stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Itō Hirobumi
1800-luvun loppu

1885 järjestettiin Li-Itō kokous, jossa Itō edusti Japania. Itōn toimiessa sisäministerinä 1889 hän johti  Meiji-perustuslain valmistelemista lopulliseen muotoonsa sekä toimi keisarin lähimpänä avustajana. Toisen pääministerikautensa (1892–1896) aikana Itō kannatti alkanutta  Kiinan ja Japanin välistä sotaa. Sodan loputtua Itō oli laatimassa Shimonosekin sopimusta, jonka yksi allekirjoittajista Itō oli Japanin osalta. Sodan jälkeen Itō toimi perustamansa Seiyukai-puolueen johtajana. Oman puolueen perustaminen 1900 rikkoi Itōn ja Yamagatan välit. Itō uskoi poliittisten puolueiden olevan keino viedä Japanin kehitystä eteenpäin, kun  Yamagata taas koki puolueet vain tiettyjen poliittisten agendojen tyranniana.
1900-luvun alku

Kolmannen (1898) ja neljännen (1900–1901) pääministerikautensa aikana yritti Itō päästä Venäjän kanssa sopimukseen kiristyneestä Mantšurian tilanteesta. Japanin pääministereinä 1901–1913 välisenä aikana  vuorottelivat Itōn suojatti Saionji Kinmochi sekä prinssi Yamagata Aritomon suojatti Katsura Tarō. Itō ja hänen suojattinsa eivät rauhantavoitteessaan onnistuneet vaan Japani aloitti 1904 venäläisten joukkojen häätämisen Mantšuriasta Koreasta käsin.  Voittoisan Venäjän vastaisen sodan jälkeen Itō pakotti 1905 Korean alistumaan protektoraatin asemaan ja 1906 Itō muutti asumaan Koreaan.
Korean itsenäisyysaktivisti An Jung-geun murhasi Hirobumin Harbinissa, Mantšuriassa lokakuussa 1909. Itōn murhaaminen Koreassa toimi japanilaisille syynä liittää Korea kiinteästi osaksi Japania.
Kunnianosoituksia

Punaisen kotkan ritarikunnan suurristi briljantein (Saksa, 1901)
Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan ritari (Venäjä, 1901)
Vasa-ritarikunnan suurristi (Ruotsi-Norja, 1885)
Keisarillinen rautakruunun ritarikunnan 1. luokka (Itävalta-Unkari, 1885)
Thaimaan kruunuritarikunnan suurristi (Siam, 1888)
Kaarle III:n ritarikunnan suurristi (Espanja, 1896)
Leopoldin ritarikunnan suurristi (Belgia, 1897)
Kunnialegioonan suurristi (Ranska, 1898)
Kaksoislohikäärmeen ritarikunnan 1. luokan 3. alaluokka (Qing, 1898)
Bathin ritarikunnan suurristi (Yhdistynyt kuningaskunta, 1902)
Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunnan ritari (Italia, 1902)
Kultaisen hallitsijan ritarikunnan suurristi (Korea, 1904)
Lähde:
Vuosina 1963–1984 Itōn kuva oli tuhannen jenin setelissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itō Hirobumi Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
Niklas Åkerfelt

Niklas Sebastian Åkerfelt (s. 1. marraskuuta 1971 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.
Åkerfelt opiskeli Helsingin teatterikorkeakoulussa 1991–1995. Hän näytteli freelancerina vuoteen 2001 saakka ja on sen jälkeen työskennellyt Svenska Teaternissa. Hän on ollut mukana useissa suomen- ja ruotsinkielissä televisio-, radio- ja elokuvatuotannoissa.
Åkerfelt ääninäytteli Nuuskamuikkusta ja Hemulia vuoden 2017 elokuvassa Muumien taikatalvi.
Filmografia

2011 – Arne Dahl: Pudotuspeli
2012 – Arne Dahl: Verikyynel
2012 – Arne Dahl: Vuoren huipulle
2012 – Arne Dahl: Maan alla
2012 – Arne Dahl: Eurooppa blues
2012 – Annika Bengtzon: Crime Reporter - Lifetime
2015 – Arne Dahl: Juhannusyön uni
Aiheesta muualla

Niklas Åkerfelt Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Yoshihito

| Yoshihito 嘉仁 |
| --- | --- |
 Taishō-tennō
 Yoshihito valokuvattuna vuonna 1912
Japanin keisari
Valtakausi:  30. heinäkuuta 1912 – 25. joulukuuta 1926
Kruunajaiset:  10. marraskuuta 1915
Edeltäjä:  Meiji
Seuraaja:  Hirohito
Sijaishallitsija:  Hirohito (1921–1926)

Syntynyt:  31. elokuuta 1879 Akasaka, Tokio, Japanin keisarikunta
Kuollut:  25. joulukuuta 1926 (47 vuotta) Hayama, Kanagawa, Japanin keisarikunta
Lapset:  Hirohito Yasuhito Nobuhito Takahito
Suku:  Yamato
Isä:  Meiji
Äiti:  Naruko Yanagiwara
Uskonto:  šintolaisuus
Nimikirjoitus:  
Yoshihito (jap. 嘉仁, postuumilta nimeltä Taishō, jap. 大正天皇, Taishō-tennō 31. elokuuta 1879 Akasaka, Tokio – 25. joulukuuta 1926 Hayama, Kanagawa) oli Japanin keisari 30. heinäkuuta 1912 alkaen kuolemaansa asti. Perinteisen japanilaisen laskentatavan mukaan Yoshihito oli maan järjestyksessä 123. hallitsija.
Japanilaisen tavan mukaan kulloinkin vallassa olevaa keisaria kutsutaan pelkästään nykyiseksi keisariksi (tennō heika). Keisarin kuoltua keisaria kutsutaan keisarin valtakaudelle annetun nimen mukaan. Näin ollen Japanissa Yoshihitoa kutsutaan keisari Taishōksi (jap. 大正天皇, Taishō-tennō) Yoshiton hallituskauden, Taishō-kauden, mukaan.
Avioliitto ja lapset

Yoshihiton vanhemmat olivat keisari Meiji ja Yanagiwara-sukua edustava hovineito Naruko. Ajan tavan mukaan Meijin puoliso, keisarinna Haruko, adoptoi Yoshihiton ja tätä pidettiin hovimenoissa Yoshihiton äitinä. Yoshihitosta tuli virallisesti Japanin kruununprinssi vuonna 1888 pidetyssä seremoniassa hänen neljän vanhemman veljensä kuoltua nuorina.
Yoshihito nai Fujiwara-klaania olevan, tarmokkaaksi osoittautuneen ruhtinatar Sadako Kujōn vuonna 1900. He saivat neljä poikaa, joista vanhin, Hirohito, nousi Japanin valtaistuimelle Yoshihiton kuoltua.
Japanin keisarina

Keisariksi Yoshihito nousi vuonna 1912 isänsä kuoleman jälkeen. Yoshihiton valtakauden aikana keisarillinen hovi pyrki pitämään Yoshihiton poissa julkisuudesta: keisarin terveys oli koko hänen elämänsä ajan huono ja 1910-luvun lopulla keisarin terveydellinen tila oli niin heikko, että hän ei kyennyt suoriutumaan virallisista tehtävistään. Yoshihito ei hoitanut mitään virallisia tehtäviä vuoden 1919 jälkeen ja kruununprinssi Hirohito sai sijaishallitsijuuden ja otti hoitaakseen isänsä viralliset tehtävät vuodesta 1921 alkaen. 25. joulukuuta 1926 Yoshihito kuoli sydänkohtaukseen yöllä.
Yoshihiton oman tehottomuuden takia poliittisten puolueiden asema vallan käyttäjinä kuitenkin vahvistui Japanissa.
Kunnianosoituksia > Japanilaiset

Krysanteemiritarikunta ketjulla (1900)
Kultaisen haukan ritarikunnan 3. luokka (1906)
Kunnianosoituksia > Ulkomaalaiset

Pyhän Tapanin ritarikunnan suurristi (Itävalta-Unkari, 1900)
Leopoldin ritarikunnan suurristi (Belgia, 1898)
Elefanttiritarikunnan ritarikunta (Tanska, 1899)
Kunnialegioonan suurristi (Ranska, 1899)
Mustan kotkan ritarikunnan ritari (Saksa, 1899)
Pyhän Hubertin ritarikunnan ritari (Baijeri, 1904)
Pyhimmän ilmoituksen ylin ritarikunnan ritari (Italia, 1900)
Kultaisen hallitsijan ritarikunnan suurristi (Korea, 1900)
Alankomaiden leijonan ritarikunnan suurristi (Alankomaat, 1900)
Pyhän Olavin ritarikunta ketjulla (Norja, 1922)
Kahden ritarikunnan nauha (Portugali, 1904)
Pyhän Andreaksen ritarikunnan ritari (Venäjä, 1900)
Kultaisen taljan ritarikunnan ritari (Espanja, 1896)
Serafiimiritarikunnan ritari (Ruotsi, 1907)
Sukkanauharitarikunnan ritari (Yhdistynyt kuningaskunta, 1912)
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yoshihito Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Meiji | Japanin keisari 1912–1926 | Seuraaja: Hirohito |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Australia  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
12. joulukuuta

12. joulukuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 346. päivä (347. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 19 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Tuovi
suomenruotsalainen kalenteri: Tove, Tova
ortodoksinen kalenteri: Piri, Pirkka, Aabel, Enos, Kaleb, Eeva, Judit, Lea, Mirjam, Saara
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Duová
vanhemmissa kalentereissa: Adalbert, Alexander, Anaxina, Epimachus, Judith, Protus, Ragnborg, Talvi, Walerius
Tapahtumia

1098 – Ensimmäinen ristiretki: Ma'arrat al-Numanin verilöyly. Ristiretkeläiset mursivat kaupunginmuurin ja surmasivat arviolta 20 000 asukasta. Nälän pakottamina ristiretkeläiset turvautuivat kannibalismiin.
1861 – Viimeinen naisen teloitus pantiin täytäntöön Tanskassa.
1880 – Ensimmäinen buurisota alkoi.
1897 – Brasilian ensimmäinen suunniteltu kaupunki, Belo Horizonte, vihittiin käyttöön.
1911 – Delhi syrjäytti Kalkutan Intian pääkaupunkina.
1915 – Kiinan tasavallan presidentti Yuan Shikai julistautui Kiinan keisariksi valtaansa lujittaakseen.
1935 – Heinrich Himmler perusti Lebensborn-ohjelman, jonka tarkoituksena oli luoda kansallissosialismin mukainen ihannerotu Saksaan.
1936 – Xi’anin välikohtaus: kiinalainen kenraali Zhang Xueliang vangitsi ylipäällikkö Tšiang Kai-šekin pakottaakseen tämän lopettamaan sisällissodan kommunisteja vastaan.
1939 – Talvisota: Tolvajärven–Ägläjärven taistelu, suomalaisten ensimmäinen talvisodan merkittävä hyökkäysvoitto.
1941 – Toinen maailmansota: Iso-Britannia julisti sodan Bulgarialle, Unkari ja Romania julistivat sodan Yhdysvalloille sekä Intia julisti sodan Japanille.
1963 – Kenia itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1964 – Jomo Kenyattasta tuli itsenäisen Kenian ensimmäinen presidentti.
1972 – Iranin vallankumous: kaksi miljoonaa ihmistä protestoi šaahi Mohammad Reza Pahlavin valtaa vastaan Azadin aukiolla Teheranissa.
1979 – Rhodesia muutti nimensä Zimbabweksi.
1985 – Arrow Airin lento 1285 syöksyi maahan lentoonlähdön jälkeen Ganderissa Newfoundlandissa, surmansa sai 256 ihmistä joista 248 kuului Yhdysvaltain 101. laskuvarjodivisioonaan.
1991 – Venäjän SFNT erosi Neuvostoliitosta.
1995 – Ruandan kansanmurhaa käsitellyt kansainvälinen erikoistuomioistuin nosti ensimmäiset syytteet kahdeksaa henkilöä vastaan.
1996 – Saddam Husseinin poika, Uday Hussein, loukkaantui vakavasti murhayrityksessä.
2002 – Englanninkielinen Wikisanakirja aloitti toimintansa.
2015 – Pariisin ilmastosopimus hyväksyttiin.
Yasukuni-jinja

| Yasukuni-jinja> 靖国神社 |
| --- | --- |
 Yasukunin temppelin päärakennus.
Perustiedot
Sijainti:  Tokio, Japani
Koordinaatit:  35°41′39″N, 139°44′35″E
Rakennustyyppi:  pyhäkkö
Uskonnollinen käyttö:  šintolaisuus
Arkkitehtuuri
Valmistumisvuosi:  1869
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yasukuni-jinja (jap. 靖国神社, ”kansakunnan rauhottamisen pyhäkkö”) on šintolainen pyhäkkö Chiyodan erillisalueella Tokiossa, Japanissa. Pyhäkkö on omistettu Japanin keisarin puolesta kuolleiden kameille. Pyhäkkö rakennettiin kesäkuussa 1869 nimellä Tōkyō Shōkonsha (東京招魂社) Meiji-keisarin käskystä Boshin-sodan uhrien muistoksi. Se nimettiin uudelleen 1879, jolloin siitä tuli kansallinen pyhäkkö sodissa kuolleiden muistoksi. Nimi on lainaus kiinalaisesta klassikosta Zuo Zhuan, joka neuvoo: "rauhoita itse maa (吾以靖国也)".
Lokakuussa 2004 pyhäkön kamien luetteloon oli kirjattu 2 466 532 miestä ja naista, jotka antoivat elämänsä Japanin keisarin puolesta. Luetteloon kuuluu myös 1 068 toisen maailmansodan jälkeen sotarikoksista tuomittua, mukaan lukien neljätoista Tokion sotarikosoikeudenkäynnissä syytettyinä ollutta Japanin johtajaa. Tiettävästi rekisteriin on merkitty myös muita vastaavia rikollisia, etupäässä muinaisia poliittisia salamurhaajia, jotka olivat tehneet seppukun jäädessään kiinni rikoksestaan. Samoin kaikki kamikaze-hyökkäyksissä kuolleet japanilaiset on merkitty sinne. Šintolaisen näkökannan mukaan ihminen sovittaa kuollessaan eläessään tehdyt rikkeet ja rikokset. Siksi šintolaiset eivät näe ristiriitaa tuomittujen sotarikollisten sielujen kutsumisessa Yasukuniin.
Japanilaisten poliitikkojen vierailut pyhätössä ovat usein herättäneet vastalauseita ulkomailla, pääasiassa Kiinassa sekä Etelä- ja Pohjois-Koreassa, joissa temppeli nähdään japanilaisen militarismin symbolina. Ulkopoliittisia ongelmia aiheuttivat erityisesti Japanin pääministeri Jun’ichirō Koizumin vuosittaiset vieraillut Yasukunilla 2000-luvun alkupuolella. Shōwa-keisari Hirohito ei käynyt paikalla enää vuoden 1978 jälkeen, jolloin sotarikolliset lisättiin sen luetteloihin. Tästä lähtien keisarit ovat epävirallisesti boikotoineet temppeliä, ja sitä ovat jatkaneet myös Hirohiton seuraajat Akihito ja Naruhito.
Pyhäkössä on myös kiistanalainen ja revisionistinen sotamuseo Yūshūkan, jossa vierailee vuosittain noin 300 000 kävijää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yasukuni-jinja Wikimedia Commonsissa
14. elokuuta

14. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 226. päivä (227. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 139 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Onerva, Kanerva
suomenruotsalainen kalenteri: Bianca, Sienna
ortodoksinen kalenteri: Miika, Nasari
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Sojá
vanhemmissa kalentereissa: Athanasia, Bertram, Ebbe, Emil, Eusebius, Euseebius, Svea
Tapahtumia

1040 – Macbeth salamurhasi Skotlannin kuninkaan Duncan I:n.
1385 – Portugalin vuosien 1383–1385 kriisi: portugalilaiset voittivat kastilialaiset Aljubarrotan taistelussa.
1598 – Tyronen jaarlin Hugh O’Neillin johtamat irlantilaiset voittivat englantilaiset joukot Yellow Fordin taistelussa.
1790 – Värälän rauha päätti Kustaa III:n sodan.
1842 – Intiaanisodat: toinen seminolesota päättyi. Seminole-intiaanit karkotettiin Floridasta Oklahomaan.
1848 – Oregonin territorio muodostettiin Yhdysvaltain kongressin päätöksellä.
1880 – Kölnin tuomiokirkko, Kölnin kaupungin kuuluisa maamerkki, valmistui.
1893 – Ranskassa aloitettiin ensimmäisenä moottoriajoneuvojen rekisteröinti.
1896 – Yukonin territoriossa Kanadassa tehty kultalöytö johti Klondiken kultaryntäykseen.
1900 – Yhdistyneet eurooppalais-japanilais-yhdysvaltalaiset joukot valtasivat Pekingin kampanjassa, jonka tarkoituksena oli lopettaa Kiinan boksarikapina.
1900 – Toinen buurisota: brittiläiset joukot löivät buurikommandot Bergendalissa.
1901 – Ilmailu: saksalais-amerikkalainen Gustave Whitehead suoritti maailman ensimmäisen moottorikäyttöisen lennon Numer 21 -lentokoneellaan.
1912 – Yhdysvaltain merijalkaväki nousi maihin Nicaraguassa auttaakseen Yhdysvaltain tukemaa hallitusta, joka asetettiin valtaan José Santos Zelayan luovuttua vallasta kolme vuotta aiemmin.
1941 – Toinen maailmansota: Winston Churchill ja Franklin D. Roosevelt allekirjoittivat Atlantin julistuksen (Atlantic Charter), jossa julistettiin sodanjälkeisen ajan perusperiaatteita. Yhdysvallat ei ollut vielä tuolloin liittynyt sotaan.
1945 – Toinen maailmansota: Japani antautui kaksi kaupunkia tuhonneiden atomipommien ja Neuvostoliiton Mantšurian-hyökkäyksen seurauksena. Maailmansota päättyi.
1947 – Pakistan ja Intia itsenäistyivät Britannian vallasta keskiyöllä. Pakistan juhlii tapahtumaa 14. ja Intia 15. elokuuta.
1965 – Uudenkylän asevarikon räjähdysonnettomuus.
1969 – Brittijoukot saapuivat Pohjois-Irlantiin.
1971 – Bahrain itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
1972 – Ilmailu: itäsaksalainen Iljušin Il-62 syöksyi maahan lähtiessään lentoon Itä-Berliinistä, 156 ihmistä sai surmansa.
1980 – Lech Wałęsa johti lakkoa Puolan telakoilla Gdańskissa.
1994 – Ranskan turvallisuuspalvelu otti Sudanissa kiinni terroristi Ilich Ramírez Sánchezin eli Shakaalin.
2003 – Laaja sähkökatko Yhdysvaltain koillisosassa ja Kanadan itäosassa.
2010 – Ensimmäiset nuorten kesäolympialaiset avattiin Singaporessa.
Kuolleita

582 – Tiberius II Constantinus, Bysantin keisari (s. n. 520)
1040 – Duncan I, Skotlannin kuningas (s. 1001)
1433 – Juhana I, Portugalin kuningas 1385–1433 (s. 1357)
1464 – Pius II, paavi (s. 1405)
1669 – Elin Såger, suomalainen kauppias ja talouselämän vaikuttaja (s. 1614)
1847 – Frans Mikael Franzén, suomalainen runoilija (Människans anlete) (s. 1772)
1856 – Constant Prévost, ranskalainen geologi (s. 1787)
1880 – Taavi Hahl, suomalainen kuoronjohtaja, laulunopettaja ja tenorilaulaja (s. 1847)
1941 – Paul Sabatier, vuoden 1912 Nobelin kemianpalkinnon saanut ranskalainen kemisti (s. 1854)
1951 – William Randolph Hearst, yhdysvaltalainen sanomalehtikustantaja (s. 1863)
1956 – Bertolt Brecht, saksalainen runoilija ja näytelmäkirjailija (Kolmen pennin ooppera) (s. 1898)
1958 – Frédéric Joliot-Curie, vuoden 1935 Nobelin kemianpalkinnon (yhdessä puolisonsa Irène Joliot-Curien kanssa) saanut ranskalainen kemisti (s. 1900)
1958 – Konstantin von Neurath, saksalainen diplomaatti (s. 1873)
1963 – Hilja Gestrin, suomalainen arkkitehti (s. 1882)
1964 – Johnny Burnette, yhdysvaltalainen laulaja (s. 1934)
1980 – Dorothy Ruth Hoogstraten (”Dorothy Stratten”), kanadalainen malli ja elokuvanäyttelijä (s. 1960)
1988 – Enzo Ferrari, italialainen autonvalmistaja (Ferrari) (s. 1898)
1991 – Matti Aro, suomalainen teatterinjohtaja ja ohjaaja (s. 1906)
1994 – Elias Canetti, vuoden 1981 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut brittiläis-itävaltalainen kirjailija (Marrakešin ääniä) (s. 1905)
1994 – Aune Irja Aholainen, suomalainen oopperalaulaja (s. 1904)
2003 – Helmut Rahn, saksalainen jalkapalloilija (s. 1929)
2004 – Czesław Miłosz, vuoden 1980 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut puolalainen runoilija (Issan laakso) (s. 1911)
2006 – Elina Karjalainen, suomalainen toimittaja ja kirjailija (Uppo-Nalle-tarinat) (s. 1927)
2006 – Bruno Kirby, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1949)
2007 – Tihon Hrennikov, neuvostoliittolainen säveltäjä ("Moskovan valot") (s. 1913)
2015 – Donald William Johnston ("Bob Johnston"), yhdysvaltalainen musiikkituottaja ("Johnny Cash", "Leonard Cohen", "Bob Dylan", "Simon & Garfunkel") (s. 1932)
2015 – Joseph Reid, kanadalainen poliitikko (s. 1917)
2018 – Balram Das Tandon, intialainen poliitikko (s. 1927)
2019 – Ivo Malec, kroatialais-ranskalainen säveltäjä (s. 1925)
2020 – Julian Bream, brittiläinen kitaristi ja luutisti (s. 1933)
2020 – Risto Pietilä, suomalainen liikemies ja Bitcoin-vaikuttaja (s. 1980)
2021 – Dorrit von Fieandt, suomalainen keraamikko (s. 1927)
2021 – Igor Oistrah, venäläinen viulutaiteilija (s. 1931)
2022 – Kristaq Dhamo, albanialainen elokuvaohjaaja (s. 1933)
2023 – Francesco Alberoni, italialainen sosiologi (s. 1929)
2024 – Gena Rowlands, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1930)
Juhlapäiviä

Pakistan: Itsenäisyyspäivä.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 14. elokuuta: |  |
:   Pakistanin sijainti 1790 – Värälän rauha päätti Kustaa III:n sodan.  1896 – Yukonin territoriossa Kanadassa tehty kultalöytö johti Klondiken kultaryntäykseen.  1910 – Pelimanni ja kansanmusiikin säveltäjä Konsta Jylhä syntyi.  1945 – Saksalainen elokuvaohjaaja Wim Wenders syntyi.  1947 – Pakistan itsenäistyi Britanniasta.  1980 – Lech Wałęsa johti lakkoa Gdańskissa Puolan telakoilla.  
Katso myös: kalenteri ~ 13. elokuuta, 15. elokuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
6. syyskuuta

6. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 249. päivä (250. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 116 päivää.
Suomessa 6. syyskuuta on ollut valtakunnallinen suomenhevosen päivä vuodesta 2007 lähtien. Suomen Hippos suosittaa liputtamaan päivänä suomenhevosen ja suomalaisen hevososaamisen kunniaksi.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Asko, Felix
suomenruotsalainen kalenteri: Felix, Felicia, Lykke
ortodoksinen kalenteri: Raisa, Raija
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ásko, Feles
vanhemmissa kalentereissa: Magnus, Onesiphorus, Sakari, Zacharias
Tapahtumia

1522 – Victoria palasi ainoana aluksena Espanjaan Fernão de Magalhãesin johtamalta tutkimusmatkalta ja oli näin ensimmäinen maailmanympäri purjehtinut alus.
1581 – 25-vuotinen sota: ruotsalaiset valtasivat Narvan ja surmasivat noin 7 000 kaupungin asukasta.
1634 – Kolmikymmenvuotinen sota: ruotsalaisten sotaonni kääntyi, kun keisarilliset joukot murskasivat protestanttien armeijan Nördlingenin taistelussa.
1638 – Ruotsin kuningaskuntaan perustettiin postilaitos.
1901 – Anarkisti Leon Czolgosz ampui kuolettavasti Yhdysvaltain presidentti William McKinleytä New Yorkin osavaltion Buffalossa pidetyssä maailmannäyttelyssä.
1907 – Suomen senaatti vahvisti päätöksensä suomenhevosen kantakirjasta.
1915 – Britannian armeija testasi ensimmäistä kertaa Little Willie -koevaunua, maailman ensimmäisen palveluskäyttöön otetun panssarivaunun, Mark I:n, prototyyppiä.
1939 – Toinen maailmansota: Etelä-Afrikan unioni julisti sodan Saksalle.
1948 – Julianasta tuli Alankomaiden kuningatar Vilhelmiinan erottua terveyssyistä.
1968 – Swazimaa itsenäistyi.
1972 – Ruoppaaja Nostaja kaatui ja upposi Pietarsaaren edustalla. 16 ihmistä hukkui.
1991 – Neuvostoliitto tunnusti Baltian maiden itsenäisyyden.
1991 – Leningradin kaupunki nimettiin jälleen Pietariksi.
1997 – Prinsessa Dianan hautajaisia seurasi lähes 2,5 miljardia ihmistä.
2013 – M/S Nordic Orion lähti ensimmäisenä kauppalaivana Vancouverista purjehdukselle Luoteisväylän läpi (perillä Porissa 10. lokakuuta).
2017 – Hurrikaani Irma rantautui Kuubaan ja aiheutti paljon tuhoa.