stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lapinjärven rautatieasema (Ruotsi)

Lapinjärven rautatieasema (lyh. Lpk, ruots. Lappträsks järnvägsstation) oli rautatieliikennepaikka rataosan Boden–Haaparanta nyttemmin lakkautetulla osuudella Morajärvi–Haaparanta. Asema sijaitsee Lapinjärven kylässä Haaparannan kaupungissa Norrbottenin läänissä. Sen etäisyys Tukholman keskusrautatieasemalta on 1 264 ratakilometriä. Viimeiset ajat Lapinjärven asema toimi linjapaikkana: siellä oli satunnaisesti tavaraliikennettä, mutta sivuraiteita ei käytetty junien kohtaamisiin. Rataosuus Morajärveltä Karungin kautta Haaparannalle ja siten myös Lapinjärven asema lakkautettiin 8. joulukuuta 2012 uuden Kainuu–Haaparanta-radan valmistuttua. Asemarakennus on yksityisomistuksessa ja sitä kunnostetaan.
Alavuden lentokenttä

Alavuden lentokenttä (ICAO: EFAL) on Alavudella sijaitseva lentokenttä. Kenttä sijaitsee noin kolme kilometriä Alavuden kaupungin eteläpuolella, noin kilometrin päässä Kirkkojärvestä länteen päin. Kenttää käyttävät pääasiassa yleisilmailijat ja laskuvarjohyppääjät. Lentokentän ympärille on perustettu suojailmatila.
Kentällä toimii myös Alavuden Ilmailukerho, jolla on lentopetrolin tankkauspiste kentällä. Kentällä on myös kaksi lentokonehallia ja Alavuden Ilmailukerhon kerhorakennus.
Lentokentän kiitotie kunnostettiin kesällä 2013.
Alueella sijaitsee myös radio-ohjattavien lentokenttä.
Aiheesta muualla

VFR Suomi/Finland – Alavuden lentopaikka (Arkistoitu – Internet Archive)
Alavuden Ilmailukerho ry
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka
Alan Ross Anderson

Alan Ross Anderson (1925–1973) oli yhdysvaltalainen loogikko, joka toimi Yalen ja  Pittsburghin yliopistojen filosofian professorina. Anderson on kehittänyt relevanssilogiikkaa ja deonttista logiikkaa. Hän työskenteli usein yhdessä Nuel Belnapin kanssa.
Logiikka

Relevanssilogiikassa Anderson katsoi, että pätevän päätelmän johtopäätöksen tulisi olla jossain tekemisissä premissien kanssa, eli olla relevantti suhteessa niihin. Hän ilmaisi tämän ”relevanssiehdon” formaalisti seuraavasti:
Deonttisessa logiikassa Anderson katsoi, että muotoa ”pitäisi olla niin, että A” olevat lauseet tulisi tulkita loogisesti samana kuin:
missä v tarkoittaa jotain samanlaista kuin ”normia on rikottu”.
Logiikan filosofian suhteen Anderson oli platonisti (tai realisti). tai looginen monisti; hän katsoi, että on olemassa ”yksi tosi logiikka” ja uskoi sen olevan relevanssilogiikka.
Julkaisuja

”Some nasty problems in the formal logic of ethics”. Noûs I (4): 345–60 (1967)
Entailment: The Logic of Relevance and Necessity.  Vol. 1. (yhdessä N. D. Belnapin kanssa)  (1975)
Entailment: The Logic of Relevance and Necessity.  Vol. 2. (yhdessä N. D. Belnapin ja J. M. Dunnin kanssa) (1992)
Kirjallisuutta

Mares, E. D.  1992. Andersonian deontic logic. Theoria 58: 3–20.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Alan Ross Anderson
Käännös suomeksi
Lagouderá

| Lagouderá Λαγουδερά |
| --- | --- |
 Lagouderá
 Koordinaatit: 34°58′26″N, 33°1′27″E 
Valtio:   Kypros
Alue:  Nikosia
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä ja kyläyhdyskunta
Väkiluku (2011):  84
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lagouderá (kreik. Λαγουδερά) on kylä ja kyläyhdyskunta (koinótita) Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 84 (2011).
Árakaksen Neitsyt Marian kirkko (Panagía tou Áraka).
Lagouderán kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 40 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Árakaksen Neitsyt Marian kirkko (Panagía tou Áraka), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista.
Aida Hadžialić

| Aida Hadžialić |
| --- | --- |
 Hadžialić vuonna 2014.
Ruotsin lukio- ja aikuiskoulutusministeri
 Löfvenin I hallitus 3. lokakuuta 2014 – 15. elokuuta 2016  
Edeltäjä:  virka perustettu
Seuraaja:  Anna Ekström
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1987 (ikä 37)  Foča, Jugoslavia
Tiedot
Puolue:  sosiaalidemokraatit
Tutkinnot:  Lundin yliopisto (juristi)
Aida Hadžialić (s. 21. tammikuuta 1987 Foča, Bosnia-Hertsegovina, Jugoslavia) on bosnialaissyntyinen ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi vuosina 2014–16 Ruotsin lukioista ja aikuiskoulutuksesta vastaavana ministerinä. Hän erosi tehtävästään jäätyään kiinni rattijuopumuksesta.
Bosniakki Hadžialić tuli Ruotsiin pakolaisena Bosniasta 5-vuotiaana. Serbit ajoivat muslimi- eli bosniakkiväestön pois Fočasta Bosnian sodan aikana. Nykyään Foča kuuluu serbitasavaltaan.
Muuta

Kun Hadžialić valittiin ministeriksi syksyllä 2014, hän oli tuolloin 27-vuotiaana kaikkien aikojen nuorin ministeri Ruotsissa.
Aiheesta muualla

Aida Hadžialić Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Aida Hadžialić Ruotsin hallituksen verkkosivuilla (ruotsiksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aida Hadžialić Wikimedia Commonsissa
Laura Nunnink

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Nunnink vuonna 2016 |  Nunnink vuonna 2016 |  Nunnink vuonna 2016 |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten maahockey
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lontoo 2018 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Amstelveen 2017 |  |  |
|  Kultaa | Antwerp 2019 |  |  |
|  Kultaa | Amstelveen 2021 |  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2015 |  |  |
Laura Maria Nunnink (26. tammikuuta 1995) on alankomaalainen maahockeypelaaja, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän voitti olympiakultaa Tokion olympialaisissa 2020. Hänellä on lisäksi kultaa vuoden 2018 MM-kilpailuista ja EM-kultaa vuosilta 2017, 2019 ja 2021 ja EM-hopeaa vuodelta 2015.
Laura Montalvo

| Laura Montalvo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. maaliskuuta 1976 Buenos Aires, Argentiina
Kansalaisuus:   Argentiina
Tennispelaaja
Pituus:  173 cm
Paino:  70 kg
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  389 178 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  191. (1995)
Voitot/tappiot:  143–76
Nelinpeli
Paras sijoitus:  23. (2001)
Voitot/tappiot:  266–152
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Laura Montalvo (s. 29. maaliskuuta 1976 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen uransa päättänyt oikeakätinen tennispelaaja. Hänen saavutuksiinsa kuuluu Brasil Openin naisten nelinpelin voitto 1999 maannaisensa Paola Suárezin parina. Montalvon kotikaupunki on Cochabamba Boliviassa.
Lauri Paltemaa

Lauri Paltemaa (s. 1972) on suomalainen valtiotieteilijä. Hän toimii Turun yliopistossa professorina ja Itä-Aasian koulutus- ja tutkimuskeskuksen johtajana. Paltemaan tutkimusalaa ovat Itä-Aasian tutkimus, Kiinan nykyhistoria ja politiikka, katastrofitutkimus ja internettutkimus.
Paltemaa tuli ylioppilaaksi Lappeenrannan Lyseon lukiosta vuonna 1991 ja valmistui maisteriksi Turun yliopiston valtio-opin laitokselta vuonna 1998. Hän suoritti jatko-opintonsa Turun yliopistossa ja Kiinan Renmin-yliopistossa Pekingissä ja väitteli valtio-opin tohtoriksi vuonna 2006.
Paltemaa on toiminut Turun yliopistossa aiemmin yliassistenttina, vt. professorina ja yliopistolehtorina vuosina 2006–2014. Hän on toiminut professorina vuoden 2015 alusta.
5. lokakuuta

5. lokakuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 278. päivä (279. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 87 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Inkeri, Inka
suomenruotsalainen kalenteri: Ingrid, Inger
ruotsalainen kalenteri: Bror
ortodoksinen kalenteri: Karita, Pietari, Petri, Pekka, Aleksi, Joona, Joonas, Ilpo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Iŋgá, Iŋŋer, Iŋgir, Ikká
vanhemmissa kalentereissa: Aurea, Bertram, Bror, Fides, Paulus, Placidius, Placidus
Tapahtumia

610 – Herakleios kruunattiin Bysantin keisariksi.
816 – Paavi kruunasi kuningas Ludvig Hurskaan Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan keisariksi.
869 – Konstantinopolin neljäs kirkolliskokous kutsuttiin koolle patriarkka Fotios Suuren syrjäyttämiseksi.
1789 – Naisten marssi Versailles’hin pakotti Ludvig XVI:n muuttamaan pois Versaillesista.
1795 – Ranskan vallankumousta vastustava Vendémiaire-kansannousu Pariisissa.
1813 – Vuoden 1812 sota: Luoteisarmeija kukisti Detroitia uhanneet brittiläiset ja Kanadan alkuperäiskansojen joukot.
1877 – Nez Percé -sota Yhdysvaltain luoteisosissa päättyi.
1900 – Pariisin rauhankongressi tuomitsi Britannian politiikan Etelä-Afrikassa ja vahvistaa Transvaalin itsemääräämisoikeuden.
1905 – Wrightin veljekset lensivät Wright Flyer III:lla uuden maailmanennätyksen, joka on 39 kilometriä 39 minuutissa.
1908 – Bosnian kriisi sai alkunsa, kun Itävalta-Unkari liitti Bosnia-Hertsegovinan itseensä.
1908 – Bulgarian kuningaskunta julistautui itsenäiseksi (juliaanisessa kalenterissa 22. syyskuuta).
1910 – Portugalin vallankumouksessa monarkia kaatui ja perustettiin tasavalta.
1911 – Kowloon-Canton Railway aloittaa liikennöinnin.
1951 – Suomen ensimmäiset liikennevalot syttyivät Helsingissä, Aleksanterinkadun ja Mikonkadun risteyksessä.
1953 – Kalbådagrundin majakka vihittiin käyttöön.
1958 – Ranskan viidennen tasavallan valtiosääntö astui voimaan.
1962 – Ensimmäinen James Bond -elokuva Salainen agentti 007 ja tohtori No sai ensi-iltansa.
1969 – Monty Pythonin lentävän sirkuksen ensimmäinen esitys.
1970 – Yhdysvaltalainen julkisen palvelun televisioverkko Public Broadcasting Service aloitti toimintansa.
2005 – Tekijänoikeuksia täsmentänyt laki Lex Karpela hyväksyttiin Suomen eduskunnassa.
2009 – Ministeri Pär Stenbäck julkisti muistelmateoksensa Kriisejä ja katastrofeja (Kriser och katastrofer), josta ilmeni muun muassa, että "eräs tunnettu suomalainen" oli Norjan Nobel-komitealle lähettämällään kirjeellä halunnut estää Nobelin rauhanpalkinnon myöntämisen presidentti Martti Ahtisaarelle vuonna 2007. Ulkoministeri Alexander Stubb vaati kirjeen lähettäjää julkisuuteen.
2014 – Jules Bianchi törmäsi traktoriin Formula 1 -sarjan Japanin Grand Prixissä. Hän kuoli vammoihinsa 17. heinäkuuta 2015 oltuaan koomassa yli yhdeksän kuukautta. Bianchista tuli ensimmäinen F1-sarjan kilpailuviikonlopun aikana kuollut kuljettaja yli 20 vuoteen.
Züri-Metzgete

Züri-Metzgete (Zürichin mestaruus) on maantiepyöräilykilpailu, joka ajetaan vuosittain Zürichissä. Se oli vuoteen 2006 saakka ammattilaisten klassikkokilpailu ja kuului maantiepyöräilyn maailmancupiin ja UCI ProTour-sarjaan. Vuodesta 2008 se on järjestetty amatöörikilpailuna.
Historia

Züri-Metzgete järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1914. Kilpailu ajettiin vuodesta 1917 lähtien joka vuosi, myös toisen maailmansodan aikana, aina vuoteen 2006 saakka. Se oli pisimpään katkeamatta järjestetty ammattipyöräilyn suurkilpailu, kunnes vuonna 2007 kilpailua ei pystytty järjestämään. Züri-Metzgete ajettiin vuosikausia toukokuun alussa, mikä ei ollut ideaalinen ajankohta valtaosalle huippupyöräilijöistä maalis- ja huhtikuun monumenttien jälkeen. Lisäksi kilpailu ajettiin 1960-1980 -luvuilla usein päivä Rund um den Henninger Turm -kilpailun jälkeen, mikä myös huononsi ajon tasoa. Vuonna 1988 Züri-Metzgete siirrettiin ajettavaksi elokuun puolivälissä, ja kilpailu sai uutta sykettä monien Ranskan ympäriajon tähtienkin kiinnostuttua siitä.
Sveitsiläisajajat voittivat Züri-Metzgeten 35 kertaa ensimmäisistä 41 kilpailusta vuosina 1914–1956. Kilpailun on useimmin voittanut isäntämaan Heiri Suter – kaikkiaan kuusi kertaa vuosina 1919–1929. Myös aikakauden suurimmat sveitsiläistähdet Ferdi Kübler (1943) ja Hugo Koblet (1952 ja 1954) kuuluvat Züri-Metzgeten sankareihin. Huomattavin ulkomaalaisvoitto nähtiin vuonna 1946, kun italialainen Gino Bartali voitti maanmiehensä ja "arkkivihollisensa" Fausto Coppin. Kilpailu ratkesi kiistanalaisella tavalla, sillä Bartali karkasi Coppilta, jonka kanssa oli irtiotossa, kun tämä oli kiristämässä kengännauhojaan. On sanottu, että juuri tämä tapahtuma aloitti Coppin ja Bartalin välisen "sodan". Bartalin keskinopeus tuossa kilpailussa oli 42,228 km/h, joka säilyi ennätyksenä yli 50 vuoden ajan. Espanjalainen Juan Antonio Flecha voitti vuoden 2004 kilpailun uudella keskinopeusennätyksellä 42,707 km/h.
Vuoden 1956 jälkeen sveitsiläisajajat voittivat Züri-Metzgeten ammattilaiskilpailun vain viisi kertaa, kun taas Italiaan voitto  meni 15 ja Belgiaan 13 kertaa. Kilpailun voittajien joukkoon kuuluu suuria klassikkokisojen tähtiä, kuten Paolo Bettini, Francesco Moser, Roger De Vlaeminck, Freddy Maertens, Giuseppe Saronni ja Johan Museeuw.
Voittajat

Lähde: Memoire-du-cyclisme
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1914 Henri Rheinwald  Sveitsi  1915, 1916 ei järjestetty  1917 Charles Martinet  Sveitsi  1918 Anton Sieger  Sveitsi  1919 Heiri Suter  Sveitsi  1920 Heiri Suter  Sveitsi  1921 Ricardo Maffeo  Italia  1922 Heiri Suter  Sveitsi  1923 Adolf Huschke  Saksa  1924 Heiri Suter  Sveitsi  1925 Hans Kaspar  Sveitsi  1926 Albert Blattmann  Sveitsi  1927 Kastor Notter  Sveitsi  1928 Heiri Suter  Sveitsi  1929 Heiri Suter  Sveitsi  1930 Omer Taverne  Belgia  1931 Max Bulla  Itävalta  1932 Auguste Erne  Sveitsi  1933 Walter Blattmann  Sveitsi  1934 Paul Egli  Sveitsi  1935 Paul Egli  Sveitsi  1936 Werner Buchwalder  Sveitsi  1937 Leo Amberg  Sveitsi  1938 Hans Martin  Sveitsi  1939 Karl Litschi  Sveitsi  1940 Robert Zimmermann  Sveitsi  1941 Walter Diggelmann  Sveitsi  1942 Paul Egli  Sveitsi  1943 Ferdi Kübler  Sveitsi  1944 Ernst Naef  Sveitsi  1945 Léo Weilenmann  Sveitsi |  1946 Gino Bartali  Italia  1947 Charles Guyot  Sveitsi  1948 Gino Bartali  Italia  1949 Fritz Schaer  Sveitsi  1950 Fritz Schaer  Sveitsi  1951 Jean Brun  Sveitsi  1952 Hugo Koblet  Sveitsi  1953 Eugène Kamber  Sveitsi  1954 Hugo Koblet  Sveitsi  1955 Max Schellenberg  Sveitsi  1956 Carlo Clerici  Sveitsi  1957 Hans Junkermann  Saksa  1958 Giuseppe Cainero  Italia  1959 Angelo Conterno  Italia  1960 Alfred Ruegg  Sveitsi  1961 Rolf Maurer  Sveitsi  1962 Jan Janssen  Alankomaat  1963 Franco Balmamion  Italia  1964 Guido Reybrouck  Belgia  1965 Franco Bitossi  Italia  1966 Italo Zilioli  Italia  1967 Robert Hagmann  Sveitsi  1968 Franco Bitossi  Italia  1969 Roger Swerts  Belgia  1970 Walter Godefroot  Belgia  1971 Herman Van Springel  Belgia  1972 Willy Van Neste  Belgia  1973 André Dierickx  Belgia  1974 Walter Godefroot  Belgia  1975 Roger De Vlaeminck  Belgia  1976 Freddy Maertens  Belgia |  1977 Francesco Moser  Italia  1978 Dietrich Thurau  Saksa  1979 Giuseppe Saronni  Italia  1980 Géry Verlinden  Belgia  1981 Beat Breu  Sveitsi  1982 Adri van der Poel  Alankomaat  1983 Johan van der Velde  Alankomaat  1984 Phil Anderson  Australia  1985 Ludo Peeters  Belgia  1986 Acacio Da Silva  Portugali  1987 Rolf Gölz  Saksa  1988 Steven Rooks  Alankomaat  1989 Steve Bauer  Kanada  1990 Charly Mottet  Ranska  1991 Johan Museeuw  Belgia  1992 Vjatsjeslav Jekimov  Venäjä  1993 Maurizio Fondriest  Italia  1994 Gianluca Bortolami  Italia  1995 Johan Museeuw  Belgia  1996 Andrea Ferrigato  Italia  1997 Davide Rebellin  Italia  1998 Michele Bartoli  Italia  1999 Grzegorz Gwiazdowski  Puola  2000 Laurent Dufaux  Sveitsi  2001 Paolo Bettini  Italia  2002 Dario Frigo  Italia  2003 Daniele Nardello  Italia  2004 Juan Antonio Flecha  Espanja  2005 Paolo Bettini  Italia  2006 Samuel Sanchez  Espanja  2007 ei järjestetty |
Voittajat > Amatöörikilpailun voittajat

Lähde: Cycling Archives
2008 Nico Keinath  Saksa
2009 Stefan Trafelet  Sveitsi
2010 Pirmin Lang  Sveitsi
Aiheesta muualla

Virallinen nettisivu (saksaksi)
Ajuruohot

| Ajuruohot |
| --- | --- |
 Timjamin (Thymus vulgaris) kukkia.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Ajuruohot Thymus  L.
Katso myös
   Ajuruohot Wikispeciesissä   Ajuruohot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ajuruohot (Thymus) on noin 350-lajinen kasvisuku.
Ulkonäkö

Useimmat parikymmentä senttiä korkeita varpuja ja monivuotisia yrttejä. Lehdet ovat pienet ja soikeat. Muodostavat kukintoja latvojen kärkiin. Ajuruohot ovat tärkeitä mesikasveja ja perhosten ravintokasveja.
Ajuruoholajeja

Ajuruoholajeja Suomessa:
kangasajuruoho (Thymus serpyllum ) Suomessa luonnonvaraisena, lajeista ainoa alkuperäiskasvi.
harjuajuruoho (T. serpyllum subsp. serpyllum)
tenonajuruoho (T. serpyllum subsp. tanaënsis)
nurmiajuruoho (Thymus pulegioides ) viljellään Suomessa monivuotisena koristekasvina, myös uustulokas.
euroopannurmiajuruoho (T. pulegioides subsp. pulegioides)
idännurmiajuruoho (T. pulegioides subsp. pannonicus)
timjami eli tarha-ajuruoho (Thymus vulgaris) viljellään Suomessa mausteyrttinä.
Muita lajeja:
famaranajuruoho (Thymus origanoides)
hartsitimjami (Thymus mastichina)
isokukkatimjami (Thymus longiflorus)
nummiajuruoho (Thymus praecox )
harmaa-ajuruoho (T. praecox var. pseudolanuginosus, syn. T. pseudolanuginosus)
islanninummiajuruoho (T. praecox subsp. britannicus)
kaukasiannummiajuruoho (T. praecox subsp. caucasicus)
vuorinummiajuruoho (T. praecox subsp. polytrichus)
peittoajuruoho (Thymus caespititius)
pikkuajuruoho (Thymus doerfleri)
transilvanianajuruoho (Thymus comosus)
liituajuruoho (Thymus calcareus)
kirgisianajuruoho (Thymus kirgisorum)
neulasajuruoho (Thymus pallasianus)
somerajuruoho (Thymus quinquecostatus)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Thymus
Suomen Lajitietokeskus: Ajuruohot – Thymus
Savela, M: Ajuruohot (Thymus)
Henriette's Herbal Homepage: Ajuruoho (Thymus)
Flora of China: Thymus (englanniksi)
Laiton taistelija

Laiton taistelija on sotatoimiin osallistuva henkilö, joka ei täytä laillisen taistelijan määritelmää. Määritelmään kuuluu asepuku tai näkyvä tunnus ja avoin aseen kantaminen joukossa, jolla on vastuullinen johtaja. Geneven sopimus ei määrittele laitonta taistelijaa, eikä laitonta taistelijaa ole myöskään määritelty missään muussa kansainvälisessä sopimuksessa. Laiton taistelija loukkaa kansainvälistä humanitaarista oikeutta, joka velvoittaa sotilaat erottautumaan siviileistä. Geneven sopimusten mukaan sotavankeja on vain kansainvälisissä konflikteissa, joissa molemmat sodan osapuolet ovat valtiollinen armeija. Tämän vuoksi laittomat taistelijat eivät voi saada sotavangin asemaa. Laittomasti sotatoimiin osallistuvat henkilöt voidaan pidättää ja asettaa syytteeseen kansallisen lain määräysten mukaisesti. ICRC:n lainopillinen neuvonantaja Knut Dörman on katsonut, että vaikka laittomat taistelijat eivät saa sotavangin asemaa, suojaa Geneven neljäs sopimus ainakin tietyissä tilanteissa myös laittomia taistelijoita ja sen nojalla laittomia taistelijoita tulee ainakin kohdella vankeudessa inhimillisesti.
Yhdysvallat määritteli joukon Afganistanissa vuonna 2002 taistelleita talibaneja laittomiksi taistelijoiksi. Tämä mahdollisti Yhdysvaltain mukaan Geneven sopimuksen jättämisen soveltamatta heidän osaltaan.
Lauri Palojärvi

Lauri Johannes Palojärvi, vuoteen 1906 Hildén (11. elokuuta 1887 Vihti – 1. lokakuuta 1944 Vihti) oli suomalainen maanviljelijä ja osuustoimintamies, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.
Palojärven vanhemmat olivat tilanomistaja, valtiopäivämies Johan Viktor Hildén ja Anna Aleksandra Forsström ja puoliso vuodesta 1921 filosofian maisteri Aili Siviä Sykäri. Pankinjohtaja Martti Palojärvi ja jääkärikenraalimajuri Väinö Palojärvi olivat hänen veljiään. Lauri Palojärvi tuli ylioppilaaksi  Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1906 ja suoritti Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatin tutkinnon 1910 ja agronomin tutkinnon vuonna 1912. Jo ennen valmistumistaan Palojärvi toimi Pellervo-Seuran palveluksessa meijeritalouden konsulenttina.
Omistamaansa Pohjatalon tilaa Palojärvi viljeli vuodesta 1916. Tilalla harjoitettiin myös sahaliiketoimintaa ja sähkövoiman tuotantoa. Yhteiskunnallisesti aktiivinen Palojärvi oli Kokoomuspuolueen perustajia ja toimi Vihdin kunnanvaltuustossa. Hänellä oli myös useita valtakunnallisia ja erityisesti osuustoiminnan luottamustehtäviä, kuten MTK:n valtuuskunnan jäsenyys ja puheenjohtajuus. Palojärvi oli vuodesta 1935 MTK:n toinen puheenjohtaja. MTK:n piiristä Palojärvelle tuli myös merkittäviä metsäalan luottamustehtäviä, kuten Metsäliiton johtokunnan puheenjohtajuus. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 1937. Myös hänen pojastaan Erkki Palojärvestä tuli maanviljelysneuvos.