stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Periklymenos

Periklymenos oli kreikkalaisessa mytologiassa kahden eri hahmon nimi.
Periklymenos, Neleuksen poika

Periklymenos oli Neleuksen ja Khloriin poika, joskin roomalaiset lähteet nimeävät isäksi myös Poseidonin. Poseidon oli antanut Periklymenokselle kyvyn muuntautua haluamaansa muotoon.
Periklymenos oli yksi argonauteista. Herakles surmasi hänet Pyloksen valtauksen yhteydessä, joskin Hyginuksen mukaan Periklymenos karkasi tämän tavoittamattomiin kotkan muodossa.
Periklymenos, thebalainen sankari

Periklymenos oli Theban sankari, joka osallistui kaupungin puolustukseen seitsemän sotapäällikön hyökättyä kaupunkia vastaan. Periklymenos surmasi Parhenopaioksen murtamalla hänen rintapanssarinsa vaakalyönnillä. Sen jälkeen kun hyökkääjät pakenivat valloitusyrityksen epäonnistuttua, Periklymenos seurasi Amfiaraosta. Hän saavutti tämän Ismenoksen matalikolla, mutta säästääkseen tietäjänsä kunniattomalta lopulta Zeus halkaisi maan salamallaan, ja antoi maan nielaista Amfiaraoksen vaunuineen, hevosineen ja vaununajajineen päivineen tullakseen nostetuksi jumalien joukkoon.
Pohjois-Jemenin maanjäristys 1982

| Pohjois-Jemenin maanjäristys 1982 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  13. joulukuuta 1982
Syvyys:  5 km
Episentrumin sijainti:  14.70°N, 44.38°E
Maat, joihin vaikutukset ulottuivat:   Jemen
Henkilövahingot:  noin 2 800 kuollutta, 1 500 loukkaantunutta, 700 000 koditonta
Pohjois-Jemenin maanjäristys oli Dhamarissa Jemenin arabitasavallassa 13. joulukuuta 1982 tapahtunut maanjäristys, joka oli voimakkuudeltaan 6,0 magnitudia. Se oli ensimmäinen Dhamarin alueen instrumentein mitattu järistys. Vaikutukset huomattiin kaikkialla Jemenissä ja Najranin alueella Saudi-Arabiassa.
Pisajärvi

| Pisajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Rovaniemi
Koordinaatit:  66°20′06″N, 25°09′54″E
Järvinumero:  65.153.1.011 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86  m 
 fiPisajärvi 
Pisajärvi on järvi Rovaniemen lounaisosassa. Pisajärvellä on asutusta ja kesämökkejä.
Järven pinta-ala on 84,4 hehtaaria ja rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Suurin syvyys on 2 metriä. Järveen on istutettu planktonsiikaa, vaellussiikaa ja pohjasiikaa, ja sen kalakanta on runsas.
Piikkiön kihlakunta

Piikkiön kihlakunta (ruots. Pikis härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Turun ja Porin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Kaarina
Kakskerta
Karuna
Kuusisto
Paimio
Parainen
Piikkiö
Sauvo
Kihlakunnan maapinta-ala oli 966,32 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 30 854 henkeä (31.12.1939).
Historiaa

Vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan kihlakuntaan kuuluivat seuraavat pitäjät:
Kaarina
Lieto
Nauvo
Parainen
Piikkiö
Sauvo
Kuninkaallisella kirjeellä 16. elokuuta 1693 määrättiin uusi jako:
Kaarina
Paimio ja Pyhän Jaakopin kappeli
Parainen
Piikkiö ja Kuusiston kappeli
Sauvo ja Karunan kappeli
Piikkiön kihlakunta oli yksi kuudesta Turun läänin eteläisen vaalipiirin 1906-1994 kihlakunnasta. Ennen eduskuntavaaleja 1907 talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet valittiin kihlakunnan käsittävästä vaalipiiristä.[lähde? ]
Kartta Piikkiön Kihlakunnasta vuodelta 1845. Kuva Kansallisarkiston digitaaliarkisto.
Piirtoperhoset

| Piirtoperhoset |
| --- | --- |
 Jaavanpiirtonen (Cyrestis lutea)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Piirtoperhoset Cyrestinae  Guenée, 1865
Tribukset ja suvut
 Cyrestini Hännykset Marpesia  Piirtoset Cyrestis  Uurtoset Chersonesia  Pseudergolini Seittiviitat Pseudergolis  Tähtiviitat Dichorragia  Lumenihdit Stibochiona  Sinivanat Amnosia 
Katso myös
   Piirtoperhoset Wikispeciesissä   Piirtoperhoset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piirtoperhoset (Cyrestinae) on pieni, alle 60 perhoslajia kattava täpläperhosten alaheimo. Perhosia tavataan Kaakkois-Aasiassa, Afrikassa sekä Amerikassa.
Piirtoperhoset on aikaisemmin luettu osaksi luotsiperhosten ryhmää. Geneettiset tutkimukset ovat kuitenkin antaneet perusteen erottaa se omaksi alaheimokseen. Piirtoperhosille ominainen piirre ovat siipiä kirjovat ohuet juovat. Osalla lajeista on takasiivissään myös pitkät kannukset. Hännyksien suvun  (Marpesia) 17 lajia elävät Amerikoissa, mutta muiden lajien levinneisyydet painottuvat Etelä- ja Kaakkois-Aasiaan.
Aiheesta muualla

Butterflies of America (englanniksi) (paljon kuvia amerikkalaisista lajeista)
BugGuide.net (englanniksi)
Butterflies of India (englanniksi)
Afrotropical Butterflies and Skippers: Cyrestinae (englanniksi)
Markku Savela (englanniksi)
Piirtoyökkönen

| Piirtoyökkönen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Yökkösmäiset Noctuoidea
Heimo::  Yökköset Noctuidae
Suku::  Callistege
Laji::  mi
Kaksiosainen nimi
 Callistege mi  Clerck, 1759 
Katso myös
   Piirtoyökkönen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Piirtoyökkönen (Callistege mi syn. Euclidia mi) on yökkösten heimoon kuuluva perhonen. Sen siivissä on mustavalkoinen kuviointi. Lajin siipien kärkiväli 3 cm. Lajin lentoaika on kesällä ja se talvehtii kotelona. Piirtoyökkösen toukat elävät pikkukasveilla.
Aiheesta muualla

Funet: Piirtoyökkönen (Euclidia mi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Piirtoyökkönen (Callistege mi)
Pico do Areeiro

Pico do Areeiro
Pico do Areeiro
| --- | --- |
Sijainti:  Madeira Portugali
Korkeus merenpinnasta:  1 818 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pico do Areeiro on Portugalille kuuluvan Madeiran itsehallintoalueen kolmanneksi korkein huippu Pico Ruivon ja Pico das Torresin jälkeen. Se sijaitsee saaren keskiosassa ja kohoaa 1 818 metrin korkeuteen. Huipulle johtaa hyväkuntoinen tie ja se on turistien suosima vaelluspaikka. Huipulla sijaitsee muun muassa ravintola sekä matkamuistomyymälä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pico do Areeiro Wikimedia Commonsissa
Perustus (albumi)

| Perustus Kaemo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Victory Audio & Studio 57
 Julkaistu: kesäkuu 2009
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Jonas Olsson
 Tyylilaji: Kristillinen reggae
 Kesto: 43.16
 Levy-yhtiö: Maanalainen Levykauppa
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 30.
Kaemon muut julkaisut
|   | Perustus 2009 | Läpi tulen 2011 |
Perustus on kristillistä reggaeta esittävän Kaemo-yhtyeen debyyttialbumi, joka julkaistiin 12. kesäkuuta 2009. Albumi on ollut Suomen myydyimpien listalla kolmesti: vuonna 2009 sijalla 31 (viikko 27) ja sijalla 30 (viikko 47) ja vuonna 2010 sijalla 42 (viikko 27).
Kappaleet

Sävellys ja sovitukset: Kaemo, Kimmo Klemola, Aslak Kaljunen, Antti Saari, Jonas Olsson
Sanat: Timo Nygård, Aslak Kaljunen, Jonas Olsson, Antti Saari
Tie – 3.47
Pelastuksen päivä – 3.43
Tämä on se totuus – 3.27
Paimen – 3.45
Putoan – 3.25
Kuinka monta elämää – 4.42
Minne menisin – 4.07
Perustus – 3.58
Hän on tie – 3.05
Kuuleeko kukaan – 3.48
Putoan (Jean Nine Dubstep rework) – 5.29
Kokoonpano

Timo Nygård – laulu, melodika
Kimmo Klemola – kitara, taustalaulu
Samuel Halonen – basso, taustalaulu
Antti Saari – koskettimet
Petri Kiviniemi – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Aslak Kaljunen – basso
Jonas Olsson – rummut, taustalaulu
Sami Ihajoki – trumpetti
Hannu Leimu – saksofoni
Ilkka Vihriälä – vetopasuuna
Petri Lappalainen – perkussiot
Juha Niemi – perkussiot
Noora Saari – taustalaulu
Leena Kurki – taustalaulu
Ilkka Hänninen – Putoan-remix
Kokoonpano > Tuotanto

Jonas Olsson – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Joona Lukala – masteroija (Noisecamp Studiot)
Kaemo – kansikuva
Digitalplant – paino ja monistus
Arvostelut

Soundi:
Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta

Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta oli Turun hovioikeuspiiriin kuulunut kihlakunnantuomarin virka-alue vuosina 1675–1788. Se syntyi, kun Piikkiön kihlakunnan tuomiokunta ja Halikon kihlakunnan tuomiokunta yhdistettiin yhdeksi tuomiokunnaksi. Yhdistäminen vahvistettiin vielä 30. joulukuuta 1680 tehdyllä uudistuksella. Vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan Piikkiön kihlakuntaan kuuluivat seuraavat pitäjät:
Parainen
Sauvo
Piikkiö
Kaarina
Lieto
Nauvo
Halikon kihlakuntaan kuuluivat:
Halikko
Uskela
Paimio
Perniö
Kisko
Kiikala
Marttila
Kemiö
Kuninkaallisella kirjeellä 16. elokuuta 1693 määrättiin uusi jako:
Piikkiön kihlakunta
Piikkiö ja Kuusiston kappeli
Kaarina
Parainen
Paimio ja Pyhän Jaakopin kappeli
Sauvo ja Karunan kappeli
Halikon kihlakunta
Halikko ja Angelniemen kappeli
Uskela sekä Salon ja Perttelin kappelit
Kiikala
Perniö ja Finbyn (Särkisalon) kappeli
Kemiö Hiittisten, Dragsfjärdin ja Vestanfjärdin kappeleineen.
Viimeiset isonvihan aikaiset käräjät pidettiin tuomiokunnassa heinäkuussa 1713 ja tuomioistuintoiminta aloitettiin uudelleen syksyllä 1721. Pikkuvihan aikana (1742–1743) aloitettiin käräjien pito kesällä 1743. Vuoden 1776 järjestelyn (perustettiin muun muassa Vaasan hovioikeus) jälkeen tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat käräjäkunnat:
Piikkiön pitäjä ja Kuusiston kappeli sekä Kaarinan eli Nummen pitäjä Kakskerran kappeleineen
Paimion pitäjä ja Pyhän Jaakopin kappeli
Sauvon pitäjä ja Karunan kappeli
Perniön pitäjä ja Finbyn (Särkisalon) kappeli sekä Yliskylän (Öfverbyn) kappeli
Paraisten pitäjä
Kemiön pitäjä sekä Dragsfjärdin kappeli, Hiittisten kappeli ja Vestanfjärdin kappeli
Kiikalan pitäjä ja suurin osa Kiskon pitäjää Suomusjärven kappeleineen
Halikon pitäjä sekä Muurlan, Salon ja Perttelin kappelit.
Kuninkaallisella kirjeellä, joka annettiin 19. helmikuuta 1788, jaettiin Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta kahtia. Näin muodostettiin Piikkiön ja Halikon yläosan tuomiokunta sekä Piikkiön ja Halikon alaosan tuomiokunta. Vaikka nimellinen jako tapahtui 1788, se toimeenpantiin vasta 10. syyskuuta 1795, kun jakamattoman tuomiokunnan tuomari Henrik Ahleqvist jäi eläkkeelle.
Tuomarit

Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunnan tuomarit olivat
1680–1682 Henning Johan Grass
1682–1689 Johan Rosskamp
1689–1689 Jakob Walstenius vanhempi
1689–1706 Johan Walstenius (1693 aateloituna Wallensten)
1706–1738 Abraham Paléen
1739–1739 Johan Woivalenius
1739–1747 Erik Salonius
1747–1758 Petter (Pehr) Jusléen
1760–1761 Nils Tolpo
1762–1773 Jakob Johan Sacklén
1774–1783 Carl Schlüter
1783–1795 Henrik Ahleqvist (alkuaan Ahlqvist)
Killection

| Killection Lordi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 31. tammikuuta 2020
 Tuottaja(t): Mr. Lordi
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 46.31
 Levy-yhtiö: AFM
Lordin muut julkaisut
| Sexorcism 2018 | Killection 2020 | Lordiversity 2021 |
Singlet albumilta Killection
 ”Shake the Baby Silent” Julkaistu: 8. marraskuuta 2019  ”I Dug a Hole in the Yard for You” Julkaistu: 29. marraskuuta 2019  ”Like a Bee to the Honey” Julkaistu: 17. tammikuuta 2020
Killection on suomalaisen hard rock- ja heavy metal -yhtye Lordin 31. tammikuuta 2020 julkaistu kymmenes studioalbumi. Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 8 sekä fyysisen albumilistan ykköseksi.
Albumin julkaisun yhteydessä tuli myyntiin erä Lapin Panimon tuottamaa Lordi Killection -olutta. Albumin erikoispainoksen mukana tulee Sanna Vakkalan ja Henriikka Klint-Connellyn piirtämä sarjakuva-albumi.
Albumin musiikki

Killection on fiktiivinen kokoelma-albumi, joka esittelee bändin suurimmat hitit, jos bändi olisi toiminut 70-luvulta lähtien.  Yhtyeen kuvitteellinen levytyshistoria alkaa vuodesta 1975, ja ulottuu vuoteen 1995. Lisäksi mukana on yksi moderni kappale. Albumin introssa on potpuri, joka sisältää kappaleita Lordin aiemmilta levyiltä. Kappaleet on sovitettu kuulostamaan Judas Priestiltä, King Diamondilta, Venomilta, AC/DC:ltä, Ozzy Osbournelta ja Guns N' Rosesilta. Yhtyeiden laulajia imitoi Kari A. Killgast. Kappaleen ”Like a Bee to the Honey” ovat säveltäneet Jean Beauvoir sekä Paul Stanley 1980-luvun lopussa.  Saksofonisoolon kappaleella soittaa Michael Monroe.
Äänitykset

Äänitykset alkoivat toukokuussa 2019 Finnvoxilla. Mikko Karmila äänitti ja miksasi Finnvoxilla kappaleet I Dug a Hole in the Yard for You (2020), Evil (1990-luvun alku), sekä Apollyon (1980-luvun alku)  Tampereella JJ-Studiolla äänitettiin 1970-luvun kappaleet Blow My Fuse, Carnivore sekä Zombimbo. 1970-luvun kappaleiden äänitys alkoi kesäkuun lopulla. Äänitykset Tornion Pop & Jazz Konservatorion Lappia-studiolla alkoivat heinäkuussa. Janne Huotari äänitti Lappia-studiolla kappaleet Horror for Hire, Like a Bee to the Honey, Cutterfly ja Up to No Good. Huotari miksasi kappaleen Up to No Good, Rauli Eskolin miksasi kolme ensin mainittua. Toivo Hellberg äänitti Here Studiolla Helsingissä kappaleet Shake the Baby Silent sekä Scream Demon. Samassa studiossa äänitettiin myös SCG-raidat ja saksofonisoolo. Here Studion äänitykset oli elokuussa. Albumin miksaukset valmistuivat syyskuun alkupuolella.
Kansitaide

Albumin kannessa on yhdeksän trofeeta puupaneloidulla seinällä.Asetelman keskellä on naisen pää, jolla on Mr. Lordin sarvet, torahampaat ja punaiset silmät. Takakannessa on yhtyeen jäsenten päät trofeisiin ripustettuna. Albumin kansilehdessä viitataan kuvitteellisiin alkuperäislevyihin. Kansikuvat ovat mukaelmia rockin historiasta. Albumien nimien merkitykset on käännetty ylösalaisin: Lick It Up – Swallow it Down, Love Gun – Hate Bazooka, Crazy Nights – Sane Days, Hot in the Shade - Cold in th Sun.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Radio SCG 10 | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 1.23 |  |  |  |  |  |
| 2. | Horror for Hire | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 3.22 |  |  |  |  |  |
| 3. | Shake the Baby Silent | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi, Hella | 3.36 |  |  |  |  |  |
| 4. | Like a Bee to the Honey | Paul Stanley, Jean Beauvoir | Paul Stanley, Jean Beauvoir | 4.13 |  |  |  |  |  |
| 5. | Apollyon | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 5.11 |  |  |  |  |  |
| 6. | SCG10 The Last Hour | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 3.22 |  |  |  |  |  |
| 7. | Blow My Fuse | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 3.31 |  |  |  |  |  |
| 8. | I Dug a Hole in the Yard for You | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 4.11 |  |  |  |  |  |
| 9. | Zombimbo | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 4.53 |  |  |  |  |  |
| 10. | Up to No Good | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 3.58 |  |  |  |  |  |
| 11. | SCG10 Demonic Semitones | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 1.20 |  |  |  |  |  |
| 12. | Cutterfly | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 4.20 |  |  |  |  |  |
| 13. | Evil | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 4.34 |  |  |  |  |  |
| 14. | Scream Demon | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi, Amen, Jean Beauvoir | 4.38 |  |  |  |  |  |
| 15. | Carnivore (bonusraita)  |  |  | 3.26 |  |  |  |  |  |
| 16. | SCG10 I Am Here | Mr Lordi, Tracy Lipp | Mr Lordi | 1.51 |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  | 56.05 |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Mr. Lordi – laulu
Amen – kitara
Hiisi – basso
Mana – rummut
Hella – koskettimet
Kokoonpano > Vierailijat

Michael Monroe – saksofoni kappaleessa Like a Bee to the Honey
Arvostelut

Imperiumi: 7½/10
Kaaoszine: 8½/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumi Killection Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Killection Discogsissa. (englanniksi)
Pico de Orizaba

Pico de Orizaba
| --- | --- |
Tyyppi:  kerrostulivuori
Sijainti:  Puebla, Meksiko
Vuoristo:  Sierra Volcánico Transversal
Korkeus merenpinnasta:  5 636 m
Prominenssi:  4 922  m 
Purkautunut viimeksi:  1846
Ensimmäinen nousu huipulle:  1848 – F. Maynard & William F. Raynolds
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Citlaltépetl
Kartta Meksikon tulivuorista
Pico de Orizaba (tai Citlaltépetl) on Meksikon korkein ja Pohjois-Amerikassa kolmanneksi korkein vuori.
Tulivuori on tällä hetkellä horrostilassa, muttei lopullisesti sammunut; viimeinen purkaus tapahtui vuonna 1846, sitä aiemmin vuosina 1687, 1613, 1569, 1566 ja 1545.
F. Maynard ja William F. Raynolds valloittivat vuoren vuonna 1848.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pico de Orizaba Wikimedia Commonsissa
Pico de Fogo

Pico de Fogo
| --- | --- |
Sijainti:  Kap Verde
Korkeus merenpinnasta:  2 829 m
Prominenssi:  2 829  m 
| --- | --- |
Luokitus:  Kansainvälisesti tärkeä lintualue 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Pico de Fogo on kerrostulivuori Fogon saarella Kap Verdellä. Vuoren korkeus on 2 829 metriä merenpinnan yläpuolella. Pico de Fogo on Kap Verden korkein vuori.
Satelliittikuva Fogon saaresta
Kaldera
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pico de Fogo Wikimedia Commonsissa
Pohjois-Jeolla

Pohjois-Jeolla (kor. 전라북도, Jeollabuk-do, hanja 全羅北道) on yksi Etelä-Korean maakunnista. Se sijaitsee maan länsiosassa pääkaupunki Soulin eteläpuolella Keltaisenmeren rannalla. Maakunta rajautuu etelässä Etelä-Jeollan maakuntaan, idässä Etelä-Gyeongsangin ja Pohjois-Gyeongsangin maakuntiin sekä pohjoisessa Etelä-Chungcheongin ja Pohjois-Chungcheongin maakuntiin. Pohjois-Jeollan asukasluku on 1 829 998 (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 8 058,03 neliökilometriä. Maakunnan pääkaupunkina toimii Jeonju.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjois-Jeolla Wikimedia Commonsissa
Maakunnan internetsivut (koreaksi, englanniksi, kiinaksi, japaniksi)
Korean tasavallan hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki:  Soul
Suurkaupungit:   Busan  Daegu  Daejeon  Gwangju  Incheon  Ulsan 
Provinssit:   Etelä-Chungcheong  Etelä-Gyeongsang  Etelä-Jeolla  Gangwon  Gyeonggi  Jeju  Pohjois-Chungcheong  Pohjois-Gyeongsang  Pohjois-Jeolla
Perusturvarikos

Perusturvarikos termin käyttöönotolla haluttiin nostaa esille kysymys siitä, onko esimerkiksi tietoinen sosiaali- ja terveyspalvelujen alibudjetointi perusturvarikos. Taustalla ovat myös havainnot siitä, että valtio ja kunnat ovat pallotelleet vastuuta palvelujen järjestämisestä vuodesta toiseen. Hyvätkään laatusuositukset eivät toimi, ellei niiden toteutumista seurata kunnolla, ja jollei vakavista laiminlyönneistä tule seurauksia. Perusturvarikoksella halutaan viestittää, että poliittinen vastuu ei riitä, vaan vastuu on saatava myös konkretisoitumaan.
Sosiaaliasiamiehet ovat ilmaisseet huolensa julkisen sektorin lainvastaisista säästöistä. He haluaisivat erityisen perusturvarikos-nimikkeen rikoslain virkarikossäännöksiin. Perusturvarikos  selkiinnyttäisi sosiaaliasiamiesten mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon päättäjien vastuuta säästöpäätöksistä, jotka vaikuttavat kansalaisten perusturvaan. Suomen perustuslain mukaan yhteiskunnassa täytyy edistää oikeudenmukaisuutta, mikä tarkoittaa muun muassa sitä, että kunnilla on oltava palveluja varten riittävät määrärahat, joilla saadaan aikaan sitä hyvää, mitä niillä on laeissa tarkoitettu.
Taustaa

Helsingin sosiaaliasiamies Lilli Autti on nostanut yleiseen keskusteluun käsitteen perusturvarikos kysyen, miten ihmeessä kansalaisille lainsäädännöllä taattuja sosiaalisia oikeuksia voidaan käytännössä rikkoa esimerkiksi tietoisesti alibudjetoimalla resurssit.  Lakien turvaamia palveluja supistetaan ja rajoitetaan  Lilli Auttin mukaan myös hyvin toimeen tulevissa kunnissa taloudellisin syin. Palveluja ei välttämättä resurssoida enää tarpeen mukaan, ja lakien turvaamista minimeistä tuleekin pysyviä maksimeja, vaikka laki mahdollistaisi runsaamman avun ja tuen. Vantaan sosiaali- ja potilasasiamies ja varatuomari Miikkael Liukkonen lisää, että juuri tässä on linkki "perusturvarikokseen", jota voisi käyttää estämään sellaiset säästöjen ylilyönnit, jotka rikkovat perustuslakia tai muuta lainsäädäntöä.
Sosiaaliasiamiesyhdistys on esittänyt, että rikoslakiin täytyy saada ympäristörikoksen rinnalle perusturvarikos. Kun johtavassa asemassa olevat virkamiehet tai luottamushenkilöt tietoisesti alimitoittavat heikoimmassa asemassa olevien turvaksi tarkoitetut määrärahat, on heille oltava määrättävissä sanktio. . Myös useat muut sosiaali- ja terveyssektorin järjestöt ovat suhtautuneet termin käyttöön ottoon positiivisesti. Elämäntapaliitto otti termiin ensimmäisenä järjestönä myönteisen kannan, ja oli vuonna 2007 järjestämässä Suomen Sosiaalifoorumissa pidettyä perusturvarikos-seminaaria.
Taustaa > Esimerkkejä mahdollisista perusturvarikoksista

Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professori J. P. Roosin mukaan eräs konkreettinen esimerkki mahdollisesta perusturvarikoksesta on vuonna 2004 säädetty alkoholilaki. Alkoholiveron alennusta koskeneen lain perusteluihin kirjattiin, että toimenpiteen takia seuraavien vuosien aikana kuolee 700–900 ihmistä. Alkoholin hinnan alennus todella aiheutti 500–700 ihmisen kuoleman vuosittain. Professori J. P. Roos kysyy, onko tämä sellainen teko, josta jotkut voitaisiin asettaa vastuuseen? Hän vertaa tilannetta kuolemaan johtaneeseen työturvallisuuden laiminlyöntiin ja tupakkaoikeudenkäynteihin. Roos katsoo, että ainakin valtiovarainministeriön virkamiehet ovat syyllistyneet vähintään virkavirheeseen, eikä poliitikkokaan voi olla joutumatta vastuuseen, jos hän hyväksyy lain, jonka tietää aiheuttavan kuolemia. Varsinkin, kun lakiin vielä kirjataan toimenpiteen seuraukset.
Ihmisten perusturvaa heikentää myös asiakkaiden oikeuksia puolustavien sosiaaliasiamiesten uhkailu. Sosiaali- ja terveysturvan keskusliiton julkaiseman opinnäytetyön perusteella sosiaaliasiamiesten uhkailu ja painostus on kunnissa yleistä. Painostusta oli kokenut 40 prosenttia tutkimukseen osallistuneista 129 sosiaaliasiamiehestä. Kun Minna Dogan keräsi tilastollista aineistoa sosiaalityön pro gradu -työtään varten, jotkut sosiaaliasiamiehet kertoivat, että heitä oli uhkailtu esimerkiksi työsuhteen loppumisella, jos he tuovat tietyt sosiaalitoimen ongelmat julki tai ovat liian kriittisiä vuosiraporteissaan. Useimmiten painostajat olivat sosiaalitoimen henkilöitä, kuten sosiaalijohtajia, mutta joukossa oli myös kuntien lakimiehiä ja henkilöstöjohtoa.
Köyhyyttä ja siihen usein liittyvää sosiaalista syrjäytymistä pidetään monesti henkilökohtaisena valintana tai huonona elämänkohtalona. EAPN-Fin on halunnut korostaa, että köyhyyden ja syrjäytymisen taustalla ovat yhä useammin poliittiset päätökset, joissa negatiivisia vaikutuksia ei ole riittävästi – jos lainkaan – arvioitu ja otettu huomioon etukäteen. Tiimi Vielä vuonna 1996 köyhiä oli 8 % väestöstä kun luku vuosituhannen vaihteessa nousi 11 %, jossa se on edelleen. Köyhät ovat köyhtyneet ja rikkaat rikastuneet.  Tiede, taide ja köyhä kansa ry järjesti kesällä 2006 kirjoituskilpailun, jossa kerättiin arkipäivän kokemuksia köyhyydestä. Kirjoituksissa näkyy, että vaikka arjesta selviäisikin, köyhä saattaa kokea itsensä toisen luokan kansalaiseksi. Hän ei kehtaa pyytää ystäviään vaatimattomaan kotiinsa, leipäjonossa hän toivoo etteivät naapurit näkisi. Jos hänellä ei ole varaa ostaa shampoota tai deodoranttia, köyhyys on luonteeltaan myös ruumiillista häpeää.