stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vantaan kaupunginvaltuusto
Valtuusto > Valtuutetut 2013–2016

Vantaan kaupunginvaltuutetut 2013–2016
Lokakuun 2012 kunnallisvaaleissa valittiin seuraavat valtuutetut vuosiksi 2013–2016:
| Valtuutettu | Puolue |
| --- | --- |
Ansalehto-Salmi Irja: Keskusta
Wallenius Arja: Keskusta
Hirvaskoski Johannes: Keskusta
Heinimäki Heikki: Kokoomus
Kaira Lauri: Kokoomus
Karén Timo: Kokoomus
Koivuniemi Petri: Kokoomus
Kortesalmi Marilla: Kokoomus
Lehmuskallio Paula: Kokoomus
Leppänen Janne: Kokoomus
Multala Sari: Kokoomus
Mäkinen Tapani: Kokoomus
Norres Lasse: Kokoomus
Orlando Carita: Kokoomus
Orpana Anitta: Kokoomus
Porthén Jari: Kokoomus
Puha Seija: Kokoomus
Rokkanen Sakari: Kokoomus
Tenhunen Juha: Kokoomus
Virta Raija: Kokoomus
Weckman Markku: Kokoomus
Hurri Maija: Kristillisdemokraatit
Jääskeläinen Jouko: Kristillisdemokraatit
Auvinen Timo: Perussuomalaiset
Jurva Johanna: Perussuomalaiset
Kyyrö Marja: Perussuomalaiset
Kärki Niilo: Perussuomalaiset
Jääskeläinen Pietari: Perussuomalaiset
Malmi Juha: Perussuomalaiset
Nieminen Johannes: Perussuomalaiset
Niikko Mika: Perussuomalaiset
Niinistö Jaakko: Perussuomalaiset
Simonen Juha: Perussuomalaiset
Vahtera Pauli: Perussuomalaiset
Härmälä Göran: Rkp
Karlsson Patrik: Rkp
Abdi Faysal: Sdp
Ala-Kapee-Hakulinen Pirjo: Sdp
Bruun Susanna: Sdp
Eklund Tarja: Sdp
Hako Jukka: Sdp
Kassila Eva-Christina-Marie: Sdp
Kaukola Ulla: Sdp
Kiljunen Kimmo: Sdp
Kähärä Sirkka-Liisa: Sdp
Laakso Päivi: Sdp
Letto Pirkko: Sdp
Lindtman Antti: Sdp
Mölsä Jukka: Sdp
Niemi-Saari Mari: Sdp
Päivinen Tiina-Maaria: Sdp
Rannikko Ulla: Sdp
Sainio Jari: Sdp
Sodhi Ranbir: Sdp
Eerola Antero: Vasemmistoliitto
Saramo Jussi: Vasemmistoliitto
Sillanpää Minttu: Vasemmistoliitto
Tyystjärvi Kati: Vasemmistoliitto
Aura Anssi: Vihreät
Huhta Jaana: Vihreät
Juurikkala Timo: Vihreät
Kauppinen Sirpa: Vihreät
Kostilainen Anniina: Vihreät
Laakso Sari: Vihreät
Norrena Vaula: Vihreät
Rosbäck-Mikkonen Heidi: Vihreät
Åstrand Riikka: Vihreät
Valtuusto > Valtuutetut 2009–2012

Vantaan kaupunginvaltuutetut 2009–2012
Lokakuun 2008 kunnallisvaaleissa valittiin seuraavat valtuutetut vuosiksi 2009–2012:
| Valtuutettu | Puolue |
| --- | --- |
Ansalehto-Salmi Irja: Keskusta
Auvinen Timo: Keskusta, siirtyi Perussuomalaisiin
Kuokkanen Marjut: Keskusta
Ryhänen Riitta: Keskusta
Heinimäki Heikki: Kokoomus
Hirvonen Reeta: Kokoomus
Häkkinen Juha: Kokoomus
Karén Timo: Kokoomus
Koivuniemi Petri: Kokoomus
Kunnas Jukka: Kokoomus
Lehmuskallio Paula: Kokoomus
Lehtovuori Hanne: Kokoomus
Leppänen Janne: Kokoomus
Mäkinen Tapani: Kokoomus
Nevander Vesa: Kokoomus
Norres Lasse: Kokoomus
Orpana Anitta: Kokoomus
Palo Markku: Kokoomus
Porthén Jari: Kokoomus
Puha Seija: Kokoomus
Suonperä Kaarina: Kokoomus
Tuuli Johanna: Kokoomus
Weckman Markku: Kokoomus
Virta Raija: Kokoomus
Hurri Maija: Kristillisdemokraatit
Jääskeläinen Jouko: Kristillisdemokraatit
Jurva Johanna: Perussuomalaiset
Jääskeläinen Pietari: Perussuomalaiset
Malmi Juha: Perussuomalaiset
Nieminen Johannes: Perussuomalaiset
Niikko Mika: Perussuomalaiset
Niinistö Jaakko: Perussuomalaiset
Uppala Timo: Perussuomalaiset
Härmälä Göran: Rkp
Karlsson Patrik: Rkp
Aittakallio Matti: Sdp
Ala-Nikkola Taina: Sdp
Grönfors Eija: Sdp
Hako Jukka: Sdp
Jääskeläinen Markku J.: Sdp
Kiljunen Kimmo: Sdp
Kuntsi Hanna: Sdp
Kähärä Sirkka-Liisa: Sdp
Lindtman Antti: Sdp
Loikkanen Eva Maria: Sdp
Murto Marja-Leena: Sdp
Mäntynen Taisto: Sdp
Niemi-Saari Mari: Sdp
Nurmi Eila: Sdp
Päivinen Tiina-Maaria: Sdp
Sainio Jari: Sdp
Sodhi Ranbir: Sdp
Tahvanainen Säde: Sdp
Heinonen Ilmari: Vasemmistoliitto
Laakso Jaakko: Vasemmistoliitto
Saramo Jussi: Vasemmistoliitto
Tyystjärvi Kati: Vasemmistoliitto
Väätäinen Eero: Vasemmistoliitto
Alén Sini: Vihreät
Kauppinen Sirpa: Vihreät
Kokko Hannu: Vihreät
Korhonen Leena: Vihreät
Kostilainen Anniina: Vihreät
Mäkelä Mikko: Vihreät
Niinimäki Terhi: Vihreät
Pajunen Sirpa: Vihreät
Saarivuo Maria: Vihreät
Aiheesta muualla

Kaupunginvaltuusto (vantaa.fi)
Siikalatvan kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Siikalatva
Valtuutettuja:  27
Johto:  Pilvi Härmä (pj.)  Airi Juntunen (1. vpj.)  Ilmari Ojakoski (2. vpj.)  Sonja Paakki (3. vpj.)
Siikalatvan kunnanvaltuusto on Siikalatvan kunnan ylin päättävä elin, johon kuuluu 27 jäsentä. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Pilvi Härmä.
Paikkajako ja äänestysaktiivisuus

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |  |  |  |  |  |
| vaalit | Kesk. | SDP | Vas. | PS | Vihr. | Kok. | Muut | äänestys- aktiivisuus |  |  |  |  |  |
| 2008 | 19 | 3 | 2 | 2 | 1 | -- | -- | 64,4 % |  |  |  |  |  |
| 2012 | 19 | 1 | 2 | 5 |  |  |  | 56,9 % |  |  |  |  |  |
| 2017 | 20 | 4 | 2 | 1 | -- |  |  | 57,8 % |  |  |  |  |  |
| 2021 | 17 | 2 | 3 | 5 |  | -- |  | 55,9 % |  |  |  |  |  |
Lähde: Tilastokeskus, Oikeusministeriö, Yleisradio
Valtuustoa johtaneet > Puheenjohtajat

Kauko Lumiaho (kesk.) 2009–2012
Kaisa Louet-Similä (kesk.) 2013–2021
Aimo Suorsa (kesk.) 2021
Pilvi Härmä (kesk.) 2021–
Valtuustoa johtaneet > Varapuheenjohtajat

Arja Akbaba (kesk., 1. vpj.) 2009–2012
Seppo Kallio (vas., 2. vpj.) 2009–?
Erkki Kauranen (kesk., 3. vpj.) 2009–2012
Aaro Vikki (kesk., 1. vpj.) 2013–?
Ilmari Ojakoski (sd., 3. vpj.) 2013–?
Airi Juntunen (kesk. 1. vpj.)
Ilmari Ojakoski (kesk. 2. vpj.)
Sonja Paakki (vas., 3. vpj.)
Kunnanvaltuuston jäsenet kaudella 2021–2025 > Keskusta

Pilvi Härmä (pj.)
Susanna Jarva
Seija Junno
Airi Juntunen (1. vpj.)
Marko Karjalainen
Vesa Keränen
Piia Knuutinen
Alpo Konola
Antti Kylmäaho
Eero Leskinen
Mika Lunki
Aino Marttila
Jaakko Myllykoski
Marjo Mällinen
Liisa Ojantakanen
Eila Pihkakoski
Tuomo Seppälä
Kunnanvaltuuston jäsenet kaudella 2021–2025 > SDP

Ilmari Ojakoski (2. vpj.)
Annamari Similä
Kunnanvaltuuston jäsenet kaudella 2021–2025 > Vasemmistoliitto

Seppo Kallio
Sonja Paakki (3. vpj.)
Aarre Viitanen
Kunnanvaltuuston jäsenet kaudella 2021–2025 > Perussuomalaiset

Matti Hilli
Nina Kolehmainen
Petri Lehtilahti
Mikko Piippo
Aaro Vikki
Aikasarja-analyysi

Pohjoisnavan jääpeitteen laajuus (miljoonaa neliömetriä). Kuukausittain mitattujen havaintojen aikasarja sekä estimoitu trendi
Aikasarja-analyysi on tilastotieteen osa-alue.
Aikasarja on tilastollista dataa, jossa havainnot ovat tyypillisesti mitattuna perättäisinä ajankohtina. Aikasarjoista voidaan tehdä päätelmiä aineiston taustalla vaikuttavista ilmiöistä, tai laatia ennusteita tulevista tapahtumista.
Tyypillisesti aikasarja-analyysiä sovelletaan esimerkiksi taloustieteessä.
Aikasarja voidaan hajottaa kahteen pääkomponenttiin: deterministiseen osaan ja satunnaisvaihteluun. Deterministinen osa voi koostua edelleen erilaisista komponenteista, kuten trendistä (usein lineaarinen tai eksponentiaalinen perusmuutos), kausivaihtelusta (vuoden sisäinen säännöllinen vaihtelu) ja suhdannevaihtelusta (vuosien välinen vaihtelusykli). Edellä mainittu pätee erityisesti taloudelliseen analyysiin, mutta myös luonnonilmiöille on usein tyypillistä ainakin vuoden sisäinen säännöllinen vaihtelu.
Tavoitteet > Selittäminen

Jos aineisto koostuu kahden tai useamman muuttujan havainnoista, voidaan yhden sarjan vaihtelua yrittää selittää muiden sarjojen vaihteluilla. Tämä voi auttaa ymmärtämään paremmin kyseessä olevan aikasarjan mekanismia ja vaihtelun syitä.
Tavoitteet > Ennustaminen

Usein havaitulla aikasarjalla pyritään ennustamaan tulevia havaintoja. Aikasarja-analyysillä voidaan pyrkiä ennustamaan esimerkiksi yrityksen tulevan tilikauden myyntiä, raaka-aineiden hinnan kehitystä tai vaikka korkotason muutoksia.
Tavoitteet > Kontrollointi

Esimerkiksi teollisuudessa voidaan tuotantoprosessia kontrolloida aikasarjojen avulla. Aikaisempien havaintojen avulla voidaan esimerkiksi pyrkiä arvioimaan milloin tuotantoprosessi siirtyy tiettyjen tavoitealueiden ulkopuolelle ja laitteisto voidaan säätää ennalta ehkäisevästi.
Muunnokset

Useimmat aikasarja-analyysin menetelmät vaativat normaalijakautuneen ja stationaarisen aikasarjan. Yksinkertaistettuna aikasarjaa voidaan kutsua stationaariseksi, jos sen tilastolliset ominaisuudet eivät riipu ajasta eli aikasarjan keskiarvo tai varianssi ei muutu systemaattisesti ajan kuluessa. Näiden vaatimusten vuoksi aikasarjaa joudutaan usein tekemään jonkinlaisia muunnoksia ennen varsinaista analysointia. Yleisimpiä muunnoksia ovat logaritmimuunnos, neliöjuurimuunnos sekä yleisemmin Box-Cox-muunnokset, josta edellä olevat ovat erityistapauksia.
Aikasarjamalleja

Aikasarja-analyysin tavoitteena on yleensä löytää havaitun aikasarjan avulla satunnaisprosessin todennäköisyysjakauma tosin usein varsinaisen todennäköisyysjakauman sijaan tarkastellaan prosessin momentteja, kuten odotusarvoa ja autokovarianssifunktiota. Näiden selvittämiseksi havaittua aikasarjaa pyritään mallintamaan erilaisilla aikasarjamalleilla.
Yksinkertaisin aikasarjamalli on puhdas satunnaisprosessi (white noise), joka koostuu sarjasta riippumattomia ja samoinjakautuneita satunnaismuuttujia  {\mathit {z_{t}}}. Usein oletetaan lisäksi, että satunnaismuuttujat ovat normaalistijakautuneita parametrein  \mathrm {N} {\big (}0,\sigma _{z}^{2}{\big )}. Puhdas satunnaisprosessi on usein pohjana monimutkaisempia malleja rakennettaessa.
Aikasarjamallia kutsutaan satunnaiskuluksi (tai satunnaiskävelyksi), jos  y_{t}=y_{t-1}+z_{t}, missä  z_{t} on diskreetti satunnaisprosessi eli aikasarjan havainto  y_{t} määräytyy edellisen havainnon ja satunnaisprosessin tuottaman luvun summana. Satunnaiskulkua voidaan käyttää esimerkiksi osakehintojen mallinnuksessa.
Liukuvan keskiarvon mallissa (moving average, MA) prosessin havainto  y_{t} on painotettu summa edellisistä havainnoista,  y_{t}=z_{t}+\beta _{1}z_{t-1}+...+\beta _{q}z_{t-q}. MA-malleja voidaan käyttää esimerkiksi ekonometrian sovelluksissa. Usein erilaisiin talouden indikaattorilukuihin vaikuttaa jokin satunnainen tapahtuma, kuten lakko tai tietyn raaka-aineen saatavuuden romahdus. Näillä tapahtumilla voi välittömän vaikutuksen lisäksi olla pidempiaikainen vaikutus ja tällöin MA-malli voi olla sopiva aikasarjan mallintamiseen.
Autoregressiivinen malli (autoregressive, AR) voidaan ajatella eräänlaisena lineaarisena regressiomallina, jossa aikasarjan edelliset havainnot ovat mallin selittäjinä. AR-malli voidaan määritellä lausekkeella:  y_{t}=\alpha _{1}y_{t-1}+...+\alpha _{p}t_{t-p}+z_{t}, missä  \alpha _{j} on regressiokerroin ja  z_{t}  satunnaisprosessista saatu virhetermi. AR-malli voidaan soveltaa hyvin monenlaisiin tilanteisiin, joissa vain on aiheellista olettaa tietyn havainnon riippuvan lineaarisesti edellisistä havainnoista.
MA- ja AR-prosesseja yhdistämällä saadaan usein aikasarja-analyysissä käytetty ARMA-malli, joka voidaan määritellä lausekkeella:  y_{t}=\alpha _{1}y_{t-1}+...+\alpha _{p}t_{t-p}+z_{t}+\beta _{1}z_{t-1}+...+\beta _{q}z_{t-q}. ARMA-mallin hyviä puolia on se, että aikasarja saatetaan saada sen avulla kuvattua vähemmillä parametreillä kuin puhtaita MA- tai AR-malleja käytettäessä.
Aikasarja-analyysi taloustieteissä

Aikasarja-analyysiä sovelletaan laajalti taloustieteissä. Aikasarja-analyysi on tullut taloustieteisiin alun perin tähtitieteen kautta. Ensimmäisiä sovelluskohteita aikasarja-analyysille taloustieteissä olivat suhdannevaihteluiden ja markkinamekanismien tutkimus, joita tehtiin jo ennen toista maailmansotaa.
Taloustieteessä aikasarjamallit jaetaan karkeasti kahteen perustyyppiin. Nämä ovat muuttuvan deterministisen komponentin malli ja satunnaissysäysmalli. Deterministisen komponentin malli on seuraava
 y_{t}=\mu _{t}+\epsilon _{t}, missä  y_{t} on analysoitava stokastinen prosessi,  \mu _{t} ajassa muuttuva deterministinen osa ja  \epsilon _{t} additiivinen satunnaismuuttuja, käytännössä useimmiten [valkoinen kohina|valkoinen kohinaprosessi]. Mallissa epätarkkuus on luonteeltaan mittausvirheen kaltaista, tarkasteltavaan ilmiöön vaikuttamatonta epätarkkuutta. Tämä lähestymistapa heijastelee menetelmän historiaa tähtitieteessä.
Satunnaissysäysmalli on taasen
 y_{t}-\mu =\sum _{\tau =0}^{\infty }\Theta _{t}a_{t-\tau }, missä  a_{t} on valkoista kohinaa eli satunnaissysäysten jono. Tässä mallissa aikasarjan kuvaavan ilmiön generointiin on satunnaisuudella ratkaiseva merkitys.
Eräs muu varhainen lähestymistapa on soveltaa Fourier'n lausetta aikasarjojen analyysiin. Tällaista lähestymistapaa kutsutaan harmoniseksi analyysiksi. Ensimmäistä kertaa tätä menetelmää sovelsi Schuster vuonna 1898. Tällöin hän sovelsi sitä etsiessään auringonpilkkujen esiintymissarjoista jaksollisuuksia.
Huomattava edistysaskel tapahtuu vuonna 1930, jolloin Wiener määrittelee "integroidun periodogramman"
 F_{IP}(\lambda )=({\frac {2}{\pi }})\int _{0}^{\infty }\rho (\tau ){\frac {\sin(\lambda \tau )}{\tau }}d\tau , jossa  \rho (\tau ) on stokastisen prosessin autokorrelaatiofunktio. Tämä muistuttaa kerrointa lukuun ottamatta spektritiheysfunktion integraalia, jolloin tästä on lähtenyt liikkeelle myös modernin spektrianalyysin teoria.
Kolme samoilla parametreillä simuloitua satunnaiskulkua
Hollolan kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Hollola
Valtuutettuja:  43
Johto:  Jari Ronkainen (pj.)  Hannu Heikkilä (1. vpj.)  Pentti Lampi (2. vpj.)
Äänestysprosentti:  55,1 % (2021)
Hollolan kunnanvaltuusto on päijäthämäläisen Hollolan kunnan korkein päättävä elin, jossa on 43 valtuutettua ja seitsemän valtuustoryhmää.
Sisällissodan aikana alkuvuodesta 1918 Hollolassa kunnanvaltuuston valtaa kansanvaltuuskunnalle jääneenä alueena käytti Hollolan kunnallisneuvosto.
Hollolan kunnanvaltuutetut 2021–2025

| Valtuutettu | Puolue |
| --- | --- |
Jarkko Niemi: SDP
Toini Louekoski-Huttunen: SDP
Miikka Lönnqvist: SDP
Mikko Niipala: SDP
Lasse Peltonen: SDP
Kari Hyytiä: SDP
Heidi Hakanen: SDP
Erkki Arvila: SDP
Jari Ronkanen: Perussuomalaiset
Jyrki Joensuu: Perussuomalaiset
Petri Palo: Perussuomalaiset
Pia Salo: Perussuomalaiset
Hannu Siljander: Perussuomalaiset
Ville Mikkola: Perussuomalaiset
Aki Markkola: Perussuomalaiset
Sakari Marttila: Perussuomalaiset
Satu Segersven: Perussuomalaiset
Kari Aaltonen: Perussuomalaiset
Teemu Kinnari: Kansallinen Kokoomus
Pentti Lampi: Kansallinen Kokoomus
Minna Halme: Kansallinen Kokoomus
Helena Maattola: Kansallinen Kokoomus
Mika Lampola: Kansallinen Kokoomus
Tatu Söyrilä: Kansallinen Kokoomus
Minna Nieminen: Kansallinen Kokoomus
Kristiina Joensuu: Kansallinen Kokoomus
Pasi Jalonen: Kansallinen Kokoomus
Minna Kauhanen: Kansallinen Kokoomus
Pasi Pasanen: Kansallinen Kokoomus
Juha Rehula: Suomen Keskusta
Kati Pölönen: Suomen Keskusta
Harri Vinnamo: Suomen Keskusta
Seija Aakala: Suomen Keskusta
Paavo Takala: Suomen Keskusta
Hannu Heikkilä: Suomen Keskusta
Kristian Saarnio: Suomen Keskusta
Teemu Laine: Vihreä liitto
Kristiina Vanhala-Selin: Vihreä liitto
Matti Laurila: Vihreä liitto
Tuija Brax: Vihreä liitto
Jarmo Talvitie: Vasemmistoliitto
Tapani Ihalainen: Suomen Kristillisdemokraatit
Pasi Pälsi: Suomen Kristillisdemokraatit
Lähde:
Historiaa > 1910

Hollolan kuntakokous perusti kunnanvaltuuston 3. lokakuuta 1910 ja 15. joulukuuta 1910 pidetyissä kokouksissa asetuksen mukaisesti. Ensimmäisessä kuntakokouksista valtuuston asettamista kannatti 27 henkilöä 896 veroäyrin äänimäärällä ja vastusti 12 henkilöä 101 veroäyrin äänimäärällä. Ensimmäisen kokouksen päätös saatettiin Hämeen läänin kuvernöörille tiedoksi 6. joulukuuta. Toisessa kokouksessa kunnanvaltuuston asettaminen hyväksyttiin 1 726 äyrin äänimäärällä 79 äyrin äänimäärtä vastaan miltei yksimielisesti. Ensimmäisen kunnanvaltuustoon valittiin 25 kunnanvaltuusmiestä.
Ensimmäinen kunnanvaltuusto kokoontui 28. tammikuuta 1911 kuntakokouksen puheenjohtajan, herastuomari ja taloustirehtööri Emil Turvan kokoonkutsumana. Valtuuston puheenjohtajaksi valittiin Emil Turva, varapuheenjohtajaksi opettaja Juho Keveri, joka toimi myös valtuuston sihteerinä. Turva toimi niin kuntakokouksen kuin kunnanvaltuustonkin puheenjohtajana vuoteen 1917.
Kunnanvaltuuston toimiaika oli kolme vuotta siten, että vuosittain vaihtui 1/3 kunnanvaltuuston jäsenistä kuntakokouksen päätösten mukaisesti. Lautakuntia ei ollut, vaan vaivaishoidosta, terveydenhuollosta ja taksoituskesta koskevia kysymyksiä käsitteli kunnanvaltuusto suoraan. Kunnanhallitusta vastaavan kunnallislautakunta kokoontui luona kunnalliskodissa.
Historiaa > 1914–1917

Hollolan kunta ehdotti Lahden sotilassairaalan perustamista. 8. syyskuuta 1916 päätettiin ensimmäisten työttömyystöiden järjestämisestä.
1917 oli elintarvikepula käynyt kireäksi ja Hollolan kunnanvaltuusto päätti 27. maaliskuuta 1917 anoa lupaa takavarikoida maanviljelijöitä yli oman tarpeen oleva syömävilja valtuuston asettaman elintarvikekomitean tai sen määräämien henkilöiden toimesta. Kuntakokous kuitenkin päätti ottaa lainaa 100 000 markkaa viljanostoihin sekä myydä kunnan lainajyvämakasiinista viljaa.
27. maaliskuuta 1917 järjestäytynyt työväestö ilmoitti, että kunnanvaltuuston jäsenet voisivat vapaaehtoisesti erota, jotta kunnalliskokous voitaisiin nimittää tilalle työväkeä.
Paikkajako vaaleittain

Hollolan kunnassa on kahdeksan äänestysaluetta: 1 Salpakangas, 2 Soramäki-Tiilikangas, 3 Kartano, 4 Etelä-Hollola, 5 Länsi-Hollola, 6 Kirkonseutu-Pyhäniemi, 7 Vesikansa ja 8 Hämeenkoski.
Aluejako näkyy myös joidenkin puolueiden kunnallisessa järjestäytymisessä, jossa on vahvoja alueosastoja.
Paikkajako vaaleittain > Kaksi valtuustoryhmää

Aluksi Hollolan kunnanvaltuustossa, joka koottiin itsenäisyyden saavuttamisen jälkeen uuden kunnallisen vaalilain mukaan yleisillä ja yhtäläisillä vaaleilla, ei ollut puoluejakoisia valtuustoryhmiä, vaan ryhmät toimivat jakautuneina sosialistien yhteiseen ryhmään ja porvarien yhteiseen ryhmään.lähde?
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
vaalit: paikat
| vaalit | Porvarit | Sosialistit |
| 1922 | 14 | 16 |
1923: 15
| 1924 | 17 | 13 |
| 1925 | 18 | 12 |
| 1928 | 16 | 13 |
| 1930 | 17 | 12 |
| 1936 | 13 | 6 |
Paikkajako vaaleittain > Vaalitulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | SDP | Kok. | SKDL Vas. | SKL KD | Kesk. | SMP PS | LKP | Vihr. | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 1968 | 7 | 9 | 5 |  | 8 | 2 |  |  |  | 71,2 % |
| 1972 | 8 | 8 | 6 | 1 | 5 | 1 | 1 |  |  | 73,6 % |
| 1976 | 8 | 11 | 6 | 3 | 6 | -- | 1 |  |  | 77,5 % |
| 1980 | 11 | 15 | 6 | 4 | 6 | -- | 1 |  |  | 78,4 % |
| 1984 | 11 | 16 | 4 | 3 | 8 |  |  |  | 1a | 73,5 % |
| 1988 | 12 | 15 | 4 | 3 | 8 | -- | 1 |  |  | 67,5 % |
| 1992 | 12 | 14 | 4 | 2 | 8 | -- |  | 3 | -- | 70,0 % |
| 1996 | 11 | 16 | 3 | 3 | 8 |  |  | 2 |  | 60,8 % |
| 2000 | 10 | 15 | 3 | 3 | 10 |  |  | 2 | -- | 54,7 % |
| 2004 | 10 | 14 | 2 | 6 | 10 |  |  | 1 | -- | 59,8 % |
| 2008 | 9 | 16 | 1 | 3 | 10 | 3 |  | 1 |  | 62,6 % |
| 2012 | 7 | 14 | 2 | 3 | 8 | 8 |  | 1 | -- | 61,2 % |
| 2017 | 9 | 12 | 2 | 2 | 8 | 7 |  | 3 |  | 59,6 % |
| 2021 | 8 | 11 | 1 | 2 | 7 | 10 |  | 4 | -- | 55,1 % |
a Hollolan demokraattinen kunnallisjärjestö ry:n yhteislista
Lähteet: Tilastokeskus:, Oikeusministeriö:
Saavun taas

| Saavun taas Pentti Lasanen ja studio-orkesteri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1975
 Studio : Finnvox-studiot
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: LP-levy (5E 062-36009)   C-kasetti (246-36009)
 Tuottaja(t): Pentti Lasanen
 Tyylilaji: joulumusiikki, jazz, iskelmä
 Kesto: 31.14
 Levy-yhtiö: EMI Finland
 Levymerkki: EMI
Pentti Lasasen muut julkaisut
|   | Saavun taas 1975 | Luoksesi jään 1985 |
Saavun taas on suomalaismuusikko Pentti Lasasen soolouran esikoisalbumi vuodelta 1975. Albumi sisältää klassisia ja moderneja joululauluja, joihin Lasanen on tehnyt jazz-henkisiä, instrumentaalisia sovituksia. Lasasta säestää studio-orkesteri, jossa on mukana Suomen eturivin muusikoita.
Albumi julkaistiin EMI-levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina. Vinyylilevystä julkaistiin uusi painos vuonna 1987.
Kappaleet

Kaikkien kappaleiden sovitukset Pentti Lasanen.
| --- | --- |
 A-puoli Tonttuparaati – 4.13 (alkup. ”Heinzelmännchens Wachtparade”, säv. Kurt Noack)  Joulupuu on rakennettu – 2.13 (säv. trad.)  Oi kuusipuu – 2.21 (alkup. ”O Tannenbaum”, säv. trad.)  Joulumarssi – 2.03 (säv. P. Lasanen)  Joulumuisto – 2.35 (säv. P. Lasanen)  Koska meillä on joulu / Joulu on taas – 2.07 (säv. trad.) :  B-puoli Saavun taas – 2.09 (säv. Erik Lindström)  Jouluaatto on nyt herttainen – 2.35 (säv. trad.)  Sylvian joululaulu – 3.24 (alkup. ”Sylvias julvisa”, säv. Karl Collan)  Joulu on tullut – 2.23 (säv. Sofie Lithenius)  Joulupukin kehtolaulu – 2.42 (säv. E. Lindström)  Joulupukki – 2.29 (säv. P. J. Hannikainen) 
Lähde:
Tekijät > Muusikot

Pentti Lasanen – orkesterin johto, huilut, klarinetit, alttosaksofonit
Hannu Saxelin – huilut, klarinetit, alttosaksofonit
Unto Haapa-aho – klarinetit, tenori- ja baritonisaksofonit
Joel Lahti – klarinetit, tenorisaksofonit
Markku Johansson, Leif Källman ja Jörgen Petersen – trumpetit
Juhani Aalto – pasuuna
Sointu Huuskonen – bassopasuuna
Nacke Johansson ja Raimo Roiha – pianot
Olli Ahvenlahti – pianot, sähköpiano
Matti Bergström – bassot, miniKORG- ja jousisyntetisaattorit (2–4, 6, 7, 9–11)
Aaro Kurkela – harmonikka, kellopeli, vibrafoni
Antero Jakoila ja Nono Söderberg – kitarat
Martti Metsäketo ja Ilkka Willman – bassot
Ilpo Kallio – rummut
Matti Oiling – rummut, kulkuset
Markku Hannola – lyömäsoittimet
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Pentti Lasanen – tuottaja
Paul Jyrälä – äänitys / Finnvox-studiot
Chrisse Johansson – vinyylilevyn takakannen esittelyteksti
Håkan Sandblom – valokuvat
Rauno Laukkanen – ulkoasu/taitto (layout)
Lähde:
Poliisiopisto 7: Moskovan keikka

| Poliisiopisto 7: Moskovan keikka> The Police Academy 7: Mission to Moscow |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansi
Ohjaaja:  Alan Metter
Käsikirjoittaja:  Michael S. Chodos
Tuottaja:  Paul Maslansky
Säveltäjä:  Robert Folk
Kuvaaja:  Ian Jones
Leikkaaja:   Dennis Hill  Suzanne Hines 
Pääosat:   George Gaynes  Michael Winslow  David Graf  Leslie Easterbrook 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Venäjä 
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:   Ruotsi 10. kesäkuuta 1994  Yhdysvallat 26. elokuuta 1994  Suomi 1. heinäkuuta 1994 
Kesto:  83 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Poliisiopisto 6: Suuri rikosaalto
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poliisiopisto 7: Moskovan keikka on yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka sijoittuu yhdysvaltalaiseen poliisiopistoon. Elokuva on järjestyksessään seitsemäs ja viimeinen Poliisiopisto-elokuva. Sen ohjasi Alan Metter ja sen pääosissa esiintyvät George Gaynes, Michael Winslow, David Graf ja Claire Forlani.
Samoja näyttelijöitä ensimmäiseen elokuvaan verrattuna on vain viisi: G. W. Bailey, George Gaynes, Michael Winslow, David Graf ja Leslie Easterbrook. Moses Hightowerin roolissa esiintynyt Bubba Smith jätti elokuvasarjan kuudennen osan jälkeen.
Rooliluettelo

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  George Gaynes  | … |  Eric Lassard   |
|  Michael Winslow  | … |  Larvell Jones   |
|  David Graf  | … |  Eugene Tackleberry   |
|  Leslie Easterbrook  | … |  Debbie Callahan   |
|  G. W. Bailey  | … |  Thaddeus Harris   |
|  Christopher Lee  | … |  Alexandrei Nikolaivich Rakov   |
|  Ron Perlman  | … |  Konstantine Konali   |
|  Claire Forlani  | … |  Katrina   |
|  Charlie Schlatter  | … |  Kyle Connors   |
|  Richard Israel  | … |  Adam Sharp   |
|  Gregg Berger  | … |  Talinsky   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Poliisiopisto 7 saa 1–5 tähden sijasta pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.