stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lapinkylä (täsmennyssivu)
Paikannimenä

Lapinkylä (ruots. Lappböle), kylä Kirkkonummella
Lapinkylä (ruots. Labby), kylä Lapinjärvellä
Lapinkylä (ruots. Lappböle), kaupunginosa Vantaalla
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lapinkylä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lautajärvi (Saarijärvi)

| Lautajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°37′58″N, 25°15′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskujoki:  Satosuonkanava Murronjokeen 
Järvinumero:  14.617.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,4 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  500 m  
Rantaviiva:  3,664 km  
Pinta-ala:  29,492 ha  
Tilavuus:  0,0002289 km³ 
Keskisyvyys:  0,78 m  
Suurin syvyys:  2,2 m  
Saaria:  1 
 fiLautajärvi 
Lautajärvi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Kuikanlahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 228 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 2,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Satosuon kanavan valuma-alueeseen (14.617) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,4 metriä mpy.
Lauri Keränen

Lauri Aatto Keränen (5. elokuuta 1906 Tervola – 19. kesäkuuta 1977 Kemi) oli suomalainen runoilija ja toimittaja.
Keränen toimitti Kemin kotiseutu- ja museoyhdistyksen julkaisemaa Jatuli-nimistä julkaisua 1950- ja 1960-luvulla.
Teoksia

Peräpohjolan maanviljelysseura vv. 1885-1960 ; Peräpohjolan maanviljelysseuran vuosikirja seuran 74:ltä toimintavuodelta 1959. Peräpohjolan maanviljelysseura, Kemi 1960
Laulu Pohjan Torniolle. Jatuli - Kemin kotiseutu- ja museoyhdistyksen julkaisu 3/1961
Koulutie : osa Kemin Lyseon 50-vuotisjuhlassa keväällä 1947 esitetystä juhlarunosta.  Jatuli - Kemin kotiseutu- ja museoyhdistyksen julkaisu 9/1964
Laulu Kemille : yksinlaulu pianon säestyksellä ; esitetty Kemin kaupungin 100-vuotisjuhlien yhteydessä maaliskuussa 1969. Jatuli - Kemin kotiseutu- ja museoyhdistyksen julkaisu 15/1975
Runoalbumi. Pohjolan sanomat, Kemi 1977
Aiheesta muualla

Lauri Keränen (Arkistoitu – Internet Archive) Kemin lyseon seniorit
Leila Denmark

| Leila Denmark> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. helmikuuta 1898 Portal, Bulloch County, Georgia
Kuollut: 1. huhtikuuta 2012 (114 vuotta) Athens, Georgia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  lastenlääkäri
Leila Alice Denmark (syntyjään Leila Alice Daughtry, 1. helmikuuta 1898 Portal, Bulloch County, Georgia – 1. huhtikuuta 2012 Athens, Georgia) oli yhdysvaltalainen lastenlääkäri.
Georgiassa syntynyt Denmark oli 1920–1930-luvuilla mukana kehittämässä rokotetta hinkuyskää vastaan. Hän julkaisi kirjan Every Child Should Have A Chance (1971).
Denmark vetäytyi eläkkeelle 103-vuotiaana. Denmark puhui ensimmäisten joukossa passiivisen tupakoinnin haitoista lapsille. Hän vältti sokerin syömistä. Hän piti maidon juomista epäterveellisenä ja suositeltavana juomana pelkästään vettä. Denmark piti suositeltavana syödä hedelmiä hedelmämehujen juomisen sijasta.
Denmark asui 106-vuotiaaksi Alpharettassa Georgiassa, mutta muutti sitten tyttärensä luokse Athensiin Georgiaan. Hän saavutti lisäjulkisuutta harvinaisen korkean ikänsä johdosta – hän vietti 113-vuotispäiväänsä helmikuussa 2011.
Denmark kuoli Athensissa 114-vuotiaana huhtikuussa 2012.
Laiska Leppone

| Laiska Leppone |
| --- | --- |
 Laiska Leppone esiintymässä vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1983 (ikä 40–41) Hämeenlinna
Muusikko
Taiteilijanimi:  Laiska Leppone LaiskaSkidi Turengin Paska Usher
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1999-
Tyylilajit:  Rap
Levy-yhtiöt:  3rd rail music, Firma Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Laiska Leppone (oikealta nimeltään Sami Kallioinen, s. 1983 Hämeenlinna) on suomalainen hip hop -artisti Janakkalan Turengista. Leppone levyttää 3rd rail musicille.
Diskografia > Albumit

Hyvässä hapessa (2004) nimellä HighFive
Big Talk (2005) nimellä LaiskaSkidi
Sananlaskuja (2007)
HuudiBoogie (2009)
Mes que un slut (2012)
Kaikki tuntee apinan (2018)
Lande flavor (2021) nimellä Laiska Leppone & Kari Tiilikaine
Diskografia > Musiikkivideot

"On mitä on" (Levil mukana Hannibal & Laiska Leppone, 2010)
"Still häslin" (2011)
"Gorbatschow feat. Olavi P & DJ Tatc" (2017)
"Vamos - Laiska Leppone & Kari Tiilikaine" (2020)
"Rosollii - Laiska Leppone & Kari Tiilikaine" (2020)
"Muussii - Laiska Leppone & Kari Tiilikaine feat. Timo Kotipoltto" (2021)
"Shameless - Laiska Leppone & Kari Tiilikaine" (2021)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| L Ketterä | "Vapaa tyyli" | Nro. 13 |  | 2006 |
| L Ketterä | "CDP" | Nro. 13 |  | 2006 |
| Lasse K | "Syy ja seuraus" | Katupaskaa | KPV | 2008 |
| Levil | "Luonnollinen" | Tuntematon mies |  | 2008 |
| Levil | "On mitä on" | Peeaa | Hannibal | 2009 |
| G-Lätä | Raita 8 | MIXVI**STAPE |  | 2009 |
| Dr. Sykerö | "Status OG" | SalaisuukSieni maailma |  | 2010 |
| Tapani Kansalainen | "Huomenna" | Eilisen keisari, narri loppuelämän |  | 2010 |
Aiheesta muualla

Artistin instagram sivut
Artistin facebook sivut
Artistin spotify sivut
Lauttalampi (Pudasjärvi)

Lauttalampi, Pudasjärvi
Lauttalampi on melko pieni järvi Pudasjärvellä. Lauttalampi sijaitsee Syötteen virkistysmetsän alueella Pytkynharjun länsipäässä. Lauttalampi kuuluu Iijoen päävesistöön ja täten myös Pohjois-Pohjanmaan ELY:n ympäristövastuualueeseen. Lauttalammen rantaviivan pituus on 900 metriä ja pinta-ala on 1,97 hehtaaria. Lauttalammella sijaitsee laavu.
Lauttalammella sijaitsee myös Museoviraston kartoittama noin 30×30 metriä kokoinen esihistoriallisen asuinpaikan jäännös.
Lauttamies-patsas

| Lauttamies-patsas |
| --- | --- |
 Lauttamies-patsas Kukkolankoskella.
Nimi:  Lauttamies-patsas
Tekijä:  Ensio Seppänen
Teostyyppi:  Patsas
Sijainti:  Suomi
Koordinaatit:  65°57′49″N 24°02′39″E﻿ / ﻿65.9636°N 24.0443°E﻿ / 65.9636; 24.0443
Lauttamies-patsas on kuvanveistäjä Ensio Seppäsen veistämä patsas Tornion Kukkolankoskella. Patsas paljastettiin vuonna 1961.
Lapinkylä (Vantaa)

| Lapinkylä> Lappböle |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Lapinkylä korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Kivistön suuralue
Kaupunginosa nro:  24
Pinta-ala:  5,3 km² 
Väkiluku:  1 383 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  93 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01730, 01760
Lähialueet:  Piispankylä, Kivistö, Seutula, Kiila, Viinikkala
Lapinkylä (ruots. Lappböle) on noin 1 350 asukkaan pientalovaltainen, kasvava, mutta yhä harvaan asuttu kaupunginosa Vantaan länsiosassa, Vantaanjoen länsirannalla.
Lapinkylän naapurikaupunginosia ovat Piispankylä etelässä, Kivistö lännessä, Seutula pohjoisessa sekä Kiila ja Viinikkala idässä Vantaanjoen toisella puolella.
Lapinkylän pientaloalueita ovat Koivupää, Lapinniitty, Rajasilta ja Sotilaskorpi. Koivupään pohjoispuolella sijaitsee Lapinniityn ryhmäpuutarha-alue, jonka mökeissä monet kaupunkilaiset asuvat kesäisin. Vantaanjoen rannalla on alavaa maatalousaluetta.
Lapinkylän etelärajalla kulkee Kehärata, jolla on Lapinkylässä asemavaraus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lapinkylä (Vantaa) Wikimedia Commonsissa
Vantaanjokilaakson maisema-alue (Arkistoitu – Internet Archive)
Leila (kappale)

| ”Leila” ZZ Top |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: El Loco
 Äänitetty : 1981
 Julkaistu: 1981
 Tuottaja(t): Bill Ham
 Tyylilaji: soft rock, blues rock
 Kesto: 03.13
 Levy-yhtiö: Warner Bros.
Listasijoitukset
  77.
ZZ Topin muut singlet
| ”Cheap Sunglasses” 1980 | ”Leila” 1981 | ”Pearl Necklace” 1981 |
Leila on ZZ Topin kappale vuodelta 1981. Se julkaistiin albumilla El Loco sekä singlenä. Kappale on balladi-tyylinen rock-kappale blues rockin vivahteilla, poiketen näin muusta ZZ Topin tuotannosta.
Lautakkojärvi

| Lautakkojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°00′06″N, 25°30′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  Pauhuoja Särkijokeen 
Järvinumero:  14.221.1.177
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,7 m  
Pituus:  690 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,679 km  
Pinta-ala:  9,145 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLautakkojärvi 
Lautakkojärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahden kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,1 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy.
Leila Rydman-Kalervo

Leila Rydman-Kalervo (26. toukokuuta 1898 Mouhijärvi – 13. lokakuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija. Hänet tunnetaan erityisesti maisemamaalauksistaan, joita Rydman-Kalervo teki muun muassa Israeliin suuntautuneilla matkoillaan.
Leila Rydman-Kalervon isä oli kruununvouti Arno August Rydman (1866–1934). Hän vietti lapsuutensa Kiikassa sijainneessa Ruotsilan kartanossa ja asui myöhemmin muun muassa Viipurissa, ennen muuttoaan Helsinkiin sotavuosien jälkeen. Rydman-Kalervon puoliso oli valokuvaaja Vilho Kustaa Kalervo (1893–1951), johon hän tutustui palvellessaan vapaaehtoisena Viron vapaussodan huoltojoukoissa.
Leila Danette

Leila Danette (23. elokuuta 1909 Jacksonville, Florida – 4. syyskuuta 2012) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka aloitti uransa 67-vuotiaana esiintymällä The Great White Hopessa. Hän esiintyi teatterin ohella myös televisiossa; hänet nähtiin vielä yhdeksänkymppisenä sarjoissa Kova laki ja Hädän hetkellä. Elokuvia, joissa Danette on esiintynyt, ovat olleet Garbon jäljillä (1984), Valtapeli (1986), Elämänä pakotie (1988) ja Aprilin juhlat (2003). Näyttelijä vietti satavuotispäiviään vuonna 2009.
Danette valmistui Morgan State Universitystä Baltimoressa ja Howard Universitystä Washingtonissa. Hän työskenteli opettajana Baltimoren peruskouluissa ja siirtyi sitten Washingtonin koulujärjestelmään.
Aiheesta muualla

Leila Danette Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Latinxua Sin Wenz

Latinxua Sin Wenz latinisaatiota käyttävän sanomalehden etusivu.
Latinxua Sin Wenz (kiin.: 拉丁化新文字; pinyin: Lādīnghuà Xīn Wénzì, myös Sin Wenz, Latinxua Sinwenz, Zhongguo Latinxua Sin Wenz, Beifangxua Latinxua Sin Wenz tai Latinxua) on vähän käytetty mandariinikiinan latinisaatio. Sitä käytettiin aluksi ilman tooneja, koska ajateltiin, että toonit voitaisiin ymmärtää kontekstin perusteella.
Latinxua oli ensimmäinen mandariinikiinaa äidinkielenään käyttävien henkilöiden kehittämä latinisaatio. Alun perin se kehitettiin Neuvostoliitossa ja sitä käyttivät Neuvostoliitossa asuneet kiinalaiset siirtolaiset kunnes suurin osa heistä poistui maasta. Tämän jälkeen latinisaatiota käytettiin hetken aikaa Pohjois-Kiinassa ennen kuin Kiinan kansantasavalta lakkautti sen käytön.
Historia ja kehitys

Työ Kiinan kielen kirjoittamiseksi latinalaisin kirjaimin alkoi Moskovassa jo vuonna 1928 kun alettiin pohtia keinoja, jolla Neuvostoliiton kaukoidässä sijaitsevilla alueilla asuville kiinalaisille voitaisiin opettaa luku- ja kirjoitustaito.
Latinxua poikkesi huomattavasti muista latinisaatioista, sillä sen oli tarkoitus korvata merkkien käyttö. Latinisaatiossa päätettiin käyttää latinalaisia aakkosia koska sen katsottiin toimivan kyrillistä kirjaimistoa paremmin. Toisin kuin Gwoyeu Romatzyh, joka käyttää hyvin monimutkaista järjestelmää kuvatakseen tooneja, latinxua ei kuvaa tooneja lainkaan. Latinxua ei myöskään ole sidottu mandariinikiinaan, vaan sitä voitaisiin käyttää kuvaamaan myös muita kiinan kieliä ja murteita.
Prototyyppi kielen latinisaatioksi valmistui vuonna 1929 ja järjestelmä valmistui vuonna 1931.
Jonkin aikaa järjestelmä oli erittäin merkittävä ja sen avulla julkaistiin yli 300 teosta, joista otettiin yli puoli miljoonaa kopioita. Vuonna 1944 Kiinan hallitus kuitenkin päätti lakkauttaa järjestelmän käytön. Lakkauttamisen virallisena syynä oli, että järjestelmän opettajia ei ollut saatavilla tarpeeksi.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Latinxua Sin Wenz
Käännös suomeksi
Lauri Ketonen

| Lauri Ketonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1983
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Lauri Ketonen (s. 1983) on suomalainen musiikkiteatteriin erikoistunut näyttelijä.
Lauri Ketonen oli kiinnityksellä 2001–2007, jonka jälkeen toiminut freelancer-näyttelijänä Helsingissä. Hän on esiintynyt muun muassa sekä muun muassa televisiosarjoissa SheZow.[lähde? ]
Ura

Ketonen otti ensi askeleensa teatterin maailmaan vuonna 1992 Uudenkaupungin teatterin musikaalissa Myrskyluodon Maija. Laulutaitoinen nuorimies jäi Uudenkaupungin teatterin riveihin kymmeneksi vuodeksi, kunnes hän vuonna 2002 pääsi Teatterikorkeakouluun. Ketonen suuntautui musiikkiteatteriin ja valmistui 2006.
Ammattimaisen uransa varhaisvaiheessa Ketonen näytteli muun muassa Suomen Kansallisteatterissa ja Turun kaupunginteatterissa. Tuonnempana hän näytteli muun muassa Komediateatteri Arenassa ja 2010-luvulla eritoten Rauman teatterin musiikkinäytelmissä.
Ketosen roolitehtäviä ovat muun muassa Unto Koskelan osa musikaalissa Kuubalainen serenadi ja Seremoniamestari musikaalissa Cabaret.
Vuonna 2020 Ketonen näytteli Tarmo Mannia farssisarjassa Keihäsmatkat.
Valikoitu rooliluettelo

Kenickie (Grease, Uudenkaupungin teatteri, 2000)
Väntti (Laulu tulipunaisesta kukasta, Pyynikin kesäteatteri, 2005)
useita rooleja (Spede ja kumppanit, Komediateatteri Arena, 2009)
Gansteri Alex (Delilah, Hämeenlinnan Teatteri, 2012)
Unto Koskela (Kuubalainen serenadi, Rauman teatteri, 2013)
Vexi (Villit vuodet, Rauman teatteri, 2014)
Seremoniamestari (Cabaret, Rauman teatteri, 2015)
Visa Muikku (Puhtaana käteen, Rauman teatteri, 2015)
Freddy Benson (Herrasmieshuijarit, Rauman teatteri, 2016)
Patsy (Monty Python's Spamalot, Rauman teatteri, 2019)
Aiheesta muualla

Lauri Ketonen : Näyttelijä | Laulaja – ESTRADEILLA JO 25 VUOTTA!
Lari

| Lari |
| --- | --- |
 Lunni (Fratercula arctica)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Lari  Sharpe, 1891
Heimot
 Luolakahlaajat Dromadidae  Pääskykahlaajat Glareolidae  Kihut Stercorariidae  Ruokit Alcidae  Lokit Laridae 
Katso myös
   Lari Wikispeciesissä   Lari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lari on rantalintujen lahkoon kuuluva alalahko.
Heimot

Alalahko jaetaan viiteen heimoon:
Luolakahlaajat (Dromadidae)
Pääskykahlaajat (Glareolidae)
Kihut (Stercorariidae)
Ruokit (Alcidae)
Lokit (Laridae)
Aiheesta muualla

Paton, Tara A. & Baker, Allan J. (2006): Sequences from 14 mitochondrial genes provide a well-supported phylogeny of the Charadriiform birds congruent with the nuclear RAG-1 tree. Molecular Phylogenetics and Evolution 39(3): 657–667. doi:10.1016/j.ympev.2006.01.011 PMID 16531074 (HTML abstract) (englanniksi)
Paton, T. A.; Baker, A. J.; Groth, J. G. & Barrowclough, G. F. (2003): RAG-1 sequences resolve phylogenetic relationships within charadriiform birds. Molecular Phylogenetics and Evolution 29: 268-278. doi:10.1016/S1055-7903(03)00098-8 PMID 13678682 (HTML abstract) (englanniksi)
Thomas, Gavin H.; Wills, Matthew A. & Székely, Tamás (2004): A supertree approach to shorebird phylogeny. BMC Evol. Biol. 4: 28. doi:10.1186/1471-2148-4-28 PMID 15329156 PDF fulltext (Arkistoitu – Internet Archive) Supplementary Material (englanniksi)
Lenininpuisto (Viipuri)

Lenininpuisto (ven. Парк Ленина, Park Lenina, ent. Torkkelinpuisto) on Viipurin keskustassa sijaitseva puisto. Vladimir Leninin mukaan nimetty puisto tunnetaan Suomessa paremmin vanhalla nimellään Torkkelinpuisto, joka viittaa Viipurin linnan perustajaan Torkkeli Knuutinpoikaan.
Noin 700 metriä pitkä ja yli 200 metriä leveä puisto ulottuu Viipurin kauppatorilta aina Punaisenlähteentorille saakka. Puistossa sijaitsee muun muassa useita tunnettuja veistoksia, Pietari–Paavalin kirkko sekä Alvar Aallon suunnittelema Viipurin kaupunginkirjasto.
Torkkelinpuiston historiaa

Vuonna 1860 Viipurissa alettiin purkamaan keskiaikaista kaupunginmuuria sekä 1570-luvun jälkipuoliskolla rakennettua Sarvilinnoitusta ja uusi puisto oli merkittynä vuotta myöhemmin laaditussa uudessa asemakaavassa. Vuonna 1862 puistoa alettiin rakentamaan Sarvilinnoituksen entisen muurin linjaa seuraten. Puistoon istutettiin yli 200 puuta, joukossa oli muun muassa valkosalavia, lehtikuusia sekä Suomessa harvinaisia amurinkorkkipuita. Sen pohjoispuolelle valmistui vuonna 1871 samansuuntaisesti Torkkelinkatu, josta tuli Linnoituksen kaupunginosan uusi leveä valtakatu yhdessä puisto eteläpuolella kulkevan Katariinankadun (myöh. Linnankatu) kanssa.
Uusi puisto tunnettiin aluksi nimillä Esplanadin puisto tai Kaupunginpuisto, Torkkelinpuisto-nimitys otettiin käyttöön vasta Suomen itsenäistymisen jälkeen. Alun perin vain sadan metrin levyinen puisto on myöhemmin laajentunut niin, että nykyään se käsittää myös Pietari–Paavalin kirkon puiston ja sen edustalla olleen Paraatikentän, 1700–1800-luvuilta peräisin olevan Keskuskasarmin alueen sekä talvisodassa tuhoutuneen Viipurin tuomiokirkon puiston. Lenininpuiston keskelle jää yksi rakennettu kortteli, jossa sijaitsee muun muassa postitalo.
Rakennuksia ja veistoksia

Vuonna 1868 Torkkelinpuistoon rakennettiin Belvédére-niminen hotelli-ravintola, jonka suunnitteli arkkitehti Fredrik August Odenwall. Se paloi elokuussa 1887, jonka jälkeen paikalle valmistui Brynolf Blomqvistin suunnittelema uusi ravintolarakennus vuonna 1890. Se sai nimekseen Esplanad, joka myöhemmin muuttui Espiläksi. Vuonna 1899 Blomqvist piirsi ravintolan edustalle vielä esiintymislavan, joka kuitenkin tuhoutui sisällissodan aikana. Espilän ravintolasta tuli vuosien saatossa maanlaajuisesti tunnettu paikka. Vuonna 1935 sitä remontoitiin arkkitehti Uno Ullbergin suunnitelmien mukaan. Uusitussa Espilässä oli 160 asiakaspaikan sali ja lisäksi 110-paikkainen lasitettu terassi. Samassa yhteydessä rakennettiin myös uusi esiintymislava. Molemmat tuhoutuivat ilmeisesti sodan aikana.
Säilyneistä rakennuksista Pietari–Paavalin kirkon ohella tunnetuin on Lenininpuiston  itäpäässä sijaitseva kaupunginkirjasto, joka valmistui 1935. Pitkään huonossa kunnossa ollut kirjastorakennus kunnostettiin perusteellisesti 2000-luvulla ja avattiin alkuperäisessä asussaan vuonna 2013. Vuonna 1893 rakennettu tuomiokirkko tuhoutui talvisodan pommituksissa.
Puiston merkittävimpiä veistoksia ovat Jussi Mäntysen teos Hirvi (1928) sekä Emil Wikströmin veistämä Mikael Agricolan muistomerkki, joka alun perin paljastettiin tuomiokirkon edustalla vuonna 1908, mutta katosi talvisodan aikana 1940. Patsaasta pystytettiin uusi valos vuonna 2009. Lisäksi puistossa on Yrjö Liipolan Metsän poika vuodelta 1931.
Lenininpuistossa on myös kolme suihkulähdettä, joista yhdessä oli kuvanveistäjä Georges Winterin patsas Imatran tyttö (1926). Muun muassa "Torkkelin Tilta" -lempinimellä tunnettu alastonveistos on kuitenkin kadonnut. Pietari-Paavalin kirkon edustalle rakennettiin 1960-luvulla suihkulähde, johon nykyään kuuluu yksi jatkosodassa tuhoutuneen Viipurin rautatieaseman sisäänkäynnin yläpuolella olleista, kuvanveistäjä Eva Gyldénin graniittisista karhuveistoksista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lenininpuisto (Viipuri) Wikimedia Commonsissa
Pietari-Paavalin kirkko.
Mikael Agricolan muistomerkki.
Lepopäivä

Lepopäivä voi tarkoittaa jotain seuraavista
Pyhäpäivä
Sapatti
Sunnuntai
Lepopäivä (liikunta)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lepopäivä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Leila Pahlavi

| Leila Pahlavi |
| --- | --- |
 Iranin prinsessa
Syntynyt:  27. maaliskuuta 1970 Teheran, Iran
Kuollut:  10. kesäkuuta 2001 (31 vuotta) Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Hautapaikka:  Cimetière de Passy, Pariisi
Suku:  Pahlavi
Isä:  Mohammed Reza Pahlavi
Äiti:  Farah Pahlavi
Leila Pahlavi (27. maaliskuuta 1970 Teheran – 10. kesäkuuta 2001 Lontoo) oli Iranin šaahin Mohammad Reza Pahlavin nuorin lapsi.
Prinsessa Leila oli 9-vuotias kun perhe ajettiin Iranista maanpakoon Iranin islamilaisen vallankumouksen seurauksena.
Isänsä kuoleman jälkeen perhe muutti Yhdysvaltoihin jossa prinsessa Leila meni kouluun Massachusettsin osavaltiossa.
Prinsessa Leila, joka ei mennyt koskaan naimisiin, vietti loppuelämänsä Connecticutissa ja Euroopassa. Hän sairasti anoreksiaa ja masennusta. Hänet löydettiin huoneestaan Lontoon Hotel Leonardissa kuolleena. Prinsessan kuolinsyy oli sekobarbitaalin yliannostus. Hänet on haudattu Pariisin Cimetière de Passy -hautausmaalle.
Lepotila

Lepotila tarkoittaa sähkölaitteiden, kuten tietokoneiden, televisioiden ja kauko-ohjattavien laitteiden valmiustilaa. Tämä tila säästää huomattavan paljon energiaa verrattuna siihen, että laite jätettäisiin päälle ja joutilaaksi. Toisaalta lepotilasta palauduttuessa esimerkiksi tietokoneen tapauksessa käyttäjä pystyy jatkamaan siitä, mihin jäi ennen kuin tietokone laitettiin lepotilaan.
Lepotilassa laite käyttää enemmän sähköä kuin horrostilassa, mutta palautuu toisaalta nopeammin.
Leposaaren kappeli

Leposaaren kappeli
Leposaaren kappeli sijaitsee Kulosaaren hautausmaalla Helsingissä. Arkkitehti Armas Lindgrenin suunnittelema kappeli on valmistunut vuonna 1927.
Hirsirunkoinen kappeli on kahdeksankulmainen ja kattomuodoltaan kotamainen. Tuulikaappi on soirorakententeinen ja julkisivun rappaus peittää hirsirakenteen. Lindgrenille tyypillisesti kappelissa on klassistisia yksityiskohtia. Sokkeli sekä kappelin porras ovat betonia ja portaan askelmat on toteutettu yhdistäen kiviladontaa paikalla valettuun betoniin.
Taiteilija Antti Salmenlinna on maalaannut vuonna 1958 ylösnousemusaiheinen kattomaalauksen. Kuvanveistäjä Essi Renvall on tehnyt krusifiksin.
Kappelissa on Kangasalan urkutehtaan vuonna 1971 valmistamat urut.
Lauri Koskela

| Lauri Koskela |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. toukokuuta 1907 Lapua
Kuollut: 3. elokuuta 1944 (37 vuotta) Äyräpää
Uran tiedot
Laji:  kreikkalais-roomalainen paini
Seura:  Lapuan Ponnistus, Lapuan Virkiä
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Berliini 1936 |  66 kg |  |
|  Pronssia | Los Angeles 1932 |  61 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kööpenhamina 1935 | 66 kg |  |
|  Kultaa | Pariisi 1937 | 66 kg |  |
|  Kultaa | Tallinna 1938 | 66 kg |  |
|  Pronssia | Oslo 1939 | 66 kg |  |
Lauri Koskelan olympiatammi Lapuan kaupungintalon puistossa kesällä 2021.
Olympiatammen muistolaatta.
Lauri Koskela (16. toukokuuta 1907 Lapua – 3. elokuuta 1944 Äyräpää, Vuosalmi) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja. Hän sijoittui vuoden 1932 olympialaisissa hopealle, mutta hänen uransa huippuvuodet osuivat 1930-luvun jälkipuoliskolle. Koskela voitti olympiakultaa Berliinissä 1936 ja saavutti kaikkiaan kolme EM-kultaa ja yhden EM-pronssin sekä kymmenen SM-mitalia.