stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Psoraleenit
Farmakologia

Psoraleeneja on tutkittu laajasti esimerkiksi osteoporoosin, kasvainten, tulehduksien hoidossa sekä virusten ja bakteerien aiheuttamien sairauksien hoidossa.
Psoraleenien on havaittu säätelevän osteoblastien, osteoklastien ja kondosyyttien erilaistumista tai aktivaatiota useiden mekanisien kautta, kuten BMP, NF-κB-MAPK, IRE1/ASK1/JNK sekä esimerkiksi kanonisen Wnt/β-kateniini -reittien kautta. Näistä viimeisin vaikuttaa myös syöpäsolujen solusykliin ja proliferaatioon, jolloin Wnt/β-kateniini -reittiin vaikuttamalla voidaan hillitä psoraleenin avulla esimerkiksi rintasyöpänsolujen kasvua.
Psoraleenien anti-inflammatorinen vaikutus liittyy sen TNF-α, IL-4/5/6/8/13 ja TGF-β inhiboivaan ja Th2 transkriptiontekijän GATA-3 proteiiniekspressiota inhiboivaan vaikutukseen.
Lisäksi psoraleeneja on tutkittu paljon monilääkeresisenssi geeniin liittyen. Kyseinen geeni aiheuttaa vastuskykyä syöpälääkkeitä kohtaan, sillä geenin tuottama proteiini pumppaa syöpälääkkeen ulos solusta. Psoraleenien on havaittu vaikuttavan solukalvon pumppujen toimintaa vähentävästi, mutta aiheesta tarvitaan vielä lisää tutkimusta tarkemman mekanismin osalta.
Vaikutukset sytokromeihin

Greippimehun sisältämä psoraleeni bergamottiini toimii maksan sytokromi CYP3A4-inhibiittorina, jolloin se vaikuttaa oleellisesti saman reseptorin kautta imeytyviin lääkeaineiden kuten esimerkiksi midatsolaamin, simvastatiinin tai siklosporiinin hyötyosuuksiin. Bergaptol (5-hydroksipsoraleeni) on taas CYP2C9-inhibiittori. Tämän entsyymin inhibitio vaikuttaa esimerkiksi varfariinin tai fenytoiinin hyötyosuuksiin.
Psoraleenin rakenne
Yleisin psoraleenien synteesimenetelmä on furaanirenkaan muodostaminen kumariiniosaan furanokumariinien saamiseksi
5-metoksipsoraleeni (5-MOP)
8-metoksipsoraleeni (8-MOP)
Hybris

Prometheus kärsimässä tuomiotaan pylvääseen sidottuna. Mustakuviotekniikalla tehty koristemaalaus lakonialaisessa kyliksissä noin vuodelta 560–550 eaa.
Hybris (m.kreik. ὕβρις, ”loukkaus”) tarkoittaa nykyaikana liioiteltua itsevarmuutta ja -luottamusta, joka lopulta usein johtaa ansaittuun rangaistukseen. Antiikin Kreikassa hybris tarkoitti toimia, jotka niiden tekijä suoritti häpäistäkseen uhriaan tarkoituksenaan siten ylentää itseään.
Hybris oli antiikin Ateenassa rikos. Rikkomuksina tätä lakia vastaan pidettiin kaikkea aina pahoinpitelystä seksuaaliseen väkivaltaan ja siitä julkisen tai pyhitetyn omaisuuden varkauteen saakka.
Antiikin kreikkalaisessa kirjallisuudessa esimerkki hybriksestä ovat Homeroksen Odysseiassa Penelopen kosijat. He joutuvat lopulta maksamaan julkeasta käyttäytymisestään Odysseuksen perhekuntaa kohtaan.
Hybriksen vastakohdiksi on mainittu itsekritiikki ja itseironia.
Hybris antiikin Kreikassa

Hybristä jumalia vastaan on usein sanottu kreikkalaisen mytologian henkilöhahmojen traagiseksi virheeksi, joka on johtanut näiden hahmojen päälle langetettavaan "nemesikseen" ja tuhoon. Tämä kuitenkin edustaa vain pientä osaa kreikkalaisessa kirjallisuudessa esiintyvästä hybriksestä suurimman osan hybriksen kuvauksista koskiessa kuolevaisten keskinäisiä rikkomuksia. Siksi nykyisin on hyväksytty väite, etteivät kreikkalaiset niinkään ajatelleet hybristä uskonnollisena kysymyksenä; vielä vähemmän, että sitä olisi pidetty normaalisti jumalien rankaisemana rikoksena.
Aristoteles määritteli hybriksen seuraavasti:
»[...] loukkaus (ὕβρις) on sellaisen asian tekemistä ja sanomista, josta aiheutuu kohteena olevalle ihmiselle häpeää, eikä loukkausta tehdä jonkin muun asian saamiseksi itselle tai siksi että jotakin on tapahtunut, vaan loukkauksen antaman nautinnon takia; sillä hyvitystä tavoittelevat eivät loukkaa vaan kostavat. Loukkaajien saama nautinto aiheutuu siitä, että he uskovat itse olevansa parempia, kun tekevät toisille pahaa.»
Keskeistä määritelmässä ovat antiikin Kreikan käsitteet kunniasta (m.kreik. timē) ja häpeästä. Käsite timē ei sisällä ainoastaan kunniaa saaneiden korottamista, vaan myös tekojensa vuoksi hybriksen nujertamien häpeämistä. Tämä käsite kunniasta on tavallaan nollasummapelin kaltainen.
Rush Rehm yksinkertaistaa hybriksen määritelmän aikalaisten käsitteeksi "röyhkeys, halveksunta ja kohtuuton väkivalta".
Hybris nykyaikana

Nykyään sanaa hybris käytettäessä tarkoitetaan ylimielisyyttä ja rajatonta luottamusta ja ylpeyttä omiin kykyihinsä; siihen usein liittyy myös piittaamattomuus ja tiedon puute menneisyyden kokemuksista yhdistettynä nöyryyden puutteeseen.[lähde? ] Hybrikseen viittaamiseen liittyy edelleen usein myös vihjaus seuraamuksista rangaistuksen tai kärsimyksen muodossa – samalla tavoin kuin hybris ja nemesis liitettiin satunnaisesti yhteen kreikkalaisessa maailmankuvassa. Raamatun Sananlaskujen kirjassa esiintyvän, nykyäänkin yleisen sanonnan "ylpeys käy lankeemuksen edellä" on ajateltu olevan yhteenveto nykyajan käsityksestä hybriksestä.
Kirjallisuutta

Turunen, Ari: Maailman paras kirja. Ylimielisyyden historiaa.  Atena, 2010.
Iivana Vasleinpoika

Ivan Vasiljevitš Patrikejev eli Ivan Bulgak (ven. Иван Васильевич Булгак Патрикеев, n. 1440–1498) oli keskiaikainen venäläinen ruhtinas ja Pihkovan ja Novgorodin namestnik eli korkein käskynhaltija.
Perhe

Ivan Patrikejevin suku kuuluu gediminideihin ja polveutuu siis Liettuan pakanakuninkaasta Gediminasista. Patrikejevin sukuhaaralla, Golitsyneillä, oli sukupolvien ajan korkeita asemia Novgorodin ja Pihkovan myöhäiskeskiaikaisissa tasavalloissa, sekä kartanoita, linnoituksia ja maita Karjalassa, Inkerissä ja Vatjanmailla. Erään perimätiedon mukaan Golitsyn-suku sai nimensä nahkahansikkaasta (ven. golitsa), jota Ivan käytti.
Ivan Vasiljevitšin isä oli ruhtinas Vasili Jurjevitš (k. 1450), ja tämän puolestaan ruhtinas Juri Patrikejevitš. Ruhtinas Mihail Bulgakov oli Ivan Vasiljevitšin poika.
Ura

Iivana toimi Moskovan suuriruhtinas Vasili II:n ja Iivana Suuren aikana. Hän lahjoitti maita veljensä ruhtinas Daniil Štšenjan ja setänsä ruhtinas Ivan Yuryevitš Patrikeevin kanssa Moskovan metropolialueelle. Hänet ylennettiin pajariksi Moskovan pajariduumaan vuonna 1475.
Hän oli mukana suuriruhtinas Iivana Suuren seurueessa Novgorodiin vuonna 1478. Matkan tuloksena Novgorod alistui Moskovan suuriruhtinaskunnan vallan alle. Iivana ylennettiin Novgorodin kuvernööriksi.
Vuonna 1481 hän osallistui Viljandin linnan ja kaupungin piiritykseen yhdessä ruhtinas Jaroslav Vasilyevitš Obolenskyn kanssa, joka kuului Liettualle. Venäläisten armeija onnistui valtaamaan linnan ja kaupungin, jotka kokivat mittavia tuhoja.
Vuonna 1493 hän osallistui Vjazman kaupungin taisteluihin joukkojen komentajana.
Hän osallistui Iivana Suuren johtamaan sotakampanjaan Novgorodissa vuonna 1495.
Ilona Porma

Ilona Porma (o.s. Merikallio; 9. toukokuuta 1910 Haapavesi – 28. kesäkuuta 1991 Oulu) oli suomalainen kanteleensoittaja ja kuoronjohtaja. Hänellä oli director musices -arvonimi, ja vuonna 1982 hänestä tehtiin musiikkineuvos.
Porma kirjoitti ylioppilaaksi Haapaveden yhteiskoulusta vuonna 1929. Hän suoritti kieliopintoja Turun yliopistossa ja sai lisäksi eri opettajilta musiikkikoulutusta. Porma loi uran perinteisen kantelemusiikin elvyttämisen parissa. Vuosina 1946–1962 hän johti Haapavedellä toiminutta kanteleyhtyettä, joka esiintyi pitkin Suomea ja kiersi Ruotsissa. Porma esiintyi kanteleensoittajien ja nuorisokuorolaisten kanssa myös muissa Euroopan maissa sekä Pohjois-Amerikassa.
Ikarus IK-2

Ikarus IK-2, 1938
Ikarus IK-2 on ylätasoinen potkurikäyttöinen hävittäjälentokone. Se suunniteltiin Kosta Sivčev:in ja Ljubomir Ilić:in toimesta ja valmistettiin Jugoslaviassa. Ensilento ja tuotannon aloitus tapahtuivat vuonna 1935. Konetyyppiä valmistettiin vain 12 kappaletta. IK-2 oli sikäli edistyksellinen, että sen ampuma-aseistuksena oli kahden 7,92 mm konekiväärin ohella, myöskin 20 mm Hispano-tykki. Tuona hävittäjälentokoneiden kehityskautena, oli tykin käyttö erittäin harvinaista. IK-2 konetyyppi vedettiin rintamapalveluksesta vuonna 1943, ja korvattiin tyypillä Rogozarski IK-3. Tuonkin tyypin tuotantomäärä jäi osapuilleen yhtä vähäiseksi.
Ikarus IK-2:n huippunopeus oli 435 km/h, ja se käytti Hispano-Suiza 12Ycrs V-moottoria, joka oli 860 hv tehoinen. Kone kykeni saavuttamaan omaan hävittäjälentokoneiden kehityksen aikakauteensa verraten: varsin huomattavan 12 000 m lakikorkeuden, jonka vain harvat - yleisimmin tiedustelulentokoneet kykenivät toisen maailmansodan syttyessä saavuttamaan. Tämä hävittäjäkone muistuttaa huomattavassa määrin, puolalaisia PZL-tyypin hävittäjiä ulkonaisesti eli muotoprofiililtaan. Konetyypin propelli oli kolmilapainen, aikakautena jolloin kahden lavan käyttö propelleissa oli vielä suhteellisen tavallista: kuten esim. Boeing P-12 -tyypin koneissa.
Vastaavia saman suorituskyvyn omanneita verrokkeja, samalta aikakaudelta

PZL P.11
PZL P.24
Käännös suomeksi
Ilona Punkkinen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ilona Ranta (oik.) palkintopallilla 2009. |  Ilona Ranta (oik.) palkintopallilla 2009. |  Ilona Ranta (oik.) palkintopallilla 2009. |  |
Maa:   Suomi
Naisten yleisurheilu
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Kultaa | Bangkok 2007 | 4 x 100 m |  |
Ilona Emilia Punkkinen (o.s. Ranta, s. 28. lokakuuta 1982 Lappeenranta) on suomalainen aita- ja pikajuoksija, jonka seura on Lappeenrannan Urheilu-Miehet. Häntä valmensi vuoteen 2009 asti Markus Iitiä ja sen jälkeen Milla Kelo. Punkkinen on moninkertainen SM-mitalisti ja arvokisakävijä. Hänen päämatkansa urallaan oli 400 metrin aitajuoksu, ja sivulajeina hänellä oli sadan ja 200 metrin juoksu.
Punkkisen ensimmäinen SM-mitali oli hopeaa 4 × 100 metrin viestissä vuonna 1999 ja sen jälkeen hän voitti vuoteen 2010 asti jonkin SM-mitalin joka vuosi. Pikaviestissä hän voitti hopeaa myös 2004. Kultaa tuli vuosina 2001, 2002, 2003 ja 2006, pronssia vuonna 2000. Vuosina 1999 ja 2002 tuli pronssia sekä vuonna 2004 kultaa 4 × 400 metrin viestissä.
Henkilökohtaisia SM-mitaleja Punkkinen on voittanut yhdeksän ulkona ja kuusi hallissa. Hän on saanut seitsemän kultaa 400 metrin aitajuoksussa (2001, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010). Pronssille hän sijoittui vuosina 2002 ja 2012. SM-halleissa hän on voittanut 300 metrin aitajuoksussa kultaa vuonna 2006 ja 60 metrin juoksussa kaksi kultaa (2007, 2010) ja yhden hopean (2005) sekä 200 metrin juoksussa hopeaa vuonna 2007 ja pronssia vuonna 2001.
Punkkinen kuului Suomen joukkueeseen MM-kisoissa 2005 ja 2007, EM-kisoissa 2006, 2010 ja 2012 sekä EM-hallikisoissa 2007. Ulkoratojen kisoissa 2005, 2006, 2007 ja 2010 Punkkinen juoksi 400 metrin aidat. EM-kisoissa vuonna 2012 hän oli mukana 4 × 400 metrin viestijoukkueessa sekä 2006 ja 2007 myös pikaviestissä. EM-hallikisoissa Punkkinen juoksi 60 metriä. Kaikissa näissä kilpailuissa hän karsiutui alkuerissä.
Universiadeissa Punkkinen voitti vuonna 2007 kultaa 4 × 100 metrin viestissä. Lisäksi hän sijoittui neljänneksi 400 metrin aitajuoksussa ennätysajallaan 56,48 s, jolla hän on Suomen kaikkien aikojen tilastossa kuudennella sijalla.
Indila

| Adila Sedraïa |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1984 (ikä 40)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Indila
Laulukielet:  ranska
Tyylilajit:  R&B
Levy-yhtiöt:  Capitol, Universal
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Indila, oikealta nimeltään Adila Sedraïa (s. 26. kesäkuuta 1984 Pariisi), on ranskalainen laulaja ja lauluntekijä. Hänen ensimmäinen soolosinglensä, ”Dernière Danse”, julkaistiin loppuvuodesta 2013. Sitä ennen hän on esiintynyt muun muassa Youssouphan kappaleella. ”Dernière Danse” on sijoittunut parhaimmillaan Ranskan singlelistalla toiselle sijalle.
Indilan ensimmäinen albumi, Mini World julkaistiin vuonna 2014. Albumin toisena singlenä julkaistiin kappale ”Tourner dans le vide” ja kolmantena singlenä ”S.O.S”. Albumi oli 32 peräkkäistä viikkoa Ranskan albumilistan kymmenen parhaan joukossa. Se sai Ranskassa timanttilevyn 500 000 kappaleen myynnistä, ja sitä on myyty Ranskan ulkopuolella 150 000 kappaletta.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
I Rantzau

I Rantzau on Pietro Mascagnin nelinäytöksinen ooppera Giovanni Targioni-Tozzettin ja Guido Menascin librettoon. Se kantaesitettiin 10. marraskuuta 1892 Firenzen Teatro della Pergolassa. Teos on levytetty vuonna 1992 Bruno Rigaccin johtamana.
Aiheesta muualla

Allmusic.com: I Rantzau, opera in 4 acts (englanniksi)
Intiaaniheinät

| Intiaaniheinät |
| --- | --- |
 Kultaintiaaniheinä (Sorghastrum nutans)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Intiaaniheinät Sorghastrum  Nash
Katso myös
   Intiaaniheinät Wikispeciesissä   Intiaaniheinät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Intiaaniheinät (Sorghastrum) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 20 lajia.
Suvun lajeista ainakin kultaintiaaniheinää (Sorghastrum nutans) käytetään koristeheinänä eli heinämäisenä koristekasvina.
Lajeja

Sorghastrum balansae
Sorghastrum contractum
Sorghastrum elliottii
Sorghastrum incompletum
Sorghastrum nudipes
Sorghastrum nutans – kultaintiaaniheinä
Sorghastrum secundum
Sorghastrum stipoides
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sorghastrum
Suomen Lajitietokeskus: Intiaaniheinät – Sorghastrum
ITIS: Sorghastrum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sorghastrum (englanniksi)
Hwasong-15

Pohjois-Korean Hwasong 15 liikkuvalla kuljetus-laukaisualustallaan.
Hwasong-15 (koreaksi 화성 15, suomeksi Mars-15) on Pohjois-Korean mannertenvälinen ohjus. Ohjus saattaa kantaa jopa 1000 kilogramman painoisen ydinkärjen 13000 kilometrin matkan. Hwasong 15 kykenisi siis kuljettamaan ydinkärjen kaikkialle Yhdysvaltoihin, mutta se lienee yhä epätarkka.
Koelaukaisu marraskuussa 2017

Pohjois-Korea testasi ohjusta ensi kertaa 28. marraskuuta 2017. Noin kello 2.30-3.00 laukaistu ohjus nousi silloin 4 475 km:n korkeuteen ja lensi 950 km. Ohjus lensi 53 minuutin ajan ja osui Japaninmereen. Ohjus laukaistiin ilmeisesti kokeessa kiinteältä alustalta. 
Ohjuksen alastulovaiheessa lienee ollut ongelmia, jotka ovat vaikuttaneet sen tarkkuuteen.
Ohjuksen ominaisuuksista

Ohjus tuo mieleen amerikkalaisen 60-luvun Titan II-ohjuksen, tai venäläisen SS-9-ohjuksen mutta on näitä pienempi.
Ohjus on 2.4 metriä paksu, 22,4 metriä pitkä. Se laukaistaan liikkuvalta alustalta. Ohjuksen 1. vaiheen päämoottorien työntövoima on 788 kN (noin 80 tonnia). Päämoottorin voimaa voi säätää. 1. vaiheen paloaika on 139 s. Kaksi päämoottoria ovat tyyppiä RD-250/251 Peaktusan. Polttoaine-hapetin on nestemäistä, varastoituvaa typpitetroksidi/epäsymmetristä dimetyylihydratsiinia N204/UDMH. 
Ohjuksen 2. vaihjeen neljä moottoria lienevät venäläistä neuvostoaikojen R-27:n tyyppiä.
Ohjus painaa noin 40-50 tonnia, josta suurin osa on polttoainetta.
Pohjois-Korean Hwasong-14 ja Hwasong-15-koelaukaisujen radat. Huomaa, että koelaukaisussa ohjus ammutaan ylöspäin, jolloin se nousee korkealle ja lentää lyhyen matkan. Tositilanteessa ohjuksen rata muutetaan laukaisun jälkeen viistoksi, jolloin se lentää matalammalla pidemmän matkan.
Hwasong 15.
Hwasong 1 on pienempi, kuin mitä Yhdysvaltain varhainen Titan II-ohjus oli.
Hylkimisenestolääke

Hylkimisenestolääke eli immunosuppressiivinen lääke tai hyljinnänestolääke on lääke, joka hillitsee immuunijärjestelmän toimintaa. Tällaisia ovat muun muassa kortikosteroidit, kalsineuriinin estäjät kuten siklosporiini, takrolimuusi ja voklosporiini sekä antiproliferatiiviset lääkkeet. Lisäksi immuunijärjestelmää hillitsevät esimerkiksi biologiset reumalääkkeet (muun muassa TNF-alfan estäjät).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hylkimisenestolääke Wikimedia Commonsissa
Iso-Huituri

Iso-Huituri
| --- | --- |
Sijainti:  65°41.3′N, 024°17′E, Tornio ja Kemi Lapin maakunta Suomi
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Iso-Huituri on saari Tornion ja Kemin kaupunkien rajalla Perämerellä. Saari kuuluu Perämeren kansallispuistoon. Sen pituus on 1,9 kilometriä ja suurin leveys noin 700 metriä, korkeimman kohdan noustessa noin kymmeneen metriin merenpinnan yläpuolelle.
Saari on toiminut Perämeren alueen kalastajien tukikohtana, ja siellä on edelleen nähtävänä vanhojen kalastajamökkien perustuksia. Saarella sijaitsee myös 1300–luvulla rakennettu kivilatomus, Piispankiveksi kutsuttu rajamerkki, joka osoitti Turun ja Uppsalan hiippakuntien välisen rajan. Piispankivi on koko kansallispuiston muinaisjäännöksistä historiallisesti merkittävin.
Hyasinttiarat

| Hyasinttiarat |
| --- | --- |
 Hyasinttiara (Anodorhynchus hyacinthinus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Papukaijat Psittacidae
Alaheimo::  Arinae
Tribus::  Arini
Suku::  Anodorhynchus  Spix, 1824
Katso myös
   Hyasinttiarat Wikispeciesissä   Hyasinttiarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hyasinttiarat (Anodorhynchus) on papukaijasuku, johon kuuluu kolme lajia, jotka kaikki ovat harvinaisia. Hyasinttiarat ovat suurikokoisia papukaijoja, sillä jokaisen lajin yksilöt kasvavat usein yli 70 cm pitkiksi.
Hyasinttiaralajit

Hyasinttiara (Anodorhynchus hyacinthinus)
Parananara (Anodorhynchus glaucus) (luultavasti kuollut sukupuuttoon)
Indigoara (Anodorhynchus leari)
Aiheesta muualla

Laji.fi: Hyasinttiarat (Anodorhynchus)
iNaturalist: Hyasinttiarat (Anodorhynchus)
UniProt: Taxonomy - Anodorhynchus (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Anodorhynchus (englanniksi)
Indira Terrero

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Terrero vuonna 2013 |  Terrero vuonna 2013 |  Terrero vuonna 2013 |  |
Naisten yleisurheilu
Maa:   Kuuba
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 | 4 × 400 m |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2007 | 400 m |  |
Maa:   Espanja
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Zürich 2014 | 400 m |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Praha 2015 | 400 m |  |
Indira Terrero Letuce (s. 29. marraskuuta 1985 Havanna, Kuuba) on espanjalainen 400 metrin juoksija.
Terrero on syntyisin kuubalainen. Hän sai Espanjan kansalaisuuden huhtikuussa 2014 ja maan edustusoikeuden 15. toukokuuta 2014.
Terrero karsiutui 400 metrin välierissä Pekingin olympialaisissa 2008 sekä Osakan 2007 ja Berliinin 2009 MM-kilpailuissa. Hän saavutti Pan-Amerikan kisoissa 2007 kultaa 4 × 400 metrin viestissä ja pronssia 400 metrillä. Ibero-Amerikan mestaruuskilpailuissa 2010 hän sai kultaa 4 × 400 metrin viestissä ja pronssia 800 metrin juoksussa. Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailuissa hän voitti 400 metrillä kultaa 2008 ja 2009 sekä 4 × 400 metrin viestissä kultaa 2008 ja 2009 ja pronssia 2005.
Zürichin EM-kilpailuissa 2014 Terrero saavutti 400 metrillä pronssia ajalla 51,38 ja Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 hopeaa ajalla 52,63.
Henkilökohtaiset ennätykset

| --- | --- |
 Ulkoradat 400 metriä – 50,98 (2008)  800 metriä – 2.03,24 (2010) :  Sisäradat 200 metriä – 23,92 (2013)  400 metriä – 52,02 (2013)
How to Rule the World in 12 EZ Lessons

| How to Rule the World in 12 EZ Lessons Sara Nunes |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005
 Julkaistu: 3. elokuuta 2005
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 35.48
 Levy-yhtiö: Rubato, EMI
How to Rule the World in 12 EZ Lessons on Sara Nunesin esikoisalbumi. Albumilta julkaistiin ensimmäisenä singlenä hitti "Simon Can't Sing", joka tuli tunnetuksi Yhdysvaltoja myöten. Albumi julkaistiin kuitenkin vain Suomessa, jossa se menestyi vain kohtuullisesti (Paras sijoitus albumilistalla oli 32). Myöhemmin albumilta julkaistiin singlet "Bleed" ja "Dumb Bitch" jotka eivät saaneet edeltäjänsä saamaa radiosoittoa.
Vuonna 2007 Nunes lähti promoamaan albumiaan Yhdysvaltoihin, jossa albumi julkaistiin 27. elokuuta 2007.
Kappaleet

Message 2 da Industry – 2.47
Simon Can't Sing – 3.05
The Year the Summer Almost Died – 3.11
Starfucker – 2.35
Dumbitch – 2.57
Bleed – 3.21
Taco Song – 2.53
I Hate Rock'n'Roll – 2.34
European Cities – 2.46
Where da Brothers at? – 2.42
Rock'N'Roll Pornstar – 3.16
Britney's Still a Virgin – 3.41
Kokoonpano

Sara Nunes – laulu
Arksa – kitara, laulu
Sugar Brown – laulu
Lasse Sakara – kitara
Pauli Hauta-Aho – kitara
Jaan Wessman – basso
Lauri Hämäläinen – basso
Heikki Kytölä – rummut
Heikki Puhakainen – kosketinsoitin
Aiheesta muualla

How to Rule the World in 12 EZ Lessons discogs.com -sivustolla
I Pray Everyday You Won’t Regret Loving Me

| ”I Pray Everyday You Won't Regret Loving Me” David Ruffin |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Feelin’ Good
 Julkaistu: 1969
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tuottaja(t): Johnny Bristol  Berry Gordy, Jr.
 Tyylilaji: soul
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Motown Record Corp.
I Pray Everyday You Won't Regret Loving Me on yhdysvaltalaisen soul-laulaja David Ruffinin singlejulkaisu vuodelta 1969. Levy-yhtiö on Motown Record Corp ja levymerkki Motown.
David Ruffin vaikutti The Temptations -yhtyeessä ennen soolouraansa. Singlellä olevat kappaleet ovat hänen toiselta albumiltaan Feelin' Good (Motown M 696, 1969). Nimikappaleen on tuottanut Johnny Bristol ja sovittanut Paul Riser. Kääntöpuolen kappaleen on tuottanut Berry Gordy, Jr. ja sillä on mukana Hal Davis Singers. Julkaisuyhtiö on Jobete BMI.
Singlen kappaleet

I Pray Everyday You Won't Regret Loving Me – 3.20 (säv. Bristol, Knight, Knight)
I'm So Glad I Fell for You – 2.59 (säv. Posey & Session)
Ääninäyte
Kooste (10%, 0:32) singlen kappaleista.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Iitin jäähalli

Iitin jäähalli on Iitin Kausalassa sijaitseva jäähalli. Se on pieni harjoitushalli, joka on valmistunut vuonna 2013. Hallia käyttää muun muassa iittiläinen jääkiekkoseura Iitti Hockey. Jäähallissa ei ole katsomoa.
Iitin kirjasto

| Iitin kirjasto |
| --- | --- |
 Iitin kunnankirjasto
Sijainti:  Kausansaarentie 3, 47400 Kausala (Iitti)
Koordinaatit:  60.89050°N, 26.33984°E
Tyyppi:  kunnankirjasto
Kokoelman koko:  noin 50 800 (2018)
Lainauksia vuodessa:  noin 105 800 (2018)
Budjetti:  noin 386 000 euroa (2018)
Kotisivut
Iitin kirjasto on Kausalan taajamassa sijaitseva Iitin kunnankirjasto. Se toimii pääkirjaston ja Hiisi-kirjastoauton sekä verkkokirjaston välityksellä. Iitin kirjasto kuuluu Kymenlaakson kirjastojen yhteiseen Kyyti-kirjastokimppaan.
Vuonna 2018 Iitin kirjaston kokoelmiin kuului noin 50 800 nidettä, joista noin 46 200 oli kirjoja. Lainauksia tehtiin noin 105 800 ja fyysisiä käyntejä noin 60 400.
Ikarus Aero 2

Ikarus Aero 2 ilmailumuseossa Belgradissa.
Ikarus Aero 2 oli jugoslavialainen vuonna 1940 ensilentonsa lentänyt koulutuslentokone, jota valmistettiin Jugoslavian ilmavoimille vuodesta 1948 lähtien. Lentokone oli ilmavoimien käytössä vuoteen 1959 asti.
Kone suunniteltiin toista maailmansotaa edeltävän Jugoslavian ilmavoimien vaatimusten perusteella korvaamaan Fizir FN-kaksitasot. Se oli melko moderni, tosin sen voimalaite de Havilland Gipsy Major oli vähätehoinen sotilaskoulukoneelle. Laskuteline oli kiinteä.
Ikarus-lentokonetehtaan Boris Cijanin ja Djordje Petkovicin suunnittelema kone pääsi kolmesta kilpailijasta koevaiheeseen kesä-marraskuussa 1940.
Vuosien 1948 ja 1959 välissä Ikarus Tvornica Aero i Hydroplana valmisti kaikkiaan 248 konetta, ehkä jopa 380 konetta..
Suoritusarvot

Suurin nopeus 208 km/h
Kantama 680 km
Lakikorkeus 4500 m
Aiheesta muualla

Kuvia lentokoneesta