stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ristiaallokko (elokuva)
Arviot

Martta Kaukonen (Helsingin Sanomat) kertoo arviossaan, että elokuvassa edustusrouvasta kehittyy uranainen, ja luonnehtii elokuvaa esifeministiseksi melodraamaksi.
Aiheesta muualla

Ristiaallokko Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Risti ja linkkuveitsi

| Risti ja linkkuveitsi> The Cross and the Switchblade |
| --- | --- |
 Etukansi, 23. painos
Alkuperäisteos
Kirjailija:  David Wilkerson, Elizabeth Sherrill, John Sherrill
Kieli:  Englanti
Genre:  Rikos, Elämäkerta, Muistelmat
Kustantaja:  Jove Books
Julkaistu:  1962
Sivumäärä:  173
ISBN:  0515090255
Suomennos
Suomentaja:  Jouko Heinikainen 
Kustantaja:  Ristin Voitto, Aikamedia
Julkaistu:  1965(1), 1971(4), 2004(15)
Sivumäärä:  235-294
ISBN:  951-606-645-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Risti ja linkkuveitsi (engl. The Cross and the Switchblade) on yhdysvaltalaisen David Wilkersonin vuonna 1962 kirjoittama, tositapahtumiin perustuva kirja, joka keskittyy kirjan päähenkilön, Mau-Mau-jengin johtajan, Nicky Cruzin elämässä tapahtuneeseen muutokseen sekä Wilkersonin työhön jenginuorten parissa 1950- ja 1960-lukujen New Yorkissa. Kirjaa on myyty yli 15 miljoonaa kappaletta 150 eri maassa ja Suomessakin noin 60 000 kappaletta.
Vuonna 1970 kirjasta tehtiin samanniminen elokuva, jossa Wilkersonia esittää Pat Boone ja Nickyä Erik Estrada.  Vuonna 1972 kirjasta tehtiin Yhdysvalloissa sarjakuva, jonka julkaisi Fawcett Comics -yhtiö.
Kirja on Suomessa vaikuttanut osaltaan KAN-järjestön eli Kristillinen alkoholisti- ja narkomaanityö ry:n perustamiseen vuonna 1971.
Juoni

Kirja alkaa Egyptin kuninkaiden oikeudenkäynnistä, jossa jengin jäseniä syytetään murhasta. Pastori David Wilkerson lukee oikeudenkäynnin alkamisesta Life-lehdestä ja päättää lähteä New Yorkiin  auttaakseen näitä jenginuoria.  Epäonnistuneen auttamisyrityksen jälkeen Wilkerson pääsee sanomalehtien etusivuille ja saa sitä kautta kosketuksen jenginuoriin.
Wilkerson tapaa pahamaineisen Mau-Mau-jengin päällikön, Nicky Cruzin. Nuoren pastorin rohkeus tekee selvästi vaikutuksen moniin jengiläisiin, mutta Nickyssä syttyy viha. Hän ei voi unohtaa Wilkersonin sanoja: Voit leikellä minut vaikka tuhansiksi kappaleiksi, mutta silti jokainen niistä huutaisi: Jeesus rakastaa sinua. Nicky uskoo, että Wilkerson haluaa hajottaa jengin ja päättää raivata hänet pois tieltään, mutta kirjan mukaan Jumalalla on toiset suunnitelmat.
Aiheesta muualla

Bookplus.fi[vanhentunut linkki], Risti ja linkkuveitsi, kirja suomeksi
Imdb.com, The Cross and the Switchblade, elokuva
Kuvia ja video kirjan henkilöistä (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Robert Kendrick

| Robert Kendrick |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. marraskuuta 1979 
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Tennispelaaja
Pituus:  190 cm
Paino:  86 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2000–
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  69. (20.7.2009)
Turnausvoittoja:  0
Voitot/tappiot:  35–78
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2007, 2009)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2009)
Wimbledon:  2. kierros (2006)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2008, 2009)
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  31–42
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Robert Bradley Kendrick (s. 15. marraskuuta 1979 Fresno, Kalifornia) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 69 heinäkuussa 2009.
Grand Slam -turnauksissa Kendrick on päässyt parhaimmillaan toiselle kierrokselle Wimbledonissa 2006, Yhdysvaltain avoimissa 2008 ja 2009 sekä Ranskan avoimissa 2009.
Heinäkuussa 2011 Kansainvälinen tennisliitto ilmoitti Kendrickin saaneen vuoden kilpailukiellon positiivisen dopingnäytteen vuoksi. Ranskan avointen aikaan Kendrickiltä otetusta näytteestä löytyi metyyliheksaaniamiinia. Hänen kilpailukieltonsa alkoi 22. toukokuuta 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Robert Kendrick Wikimedia Commonsissa
Robert Kendrick profiili ATP:n kotisivuilla
Richie Porte

| Richie Porte |
| --- | --- |
 Richie Porte vuonna 2010
Henkilötiedot
Koko nimi:  Richard Julian Porte
Syntynyt: 30. tammikuuta 1985 (ikä 39)
Kansalaisuus:   Australia
Pyöräilijä
Lempinimi:  Tasmanian Devil
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2008–2009 2010–2011 2012–2015 2016–2018 2019−2020 2021−2022:  Praties Team Saxo Bank Team Sky BMC Racing Team Trek-Segafredo Ineos Grenadiers
Suurimmat voitot
 Italian ympäriajo, nuorten kilpailu 2010 Pariisi–Nizza 2013, 2015 Katalonian ympäriajo 2015 Tour Down Under 2017, 2020 Tour de Romandie 2017 Sveitsin ympäriajo 2018 Critérium du Dauphiné 2021  Aika-ajon Australian-mestaruus 2015 
 Tiedot päivitetty: 1. tammikuuta 2023 
Aiheesta muualla
www.richieporte.com
Richard Julian "Richie" Porte (s. 30. tammikuuta 1985 Launceston, Tasmania) on australialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 2008–2022. Hän kilpaili australialaisessa Praties-joukkueessa, tanskalaisessa Team Saxo Bank-Sungard -tallissa, brittiläisessä Team Sky / Ineos Grenadiers -joukkueessa sekä yhdysvaltalaisissa BMC Racing Teamissa ja Trek-Segafredossa.
Porte voitti vuoden 2010 Tour de Romandie -kilpailussa aika-ajoetapin 26 sekunnin erolla Alejandro Valverdeen. Saman vuoden Italian ympäriajossa hän sijoittui kokonaiskilpailussa seitsemänneksi ja voitti nuorten kilpailun. Hän johti kokonaiskilpailua etappien 11–13 jälkeen. Hän voitti Pariisi–Nizza-ajon 2013 55 sekunnin erolla Andrew Talanskyyn. Hän voitti kilpailun viidennen etapin irtioton jälkeen ja viimeisenä osuutena ajetun aika-ajon. Hän voitti aika-ajon Australian-mestaruuden 2015. Hän voitti Pariisi–Nizzan jälleen 2015 puolen minuutin erolla Michał Kwiatkowskiin. Hän voitti neljännen etapin ja ylämäkiaika-ajona ajetun viimeisen etapin. Hän voitti samana vuonna Katalonian ympäriajon kukistettuaan neljällä sekunnilla Alejandro Valverden.
Porte voitti 2017 Tour Down Underin kokonaiskilpailun 48 sekunnin erolla Esteban Chavesiin. Hän voitti kilpailussa kaksi etappia. Hän voitti saman vuoden Tour de Romandien 21 sekunnin erolla Simon Yatesiin. Hän ohitti Yatesin viimeisenä etappina ajetussa aika-ajossa. Hän voitti Sveitsin ympäriajon 2018 kukistettuaan Jakob Fuglsangin minuutilla ja kahdella sekunnilla. Hän voitti vuoden 2020 Tour Down Underin 25 sekunnin erolla Diego Ulissiin. Hän voitti kilpailun kolmannen etapin. Saman vuoden Ranskan ympäriajon kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi. Hän voitti vuonna 2021 Critérium du Dauphinén 17 sekunnin erolla Aleksei Lutsenkoon.
Saavutuksia

Lähde: Cycling Archives
Quincy Wright

Quincy Wright vuonna 1940.
Philip Quincy Wright (28. joulukuuta 1890 – 17. lokakuuta 1970) oli yhdysvaltalainen professori ja pasifisti. Hänen pääteoksensa on A Study of War. Se oli ehkä laajimman koskaan sodankäyntiä käsitelleen tutkimuksen (1926–1942) "loppuraportti". Sen mukaan sodankäynti voidaan jakaa historiallisesti neljään vaiheeseen.
Sodankäynnin historian päävaiheet

eläimellinen vaihe ennen kieltä
primitiivinen vaihe kielen keksimisen jälkeen
historiallinen vaihe kirjoitustaidon keksimisen jälkeen ja
moderni vaihe kirjapainotaidon keksimisen jälkeen
Wright käyttää sodankäynnin selittämiseen suurempaa selitystä, systeemejä ja evoluutiota, aineen "pyrkimystä" kohti suurempia systeemejä ja sodankäynnin riippuvuutta sen perustasta, ihmisen organisaatiotasoista ja sen ympäristöstä. Wrightin teorian pohja on Joseph Needhamin (1900–1995) teoria integroivista tasoista ("Integrative levels", 1937). Needhamin pohja on taas filosofi Herbert Spencer (1820–1903).
Eläimellisen ja primitiivisen sodankäynnin ongelmana on arkeologisten ja muiden historiallisten todisteiden vähäisyys. Siksi näitä sodankäynnin vaiheirta koskevat käsitykset ovat erittäin spekulatiivisia. Ne eivät myöskään vastaa kaikkien asiaan perehtyneiden asiantuntijoiden näkemyksiä.
Sodankäynnin ensimmäinen, eläimellinen vaihe

Tutkimuskohteena sodankäynti ennen kieltä on erittäin vaikea, koska mitään tutkimusmenetelmiä ei juuri ole. Asiaan liittyvien arkeologisten löytöjen määrä on pieni. Sodankäynnin luonne ennen kielen syntymistä onkin spekulatiivista. Seuraava esitys koskee lähinnä homo sapiens -lajia edeltäviä hominideja (australopithecus-lajit, homo habilis, homo erectus). Esityksen yhteydessä on otettava huomioon, että osa tutkijoista ei usko sodankäyntiä juuri lainkaan esiintyneen näiden varhaisten ihmislajien keskuudessa.
Jos kielen arvioidaan kehittyneen noin miljoona vuotta sitten (arviot vaihtelevat noin kahdesta miljoonasta 40 000 vuoteen), on sodankäyntiin vaikuttanut voimakkaasti vaistot. Sotaa käyvien yksiköiden koko lienee ollut yksilö, perheyhteisö tai lauma.
Sodankäyntiin käytössä ollut tekniikka on ollut hyvin yksinkertaista eli yhden materiaalin tekniikkaa: luu- tai puunuija, nyrkissä oleva karkea kivikirves ilman vartta tai nuotiolla teroitettu pistokeihäs ilman kiviterää.
Tyypillisessä yhteenotossa osapuolena on saattanut olla lauma esi-ihmisiä, jotka ovat taistelleet puu- tai luunuijien kanssa tai ehkä kiviä heittelemällä. Taistelut ovat tapahtuneet ilman hyvää toimijoiden välistä, tilannekohtaista tai etukäteen suunnitelltua koordinaatiota. Tietoa pystyttiin välittämään näyttämällä, yksinkertaisilla viittomilla ja ääntelyillä.
Sotaa lienee esiintynyt harvoin. Ihmisyhteisöt olivat pieniä, hajanaisia, liikkuvia ja omaisuutta oli hyvin vähän. Samoin ryhmien väliset kontaktit olivat vähäisiä.
Esikielellistä sodankäyntiä voi luonnehtia pienimuotoiseksi, harvinaiseksi ja eläimelliseksi.
Sodankäynnin kolmas, historiallinen vaihe

Sen perusta oli kansainvälinen järjestelmä ja selittävä asia kansainvälinen oikeus. Sodankäynnin koko on ollut heimojen joukko, valtio. Siirtyminen historialliseen sodankäyntiin tapahtui kirjoitustaidon syntymisen kautta. Käytännössä tämä merkitsi valtion syntymistä. Ei siis ole olemassa valtiota ilman kirjoitustaitoa. Ajankohta oli noin 4000 eaa. Tieto irtautui ihmisen muistista (vrt. Kalevala ja runonlaulajat). Tallennus oli vielä hyvin kallista.
Aikakauden pohjana oli myös maanviljely, eli paikallaan olo. Tällä oli oleellinen merkitys tiedon kerääntymiselle sekä ylijäämän kautta erikoistumiselle. Maanviljely, valtio ja kirjoitustaito mahdollistivat laajentuvan erikoistumisen, muun muassa sotilaiden, pappien ja hallinnon elättämisen. Maanviljely oli radikaali muutos. Se keskitti edelleen ihmisiä, teki asumisesta pitkälti kiinteää ja loi merkittävää omaisuutta ja kasvavia kontaktimääriä ihmisten ja yhteisöjen välille (kylät, kaupungit, valtio).
Ihmisten keskittyminen ja yhteisön koon kasvu mahdollisti erikoistumisen kehittymisen, joka taas lisäsi kyseisen systeemin, valtion tehokkuutta oleellisesti. Sodankäynnistä tuli valtioiden muodostumisen jälkeen universaalia, se esiintyy lähes kaikissa valtioissa ja erittäin merkittävässä roolissa.
Kuitenkin: Sotaisat valtiot ovat olleet yleensä lyhytaikaisempia kuin "rauhallisemmat". Sodan ylivalta ei siis johda yhteiskunnan kannalta pitkällä tähtäimellä edulliseen lopputulokseen. Sodankäynti on osa yhteiskuntaa sen ympäristössä, ei yhteiskunta. Samaan tulokseen on talouden kautta päätynyt Paul Kennedy.
Vaikka Wright esittää sodankäynnin valtiota luovana, niin ilmeisesti myös muut tekijät, esimerkiksi kauppa ovat luoneet valtiota. Historiallinenkin sodankäynti on ollut monimutkainen sopeutuma, jonka vaikuttavia tekijöitä ovat olleet yhteiskunnan sosiaalinen, väestöllinen, uskonnollinen, poliittinen, sotilaallinen ja taloudellinen rakenne sekä ympäristö (luonnonvarat, ilmasto, luonnon esteet) ja suhteet kilpaileviin yhteiskuntiin.
Historiallisessa sodankäynnissä sota saavutti kasvavassa määrin hajottavan vaikutuksen. Kun aiemmin "pieni" sotiminen oli integroinut yhteisöjä, historiallisen sodankäynnin kasvava vaikutus alkoi hajottaa yhteiskuntia. Tasapaino ja kohtuus ovat hyväksi sodankäynnissäkin?
Sodankäynnin neljäs, moderni vaihe

Sen perusta oli teknologia ja selittävä asia tiede. Sodankäynnin koko on ollut valtioiden joukko, kulttuuri. Tämä viittaa länsimaiseen kulttuuriin ja sen teknologian ylivoimaan, joka perusti muun muassa tieteen ja uskonnon erottamiseen ja Venetsiassa syntyneeseen kilta-laitokseen tiedon systemaattisena levittäjänä. Kulttuurinen koko näkyi lännen valtioiden globaalisena hallintana, siirtomaina. Keskenään ne olivat kilpailijoita, mutta eivät suhteessa muihin maanosiin.
Siirtyminen moderniin sodankäyntiin tapahtui kirjapainotaidon keksimisen kautta. Ajankohta oli 1500 j.Kr. (Gutenberg). Tiedon tallennuksen hinta pieneni oleellisesti ja sitä voitiin levittää yhä nopeammin. Käytännössä tämä merkitsi tiedon ja sen tekijöiden merkittävää lisääntymistä. Tieto alkoi viitata yhä useammin muuhun tietoon, eli uutta tietoa syntyi yhä nopeammin, kontaktit kasvoivat edelleen.
Sodankäynnissä otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön merkittävässä roolissa muu energian lähde kuin ihmisen tai eläinten lihasenergia. Alkoi ruudin, tuliaseiden aikakausi. Sodankäynti muuttui koko yhteiskuntaa koskevaksi (yleinen asevelvollisuus) ja lopulta totaaliseksi ja koko maailmaa samalla koskettavaksi (I ja II maailmansota). Ydinase oli tämän kehityksen huippu ja myös murroskohta. Sodankäynnin uhrien määrä laski ensimmäisen kerran 1950–2000 ihmiskunnan dokumentoidun historian aikana. Ydinase on toistaiseksi ollut ainoa ase, jota ei ole käytetty sen jälkeen kun se on tullut useamman valtion haltuun.
Selitys tähän on, että sodankäynnin väline (ydinase) joutui ristiriitaan sodankäynnin päämäärän (jonkin asian saaminen) kanssa. Koska päämäärä tietysti dominoi, tälle välineelle ei ollut jonkin asian saamiseen perustuvassa sodankäynnissä tilaa. (Myöskään biologisia aseita ei ole käytetty sodissa, koska riskit omille ovat olleet liian suuret.) Tämä tarkoittaa myös, että sodankäynti on evolutionäärinen, oppiva järjestelmä ja se siten säilyttää itsensä muuntumisen kautta.
Ihmisten keskittymisen kasvaessa (suurkaupungit) ja yhä uusien kommunikaatiotapojen synnyttyä (lennätin, puhelin, elokuva, radio, TV, satelliitti, valokaapeli, tietokone, tietokoneverkot) tieto viittasi yhä enemmän ja nopeammin muuhun tietoon, uutta tietoa syntyi alati kasvavalla nopeudella. Samalla ihmisten kontaktit, eli ristiriitatilanteiden potentiaali, kasvoi edelleen.
Tietokoneella uutta tietoa voidaan tehdä ennennäkemättömällä nopeudella. Kun manuaalinen radiopaikantamisjärjestelmä pystyi tuottamaan muutaman paikannuksen minuutissa, siis bittejä sekunnissa, digitaaliseen signaalinkäsittelyyn (DSP) perustuva automaattinen paikantaminen tuottaa miljoonia bittejä sekunnissa. Erilaiset simulointijärjestelmät tuottavat valtavasta määrästä input- tietoa systeemitiedolla (ohjelmistot) valtavan määrän output-tietoa, simulointituloksia. Tarvitaan yhä parempia visualisointivälineitä valtavien output- tietomäärien havainnollistamiseen ihmisen ymmärtämään muotoon. Olemassaolon tietosisältö kasvaa edelleen.
Muutokset vaiheiden välissä

Wrightin teorian jokaisessa vaiheessa on aina tapahtunut seuraavaa:
Muutoksen on aiheuttanut tiedonkäsittelyn muutos (kielen syntyminen, kirjoitustaito, kirjapainotaito). Se taas on mahdollistanut muiden tekijöiden kanssa systeemin koon kasvun sekä erikoistumisen. Erikoistuminen taas on mahdollistanut tehokkuuden kasvun.
Sodankäynnin ja sen taustasysteemin koko on kasvanut (yksilö, heimo, valtio ja kulttuuri). Tämä on samalla merkinnyt olevien resurssien (maapallo) jakautumista yhä suuremmalle joukolle, siis kasvavaa taistelua resursseista. Olemassaoloon on siis syntynyt uusia systeemitasoja ja niiden mukana uusia ilmiöitä. Vrt. esimerkiksi luonnon uskonto, heimouskonto, valtion uskonto, kulttuurin uskonto, globaali uskonto.
Sodankäynnin vaikuttavuus on kasvanut: harvinainen vaikutus, satunnainen, yleinen ja kaikkea koskettava. Sodankäynnistä on tullut lopulta totaalinen.
Selityksen malli on laajentunut ja aihe muuttunut, mutta alemmat selitykset ovat pystyneet voimassa: vaistot (psykologia), sosiologia, valtioiden välinen järjestelmä ja tiede (teknologia). Jokainen taso on siis synnyttänyt emergentisti omat selitykset, omat lait.
Erikoistumisen kasvaminen. Tämä liittyy sodankäynnin syntymiseen (erikoistunut sotilasluokka, tosin vasta kulttuurien viimeisimmissä vaiheissa), sodankäynnin koon kasvamiseen, mutta erityisesti sodankäynnin funktioiden (jalkaväki, ratsuväki, jne.) määrän kasvamiseen. Erikoistuminen on myös sodankäynnin kompleksisuuden kasvamista, joka taas on samalla sodankäynnin informaatiosisällön kasvamista.
Ihmisen kontaktien ja asumistiheyden kasvu. Kontaktit merkitsevät erilaisuuden kautta suoraan ristiriitoja, kahinoita ja sotia. Kontaktit voivat olla tiedollisia tai fyysisiä usealla eri tasolla (yksilöt, perheet, suvut, heimot, kulttuurit, tiede, uskonto, opetus, tavat, uskomukset jne.)
Edellä olevat ovat lähes täydellisessä sopusoinnussa elämän evoluution kehityksen, yhdeksän hyppäyksen kanssa, vaikkakin ne ovat tapahtuneet enimmäkseen kemian ja biologian alalla. Tässä viittaan teokseen: J M Smith & E Szathmáry: "The Major Transitions in Evolution", Oxford University Press, 1995. Heidän mukaansa elämän evoluutiossa on tapahtunut yhdeksän hyppäystä ja jokaisessa niissä on tapahtunut kolme muutosta:
systeemin koon kasvaminen
erikoistumisen kasvaminen ja
informaation käsittelyn muuttuminen.
Myös Eero Paloheimon teos "Megaevoluutio" käsittelee asiaa edellä mainitun mukaisesti.
Aiheesta muualla

Quincy Wright - The Author of "A Study of War" (Arkistoitu – Internet Archive)
Professori Alex Rolandin neliosainen englanninkielinen artikkeli (Arkistoitu – Internet Archive) Artikkeli pohjautuu Wrightin teoriaan ja myös esittelee ja kritisoi sitä.
Sotahistoria (Arkistoitu – Internet Archive), Maanpuolustuskorkeakoulun linkkisivusto
Sandra Záhlavová

| Sandra Záhlavová> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. lokakuuta 1985  Plzeň 
Kansalaisuus:   Tšekki
Tennispelaaja
Pituus:  167 cm
Paino:  60 kg
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  583 310 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  78. (21.6.2010)
Turnausvoittoja:  0
Voitot/tappiot:  441–326
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2010, 2011)
Ranskan avoimet:  1. kierros (2010, 2011)
Wimbledon:  1. kierros (2010, 2011)
Yhdysvaltain avoimet:  1. kierros (2008, 2010)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  165  (12. kesäkuuta 2006)
Voitot/tappiot:  122–96
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Sandra Záhlavová (s. 10. lokakuuta 1985 Plzeň, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut WTA-maailmanlistalla sijalle 78 kesäkuussa 2010.
Vuonna 2008 ollessaan maailmanlistan sijalla 215, hän pääsi Yhdysvaltain avointen pääsarjaan. Pääsarjan avauskierroksella hän hävisi Voljga Gavartsovalle. Vuonna 2010 hän pääsi Australian avoimissa toiselle kierrokselle voitettuaan Coco Vandeweghen. Toisella kierroksella hän hävisi Marion Bartolille. Muissa kauden Grand Slam -turnauksissa hän jäi avauskierrokselle.
Vuonna 2011 Záhlavová voitti Australian avointen avauskierroksella Renata Voráčován, mutta hävisi toisella kierroksella Venus Williamsille luvuin 7–6(6), 0–6, 4–6. Ranskan avointen ensimmäisellä kierroksella hän hävisi Zheng Jielle ja Wimbledonin avauskierroksella Iveta Benešoválle.
Ristonahon ratapiha

Ristonahon ratapiha (lyh. Ro) oli Suomen rataverkkoon kuulunut rautatieliikennepaikka, joka oli Vihannin rautatieasemalta alkavan Ristonahon radan pääteliikennepaikka. Liikennepaikka sijaitsi Vihannin Lampinsaaren kylässä Vihannin kaivoksen läheisyydessä, ja se palveli pääasiassa kaivoksen tavaraliikennettä.
Liikennepaikka avattiin liikenteelle 1. joulukuuta 1953 ja se lakkautettiin kaivostoiminnan hiipuessa 1. tammikuuta 1993. Rata Vihannista Ristonahoon on purettu lukuun ottamatta noin 1 500 metrin pituista Vihannin ratapihalta alkavaa osuutta, jota käytetään vaihtotöissä.
Retief Goosen

Retief Goosen
Retief Goosen (s. 3. helmikuuta 1969 Polokwane) on eteläafrikkalainen golfaaja, joka on voittanut Yhdysvaltain avoimen golfturnauksen vuosina 2001 ja 2004. Lisäksi Goosen voitti PGA European Tourin rahalistan vuosina 2001 ja 2002. Hän siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1990.
Goosen on saavuttanut ammattilaisurallaan 30 voittoa, joista 6 on tullut PGA Tourilla ja 14 PGA European Tourilla. Goosen on tienannut urallaan yhteensä noin 40 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joista noin puolet on tullut PGA Tourilta ja toinen puolikas PGA European Tourilta.
Goosen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta, poika ja tyttö.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Robert Key

Simon Robert Key (22. huhtikuuta 1945 – 3. helmikuuta 2023) oli brittiläinen konservatiivipuolueen poliitikko. Hän istui parlamentin jäsenenä vuosina 1983–2010. Hän oli myös Englannin (anglikaanisen) kirkon yleissynodin jäsen. Key opiskeli ja myöhemmin opetti taloustiedettä.
Key syntyi Plymouthissa, mutta muutti jo varhain Salisburyyn. Hän nai vuonna 1968 Sue Irvinen, jonka kanssa hän sai kolme lasta.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Savitaipaleen Urheilijat

Savitaipaleen jäähalli syyskuussa 2021
Savitaipaleen Urheilijat on Savitaipaleella toimiva urheilun yleisseura, joka on perustettu vuonna 1915. Seuran jäsenmäärä on vuonna 2018 ollut noin 830. Nykyisin seurassa harrastettavina lajeina ovat jääkiekko, salibandy, jalkapallo, lentopallo, hiihto, yleisurheilu ja luistelu.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Rauma Marine Constructions

| Rauma Marine Constructions |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2014
Toimitusjohtaja:  Mika Nieminen
Kotipaikka:  Rauma, Suomi
Liikevaihto:  41,2 milj. euroa (12/2019)
Kotisivu:  rmcfinland.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rauma Marine Constructions Oy (RMC) on suomalainen laivanrakennusyhtiö, joka on erikoistunut monitoimimurtajien, matkustaja-autolauttojen ja viranomaisalusten rakentamiseen ja huoltoon.
RMC:n suurin yksittäinen omistaja on pääomasijoittaja Tesin kautta Suomen valtio.
Australialaisen ABC Newsin mukaan Suomen valtio on tukenut RMC:tä noin 50 miljoonalla eurolla.
Helmikuussa 2022 telakalla alettiin rakentaa sisaraluksia M/S Spirit of Tasmania IV ja V. Tasmanian osavaltion omistamalle TT-Line-varustamolle.
Tuotanto > Telakalla rakennetut alukset

M/S Hammershus – valmistunut heinäkuussa 2018
M/S Aurora Botnia – valmistunut elokuussa 2021
M/S MyStar – valmistunut joulukuussa 2022
Tuotanto > Rakenteilla olevat tai tilatut alukset

M/S Spirit of Tasmania IV – valmistuu loppuvuonna 2023 (arvio)
M/S Spirit of Tasmania V – valmistuu loppuvuonna 2024 (arvio)
4 × Pohjanmaa-luokan korvetti (Laivue 2020)
Aiheesta muualla

Rauma Marine Constructionsin verkkosivut
Salangenin kirkko

| Salangenin kirkko Salangen kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2022.
Sijainti:  Salangen, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1981
Suunnittelija:  Harald Hille
Materiaali:  betoni
Istumapaikkoja:  420
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salangenin kirkko (norj. Salangen kirke) on Salangenin kunnassa Tromssan läänissä Norjassa sijaitseva betoninen pitkäkirkko vuodelta 1981.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salangenin kirkko Wikimedia Commonsissa
Savitaipaleen kunnankirjasto

| Savitaipaleen kunnankirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Keskustie 2, 54800 Savitaipale
Koordinaatit:  61.19901°N, 27.68391°E
Tyyppi:  kunnankirjasto
Perustettu:  1867
Kokoelman koko:   36 915 (2020)
Lainauksia vuodessa:   35 228 (2020)
Asiakkaita:   1 108 (lainaajat, 2020)
Budjetti:   182 293 euroa (2020)
Työntekijöitä:   2,6 (2020)
Savitaipaleen kunnankirjasto, Savitaipaleen kunnankirjasto
Savitaipaleen kunnankirjasto on eteläkarjalaisen Savitaipaleen kunnankirjasto. Se palvelee Savitaipaleen kirkonkylässä sijaitsevan kirjastorakennuksen ja verkkokirjaston välityksellä, sekä maakunnallisen Heili-kirjastokimpan välityksellä. Etelä-Karjalan seudullisen kirjastokimpan jäsenyyden myötä savitaipalelaisilla on käytössään muidenkin kirjastokimpan kirjastojen aineistovalikoima ja toimipisteet.
Savitaipaleen kunnankirjasto on perustettu vuonna 1867. Nykyinen, vuonna 1996 valmistunut, kirjastolle tilat tarjoava paritalo on arkkitehti Jaakko Nopasen suunnittelema.