stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ranskan Grand Prix 1987
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Nigel Mansell | Williams-Honda | 80 | 1:37:03.839 | 1 | 9 |
| 2 | 6 |  Nelson Piquet | Williams-Honda | 80 | + 7.711 | 4 | 6 |
| 3 | 1 |  Alain Prost | McLaren-TAG | 80 | + 55.255 | 2 | 4 |
| 4 | 12 |  Ayrton Senna | Lotus-Honda | 79 | + 1 krs. | 3 | 3 |
| 5 | 19 |  Teo Fabi | Benetton-Ford | 77 | + 3 krs. | 7 | 2 |
| 6 (1) | 4 |  Philippe Streiff | Tyrrell-Ford | 76 | + 4 krs. | 25 | 1 |
| 7 (2) | 3 |  Jonathan Palmer | Tyrrell-Ford | 76 | + 4 krs. | 24 |   |
| 8 | 2 |  Stefan Johansson | McLaren-TAG | 74 | + 6 krs. | 9 |   |
| 9 (3) | 14 |  Pascal Fabre | AGS-Ford | 74 | + 6 krs. | 26 |   |
| Kesk. | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 71 | Ripustukset | 6 |   |
| NC | 11 |  Satoru Nakajima | Lotus-Honda | 71 | Ei sijoitusta | 16 |   |
| Kesk. | 27 |  Michele Alboreto | Ferrari | 64 | Moottori | 8 |   |
| Kesk. | 17 |  Derek Warwick | Arrows-Megatron | 62 | Turbo | 10 |   |
| Kesk. | 30 |  Philippe Alliot | Larrousse-Ford | 57 | Vaihdelaatikko | 23 |   |
| Kesk. | 16 |  Ivan Capelli | March-Ford | 52 | Moottori | 22 |   |
| Kesk. | 23 |  Adrián Campos | Minardi-Motori Moderni | 52 | Turbo | 21 |   |
| Kesk. | 25 |  René Arnoux | Ligier-Megatron | 33 | Pakoputki | 13 |   |
| Kesk. | 20 |  Thierry Boutsen | Benetton-Ford | 31 | Moottori | 5 |   |
| Kesk. | 10 |  Christian Danner | Zakspeed | 26 | Ylikuumeneminen | 19 |   |
| Kesk. | 26 |  Piercarlo Ghinzani | Ligier-Megatron | 24 | Moottori | 17 |   |
| Kesk. | 24 |  Alessandro Nannini | Minardi-Motori Moderni | 23 | Turbo | 15 |   |
| Kesk. | 7 |  Riccardo Patrese | Brabham-BMW | 19 | Tasauspyörästö | 12 |   |
| Kesk. | 9 |  Martin Brundle | Zakspeed | 18 | Pyörä | 18 |   |
| Kesk. | 21 |  Alex Caffi | Osella-Alfa Romeo | 11 | Moottori | 20 |   |
| Kesk. | 8 |  Andrea de Cesaris | Brabham-BMW | 2 | Turbo | 11 |   |
| Kesk. | 18 |  Eddie Cheever | Arrows-Megatron | 0 | Sähköt | 14 |   |
Lähde:
Muuta

Paalupaikka: Nigel Mansell – 1:06.454
Nopein kierros: Nelson Piquet – 1:09.548 kierroksella 68
Numerot sulkeissa tarkoittavat Jim Clark Trophy -kilpailuun osallistuneiden kuljettajien sijoituksia.
Rautahatin piirikunta

| Rautahatin piirikunta रौतहट, Rautahaṭa |
| --- | --- |

 Rautahatin piirikunnan sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 26.766°N, 85.273°E 
Valtio:     Nepal
Nepalin kehitysalueet:  Keskinen kehitysalue
Nepalin vyöhykkeet:  Narayani
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Gaur (34 937 as., 2011)
Pinta-ala:  1 126 km²
Väkiluku (2011)  ():   
 – väestötiheys:  610 as./km²
HDI (2011):  0,386
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-NA
 
ddcrautahat.gov.np
 Rautahatin piirikunnan kartta. Piirikunnan kaupungit (2011 tilanne) näkyvät sinertävinä alueina. 
Rautahatin piirikunta (nepaliksi रौतहट, Rautahaṭa) on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Keskisen kehitysalueen Narayanin vyöhykkeen eteläosassa.
Rautahatin piirikunnan naapurina on etelässä Intian Biharin osavaltio. Piirikunta rajautuu lännessä Baran, pohjoisessa Makwanpurin, sekä idässä Sarlahin piirikuntaan.
Rautahatin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 686 722 henkeä (545 132 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 126 neliökilometriä ja väestötiheys 610 as./km2. Hallinnollinen keskus on Gaurin rajakaupunki (34 937 as., 2011) Intian rajalla ja linnuntietä noin 105 kilometriä Kathmandusta etelään. Vuonna 2011 Gaur oli piirikunnan ainoa kaupunki, mutta vuonna 2014 kaupungiksi nostettiin myös Chandranigahapur (26 163 as. 2011) ja Garuda. Muutokseen liittyi myös alueliitoksia riittävän suuren kaupunkikoon synnyttamiseksi.
Vuonna 2011 Rautahat oli yksi Nepalin kymmenestä heikoimmin kehittyneistä piirikunnista. Inhimillisen kehityksen indeksin arvo piirikunnalle oli 0,386. Piirikunnan ruokakunnan koko (keskimäärin 6,44 henkeä) oli maan suurin ja lukutaito alhaisin (41,7 % yli 5-vuotiaista lukutaitoisia).
Luonnonmaantieteellisesti piirikunta ryhmitellään yleensä Nepalin Keskiseen alankoon (Terai) kuuluvaksi. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 94,4 % sisällytetään alavampaan trooppiseen ja 5,6 % ylempään trooppiseen kasvillisuus/ilmastovyöhykkeeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rautahatin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Riihijärvi (Keuruu)

| Riihijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°11′36″N, 24°23′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ristajoen valuma-alue (35.65)
Laskujoki:  Huumoonsalmi 
Järvinumero:  35.651.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,5 m  
Rantaviiva:  2,873 km  
Pinta-ala:  13,68 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRiihijärvi 
Riihijärvi  on Keski-Suomessa Keuruulla Riihon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Huumonsalmin alueeseen (35.651) se kuuluu.
Riihijärvi (Mänttä-Vilppula)

| Riihijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°10′44″N, 24°13′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskujoki:  salmi Kangasjärveen 
Järvinumero:  35.492.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119 m  
Rantaviiva:  8,386 km  
Pinta-ala:  96,291 ha  
Saaria:  2 
 fiRiihijärvi 
Riihijärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Salmentakan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 96 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Kangasjärven alueeseen (35.492) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy.
Robin Walsh Leamy

Robin Walsh Leamy (27. heinäkuuta 1934 Wellington – 1. tammikuuta 2022) oli uusiseelantilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Societas Mariaen papiksi 21. heinäkuuta 1958 ja nimitettiin Rarotongan hiippakunnan johtoon Cookinsaarille 9. tammikuuta 1984. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Denis George Browne, jota avustivat John Hubert Macey Rodgers ja Petero Mataca.
Leamy erosi tehtävistään Rarotongan piispana 8. marraskuuta 1996, jolloin hän sai nimityksen Aucklandin vihkipiispaksi.
Rajalampi (Soini)

| Rajalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°54′05″N, 24°21′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.674.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  188,4 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,946 km  
Pinta-ala:  4,718 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRajalampi 
Rajalampi  on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa  Limaperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 370 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Mustapuron valuma-alueeseen (14.674) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 188,4 metriä mpy.
Robert Havighurst

Robert James Havighurst (5. kesäkuuta 1900 De Pere, Wisconsin – 31. tammikuuta 1991 Richmond, Indiana) oli yhdysvaltalainen professori, opettaja ja fyysikko. Hänet tunnetaan myös ihmisen elämän kehitystehtäväteorian kehittäjänä.
Hänen perheensä oli saksalaista alkuperää. Hänellä oli neljä sisarusta.
Vuonna 1924 Havighurst julkaisi monta artikkelia fysiikasta ja kemiasta, joiden aiheena oli atomin rakenne. Vuonna 1928 hän oli fysiikan apulaisprofessori Wisconsinin yliopistossa. Hän halusi vaihtaa alaa ja päätti työskennellä tutkivan opetuksen parissa, ja siirtyi Ohion osavaltionyliopiston kasvatustieteen tiedekuntaan vuonna 1932.
Hänen tunnetuin kirjansa on nimeltään Human Development and Education.
Requiem – Mezzo Forte

| Requiem – Mezzo Forte Virgin Black |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006
 Julkaistu: 3. huhtikuuta 2007
 Tuottaja(t): Rowan London Samantha Escarbe
 Tyylilaji: goottimetalli, sinfoninen metalli
 Kesto: 52.08
 Levy-yhtiö: The End, Massacre
Virgin Blackin muut julkaisut
| Elegant...and dying 2003 | Requiem – Mezzo Forte 2007 | Requiem – Fortissimo 2008 |
Requiem – Mezzo Forte on Virgin Blackin albumi ja Requiem-trilogian keskimmäinen osa. Albumilla Virgin Black yhdistää ilmaisunsa Bruce Stewartin ohjaaman Adelaiden sinfoniaorkesterin soittoon.
Albumi julkaistiin Yhdysvalloissa 3. huhtikuuta 2007. Euroopassa se julkaistiin 27. huhtikuuta 2007 bonus-CD:n sisältävänä rajoitettuna digipak-painoksena.
Kappale ”Midnight’s Hymn” on uudelleensovitettu versio Sombre Romantic -albumin kappaleesta ”Drink the Midnight Hymn”.[lähde? ]
Kappaleet

Kappaleet ovat kirjoittaneet ja säveltäneet Rowan London ja Samantha Escarbe.
Requiem, Kyrie – 7.43
In Death – 8.00
Midnight's Hymn – 4.57
…And I am Suffering – 10.56
Domine – 8.07
Lacrimosa (I am Blind with Weeping) – 10.00
Rest Eternal – 2.30
Kappaleet > Rajoitetun painoksen lisälevy

Mother of Cripples (Virgin Black -demolta)
Whispers of Dead Sisters (Trance-EP:ltä)
Museum of Iscariot (Sombre Romantic -albumilta)
Our Wings Are Burning (Elegant...and dying -albumilta)
Our Wings Are Burning (musiikkivideo)
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 8/10
Aiheesta muualla

Requiem – Mezzo Forte Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Requiem – Mezzo Forte Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Rajalampi (Konnevesi)

| Rajalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°40′22″N, 26°13′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Liesveden alue (14.36)
Laskupuro:  Rajapuro Saittajokeen 
Järvinumero:  14.364.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,2 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,557 km  
Pinta-ala:  1,258 ha  
Tilavuus:  0.000029 km³ 
Keskisyvyys:  2,31 m  
Suurin syvyys:  4,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiRajalampi 
Rajalampi  on Keski-Suomessa Konnevedellä Suokylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 29 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 4,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Liesveden alueella (14.36), jonka Lapunjoen valuma-alueeseen (14.364) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,2 metriä mpy.
Rantasipi (hotelliketju)

Rantasipi-ketjun logo.
Hotelli Laajavuori Jyväskylässä toimi vuodet 1969–2017 Rantasipi-hotellina.
Rantasipi oli suomalainen vuonna 1965 perustettu hotelliketju, joka viime vuosinaan kuului suomalaiseen Restel-konserniin. Vuoden 2017 alussa Rantasipi-hotellit siirrettiin Restelin Cumulus-ketjuun niin, että Rantasipin kylpylähotellien ketjunimeksi tuli Cumulus Resorts ja Cumulus-ketjun kaupunkihotellien nimeksi Cumulus City. Itse hotellien nimet eivät muuttuneet.
Kesäkuussa 2017 ruotsalainen Scandic ilmoitti ostavansa Restelin koko hotelliliiketoiminnan, minkä seurauksena Cumulus-nimiset hotellit muuttuivat Scandiceiksi.
Hotellit

Rantasipi-ketjuun kuuluivat vuoden 2017 alussa nämä hotellit:
Hotellit > Kylpylähotellit

Resort-hotellit:
Hämeenlinna: Kylpylähotelli Aulanko
Ikaalinen: Ikaalisten kylpylä
Imatra: Imatran Valtionhotelli
Jyväskylä: Kylpylähotelli Laajavuori 1970
Nokia: Kylpylähotelli Eden
Vaasa: Scandic Waskia, Tropiclandian yhteydessä Vaskiluodossa
Hotellit > Muut hotellit

Cumulus City -ketju:
Kuopio: Atlas
Kuusamo: Rukahovi
Rovaniemi: Hotelli Pohjanhovi
Rovaniemi: Polar
Siuntio: Siuntion Kylpylä
Vantaa: Airport. toimi myös joissakin vaiheessa nimellä Hotel Rantasipi Airport Helsinki-Vantaa
Hotellit > Aiempia Rantasipi-hotelleja

Viitasaari: Ruuponsaari 1966–2013
Joutsa: Joutsenlampi 1968
Saarijärvi: Summassaari 1968
Pori: Rantasipi Yyteri nyk. Yyterin kylpylähotelli
Seinäjoki: Rantasipi Sorsanpesä
Turku: Rantasipi Ikituuri nyk. Holiday Club Caribia
Hyvinkää: Rantasipi Sveitsi: nyk. Hotel Sveitsi
Forssa: Rantasipi Forssa, nyk. Hotelli Mesku Forssa
Aiheesta muualla

Rantasipin kotisivut
Rantasipi Oy Pörssitieto-sivustolla
Requiem for a Harlequin

| Requiem for a Harlequin David Allan Coe |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1973
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: outlaw country
 Kesto: 40.23
 Levy-yhtiö: SSS International
David Allan Coen muut julkaisut
| Penitentiary Blues 1970 | Requiem for a Harlequin 1973 | The Mysterious Rhinestone Cowboy 1974 |
Requiem for a Harlequin on David Allan Coen levy vuodelta 1973.
Kappaleet > A-puoli

The Beginning – 15.59 (säv. David Allan Coe)
Kappaleet > B-puoli

The End – 15.40 (säv. David Allan Coe)
Kokoonpano

David Allan Coe – laulu, komppikitara
Arviot

Allmusic:
Reijo Huttu

Reijo Veikko Huttu (s. Suomussalmi) on lahtelainen kuvanveistäjä. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat Jari Litmasen patsas Lahden kisapuistossa sekä Sairaalanmäellä sijaitseva Vuosien tuki -patsas. Vuosien tuki on pystytetty sotainvalidien puolisojen kunniaksi. Patsaan hahmot muistuttavat Hutun omia vanhempia. Heinolassa sijaitsevan Itä-Häme-talon sisätiloissa on Hutun tekemiä, tyyliteltyjä maakuntien vaakunoita.
Huttu opettaa kuvanveistoa ja elävän mallin piirustusta Harjulan kansalaisopistossa. Hän on asunut Lahdessa vuodesta 1967.
Valokuvia julkisista teoksista

Tiedon jyvät, Lahti, 2001.
Vuosien tuki, Lahti, 2008.
Jari Litmasen patsas, Lahti, 2010.
Jouko Skinnarin muistoreliefi, Lahti, 2018.
Riukupyrstöherttu

| Riukupyrstöherttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Hertut Cisticola
Laji::  angusticauda
Kaksiosainen nimi
 Cisticola angusticauda  Reichenow, 1891 
Katso myös
   Riukupyrstöherttu Wikispeciesissä   Riukupyrstöherttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Riukupyrstöherttu (Cisticola angusticauda) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Riukupyrstöherttua tavataan Angolassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Ruandassa, Tansaniassa, Ugandassa ja Tansaniassa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Risto (albumi)

| Risto Risto |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 32.42
 Levy-yhtiö: Fonal Records
Riston muut julkaisut
|   | Risto 2004 | Aurinko aurinko plaa plaa plaa 2006 |
Risto on rockyhtye Riston levy vuodelta 2004.
Sue-lehti valitsi sen 2000-kymmenluvun kuudenneksi parhaaksi kotimaiseksi albumiksi vuonna 2009.
Kappaleet

Sade, kultainen sade – 4.03
Rakkaani, mennään Aasiaan – 2.18
Nina, olen palasina – 4.40
Jumalan kämmen – 3.21
Levy-yhtiön jätkät – 2.56
Annukan kaa – 2.36
Unessa mies, valveilla nainen – 4.23
Kuiskauksesi elää vielä – 4.34
Kateelliselle ystävälle – 3.51
Arviot

Soundi:
Aiheesta muualla

Risto discogs.com -sivustolla
Riihijärvi (Kuhmoinen, Karklampi)

| Riihijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°36′48″N, 25°06′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Tervajärveen
Järvinumero:  14.224.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,6 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,258 km  
Pinta-ala:  4,927 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRiihijärvi 
Riihijärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Karklammen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle on rakennettu kaksi taloa, joille johtaa tiet idästä yhdystieltä 3284.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa, josta toinen tuo vettä Kalattomasta. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee Tervajärveen. Laskuojan pudotus on 1,5 metriä.
Historiaa

Vuoden 1965 peruskartassa järvellä oli yksi talo, jonka ympäristössä oli peltoja. Vuoteen 1986 mennessä pellot olivat metsittyneet ja järvelle oli rakennettu toinen talo.
Rosamund Fletcher

| Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Taidelajit. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Taidelajit. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta.Taidelajit. Olympialaiset  | Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta> Taidelajit. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 1948 | Kohokuvat |  |
Rosamund Mary Beatrice Fletcher (5. elokuuta 1908 Dorking Surrey – 18. helmikuuta 1993 Braintree Essex) oli brittiläinen kuvanveistäjä.
Fletcherin taideteoksia oli esillä monissa näyttelyissä, muun muassa Royal Society of British Sculptors -seuran lapsikuvanveistäjien messuilla vuonna 1947, Royal Scottish Academyn messuilla 1950 ja Royal Glasgow Institute of the Fine Artsin messuilla 1951. Kansainvälistä menestystä hän sai vuoden 1948 Lontoon olympialaisissa, joissa voitti pronssia kohokuvissa teoksellaanThe End of the Covert. Hänet palkittiin olympialaisten avajaisseremoniassa.
Olympiamitalinsa lisäksi Fletcher sai myös kuvataiteilijoiden Lady Feodora Gleichen -säätiön palkinnon vuonna 1940 ja hänestä tuli Royal Society of British Sculptorsin jäsen vuonna 1957. Fletcher kuoli Essexin Braintreessa 18. helmikuuta 1993.
Rantasipi

| Rantasipi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Rantasipit Actitis
Laji::  hypoleucos
Kaksiosainen nimi
 Actitis hypoleucos  (Linnaeus, 1758) 

Katso myös
   Rantasipi Wikispeciesissä   Rantasipi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rantasipi (Actitis hypoleucos) on yleensä noin 20 senttimetriä pitkä, vesistöjen liepeillä pesivä kurppien heimoon kuuluva kahlaaja.
Koko ja ulkonäkö

Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Sen siipiväli on 35–40 cm, pituus 18–20 cm ja paino 35–85 g. Päältä ja rinnasta lintu on ruskea, alapuolelta valkoinen. Lennossa näkyy valkoinen siipijuova. Ääni on kimakka ’tii-tii-tii’. Laulu on jatkuvaa tiititystä, jolloin lintu lentää matalalla veden yllä väräjävin siivin.
Vanhin suomalainen rengastettu rantasipi on ollut 10 vuotta, 11 kuukautta ja 15 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut ruotsalainen vähintään 14 vuoden ja 6 kuukauden ikäinen yksilö.
Levinneisyys

Rantasipi pesii lähes koko Euroopassa ja suuressa osassa Aasiaa Japaniin saakka. Suomessa se pesii yleisenä koko maassa kaikenlaisissa vesistöissä. Puuttuu pesivänä ulkosaaristosta. Pesimäkanta Suomessa on noin 250 000 paria, ja sipi on liron ohella maan runsain kahlaaja. EU:n alueella arvioidaan pesivän 500 000–660 000 paria. Maailman populaatioksi arvioidaan 2,5–4 miljoonaa yksilöä. Muuttolintu, joka saapuu huhtikuun loppupuolelta alkaen. Syysmuutto on huomaamaton tapahtuma, sillä sipit eivät muodosta isompia parvia. Viimeiset sipit tavataan yleensä syyskuussa.
Elinympäristö

Karujen vesistöjen kallioiset tai kivikkoiset rannat, niin järvien, lampien kuin jokien sekä merensaariston.
Lisääntyminen

Pesä on maassa ruohokasvillisuuden tai varpujen kätkössä. Tavallisesti se on 10–20 m vesirajasta, mutta voi joskus olla usean sadankin metrin päässä rannasta. Munia on 4, joita molemmat emot hautovat noin 3 viikkoa. Poikaset ovat pesäpakoisia ja emot hoitavat niitä yhdessä. Ne oppivat lentämään noin 3 viikon ikäisinä. Sukukypsä 1-vuotiaana.
Ravinto

Rantasipi syö maassa ja vedessä eläviä selkärangattomia, toisinaan myös pikkukaloja ja pikkusammakoita.
Rantasipiä tavataan Suomessa yleisenä kesävieraana. Talveksi se muuttaa Afrikkaan, Kaakkois-Aasiaan tai Australaasiaan. Sen käytös on vilkasta ja se keikuttaa pyrstöään lähes jatkuvasti. Hautoessaan rantasipi ei jätä muniaan ennen kuin on juuri joutumassa tallatuksi, ja tämän jälkeen se yrittää karkottaa häiritsijän kävellen pesältä poispäin loukkaantuneen oloisesti. Kun lintu on näin johdattanut häiriötekijän riittävän kauas pesästä, se lentää nopeasti pakoon ja myöhemmin takaisin pesälleen.
Kuvia

Rantasipin poikanen tiellä.
Rantasipin pesä neljän munan kätkönä. Rantasipi ei yleensä vaivaudu piilottamaan pesäänsä kovin huolellisesti, vaan luottaa suojaväriinsä.
Rantasipin muna, joka on poimittu talteen Keravalta vuonna 1931.
Aiheesta muualla

Rantasipi Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Rantasipi (Actitis hypoleucos)
ITIS: Actitis hypoleucos (englanniksi)
Rantasipi.
Reijo Ikävalko

Reijo Tapio Ikävalko (s. 27. maaliskuuta 1950 Punkalaidun) on suomalainen Espoossa asuva toimittaja ja kirjailija.
Ikävalko tuli ylioppilaaksi Vammalan yhteislyseosta vuonna 1970 ja valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta pääaineenaan lehdistö- ja tiedotusoppi. Hän on työskennellyt toimittajana vuodesta 1972. Ikävalko perusti 1977 Nykyposti-lehden ja oli sen ensimmäinen päätoimittaja. Vuosina 1978–1982 hän oli Hymy-lehden päätoimittajana ja sen jälkeen hän on ollut vapaa toimittaja ja kirjailija.