Risto Harju
Harjun toimisto

Harjun taiteellisella johdolla suunniteltiin hyvinkin erilaisia toimeksiantoja: asuntoja, virastoja, toimitiloja, urheiluhalleja, kouluja, kirjastoja, vanhainkoteja ja päiväkoteja sekä kioski- ja ravintolatiloja. Lisäksi toimisto suunnitteli tilamuutoksia, saneerauksia ja sisustuksia. Toimistossa tehtiin myös jonkin verran asemakaavasuunnittelua. Esimerkiksi Knuutilanrannan suunnittelusta tuli arkkitehtuurikilpailun voitto. Joitakin teollisuusprojektejakin tehtiin, kuten Alvar Aallon suunnitteleman Toppilan sellutehtaan laajennus.
As Oy Haulitien rivitalot Oulun Kaukovainiolla. Taloyhtiö koostuu viidestä rivitalosta, joilla on kullakin oma sisäänkäyntinsä yhteiseltä autokatosalueelta.
Jo opiskeluaikanaan, vuonna 1963, Harju perusti arkkitehtitoimiston yhdessä opiskelutoveriensa Kari Karjalaisen ja Reijo Salon kanssa. 1960-luvulla Karjalainen oli Harjun tärkein työpari. Karjalaisen kanssa syntyi useita edistyksellisiä ja omaleimaisia asuinrakennuksia, kuten pientalotyyppi HK, Haulitien rivitalot ja Itäkangastien ja Kaarretien kerrostalot, sekä Oulaisten kaupunginkirjasto. Haulitien kohteen toimisto sai arkkitehtuurikilpailuvoiton perusteella ehdotuksella ”Meit oli poikia raitilla viis”. Oulun ulkopuolella osallistuttiin esimerkiksi Valkeakosken hallinto- ja kulttuurikeskuksen suunnittelukilpailuun sijoittuen kolmanneksi.
1970-luvulla Arkkitehtuuritoimisto Risto Harju Ky:ssä työskenteli enimmillään yli 20 henkilöä. Näin sillä oli resursseja isoihin, Linnanmaan ylioppilaskylän kaltaisiin hankkeisiin, jotka tuohon aikaan piirrettiin käsin ja vaativat siksi paljon työvoimaa.
Harjun toimistolla oli merkittävä rooli nuorten arkkitehtien käytännön kouluttajana. Monet tunnetut pohjoissuomalaiset arkkitehdit työskentelivät uransa alussa Harjun toimistossa. Lahjakkaimmat harjoittelijat saivat myös vastuuta. Esimerkiksi sittemmin kuuluisuuteen noussut Heikki Taskinen sai toimia vastuuarkkitehtina Oulun Puhelimen toimitalon suunnittelussa ja Oulun uimahalli -projektin alkuvaiheessa. Muista harjoittelijoista mainittakoon arkkitehti Juha Paldanius ja arkkitehti Pekka Lukkaroinen. Käytännön ohjaustyön lisäksi Harju teki myös varsinaista opetustyötä Oulun yliopiston Arkkitehtiosaston talonrakennusopin ja arkkitehtuurin assistenttina lähes kymmenen vuoden ajan.
Vuonna 1984 toimiston nimi muuttui Arkkitehtitoimisto Harju & Co:ksi. Pääosakkaiksi mainitaan Risto Harjun lisäksi hänen poikansa, arkkitehti Pekka Harju ja arkkitehti Jouko Ala-Antti. Pääarkkitehti Harjun toiminta jatkui aktiivisena 1990-luvulle saakka. Toimiston viimeiset projektit valmistuivat 2000-luvun puolella. Ne olivat yhtä monipuolisia kuin toimiston alkutaipaleella: Värttöön suunniteltiin ala-aste ja päiväkoti, Talvikankaalle kaupunkipientaloja, Myllyojan terveysasemaa laajennettiin ja Hankkijan tiilifunkkisrakennus saneerattiin Oulun kaupunginarkistoa varten. Useissa toimiston myöhäistöissä, kuten Kuopio-hallissa sekä Pyhännän ja Vieremän kunnankirjastoissa, vastuuarkkitehtina toimi Pekka Harju. Toimiston liiketoiminta lakkasi lopullisesti Harjun kuolinvuonna 2015.
Harju tunnettiin hyvänä liike- ja seuramiehenä. Hän vieraili mielellään suunnittelemissaan kohteissa, kuten taloyhtiöiden juhlissa.