Suomen rallin onnettomuudet
Kuolemaan johtaneet onnettomuudet > Raul Falinin kuolema Ehikin erikoiskokeella 1981

Vuoden 1981 Suurajoissa kuoli AKK:n puheenjohtaja Raul Falin. Onnettomuus tapahtui, kun itävaltalainen ralliautoilija Franz Wittmann ajoi rallin neljännen, Ehikin erikoiskokeen maaliin täyttä vauhtia Jämsänkosken pohjoispuolella. Wittmann ei huomannut maalimerkkiä, vaan jatkoi vauhdilla eteenpäin. Hän havahtui vasta 220 metriä maalilinjan jälkeen havaittuaan ajanottajien pakettiauton. Sen vierellä tien puolella seisoivat Raul Falin, Suomen rallicross-toiminnan johtomiehiin kuulunut Boris Rung ja kreikkalainen Kansainvälisen autourheiluliiton tarkkailija Costas Glossotis.
Kello oli 20 ja vallitsi hämärä, kun Wittmann näki edessään pakettiauton. Wittmannin jarruttaessa autojen välimatka oli hyvin lyhyt. Matka ei riittänyt pysäyttämään ralliautoa, vaan se liukui vähän sivuttain eteenpäin. Auton peräosa osui Faliniin lennättäen tämän 15 metrin päähän. Boris Rung ehti reagoida auton tuloon sen verran, että pyrki pakettiauton taakse suojaan. Hän ei ehtinyt suojaan, vaan Falinin sinkoutuva ruumis kaatoi hänet tielle.
Falinilla ja Rungilla oli oikeus olla ajanottajien auton luona. Erikoiskokeen maalin jälkeen autojen kuului hidastaa ja tulla ajanottajien luokse normaalia siirtymävauhtia. Falin ja Rung eivät osanneet pelätä mitään, sillä onnettomuus tapahtui niin yllättäen.
Järkyttynyt Wittmann kertoi tapahtuman jälkeen, etteivät hän eikä hänen kartanlukijansa Nestinger nähneet erikoiskokeen päättymisestä ilmoittavaa merkkiä. Järjestäjät puolestaan kertoivat, että sata metriä ennen maalia ollut merkki ja maalissa ollut merkki olivat vartioituja ja selvästi näkyvissä. Wittmann väitti erikoiskokeen yleisön peittäneen merkit näkyvistä, mutta järjestäjät kiistivät tämän.
Rallin kilpailutuomarina ollut AKK:n pääsihteeri Antti Syvälahti ihmetteli, miten maali oli voinut jäädä havaitsematta. Rallia oli ollut mahdollisuus harjoitella kaksi viikkoa ja erikoiskokeiden piti olla metrilleen ajajien tiedossa. Kaikki muut havaitsivat erikoiskokeen maalin. Wittmannin kartanlukija kertoi, ettei huomannut pikataipaleen loppumista nuottien loppumisesta, sillä hän etsi katseellaan tien sivusta maalin lähestymismerkkiä. Hän tiesi, että maali oli hyvin lähellä, mutta katsojat peittivät näkyvyyden niin, että hän huomannut lähestymismerkkiä.
Kilpailun tuomaristo kokoontui pian onnettomuuden jälkeen ja päätti sulkea Wittmannin kilpailusta. Tuomaristo perusteli päätöstään sillä, että kilpailun valvojat saivat estää vaarallisena pitämänsä kilpailijan ajon. Kilpailusta sulkemiseen vaikutti myös se, että onnettomuuden aiheuttaman šokin pelättiin tekevän Wittmannin ajosta vaarallisen. Wittmann ehti kuitenkin ajaa onnettomuuden jälkeen muutaman erikoiskokeen, sillä hän ei heti saanut tietoa onnettomuuden vakavuudesta. Vasta kilpailusta sulkeminen lopetti hänen ajonsa.
Onnettomuutta tutkittaessa poliisi kuulusteli noin 40 henkilöä. Kuulusteltavina olivat Franz Wittmann ja hänen kartanlukijansa Kurt Nestinger, ajanottoryhmän jäsenet, turvallisuus- ja erikoiskoevastaavat sekä useita katsojia. Wittmannia vastaan nostettiin syytteet kuolemantuottamuksesta ja kolmesta vammantuottamuksesta. Tapausta käsiteltiin marraskuussa 1981 Jämsän kihlakunnanoikeudessa, joka hylkäsi kaikki syytteet. Vuonna 1983 antamassaan päätöksessä Vaasan hovioikeus piti äänin 2–1 voimassa kihlakunnanoikeuden tuomion. Sähköpostitse tavoitettu Franz Wittmann oli 37 vuotta myöhemmin haluton muistelemaan tapahtunutta, eikä hän vastannut Iltalehden haastattelupyyntöön.