stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oral Robertsin yliopisto
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oral Roberts University (englanniksi)
Oral Roberts University Catalog (englanniksi)
Virallinen urheilusivu (englanniksi)
Transylvania University

| Transylvania University |
| --- | --- |

Motto:  In Lumine Illo Tradimus Lumen
Perustettu:  1780
Rahoitus:  yksityinen
Opiskelijoita:  1 110
Sijainti:  Lexington, Kentucky  Yhdysvallat
Yhteistyö:  Disciples of Christ
Sivusto:  transy.edu
Transylvania University on pieni yksityinen yliopisto Yhdysvaltojen Kentuckyn osavaltion Lexingtonissa. Se kuuluu nykyisin protes­tanttiseen Disciples of Christ -⁠liikkeeseen, joka on saanut alkunsa vasta yliopiston perustamisen jälkeen.
Vuonna 1780 perustettu Transylvania University on yksi Yhdys­valtojen 20 vanhimmasta korkea­koulusta. Perinteikkään yliopiston kuuluisiin alumneihin kuuluu kaksi Yhdys­valtojen presidenttiä, kaksi korkeimman oikeuden tuomaria, 50 senaattoria, 101 edustajain­huoneen jäsentä, 36 kuvernööriä ja monia muita merkkihenkilöitä.
Yliopiston nimi juontaa Pennsylvanian Transylvaniaksi kutsutusta läntisestä siirto­kunnasta (suom. metsien takainen), jonka alueesta muodostettiin vuonna 1792 valtaosa Kentuckyn osa­valtiosta.
Nykyisin Transylvania University tarjoaa opinto-ohjelmia 36 pää­aineessa. Vuonna 2016 U.S. News & World Report -⁠lehden rankingissä se sijoitettiin 75. tilalle parhaiden yhdysvaltalais­yliopistojen joukossa. Lexingtonissa toimii myös suuri Kentuckyn yliopisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Transylvania University Wikimedia Commonsissa
Nadja Franck

| Nadja Franck |
| --- | --- |
 Nadja Franck.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1867 Helsinki
Kuollut: 7. tammikuuta 1932 (64 vuotta) Helsinki
Nadja Franck (vuoteen 1887 Nadeschda Antipin, vuodesta 1899 Nadja Sandqvist; 15. huhtikuuta 1867 Helsinki – 7. tammikuuta 1932 Helsinki) oli Suomen ensimmäinen naispuolinen kansainvälisen uran tehnyt taitoluistelija.
Franckin vanhemmat olivat kauppias Wasili Antipin ja Maria Antipin. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1888 oli kauppias Johan Gustaf (Gösta) Franck (1864–1892) ja toinen vuodesta 1899 pankin kamreeri Väinö Hjalmar Rafael Sandqvist (1871–1933). Hänen perheensä lienee ollut kotoisin Kiovasta, mutta Franckin syntyessä molemmat vanhemmat olivat jo Suomen kansalaisia. Taitoluistelussa Franck ja hänen sisarensa Maria Antipin saivat ohjausta John Catanilta ja Rudolf Sundgrenilta. Ensimmäisen kerran Franck osallistui taitoluistelukilpailuun Suomessa 1886 ja ulkomailla Tukholmassa helmikuussa 1889 voittaen molemmat kilpailut. Tukholmassa 25 000 hengen yleisön joukossa olivat myös Ruotsin kuninkaalliset. Franckista ja Sungrenista tuli Tukholman kilpailun voittojensa myötä ensimmäiset suomalaiset urheilijat, jotka voittivat ulkomaisen kilpailun. Ensimmäisen miehensä kuoltua 1892 Franck jatkoi uraansa ammattilaisena. Hän käytti entistä nimeään taiteilijanimenä vielä mentyään uudestaan naimisiin 1899. Franck esiintyi Suomen lisäksi kaikissa Pohjoismaissa, Englannissa, Ranskassa, Venäjällä ja Saksassa. Pariisissa hän opetti taitoluistelua 1890-luvulla ja piti myöhemmin taitoluistelukoulua Helsingissä Thyra Brandtin kanssa.
Lahden keskustaajama

Lahden keskustaajama on Suomen kuudenneksi suurin taajama ja Lahdessa sijaitsevalta osaltaan Lahden kaupungin sekä Salpakankaan osalta Hollolan kunnan hallinnollinen keskus. Taajama sijaitsee Päijät-Hämeessä Lahden, Hollolan ja Asikkalan alueilla. Vuoden 2023 lopussa taajamassa asui 120 334 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 119,0 neliökilometriä. Asukkaista 104 958 asui Lahdessa, 15 007 Hollolassa ja 369 Asikkalassa.
Lahti ja Nastola yhdistyivät kuntaliitoksessa vuonna 2016. Vuoden 2014 lopussa taajama ulottui 10 asukkaan verran myös Nastolan kunnan alueelle.
Kyösti Virrankoski

| Kyösti Virrankoski> Euroopan parlamentin jäsen |
| --- | --- |
 1996–2009  
Kansanedustaja
 22.3.1991–23.3.1995  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Vaasan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1944 (ikä 80) Kauhava
Tiedot
Puolue:  Suomen Keskusta
Koulutus:  filosofian maisteri
Kyösti Tapio Virrankoski (s. 4. huhtikuuta 1944 Kauhava) on suomalainen entinen Euroopan parlamentin jäsen ja entinen kansanedustaja. Virrankoski oli Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja ja toimi vuoden 2008 EU:n budjetin yleisesittelijänä. Lisäksi hän oli talousarvion valvontavaliokunnan jäsen sekä maatalousvaliokunnan varajäsen. Virrankoski on ollut Kauhavan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1973 vuoteen 2000. Hän oli valtuuston puheenjohtaja koko 1990-luvun.
Virrankoski työskenteli Euroopan parlamentissa vuosina 1996–2009. Keskustan kansanedustajana hän toimi vuosina 1991–1995. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa. Lisäksi hän työskenteli puolustusministerin poliittisena sihteerinä vuosina 1983–1987.
Hänen vanhempansa ovat Väinö Antti Virrankoski (1906–1969) ja Impi Irja Ireene Klemola (1906–1992) Hänellä oli neljä vanhempaa sisaruksta, joista vanhin oli Lapuan toimitusjohtaja Antti Aimo Kullervo Virrankoski (1927–1993). Hänen serkkunsa oli toimittaja ja kirjailija Pertti Klemola (1939–2003).
Kyösti Virrankoski on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri ja varsinaiselta ammatiltaan matematiikan lehtori.
Virrankoskelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi marraskuussa 2024.
Aiheesta muualla

.aspx Kyösti Virrankoski Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kyösti Virrankoski Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Suomen europarlamentaarikot
| n k   Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet (1996–1999) |
| --- | --- |
ELDR:  Anttila (1996–1999)  Pohjamo (1999)  Ryynänen  Thors  Virrankoski  Väyrynen 
PES:  Donner  Myller  Paasilinna  Paasio 
EPP:  Ilaskivi  Laurila (1999)  Matikainen-Kallström  Otila  Piha (1996–1999) 
EUL/NGL:  Ilivitzky (1999)  Seppänen  Ojala (1996–1999) 
G-EFA:  Hautala 
| n k   Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet (1999–2004) |
| --- | --- |
EPP–ED:  Kauppi  Korhola  Matikainen-Kallström  Suominen  Vatanen 
ELDR:  Pesälä  Pohjamo  Thors  Virrankoski  Väyrynen 
PES:  Iivari  Myller  Paasilinna 
G-EFA:  Aaltonen (2003–2004)  Hautala (1999–2004)  Wuori 
EUL/NGL:  Seppänen 
| n k   Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet (2004–2009) |
| --- | --- |
EPP–ED:  Itälä  Kauppi (2004–2008)  Korhola  Siitonen (2009)  Stubb (2004–2008)  Pietikäinen (2008–2009) 
ALDE:  Jäätteenmäki  Lax  Pohjamo (2007–2009)  Takkula  Virrankoski  Väyrynen (2004–2007) 
PES:  Lehtinen  Myller  Paasilinna 
G-EFA:  Hassi 
EUL/NGL:  Seppänen 
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 1991–1995 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (55):  Aho  Ala-Nissilä  Alaranta  Anttila  Aula  Björkenheim  Heikkinen  Huuhtanen  Isohookana-Asunmaa  Jokiniemi  Juhantalo (1991–1993)  Järvilahti  Jäätteenmäki  Kalli  Kauppinen  Kemppainen  Koistinen  Komi  Korkeaoja  Korva  Koski  Korteniemi (1994–1995)  Kuittinen  Kuuskoski  Kääriäinen  Laivoranta  Laukkanen  Lehtosaari  Leppänen  Liikkanen  Lindqvist  Mattila  Morri  Mölsä  Näsi  Pekkarinen  Pelttari  Pesälä  Pokka (1991–1994)  Puhakka  Pura (1992–1995)  Rehn  Renko (1991–1995)  Rossi  Ryynänen  Röntynen  Saapunki  Saari  Siuruainen (1991)  Suhola  Tenhiälä (1991–1992)  Vanhanen  Vihriälä  Viljanen  Virrankoski  Vuorensola  Väistö  Väyrynen  Ääri (1993–1995) 
| n k Vaasan läänin vaalipiirin kansanedustajat 1991–1995 |
| --- | --- |
Kansanedustajat (18):  Aho  Ala-Harja  Björkenheim  Jäätteenmäki  Kallis  Malm  Mäki-Hakola  Nordman  Norrback  Nyby  Renlund  Saari  Urpilainen  Vehkaoja  Vihriälä  Virrankoski  Vistbacka  Wahlström 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto  Eduskunta
Energia Ruotsissa

Osa politiikan artikkelisarjaa
Ruotsin perustuslait
Ruotsin hallitusmuoto
Ruotsin kruununperimysjärjestys
Painovapausasetus
Sananvapausperustuslaki
Monarkia
Ruotsin kuningas (Luettelo):
Kaarle XVI Kustaa
Kruununprinsessa
Prinsessa Victoria
Ruotsin kuningasperhe
Ruotsin hovi
Toimeenpanovalta
Ruotsin pääministeri (Luettelo):
Magdalena Andersson
Ruotsin hallitus
Anderssonin hallitus
Ruotsin ministeriöt
Ruotsin viranomaiset
Lainsäädäntövalta
Ruotsin valtiopäivät
Ruotsin valtiopäivien puhemies
Andreas Norlén
Luettelo Ruotsin valtiopäiväedustajista
Perustuslakivaliokunta
Sotadelegaatio
Ruotsin oppositiojohtaja
Ulf Kristersson
Tuomiovalta
Ruotsin korkein oikeus
Ruotsin korkein hallinto-oikeus
Lakineuvosto
Aluejako
Ruotsin läänit
Luettelo Ruotsin maaherroista
Ruotsin maakäräjäkunnat
Ruotsin kunnat
Vaalit
Ruotsin valtiopäivävaalit 2018
Ruotsin maakäräjävaalit 2018
Ruotsin kunnallisvaalit 2018
Ruotsin europarlamenttivaalit 2019
Kansanäänestykset Ruotsissa
Luettelo Ruotsin puolueista
Muita aiheita
Ruotsin energiapolitiikka
Ruotsin ulkopolitiikka
Ruotsin saamelaisparlamentti
Ruotsin puolustusvoimat
Ruotsin poliisi
Säpo
n
k
Energia Ruotsissa kertoo Ruotsin energian tuotannosta ja kulutuksesta, sekä
energiapolitiikasta eli energian käytön kehityksestä ja ohjaamisesta mukaan lukien energiantuotanto, sähköntuotanto, lämmöntuotanto, jakelu, kulutus ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen ja keskustelu aiheesta.
Energian kulutus

Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 150,621  miljoonaa BTU:ta, maailmassa 26:nneksi suurinta.
Vuonna 2022 loppukäyttäjistä suurimmat ryhmät olivat teollisuus (36%), kotitalouksien energiankäyttö (23%) ja liikenne (21%). Kaupallisten ja julkisten palveluiden osuus oli 13,5%.
Sähköntuotanto ja kulutus

Ruotsin sähköntuotanto jakautui vuonna 2022 eri lähteiden kesken seuraavasti:
vesivoima: 41,9 % kokonaiskapasiteetista
ydinvoima: 28,8 %
tuulivoima: 18,9 %
biomassan ja jätteiden poltto: 8,6 %
fossiiliset polttoaineet: 1 %
aurinkoenergia: 0,9 %
| Sähkö asukasta kohti Ruotsissa (kWh/as> ) .EU-15 | Sähkö asukasta kohti Ruotsissa (kWh/as> ) .Kulutus | Sähkö asukasta kohti Ruotsissa (kWh/as> ) .Tuotanto | Sähkö asukasta kohti Ruotsissa (kWh/as> ) .Foss. | Sähkö asukasta kohti Ruotsissa (kWh/as> ) .Ydin | Sähkö asukasta kohti Ruotsissa (kWh/as> ) .UE-Bio | Sähkö asukasta kohti Ruotsissa (kWh/as> ) .Bio+jäte | Sähkö asukasta kohti Ruotsissa (kWh/as> ) .UE % | Sähkö asukasta kohti Ruotsissa (kWh/as> ) . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 16 633 | 16 878 | 580 | 8 620 | 6 789 | 890 | 46,2 % |  |
| 2005 | 16 726 | 17 546 | 431 | 8 016 | 8 174 | 926 | 54,4 % |  |
| 2006 | 16 474 | 16 266 | 572 | 7 314 | 7 383 | 997 | 50,9 % |  |
| 2008 | 16 018 | 16 225 | 527 | 6 922 | 7 687 | 1 088 | 54,8 % |  |
| Ero 2004-8 | -615 | -653 | -53 | -1 698 | +898 | +198 | - |  |
| Ero 2004-8 | -4 % | -4 % | -9 % | -20 % | +13 % | +22 % | + 8,6 %-yks. |  |
* UE-Bio sisältää vesivoiman, tuulivoiman, aurinkosähkön ja geotermisen sähkön * UE % = (uusiutuvan sähkön oma tuotanto / sähkön kulutus) * 100 %
Vuonna 2008 verrattuna vuoteen 2004 Ruotsin ydinsähkön määrä asukasta kohti väheni - 20 % ja uusiutumaton sähkö - 19 %. Ruotsin sähkönkulutus asukasta kohti on maailman korkeimpia. Vuonna 2006 Ruotsin sähköstä tuotettiin 46 % ydinvoimalla, 45 % vesivoimalla, 5 % yhdistetyllä lämmön ja sähköntuotannolla,4 % teollisuuslämmöllä ja 0,7 % tuulivoimalla.
Vuonna 2005 sähköstä tuotettiin 47 % vesivoimalla, 45 % ydinvoimalla, 3 % fossiilisella energialla ja 5 % biopolttoaineilla.
Sähköntuotanto ja kulutus > Sähkömarkkinat

Ruotsin sähkömarkkinat ovat keskittyneet. 6 yritystä kattoi 93 % sähköstä vuonna 2001 (markkinaosuus) ja 3 yritystä 84 %: Vattenfall 47 %, Sydkraft 20 %, Fortum 17 % (ennen Stora Enso), Skellefteå Kraft 3 % ja Graninge 2 %. Vuonna 2003 Fortum oli ostanut Birka Energin, joka syntyi Stockholm Energin ja Gullspång Kraftin fuusiona vuonna 1998. Nyt nimi on Fortum ja yrityksiä siis viisi. Ydinvoimalat ja vesivoima ovat suuryritysten yhteisomistuksessa. Yritysten ristiinomistukset ovat yleisiä.
Ruotsin sähköverkko on monopoli. Swedish Energy Agency varmistaa verkon toiminnan, tariffien ja sähkön myynnin kohtuullisuuden. Paikallisen verkon omistajia on noin 200 ja lisäksi muutama kunta ja suuryrityksiä. Svenska Kraftnät vastaa verkosta.
Energialajit > Uusiutuva energia

Uusiutuvan energian osuus Ruotsin kokonaisenergian käytöstä lisääntyi 13 % 10 vuodessa 2004-2014 (53% 2014 -40% 2004). Ruotsin ja Norjan yhteismarkkinoiden tavoite on lisätä uusiutuvaa sähköä sähköserifikaateilla 26,5 TW vuosina 2012-2020.
Ruotsin Energimyndigheten elokuussa 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan yritysten aurinkopaneelien takaisinmaksuaika on 7-9 vuotta ja taloudellisesti kannattavaa.
Uusiutuvan energian tavoite on 17 TWh kasvu vuosina 2002-2016, tekniikan kehitys ja kustannustehokkuus. Vuoden 2002 tuulivoiman tavoite oli 10 TWh:n suunnitelma vuonna 2015.
Energialajit > Ydinvoima

Pääartikkeli: Ydinvoima Ruotsissa
Ruotsissa kansanäänestys hylkäsi ydinvoiman vuonna 1980. Sen jälkeen ainakin kaksi reaktoria on pysyvästi suljettu. Barsebäck 2 suljettiin toukokuussa 2005. Budjettiehdotus 2007/2008 sisälsi 24 %:n ydinvoimaveron noston. 17.6.2010 Ruotsin valtiopäivät äänestivät (174 puolesta, 172 vastaan) lisäydinvoiman puolesta. Päätöksen myötä ruotsalaiset ydinvoimayhtiöt voivat korvata vanhoja reaktoreita uusilla.
Ruotsilla on 7 ydinreaktoria sähköntuotantoon, kolme Forsmarkissa Uppsalassa lähellä Tukholmaa, yksi Oskarshamnissa (kiehutusvesireaktori) Smålandissa ja kaksiRinghalsissa ( painevesireaktoria) Hallandissa lähellä Göteborgia. Juutinrauman rannalla Malmön ja Helsingborgin välillä sijaitsevan Barsebäckin yksiköt suljettiin 1999 ja 2005. Suhde ydinvoimaan on ongelmallinen: kansanäänestyksessä 1980 hyväksyttiin ydinvoimasta luopuminen vuoteen 2010 mennessä, mutta päätös kumottiin vuonna 1997. Ydinvoimalla tuotetaan noin 50 prosenttia sähköstä, eli 65–70 TWh vuodessa.
Ydinvoiman osuus nettosähköntuotannosta Ruotsissa on laskenut 2005-2015: Se oli 34,2 % vuonna 2015, 38,4% 2010 ja 45% 2005. Samaan aikaan tuulivoima osuus on kasvanut nollasta 10%:n.lähde tarkemmin?
Energialajit > Liikennepolttoaineet

Ladattavien sähköautojen osuus Ruotsin ensirekisteröidyistä henkilöautoista oli yli puolet (56%) ensimmäistä kertaa vuonna 2022. Toiseksi suosituimmat autot olivat lataushybridit. Bensiini- ja dieselautojen ensirekisteröinnit laskivat 31,9 ja 31,5 prosentilla. Uusien dieselautojen osuus kaikista ensirekisteröinneistä oli enää 6,7 prosenttia.
Biopolttoaineiden jakeluvelvoitetta on vuosien varrella vuoroin nostettu, vuoroin laskettu hallituspolitiikan mukaan. 2020-luvulla se on vaihdellut kuuden ja kolmenkymmenen prosentin välillä.
Energialajit > Turve

Ruotsissa käytettiin turvetta energiantuotantoon 2,7 TWh vuonna 2006. Sen määrä laski 25 % vuodesta 2005. Syyksi arvioidaan EU:n päästökauppaa, joka heikentää fossiilisen turpeen kilpailukykyä.
Energiaturpeen noston huippuvuodet olivat 1990-luvulla, jolloin sitä nostettiin parhaina vuosina 3,5 miljoonaa kuutiometriä. Siitä tuotanto on laskenut miljoonaan vuoteen 2015 mennessä, ja alle puolen miljoonan kuutiometrin 2020.
Ruotsin suurin turpeentuottaja on suomalaistaustainen Neova. Vuonna 2021 Neova nosti yli 70 prosenttia kaikesta Ruotsissa nostetusta turpeesta. Neovalla on ollut iso rooli Ruotsin turvemarkkinoilla 2000-luvun loppupuolelta lähtien, jolloin silloinen Vapo osti ruotsalaisia yrityksiä. Neova ei nosta enää paljoakaan turvetta energiaksi, vaan enemmän kasvuturpeeksi. Ruotsissa turpeen osuus energiatuotannosta on ”yksittäisiä prosentteja”.
Politiikka > Energiatehokkuus

Tavoite lämmityksen energiankulutuksen vähenemiseen pinta-alaa kohti on 20 % vuoteen 2020 ja 50 % vuoteen 2050 mennessä vuoteen 1995 verrattuna. Ruotsin suunnitelmien mukaan vuonna 2020 maan riippuvuus fossiilisista polttoaineista rakennuksissa tulisi olla katkennut.
Politiikka > Kasvihuonekaasut

Kasvihuonekaasujen määrä on määrä vähentää 4 % vuosien 2008–2012 keskiarvona vuodesta 1990.
Greenpeace lahjoitti 10/2009 Fredrik Reinfeldtille 18 tonnia saksalaista ruskohiiltä. Tavoite on muuttaa Ruotsin hallituksen ilmastopolitiikkaa, koska Vattenfall yhtiön hiilidioksidipäästöt ovat 100 miljoonaa tonnia vuodessa.
Politiikka > Vero

Vuonna 2006 energiaverot olivat 9 % Ruotsin valtion tuloista. Niiden osuus oli 2,5 % BKT:stä. Yhteensä veroja kerättiin 67 mrd. kruunua vuonna 2006. Tulot jakautuivat energiamuodoittain seuraavasti: bensiini 38 %, öljy 27 %, sähkö 28 % ja ydinvoima 5 %. Ruotsissa on energiavero, hiilidioksidivero ja rikkivero. Vero oli 1.1.2007 (äyriä/kWh): sähkövero 27, sähkö pohjoisessa 20 ja teollisuudelle 0,5, bensiini 56, diesel 37, luonnonkaasu (metaani) 10, hiili 37, öljy 34, kotitalousjäte 15 ja turve 2.
Sähköntuotannosta ei makseta veroa, vaan vero maksetaan sähkönkulutuksesta. Ydinvoimasta maksetaan vuodesta 2006 alkaen 10 200 kr per MW kuukaudessa, 0,15 äyriä per kWh ja 1 äyri per kWh ydinjätemaksua.
Politiikka > Ilmastopolitiikka

Ruotsin keskustapuolueen ministerit esittivät marraskuussa 2008 parannuksia energiatehokkuuteen ja öljyriippuvuuteen. Ehdotusten mukaan bensiinillä ja dieselillä kulkevat autot kiellettäisiin vuonna 2025. Puolueen mielestä niillä kulkevien autojen myynti olisi lopetettava vuonna 2016. Ekorakentamista tulisi kiirehtiä siten, että kaikki uudistalot olisivat matalaenergiataloja. Dagens Nyheter-artikkelin allekirjoittivat elinkeinoministeri Maud Olofsson, ympäristöministeri Andreas Carlgren, maatalousministeri Eskil Erlandsson ja infrastruktuuriministeri Åsa Torstensson.
Budjettiehdotus 2007/2008 sisälsi miljardi kruunua ilmastotyöhön vuosina 2008–2010 sisältäen energiatehokkuuden, toisen sukupolven biopolttoaineiden tuen, ilmastotutkimuksen ja kansainvälisen tutkimusyhteistyön, kestävät kaupungit -ohjelman, kansallisen tuulivoiman käytön verkon, investoinnit ulkomaille ja kestävän biomassan käytön.
Politiikka > Liikennepolitiikka

Tukholma ruuhkamaksut tuottivat 1,9 kruunua hyötyä investoitua kruunua kohti. Puolessa vuodessa liikenne laski 22 %, tapaturmat 5-6 % ja joukkoliikenne kasvoi 4,5 %.
Ruotsin kaikista ilmastopäästöistä 10 - 20 % on lentoliikenteestä. Ruotsin ympäristöpuolue ehdotti 1/2008 kotimaanlentokieltoa Sundsvallin eteläpuolella viimeistään vuonna 2020. Sundsvall on 300 km Tukholmasta pohjoiseen. Puolue ehdottaa lentojen korvaamista nopeilla junayhteyksillä. Ympäristövaikutukset ovat pienemmät ja nopeus sama. Puolue ehdotti EU:n sisäisille lennoille 200 kr (21 €) ja EU:n ulkopuolelle lennoille 400 kr (42 €) veroa. Lentoliikenne on ainoa liikennemuoto, joka ei maksa ympäristövaikutuksista.
Politiikka > Viranomaiset

Vuoden 2008 alusta Energimarknadsinspektionen toimii itsenäisesti ja riippumattomasti Energimyndigheten toiminnasta. Energimarknadsinspektionen valvoo sähköverkkoyhtiöitä ja seuraa sähkömarkkinoiden kehitystä.
Aiheesta muualla

Energimarknadsinspektionen
Energimyndigheten
| n k Energia Euroopan maissa |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaanivaltio  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta 
Epäitsenäiset ja kiistanalaiset alueet:  Abhasia  Etelä-Ossetia  Transnistria  Vuoristo-Karabah 
Itsehallinnolliset alueet:  Ahvenanmaa  Färsaaret  Gibraltar  Jersey  Mansaari
Skaudvilė

| Skaudvilė |
| --- | --- |
 Skaudvilėn keskustaa.
 vaakuna
 Skaudvilėn sijainti kartalla.
Valtio:   Liettua
Lääni:  Tauragė
Kunnallispiiri:  Tauragėn kunnallispiiri
Ensimmäinen maininta:  1760
Kaupunginoikeudet:  1950
Väkiluku (2010):  1 883
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skaudvilė on Liettuan itäisessä osassa, Tauragėn läänissä sijaitseva kaupunki. Se on osa Tauragėn kunnallispiiriä. Skaudvilė sijaitsee 26 kilometriä koilliseen Tauragėsta. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 1 883 asukasta.
Southern Methodist University

| Southern Methodist University |
| --- | --- |

Motto:  Veritas Liberabit Vos
Perustettu:  1911
Tyyppi:  yksityinen
Säätiön varat:  1,425 mrd. dollaria
Rehtori:  Paul W. Ludden
Henkilökunta:  720
Opiskelijoita:  6 300
Jatko-opiskelijoita:  4 500
Sijainti:  University Park, Texas  Yhdysvallat
Maskotti:  Peruna
Sivusto:  smu.edu
Southern Methodist University on yksityinen yliopisto University Parkissa, Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yliopisto on perustettu vuonna 1911, ja vuonna 2014 siellä opiskeli yli 10 000 opiskelijaa.
Southern Methodist Universityn on perustanut ja sen omistaa Yhdistynyt metodistikirkko.
Yliopistoa edustavat NCAA:n alaisessa yliopistourheilussa SMU Mustangs -nimiset joukkueet. 1980-luvulla SMU:lla oli vuosien ajan koko maan paras joukkue amerikkalaisessa jalkapallossa, mutta vuonna 1987 havaittiin yliopiston törkeästi rikkoneen tiukkoja rekrytointisäädöksiä, ja rangaistukseksi koko jalkapallojoukkue lakkautettiin vuodeksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Southern Methodist University Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Franchi

| Franchi |
| --- | --- |

Perustettu:  1868
Perustaja:  Fratelli Franchi -veljekset
Toimiala:  aseteollisuus
Tuotteet:  aseet
Omistaja:  Beretta
Kotisivu:  https://www.franchi.com/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Franchi Renaissance 20
Franchi on italialainen asevalmistaja, joka on erikoistunut haulikoihin ja muihin metsästysaseisiin. Yhtiön historia juontaa juurensa 1868, jolloin Fratelli Franchi -veljekset perustivat asekaupan Bresciassa, Italiassa. Aluksi yritys keskittyi lähinnä aseiden myyntiin ja huoltoon.
1900-luvun alussa Franchi laajensi toimintaansa ja alkoi valmistaa omia aseita. Erityisesti he keskittyivät haulikoiden tuotantoon, ja pian Franchin haulikot saivat mainetta laadukkaasta suunnittelusta ja valmistuksesta.
Toisen maailmansodan jälkeen Franchi jatkoi kasvuaan ja modernisoi tuotantoprosessejaan. Yritys loi uusia teknologioita ja innovaatioita, mikä vahvisti sen asemaa maailmanlaajuisesti arvostettuna metsästysaseiden valmistajana.
Nykyään Franchi on osa Beretta Holding -konsernia, joka on yksi maailman johtavista aseteollisuuden yrityksistä. Franchi jatkaa edelleen perinteisen italialaisen käsityöläisyyden ja innovaation yhdistämistä, tuottaen laadukkaita metsästysaseita niin ammattilaisille kuin harrastajillekin. Yhtiö tunnetaan erityisesti kevyistä ja kestävistä haulikoistaan, jotka ovat suosittuja niin metsästäjien kuin kilpa-ampujienkin keskuudessa.