stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elämäni biisi (5. tuotantokausi)
Anteeksipyytämisen vaikeudesta YYA-sopimukseen

Ensiesitys 14. lokakuuta 2023.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Elämäni biisi, kausi 5, jakso 8, Anteeksipyytämisen vaikeudesta YYA-sopimukseen
| Sijoitus | Vierailija | Biisi | Alkuperäinen esittäjä | Biisin kirjoittaja(t) | Vuosi | Illan esiintyjä | Pisteet |
| 1.  | Laura Kolbe | Annie’s Song | John Denver | John Denver | 1974 | Diandra, laulu & viulu | 2 |
| 1.  | Tiina Nopola | Vincent | Don McLean | Don McLean | 1972 | Kasmir | 2 |
| 3.  | Seppo Hovi | You Are My Destiny | Paul Anka | Paul Anka | 1957 | Tero Vesterinen | 1 |
| 3.  | Esa Nieminen | Hard To Say I’m Sorry | Chicago | Peter Cetera, David Foster | 1982 | Jore Marjaranta | 1 |
| 5.  | Jenni Kokander | YYA-sopimus | Orffit | Kimmo Ojala | 2011 | Diandra, Tero Vesterinen | 0 |
Loppubiisit:
Kuolleet lehdet (Henry Theel), (säv. & san. Joseph Kosma, Jacques Prévert, suom. Kullervo; 1951), es. Diandra, Seppo Hovi, Esa Nieminen.
Can’t Buy Me Love (The Beatles), säv. & san. John Lennon, Paul McCartney, 1964, es. Jore Marjaranta.
Oota mua New Yorkissa

Ensiesitys 21. lokakuuta 2023.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Elämäni biisi, kausi 5, jakso 9, Oota mua New Yorkissa
| Sijoitus | Vierailija | Biisi | Alkuperäinen esittäjä | Biisin kirjoittaja(t) | Vuosi | Illan esiintyjä | Pisteet |
| 1.  | Lilli Paasikivi | New York, New York | Liza Minnelli | Fred Ebb, John Kander | 1977 | Kasmir | 4 |
| 2.  | Atte Kilpinen | Countdown | Beyoncé | Beyoncé Knowles, Terius "The-Dream" Nash, Shea Taylor, Ester Dean, Cainon Lamb, Julie Frost, Nathan Morris, Wanya Morris, Michael Bivins | 2011 | Ilta | 3 |
| 3.  | Jorma Uotinen | Sun luokses tulla saan (Caruso) | Arja Saijonmaa (Lucio Dalla) | Lucio Dalla, (suom. Turkka Mali | 2000 (1986) | Arja Saijonmaa | 2 |
| 3.  | Maija Louekari | La Ritournelle | Sébastien Tellier | Sébastien Tellier | 2005 | Diandra, Pope Puolitaival, saksofoni, Jukka Eskola, trumpetti, Antti Rissanen, pasuuna, Marzi Nyman, kitara | 2 |
| 5.  | Topi Raitanen | Oota mua | Elastinen feat. Johanna Kurkela | Jurek, Henna Sarriola, Kimmo Laiho | 2016 | Elastinen, Diandra | 0 |
Loppubiisit:
Bang Bang (Jessie J, Ariana Grande, Nicki Minaj), säv. & san. Max Martin, Savan Kotecha, Ariana Grande, Rickard Göransson, Onika Maraj, 2014.
Can’t Stop the Feeling! (Justin Timberlake), säv. & san. Justin Timberlake, Max Martin, Shellback, 2016.
Punainen planeetta

Ensiesitys 28. lokakuuta 2023.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Elämäni biisi, kausi 5, jakso 10, Punainen planeetta
| Sijoitus | Vierailija | Biisi | Alkuperäinen esittäjä | Biisin kirjoittaja(t) | Vuosi | Illan esiintyjä | Pisteet |
| 1.  | Ujuni Ahmed | Another Day in Paradise | Phil Collins | Phil Collins | 1989 | Ilta, Kasmir | 2 |
| 1.  | Marianne Heikkilä | Juokse sinä humma | Tapio Rautavaara | Trad., sanat Tapio Rautavaara | 1953 | Arja Saijonmaa | 2 |
| 3.  | Pertti Sveholm | The Wind Cries Mary | Jimi Hendrix | Jimi Hendrix | 1967 | Marzi Nyman | 1 |
| 4.  | Tom Pöysti | Punainen planeetta | Tuomari Nurmio | Ahti Marja-aho, Tuomari Nurmio | 1982 | Tuomari Nurmio | 0 |
| 4.  | Tuomas Holopainen | When You Wish Upon a Star | Cliff Edwards | Leigh Harline, Ned Washington | 1940 | Diandra | 0 |
Loppubiisi:
Muisto vain jää (Arthur Prysock), säv. & san. Norman Bergen ja Shelly Coburn, 1965.
Jennifer Granholm

| Jennifer Granholm |
| --- | --- |

Yhdysvaltain 16. energiaministeri
 25. helmikuuta 2021 – 5. helmikuuta 2025  
Presidentti:  Joe Biden
Edeltäjä:  Dan Brouillette
Seuraaja:  Chris Wright
Michiganin 47. kuvernööri
 1. tammikuuta 2003 – 1. tammikuuta 2011  
Varakuvernööri:  John Cherry
Edeltäjä:  John Engler
Seuraaja:  Rick Snyder
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. helmikuuta 1959 (ikä 66) Vancouver, Kanada
Tiedot
Puolue:  Demokraatit
Uskonto:  katolilainen
 Nimikirjoitus
Sotilaspalvelus
Kunniamerkit:  Pohjantähti-ritarikunnan 1. luokan komentaja (2010)
Aiheesta muualla
jennifergranholm.com
Jennifer Mulhern Granholm (s. 5. helmikuuta 1959) on kanadalaissyntyinen yhdysvaltalainen demokraattipuolueen poliitikko, jonka Joe Biden nimitti Yhdysvaltain energiaministeriksi virkakautensa alussa 2021. Hän toimi Michiganin osavaltion kuvernöörinä vuosina 2003–2011 ja ennen sitä Granholm toimi Michiganin oikeusministerinä 1999–2003.lähde?
Granholmin isoisä Anders muutti Kanadaan Ruotsista 1920-luvulla. Ruotsin kuningashuone antoi Jennifer Granholmille vuonna 2010 Pohjantähti-ritarikunnan 1. luokan komentajan arvon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jennifer Granholm Wikimedia Commonsissa
Puolan parlamentti

| Puolan parlamentti> Johto |
| --- | --- |
Senaatin puhemies:  Małgorzata Maria Kidawa- Błońska
Sejmin puhemies:  Szymon Hołownia
Edustajia:  100 (senaatti)  460 (sejm)
Puolan tasavallan parlamentti (puol. Parlament Rzeczypospolitej Polskiej) on Puolan kaksikamarinen parlamentti. Parlamentti koostuu 460-paikkaisesta sejmistä ja 100-paikkaisesta senaatista. Sejm toimii parlamentin alahuoneena ja senaatti ylähuoneena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puolan parlamentti Wikimedia Commonsissa
| n k  Euroopan parlamentit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  San Marino  Saksa  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaani  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta 
Rajallisesti tunnustetut valtiot:  Abhasia  Artsakh  Etelä-Ossetia  Transnistria  Pohjois-Kypros 
Itsehallintoalueet ja muut yhteisöt:  Ahvenanmaa  Bosnia ja Hertsegovinan federaatio  Färsaaret  Gibraltar  Guernsey  Huippuvuoret  Serbitasavalta  Mansaari  Jersey 
Muut yhteisöt:  Euroopan parlamentti 
↑  Basic information about Poland - Civil Service - Portal Gov.pl Civil Service. Viitattu 8.2.2025. (puolaksi)
↑  The Polish Parliament and EU affairs europarl.europa.eu.
Muppet-elokuva

| Muppet-elokuva> The Muppet Movie |
| --- | --- |

Ohjaaja:  James Frawley
Käsikirjoittaja:   Jack Burns  Jerry Juhl 
Tuottaja:   Jim Henson  David Lazer  Lord Grade  Martin Starger 
Säveltäjä:  Paul Williams
Kuvaaja:  Isidore Mankofsky
Leikkaaja:  Christopher Greenbury
Pääosat:   Jim Henson  Frank Oz  Jerry Nelson  Richard Hunt  Dave Goelz  Charles Durning  Austin Pendleton 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   ITC Films  Jim Henson Productions 
Levittäjä:  ITC Entertainment Netflix Fandango at Home Disney+
Ensi-ilta:  1979
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englannin kieli
Tuotto:  76,6 milj. USD
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muppet-elokuva on vuonna 1979 ensi-iltansa saanut James Frawleyn ohjaama Muppet-nukke-elokuva.
Näyttelijät > Muppet-esiintyjät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jim Henson  | … |  Kermit, Rowlf, Dr. Teeth, Waldorf, ruotsalainen kokki  |
|  Frank Oz  | … |  Miss Piggy, Fozzie, Elukka, Sam  |
|  Jerry Nelson  | … |  Floyd Pepper, Hullu Harry, Robin, Lew Zealand, Camilla  |
|  Richard Hunt  | … |  Scooter, Statler, Janice, Sweetums, Beaker   |
|  Dave Goelz  | … |  Gonzo, Zoot, tohtori Bunsen Honeydew  |
|  Caroll Spinney  | … |  Tipu Tilava  |
Näyttelijät > Ihmisnäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Charles Durning  | … |     |
|  Austin Pendleton   | … |     |
|  Scott Walker  | … |     |
|  Melinda Dillon  | … |     |
Näyttelijät > Vierailevat tähdet

Edgar Bergen
Milton Berle
Mel Brooks
James Coburn
Dom DeLuise
Elliott Gould
Bob Hope
Madeline Kahn
Carol Kane
Cloris Leachman
Steve Martin
Richard Pryor
Telly Savalas
Orson Welles
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen moittii elokuvaa sekavaksi monine vierailijoineen ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Aiheesta muualla

Muppet-elokuva Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Muppet Movie (1979) The Numbers. Viitattu 24.12.2021. (englanniksi)
Molinin talo

Molinin talo kesällä 1967.
Molinin talo oli Tampereella Keskustorin pohjoislaidalla Sandbergin taloa vastapäätä sijainnut korttelin kokoinen puutaloryhmä. Talon rakensi 1875 apteekkari Karl Molin. Talossa oli apteekki aina vuoteen 1908 saakka, jolloin se siirrettiin Commercen taloon. Apteekin lisäksi talossa sijaitsi eri aikoina olutkauppa, Wirtain kehruutehtaan myymälä sekä pukimoliike. Tampereen kaupunki osti 1913 Molinin talon tontteineen, ja talossa sijaitsi tämän jälkeen kaupungin rahatoimikamari ja muita virastoja.
Molinin talo purettiin 1960-luvulla, ja tämän jälkeen Keskustori ulottui yhtenäisenä Satakunnankadulle saakka. Talon paikalla on nykyisin pysäköintialue.
Peugeot Landtrek

| Peugeot Landtrek |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ghana  Kiina  Nigeria  Tunisia  Uruguay
Valmistaja:  Peugeot
Konserni:  Groupe PSA
Valmistusvuodet:  2020–
Korimalli:  2-ovinen lava-auto 4-ovinen lava-auto
Edeltäjä:  Peugeot Pick Up
Teknisesti samankaltaisia:  Changan Kaicene F70 Fiat Titano
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,9–2,4 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  takaveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti
Peugeot Landtrek on Peugeot’n vuodesta 2020 lähtien valmistama lava-automalli, joka korvasi Peugeot Pick Upin. Se on kehitetty yhteistyössä Groupe PSA:n kiinalaisen yhteistyökumppanin Changan Automobilen kanssa, ja auto perustuukin samaan perusrakenteeseen kuin Changan Kaicene F70. Landtrekia myydään Etelä-Amerikassa ja Saharan eteläpuolisen Afrikan maissa, muttei lainkaan Euroopan markkinoilla. Vuonna 2024 malli tuli myyntiin Brasiliassa ja Algeriassa nimellä Fiat Titano, Meksikossa puolestaan Ram 1200 -nimisenä.
Moottorivaihtoehtoina ovat 1,9-litrainen (150 hv) dieselmoottori ja 2,4-litrainen (210 hv) bensiinimoottori. Molempien moottorien yhtyeydessä on vakiona kuusivaihteinen manuaalivaihteisto, mutta bensiinimoottorin yhteyteen on saatavana myös kuusiportainen automaattivaiheisto. Vetotapana on takaveto tai neliveto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peugeot Landtrek Wikimedia Commonsissa
Peugeot’n automallit
| --- | --- |
Nykyiset henkilöautomallit:  108  208  301  308  408  508  2008  3008  5008  Rifter  Traveller 
Nykyiset hyötyajoneuvot:  Partner  Expert  Boxer  Pick Up  Landtrek 
Entiset mallit:  104  106  107  1007  201  202  203  204  205  206  207  301  302  304  305  306  307  309  401  402  403  404  405  406  407  504  505  601  604  605  607  806  807  4007  4008  Bipper  RCZ  Hoggar  iOn  D3  D4  J5  J7  J9
Rauhanasema

| Rauhanasema |
| --- | --- |

Sijainti:  Itä-Pasila, Helsinki, Suomi
Rakennustyyppi:  Rakennus
Valmistumisvuosi:  1915, 1923 ja 1986
 fiRauhanasema 
  
Rauhanasema on Helsingin Itä-Pasilassa sijaitseva entinen asemarakennus, joka on suomalaisten rauhanjärjestöjen käytössä. Se on Itä-Pasilan ainoa puutalo.
Rakennus oli rautatieasemana alun perin Vammeljoella Karjalassa, kunnes se vuonna 1923 siirrettiin Pasilan rautatieasemaksi Helsinkiin. 1980-luvulle tultaessa se ei kuitenkaan enää riittänyt palvelemaan kasvavia matkustajamääriä. Rakennus siirrettiin uuden Pasilan aseman tieltä 8. syyskuuta 1984 kokonaisena nykyiselle paikalleen, Veturitori-nimiselle aukiolle, noin sadan metrin päähän aiemmalta paikaltaan. Helmikuussa 1986 rakennus paloi tulipalossa, mutta rakennettiin talkootyönä uudelleen. Rakennus vihittiin uuteen käyttöönsä 26. syyskuuta 1986.
Rauhanaseman omistaa Suomen Rauhanliitto, ja sen tiloissa toimii useita kansalaisjärjestöjä. Rauhanaseman läheisyydessä vihittiin 19. toukokuuta 2006 Arndt Pekurisen puisto. Rauhanaseman tiloja, juhlasalia ja saunaosastoa, vuokrataan järjestöille, yrityksille ja yksityishenkilöille.
Rauhanasemalla pysyvästi toimivat järjestöt

Aseistakieltäytyjäliitto
Kansainvälinen vapaaehtoistyö
Suomen Rauhanliitto
Sadankomitea
Ydin-lehti
Ystävyysseurojen liitto
Ruokaa ei aseita
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rauhanasema Wikimedia Commonsissa
Rauhanaseman kotisivu
| n k Perustiedot Wikidatassa: Rauhanasema (Q5492115)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: rakennus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Helsinki
sijainti: Itä-Pasila
katuosoite: Veturitori 3
koordinaatit: 60°12′00″N 24°56′10″E﻿ / ﻿60.199919°N 24.936089°E﻿ / 60.199919; 24.936089
Kansanmurha

Kansanmurha (oikeustieteessä joukkotuhonta) on jonkin tietyn etnisen, kielellisen, uskonnollisen tai muun, yleensä vähemmistönä olevan ryhmän järjestelmällistä tuhoamista. Käsitteen keksi Raphael Lemkin, ja aluksi sillä viitattiin armenialaisten kansanmurhaan ensimmäisen maailmansodan aikana sekä juutalaisten kansanmurhaan eli holokaustiin, joka tapahtui toisen maailmansodan aikana. Kansanmurhia tiedetään tapahtuneen useita ihmiskunnan historiassa antiikin ajasta lähtien.
Kansanmurha on kansainvälisen oikeuden vastainen rikos. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi 9. joulukuuta 1948 yleissopimuksen kansanmurhan estämiseksi, ja se astui voimaan vuonna 1951. Mahdollisten kansallisten tuomioistuinten lisäksi myös kansainvälinen rikostuomioistuin voi olla asiassa toimivaltainen.
Historia

Kansanmurhia on suoritettu kaikkialla maailmassa kautta ihmiskunnan koko historian ja esihistorian. Muinaisen historiankirjoituksen puolueellisuudesta johtuen vanhoista kansanmurhista on kuitenkin vaikea saada luotettavaa tietoa.
Vanhassa testamentissa on kuvauksia Jumalan antamista käskyistä hävittää kokonaisia heimoja. Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa (6:17-19) Jumala päättää tuhota kaikki ihmiset Nooaa ja muutamaa muuta lukuun ottamatta. Ensimmäisessä Samuelin kirjassa (15:2-3) Jumala käskee israeliitteja tuhoamaan amalekilaiset, ja neljännessä Mooseksen kirjassa (31:7-18) hän määrää midianilaiset tuhottavaksi. Joskus näihin kansanmurhiin liittyy käsky tappaa vain miehet, mutta liittää nuoret tytöt omaan heimoon.
Dokumentoituja muinaisia kansanmurhia ovat esimerkiksi assyrialaisten suorittamat hävitykset ensimmäisen vuosituhannen eaa. alkupuoliskolla, ateenalaisten Meloksen hävitys peloponnesolaissodassa 400-luvulla eaa., ja roomalaisten Karthagon hävitys kolmannessa puunilaissodassa. Myös kristittyjen vainoja Roomassa on kutsuttu kansanmurhaksi.
Kristityt puolestaan suorittivat keskiajalla useita kansanmurhia, kuten kataarien kansanmurhan, juutalaisten joukkomurhia sekä ristiretkiin liittyneitä joukkomurhia. Mongolihallitsija Tšingis-kaanin joukot hävittivät kokonaisia kansakuntia valloitusretkillään.
Eurooppalaiset hävittivät amerikan intiaanikansoja erilaisilla kansanmurhaksi luettavilla tavoilla, kuten joukkomurhilla, tautien levittämisellä, raskaalla pakkotyöllä, nälkiinnyttämisellä ja pakkosiirroilla karuihin reservaatteihin. Kansanmurhan määritelmän täyttää myös se, että Yhdysvaltain intiaanien ja Australian alkuperäiskansojen lapsia pakkosiirrettiin valkoisiin perheisiin.
Uuden ajan alun muita suuria kansanmurhia olivat esimerkiksi Vendéen kapinat Ranskassa 1790-luvulla, ja eteläafrikkalaisen kuninkaan Shaka Zulun suorittamat kansanmurhat 1800-luvun alussa.
1900-luvun tunnetuimpia kansanmurhaksi kutsuttuja joukkomurhia olivat osmanien suorittama armenialaisten kansanmurha ja muiden kristittyjen kansojen, kuten assyrialaisten ja kreikkalaisten, hävitykset, hererojen ja namojen kansanmurha Namibiassa, Stalinin Neuvostoliitossa ja Maon Kiinassa suoritetut vähemmistökansojen kuten inkeriläisten hävitykset, natsien suorittama juutalaisten kansanmurha eli holokausti, punaisten khmerien Kambodžassa 1970-luvulla suorittama kansanmurha, sekä Bosnian kansanmurha ja Ruandan kansanmurha 1990-luvulla.
Brittiläinen riippumaton tuomioistuin kutsui vuonna 2021 kansanmurhaksi uiguurien vainoja Kiinassa, koska Kiina on estänyt Xinjiangissa uiguurien lisääntymistä steriloinnein ja ehkäisypakoin. Gazan sodan seurauksena Etelä-Afrikka nosti joulukuussa 2023 Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisessä tuomioistuimessa kanteen, jossa Israelia syytetään kansanmurhasta sodassa Gazan kaistalla. Välipäätöksessään tuomioistuin määräsi, että Israelin on tehtävä kaikki voitava välttääkseen kansanmurhaan johtavat toimet Gazassa.
Syyt

Ihmiset ovat aina jakautuneet sisä- ja ulkoryhmiin sekä hyvien ja pahojen ja ylempien ja alempien muodostamiin hierarkioihin. Kun ryhmien erot ovat olleet riittävän suuret, toinen ryhmä on alettu nähdä pakanoina, villi-ihmisinä tai jopa eläiminä. Joskus tästä asenteesta on seurannut halu eliminoida toinen ryhmä kokonaan.
Psykologisesta näkökulmasta kansanmurhan johtaja tuntee ensinnäkin vastenmielisyyttä vainoamaansa ihmisryhmää kohtaan, vaikka tämä olisikin monin tavoin läheinen tekijän oman ryhmän kanssa. Kansanmurhaajien on myös esitetty kärsivän patologisesta narsismista (yksilöllisestä ja kollektiivisesta), psykopaattisuudesta, ahneudesta (uhrien omaisuutta kohtaan), pelosta ja nöyryytetyksi joutumisen tunteesta. Joukkomurhien toteuttajien motiiveiksi on esitetty muun muassa propagandan, sodan ja rasismin vaikutusta, auktoriteettiuskoa, ryhmäpainetta, machoilua, velvollisuudentunnetta ja kunniaa.
Sosiologi Zygmunt Baumanin mukaan kansanmurhat ovat nykyajan ilmiö. Hänen mukaansa nykyajassa kansanmurhaa edesauttavat nationalismi, tieteellinen rasismi, kehittynyt teknologia ja byrokraattinen järkiperäistäminen. Tätä näkökulmaa on kuitenkin arvosteltu siitä, että se ei ota huomioon entisaikojen kansanmurhia tai sellaisia nykyajan kansanmurhia, joihin ei liity kehittynyttä teknologiaa tai byrokratiaa, kuten Ruandan kansanmurhassa.
Kansanmurhat ovat usein kohdistuneet sellaiseen vierasperäiseen kansanryhmään, jolla on katsottu olevan runsaasti yritteliäisyyttä, kunnianhimoa, energiaa, röyhkeyttä ja menestystä. Tällaisia kansanmurhan kohteeksi joutuneita ryhmiä ovat olleet esimerkiksi juutalaiset, armenialaiset ja Ruandan tutsit.
Poliittisten joukkomurhien taustalla Daniel Chirot ja Clark McCauley näkevät neljä yhdistävää tekijää: kosto, vihollisen pelko, tarve poistaa saastuttavat ”toiset”, sekä tavoitteet, jotka vaativat vihollisen tuhoamista.
Kansanmurhia tapahtuu eniten vallankumouksellisissa yksipuoluejärjestelmissä, etenkin heti vallankaappauksen jälkeen kun vanhat etniset ristiriidat kärjistyvät. Aiemmat kansanmurhat samassa maassa lisäävät uusien kansanmurhien todennäköisyyttä. Muita kansanmurhien riskitekijöitä ovat valtaeliitin tunnustama poissulkeva ideologia, etnisen vähemmistön hallitseva asema, demokraattisten instituutioiden heikkous sekä riippumattomuus globaalista taloudesta. Liberaaleissa demokratioissa kansanmurhia ei normaalisti tapahdu.
Sota helpottaa kansanmurhan toteuttamista monesta syystä. Sota totuttaa yhteiskunnan väkivaltaan, lisää pelkoa ja vihaa, helpottaa kansanmurhan logistiikkaa, tarjoaa kansanmurhalle savuverhon, lisää yhteisön sisäistä solidaarisuutta ja yhteisöjen välistä vihamielisyyttä, hankaloittaa humanitaarisen avun antamista sekä kiihottaa kostonhimoa.
Käsitteen alkuperä ja määritelmä

Kansanmurha-käsitteen oikeudellisen määritelmän kehitti puolanjuutalainen oikeustieteilijä Raphael Lemkin, joka muutti myöhemmin Yhdysvaltoihin. Ennen Lemkiniä kansanmurhille ei ollut mitään erityistä nimitystä. Lemkin otti käyttöön englannin kielen sanan genocide muodostamalla sen kreikan sanasta γένος, génos (suom. 'syntyperä, suku, kansa') ja latinan sanasta caedere (suom. 'hakata maahan, surmata, tuhota') teoksessaan Axis Rule in Occupied Europe vuodelta 1944. Lemkinin määritelmä kansanmurhalle perustui holokaustiin ja armenialaisten kansanmurhaan. Lemkin myös esitti genocide-sanaa kansainvälisen oikeuden juridiseksi käsitteeksi.
Ensimmäisissä käsitteen määrittelyissä kansanmurhaan liitettiin rikokset poliittista, uskonnollista, rotu- tai muuta ryhmää vastaan. Poliittinen ryhmä tiputettiin määritelmästä kuitenkin lopulta pois. Neuvostoliitto liittolaisineen pyrki saamaan määritelmään mukaan aikomukset tuhota kansallisen, rodullisen tai uskonnollisen ryhmän kieli, uskonto tai kulttuuri, mutta Yhdysvallat liittolaisineen vastustivat tätä, koska pelkäsi joutuvansa syytetyksi rasismista ja alkuperäisväestön assimilaatiosta.
Lait ja sopimukset > Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus kansanmurhan estämiseksi ja siitä rankaisemiseksi

Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi 9. joulukuuta 1948 yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi. Sopimus astui voimaan 12. tammikuuta 1951, kun sen artiklaan XIII määritellyt 20 jäsenmaata olivat sen ratifioineet.
Yhdysvallat liittyi sopimukseen vuonna 1988 sillä varauksella, ettei mikään sopimuksessa vaadi maata tekemään mitään, joka on Yhdysvaltain perustuslaissa kielletty. Monet maat eivät ole hyväksyneet Yhdysvaltain esittämää varaumaa, mukaan lukien Suomi, muut Pohjoismaat ja Viro.
Lait ja sopimukset > Suomen rikoslain säännökset kansanmurhasta

Suomen kansanmurhaa koskevat säännökset perustuvat Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen vuonna 1948 hyväksymään yleissopimukseen. Suomi ratifioi osaltaan sopimuksen 18. joulukuuta 1959. Sopimus hyväksyttiin Suomessa vuonna 1959 annetulla lailla (557/59). Ensimmäiset rangaistussäännökset joukkotuhonnasta hyväksyttiin Suomen rikoslakiin vuonna 1974. Suomalaisen tuomioistuimen lisäksi myös Kansainvälinen rikostuomioistuin on asiassa toimivaltainen.
Lait ja sopimukset > Suomen rikoslain säännökset kansanmurhasta > Joukkotuhonta

Suomen rikoslaissa kansanmurha tunnetaan käsitteellä joukkotuhonta ja rikoslain 11 luvun 1 §:ssä (11.4.2008/212) säädetään:
”Joka jonkin kansallisen, etnisen, rodullisen tai uskonnollisen taikka niihin rinnastettavan kansanryhmän hävittämiseksi kokonaan tai osittain
surmaa ryhmän jäseniä,
aiheuttaa ryhmän jäsenille vaikeita ruumiillisia tai henkisiä sairauksia tai vammoja,
asettaa ryhmälle sellaisia elinehtoja, joista voi aiheutua ryhmän fyysinen häviäminen kokonaan tai osittain,
ryhtyy pakkotoimiin syntyvyyden ehkäisemiseksi ryhmän keskuudessa tai
pakolla siirtää lapsia ryhmästä toiseen,
on tuomittava joukkotuhonnasta vankeuteen vähintään neljäksi vuodeksi tai elinkaudeksi.
Yritys on rangaistava.”
Lait ja sopimukset > Suomen rikoslain säännökset kansanmurhasta > Joukkotuhonnan valmistelu

Myös joukkotuhonnan valmistelu säädetään rangaistavaksi rikoslain 11 luvun 2 §:ssä:
”Joka 1 §:ssä mainitussa tarkoituksessa
sopii toisen kanssa joukkotuhonnan tekemisestä tai
laatii joukkotuhontasuunnitelman,
on tuomittava joukkotuhonnan valmistelusta vankeuteen vähintään neljäksi kuukaudeksi ja enintään neljäksi vuodeksi.”
Lait ja sopimukset > Rikoksen tunnusmerkistö

Kansanmurha on yleisimmän tulkinnan mukaan aina tarkoituksellinen teko, joka kohdistuu tietyn ryhmän jäseniin heidän jäsenyytensä perusteella. Todistettua motiivia kansanmurhalle laki ei edellytä, toisin sanoen syyttäjän tarvitsee osoittaa vain teon tahallisuus. Tahalliseksi kansainvälinen rikostuomioistuin on päätöksissään määritellyt paitsi suorat pyrkimykset kansanmurhaan, myös sellaiset kansanryhmän tuhoon johtaneet teot, joiden seuraukset tekijän on täytynyt pystyä ennakoimaan.
Suomen hallituksen esityksestä joukkotuhontalaiksi ilmenee, että säännöksen tunnusmerkistön täyttyminen edellyttää, että ”on olemassa todellinen ja varteen otettava sopimus tai suunnitelma” joukkotuhonnan tekemiseksi ennen kuin teko voisi tulla joukkotuhonnan valmisteluna rangaistavaksi. Näin ollen esimerkiksi kahden henkilön ravintolakeskustelussa tehty ”sopimus” jonkin kansanryhmän hävittämisestä jäisi rangaistavuuden ulkopuolelle. Aivan epärealistiset sopimukset ja suunnitelmat jäisivät niin ikään säännöksen soveltamisalan ulkopuolelle. Säännöksen tarkoituksena on säätää rangaistavaksi sellaisten henkilöiden toiminta, jotka sopivan tilaisuuden tullen todellisuudessa voisivat ryhtyä panemaan sopimusta tai suunnitelmaa täytäntöön sekä sellaisen vakavasti otettavan suunnitelman laatiminen, joka olisi toteutettavissa, todetaan hallituksen esityksessä.