stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kamtšatkanmaksaruoho
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Kamtsatkanmaksaruohon (Phedimus kamtschaticus) levinneisyys Suomessa
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Sedum kamtschaticum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Sedum kamtschaticum (englanniksi)
Katolilaisten emansipaatio

Daniel O’Connell oli keskeinen katolilaisten emansipaation ajaja.
Katolilaisten emansipaatiolla tarkoitetaan Ison-Britannian ja Irlannin historiassa 1700-luvun lopulle ja 1800-luvun alkupuolelle sijoittunutta vaihetta, jolloin katolilaisia syrjinyt lainsäädäntö kumottiin. Tunnetuin syrjivistä laeista oli virkakieltolaki eli Test Act.
Ennen emansipaatiovaihetta katolilaisilta oli kielletty Isossa-Britanniassa julkisissa siviili- tai sotilasviroissa toimiminen, parlamentin jäsenyys, maan ostaminen ja omaisuuden periminen. Myös katolisen uskonnon harjoittamisesta saattoi saada rangaistuksia. Irlannissa katolilaisilla ei ollut äänioikeutta Irlannin parlamentin vaaleissa ja protestantit saivat laillisesti ottaa haltuunsa katolilaisten sukulaistensa maaomaisuuden ilman näiden suostumusta. 1700-luvun lopulle tultaessa katolilaisia ei kuitenkaan koettu Isossa-Britanniassa enää uhkana, mikä mahdollisti emansipaation käynnistämisen. Ensimmäinen ”vapautuslaki” (Relief Act) säädettiin vuonna 1778. Se salli katolilaisille kiinteistöjen ja maan ostamisen. Vuoden 1791 toinen laki salli katolilaisille vapaan uskonnonharjoituksen ilman pelkoa rangaistuksesta. Irlannissa säädettiin vuonna 1793 vielä huomattavasti pidemmälle mennyt laki, joka antoi katolilaisille äänioikeuden ja mahdollisuuden päästä useimpiin virkoihin.
Irlanti ja Iso-Britannia yhdistettiin vuoden 1801 unionilailla. Sen jälkeen katolilaisten emansipaatio pysähtyi muutaman vuosikymmenen ajaksi kuningas Yrjö III:n, toryjen sekä Irlannin protestanttien vastarintaan. Irlannissa emansipaation puolesta ryhtyi kamppailemaan kansanjohtaja Daniel O’Connell, joka onnistui saamaan suuret kansanjoukot mukaan vuonna 1823 perustamansa Catholic Associationin toimintaan. Vuonna 1828 O’Connell valittiin parlamentin alahuoneeseen, mutta hän ei voinut vastaanottaa paikkaansa uskontonsa vuoksi. Kapinointi Irlannissa uhkasi, joten konservatiivinen pääministeri lordi Wellington ja hänen sisäministerinsä Robert Peel ajoivat vuonna 1829 läpi Roman Catholic Relief Act -lain, joka salli katolilaisille pääsyn parlamenttiin ja lähes kaikkiin virkoihin. Tämä myös käytännössä merkitsi Test Actin kumoutumista.
Emansipaation viimeistä vaihetta edusti vuonna 1871 säädetty laki, joka salli katolilaisille vapaan pääsyn yliopistovirkoihin.
Suomen Kotikouluyhdistys

Suomen Kotikouluyhdistys SuKo ry on kotiopetustietoutta edistävä vuonna 2018 perustettu yhdistys. Valtakunnallisen yhdistyksen kotipaikka on Helsinki.
Suomen Kotikouluyhdistyksen SuKo ry:n logo
SuKo ry edistää kotiopetuksessa oppivelvollisuuttaan suorittavien asemaa ja yhdenvertaista osallisuutta yhteiskunnassa, tukee huoltajia opetuksen järjestäjinä ja yhteisöllisyyttä kotiopetusperheiden välillä. Yhdistys jakaa tietoa kotioppimisesta   ja toimii tukena perheiden ja viranomaisten yhteistyössä. Yhdistys on keskeinen kotiopetuksen asiantuntijataho Suomessa.
Yhdistyksen toimintaan kuuluvat neuvontapalvelut, vertaistukitoiminnan ja yhteisöllisten oppimistilaisuuksien järjestäminen, tapahtumien ja tiedotustilaisuuksien organisointi ja vaikuttamistoiminta. Suomen Kotikouluyhdistys osallistuu tutkimusyhteistyöhön , toteuttaa omia tutkimuksiaan ja julkaisee sivuilleen aineistoja muiden toimijoiden vapaasti hyödynnettäväksi .
Suomen Kotikouluyhdistys SuKo ry:n alkuunpanemana vietetään valtakunnallista Kotioppimisen päivää vuosittain syyskuun 1. päivänä. Kotioppimisen päivän ympärillä vietetään myös teemaviikkoa vuosittain vaihtuvalla teemalla. Kotioppimisen päivää vietettiin ensimmäisen kerran 1.9.2023 teemalla oppimisen ilo. Kotioppimisen päivän tarkoitus on lisätä kotiopetukseen liittyvää tietoisuutta, poistaa kotiopetukseen liittyviä ennakkoluuloja ja edistää kotiopetuksen parissa toimivien yksityisten henkilöiden, ammattilaisten ja viranomaisten verkostoitumista ja yhteistyötä.
Aiheesta muualla

Suomen Kotikouluyhdistyksen verkkosivut
Kankaantausta

Kankaantaustan sijainti
Kankaantausta on kylä Kokemäellä. Se sijaitsee noin 10 kilometrin päässä kaupungin keskustasta Huittisiin johtavan Ronkantien varrella.
Alueella on toiminut kyläkauppa ja Kankaantaustan koulu, joka kuitenkin lakkautettiin vuonna 2005.
Historia

Kivikaudella 5000–4000 eaa. alueella oli varhaista asutusta, sillä ns. Litorinameren lahdet ulottuivat Kankaantaustaan asti. Kivikautista jäämistöä onkin seudulta löytynyt runsaasti. Pronssi- ja rautakauden tiedot ovat heikompia, tosin muutamia esineitä on siltäkin ajalta seudulta löydetty.
Alussaselvennä asutus keskittyi Kokemäenjoen varrelle joen toimiessa kuljetusreittinä. Teitä oli vähän ja nämäkin olivat osan vuotta huonokuntoisia. Alueen vanhimpia teitä oli Suurena postireittinä tunnettu Kokemäeltä Huittisten kautta Hämeenlinnaan kulkenut tie, joka oli jo merkitty Kustaa II Aadolfin aikaiseen karttaan. Tämän tien varteen Ronkankankaan Huittisten puoleista päätä ruvettiin kutsumaan Kankaantaksi, josta myöhemmin muodostui Kankaantausta. Varsinainen kirjatietoihin perustuva astus alkoi torpparikaudella. 1800-luvun alussa alueella oli ainakin yksi kirjoihin merkitty talo; Kangas Lauri, muu asutus oli pääasiassa torppareita.
Katalonian ketju

Ketju Tarragonassa.
Ihmisketjun reitti Kataloniassa.
Katalonian ketju (kat. Via Catalana) oli noin 400 kilometriä pitkä, Katalonian itsenäisyyden puolesta tehty ihmisketju, jota oli muodostamassa yli miljoonaa ihmistä. Sitä oli järjestämässä Assemblea Nacional Catalana, ja ketju muodostettiin Katalonian kansallispäivänä 11. syyskuuta 2013. Esikuvana tempauksen järjestämiselle oli Baltiassa vuonna 1989 järjestetty Baltian ketju.
Järjestäminen

Satoja organisaatioita edustava Assemblea Nacional Catalana (ANC) päätti järjestää Katalonian kansallispäivänä poikkeavan mielenilmauksen ja käynnisti Baltian ketjusta innoituksen saaneen Katalonian ketju itsenäisyyden puolesta -tapahtuman suunnittelun. Edeltävien kyselyjen mukaan yli puolet katanolialaisista kannattaa itsenäisyyttä, ja erilaisten mielenilmausten tavoitteena on painostaa itsenäisyysäänestyksen järjestämiseen.
Ketju suunniteltiin kulkemaan roomalaisaikaista Via Augustaa pitkin. Sen toteuttamiseen laskettiin tarvitsevan ainakin 400 000 ihmistä. Järjestäjät suunnittelivat käyttävänsä yli tuhatta linja-autoa mielenosoittajien kuljettamiseen.
Ihmisketju yhdisti kätensä 11. syyskuuta kello 17.14, joka oli viittaus vuoteen 1714, jolloin Katalonia kärsi ratkaisevan tappion Espanjan kuninkaalle. Ketju kulki Pyreneiltä Välimeren rannikolle ja kohti Valenciaa. Katalonian pääkaupungissa Barcelonassa se kiersi monia historiallisia rakennuksia ja kulki FC Barcelonan kotistadionin Camp Noun poikki. Katalonian sisäministeriön mukaan tapahtumaan osallistui noin 1,6 miljoonaa ihmistä.
Ketjua tuettiin ympäri maailmaa, ja elokuun alun ja 11. syyskuuta välillä järjestettiin 116 erillistä ihmisketjua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katalonian ketju Wikimedia Commonsissa
Ketjun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (katalaaniksi) (espanjaksi) (englanniksi) (ranskaksi)
Katalonian ralli 1992

|  Katalonian ralli 1992 |
| --- | --- |
 13. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 1992. 
Ajankohta:  9. – 11. marraskuuta 1992
Pituus:  29 erikoiskoetta, 519,65 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Carlos Sainz    Luis Moya  (Toyota Team Europe)
Toinen:   Juha Kankkunen    Juha Piironen  (Martini Lancia)
Kolmas:   Andrea Aghini    Sauro Farnocchia  (Martini Racing)
Carlos Sainz ajamassa Katalonian rallissa.
Katalonian ralli 1992 (viralliselta nimeltään 28. Rallye Espana - Catalunya Costa Brava) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1992. Kilpailu järjestettiin 9. – 11. marraskuuta 1992. Kilpailu oli kauden toiseksi viimeinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 519,65 kilometriä.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Carlos Sainz |  Luis Moya | Toyota Celica Turbo 4WD (ST185) | 6:21.13 | 0.0 |  |
| 2. |  Juha Kankkunen |  Juha Piironen | Lancia Delta HF Integrale | 6:21.49 | +0.36 |  |
| 3. |  Andrea Aghini |  Sauro Farnocchia | Lancia Delta HF Integrale | 6:22.45 | +1.32 |  |
| 4. |  Alessandro Fiorio |  Vittorio Brambilla | Lancia Delta HF Integrale 16v | 6:27.39 | +6.26 |  |
| 5. |  Armin Schwarz |  Arne Hertz | Toyota Celica Turbo 4WD (ST185) | 6:29.43 | +8.30 |  |
| 6. |  Jesús Puras |  Álex Romaní | Lancia Delta HF Integrale | 6:29.43 | +8.30 |  |
| 7. |  Gustavo Trelles |  Jorge del Buono | Lancia Delta HF Integrale | 6:31.30 | +10.17 |  |
| 8. |  Pedro Diego |  Icíar Muguerza | Lancia Delta HF Integrale | 6:43.30 | +22.17 |  |
| 9. |  Mohammed bin Sulayem |  Ronan Morgan | Ford Sierra Cosworth 4x4 | 7:02.13 | +41.00 |  |
| 10. |  Didier Auriol |  Bernard Occelli | Lancia Delta HF Integrale | 7:12.12 | +50.59 |  |
Lähde:
Juuso Hietanen

| Juuso Hietanen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. kesäkuuta 1985 (ikä 39) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  HPK
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  17
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2004–
Aik. seurat:  Pelicans (SML) Brynäs IF (SEL) HV71 (SEL) Torpedo Nižni Novgorod (KHL) Dinamo Moskova (KHL) HC Ambrì-Piotta (NL)
| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hietanen (nro 38) vääntämässä aloituksessa Valko-Venäjän Charles Linglet'n kanssa vuoden 2016 MM-kilpailuissa. |  Hietanen (nro 38) vääntämässä aloituksessa Valko-Venäjän Charles Linglet'n kanssa vuoden 2016 MM-kilpailuissa. |  Hietanen (nro 38) vääntämässä aloituksessa Valko-Venäjän Charles Linglet'n kanssa vuoden 2016 MM-kilpailuissa. |  |
Maa:   Suomi
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Suomi 2022 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Valko-Venäjä 2014 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2016 | jääkiekko |  |
Juuso Hietanen (s. 14. kesäkuuta 1985 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhossa. Hän toimii joukkueen varakapteenina.
Maajoukkueessa Hietanen on pelannut kahdeksat maailmanmestaruuskilpailut ja kolmet olympialaiset. Hän voitti sekä MM- että olympiakultaa vuonna 2022.
Seurajoukkueura

Hietanen debytoi SM-liigassa ensimmäistä kertaa kaudella 2003–2004 HPK:ssa kahden ottelun verran, ilman tehopisteitä. Suurin osa kaudesta meni kuitenkin A-junioreissa. NHL:n työsulkukaudella 2004–2005 Hietanen vuokrattiin Pelicansiin, missä hän pelasi jopa ykköspakkiparina Erik Kakon rinnalla. Hietasen peli ei kuitenkaan sujunut odotetusti, ja hän pelasi välillä kolme ottelua Mestiksessä Järvenpään Haukoissa, kunnes palasi joulutauon jälkeen HPK:oon ja aloitti varusmiespalveluksensa Parolassa. Hietanen pelasi lopulta HPK:ssa yhdeksän ottelua ja sai yhden syöttöpisteen.
Kaudella 2005–2006 Hietanen pelasi 55 ottelua ja teki niissä tehot 2+10. Hietanen kruunasi kauden voittamalla HPK:n kanssa sen seurahistorian ensimmäisen Suomen mestaruuden. Kaudella 2006–2007 hän pelasi HPK:n ykköspakkiparissa yhdessä Mikko Mäenpään kanssa ja he muodostivat yhden SM-liigan toimivimmista puolustajapareista.
Kaudeksi 2007–2008 Hietanen suuntasi Ruotsin Elitserieniin, Brynäs IF:n joukkueeseen. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Elitserien-seura HV71:een.
Kaudeksi 2011–2012 Hietanen siirtyi KHL:n Torpedo Nižni Novgorodiin. Kaudella 2011–2012 Hietanen teki tehot 5+23=28 47 pelissä. Kaudella 2012–2013 hän teki 52 pelissä tehot 4+19=23. Kaudella 2013–2014 Hietanen oli KHL:n puolustajien pistepörssin toinen tehoilla 10+22=32.
Kaudeksi 2015–2016 Hietanen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KHL-joukkue Dinamo Moskovan riveihin. Keväällä 2017 Hietanen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen seuran kanssa. Toukokuussa 2019 Hietanen solmi vuoden jatkosopimuksen seuran kanssa. Tuleva kausi 2019–2020 on hänelle viides seurassa ja yhdeksäs KHL:ssä. Helmikuussa 2020 Hietanen solmi vuoden mittaisen jatkosopimuksen Dinamon kanssa. Kausi 2019–2020 oli Hietasen tilastollisesti paras KHL:ssä. Hietanen teki 60 runkosarjaottelussa tehot 13+25=38. Hän sijoittui KHL:n puolustajien pistepörssissä kolmanneksi, heti Mikko Lehtosen ja Slava Voinovin jälkeen. Kausi 2020–2021 jäi näin ollen Hietasen KHL-uran viimeiseksi.
Kaudeksi 2021–2022 Hietanen siirtyi vuoden sopimuksella National League -joukkue HC Ambrì-Piottaan. Hietanen toimii joukkueessa varakapteenina, silloin kun joku vakiokapteenistosta on poissa pelistä tai loukkaantunut.
Hietanen palasi kasvattajaseuraansa HPK:hon 15 vuoden jälkeen 2+1-vuotisella sopimuksella huhtikuussa 2022. Hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi kaudeksi 2022–2023. Maaliskuussa 2024 Hietanen käytti sopimuksessaan olleen option ja teki HPK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Maajoukkueura

Hietanen on osallistunut MM-kilpailuihin vuosina 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 sekä 2022. Lisäksi hän pelasi Sotšin olympialaisissa 2014 sekä Peyongchangin talviolympialaisissa 2018. Hietanen voitti Pekingin olympialaisissa 2022 olympiakultaa ja saman vuoden maailmanmestaruuskisoissa kultaa.
Muuta

Juuso Hietanen on ensimmäinen suomalainen kolmannen sukupolven pääsarjakiekkoilija. Hänen isänsä Juha Hietanen pelasi SM-liigaa HPK:ssa kaudella 1983–1984 ja isoisänsä Aarno Hietanen pelasi Hämeenlinnan Tarmossa kaudesta 1949–1950 kauteen 1958–1959 SM-sarjaa.
HPK on jäädyttänyt Juuson isän Juha Hietasen pelinumeron 17. SM-liigan käytäntöjen mukaisesti kuitenkin myös Juusolla on Juhan poikana lupa pelata HPK:ssa numerolla 17.
Jääkiekkoilija Marko Tuulola on Juuso Hietasen isän serkku ja Eetu Tuulola sekä Joni Tuulola ovat Juuso Hietasen pikkuserkkuja. Kansainvälisen jääkiekkoliiton hallituksen jäsen ja MM-kisojen pääsihteeri Heikki Hietanen on Juuso Hietasen setä.
Saavutukset

Kultaa Pekingin olympialaisista 2022 ja pronssia Sotšin olympialaisista 2014.
Kultaa maailmanmestaruuskilpailusta 2022 sekä hopeaa maailmanmestaruuskilpailusta 2014 ja 2016.
Suomen-mestaruus kaudella 2005–2006 Hämeenlinnan Pallokerhossa.
Channel One Cup -turnauksen paras puolustaja joulukuussa 2015.
Suomen Krikettiliitto

Suomen Krikettiliitto ry eli Cricket Finland on perustettu vuonna 1999. Krikettiliitosta tuli Kansainvälisen krikettiliiton ICC:n (International Cricket Council) jäsen vuonna 2000.
Talous

Suomen Krikettiliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 270 000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2018 lähtien 56 000 euroa.
Suomen ympäristöopisto SYKLI

Suomen ympäristöopisto SYKLI on valtakunnallinen ammatillinen erikoisoppilaitos, jonka omistavat TTS Työtehoseura Hyvinkään-Riihimäen Seudun Ammattikoulutussäätiö, Palvelualojen ammattiliitto PAM sekä Ympäristöteollisuus ja -palvelut YTP ry. Syklin perustehtävänä on osaamisen vahvistaminen ja toiminnan parantaminen kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Oppilaitoksen toimipaikat sijaitsevat Riihimäellä ja Helsingissä.
Aiheesta muualla

Syklin kotisivut
Kapteeni Monastario

| Kapteeni Monastario |
| --- | --- |
 Kapteeni Monastario televisiosarjassa Zorro.
Ensi- esiintyminen:  Zorro: jakso Presenting Señor Zorro (lokakuu 1957)
Kustantaja:  Disney
Henkilötiedot
Koko nimi:  Enrique Sánchez Monastario
Ammatti:  Armeijan kapteeni
Asuinpaikka:  Pueblo de Los Ángeles
Suhteet
Tutut:  Kersantti Garcia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kapteeni Enrique Monastario (engl. Captain Monastario) on kuvitteellinen Pueblo de Los Ángelesin armeijan kapteeni ja Zorron arkkivihollinen. Disneyn luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuoden 1957 televisiosarjassa Zorro. Hän yrittää saavuttaa ylennyksen armeijan kenraaliksi ja saada lisää valtaa Kaliforniassa.
Zorro (1957–1958)

Kapteeni Monastario luotiin Disneyn tuottaman Zorro-sarjaa varten, jossa hän esiintyi vuosien 1957–1958 välisenä aikana. Monastario esiintyi ensimmäisellä tuotantokaudella, jossa hän pyrki saamaan enemmän valtaa Pueblo de Los Angelesissa. Zorron estettyä hänen aikeet toisensa perään Monastario tuli pakkomielteiseksi saada Zorron todellinen henkilöllisyys selville, jotta hän pääsisi eroon sankarista.
Sarjakuvissa

Monastario oli mukana 1970- ja 1980-luvun ranskalaisessa sarjakuvassa, jota käsikirjoitti Jean-Marie Nadaud ja kuvitti Robert Rigot. Tarinat pohjautuivat 1950-luvun Disneyn televisiosarjaan. American Mythology julkaisi tarinat uudelleen 2019 englanniksi käännettynä.
Monastario esiintyi muutaman kerran Topps Comicsin Zorro-sarjakuvassa 1993. Hahmo oli mukana 2013 julkaistussa viisiosaisessa Lady Rawhide -sarjakuvassa. Hän saa peräänsä Zorron lisäksi Lady Rawhide naamiokostajan, kun Monastario ampui hänen veljensä Roman Santiagoa kasvoille, jonka seurauksena Santiagon toinen puoli kasvoista halvaantui ja silmät sokeni täysin, Monastarion luultuaan miestä Zorroksi.
Animaatiossa

Kapteeni Monastario esiintyi 2015 ranskalaisten tuottamassa Zorro: The Chronicles -tietokoneanimaatiossa, jossa hänen sukunimi oli kirjoitettu muotoon Monasterio. Hän on kyyninen, manipuloita ja armoton, joka pitää Montereyn varuskunnan sotilaita rautaisella otteella. Hän on armeijan johtaja ja Reina de Los Angelesin pormestari. Monasterio käyttää asukkaiden pelottelua hyväkseen, jolla hän saa ylläpidettyä järjestystä. Monasterio haluaa tällä tavalla rikastua ja saada lisää valtaa, mutta hänen esteenä on Zorro, joka pilaa suunnitelmat. Hänen haaveissaan on ylentyä kenraaliksi ja Zorron kiinni saaminen edistäisi hänen ylennystä. Hänet syrjäytetään hetkellisesti pois virastaan Isabela Verdugon juonittelun myötä.
Videopeleissä

Hahmo esiintyi ensi kerran videopelissä vuonna 2022 julkaistussa Zorro: The Chronicles, joka perustuu samannimiseen animaatiosarjaan. Monastario on juonen kannalta yksi päähahmoista. Zorro pyrkii estämään hänen eri suunnitelmat, joita hän yrittää toteuttaa 1800-luvun Kaliforniassa. Hän muun muassa sieppaa Diegon sukulaisen iäkkään intiaaninaisen Tainahin ja yrittää myrkyttää vesistön syyttääkseen siitä Zorroa.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat |
| --- | --- | --- |
| 1957–1958 | Britt Lomond | Zorro |
| 2015–2016 | Jamieson Price | Zorro: The Chronicles |
| 2024 | Emiliano Zurita | Zorro |
Kankaantorni

| Kankaantorni |
| --- | --- |
 Kankaantorni
Tiedot
Sijainti:  Kangas, Jyväskylä
Koordinaatit:  62.2515°N, 25.7589°E
Rakennettu:  2017–2018
Avajaiset:  2018
Tila:  valmis
Yritykset
Urakoitsija:  YIT
Omistaja:  Keski-Suomen opiskelija-asuntosäätiö
Tekniset tiedot
Kerroksia:  16
Korkeus
Kattokorkeus:  60 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kankaantorni (tunnetaan myös nimellä KOAS Tower) on vuonna 2018 valmistunut Suomen korkein opiskelijatalo ja Jyväskylän korkein asuinrakennus Jyväskylän Kankaalla. Rakennus on Kankaan maamerkki ja näkyy merkittävästi koko Jyväskylän kaupunkikuvassa.
Rakennuksessa on 16 kerrosta ja 117 asuntoa. Ylimmässä kerroksessa on asukkaiden yhteinen saunatila.
Talo sijaitsee vanhalla Kankaan paperitehtaan alueella, johon rakentuu vuoteen 2040 menessä uusi asuin- ja työpaikkakeskittymä.
Arkkitehtuuri ja rakennutus

Keski-Suomen opiskelija-asuntosäätiö ja YIT järjestivät tornitalosta arkkitehtuurikilpailun, jonka oululainen Linja-Arkkitehdit Oy voitti ehdotuksellaan FaBRICK vuoden 2016 syyskuussa. Kilpailun jälkeisessä suunnitteluvaiheessa tornin liukuvärjäystä muutettiin siten, että punainen osa alkaa alempaa.
Karen Macary

| Mitalit> Maa:   Ranska.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Tyttöjen ammunta.MM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Tyttöjen ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Milano 1994 | 10 m ilmapistooli |  |
|  Hopeaa | Milano 1994 | 10 m ilmapistooli, joukkue |  |
|  Pronssia | Milano 1994 | 25 m urheilupistooli, joukkue |  |
Karen Macary (s. 23. kesäkuuta 1974) on ranskalainen pistooliampuja ja maailmanmestari.
Karen Macary saavutti MM-kilpailuissa Milanossa 1994 tyttöjen sarjassa maailmanmestaruuden ja joukkuehopeaa 10 m ilmapistoolissa ja joukkupronssia 25 m urheilupistoolissa.
Steffi Martin

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Martin vuonna 1985. |  Martin vuonna 1985. |  Martin vuonna 1985. |  |
Maa:   Itä-Saksa
Naisten ohjaskelkkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Sarajevo 1984 | yksinkelkkailu |  |
|  Kultaa | Calgary 1988 | yksinkelkkailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lake Placid 1983 | yksinkelkkailu |  |
|  Kultaa | Oberhof 1985 | yksinkelkkailu |  |
Steffi Walter (o.s. Martin, 17. syyskuuta 1962 Bad Schlema – 21. kesäkuuta 2017) oli itäsaksalainen ohjaskelkkailija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Walter voitti naisten yksinkelkkailun olympiakultaa Sarajevossa 1984 ja Calgaryssa 1988 sekä maailmanmestaruuden vuosina 1983 ja 1985. Hän kuoli syöpään 54-vuotiaana 21. kesäkuuta 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Steffi Martin Wikimedia Commonsissa
Katajasuontie

Katajasuontie eli yhdystie 8891 on valtatien 5 ja yhdystien 8890 yhdistävä tie Ristijärvellä Jokikylän pohjoispuolella. Emäjoen yli on rakennettu kaksikansinen teräsristikkosilta, jossa Ämmänsaaren rata kulkee tien yläpuolella samansuuntaisesti. Tien pituus on 2,3 kilometriä. Emäjoen sillan ja yhdystien 8890 välinen osuus on lähes viivasuora.
Aiheesta muualla

Kuva Emäjoen ylittävästä sillasta
Suomenhevosten Derby

| Suomenhevosten Derby |
| --- | --- |
Kilpailupaikka:  Killerin ravirata, Jyväskylä
Perustettu:  1975
Matka:  2 100 m / autolähetys
Rotu:  suomenhevoset
Ikä:  5-vuotiaat
Kilpailuennätys:  1.24,1a (Jokivarren Kunkku 2013, Landen Paukku 2019)
Voitokkain ohjastaja:  Ari Moilanen, 6
Ensimmäinen palkinto:  25 000 € (2013)
Suomenhevosten Derby on vuodesta 1975 lähtien järjestetty 5-vuotiaiden suomenhevosten ravikilpailu. Se on ikäluokan merkittävin suurkilpailu. Suomenhevosten Derby järjestetään vuosittain elokuussa Jyväskylässä Killerin raviradalla.