stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heikki Siren
Tuotanto ja huomionosoitukset

Kaija ja Heikki Siren työskentelivät tiiviisti yhdessä, ja heidän yhteiset kilpailutyönsä palkittiin useissa arkkitehtikilpailuissa Suomessa ja ulkomailla. Heidän tuotantonsa on varsin runsas ja monipuolinen. Sirenien rakennusten leimaa-antava piirre on hillitty tyylikkyys. Se ilmenee muotokielessä, rakennustekniikassa, materiaalien laadussa ja uudisrakennuksen sopeuttamisessa ympäristöön.
Läpimurtonsa Sirenit tekivät vuonna 1957 valmistuneella Otaniemen teekkarikylän kappelilla. Sen sisätilasta avautuu laaja näkymä viereiseen metsikköön. Sisätilan ja ympäristön rajaa on häivytetty muillakin tavoin. Sirenien 1960-luvun töitä ovat muun muassa Oriveden kirkko sekä Helsingin Ympyrätalo ja Kallion virastotalo. Niistä virastotalo on puhtaasti modernistinen, kun taas kirkko ja Ympyrätalo perustuvat pyöreisiin ja kaareviin aiheisiin. Oriveden kirkko muodostuu viidestä vastakkain kaartuvasta tiiliseinästä, joiden välissä on vino tasakatto.
Seuraavilla vuosikymmenillä Sirenit toteuttivat useita suuria suunnitelmia: asuntoalueita, julkisia rakennuksia, kouluja ja pankkeja. Niistä huomionarvoinen on esimerkiksi Helsingin Suomalaisen yhteiskoulun uudisrakennus 1972. Sen tyypillisiä piirteitä on tilojen muunneltavuus ja rohkea väritys. Ulkomaisista hankkeista tunnetuimpia ovat Boussy-Saint-Antoineen Pariisin lähelle toteutettu asuntoalue ja Japanin Hakoneen tehty lomakylä.
Kaija ja Heikki Siren saivat 1950-luvulta alkaen useita ammatillisia huomionosoituksia. He saivat São Paulon IV biennaalissa vuonna 1957 sekä VI biennaalissa 1961 myönnetyt mitalit ja kunniamaininnat, Maailman arkkitehtiliiton Auguste Perret -palkinto 1965, Ranskan arkkitehtuuriakatemian kultamitali 1980, Suomen valtion rakennustaidepalkinto 1980 ja Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinto vuonna 1984. Heikki Siren sai vuonna 2009 italialaisen Benetton-säätiön kansainvälisen arkkitehtuuripalkinnon Otaniemen kappelin ja sen ympäristön suunnittelusta.
Tunnettuja töitä

Tarvasjoen sankaripatsas, Tarvasjoki nyk. Lieto, paljastettu 10.10.1948
Otaniemen rantasauna, 1951
Servin mökki, 1952
Otaniemen kappeli, Espoo, 1957 (Kaija Sirenin kanssa)
Aarnivalkean koulu, Espoo, 1957 (Kaija Sirenin kanssa)
Otsonpesän rivitalo, Espoo, 1959 (Kaija Sirenin kanssa)
Sauvosaaren koulu, Kemi 1961
Oriveden kirkko, Orivesi, 1961 (Kaija Sirenin kanssa)
Loviisan vesitorni, 1961 (Kaija Sirenin kanssa)
Alppitalo, Helsinki, 1961 (Kaija Sirenin kanssa)
Haminan Yhteiskoulu, Hamina, 1963 (Kaija Sirenin kanssa)
Kallion virastotalo, Helsinki, 1965
STS:n talo, Tampere, 1965 (Kaija Sirenin kanssa)
Kankaanpään kaupungintalo, 1967 (Kaija Sirenin kanssa)
Puutarhakadun liiketalo, Tampere, 1968 (Kaija Sirenin kanssa)
Virkkalan kalkki- ja sementtitehtaan johtajan asuinrakennus, Lohja, 1968 (Kaija Sirenin kanssa)
Ympyrätalo, Helsinki, 1968 (Kaija Sirenin kanssa)
Kankaanpään seurakuntakeskus, 1971 (Kaija Sirenin kanssa)
Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu, Helsinki, 1972 (Kaija Sirenin kanssa)
Brucknerhaus, Linz (Itävalta), 1974 (Kaija Sirenin kanssa)
Suomen Kansallisteatterin Pienen näyttämön rakennus, 1954 (Kaija Sirenin kanssa)
Kankaanpään liikuntakeskus, 1975 (Kaija Sirenin kanssa)
Graniittitalo, Helsinki,1982 (Kaija Sirenin kanssa)
Bagdadin kongressipalatsi, Irak, 1983 (Kaija Sirenin kanssa)
Kirjallisuutta

Bruun, Erik – Popovits, Sara (toim.): Kaija + Heikki Siren: Arkkitehdit – Arkitekter.  Helsinki:  Otava, 1976.  ISBN 951-1-04155-X
Nikula, Riitta: ”Siren, Heikki ja Kaija (1918–2013)”, Suomen kansallisbiografia, osa 9, s. 61–64.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2007.  ISBN 978-951-746-450-5  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heikki Siren Wikimedia Commonsissa
Heikki Sirenin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Sirén, Heikki hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Kaikki ja ei mitään: Arkkitehdit Kaija + Heikki Siren. Espoon kaupunginmuseo.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Structurae  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Uudenmaan talous

| Uudenmaan talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  104,1 mrd. € (2022)
- per asukas:  60 376 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  23,8 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (67,6 %)  Kauppa (16,6 %)  Muut (15,8 %) 
Tuonti:  52,3 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (36,3 %)  Kauppa (52,8 %)  Muut (10,9 %) 
Julkinen talous
Uudenmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Uudellamaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 104,1 miljardia euroa, mikä oli 39,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Uudenmaaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 60 376 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa eniten.
Uusimaa on Suomen suurin vientimaakunta. Uudenmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 23,8 miljardia euroa, mikä oli 29,1 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Uudellamaalla oli 6 711 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 57,2 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista HUS-yhtymän ja hyvinvointialueiden toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 7,3 miljardia euroa. Uudenmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 10,2 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 3,2 miljardia euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Suuri osa Helsingin pörssin päälistalla noteerattujen yhtiöiden pääkonttoreista sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Pääkaupunkiseudulla sijaitsee yhteensä 84 yhtiön pääkonttorit. Eniten pääkonttoreita sijaitsee Helsingissä, jossa sijaitsee 49 pääkonttoria ja Espoossa, jossa sijaitsee 28 pääkonttoria. Pääkaupunkiseudun ulkopuolella sijaitsevat Kreate Groupin pääkonttori Tuusulassa, Tokmanni Groupin pääkonttori Mäntsälässä, Lamorin pääkonttori Porvoossa sekä Konecranesin ja Reka Industrialin pääkonttorit Hyvinkäällä.
Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöitä noteeraavalla First North-listalla on 24 Uudellamaalla kotipaikkaansa pitävää yritystä.
Keski-Suomen talous

| Keski-Suomen talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  11,1 mrd. € (2022)
- per asukas:  40 650 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  2,9 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (71,0 %)  Kauppa (25,5 %)  Muut (3,5 %) 
Tuonti:  1,3 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (46,5 %)  Kauppa (41,1 %)  Muut (12,4 %) 
Julkinen talous
Keski-Suomen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen viidenneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Keski-Suomessa tuotettu bruttokansantuote oli noin 11,1 miljardia euroa, mikä oli 4,2 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Keski-Suomen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 40 650 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa 12. eniten.
Keski-Suomi on Suomen kahdeksanneksi suurin vientimaakunta. Keski-Suomen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,9 miljardia euroa, mikä oli 3,7 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Keski-Suomessa oli 542 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 55,3 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Keski-Suomen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,4 miljardia euroa. Keski-Suomen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 1,3 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 652 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Keski-Suomessa sijaitsee kolmen Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Jyväskylässä sijaitsee mediakonserni Keskisuomalaisen pääkonttori, Muuramessa toimii kiuas- ja saunavalmistaja Harvia ja Karstulassa hirsitalovalmistaja Honkarakenne.
Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kolme keskisuomalaista yritystä: jyväskyläläiset selluloosakuidun valmistaja Spinnova ja ohjelmistoyritys Admicom sekä kannonkoskelainen materiaaliteknologiayhtiö Betolar.
Pohjois-Karjalan talous

| Pohjois-Karjalan talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  6,2 mrd. € (2022)
- per asukas:  37 993 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  1,2 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (98,4 %)  Kauppa (1,3 %)  Muut (0,4 %) 
Tuonti:  441 milj. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (63,6 %)  Kauppa (32,6 %)  Muut (3,9 %) 
Julkinen talous
Pohjois-Karjalan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen viidenneksi pienin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjois-Karjalassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 6,2 miljardia euroa, mikä oli 2,3 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjois-Karjalan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 37 993 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kolmanneksi vähiten.
Pohjois-Karjala on Suomen neljänneksi pienin vientimaakunta. Pohjois-Karjalan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 1,2 miljardia euroa, mikä oli 1,5 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjois-Karjalassa oli 335 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 65,8 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Pohjois-Karjalan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 717 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 420 miljoonaa euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Pohjois-Karjalassa sijaitsee kolmen Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Joensuussa sijaitsevat metsäteknologiavalmistaja Kesla sekä mediakonserni Rebl Group. Juuassa toimii vuolukivijalostaja Tulikivi. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna outokumpulainen sitomistuotevalmistaja Piippo.
MultiVersus

| MultiVersus |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Player First Games
Julkaisija:  Warner Bros. Interactive Entertainment
Jakelija:  PlayStation Store, Microsoft Store, Steam ja Epic Games Store
Ohjaaja:  Tony Huynh
Pelimoottori:  Unreal Engine 5
Julkaistu:  2024 (lopullinen julkaisu), 26. heinäkuuta 2022 (avoin beta)
Lajityyppi:  taistelupeli ja platform fighter (en) (käännä suomeksi)
Pelimuoto:  yksinpeli ja moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: B (12 vuotta tai vanhempi)  ESRB: Teini-ikäisille  PEGI 12  USK 12 
Alusta:  PlayStation 5, PlayStation 4, Xbox Series X ja Series S, Xbox One ja Microsoft Windows
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
MultiVersus on Player First Gamesin kehittämä ja Warner Bros. Interactive Entertainmentin julkaisema tappelupeli, jossa on hahmoja lukuisista peleistä televisiosarjoihin. Peli on mekaniikoiltaan samankaltainen kuin Super Smash Bros. -pelisarja, jossa vastustajia pudotetaan 2.5D-kentältä rotkoon 2vs2-taisteluissa. Kuten edellä mainitussa SSB:ssä, on MultiVersuksessa pelimuotoina muun muassa kaikki vs kaikki, 1vs1 ja 2vs2.
Pelin betaversio julkaistiin 26. heinäkuuta 2022 Windowsille, PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle, Xbox Series X/S:lle sekä Xbox Onelle.
Peli tukee alustojen välistä pelaamista, joten esimerkiksi Xbox-pelaajat voivat otella Windows-pelaajia vastaan verkon välityksellä.
Hahmovalikoima

Hahmovalikoimassa hyödynnetään Warnerin Brosin katalogin suurimpia nimiä. Ensimmäiset vahvistetut nimet ovat Väiski Vemmelsääri, Batman, Teräsmies, Ihmenainen, Game of Thronesin Arya Stark sekä Tom ja Jerry. Mukana ovat myös Harley Quinn, Scooby-Doon Shaggy, Steven Universesta Steven sekä Garnet, Adventure Timesta Jake The Dog sekä Finn The Human, ja MultiVersuksen täysin uusi hahmo, koira Reindog.
Kehitys

Kehittäjä Player First Games sanoo keskittyneensä etenkin verkkopelaamisen sujuvuuteen, mikä on tarkoitus taata dedikoiduilla palvelimilla ja rollback -tyyppisellä verkkotoiminnallisuuden toteutuksella. Pelissä on useita erilaisia pelitiloja, joita myös lisätään julkaisun jälkeen. Kehittäjien on tarkoitus tehdä pelistä "erittäin kilpailuhenkinen" ja heillä on suunnitelmissa tehdä siitä suosittu esports-peli Super Smash Brosin tavoin.
MultiVersus julkaistiin avoimeen betatestiin 26. heinäkuuta 2022. Betatestin jälkeen pelin pelaajamäärien nähtiin laskeneen jyrkästi, minkä takia kehittäjien on tarkoitus tehdä isoja korjauksia ennen pelin varsinaista julkaisua. Pelin verkkopalvelut on määrä sulkea 25. kesäkuuta 2023, minkä jälkeen pelaaminen onnistuu vain paikallisesti eikä peli ole saatavilla. MultiVersusin kerrottiin palaavan saataville, kun se julkaistaan täysimuotoisena vuoden 2024 alussa. Kehittäjät kertoivat työstävänsä esimerkiksi pelin verkkokoodia, seuranhakutoimintoja ja etenemisjärjestelmiä.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1982

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1982 Lapualla 22.–24. tammikuuta ja Kurikassa 30.–31. tammikuuta. Marja-Liisa Hämäläinen voitti kaikki naisten henkilökohtaiset matkat ja oli viestin hopeajoukkueen ankkuri.
Tulokset > Miehet > 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Arto Koivisto | 44.03,6 |
| 2 | Asko Autio | 44.34,6 |
| 3 | Juha Mieto | 45.02,4 |
| 4 | Kari Härkönen | 45.06,9 |
| 5 | Veijo Hämäläinen | 45.24,9 |
| 6 | Matti Pitkänen | 45.25,4 |
Lapua, 22. tammikuuta 
 Koiviston ylivoimaista voittoa pidettiin yllätyksenä.
Tulokset > Miehet > 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Juha Mieto | 1.22.37,2 |
| 2 | Arto Koivisto | 1.23.53,8 |
| 3 | Kari Härkönen | 1.23.53,9 |
| 4 | Pertti Teurajärvi | 1.24.07,5 |
| 5 | Asko Autio | 1.24.15,1 |
| 6 | Pekka Soini | 1.24.32,9 |
Lapua, 24. tammikuuta. 
 Harri Kirvesniemi oli sairas eikä osallistunut.
Tulokset > Miehet > 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Juha Mieto | 2.32.05 |
| 2 | Veijo Hämäläinen | 2.32.39 |
| 3 | Asko Autio | 2.32.45 |
| 4 | Seppo Kolehmainen | 2.36.44 |
| 5 | Kari Ristanen | 2.37.14 |
| 6 | Antti Leppävuori | 2.37.15 |
Kurikka, 31. tammikuuta.

Pertti Teurajärvi sijoittui alun perin kilpailussa neljänneksi, mutta hänen suorituksensa hylättiin, koska hänen doping-näytteestään löytyi prolintaani-nimistä piristettä. Teurajärvi määrättiin vuoden mittaiseen kilpailukieltoon.
Tulokset > Miehet > 4 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mikkelin Hiihtäjät | Pentti Vahvaselkä   Hannu Tiainen   Harri Kirvesniemi   Veijo Hämäläinen | 2.02.11,2 |
| 2 | Kuhmon Kiva | Keijo Vähäkangas   Eero Väisänen   Hannu Pesonen   Tapio Kähkönen | 2.03.19,1 |
| 3 | Viitasaaren Viesti | Kauko Kanervo   Jari Laukkanen   Tapani Ahonen   Kauko Hämäläinen | 2.03.49,2 |
| 4 | Suonenjoen Vasama |  | 2.03.58,1 |
| 5 | Valkealan Kajo |  | 2.04.22,6 |
| 6 | Valkeakosken Haka |  | 2.04.30,2 |
Kurikka, 30. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marja-Liisa Hämäläinen | 16.49,9 |
| 2 | Pirkko Määttä | 17.10,8 |
| 3 | Eija Hyytiäinen | 17.13,3 |
| 4 | Hilkka Riihivuori | 17.16,3 |
| 5 | Eija Penttilä | 17.26,1 |
| 6 | Helena Takalo | 17.28,3 |
Lapua, 22. tammikuuta.
Tulokset > Naiset > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marja-Liisa Hämäläinen | 31.14,4 |
| 2 | Pirkko Määttä | 31.21,1 |
| 3 | Eija Penttilä | 31.28,8 |
| 4 | Eija Hyytiäinen | 31.45,9 |
| 5 | Helena Takalo | 32.10,8 |
| 6 | Hilkka Riihivuori | 32.17,1 |
Lapua, 24. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 20 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marja-Liisa Hämäläinen | 1.06.36,8 |
| 2 | Helena Takalo | 1.08.53,0 |
| 2 | Eija Hyytiäinen | 1.08.53,0 |
| 4 | Eija Penttilä | 1.08.57,2 |
| 5 | Pirkko Määttä | 1.09.33,3 |
| 6 | Ulla Maaskola | 1.10.21,5 |
Kurikka, 31. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 3 × 5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tampereen Pyrintö | Teija Nieminen   Mervi Mäkelä   Hilkka Riihivuori | 52.43,6 |
| 2 | Simpeleen Urheilijat | Heini Falck   Eija Partinen   Marja-Liisa Hämäläinen | 53.07,5 |
| 3 | Saarijärven Pullistus | Seija Hyytiäinen   Teija Hyytiäinen   Eija Hyytiäinen | 53.27,8 |
| 4 | Reisjärven Pilke |  | 53.29,8 |
| 5 | Pyhäjärven Pohti |  | 53.58,0 |
| 6 | Mikkelin Hiihtäjät |  | 54.04,9 |
Kurikka, 30. tammikuuta.
Ryszard Czarnecki

| Ryszard Czarnecki |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 20.7.2004–15.07.2024  
Ryhmä:  Sitoutumaton (2004–2006) UEN-ryhmä (2006–2009) ECR-ryhmä (2009–)
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. tammikuuta 1963 (ikä 61) Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Kansalaisuus:  puolalainen
Tiedot
Puolue:  Laki ja oikeus
Muut puolueet:  Samoobrona (2004–2008)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.ryszardczarnecki.pl
Ryszard Czarnecki (s. 25. tammikuuta 1963 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on puolalainen poliitikko. Czarnecki edustaa Laki ja oikeus-puoluetta. Czarnecki on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2004 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Aiheesta muualla

Ryszard Czarnecki Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k   Puolan Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Adamowicz  Arłukowicz (2019–2023)  Brejza (2024–)  Buzek  Duda  Frankowski  Halicki  Hetman (2019–2023)  Hübner  Jarubas  Kalinowski  Karpiński (2023–)  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Ochojska  Olbrycht  Pahl (2023–)  Sikorski (2019–2023) 
Renew:  Thun 
S&D:  Bałt  Belka  Biedroń  Cimoszewicz  Kohut  Liberadzki  Miller 
ECR:  Bielan  Brudziński  Czarnecki  Fotyga  Jaki  Jurgiel  Karski  Kempa  Kloc  Kopcińska  Krasnodębski  Kruk  Kuźmiuk (2019–2023)  Legutko  Mazurek  Możdżanowska  Poręba  Rafalska  Romanowski (2023–)  Rzońca  Saryusz-Wolski  Szydło  Tarczyński (2020–)  Tobiszowski  Waszczykowski  Wiśniewska  Zalewska  Złotowski 
N/I:  Spurek 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Puola 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Akilles Bandy

| Akilles |
| --- | --- |

Perustettu:  1902
Kotikunta:  Porvoo
Kotikenttä:  Porvoon pallokenttä
Värit:           
Sarja:  Bandyliiga
Puheenjohtaja:  Jari Kettunen
Päävalmentaja:  Juha Laitinen
 Kultaa:  4 (1981, 1985, 2020, 2021)
 Hopeaa:  5 (1968, 2016, 2017, 2022, 2024)
 Pronssia:  8 (1935, 1978, 1982, 1983, 1984, 1987, 2014, 2018)
Porvoon Akilles on porvoolainen vuonna 1902 perustettu urheiluseura. Seuran jääpallotoiminta alkoi vuonna 1920. SM-sarjaan Akilles nousi ensimmäistä kertaa vuonna 1933.
Joukkueen kotikenttä on Porvoon tekojäärata kaupungin keskustassa.
Akilles on voittanut jääpallon suomenmestaruuden vuosina 1981, 1985, 2020 ja 2021.
Jääpallon Suomen Cup mestaruuksia Akilles on voittanut 2018–2019, 2019–2020, 2020–2021 ja 2024–2025.
Porvoo Akilles - Lappeenrannan Pallo tammikuussa 1971
Sèvresin rauhansopimus

Osmanivaltion jakaminen Sèvresin sopimuksen mukaan.
Sèvresin rauhansopimus oli sopimus, jonka ensimmäisen maailmansodan ympärysvallat (Venäjää lukuun ottamatta) ja osmanien valtakunta solmivat sodan päätyttyä 10. elokuuta 1920 Ranskan Sèvresissä. Se oli yksi Pariisin rauhankonferenssissa valmistelluista Pariisin esikaupunkirauhoista.
Ympärysvaltojen tarkoituksena oli Osmanivaltion jakaminen pienempiin osiin, koska sitä pidettiin liian heikkona ylläpitämään rauhaa. Jo aseleposopimuksessa Turkille asetettiin tiukat rauhanehdot. Sèvresin rauhansopimuksen mukaan sen oli luovutettava Smyrna (nyk. Izmir) lähiseutuineen ja suurin osa Itä-Traakiaa Kreikalle. Lisäksi Armenia sai huomattavia aluelaajennuksia ja itsenäisen Kurdistanin luominen esitettiin yhtenä mahdollisuutena. Istanbul ja monia muita Turkin osia oli ympärysvaltojen miehittäminä jo aseleposopimuksesta 1918 alkaen.
Kreikan saamista lisäalueista huolimatta Kreikka ei allekirjoittanut eikä ratifioinut sopimusta, vaan se vaati itselleen lisää niitä Osmanivaltion alueita, joissa asui kreikankielistä väestöä.
Osmanien edustajat Sèvresin neuvotteluissa (vasemmalta oikealle) Rıza Tevfik, suurvisiiri Damat Ferid Pašša, suurlähettiläs Hadi Pasha ja opetusministeri Reşid Halis).
Osmanien hallituksen puolesta allekirjoittajia oli neljä. Sopimusta ei lähetetty osmanien parlamentin ratifioitavaksi, koska se oli hajotettu 12. helmikuuta 1920 ja lakkautettu 18. maaliskuuta 1920. Sulttaani Mehmed VI ja osmanien neuvottelijat allekirjoittivat sopimuksen, mutta sen hyväksymistä vastusti ankarasti Mustafa Kemal Paššan johtama Nuorturkkilainen liike. Nuorturkkilaiset julistivat Turkin itsenäisyyssodan alkaneeksi ja pakottivat ympärysvallat uudestaan neuvottelupöytään. Neuvottelujen seurauksena osapuolet allekirjoittivat ja ratifioivat Lausannen sopimuksen vuonna 1923.
Osmanien valtakunnan hajoamisen aiheuttamaa traumaa kutsutaan Turkissa Sèvresin syndroomaksi, millä tarkoitetaan huolta länsimaiden aikeista ja Turkin hajoamisesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sèvresin rauhansopimus Wikimedia Commonsissa
Varsinais-Suomen talous

| Varsinais-Suomen talous> Tilastot |
| --- | --- |
BKT:  21,6 mrd. € (2022)
- per asukas:  44 630 € (2022)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  8,7 mrd. € (2022)
Vientituotteet:   Teollisuus (93,9 %)  Kauppa (4,9 %)  Muut (1,2 %) 
Tuonti:  5,7 mrd. € (2022)
Tuontituotteet:   Teollisuus (73,1 %)  Kauppa (25,0 %)  Muut (1,9 %) 
Julkinen talous
Varsinais-Suomen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kolmanneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Varsinais-Suomessa tuotettu bruttokansantuote oli noin 21,6 miljardia euroa, mikä oli 8,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Varsinais-Suomen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 44 630 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa neljänneksi eniten.
Varsinais-Suomi on Suomen toiseksi suurin vientimaakunta. Varsinais-Suomen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä yli 8,7 miljardia euroa, mikä oli 10,7 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Varsinais-Suomessa oli 1 648 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 56,8 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Varsinais-Suomen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 2,3 miljardia euroa. Varsinais-Suomen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 2,4 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 1,16 miljardia euroa.
Yritykset > Pörssiyhtiöt

Varsinais-Suomessa sijaitsee kolmen Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Elintarviketeollisuusyhtiöistä HKFoodsin pääkonttori sijaitsee Turussa ja Raision pääkonttori Raisiossa. Teknologiakonserni Telesten kotipaikka sijaitsee Littoisissa.
Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kolme varsinais-suomalaista yritystä: turkulaiset merikuljetusyritys Meriaura Group ja lääkekehitysyhtiö Faron Pharmaceuticals sekä maskulainen tapahtumajärjestäjä Rush Factory.