stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tittelintuure
Populaarikulttuurissa > Kirjallisuudessa > Olipa kerran : klassillisia satuja, 1983

Tässäkin tarinassa myllärin tytär avioituu itse kuninkaan kanssa, kun kolmaskin huoneellinen olkia on kehrätty kullaksi. Tittelintuuresta ei käytetä nimitystä kääpiö vaan ”pieni mies”. Kun Tittelintuure tulee vaatimaan kuningatarta pitämään lupauksensa, kuningatar tarjoaa hänelle kaikkia kuningaskunnan rikkauksia lapsen sijaan. Tittelintuure vastaa: ”Ei, elävä olento on minulle rakkaampi kuin kaikki maailman aarteet.” Ensimmäisen yön kuningatar muistelee kaikkia nimiä, joita on kuullut. Hän myös lähettää airuen pitkin maata tiedustelemaan mitä muita nimiä on olemassa. Mutta kuningatar ei arvaa oikeaa nimeä. Toisena päivänä kuningatar tiedustelee naapureiltaan heidän nimiään. Kolmantena päivänä airut palaa takaisin ja kertoo kulkeneensa korkean vuoren ohi keskellä erämaata. Hän oli nähnyt siellä mökin, jonka edustalla paloi tuli, ja tulen ympärillä hyppi yhdellä jalalla lystikäs pikku mies, joka huusi:
Kun kuningatar sanoo pikku miehen nimen, tämä huutaa: ”Sen on itse paholainen sinulle kertonut”. Suutuksissaan ukkeli polkee jalkaansa niin lujaa, että vajoaa vyötäisiään myöten maahan. Vimmoissaan hän tarttuu kaksin käsin vasempaan jalkaansa ja repii itsensä halki.
Populaarikulttuurissa > Elokuvissa

Elokuvassa Shrek ja ikuinen onni (2010) Tittelintuure voi toteuttaa toiveita vastalahjaa vastaan, jos toivoja allekirjoittaa taikasopimuksen. Hänellä on kuitenkin todennäköisesti mielessään huijaus tai taka-ajatus. Elokuvan alussa epätoivoiset kuningas Harold ja kuningatar Lillian vierailevat Tittelintuuren luona, joka tarjoaa heille sopimusta, jonka avulla prinsessa Fiona vapautuisi, mutta kuningasparin olisi luovutettava vastineeksi Kaukainen maa Tittelintuurelle. He eivät kuitenkaan ehdi allekirjoittaa, kun he saavat tiedon, että Fiona on jo pelastettu. Myöhemmin Tittelintuure saa sattumalta selville kuinka Shrek on kyllästynyt nykyiseen elämäänsä, jolloin hän tarjoaa hänelle päivän olla kuin ennen vastineeksi päivästä hänen lapsuudestaan aikoen valita Shrekin syntymäpäivän. Shrek suostuu ja allekirjoittaa, minkä seurauksena hän joutuu vaihtoehtoiseen todellisuuteen, jossa hän ei koskaan syntynytkään, minkä takia hän lakkaisi olemasta sopimuksessa saamansa päivän jälkeen. Koska Shrekiä ei ole, ei hän ollut pelastamassa Fionaa, jolloin Tittelintuure sai kuningas Haroldilta ja kuningatar Lillianilta kuningaskunnan vastineeksi heidän huoliensa katoamisesta, jolloin kuningaspari katosi kokonaan. Shrek voi mitätöidä sopimuksen ainoastaan rakkauden suudelmalla Fionalta. Tehtävä ei kuitenkaan ole helppo, koska kun kukaan ei tullut pelastamaan Fionaa, hän pelastautui itse tullen vähän kylmemmäksi soturiksi, joka hankkiutui ogrearmeijan johtoon, ja toimii heidän kanssaan vapaustaistelijoina Tittelintuurea vastaan Lisäksi Tittelintuure jahtaa Shrekiä.
De unga

Vuoden 1909 näyttelyn taiteilijat: Ivar Johnsson, Gabriel Burmeister, Ture Ander, Birger Simonsson, Arvid Nilsson, Sigfrid Ullman ja Knut Janson.
De unga tai 1909 års män oli Ruotsissa vuosina 1907–1911 vaikuttanut Ranskasta, erityisesti Henri Matisselta, innoitteita saanut modernistinen taiteilijaryhmä. Siihen kuuluivat muun muassa Tor Bjurström, Birger Simonsson, Gösta Sandels, Isaac Grünewald, Leander Engström ja Arthur Carlsson-Percy. Ryhmä hajosi vuonna 1911, minkä jälkeen osa radikaaleimmista jäsenistä perusti De åtta -ryhmän.
La Rippe

| La Rippe |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 La Rippe
 Koordinaatit: 46°22′54″N, 6°09′04″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,61 km²
Väkiluku (5.6.2024):  1 205
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Rippe on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 1 205 asukasta.
Le Vaud

| Le Vaud |
| --- | --- |
 vaakuna
 Le Vaud
 Koordinaatit: 46°28′41″N, 6°14′20″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,11 km²
Väkiluku (5.6.2024):  1 403
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Vaud on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 1 403 asukasta.
Englannin maatalouden vallankumous

Englannin maatalouden vallankumous aiheutti vuosien 1690 ja 1800 välillä ennennäkemättömän maatalouden tuotannon kasvun Englannissa, kun sekä maanviljelyn että muun maataloustyön tuottavuus kasvoi. Nopean muutoksen taustalla oli 1600-luvulla alkanut kehitys, jonka juuret olivat Flanderissa. Alankomaat olivat maatalouden mallimaa 1600-luvulla, mutta sodilta säästyneessä Englannissa taloudellinen toimeliaisuus näkyi jo 1600-luvun lopulla maatalouden tehostumisena, mitä voidaan sanoa maatalouden vallankumoukseksi, vaikka kehitystä jarrutti vuosien 1650–1750 välillä alhaisena pysynyt viljan hinta.
Kehityksen syitä

1700-luvulla maatalouden arvostus nousi. Fysiokraatit korostivat maatalouden asemaa todellisena tuotantona. Tämä propaganda sai sivistyneistön kiinnostumaan maataloudesta ja sen harrastamisesta tuli heille huvitus. Jethro Tullin (1674–1741) mukaan multa oli kasvien ravinnon lähde, ja hänen kehittämänsä rivikylvökoneen tarkoitus oli säästää multaa. Kylvökoneesta tuli tärkeä kehitykselle, vaikka ei ihan Tullin perusteiden mukaan. Toinen tekninen kehitysaskel oli James Smallin kehittämä valurautainen aura 1770-luvulla.
Yksi muutokseen vaikuttanut tekijä oli vuoroviljely, jossa eri vuodenaikoina pelloilla kasvatettiin viljaa tai rehunaurista ja apilakasveja ja niiden sukulaisia kuten sinimailanen, herne ja papu sekä teollisuuden tarvitsemia kasveja, kuten hamppua, pellavaa ja humalaa. Nauris voi kasvaa myös talvikaudella ja tekee syvät juuret nostaen kivennäisiä pintaan. Apila taas pystyy sitomaan ilmasta typpeä ja lannoittaa siten maaperää. Tämä mahdollisti tehokkaan kevyiden maiden kasvatuksen ja viljelykelpoisena pitämisen rajatuilla maatiloilla.
Viljelysmaat olivat keskiajalla sirpaloituneet, mikä hidasti kehitystä. Englannissa alkoi 1600-luvun lopulla yhtenä seurauksena mainiosta vallankumouksesta ja maan omistuksen selkeytymisestä "aitausliike", jossa pientiloja yhdistettiin suuremmiksi ja yhteismaita otettiin yksityiskäyttöön. Suuremmilla tiloilla oli paremmat edellytykset hankkia uusia työkaluja ja koneita. Vuokraviljelijöiden motiivi viljelyn tehostamiseen oli huono, koska se johti vain verojen ja vuokrien nousuun.
Suurimmat maanviljelyssä tapahtuneet muutokset ja keksinnöt

Englannin maanviljelyn vallankumouksen taustalla oli joukko sosiaalisia, taloudellisia ja viljelytekniikan kehittymisen aiheuttamia muutoksia. Näistä merkittävimpiä olivat:
Vuodenaikojen mukainen vuoroviljely, jossa kasvatettiin rehukasveja sen sijaan, että olisi jätetty pelto kesannolle.
Aluksi rautakärkisen ja sitten valurautaisen auran kehittyminen niin, että sitä voitiin vetää vähemmillä härillä tai hevosilla
Laiduntamisoikeuksien ja yleisten maiden viljelykäytön päättyminen ja maanomistusten selkeyttäminen
Karjan parempi tuotto tehostuneessa maataloudessa suuremmilla työpanoksilla
Kansallisten elintarvikemarkkinoiden tehostuminen sääntelyn vähentyessä
Kehittyneemmät kulkuväylät, kuten kanavat ja myöhemmin rautatiet, laajensivat markkina-alueita
Viljelyalueiden kasvattaminen ojittamalla ja maanraivauksella
Eläinten ja kasvien jalostus alkoi 1700-luvulla.
Vuonna 1750 maanviljelyn tuotanto kasvoi nopeammin kuin väestö. Kasvanut ruuantuotanto mahdollisti Englannin ja Walesin väestön kasvamisen 5,5 miljoonasta vuonna 1700 yli 9 miljoonan vuonna 1801. Koska maanviljelyn vallankumous vapautti työvoimaa ja mahdollisti Malthusin väestöteorian mukaisen katastrofin ohittamisen, maanviljelyn tehostumista on pidetty yhtenä teollisen vallankumouksen alkamisen syynä.
Viljan hinnan kehitys

Viljan hinnan kehitys taittui 1750-luvulla ja hinnat pysyivät korkeina 1800-luvun puoliväliin. Syynä oli osin väkiluvun kasvu ja rehuviljan kulutuksen kasvu teollisuuden ja kaupan kuljetustarpeen kasvaessa, mutta merkitystä oli myös kansakunnan vaurastumisella. Viljan hinta heijastui vuokraviljelijöiden vuokriin ja maan hintaan. Korkeiden hintojen vallitessa työläisten reaaliansiot laskivat ja maanviljelyn kulta-aika olikin työläisille kurjuuden aikaa, palkasta meni valtaosa ruokaan. Tämä johti korvaavien ruokakasvien etsimiseen, jollaiseksi varsinkin Irlannissa tuli peruna.
Maatalouden koneellistuminen teollisen vallankumouksen aikana

Tekniikan näkökulmasta Englanti oli maatalouden mallimaa 1700-luvulta 1800-luvun puoliväliin. Maatalouskoneiden rakentamisesta merkittävä osa teollista vallankumousta. Vuoroviljelyn ja uusien koneiden avulla sadot alkoivat kasvaa ja alettiin kiinnittää huomiota sadonkorjuun tehostamiseen 1700-luvun lopulla. Sirpillä tehtynä tähkienleikkaus oli työvoimavaltaista. Andrew Meikle kehitti puimakoneen 1786. Leikkuukoneen kehitti Patrick Bell vuonna 1826. Höyrykoneet alkoivat pyörittää puimakoneita 1800-luvun puolivälissä.
Luins

| Luins |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Luins
 Koordinaatit: 46°26′35″N, 6°16′20″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,69 km²
Väkiluku (5.6.2024):  626
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luins on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 626 asukasta.
Kivijärven lentokenttä

Kivijärven lentokenttää vuonna 2013.
Kivijärven lentokenttä (ICAO: EFKV) on Kivijärven Härkkämönperällä noin kolmen kilometrin päässä Kivijärven keskustasta sijaitseva lentopaikka.
Kivijärven lentokentän asvalttipäällysteisen kiitotien pituus on 900 metriä ja leveys 23 metriä. Kenttä rakennettiin vuonna 1972 ja kiitotie päällystettiin 1995 aluksi 800 metrin matkalta. Kiitotietä pidennettiin ja kunnostettiin viimeksi 1998. Myös seisonta-alue on päällystetty. Kentällä on vuonna 1998 valmistunut lentokenttärakennus, jossa on wc- ja suihkutilat sekä lennonvalmisteluhuone keittotiloineen. Polttoainepistettä ei ole. Kentän omistaa Suomenselän lentokenttä Oy, jonka omistajina ovat lähialueen kunnat ja Kivijärven ilmailukerho.
Kenttää käyttävät vakinaisesti lähinnä vain paikalliset varjoliitäjät.
Mies (Sveitsi)

| Mies |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Mies
 Koordinaatit: 46°18′10″N, 6°10′11″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3,47 km²
Väkiluku (5.6.2024):  2 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mies on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 2 200 asukasta.
Prangins

| Prangins |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Prangins
 Koordinaatit: 46°23′39″N, 6°14′58″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,06 km²
Väkiluku (5.6.2024):  4 271
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prangins on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 4 271 asukasta.
Johnsson

Johnsson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ana Johnsson (s. 1977), ruotsalainen laulaja
Anton Johnsson (1868–1942), suomalainen Klondykessä toiminut kullankaivaja
Erik Wilhelm Johnsson (1901–1977), suomalainen tekstiilialan tehtailija, yritysjohtaja ja kilpapurjehtija
Ivar Johnsson (1885–1970), ruotsalainen kuvanveistäjä
Jesse Johnsson (s. 1991), suomalainen salibandymaalivahti
Johan Johnsson (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkoilija
Johan Viktor Johnsson (1832–1884), suomalainen piispa ja valtiopäivämies
Julius Viktor Johnsson (1852–1935), suomalainen lääkäri ja lääkintöneuvos
Jussi Johnsson (s. 1966), suomalainen näyttelijä
Karl Fredrik Johnsson (1759–1839), suomalainen rehtori ja professori
Karl-Johan Johnsson (s. 1990), ruotsalainen jalkapalloilija
Kim Johnsson (s. 1976), ruotsalainen jääkiekkoilija
Kristian Johnsson (1761–1835), suomalainen tuomari ja Porin pormestari
Oskar Johnsson, Oskari Jalkio (1882–1952), suomalainen vapaakirkon maallikkosaarnaaja ja kirjailija
Rolf Johnsson (1889–1931), ruotsalainen voimistelija ja olympiavoittaja
Theodor Johnsson (s. 2003), ruotsalainen jääkiekkoilija.
Perroy

| Perroy |
| --- | --- |
 vaakuna
 Perroy
 Koordinaatit: 46°28′11″N, 6°21′38″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Nyon
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,89 km²
Väkiluku (5.6.2024):  1 598
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Perroy on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Nyonin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 1 598 asukasta.
Filmfare Awards South 2000

| Filmfare Awards South 2000 |
| --- | --- |
Aika:  7. huhtikuuta 2001
Paikka:  Hyderabad, Andhra Pradesh, Intia
Kohokohdat
Paras elokuva:  Sparsha (kannada), Karunam (malajalam), Kandukondain Kandukondain (tamili), Nuvve Kaavaali (telugu)
Eniten palkintoja:  3 palkintoa: Sparsha (kannada) Nuvve Kaavaali (telugu)
Filmfare Awards South < 1999 • 2001 >
Filmfare Awards South 2000 oli 7. huhtikuuta 2001 Hyderabadissa pidetty tilaisuus, jossa palkittiin vuoden 2000 parhaat eteläintialaiset elokuvat. Se oli 48:s Filmfare Awards South -tilaisuus. Palkinnot jaettiin kieliryhmittäin erikseen kannadan-, malajalamin-, tamilin- ja telugunkielisille elokuville ja niiden tekijöille.
Voittajat

| --- | --- |
 Kannada Paras elokuva: Sparsha  Paras ohjaaja: Sunil Kumar Desai – Sparsha  Paras miesnäyttelijä: Vishnuvardhan – Yajamana  Paras naisnäyttelijä: Sudharani – Sparsha  Paras musiikki: Hamsalekha – Preethsee Tamili Paras elokuva: Kandukondain Kandukondain  Paras ohjaaja: Rajiv Menon – Kandukondain Kandukondain  Paras miesnäyttelijä: Kamal Haasan – Hey Ram  Paras naisnäyttelijä: Jyothika – Kushi  Paras musiikki: A. R. Rahman – Alay Payudhey :  Malajalam Paras elokuva: Karunam  Paras ohjaaja: Jayaraj – Karunam  Paras miesnäyttelijä: Mammootty – Arayannam Galude Vedu  Paras naisnäyttelijä: Samyukta Varma – Mala  Paras musiikki: Mohan Sithara – Joker Telugu Paras elokuva: Nuvve Kaavaali  Paras ohjaaja: K. Vijaya Bhaskar – Nuvve Kaavaali  Paras miesnäyttelijä: Venkatesh – Jayam Manadera  Paras naisnäyttelijä: Richa Pallod – Nuvve Kaavaali  Paras musiikki: Mani Sharma – Chirunavvutho
Le Sagen gravitaatioteoria

Le Sagen gravitaatioteoria on gravitaation syytä koskeva kineettinen teoria, jonka esitti ensimmäisenä Nicolas Fatio de Duillier vuonna 1690 ja myöhemmin Georges-Louis Le Sage vuonna 1748. Teorian mukaan gravitaatio aiheutui kaikkialla liikkuvista pienistä näkymättömistä hiukkasista, joita Le Sage nimitti ultramundaanisiksi korpuskeleiksi ja jotka törmäisivät kaikkiin kappaleisiin kaikista suunnista. Tämän mallin mukaan mitkä tahansa kaksi kappaletta ikään kuin varjostavat toisiaan vähentämällä tällaisten hiukkasten virtaa tietystä suunnasta, jolloin niitä osuu samaan kappaleeseen eri suunnista eri määrä, mikä aiheuttaa kappaleita toisiaan kohti työntävän nettovoiman. Tämä gravitaation mekaaninen selitys ei koskaan tullut yleisesti hyväksytyksi, vaikka fyysikot toisinaan pohtivat sitä 1900-luvun alkuun saakka, jolloin sitä yleensä alettiin pitää jo lopullisesti kumottuna.
Teorian perusteet

Teorian mukaan gravitaatiovoima aiheutuu pienistä hiukkasista, joita liikkuu suurella nopeudella kaikkiin suuntiin kaikkialla avaruudessa. Hiukkas­virran oletetaan olevan yhtä suuri kaikkiin suuntiin, joten niitä osuu eristettyyn kappaleeseen A yhtä paljon kaikista suunnista, niin että siihen vaikuttaa vain sen sisään suuntautuva paine mutta ei kappaletta mihinkään suuntaan työntävää voimaa (P1).
Kun toinen kappale B on läsnä, se pysäyttää osan niistä hiukkasista, jotka muuten osuisivat kappaleeseen A kappaleen B suunnasta, joten tästä suunnasta kappaleeseen A osuu vähemmän hiukkasia kuin vastakkaisesta suunnasta. Samoin kappaleeseen B osuu vähemmän hiukkasia kappaleen A suunnasta kuin vastakkaisesta suunnasta. Voidaan sanoa, että kappaleet A ja B "varjostavat" toisiaan, ja kappaleet työntyvät toisiaan kohti, koska hiukkasten niihin kohdistamat voimat ovat epätasapainossa (P2). Täten kappaleiden välinen näennäinen vetovoima johtuukin tämän teorian mukaan itse asiassa siitä, että toisen kappaleen suunnasta kappaleeseen kohdistuu pienempi työntövoima.
Teorian perusteet > Törmäysten luonne

Jos kappaleen A ja siihen osuvien gravitaatiota aiheuttavien hiukkasten törmäykset ovat täysin kimmoisia, siitä kimmonneiden hiukkasten intensiteetti on yhtä suuri kuin sitä kohti tulevienkin, joten tuloksena ei ole kappaletta mihinkään suuntaan kuljettavaa voimaa. Samoin on laita, vaikka toinen kappale B olisikin lähellä, sillä B toimii kilpenä kappaletta A kohti kulkevia hiukkasia vastaan. Hiukkanen C, joka muuten osuisi kappaleeseen A, pysähtyy kappaleeseen B, mutta toinen hiukkanen D, joka muuten ei olisi osunut kappaleeseen A, kimpoaa kappaleesta B siihen suuntaan ja siten korvaa C:n. Niinpä jos törmäykset ovat täysin kimmoisia, kappaleiden A ja B heijastamat hiukkaset kumoaisivat täysin varjostusvaikutuksen. Jotta tuloksena olisi gravitaation kaltainen voima, on siis oletettava, että törmäykset eivät ole täysin kimmoisia, tai ainakin, että heijastuneet hiukkaset liikkuvat hitaammin eli niiden liikemäärä on törmäyksen jälkeen pienempi. Tämä johtaisi hiukkasvirtaan, jonka liikemäärä kappaleesta A poispäin on pienempi kuin kappaletta A kohti tulevien hiukkasten liikemäärä, niin että tuloksena olisi kappaletta A kohti suuntautuva kokonaisliikemäärä (P3). Jos näin oletetaan, kahden kappaleen tapauksessa heijastuneiden hiukkasten liikemäärä ei täysin kumoa varjostusilmiötä, koska heijastunut virta on alkuperäistä pienempi.
Teorian perusteet > Käänteisen neliön laki

Koska on oletettu, että kappale joko absorboi kaikki gravitaatiota aiheuttavat hiukkaset tai hidastaa niiden liikettä, tästä seuraa, että hiukkasvirta massiivisesta kappaleesta poispäin on pienempi kuin sitä kohti. Voimme kuvitella, että tämä hiukkasvirtojen epätasapaino – ja sen vuoksi siitä aiheutuva, lähellä olevaan kappaleeseen kohdistuva voima – olisi jakautunut pallopinnalle, jonka keskipiste on kappaleessa (P4). Hiukkasvirtojen epätasapaino koko pallopinnalla ei riipu pallon koosta, kun taas pallon pinta-ala on suoraan verrannollinen sen säteen neliöön. Tämän vuoksi hiukkasvirtojen epätasapaino pinta-alayksikköä kohti pienenee kääntäen verrannollisena etäisyyden neliöön.
Teorian perusteet > Verrannollisuus massaan

Edellä esitetyistä perusteista seuraisi, että voima on suoraan verrannollinen kappaleen pinta-alaan. Newtonin gravitaatiolain mukaan gravitaatio on kuitenkin verrannollinen massaan. Jotta tämä voitaisiin selittää Le Sagen teorian avulla, on oletettava, että 1) aineen perushiukkaset ovat hyvin pieniä, niin että suuret ainekappaleet ovat suurelta osin tyhjää tilaa, ja b) että hiukkaset ovat niin pieniä, että aineellinen kappale pysäyttää niistä vain pienen osan. Tästä seuraa, että kappaleen aiheuttama "varjostus" on verrannollinen aineen perushiukkasten yhteenlaskettuun pinta-alaan. Jos lisäksi oletetaan, että aineen kaikki perushiukkaset ovat samanlaisia ja erityisesti, että niillä tiheyden suhde pinta-alaan on sama, tästä seuraa, että varjostusilmiö on ainakin likimäärin verrannollinen kappaleen massaan (P5).
Fatio

Nicolas Fatio esitti gravitaatiota koskevien ajatustensa ensimmäisen muotoilun kirjeessään Christiaan Huygensille keväällä 1690. Kaksi päivää myöhemmin Fatio luki kirjeensä Royal Societyn tilaisuudessa Lontoossa. Seuraavina vuosina Fatio laati useita käsikirjoituksia pääteoksestaan De la Cause de la Pesanteur, mutta mitään hänen kirjoituksistaan ei hänen elinaikanaan julkaistu. Vuonna 1731 Fatio myös lähetti teoriansa, kirjoitettuna latinankieliseksi runoksi Lucretiuksen tyyliin, Pariisin tiedeakatemialle, mutta se hylättiin. Eräät katkelmat näistä käsikirjoituksista sekä kopio runosta päätyi myöhemmin Georges-Louis Le Sagen haltuun, joka kuitenkaan ei löytänyt niille julkaisijaa. Niinpä kesti vuoteen 1929 saakka, ennen kuin Karl Bopp julkaisi Fation käsikirjoituksen ainoan täydellisen kopion, ja vuonna 1949 Gagnebin rekonstruoi Le Sagen hallussa aikoinaan olleiden paperien perusteella Fation alkuperäisen artikkelin. Gagnebinin laatimassa muodossa teksti sisälsi lisäyksiä ja muutoksia, jotka Fatio oli tehnyt tekstiinsä vielä vuonna 1743, neljäkymmentä vuotta sen jälkeen, kun hän oli kirjoittanut sen version, johon Bopp oli julkaissut. Kuitenkin Boppin version jälkipuoliskolla ovat Fation teorian matemaattisesti kehittyneimmät osat, joita ei ollut Gagnebinin julkaisemassa versiossa.
Fatio > Fation teorian vastaanotto

Fatio oli kirjeenvaihdossa eräiden aikansa kuuluisimpien tiedemiesten kanssa. Monia hänen teorialleen esitettyjä vastaväitteitä voidaan nykyisin, pimeää ainetta ja maailmankaikkeuden metristä laajenemista koskevien teorioiden perusteella, pitää riittämättöminä, mutta kuitenkaan Fation teoriaa kohtaan ei nykyisin ole osoitettu sanottavaa mielenkiintoa.
Isaac Newton ja Fatio tapasivat toisensa henkilökohtaisesti useita kertoja vuosien 1690 ja 1693 välillä. Newtonin Fation teoriaa koskeneet kommentit vaihtelivat suuresti. Esimerkiksi, selvitettyään mitä gravitaation mekaaninen selittäminen välttämättä edellyttäisi, hän kirjoitti vuonna 1692 omaan Principian kopioonsa julkaisemattoman huomautuksen: Ainoa hypoteesi, jolla gravitaatio voidaan selittää, on kuitenkin tätä laatua, ja sen esitti mitä lahjakkain geometrikko Mr. N. Fatio. Toisaalta Fatio itse totesi, että vaikka Newton olikin yksityisesti sanonut Fation teorian olevan gravitaation paras mahdollinen mekaaninen selitys, hän myös mainitsi, että Newton itse taipui ajattelemaan, että gravitaation todellinen syy ei ollut mekaaninen. Myös David Gregory mainitsi "Memoranda"ssaan: "Newton ja Halley nauravat Fation tavalle selittää gravitaatio."
Christiaan Huygens oli ensimmäinen, jolle Fatio kertoi teoriastaan, mutta ei koskaan hyväksynyt sitä. Fatio uskoi, että hän oli saanut Huygensin vakuuttuneeksi teorian risti­riidatto­muudesta, mutta Huygens kiisti tämän eräässä kirjeessään Gottfried Leibnizille. Fatio kävi itse myös Leibnizin kanssa lyhyen kirjeenvaihdon teoriastaan. Leibniz arvosteli teoriaa siitä, että se edellytti hiukkasten välille tyhjää tilaa, minkä hän itse hylkäsi filosofisin perustein. Jakob Bernoulli osoitti kiinnostusta Fation teoriaa kohtaan ja pyysi Fatiota kirjoittamaan ajatuksensa gravitaatiosta täydelliseksi käsikirjoitukseksi, minkä Fatio todella tekikin. Bernoulli teki käsikirjoituksesta kopion, joka nykyisin on Baselin yliopiston kirjastossa ja joka oli Boppin toimittaman painoksen perustana.
Fation teoria ei kuitenkaan tullut yleisemmin tunnetuksi hänen elinaikanaan, koska hän ei koskaan sitä julkaissut ja joutui itse "ranskalaisiksi fanaatikoiksi" kutsuttujen, kamisardeihin kuuluvien uskonnollisten fanaatikkojen vaikutuksen alaiseksi, minkä vuoksi hän menetti maineensa.
Cramer ja Redeker

Vuonna 1731 sveitsiläinen matemaatikko Gabriel Cramer julkaisi väitöskirjan, jonka lopussa esiteltiin lyhyesti Fation esittämän kaltainen teoria – mukaan luettuna aineen verkkorakenne, analogia valon kanssa ja varjostus – mutta mainitsematta Fation nimeä. Fatio tiesi, että Cramerilla oli hallussaan kopio hänen alkuperäisestä käsikirjoituksestaan, ja niinpä hän syytti Crameria siitä, että hän vain toisti hänen teoriansa edes ymmärtämättä sitä. Cramer myös kertoi Fation teoriasta Le Sagelle vuonna 1749. Vuonna 1736 saksalainen lääkäri Franz Albert Redeker julkaisi myös samankaltaisen teorian. Ei tiedetä, oliko Redekerillä ja Fatiolla ollut mitään yhteyksiä toisiinsa.