Kimmo Kiljunen
Ura

Koulutukseltaan Kiljunen on valtiotieteen tohtori ja hänet on nimitetty dosentiksi. Hän on erikoistunut Euroopan unionin integraatiokysymyksiin sekä Euroopan neuvoston että ETYJin demokratia- ja ihmisoikeuskysymyksiin ja johtanut useita ETYJ:n vaalitarkkailumissioita. Hän oli myös Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön parlamentaarinen yleiskokouksen varapuheenjohtaja Göran Lennmarkerin ollessa puheenjohtajana. Hän on ollut Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja ja sen parlamentaarisen yleiskokouksen varapuheenjohtaja. Euroopan neuvostossa hän ollut Valko-Venäjän ja Armenian erityisraportoija. Hänen roolinsa on ollut keskeinen Valko-Venäjän demokraattisen opposition saadessa edustusoikeuden Euroopan neuvostoon. lähde?
Kiljunen oli ennen parlamenttiuraansa 10 vuotta Helsingin yliopiston kehitysmaainstituutin johtaja. Hän on työskennellyt myös YK:n kehitysohjelman palveluksessa New Yorkissa ja UNICEFin tehtävissä Nairobissa. Kiljunen on julkaissut parikymmentä kirjaa kotimaan politiikasta, kansainvälisistä suhteista ja globaaleista kehitysongelmista. Kiljunen muun muassa kävi julkista väittelyä konventin näkökulmasta esimerkiksi eurokansanedustaja Esko Seppäsen kanssa Euroopan unionin perustuslaillisesta sopimuksesta. Kiljunen kannatti EU:n perustuslakisopimusta ja kirjoitti aiheesta kirjan. lähde?
Suuren valiokunnan varapuheenjohtajana Kiljunen valmisteli eduskunnan ponnen, minkä tarkoituksena oli mahdollistaa tekijänoikeuslain ja rikoslain muutos hallituksen esityksenä HE 28/2004 Euroopan unionin tekijänoikeusdirektiiviä vastaavaksi. lähde?
Kiljunen toimi Kirgisian etnisten ryhmien välistä konfliktia 2010 tutkineen kansainvälisen komission johdossa, joka perustettiin Kirgisian presidentin Roza Otunbayevan aloitteesta. Raportin julkistamisen jälkeen Kirgisian parlamentti julisti hänet ei-toivotuksi henkilöksi. Kansainvälinen yhteisö mukaan lukien YK ja EU pitivät raporttia ansiokkaana.
Kiljunen oli yksi Ottawan miinankieltosopimuksen alullepanijoista.
Kiljunen toimi ulkoministerin rauhanvälityksen erityisedustajana 2011-2015. Hän aloitteestaan luotiin Suomen laajin rauhanvälityshanke Myanmarin etnisten konfliktien sovittelemiseksi.
Kiljunen teki lokakuussa 2018 kansalaisaloitteen otsikolla ”eläkeläisten lakisääteisen köyhtymiskierteen katkaiseminen”. Kyseessä oli ehdotus ryhtymiseksi lainsäädäntötoimiin työssä ansaitun eläketason turvaamiseksi ja puoliväli-indeksin palauttamiseksi työeläkkeisiin kymmeneksi vuodeksi.
Kiljunen oli avainhenkilö perustettaessa Haminan lippumaailmaa, jonka tuloksena kaupunkiin pystytettiin Suomen 100-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi sadan metrin suurlipputanko. Hän oli aloitteellinen, kun 24.2.2024 tankoon vedettiin Ukrainan jättilippu solidaarisuuden osoituksena maan taistellessa itsenäisyydestään Venäjän hyökkäyksen jälkeen.
Kiljunen suhtautui varauksellisesti Suomen Nato-jäsenyyteen ja toivoi maan säilyvän sotilaallisesti liittoutumattomana. Venäjän hyökättyä Ukrainaan hän kallistui Nato-jäsenyyden kannalle. Perusteena oli pelko yksinjäämisestä, josta Suomi oli saanut tuta talvisodan aikana. Kiljusen mukaan hän ei muuttanut kantaansa, sillä Nato-jäsenyys ei ollut hänelle päämäärä, vaan keino pienen maan selviytymistarinassa. Toisen maailmansodan jälkeistä suomettumisvaihettakin hän arvioi tästä lähtökohdasta.
Kiljunen on tuominnut jyrkin sanoin Venäjän sotatoimet ja ihmisoikeusloukkaukset Ukrainassa, minkä seurauksena hän on mustalla listalla ja ei-toivottu henkilö Venäjällä. Euroopan neuvoston kautta hän on luonut hyvät suhteet Venäjän johtaviin oppositiopolitiikkoihin. Hänen kutsustaan Julia Navalnya ja Vladimir Kara-Murza vierailivat Suomessa syksyllä 2024.
Vuonna 2021 Kiljunen totesi, että Ukraina saattaa joutua liennyttämään välejään Venäjään eli suomettumaan. Kiljusesta suomettuminen oli pienen maan upea selviytymistarina ja kunniakas tie.
Kiljunen erosi ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajan tehtävästä 29. marraskuuta 2024 annettuaan lausuntoja, jotka eivät ole sen virallisen linjan mukaisia. Kiljunen oli ottanut eduskunnassa vastaan suomenvenäläisen Aleksanterinliiton vierailijaryhmän, jolle 
hän sanoi itärajan pysyvän kiinniolon olevan ihmisoikeusongelma. Tällä perusteella hän oli äänestänyt kiistanalaisen rajalain puolesta, jotta raja saataisiin hallitusti avattua.  Hän totesi myös pelkästään venäläisiin kohdistuvan kiinteistökauppojen rajoittamisen olevan eurooppalaisten oikeusnormien vastaisen, koska emme voi hyväksyä kollektiivista rangaistusta. Siksi tuossa muodossa ehdotettu laki olisi kansallisesti diskriminoiva, joku saattaisi sanoa sitä jopa rasistiseksi. Kiljunen arvosteli myös keltaista lehdistöä välillisesti hybridivaikuttamisesta, kun se uutisoi isosti jonkun mitättömän venäläisen trollin Suomi-kirjoittelua. Kiljunen oli jo aikaisemmin saman vuoden aikana herättänyt useasti keskustelua siitä, miten paljon valiokuntajohtaja saa esittää omia näkemyksiään.