stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kannabiksen lainsäädännöllinen asema
Lainsäädäntö Suomessa

Hampun kasvattaminen huumausainekäyttöön, samoin kuin kannabiksen hallussapito, maahantuonti, myynti, levitys ja käyttö on kiellettyä rikoslain 50. luvun 1. §:n mukaan (huumausainerikos). Mikäli poliisilla on riittävää syytä epäillä, voidaan epäilyksen kohteena olevalle henkilölle suorittaa henkilöntarkastus tai kotietsintä. Törkeän huumausainerikoksen rajana pidetään kiloa hyvälaatuista kannabista. Kannabis lisättiin Suomen lääkeainelistaan 1. lokakuuta 2008. lähde?
Eduskunta on hyväksynyt lain rikoslain 50. luvun muuttamisesta, jonka mukaan huumausainerikoksen valmistelun yrityksestä tulee rikos. Jo aiemmin siementen kylväminen tai taimen istutus on tulkittu lainvastaiseksi huumausainerikoksen valmisteluksi. Lakivaliokunnan mukaan rangaistavuus ulottuu poikkeuksellisen pitkälle, mutta valiokunta painottaa, että huolimatta rangaistavuuden laajuudesta, tuomioistuinten on muistettava näyttökynnyksen olevan sama kuin muissakin rikoksissa. Tämä tarkoittaa rikoslain 5. luvun mukaan, että on osoitettava syytetyn aloittaneen rikoksen tekemisen ja saaneen aikaan vaaran rikoksen täyttymisestä.
Lainsäädäntö Suomessa > Lain valvonta

Kannabiksen tuotanto ja myynti ovat kasvavaa liiketoimintaa. Viime vuosinamilloin? kannabiksen kysyntä on kasvanut ja kannabisviljelmien koko on laajentunut. Esimerkiksi Helsingissä viljely on muuttunut ammattimaiseksi. Viljelijät tuntevat alan hyvin ja suhtautuvat työhönsä kiihkeällä intohimolla.
Suomessa poliisin tietoon kannabisviljelmät tulevat yleensä sattumalta jonkin muun asian yhteydessä. Vuonna 2008 Helsingin poliisin huumeyksikön silloinen johtaja Jari Aarnio sanoi, että ”markkinoilta saadaan pois ehkä viisi prosenttia kokonaismäärästä”. 2000-luvun ensikymmenellä kannabiksen takavarikot kasvoivat, mutta takavarikkojen määrä vaihteli selvästi: Helsingissä vuonna 2005 takavarikoitiin 25 kiloa, mutta vuonna 2007 vain 10 kiloa.
Ammattirikolliset rahoittavat kasvattamista viljelijän kantaessa riskin sadon valmistumisesta. Poliisi arvioi vuonna 2008, että 6–7 kilon suuruinen sato ”alkaa olla taloudellisesti hyvä tuote”.
Lainsäädäntö Suomessa > Lääkekäyttö

Suomessa neurologina toimiva lääkäri saa määrätä potilaalleen Sativex-nimistä lääkettä, joka sisältää delta-9-tetrahydrokannabinolia ja kannabidiolia. Lääkettä myönnetään pääasiassa MS-tautiin. Sativex ei ole Kelan korvaama valmiste, joten sen käyttö joudutaan korvaamaan omilla rahoilla tai toimeentulotuella. Siitä korvaako toimeentulotuki lääkekäytön, on käyty Suomessa useita oikeustaisteluita. Ne kaikki ovat päätyneet potilaan eduksi. Lisäksi muihin tauteihin Fimea voi myöntää vuodeksi kerrallaan käyttöluvan.
Lainsäädäntö Suomessa > Lainsäädännön muutospyrkimykset > Kansalaisaloitteet

Suomessa on tehty tähän mennessä yhdeksän kansalaisaloitetta kannabiksen lainsäädännöllisen aseman muuttamiseksi. Näistä yksi aloite saavutti vaadittavat 50 000 nimeä, jonka vuoksi se etenee eduskunnan käsittelyyn.
| Aloitteen nimi | Keräys päättynyt | Kannatusmäärä | Eduskuntakäsittely | Käsittelyn tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lakialoite kannabiksen laillistamisen puolesta | 18.9.2012 | 729 | Ei | - |
| Kannabiksen käytön ja hallussapidon rangaistavuudesta luopuminen | 23.07.2013 | 24 495 | Ei | - |
| Kannabiksen käytön ja hallussapidon dekriminalisointi | 08.04.2014 | 3117 | Ei | - |
| Kannabiksen dekriminalisointi | 13.7.2014 | 21 233 | Ei | - |
| Kannabiksen dekriminalisointi | 1.9.2015 | 5593 | Ei | - |
| Kansalaisaloite lääkinnällisen kannabiksen kotikasvatuksen sallimiseksi | 1.2.2016 | 1179 | Ei | - |
| Hamppulaki | 21.2.2016 | 1723 | Ei | - |
| Kannabiksen depenalisaatio | 1.1.2017 | 3527 | Ei | - |
| Kansalaisaloite Kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi | 1.11.2019 | 59 609 | Kyllä |  |
Lainsäädäntö Suomessa > Lainsäädännön muutospyrkimykset > Poliitikkojen kannat

Vuonna 1967 Suomen Kuvalehti julkaisi nimimerkki Liimataisen kirjoituksen, joka ironiseen sävyyn vertasi alkoholia ja kannabista. Kannabiksen kohdalla nimimerkki totesi, että se ei tee ”kissankipeää” sen polttajalle, mutta siitä saa sakkoa tai vankeutta. ”Se on tietenkin oikein, sillä marijuana on vaarallinen nautintoaine.” Alkoholista nimimerkki totesi: ”Mutta ministeriö, jonka tulee vastata maan raittiusoloista, sallii naurettavaan hintaan myydä sellaista alkoholia, joka kuin rotanmyrkky tappaa sen vakituisen nauttijan.” ”Mikä oikeusvaltio tämä on?”. Vuonna 1977 nimimerkki ”Liimatainen” paljastui Urho Kekkosen nimimerkiksi tekstikokoelman Nimellä ja nimimerkillä julkaisun myötä.
STT teki tammikuussa 2014 kyselyn kansanedustajille, joista kyselyyn vastasi 88. Yli kaksi kolmasosaa vastanneista pitää kannabiksen sääntelyä Suomessa hyvänä. Lainsäädäntöä haluaisi kiristää viidesosa, kun taas lievennysten kannalla on alle joka kymmenes. Suurimpien eduskuntaryhmien puheenjohtajista kukaan ei nähnyt tarvetta ainakaan akuutteihin lakimuutoksiin.
Suomessa vuonna 2014 valitut europarlamentaarikot vastustivat vihreiden Heidi Hautalaa lukuun ottamatta sitä, että marihuanaa lainsäädännössä kohdeltaisiin samalla tavalla kuin alkoholia tai tupakkaa.
Vuonna 2016 Martti Ahtisaari otti Miten tästä eteenpäin -kirjassa myöntyväisen kannan kannabiksen laillistamisesta toteamalla: ”Todennäkoisesti on ihan tolkun ajatus”.
Lainsäädäntö Suomessa > Lainsäädännön muutospyrkimykset > Asiantuntijoiden kannat

Poliisiammattikorkeakoulun vuonna 2012 tekemässä ennakointitutkimuksessa asiantuntijat arvioivat että vuoteen 2020 mennessä kannabiksen käyttö ja kotikasvatus saattavat lisääntyä niin paljon, että yhteiskunnan arvellaan sopeutuvan pakon edessä rangaistuskäytäntöjen lieventämiseen. Tutkimuksen asiantuntijoina toimivat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa toimivan kansallisen huumeseurantakeskuksen yhteistyöverkoston jäsenet muun muassa keskusrikospoliisista, tullista, A-klinikkasäätiöstä, oikeusministeriöstä sekä tilastokeskuksesta. Noin kolmannes asiantuntijoista piti todennäköisenä sitä, että kannabiksen käyttö ja hallussapito dekriminalisoidaan vuoteen 2020 mennessä. Puolet asiantuntijoista ei uskonut tähän. Kuitenkin yli puolet asiantuntijoista oli sillä kannalla, että vuonna 2020 kannabiksen omasta käytöstä ei todennäköisesti enää käytännössä rangaista. Puolet asiantuntijoista piti kannabiksen käytön rangaistavuuden poistumista epätoivottavana, puolet toivottavana. Epätoivottavana kehitystä pitäneet näkivät kehityksen lisäävän kannabiksen käyttöä ja kenties edistävän myös muiden huumeiden leviämistä. Rangaistavuuden poistumista toivottavana pitäneet perustelivat kantaansa päihdepolitiikan tavoitteella ehkäistä syrjäytymistä sekä oikeusvaltioperiaatteella.
Lainsäädäntö Suomessa > Lainsäädännön muutospyrkimykset > Laillistamisen kannatus

Näkyvimmin kannabiksen laillistamista ajaa Suomessa vuonna 1991 toimintansa aloittanut ja vuonna 2014 viralliseksi yhdistykseksi rekisteröity kansalaisjärjestö Suomen kannabisyhdistys, jonka keskeisin tavoite on laillistaa kannabiksen yksityinen käyttö, saatavuus ja kasvatus Suomessa jokaiselle 18 vuotta täyttäneelle henkilölle. Yhdistys on järjestänyt mielenosoituksia, kutsuu kannabista ”nautintoaineeksi” ja julkaisee ohjeita kannabiksen valmistukseen ja käyttämiseen. Toinen kannabislainsäädännön uusimista ajava taho on Humaania päihdepolitiikkaa, joka kannattaa käyttäjien rikosoikeudellisista seuraamuksista luopumista.
Euroopan kriminaalipolitiikan instituutin johtaja Kauko Aromaa esitti vuonna 2009 dekriminalisointia puolustavia näkemyksiä. Sosiaali- ja terveysministeriö tyrmäsi Aromaan ajatukset. Aromaa esitti vastaavanlaisia näkemyksiä myös vuonna 2013.
Vihreä liitto kirjasi kesällä 2014 vuosien 2015–2019 tavoiteohjelmaansa että rikoslaissa huumausaineiksi määriteltyjen laittomien päihteiden käytöstä ja hallussapidosta omaan käyttöön ei pidä rangaista ja että huumausainepolitiikan painopiste siirretään rangaistuksista haittojen vähentämiseen. Lisäksi kannabiksen omaan käyttöön tapahtuvan hallussapidon sekä kasvatuksen rikosoikeudellisesta rangaistavuudesta on luovuttava.
Kannabisaktivistit ovat käyttäneet myös kansalaistottelemattomuutta Suomen huumelainsäädäntöä kritisoidakseen, järjestämällä eduskuntatalon edessä mielenosoituksia vuosina 2010, 2011 ja 2013. Mielenosoittajat ilmoittivat etukäteen, että mielenosoituksessa tullaan käyttämään kannabista. Mielenosoittajat vaativat kannabiksen käytön, pienten määrien hallussapidon ja omaan käyttöön tapahtuvan kasvatuksen rangaistavuudesta luopumista. Vuoden 2013 mielenosoituksessa puheen pitänyt Mikko Pekkola, oli vuonna 2012 aloittanut oman kansalaistottelemattomuutensa julistautumalla suomen viralliseksi kotikasvattajaksi ja ilmoittamalla niin blogissaan, kuin erikseen poliisille ja eduskunnalle kasvattavansa kannabista. Pekkola ei myöskään suostunut maksamaan kasvatuksesta tuomioksi määrättyjä sakkoja, vaan päätti istua tuomion vankilassa. Vuoden 2015 eduskuntavaalien kansanedustajaehdokas Jani Toivanen kasvatti kannabista protestimielessä ja osana vaalikampanjaansa ja kertoi asiasta Youtube-palveluun lataamassaan videossa.
Lainsäädäntö Suomessa > Lainsäädännön muutospyrkimykset > Laillistamisen vastustus

Kannabiksen laillistamisen vastustajien mukaan käytön vapauttaminen lisäisi käyttöä ja siten myös haittoja. Kannabiksen vapauttaminen Suomessa toisi vastustajien mukaan alkoholin rinnalle vain yhden ongelman lisää. Vastustajien mielestä laillistaminen lisäisi todennäköisesti kannabiksen ja alkoholin sekakäyttöä. Vastustajien mukaan kannabiksen arkipäiväistyminen madaltaisi myös muiden laittomien huumeiden käytön kynnystä. Poliisin mukaan kannabiksen laillistaminen lisäisi päihteiden käyttöä ja veisi poliisin voimavaroja enemmän. Vastustajien mukaan häiriökäyttäytyminen ja erityyppiset ongelmat liikenteessä lisääntyisivät. Ihmisten syrjäytymisen riski kasvaisi. Alkoholia voidaan myös nauttia ilman päihtymistarkoitusta, toisin kuin kannabista. Kannabiksen laillistaminen olisi viesti käytön hyväksymisestä.
EHYT ry:n toiminnanjohtaja Sari Aalto-Matturi on muistuttanut suomalaiseen päihdepolitiikkaan kuuluvaan varmuusperiaatteeseen: jos riskit ovat olemassa, niitä ei oteta. Hänen mukaansa lasten ja nuorten suojeleminen yleisesti saatavilla olevalta ja kotimaassa tuotetulta kannabikselta olisi käytännössä mahdotonta. Kannabisaktivismin arvostelijoiden mukaan kannabis ei ole vaaraton huume, vaikka monet käyttäjät yrittävät markkinoida sitä puhtaana elämäntapavalintana. Kannabiksen vastustajien mukaan kannabis ei koske pelkästään yksilöä ja hänen vapauttaan. Yhteiskunta joutuu maksamaan kannabiksen käytöstä aiheutuvia kuluja.
Vastustajien mukaan kannabis ei ole sille myönteisten tahojen mainostama ”mieto huume”. Kun 1980-luvulla kasvin THC-pitoisuus oli 1–5 prosenttia, nykyiset pitoisuudet ovat 15–20 prosenttia.
Euroopan unionissa kannabiksen kieltolaista pidetään pääsääntöisesti kiinni. Suomi on noudattanut huumepolitiikassa unionin yhteistä linjaa. Naapurimaa Ruotsi edistää täysin huumevapaata yhteiskuntaa. Suomalaisista lähes 70 prosenttia pitää kannabiksen käyttöä rangaistavana tekona.selvennä Vuonna 2014 tehtyjen kyselyjen mukaan suuri enemmistö kansanedustajista ja europarlamentaarikoista katsoo, että kannabista ei tule laillistaa. MTV:n vuonna 2014 teettämän verkkopaneelikyselyn mukaan 71 prosenttia vastaajista katsoi, ettei kannabista tule laillistaa. Kyselyyn vastasi noin 1 700 täysi-ikäistä suomalaista.
Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry:n kanta on, että kannabiksen käyttöä ei pidä laillistaa. Samoin kuin tupakoinnista suomalaisessa yhteiskunnassa pyritään eroon, on kannabiksen käytön yleistyminen pyrittävä estämään. Viranomaisten toiminnan painopisteen ehdotetaan keskittyvän päihdekasvatukseen ja käytön lopettamisen tukemiseen, eikä rankaisemiseen.
Irti Huumeista ry suhtautuu kriittisesti kannabiksen laillistamiseen, mutta ei pidä huumausaineiden käytöstä rankaisemista järkevänä.
Kirjallisuutta

Mikkonen, Risto: Bhang, Mezz, kukka ja Sativex - kannabiksen vapautuksen historia. Kirjokansi. 460 s. ISBN 978-952-7142-36-3.
Aiheesta muualla

Cannabis legislation in Europe: an overview EMCDDA, 2017.
Weedmaps - Lailliset kannabiskaupat- ja palvelut maailmassa
Kannabiksen laillisuus ja käytön rangaistavuus kaksi eri asiaa Markku Soikkeli, THL, 8.4.2014.
Tuukka Tammi: Kannabis valloittaa Yhdysvaltoja 2015. A-klinikkasäätiö. Viitattu 23.4.2015.
Federal Bureau of Narcoticsin propagandaa vuodelta 1935.
Kannabislainsäädäntö Yhdysvalloissa.
Sininen: Osavaltio, jossa kannabis on laillista.
Tummanvihreä: Osavaltio, jossa lääkekäyttö on sallittu.
Vaaleanvihreä: Osavaltio, jossa lääkekäyttö on sallittu, mutta THC-määrä on rajattu.
Harmaa: Osavaltio, jossa kannabis on täysin kiellettyä.
Ilkka Kanerva

| Ilkka Kanerva |
| --- | --- |
 Ilkka Kanerva vuonna 2007
Suomen pääministerin sijainen
 Ahon hallitus 26.4.1991–23.8.1991  
Edeltäjä:  Pertti Paasio
Seuraaja:  Pertti Salolainen
Suomen ulkoasiainministeri
 Vanhasen II hallitus 19.4.2007–4.4.2008  
Edeltäjä:  Erkki Tuomioja
Seuraaja:  Alexander Stubb
Suomen työministeri
 Ahon hallitus 26.4.1991–13.4.1995  
Edeltäjä:  Matti Puhakka
Seuraaja:  Liisa Jaakonsaari
Suomen liikenneministeri
 Holkerin hallitus 28.8.1990–26.4.1991  
Edeltäjä:  Raimo Vistbacka
Seuraaja:  Ole Norrback
Kansanedustaja
 27.9.1975–14.4.2022  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. tammikuuta 1948 Lokalahti
Kuollut: 14. huhtikuuta 2022 (74 vuotta) Turku
Puoliso:  Karin (vih. ?; ero 1985) Elina Kiikko (vih. 2019)
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  valtiotieteiden maisteri (1980)
Kunnianosoitukset:  ministeri (2017)
Aiheesta muualla
www.ike.fi
Ilkka Armas Mikael Kanerva (28. tammikuuta 1948 Lokalahti – 14. huhtikuuta 2022 Turku) oli suomalainen kokoomuslainen poliitikko, joka toimi kolmen hallituksen ministerinä. Suomen ulkoministerinä hän toimi vuosina 2007–2008. Kanerva oli kansanedustajana vuodesta 1975 kuolemaansa saakka. Hän oli sekä kalenteripäivissä että valtiopäivien määrässä laskettuna kaikkien aikojen pitkäaikaisin kansanedustaja.
Kanerva valmistui 1968 ylioppilaaksi Uudenkaupungin yhteislyseon lukiosta ja 1980 valtiotieteen maisteriksi Turun yliopistosta. Eduskuntaan hän nousi 1975 kokoomuksen listoilta oltuaan tätä ennen Kokoomuksen Nuorten Liiton puheenjohtaja vuodesta 1972 vuoteen 1976. Samana vuonna 1975 eduskuntaan kohonneen Vasemmistoliiton Esko-Juhani Tennilän jäätyä pois eduskunnasta Kanerva oli yksinään eduskunnan pitkäaikaisin kansanedustaja eduskuntavaaleista 2011 kuolemaansa vuonna 2022 saakka. Kanerva sai ministerin arvon vuonna 2017.
Nuorisopoliitikkona

Kokoomuksen Nuorten Liiton (KNL) johdossa toimiessaan Kanerva oli tämän sekä keskustapuolueeseen että Neuvostoliittoon suhteita rakentaneen järjestön puheenjohtaja. Hän kuului liiton vasemmistosiipeen. Kokoomusnuorissa käytiin tuolloin sisäisiä kiistoja siitä, tulisiko Kanervan johtaman KNL:n liittyä Suomen Rauhanpuolustajiin. Kanervan linjaa vastassa oli tuolloin toisen kokoomuslaisen nuorisopoliitikon Ben Zyskowiczin "maltillisen oikeiston" oppositio, joka sai lopulta kiistassa voiton, eikä jäsenyys toteutunut.
Tultuaan valituksi eduskuntaan 1975 Kanerva jätti KNL:n puheenjohtajuuden seuraavana vuonna.
Ura eduskunnassa ja valtioneuvostossa > 1975–2007: Kansanedustaja, liikenneministeri, työministeri ja varapuhemies

Ilkka Kanerva nousi eduskuntaan Kansallisen kokoomuksen kansanedustajaksi 27-vuotiaana vuonna 1975. Eduskunnassa nähtiin nuoremman polven nousu suurten ikäluokkien astuessa hallitseviin asemiin. Vuonna 1987 kokoomus nousi hallitukseen 21 vuoden tauon jälkeen ja Kanerva nimitettiin ministeriksi Harri Holkerin hallitukseen. Vuoteen 1990 Kanerva toimi ministerinä valtioneuvoston kansliassa. Holkerin hallituksen vallan aikana hän hoiti ministerintehtäviä lisäksi myös valtiovarainministeriössä, jossa hänen vastuualueenaan oli hallinnon kehittäminen. Holkerin hallituksen liikenneministerinä Kanerva toimi vuosina 1990–1991.
Keskustalaisen Esko Ahon hallituksen noustua valtaan 1990-luvun alun laman aikaan hän toimi työministerinä vastaten samalla myös hallinnon kehittämisestä. Näiden ministerikausiensa päätyttyä Kanerva toimi Suomen Pankkia ohjaavan eduskunnan pankkivaltuuston puheenjohtajana vuosina 1995–2003.
Kanerva oli kolmesti ehdokkaana Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi. Kun eduskunnan pankkivaltuusto oli lokakuussa 2001 päättänyt kahden uuden jäsenen nimittämisestä Suomen Pankin johtokuntaan, Lipposen hallitus esitti uusiksi jäseniksi Kanervaa ja Keskustan Esko Ahoa. Presidentti Tarja Halonen kuitenkin sivuutti sekä Kanervan että Ahon ja nimitti ainoaksi uudeksi johtokunnan jäseneksi Leonian konsernijohtajan Pentti Hakkaraisen. Halosen ratkaisu synnytti runsaasti keskustelua siitä, pitäisikö Suomen Pankin johtokunnan jäsenten nimittäminen siirtää eduskunnan pankkivaltuustolle.
Kokoomuksen jäätyä Matti Vanhasen I hallituksesta oppositioon Kanerva valittiin eduskunnan 2. varapuhemieheksi. Hän hoiti tehtävää koko vaalikauden 2003–2007.
Ura eduskunnassa ja valtioneuvostossa > 2007–2008: Ulkoministeri

Kokoomuksen oltua vuoden 2007 eduskuntavaalien voittaja saaden 10 lisäpaikkaa Kanervasta tuli Vanhasen II hallituksen ulkoasiainministeri 19. huhtikuuta 2007 alkaen.
Vanhasen toisen hallituksen aikana ulkopoliittiset painotukset muuttuivat. Pääministeri Vanhanen, puolustusministeri Jyri Häkämies ja Kanerva vierailivat nopeaan tahtiin Yhdysvalloissa tapaamassa virkaveljiään, Kanerva kahteen kertaan. Kanerva tapasi Yhdysvaltain ulkoministerin Condoleezza Ricen Washingtonissa ensimmäisen kerran 11. kesäkuuta 2007 ja uudelleen helmikuussa 2008. Entinen Suomen Yhdysvaltain suurlähettiläs Richard Müller arvosteli ankarasti Suomen poliittisen johdon onnistumista sekä sisällön että esitystavan osalta ja piti vierailuja lähinnä imagonrakennuksena.
Vuonna 2008 Suomi toimi Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö ETYJin puheenjohtajamaana ja ulkoministeri Ilkka Kanerva ETYJin puheenjohtajana. Tehtävä oli hankala, sillä järjestön toiminnan arvioitiin olevan vaikeuksissa. Kanerva ei onnistunut sopimaan Venäjän presidentinvaalien tarkkailusta syntynyttä kiistaa, eivätkä ETYJin vaalitarkkailijat lähteneet Venäjälle. ETYJin arvovalta rapisi myös vaalitarkkailun vuoksi Georgian ja Armenian presidentinvaalien aikana. ODIHR tunnusti vaalit rehellisiksi, vaikka maiden oppositio oli eri mieltä ja protestoi epärehellisinä pitämiään vaalituloksia vastaan kuukausia. Protestit päättyivät ainakin Armeniassa verilöylyyn hallituksen puuttuessa mielenosoituksiin.
Kanervan ulkoministerikauden tärkeinlähde? ulkopoliittinen linjaus oli hallituksen ja tasavallan presidentti Tarja Halosen päätös Suomen liittämisestä Naton nopean toiminnan NRF-joukkoihin maaliskuussa 2008. Tasavallan presidentti ei hakenut avointa konfliktia hallituksen kanssa, vaikka onkin aiemmin kritisoinut lähentymistä Natoon.
Kanerva joutui eroamaan ulkoministerin tehtävistä tekstiviestikohun seurauksena huhtikuun alussa 2008. Häntä seurasi tehtävässä Alexander Stubb.
Ura eduskunnassa ja valtioneuvostossa > 2008–2022: Kansanedustaja

Vuonna 2014 Kanerva valittiin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön parlamentaarisen yleiskokouksen presidentiksi.
Kanerva ohitti 16. syyskuuta 2017 Johannes Virolaisen pisimpään eduskunnassa istuneena poliitikkona. Hänellä tuli täyteen 15 331 päivää kansanedustajana.
Eduskuntavaaleissa 2019 Kanerva keräsi kaikkiaan 7 448 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle eduskuntaan. Hän toimi kuolemaansa saakka eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtajana ja puhemiesneuvoston jäsenenä (kummassakin edellisen vaalikauden alusta 9.6.2015 lukien). Viimeisen kerran Kanerva johti puolustusvaliokunnan kokousta 22. helmikuuta 2022.
Ilkka Kanervan kuoltua hänen tilalleen kansanedustajaksi tuli Turun apulaispormestari Ville Valkonen.
Muu julkinen toiminta

Kanerva oli tasavallan presidentin valitsijamies vuosina 1978, 1982 ja 1988.
Paikallispolitiikassa Kanerva toimi kymmenen kautta Turun kaupunginvaltuustossa vuodesta 1972 ja Varsinais-Suomen liiton puheenjohtajana vuodesta 1995. Lokakuun 2008 kunnallisvaaleissa Kanerva sai yli 3 000 ääntä, mikä oli ylivoimaisesti eniten Turussa. Lokakuun 2012 kunnallisvaaleissa hän sai 1 627 ääntä siitä huolimatta, ettei hän lainkaan kampanjoinut vaaleissa.
Yleisurheilumaailmassa Kanerva nähtiin aktiivitoimijana. Hän oli Suomen olympiakomitean varapuheenjohtajana 1993–2008 ja johti Helsingin vuonna 2005 pidettyjen yleisurheilun MM-kisojen järjestelytoimikuntaa. Vuoden 1996 Atlantan kesäolympialaisissa Kanerva toimi Suomen joukkueen johtajana. Kansainvälisen yleisurheiluliiton hallituksen jäsen hän oli vuosina 2003–2011. Kanerva harrasti yleisurheilua 1960-luvun lopulla  Lokalahden Leiskun riveissä.
Kanerva oli Turku Energia Oy:n hallituksen varapuheenjohtaja ja Turun Seudun Energiantuotanto Oy:n hallituksen varapuheenjohtaja.
Sotilasarvoltaan Kanerva oli reservin majuri (2007).
Kohut ja syytteet > Tekstiviestikohut > Johanna Tukiainen

Alkuvuodesta 2008 Johanna Tukiainen vuosi Kanervan lähettämien tekstiviestien sisällön julkisuuteen. Tekstiviestikohun myötä valtiovarainministeri ja kokoomuksen puoluejohtaja Jyrki Katainen ilmoitti 1. huhtikuuta 2008, ettei Kanerva voi enää jatkaa ulkoasiainministerin tehtävässä. Kanerva erosi virastaan kolme päivää myöhemmin 4. huhtikuuta 2008 ja hänen seuraajakseen ulkoministeriksi nimitettiin Alexander Stubb.
Kohut ja syytteet > Tekstiviestikohut > Muut kohut

Vuonna 2001 nousi kohu Kanervan suhteesta Jasmin Mäntylään, ja vuonna 2005 Kanerva, silloinen eduskunnan varapuhemies, lähetti lukuisia tekstiviestejä Marika Fingerroosille. Hän lähetti viestejä myös valokuvamalleille Anne-Mari Bergille ja Linda Sonntagille sekä vaatesuunnittelija Olivia Kortelaiselle. Bergille Kanerva tarjosi lisäksi töitä yleisurheilun MM-kilpailujen palkintojenjaossa. Samana vuonna Ilkka Kanerva toi seuralaisekseen Linnan itsenäisyyspäivän juhliin ensi kertaa Elina Kiikon. Kevään 2008 Kanervan–Tukiaisen tekstiviestikohu johti Kanervan eroon ulkoministerin tehtävästä.
Toukokuussa 2010 uutisoitiin, että Kanerva oli lähettänyt noin sata tekstiviestiä baarissa tapaamalleen parikymppiselle helsinkiläisnaiselle. Kesäkuussa 2010 7 päivää -lehti kertoi Kanervan lähetelleen vihjaileviksi tulkittuja Facebook-viestejä 16-vuotiaalle tytölle. Kanerva kertoi hakeutuneensa ammattiauttajan pariin toimintansa johdosta ja esitti julkisen anteeksipyynnön henkilöille, joita oli jollain tavalla loukannut.