stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siirtolaisuus Suomeen
Tilastoja > Syntymämaa

Suomessa oli 535 451 ulkomailla syntynyttä vuonna 2023.
| Valtio | Maassa Syntyneitä (31> 12.2023) |
| --- | --- |
 Suomi: &&&&&&&&05068400.&&&&005 068 400
 Neuvostoliitto: &&&&&&&&&&074807.&&&&0074 807
 Viro: &&&&&&&&&&047282.&&&&0047 282
 Ruotsi: &&&&&&&&&&034186.&&&&0034 186
 Irak: &&&&&&&&&&022484.&&&&0022 484
 Venäjä: &&&&&&&&&&022414.&&&&0022 414
 Kiina: &&&&&&&&&&016266.&&&&0016 266
 Ukraina: &&&&&&&&&&016082.&&&&0016 082
 Intia: &&&&&&&&&&014314.&&&&0014 314
 Somalia: &&&&&&&&&&013738.&&&&0013 738
 Filippiinit: &&&&&&&&&&013216.&&&&0013 216
 Thaimaa: &&&&&&&&&&013103.&&&&0013 103
 Vietnam: &&&&&&&&&&012145.&&&&0012 145
 Turkki: &&&&&&&&&&011068.&&&&0011 068
 Iran: &&&&&&&&&&011055.&&&&0011 055
 Afganistan: &&&&&&&&&&010422.&&&&0010 422
 Jugoslavia: &&&&&&&&&&&09584.&&&&009 584
  Syyria: &&&&&&&&&&&08705.&&&&008 705
 Saksa: &&&&&&&&&&&07972.&&&&007 972
 Iso-Britannia: &&&&&&&&&&&07661.&&&&007 661
 Bangladesh: &&&&&&&&&&&07224.&&&&007 224
 Yhdysvallat: &&&&&&&&&&&06835.&&&&006 835
   Nepal: &&&&&&&&&&&06283.&&&&006 283
 Pakistan: &&&&&&&&&&&06073.&&&&006 073
Tilastoja > Syntyperä ja taustamaa

Suomessa oli 402 619 ulkomaalaistaustaista vuonna 2018. Tilastokeskuksen määritelmä: "Suomalaistaustaisia ovat kaikki ne henkilöt, joilla vähintään toinen vanhemmista on syntynyt Suomessa. Ulkomaalaistaustaisia ovat ne henkilöt, joiden molemmat vanhemmat tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla. Mikäli henkilön molemmat vanhemmat ovat syntyneet ulkomailla, on taustamaa ensisijaisesti biologisen äidin syntymävaltio. Kaikilla suomalaistaustaisilla henkilöillä taustamaa on Suomi."
| Valtio | Ulkomaan taustaiset (2018) |
| --- | --- |
 Suomi: &&&&&&&&05129007.&&&&005 129 007
 Neuvostoliitto: &&&&&&&&&&077115.&&&&0077 115
 Viro: &&&&&&&&&&049989.&&&&0049 989
 Irak: &&&&&&&&&&022336.&&&&0022 336
 Somalia: &&&&&&&&&&020723.&&&&0020 723
 Jugoslavia: &&&&&&&&&&012628.&&&&0012 628
 Kiina: &&&&&&&&&&011899.&&&&0011 899
 Vietnam: &&&&&&&&&&011385.&&&&0011 385
 Afganistan: &&&&&&&&&&&09667.&&&&009 667
 Thaimaa: &&&&&&&&&&&09393.&&&&009 393
 Turkki: &&&&&&&&&&&09356.&&&&009 356
 Iran: &&&&&&&&&&&08427.&&&&008 427
 Venäjä: &&&&&&&&&&&08419.&&&&008 419
 Intia: &&&&&&&&&&&07739.&&&&007 739
  Syyria: &&&&&&&&&&&07141.&&&&007 141
 Ruotsi: &&&&&&&&&&&06836.&&&&006 836
 Puola: &&&&&&&&&&&05356.&&&&005 356
 Filippiinit: &&&&&&&&&&&04809.&&&&004 809
 Saksa: &&&&&&&&&&&04796.&&&&004 796
 Iso-Britannia: &&&&&&&&&&&04472.&&&&004 472
 Romania: &&&&&&&&&&&04421.&&&&004 421
   Nepal: &&&&&&&&&&&03893.&&&&003 893
 Pakistan: &&&&&&&&&&&03736.&&&&003 736
 Nigeria: &&&&&&&&&&&03705.&&&&003 705
 Bangladesh: &&&&&&&&&&&03676.&&&&003 676
 Yhdysvallat: &&&&&&&&&&&03653.&&&&003 653
 Marokko: &&&&&&&&&&&03465.&&&&003 465
 Kongon demokraattinen tasavalta: &&&&&&&&&&&03329.&&&&003 329
 Algeria: &&&&&&&&&&&03043.&&&&003 043
 Bulgaria: &&&&&&&&&&&02775.&&&&002 775
 Etiopia: &&&&&&&&&&&02684.&&&&002 684
 Latvia: &&&&&&&&&&&02624.&&&&002 624
 Unkari: &&&&&&&&&&&02558.&&&&002 558
Tilastoja > Kansalaisuus

Suomessa oli 249 452 ulkomaan kansalaista vuonna 2017.
| Valtio | Ulkomaan kansalaiset (2017) |
| --- | --- |
 Suomi: &&&&&&&&05263678.&&&&005 263 678
 Viro: &&&&&&&&&&051539.&&&&0051 539
 Venäjä: &&&&&&&&&&029183.&&&&0029 183
 Irak: &&&&&&&&&&011729.&&&&0011 729
 Kiina: &&&&&&&&&&&08742.&&&&008 742
 Ruotsi: &&&&&&&&&&&08018.&&&&008 018
 Thaimaa: &&&&&&&&&&&07533.&&&&007 533
 Somalia: &&&&&&&&&&&06677.&&&&006 677
 Afganistan: &&&&&&&&&&&05792.&&&&005 792
 Vietnam: &&&&&&&&&&&05603.&&&&005 603
  Syyria: &&&&&&&&&&&05290.&&&&005 290
 Intia: &&&&&&&&&&&05159.&&&&005 159
 Turkki: &&&&&&&&&&&04660.&&&&004 660
 Iso-Britannia: &&&&&&&&&&&04518.&&&&004 518
 Puola: &&&&&&&&&&&04284.&&&&004 284
 Ukraina: &&&&&&&&&&&04033.&&&&004 033
 Saksa: &&&&&&&&&&&04014.&&&&004 014
 Serbia ja Montenegro: &&&&&&&&&&&03812.&&&&003 812
 Filippiinit: &&&&&&&&&&&03269.&&&&003 269
 Yhdysvallat: &&&&&&&&&&&03176.&&&&003 176
 Romania: &&&&&&&&&&&03167.&&&&003 167
Tilastoja > Kaksoiskansalaiset

Suomessa oli 117 024 kaksoiskansalaista vuonna 2017.
| Valtio | Kaksoiskansalaiset (2017) |
| --- | --- |
 Venäjä: &&&&&&&&&&030088.&&&&0030 088
 Ruotsi: &&&&&&&&&&&07759.&&&&007 759
 Somalia: &&&&&&&&&&&05590.&&&&005 590
 Viro: &&&&&&&&&&&05291.&&&&005 291
 Irak: &&&&&&&&&&&04152.&&&&004 152
 Yhdysvallat: &&&&&&&&&&&04041.&&&&004 041
 Iran: &&&&&&&&&&&03934.&&&&003 934
 Vietnam: &&&&&&&&&&&03439.&&&&003 439
 Turkki: &&&&&&&&&&&03276.&&&&003 276
 Afganistan: &&&&&&&&&&&02974.&&&&002 974
Tilastoja > Suomeen tehdyt muutot vuosina 1945–2022

| Vuosi | Muutot Suomeen | Muutot yhteensä  vuodesta 1950  alkaen  |
| --- | --- | --- |
| 1945 | 3 202 |  |
| 1946 | 3 831 |  |
| 1947 | 4 183 |  |
| 1948 | 3 837 |  |
| 1949 | 4 410 |  |
1950: 1 634
| 1951 | 2 432 | 4 066 |
| 1952 | 3 787 | 7 853 |
| 1953 | 4 037 | 11 890 |
| 1954 | 3 045 | 14 935 |
| 1955 | 2 900 | 17 835 |
| 1956 | 3 457 | 21 292 |
| 1957 | 2 901 | 24 193 |
| 1958 | 2 834 | 27 027 |
| 1959 | 2 893 | 29 920 |
| 1960 | 3 396 | 33 316 |
| 1961 | 6 521 | 39 837 |
| 1962 | 6 026 | 45 863 |
| 1963 | 5 127 | 50 990 |
| 1964 | 8 214 | 59 204 |
| 1965 | 8 311 | 67 515 |
| 1966 | 8 351 | 75 866 |
| 1967 | 7 202 | 83 068 |
| 1968 | 9 872 | 92 940 |
| 1969 | 13 608 | 106 548 |
| 1970 | 16 824 | 123 372 |
| 1971 | 18 338 | 141 710 |
| 1972 | 17 421 | 159 131 |
| 1973 | 16 491 | 175 622 |
| 1974 | 13 311 | 188 933 |
| 1975 | 8 307 | 197 240 |
| 1976 | 7 387 | 204 627 |
| 1977 | 7 580 | 212 207 |
| 1978 | 7 184 | 219 391 |
| 1979 | 10 122 | 229 513 |
| 1980 | 13 626 | 243 139 |
| 1981 | 15 771 | 258 910 |
| 1982 | 14 661 | 273 571 |
| 1983 | 13 629 | 287 200 |
| 1984 | 11 686 | 298 886 |
| 1985 | 10 465 | 309 351 |
| 1986 | 9 927 | 319 278 |
| 1987 | 9 142 | 328 420 |
| 1988 | 9 720 | 338 140 |
| 1989 | 11 219 | 349 359 |
| 1990 | 13 558 | 362 917 |
| 1991 | 19 001 | 381 918 |
| 1992 | 14 554 | 396 472 |
| 1993 | 14 795 | 411 267 |
| 1994 | 11 611 | 422 878 |
| 1995 | 12 222 | 435 100 |
| 1996 | 13 294 | 448 394 |
| 1997 | 13 564 | 461 958 |
| 1998 | 14 192 | 476 150 |
| 1999 | 14 744 | 490 894 |
| 2000 | 16 895 | 507 789 |
| 2001 | 18 955 | 526 744 |
| 2002 | 18 113 | 544 857 |
| 2003 | 17 838 | 562 695 |
| 2004 | 20 333 | 583 028 |
| 2005 | 21 355 | 604 383 |
| 2006 | 22 451 | 626 834 |
| 2007 | 26 029 | 652 863 |
| 2008 | 29 114 | 681 977 |
| 2009 | 26 699 | 708 676 |
| 2010 | 25 636 | 734 312 |
| 2011 | 29 481 | 763 793 |
| 2012 | 31 278 | 795 071 |
| 2013 | 31 941 | 827 012 |
| 2014 | 31 507 | 858 519 |
| 2015 | 28 746 | 887 265 |
| 2016 | 34 905 | 922 170 |
| 2017 | 31 797 | 953 967 |
| 2018 | 31 106 | 985 073 |
| 2019 | 32 758 | 1 017 831 |
| 2020 | 32 898 | 1 050 729 |
| 2021 | 36 364 | 1 087 093 |
| 2022 | 48 086 | 1 135 179 |
Ennen vuotta 1945 ei ole saatavilla tilastoja.
Tilastoja > Myönnetyt Suomen kansalaisuudet vuodesta 1990 alkaen

| Vuosi | Suomen  kansalaisuuden  saaneet | Yhteensä  vuodesta 1990  alkaen  |
| --- | --- | --- |
1990: 899
| 1991 | 1 215 | 2 114 |
| 1992 | 876 | 2 990 |
| 1993 | 838 | 3 828 |
| 1994 | 651 | 4 479 |
| 1995 | 668 | 5 147 |
| 1996 | 981 | 6 128 |
| 1997 | 1 439 | 7 567 |
| 1998 | 4 016 | 11 583 |
| 1999 | 4 730 | 16 313 |
| 2000 | 2 977 | 19 290 |
| 2001 | 2 720 | 22 010 |
| 2002 | 3 049 | 25 059 |
| 2003 | 4 526 | 29 585 |
| 2004 | 6 867 | 36 452 |
| 2005 | 5 535 | 41 987 |
| 2006 | 4 433 | 46 420 |
| 2007 | 4 824 | 51 244 |
| 2008 | 6 682 | 57 926 |
| 2009 | 3 413 | 61 339 |
| 2010 | 4 334 | 65 673 |
| 2011 | 4 558 | 70 231 |
| 2012 | 9 087 | 79 318 |
| 2013 | 8 930 | 88 248 |
| 2014 | 8 260 | 96 508 |
| 2015 | 7 921 | 104 429 |
| 2016 | 9 375 | 113 804 |
| 2017 | 12 219 | 126 023 |
| 2018 | 9 211 | 135 234 |
| 2019 | 9 649 | 144 883 |
| 2020 | 7 816 | 152 699 |
| 2021 | 7 596 | 160 295 |
| 2022 | 10 510 | 170 805 |
Taulukon huippuvuosi on lihavoitu.
Tilastoja > Suomesta haetut ja myönnetyt turvapaikat vuosina 2009–2022

| Vuosi | Suomesta  turvapaikkaa hakeneet  vuosina 2011–2022 | Hakemukset yhteensä  vuodesta 2011 alkaen | Suomesta  myönnetyt turvapaikat  vuosina 2009–2022 | Myönnetyt turvapaikat  yhteensä  vuodesta 2009 alkaen  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 |  |  | 1 373 | 1 373 |
| 2010 |  |  | 1 784 | 3 157 |
| 2011 | 3 088 | 3 088 | 1 271 | 4 428 |
| 2012 | 3 129 | 6 217 | 1 601 | 6 029 |
| 2013 | 3 238 | 9 455 | 1 872 | 7 901 |
| 2014 | 3 651 | 13 106 | 1 346 | 9 247 |
| 2015 | 32 476 | 45 582 | 1 874 | 11 121 |
| 2016 | 5 651 | 51 233 | 7 745 | 18 866 |
| 2017 | 5 046 | 56 279 | 3 784 | 22 650 |
| 2018 | 4 548 | 60 827 | 2 740 | 25 390 |
| 2019 | 4 550 | 65 377 | 2 959 | 28 349 |
| 2020 | 3 209 | 68 586 | 2 066 | 30 415 |
| 2021 | 2 545 | 71 131 | 2 132 | 32 547 |
| 2022 | 3 897 | 75 028 | 1 760 | 34 307 |
Huomaa, että kaikista kunakin vuonna haetuista turvapaikoista ei tehdä päätöstä samana vuonna. Taulukon huippuvuosi on lihavoitu.
Tilastoja > Yhdistyneiden kansakuntien arvio maahanmuuttajien määrästä Suomessa

Suomessa oli Yhdistyneiden kansakuntien arvion mukaan 343 582 maahanmuuttajaa vuonna 2017.
| Valtio | Maahanmuuttajat (2017) |
| --- | --- |
 Viro: &&&&&&&&&&052454.&&&&0052 454
 Ruotsi: &&&&&&&&&&042210.&&&&0042 210
 Irak: &&&&&&&&&&032778.&&&&0032 778
 Venäjä: &&&&&&&&&&014689.&&&&0014 689
 Somalia: &&&&&&&&&&012776.&&&&0012 776
 Kiina: &&&&&&&&&&011814.&&&&0011 814
 Thaimaa: &&&&&&&&&&011553.&&&&0011 553
 Pohjois-Makedonia: &&&&&&&&&&&08963.&&&&008 963
 Saksa: &&&&&&&&&&&08434.&&&&008 434
 Turkki: &&&&&&&&&&&08039.&&&&008 039
 Vietnam: &&&&&&&&&&&07347.&&&&007 347
 Iran: &&&&&&&&&&&07083.&&&&007 083
 Iso-Britannia: &&&&&&&&&&&07055.&&&&007 055
 Intia: &&&&&&&&&&&06541.&&&&006 541
 Yhdysvallat: &&&&&&&&&&&05951.&&&&005 951
 Puola: &&&&&&&&&&&05043.&&&&005 043
 Afganistan: &&&&&&&&&&&04919.&&&&004 919
 Filippiinit: &&&&&&&&&&&03626.&&&&003 626
 Espanja: &&&&&&&&&&&03120.&&&&003 120
 Romania: &&&&&&&&&&&03043.&&&&003 043
 Ranska: &&&&&&&&&&&02983.&&&&002 983
 Italia: &&&&&&&&&&&02904.&&&&002 904
   Nepal: &&&&&&&&&&&02752.&&&&002 752
 Unkari: &&&&&&&&&&&02728.&&&&002 728
 Pakistan: &&&&&&&&&&&02562.&&&&002 562
 Nigeria: &&&&&&&&&&&02553.&&&&002 553
 Marokko: &&&&&&&&&&&02536.&&&&002 536
 Etiopia: &&&&&&&&&&&02419.&&&&002 419
 Bulgaria: &&&&&&&&&&&02322.&&&&002 322
Kirjallisuutta

Lepola, Outi: Ulkomaalaisesta suomenmaalaiseksi: Monikulttuurisuus, kansalaisuus ja suomalaisuus 1990-luvun maahanmuuttopoliittisessa keskustelussa.  (Väitöskirja: Helsindin yliopisto)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2000.  ISBN 951-746-139-9
Saxén, Niklas & Nilsson, Eva & Mubarak, Yusuf M.: Suomen somalit.  Helsinki:  Into, 2015.  ISBN 978-952-264-363-6
Säävälä, Minna (2007) Uussuomalainen nainen etsii paikkaansa venäläisten ja kosovonalbaanien elämänpolut työssä ja kotona. Väestöliitto, Helsinki
Välimäki, Matti (2019) Politiikkaa kansallisten, kansainvälisten ja ideologisten reunaehtojen puitteissa: Suomalaiset puolueet ja maahanmuutto 1973–2015. Turun yliopisto, Turku.
Välimäki, Matti (2024) Viranomaiset ja ulkomaalaisten näkeminen turvallisuuskysymyksenä Suomessa 1800-luvulta 2000-luvulle. Ennen ja nyt, 1/2024.
Aiheesta muualla

HS.fi: Helsingin vieraskielisten jakautuminen alueittain (Arkistoitu – Internet Archive).
Tilastokeskus - Maahanmuuttajat ja kotoutuminen
Tilastot – Siirtolaisuusinstituutti.
http://migrationinstitute.fi/files/pdf/presentation/Maahanmuuton-historia-Suomessa_Jouni-Korkiasaari-2017.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
Nikkola, Jari: Suomensomalit, pottumuusi ja maahanmuutosta puhumisen piilo-opetussuunnitelmat. Kirja-arvostelu teoksesta Mubarak, Yusuf M.; Nilsson, Eva; Saxén, Niklas: Suomen somalit. Into Kustannus Oy, 2015. (Agricolan kirja-arvostelut, 24.6.2015)
Perusopetus ei turvaa maahanmuuttajaoppilaille samanlaisia mahdollisuuksia kuin kantaväestölle  18.8.2015. Valtiontalouden tarkastuvirasto. Arkistoitu 18.12.2016. Viitattu 29.8.2015.
Kotouttaminen.fi
Juutalaisten maahanmuuttoa vastustanut poliittinen pilapiirros vuonna 1897 ilmestyneestä Matti Meikäläisen numerosta 15.
Kronstadtin kapinaa johtanut Stepan Petritšenko ja muita Suomeen tulleita venäläisiä valokuvassa vuodelta 1921.
Koverin keskitysleirin vankiparakkeja
Schengen-alue
Värien selitteet
  Schengen-alue (26)  EU-maat, jotka ovat luvanneet liittyä Schengen-alueeseen (4)  Valtiot, joissa on avoimet rajat (3)
Richard E. Byrd

Richard E. Byrd vuonna 1929
Richard E. Byrdin rintakuva
Amiraali Byrd n. 1955
Richard Evelyn Byrd (25. lokakuuta 1888 – 11. maaliskuuta 1957) oli yhdysvaltalainen kuuluisa lentäjä ja naparetkeilyn pioneeri.
Sotilasarvoltaan hän oli kontra-amiraali.
Yritys lentää pohjoisnavan yli 1926

Byrd ja Floyd Bennett yrittivät 9. toukokuuta 1926 lentää yli pohjoisnavan. Byrdin läheinen ystävä ja pitkäaikainen tukija, autotehtailija Henry Fordin poika Edsel Ford lahjoitti heille lentoa varten kolmimoottorisen Fokker-koneen joka sai hänen tyttärensä mukaan nimen Josephine Ford. Ford rahoitti myös poltto- ja voiteluaineet sekä ammattitaitoisen mekaanikkoryhmän, joka kokosi koneen lähtöpaikassa. Alun perin pyörillä varustettuun koneeseen vaihdettiin tätä lentoa varten sukset.
Byrd ja Bennett väittivät saavuttaneensa navan, mutta heidän päiväkirjamerkintöjensä ja Bernt Balchenin heidän lentokoneelleen tekemän mekaanisen analyysin perusteella on oletettavaa, etteivät he saavuttaneet napaa. Balchen väittää kuulleensa totuuden Floyd Bennettiltä, joka kuitenkin kiisti tämän väitteen kuolemaansa asti. Ainoa seikka mikä voisi tukea Balchenin väitteitä on se, että Josephine Fordin oikeanpuoleisesta moottorista vuoti öljyä heidän palatessaan – vuoto oli tosin vähäinen ja öljyä oli jäljellä runsaasti koneen palatessa. Lisäksi konetyyppi pystyi hyvin säilyttämään lentokorkeutensa kahdellakin moottorilla, vain matkanopeus kärsi hiukan.
Sen sijaan Roald Amundsen, joka oli vastaavalla lennolla samaan aikaan ja saapui pohjoisnavalle noin viikko Byrdin lennon jälkeen, asettui ehdottomasti tukemaan Byrdiä ja onnitteli tätä mahdollisimman julkisesti saavutuksesta. Amundsenin vaikutusvaltaisen kumppanin Lincoln Ellsworthin ansiosta tämä kannanotto levisi maailmanlaajuisesti.
Saavutus toi Byrdille laajaa mainetta ja takasi rahoituksen etelänavan valloitukselle.
Atlantin ylilento 1927

Byrd ja kolme muuta, Bernt Balchen, Bert Acosta ja George Noville lensivät America-koneella New Yorkista 29. kesäkuuta 1927 Pariisiin 1. heinäkuuta 1927. He hävisivät kilpailun täpärästi Charles Lindberghille: Byrdin kone oli nokkapainoinen ja joutui startissa onnettomuuteen vaurioituen lievästi.  Koska Lindbergh oli lähtövalmis, Byrd tarjosi kilpailijalleen omat huoltovarauksensa ja reittinsä. Vaikka hän hävisikin kilpailun, temppu kannatti: hänellä ei sen jälkeen juuri ollut puutetta sponsoreista.
Ensimmäinen Antarktiksen retkikunta 1928–1930

Vuonna 1928 Byrd aloitti ensimmäisen tutkimusmatkansa Etelämantereelle mukanaan kaksi laivaa, City of New York ja Eleanor Bolling sekä kolme lentokonetta: Ford Trimotor nimeltä Floyd Bennett sekä yksimoottoriset Fokker Universal sekä taittuvasiipinen Fairchild; näistä Fokker menetettiin vuoden 1928 viimeisellä tutkimusmatkalla myrskyn revittyä sen kiinnittimet irti leiripaikalla. Mukana oli vielä Ford-merkkinen lumiauto. Toisaalla Hubert Wilkins oli jo lentänyt Grahamin maan yllä Etelämantereella.
Ensimmäinen Antarktiksen retkikunta 1928–1930 > Little American perustaminen

Jäänmurtaja Larsen raivasi Citylle ja muille laivoille tietä. Byrd rantautui puolentoista kilometrin päähän Framhemistä. Viisi koiravaljakkoa kuljetti 625 tonnia tulevan tutkimusaseman paikalle Rossin jäälautalle.
Little Americaa rakennettiin siten, että ensin valmistuivat ”hallintorakennus”, ”messihalli” ja ”norjalainen rakennus”. Lumen sataessa rakennettujen talojen välille kaivettiin lumitunneleita. Little Americasta tuli kylä, jossa oli työpajoja, varastoja ja laboratorioita. Lumen pinnalla näkyi vain kaksi radiomastoa. Byrdin retkikunnalla oli käytössään monia keveitä radiopuhelimia. Little American radiokeskus oli messihalli eli WFA.
Little American rakentamisen jälkeen tieteelliset tutkimusretket koiravaljakoita ja lentokoneita käyttäen alkoivat.
Ensimmäinen Antarktiksen retkikunta 1928–1930 > Lumiauto ja etelänapalennon valmistelua

Byrd nousi ensimmäisen kerran Antarktiksella ilmaan 27. tammikuuta 1929. Tunnin päästä kone oli Hal Flood Bayn yllä. Kone lensi 200 kilometrin tuntivauhdilla. 18. helmikuuta Fokker- ja Fairchild-koneet lensivät Rockefeller Mountainsin lähelle ja tämä lentoretkikunta löysi vuorten välistä pieniä jäätyneitä järviä. Pian tämän tiedustelulennon jälkeen McKinley valokuvasi Fairchild-koneellaan juuri löydettyjä vuoria. 7. maaliskuuta laskeuduttiin ensi kertaa kauas Etelämantereelle Rockefellerin vuorille. Mutta ennen paluuta nousi myrsky, ja Gouldin ryhmä jäi eristyksiin vuorten keskelle yli viikoksi. Radioyhteyttä ei saatu, ja Byrd oli huolissaan kolmesta kadonneesta miehestä. Oli myöhäinen Etelämantereen syksy, Byrd nousi ilmaan Fairchildillä. Taivas pilvistyi uudelleen. Byrd onnistui löytämään Gouldin miehet, jotka olivat elossa ja kunnossa, mutta Fokker oli särkynyt laskussa. Laskeutumispaikka oli jäätynyt järvi, jolle Byrd laskeutui hämärässä. Fokker oli särkynyt siten, että se oli lähtenyt tuulen mukaan myrskyn noustua, ja rikkoutunut pudotessaan jäähän. Radiolähetin oli särkynyt, mutta vastaanotin ehjä. Byrdin retkikunta talvehti Little Americassa.
Keväällä 1929 päätettiin lähteä retkelle kohti etelän vuoria koiravaljakoiden ja lumiauton avulla. Aluksi perustettiin varastoja. 81 leveysasteen eteläpuolella alkoi hyvin vaikeakulkuinen, railoinen vyöhyke. Lumiauto lähti kohti etelää ja kulki jonkun matkaa, mutta lakkasi toimimasta, ja autossa olleet miehet palasivat jalan takaisin, vetäen tavaroitaan reessä.
Lumiautomiehistön vastaanottoa voimisti Little Americaan palattaessa ilotulitus. Byrd nousi miehineen ilmaan koneellaan, ja näki alla hylätyn lumiauton, sitten kaoottisen halkeama-alueen ja lopulta viisi koiravaljakkoa matkalla kohti perustettavaa varastoa. Mutta Byrd lensi eteenpäin kohti vuoria, jotka alkoivat lopulta erottua lounaasta.
Laskeutuminen vuoriston lähelle onnistui, ja koneen kyydissä olleet miehet rakensivat polttoaine- ja tarvikevarastoa. Paluumatkalla polttoaine loppui, ja lentokoneen radio ei toiminut, mutta asemalla ollut Haines oli lähettänyt apukoneen Byrdin avuksi.
Ensimmäinen Antarktiksen retkikunta 1928–1930 > Lento etelänavalle

28.–29. marraskuuta 1929 Byrd lensi yhdessä Bernt Balchenin, radisti Harold Junen ja valokuvaaja Ashley McKinleyn kanssa Ford Trimotor -koneella etelänavalle ja takaisin laskeutumatta sinne.
Floyd Bennett -niminen Ford Trimotor nousi ilmaan Little Americasta 28. marraskuuta 1929 kello 15.29. Kone lensi keskimäärin 144 kilometriä tunnissa. Koneessa oli miesten lisäksi lastina kamera, ruokaa ja polttoainetta kanistereina. Näin ollen kone painoi 6 750 kg.
Suunnistukseen käytettiin aurinkokompassia koska magneettinen kompassi ei toiminut näin etelässä magneettisen navan läheisyyden takia. Lentäessään etelään pituuspiiriä 163°45'W miehet etsivät turhaan vuorten lähellä Amundsenin näkemää Carmenin maata, kun oli tultu 85. eteläiselle leveydelle. Noin 160 km päässä eteläisistä Kuningatar Maudin vuorista näkyi geologinen ryhmä.
Byrd päätti lentää koneen pitkin tuntemattoman, leveän näköisen Livin laaksojäätikön läpi, jonka pohja oli ympäröiviä korkeita vuoria matalammalla. Koneen kiivetessä Livin jäätikön yllä siinä näkyi jopa 120 m korkuisia jääputouksia. Noin 2750 metrissä kävi selväksi, että kone ei kykenisi sitä keventämättä nousemaan napaylängön ylle. Tarvittiin 600 metriä lisää korkeutta ja konetta täytyi jollain tavoin keventää. Lentäjä Balchen päätti heittää 100 kg tarvikkeita yli laidan. McKinley heitti ulos kaksi 56 kg ruokasäkkiä, neljän miehen kuukauden ruoat. Kun säkit ja tyhjät polttoainesäiliöt lensivät pois, kone nousi heti..
Lopulta kone nousi Mount Fridtjof Nansen ja Mount Fisherin välistä napaylängön ylle noin kello 21.45. Napaylänkö oli vain noin 150 m alla, ja kone olis voinut lisätä korkeutta enää vain muutaman sadan metrin verran. Kello oli 21.45. 
Ympärillä näkyi monia Amundsenin löytämiä vuoria.
29. marraskuuta noin kello 1.14 kone oli etelänavan yllä.
Kone lensi napaylängöltä takaisin Axel Heibergin jäätikön kautta ja laskeutui vuorten juurelle aiemmalla lennolla tehdyn polttoainevaraston lähelle kello 4.47.
Kone oli kello 10.08 Little Americassa. Retkikunta sai otettua vuoriketjusta valokuvia.
Lento teki Byrdistä maailmankuulun. Tätäkin Byrdin saavutusta on jälkikäteen epäilty, mutta joka tapauksessa on täysin kiistatonta, että Byrd nousi koneellaan napaylängölle. Lento vei 18 tuntia 41 minuuttia.
Ensimmäinen Antarktiksen retkikunta 1928–1930 > Napalennon jälkeen

5. joulukuuta lennettiin vallijäätä Edsel Fordin vuoren seuduille asti. Löydettiin jäättömiä järviä, jotka olivat jään keskellä olevia salmia tai lahtia. Byrdin retkikunta lähti Little Americasta 1930, jolloin Rossinmeri oli normaalia pidenpään jäässä, ja Byrd oli jo kutsunut valaanpyytäjiä avukseen. Retkikunta palasi Yhdysvaltoihin 18. kesäkuuta 1930.
Toinen matka

Toisella matkalla aluksina olivat vanha rahtilaiva Jacob Ruppert, joka sopi lähinnä koirien sekä kevyemmän varustuksen kuljettamiseen sekä höyrykoneella varustettu parkkilaiva Bear of Oakland, joka puolestaan oli jykevistä tammilankuista rakennettu jääkelpoinen alus.
Byrd seikkaili aluksi muualla Etelämantereella ja saapui uudestaan Valaslahteen. Aluksi oli ongelmia. Tavaroiden purkaminen vallijäälle ei ollut onnistua, kun vallijään reuna muutteli muotoaan jatkuvasti jäävuorten irrotessa siitä. Kaksi Citroën-traktoria syttyi tuleen, mutta tuli sammutettiin.
Toinen matka > Lentotoiminta

Vuoden 1933 retkellä oli mukana monenlaisia lentokoneita ja autogiro.
Suurin lentokone oli William Horlick, suuren lahjoituksen turvin varta vasten rakennutettu Curtiss-Wright Condor; se oli kaksitasoinen umpirunkoinen kokometallikone, johon saattoi asentaa sekä sukset että kellukkeet. Siinä oli erikoisbensiinisäiliöt pitkänmatkan lentoja varten sekä kiinteästi asennetut erikoisilmakamerat. Lastia se kantoi 7,5 tonnia ja miehistöä mahtui kahden lentäjän lisäksi kuusi henkeä.
Muina koneina oli General Motorsilta lainattu Fokker-ylätaso, Blue Blade sekä American Airwaysin lahjoittama Pilgrim-yksitaso, Miss American Airways. Neljäntenä koneena oli autogiro, joka osoittautui hyväksi monessakin mielessä ennen tuhoutumistaan konevian vuoksi. Samoin Blue Blade menetettiin koelennolla. 
Alussa Condor-kone nousi ilmaan, mutta vaurioitui laskeutuessaan.
Muuten lentokoneet toimivat tällä retkellä ennakoitua paremmin.