stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karl Mannheim

| Karl Mannheim |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Karl Mannheim (alk. Károly Mannheim)
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1893 Budapest
Kuollut: 9. tammikuuta 1947 (53 vuotta) Lontoo
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Budapestin yliopisto (1918)
Oppilaat:  Norbert Elias ja Margarete Freudenthal-Sallis
Tutkimusalue:  sosiologia, tiedonsosiologia
Karl Mannheim  (27. maaliskuuta 1893 Budapest – 9. tammikuuta 1947 Lontoo) oli unkarilaissyntyinen 1900-luvun alkupuolen sosiologi ja yksi tiedonsosiologian tieteenalan perustajista. Hänen nimensä alkuperäinen muoto oli Károly Mannheim.
Mannheim väitteli filosofian tohtoriksi Budapestin yliopistossa 1918. Vuodesta 1922 hän työskenteli Saksassa Heidelbergin yliopistossa ja sai professorin viran Frankfurtin yliopistosta 1930. Vuonna 1933 hän pakeni juutalaisvainoja Britanniaan ja toimi aluksi lehtorina London School of Economicsissa. Vuonna 1946 hän sai professorin viran University College London -yliopiston kasvatustieteen tiedekunnasta. Mannheimin ura jakautuukin unkarilaiseen, saksalaiseen ja brittiläiseen jaksoon.
Tieteilijänä Mannheim pyrki yhdistämään elementtejä preussilaisesta historismista, marxismista, fenomenologiasta, sosiologiasta ja pragmatismista. Pääteoksessaan Ideologie und Utopie (1928) hän käsitteli yhteiskuntaluokkia ja niiden ideologioita. Hänestä ihmisten jakautuminen eri luokkiin on väistämätöntä, ja yksilön pitäisi oppia käsittelemään tietoa luokkansa mukaisesta näkökulmasta.
Mikko Manninen (jalkapalloilija, 1965)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 13. lokakuuta 1965 (ikä 59)
Syntymäpaikka: Lappee, Suomi
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 178 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1983–1987 | LauTP | 65 | (10) |
| 1988–1993 | MP | 119 | (6) |
| 1994 | Kultsu | 8 | (1) |
| 1995–1996 | MP | 29 | (1) |
| 2000 | WP-35 | 16 | (0) |
| 2001 | Warkaus JK | 20 | (5) |
| Yhteensä | Yhteensä | 257 | (23) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mikko Manninen (s. 13. lokakuuta 1965 Lappee) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai libero.
Manninen aloitti uransa Lauritsalan Työväen Palloilijoissa, jonka edustusjoukkueessa hän pelasi I–III divisioonia viiden kauden ajan 1983–1987.
LauTP:stä Manninen siirtyi SM-sarjan Mikkelin Palloilijoihin, jossa hän teki pääsarjadebyyttinsä 24. huhtikuuta 1988 ottelussa Hakaa vastaan. Hän saavutti MP:ssä SM-hopeaa vuonna 1991 ja SM-pronssia vuonna 1990. Vuosina 1988–1993 ja 1995–1996 hän pelasi joukkueessa yhteensä 148 SM-sarjan ja sen korvanneen Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki seitsemän maalia.
Manninen pelasi urallaan myös Ykkösen Kultsussa sekä Kakkosen Warkauden Pallo -35:ssä ja Warkauden Jalkapalloklubissa.
Mamba (albumi)

| Mamba Mamba |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Takomo-studio
 Julkaistu: elokuu 1985
 Tuottaja(t): Janne Louhivuori Pedro Hietanen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 40.06
 Levymerkki: Kräk!
Listasijoitukset
  Suomi: 12. (elokuu 1985)
Mamban muut julkaisut
|   | Mamba 1985 | Lauantai-ilta 1986 |
Mamba (KRÄLP 22) on Mamban vuonna 1985 ilmestynyt ensimmäinen albumi. Albumin avausraita ja ensimmäinen single ”Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä” nousi hitiksi julkaisuvuonna 1984. Myös kappaletta ”Kantakaa Lassi jo pois” soitettiin kohtalaisen paljon julkaisuvuonna. ”Jäähyväiset”-kappale on Tero Vaaralle niin henkilökohtainen, ettei sitä olla soitettu vuoden 1989 jälkeen keikoilla.
Kappaleet

Sävellykset ja sanoitukset Tero Vaara, sovitukset Mamba.
Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä – 3.02
Marita – 2.08
Anna mennä vaan – 4.00
Arvoitus minulle – 2.51
Kerran unessani – 3.16
Jäähyväiset – 4.41
Kantakaa Lassi jo pois – 3.19
Come ti chiami – 3.25
Tänä aamuna – 2.28
Pyyhi kyyneleet – 3.03
Helena hei – 2.43
Oli kaunis päivä silloin – 2.21
Adios, Pancho – 2.49
Kokoonpano

Tero Vaara – laulu, taustalaulu, kitara
Kari Heiskari – basso, taustalaulu
Kari Rinko – rummut, lyömäsoittimet
Ari Loukkalahti – soolokitara, taustalaulu
Kokoonpano > Tuotanto

Dan Tigerstedt – äänittäjä, miksaaja
Riipinen/Gogh – valokuvat, kannen suunnittelu
Janne Louhivuori – tuottaja
Pedro Hietanen – tuottaja (A1)
Aiheesta muualla

Mamba discogs.com -sivustolla
| n k Mamba |
| --- | --- |
 Tero Vaara  Pete Nikkinen  Ville Nurmi  Harri Lehtonen  Jari Heino   Timo Mynttinen  Antti Snellman  Esa Niiva  Reijo Anttila  Vesa Anttila  Tuomas Wäinölä  Kari Makkonen  Timo Räsänen  Petteri Korhonen  Seppo Myllymäki  Harri Wiro  Ari Loukkalahti  Kari Heiskari  Kari Rinko  Arto Rautajoki 
Studioalbumit:  Mamba  Lauantai-ilta  Syksy  Tunteellisella tuulella  Pitkä vapaa  Kummitusjuttu  Lähdössä  Kuume  Kipinä  Sodassa ja rakkaudessa  Meille vai teille  Joulualbumi  Mä tein sen taas  Toinen elämä  Kaipuun sanomat  Kuuma rakkaus  Miehiä ja ihmisiä  Ihana voima 
Kokoelmat:  Parhaat  20 suosikkia – Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä  Kytkin paskana: 23 hittiä albumeilta Tuntellisella tuulella & Sydänmailla  20 suosikkia – Pieni lemmenleikki  Vaaran vuodet 1984–1999  Vaaran vuodet 1984–1999  Vaara Tero & Mamba – Suomihuiput  Lempikappaleita 1984–2004 
Singlet:  ”Mitä yhdestä särkyneestä sydämestä”  ”Kantakaa Lassi jo pois”  ”Pyyhi kyyneleet”  ”Arvoitus minulle”  ”Älä jätä minua”  ”Yhden illan ystävyys”  ”Liian vähän sittenkin”  ”Lauantai-ilta”  ”Viimeinen tanssi”  ”Viime viikonloppuna”  ”Koska lähdet taas”  ”Tielle taas”  ”Luontoon takaisin”  ”Pieni rakkauslaulu”  ”Elokuu”  ”Yöihminen”  ”Ei se vielä oo rakkautta” (Tero Vaaran maatakiertävä uusi viihdeorkesteri)  ”Kun olin kuusitoista”  ”Sydänsuruja”  ”Valokuvia”  ”Kirottu kitara”  ”Koiranelämää”  ”Saa koskettaa”  ”Pieni lemmenleikki”  ”Kuume”  ”Tennissukat kirjahyllyssä”  ”Ei toiset opi koskaan”  ”Vastustamaton”  ”Kipinä”  ”Jos tahdot tietää”  ”Yö on hellä”  ”Romantiikkaa”  ”Vuoden nainen”  ”Sä oot historiaa”  ”Me pantiin puoliksi kaikki”  ”Sä onneni oot”  ”Vielä on kesää jäljellä”  ”Meille vai teille”  ”Kun eron hetki on”  ”Talven ihmemaa”  ”Pakko päästä pois”  ”Vie mut läpi yön”  ”Monica”  ”Hei, dj”  ”Tuhat ja yksi syytä”  ”Vaimo paranisko vaihtamalla”  ”Joku toinen aika”  ”Mä oon lakannut huolehtimasta”  ”Päätit sit näyttää”  ”Valokuvia 2009”  ”Rakkaus on iso riski” (Mamba feat. Jukka Poika)  ”Saa Koskettaa 2009”  ”Me selvitään”  ”Kun signaali on heikko”  ”Kuivilla”  ”Anna kauniin tapahtuu”  ”Kaks arkaa sieluu”  ”Paratiisin kyy”  ”Ei kyyneltäkään” 
Muuta:  diskografia
Maltillinen kokoomus

| Maltillinen kokoomus> Moderata samlingspartiet |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1904
Puheenjohtaja:  Ulf Kristersson
Puoluesihteeri:  Gunnar Strömmer
Ideologia:   konservatismi  liberaalikonservatismi 
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Toimisto:  Stora Nygatan 30, Tukholma
Jäsenmäärä:  n. 40 000 (2014)
Valtiopäivät:  68 / 349 (2022)
Euroopan parlamentti:  4 / 20 (2019)
Kansainväliset jäsenyydet:  – EPP   – IDU
Naisjärjestö:  Moderatkvinnorna
Nuorisojärjestö:  Moderata Ungdomsförbundet
Opiskelijajärjestö:  Moderata studenter
Seniorijärjestö:  Moderata seniorer
HLBT-järjestö:  Öppna moderater
Kotisivu:  moderaterna.se
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maltillinen kokoomus (ruots. Moderata samlingspartiet, M, yleisimmin ruotsiksi Moderaterna: ”Maltilliset”) on ruotsalainen keskusta-oikeistolainen poliittinen puolue. Maltillisen kokoomuksen juuret juontavat 1800-luvulle, kun Ruotsin valtiopäivien konservatiiviset edustajat liittoutuivat Allmänna valmansförbundet -nimen alle. Virallisesti puolue perustettiin vuonna 1904 nimellä Högerpartiet (suom. Oikeistopuolue). Vuonna 1969 puolue otti käyttöön nykyisen nimensä. Maltillinen kokoomus on ollut aatteelliselta pohjaltaan konservatiivinen, mutta ainakin 1980-luvulta asti puolueessa on nähty liberaaleja suuntauksia.
Puoluejohtajat

| Puheenjohtaja | Vuodet |
| --- | --- |
Gustaf Fredrik Östberg: 1904–1905
Axel Svedelius: 1905–1906
Hugo Tamm: 1907†
Gustaf Fredrik Östberg: 1908–1912
Arvid Lindman1: 1912–1935
Gösta Bagge: 1935–1944
Fritiof Domö: 1944–1950
Jarl Hjalmarson: 1950–1961
Gunnar Heckscher: 1961–1965
Yngve Holmberg: 1965–1970
Gösta Bohman: 1970–1981
Ulf Adelsohn: 1981–1986
Carl Bildt: 1986–1999
Bo Lundgren: 1999–2003
Fredrik Reinfeldt: 2003–2015
Anna Kinberg Batra: 2015–2017
Ulf Kristersson: 2017–
1 Olof Jonsson i Hov toimi väliaikaisena puheenjohtajana 1917.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maltillinen kokoomus Wikimedia Commonsissa
Maltillinen kokoomus (ruotsiksi)
| n k Konservatiivinen internationaali (IDU) |
| --- | --- |
Aasia ja Tyynimeri:   Liberaalipuolue   Kansallinen Itsenäisyyspuolue   Yhdistynyt tulevaisuuspuolue   Kansanpuolue   Likud   Kataeb   Demokraattinen puolue   Yhdistynyt kansallinen puolue   Kuomintang   Kansallispuolue 
Afrikka:   Uusi isänmaallinen puolue   Demokraattinen puolue   Demokraattinen puolue   Itsenäisyyspuolue   Chadema   Demokraattisen muutoksen foorumi 
Eurooppa:   Demokraattinen puolue   Demokraattinen liitto, Demokraattinen liitto 1990, Demokraattinen edistys, Demokraattinen toiminta   Demokraattisten voimien liitto, GERB   Kansanpuolue   Yhdistynyt kansallinen liike   Kansanpuolue   Kotimaan liitto - Kristillisdemokraatit   Uusi demokratia   Demokraattinen liitto   Demokraattinen liike   Itsenäisyyspuolue   Liberaalidemokraattinen puolue   Muutosten liike   Høyre   VMRO–DPMNE   CDS–PP   CDU, CSU   Edistyspuolue   Demokraattinen puolue   Kansallinen Kokoomus   Maltillinen kokoomus   Konservatiivinen kansanpuolue   Kansalaisdemokraattinen puolue   Batkivštšyna   Fidesz   The BPF Party, Yhdistynyt kansalaispuolue   Oikeistovoimien liitto   Isänmaa   Konservatiivipuolue 
Pohjois-Amerikka:   Kansallinen edistysvoima   Kristillissosiaalinen puolue   Arena   Unionistipuolue   Uusi kansallinen puolue   Kansallispuolue   Konservatiivipuolue   Demokraattinen muutos   Yhdistynyt työläisten puolue   Uusi demokraattinen puolue   Republikaaninen puolue 
Etelä-Amerikka:   Tasavaltalainen ehdotus   Sosiaalidemokraattinen liike   Demokraatit   Itsenäinen demokraattinen liitto, Kansallinen uudistus   Konservatiivipuolue   Konservatiivipuolue   Yhdistynyt kansallinen tasavaltalaispuolue   Kristillinen kansanpuolue   Venezuela-projekti 
Kansainväliset:  Aasian ja Tyynenmeren demokraattinen unioni  Afrikan demokraattinen unioni  Euroopan kansanpuolue  Euroopan konservatiivien ja reformistien puolue  International Women's Democrat Union  International Young Democrat Union  Karibian demokraattinen unioni  Latinalaisen amerikan puolueiden unioni
Juhani Manninen

Eero Juhani Manninen (s. 4. toukokuuta 1941 Toivakka) on suomalainen  yleisurheilija, jonka päälaji urallaan oli pituushyppy.
Manninen kilpaili Rooman 1960 olympialaisten pituushypyssä mutta karsiutui loppukilpailusta. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti pronssia vuosina 1961 ja 1965. Hän edusti Suomea seitsemässä aikuisten maaottelussa.
Seuratasolla Manninen edusti Toivakan Rivakkaa ja Tampereen Pyrintöä. Hän voitti pituushypyn miesten Suomen mestaruuden 19-vuotiaana vuonna 1960; samana vuonna hän voitti myös nuorten Suomen mestaruuden kuten vielä vuonna 1961. Aikuisten SM-pronssia hän saavutti vuosina 1961 ja 1965. Tampereen Pyrinnön joukkueessa hän saavutti 4 × 100 metrin viestijuoksussa SM-hopeaa vuonna 1968 ja SM-pronssia vuonna 1969.
Mannisen ennätys pituushypyssä on 768 cm ja 100 metrin juoksussa 10,8 s.
Manninen on ammatiltaan peruskoulunopettaja ja hän on toiminut Kaukajärven ja Kämmenniemen koulun rehtorina. Hänen tyttärensä Johanna Manninen on korkeushypyn Suomen mestari.
Patrick Manning (soutaja)

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | nelonen i.p. |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Wien 1991 | nelonen i.p. |  |
Patrick Manning (s. 5. kesäkuuta 1967) on yhdysvaltalainen soutaja. Hän saavutti perämiehettömässä nelosessa olympiahopeaa Barcelonassa 1992. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti samassa luokassa hopeaa Wienissä 1991.
Mama Weer All Crazee Now

| ”Mama Weer All Crazee Now” Slade |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Slayed?
 B-puoli: ”Man Who Speeks Evil”
 Julkaistu: 25. elokuuta 1972
 Formaatti: 7" single
 Tekijä(t): Noddy Holder, Jim Lea
 Tuottaja(t): Chas Chandler
 Tyylilaji: hard rock, glam rock
 Kesto: 03.45
 Levy-yhtiö: Polydor Records
Listasijoitukset
  Britannia: 1.    Yhdysvallat: 76.
Sladen muut singlet
| ”Take Me Bak ’Ome” 1972 | ”Mama Weer All Crazee Now” 1972 | ”Gudbuy T’Jane” 1972 |
Mama Weer All Crazee Now on Noddy Holderin ja Jim Lean kirjoittama musiikkikappale, jonka julkaisi brittiläinen Slade-yhtye vuonna 1972. Singlen lisäksi Slayed?-albumilla ilmestynyt raita on eräs yhtyeen suurimmista klassikoista. Se nousi Britannian listaykköseksi ja oli suuri menestys ympäri Eurooppaa. Yhdysvalloissa kappale ylsi sijalle 76.
Työstö

Kappale oli alun perin basisti Jim Lean aikaansaannos. Solisti Noddy Holder vaikutti kuitenkin sanoituksen syntyyn. Tyylillisesti hard rockia edustava ”Mama Weer All Crazee Now” oli Sladen siihenastisen uran mahdollisesti raskain kappale.
Alkujaan kappaleen nimi oli ”My My, We’re All Crazee Now”. Manageri ja tuottaja Chas Chandler kuuli sen kuitenkin väärin ja solisti Noddy Holder piti kyseistä versiota parempana. Kappaleeseen haettiin livetunnelmaa jalkojen tömistyksellä ja yhteislaululla. Alussa kuultava Holderin ulvahdus oli tarkoitettu pelkäksi äänen avaukseksi, mutta Chandler otti sen mukaan lisätäkseen aitouden tunnetta.
Julkaisu ja vastaanotto

”Mama Weer All Crazee Now” -single julkaistiin 25. elokuuta 1972. Britanniassa se nousi listalle 2. syyskuuta, ja kymmenestä listaviikosta se vietti kolme kärjessä. Myös Irlannissa se nousi listaykköseksi. Top 10:een kappale nousi lisäksi Sveitsissä, Länsi-Saksassa, Itävallassa ja Alankomaissa. Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla se oli korkeimmillaan sijalla 76.
Singlen B-puolen kappale ”Man Who Speeks Evil” on Jim Lean ja rumpali Don Powellin kirjoittama. Se edustaa heavy rockia.
Julkaisu ja vastaanotto > Listasijoitukset

| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Britannia | 1. | 10 | 2.9.1972 |  |
|  Irlanti | 1. | 6 | 7.9.1972 |  |
|  Sveitsi | 5. | 12 | 10.10.1972 |  |
|  Länsi-Saksa | 6. |  |  |  |
|  Itävalta | 6. | 8 | 15.1.1973 |  |
|  Alankomaat | 7. | 6 | 23.9.1972 |  |
|  Tanska | 8. | 3 | viikko 45/1972 |  |
|  Belgia (Flanderi) | 11. | 11 | 30.9.1972 |  |
|  Suomi | 11. |  | lokakuu 1972 |  |
|  Ranska | 30. | 14 | 31.8.1972 |  |
|  Yhdysvallat | 76. | 10 | 1973 |  |
Muut versiot

Yhdysvaltalainen Quiet Riot -yhtye saavutti vuonna 1984 ”Mama Weer All Crazee Now” -coverillaan viimeisen hittinsä Billboard Hot 100 -listalla. Se nousi 12 viikon aikana parhaimmillaan sijalle 51. Myös tyttöyhtye The Runaways on levyttänyt kappaleen vuonna 1978. Vuonna 1984 sen levytti Mama’s Boys ja 2009 Reel Big Fish. Suomeksi kappaleen on levyttänyt Vilperin Perikunta nimellä ”Bailaava maa ja valtio”. Lisäksi Osmo’s Cosmos Band on tehnyt kappaleesta englanninkielisen coverin.
Planeetan määritelmä

Neptunus ja sen Triton-kuu Voyager 2:n kuvaamina kun luotain siirtyi ulompaan aurinkokuntaan
Planeetan määritelmä on vuodesta 2006 alkaen ollut Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin (IAU) mukaisesti, että planeetta on tähteä kiertävä kappale, jolla täytyy olla riittävän suuri massa, jotta sen itseensä kohdistama painovoima voi muotoilla kappaleen hydrostaattisessa tasapainossa olevaan pallomaiseen muotoon. Planeetta on lisäksi puhdistanut ratansa lähiympäristön muista kappaleista.
Planeetan määrittelemisen historiaa

Planeetta-termi on ollut käytössä satojen, jopa tuhansien vuosien ajan.
Pluton löytämisestä alkaen (v. 1930) aurinkokunnan ajateltiin yleisesti muodostuvan yhdeksästä planeetasta, mutta elokuussa 2006 kansainvälisen tähtitieteellisen unionin (IAU) 26. yleiskokouksessa päädyttiin määrittelemään termi uudelleen siten, että Pluto menetti planeetan statuksen, eikä sitä näin ollen enää lueta aurinkokuntamme planeettojen joukkoon.
Ensimmäinen eksoplaneetta, eli aurinkokunnan ulkopuolinen planeetta, havaittiin vuonna 1992. Havaittujen kohteiden koko vaihteli erittäin paljon; osa oli tarpeeksi suuria voidakseen olla tähtiä, osa taas oli Kuuta pienempiä, joten planeetan käsitettä alettiin pohtia tarkemmin.
Vuonna 2005 planeetan määritelmän täsmällisyys tuli ajankohtaiseksi, kun aurinkokunnastamme oli löydetty Eris-kääpiöplaneetta (virallisesti 136199 Eris, aiemmin 2003 UB313). Kohde oli kookkaampi kuin Pluto, joka siihen asti oli aurinkokunnan pienin planeetta. IAU, joka vastaa muiden toimintojensa ohella myös tähtitieteellisistä termeistä, teki asiasta lopullisen päätöksen 24. elokuuta 2006.
Kääpiöplaneetat

Aurinkokunnassa on hyväksyttyjen kahdeksan planeetan lisäksi monia muitakin kappaleita. Aurinkoa kiertäviin kohteisiin kuuluu komeettoja, asteroideja ja kosmista pölyä. Termiä "kääpiöplaneetta" käytetään kuvaamaan Aurinkoa kiertäviä kohteita, jotka täyttävät "oikeiden" planeettojen kriteerit kiertoradan jakamattomuutta lukuun ottamatta.
Kääpiöplaneetat > Pyöreys

On melko selvää, että kappaleen koon tulee olla ratkaiseva tekijä kääpiöplaneetan määritelmässä. Aurinkoa kiertävien kohteiden koko vaihtelee Jupiterista aina pölyhiukkasiin asti, joten alarajalle olisi käyttöä. Useimmiten oikean planeetan rajana pidetään rajaa, jonka ylittävä kappale muuttuu oman painovoimansa vuoksi pyöreäksi. Useat tähtitieteilijät pitivät tästä määritelmästä, koska se tarjoaa toisaalta luonnollisen mitan planeetan minimikoolle ja sellaisenaan käytettäessä olisi sallinut Pluton säilyttää planeettastatuksensa. Toisaalta aiemmin pelkkänä valopisteenä tunnettu Ceres on nykytiedon mukaan pyöreä, joten se olisi saanut menettämänsä planeettastatuksen takaisin.
Kääpiöplaneetat > Jaettu kiertorata

Kiertoradan ainutlaatuisuus on tapa erottaa planeetta kääpiöplaneetoista. Kriteeri perustuu siihen, että riittävän massiivinen kappale kykenee painovoimansa avulla heittämään ratansa lähellä sijaitsevat pienemmät kappaleet pois. IAU:n lopulliseen päätöslauselmaan tämä "kyky" valittiin luonnolliseksi rajaksi varsinaisen planeetan ja kääpiöplaneetan välille. On syytä huomata, että radan ainutlaatuisuuden vaatimus ei koske tilannetta, jossa planeetalla on 1:1 keskiliikeresonanssissa olevia seuralaisia (esim. Jupiterin troijalaisasteroidit), sillä nämä eivät ole sellaisia kappaleita, jotka planeetta olisi voinut radaltaan poistaa.
IAU:n lopullinen ehdotus planeettojen luokitteluksi 2006

Planeetan käsitettä oli selkeytettävä. 24. elokuuta 2006 Prahassa pidetyssä IAU:n XXVI yleiskokouksessa tehtiin useita esityksiä planeetan määritelmästä ja neuvottelujen jälkeen päädyttiin jakamaan Aurinkoa kiertävät kappaleet kolmeen ryhmään:
Planeetat: Merkurius, Venus, Maa, Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus, Neptunus.
Kääpiöplaneetat: Ceres, Pluto, Eris. Lisää tulee aikanaan. (Haumea ja Makemake määriteltiin kääpiöplaneetoiksi vuonna 2008.)
Aurinkokunnan pienkappaleet (engl. Small Solar System Bodies, SSSB): Useimmat asteroidit ja TNO:t sekä komeetat ja muut pienkappaleet.
Aiemmin suunniteltua plutonin käsitettä ei hyväksytty käyttöönotettavaksi.
Esityksen mukaan Aurinkoa kiertävien kappaleiden status määritellään seuraavasti:
Aiheesta muualla

IAU:n lehdistötiedote 16. elokuuta
IAU:n uusien luokkien alkuperäiset määrittelyt
IAU:n lopullinen tiedote päätöslauselmista
Käsitys planeetoista ennen heliosentrisen mallin hyväksymistä
Planeetoiksi kutsuttujen kohteiden määrä Aurinkokunnassa vuodesta 1500 vuoteen 2007. Tosin sana aurinkokunta kehitettiin vasta maakeskisen maailmankuvan väistyttyä. 1850-luvun paikkeilla oleva hurja nousu johtuu ensimmäisenä havaittujen asteroidien ja Neptunuksen löytymisestä.
Asteroidi Vesta
Laura Manninen (salibandyn pelaaja)

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten salibandy.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten salibandy.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten salibandy. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Ostrava 2013 |  |  |
|  Hopeaa | Bratislava 2017 |  |  |
|  Hopeaa | Uppsala 2021 |  |  |
|  Hopeaa | Singapore 2023 |  |  |
|  Pronssia | Neuchâtel 2019 |  |  |
Laura Manninen helmikuussa 2020
Laura Manninen (s. 14. heinäkuuta 1993) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Suomen naisten maajoukkueessa lokakuun 2023 loppuun mennessä 105 ottelua ja saavuttanut MM-hopeaa Ostravassa 2013, Bratislavassa 2017, Uppsalassa 2021 ja Singaporessa 2023 sekä MM-pronssia Neuchâtelissa 2019. Vuonna 2012 hän voitti nuorten maailmanmestaruuden. Hän on tehnyt naisten maaotteluissa 20 maalia ja saanut 27 syöttöpistettä.
Naisten Salibandyliigassa Manninen on edustanut Tikkurilan Tiikereitä kaudet 2009–2013, nurmijärveläistä SB-Prota kauden 2013–2014, jolloin hän voitti Suomen-mestaruuden, ja Porvoon Salibandyseuraa kaudesta 2022–2023 alkaen. Hän edusti kausina 2014–2022 Ruotsin liigassa pelaavaa Pixbo Wallenstamia ja voitti yhden Ruotsin-mestaruuden ja yhden Champions Cupin mestaruuden.
Manhuš

| Manhuš Мангуш |
| --- | --- |
 Kellotorni Manhušin keskustassa.
 vaakuna
 Manhuš
 Koordinaatit: 47.0561°N, 37.3117°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Piiri:  Mariupolin piiri
Hromada (kunta):  Manhušin maaseutukunta
Väkiluku (2021)  ():  7 858
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Manhuš (ukr. Мангуш; vuosina 1946–1995 Peršotravneve ukr. Першотравневе) on kaupunkityyppinen taajama Ukrainan Donetskin alueen Mariupolin piirissä. Manhuš sijaitsee noin 25 kilometriä piirikeskus Mariupolin rautatieasemalta länteen ja 141 kilometriä aluekeskus Donetskista etelälounaaseen.  Ukrainan tilastokeskus arvioi taajaman väkiluvuksi 7 858 asukasta vuoden 2021 alussa. Manhušin keskustan läpi kulkee Mariupolista länteen johtava eurooppatie E 50 eli valtatie (M14).
Manhuš on Ukrainan vuonna 2020 tehdyn aluehallintouudistuksen jälkeen kuulunut Mariupolin piiriin; tätä ennen se oli Manhušin piirin (vuoteen 2016 saakka nimenä Peršotravneven piiri) hallintokeskus. Kesästä 2020 lähtien Manhuš on ollut aluehallinnon kolmannella tasolla olevan, Manhušin maaseutukunnan (ukr. Мангушська селищна громада) hallintokeskus; Mariupolin piiriin on kesästä 2020 lähtien kuulunut yksi kaupunkikunta ja neljä maaseutukuntaa.
Vuonna 2001 Manhušin taajaman väkiluku oli 8 468. Tuolloin 90,04 prosenttia asukkaista oli venäläisiä, 9,21 ukrainalaisia, lisäksi oli hiukan kreikkalaisia, valkovenäläisiä ja muita.
Manhušin pientalovaltaista taajamaa.
Kirkko Manhušissa.