Suomen sisällissodan aikajana
Sisällissodan aika 1918 > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Suomen kansanvaltuuskunta ja Neuvosto-Venäjän hallitus solmivat valtiosopimuksen. Neuvosto-Venäjä sitoutuu kotiuttamaan venäläiset joukot Suomesta ja luovuttamaan linnoitukset Suomen punaisille, mutta päätösten toimeenpano viivästyy. Pieni määrä venäläisiä sotilaita jää Suomeen vapaaehtoisina taistelemaan punaisten rinnalle.
3. maaliskuuta – Brest-Litovskin rauhansopimus päättää Neuvosto-Venäjän ja keskusvaltojen väliset sotatoimet. Sopimus velvoittaa Neuvosto-Venäjää vetämään viimeisetkin joukkonsa pois Suomesta ja jättää Saksalle vapaat kädet Suomen alueella.
5. maaliskuuta – Saksalaiset nousevat maihin Eckerössä ja miehittävät ruotsalaisten hallussa olleen Ahvenanmaan.
6. maaliskuuta – Liittoutuneiden Pohjois-Venäjän interventio alkaa, kun Ison-Britannian merijalkaväki nousee maihin Murmanskissa.
7. maaliskuuta – Senaatti solmii Saksan kanssa rauhansopimuksen sekä kauppa- ja merenkulkusopimukset, jotka hyödyttävät lähinnä Saksaa.
10. maaliskuuta – Bolševikit pysäyttävät Kantalahden punakaartin asejunan Petroskoissa ja vangitsevat sen miehistön. Juna pääsee jatkamaan matkaansa seuraavana päivänä.
15. maaliskuuta – Valkoisten suurhyökkäys Hämeen rintaman pohjoisosassa käynnistyy Kurun taistelulla ja samalla Tampereen taistelu alkaa.
16. maaliskuuta – Längelmäellä käydään Länkipohjan taistelu, jonka jälkeen valkoiset teloittavat ainakin 80 antautunutta punakaartilaista Länkipohjan verilöylyssä.
17. maaliskuuta – Ison-Britannian ulkoasiainministeri Arthur Balfour sähköttää maan Washingtonin suurlähettiläälle, että Suomen miehittämisellä Saksa pyrkii Muurmanskiin ja Kuolan niemimaalle.
18. maaliskuuta – Punaisten asejuna saapuu vihdoin Kantalahteen.
18. maaliskuuta – Oriveden taistelu, eversti K. F. Wilkmanin komentamat valkoiset valtaavat Oriveden, mutta joutuvat tilapäisesti perääntymään.
20. maaliskuuta – Punaisten evakuoitua Vilppulan rintaman joukot etelään valkoiset valtaavat Oriveden uudelleen ilman taistelua.
21. maaliskuuta – Suomen punaisen kaartin pohjoisin rintama aloittaa Kantalahdesta hyökkäyksen kohti länttä.
22. maaliskuuta – Punaiset valtaavat Rankin linnakesaaren ja estävät näin saksalaisten suunnitteleman maihinnousun Kotkaan.
23. maaliskuuta – Sallan suojeluskunta piirittää Iivo Ahavan lähettämää Kantalahden punakaartin osastoa Killisjärvellä.
24. maaliskuuta – Nivalan taistelu Tuntsajoen varrella Kuolajärvellä.
24.–25. maaliskuuta – Tampereen itäpuolella käydään Messukylän taistelu, jota valkoisten ylipäällikkö Mannerheim seuraa toisena taistelupäivänä henkilökohtaisesti läheisellä Vehmaisten kalliolla. Valkoisten saartorengas Tampereen ympärillä sulkeutuu 24.3. etelässä ja 25.3. lännessä.
26.–27. maaliskuuta – Valkoiset hyökkäävät ensimmäisen kerran kohti Tampereen keskustaa Epilässä, Lielahdessa ja Hatanpäässä, mutta hyökkäykset torjutaan. Valkoisten asevelvollisjoukot osallistuvat ensimmäisen kerran taisteluihin Messukylässä.
28. maaliskuuta – Valkoiset hyökkäävät Ruotsalaisen prikaatin tukemana kohti Tamperetta Kalevankankaalla, jossa käydään yksi sodan verisimpiä taisteluja, ”verinen kiirastorstai”. Tampereen puolustusta johtanut punaisten komentaja Hugo Salmela haavoittuu kuolettavasti taisteluihin liittymättömässä räjähdysonnettomuudessa omassa päämajassaan ja kuolee kaksi päivää myöhemmin.
29. maaliskuuta – Lempäälän–Vesilahden taistelut käynnistyvät.
29.–30. maaliskuuta – Noormarkussa käydään Harjakankaan taistelu, joka on Satakunnan rintaman verisin yhteenotto.
30. maaliskuuta – Oskari Tokoin lähettämä suuri viljajuna palaa Siperiasta Helsinkiin viljalastissa.
31. maaliskuuta – Paanajärven rajakahakka Kantalahden punakaartilaisten ja Kuusamon suojelukunnan välillä.