Feidias
Teokset > Teokset Ateenassa

, n. 450–440 eaa., ennallistus Dresdenissä; sekä , roomalainen kopio (200-luku) alkuperäisestä n. 438 eaa.
Athene Promakhos. Jättimäinen Athenen patsas, joka esitti jumalattaren taistelijana kilpi ja keihäs kädessään. Myös sen sanottiin olleen tehdyn jollakin tavalla persialaissodissa saadusta sotasaaliista. Veistos seisoi Ateenan Akropoliilla Propylaian ja Parthenonin välisellä alueella. Sen korkeus oli jalusta mukaan lukien 50–60 jalkaa eli noin 15–18 metriä, ja sen kypärän ja keihäänkärjen kerrotaan näkyneen merelle Sunionin niemen edustalla oleville laivoille saakka. Veistos oli pystyssä vielä vuonna 395 jaa.
Athene Lemnia. Athenen patsas, joka sai nimensä siitä, että sen omistivat jumalattarelle lemnoslaiset. Veistosta pidettiin Athenen patsaista kauneimpana, ja siitä tuli jumalattaren ihannekuva. Veistos saattoi olla Feidiaan oma Athene Parthenoksen mallikuva, joka oli tehty pienempikokoisena ja helpommin hallittavasta materiaalista, jolloin se oli helpompi hahmottaa kerralla ja näytti kauniimmalta.
Athene Parthenos. Feidiaan tärkein Athenea esittänyt veistos oli Parthenonin kulttikuva Athene Parthenos. Se esitti neitsytjumalattaren seisovana, aseistettuna ja voitokkaana. Athene oli puettu pitkään vaatteeseen, ja hänellä oli kypärä päässään, rinnallaan aigis ja käsissään keihäs ja Nike-jumalatar. Vieressään hänellä oli kilpi, jonka koristelut esittivät gigantomakhiaa ja amatsonomakhiaa. Veistoksen korkeus oli jalusta mukaan lukien noin 40 jalkaa eli 12 metriä.
Veistos oli tehty kullasta ja norsunluusta, mitä pidettiin Feidiaan itsensä kehittämänä yhdistelmänä. Aiemmin veistokset oli usein tehty akroliittisina eli niin, että niiden näkyvät iho-osat eli kasvot, kädet ja jalat olivat marmoria ja muut vartalon osat puuta, jonka peitti oikeaa kangasta ollut vaate. Feidias korvasi marmorin kalliimmalla norsunluulla ja teki vaatteet ja muut koristelut kullasta. Patsaassa oli kultaa 44 talentin verran. Kultalevyt oli kiinnitetty niin, että ne voitiin tarvittaessa irrottaa.
Parthenonin marmoriveistokset. Feidias johti Athenelle omistetun Parthenonin temppelin veistoskoristelujen veistämistä, ja teki osan veistoksista itse. On kuitenkin mahdotonta sanoa, mitkä säilyneistä veistoksista ovat juuri Feidiaan itsensä tekemiä. Feidiaalla oli alaisuudessaan oletettavasti suuri joukko apulaisia.
Parthenonin naoksen ulkoseinän yläosaa kiersi friisi, jonka on perinteisesti tulkittu esittävän Panathenaia-juhlan juhlakulkuetta. Temppelin julkisivun metoopit esittivät puolestaan erilaisia mytologisia aiheita. Eteläsivun laattojen reliefit esittivät kentauromakhiaa, ja ne on tehty varsin arkaaisella tyylillä. Ne ovat mahdollisesti arkaisoivaa koulukuntaa edustaneiden apulaisten tekemiä. Muut metoopit muistuttavat tyyliltään enemmän Feidiaan omaa tyyliä. Itäsivulla oli kuvattuna gigantomakhia, länsisivulla amatsonomakhia ja pohjoissivulla Troijan sodan tapahtumia. Metooppilattoja oli yhteensä 92, 14 kummallakin lyhyellä sivulla ja 32 kummallakin pitkällä sivulla. Friisien reliefiveistokset olivat matalia, kun taas metoopeissa ne olivat syvempiä.
Temppelin itäpään eli sisäänkäynnin puolen päätykolmioveistokset esittivät Athenen syntymää ja länsipään päätykolmioveistokset Athenen ja Poseidonin kilpailua Attikan hallinnasta.
Parthenonin marmoriveistosten säilyneiden osien pääosat ovat British Museumissa, jossa ne tunnetaan nimellä Elginin marmorit. Vähäisempiä osia on muualla, kuten Akropolis-museossa.
Athene. Plinius vanhempi mainitsee vielä yhden Athenen patsaan, joka saattoi olla myös Akropoliilla. Paulus Aellilius omisti sen roomalaisella kaudella Rooman Fortunan temppelille.
Kleidokhos eli ”Avaimenhaltija”. Toinen Pliniuksen mainitsema veistos, jonka senkin voi kontekstista päätellä olleen Athenen patsas. Se sai nimensä veistoksen kädessä olleesta avaimesta.
Apollon Parnopios. Akropoliilla ollut Apollon Parnopioksen pronssipatsas.
Afrodite Urania. Afrodite Uranian temppelissä ollut Afroditen patsas, joka oli tehty paroslaisesta marmorista.
Jumalten äiti. Metroonissa ollut Jumalten äidin patsas, jossa jumalatar oli kuvattu leijonien tukemalla valtaistuimella istuvana ja symbaali kädessään.