stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Admiraltyn metroasema
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Admiraltyn metroasema Wikimedia Commonsissa
Admiraltyn metroasema Singaporen liikennelaitoksen sivuilla (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltävä asema: Woodlands | North South Line | Seuraava asema: Sembawang |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Admiralty MRT Station
Käännös suomeksi
Petteri Salomaa

Juha Petteri Salomaa (s. 26. elokuuta 1961 Helsinki) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni. Salomaa voitti Lappeenrannan valtakunnalliset laulukilpailut vuonna 1981. Oopperalaulajan loppututkinnon Salomaa suoritti Sibelius-Akatemiassa 1989 ja musiikin tohtorin tutkinnon 2003. Salomaa toimi Sibelius-Akatemian laulumusiikin määräaikaisena professorina 2003–2008. Hänet nimitettiin uudelleen laulutaiteen professorin tehtävään viiden vuoden määräajaksi 1.8.2014 alkaen.
Salomaa on esiintynyt eri oopperataloissa, tehnyt lukuisia rooleja ja yli 30 levytystä. Hän vierailee muun muassa Suomen Kansallisoopperassa.
Salomaa oli Sysmän Suvisoiton taiteellinen johtaja 2000–2005.
Petteri Salomaa toimi Taideyliopiston hallituksessa 2018–2021.
Aiheesta muualla

Festium Oy (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  IdRef
Jere Heikkinen

Jere Heikkinen (s. 15. marraskuuta 2003) on suomalainen pesäpalloilija. Heikkinen on Sotkamon Jymyn kasvatti ja edustaa kaudella 2025 Haminan palloilijoita. Jo kaudella 2023 hän edusti vuokrasopimuksella Ykköspesiksessä pelannutta Haminan Palloilijoita joukkueen noustessa miesten Superpesikseen. Heikkinen voitti junioriurallaan kolme B-poikien SM-kultaa. Hän pelaa sisäpelissä kotiuttajana ja ulkokentällä polttolinjassa. Heikkisen sopimus Haminan palloilijoiden kanssa kattaa kauden 2025.
Ennen kauden 2025 alkua Heikkinen on pelannut Sotkamon Jymyssä 22 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt 0+14=14 juoksua ja kerännyt 89 kärkilyöntiä. Ykköspesiksessä Heikkinen on pelannut Sotkamon Jymyn kakkosjoukkueessa, Haapajärven Pesä-Kiiloissa, Haminan Palloilijoissa sekä Simon Kirissä yhteensä 70  ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt 2+78=80 juoksua, tuonut 23 juoksua ja kerännyt 250 kärkilyöntiä.
Jan Sundberg

Jan Sundberg (s. 12. tammikuuta 1949) on suomenruotsalainen valtiotieteilijä ja Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin professori emeritus. Hän oli yleisen valtio-opin ruotsinkielisen professorin tehtävässä vuosina 1994–2017. Sundberg on julkaissut monia tutkimuksia suomalaisesta puoluejärjestelmästä niin englanniksi kuin ruotsiksi.
Mielipiteitä ja lausuntoja

Sundberg on vastustanut Suomen kuntauudistusta ja aikomusta vähentää kuntien määrää jopa sadalla vuoden 2005 tasosta. Hänen mukaansa uudistuksessa taloudelle annetaan liian suuri merkitys ja demokratian toimivuus unohtuu. Sundberg väläyttää myös, että syy poliittisen osallistumisen vähenemiseen ja äänestysvilkkauden laskuun voi olla kuntademokratian heikkenemisessä.
Vuonna 2013 Yle uutisoi, että Sundbergin tietokoneelta oli lähetetty vihaviestejä ruotsinkielisille suomalaisille.
Sundberg on antanut usein haastatteluja ulkomaisille tiedotusvälineille Suomen politiikkaa koskien. Vuoden 2015 vaalien jälkeen Sundberg arveli norjalaisessa Aftenpostenissa, että perussuomalaisten istuessa hallituksessa Itä-Suomessa pakollinen ruotsin opetus poistuu ja tilalle tulee pakkovenäjä.
Käännös suomeksi
Tuiki, tuiki, tähtönen

Tuiki, tuiki, tähtönen (engl. Twinkle, Twinkle, Little Star) on lastenlaulu, joka tunnetaan monissa maissa. Laulun englanninkielisessä versiossa on yhdistetty ranskalainen laulu Ah! Vous dirai-je, Maman (Koska meitä käsketään) vuodelta 1761 ja englantilainen runo, Jane Taylorin kirjoittama The Star. The Star ilmestyi vuonna 1806 Jane Taylorin ja hänen sisarensa Ann Taylorin kokoelmassa Rhymes for the Nursery. W. A. Mozart sävelsi vuosien 1781–1782 paikkeilla 12 muunnelmaa laulusta Ah vous dirai-je, Maman (KV 265).
Laulun suomenkieliset sanat on tehnyt Maisa Krokfors. Samaa sävelmää on käytetty useissa muissakin lauluissa, joista Suomessa tunnetuimpia ovat olleet varsinkin kansakouluissa ennen yleisesti laulettu Koska meitä käsketään ja Aakkoslaulu.
"Twinkle, Twinkle, Little Star" on mukana Emile Berlinerin ensimmäisillä kaupallisilla gramofonilevyillä. Vuoden 1890 tienoilla äänitetyt "The Lord’s Prayer" ja "Twinkle Twinkle Little Star" valittiin Yhdysvaltain kansalliseen ääniterekisteriin, National Recording Registryyn vuonna 2003.
Aiheesta muualla

Alkuperäinen melodia
Koska meitä käsketään (wikiaineisto)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pallosienet

| Pallosienet |
| --- | --- |
 Geodia cydonium
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Sienieläimet Porifera
Luokka::  Sarveispiisienet Demospongiae
Lahko::  Tetractinellida
Heimo::  Pallosienet Geodiidae  Gray, 1867
Alaheimot ja suvut
 Erylinae Antares  Caminella  Caminus  Erylus  Melophlus  Pachymatisma  Penares  Geodiinae  Geodia  Depressiogeodia 
Katso myös
   Pallosienet Wikispeciesissä   Pallosienet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pallosienet (Geodiidae) on sarveispiisieniin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.
Taksonomia ja anatomia

Pallosienet jaetaan kahteen alaheimoon ja yhteensä yhdeksään sukuun. Toisinaan Erylinae-alaheimo erotetaan omaksi heimokseen Erylidae, mutta se ei ole monofyleettinen. Lajien rakenne muodostuu proteiinisäikeistä, joita tukevat piidioksidista koostuvat piikit eli spikulit. Pallosienet ovat monimuotoisia, ja voivat olla levymäisiä, haarautuneita, pallomaisia, maljamaisia tai epämääräisiä. Väriltään pallosienet ovat harmaita tai ruskeita.
Gösta Jansson (yleisurheilija)

Gösta Edvin Jansson (8. helmikuuta 1903 Tikkurila, Helsingin mlk – 20. toukokuuta 1958 Tikkurila, Helsingin mlk) oli suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija. Urheilu-uransa jälkeen 1930-luvulla hän oli urheilutoimittaja ja kouluttautui samalla lakimieheksi.
Urheilu-ura

Jansson edusti urallaan Helsingin IFK:ta, jonka riveissä hän saavutti viestikultaa 4 x 400 metrillä vuosina 1923–27 ja henkilökohtaisilla matkoilla 1923 hopeaa 400 ja 800 metrillä, 1924 pronssia 800 metrillä, 1925 hopeaa 800 ja 1500 metrillä, 1926 hopeaa 800 ja 1500 metrillä sekä vielä 1930 pronssia 400 metrillä. Kaikkiaan siis hän saavutti viisi viestimestaruutta sekä henkilökohtaisesti kuusi hopeaa ja kaksi pronssia.
Jansson oli Suomen edustajana Pariisin olympialaisissa 1924 800 metrillä, jossa hän sijoittui 800 metrin välierässään seitsemänneksi. Maaotteluedustuksia kertyi kaikkiaan neljä, joista vuonna 1923 hän voitti Ranska-maaottelun 800 metriä.
Ennätykset

400 m: 50,8 (1930)
800 m: 1.56,7 (1929)
1 500 m: 4.01,7 (1924)
Urheilu-uran jälkeinen aika

Gösta Jansson toimi urheilu-uransa jälkeen vuosina 1930–34 STT:n ja Suomenmaan urheilutoimittajana nimimerkillä "Jana". Hän suoritti samoihin aikoihin Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon.
Muuta

Gösta Janssonin veli oli YK-diplomaatti Kurt Jansson, jonka poika Harri Jansson seurasi 1960-luvulla setänsä Göstan urheilu-uraa eli saavutti SM-mitaleja 800 metrillä ja SM-viesteissä HIFK:n edustajana.
Aiheesta muualla

Siukonen, Markku: Suuri olympiateos 12: Urheilukunniamme puolustajat – Suomen olympiaedustajat 1906–2000, s. 92.  Jyväskylä:  Graface, 2001.  ISBN 951-98673-1-7
Gösta Jansson (yleisurheilija) Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Pad thai

| Pad thai phat thai |
| --- | --- |

Alkuperä
Alkuperämaa:  Thaimaa
Tiedot
Ruokalaji:  alku- tai pääruoka
Tyyppi:  riisinuudeliruoka
Tarjoilu:  lämpimänä
Pääainesosat:  riisinuudelit
Pad thai tai phat thai on thaimaalainen riisinuudeliruoka ja yksi maan kansallisruoista. Paistettujen nuudelien lisäksi annos sisältää monia muita raaka-aineita, jotka voivat vaihdella alueittain. Thaimaassa pad thai on suosittu katuruoka.
Padthain tarkasta alkuperästä on useampia eri tarinoita. Mahdollisesti se on saapunut Thaimaahan joko kiinalaisten kauppaiden mukana, tai Vietnamista. Kansallisruokana pad thai sai alkunsa toisen maailmansodan aikana. Sota oli nostattanut riisin tuotannon hintaa ja Thaimaassa kansaa kehotettiin alkamaan käyttää muita paikallisesti tuotettuja raaka-aineita, kuten nuudeleita. Maan tuolloinen pääministeri Phibun Songkhram loi uuden kansallisruuan nimeltä kway teow pad Thai, eli suomeksi thai-tyyliin paistetut nuudelit. Myöhemmin nimi lyhentyi nykyiseen muotoonsa. Phibun loi myös annoksessa käytettävät sen Chan-nuudelit, jotka saivat nimensä Thaimaan Chanthaburin maakunnan mukaan.
Annoksen tarkemmat raaka-aineet vaihtelevat esimerkiksi eri alueiden mukaan. Tavallisesti paistetut nuudelit tarjoillaan tofun, itujen ja muiden vihannesten kanssa. Muita yleisiä annoksen osia ovat esimerkiksi pähkinät, katkaravut, kananmuna ja chili. Pad thai-kastike sisältää tavallisesti ainakin kalakastiketta, tamarinditahnaa, limettimehua ja sokeria tai siirappia. Pad thai on yleinen katuruoka ja erityisen tunnettu se on maan pääkaupunki Bangkokissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pad thai Wikimedia Commonsissa
Huhtaniemi, Emmi: Pad China AntroBlogi. 18.2.2018.
Łódźin lääketieteellinen yliopisto

| Łódźin lääketieteellinen yliopisto> Uniwersytet Medyczny w Łodzi |
| --- | --- |
 Łódźin lääketieteellisen yliopiston rehtoraatin rakennus.
 lat. Universitas Medicus Lodzensis 
Perustettu:  2002
Tyyppi:  julkinen yliopisto
Sijainti:  Łódź, Łódźin voivodikunta  Puola (51.7698°N, 119.4537°E)
Osoite:  Al. Kościuszki 4, 90-419 Łódź
Sivusto:  en.umed.pl
Łódźin lääketieteellinen yliopisto (puol. Uniwersytet Medyczny w Łodzi; engl. Medical University of Lodz; lyhenne MUL) on Puolan Łódźissa toimiva lääketieteellinen yliopisto. Se perustettiin vuonna 2002 yhdistämällä aiempi Łódźin lääketieteellinen akatemia ja sotilasakatemia.
Yliopistossa opiskelee runsas 9 600 opiskelijaa, joista noin 800 on ulkomaalaisia. MUL on opiskelijamäärältään Puolan suurimpia lääketieteellisiä yliopistoja (Varsovan lääketieteellisen yliopiston ohella). Opintoja voi suorittaa myös englanniksi. Łódź on eräs Puolan korkeakouluopetuksen keskeisistä paikkakunnista. Kaupungissa on noin 65 000 opiskelijaa.
Kansallisessa vuoden 2024 Perspektywy-yliopistovertailussa yliopisto ylsi jaetulle 12. sijalle. Tunnetuista yliopistorankingeista brittiläinen THE sijoitti yliopiston maailmanlistansa sijaluokkaan 801-1000 (2025) runsaasta 2 000:sta arvioimastaan yliopistosta. Tässä vertailussa se oli maansa neljänneksi parhaiten pärjännyt yliopisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Łódźin lääketieteellinen yliopisto Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki
Puolan cup (jalkapallo)

Puolan cup (puol. Puchar Polski) on puolalainen jalkapalloturnaus. Siihen osallistuu yli 200 joukkuetta, ja se pelataan elokuusta toukokuuhun. Cupissa on alueelliset karsintaturnaukset, joiden voittajat pääsevät mukaan seuraavan vuoden pääturnaukseen. Hallitseva mestari on Wisła Kraków. Eniten mestaruuksia on voittanut Legia Varsova.
Pipolätkä Ruka

Pipolätkä Ruka on TD Productions Oy:n järjestämä pipolätkä tapahtuma Rukalla tammikuun puolivälissä. Pelit pelataan Kaltiolammella Eturinteiden ja ravintola Pisteen välittömässä läheisyydessä sekä Mäkihyppystadionilla. Tapahtuma alkaa torstaina ja päättyy lauantaina.
Voittajat

2025:
Mighty Dicks
Koputtajat
2024:
Sintix
Hautajärven Pallokerho
Mighty Dicks
2023:
Vuorelan Veikot
HC Nahkat
HC Väsyneet
2022:
Vuorelan Veikot
Wilhelm Devils
Varamiehet
2020:
Tunturipöllöt
Lepattava Lätty
Pienee Tilaa
2019:
Tunturipöllöt
45 All Stars
Lepattava Lätty
2018:
Tunturipöllöt
Jääkuutiot
HC Rässärit
2017:
HC Sintit
2016:
Lepattava Lätty
Aiheesta muualla

Pipolätka Ruka
Facebook
Instagram
Turku 1600-luvulla

Esihistoria
Kivikausi
Pronssikausi
Rautakausi
Keskiaika
1200-luku
1300-luku
1400-luku
Uusi aika
1500-luku
1600-luku
1700-luku
Uusin aika
1800-luku
1900-luku
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
1600-luvun Turku oli aiempia vuosisatoja rauhallisempi. Vielä Ruotsin sisällissota 1590-luvulla toi rauhattomuutta Turkuun, mutta 1600-luvulla kaupunki ei enää joutunut taistelutantereeksi. 1600-luvulla Turun asema laajan alueen keskuksena korostui entisestään, kun sinne perustettiin lukuisia uusia hallinto- ja koululaitoksia. Lääninhallitus kaupunkiin perustettiin vuonna 1617, Turun hovioikeus 1623, lukio 1630 ja Turun akatemia, Suomen ensimmäinen yliopisto, vuonna 1640. Ruotsi sai Itämeren alueella itselleen suurvalta-aseman, kun muut valtiot olivat 1600-luvun alun aikana heikentyneet.
Turun akatemian perustaminen

Valistunut hallitsija kuningatar Kristiina antoi käskyn perustaa Turkuun Suomen ensimmäinen yliopisto, Turun akatemia, vuonna 1640. Hanketta tukivat vahvasti myös kenraalikuvernööri Pietari Brahe ja Turun piispa Isaacus Rothovius. Suurvaltakaudella koulutukseen ja sivistykseen alettiin kiinnittää Ruotsissa aiempaa enemmän huomiota.lähde?
Turun Akatemia oli Ruotsin kolmas yliopisto. Pohjoismaiden vanhinta, Uppsalan yliopistoa kehitettiin, ja kruunu perusti uusia yliopistoja Turun ohella Tarttoon (1632) ja Lundiin (1666). Turussa yliopiston perustaminen toteutettiin käytännössä muuttamalla Turun kymnaasi yliopistoksi ja nimittämällä useimmat sen opettajat professoreiksi. Uuden yliopiston avajaiset pidettiin 15. heinäkuuta 1640.lähde?
Kenraalikuvernöörin virasto

Turun noin 3 000 hengen väestöä eivät enää 1600-luvulla muodostaneet ainoastaan papit, kauppiaat, käsityöläiset ja palvelijat, vaan myös ensimmäistä kertaa suuri joukko virkamiehiä, opiskelijoita ja yliopiston henkilökuntaa. Ensimmäinen Suomeen nimitetty kenraalikuvernööri otti kaupungin asuinpaikakseen 1620-luvulla. Sittemmin kreivi Pietari Brahe toimi Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1637–1640 ja 1648–1654 tehtävänään alueen hallinnon hoitaminen. Tätä tehtävää varten Turun linnassa oli kenraalikuvernöörin virasto.
Vanhin Turusta säilynyt kartta vuodelta 1634.
Pietari Brahen patsas sijaitsee Turun tuomiokirkkopuistossa.
Kuningatar Kristiina.
Turun akatemian vihkiäiset vuonna 1640, Albert Edelfeltin maalaus vuodelta 1902.
Botnia Express (juna)

Botnia Express oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden 1980-luvulla liikennöimä express-junavuoro. Juna aloitti liikennöintinsä 30. toukokuuta 1983 reitillä Seinäjoki–Helsinki ja sen tarkoitus oli tarjota nopea junayhteys Seinäjoelta Helsinkiin. Pari vuotta myöhemmin, kesäkuussa 1985 junaa alettiin liikennöidä Vaasasta Helsinkiin. Kesällä 1988 juna muuttui InterCity-vuoroksi.
Botnia Express EXP 36 lähti Vaasasta kello 5.40 ja saapui Helsinkiin kello 9.55. Paluujuna EXP 35 lähti Helsingistä kello 15.00 ja saapui Vaasaan puoli seitsemän aikoihin illalla. Juna pysähtyi Tervajoen, Seinäjoen, Parkanon ja Tampereen asemilla.
Astrid

| Astrid |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  27. marraskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Astri, Assi
Vastineita eri kielissä:  Àstrid, Estrid
Nimen alkuperä:  pohjoismainen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Astrid on vanha pohjoismainen naisen etunimi.  Nimen alkuosa viittaa aasoihin, loppuosa johtuu joko kaunista tai ratsastajatarta tarkoittavasta sanasta.
Suomessa nimi Astrid on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 6 795 naiselle ja muutamalle miehelle.  Suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Astridin nimipäivä on 27. marraskuuta.
Tunnettuja Astrideja

Astrid (1905–1935), Ruotsin prinsessa, Belgian kuningatar, kuningas Leopold III:n puoliso
Astrid (s. 1962), Belgian prinsessa
Astrid (s. 1932), Norjan prinsessa
Àstrid Bergès-Frisbey (s. 1986), espanjalais-ranskalainen näyttelijä
Astrid Berwald (1886–1982), ruotsalainen pianisti ja musiikkipedagogi
Astrid Båhl (s. 1959), saamelainen taiteilija, Saamen lipun suunnittelija
Astrid Cleve (1875–1958), ruotsalainen kasvitieteilijä, kemisti ja geologi
Astrid M. Fünderich (s. 1963), saksalainen näyttelijä
Astrid Gartz (1942–2022), suomalainen uutistoimittaja
Astrid Gjertsen (1928–2020), norjalainen poliitikko ja ministeri
Astrid Nøklebye Heiberg (1936–2020), norjalainen psykiatri, poliitikko ja ministeri
Astrid Henning-Jensen (1914–2002), tanskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Astrid Hoem (s. 1995), norjalainen poliitikko
Astrid Uhrenholdt Jacobsen (s. 1987), norjalainen maastohiihtäjä
Astrid Joutseno (1899–1962), suomalainen pianisti
Astrid Kirchherr (1938–2020), saksalainen valokuvaaja
Astrid Krag (s. 1982), tanskalainen poliitikko ja ministeri
Astrid Kumbernuss (s. 1970), saksalainen kuulantyöntäjä
Astrid Lindeberg (s. 1942), suomalainen koripalloilija ja kieltenopettaja
Astrid Linder (s. 1959), ruotsalainen liikenneturvallisuuden professori
Astrid Lindgren (1907–2002), ruotsalainen lastenkirjailija
Astrid Lulling (s. 1929), luxemburgilainen poliitikko
Astrid Pettersson (1909–1998), ruotsalainen kirjailija
Astrid Plane, yhdysvaltalainen muusikko
Astrid Qvist (1912–2022), yksi pitkäikäisimmistä suomalaisista, kuollessaan Pohjoismaiden vanhin asukas
Astrid Reponen-Juvas (1905–1940), suomalainen kansa- ja kielitieteilijä
Astrid Riska (1932–2010), suomalainen kanttori-urkuri ja kuoronjohtaja
Astrid Øyre Slind (s. 1988), norjalainen maastohiihtäjä
Astrid Smeplass, Astrid S (s. 1996), norjalainen laulaja ja lauluntekijä
Astrid Snäll (s. 1999), suomalainen estejuoksija
Astrid Swan (s. 1982), suomalainen muusikko ja laulaja
Astrid Thors (s. 1957), suomalainen poliitikko ja ministeri
Astrid Zachrison (1895–2008), aikoinaan vanhin elossa ollut ruotsalainen
Astrid Öberg (1907–1990), suomenruotsalainen kirjailija ja kääntäjä
Nimen muita merkityksiä

Astrid, ruotsalainen mikrosatelliitti
Astrid, suomalainen puurakenteinen purjealus
HMS Astrid, Ruotsin laivaston tykkivene
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Astrid Wikimedia Commonsissa
Karelia (juna)

Karelia oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden liikennöimä nimetty erikoispikajunavuoro Joensuusta Helsinkiin. Juna aloitti liikennöinnin 1972 ja se oli kulussa aina vuoteen 1992 asti. Vuoden 1974 aikatauluissa Karelia-juna EP 8 lähti Joensuusta kello 7.45 ja saapui Helsinkiin kello 13.55. Junan vastakkainen pari EP 7 lähti Helsingistä kello 16.05 ja saapui Joensuuhun kello 22.07. Junan pysähdyspaikat olivat Kitee, Parikkala, Imatra, Lappeenranta, Kouvola ja Lahti.
Imatra Express

Imatra Express oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden 1980-luvulla liikennöimä express-junavuoro Imatralta Helsinkiin. Juna aloitti liikennöinninsä 19. elokuuta 1985. Juna muuttui vuonna 1988 InterCity-vuoroksi.
Imatra Express EXP 18 oli kulussa maantaista lauantaihin ja lähti Imatralta kello 6.35 ja saapui Helsinkiin kello 9.30. Paluujuna EXP 17 oli kulussa sunnuntaista perjantaihin ja lähti Helsingistä kello 15.30 ja saapui Imatralle kello 18:43. Juna pysähtyi Lappeenrannan, Kouvolan ja Lahden asemilla.
Helsingin konepaja

Töölön tavara-asema vuoden 1930 aikoihin, taustalla vasemmalla Helsingin konepajan rakennuksia.
Helsingin konepaja oli Helsingin päärautatieaseman yhteydessä sijainnut valtionrautateiden konepaja, jossa valmistettiin ja huollettiin junavaunuja ja vetureita. Konepaja sekä sen yhteydessä olleet veturitallit ja tavaramakasiinit sijaitsivat rautatieaseman luoteispuolella nykyisen Elielinaukion, Sanomatalon, Holiday Inn -hotellin ja keskustakirjasto Oodin alueella.
Helsingin konepaja perustettiin vuonna 1861, vuotta ennen Helsinki–Hämeenlinna-radan käyttöönottoa. Siellä valmistettiin vuosina 1874 ja 1875 ensimmäiset Suomessa tehdyt veturit, kaksi A5-veturia, joita kutsuttiin ”Lankkihatuiksi”. Helsingin konepaja oli pitkään Valtionrautateiden tärkein konepaja. Siellä oli loppuaikoina noin tuhat työntekijää.
Tilanpuutteen vuoksi suurin osa Helsingin konepajan toiminnoista siirrettiin vuonna 1903 toimintansa aloittaneelle Pasilan konepajalle. Vanhalle konepajalle jäi vielä veturien rakentaminen ja huolto, kunnes nekin siirrettiin 1950-luvun alussa uudelle Hyvinkään konepajalle. Myös veturitallien toiminnot siirtyivät 1960- ja 1970-lukujen aikana uudelle Ilmalan varikolle. Helsingin konepajan rakennuksista osa purettiin jo 1960-luvun alkuun mennessä ja loputkin 1970-luvun lopussa ja 1980-luvun alussa. Ainoastaan rautateiden kiitotavaratoimistona palvellut veturitallin eteläinen päätysiipi on säilynyt, ja se tunnetaan nykyään ravintola Vltavan talona.
Konepajan pohjoispuolella toimi höyrysaha ja myöhemmin vuoteen 1962 Helsingin valimo. Lähistöllä oli myös vuoteen 1989 toiminut Töölön tavara-asema.
Kamen Rider

Kamen Rider (仮面ライダー, suomeksi Naamioitu Ratsastaja) on tunnettu ja menestynyt japanilainen "supersankariperhe", jonka on luonut Shotaro Ishimori. Ensimmäisen kerran sarjaa alettiin esittää vuonna 1971 TV Asahi -kanavalla Japanissa.
Alkuperäinen tarina

Alkuperäisessä sarjassa paha järjestö Shocker aiheutti harmia ympäri maailmaa. Valloittaakseen koko maailman, Shocker "värväsi" itsellensä agentteja, kidnappaamalla ihmisiä, muuttamalla heidät kyborgeiksi ja aivopesemällä heidät. Yksi uhreista, Takeshi Hongo, kuitenkin pelastettiin juuri ennen aivopesua. Taistellakseen Shockeria vastaan, Takeshista tuli naamioitu supersankari, "Kamen Rider".
Kun sarjan alkupään jaksoja kuvattiin, Takeshi Hongon näyttelijä, Hiroshi Fujioka, loukkaantui pahasti. Tämän vuoksi jaksossa 14 esiteltiin uusi "ratsastaja", nimeltään Hayato Ichimonji. Ichimonji pystyi muuttumaan Kamen Rideriksi (josta käytetään yleensä nimeä Kamen Rider #2), tekemällä erinäisten poseerausten liikesarjan, ja sanoen "Henshin!" (kirjaimellisesti käännettynä "muodonmuutos"). Tämä liikesarja osoittautui suosituksi lasten ja nuorten keskuudessa, ja sarjasta tuli menestys.
Katsojamäärien nostamiseksi Takeshi Hongo tuotiin takaisin jaksossa 40, nimellä "Kamen Rider #1". Sarjaa esitettiin 2 vuotta ja se päättyi jaksoon 98, jossa ratsastajat voittivat Gel-Shockerin. Sarjalle tehtiin useita jatko-osia, ja sen aloittamat teemat ovat esillä myös myöhemmissä sarjoissa.
Kamen Rider Suomessa

Yhtään Kamen Rider-sarjaa ei tiettävästi ole koskaan esitetty Suomessa ja se tunnetaan lähinnä japanilaisten sarjojen harrastajien parissa.
Savonia (juna)

Savonia oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden liikennöimä nimetty erikoispikajunavuoro. Junavuoro aloitti liikennöinnin 1972, tuolloin vielä erikoiskiitojuna-nimikkeellä (EK), Helsingistä Kuopioon. Seuraavana kesänä erikoiskiitojunista tuli erikoispikajunia ja Savonia alkoi liikennöidä Helsingistä Kontiomäelle asti. Vuonna 1987 junan pääteasemaksi tuli Iisalmi. Juna lopetti liikennöinnin vuonna 1993.
Vuoden 1974 aikatauluissa Savonia-juna EP 83 lähti Helsingistä kello 12.00 ja saapui Kontiomäelle kello 20.50. Junan vastakkainen pari EP 84 lähti Kontiomäeltä kello 8.55 ja saapui Helsinkiin 17.30. Juna pysähtyi Riihimäellä, Lahdessa, Kouvolassa, Mikkelissä, Pieksämäellä, Kuopiossa, Iisalmessa ja Kajaanissa.
Polaria (juna)

Polaria oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden liikennöimä erikoispikajunavuoro Helsingistä Ouluun. Juna aloitti liikennöinninsä 1972 ja sen liikennöinti loppui 1979. Vuoden 1974 aikatauluissa Polaria-juna EP 53 lähti Helsingistä kello 7.00 ja saapui Ouluun kello 14.30. Junan vastakkaiseen suuntaan kulkeva pari EP 54 lähti Oulusta kello 16.00 ja saapui Helsinkiin kello 23.35. Juna pysähtyi Tampereen, Seinäjoen, Pännäisten, Kokkolan ja Ylivieskan asemilla.