaatin 21. divisioonaan, jonka muut alukset olivat Štš-310 ja Štš-311.
Alus poistettiin 1956 alusluettelosta.
.jm

.jm on Jamaikan Internet-maatunnus, jota ylläpitää MITS Länsi-Intian yliopistossa. Verkkotunnukset rekisteröidään kolmannelle asteelle tunnuksien .com.jm, .net.jm, .org.jm, .edu.jm, .gov.jm, ja .mil.jm alle. Tunnus otettiin käyttöön 1991.
Aiheesta muualla

IANA .jm whois
Rekisteröinti
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Abraham Häggman

Abraham Häggman (28. marraskuuta 1733 Kruunupyy – 20. marraskuuta 1810 Tampere) oli suomalainen kupariseppä ja tehtailija, jota pidetään Tampereen teollisuuden uranuurtajana. Häggman oli ensimmäinen, joka tajusi Tammerkosken vesivoiman teollisuudelle tarjoamat mahdollisuudet.
Kotiseudullaan Kruunupyyssä seppänä toiminut Häggman muutti Tampereelle vuonna 1780. Hän osti tontin Tammerkosken länsirannalta aikoen käyttää hyväksi Tammerkosken vesivoimaa useissa eri tehdaslaitoksissaan. Tunnetuin näistä oli vuonna 1783 toimintansa aloittanut lumppuja raaka-aineena käyttänyt paperitehdas, mutta Häggman harjoitti myös tekstiili- ja kuparituotteiden valmistusta ja valmisti myös tiiliä ja saviruukkuja. Häggmanin laitokset olivat kuitenkin kooltaan pieniä, ja enimmillään hänellä oli palveluksessaan 15 henkilöä vuonna 1790. Parhaiten menestyi paperitehdas, jonka vuosittainen tuotanto oli 1800-luvun alussa noin tuhat riisiä erilaisia paperilaatuja.
Häggman myi paperitehtaan vuonna 1808 Hatanpään kartanon omistaneelle maisteri Lars Gustaf Lefrénille. Tehtaan omistajiksi tulivat 1832 Johan ja Frans Frenckell, ja sen toiminta jatkui Frenckellin paperitehtaan nimellä vuoteen 1928 saakka.
.je

.je on Jerseyn Internet-maatunnus, jota ylläpitää Island Networks. Vuodesta 2000 alkaen toisen asteen rekisteröinnit ovat olleet mahdollisia, mutta tunnukset .co.je, .net.je, ja .org.je ovat edelleen saatavilla. Rekisteröintirajoituksia ei ole. Tunnus otettiin käyttöön 1996.
Aiheesta muualla

IANA .je whois
Island Networks
Internet-maatunnukset
| --- | --- |
Aktiiviset:   .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .ax  .az  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .sr  .st  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw  .рф
Varatut/osoittamattomat:   .eh  .me  .rs  .um 
Varatut/käyttämättömät:   .bv  .gb  .sj  .so 
Poistumassa:   .su 
Poistetut:   .an  .bu  .cs  .dd  .nato  .tp  .yu  .zr 
Katso myös:  Ylätason verkkotunnukset ja Luettelo Internetin maatunnuksista
Abraham Kome

Abraham Boualo Kome (s. 2. heinäkuuta 1969) on kamerunilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Nkongsamban hiippakuntaan 11. joulukuuta 1999 ja nimitettiin Bafangin piispaksi 26. toukokuuta 2012. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Piero Pioppo, jota avustivat Samuel Kleda ja Dieudonné Watio.
443

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
Tapahtumia

Colosseum vaurioituu maanjäristyksessä.
Abraham Ihle

Johann Abraham Ihle (14. kesäkuuta 1627 – n. 1699) oli saksalainen tähtitieteen harrastaja, joka löysi ensimmäisen pallomaisen tähtijoukon M22 elokuussa 1665, kun hän tarkasteli Saturnusta Jousimiehessä.