stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Adrian Gottlieb

Adrian Gottlieb on yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän maalaa aina elävästä mallista. Gottlieb johtaa omaa kouluaan, Adrian Gottlieb Studio & Atelieria, jossa hän opettaa vanhojen mestarien tapaa piirtää ja maalata.
Gottlieb syntyi ja kasvoi Vermontissa. Lapsuudessaan Gottlieb piirsi paljon ilman mallia ja elävästä mallista. 15-vuotiaana Gottlieb oli jo osallistunut ensimmäiseen näyttelyynsä ja saanut työstään tunnustusta. Hänen maalauksensa Abenaki Tribal voitti toisen sijan kongressin taidekilpailussa ja myöhemmin sen osti Vermontin yliopisto.
Opiskellessaan Carnegie Mellon Yliopistossa Gottlieb alkoi tuntea lisää tarvetta piirustustaitonsa harjoittamiseen. Hän päättyi siirtyä opiskelemaan RIT:ihin ja sieltä hän siirtyi Charles H. Cecil Studiosiin Firenzeen, Italiaan. Lopulta Gottlieb suoritti taiteiden kandidaatin tutkintonsa loppuun RIT:ssä ja Rochester Medical Universityssä. Hän erikoistui anatomiaan ja anatomiseen piirtämiseen.
Charles Cecilin ja Nicholas Beerin ohjauksessa Charles H. Cecil Studiosissa, hän tajusi renessanssista, varhaisiin impressionisteihin yltävän maalaustradition, joka oli suurimaksi osaksi kadonnut modernin taiteen takia. 1998 Gottlieb aloitti opinnot Florence Academy of Artissa, ja lyhyessä ajassa hän opiskelikin jo koulun maalausohjelmassa Daniel Gravesin ja Simona Dolcin ohjauksessa. Hän toimi myös itse koulussa ohjaajana 2001-2002, ja sai opinnot päätökseen 2002.
Tämän jälkeen Gottlieb siirtyi koulun normaalia tyyliä naturalistisempaan ilmaisuun. Hän asui Italiassa maalaten omassa asunnossaan ja opettaen nuoria oppilaita. Gottlieb osallistui 2002 Art Renewal Centerin kansainväliseen apurahakilpailuun, mikä antoi hänelle mahdollisuuden opiskella yksityisesti pitkäaikaisen mentorinsa, Maureen Hyden ohjauksessa.
2003 Gottliebille tarjottiin paikkaa Los Angeles Academy of Figurative Artissa. Hän esitteli siellä työskennellessään Barguen piirustusta, kipsipatsaiden piirustusta, elävän mallin pitkien asentojen piirustusta ja grisaille-tekniikalla tehtyä patsaiden maalausta. Gottlieb lähti Los Angeles Academy of Figurative Artista 2005. Sen jälkeen hän avasi oman studion Echo Parkiin, Kaliforniaan. Gottlieb halusi keskittyä omaan luovaan kehitykseensä. Hän opettaa edelleen omassa studiossaan kaksi päivää viikossa.
Aiheesta muualla

Kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Akryyliväri

Punaista akryyliväriä
Akryylivärit ovat  värejä, jotka sisältävät pigmenttiä ja akryylisideainetta. Akryylivärit kuivuvat nopeasti kestäväksi pinnaksi. Ennen kuivumista ne ovat vesiliukoisia.
Akryylivärejä on olemassa peittäviä, puolipeittäviä, läpikuultavia, puolikuultavia, erittäin hyvin valoa kestäviä ja vähän huonommin valon kestäviä. Valikoima on suuri niin värisävyissä kuin ominaisuuksissakin.
Akryyliväreillä voi maalata monenlaiselle maalauspohjalle, esimerkiksi puulle, pahville, kartongille, styroksille, keramiikalle ja kivipintaan. Maalauspohjia ei tarvitse välttämättä pohjustaa, kuten öljyväreillä maalatessa, koska akryyliväreistä ei imeydy öljyä. Gessopohjusteet ovatkin nykyisin akryylipohjaisia.
Liian nopea kuivuminen on yksi akryylivärien haittapuoli. Kuivumisaikaa voi pidentää hidasteella. Myös värien kiiltoa tai mattapintaisuutta voi muunnella lisäaineella. Akryylivärejä ei saa pois vaatteista, kun väri on kuivunut. Akryylivärejä ei ohenneta tärpätillä, joten ne eivät haise yhtä häiritsevästi kuin öljyvärit. Akryyliväreistäkin voi silti saada allergiaoireita ja niillä maalatessa täytyy huolehtia riittävästä ilmanvaihdosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akryyliväri Wikimedia Commonsissa
Maalaustekniikat
| --- | --- |
Sideaineen mukaan::   Öljymaalaus  Temperamaalaus  Akvarelli  Akryyliväri  Fresko  Seccomaalaus  Kalkkimaalaus   Vahamaalaus  Guassi  Pastellimaalaus 
Maalauspohjan mukaan::   Seinämaalaus  Taulumaalaus  Miniatyyrimaalaus 
Värinlevitystavan mukaan::    Pastoosi  Laseeraus  Laveeraus   Impasto  Sumraus   Sgraffito 
Maalausjärjestyksen mukaan::   Alla prima  Grisaille  Kerrosmaalaus  Imprimituuri 
Maalaustyylin mukaan::    Chiaroscuro   Sfumato   Trompe l’œil  Kollaasi   Ulkoilmamaalaus
Akryyli

Sähköpurkauksen jättämä ns. Lichtenbergin kuvio pleksilasissa
Polymetyylimetakrylaatin rakenne
Aineen polymeeriketju
Polymetyylimetakrylaatti (PMMA), puhekielessä akryyli tai pleksilasi, on synteettinen polymeeri. Akryyli on hyvin valoa läpäisevä muovi, minkä vuoksi sitä käytetään esimerkiksi valomainoksissa ja akvaarioissa, sekä rakennusmateriaalina erikoisikkunoissa ja -kaiteissa. Akryyliä käytetään myös maaleissa  (akrylaattilateksit) ja biomateriaalina, esimerkiksi tekohampaissa sekä dispersiopäällysteisissä pahvipakkauksissa elintarvikekäytössä, pakasteissa ja nestekartongeissa.
Akryyliä voidaan helposti muovata jo noin 100 °C:n lämpötilassa, joten se ei sovellu kuumiin olosuhteisiin. Akryylin absoluuttinen taitekerroin on 1,491. Polymetyylimetakrylaatin kemiallinen kaava on [C5H8O2]n ja CAS-numero 9011-14-7. Aine valmistetaan polymeroimalla metyylimetakrylaattia (C5H8O2).
Sana pleksi tulee muovivalmistajan Röhm GmbH:n (Degussa Gruppe) omalle akryylivalmisteelleen 1930-luvulla antaman Plexiglas tuotemerkin mukaan. Amerikassa tuotenimen omistaa Altuglas International (Arkema Gruppe).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Akryyli Wikimedia Commonsissa
Valuatlas: Polymetyylimetakrylaatti (PMMA) (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Ajvar

ajvaria levitettynä leivälle
Ajvar (kyrillinen: ајвар) on balkanilainen paahdetusta paprikasta ja munakoisosta valmistettu tahna tai relissi, jota syödään esimerkiksi leivän päälle levitettynä.
Ajvar voidaan tarjota ćevapčići-jauhelihatankojen kastikkeena tai lepinja-leivän kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aaro Korpi

| Aaro Korpi |
| --- | --- |
Luoja(t):  Ilkka Remes
Ensi- esiintyminen:  romaanissa Ikiyö (2003)
Kustantaja:  WSOY
Henkilötiedot
Ammatti:  koululainen
Sukupuoli:  mies
Ikä:  14 (ensimmäisessä kirjassa)
Asuinpaikka:  Bryssel
Suhteet
Vanhemmat:  Antti Korpi   Soile Korpi
Tädit ja sedät:  Taina
Serkut:  Julius
Muut sukulaiset:  Alan (tädin mies)
Tutut:  Niko Aula (kaveri)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aaro Korpi on fiktiivinen henkilö, joka esiintyy useissa Ilkka Remeksen romaaneissa. Teini-ikäinen Aaro on päähenkilö Remeksen nuortenromaaneissa ja sivuhenkilö muutamissa aikuisten kirjoissa, joissa hänen isänsä Antti Korpi esiintyy. Hänellä on ruskeat hiukset ja hän on ikäisekseen pitkä.
Yleistä

Aaro Korpi asuu perheensä kanssa Brysselissä, mutta vierailee myös usein mummonsa ja kaverinsa Nikon luona Suomessa. Aaro käy kansainvälistä koulua ja harrastaa tietokoneita ja vedonlyöntiä. Hän joutuu usein seikkailuihin, joihin häntä ajavat muun muassa vedonlyönti, nettiharrastus, uteliaisuus ja hänen isänsä Antin työ etsivänä. Aaro on kiinnostunut isänsä työstä rikosten parissa ja yrittää saada selville, mitä hänen isänsä Antti Korpi työtovereineen milloinkin tutkii.
Perhe

Aaron isä Antti Korpi työskentelee Brysselissä Euroopan unionin rikostutkintayksikössä. Äiti Soile työskentelee fyysikkona CERN:n hiukkastutkimuslaitoksessa Genevessä. Molemmat vanhemmat ovat työn vuoksi kiireisiä, ja siksi perheessä asuukin välillä myös au pair.
Kirjat > Aaro Korpi -sarja

Piraatit (WSOY 2003)
Musta kobra (2004)
Pimeän pyöveli (2005)
Kirottu koodi (2006)
Hermes (2007)
Draculan ratsu (2008)
Operaatio Solaris (2009)
Riskiraja (2010)
Kirjat > Muut

Ikiyö (2003)
Hiroshiman portti (2004)
6/12 (2006)
Aiheesta muualla

Ilkka Remeksen kotisivut
Ak Orda

| Ak Orda> Ақорда |
| --- | --- |

Sijainti:   Astana, Kazakstan
Rakennustyyppi:  virka-asunto
Valmistumisvuosi:  2004
Urakoitsija:  Mabetex Group
Käyttäjä:  Kazakstanin presidentti
Runkorakenne:  betoni
Julkisivumateriaali:  graniitti, marmori
Kerrosluku:  7, joista 2 maan alla
Kerrosala:  36 720 m2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ak Orda on Kazakstanin presidentin virka-asunto. Se sijaitsee Išimin varrella, Astanassa. Presidentti asuu ja työskentelee rakennuksessa.
Ak Ordan rakennustyöt aloitettiin vuonna 2001 ja ne päättyivät 2004. Ak Orda rakennettiin betonista ja se koristeltiin marmorilla ja graniitilla. Rakennuksen korkeus tornin kanssa on 85 metriä. Ak Ordassa on seitsemän kerrosta, joista kaksi on maan alla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ak Orda Wikimedia Commonsissa
112 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
112 ← 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 →
Kardinaaliluku: satakaksitoista
Järjestysluku: sadaskahdestoista
Tekijät: 1, 2, 4, 7, 8, 14, 16, 28, 56, 112
Alkutekijät:  2^{4}\cdot 7

Roomalainen numero: CXII
Binääriluku: 1110000
Oktaaliluku: 160
Duodesimaaliluku: 94
Heksadesimaaliluku: 70
Vigesimaaliluku: 5C
112 (satakaksitoista) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 111 ja seuraa luku 113.
Matematiikassa

112 on yhdistetty, puolitäydellinen ja runsas luku.
112 on seitsenkulmioluku.
112 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä, koska  112=28\cdot (1+1+2).
112 on Harshad-luku viisijärjestelmässä, koska  112=422_{5}=14\cdot (4+2+2).
112 on Harshad-luku oktaalijärjestelmässä, koska  112=160_{8}=16\cdot (1+6+0).
112 on Harshad-luku heksadesimaalijärjestelmässä, koska  112=70_{16}=16\cdot (7+0).
112 on ”käytännöllinen luku” (engl. practical number), koska jokainen positiivinen kokonaisluku luvun 112 tekijöiden summaan (248) saakka voidaan muodostaa luvun 112 eri tekijöiden summana.
112 on palindromi kolmijärjestelmässä (110113).
112 kuuluu Zuckermanin lukuihin, koska se on jaollinen numeroidensa tulolla.
112 voidaan muodostaa kahden peräkkäisen alkuluvun summana:  53+59.
112 voidaan muodostaa kuuden peräkkäisen alkuluvun summana:  11+13+17+19+23+29.
Kun luvusta 54 edetään ykköseen Collatzin konjektuurissa kuvatulla tavalla, tarvitaan 112 askelta. Se on enemmän kuin millään pienemmällä luonnollisella luvulla.
Tasasivuisessa kolmiossa, jonka sivujen pituus on 112, on piste, jonka etäisyys kaikista kärjistä on kokonaisluku (57, 65 ja 73). Ei ole pienempää vastaavaa tasasivuista kolmiota, jonka sivujen pituus olisi kokonaisluku.
112 on yksi vain 31:stä luonnollisesta luvusta, joita ei voida muodostaa eri neliölukujen summana.
Luonnontieteissä

Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 112 on kopernikiumin järjestysluku.
Kadmium-112 on kadmiumin vakaa isotooppi.
Tina-112 on tinan vakaa isotooppi.
Osmium-188 on osmiumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 112.
112 Iphigenia on pikkuplaneetta.
Muissa yhteyksissä

112 on Euroopan unionin yhteinen hätänumero.
Seututie 112 kulkee Inkoon ja Lohjan välillä.
Vanhimmaksi elänyt suomalainen, Lempi Rothovius, eli 112-vuotiaaksi.
112 on suomalainen televisiosarja.
112 on yhdysvaltalainen yhtye.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 112 (luku) Wikimedia Commonsissa
Aida Garifullina

| Aida Garifullina> Аида Гарифуллина |
| --- | --- |
 Garifullina, 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Aida Emiljevna Garifullina (Aida Emil qızı Ğarifullina)
Syntynyt: 30. syyskuuta 1987 (ikä 37)  Kazan, Tataarien ASNT, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Muusikko
Tyylilajit:  ooppera 
Levy-yhtiöt:  Decca Records 
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Aida Emiljevna Garifullina (ven. Аида Эмилевна Гарифуллина, tat.  Аида Эмил кызы Гарифуллина, Aida Emil qızı Ğarifullina; s. 30. syyskuuta 1987) on tataaritaustainen venäläinen oopperalaulaja (sopraano). Garifullina on esiintynyt muun muassa Andrea Bocellin, Placido Domingon, Dmitri Hvorostovskin ja Jose Carrerasin kanssa. Vuonna 2018 hän esiintyi yhdessä Robbie Williamsin kanssa Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa. Garifullina palkittiin "Tatarstanin kunniataiteilija" - tittelillä vuonna 2013. Hänellä on levy-yhtiösopimus brittiläisen Decca Recordsin kanssa.
Aida (täsmennyssivu)

Aida tai AIDA voi tarkoittaa:
Aida, Guiseppe Verdin ooppera
Aida, naisen etunimi
Aida, Japanin Okayaman prefektuurin Aidan piirikunnan entinen kunta
AIDA, avaruusluotainhanke
AIDA Cruises, saksalais-yhdysvaltalainen laivanvarustamo
861 Aïda, asteroidi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aida”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Yleisurheilu kesäuniversiadeissa 2015

Vuoden 2015 kesäkesäuniversiadeissa Etelä-Koreassa järjestettiin yleisurheilussa 46 kilpailutapahtumaa, miehille 23 ja naisille 23. Yleisurheilutapahtumat järjestettiin Gwangju World Cup Stadium-areenalla 8.–12. heinäkuuta 2015.
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  Viktoria Zjabkina | 11,23 |  Shimayra Williams | 11,46 |  Jelena Kozlova | 11,47 |
| 200 m |  Viktoria Zjabkina | 22,77 |  Akeyla Mitchell | 22,95 |  Kedisha Dallas | 23,24 |
| 400 m |  Justine Palframan | 51,27 |  Małgorzata Hołub | 51,93 |  Yang Huizhen | 51,98 |
| 800 m |  Angie Petty | 1.59,06 |  Angie Petty | 1.59,26 |  Fabienne Kohlmann | 1.59,54 |
| 1500 m |  Dorcus Ajok | 4.18,53 |  Gabriela Stafford | 4.19,27 |  Kristina Ugarova | 4.19,78 |
| 5000 m |  Kristiina Mäki | 16.03,29 |  Camille Buscomb | 16.03,72 |  Darja Maslova | 16.04,09 |
| 10 000 m |  Alla Kuliatina | 32.52,27 |  Gulshat Fazlitdinova | 32.55,37 |  Zhang Yingying | 32.56,60 |

| 100 m aidat |  Danielle Williams | 12,78 |  Nina Morozova | 12,83 |  Michelle Jenneke | 12,94 |
| 400 m aidat |  Joanna Linkiewicz | 55,62 |  Emilia Ankiewicz | 56,55 |  Irina Takuntseva | 56,57 |
| 3000 m estejuoksu |  Jekaterina Sokolenko | 9.25,77 |  Natalja Vlasova | 9.35,99 |  Özlem Kaya | 9,37,79 |

| 4 × 100 m viesti |  Anastasija Tulapina Svetlana Ivantsukova Julia Rahmanova Viktoria Zjabkina | 44,28 |  Ana Holland Kylie Price Jade Barber Nataliyah Friar | 44,95 |  Supawan Thaipat Phensri Chairoek Tassaporn Wannakit Khanrutai Pakdee | 45,03 |
| 4 × 400 m viesti |  Małgorzata Hołub Monika Szczęsna Joanna Linkiewicz Justyna Święty | 3.31,98 |  Lilia Gafijatullina Kristina Malvinova Irina Takuntseva Jelena Zujkevich | 3.32,46 |  Akeyla Mitchell Madeline Kopp Kimberly Mackay Alissa Martinez | 3.37,20 |

| Puolimaraton |  Zhang Yingying | 1.15.06 |  Nanako Kanno | 1.15.24 |  Ayumi Uehara | 1.15.35 |
| Puolimaraton, joukkuekilpailu |  Nanako Kanno Ayumi Uehara Maki Izumida | 3.47.08 |  Zhang Yingying Zhang Meixia Xiao Huinin | 3.55.15 |  Nilay Ersun Şeyma Yıldız Yasemin Can | 3.55.36 |
| 20 km kävely |  Anisja Kirdjapkina | 1.28.18 |  Marina Pandakova | 1.29.52 |  Hou Yongbo | 1.32.42 |
| 20 km, joukkuekilpailu |  Anisja Kirdjapkina Marina Pandakova Sofija Brodatskaja | 5.12.01 |  Hou Yongbo Yang Jiayu Yang Mingxia | 4.47.58 |  Rachel Tallent Stephanie Stigwood Nicole Fagan | 5.06.28 |

| Korkeushyppy |  Airinė Palšytė | 1,84 m |  Elisabeth Boyer  Madara Onužāne | 1,80 m |  |  |
| Seiväshyppy |  Li Ling | 4,45 m |  Eliza McCartney | 4,40 m |  Chloé Henry | 4,40 m |
| Pituushyppy |  Julija Pidlužnaja | 6,79 m |  Anna Jagaciak | 6,57 m |  Naa Adjeley Anang | 6,55 m |
| Kolmiloikka |  Jekaterina Koneva | 14,60 m |  Jenny Elbe | 13,86 m |  Anna Jagaciak | 13,81 m |
| Kuulantyöntö |  Lena Urbaniak | 18,00 m |  Paulina Guba | 17,94 m |  Brittany Crew | 17,27 m |
| Kiekonheitto |  Julija Maltseva | 59,37 m |  Marické Steinamacker | 58,83 m |  Stefania Strumillo | 58,22 m |
| Moukarinheitto |  Hanna Skydan | 70,67 m |  Joanna Fiodorow | 69,69 m |  Julia Ratcliffe | 67,54 m |
| Keihäänheitto |  Tatsiana Khaladovich | 60,45 m |  Līna Mūze | 60,26 m |  Irena Šedivá | 59,89 m |

| Seitsenottelu |  Anna Stephanie Maiwald | 5965 pist. |  Ida Marcussen | 5865 pist. |  Anna Petrich | 5795 pist. |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Venäjä | 12 | 8 | 9 | 29 |
| 2 |  Japani | 4 | 3 | 5 | 12 |
| 3 |  Kazakstan | 4 | 0 | 0 | 4 |
| 4 |  Puola | 3 | 6 | 3 | 12 |
| 5 |  Saksa | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 6 |  Kiina | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 7 |  Etelä-Afrikka | 2 | 0 | 4 | 6 |
| 8 |  Belgia | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 9 |  Azerbaidžan | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9 |  Dominikaaninen tasavalta | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 11 |  Yhdysvallat | 1 | 4 | 1 | 6 |
| 12 |  Jamaika | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 13 |  Uusi-Seelanti | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 14 |  Australia | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 15 |  Valko-Venäjä | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 16 |  Viro | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 17 |  Tšekki | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 18 |  Liettua | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 19 |  Barbados | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 19 |  Intia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 19 |  Irlanti | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 19 |  Norsunluurannikko | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 19 |  Uganda | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 19 |  Ukraina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 25 |  Marokko | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 26 |  Kanada | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 26 |  Latvia | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 28 |  Romania | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 29 |  Turkki | 0 | 1 | 4 | 3 |
| 30 |  Kiinan Taipei | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 31 |  Algeria | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 31 |  Botswana | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 31 |  Burkina Faso | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 31 |  Ranska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 31 |  Norja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 31 |  Slovakia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 37 |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 37 |  Kirgisia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 37 |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 37 |  Thaimaa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 50 | 51 | 49 | 150 |
2027

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2027 (MMXXVII) on  tuleva normaalivuosi, jonka alkamis- ja päättymispäivä on perjantai.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Liettua kieltää turkistarhauksen.
12. tammikuuta – Windows Server 2016 -käyttöjärjestelmän tuki päättyy.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Huhtikuu

18. huhtikuuta – Suomessa järjestettäneen eduskuntavaalit.
huhtikuu – Ranskassa järjestettäneen presidentinvaalit.
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Elokuu

2. elokuuta – Täydellinen auringonpimennys Pohjois-Afrikassa.
7. elokuuta – Asteroidi (137108) 1999 AN10 ohittaa Maan lähietäisyydeltä (388 960 km).
Ennustettuja ja suunniteltuja tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

FBI:n kansiot Martin Luther Kingin murhasta ovat luettavissa tänä vuonna.
Matkustajaliikenne käynnistyy Kruunusillat-raitiotiellä Helsingissä.
AMD Athlon

| Athlon> Perustietoja |
| --- | --- |
Kehittäjä:  AMD
Valmistaja:  AMD
Arkkitehtuuri ja luokitus
Käskykanta:  x86
AMD Athlon XP 1700+
Athlon on AMD:n suunnitteleman ja valmistaman suoritinsarjan tuotemerkki. Athlonia on kutsuttu seitsemännen sukupolven x86-suorittimeksi.[lähde? ] Suoritin oli AMD:n ensimmäinen, joka säilytti pitkän aikaa suorituskykyetumatkansa Intelin vastaavaan suorittimeen.
Koodinimellä "K7" tunnettu Athlon teki debyyttinsä 21. elokuuta 1999.
Athlon korvasi edeltävässä AMD K6:ssa olleen Intel-yhteensopivan väylän DEC Alpha EV6:n väylällä koska Intel esti kilpailijoitaan käyttämästä sen väylää.
Täten Athlon ei enää toiminut Intelin prosessorien emolevyillä, vaan sitä varten piti valmistaa omat piirisarjansa ja emolevynsä.
AMD jatkoi Athlon-sarjaa AMD Athlon 64:llä, joka on 64-bittinen kahdeksannen sukupolven suoritin. Athlon 64 perustuu AMD64-teknologiaan.
K7-suoritinytimen ominaisuuksia

Suoritin purkaa x86-käskyt "makro-operaatioiksi", jotka koostuvat yhdestä tai kahdesta "mikro-operaatiosta". Suorittimessa on kaksi käskynpurkuyksikköä (yksi yksinkertaisille ja yksi monimutkaisille käskyille), joka voi tuottaa kolme makro-operaatiota kellojaksoa kohden.
Suoritin kykenee vaihtamaan käskyjen suoritusjärjestystä hyödyntääkseen tehokkaammin laskentayksiköitään sekä keksiäkseen tekemistä tilanteissa, joissa jonkun käskyn suoritus vie kauan. Maksimissaan K7 kykenee suorittamaan kolme käskyä samassa kellojaksossa.
Suoritin kykenee tulkitsemaan kuusi x86 käskyä kellojaksossa.
Suorittimella on keskipitkä 10-vaiheinen liukuhihna kokonaisluvuille sekä 15-vaiheinen liukuluvuille. Suorittimen tullessa markkinoille tämä oli melko pitkä, vain Intelin P6-pohjaisissa suorittimissa (Pentium III ja Celeron) oli hiukan pidempi liukuhihna, tosin Athlon kykeni silti toimimaan Pentium III:sta suuremmalla kellotaajuudella.
K7:n liukulukuyksikkö oli aikanaan ylivoimaisesti nopein PC-suorittimissa; se oli liukuhihnoitettu toisin kuin edeltäjänsä AMD K6:n, jolloin joka kellojakso pystyttiin aloittamaan uuden käskyn suoritus, vaikka edellinen ei olisikaan valmistunut, ja lisäksi K7 pystyi suorittamaan myös useampaa liukulukulaskuoperaatiota rinnakkain,
laskemaan samalla kellojaksolla sekä yhteen- että vähennyslaskun ja lisäksi lataamaan dataa muistista. Intelin P6-pohjaiset suorittimet pystyivät suorittamaan yhteen- ja vähennyslaskun vuoronperäisillä kellojaksoilla, tai yhteenlaskun joka kellojaksolla, muttei molempia yhtä aikaa. Myös P6 pystyi lataamaan dataa yhtä aikaa laskuoperaatioiden kanssa.
K7:n L1-välimuistit olivat myös verraten suuria; erilliset 64 kilotavua sekä käskyille että datalle. Välimuistin assosiatiivisuus oli kuitenkin vain 2-tie, mikä jonkin verran huononsi sen osumatarkkuutta. Datavälimuisti oli kaksoisportattu, mikä mahdollisti kahden arvon lukemisen suorittimelle yhtä aikaa, mihin P6 ei kyennyt.
Suoritin käytti DECin Alpha 21264 (EV6) -suoritinta varten kehittämää väylää. Suorittimet eivät kuitenkaan olleet keskenään kantayhteensopivia; Digital käytti Alphoissaan selvästi isompaa prosessorikorttia, jonka liitäntä oli erilainen. Lisäksi AMD käytti väylää pienemmällä kellotaajuudella kuin DEC. Väylä oli kaksoiskellotettu eli se pystyi siirtämään dataa kaksi kertaa kellojaksossa; sekä nousevalla että laskevalla kellonreunalla, minkä takia väylänopeus on joissain yhteyksissä ilmoitettu kaksinkertaiseksi sen todellisesta kellotaajuudesta.
Eri versiot > K7 ja K75

Kun AMD julkaisi Athloninsa kesäkuun 1999 lopulla, sen kellotaajuus oli 600 MHz ja suoritin käytti Slot A -kantaa, joka oli 180° käännetty Slot 1-kanta. Suoritinta valmistettiin 250 nm:n prosessilla. L1-tason välimuistia suorittimessa oli 128 kt ja 512 kt:n L2-välimuisti oli suorittimen piirilevyllä ja toimi ensimmäisissä malleissa puolella ytimen kellotaajuudesta. Tähän ensimmäiseen K7-ytimeen pohjautuvia Athloneita oli saatavilla 700 MHz asti.
Uudemmalla 0,18 µm valmistustekniikalla valmistettu malli oli koodinimeltään K75. Ensimmäisissä malleissa L2-välimuisti oli hidastettu toimimaan 40 %:lla ytimen kellotaajuudesta, koska riittävän nopeita SRAM-piirejä ei ollut saatavilla.
Viimeinen Slot A -malli toimi 1 GHz:n taajuudella, tässä L2-välimuisti toimi kolmasosalla ytimen kellotaajuudesta.
Slot A -mallisille Athloneille oli saatavilla kaksi piirisarjaa, AMD750 ja Via KX133. Kumpikaan ei tukenut uusia DDR-tyyppisiä muisteja eikä yli 64-bittistä muistiväylän leveyttä, joten suorittimen siihen aikaan verraten nopeasta DDR-tekniikkaa käyttävästä 2*100 MHz suoritinväylästä ei ollut juuri hyötyä muistien ollessa pullonkaulana.