stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laturetki
Tunnettuja laturetkiä > Karelia-hiihto

Karelia-hiihto hiihdettiin perinteisenä laturetkenä Joensuun, Kontiolahden ja Liperin maisemissa helmikuun lopulla tai maaliskuun alussa. Lähtöpaikkoja 5-60 kilometrin reiteille  ovat olleet mm. Pärnävaara, Joensuu, Lykynlampi, Kontiolahden ampumahiihtokeskus, Lehmo ja Kontiolahti. Kilpailumatkana on 50 km.
Vuoden 2010 järjestyksessään 20. hiihto  jäi viimeiseksi Karelia-hiihdoksi. Laturetken perinnettä jatkaa Joensuun Latu järjestämällä vastaavana viikonloppuna jäähiihtotapahtuman Pyhäselällä.
Tunnettuja laturetkiä > Keuruu–Multia-laturetki

Keuruu–Multia-laturetki on kaikille avoin kaksipäiväinen hiihtotapahtuma, joka järjestetään vuosittain helmi-maaliskuussa. Ensimmäisen kerran se hiihdettiin 1950-luvulla. Lähtö tapahtuu nykyisin sekä Keuruun kivikoululta että Multian partiomajalta. Hiihtomatkat vaihtelevat viidestä viiteenkymmeneen kilometriin.
Tunnettuja laturetkiä > Oulun Tervahiihto

Oulun Tervahiihto Oulujoen jäällä järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1889. Pääreittien pituudet ovat 40 ja 70 kilometrin hiihdot. Lisäksi on muun muassa Matkahiihto ja Lasten Tervahiihto (10 km).
Tunnettuja laturetkiä > Paulintaival

Paulintaival laturetki hiihdetään vuosittain, aina maaliskuun toisena sunnuntaina reitillä Lapinlahti - Kuopion Tahkovuori. Reitin pituus on 55 kilometriä. Tapahtuma on saanut nimensä vuonna 1938 Maastohiihdon maailman mestaruuden voittaneesta nilsiäläisestä Pauli Pitkäsestä, joka sittemmin nuorena miehenä haavoittui sodassa taistellessa isänmaan puolesta.
Tunnettuja laturetkiä > Pirkan Hiihto

Pirkan Hiihto hiihdetään Kankaanpään Niinisalosta Ylöjärven Teivoon, aivan Tampereen rajalle. Pisin matka on 90 km. Hiihto on aina maaliskuun 1. sunnuntaina.
Tunnettuja laturetkiä > Pogostan Hiihto

Pogostan Laturetki hiihdettiin ensimmäisen kerran 1977 Ilomantsissa. Vuonna 1985 laturetken nimi muutettiin Pogostan Hiihdoksi. Lähtö ja maali ovat Parppein urheilukeskuksessa. Tapahtuma on yleensä maaliskuun kolmantena viikonloppuna. Lauantaina hiihdetään perinteisellä tyylillä 53 km:n ja sunnuntaina vapaalla tyylillä 60 km:n matka. Vuonna 2014 hiihto peruttiin ensimmäisen kerran, syynä oli lumipula.
Tunnettuja laturetkiä > Saarihiihto

Saarihiihto on Virolahdella järjestettävä laturetki, jonka reitti on ulottunut rajan yli Venäjän puolelle. Reitti on ulottunut entisiin Virolahden kuntaan kuuluneisiin saariin Virolahden merenlahden itäpuolella. Laturetki on järjestetty vuosina 2003, 2005 ja 2009. Seuraava Saarihiihto on tarkoitus hiihtää vuonna 2013. Saarihiihto alkoi hiihtotapahtumasta vuonna 2002, jolloin oli kulunut 100 vuotta Lake Placidin olympiakultamitalistin Veli Saarisen syntymästä.
Tunnettuja laturetkiä > Vaasahiihto

Vaasahiihto (ruots. Vasaloppet) on järjestetty Ruotsissa vuodesta 1922 ja se on maailman suurin yksittäinen maastohiihtokilpailu. Matka Sälenistä Moraan on noin 90 kilometriä. Se hiihdetään maaliskuun ensimmäisenä sunnuntaina. Tapahtuma kuuluu Worldloppet-sarjaan.
Tunnettuja laturetkiä > Vantaan laturetki

Vantaan laturetki hiihdetään Kuusijärven ja Hakunilan maastossa yleensä helmikuun viimeisenä sunnuntaina.
Aiheesta muualla

Laturetkikalenteri 2013 Suomen Latu. Viitattu 4.3.2013.[vanhentunut linkki]
1898

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Vuosi 1898 oli normaalivuosi, joka alkoi lauantaista.
Tapahtumia

13. tammikuuta – L'Aurore-lehdessä julkaistiin Émile Zolan Dreyfusin tapausta käsittelevä kirjoitus J'accuse (”minä syytän”).
12. helmikuuta – Espanjan–Yhdysvaltain sota: risteilijä USS Maine räjähti ja upposi Havannan satamassa (vielä tässä vaiheessa) tuntemattomasta syystä. Surmansa sai 266 Yhdysvaltain sotilasta. Tapaus oli yksi syy Yhdysvaltain sodanjulistukselle.
26. huhtikuuta – Palvelusväen oloja parantamaan pyrkinyt Helsingin Palvelijataryhdistys aloitti toimintansa. Yhdistys perusti oman paikanvälitystoimiston, vuonna 1900 palvelijatarkodin ja vuonna 1921 lepokodin Siuntioon.
1. toukokuuta – Suuri juomalakko Suomessa alkoi. Noin 70 000 ihmistä sitoutui lopettamaan väkijuomien käytön ainakin yhdeksi vuodeksi.
24. toukokuuta – Suomessa annettiin piirijakoasetus, jolla kunnat velvoitettiin jakamaan alueensa kansakoulupiireihin ja perustamaan koulupiiriin kansakoulun jos alueelta ilmoitettiin kouluun vähintään 30 kouluikäistä lasta. Harvaan asuttua maaseutua lukuun ottamatta koulupiirit oli asetuksen mukaan määriteltävä siten, ettei kenenkään koulumatka ole yli viiden kilometrin mittainen.
3. heinäkuuta – Yhdysvaltalainen Joshua Slocum purjehti ensimmäisenä ihmisenä yksin maapallon ympäri.
25. elokuuta – Turkkilaiset tappoivat 700 kreikkalaista ja 15 englantilaista Iraklionissa, Kreikassa. Tapaus johti Kreetan valtion (1898–1913) syntyyn.
29. syyskuuta – Kansanäänestys Kanadassa tiedusteli kansan mielipidettä kieltolain käyttöön ottamisen suhteen. Alhaisen äänestysprosentin vuoksi kieltolakia ei otettu käyttöön, vaikka sen kannatus oli vastustusta suurempi.
10. marraskuuta – Noin 2 000 henkilön joukko aloitti Wilmingtonissa Pohjois-Carolinassa niin sanotun Wilmingtonin kapinan, jossa kaupungin pormestari, kaupunginvaltuusto ja kaupungin poliisipäällikkö pakotettiin eroamaan ja valkoista ylivaltaa vastustaneiden henkilöiden ja instituutioiden omaisuutta tuhottiin. Mahdollisesti jopa 60 ihmistä kuoli kapinassa.
26. joulukuuta – Pierre ja Marie Curie ilmoittivat löytäneensä radiumin.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Havaiji liitettiin Yhdysvaltoihin.
Espanjan–Yhdysvaltain sota: Filippiinit, Guam ja Puerto Rico Yhdysvaltain alaisuuteen, Kuuba itsenäistyi.
Apteekkari Caleb Bradham valmisti ensimmäisen kerran Pepsi-kolajuomaa.
Perustettiin Suomen Liikemiesten Kauppaopisto.
Perustettiin koripalloseura Uudenkaupungin Korihait.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Viktor Ullmann, saksalainen säveltäjä (k. 1944)
11. tammikuuta – Leif Sverdrup, norjalais-yhdysvaltalainen upseeri ja insinööri (k. 1976)
19. tammikuuta – Heikki Kannisto, suomalainen poliitikko (k. 1957)
22. tammikuuta – Thor Modéen, ruotsalainen näyttelijä (k. 1950)
23. tammikuuta – Sergei Eisenstein, neuvostovenäläinen elokuvaohjaaja (k. 1948)
3. helmikuuta – Alvar Aalto, suomalainen arkkitehti (k. 1976)
6. helmikuuta – Charles Barkel, ruotsalainen viulisti ja musiikkipedagogi (k. 1973)
9. helmikuuta – Rafael Koskimies, suomalainen kirjallisuudentutkija (k. 1977)
10. helmikuuta – Bertolt Brecht, saksalainen näytelmäkirjailija (k. 1956)
11. helmikuuta – Leó Szilárd, unkarilais-yhdysvaltalainen ydinfyysikko (k. 1964)
14. helmikuuta – Aksel Airo, suomalainen kenraali (k. 1985)
4. maaliskuuta – Aino Lohikoski, suomalainen näyttelijä (k. 1981)
5. maaliskuuta – Misao Ōkawa, japanilainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö (k. 2015)
13. maaliskuuta – Henry Hathaway, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja (k. 1985)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

11. huhtikuuta – Conrad Bonnevie-Svendsen, norjalainen pappi ja vastarintamies (k. 1983)
16. huhtikuuta – Viola Kariniemi, suomalainen näyttelijä (k. 1992)
21. huhtikuuta – Eero Lehtonen, suomalainen viisiottelija ja olympiavoittaja (k. 1959)
21. huhtikuuta – Hallvard Trætteberg, norjalainen heraldikko (k. 1987)
22. huhtikuuta – Erkki Helo, suomalainen teatteriammattilainen (k. 1974)
26. huhtikuuta – Vicente Aleixandre, vuoden 1977 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut espanjalainen runoilija (k. 1984)
2. toukokuuta – Reino R. Lehto, suomalainen juristi (k. 1966)
3. toukokuuta – Golda Meir, Israelin pääministeri (k. 1978)
15. toukokuuta – Egil Hylleraas, norjalainen teoreettinen fyysikko (k. 1965)
16. toukokuuta – Nils Swedlund, Ruotsin puolustusvoimien komentaja (k. 1965)
24. toukokuuta – Håkan Lindberg, suomalainen hyönteistieteilijä (k. 1966)
26. toukokuuta – Leila Rydman-Kalervo, suomalainen kuvataiteilija (k. 1992)
30. toukokuuta – Hjalmar Gullberg, ruotsalainen runoilija (k. 1961)
2. kesäkuuta – Ola Isene, norjalainen näyttelijä ja oopperalaulaja (k. 1973)
9. kesäkuuta – Luigi Fagioli, italialainen moottoriurheilija (k. 1952)
19. kesäkuuta – Olav Dalgard, norjalainen elokuvaohjaaja, kirjailija ja kriitikko (k. 1980)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Gertrude Weaver, yhdysvaltalainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö (k. 2015)
19. heinäkuuta – Vilho Lampi, suomalainen taidemaalari (k. 1936)
19. heinäkuuta – Herbert Marcuse, saksalais-yhdysvaltalainen sosiologi ja filosofi (k. 1979)
29. heinäkuuta – Isidor Isaac Rabi, vuoden 1944 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1988)
30. heinäkuuta – Henry Moore, englantilainen kuvanveistäjä (k. 1986)
11. elokuuta – Uljas Rauanheimo, suomalainen kirjailija (k. 1963)
18. elokuuta – Clemente Biondetti, italialainen moottoriurheilija (k. 1955)
20. elokuuta – Roberto Larraz, argentiinalainen miekkailija ja olympiamitalisti (k. 1978)
20. elokuuta – Vilhelm Moberg, ruotsalainen kirjailija (k. 1973)
24. elokuuta – Albert Claude, vuoden 1974 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut belgialainen biologi (k. 1983)
2. syyskuuta – Rafael Bergström, suomalainen näyttelijä (k. 1933)
3. syyskuuta – Johan Otto Söderhjelm, suomalainen lakimies ja poliitikko (k. 1985)
14. syyskuuta – Maria Åkerblom, suomalainen saarnaaja (k. 1981)
24. syyskuuta – Howard Florey, vuoden 1945 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut australialainen patologi (k. 1968)
26. syyskuuta – George Gershwin, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 1937)
29. syyskuuta – Trofim Lysenko, neuvostoliittolainen biologi (k. 1976)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

3. lokakuuta – Leo McCarey, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 1969)
2. marraskuuta – Helmuth Weidling, saksalainen kenraali (k. 1955)
5. marraskuuta – Francesco Domenico Chiarello, italialainen sotilas, aikanaan yksi viimeisistä ensimmäisen maailmansodan veteraaneista (k. 2008)
8. marraskuuta – Aimo Halonen, suomalainen näyttelijä ja toimittaja (k. 1960)
11. marraskuuta – René Clair, ranskalainen elokuvaohjaaja (k. 1981)
19. marraskuuta – Aili Hildén, suomalainen näyttelijä (k. 1984)
21. marraskuuta – René Magritte, belgialainen surrealistinen taidemaalari (k. 1967)
26. marraskuuta – Karl Ziegler, vuoden 1963 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (k. 1973)
29. marraskuuta – C. S. Lewis, irlantilainen kirjailija (k. 1963)
6. joulukuuta – Gunnar Myrdal, vuoden 1974 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut ruotsalainen taloustieteilijä, poliitikko ja ministeri (k. 1987)
21. joulukuuta – Johan Strøm, tanskalainen poliitikko (k. 1958)
24. joulukuuta – Simo Penttilä, suomalainen kirjailija (k. 1971)
27. joulukuuta – Vieno Simonen, suomalainen kansanedustaja ja ministeri (k. 1994)
Albert Lutuli, vuoden 1960 Nobelin rauhanpalkinnon saanut eteläafrikkalainen poliitikko (k. 1967)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

14. tammikuuta – Lewis Carroll, englantilainen matemaatikko ja kirjailija (s. 1832)
25. tammikuuta – Frederick Dobson Middleton, brittiläinen kenraali (s. 1825)
26. tammikuuta – Lajos Tisza, unkarilainen kreivi ja poliitikko (s. 1832)
1. helmikuuta – Tsuboi Kōzō, japanilainen amiraali (s. 1843)
3. helmikuuta – Aatto Suppanen, suomalainen kirjailija, toimittaja ja kääntäjä (s. 1855)
13. helmikuuta – Gusztáv Kálnoky, unkarilainen kreivi ja valtiomies, Itävalta-Unkarin ulkoministeri 1881–1895 (s. 1832)
19. helmikuuta – Hans Rasmus Astrup, norjalainen poliitikko (s. 1831)
25. helmikuuta – Johan Zacharias Blackstadius, ruotsalainen taidemaalari ja graafikko (s. 1816)
8. maaliskuuta – Edward Lloyd Thomas, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1825)
10. maaliskuuta – Emil Victor Langlet, ruotsalainen arkkitehti (s. 1824)
11. maaliskuuta – William S. Rosecrans, yhdysvaltalainen keksijä, yritysjohtaja, kenraali, diplomaatti ja poliitikko (s. 1819)
12. maaliskuuta – Johann Balmer, sveitsiläinen fyysikko ja matemaatikko (Balmerin sarja) (s. 1825)
12. maaliskuuta – Zacharias Topelius, suomalainen kirjailija, lehtimies ja Helsingin yliopiston rehtori (s. 1818)
15. maaliskuuta – Henry Bessemer, englantilainen insinööri, keksijä ja liikemies (Bessemer-prosessi) (s. 1813)
16. maaliskuuta – Aubrey Beardsley, englantilainen kuvittaja ja kirjailija (s. 1872)
16. maaliskuuta – Saverio Gerbino, italialainen katolinen piispa (s. 1814)
18. maaliskuuta – Matilda Joslyn Gage, yhdysvaltalainen ihmisoikeusaktivisti ja suffragetti (s. 1826)
18. maaliskuuta – Andrei Aleksandrovitš Popov, venäläinen amiraali ja laivasuunnittelija (s. 1821)
20. maaliskuuta – Karl Jacob Gummerus, suomalainen lyseon lehtori ja kirjankustantaja (s. 1840)
20. maaliskuuta – Ivan Šiškin, venäläinen taidemaalari ja maalaustaiteiden professori (s. 1832)
20. maaliskuuta – Karl August Tavaststjerna, suomenruotsalainen kirjailija ja lehtimies (s. 1860)
25. maaliskuuta – Christian Olsen, norjalainen piirtäjä, valokuvaaja ja taidemaalari (s. 1813)
31. maaliskuuta – Eleanor Marx, englantilainen kirjailija, poliittinen aktivisti ja kääntäjä, Karl Marxin tytär (s. 1855)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

4. huhtikuuta – Paavo Nyrönen, suomalainen valtiopäivämies (s. 1828)
10. huhtikuuta – Carl Gustav Mortimer von Kraemer, suomalainen eversti, kuvernööri ja senaattori (s. 1817)
11. huhtikuuta – Walmis Westerlund, suomalainen kauppakoulun johtaja ja oppikirjojen tekijä (s. 1872)
18. huhtikuuta – Gustave Moreau, ranskalainen symbolistinen taidemaalari (s. 1826)
18. huhtikuuta – Oscar Paul, saksalainen pianisti, musiikkitieteilijä ja musiikkikirjailija (s. 1836)
24. huhtikuuta – Celso Golmayo Zúpide, espanjalais-kuubalainen shakkimestari (s. 1820)
11. toukokuuta – Johan Reinhold Taube, suomalainen valtiopäivämies (s. 1823)
19. toukokuuta – William Ewart Gladstone, brittiläinen valtiomies ja pääministeri (s. 1809)
20. toukokuuta – Johan Olof Åberg, ruotsalainen kirjailija (s. 1843)
22. toukokuuta – Edward Bellamy, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1850)
30. toukokuuta – Gong, kiinalainen prinssi ja hallitusmies (s. 1833)
31. toukokuuta – Karl August Andelin, suomalainen runoilija (s. 1838)
1. kesäkuuta – Osbert Salvin, englantilainen lintutieteilijä (s. 1835)
3. kesäkuuta – Samuel Plimsoll, brittiläinen poliitikko (s. 1824)
10. kesäkuuta – Severus Konkola nuorempi, suomalainen liikemies, valtiopäivämies, kunnallinen vaikuttaja ja kulttuurin suosija (s. 1857)
10. kesäkuuta – Tuone Udaina, viimeinen dalmatian kieltä puhunut henkilö (s. 1821)
17. kesäkuuta – Edward Burne-Jones, englantilainen taidemaalari ja kuvittaja (s. 1833)
19. kesäkuuta – Sigrid Jusélius, suomalaisen vuorineuvos Fritz Arthur Juséliuksen tytär, jonka muistoksi rakennettiin Juseliuksen mausoleumi (s. 1887)
20. kesäkuuta – Otto Viktorinus Gadd, suomalainen kenraaliluutnantti ja senaattori (s. 1831)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Siegfried Marcus, saksalainen keksijä (s. 1831)
2. heinäkuuta – Peter Birch-Reichenwald, norjalainen poliitikko (s. 1843)
7. heinäkuuta – Louis Buffet, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1818)
7. heinäkuuta – Nikolai Jarošenko, venäläinen taidemaalari (s. 1846)
21. heinäkuuta – Vihtori Aaltonen, suomalainen työläisrunoilija (s. 1871)
29. heinäkuuta – Porfiri Voinaralski, venäläinen vallankumouksellinen narodnikki (s. 1844)
30. heinäkuuta – Otto von Bismarck, Saksan ensimmäinen valtakunnankansleri (s. 1815)
30. heinäkuuta – Evert Julius Bonsdorff, suomalainen anatomi, eläintieteilijä ja lääkäri (s. 1810)
30. heinäkuuta – John Caird, skotlantilainen teologi (s. 1820)
3. elokuuta – Robert Montgomery, suomalainen lainopin professori, senaattori ja yhteiskunnallinen vaikuttaja (s. 1834)
3. elokuuta – Karl Knies, saksalainen taloustieteilijä (s. 1812)
6. elokuuta – Karl Magnus von Wright, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1847)
7. elokuuta – Georg Ebers, saksalainen egyptologi ja kirjailija (s. 1837)
9. elokuuta – Eugène Boudin, ranskalainen taidemaalari (s. 1824)
17. elokuuta – Carl Zeller, itävaltalainen säveltäjä (s. 1842)
27. elokuuta – Fredrik Joel Pätiälä, suomalainen lääkäri ja kirjallisuuden suomentaja (s. 1863)
31. elokuuta – Hubert-Joseph Henry, ranskalainen everstiluutnantti ja väärentäjä (s. 1846)
1. syyskuuta – Ivar Kaskas, suomalainen taidemaalari (s. 1841)
2. syyskuuta – Wilford Woodruff, yhdysvaltalainen Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidentti, profeetta ja ilmestyksensaaja (s. 1807)
9. syyskuuta – Stéphane Mallarmé, ranskalainen symbolistirunoilija (s. 1842)
10. syyskuuta – Elisabet (Sissi), Itävallan keisarinna (s. 1837)
15. syyskuuta – Johan Arvid Hjorth, suomalainen varatuomari ja pormestari (s. 1848)
19. syyskuuta – Brynjulf Bergslien, norjalainen kuvanveistäjä (s. 1830)
19. syyskuuta – George Grey, englantilainen sotilas ja tutkimusmatkailija, Uuden-Seelannin pääministeri 1877–1879 (s. 1812)
20. syyskuuta – Theodor Fontane, saksalainen kirjailija (s. 1819)
29. syyskuuta – Thomas F. Bayard, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (s. 1828)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Marija Ošanina, venäläinen vallankumouksellinen narodnikki (s. 1853)
6. lokakuuta – Nathan C. Brooks, yhdysvaltalainen opetusalan henkilö, historioitsija ja runoilija (s. 1809)
16. lokakuuta – Torsten Thure Renvall, Turun arkkipiispa (s. 1817)
24. lokakuuta – Pierre Puvis de Chavannes, ranskalainen taidemaalari (s. 1824)
6. marraskuuta – Rafael Laethén, suomalainen pankinjohtaja, säveltäjä ja runoilija (s. 1845)
19. marraskuuta – Don Carlos Buell, yhdysvaltalainen kenraali (s. 1818)
25. marraskuuta – Otto Malm, suomalainen laivanvarustaja ja lahjoittaja (s. 1838)
26. marraskuuta – Severus Konkola, suomalainen talonpoika, liikemies ja patruuna (s. 1832)
28. marraskuuta – Conrad Ferdinand Meyer, sveitsiläinen kirjailija (s. 1825)
29. marraskuuta – Ángel Ganivet y García, espanjalainen kirjailija ja konsuli (s. 1865)
29. marraskuuta – Antti Toikkonen, suomalainen maakauppias ja maanviljelijä (s. 1828)
5. joulukuuta – Johan Ismael Tamsén, suomalainen opettaja ja päätoimittaja (s. 1837)
7. joulukuuta – Karl Hals, norjalainen pianonrakentaja (s. 1822)
10. joulukuuta – Emil Kléen, ruotsalainen toimittaja ja runoilija (s. 1868)
12. joulukuuta – Carl Hochschild, ruotsalainen vapaaherra, diplomaatti ja poliitikko (s. 1831)
16. joulukuuta – Pavel Tretjakov, venäläinen kauppias, taidekerääjä, filantrooppi ja mesenaatti (s. 1832)
23. joulukuuta – Nicholas Benois, venäläinen arkkitehti (s. 1813)
25. joulukuuta – Georges Rodenbach, belgialainen kirjailija (s. 1855)
31. joulukuuta – Joseph Vacher, ranskalainen sarjamurhaaja (s. 1869)
Aleksandre Roinašvili, georgialainen valokuvaaja (s. 1846)
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1898
Amamisaaret

Saariston sijainti Kyūshūn ja Okinawan välissä.
Saarten kartta.
Amamisaaret (jap. 奄美群島, Amami-guntō) on  Riukiusaarten saaristoon kuuluva saariryhmä Japanissa. Se sijaitsee Kyūshūn lounaispuolella pääsaarten ja Okinawan välissä. Hallinnollisesti saaret kuuluvat  Kagoshiman prefektuuriin.
Suurimmat saaret

Amami Ōshima (奄美大島), ala noin 715 km2
Tokunoshima (徳之島), ala noin  248 km2
Okinoerabujima (沖永良部島), ala noin  94 km2
Kakeromajima (加計呂麻島), ala noin 77 km2
Kikaijima (喜界島), ala noin  57 km2
Yoronjima (与論島),  ala noin  20 km2
Pokrovsk

Pokrovsk voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Pokrovsk (ven. Покровск), kaupunki Sahan tasavallassa Venäjällä
Pokrovsk (ukr. Покровськ), kaupunki Donetskin alueella Ukrainassa, vuoteen 2016 Krasnoarmijsk.
Raketa (kantosiipialus)

Raketa-234 Volgalla 2004
Raketa-luokan kantosiipialukset eli Projekti 340-, 340E- ja 340ME- luokan alukset ovat neuvostoliittolaisia pääasiassa jokiliikenteeseen valmistettuja matkustajaliikenteen kantosiipialuksia.
Historiaa

Raketa-aluksia valmistettiin myös Projekti 340E- ja Projekti 340ME -tyyppeinä. Aluksia rakennettiin kaikkiaan 389 kappaletta Krasnoje Sormovo-telakalla Gorkissa (nyk. Nižni Novgorod) Venäjällä ja Morje-telakalla Feodosijassa Ukrainassa.
Ensimmäinen Raketa-luokan kantosiipialus Raketa-1 valmistui Krasnoje Sormovon telakalla ja tuli liikenteeseen 25. elokuuta 1957. Se kulki Gorkista Kazaniin 420 km seitsemässä tunnissa. Ensimmäiset Raketat liikennöivät pääasiassa Moskovajoella. Viimeinen luokan alus valmistettiin 1976.  Valmistuneista meni vientiin ulkomaille 32.  Vientimaita olivat mm. Iso-Britannia, Italia, Ranska, Romania, Saksan liittotasavalta, Suomi,  ja Yhdysvallat   1991 Neuvostoliiton purkauduttua Raketoiksi kutsuttuja kantosiipualuksia, myös muitakin kuin nimenomaan Raketoita,  vietiin Alankomaihin, Kiinan kansantasavaltaan, Puolaan, Saksan liittotasavaltaan ja Unkariin.
Tekniikka

Aluksen päämoottori oli Zvezda M400 -tyyppinen V12-meridiesel, jonka teho oli tuhat hevosvoimaa. Polttoainetta moottori kulutti noin 165 kg tunnissa, ja aluksen huippunopeus oli noin 32 solmua. Alusten toimintamatka oli noin 500 km, ja ne kykenivät kuljettamaan mallista riippuen 58–64 matkustajaa.
Suomen kaksi kantosiipialusta > Tehi

| M/S Suvi-Tuuli |
| --- | --- |
 Tehi Vääksyn kanavassa kesällä 1970.
Lippuvaltio:   Suomi
Aiemmat nimet:  Tehi
Omistaja:  Yksityisomistuksessa
Suomessa kuuluisin ”Raketa” oli Jyväskylän ja Lahden kaupunkien omistaman Päijänteen Kantosiipi Oy:n  (1962–1983) Tehi, joka oli saanut nimensä Päijänteen Tehinselän mukaan. Alus kulki kesäisin Lahden ja Jyväskylän välillä. Tehissä oli päävoimanlähteenä alumiinikantinen V12-meridiesel, jonka teho oli 1 300 hevosvoimaa. Epäluotettava moottori vaihdettiin italialaiseen Ivecoon, jonka teho oli 1 050 hevosvoimaa, ja alus saavutti 33 solmun nopeuden. Tehin kantosiivet poistettiin 1982. Iveco vaihdettiin Volvo Pentaan, jonka teho mahdollisti enää vain 12 solmun nopeuden kantosiivettömälle Tehille. Matkustajamäärä kuitenkin lisääntyi 64:stä 80:een.
Tehi on liikennöinyt sittemmin M/S Suvi-Tuuli -nimisenä Satakunnan Pyhäjärvellä; vuonna 2009 risteilyjä ei enää järjestetty. Kesään 2016 saakka M/S Suvi-Tuuli liikennöi Juojärvellä Pohjois-Savossa. Kesällä 2017 alus siirtyi merelle ja aloitti risteilyt Porvoosta uuden omistajansa Friendship Cruisesin palveluksessa.
Suomen kaksi kantosiipialusta > Rosetta

Nykyään Suomen ainoa kantosiipialuksena edelleen toimiva tilausristeilijä on Royal Lines -yhtiön M/S Rosetta, jonka kotisatama on Lahti. Alus on alun perin Morje-telakalla Feodosijassa 1963 valmistettu Raketa 314, jota käytettiin sennimisenä Virossa. Vuonna 1993 alus tuotiin Suomeen ja se rekisteröitiin Raketa-nimisenä. Vuosina 1995–2005 se toimi Suvijet-nimisenä, minkä jälkeen sitä tuli M/S Rosetta.
Tehin tapaan myös Rosettan moottori on vaihdettu. Käyttövoimana on MAN 2842 LYE -dieselmoottori. Rosettan huippunopeus on 29–32 solmua. Lisäksi aluksen ohjaamo on peruskorjauksen yhteydessä siirretty kohti aluksen keulaa sen perästä.
Rosetta teki vuonna 2009 räätälöityjä tilausristeilyjä Lahdesta.
Rosetan kutsumerkki on OJ2652 ja meriradionumero 230943040.
Kirjallisuutta

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
New Hydrofoil Service in Finland. Hovering Craft & Hydrofoil Magazine, May–June 1962, 1. vsk., nro 8–9, News Supplement.