stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Domination Black

| Domination Black> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2003–
Tyylilaji:  heavy metal, mighty basic metal, power metal, goottimetalli, sinfoninen metalli
Kotipaikka:  Kotka
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Matias Palm, laulu   Teppo Heiskanen, kitara   Lauri Eerola, bassokitara   Juuso Elminen, kosketinsoitin   Patrick "The Machine" Hakamäki, rummut   Juuso Laitinen, kitara  
Entiset jäsenet:  Kari A. Killgast, laulu (2003–2009)    Juha Beck, rummut (2003-2018) Ville Wiren, kitara (2003-2018) Ville Nissinen, rummut (2018-2021)
Levy-yhtiö:  Pride & Joy Music, 2020-   Kanki Records, 2012   Violent Journey Records, 2008   Poison Arrow, 2005–2007  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Domination Black on Kotkassa vuonna 2003 perustettu heavy metal -yhtye, jonka tyyliä
kuvastaa musiikillisesti ja ulkomusiikillisesti 1980-luvun thrash metal (Metallica, Megadeth, Anthrax, Slayer, Venom) ja saman aikakauden heavy metal (Dio, Judas Priest, W.A.S.P., Mercyful Fate).
Historia

Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa Fearbringer vuonna 2005 kokoonpanolla Kari Killgast (laulu), Ville Wiren (kitara), Lauri Eerola (basso), Juuso Elminen (kosketinsoittimet), Juha Beck (rummut) ja Teppo Heiskanen (kitara). Tätä seurasi Dark Legacy vuonna 2006 samalla kokoonpanolla.
Fearbringer ja Dark Legacy -albumien kansissa seikkailevan hirviöhahmon on suunnitellut Mr. Lordi. Kappaleesta "The Psycho" (albumilta Fearbringer) Domination Black julkaisi ensimmäisen videonsa vuonna 2005.
Vuonna 2008 yhtye julkaisi kolmannen levynsä nimeltä Haunting. Levyn kappaleessa "The House of 1000 Eyes" vierailee taustalaulajana Mr. Lordi. Julkaisu meni ilmestymisviikollaan Suomen virallisen singlelistan sijalle 15. Kappaleesta on myös tehty video (ohjaaja K. Sandberg). Hauntingin julkaisun myötä Domination Black teki useita esiintymisiä ympäri Suomea käsittäneen "Hangover From Hell" -kiertueen. Vuonna 2009 yhtye esiintyi ensimmäistä kertaa Suomen rajojen ulkopuolella Saksassa Nordischer Klang -festivaaleilla Greifswaldissa.
Vuodenvaihteessa 2009–2010 laulaja Killgast päätti jättää yhtyeen ja hänen seuraajakseen yhtyeen riveihin astui Matias Palm vuoden 2010 keväällä.
Yhtye alkoi pikaisesti sovittaa uutta materiaalia seuraavaa levyä varten ajaen samalla uutta kokoonpanoaan sisään keikkailemalla mm. Venäjällä, missä orkesteri otettiin hyvin vastaan. Albumin Dimension: Death nauhoitukset käynnistyivät kevättalvella 2011 äänittäjä/tuottaja Teemu Aallon kanssa ja kesäksi valmistuneen miksauksen viimeisteli masteroinnillaan ruotsalainen metalliguru Dan Swanö. Levy julkaistiin 22.2.2012 ja hiukan ennen levyn ilmestymistä julkaistiin musiikkivideo kappaleesta "Evilizer". Levy nousi ilmestyttyään Suomen viralliselle listalle ja saavutti myös sijoituksen Rumban listalla. Yhtye keikkaili levyn tiimoilta Suomessa, Ruotsissa, Venäjällä, Virossa sekä Romaniassa.
Vuosien 2013-2014 aikana Domination Black teki muutamia kotimaan keikkoja ja esiintyi myös Virossa maan suurimmalla raskaaseen musiikkiin keskittyvällä festivaalilla nimeltä Hard Rock Laager. Lisäksi yhtye valmisteli uutta materiaalia seuraavaa levyään varten. Näistä kappaleista ensimmäisenä valmistunut oli digisinglenä sekä videona julkaistu "Master of Deception", jolle soitti kitarasoolon Chris Holmes (ex-W.A.S.P.). Holmes osallistui myös kappaleesta tehtyyn promovideoon.
Huhtikuussa 2018 yhtyeen rumpali vaihtui ja Juha Beckin tilalle astui Ville Nissinen. Myös kitaristi Ville Viren jäi bändin toiminnasta pois. Uudeksi kitaristiksi valikoitui muutaman soitetun keikan jälkeen Juuso Laitinen. Heinäkuussa 2020 orkesteri sai vihdoin julkaistua neljännen, pitkään, lähes 8 vuotta valmistellun albuminsa Judgement IV saksalaisen Pride & Joy Music-levy-yhtiön kautta.
2021-2022 taitteessa rumpali Ville Nissinen keskittyi muihin bändiprojekteihin ja jätti yhtyeen. Tämän jälkeen rumpuja yhtyeessä alkoi paukuttaa Patrick Hakamäki.
Jäsenet

Matias Palm – laulu & kitara
Teppo Heiskanen – kitara
Lauri Eerola – bassokitara
Juuso Elminen – kosketinsoitin
Juuso Laitinen - kitara
Patrick Hakamäki - rummut
Jäsenet > Entiset jäsenet

Kari A. Killgast – laulu (2003–2009)
Juha Beck – rummut (2003-2018)
Ville Viren – kitara (2003–2018)
Ville Nissinen - rummut (2018-2021)
Diskografia > Studioalbumit

Fearbringer (2005,  Poison Arrow)
Dark Legacy (2006,  Poison Arrow)
Dimension: Death (2012,  Kanki Records, Playground Music)
Judgement IV (2020,  Pride & Joy Music)
Diskografia > Singlet

Master Of Deception (2014, Kanki Rekords)
Center of the Universe (2020)
VAT (2020)
Diskografia > EP:t

Haunting (2008,  Violent Journey Records) feat. Mr. Lordi
Diskografia > Demot

Termination Daze Vol.2 (2003)
Trendofobia Demo (2004)
Fear Re-LoaDEAD (2004)
Aiheesta muualla

Domination Black Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Uinti kesäolympialaisissa 1964

Uinti
Vuoden 1964 kesäolympialaisissa, Japanin Tokiossa, uitiin yhteensä 18 uintimatkaa. Miehet kilpailivat kymmenessä ja naiset kahdeksassa lajissa. Ensi kertaa olympialaisten ohjelmassa olivat miesten 4 × 100 metrin vapaauintiviesti sekä naisten ja miesten 400 metrin sekauinnit. Miesten 100 metrin selkäuinti oli korvattu kaksinkertaisella matkalla.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti |  Don Schollander Yhdysvallat (USA) | 53,4 |  Bob McGregor Iso-Britannia (GBR) | 53,5 |  Hans-Joachim Klein Saksojen yhteisjoukkue (EUA) | 54,0 |
| 400 m vapaauinti |  Don Schollander Yhdysvallat (USA) | 4.12,2 (ME) |  Frank Wiegand Saksojen yhteisjoukkue (EUA) | 4.14,9 |  Allan Wood Australia (AUS) | 4.15,1 |
| 1500 m vapaauinti |  Bob Windle Australia (AUS) | 17.01,7 |  John Nelson Yhdysvallat (USA) | 17.03,0 |  Allan Wood Australia (AUS) | 17.07,7 |
| 200 m selkäuinti |  Jed Graef Yhdysvallat (USA) | 2.10,3 (ME) |  Gary Dilley Yhdysvallat (USA) | 2.10,5 |  Robert Bennett Yhdysvallat (USA) | 2.13,1 |
| 200 m rintauinti |  Ian O’Brien Australia (AUS) | 2.27,8 (ME) |  Georgi Prokopenko Neuvostoliitto (URS) | 2.28,2 |  Chet Jastremski Yhdysvallat (USA) | 2.29,6 |
| 200 m perhosuinti |  Kevin Berry Australia (AUS) | 2.06,6 (ME) |  Carl Robie Yhdysvallat (USA) | 2.07,5 |  Fred Schmidt Yhdysvallat (USA) | 2.09,3 |
| 400 m sekauinti |  Dick Roth Yhdysvallat (USA) | 4.45,4 (ME) |  Roy Saari Yhdysvallat (USA) | 4.47,1 |  Gerhard Hetz Saksojen yhteisjoukkue (EUA) | 4.51,0 |
| 4 × 100 m vapaauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Stephen Clark  Michael Austin  Gary Ilman  Don Schollander | 3.32,2 (ME) |  Saksojen yhteisjoukkue (EUA)  Horst Löffler  Frank Wiegand  Uwe Jacobsen  Hans-Joachim Klein | 3.37,2 |  Australia (AUS) David Dickson  Peter Doak  John Ryan  Robert Windle | 3.39,1 |
| 4 × 200 m vapaauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Stephen Clark  Roy Saari  Gary Ilman  Don Schollander | 7.52,1 (ME) |  Saksojen yhteisjoukkue (EUA)  Horst-Günther Gregor  Gerhard Hetz  Frank Wiegand  Hans-Joachim Klein | 7.59,3 |  Japani (JPN) Makoto Fukui  Kunihiro Iwasaki  Toshio Shoji  Yukiaki Okabe | 8.03,8 |
| 4 × 100 m sekauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Thompson Mann  William Craig  Fred Schmidt  Stephen Clark | 3.58,4 (ME) |  Saksojen yhteisjoukkue (EUA)  Ernst-Joachim Küppers  Egon Henninger  Horst-Günther Gregor  Hans-Joachim Klein | 4.01,6 |  Australia (AUS) Peter Reynolds  Ian O’Brien  Kevin Berry  David Dickson | 4.02,3 |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti |  Dawn Fraser Australia (AUS) | 59,5 |  Sharon Stouder Yhdysvallat (USA) | 59,9 |  Kathy Ellis Yhdysvallat (USA) | 1.00,8 |
| 400 m vapaauinti |  Ginny Duenkel Yhdysvallat (USA) | 4.43,3 |  Marilyn Ramenofsky Yhdysvallat (USA) | 4.44,6 |  Terri Stickles Yhdysvallat (USA) | 4.47,2 |
| 100 m selkäuinti |  Cathy Ferguson Yhdysvallat (USA) | 1.07,7 (ME) |  Kiki Caron Ranska (FRA) | 1.07,9 |  Ginny Duenkel Yhdysvallat (USA) | 1.08,0 |
| 200 m rintauinti |  Galina Prozumenštšikova Neuvostoliitto (URS) | 2.46,4 |  Claudia Kolb Yhdysvallat (USA) | 2.47,6 |  Svetlana Babanina Neuvostoliitto (URS) | 2.48,6 |
| 100 m perhosuinti |  Sharon Stouder Yhdysvallat (USA) | 1.04,7 (ME) |  Ada Kok Alankomaat (NED) | 1.05,6 |  Kathy Ellis Yhdysvallat (USA) | 1.06,0 |
| 400 m sekauinti |  Donna De Varona Yhdysvallat (USA) | 5.18,7 |  Sharon Finneran Yhdysvallat (USA) | 5.24,1 |  Martha Randall Yhdysvallat (USA) | 5.24,2 |
| 4 × 100 m vapaauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Sharon Stouder  Donna De Varona  Pokey Watson  Kathy Ellis | 4.03,8 (ME) |  Australia (AUS)  Robyn Thorn  Janice Murphy  Lyn Bell  Dawn Fraser | 4.06,9 |  Alankomaat (NED) Paulina van der Wildt  Catharina Beumer  Wilhelmina van Weerdenburg  Erica Terpstra | 4.12,0 |
| 4 × 100 m sekauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Cathy Ferguson  Cynthia Goyette  Sharon Stouder  Kathleen Ellis | 4.33,9 (ME) |  Alankomaat (NED)  Kornelia Winkel  Klena Bimolt  Ada Kok  Erica Terpstra | 4.37,0 |  Neuvostoliitto (URS) Tatjana Saveljeva  Svetlana Babanina  Tatjana Devjatova  Natalja Ustinova | 4.39,2 |
Mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Mitalien määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 13 | 8 | 8 | 29 |
| 2. |  Australia | 4 | 1 | 4 | 9 |
| 3. |  Neuvostoliitto | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 4. |  Saksojen yhteisjoukkue | 0 | 4 | 2 | 6 |
| 5. |  Alankomaat | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 6. |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6. |  Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 8. |  Japani | 0 | 0 | 1 | 1 |
Ukonvuoren kalliomaalaus

| Ukonvuoren kalliomaalaus |
| --- | --- |

Sijainti
 Ukonvuoren kalliomaalaus
Koordinaatit:  62°14′34.7676″N, 28°52′3.9745″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Huippukausi:  kivikautinen
Kaupunki:  Enonkoski
Aiheesta muualla
  Ukonvuoren kalliomaalaus Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ukonvuoren kalliomaalaus sijaitsee Koloveden kansallispuistossa Enonkoskella Etelä-Savossa. Kalliomaalauksesta ilmoitti Matti Siivonen kahteen otteeseen ja viimeksi vuonna 1992.
Kallio ja sen sijainti

Kalliomaalaus sijaitsee keskellä Koloveden kansallispuistoa noin 21 kilometriä Enonkoskelta luoteeseen, Vaajasalossa (saari) olevassa Ukonniemessä. Veteen päättyvän ja lounaaseen aukeavan kallioisen vuoren jyrkänne on lohjennut puoliluolaksi, jonka onkalossa maalaus sijaitsee. Hankalan louhikon yläosaan on rakennettu telineiden varaan laituri, jonne pääsee veneeltä portaita pitkin. Maalauksia voi tarkastella laiturilta.
Osa maalauksen kalliosta on lohjennut pois ja lisävaurioita on voinut aiheutua aiemmin paikalla harjoitetusta kvartsin louhinnasta. Vuoren nimessä oleva Ukko viittaa mahdollisesti pakanuuden ajan ukonpalvontaan.
Maalaus

Ainoa selvä kuvio esittää 50 senttimetriä korkeaa ihmishahmoa. Koukkupolvinen ja kätensä ylös kohottanut ihminen on maalattu luolan perällä olevaan ulokkeen kärkeen noin 1,3 metriä luolan maapohjasta. Pitkään vartaloon on maalattu pyöreä pää, lyhyet raajat ja oikea käsi on osittain koholla. Vasen käsi ei enää erotu, mutta sen yli pyyhkäiseen sadeveden valumajälki. Jalat on maalattu koukkupolvisesti.
Maalauskentässä on punaväriläiskiä, joista ei erotu kuvioita. Yksi läiskistä voisi esittää 12 senttimetriä leveää rengasta.
Ajoitus

Vertaamalla maalausta ja Heinävedellä olevaa Vierunvuoren kalliomaalausta, on ne todettu tyyliltään samanaikaisiksi. Vierunvuoren kuviot on ajoitettu kivikaudelle kampakeraamiseen aikaan.
Maalauksen löytäjä Matti Siivonen kertoi arkeologeille löytäneensä saviastianpaloja läheisen  Sihvonniemen rannalta 1960-luvulla. Saviastian palaset löytyivät vesijättömaalta ja ne olivat löytäjän mukaan kampakeramiikkaa. Palaset ovat sittemmin hävinneet.
Sampaa

Sampaa on kulmakunta ja entinen koulupiiri Salon kaupungissa Varsinais-Suomessa. Sampaa on entisen Halikon kunnan reuna-alueita, jonka maat kuuluvat useiden maarekisterikylien, lähinnä Yttelän ja Pajulan, takamaihin. Sampaan naapurikylät ovat Nurkkila, Salainen ja Mäenala.
Sampaa on lähinnä peltomaata, jota rikkoo metsien peittämät kalliot. Someroja ja Mustakrotti virtaavat Sampaan läpi länteen ja laskevat Kuusjokeen Nurkkilan puolella. Sampaan asutus sijaitsee lähinnä kulmakuntaa halkovan tien varrella.
Sampaan koulupiiri perustettiin vuonna 1924. Koulu toimi aluksi Nummenpään tilan rakennuksissa ja oma koulurakennus valmistui 1927. Koulun yhteyteen rakennettiin piirikirjasto vuonna 1963, joka yhdistettiin Salaisten piirikirjastoon kolme vuotta myöhemmin vähäisen käyttäjäkunnan vuoksi. Myös Sampaan kansakoulu lopetti toimintansa pian tämän jälkeen.
Uiguurien kansanmurha

Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen (punaisella) sijainti Kiinan kartalla.
Uiguurien kansanmurhalla viitataan Kiinan kansantasavallan toimiin maan uiguurivähemmistön kulttuurin tukahduttamiseksi terrorismin torjumisen nimissä. Joidenkin valtioiden mukaan nämä toimet täyttävät kulttuurisen kansanmurhan kriteerit. Vuodesta 2021 alkaen toimia on Kiinan ulkopuolella kutsuttu myös kansanmurhaksi.
Toteutus

Uiguureihin kohdistetut toimet perustuvat Kiinan vuonna 2014 käynnistämään kampanjaan nimeltä ”kansan sota terrorismia vastaan”. Kampanjan mukaan uiguurien väitetty terroriuhka saa alkunsa uiguurien kulttuurista tai vähintäänkin sen omaksumista vaarallisista vaikutteista. Kampanjaan on kuulunut uskonnollisuuden ja islamin torjumisen lisäksi myös uiguurien itsenäisyyspyrkimysten tukahduttaminen, kattavan valvontajärjestelmän luominen uiguurien kuuliaisuuden arvioimiseksi, sekä uudelleenkoulutuskeskusten perustaminen.
Uiguurien pakkoassimilaation johtajana aloitti vuonna 2016 Chen Quanguo, joka oli aiemmin toiminut Tiibetin autonomisen alueen puoluesihteerinä ja tukahduttanut tiibetiläisten vastarintaa. Chen laajensi uiguurien valvontajärjestelmän täydeksi poliisivaltioksi. Jokaisesta uiguurista kerättiin kaiken muun tiedon lisäksi myös biometriset tiedot valvontajärjestelmään. Tietojen perusteella jokaiselle uiguurille määriteltiin henkilökohtainen turvallisuusluokitustaso. Turvallisiksi arvioidut uiguurit saivat jatkaa elämäänsä normaalisti, joskin valvonnan alaisena. Poikkeaviksi luokitellut joutuivat kuulusteluihin, pidätetyksi, vangituksi tai uudelleenkoulutukseen.
Yli miljoona muslimia (joista enemmistö on uiguureja) on sijoitettu internointileireille (tunnetaan myös uudelleenkoulutusleirien ja keskitysleirien nimellä) ilman mitään oikeudenkäyntiä tai vastaavaa juridista prosessia. Tämä on etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen laajamittaisin sijoitus internointileireille (uudelleenkoulutus- ja pakkotyökeskuksiin) toisen maailmansodan jälkeen.
Tuhansia moskeijoita on tuhottu tai vaurioitettu, satoja tuhansia lapsia on pakotettu eroon vanhemmistaan ja lähetetty kiinalaisiin sisäoppilaitoksiin.
Kiinan valtionjohdon politiikaan on kuulunut myös pakkotyöleirit, uiguurien uskonnollisten käytäntöjen tukahduttaminen (islam Kiinassa), poliittinen indoktrinaatio, vakava kaltoinkohtelu, pakkosterilisointi, pakotettu ehkäisy, ja pakkoabortit. Pääosin uiguurien asuttamien Hotanin ja Kašgarin prefektuurien syntyvyys putosi Kiinan valtiollisten tilastojen mukaan vuosina 2015–2018 yli 60 prosenttia. Samoina vuosina syntyvyys laski koko Kiinassa 9,69 prosenttia, 12,07:stä  10,9:ään tuhatta ihmistä kohden. Kiinan viranomaiset ovat myöntäneet, että vuonna 2018 syntyvyys laski Xinjiangissa lähes kolmanneksella, mutta ovat kiistäneet pakkosteriloinnista ja kansanmurhasta kertovat raportit. Vuonna 2019 syntyvyys laski Xinjiangissa vielä 24 prosenttia lisää (vertailuna koko valtion 4,2 prosenttia).selvennä
Määrittely kansanmurhaksi

Kiinan sortotoimia luonnehdittiin aluksi pakotetuksi valtaväestöön sulauttamiseksi, etniseksi puhdistukseksi tai kulttuuriseksi kansanmurhaksi. Syyskuussa 2022 YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto kutsui Kiinan toimia mahdollisesti rikoksiksi ihmisyyttä vastaan. Myös Amnesty ja Human Rights Watch -järjestö ovat syyttäneet Kiinaa rikoksista ihmisyyttä vastaan.
Kun lisää tietoja alkoi selvitä vuoden 2020 jälkeen, jotkut hallitukset, aktivistit, riippumattomat kansalaisjärjestöt (NGO), ihmisoikeusasiantuntijat, tutkijat sekä itsensä Itä-Turkestanin pakolaishallitukseksi nimittynyt ryhmä, nimesivät vuonna 2021 tapahtumat kansanmurhaksi Yhdistyneiden kansakuntien kansanmurhan määrittelevän yleissopimuksen mukaisesti, sillä tarkoituksena on ollut "aikomus tuhota etninen tai uskonnollinen ryhmä" kokonaan tai osittain. Hallituksista Kiinaa ovat kansanmurhasta syyttäneet esimerkiksi Yhdysvallat, Iso-Britannia, Kanada ja Alankomaat.
Kiina kiistää väitteet uiguurien kansanmurhasta ja katsoo väitteissä olevan kyse poliittisesta pelistä ja Kiinan-vastaisuuden levittämisestä.
Kirjallisuutta

Turkel, Nury: Ei pakotietä: uiguurin tarina.  Suomentanut Parviainen, Sirpa. Bazar, 2022.  ISBN 978-952-376-794-2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uiguurien kansanmurha Wikimedia Commonsissa
Australian Strategic Policy Institute (ASPI): The Xinjiang Data Project (useita julkaisuja, mm. satelliittikuva/kartta Xinjiang "uudelleenkoulutus"- ja pakkotyöleireistä) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (aspi.org.au)
Reetta Arvila (17.10.2021) En haluaisi olla uiguuriaktivisti (Yle Areena, audio, 45 min) (yle.fi)
Amnesty International (21.2.2020) Kun kaikkialla pelottaa – Uiguurit kertovat Kiinan harjoittamasta pelottelusta ulkomailla (amnesty.fi)
Ivar Ekman & Ulrika Bergqvist (8.10.2018) Kinas okända läger (Sveriges Radio, kanal P1: audio mp3, kesto 56 min (ruotsiksi) (sverigesradio.se)
Ivar Ekman & Ulrika Bergqvist (1.6.2019) Kina internerar hundratusentals – världen ser på (Sveriges Radio, kanal P1: audio mp3, kesto 56 min) (ruotsiksi) (sverigesradio.se)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Uyghur genocide
Uudelleenkoulutus- ja pidätyskeskusten sijainti Xinjiangin autonomisella alueen kartalla vuoden 2017 jälkeen (Aineistolähde: Australian Strategic Policy Institute (ASPI) tutkimus 24.9.2020).
Käännös suomeksi
Uinti kesäolympialaisissa 1968

Uinti
Vuoden 1968 kesäolympialaisissa Méxicossa uitiin yhteensä 29 uintimatkaa. Miehet kilpailivat 15:ssä ja naiset 14 lajissa. Uusia lajeja edellisiin olympialaisiin verrattuna olivat sekä miehillä että naisilla 200 metrin vapaauinti, 100 metrin rintauinti ja 200 metrin sekauinti. Lisäksi uusia lajeja olivat miehillä 100 metrin selkäuinti ja 100 metrin perhosuinti sekä naisilla 800 metrin vapaauinti, 200 metrin selkäuinti ja 200 metrin perhosuinti.
Mitalistit > Miehet

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti |  Michael Wenden Australia (AUS)  | 52,2 (ME) |  Ken Walsh Yhdysvallat (USA) | 52,8 |  Mark Spitz Yhdysvallat (USA) | 53,0 |
| 200 m vapaauinti |  Michael Wenden Australia (AUS) | 1.55,2 |  Don Schollander Yhdysvallat (USA) | 1.55,8 |  John Nelson Yhdysvallat (USA) | 1.58,1 |
| 400 m vapaauinti |  Michael Burton Yhdysvallat (USA) | 4.09,0 |  Ralph Hutton Kanada (CAN) | 4.11,7 |  Alain Mosconi Ranska (FRA) | 4.13,3 |
| 1500 m vapaauinti |  Michael Burton Yhdysvallat (USA) | 16.38,9 |  John Kinsella Yhdysvallat (USA) | 16.57,3 |  Greg Brough Australia (AUS) | 17.04,7 |
| 100 m selkäuinti |  Roland Matthes Itä-Saksa (GDR) | 58,7 |  Charlie Hickcox Yhdysvallat (USA) | 1.00,2 |  Ronnie Mills Yhdysvallat (USA) | 1.00,5 |
| 200 m selkäuinti |  Roland Matthes Itä-Saksa (GDR) | 2.09,6 |  Mitch Ivey Yhdysvallat (USA) | 2.10,6 |  Jack Horsley Yhdysvallat (USA) | 2.10,9 |
| 100 m rintauinti |  Don McKenzie Yhdysvallat (USA) | 1.07,7 |  Vladimir Kossinski Neuvostoliitto (URS) | 1.08,0 |  Nikolai Pankin Neuvostoliitto (URS) | 1.08,0 |
| 200 m rintauinti |  Felipe Muñoz Meksiko (MEX) | 2.28,7 |  Vladimir Kossinski Neuvostoliitto (URS) | 2.29,2 |  Brian Job Yhdysvallat (USA) | 2.29,9 |
| 100 m perhosuinti |  Doug Russell Yhdysvallat (USA) | 55,9 |  Mark Spitz Yhdysvallat (USA) | 56,4 |  Ross Wales Yhdysvallat (USA) | 57,2 |
| 200 m perhosuinti |  Carl Robie Yhdysvallat (USA) | 2.08,7 |  Martyn Woodroffe Iso-Britannia (GBR) | 2.09,0 |  John Ferris Yhdysvallat (USA) | 2.09,3 |
| 200 m sekauinti |  Charlie Hickcox Yhdysvallat (USA) | 2.12,0 |  Greg Buckingham Yhdysvallat (USA) | 2.13,0 |  John Ferris Yhdysvallat (USA) | 2.13,3 |
| 400 m sekauinti |  Charlie Hickcox Yhdysvallat (USA) | 4.48,4 |  Gary Hall Yhdysvallat (USA) | 4.48,7 |  Michael Holthaus Länsi-Saksa (FRG) | 4.51,4 |
| 4 × 100 m vapaauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Zach Zorn  Stephen Rerych  Mark Spitz  Ken Walsh | 3.31,7 (ME) |  Neuvostoliitto (URS)  Semjon Belits-Geiman  Viktor Mazanov  Georgi Kulikov  Leonid Iljitšev | 3.34,2 |  Australia (AUS) Gregory Rogers  Robert Windle  Robert Cusack  Michael Wenden | 3.34,7 |
| 4 × 200 m vapaauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) John Nelson  Stephen Rerych  Mark Spitz  Don Schollander | 7.52,3 |  Australia (AUS) Greg Rogers  Graham White Bob Windle   Michael Wenden | 7.53,7 |  Neuvostoliitto (URS) Vladimir Bure   Semjon Belits-Geiman  Georgi Kulikov  Leonid Iljitšev | 8.01,6 |
| 4 × 100 m sekauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Charlie Hickcox  Don McKenzie  Doug Russell  Ken Walsh | 3.54,9 (ME) |  Itä-Saksa (GDR)  Roland Matthes  Egon Henninger  Horst-Günther Gregor  Frank Wiegand | 3.57,5 |  Neuvostoliitto (URS) Juri Gromak   Vladimir Kossinski  Vladimir Nemšilov  Leonid Iljitšev | 4.00,7 |
Mitalistit > Naiset

| Laji: | Kultaa: | Kultaa: | Hopeaa: | Hopeaa: | Pronssia: | Pronssia: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m vapaauinti |  Jan Henne Yhdysvallat (USA) | 1.00,0 |  Susan Pedersen Yhdysvallat (USA) | 1.00,3 |  Linda Gustavson Yhdysvallat (USA) | 1.00,3 |
| 200 m vapaauinti |  Debbie Meyer Yhdysvallat (USA) | 2.10,5 |  Jan Henne Yhdysvallat (USA) | 2.11,0 |  Jane Barkman Yhdysvallat (USA) | 2.11,2 |
| 400 m vapaauinti |  Debbie Meyer Yhdysvallat (USA) | 4.31,8 |  Linda Gustavson Yhdysvallat (USA) | 4.35,5 |  Karen Moras Australia (AUS) | 4.37,0 |
| 800 m vapaauinti |  Debbie Meyer Yhdysvallat (USA) | 9.24,0 |  Pam Kruse Yhdysvallat (USA) | 9.35,7 |  Maria Teresa Ramirez Meksiko (MEX) | 9.38,5 |
| 100 m selkäuinti |  Kaye Hall Yhdysvallat (USA) | 1.06,2 (ME) |  Elaine Tanner Kanada (CAN) | 1.06,7 |  Jane Swagerty Yhdysvallat (USA) | 1.08,1 |
| 200 m selkäuinti |  Pokey Watson Yhdysvallat (USA) | 2.24,8 |  Elaine Tanner Kanada (CAN) | 2.27,4 |  Kaye Hall Yhdysvallat (USA) | 2.28,9 |
| 100 m rintauinti |  Đurđica Bjedov Jugoslavia (YUG) | 1.15,8 |  Galina Prozumenštšikova Neuvostoliitto (URS) | 1.15,9 |  Sharon Wichman Yhdysvallat (USA) | 1.16,1 |
| 200 m rintauinti |  Sharon Wichman Yhdysvallat (USA) | 2.44,4 |  Đurđica Bjedov Jugoslavia (YUG) | 2.46,4 |  Galina Prozumenštšikova Neuvostoliitto (URS) | 2.47,0 |
| 100 m perhosuinti |  Lyn McClements Australia (AUS) | 1.05,5 |  Ellie Daniel Yhdysvallat (USA) | 1.05,8 |  Susan Shields Yhdysvallat (USA) | 1.06,2 |
| 200 m perhosuinti |  Ada Kok Alankomaat (NED) | 2.24,7 |  Helga Lindner Itä-Saksa (GDR) | 2.24,8 |  Ellie Daniel Yhdysvallat (USA) | 2.25,9 |
| 200 m sekauinti |  Claudia Kolb Yhdysvallat (USA) | 2.24,7 |  Susan Pedersen Yhdysvallat (USA) | 2.28,8 |  Jan Henne Yhdysvallat (USA) | 2.31,4 |
| 400 m sekauinti |  Claudia Kolb Yhdysvallat (USA) | 5.08,5 |  Lynn Vidali Yhdysvallat (USA) | 5.22,2 |  Sabine Steinbach Itä-Saksa (GDR) | 5.25,3 |
| 4 × 100 m vapaauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Jane Barkman  Linda Gustavson  Susan Pedersen  Jan Henne | 4.02,5 |  Itä-Saksa (GDR)  Gabriele Wetzko  Roswitha Krause  Uta Schmuck  Martina Grunert | 4.05,7 |  Kanada (CAN) Angela Coughlaw  Marilyn Corson  Elaine Tanner  Marion Lay | 4.07,2 |
| 4 × 100 m sekauintiviesti |  Yhdysvallat (USA) Kaye Hall  Catie Ball  Ellie Daniel  Susan Pedersen | 4.28,3 |  Australia (AUS)  Lyn Watson  Lyn McClements  Judy Playfair  Janet Steinbeck | 4.30,0 |  Länsi-Saksa (FRG) Angelika Kraus  Uta Frommater  Heike Hustede  Heidemarie Reineck | 4.36,4 |