Linux (ydin)
Linux-aikajana

| Linux-ytimen merkittäviä versioita> Versio | Linux-ytimen merkittäviä versioita> Ajankohta | Linux-ytimen merkittäviä versioita> Huomioita |
| --- | --- | --- |
| Linux 0.01 | 17. syyskuuta 1991 | ensimmäinen versio; käynnistäminen levykkeeltä, Intel 80386-prosessorin tuki ja suomalainen näppäimistötuki |
| Linux 0.02 | 5. lokakuuta 1991 |  |
| Linux 0.03 | lokakuussa 1991 |  |
| Linux 0.10 | marraskuussa 1991 |  |
| Linux 0.11 | 8. joulukuuta 1991 | itsenäisesti toimiva versio, jossa kerneli voitiin kääntää ajamalla samaa versiota Linuxista. |
| Linux 0.12 | tammikuussa 1992 | lisäsi muistin levylle sivuttamisen ja lisenssi vaihtui GNU GPL -lisenssiin |
| Linux 1.0 | julkaistiin maaliskuussa 1994 |  |
| Linux 1.2 | maaliskuussa 1995 | lisäsi tuen Alpha-, SPARC- ja MIPS-suorittimille ja ELF-binääritiedostomuodolle. |
| Linux 2.0 | kesäkuussa 1996 | mahdollisti käytön usealla suorittimella yhtä aikaa (moniprosessointituki) sekä tuen m68k- ja PowerPC-arkkitehtuureille. |
| Linux 2.2 | tammikuussa 1999 | lisäsi televisiokorttien tuen, bittikarttagrafiikkaa tukevan konsolin ja IPv6-tuen. |
| Linux 2.2.13 | joulukuussa 1999 | lisäsi tuen IBM:n S/390 suurtietokoneille |
| Linux 2.4 | tammikuussa 2001 | lisäsi ISA-PnP-, USB- ja PCMCIA-tuen, sekä tuen yli 2 GiB tiedostoille (LFS) ja ext3- ja ReiserFS-tiedostojärjestelmät (ReiserFS versiossa 2.4.1). Versio 2.4.6 lisäsi Bluetooth-tuen. |
| Linux 2.5.43 | lokakuussa 2002 | lisäsi Read-Copy-Update (RCU) mekanismin tuen |
| Linux 2.6 | joulukuussa 2003 | lisäsi XFS- ja JFS-tiedostojärjestelmät, sisälsi uudet ALSA-ääni- ja syöttölaitteiden ajurit, InfiniBand-tuen, NPTL-säikeistyksen tuen ja tehosti käyttöä suurissa järjestelmissä. Lisäksi SELinux on integroitu pääversioon. |
| Linux 2.6.20 | helmikuussa 2007 | lisäsi tuen Kernel-based Virtual Machine (KVM) virtualisointituen |
| Linux 2.6.24 | tammikuussa 2008 | lisäsi Cgroup-tuen |
| Linux 2.6.29 | maaliskuussa 2009 | lisäsi ytimeen Kernel Modesetting (KMS) tuen näytönohjaimille, joka yksinkertaistaa X Window Systemin ajureita; suorittimien tukea tehostettiin 4096:n suorittimen laitteiden tukemiseksi |
| Linux 2.6.38 | maaliskuussa 2011 | lisäsi läpinäkyvän tuen suurille muistisivuille (engl. transparent huge pages, THP), joka aiemmin oli hugetlbfs-kirjastoon sidottu |
| Linux 3.0 | heinäkuussa 2011 | Torvalds ilmoitti muuttavansa versionumeroa Linuxin 20-vuotispäivien kunniaksi. |
| Linux 3.1 | lokakuussa 2011 | lisäsi tuen OpenRISC-suorittimelle ja NFC-siruille. |
| Linux 3.7 | vuonna 2012 | yhtenäisti tuen ARM-pohjaisille järjestelmäpiireille |
| Linux 3.8 | vuonna 2013 | lisäsi tuen käyttäjien nimiavaruuksille |
| Linux 4.0 | huhtikuussa 2015 | lisäsi tuen ytimen korjauspäivityksille ilman tarvetta koko järjestelmän uudelleenkäynnistykselle (live patching), tuki Intelin Skylake-arkkitehtuurille, tuki Intelin Quark-piireille, tuki PlayStation 3 -konsolille, tuki äänelle DisplayPort-väylän kautta AMD:n Radeon-ohjainten avoimissa ajureissa. |
| Linux 4.14 | marraskuussa 2017 | uudistuksia ovat muun muassa viisitasoinen muistisivujen käsittely, joka nostaa maksimimuistimäärän teratavuista petatavuihin. Muita uudistuksia ovat heterogeeninen muistikäsittely (HMM), ORC pinonkäsittely, AMD:n muistisalaus, nolla-kopion verkkokäsittely ja säikeistystuki cgroup-ryhmille. |
| Linux 5.1 | toukokuussa 2019 | uusi asynkronisen IO:n rajapinta io_uring, pidfd-rajapinta signaalien käsittelyyn |
| Linux 5.2 | heinäkuussa 2019 | Sound Open Firmware (SOF) -tuki, uusi mount -rajapinta |
| Linux 5.5 | tammikuussa 2020 | KUnit-yksikkötestaustuki, KCSAN rinnakkaisuuden sanitointi. |
| Linux 6.1 | joulukuussa 2022 | Multi-generational LRU, varhainen tuki Rust-kielelle ytimessä, KMSAN, Maple tree hakupuu |
| Linux 6.12 | marraskuussa 2024 | reaaliaikaisen vuoronnuksen tuki (PREEMPT_RT) 20 vuoden kehityksen tuloksena |