stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jukurit kaudella 2001–2002
Ottelut Mestiksessä > Pudotuspelit

Jukurit sai puolivälieriin vastaansa Hermeksen ja meni suoraan jatkoon kolmesta otteluvoitosta. Jukureiden kolmosketju teki maaleja liukuhihnalta, eikä Hermeksestä ollut vastusta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Meillä on ollut onni pelata sellainen kausi, johon on sisältynyt runsaasti tavallista merkityksellisempiä pelejä ja erilaisten sarjojen avauksia. On ollut Mestis-kauden avaus, Continental Cup-turnaukset ja pudotuspelien avaus. | ” |
– Jukureiden päävalmentaja Risto Dufva. Länsi-Savo
Viikon huilannut jukurilauma eteni finaaliin suoraan kolmella voitolla välierissä vastaan asettunutta, väsynyttä KalPaa vastaan. Jukurit vei ensimmäisen kohtaamisen Mikkelissä näytöstyyliin, mutta seuraavana päivänä Kuopiossa pelattu ottelu venyi jatkoajalle saakka. KalPan kasvatti Niko Kantelinen hiljensi torstai-iltana Niiralan montun ja ottelusarja oli ensimmäistä kertaa katkolla lauantaina Mikkelissä. Voitettuaan myös kolmannen kohtaamisen, Jukurit eteni finaaliin KooKoota vastaan.
Ennen ottelusarjan alkua Jääkiekkoliiton julkaisema Kiekkolehti piti Jukureita selvänä ennakkosuosikkina mestariksi.
Ensimmäinen finaaliottelu pelattiin Kalevankankaalla lauantaina 30.3.2002. Jukurit piti kotiedun lukemin 5-1, ja yleisöä Kalevankankaalle oli löytänyt mukavat yli 3500 katsojaa. Seuraavana päivänä Kouvolassa nähtiin Jukureiden kauden parasta peliä koko ensimmäisen erän ajan. Tommi Nikkilä jukurimaalilla esitti jälleen loistavia torjuntoja, joten myös tämä ottelu päättyi Jukureiden 1-5 -voittoon.
Sarja oli ensimmäistä kertaa katkolla Mikkelissä joukkueiden kolmannessa kohtaamisessa. Ottelu oli aluksi nihkeää ja KooKoo karkasikin jo 0-1 johtoon. Jukurit kiri ottelussa lopulta tasoihin ja ohi. KooKoon päävalmentaja Reijo Mansikan povaama pitkä sarja jäi näkemättä, sillä Jukurit voitti ottelun lopulta 5-1.
Jukurit voitti siis toisen mestaruutensa heti perään, eikä joukkue kokenut pudotuspeleissä ainuttakaan tappiota. Ratkaisevaa finaaliottelua oli todistamassa Kalevankankaan ennätysyleisö, 4375 maksanutta katsojaa.
Pudotuspelien paras pistemies oli Petri Lehtonen saldolla 10+5=15.
Continental Cup

Rahapalkinnon lisäksi Jukurit sai palkinnoksi viime kauden Mestiksen mestaruudestaan paikan Suomen edustajana Continental Cupiin. Jukurit sai toisen kierroksen isännyyden Mikkeliin.
Continental Cup > Toisen kierroksen turnaus Mikkelissä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Toinen kierros oli taloudellisesti järkevä järjestettävä. Joukkueet kustansivat itse matkansa Helsinkiin, jonka jälkeen me vastasimme kuluista. Mainos- ja pääsylipputulot saimme pitää. Pystyimme kattamaan matkakulut Norjaan tämän turnauksen tuotolla. | ” |
– Jukureiden omistaja Jukka Toivakka. Länsi-Savo
Continental Cupiin otti osaa kaikkiaan 49 joukkuetta, joista 18 eteni suoraan toiselle kierrokselle, näin myös Jukurit. Toinen kierros pelattiin kuudessa lohkossa, joiden voittajat etenivät seuraavalle kierrokselle. Mikkelissä 19.-21.10.2001 järjestetyssä turnauksessa pelasivat Jukureiden lisäksi Latvian mestari HK Riiga 2000, Norjan kakkonen Storhamar IL sekä ensimmäisen kierroksen kautta ranskalainen HC Rouen.
Nihkeän alun jälkeen Jukureiden voittoputki löytyi lopulta. Storhamarin ja Rouenin kaato riitti turnauksen voittoon ja jatkoon pääsyyn. Näin Jukurit eteni Norjan Oslossa pelattavalle kolmannelle kierrokselle, josta oli mahdollisuus päästä tammikuun puolivälissä pelattavaan Sveitsin lopputurnaukseen.
Continental Cup > Kolmannen kierroksen turnaus Norjan Oslossa

Marraskuussa areenana oli Oslon jäähalli ja vastassa nimekkäät eurooppalaiset seurat kuten London Knights, Verenga sekä Anglet Hormadi. Etenkin englantilaisjoukkue oli kooltaan lähes kaksinkertainen. Jukurit onnistui kuitenkin voittamaan lontoolaiset 5-2 ja selvitti Oslon turnauksen ilman ainuttakaan tappiota.
Petri Lehtonen muistelee Jesse Kemppaisen haastattelussa Jukureiden nettisivuilla, kuinka Niko Kantelisella oli pitänyt kiirettä vielä pukukopin käytävälläkin, ja kuinka lontoolaisilla oli ollut lista eliminoitavista jukuripelaajista.
Jukureiden loistavasti sujunut Oslon turnaus tarkoitti sitä, että Suomen kakkossarjatason joukkue oli selviytynyt Continental Cupin finaaliturnaukseen Sveitsin Zürichiin.
Continental Cup > Lopputurnaus Sveitsin Zürichissä

Jukurit matkusti joulutauon jälkeen tammikuun puolivälissä Sveitsin Zürichiin, jossa oli edessä Continental Cupin lopputurnaus. Mikkeliläiset kohtasivat välierissä isäntäjoukkue Zürich Lionsin, joka taistelee tulevaisuudessa muun muassa CHL:n jatkopaikasta Espoon Bluesin kanssa.
Hyvin taistellut jukurijoukkue hävisi Lionsille 4-3 ja jatkoi pronssiotteluun Slovenian sarjaa johtavaa Zvolenia vastaan. Jukurit koki tappion myös Zvolenille ja sijoittautui turnauksessa neljänneksi. Jukureiden kohtaloksi koitui alivoimapelaaminen, josta Zvolen rankaisi armotta. Jukurit oli turnauksen parhaiten liikkuva joukkue, mutta fyysisyyttä ei kuitenkaan löytynyt tarpeeksi.
Kyseessä on joka tapauksessa Jukureiden historian paras sijoitus Continental Cupissa ja Jukurit oli tehnyt vaikutuksen esityksillään maailmanlaajuisesti. Esimerkiksi Mikko Liukkonen sai myöhemmin sopimuksen Sveitsin HC Thurgauhun näiden pelien ansiosta.
Tilastot > Jukureiden Mestiksen runkosarjan sisäinen pistepörssi

Sisäinen pistepörssi.
| Pelipaikka | Pelaaja | O | M | S | P | +/- | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyökkääjä | Mikko Liukkonen | 43 | 26 | 28 | 54 | +27 | 20 |
| Hyökkääjä | Petri Lehtonen | 44 | 19 | 34 | 53 | +22 | 10 |
| Hyökkääjä | Lasse Kanerva | 43 | 21 | 22 | 43 | +20 | 33 |
| Hyökkääjä | Niko Kantelinen | 53 | 20 | 22 | 42 |  | 30 |
| Hyökkääjä | Jarno Honkonen | 43 | 15 | 22 | 37 | +18 | 16 |
| Puolustaja | Jari Korhonen | 37 | 14 | 13 | 27 | +23 | 30 |
| Puolustaja | Markku Erholtz | 44 | 5 | 21 | 26 | +17 | 22 |
| Hyökkääjä | Mikko Hakkarainen | 31 | 9 | 16 | 25 | +12 | 22 |
| Hyökkääjä | Antti Laakso | 42 | 5 | 18 | 23 | +9 | 14 |
| Hyökkääjä | Tuomo Jormakka | 37 | 4 | 19 | 23 | +7 | 8 |
| Hyökkääjä | Miikka Männikkö | 44 | 12 | 11 | 23 | +3 | 24 |
| Hyökkääjä | Marko Tauriainen | 40 | 14 | 9 | 23 | +12 | 10 |
| Puolustaja | Ville Hyrkäs | 44 | 8 | 9 | 17 | +17 | 40 |
| Puolustaja | Tommi Kovanen | 10 | 1 | 10 | 11 |  | 6 |
| Hyökkääjä | Tero Tourunen | 44 | 2 | 7 | 9 | +1 | 16 |
| Hyökkääjä | Jarno Tiilikainen | 27 | 2 | 4 | 6 | -5 | 33 |
| Puolustaja | Jani Ollanketo | 33 | 3 | 2 | 5 | +8 | 10 |
| Puolustaja | Esa Hämäläinen | 40 | 3 | 1 | 4 | +1 | 8 |
| Hyökkääjä | Pekka Saarenheimo | 7 | 3 | 0 | 3 | +2 | 0 |
| Puolustaja | Mikko Viitanen | 21 | 0 | 3 | 3 | +16 | 26 |
| Hyökkääjä | Timo Korhonen | 32 | 0 | 2 | 2 | +2 | 2 |
| Puolustaja | Petteri Muotka | 36 | 0 | 1 | 1 | -2 | 6 |
| Hyökkääjä | Janne Jokila | 4 | 0 | 1 | 1 | -2 | 0 |
| Hyökkääjä | Perttu Ahvenainen | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Hyökkääjä | Iivo Hokkanen | 1 | 0 | 0 | 0 | +1 | 0 |
| Hyökkääjä | Olli-Pekka Siiskonen | 6 | 0 | 0 | 0 | -1 | 0 |

| Maalivahdit | O | PO | M | S | P | RM | PMK | T |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tommi Nikkilä | 16 | 44 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2.35 | 90,60 |
| Jussi Reiskanen | 32 | 43 | 0 | 1 | 1 | 2 | 2.63 | 89,90 |
| Hannu Karp | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |  |  |
Tilastot > Jukureiden Mestiksen pudotuspelien sisäinen pistepörssi top-5

| Pelipaikka | Pelaaja | O | M | S | P | +/- | RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyökkääjä | Petri Lehtonen | 9 | 10 | 5 | 15 | +12 | 2 |
| Hyökkääjä | Jarno Honkonen | 9 | 4 | 9 | 13 | +7 | 4 |
| Puolustaja | Jari Korhonen | 9 | 3 | 10 | 13 | +13 | 10 |
| Hyökkääjä | Miikka Männikkö | 9 | 8 | 5 | 13 | +9 | 6 |
| Hyökkääjä | Lasse Kanerva | 9 | 4 | 7 | 11 | +11 | 0 |
Jäkäläautio

Ilmanlaadun tutkimusta jäkällillä. Puun rungolla on jaettuna koealoja siihen liittyen.
Jäkäläautio on alue, josta esimerkiksi happamoitumiselle tai raskasmetalleille herkät jäkälälajit ovat hävinneet. Jäkäläautioita onkin usein kaupunkien keskustoissa ja teollisuuslaitosten läheisyydessä. Herkät jäkälät ovat tällä tavoin hyviä bioindikaattoreita.
William Nylanderin havainnot

Helsingissä kasvoi jäkäliä runsaasti vielä 1850-luvulla. Helsingin yliopiston ensimmäinen kasvitieteen professori William Nylander julkaisi vuonna 1852 ensimmäisen tutkimuksen Helsingin ja sen lähialueen jäkälistä. Tuolloin Helsingissä kasvoi vielä raidankeuhkojäkälää keskustassakin. Raidankeuhkojäkälä sietää huonosti rikkidioksidia (SO2) ja vielä herkempi laji on riippunaava jota myös löytyi tuolloin Helsingin keskustasta. Nylander oli myös ensimmäinen Suomessa joka kiinnitti huomiota puiden rungoilla epifyyteinä kasvavien jäkälien ja ilmansaasteiden yhteyden.
Tutkimukset 1900-luvun alkupuolella

Seuraavan tutkimuksen teki vuonna 1933 kasvitiedettä opiskeleva Vilho Vaarna. Hän halusi selvittää puiden ja pensaiden rungoilla kasvavien jäkälien määrän ja kunnon. Hän ajatteli tutkimuksestaan olevan hyötyä seuraaville tutkijoille vertailuaineistona. Hänen tutkimusalueensa ylettyi pohjoisessa Pasilaan joten siinä ei ollut puhtaita luonnontilaisia alueita mukana.
Tuolloin jäkäläautio ulottui Helsingin alueella kantakaupungista Taka-Töölöön lännessä ja idässä Hermannin kaupunginosaan. Suunnilleen Pitkänsillan kohdalla oli kaistale jossa kituvat lehtijäkälät toimivat jäkäläaution saastuneimman alueen rajana. Siitä keskustaan päin ei kasvanut puiden rungoilla jäkäliä. Esimerkiksi keskellä oleva Vanha kirkkopuistossa ei puissa kasvanut ollenkaan jäkäliä rungoilla ja niiden kaarna oli nokista. Keskustassa saastuneinta aluetta ei puiden rungoilla kasvanut ollenkaan jäkäliä olivat Vaarnan mukaan Eteläsatama, Esplanadin puisto, Heikinkatu (nykyisin Mannerheimintie), Rautatiealue, Eläintarhanlahti. Kituvien lehtijäkälien ja kituvien pensasjäkälien vyöhykkeet ympäröivät jäkäläautiota rengasmaisena vyöhykkeenä.
Myöhemmin 1950-luvulla Helsingin seudun jäkälistä tehtiin kaksi pro gradu -opinnäytetyötä. Teuvo Nyberg tutki itäisen kantakaupungin jäkäliä ja tuolloin oli jäkäläautio laajentunut huomattavasti. Se ulottui tuolloin Kaivopuistosta Pasila-Kumpula-Vanhankaupunginlahti -linjalle. Marjatta Waris teki toisen tutkimuksen Munkkiniemessä missä ei tuolloin ollut jäkäläautiota. Sen länsikärjessä olevassa Lankiniemessä oli tuolloin niin sanotun normaalivyöhykkeen raja.
1980-luvun alun jälkeen

Ilman laatu on parantunut 1980-luvun alun jälkeen Helsingin keskustassa ja jäkälät ovat palanneet sinne. Vilkaasti liikenneöidyt liikenneväylien varret ovat edelleen alueita, joilta ei jäkäliä löydy. Liikenteen päästöjen vuoksi kaarna on liian happamoitunut jäkälille. Helsingin keskusta on osin muuttunut kituvien lehtijäkälien alueeksi ja esimerkiksi Vanha kirkkopuistossa kasvaa ainakin 20 eri jäkälälajia. Niistä runsalukuisin on sormipaisukarve. Kuitenkin sen vieressä kulkevan Lönnrotinkadun vieressä kasvavat puut ovat edelleen autojen päästöjen vuoksi happamoituneita.
Kirjallisuutta

Hosiaisluoma, Väinö: Puiden jäkälät Helsingin kantakaupungin ilmanlaadun kuvaajina vuonna 2000.  Helsinki:  Helsingin kaupungin ympäristökeskus, 2001.  ISBN 951-718-793-9.
Aiheesta muualla

Hosiaisluoma, Väinö: Puiden jäkälät Helsingin kantakaupungin ilmanlaadun kuvaajina vuonna 2000 Helsingin kaupunki.  14/2001. Viitattu 8.10.2019.
Laakkonen, Simo & Laurila, Sari & Kansanen, Pekka & Schulman, Harry (toim.): Näkökulmia Helsingin ympäristöhistoriaan - Kaupungin ja ympäristön muutos 1800- ja 1900-luvulla Helsingin kaupungin tietokeskus, Edita.  2001. Arkistoitu 29.6.2012. Viitattu 8.10.2019.
Oksanen, Jari: Runkojäkälät, IAP ja standardit, Bioindikaattorit Biologian laitos, Oulun universiteetti. Viitattu 8.10.2019.[vanhentunut linkki]
An Kum-ae

| Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten judo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Pohjois-Korea.Naisten judo. Olympialaiset  | Maa:   Pohjois-Korea> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | 52 kg |  |
|  Hopeaa | Peking 2008 | 52 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Kairo 2005 | 52 kg |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2007 | 52 kg |  |
| Aasian kisat  | Aasian kisat  | Aasian kisat  |  |
|  Kultaa | Doha 2006 | 52 kg |  |
|  Pronssia | Kanton 2010 | 52 kg |  |
| Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  | Aasian-mestaruuskilpailut  |  |
|  Pronssia | Almaty 2004 | 52 kg |  |
An Kum-ae (kor. 안 금애; s. 3. kesäkuuta 1980) on pohjoiskorealainen judoka ja olympiavoittaja. Hän kilpailee alle 52-kiloisten sarjassa, jossa hän voitti olympiakultaa Lontoossa 2012 ja hopeaa Pekingissä 2008. An on voittanut myös kaksi pronssimitalia MM-kisoissa, yhden kulta- ja pronssimitalin Aasian kisoissa ja yhden pronssin Aasian-mestaruuskilpailuista.
Ajosjärvi

| Ajosjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°03′12″N, 24°46′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Karttuanojaan 
Järvinumero:  35.775.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,4 m  
Rantaviiva:  1,313 km  
Pinta-ala:  5,741 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAjosjärvi 
Ajosjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä mpy.
Ala-Itävalta

| Ala-Itävalta Niederösterreich |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Itävalta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Sankt Pölten
 – Kuvernööri:  Johanna Mikl-Leitner
Pinta-ala:  19 186 km² (1.)
Väkiluku (2015):  1 636 778 (2.)
 – väestötiheys:  85,3 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  AT-3
 
Niederösterreich
Ala-Itävalta (saks. Niederösterreich)  on yksi Itävallan yhdeksästä osavaltiosta. Vuodesta 1986 osavaltion pääkaupunkina on ollut Sankt Pölten. Sitä ennen varsinaista pääkaupunkia ei ollut, ja osavaltion hallintoelimet sijaitsivat sen omien rajojen ulkopuolella Wienissä. Ala-Itävalta on pinta-alaltaan (19 186 km²) maan suurin ja asukasluvultaan (arviolta 1 636 778 vuonna 2015) toiseksi suurin osavaltio.
Ala-Itävalta sijaitsee Itävallan koillisosassa. Ala-Itävallan nimi juontuu siitä, että se sijaitsee alempana Enns-joen juoksulla kuin Ylä-Itävalta.
Ala-Itävalta rajoittuu pohjoisessa Tšekin tasavaltaan ja idässä Slovakiaan. Naapuriosavaltiot ovat lännessä Ylä-Itävalta, kaakossa Burgenland ja etelässä Steiermark.
Ala-Itävallalla on neljä osaa: Waldviertel (Viertel tarkoittaa neljännestä) ja Weinviertel Tonavan pohjoispuolella sekä Mostviertel ja Industrieviertel Tonavan eteläpuolella. Waldviertelin ja Weinviertelin raja on Manhartsberg, Most- ja Industrieviertelin välillä raja on Wienerwald.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ala-Itävalta Wikimedia Commonsissa
Ala-Itävallan viralliset verkkosivut (saksaksi)
Itävallan osavaltiot
Ala-Itävalta
Burgenland
Kärnten
Salzburg
Steiermark
Tiroli
Wien
Vorarlberg
Ylä-Itävalta
Ahvenlampi (Uurainen)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°28′25″N, 25°34′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niiniveden valuma-alue (14.34)
Laskuoja:  oja Konttilampeen 
Järvinumero:  14.346.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  165,7 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,707 km  
Pinta-ala:  3,263 ha  
Tilavuus:  0,0001906 km³ 
Keskisyvyys:  5,84 m  
Suurin syvyys:  14,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa Myllyperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 190 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 14,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niiniveden valuma-alueella (14.34), jonka Häkinjärven valuma-alueeseen (14.346) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 165,7 metriä mpy.
Ahvenlampi (Ylitornio)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°42′57″N, 24°58′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Kaupinoja 
Järvinumero:  67.976.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,6 m  
Rantaviiva:  1,731 km  
Pinta-ala:  14,072 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 14,1 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Jänkkäjoen valuma-alueeseen (67.976) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 175,6 metriä mpy.
Amiraliteettienpöllö

| Amiraliteettienpöllö> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Haukkapöllöt Ninox
Laji::  meeki
Kaksiosainen nimi
 Ninox meeki  (Rothschild & Hartert, 1914) 
Katso myös
   Amiraliteettienpöllö Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Amiraliteettienpöllö (Ninox meeki) on pöllöihin kuuluva lintu. Sillä on ruskea naamakiehkura, jossa ei ole merkkejä, punaruskea kruunu ja selkä, juovikkaat lentosulat ja pyrstö ja valkea alapuoli, jossa on punaruskaa raidoitusta.
Se on kotoperäinen Papua-Uudessa-Guineassa Amiraliteettisaarten Manussaarella.
Sen luontaisia elinympäristöjä ovat subtrooppiset ja trooppiset alavat metsät ja sitä tavataan myös maaseudulla puutarhoissa. Se on rajatulla elinalueella jokseenkin yleinen.
Aiheesta muualla

The Owl Pages - Manus Hawk Owl
Alinen Kivijärvi (Ikaalinen)

| Alinen Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°50′35″N, 23°14′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  Silmästeenoja 
Järvinumero:  35.584.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,6 m 
Rantaviiva:  1,95 km 
Pinta-ala:  0,0555 km² 
 fiAlinen Kivijärvi 
Alinen Kivijärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Luhalahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Alinen Kivijärvi on osa Pääjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 850 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa yli kolme kilometriä Pääjärvestä pohjoiseen. Ympäröivä maasto on soiden ja avokallioiden laikuttamaa metsämaastoa, jossa Alinen Kivijärvi on syntynyt maastossa olevaan murrokseen. Samaa murrosta myöten laskee järven laskuoja Silmästeenoja Pääjärveen. Järveen on kaivettu seitsemän ojaa, joista lyhimmät tuovat kuivatusvettä lähimmiltä soilta. Eräs tällainen oja on pienen ja pyöreän Kalatonlammen laskuoja, joka laskee Alisen Kivijärven eteläpäähän. Pisin suo-oja on Kaukaloistenvuoren pohjoispuolella kulkeva suo-ojia kokoava johto-oja, joka tuo Ahdetaron ja Kiimanevan laajoilta soilta kuivatusvedet. Silmästeenojan pohjoinen alku on Hörskönjärven laskuoja, joka laskee 700 metriä Alisen Kivijärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 2 kilometriä. Sen länsirantaa reunustaa kapea avosuon kaistale ja itäranta on kuivempaa maata, vaikka sielläkin on suomaa-alueita. Juuri itärannalla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet läheisiltä metsäautoteiltä.
Ahvenlampi (Ähtäri, Patamanperä)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
 Ahvenlampi elokuussa 2022.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°41′36″N, 24°15′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kolunjoen valuma-alue (35.46)
Laskuoja:  oja Linnanpuroon 
Järvinumero:  35.461.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  205,3 m  
Rantaviiva:  0,746 km  
Pinta-ala:  2,878 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Patamanperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Kolunjoen alaosan alueeseen (35.461) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 205,3 metriä mpy.
Alinen Hähkälammi

| Alinen Hähkälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°48′45″N, 23°25′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Hihkiönjokeen 
Järvinumero:  35.581.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,4 m 
Rantaviiva:  2,182 km 
Pinta-ala:  0,08858 km² 
 fiAlinen Hähkälammi 
Alinen Hähkälammi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Alinen Hähkälammi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 700 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 8,9 hehtaaria. Se sijaitsee sen luoteis-kaakko-suuntaisen maaperän murroksen luoteispäässä, jossa Alinen Tuohisurma sijaitsee. Lampea reunustaa kolme mäkeä, joiden keskellä sijaitsevalla suolla lampi sijaitsee. Siihen on kaivettu pääasiassa ympäröivältä suolta yksitoista ojaa. Lounaasta siihen laskee Ylisen Hähkälammin laskuoja. Etelästä siihen laskee Alisen Tuohisurman laskuoja. Lammen oma laskuoja lähtee länsipään rannasta ja laskee 750 metrin jälkeen Hihkiönjoen yläjuoksulla olevaan suvantoon lähes vastapäätä Vesanterin Purakin laskuojan suuta. Lampi on pitkän muotoinen ja erityisesti itään työntyy noin 50 metriä leveä ja 400 metriä pitkä lahti. Lahdessa on 30 metrin läpimittainen saari. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Pohjoisrannat ovat suota ja etelärannat metsämaata. Lampi on autio, mutta pohjoisessa sen ohittaa 50 metrin päästä Vekaran ja Vahon välinen maantie. Ylöjärven ja Ikaalisten välinen raja käy kääntymässä lammen etelärannan kallionkärjessä. Rajapyykistä on matkaa rantaan alle 20 metriä.
Alinen Kirjasjärvi

| Alinen Kirjasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°01′05″N, 22°39′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  suo-oja Laholuomaan 
Järvinumero:  35.556.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,7 m 
Rantaviiva:  3,188 km 
Pinta-ala:  0,37942 km² 
 fiAlinen Kirjasjärvi 
Alinen Kirjasjärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa Kirjaskylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Alinen Kirjasjärvi on osa Laholuoman valuma-aluetta.