stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aïssa Laïdouni
Maajoukkueura

Laïdouni pelasi ensimmäisen maaottelunsa 25. maaliskuuta 2021 Afrikan-mestaruuskilpailujen karsintaottelussa Libyaa vastaan. Hän on pelannut lokakuun 2023 loppuun mennessä 36 maaottelua ja tehnyt maalin MM-karsinnoissa Sambiaa vastaan marraskuussa 2021 ja ystävyysottelussa Egyptiä vastaan syyskuussa 2023.
Laïdouni pelasi Tunisian maajoukkueesssa MM-kilpailuissa 2022 Qatarissa. Hänet valittiin avausottelussa Tanskaa vastaan ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi avauskokoonpanossa myös Tunisian kahdessa muussa ottelussa.
Laïdouni valittiin Tunisian vuoden jalkapalloilijaksi 2022.
Ali Babacan

Ali Babacan vuonna 2023.
Ali Babacan ([aˈli babaˈdʒan], s. 1967, Ankara) on turkkilainen poliitikko ja ekonomisti. Hän on puolueen DEVA  (Demokrasi ve Atılım Partisi) perustaja ja vuodesta 2020 sen johtaja. Vuonna 2019 Babacan erosi Oikeus ja kehitys -puolueesta erimielisyyksien vuoksi. Babacan on toiminut myös muun muassa Turkin ulkoasiainministeriössä, talousministeriössä ja varapääministerinä.
Aiheesta muualla

Nettisivut
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Adam Fantilli

| Adam Fantilli |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. lokakuuta 2004 (ikä 20) Nobleton, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Columbus Blue Jackets
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
NHL-varaus:  3. varaus, 2023 Columbus Blue Jackets
| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tampere ja Riika 2023 | jääkiekko |  |
| Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Halifax ja Moncton 2023 | jääkiekko |  |
Adam Fantilli (s. 12. lokakuuta 2004 Nobleton, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL:ssä pelaavaa Columbus Blue Jacketsia. Fantilli on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja laukoo vasemmalta. Fantilli varattiin NHL:ään varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella numerolla 3. vuonna 2023.
Fantilli edusti Kanadan alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkuetta nuorten MM-kilpailuissa 2023, jossa hän joukkueineen voitti kultaa. Fantilli teki seitsemässä ottelussa tehopisteet 2+3=5. Hän voitti kultaa myös MM-kilpailuissa 2023.
Aiheesta muualla

Adam Fantilli Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Adam Fantilli The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Annedalin kirkko

| Annedalin kirkko Annedalskyrkan |
| --- | --- |

Sijainti:  Albin Holms backe 10 Göteborg, Ruotsi
Kirkkokunta:  Ruotsin kirkko
Hiippakunta:  Göteborgin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1910
Suunnittelija:  Theodor Wåhlin
Materiaali:  tiili, graniitti
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Annedalin kirkko (ruots. Annedalskyrkan) on Ruotsin Göteborgissa sijaitseva kivikirkko vuodelta 1910. Sen suunnitteli Theodor Wåhlin. Useimmista muista kirkoista poiketen se on rakennettu etelä-pohjoissuuntaisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Annedalin kirkko Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Maantieteelliset:  MusicBrainz place 
Taiteenala:  KulturNav
Essi Unkuri

| Essi Unkuri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. toukokuuta 1998 (ikä 26) Vaasa
Ammatti:  näyttelijä ja malli
Näyttelijä
Palkinnot
 Miss Suomi 2021 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Essi Unkuri (s. 16. toukokuuta 1998 Vaasa) on suomalainen näyttelijä, malli ja kauneuskilpailija. Hän voitti Miss Suomi 2021 -kilpailun.
Elämä ja ura

Hän opiskeli Haaga-Helia ammattikorkeakoulussa vuosina 2017–2021 Johdon assistenttityön ja kielten koulutusohjelmassa. Näyttelijänä Unkuri on esiintynyt muun muassa Pelimies-jaksossa ”Jussi Niinistö ja Rosa Meriläinen” ja Rantabaarin jaksossa ”Mustasukkaisvaihto”. Hän näytteli elokuvassa MC-Helper 3, joka julkaistiin joulukuussa 2018, ja elokuvassa elokuvassa The Creeps, joka julkaistaan Suomessa joulukuussa 2021. Hän näytteli myös Salatut elämät -tv-sarjan yhdessä jaksossa keväällä 2022.
Unkuri kilpaili Miss Suomi 2017 -finaalissa, jossa ei kuitenkaan päässyt kolmen parhaan joukkoon. Hän osallistui toistamiseen Miss Suomi -kilpailuun vuonna 2021, jolloin hän voitti tittelin kahdeksan missin finaalissa. Unkurista tuli näin Suomen Miss Universum 2022 -edustaja. Kilpailu järjestettiin joulukuussa 2021 Israelissa, mutta Unkuri karsiutui jo ennen semifinaalia.
Unkuri asuu avoliitossa kihlattunsa Viljami Harjuniemen kanssa Helsingissä.
Filmografia

2017 – Pelimies: Jussi Niinistö ja Rosa Meriläinen
2018 – MC-Helper 3
2019 – Rantabaari: Mustasukkaisuutta
2021 – The Creeps
Aiheesta muualla

Essi Unkuri Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Essi Unkuri Instagramissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Wallace ja Gromit

Nick Park sekä etualalla Gromit ja Wallace.
Wallace ja Gromit on brittiläisen Nick Parkin luoma vaha-animaatiohahmokaksikko, joka on esiintynyt päähenkilöinä Aardman Animations -studion tuottamissa elokuvissa ja televisiosarjoissa. Wallace on keksijä, joka pitää kovasti juustosta. Gromit (joissain suomennoksissa Mutteri) on Wallacen antropomorfinen koira. Gromit ei puhu, mutta se on vähintään yhtä älykäs kuin isäntänsä. Wallace ja Gromit -vahanukkeanimaatiot on tehty kaikki perinteisellä stop motion -tekniikalla.
Wallacesta ja Gromitista on tehty neljä lyhytelokuvaa – Suurenmoinen huviretki (1989), Väärät housut (1993), Läheltä piti (1995) ja Paakarin painajainen (2008) – sekä kokoillan elokuvat Wallace & Gromit: Kanin kirous (2005) ja Wallace ja Gromit: Kosto kynittävänä (2024). Kanin kirous sai parhaan animaatioelokuvan Oscarin ensimmäisenä vaha-animaationa, ja myös Väärät housut ja Läheltä piti saivat Oscarin lyhytanimaatioiden sarjassa. Parivaljakko on esiintynyt myös kahdessa animaatiosarjassa, Wallacen ja Gromitin huippuhärveleitä (2002) sekä Wallace ja Gromit keksintöjen maailmassa (2010). Wallacen ääninäyttelijänä on toiminut aluksi Peter Sallis ja myöhemmin vuosina 2008–2010 ja vuodesta 2012 alkaen Ben Whitehead. Kaikkien Wallace ja Gromit -animaatioiden musiikin on säveltänyt Julian Nott.
Nick Park suunnitteli hahmot alun perin opintojensa lopputyöksi ja jatkoi hankettaan, vaikka se venyi vuosien mittaiseksi. Aardman-studio tarjoutui auttamaan Parkia, jos Park puolestaan auttaisi heitä eräässä elokuvassa. Ensimmäinen Wallace ja Gromit -elokuva Suurenmoinen huviretki esitettiin BBC:n kanavalla jouluaattona 1990. Se on ollut parhaan lyhytelokuvan Oscar-ehdokas, mutta palkituksi tuli Aardman-studioiden hanke, jonka tekemiseen Park oli osallistunut.
Hahmojen pohjalta on tehty myös seikkailupeli Wallace & Gromit's Grand Adventures. Läheltä piti -elokuvassa sivuhahmona esiintynyt Shaun-lammas sai myöhemmin oman spinoff-sarjan Late Lammas (Shaun the Sheep).
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto. (englanniksi)
Bamba Dieng

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Cheikh Ahmadou Bamba Mbacké Dieng
Syntymäaika: 23. maaliskuuta 2000 (ikä 24)
Syntymäpaikka: [ [Pikine]], Senegal
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 178 cm
Seura
Seura: Olympique Marseille
Maajoukkue
| 2021– | Senegal | 17 | (2) |

Cheikh Ahmadou Bamba Mbacké Dieng (s. 23. maaliskuuta 2000 Pikine, Senegal) on senegalilainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Ranskan Ligue 1:ssä Marseillen joukkueessa, ja Senegalin maajoukkueessa.
Seurajoukkueura

Bamba Diengin ensimmäinen eurooppalainen seura oli Marseillen B joukkue, jossa hän pelasi 4 ottelua kaudella 2020/21. Hän siirtyi kesällä 2021 Marseillen pääsarjajoukkueeseen, jossa hän on pelannut 53 ottelua. Niissä hän on tehnyt 11 maalia.
Maajoukkueura

Bamba Dieng pelasi ensimmäisen kerran Senegalin maajoukkueessa lokakuussa 2021, kun vastassa oli Namibia MM-kilpailujen karsintalohkossa. Hänet kutsuttiin kesken Afrikan mestaruuskilpailujen 2021 joukkueeseen. Hän pelasi viidessä ottelussa. Finaalin rangaistuspotkukilpailussa Egyptiä vastaan hän onnistui Senegalin neljäntenä laukojana. Hän on pelannut yhteensä 17 maaottelussa, joissa hän on tehnyt 2 maalia.
Artjom Zagidulin

| Artjom Zagidulin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. elokuuta 1995 (ikä 29) Magnitogorsk, Venäjä
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Zagi
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Metallurg Magnitogorsk
Sarja:  KHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  Južnyi Ural Orsk (VHL) Kunlun Red Star (KHL) Zauralje Kurgan (VHL) Stockton Heat (AHL) Calgary Flames (NHL) Lukko (SML)
Artjom Rinatovitš Zagidulin (ven. Артём Ринатович Загидулин; s. 8. elokuuta 1995 Magnitogorsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa KHL-seura Metallurg Magnitogorskissa.
Ura > Maajoukkueura

Zagidulin on pelannut Venäjän B-maajoukkueessa yhden ottelun.
Sydän- ja verisuonitauti

| Sydän- ja verisuonitauti |
| --- | --- |
 Sydänamyloidooseja.
Luokitus
ICD-10:  I51.6
ICD-9:  429.2
MeSH:  D002318
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Sydän- ja verisuonitaudit eli verenkiertoelinten sairaudet ovat laaja joukko sairauksia, jotka syntyvät  useilla eri mekanismeilla. Osa verisuonitaudeista, kuten ateroskleroosi, ovat hyvin yleisiä. Osa, kuten vaskuliitit, ovat taas harvinaisia sairauksia.
Sydän- ja verisuoniperäisten kuolemien suhteellinen osuus kaikista kuolemista on vähentynyt Suomessa tasaiseen tahtiin vuodesta 1971 alkaen siten, että naisten ja miesten ikävakioitu sydän- ja verisuonikuolleisuus oli vuonna 1971 lähes viisinkertainen ja miesten lähes nelinkertainen vuoteen 2018 verrattuna. Ne aiheuttavat silti edelleen lähes puolet työikäisten kuolemista. Syyksi sydän- ja verisuonisairastavuuden vähenemiselle on esitetty tupakoinnin ja stressin vähentymistä, ravinnon monipuolistumista sekä työn muuttumista fyysisesti kevyemmäksi.
Alla on lueteltuna eräitä näistä sairauksista. Luettelo ei ole täydellinen.
Ateroskleroosi eli valtimonseinämien kalkkeutuminen voi johtaa sepelvaltimoiden verenkierron heikkenemiseen eli sepelvaltimotautiin, joka puolestaan altistaa sydäninfarktille. Ateroskleroosi voi lisätä myös aivoinfarktin ja aivoverenvuodon riskiä. Ateroskleroottinen sairauskohtaus käynnistyy, jos jokin ärsyke muuttaa plakin epävakaaksi, minkä seurauksena syntyy verenkiertoa häiritsevä tromboosi eli verihyytymä. Toinen mahdollinen mekanismi on, että sydämeen tulee iskemian eli hapenpuutteen aiheuttama rytmihäiriö.
Vaskuliitit eli verisuonten tulehdukset
Aneurysmat eli verisuonten laajenemat
Laskimolaajentumat
Suonikohjutauti eli alaraajojen laskimolaajentumatauti on seurausta laskimoiden läppien pettämisestä.
Peräpukamat ovat peräaukon seudun laskimolaajentumia
Laskimotukokset
Syvät laskimotukokset
Pinnalliset laskimotukokset
Stenoosit viittaavat yleisesti ahtaumaan, ja termiä käytetään mm. viitatessa aorttaläpän paksuuntumisen aiheuttamaan sydämen ulosvirtauskanavan ahtauteen – tällöin kyseessä on aorttastenoosi. Vastaavasti virtauskanavaa ahtauttavasta mitraaliläpän taudista käytetään nimitystä mitraalistenoosi. Stenoositermiä voidaan käyttää myös muiden elinten onteloiden ahtautumisesta. Esimerkiksi spinaalistenoosi viittaa selkäydinkanavan ahtaumaan ja esofagusstenoosi taas ruokatorven ahtaumaan.
Synnynnäisestä aortan ahtaumasta, joka syntyy sikiönkehityksen aikana valtimotiehyen liittymäkohtaan tai sen välittömään läheisyyteen, käytetään nimitystä aortan koarktaatio. Termi koarkaatiokin viittaa ahtaumaan.
Riskitekijät

Sydän- ja verisuonisairauksien suurimmat riskitekijät ovat vuonna 2004 julkaistun laajan epidemiologisen INTERHEART-tutkimuksen mukaan tärkeysjärjestyksessä seuraavat: 1) veren korkea apoB/apoA1-suhde, 2) diabetes, 3) tupakointi (nykyinen), 4) psykososiaaliset tekjät, 5) kohonnut verenpaine ja 6) vyötärölihavuus. INTERHEART-tutkimukseen osallistui 15 152 sydänkohtauspotilasta ja 14 820 verrokkia 52 eri maasta, jotka kattoivat maapallon kaikki asutut mantereet.
Miehillä on naisia korkeampi riski sairastua sydän- ja verisuonitauteihin, ja sairastumisriski kohoaa iän myötä. Myös perinnöllinen alttius lisää riskiä.
Riskitekijät > Veren rasva-arvot

Veren apoB/apoA1-lipoproteiinisuhde kertoo sydän ja verisuonitautien riskiä lisäävien pienten LDL-hiukkasten osuuden LDL-hiukkasten sisältämän kolesterolin määrästä ja kyseinen suhde on suoraan verrannollinen sydän- ja verisuonitautien riskiin siten että riski kasvaa ApoB-hiukkasten osuuden kasvaessa. Suurilla osanottajamäärillä tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, että ApoB/A1-suhde mittaa riskiä sairastua sydäninfarktiin, aivovaltimotautiin tai perifeerisiin valtimotauteihin  luotettavammin kuin kokonaiskolesterolin tai LDL-kolesterolin määrä tai HDL-kolesterolin suhde LDL-kolesteroliin. Veren apoB/apoA1-lipoproteiinisuhteen määrittäminen on hyödyllistä etenkin ylipainoisilla sekä metabolista oireyhtymää ja tyypin 2 diabetesta sairastavilla potilailla. ApoB/A1-suhteen tavoitearvo on miehillä alle 0,75 ja naisilla alle 0,6.
Uudempien tutkimusten mukaan pelkkä veren apoB-pitoisuus yksinään riittää kuvaamaan hyvin sydäntautiriskejä.
Myös ei-HDL-arvoa on käytetty riskimittarina.
| Valtimotautiriski | LDL-kolesteroli, mmol/l | Ei-HDL-kolesteroli, mmol/l | ApoB, g/l |
| --- | --- | --- | --- |
| Kohtalainen | < 2,6 | < 3,4 | < 1,0 |
| Suuri | < 1,8 | < 2,6 | < 0,80 |
| Erityisen suuri | < 1,4 | < 2,2 | < 0,65 |
Vuonna 2019 julkaistun suomalaistutkimuksen mukaan veren LDL-kolesterolipitoisuus ei korreloi luotettavasti sydäntautipotilailla uuden sydänkohtauksen riskin kanssa. Sydänkohtauksen riski voi heillä olla esimerkiksi merkittävästi koholla, vaikka LDL-pitoisuus olisi normaali.
Herkällä CRP-verikokeella todettava elimistön matala-asteinen eli lievä tulehdus (engl. low-grade inflammation) lisää sydän- ja verisuonitautien riskiä siitä alkaen, kun tulehdusarvo on yli 1 CRP milligrammaa litrassa.
Myös matala-asteista tulehdusta ja valtimotaudin solumuutoksia kuvastavien keramidi-lipidien määrä lisää sydän- ja verisuonisairauksien riskiä.
Riskitekijät > Veren insuliinipitoisuus

Hyperinsulinemia eli veren liian suuri insuliinipitoisuus on myös sydän- ja verisuonisairauksien riskitekijä.
Riskitekijät > Ruokavalio

Vuonna 2016 julkaistussa laajassa ravitsemustieteellisessä väestötutkimuksessa havaittiin, että viljasta ja perunasta peräisin olevien hiilihydraattien osuus nautitusta energiasta korreloi vahvimmin sydän- ja verisuonitautien aiheuttamien kuolemien kanssa. Korrelaatio oli naisilla 0,74 ja miehillä 0,68. Tutkimuksessa vertailtiin 42 Euroopan maan elintarvikkeiden keskimääräistä kulutusta sydän- ja verisuonisairauksien esiintyvyyteen.
Vuonna 2006 julkaistussa väestötutkimuksessa havaittiin, että sillä naisten kymmenyksellä, joka sai päivittäisestä ravinnostaan suurimman veresokeria nostavan glykeemisen kokonaiskuorman, esiintyi lähes kaksi kertaa enemmän sydän- ja verisuonisairauksia, kuin pienimmän kuorman saavilla. Vuonna 2010 julkaistussa laajassa INTERHEART-väestöseurantatutkimuksessa havaittiin, että sillä väestöviidenneksellä, jolla oli korkeimmat verensokerin pitkäaikaistasot, esiintyi 55 prosenttia enemmän sydänkohtauksia, kuin niillä, joilla on matalimmat veren sokeritasot. Vuonna 2021 julkaistussa laajassa PURE-tutkimuksessa havaittiin, että ne tervesydämiseen väestöviidennekseen kuuluvat, jotka nauttivat eniten verensokeria nostavaa korkean glykemiaindeksin ruokaa, sairastuvat 21 prosenttia useammin sydänsairauteen kuin ne, jotka nauttivat vähiten verensokeria voimakkaasti nostavaa ruokaa. Lisäksi havaittiin, että ylimpään viidennekseen kuuluvilla sydänpotilailla oli 51 prosentin riski saada sydänkohtaus tai aivohalvaus.
Myös seleeninsaanti vaikuttaa sairastumisriskiin.
Vuonna 2017 julkaistun Amerikan sydänliiton neuvoa-antavan tiedotteen mukaan (A presidential advisory from the American Heart Association) eri maissa tehdyissä väestöseurantatutkimuksissa on havaittu, että tyydyttyneiden rasvojen vähäisempi saanti yhdistettynä kerta- ja etenkin monityydyttymättömän rasvan runsaampaan saantiin korreloi pienemmän sydän- ja verisuonitautikuolleisuuden sekä pienemmän kokonaiskuolleisuuden kanssa. Liiton mukaan on myös havaittu, että tyydyttyneen rasvan korvaaminen monityydyttymättömällä rasvalla vähentää sydän- ja verisuonitautien esiintyvyyttä. Liiton mukaan myös  runsas kokojyväviljan saanti yhdistettynä vähäiseen tyydyttyneen rasvan saantiin korreloi pienemmän sydän- ja verisuonisairastavuuden kanssa siitä huolimatta, että tyydyttyneen rasvan korvaaminen hitailla tai nopeilla hiilihydraateilla lisää veren triglyseridipitoisuutta. Amerikan sydänliitto oli myös sitä mieltä, että ristiriitaiset tutkimustulokset tyydyttyneiden rasvojen vähentämisen vaikutuksista selittyivät sillä, että korvaavien ravintoaineiden laatu oli kontrolloitu puutteellisesti koehenkilöiden omaan raportointiin perustuvissa tutkimuksissa.
Riskitekijät > Muut elintapatekijät

Liian vähäinen nukkuminen ja huono unenlaatu lisäävät merkittävästi riskiä sairastua sydän- ja verisuonisairauksiin. Myös liikalihavuus ja liikkumaton elämäntapa lisäävät sydän- ja verisuonitautien riskiä.
Ehkäisy > Ruokavalio

Vuonna 2016 julkaistussa ravitsemustieteellisessä väestötutkimuksessa havaittiin vahvin negatiivinen korrelaatio eläinperäisen rasvan/kokonaisrasvan sekä eläinperäisen proteiinin/kokonaisproteiinin yhteissaannin ja naispuolisen väestön sydän- ja verisuonitautikuolleisuuden välillä (-0,81). Auringonkukkaöljy muodosti tästä poikkeuksen, sillä sen kulutus lisäsi sairastumisriskiä molemmilla sukupuolilla. Tutkimuksessa vertailtiin 42 eri Euroopan maan elintarvikkeiden kokonaiskulutusta maiden sydän- ja verisuonitautikuolleisuuteen.
Myös hedelmien kulutus korreloi miehillä vahvasti  (-0,77) pienemmän sydänkuolleisuuden kanssa. Appelsiinien ja mandariinien yhteissaannilla oli niin ikään vahva korrelaatio molemmilla sukupuolilla (-0,74/76) kuten myös juuston kulutuksella (-0,69/-0,72). Samat tulokset nähtiin myös vuosina 1980–2000 kerätyssä aineistossa.
Vuonna 2011 julkaistun noin 114 000 henkilöä kattaneen tieteellisen tutkimusyhteenvedon mukaan eniten kaakaota sisältäviä ruokia ja juomia nauttivilla esiintyy 37 prosenttia vähemmän sydän- ja verisuonisairauksia ja 29 prosenttia vähemmän aivohalvauksia kuin vähiten nauttivilla. Ensin mainittu ryhmä nautti suklaata keskimäärin 7,5 grammaa päivässä tai kaakaota sisältäviä tuotteita tutkimuksesta riippuen vähintään kerran viikossa tai useammin kuin kerran viikossa tai yli viisi tai seitsemän kertaa viikossa. Jälkimmäinen ryhmä nautti suklaata  keskimäärin 1,7 grammaa päivässä tai ei nauttinut lainkaan kaakaopitoisia elintarvikkeita tai nautti niitä harvemmin kuin kerran viikossa. Näiden sairauksien ilmaantuvuuden väheneminen saattaa johtua kaakaopapujen sisältämistä flavonoideista, joiden on havaittu muun muassa parantavan verisuonten toimintaa ja laskevan verenpainetta etenkin korkeasta verenpaineesta kärsivillä.
Runsaasti A-vitamiinia saavilla ihmisillä esiintyy merkittävästi vähemmän sydän- ja verisuonisairauksia. A-vitamiini parantaa sydämen ja verisuonten terveyttä, koska se vähentää rasvojen hapettumista ja vapaista radikaaleista johtuvia vaurioita.
Ehkäisy > Muiden sairauksien hoito

Korkean verenpaineen hoito on tärkeää sydän- ja verisuonitautien ehkäisyssä.
Hoito

Sepelvaltimotaudin ja kohonneen verenpaineen elintapahoitona on tupakoinnin lopettaminen, riittävä liikunta ja terveellinen ravinto. Myös ylipainon välttäminen on tärkeää. Sydän- ja verisuonisairauksia on mahdollista hoitaa sairaudesta riippuen lääkkeillä, katetrihoidolla, leikkauksilla ja sydämentahdistimilla.
Historiaa

Angina pectorista kutsuttiin 1800-luvulla sydänneuroosiksi. Roomalainen Giovanni Maria Lancisi osoitti vuonna 1707, että moni äkkikuolema johtuu sydänsairaudesta. Englantilainen Thomas Lauder Brunton keksi vuonna 1867, että angina pectorista voidaan hoitaa amyylinitriitillä eli nitrolla. Chicagolainen James Bryan Herrick esitti vuonna 1912 ruumiinavaushavaintojen perusteella, että sydäninfarktin aiheuttajana on ateroskleroosin ahtauttaman sepelvaltimon tukkiva veritulppa. Osa tutkijoista kiisti Herricki teorian vedoten toiseen tutkimukseen, jossa vain alle kolmanneksella sydäninfarktiin kuolleista potilailla oli havaittu trombin aiheuttama sepelvaltomotukos. Kiista päättyi vasta vuonna 1980, jolloin M.R. deWoodin kykeni osoittamaan, että suurimmalta osalta potilaita löytyy valtimon tukkeava trombi, jos heidän sydämestään otetaan varjoaineröntgenkuva infarktin akuutissa vaiheessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sydän- ja verisuonitauti Wikimedia Commonsissa
Ylitornio

| Ylitornio Övertorneå |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  66°19′10″N, 023°40′15″E
Maakunta:  Lapin maakunta
Seutukunta:  Torniolaakson seutukunta
Kuntanumero:  976
Hallinnollinen keskus:  Ylitornion kirkonkylä
Perustettu:  1482
Kokonaispinta-ala:  2 212,77 km² 39:nneksi suurin 2022 
– maa:  2 028,29 km²
– sisävesi:  184,48 km²
Väkiluku:  3 727 196:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  1,84 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  9,8 %
– 15–64-v.:  51,6 %
– yli 64-v.:  38,5 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  95,5 %
– ruotsinkielisiä:  0,7 %
– saamenkielisiä:  0,1 %
– muut:  3,7 %
Kunnallisvero:  8,4 % 216:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Jarmo Pienimäki
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Muut   • Vas.   • SDP:   10 6 4 1
ylitornio.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ylitornio (ruots. Övertorneå) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu 3 727 ihmistä ja sen pinta-ala on 2 212,77 km2, josta 184,48 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 1,84 asukasta/km2. Naapurikuntia ovat Suomen puolella Pello, Rovaniemi, Tervola ja Tornio sekä Ruotsin puolella Övertorneå.
Ylitornio Ainiovaaralta nähtynä
Suomen Ylitornio (ja Pello) sekä Ruotsin Ylitornio muodostivat yhden yhtenäisen pitäjän ennen vuotta 1809, jolloin Haminan rauhan raja jakoi sen kahtia. Tuolloin myös nykyinen Pello kuului vielä Ylitornion pitäjään.
Ylitornion kirkko.
Ylitornion nimi taipuu ulkopaikallissijoissa (Ylitorniolla, Ylitorniolta, Ylitorniolle) toisin kuin naapurinsa Tornio (sisäpaikallissijoissa Torniossa, Torniosta, Tornioon).
Maantiede > Luonto

Noin 10 kilometriä kuntakeskuksesta pohjoiseen sijaitsee 242 metriä korkea vaara, Aavasaksa, joka on yksi Suomen 27 virallisesta kansallismaisemasta. Aavasaksalta löytyy kahvila-ravintola, hiihtokeskus ja majoituspalveluita. Kuntakeskus sijaitsee rehevässä Tornionjokilaaksossa, joka on perinteistä viljelysmaata. Maisemaa hallitsevat Torniojoki ja jylhät vaaramaisemat.
Maantiede > Kylät

Aavasaksa, Ainiovaara, Aittamaa, Alkkula (kirkonkylä), Alposjärvi, Armassaari (Paloistenkylä), Etelä-Portimojärvi, Haarasaajo, Hyllykylä, Jolanki, Kainuunkylä (Helsinginkylä), Kaitajärvi, Kantomaanpää, Kapusta, Kauliranta, Kivijärvi, Kivilompolo, Koivistonpää, Kopanmäki, Kuivakangas, Kuuroskoski, Lohijärvi, Meltosjärvi, Mellakoski, Mellajärvi, Nuotioranta, Närkki, Pessalompolo, Pekanpää, Portimojärvi, Raanujärvi, Ratasvuoma, Sompanen, Suutarinmäki, Taloniemi, Taroniemi, Tengeliö, Tolppi, Törmäsjärvi, Vietonen, Välikylä, Väystäjä
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Ylitorniolla oli 4 118 asukasta, joista 1 931 asui taajamassa, 2 142 haja-asutusalueilla ja 45:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ylitornion taajama-aste on 47,4 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Ylitornion kirkonkylä.