stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salomon (etunimi)
Tunnettuja Salomoneja

Salomo eli Salomon (n. 990–931 eaa.), Israelin kuningas
Salomon Andrée (1857–1897), ruotsalainen patenttiviraston yli-insinööri, lentäjä ja naparetkeilijä
Salomon de Brosse (1571–1626), ranskalainen arkkitehti
Salomon Jacob Cohen (1772–1845), puolanjuutalainen kirjailija
Salomon Ek (1826–1908), suomalainen maanviljelijä, kelloseppä ja valtiopäivämies
Salomon Jakob Finckenberg (1745–1835), suomalainen upseeri ja valtiopäivämies
Salomon Flohr (1908–1983), tšekkiläinen, myöhemmin neuvostoliittolainen shakin suurmestari
Salomon Gessner (1730–1788), sveitsiläinen runoilija, taidemaalari ja etsaaja
Salomon von Golaw, oik. Friedrich von Logau (1604–1655), saksalainen runoilija
Salomon Hanelles (1771–1843), suomalainen maanviljelijä ja Suomen ensimmäisen maamiesseuran perustaja
Salomon Hannelius (1722–1796), Turun akatemian fysiikan dosentti
Salomon Hellsten (1864–1922), suomalainen kirvesmies ja ammattiyhdistysvaikuttaja
Salomon Hirvinen (1834–1903), suomalainen pappi ja valtiopäivämies
Salomon Hongisto (1881–1973), suomalainen kansanedustaja ja talousneuvos
Salomon Ille (k. 1599), Käkisalmen linnan päällikkö
Salomon Ilmonen (1871–1940), amerikansuomalainen pappi ja historioitsija
Salomon Jadassohn (1831–1902), saksalainen säveltäjä, kapellimestari, musiikkiteoreetikko ja opettaja
Salomon Kalou (s. 1985), norsunluurannikkolainen jalkapalloilija
Salomon Kotschack (1915–1988), suomenruotsalainen liikemies ja elokuvatuottaja
Salomon Kreander (1755–1792), Turun akatemian talousopin professori
Salomon Köhlström (1746–1827), suomalainen kirkonrakentaja
Salomon Könönen (1916–1979), suomalainen kestävyysjuoksija
Salomon Lempinen (s. 1905), suomalainen maastohiihtäjä
Salomón Lerner Ghitis (s. 1946), perulainen liikemies ja poliitikko
Salomon Lezoutié (s. 1958), norsunluurannikkolainen katolinen piispa
Salomon Maimon (1753–1800), saksanjuutalainen filosofi
Salomon Majander (1822–1886), suomalainen pappi, kristillinen kirjailija ja suomentaja
Salomon Morel (1919–2007), puolanjuutalainen siirto- ja internointileirin komendantti
Salomon Müller (1804–1864), saksalainen eläintieteilijä
Salomon Naumovich Rabinovich, Šolom Aleichem (1859–1916), venäläinen kirjailija
Salomon von Rajalin (1757–1825), ruotsalainen amiraali
Salomón Rondón (s. 1989), venezuelalainen jalkapalloilija
Salomon van Ruysdael (n. 1620–1670), alankomaalainen taidemaalari
Salomon Waara (1855–1926), suomalainen nahkatehtailija
Salomon Zeldenrust (1884–1958), alankomaalainen miekkailija
Salomon taiteilijanimenä

Salomon, oik. Timo Silvennoinen (1949–1997), suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja
Salvatore Giovanni Rinaldi

Salvatore Giovanni Rinaldi (s. 3. toukokuuta 1937 Cimitile) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 2. heinäkuuta 1961 ja nimitettiin Acerran hiippakunnan johtoon 7. joulukuuta 1999. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. tammikuuta 2000. Pääkonsekraattorina toimi Michele Giordano, jota avustivat Beniamino Depalma ja Antonio Riboldi.
Antonio Riboldi oli Rinaldin edeltäjä Acerran piispana.
Salvatore Bocchetti

Salvatore Bocchetti Spartak Moskovan ottelussa vuonna 2013.
Salvatore Bocchetti (s. 30. marraskuuta 1986 Napoli) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän pelasi kotimaansa sarjojen lisäksi useita vuosia Venäjän valioliigassa. Hän kuului Italian joukkueeseen maailmanmestaruuskilpailuissa 2010.
Bocchetti edusti Italian Serie A:ssa Ascolia, Genoaa, Milania ja Hellas Veronaa sekä alemmilla sarjatasoilla muitakin joukkueita. Venäjän valioliigassa hän edusti Rubin Kazania ja Spartak Moskovaa. Hän pelasi Serie A:ssa 76 ottelua, joissa hän teki yhden maalin, maaliskuussa 2010 Palermoa vastaan. Hän pelasi Venäjän valioliigassa 147 ottelua, joissa hän teki 14 maalia. Hän voitti Rubin Kazanin joukkueessa Venäjän cupin vuonna 2012 ja Spartak Moskovan joukkueessa Venäjän liigamestaruuden vuonna 2017.
Bocchetti pelasi Pekingin olympialaisissa 2008 Italian puolivälieriin yltäneessä joukkueessa kaikki neljä ottelua avauskokoonpanossa. Hän pelasi Italian A-maajoukkueessa viisi maaottelua vuosina 2009–2010. Hän kuului Italian joukkueeseen MM-kilpailuissa 2010 mutta ei saanut turnauksessa peliaikaa.
Selegas

| Selegas (Sèligas) |
| --- | --- |
 Sijainti Etelä-Sardinian maakunnassa
 Selegas
 Koordinaatit: 39.567°0′0″N, 9.104°0′0″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Sardinia
Maakunta:  Etelä-Sardinian maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20,39 km²
Korkeus:  234 m
Väkiluku:  1 364
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  09040
Suuntanumero(t):    070
Rekisterikilpi:  SU
 
 http://www.comune.selegas.ca.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Selegas (sardiksi Sèligas) on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 1 364 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 20,39 neliökilometriä. Se sijaitsee 234 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Selegas Wikimedia Commonsissa
Etelä-Sardinian maakunta
Arbus | Armungia | Ballao | Barrali | Barumini | Buggerru | Burcei | Calasetta | Carbonia | Carloforte | Castiadas | Collinas | Decimoputzu | Dolianova | Domus de Maria | Domusnovas | Donori | Escalaplano | Escolca | Esterzili | Fluminimaggiore | Furtei | Genoni | Genuri | Gergei | Gesico | Gesturi | Giba | Goni | Gonnesa | Gonnosfanadiga | Guamaggiore | Guasila | Guspini | Iglesias | Isili | Las Plassas | Lunamatrona | Mandas | Masainas | Monastir | Muravera | Musei | Narcao | Nuragus | Nurallao | Nuraminis | Nurri | Nuxis | Orroli | Ortacesus | Pabillonis | Pauli Arbarei | Perdaxius | Pimentel | Piscinas | Portoscuso | Sadali | Samassi | Samatzai | San Basilio | San Gavino Monreale | San Giovanni Suergiu | San Nicolò Gerrei | San Sperate | San Vito | Sanluri | Santadi | Sant’Andrea Frius | Sant’Anna Arresi | Sant’Antioco | Sardara | Segariu | Selegas | Senorbì | Serdiana | Serramanna | Serrenti | Serri | Setzu | Seui | Seulo | Siddi | Siliqua | Silius | Siurgus Donigala | Soleminis | Suelli | Teulada | Tratalias | Tuili | Turri | Ussana | Ussaramanna | Vallermosa | Villacidro | Villamar | Villamassargia | Villanova Tulo | Villanovaforru | Villanovafranca | Villaperuccio | Villaputzu | Villasalto | Villasimius | Villasor | Villaspeciosa
Saukkolampi (Mäntyharju)

| Saukkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°22′03″N, 26°34′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  suo-oja Lehmiojaan 
Järvinumero:  14.915.1.032
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,7 m  
Pituus:  610 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,292 km  
Pinta-ala:  3,923 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSaukkolampi 
Saukkolampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Enonlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 610 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Nurmaanjärven valuma-alueeseen (14.915) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,7 metriä mpy.
Seppä

Taideseppä työssään
Seppä on perinteinen ammatti. Seppä valmistaa esineitä metallista lähinnä takoen. Pääasiallisina materiaaleina ovat rauta ja teräs, joita vasaroidaan, taivutetaan ja leikataan erilaisilla työkaluilla. Ennen koneiden keksimistä kaikki metalliesineet olivat seppien valmistamia. Ensimmäiset koneet ovat seppien valmistamia. Työnkuvaan kuuluu myös metallitavaroiden kunnostus ja korjaus.
Seppä-sanan synonyymi on rautio. Nykyinen sukunimi Rautio voi kertoa siitä, että suvun kantaisä on ollut seppä. Termi seppä voidaan liittää myös muihin metallin- ja jopa puun työstön ammatteihin. Ammattiin opetellaan hakeutumalla ammattisepän alaisuuteen kisällin oppiin. Sepäntyötä opetetaan myös ammattikouluissa.
Työn kulku ja ympäristö

Seppä kuumentaa metallia, kunnes se pehmenee, jolloin sitä voidaan muovailla käsityökaluja kuten vasaraa, alasinta ja pihtejä käyttäen. Metalli kuumennetaan ahjossa, jonka lämmittämiseen käytetään esimerkiksi propaania, hiiltä tai kivihiiltä. Metallin värin muutos kertoo lämpötilan kasvamisesta. Ensin rauta hohtaa punaisena, sitten oranssina, keltaisena ja ennen sulamistaan valkoisena. Taonta kohdistetaan usein lämpötilaan, joka näyttäytyy oranssin ja keltaisen yhdistelmänä. Tätä tilaa kutsutaan taontalämpötilaksi. Koska värin erottelu vaatii tarkkuutta, sepät työskentelevät usein hämärissä olosuhteissa, jolloin värin kontrastit erottuvat voimakkaampina.
Käyttämällä kullekin taonnan vaiheelle suunnattuja työkaluja ja asetteja seppä voi tuottaa esineitä sekä sarja- että yksilötuotantona. Riippuen esineen käyttötarkoituksesta se voidaan karkaista ja pintakäsitellä ruostumisen ja kulumisen ehkäisemiseksi.
Kaupungeissa seppien töitä näkee useimmiten taidegallerioissa, käsityömyymälöissä tai julkisissa tiloissa yhdistettyinä muuhun arkkitehtuuriin. Erityisesti Art Nouveau -liikkeen aikana rakennettujen talojen yksityiskohdissa ja porteissa näkee sepän takomia elementtejä. Sepät valmistavat myös työkaluja erikoisammattiryhmille sekä vastaavat erityistä metallintuntemusta vastaavista korjaustehtävistä. Perinteisesti sepät ovat vastanneet kotitalouksien kaikkien metalliesineiden valmistuksesta ja huollosta.
Työn kulku ja ympäristö > Sepäntyöhön kuuluvia laitteita

Koska sepäntyö vaatii korkeita lämpötiloja, se tarvitsee useimmiten ahjon. Sepänpajojen lisäksi ahjoja voidaan tuoda paikan päälle, jolloin puhutaan kenttäahjosta. Tilavaatimustensa johdosta sepät hakeutuvat usein taajama-alueiden laitamille ja rakentavat pajansa paikkoihin, joissa sepänpajoja on ollut historiallisestikin. Myös Helsingin ja Tampereen keskusta-alueilta löytyy sepänpajoja ja muita toiminnan mahdollistavia työtiloja. Nämä tilat ovat kuitenkin usein museoituja.
Muut tärkeimmät työkalut ovat alasin, vasarat, välivasarat, meistit sekä konevasarat. Konevasarat ovat yleensä joko ilmajoustovasaroita tai sitten jousivasaroita.
Työn kulku ja ympäristö > Sepäntyön menetelmät

Takomisen aikana metallia muovaillaan vasaroiden joko alasinta tai muotteja vasten. Taonnan aikana kappaleesta ei poisteta ainetta vaan sitä muovaillaan kohti haluttua suuntaa. Koska kuuma metalli on helposti muovailtavaa, jokainen isku, veto tai vääntö vaikuttaa kaikkiin kappaleen ulottuvuuksiin. Esimerkin kuuman raudan ominaisuuksista antaa kirveen terän taonta. Toimivaa kirvestä tehdessä varren reikää ei porata vaan se luodaan takomalla oikean muotoinen tappi suoraan läpi. Reikään pujotetaan kirveen varsi. Kun metallia ei ole taonnan aikana poistettu, terän ja varren liitoskohdassa oleva metalli on voimakkaampaa.
Mekaanisten liitosten lisäksi sepät saattavat myös liittää metalleja yhteen hitsaamalla tai juottamalla.
Lekamies

Tyypillisesti sepän kisällinä toimii lekamies, jonka tehtävä on lyödä lekavasaraa sepän ohjaamaan ohjausvasaraan taonnan raskaissa vaiheissa. Seppä ohjeistaa lekamiestä komennoin sekä merkein. Näistä selkein on työrytmiä ohjaava kolautus alasimeen.
Erilaisia seppiä

Ajokaluseppä
Aseseppä
Autopeltiseppä
Kelloseppä
Kengitysseppä
Kultaseppä
Lukkoseppä
Peltiseppä eli pläkkyri
Puuseppä
Rakennuspeltiseppä
Vaskiseppä eli pelttari
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tekniikan alan korkeakoulututkinnot
| --- | --- |
Yliopistotutkinnot:   Tekniikan tohtori  Tekniikan lisensiaatti  Diplomi-insinööri  Arkkitehti  Maisema-arkkitehti  Tekniikan kandidaatti 
Ammattikorkeakoulututkinnot:   Insinööri (ylempi AMK)  Insinööri (AMK)  Rakennusmestari (AMK)  Rakennusarkkitehti (AMK) 
Tekniikan alan opistotutkinnot
Insinööri
Rakennusinsinööri
Rakennusarkkitehti
Teknikko
Rakennusmestari
Tekniikan alan ammatilliset tutkinnot
Automaatioasentaja
Hienomekaanikko
Hitsaaja
Koneistaja
Levyseppähitsaaja
LVI-asentaja
Mikromekaanikko
Puuseppä
Seppä
Sähköasentaja
Valaja
Valumallinvalmistaja
Vaikka työkalut ovat vanhoja, nykysepät hyödyntävät niitä edelleen.
Tyypillinen sepän paja, jossa on maalattia tulipaloriskin vähentämiseksi.
Seppä takomassa Ajax 2 -mallisella jousivasaralla
Taideseppä ohjaa välivasaraa, jota lekamies lyö.
Salvatore Di Cristina

Salvatore Di Cristina (s. 16. maaliskuuta 1937 Palermo) on italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Palermon arkkihiippakuntaan 2. heinäkuuta 1960 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Biltan titulaaripiispaksi 23. joulukuuta 2000. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. tammikuuta 2001. Pääkonsekraattorina toimi Salvatore De Giorgi, jota avustivat Salvatore Pappalardo ja Vincenzo Cirrincione.
Di Cristina sai 2. joulukuuta 2006 nimityksen Monrealen arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 23. joulukuuta. Hän jäi eläkkeelle 8. helmikuuta 2013.
Salvatore Gionta

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten vesipallo. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten vesipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Rooma 1960 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | joukkuekilpailu |  |
Salvatore Gionta (s. 22. joulukuuta 1930 Formia) on italialainen entinen vesipalloilija. Hän oli mukana saamassa pronssia kesäolympialaisissa 1952 Helsingissä ja voitti sitten joukkueineen kultaa kesäolympialaisissa 1960 Roomassa.
Satakuntalaitos

Satakuntalaitos (ruots. hundare) on viikinkiajalta ja varhaiskeskiajalta periytyvä skandinaavinen sota- ja hallintojärjestelmä, joka oli käytössä Sveanmaalla. Myöhemmin keskiajalla satakuntalaitoksesta kehittyi ledunglaitos.
Götanmaalla, Norjassa ja Tanskassa satakuntalaitosta vastasivat kihlakunnat (härad). Joidenkin tutkijoiden mukaan Keski-Ruotsin satakuntalaitos olisi ulottunut myös Suomeen, Satakunnan maakuntaan sekä Muinais-Kalantiin eli nykyisen Vakka-Suomen alueelle.
Järjestelmän alkuperä ja toiminta

Satakuntalaitoksen juuret ovat paljon keskiaikaa vanhemmat. Se oli käytössä jo Rooman valtakunnassa sekä myöhemmin germaaneilla. Vastaavanlainen järjestelmä oli viikinkiaikana myös Englannissa ja Walesissa. Englantilaisen mallin mukaan sellainen luotiin osaan Pohjois-Amerikan siirtokunnista.
Sveanmaan satakuntalaitoksessa sata talonpoikaa varusti hallitsijan käyttöön yhden laivan miehistöineen. Aluksissa oli kaksitoista airoparia ja jokainen airopari oli jaettu kahdeksan miehen kesken. Yhdeksänkymmenenkuuden soutajan lisäksi "satakuntaan" kuului neljä laivan ohjauksesta ja navigoinnista vastannutta talonpoikaa. Viikinkiaikana Englantiin syntyneessä järjestelmässä sadan talon muodostama yksikkö oli vastuussa oman alueensa hallinnollisesta, oikeudellisesta ja sotilaallisesta toiminnasta. Eri puolilla maata oli käytössä myös muita vastaavia laitoksia, kuten Koillis-Englannin wapentakes ja pohjoisen ward.
Satakuntalaitos Suomessa

Eräiden tutkijoiden mukaan Sveanmaan satakuntalaitos olisi ulottunut myös Satakunnan maakuntaan ja Kalannin seudulle. Tämä olisi tapahtunut jo ennen 1100-lukua, jolloin Suomi liitettiin osaksi Sveanmaata ja Göötanmaata, joista myöhemmin muodostui Helsigen kanssa Ruotsin kuningaskunta. Näkemystä kannattaa esimerkiksi professori Unto Salo. Hänen mukaansa Satakunnan maakunnan nimi olisi suoraan käännetty ruotsin kielen hundaresta ja myöhemmät Satakunnan kahdeksan emäpitäjää olisivat muodostuneet satakuntalaitoksen pohjalta.
Perusteluina esitetään nimen lisäksi sitä, että Satakunnasta puuttuvat lähes kokonaan muinaislinnat, joita naapurimaakunnista Hämeestä ja Varsinais-Suomesta löytyy kymmeniä. Lisäksi Satakunnasta ja Kalannista puuttuvat kokonaan rautakautiset aarrekätköt, esinelöytöjä on tehty vain asuin- ja hautapaikoilta. Tämän on katsottu johtuneen siitä, että alueet olivat jonkinlaisessa liittosuhteessa Keski-Ruotsin kanssa, eikä näin ollut tarvetta puolustuslinnoihin tai arvoesineiden kätkemiseen.  Osa tutkijoista ei kuitenkaan pidä näitä tulkintoja paikkaansapitävinä.
Käännös suomeksi
Seitsenkulmio

Säännöllinen seitsenkulmio
Seitsenkulmio eli heptagoni on monikulmio, jossa on seitsemän kulmaa ja sivua. Seitsenkulmion kulmien summa on 900 astetta. Säännöllisen seitsenkulmion kaikki sivut ovat yhtä pitkiä ja jokainen kulma on noin 128,5714 astetta (tarkalleen 128 4/7 astetta).
Ominaisuuksia

Olkoot säännöllisen seitsenkulmion pinta-ala A ja sivun pituus a. Tällöin
Jos lisäksi eripituisten lävistäjien pituudet ovat d1 ja d2, on voimassa 1/a = 1/d1 + 1/d2. Tämä tulos seuraa helposti Ptolemaioksen lauseesta. Jos valitaan indeksointi siten, että  d_{1}<d_{2}, on voimassa  d_{1}={\frac {\sqrt {7}}{2a^{2}}}-{\sqrt {{\frac {7}{4a^{4}}}-{\frac {\sqrt {7}}{a}}}} ja  d_{2}={\frac {\sqrt {7}}{2a^{2}}}+{\sqrt {{\frac {7}{4a^{4}}}-{\frac {\sqrt {7}}{a}}}} sekä  {\frac {d_{1}^{2}}{a^{2}}}+{\frac {d_{2}^{2}}{d_{1}^{2}}}+{\frac {a^{2}}{d_{2}^{2}}}=5
Säännöllinen seitsenkulmio voidaan jakaa seitsemään yhtenevään tasakylkiseen kolmioon. Jos seitsenkulmio on ympyrän sisään piirretty, näiden kolmioiden kaksi kärkeä on ympyrän kehällä ja kolmas ympyrän keskipisteessä. Kulma, jonka kärki on ympyrän keskipisteessä, on suuruudeltaan 360/7 = 51 3/7 astetta eli  {\frac {2\pi }{7}} radiaania.
Konstruointi

Koska luku 7 on pariton alkuluku, joka ei kuulu Fermat’n alkulukuihin, säännöllistä seitsenkulmiota ei voida klassisten sääntöjen mukaan piirtää harpilla ja viivoittimella. Tämä seuraa siitä, että  2\cos {\frac {2\pi }{7}}\approx 1.247 on jaottoman kolmannen asteen polynomin  x^{3}+x^{2}-2x-1 nollakohta. Näin ollen tämä polynomi on  2\cos {\frac {2\pi }{7}}:n minimaalipolynomi. Näin konstruoitavissa ovat kuitenkin vain sellaiset pisteet ja etäisyydet, joiden minimaalipolynomin aste on kahden potenssi.
Jos sen sijaan viivoittimeen sallitaan tehdä merkintöjä ja sallitaan sen liu'uttaminen annetun pisteen ympäri, tällaisen viivoittimen ja harpin avulla voidaan piirtää myös säännöllinen seitsenkulmio. Tällöin kyseessä ei kuitenkaan ole enää klassinen geometrinen konstruktio, vaan tällaisia konstruktioita sanotaan neusis-konstruktioiksi.
Tämä voidaan tehdä useammallakin tavalla. Eräs neusis-konstruktio, jolla säännöllinen seitsenkulmio voidaan konstruoida, on seuraava:
Piirretään ensin neliö OPQR sekä sen sivujen OP ja QR yhteinen keskinormaali ja jatketaan sitä neliön ulkopuolelle. Piirretään O keskipisteenä ja lävistäjä OQ säteenä ympyrä ja jatketaan sivua OP sinne saakka, missä se leikkaa tämän ympyrän.
Kaikki tähän mennessä suoritetut toimenpiteet voidaan suorittaa klassisten sääntöjen mukaan geometrisena konstruktiona. Seuraava vaihe on kuitenkin neusis-konstruktio: piirretään pisteen P kautta kulkeva, neliön sivun pituinen jana, jonka toinen päätepiste (A) on neliön sivuille piirretyllä keskinormaalilla, toinen taas edellä piirretyllä ympyrällä. Tämä edellyttää, että viivoittimeen on merkitty kaksi pistettä, joiden välinen etäisyys on sama kuin neliön sivu.
Tämän jälkeen piirretään pisteestä A lähtevä, neliön kärkipisteen O kautta kulkeva jana, joka sekin on neliön sivun pituinen. Tämä jana sekä jana AB ovat kaksi säännöllisen seitsenkulmion sivuista. Kun täten on saatu konstruoiduiksi säännöllisen seitsenkulmion kaksi sivua ja niiden välinen kulma, voidaan kuvio täydentää säännölliseksi seitsenkulmioksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
MathWorld: Heptagon (englanniksi)
Leon Bankoff, Jack Garfunkel The Heptagonal Triangle (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Neusis-konstruktio säännöllisen seitsenkulmion sisäkulman piirtämiseksi.
Shōkō Yoshimura

| Mitalit> Maa:   Japani.Naispaini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Naispaini.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Japani.Naispaini.MM-kilpailut  | Maa:   Japani> Naispaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Martigny 1989 | 44 kg |  |
|  Kultaa | Luulaja 1990 | 44 kg |  |
|  Kultaa | Stavern 1993 | 44 kg |  |
|  Kultaa | Sofia 1994 | 44 kg |  |
|  Kultaa | Moskova 1995 | 44 kg |  |
|  Hopeaa | Villeurbanne 1992 | 44 kg |  |
|  Pronssia | Lørenskog 1987 | 44 kg |  |
|  Pronssia | Tokio 1991 | 44 kg |  |
|  Pronssia | Sofia 1996 | 44 kg |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Xiaoshan 1996 | 44 kg |  |
|  Kultaa | Taipei 1997 | 46 kg |  |
|  Kultaa | Soul 2000 | 46 kg |  |
Shōkō Yoshimura (jap. , Yoshimura Shōkō, s. 14. lokakuuta 1968 Kanagawa) on japanilainen entinen naispainija, maailman- ja aasianmestari.
Yoshimura saavutti viisi maailmanmestaruutta, neljä muuta MM-mitalia ja kolme Aasian mestaruutta. Hänet nimettiin FILA:n kunniagalleriaan vuonna 2009.
Semanttinen muisti

Semanttinen muisti (tietomuisti, joskus myös merkitysmuisti) on ihmisen muistijärjestelmässä kauan tietoa säilyttävän säilömuistin osa. Yhdessä episodimuistin kanssa se muodostaa deklaratiivisen muistin. Semanttinen muisti on tietoa tallentavaa.
Semanttinen muisti käsittää esimerkiksi käsitteet ja yleisen tiedon. Se on erillään kokemuksista, episodimuistista.
San Marino kesäolympialaisissa 2016

San Marino osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti viisi urheilijaa kolmessa lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi ampuja Arianna Perilli.
Joukkue > Ammunta

Stefano Selva – miesten trap
Alessandra Perilli – naisten trap
Arianna Perilli – naisten trap
Joukkue > Judo

Karim Gharbi – miesten alle 100 kg
Joukkue > Yleisurheilu

Eugenio Rossi – miesten korkeushyppy
Samsung SGH-i600

Samsung SGH-i600
Samsung SGH-i600 on Samsungin valmistama 3G-sukupolven älypuhelin, jossa on 3G:n lisäksi myös HSDPA ja WLAN. Se julkaistiin joulukuussa 2006.
Ominaisuuksia > Käyttöjärjestelmä

Matkapuhelimessa on QWERTY-näppäimistö. Suomessa myös skandinaavinen. Laite käyttää Windows Mobile 5.0 -käyttöjärjestelmää, myös 6.0:aa.
Ominaisuuksia > Matkapuhelinominaisuudet

GSM: 850 MHz, 900 MHz, 1800 MHz ja 1900 MHz
UMTS
Ominaisuuksia > Tietoliikenneominaisuudet

WAP 2.0 / XHTML
GPRS / EDGE
WLAN 802.11 b/g
HSDPA
Bluetooth 2.0
Ominaisuuksia > Mediaominaisuudet > Audio-ominaisuudet

AAC/AAC+ / WMA, MP3, WAV, AMR, MIDI
Ominaisuuksia > Mediaominaisuudet > Video-ominaisuudet

MPEG4 / H.263 / H.264 / WMV / AMR NB
Ominaisuuksia > Mediaominaisuudet > Toimisto-ohjelmaominaisuudet

PDF / PPS / DOC / XLS
Savo (täsmennyssivu)

Savo voi tarkoittaa seuraavia:
Suomessa > Maakunta

Savo, historiallinen maakunta ja kahden nykymaakunnan alueesta käytetty nimitys Suomessa. Tähän liittyvät:
Savo, alkuun Sawo, Kuopiossa vuosina 1878–1972 ilmestynyt sanomalehti
Radio Savo, Pohjois-Savon alueella toimiva Ylen maakuntaradio
SB Savo, nilsiäläinen salibandyn erikoisseura
1494 Savo, asteroidi päävyöhykkeellä
Savo, Luonteri Surf -yhtyeen albumi
Born In The S.A.V.O., Sleepy Sleepers -yhtyeen albumi
Suomessa > Muita

Savo, kylä Kangasalla
Savo, suomenkielinen sukunimi:
Juho Savo, Varsinais-Suomen liiton maakuntajohtaja
Muualla

Savo, Salomonsaariin kuuluva saari eteläisellä Tyynellämerellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Savo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.