stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kythréa
Aiheesta muualla

Δήμος Κυθρέας. Kythréan kreikkalaisen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Değirmenlik Belediyesi. Değirmenlikin turkkilaisen kunnan verkkosivut. (turkiksi)
Nikosian alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Eiríni · Agiá Kepír · Agía Marína Skylloúras · Agía Marína Xyliátou · Agía Varvára · Ágios Vasíleios · Ágioi Iliófotoi · Ágioi Trimithiás · Ágios Epifánios Oreinís · Ágios Geórgios Kafkállou · Ágios Geórgios Soléas · Ágios Ioánnis Maloúntas · Ágios Ioánnis Tillyrías · Ágios Nikólaos Léfkas · Ágios Sozómenos · Ágios Theódoros Soléas · Ágios Theódoros Tillyrías · Agrokipiá · Akáki · Alámpra · Alévga · Alithinoú · Álona · Ammadiés · Ampelikoú · Anágeia · Analióntas · Angolémi · Anthoúpoli · Aplíki · Aredioú · Argáki · Askás · Astromerítis · Avlóna · Béïkioï · Déneia · Dýo Potamoí · Eliá · Epichó · Episkopeió · Ergátes · Evrýchou · Éxo Metóchi · Farmakás · Fikárdou · Flásou · Fterikoúdi · Fylliá · Galáta · Galiní · Gerakiés · Gerólakkos · Goúrri · Kakopetriá · Kaliána · Kaló Chorió Léfkas · Kaló Chorío Mórfou · Kaló Chorió Oreinís · Kalopanagiótis · Kalyvákia · Kampí · Kampiá · Kámpos · Kanlí · Kannávia · Kapédes · Karavostási · Katalióntas · Káto Defterá · Káto Koutrafás · Káto Moní · Káto Pýrgos · Katokopiá · Katýdata · Kaziverá · Kióneli · Klírou · Kókkina · Kokkinotrimithiá · Korákou · Kotsiátis · Kouroú Monastíri · Kyrá · Lagouderá · Lazaniás · Léfka · Linoú · Livádia · Louroukína · Loutrós · Lýmpia · Lythrodóntas · Maloúnta · Mámmari · Mansoúra · Mántres · Margó · Markí · Másari · Mathiátis · Méniko · Mia Miliá · Mitseró · Móra · Mosfíli · Moutoullás · Mylikoúri · Néo Chorió · Nikitári · Nikítas · Nísou · Oíkos · Oroúnta · Ortákioi · Pachýammos · Palaichóri Mórfou · Palaichóri Oreinís · Palaíkythro · Palaiométocho · Páno Defterá · Páno Koutrafás · Páno Pýrgos · Páno Zódeia · Pedoulás · Pentágeia · Péra · Péra Chorió · Peristeróna · Peristeronári · Pétra · Pétra tou Digení · Pigénia · Platanistása · Politikó · Polýstypos · Potámi · Potamiá · Prasteió · Psimolófou · Pyróï · Saránti · Selládi tou Áppi · Siá · Sinaóros · Skouriótissa · Skylloúra · Spília · Syrianochóri · Temvriá · Tráchonas · Trachóni · Tsakístra · Týmvou · Varíseia · Vóni · Vroḯsia · Vyzakiá · Xeróvounos · Xyliátos · Zódeia
Kyproksen kunnat
| --- | --- |
Famagustan alue:  Agía Nápa · Akanthoú · Derýneia · Famagusta (Ammóchostos) · Lefkónoiko · Lýsi · Paralímni · Sotíra
Kyrenian alue:  Karavás · Kyrenia (Kerýneia) · Lápithos
Lárnakan alue:  Aradíppou · Athiénou · Dromolaxiá-Meneoú · Lárnaka · Léfkara · Livádia
Limassolin alue:  Ágios Athanásios · Germasógeia · Káto Polemídia · Limassol (Lemesós) · Mésa Geitoniá · Ýpsonas
Nikosian alue:  Ágios Dométios · Aglantziá · Dáli · Égkomi · Géri · Kythréa · Lakatámeia · Latsiá · Mórfou · Nikosia (Lefkosía) · Stróvolos · Tséri
Páfoksen alue:  Geroskípou · Páfos · Pégeia · Póli
Kroatian Super cup

| Kroatian Super cup |
| --- | --- |
Laji:  Jalkapallo
Maa(t):   Kroatia
Perustettu:  1992
Joukkueita:  2
Hallitseva mestari:  HNK Rijeka
Eniten mestaruuksia:  Dinamo Zagreb   Hajduk Split (5)
Kroatian Super cup (kroatiaksi rvatski nogometni superkup) on vuosittain järjestettävä jalkapallo-ottelu, jossa kohtaavat Kroatian pääsarjan voittaja sekä Kroatian cupin voittaja. Se on Kroatian jalkapalloliiton alainen ottelu. Turnaus on perustettu vuonna 1992 Kroatian itsenäistyttyä Jugoslaviasta. Turnauksen menestynein joukkue on NK Dinamo Zagreb 5 mestaruudella. Ottelua ei pelata, jos pääsarjan ja cupin voittaa sama joukkue. Ottelua ei järjestetty vuosien 1999-2001 välisenä aikana.
Tulokset

| Vuosi | Voittaja | Tulos | Häviäjä | Huomio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 | Hajduk Split | 0–0   (3–1 rp.) | Inter Zaprešić |  |
| 1993 | Hajduk Split | 4–4   0–0 | Croatia Zagreb | Kaksiosainen ottelu |
| 1994 | Hajduk Split | 1–0   0–1   (5-4 rp.) | Croatia Zagreb | Kaksiosainen ottelu |
| 1995 | Hajduk Split voitti sekä pääsarjan että cupin | Hajduk Split voitti sekä pääsarjan että cupin | Hajduk Split voitti sekä pääsarjan että cupin |  |
| 1996 | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin |  |
| 1997 | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin |  |
| 1998 | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin |  |
| 2002 | Dinamo Zagreb | 3–2 (ja.) | NK Zagreb |  |
| 2003 | Dinamo Zagreb | 4–1 | Hajduk Split |  |
| 2004 | Hajduk Split | 1–0 | Dinamo Zagreb |  |
| 2005 | Hajduk Split | 1–0 (ja.) | HNK Rijeka |  |
| 2006 | Dinamo Zagreb | 4–1 | HNK Rijeka |  |
| 2007 | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin |  |
| 2008 | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin |  |
| 2009 | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin |  |
| 2010 | Dinamo Zagreb | 1–0 | Hajduk Split |  |
| 2011 | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin |  |
| 2012 | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin |  |
| 2013 | Dinamo Zagreb | 1–1   (4–1 rp.) | Hajduk Split |  |
| 2014 | HNK Rijeka | 2–1 | Dinamo Zagreb |  |
| 2015 | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin | Croatia Zagreb voitti sekä pääsarjan että cupin |  |

| # | Joukkue | Voitot | Vuodet | Toisena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Dinamo Zagreb | 5 | 2002, 2003, 2006, 2010, 2013 | 4 |
| 1. | Hajduk Split | 5 | 1992, 1993, 1994, 2004, 2005 | 3 |
| 2. | HNK Rijeka | 1 | 2014 | 2 |
| 3. | NK Zagreb | 0 |  | 1 |
| 3. | Inter Zaprešić | 0 |  | 1 |
Kulkuneuvosimulaattori

Kulkuneuvosimulaattori on videopelien lajityyppi, jossa käyttäjälle pyritään antamaan mahdollisimman realistinen toteutus jonkin kulkuneuvon käsittelystä. Kulkuneuvoja ovat usein autot, junat ja lentokoneet. Kulkuneuvosimulaattori voidaan luokitella simulaatiopelien alatyyppinä. Kulkuneuvosimulaattorilla voidaan tarkoittaa myös koulutus- ja tutkimuskäyttöön tarkoitettu ajosimulaattoria tai lentosimulaattoria.selvennä
Videopelilajityypit
| --- | --- |
Toimintapeli:   Ammuntapeli ensimmäinen persoona  kolmas persoona  Shoot ’em up  Taktinen ammuntapeli  Valopistoolipeli  Beat ’em up  Taistelupeli 
Seikkailupeli:   Graafinen seikkailupeli  Tekstiseikkailupeli  Visual novel 
Toimintaseikkailupeli:   Hiiviskelypeli  Selviytymispeli  Selviytymiskauhupeli  Tasohyppely 
Tietokoneroolipeli:   Internet-roolipeli  Massiivinen monen pelaajan verkkoroolipeli  MUD  Roguelike  Taktinen roolipeli  Toimintaroolipeli 
Strategiapeli:   Valtiosimulaattori  Tykkipeli  Reaaliaikainen strategiapeli Tornipuolustuspeli  Reaaliaikainen taktiikkapeli  Vuoropohjainen strategiapeli  Vuoropohjainen taktiikkapeli 
Simulaatiopeli:   Kaupunginrakennussimulaattori  Liike-elämäsimulaattori  Rakentamissimulaattori  Sosiaalinen simulaatiopeli  Treffisimulaattori  Virtuaalinen eläintenhoito 
Kulkuneuvosimulaattori:   Ajopeli  Ajosimulaattori  Avaruuslentosimulaattori  Junasimulaattori  Lentopeli  Lentosimulaattori  Sukellusvenesimulaattori 
Muut lajityypit:   Hyötypeli  Managerointipeli  Musiikkipeli Rytmipeli  Oppimispeli  Partypeli  Pulmapeli  Urheilupeli 
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Vehicle simulation game
Kulkukoira

Katukoiria Bukarestissa Romaniassa
Kulkukoira tai katukoira on koditon, vapaana elävä koira. Kulkukoiria elää lähes kaikkialla maailmassa siellä missä ihmisiäkin, erityisesti kehitysmaissa ja entisen Neuvostoliiton valtioissa. Kulkukoirat voivat olla omistajiensa hylkäämiä entisiä lemmikkejä tai kulkukoirien jälkeläisiä, jotka ovat syntyneet kodittomiksi. Suuri kulkukoirien määrä voi aiheuttaa ongelmia ihmisille esimerkiksi levittämällä ihmisiin tarttuvia tauteja, kuten rabiesta, minkä vuoksi viranomaiset pyrkivät monissa maissa vähentämään kulkukoirien määrää tappamalla tai steriloimalla kodittomia koiria.
Monet eläinsuojelujärjestöt pyrkivät auttamaan kodittomia koiria ja etsimään niille koteja. Rescuekoira on uuden kodin saanut entinen kulkukoira.
Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön rakennusasian osasto

Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön rakennusasian osasto (lyh. KYMRO) oli Suomessa vuosina 1941–1949 toiminut virasto, jonka tehtävänä oli säädellä ja valvoa rakentamista ja rakennustarvikemarkkinoita. KYMRO oli 1940-luvulla Suomen vaikutusvaltaisin rakennusviranomainen.
KYMRO perustettiin kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön osaksi vuonna 1941. Osaston vastuulla oli rakennusaineiden säännöstely, valvonta ja rakennusainehuolto. Vuosina 1939–1945 käytyjen sotien vuoksi rakentaminen oli säännösteltyä ja maassa oli yleinen rakennuskielto, rakentaminen vaati poikkeusluvan. KYMRO määritti rakennusainekiintiöt kullekin tuotannon alalle, esimerkiksi puolustusministeriön rakennushankkeisiin ja teollisuuden rakentamiseen.
KYMROn asema Suomen rakennusalan standardisoinnin kehittäjänä oli merkittävä. Osastoon perustettiin vuonna 1942 Standarditoimikunta (joskus Rakennusstandarditoimikunta), jonka johtoon valittiin yliarkkitehti Martti Välikangas. Toimikunnan tehtäviin kuului standardisoimistyön virallinen valvonta, ja se toimi yhteistyössä rakennusalan eri järjestöjen, alan asiantuntijoiden ja rakennustuotevalmistajien kanssa. Toimikunta tilasi standardiehdotukset Suomen arkkitehtiliiton Standardisoimislaitokselta.
KYMRO edisti voimakkaasti rakennustuotteiden rinnakkaisvalmisteiden yhteensopivuutta ja suunniteltujen standardien yleistymistä. Osasto määräsi rakennusalan eri teollisuuslaitokset valmistamaan suuria eriä rakennustarvikkeita viraston antamilla yhtenäisillä määrityksillä, jolloin saatiin eri valmistajilta yleisiin vakioituihin rakennetyyppeihin käyviä vaihtoehtoisia tuotteita.
Rakennusteollisuuden sarjavalmistuksen ja standardisoinnin yleistymistä KYMRO tuki myös julkaisemalla vuonna 1944 asutuskeskuksiin tarkoitetun tyyppitalosarjan standardirakenneosilla. Suunnittelijoina käytettiin arkkitehteja Aulis Blomstedt ja Yrjö Lindegren. Mallisto koostui kolmesta ryhmästä: vesi- ja viemäriverkostoon kytketyt ullakkohuoneelliset talot (tyypit Enso 1, Tammisuo 2 ja 3), ullakkohuoneelliset talot ilman vesi- ja viemärijohtoja (tyypit KYMRO 1, 2 ja 3) ja yksikerroksiset talot ilman vesi- ja viemärijohtoja (KYMRO 4, 5 ja 6). Detaljit ja rakenneosat, esimerkiksi kuistit, olivat arkkitehtiliiton Standardisoimisliitokselta tilattuja, RT-kortistossa julkaistuja standardeja.
KYMRO lakkautettiin vuonna 1949, kun rakennusalan säännöstely voitiin purkaa.
Kyöpperivaara

Kyöpperivaara (saameksi Kyeppirvääri) on vaara Inarin Kaamasessa. Se kohoaa noin 50 m korkeammalle koillispuolella sijaitsevasta Kyöpperijärvestä.
Syyskuussa 1964 vaaralla sattui niin kutsuttu Kyöpperin pamaus, kun koulupojat räjäyttivät nuotiossa suuren määrän Lapin sodan aikaisia ammuksia. Räjähdyksen seurauksena vaaraan syntyi halkaisijaltaan parisenkymmentämetrinen kraatteri.
Kroatian Davis Cup -joukkue

Kroatian Davis Cup -joukkue edustaa Kroatiaa Davis Cupissa. Se toimii Kroatian tennisliiton alaisuudessa. Kroatia osallistui Davis Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1993. Kroatia voitti Davis Cupin vuonna 2005 voitettuaan finaalissa Slovakian. Maailmanlohkossa Kroatia on pelannut vuosina 1995, 2002–2007, 2009 ja 2010. Kaiken kaikkiaan Kroatia on pelannut 39 maaottelua, voittanut niistä 24 ja hävinnyt 15.
Joukkueessa pelanneet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Maaotteluita | Pelaaja | Vuosina |
| 21 | Ljubicic, IvanIvan Ljubičić | 1998–2007 |
| 18 | Ancic, MarioMario Ančić | 1999–2009 |
| 18 | Ivanisevic, GoranGoran Ivanišević | 1993–2003 |
| 11 | Karlovic, IvoIvo Karlović | 2000–2010 |
| 10 | Zovko, LovroLovro Zovko | 1998–2009 |
| 9 | Cilic, MarinMarin Čilić | 2006–2010 |
| 9 | Hirszon, SasaSaša Hiršzon | 1994–1998 |
| 6 | Karanusic, RokoRoko Karanušić | 2005–2009 |
| 3 | Krajan, ZeljkoŽeljko Krajan | 1998–1999 |
| 2 | Oresic, GoranGoran Orešič | 1996 |
| 2 | Prpic, GoranGoran Prpić | 1993 |
| 2 | Saric, IgorIgor Šarić | 1994–1996 |
| 2 | Tuksar, SasaSaša Tuksar | 2004–2006 |
| 1 | Beros, IvanIvan Beros | 1999 |
| 1 | Cerovic, IvanIvan Cerović | 2006 |
| 1 | Dodig, IvanIvan Dodig | 2010 |
| 1 | Vajda, IvanIvan Vajda | 2001 |
| 1 | Veic, AntonioAntonio Veić | 2010 |
Ivan Ljubičić on pelannut eniten maaotteluita joukkueessa.
Kustaa III:n vallankaappaus

Pehr Hilleströmin maalaus
Kustaa III:n vallankaappaus oli 19. elokuuta 1772 Ruotsissa toteutettu operaatio, jolla säätyvaltiopäivät pakotettiin luovuttamaan suurin osa vallastaan kuninkaalle. Uusi vallanjako sinetöitiin vuoden 1772 hallitusmuotoon. Samalla siirryttiin vapauden ajasta kustavilaiseen aikaan.
Ruotsin kuningas oli vuosina 1719–1772 vain muodollinen valtionpäämies ilman päätösvaltaa. Myös kuningas Kustaa III oli vuonna 1771 hallitsijaksi tullessaan tässä asemassa. Toisaalta säätyvaltiopäivät olivat voimakkaasti jakautuneet kahteen puolueryhmittymään, hattuihin ja myssyihin. Nämä saivat ulkomaista rahoitusta Ranskalta ja Venäjältä, joten Ruotsin itsemääräämisoikeus oli uhattuna. Puolueiden päähuomio keskittyi yhä enemmän puoluetaisteluihin.
Kesällä 1772 säädyt lähettivät eversti Jakob Magnus Sprengtportenin Suomeen tyynnyttämään suomalaisten ärtymystä vilja- ja suolapulaan. Sprengtportenilla oli kuitenkin suunnitelma vallan kaappaamisesta. Hän oli esittänyt sen kuninkaalle toukokuussa ja tämä oli epäröiden hyväksynyt sen. Suunnitelman idea oli, että Sprengtporten kokoaa Suomessa sotajoukon, joka marssii Tukholmaan yhtä aikaa Etelä-Ruotsin Kristianstadissa kootun sotajoukon kanssa ja pakottaa säädyt alistumaan. Kapinalliset luottivat upseeriston tukeen. Oli kuitenkin monta epävarmustekijää, kuten se, onnistuisiko kahden sotajoukon yhtäaikainen saapuminen, joka riippui purjehdustuulistakin. Joukkojen kokoaminen Suomessa oli tehtävä huomaamattomasti, mutta suomalaisten epäluulot sotajoukon liikkumista kohtaan olivat suuret eikä operaatio edennyt suunnitellulla nopeudella.
Kapina Kristianstadissa alkoi 12. elokuuta, ja säädyt saivat siitä tiedon 17. elokuuta. Sprengtporten valtasi Viaporin 16. elokuuta ja pian hänen velipuolensa  velipuolensa Georg Magnus Sprengtporten tuli pääkaupunkiin ilmoittamaan kaappausta suunnitelleille, että suunnitelma etenee Suomessa. Säätyvaltaa ylläpitänyt valtaneuvosto hahmotteli vastatoimia, mutta ei aloittanut niitä, koska kuningas vaikutti tietämättömältä. Etelä-Ruotsin kapinalliset saapuivat pääkaupunkiin 19. elokuuta. Samaan aikaan kuningas puhutteli Tukholmassa olevien asevoimien johtajia kehottamalla heitä nousemaan “aristokraattista monivaltaa” vastaan. Valtiopäivien salainen valiokunta kokoontui pohtimaan vastatoimia, mutta ei kyennyt tekemään niitä – eikä salainen valiokunta enää tämän jälkeen koskaan kokoontunut. Kaappaus onnistui, vaikka Sprengtporten myöhästyi. Hän sai asiasta tiedon Viaporiin 25. elokuuta ja saapui pääkaupungin liepeille noin 800 miehen voimin 4. syyskuuta. Kuningas palkitsi operaation toteuttaneet upseerit ylennyksin ja kunniamerkein. Useita myssypoliitikkoja vangittiin.
Seuraukset

Kuningas kutsui valtiosäädyt yhteisistuntoon kaksi päivää kaappauksen jälkeen ja piti säädyille lennokkaan puheen. Säätyjen piti nyt hyväksyä veromuutokset sellaisina kuin kuningas vaati. Tukholman linnassa hyväksyttiin 21. elokuuta uusi hallitusmuoto, jota kuningas kehui vapauden todisteeksi ja mielivallan poistajaksi. Uuden hallitusmuodon mukaan oli kuninkaan tehtävä kutsua valtiopäivät koolle.
Jakob Magnus Sprengtporten oli pettynyt siihen, että hänen osuutensa operaatiossa jäi pieneksi. Hän erosi vuonna 1774 Kustaan palveluksesta, sillä hän inhosi hovielämää. Vielä pettyneempi oli hänen velipuolensa Georg Magnus Sprengtporten, jolla oli oma tehtävänsä operaatiossa, mutta joka ei kuitenkaan tullut palkituksi. Hän siirtyi myöhemmin Venäjän palvelukseen.
KyöPelit

KyöPelit on Pelit-lehdessä ilmestyvä sarjakuva, joka seuraa lannevaatteeseen ja sandaaleihin pukeutuneen kaljun miekkamiehen, sankarin, ja Nahkhiir-lepakon seikkailuja. Ensimmäinen KyöPelit julkaistiin vuonna 1993. Sarjakuvan dialogi on riimitettyä. KyöPeleitä piirtää Harri "Wallu" Vaalio. Sankari on kuollut jo useamman kerran, milloin palkattu tappamaan itsensä, milloin omasta huolimattomuudestaan.
Riimitetty dialogi on kielellisesti rikasta, tyyliin "Kun käyntiin lähtee Homelite, ei auta parku, poru eikä selite" tai "Haa, nyt voimin vantterin käyn kimppuun pantterin!"
Kyzylin kožuun

Kyzylin kožuun (tuvaksi Кызыл кожуун, Kyzyl kožuun, ven. Монгун-Тайгинский кожуун, Mongun-Taiginski kožuun) on hallinnollinen alue (kožuun) Tuvan tasavallassa Keski-Aasiassa Venäjällä. Se sijaitsee Tuvan keskiosassa. Vuonna 2002 kožuunissa oli noin 21 500 asukasta. Kožuunin hallinnollinen keskus on Kaa-Hemn kaupunkityyppinen taajama.
Tuvan hallinnollinen jako
Ak-Dovurak •
Baj-Tajgan kožuun •
Baryyn-Hemtšikin kožuun •
Bii-Hemin kožuun •
Erzinin kožuun •
Kaa-Hemin kožuun •
Kyzyl •
Kyzylin kožuun •
Mongun-Tajgan kožuun •
Süt-Hölin kožuun •
Taŋdyn kožuun •
Tere-Hölin kožuun •
Tes-Hemin kožuun •
Tožun kožuun •
Tšaa-Hölin kožuun •
Tšedi-Hölin kožuun •
Tšöön-Hemtšikin kožuun •
Ulug-Hemin kožuun •
Övürin kožuun
Lalofobia

Lalofobia tarkoittaa järjetöntä puhumisen tai puhumisen yrittämisen pelkoa. Toisin kuin julkisen puhumisen pelossa, glossofobiassa, lalofobiasta kärsivien tila vaihtelee asteittain. Joillekin kehittyy puhevika tai selektiivinen mutismi tai jopa täydellinen mutismi. Psykologinen suhtautuminen verrattuna puheterapiaan, voi yleensä lievittää näitä oireita, kunhan ne eivät liity mihinkään fyysiseen esteeseen, kuten Afasiaan. Monissa tapauksessa lalofobia johtaa muihin tiloihin, kuten sosiaaliseen fobiaan.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Krasnokamsk

| Krasnokamsk (Краснокамск) |
| --- | --- |
 vaakuna
 Krasnokamsk
 Koordinaatit: 58°05′N, 55°45′E 
Valtio:  Venäjä
Federaatiosubjekti:  Permin aluepiiri
ISO 3166-2 -tunnus:  RU-PER
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  958 km²
Väkiluku (2010):  51 916 
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2)
Postinumero:  : 617 060 – 617 077
Suuntanumero(t):  +7 342 73
 
 http://krasnokamsk.ru/ 
 Rekisterikilven numerot: 151, 59, 81 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krasnokamsk (ven. Краснока́мск) on kaupunki Permin pohjoispuolella Permin aluepiirissä Venäjällä, maantieteellisesti itäisessä Euroopassa. Sen väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 51 916.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | 1939 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2002 | 2010 |
| Krasnokamsk | 30 000 | 54 700 | 55 100 | 56 200 | 58 037 | 53 724 | 51 916 |
Venäjän keisarikunnassa järjestettiin väestönlaskenta 1897 ja Neuvostoliitossa 1926, 1939, 1959, 1970, 1979 ja 1989 sekä Venäjän federaatiossa 2002 ja 2010.
Elinkeinot > Paperiteollisuus

OAO Tsellulozno-bumažnyj kombinat "Kama"
Aiheesta muualla

Krasnokamsk website (Arkistoitu – Internet Archive)
Moi gorod -kaupunkitietosanakirja (venäjäksi)
Pääkaupunki: Perm

Aleksandrovsk |
Berezniki |
Gornozavodsk |
Gremjatšinsk |
Gubaha |
Dobrjanka |
Kizel |
Krasnokamsk |
Krasnovišersk |
Kudymkar |
Kungur |
Lysva |
Nytva |
Ohansk |
Osa |
Otšor |
Solikamsk |
Tšaikovski |
Tšerdyn |
Tšormoz |
Tšernuška |
Tšusovoi |
Usolje |
Vereštšagino
Permin aluepiiri
Kööpenhaminan rauha

Ruotsin haltuun jäävät alueet keltaisella ja Tanskan alueet punaisella. Vihreät alueet (Bornholmin saari sekä Trondheimin lääni) Ruotsi joutui Kööpenhaminan rauhassa luovuttamaan takaisin Tanskalle.
Kööpenhaminan rauha oli Pohjan sodan maiden välillä päättänyt rauha, joka solmittiin 27. toukokuuta 1660, Ranskan avulla, vain kaksi vuotta Roskilden rauhan jälkeen. Siinä Ruotsi menetti Tanskalle Bornholmin saaren ja Trondheimin läänin alueen, joka kattoi nykyiset Trøndelagin maakunnan, sekä Møren ja Romsdalin läänin.
Kulttuurihistoriallinen psykologia

Kulttuurihistoriallinen psykologia on Lev Vygotskin 1920-luvulla alulle saattama psykologian suuntaus. Kulttuurihistoriallinen psykologia tarkastelee ihmistä ja hänen kehitystään kulttuurisesti ja historiallisesti muotoutuvana ilmiönä. Erityisenä huomion kohteena kulttuurihistoriallisessa psykologiassa ovat ihmisen älyllisessä toiminnassa käyttämät kulttuuriset työkalut tai välineet (erityisesti kieli, symbolit ja merkit) sekä henkisen toiminnan välittynyt luonne.
Kulttuurihistoriallinen koulukunta muodostui neuvostoliittolaisista psykologeista: Vygotskin lisäksi siihen kuuluivat muun muassa Aleksandr Lurija ja Aleksei Leontjev.
Aiheesta muualla

Marxilaisen psykologian alkuperäiskirjoituksia verkossa englanniksi
http://www.marxists.org/subject/psychology/marxists.htm
L.S.Vygotski ja kulttuurihistoriallinen koulukunta
http://www.uta.fi/tyt/avoin/verkko-opinnot/sosiaalipsykologia/vygotski.html
Kognitiivista sosiaalipsykologiaa
http://www.uta.fi/tyt/avoin/verkko-opinnot/sosiaalipsykologia/kognitiivisuus.html
Kulttuurihistoriallinen toiminnan teoria
http://www.muutoslaboratorio.fi/print_document.php?document=120%5Bvanhentunut+linkki%5D
Lalu Muhammad Zohri

Zohri Tampereella 2018.
Lalu Muhammad Zohri (s. 1. heinäkuuta 2000) on indonesialainen pikajuoksija. Hänestä tuli ensimmäinen indonesialainen mitalisti yleisurheilun alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa, kun hän voitti kultaa 100 metrin juoksussa Tampereella järjestetyissä kilpailuissa vuonna 2018 ajalla 10,18.
Jakartan-Palembangin Aasian kisoissa 2018 Zohri saavutti Indonesian joukkueen mukana hopeaa 4 × 100 metrin viestissä. 100 metrillä hän sijoittui seitsemänneksi. Aasian-mestaruuskilpailuissa Dohassa 2019 Zohri saavutti hopeaa 100 metrillä ajalla 10,13.
Zohrin ennätys 100 metrillä on Osakassa toukokuussa 2019 hänen juoksemansa 10,03.
Kulttuurievoluutio

Tutkimus
Aatehistoria
Etnologia
Kulttuuriantropologia
Kulttuurihistoria
Kulttuurintutkimus
Keskeisiä käsitteitä
Kulttuuri
Populaarikulttuuri
Taide
Katso myös
Historia
Ihminen
Kieli
Yhteiskunta
Kulttuurievoluutio tarkoittaa tietojen ja taitojen järjestelmällistä kasautumista ja aktiivista siirtämistä sukupolvelta toiselle, ja toisaalta myös niiden muuttumista ja kehittymistä. Tietämyksen jatkuva kasvu tuottaa kiihtyvää kulttuurievoluutiota, kun tunnettuja asioita, kuten pyörää, ei tarvitse keksiä uudelleen. Joka sukupolvi siis kerryttää edellistä nopeammin tietämystä.
Ihmisen kulttuurievoluutio rinnastetaan joskus ihmisen biologiseen evoluutioon, ja sitä käsitellään oppikirjoissa sen yhteydessä. Kulttuurin ja geenien koevoluution tutkimuksessa ajatellaan, että biologinen ja kulttuurievoluutio kulkevat rinnakkain ja vaikuttavat toisiinsa. Biologisesta evoluutiosta kulttuurievoluutio eroaa kuitenkin siten, etteivät opitut asiat vaikuta suoraan geeneihin tai hermoston rakenteeseen ja toimintaan kuin vasta pitkän ajan kuluessa. Kulttuurievoluutio myös mahdollistaa biologista evoluutiota nopeamman sopeutumisen muuttuviin olosuhteisiin. Ihmisen kulttuurievoluution tulosta ovat muun muassa tavat säilyttää ja siirtää informaatiota, esimerkiksi puhuttu kieli tai kirjoitustaito.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Riittävän suuri väestö on ollut välttämätön kulttuuristen innovaatioiden kehittymiselle (Arkistoitu – Internet Archive). Yle uutiset 4.6.2009.