stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirkuk
Historia > Nykypäivä

Kirkukin omistus on edelleen kiistakysymys Irakin Kurdistanin ja Irakin valtion kesken. Alueen omistuksesta on vaadittu kansanäänestystä, jota on kuitenkin jatkuvasti lykätty Irakin sisäisten levottomuuksien takia. Kesäkuussa 2014 kurdien joukot ottivat kaupungin haltuunsa sen jälkeen, kun Irakin armeijan joukot olivat vetäytyneet sieltä Isis-järjestön taistelijoiden etenemisen tieltä. Syyskuussa 2017 Irakin Kurdistan järjesti kansanäänestyksen itsenäisyydestä ja suuri valtaosa äänestäjistä äänesti itsenäisyyden puolesta. Äänestys järjestettiin myös Kirkukissa, joka on virallisen Kurdistanin ulkopuolella. Äänestys johti välien kiristymiseen keskushallinnon kanssa ja lokakuussa Irakin hallituksen joukot valtasivat Kirkukin.
Väestö

Vuoden 1947 väestönlaskennan mukaan Irakin turkmeenit muodostivat Kirkukin väestön enemmistön. Turkmeenien alkuperä ei ole täysin selvä. Heidät saattoi tuoda Azerbaidžanista tai Itä-Anatoliasta aluetta suojaamaan esimerkiksi Seldžukit, Timur Lenk tai osmanisulttaanit. Kirkukissa turkmeenit ovat muiden kaupunkien asukkaiden tavoin sunnalaisia, kun taas maaseudulla he saattavat kuulua islamin muihin suuntauksiin. Vuoden 1947 laskennan mukaan 25 % kaupungin asukkaista oli kurdeja ja pienempiä vähemmistöjä olivat tuolloin syyrialais- ja kaldealaiskristityt, armenialaiset ja juutalaiset. Sittemmin kurdien määrä on noussut huomattavasti ja heistä tuli 1970-luvulla kaupungin enemmistö. Arabialaistamistoimien mukana kaupunkiin muutti suuri joukko arabisiirtolaisia. Monet turkmeeneista ovat sittemmin muuttaneet Bagdadiin, mikä on jättänyt enenevin määrin kaupungin kurdit ja arabit kilpailemaan keskenään.
Vuonna 2014 kurdit muodostivat erään arvion mukaan 53,4 % kaupungin väestöstä arabien muodostaessa 30,8 % ja turkmeenien 15,1 %.
Ilmasto

Kirkukissa kesät ovat kuumia ja kuivia ja talvet viileitä ja sateisia. Kuuminta on heinäkuussa, jolloin päivän keskilämpötila vaihtelee 28 °C:n ja 43 °C:n välillä. Viileintä on tammikuussa, jolloin päivän keskilämpötila vaihtelee 5 °C:n ja 14 °C:n välillä. Suurin osa sateista saadaan marras- ja huhtikuun välisänä aikana. Touko- ja lokakuun välillä sadetta saadaan alle 30 millimetriä. Vuosittainen sadanta on noin 360 millimetriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirkuk Wikimedia Commonsissa
Öljylähteestä suoraan laivaan johtaa maailman merkillisin öljyputki, Seura, 09.06.1937, nro 23, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kirkukin vanha linna.
Öljypurkaus öljylähteellä Baba Gurgurssa vuonna 1932.
Kivennavan linna
Aiheesta muualla

Olavi Paavolainen : Kivennavan linna, Suomen Kuvalehti, 05.03.1932, nro 10, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ellinooran diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Ellinoora Tammerfestillä heinäkuussa 2017
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 3 |  |
| ↙Singlet | 25 |  |
| ↙Musiikkivideot | 6 |  |
Tämä on suomalaisen laulaja-lauluntekijän Ellinooran diskografia.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisu­tiedot | Albumi­lista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Villi lapsi |  Julkaistu: 16. syyskuuta 2016  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD, LP, digitaalinen | 2  | tuplaplatinaa |
| Vaalean­punainen vallan­kumous |  Julkaistu: 30. elokuuta 2019  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD, LP, digitaalinen | 1  | tuplaplatinaa |
| Viimeinen romantikko |  Julkaistu: 24. syyskuuta 2021  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD, LP, digitaalinen | 1  | kultaa |
Singlet

| Vuosi | Nimi | Listasijat> Single | Listasijat> Lataus | Listasijat> Radio | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | ”Sellainen mies” (vedetty myynnistä) | — | — | — | — |
| 2015 | ”Ei hävittävää (AEIOUAO)” | — | — | 32  | Villi lapsi |
| 2015 | ”Minä elän” | — | 18  | 37  | Villi lapsi |
| 2015 | ”Carrie” | 13  | 5  | 6  | Villi lapsi |
| 2016 | ”Leijona­kuningas” | 20  | 6  | 3  | Villi lapsi |
| 2016 | ”Rakkauden kesä” | — | 29  | — | Villi lapsi |
| 2016 | ”Elefantin paino” | 2  | 5  | 20  | Villi lapsi |
| 2017 | ”Minä suojelen sinua kaikelta” (cover / Ultra Bra) | — | — | — | Anssi Kela ja isot biisit (eri esittäjiä) |
| 2017 | ”Glitteri” | 12  | 21  | 16  | Vaalean­punainen vallan­kumous |
| 2017 | ”Maa on niin kaunis (Toivio­retkellä)” (cover) | 18  | — | 54  | Joulu |
| 2018 | ”Nartut” | — | — | — | Vaalean­punainen vallan­kumous |
| 2018 | ”Sininen hetki” | — | — | — |  |
| 2018 | ”Bäng bäng typerä sydän” (mukana Eetu) | 4  | — | 10  | Vaalean­punainen vallan­kumous |
| 2018 | ”Funeral Song” (cover / The Rasmus) | 4  | 2  | 2  | Vain elämää, kausi 9 – ensimmäinen kattaus |
| 2018 | ”Vielä yksi elämä” (cover / Anne Mattila) | — | — | — | Vain elämää, kausi 9 – ensimmäinen kattaus |
| 2018 | ”Aina ku Aira” (cover / Pyhimys) | 4  | 5  | — | Vain elämää, kausi 9 – ensimmäinen kattaus |
| 2018 | ”Autiosaari” (cover / Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani) | — | 6  | — | Vain elämää, kausi 9 – toinen kattaus |
| 2018 | ”Honey” (cover / Evelina) (mukana Pyhimys) | 15  | — | — | Vain elämää, kausi 9 – toinen kattaus |
| 2018 | ”Tällä kadulla” (cover / Pepe Willberg) | — | — | — | Vain elämää, kausi 9 – toinen kattaus |
| 2019 | ”Sinä 4ever” | 2  | 6  | 65  | Vaalean­punainen vallan­kumous |
| 2019 | ”Aatelisii” (mukana Gasellit) | 11  | 5  | 67  | Vaalean­punainen vallan­kumous |
| 2019 | ”Veitset” | 4  | — | — | Vaalean­punainen vallan­kumous |
| 2019 | ”Hiljaisii heeroksii” (mukana Juha Tapio) | 15  | — | 4  |  |
| 2020 | ”Dinosauruksii” | 6  | — | 1  | Viimeinen romantikko |
| 2021 | ”Meille käy hyvin” | 12  | — | 52  | Viimeinen romantikko |
| 2022 | ”Kaikki tahtoo” | — | — | 47  |  |
| 2022 | ”Vapaa” (Ellinoora, Kaija Koo, Jenni Vartiainen, Vesala) | – | – | 35 |  |
| 2023 | ”Matkalla” (cover / Anna Puu) | 4  | — | 5  | Vain elämää - kausi 14 |
| 2023 | ”Kauneus pettää” (cover / CMX) | — | — | — | Vain elämää - kausi 14 |
| 2023 | ”Tuonelan koivut” (cover / Kotiteollisuus) | 47  | — | 39  | Vain elämää - kausi 14 |
| 2024 | "Osuma"  (mukana Samuli Putro) | 8  | — | 3  |  |
| 2024 | ”7 minuuttii” | 21  | — | 13  |  |
| 2024 | ”Perävalot” (mukana Gasellit) | 6  | — | 37  |  |
| 2024 | ”Syystakkikausi” | 31  | — | 37  |  |
| 2025 | "Kirje"  (mukana ANI) | 27  | — | 29  |  |
Musiikkivideot

2013 – Sellainen mies (ohjannut Joonas Laaksoharju)
2015 – Ei hävittävää (AEIOUAO) (ohj. Jenni Salonen)
2016 – Elefantin paino (ohj. Juha Ilmari Laine)
2019 – Sinä 4ever (ohj. Juuso S.)
2020 – Dinosauruksii
2021 – Meille käy hyvin (ohj. Jirina Alanko)
Kirsi Lehto

Kirsi Lehto (o.s. Korhonen, s. 19. maaliskuuta 1956 Vesanto) on molekulaarisen kasvibiologian yliopisto-opettaja ja dosentti Turun yliopiston Luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunnassa. Lehdon tutkimuskohteita ovat muun muassa kasvivirologia ja molekyylibiologia. Lehto on myös yksi Suomen johtavia astrobiologeja yhdessä puolisonsa Harry Lehdon kanssa. He ovat kirjoittaneet astrobiologia-aiheista blogia yhdessä vuodesta 2013 asti Ursan ry:n julkaisemassa Tähdet ja avaruus -lehdessä.
Lehto suoritti maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinnon Helsingin yliopistosta vuonna 1981. Väitöskirjansa Lehto teki University of California Riversidessa kasvipatologian laitoksella vuonna 1989.
Kirsi Lehto edustaa Turun yliopistoa Euroopan astrobiologian instituutissa sekä on Euroopan astrobiologien verkoston EANA:n jäsen.
Kirsi Lehdon kirjoittama Astrobiologia. Elämän edellytyksiä etsimässä -kirja sai vuoden 2019 Vuoden tiedekirja -palkinnon. Lehto on kirjoittanut myös muita yleistajuisia artikkeleita ja oppikirjoja sekä ollut mukana Ylen TiedeYkkönen Extran Astrobiologiaa ja Astrobiologiaa 2 -podcasteissa. Lisäksi hän on esiintynyt Yle TV1:n Esko Valtaojan isännöimässä keskusteluohjelmassa ”5 kulmaa kosmologiaan”. Lehto on puolisonsa kanssa ollut ideoimassa ja toteuttamassa 14 km pituista Aikavaellus-vaellusreittiä Kaarinasta Turkuun, joka kuvaa maailmankaikkeuden historiaa alkuräjähdyksestä nykypäivään. Kirsi Lehto on kirjoittanut myös kolme runokirjaa.
Vladimir Putinin kunnianosoitukset

Vladimir Putinin vuori Kirgisiassa
Venäjän presidentti Vladimir Putin (s. 1952) on ottanut elämänsä aikana vastaan useita kunnianosoituksia. Joitakin näistä on poistettu Putinilta hänen aloitettuaan täysimittaisen sodan Ukrainaa vastaan vuonna 2022.
Ritarikunnat ja mitalit

Ho Tši Minhin ritarikunnan ritari (Vietnam, 2001)
Olympic Order kultaisena (KOK, 2001, poistettu 2022)
Kultaisen kotkan ritarikunnan ritari (Kazakstan, 2004)
Kunnialegioonan suurristi (Ranska, 2006)
Ismoili Somonin ritarikunnan 1. luokka (Tadžikistan, 2007)
Kuningas Abdulazizin ritarikunnan 1. luokka (Saudi-Arabia, 2007)
Zayedin ritarikunta ketjulla (Arabiemiraatit, 2007)
Vapauttajan ritarikunta ketjulla (Venezuela, 2010)
Palestiinan tähden ritarikunnan ritari (Palestiina, 2012)
Kansojen ystävyyden ritarikunnan ritari (Valko-Venäjä, 2013)
Pyhän Kaarlen ritarikunnan suuristi (Monaco, 2013)
José Martín ritarikunnan ritari (Kuuba, 2014)
Serbian tasavallan ritarikunnan 1. luokka (Serbia, 2014)
Kansallisen ansioritarikunnan suurristi (Guinea, 2017)
Makarios III:n ritarikunnan suurristi (Kypros, 2017)
Manasin ritarikunnan 1. luokka (Kirgisia, 2017)
Ystävyyden mitali (Kiina, 2018)
Agostinho Neton ritarikunnan ritari (Angola, 2019)
Serbitasavallan ritarikunnan kaulanauha (Serbitasavalta, 2023)
Kim Il Sungin ritarikunnan ritari (Pohjois-Korea, 2024)
Akateemiset kunnianosoitukset

| Maa/ alue | Yliopisto | Vuosi | Muuta | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Turkmenistan | Turkmenistanin kansallisyliopisto | 2000 |  |  |
|  Intia | Jawaharlal Nehrun yliopisto | 2000 |  |  |
|  Azerbaidžan | Bakun slaavilainen yliopisto | 2001 |  |  |
|  Armenia | Jerevanin valtionyliopisto | 2001 |  |  |
|  Kreikka | Ateenan yliopisto | 2001 | poistettu 2022 |  |
|  Bulgaria | Veliko Tarnovon yliopisto | 2009 | poistettu 2022 |  |
|  Etelä-Korea | Yong Inin yliopisto | 2010 |  |  |
|  Serbia | Belgradin yliopisto | 2011 |  |  |
|  Kreikka | Peloponnesoksen yliopisto | 2018 | poistettu 2022 |  |
|  Kiina | Tsinghua-yliopisto | 2019 |  |  |
Muita

Vuonna 2008 Ramzan Kadyrov määräsi Groznyin pääkaudun (aik. Voiton tie) nimettäväksi Putinin mukaan. Kirgisian parlamentti päätti vuonna 2011 nimetä Tienšanin vuoristoon kuuluvan, aiemmin nimeämättömän, vuoren Putinin mukaan.
Konstantínos Tasoúlas

| Konstantínos Tasoúlas> Κωνσταντίνος Τασούλας |
| --- | --- |
 Konstantínos Tasoúlas vuonna 2019.
 Kreikan presidentti
 13. maaliskuuta 2025 –  
Pääministeri:  Kyriákos Mitsotákis
Edeltäjä:  Katerína Sakellaropoúlou
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. heinäkuuta 1959 (ikä 65) Ioánnina, Kreikka
Kansalaisuus:   kreikkalainen
Ammatti:  juristi
Puoliso:  Faní Stathopoúlou
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  Uusi demokratia
Tutkinnot:  Ateenan yliopisto
Konstantínos Tasoúlas (kreik. Κωνσταντίνος Τασούλας; s. 17. heinäkuuta 1959 Ioánnina) on kreikkalainen juristi ja poliitikko sekä nykyinen Kreikan presidentti vuodesta 2025. Hän astui virkaan 13. maaliskuuta 2025.
Elämä ja ura > Tausta ja yksityiselämä

Tasoúlas syntyi Ioánninassa Epeiroksessa vuonna 1959. Hän opiskeli oikeustiedettä Ateenan yliopistossa ja toimi tämän jälkeen juristina ensin Ateenassa ja vuosina 1988–1989 Lontoossa. Hänen puolisonsa on Faní Stathopoúlou, ja heillä on kaksi lasta.
Elämä ja ura > Poliittinen ura

Politiikassa Tasoúlas edustaa keskustaoikeistolaista Uusi demokratia -puoluetta. Hän aloitti Evángelos Avérofin sihteerinä vuosina 1981–1990. Vuonna 1990 hänet valittiin Kifisián kunnanvaltuustoon. Vuonna 1994 hänet valittiin Kifisián kunnanjohtajaksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1998. Tasoúlas valittiin Kreikan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuoden 2000 vaaleissa. Hänet valittiin parlamenttiin uudestaan vuosina 2004, 2007, 2009, 2012 (I ja II), 2015 (I ja II), 2019 ja 2023 (I ja II).
Tasoúlas toimi vuosina 2007–2009 Kreikan varapuolustusministerinä ja vuosina 2014–2015 kulttuuri- ja urheiluministerinä. Hänet valittiin parlamentin puhemieheksi vuonna 2019, toisen kerran toukokuussa 2023 ja kolmannen kerran heinäkuussa 2023. Vuosina 2013–2014 Tasoúlas toimi Konstantinos Karamanlis Institute for Democracy -instituutin puhemiehenä.
Tammikuussa 2025 pääministeri Kyriákos Mitsotákis ehdotti Tasoúlasin nimeämistä presidenttiehdokkaaksi. Tasoúlas hyväksyi nimityksen, mutta vasemmistolainen oppositio vastusti kutsuen sitä puoluepoliittiseksi nimitykseksi. Tasoúlas valittiin Kreikan presidentiksi presidentinvaalissa 25. tammikuuta – 12. helmikuuta 2025. Äänestyskierroksia pidettiin neljä, joista viimeisellä Tasoúlas sai 160 ääntä parlamentissa. Hän astui virkaan 13. maaliskuuta 2025 seuraten presidenttinä Katerína Sakellaropoúlouta.
Tasoúlas on ollut yksi näkyvimmistä kreikkalaispoliitikoista, jotka ovat vaatineet kreikkalaisten taideaarteiden palauttamista maahan.
Kunnianosoituksia

Vapahtajan ritarikunnan suurristi (Kreikka, 2025, suurmestari)
Kunniaritarikunnan suurristi (Kreikka, 2025, suurmestari)
Feeniksin ritarikunnan suurristi (Kreikka, 2025, suurmestari)
Hyväntekijän ritarikunnan suurristi (Kreikka, 2025, suurmestari)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konstantínos Tasoúlas Wikimedia Commonsissa
Ο Πρόεδρος Κωνσταντίνος Αν. Τασούλας. Προεδρία της Ελληνικής Δημοκρατίας. (kreikaksi)
Kreikan kolmannen tasavallan (1974–) presidentit
Michaíl Stasinópoulos (1974–1975)
Konstantínos Tsátsos (1975–1980)
Konstantínos Karamanlís (1980–1985)
Ioánnis Alevrás (1985)
Chrístos Sartzetákis (1985–1990)
Konstantínos Karamanlís (1990–1995)
Konstantínos Stefanópoulos (1995–2005)
Károlos Papoúlias (2005–2015)
Prokópis Pavlópoulos (2015–2020)
Katerína Sakellaropoúlou (2020–2025)
Konstantínos Tasoúlas (2025–)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa 
Muut:  IdRef
Bank of America Corporate Center

| Bank of America Corporate Center |
| --- | --- |

Tiedot
Sijainti:  Charlotte, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Rakennettu:  1989-1992
Avajaiset:  1992
Tila:  valmis
Yritykset
Omistaja:  Bank of America
Tekniset tiedot
Kerroksia:  60
Korkeus
Ylin kerros:  265 m
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bank of America Corporate Center on 60-kerroksinen pilvenpiirtäjä Charlotten kaupungissa Pohjois-Carolinassa, Yhdysvalloissa. Se yltää 266 metrin korkeuteen ja se on rakennettu vuosina  1989–1992. Pilvenpiirtäjän suunnittelusta ovat vastanneet César Pelli ja arkkitehtitoimisto HSK Architects. Pilvenpiirtäjässä toimii Bank of American pääkonttori.
Rakennus on valmistettu kokonaisuudessaan betonista, ja se on saanut energiaystävällisyydestään hopeisen LEED-sertifikaatin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa pilvenpiirtäjästä Emporis.com-sivustolla
Uuden-Seelannin parlamenttivaalit 2020

Uuden-Seelannin vuoden 2020 parlamenttivaalit järjestettiin 17. lokakuuta 2020. Alun perin vaalit oli tarkoitus järjestää 19. syyskuuta, mutta niitä lykättiin koronapandemian vuoksi. Ennakkoäänestys alkoi 3. lokakuuta..
Uudessa-Seelannissa pidetään vaalit joka kolmas vuosi. 72 edustajaa valitaan enemmistövaalitavalla vaalipiireistä ja 48 puolueiden asettamilta listoilta suhteellisella vaalitavalla..
Parlamenttivaaleissa äänioikeutettuja ovat kaikki vähintään 18-vuotiaat Uuden-Seelannin kansalaiset, jotka ovat asuneet maassa vähintään 12 kuukautta ennen vaaleja. Äänioikeutettujen tulee rekisteröityä äänestäjiksi..
Samaan aikaan parlamenttivaalien kanssa Uudessa-Seelannissa järjestettiin myös kaksi kansanäänestystä, jotka käsittelivät kannabiksen ja eutanasian laillistamista.
Tulokset

Vaaleissa suurimmaksi puolueeksi kansallispuoleen ohi nousi työväenpuolue, joka johti edellistä hallitusta.
| Puolue | Listavaali> Ääniä | Listavaali>  % | Listavaali> Muutos (%-yks.) | Listavaali> Paikat | Vaalipiirit> Ääniä | Vaalipiirit>  % | Vaalipiirit> Muutos (%-yks.) | Vaalipiirit> Paikat | Paikat | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työväenpuolue | 1 443 545 | 50,01 | +13,12 | 19 | 1 357 501 | 48,07 | +10,19 | 46 | 65 | +19 |
| Kansallispuolue | 738 235 | 25,58 | -18,87 | 10 | 963 845 | 34,13 | -9,92 | 23 | 33 | -23 |
| Vihreät | 226 757 | 7,86 | +1,59 | 9 | 162 245 | 5,74 | -1,17 | 1 | 10 | +2 |
| ACT | 219 031 | 7,59 | +7,08 | 9 | 97 697 | 3,46 | +2,45 | 1 | 10 | +9 |
| New Zealand First | 75 020 | 2,60 | -4,60 | 0 | 30 209 | 1,07 | -4,38 | 0 | 0 | -9 |
| Opportunities | 43 449 | 1,51 | -0,94 | 0 | 25 181 | 0,89 | -0,14 | 0 | 0 | 0 |
| New Conservative | 42 613 | 1,48 | +1,24 | 0 | 49 598 | 1,76 | +1,52 | 0 | 0 | 0 |
| Maoripuolue | 33 630 | 1,17 | -0,01 | 1 | 60 837 | 2,15 | +0,04 | 1 | 2 | +2 |
| Advance NZ | 28 429 | 0,99 | uusi | 0 | 25 054 | 0,89 | uusi | 0 | 0 | uusi |
| Legalise Cannabis | 13 329 | 0,46 | +0,15 | 0 | 8 044 | 0,28 | +0,12 | 0 | 0 | 0 |
| ONE | 8 121 | 0,28 | uusi | 0 | 6 830 | 0,24 | uusi | 0 | 0 | uusi |
| Vision NZ | 4 237 | 0,15 | uusi | 0 | 2 139 | 0,08 | uusi | 0 | 0 | uusi |
| Outdoors | 3 256 | 0,11 | +0,05 | 0 | 7 982 | 0,28 | +0,23 | 0 | 0 | 0 |
| TEA | 2 414 | 0,08 | uusi | 0 | 2 764 | 0,10 | uusi | 0 | 0 | uusi |
| Sustainable NZ | 1 880 | 0,07 | uusi | 0 | 2 421 | 0,09 | uusi | 0 | 0 | uusi |
| Social Credit | 1 520 | 0,05 | +0,02 | 0 | 2 699 | 0,11 | -0,09 | 0 | 0 | 0 |
| Heartland | 914 | 0,03 | uusi | 0 | 8 462 | 0,30 | uusi | 0 | 0 | uusi |
| Rekisteröimättömät puolueet | – | – | – | – | 3 391 | 0,12 | +0,08 | 0 | 0 | 0 |
| Sitoutumattomat | – | – | – | – | 7 299 | 0,26 | -0,24 | 0 | 0 | 0 |
| Hyväksytyt äänet | 2 886 420 | 98,88 | +0,34 |   | 2 824 198 | 96,75 | 0,58 |   |   |   |
| Virheelliset äänet | 21 372 | 0,73 | +0,32 |   | 57 138 | 1,96 | +0,80 |   |   |   |
| Hylätyt äänet | 11 281 | 1,04 | -0,65 |   | 37 737 | 2,66 | -1,37 |   |   |   |
| Yhteensä | 2 919 073 | 100 |  | 48 | 2 919 073 | 100 |  | 72 | 120 |  |
| Äänioikeutetut ja äänestysprosentti | 3 549 580 | 82,24 | +2,49 |  | 3 549 580 | 82,24 | +2,49 |   |   |   |
Edellisen hallituksen tukipuolue New Zealand First menetti kaikki paikkansa vaaleissa.
Shinyanga

| Shinyanga |
| --- | --- |
 Shinyanga
 Koordinaatit: 3°39′43″S, 33°25′23″E 
Valtio:   Tansania
Alue:  Shinyangan alue
Piirikunta:  Shinyanga Urban
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  555 km²
Väkiluku (2012):  103 795
Aikavyöhyke:  UTC+3
 
 www.shinyanga.go.tz 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shinyanga on kaupunki Pohjois-Tansaniassa. Kaupunki on samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus ja Shinyangan alueen pääkaupunki. Vuonna 2012 kaupungissa oli 103 795 asukasta.
Ilmasto

Shinyanga kuuluu Köppenin ilmastoluokituksessa trooppiseen savanni-ilmastoon, jossa on havaittavissa selkeä sadekausi ja kuivakausi. Alueen vuosittainen sadanta vaihtelee 600 mm ja 900 mm välillä. Sadekausi alkaa tavallisesti lokakuun puolivälissä ja päättyy toukokuun alkupuolella. Sadekaudessa on kaksi huippua; ensimmäinen ajoittuu lokakuun ja joulukuun välille, kun taas toinen helmikuun ja toukokuun välille. Kuivan kauden aikana maaperä on vaikeasti viljeltävää ja karjatalous sekä kotitaloudet kärsivät vedenpuutteesta.
| Sää - Shinyanga> Kuukausi | Sää - Shinyanga> Tammi | Sää - Shinyanga> Helmi | Sää - Shinyanga> Maalis | Sää - Shinyanga> Huhti | Sää - Shinyanga> Touko | Sää - Shinyanga> Kesä | Sää - Shinyanga> Heinä | Sää - Shinyanga> Elo | Sää - Shinyanga> Syys | Sää - Shinyanga> Loka | Sää - Shinyanga> Marras | Sää - Shinyanga> Joulu | Sää - Shinyanga> Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen korkea °C | 29 | 29 | 29 | 29 | 29 | 29 | 29 | 30 | 31 | 32 | 30 | 29 | 30 |
| Keskimääräinen matala °C | 19 | 19 | 19 | 19 | 18 | 17 | 16 | 17 | 18 | 20 | 19 | 19 | 18 |
| Sademäärä mm | 111 | 105 | 145 | 128 | 45 | 4 | 1 | 2 | 7 | 34 | 97 | 142 | 821 |
Lähde: Climate-Data.org
Väestö

Shinyangan alueen suurin etninen ryhmä on sukuma. Muita etnisiä ryhmiä ovat nyamwezi, sumbwa, nyiramba, taturu ja hadza. Kaupungissa on myös merkittävä arabivähemmistö.
Kaupunginosat

Shinyanga Urban-piirikunta jakaantuu 13 osa-alueeseen tai kaupunginosaan, jotka ovat Chamaguha, Chibe, Ibadakuli, Ibinzamata, Kambarage, Kitangili, Kizumbi, Nkolandoto, Mwamalili, Mwawaza, Ndala, Ngokolo ja Shinyanga Mjini.
Palvelut > Koulutus

Shinyangan kaupungin alueella (Shinyanga Urban district) sijaitsi vuonna 2006: 52 esikoulua, 37 ala-astetta ja 11 yläastetta. Kaupungissa toimii myös valtiollinen ammattikoulu, joka tarjoaa koulutusohjelmia muun muassa puutöihin, hitsaukseen, automekaniikkaan, jalokivien hiontaan, sähköasennukseen, tietotekniikkaan, voimalatyöskentelyyn, räjäytykseen ja poraamiseen.
Palvelut > Terveydenhuolto

Shinyangan kaupungissa sijaitsee yksi julkinen ja yksi yksityinen sairaala. Kaupungissa ei sijaitse terveyskeskuksia.
Palvelut > Vesi

Kaupunki saa tällä hetkellä käyttövetensä neljästä kohteesta: Ning’hwan padosta, porakaivoista Kizumbin läheisyydessä, muista matalista kaivoista sekä Nhumbun padosta, joka tällä hetkellä palvelee lähinnä Mwaduin kaivosten tarpeita. On arvioitu, että vain 56 prosentilla kaupungin asukkaista on puhtaan ja turvallisen veden saantimahdollisuus.
Palvelut > Sähkö

Tansanian valtiollisen sähköyhtiön TANESCON verkko kattoi 13 kylää Shinyangan kaupungissa vuonna 2005 tarjoten sähköä vain 5881 asiakkaalle.
Palvelut > Liikenne

Shinyangassa sijaitsee Tansanian valtiollisen rautatieverkon (englanniksi Central Line) asema, jonka kautta junat liikennöivät Taboran ja Mwanzan välillä. Kaupungin keskustan halki kulkee myös Taboran ja Mwanzan välinen moottoritie. Noin 15 kilometriä kaupungista koilliseen sijaitsee Shinyangan lentokenttä, joka tunnetaan myös nimellä Ibadakuli Airport. Lentokentän kautta liikennöidään vain Tansanian sisäisiä lentoja.
Palvelut > Urheilu

Kaupungissa sijaitsee vuonna 1983 valmistunut urheiluareena, Kambarage Stadium.
Palvelut > Nähtävyyksiä

Mineraalimuseo
Uzogolen kuumat lähteet
Usandan ja Tinden orjaluolat
Elinkeinoelämä

Shinyanga on maatalousvaltainen alue, joten sen elinkeinot liittyvät keskeisesti maanviljelyyn ja karjatalouteen. Kaivostoiminta on kuitenkin viime vuosikymmeninä kasvattanut osuuttaan Shinyangan taloudessa. Noin 30 kilometriä kaupungista koilliseen, Mwaduin alueella sijaitsee vuonna 1940 avattu timanttikaivos Williamson Diamond Mine, joka tuottaa Tansanian suurimpana timanttikaivoksena noin 300 000 karattia timanttia vuosittain.
Maatalouden sektori kattaa noin 75 prosenttia alueen taloudesta ja työllistää yli 90 prosenttia työssäkäyvistä. Alueen maataloustuotannon tärkeimmät rahakasvit ovat puuvilla ja tupakka, kun taas ruokakasveista tärkeimmät ovat maissi, durra, riisi, bataatti, hirssi ja maniokki. Alueen karjatalous käsittää karjan, vuohien ja lampaiden kasvatusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shinyanga Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Shinyanga Wikivoyagessa (englanniksi)
Shinyangan alueen viralliset kotisivut
Sukuma-naisia ja lapsia
Shinyangan lentokenttä
Williamson-timanttikaivos Mwaduissa