stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Södertäljen kunta
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Södertäljen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Södertälje Första (33 valtuutettua)
Södertälje Andra (32 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Södertäljen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Nykvarnin kunta sisältyy Södertäljen tuloksiin vuosina 1973–1994.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 8 | 10 | 12 | 14 | 14 | 13 | 15 | 13 | 15 | 10 | 14 | 15 | 12 | 11 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 16 | 13 | 9 | 8 | 4 | 6 | 4 | 4 | 4 | 3 | 5 | 3 | 3 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 7 | 7 | 3 | 11 | 9 | 6 | 4 | 3 | 7 | 5 | 4 | 4 | 4 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | 4 | 4 | 2 | 3 | 6 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 5 | 3 | 5 | 5 | 4 | 4 | 5 | 6 | 4 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 28 | 27 | 29 | 31 | 32 | 28 | 27 | 31 | 27 | 28 | 23 | 25 | 23 | 21 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 4 | 4 | 4 | 6 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 9 | 9 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 1 | 4 | 4 | 2 | 1 | 2 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 61 | 61 | 61 | 61 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Kunnanvaltuustossa on yhteensä 65 paikkaa, joten hallitsemiseen tarvittava enemmistö on 33 paikkaa. Sosiaalidemokraatit, vasemmistopuolue ja ympäristöpuolue hallitsevat kuntaa, ja valtuustossa niillä on yhteensä 34 paikkaa. Kunnanhallituksen puheenjohtaja on Boel Godner (sd.).
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Enhörnan piiri
Hölön piiri
Mörkön piiri
Södertäljen piiri
Tvetan piiri (Södermanland)
Vårdingen piiri
Västertäljen piiri
Ytterjärnan piiri
Östertäljen piiri
Överjärnan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Södertälje
Östertälje
Enhörna
Vårdinge
Överjärna
Ytterjärna
Hölö-Mörkö
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Nykvarnin kunta on vielä osa Södertäljen kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Enhörna
Hölö
Mörkö
Södertälje (Södertälje stadsförsamling, Tälje)
Tveta
Vårdinge
Västertälje
Ytterenhörna
Ytterhölö
Ytterjärna
Östertälje (Södertälje landsförsamling, Tälbo)
Överenhörna
Överhölö
Överjärna
Seurakunnat > Kirkot

Alla Helgons kyrka
Brunnsängin kirkko
Mörkön kirkko
Linan kirkko
Hagabergin kappeli
Hovsjön kirkko
Hölön kirkko
Pershagenin kappeli
Sankt Ragnhilds kyrka
Sankt Mikaels kyrka
Tvetan kirkko
Vårdingen kirkko
Ytterenhörnan kirkko
Ytterjärnan kirkko
Överenhörnan kirkko
Överjärnan kirkko
Kunnanosat > Södertälje

Södertälje on kunnan suurin taajama ja toimii koko kunnan keskustaajamana. Lisäksi se on kunnan taajamista ainoa, jolla on koskaan ollut kaupunginoikeudet. Kaupunki alkoi syntyä 600-luvulla, jolloin maankohoaminen oli tehnyt Södertäljen kanavasta niin matalan, ettei se enää ollut purjehduskelpoinen. Veneet piti nyt siirtää kapean kannaksen yli käsivoimin, mikä synnytti monia työpaikkoja ja edisti muuttoa alueelle.
Rautatie Södertäljeen rakennettiin 1800-luvun puolivälissä, ja tuolloin Södertäljeä alettiin pitää kylpyläalueena. Kaupunkia kutsuttiin myös rinkelikaupungiksi, koska tuolloin alettiin leipoa Södertäljekringla-nimellä kutsuttuja rinkeleitä.
Nykyisin Södertäljeä hallitsevat merenkulku Södertäljen kanavan kautta sekä suuryhtiöt Astra Zeneca ja Scania. Lisäksi kaupungissa toimii monia keskisuuria yrityksiä. Kaupungin keskeisimmät alueet ovat Storgatanin, Stortorgetin, Marenplanin, Olof Palmen aukion, Saltsjötorgetin ja Järnagatanin tienoilla. Osa Södertäljen taajamasta kuuluu Östertäljen kunnanosaan.
Kunnanosat > Östertälje

Östertälje oli alkujaan maaseutukunta Södertäljen kaakkoispuolella. 1960-luvulla Östertälje liitettiin osaksi Södertäljeä, ja nykypäivään mennessä kuntien asutus on kasvanut yhteen. Raja Södertäljen ja Östertäljen välillä kulkee suunnilleen moottoritietä E4/E20 pitkin Östertäljen sijaitessa tien eteläpuolella. Östertäljen ulkopuolella Gärtunassa sijaitsee Astra Zenecan toinen suuri tehdas ja tutkimuskeskus. Östertäljessä on myös Weda/Moraberg-niminen teollisuusalue. Uutta Glasberga sjöstad -nimistä asuinaluetta suunnitellaan alueen itäosaan. Östertäljessä on oma rautatieasema paikallisjunille eli niin sanotuille pendelijunille. Östertäljestä etelään sijaitsevat Hallin ja Hågan kriminaalihuoltolaitokset.
Kunnanosat > Järna

Järnan taajaväkinen yhdyskunta perustettiin Överjärnan kuntaan vuonna 1911. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa kolmesta kunnasta (Vårdinge, Överjärna ja Ytterjärna) muodostettiin Järnan maalaiskunta. Taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1956 ja vuonna 1971 Järnan maalaiskunta liitettiin osaksi Södertäljen kuntaa.
Elinkeinoelämä Järnassa perustuu antroposofisiin toimintoihin. Antroposofia sai jalansijaa Järnassa jo 1935 ja käsittää tänään kaikkea hoito- ja kuntoutuslaitoksista kulttuurikeskukseen. Tunnetuin yksittäinen toimija on ehkä Vidarkliniken-sairaala, jossa käytetään vaihtoehtolääkkeitä. Sairaalalla on sopimus usean Ruotsin maakäräjäkunnan kanssa. Järna on myös tullut tunnetuksi biodynaamisesta viljelystä ja Ytterjärnassa sijaitsevasta kulttuuritalosta.
Antroposofiset toiminnot työllistävät lähes 2 000 henkeä, mikä on enemmän kuin Lantmännen AXA:lla ja sen tytäryhtiö Kungsörnenillä, jonka pääkonttori sijaitsee Järnassa. Järnan ympärillä sijaitsee lukuisia golfratoja, kuten esimerkiksi Kallfors GK ja Järna GK.
Kunnanosat > Pershagen

Taajama kuuluu Södertäljen postinumeroalueeseen, ja sitä pidetään usein huvilakaupunginosana. Pershagenissa sijaitsee rautatieasema Södertälje Syd, joka on tällä hetkellä kunnan ainoa kaukojuna-asema. Asutusta hallitsevat omakotitalot, joiden omakotitalo on viime vuosikymmeninä ollut paljon kaupungin muiden alueiden yläpuolella.selvennä Alueella ei ole juuri lainkaan elinkeinotoimintaa, joten useimmat asukkaat pendelöivät Södertäljen keskustaan. Pershageniin on useita kaupunkibussiyhteyksiä. Siellä on myös kaupunginosakeskus (ravintola, ruokakauppa, solarium, lahjatavarakauppa) ja pieni kappeli.
Kunnanosat > Hölö

Hölö sijaitsee Nyköpingsbanan-rautatien varrella ja oli oma kunta vuoteen 1971, jolloin se liitettiin Södertäljeen. Kunta käsitti maa-alueen Himmerfjärdenin länsirannalla. Mörkön saarikunta oli liitetty Hölöön vuonna 1952. Vagnhäradin, Järnan ja Södertäljen läheisyyden vuoksi palvelutarjonta on rajoitettua. Hölössä on kuitenkin yläaste, joitakin kauppoja ja liikuntapaikkoja (jalkapallokenttiä, juoksureittejä, pieni liikuntahalli). Yhteydet koostuvat linja-autoliikenteestä Södertäljeen. Keskusteluja omasta paikallisjunasta Hölöstä Järnan kautta Södertäljeen on keskusteltu pitkään.
Kunnanosat > Mölnbo

Mölnbo on pienempi yhdyskunta Vårdingessa kunnan lounaisosassa. Alueella on hyvin rajoitettu palvelutarjonta, mm. ruokakauppa ja kirjasto. Ehkä parhaiten Mölnbo tunnetaan vuosittaisesta elokuvafestivaalistaan, joka pidetään Mölnbo Biossa. Mölnbo sijaitsee Västra stambanan -rautatien varrella. Södertäljen keskusaseman ja Gnestan välillä liikennöivät paikallisjunat pysähtyvät Mölnbossa.
Kunnanosat > Enhörna

Enhörnalandet on laajuudeltaan sama kuin Enhörnan seurakunta tai Södertäljen kunnan Enhörnan kunnanosa (ruots. Enhörna kommundel). Enhörnan kunnanosa muodostettiin 1967, jolloin entinen kunta liitettiin Södertäljeen. Enhörnan kunta puolestaan oli muodostettu yhdistämällä Ytterenhörna ja Överenhörna vuonna 1952. Enhörnalandetilla sijaitsevat taajamat ovat Vattubrinken, Sandviken ja Ekeby. Ekebytä pidetään Enhörnan keskuspaikkana, koska pääosa palveluista sijaitsee siellä. Lisäksi Enhörnassa sijaitsevat kylät Tuna, Stjärna och Aska ja Nöttesta.
Ystävyyskunnat

Angers (Ranska)
Forssa (Suomi)
Midyat (Turkki)
Pärnu (Viro)
Sarpsborg (Norja)
Struer (Tanska)
Nähtävyyksiä

Biologinen museo
Pyhän Ragnhildin kirkko
Tom Tits Experiment
Torekällbergetin ulkoilmamuseo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Södertäljen kunta Wikimedia Commonsissa
Södertäljen kunnan kotisivut
Södertäljen matkailusivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Tom Tit -tiedekeskus
Torekällbergetin ulkoilmamuseo (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Södertälje kommun
Tukholman läänin kunnat
Kartta Södertäljen kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Tradenomiliitto TRAL

| Tradenomit (Tradenomiliitto TRAL ry) |
| --- | --- |

Perustettu:  1996
Toimiala:  Ammattijärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  30 000
Toiminnanjohtaja:  Sari Niemi
Puheenjohtaja:  Jaakko Hyvönen 
Hallitus (2023-2026):  Jaana Carlenius (1. varapuheenjohtaja) Anna Laurila (2. varapuheenjohtaja) Katja Antrela Teemu Oja-Lipasti Eemeli Rajala Sami Ranta-aho Rosamari Rissanen  Jeanette Tammela Sami Vesala Eppu Åberg Jesse Koivukoski (opiskelijaedustaja) 
Jäsenlehti:  Tradenomi
Aiheesta muualla
www.tradenomi.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tradenomit (Tradenomiliitto TRAL ry) on akavalainen tutkintopohjainen tradenomien edunvalvonta- ja palveluorganisaatio, johon voivat liittyä tradenomi-, BBA- tai tradenomi (ylempi AMK) -tutkinnon suorittaneet tai niitä opiskelevat. Yhdistyksessä on jäseniä noin 30 000, joista noin puolet on valmistuneita tradenomeja. Yhdistys on perustettu vuonna 1996.
Organisaatio

Tradenomiliitto TRAL ry:n ylintä päätösvaltaa käyttää valtuusto, jonka jäsenet valitsevat vaaleilla. Valtuustoon kuuluu 35 jäsentä. Valtuuston toimikausi alkaa liittovaltuuston vaalin tuloksen vahvistamisesta ja kestää kolme vuotta. Valtuuston opiskelijaedustajat nimittää Tradenomiopiskelijat (Tradenomiopiskelijaliitto TROL ry). Viimeisimmät valtuustovaalit järjestettiin keväällä 2023.
Valtuusto valitsee liiton hallituksen. Hallituksen toimikausi on 3 vuotta.
Liiton palveluksessa on 21 työntekijää, jotka vastaavat jäsenten edunvalvonnasta ja jäsenpalvelusta.
Tradenomiopiskelijat (Tradenomiopiskelijaliitto TROL ry)

Tradenomeihin kuuluu itsenäisenä yhdistyksenä Tradenomiopiskelijat (Tradenomiopiskelijaliitto TROL ry.), johon opiskelijat järjestäytyvät pääosin itsenäisten alueellisten yhdistysten kautta. Tradenomiopiskelijat toimii tradenomiopiskelijoiden etuja valvovana ammatillisena opiskelijajärjestönä.
Alue- ja alakohtaiset yhdistykset

Tradenomien alaisuudessa toimii myös itsenäisiä alakohtaisia ja alueellisia tradenomiyhdistyksiä:
| --- | --- |
 Finanssialan Tradenomit ry  IT-tradenomit ry  Kaupan alan tradenomit ry  Taloushallintoalan tradenomit ry  Ylemmät tradenomit ry  Jyväskylän seudun tradenomit ry  Kemi-Tornion Tradenomit ry  Lahden seudun tradenomit ry  Oulun seudun tradenomit ry :  Pohjanmaan tradenomit ry  Pohjois-Savon tradenomit ry  Pääkaupunkiseudun tradenomit ry  Saimaan seudun tradenomit ry  Tampereen seudun tradenomit ry  Turun seudun tradenomit ry - Åbonejdens tradenomer rf
Aiheesta muualla

Tradenomit
Tradenomiopiskelijat
KOKO-kassa
Tuulensuu

Tuulensuu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Tuulensuu, Loimaan 2. kaupunginosa
Tuulensuun talo, rakennus Hämeenkadun varressa Tampereella
Ateljeetalo Tuulensuu, Arvo Kanasen rakennuttama vierasateljee Viitasaarella
Tuulensuu, Tuulensuun talossa vuonna 1929 aloittanut elokuvateatteri, jonka nimi vaihtui 1939 Kino-Palatsiksi
Tuulensuu, Arenan talossa Helsingin Hakaniemessä ennen toiminut elokuvateatteri
Tuulensuu sukunimenä:
Jussi Tuulensuu, päätoimittaja
Tuulensuu kirjailijanimenä:
K. J. Tuulensuu, oik. K. J. Virtanen (1885–1949), näytelmäkirjailija
Unti Tuulensuu, oik. Impi Varsila (1907–1987), nuortenkirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tuulensuu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tuulensuu (Loimaa)

| Tuulensuu |
| --- | --- |
 Loimaan liikuntahalli ja yläaste-lukio, Puistokadun koulu.
Kaupunki:  Loimaa
Kaupunginosa nro:  2
Postinumero(t):  32200
Lähialueet:  Keskusta, Kartanonmäki, Suopelto
Tuulensuu on Loimaan 2. kaupunginosa. Tuulensuu rajoittuu pohjoisessa ja idässä keskustaan, lännessä Kartanonmäkeen ja etelässä Suopeltoon.
Kaupunginosa sijaitsee seututien 213 eteläpuolella. Asutus on pääosin omakotivaltaista. Alueen palveluita ovat mm. K-Market, vanhainkoti, yläaste, ammattioppilaitos, lukio ja päiväkoti. Yläasteen ja lukion kanssa samassa rakennuskompleksissa sijaitseva Loimaan liikuntahalli toimii Hurrikaani-Loimaan ja Loimaan Korikonkareiden kotihallina.
Tuulensuussa sijaitsee myös laaja urheilupuisto, Loimaan urheilukeskus, jossa ovat mm. kaupungin jää-, tennis- ja padelhallit. Pesäpallostadion on Ykköspesiksessä pelaavan Loimaan Palloilijoiden kotikenttä.
Tuuletar

Tuuletar tarkoittaa naispuolista tuulta hallitsevaa luonnonhenkeä tai tuulen personoitumaa. Tuulettaria on hyvin erilaisia. Tuuletar saattaa olla yksittäinen tuulenpuuska, vihuri, tuulispää tai tietynlainen jatkuva tuuli. Tuuletar voi myös olla tuulen jumala, jolta pyytämällä saa suotuisaa ilmaa. Tuulettaria ovat myös vanhoihin karttoihin piirretyt naishahmot, jotka puhkuvat eri ilmansuuntien tuulet maailman reunoilta. Tässä tapauksessa tietty tuuletar vastaa tietystä ilmansuunnasta tulevaa tuulta.
Runonlaulaja Mateli Kuivalattarelta (1771–1846) muistiin saadussa runossa henkilö löytää etsittyään sopivan purjehdustuulen: Löysin tuolta Tuulettaren, ahavaisen armahaisen, kaunosuisen Koiterelta, Matelin matalikolta...
Tuulensuoja

Tuulensuoja on Naantalissa sijaitseva vuonna 1879 valmistunut puurakennus, joka rakennettiin Naantalin ensimmäiseksi alakansakouluksi. Tuulensuoja on suojeltu asemakaavassa ja inventoitu maakunnallisesti arvokkaaksi rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja ympäristöllisesti. Naantalin vanhassakaupungissa sijaitsevana suojeltuna rakennuksena Tuulensuoja kuuluu myös osaksi Museoviraston määrittelemää valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
Alueella sijaitsi 1800-luvun loppupuolelle kaupungin laidun- ja puistomaata. Kiinteistö on nykyisinkin puisto- ja katualueen rajaama. Tuulensuoja valmistui 1879 koulutaloksi. 1979 rakennus korjattiin päiväkodiksi. Rakennuksessa on toiminut myös apteekki. Vuoden 1988 peruskorjauksessa tiloihin tuli Naantalin kaupungin matkailutoimisto ja vierasvenesataman pesutilat. Samalla ullakosta rakennettiin lämmintila, jonne tuli saunaosasto ja kellariin varastotiloja. Nykyisellään Tuulensuojan kiinteistöllä on kolme rakennusta: vanha koulurakennus, kioskirakennus ja yleinen käymälärakennus. Matkailutoimisto on ollut tiloissa ympärivuotisesti vuodesta 1988. Vierasvenesataman toiminnot siirtyivät uuteen Merisalin viereen rakennettuun ravintola- ja huoltorakennukseen vuonna 2017. Matkailutoimiston lisäksi Tuulensuojassa on liiketilaa.
Noin 350-neliöinen rakennus on suorakaiteen muotoinen. Sisäpihan puolella on kaksi korkeaa satulakattoista umpikuistia, joissa on vanhat vinoruutuiset ikkunat ja uurrettu pystylaudoitus. Peruskorjauksessa vuonna 1988 rakennettiin toisella puolella taloa kadunpuolelle kaksi sisäänkäyntiä. Rakennuksen julkisivuvuoraus on uurrettua leveää vaakalautaa ja ullakkokerroksessa on peiterimalaudoitus. Pääkerroksen kuusiruutuiset ikkunat ovat 1970–1980-luvuilta, sisäpihalla vanhemmat vinoruutuikkunat. Ullakkokerroksen ikkunat ovat vanhoja vinoneliöhaukkaikkunoita.
Tony Leon

Tony Leon
Anthony James Leon (15. joulukuuta 1956–) on eteläafrikkalainen poliitikko ja Demokraattinen allianssi -puolueen entinen puheenjohtaja.
Leonin ensimmäinen työpaikka oli Progressive partyn organisoijana kahdeksantoistavuotiaana. Valmistuttuaan lakimieheksi Witwatersrandin yliopistosta hänestä tuli luennoitsija oikeustieteen laitokselle vuonna 1986. Samana vuonna hänet valittiin Johannesburgin kaupunginvaltuustoon. Vuonna 1989 hänet valittiin Etelä-Afrikan parlamenttiin. Vuosina 1990–1994 Leon toimi Demokraattisen puolueen kansalaisoikeuskomissiossa ja toimi neuvonantajana CODESA:ssa. Vuonna 1994 hänet valittiin Demokraattisen puolueen johtoon ja puolueen yhdistyessä Uuden kansallispuolueen kanssa Demokraattiseksi allianssiksi hän nousi myös uuden puolueen puheenjohtajaksi ja maan keskeisimmäksi oppositiojohtajaksi.
Leon ilmoitti marraskuussa 2006 astuvansa sivuun puheenjohtajan tehtävistä toukokuun 2007 puoluekokouksessa, mutta jatkavansa parlamentissa vuoden 2009 vaaleihin asti.
Uudenkujan sakin uroteot

| Uudenkujan sakin uroteot> The New Cut Gang |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Philip Pullman
Genre:  lasten- ja nuortenkirjallisuus
Julkaistu:  1994–1995
Suomennos
Suomentaja:  Helene Bützow
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  236
ISBN:  951-1-10158-7
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Uudenkujan sakin uroteot on Philip Pullmanin lastenkirja, joka sisältää yhteisniteenä kaksi lasten rikostarinaa vuosilta 1994 ja 1995. Kertomuksissa Vahakabinetin vetonaula (Thunderbolt's waxwork, 1994) ja Ruotsalainen tulitikku (The gas-fitter's ball, 1995) 1800-luvun Lontoon lapsijoukko selvittää arvoituksellisia tapahtumia. Suomennoksen on tehnyt Helene Bützow ja kirjan on julkaissut suomeksi Tammi vuonna 2005.
Aiheesta muualla

The New Cut Gang (Arkistoitu – Internet Archive). Philip Pullmanin kotisivut. (englanniksi)
Tietokoneavusteinen valmistus

CAD-malli ylhäällä ja NC-työstetty kappale alapuolella
Tietokoneavusteinen valmistus eli CAM (Computer-aided manufacturing) on laajasti teollisuudessa käytetty termi, jolla on useita eri tarkoituksia. Useissa yhteyksissä se määritellään automaattisiksi valmistusjärjestelmiksi, jotka ovat tietokoneohjattuja. Käytännössä tämä tarkoittaa kappaleiden työstössä CAD-mallien geometriatietojen siirtämistä, yhdessä työkalujen, koneen ominaisuuksien ja työstettävän materiaalin kanssa, NC-koodiksi. Tämä koodi ohjaa NC-työstökonetta. CAM-ohjelma voi olla itsenäinen työkalu tai sitten se on yhdistetty CAD-ohjelmaan, jolloin puhutaan CAD/CAM-ohjelmistoista.
Sama NC-ohjelma sopii kaikkiin yrityksen työstökoneisiin, joka helpottaa ohjelmoijan työtä, kun hänen ei tarvitse muistaa jokaisen koneen erityisominaisuuksia. Yksi suuri etu CAM-ohjelmistoissa on nykyään se, että ne mahdollistavat 5-akselisen koneistuksen. Hyödyksi nähdään usein myös, että yritys pystyy ottamaan huomioon kappaleiden valmistuksen jo suunnitteluvaiheessa, jolloin suunnittelu- ja valmistuskustannukset laskevat, kun vältytään ylimääräiseltä työltä.
Historia

CAD/CAM-ohjelmistojen historia ja kehitys ovat linkittyneet vahvasti tietokoneiden kehitykseen ja historiaan. Tietokoneiden kehityttyä sellaisiksi, että niitä pystyttiin käyttämään hyödyksi myös suunnittelussa, tapahtui jo 1950-luvulla. Ensimmäiset graafisen näytön sisältävät tietokoneet ja suunnitteluohjelmistot tulivat markkinoille 1960-luvun alkupuolella ja tietokoneavusteiset suunnitteluun (CAD) tarkoitetut sovellukset yleistyivät auto- ja lentoteollisuudessa 1970-luvulla Yhdysvalloissa.
CAD- ja CAM-ohjelmistot ovat kehitetty erillään, mutta usein ne toimivat rinnan. CAD- ja CAM-ohjelmistot ovat kehittyneet 1960-luvun alusta lähtien ja niiden pohjana ovat toisistaan poikkeavat tekniikat ja tarkoitusperät. CAM-ohjelmistojen historia polkeutuu numeerisesti ohjattaviin työstökoneisiin ja numeerisen ohjauksen siirtämiseen tietokonevälitteiseksi.
John T. Parsons vaikutti merkittävästi numeerisen ohjauksen kehitykseen yhteistyössä MIT:n kanssa.
Ensimmäinen teollisesti valmistettu NC-kone Bendix valmistettiin yhdysvalloissa 1954. CADCAM-ohjelmistojen varsinaiseksi isäksi on kutsuttu tiedemies Patrick J. Hanrattya. Hän kehitti ohjelmiston nimeltä Pronto, joka oli ensimmäinen kaupallinen NC-ohjelmointikieli, työskennellessään General Electic:silla vuonna 1957.
Varsinainen tietokoneavusteinen suunnittelu ja valmistus aloitettiin 1970-1980-lukujen taitteessa. Kolmiulotteinen suunnittelu yleistyi 2000-luvulla. Sen kehitys ja käytön lisääntyminen ovat olleet merkittävimpiä muutoksia myös CAM-ohjelmistoissa. Uudet tietokoneavusteiset valmistusmenetelmät mahdollistat tuotteiden tulostamisen valmiiksi tuotteiksi. (vrt. kaksiulotteinen tulostin)
Postprosessorit

Yksinkertaisesti sanottuna postprosessori on tietynlainen kääntäjä, joka kääntää CAM-ohjelmiston tuottamat työstöoperaatiot (radat, työkalut, työstönopeudet jne.) sisältävän CL-tiedoston (Cutter Location File) työstökoneella suoritettavaksi NC-koodiksi (G-koodiksi).
Useimmat CAM-ohjelmistot tuottavat yhtä tai useamman tyyppistä niin kutsuttua neutraalia kieltä sisältäviä tiedostoja CNC-koneelle. Nämä ovat joko CLDATAksi kutsutussa binäärimuodossa tai Automatically Programmed Tool-kielen (APT) pohjalta räätälöidyssä ASCII-muodossa. ASCII-muodossa olevia tiedostoja voi lukea millä tahansa tekstieditorilla, mutta binääridataa ei voi lukea tietämättä datan rakennetta.
Postprosessorin tehtävänä on lukea tätä neutraalia tiedostoa, ja kääntää se juuri sille NC-koneelle sopivaksi g-koodiksi, jolla työstö tehdään. Laadukkaasti tehty postprosessori luo sellaista koodia, joka ottaa täysin huomioon NC-koneen ominaisuudet ja rajoitukset ts. se optimoi työstön NC-koneen mukaan.
Nykyään yleisiä postprosessoreita voi ostaa joiltakin CAM-ohjelmistojen toimittajilta, mutta ne eivät ole välttämättä optimaalisia käytössä oleviin työstökoneisiin. Osa CAM-ohjelmistojen toimittajista tekee itse räätälöityjä postprosessoreita ja osa on ulkoistanut postprosessorien tekemisen täysin ulkopuoliselle yritykselle. Onkin siis tärkeää selvittää ohjelmistoa ostaessa, mistä saa laadukkaat ja toimivat postprosessorit juuri omille käytössä oleville NC-koneille ja miten jatkossa on mahdollista saada postprosessoreille päivityksiä ja teknistä tukea.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tietokoneavusteinen valmistus Wikimedia Commonsissa
Turun arkkipiispanvaali 2010

Turun arkkipiispanvaalissa 2010 valittiin seuraaja vuodesta 1998 arkkipiispana toimineelle Jukka Paarmalle.
Vaalitapa

Kirkkolain mukaan piispan vaalissa äänioikeutettuja ovat:
hiippakunnan papit;
hiippakunnan lehtorit;
hiippakunnasta hiippakuntavaltuustoon valitut maallikkojäsenet, kirkolliskokoukseen valitut maallikkoedustajat ja kirkkohallitukseen valittu maallikkojäsen;--
hiippakunnan seurakuntien maallikkovalitsijat;
tuomiokapitulin lakimiesasessori ja maallikkojäsen.
Arkkipiispan vaalissa lisäksi äänioikeus on muista kuin arkkihiippakunnasta valituilla kirkkolliskokouksen edustajilla, saamelaiskäräjien kirkolliskokoukseen valitsemalla edustajalla sekä muiden hiippakuntien hiippakuntavaltuustojen, tuomiokapitulien ja kirkkohallituksen jäsenillä.
Ehdokkaat

Vaalissa oli seitsemän ehdokasta:
| Nimi | Työ |
| --- | --- |
Kari Mäkinen: Turun arkkihiippakunnan piispa
Miikka Ruokanen: Helsingin yliopiston dogmatiikan dosentti
Seppo Häkkinen: Mikkelin hiippakunnan piispa
Seppo Rissanen: Suomen lähetysseuran johtaja
Samuel Salmi: Oulun hiippakunnan piispa
Jouni Lehikoinen: Turun Mikaelinseurakunnan kirkkoherra
Martti Hirvonen: Turun Katariinanseurakunnan kirkkoherra