stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Church of God in Christ
Kannatusalueet

COGIC:n suhteellisesti vahvimpia kannatusalueita osavaltioittain ovat Tennessee, Mississippi, Louisiana, Arkansas ja  Alabama. Yksittäisistä kaupungeista vahvimpia ovat Camden, Clarksdale, Elmira, Memphis ja Greenwood.
United Pentecostal Church International

| United Pentecostal Church International |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  protestantismi
Teologia:  ykseyshelluntailaisuus
Toiminta-alue:   Yhdysvallat
Päätoimipaikka:  Hazelwood, Missouri
Perustettu:  1945
Julkaisut:  Pentecostal Life
Kustantamo:  Pentecostal Publishing House
Koulutus:   Urshan College  Urshan Graduate School of Theology 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
United Pentecostal Church International (lyh. UPCI) on yhdysvaltalainen helluntailainen kirkkokunta, joka on perustettu vuonna 1945. Kirkkokunta on maailman suurin ykseyshelluntailainen kirkkokunta, joka on kasvanut huomattavasti perustamisestaan lähtien. Kirkkokunnan päämaja sijaitsee St. Louisin esikaupunkialueella Missourissa.
Kirkkokunnan juuret ovat Bethelin raamattukoulussa ja Azusa-kadun herätyksessä. Organisaation juuret ulottuvat vuoteen 1916, jolloin suuri joukko helluntaipappeja yhdistyi ykseyshelluntailaisuuden opetuksen ympärille. Järjestö muodostettin vuonna 1945, kun Pentecostal Church, Inc. ja Pentecostal Assemblies of Jesus Christ yhdistyivät.
Aiheesta muualla

Kirkkokunnan verkkosivusto (englanniksi)
| n k Helluntaiherätys Yhdysvalloissa |
| --- | --- |
Kirkkokunnat:  (Original) Church of God  Apostolic Faith Mission of Portland, Oregon  Assemblies of God International Fellowship  General Council of the Assemblies of God  Assemblies of the Lord Jesus Christ  Vineyard-liikeAssociation of Vineyard Churches  Bethel Ministerial Association  Bible Church of Christ, Inc.  Bible Way Church of Our Lord Jesus Christ World Wide, Inc.  Calvary Chapel  Christian Congregation in North America  Church of God (Cleveland, Tennessee)  Church of God Apostolic, Inc.  Church of God by Faith, Inc.  Church of God in Christ  Church of God of Prophecy  Church of God of the Apostolic Faith, Inc.  Church of God, Mountain Assembly, Inc.  Church of Our Lord Jesus Christ of the Apostolic Faith  Church of the Living God (Christian Workers for Fellowship)  Church of the Living God, the Pillar and Ground of the Truth, Inc.  Congregational Holiness Church  Elim Fellowship  Fellowship of Christian Assemblies  Full Gospel Assemblies International  Full Gospel Christian Assemblies International  Holiness Church of God  Independent, Charismatic Churches  International Church of the Foursquare Gospel  International Fellowship of Christian Assemblies  International Pentecostal Church of Christ  International Pentecostal Holiness Church  Open Bible Churches  Pentecostal Assemblies of the World  Pentecostal Church of God  Pentecostal Fire-Baptized Holiness Church  Pentecostal Free Will Baptist Church, Inc.  United Holy Church of America  United Pentecostal Church International  United Pentecostal Council of the Assemblies of God
Foursquare Church

| Foursquare Church |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  protestantismi
Teologia:  helluntaiherätys
Yhteistyötahoja:  National Association of Evangelicals
Toiminta-alue:   Yhdysvallat ja 150 maata
Päätoimipaikka:  Los Angeles, Kalifornia
Perustaja:  Aimee Semple McPherson
Perustettu:  1923
Koulutus:  Life Pacific College
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Foursquare Church eli International Church of the Foursquare Gospel (lyh. ICFG) on yhdysvaltalainen helluntailainen kirkkokunta. Kirkkokunta on perustettu vuonna 1927 ja sen perustaja on kanadalainen herätysjohtaja Aimee Semple McPherson.
Foursquare Church perustettiin Los Angelesissa vuonna 1923 Angelus-temppelin avajaisten yhteydessä. Kaliforniassa avattiin nopeasti myös neljä muuta kirkkoa ja kirkkokunnan ensimmäinen lähetyssaarnaaja aloitti vuonna 1927. Perustaja Aimeen kuoltua vuonna 1944, hänen poikansa Rolf Kennedy McPherson johti kirkkokuntaa 44 vuoden ajan. 1900-luvun lopulla Foursquare Church oli yksi suurimmista helluntailaisista kirkkokunnista. Vuonna 2021 siihen kuului yli 8,8 miljoonaa jäsentä ja yli 67 500 seurakuntaa maailmanlaajuisesti.
Aiheesta muualla

Kirkkokunnan verkkosivusto (englanniksi)
| n k Helluntaiherätys Yhdysvalloissa |
| --- | --- |
Kirkkokunnat:  (Original) Church of God  Apostolic Faith Mission of Portland, Oregon  Assemblies of God International Fellowship  General Council of the Assemblies of God  Assemblies of the Lord Jesus Christ  Vineyard-liikeAssociation of Vineyard Churches  Bethel Ministerial Association  Bible Church of Christ, Inc.  Bible Way Church of Our Lord Jesus Christ World Wide, Inc.  Calvary Chapel  Christian Congregation in North America  Church of God (Cleveland, Tennessee)  Church of God Apostolic, Inc.  Church of God by Faith, Inc.  Church of God in Christ  Church of God of Prophecy  Church of God of the Apostolic Faith, Inc.  Church of God, Mountain Assembly, Inc.  Church of Our Lord Jesus Christ of the Apostolic Faith  Church of the Living God (Christian Workers for Fellowship)  Church of the Living God, the Pillar and Ground of the Truth, Inc.  Congregational Holiness Church  Elim Fellowship  Fellowship of Christian Assemblies  Full Gospel Assemblies International  Full Gospel Christian Assemblies International  Holiness Church of God  Independent, Charismatic Churches  International Church of the Foursquare Gospel  International Fellowship of Christian Assemblies  International Pentecostal Church of Christ  International Pentecostal Holiness Church  Open Bible Churches  Pentecostal Assemblies of the World  Pentecostal Church of God  Pentecostal Fire-Baptized Holiness Church  Pentecostal Free Will Baptist Church, Inc.  United Holy Church of America  United Pentecostal Church International  United Pentecostal Council of the Assemblies of God
Surimono

Hokusain oppilaan Kubo Shunmanin suunnittelema yksityisesti tilattu surimono-painokuva, 1810, 21 x 18.6 cm. Metropolitan Museum of Art, New York.
Surimono (jap. 摺物, kirjaimellisesti ’painettu’) on japanilaisten puupiirroskuvien genre. Surimono-kuvat olivat  yksityisesti tilattuja painokuvia tai painokuvasarjoja Edo-kauden Japanissa. Surimono-painokuvia ei pidetä samaan aikaan kukoistaneen kaupallisen ukiyo-e-tyylisuunnan osana.
Taustaa

Sana surimono tarkoitti alun perin mitä tahansa puupiirrostekniikalla painettua kuvaa. Edo-kaudella termi kuitenkin muuttui tarkoittamaan vain yksityisesti tilattuja painokuvia, jotka painettiin yleensä pieninä sarjoina. Genre kehittyi 1760-luvulla suosituista e-goyomi-kalentereista, jotka olivat olleet vaihdettaviksi tarkoitettuja uudenvuoden tervehdyksiä.
Surimonossa yhdistyivät usein runot ja kuvat. Monet painokuvista olivat kyōka- ja haiku-runoilijoiden tilaamia yksityisiä pienen kappalemäärän painoksia. Tyypillinen surimono-painos oli 20–100 vedosta. Tilaamisen syy oli osallistuminen ryhmän sisäiseen kilpailuun, halu jakaa ja vaihtaa runoja omassa ryhmässä tai kerhossa, tai yksinkertaisesti itse kirjoitettujen runojen mainostaminen ja levittäminen.
Surimonon tilaamisen ja jakamisen syyt olivat kuitenkin hyvin vaihtelevia. Näyttelijät tilasivat painokuvia mainostaakseen esiintymisiään tai ilmoittaakseen nimenvaihdosta. Kurtisaanit mainostivat palvelujaan. Surimono saattoi ilmoittaa tärkeästä yksityisestä tilaisuudesta tai julkisesta tapahtumasta. Varhaisin tunnettu surimono-kuva on vuodelta 1785. Genren kulta-aika oli vuosina 1790–1830. Kyōkan-runouden muoti meni ohitse 1830-luvulla, mutta haiku-runoissa surimonon suosio jatkui 1800-luvun puoliväliin saakka.
Taustaa > Muoto ja sisältö

Surimonoa ei sensuroitu samalla tavalla kuin julkiseen levitykseen tarkoitettuja painokuvia. Tilaajat olivat koulutettuja ja usein varakkaita yksityishenkilöitä tai ryhmiä, jotka eivät säästelleet kustannuksissa. Surimono-tilaukset olivatkin kuvien suunnittelijoille ja kustantajille merkittävä tulonlähde. Kuvittajat pystyivät kokeilemaan painotekniikoita ja kuva-aiheita, jotka eivät sopineet kaupalliseen levitykseen. Esimerkiksi asetelmat eivät koskaan olleet kaupallisen ukiyo-en aiheita, mutta surimonossa yleinen kuva-aihe. Surimonossa saatettiin käyttää metallivärejä, kohopainatusta ja erikoisvärejä, joita ei pystytty kustannussyistä käyttämään kaupallisissa kuvasarjoissa. Kuvat painettiin paksummalle paperille kuin kaupallinen ukiyo-e.
Surimonossa käytettiin usein kaupallisista painokuvista poikkeavia kokoja. Neliömäinen shikishi (20,5 × 18,5 cm) oli ollut waka-runoilijoiden käytössä jo Heian-kaudella. Suuri yokonagaban (40 × 53 cm) taitettiin kahtia. Kuva jäi ulkopuolelle ja runon teksti sisäpuolelelle.
Taustaa > Surimonon mestarit

Lähes kaikki ukiyo-e-mestarit suunnittelivat myös surimono-kuvia. Tunnetuimmat suunnittelijat ovat Katsushika Hokusai (1760-1849) ja hänen oppilaansa Totoya Hokkei (1780-1850), Sadaoka Gakutei (1785– 1855), Kubo Shunman (1757-1820) ja Ryuryukyo Shinsai (1764–1820). Myös Utagawa Toyokuni I (1769–1825) ja hänen oppilaansa Utagawa Kunisada (1786–1865) tunnettiin surimonostaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Surimono Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Japani 
Utagawa Toyokuni I:n surimono, jossa näyttelijä Onoe Kikugorô III (1784-1849) esittää roolia näytelmässä Soga nakamura öisessä sateessa miekka kädessään. Rijksmuseum, Amsterdam.
Siivoton juttu

| Siivoton juttu |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tapio Piirainen
Käsikirjoittaja:  Tapio Piirainen
Tuottaja:  Kari Kyrönseppä
Säveltäjä:  Jussi Olkinuora
Kuvaaja:  Pauli Bessonoff
Leikkaaja:  Tapio Piirainen
Lavastaja:  Julia Tallgren
Erikoistehosteet:  Esko Kares   Kimi Seppänen   Jari Pekkinen
Pääosat:  Kai Lehtinen, Pertti Koivula
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Ensi-ilta:  1997
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siivoton juttu on vuonna 1997 valmistunut televisioelokuva. Elokuvan on ohjannut Tapio Piirainen, ja pääosissa nähdään muun muassa Kai Lehtinen ja Pertti Koivula. Elokuvassa nähdään Olavi Ahonen viimeisessä elokuvaroolissaan.
Elokuva kertoo kahdesta työttömästä kaveruksesta, Rauno "Rane" Vekkilästä (Kai Lehtinen) ja Kokista (Pertti Koivula), jotka perustavat oman siivousfirman. Ensimmäinen siivouskone hommataan Ruotsista, ja siivouskohteena ovat niin yksityiskohteet kuin SUPO:n arkisto.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kai Lehtinen  | … |  Rauno "Rane" Vekkilä   |
|  Pertti Koivula  | … |  Kokki   |
|  Maarit Peltomaa  | … |  Tuula Vekkilä   |
|  Saara Pakkasvirta  | … |  anoppi   |
|  Mia Raski  | … |  Arja   |
|  Risto Salmi  | … |  Pannimaa, talonmies   |
|  Taisto Reimaluoto  | … |  Pietu   |
|  Pekka Huotari  | … |  Kautto   |
|  Pekka Autiovuori  | … |  pankinjohtaja   |
|  Risto Aaltonen  | … |  sopimuspäällikkö   |
|  Ossi Ahlapuro  | … |  isännöitsijä   |
|  Timo Eränkö  | … |  Tossavainen   |
|  Risto Kaskilahti  | … |  toimittaja   |
|  Mari Vainio  | … |  lentoemäntä Seija Komulainen   |
|  Tuula Nyman  | … |  vanha rouva   |
|  Olli Ikonen  | … |  TV-lupatarkastaja   |
|  Tommi Korpela  | … |  mies leipäjonossa   |
|  Markku Maalismaa  | … |  tullimies   |
|  Ari-Kyösti Seppo  | … |  tullimies   |
|  Aarno Sulkanen  | … |  huoltoaseman omistaja   |
|  Heikki Nousiainen  | … |  rehtori   |
|  Seppo Pääkkönen  | … |  poliisi   |
|  Jukka Kärkkäinen  | … |  poliisi   |
|  Olavi Ahonen  | … |  mies metsässä   |
|  Heikki Kahila  | … |  juontaja   |
|  Jaakko Kytömaa  | … |  Supon mies   |
|  Heikki Määttänen  | … |  valokuvien ostaja   |
|  Jari Pehkonen  | … |  automyyjä   |
|  Laura Malmivaara  | … |  nainen laivalla   |
|  Elina Orpana  | … |  nainen laivalla   |
|  Oiva Lohtander  | … |  uutistenlukija (ääni)   |
Aiheesta muualla

Leffatykki.com -sivuston arvostelu
Siivoton juttu -elokuva Yle Areenassa
Kuopion taidelukio

| Kuopion taidelukio Lumit |
| --- | --- |
 Kuopion taidelukio Lumitin vanhemman osan seinän yksityiskohta.
Sijainti:  Koljonniemenkatu 48-50, 70100 Kuopio
Koordinaatit:  62.8902°N, 27.6783°E
Tyyppi:  suomenkielinen erikoislukio
Perustettu:  2015
Rehtori:  Mika Strömberg
Luokat:  10–12
Oppilaita:  Noin 700
Verkkosivut
Kuopion taidelukio Lumit on Koljonniemenkadulla, Kuopion Kuopionlahden kaupunginosassa toimiva suomenkielinen erikoislukio (luokka-asteet 10–12). Taidelukiossa on neljä opintolinjaa. Opiskelija voi pyrkiä musiikin tai tanssin erikoislukioon, ilmaisutaitolinjalle tai yleislinjalle. Vuoden 2016 valinnassa oli haettavana yhteensä 182 aloituspaikkaa:  yleislinjalle 90,  musiikkilinjalle 56, tanssilinjalle 16 ja ilmaisulinjalle 20. Valituksi tuli yhteensä 170 opiskelijaa.
Kuopion taidelukio Lumit aloitti toimintansa elokuussa 2015. Tuolloin uuteen erikoislukioon yhdistyivät aiemmat Kuopion yhteiskoulun musiikkilukio ja Minna Canthin lukio. Ennen yhteenliittymistä näissä lukioissa oli yhteensä noin 520 opiskelijaa (213 ja 308 oppilasta 20.9.2014). Vuonna 2016 Kuopion taidelukio Lumitin opiskelijamääräksi ilmoitettiin 563. Lukion omien erikoiskurssien ohella taidelukiolaiset voivat täydentää kurssivalintansa Kuopion lukioiden yhteisestä kurssitarjottimesta. Kuopion taidelukio Lumit muodostaa yhdessä Kuopion lyseon lukion ja Kuopion aikuislukion kanssa Kuopion keskustakampuksen.
Uusi erikoislukio jatkaa aiemmin Kuopion yhteiskoulun musiikkilukion tiloissa Kuopion Musiikkikeskuksen läheisyydessä. Läheisyys Musiikkikeskukseen helpottaa yhteisopintoja muissa taidealan oppilaitoksissa, sillä Kuopion Musiikkikeskuksessa toimivat Taideyliopiston Sibelius-Akatemian Kuopion osasto, Savonia-ammattikorkeakoulun musiikin ja tanssin yksikkö sekä Kuopion konservatorio.
Kuopion kaupunki päätti syksyllä 2016 rakentaa uuden koulurakennuksen taidelukiolle Kuopionlahden alueelle.
Kuopion taidelukio Lumitin tilloja.
Kuopion taidelukion vanhempaa, aiemmin Kuopion yhteiskouluna toiminutta osaa.
Arkansas’n osavaltionyliopisto

| Arkansas’n osavaltionyliopisto |
| --- | --- |

 engl. Arkansas State University 
Motto:  Powering Minds
Perustettu:  1909
Sivusto:  https://www.astate.edu/
Arkansas’n osavaltionyliopisto (engl. Arkansas State University, lyh. ASU) on Yhdysvaltain Arkansas’ssa sijaitseva julkinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1909 ja se sijaitsee Jonesboron kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Johan Ulfstjerna (vuoden 1923 elokuva)

| Johan Ulfstjerna |
| --- | --- |
Ohjaaja:  John W. Brunius
Käsikirjoittaja:  Carlo Keil-Möller, pohjana Tor Hedbergin näytelmä Johan Ulfstjerna (1907)
Kuvaaja:  Hugo Edlund
Pääosat:  Einar Hanson   Anna Olin   Ivan Hedqvist   Mary Johnson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svensk Filmindustri
Ensi-ilta:  Ruotsissa 3. joulukuuta 1923, Suomessa 26. joulukuuta 1923 Kino-Palatsi
Kesto:  65 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Johan Ulfstjerna on vuonna 1923 valmistunut ruotsalainen mykkäelokuva, jonka ohjasi John W. Brunius (1884–1937). Elokuvan tapahtumat sijoittuivat Suomen ensimmäiselle sortokaudelle ja se perustui Tor Hedbergin vuonna 1907 tekemään samannimiseen näytelmään.
Elokuvaa kuvattiin pääosin Råsundan studioilla Ruotsissa. Elokuvan ulkokohtauksia kuvattiin Helsingissä elo–syyskuussa 1923. 4. elokuuta kuvattiin Esplanadilla Suomen kenraalikuvernöörin entisen virka-asunnon Smolnan edustalla ja 22. syyskuuta kuvattiin Senaatintorilla ja Suurkirkon portailla kansanjoukkojen ja kasakoiden yhteenottoa. Kuvauksen aikana kaksi henkilöä jäi hevosten jalkoihin saaden vakavia vammoja ja sen vuoksi Helsingin poliisimestari kielsi kuvauksien jatkamisen.
Elokuvan kopio löytyi vuonna 1993. Näytelmä kuvattiin uudelleen vuonna 1936, jolloin ohjaajana oli Gustaf Edgren ja Ulfstjernan perheen vanhempia näyttelivät Gösta Ekman ja Edith Erastoff.
Juoni

Helge Ulfstjerna (Einar Hanson) kuuluu järjestöön, joka suunnittelee Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin ampumista. Tehtävä lankeaa Helge Ulfstjernalle, mutta murhapäivän aamuna tapahtuu jotain odottamatonta.
Näyttelijät

Ivan Hedqvist – John Ulfstjerna
Anna Olin – Adelaide Ulfstjerna
Einar Hanson – Helge Ulfstjerna
Mary Johnson – Agda
John Ekman – kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov
Rudolf Wendbladh – Reback
Albion Örtengren – Herra Gauvin
Muut tekijät

Carlo Keil-Möller – käsikirjoitus
Hugo Edlund – kuvaus
Vilhelm Bryde – lavastus
Aiheesta muualla

Sortoajan kuvia Helsingistä, Suomen Kuvalehti, 06.10.1923, nro 40, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Johan Ulfstjerna (film, 1923)
Käännös suomeksi
Pohjois-Coloradon yliopisto

| Pohjois-Coloradon yliopisto> University of Northern Colorado |
| --- | --- |
Motto:  Sapientia In Aeterum Est
Perustettu:  1889
Tyyppi:  julkinen
Sijainti:  Greeley, Colorado  Yhdysvallat
Sivusto:  https://www.unco.edu/
Pohjois-Coloradon yliopisto (engl. University of Northern Colorado, lyh. UNC) on Yhdysvaltain Coloradossa sijaitseva julkinen yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1889, ja se sijaitsee Greeleyn kaupungissa.
Aiheesta muualla

Yliopiston verkkosivusto (englanniksi)
Luettelo Viron kunnista 1990–2017

Tämä artikkeli on luettelo Viron kunnista 1990–2017. Vuoden 2015 aluejaon mukaan Virossa oli 213 itsenäistä kuntayksikköä (vir. omavalitused), joista 183 oli kuntia (vir. vald) ja 30 kaupunkeja (vir. linn). Kunnat on esitetty luettelossa maakunnittain.
Viron kaupungit on lueteltu artikkelissa luettelo Viron kaupungeista, eivätkä ne ole mukana tämän artikkelin luettelossa. Virossa on myös 17 entistä kaupunkia, joista on kuntaliitosten myötä tullut epäitsenäisiä kaupunkeja (vir. vallasisene linn). Niillä ei ole hallinnollista merkitystä.
Sulkuihin on merkitty kuntiin kuuluvia asuttuja paikkoja: epäitsenäiset kaupungit, kauppalat (alev) ja tieto siitä onko kunta pelkästä kauppalasta muodostuva kauppalakunta (alevvald). Pienkauppalat (alevik) eivät ole mukana.
Vuoden 2017 kuntauudistuksen myötä muodostunut kuntajako ja sen yhteydessä tehdyt kuntaliitokset on esitetty artikkelissa luettelo Viron kunnista. Ennen kuntauudistusta vuosina 1996–2014 toteutettiin myös useita kuntaliitoksia.
Harjumaa

Aegviidu (kauppalakunta)
Anija (sisältää Kehran epäitsenäisen kaupungin)
Harku
Jõelähtme
Keila
Kernu
Kiili (sisältää Kiilin kauppalan)
Kose
Kuusalu
Nissi
Padise
Raasiku
Rae
Saku
Saue
Vasalemma
Viimsi
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Kehran kaupunki ja Anijan kunta yhdistyivät Anijan kunnaksi 2002
Kuusalun kunta ja Loksan kunta yhdistyivät Kuusalun kunnaksi 2005
Kosen kunta ja Kõuen kunta yhdistyivät Kosen kunnaksi 2013
Hiidenmaa

Emmaste
Hiiu (sisältää Kärdlan epäitsenäisen kaupungin)
Käina
Pühalepa
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Kärdlan kaupunki ja Kõrgessaaren kunta yhdistyivät Hiiun kunnaksi 2013
Itä-Virumaa

Alajõe
Aseri
Avinurme
Iisaku
Illuka
Jõhvi (sisältää Jõhvin epäitsenäisen kaupungin)
Kohtla
Kohtla-Nõmme (kauppalakunta)
Lohusuu
Lüganuse (sisältää Püssin epäitsenäisen kaupungin)
Mäetaguse
Sonda
Toila
Tudulinna
Vaivara
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Jõhvin kaupunki ja Jõhvin kunta yhdistyivät Jõhvin kunnaksi 2005
Püssin kaupunki, Maidlan kunta ja Lüganusen kunta yhdistyivät Lüganusen kunnaksi 2013
Järvamaa

Albu
Ambla
Imavere
Järva-Jaani (sisältää Järva-Jaanin kauppalan)
Kareda
Koeru
Koigi
Paide
Roosna-Alliku
Türi (sisältää Türin epäitsenäisen kaupungin)
Väätsa
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Türin kaupunki, Türin kunta, Oisun kunta ja Kabalan kunta yhdistyivät Türin kunnaksi 2005
Jõgevamaa

Jõgeva
Kasepää
Pajusi
Pala
Palamuse
Puurmani
Põltsamaa
Saare
Tabivere
Torma
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Läänemaa

Hanila
Kullamaa
Lääne-Nigula
Lihula (sisältää Lihulan epäitsenäisen kaupungin)
Martna
Noarootsi
Nõva
Ridala
Vormsi
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Lihulan kaupunki ja Lihulan kunta yhdistyivät Lihulan kunnaksi 1999
Orun kunta, Ristin kunta ja Taeblan kunta yhdistyivät Lääne-Nigula kunnaksi 2013
Länsi-Virumaa

Haljala
Kadrina
Laekvere
Rakke
Rakvere
Rägavere
Sõmeru
Tamsalu (sisältää Tamsalun epäitsenäisen kaupungin)
Tapa (sisältää Tapan epäitsenäisen kaupungin)
Vihula
Vinni
Viru-Nigula
Väike-Maarja
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Vihulan kunta ja Võsun kauppala yhdistyivät Vihulan kunnaksi 1999
Tapan kaupunki, Saksin kunta ja Lehtsen kunta yhdistyivät Tapan kunnaksi 2005
Tamsalun kaupunki ja Tamsalun kunta yhdistyivät Tamsalun kunnaksi 2005
Põlvamaa

Ahja
Kanepi
Kõlleste
Laheda
Mikitamäe
Mooste
Orava
Põlva (sisältää Põlvan epäitsenäisen kaupungin)
Räpina (sisältää Räpinan epäitsenäisen kaupungin)
Valgjärve
Vastse-Kuuste
Veriora
Värska
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Räpina kaupunki ja Räpinan kunta yhdistyivät Räpinan kunnaksi 2002
Põlvan kaupunki ja Põlvan kunta yhdistyivät Põlvan kunnaksi 2013
Pärnumaa

Are
Audru (sisältää Lavassaaren kauppalan)
Halinga (sisältää Pärnu-Jaagupin kauppalan)
Häädemeeste
Kihnu
Koonga
Paikuse (sisältää Paikusen kauppalan)
Saarde (sisältää Kilingi-Nõmmen epäitsenäisen kaupungin)
Sauga
Surju
Tahkuranna
Tootsi (kauppalakunta)
Tori
Tõstamaa
Varbla
Vändra (kauppalakunta)
Vändra (kunta)
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Halingan kunta ja Pärnu-Jaagupin kunta yhdistyivät Halingan kunnaksi 1996
Kilingi-Nõmmen kaupunki, Saarden kunta ja Talin kunta yhdistyivät Saarden kunnaksi 2005
Kaisman kunta ja Vändran kunta yhdistyivät Vändran kunnaksi 2009
Lavassaaren kunta ja Audrun kunta yhdistyivät Audrun kunnaksi 2013
Raplamaa

Juuru
Järvakandi (kauppalakunta)
Kaiu
Kehtna
Kohila (sisältää Kohilan kauppalan)
Käru
Märjamaa (sisältää Märjamaan kauppalan)
Raikküla
Rapla (sisältää Raplan epäitsenäisen kaupungin)
Vigala
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Raplan kaupunki ja Raplan kunta yhdistyivät Raplan kunnaksi 2002
Kohilan kauppala ja Kohilan kunta yhdistyivät Kohilan kunnaksi 2002
Märjamaan kauppala, Märjamaan kunta ja Loodnan kunta yhdistyivät Märjamaan kunnaksi 2002
Saarenmaa

Kaarma
Kihelkonna
Kärla
Laimjala
Leisi
Lümanda
Muhu
Mustjala
Orissaare
Pihtla
Pöide
Ruhnu
Salme
Torgu
Valjala
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Kaarman kunta ja Kuressaaren kunta yhdistyivät Kaarman kunnaksi 1999
Kaarman kunta, Kärlan kunta ja Lümandan kunta yhdistyivät Lääne-Saaren kunnaksi 2014
Tartumaa

Alatskivi
Haaslava
Kambja
Konguta
Laeva
Luunja
Meeksi
Mäksa
Nõo
Peipsiääre
Piirissaare
Puhja
Rannu
Rõngu
Tartto
Tähtvere
Vara
Võnnu
Ülenurme
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Valgamaa

Helme
Hummuli
Karula
Otepää (sisältää Otepään epäitsenäisen kaupungin)
Palupera
Puka
Põdrala
Sangaste
Taheva
Tõlliste
Õru
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Otepään kaupunki ja Pühajärven kunta yhdistyivät Otepään kunnaksi 1999
Viljandimaa

Abja (sisältää Abja-Paluojan epäitsenäisen kaupungin)
Halliste
Karksi (sisältää Karksi-Nuia epäitsenäisen kaupungin)
Kolga-Jaani
Kõo
Kõpu
Suure-Jaani (sisältää Suure-Jaanin epäitsenäisen kaupungin)
Tarvastu
Viljandi
Ennen vuotta 2017 lakkautetut kunnat:
Abja-Paluojan kaupunki ja Abjan kunta yhdistyivät Abjan kunnaksi 1998
Karksi-Nuia kaupunki ja Karksin kunta yhdistyivät Karksin kunnaksi 1999
Suure-Jaanin kaupunki, Olustveren kunta, Suure-Jaanin kunta ja Vastemõisan kunta yhdistyivät Suure-Jaanin kunnaksi 2005
Pärstin kunta, Paistun kunta, Viiratsin kunta Saarepeedin kunta yhdistyivät Viljandin kunnaksi 2013