stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rantasalmi

| Rantasalmi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°04′00″N, 028°18′00″E
Maakunta:  Etelä-Savon maakunta
Seutukunta:  Savonlinnan seutukunta
Kuntanumero:  681
Hallinnollinen keskus:  Rantasalmen kirkonkylä
Perustettu:  1578
Kokonaispinta-ala:  925,18 km² 124:nneksi suurin 2022 
– maa:  559,31 km²
– sisävesi:  365,87 km²
Väkiluku:  3 267 208:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  5,84 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  11,4 %
– 15–64-v.:  53,0 %
– yli 64-v.:  35,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  94,1 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  5,7 %
Kunnallisvero:  9,40 % 60:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Rainer Leskinen
Kunnanvaltuusto:  19 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • Vas.   • KD:   10 3 2 2 1 1
www.rantasalmi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rantasalmi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa, Varkauden ja Savonlinnan puolivälissä. Kunnan väkiluku on 3 267 henkilöä, ja sen pinta-ala on 925,18 km2, josta 365,87 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 5,84 asukasta/km2.
Kirjailija Outsiderin tarinahahmon Pekka Lipposen kunniaksi kunnassa on ollut monia tarinoista juontuvia liikkeiden nimiä, kuten S-market Lipposka, ravintola Kalle-Kustaa ja hotelli-ravintola Rinssi-Eversti. Rantasalmi muistetaan myös Eddie Stenbergin ohjaamasta ja Outsiderin ja Olavi Karun käsikirjoittamasta elokuvasta Rantasalmen sulttaani.
Tunnettuja kuntalaisia ovat Rantasalmella syntynyt arkkitehti Eliel Saarinen (1873–1950), kanslianeuvos Lauri Kaukonen (1902–1975), jääkiekkoilija Jarkko Immonen (s. 1982) ja muusikko Maria Hänninen. Suomen aikanaan vanhin ihminen Jussi Leskinen (1901–2010) asui Rantasalmella. Teollisuuspatruuna Fredrik Gustaf Aminoff oli kartanonomistaja Rantasalmella.
1980-luvulla Savon silloisille kunnille äänestettiin omat nimikkoruoat. Rantasalmen perinneruoiksi valittiin limppisoppa, jonka limpit on tehty vehnäjauhosta ja kananmunasta, sekä ohrajauhosta ja kermasta leivottu juhannusrieska.
Maantiede

Rantasalmi sijaitsee Etelä-Savon maakunnan pohjoisosassa. Kirkonkylästä on sekä Varkauteen että Savonlinnaan matkaa 44 kilometriä. Rantasalmen naapurikuntia ovat Joroinen, Juva, Savonlinna, Sulkava ja Varkaus.
Rantasalmen keskus sijaitsee Pienen Rautaveden pohjukassa ja sen länsipuolella.
Kosulanlampi ja eteläinen osa Pienestä Rautavedestä ovat Natura-alueita erityisesti lintujen suojelemiseksi. Niiden välisen laskujoen varrella tavataan monia rauhoitettuja lepakoita. Ruutanaharju sijaitsee keskustan länsipuolella. Se on maisemallisesti merkittävä kokonaisuus ja pohjaveden muodostumisalue.
Osin Rantasalmen, osin Savonlinnan ja Varkauden alueilla sijaitsee Linnansaaren kansallispuisto. Se on vuonna 1956 perustettu kansallispuisto Saimaan Haukivedellä, johon kuuluu satoja saaria ja luotoja. Kansallispuiston pääsaarelle Linnansaarelle on vuoroveneyhteys Rantasalmelta Lomakylä Järvisydämestä.
Maantiede > Kylät

Ahvensalmi, Asema, Asikkala, Haapaniemi, Haapataipale, Hiismäki, Hiltula, Ihamaniemi, Joutsenmäki, Kolkontaipale, Lahdenkylä, Mielojärvi, Osikonmäki, Parkumäki, Peltue, Pirilä, Porosalmi, Puikonniemi, Putkisalo, Rantasalo, Reijola, Repomäki, Ritalahti, Riuttanen, Tammenlahti, Tiemassaari, Torasalo, Tornioniemi, Tuusmäki, Vaahersalo, Voinsalmi.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Rantasalmella oli 3 553 asukasta, joista 1 367 asui taajamassa, 2 150 haja-asutusalueilla ja 36:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Rantasalmen taajama-aste on 38,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Rantasalmen kirkonkylä.
Historia

Rantasalmen kunta perustettiin 1442 perustetun Juvan pitäjän itäisistä osista vuonna 1578. Se oli Venäjän ja Ruotsi-Suomen rajapitäjä aina vuonna 1809 solmittuun Haminan rauhaan asti. Kustaa III:n sodassa vuonna 1789 käytiin Rantasalmella Parkumäen taistelu.
Suomen ensimmäinen maavoimien upseerikoulu, Haapaniemen sotakoulu toimi Rantasalmella 1781–1818. Rantasalmen Pistolekorseista polveutui huomattava suomalaissyntyinen säveltäjä Laura Netzel, joka vietti varhaislapsuutensa Rantasalmella.
Rantasalmen kirkon suunnitteli alun perin J. Stenbäck 1904, salamasta aiheutuneen tulipalossa säilyneiden seinien sisäpuolelle rakennetun nykyisen kirkon suunnitteli Carl-Johan Slotte. Uusittu kirkko valmistui vuonna 1989.
Talvisota kosketti Rantasalmea syvästi. Vähän ennen sodan päättymistä kuoli yhtenä päivänä 46 rantasalmelaista.
Hallinto

Rantasalmen kunnanjohtaja vuodesta 2009 oli Kristiina Järvenpää. Järvenpää jäi eläkkeelle syyskuussa 2022, jonka jälkeen kunnanjohtajaksi valittiin kuopiolainen Rainer Leskinen.  Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista kymmenen on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Talous

Vuosina 2015 ja 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat maansiirto- ja maatalouskoneita valmistava PEL-tuote, huoltamo Oiva Naukkarinen sekä tekstiilituotteita ja hammaslääkäripalveluita tuottava Jokakoko Oy.
Vuonna 2017 Rantasalmelle avattiin uusi kylpylähotelli Järvisydän.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Rantasalmen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 5 473 | 5 473 |
| 1985 | 1985 |    | 5 289 | 5 289 |
| 1990 | 1990 |    | 5 191 | 5 191 |
| 1995 | 1995 |    | 4 908 | 4 908 |
| 2000 | 2000 |    | 4 587 | 4 587 |
| 2005 | 2005 |    | 4 371 | 4 371 |
| 2010 | 2010 |    | 3 996 | 3 996 |
| 2015 | 2015 |    | 3 733 | 3 733 |
| 2020 | 2020 |    | 3 425 | 3 425 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Rantasalmella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Savonlinnan seurakunta
Rantasalmen kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Enonkosken kunnan ja Savonlinnan kaupungin alueella.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Rantasalmen alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Rantasalmen kunnan nykyisellä alueella.
Rantasalmen seurakunta (liitetty Savonlinnan seurakuntaan 2016)
Palvelut

Rantasalmen kirkonkylässä toimivat Rantasalon koulu (yhtenäiskoulu, luokka-asteet 0–9) ja Rantasalmen lukio. Lukiossa on tarjolla tavanomaisen lukio-opetuksen lisäksi musiikkiteatterilinja, studiotekniikkalinja ja matkailulinja, joilla houkutellaan opiskelijoita myös kunnan ulkopuolelta. Vuonna 2012 päätettiin lakkauttaa kaikki kolme kyläkoulua eli Osikonmäen, Parkumäen ja Tuusmäen koulut. Kansanliike vastusti lakkautuksia, ja Tuusmäen koulu sai jatkaa toimintaansa kevääseen 2021 saakka.
Kuntalaisten käytössä ovat Rantasalmella jäähalli, kuntosali ja liikuntasali. Uimakouluja ja uimahallikäyntejä varten on linja-autokuljetus Juvan uimahalliin.
Rantasalmi järjestää palveluita yhdessä muiden kuntien ja yritysten kanssa. Sillä on Joroisten kunnan kanssa yhteinen kirjasto, Toenperän kirjasto. Joroisten ja Rantasalmen kirjaston ohella Juvan kunta osallistuu yhteisen kirjastoauto Jasso Toenperän toimintaan. Rantasalmen, Juvan ja Sulkavan yhteinen Järvi-Suomen kansalaisopisto järjestää Rantasalmella vapaan sivistystyön koulutusta. Terveyspalvelut on tuottanut vuodesta 2015 alkaen Suomen Terveystalo Oy. Sote-palveluiden ulkoistaminen oli tuolloin uutta, ja valtakunnallisen sote-ratkaisun lähestyessä uusien ulkoistussopimusten tekeminen on kielletty vuodesta 2016 alkaen.
Hotellit ja kylpylät

Rantasalmella sijaitseva Nature Hotel & Spa Resort Järvisydän on kylpylä-, luontoelämys- ja majoituspalveluita tarjoava kylpylähotelli. Se sijaitsee Saimaan rannalla Linnansaaren kansallispuiston välittömässä läheisyydessä. Järvisydän valittiin vuoden kotimaan matkailuyritykseksi vuonna 2020 sekä vuoden 2020 kotimaan matkailukohteeksi.
Järvisydämellä on Visit Finlandin myöntämä Sustainable Travel Finland -ekologisuussertifikaatti vuodesta 2021 lähtien. Sustainable Travel Finland -ohjelman kriteereihin kuuluu mm. sitoutuminen kestävän matkailun kehittämiseen, tietotaidon lisäämiseen, kehityssuunnitelman toteuttamiseen sekä vastuullisesta matkailusta viestimiseen. Kylpylähotellille on lisäksi myönnetty 2018 pohjoismainen ympäristömerkki, Joutsenmerkki.
Yritys hyödyntää laajasti itse tuotettua aurinkoenergiaa, ja 100 % yrityksen käyttämästä sähköstä on kestävällä tavalla tuotettua. Järvisydän hyödyntää lisäksi lämmityksessä maa- ja järvilämpöä.
Kuru Private Resort on vain aikuisille varattu alun perin Juha ja Jutta Larmin rakennuttama lomakohde, joka avattiin Järvisydämen läheisyyteen vuonna 2022. Vuonna 2023 Kourtney Kardashian jakoi kuvan sometilillään Kuru Resortissa järjestettävästä onnellisuuskurssista, mikä johti yli 150 000 hakemukseen.
Rantasalmen Urheilijat (RU)

RU koostuu rekisteröidyistä alaosastoista Etelä-RU:sta ja Länsi-RU:sta sekä RU:n alaisista jaostoista, jotka eivät ole rekisteröityjä. RU:n jäsenistö muodostuu suoraan RU:n jäseninä olevista ja alaosastojen yhteisestä jäsenmäärästä. Rantasalmen Urheilijoiden toiminta on jakaantunut yhdeksään jaostoon:
Hiihto
Jalkapallo
Jääkiekko
Lentopallo
Pesäpallo
Soutu
Suunnistus
Tennis
Yleisurheilu
Rantasalmen puhallinorkesteriyhdistys

Rantasalmi on tunnettu aktiivisena puhallinmusiikkipaikkakuntana. Vuonna 1979 perustettu Rantasalmen puhallinorkesteriyhdistys ja sen erillisjaokseksi vuonna 1994 perustettu Rantasalmen Nuorisoteatteri toimivat yhdistyksen omistamassa Musiikki- ja teatterisali Tornadossa. Puhallinorkesteriyhdistyksessä toimii viisi etupäässä nuorille ja lapsille suunnattua kokoonpanoa ja kaksi aikuisten orkesteria. Rantasalmen Nuorisoteatteri valmistaa vuosittain 1–2 musikaalia.
Kuvia

Rantasalmen kirkko
Rantasalmen kunnantalo
Hotelli Ruusuhovi
Rantasalmen keskustaa
Rantasalmen kylätie
Näkymä Repomäen näkötornista
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rantasalmi Wikimedia Commonsissa
Rantasalmen kunta
Tilastokeskus – Rantasalmen avainluvut
| n k Etelä-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enonkoski  Hirvensalmi  Juva  Kangasniemi  Mikkeli  Mäntyharju  Pertunmaa  Pieksämäki  Puumala  Rantasalmi  Savonlinna  Sulkava 
Entiset kunnat:  Anttola  Haukivuori  Jäppilä  Kerimäki  Mikkelin maalaiskunta  Pieksänmaa  Pieksämäen maalaiskunta  Punkaharju  Ristiina  Savonranta  Sääminki  Virtasalmi 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland
1000 Piazzia

| 1000 Piazzia |
| --- | --- |
 1923 NZ 
 Piazzian rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella), kuvan uloin planeetta on Jupiter
Löytäminen
Löytäjät:  Karl Wilhelm Reinmuth
Löytöaika:  12. elokuuta 1923
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,17 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,36 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,98 AU
Eksentrisyys:  0,256
Kiertoaika Auringon ympäri:  2063 päivää  5,65 vuotta
Inklinaatio:  20,57°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  48 km
Pyörähdysaika:  9,47 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,60
Albedo:  0,112
1000 Piazzia on Marsin ja Jupiterin välisellä asteroidien päävyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi, jonka löysi Karl Wilhelm Reinmuth Heidelbergissä 12. elokuuta 1923. Pikkuplaneetta on nimetty Giuseppe Piazzin mukaan, joka löysi ensimmäisen asteroidin, kääpiöplaneetta Cereksen. Piazzian kiertoaika on 5,65 vuotta ja inklinaatio jopa 20,57°. Läpimitaltaan pikkuplaneetta on noin 48 kilometrinen, ja sen pyörähdysaika eli vuorokausi on 9,47 tuntia. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1923 NZ.
1-klooributaani

| 1-klooributaani |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  109-69-3
PubChem CID:  8005
SMILES:  CCCCCl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H9Cl
Moolimassa:  92,562 g/mol
Sulamispiste:  -123,1 °C
Kiehumispiste:  78,4 °C
Tiheys:  0,886 g/cm3
Liukoisuus veteen:  1,1 g/l (25 °C)
   
1-Klooributaani eli butyylikloridi (C4H9Cl) on butaanin kloorattu johdannainen. Yhdistettä voidaan käyttää liuottimena ja orgaanisissa synteeseissä lähtöaineena.
Ominaisuudet

1-Klooributaani on huoneenlämpötilassa väritön neste. Se liukenee veteen vain niukasti, mutta liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin. 1-Klooributaani reagoi hitaasti veden kanssa hydrolysoituen butanoliksi. Se reagoi eräiden metallien kanssa, esimerkiksi magnesium muodostaa Grignard-reagensseihin kuuluvaa butyylimagnesiumkloridia ja litium n-butyylilitiumia.
Butyylikloridi on ihoa, silmiä ja hengitysteitä ärsyttävä yhdiste ja sille altistuminen voi aiheuttaa kurkkukipua, hengenahdistusta ja ihon ja silmien punoitusta.
Valmistus ja käyttö

1-Klooributaania voidaan valmistaa butaanista klooraamalla fotokemiallisesti. Tässä reaktiossa syntyy myös 2-klooributaania eikä sitä käytetä nykyään teollisessa mittakaavassa. Sen sijaan prosessissa voidaan käyttää katalyyttinä alumiinioksidia. Toinen tapa syntetisoida yhdistettä on butanolin reaktio vetykloridin kanssa joko ilman katalyyttiä tai käyttäen katalyyttinä sinkkikloridia tai fosforipentakloridia.
1-Klooributaani liuottaa hyvin rasvoja ja öljyjä ja sitä käytetään teollisuudessa liuottimena. Lisäksi yhdisteestä voidaan valmistaa alkyloituja aromaattisia yhdisteitä Friedel–Crafts-alkyloinnilla, organometalliyhdisteitä ja tributyylitinaoksidia.
Greetings from Asbury Park, N.J.

| Greetings from Asbury Park, N> J. Bruce Springsteen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 7 kesäkuuta - 26. lokakuuta 1972
 Julkaistu: 5. tammikuuta 1973
 Tuottaja(t): Mike Appel, Jim Cretecos
 Tyylilaji: folk, rock
 Kesto: 37.09
 Levy-yhtiö: Columbia Records
Bruce Springsteenin muut julkaisut
|   | Greetings from Asbury Park, N.J. 1973 | The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle 1973 |
Singlet albumilta Greetings from Asbury Park, N.J.
 ”Blinded by the Light” Julkaistu: helmikuu 1973  ”Spirit in the Night” Julkaistu: toukokuu 1973
Greetings from Asbury Park, N.J. on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin esikoisalbumi vuodelta 1973.
Albumi äänitettiin Brooks Arthurin 914 Studiosilla Blauveltissa New Yorkissa. Äänittäjänä toimi Louis Lahav. Kappaleiden "Growin’ Up", "Does This Bus Stop at 82nd Street?", "For You", "Lost in the Flood" ja "It’s Hard to Be a Saint in the City" sanoitukset perustuivat Springsteenin omakohtaisiin kokemuksiin. Kappaleet "Spirit in the Night" ja "Blinded by the Light" Springsteen kirjoitti vasta äänitysten aikana sen jälkeen, kun Clive Davis oli vaatinut levylle radiosoittoon kelpaavia hittikappaleita.
Levy-yhtiön johtohenkilöiden antamasta tuesta ja positiivisista arvosteluista huolimatta Greetings from Asbury Park, N.J. -albumi ei menestynyt kaupallisesti.
Kappaleet

Kaikki kappaleet tehnyt Bruce Springsteen.
A-puoli
Blinded by the Light – (5:04)
Growin’ Up – (3:05)
Mary Queen of Arkansas – (5:21)
Does This Bus Stop at 82nd Street? – (2:05)
Lost in the Flood – (5:17)
B-puoli
The Angel – (3:24)
For You – (4:40)
Spirit in the Night – (4:59)
It’s Hard to Be a Saint in the City – (3:13)
Kokoonpano

Bruce Springsteen – laulu, akustinen kitara, sähkökitara, huuliharppu, piano, koskettimet, kättentaputukset, bassokitara kappaleissa “Blinded by the Light” ja “Spirit in the Night”
Clarence Clemons – saksofoni, taustalaulu, kättentaputukset
Vini Lopez – rummut, taustalaulu, kättentaputukset
David Sancious – piano, Hammond-urut, koskettimet
Garry Tallent – bassokitara
Richard Davis – kontrabasso kappaleessa "The Angel"
Harold Wheeler – piano kappaleissa "Blinded by the Light" ja "Spirit in the Night"
Cover-versiot

Kappaleesta "For You" on tehnyt oman versionsa vuonna 1977 Greg Kihn albumillaan Greg Kihn Again sekä singlellä For You / "Mood Mood Number" (Beserkley Records BZZ 4).
Aiheesta muualla

Kylmälä, Otto: Greetings from Asbury Park, N.J.. Desibeli.net 3.7.2008.
1002 Olbersia

| 1002 Olbersia |
| --- | --- |
 1923 OB 
 Olbersian rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella), kuvan uloin planeetta on Jupiter
Löytäminen
Löytäjät:  V. Albitzkij
Löytöaika:  15. elokuuta 1923
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,79 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,37 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,21 AU
Eksentrisyys:  0,151
Kiertoaika Auringon ympäri:  1701 päivää  4,66 vuotta
Inklinaatio:  10,75°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  32 km
Pyörähdysaika:  10,24 h
Absoluuttinen kirkkaus:  11,10
Albedo:  0,062
1002 Olbersia on pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä. Olbersia on siis päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi V. Albitzkij vuonna 1923. Nimensä pikkuplaneetta sai tähtitieteilijä Heinrich Wilhelm Matthäus Olbersin mukaan, joka oli löytänyt Pallaksen ja Vestan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1923 OB.
1. luokan armeijankomentaja

1. luokan armeijankomentaja, oli puna-armeijan käyttämä korkea-arvoinen sotilasarvo talvisodassa. Puna-armeija otti
kenraalinarvot käyttöön talvisodan jälkeen 1940. 1. luokan armeijankomentajalle ei löydy Suomen sotilasarvoista vastaavaa arvoa, mutta se on korkeampi arvo kuin Suomen kenraaleiden arvo. 1. luokan armeijankomentajan ylempi arvo on Neuvostoliiton marsalkka ja alempi arvo  2. luokan armeijankomentaja.
Tunnettuja Neuvostoliiton 1. luokan armeijankomentajia talvisodassa

Semjon Timošenko
Erakkokolibri

| Erakkokolibri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kolibrit Trochilidae
Suku::  Erakkokolibrit Phaethornis
Laji::  longuemareus
Kaksiosainen nimi
 Phaethornis longuemareus  (Lesson, 1832) 

Katso myös
   Erakkokolibri Wikispeciesissä   Erakkokolibri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Erakkokolibri (Phaethornis longuemareus) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue ulottuu Trinidadista ja Venezuelan  koillisosasta Ranskan Guayanaan. René-Primevère Lesson kuvaili lajin holotyypin Cayennesta vuonna 1832. IUCN esittää luokittelijaksi George Newbold Lawrencen (1858).
1. Etelä-Pohjanmaan reservipataljoona

1. Etelä-Pohjanmaan reservipataljoona oli länsiarmeijan Bergströmin ryhmän N:o 5 Etelä-Pohjanmaan rykmenttiin kuuluva joukko-osasto. Pataljoona koottiin Vaasan piirin miehistä ja se järjestettiin Vilppulaan 19. maaliskuuta 1918 ja siirrettiin rintamalle 31. maaliskuuta 1918. Komppania käsitti 500–600 miestä. 
Komentaja: everstiluutnantti A. Renvald, v.t. päällikkö luutnantti Hultkrantz. Pataljoonasta muodostettiin sodan jälkeen Kuopion jalkaväkirykmentti N:o 4.
Joukko-osastot

1. komppania
Päällikkö: jääkärivänrikki Viktor (Väinö) Granlund.
2. komppania
Päällikkö: vääpeli E. Torkko, vääpeli Esa Sippola.
3. komppania
Päällikkö: vääpeli T. H. Palomäki
1,8-naftaalihappoanhydridi

| 1,8-naftaalihappoanhydridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  81-84-5
PubChem CID:  6693
SMILES:  C1=CC2=C3C(=C1)C(=O)OC(=O)C3=CC=C2
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C12H6O3
Moolimassa:  198,168 g/mol
Sulamispiste:  268–270 °C
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
1,8-naftaalihappoanhydridi (C12H6O3) on aromaattisiin anhydrideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden, esimerkiksi väriaineiden, valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa 1,8-naftaalihappoanhydridi on ruskehtavaa kiteistä ainetta, joka ei liukene veteen. Yhdiste reagoi ammoniakin tai amiinien kanssa naftaali-imidijohdannaisiksi. Yhdisteellä on sienten kasvua estäviä ominaisuuksia.
1,8-naftaalihappoanhydridiä valmistetaan hapettamalla asenafteenia. Hapettimena käytetään vetyperoksidia, rikkihappoa, kromitrioksidia tai ilmaa. Jälkimmäinen reaktio suoritetaan 120–400 °C:n lämpötilassa ja katalyytteinä käytetään vanadiinin oksideja tai mangaanin tai koboltin suoloja.
1,8-naftaalihappoanhydridia käytetään lähtöaineena väriaineiden ja optisten kirkasteiden synteeseissä. Yhdisteellä käsitellyt siemenet eivät ole yhtä herkkiä rikkaruohomyrkyille kuin käsittelemättömät.
103 Hera

| 103 Hera |
| --- | --- |
 Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Herasta.
Löytäminen
Löytäjät:  J. C. Watson
Löytöaika:  7. syyskuuta 1868
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,70 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,48 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,92 AU
Eksentrisyys:  0,081
Kiertoaika Auringon ympäri:  1623 päivää  4,44 vuotta
Inklinaatio:  5,42°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  91 km
Pyörähdysaika:  23,74 h
Absoluuttinen kirkkaus:  7,66
Albedo:  0,183
Asteroidiluokka:  S
103 Hera on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. C. Watson vuonna 1868. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Hera-jumalattaren mukaan. Heran läpimitta on noin 91 kilometriä ja pyörähdysaika 23,74 tuntia.
1036 Ganymed

| 1036 Ganymed |
| --- | --- |
 1924 TD 
 Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Ganymedistä.
Löytäminen
Löytäjät:  W. Baade
Löytöaika:  23. lokakuuta 1924
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,66 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,24 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  4,09 AU
Eksentrisyys:  0,534
Kiertoaika Auringon ympäri:  1588 päivää  4,35 vuotta
Inklinaatio:  26,69°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  32 km
Pyörähdysaika:  10,31 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,45
Asteroidiluokka:  S
1036 Ganymed on Maan lähelle tuleva pikkuplaneetta, joka kuuluu Amor-asteroideihin. Walter Baade löysi Ganymedin vuonna 1924. Asteroidi sai nimensä kreikkalaisen mytologian Ganymedeen mukaan. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 1924 TD. Ganymedin rata leikkaa Marsin radan, mutta ei Maan rataa. Ganymedin radan epäkeskisyys on jopa 0,534, eli sen rata on melko soikea. Kauimmillaan asteroidi käy 4,09 AU:n päässä Auringosta, mutta lähimpänä ollessaan sen etäisyys on vain 1,24 AU. Ganymed on suurin Amor-tyypin pikkuplaneetoista.  Se on S-tyypin asteroidi, jonka koostumuksessa on spektrimittausten perusteella pyrokseenin ja oliviinin sekoitusta. Tätä pikkuplaneettaa ei tule sekoittaa Jupiterin Ganymedes-kuuhun.
Ganymedin rata (sinisellä) verrattuna sisimpien planeettojen ratoihin (punaisella). Kuvan uloin planeetta on Jupiter
1-pentaanitioli

| 1-pentaanitioli |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  110-66-7
PubChem CID:  8067
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H12S
Moolimassa:  104,2 g/mol
Ulkomuoto:  väritön neste
Sulamispiste:  −75,7 °C (197,5 K)
Kiehumispiste:  126,6 °C (399,8 K)   61,3 kPa paineessa
Tiheys:  0,84 g/cm3
Liukoisuus veteen:  ei liukene veteen
   
1-pentaanitioli on orgaaninen yhdiste (tioli), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on C5H12S ja rakennekaava on CH3(CH2)4SH. 1-pentaanitiolista käytetään myös nimityksiä amyylimerkaptaani, pentyylimerkaptaani, amyylihydrosulfidi ja 2-metyylibutyylimerkaptaani.
1-pentaanitiolin moolimassa on 104,2 g/mol, sulamispiste −75,7 °C, kiehumispiste 61,3 kPa paineessa 126,6 °C,tiheys 0,84 g/cm3, ei liukene veteen, leimahduspiste 18 °C ja CAS-numero 110-66-7.
Pentaanitiolia valmistetaan bromipentaanista ja kaliumvetysulfidista. Yhdistettä käytetään valmistettaessa muita yhdisteitä. Voimakkaan hajunsa vuoksi yhdistettä isätääm maakaasuun vuotojen havaitsemiseksi.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.
Aiheesta muualla

PubChem: 1-Pentanethiol (englanniksi)
ChemBlink: 1-Pentanethiol (englanniksi)