stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ihre erfolgreichsten Lieder-Super 20
Kappaleet

Du kannst fliegen, wenn du nur willst (3:02)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Franky Boy - 2002 BMG Ariola München GmbH
Die Insel Romantica (3:46)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Discoton/mami-music - 1998 BMG Ariola München GmbH
Mein Schatz, das muss ein Jäger sein (3:27)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Discoton - 2000 BMG Ariola München GmbH
Ein Fels in der Brandung (3:48)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Discoton - 2000 BMG Ariola München GmbH
Böse Buben suchen brave Mädchen (3:17)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Discoton/mami-music - 1998 BMG Ariola München GmbH
Hör deinen Träumen zu (3:21)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Franjy Boy - 2002 BMG Ariola München GmbH
Wunderland (3:45)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Discoton - 2000 BMG Ariola München GmbH
Ramba Zamba und Tequila (3:40)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Franky Boy - 2001 BMG Ariola München GmbH
Du bist mein Robinson (3:40)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Franky Boy - 2001 BMG Ariola München GmbH
Man darf doch wohl noch träumen (3:20)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Discoton - 2000 BMG Ariola München GmbH
Viel mehr Liebe braucht die Welt (3:04)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Franky Boy - 2002 BMG Ariola München GmbH
Es muss ja nicht der ganze Himmel sein (3:25)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Discoton/mami-music - 1998 BMG Ariola München GmbH
Liebe braucht keine Worte (3:04)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Franky Boy - 2001 BMG Ariola München GmbH
Und der Wind sang sein Ave Maria (3:36)
Jean Frankfurter - Irma Holder - UFA/mami-music - 1996 BMG Ariola München GmbH
Wer lachen kann, ist besser dran (3:37)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Discoton/mami-music - 1998 BMG Ariola München GmbH
Es war einmal ein Traum (3:04)
Jean Frankfurter - Irma Holder - UFA/mami-music - 2000 BMG Ariola München GmbH
Du bist Feuer und Wasser (3:44)
Jean Frankfurter - Irma Holder - UFA/mami-music - 1996 BMG Ariola München GmbH
Stella d'amore (3:24)
Jean Frankfurter - montana - 2001 BMG Ariola München GmbH
Der Junge von San Angelo (3:28)
Jean Frankfurter - Irma Holder - UFA/mami-music - 1995 BMG Ariola München GmbH
Schwabamädle (3:02)
Jean Frankfurter - Irma Holder - Franky Boy - 2001 BMG Ariola München GmbH
Bonustrack:
In unserer Hand liegt unsere Erde (2:04)
Jean Frankfurter - Irma Holder - montana - 2002 BMG Ariola München GmbH
Aiheesta muualla

CD-Lexikon
Isojärvi (Taivalkoski)

| Isojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Taivalkoski
Koordinaatit:  65°21′45″N, 28°26′45″E
Järvinumero:  61.758.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  211,6 m 
Rantaviiva:  13,02 km 
Pinta-ala:  2,22 km² 
Tilavuus:  0,0158 km³ 
Keskisyvyys:  7 m 
Suurin syvyys:  24 m 
 fiIsojärvi 
Isojärvi on pohjanmuodoiltaan vaihteleva ylänköjärvi Taivalkosken eteläosassa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 142 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Isojärven pituus lounaasta koilliseen on 4,7 kilometriä. Järvi on puolisen kilometriä leveä lukuun ottamatta kapeaa koilliskulmaa. Järven keskiosassa Hietalahden kohdalla altaan leveys on noin 700 metriä. Noin kolmasosa Isojärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 24 metriä, sijaitsee itärannan läheisyydessä. Järven lounaisosan Niskalahti ja Luvelahti ovat matalia, myös Hietalahti on matala. Isojärven rannat ovat metsäisiä, lounaisrannoilla on jonkin verran kulttuurimaisemaa.
Isojärven keskivaiheilla pohjoisen rannan tuntumassa sijaitsee kaksi pientä saarta: Isosaari ja Pikkusaari. Järven koilliskolkan Järvenpäähän laskee Latvanjoki pohjoisesta Latvajärveltä (230,9 metriä mpy) ja Portinoja koillisesta Saari-Loukolta (247,1 metriä mpy). Lounaiskolkan Niskalahti kapenee luusuaksi, josta alkaa etelään virtaava Välijoki, joka laskee Korvuanjokeen.
Isojärven vesitilavuus on 15 811 000 kuutiometriä.
Isojärvi (61.758.1.004) kuuluu Isojärven valuma-alueeseen (61.758), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korvuanjoen valuma-alue (61.75) ja ensimmäinen jakovaihe on Korpijoen valuma-alue (61.7). Isojärvi on laajin Isojärven valuma-alueen 21:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Latvajärvi, Varisjärvi ja Korpijärvi.
Isojärvi on 15:nneksi laajin Taivalkosken 588:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Harjajärvi.
Taivalkosken Isojärvi on kahdeksanneksi laajin Suomen 31:stä saman nimisestä vakavedestä.
International Network of M&A Partners

IMAP (International Network of M&A Partners) on kansainvälinen yrityskauppaketju, johon kuuluu maailmanlaajuisesti 45 yritystä 29 maassa. IMAP-neuvonantajat ovat erikoistuneet keskisuurten, noin 5-100 M€:n, yritysten strategisiin fuusio-, osto-, myynti- ja näitä lähellä olevien corporate finance -palvelujen tarjoamiseen ja toimeenpanoon. IMAP-jäsenyritysten palvelua käyttävät lähinnä perheyritysten omistajat ja johto, suuryritysten johto konsernin osien myynnissä sekä suuret monikansalliset yritykset halutessaan ostaa keskikokoisia yrityksiä eri maissa.
Suomen IMAP-edustaja on ProMan Oy, Ruotsin Nordic Merger, Norjan Rokade ja Tanskan Advizer.
IMAP-yritykset toteuttivat eniten yrityskauppoja Pohjoismaissa vuosina 2007, 2008 ja 2009.
Aiheesta muualla

IMAP:n kotisivut
James Weisgerber

James Vernon Weisgerber (s. 1. toukokuuta 1938 Vibank) on kanadalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Reginan arkkihiippakuntaan 1. kesäkuuta 1963 ja nimitettiin Saskatoonin hiippakunnan johtoon 7. maaliskuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Peter Joseph Mallon, jota avustivat Joseph Neil MacNeil ja Joseph Faber MacDonald.
Weisgerber sai 7. kesäkuuta 2000 nimityksen Winnipegin arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 24. elokuuta.
International Order of Runeberg

International Order of Runeberg (ruots. Orden av Runeberg, Runebergorden) oli vuosina 1920–2015 toiminut Pohjois-Amerikan suomenruotsalaisten järjestö.
Järjestö syntyi Amerikan suomenruotsalaisten raittiusseurojen liiton (Svensk-Finska Nykterhets­förbundet av Amerika) ja sairausapuyhdistysten liiton (Svensk-Finska Sjukhjälpsförbundet Finland av Amerika) yhtyessä vuonna 1920. Se jakautui idän, Keskilännen ja lännen piireihin, joissa oli vuonna 1929 71 osastoa ja 8 500 jäsentä. 1930-luvun alun pulavuosien aiheuttaman notkahduksen jälkeen jäsenmäärä kohosi 7 200:aan vuonna 1939, mutta alkoi sen jälkeen tasaisesti laskea ja oli 4 100 vuoden 1965 lopussa. Jäsenkunnan vähenemistä Yhdysvalloissa kompensoi jonkin verran maahanmuuton jatkuminen Kanadaan.
Alkuperäisestä raittiustoiminnasta luovuttiin pian Yhdysvaltojen kieltolain seurauksena ja sairausapu menetti merkityksensä 1930-luvun sosiaaliuudistusten ansiosta. Runeberg-seuran tärkeimmiksi tehtäviksi muodostuivat jäsenkuntansa yhteis- ja harrastustoiminta, kontaktien ylläpito Suomeen sekä opiskelustipendien jakaminen. Tärkeitä toimintamuotoja olivat muutaman vuoden välein järjestetyt valtakunnalliset ja piiritapaamiset sekä vuodesta 1930 järjestetyt kuoromatkat Suomeen. Toiminnan kieleksi tuli vähitellen ruotsin sijaan englanti. Seuran pääosin englanninkieliseksi muuttunut lehti Ledstjärnan sai vuonna 1946 nimen Leading Star.
International Order of Runeberg päätettiin lakkauttaa Vancouverissa vuonna 2014 pidetyssä järjestön kokouksessa. Sen toimintaa kuitenkin jatkavat seitsemän paikallisosastoa, jotka päättivät julkaista Leading Star -lehteä vielä kolmen vuoden ajan. Amerikan suomenruotsalaisten perintöä ylläpitää vuonna 1991 perustettu suomenruotsalainen historiaseura Swedish-Finn Historical Society, jonka arkistoon Runeberg-seuran aineisto on talletettu.
Aiheesta muualla

Order of Runeberg Lodges (englanniksi)
Swedish Finn Historical Society (englanniksi)
Kasarmi

"Lamellikasarmi" 1930-luvulta Niinisalon varuskunnassa Kankaanpäässä.
AUK:n kasarmi Niinisalossa 1980–1990-lukujen taitteessa. Kasarmi on rakenteeltaan tyypillinen sotien jälkeisen kasarmiarkkitehtuurin tuote.
Norrbottenin rykmentin kasarmi Bodenissa Ruotsissa.
Kasarmi on sotilaiden majoittamiseen tarkoitettu rakennus. Kasarmialue päävartion, ruokalan ja muiden huoltorakennusten ohella muodostaa varuskunta-alueen.
Kasarmit Suomessa

Suomen kasarmiarkkitehtuurista erottuu selvimmin kaksi eri rakennustyyppiä, autonomian ajan venäläiset punatiilikasarmit ja 1960-luvulta lähtien rakennetut teräsbetonikasarmit. Ensin mainittua tyyppiä on nähtävissä muun muassa  seuraavilla varuskunta-alueilla tai niiden osissa:
entisessä Lahden varuskunnassa Hennalassa
Suomen kasarmi (myös Suomenkasarmi) Hämeenlinnassa Myllymäessä ja
Santahaminassa Helsingissä.
Näistä kaksi ensimmäistä kuuluu Museoviraston määrittämiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Teräsbetonikasarmikauden tyyliä edustavat mm. Säkylän Huovinrinteen ja Valkealan Vekaranjärven kasarmit.
Kategorioiden ulkopuolella ovat tyyliltään esimerkiksi ilmavoimien kasarmeista Pirkkalan tukikohdan ja Luonetjärven varuskunnan kasarmit.
Kasarmit Suomessa > Varhaisemmat ajat

Ruotujakolaitoksen aikoina varsinaisia kasarmeja ei ollut. Ruotsalaiset ryhtyivät suuren Pohjan sodan jälkeen varustamaan Lappeenrantaan bastionia 1720-luvulla. Ruotsin vallan aikana Suomeen rakennettiin useita kulttuurihistoriallisesti merkittäviä kasarmi- ja linnoitusalueita kuten Suomenlinna. Sen rakentamisesta oli päätetty vuonna 1747, kun Suomen itäiset osat oli menetetty pikkuvihassa venäläisille.
Venäjän vallan aikana Suomeen rakennettiin runsaasti kasarmeja. Näitä suunnittelivat tunnetut arkkitehdit kuten Carl Ludvig Engel ja Ernst Lohrmann. Ensin mainitun käsialaa ovat Helsingin Katajanokan ja Kaartinkaupungin kasarmit. Tarkk'ampujapataljoonille rakennettiin puisia kasarmeja maakuntien pääkaupunkeihin 1880-luvulla, kuten esimerkiksi Oulun kasarmit. Poiketen muualla vallinneesta käytännöstä Suomessa ei nukuttu yhtenäisessä suuressa hallissa vaan majoitustuvat olivat pitkän käytävän varrella.
Suomalaiset joukot lakkautettiin sortovuosina ja venäläinen sotaväki täytti kasarmit joita ryhdyttiin rakentamaan punatiilestä 1900-luvun alussa. Näitä kohosi etenkin Pietariin johtavan radan varrelle kuten esimerkiksi Kouvolaan.
Suomen itsenäistyttyä haluttiin uudistaa kasarmiarkkitehtuuria funktionalismin hengessä. Sen tuloksena syntyi Ragnar Ypyän, Martta Martikainen-Ypyän ja Kalle Lehtovuoren piirtämiä rakennuksia. Aikakauden edustajia ovat mm. Kankaanpään Niinisalon Lamellikasarmi, Taivallahden kasarmit Helsingissä ja Kadettikoulun rakennus Santahaminassa Helsingissä.
Sotien jälkeen kasarmien rakentamisessa alkoi uusi aikakausi kun joukko-osastot siirrettiin kaupungeista ns. korpivaruskuntiin. Ensimmäisenä valmistui Hiukkavaaran varuskunta Ouluun, viimeisenä Vekaranjärvi Valkealaan 1970-luvulla. Myös olemassa olevia varuskuntia täydennysrakennettiin uusien tyyppipiirustuksien mukaisilla teräsbetonikasarmeilla. Tuon ajan arkkitehteja olivat Osmo Lappo ja Heidi Vähäkallio-Hirvelä. Tyypillinen tämän aikakauden kasarmi on kolmikerroksinen rakennus, jossa alimmassa kerroksessa sekä mahdollisessa kellarissa on luokkahuoneita ja varastoja, kun taas ylemmät kaksi kerrosta ovat varusmiesten majoitustiloja. Yksittäiseen tupaan majoitetaan noin 10–15 henkeä. Noin viittä tupaa kohti rakennuksessa on yhdistetty käymälä–pesuhuone.  1990-luvulla teräsbetonikasarmeissa oli yleistä että käymälätiloissa wc-istuimet olivat yhdessä rivissä, vain kapealla näkösuojalla erotettuna, joissain tapauksissa niitäkään ei ollut. Suihkuja oli ainoastaan kaksi jokaista viittä tupaa kohden. Pesutiloissa oli tyypillisesti kaksi pyöreää, isoa metallista käsienpesuallasta.lähde tarkemmin?
Kasarmit Yhdysvalloissa

Yhdysvaltain asevoimissa sotilaat majoittuvat kasarmeihin peruskoulutuskaudella ja joskus myös jatkokoulutuksessa. Merijalkaväen sotilailla on erilliset miesten ja naisten tilat. Tämä poikkeaa maavoimien, rannikkovartioston, ilmavoimien ja merivoimien järjestelystä jossa alokkaat koulutetaan samoissa tiloissa, mutta majoitetaan erikseen. Nykyään Yhdysvaltain asevoimissa on käytäntönä majoittaa ainoastaan perheettömät sotilasarvoltaan alemmat sotilaat kasarmeihin, poikkeuksena ne joille se on käytännön syistä tarpeen. Perheettömien aliupseerien ja nuorempien upseerien odotetaan yleensä hankkivan itse asuntonsa varuskunnan ulkopuolelta. Ne jotka varuskunta-alueella asuvat ovat majoitettu yleensä omiin erillisiin huoneisiinsa. Merijalkaväen käytännöt usein poikkeavat näistä järjestelyistä. Yhdysvaltain ilmavoimissa kasarmeja kutsutaan asuntoloiksi, dormitories. Toisen maailmansodan aikana useimmat kasarmit olivat huokeita mutta vankkoja nopeasti koottavia aaltopeltisiä kaarihalleja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kasarmi Wikimedia Commonsissa
Jambi (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Jambi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
jambi, eräs runojalka
Jambi, provinssi Indonesiassa
Jambi, kaupunki Indonesiassa ja samannimisen provinssin pääkaupunki
Muaro Jambi, hallintoalue Jambin provinssissa
”Jambi”, kreikkalaisen muusikko Déspoina Vandín single
”Jambi”, yhdysvaltalaisen rockyhtye Toolin single.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jambi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
International Lesbian, Gay, Bisexual, Trans and Intersex Association

| International Lesbian, Gay, Bisexual, Trans and Intersex Association |
| --- | --- |

Perustettu:  8. elokuuta 1978
Toimiala:  ihmisoikeudet
Kotipaikka:  Geneve, Sveitsi
Jäsenmäärä:  1 200 jäsenjärjestöä
Aiheesta muualla
[ilga.org Sivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
International Lesbian, Gay, Bisexual, Trans and Intersex Association (ILGA) on kansainvälisesti toimiva seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia ajava järjestö. Se perustettiin vuonna 1978 nimellä International Gay Association (IGA). ILGA:n korkein päättävä elin on vähintään kahden vuoden välein järjestettävä maailmankonferenssi. ILGA:an kuuluu maailmassa kaikkiaan yli 1 200 järjestöä 125 maasta. Sillä on vuodesta 2011 ollut neuvoa-antava asema YK:n talous- ja sosiaalineuvostossa (ECOSOC). Status oli myönnetty jo aikaisemmin joillekin ILGAn alajärjestöille kuten Euroopan osasto ILGA-Europelle. Status oli tätä ennen pitkään evätty pedofiilien oikeuksien ajamisesta ilmenneen huolen vuoksi.
ILGAn suomalaiset jäsenjärjestöt ovat Seta, Sateenkaariperheet, Trasek, Helsingin seudun Seta, Oulun Seta, Pirkanmaan Seta ja Turun seudun Seta. Suomalainen Krister Karttunen on toiminut ILGAn hallituksen varajäsenenä 2015–2016.
ILGA-Europe

Euroopan tasolla toimiva ILGA-Europe perustettiin vuonna 1996. ILGA-Europen hallituksessa ovat olleet suomalaiset Tiia Aarnipuu vuosina 2001–2004 ja Tanja Lehtoranta vuosina 2012–2013.
Aiheesta muualla

ILGAn verkkosivut
ILGA-Europen verkkosivut
Kasari jõgi

| Kasari jõgi |
| --- | --- |
 Kasari jõgi Matsalun kansallispuistossa
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Viro
Maakunnat:  Raplamaa, Harjumaa, Läänemaa, Pärnumaa
Kunnat:  Kohila, Rapla, Saue, Märjamaa, Lääneranna, Lääne-Nigula
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kasari jõen vesistö
Pinta-ala:  3 213,1 km² 
Pääuoman osuudet:  Teenuse jõgi ja Kasari jõgi
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Rabivere, Kohila
 :  59°7′15″N, 24°40′13″E
Laskupaikka:  Matsalu laht, Lääneranna
 :  58°45′1″N, 23°43′13″E
Sivu-uomat:  Vardi jõgi, Konnaveski jõgi, Ellamaa oja, Vigala jõgi, Allika jõgi, Vanamõisa jõgi, Liivi jõgi, Penijõgi ja Tuudi jõgi
Taajamat:  Sipa ja Teenuse
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  64,5 m mpy.
Laskukorkeus:  0 m mpy.
Korkeusero:  64,5 m
Pituus:  114,5 km  
Kaltevuus:  0,56 m/km
Keskiylivirtaama:  500 – 750 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  25 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,8 – 1 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Kasari jõgi  on joki Viron länsiosissa Raplamaan, Harjumaan, Läänemaan ja Pärnumaan maakunnissa. Joki laskee Väinämereen Matsalunlahdessa Läänerannassa. Joen rinnakkaisniminä käytetään sen yläjuoksulla Teenuse jõgi, Tiinuse jõgi tai Sipa jõgi.
Noin 24 kilometriä ennen joensuuta yhtyvät Vigala jõgi ja Teenuse jõgi Kasari jõeksi. Teenuse jõen valuma-alue on 1 636 km² ja Vigala jõen 1 577 km². Esimerkiksi hydrologi August Loopmann on esittänyt Kasari jõen pääuomaksi Vigalan haaraa, joka on Teenusen haaraa kuusi kilometriä pitempi. Toisaalta, noin viisi kilometriä ennen Vigala jõen yhtymiskohtaa, siihen yhtyy vasemmalta Velise jõgi, jonka valuma-alue on 868 km². Vigalan yläjuoksulle jää silloin valuma-alueeksi enää 709 km². Vigala jõen keskivirtaama on yhtymiskohdassaan 14 m³/s, kun se on Teenuse jõella 25 m³/s.
Hallinnolliset alueet

Joen alkulähde sijaitsee Rabiveren kylän haja-asutusalueella Kohilassa. Joki virtaa aluksi länteen, käyden lyhyesti Raplan puolella, halkoen asumattomia alueita tai haja-asutusalueita ja toimien lyhyesti rajajokena Kohilalle, Märjamaalle ja Sauelle. Se virtaa Märjamaalla noin 40 kilometriä ja käy tämän jälkeen Lääne-Nigulan reuna-alueella ennen kuin muuttuu Lääne-Nigulan ja Läänerannan rajajoeksi. Joki laskee mereen Läänerannan alueella Matsalun suistoalueella.
Joen kulku

Joen yläjuoksu on metsäistä ja soista aluetta, jota haja-asutus rikkoo. Se virtaa Linnusoon luonnonsuojelualueella ja alitettuaan valtatien 4 se sivuaa Varbolan kohdalla useita pieniä suoja-alueita. Niissä se meanderoi ja palmikoi hieman. Ennen valtatietä sen uomaa on oikaistu useassa kohdassa. Pajakan kylän kohdalla joki levenee lammikoiden sarjaksi ja siihen yhtyy vasemmalta Vardi jõgi . Russalussa joki palmikoi useasti ja sen jälkeen siihen yhtyy vasemmalta Konnaveski jõgi  ja oikealta Ellamaa oja . Pienessä Sipan kylässä se alittaa kantatien 29, ja se on ensimmäinen taajama, minkä läpi se virtaa. Tämän jälkeen peltomaisemat yleistyvät ja Teenusen taajama sijaitseekin peltoaukealla. Vigala jõgi yhtyy pääuomaan 24 kilometriä ennen joensuuta . Joen virtaama kasvaa silloin suuresti ja saa paikallisestikin nimen Kasari jõgi. Nyt jokeen yhtyvät etelästä Allika jõgi ja Vanamõisa jõgi ja sitten joki alittaa valtatien 10 . Joen ylittämiseksi siihen rakennettiin vuonna 1904 betonisilta, joka oli 308 metriä pitkä. Sen viereen on valmistunut uusi silta vuonna 1990, jonka pituus on 273 metriä. Tiestä alkaa Matsalun kansallispuisto, jossa joki haarautuu neljäksi rinnakkaiseksi uomaksi, jotka laskevat Itämereen erikseen. Niistä eteläisin on ruopattu kanavaksi ja se toimii joen pääuomana. Muita sivuhaaroja ovat Raana jõgi, Rõuge jõgi ja Aru oja. Viimeisellä osuudellaan Kasari jõgeen yhtyvät etelästä vielä Penijõgi ja Tuudi jõgi ja pohjoisesta Liivi jõgi . Raana jõgi yhtyy pohjoisesta tulevaan Rannamõisa jõgeen, joka myös laskee Matsalunlahteen.
Luontoarvoja

Joki haarautuu suistoalueella, joka kuuluu kokonaisuudessaan Matsalun kansallispuistoon.
Vanha suojeltu silta Russalussa
Russalun silta
Silta Pajakassa
Sillan pilarit Pajakassa
Joki Teenusen kylän sillalla
Joen ruohostoa ennen valtatien 10 siltoja
Joki kansallispuistossa
Näkymä joesta kansallispuiston lintutornista
Aiheesta muualla

Kasarin silta kuvattuna ilmasta (pyörivä panoraama)
Iževskin kouluampuminen

| Iževskin kouluampuminen |
| --- | --- |

Paikka:  Koulu numero 88, Iževsk, Udmurtian tasavalta, Venäjä
Ajankohta:  26. syyskuuta 2022  10.52
Kuolleita:  19 (mukaan lukien ampuja)
Haavoittuneita:  24
Epäilty/epäillyt:  Artjom Kazantsev
Tekoväline:  kaksi Makarov -pistoolia
Iževskin kouluampuminen tapahtui maanantaina 26. syyskuuta 2022 Udmurtian tasavallassa Keski-Venäjällä, kun Iževskissä sijaitsevassa koulussa ammuttiin. Ainakin 19 ihmistä kuoli ja 24 loukkaantui.
Tapahtumat

Ampuminen tapahtui koululla numero 88 Iževskissä Udmurtian tasavallassa. Kello 10.52 Artjom Kazantsev saapui kouluun aseistautuneena kahdella pistoolilla ja avasi tulen useissa luokkahuoneissa ampuen ikkunoiden ja ovien läpi. Lopulta hän ampui itseään päähän.
Ismael (romaani)

Ismael on Daniel Quinnin filosofinen romaani vuodelta 1992.
Se käsittelee modernin sivilisaation mytologista ajattelua, sen vaikutusta etiikkaan, ja miten tämä liittyy ekologiseen kestävyyteen ja yhteiskunnalliseen romahdukseen maailman mittakaavassa. Romaani käyttää sokraattista dialogiaa purkaakseen käsitystä, että ihminen on biologisen evoluution huippu. Se arvelee, että ihmiskeskeisyys ja useat muut yleisesti hyväksytyt modernit ideat ovat kulttuurisia myyttejä ja, että globalisaatio johtaa katastrofaalisiin seurauksiin. Romaani sai 500000 dollarin Turner Tomorrow Fellowship Awardin vuonna 1991, vuotta ennen sen virallista julkaisemista.
Ismael Khalkedonilainen

Pyhä Ismael Khalkedonilainen (kuollut 362 Khalkedon) oli persialainen marttyyri ja pyhimys. Hänet lähetettiin yhdessä muiden persialaisten marttyyrien Manuelin ja Sabelin kanssa kuninkaansa Baltanin toimesta neuvottelemaan rauhaa keisari Julianuksen kanssa Khalkedonissa. Neuvottelun sijasta Julianus pidätti heidät, käski heidän uhrata epäjumalankuville ja heidän kieltäytyessään teloitti heidät. Keisari Theodosius Suuri omisti kirkon heidän kunniakseen Konstantinopoliin. Ismaelin ruumis poltettiin eikä hänestä ole jäänyt jäljelle pyhäinjäännöksiä. Hänet mainitaan vuoden 1914 Martyrologium Romanumissa ja hänen muistopäiväänsä vietetään 17. kesäkuuta.
Iso Tervajärvi (Orivesi)

| Iso Tervajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°40′19″N, 24°14′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  oja Aihtianjärveen 
Järvinumero:  35.743.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,4 m  
Rantaviiva:  0,854 km  
Pinta-ala:  2,538 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Tervajärvi 
Iso Tervajärvi  on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamasta ja Aihtianjärvestä länteen sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Valkeajärven vieressä Aihtianjärven ja Pukalan välisellä linjalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Pohjoisrannassa on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie valtatieltä 9.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,4 metriä mpy. Järveltä on johdettu laskuoja Aihtianjärveen, joka laskee itse Taipaleenjokeen. Pohjoispuolella sijaitseva Pikku Tervajärvi laskee Valkeajärveen.
International Love

| ”International Love” Pitbull muusikko Chris Brown |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Planet Pit
 Julkaistu: 11. lokakuuta 2011
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Soulshock & Biker, Sean Hurley
 Tyylilaji: dancepop
 Kesto: 03.48
 Levy-yhtiö: Polo Grounds, J, Mr. 305
Pitbullin muut singlet
| ”I Like How It Feels” 2011 | ”International Love” 2011 | ”U Know It Ain’t Love” 2011 |
Chris Brownin muut singlet
| ”Wet the Bed” 2011 | ”International Love” 2011 | ”Another Round” 2011 |
Musiikkinäyte
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
"International Love" on neljäs singlejulkaisu yhdysvaltalaisen rap-artistin Pitbullin kuudennelta studioalbumilta Planet Pit. Vierailevana artistina kappaleessa esiintyy Chris Brown. Kappaleen sanoittivat Pitbull, Soulshock, Peter Biker, Sean Hurley sekä Claude Kelly ja sen tuottivat Soulshock, Biker ja Hurley. Kappale julkaistiin singlenä myynninedistämistarkoituksessa 29. toukokuuta 2011. Lokakuussa single sai radiosoittoa ja sen jälkeen se julkaistiin uudestaan albumin neljäntenä ja viimeisenä virallisena singlenä 1. marraskuuta 2011. Se nousi sijalle 13 Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -musiikkilistalla.
Musiikkivideo

Musiikkivideon ohjasi Dave Rousseau ja se julkaistiin 9. joulukuuta 2011. Musiikkivideolla esiintyvät Pitbull ja Chris Brown, jotka ovat talon katolla ja esittävät kappaletta. Videolla on myös kuvamateriaalisia Pitbullin kiertueelta.