stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo petoeläimistä
Feliformia > Kissaeläimet (Felidae)

Kissat (Felinae ) aiemmin kaikki alaheimon lajit luettiin sukuun Felis = pienet kissat<ref name="Maailmaneläimet"/&#x3E;
Acinonyx "Acinonychinae" = gepardit
Gepardi (Acinonyx jubatus)
Caracal
Aavikkoilves eli afrikanilves eli karakali (Caracal caracal)
Kultakissat (Catopuma )
Borneonkissa eli borneonpunakissa eli lahtikissa (Catopuma badia)
Aasiankultakissa (Catopuma temminckii)
Felis
Kiinanaavikkokissa (Felis bieti)
Kesykissa (Felis catus)
Viidakkokissa eli kaislikkokissa eli ruovikkokissa (Felis chaus)
Arokissa eli manuli (Felis manul)
Hietakissa eli hiekkakissa (Felis margarita)
Mustajalkakissa (Felis nigripes)
Metsäkissa (Felis silvestris)
Leopardus
Leopardus braccatus
Pampakissa (Leopardus colocolo)
Vuorikissa (Leopardus geoffroyi)
Yökissa eli kodkod (Leopardus guigna)
Andienkissa eli vuoristokissa (Leopardus jacobitus)
Leopardus pajeros
Oselotti (Leopardus pardalis)
Tiikerikissa eli orisilla (Leopardus tigrinus)
Pitkähäntäkissa eli puuoselotti eli margay (Leopardus wiedii)
Leptailurus
Servaali (Leptailurus serval)
Ilvekset (Lynx ) Euroopassa elää euroopanilves<ref name="Maailmaneläimet"/&#x3E;
Kanadanilves (Lynx canadensis)
Ilves (Lynx lynx)
Pantteri-ilves (Lynx pardinus)
Punailves (Lynx rufus)
Pardofelis
Marmorikissa (Pardofelis marmorata)
Prionailurus
Leopardikissa eli bengalinkissa (Prionailurus bengalensis)
Iriomotenkissa (Prionailurus iriomotensis)
Litteäpääkissa eli malesiankissa (Prionailurus planiceps)
Ruostetäpläkissa (Prionailurus rubiginosus)
Kalastajakissa (Prionailurus viverrinus)
Profelis
Afrikankultakissa (Profelis aurata)
Puma
Puuma eli vuorileijona (Puma concolor)
Jaguarundi (Puma yagouaroundi)
Isot kissat (Pantherinae ) aiemmin kaikki alaheimon lajit luettiin sukuun Panthera = isot kissat<ref name="Maailmaneläimet"/&#x3E;
Neofelis
Puuleopardi (Neofelis nebulosa)
Panthera
Leijona (Panthera leo)
Jaguaari (Panthera onca)
Leopardi (Panthera pardus)
Tiikeri (Panthera tigris)
Uncia
Lumileopardi (Uncia uncia)
Feliformia > Sivettieläimet (Viverridae)

Palmunäädät (Paradoxurinae )
Arctictis
Binturonki eli karhunäätä eli karhukissa (Arctictis binturong)
Arctogalidia
Lyhythammaspalmunäätä (Arctogalidia trivirgata)
Macrogalidia
Celebesinpalmunäätä eli sulawesinpalmunäätä (Macrogalidia musschenbroekii)
Paguma
Naamaripalmunäätä (Paguma larvata)
Musankit (Paradoxurus )
Musanki (Paradoxurus hermaphroditus)
Jerdoninpalmunäätä (Paradoxurus jerdoni)
Kultapalmunäätä (Paradoxurus zeylonensis)
Beletit (Hemigalinae )
Chrotogale
Owstoninbeletti eli owstoninpalmunäätä (Chrotogale owstoni)
Cynogale
Saukkobeletti eli saukkonäätä (Cynogale bennettii)
Diplogale
Hosenbeletti (Diplogale hosei)
Hemigalus
Beletti eli palmusivettikissa (Hemigalus derbyanus)
Prionodontinae
Linsankit (Prionodon )
Tiikerilinsanki (Prionodon linsang)
Pantterilinsanki (Prionodon pardicolor)
Sivettikissat (Viverrinae )
Civettictis
Afrikansivettikissa (Civettictis civetta)
Genetit (Genetta )
Abessiniangenetti (Genetta abyssinica)
Angolangenetti (Genetta angolensis)
Genetta bourloni
Genetta cristata
Genetti eli kintsi (Genetta genetta)
Johnstoningenetti (Genetta johnstoni)
Metsägenetti (Genetta maculata)
Genetta pardina
Vesigenetti (Genetta piscivora)
Genetta poensis
Pienitäplägenetti (Genetta servalina)
Villieringenetti (Genetta thierryi)
Tiikerigenetti (Genetta tigrina)
Viktoriangenetti (Genetta victoriae)
Poiana
Liberianlinsanki (Poiana leightoni)
Afrikanlinsanki (Poiana richardsonii)
Sivetit (Viverra )
Malabarinisosivettikissa eli malabarinisotäpläsivettikissa (Viverra civettina)
Isotäpläsivettikissa eli suuritäpläsivettikissa (Viverra megaspila)
Tangalunga (Viverra tangalunga)
Intiansivettikissa (Viverra zibetha)
Viverricula
Pikkusivettikissa (Viverricula indica)
Feliformia > Eupleridae

Euplerinae synonyymi "Cryptoproctinae" = fossat (sisälsi vain fossan)
Cryptoprocta
Fossa (Cryptoprocta ferox)
Eupleres
Falanukki (Eupleres goudotii)
Fossa
Fanaloka eli valefossa (Fossa fossana)
Madagaskarinmangustit eli linnustajanäädät (Galidiinae )
Galidia
Puumangusti (Galidia elegans)
Juovamangustit (Galidictis )
Juovamangusti (Galidictis fasciata)
Isojuovamangusti (Galidictis grandidieri)
Mungotictis
Kapeajuovamangusti (Mungotictis decemlineata)
Salanoia
Ruskomangusti eli ruskohäntämangusti (Salanoia concolor)
Feliformia > Afrikanpalmunäädät (Nandiniidae)

Nandinia
Afrikanpalmunäätä (Nandinia binotata)
Feliformia > Mangustit (Herpestidae)

Atilax
Suomangusti eli suoikneumoni (Atilax paludinosus)
Tupsuhäntämangustit (Bdeogale )
Paksuhäntämangusti (Bdeogale crassicauda)
Jacksoninmangusti (Bdeogale jacksoni)
Mustajalkamangusti (Bdeogale nigripes)
Crossarchus
Itäafrikanmangusti (Crossarchus alexandri)
Angolanmangusti (Crossarchus ansorgei)
Mango (Crossarchus obscurus)
Crossarchus platycephalus
Cynictis
Kettumangusti eli koirafretti (Cynictis penicillata)
Dologale
Kärppämangusti eli dybowskinmangusti (Dologale dybowskii)
Kääpiömangustit (Galerella )
Galerella flavescens
Galerella ochracea
Kapinharmaamangusti (Galerella pulverulenta)
Hoikkamangusti (Galerella sanguinea)
Helogale
Helogale hirtula
Kääpiömangusti eli kääpiömango (Helogale parvula)
Mungot (Herpestes )
Lyhythäntämangusti (Herpestes brachyurus)
Mungo (Herpestes edwardsi)
Intianruskomangusti (Herpestes fuscus)
Ikneumoni eli faaraorotta eli egyptinmangusti (Herpestes ichneumon)
Intianpikkumangusti (Herpestes javanicus)
Pitkäkuonomangusti (Herpestes naso)
Juovikasrapumangusti (Herpestes semitorquatus)
Ruostemangusti (Herpestes smithii)
Rapumangusti (Herpestes urva)
Juovaniskamangusti (Herpestes vitticollis)
Ichneumia
Valkohäntämangusti (Ichneumia albicauda)
Liberiictis
Liberianmangusti (Liberiictis kuhni)
Aitomangustit (Mungos )
Gambianmangusti (Mungos gambianus)
Seepramangusti (Mungos mungo)
Paracynictis
Selousinmangusti (Paracynictis selousi)
Rhynchogale
Mellerinmangusti (Rhynchogale melleri)
Suricata
Nelisormimangusti (Suricata suricatta)
Feliformia > Hyeenat (Hyaenidae)

Crocuta
Täplähyeena (Crocuta crocuta)
Hyaena
Ruskohyeena (Hyaena brunnea)
Juovahyeena (Hyaena hyaena)
Proteles
Maasusi (Proteles cristata)
Caniformia > Koiraeläimet (Canidae)

Atelocynus
Pienikorvakettu eli pienikorvakoira eli kärppäkettu (Atelocynus microtis)
Koirat (Canis )
Juovasakaali (Canis adustus)
Kultasakaali eli sakaali (Canis aureus)
Kojootti (Canis latrans)
Susi eli harmaasusi (Canis lupus)
Vaippasakaali (Canis mesomelas)
Simieninsakaali eli simeninsakaali eli etiopiankettu (Canis simensis)
Cerdocyon
Ravunsyöjäkettu eli ravunsyöjäkoira (Cerdocyon thous)
Chrysocyon
Harjasusi (Chrysocyon brachyurus)
Cuon
Vuorisusi eli aasianvillikoira (Cuon alpinus)
Dusicyon "Dusicyon hagenbecki" = hagenbeckinkettu<ref name="Maailmaneläimet"/&#x3E;
Falklandinkettu (Dusicyon australis)   †
Eteläamerikanketut (Lycalopex ) synonyymi "Pseudalopex"
Culpeo eli andienkettu (Lycalopex culpaeus)
Lycalopex fulvipes
Lintukettu (Lycalopex griseus)
Pampakettu (Lycalopex gymnocercus)
Sechurankettu (Lycalopex sechurae)
Pienihammaskettu (Lycalopex vetulus)
Lycaon
Hyeenakoira (Lycaon pictus)
Nyctereutes
Supikoira (Nyctereutes procyonoides)
Otocyon
Korvakoira eli korvakettu (Otocyon megalotis)
Speothos
Pensaskoira (Speothos venaticus)
Harmaaketut (Urocyon )
Harmaakettu eli puukettu (Urocyon cinereoargenteus)
Saariharmaakettu (Urocyon littoralis)
Ketut (Vulpes )
Bengalinkettu (Vulpes bengalensis)
Blanfordinkettu (Vulpes cana)
Kaamakettu (Vulpes chama)
Korsakki (Vulpes corsac)
Tiibetinkettu (Vulpes ferrilata)
Naali eli napakettu eli sinikettu (Vulpes lagopus)
Vulpes macrotis
Vaaleakettu (Vulpes pallida)
Hiekkakettu (Vulpes rueppellii)
Kissakettu (Vulpes velox)
Kettu eli punakettu (Vulpes vulpes)
Aavikkokettu eli fennekki (Vulpes zerda)
Caniformia > Karhut (Ursidae)

Ailuropoda
Isopanda eli jättiläispanda eli panda eli pandakarhu eli bambukarhu (Ailuropoda melanoleuca)
Helarctos
Malaijikarhu eli malaijinkarhu eli malajikarhu (Helarctos malayanus)
Melursus
Huulikarhu (Melursus ursinus)
Tremarctos
Silmälasikarhu (Tremarctos ornatus)
Karhut (Ursus )
Mustakarhu (Ursus americanus)
Karhu eli ruskeakarhu eli maakarhu (Ursus arctos)
Jääkarhu (Ursus maritimus)
Sepelkarhu eli kauluskarhu (Ursus thibetanus)
Caniformia > Korvahylkeet (Otariidae)

Korvahylkeet (Arctocephalus )
Eteläamerikanmerikarhu (Arctocephalus australis)
Uudenseelanninmerikarhu eli forsterinmerikarhu (Arctocephalus forsteri)
Galapagosinmerikarhu (Arctocephalus galapagoensis)
Kergueleninmerikarhu (Arctocephalus gazella)
Juanfernandesinmerikarhu (Arctocephalus philippii)
Afrikanmerikarhu (Arctocephalus pusillus)
Guadalupenmerikarhu (Arctocephalus townsendi)
Amsterdaminsaarenmerikarhu (Arctocephalus tropicalis)
Callorhinus
Pohjanmerikarhu (Callorhinus ursinus)
Eumetopias
Stellerinmerileijona (Eumetopias jubatus)
Neophoca
Tasmanianmerileijona eli australianmerileijona (Neophoca cinerea)
Otaria
Patagonianmerileijona (Otaria flavescens)
Phocarctos
Uudenseelanninmerileijona (Phocarctos hookeri)
Zalophus
Kalifornianmerileijona (Zalophus californianus)
Japaninmerileijona (Zalophus japonicus)   †
Galapagosinmerileijona (Zalophus wollebaeki)
Caniformia > Mursut (Odobenidae)

Odobenus
Mursu (Odobenus rosmarus)
Caniformia > Hylkeet eli varsinaiset hylkeet (Phocidae)

Cystophora
Kuplahylje (Cystophora cristata)
Erignathus
Partahylje (Erignathus barbatus)
Halichoerus
Halli eli harmaahylje (Halichoerus grypus)
Histriophoca
Juovahylje (Histriophoca fasciata)
Hydrurga
Merileopardi (Hydrurga leptonyx)
Leptonychotes
Weddellinhylje (Leptonychotes weddellii)
Lobodon
Krillihylje eli rapuhylje (Lobodon carcinophaga)
Merinorsut eli norsuhylkeet (Mirounga )
Pohjanmerinorsu (Mirounga angustirostris)
Etelänmerinorsu (Mirounga leonina)
Munkkihylkeet (Monachus )
Munkkihylje (Monachus monachus)
Havaijinhylje (Monachus schauinslandi)
Floridanhylje (Monachus tropicalis)   †
Ommatophoca
Rossinhylje (Ommatophoca rossii)
Pagophilus
Grönlanninhylje (Pagophilus groenlandicus)
Norpat (Phoca )
Täplähylje (Phoca largha)
Kirjohylje (Phoca vitulina)
Pusa
Kaspianhylje (Pusa caspica)
Norppa eli kiehkuraishylje (Pusa hispida)
Baikalinhylje (Pusa sibirica)
Caniformia > Näätäeläimet (Mustelidae)

Saukot (Lutrinae )
Afrikansaukot (Aonyx )
Valkoposkisaukko (Aonyx capensis)
Pikkusaukko eli lyhytkynsisaukko (Aonyx cinerea)
Enhydra
Merisaukko (Enhydra lutris)
Hydrictis
Täpläsaukko eli täpläkurkkusaukko (Hydrictis maculicollis)
Amerikansaukot (Lontra )
Amerikansaukko eli kanadansaukko (Lontra canadensis)
Eteläamerikansaukko eli neotropiikinsaukko eli pitkähäntäsaukko (Lontra longicaudis)
Patagoniansaukko eli etelänjokisaukko (Lontra provocax) eli eteläamerikansaukko
Rannikkosaukko eli rantasaukko (Lontra felina)
Saukot (Lutra )
Saukko eli euraasiansaukko (Lutra lutra)
Lutra nippon eli Lutra lutra whiteleyi † (ks. Saukot (suku))
Karvakuonosaukko (Lutra sumatrana)
Lutrogale
Lyhytkarvasaukko eli intiansaukko (Lutrogale perspicillata)
Pteronura
Jättiläissaukko (Pteronura brasiliensis)
Mustelinae entisiä alaheimoja: "Melinae" = mäyrät, "Mellivorinae" = mesimäyrät
Arctonyx
Kaulusmäyrä (Arctonyx collaris)
Eira
Taira (Eira barbara)
Grisonit (Galictis )
Pikkugrisoni (Galictis cuja)
Grisoni (Galictis vittata)
Gulo
Ahma (Gulo gulo)
Haisuhillerit (Ictonyx )
Libyanhaisuhilleri (Ictonyx libyca)
Haisuhilleri eli tsorilla (Ictonyx striatus)
Lyncodon
Hillerikärppä (Lyncodon patagonicus)
Näädät (Martes )
Amerikannäätä (Martes americana)
Mustanäätä (Martes flavigula)
Kivinäätä eli koivunäätä eli pihanäätä (Martes foina)
Nilgirinnäätä eli nilgirinäätä eli keltakurkkunäätä (Martes gwatkinsii)
Näätä eli mäntynäätä (Martes martes)
Japaninnäätä (Martes melampus)
Kanadannäätä eli kalastajanäätä eli pekani (Martes pennanti)
Soopeli (Martes zibellina)
Meles
Meles anakuma
Meles leucurus
Mäyrä eli euraasianmäyrä eli metsäsika (Meles meles)
Mellivora
Mesimäyrä eli rateli (Mellivora capensis)
Aurinkomäyrät eli hillerimäyrät (Melogale )
Kinabalunaurinkomäyrä (Melogale everetti)
Kiinanaurinkomäyrä (Melogale moschata)
Idänaurinkomäyrä (Melogale orientalis)
Intianaurinkomäyrä (Melogale personata)
Kärpät (Mustela )
Brasiliankärppä (Mustela africana)
Vuorikärppä (Mustela altaica)
Kärppä (Mustela erminea)
Arohilleri (Mustela eversmanii)
Andienkärppä (Mustela felipei)
Pitkähäntäkärppä (Mustela frenata)
Mustela itatsi
Keltavatsakärppä (Mustela kathiah)
Vesikko (Mustela lutreola)
Indonesiankärppä (Mustela lutreolina)
Mustajalkahilleri (Mustela nigripes)
Lumikko (Mustela nivalis)
Paljasjalkahilleri eli paljasjalkakärppä (Mustela nudipes)
Hilleri (Mustela putorius)
Siperiankärppä eli kolinski (Mustela sibirica)
Juovaselkäkärppä (Mustela strigidorsa)
Mustela subpalmata
Neovison
Neovison macrodon   †
Minkki (Neovison vison)
Poecilogale
Valkoniskahilleri (Poecilogale albinucha)
Taxidea
Amerikanmäyrä eli karkaju (Taxidea taxus)
Vormela
Tiikerihilleri (Vormela peregusna)
Caniformia > Haisunäädät eli skunkit (Mephitidae)

Kärsäskunkit (Conepatus )
Chinga (Conepatus chinga)
Patagonianskunkki (Conepatus humboldtii)
Valkoselkäskunkki eli porsasskunkki (Conepatus leuconotus)
Amazonasinskunkki (Conepatus semistriatus)
Haisunäädät (Mephitis )
Huppuskunkki (Mephitis macroura)
Haisunäätä eli juovaskunkki eli skunkki (Mephitis mephitis)
Haisumäyrät (Mydaus ) luettu aiemmin näätäeläimiin
Haisumäyrä eli teledu (Mydaus javanensis)
Löyhkämäyrä eli palawaninlöyhkämäyrä (Mydaus marchei)
Täpläskunkit (Spilogale )
Eteläntäpläskunkki (Spilogale angustifrons)
Lännentäpläskunkki (Spilogale gracilis)
Idäntäpläskunkki eli täpläskunkki (Spilogale putorius)
Kääpiötäpläskunkki (Spilogale pygmaea)
Caniformia > Puolikarhut (Procyonidae)

Olingot (Bassaricyon )
Alleninolingo eli alleninkissafretti (Bassaricyon alleni)
Bassaricyon beddardi
Gabbinolingo eli gabbinkissafretti (Bassaricyon gabbii)
Bassaricyon lasius
Bassaricyon pauli
Kissafretit (Bassariscus )
Kissafretti (Bassariscus astutus)
Meksikonkissafretti (Bassariscus sumichrasti)
Koatit eli nenäkarhut (Nasua )
Valkonenäkoati eli valkonenäkarhu (Nasua narica)
Punakoati eli koati eli punanenäkarhu (Nasua nasua)
Nasuella
Vuorikoati (Nasuella olivacea)
Potos
Kinkaju eli kierteishäntäkarhu (Potos flavus)
Pesukarhut eli supit (Procyon )
Ravunsyöjäsupi (Procyon cancrivorus)
Pesukarhu eli supi (Procyon lotor)
Cozumelinsupi (Procyon pygmaeus)
Caniformia > Ailuridae

Ailurus
Kultapanda eli pikkupanda (Ailurus fulgens)
Kámpos (Páros)

| Kámpos Κάμπος |
| --- | --- |
 Kámpos
 Koordinaatit: 37°1′24″N, 25°6′25″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Páros
Kunta:  Páros
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6801000111
Väkiluku (2011):  110
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kámpos (kreik. Κάμπος; myös Kámbos) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pároksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kámpos on osa saaren pääkaupungin Paroikián kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 110 (vuonna 2011).
Niin kutsuttu kykladinen ”paistinpannu” Kámpoksen hautausmaalta, n. 2800–2700 eaa. Pároksen arkeologinen museo.
Kámpos on myös kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde, joka sijaitsee Pároksen länsirannikolla kylän lähellä ja on saanut nimensä kylästä. Hautausmaasta on saanut nimensä varhaiskykladisten kausien I ja II (EC I–II) välisen siirtymävaiheen Kámpoksen kulttuuri noin ajalla 3000–2800 eaa. Sille tyypillisiä esineitä ovat niin kutsutut kykladiset ”paistinpannut”. Kulttuurin muihin löytöpaikkoihin kuuluu muun muassa Markianí Amorgóksella. Kulttuurilla vaikuttaisi olevan yhteyksiä myös Kreetan pohjoisrannikon minolaisiin asutuksiin, kuten Agía Fotiáan. Kámpoksen hautausmaalta tehdyt esinelöydöt ovat Pároksen arkeologisessa museossa.
Heti nykyisen kylän itäpuolella sijaitsee Pároksen lentoasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kámpoksen kulttuuri Wikimedia Commonsissa
Kaltio

| Kaltio |
| --- | --- |

 Kaltio 4/06
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Kustantaja:  Kaltio ry
Julkaisija:  Kaltio ry
ISSN:  ISSN 0355-4511
Levikki:  noin 1 100–1 200 (painos)
Perustettu:  1945
Päätoimittaja:  Paavo J. Heinonen
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Oulu
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kuusi kertaa vuodessa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kaltio (murresanasta kaltio ’lähde’) on pohjoissuomalainen kulttuurilehti. Se perustettiin vuonna 1945 Atte Kalajoen ja Kalevan toimittaja Reino Rinteen ideoimana. Lehti perustettiin täyttämään sotavuosien aiheuttamaa ”ihmisyyden alennustilaa ja kulttuurityhjiötä” uudella uskolla humanistisiin arvoihin ja elämään. Lehden perustajiksi mukaan tulivat myös Esko Similä, FM Veikko Hauru ja kapteeni Olavi Rautio. Ensimmäisenä päätoimittajana toimi 1945–1964 Atte Kalajoki.lähde? Vuodesta 2010 päätoimittaja on ollut Paavo J. Heinonen.
Lehden sisältö koostuu kirja-arvosteluista, elämäkerroista, haastatteluista, runoista, novelleista ja historiallisista katsauksista. Lehdessä seurataan myös pohjoissuomalaisia kulttuuritapahtumia.
Kaltion historia

Ensimmäinen Kaltion numero julkaistiin 68-sivuisena näytenumerona 20. huhtikuuta 1945. Sen toimittivat päätoimittaja Atte Kalajoki ja toimitussihteeri Reino Rinne. Kalajoki julkaisi lehteä omissa nimissään vuoteen 1950 saakka, jolloin lehden omistajaksi perustettiin Kustannusosakeyhtiö Pohjankaltio. Pohjankaltion omistivat lukuisat pohjoissuomalaiset yksityishenkilöt ja kulttuurijärjestöt. Osakeyhtiölain muuttuessa 1980-luvun vaihteessa Kaltio siirtyi yhdistyspohjaiseksi Kaltio ry:ksi 1982.lähde?
Kaltio on ajanut historiansa ajan voimakkaasti Pohjois-Suomen asiaa. Se on tukenut muun muassa Oulun yliopistoa, maakuntakirjastoa, Pohjois-Suomen historian laatimista ja kulttuurirahastoa. Monet näistä asioista ovat myös myöhemmin toteutuneet.lähde?
Päätoimittajat

Atte Kalajoki, 1945–1963
Erno Paasilinna, 1963–1964
Jorma Etto, 1964–1965
J. Juhani Kortesalmi, 1965
Pentti Airas, 1965–1966
Niilo Partanen, 1967
Turo Manninen, 1967–1972
Martti T. Asunmaa, 1973–1983
Tuomo Jämsä, 1984–1986
Pirkko Puoskari, 1986–1987
Tuure Holopainen, 1988–1995
Veli-Pekka Lehtola, 1996–1998
Jussi Vilkuna, 1998–2006
Katariina Parhi, 2006
Antti Leikas, 2006–2008
Sanna Karkulehto ja Johanna Ylipulli, 2009–
Paavo J. Heinonen 2010–
Kohu sarjakuvasta

Kaltio julkaisi helmikuussa 2006 verkkosivullaan sarjakuvan, jossa käsiteltiin sananvapautta ja Muhammed-pilapiirrosjupakkaa. Sarjakuvan piirsi oululainen sarjakuvataiteilija Ville Ranta. Sarjakuva julkaistiin sekä suomeksi että englanniksi. Sarjakuvan julkaiseminen aiheutti sen, että kolme yritystä (Tapiola, Sampo ja Pohjola) ilmoittivat lopettavansa lehdessä mainostamisen.
Lehden johtokunnan vaatimuksesta huolimatta päätoimittaja Jussi Vilkuna kieltäytyi poistamasta sarjakuvaa Kaltion verkkosivuilta, minkä johdosta johtokunta erotti Vilkunan. Erottamisesta ilmoitti Kaltion hallituksen puheenjohtaja Harri Kynnös tekstiviestillä. Tämän jälkeen sarjakuva poistettiin verkkosivuilta. Jo aikaisemmin (23.2.2006) Kaltion johtokunnasta oli eronnut Kaarina Niskala sarjakuvan julkaisemisen takia.lähde? Vilkunan erottamisen jälkeen Kaltion määräaikaiseksi päätoimittajaksi valittiin lehden toimittajana vuodesta 2001 työskennellyt Katariina Parhi. Uudeksi vakituiseksi päätoimittajaksi Kaltio ry:n hallitus valitsi toukokuussa 2006 Antti Leikaksen.
Samassa yhteydessä Oulun kaupunki peruutti toisen, erillisen Ville Rannalta tilaamansa sarjakuvatyön. J. V. Snellmanin juhlavuoden opetustoimen toimikunnan puheenjohtaja Päivi Mäki kertoi: ”Katsoimme, ettemme halua kirjasen kuvittajaksi henkilöä, joka on julkaissut sarjakuvan, joka koetaan monella taholla loukkaavaksi.” Myöhemmin Oulun kaupungin opetusvirasto ilmoitti neuvottelevansa erotetun piirtäjän paluusta J. V. Snellman -kirjasen kuvittajaksi.
Ville Ranta ilmoitti verkkosivuillaan 28.2.2006: ”Olen toistaiseksi eronnut Kaltion sarjakuvantaiteilijan paikalta, koska taannoinen sarjakuvani Kaltion verkkolehdessä sensuroitiin.” Sittemmin Ranta palasi avustajaksi.
Saksalainen Frankfurter Allgemeine Zeitung -lehti raportoi Oulun tapahtumista 2. maaliskuuta 2006. Hannu Eerikäisen raportti Kalevassa 4. maaliskuuta kertasi lehden artikkelia seuraavasti:
”Ongelmana Suomessa on – – ennakkovarovaisuus eli ’asioiden edelle kiirehtivä kuuliaisuus’, jolla on jo perinteitä. Lehti palauttaa mieliin Kekkosen ajat, jolloin suomalaisessa politiikassa kehittyi huippuunsa ’hiljaa puhumisen taito’ eli kyyristely Moskovan edessä. Tästä osoituksena lehti viittaa Aleksander Solzhenitsynin teokseen Vankileirien saaristo kohdistuneeseen julkaisukieltoon 1970-luvulla.”
Palkinnot ja tunnustukset

Kemin Sarjakuvapäivillä 2007 Jussi Vilkuna sai Sarjakuvantekijät ry:n myöntämän vuoden sarjakuvateko 2006 -palkinnon. Perusteluissaan Sarjakuvantekijät ry totesi, että ”päätoimittajana toiminut Jussi Vilkuna puolusti sinnikkäästi sarjakuvantekijän ilmaisuvapautta ja haluaa kiittää Jussi Vilkunaa urheudesta ja kannustaa uusissakin haasteissa rohkeuteen, muistaen että kynä on miekkaakin terävämpi ja palkintosivellinkin on terrorismin vastaisen sodan myötä siirtynyt käsimatkatavaroista ruumaan”.
Electronic Frontier Finland myönsi vuonna 2007 myönteisen Winston Smith -palkinnon perusoikeuksien ansiokkaasta puolustamisesta Kaltio-lehden entiselle päätoimittajalle Jussi Vilkunalle ja taiteilija Ville Rannalle epäitsekkäästä sananvapauden puolustamisesta Muhammed-piirrosten julkaisemisessa.
Kaltio palkittiin Kiila-palkinnolla vuonna 2011. Palkintoperustelujen mukaan ”Kaltio r.y.:n julkaisema Kaltio-lehti on kohta 67 vuoden ajan tuonut esiin pohjoisen alueen kulttuuria, myös Suomen rajojen ulkopuolelta. Kaltiota luetaan innolla pohjoisen ohella myös etelässä.”
Kirjallisuutta

Valta, Reijo: Muhammed, Kaltio ja mediastrategit: Ville Rannan sarjakuvasta noussut kohu helmikuussa 2006.  Oulu:  Jyväs-Ainola, 2007.  ISBN 978-952-5353-34-1