stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Boniface Kiprop

Boniface Kiprop Toroitich (s. 12. lokakuuta 1985 Kapchorwan piirikunta, Uganda) on ugandalainen kestävyys- ja maastojuoksija.
Kiprop osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa jo vuonna 2000, kun hän juoksi Vilamouran maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa kahdenneksikymmenenneksiseitsemänneksi. Seuraavana vuonna hän voitti nuorten Afrikan mestaruuden 5 000 metrin juoksussa ajalla 13.48,6 ja 10 000 metrin juoksussa ajalla 28.45,76. 2002 hän voitti pronssia Dublinin maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa ja 2003 Lausannen maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa hopeaa. Hän voitti samana vuonna junioreiden Afrikan-mestaruuden 5 000 ja 10 000 metrillä. Hän osallistui Pariisin MM-kisoihin 2003, mutta karsiutui 5 000 metrillä alkuerissä. Abujan Afrikan kisoissa hän sijoittui 5 000 metrillä kuudenneksi ja 10 000 metrillä neljänneksi.
Kiprop voitti hopeaa Brysselin maastojuoksun MM-kisoissa 2004 nuorten sarjassa ja oli samalla voittamassa nuorten joukkuekilpailussa pronssia Ugandan joukkueessa. Yleisurheilun nuorten MM-kisoissa Grossetossa hän voitti 10 000 metrin juoksun ajalla 28.03,77 ja sijoittui 5 000 metrillä viidenneksi ajalla 13.33,18. Samana vuonna hän oli neljäs Ateenan olympialaisissa 10 000 metrillä ajalla 27.25,48 ja kahdeksas IAAF:n yleisurheilufinaalin 5 000 metrillä ajalla 13.15,48. Kaksi viikkoa olympialaisten jälkeen hän rikkoi Richard Chelimon 13 vuotta vanhan 10 000 metrin nuorten maailmanennätyksen Brysselissä ajalla 27.04,00.
Kiprop sijoittui 2005 maastojuoksun MM-kisoissa seitsemänneksi pitkällä matkalla. Helsingin MM-kisoissa hän oli neljäs 10 000 metrillä ajalla 27.10,98 ja yhdestoista 5 000 metrillä. Kauden lopussa IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän juoksi toiseksi 5 000 metrin kilpailussa. Alkukaudesta 2006 Kiprop voitti Kansainyhteisön kisoissa Melbournessa 10 000 metrillä kultaa sekä sijoittui Fukuokan maastojuoksun MM-kisoissa pitkällä matkalla kahdenneksikymmenenneksitoiseksi. Hän voitti myöhemmin samana vuonna Tukholman GP:n 5 000 metrin kilpailun ennätyksellään 12.57,11 ja juoksi Brysselin GP:ssä 10 000 metrillä kolmanneksi ajalla 26.41,95. Seuraavana vuonna hän keskeytti Mombasan maastojuoksun MM-kisoissa. Algerin Afrikan kisoissa hän oli 10 000 metrillä kuudes. Osakan MM-kisoissa hän sijoittui 10 000 metrillä kymmenenneksi.
Kiprop oli Edinburghin maastojuoksun MM-kisoissa 2008 kuudestoista. Pekingin olympialaisissa hän juoksi 10 000 metrillä kymmenenneksi ja saman vuoden IAAF:n yleisurheilufinaalissa 5 000 metrillä kahdeksanneksi.
Henkilökohtaiset ennätykset

3 000 metrin juoksu: 7.36,95 (2008)
5 000 metrin juoksu: 12.57,11 (2006)
10 000 metrin juoksu: 26.39,77 (2005)
10 kilometrin maantiejuoksu: 27.58 (2006)
British Council

British Council on Ison-Britannian kansainvälinen vuonna 1934 perustettu kulttuurisuhdeorganisaatio, joka toimii yli 100 maassa. British Council pyrkii luomaan Ison-Britannian kansalaisille kansainvälisiä mahdollisuuksia ja lujittamaan kulttuuri- ja yhteiskuntatyön kautta Ison-Britannian ja kohdemaiden suhteita. Kulttuurisuhteilla tarkoitetaan kansainvälisten suhteiden osa-aluetta, joka keskittyy edistämään dialogia ideoiden, tiedon, arvojen ja muiden kulttuuriin kuuluvien osa-alueiden välillä. Kulttuurisuhteilla voidaan katsoa voivan edistettävän kansallisia etuja, rakentaa suhteita ja edistää kulttuurista ymmärrystä.
British Council pyrkii tarjoamaan pääsyn Britannian kulttuuriin kielen, taiteen, yhteiskunnan ja koulutuksen muodossa. British Council edistää muun muassa aktiivisesti englannin kielen opiskelua ja sillä on yli 80 kielikoulua lähes 50 maassa. British Council on menoleikkausten johdosta joutunut arvioimaan uudestaan toimintaansa, kansainvälistä rooliaan ja läsnäoloaan Euroopassa. British Council on sulkenut muun muassa kirjastoja ja siirtänyt enenevissä määrin painopistettään Lähi-itään, islamilaiseen maailmaan ja nouseviin uusiin talouksiin. British Council toimii edelleen myös yli 40 Euroopan maassa.
British Council Suomessa

British Council on toiminut Suomessa vuodesta 1945. Se sijaitsee nykyisin Helsingissä Annankadun Hub Helsingissä. Suomessa British Councilin pääpaino on yhteiskuntaohjelmassa ja erityisesti yhteiskunnan monimuotoisuuteen ja yhteiskunnalliseen yrittämiseen liittyvässä työssä.
British Council Suomessa > Esimerkkejä Suomen toiminnasta

British Council pyrkii toimimaan aktiivisesti yhdenvertaisuuteen ja tasa-arvoon liittyvissä hankkeissa ja on mukana esimerkiksi Finnish Business & Societyn (FiBS) kanssa luomassa Suomeen työelämän monimuotoisuus -peruskirjaa. British Council on mukana vuoden World Design Capital Helsingissä 2012 omalla Social Responsibility and Design –hankkeella. Siinä pyritään tutkimaan julkisten tilojen yhteisöllisyyttä ja kaupunkilaisten hyvinvointia osallistavan kaupunkisuunnittelun kautta.
British Council on ollut mukana myös Britanniassa menestyneen yhteiskunnallisen yrittäjyyden konseptin tunnettavuuden lisäämisessä puhuen muun muassa mahdollisuudesta käyttää lääkäriosuuskuntien voittoa palveluiden kehittämiseen. Lisäksi British Council on mukana muun muassa yhteiskunnallisen yrittäjyyden tapahtumassa Onnistamossa sekä Suomalaisen työn liiton juhlavuoteen kuuluvassa Helsingin Musiikkitalossa 24. syyskuuta 2012 järjestettävässä Suomalaisen Työn Gaalassa, jossa palkitaan suomalaisia yhteiskunnallisia yrittäjiä. British Council on myös hallinnoinut vuosittain myönnettäviä stipendejä Suomen kansalaisille maisteriopintoihin opiskelijoille Britanniaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
British Councilin kotisivu
Tv-maailma

| TV-maailma |
| --- | --- |
Kustantaja:  Otavamedia
ISSN:  ISSN 1456-2006
Perustettu:  1998
Päätoimittaja:  Erkki Meriluoto
Kieli:  suomi
TV-maailma on Otavamedian julkaisema viikoittain ilmestyvä television ja radion ohjelmatietolehti, joka alkoi ilmestyä vuonna 1998. Se jaetaan Suomen Kuvalehden ja Seuran mukana. Numerosta 44/2024 myös Annan mukana. Sen päätoimittajana on vuodesta 2018 toiminut Erkki Meriluoto.
Carl Wenig

Carl Wenig
Carl Gottlieb Wenig (ven. Карл Богданович Вениг, Karl Bogdanovitš Venig; 26. helmikuuta (J: 14. helmikuuta) 1830 Rääveli - 6. helmikuuta (J: 24. tammikuuta) 1908 Pietari) oli baltiansaksalaistaustainen, venäläinen taidemaalari. Hän on taidemaalari Johann Gottlieb Wenigin (1837-1872) vanhempi veli
Elämäkerta

Carl Wenigin isä oli musiikinopettaja Gottlieb Friedrich Wenig, joka toimi Räävelin Pyhän Nikolaoksen kirkon urkurina ja viulistina. Wenigin äiti oli Agathe Fabergé, joka oli kuuluisan korusepän Carl Fabergén täti. Perhe muutti Pietariin vuonna 1848, jossa Wenigin isä työskenteli keisarillisten teattereiden johdossa.
Wenig opiskeli Keisarillisessa taideakatemiassa Pietarissa akatemian rehtorin Fjodor Brunin (1799-1875) historiamaalaustunneilla. Wenig palkittiin suurella kultamitalilla vuonna 1854 hänen maalauksestaan Ester Artakserkseen edessä, jonka ansiosta hän pystyi hakemaan apurahaa Roomassa oleskelua varten. Hänen teoksensa Enkelit ilmoittavat Sodoman tuhon ansiosta Wenig sai taideakatemian professuurin, jossa hän toimi vuoteen 1894 asti.
Wenig on sotamaalausten, raamatullisten aiheiden ja historiamaalausten tekijä. Hän sai myös muotokuvatilauksia.
Hänen oppilaisiinsa kuului muun muassa Abram Arhipov ja Sergei Vinogradov.
Teoksia

Venäläinen maalaistyttö
Imettäjä vierailee sairaan lapsen luona (1860-1866)
Vale-Dmitrin viimeiset hetket (1879)
Naisen muotokuva
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Carl Wenig
Käännös suomeksi
Tvashtar

Tvashtar voi viitata seuraaviin:
Tvashtar, hindulaisuuden jumala
Tvashtar Paterae, Jupiterin Io-kuun tuliperäinen alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tvashtar”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tvashtar Paterae

Purkaus Tvashtar Pateraen alueella vuonna 2007
Tvashtar Paterae on Jupiterin Io-kuun tuliperäinen alue kuun pohjoisnavan lähettyvillä. Alueen nimi tulee hindujen mytologian Tvashtar-jumalasta, joka takoi jumalten aseet, muun muassa Indran salaman. Galileo-luotain tutki Ion vulkaanista toimintaa. Tutkimusaikana kehittyi 25 kilometrin laavavirta, ja se ulottui noin kahden kilometrin korkeuteen. Ion muutokset ovat rajuja, ja Jupiterin vaikutusta niiden kehittymiseen tutkitaan. Suurimman purkauksen aikana havaittiin kaasupurkaus jopa 385 km:n korkeuteen.
Helmikuussa 2007 Plutoon matkalla ollut New Horizons -luotain havaitsi mennessään samoilla alueilla noin 290 km korkean purkauksen, jonka kuvasi.
Jupiterin massasta johtuva voimakas gravitaatio aiheuttanee kuiden koostumukseen epävakautta.
COVID-19 eläimillä

COVID-19 on todettu myös eläimillä. COVID-19-taudin aiheuttava SARS-CoV-2 voi tarttua ihmisten lisäksi myös muihin eläimiin, mutta tapauksia on ollut vain vähän. Virus pystyy siirtymään lajista toiseen, ja se tarttuu helposti lajista toiseen. Tällä hetkellä tartunta on tullut eläimille aina ihmisen kautta, mutta eläimet ovat myös tartuttaneet toisiaan saatuaan taudin. Yhtään lemmikin tartuttamaa ihmistä ei ole vielä tällä hetkellä todettu. Sen sijaan turkistarhoilla kasvatuista minkeistä tauti on tarttunut ihmisiin.
Lemmikkieläimet

Vaikka todennäköisyyttä taudin siirtymisestä lemmikkieläimeltä ihmiselle pidetään pienenä, COVID-19 on kuitenkin tarttunut ihmisiltä lemmikkieläimille. Vuoden 2021 helmikuussa SARS-CoV-2 on todistetusti tarttunut ainakin 84 kissaan ja 60 koiraan sekä yhteen frettiin. Kissaa pidetään lemmikeistä herkimmin alttiina sairastumiselle.
Kliinisissä tutkimuksissa on havaittu, että tauti lisääntyy heikosti koirissa ja niiden kykyä levittää tautia pidetään vähäisenä. Eläinkokeissa on todettu että tauti myös voi tarttua kaniin ja hamsteriin. Tiettävästi ensimmäinen ihmisestä eläimeen siirtynyt SARS-CoV-2-tartunta todettiin vuoden 2020 tammikuussa Hongkongissa koiralta.
Lemmikkieläimet > Lemmikin sairastuessa

Koirat ja kissat, jotka ovat sairastuneet COVID-19-tautiin eivät ole juuri oireilleet. Lemmikit ovat pääsääntöisesti sairastuessaan oireettomia tai oireet ovat mietoja ja lemmikki tervehtyy täysin. Yhdysvalloissa ei tiedetä yhdenkään lemmikin kuolleen tautiin. Muualla tautiin sairastuneita koiria ja kissoja on jouduttu lopettamaan. Lemmikkieläintä ei tarvitse, eikä tule hylätä sen sairastuessa tautiin.
Lemmikkieläimen COVID-19 oireita voivat olla muun muassa kuume, yskiminen, hengitysvaikeudet, apaattisuus tai poikkeuksellinen laiskuus, aivastukset, vuotava nenä, oksennus ja ripuli. Mikäli lemmikki saa uusia oireita, tai ne pahenevat, tulee olla yhteydessä välittömästi eläinlääkäriin.
Sairastuneen lemmikin kanssa tulee sairauden ajan välttää lähellä olemista, halauksia, pusuja ja nuolaisuita, yhdessä nukkumista sekä silittämistä. Perheen ulkopuolisten ei tule koskea lemmikkeihin niiden ollessa sairastuneita. Omakotitaloissa koirat tulee pitää vain omassa pihassa, eikä niitä tule viedä lenkille sairastuneena.
Kaikki tartunnan saaneet eläimet tulee pitää sisällä. Sairastuneet lemmikit tulee eristää ihmisistä ja muista lemmikeistä, kunnes ne ovat parantuneet. Kissoja ei saa päästää ulos kävelemään vapaana niiden sairastuessaan. Kissat saattavat levittää tautia muihin eläimiin.  Sairastunutta lemmikiä ei saa viedä koirapuistoon, leikkimään muiden eläinten kanssa tai eläinten hoitopaikkaan. Sairastunutta lemmikkiä ei myöskään saa viedä terveydenhoitolaitoksiin, sairaaloihin tai julkisiin tiloihin.
Eläimille ei tule laittaa hengityssuojaa, sillä kasvomaski saattaa vahingoittaa niitä. Lemmikkieläintä ei saa pyyhkiä desinfiontiaineella, alkoholilla tai käsidesillä. Mahdollisuuksien mukaan sairastuneelle kissalle tulee järjestää oma huone ja kissanhiekka. Sairastuneen lemmikin astiat tulee desinfioida käytön jälkeen. Viltit, peitot ja pyyhkeet voidaan pestä käytön jälkeen pesukoneessa.
Lemmikkieläimet saattavat tarvita oman SARS-CoV-2-rokotteen. Arvellaan, että tauti saattaisi muuntua lemmikkieläimissä ja levitä uudestaan takaisin ihmisiin uutena muunnoksena. Lemmikkien SARS-CoV-2-rokotteille ei kuitenkaan oltu myönnetty myyntilupia Yhdysvalloissa vuoden 2021 helmikuussa.
Lemmikkieläimet > Ihmisen sairastuessa lemmikkitaloudessa

Lemmikkiä suositellaan pidettäväksi kaukana tautiin sairastuneista ihmisistä, eikä lemmikkiä suositella otettavan sairastuneena syliin, eikä sen kanssa kanssa tulisi nukkua. Terveen ihmisen tulisi hoitaa ja ruokkia lemmikki, erityisesti kissojen tapauksessa. Jos sairastunut ihminen hoitaa lemmikkiä, tulee lemmikkejä hoitaa hengityssuojan kanssa sekä pestä kädet ennen lemmikin hoitamista ja sen jälkeen.
Lemmikkieläintä ei saa viedä eläinlääkäriin, kun on itse sairastunut, vaan tällöin tulee pyytää jonkun apua.
Tartunnat eläintarhoissa

SARS-CoV-2 on tarttunut eläintarhojen eläimiin muun muassa Yhdysvalloissa, Ruotsissa ja Virossa. Tartuntoja on vuoden 2021 helmikuuhun mennessä havaittu isoista kissaeläimistä leijonilla (10 tartuntaa), tiikereillä (8 tartuntaa), lumileopardeilla (3 tartuntaa) sekä yhdellä puumalla (1 tartunta). SARS-CoV-2 tarttuu myös ihmisensukuisiin apinoihin; tauti on tarttunut ainakin gorillaan Yhdysvalloissa (3 tartuntaa gorilloihin). Korkeasaaren eläintarhaneläinlääkärin Sanna Sainmaan mukaan tartunnat eläintarhojen eläimiin korreloivat maan COVID-19-tartuntojen kanssa. Sainmaan mukaan eläintarhassa noudatetaan eläinten kanssa samoja varotoimenpiteitä kuin ihmisten kanssa, eli kahden metrin etäisyyttä ja hyvää käsihygieniaa,
Tuotantoeläimet > Turkiseläimet

SARS-CoV-2 voi tarttua minkkeihin. Esimerkiksi helmikuun alussa vuonna 2021 epidemioita oli todettu 320 mikkitarhoissa maailmanlaajuisesti. Vuonna 2020 jo Yhdysvalloissa yksistään kuoli 12000 minkkiä COVID-19-tautiin. Tartuntoja on havaittu minkkitarhoilla muun muassa Tanskassa, Alankomaissa, Espanjassa, Yhdysvalloissa ja Ruotsissa. Marraskuussa 2020 Tanskan viranomaiset määräsivät kaikki maan 15–17 miljoonaa minkkiä tapettavaksi SARS-CoV-2-tartuntojen vuoksi. Syynä oli minkeissä syntynyt uusi mutaatio, jonka arvioidaan uhkaavan ihmisille tarkoitettujen SARS-CoV-2-rokotteiden toimivuutta. Tauti on levinnyt tarhoilta toisille ilman ihmisen levitystä – mahdollisesti kissojen tai lintujen välittämänä. Virusta on myös havaittu tarhoilla olevasta pölystä.
Suomessa COVID-19-tautia ei vuoden 2021 helmikuuhun mennessä ole havaittu minkeillä, mutta se on havaittu yhdellä turkistarhaajalla. Tautia on myös todettu Vaasaan ja Pohjanmaalle minkkitarhoihin töihin tulleilla ukrainalaisille työntekijöillä. Suomessa Ruokavirastotodennäköisesti määräisi eläintautilain nojalla kaikki minkit tapettavaksi, mikäli tarhan eläimillä havaittaisiin SARS-CoV-2-tartunta. Ruokaviraston mukaan turkistarhojen suojaustoimia ei aiota valvoa, sillä ne on vapaaehtoisia.
COVID-19 käyttäytyy minkeissä samalla tavoin kuin ihmisessä. Nuoret minkit saavat taudin helpommin kun taas vanhemmat, 1–4 vuoden ikäiset, minkit kuolevat siihen helpommin. Minkkien keuhkoissa oleva proteiini altistaa ne muita eläimiä helpommin taudille. Minkkien SARS-CoV-2-tartunnan oireita ovat ripuli ja hengitystieoireet. Yleinen havaittu oire on vaikeus hengittää. Yhdysvalloissa tartunta on edennyt nopeasti ja eläin on monesti kuollut seuraavana jo päivänä. Virus tappaa noin 20 prosenttia sairastuneista minkeistä. Virus on helpommin löydettävissä tutkimuksissa kuolleilta minkeiltä. Myös supikoirat ovat alttiita saamaan taudin.
SARS-CoV-2-rokotteita on kehitelty myös minkeille.
Tuotantoeläimet > Muut tuotantoeläimet

Kliinisissä tutkimuksissa on havaittu, että tauti lisääntyy heikosti sioissa, kanoissa ja ankoissa.
Villieläimet ja esiintyvyys luonnossa

Texasissa tutkimusryhmä on selvittänyt SARS-CoV-2:n tarttumista eri eläinlajeihin. Ryhmä on testannut muun muassa villidelfiinejä ja sivettikissoja. Näiltä ei virusta ole kuitenkaan löydetty. On pelätty, että virus leviäisi luontoon eläinten keskuuteen, joskaan tästä ei ole löydetty todisteita ainakaan vuoden 2021 tammikuuhun mennessä. Monet uhanalaiset lajit, kuten kädelliset, ovat vaarassa sairastua tautiin, mikäli se leviää luontoon. Tautia on havaittu luonnossa villiminkeillä ja turkistarhoilta karanneilla minkeillä.
Jyrsijät voivat mahdollisesti toimia taudin levittäjinä. Myös lepakot voivat saada tartunnan.
BirdLife Suomi

| BirdLife Suomi ry |
| --- | --- |

Perustettu:  20. tammikuuta 1973
Toimiala:  lintujen suojelu- ja harrastusjärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  15 200 
Puheenjohtaja:  Mika Asikainen
Jäsenlehti:  BirdLife-lehti
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
BirdLife Suomi (vuoteen 1995 saakka Lintutieteellisten Yhdistysten Liitto eli LYL) on vuonna 1973 perustettu kansallinen lintuyhdistysten ja -harrastajien keskusjärjestö. Jäsenyhdistyksiä on 30 ja niissä oli jäseniä vuonna 2020 yli 15 000. Lisäksi BirdLifellä on 9 000 vuositukijaa. Järjestön tavoitteena on linnustonsuojelun ja lintuharrastuksen kautta edistää luonnon monimuotoisuuden säilymistä ja kestävää kehitystä. BirdLife Suomi on täysivaltaisena jäsenenä  osa maailmanlaajuista BirdLife Internationalia.
Historia

BirdLife Suomen edeltäjä Lintutieteellisten yhdistysten liitto (LYL) perustettiin 20. tammikuuta 1973. Silloin sen perusti kuusi jäsenyhdistystä ja 1 500 jäsentä. Vuonna 1992 LYL liittyi kansainväliseen BirdLife Internationaliin ja 29. huhtikuuta 1995 se muutti nimensä muotoon BirdLife Suomi.
Julkaisut ja hankkeet

BirdLife Suomi julkaisee aikakauslehteä Linnut (vuoteen 1992 asti Lintumies), jäsenlehteään BirdLife-lehti ja tieteellistä sarjajulkaisua Ornis Fennicaa. Se ylläpitää Tiira-nimistä lintutietopalvelua, jossa voi selata suomalaisia lintuhavaintoja ja pitää omaa havaintopäiväkirjaa.
BirdLife Suomi järjestää valtakunnallisia lintutapahtumia, joihin voi osallistua, vaikkei olisi lintuharrastaja. Tammikuun Pihabongauksessa ja kesäkuun Pönttöbongauksessa tarkkaillaan lintuja omalla pihalla tai mökillä. Toukokuussa järjestettävässä Tornien taistossa kilpaillaan leikkimielisesti, mistä lintutornista nähdään eniten lintulajeja kahdeksan tunnin aikana, ja samalla kerrotaan yleisölle lintuharrastuksesta. Touko–kesäkuun vaihteessa vietettävä Lasten lintuviikko haastaa aikuiset viemään lapset luontoretkelle.
BirdLife Suomi on ollut mukana vuodesta 1995 alkaen BirdLife Internationalin maailmanlaajuisessa hankkeessa kansainvälisesti tärkeiden lintukohteiden tunnistamiseksi ja suojelemiseksi (Important Bird Areas – IBA). Järjestö aloitti samana vuonna Suomen ympäristökeskuksen ja jäsenyhdistystensä kanssa yhteistyössä hankkeen Suomen kansallisesti tärkeistä lintualueista (Finnish Important Bird Areas – FINIBA).. Vuonna 2011 aloitettiin vastaava hanke maakunnallisesti tärkeiden lintualueiden (MAALI) tunnistamiseksi.
Jäsenyhdistykset

Bongariliitto
Etelä-Karjalan Lintutieteellinen Yhdistys
Etelä-Savon Lintuharrastajat Oriolus
Helsingin Seudun Lintutieteellinen Yhdistys Tringa
Kainuun Lintutieteellinen Yhdistys
Kanta-Hämeen Lintutieteellinen Yhdistys
Kemi-Tornion Lintuharrastajat Xenus
Keski- ja Pohjois-Uudenmaan Lintuharrastajat Apus
Keski-Pohjanmaan Lintutieteellinen Yhdistys
Keski-Suomen lintutieteellinen yhdistys
Lintuyhdistys Kuikka
Kuusamon Lintukerho
Kymenlaakson Lintutieteellinen Yhdistys
Lapin lintutieteellinen yhdistys
Lohjan lintutieteellinen yhdistys Hakki
Lounais-Hämeen Lintuharrastajat
Merenkurkun Lintutieteellinen Yhdistys
Ostrobothnia Australis
Pirkanmaan Lintutieteellinen Yhdistys
Pohjois-Karjalan Lintutieteellinen Yhdistys
Pohjois-Pohjanmaan Lintutieteellinen Yhdistys
Porin Lintutieteellinen Yhdistys
Porvoon Seudun Lintuyhdistys
Päijät-Hämeen lintutieteellinen yhdistys
Rauman Seudun Lintuharrastajat
Suomenselän Lintutieteellinen Yhdistys
Suupohjan Lintutieteellinen Yhdistys
Turun Lintutieteellinen Yhdistys
Valkeakosken Lintuharrastajat
Ålands Fågelskyddsförening
Talous

Yhdistyksen toiminnasta noin 40 prosenttia katetaan jäsen- ja vuositukimaksuilla ja 10 prosenttia valtionavustuksilla. Lopun muodostavat julkaisutuotot, lahjoitukset ja muut tuotot.
| Valtionavustukset | Vuosi | Summa |
| --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 2018 | 40 000 € |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 2017 | 40 000 € |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 2016 | 40 000 € |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 2015 | 64 000 € |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 2014 | 64 000 € |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 2013 | 64 000 € |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 2012 | 64 000 € |
Vuoden nuori lintuharrastaja

BirdLife Suomi valitsee vuosittain vuoden nuoren lintuharrastajan, jonka tulee olla alle 18-vuotias:
2022 Juho Tirkkonen, Helsingin Seudun Lintutieteellinen Yhdistys Tringa
2021 Nico Niemenmaa, Helsingin Seudun Lintutieteellinen Yhdistys Tringa
2020 Akseli Myllyneva, Lapin lintutieteellisen yhdistys
2019 Eetu Paljakka, Helsingin Seudun Lintutieteellinen Yhdistys Tringa
2018 Hannes Halminen, Rauman Seudun Lintuharrastajat
2017 Teemu Sirkkala, Porvoon Seudun Lintuyhdistys ja Helsingin Seudun Lintutieteellinen Yhdistys Tringa
2016 Sebastian Andrejeff, Turun Lintutieteellinen Yhdistys
2015 Niklas Paulaniemi, Pirkanmaan Lintutieteellinen Yhdistys
2014 Ossi Tahvonen, Helsingin Seudun Lintutieteellinen Yhdistys Tringa
2013 Nea Pitkäkangas, Keski-Pohjanmaan Lintutieteellinen Yhdistys
2012 Tuomas Meriläinen, Päijät-Hämeen Lintutieteellinen Yhdistys
2011 Kim Kuntze, Turun Lintutieteellinen Yhdistys.
2010 Ariel Ahlblad, Merenkurkun Lintutieteellinen Yhdistys
2009 Lauri Tamminen, Suomenselän Lintutieteellinen Yhdistys
2008 Karoliina Hämäläinen, Etelä-Karjalan lintutieteellinen yhdistys, rengastus, valkoselkätikan tutkimus ja suojelu.
2007 Johannes Hänninen, Etelä-Savon lintuharrastajat Oriolus ry, pesimälintujen levinneisyyttä selvittävään Lintuatlakseen havaintojen toimittaminen.
2006 Markus Lampinen, Turun Lintutieteellinen Yhdistys
2005 Mikael Rytkönen, Pohjois-Savon lintutieteellinen yhdistys Kuikka
2004 Niklas Haxberg, Turun Lintutieteellinen Yhdistys
2003 Juho Könönen, Pirkanmaan Lintutieteellinen Yhdistys
2002 Jukka Kivilompolo, Lapin Lintutieteellinen Yhdistys
2001 ei valittu
2000 Lauri Mustalahti, Pirkanmaan Lintutieteellinen Yhdistys.
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi
BirdLife International
Caparo T1

| Caparo T1 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Englanti
Valmistaja:  Caparo
Valmistusvuodet:  2006–
Korimalli:  2-ovinen coupé
Luokka:  superauto
Tekniset tiedot
Rakenne:  keskimoottori
Moottori:  V8
Iskutilavuus:  n. 3500 cm3
Teho:  577hv
Huippunopeus:  322 km/h
Kiihtyvyys:  2,5 s (0–100 km/h)
Vetotapa:  takaveto
Caparo T1 on vuonna 2006 esitelty erittäin kevyt kaksipaikkainen, keskimoottorinen, superauto, joka on muotoiltu hieman Formula 1 -autojen tyylin mukaisesti. Yhdysvalloissa ensiesittely tapahtui lokakuun lopussa vuonna 2006 Las Vegasissa (SEMA-Show).