stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Will Borgen
Ura > Seuraura

Borgen kävi high schoolin kotikaupungissaan Moorhead High Schoolissa. Hän oli joukkueensa tehokkain puolustaja kaudella 2012–2013 tehoilla 3+16=19 ja kaudella 2013–2014 tehoilla 6+10=16. Sioux City Musketeers varasi Borgenin 109. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2013, mutta hän ei kuitenkaan siirtynyt joukkueeseen. Borgen varattiin uudelleen USHL:ään Omaha Lancersin toimesta 53. pelaajana kesällä 2014. Hän pelasi suurimman osan kaudesta 2014–2015 Lancersin lisäksi myös Moorhead High'ssa, jonka kapteenina Borgen toimi.
Buffalo Sabres varasi Borgenin neljännellä kierroksella 92. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2015. Hän siirtyi kaudeksi 2015–2016 St. Cloud State Universityn yliopistojoukkueeseen. Borgen voitti kauden päätteeksi NCHC:n mestaruuden ja hänet valittiin sarjan tulokkaiden tähdistökentälliseen. Junior -vuotenaan 2017–2018 Borgen voitti NCHC:n runkosarjan mestaruuden, Penrose Cupin. Hänet valittiin sarjan parhaaksi puolustavaksi puolustajaksi ja kunniavalintatähdistökentälliseen.
Maaliskuussa 2018 Borgen teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Buffalo Sabresin kanssa. Hän siirtyi samalla loppukevääksi AHL-joukkue Rochester Americansin vahvuuteen. Borgen pelasi siellä kahdeksan runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki NHL-debyyttinsä 26. maaliskuuta 2019 Ottawa Senatorsia vastaan. Sabres menetti Borgenin laajennusvaraustilaisuudessa 2021 Seattle Krakenille.
Joulukuussa 2024 Kraken kauppasi Borgenin ja kaksi varausvuoroa vuoden 2025 varaustilaisuudessa New York Rangersiin vaihdossa Kaapo Kakkoon.
Tammikuussa 2025 Borgen teki Rangersin kanssa viisivuotisen ja yhteensä 20,5 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 2016 | jääkiekko |  |
Borgen edusti Yhdysvaltoja Pyeongchangin olympialaisissa 2018, mutta hän ei kuitenkaan mahtunut kertaakaan joukkueen kokoonpanoon. Borgen pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin Borgen voitti pronssia.
Kaiken teoria

Kaiken teoria on teoreettisen fysiikan etsimä teoria, jonka ajatellaan selittävän ja yhdistävän kaikki fysikaaliset ilmiöt. Teoria kattaisi kaikki neljä perusvuorovaikutusta eli gravitaation, sähkömagneettisen vuorovaikutuksen, vahvan vuorovaikutuksen ja heikon vuorovaikutuksen. Nämä on gravitaatiota lukuun ottamatta onnistuttu yhdistämään hiukkasfysiikan standardimallissa.
Kaiken teoriaa on etsitty vuosikymmeniä. Albert Einstein oli ensimmäinen, joka otti tehtäväkseen teorian kehittämisen. Hän piti suurimpana haasteena kehittämänsä yleisen suhteellisuusteorian ja sähkömagnetismin yhdistämistä. Nykyfysiikalle päänvaivaa tuottavat kvanttimekaniikan ja yleisen suhteellisuusteorian toisistaan poikkeavat selitykset maailmankaikkeudesta.
Kaikki fyysikot eivät edes pidä varmana, että perusteita yksittäiselle kaiken selittävälle teorialle ylipäänsä olisi olemassa. Ehdokkaita kaiken teorian pohjaksi ovat muiden muassa supersäieteorian eri muunnelmat sekä ajatusselvennä, jonka mukaan kaikkeudessa on muitakin ulottuvuuksia kuin nykyään tunnetut kolme tilaulottuvuutta ja yksi aikaulottuvuus.
Aiheesta muualla

Tammisalo, Osmo: Unelma tiedon ykseydestä. Helsingin Sanomat 15.12.2001.
Muuramenjoki

| Muuramenjoki |
| --- | --- |
 Muuramenjoki kuohuu putouksen kohdalla.
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven v−alue (14.28)
Pinta-ala:  374,9 km²  
Järvisyys:  13,2 % 
Pääuoman pituus:  45,3 km 
Pääuoman osuudet:  Muuramenjoki ←Muuratjärvi ←Myllyjoki ←Kuusjärvi ←Vispilänjoki ←(yläjuoksu)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Muuratjärvi 
 :  62.13074°N, 25.66399°E
Laskupaikka:  Päijänne 
 :  62.12936°N, 25.68578°E
Esteet:  pato
Taajamat:  Muuramen kirkonkylä
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  90,1 m
Laskukorkeus:  78,3 m
Korkeusero:  11,8 m
Pituus:  1,47 km  
Kaltevuus:  8,03 m/km
Keskivirtaama:  3,8 m³/s (MQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Muuramenjoki ja sen luontopolku
Joen alajuoksulla virtaus on rauhallisempaa.
Muuramenjoki on Keski-Suomen Muuramessa sijaitseva 1,5 kilometriä  pitkä joki, joka muodostaa alajuoksun sen 45 kilometriä  pitkästä pääuomasta. Joki alkaa Muuratjärvestä, virtaa Muuramen kirkonkylän läpi ja laskee Päijänteeseen.
Joen kulku

Muuramenjoki alkaa Muuratjärven Muuramenlammesta, joka on järven kaakkoinen lahti. Joki alittaa heti valtatien 9, joka on rakennettu etelässä kulkemaan Muuratharjun päällä. Heti sen jälkeen jokia alittaa vielä kirkonkylän ainoan kylätien, jossa on joen ylittävä silta. Joki virtaa koko matkan kirkonkylän taajama-alueella. Viimeisen sillan jälkeen alkaa joessa noin 200 metriä pitkä koskijakso, joka päättyy kunnantalon taakse muodostuneeseen patolampeen. Joen etelärannat ovat täällä suojeltuja ja alajuoksulla sitä ovat molemmat joen rannat. Patoaltaassa on vähintään kolme saarta ja tulvauomien väliin jääneitä niemiä. Patoon on rakennettu kalatie. Padon jälkeen on lyhyt koski ja saari. Pian tulvauoman haaran jälkeen joki laskeekin Päijänteen Kylänlahteen. Joen ylitse pääsee kävelemään ennen patoallasta, padon kohdalla ja joensuussa olevia kävelysiltoja pitkin. Alajuoksu on purjehduskelpoinen pienveneellä padolle saakka.
Luontoarvoja

Muuramenjoki on kalaisuudestaan tunnettu joki. Joessa on jäljellä kaksi koskea, vaikka joki on voimallisesti rakennettu ja uittotoimintaa varten perattu. Myös padotun maisemalammen vedenpinnan alle on jäänyt koski. Jokea on kalataloudellisessa mielessä kunnostettu vuosina 1998 ja 1992. Patoon on lisätty Denil-kalatie. Joessa on vahva ja lisääntyvä taimenkanta. Joessa kalastaminen on luvanvaraista ja osa joesta myös rauhoitettu, jotta taimen ja harjus voivat kutea rauhassa. Kalastetuin kala on kirjolohi.
Muuramenjoen etelä- ja pohjoisrantaa seuraa luontopolku. Joki pysyy talvella sulana, jolloin siinä talvehtii pieni joukko vesilintuja koskikara mukaan lukien. Kesällä joenvarren lehtometsikkö houkuttelee monia yölaulajia.
Luontopolku
Pitkä koskijakso luontopolun varrelta.
patolampi padon suunnalta näntynä.
Alajuoksun tulvauomat
Kävelysilta joen suistossa.
Muuratjärven valuma-alue

Muuramenjoki ja Muuratjärvi kuuluvat molemmat Muuratjärven valuma-alueeseen (14.28), joka sijaitsee Kymijoen vesistöalueen (14) Suur-Päijänteen alueella (14.2). Valuma-alueen on Muuramen kunnassa ja yläjuoksu Jyväskylän Korpilahdella. Pieni osa yläjuoksua ylettyy Petäjävedellekin asti. Valuma-alueen pinta-ala on 375 neliökilometriä ja sen järvisyys on 13,2 %. Valuma-alueen pääuomaan voidaan lukea Muuramenjoen ja Muuratjärven lisäksi Kuusjärven kautta virtavan Myllyjoen, joka on Vesankajärven reitin alajuoksua. Pääuoman pituus on 45 kilometriä.
Huomioita

1 2  Pääuoman ja sen pituuden määrittäminen on selostettu artikkelin Muuratjärven valuma-alue kappaleessa Pääoman kulun ja pituuden määritys.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muuramenjoki Wikimedia Commonsissa
Vesistöennusteet: Muuratjärvi, vesi.fi
Muuramenjoki ja luontopolku, Muuramen kunta
Muuramenjoki (Arkistoitu – Internet Archive), kalastusaiheinen sivusto
Muuramenjoki, kalaan.fi
Muuramenjoen virkistyskalastusalue
(14.2)
Chardonnay

Chardonnay-köynnösrivejä Burgundissa.
Tammikypsytetty chardonnay on suosittu  yhdysvaltalainen erikoisuus.
Chardonnay on vihreä viinirypälelajike, josta tehdään valkoviiniä. Chardonnay on yksi viljellyimmistä rypälelajikkeista. Suurimmat tuottajamaat ovat Yhdysvallat, Ranska, Australia ja Italia, mutta helpon viljeltävyytensä ja suuren suosionsa vuoksi sitä viljellään käytännössä kaikilla viinialueilla.
Geneettisesti Chardonnay on Pinot- ja Gouais Blanc -rypäleiden risteymä. Nimen Chardonnay arvellaan periytyvän Ranskan Mâconnais-viinialueen samannimisestä kylästä. Rypälelajike tunnetaan myös nimillä Pinot Chardonnay, Melon Blanc, Aubaine ja Beaunois, mutta näitä nimiä käytetään nykyisin hyvin harvoin.
Viinit

Chardonnay tuottaa hyvin erilaista viiniä riippuen kasvualueesta sekä viinin tekemiseen käytettävistä menetelmistä. Viileämmässä kasvuympäristössä rypäle tuottaa raikasta, hapokasta ja usein mineraalista viiniä (esimerkiksi Ranskan Chablis). Lämpimissä olosuhteissa viinistä tulee raskaampaa ja hedelmäisempää (esimerkiksi Kalifornia). Jopa eri kylissä tuotetut viinit voivat aromiltaan ja ominaispiirteiltään vaihdella.
Monet uudet tuottajat käyttävät chardonnay-viinin teossa malolaktista käymistä sekä viinin vanhentamista tammitynnyreissä, mikä antaa viinille tammisuuden lisäksi vaniljan, kerman ja voin aromeja. Tammikypsytys ei ole kovin tavanomaista perinteisillä Chardonnay-alueilla, kuten Chablis’ssa. Terästankissa käytetyn chardonnayn tuoksu vivahtaa omenaan, päärynään ja sitrushedelmiin.
Chardonnay on myös yksi samppanjan teossa sallituista rypäleistä. Mikäli samppanja on tehty täysin Chardonnaysta, sitä kutsutaan lisänimellä blanc de blancs.
Yleensä Chardonnayta käytetään viinin ainoa rypäleenä, vaikkakin samppanjassa sen seuralaisena voi olla Pinot Noir- ja Pinot Meunier -rypäleitä. Chardonnayta sekoitetaan jossain määrin Semillon-, Chenin Blanc- ja Viognier-rypäleiden kanssa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Heikki Remeksen viinikoulu Flavoradossa: Chardonnay (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Suvilahti Event Hub

| Suvilahti Event Hub |
| --- | --- |
Sijainti:  Kalasatama, Sörnäinen, Helsinki
Rakennustyyppi:  viihdekeskus
Rakennustyöt aloitettu:  syksy 2025 (tavoite)
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Suvilahti Event Hub (tai Suvilahden viihdekeskus) on Helsingin Kalasatamaan Suvilahden alueelle suunniteltu tapahtumakeskus, jossa voisi järjestää yleisötapahtumia. Rakennuksessa voisi olla myös toimistoja, hotelli, ravintoloita ja gallerioita. Suunniteltu koko on miltei 50 000 kerrosneliömetriä, ja kävijöitä mahtuisi 3 000–5 000. Hanketta vetää Mikko Leppilammen puheenjohtama Suvilahti Event Hub -yhtiö.
Tapahtumakeskuksen rakentaminen hyväksyttiin Helsingin kaupunginvaltuustossa huhtikuussa 2023. Rakentamisen oli määrä alkaa saman vuoden aikana, ja valmistumisajankohdaksi arvioitiin kesää 2026. Rakentamista ei kuitenkaan voinut aloittaa, sillä asemakaavasta lähetettiin kaksi valitusta Helsingin hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus hylkäsi molemmat valitukset huhtikuussa 2024, ja toinen valitus eteni korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka hylkäsi sen saman vuoden marraskuussa. Rakennustyöt on tavoitteena aloittaa syksyllä 2025.
Aiheesta muualla

Kutsukilpailun selostus
Cabernet Sauvignon

Cabernet Sauvignon -lajikkeen rypäleitä
Cabernet Sauvignon on yleisin viinin valmistukseen käytettävä punainen rypälelajike. Lajike muodostaa pienistä, sitkeäkuorisista, sinipunaisista rypäleistä hyvin kiinteän tertun. Myöhään kypsyvänä lajikkeena Cabernet Sauvignonia voidaan viljellä vain suhteellisen lämpimässä ilmastossa, eikä se aina ehdi kypsyä kunnolla edes kotiseudullaan Ranskan Bordeaux’n Medocissa ja Gravesissa.
Cabernet Sauvignonin rypäle sisältää paljon siemeniä suhteessa hedelmälihaan, mistä syystä siitä tehdyt viinit ovat yleensä hyvin tanniinisia.  Tanniinisuuden pehmentämiseksi viinejä yleensä kypsytetään tammitynnyreissä ja pulloissa ennen myyntiä. Cabernet Sauvignonista valmistetut viinit ovat yleensä pitkäikäisiä ja aromikkaimpia viinejä. Rypäleen tunnistaa viineissä voimakkaan mustaherukkaisesta tuoksusta.
Cabernet Sauvignonin levinneisyyden selittää sen kasvattamisen ja sadonkorjuun helppous. Se soveltuu myös hyvin monenlaiseen maanperään, kunhan vain sen kasvukautena saama lämpömäärä on riittävä. Hyvin lämpimässä ilmastossa, kuten Australiassa, Cabernet Sauvignon tuottaa hedelmäisempää ja vähemmän hapokasta viiniä.
Cabernet Sauvignon -viinien valmistus Bordeaux’ssa

Bordeaux’n punaviineissä Cabernet Sauvignon rypäleen osuus on korkea, Medocin alueella jopa 80 %. Muina rypäleinä viinissä käytetään Merlotia, Cabernet Francia, Petit Verdotia ja Malbecia, jotka varmemmin kypsyvinä tasoittavat Cabernet Sauvignonin aiheuttamaa epävarmuutta viinin valmistuksessa.
Rypäleiden murskaamisen ja rankojen poiston jälkeen viinin käyminen alkaa luontaisten hiivakantojen ansiosta 2–3 päivässä.  Viinin käymislämpötilan annetaan kohota 29–30 asteeseen mutta ei sen yli. Lämpötilan nousua hillitään sekoittamalla käymistilassa olevaa viiniä pumppaamalla käymissammion pohjalta viiniä kuorten muodostaman keton päälle tai painamalla kettoa viinin sekaan useita kertoja päivässä. Sekoittaminen pidentää myös viinin käymistä muutamalla päivällä aina 5–6 päivään. Käymisen jälkeen viinin annetaan maseroitua viikosta kolmeen viikkoon, jolloin viiniin liukenee väriaineita ja tanniineja kuorista ja siemenistä. Käymisen ja maseroinnin jälkeen tapahtuu bakteeripohjainen malolaktinen käyminen, joka laskee viinin happoisuutta ja parantaa viinin makua. Malolaktinen käyminen voi tapahtua luontaisten tai kasvatettujen bakteerien avulla.
Cabernet Sauvignonista tehty viini tarvitsee kypsytyksen tammitynnyrissä, jossa viinin tanniinit pehmenevät ja viini saa aromaattista ilmeikkyyttä. Hyvin tehty viini kypsytetään tammitynnyreissä, joista yleensä noin kolmasosa on uusia. Vain harvojen huipputilojen viini on riittävän hedelmäistä, että viinin kypsytykseen kannattaa käyttää kokonaan uusia tynnyreitä, sillä uudet tynnyrit ovat kallis investointi. Uudet tynnyrit luovuttavat enemmän aromeja viiniin ja vaikuttavat sitä kautta viinin laatuun ja tyyliin.
Tynnyrikypsytys kestää yleensä 12–18 kuukautta. Kypsytyksen aikana viinieriä sekoitetaan tynnyristä toiseen, aluksi kerran kuukaudessa mutta kypsytyksen jatkuessa harvemmin. Tynnyrikypsytyksen loppuvaiheessa viini kirkastetaan bentoniitilla tai kananmunan valkuaisella. Ennen pullotusta viini yleensä vielä suodatetaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Heikki Remeksen viinikoulu Flavoradossa: Cabernet Sauvignon (Arkistoitu – Internet Archive)
Artemio Franchi Trophy

CONMEBOL–UEFA Mestareiden Cup eli Finalissima (engl. CONMEBOL–UEFA Cup of Champions, aiemmin European/South American Nations Cup eli Artemio Franchi Trophy) on kolmesti järjestetty jalkapallokilpailu, jossa on kohdannut Euroopan-mestari ja Etelä-Amerikan mestari.
Kilpailu on pelattu vuosina 1985, 1993 ja 2022. Kilpailu oli aiemmin nimetty Artemio Franchin mukaan.
Kilpailu järjestettiin ensin kahdesti, vuosina 1985 ja 1993, ennen kuin se lopetettiin. Se järjestettiin uudelleen vuonna 2022, jolloin se nimettiin Finalissimaksi (italiaksi ”suuri finaali”), CONMEBOLin ja UEFA:n välisen yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen.
Kilpailu on vastine seuratason Intercontinental Cupille. Sitä voidaan myös pitää nykyisen Maanosaliittojen cupin edeltäjänä.
Ottelut

| Vuosi | Voittaja | Tulos | Häviäjä | Stadion | Paikkakunta | Yleisömäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 |  Ranska | 2–0 |  Uruguay | Parc des Princes | Pariisi, Ranska | 20 405 |
| 1993 |  Argentiina | 1–1 ja. (5–4 rp.) |  Tanska | Estadio José María Minella | Mar del Plata, Argentiina | 34 683 |
| 2022 |  Argentiina | 3–0 |  Italia | Wembley Stadium | Lontoo, Englanti | 87 112 |
2025:
Ottelut > Tulokset maittain

| Joukkue | Voitot | Häviöt |
| --- | --- | --- |
|  Argentiina | 2 (1993, 2022) | — |
|  Ranska | 1 (1985) | — |
|  Uruguay | — | 1 (1985) |
|  Tanska | — | 1 (1993) |
|  Italia | — | 1 (2022) |
Ottelut > Tulokset konfederaation mukaan

| Konfederaatio | Voitot | Häviöt |
| --- | --- | --- |
| CONMEBOL | 2 | 1 |
| UEFA | 1 | 2 |
Aiheesta muualla

Artemio Franchi Trophy RSSSF:n sivustolla (englanniksi)
I Will Wait for You

Catherine Deneuve, joka esitti alkuperäisen ranskankielisen kappaleen elokuvassa Cherbourgin sateenvarjot.
I Will Wait for You on englanninkielinen versio kappaleesta ”Je ne pourrai jamais vivre sans toi” ranskalaisesta musikaalielokuvasta Cherbourgin sateenvarjot. Sävelmää käytetään toistuvana pääteemana läpi elokuvan laulettujen dialogien. Elokuvan musiikin on säveltänyt Michel Legrand, ja alkuperäiset sanoitukset teki elokuvan käsikirjoittaja-ohjaaja Jacques Demy. Elokuvassa naispääroolia näyttelee Catherine Deneuve, jonka lauluäänen kuitenkin dubbasi Danielle Licari. Kappaleen englanninkieliset sanat kirjoitti Norman Gimbel. Tämä versio oli ehdokkaana Parhaan laulun Oscar-palkinto -kategoriassa 38. Oscar-palkintogaalassa.
Useat artistit ovat tehneet cover-versionsa kappaleesta, muun muassa Eddie Fisher, Frank Sinatra, Astrud Gilberto, Violetta Villas, Trini Lopez, Bobby Darin, Nana Mouskouri, Cher, Andy Williams, Jason Kouchak, Petula Clark, Tony Bennett, Vikki Carr, Liza Minnelli, Connie Francis, Beverley Craven, The Walker Brothers, Maria Morlino sekä Matt Monro. Jazzmuusikoita, jotka ovat nauhoittaneet oman versionsa kappaleesta ovat muun muassa Oscar Peterson, Gil Evans, Donald Byrd, Louis Armstrong, Kirsti Huke ja Richard ”Groove” Holmes.
Connie Francisin laulama versio kappaleesta kuullaan Futuraman jaksossa ”Jurassic Bark”.
Laulu muilla kielillä

Suomeksi laulu tunnetaan Jukka Kuoppamäen suomennoksena nimellä ”Rakkaani hylkää mua ei” ja Sauvo Puhtilan suomennoksena ”Cherbourgin sateenvarjot”. Ranskaksi laulua on levytetty myös nimellä ”(Mon amour,) Ne me quitte pas”; sitä ei pidä sekoittaa Jacques Brelin samannimiseen lauluun ”Ne me quitte pas”, joka taas on suomennettu nimillä ”Älä mene pois” (suom. Aale Tynni), ”Jos nyt menet pois” (suom. Sauvo Puhtila) ja ”Ala vetää vaan” (suom. Liisa Ryömä).
Pöyrööt

Pöyrööt on Liisa Seppälän kuvittama ja Arttu Seppälän käsikirjoittama strippisarjakuva, joka sijoittuu Etelä-Pohjanmaalle. Sarjakuva on kirjoitettu Etelä-Pohjanmaan murteella. Pöyröö on vanha eteläpohjalainen murresana, joka tarkoittaa hölmöäkenen mukaan?. Pöyrööt-sarjakuvasta on julkaistu kahdeksan sarjakuva-albumia, joiden kustantamisesta on vastannut Liisa ja Arttu Seppälän yhteinen yritys Avot Design Oy. Pöyrööt-sarjakuvan kuvittajalle Liisa Seppälälle myönnettiin ensimmäisenä sarjakuvapiirtäjänä Kultainen Oras -yrittäjyyspalkinto keväällä 2013.
Henkilöhahmot

Jussi Pöyröö – Sarjakuvan päähenkilö, joka on pohjalainen isäntä. Ammatiltaan yrittäjä ja maanviljelijä
Emäntä – Jussi Pöyröön vaimo
Make Yli-Sakia – Jussi Pöyröön naapuri ja ystävä. Make Yli-Sakia on peräkammarin poika ja sinkku.
Helesinkilääset – Emännän suomenruotsalaiset sukulaiset, jotka vierailevat silloin tällöin Pohjanmaalla.
Kersat – Jussi Pöyröön ja Emännän lapset. Flikka on fiksu ja koulussa menestyvä tytär. Kloppi nimeltä Antti on tuleva isäntä ja maatilan jatkaja.
Lauri Köppäänen – Rikas miljonääri, joka on menestyvän yrityksen omistava bisnesmies.
Muita harvemmin sarjakuvassa esiintyviä hahmoja – Pankinjohtaja, Make Yli-Sakian äiree, Make Yli-Sakian koira.
Julkaisut > Pöyrööt-sarjakuvaa julkaisevat lehdet

Maaseudun Tulevaisuus
Ilkka
Pohjalainen
Julkaisut > Pöyrööt-albumit

Pöyrööt tuloo!.  Avot Design Oy, 2012.  ISBN 978-952-67756-0-9
Pöyrööt - Rakkautta kärestä pitäen.  Avot design Oy, 2013.  ISBN 978-952-67756-1-6
Pöyrööt - Yritystä meillä piisaa!.  Avot design Oy, 2013.  ISBN 978-952-67756-2-3
Pöyrööt - Ophelia.  Avot design Oy, 2014.  ISBN 978-952-67756-3-0
Pöyrööt - Oikias olemisen opas.  Avot design Oy, 2015.  ISBN 978-952-67756-4-7
Pöyrööt - Pohojammaalta kotoosin.  Avot Design Oy, 2016.  ISBN 978-952-67756-6-1
Pöyrööt - Oikias olemisen pirempi oppimäärä.  Avot Design Oy, 2017.  ISBN 978-952-67756-8-5
Pöyrööt - Pohojalaasuus on supervoima.  Avot Design Oy, 2018.  ISBN 978-952-69032-2-4
Pöyrööt - Priimaa pukkaa.  Avot Design Oy, 2019.  ISBN 978-952-69032-4-8
Aiheesta muualla

Pöyrööt-sarjakuvan kotisivut.
Marja-Riitta Vuorela: Jokainen on pikkuusen Pöyröö. Ilkka 2.1.2012.
Päivi Mykkänen: :Kultainen Oras meni sarjakuvapiirtäjälle (Arkistoitu – Internet Archive). Kauppalehti 20.4.2013.
Sarianne Keltto: Pöyrööt tekevät kaiken yhdessä. Ilkka 17.9.2012.
Pöyrööt-sarjakuva alkaa ilmestyä Pohjalaisessa. Pohjalainen 30.8.2013.
Jukka Koivula: Pöyröiden äiti ja isä viihtyivät Farmarissa (Arkistoitu – Internet Archive) Maaseudun Tulevaisuus 7.7.2013.
Nytkymenjoki

| Nytkymenjoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alue (14.226)
Pinta-ala:  108,01 km²  
Järvisyys:  4,81 % 
Pääuoman pituus:  yli 32 km 
Pääuoman osuudet:  Kurujoki ←Nytkymenjoki ←Nytkymenjärvi ←Myllyoja
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Nytkymenjärvi, Luomakulma 
 :  61.86703°N, 24.97774°E
Laskupaikka:  Nytkyn, Lopeisto 
 :  61.80708°N, 25.16378°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  144,9 m  
Laskukorkeus:  78,5 m  
Korkeusero:  66,4 m
Pituus:  19,5 km  
Kaltevuus:  3,41 m/km
Keskivirtaama:  1 m³/s  
Muuta
Nytkymenjoki on Keski-Suomessa Jämsässä virtaava 20 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa yli 32 kilometriä pitkään pääuomaan sen keskijuoksun osuuden.
Joen kulku

Joki alkaa vastapäätä Haakanniemeä Nytkymenjärven itäosasta, jossa järvellä on pari kilometriä pitkä lahtimainen järvenosa. Joki putoaa matkallaan kokonaiset 66 metriä, ja siinä on seitsemän koskea. Joki virtaa itää kohti alle kilometrin verran ja kääntyy Hukkalankosken jälkeen kohti etelää. Jokeen yhtyy pohjoisen Nytkymensuon johto-oja. Ennen Nytkymen kylää joki kaartaa kohti kaakkoa ja alittaa samalla kohdalla kaksi kylätietä ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien. Nytkymen kylän ympäristössä joki etenee levenevässä jokilaaksossaan ja siihen yhtyy seudun järvien laskuojia. Joki seuraa rautatietä, mutta alittaa sen  ja poistuu rautatien läheltä ennen Partalaa luonnollista ja jyrkkärinteistä laaksoa myöten. Laaksossa kuohuaa Jopotinkoski. Laakso levenee ennen Partalaa, ja joki virtaa täällä verkkaisemmin. Partalan kylässä joen uomaa on oikaistu ja se putoaa jyrkemmin Juveninkoskessa. Koskessa on pudotusta yli kuusi metriä ja siinä on kohta, jossa vesi putoaa vapaasti kalliopaatta pitkin alas vesiputouksena. Joen metsäiset rannat muuttuvat nyt pelloiksi. Kosken alapuolella jokeen yhtyvät oikealta Koluoja ja Korkeaoja, ja Partalankoskella vielä Koivistonoja. Tämän jälkeen, kun joki saapuu Alhonjärven kylään, on joen varressa enää satunnaisesti metsämaata. Partalankosken jälkeen joki alittaa rautatien uudelleen ja lisäksi Jyväskylän vanhan tien ja heti perään valtatien 9. Siihen yhtyy ensin Venäjänoja ja sitten Alhonjärven laskuoja. Joen oikealla puolella sijaitsee laskettu Majistonjärvi. Joki aloittaa viimeisen osuutensa alittaessaan yhdystien 3291. Se käy kääntymässä jyrkästi Peräjärven kohdalla ja laskee Sammakkolammin läpi Nytkymeen. Nytkymen jälkeen joki jatkaa Kurujoen nimisenä Päijänteen Olkkolanlahteen.
Luontoarvoja

Nytkymenjoen virtapaikkojen kunnostuksia tehtiin vuoteen 2015 mennessä valmiiksi niin, että vaelluskaloilla olisi kohtuulliset mahdollisuudet nousta jokeen kutemaan. Jokelankoskeen jäi kuitenkin vielä myllypato, jota kaikki kalat eivät pysty matalan veden aikana ohittamaan, ja Juveninkosken kallioseinämä, jota mitkään kalat eivät pysty ylittämään. Kalat voivat kuitenkin nousta Kinkki- ja Jokelankoskelle asti. Taimenilla on 0,2 hehtaaria lisääntymisaluetta. Joki virtaa kangasmaastossa ja joessa liikkuu paljon hiekkaa, joka kulkeutuu Päijänteelle asti.
Historiaa

Nytkymenjoella on ollut uittotoimintaa. Juveninkosken vesivoimalla on pyöritetty sekä vesimyllyä että pärehöylää. Koskella on ollut voimaa yli kuuden metrin pudotuksen takia, vaikka joki ei olekaan runsasvetinen.
Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alue

Joki sijaitsee Kymijoen vesistössä (14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueessa (14.22). Sen valuma-alueen pinta-aja on 108 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,8 %. Valuma-alue sijaitsee kokonaan Keski-Suomen Jämsässä. Sen pääuomaan voidaan lukea ainakin Kurujoki, Nytkymenjoki, Nytkymenjärvi ja Myllyoja.
Huomioita

↑  Pääuoman ja sen pituuden määrittäminen on selostettu artikkelin Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alue kappaleessa Pääoman kulun ja pituuden määritys.