stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marine One

Marine One Valkoisen talon edessä.
Marine One (suom. Merijalkaväki ykkönen) on radiokutsukoodi Yhdysvaltain merijalkaväen ilma-alukselle, joka kuljettaa Yhdysvaltain presidenttiä. Yleensä koodia käytetään merijalkaväen HMX-1 -osaston VH-3D Sea King tai VH-60N White Hawk -helikoptereissa, jotka kuljettavat presidentin Valkoisesta Talosta esim. Andrewsin lentotukikohtaan. Vastaavasti merijalkaväen Yhdysvaltain varapresidenttiä kuljettava ilma-alus on Marine Two.
Historia

Ensimmäisen kerran helikopteria käytettiin presidentin kuljettamiseen vuonna 1957, kun Dwight D. Eisenhower lensi Bell UH-13 Siouxilla kesäkodilleen. Vuonna 1958 H-13 korvattiin Sikorsky H-34:llä. Vuonna 1961 käyttöön otettiin VH-3A.
Pian helikoptereiden ottamisesta kuljetusmuodoksi merijalkaväelle annettiin tehtäväksi tutkia Valkoisen talon etelänurmikon käyttöä helikopterin laskeutumispaikkana. Tilaa oli riittävästi, joten se onnistui. Vuoteen 1976 asti presidentin kuljettaminen helikopterilla oli jaettu merijalkaväen ja maavoimien kesken. Maavoimien vastaava kutsukoodi on Army One.
VH-3D otettiin käyttöön vuonna 1978 ja VH-60N vuonna 1987. Kumpaakin mallia käytetään presidentin kuljettamiseen, ja ne ovat täysin modifioituja käyttötarkoitukseensa.
Nykyisten helikopterien korvaajaa on etsitty jo kauan. Monimutkaisen hankintakilpailun päätteeksi Sikorsky VH-92 Patriot valittiin nykyisten kopterien seuraajaksi.
Käyttö nykyään

Marine One on usein vaihtoehto kalliille ja hankalille autosaattueille. Eniten sitä käytetään kuljettamaan presidentti Valkoisen talon etelänurmikolta Andrewsin lentotukikohtaan jatkolentoa Air Force Onella varten. Uuden presidentin virkaanastujaisissa väistyvä presidentti lentää usein viimeisen lennon Capitolilta Andrewsiin.
Turvallisuuden takia helikoptereita lentää aina useampi, jolloin yksi kuljettaa presidenttiä ja muut toimivat hämäyksenä. Helikopterit ovat varustettu ohjustentorjuntajärjestelmillä kuten soihduilla ja silpulla. Pidemmillä matkoilla Marine One kuljetetaan C-5 tai C-17 -kuljetuskoneella minne ikinä presidentti matkustaakaan. Vaikka presidentti ei tarvitsisi sitä, vähintään yksi kopteri on aina varuilla lähistöllä.
VH-3D Marine One
Joe Biden ja Gavin Newsom nousevat VH-60N Marine Onesta (2023)
Käännös suomeksi
María Capovilla

María Capovilla 115-vuotiaana vuonna 2005
María Esther Heredia Lecaro de Capovilla (14. syyskuuta 1889 Guayaquil – 27. elokuuta 2006) oli ecuadorilainen nainen, joka oli Guinnessin ennätysten kirjan mukaan vanhin elossa oleva ihminen 29. toukokuuta 2004 alkaen.
María Capovilla syntyi Guayaquilissa everstin tyttäreksi. Hän meni vuonna 1917 naimisiin Antonio Capovillan kanssa, joka kuoli vuonna 1949. Pariskunta sai viisi lasta, joista kolme on yhä elossa. Lisäksi hänellä on 11 lastenlasta, 20 lastenlastenlasta ja viisi lastenlastenlastenlasta. Capovilla asui yhdessä 81-vuotiaan tyttärensä Hildan ja vävynsä kanssa. Hän oli viimeisinä vuosinaan kaikkien aikojen kuudenneksi vanhin ihminen ja tiettävästi viimeinen 1880-luvulla syntynyt ihminen. Hän oli myös ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa tiettävästi vähintään 116 vuoden iän saavuttanut eteläamerikkalainen. Tällä hetkellä hän on tiettävästi kymmenenneksi vanhimmaksi koskaan elänyt ihminen.
Maaliskuussa 2006 Capovilla ei kyennyt enää lukemaan sanomalehteä ja oli miltei lopettanut puhumisen. Hän pystyi kävelemään kahden ihmisen tukemana. Capovilla kuoli 116 vuoden ja 347 päivän iässä 27. elokuuta 2006. Sukulaistensa mukaan hän menehtyi keuhkokuumeen aiheuttamiin komplikaatioihin paikallisessa sairaalassa.
Marine Parade

Marine Paraden sijainti Singaporen kartalla
East Coast, alue Marine Paradessa
Marine Parade (kiin. 马林百列, tamiliksi மரின் பரேட்) on yksi Singaporen alueista (engl. urban planning area). Se sijaitsee Keskisellä suuralueella Etelä-Singaporessa. Marine Parade rajoittuu lännessä Marina Eastiin, luoteessa Kallangiin, pohjoisessa Geylangiin, idässä Bedokiin ja etelässä Singaporensalmeen. Marine Parade on suosittu asuinalue johtuen keskustan ja lentokentän läheisestä sijainnista. Alueella on aikaisemmin ollut muun muassa kookospähkinäviljelmiä. Alueella asuu paljon kiinalaisia, intialaisia ja malaijeja.
Marine Paraden asukasluku vuoden 2010 väestölaskennassa oli 47 318 ja vuoden 2015 ennusteessa 48 730. Alueen pinta-ala on 6,12 km2.
Aluejako

Marine Parade jaetaan viiteen osa-alueeseen (engl. subzone).
| Nimi | Väkiluku (ennuste 2015) | Pinta-ala [km2] |
| --- | --- | --- |
| East Coast |  | 0,58 |
| Katong | 9 620 | 1,08 |
| Marina East |  | 1,58 |
| Marine Parade | 28 910 | 1,16 |
| Mountbatten | 10 210 | 1,71 |

Marine Parade
Tyypillinen asuinrakennus Marine Paradessa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marine Parade Wikimedia Commonsissa
Michael McGillicutty

Hennig osana FCW Florida Tag Team mestareita vuonna 2010.
Joseph Curtis "Joe" Hennig (s. 1. lokakuuta 1979) on yhdysvaltalainen showpainija. Hänellä on sopimus World Wrestling Entertainmentin kanssa jossa hän painii sen Raw brändissä ja oli myös siellä Nexus -nimisen ryhmän jäsen. Ennen tätä hän paini WWE:n omistamassa kehitysterritorio Florida Championship Wrestlingissä. Hän osallistui  WWE NXT:n toiselle kaudelle nimellä Michael McGillicutty. Hänen isänsä on WWE Hall of Fameen kuuluva "Mr. Perfect" Curt Hennig.
Vuonna 2013 Hennig teki paluun nimellä Curtis Axel. Hän voitti samana vuonna Payback-tapahtumassa Intercontinental-mestaruuden.
Me ollaan runkkareita / Why Won’t Anyone Understand?

| ”Me ollaan runkkareita / Why Won’t Anyone Understand?” Pertti Kurikan Nimipäivät / Hard Skin |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: joulukuu 2014
 Formaatti: 7"
 Tyylilaji: punk rock
 Levy-yhtiö: JT Classics
Muut kannet
   Singlen kääntöpuolen kansikuva.
Pertti Kurikan Nimipäivien muut singlet
| ”Mongoloidi” 2014 | ”Me ollaan runkkareita / Why Won’t Anyone Understand?” 2014 | ”Aina mun pitää” 2015 |
Me ollaan runkkareita / Why Won’t Anyone Understand? on vuonna 2014 ilmestynyt Pertti Kurikan Nimipäivien ja englantilaisen Hard Skinin split-single, jolla yhtyeet esittävät käännösversiot toistensa kappaleista. Levy julkaistiin yhtyeiden joulukuussa 2014 tekemän Britannian kiertueen yhteydessä. Pertti Kurikan Nimipäivät ja Hard Skin soittivat tuolloin kymmenellä paikkakunnalla eri puolilla Englantia ja Skotlantia.
Pertti Kurikan Nimipäivien esittämä Me ollaan runkkareita on käännös Hard Skinin kappaleesta We Are the Wankers, joka ilmestyi singlenä vuonna 2013. Why Won’t Anyone Understand? puolestaan on Hard Skinin versio kappaleesta Miks ei kukaan ymmärrä?. Se julkaistiin alun perin Pertti Kurikan Nimipäivien ensimmäisellä EP:llä Ei yhteiskunta yhtä miestä kaipaa vuonna 2010.
Kappaleet

Pertti Kurikan Nimipäivät: Me ollaan runkkareita
Hard Skin: Why Won't Anyone Understand?
Mariner-ohjelma

| Mariner-ohjelma |
| --- | --- |
 Mariner 1:n laukaisu (NASA).
Organisaatio:  NASA
Tehtävän kesto:  1962–1975
Mariner-avaruusohjelma oli sarja Nasan miehittämättömiä avaruusluotaimia, jotka tutkivat Marsia, Venusta ja Merkuriusta.
Kymmenestä Mariner-luotaimesta seitsemän onnistui tehtävässään ja kolme menetettiin. Suunnitellut Mariner 11 ja Mariner 12 kehittyivät Voyager-ohjelman Voyager 1 - ja Voyager 2 -aluksiksi.
Mariner-luotaimet
Mariner-luotaimet

| Luotaimen nimi | laukaisupäivä | lopputulos | kuva | COSPAR ID |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mariner 1 | laukaistiin 22. heinäkuuta1962 | Laitevian johdosta tuhottiin laukaisussa. |  | ei annettu |
| Mariner 2 | laukaistiin 27. elokuuta 1962 | Suoritti ensimmäisenä avaruusluotaimena toisen planeetan (Venuksen) ohilennon. |  | 1962-041A |
| Mariner 3 | laukaistiin 5. marraskuuta 1964 | Aurinkopaneelit eivät auenneet, kiertää Aurinkoa. |  | 1964-073A |
| Mariner 4 | laukaistiin 28. marraskuuta 1964 | Ensimmäinen onnistunut Marsin ohilento. |  | 1964-077A |
| Mariner 5 | laukaistiin 14. kesäkuuta 1967 | Venuksen ohilento. |  | 1967-060A |
| Mariner 6 | laukaistiin 24. helmikuuta 1969 | Marsin ohilento. |  | 1969-014A |
| Mariner 7 | laukaistiin 27. maaliskuuta 1969 | Marsin ohilento. |  | 1969-030A |
| Mariner 8 | laukaistiin 8. toukokuuta 1971 | Laukaisu epäonnistui, syöksyi Atlantin valtamereen. |  | ei annettu |
| Mariner 9 | laukaistiin 30. toukokuuta 1971 | Asettui ensimmäisenä avaruusluotaimena toista planeettaa (Marsia) kiertävälle radalle. |  | 1971-051A |
| Mariner 10 | laukaistiin 3. marraskuuta 1973 | Venuksen ja Merkuriuksen ohilento, ensimmäinen Merkuriusta läheltä kuvannut luotain. |  | 1973-085A |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mariner-ohjelma Wikimedia Commonsissa
Mariner Space Probes NASA History Program Office.  27.10.2009. Viitattu 9.12.2018 (englanniksi).
Williams, David R.: The Mariner Mars Missions NASA.  6.1.2005. Viitattu 9.12.2018 (englanniksi).
Mariner NASA.  4.8.2017. Arkistoitu 22.11.2018. Viitattu 9.12.2018 (englanniksi). Portaali.
Kruse, Richard: Mariner Program Historic Spacecraft. Viitattu 9.12.2018 (englanniksi).
Long, Kelvin F.: The Mariner program i4is.org.  26.2.2015. Viitattu 9.12.2018 (englanniksi).
NASA Schedules Mariner D Launch No Earlier Than Nov. 27 NASA - Jet Propulsion Laboratory.  18.11.1962. Viitattu 9.12.2018 (englanniksi).
Mariner Encyclopædia Britannica. Viitattu 9.12.2018 (englanniksi).
Mariner-ohjelman avaruuslennot
| --- | --- |
Lennot:  Mariner 1  ·  Mariner 2  ·  Mariner 3  ·  Mariner 4  ·  Mariner 5  ·  Mariner 6  ·  Mariner 7  ·  Mariner 8  ·  Mariner 9  ·  Mariner 10
←  Ei mitään, katso samanaikainen Pioneer-ohjelma  ·   Voyager-ohjelma →
María Cristina Kiehr

María Cristina Kiehr on argentiinalainen sopraano. Hän on osoittanut erityistä kiinnostusta varhaisen barokkikauden ohjelmistoa kohtaan.
Kiehr syntyi Tandilissa. Hänellä on tanskalainen sukutausta. Hän sai varhaisen musiikkikoulutuksensa Argentiinassa. Lapsena hän opiskeli viulunsoittoa, mutta teini-ikäisenä hän siirtyi lauluun. Vain vuoden Argentiinassa suoritettujen lauluopintojen jälkeen Kiehr lähti vuonna 1983 Eurooppaan, jossa häntä opetti Schola Cantorum Basiliensisissa René Jacobs. Hän onkin nimennyt Jacobsin itseensä eniten vaikuttaneeksi muusikoksi. Kiehr sai laulutekniikan opetusta myös Eva Krasnailta.
Kapellimestareista Kiehrin kanssa ovat tehneet yhteistyötä muiden muassa René Jacobs, Jordi Savall, Nikolaus Harnoncourt, Philippe Herreweghe, Frans Brüggen, Gustav Leonhardt ja Konrad Junghänel. Kokoonpanoja, joiden kanssa Kiehr on esiintynyt, ovat olleet muiden muassa Concerto Köln, Concerto Vocale, Freiburger Barockorchester, Ensemble La Fenice, Akademie für Alte Musik Berlin, Cantus Cölln ja Hespèrion XXI. Kiehr oli mukana perustamassa La Colombina -, Daedalus Ensemble - ja Concerto Soave -kokoonpanoja. Hän on muodostanut duoja vihuelansoittaja Ariel Abramovichin, barokkikitaristi Krishnasol Jiménez Morenon ja kitaristi Pablo Márquezin kanssa.
Kiehr teki oopperadebyyttinsä vuonna 1988 Innsbruckissa esiintyessään René Jacobsin johtamassa esityksessä Francesco Cavallin oopperasta Giasone. Muita oopperarooleja Kiehr on tulkinnut muiden muassa Antonio Vivaldin, Henry Purcellin, Claudio Monteverdin, Christoph Willibald Gluckin, Joseph Haydnin ja Antonio Cestin teoksissa. Hän on myös osallistunut moniin oopperalevytyksiin. Lisäksi hänen ohjelmistoonsa on kuulunut oratorioita. Aikansa musiikista Kiehrin ohjelmiston joukossa on ollut Zad Moultakan teos La Passion selon Marie. Kiehr on esiintynyt eri puolilla maailmaa ja tehnyt opetustyötä Wienin Universität für Musik und darstellende Kunstissa.
Kiehr on asettunut Sveitsiin ja on naimisissa sellisti Orlando Theulerin kanssa.
Max Savikangas

Max Savikangas (s. 31. maaliskuuta 1969 Helsinki) on suomalainen säveltäjä ja alttoviulisti. Hän valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemiasta vuonna 1998, ja hän on opiskellut myös musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa. Esiintyvänä muusikkona Savikangas on erikoistunut nykymusiikkiin, kun taas säveltäjänä hänen vaikutuksensa alttoviulun uusien soittotapojen kehittämiseen on erityisen suuri[lähde? ]. Savikangas on toiminut varsinkin Uusinta-kamariyhtyeen piirissä, minkä lisäksi hän on tehnyt useita monitaiteellisia produktioita taiteilija Teemu Mäen kanssa (esimerkiksi Sulkapallo-ooppera, 2005). Savikankaan ensimmäinen sävellyslevytys, kahden CD:n Extraterrestrial ilmestyi vuonna 2004.
Savikangas on soveltanut useissa teoksissaan live-elektroniikkaa sekä käyttänyt epätavallisia soitinkokoonpanoja, kuten esimerkiksi kahdelle harmonikalle, jousikvintetille sekä elektronisesti muokatulle kanteleelle sävelletyssä teoksessa Geeniparanneltu Väinämöinen laulaa Kyborg-Joukahaisen lumeavaruuden mustaan aukkoon (2006).
Vasara, alasin, jalustin

Savikankaan laajimpia teoksia on  elektroakustinen ääni-installaatio Vasara, alasin, jalustin, joka julkaistiin 30.8.2005 näkövammaisten palvelu- ja toimintakeskus Iiriksessä Helsingin Itäkeskuksessa. Teos on periaatteessa pysyvä, ja se oli ensimmäinen Valtion taideteostoimikunnan tilaama julkiseen tilaan sijoitettu ääni-installaatio[lähde? ]. Kuuloluuteoksessa yhdistyvät palvelukeskuksen 3. kerroksen sisääntuloaulan fyysis-akustinen tila, sen arkiäänet, kuulijan liikkuminen tilassa sekä teosta varten sävelletty, yhdistelmiltään muuntuva ja tilassa liikkuva musiikki, jonka kokonaiskesto on n. 7 tuntia. Teos hyödyntää nykyteknologiaa, mm. suuntaavia elektromekaanisia kaiuttimia, infrapunasensoreita, permutointia sekä äänen liikuttelua tilassa releohjauksella. Teos on poissa käytöstä teknisten ongelmien vuoksi[lähde? ].
Aiheesta muualla

Music Finlandin esittelysivu teosluetteloineen
Taiteilijasivut
Mnesikles

Propylaia
Mnesikles oli kuuluisa antiikinkreikkalainen arkkitehti, joka vaikutti Perikleen aikana viidennellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua. Hänen parhaiten tunnetuin työnsä on Ateenan Akropoliilla sijaitseva Propylaia, johon hän kopioi Parthenonin doorilaista tyyliä. Mnesikles oli myös luultavasti mukana suunnittelemassa Erekhtheionin temppeliä.
Luettelo Vesa-Matti Loirin kappaleista

Tämä on luettelo Vesa-Matti Loirin levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.
Listalla on kaikkiaan 414 kappaletta.
#

4+20 (4+20)
A

Aamuhetki kullan kallis (Lankon tanko ja muita askelmia)
Aapakarhu (Hyvää puuta)
Aarre (Merirosvokapteeni Ynjevi Lavankopoksahdus)
Aavaa preeriaa (Ivalo)
Afrikka Pötpyri (Skokiaan, Zambesi) (Naurava kulkuri)
Ah, anteeks anna (Uuno Kailas)
Aina tulee jotain (Skarabee)
Aivan pilvee (Skarabee)
Albatrossi (Ystävän laulut II)
Alkusointu (Silver Lake by Esa Holopainen)
Anna-Maija ja Ismo (Veskunoita)
Annina (Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja)
Anttilan keväthuumaus (4+20)
Apteekin ovikello (Ystävän laulut II)
Arkihuolesi kaikki heitä (Sydämeeni joulun teen)
Armaan läheisyys (Vain elämää)
Arvon mekin ansaitsemme (Vesku Suomesta)
Armo (Vain elämää)
Aurinko laskee länteen (Saiskos pluvan)
Aurinkolaulu (Eino Leino 3)
Aurora (Kasari)
Avauksen suura (Pyhät tekstit)
Ave Maria (Sydämeeni joulun teen)
B

Balladi vanhoista hyvistä ajoista (Kaj Chydenius)
Balladi villistä lännestä (Vesku Helismaasta)
Besame Mucho (Vesa-Matti Loiri)
Blues for Friends (single)
Brontosauruksen yö (Laulu on iloni ja työni)
C

Candle Dance (4+20)
Carnavalito & El Condor Pasa (4+20)
Chirpy Chirpy Cheep (Pim peli pom)
Chorale (Tonal Fantasy)
Coming Home Baby (4+20)
Contemplation (Uuno Kailas)
D

Der lachende Wagabund (single)
E

Eenokin Jussa on ruma (Laulu on iloni ja työni)
Ei kaveria parempaa (Eri esittäjiä: Bestis 3)
Ei koskaan sunnuntaisin (Never on a Sunday) (Pim peli pom)
Ei ole Kööpenhamina kuin ennen (Ystävän laulut II)
Ei tullutkaan äänettömyys (Hyvää puuta)
Eikös niin (Yes Indeed) (Veskunoita)
El Condor Pasa (4+20)
Elegia (Eino Leino)
Elo on taikaa (Skarabee)
Elon mainingit (Täällä Pohjantähden alla)
Elonkorjuu (Kaksipäisen kotkan varjossa – Elokuvan laulut)
Elämä on kliffaa (Kliffa kasetti)
Elämän koreus (Eino Leino 3)
Elämän suuri laulu (Unelmia)
Enkeli (Uuno Kailas)
Enkeli taivaan (Sydämeeni joulun teen)
Ennen kuolemaa (Avant de mourir) (Täällä Pohjantähden alla)
Erakon hämmästys (Eino Leino 4 – Päivän laskiessa)
Erillinen (Pyhät tekstit)
Erotessa (Eino Leino 2)
F

Fiilaten ja höyläten (Reelin’ and Rockin’) (Pim peli pom)
Filosofeeraava ylioppilas (Eino Leino 4 – Päivän laskiessa)
Flute-Man (single)
Fredmanin epistola 1 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 23 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 27 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 30 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 67 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 71 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 80 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 81 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 21 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 61 (Ennen viimeistä maljaa)
Fredmanin epistola no. 7 (Ennen viimeistä maljaa)
G

Gambler’s Guitar (single)
H

Hauska José (Ching Ching) (Voi hyvä tavaton)
Hautalaulu (Eino Leino)
Heinillä härkien kaukalon (Sydämeeni joulun teen)
Heiskasen kanssa kun heiluttiin (Ystävän laulut II)
Heititpäs huulen (Loiri, Spede Pasanen & Tarja-Tuulikki Tarsala) (Näköradiomiehen ihmeelliset seikkailut)
Helsinki valssi (Loiri, Eija Ahvo, Eino Grön & Maarit Hurmerinta) (Helsingin laulu)
Hetken tie on kevyt (Ivalo)
Hiekkaa (Polvere) (Täällä Pohjantähden alla)
Hirmunoita (Merirosvokapteeni Ynjevi Lavankopoksahdus)
Homma käy kun on vehkeet (single)
Hottentottilaulu (Elämä lapselle)
Huilumies (Saiskos pluvan)
Hyljätyn valitus (Eino Leino 4 – Päivän laskiessa)
Hymni tulelle (Eino Leino 2)
Hyvää elämää (Hyvää puuta)
Hyvää, hyvää iltaa (Vesku Suomesta)
Hyvää puuta (Hyvää puuta)
Häät (Unelmia)
Häätanhu (Veskunoita)
Höyhensaaret (Eino Leino)
I

Ihmisen ikävä toisen luo (Ivalo)
Ihmisen määrä (Uuno Kailas)
Ihmisten edessä (Vain elämää)
Ikuinen unelma (Unelmia)
Ikävöi, ihminen (Eino Leino 2)
Ilotytön helmet (Uuno Kailas)
Iltalaulu (Vesku Suomesta)
In A Gadda Da Vida (Vesa-Matti Loiri)
Inventio No. 1 (Voi hyvä tavaton)
Isä (Skarabee)
Isä ja lapsi (Daddy Dear) (Voi hyvä tavaton)
Isä meidän (Pyhät tekstit)
Itkevä huilu (4+20)
J

Ja vuodet ne käy yhä vaikeammiks (Eino Leino)
Jaakko ja Maria (Rurja)
Jerikon muurit (Jericho) (Veskunoita)
Joka hetki on kaunis ja kallis (Loiri & Virve Rosti) (Kaksin)
Joka pojalla on siivet (Laulu on iloni ja työni)
Jos helmiä kyyneleet ois (Naurava kulkuri)
Jos olisin työtön mies (If I Were a Carpenter) (Veskunoita)
Jos tahdot tietää (Kasari)
Jouluaamu (Loiri & Neumann) (single)
Joulun kellot (Sydämeeni joulun teen)
Jouluyö, juhlayö (Sydämeeni joulun teen)
Juokse sinä humma (Vesa-Matti Loiri)
Jussin talo (Lankon tanko ja muita askelmia)
Jätkien joululaulu (Loiri & Kalle Holmberg) (Kiila 35)
Jättiläishyttynen (Merirosvokapteeni Ynjevi Lavankopoksahdus)
Jääkärin kaiho (Tunnelmoiden)
K

Kai ihmettelet sinä itsekses (Eino Leino 3)
Kai jossakin (Loiri & Tuire Mellanen) (Kaksin)
Kaiken nähnyt (Hyvää puuta)
Kaikessa soi blues (Veskunoita)
Kaipaus (Uuno Kailas)
Kaksi kuninkaanlasta (Rurja)
Kaksi lensi yli käenpesän (Inari)
Kaksi ystävää (Vesku Helismaasta)
Kallen kihlapolkka / Kaustisen polkka (Rurja)
Kansanlaulu (Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja)
Kasteen kyyneleet (Unelmia)
Kasvot (Seitsemän kertaa)
Kauan sitten (Ystävän laulut)
Kauhea kankkunen (Ystävän laulut)
Kaunissaari (Ystävän laulut II)
Kehtolaulu (Naurava kulkuri)
Keihäänkärki (Inari)
Kertokaa se hänelle (Dicitencello Vuie) (Naurava kulkuri)
Kesäilta (Uuno Kailas)
Kirjaimet (Buchstaben) (Lasihelmipeli)
Kirkonkylän tanssit (Veskunoita)
Kirsikkapuisto (Vesa-Matti Loiri)
Kissankellojen soittaja (Loiri & Ella Nortava) (Kaksipäisen kotkan varjossa – Elokuvan laulut)
Kohtalokas samba (Laulu on iloni ja työni)
Koivu ja sydän (Vesku Helismaasta)
Kolmen kuninkaan marssi (Sydämeeni joulun teen)
Kone älä hyydy (Kasari)
Konstan parempi valssi (Laulu on iloni ja työni)
Kosolan tulolaulu (Laulu on iloni ja työni)
Koti-ikävä (Inari)
Kotoa lähtö (Merirosvokapteeni Ynjevi Lavankopoksahdus)
Kotkan poikii ilman siipii (Ystävän laulut)
Kreiwin sylissä istunut (Rurja)
Kuinka kaunis on aamunkoitto (Loiri & Katri Helena) (Kaksin)
Kuka kertoisi minulle (Ivalo)
Kulkurin iltatähti (Vesku Helismaasta)
Kullanmurunen (Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja)
Kultaiset korvarenkaat (Golden Earrings) (Täällä Pohjantähden alla)
Kumpi on kauniimpi (Eino Leino 3)
Kun joulu on (Sydämeeni joulun teen)
Kun minä saisin (Rurja)
Kun muistelen (Eino Leino)
Kun mä rupesin ryyppäämään (Ystävän laulut)
Kun olet poissa (Ivalo)
Kun on yhtä kaksi (Unelmia)
Kun pois kerran lähden (Loiri & Sonja Lumme) (Kaksin)
Kun portin aukaisen (Lankon tanko ja muita askelmia)
Kuoleva mies korppikotkalle (Seitsemän kertaa)
Kurjuuden kuningas (Inari)
Kylän tiellä (Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja)
Käyn ahon laitaa (Ystävän laulut II)
L

Laivat puuta, miehet rautaa (Vesku Helismaasta)
Lankon tanko (Lankon tanko ja muita askelmia)
Lapin kesä (Perttu Hietasen ja Taisto Wesslinin sävellys) (Eino Leino)
Lapin kesä (Kaj Chydeniuksen sävellys) (Lankon tanko ja muita askelmia)
Lapsuuden sankarille (Inari)
Lasihelmipeli (Das Glasperlenspiel) (Lasihelmipeli)
Laskevan auringon maa (Unelmia)
Lastentaru takkavalkealla (Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja)
Laula, tyttö (Vesa-Matti Loiri tulkitsee Oskar Merikannon lauluja)
Laulajan laulu (Eino Leino)
Laulu (Lankon tanko ja muita askelmia)
Laulu mahtavasta isännästä (Loiri, Kristiina Halkola, Kalle Holmberg & Sinikka Sokka) (Kiila 35)
Laulu neidistä ja herrasta (Loiri & Vesa Mäkelä) (Työväen laulut)
Laulu on iloni ja työni (Laulu on iloni ja työni)
Lauluja toisen maan (Loiri & Susanna Haavisto) (Kaksin)
Lauluni aiheet (Vesku Helismaasta)
Legenda (Eino Leino 4 – Päivän laskiessa)
Luonnossa luminen ilta (Eino Leino 4 – Päivän laskiessa)
Luurankosaari (Merirosvokapteeni Ynjevi Lavankopoksahdus)
Lääketieteen opiskelijan epätoivo (Naurava kulkuri)
Löysäläisen laulu (Eino Leino 2)
M

Maa on niin kaunis (Sydämeeni joulun teen)
Maa rakastuneille (Loiri & Paula Koivuniemi) (Kaksin)
Maailma on kaunis (Unelmia)
Maininkeja (Eino Leino 2)
Maan suola (Pyhät tekstit)
Makkie Messer (Naurava kulkuri)
Matkalla pohjoiseen (Ystävän laulut II)
Matkarakastaja (Ystävän laulut)
Maria (Sydämeeni joulun teen, juhlapainos)
Matti Väkevän kuolema (Loiri & Anneli Saaristo) (Moskovan festivaali 85)
Meitä odotellaan mullan alla (Kasari)
Meksikon pikajuna (Hector feat. Loiri & Nylon Beat) (Hector: Helismaan pikajuna)
Meni hermot (Ystävän laulut II)
Meri (Skarabee)
Mieli (Rurja)
Mieleni minun tekevi (Pyhät tekstit)
Mietelmiä (Eino Leino 4 – Päivän laskiessa)
Miks ristin alla valitan (JL Runeberg – kauneimmat virret)
Miksi mä maailmalle laulaisin (Hyvää puuta)
Miksi naiset aina rakastuvat renttuihin (Kasari)
Miksi nään sun niin kuin ennen (Kaj Chydenius)
Minulle sanotaan (Seitsemän kertaa)
Minun nimi on nimessun (Inari)
Minust’ oli kuin olisi soudettu (Eino Leino 2)
Miss soutaen tuulessa (Kultainen kansio)
Missä kotini on (Hyvää puuta)
Momentary Mood (Tonal Fantasy)
Monta syytä jatkaa (Loiri & Anneli Saaristo) (Kaksipäisen kotkan varjossa – Elokuvan laulut)
Morsiamen kuolo (Rurja)
Mua pelottaa (Eino Leino 3)
Muistojen bulevardi (Vesa-Matti Loiri)
Mummon kaappikello (4+20)
Musta kivi valkoisen päällä (Täällä Pohjantähden alla)
Muusa ja Ruusa (Muusa ja Ruusa)
Myrsky (Merirosvokapteeni Ynjevi Lavankopoksahdus)
Myrskypääsky (Ivalo)
Mä käännyn hiljaa pois (Kasari)