stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Naisten maailmankisat
Naisten maailmankisat 1930

Kansainvälinen olympiakomitea (IOC) kielsi FSFI:tä käyttämästä sanaa ”Olympia” lajiensa yhteydessä. KOK ja IAAF (International Amateur Athletics Federation) hyväksyivät vastapainoksi kokeilumielessä muutamia naisten lajeja  vuoden 1928 kesäolympialaisiin. Lajimäärä oli kuitenkin hyvin rajallinen.
FSFI ei pitänyt tätä tyydyttävänä, ja vaikka pidättäytyikin käyttämästä ”Olympia” -nimikettä, järjesti se kolmannet maailmankisansa Prahassa 7.–9. syyskuuta 1930, Osanottajia oli yli 200 kaikkiaan 17 maasta ja yleisöä yli 15 000.
Lajivoittajat
| Laji | maa | voittaja | tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 metriä |  | Stanisława Walasiewiczówna | 7,7 |
| 100 metriä |  | Stanisława Walasiewiczówna | 12,5 |
| 200 metriä |  | Stanisława Walasiewiczówna | 25,7 |
| 800 metriä |  | Gladys Lunn | 2.21,9 |
| 80 metrin aidat |  | Maj Jakobsson | 12,4 |
| 4 × 100 metrin viesti |  | Iso-Britannia | 49,9 |
| Pituushyppy |  | Kinue Hitomi | 590 |
| Korkeushyppy |  | Inge Braumüller | 157 |
| Kiekonheitto |  | Halina Konopacka | 36,80 |
| Keihäänheitto |  | Liesel Schumann | 42,32 |
| Kuulantyöntö |  | Grete Heublein | 1249,5 |
| Kolmiottelu |  | Ellen Braumüller | 198 |
| Koripallo |  | Kanada |  |
| Käsipallo |  | Itävalta |  |
Naisten maailmankisat 1934

Neljännet maailmankisat järjestettiin Lontoossa, Englannissa 1934.
Lajivoittajat
| Laji | maa | voittaja | tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 metriä |  | Stanisława Walasiewiczówna | 7,6 |
| 100 metriä |  | Käthe Krauss | 11,9 |
| 200 metriä |  | Käthe Krauss | 24,9 |
| 800 metriä |  | Zdena Koubková | 2.12,4 |
| 50 metrin aidat |  | Ruth Engelhard | 11,6 |
| 4 × 100 metrin viesti |  | Saksa | 48,6 |
| Pituushyppy |  | Traute Göppner | 581 |
| Korkeushyppy |  | Selma Grieme | 155 |
| Kiekonheitto |  | Jadwiga Wajsówna | 43,79 |
| Keihäänheitto |  | Lisa Gelius | 42,33 |
| Kuulantyöntö |  | Gisela Mauermayer | 13,67 |
| Viisiottelu |  | Gisela Mauermayer | 377 |
| Koripallo |  | Ranska |  |
| Käsipallo |  | Jugoslavia |  |
Vuosina 1932 ja 1936 lisättiin naisten lajeja olympiakisojen ohjelmaan. Berliinissä 1936 pidetyssä kongressissa FSFI lakkautettiin ja naisurheilijat liittyivät IAAF:iin. Vuodeksi 1938 Wieniin suunnitellut naisten maailmankisat näin ollen peruuntuivat, mutta naisille järjestettiin omat Euroopan mestaruuskilpailunsa yleisurheilussa. Lakkautettaessa kuului naisten kansainväliseen liittoon 24 maata, mukana ei kuitenkaan ollut muun muassa Suomi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naisten maailmankisat Wikimedia Commonsissa
Nordlund

Nordlund on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adrian Nordlund (1831–1866), suomalainen oopperalaulaja
Alfhild Nordlund (1861–1941), suomalainen taidemaalari
Antti Nordlund (1808–1880), suomalainen kirkkomuusikko
Arno Nordlund (1935–2008), suomalainen jalkapalloilija
Bertil Nordlund (1907–1973), suomalainen upseeri, juristi ja matkailun edistäjä
Carl Ferdinand Nordlund (1820–1905) suomalainen rehtori ja kirjailija
Elin Nordlund (1855–1932), suomalainen taidemaalari, Carl Ferdinand Nordlundin tytär
Frans Nordlund (1848–1903), suomalainen pappi sekä virka- ja valtiopäivämies
Gun Nordlund (s. 1949), suomalainen korkeushyppääjä
Harriet Nordlund (1954–2023), luulajansaamelainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja kirjailija
Ivar Nordlund (1855–1937), suomalainen pappi ja poliitikko
Jarkko Nordlund (s. 1974), suomalainen media-alan yritysjohtaja
Johan Konstantin Nordlund (1864–1946), suomalainen merikapteeni ja konsuli
Juuso Nordlund (s. 1954), suomalainen muusikko, äänittäjä ja musiikkituottaja
Kaarle Nordlund (1889–1943), Tampereen kaupunginjohtaja 1929–1943
Kai Nordlund (s. 1969), Helsingin yliopiston fysiikan professori
Kleofas Immanuel Nordlund (1849–1883), pastori, hengellisten laulujen sanoittaja ja suomentaja
Kustavi Nordlund (1866–1901), suomalainen kirjailija
Lasse Nordlund (s. 1965), suomalainen yhteiskunnallinen ajattelija
Milla Nordlund (s. 1997), suomalainen salibandyn pelaaja
Markus Nordlund (s. 1985), suomalainen jääkiekkoilija
Nelli Nordlund (s. 1997), suomalainen estejuoksija
Olga Nordlund (1849–1927), suomenruotsalainen runoilija
Pernilla Nordlund (s. 1990), suomalainen jalkapalloilija
Roger Nordlund (s. 1957), ahvenanmaalainen poliitikko
Taru Nordlund (s. 1967), suomalainen kielitieteilijä ja suomen kielen professori
Theo Nordlund (s. 2002), ruotsalainen jääkiekkoilija.
Entisenä sukunimenä:
Manne Nurmia, vuoteen 1936 Nordlund (1905–1973), suomalainen kemisti ja Oy Alkoholiliike Ab:n pääjohtaja, Johan Konstantin Nordlundin poika
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Niamh Charles

Niamh Charles toukokuussa 2017.
Niamh Charles (s. 21. kesäkuuta 1999) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 172-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Superliigassa pelaavaa Chelseaa.
Charles aloitti liigauransa Liverpoolissa vuonna 2016. Hän pelasi joukkueessa 48 liigaottelua ja teki niissä kuusi maalia. Liverpoolin pudottua pääsarjasta Charles siirtyi Chelseaan kesäkuussa 2020. Hän on voittanut liigacupin vuonna 2021.
Charles on pelannut useissa Englannin nuorisomaajoukkueissa.
Norlyn

| Norlyn |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1966
Perustaja:  Eero Häkli
Toimitusjohtaja:  Eero Häkli (1966-1975)
Toimiala:  tekstiiliteollisuus
Tuotteet:  kreppisukat ja sukkahousut
Henkilöstö:  yli 1 000
Tytäryhtiöt:  Texlyn Oy Jennifer Oy Norlyn Svenska AB
Huomioitavaa:  lakannut yrityksenä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Norlyn Oy (aluksi Nordnyl Oy) oli vuosina 1966–1976 toiminut suomalainen tekstiiliteollisuusyritys, Säteri Oy:n tytäryhtiö. Sen suurin tehdas oli Torniossa Torpin teollisuusalueella sijainnut, kreppisukkia sekä sukkahousuja valmistanut teollisuuslaitos. 1970-luvun taitteessa Norlyn oli nopeasti kasvava yritys, joka työllisti enimmillään noin tuhat työntekijää. Sillä oli 1970-luvun alkupuolella kaksi muutakin tehdasta Torniossa (kreppilankoja valmistava Texlyn Oy ja naisten jerseytrikoita tekevä Jennifer Oy) sekä tehtaat myös Simossa, Ruotsin Haaparannalla ja Pohjois-Karjalan Nurmeksessa.
Vuonna 1971 Norlyn sai tasavallan presidentin myöntämän vientipalkinnon tunnustuksena hyvin kehittyneestä vientitoiminnasta. Samana vuonna Tornio vietti kaupungin perustamisen 350-vuotisjuhlaa, jossa kunniavieraana oli presidentti Kekkonen. Hän vieraili juhlien yhteydessä myös Norlynin tehtaalla. Pian muoti kuitenkin vaihtui minihameista farkkuihin ja housupukuihin, ja sukkahousujen menekki romahti maailmanlaajuisesti.
Norlyn Oy siirtyi vuonna 1976 Suomen Trikoo Oy:n omistukseen, ja samalla lopetettiin kaikki muut tehtaat Torniota lukuun ottamatta. Omistuksen siirtyessä Suomen Trikoolle Torniossa oli sukkatehtaan palveluksessa 350 työntekijää, kreppilankaa valmistavassa Texylonissa 27, trikoovaatteita ompelevassa Jenniferissä 95 ja toimihenkilöitä kaikkiaan 80 eli kaikkiaan lähes 550 työntekijää. Norlyn jäi eloon tuotemerkkinä, jota ovat sittemmin käyttäneet Finnwear, Vogue Group ja Nanso.
Tornion tehdas lakkautettiin 2016, ja samaan aikaan sen silloinen omistaja Nanso myi Norlyn-merkin ja muita tuotemerkkejä norjalaisen Orklan tytäryhtiölle Pierre Robertille.
Ennen Norlyniä Torniossa oli vuodesta 1956 toiminut Amar-sukkahousuista tunnettu Ke-Ri Oy, joka jatkoi 1960-luvun puolivälissä Kerilon-nimisenä sukkalankavalmistajana. Näin sukkateollisuus oli 1950-luvulta 1970-luvulle kaupungin merkittävin teollisuustoimiala.
Nationalismi Intiassa

Nationalismi Intiassa on vaikuttanut Intian itsenäistymisliikkeen kehittymiseen ja vaikuttaa vieläkin Intian politiikkaan. Nationalismi on myös intialaisen yhteiskunnan useiden hyvinkin erilaisten ideologioiden keskiössä. Intialainen nationalismi korostaa yleensä sitä seikkaa, että ennen vuotta 1947 Intian alue kattoi nykyistä Intiaa laajemman alueen, jolla oli vaikutusta laajalti Kaakkois-Aasiassa.
Kansallinen tietoisuus

Intiaa ovat hallinneet lukuista keisarit ja hallitukset. Antiikin teksteissä mainitaan Intian johtajana muun muassa keisari Bharata. Tuolloin Intia kattoi nykyisin suur-Intiana tunnetun alueen. Maurya-valtakunnan aikana Intia, Etelä-Aasia sekä suuri osaa Persiaa yhdistyivät. Lisäksi suuri osa Intiasta on ollut yhdistyneenä useiden valtakuntien, kuten Gupta-valtakunnan, Rashtrakutan, Palan valtakunnan, Suurmogulien valtakunnan ja brittiläisen Intian keskushallinnon alaisuudessa.
Swaraj

Sepoykapinassa intialaiset sotilaat taistelivat paikallisten kuninkaiden johdolla Brittiläisen imperiumin joukkoja vastaan. Tämä yhteenotto loi perustan paitsi valtakunnalaajuiselle yhtenäisyydelle, mutta myös tuleville etnisille ja uskonnollisille yhteenotoille.
Intialaisten täydellisen vapauden halun, swarajin kehitti Bal Gangadhar Tilak, jonka seuraajat olivat ensimmäisiä, jotka ilmaisivat halun Intian itsenäistymiselle. Ajatus ei kuitenkaan levinnyt laajemmalti ennen ensimmäistä maailmansotaa, jolloin Amritsarin verilöylyssä kuoli satoja aseistautumattomia siviilejä. Tapahtuman seurauksen suuri osa Intian poliittisista johtajista kääntyi vastustamaan Britannian hallintoa.
Hindutva

1900-luvun lopussa voimistui hindutva-liike. Tätä ajoi Intian kansanpuolue. Se lienee jyrkän nationalistisen RSS-järjestön 
julkisivu. Se pyrki kehittämään maata ja tekemään sekulaarista valtiosta hindulaisen.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Indian nationalism
Käännös suomeksi
Nikkeliheksasyanoferraatti(II)

| Nikkeliheksasyanoferraatti(II) |
| --- | --- |

Tunnisteet
Muut nimet:  Nikkeliferrosyanidi
CAS-numero:  14874-78-3
PubChem CID:  13765748 ja 6101841 151937, 13765748 ja 6101841
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Ni2[Fe(CN)6]
Moolimassa:  329,33
Nikkeliheksasyanoferraatti(II) eli nikkeliferrosyanidi (Ni2[Fe(CN)6]) on nikkeli- ja ferrosyanidi-ionien [Fe(CN)6]- muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Yhdiste liukenee veteen ja osoittaa vesiliuoksissaan vähäisessä määrin elektrokromismia keltaisesta värittömään.
Nikkeliheksasyanoferraattia valmistetaan nikkelinitraatin ja kaliumferrosyanidin reaktiolla:
Nikkeliheksasyanoferraattia on tutkittu käytettäväksi elektrodien materiaalina akuissa ja välituotteena bioantureiden valmistuksessa.
Nordmaling

| Nordmaling |
| --- | --- |
 Nordmalingin kirkko.
 Nordmaling
 Koordinaatit: 63°34′N, 19°30′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Ångermanland
Kunta:  Nordmalingin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,08 km²
Väkiluku:  2 546
 – Väestötiheys:  826,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nordmaling on samannimisen Nordmalingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 546 asukasta.
Taajamassa sijaitsee Nordmalingin kirkko.
Väestönkehitys

| Nordmalingin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 1 144 | 1 144 |
| 1965 | 1965 |    | 1 291 | 1 291 |
| 1970 | 1970 |    | 1 942 | 1 942 |
| 1975 | 1975 |    | 2 196 | 2 196 |
| 1980 | 1980 |    | 2 497 | 2 497 |
| 1990 | 1990 |    | 2 737 | 2 737 |
| 1995 | 1995 |    | 2 773 | 2 773 |
| 2000 | 2000 |    | 2 656 | 2 656 |
| 2005 | 2005 |    | 2 619 | 2 619 |
| 2010 | 2010 |    | 2 546 | 2 546 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Naumburg

| Naumburg |
| --- | --- |

 vaakuna
 Naumburg
 Koordinaatit: 51°9′N, 11°49′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Saksi-Anhalt
Piirikunta:  Burgenlandkreis
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  129,88 km²
Korkeus:  130 m
Väkiluku (2014):  32 756
 – Väestötiheys:  252 as./km²
 
 www.naumburg.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Naumburgin panorama.
Naumburg vuoden 1900 tienoilla.
Naumburg on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltion eteläosassa Saksassa. Se sijaitsee Elben sivujoen Saalen laaksossa 39 kilometriä Hallesta etelään ja 30 kilometriä Jenasta pohjoiseen. Kaupunkia ympäröi Saksan pohjoisimman viininviljelyalueen Saale-Unstrutin kumpuileva maasto. Siellä järjestetään vuosittain lukuisia viinijuhlia.
Historia

Varhaisin kirjallinen maininta Naumburgista on vuodelta 1012. Vuonna 1028 paavi Johannes XIX siirrätti piispanistuimen Zeitzista Naumburgiin, joka toimi piispankaupunkina vuoteen 1568. Naumburgin viimeinen piispa oli Julius von Pflug. Vuonna 1030 perustettiin oppilaitos Domgymnasium Naumburg (Domschule). Virallisesti Naumburgista tuli kaupunki vuonna 1144. Keskiajalla se oli merkittävä kauppapaikka Via Regian varrella. Leipzigin nousu 1500-luvulla ja kolmikymmenvuotinen sota seuraavalla vuosisadalla lopettivat Naumburgin taloudellisen kukoistuksen. Vuonna 1657 kaupunki liittyi Sachsen-Zeitzin sekundogenituuriin, jonka peri Juhana Yrjö I:n neljästä pojasta nuorin, Moritz. Sukuhaaran viimeisen protestanttisen edustajan kuoltua 1718 Naumburgin alueen hallinto siirtyi Dresdeniin. Käytännössä valtaa pitivät Wettinien sukuun kuuluneet Albertiinit.
Wienin kongressissa 1815 Naumburg päätettiin liittää Preussiin. Vuonna 1846 kaupunki liitettiin Thüringenin rataan (Halle–Erfurt). Vuonna 1889 valmistui yhteys Arterniin ja vuonna 1900 Teucherniin. Naumburgin kaupunkirata otettiin käyttöön 15. syyskuuta 1892. Toisen maailmansodan aikaisissa ilmapommituksissa 9. ja 11. huhtikuuta 1945 Naumburg vaurioitui pahoin ja yli sata ihmistä sai surmansa. Yhdysvaltain joukot miehittivät kaupungin 12. huhtikuuta, ja vajaa kolme kuukautta myöhemmin tilalle tulivat Neuvostoliiton joukot.
DDR:n aikana Naumburgissa harjoitettiin koneenrakennusta sekä lääke-, metalli- ja kenkäteollisuutta. Neuvostojoukot käyttivät Naumburgia varuskuntakaupunkina. Poliittiset muutokset vuonna 1989 johtivat myös Naumburgissa lukuisiin mielenosoituksiin ja kokoontumisiin kaupungin kirkoissa. Seuraavana vuonna Saksan jälleenyhdistymisen myötä ja DDR:n diktatuurin luhistuttua kaupungista tuli osa Saksi-Anhaltin osavaltiota. Vuonna 1994 muodostettiin Naumburgin, Nebran ja Zeitzin piirikunnista osavaltion eteläisimpään osaan Burgenlandkreisin piirikunta, jonka hallintokaupungiksi tuli Naumburg. Burgenlandkreis ja sen itäpuolinen Weißenfelsin piirikunta liitettiin toisiinsa 2007. Naumburg jatkoi myös uuden, noin kahdensadan tuhannen asukkaan Burgenlandkreisin hallintokaupunkina.
Naumburgin väkiluku oli 1300-luvulla noin 3 000 ja vuonna 1755 vastaavasti 6 987. Väkiluku kasvoi 1900-luvun puolivälissä yli 40 000:een, jonka jälkeen se on laskenut.
Nähtävyyksiä

Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluvan kaupungin tuomiokirkon (Naumburger Dom St. Peter und Paul) historia ulottuu vuoteen 1213. Se on Saksi-Anhaltin osavaltion merkittävimpiä myöhäisromaanisen arkkitehtuurin edustajia. Erityisen tunnettu on kirkon länsikuori taideteoksineen. Keskiaikaisessa keskustassa sijaitsee 1517 ja 1528 rakennettu renessanssi-tyylinen raatihuone sekä myöhäisgoottilainen kirkko Stadtkirche St. Wenzel. Vuosina 1417–1523 rakennettu kolmilaivainen kirkko restauroitiin toisen maailmansodan pommitusvaurioiden jälkeen. Kirkossa on Zacharias Hildebrandtin rakentamat urut, joilla itse Johann Sebastian Bach on soittanut.
Nietzsche-Haus on omistettu Friedrich Nietzschen elämäntyölle. Kuuluisa filosofi vietti suuren osan lapsuudestaan Naumburgissa ja läheisessä Bad Kösenin kaupungissa sijaitsevassa Landesschule Pforta -oppilaitoksessa. Naumburgissa oli aikoinaan viisi toria. Niistä on säilynyt vain Marientor, joka on nimetty läheisen Maria Magdalenan kirkon mukaan.
Talous ja liikenne

Naumburgissa on useita liiketoiminta-alueita (Gewerbegebiet), kuten Franz-Julius-Höltz-Straßen ja Steinkreuzwegin liikepuistot. Valtatie 180:n varrella kaupungin reunamilla sijaitsee Schönburgin liiketoiminta-alue. Lisäksi Flemmingenin kaupunginosalla on oma liikealueensa.
Naumburg sijaitsee kolmen valtatien risteyksessä. B 87 johtaa Weimarista Leipzigiin, B 88 vie Jenaan ja B 180 Querfurtista Zeitziin. Kaupungin läheisyydessä on Osterfeldin liittymä Berliinistä Müncheniin kulkevalle moottoritie A 9:lle. Naumburgin rautatieasema sijaitsee Thüringenin radalla 45,6 kilometriä Hallen asemalta lounaaseen ja 62,7 kilometriä Erfurtin asemalta koilliseen.
Kuuluisuuksia

Gottfrid Wilhelm Sacer, runoilija (1635–1699)
Johann Theile, säveltäjä (1646–1724)
Karl Lepsius, arkeologi ja egyptologi (1810–1884)
Paul Schultze-Naumburg, arkkitehti (1869–1949)
Botho Strauß, kirjailija (1944)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naumburg Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Postinumero:: 06618
Kuntakoodi:: 15 0 84 355
Luettelo vuonna 1917 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1917 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
* Kaatui ensimmäisessä maailmansodassa. ** Ensimmäisen maailmansodan siviiliuhri.
Tammikuu

6. tammikuuta – Axel Gabriel Lindgren, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1833)
11. tammikuuta – Eliel Aspelin-Haapkylä, suomalainen taidehistorioitsija, taiteen keräilijä, taidekriitikko, kulttuurintutkija, estetiikan professori ja valtioneuvos (s. 1847)
22. tammikuuta – Mikko Helenius, suomalainen opettaja ja valtiopäivämies (s. 1854)
31. tammikuuta – Hans Vilhelm Keilhau, norjalainen upseeri (s. 1845)
Helmikuu

1. helmikuuta – Georg Andreas Bull, norjalainen arkkitehti (s. 1829)
8. helmikuuta – Josef Söderman, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1846)
17. helmikuuta – Carolus-Duran (oik. Charles Auguste Émile Durand), ranskalainen taidemaalari ja taideopettaja (s. 1837)
20. helmikuuta – Sanfrid Hasselqvist, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1854)
Maaliskuu

5. maaliskuuta – Manuel de Arriaga, Portugalin presidentti 1911–1915 (s. 1840)
Huhtikuu

29. huhtikuuta – Aatu Okko, suomalainen maanviljelijä, kirjakauppias, opettaja ja valtiopäivämies (s. 1852)
Toukokuu

10. toukokuuta – Adolf Wilhelm von Zweygberg, suomalainen metsänhoitaja, yritysjohtaja, virka- ja valtiopäivämies ja hovineuvos (s. 1833)
Kesäkuu

6. kesäkuuta – Fredrik Aalto, suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija (s. 1854)
9. kesäkuuta – Jevgeni Aleksejev, venäläinen amiraali ja Venäjän Kaukoidän varakuningas 1903–1905 (s. 1843)
22. kesäkuuta – Kristian Zahrtmann, tanskalainen taidemaalari (s. 1843)
Heinäkuu

14. heinäkuuta – P. P. Waldenström, ruotsalainen pappi, uskonnollinen johtaja ja kirjailija (s. 1838)
18. heinäkuuta – Antonio Filomeno Maria Losito, italialainen redemptoristi ja pappi (s. 1838)
22. heinäkuuta – Runar Appelberg, suomalainen jääkäri (s. 1889)
28. heinäkuuta – Ririkumutima, Burundin kuningaskunnan sijaishallitsija ja kuningataräiti 1908–1917
30. heinäkuuta – Hans Konrad Foosnæs, norjalainen poliitikko (s. 1846)
Elokuu

12. elokuuta – Henrik Menander, ruotsalainen sosialistinen runoilija, toimittaja ja agitaattori (s. 1853)
20. elokuuta – Adolf von Baeyer, vuoden 1905 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen orgaanisen kemian tutkija (s. 1835)
29. elokuuta – Albert Grey, englantilainen aatelismies ja Kanadan kenraalikuvernööri 1904–1911 (s. 1851)
Syyskuu

5. syyskuuta – Johannes Winding Harbitz, norjalainen poliitikko (s. 1831)
Lokakuu

1. lokakuuta – Ivan Aguéli (synt. John Gustaf Agelii), ruotsalaissyntyinen vaeltava sufi, taidemaalari, kirjailija ja orientalisti (s. 1869)
9. tai 10. lokakuuta – Sarah Aaronsohn, turkinjuutalainen vakooja (s. 1890)
Joulukuu

4. joulukuuta – Aasmund Halvorsen Vinje, norjalainen poliitikko (s. 1851)
16. joulukuuta – Lauri Keränen, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1833)
26. joulukuuta – Gaston Alibert, ranskalainen kalpamiekkailija ja kaksinkertainen olympiavoittaja (s. 1878 tai 1883)
Tuntematon päivämäärä

Arvid Nisunen, suomalainen runoilija ja sanoittaja (s. 1873)
Nordmalingin kirkko

| Nordmalingin kirkko Nordmalings kyrka |
| --- | --- |

Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Luulajan hiippakunta
Seurakunta:  Nordmalings församling
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nordmalingin kirkko (ruots. Nordmalings kyrka) on Ruotsissa Nordmalingin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on yksi Luulajan hiippakunnan viidestä vanhimmasta keskiaikaisesta kirkosta. Nordmalingissa on ollut kirkko jo vuonna 1480, mutta silloin se oli katolinen. Ensimmäinen luterilainen pappi saapui Kustaa Vaasan käskystä vuonna 1533.
Kirkko on muodoltaan yksilaivainen ja sen harmaakivestä tehdyt slammatut seinät ovat 1,7 metriä paksut. Asehuone ja sakaristo on rakennettu jälkikäteen. Kirkon katto paloi vuonna 1658 ja venäläiset polttivat pappilan 1721, jolloin kirkko säästyi, mutta oli käytössä hevostallina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nordmalingin kirkko Wikimedia Commonsissa
Bebyggelseregistret (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Nordmalings kyrka
Käännös suomeksi
Nordling

Nordling on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anders Nordling (1811–1892), suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies
Arnold Nordling (1889–1947), suomalainen kielitieteilijä, professori
Jeffrey Nordling (s. 1962), yhdysvaltalainen näyttelijä
Johanna Nordling (s. 1979), suomalainen urheilutoimittaja, jalkapalloilija ja kirjailija
Mikko Nordling (1906–1988), suomalainen painija
Yrjö Nordling (s. 1888), suomalainen keilaaja
Entinen nimi

Hjalmar Nortamo, entinen nimi Nordling (1860–1931), suomalainen kirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Nordmalingin piiri

| Nordmalingin piiri |
| --- | --- |
 Nordmalingin kirkko
 fiNordmalingin piiri 
 63°34′16″N, 19°30′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Ångermanland
Lääni:  Västerbottenin lääni
Kunta:  Nordmalingin kunta
Piirikoodi:  321042
Väestö
Väkiluku (2022):  7 055 
Nordmalingin piiri (ruots. Nordmalings distrikt) sijaitsee Nordmalingin kunnassa Ruotsissa. Piiri kattaa koko kunnan ja sen väkiluku on 7 055  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Norman Singer

Norman Singer on yhdysvaltalainen televisioanimaatiosarjojen tuottaja. Hän oli vastaava tuottaja Prätkähiiret-piirrossarjan ensimmäisen kolmen tuotantokauden ajan. Singer oli myös BattleTechin vastaavana tuottajana vuonna 1995