stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taitouinti Pan-Amerikan kisoissa 2019
Mitaliyhteenveto

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Pari   tiedot |  Kanada   Claudia Holzner   Jacqueline Simoneau |  Meksiko   Nuria Diosdado   Joana Jiménez |  Yhdysvallat   Anita Alvarez   Ruby Remati |
| Joukkue   tiedot |  Kanada |  Meksiko |  Yhdysvallat |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kanada | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2. |  Meksiko | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 3. |  Yhdysvallat | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 2 | 2 | 2 | 6 |
Suuruusjärjestysepäyhtälö

Suuruusjärjestysepäyhtälöllä voidaan approksimoida kahden samanpituisten äärellisten reaalilukujen jonon alkioiden tulojen summaa. Sen mukaan
Olkoon
reaalilukuja ja
mielivaltainen lukujen  x_{1},\dots ,x_{n} permutaatio. Tällöin suuruusjärjestysepäyhtälön mukaan
Suuruusjärjestysepäyhtälö voidaan todistaa matemaattisella induktiolla. Moni kuuluisa summia koskeva epäyhtälö voidaan todistaa suuruusjärjestysepäyhtälön avulla kuten esimerkiksi aritmeettis-geometrinen epäyhtälö, Cauchyn–Schwarzin epäyhtälö ja Tšebyšovin summaepäyhtälö.
Aiheesta muualla

Suuruusjärjestysepäyhtälö[vanhentunut linkki] (Linkki vaatii kirjautumisen)
Särkinen (Perho)

| Särkinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho
Koordinaatit:  63°17′46″N, 24°44′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskupuro:  Särkisenpuro Koirajokeen 
Järvinumero:  14.456.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  173,9 m  
Pituus:  850 m  
Leveys:  670 m  
Rantaviiva:  2,432 km  
Pinta-ala:  30,059 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkinen 
Särkinen tai Särkijärvi on Keski-Pohjanmaalla Perhossa  Salamajärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 850 metriä pitkä, 670 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 30 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (14.456) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,9 metriä mpy.
Särkilampi (Äänekoski, Ronttospohja)

| Särkilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°36′55″N, 25°52′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskuoja:  oja Jouhtiseen 
Järvinumero:  14.411.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,675 km  
Pinta-ala:  2,782 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSärkilampi 
Särkilampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Ronttospohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 280 metriä pitkä, 160 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ala-Keiteleen lähi-alueeseen (14.411) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143 metriä mpy.
Taitouinti kesäolympialaisissa 1992

Barcelonan kesäolympialaisten 1992 taitouinnissa kilpailtiin kahden lajin, naisten yksin- ja pariuinnin, mitaleista.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Laji |  Kultaa |  Hopeaa |  Pronssia |
| Yksinuinti |  Kristen Babb-Sprague    Sylvie Fréchette | ei jaettu |  Fumiko Okuno |
| Pariuinti |  Yhdysvallat   Sarah Josephson   Karen Josephson |  Kanada   Vicky Vilagos   Penny Vilagos |  Japani   Fumiko Okuno   Aki Takayama |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2 |  Kanada | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3 |  Japani | 0 | 0 | 2 | 2 |
Taitouinti olympialaisissa
1896–1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1992 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Pelota (Näytöslaji) | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Rullaluistinhockey (Näytöslaji) | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo (Näytöslaji) | Taitouinti | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Otto Rehhagel

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 9. elokuuta 1938 (ikä 86)
Syntymäpaikka: Essen, Nordrhein-Westfalen, Saksa
Pituus: 177 senttimetriä
Seura
Seura: –
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1960–1963 1963–1965 1965–1972 |  Rot-Weiss Essen  Hertha Berlin   1. FC Kaiserslautern |  ?(?) 53(6) 148(16) |
Valmennusura
1974–1975 1976 1976–1978 1978–1979 1979–1980 1981–1995 1995–1996 1996–2000 2001–2010 2012:  Kickers Offenbach  SV Werder Bremen  Borussia Dortmund  Arminia Bielefeld  Fortuna Düsseldorf  SV Werder Bremen  FC Bayern München  1. FC Kaiserslautern  Kreikan maajoukkue  Hertha BSC
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Otto Rehhagel (s. 9. elokuuta 1938) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.
Lähes 40-vuotisen valmennusuran tehnyt Rehhagel voitti urallaan kolme Saksan Bundesliigan mestaruutta. Hän luotsasi Kreikan maajoukkueen yllättäen Euroopan mestariksi 2004.
Rehhagel on Jupp Heynckesin ohella ainoa henkilö, joka on pelaajana ja valmentajana osallistunut yhteensä yli tuhanteen Bundesliiga-otteluun.
Ura pelaajana

Pelaajaurallaan Rehhagel edusti Rot-Weiss Esseniä (1960–1963), Hertha BSC Berliniä (1963–1965) ja 1. FC Kaiserslauternia (1965–1972). Yhteensä hän pelasi Bundesliigassa 201 ottelua.
Meriitit pelaajana
Saksan Cupin hopeaa 1972
Meriitit valmentajana

Euroopan mestaruus: 2004
EM-1.kierros: 2008
MM-1.kierros: 2010
Saksan mestaruus: 1988, 1993, 1998
Saksan Cup: 1980, 1991, 1994
Saksan Supercup: 1988, 1993, 1994
Cup-voittajien Cup: 1992
Kunnianosoitukset

Vuoden kreikkalainen 2004
Ateenan kunniakaupunkilainen 2004
1. luokan Bundesverdienstkreuz 2005
Laureus: Vuoden joukkue -palkinto 2005
Walther-Bensemann-Sonderpreis: 2010
Otto Rehhagel (oikealla)
PPI-lääkkeet

PPI-lääkkeet (engl. proton-pump inhibitor) eli protonipumpun estäjät tai happosalpaajat vähentävät vatsahapon (suolahapon) eritystä estämällä sitä muodostavien protonipumppujen toimintaa, joita on mahalaukun sisäpintakudosten parietaalisoluissa.
PPI-bentsimidatsolien yleisrakenne. * on kiraliakeskus. X on N tai CH. Rn ovat atomiryhmiä. : on vapaa elektronipari. On myös imidatsolipyridiinejä kuten tenatopratsoli.
Vaikutuksensa vuoksi PPI-lääkkeitä käytetään usein ensisijaisena hoitona tai oireiden lievittäjinä muun muassa ei-erosiiviseen refluksitautiin, mahahaavaan yleisesti, esofagiittiin, tulehduskipulääkkeiden aiheuttamiin mahavaahoihin, Zollinger-Ellison oireyhtymään ja toiminnallisiin ylävatsavaivoihin (funktionaaliseen dyspepsiaan). Lääkkeitä käytetään usein nieltynä suun kautta. Poikkeustapauksissa lääke voidaan antaa pistoksena verenkiertoon. Tilanne voi olla tämä esimerkiksi sairaalaolosuhteissa tilanteissa, joissa potilas ei voi niellä tai jos vatsan happamuutta tulee vähentää välittömästi.
Joitain PPI-lääkkeitä kuten esimerkiksi pantopratsolia saa Suomesta ilman lääkereseptiä.
Historia

Euroopassa 1988 tuli myyntiin ensimmäinen PPI-lääke, omepratsoli, jonka patentoi jo 1979 Yhdysvalloissa Hässle AB.
Toimintamekanismi > PPI-lääkkeiden toiminta

Niellyt PPI-lääkkeet imeytyvät ohutsuolesta ja kulkeutuvat veressä parietaalisoluihin. PPI:t sitoutuvat parietaalisolujen protonipumppuihin estäen siten pumppujen toimintaa. Kaikissa tunnetuissa PPI-lääkkeissä on rikkiatomit, jotka muodostavat pumpun tiettyjen kysteiini-aminohappojen rikkien kanssa pysyviä disulfidisidoksia (–S–S–). Tämä kovalenttinen sidos pidentää lääkevaikutusta (suhteessa esim. väliaikaisiin ionisidoksiin). Siksi vaikutus lakkaa vasta kun keho valmistaa uusia pumppuja rikkisidoksellisten tilalle. Useimmilla PPI-lääkkeillä haponeritys vähenee 60–90 % annostuksesta riippuen ja kerta-annoksen jälkeen haponerityksen normalisoituminen kestää 4–6 vuorokautta. Monien PPI-lääkkeiden puoliintumisajat ovat noin tunnin, paitsi pitkäkestoisella tenatopratsolilla. Ihmisillä omepratsoli sitoutuu kysteiiniin, joka on pumpun aminohappoketjun 813. aminohappo, eli kohtaan C813 ja myös kohtaan C822. Lansopratsoli sitoutuu kohtiin C813 ja C321. Pantopratsoli ja tenatopratsoli sitoutuvat kohtiin C813 ja C822.
Tunnetut PPI:t ovat aihiolääkkeitä eli ne muuntuvat aktiiviseen muotoon vasta nieltynä vatsahappojen muuntaessa ne aktiiviseksi sulfenamidiksi tai sulfeenihapoksi. PPI-lääkkeiden pKa on usein 4–5, eli ne ovat heikosti emäksisiä. Ne ovat siis helposti protonoituvia ja siten lääkintävaikutteisia. Aktiivisessa muodossa olevien ja disulfidisidoksin sitoutumattomien PPI-lääkkeiden puoliintumisaika on vatsassa usein vain noin 2 minuuttia.
Pitkäaikaisessa käytössä keho kompensoi vatsahapon vähentymistä lisäten sen eritystä. Tällä ei kuitenkaan ole lääkkeen käyttäjän kannalta suurtakaan merkitystä.
Verestä PPI-aihiolääkkeitä päätyy maksaan, jossa sytokromi P450-järjestelmä metabolisoi ne nopeasti. CYP2C19 ja CYP3A4 ovat keskeisimmät hajotukseen osallistuvat entsyymit.
Toimintamekanismi > Protonipumppujärjestelmä

Parietaalisolujen protonipumput ovat toiminnallisesti P2-tyypin protoni/kalium-ATPaaseja eli H+/K+-ATPaaseja ja rakenteellisesti α,β-heterodimeerisiä. Ne läpäisevät solukalvon ollen osin vatsalaukun puolella. Ainakin ihmisillä ja joillain muilla nisäkkäillä pumpun toiminta on tiettävästi seuraavanlainen: mahalaukusta tuleva K+-ioni kiinnittyy pumpun solun ulkoiseen osaan. Ionin vuoksi pumpun erääseen aspartaattiin kiinnittynyt fosfaatti irtoaa (defosforylaatio). Pumpun konformaatio muuntuu, ja solun sisäpuolelle vapautuu irronnut fosfaatti ja K+. Solun sisäinen magnesiumiin sitoutunut ATP (MgATP) fosforyloi aspartaatin jälleen, jolloin pumppuun kiinnittyy solun sisältä protoni oksoniumionina (H3O+). Pumppu palaa lähtökonformaatioon vapauttaen happaman oksoniumionin vatsalaukkuun. K+ kiinnittyy pumppuun. Reaktiokierto toistuu.
Oksoniumioneita on parietaalisoluissa pääosin hiilihappoanhydraasien takia. Nämä reagoivat CO2- ja H2O-molekyylejä hiilihapoksi (H2CO3). Happo deprotonoituu karbonaatiksi (HCO3–) oksoniumioneja muodostaen. Karbonaatti siirtyy Cl–/HCO3–-antiportterille, joka on kiinnittynyt parietaalisolussa veren puoliseen kalvoon vatsalaukun puolisen kalvon sijaan. Antiportteri syöttää karbonaatin ulos solusta päästäen samanaikaisesti kloori-ionin (Cl–) soluun. Kloori diffusoituu parietaalisolun halki solunkalvoon kiinnittyneelle ja sen läpäisevälle Cl–/K+-symportterille. Tämä päästää samanaikaisesti ulos solusta K+- ja Cl–-ioneita vatsalaukkuun. Solun ulkopuolelle siirtynyt K+ voidaan ottaa takaisin sisälle protonipumppujen toimesta. K+-ioneita siis siirtyy järjestelmässä jatkuvasti sisään ja ulos solusta suljetussa ionien kierrätyssilmukassa.
Järjestelmän nettovaikutuksena siis vatsalaukkuun siirtyy H+- (oksoniumionina) ja Cl–-ioneita eli muodostuu suolahappoa (HCl).
Haittavaikutukset

PPI-lääkkeiden yleisiä haittavaikutuksia ovat: vatsakivut, ripuli, oksentelu, ilmavaivat, päänsärky, ummetus ja pahoinvointi. Näitä on vähintään joka sadannella ja enintään joka kymmenellä. Äkkinäinen PPI-lääkkeiden käytön lopettaminen ei ole suositeltavaa mikäli henkilöllä on Barrettin ruokatorvi tai mahahaava.
PPI-lääkkeiden pitkäaikainen, vuosia tai vuosikymmeniä jatkunut, käyttö lisää
luunmurtuman riskiä sillä PPI:t häiritsevät kalsiumin imeytymistä.
veren alhaisen magnesiumpitoisuuden (hypomagnesemian) riskiä tuntemattomalla tavalla.
B12-vitamiinin puutoksen riskiä, erityisesti suurin annoksin ja vanhuksilla. B12:n imeytyminen riippuu vatsan happamuudesta.
raudanpuuteanemian riskiä sillä PPI:t häiritsevät raudan imeytymistä.
munuaistulehduksen ja kroonisen munuaistaudin riskiä tuntemattomalla tavalla.
ehkä keuhkokuumeen riskiä tuntemattomalla tavalla. Ruuansulatuskanavan vähäinen happamuus saattaa ehkä edistää bakteerien kasvua mm. ruokatorven alueella.
ehkä Clostridium difficile-bakteeritartunnan riskiä ruuansulatuskanavan vähentyneen happamuuden vuoksi.
ehkä dementian riskiä. Tämä voisi johtua hermoston häiriöitä tunnetusti aiheuttavasta B12-vitamiinin puutoksesta ja joissain tutkimuksissa havaitusta beeta-amyloidiplakkien lisääntyneestä määrästä aivoissa.
Yhteisvaikutukset

PPI-lääkkeet vaikuttavat joidenkin lääkkeiden tehoon ja päinvastoin. Yleisesti ottaen P450-entsyymeihin vaikuttavien tai niissä metabolisoituvien aineiden yhteiskäyttö voi pidentää tai lyhentää PPI-lääkkeiden kestoa.
Yleistäen ja tarkemmasta PPI-lääkkeestä ehkä riippuen PPI:t
kasvattavat mm. bentsodiatsepiinien (esim. diatsepaamin), fenytoiinin, varfariinin, fenprokumonin, sitralopraamin, klomipramiinin, imipramiinin, fluvoksamiinin, essitalopraamin ja vorikonatsolin tehoa.
vähentävät merkittävästi mm. atatsanaviirin, nelfinaviirin ja sakinaviirin tehoa – erityisesti näiden HIV-lääkkeiden kanssa PPI-lääkkeitä ei siten kannata käyttää samanaikaisesti. Myös mm. klopidogreelin, rifampisiinin, erytromysiinin, itrakonatsolin, ketokonatsolin, posakonatsolin, bosutinidin, dabigatraanin ja doksisykliinin teho heikkenee PPI-lääkkeiden käytön aikana.
toimivat huonommin käytettäessä antasideja, sukralfaattia, mäkikuismaa tai neidonhiuspuuta.
Digoksiinin, siklosporiinin ja takrolimuusin teho ehkä kasvaa PPI-lääkkeiden käytön aikana.
Lääkevalmisteita

Suomessa ainakin 2014 lääkekäytössä olleita PPI-lääkkeitä olivat:
Esomepratsoli
Lansopratsoli, rasemaatti
Omepratsoli
Pantopratsoli
Rabepratsoli
Muita PPI-lääkkeitä ovat muun muassa:
Atselopratsoli
Dekslansopratsoli,  lansopratsolin (R)-(+)-enantiomeeri
Ilapratsoli
Leminopratsoli
Pikopratsoli
Pumapratsoli
Savipratsoli
Tenatopratsoli
Timopratsoli
PPI-lääkkeiden aktivoituminen.
Edellä kuvattu pumppujärjestelmä.
Pariet on Suomessa reseptillä myytävä rabepratsolia sisältävä PPI-lääke.
Nurmoo – Huuto lakeudelta

| Nurmoo – Huuto lakeudelta |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Harri J. Rantala
Käsikirjoittaja:  Harri J. Rantala
Tuottaja:  Harri J. Rantala
Säveltäjä:  Tapio Ylinen
Kuvaaja:  Anton Verho
Leikkaaja:  Harri J. Rantala
Pääosat:  Eerik Kantokoski Anna Alkiomaa Oskari Katajisto Kalevi Haapoja Panu Mikkola
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Nurmo-Filmi
Ensi-ilta:  2009
Kesto:  30 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Seuraaja:  Kotiinpaluu (vuoden 2010 elokuva)
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nurmoo – Huuto lakeudelta on Harri J. Rantalan ohjaama lyhytelokuva vuodelta 2009. Sen pääosissa näyttelevät Eerik Kantokoski, Anna Alkiomaa, Oskari Katajisto, Kalevi Haapoja ja Panu Mikkola.
Synopsis

On kesä 1939 ja pienessä Nurmon maalaiskylässä suunnitellaan kansainvälistä painiottelua. Painijoukkue vetäytyy kapteeninsa Erkin johdolla harjoituksiin lakeudelle. Myös kylän tytöt saapuvat lakeudelle ja majoittuvat joen vastarannalle. Erkki kokee elämänsä rakkauden kaupunkilaisopiskelija Annan kanssa. Kesä kuluu painiessa, maataloustöitä tehdessä ja Annan kouluttamisessa emännäksi. Syksyn saapuessa kaikki kuitenkin muuttuu.
Historiallinen pohja

Nurmo oli 1930-luvulla maailman paras pitäjä painissa.[lähde? ] Olympiamenestyksen myötä nurmolaiset alkoivat suunnitella ottelua muuta maailmaa vastaan. Valmisteluitakin ehdittiin tehdä, kunnes maailmanpoliittinen tilanne kärjistyi syksyllä 1939 ja maaottelu muuta maailmaa vastaan jäi vain legendaksi.
Kuvaukset

Elokuva kuvattiin kesällä 2008 Nurmossa ja Ilmajoella.
Festivaalit

Nurmoo – Huuto lakeudelta kutsuttiin kaikkiaan 33 festivaalille 18 maassa.
Festivaalit > Merkittävimmät festivaalit

62. Cannes Film Festival, Ranska 2009 (Short Film Corner)
17. St. Petersburg International Film Festival, Venäjä 2009 (Official Competition)
8. Dokufest International Film Festival, Prizren Kosovo 2009 (Official Competition)
22. Rakkautta & Anarkiaa, Helsinki Suomi 2009 (Official Selection)
12. Auburn International Film Festival, Sydney Australia 2009 (Official Competition)
17. Santiago International Film Festival, Santiago Chile 2009 (Official Competition)
3. L'Aquila International Film Festival, L'Aquila Italia 2009 (Official Competition)
11. Madurai International Film Festival, Madurai Intia 2009 (Official Competition)
11. Dhaka International Film Festival, Dhaka Bangladesh 2010 (Official Competition)
33. Grenzland-Filmtage Film Festival, Selb Saksa 2010 (Official Competition)
62. Montecatini International Film Festival, Montecatini Terme Italia 2011 (Official Competition)
Palkinnot

36. Slow International Film Festival, Eger Unkari 2009
Diploma of the Jury
3. L'Aquila International Film Festival, L'Aquila Italia 2009
Honourable Mention
38. Festival der Nationen, Ebensee Itävalta 2010
Honourable Mention
Suomen ensi-ilta ja elokuvateatterilevitys

Nurmoo sai elokuvateatteriensi-iltansa Seinäjoella Bio Marilyn 1:ssä 16. lokakuuta 2009. Elokuvaa esitettiin elokuvateattereissa seitsemässä kaupungissa yhteensä 45 näytöstä.
Elokuva oli ensi-iltaviikollaan näkyvästi esillä kotimaisessa mediassa. Useat lehdet, TV ja radio uutisoivat elokuvasta.
Ensi-ilta Kosovossa

Nurmoo oli ensimmäinen suomalainen näytelmäelokuva, joka sai ensi-illan itsenäisessä Kosovossa. Ensi-ilta 7. elokuuta 2009 Prizrenin elokuvajuhlilla keräsi paikalle 650 hengen yleisön. Paikalla ensi-illassa olivat myös elokuvan ohjaaja Harri J. Rantala, suomen Kosovon suurlähetystön edustajat ja Tampereen elokuvajuhlien johtaja. Ensi-iltayleisössä oli myös useita suomalaisia ja saksalaisia KFOR-sotilaita.
Ensi-ilta oli näkyvästi esillä myös kosovolaisessa mediassa.
Media

Nurmoo-elokuvasta kirjoitettiin festivaalimenestyksen myötä yli sata lehtijuttua ja elokuva oli myös laajasti esillä useilla TV- ja radiokanavilla ympäri maailmaa.
Elokuvasta kirjoitettiin muun muassa Varietyssä ja Chicago Sun-Timesissa. Kotimaassa lehdistö ja sähköinen media seurasivat tiiviisti elokuvan valmistumista kuvauksista ensi-iltaan.
Ilkan päätoimittaja Matti Kalliokoski omisti 18. lokakuuta 2009 pääkirjoituksensa elokuvalle. Kalliokosken mukaan "Suomessa on ainutlaatuista, että puolen tunnin mittainen lyhytelokuva kasvaa tällaisiin mittoihin. Siihen on kuitenkin yksinkertainen selitys: Nurmoo - Huuto lakeudelta on hyvä elokuva. Se on tiukasti paikallinen, mutta kohoaa myös yleisempiin mittoihin ja merkityksiin."
Taiteenkeskustoimikunnan Arsis-lehdessä 3/2009 oli laaja artikkeli elokuvan kansainvälisestä festivaalilevityksestä.
DVD

Nurmoo julkaistiin DVD:llä 8. kesäkuuta 2012. DVD:llä on lisäksi myös Rantalan aiempi lyhytelokuva Mutalan raitilla (2005).
Taitouinti kesäolympialaisissa 1996

Atlantan kesäolympialaisten 1996 taitouinnissa kilpailtiin vain yhdessä lajissa, naisten joukkueohjelmassa.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| Sija | Maa | Joukkue | Pisteet |
|  |  Yhdysvallat | Suzannah Bianco Tammy Cleland Becky Dyroen-Lancer Heather Pease Jill Savery Nathalie Schneyder Heather Simmons-Carrasco Jill Suddeth Emily Lesueur Margot Thien | 99.720 |
|  |  Kanada | Karen Clark Sylvie Frechette Janice Bremner Karen Fonteyne Christine Larsen Erin Woodley Cari Read Lisa Alexander Valerie Hould-Marchand Kasia Kulesza | 98.367 |
|  |  Japani | Miya Tachibana Akiko Kawase Rei Jimbo Miho Takeda Raika Fujii Miho Kawabe Junko Tanaka Riho Nakajima Mayuko Fujiki Kaori Takahashi | 97.753 |
| 4. |  Venäjä |  | 97.260 |
| 5. |  Ranska |  | 96.076 |
| 6. |  Italia |  | 94.253 |
| 7. |  Kiina |  | 94.124 |
| 8. |  Meksiko |  | 93.836 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2 |  Kanada | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 |  Japani | 0 | 0 | 1 | 1 |
Taitouinti olympialaisissa
1896–1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1996 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Softball | Soutu | Sulkapallo | Taitouinti | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Suicide Inc.

| Suicide Inc>  Unveiled |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 7.–8. tammikuuta 2000 Studio Watercastle
 Julkaistu: 2001
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 12.00
 Levy-yhtiö: Shades of Autumn
Unveiledin muut julkaisut
|   | Suicide Inc. 2001 | Anti-God Behavior 2002 |
Suicide Inc. on suomalaisen black metal -yhtyeen Unveiledin EP-levy. Se on julkaistu vuonna 2001 levymerkillä Shades of Autumn. Levystä julkaistiin rajoitettu 333:n kappaleen käsin numeroitu painos.
Kappaleet

Kappaleet säveltänyt Mynni Luukkainen ja sanoittanut Nebiros.
The Poet and the Martyrdom – 5.13
Empirium Sathanas – 6.47
Kokoonpano

Nebiros – laulu
Lord Luukkainen – kitara, basso
Santtu Rautio – kitara
Gorath Moonthorn – rummut
Aiheesta muualla

Albumi Suicide Inc. Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Suicide Inc. discogs.com -sivustolla
Sulkavan kirjasto

| Sulkavan kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Etelätuvantie 1, 58700 Sulkava
Koordinaatit:  61.78405°N, 28.36901°E
Tyyppi:  kunnankirjasto
Kotisivut
Sulkavan kirjasto on Sulkavalla toimiva yleinen kunnankirjasto. Sulkavan kirkonkylällä sijaitsevan Sulkavan pääkirjaston ohella Sulkavan Lohilahden alakoululla toimii rajoitetummin avoinna oleva Lohilahden lainausasema. Lisäksi tarjotaan verkkokirjaston palveluja.
Sulkavan pääkirjaston lähistöllä toimii esimerkiksi Sulkavan yhtenäiskoulu ja Sulkavan lukio. Elokuussa 2020 uutisoitiin, että Sulkavan pääkirjastossa opiskeli ja työskenteli paikkakuntalaisten ohella päivittäin joukko mökkiläisiä etäyhteyksien avulla.
Aiheesta muualla

Toimittaja ja kirjailija Marko Pulkkinen vieraili Sulkavan kirjastolla (18.12.2019)  (sulkavalehti.fi)
Säätiedotuksia merenkulkijoille

| Säätiedotuksia merenkulkijoille Aknestik |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. huhtikuuta 1996
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 44.45
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Aknestikin muut julkaisut
| Onni 1994 | Säätiedotuksia merenkulkijoille 1996 | Hittejä, piisejä ja hittipiisejä 1997 |
Säätiedotuksia merenkulkijoille on suomalaisen Aknestik-yhtyeen neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1996.
Kappaleet

Jokapäivä – 4.02
Vien sun sydämen pohjoiseen – 3.57
Hellemaa – 3.36
Loppuelämä – 3.44
Onnettomuus – 4.24
Poutaa – 4.33
Samaa lajia – 4.29
Rock'n'Roll – 3.24
Minä, Mikko ja Tiina – 2.19
Pohjanmaan joet – 4.25
Näkemiin Josefine – 5.52
Aiheesta muualla

Säätiedotuksia merenkulkijoille discogs.com -sivustolla