stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Skaraborgin lääni

| Skaraborgin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Länsi-Götanmaa ja Värmlanti
Maakäräjäkunta:  Skaraborgin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Mariestad
Perustamisvuosi:  1634
Pinta-ala:  
 – Maa:  7 867,90 km²
Väkiluku:  274 462
 – Väestötiheys:  34,9 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  R
 – Läänikoodi:  16
 Läänin nykyinen väkiluku ja pinta-ala on laskettu summaamalla siihen kuuluneiden kuntien väkiluvut ja pinta-alat. Kuntien tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Skaraborgin läänin kunnat vuonna 1952. Lääninrajat muuttuivat vielä ennen läänin lakkauttamista. Tivedenin maalaiskunta siirrettiin Örebron lääniin 1970-luvulla. Samalla lääniin liitettiin osia Redvägin maalaiskunnasta Älvsborgin läänissä ja osa Visnumin maalaiskunnasta Värmlannin läänissä.
Göteborgin ja Bohusin, Älvsborgin ja Skaraborgin läänien vanhat rajat (1971–1997).
Skaraborgin lääni (ruots. Skaraborgs län) on yksi Ruotsin entisistä lääneistä. Se koostui Länsi-Götanmaan itäosasta Vänernin ja Vätternin välisellä alueella. Lääniin kuului lisäksi pieni osa Värmlannin maakunnasta. Vuodesta 1998 lähtien nuo alueet ovat kuuluneet pääasiassa Länsi-Götanmaan lääniin lukuun ottamatta Habon ja Mullsjön kuntia, jotka liittyivät osaksi Jönköpingin lääniä kansanäänestysten perusteella. Skaraborgin läänin pääkaupunki oli Mariestad. Väkiluvultaan läänin suurin kaupunki oli 1900-luvun alkuun asti Lidköping, jonka jälkeen Skövde ohitti sen. Skaraborgin läänin vaakuna oli sama kuin Länsi-Götanmaan maakunnankin.
Läänijaon kehitys

Skaraborgin lääni luotiin vuonna 1634 jakamalla Länsi-Götanmaa hallinnollisesti kahteen osaan samalla kun lääninhallitukset perustettiin. Maakunnan länsiosa päätyi Älvsborgin lääniin ja itäosa Skaraborgin lääniin. Läänin pääkaupunki oli aluksi Skara, ja lääni sai nimensä siellä aikanaan sijainneesta Skaraborgin linnasta. Vuonna 1660 Mariestadista tuli pääkaupunki, joten lääniä kutsuttiin sen jälkeen toisistaan Mariestadin lääniksi.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Hällestadin seurakunta siirrettiin Skaraborgin lääniin Älvsborgin läänistä, johon puolestaan liitettiin Skaraborgin läänistä Vänersnäsin seurakunta. Myös 1970-luvun kuntauudistuksessa lääninrajoja muutettiin hieman. Vuonna 1971 Södra Rådan seurakunta liitettiin Värmlannin läänistä Skaraborgin lääniin. 1974 liitettiin vielä Norra Åsarpin, Smulan, Solbergan ja Fivleredin seurakunnat Älvsborgin läänistä.
Skaraborgin lääni lakkautettiin 31.12.1997, ja siitä lähtien se on ollut osa Länsi-Götanmaan lääniä. Habo ja Mullsjö päättivät kuitenkin kansanäänestysten perusteella liittyä Jönköpingin lääniin. Jönköpingin kaupunkitaajamaan on näistä kunnista paljon lyhyempi matka kuin Göteborgiin.
Skaraborg nykyisin

Skaraborg elää jäljellä Länsi-Götanmaan läänin itäosan nimityksenä. Skaraborgin nimeä käytetään Länsi-Götanmaan läänin maakäräjäkunnan sairaanhoidon yksiköiden nimissä ja kunnat muodostavat Skaraborgin kuntaliiton. Valtiopäivävaaleissa alue muodostaa (Habota ja Mullsjötä lukuun ottamatta) edelleen oman vaalipiirin, vaikka vaalipiiri kulkeekin nimellä Länsi-Götanmaan läänin itäinen vaalipiiri. Vuonna 2010 perustettiin uusi tuomiokunta, yhdistämällä Lidköpingin, Mariestadin ja Skövden käräjäoikeudet. Uudet käräjäoikeuden nimeksi tuli Skaraborgin käräjäoikeus, ja sijoituspaikaksi Skövde. Läänin joukkoliikenneyhtiössä (Västtrafik) Skaraborg muodostaa oman alueen, mutta siinä jaossa Grästorpin kuntaa ei lasketa Skaraborgiin, vaan osaksi Fyrbodalia. Tiedostusvälineiden osalta ei ole olemassa koko alueen kattavaa sanomalehteä, mutta niin TV4:llä kuin Ruotsin radiollakin on Skaborgissa toimitukset ja molemmat lähettävät ohjelmaa Skövdestä.
Kaupungit

Skaraborgin läänissä sijaitsi seitsemän kaupunkia:
Falköping
Hjo
Lidköping
Mariestad
Skara
Skövde
Tidaholm
1970-luvun kuntauudistuksissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon, eikä Ruotsissa ole sen jälkeen virallisesti ollut kaupunkeja. Nykyisin nämä entiset kaupungit toimivat samannimisten, mutta alueeltaan vanhoja kaupunkeja huomattavasti laajempien kuntien keskustaajamina. Vaikka Mariestad oli läänin hallintokaupunki, niin Skövde oli väkiluvultaan suurin kaupunkitaajama.
Kunnat 1970-luvulta lähtien

Skaraborgin lääniin kuului 1970-luvun kunta uudistuksen jälkeen 16 kuntaa. Essungan kunta liitettiin Varan kuntaan vuonna 1974, mutta erosi siitä omaksi kunnakseen jälleen vuonna 1983. Siitä eteenpäin kuntia oli 17 kappaletta.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Essungan kunta  Falköpingin kunta  Grästorpin kunta  Gullspångin kunta  Götenen kunta  Habon kunta |  Hjon kunta  Karlsborgin kunta  Lidköpingin kunta  Mariestadin kunta  Mullsjön kunta  Skaran kunta |  Skövden kunta  Tibron kunta  Tidaholmin kunta  Törebodan kunta  Varan kunta |
Väestönkehitys

| Skaraborgin läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 135 489 | 135 489 |
| 1820 | 1820 |    | 148 531 | 148 531 |
| 1830 | 1830 |    | 167 384 | 167 384 |
| 1840 | 1840 |    | 181 048 | 181 048 |
| 1850 | 1850 |    | 199 897 | 199 897 |
| 1860 | 1860 |    | 222 240 | 222 240 |
| 1870 | 1870 |    | 243 561 | 243 561 |
| 1880 | 1880 |    | 257 942 | 257 942 |
| 1890 | 1890 |    | 247 074 | 247 074 |
| 1900 | 1900 |    | 241 069 | 241 069 |
| 1910 | 1910 |    | 241 284 | 241 284 |
| 1920 | 1920 |    | 243 777 | 243 777 |
| 1930 | 1930 |    | 242 325 | 242 325 |
| 1940 | 1940 |    | 239 383 | 239 383 |
| 1950 | 1950 |    | 248 388 | 248 388 |
| 1960 | 1960 |    | 249 948 | 249 948 |
| 1970 | 1970 |    | 257 301 | 257 301 |
| 1980 | 1980 |    | 269 730 | 269 730 |
| 1990 | 1990 |    | 276 830 | 276 830 |
| 2000 | 2000 |    |  |  |
| 2010 | 2010 |    |  |  |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina. Lääni ei ollut olemassa enää vuosina 2000 ja 2010.
Käännös suomeksi
Matti Puolakka

Matti Juha Puolakka (25. syyskuuta 1947 Helsinki – 26. marraskuuta 2018 Helsinki ) oli suomalainen ajattelija, joka tuli tunnetuksi lähinnä 1960-luvun lopun maolaiseksi tulkitun liikkeen edustajana. Myöhemmin hän otti etäisyyttä perinteiseen vasemmistolaisuuteen ja perusti Vaihtoehtoliike Idun.
Perhetausta ja opinnot

Matti Puolakan isä Pauli Puolakka oli kommunisti, joka oli toiminut Akateemisen Sosialistiseuran sihteerinä 1930-luvulla ja Punaisessa Valpossa 1940-luvun lopulla. Kansanedustaja Mirjam Vire-Tuominen oli Puolakan täti äidin puolelta.
Matti Puolakka opiskeli Helsingin yliopistossa sosiologiaa, estetiikkaa ja arkeologiaa, mutta opinnot jäivät kesken.
Yhteiskunnallinen toiminta

Puolakka oli 1960-luvun lopulta alkaen niitä harvoja Suomessa, jotka asettuivat Kiinan ja Neuvostoliiton kiistassa Kiinan kannalle. Hän perusti ystävineen vuonna 1965 Suomen Helsingin Sosialistisen Teiniyhdistyksen. Vuonna 1967 hän perusti Helsingin Marxilais-Leniniläisen Seuran yhdessä samanmielisten kanssa. Perusteluna oman järjestön perustamiselle oli, että Suomen kommunistisessa puolueessa ei sallittu avointa keskustelua Kiinan ja Neuvostoliiton ns. suuresta polemiikista. Sittemmin Puolakka toimi Marxilais-leniniläisissä ryhmissä (MLR, 1973–1977) ja Vaihtoehtoliike Idussa (1978–1989).
Vuoden 1989 jälkeen Puolakka ei enää juurikaan toiminut julkisuudessa. Hänen ajatuksiaan jaettiin lähinnä monisteina.
Puolakan ajattelun tutkimus

Puolakan ajattelusta on tehty pro gradu -työ.
Uusi historia ry julkaisi keväällä 2019 Puolakan näkemyksiin perustuvan teoksen Pelastuuko Euroopan unioni?  Yhdistys on myös alkanut julkaista Puolakan historianfilosofiaa sitä varten perustetulla internetsivustolla.
Kirjallinen ja audiovisuaalinen jäämistö

Matti Puolakka jätti kirjallisen ja audiovisuaalisen jäämistönsä Uusi historia ry:lle. Puolakan julkaistuja ja julkaisemattomia esseitä, artikkeleita ja puheita löytyy Kansan Arkistosta ja Kansallisarkistosta.
Julkaisut > Kirjat ja vihkot

Matti Puolakka: Kysymyksiä marxilaisesta ihmiskäsityksestä. Itula, Helsinki 1980.
Puolakka, Matti: Mikä ihminen on? Marxismin kriisi, maailmanhistorian suurin käänne ja uuden maailmankatsomuksen välttämättömyys.  Helsinki:  Vaihtoehtoliike Itu, 1982.  ISBN 951-99397-0-9
Matti Puolakka: Huvudfrågan är människoväsendet, “Den kinesiska kulturrevolutionens misslyckande och marxismens kris, världshistoriens största vändning och nödvändigheten av en ny världsåskådning.” Andelslaget Aurora, Helsingfors. (1983)
101 teesiä typeryydestä ja muita teesejä muista aiheista, Vaihtoehtoliike Itu (1979)
101 lisäteesiä typeryydestä, Vaihtoehtoliike Itu (1979)
Teesejä ihmisestä ja ihmissuhteista, Vaihtoehtoliike Itu (1979)
Matti Puolakka, Pertti Koskela, Heli Santavuori, Pia Länsman (toim.): Pelastuuko Euroopan unioni? EU:n systeemikriisi, aikakauden olemus ja globaaliyhteiskunnan muodostuminen.  Helsinki:  Uusi historia ry, 2019.  ISBN 978-952-7352-02-1
Matti Puolakka: Vain ihmisellä on historia - ajatuksia ihmiseltä joka määritteli ihmisen..  Uusi historia ry, 2020.  ISBN 978-952-7352-06-9
Julkaisut > Verkkojulkaisu

Ihmiskunta tarvitsee uutta historiaa! humanpath.net.
Vytína

| Vytína Βυτίνα |
| --- | --- |
 Vytínan kylää.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Vytína
 Koordinaatit: 37°40′12″N, 22°10′58″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Gortynía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  400302
Väkiluku (2011):  1 116
 – Kylä­yhdys­kunta:  666
 – Kylä:  652
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  220 10
Suuntanumero(t):  27950
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vytína (kreik. Βυτίνα; myös Vitína) on Kreikan kylä sekä samanniminen Gortynían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βυτίνας, Dimotikí Enótita Vytínas) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 116 ja varsinaisen Vytínan kylän väkiluku 652 (vuonna 2011).
Vytínan kylä sijaitsee linnuntietä noin 25 kilometriä luoteeseen Trípolista. Vytínan kunnallisyksikkö käsittää Gortynían kunnan itäosan. Vytína oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Gortynían kunnaksi yhdessä Dimitsánan, Iraían, Kleítoraksen, Kontovázainan, Lagkádian, Trikólonoin ja Trópaian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Vytínan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Eláti | Eláti | 27 |
| Kamenítsa | Kamenítsa | 156 |
| Kamenítsa | Karvoúni | 11 |
| Lásta | Agridáki | 0 |
| Lásta | Lásta | 10 |
| Magoúliana | Magoúliana | 117 |
| Magoúliana | Pan | 2 |
| Nymfasía | Nymfasía | 114 |
| Pyrgáki | Methýdrio | 11 |
| Pyrgáki | Pyhien Theodorosten luostari (Moní Agíon Theodóron) | 0 |
| Pyrgáki | Pyrgáki | 2 |
| Vytína | Neitsyt Marian luostari (Moní Panagías Kernítsis) | 14 |
| Vytína | Vytína | 652 |
Yhteensä: 1 116
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vytína Wikimedia Commonsissa
Älvsborgin lääni

| Älvsborgin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Länsi-Götanmaa, Dalsland ja Bohuslän
Maakäräjäkunta:  Älvsborgin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Vänersborg
Perustamisvuosi:  1634
Pinta-ala:  
 – Maa:  11 343,67 km²
Väkiluku:  463 093
 – Väestötiheys:  40,8 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  P
 – Läänikoodi:  15
 Läänin nykyinen väkiluku ja pinta-ala on laskettu summaamalla siihen kuuluneiden kuntien väkiluvut ja pinta-alat. Kuntien tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Göteborgin ja Bohusin, Älvsborgin ja Skaraborgin läänien vanhat rajat (1971–1997).
Älvsborgin lääni (ruots. Älvsborgs län) on yksi Ruotsin entisistä lääneistä ja sijaitsi maan länsiosassa. Älvsborgin lääni koostui Dalslandin maakunnasta ja Länsi-Götanmaan maakunnan läntisestä osasta. Lisäksi siihen kuului pieni osa Bohuslänin maakuntaa. Muodoltaan lääni oli pohjois–eteläsuunnassa pitkä, mutta itä–länsisuunnassa kapea, kuten sen länsipuolella sijainnut Göteborgin ja Bohusin läänikin. Läänin pohjoisosan Dalsland sijaitsee Vänernin länsirannalla. Vuodesta 1998 lähtien läänin alueet ovat kuuluneet Länsi-Götanmaan lääniin. Älvsborgin läänin pääkaupunki oli Vänersborg.
Valtiopäivävaaleissa alue oli kahtena vaalipiirinä: Älvsborgin läänin pohjoisena ja Älvsborgin läänin eteläisenä vaalipiirinä. Tämä alueellinen jako on edelleen voimassa, vaikka itse lääniä ei enää ole ja vaalipiirien nimissä Älvsborgin tilalle on vaihdettu Länsi-Götanmaa. Pohjoisen vaalipiirin suurimmat taajamat ovat Vänersborg ja Trollhättan, eteläisen vaalipiirin selvästi suurin taajama on puolestaan Borås.
Lääninjaon kehitys

Vuonna 1634 Länsi-Götanmaa jaettiin hallinnollisesti Skaraborgin ja Älvsborgin lääneihin lääninhallitusten perustamisen yhteydessä. Älvsborg kattoi Götanmaan länsiosan ja Skaraborg sen itäosan; lisäksi pienehkö Dalslandin maakunta tuli kuulumaan Älvsborgin lääniin. Läänin ensimmäinen pääkaupunki oli Göteborg, ja lääni sai nimensä Götajoen suulla sijainneen Älvsborgin linnoituksen mukaan. Vuonna 1680 lääni jaettiin kahtia erottamalla sen länsiosasta Göteborgin kaupunki sekä Sävedalin, Askimin ja Östra Hisingin kihlakunnat, jotka yhdessä Norjasta liitetyn Bohuslänin kanssa tulivat muodostamaan uuden läänin. Uusi lääni sai vuonna 1700 nimekseen Göteborgin ja Bohusin lääni.
Lääninjaon yhteydessä Borås oli tilapäisesti pääkaupunkina. Vuoden 1681 kaupunkipalon jälkeen maaherra toimitti virkaansa osin Fänneslundan säterissä Åsin kihlakunnassa, olisin Alvhemin kuninkaankartanossa Alen kihlakunnassa. Uusi virkatalo Vänersborgissä oli valmiina vuonna 1690, jolloin siitä tuli läänin pääkaupunki. 1800-luvulla läänin rajoja muutettiin hieman pohjoisessa. Läänin (ja Dalslandin maakunnan) pohjoisin kolkka liitettiin Sillerudin pitäjään Värmlannin läänissä vuonna 1815. Vuonna 1891 loppuosa Dalboreddenistä liitettiin Svanskogin seurakuntaan niin ikään Värmlannin läänissä.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Hällestadin seurakunta siirrettiin Skaraborgin lääniin, josta Älvsborgin lääniin liitettiin Vänersnäsin seurakunta. Vuonna 1967 Angeredin, Bergumin ja Valbo-Ryrin seurakunnat liitettiin Göteborgin ja Bohusin lääniin. Myös 1970-luvun kuntauudistuksessa lääninrajoja muutettiin hieman. Vuonna 1971 Björketorpin seurakunta liitettiin Göteborgin ja Bohusin lääniin, josta puolestaan siirrettiin Hjärtumin ja Västerlandan seurakunnat Älvsborgin lääniin. Kungsäterin, Karl Gustavin, Grimmaredin, Gunnarsjön ja Älvseredin seurakunnat liitettiin Hallandin lääniin. Vuonna 1974 liitettiin vielä Norra Åsarpin, Smulan, Solbergan ja Fivleredin seurakunnat Skaraborgin lääniin.
Älvsborgin lääni lakkautettiin 31.12.1997, ja siitä lähtien se on ollut osa Länsi-Götanmaan lääniä.
Kaupungit

Älvsborgin läänissä sijaitsi kuusi kaupunkia:
Alingsås
Borås
Trollhättan
Ulricehamn
Vänersborg
Åmål
1970-luvun kuntauudistuksessa luovuttiin kaupungeista, kauppaloista ja maalaiskunnista, ja kaikki kunnallishallinnolliset yksiköt olivat siitä lähtien pelkkiä kuntia. Nykyisin nämä kuusi kaupunkia kuuluvat kaikki samannimisiin kuntiin ja toimivat niiden keskustaajamina. Samasta nimestä huolimatta kunnat ovat alueellisesti paljon laajempia kuin kaupungit ennen kuntauudistusta olivat.
Kunnat 1970-luvulta lähtien

Älvsborgin lääniin kuului 1970-luvun kuntauudistuksen jälkeen 18 kuntaa. Vuoden 1995 alussa Boråsin kunnasta erotettiin Bollebygdin kunta, jonka jälkeen kuntia oli 19.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alen kunta  Alingsåsin kunta  Bengtsforsin kunta  Bollebygdin kunta  Boråsin kunta  Dals-Edin kunta  Färgelandan kunta |  Herrljungan kunta  Lerumin kunta  Lilla Edetin kunta  Markin kunta  Mellerudin kunta  Svenljungan kunta  Tranemon kunta |  Trollhättanin kunta  Ulricehamnin kunta  Vårgårdan kunta  Vänersborgin kunta  Åmålin kunta |
Väestönkehitys

| Älvsborgin läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 152 363 | 152 363 |
| 1820 | 1820 |    | 170 070 | 170 070 |
| 1830 | 1830 |    | 197 697 | 197 697 |
| 1840 | 1840 |    | 218 618 | 218 618 |
| 1850 | 1850 |    | 246 136 | 246 136 |
| 1860 | 1860 |    | 269 322 | 269 322 |
| 1870 | 1870 |    | 279 233 | 279 233 |
| 1880 | 1880 |    | 288 947 | 288 947 |
| 1890 | 1890 |    | 275 780 | 275 780 |
| 1900 | 1900 |    | 279 514 | 279 514 |
| 1910 | 1910 |    | 287 692 | 287 692 |
| 1920 | 1920 |    | 300 371 | 300 371 |
| 1930 | 1930 |    | 313 311 | 313 311 |
| 1940 | 1940 |    | 329 366 | 329 366 |
| 1950 | 1950 |    | 358 988 | 358 988 |
| 1960 | 1960 |    | 374 683 | 374 683 |
| 1970 | 1970 |    | 403 710 | 403 710 |
| 1980 | 1980 |    | 425 452 | 425 452 |
| 1990 | 1990 |    | 441 391 | 441 391 |
| 2000 | 2000 |    |  |  |
| 2010 | 2010 |    |  |  |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina. Lääni ei ollut olemassa enää vuosina 2000 ja 2010.
Aiheesta muualla

Älvsborgs länsmuseum (nykyisin Regionmuseum Västra Götaland)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Älvsborgs län
Ruotsin läänit
| --- | --- |
Nykyiset läänit:   Blekingen lääni  Gotlannin lääni  Gävleborgin lääni  Hallandin lääni  Itä-Götanmaan lääni  Jämtlandin lääni  Jönköpingin lääni  Kalmarin lääni  Kronobergin lääni  Länsi-Götanmaan lääni  Norrbottenin lääni  Skånen lääni  Södermanlandin lääni  Taalainmaan lääni  Tukholman lääni  Uppsalan lääni  Värmlannin lääni  Västerbottenin lääni  Västernorrlandin lääni  Västmanlandin lääni  Örebron lääni 
Lakkautetut läänit:   Göteborgin ja Bohusin lääni  Kristianstadin lääni  Malmöhusin lääni  Skaraborgin lääni  Tukholman kaupunki  Älvsborgin lääni 
Käännös suomeksi
Midatsolaami

| --- | --- |


Midatsolaami
Systemaattinen (IUPAC) nimi
8-kloori-6-(2-fluorifenyyli)-1-metyyli- 4H-imidatso(1,5-a)(1,4)bentsodiatsepiini
Tunnisteet
CAS-numero: 59467-70-8
ATC-koodi: N05CD08
PubChem CID: 4192
DrugBank: APRD00680
Kemialliset tiedot
Kaava: C18H13N3ClF 
Moolimassa: 325,78
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: Oraalinen ~36 %  I.M. 90 %+
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 1,8–6,4 tuntia
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  D (USA)  C (Aus)
Reseptiluokitus:  Schedule IV(US)
Antotapa: Oraalinen, I.M., I.V., parenteraalinen, bukkaalinen
10 kpl pakkaus 15 mg Dormicum-tabletteja
Midatsolaamiampulleja intravenoosiseen käyttöön
Dormicum 15 mg -tabletti
Midatsolaami on bentsodiatsepiineihin kuuluva lääkeaine. Suomessa midatsolaamia myydään valmistenimillä Buccolam, Dormicum, Epistatus, Midazolam ja Ozalin. Midatsolaamia saa myös suoraan laskimoon tai lihakseen annettavana ruiskeena, mutta sitä käytetään pääasiassa vain sairaaloissa – reseptejä on kuitenkin mahdollista saada erittäin harvinaisissa tapauksissa (lähinnä mikäli joudutaan lääkeaineen rektaaliseen annosteluun), ja suurien apteekkien on pidettävä varastossa midatsolaamia myös ampullimuodossa.
Tablettimuodossa midatsolaamia käytetään nopeavaikutteisena unilääkkeenä lyhytkestoiseen, lähinnä nukahtamisvaikeuksia sisältävään unettomuuteen. Suuonteloon annosteltavaa midatsolaamia käytetään epilepsian kohtaushoidossa ja se kuuluu epilepsian erityskorvattaviin lääkkeisiin.
Midatsolaami voi aiheuttaa muiden bentsodiatsepiinien tapaan usein voimakasta riippuvuutta, joka ilmenee muun muassa lääkkeen vähentämisen tai lopettamisen yhteydessä ilmaantuvina vieroitusoireina. Lisäksi eräät sivuvaikutukset ovat samanlaisia kuin oireet, joihin lääkitys on aloitettu. Oireiden vaikeutuessa bentsodiatsepiinihoidon aikana onkin aina epäiltävä sivuvaikutusten ilmaantumista, ennen kuin päätellään perustaudin pahentuneen.
Jos bentsodiatsepiinia sisältävää lääkevalmistetta käytetään raskauden aikana, on vaarana, että vastasyntyneellä ilmenee voimakkaita vieroitusoireita.
Sääntely

Dormicumin saatavuutta on kontrolloitu siten, että apteekit voivat kerrallaan toimittaa vain 20 tablettia . Uusi toimitus isomman määrän reseptistä on apteekin vastuulla, ja farmaseutin tulee varmistaa, että reseptin mukainen määrä päiviä on kulunut edellisestä toimituskerrasta ennen seuraavaa toimitusta. Muutoin Dormicum on normaalilla PKV-t-reseptistatuksella, ja sitä voidaan siten siis toimittaa pienin pakkauskoko (10 tablettia) myös puhelinreseptillä .
Käyttö kuolemanrangaistuksessa

Yhdysvalloissa midatsolaamia on käytetty kuolemanrangaistuksissa teloitusruiskeen rauhoittavana lääkkeenä ainakin Alabaman, Arizonan, Floridan, Louisianan, Oklahoman ja Virginian osavaltioissa. Lääkkeestä nostettiin kanne Yhdysvaltain korkeimpaan oikeuteen sen pitkitettyä kolmen kuolemaantuomitun teloituksia 26:een, 43:een ja 117:ään minuuttiin vuonna 2014. Kymmentä minuuttia pidetään maassa kohtuullisena teloitusaikana. Korkeimman oikeuden kesäkuussa 2015 äänin 5–4 antaman päätöksen mukaan kanteen tehneet eivät kuitenkaan kyenneet osoittamaan lääkkeen aiheuttavan huomattavaa riskiä kovasta kivusta ja hylkäsivät kanteen. Yhdysvaltain perustuslaki kieltää julman ja epätavallisen rangaistuksen käytön.
Arkansas ryhtyi panemaan täytäntöön kuolemanrangaistuksia huhtikuussa 2017 midatsolaamivarastojen vanhenemisvaaran takia. Alun perin osavaltio aikoi tehdä kahdeksan teloitusta nopeassa tahdissa, mutta niistä puolet lykkääntyi, ja osavaltio teloitti neljä tuomittua kahdeksan päivän sisällä.
Pohjoismaiset agraaripuolueet

Pohjoismaiset agraaripuolueet, joita kutsutaan myös Pohjoismaiden keskustapuolueiksi, Skandinaavian maatalouspuolueiksi tai Maatalouden liberaalipuolueiksi, ovat maatalouden poliittisia puolueita, jotka kuuluvat erityisesti Pohjoismaiden poliittiseen perinteeseen. Pohjoismaiset agraaripuolueet sijoitetaan poliittisen spektrin keskelle, mutta täyttävät Pohjoismaille ominaiset roolit.
Nämä puolueet eivät ole sosialistisia ja yhdistävät yleensä sitoutumisen pienyrityksiin, maaseutukysymyksiin ja poliittiseen hajauttamiseen sekä ovat toisinaan skeptisiä Euroopan unionia kohtaan. Osapuolilla on erilaiset näkemykset vapaista markkinoista ja ympäristönsuojelusta. Kansainvälisesti ne ovat yleisesti Euroopan liberaalidemokraattien liiton (ALDE) jäseniä.
Historiallisesti maanviljelijöiden puolueet ja toisen maailmansodan jälkeen laskeva viljelijöiden väestö, saivat heidät laajentamaan toimintaansa muihin kysymyksiin ja yhteiskunnan osiin. Tällä hetkellä kolme niistä nimitti itsensä uudelleen Keskusta-puolueeksi, viimeisenä tekemällä Suomen Keskustapuolueen vuonna 1965. Tärkeimmät maatalouspuolueet ovat nyt Keskustapuolue Ruotsissa, Venstre Tanskassa, Suomen Keskusta Suomessa, Keskustapuolue Norjassa ja Edistyspuolue Islannissa.
Käännös suomeksi