stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ubikviteetti (teologia)

Ubikviteetti merkitsee kristillisessä teologiassa Kristuksen inhimillisen luonnon läsnäoloa kaikkialla. Oppi kehitettiin luterilaisessa teologiassa, ja on ilmaistu Yksimielisyyden ohjeessa, erityisesti sen kahdeksannessa artiklassa. Opin mukaan Kristuksen inhimillinen luonto on korotettu jumalalliseen valtaan, ja näin ollen Kristus pystyy toteuttamaan lupauksensa olla läsnä sanassa ja sakramenteissa, kaikkein erityisimmin ehtoollisessa. Luterilaiseen ehtoollisoppiin yhdistettynä ubikviteetti-oppi tarkoittaa sitä, että Kristus voi olla ruumiillisesti jumalallisen voimansa vuoksi läsnä siellä, missä ikinä tahtoo. Tämän vuoksi hän on läsnä lukuisissa paikoissa (ehtoollisleivissä ja eukaristian vietoissa) yhtä aikaa (multivolipreesens).
Usein ubikviteetti tulkitaan väärin tarkoittamaan Kristuksen ruumiin kaikkiallisuutta, minkä Yksimielisyyden ohje kieltää.
Tohtori Martti Luther piti tärkeimpänä ohjenuoranaan ns. Sola scriptura -periaatetta, toisin sanoen sitä, että kaiken on perustuttava täsmälleen Raamatun sanaan. Näin ollen eukaristian on oltava täsmälleen Jeesuksen omien sanojen mukainen: "Tämä on minun ruumiini."
Katolinen kirkko ajautuu transsubstantiaatio-opissaan tohtori Lutherin mukaan harhaan siinä, että se leipä muuttuu rituaalin kellon kilautuksen hetkellä Jeesuksen ruumiiksi, vaikka se todellisuudessa on edelleen pelkkää leipää, ja se maistuu leivältä. Ei se materia siitä kelloa kilauttamalla muuksi muutu.
Muut protestantit, kuten zwingliläiset ja kalvinistit, mutta varsinkin yltiöpäiset ns. hurmahenget, "die Schwärmerer", ajautuvat tohtori Martti Lutherin mukaan harhaan siksi, koska he opettavat, että "tämä leipä ainoastaan symbolisoi Kristuksen ruumista, olematta kuitenkaan Kristuksen ruumis." Ehtoollisleipä ei ole Kristuksen ruumiin symboli, vaan Kristuksen ruumis. Samalla kun luterilainen puree öylättiä, samalla hän myös puree rikki Kristuksen luut ristinpuulla.
Ubikviteettioppi kuuluu luterilaisuuteen, mutta ei zwingliläisyyteen eikä kalvinismiin.
Tretyakovo Airlines

| Tretyakovo Airlines |
| --- | --- |
 IATA:    –  ICAO: TKO 
Perustettu:  1997
Lakkautettu:  2003
Laivaston koko:  11
Solmukohdat:  Domodedovon lentoasema Tretjakovon lentoasema
Kotipaikka:  Moskova
Tretyakovo Airlines (koko nimeltään Tretyakovo Air Transport Company, ven. Авиационно-транспортная компания Третьяково; ICAO: TKO) oli venäläinen lentoyhtiö. Vuonna 1997 perustetun yhtiön solmukohdat olivat Moskovan Domodedovon ja Tretjakovon lentoasemat. Se kuljetti matkustajia ja rahtia tilauslennoilla.
Tretyakovo Airlinesin toimilupa peruttiin 30. tammikuuta 2003 edellisen vuoden lopulla sattuneen onnettomuuden vuoksi.
Laivasto

Tretyakovo Airlines käytti toimintansa aikana seuraavia 11 lentokonetta ja helikopteria.
1 Iljušin Il-18D
1 Iljušin Il-18Gr
1 Iljušin Il-18V
3 Iljušin Il-62M
1 Iljušin Il-62MK
1 Mil Mi-8TV
1 Tupolev Tu-134A-3
2 Tupolev Tu-134AK
Onnettomuudet

23. lokakuuta 2002: siirtolennolla Moskovasta Biškekiin olleen Iljušin Il-62M:n painopiste oli niin kaukana takana, että yritettäessä laskeutumista miehistö ei saanut laskettua koneen nokkaa maahan. Kone ajautui sivuun kiitotieltä, törmäsi esteeseen ja syttyi tuleen. Kaikki yhdeksän miehistön jäsentä selvisivät onnettomuudesta, mutta kone tuhoutui.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tretyakovo Airlines Wikimedia Commonsissa
Tretyakovo Airlinesin Il-62 Istanbulissa syyskuussa 2001.
Tretyakovo Airlinesin Tu-134 Moskovassa kesäkuussa 2002. Kone on ollut aiemmin Voronežavian käytössä, ja sinikeltainen raita on jäänne sen väreistä.
Filodemos

Filodemos Gadaralainen (m.kreik. Φιλόδημος ὁ Γαδαρεύς, Filodēmos ho Gadareus, lat. Philodemus Gadarensis; n. 110 eaa., Gadara – n. 40/35 eaa., Herculaneum) oli antiikin kreikkalainen epikurolainen filosofi ja runoilija.
Elämä

Filodemos opiskeli Zenon Sidonlaisen, epikurolaisen koulun johtajan, kanssa Epikuroksen puutarhassa Ateenan ulkopuolella ennen asettumistaan Roomaan noin vuonna 80 eaa. Hän oli Zenonin seuraaja, mutta omaperäinen ajattelija erityisesti estetiikan alueella, jolla epikurolaiset eivät olleet perinteisesti juurikaan toimineet. Filodemos oli Lucius Calpurnius Piso Caesoninuksen ystävä, ja Cicero kytki tämän Pison paheelliseen elämään vaikka ylistikin sekä tämän filosofiaa että tämän runojen eleganssia (elegans lascivia). Filodemos oli Vergiliuksen opettaja ja vaikutti Horatiuksen teokseen Ars poetica. Kreikkalainen antologia sisältää 34 hänen kirjoittamaansa epigrammia.
Filodemos ja Papyrusten huvila

Pison Papyrusten huvilassa Herculaneumissa oli ilmeisesti suuri kirjasto, joka koostui suurelta osin epikurolaisista teksteistä. Monista kirjoituksista oli kirjastossa useampi kuin yksi kappale, mikä saattaa viitata siihen, että tämä osa Pison kirjastoa oli Filodemoksen oma. Kirjasto hautautui Vesuviuksen purkauksessa vuonna 79, mutta papyrukset ovat säilyneet osittain vaikkakin hiiltyneinä. 1700-luvulla rakennuksen kaivauksissa löydettiin suuri määrä papyruskääröjä. Ne tunnetaan nimellä Herculaneumin papyrukset. Ne sisälsivät 36 Filodemoksen nimiin laitettua tutkielmaa, jotka käsittelivät muun muassa musiikkia, retoriikkaa, etiikkaa, merkkejä, hyveitä ja paheita, hyvää kuningasta, sekä puolustivat epikurolaista filosofiaa stoalaisten ja peripateetikkojen näkemyksiä vastaan. Ensimmäiset Herculaneumista löydetyt Filodemoksen kirjoitusten katkelmat julkaistiin vuonna 1824.
Aiemmin papyrukset tuhoutuivat samalla kun niitä avattiin ja luettiin, mutta niissä olevia kirjoituksia saatiin kirjoitettua ylös käsin. Nykyisin tutkijat käyttävät näiden käsin kirjoitettujen kopioiden lisäksi infrapunateknologiaa sekä erilaisia valokuvaustekniikoita papyruksissa olevien kirjoitusten saamiseksi esiin ja tallentamiseksi. Varsinaisia papyrusrullia säilytetään kansalliskirjastossa Napolissa.
Filodemoksen mukaan on nimetty kansainvälinen Philodemus Project -tutkimusprojekti, joka pyrkii rekonstruoimaan Filodemoksen teoksia papyruksista. Oxfordin yliopisto toimittaa, kääntää ja julkaisee projektin löytämiä tekstejä.
Osasta papyruksia on tunnistettu mahdollisesti Filodemoksen omaa käsialaa.
Teoksia

Herculaneumista on tähän mennessä löydetty seuraavat teokset:
Historia
Index Stoicorum (Stoicorum Index Herculanensis; PHerc. 1018)
Index Academicorum (Academicorum philosophorum index Herculanensis; PHerc. 164, 1021)
Stoalaisista (PHerc. 155, 339)
Epikuroksesta (PHerc. 1232, 1289)
Muistelmia Epikuroksesta (Tutkielma Epikuroksesta ja muista; PHerc. 1418, 310)
Koulun ystäville (PHerc. 1005)
Luonnontiede
Ilmiöistä ja päätelmistä (PHerc. 1065)
Teologia
Hurskaudesta (PHerc. 1428)
Jumalista (PHerc. 26)
Jumalten elintavoista (PHerc. 152, 157)
Etiikka
Paheista ja hyveistä, kirja 7 (Imartelusta) (PHerc. 222, 223, 1082, 1089, 1457, 1675)
Paheista ja hyveistä, kirja 9 (Kotitaloudenhoidosta) (PHerc. 1424)
Paheista ja hyveistä, kirja 10 (Röyhkeydestä) (PHerc. 1008)
Comparettin etiikka (PHerc. 1251; nimetty teoksen ensimmäisenä toimittaneen Domenico Comparettin mukaan)
Kuolemasta (PHerc. 1050)
Suorasta kritiikistä (PHerc. 1471)
Suuttumuksesta (PHerc. 182)
Retoriikka, musiikki ja runousoppi
Retoriikasta (useissa papyruksissa)
Musiikista (PHerc. 1497)
Runoista (useissa papyruksissa)
Hyvästä kuninkaasta Homeroksen mukaan (PHerc. 1507)
Kirjallisuutta

Gigante, Marcello & Obbink, Dirk: Philodemus in Italy: The Books from Herculaneum.  University of Michigan Press, 2002.  ISBN 0472089080
Philodemus: On Poems. I.  (Toimittanut ja kääntänyt sekä selitykset kirjoittanut Richard Janko. Philodemus Project)  Oxford University Press, 2001.
Tsouna, Voula: The Ethics of Philodemus.  Oxford University Press, 2007.  ISBN 0199292175
Aiheesta muualla

Philodemus Project (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Antiikin filosofia  Epikurolainen koulukunta
| --- | --- |
Kreikkalainen aika:  Epikuros  Metrodoros  Polyainos  Leontion  Karneiskos  Hermarkhos  Idomeneus  Leonteus  Themista  Kolotes  Polystratos  Dionysios Lamptrailainen  Basileides  Diogenes Tarsoslainen  Demetrios Lakonialainen  Filodemos  Apollodoros  Zenon Sidonlainen 
Roomalainen aika:  Amafanius  Titus Albucius  Lucretius  Faidros  Patron  Siron  Diogenes Oinoandalainen  Catius 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 2  ISNI  VIAF 2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 2 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Mr Selfridge

| Mr Selfridge |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  Jakso 1: 63 minuuttia   Jaksot 2–10: 44–46 min
Luoja(t):  Andrew Davies
Pääosissa:  Jeremy Piven   Frances O’Connor Amanda Abbington Tom Goodman-Hill Katherine Kelly
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ITV  Yle TV1
Esitetty:  6. tammikuuta 2013 – jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  4
Jaksoja:  40
Säveltäjä(t):  Charlie Mole
Aiheesta muualla
IMDb
Mr Selfridge on brittiläinen draamasarja, joka kertoo Harry Gordon Selfridgestä ja hänen vuonna 1909 perustamastaan lontoolaisesta tavaratalosta. Sarjaa on tehty neljä kymmenjaksoista tuotantokautta. Ensimmäinen jakso esitettiin Britanniassa 6. tammikuuta 2013. Neljättä tuotantokautta aloitetaan näyttämään keväällä 2016.
Sarjan kohtauksia on kuvattu muun muassa  Kentissä historiallisella Chathamin telakalla, joka esittää sarjassa tavaratalon julkisivua. Kolmannella tuotantokaudella kuvauspaikkana toimi myös South Forelandin majakka Doverissa.
Päänäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jeremy Piven  | … |  Harry Selfridge   |
|  Frances O’Connor  | … |  Rose Selfridge    |
|  Aisling Loftus  | … |  Agnes Towler   |
|  Zoe Tapper  | … |  Ellen Love    |
|  Tom Goodman-Hill  | … |  Roger Grove   |
|  Trystan Gravelle  | … |  Victor Colleano   |
|  Grégory Fitoussi  | … |  Henri Leclair   |
|  Amanda Abbington  | … |  Josie Mardle   |
|  Kika Markham  | … |  Lois Selfridge   |
|  Katherine Kelly  | … |  Lady Mae Loxley   |
|  Ron Cook  | … |  Mr Crabb   |
|  Samuel West  | … |  Frank Edwards   |
|  Amy Beth Hayes  | … |  Kitty Hawkins   |
|  Lauren Crace  | … |  Doris Miller/Grove    |
|  Deborah Cornelius  | … |  Miss Blenkinsop   |
|  Timothy Watson  | … |  Mr Perez   |
|  Pippa Haywood  | … |  Miss Bunting   |
|  Adam Wilson & Greg Austin  | … |  Gordon Selfridge   |
|  Poppy Lee Friar & Kara Tointon  | … |  Rosalie Selfridge/De Bolotoff   |
|  Raffey Cassidy & Alana Boden  | … |  Beatrice Selfridge   |
|  Freya Wilson, Millie Brady & Hannah Tointon  | … |  Violette Selfridge   |
|  Aidan McArdle  | … |  Lordi Loxley   |
|  Zoë Wanamaker  | … |  Ruhtinatar Marie   |
|  Kelly Adams  | … |  Nancy Webb   |
|  Sacha Dhawan  | … |  Jimmy Dillon   |
|  Robert Pugh  | … |  Lordi Wynstay   |
Aiheesta muualla

Yle Areena - Mr Selfridge (Arkistoitu – Internet Archive)
Uudisraivaaja

| Uudisraivaaja |
| --- | --- |
 Sarjan logo
Tyyli:  Draama
Kestoaika:  47 min
Pääosissa:  Kari Heiskanen Kaija Pakarinen Reino Nordin Eero Saarinen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  2. tammikuuta 2006 – 3. huhtikuuta 2006
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  12
Tuotanto
Tuottaja(t):  Roope Lehtinen Matti Penttilä
Ohjaaja(t):  Veikko Aaltonen Jyri Kähönen Aleksi Salmenperä
Käsikirjoittaja(t):  Timo Varpio
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television Oy Yle Draama
Palkinnot
Voitetut:  Venla: Paras draamasarja 2006 Venla: Paras miesnäyttelijä Kari Heiskanen
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Uudisraivaaja on vuonna 2006 valmistunut suomalainen kausisarja, jonka esitti Yle TV1. 12-osaisen sarjan ovat ohjanneet Veikko Aaltonen, Jyri Kähönen ja Aleksi Salmenperä, neljä jaksoa kukin. Sarjan on käsikirjoittanut Timo Varpio. Sijoitusmaailmaan sijoittuvan draaman keskiössä on Kari Heiskasen esittämä yritysjohtaja Rami Laine.
Sarja palkittiin radio- ja tv-yhtiöiden Prix Europa -kilpailun tv-fiktiosarjan parhaana 2006. Suomessa se sai parhaan draamasarjan Venlan, minkä lisäksi Kari Heiskanen palkittiin parhaana miesnäyttelijänä.
Juoni

Sijoitusyhtiön toimitusjohtaja Rami Laine erehtyy rikkomaan alan sääntöjä yrittäessään varmistaa oman taloudellisen etunsa. Seuraa rikosepäily, jolle on pohjaa vain osittain. Mies yrittää selviytyä tilanteesta, mutta vaakalaudalle joutuvat oman talouden lisäksi myös avioliitto, ura ja ystävyyssuhteet.
Rooleissat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kari Heiskanen  | … |  Rami Laine   |
|  Eero Saarinen  | … |  Juha Nygren   |
|  Kaija Pakarinen  | … |  Paula Laine   |
|  Reino Nordin  | … |  Niko Laine   |
|  Juha Varis  | … |  Jyri Salmi   |
|  Pirkko Hämäläinen  | … |  Irene Nygren   |
|  Tommi Korpela  | … |  Sampo Rantanen   |
|  Niina Nurminen  | … |  Annamari Niemelä   |
|  Ismo Apell  | … |  Wideroos   |
|  Ville Seivo  | … |  Panu   |
|  Pekka Laiho  | … |  Kalevi Teräsalo   |
|  Seppo Maijala  | … |  Jarmo Haapaniemi   |
|  Tomi Salmela  | … |  Tommi Kaila   |
|  Antti Reini  | … |  Matti   |
|  Elena Leeve  | … |  Kukka   |
|  Anja Pohjola  | … |  äiti   |
|  Antti Virmavirta  | … |  Kannisto   |
|  Anu Sinisalo  | … |  Ritva Hakala   |
|  Hannele Lauri  | … |  Mirja   |
|  Otto Gustavsson  | … |  Pyry   |
|  Heikki Kujanpää  | … |  lääkäri   |
|  Juhani Niemelä  | … |  Masa   |
|  Elina Luukkonen  | … |  Terhi Liedes   |
|  Timo Torikka  | … |  tilintarkastaja   |
|  Taisto Reimaluoto  | … |  kirjastotyöntekijä   |
|  Lena Labart  | … |  Helena Syrjä   |
|  Matti Rönkä  | … |  uutistenlukija   |
|  Kristo Salminen  | … |  Kytömäki   |
|  Pekka Mukkala  | … |  tehtaanjohtaja   |
|  Ursula Salo  | … |  Riina   |
|  Jussi Halli  | … |  toimittaja   |
|  Krista Kosonen  | … |  rukoileva nainen   |
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Erehdys | 2. tammikuuta 2006 |
| 2. | Skandaali | 9. tammikuuta 2006 |
| 3. | Johtaja | 16. tammikuuta 2006 |
| 4. | Pojat | 23. tammikuuta 2006 |
| 5. | Valinta | 30. tammikuuta 2006 |
| 6. | Jatkoaika | 6. helmikuuta 2006 |
| 7. | Metsästäjät | 27. helmikuuta 2006 |
| 8. | Puhelin johon yrititte soittaa | 6. maaliskuuta 2006 |
| 9. | Haastattelu | 13. maaliskuuta 2006 |
| 10. | Tuotto-odotuksia | 20. maaliskuuta 2006 |
| 11. | Uudisraivaaja | 27. maaliskuuta 2006 |
| 12. | Vielä kerran | 3. huhtikuuta 2006 |
Triangeli

Angelika Kauffmann: L'Allegra, 1779
Triangeli, kansanomaiselta nimeltään pimpparauta on kolmionmuotoinen, metallinen, idiofoneihin kuuluva lyömäsoitin. Triangeli on pienimpiä sinfoniaorkesterissa käytettäviä soittimia.
Ääninäytteet
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Se on tehty tasakylkisen kolmion muotoon taivutetusta terästangosta, jonka tangon päät lähes kohtaavat. Yleensä se kiinnitetään ohuella narulla tai renkaalla telineeseen roikkumaan. Soitettaessa triangelia lyödään kevyesti teräksisellä puikolla. Tällöin koko soittimen runko pääsee värähtelemään. Triangelista lähtee heleä ääni. Vaikkei se ole kovin voimakas, triangelin enharmonisten yläsävelten johdosta sen sävelkorkeuden (pitch) voi kuulla koko sinfoniaorkesterinkin yli.
Historiallisesti triangelia pidetään egyptiläisen sistrumin perillisenä; sistrumia käytettiin Hathorin ja Isiksen palvomisessa ja pahojen henkien poishäätämisessä. Euroopassa triangelia tiedetään käytetyn jo ainakin keskiaikana (1300-lukuun mennessä) uskonnollisissa tarkoituksissa ja tanssimusiikissa. Pohjois-Euroopassa käytettiin kooltaan nykyisiä suurempia puolisuunnikkaita, joiden alasivulla roikkui irtonaisia renkaita tai pieniä lautasia (jingles). Ennen vuotta 1660 oli usein käytössä kolme kooltaan erikokoista soitinta, mutta tämän jälkeen niitä saattoi olla käytössä viisikin. 1800-lukuun mennessä rengasmaiset soitimet katosivat tyystin. Italiassa ja Baijerissa suosittiin jalustimen muotoisia katkaistuja renkaita.
Soitin oli käytössä ensin kansan parissa. Taidemusiikissa soitin on esillä vuodesta 1710 lähtien, jolloin Hampurin ooppera käytti sitä. Seitsemän vuotta myöhemmin myös Dresdenin ooppera otti soittimen käyttöönsä. Molemmissa oopperoissa instrumenttia käytettiin todennäköisesti kansantanssin säestämisessä. Soittimen maine oli pitkään alhainen ja sitä pidettiin kerjäläisten, kodittomien ja romanien soittimena. Esimerkiksi Stuttgartissa koronetin soittajia jopa kiellettiin 1700-luvulla soittamasta tätä "mitätöntä soitinta". Soitin vakiintui 1700-luvulla käyttöön ottomaanien sotilasmusiikkiyhtyeiden kokoonpanoissa.
Orkesteriteoksissa soitin esiintyy 1700-luvun puolivälistä alkaen. Soitin on mukana Johann Friedrich Faschin (1688–1758) noin vuonna 1750 säveltämän teoksen johdannossa (overture). Muun muassa Wolfgang Amadeus Mozart (teoksessa Die Entfürung aus das Serail, 1782) , Joseph Haydn (teoksessa Sotilassinfonia, 1794), Ludwig van Beethoven (9. sinfonia, 1823) sekä Johannes Brahms käyttivät sitä teoksissaan. 1800-luvun puolivälissä triangeli nousi muiden orkesterisoittimien joukkoon, kun Franz Liszt käytti sitä sooloinstrumenttina  1. pianokonsertossaan (Es) (1853). Sittemmin esimerkiksi Edward Elgar käytti triangelia 11. Enigma-muunnelmassaan (1899) kuvaamaan bulldogkoira Danin kaulapannasta syntyvää ääntä koiran ravistellessa itseään.
Lisäksi soitinta on käytetty latinalaisamerikkalaisessa musiikissa.
Kuvia 1600-luvun soittimista

Ambrosius Francken I:n öljymaalaus tammipuulle "Triumph des Christuskindes" (noin 1605–1610).
Yksityiskohta teoksesta Pieter Lastman (1583–1633): Orestes and Pylades Disputing at the Altar (vuodelta 1614).
Eustache Le Sueur  (1617–1655): Triangelimuusa (joskus 1652–1655).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Triangeli Wikimedia Commonsissa
Soitinesittelyt: Lyömäsoittimet. Radion sinfoniaorkesterin lyömäsoittaja Kazutaka Morita esittelee soittimiaan: patarummut, pikkurumpu, ksylofoni, symbaalit, triangeli (video, 26.11.2015) (englanniksi) (yle.fi)
Carmen-kiharat

| Carmen-kiharat> Carmen Curlers |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Pääosissa:  Morten Hee Andersen Maria Rossing
Alkuperämaa:  Tanska
Alkuperäiskieli:  tanska
Julkaistu:  2021
Tuotantokausia:  3
Tuotanto
Käsikirjoittaja(t):  Mette Heeno
Aiheesta muualla
IMDb 
Carmen-kiharat (Carmen Curlers) on tanskalainen televisiosarja vuodelta 2021. Viihteellinen draamasarja perustuu väljästi tanskalaisen lämpörullatehtailijan Arne Bybjergin uraan ja hänen yrityksensä, henkilöstömäärältään Tanskan suurimmaksi kasvaneen Carmen-yhtiön historiaan.
Kolmesta tuotantokaudesta ensimmäinen keskittyy yrityksen alkuvuosiin 1963–1969. Yrittäjätarinan sivuteemoja ovat naisten asema yhteiskunnassa ja työelämässä sekä suhtautuminen homoseksuaalisuuteen.
 Toisella tuotantokaudella Carmen-yhtiötä ollaan myymässä amerikkalaisille, mutta tuotannossa on ongelmia ja jonkun yhtiön sisällä epäillään välittäneen liikesalaisuuksia kilpailijalle.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Morten Hee Andersen  | … |  Axel Byvang, yrittäjä   |
|  Rosalinde Mynster  | … |  Tove Byvang, Axelin vaimo   |
|  Maria Rossing  | … |  Birthe Windfeld, Axelin oikea käsi   |
|  Nicolai Jørgensen  | … |  Frans Lynge, kampaaja   |
|  Lars Ranthe  | … |  Jørgen Windfeld, Birthen aviomies   |
|  Fanny Leander Bornedal  | … |  Kathrine Windfeld, tytär   |
|  Louis Næss-Schmidt  | … |  Svend Windfeld, poika   |
|  Christian Tafdrup Rigmand  | … |  Poul Mosholt   |
|  Mille Lehfeldt  | … |  Vita Mosholt, Poulin vaimo   |
|  Kaya Toft Loholt  | … |  Kirsten Mosholt, tytär   |
|  Sofie Torp  | … |  Lis Lassen, sihteeri   |
|  Joachim Fjelstrup  | … |  Benjamin Møller, valokuvaaja   |
|  Signe Egholm Olsen  | … |  Karen, Birthen sisar   |
|  Petrine Agger  | … |  Edith Hansen, Birthen sisar   |
|  Lane Lind  | … |  Poulin äiti   |
Jaksot > 1. tuotantokausi

Axel’s Curlers
Tanskan suurimmat kauneusmessut
Ovelta ovelle
Tukkukauppias
Kuin uusi nainen 10 minuutissa
Artiste extraordinaire
Iloista joulua
Ensin valloitetaan Pariisi
Jaksot > 2. tuotantokausi

Tervetuloa Carmenille!
Mutkia matkassa
Maailman paras työpaikka
Koko tehtaan johdossa
We shall overcome
Jotain millä erotumme muista
Iloista joulua
Buongiorno!
Todella upeeta

| Todella upeeta> Absolutely Fabulous |
| --- | --- |

 Ensimmäisen kauden DVD-julkaisu
Tyyli:  Tilannekomedia, farssi
Kestoaika:  noin 30 min
Luoja(t):  Jennifer Saunders, Dawn French
Pääosissa:  Jennifer Saunders Joanna Lumley Julia Sawalha June Whitfield Jane Horrocks
Alkuperämaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  BBC One
Esitetty:   12. marraskuuta 1992  14. tammikuuta 1995 –
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  39
Tunnuskappale:  This Wheel’s on Fire
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  French and Saunders productions
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Todella upeeta (engl. Absolutely Fabulous) on BBC:n tuottama ja näyttelijä Jennifer Saundersin kirjoittama komediasarja, farssi, jota on esitetty vuodesta 1992 kausittain. Sarjan tunnusmusiikin ”This Wheel’s on Fire” esittää Julie Driscoll yhdessä Adrian Edmonsonin kanssa. Kappaleen ovat alun perin tehneet Bob Dylan ja The Band.
Ennen sarjaa Saundersilla oli yhdessä Dawn Frenchin kanssa TV-show, jossa toistuneen sketsin pohjalta syntyi sitten Todella upeeta. Suomessa sarjaa ovat esittäneet Yle TV1, TV5 ja AVA.
Sarjasta tehtiin yhdysvaltalainen versio, jota esitettiin Foxilla vuonna 2009. Sarjan tuottajana toimi Saunders.
Vuonna 2000 British Film Instituten kyselyssä ammattilaiset valitsivat sarjan kaikkien aikojen 17. parhaaksi brittiläiseksi TV-ohjelmaksi.
Sarjan puitteet

Saunders itse esittää pääosaa, henkisesti epäkypsää yksinhuoltajaäitiä nimeltä Ed(w)ina Monsoon. Hän on jättänyt elämässään vähemmälle huomiolle kaiken muun paitsi muotibisneksen, ja hän tietää kuinka saada kaiken haluamansa. Edinaa säestää ja kannustaa jos mahdollista vieläkin härskimpi ja häpeämättömämpi ystävätär Patricia "Patsy" Stone, jota esittää Joanna Lumley. Tällä on kaikkia kuviteltavissa olevia paheita nymfomaniasta, huumeiden väärinkäytöstä ja alkoholismista lähtien. Vastapainona on Edinan varhaiskypsä, tylsä ja jalat maassa pitävä tytär Saffron, joka yrittää kaikin keinoin opiskella ja huolehtia taloudesta, eli tilanteeseen kuuluu käännetty vanhemmuus. Saffya esittää Julia Sawalha.
Sivurooleissa esiintyy kirjavaa sakkia: kelvoton isoäiti, tuottajia, sihteereitä. Lähes jokaisessa jaksossa on vieraillut tunnettuja julkisuuden henkilöitä useimmiten omana itsenään, muun muassa Twiggy, Lulu, Britt Ekland, Helena Bonham Carter, Whoopi Goldberg, Sofie Gråbøl, Elton John, Ruby Wax.
Vuonna 2011 Jennifer Saunders ilmoitti, että sarjan pohjalta tehdään elokuva, ja Todella upeeta -elokuva tuli ensi-iltaan elokuussa 2016.
Keskeiset henkilöt

Edina Monsoon (Jennifer Saunders) — PR-toimiston omistaja ja johtaja, yksinhuoltajaäiti ja vastuuton, kapinallinen nelikymppinen teini samassa paketissa.
Saffron "Saffy" Monsoon (Julia Sawalha) — Edinan tytär, vakavamielinen nuori, joka yrittää pitää perheen elämän jonkinlaisessa järjestyksessä eikä ymmärrä äitinsä elämänvalintoja.
Patsy Stone (Joanna Lumley) — Edinan paras ystävä, entinen malli, ammattibilettäjä, julkkisten siipeilijä, alkoholisti, narkomaani, ja paljon muuta. Patsy ei voi sietää Saffronia.
isoäiti (June Whitfield) — Edinan äiti, joka on ollut hieman pihalla jo vuosikymmeniä. Kykenee välillä kuitenkin esittämään tyttärelleen myrkyllisiä huomautuksia. Herttainen mummeli, joka kärsii toisinaan kleptomaniasta.
Bubbles (Jane Horrocks) — Edinan omituisesti käyttäytyvä henkilökohtainen assistentti, jolla on voimakas Lancashiren aksentti.
Aiheesta muualla

Todella upeeta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
BBC: Todella upeeta (englanniksi)