stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Jokinen (purjehtija)

Veli-Matti Jokinen (8. helmikuuta 1936 Turku – 5. lokakuuta 2004 Espoo) oli suomalainen olympialaisiin osallistunut purjehtija.
Jokinen sijoittui Montrealissa 1976 olympialaisten Soling-luokassa Matti Paloheimon ja Reijo Laineen kanssa 18:nneksi. Hän sijoittui vuonna 1972 Louhi-luokan epävirallisessa maailmanmestaruuskilpailussa Gold Cupissa seitsemänneksi ja vuonna 1970 kymmenenneksi. Louhi-luokan Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän oli vuonna 1968 kuudes ja esiolympialaisissa vuonna 1970 seitsemäslähde?.
Rooman 1960 olympialaisten Suomen karsinnoissa Jokinen voitti miehistöineen jokaisen osakilpailun Louhi-luokassa. Miehistö ei kuitenkaan tullut valituksi, koska sitä pidettiin liian kokemattomana. Kisoihin lähetettiin konkari René Nyman. Vuonna 1980 Moskovan olympialaisten Soling-luokan karsinnat Jokisen miehistö voitti, mutta Suomen edustajaa ei lähetetty lainkaan kisoihin.
Jokinen oli Louhi-luokassa 1962–1973 Suomen rankinglistalla aina kahden parhaan joukossa. Vuonna 1973 Jokisen kipparoima louhi Finnmaid oli Suomessa voittamaton.
Seuratasolla Jokinen edusti Merenkävijöitä ja oli myös Helsingfors Segelklubin jäsen. Hän voitti Suomen-mestaruuden Lightning-luokassa vuonna 1954, Louhi-luokassa vuonna 1968 sekä Soling-luokassa vuosina 1975, 1976, 1981 ja 1982.
Jennifer

| Jennifer |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  30. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Gwenhuyfar
Nimen alkuperä:  kelttiläinen guen ’kaunis, siunattu’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jennifer on varsinkin englanninkielisissä maissa yleinen naisen etunimi. Se pohjautuu kelttiläiseen sanaan guen tai gwyn, joka merkitsee valkoista, kaunista tai siunattua.
Suomessa nimi Jennifer on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu noin 1330 naiselle, joista hieman yli puolet on 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä. Nimeä ei ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Jenniferin nimipäivä on 30. lokakuuta.
Tunnettuja Jenniferejä > Yhdysvaltalaisia > Näyttelijöitä

Jennifer Aniston – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Aspen – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Beals – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Bini Taylor – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Bransford – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Carpenter – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Connelly – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Coolidge – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Darling – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Ehle – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Esposito – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Freeman – kalifornialainen näyttelijä
Jennifer Gareis – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Garner – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Grey – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Hale – kanadalais-yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
Jennifer Holt – yhdysvaltalainen elokuva- ja televisionäyttelijä
Jennifer Hudson – yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
Jennifer Jason Leigh – yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja
Jennifer Jones – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Lawrence – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Nicole Lee – yhdysvaltalainen fitnessmalli, näyttelijä, puhuja ja kirjailija
Jennifer Lien – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Lopez – yhdysvaltalainen laulaja, näyttelijä, tanssija ja muoti-ikoni
Jennifer Love Hewitt – yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
Jennifer Martin – yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
Jennifer Morrison – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer O’Neill – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Steffin – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Stone – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Tisdale – yhdysvaltalainen näyttelijä
Jennifer Walcott – yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä
Jennifer White – yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Tunnettuja Jenniferejä > Yhdysvaltalaisia > Urheilijoita

Jennifer Brady – yhdysvaltalainen tennispelaaja
Jennifer Capriati – yhdysvaltalainen tennispelaaja
Jennifer Kaido – yhdysvaltalainen soutaja
Jennifer Kemp – yhdysvaltalainen entinen uimari
Jennifer Kirk – yhdysvaltalainen taitoluistelija
Jennifer Kupcho – yhdysvaltalainen golfaaja
Jennifer Rodriguez – kuubalais-yhdysvaltalainen pikaluistelija
Jennifer Simpson (o.s. Barringer) – yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija
Jennifer Suhr – yhdysvaltalainen seiväshyppääjä
Jennifer Thompson – yhdysvaltalainen uimari
Tunnettuja Jenniferejä > Yhdysvaltalaisia > Muita

Jennifer L. Armentrout – yhdysvaltalainen kirjailija
Jennifer Lynn Barnes – yhdysvaltalainen kirjailija
Jennifer Batten – kitaristi
Jennifer Clement – yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja
Jennifer Doudna – yhdysvaltalainen biokemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Jennifer Egan – kirjailija
Jennifer Farley, JWoww – televisioalan henkilö
Jennifer Foerster – yhdysvaltalainen runoilija
Jennifer Granholm – poliitikko
Jennifer Harman – pokeriammattilainen
Jennifer Higdon – säveltäjä
Jennifer Koh – yhdysvaltalainen viulisti
Jennifer Lane – oopperalaulaja
Jennifer Larmore – oopperalaulaja
Jennifer Lee – elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Jennifer Mathieu – kirjailija
Jennifer Carolyn Robin McKinley – kirjailija
Jennifer Miller – mm. lesbo- ja feministiaktivisti, tulennielijä ja jonglööri
Jennifer Paige – poplaulaja
Jennifer Pritzker – everstiluutnantti, sijoittaja, hyväntekijä ja miljonääriperijätär
Jennifer Quinn – matemaatikko
Jennifer Rush – pop- ja rock-laulaja ja lauluntekijä
Jennifer Sky – kirjailija ja muotisuunnittelija
Jennifer E. Smith – kirjailija
Jennifer Tilly – pokerinpelaaja
Jennifer Weiner – kirjailija
Jennifer Foehner Wells – yhdysvaltalainen tieteiskirjailija
Jennifer Yuh Nelson – korealais-yhdysvaltalainen  kirjailija
Tunnettuja Jenniferejä > Brittiläisiä

Jennifer Beattie – skotlantilainen jalkapalloilija
Jennifer Clack – englantilainen paleontologi
Jennifer Gadirova – brittiläinen telinevoimistelija
Jennifer Hornsby – brittiläinen filosofi
Jennifer Meadows – brittiläinen juoksija
Jennifer Saunders – englantilainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja koomikko
Tunnettuja Jenniferejä > Kanadalaisia

Jennifer Baichwal – kanadalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja
Jennifer Botterill – kanadalainen jääkiekkoilija
Jennifer Dale – kanadalainen näyttelijä
Jennifer Dickson – kanadalainen taidemaalari, valokuvaaja ja taidegraafikko
Jennifer Finnigan – kanadalainen näyttelijä
Jennifer Heil – kanadalainen freestylehiihtäjä
Jennifer Jones – kanadalainen curlingpelaaja
Jennifer Leone, Jesse Capelli – kanadalainen pornonäyttelijä
Jennifer Morehouse – kanadalainen näyttelijä
Jennifer Pan – kanadalainen murhaaja
Jennifer Pertsch – kanadalainen käsikirjoittaja
Jennifer Wakefield – kanadalainen jääkiekkoilija
Tunnettuja Jenniferejä > Australialaisia

Jennifer Fowler – australialais-englantilainen säveltäjä
Jennifer Hawkins – australialainen kauneuskuningatar ja televisiojuontaja
Jennifer Lamy – australialainen entinen pikajuoksija
Jennifer Rowe, oik. Emily Rodda – australialainen kirjailija
Jennifer Screen – australialainen koripalloilija
Tunnettuja Jenniferejä > Uusiseelantilaisia

Jennifer Shipley – Uuden-Seelannin pääministeri 1997–1999
Tunnettuja Jenniferejä > Intialaisia

Jennifer Winget – intialainen näyttelijä
Tunnettuja Jenniferejä > Saksalaisia

Jennifer Cramer – saksalainen jalkapalloilija
Jennifer Haben – saksalainen metallimusiikin laulaja
Jennifer Oeser – saksalainen seitsenottelija
Jennifer Zietz – saksalainen jalkapalloilija
Tunnettuja Jenniferejä > Itävaltalaisia

Jennifer Klein –  itävaltalainen jalkapalloilija
Jennifer Pöltl – itävaltalainen jalkapalloilija
Tunnettuja Jenniferejä > Ranskalaisia

Jennifer Piot – ranskalainen alppihiihtäjä
Tunnettuja Jenniferejä > Espanjalaisia

Jennifer Hermoso – espanjalainen jalkapalloilija
Tunnettuja Jenniferejä > Ruotsalaisia

Jennifer Brown – ruotsalainen laulaja
Jennifer Egelryd – ruotsalainen jalkapalloilija
Jennifer Falk – ruotsalainen jalkapallomaalivahti
Jennifer Ågren – ruotsalainen taekwondoin
Tunnettuja Jenniferejä > Suomalaisia

Jennifer Eriksson – suomalainen kouluratsastaja
Jennifer Siekkinen – suomalainen endurokuljettaja
Kuvitteellisia Jenniferejä

Jennifer Check, hahmo elokuvassa Jennifer’s Body
Jennifer-Lynn Hayden, Jade, supersankari DC Comicsin sarjakuvissa
Jennifer Schecter, hahmo televisiosarjassa L-koodi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jennifer Wikimedia Commonsissa
Elimeia

Elimeia ja muut Makedonian valtakunnan alueet (n. 334–323 eaa.) kartalla.
Elimeia (m.kreik. Ἐλίμεια) eli Elimiotis (Ἐλιμιῶτις, Elimiōtis) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Ylä-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa.
Maantiede

Elimeian pohjoispuolella sijaitsi Eordaia, itäpuolella Pieria, kaakkoispuolella Thessalian Perrhaibia, eteläpuolella Tymfaia ja länsipuolella Orestis. Lännessä alue ulottui Pindos-vuoristoon saakka. Alue oli vuoristoista ja karua, ja siellä virtasi Haliakmon-joki. Elimeia oli Makedonialle strategisesti tärkeää aluetta, koska sen vuorten halki johti tärkeitä solia Thessalian suuntaan. Alueella oli Elimeia-niminen kaupunki.
Maantiede > Polikset

Elimeian polikset eli kaupunkivaltiot olivat:
Aiane
Alebaia
Historia

Elimeiaa asutti alun perin elimioottien (Elimiōtai, Ἐλιμιῶται) heimo. Näillä oli omat kuninkaansa, joista tunnetaan seuraavat:
Arrhidaios (n. 513 eaa.)
Derdas I (n. 435–405 eaa.)
Sirras (n. 405–385 eaa.)
Derdas II (n. 385–360 eaa.)
Derdas III (n. 360–348 eaa.)
Vuonna 348 eaa. makedonialaiset valtasivat Elimeian ja liittivät sen valtakuntaansa. Roomalaisten vallattua Makedonian vuonna 168 eaa. ja jaettua sen neljään osaan, Elimeia kuului osista neljänteen.
Elimeiasta on ottanut nimensä samalla seudulla sijaitseva Kozánin kunnan osa Elimeían kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta.
Eliittikisat

Eliittikisat oli suomalainen yleisurheilun kilpailusarja. Se aloitettiin vuonna 1986, jolloin käytiin kymmenen kilpailun GP-sarja. Seuraavana vuonna 1987 kilpailusarjan nimeksi muuttui Eliittikisat.
Vuodesta 2007 sarjaan kuului viisi kansainvälistä kilpailua. Kauden 2008 kisoja haki yhteensä yhdeksän paikkakuntaa, kun sarja avattiin uusille hakijoille. Ennen tätä Eliittikisat oli käytännössä ollut koko 2000-luvun suljettu sarja. Hakijoista uusina vuodella 2008 mukaan tulivat Lapua ja Joensuu. Vuoden tauon jälkeen kisakartalle palasi myös Lappeenranta. Sen sijaan edellisvuoden kaupungeista Lahti (Lahden stadion), Turku (Paavo Nurmi -stadion) ja Tampere (Ratinan stadion) eivät olleet mukana 2008. Esimerkiksi Kuortaneen kisat ovat olleet mukana kisakalenterissa vuodesta 1991 lähtien lukuun ottamatta vuotta 2001. Lapinlahti (Savo Games) on ainut kisajärjestäjä, joka oli mukana joka vuosi kilpailusarjan perustamisesta lähtien. Suomalaisurheilijat edustivat Eliittikisoissa seurajoukkueitaan ja ulkomaalaisvieraat puolestaan omia maitaan.
Eliittikisat kilpailtiin viimeisen kerran vuonna 2017. Vuonna 2018 sen korvasi uusi yleisurheilun GP-sarja.
Kilpailut vuosittain

1987: Kokkola, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Lohja, Saarijärvi, Varkaus, Ylivieska
1988: Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Lohja, Saarijärvi, Savonlinna, Tampere, Ylivieska
1989: Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Lohja, Pieksämäki, Tampere, Tornio, Turku
1990: Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Lohja, Pieksämäki, Saarijärvi, Tampere, Turku
1991: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Pieksämäki, Tampere
1992: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Nurmijärvi (Klaukkala), Pieksämäki, Tampere
1993: Kuortane, Lapinlahti, Lappeenranta, Nurmijärvi (Klaukkala), Tampere
1994: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Nurmijärvi (Klaukkala), Tampere
1995: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Nurmijärvi (Klaukkala), Tampere
1996: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Nurmijärvi (Klaukkala), Tampere
1997: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Tampere, Turku
1998: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Tampere, Turku
1999: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Tampere, Turku
2000: Kuortane, Eurajoki, Lapinlahti, Tampere, Turku, Lappeenranta
2001: Lappeenranta, Lapinlahti, Tampere, Lahti
2002: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Tampere, Turku
2003: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Tampere, Turku
2004: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Tampere, Turku
2005: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Tampere, Turku
2006: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Lappeenranta, Tampere, Turku
2007: Kuortane, Lahti, Lapinlahti, Tampere, Turku
2008: Joensuu, Kuortane, Lapinlahti, Lappeenranta, Lapua
2009: Kuortane, Lapua, Lappeenranta, Joensuu, Lapinlahti
2010: Kuortane, Espoo, Lappeenranta, Lapinlahti, Joensuu
2011: Tampere, Kuortane, Lapinlahti, Joensuu, Lappeenranta
2012: Tampere, Lapinlahti, Lappeenranta, Kuortane, Joensuu
2013: Joensuu, Lahti, Lapinlahti, Kuortane, Tampere
2014: Lahti, Kuortane, Lapinlahti, Joensuu, Tampere
2015: Lahti, Lapinlahti, Joensuu, Kuortane, Tampere
2016: Lapinlahti, Kuortane, Lahti, Joensuu, Lappeenranta
2017: Lahti, Kuortane, Joensuu, Lapinlahti, Lappeenranta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Eliittikisojen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Kisojen sivustot

Kuortaneen Eliittikisat (Arkistoitu – Internet Archive)
Savo Games (Arkistoitu – Internet Archive)
Joensuu Games (Arkistoitu – Internet Archive)
Elohopeamillimetri

Vanha ilmapuntari, jonka asteikko on merkitty elohopeamillimetreinä.
Elohopeamillimetri eli millimetri elohopeapatsasta (tunnus mmHg) on vanha paineen yksikkö. Se vastaa yhden millimetrin korkuisen elohopeapatsaan painetta maan pinnalla. SI-yksikköinä yksi elohopeamillimetri vastaa noin 133,322 (tarkemmin:  {\tfrac {101325}{760}}) pascalia.
Elohopeamillimetriä käytetään nykyäänkin verenpaineen ja muiden kehon nesteiden mittauksissa, mikä on Suomessa asetuksellakin nimenomaisesti hyväksytty. Ennen sitä käytettiin yleisesti myös ilmanpaineen yksikkönä. Meteorologiassa se on kuitenkin korvattu SI-järjestelmän mukaisesti hehtopascalilla (hPa) eli millibaarilla (mbar). Normaali ilmanpaine maan pinnalla on noin 760 mmHg eli 1 013 hPa.
Elohopeamillimetri on lähes sama kuin torri, mutta niillä on toisistaan poikkeavat määritelmät. Elohopeamillimetrin määritys perustuu maailman säätieteilijöiden järjestön määritelmään, joka kuuluu: "paine joka aiheutuu täsmälleen yhden millimetrin korkuisen nestepilarin alapäässä nesteen tiheyden ollessa täsmälleen 13,595 1 g/cm³ paikassa, jossa painovoiman aiheuttama kiihtyvyys on täsmälleen 980,665 cm/s²"
Jomalan vaakuna

Jomalan vaakuna
Jomalan vaakuna on Jomalan kunnan tunnus. Vaakunan aihe seuraa melko uskollisesti jäljennöksenä vuodelta 1326 säilynyttä Ahvenanmaan keskiaikaista sinettiä. Pyhä Olavi oli suojeluspyhimys paitsi koko saariryhmälle, niin myös 1200-luvulta peräisin olevalle Jomalan kirkolle.
Vaakunan selitys kuuluu ”sinisessä kentässä Pyhä Olavi istumassa valtaistuimella pidellen valtakunnanomenaa ja sotakirvestä, kaikki kultaa.” Vaakunan on suunnitellut Matts Dreijer, ja Jomalan kunnanvaltuusto hyväksyi vaakunan kokouksessaan 21. marraskuuta 1947. Ahvenanmaan maakuntahallitus vahvisti vaakunan käyttöön 27. helmikuuta 1952.
Ahvenanmaan sinetti vuodelta 1326.
Matts Dreijerin alkuperäinen malli Jomalan vaakunasta.
Jouko Jokinen (luistelija)

Jouko Ilmari Jokinen (30. marraskuuta 1936 Rovaniemi – 22. syyskuuta 2024 Rovaniemi) oli suomalainen pikaluistelija.
Jokinen edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Squaw Valleyssa 1960 hän sijoittui 1 500 metrillä neljänneksi mutta kaatui 500 metrillä ja jäi 42:nneksi. Innsbruckissa 1964 hän sijoittui 1 500 metrillä 19:nneksi. Hän osallistui neljä kertaa MM-kilpailuihin ja kahdesti EM-kilpailuihin. Hän sijoittui 500 metrillä MM-kilpailuissa neljänneksi vuonna 1961 ja seitsemänneksi vuonna 1960 sekä EM-kilpailuissa viidenneksi vuonna 1961.
Jokinen edusti seuratasolla Lapin Lukkoa. Hän saavutti SM-pronssia yhteispisteissä vuonna 1962. Hän voitti SM-kultaa 500 metrillä vuosina 1960, 1961, 1965 ja 1966. Suomen-ennätystä hän paransi 500 metrillä kahdesti vuonna 1965 (41,8 ja 41,6) sekä 1 000 metrillä kerran sekä vuonna 1962 (1.28,5) että vuonna 1964 (1.28,4).
Jouko Jokisen isoveli Jorma Jokinen oli myös pikaluistelun maaotteluedustaja.
Henkilökohtaiset ennätykset

500 metriä 41,1
1 000 metriä 1.25,8
1 500 metriä 2.11,8
3 000 metriä 4.56,4
5 000 metriä 8.31,7
10 000 metriä 17.28,8
Barbara Jones

Jones kuvassa toinen oikealta
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | 4×100 metriä |  |
|  Kultaa | Rooma 1960 | 4×100 metriä |  |
Barbara Jones (s. 26. maaliskuuta 1937) on entinen yhdysvaltalainen pikajuoksija. Hän on edelleen kaikkien aikojen nuorin yleisurheilun olympiavoittaja.
Jones voitti kultaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa Helsingin 1952 olympialaisissa. Hän juoksi toisen osuuden viestissä, jossa sekä Yhdysvallat että toiseksi sijoittunut Saksa juoksivat maailmanennätyksen 45,9 s. Viimeisessä vaihdossa viestiä johtaneen Australian juoksijat pudottivat kapulan ja jäivät viidenneksi. Jones oli tuolloin vasta 15-vuotias ja hänestä tuli olympialaisten yleisurheilun kaikkien aikojen nuorin olympiavoittaja. Rooman 1960 olympialaisissa Jones voitti pikaviestissä toisen kultamitalinsa ajalla 44,5 s. Välierissä he juoksivat uuden maailmanennätyksen 44,4 s.
Pan-Amerikan kisoissa 1955 Jones voitti kultaa 100 metrin juoksussa ja 4 × 100 metrin viestijuoksussa.
Jokiluikero

| Jokiluikero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Blennioidei
Heimo::  Luikerot Blenniidae
Suku::  Salaria
Laji::  fluviatilis
Kaksiosainen nimi
 Salaria fluviatilis  (Asso, 1801) 
Katso myös
   Jokiluikero Wikispeciesissä   Jokiluikero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jokiluikero (Salaria fluviatilis) on Välimeren ympäristössä luonnonvaraisena elävä ahvenkaloihin kuuluva kalalaji. Luikerot ovat tavallisemmin tunnettuja akvaariokaloina.
Jokiluikero on yleensä reilun kymmenen sentin mittainen. Jokiluikerolla on yksi huomattavan pitkä selkäevä ja samoin pitkänmallinen peräevä. Vatsaevä on jäykkä, ja kala voi levätä pohjassa sen varassa. Pyrstöevä on pyöreäkärkinen. Kalalla ei ole suomuja. Sen kyljillä on laikkua. Koiraskalan erottaa päälaen harjanteesta. Sekä ylä- että alaleuassa on pari muita pitempiä hampaita, jotka eivät ole kuitenkaan kulmahampaat fylogeneettisessä mielessä.
Jokiluikeroa tavataan Euroopan puolella Ranskan, Espanjan, Italian ja eräiden Baltian maiden makeissa vesissä. Muun muassa Gardajärvessä kasvaa lajin oma endeeminen muotonsa. Lajia tavataan myös muun muassa Turkissa, Marokossa ja Algeriassa. Laji ei ole uhanalainen.
Aiheesta muualla

ITIS: Salaria fluviatilis (englanniksi)
IUCN Red List: Salaria fluviatilis (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q837644  Wikispecies: Salaria fluviatilis  BOLD: 156681  CoL: 6XBLD  EoL: 46573648  EUNIS: 10089  Fauna Europaea: 304884  Fauna Europaea (new): 80815f24-78b3-49d3-8cbe-b525ce9d12dc  FishBase: 4877  GBIF: 4409525  iNaturalist: 111929  IRMNG: 10454143  ITIS: 636528  IUCN: 60764  NBN: NHMSYS0001745799  NCBI: 195082  Observation.org: 185768  OBIS: 465542  Open Tree of Life: 172797  Plazi: 91EB6F0E-192A-06F7-2BF1-41B90058F21F  WoRMS: 465542
Elektronegatiivisuus

Elektronegatiivisuus on suhteellinen mitta, joka kuvaa sitä, miten voimakkaasti atomi vetää  puoleensa yhteisiä sidoselektroneja molekyylissä. Esimerkiksi happiatomin elektronegatiivisuus on suurempi kuin vetyatomin, joten vesimolekyylissä suurempi osuus happi-vetysidosten elektronitiheydestä on happea lähellä. Mitä suurempi on sidoksen muodostavien atomien elektronegatiivisuuksien ero, sitä poolisempi sidos on.
Useimmiten elektronegatiivisuuden mittaamiseen käytetään Linus Paulingin vuonna 1932 esittelemää asteikkoa. Muita asteikkoja ovat Mullikenin asteikko (1934), Allredin–Rochowin asteikko ja Allenin asteikko.
Paulingin asteikko

Kun verrataan heteronukleaaristen sidosten (X–Y) kokeellisesti määritettyä dissosiaatioentalpiaa  D({\text{X--Y}})_{kokeellinen} keskiarvoon  {\tfrac {1}{2}}{\big (}D({\text{X--X}})+D({\text{Y--Y}}){\big )} havaitaan ero  \Delta D, eli
Joissain sidoksissa kuten Cl–Br eroa ei ole  \Delta D\approx 0, mutta toisissa kuten H–F se on merkittävä  \Delta D=272kJ/mol.
Elektronegatiivisuuksien  \chi ^{P} ero on  \Delta D neliöjuuri,
\chi ^{P}(Y)-\chi ^{P}(X)={\sqrt {\Delta D}}
Paulingin mukaan  \Delta D kuvasi sidoksen ioniluonnetta. Hän määritteli elektronegatiivisuuden atomin voimaksi vetää elektroneja puoleensa molekyylissä.
Mullikenin asteikko

Mullikenin asteikossa elektronegatiivisuusarvot saadaan ionisoitumispotentiaalin ja elektroniaffiniteetin keskiarvosta. Mullikenin arvot esitetään suoraan energian yksiköissä, tavallisesti elektronivoltteina (eV).
Elektronegatiivisuus ja sidokset

Alkuaineet, joiden elektronegatiivisuusero on pieni (Paulingin asteikossa alle 0,4), muodostavat suhteellisen poolittomia kovalenttisia sidoksia. Jos elektronegatiivisuusero on välillä 0,4–1,7, sidokset ovat poolisia ja kovalenttisia. Jos yhdisteen elektronegatiivisuusero on suurempi kuin 1,7, se tulkitaan yleensä ioniyhdisteeksi.
| Elektro- negatiivisuusero | Sidoksen ioniluonne prosentteina | Elektro- negatiivisuusero | Sidoksen ioniluonne prosentteina |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,1 | 0,5 | 1,7 | 51 |
| 0,2 | 1 | 1,8 | 55 |
| 0,3 | 2 | 1,9 | 59 |
| 0,4 | 4 | 2,0 | 63 |
| 0,5 | 6 | 2,1 | 67 |
| 0,6 | 9 | 2,2 | 70 |
| 0,7 | 12 | 2,3 | 74 |
| 0,8 | 15 | 2,4 | 76 |
| 0,9 | 19 | 2,5 | 79 |
| 1,0 | 22 | 2,6 | 82 |
| 1,1 | 26 | 2,7 | 84 |
| 1,2 | 30 | 2,8 | 86 |
| 1,3 | 34 | 2,9 | 88 |
| 1,4 | 39 | 3,0 | 89 |
| 1,5 | 43 | 3,1 | 91 |
| 1,6 | 47 | 3,2 | 92 |
Säännönmukaisuudet elektronegatiivisuudessa

Elektronegatiivisuudet kasvavat, kun liikutaan vasemmalta oikealle jaksollisen järjestelmän pääryhmissä (ryhmät 1–2 ja 13–17). Kasvu johtuu siitä, että atomin ytimen varauksen suurentuessa ydin vetää elektroneja enemmän puoleensa. Samalla siis kasvaa myös ensimmäinen ionisoitumisenergia.
Elektronegatiivisuudet pienenevät, kun liikutaan pääryhmissä ylhäältä alas. Tässä suunnassa atomin elektronikuorien määrä lisääntyy eikä ydin vedä elektroneja yhtä tiukasti puoleensa.
Elektronegatiivisuus siis suurenee kuljettaessa vasemmasta alakulmasta oikeaan yläkulmaan.
| → elektronegatiivisuus kasvaa → atomisäde pienenee → ionisoitumisenergia kasvaa → |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ryhmä | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |  |
jakso: 
| 1 | H 2,2 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | He   |  |
| 2 | Li 1,0 | Be 1,5 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | B 2,0 | C 2,5 | N 3,0 | O 3,5 | F 4,0 | Ne   |  |
| 3 | Na 0,9 | Mg 1,2 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Al 1,5 | Si 1,8 | P 2,1 | S 2,5 | Cl 3,0 | Ar   |  |
| 4 | K 0,8 | Ca 1,0 | Sc 1,3 | Ti 1,5 | V 1,6 | Cr 1,6 | Mn 1,5 | Fe 1,8 | Co 1,9 | Ni 1,8 | Cu 1,9 | Zn 1,6 | Ga 1,6 | Ge 1,8 | As 2,0 | Se 2,4 | Br 2,8 | Kr   |  |
| 5 | Rb 0,8 | Sr 1,0 | Y 1,2 | Zr 1,4 | Nb 1,6 | Mo 1,8 | Tc 1,9 | Ru 2,2 | Rh 2,2 | Pd 2,2 | Ag 1,9 | Cd 1,7 | In 1,7 | Sn 1,8 | Sb 1,9 | Te 2,1 | I 2,5 | Xe   |  |
| 6 | Cs 0,7 | Ba 0,9 | Lu  | Hf 1,3 | Ta 1,5 | W 1,7 | Re 1,9 | Os 2,2 | Ir 2,2 | Pt 2,2 | Au 2,4 | Hg 1,9 | Tl 1,8 | Pb 1,9 | Bi 1,9 | Po 2,0 | At 2,2 | Rn   |  |
| 7 | Fr 0,7 | Ra 0,9 | Lr   | Rf   | Db   | Sg   | Bh   | Hs   | Mt   | Ds   | Rg   | Cn   | Nh   | Fl   | Mc   | Lv   | Ts   | Og   |  |