stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mandiakuyn kirkko

Mandiakuyn kirkko on katolinen kirkkorakennus Mandiakuyn kylässä Malissa. Tyyliltään eklektinen kirkko on pystytetty vuosina 1956–1958.
Vaaleasta kivestä rakennetun nelikulmaisen kirkon pituus on 57,6 metriä ja leveys 32 metriä. Se on katettu rautakehikon tukemalla peltikatolla. Sisäänkäyntiä koristaa kaksi 30 metriä korkeaa kellotornia. Tornit edustavat gotiikkaa ja päärakennus neosudanilaista tyyliä.
Sanin hiippakuntaan kuuluvan seurakunnan kirkkoon mahtuu 3 000 henkeä. Se on vaikuttanut katolisten ja protestanttisten kirkkojen ja julkisten rakennusten tyyliin bobojen asuinalueella Malissa ja Burkina Fasossa.
Jääpallon Maakuntasarja 1951

| Jääpallon Maakuntasarja 1950-1951 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  43
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Nousseet joukkueet:  TBK, GBK, PK-35, VU-48 ja PK-37
Ylempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1950 :  1952 → 
Jääpallon Maakuntasarja 1950-1951 pelattiin cup-kilpailuna. Osallistuvia joukkueita sarjassa oli 43. Joukkueet jaettiin neljään lohkoon ja lohkovoittajat nousivat seuraavaksi kaudeksi Suomensarjaan. Etelälohkosta nousi kaksi parasta joukkuetta.
Maakuntasarja > Pohjoislohko

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
Alkuottelut
| Gamlakarleby Bollklubb | 9-0 | Vaasan Pallas |
| IF Sport | 1-4 | Vaasan Pallo-Veikot |
| Kemin Palloseura | 5-2 | Rovaniemen Palloseura |
| Tornion Palloveikot | 3-2 | Veitsiluodon Vastus |
Välierät
| Gamlakarleby Bollklubb | 4-1 | Vaasan Pallo-Veikot |
| Kemin Palloseura | 1-0 | Tornion Palloveikot |
Lohkon loppuottelu
| Gamlakarleby Bollklubb | 5-4 | Kemin Palloseura |
Maakuntasarja > Länsilohko

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
Alkuottelut
| IFK Mariehamn | 2-10 | Turun Palloseura |
| IF Gnistan | 2-5 | Bollklubben-46 |
| Salon Viesti | 5-3 | Kronohagens IF |
| Turun Palloseura | 2-7 | Uudenkaupungin Pallo-46 |
| Kokemäen Kova-Väki | 1-6 | Tammerfors Bollklubb |
| Toijalan Pallo-49 | 6-2 | Forssan Palloseura |
| Salon Viesti | 5-6 | Bollklubben-46 |
Välierät
| Tammerfors Bollklubb | 3-2 | Uudenkaupungin Pallo-46 |
| Toijalan Pallo-49 | 4-7 | Bollklubben-46 |
Lohkon loppuottelu
| Tammerfors Bollklubb | 4-1 | Bollklubben-46 |
Maakuntasarja > Etelälohko

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
Alkuottelut
| Riihimäen Palloseura | 6-3 | Heinolan Maila-Pojat |
| Keravan Palloseura | 4-11 | Pallo-Pojat |
| Pallokerho-35 | 9-3 | Järvenpään Palloseura |
| Helsingfors AIK | 4-2 | Torpan Pojat |
| Pallo-Pojat | 7-1 | Riihimäen Palloseura |
| Helsingfors AIK | 3-6 | Pallokerho-35 |
| Porvoon Urheilijat | 4-2 | Hakaniemen Palloilijat |
| Valkon Urheilijat-48 | 6-1 | Pukinmäen Veto |
Välierät
| Pallo-Pojat | 2-2 | Pallokerho-35 |
| Pallo-Pojat | 0-1 | Pallokerho-35 |
| Valkon Urheilijat-48 | 2-1 | Porvoon Urheilijat |
Lohkon loppuottelu
| Pallokerho-35 | 2-1 | Valkon Urheilijat-48 |
Maakuntasarja > Itälohko

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
Alkuottelut
| Säynätsalon Saaren-Pojat | 4-7 | Jyväskylän Ahmat |
| Kuopion Pallotoverit | 3-4 | Pallokerho-37 |
| Kouvolan Pallo-Salamat | 4-7 | Mikkelin Mikot |
| Pankakosken Tehtaan Urheilijat | 2-3 | Lieksan Hurtat |
| Pallokerho-37 | 8-1 | Jyväskylän Ahmat |
| Mikkelin Mikot | 11-2 | Lieksan Hurtat |
| Saimaan Pallo | 8-6 | Vuoksenniskan Urheilijat |
| Savonlinnan Palloilijat | 3-5 | Pallokerho-37 |
TBK, GBK, PK-35, VU-48 ja PK-37 nousivat Suomensarjaan, josta putosivat Virkkalan Kiri, PoPa, JoPS ja Jäntevä.
Kertakäyttöastiat

Kertakäyttökahvikuppi ja -lusikka
Kertakäyttöastiat eli kerta-astiat ovat kertakäyttöisiä, kevyitä ruokailuastioita ja juomakuppeja. Niitä ei pestä käytön jälkeen, vaan ne laitetaan jätekeräykseen. Kertakäyttöastiat valmistetaan yleensä kartongista, erilaisista muoveista, foliosta tai näiden materiaalien yhdistelmistä. Varsinkin kartonkisten kertakäyttöastioiden ulkopintaan voidaan painaa erilaisia värejä ja kuvioita.
Kertakäyttöastioiden kanssa käytetään kertakäyttöisiä aterimia, jotka on valmistettu yleensä muovista mutta joskus prässätty puuviilusta.
Historiaa

Kertakäyttöastioita alettiin ensimmäisenä valmistaa Yhdysvalloissa 1900-luvun alussa. Tarve syntyi hygieniasyistä, kun puutteelliset astianpesumahdollisuudet helpottivat epidemioiden leviämistä ruokailuastioiden välityksellä. Hygienia on yhä merkittävä syy kertakäyttöastioiden käyttöön muun muassa sairaaloissa ja ulkoilmatilaisuuksissa, mutta sen rinnalle käyttösyiksi ovat tulleet helppous ja mukavuus. Suomessa kerta-astioiden valmistus alkoi 1965, kun Huhtamäki Oyj perusti Hämeenlinnaan Polarpak-nimisen yrityksen. Nykyisin Huhtamäki on maailman suurimpia kertakäyttöastioiden valmistajia. Toinen suomalainen yritys Kotkamills on kehittänyt kertakäyttöisen kahvikupin, jossa ei tarvita lainkaan muovia kartongin päällysteenä. Keksintöä pidetään tieteellisenä läpimurtona.
Kertakäyttöiset juoma-astiat

Kertakäyttöiset juomakupit, ammattikielellä kertakäyttöpikarit, valmistetaan Euroopassa yleensä joko lasia muistuttavasta kirkkaasta muovista tai laminoidusta kartongista. Kartonkikuppien päätyypit ovat kuumajuoma- ja kylmäjuomapikarit.
Noin 100–250 millilitran vetoisista kuumajuomapikareista nautitaan yleensä kahvia, teetä tai muita kuumia juomia sekä jääkaappilämpöisiä virvoitusjuomia. Pikareissa voi olla esiin taitettava kartonkinen pidike eli ”korva”, ettei käyttäjä polta sormiaan kuumasta juomasta. Materiaalina on yleisimmin yhdeltä puolen LDPE-muovilla päällystettyä täysvalkaistua, kemiallisesta massasta valmistettua SBS-kartonkia. Muun muassa Pohjois-Amerikassa suositaan korvatonta, polystyreenistä eli ”styroksista” valmistettua kahvikuppia, jonka paksuhko materaalikerros toimii lämmöneristeenä. Sen kehitti 1950-luvulla William F. Dart, jonka perustama Dart Container Corporation valmistaa yhä valtaosan tämän tyyppisistä kupeista.
Kylmäjuomapikareita käytetään virvoitusjuomiin, jotka viilennetään laittamalla pikariin jääkuutioita tai -mursketta. Niiden yleisimmät koot ovat 0,25, 0,4 ja 0,5 litraa, ja materiaalina käytetty SBS-kartonki on yleensä päällystetty muovilla molemmin puolin.
Kertakäyttölautaset

Kertakäyttö- eli ”paperilautasia” valmistetaan eri materiaaleista niiden käyttötarkoituksen mukaan. Kuiville elintarvikkeille, kuten kahvileiville ja kekseille, riittää päällystämätön kartonki, kosteille ja rasvaisille ruoille sisäpinnaltaan lakattu kartonki ja hyvin vesipitoisille ruoille, kuten keitoille, tarvitaan molemmin puolin muovipinnoitettu kartonki. Tietynlaisilla muovimateriaaleilla pinnoitetut kartonkiset kerta-astiat soveltuvat mikroaaltouunin lisäksi myös sähköuuniin. Lautaset stanssataan ja nuutataan muotoonsa etukäteen painetusta kartonkirullaradasta. Lautasia tehdään sekä pyöreinä, ovaaleina että suorakulmaisina.
Kerta-astioiden käyttötrendejä

Kuluttajatutkimuskeskuksen mukaan 2010-luvulla on vallalla kaksi vastakkaista trendiä, jotka vaikuttavat kerta-astioiden käyttöön. Toisaalta ympäristötietoisuus saa ihmiset suosimaan mieluummin tavanomaisia pestäviä astioita kotioloissa, toisaalta yleistyvä takeaway-kulttuuri lisää kerta-astioiden kysyntää ravintoloissa ja työpaikoilla. Suomen ympäristökeskuksen mukaan vertailu kerta-astian tai hanan alla juoksevalla vedellä tiskattavan kahvimukin käytön välillä on vaikeaa.
Keski-Suomen Voimailijat

Keski-Suomen Voimailijat on Saarijärvellä toimiva urheiluseura. Seuran toimintaan kuuluu voimanosto, painonnosto ja voimamiesurheilu. Seura on vuodesta 2002 lähtien järjestänyt Voimamiesten Saarijärvi Open -kilpailun. Kilpailuun on osallistunut nimekkäitä voimamiehiä, kuten Juha-Matti Räsänen (kilpailun voittaja 2002), Tomi Lotta (voittaja 2003) ja Jani Kolehmainen (voittaja 2005). Keski-Suomen Voimailijoiden ideasta lähti liikkeelle Voimamiesten Suomen Cup -kilpailusarja, johon kuuluu kuusi osakilpailua (vuonna 2007).
Seuran urheilijoita

Vesa Latoniemi on voittanut veteraanien MM-kultaa voimanostossa vuonna 2004 Intiassa. Lisäksi hän on pitänyt nimissään maastanoston veteraanien maailmanennätystä lukemin 213 kiloa. Latoniemi nostaa 60-vuotiaiden ja 67,5-kiloisten sarjassa.
Kirmo Varvikko on tehnyt kaksi 18-vuotiaiden maailmanennätystä penkkipunnerruksessa vuonna 2002. Alkuvuodesta Varvikko nosti 186,5 kiloa. Sitten venäläinen Marat Chirkov paransi ennätyksen 187,5 kiloon ja saksalainen Mirko Knaak nosti ennätykseksi 195 kiloa. Tämän jälkeen Varvikko otti jälleen ennätyksen nimiinsä 195,5 kilon nostolla.
Raimo Autio on saavuttanut neljä veteraanien SM-mitalia penkkipunnerruksessa, joista kolme on hopeaa ja yksi on pronssi.
Kaisa ja Riikka Ahonen ovat saavuttaneet yleisen sarjan SM-mitaleja painonnostossa.
Päivi Varvikko sijoittui vuoden 2007 Suomen Vahvin Nainen -kilpailussa seitsemänneksi. Kilpailu pidettiin Turussa.
Jani Vertanen, Raimo Autio, Kirmo Varvikko, Markus Savonen ja Esa Liimatainen muodostivat joukkueen, joka kilpaili vuonna 2006 penkkipunnerruksen joukkueiden SM-kilpailussa.
Aiheesta muualla

www.keskisuomenvoimailijat.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiillotettu punainen keramiikka

Kiillotettu punainen keramiikka (engl. Lustrous red ware) esiintyi Intiassa ja Pakistanissa kupari- ja pronssikaudella. Tämä keramiikka ilmestyi Harappan kulttuurin mukana. Kun varsinainen Harappan kulttuuri katosi, kulttuuri jatkoi noin 1700/1500–1400 eaa. Gujaratissa ja idän lähialueilla. Tällöin oli myöhäisharappalainen Rangpurin kulttuuri. Tämä vaihe liittyi pienehköihin paimentolais- ja viljelykyliin. Tällöin kulttuuri säilytti vain joitain harappalaisia piirteitä. Samaan aikaan oli punamustaa keramiikkaa. Kulttuuri piti yhteyttä Malwan kulttuuriin.
Kulttuuri jälkiharappalainen ?

Kiillotettu punainen keramiikka esiintyi Gujaratissa alussa harappalaisen keramiikan rinnalla.
Kun Harappan kulttuuri katosi, killotettu ja puna-musta keramiikka jäivät.
Noin välillä 1900–1700 eaa. oli monia siirtymävaiheita harappalaisesta
jälkiharappalaiseen. Rangpur III:a vastaava kiillotetu punainen keramiikka oli näistä viimeinen. Tällöin härät, antiloopit ja geometriset aiheet yleistyivät keramiikassa.
Gujaratissa kiillotetun punaisen keramiikan löytöpaikat olivat yleensä jokien varsilla.
Nyt ei enää tehty Indus-sinettejä ja käytetty painoja.
Killotettua punaista keramiikkaa löytyy sekä harappalaisen keramiikan että myöhemmän punamustan keramiikan kanssa.
Kiillotettu punaine keramiikka ulottui Gujaratista itään mm Navtadoliin, Prakashiin ja Bahaliin. Myöhemmin keramiikak levisi Deccaniin. Keramiikkaa oli mm. Etelä-Intiassa.
Kulttuuri nousi mm. Rangpurissa tulvan jälkeen noin 1500 eaa.  jälkeen.
Löytöpaikkoja

Esim Rangpur III, Rangpur IIC, Lothal B, Ahar IC, Navtadoli III, Chandoli, Somnath III muttei juurikaan esim Rodjissa. Eräiden tietojen mukaan Ahar IC ajoittuu suunnilleen aikaan 2080/1950–1500 eaa., ja tästä kerrostumasta on löydetty punaista ja mustaa keramiikkaa ja kiillotettua punaista keramiikkaa.
Rriyi Timbo II.
Aikalaiskulttuureja ja löytöpaikkoja

Kiillotetuun punaiseen keramiikaan liittymäöttömiä paikkoja ja kulttuureja.
Rodji C, myöhäinen Sorath Harappa, 2000/1900–1700 eaa.
Hulas I, myöhäisharappa 2000–1700 eaa.
Inamgaon I, Malwa 1700–1400 eaa.
Sonegaon Malwa/Jorwe 1700–1300 eaa.
Ahar Ic, 2000–1500 eaa. Banas-kausi
Sonegaon
Kim Un-Su

Kim Un-Su vuonna 2019.
Kim Un-Su (kor. 김언수, Gim Eon-su; s. 1972 Busan, Etelä-Korea) on eteläkorealainen kirjailija.  Hänen teostensa henkilöt ovat usein vieraantuneita, yksinäisiä miehiä ja naisia. Kim Un-Sulla on yliopistotutkinto korealaisesta kirjallisuudesta. Hänen ensimmäinen novellinsa ilmestyi vuonna 2002.
Kim Un-Sunin teoksista on suomennettu teos "Tappajat", vuonna 2019. Koreassa se ilmestyi vuonna 2010. Se kertoo Soulissa asuvasta palkkamurhaajasta, joka erehtyy poikkeamaan saamistaan määräyksistä.
Aiheesta muualla

https://mummomatkalla.blogspot.com/2019/10/un-su-kim-tappajatthe-plotters-ex-libris.html
Kailajärvi (Orivesi, Kutema)

| Kailajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°38′41″N, 24°14′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  oja Kartiskajärveen 
Järvinumero:  35.734.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,2 m  
Rantaviiva:  1,667 km  
Pinta-ala:  3,774 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKailajärvi 
Kailajärvi  on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,2 metriä mpy.
Mandingon kieli

| Mandingo> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Guinea  Senegal  Mali
Puhujia:  6 496 300
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  mandelaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  man
ISO 639-3:  man
 Ohje 
Mandingo on Guineassa, Senegalissa ja Malissa puhuttava mandelainen kieli, jota puhuu äidinkielenään noin 6,5 miljoonaa ihmistä. Ethnologue luokittelee mandingon makrokieleksi, jonka alle kuuluvat itämaninka, länsimaninka, kitanmaninka, konyankanmaninka, mandinka ja sankaranmaninka.
Mandinguen ylänkö

Mandinguevuoria Sibyssä.
Mandinguen ylänkö (ransk. plateau Mandingue) on luonnonalue Malin lounaisosassa. Se koostuu useista rikkonaisista hiekkakiviylängöistä, joita erottavat Bafingin ja Bakoyen jokilaaksot ja tasangot. Alue rajoittuu lännessä Faléméjoen yllä kohoavaan Tambaouran kalliorinteeseen. Idässä Nigerjoen vasemmalla rannalla kohoaa ylängön korkein osa Mandinguevuoret. Pohjoisessa alue jatkuu Kaartan ylänkönä kohti Hodhin alankoa.
Ylänkö kuuluu pääosin Sudanin ilmastovyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä vaihtelee koillisen 550 millimetristä lounaan 1400 millimetriin. Kasvillisuus on metsä- ja puusavannia.
Kim Un-hyang (uimahyppääjä)

| Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten uimahypyt.Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten uimahypyt.Aasian kisat  | Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten uimahypyt.Aasian kisat  | Maa:   Pohjois-Korea> Naisten uimahypyt. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Guangzhou 2010 | 10 m kerroshypyt, parikilpailu |  |
Kim Un-hyang (s. 21. lokakuuta 1991) on pohjoiskorealainen uimahyppääjä. Pekingin kesäolympialaisissa 2008 hän tuli naisten 10 metrin kerroshypyissä 16. ja kerrosten parihypyissä kuudennelle sijalle. Lisäksi hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa jääden kerroshypyissä 13. sijalle.
Aiheesta muualla

The-Sports.org: Diving: Kim UN HYANG (englanniksi)
Mandiloú

| --- | --- |
Sijainti:  37°56′17″N, 24°31′10″E, Kárystos Euboia, Keski-Kreikka Kreikka
Saariryhmä:  Euboian saaret
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,426 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Mandiloú (kreik. Μανδηλού) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Euboian saaren eteläpään edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,426 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mandiloú kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen.
Maragkós

Maragkóksen saari Skiáthokselta nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:  39°09′04″N, 23°30′01″E, Skiáthos Sporadit, Thessalia Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoiset Sporadit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,081 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Maragkós (kreik. Μαραγκός) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Skiáthoksen saaren kaakkoispuolella ja Arkón länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,081 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Maragkós kuuluu Skiáthoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.
Kazuhiko Akiyama

Kazuhiko Akiyama (s. 3. tammikuuta 1973) on tähdistön jäsen Kahjot Ninjat -kilpailussa. Lisäksi hän on voittanut 4. kisassa koko kilpailun. Hänellä on näkövamma, joka ajoittain estää häntä näkemästä pimeässä. Akiyama on suorittanut asepalveluksen ja kilpaillut painijana. Hän työskenteli ravustajana, mutta joutui luopumaan työstä näkövamman vuoksi. Myöhemmin hän kouluttautui hierojaksi.
Kilpailutulokset

| Kilpailu | Numero | Suoritus | Taso |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | 100 | Epäonnistui seinännostossa | Toinen |
| 3 | 99 | Epäonnistui seinännostossa | Toinen |
| 4 | 86 | Voitti koko kilpailun (6.0 sekunnin turvin) | Viimeinen |
| 6 | 100 | Epäonnistui verkkohypyssä | Ensimmäinen |
| 7 | 99 | Epäonnistui verkkohypyssä | Ensimmäinen |
| 8 | 99 | Epäonnistui verkkohypyssä | Ensimmäinen |
| 9 | 100 | Epäonnistui neloishypyssä | Ensimmäinen |
| 10 | 981 | Epäonnistui kaarevalla seinällä | Ensimmäinen |
| 11 | 99 | Epäonnistui vartalonojassa | Kolmas |
| 12 | 97 | Epäonnistui putkiliu'ulla | Kolmas |
| 13 | 91 | Epäonnistui vääntyneellä vallilla | Ensimmäinen |
| 14 | 71 | Epäonnistui kaarevalla seinällä | Ensimmäinen |
| 15 | 81 | Epäonnistui kaarevalla seinällä | Ensimmäinen |
| 16 | 71 | Epäonnistui karusellissa | Toinen |
| 17 | 71 | Epäonnistui rengasliu'ussa | Ensimmäinen |
18: Ei ollut mukana
19: Ei ollut mukana
| 20 | 1901 | Epäonnistui puolikourussa | Ensimmäinen |
21: Ei ollut mukana
| 22 | 20 | Epäonnistui puolikourussa | Ensimmäinen |
23: Ei ollut mukana
Marie Ewrelius

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 31. heinäkuuta 1967
Pelipaikka: puolustaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
|  | Djurgårdens IF |  |  |
Maajoukkue
|  | Ruotsi |  | () |

Marie Ewrelius  (s. 31. heinäkuuta 1967) on ruotsalainen uransa päättänyt jalkapallopuolustaja. Hän on edustanut Ruotsin naisten jalkapallomaajoukkuetta.
Marakei

Marakei
| --- | --- |
Sijainti:  Gilbertsaaret Kiribati
Korkein kohta:  3  m 
Pinta-ala:  14 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  2 799
Suurin kaupunki:  Rawannawi
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Marakei on Kiribatin Gilbertsaariin kuuluva atolli Tyynellä valtamerellä.
Marakein pinta-ala on noin 14 km² ja väkiluku 2 799.  Se sijaitsee 26 kilometriä Abaiangista koilliseen. Atollin löytämisvuonna pidetään usein vuotta 1587.
Marakeilla on muun muassa lentoasema.
Karkki vai kepponen

Lapsi halloween-asussaan.
Lapset ovella.
Karkki vai kepponen (engl. trick or treat, sananmukaisesti 'kepponen vai makupala') on nyky-yhdysvaltalainen perinne. Lapset kiertävät pyhäinpäivän aattoiltana eli halloweenina (31.10.) pelottavissa naamiaisasuissa talosta taloon keräämässä karkkia ja kysyvät: ”Karkki vai kepponen?”. Jos talon asukas antaa karkkia, lapset jatkavat seuraavaan taloon. Jos asukkaalla ei ole antaa karkkia, niin he tekevät kepposen. Perinne tunnetaan yhdysvaltalaisen populaarikulttuurin ansiosta muuallakin maailmassa, mutta se ei ole vakiinnuttanut asemaansa muualla.[lähde? ]
Alkuperä

Perinne on alun alkaen peräisin Irlannista ja Skotlannista, josta se aikoinaan siirtyi siirtolaisten mukana Yhdysvaltoihin. Perinne jatkuu yhä vahvana Irlannissa, Britanniassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta karkki vai kepponen Wikimedia Commonsissa
Marais Viljoen

| Marais Viljoen |
| --- | --- |

Etelä-Afrikan 5. valtiollinen presidentti
 4. kesäkuuta 1979 – 4. syyskuuta 1984  
Edeltäjä:  B. J. Vorster
Seuraaja:  Pieter Willem Botha
Etelä-Afrikan valtiollinen presidentti virkaatekevä
 21. elokuuta 1978 – 10. syyskuuta 1978  
Edeltäjä:  Nicolaas Johannes Diederichs
Seuraaja:  B. J. Vorster
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. joulukuuta 1915  Robertson, Kapmaan provinssi, Etelä-Afrikan unioni
Kuollut: 4. tammikuuta 2007 (91 vuotta)  Pretoria, Gauteng, Etelä-Afrikka
Puoliso:  Dorothea Maria Brink
Tiedot
Puolue:  Kansallispuolue
Uskonto:  kalvinisti
Marais Viljoen (2. joulukuuta 1915 – 4. tammikuuta 2007) oli eteläafrikkalainen poliitikko, joka toimi Etelä-Afrikan valtiollisena presidenttinä vuosina 1979–1984. Häntä seurasi Pieter Willem Botha. Viljoen oli jo aiemmin toiminut maansa tilapäisenä presidenttinä 1978.
Robertsonissa syntynyt Viljoen oli Kansallispuolueen jäsen. Hän meni 20. huhtikuuta 1940 naimisiin Dorothea Maria Brinkin kanssa.
Viljoen menehtyi sydänvikaan Pretoriassa 2007. Hän oli kuollessaan 91-vuotias.
Marie Décugis

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Marie Décugis |  Marie Décugis |  Marie Décugis |  |
Maa:   Ranska}
Naisten tennis
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Ateena 1906 | Sekanelinpeli |  |
Marie Décugis (7. elokuuta 1884 Dieppe – 4. toukokuuta 1969) oli ranskalainen tennispelaaja.
Décugis voitti Ateenan kesäolympialaisissa 1906 kultaa sekanelinpelissä aviomiehensä, Max Décugisin kanssa.
Marie Fel

Marie Fel
Quentin de La Tourin maalaama muotokuva, vuodelta 1757.
Marie Fel (24. lokakuuta 1713 – 2. helmikuuta 1794) oli ranskalainen oopperalaulaja. Felin perhe oli musikaalinen: isä Henri Fel oli urkuri ja veli Antoine Fel oli säveltäjä sekä baritonilaulaja.
Fel pääsi laulajaksi Pariisiin oopperaan 20-vuotiaana ja ura kesti 35 vuotta. Tämä tarkoittaa että hän lauloi kaikissa Rameaun oopperoissa ja monissa Lullyn ja Campran tuotannoissa .Rameau kirjoitti monia oopperoitaan ajatellen juuri Felin laulavan niissä.  Oopperauran jälkeen hän lauloi vielä kymmenen vuotta Concert Spirituelissa.
Ensimmäinen suhde Felillä oli oopperalaulaja Louis de Cahusacin kanssa. Pariskunta asui eri osoitteissa eikä pitänyt suhdettaan mitenkään esillä. Vuonna 1750 Le Fel tapasi taidemaalari Quentin La Tourin. Suhde kesti yli 30 vuotta ja sen tunnustivat kaikki paitsi kirkko. Kun La Tour sairastui ja joutui perheensä hoidettavaksi, kirjoitti Fel hänelle useita pitkiä kirjeitä. Casanova mainitsee Felin muistelmissaan. Oopperalaulaja Sophie Arnould oli Felin oppilas.
Karkkilan helluntaiseurakunta

| Karkkilan helluntaiseurakunta> Karkkilan Saalem |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  19. heinäkuuta 1936
Pastori:  Jouko Pynnönen
Pääkirkko:  Katukappeli Helsingintie 50 Karkkila
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karkkilan helluntaiseurakunta (aik. Karkkilan Saalem) on Karkkilassa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on perustettu 19. heinäkuuta 1936. Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja Sanan ja rukouksen iltojen lisäksi ylistys- ja yhteislauluillat, lapsi- ja nuorisotyö, torikirkko, pienryhmät sekä lähetystyöhön osallistuminen Albaniassa, Malawissa, Bulgariassa ja Thaimaassa. Lisäksi seurakunta pitää lähetyskirpputoria.
Toiminta > Katukappeli

Vuonna 2003 helluntaiseurakunta osti Helsingintie 50:stä tontin ja liikehuoneistotilat. Kellaritiloihin kunnostettiin keittiö ja kerhotilat. Suunnitelmissa oli aluksi uuden rukoushuoneen rakentaminen, mutta rakentamissuunnitelmista luovuttiin ja päätettiin rakentaa liikehuoneistotiloihin tilat seurakunnan kokoontumista varten. Remontti valmistui vuoden 2005 lopulla. Uusi rukoushuone sai nimekseen Katukappeli.
Toiminta > Kirpputori

Vuonna 1982 Jorma Laulumaa aloitti Karkkilan ensimmäisen kirpputorin. LKA:n kanssa yhteistyössä pidetty kirpputori toimi Turuntie 7:ssä. Kirpputorin nimi vaihtui Rihmankiertämäksi yhteistyökumppaniksi vaihtuessa Uuden Kasvun yhdistykseksi. Vuonna 1994 UKY:n toiminnan loppuessa jatkui kirpputorin toiminta helluntaiseurakunnan omana kirpputorina. Tässä yhteydessä nimi vaihtui Rihmankiertämästä Lähetyskirpputori Kirjokaareksi.
Vuonna 2002 Lähetyskirpputori Kirjokaari muutti uuteen osoitteeseen Kantolankatu 24:een vanhan pianotehtaan tiloihin. Kirpputori on toiminut yhtäjaksoisesti 40 vuotta. Kirpputori tarjoaa kuntouttavan työpaikan 4–5 karkkilalaiselle työttömälle.