stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jönköpingin lääni
Väestönkehitys

| Jönköpingin läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 116 131 | 116 131 |
| 1820 | 1820 |    | 121 554 | 121 554 |
| 1830 | 1830 |    | 137 478 | 137 478 |
| 1840 | 1840 |    | 150 477 | 150 477 |
| 1850 | 1850 |    | 163 426 | 163 426 |
| 1860 | 1860 |    | 171 011 | 171 011 |
| 1870 | 1870 |    | 179 873 | 179 873 |
| 1880 | 1880 |    | 196 271 | 196 271 |
| 1890 | 1890 |    | 193 704 | 193 704 |
| 1900 | 1900 |    | 203 036 | 203 036 |
| 1910 | 1910 |    | 214 454 | 214 454 |
| 1920 | 1920 |    | 227 629 | 227 629 |
| 1930 | 1930 |    | 231 536 | 231 536 |
| 1940 | 1940 |    | 241 744 | 241 744 |
| 1950 | 1950 |    | 271 443 | 271 443 |
| 1960 | 1960 |    | 285 348 | 285 348 |
| 1970 | 1970 |    | 306 648 | 306 648 |
| 1980 | 1980 |    | 303 156 | 303 156 |
| 1990 | 1990 |    | 308 290 | 308 290 |
| 2000 | 2000 |    | 311 180 | 311 180 |
| 2010 | 2010 |    | 336 866 | 336 866 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina.
Vuoden 2011 lopussa 17,0 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 12,9 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 3 677 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia läänin väestöstä.
Seuraavien vuoden 1984 lopun mukaisista tiedoista puuttuvat tuolloin Skaraborgin lääniin kuuluneet Habon ja Mullsjön kunnat. Kyseisten tietojen mukaan 5,5 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 4 632 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 190 152 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,8 %
18–64-vuotiaat: 59,4 %
65 vuotta täyttäneet: 19,7 %
Väestönkehitys > Väestö maakunnittain

Jönköpingin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 337 896 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
| Maakunta | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Småland | 320 034 | 94,7 |
| Länsi-Götanmaa | 17 862 | 5,3 |
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Länsstyrelsen i Jönköpings län (ruotsiksi)
Regionförbundet Jönköpings län (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Jönköpings län
Jönköpingin läänin kunnat
Ruotsin läänit
| --- | --- |
Nykyiset läänit:   Blekingen lääni  Gotlannin lääni  Gävleborgin lääni  Hallandin lääni  Itä-Götanmaan lääni  Jämtlandin lääni  Jönköpingin lääni  Kalmarin lääni  Kronobergin lääni  Länsi-Götanmaan lääni  Norrbottenin lääni  Skånen lääni  Södermanlandin lääni  Taalainmaan lääni  Tukholman lääni  Uppsalan lääni  Värmlannin lääni  Västerbottenin lääni  Västernorrlandin lääni  Västmanlandin lääni  Örebron lääni 
Lakkautetut läänit:   Göteborgin ja Bohusin lääni  Kristianstadin lääni  Malmöhusin lääni  Skaraborgin lääni  Tukholman kaupunki  Älvsborgin lääni 
Käännös suomeksi
Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarinen yleiskokous

| Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarinen yleiskokous Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine Парламентарна скупштина Босне и Херцеговине |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  kaksikamarinen
Johto
Edustajainhuoneen puheenjohtaja:  Marinko Čavara (1. lokakuuta 2023–)
Kansainhuoneen puheenjohtaja:  Kemal Ademović (16. lokakuuta 2023–)
Kokoonpano
Edustajia:  57 42 (edustajainhuone)  15 (kansainhuone) 
Puolueet:  Edustajainhuone  Hallitus (20)       SNSD (6)       SDP (5)       HDZ BiH (4)       NiP (3)       NS (2) Hallituksen tukipuolueet (3)      DEMOS (1)       US (1)       BHI KF (1) Oppositio (19)      SDA (8)       DF–GS (3)       SDS (2)       PDP (2)       NES BiH (2)       ZPR (1)       Naprijed (1) Kansainhuone  Bosniakit (5)      SDA (2)       DF (1)       NiP (1)       SBiH (1) Kroaatit (5)      HDZ BiH (3)       HDZ 1990 (1)       ZNG (1) Serbit (5)      SNSD (4)       SDS (1) 
Vaalit
Valintatapa:  Suhteellinen vaalitapa (edustajainhuone)
Kokouspaikka
 
 Sarajevo
Kotisivut
 https://www.parlament.ba
Bosnia ja Hertsegovinan parlamentaarinen yleiskokous (serbokroaatiksi Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine / Парламентарна скупштина Босне и Херцеговине) on Bosnia ja Hertsegovinan kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se koostuu 42-jäsenisestä edustajainhuoneesta ja 15-jäsenisestä kansainhuoneesta. Edustajainhuoneen jäsenet valitaan suhteellisella vaalitavalla neljän vuoden välein ja kansainhuoneen edustajat nimittää Bosnia-Hertsegovinan federaation parlamentin alahuone sekä Bosnian serbitasavallan parlamentti.
Parlamentaarisen yleiskokouksen tehtäviin kuuluu Bosnia ja Hertsegovinan lainsäädännöstä, sisä- ja ulkopolitiikasta, kansainvälisistä suhteista sekä kansainvälisistä velvoitteista vastaaminen.
Aiheesta muualla

Parlamentin kotisivut
| n k  Euroopan parlamentit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  San Marino  Saksa  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaani  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta 
Rajallisesti tunnustetut valtiot:  Abhasia  Artsakh  Etelä-Ossetia  Kosovo  Transnistria  Pohjois-Kypros 
Itsehallintoalueet ja muut yhteisöt:  Ahvenanmaa  Bosnia ja Hertsegovinan federaatio  Färsaaret  Gibraltar  Guernsey  Huippuvuoret  Serbitasavalta  Mansaari  Jersey 
Muut yhteisöt:  Euroopan parlamentti
Gérard Depardieu

| Gérard Depardieu |
| --- | --- |
 Gérard Depardieu Cannesin elokuvajuhlilla 2010.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Gérard Xavier Marcel Depardieu
Syntynyt: 27. joulukuuta 1948 (ikä 75) Châteauroux, Indre, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen (–2012)  venäläinen (2013–) arabiemiirikuntalainen
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Élisabeth Depardieu (1971–1996)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1971–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Gérard Xavier Marcel Depardieu  kuuntele ääntämys (ohje) (s. 27. joulukuuta 1948) on ranskalainen näyttelijä. Tammikuussa 2013 Depardieu vaihtoi kansalaisuutensa venäläiseksi protestina Ranskan verotukselle.
Hänen näyttelijänuransa alkoi 1970-luvulla, ja 1980-luvun alkuun mennessä hän oli jo Ranskan tunnetuimpia näyttelijöitä. Depardieu sai paljon huomiota näytellessään Fanny Ardantin kanssa François Truffaut’n elokuvassa Kohtalokas nainen (La Femme d’à côté, 1981) ja voitti ensimmäisen César-palkintonsa pääosastaan elokuvassa Viimeinen metro (Le Dernier métro) samana vuonna. Hänen tunnetuin englanninkielinen elokuvansa on Peter Weirin ohjaama Green Card (1990), jonka toista pääosaa esitti Andie MacDowell.
Laaja-alainen Depardieu on Ranskan johtavia luonnenäyttelijöitä – ja myös parhaiten palkattuja. Näyttelemisen ohella hän on myös ohjannut ja tuottanut elokuvia.
Yksityiselämä

Depardieu syntyi viisilapsisen perheen keskimmäisenä Châteauroux’n kaupungissa, Indren departementissa. Hän löysi tiensä teatteriin sattumalta, mutta siitä tuli heti hänen intohimonsa.
Gérard Depardieun ensimmäinen vaimo oli Élisabeth Depardieu, jonka kanssa hän sai kaksi lasta, Guillaumen ja Julien. Pari erosi vuonna 1996 oltuaan naimisissa 25 vuotta. Avioliittonsa jälkeen Depardieulla oli suhde näyttelijätär Carole Bouquet’n kanssa vuodesta 1997 vuoteen 2004. Hänen poikansa Guillaume kuoli Romaniassa saamaansa keuhkokuumeeseen 13. lokakuuta 2008.
Yksityiselämä > Kansalaisuus

Gérard Depardieu on asunut 7. joulukuuta 2012 lähtien Estaimpuisin kaupungissa, Belgiassa verotuksellisten syiden takia. Depardieu asetti Pariisin-talonsa myyntiin. Vuonna 1820 valmistuneesta pikkupalatsista pyydettiin Le Parisien -lehden tietojen mukaan 50 miljoonaa euroa. Hän ilmoitti vuoden 2012 lopulla muuttavansa Belgiaan protestoidakseen sosialistihallituksen yli miljoona euroa ansaitsevien veronkiristystä.
Vuoden 2013 alussa ilmoitettiin, että Venäjä myönsi Depardieulle Venäjän kansalaisuuden. Depardieu luopui joulukuussa 2012 Ranskan kansalaisuudesta protestina rikkailta perittävää 75 % veroa vastaan. Depardieu otti passin vastaan vuodenvaihteen jälkeen tammikuun alussa ja näin hänestä tuli Venäjän kansalainen. Depardieu ilmoitti vuonna 2013 tavoittelevansa myös Algerian kansalaisuutta.
Vuonna 2022 hän ilmoitti, että on hankkinut myös Yhdistyneiden arabiemiirikuntien kansalaisuuden, muttei täsmentänyt, missä vaiheessa hän sen on saanut.
Palkinnot

Depardieu on nimitetty ennätykselliset 14 kertaa parhaan miespääosan César-ehdokkaaksi ja hän on voittanut sen kahdesti: vuonna 1980 roolistaan elokuvassa Le Dernier Métro ja 1990 roolistaan Cyrano de Bergeracissa. Hän sai roolistaan Cyrano de Bergeracissa myös parhaan miespääosan Oscar-ehdokkuuden. Hän on voittanut myös seuraavat palkinnot:
1985: Paras miespääosa: Venetsian elokuvajuhlilla roolista elokuvassa Police
1988: Paras miespääosa: Cannesin elokuvajuhlilla roolista elokuvssa Camille Claudel
1990: Paras miespääosa: Golden Globe -palkinto roolista elokuvassa Green Card
1997: Kultainen leijona -kunniapalkinto Venetsian elokuvajuhlilla
Depardieulle on myönnetty seuraavat kunniamerkit:
Kunnialegioona (Ranska, 1996)
Ordre National du Mérite (Ranska, 1985)
Ordre national du Québec (Quebec, Kanada, 2002)
Tšetšenian johtaja Ramzan Kadyrov teki Depardieusta Tšetšenian kunniakansalaisen helmikuussa 2013 ja antoi tälle asunnon Groznyissa.
Teokset

Lettre Volées. J.-C. Lattès, 1988.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gérard Depardieu Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet  Yle 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  SNAC  IdRef
Syndalenin ampuma-alue

Uudenmaan Prikaatin sotilaat valmistautuvat siirtymään Baltops 2016 -harjoituksessa Syndalenissa 6. kesäkuuta 2016.
Syndalen on pääasiassa Uudenmaan Prikaatin käytössä oleva ampuma-alue Hangossa lähellä Tvärminneä ja Koverharia. Ampuma-alueen pinta-ala on noin 1 900 hehtaaria ja sitä käytettiin 210 vuorokautena vuoden 2005 aikana.  Ampuma-alueen keskuksena toimii Koverharin entisten tehtaiden läheisyydessä sijaitseva leirialue, jonka yhteydessä toimii myös Uudenmaan Prikaatin satama. Alueen maasto koostuu pääasiassa hiekkakankaasta ja -dyyneistä, joita rikkovat Sandöträsketin järvi sekä Tvärminneträsketin umpeensoistunut järvi.
Pääasiassa alueella ammutaan jalkaväen aseilla.
Pahkajärven ampuma-alue

Yhdysvaltain merijalkaväen ajoneuvoja Freezing Winds 24 -harjoituksessa Pahkajajärvellä  24.11.2024.
Pahkajärven ampuma-alue, varsinaisesti Pahkajärven ampuma- ja harjoitusalue, on Suomen puolustusvoimien käyttämä ampuma-alue Kouvolassa ja Mäntyharjulla, Repoveden itäpuolella. Alue sijaitsee Vekaranjärven varuskunnan pohjoispuolella ja on osa samaa kokonaisuutta. Alueella harjoittelee myös Reserviupseerikoulu. Aluetta käytettiin vuonna 2005 290 vuorokautta. Sen pinta-ala on noin 8 300 hehtaaria.
Repoveden itäpuolella oli myös Tervarummun kylä, jossa asuvien maat pakkolunastettiin valtiolle ampuma-alueen perustamiseksi. Aholan, Kaljun, Niinilammen ja Uutelan tilat menivät valtiolle. Varuskunta tuli alueelle pari vuosikymmentä ampuma-alueen perustamisen jälkeen.
Pahkajärven ampuma-alue sisältyy Repoveden kansallispuistosta annetun asetuksen 994/2002 mukaan osin kansallispuiston alueeseen, mutta puolustusvoimat voivat käyttää aluetta sissi- ja tiedustelukoulutukseen tai muuhun vastaavaan koulutukseen.
Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitussa DCA-sopimuksessa on sovittu, että Pahkajärven ampua-alue annetaan tarvittaessa Yhdysvaltojen käyttöön.
Ampumarata

Alueen lähellä on myös Vekaranjärven ampumarata, jossa on kuusi ampumarataa. Ampumarata 1 on 150 metrin pituinen. Ampumarata 2 on liikeampumaratana 150 metrin, 100 metrin ja 50 metrin pituinen. Ampumarata 3 on 300 metrin ja 150 metrin pituinen. Ampumarata 4 on 50 metrin pituinen, ampumarata 5 on 150 metrin pituinen ja ampumarata 6 on 25 metrin pituinen. Kaikkiaan 120 ampumapaikalla 2007 lyijykuormitus oli 4 172 kg.
Kalmarin lääni

| Kalmarin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Småland ja Öölanti
Maakäräjäkunta:  Kalmarin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Kalmar
Perustamisvuosi:  1634
Hallinto:  
 – Maaherra:  Stefan Carlsson
Pinta-ala:  
 – Maa:  11 165,51 km²
Väkiluku:  233 090
 – Väestötiheys:  20,9 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  H
 – Läänikoodi:  08
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalmarin läänin kunnat. Keskustaajamien sijainnit on merkitty punaisella.
Kalmarin läänin kunnat vuonna 1952. Tämän ajankohdan jälkeen lääninraja on muuttunut. Osia Tjust-Edin ja Uknadalenin maalaiskunnista liitettiin Itä-Götanmaan lääniin 1970-luvulla. Samaan aikaan Kronobergin läänistä liitettiin Kalmarin lääniin Hällebergan ja Algutsbodan maalaiskunnat sekä osa Älmebodan maalaiskuntaa.
Kalmarin lääni (ruots. Kalmar län) on lääni Itämeren rannikolla Etelä-Ruotsissa. Se kattaa Smålandin maakunnan rannikkoalueen ja koko Öölannin maakunnan. Läänin pääkaupunkina toimii Kalmar. Valtiopäivävaaleissa alue muodostaa Kalmarin läänin vaalipiirin.
Vuonna 2007 läänissä oli 1 239,11 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 11,0 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys

Kalmarin lääni luotiin vuonna 1634, mutta sai nykyiset rajansa vasta 1700-luvulla.
Monien mielestä lääni on "keinotekoinen" alue, jossa ainoita yhdistäviä tekijöitä ovat vain harva asutus ja läänin suuri koko. Osoituksena epäyhtenäisyydestä läänissä ei ollut yhtä maakäräjäkuntaa, vaan kaksi: Kalmarin läänin pohjoinen maakäräjäkunta ja Kalmarin läänin eteläinen maakäräjäkunta, jotka yhdistettiin vasta vuonna 1971. Maakäräjäkuntien pääpaikat olivat Västervik ja Kalmar, joista Kalmarissa oli myös lääninhallitus ja maaherra. Syynä tähän jakoon oli läänin suuruus ja alhainen väestötiheys, sekä Kalmarin ja Västervikin välillä vallinnut kilpailu siitä kumpi saisi olla johtava Smålandin satamakaupunki. Västervik olisi halunnut muodostaa oman läänin, mihin Kalmar ei suostunut. Ratkaisuna lääniin perustettiin vuonna 1864 kaksi maakäräjäkuntaa, mikä oli poikkeuksellista Ruotsissa. Pohjoinen maakäräjäkunta kärsi kuitenkin väestön vähenemisestä, joten yli sadan vuoden olemassaolon jälkeen maakäräjäkunnat yhdistettiin nykyiseksi Kalmarin läänin maakäräjäkunnaksi.
Läänin pohjoisosassa oli perinteenä hakea yhteyksiä Itä-Götanmaan suuntaa, koska alue sijaitsi myös Linköpingin hiippakunnassa. Läänin eteläosa puolestaan kuului Växjön hiippakuntaan ja suuntautui enemmän etelään. Nykyäänkin läänin kahtiajako näkyy murteissa, sillä pohjoisosassa puhutussa kielessä on piirteitä Itä-Götanmaan murteesta ja eteläosassa taas puhutaan Kalmarin seudun murteella.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Smålandin ja Öölannin vaakunoiden jakama kilpi. (Ruotsiksi Sköld kvadrerad av Smålands och Ölands vapen.)
Lääninhallitus käytti aiemmin molempien läänien vaakunoita rinnakkain tai jaetussa kilvessä. Nykyinen lääninvaakuna vahvistettiin vuonna 1944.
Kulttuurimaantiedettä

Kalmarin lääni oli pitkään köyhä ja jälkeenjäänyt jopa Smålandiin verrattuna. Se teollistui myöhään ja teollistuminen jäi heikoksi. Vuonna 1880 läänissä asui 245 000 asukasta, minkä jälkeen väkiluku kääntyi laskuun. Vielä nykyäänkin läänin väkiluku on pysytellyt tuon lukeman alapuolella. Etenkin pohjoinen lääni ja metsäseudut ovat kärsineet väestön vähenemisestä, mutta Kalmarslättenin tasankoalueella ja Keski-Öölannissa on mennyt paremmin. Kalmar oli tärkeä rajakaupunki siihen asti kunnes Ruotsi liitti Skånen, Blekingen ja Hallandin itseensä vuonna 1658 Roskilden rauhassa. Tuolloin Kalmar menetti strategisen merkityksensä. Öölanti oli 1800-luvulle asti kruununpuistoa, jota leimasivat kannattamaton maatalous, maastamuutto ja köyhyys. Öölannin väestö väheni koko 1900-luvun alun aina Ölansbronin sillan vihkimiseen asti vuonna 1972. Sen jälkeen saaren taajamista on tullut eräänlaisia Kalmarin esikaupunkeja, joista mainittakoon Färjestaden.
Luonto

Kalmarin läänistä voidaan erottaa tiettyjä maisema-alueita:
Tjustbydgenin peruskalliosaaristo ja pronssikautinen maisema
Kalmarsundetin rannikon tammea kasvavat rantaniityt ja aidot rannikkoyhdyskunnat
Kristdalan seudun aidot esimerkit vanhasta Ruotsista
Glasriketin omaleimaiset lasitehdasyhdyskunnat
Öölannin ainutlaatuiset alvarit, tuulimyllyt ja rivikylät
Rannikot läänin pohjois- ja eteläosassa eroavat toisistaan. Pohjoisen graniittikalliot ovat hyvin vanhoja, mutta etelässä viimeisin jääkausi on luonut moreenisaaristoa kivistä ja sorasta sekä upeita hiekkarantoja.
Kalmarin läänin pohjoisosassa on murrosvyöhyke, jossa on paljon järviä ja pittoreskejä kyliä, kuten Djursdala ja Hjorted. Alueelta löytyy esimerkkejä myös kuylistä, joissa isojakoa ei ole tehty. Tällaisia säilyneitä kyliä ovat esimerkiksi Stensjö ja Lund Oskarshamnin ja Västervikin välisen tien varressa.
Kalmarin läänissä on kaksi kansallispuistoa, 14 luonnonhoitoalueta ja noin 100 luonnonsuojelualueta.
Maantiedettä

Läänin suurimmat taajamat
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Kalmarin läänissä sijaitsi 90 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kalmar | &&&&&&&&&&036392.&&&&0036 392 |
| 2 | Västervik | &&&&&&&&&&021140.&&&&0021 140 |
| 3 | Oskarshamn | &&&&&&&&&&017258.&&&&0017 258 |
| 4 | Nybro | &&&&&&&&&&012810.&&&&0012 810 |
| 5 | Vimmerby | &&&&&&&&&&&07934.&&&&007 934 |
| 6 | Lindsdal | &&&&&&&&&&&05510.&&&&005 510 |
| 7 | Hultsfred | &&&&&&&&&&&05143.&&&&005 143 |
| 8 | Färjestaden | &&&&&&&&&&&05018.&&&&005 018 |
| 9 | Emmaboda | &&&&&&&&&&&04824.&&&&004 824 |
| 10 | Mönsterås | &&&&&&&&&&&04731.&&&&004 731 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Kalmar, Västervik, Oskarshamn, Nybro ja Vimmerby ovat entisiä kaupunkeja; Hultsfred, Emmaboda ja Mönsterås puolestaan entisiä kauppaloita. Lindsdalia ja Färjestadenia lukuun ottamatta luettelon taajamat ovat kaikki samannimisten kuntien keskustaajamia. Taajamat sijaitsevat mantereella lukuun ottamatta Öölannin saarella sijaitsevaa Färjestadenia. Öölannissa sijaitsee myös entinen Borgholmin kaupunki.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,1 | 4,0 |
|   | jalostus | 28,3 | 27,7 |
|   | palvelut | 65,9 | 66,7 |
|   | tuntematon | 1,7 | 1,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 105 555 | 108 112 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 97,6 |  |
Valtiopäivävaalit

Kalmarin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Kalmarin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 8 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 9 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 26,90 | 3 |
|   | Keskustapuolue | 8,94 | 1 |
|   | Liberaalit | 5,07 | 0 |
|   | Kristillisdemokraatit | 6,04 | 1 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 35,62 | 4 |
|   | Vasemmistopuolue | 4,96 | 0 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 5,63 | 0 |
|   | Ruotsidemokraatit | 5,79 | 0 |
|   | Muut | 1,04 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 9 |
Maakäräjäkunta

Kalmarin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Kalmarin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Kalmarin lääni on jaettu seuraaviin 6 vaalipiiriin:
Kalmar 1 Västervik (9 kiinteää paikkaa)
Kalmar 2 Hultsfred Vimmerby (8 kiinteää paikkaa)
Kalmar 3 Högsby Mönsterås Oskarshamn (12 kiinteää paikkaa)
Kalmar 4 Emmaboda Nybro Torsås (9 kiinteää paikkaa)
Kalmar 5 Kalmar (16 kiinteää paikkaa)
Kalmar 6 Borgholm Mörbylånga (6 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 67 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 21,17 | 13 |
|   | Keskustapuolue | 10,14 | 7 |
|   | Liberaalit | 5,05 | 3 |
|   | Kristillisdemokraatit | 8,16 | 5 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 40,90 | 30 |
|   | Vasemmistopuolue | 5,02 | 3 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 4,64 | 3 |
|   | Ruotsidemokraatit | 4,26 | 3 |
|   | Muut | 0,67 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 67 |
Läänin kunnat

Lääniin kuuluu nykyään 12 kuntaa:
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0821 |  Högsbyn kunta | Högsby | &&&&&&&&&&&05768.&&&&005 768 |
| 0834 |  Torsåsin kunta | Torsås | &&&&&&&&&&&06886.&&&&006 886 |
| 0840 |  Mörbylångan kunta | Mörbylånga | &&&&&&&&&&014138.&&&&0014 138 |
| 0860 |  Hultsfredin kunta | Hultsfred | &&&&&&&&&&013515.&&&&0013 515 |
| 0861 |  Mönsteråsin kunta | Mönsterås | &&&&&&&&&&012853.&&&&0012 853 |
| 0862 |  Emmabodan kunta | Emmaboda | &&&&&&&&&&&09039.&&&&009 039 |
| 0880 |  Kalmarin kunta | Kalmar | &&&&&&&&&&063055.&&&&0063 055 |
| 0881 |  Nybron kunta | Nybro | &&&&&&&&&&019636.&&&&0019 636 |
| 0882 |  Oskarshamnin kunta | Oskarshamn | &&&&&&&&&&026166.&&&&0026 166 |
| 0883 |  Västervikin kunta | Västervik | &&&&&&&&&&036015.&&&&0036 015 |
| 0884 |  Vimmerbyn kunta | Vimmerby | &&&&&&&&&&015397.&&&&0015 397 |
| 0885 |  Borgholmin kunta | Borgholm | &&&&&&&&&&010622.&&&&0010 622 |