Venezuelan mielenosoitukset 2014–2019
Vuonna 2017

Vuoden 2017 mielenosoitukset alkoivat 23. tammikuuta, koska oppositiossa olevia poliitikkoja pidätettiin, eikä hallitus mielenosoittajien mukaan kuunnellut oppositiota. Muutama tuhat uskalsi mennä kaduille osoittamaan mieltään. Mielenilmaukset pysyivät melko vaisuina maaliskuun loppuun asti.[lähde? ]
Talouslama jatkui. Oikeistopuolueet ja vasemmistolainen presidentti kamppailivat vallasta. Presidentti Maduro siirsi päätäntävallan parlamentilta korkeimmalle oikeudelle. Tämä herätti paheksuntaa kotimaassa ja ulkomailla. Maduro perui pian päätöksensä. Mutta parlamentti sanoi yhä Maduron kaapanneen vallan. Hallitus sivuuttikin yleensä parlamentin päätökset.
Kolmeen vuoteen laajimmat mielenosoitukset äityivät väkivaltaisiksi.
Hallitus vastasi rauhallisiin mielenosoituksiin, sekä mellakoihin ja ryöstelyihin ampumalla kyynelkaasua ja aseilla. Poliiseja ja mielenosoittajia loukkaantui. Colectivos-joukkiot tukivat hallitusta väkivaltaa käyttäen. 6. huhtikuuta kuoli 19-vuotias opiskelija Carrizalissa, Mirandassa.[lähde? ]
Myös Maduroa kannattavia mielenosoituksia järjestettiin. Poliisi ei puuttunut rikollisuuteen, vaan kuritti mielenosoittajiaselvennä. Hallinto kovensi otteitaan. Maduro pyrki perustamaan kansalliskokouksen korvaavan elimen. Maduro myös erosi Amerikan valtioiden järjestö OAS:sta, koska se puuttui Maduron mielestä liikaa Venezuelan asioihin. Rikollisjoukkiot hyökkäsivät mielenosoittajien kimppuun. Armeija tuki Maduroa. Oppositio yritti saada sen vaihtamaan puolta.
2. toukokuuta Maduro vaati kansanäänestystä uudesta perustuslaista. Sen tarkoitus oli Maduron mielestä palauttaa rauha ja pysäyttää opposition vallankaappaus. Opposition mielestä tulevan perustuslain tarkoitus oli riisua Maduroa vastustava parlamentti vallasta.
Toukokuun lopussa tulliviranomaiset kielsivät ensiaputarvikkeiden, kuten palovammavoiteiden ja sideharson, tuonnin maahan, koska niitä on käytetty vammoja saaneiden mielenosoittajien hoitamiseen. Lisäksi kiellettiin kaasunaamareiden, luotiliivien ja ritsojen maahantuonti. Perustarvikepulan takia varakkaat ihmiset käyttävät yksityisiä lähettipalveluja tuotteiden hankkimiseen ulkomailta. Hallitus on syyttänyt lähettiyrityksiä mielenosoittajien varustamisesta ulkomailta tuoduilla tarvikkeilla.
Armeijasta, joka yleensä tukee Maduroa alkoi kuulua protestiääniä. 8. kesäkuuta kenraali Vladimir Lopez sanoi, ettei armeija käytä väkivaltaa mielenosoittajiin.
26. ja 27. kesäkuuta mielenosoittajat ryöstivät 100 km päässä Caracasista sijaitsevassa Maracayssa lähes 70 yritystä: ruoka- ja alkoholikauppoja, sekä leipomoita.
27. kesäkuuta Maduro uhkasi, että hänen kannattajansa kukistavat mielenosoitukset asein. Hänen mukaansa mielenosoitukset uhkaavat tuhota vallankumouksen, syöstä Venezuelan väkivaltaiseen kaaokseen, ja että mitä ei saada aikaan äänestyksillä, se tehdään aseilla. Maduron mukaan poliisihelikopteri yritti terrori-iskua sisäministeriöön. Kopterin lentäjä pudotti kranaatteja ja ampui sisäministeriötä kohti, mutta kukaan ei loukkaantunut. Helikopteria lentänyt Oscar Pereziksi esittäytynyt poliisi julkaisi Instagramissa videon, jossa hän kehotti kapinaan Maduroa vastaan. Oppositio epäili tapausta kuitenkin Maduron juoneksi, jolla hän oikeuttaisi väkivallan käytön.
28. kesäkuuta Maduro sanoi aktivoivansa sotilasvoimat.
28 kesäkuuta Maduron vastaisissa mielenosoituksissa oli vuoden 2017 aikana kuollut ainakin 67 ihmistä.
5. heinäkuuta noin 100 hallitusta tukevaa mielenosoittajaa tunkeutui parlamenttirakennukseen, pahoinpiteli opposition kansanedustajia putkilla ja kepeillä ja heitteli ilotulitteita. The Washington Postin mukaan ainakin 15 ihmistä loukkaantui. Parlamentin työntekijän mukaan aluetta vartioineet turvallisuusjoukot eivät yrittäneet estää mielenosoittajien pääsyä rakennukseen. New York Timesin mukaan hallitus kouluttaa ja aseistaa Maduroa tukevia ryhmiä epävirallisesti puolisotilaalliseksi turvallisuusjoukokseen ja käyttää niitä muun muassa opposition mielenosoitusten hajottamiseen. Maduro tuomitsi teot ja sanoi aikovansa määrätä ne tutkittaviksi. Maduron mukaan hän ei hyväksy väkivaltaa keneltäkään, ei aio koskaan osallistua väkivaltaisiin tekoihin ja haluaa Venezuelaan rauhaa.
6. heinäkuuta mielenilmauksissa oli kuollut ainakin 90 ihmistä.
Oppositio järjesti epäviralliset vaalit, joissa 7.2 miljoonaa äänesti presidentin aikomia perustuslakimuutoksia vastaan. Tuntemattomat asemiehet ampuivat yhdessä äänestyspaikassa äänestäjiä kohti, yksi kuoli
Venezuelassa pidettiin vaalit heinäkuun lopussa. Tarkoitus oli valita parlamentin korvaava perustuslakia muuttava kokous. Vaaleissa ei pystynyt äänestämään perustuslainmuutosta vastaan, vaan ainoastaan valita ehdokkaita kokoukseen.
Hallitus kielsi mielenosoitukset vaalien alla. Ennen vaaleja oli lakkoja. Maduro tarjosi neuvotteluja, ja ehdotti opposition luopuvan kapinastaan. Mutta neuvotteluja ei käyty. Äänestyspäivän vastaisena yönä asemiehet tunkeutuivat edustajistoon ehdolla olleen Jose Pinedan kotiin surmaten tämän. Äänestyspäivänä oli kuolemiin johtaneita yhteenottoja mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen välillä. Tässä väkivallassa kuoli noin 10 ihmistä.
Vaaleihin osallistui opposition mukaan vain noin 15% kansasta, mutta hallituksen mukaan 42%. Siinä valittiin perustuslakia muuttava edustusto. Monet maat tuomitsivat vaalit, koska katsoivat niiden vievän Venezuelaa kohti diktatuuria. Yhdysvallat määräsi Venezuelalle lisäpakotteita. EU-parlamentti tuomitsi yksipuoliset vaalit. EU-parlamentin puhemiehen mukaan hallinto tarketui valtaan, kun kansa halusi vaihtaa hallintoa. Gallupien mukaan ainakin 70% venezuelalaisista vastusti uutta lainsäädäntöelintä, ja noin 80% vastusti presidentti Maduroa.
Äänestyksen jälkeen turvallisuuspalvelu pidätti kaksi oppositiojohtajaa.
Vaalit olivat peukaloidut. 2. elokuuta aloitti perustuslakia muuttava edustusto toimintansa.
Elokuun puolivälissä mielenosoitukset laantuivat, kun mielenosoittajat väsyivät ja hallituksen toimet kovenivat. Hallitus oli voittanut vaalit. Huonosti aseistautuneet mielenosoittajat eivät mahtaneet poliisille, kansalliskaartille ja colectivos-ryhmille mitään.
Maan talous jatkoi syöksykierrettään, ja valtion kassa oli lähellä tyhjenemistään.