stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yritystuki
Tukien purkamisen vaikeus > Sipilän hallituksen työryhmä epäonnistuu

Ennen vuoden 2015 vaaleja julkaistussa talous- ja työllisyyslinjassaan keskustapuolue lupasi leikata elinkeinoelämän tukia 300 miljoonalla eurolla.
Vuoden 2017 keväällä Sipilän hallitus tuli siihen tulokseen, että leikkuukelpoisia tukia oli niin vähän, ettei työhön kannattanut edes ryhtyä. Hallitus onnistui kuitenkin leikkaamaan tutkimus-, kehitys- ja innovaatiorahoituksesta, joka on yrityistuista kaikkein hyödyllisimpiä. Myöhemmin hallitus perääntyi tästä suunnitelmastaan ja sen jälkeen tukia pyrittiin jälleen "uudelleenkohdentamaan" tutkimus-, kehitys- ja innovaatiorahoituksen kasvattamiseksi.
Keväällä 2017 valmistui työ- ja elinkeinoministeriön virkamiesselvitys Suomen yritystukien tasosta ja kehitystarpeista. Raportissa käsiteltiin suoria yritystukia (noin 1,1 miljardia euroa) ja verotukia (noin 2,9 miljardia euroa). Raportissa pääosan tuista todettiin olevan talouden pitkän aikavälin kehityksen kannalta hyödyttömiä tai haitallisia. Kaikista tuista talouden rakenteita uudistavia todettiin olevan vain noin 11 % (400 miljoonaa euroa).
Syksyllä 2017 keskustan, kokoomuksen ja Sinisen tulevaisuuden muodostama hallitus päätti asettaa työryhmän, jonka oli määrä laatia pitkän aikavälin suunnitelma ja esitykset yritystukien uudistamiseksi. Työryhmään kutsuttiin kaikkien eduskuntaryhmien edustus.
Työ- ja elinkeinoministeriön entisen kansliapäällikön Erkki Virtasen mukaan tämä tarkoittaa, että "asia haudattiin kuuden metrin syvyyteen". Samoin oppositiopoliitikko Touko Aalto (vihr.) nimitti joukkoa ”hautausmaatyöryhmäksi”. Kokoomuksen kansanedustaja Elina Lepomäen mukaan työryhmän nimittäminen oli "vastuun pakoilua", sillä jos yritystukien karsiminen on vaikeaa kolmen hallituspuolueen kesken, yhteisymmärryksen saavuttaminen on vielä vaikeampaa kaikkien puolueiden kesken.
Yritystukia pohtivassa työryhmässä olivat jäseninä mm. Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n, Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK:n, Metsäteollisuus ry:n, Suomen Yrittäjien ja Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön SAK:n edustajat. Ryhmän puheenjohtaja Mauri Pekkarinen moitti lehtihaastattelussa VATT:n käyttämää yritystukien laskutapaa väittäen, että tukia maksetaan todellisuudessa enintään 2–3 miljardia, ja ihmetteli, miksi selvitystyöhön oli koskaan edes ryhdytty.
Etukäteen saatujen tietojen mukaan työryhmä tulisi keskittymään mm. ruumisautojen autoverovapauden poistamiseen ja aikoi esittää tukiin kokonaisuudessaan vain 170 miljoonan euron muutoksia, mikä tarkoittaisi 4,25 % osuutta tarkasteltavina olleiden tukien kokonaismäärästä. Kun työryhmästä seuraavan kerran kuultiin, sen ehdottamat muutokset olivat supistuneet entisestäänkin niin, että ne toisivat loppujen lopuksi vain 60 miljoonan euron säästöt, mikä tarkoittaisi 1,5 % osuutta yritystukien kokonaismäärästä.
Työryhmän uudistus kaatui lopulta kokonaan.
Vuonna 2017 yritystukien määrä kasvoi jälleen. Summaa kasvatti esimerkiksi kokonaan uusi yritystukimuoto, päästökaupan epäsuorien kustannusten kompensaatiotuki.
Tukien purkamisen vaikeus > Rinteen hallituksen aikana

Sdp ajoi ennen eduskuntavaaleja listaamattomien yritysten veroetuun puuttumista ja varakkaita yrittäjiä suosivan yrittäjävähennyksen poistoa, mutta keskustalle yrittäjävähennyksen säilyttäminen oli yksi kynnyskysymyksistä hallitukseen menolle, ja myös listaamattomien yritysten osinkojen verokohtelu on keskustalle tärkeä kysymys.
Rinteen hallitus päätti asettaa työryhmän laatimaan ehdotuksen yritystukien 100 miljoonan euron leikkauksista syksyn 2019 budjettiriiheen mennessä. Elinkeinoministeri Katri Kulmuni asetti valtiosihteerityöryhmän tekemään ehdotusta. Valtiosihteeri Jari Partasen työryhmä oli yhtä mieltä listaamattomien yritysten osinkoverotuksen huojennuksen pienentämisestä (400 miljoonaa euroa), mutta keskustan ja RKP:n ryhmistä tehtiin selväksi, ettei veroetuun saa koskea, ja lopulta työryhmä päätyi vain toivomaan, että haitalliseen tukeen puututaan joskus myöhemmin. Työryhmän lopputulos oli, että vaadittu yritystukien leikkaus toteutetaan poistamalla parafiinisen dieselöljyn veronalennus, arvoltaan 120 miljoonaa euroa. Käytännössä kysymys on Nesteen fossiilipohjaisen erityisdieselin saamasta tuesta.
Yritystukia tarkastellaan vielä uudelleen jatkotyössä, jossa hallituksen mukaan tavoitellaan ympäristö- ja ilmastovaikutuksiltaan haitallisten tukien merkittävää leikkausta. Pääministeri Antti Rinteen mukaan kaikki yritystuet tullaan vielä perkaamaan ja jatkotyön perusteella tehdään päätöksiä lisäleikkauksista vuoden 2020 syksyllä. Rinteen hallituksen hallitusohjelman mukaan teollisuuden energiaveron palautusjärjestelmä tullaan poistamaan.
Tukien purkamisen vaikeus > Marinin hallituksen aikana

Marinin hallitus päätti lopettaa päästökauppakompensaation, mutta sen tilalle tulee teollisuuden sähköistämisen tuki.
Tukien purkamisen vaikeus > Orpon hallituksen aikana

Elinkeinoministeri Wille Rydman (ps) päätti lakkauttaa riippumattoman yritystukien tutkimusjaoston. Jaoston lakkauttaminen edellyttää valtioneuvoston yleisistunnon päätöstä. Jaoston puheenjohtajan, Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja Heli Kosken mukaan ”Vaikuttaa siltä, että hallitus ei halua hyödyntää päätöksenteossaan tutkimukseen perustuvaa tietoa".
VATTin yritystukiin liittyvät tutkimusaloitteet tulivat usein niin kutsutun VNTEAS -välineen kautta (valtioneuvoston yhteinen selvitys- ja tutkimustoiminta), ja sen hallitus lakkautti .
Koostaessaan 2,8 miljardin euron suuruisia sopeutuksia pääministeri Petteri Orpo sanoi hallituksensa käyneen läpi ”laarien pohjatkin”, mutta yritystuista hallitus onnistui säästämään vain runsaat 50 miljoonaa euroa. Ilta-Sanomien lähteiden mukaan yritystukien leikkaamista ei missään kohdin edes yritetty vakavissaan.
Kirjallisuutta

Elias Einiö: Innovaatioiden tukeminen kannattaa. VATT Policy Brief, 2013, nro 1.  Artikkelin verkkoversio.
Einiö, E., Maliranta, M. & Toivanen, O.: Yritystuet ja yritystoiminta. Talous ja yhteiskunta, 2013, nro 4.  Artikkelin verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmakunnas, Pekka: Yritystuki taloustieteen näkökulmasta. Kansantaloudellinen aikakauskirja, 1994, 90(4). vsk, s. 469-479.  Artikkelin verkkoversio.
Pietarinen, Matti: Yritystukiselvitys. Työ ja elinkeinoministerilön julkaisuja, Innovaatio, 2012, nro 7.  ISBN 978-952-227-645-2  Artikkelin verkkoversio.
Aiheesta muualla

Yritystuet – mitä ne ovat ja valmistelun askeleet (Arkistoitu – Internet Archive) Työ- ja elinkeinoministeriö
Yritystukien tietopalvelu
Yritystukien tutkimusjaoston raportti 2023 (Arkistoitu – Internet Archive)
1957

Vuosi 1957 oli normaalivuosi, joka alkoi tiistaista
| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Ensimmäiset asevelvolliset astuivat palvelukseen Bundeswehriin.
6. huhtikuuta – Neuvostoliitto varoitti Tanskaa ja Norjaa sallimasta alueillaan vieraiden valtioiden ydinasetukikohtia.
8. huhtikuuta – Stockmannin tavaratalo avattiin Tampereella.
11. huhtikuuta – Neuvostoliiton ydintutkimuskeskuksessa Dubnassa lähellä Moskovaa otettiin käyttöön maailman suurin hiukkaskiihdytin, jonka teho oli 10 miljardia volttia.
12. huhtikuuta – Britannia ilmoitti Singaporen saavan itsehallinnon 1. tammikuuta 1958.
12. huhtikuuta   – Suomi ja Japani solmivat uudelleen vuonna 1945 katkenneet diplomaattisuhteensa.
15. huhtikuuta – Tampereella pidettiin Suomen Ammattijärjestön perustavan kokouksen 50-vuotisjuhla. Tampereen työväentalon seinään kiinnitettiin muistolaatta.
19. huhtikuuta – Ensimmäinen Fortran-ohjelmointikielellä toteutettu ohjelma ajettiin.
24. huhtikuuta – Väinö Tanner valittiin niukalla ääntenenemmistöllä SDP:n puheenjohtajaksi. Puoluesihteeriksi valittiin yksimielisesti Kaarlo Pitsinki. Puolueen vähemmistösiipi, ”skogilaiset”, vetäytyi puolueen johtovastuusta, mikä merkitsi SDP:n kahtiajakautumista.
25. toukokuuta – Pääministeri K.-A. Fagerholm esitti hallituksensa eronpyynnön presidentti Urho Kekkoselle SDP:n sisäisen hajaannuksen vuoksi.
12. toukokuuta – Yhdysvaltalainen kuurosokea kirjailija Helen Keller saapui vierailulle Suomeen.
16. toukokuuta – Pääministeri K.-A. Fagerholm peruutti hallituksensa eronpyynnön. Kansanpuolue veti ministerinsä pois hallituksesta.
20. toukokuuta - Silja Line perustettiin
23. toukokuuta – Suomessa vietettiin yksikamarisen eduskunnan 50-vuotisjuhlia.
23. toukokuuta – Neuvostoliittolainen kirjailija Mihail Šolohov saapui vierailulle Suomeen ja tapasi joukon suomalaisia kirjailijoita. Šolohov jatkoi matkaansa Ruotsiin ja Norjaan muutamaa päivää myöhemmin.
27. toukokuuta – Presidentti Urho Kekkonen myönsi eron Fagerholmin hallitukselle ja nimitti eduskunnan puhemiehen V. J. Sukselaisen muodostaman hallituksen. Fagerholm valittiin Eduskunnan puhemieheksi 31. toukokuuta.
6. kesäkuuta – Neuvostoliiton puoluejohtaja Nikita Hruštšov ja pääministeri Nikolai Bulganin saapuivat viikon pituiselle valtiovierailulle Suomeen. Hruštšov ja Bulganin osallistuivat myös SAK:n 50-vuotisjuhliin 9.–10. kesäkuuta.
18. kesäkuuta – Intian pääministeri Jawaharlal Nehru saapui vierailulle Suomeen.
18.–19. kesäkuuta – Suomessa pidettiin Suomen Palloliiton 50-vuotisjuhlaturnaus.
21. kesäkuuta – Tasavallan presidentin kesäasuntoa kohti ammuttiin. Tapaus pidettiin salassa vuosikymmeniä, eikä ampujaa ei saatu koskaan selville.
28. kesäkuuta – Suomen Kirjailijaliitto piti 60-vuotisjuhlansa Savonlinnassa. Juhlaan osallistui kaksi elossa olevaa perustajajäsentä, Hilja Haahti ja Ilmari Kianto.
29. kesäkuuta – Puhemies K.-A. Fagerholm poisti SKDL:n kansanedustaja Leo Suonpään eduskunnan puhujapöntöstä, koska tämä oli poikennut asiasta lapsilisien maksamisen siirtämistä koskeneessa jarrutuskeskustelussa.
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Alkoi kansainvälinen geofysiikan vuosi, joka päättyi 31. joulukuuta 1958.
2. heinäkuuta – RKP:n ministerit Bertel Lindh, Nils Meinander ja Torsten Nordström erosivat Sukselaisen hallituksesta. Heidän tilalleen nimitettiin Maalaisliiton Ahti Karjalainen ja Kustaa Tiitu sekä Kansanpuolueen Pekka Malinen.
4. heinäkuuta – Pitkän linjan kommunistipoliitikot Vjatšeslav Molotov, Georgi Malenkov ja Lazar Kaganovitš erotettiin hallitustehtävistään.
15. heinäkuuta – Marsalkka Georgi Žukov nimitti puheessaan Molotovia ja muita erotettuja poliitikkoja ”puolueen puhemiehistössä olleiksi hirviöiksi”.
25. heinäkuuta – Tunisiasta tuli tasavalta.
27. heinäkuuta – Rajuilma aiheutti suurta tuhoa Imatralla. Myös muualla maan itäosassa esiintyi voimakkaita ukonilmoja.
29. heinäkuuta – Kansainvälinen atomienergiajärjestö perustettiin edistämään ydinaseriisuntaa ja ydinvoiman rauhanomaista käyttöä.
8. elokuuta – Neuvostoliiton puoluejohtaja Nikita Hruštšov sanoi, että Neuvostoliitto vetää joukkonsa pois Euroopasta, jos Yhdysvallat tekee samoin.
13. elokuuta – Mainostelevisio aloitti toimintansa Suomessa.
13. elokuuta   – Presidentti Urho Kekkonen ja rouva Sylvi Kekkonen matkustivat valtiovierailulle Islantiin.
30. elokuuta – Entinen ulkoministeri Vjatšeslav Molotov nimitettiin Neuvostoliiton suurlähettilääksi Mongoliaan.
3. syyskuuta – Presidentti Urho Kekkonen ja rouva Sylvi Kekkonen matkustivat valtiovierailulle Tanskaan.
8. syyskuuta – Reserviupseerikoulun pihalla Haminassa paljastettiin Kalervo Kallion veistämä talvi- ja jatkosodassa kaatuneiden upseerien muistopatsas. Tilaisuuteen osallistuivat presidentti Urho Kekkonen, koko Suomen kenraalikunta sekä yli 3 000 aktiivi- ja reserviupseeria.
14. syyskuuta – YK:n yleiskokous hyväksyi päätöslauselman, jossa tuomittiin Neuvostoliiton toiminta Unkarissa syksyllä 1956. Yhdeksän jäsenvaltiota, niiden joukossa Suomi, pidättyi äänestyksestä.
15. syyskuuta – Suomen markka devalvoitiin 39 %:lla.
21. syyskuuta – Hampurista Rio de Janeiroon matkalla ollut saksalainen purjekoululaiva Pamir upposi kovassa merenkäynnissä Atlantilla. 80 merimiestä hukkui.
26. syyskuuta – West Side Story -musikaalin ensiesitys Broadwayllä.
26. syyskuuta   – Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri Dag Hammarskjöld valittiin uudelle viisivuotiselle virkakaudelle.
27. syyskuuta – Kansallinen Kokoomus teki hallitukselle välikysymyksen Maalaisliiton väitteistä, että Kokoomuksen ”siipien suojassa” oltaisiin perustamassa IKL:n tyyppistä kansanliikettä.
27. syyskuuta   – Suomen Työnantajain Keskusliitto piti 50-vuotisjuhlansa Helsingissä.
29. syyskuuta – Perustettiin Rintamamiesten asutusliitto, joka vuonna 1964 muutti nimensä Suomen sotaveteraaniliitoksi.
29. syyskuuta   – Majak-jälleenkäsittelylaitoksessa lähellä Kyštymia Tšeljabinskin alueella Neuvostoliitossa tapahtui voimakas räjähdys, joka saastutti radioaktiivisella aineella. Onnettomuudesta vaiettiin, mutta noin 800 km² suuruinen maa-alue julistettiin käyttökieltoon.
30. syyskuuta – Säveltäjämestari Jean Sibeliuksen hautajaisia vietettiin Helsingissä. Sibelius haudattiin Ainolaan.
Tapahtumia > lokakuu–joulukuu

4. lokakuuta – Neuvostoliitto laukaisi Sputnik 1:n, ensimmäisen keinotekoisen satelliitin Maata kiertäneelle radalle.
14. lokakuuta – Jugoslavia tunnusti Saksan demokraattisen tasavallan. Saksan liittotasavalta katkaisi diplomaattisuhteensa Jugoslaviaan 19. lokakuuta.
14. lokakuuta – Marita Lindahl valittiin Lontoossa Miss Maailmaksi.
16. lokakuuta – Sisäministeri Teuvo Aura vastasi Kokoomuksen välikysymykseen, ettei Suomessa ollut ilmennyt mitään kumouksellisen kansanliikkeen perustamiseen viittaavaa.
18. lokakuuta – Sukselaisen hallitus sai eduskunnassa SDP:n ja SKDL:n esittämän epäluottamuslauseen äänin 75–74.
23. lokakuuta – Marokko hyökkäsi Espanjan Länsi-Saharaan.
26. lokakuuta − Marsalkka Georgi Žukov joutui eroamaan Neuvostoliiton puolustusministerin virasta ja hänen tilalleen tuli marsalkka Rodion Malinovski.
27. lokakuuta – Sibelius-Akatemia vietti 75-vuotisjuhliaan.
3. marraskuuta – Laika-koira lensi ensimmäisenä elollisena olentona kiertoradalla Sputnik 2:ssa.
6. marraskuuta – Moskovassa vietettiin lokakuun vallankumouksen 40-vuotisjuhla.
22. marraskuuta – Ensimmäiset Suezin kanavan alueelta kotiutetut suomalaiset rauhanturvaajat palasivat kotimaahan.
29. marraskuuta – Presidentti Urho Kekkonen myönsi eron Sukselaisen hallitukselle ja nimitti pankinjohtaja Rainer von Fieandtin muodostaman virkamieshallituksen.
30. marraskuuta – Kranaatti-isku Indonesian presidentti Sukarnoa vastaan koulussa Jakartassa. Kuusi oppilasta kuoli, mutta Sukarno selviytyi.
4. joulukuuta - Kaksi junaa törmäsi Lontoon Lewishamissa.
5. joulukuuta – Kaikki alankomaalaiset karkotettiin Indonesiasta.
5. joulukuuta – Maailman ensimmäinen ydinkäyttöinen pinta-alus, ydinjäänmurtaja Lenin, laskettiin vesille.
6. joulukuuta – Ensimmäinen Yhdysvaltain satelliittilaukaisuyritys päättyi Vanguard-kantoraketin räjähdykseen lähtöalustalla.
20. joulukuuta – Tohtori Klaus Waris nimitettiin Suomen Pankin pääjohtajaksi Rainer von Fieandtin tilalle.
20. joulukuuta – Boeing 707 teki ensilentonsa.
30. joulukuuta − Tampereen kaupunginjohtaja Erkki Lindfors nimitettiin toiseksi sosiaaliministeriksi von Fieandtin hallitukseen.
Tapahtumia > tuntematon päivämäärä

Aasialainen influenssa levisi pandemiaksi.
Suomen ensimmäinen voiteluainetehdas aloitti toimintansa Naantalissa.
Syntyneitä > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Esa Pulliainen, suomalainen muusikko ("Agents")
1. tammikuuta – Evángelos Venizélos, kreikkalainen poliitikko ja ministeri
5. tammikuuta – Atik Ismail, suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja
6. tammikuuta – Michael Foale, yhdysvaltalainen astronautti
6. tammikuuta – Harri Marstio, suomalainen muusikko (k. 2019)
9. tammikuuta – Kari Hotakainen, suomalainen kirjailija
9. tammikuuta – Kari Levola, suomalainen kirjailija
9. tammikuuta – Hannele Päiviö, suomalainen teologi
10. tammikuuta – Carsten Hansen, tanskalainen poliitikko
14. tammikuuta – Ari Ainasoja, suomalainen muusikko
15. tammikuuta – Tero Varjoranta, suomalainen IAEA:n apulaispääjohtaja
21. tammikuuta – Ndriçim Xhepa, albanialainen näyttelijä
23. tammikuuta – Caroline, Monacon prinsessa
27. tammikuuta – Janick Gers, brittiläinen kitaristi ("Iron Maiden")
27. tammikuuta – Frank Miller, yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija
28. tammikuuta – Nick Price, zimbabwelainen golfaaja
31. tammikuuta – Henrik Dam Kristensen, tanskalainen poliitikko
31. tammikuuta – François Naoueyama, keskiafrikkalainen koripalloilija
1. helmikuuta – Jackie Shroff, intialainen näyttelijä
6. helmikuuta – Pirkko Ruohonen-Lerner, suomalainen poliitikko
9. helmikuuta – Seppo Parkkinen, suomalainen dramaturgi ja käsikirjoittaja
14. helmikuuta – Soile Isokoski, suomalainen oopperalaulaja
14. helmikuuta − Merja Rantamäki, suomalainen iskelmälaulaja
15. helmikuuta – Gul Mohammed, intialainen sirkustaiteilija (maailman pienin ihminen)
19. helmikuuta – Johann Hölzel (”Falco”), itävaltalainen muusikko (k. 1998)
20. helmikuuta – Otso Kantokorpi, suomalainen toimittaja, taidekriitikko, kolumnisti, kuraattori ja tietokirjailija (k. 2018)
25. helmikuuta – Stefan Piesnack, suomalainen kitaristi
27. helmikuuta – Adrian Smith, brittiläinen kitaristi ("Iron Maiden")
28. helmikuuta – Ainsley Harriott, englantilainen kokki, juontaja ja viihdetaiteilija
28. helmikuuta – John Turturro, yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
1. maaliskuuta – Olav Njølstad, norjalainen historioitsija
8. maaliskuuta – Clive Burr, brittiläinen näyttelijä (k. 2013)
9. maaliskuuta – Mona Sahlin, ruotsalainen poliitikko ja ministeri
10. maaliskuuta – Osama bin Laden, saudiarabialainen terroristi (al-Qaidan perustaja) (k. 2011)
15. maaliskuuta – David Silverman, yhdysvaltalainen animaattori, elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
15. maaliskuuta – Eila Valtanen, Kuhmon kaupunginjohtaja
17. maaliskuuta – Ilkka Kantola, suomalainen SDP:n kansanedustaja, Turun arkkihiippakunnan ent. piispa
17. maaliskuuta – Mari Maurstad, norjalainen näyttelijä
20. maaliskuuta – Shelton Jackson Lee (”Spike Lee”), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä
21. maaliskuuta – Nisa Soraya, englantilainen iskelmälaulaja
29. maaliskuuta – Christopher Lambert, yhdysvaltalais-ranskalainen näyttelijä
30. maaliskuuta – Paul Reiser, yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja stand up -koomikko
30. maaliskuuta – Mona Seefried, yhdysvaltalainen näyttelijä
30. maaliskuuta – Erkka Westerlund, suomalainen jääkiekkovalmentaja
31. maaliskuuta – Patrick Forrester, yhdysvaltalainen maavoimien eversti ja astronautti
Syntyneitä > huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Jukka Tapio Karjalainen (”J. Karjalainen”), suomalainen muusikko (J. Karjalainen ja Mustat lasit)
3. huhtikuuta – Mikko Montonen, suomalainen toimittaja ja tietokirjailija (k. 2016)
4. huhtikuuta – Aki Kaurismäki, suomalainen elokuvaohjaaja
7. huhtikuuta – Maini Sorri, ruotsinsuomalainen laulaja ja säveltäjä
8. huhtikuuta – Ari Heikkinen, suomalainen jalkapalloilija
10. huhtikuuta – Jukka Korpela, suomalainen hsitorian professori
15. huhtikuuta – Hwang Kyo-ahn, Etelä-Korean pääministeri
22. huhtikuuta – Donald Tusk, puolalainen poliitikko
25. huhtikuuta – Harri Ahmas, suomalainen säveltäjä ja fagotisti
29. huhtikuuta – Daniel Day-Lewis, brittiläis-irlantilainen Oscar-palkittu näyttelijä
29. huhtikuuta – Timothy Treadwell, yhdysvaltalainen dokumentaristi (k. 2003)
2. toukokuuta – Helena Lindgren, suomalainen meikkitaiteilija, laulaja ja näyttelijä
8. toukokuuta – Marie Myriam, portugalilais-ranskalainen laulaja
9. toukokuuta – Frank G. Rozendaal, alankomaalainen lintutieteilijä (k. 2013)
10. toukokuuta – Fathi Hassan, egyptiläinen kuvataiteilija
10. toukokuuta – Phil Mahre, yhdysvaltalainen alppihiihtäjä (olympiavoittaja)
10. toukokuuta – John Simon Ritchie (”Sid Vicious”), englantilainen basisti ("Sex Pistols") (k. 1979)
17. toukokuuta – Kaija Saarikettu, suomalainen viulisti ja professori
17. toukokuuta – Gösta Sundqvist, suomalainen muusikko, radiokoomikko ja tuottaja ("Leevi and the Leavings") (k. 2003)
19. toukokuuta – Toivo Kuula, suomalainen yritysjohtaja
20. toukokuuta – Assi Koivisto, suomalainen ekonomi ja toimitusjohtaja, presidentti Mauno Koiviston tytär
22. toukokuuta – Sergei Lomanov, venäläinen jääpalloilija
22. toukokuuta – Anne Grete Preus, norjalainen muusikko (k. 2019)
23. toukokuuta – Lars Sponheim, norjalainen poliitikko
25. toukokuuta – Éder Assis, brasilialainen jalkapalloilija
2. kesäkuuta – Seppo Koskinen (”Sedu Koskinen”), suomalainen ravintoloitsija
6. kesäkuuta – Hanna Liinoja, suomalainen näyttelijä
7. kesäkuuta – Fred Vargas, ranskalainen rikoskirjailija ja tutkija
8. kesäkuuta – Scott Adams, yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä (”Dilbert”)
12. kesäkuuta – Kosti Kotiranta, suomalainen näyttelijä, laulaja ja juontaja (k. 2015)
15. kesäkuuta – Seppo Pääkkönen, suomalainen näyttelijä
19. kesäkuuta – Anna Lindh, ruotsalainen poliitikko ja ulkoministeri (k. 2003)
21. kesäkuuta – Nino D'Angelo, italialainen muusikko ja näyttelijä
24. kesäkuuta – Lauri Heikkilä, suomalainen perussuomalaisten kansanedustaja (k. 2024)
25. kesäkuuta – Miisa Lindén, suomalainen teatteriammattilainen
26. kesäkuuta – Élise Turcotte, kanadalainen kirjailija
27. kesäkuuta – Erik Hamrén, ruotsalainen jalkapallovalmentaja
30. kesäkuuta – Silvio Orlando, italialainen näyttelijä