stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anamneesi (lääketiede)

Lääkäri haastattelee potilasta Bangladeshin koleraepidemiassa vuonna 2013.
Anamneesi tai esitiedot tarkoittaa terveydenhuollossa potilaan tai hänen saattajansa antamia terveystietoja, jotka kerätään haastattelemalla ja lukemalla potilaan aiempia sairauskertomuksia tai muita terveystietoja.
Erityisesti kliininen haastattelu on potilaan tutkimisen ensimmäinen ja usein informatiivisin vaihe, joten siihen kannattaa käyttää riittävästi aikaa. Esitietojen keräämistä seuraa usein aistein ja yksinkertaisin apuvälinein tehty potilaan tutkiminen, jonka jälkeen tehdään tarpeen mukaan erilaisia jatkotutkimuksia (esim. kuvantaminen ja verinäytemittaukset) oikean hoidon ja diagnoosin valitsemiseksi.
Tekniikka

Aiemmin kerättyihin tietoihin perehdytään ennen haastattelua, mutta vähintään tärkeimmät tiedot joudutaan usein tarkistamaan virheiden varalta. Kun potilaan terveystiedot ovat runsaat, hänestä on saatettu tehdä yhteenvetotekstejä, joiden avulla potilaan historiasta saadaan parempi käsitys nopeammin. Myös erilaiset rakenteiset ja visuaaliset esitykset potilastietojärjestelmissä voivat nopeuttaa vaihetta.
Esitieto- ja seulontalomakkeet (ml. digitaaliset) ovat toinen tapa edistää anamneesin tekoa. Tällöin tietyt asiat tulevat varmasti aina läpikäydyksi ja tapaamisaikaa säästyy, kun potilas pohtii vastaukset etukäteen.
Haastattelu on sosiaalista vuorovaikutusta. Ensinnäkin potilaalle tulee antaa riittävästi tilaa kokemustensa kuvaamiseksi – eli toisin sanoen "Kuuntele potilasta, hän kertoo sinulle diagnoosin". Yleensä aloitetaan mahdollisimman avoimilla kysymyksillä ja lopuksi esitetään kyllä-ei-kysymykset. Haastattelutapaa tulee säädellä potilaan mukaan; esitietojen kerääminen on erilaista esimerkiksi lapsilta, nuorilta ja ikäihmisiltä. Esimerkiksi ikääntymisen tuomiin haasteisiin kuuluvat esitietojen runsaus, kommunikaatio-ongelmat (aistien ja tiedonkäsittelyn heikentyminen), aliraportointi (häpeä, pelko, kieltäminen) ja yliraportointi (pitkäaikaisoireet).
Haastattelun sisältö alkaa rakentua tulosyyn perusteella. Yleisesti ottaen on tehokkainta noudattaa ns. Bayesilaista päättelyä, eli kussakin vaiheessa haastattelua ammattilainen punnitsee vaihtoehtoisia syitä ja hoitoja terveysongelmalle ja kerää vain niitä tietoja, jotka eniten auttavat nostamaan oikean vaihtoehdon esiin ja sulkemaan väärät vaihtoehdot pois. Usein on kuitenkin hyödyllistä kerätä systemaattisesti tietyn tautiryhmän, erikoisalan tai elinjärjestelmän mukainen anamneesi (esim. infektioanamneesi). Lääketieteelliseen tietämykseen kuuluu myös, että jokaiselle terveysongelmalle on oma ohjeellinen anamneesi, eli millainen anamneesi kerätään epäiltäessä kyseistä tilaa (esim. sepsisanamneesi) – näin aina tiedetään, miten tietty tila on mahdollista vahvistaa tai sulkea pois myös esitietojen osalta.
Sisältö

Anamneesiin voidaan kerätä muun muassa seuraavia tietoja
Ikä, sukupuoli
Aiemmat terveysongelmat (erityisesti pitkäaikaissairaudet, allergiat)
Aiemmat hoidot (erityisesti nykylääkitys)
Nykyoireet ja niiden vaikeuden, keston, laadun tai sijainnin muutokset ajan suhteen
Nykyoireiden helpottavat ja pahentavat tekijät, asiayhteydet ja liitännäisilmiöt
Muut oireet (oleellisia oireita jää eri syistä kertomatta)
Lähisukulaisten (periytyvät) sairaudet eli ns. sukuanamneesi
Työ, asuinolosuhteet, ihmissuhteet, seksi
Ravitsemus, liikunta, uni
Päihteet
Vapaa-ajan vietto, matkustelu, harrastukset
Perus- ja välinetoiminnot sekä vaativat päivittäistoiminnot
Omat uskomukset, toiveet ja voimavarat
Elämänkokemukset
Allenin piirikunta (Louisiana)

Allenin piirikunta (engl. Allen Parish, ransk. Paroisse d'Allen) on Yhdysvaltojen Louisianan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 25 627 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Oberlinin kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1912.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Allenin piirikunta (Louisiana) Wikimedia Commonsissa
Aristarkhos Samoslainen

Aristarkus Samoslainen, veistos Thessalonikin Aristoteles-yliopistossa Kreikassa.
Aristarkhos Samoslainen (m.kreik. Ἀρίσταρχος ὁ Σάμιος, Aristarkhos ho Samios, lat. Aristarchus Samius; noin 310–230 eaa.) oli antiikin kreikkalainen tähtitieteilijä, joka oli kotoisin Samoksesta. Hän oli ensimmäinen tunnettu tähtitieteilijä tai filosofi, joka ehdotti heliosentristä eli aurinkokeskistä maailmankuvaa. Aristarkhoksen idea aurinkokeskisestä maailmankaikkeudesta on säilynyt selvimmin Arkhimedeen teoksessa Hiekanjyvien laskija (Psammitēs), jossa Arkhimedes käyttää Aristarkhoksen hypoteesia esimerkkinä maailmankaikkeudesta, joka olisi valtavasti oman aikansa arvioita suurempi. Aristarkhoksen mahdollinen oma teos ko. hypoteesistä ei ole säilynyt.
Aristarkhoksen ajatukset jäivät geosentristä eli maakeskistä aurinkokuntamallia kannattaneiden filosofien kuten Klaudios Ptolemaioksen (Almagest, n. 150 jaa.) ja Aristoteleen varjoon. Heliosentrisen mallin keksi uudelleen lähes 2000 vuotta myöhemmin Nikolaus Kopernikus, minkä vuoksi Aristarkhosta kutsutaan joskus nimellä ”Kreikkalainen Kopernikus”.
Lisäksi hän määritti tarkemman arvon aurinkovuodelle ja laski geometrian avulla Auringon ja Kuun koot, jotka ovat epätarkkoja puutteellisista havainnoista johtuen.
Aristarkhos on antanut nimensä Aristarkhos-kraatterille Kuussa sekä Sámoksen kansainväliselle lentoasemalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aristarkhos Samoslainen Wikimedia Commonsissa
Spiros, Nicholas K.: Aristarchus of Samos: The Greek pioneer of the heliocentric system isamos.gr. (englanniksi)
Cottrell, Russell W.: Aristarchus of Samos and the heliocentric universe RussellCottrell.com. (englanniksi)
Heath, Thomas Little: Aristarchus of Samos, the ancient Copernicus.  Oxford:  Clarendon Press, 1913.  Teoksen verkkoversio. (englanniksi)
Alla Horska

| Alla Horska Алла Горська |
| --- | --- |
 Horskan muistomerkki Vasylkivin kaupungissa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1929 Jalta, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kuollut: 28. marraskuuta 1970 (41 vuotta) Vasylkiv, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:  ukrainalainen
Ammatti:  taiteilija
Alla Oleksandrivna Horska (ukr. Алла Олександрівна Горська; 18. syyskuuta 1929 Jalta – 28. marraskuuta 1970) oli ukrainalainen taiteilija sekä ensimmäisiä ukrainalaisten taiteilijoiden underground-liikkeen jäseniä Neuvostoliitossa. Lisäksi hän oli aikansa merkittävimpiä dissidenttejä ja kansalaisaktivisteja.
Tausta ja yksityiselämä

Horska syntyi 18. syyskuuta 1929 Jaltalla, joka kuului tuolloin vielä Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Hoska ja hänen äitinsä selvisivät Leningradin piirityksestä (1941–1943). Hän opiskeli maalaustaidetta Kiovan valtiollisessa taideinstituutissa..
Horska oli naimisissa ukrainalaisen taidemaalarin Viktor Zaretskyn kanssa.
Ura taiteilijana ja poliittisena aktivistina

Horska maalasi pääasiassa muotokuvia ja seinämaalauksia. Vuonna 1962 hän oli mukana perustamassa Luovan nuorison klubia, jonka rooli 1960-luvun kulttuuriliikkeessä oli suuri. Kulttuuriliike kantaa ukrainaksi nimeä шістдесятники ja tarkoittaa kutakuinkin "kuuskytlukulaisia".
Myöhemmin vuonna 1962 Horska löysi yhdessä runoilija Vasyl Symonenkon ja ohjaaja Les Tanjukin kanssa Kiovan läheltä NKVD:n uhrien joukkohaudan ja teki siitä ilmoituksen kaupungin johdolle. Tarkoituksena oli pystyttää paikalle muistomerkki. Kolmikko joutui kuitenkin paineen alle ja Symonenko kuoli seuraavana vuonna poliisin pahoinpitelyn seurauksena..
Horska toteutti 1964 yhdessä Halyna Sevrukin ja Ljudmyla Semykinan kanssa Kiovan yliopiston tilaaman lasimaalauksen. Maalauksen tyyli oli tavallisuudesta poikkeava, ja sen viesti isänmaallinen: se kuvasi muun muassa vihaista Taras Ševtšenkoa, minkä vuoksi viranomaiset määräsivät maalauksen tuhottavaksi ja Horska erotettiin Ukrainan taiteilijoiden unionista..
Horka löydettiin murhattuna appensa asunnosta Vasylkivin kaupungista 28. marraskuuta 1970. Oikeus katsoi, että Horskan appi olisi murhannut tämän ja tehnyt sen jälkeen itsemurhan, mutta Neuvostoliiton viranomaisilla uskotaan olevan kytköksiä Horskan kuolemaan..
Alkujaan Horskan hautajaiset oli tarkoitus pitää 4. joulukuuta, mutta päivälle suunniteltujen suurten väenkokoontumisten takia viranomaiset määräsivät hautajaiset siirrettäväksi kolmella päivällä. Viranomaiset myös kielsivät Horskan arkun viemisen hänen kotiinsa tai työhuoneelleen..
Aristarkhos (kraatteri)

Aristarkhos-kraatteri Kuussa. Vieressä tasapohjainen Herodotos-kraatteri.
Aristarkhos on antiikin kreikkalaisen tähtitieteilijä Aristarkhoksen mukaan nimetty kraatteri Kuussa. Sen läpimitta on 40 kilometriä ja syvyys neljä kilometriä. Kraatteri sijaitsee ympäristöstä koholla olevalla Aristarkhoksen tasangolla.
Kraatterin alueella on spektritutkimusten mukaan keskushuipussa anortosiitti-nimistä syväkivilajia. Ulompi kraatterin valli on plagioklaasi-maasälpäpitoista oliviinipitoista troktoliittia. Hubble-kaukoputkella Aristarkhoksen alueelta on löydetty titaani- ja happipitoista ilmeniittia, jollainen saattaa kiinnostaa tulevia kuuaseman perustajia kaivostoiminnan kohdeaineena.
Kraatterin lähellä näkyy tuliperäisiä muodostumia, muun muassa niin sanottuja rillejä, romahtaneita laavatunneleita, jotka ovat syntyneet juoksevan, hitaasti jähmettyvän laavan virrattua. Aristarkhoksen lähellä on Vallis Schröterin laakso ja Rimae Aristarchus -rilliverkosto.
Aristarkhos-kraatterin lähellä ovat tähtitieteilijät ja harrastelijat nähneet tavallista useammin TLP-ilmiöitä eli odottamattomia kirkastumisia ja värinmuutoksia.
Kraatterin läheltä on havaittu nousevan radioaktiivista radon-222:ta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aristarkhos (kraatteri) Wikimedia Commonsissa
Arne Vasunta

Arne Eliel Vasunta alk. Palmroth (15. heinäkuuta 1891 Suodenniemi – 13. huhtikuuta 1943 Kajaani) oli suomalainen pappi ja lehtimies. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1910 Tampereen klassillisessa lyseosta. Papiksi hänet vihittiin vuonna 1913. Hän toimi Michiganissa siirtolaisten pappina ja Amerikansuomalaisen Kansalliskirkon esimiehenä 1917–1922 sekä opetti siellä dogmatiikkaa. Suomeen palattuaan hän oli sotilaspastorina Riihimäellä. Hän siirtyi Kajaaniin seurakunnan kappalaiseksi 1927, missä hän siirtyi evankelisesta herättäjäliikkeestä lestadiolaisuuteen. Hän kirjoitti runsaasti Siionin lähetyslehteen ja teki lähetystyötä Ruotsissa sekä uudelleen Yhdysvalloissa. Kajaani-lehden päätoimittajana hän oli vuosina 1930–1932. Hänen puolisonsa oli Helmi os. Kämäri ja hänellä oli neljä lasta.
Almagest

| Almagest> Ἡ μεγάλη σύνταξις |
| --- | --- |
 Yksityiskohta Georgios Trapezuntioksen latinankielisestä Almagestin käännöksestä noin vuodelta 1450.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Klaudios Ptolemaios
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  tähtitieteellinen tutkielma
Julkaistu:  100-luku
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Almagest (m.kreik. Ἡ μεγάλη σύνταξις, Hē megalē syntaksis) on yhden antiikin merkittävimmän tähtitieteilijän, 100-luvulla Aleksandriassa eläneen Klaudios Ptolemaioksen pääteos. Almagest on tähtitieteen historian merkittävimpiä kirjoja, ja se säilyi alan perusteoksena melkein 1 500 vuotta. Se kokosi yhteen ja vei huippuunsa koko antiikin kreikkalaisen tähtitieteen saavutukset. Ptolemaioksen Almagestissa esittämä geosentrinen aurinkokuntamalli, jossa planeettojen radat konstruoitiin episykleillä, eksentreillä ja ekvanteilla korvaantui lopullisesti vasta Nikolaus Kopernikuksen aurinkokeskisellä mallilla.
Käännöshistoria

Teoksen yleisesti käytetty nimitys ”Almagest” on peräisin kirjan arabiankielisen version nimestä kitābu l-maǧisṭī (arab. كتاب المجسطي‎) eli 'suurin kirja'. Almagest käännettiin abbasidien valtakunnassa arabiaksi neljään kertaan, joista vain kaksi käännöstä on säilynyt nykypäiviin. Varhaisin käännös tehtiin kalifi al-Mamunin aikana 830-luvulla. Seuraava säilynyt käännös tehtiin 800-luvun lopulla ja sen viimeisteli Thabit ibn Qurra vuonna 892. Latinaksi Almagest käännettiin arabiasta 1100-luvulla. Kääntäjä oli Gerard Cremonalainen, joka Toledossa käänsi kirjan noin vuonna 1175. Jo sitä ennen teos oli käännetty  suoraan kreikasta mahdollisesti Sisiliassa.
Sisältö

Almagest koostuu kolmestatoista kirjasta, jotka käsittelevät eri aiheita seuraavasti:
Kirja I sisältää Ptolemaioksen perusteluja perusolettamuksilleen, joiden mukaan Maa on pallomainen ja liikkumaton ja sijaitsee maailman keskipisteessä.  Lisäksi kirjassa esitellään joitain geometrisia aputuloksia, joita tarvitaan myöhemmissä kirjoissa.
Kirja II jatkaa yleisen teorian käsittelyä mm. pallotrigonometrian ja pallotähtitieteen yleisiä periaatteita. Lisäksi kirjassa käsitellään päivän pituuden määrittämistä eri leveysasteilla.
Kirja III aloittaa varsinaisen tähtitieteellisen osuuden Almagestista tutkimalla Auringon liikettä Maan ympäri.  Ptolemaios käyttää Auringon radan konstruoimiseen eksentristä ympyrää.
Kirjat IV–VI käsittelevät Kuun liikettä ja Kuun parallaksin mittaamista. Kirjassa VI tutkitaan Auringon ja Kuun ratoja erityisesti pimennysten laskemisen kannalta.
Kirjat VII–VIII sisältävät kiintotähtien luettelon, joka perustuu suurelta osin Hipparkhoksen tekemiin mittauksiin. Luettelossa mainitaan 1022 tähden ja 5 sumumaisen kohteen paikat ja suhteelliset kirkkaudet.
Kirjat IX–XII käsittelevät viiden tuolloin tunnetun planeetan (Merkurius, Venus, Mars, Jupiter ja Saturnus) ratoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Almagest Wikimedia Commonsissa
Apollo (artisti)

Apollo, oikealta nimeltään Martin Mustonen (s. 1984 Leningrad, Neuvostoliitto), on suomalainen hip hop -artisti, joka julkaisi ensimmäisen albuminsa "täst lähtee" vuonna 2003. Vuonna 2005 tunnetuimman singlensä ”Peli”. Toisen albuminsa, Ei huolta huomisest, hän julkaisi samana vuonna Playground Music -levy-yhtiön kautta.
Vuonna 2006 Apollo oli mukana Rockin da North -yhtyeen kiertueella.
Soolouransa jälkeen Mustonen on toiminut musiikkifestivaali Summer upin järjestäjänä.
Arne Åhman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Arne Åhman |  Arne Åhman |  Arne Åhman |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | kolmiloikka |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Bryssel 1950 | korkeushyppy |  |
|  Pronssia | Oslo 1946 | kolmiloikka |  |
Arne Per Åhman (4. helmikuuta 1925 Nordingrå – 5. heinäkuuta 2022 Uumaja) oli ruotsalainen yleisurheilija ja kolmiloikan olympiavoittaja.
Åhman voitti kolmiloikassa kultaa 1948 Lontoon olympialaisissa. Sanotaan, että Åhman sai etua kilpailussa, sillä hän hyppäsi kilpailussa järjestyksessä ensimmäisenä, silloisen maansa ennätystuloksen 15,40, minkä jälkeen vauhdinottorata pehmeni, eivätkä kilpailijat kyenneet vastaamaan hänen suoritukseensa.
EM-kisoissa Åhman sai korkeushypyssä hopeaa Brysselissä 1950 ja kolmiloikassa pronssia Oslossa 1946.
Apollo (Timebellen kappale)

|  Apollo |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Timebelle
Levy-yhtiö:  Independent
Kesto:  2:59
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  10. maaliskuuta 2017
Säveltäjä(t):  Elias Näslin Nicolas Günthardt Alessandra Günthardt
Sanoittaja(t):  Elias Näslin Nicolas Günthardt Alessandra Günthardt
Euroviisutiedot
Vuosi:  2017
Maa:  Sveitsi
Kieli:  englanti
Sijoitus semifinaalissa:  12.
Pisteet semifinaalissa:  97
Sanat:  sanoitus
Apollo on sveitsiläisen bändin Timebellen esittämä kappale, jolla he edustivat Sveitsiä vuoden 2017 Euroviisuissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa 11. toukokuuta 2017,  jossa se sai 97 pistettä, jäi sijalle 12 eikä päässyt finaaliin.
Timebelle esittämässä kappalettaan Euroviisujen harjoituksissa.
Anna Kärki

| Anna Kärki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Anna-Liisa (Anna) Kärki
Syntynyt: 1863 Pyhäjoki
Kuollut: 1934 (70–71 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  näytelmäkirjailija ja pakinoitsija
Kirjailija
Salanimi: Anna-Liisa
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Anna-Liisa (Anna) Kärki (1863 Pyhäjoki – 1934 Helsinki) oli suomalainen näytelmäkirjailija ja pakinoitsija. Hän käytti myös nimimerkkiä Anna-Liisa.
Näytelmiä

Puoskarit : yksinäytöksinen kansannäytelmä.     Tekijä, Porvoo 1908
Kun on äänioikeus : Tosi tapaus Helsingissä vaalien alla : vuorokeskustelu.
Pikkulan tuvassa : yksinäytöksinen näytelmä.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Anna Kärki on Wikiaineistossa
Aitosudenkorennot

| Aitosudenkorennot |
| --- | --- |
 Naaraspuolinen verikorento (Sympetrum sanguineum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Aitosudenkorennot Anisoptera  Selys, 1854
Katso myös
   Aitosudenkorennot Wikispeciesissä   Aitosudenkorennot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aitosudenkorennot (Anisoptera), aikaisemmalta nimeltään erilaissiipiset, ovat sudenkorentojen toinen alalahko, toisen ollessa hentosudenkorennot (Zygoptera). Alalahkon lajit ovat keskikokoisia tai suuria hyönteisiä, joilla on kaksi siipiparia, pidentynyt takaruumis ja suuret silmät. Aitosudenkorennot erottaa hentosudenkorennoista helposti: siivet pidetään levossa useimmiten levitettyinä, verkkosilmät ovat suuret, ruumis on tukeva ja etu- ja takasiipien tyvet ovat erilaiset. Myös siipisuonitus on aitosudenkorennoilla erilaistuneempi.
Kuten muutkin sudenkorennot, myös aitosudenkorennot ovat kaikki petoja. Toukkavaihe on kaikilla eurooppalaisilla lajeilla vedessä elävä, aikuiset ovat hyviä lentäjiä.
Aitosudenkorennot ovat hentosudenkorentoja nuorempi ja suurempi alalahko.
Suomessa esiintyvät aitosudenkorennot > Ukonkorennot (Aeshnidae)

Etelänukonkorento (Aeshna mixta)
Ruskoukonkorento (Aeshna grandis)
Pohjanukonkorento (Aeshna caerulea)
Kirjoukonkorento (Aeshna cyanea)
Viherukonkorento (Aeshna viridis)
Siniukonkorento (Aeshna juncea)
Suoukonkorento (Aeshna subarctica)
Rannikkoukonkorento (Aeshna osiliensis)
Isoukonkorento (Aeshna crenata)
Karvaukonkorento (Brachytron pratense)
Sormusukonkorento (Anax parthenope)
Suomessa esiintyvät aitosudenkorennot > Jokikorennot (Gomphidae)

Aitojokikorento (Gomphus vulgatissimus)
Pihtijokikorento (Onychogomphus forcipatus)
Kirjojokikorento (Ophiogomphus cecilia)
Suomessa esiintyvät aitosudenkorennot > Purokorennot (Cordulegastridae)

Purokorento (Cordulegaster boltonii)
Suomessa esiintyvät aitosudenkorennot > Kiiltokorennot (Corduliidae)

Vaskikorento (Cordulia aenea)
Välkekorento (Somatochlora metallica)
Täpläkiiltokorento (Somatochlora flavomaculata)
Hoikkakiiltokorento (Somatochlora arctica)
Aapakiiltokorento (Somatochlora alpestris)
Tundrakiiltokorento (Somatochlora sahlbergi)
Liitokorento (Epitheca bimaculata)
Suomessa esiintyvät aitosudenkorennot > Varsinaiset sudenkorennot (Libellulidae) suvuittain > Hukankorennot (Libellula)

Ruskohukankorento (Libellula quadrimaculata)
Litteähukankorento (Libellula depressa)
Sorjahukankorento (Libellula fulva)
Suomessa esiintyvät aitosudenkorennot > Varsinaiset sudenkorennot (Libellulidae) suvuittain > Sinikorennot (Orthretum)

Merisinikorento (Orthetrum cancellatum)
Hoikkasinikorento (Orthetrum coerulescens)
Suomessa esiintyvät aitosudenkorennot > Varsinaiset sudenkorennot (Libellulidae) suvuittain > Lampikorennot (Leucorrhinia)

Pikkulampikorento (Leucorrhinia dubia)
Isolampikorento (Leucorrhinia rubicunda)
Täplälampikorento (Leucorrhinia pectoralis)
Sirolampikorento (Leucorrhinia albifrons)
Lummelampikorento (Leucorrhinia caudalis)
Suomessa esiintyvät aitosudenkorennot > Varsinaiset sudenkorennot (Libellulidae) suvuittain > Syyskorennot (Sympetrum)

Tummasyyskorento (Sympetrum danae)
Verikorento (Sympetrum sanguineum)
Elokorento (Sympetrum flaveolum)
Lännensyyskorento (Sympetrum striolatum)
Punasyyskorento (Sympetrum vulgatum)
Aiheesta muualla

Suomen sudenkorennot
Suomen sudenkorentoseura ry
Kirjoukonkorento (Aeshna cyanea)
Litteähukankorento, koiras (Libellula depressa)
Angra

| Angra |
| --- | --- |


Tiedot
Toiminnassa:  1991–
Tyylilaji:  power metal, progressiivinen metalli
Kotipaikka:   São Paulo, Brasilia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Fabio Lione, laulu   Kiko Loureiro, kitara   Rafael Bittencourt, kitara   Felipe Andreoli, basso   Bruno Valverde, rummut  
Levy-yhtiö:  Paradoxx Music   SPV  
Aiheesta muualla
angra.net
Infobox OKNimi-testi OK: 
Angra on brasilialainen power metal -yhtye. Se käyttää musiikissaan kansanmusiikkivaikutteita, minkä vuoksi yhtyeen musiikki luokitellaan usein progressiiviseksi metalliksi. Yhtye perustettiin vuonna 1991 São Paulossa.
Jäsenet > Nykyiset

Fabio Lione – laulu
Kiko Loureiro – kitara
Rafael Bittencourt – kitara
Felipe Andreoli – basso
Bruno Valverde – rummut
Marcelo Barbosa – kitara
Jäsenet > Entiset jäsenet

André Matos – laulu (1991–2000)
Edu Falaschi – laulu (2000–2012)
Luís Mariutti – basso (1991–2000)
Marco Antunes – rummut (1991–1992)
Ricardo Confessori – rummut (1993–2000, 2009–2014)
Aquiles Priester – rummut (2000–2008)
Fábio Laguna – kosketinsoittimet (kiertue)
Fábio Ribeiro – kosketinsoittimet (kiertue)
Diskografia > Albumit

Angels Cry (1993)
Holy Land (1996)
Fireworks (1998)
Rebirth (2001)
Temple of Shadows (2004)
Aurora Consurgens (2006)
Aqua (2010)
Secret Garden (2015)
Ømni (2018)
Cycles of Pain (2023)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Algar

| Algar |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Algar
 Koordinaatit: 36°39′0″N, 5°39′0″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Andalusia
Maakunta:  Cádiz
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  26,60 km²
Väkiluku (2015):  1 448
 
 http://www.algar.es/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Algar on kunta Cádizin maakunnassa eteläisessä Espanjassa. Kunnan väkiluku on noin 1 450 (vuonna 2015).
Algar on yksi niistä 19 kylästä, jotka muodostavat Valkoisten kylien reitin (espanjaksi Ruta de los pueblos blancos).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Algar Wikimedia Commonsissa
Andreas Erm

| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Saksa> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pariisi 2003 | 50 km kävely |  |
Andreas Erm (s. 12. maaliskuuta 1976, Berliini) on saksalainen kävelijä.
Erm käveli 1997 kävelyn maailmancupissa kolmanneksikymmenenneksi 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1.21.05. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän oli samalla matkalla viides ajalla 1.20.25. Vuonna 2003 hän voitti Saksan-mestaruuden 10 000 metrin ratakävelyssä sekä MM-pronssia Pariisin MM-kisoissa 50 kilometrin kävelyssä ajalla 3.37.46. Seuraavana vuonna hän voitti Saksan sisäratojen mestaruuden 5 000 metrin ratakävelyssä.
Ennätykset

3 000 metrin ratakävely: 11.11,20 (2001)
10 000 metrin ratakävely: 38.51,51 (2004)
10 kilometrin kävely: 39.33 (2004)
20 kilometrin kävely: 1.18.42 (2000)
30 kilometrin kävely: 2.11.38 (2003)
35 kilometrin kävely: 2.32.54 (2003)
50 kilometrin kävely: 3.37.46 (2003)
Aluevaalit

Aluevaalit ovat vaalit, joissa valitaan maakuntien tai muiden alueellisten hallintotasojen valtuustoihin valtuutetut ja varavaltuutetut. Aluevaaleja käydään niillä alueilla, joilla maakunta tai alue on käytössä paikallishallinnon yksikkönä.
Aluevaalit maittain > Suomi

Suomessa aluevaaleista säädetään hyvinvointialuelaissa, vaalilaissa ja Ahvenanmaata koskien sen omassa lainsäädännössä. Aluevaalit järjestetään vuodesta 2022 alkaen joka neljäs vuosi, vuodesta 2025 lähtien yhdessä kuntavaalien kanssa ja niillä valitaan edustajat hyvinvointialueiden aluevaltuustoihin.
Aluevaalit maittain > Ranska

Ranskassa alueneuvostojen jäsenet valitaan yleisillä ja suorilla vaaleilla aina kuuden vuoden kaudeksi kerrallaan.