stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1999

35. alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 2.–14. helmikuuta 1999 Vailissa ja Beaver Creekissä, Coloradossa, Yhdysvalloissa 2 499–3 483 metrin korkeudella merenpinnasta.
Kisojen suurin sankari oli Norjan Lasse Kjus, joka voitti viisi mitalia eli yhden jokaisessa lajissa. Itävallan Hermann Maier voitti kaksi kultaa ja Suomen Kalle Palander Suomen ensimmäisen mitalin alppihiihdossa voittamalla yllättäen pujottelun kultaa. Naisissa Itävallan Alexandra Meissnitzer voitti kaksi kultamitalia.
Miehet > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hermann Maier | 1.40,60 |
| 2 |  | Lasse Kjus | 1.40,91 |
| 3 |  | Kjetil André Aamodt | 1.41,17 |
| 4 |  | Hans Knauß | 1.41,19 |
| 5 |  | Stephan Eberharter | 1.41,40 |
| 6 |  | Werner Franz | 1.41,75 |
Miehet > Supersuurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lasse Kjus | 1.14,53 |
|  |  | Hermann Maier | 1.14,53 |
| 3 |  | Hans Knauß | 1.14,54 |
| 4 |  | Stephan Eberharter | 1.14,75 |
| 5 |  | Paul Accola | 1.14,79 |
| 6 |  | Chad Fleischer | 1.14,81 |
Miehet > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lasse Kjus | 2.19,31 |
| 2 |  | Marco Büchel | 2.19,36 |
| 3 |  | Steve Locher | 2.20,79 |
| 4 |  | Paul Accola | 2.21,14 |
|  |  | Fredrik Nyberg | 2.21,14 |
| 6 |  | Patrick Holzer | 2.21,16 |
Miehet > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kalle Palander | 1.42,12 |
| 2 |  | Lasse Kjus | 1.42,23 |
| 3 |  | Christian Mayer | 1.42,25 |
| 4 |  | Giorgio Rocca | 1.42,33 |
| 5 |  | Benjamin Raich | 1.42,55 |
| 6 |  | Thomas Stangassinger | 1.42,82 |
Miehet > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kjetil André Aamodt | 2.43,09 |
| 2 |  | Lasse Kjus | 2.43,25 |
| 3 |  | Paul Accola | 2.43,62 |
| 4 |  | Christian Mayer | 2.43,89 |
| 5 |  | Bruno Kernen | 2.44,92 |
| 6 |  | Michael Walchhofer | 2.44,98 |
Naiset > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Renate Götschl | 1.48,20 |
| 2 |  | Michaela Dorfmeister | 1.48,35 |
| 3 |  | Stefanie Schuster | 1.48,37 |
| 4 |  | Alexandra Meissnitzer | 1.48,47 |
| 5 |  | Regina Häusl | 1.48,92 |
| 6 |  | Mélanie Suchet | 1.48,97 |
Naiset > Supersuurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alexandra Meissnitzer | 1.20,53 |
| 2 |  | Renate Götschl | 1.20,56 |
| 3 |  | Michaela Dorfmeister | 1.20,74 |
| 4 |  | Hilde Gerg | 1.20,83 |
| 5 |  | Martina Ertl | 1.20,98 |
| 6 |  | Isolde Kostner | 1.21,21 |
Naiset > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alexandra Meissnitzer | 2.08,54 |
| 2 |  | Andrine Flemmen | 2.08,84 |
| 3 |  | Anita Wachter | 2.09,13 |
| 4 |  | Pernilla Wiberg | 2.09,27 |
| 5 |  | Martina Ertl | 2.09,46 |
| 6 |  | Corinne Rey-Bellet | 2.09,52 |
Naiset > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Zali Steggall | 1.33,97 |
| 2 |  | Pernilla Wiberg | 1.34,77 |
| 3 |  | Trine Bakke | 1.35,00 |
| 4 |  | Andrine Flemmen | 1.35,06 |
| 5 |  | Riitta Pitkänen | 1.35,12 |
| 6 |  | Karin Köllerer | 1.35,22 |
Naiset > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Pernilla Wiberg | 3.08,52 |
| 2 |  | Renate Götschl | 3.08,67 |
| 3 |  | Florence Masnada | 3.08,97 |
| 4 |  | Hilde Gerg | 3.09,38 |
| 5 |  | Trude Gimle | 3.10,51 |
| 6 |  | Michaela Dorfmeister | 3.11,36 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Itävalta | 5 | 3 | 5 | 13 |
| 2 |  Norja | 3 | 4 | 2 | 9 |
| 3 |  Ruotsi | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4 |  Australia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4 |  Suomi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6 |  Liechtenstein | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 |  Sveitsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 8 |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 11 | 9 | 10 | 30 |
Suomen joukkue

Mika Marila
Keskeytti pujottelun toisessa laskussa
Kalle Palander
Pujottelussa kultaa, suurpujottelussa 17:s, supersuurpujottelussa 37:s
Sami Uotila
Suurpujottelussa yhdeksäs, supersuurpujottelussa 30:s
Pia Käyhkö (s. 17. helmikuuta 1979)
Alppiyhdistetyssä yhdeksäs, supersuurpujottelussa 30:s
Petra Olamo (s. 11. kesäkuuta 1974)
Keskeytti pujottelun toisessa laskussa
Riitta Pitkänen
Pujottelussa viides, suurpujottelussa 29:s
Tanja Poutiainen
Suurpujottelussa 14:s, pujottelussa 24:s
Joukkueenjohtaja: Martti Uusitalo
Miesten valmentaja: Christian Leitner
Naisten valmentaja: Glenn Westerlund
Huoltajat: Samuli Sainio ja Jan Tuupainen
Fiat Uno

| Fiat Uno |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Fiat
Valmistusvuodet:  1983–1995
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Muotoilija:  Giorgetto Giugiaro
Edeltäjä:  Fiat 127
Seuraaja:  Fiat Punto
Teknisesti samankaltaisia:  Fiat Duna Fiat Fiorino
Rakenne:  etumoottori
Iskutilavuus:  0,9–1,7 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen manuaali CVT-automaatti
Fiat Uno on Fiatin vuosina 1983–1995 valmistama pieni automalli, joka korvasi Fiat 127:n. Unon seuraajaksi puolestaan tuli Fiat Punto.
Fiat Uno (1983–1995)

Fiat Uno tuli markkinoille vuonna 1983 korvaamaan ikääntyvän Fiat 127 -mallin. Auton oli suunnitellut Giorgetto Giugiaro ja se muistutti pienempää Panda-mallia. Unoa kehuttiin hyvistä sisätiloista ja taloudellisuudesta, jotka ovat sen korkean, neliskulmaisen rungon ja matalan (0,34) ilmanvastuskertoimen ansiota. Se valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 1984. Ensimmäiset autot oli varustettu vanhoilla 0,9 OHV- (45 hv), 1,1 SOHC- (58 hv) ja 1,3 SOHC (65 hv) -moottoreilla. Saatavilla oli myös 1,3-litrainen ja 45-hevosvoimainen dieselmoottori. Korimalleina oli saatavissa sekä kolmi- että viisioviset versiot. Fiat Unoon perustui myös pieni hyötyajoneuvomalli Fiat Fiorino.
Vuodesta 1985 saataville tuli uusi 1,0 SOHC FIRE (Fully Integrated Robotized Engine) -moottori, jossa oli 45 hevosvoimaa. Se oli vanhoja moottoreita tehokkaampi ja taloudellisempi. Vuonna 1985 esiteltiin myös urheilullisempi malli, Fiat Uno Turbo, varustettuna 1,3-litraisella turboahdetulla moottorilla, jossa tehoa oli 105 hevosvoiman verran.
Vuonna 1989 Unolle tehtiin pieni uudistus korimuotoiluun, jolloin ilmanvastus pieneni 0,30:een. Uusi ulkomuoto muistutti Fiat Tipoa. Sisätiloihin tehtiin myös muutoksia. Näihin aikoihin vanha 1,1-litrainen moottori korvattiin uudella FIRE-versiolla, jossa oli nyt tehoa 56 hevosvoimaa, ja uusi 1,4-litrainen korvasi vanhan 1,3-litraisen vapaasti hengittävissä- ja turboversioissa.
Uno oli menestyksekäs auto aina tuotantonsa loppumiseen asti. Seuraajaksi tarkoitettu Punto esiteltiin vuonna 1993, mutta Uno pysyi edullisempana mallina sen rinnalla vuoteen 1995 saakka. Mallia valmistettiin yli kuusi miljoonaa kappaletta.
Fiat Uno Turbo
Facelift-mallin Fiat Uno.
Viisiovinen facelift-mallin Fiat Uno.
Tuotanto vuoden 1995 jälkeen

Vaikkakaan Unoa ei valmistettu vuoden 1995 jälkeen enää Italiassa, sitä valmistettiin vielä vuoteen 2013 saakka Brasiliassa, jossa tuotettiin myös sedan-mallia Fiat Dunaa/Prêmiota ja farmariautoa nimeltään Duna Weekend/Elba. Autoa myytiin Etelä-Amerikassa Fiat Mille -nimellä lähtötason autona ja se sai uusimman kasvojenkohotuksensa vuonna 2004. Vuoden 2005 Brasilian versioon tuli Flex Fuel -järjestelmä, jonka avulla auto kulkee sekä etanolilla että bensiinillä vapaalla sekoitussuhteella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fiat Uno Wikimedia Commonsissa
Fiat Uno Elonet., Autonovo Oy:n tv-mainos vuodelta 1983
Fiatin automallit
Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1964

Vuoden 1964 talviolympialaiset järjestettiin Innsbruckissa, Itävallassa. Pohjoismaisissa hiihtolajeissa (maastohiihto, yhdistetty, mäkihyppy) kilpailtiin kaikkiaan kymmenessä lajissa. Kilpailut toimivat myös saman vuoden maailmanmestaruuskilpailuina.
Mäkihypyssä kilpailtiin ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran kolmen kierroksen systeemillä. Tämä kolmen kierroksen systeemi pelasti pienessä mäessä Veikko Kankkosen, jonka ensimmäinen hyppy epäonnistui pahoin. Suurmäessä Kankkonen jäi hopealle horjahdettuaan toisessa hypyssään saaden osalta tuomareista matalat tyylipisteet ja yksi heistä oli suomalainen Hannu Koskivuori, joka sai kuulla kotimaassaan runsaasti vihanilmauksia seuraavien viikkojen ajan.
Miesten hiihto > 15 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eero Mäntyranta | 50.54,1 |
| 2 |  | Harald Grønningen | 51.34,8 |
| 3 |  | Sixten Jernberg | 51.42,2 |
| 4 |  | Väinö Huhtala | 51.45,4 |
| 5 |  | Janne Stefansson | 51.46,4 |
| 6 |  | Pavel Koltšin | 51.52,0 |
Miesten hiihto > 30 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Eero Mäntyranta | 1.30.50,7 |
| 2 |  | Harald Grønningen | 1.32.02,3 |
| 3 |  | Igor Vorontšihin | 1.32.15,8 |
| 4 |  | Janne Stefansson | 1.32.34,8 |
| 5 |  | Sixten Jernberg | 1.32.39,6 |
| 6 |  | Kalevi Laurila | 1.32.41,4 |
Miesten hiihto > 50 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Sixten Jernberg | 2.43.52,6 |
| 2 |  | Assar Rönnlund | 2.44.58,2 |
| 3 |  | Arto Tiainen | 2.45.30,4 |
| 4 |  | Janne Stefansson | 2.45.36,6 |
| 5 |  | Sverre Stensheim | 2.45.47,2 |
| 6 |  | Harald Grønningen | 2.47.47,1 |
Miesten hiihto > 4 x 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Karl-Åke Asph   Sixten Jernberg   Janne Stefansson   Assar Rönnlund | 2.18.34,6 |
| 2 |  | Väinö Huhtala   Arto Tiainen   Kalevi Laurila   Eero Mäntyranta | 2.18.42,4 |
| 3 |  | Ivan Utrobin   Gennadi Vaganov   Igor Vorontšihin   Pavel Koltšin | 2.18.46,9 |
Naisten hiihto > 5 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Klavdija Bojarskih | 17.50,2 |
| 2 |  | Mirja Lehtonen | 17.52,9 |
| 3 |  | Alevtina Koltšina | 18.08,4 |
| 4 |  | Jevdokija Mekšilo | 18.16,7 |
| 5 |  | Toini Pöysti | 18.25,5 |
| 6 |  | Toini Gustafsson | 18.25,7 |
Naisten hiihto > 10 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Klavdija Bojarskih | 40.24,3 |
| 2 |  | Jevdokija Mekšilo | 40.26,6 |
| 3 |  | Marija Gusakova | 40.46,6 |
| 4 |  | Britt Strandberg | 40.54,0 |
| 5 |  | Toini Pöysti | 41.17,4 |
| 6 |  | Senja Pusula | 41.17,8 |
Naisten hiihto > 3 x 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alevtina Koltšina   Jevdokija Mekšilo   Klavdija Bojarskih | 59.20,2 |
| 2 |  | Barbro Martinsson   Britt Strandberg   Toini Gustafsson | 1.01.27,0 |
| 3 |  | Senja Pusula   Toini Pöysti   Mirja Lehtonen | 1.02.45,1 |
Yhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tormod Knutsen | 469,28 |
| 2 |  | Nikolai Kiseljov | 453,04 |
| 3 |  | Georg Thoma | 452,88 |
| 4 |  | Nikolai Gusakov | 449,36 |
| 5 |  | Arne Larsen | 430,63 |
| 6 |  | Arne Barhaugen | 425,63 |
Mäkihyppy > Normaalimäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Veikko Kankkonen | 229,9 |
| 2 |  | Toralf Engan | 226,3 |
| 3 |  | Torgeir Brandtzæg | 222,9 |
| 4 |  | Josef Matouš | 218,2 |
| 5 |  | Dieter Neuendorf | 214,7 |
| 6 |  | Helmut Recknagel | 210,4 |
Mäkihyppy > Suurmäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Toralf Engan | 230,7 |
| 2 |  | Veikko Kankkonen | 228,9 |
| 3 |  | Torgeir Brandtzæg | 227,2 |
| 4 |  | Dieter Bokeloh | 214,6 |
| 5 |  | Kjell Sjöberg | 214,4 |
| 6 |  | Aleksandr Ivannikov | 213,3 |
Aiheesta muualla

YLE Elävä arkisto: Innsbruckin talviolympialaiset 1964[vanhentunut linkki]
Talviolympialaisten 1964 lajit
Alppihiihto
|
Ampumahiihto
|
Jääkiekko
|
Maastohiihto
|
Mäkihyppy
|
Ohjaskelkkailu
|
Pikaluistelu
|
Rattikelkkailu
|
Taitoluistelu
|
Yhdistetty
Näytöslajit:
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1970

Vuoden 1970 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Vysoké Tatryssa Tšekkoslovakiassa 14.–22. helmikuuta 1970.
Miesten maastohiihto > 15 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lars-Göran Åslund | 47.04,71 |
| 2 |  | Odd Martinsen | 47.38,19 |
| 3 |  | Fjodor Simašov | 47.49,00 |
| 4 |  | Gert-Dietmar Klause | 47.50,36 |
| 5 |  | Pål Tyldum | 48.01,67 |
| 6 |  | Valeri Tarakanov | 48.11,75 |
| 7 |  | Walter Demel | 48.14,64 |
| 8 |  | Jan Halvarsson | 48.14,91 |
Päivämäärä: 17. helmikuuta
Suomen Osmo Karjalainen oli kilpailussa 14., Kalevi Laurila 18., Hannu Taipale 28. ja Kalevi Oikarainen keskeytti.
Miesten maastohiihto > 30 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vjatšeslav Vedenin | 1.39.48,01 |
| 2 |  | Gerhard Grimmer | 1.40.25,58 |
| 3 |  | Odd Martinsen | 1.41.04,42 |
| 4 |  | Pål Tyldum | 1.41.11,10 |
| 5 |  | Gert-Dietmar Klause | 1.41.32,99 |
| 6 |  | Lars-Göran Åslund | 1.41.46,98 |
| 7 |  | Jan Halvarsson | 1.42.14,16 |
| 8 |  | Ingvar Sandström | 1.42.21,87 |
Päivämäärä: 15. helmikuuta
Suomen Hannu Taipale oli kilpailussa 11., Kalevi Oikarainen 12., Raimo Lehtinen 14. ja Kalevi Laurila 15:s.
Miesten maastohiihto > 50 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kalevi Oikarainen | 2.49.34,70 |
| 2 |  | Vjatšeslav Vedenin | 2.50.04,82 |
| 3 |  | Gerhard Grimmer | 2.50.12,88 |
| 4 |  | Fjodor Simašov | 2.51.52,44 |
| 5 |  | Lars-Göran Åslund | 2.52.13,86 |
| 6 |  | Walter Demel | 2.53.00,62 |
| 7 |  | Jan Halvarsson | 2.53.36,79 |
| 8 |  | Hannu Taipale | 2.53.39,46 |
Päivämäärä: 22. helmikuuta
Suomen Teuvo Hatunen oli kilpailussa 12. ja Heikki Ripatti 19:s.
Miesten maastohiihto > 4 x 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vladimir Voronkov Valeri Tarakanov Fjodor Simašov Vjatšeslav Vedenin | 2.06.36,47 |
| 2 |  | Gerd Hessler Axel Lesser Gerhard Grimmer Gert-Dietmar Klause | 2.06.50,59 |
| 3 |  | Ove Lestander Jan Halvarsson Ingvar Sandström Lars-Göran Åslund | 2.06.56,80 |
| 4 |  | Odd Martinsen Harald Grønningen Pål Tyldum Erling Steineide | 2.08.16,07 |
| 5 |  | Werner Geeser Albert Giger Alois Kälin Edi Hauser | 2.09.58,59 |
| 6 |  | Franco Nones Roberto Primus Gianfranco Stella Ulrico Kostner | 2.10.10,70 |
| 7 |  | Kalevi Oikarainen Teuvo Hatunen Raimo Lehtinen Osmo Karjalainen | 2.10.15,56 |
Päivämäärä: 19. helmikuuta
Naisten maastohiihto > 5 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Galina Kulakova | 18.07,89 |
| 2 |  | Galina Piljušenko | 18.27,91 |
| 3 |  | Nina Fjodorova | 18.28,51 |
| 4 |  | Marjatta Kajosmaa | 18.34,37 |
| 5 |  | Michaela Endler | 18.43,00 |
| 6 |  | Senja Pusula | 18.52,46 |
| 7 |  | Renate Fischer | 18.52,48 |
| 8 |  | Helena Takalo | 18.54,52 |
Päivämäärä: 16. helmikuuta
Suomen Liisa Suihkonen oli kilpailussa 12:s.
Naisten maastohiihto > 10 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Alevtina Oljunina | 36.19,00 |
| 2 |  | Marjatta Kajosmaa | 36.40,05 |
| 3 |  | Galina Kulakova | 37.06,04 |
| 4 |  | Helena Šikolová | 37.12,32 |
| 5 |  | Renate Fischer | 37.12,99 |
| 6 |  | Galina Piljušenko | 37.16,37 |
| 7 |  | Helena Takalo | 37.17,56 |
| 8 |  | Ingrid Mjagar | 37.23,73 |
Päivämäärä: 18. helmikuuta
Suomen Marjatta Muttilainen oli kilpailussa yhdeksäs ja Senja Pusula kymmenes.
Naisten maastohiihto > 3 x 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Nina Fjodorova Galina Kulakova Alevtina Oljunina | 54.32,18 |
| 2 |  | Gabriele Haupt Renate Fischer Anna Unger | 55.09,65 |
| 3 |  | Senja Pusula Helena Takalo Marjatta Kajosmaa | 55.33,76 |
| 4 |  | Inger Aufles Aslaug Dahl Berit Mørdre | 56.28,87 |
| 5 |  | Milena Cillerová Helena Šikolová Milena Chlumová | 56.45,95 |
| 6 |  | Monika Mrklas Ingrid Rothfuss Michaela Endler | 57.16,02 |
Päivämäärä: 20. helmikuuta
Yhdistetty > Normaalikilpailu (K88 + 15 km)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ladislav Rygl | 410,50 |
| 2 |  | Nikolai Nogovitšyn | 407,36 |
| 3 |  | Vjatšeslav Drjagin | 407,02 |
| 4 |  | Rauno Miettinen | 402,40 |
| 5 |  | Ezio Damolin | 400,44 |
| 6 |  | Karl-Heinz Luck | 393,68 |
Päivämäärä: 15.–16. helmikuuta
Suomen Erkki Kilpinen oli kilpailussa kymmenes ja Heikki Sarapää 18:s.
Mäkihyppy > Normaalimäki (K88)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gari Napalkov | 240,6 |
| 2 |  | Yukio Kasaya | 237,7 |
| 3 |  | Lars Grini | 234,6 |
| 4 |  | Rudolf Höhnl | 233,4 |
| 5 |  | Karl-Erik Johansson | 232,4 |
| 6 |  | Vladimir Belousov | 231,8 |
Päivämäärä: 14. helmikuuta
Suomen Tauno Käyhkö oli kilpailussa 14., Raimo Ekholm 32., Topi Mattila 38. ja Esko Rautionaho 57:s.
Mäkihyppy > Suurmäki (K110)

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gari Napalkov | 226,0 |
| 2 |  | Jiří Raška | 212,3 |
| 3 |  | Stanisław Gąsienica Daniel | 211,8 |
| 4 |  | Ernst Kröll | 209,6 |
| 4 |  | Tauno Käyhkö | 209,6 |
| 6 |  | Takashi Fujisawa | 207,7 |
Päivämäärä: 22. helmikuuta
Suomen Raimo Ekholm oli kilpailussa 15., Topi Mattila 29. ja Esko Rautionaho 33:s.
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Neuvostoliitto | 7 | 3 | 4 | 14 |
| 2. |  Suomi | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3. |  Tšekkoslovakia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4. |  Ruotsi | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5. |  Itä-Saksa | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 6. |  Norja | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 7. |  Japani | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8. |  Puola | 0 | 0 | 1 | 1 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1970 Wikimedia Commonsissa
YLE Elävä arkisto: Hiihdon MM-kisat Ylä-Tatralla 1970[vanhentunut linkki]
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Aluslampi

Aluslampi tarkoittaa seuraavia:
Aluslampi, järvi Heinävedellä Hirvimäellä
Aluslampi, järvi Heinävedellä Hyvölänmäellä
Aluslampi, järvi Heinävedellä Patoossa
Aluslampi, järvi Ilomantsissa
Aluslampi, järvi Joensuussa Keskijärvellä
Aluslampi, järvi Joensuussa Palossa
Aluslampi, järvi Juvalla
Aluslampi, järvi Kiteellä
Aluslampi, järvi Kuhmossa Hotakassa
Aluslampi, järvi Kuhmossa Jonkerilla
Aluslampi, järvi Lapinlahdella
Aluslampi, järvi Leppävirralla Hiismäellä
Aluslampi, järvi Leppävirralla Kuvansissa
Aluslampi, järvi Leppävirralla Niinimäellä
Aluslampi, lampi Leppävirralla lähellä Paasvettä
Aluslampi, järvi Leppävirralla Takkulassa
Aluslampi, järvi Lieksassa
Aluslampi, järvi Mikkelissä
Aluslampi, järvi Pieksämäellä Hiltulanmäellä
Aluslampi, järvi Pieksämäellä Suotniemessä
Aluslampi, järvi Puumalassa
Aluslampi, järvi Rantasalmella
Aluslampi, järvi Rautavaaralla
Aluslampi, järvi Savonlinnassa Pirttimäellä
Aluslampi, järvi Savonlinnassa Tuohisaaressa
Aluslampi, järvi Sotkamossa
Aluslampi, järvi Suonenjoella Halolanmäellä
Aluslampi, järvi Suonenjoella Jauhomäellä
Aluslampi, järvi Suonenjoella Kuvansissa
Aluslampi, järvi Suonenjoella Tyyrinmäellä
Aluslampi, järvi Tuusniemellä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Sulkavan seurakunta

| Sulkavan evankelis-luterilainen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Mikkelin hiippakunta
Rovastikunta:  Etelä-Savon rovastikunta
Perustettu:  1630
Lakkautettu:  2023
Liitettiin:  Savonlinnan seurakuntaan
Kirkkoherra:  Hanne-Maaria Rentola
Pääkirkko:  Sulkavan kirkko
Jäseniä:  2 224, 83,6 % kunnan väkiluvusta (v. 2016)
Aiheesta muualla
[www.sulkavanseurakunta.fi Sivusto]
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sulkavan seurakunta oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Sulkavalla. Se kuului  Mikkelin hiippakuntaan ja Etelä-Savon rovastikuntaan. Vuonna 2014 seurakunnan jäsenmäärä oli 2 376 henkeä. Seurakunnan kirkkoja olivat Sulkavan kirkko ja Lohikosken kirkko. Lisäksi seurakunnalla oli seurakuntatalo sekä Tapiolan leirikeskus.
Sulkavan seurakunta liitettiin Savonlinnan seurakuntaan vuoden 2023 alussa.
Historia > Seurakunnan synty

Sulkavan seurakunta sai alkunsa oletettavasti vuonna 1630, jolloin  Viipurin piispa Nicolaus Magni Carelius nimitti Lauri Matinpojan kirkkoherraksi ja kenraalikuvernööri  Niilo Tuurenpoika Bielke määräsi kirkkoherralle  virkatalon maiksi autiotiloja kappelikunnan alueelta. Asiakirjoja perustamisesta ei ole säilynyt. Uusi kirkkopitäjä muodostettiin  Säämingin Iitlahden kappelikunnasta.  Uuteen pitäjään liitettiin Karjulanmäen, Ryhälän, Kammolan, Partalan ja Linkolan alue Puumalan neljänneskunnasta sekä Ruottilan ja Sairalanmäen, Mäntysen ja Leipämäen kylät Juvan pitäjästä.  Rantasalmesta pitäjään liitettiin Halttula ja osa Maaralaa. Näin pitäjä sai muodon, jollaisena myös nykyinen Sulkavan kunta tunnetaan.
Perustamisaikana pitäjässä on arveltu olleen asukkaita noin 1 600 henkeä. Tästä määrä ei seuraavien sadan vuoden aikana kohonnutkaan. Seurakunnan varhaisten aikojen tapahtumista ei ole säilynyt tietoja asiakirjojen katoamisen johdosta.
Kirkkopitäjän hallinnosta 1600-luvulla vastasi kirkkoherra, jonka vastuulla oli että kirkon tilit olivat "selkiänä" ja varat tallessa "kircon arcusa" jossa oli "colme lucua ja awainda". Seurakunnalla oli kirkkoväärti, jonka lisäksi kirkkokurin ja siveellisyyden säilymistä valvoivat kuudennusmiehet. Sulkavalla sunnuntaisin järjestystä kirkonmäellä piti piispannimismies, josta on tietoa vuodelta 1653.