Oulun–Pohjois-Karjalan virtauskieleke
Geologisia muodostumia

Virtauskielekkeiden väliin muodostuu joskus huomattaviakin saumamuodostumia. Pohjoisen Kuusamon–Vienanmeren virtauskielekkeen puolella kasautui sauma-alueelle suuri muodostuma, joka seuraa linjaa Pudasjärvi–Taivalkoski–Hossa–Kalevala (Uhtua). Saumamuodostuman luotispuolella sijaitsi suuri virtaamaton jäätikköalue, joka sijaitsee Ranuan ympäristössä (engl. Ranua interlobate area). Eteläisen Järvi-Suomen virtauskielekkeen välissä sijaitsi laaja kielekkeiden välinen alue (Keski-Pohjanmaan kolmio, engl. Middel Bothnia triangle ). Se alkoi Perämeren rannikolta ja jatkui linjalla Vihanti, Piippola, Pyhäntä, Vieremä, Iisalmi ja Siilinjärvi. Alueen leveydestä ei ole tässä tietoa. Vasta Siilinjärveltä alkoi sitten saumamuodostuma, joka kulki linjalla Siilinjärvi–Outokumpu–Ylämylly. Saumamuodostuma yhtyi Kontiolahdella Jaamankankaaseen, joka on osa Pielisjärven reunamuodostumaa eli Kalevalan reunamuodostuman eteläineen osaan.
Jäätikkövirrasta Suomen alueelle syntyneitä moreenimuodostumia ja muita muodostumia esiintyy 57 000 neliökilometrin suuruisella alueella. Ne ovat syntyneet pääosin 13 000–10 000 vuotta sitten. Sen alueella sijaitsevia muodostumia on mainittu luettelomaisesti.
Lähellä Perämeren rannikkoa Oulun eteläpuolella sijaitsee Ruukin drumliinikenttä, jonka alueella sijaitsevat Ruukki, Liminka ja Rantsila. Ruukin alueen drumliinit ovat pieniä ja matalina ne ovat yleensä alle 10 metriä korkeita. Niiden asennot ovat luode-kaakko-suuntaisia. Kenttä syntyi samaan aikaan kuin Kalevalan reunamuodostuma. Oulun drumliinikenttä sijaitsee Oulun pohjoispuolella ja se ulottuu Haukiputaalta Oulunjärvelle saakka. Kentän drumliinit ovat luode-kaakko-suuntaisia ja alle 15 metrin korkuisia selänteitä. Ne sijaitsevat hajallaan pieninä ryhminä ja nämäkin syntyivät samanaikaisesti Kalevalan reunamuodostuman kanssa. Suomussalmen–Hyrynsalmen drumliinikenttä sijaitsee Suomessa Kainuun keski- ja itäosissa ja se ulottuu katkonaisena vielä Venäjällä Nuokkijärveltä Kuittijärvelle saakka. Kentän drumliinien koko vaihtelee eri osissa ja pienempiä ne ovat jäätikön voimakkaamman virtauksen alueella. Ne ovat syntyneet jäätiköitymisen loppuvaiheessa ja siksi niiden suuntaus on riippuvainen jäätikön virtauksen suunnasta. Drumliinien suuntaus vaihteleekin länsi-itä-suunnasta luode-kaakko-suuntaan, mutta viimeisien jäätiköiden virtaus on ollut lounais-koillis-suuntainen. Sonkajärven–Outokummun drumliinikenttä ulottuu Kainuun ja Pohjois-Savon maakuntien rajalta Pohjois-Karjalan länsiosaan. Alueella on runsaasti vaaroja, jotka eristävät drumliinit pienemmiksi parviksi. Ne ovat luode-kaakko-suuntautuneita ja hyvin muodostuneita. Muoto on yleensä pitkä ja kapea, mutta Outokummun lähellä ne ovat leveitä ja soikeita. Ilomantsin drumliinikenttä sijoittuu Ilomantsin itäosaan reunamuodostumien länsipuolelle ja jatkuu Venäjällä Korpiselän, Loimolan ja Pitkärannan maastoihin. Tämä kenttä on syntynyt Salpausselkien muodostumisen aikoihin.
Oulun kumpumoreenikenttä sijaitsee Oulun koillispuolella ja se ulottuu Haukiputaalta Utajärvelle. Kenttä sisältää juomumoreenimaisia selänteitä, joiden suuntaus on lounas-koillisen-suuntainen. Kentän itäosassa on suuntaamattomia kumpumoreeneja. Raahen–Pyhännän kumpumoreenikenttä suuntautuu Perämeren rannikolta sisämaahan päin. Se on 110 kilometriä pitkä ja 20 kilometriä leveä. Se sisältää Rogen-moreeneja, joiden suuntaus on kohtisuorassa länsiluoteesta itäkaakkoon virrannutta jäätikön liikettä vastaan. Puolangan–Vaalan kumpumoreenikenttä sijaitsee Kainuun maakunnan länsiosassa. Se koostuu paikalleen sulaneen jäätikön kumpumoreeneista ja länsiosassa sijaitsevista juomumoreeneista. Suomussalmen kumpumoreenikenttä on Kainuun pohjoisosassa. Sen kumpumoreenit ovat monen muotoisia sisältäen kumpuja, juomuja ja rengasmaisia muodostumia. Kiuruveden–Nilsiän kumpumoreenikenttä on Pohjois-Savon maakunnan keski- ja pohjoisosassa. Sen erikoisuus on savipitoiset ja kivettömät moreenikummut ja sen Ruunin osakentällä olevat suuret kummut. Nurmeksen kumpumoreenikenttä sijaitsee Pohjois-Karjalan ja Kainuun maakuntien rajalla. Se on syntynyt paikalleen sulaneen jäätikön kohdalle. Kuhmon kumpumoreenikenttä on pieni ja sisältää kivisestä moreeniaineksesta muodostuneita kumpuja. [[Ilomantsi]n laaja ja hajanainen kumpumoreenikenttä sijaitsee Pohjois-Karjalan itäosassa, ja se syntyi samaan aikaan kanssa kerrostuneet reunamuodostumat. Sen moreenikummut ovat keskenään erilaisia ja ovat muodostuneet paikoilleen pysähtyneen jäätikön sulaessa.