stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Multalampi (Rautalampi)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,2 metriä mpy.
Luettelo 1930-luvun suomalaisista elokuvista

Luettelo Suomessa tuotetuista elokuvista julkaisuvuoden mukaan. Aakkosellisesta luettelosta elokuvista katso Luokka:Suomalaiset elokuvat.
1930

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1930
| Herra Elanto | Erkki Karu | Heikki Välisalmi, Kaarlo Saarnio, Lennart Vaikonpää, Väinö Tanner | mainoselokuva | mykkäelokuva |  |  |
| Kahden tanssin välillä | Waldemar Wohlström | Helge Ranin, Birgit Sergelius, Ellen Sylvin | draama, romantiikka | mykkäelokuva |  |  |
| Kajastus | Carl von Haartman | Helge Ranin, Aarne Leppänen, Elsa Segerberg | draama, historia | viimeinen suomalainen täysin mykkä näytelmäelokuva |  |  |
1931

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1931
| Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin | Jaakko Korhonen | Joel Rinne, Elsa Segerberg, Ellen Sylvin, Yrjö Tuominen | komedia | Suomen ensimmäinen äänielokuva |  |  |
| Erämaan turvissa | Friedrich von Maydell, Kalle Kaarna, Carl von Haartman | Bernhard Goetzke, Elisabeth Frisk, Aarne Leppänen, Hanna Taini | draama | Elokuvasta puuttuu n. 15 minuuttia |  |  |
| Jääkärin morsian | Kalle Kaarna | Hanna Taini, Ella Eronen, Tauno Palo, Väinö Hellén | draama | Tauno Palo (alkuteksteissä nimellä Tauno Brännäs) esiintyi ensimmäisessä elokuvaroolissaan. |  |  |
| Laveata tietä | Valentin Vaala | Theodor Tugai, Eeva Virtanen, Alli Riks, Kaarlo Penttilä | draama | Elokuvassa ei ole puhuttuja repliikkejä, ääniefektejä |  |  |
| Rovastin häämatkat | Jaakko Korhonen | Hemmo Kallio, Katri Rautio, Mia Backman, Glory Leppänen | komedia | mykkäelokuva |  |  |
| Sano se suomeksi | Yrjö Nyberg | Markus Rautio | revyyelokuva |  |  |  |
| Tukkipojan morsian | Erkki Karu | Urho Somersalmi, Helena Koskinen, Hemmo Kallio, Aku Käyhkö | draama, romantiikka | äänielokuva |  |  |
| Tulimaata tutkimassa | Väinö Auer (tuottaja) |  | luontodokumentti | äänielokuva |  |  |
1932

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1932
| Auringon lapset | Theodor Luts | Nadezhda Peedi-Hoffmann, Elfi Lepp-Strobel, Ants Esperk | draama | virolais-suomalainen elokuva, jota ei esitetty Suomessa, äänielokuva |  |  |
| Kuisma ja Helinä | Kalle Kaarna | Tauno Brännäs, Iris Knape-Jäderholm, Kaarlo Kytö, Hannes Närhi | draama, romantiikka | äänielokuva |  |  |
| Olenko minä tullut haaremiin | Waldemar Wohlström | Joel Rinne, Paavo Jännes, Mimmi Lähteenoja,Birgit Kronström | romanttinen komedia | elokuva kuvattiin mykkänä ja sen repliikit jälkiäänitettiin |  |  |
1933

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1933
| Herrat täysihoidossa | Risto Orko | Thure Bahne, Toivo Pohjakallio, Georg Malmstén | komedia, musiikki |  |  |  |
| Hiljaisuuden talo | Rune Carlsten, Eric Malmberg | Fritiof Billquist, Signe Larsson | draama, jännitys, rikos | ruotsalais-suomalainen yhteistuotanto |  |  |
| Meidän poikamme merellä | Erkki Karu | Georg Malmstén, Kati Aspelin, Jaakko Korhonen, Aku Käyhkö | komedia, musikaali | vuoden 1933 suosituin suomalainen elokuva |  |  |
| Ne 45000 | Erkki Karu, Risto Orko | Einar Wichmann, Helena Koskinen, Katri Rautio, Eero Kilpi | näytelmä- ja valistuselokuva |  |  |  |
| Pikku myyjätär | Georg Malmstén | Kaarlo Angerkoski, Martta Kontula, Heikki Välisalmi, Hilja Jorma | komedia, musiikki | Elokuvasta on säilynyt 15 minuuttia, Georg Malmsténin ainoa ohjaustyö |  |  |
| Sininen varjo | Valentin Vaala | Theodor Tugai, Bigi Nuotio, Ellen Parviainen, Eino Jurkka | draama, jännitys, rikos | Elokuvasta on säilynyt yksi 16 minuutin jakso sekä joukko otoksia |  |  |
| Voi meitä! Anoppi tulee | Erkki Karu | Georg Malmstén, Eva Virtanen, Mia Backman, Uuno Laakso | komedia, musiikki |  |  |  |
1934

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1934
| Helsingin kuuluisin liikemies | Valentin Vaala | Aku Korhonen, Uuno Montonen, Matti Jurva, Helinä Svensson-Timari, Regina Linnanheimo | komedia | Fennica-Filmin viimeinen elokuva |  |  |
| Meidän poikamme ilmassa – me maassa | Erkki Karu | Joel Rinne, Kaarlo Angerkoski, Fritz-Hugo Backman | draama, propaganda |  |  |  |
| Minä ja ministeri | Risto Orko | Uuno Laakso, Hertta Leistén, Joel Rinne, Birgit Kronström | komedia |  |  |  |
| Siltalan pehtoori | Risto Orko | Hanna Taini, Jalmari Rinne, Uuno Laakso | romanttinen komedia | Elokuva rikkoi ensimmäisenä suomalaisena elokuvana miljoonan katsojan rajan |  |  |
| Vale-Greta | John W. Brunius | Karin Albihn, Adolf Jahr, Mok Björnson-Lange | komedia | elokuva on kadoksissa, ruotsalais-suomalainen yhteistyöelokuva |  |  |
1935

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1935
| Kaikki rakastavat | Valentin Vaala | Ansa Ikonen, Tauno Palo, Birgit Nuotio, Jalmari Rinne, Elna Hellman | romanttinen komedia | Ensimmäinen Ansa Ikosen ja Tauno Palon kahdestatoista yhteiselokuvasta |  |  |
| Kalevalan mailta | Kalle Kaarna | Vanja Tallas, Ahri Vornanen, Timo Lipitsä, Feodor Vuorinen, Alli Tallas | dokumentti, kansantieteellinen elokuva | elokuvasta on säilynyt alkujohdanto sekä 12 minuuttia katkelmia |  |  |
| Kun isä tahtoo... | Valentin Vaala | Emmi Jurkka , Regina Linnanheimo, Hulda Keskinen, Valentin Vaala, Eino Rinne | komedia |  |  |  |
| Roinilan talossa | Erkki Karu | Rauni Luoma, Toivo Palomurto, Eero Eloranta, Iivari Tuomisto | draama |  |  |  |
| Syntipukki | Erkki Karu | Kaarlo Kartio, Ester Toivonen, Jaakko Korhonen, Tyyne Jauri | komedia |  |  |  |
1936

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1936
| Kaikenlaisia vieraita | Yrjö Norta, Toivo Särkkä | Ester Toivonen, Toivo Palomurto, Jorma Nortimo, Kaija Suonio, Yrjö Tuominen | komedia |  |  |  |
| Mieheke | Valentin Vaala | Tauno Palo, Tuulikki Paananen, Uuno Laakso, Hilja Jorma, Regina Linnanheimo | romanttinen komedia |  |  |  |
| Onnenpotku | Glory Leppänen | Aku Korhonen, Tuulikki Paananen, Yrjö Tuominen, Ester Toivonen, Toivo Palomurto | romanttinen komedia | ensimmäinen suomalaisen naisohjaajan pitkä elokuva |  |  |
| Pohjalaisia | Yrjö Norta, Toivo Särkkä | Eino Kaipainen, Irja Aholainen, Laila Rihte, Iivari Tuomisto, Aku Korhonen | draama |  |  |  |
| Seikkailu jalkamatkalla | Jussi Snellman | Kaarlo Angerkoski, Liisa Pakarinen, Taito Mäkelä, Thure Bahne | komedia | Elokuvan kuva- ja ääniaineisto on kadonnut |  |  |
| Taistelu Heikkilän talosta | Teuvo Tulio | Pentti Viljanen,Matti Lehtelä, Regina Linnanheimo | melodraama | Elokuvan luultiin tuhoutuneen Adams Filmin tulipalossa 1959, mutta vuonna 2007 löytyi elokuvan alku- ja loppukohtaukset joiden kesto on noin seitsemän minuuttia |  |  |
| Tee työ ja opi pelaamaan | Kalle Kaarna | Unto Salminen, Anton Soini, Lea Rihte, Onni Veijonen | komedia | Elokuva tuhoutui Adams Filmin tulipalossa 1959 |  |  |
| Vaimoke | Valentin Vaala | Tauno Palo, Ansa Ikonen, Uuno Laakso, Kunto Karapää , Rakel Linnanheimo | romanttinen komedia | Ansa Ikosen ensimmäinen pääosaelokuva |  |  |
| VMV 6 | Risto Orko | Joel Rinne, Regina Linnanheimo, Uuno Laakso, Kerstin Nylander | jännitys, rikos |  |  |  |
1937

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1937
| Asessorin naishuolet | Yrjö Norta, Toivo Särkkä | Ester Toivonen, Aku Korhonen, Jorma Nortimo, Siiri Angerkoski, Yrjö Tuominen | romanttinen komedia |  |  |  |
| Ja alla oli tulinen järvi | Risto Orko | Joel Rinne, Hugo Hytönen, Ansa Ikonen, Hanna Taini | melodraama | Arkkitehti Aarne Ervin ainoa lavastustyö |  |  |
| Juha | Nyrki Tapiovaara | Hannes Närhi, Irma Seikkula, Walle Saikko, Tuulikki Paananen | draama |  |  |  |
| Juurakon Hulda | Valentin Vaala | Tauno Palo, Irma Seikkula, Topo Leistelä, Hugo Hytönen, Ossi Elstelä | romanttinen komedia | Suomi-Filmi Oy:n menestynein elokuva, ilmestymisaikanaan Suomen elokuvahistorian siihen asti menestynein elokuva, luultavasti noin miljoona katsojaa |  |  |
| Koskenlaskijan morsian | Valentin Vaala | Tauno Palo, Ansa Ikonen, Jalmari Rinne, Eino Jurkka | draama |  |  |  |
| Kuin uni ja varjo | Yrjö Norta, Toivo Särkkä | Ester Toivonen, Yrjö Tuominen, Jorma Nortimo, Ansa Ikonen, Laila Rihte | draama, romantiikka |  |  |  |
| Kuriton sukupolvi | Wilho Ilmari, Jalmari Rinne | Ansa Ikonen, Unto Salminen, Uuno Laakso, Laila Rihte , Oke Tuuri | komedia |  |  |  |
| Lapatossu | Toivo Särkkä, Yrjö Norta | Aku Korhonen, Laila Rihte, Eino Kaipainen, Kaarlo Kartio, Siiri Angerkoski | komedia |  |  |  |
| Miehen kylkiluu | Orvo Saarikivi, Hugo Hytönen | Elsa Rantalainen, Verna Piponius, Helena Kara, Hugo Hytönen, Paavo Jännes | komedia |  |  |  |
| Mies Marseillesta | Tapio Ilomäki | Leo Lähteenmäki, Kaarlo Angerkoski, Kyösti Erämaa, Hugo Hytönen, Toppo Elonperä | komedia, jännitys, rikos | tuhoutunut |  |  |
| Nuorena nukkunut | Teuvo Tulio | Regina Linnanheimo, Otso Pera, Kaarlo Angerkoski, Kille Oksanen | melodraama | Elokuvan luultiin tuhoutuneen Adams Filmin tulipalossa 1959, mutta vuonna 2015 Ranskan elokuva-arkistosta löydettiin yksi elokuvan viidestä kelasta, jossa oli säilynyt noin 20 minuutin pituinen kohtaus elokuvan keskeltä |  |  |
| Tukkijoella | Kalle Kaarna | Kyösti Erämaa, Kirsti Hurme, Maija-Liisa Fredman , Santeri Karilo | komedia | Elokuvan luultiin tuhoutuneen Adams Filmin tulipalossa 1959, mutta yksi kopio löytyi vuonna 1998 Yhdysvalloista |  |  |
1938

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1938
| Elinan surma | Kalle Kaarna | Ella Eronen, Hilkka Helinä, Kalevi Mykkänen, Santeri Karilo | draama, historiallinen elokuva | Elokuvan luultiin tuhoutuneen Adams Filmin tulipalossa 1959, mutta yksi kopio löytyi vuonna 1998 Yhdysvalloista |  |  |
| Jääkärin morsian | Risto Orko | Tuulikki Paananen, Kullervo Kalske, Ritva Aro, Tauno Palo | draama, romantiikka, sota, historia |  |  |  |
| Karmankolon kuningas | Risto Orko | Toivo Palomurto, Hanna Taini, Urho Somersalmi, Aapo Similä | draama, jännitys, rikos |  |  |  |
| Kiusaus | Teuvo Tulio | Regina Linnanheimo, Unto Salminen, Yrjö Hämäläinen, Aku Peltonen | melodraama | tuhoutunut Adams-Filmin tulipalossa 1959 |  |  |
| Laivan kannella | Paavo Kostioja | Uuno Montonen, Edvin Laine, Paavo Kostioja, Ossi Kostia | musiikki, komedia |  |  |  |
| Laulu tulipunaisesta kukasta | Teuvo Tulio | Rakel Linnanheimo, Kaarlo Oksanen, Mirjami Kuosmanen, Maire Ranius | melodraama | Teuvo Tulion ensimmäinen kokonaan säilynyt elokuva |  |  |
| Markan tähden | Risto Orko | Uuno Laakso, Irma Seikkula, Birgit Kronström, Kullervo Kalske  | romanttinen komedia |  |  |  |
| Markus setä kertoo... | Vilho Syrjälä, Eino Itäinen | Markus Rautio | lastenelokuva | elokuvan alku on tuhoutunut |  |  |
| Niskavuoren naiset | Valentin Vaala | Tauno Palo, Sirkka Sari, Irja Lautia, Olga Tainio | draama |  |  |  |
| Nummisuutarit | Valentin Vaala | Unto Salminen, Aku Korhonen, Siiri Angerkoski, Laila Rihte | komedia |  |  |  |
| Olenko minä tullut haaremiin | Toivo Särkkä, Yrjö Norta | Aku Korhonen, Laila Rihte, Ansa Ikonen, Siiri Angerkoski | romanttinen komedia |  |  |  |
| Paimen, piika ja emäntä | Roland af Hällström | Martta Kontula, Kaarlo Kytö, Aili Tikka , Elna Hellman  | draama |  |  |  |
| Poikamiesten holhokki | Orvo Saarikivi | Helena Kara, Tauno Majuri, Kullervo Kalske, Hugo Hytönen | romanttinen komedia |  |  |  |
| Rykmentin murheenkryyni | Yrjö Norta, Toivo Särkkä | Kaarlo Angerkoski, Siiri Angerkoski , Jalmari Rinne, Aku Korhonen | komedia, sotilasfarssi | Suomen Filmiteollisuus Oy:n siihenastisen tuotannon menestynein elokuva |  |  |
| Sysmäläinen | Valentin Vaala | Olavi Reimas, Sirkka Sari, Vilho Auvinen, Kerttu Salmi | romanttinen komedia, historia |  |  |  |
| Syyllisiäkö? | Jorma Nortimo | Ansa Ikonen, Kaisu Leppänen, Eino Kaipainen, Henny Waljus, Joel Rinne | melodraama | Jorma Nortimon ensimmäinen ohjaustyö |  |  |
| Tulitikkuja lainaamassa | Toivo Särkkä, Yrjö Norta | Aku Korhonen, Uuno Laakso, Ester Toivonen, Siiri Angerkoski | komedia |  |  |  |
| Ulkosaarelaiset | Kalle Kaarna | Santeri Karilo, Maija-Liisa Fredman, Irja Simola, Vilho Auvinen | komedia, musiikki | tuhoutunut |  |  |
| Varastettu kuolema | Nyrki Tapiovaara | Tuulikki Paananen , Ilmari Mänty, Santeri Karilo, Annie Mörk | draama, jännitys | George de Godzinskyn ensimmäinen elokuvasävellys |  |  |
| Vieras mies tuli taloon | Wilho Ilmari | Kaisu Leppänen, Eino Kaipainen, Aku Korhonen, Kaarlo Angerkoski | melodraama |  |  |  |
Aiheesta muualla

Elonet: Suomalainen elokuvatuotanto 1930–1939
Huomioita suomalaisesta elokuvasta, Helsingin Sanomat, 29.07.1939, nro 200, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Luettelot suomalaisista elokuvista |
| --- | --- |
 1900- ja 1910-luku  1920-luku  1930-luku  1940-luku  1950-luku  1960-luku  1970-luku  1980-luku  1990-luku  2000-luku  2010-luku  2020-luku
Tallinnan alakaupunki

Tallinnan alakaupunki on se osa Tallinnan vanhaa kaupunkia, joka ei kuulunut feodaaliseen hallintoon, kuten Toompean mäki, vaan kauppiaiden ja käsityöläisten muodostamille porvareille ja kaupungin asukkaille. Vuodesta 1248 lähtien siellä oli voimassa Lyypekin kaupunginlaki. Tallinnan alakaupunkia hallitsi Tallinnan raati.
Tallinnan alakaupungissa on useita nähtävyyksiä, kuten Raadinvankilan valokuvamuseo, Tallinnan raatihuone, lukuisia kirkkoja ja vanhoja kauppiastaloja.
Adamson-Ericin museo
Miinamuseo
Nigulisten museo
Raadinvankilan valokuvamuseo
Tallinnan kaupunginmuseo
Tallinnan raatihuone
Viron merenkulkumuseo
Viron taideteollisuus- ja muotoilumuseo
Viron teatteri- ja musiikkimuseo
Viron terveydenhoitomuseo
Steffen Baumgart

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 5. tammikuuta 1972 (ikä 53)
Syntymäpaikka: Rostock, DDR
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 178 cm
Seura
Seura:  Union Berlin
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1988–1991 |  SG Dynamo Schwerin | 58 | (20) |
| 1991–1994 |  SpVg Autrich | 92 | (51) |
| 1994–1998 |  Hansa Rostock | 118 | (26) |
| 1998–1999 |  VfL Wolfsburg | 32 | (5) |
| 1999–2002 |  Hansa Rostock | 67 | (6) |
| 2002–2004 |  Union Berlin | 63 | (21) |
| 2004–2008 |  Energie Cottbus | 86 | (6) |
| 2008 |  FC Magdeburg | 13 | (3) |
| 2008–2009 |  Germania Schöneiche | 15 | (3) |
| 2010–2011 |  SV 1919 Woltersdorf |  |  |
Valmennusura
2008–2009:  Germania Schöneiche (apuv.)
2009–2010:  FC Magdeburg
2012–2013:  Hansa Rostock (apuv.)
2014–2015:  Köpenick Oberspree
2015–2016:  Berliner AK
2017–2021:  Paderborn 07
2021–2023:  FC Köln
2024:  Hamburger SV
2025–:  Union Berlin
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Steffen Baumgart (s. 5. tammikuuta 1972) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Tammikuusta 2025 lähtien hän on toiminut Union Berlinin päävalmentajana.
Ura pelaajana

Baumgart aloitti jalkapallouransa SG Dynamo Schwerinissä vuonna 1988. Saksojen jälleenyhdistymisen jälkeen Baumgart siirtyi SpVg Aurichiin, jota edusti Saksan amatöörisarjoissa kolmen vuoden ajan. Hän siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1994 liityttyään Hansa Rostockiin. Lukuun ottamatta VfL Wolfsburgissa viettämäänsä kautta 1998/99, Baumgart edusti Rostockia vuoteen 2002 saakka pelaten yli 180 ottelua Bundesliigassa. Kaudeksi 2002/03 Baumgart siirtyi Union Berlinin paitaan ja vietti seuraavat kautensa 2. Bundesligasa. Kahden Union-kauden jälkeen hän siirtyi Energie Cottbusiin, jonka kanssa juhli nousua Bundesliigaan kauden 2005/06 jälkeen. Baumgart lopetti ammattilaisuransa FC Magdeburgissa kauden 2007/08 jälkeen. Hän pelasi Magdeburg-sopimuksensa jälkeen vielä amatööritasolla.
Ura valmentajana

Baumgart aloitti valmennusuransa Germania Schöneichen apuvalmentajana pelaten seurassa itseksin kaudella 2008/09. Huhtikuun alussa 2009 Baumgart siirtyi 1. FC Magdeburgin päävalmentajaksi. Baumgartin johdolla seura sijoittui kauden 2008/09 päätteeksi Regionalligassa neljänneksi, eikä nousu 3. Ligaan onnistunut. Hän sai potkut maaliskuussa 2010.
Tammikuussa 2012 Baumgart palasi Hansa Rostockiin, kun hänestä tuli seuran apuvalmentaja. Baumgart toimi Hansan apuvalmentajana kauden 2012/13 loppuun saakka. Tammikuussa 2014 hänestä tuli SSV Köpenick Oberspreen päävalmentaja ja hän luotsasi seuraa kauden 2014/15 loppuun saakka, kunnes siirtyi Berliner AK:n päävalmentajaksi. Seura erotti Baumgartin syyskuussa 2016.
Huhtikuussa 2017 Baumgartista tuli Paderborn 07:n päävalmentaja. Baumgart onnistui pelastamaan seuran putoamiselta 3. Ligassa ja jatkoi valmentajan kaudella 2017/18. Hän luotsasi seuran toiseksi ja joukkue nousi kaudeksi 2018/19 2. Bundesliigan. Paderbornin hyvät peliesitykset jatkuivat Baumgartin johdolla myös sarjatasoa korkeammalla ja kausi päättyi 2. Bundesliigan hopeasijaan. Paderborn nousi sijoituksen myötä Bundesliigaan. Kausi 2019/20 oli Paderbornille vaikea ja lopulta seura putosi kauden päätteeksi takaisin 2. Bundesliigaan. Hän jatkoi seuran valmentajana sopimuskautensa loppuun ja jätti Paderbornin kesällä 2021.
Kesällä 2021 Baumgart aloitti kaksivuotisella sopimuksella Bundesliiga-joukkue FC Kölnin päävalmentajana. Baumgartin johdolla Köln pelasi kaudella 2021/22 hyvin ja sijoittui liigassa seitsemänneksi. Kaudella 2022/23 joukkue pelasi eurokentillä Konferenssiliigaa ja sijoittui Bundesliigan keskikastiin sijalle 11. Kausi 2023/24 alkoi heikosti ja syyskauden aikana joukkue juuttui putoamiskamppailuun. Joulutauolle mentäessä seurajohto ja Baumgart purkivat sopimuksensa.
Helmikuussa 2024 Baumgartista tuli 2. Bundesliigassa pelanneen Hamburger SV:n päävalmentaja. HSV jäi valmentajavaihdoksesta huolimatta sarjassa neljänneksi, eikä onnistunut näin Baumgartinkaan alaisuudessa palaamaan pääsarjatasolle. Seurajohto vapautti hänet tehtävistään marraskuun lopulla 2024. HSV voitti Baumgartin alaisuudessa 12 ottelua, pelasi 7 tasapeliä ja hävisi 8 ottelua.
Tammikuussa 2025 Baumgart aloitti Union Berlinin päävalmentajana.
Toyota Auris

Toyota Auris on Toyotan vuosina 2006–2018 valmistama alemman keskiluokan automalli, joka oli Toyota Corollan hatchback-korinen versio. Sen toisen sukupolven mallista oli tarjolla myös farmarimalli. Vuonna 2018 esiteltiin Corollan 12. sukupolvi, jolloin Auris-mallinimestä luovuttiin ja kaikkia korimalleja myydään jälleen Corolla-mallinimen alla. Taiwanissa hatchback-korimallin nimenä säilyi Auris vuoteen 2020 saakka.
Toyota Auris E150 (2006–2012)

| Toyota Auris E150 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia  Japani  Turkki
Valmistaja:  Toyota
Valmistusvuodet:  2006–2012
Muut nimet:  Toyota Blade Toyota Corolla
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Toyota Corolla (E120)
Seuraaja:  Toyota Auris (E180)
Teknisesti samankaltaisia:   New MC -pohjalevyn mallit * Lexus CT Lexus HS  Lexus NX  Scion tC (AT20)  Scion xB (E150)  Toyota Alphard (AH20)  Toyota Alphard (AH30)  Toyota Avensis (T270)  Toyota Corolla (E150)  Toyota Corolla (E170)  Toyota Harrier (XU60)  Toyota Mark X ZiO  Toyota Previa (XR50)  Toyota Prius (XW30)  Toyota Prius V  Toyota RAV4 (XA30)  Toyota RAV4 (XA40)  Toyota Sai  Toyota Verso  
Pohjalevy:  Toyota New MC
Iskutilavuus:  1,4–3,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti 4-vaihteinen automaatti CVT-automaatti
Ensimmäisen sukupolven Auris esiteltiin konseptina Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2006. Tuotantomallin vuoro oli Bolognan autonäyttelyssä saman vuoden joulukuussa. Australaasiassa Aurista myytiin Corollana, lisäksi Japanissa oli saatavana ylellisempi malliversio nimeltään Toyota Blade.
Vuoden 2006 Euro NCAP -kolaritestistä Auris sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Vuonna 2010 uudistettiin ajovaloja, etusäleikköä ja puskureita. Sisällä tehtiin muutoksia keskikonsoliin.
Toyota Auris E180 (2012–2018)

| Toyota Auris E180 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia  Japani
Valmistaja:  Toyota
Valmistusvuodet:  2012–2018
Muut nimet:  Scion iM Toyota Corolla
Korimalli:  5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Toyota Auris (E150)
Seuraaja:  Toyota Corolla (E210)
Teknisesti samankaltaisia:   New MC -pohjalevyn mallit * Lexus CT Lexus HS  Lexus NX  Scion tC (AT20)  Scion xB (E150)  Toyota Alphard (AH20)  Toyota Alphard (AH30)  Toyota Avensis (T270)  Toyota Corolla (E150)  Toyota Corolla (E170)  Toyota Harrier (XU60)  Toyota Mark X ZiO  Toyota Previa (XR50)  Toyota Prius (XW30)  Toyota Prius V  Toyota RAV4 (XA30)  Toyota RAV4 (XA40)  Toyota Sai  Toyota Verso  
Pohjalevy:  Toyota New MC
Iskutilavuus:  1,2–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti 4-vaihteinen automaatti CVT-automaatti
Toisen sukupolven Auris esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2012 viisiovisena hatchbackina ja Touring Sports -farmarimallina. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin edeltäjänsä. Australaasiassa mallin nimenä oli jälleen Corolla, Pohjois-Amerikassa sitä myytiin aluksi Scion iM -nimisenä. Autosta tuli Pohjois-Amerikassakin Corolla Toyotan lakkautettua Scion-merkin vuonna 2016.
Vuoden 2013 Euro NCAP -kolaritestistä Auris sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Vuonna 2015 Auris sai muun muassa uudenmallisen etupuskurin aiempaa leveämmällä alasäleiköllä. Peräosassa takapuskurin alaosan heijastimet oli nyt sijoitettu vaakatasoon. Moottoriosastolla uusi turboahdettu 1,2-litrainen bensiinimoottori korvasi aiemman vapaasti hengittävän 1,6-litraisen.
Toyota Auris E210 (2018–2020)

Hatchback-korinen 12. sukupolven Toyota Corolla esiteltiin Auris-nimisenä Geneven autonäyttelyssä keväällä 2018, mutta valmistaja päätti luopua Auris-nimen käytöstä ja myydä jatkossa Euroopan markkinoilla kaikkia korimalleja Corolla-mallinimen alla. Uutta mallia myytiin Auriksena ainoastaan Taiwanissa (vuoteen 2020 saakka).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toyota Auris Wikimedia Commonsissa
Viisiovinen ensimmäisen sukupolven Toyota Auris.
Toyota Blade
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Toyota Auris Touring Sports
Scion iM
Toisen sukupolven facelift-malli.
Toyota Auris (E210) Geneven autonäyttelyssä 2018.