stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Murray Dowey

| Mitalit> Maa:  Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Kanada.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:  Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sankt Moritz 1948 |  |  |
Murray Albert Dowey (3. tammikuuta 1926 Toronto, Ontario – 26. toukokuuta 2021 Toronto, Ontario) oli kanadalainen jääkiekkomaalivahti ja olympiavoittaja.
Dowey kuului kultaa vuoden 1948 talviolympialaisissa saavuttaneeseen Ottawa RCAF Flyers -amatöörijoukkueeseen. Dowey päästi turnauksessa vain viisi maalia pitäen nollan viisi kertaa, joka on edelleen talviolympialaisten ennätys. Dowey sai Kanadan ykkösmaalivahdin paikan Dick Ballin sairastuttua ennen turnausta. Sankt Moritzin olympiaturnauksella oli myös MM-arvo.
Dowey nimettiin yhdessä Ottawa RCAF Flyersin muun joukkueen kanssa Kanadan olympiaurheilun hall of fameen vuonna 2008. Dowey kuoli Torontossa 95-vuotiaana 26. toukokuuta 2021 viimeisenä kultamitalijoukkueen elossa olleena jäsenenä.
Aiheesta muualla

Murray Dowey Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Nailonia syövä bakteeri

| Nailonia syövä bakteeri> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Bakteerit Bacteria
Kunta::  Bakteerit Eubacteria
Pääjakso::  Bacteroidetes
Luokka::  Flavobacteriia
Lahko::  Flavobacteriales
Heimo::  Flavobacteriaceae
Suku::  Flavobacterium
Laji::  sp. K172
Kaksiosainen nimi
 Flavobacterium sp. K172 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nailonia syövä bakteeri on nailontehtaan jätevedestä vuonna 1975 löydetty bakteeri, joka kykenee syömään joitain nailonin valmistukseen liittyviä aineita. Näitä ovat esim. aminokaproiinihappo (6-aminoheksaolaatti). Nailonia syövä bakteeri on eräs flavobakteeri sp. K172:n kanta, jolla on nylonaaseiksi kutsuttuja entsyymejä.
Nailonia syövä bakteeri ja evoluutio

Nailon on synteettinen muovi, jonka valmistus alkoi 1935. Tämä loi uuden elinympäristön, jossa ei ollut kilpailua. Nailonia syövät bakteerit muodostuivat mutaation perusteella. Ne löysi geneetikko Susumu Ohno. Hänen mukaansa nailonaasientsyymin mutaatio koitui kombinaatiosta geenin monistumisesta ja DNAn lukukehyksen muuttumisesta (en: Frame shift). Nailonia syövät bakteerit ovat hyvä esimerkki evoluutiosta, jossa laji saavuttaa kilpailuedun mutaatioiden ansiosta ja luonnonvalinta suosii näitä ominaisuuksia.
Nailonia syövä bakteeri ja evoluutio > Bakteerin tuottamat entsyymit

Vuonna 1977 tehdyt tutkimukset paljastivat, että kolme entsyymiä, joita bakteerit käyttivät sivutuotteiden sulattamiseen, erosivat merkittävästi muista entsyymeistä, joita muut bakteerit tuottivat, eivätkä ne tehonneet mihinkään muuhun materiaaliin kuin keinotekoisiin nailonsivutuotteisiin.
6-aminoheksanoaattisyklinen dimeerihydrolaasi (EI, NylA, P13398)
6-aminoheksanoaattidimeerihydrolaasi (EII, NylB, P07061)
6-aminoheksanoaatti-oligomeeriendohydrolaasi (EIII, NylC, Q57326)
Kaikki kolme entsyymiä on koodattu plasmidilla pOAD2. Plasmidi voidaan siirtää E. coliin, kuten on esitetty vuoden 1983 julkaisussa.
Munuaisensiirto

Siirtomunuaisen sijainti munuaisensiirrossa.
Munuaisensiirto on toimenpide, jossa ihmiselle siirretään terve munuainen. Ensimmäiset onnistuneet munuaisensiirrot tehtiin vuonna 1954 Bostonissa ja Pariisissa. Suomen ensimmäinen munuaisensiirto tehtiin joulukuussa 1964 eräälle 31-vuotiaalle munuaistulehdusta sairastaneelle miehelle. Suomessa on tehty tähän mennessä yli viisituhatta munuaisensiirtoa.
Suomessa 96 % munuaisensiirron saaneista on elossa vuoden kuluttua siirrosta. Siirretty uusi munuainen toimii 93 %:lla vuoden kuluttua siirrosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Munuaisensiirto Wikimedia Commonsissa
Metropolia-ammattikorkeakoulu

| Metropolia Ammattikorkeakoulu |
| --- | --- |

Motto:  Kun haluat ratkaisijaksi
Perustettu:  2007
Hallintomuoto:  Osakeyhtiö
Rehtori:  Riitta Konkola
Toimipaikat:  Helsinki, Espoo ja Vantaa
Opiskelijamäärä:  17 433
Kotisivu:  www.metropolia.fi
Metropolian pääkampus Helsingin Myllypurossa.
Myyrmäen kampus Vantaalla.
Arabian kampus Helsingissä.
Karamalmin kampus Espoossa.
Metropolia-ammattikorkeakoulu on Suomessa pääkaupunkiseudulla toimiva monialainen ja kansainvälinen ammattikorkeakoulu, joka aloitti toimintansa 1. elokuuta 2008, kun Helsingin ammattikorkeakoulu Stadia ja EVTEK-ammattikorkeakoulu yhdistyivät uudeksi ammattikorkeakouluksi. Metropoliassa on neljä koulutusalaa: kulttuuri, liiketalous, sosiaali- ja terveysala sekä tekniikka, joka on korkeakoulun suurin koulutusala. Opetusta tarjotaan myös englanniksi.   Korkeakoulun englanninkielinen nimi on Metropolia University of Applied Sciences.
Metropolia on opiskelijamäärältään Suomen suurin ammattikorkeakoulu. Vuonna 2023 opiskelijoita oli 17 433. Vuonna 2023 korkeakoulusta valmistui 2 627 ammattikorkeakoulututkinnon ja 537 ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittanutta.
Metropoliaan oli vuonna 2023 ensisijaisia hakijoita 15 098 (2022: 14 781) ja aloituspaikkoja koulutuksiin oli 4228 (2022: 4250). Metropolia oli vuonna 2023 vetovoimainen ammattikorkeakoulu: 3,6 ensisijaista hakijaa aloituspaikkaa kohden. Metropoliaan oli kevään 2023 yhteishaussa eniten ensisijaisia hakijoita kaikista ammattikorkeakouluista: vetovoima oli 3,3.
Metropolian kampukset sijaitsevat Helsingissä (Myllypuro ja Arabia), Vantaalla (Myyrmäki) ja Espoossa (Karamalmi).
Metropolian strategian mukaan se haluaa olla osaamisen rohkea uudistaja  ja kestävän tulevaisuuden rakentaja. Metropolian strategiassa 2021–2030 on viisi teemaa: jatkuva oppiminen, ilmiölähtöiset innovaatiokeskittymät, kestävä kehitys ja kasvu, ihmiset ja kulttuuri sekä digitalisaatio. Metropolian arvot ovat korkea laatu, yhteisöllisyys, avoimuus ja asiantuntijuus.
Kampukset

Metropolia Ammattikorkeakoululla on käytössään neljä kampusta Myyrmäessä, Karamalmilla, Myllypurossa ja Arabiassa. Metropolian Leppävaaran yksikkö siirtyi Karamalmille, kun kiinteistön omistaja Espoon kaupunki totesi rakennuksen kunnon heikentyneen merkittävästi.
Henkilöstö

Vuonna 2023 Metropoliassa työskenteli 1054 henkilöä, joista päätoimista opetushenkilöstöä on 560 henkilöä. Opettajista 22 prosentilla on tutkijakoulutus.
Tutkinto-ohjelmat

Metropoliassa on vuonna 2019 yhteensä 69 tutkinto-ohjelmaa, joista 11 on englanninkielistä. Ohjelmista AMK-tutkintoon johtaa 43 (joista englanninkielisiä 6) ja ylempään AMK-tutkintoon 26 tutkinto-ohjelmaa (joista englanninkielisiä 5).
Tekniikan alan koulutuksen aloituspaikoista lähes 20 prosenttia on Metropoliassa. Sosiaali- ja terveysala kattaa lähes kaikki ammattikorkeakoulututkintoon johtavat tutkinto-ohjelmat.
Tutkinto-ohjelmat > Kulttuuriala

Media ja elokuva (vuoteen 2023 asti elokuva ja televisio, (medianomi, 240 opintopistettä)
Kuva ja leikkaus (vuoteen 2023 asti)
Ääni (vuoteen 2023 asti)
Tuotanto (vuoteen 2023 asti)
Käsikirjoittaminen (vuoteen 2023 asti)
Tekniikka ja ilmaisu (vuodesta 2024 alkaen)
Tuotanto ja sisältö (vuodesta 2024 alkaen)
Esitys- ja teatteritekniikka
Esittävä taide (240 opintopistettä)
Konservointi (konservaattori, 240 opintopistettä)
Esinekonservointi
Huonekalukonservointi
Interiöörikonservointi
Maalaustaiteen konservointi
Paperikonservointi
Tekstiilikonservointi
Kulttuurituotanto (kulttuurituottaja, 240 opintopistettä)
Muotoilu (muotoilija (AMK), 240 opintopistettä)
Sisustusarkkitehtuuri
Tekstiilisuunnittelu
Teollinen muotoilu
Musiikki (270 opintopistettä)
Musiikkipedagogi (AMK)
Muusikko (AMK)
Vaatetusala (vestonomi (AMK), 240 opintopistettä)
Viestintä (medianomi (AMK), 240 opintopistettä)
3D-animointi ja -visualisointi
Graafinen suunnittelu
Digitaalinen viestintä
Tutkinto-ohjelmat > Kulttuuriala > YAMK

Konservointi, YAMK (konservaattori (ylempi AMK), 60 opintopistettä)
Kulttuurituotanto, YAMK (kulttuurituottaja (ylempi AMK), 60 opintopistettä)
yhteistyössä Humakin kanssa
Mediatuottaminen, YAMK (medianomi (ylempi AMK), 60 opintopistettä)
Musiikki, YAMK (musiikkipedagogi (ylempi AMK) tai muusikko (ylempi AMK), 60 opintopistettä)
Vaatetusala
Tutkinto-ohjelmat > Sosiaali- ja terveysala

Apuvälinetekniikka (apuvälineteknikko (AMK), 210 opintopistettä)
Bioanalytiikka
Ensihoito
Fysioterapia (fysioterapeutti (AMK), 210 opintopistettä)
Hammastekniikka (hammasteknikko (AMK), 210 opintopistettä) (koulutusvastuu päättynyt, ei uusia opiskelijoita enää vuonna 2014)
Jalkaterapia (jalkaterapeutti (AMK), 210 opintopistettä)
Kätilötyö
Nursing
Optometria (optometristi (AMK), 210 opintopistettä)
Osteopatia (osteopaatti (AMK), 240 opintopistettä)
Radiografia ja sädehoito
Sairaanhoitotyö
Social Services (Bachelor of Social Services, 210 opintopistettä)
Sosiaaliala (sosionomi (AMK), 210 opintopistettä)
Suun terveydenhuolto (suuhygienisti (AMK), 210 opintopistettä)
Terveydenhoitotyö
Toimintaterapia (toimintaterapeutti (AMK), 210 opintopistettä)
Vanhustyö (geronomi (AMK), 210 opintopistettä)
Tutkinto-ohjelmat > Sosiaali- ja terveysala > YAMK

Emergency and Critical Care Nursing
Kliininen asiantuntijuus sosiaali- ja terveysalalla, YAMK (90 opintopistettä)
Bioanalyytikko (ylempi AMK)
Ensihoitaja (ylempi AMK)
Kätilö (ylempi AMK)
Röntgenhoitaja (ylempi AMK)
Sairaanhoitaja (ylempi AMK)
Suuhygienisti (ylempi AMK)
Terveydenhoitaja (ylempi AMK)
Kuntoutus, YAMK (60 opintopistettä)
Kätilö (ylempi AMK)
Osteopaatti (ylempi AMK)
Optometristi (ylempi AMK)
Sairaanhoitaja (ylempi AMK)
Sosionomi (ylempi AMK)
Terveydenhoitaja (ylempi AMK)
Toimintaterapeutti (ylempi AMK)
Sosiaaliala, YAMK (90 opintopistettä)
Geronomi (ylempi AMK)
Sosionomi (ylempi AMK)
Sosiaali- ja terveysalan johtaminen, YAMK (useita terveysalan ylempiä ammattikorkeakoulututkintoja, 90 opintopistettä)
Vanhustyö
Tutkinto-ohjelmat > Tekniikka

Ajoneuvotekniikka
Bio- ja kemiantekniikka
Bio- ja elintarviketekniikka
Kemiantekniikka
Materiaali- ja pinnoitetekniikka
Electronics
Energia- ja ympäristötekniikka
Information Technology
Konetekniikka
Laboratorioanalytiikka
Maanmittaustekniikka
Rakennusalan työnjohto (rakennusmestari (AMK), 210 opintopistettä)
LVI-tekniikka
Talonrakennustekniikka ja infrarakentaminen
Rakennusarkkitehtuuri
Rakennustekniikka (insinööri (AMK), 240 opintopistettä)
Sähkö- ja automaatiotekniikka (insinööri (AMK), 240 opintopistettä)
Automaatiotekniikka
Elektroniikka
Sähkövoimatekniikka
Kiinteistöjen sähkötekniikka
Talotekniikka (insinööri (AMK), 240 opintopistettä)
Tieto- ja viestintätekniikka (insinööri (AMK), 240 opintopistettä)
Helsinki: Ohjelmistotuotanto, Pelisovellukset, Mobiilisovellukset, Mediatekniikka, Älykkäät järjestelmät ja ohjelmistot, Tietoverkot ja sovellukset, Hyvinvointi ja terveysteknologia
Espoo: Ohjelmistotuotanto, Pelisovellukset, Mobiilisovellukset, Mediatekniikka, Älykkäät järjestelmät ja ohjelmistot, Tietoverkot ja sovellukset, Hyvinvointi ja terveysteknologia
Tuotantotalous (insinööri (AMK), 240 opintopistettä)
Tutkinto-ohjelmat > Tekniikka > YAMK

Business Informatics, YAMK (Master of Engineering, 60 opintopistettä)
Construction and Real Estate Management, YAMK (Master of Science)
yhteistyössä FHTW-Berlinin kanssa
Hankintatoimi, YAMK (insinööri (ylempi AMK), 60 opintopistettä)
Health Business Management
Industrial Management, YAMK (Master of Engineering, 60 opintopistettä)
Information Technology, YAMK (insinööri (ylempi AMK), 60 opintopistettä)
Logistics
Maanmittaustekniikka
Rakennustekniikka
Sähkö- ja automaatiotekniikka
Talotekniikka
Tutkinto-ohjelmat > Liiketalous

European Management (Bachelor of Business Administration, 210 opintopistettä)
European Business Administration (Bachelor of Business Administration, 210 opintopistettä)
International Business and Logistics (Bachelor of Business Administration, 210 opintopistettä)
Liiketalous (tradenomi (AMK), 210 opintopistettä)
Esihenkilötyö ja työyhteisön kehittäminen
Laskentatoimi ja rahoitus
Markkinointi
Tutkinto-ohjelmat > Liiketalous > YAMK

Business Informatics, YAMK (Master of Business Administration, 90 opintopistettä)
Hankintatoimi, YAMK (tradenomi (ylempi AMK), 90 opintopistettä)
Health Business Management
Liiketoiminnan kehittäminen
Metropolia Ammattikorkeakoulu Oy

Metropolia on osakeyhtiö, jonka osakkaina ovat Helsingin 42 %, Espoon 27 %, Vantaan 26 % ja Kauniaisten 1 % kaupungit sekä Kirkkonummen kunta 4 %. Yhtiön kotipaikkakunta on Helsinki.
Hallituksen kokoonpano 15.5.2024 alkaen

hallituksen puheenjohtaja Ilona Lundström, Helsinki
elinkeinojohtaja Marja-Leena Rinkineva, Helsinki
kasvatuksen ja koulutuksen toimialajohtaja Satu Järvenkallas, Helsinki
professori Kalevi Ekman, Espoo
kasvun ja oppimisen toimialajohtaja Harri Rinta-aho, Espoo
apulaiskaupunginjohtaja Katri Kalske, Vantaa
talous- ja strategiajohtaja Matti Ruusula, Vantaa
lehtori, Metropolian henkilökunnan edustaja Timo Junell
Metropolian opiskelijoiden edustaja Santeri Hietanen
Hallituksen toimikausi jatkuu seuraavaan varsinaiseen yhtiökokoukseen saakka.
Osakeyhtiön toimitusjohtaja ja rehtori on kasvatustieteiden lisensiaatti Riitta Konkola (16.3.2007 alkaen). Osakeyhtiön hallituspaikat on sovittu jaettavaksi niin, että osittain omistuksen mukaan Helsinki saa 3 paikkaa, Espoo ja Vantaa 2 paikkaa ja Kirkkonummi ja Kauniainen yhden yhteisen paikan.
Verkostoyhteistyö

Tukeakseen pääkaupunkiseudun työelämää, aluekehitystä sekä elinkeinorakenteen uudistumista Metropolia tekee yhteistyötä muun muassa Haaga-Helian ja Laurean kanssa. Ammattikorkeakoulu on verkostoitunut myös ulkomaisten korkeakoulujen kanssa. U!REKA (Urban Research and Education Knowledge Alliance)-yhteistyösopimus solmittiin vuonna 2016 viiden eurooppalaisen korkeakoulun kanssa:
Amsterdam University of Applied Sciences, Alankomaat
Edinburgh Napier University, Iso-Britannia
Frankfurt University of Applied Sciences, Saksa
Oslo and Akershus University College of Applied Sciences (Arkistoitu – Internet Archive), Norja
University College Ghent, Belgia
Kansainvälisyys

Metropolialla on 15 englanninkielistä tutkinto-ohjelmaa. Korkeakoulussa opiskelee 1 450 ulkomaista opiskelijaa, jotka edustavat 90 kansallisuutta.[lähde? ] Noin 550 Metropolian opiskelijaa käy vuosittain pitkissä ulkomaan vaihdoissa (yli 3 kk), ja Metropoliaan tulee noin 450 vaihto-opiskelijaa. Metropolia järjestää kesäisin Summer School -opintoja ja kansainvälisiä viikkoja, joihin kv-kumppanien opiskelijat ja henkilöstö voivat osallistua. Metropolialla on yli 400 kumppanikorkeakoulua ympäri maailmaa.
Opiskelijakunta

Metropolian lakisääteisiä opiskelijakunnan tehtäviä hoitaa Metropolia Ammattikorkeakoulun opiskelijakunta METKA.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Metropolia-ammattikorkeakoulu Wikimedia Commonsissa
Metropolia-ammattikorkeakoulu
Luettelo Isonkyrön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Isonkyrön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Isonkyrön kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1918 vapaussodan sankarien muistomerkki | Orisbergin hautausmaa, Åbergintie 62 |  | 62.8845°N, 22.3853°E |  |  |  |  |
| Asevelihautausmaa | Kirkkohautausmaan itäosassa, Ruusupurontie 31 |  | 63.011°N, 22.3315°E | Lamminheimo, KaarloKaarlo Lamminheimo | 1950 |  |  |
| Entisen suojeluskuntatalon muistolaatta | Pohjankyrön talon seinällä, Lukkarinmäentie 1 |  | 63.0009°N, 22.3218°E |  |  |  |  |
| Kaamin kivi, Napuen taistelun ensimmäinen muistomerkki | Napuen taistelun muistomerkkiä vastapäätä, Pohjankyröntie | Napue | 62.9822°N, 22.3554°E |  |  |  |  |
| Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki | Kirkkohautausmaan etuosa, Ruusupurontie 31 | Isonkyrön kirkonkylä | 63.0114°N, 22.3291°E | Lähteenkorva, ArmasArmas Lähteenkorva | 1962 |  |  |
| Muualle haudattujen muistomerkki | Kirkkohautausmaan etuosa, Ruusupurontie 31 | Isonkyrön kirkonkylä | 63.0115°N, 22.3293°E |  |  |  |  |
| Napuen taistelun joukkohaudan muistomerkki | Isonkyrön vanhan kirkon hautausmaa, Museotie | Kirkonseutu | 63.0045°N, 22.3172°E |  | 1984 |  |  |
| Napuen taistelun muistomerkki | Pohjankyröntie 28 | Napue | 62.9817°N, 22.353°E | Visanti, MattiMatti Visanti (Björklund) | 1920 |  |  |
| Nuijamiesten patsas | Vanhan kirkon ja Kyrönjoen välissä, Museotie | Kirkonseutu | 63.0051°N, 22.3159°E |  | 1997 |  |  |
| Sankarihautojen muistomerkki (Kyrön karhu) | Isonkyrön vanhan kirkon sankarihautausmaa, Ruusupurontie 31 |  | 63.0114°N, 22.3297°E | Visanti, MattiMatti Visanti (Björklund) | 1923 |  |  |
| Sotiinlähdön muistomerkki | Pohjankyrön talon edustalla, Lukkarinmäentie 1 |  | 63.0011°N, 22.3215°E |  |  |  |  |
| Tykistökoulutuskeskus 3:sen muistolaatta | Pohjankyrön talon seinällä, Lukkarinmäentie 1 |  | 63.0009°N, 22.3219°E |  |  |  |   |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Julkisia taideteoksia ja muistomerkkejä Isossakyrössä Wikimedia Commonsissa
Luuvilaiset

Luuvilaiset kielet Lähi-idässä
Luuvilaiset olivat vanhana aikana Keski-Turkissa asuneiden heettiläisten sukuinen kansa. Luuvilaiset saattoivat olla lyykialaisten esi-isiä. Luuvilaiset kävivät kauppaa assyrialaisten kanssa.
Indoeurooppalaisiin kieliin kuulunutta heetin sukuista luuvin kieltä puhuttiin Syyriassa Milidissä Karkemishissa ja Turkin Tabalissa sekä Länsi-Turkin Arzawassa, myöhemmässä Lyydiassa noin vuoden 900 eaa. tienoilla. Kieltä kirjoitettiin sekä egyptiläisillä hieroglyfeillä että mesopotamialaisella nuolenpääkirjoituksella. Troijassa puhuttiin mahdollisesti luuvia.
Aiheesta muualla

Arzawa, to the west, throws light on Hittites (Arkistoitu – Internet Archive)
Alekseev Manuscript
Hieroglyphic Luwian Phonetic Signs
Catalog of Hittite Texts: TEXTS IN OTHER LANGUAGES
Genitive Case and Possessive Adjective in Anatolian
Luukasvain

Suuri luukasvain vasemman käden nimettömässä röntgenkuvassa.
Luukasvain eli luutuumori on yleisnimitys mille tahansa luuhun kehittyneelle kasvaimelle. Se voi olla hyvän- tai pahanlaatuinen. Primaarinen pahanlaatuinen luukasvain on luun syöpä, jolla siis on kyky levitä. Monet syövät voivat lisäksi levitä luustoon muualta elimistöstä. Luussa oleva kasvain oireilee usein kipuna ja turvotuksena. Eräät kasvaimet voivat heikentää luuta niin, että se murtuu herkästi.
Suomessa todetaan vuosittain noin 200 hyvänlaatuista ja 50–60 primaaria pahanlaatuista luukasvainta. Jälkimmäiset ovat selvästi harvinaisempia kuin muiden syöpien luihin lähettämät etäpesäkkeet. Luusyöpiä on kaikista primaarisista pahanlaatuisista kasvaimista alle yksi prosentti. Luuhun voi ilmaantua myös muita syöpiä kuin sarkoomia, esimerkiksi myelooma tai luun lymfooma.
Luustometastaasit ovat eräitä yleisimmistä kivun aiheuttajista syöpäpotilailla.
Osteoblastooma, kondroblastooma, enkondrooma, osteokondrooma ja luun jättisolukasvain ovat esimerkkejä hyvänlaatuisista luukasvaimista. Tyypillisiä luusyöpiä ovat puolestaan osteosarkooma, kondrosarkooma ja Ewingin sarkooma. Nuorilla potilailla luusyövän ilmaantuminen liittyy usein murrosiän kasvupyrähdyksiin.
Aiheesta muualla

Aiheesta terveyskirjaston sivuilla.
Syöpäjärjestöt: Sarkooma, Kaikki syövästä
Nađa Higl

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Nađa Higl |  Nađa Higl |  Nađa Higl |  |
Maa:   Serbia
Naisten uinti
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Rooma 2009 | 200 m rintauinti |  |
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Hopeaa | Istanbul 2009 | 200 m rintauinti |  |
Nađa Higl (serb. Нађа Хигл, s. 2. tammikuuta 1987 Pančevo, Jugoslavia) on serbialainen uimari.
Higl sai Belgradin universiadeissa 2009 hopeaa 100 ja 200 metrin rintauinnissa. Saman vuoden Rooman MM-kilpailuissa hän voitti 200 metrin rintauinnin maailmanmestaruuden euroopanennätysajalla 2.21,62. Vielä vuotta aiemmin Pekingin olympialaisissa hän oli ollut samassa lajissa vasta 33:s. Joulukuussa 2009 hän sai Istanbulin lyhyen radan EM-kilpailuissa hopeaa 200 metrin rintauinnissa ajalla 2.17,52. Shanghain MM-kilpailuissa 2011 hän oli samassa lajissa kuudes.
Mitä tänään syötäisiin?

| Mitä tänään syötäisiin? |
| --- | --- |

Kestoaika:  3 minuuttia   perjantaisin 21 minuuttia
Pääosissa:  Aki Wahlman (2007–2015) Alex Nurmi (kokki) Harri Syrjänen (kokki perjantaisin) Vappu Pimiä (2014-2016)(kokki)  Linnea Vihonen (kokki)  Hanna Sumari (juontaja perjantaisin) 
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  3. syyskuuta 2007 – 11. kesäkuuta 2021
Tuotantokausia:  10
Jaksoja:  1000
Ikäraja:  
Tuotanto
Tuottaja(t):  Alex Nurmi
Ohjaaja(t):  Tommi Häkkinen
Käsikirjoittaja(t):  Antti Seppänen   Tommi Häkkinen
Leikkaaja(t):  Mikko Luopa
Lavastaja(t):  Heidi Grannefelt
Kuvaaja(t):  Jari Fagerlund
Tuotantoyhtiö(t):  Intervisio Oy
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Mitä tänään syötäisiin  oli MTV3-kanavalla arkipäivisin nähtävä ruokaohjelma, jonka ensimmäinen jakso nähtiin 3. syyskuuta 2007 ja sen kesto on noin 3 ja perjantaisin 21 minuuttia. Ohjelman juontajana ja kokkina toimivat Alex Nurmi, Linnea Vihonen, perjantaisin Harri Syrjänen ja Hanna Sumari. Ohjelman nimi oli tullut Pirkan samannimisestä sloganista.
Aiheesta muualla

Ohjelman kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Mitä varhaiset kristityt uskoivat

| Mitä varhaiset kristityt uskoivat |
| --- | --- |

Kirjailija:  Heikki Räisänen
Kieli:  suomi
Genre:  kristinuskon historia
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  377
ISBN:  978-951-0-36896-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Mitä varhaiset kristityt uskoivat on Heikki Räisäsen vuonna 2011 ilmestynyt kirja varhaiskristillisyydestä. Teoksen on kustantanut WSOY.
Aiheesta muualla

Hanska, Jussi: Dogmihistoriaa avaramielisille. Agricolan kirja-arvostelut 1.12.2011.
Salminen, Kari: Kristinusko oli moninainen jo alussa. Turun sanomat 7.4.2012.
NS Arktika

| NS Arktika |
| --- | --- |
 Arktika
Tyyppi:  ydinkäyttöinen jäänmurtaja
Lippuvaltio:   Venäjä
Omistaja:  Atomflot
Rakennustelakka:  Baltic Shipyard, Pietari
Vesillelasku:  26. joulukuuta 1972
Luovutettu:  25. huhtikuuta 1975
Tekniset tiedot
Pituus:  147,9 m
Leveys:  29,9 m
Syväys:  11 m
Uppouma:  23460 t
Koneisto:  kolmiakselinen ydinmoottori
Koneteho:  75000 hv kW
Nopeus:  38,5 km/h
Nopeus:  20,8 kn
Miehistö:  150
NS Arktika on Venäjän federaation Arktika-luokan ydinkäyttöinen jäänmurtaja. Alus toimi Neuvostoliiton ja sittemmin Venäjän arktisilla  vesillä. Arktika otettiin käyttöön 1975. Alus oli 17. elokuuta 1977 ensimmäinen pinta-alus, joka saavutti pohjoisnavan.
NS Arktika ehdittiin poistaa käytöstä useampaan kertaan, mutta se korjattiin käyttökuntoon 1990-luvun lopulla. Alus poistettiin lopulta käytöstä 2007 sattuneen tulipalon jälkeen.