stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lushnja

| Lushnja (Lushnjë) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Lushnja
 Koordinaatit: 40°56′N, 19°42′E 
Valtio:  Albania
Maakunta:  Fier
 
 www.bashkialushnje.gov.al 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lushnja eli Lushnjë on kaupunki Albaniassa. Se on Lushnjën alueen keskus Fierin maakunnassa, ja siellä on 54 813 asukasta. Sen perusti keskiajan lopulla Salushe-niminen leski. Hän rakensi Hani i Salushes -nimisen levähdyspaikan tielle, joka on Durrësin, Beratin ja Fierin välillä. Ainakin vielä vuonna 2000 vanhat miehet kutsuivat sitä Salusheksi. Lushjnë on Albanian ainoa naisen perustama kaupunki.
70:n lekin arvoinen Lushnjën kongressin 90-vuotismuistopostimerkki.
Tammikuussa 1920 Lushnjë oli Albanian väliaikainen pääkaupunki ja siellä pidetyn Lushnjën kongressin pitokaikka.
Al-Talaq

Suuran nimi arabialaisilla merkeillä
Al-Talaq (arab. الطلاق‎, aṭ-talāq, suom. Avioeron suura) on Koraanin 65. suura ja luokitellaan medinalaiseksi. Se sisältää 12 jaetta. Suura on saanut nimensä jakeista 1–7, jotka sisältävät muutoksen suurassa 11 oleviin avioeroa koskeviin lakeihin. Suuraa on myös kutsuttu Naisten suuran (4) lyhyeksi versioksi.
Noin kuudesosa Koraanista koostuu lakisäädöksistä, joista suurin osa on suurissa 2–9 ja loput hajaantuneena epäsystemaattisesti muualle, kuten tähän suuraan.
Sisältö

Suura alkaa avioeroa koskevilla säädöksillä (1–7) ja jatkuu varoituksilla ja lupauksilla uskoville (8–12).
Jakeet 1–7 sisältävät säädöksiä avioerosta.
Jakeissa 8–10 varoitetaan niitä, jotka niskuroivat Jumalaa ja hänen lähettilästään vastaan.
Jakeessa 11 kerrotaan lähettiläästä. Häneen uskovat pääsevät Paratiisiin.
Jae 12 kertoo, että Jumala on luonut seitsemän taivasta ja seitsemän maata todisteeksi kaikkivaltiudestaan.
Suura 65 arabialaisena resitaationa
Dragsfjärd

| Dragsfjärd> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kemiönsaari |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Taalintehtaan 1830-luvun empiremakasiinit vuonna 1992.
Sijainti:  60°04′20″N, 022°28′10″E
Lääni:  Länsi-Suomen lääni
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Seutukunta:  Turunmaan seutukunta
Kuntanumero:  040
Hallinnollinen keskus:  Taalintehdas
Perustettu:  1686
Kuntaliitokset:  Hiittinen (1969)
Liitetty:  2009
– liitoskunnat:  Kemiö Västanfjärd Dragsfjärd
– syntynyt kunta:  Kemiönsaari
Pinta-ala:  2 248,61 km²  (1.1.2008)
– maa:  271,93 km²
– sisävesi:  8,12 km²
– meri:  1 968,56 km²
Väkiluku:  3 284   (31.12.2008)
– väestötiheys:  12,08 as./km² (31.12.2008)
Ikäjakauma:  2007 
– 0–14-v.:  13,4 %
– 15–64-v.:  59,5 %
– yli 64-v.:  27,1 %
Dragsfjärd on entinen Suomen kunta Varsinais-Suomessa. Kunta oli kaksikielinen ja enemmistönä 76 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 21 prosenttia suomea.
Dragsfjärdin naapurikunnat olivat Kemiö, Nauvo, Parainen ja Västanfjärd. Kunnanosassa sijaitsee Dragsfjärden-järvi, jonka mukaan se on nimetty.
Dragsfjärd liitettiin vuoden 2009 alussa uuteen Kemiönsaaren kuntaan, jonka muodostavat Dragsfjärdin lisäksi myös Kemiön ja Västanfjärdin kunnat. Asiasta päättivät kolmen kunnan valtuustot 26. kesäkuuta 2007. Tätä ennen Dragsfjärdiin oli liitetty Hiittisten kunta vuonna 1969.
"Siellä missä meri ja maa kohtaa, siellä sijaitsee Dragsfjärd" oli kunnan slogan.
Maantiede

Dragsfjärd sijaitsee Kemiön saaren lounaisosassa. Sen maa-ala on hyvin rikkonainen. Pinta-alasta vain 8 % oli maata. Suurin osa maa-alasta sijaitsee Kemiön saarella, jonka lisäksi kunnalla oli myös laaja saaristo. Hiittisten saaristo oli ollut osa Dragsfjärdia vuodesta 1969 lähtien.
Dragsfjärdin alueen itäosa on tasaista ja laajasti viljeltyä – kuitenkin monien kalliomäkien rikkomaa. Entisen kunnan länsiosaa kutsuttiin nimellä Ölmos.lähde? Ölmos on yhteydessä muuhun saareen kahden kapean kannaksen kautta. Merenlahdet Norrfjärden, Röviken ja niiden väliin jäävä järvi Dragsfjärden erottavat Ölmosin Kemiöstä.
Merkittäviä vesistöjä ovat Dragsfjärdin keskellä sijaitseva Dragsfjärden, sekä Björkboda träsk, Hammarsboda träsk, Stora masugnträsket ja Storträsket. Ainoa joki on Norrfjärdeniin laskeva Sunnanåjoki.
Dragsfjärdissä on kolme taajamaa. Kunnan entinen keskus Taalintehdas, kirkonkylä Kärra ja Björkboda.
Nähtävyyksiä

Bengtskärin majakka
Dragsfjärdin kirkko
Taalintehtaan kirkko
Söderlångvikin kartano
Kylät

Dragsfjärd on jaettu 26:een maarekisterikylään:
Björkboda, Genböle, Hammarsboda, Hertsböle, Kärra, Kråkvik, Labbnäs, Lillfinhova, Långnäs, Nordanå, Purunpää, Rosendal, Rövik, Skinnarvik, Smedskulla, Storfinhova, Stusnäs, Sunnanå, Söderby, Söderlångvik, Söglö, Taalintehdas (Dalsbruk), Tynglax, Ytterkulla, Ytterölmos, Överölmos
Hiittinen on jaettu 14:ään maarekisterikylään:
Bergö, Biskopsö, Bolax, Böle, Hiittinen (Hitis), Holma, Högsåra, Kasnäs, Kaxskäla, Rosala, Stubbnäs, Tunhamn, Vänö, Vänoxa
Etäisyyksiä

Helsinki 180 km
Salo 74 km
Tammisaari 85 km
Turku 85 km
Kulttuuri > Murre

Dragsfjärdin alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Dragsfjärdin ruotsinkielinen murre luetaan turunmaanruotsin Itä-Turunmaan murteisiin.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Dragsfjärdin pitäjäruoaksi äänestettiin 1980-luvulla keitetty hauki kananmunakastikkeella.
Tunnettuja asukkaita

Ture Hollstén (1896–1978), kansanedustaja (RKP)
Gottfrid Lindström (1887–1975), kansanedustaja (SDP)
Emil Roos (1879–1956), kansanedustaja (RKP)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dragsfjärd Wikimedia Commonsissa
Ylen Elävä arkisto: Dragsfjärdin myrkkyskandaali vuonna 1982
| n k Dragsfjärd |
| --- | --- |
Taajamat:  Björkboda  Dragsfjärdin kirkonkylä  Taalintehdas 
Rekisterikyliä Dragsfjärdissä:  Björkboda  Genböle  Dalen  Hammarsboda  Hertsböle  Kivarnäs  Kråkvik  Kulla  Kärra  Labbnäs  Lillfinhova  Långnäs  Nordanå  Purunpää  Rosendal  Rövik  Skinnarvik  Smedskulla  Storfallan  Storfinhova  Stusnäs  Sunnanå  Söderby  Söderlångvik  Söglö  Tynglax  Ölmos 
Rekisterikyliä Hiittisissä:  Bergö  Biskopsö  Bolax  Böle  Hiittinen  Holma  Högsåra  Kasnäs  Kaxskäla  Rosala  Stubbnäs  Tunhamn  Vänoxa  Vänö 
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne
Kalmin tammi

Kalmin tammi tammikuussa 2025.
Kalmin tammi on Turussa niin sanotulla Piispantalon tontilla, nykyisen Sibelius-museon lähettyvillä, kasvava suuri tammi, jonka on perimätiedon mukaan istuttanut Turun akatemian ensimmäisenä talousopin professorina toiminut Pehr Kalm. Tutkimuksen perusteella tammi on saanut alkunsa siemenestä noin vuoden 1750 tienoilla ja se on istutettu nykyiselle paikalleen joskus 1760-luvulla. Piispantalon tontilla sijaitsi silloin vuonna 1757 perustettu Turun akatemian kasvitieteellinen puutarha, jota Kalm johti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalmin tammi Wikimedia Commonsissa
Siltarumpu

Jalkakäytävän ali kulkeva pieni siltarumpu.
Rumpu (tai siltarumpu yleiskielessä) on tien, kevyen liikenteen väylän, liittymän tai rautatien alitse penkereen läpi rakennettu holvi, jonka kautta vesi pääsee virtaamaan penkereen toiselle puolelle, ja jonka vapaa-aukko on alle 2,0m. Rumpu rakennetaan tyypillisesti teollisesta valmisosasta, joka voi olla esimerkiksi terästä, PVC-muovia tai betonia, mutta etenkin rautateiden alla monet rummut ovat kivirakenteisia. Maanteiden tapauksessa rumpua voidaan kutsua maantierummuksi ja rautatien tapauksessa ratarummuksi. Maantierummuista poiketen ratarummut katsotaan taitorakenteiksi. Taitorakenteella tarkoitetaan rakennetta, jonka rakentamiseksi on laadittava lujuuslaskelmiin perustuva suunnitelma. Vaurioituessaan taitorakenne voi aiheuttaa vaaraa ihmisille tai liikenteelle.
Liikenneväyliä suunniteltaessa vesiväyliä ylitettäessä lasketaan väylän yläpuolisen vesistön valunta ja arvioidaan maksimivirtaukset tulva-aikaan. Maksimivirtaus mitoittaa vaadittavan aukon. Pienemmillä virtausmäärillä voidaan käyttää erikokoisia rumpurakenteita, suuremmilla on rakennettava ylitystä varten suuriaukkoisempi silta.
Pienet rummut voivat olla esteenä vaelluskalojen nousulle vesistöihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siltarumpu Wikimedia Commonsissa
1984

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1984 oli karkausvuosi. Roomalaisilla numeroilla vuosi 1984 on MCMLXXXIV.
Vuosi alkoi sunnuntaista.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Brunei itsenäistyi.
1. tammikuuta   – Yhdysvaltalainen telealan yritys AT&T pilkottiin 22:ksi yritykseksi.
2. tammikuuta – Vihreiden kansanedustajan Ville Komsin joulukuussa aloittama nälkälakko laajeni, kun siihen liittyi kolme SKDL:n kansanedustajaa. Nälkälakkolaiset vaativat kehitysavun nostamista YK:n suosittamaan 0,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta. He lopettivat protestinsa saatuaan pääministeri Kalevi Sorsalta lupauksen siitä, että Suomi nostaa kehitysavun kansainväliselle tasolle heti kun se on taloudellisesti mahdollista.
3. tammikuuta – Presidentti Mauno Koivisto antoi 160 vuotta täyttäneelle Åbo Underrättelser -lehdelle ns. sopulihaastattelun, jossa hän ilmaisi tyytymättömyytensä tiedotusvälineiden hänen lausuntojaan koskevaan uutisointiin ja arvosteli toimittajia ”kulloisiakin mielipidejohtajia seuraavaksi sopulilaumaksi”. ”Tästä lähtien pidän huolta, ettei kukaan selitä ajatuksenjuoksujani – en edes minä itse”, presidentti sanoi.
5. tammikuuta – Richard Stallman erosi työstään MIT:n tekoälylaboratoriossa ja alkoi kehittää GNU:ta.
6. tammikuuta − Presidentti Mauno Koivisto nimitti ulkopoliittisen erityisavustajansa Jaakko Kalelan uudeksi tasavallan presidentin kanslian kansliapäälliköksi. Kalelan edeltäjä Juhani Perttunen siirtyi sisäministeriön kansliapäälliköksi. Uudeksi ulkopoliittiseksi erityisavustajakseen Koivisto nimitti Martti Mannisen.
9. tammikuuta − Argentiinan presidenttinä vuosina 1982−1983 toiminut Reynaldo Bignone määrättiin pidätettäväksi syytettynä hänen virkakautensa aikana tapahtuneista laittomista pidätyksistä ja vangitsemisista.
13. tammikuuta – Kansanedustaja Matti Jaatinen siirtyi Kymen läänin maaherraksi Erkki Huurtamon jäädessä eläkkeelle. Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajana toimineen Jaatisen tilalle valittiin Ulla Puolanne ja uutena kansanedustajana aloitti Matti Lahtinen.
18. tammikuuta – Suomen Lähetysseura täytti 125 vuotta.
21. tammikuuta – Norjan ulkoministeriön lehdistöpäällikkö Arne Treholt pidätettiin Fornebun lentokentällä hänen ollessaan lähdössä Itävallan pääkaupunkiin Wieniin mukanaan salaisia asiakirjoja. Treholtia syytettiin Norjan ja Naton salaisten tietojen toimittamisesta Neuvostoliitolle 15 vuoden ajan.
22. tammikuuta – Apple esitteli Macintosh-tietokoneen Yhdysvalloissa.
22. tammikuuta   – Hämeenlinnan rautatieasema vaurioitui tulipalossa. Palosta aiheutuivat miljoonien markkojen vahingot.
28. tammikuuta – Ulkoministeri Paavo Väyrynen matkusti Kiinaan viralliselle vierailulle, jonka aikana hän tapasi pääministeri Zhao Ziyangin.
28. tammikuuta – Trooppinen myrsky Domoina raivosi Intian valtamerellä ja aiheutti tulvia Mosambikin rannikolla.
Tapahtumia > Helmikuu

1. helmikuuta − Norja karkotti viisi Neuvostoliiton Oslon-suurlähetystön virkailijaa vastalauseena Arne Treholtin paljastumiselle Neuvostoliiton vakoojaksi ja ilmoitti, ettei karkotettujen tilalle saanut nimittää uusia henkilöitä.
6. helmikuuta – Tanskan kansankäräjät erotti veropetoksesta vankeuteen kesällä 1983 tuomitun oikeistolaisen Edistyspuolueen kansanedustajan Mogens Glistrupin. Erottamispäätös syntyi äänin 139–18.
8.−19. helmikuuta − XIV talviolympiakisat pidettiin Jugoslavian Sarajevossa.
13. helmikuuta – Konstantin Tšernenkosta tuli edesmenneen Juri Andropovin seuraaja Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteerinä.
14. helmikuuta – Helsingin hovioikeus hylkäsi kaikki ns. metrojupakan hallintosyytteet. Hovioikeuden mielestä entisen kaupunginjohtajan Teuvo Auran, kaupunginhallituksen ja metrotoimikunnan jäsenten menettelyssä ei ollut mitään moitittavaa.
21. helmikuuta – Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International julisti suomalaisen aseistakieltäytyjän Pertti Haaparannan mielipidevangiksi. Haaparanta oli pantu vankilaan kuusi viikkoa aiemmin, koska häntä ei ollut hyväksytty siviilipalvelukseen eikä hän ollut suostunut varusmiespalvelukseen puolustusvoimissa. Haaparanta oli ensimmäinen järjestön nimeämä suomalainen mielipidevanki.
21. helmikuuta   − Suomen hallitus sai luottamuslauseen äänin 106−29 äänestettäessä SKDL:n tekemästä välikysymyksestä. SKDL oli syyttänyt hallitusta työttömyyden kasvattamisesta sekä lapsiperheiden, pienviljelijöiden ja eläkeläisten taloudellisen aseman heikentämisestä.
29. helmikuuta − Kanadan pääministeri Pierre Trudeau ilmoitti jättävänsä paikkansa heti, kun hänen seuraajansa on valittu. Trudeau oli toiminut pääministerinä miltei yhtäjaksoisesti vuodesta 1968.
Tapahtumia > Maaliskuu

1. maaliskuuta – Eduskunnan kansliatoimikunta velvoitti entiset kansanedustajat Lasse Lehtisen (SDP) ja Veikko Rytkösen (SKDL) maksamaan takaisin vuoteen 1982 mennessä nostamansa kansanedustajan päivärahat. Korkein hallinto-oikeus oli todennut vuoden 1983 vaaleissa eduskunnasta pudonneiden Lehtisen ja Rytkösen kotipaikaksi Helsingin, joten he eivät olleet oikeutettuja päivärahaan.
1. maaliskuuta   – Ahvenanmaa julkaisi ensimmäiset postimerkkinsä.
5. maaliskuuta – Intian pääministeri Indira Gandhi määräsi hyökkäyksen sikhien Kultaiseen temppeliin Amritsarissa.
6. maaliskuuta – Britannian kaivostyöläiset aloittivat vuoden mittaiseksi venyneen, tuloksettoman lakon.
8. maaliskuuta – Korkein oikeus kovensi toimittaja Matts Dumellin maanpetoksesta 27. tammikuuta 1983 saaman kahdeksan kuukauden ehdollisen vankeustuomion ehdottomaksi.
8. maaliskuuta   – Pääministeri Kalevi Sorsa matkusti viralliselle vierailulle Tunisiaan, jossa hän tapasi PLO:n johtajan Jasser Arafatin. Sorsa jatkoi matkaansa Algeriaan 12. maaliskuuta.
13. maaliskuuta – Kansallis-Osake-Pankki teki Suomen siihen asti suurimman pankkikaupan hankkimalla 58 prosentin osuuden zürichiläisestä Nordfinanz-Bankista.
13. maaliskuuta – Israelin Helsingin-suurlähettiläs esitti Suomen ulkoministeriölle Israelin virallisen vastalauseen sen vuoksi, että pääministeri Kalevi Sorsa oli tavannut PLO:n johtajan Jasser Arafatin. Israel piti PLO:ta terrorijärjestönä, joka pyrki tuhoamaan Israelin valtion. Ulkoministeriö ilmoitti, ettei Sorsan ja Arafatin tapaaminen vaikuttanut millään tavoin Suomen suhtautumiseen Israeliin ja PLO:hon.
19. maaliskuuta – Ulkoministeri Paavo Väyrynen matkusti nelipäiväiselle viralliselle vierailulle Intiaan ja tapasi sen aikana pääministeri Indira Gandhin. Väyrynen jatkoi matkaansa Vietnamiin 23. maaliskuuta.
22. maaliskuuta – Valtiovarainministeriö myönsi Kansallis-Osake-Pankille ja Yhdyspankille luvat sivukonttoreiden perustamiseksi Lontooseen.
22. maaliskuuta – Porvoon tuomiokirkossa vietettiin Porvoon valtiopäivien 175-vuotisjuhla, johon osallistuivat presidentti Mauno Koivisto ja rouva Tellervo Koivisto, koko hallitus – lukuun ottamatta ulkomailla ollutta ulkoministeri Paavo Väyrystä – ja kaikki kansanedustajat.
29. maaliskuuta – Suomen Työnantajain Keskusliiton (STK) kansainvälisten asioiden johtaja, entinen RKP:n kansanedustaja ja ministeri Ingvar S. Melin valittiin Kansainvälisen työjärjestön (ILO) Euroopan aluejohtajaksi kahden vuoden virkakaudelle toukokuun alusta lukien asemapaikkanaan Geneve.
30. maaliskuuta – YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi jyrkin sanoin kemiallisten aseiden käytön Irakin ja Iranin välisessä sodassa. Irak oli edellisenä päivänä kiistänyt käyttäneensä kemiallisia aseita ja ilmoittanut, että mikäli YK:n asiantuntijat olivat löytäneet niitä sotatoimialueilta, asiasta oli vastuussa Iran. Ruotsalaisiin ja itävaltalaisiin sairaaloihin hoidettaviksi siirretyistä haavoittuneista iranilaisista oli löydetty suuria pitoisuuksia sinappikaasua.
Tapahtumia > Huhtikuu

2. huhtikuuta – Alkoi OAJ:n järjestämä opettajien lakko, joka sulki koulujen ovet osassa Suomen kunnista. Lakko päättyi 30. huhtikuuta.
3. huhtikuuta – Viron kommunistisen puolueen pääsihteeri Karl Vaino moitti Pravdassa Suomen Yleisradiota nimeltä mainitsematta länsimaisen propagandan väylänä. Yleisradion pääjohtaja Sakari Kiuru vastasi, että Yleisradio tekee ohjelmia suomalaisille, ei muille.
5. huhtikuuta – Helsingissä, Turussa ja Oulussa alkoi Suomen siihen asti suurin lääkärilakko, joka laajeni toukokuun alkuun mennessä koko maahan. Kiireelliset tapaukset oli luvattu hoitaa lakon aikanakin.
13. huhtikuuta – Islannin presidentti Vigdís Finnbogadóttir saapui kolmipäiväiselle valtiovierailulle Suomeen. Viimeisenä vierailupäivänään hän kävi myös Ahvenanmaalla.
13. huhtikuuta   – Oikeuskansleri Kai Korte päätti valittaa Helsingin hovioikeuden päätöksestä ns. metrojutussa Korkeimpaan oikeuteen. Kortteen katsottiin asettaneen koko arvovaltansa peliin, koska hän oli henkilökohtaisesti puuttunut jutun oikeuskäsittelyyn. Korkein oikeus myönsi Kortteelle valitusluvan 13. kesäkuuta.
26. huhtikuuta – Presidentti Mauno Koivisto tapasi ensimmäisenä länsimaisena valtionpäämiehenä Neuvostoliiton puoluejohtajan Konstantin Tšernenkon Moskovassa. Koivisto kutsui Tšernenkon vierailulle Suomeen, mutta tämä ei ehtinyt noudattaa kutsua enää ennen kuolemaansa.
26. huhtikuuta   – Tanskalaisen kansanedustajan Mogens Glistrupin perustama äärioikeistolainen Kansallinen Edistyspuolue hajosi. Sen raunioille perustettiin Vapaat demokraatit -niminen puolue.
26. huhtikuuta   – Entisen Natsi-Saksan johtomiehiin kuulunut Rudolf Hess täytti 90 vuotta Spandaun vankilassa Berliinissä. Hän oli vankilan ainoa asukas ja viimeinen elossa ollut Nürnbergin oikeudenkäynnissä vuonna 1946 vankeuteen tuomituista. Ranska, Iso-Britannia ja Yhdysvallat olivat useaan otteeseen esittäneet Hessin vapauttamista hänen korkean ikänsä vuoksi ja estääkseen häntä tulemasta uusnatsien marttyyriksi. Neuvostoliitto ei ollut kuitenkaan suostunut Hessin vapauttamiseen.
27. huhtikuuta – 24 varusmiestä loukkaantui, heistä neljä vakavasti, kun maastoon suutariksi jäänyt ammus räjähti Pahkajärven ampuma-alueella Valkealassa.
30. huhtikuuta –  Suomen ensimmäinen koeputkilapsi syntyi.
Tapahtumia > Toukokuu

1. toukokuuta –  Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat esiintyivät ensi kerta sarjakuva-lehdessä.
1. toukokuuta – Valtionarkistossa säilytetty presidentti J. K. Paasikiven arkisto avattiin tutkijoille 25 vuoden salassapitoajan umpeuduttua. Paasikiven arkisto käsitti 42 hyllymetriä Suomen poliittista lähihistoriaa käsitteleviä asiakirjoja.
5. toukokuuta – Euroviisut järjestettiin Luxemburgissa. Kilpailun voitti Ruotsia edustanut Herreys-yhtye kappaleella Diggi-loo diggi-ley.
6. toukokuuta – Viisi ihmistä sai surmansa ja yli 20 loukkaantui yleisölennätyksellä olleen helikopterin pudottua väkijoukkoon Ahveniston moottoriradalla Hämeenlinnassa.
7. toukokuuta − Kymmenet omakotitalot ja kesämökit kärsivät vaurioita Tornionjoen rannoilla poikkeuksellisen rajun jäidenlähdön vuoksi.
8. toukokuuta –  Neuvostoliitto ilmoitti boikotoivansa vuoden 1984 Los Angelesin kesäolympialaisia, koska ”urheilijoiden turvallisuutta ei ollut taattu” eikä ”luotu normaaleja olosuhteita kisojen pitämiselle”. Useimmat sosialistiset maat sekä pieni joukko muita maita seurasivat Neuvostoliiton esimerkkiä. Boikotin katsottiin yleisesti olevan Neuvostoliiton vastaveto sille, että monet länsimaat olivat Yhdysvaltain johdolla boikotoineet Moskovan olympialaisia vuonna 1980.
8. toukokuuta   – Espanjan pääministeri Felipe González saapui Suomeen lyhyelle vierailulle. Hän tapasi presidentti Mauno Koiviston ja pääministeri Kalevi Sorsan.
11. toukokuuta – Tähtitiede: Maan ylikulku Marsista katsottuna. Seuraava ylikulku on 10. marraskuuta 2084
11. toukokuuta   – Kirkolliskokous torjui naispappeuden äänin 108–32. Päätöksen seurauksena useita satoja naisia erosi kirkosta.
16. toukokuuta – Arkkitehti Reima Pietilä voitti Helsingin Meilahteen rakennettavan tasavallan presidentin uuden virka-asunnon suunnittelukilpailun, johon oli osallistunut yli 200 ehdotusta.
19. toukokuuta – Suomen laajimmaksi paisunut lääkärilakko päättyi.
20. toukokuuta − Argentiinan entinen presidentti Isabel Perón palasi kotimaahansa kolmen vuoden maanpaosta Espanjasta.
24. toukokuuta – Toimihenkilö- ja virkamiesjärjestöjen keskusliiton TVK:n uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Riitta Prusti, josta tuli Suomen ensimmäinen nainen ammatillisen keskusjärjestön johtajana.
27. toukokuuta – Suomen kommunistisen puolueen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Arvo Aalto. Puolueen enemmistö valtasi kaikki paikat keskuskomiteassa, minkä vähemmistön keulahahmo Taisto Sinisalo tulkitsi merkitsevän epäluottamusta Neuvostoliittoa kohtaan ja etääntymistä kansainvälisestä kommunismista. SKP:n oppositio jättäytyi kokouksen jälkeen pois puolueen johtoelinten toiminnasta.
29. toukokuuta – UKK-instituutti vihittiin Tampereella.