stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mullijärvi
Maantiede

Järven pituus on 100 metriä ja leveys 50 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 500 metriä pitkä laskuoja Raistamojärveen. Järven ranta on pääosin metsäsuota. Rantoja ei ole rakennettu eikä sinne kulje teitä. Suoalueella on muitakin pikkulampia, joita kutsutaan Plakkarilammiksi. Ne laskevat kaakkoon.
Pikkujärvi (Sastamala, Sävi)

| Pikkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°37′40″N, 22°44′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Sävijokeen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  98,5 m 
 fiPikkujärvi 
Pikkujärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pituus on 100 metriä ja leveys 60 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 800 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Sävijokeen pian Sävijärven alapuolella. Järven ranta on pääosin soista metsää. Sen rantoja ei ole rakennettu, mutta vierestä kulkee metsätie, joka alkaa Sävin kylän ja Suodenniemen taajaman väliseltä tieltä.
Lentolaivue 30

Lentolaivue 30 oli Suomen ilmavoimien hävittäjälentolaivue, joka perustettiin 9. huhtikuuta 1940. Jatkosodan ilmasotatoimiin osallistunut laivue saavutti 36 ilmavoittoa menettäen sotatoimissa yhdeksän konetta ja kuusi ohjaajaa. Laivue lakkautettiin 4. joulukuuta 1944.
Perustaminen

Laivue perustettiin talvisodan jälkeen, ilmavoimiin perustettavan toisen hävittäjälentorykmentin, Lentorykmentti 3:n osaksi 9. huhtikuuta 1940. Etupäässä Lentorykmentti 1:n ja Täydennyslentorykmentti 2:n henkilöstöstä muodostettu, kapteeni Kaarlo Lejonin komentama laivue oli alun perin tarkoitus varustaa Ranskan lahjoittamalla Caudron-Renault C.R. 714 -kalustolla. Konetyypin osoittautuessa lentokelvottomaksi Suomen oloihin, muun muassa pitkän laskukiitonsa takia, laivueen kalustoksi tuli Hawker Hurricane ja Gloster Gauntlet -hävittäjät. Ennen jatkosotaa, kevään 1941 aikana, Siikakankaalle tukeutunut laivue sai kalustokseen Fokker D.XXI -hävittäjäkoneita. 26. huhtikuuta 1941 laivueen komentajaksi määrättiin kapteeni Lauri Bremer.
Laivue jatkosodassa > 1941

Jatkosodan liikekannallepanon alkaessa laivue oli sijoittuneena Hollolan, Porin ja Turun lentokentille, tehtävänään liikekannallepanon keskityskuljetusten ja teollisuuslaitosten suojaus Turku-Lahti-Helsinki-Tammisaari-Turku -alueella.
Laivueen ryhmitys 25. kesäkuuta 1941:
1/LLv 30, Hollola, 5 HC-hävittäjää
2/LLv 30, Pori, 12 FR-hävittäjää
3/LLv 30, Turku, 6 FR-hävittäjää
Sodan alettua, 1. heinäkuuta 1941, kapteeni Kalajan komentama 1. lentue irrotettiin laivueesta, ja se siirtyi Lentolaivue 32:n yhteyteen Uttiin tukemaan Vuoksen lounaispuolella olevia kenttäarmeijan joukkoja, muodostaen Osasto Kalajan. Kaksi päivää myöhemmin, 3. heinäkuuta, laivueen esikunta ja 2. lentue siirtyivät Hyvinkään lentokentälle, tehtävänään torjuntalennot Suomenlahdella sekä hyökkäykset keveitä pinta-aluksia vastaan. 3. lentue jäi Turun kentälle tehtävänään Lounais-Suomen ilmapuolustus. Laivue saavutti ensimmäisen ilmavoittonsa Turun lähistöllä 6. heinäkuuta, kun torjuntalennolla olleen Fokker-parven johtaja, luutnantti Martti Kalima ampui tiedustelulennolla olleen venäläisen SB-2 -koneen alas. Kenttäarmeijan edettyä Karjalankannakselle, laivueen uudeksi tehtäväksi tuli suojata Kouvola-Kotka-Viipuri-Ylävuoksi -aluetta sekä Helsingin, Tammisaaren ja Turun alueita käytettävissä olevin voimin. Tehtävän suorittamista varten laivue siirtyi pääosiltaan Uttiin 3. syyskuuta mennessä.
Laivue jatkosodassa > 1942

8. marraskuuta laivueen uudeksi komentajaksi määrättiin 1/LeLv 24:n päällikkö, majuri Eino Luukkanen. 15. marraskuuta mennessä laivue siirrettiin Römpöttiin ja alistettiin perustettavalle Lentorykmentti 5:lle. Laivueen tehtäväksi määrättiin sukellusveneiden etsintälennot sekä merialueiden tiedustelu Lavansaaren itäpuolella. Uutena kalustona laivue otti vastaan venäläisiä sotasaalishävittäjiä, tyypeiltään Polikarpov I-153 (IT) ja Polikarpov I-16 (IR).
Laivue jatkosodassa > 1943

Laivueen ryhmitys 1. tammikuuta 1943:
Laivueen esikunta, Römpötti
1/LeLv 30, Römpötti, 4 FR-hävittäjää
2/LeLv 30, Römpötti, 3 IT- ja 1 IR- hävittäjää
Laivueen tehtävä pysyi vuoden alussa edelleen samana. 27. helmikuuta 1. lentue luovutti FR-koneensa Lentolaivue 12:lle jääden odottamaan Valtion lentokonetehtaalla peruskorjattua sotasaaliskalustoa. 27. maaliskuuta laivueen komentaja majuri Luukkanen siirrettiin Lentolaivue 34:n komentajaksi, ja hänen seuraajakseen määrättiin kapteeni Toivo Kivilahti. Kevään kuluessa venäläisten ilmatoiminta lisääntyi Suomenlahdella ja laivue kohtasi ilmassa venäläisiä yhä useammin. Kuitenkin samaan aikaan laivueen konekanta supistui lähinnä lento-onnettomuuksista johtuen niin, että määrättyjä lentoja oli ajoittain vaikeuksia suorittaa, esimerkiksi 1. heinäkuuta laivueella oli kunnossa vain 1 IT-kone. Tämän vuoksi Kymiin tukeutunut Lentolaivue 34 sai 1. elokuuta käskyn avustaa tarpeen vaatiessa Suomenlahdella tapahtuvaa lentotiedustelua. 25. lokakuuta kapteeni Arvo Hassinen määrättiin laivueen uudeksi komentajaksi. Laivueen konekanta parani hieman vuoden loppua kohden, esimerkiksi 31. joulukuuta koneita oli lentokunnossa viisi kappaletta.
Laivue jatkosodassa > 1944

14. helmikuuta 1944 laivueen nimeen lisättiin sen toimintaa kuvaava etuliite, jolloin nimeksi tuli Hävittäjälentolaivue 30 (HLeLv 30). Laivueen uudelleenorganisointi alkoi 16. helmikuuta, jolloin laivueeseen perustettiin uudelleen 3. lentue, joka vastaanotti koneikseen 1. lentueen IT-kaluston. 1. lentue siirtyi tämän jälkeen Uttiin aloittaen tyyppikoulutuksen Fiat G.50 -koneeseen. Näiden muutosten jälkeen, 6. maaliskuuta, 2. lentue sulautettiin 3. lentueeseen. Samana päivänä Hävittäjälentolaivue 34:n Messerschmitt Bf 109 -koneilla varustettu 2. lentue siirrettiin henkilöstöineen Lentolaivue 30:n uudeksi 2. lentueeksi. Näiden muutosten lisäksi laivueessa aloitettiin yöhävittäjätoimintaan tarvittavan koulutuksen valmistelu Helsingin suurpommitusten johdosta. Laivue sai myös lisää kalustoa, ensin 26. maaliskuuta, kun sille luovutettiin viisi uutta Bf 109 G-6 -konetta, ja viikkoa myöhemmin vielä viisi lisää. Kevään aikana laivue kävi koulutuksen lomassa joitakin ilmataisteluja venäläisten tiedustelukoneita vastaan. 22. toukokuuta määrättiin laivueen komentajaksi kapteeni Veikko Karu. 24. syyskuuta laivue siirtyi Hyvinkäälle, jossa se alistettiin viisi päivää myöhemmin Lentorykmentti 3:lle.
Hävittäjälentolaivue 30 lakkautettiin 4. joulukuuta 1944 ja sen reserviläiset kotiutettiin ilmavoimien rauhanajan organisaatioon siirryttäessä.lähde?
Laivueen kalustoksi suunniteltu konetyyppi, Caudron-Renault C.R. 714 -hävittäjä.
Fokker D.XXI, laivueen päähävittäjätyyppi vuosina 1941–1943.
Polikarpov I-153, laivueen kalustona vuosina 1943–1944.
Messerschmitt Bf 109, laivueen viimeinen päähävittäjätyyppi.
Sävilampi (etelä)

| Sävilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Ikaalinen, Sastamala
Koordinaatit:  61°41′38″N, 22°46′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskujoki:  Sävijoki 
Järvinumero:  35.156.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,7 m 
Rantaviiva:  0,54 km 
Pinta-ala:  0,02099 km² 
 fiSävilampi 
Sävilampi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Peräkunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja sen halkaisija on 120 metriä. Sillä on vain kaksi tulo-ojaa. Pienempi toimii pohjoisemman Sävilammen laskuojana ja toinen on Luomanoja, joka laskee pohjoisesta esimerkiksi Uusinevan vesiä. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa Sävijoki. Lammen rantaviiva on 0,54 kilometriä pitkä ja ranta on peltojen ympäröimää. Lampia kutsutaan myös yhteisnimellä Sävilammit.
Tripolin kansainvälinen lentoasema

Tripolin kansainvälinen lentoasema (arab. مطار طرابلس العالمي‎) (IATA: TIP, ICAO: HLLT) on 34 kilometrin päässä Libyan pääkaupunki Tripolin keskustasta sijaitseva kansainvälinen lentoasema. Lentoasema toimii kansallisen yhtiön Libyan Airlinesin sekä Afriqiyah Airwaysin ja Buraq Airin solmukohtana. Lentoasemalla on kaksi kiitotietä, yksi 3,6 kilometrin mittainen ja ILS-lähestymislaitteilla varustettu kiitotie ja yksi 2,6 kilometrin mittainen kiitotie.
Lentoaseman kautta kulki yli kolme miljoonaa matkustajaa 2008. Lentoasemalle on rakenteilla kaksi uutta terminaalia.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Afriqiyah Airways: Abidjan, Accra, Amsterdam, Bamako, Bangui, Bengasi, Brazzaville, Bryssel, Cotonou, Dakar, Dhaka, Douala, Dubai, Düsseldorf, Geneva, Jedda, Johannesburg, Kairo, Khartum, Kinshasa, Lagos, Lomé, Lontoo (Gatwick), Marseille [alkaa 16. heinäkuuta], Milano (Malpensa) [alkaa 18. heinäkuuta], N'Djamena, Niamey, Ouagadougou, Pariisi (Charles de Gaulle), Rooma (Fiumicino)
Air Algérie: Alger
Air Malta: Valletta
Alajnihah Airways: Bengasi
Alitalia: Rooma (Fiumicino)
Austrian Airlines: Wien
British Airways: Lontoo (Heathrow)
Bulgaria Air: Sofia
Buraq Air: Aleppo, Aleksandria (El Nouhza), Bengasi, Istanbul (Atatürk), Kairo, La Braq , Rabat, Sabha, Sarajevo, Tunis
EgyptAir: Kairo
EgyptAir Express: Aleksandria (El Nouhza)
Emirates: Dubai
Jat Airways: Belgrad, Valletta
KLM: Amsterdam
Libyan Airlines: Alexandria (El Nouhza), Alger, Amman, Ankara, Ateena, Beida, Bengasi, Casablanca, Damaskos, Dubai, Ghadamés, Ghat, Istanbul (Atatürk), Jedda, Kairo, Kiova (Borispol), La Braq, Lontoo (Heathrow), Madrid, Manchester, Milano (Malpensa), Rooma (Fiumicino), Sabha, Sirte, Tobruk, Tunis, Valletta
Lufthansa: Frankfurt
Nayzak Air Transport: Bengasi, La Braq, Sabha, Tunis
Qatar Airways: Casablanca, Doha
Royal Air Maroc: Casablanca
Royal Jordanian: Amman
Sevenair: Djerba, Sfax, Tunis
Syrian Air: Damaskos
Tunisair: Tunis
Turkish Airlines: Istanbul (Atatürk)
Aiheesta muualla

Tripolin kansainvälinen lentoasema - World Aero Data (Arkistoitu – Internet Archive)
Tripolin kansainvälinen lentoasema - Great Circle Mapper
Jimmy Jackson

| Jimmy Jackson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1950, 1954
Talli(t):  Kurtis Kraft
Kilpailuja:  2
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Indianapolis 500 1950
Viimeinen kilpailu:  Indianapolis 500 1954
Jimmy Jackson (25. heinäkuuta 1910 – 24. marraskuuta 1984) oli yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja. Hän osallistui Indianapolis 500 -kilpailuun kuusi kertaa kausilla 1946–1950 ja 1954, joista 1950 ja 1954 kuuluivat Formula 1 -sarjan osakilpailuihin. Hän oli toinen vuoden 1946 kilpailussa ja viides seuraavana vuonna. Hän saavutti yhteensä 7 pistettä, joita ei ole laskettu mukaan F1-tuloksiin. Hän oli kuudes vuoden 1949 kilpailussa ja 15. vuonna 1954.
| Vuosi | Auto | Lähtöruutu | Aika-ajotulos | Ranking | Sija | Kierroksia | Johdettuja kierroksia | Keskeytys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1946 | 61 | 5 | 120.257 | 24 | 2. | 200 | 5 |  |
| 1947 | 7 | 10 | 122.266 | 11 | 5. | 200 | 0 |  |
| 1948 | 61 | 4 | 127.510 | 7 | 10. | 193 | 0 | Jousitus |
| 1949 | 61 | 7 | 128.023 | 15 | 6. | 200 | 0 |  |
| 1950 | 61 | 32 | 129.208 | 33 | 29. | 52 | 0 | Mekaaninen ahdin |
| 1954* | 16 | - | - | - | 15. | 57/196 | 0 |  |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 845 | 5 |  |
| --- | --- |
Kilpailut: 5
Paalupaikat: 0
Eturivit: 0
Voittoja: 0
Top 5: 2
Top 10: 4
Keskeytyksiä: 2
* jaettu muiden kuljettajien kanssa.
Saarijärvi (Pori, itä)

| Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Maakunnat:  Satakunta
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°38′22″N, 22°41′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Yliseen-Pylppynään 
Järvinumero:  35.156.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,4 m 
Rantaviiva:  1,236 km 
Pinta-ala:  0,05097 km² 
 fiSaarijärvi 
Saarijärvi on Satakunnan Porin Laviassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 250 metriä. Merkittävin tulo-oja on Katosjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuoja Yliseen-Pylppynään. Se laskee järvien kautta Lumiaisojaan, joka yhtyy lopulta Sävijokeen.
Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta osa siitä on soistunutta. Järven itärannassa on korkea ja 100 metriä pitkä saari. Rannalla on vain yksi loma-asunto, jonne johtaa tie Laviasta ja Torisevankulmalta.
Somon Air

| Somon Air Сомон Эйр |
| --- | --- |
 IATA: 4J  –  ICAO: SMR 
Kutsukoodi:  SOMON AIR
Perustettu:  2008
Laivaston koko:  8
Kohteiden määrä:  25
Solmukohdat:   Dušanben kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:   Dušanbe, Tadžikistan
Yhtiön sivut:  www.somonair.com
Somon Air (ven. Сомон Эйр) (IATA: 4J, ICAO: SMR, kutsukoodi: SOMON AIR) on vuonna 2008 perustettu tadžikistanilainen lentoyhtiö. Somon Air lentää 11 kohteeseen Dušanbesta ja Hudžandista kahdella Boeing 737-800 -tyyppisellä koneella.
Somon Airin kotipaikka sijaitsee Tadžikistanin pääkaupungissa Dušanbessa.
Somon Airin Boeing 737-8GJ Domodedovon kansainvälinen lentoasemalla.
Historia

Somon Air perustettiin vuonna 2008 ja se aloitti lentotoiminnan 5. helmikuuta 2008 vuokratulla Boeing 737 -koneella. Nykyisin yhtiön laivasto koostuu kahdesta Boeing 737-800 -koneesta, joiden lisäksi Somon Air on tilannut kaksi Boeing 737-900ER -konetta, jotka tultaneen toimittamaan yhtiölle vuoden 2011 puolivälissä.
Kohteet

| --- | --- |
  Tadžikistan Dušanbe - Dušanben kansainvälinen lentoasema  Hudžand - Hudžandin kansainvälinen lentoasema   Intia Deli - Indira Gandhin kansainvälinen lentoasema   Saksa Frankfurt - Frankfurtin kansainvälinen lentoasema   Turkki Istanbul - Atatürkin kansainvälinen lentoasema:   Venäjä Krasnojarsk - Jemeljanovon kansainvälinen lentoasema  Moskova - Domodedovon kansainvälinen lentoasema  Orenburg - Orenburg Tsentralnyn kansainvälinen lentoasema  Pietari - Pulkovon kansainvälinen lentoasema  Sotši - Sotšin kansainvälinen lentoasema   Yhdistyneet arabiemiirikunnat Dubai - Dubain kansainvälinen lentoasema
Laivasto

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Konetyyppi | Laivastossa | Matkustajia | Huomioita |
| Boeing 737-8GJ | 4 | - | Koneet varustettu wingleteillä. |
|Boeing 737-300
|2
| -
|
|}
|Boeing 737-900ER
|2
| -
|
|}
Somon Airin laivaston keski-ikä oli maaliskuussa 2010 1,6 vuotta.
Aiheesta muualla

Somon Airin viralliset kotisivut (venäjäksi) (englanniksi)
Istedin taistelu

Istedin taistelu käytiin Slesvigin kaupungin pohjoispuolella olevan Istedin kylän ympäristössä ensimmäisessä Saksan–Tanskan sodassa 25. heinäkuuta 1850.
Taisteluun osallistui 40 000 kenraali Christopher von Kroghin johtamaa tanskalaista ja heitä vastassa oli 25 000 kenraali Karl Wilhelm von Willisenin johtamaa saksalaista. Tanskalaisten voitettua Willisen pakeni Rendsburgiin.lähde?
Istedleijona muistuttaa Istedin taistelusta
Torisevanjärvi

| Torisevanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°35′11″N, 22°42′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  lyhyt oja Torisevanojaan 
Järvinumero:  35.156.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,5 m 
Rantaviiva:  1,107 km 
Pinta-ala:  0,07152 km² 
 fiTorisevanjärvi 
Torisevanjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja sen pituus on 420 metriä ja leveys 300 metriä. Järveen laskee neljä tulo-ojaa. Sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 650 metriä pitkä laskuoja Torisevanojaan, joka laskee Leppälammiin.
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksipeltoa ja puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on pari tilaa, joista toinen on museo.
Valkujärvi

| Valkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°42′58″N, 22°44′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Tervajärveen 
Järvinumero:  35.156.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,1 m 
Rantaviiva:  0,403 km 
Pinta-ala:  0,01181 km² 
 fiValkujärvi 
Valkujärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Peräkunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen halkaisija on 100 metriä. Kaikki tulo-ojat kuuluvat suon ojitukseen. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 150 metriä pitkä laskuoja Tervajärveen, joka on osa Sävijokeen virtaavaa pientä vesistöä. Järven rantaviiva on 0,40 kilometriä pitkä ja ranta on soistuvaa metsämaastoa. Rannalla järven kirtävän metsätien lähellä on yksi loma-asunto.
Taban Airin lento 6437

| Taban Airin lento 6437 |
| --- | --- |
 Onnettomuuskone vuonna 2008.
Yhteenveto
Päivämäärä:  24. tammikuuta 2010
Onnettomuustyyppi:  suistuminen kiitotieltä, lentäjän virhe
Tapahtumapaikka:   Mašhadin kansainvälinen lentoasema, Mašhad, Iran
Lähtöpaikka:   Abadanin lentoasema, Abadan, Iran
Välilaskupaikka:   Isfahanin kansainvälinen lentoasema, Isfahan, Iran
Määränpää:   Mašhadin kansainvälinen lentoasema, Mašhad, Iran
Kuolleita:  0
Loukkaantuneita:  46
Eloonjääneitä:  170
Lentokone
Konetyyppi:  Tupolev Tu-154M
Lentoyhtiö:  Taban Air (Kolavia)
Rekisteritunnus:  RA-85787
Matkustajia:  157
Miehistöä:  13
Taban Airin lennon 6437 onnettomuus tapahtui 24. tammikuuta 2010, kun Kolavian operoima Taban Airin Tupolev Tu-154M epäonnistui laskeutuessaan Mašhadin kansainväliselle lentoasemalle Mašhadiin Iraniin. Lennon alkuperäinen reitti kulki Abadanista Mašhadiin, mutta se päätettiin ohjata Esfahaniin (Isfahan) huonojen sääolojen vuoksi. Koneessa tapahtuneen sairauskohtauksen takia kone joutui tekemään hätälaskun Mašhadiin. Kone epäonnistui laskeutumisessa syttyen ilmiliekkeihin. Kaikki koneen 170 matkustajaa onnistuivat pelastautumaan palavasta hylystä.
Lentoyhtiö

Taban Air oli vuonna 2004 perustettu iranilainen lentoyhtiö, joka sai toimiluvan vuonna 2006. Taban Air menetti toimilupansa onnettomuuden vuoksi. Taban Air lensi 16 kohteeseen Lähi-idässä.
Lentokone

Lentokone oli venäläisvalmisteinen Tupolev Tu-154M -tyyppinen matkustajakone. Sen rekisteri oli RA-85787, ja se teki ensilentonsa vuonna 1993.
Onnettomuus

Lento 6437 lähti kello 05:35 paikallista aikaa Abadanista kohti Mašhadia. Mašhadissa vallinneen huonon sään vuoksi kone ohjattiin laskeutumaan Esfahaniin. Koneen ollessa lähellä Mašhadin kansainvälistä lentoasemaa eräs matkustajista sai vakavan sairauskohtauksen. Miehistö päätti laskeutua koneella Mašhadiin huonoista sääoloista huolimatta. Näkyvyys oli vajaat 200 metriä sumun takia.
Lentäjät päättivät lennonjohdon kanssa lähestyä kiitotietä 31R mittarilähestymisjärjestelmän avulla, joka ei edellytä näköhavaintoja kentästä. Kone onnistui lähestymään lähes kiitotien kynnykselle asti, jolloin koneen peräsin osui maahan ja kone kaartui kiitotien ohi. Koneen laskutelineet kärsivät maahan osuessaan huomattavia vaurioita. Myös koneen oikea siipi osui rajusti maahan ja syttyi räjähdysmäisesti palamaan.
Kaikki matkustajat ja miehistön jäsenet onnistuivat pakenemaan palavasta hylystä hätäuloskäyntien kautta. BBC:n mukaan loukkaantuneita oli 46.
Onnettomuustutkinta

Iranin siviili-ilmailuviranomaiset aloittivat onnettomuustutkinnan ja epäsivät Taban Airilta liikennöintiluvan toistaiseksi. Onnettomuuden syy ei ole vielä varmistunut. Onnettomuus saattoi johtua moottoriviasta, sillä kone osui maahan juuri ennen kiitotielle laskeutumista. Venäjän onnettomuustutkintakeskus ilmoitti 26. tammikuuta osallistuvansa onnettomuustutkintaan.
Onnettomuus oli vuoden 2002 jälkeen kolmas Iranissa sattunut hengenvaarallinen onnettomuus, joka tapahtui Tupolevin valmistamalle koneelle.
Aiheesta muualla

The Aviation Heraldin raportti onnettomuudesta
BBC:n uutinen onnettomuudesta
← 2009  Vuoden 2010 lento-onnettomuudet ja vaaratilanteet  2011 →
Taban Airin lento 6437 (24.1.)
Ethiopian Airlinesin lento 409 (25.1.)
Trigana Air Servicen lento 168 (11.2.)
Aviastar-TU:n lento 1906 (22.3.)
Smolenskin lento-onnettomuus (10.4.)
Merpati Nusantara Airlinesin lento 836 (13.4.)
Cathay Pacificin lento 780 (13.4.)
Aerounion – Aerotransporte de Carga Unionin lento 302 (13.4.)
Afriqiyah Airwaysin lento 771 (12.5.)
Pamir Airwaysin lento 112 (17.5.)
Air India Expressin lento 812 (22.5.)
Lufthansa Cargon lento 8460 (27.7.)
Airbluen lento 202 (28.7.)
Katekavian lento 9357 (3.8.)
AIRESin lento 8250 (16.8.)
Agni Airin lento 101 (24.8.)
Henan Airlinesin lento 8387 (24.8.)
Filairin onnettomuus 2010 (25.8.)
UPS Airlinesin lento 6 (3.9.)
Alrosa Mirny Air Enterprisen lento 514 (7.9.)
Conviasan lento 2350 (13.9.)
Transafrik Internationalin lento 662 (12.10.)
Qantasin lento 32 (4.11.)
Aero Caribbean lento 883 (4.11.)
Jahangir Siddiqui Airin onnettomuus 2010 (5.11.)
Tarco Airilinesin onnettomuus 2010 (11.11.)
Sun Wayn lento 4412 (28.11.)
South East Airlinesin lento 372 (4.12.)
Ylinen-Pylppynä

| Ylinen-Pylppynä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Pori (Lavia)
Koordinaatit:  61°38′10″N, 22°42′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Keskiseen-Pylppynään 
Järvinumero:  35.156.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,4 m 
Rantaviiva:  0,438 km 
Pinta-ala:  0,01329 km² 
 fiYlinen-Pylppynä 
Ylinen-Pylppynä on Satakunnan Porissa ja entisessä Laviassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 170 metriä ja leveys 120 metriä. Sillä on kolme tulo-ojaa, jotka liittyvät suon ojitukseen ja yksi lisäksi on Saarijärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Keskiseen-Pylppynään, jonka vedet laskevat  Alisen-Pylppynän kautta Lumiaisojaan, joka yhtyy Sävijokeen.
Järven rantaviiva on 0,44 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä suota. Sen rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johda teitä.
Tervajärvi (Ikaalinen)

| Tervajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°42′58″N, 22°45′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kauvatsanjoen valuma-alue‎ (35.15)
Laskuoja:  oja Heinilampeen 
Järvinumero:  35.156.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  115,2 m 
Rantaviiva:  1,662 km 
Pinta-ala:  0,07426 km² 
 fiTervajärvi 
Tervajärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Jauhokuononmaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 300 metriä. Ympäröivän suon ojat laskevat järveen. Yksi niistä tuo vettä Valkujärvestä. Sen muoto on kolmihaarainen. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 700 metriä pitkä laskuoja Heinilampeen, joka on osa Sävijokeen virtaavaa pientä vesistöä.
Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja ranta on soistuvaa metsämaata. Järven rantaan ulottuu kolmessa kohdassa moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Eräällä kalliolla sijaitsee ainoa loma-asunto, johon johtaa metsätie Peräkunnan kylältä.