stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Silmäsairaus
Jaottelu > Suonikalvon ja verkkokalvon sairaudet (H30–H36)

Suonikalvotulehdus ja verkkokalvotulehdus eli koroidiitti, retiniitti tai korioretiniitti
Perinnöllinen suonikalvorappeuma eli koroidemia
Verkkokalvon irtauma eli ablatio retinae
Retinoskiisi
Verkkokalvorappeuma eli retinopatia
Diabeettinen retinopatia on diabeteksen aiheuttama verkkokalvorappeuma
Silmänpohjan (ikä-)rappeuma eli makuladegeneraatio
Jaottelu > Glaukooma (H40–H42)

Glaukooma
Voidaan jaotella avokulmaglaukoomaan, ahdaskulmaglaukoomaan ja muihin glaukoomiin
Jaottelu > Lasiaisen ja silmämunan sairaudet (H43–H45)

Lasiaisen irtauma eli lasiaisablaatio
Lasiaisverenvuoto
Silmämunan tulehdus eli endoftalmiitti
Sympaattinen oftalmia
Jaottelu > Näköhermon ja näköradaston sairaudet (H46–H48)

Näköhermon tulehdus eli optikusneuriitti
Leberin tauti
Jaottelu > Silmälihasten sairaudet, karsastus ja taittovirheet (H49–H52)

Karsastus
Taittovirheet:
Kaukotaittoisuus
Likitaittoisuus
Hajataittoisuus
Ikänäköisyys
Jaottelu > Näköhäiriöt ja sokeus (H53–H54)

Hämäräsokeus
Sokeus
Värisokeus
Amblyopia
Päiväsokeus
Leberin synnynnäinen amauroosi
Skotooma
Oireet

Silmäsairauksien oireina voi esiintyä esimerkiksi silmien ärsytystä, kutinaa, kirvelyä ja kipua. Silmissä voi näkyä punoitusta, verestystä tai rähmintää. Liiallinen kyynelvuoto tai toisaalta silmien kuivuus saattaa olla sairauden oireena. Näköön liittyvät oireet voivat kertoa silmätaudeista: näön hämärtyminen, heikkeneminen, näkökenttäpuutokset tai vääristymät. Silmäluomilla oireina voi olla punoitusta, turvotusta tai ihottumaa.
Sairauksien tutkiminen

Tutkiminen alkaa näöntarkastuksella ja silmien taittovoiman tutkimisella. Näkökenttätutkimus tehdään yksinkertaisella kokeella, ja myös värinäkö voidaan tutkia. Sarveiskalvovaurioiden toteamiseksi saatetaan tehdä fluoreseiinivärjäys. Silmien verenkierron tutkimiseen voidaan käyttää varjoainetutkimusta ja kaikudopplerkuvausta, näkökykyyn vaikuttavien aivosairauksien tutkimiseen magneettikuvausta ja tietokonetomografiaa.
Silmäntähystimellä eli oftalmoskoopilla nähdään silmänpohjat, näköhermon lähtökohta ja verkkokalvon sekä sen verisuonten tila. Silmämikroskooppitutkimus paljastaa esimerkiksi glaukooman silmänpainemittauksen avulla. Glaukooma voi aiheuttaa näköhäiriöiden lisäksi päänsärkyä ja aiheuttaa hoitamattomana näön pysyvän heikkenemisen.
Uptown Funk

| ”Uptown Funk” Mark Ronson ft>  Bruno Mars |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Uptown Special
 B-puoli: ”Feel Right (CD)”
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: 10. marraskuuta 2014
 Formaatti: Digitaalinen lataus   CD   12"
 Tuottaja(t): Mark Ronson   Bruno Mars   Jeff Bhasker
 Tyylilaji: Funk, boogie, disco
 Kesto: 04.30
 Levy-yhtiö: Sony, Columbia, RCA
Mark Ronsonin muut singlet
| ”Anywhere in the World” 2012 | ”Uptown Funk” 2014 |   |
Uptown Funk (tyyliteltynä UpTown Funk!) on brittiläisen tuottajan Mark Ronsonin single hänen neljänneltä studioalbumiltaan Uptown Special. Singlellä laulaa yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä Bruno Mars.
Uptown Funk oli kaupallinen menestys, ja se saavutti ensimmäisen sijan Yhdysvaltain Billboard Hot 100-listalla, sekä useiden muiden maiden listoilla. Kappale voitti BRIT Awardseissa vuoden brittiläisen singlen palkinnon.
Aiheesta muualla

https://www.youtube.com/watch?v=OPf0YbXqDm0 Uptown Funk YouTubessa
Valerie Mahaffey

| Valerie Mahaffey |
| --- | --- |
 Valerie Mahaffey vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. kesäkuuta 1953 (ikä 71) Sumatra, Indonesia
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Joseph Kell
Näyttelijä
Aktiivisena:  1977–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Valerie Mahaffey (16. heinäkuuta 1953 Sumatra, Indonesia) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Mahaffey syntyi Sumatralla mutta muutti sieltä opiskelemaan Texasiin. Josta hän valmistui vuonna 1971 The University of Texas at Austin -koulusta.
Mahaffey näytteli merkittävää roolia Alma Hodgena Täydelliset naiset -televisiosarjan kolmannella tuotantokaudella. Mahaffey näytteli sivuroolia Eve viidessä Villi Pohjola -televisiosarjan jaksossa vuosina 1991–1995.
Valerie näytteli myös terapeuttia televisiosarjassa Taran monta elämää.
Hän on naimisissa Joseph Kellin kanssa, ja heillä on yksi yhteinen lapsi.
Täpläpöllö

| Täpläpöllö |
| --- | --- |
 Alalajin caurina edustaja.
Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Viirupöllöt Strix
Laji::  occidentalis
Kaksiosainen nimi
 Strix occidentalis  (Xántus de Vesey, 1860) 
Katso myös
   Täpläpöllö Wikispeciesissä   Täpläpöllö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläpöllö (Strix occidentalis) on pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan Kanadassa, Meksikossa ja Yhdysvalloissa.
Sen elinpiiriä ovat boreaaliset, lauhkeat, subtrooppiset ja trooppiset metsät.
Se painaa keskimäärin noin 600 grammaa.
Täpläpöllö on ulkonäöltään kuin amerikanviirupöllö mutta sillä on alapuolella ristimäisiä merkkejä, kun taas amerikanviirupöllöllä on rinnassa viiruja ja vatsassa raitoja. Viirupöllöt ovat lisäksi suurempia ja harmaampia kuin täplöpöllöt. Viirupöllöt ovat aggressiivisempina karkottaneet alalajeja occidentalis ja caurina. Vaikka nämä kaksi lajia voivat risteytyä alueilla, joilla syrjäyttämistä tapahtuu, ne ovat geneettisesti erilaisia, sillä ne eroavat toisistaan 13,9-prosenttisesti tietyissä geenisekvensseissä.
Alalajit

Täpläpöllöllä on seuraavat alalajit:
Strix occidentalis caurina (Merriam, 1898)
Strix occidentalis juanaphillipsae Dickerman, 1997
Strix occidentalis lucida (Nelson, 1903)
Strix occidentalis occidentalis (Xantus de Vesey, 1860)
Alalajin Strix occidentalis lucida suurin populaatio on Gilan kansallismetsässä Gila Wilderness -alueella.
Aiheesta muualla

Täpläpöllö Yhdysvaltain liittovaltion sivuilla (englanniksi)
Read Congressional Research Service (CRS) Reports regarding the Spotted Owl (englanniksi)
CBS News: Blasting Some Owls To Save Others? Government Proposes Selectively Killing Cousins Of Threatened Spotted Owls To Protect The Species (englanniksi)
B.C.'s spotted owl near extinction Science advisory team recommends capturing and breeding remaining owls in British Columbia (englanniksi)
Spotted Owl videos on the Internet Bird Collection (videoita) (englanniksi)
Spotted Owl photo gallery VIREO (englanniksi)
Valkeisjärvi

Valkeisjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Valkeisjärvi, järvi Keuruulla
Valkeisjärvi, järvi Kyyjärvellä
Valkeisjärvi, järvi Lappajärvellä
Valkeisjärvi, nyk. Valkiaisjärvi, järvi Oulun Niileksessä
Valkeisjärvi, järvi Siikajoella
Valkeisjärvi eli Valkiaisjärvi, järvi Utajärvellä
Valkeisjärvi, järvi Viitasaarella
Pieni Valkeisjärvi, järvi Viitasaaren Korppiskylässä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Upšerin

Upšerin, 1992
Upšerin (jiddiš: אפשערן, vrt. saksan auf scheren) on juutalainen hasidista alkuperää oleva juhla, jossa poikien hiukset leikataan näiden saavuttaessa kolmen vuoden iän.
Aiheesta muualla

lubavitch.fi: Upšerin (englanniksi)
Juutalainen elämä
| --- | --- |
Syntymä:  Brit mila · Zeved habat · Pidjon haben
Täysi-ikäisyys:  Upšerin · Bar mitsva (Bat mitsva)
Avioelämä:  Huppa · Ketubba · Naisen asema · Nidda · Mikve · Get
Juutalaisuus:  613 käskyä · Rukoukset · Birkat hamazon · Juutalaiset juhlat · Minhag · Tooran opiskelu: paraša, daf jomi
Uskonnolliset esineet:  Sefer Tora · Tsitsit · Tallit · Tefillin · Kipa · Menora · Mezuza
Kuolema:  Hevra kaddiša · Šiva · Kaddiš · Jortsajt
Unbreakable (Primal Fearin albumi)

| Unbreakable Primal Fear |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 20. tammikuuta 2012
 Tyylilaji: heavy metal, power metal
 Levy-yhtiö: Frontiers
Listasijoitukset
  50.
Primal Fearin muut julkaisut
| 16.6 (Before the Devil Knows You’re Dead) 2009 | Unbreakable 2012 | Delivering the Black 2014 |
Unbreakable on Primal Fearin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 20. tammikuuta 2012.
Kappaleet

Unbreakable (Part 1) (Intro) – 1.37
Strike – 4.39
Give 'Em Hell – 3.05
Bad Guys Wear Black – 3.31
And There Was Silence – 5.13
Metal Nation – 5.11
Where Angels Die – 8.09
Unbreakable (Part 2) – 6.05
Marching Again – 5.41
Born Again – 4.48
Blaze of Glory – 3.56
Conviction – 3.49
Night of the Jumps – 3.55
Born Again – Acoustic Version – 4.48
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 7½/10
Metalliluola: 8/10
Aiheesta muualla

Unbreakable (Primal Fearin albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Unbreakable (Primal Fearin albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Primal Fear
| --- | --- |
Studioalbumit:   Primal Fear  Jaws of Death  Nuclear Fire  Black Sun  Devil’s Ground  Seven Seals  New Religion  16.6 (Before the Devil Knows You’re Dead)  Unbreakable  Delivering the Black  Rulebreaker  Apocalypse  Metal Commando  Code Red 
Kokoelmat:   Metal Is Forever – The Very Best of Primal Fear  Best of Fear 
DVD:t:  The History of Fear
Unelmahäät

| Unelmahäät> Satuhäät |
| --- | --- |
 Ohjelman tunnus kaudelta 12.
Kestoaika:  50 minuuttia
Pääosissa:  Heidi Kyrö (2004–2005) Satu Ruotsalainen (2006–2007)  Ola Tuominen (2008–)
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2 (2005–2016) TV5 (2018–)
Esitetty:  25. helmikuuta 2005 –  
Tuotantokausia:  12
Jaksoja:  121
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  YLE Viihde, Filmaattiset Oy
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Unelmahäät (aiemmin Satuhäät) on suomalainen tositelevisiosarja, jossa seurataan naimisiin menevien pariskuntien häävalmisteluja ja -juhlia. Jokaisessa jaksossa kuullaan myös pariskuntien rakkaustarina. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin vuonna 2005, ja viimeisin, yhdestoista kausi alkoi maaliskuussa 2016. Parhaimmillaan sarjalla on ollut yli puoli miljoonaa katsojaa.
Sarjaa esitettiin vuosina 2005–2016 Yle TV2:lla, ja se jatkui samalla formaatilla helmikuussa 2018 TV5-kanavalla Unelmahäät-nimellä.
Tuotantokaudet

Sarjan ensimmäinen tuotantokausi alkoi 25. helmikuuta 2005. Viimeisin Ylellä nähty, 11. tuotantokausi alkoi 28. maaliskuuta 2016. Ensimmäisen kymmenen tuotantokauden aikana seurattiin yhteensä 111 parin häitä. 12. tuotantokausi alkoi TV5:llä 26. helmikuuta 2018.
Tuotanto

Sarjan ideoivat alun perin Filmaattiset Oy:n Juha-Pekka Ristmeri ja Ylen Timo Suomi. Yhdentoista tuotantokauden aikana sarja muuttui paljon. Kahden ensimmäisen tuotantokauden aikana ohjelma keskittyi hääjuhlaan, kunnes tuottaja Ristmeri halusi siihen mukaan laajemman perspektiivin. Alettiin kiinnittää enemmän huomiota valittaviien parien kiinnostavuuteen. Sen jälkeen sarja keskittyykin naimisiin menevän pariskunnan tarinaan. Kuvattavat parit saivat palkkion, mutta ohjelma ei kustantanut häitä.
Kuvaajat ja toimittaja-ohjaaja seurasivat pareja tiiviisti ennen häitä. Ohjelman tekijät saivat tietoonsa kaikki tärkeät päivämäärät, kuten pukujen sovitukset ja juhlapaikan valinnan. Monesti kuvaajat ystävystyivät kuvattavien kanssa. Materiaalia kuvattiin jaksoa kohden noin kymmenen päivän ajan. Kun materiaalia oli tarpeeksi, ohjaaja-käsikirjoittaja etsi siitä laajempaa kaarta ja mielenkiintoisia yksityiskohtia. Käsikirjoitus tehtiin "näytelmämuotoon". Toisinaan pariskunnat pyysivät jotakin kohtausta poistettavaksi valmiista jaksosta, mutta tekijät sanoivat suostuvansa vain selkeiden asiavirheiden poistamiseen.
Alkuvuosina ohjelmaa syytettiin toisinaan sensaationhakuisuudesta. Käsikirjoittajana 10. ja 11. tuotantokausilla toimineen Timo Järvelän mukaan ohjelmassa ei enää pyritty ”raflaavuuteen”. Ensimmäisellä tuotantokaudella ohjelmaa juonsi Heidi Kyrö ja toisella tuotantokaudella Satu Ruotsalainen. Kolmannella tuotantokaudella luovuttiin juontajasta ja siirryttiin spiikkeriin. "Rakkauden äänenä" toimi 2008–2016 vuosina Ola Tuominen.
Sarjassa on tehty myös ”mitä heille kuuluu nyt?” -jaksoja, joissa vierailtiin sarjassa aiemmin vihittyjen parien luona. Ilta-Sanomat teki vuonna 2016 selvityksen siitä, kuinka moni 111 pariskunnasta on edelleen yhdessä. 72:sta tavoitetusta pariskunnasta 49 oli vielä yhdessä.
Sarjan 11. kaudelle haki yhteensä 120 paria, joista valittiin kymmenen.
Yksi toistuva elementti sarjassa oli juuri ennen vihkimistä taustalla soinut Enyan ”Orinico Flow” -kappale.
Vastaanotto

Satuhäät palkittiin vuoden 2015 Kultainen Venla -palkinnolla seurantareality-kategoriassa.
Sarjan lopettaminen ja jatko

2015 Yle teki päätöksen Satuhäät-ohjelman lopettamisesta. TV5 hankki vuonna 2017 esitysoikeudet sarjaan ja Satuhäät-ohjelma alkoi samoilla tekijöillä, mutta uudella Unelmahäät -nimellä 26. helmikuuta 2018.
Ohjelman tunnus kausina 1-11.
Uptown Rockers

Uptown Rockers on afrikkalaisia, aasialaisia  ja arabialaisia biittejä, intialaisia melodioita ja jamaikalaisia taustoja yhdistelevä bändi Suomesta. Uptown Rockersiin kuuluu Gimmel-yhtyeestä tuttu Ushma Olava sekä Bomfunk MC’s -yhtyeen keulahahmo Raymond Ebanks. Projektin levy-yhtiönä toimii vasta perustettu UHOtrax.
Uptown Rockersien ensimmäinen single kantaa nimeä Everybody Dance, jolla vierailee DJ Francis. Vokaalipuolella Ushma hoitaa naisvokaalit ja Raymond puolestaan rap-osuudet. Laulukielenä tullaan kuulemaan ainakin arabiaa, englantia ja ranskaa.
Diskografia > Singlet

"Everybody Dance" (2006)
Täpläpussimäyrä

| Täpläpussimäyrä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Pussieläimet Metatheria
Lahko::  Pussimäyrät Peramelemorphia
Heimo::  Pussimäyrät Peramelidae
Alaheimo::  Peramelinae
Suku::  Isoodon
Laji::  macrourus
Kaksiosainen nimi
 Isoodon macrourus  (Gould, 1842) 
Alalajit
 Isoodon macrourus macrourus  Isoodon macrourus moresbyensis 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläpussimäyrä (Isoodon macrourus) on pussimäyrien heimoon kuuluva pieni pussimäyrälaji. Lajia tavataan Australian pohjois- ja itärannikoilla sekä läheisillä saarilla, ensisijaisesti Papua-Uuden-Guinean saarilla. Suomen Lajitietokeskus käyttää lajista nimitystä lyhytkuonopusseli.
Koko ja ulkonäkö

Aikuinen yksilö on noin 40 senttimetrin pituinen, jonka lisäksi hännän pituus on noin 15 senttimetriä. Keskimääräinen paino on 1 200 grammaa, mutta paino voi vaihdella 260–1 500 gramman välillä.
Elintavat

Täpläpussimäyrä on kaikkiruokainen yöeläin. Se syö hyönteisiä, matoja, marjoja ja siemeniä. Tarkan hajuaistinsa avulla se löytää syötävää myös maan alta.
Sorvi

Metallisorvi pienten kappaleiden sorvaamiseen tai opetuskäyttöön
Puusorvi
Sorvi on työkalu, jolla voidaan tehdä pyörivän kappaleen ympärille tai sisäpuolelle uurteita ja muotoja. Sorvaus on lastuava työstön menetelmä, jossa muotoillaan pyöreää ja putkimaista pyörivää kappaletta.
Yleistä

Sorvatuilla kappaleilla on yleensä ympyrän muotoinen poikkileikkaus, eli ne ovat ns. pyörähdyskappaleita. Akselit, renkaat, kartiot, ruuvit, holkit, kiekot ym. ovat pyörähdyskappaleita. Sorvattavien esineiden materiaalina käytetään monenlaisia materiaaleja, kuten erityyppisiä metalleja, muoveja tai puuta.
Jokaiselle materiaalille on olemassa omat sorvinsa, mutta tavanomaisella metallisorvilla voidaan työstää erityyppisiä muoveja siinä missä metallejakin. Sorveja on pienistä suuriin ja niiden sorvausvälineistö määräytyy sorvattavan materiaalin mukaan. Yksinkertaisempia sorveja ovat puusorvit, jossa käyttäjä käyttää erilaisia talttoja sorvatakseen puuta. Metallisorvin työstövoima on taas niin suuri ettei terää voi pidellä käsin, vaan se kiinnitetään erilliseen teränpitimeen.
Nykyisin teollisuudessa yleisin sorvityyppi on tietokoneohjattu NC-sorvi. NC-sorvia käytetään, kun halutaan tehokkaasti valmistaa erilaisia tuotteita lyhyinä sarjoina.
Mittavälineet

Sorvia käytettäessä, kuten muussakin puutyössä, käytettäviä mittavälineitä ovat vesivaaka, viivain, kulmamittaimet, harppi, suuntaispiirrin ja rullamitta. Suuntaispiirrin auttaa nelikulmion piirtämisessä ja harppi ympyrän piirtämisessä.
Kärkisorvi

Lähes kaikilla kärkisorveilla on sama rakenne. Siihen kuuluvat useimmiten valurautainen runko, johteet, joiden päällä liukuvat sekä teräkelkka että kärkipylkkä. Rungon päällä on myös istukka eli pakka, johon kiinnitetään kappale, teräkelkka ja teräkiinnitin sekä kärkipylkkä.
Kärkisorvi > Runko

Vanhempien metallisorvien runko on poikkeuksetta melko massiivinen valuraudasta valettu kappale. Runkomateriaaliksi valurauta on erinomainen, koska sen sisältämät grafiittia sisältävät sulkeumat vaimentavat tehokkaasti värinöitä ja lämpösiirtymää, mutta nykyään on yhä enenevissä määrin alettu valmistamaan levyrunkoisia koneita, joissa värinää esiintyy herkemmin kuin valurungoissa. Kappaleiden, joilla on tiukat toleranssi- ja pinnanlaatuvaatimukset, sorvaus edellyttää rungolta suurta jäykkyyttä. Suuretkaan lastuamisvoimat eivät saa aiheuttaa rungossa muodonmuutoksia tai resonanssia.
Kärkisorvi > Sähkömoottori ja vaihteisto

Rungon sisään on useimmiten sijoitettu sorvin sähkömoottori sekä vaihteisto, jolla säädellään karan pyörimisnopeutta sekä syöttöliikkeen suuruutta. Halvoissa sorveissa ei välttämättä ole ollenkaan syöttövaihteistoa, vaan syötön suuruus määräytyy syöttömoottorin nopeuden mukaan.
Kärkisorvi > Johteet ja teräkelkka

Rungon päälle kiinnittyvät kaapimalla erittäin tarkkaan suoruuteen valmistetut teräksiset johteet, joiden päällä teräkelkka liukuu. Johteissa käytetty teräs on yleensä karkaistua. Myös muovipinnoitteisia johteita ja kuularuuveja ja kuulamuttereita sisältäviä johteita käytetään joskus, mutta ne ovat harvinaisempia. Jälkimmäisen ratkaisun etuna on se, että liukukitka saadaan korvattua pienemmällä vierintäkitkalla. 1900-luvulla kärkisorveissa on käytetty yleisesti runkorakenteeseen kuuluvia kokillilla karkaistuja valurautajohteita. Teräkelkka on myös yleensä valuraudasta valmistettu kappale, johon kiinnittyvät syöttövivut sekä kammet mittarumpuineen, joilla teräkelkkaa liikutetaan pitkittäis- ja poikittaissuunnassa. Teräkelkan päällä on erillinen huippukelkka eli kääntökelkka.
Kärkisorvi > Huippukelkka

Huippukelkassa eli kääntökelkassa on oma kampi, jossa on yleensä tarkempi mikrometriasteikko. Kelkan kulmaa voi yleensä vapaasti muuttaa, jolloin on mahdollista sorvata lyhyitä kartiomaisia kappaleita ottaen huomioon huippukelkan lyhyt syöttöliike. Teränpidin on kiinnitetty kelkan päälle.
Kärkisorvi > Teränpidin

Teränpitimiä on monenlaisia, mutta kaikkein yleisin on neliteränpidin, johon sopii yhtäaikaisesti terän koosta ja muodosta riippuen neljä terää, joista haluttu terä voidaan nopeasti kääntää esiin. Neliteränpitimessä teränvarsi puristetaan ruuveilla kiinni pitimeen. Toinen yleinen malli on helposti vaihdettava teränpidin, jossa erilaiset terät on kiinnitetty valmiiksi teränpitimiin. Siinä teränpitimien vaihto onnistuu vain yhtä vipua kääntämällä.
Kärkisorvi > Sorvissa käytettävät terät

Sorvin teriä on lukuisiin eri käyttötarkoituksiin ja monista eri materiaaleista. Työkaluteräksestä valmistettuja teriä ei juuri käytetä enää, koska niillä saavutetaan kovin vaatimaton lastuamisnopeus. Tyypillisimmät kovametallista valmistetut terätyypit ovat: rouhintaterä, veitsiterä, kierreterä, pistoterä ja reikäterä.
Pikateräksiset terät ovat kuitenkin edelleen suosittuja niiden halpuuden ja kohtalaisten työstöarvojen takia. Pikateräksiset terät ovat useimmiten säästöpaloiksi nimitettyjä laattoja, joista käyttäjä voi itse hioa tarvitsemansa muotoisen terän. Säästöpalan etuna on halpuus, koska sen voi hioa yhä uudestaan kymmeniä kertoja.
Yleisin konepajoilla käytettävä terätyyppi on kovametallista sintrattu teräpala, joka kiinnittyy erilliseen varteen ruuvilla. Työkalujen varret on standardisoitu. Teräpaloja on jopa satoja eri kokoisia ja muotoisia ja ne ovat yleensä käännettäviä, jos leikkaava särmä rikkoutuu tai kuluu tylsäksi. Teräpalojen etu on jopa yli viisinkertaiset työstönopeudet verrattuna pikateräkseen, mutta haittapuolena on kalliimpi hinta.
Kärkisorvi > Työstettävän aihion kiinnitys

Itse työstettävä kappale kiinnittyy istukkaan eli pakkaan, joita on moneen käyttötarkoitukseen. Eniten käytetty istukka on kolmileukainen istukka, jossa on kolme leukaa, jotka liikkuvat yhtäaikaisesti kiristettäessä, jolloin pyöreä kappale tulee aina melko tarkasti keskelle. Toinen yleinen malli on nelileukaistukka, joita on kahdentyyppisiä. Itsekeskittyvä nelileukaistukka on samanlainen kuin kolmileukainen mutta mahdollistaa neliömäisen kappaleen kiinnittämisen. Toinen variaatio on manuaalisesti keskitettävä nelileukaistukka, jossa jokaista leukaa voidaan kiristää erikseen jolloin saadaan erikoisen muotoinenkin kappale keskitettyä haluttuun kohtaan.
Kappaleen tarkka keskittäminen suoritetaan aina piirtojalan tai mittakellon avulla.
Kärkisorvi > Kärkipylkkä

Kärkipylkkä (tai siirtopylkkä) on johteiden päällä liikkuva yleensä valuraudasta tehty kelkka, jossa on kammen avulla syötettävä pinoli. Pinoliin voidaan kiinnittää esimerkiksi poraistukka, jolloin pinolin syöttöliikkeen avulla voidaan porata reikä istukassa pyörivään kappaleeseen. Pinoliin voidaan myös kiinnittää laakeroitu tukikärki, jolla tuetaan pitkiä kappaleita sorvauksen aikana. Pinolissa on lähes aina morsekartio-kiinnitys.
Kärkisorvi > Valmistettavia tuotteita

Sorveilla valmistettuja tuotteita ovat koriste-esineet, kuten kuviolliset pöydän-, lampun- ja kaiteenjalat. Metallisorveilla, nykyisin yleensä NC-sorveilla, valmistetaan kaikki tarkkuutta vaativat pyörähdyskappaleen tyyppiset koneenosat mukaan lukien lukuisat auton moottorin osat, kampiakselit, männät, sylinteriputket ym.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sorvit ja sorvaaminen[vanhentunut linkki] Teknillinen korkeakoulu
Sorvin voimanmittausjärjestelmän käyttöönotto
Metallinen sorvi koulun työpajassa
Kärkisorvi
Sorvi vanhassa renminbi-setelissä.
Varsinaisen sorvaamisen tekevä työkalu vaihdettavalla päällystetyllä kovametallisella teräpalalla (rouhintaterä) ja vaihtotyökalu
Kärkipylkkä, jonka pinoliin (T5) on kiinnitetty laakeroitu tukikärki.
Valkiainen (Mikkeli, Kuomiokoski)

| Valkiainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°25′54″N, 27°03′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Pönniöön 
Järvinumero:  14.972.1.053
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,5 m  
Pituus:  680 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,789 km  
Pinta-ala:  8,084 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkiainen 
Valkiainen tai Valkinlampi on Etelä-Savossa Mikkelissä  Kuomiokosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 680 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,5 metriä mpy.