stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ticinum
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ticinum Wikimedia Commonsissa
Florianuksen Ticinumissa noin vuonna 276 lyöttämä aureus, kuvituksessa seppelöity pää ja teksti Virtvs F – loriani A – vg sekä marssiva sodanjumala Mars ja teksti Virtv – s Av – gvsti.
Maximianuksen Ticinumissa vuonna 295 lyöttämä argenteus. Kuvituksessa seppelöity pää sekä neljä keisaria uhraamassa ja teksti Victoria Sarmat.
Ragnborg

| Ragnborg |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  20. helmikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  muinaisskandinaavinen nimi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ragnborg on Suomessa ja Ruotsissa käytetty harvinainen naisen etunimi. Se on muinaisskandinaavinen nimi, joka koostuu sanoista ragn ja borg. Alkuosan merkitys on ’neuvo’ tai ’ratkaisu’, loppuosan ’suojelus’ tai ’linnoitus’. Nimen on selitetty kuvastavan jumalten voimaa ja niiden ihmisille tarjoamaa apua.
Suomessa Ragnborg-nimi on tunnettu lähinnä Ahvenanmaan ja Turun saaristossa. Viime vuosisadalla sen sai etunimekseen noin 60 suomalaista. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilaston mukaan uudella vuosituhannella ei ole syntynyt yhtään Ragnborg-nimistä henkilöä.
Nimipäivät

Ragnborg on sisältynyt suomenruotsalaiseen almanakkaan vuodesta 1929. Nimipäivä oli alun perin 12. joulukuuta, mutta vuodesta 1989 alkaen se on ollut 20. helmikuuta.
Tunnettuja Ragnborgeja

Solveig Ragnborg Wikström (s. 1931), suomenruotsalainen taloustieteilijä ja professori
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Ragnborg (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Tigana

Tigana on Guy Gavriel Kayn vuonna 1990 ilmestynyt fantasiaromaani. Teoksen on suomentanut Leena Peltonen. Suomennos ilmestyi kahdessa osassa Kariston kustantamana vuonna 2003.
Aiheesta muualla

Vesa Sisättö: Runollinen tarina kostosta[vanhentunut linkki]. Helsingin sanomat 26.7.2003.
Nikolai Tihonov (poliitikko)

| Nikolai Tihonov> Николай Александрович Тихонов |
| --- | --- |

Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja
 23. lokakuuta 1980 – 27. syyskuuta 1985  
Edeltäjä:  Aleksei Kosygin
Seuraaja:  Nikolai Ryžkov
Neuvostoliiton apulaispääministeri
 2. syyskuuta 1976 – 23. lokakuuta 1980  
Edeltäjä:  Dmitri Polyansky
Seuraaja:  Ivan Arhipov
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. toukokuuta 1905
Kuollut: 1. kesäkuuta 1997 (92 vuotta)
Nikolai Aleksandrovitš Tihonov (ven. Никола́й Алекса́ндрович Ти́хонов; 14. toukokuuta 1905 Harkova, Harkovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1. kesäkuuta 1997 Petrovo-Dalneje, Moskovan alue, Venäjä) oli ukrainalaissyntyinen neuvostoliittolainen poliitikko ja Neuvostoliiton valtiomies kylmän sodan aikana. Hän toimi Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtajana vuosina 1980–1985. Hänet nimitettiin 2. syyskuuta 1976 Neuvostoliiton apulaispääministeriksi. Hän toimi virassa vuoteen 1980 asti. Hänen tilalleen Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtajaksi tuli Nikolai Ryžkov vuonna 1985.
Tigren kieli

| Tigre |
| --- | --- |
Muu nimi:  xasa
Tiedot
Alue:  Eritrea, Sudan
Puhujia:  noin 1 000 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  etiopialainen
Kielenhuolto:  -
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  afroaasialaiset kielet
Kieliryhmä:  seemiläiset kielet
ISO 639-3:  tig
 Ohje 
Tigre on Eritreassa ja Sudanin rajaseudulla asuvien pohjoistigrejen puhuma seemiläinen kieli.
Tigre kuuluu etiopianseemiläisten kielten pohjoishaaraan. Sen lähimmät sukukielet ovat tigrinja ja ge’ez. Tigreä puhutaan Eritrean ylänköseudulla Pohjoisen, Pohjoisen Punaisenmeren ja Gash-Barkan hallintoalueilla sekä Dahlakin saaristossa. Kieltä puhuu Eritreassa eri lähteiden mukaan 25–31 prosenttia maan väestöstä eli noin miljoona henkeä. Jonkin verran puhujia on myös Sudanin itäosassa. Sudanissa tigrestä käytetään nimitystä xasa.
Tigre on vakiintunut kansallisuuden nimitykseksi vasta 1900-luvulta lähtien. Tigreihin on sulautunut kuušilaisten kielten puhujia kuten sahoja ja bedžoja. Suurin osa puhujista on paimentolaisia tai puolipaimentolaisia ja valtaosa uskonnoltaan muslimeja. Tigren kieli jakautuu useisiin murteisiin. Dahlakin saaristossa puhuttua dahalikia pidetään usein erillisenä kielenä.
Tigrellä ei ole Eritreassa virallisen kielen asemaa, mutta sen sosiolingvistinen status on melko korkea. Kirjakieli perustuu historiallisen Senhitin alueen murteisiin. Kieltä kirjoitetaan etiopialaisella kirjaimistolla. Tigreä käytetään kouluopetuksessa, lehdistössä ja radiossa. Huomattava osa Pohjois-Eritrean väestöstä puhuu sitä toisena kielenään.
Tigren kieliopissa on havaittavissa arabian ja kuušilaisten kielten vaikutusta. Sanastossa on paljon lainoja arabiasta, kuušilaisista kielistä kuten bedžasta, bilinistä ja sahosta sekä lähisukukieli tigrinjasta. Eurooppalaisista kielistä lainasanoja on saatu italiasta ja viime aikoina varsinkin englannista.
Tiikerililja

| Tiikerililja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Liliales
Heimo::  Liljakasvit Liliaceae
Suku::  Liljat Lilium
Laji::  lancifolium
Kaksiosainen nimi
 Lilium lancifolium  Thunb. 
Katso myös
   Tiikerililja Wikispeciesissä   Tiikerililja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tiikerililja (Lilium lancifolium) on liljalaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Kiinassa, Koreassa ja Japanissa. Se kasvaa noin 60–120 senttimetrin pituisiksi. Kasvin varren lehdet ovat kierteisesti asettuneita ja muodoltaan lähes suikeita. Varren yläosassa on itusilmuja. Tiikerililjan kaarevaperäisissä kukissa on oranssinpunaiset, tummalaikkuiset kehälehdet, jotka ovat enintään 10 cm pitkiä.
Tiikerililja on helppohoitoinen puutarhakasvi, joka menestyy auringossa tai puolivarjossa. Tiikerililjan erottaa esimerkiksi ruskoliljasta siitä, että tiikerililjan kukat roikkuvat alaspäin, keisarinkruunun eli ruskoliljan kukat aukeavat ylöspäin.
Tiffany (nimi)

| Tiffany |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Tiffani, Tiffanie, Tiffeny 
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  kreik. Teophania ’Jumalan ilmestyminen’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tiffany on englantilainen naisen etunimi. Se on keskiajalla käyttöön otettu muunnelma kreikankielisestä nimestä Theophania, jonka merkitys on ’Jumalan soihtu’ tai ’Jumalan ilmestyminen’. Loppiaista tarkoittava sana teofania on samaa alkuperää.
Tiffany on aikoinaan ollut tapana antaa etunimeksi tytöille, jotka ovat syntyneet teofaniajuhlan aikaan eli 6. tammikuuta. Nykyään Tiffany-nimi yhdistetään loppiaisen ohella myös kuuluisaan newyorkilaiseen koruliikkeeseen Tiffany & Co. Nimen tunnettuutta on lisännyt Audrey Hepburnin tähdittämä elokuva Aamiainen Tiffanylla (1961), joka perustuu Truman Capoten vuonna 1958 ilmestyneeseen samannimiseen pienoisromaaniin.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on lokakuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 100–110 Tiffany-nimistä naista.
Tunnettuja Tiffanyja

Tiffany, oik. Tiffany Renee Darwish (s. 1971), yhdysvaltalainen poplaulaja
Tiffany Alvord (s. 1992), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
Tiffany Cohen (s. 1966), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja
Tiffany Evans (s. 1992), yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja muusikko
Tiffany Fallon (s. 1974), yhdysvaltalainen valokuvamalli
Tiffany Flynn (s. 1995), yhdysvaltalainen pituushyppääjä
Tiffany Gauthier (s. 1993), ranskalainen alppihiihtäjä
Tiffany Haddish (s. 1979), yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko
Tiffany Hwang, oik. Stephanie Hwang (s. 1989), eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä
Tiffany Jackson, yhdysvaltalainen oopperalaulaja
Tiffany Pollard (s. 1982), yhdysvaltalainen näyttelijä ja televisioesiintyjä
Tiffany Porter (s. 1987), yhdysvaltalais-brittiläinen aitajuoksija
Tiffany Rayne (s. 1985), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Tiffany Stratton (s. 1999), yhdysvaltalainen voimistelija ja showpainija
Tiffany Thornton (s. 1986), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
Tiffany Trump (s. 1993), yhdysvaltalainen valokuvamalli, presidentti Donald Trumpin tytär
Tiffany Williams (s. 1983), yhdysvaltalainen aitajuoksija
Tiffany Yuen (s. 1993), hongkongilainen aktivisti ja poliitikko
Thulensiemenkotilo

| Thulensiemenkotilo |
| --- | --- |
 Vertigo ultimathule
Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Alaluokka::  Keuhkokotilot Pulmonata
Lahko::  Maakeuhkokotilot Stylommatophora
Heimo::  Siemenkotilot Vertiginidae
Suku::  Vertigo
Laji::  ultimathule
Kaksiosainen nimi
 Vertigo ultimathule  Von Proschwitz, 2007 
Katso myös
   Thulensiemenkotilo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Thulensiemenkotilo (Vertigo ultimathule) on Skandinavian pohjoisimmissa osissa esiintyvä kotilolaji. Se lienee esiintymisalueellaan endeeminen.
Koko ja ulkonäkö

Thulensiemenkotilo on varsin pieni laji, joskin siemenkotiloiden suvussa keskikokoa. Kuoren korkeus on vain 2,1–2,2 mm ja leveys 1,3–1,4 mm. Muodoltaan se on lähes sylinterimäinen. Kuori on läpikuultava, kellanruskea, kiiltävä ja sen pinnassa on epäsäännöllisiä, karkeita uurteita. Kierteitä on 4,6–4,7. Ne ovat pulleita ja kierteiden väliset saumat sekä napa ovat syvät. Kuoren suuaukkoa ympäröivä huuli ei ole paksuuntunut eikä suuaukossa yleensä ole hampaita. Jos hammas on, se on syvällä aukon yläreunassa. Hyvin samankaltaisia ja samanlaisissa ympäristöissä viihtyviä lajeja ovat ruskeasiemenkotilo (Vertigo ronnebyensis), pohjansiemenkotilo (Vertigo modesta) sekä tunturisiemenkotilo (Vertigo extima). Erottavia tuntomerkkejä ovat etenkin kuoren pieni koko sekä sylinterimäinen muoto.
Levinneisyys

Thulensiemenkotiloa on tavattu ainoastaan Ruotsin Pältsa-tunturin alueelta sekä Norjasta Inarijoen ja Tenojoen laaksoista. Toistaiseksi sitä ei ole löydetty Suomen puolelta, mutta levinneisyyden perusteella on mahdollista että kotilo esiintyisi Suomessakin. Norjan havainnot sijoittuvat jokilaaksoon 240 km:n matkalle ja yksi löytöpaikoista on vain 2,2 km:n päässä Suomen ja Norjan yhdistävästä sillasta.
Elinympäristö ja elintavat

Laji on luultavasti kotoperäinen Skandinavian pohjoisosien tunturialueelle. Thulensiemenkotilon elinympäristöä ovat tunturikoivikot, tunturien rinteet ja jokilaaksot, eikä se vaikuta olevan kovin vaatelias elinpaikkansa suhteen. Elinpaikan kasvillisuus voi olla niin heinää kuin varvikkoakin. Yksilömäärät ovet kuitenkin ilmeisesti pieniä. Norjassa esiintymät sijaitsevat 180–200 metriä ja Ruotsissa 520–620 metriä merenpinnan yläpuolella. Laji on kansainvälisesti luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT).
Tietovee

Tietovee (engl. Gowin's vee) on D. Bob Gowinin kehittämä epistemologinen menetelmä, eräs ennakkojäsentäjän tyyppi. Hän kehitti sen selventämään merkityksellisiä suhteita tapahtumien, prosessien ja objektien välillä. Alkujaan se kehitettiin lähinnä koulujen laboratoriotutkimuksia varten selittämään tieteellisen laboratoriotyön luonnetta ja tarkoitusta.
Tietovee
Se sopii kuitenkin kaikenlaiseen tutkimukseen ja auttaa kohdistamaan huomion keskeiseen kysymykseen ja siihen vastaamiseen edellyttämiin oikeanlaisiin muistiinpanoihin ja havaintoihin.
Aiheesta muualla

Teknillinen korkeakoulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Exploders of the universe (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjallisuutta

Joseph D. Novak ja D. Bob Gowin: Opi oppimaan.  Gaudeamus, 1995.  ISBN 951-662-641-6
Novak, Joseph D.: Tiedon oppiminen, luominen ja käyttö..  Jyväskylä : PS-kustannus, 2002.  ISBN 952-451-057-X
Tieteen huiput

Tieteen huiput -sarja on 26 maan kustantamojen yhteistyönä ilmestyvä kansantajuisten tiedekirjojen sarja, jonka kirjoittajat ovat kuuluisia tutkijoita. Sarjan toimittaja on John Brockman. Sarjan suomalainen kustantaja on WSOY.
Suomennetut teokset

Barrow, John D.: Maailmankaikkeuden alku.  ((The origin of the universe, 1993.) Suomentanut Risto Varteva)  Helsinki:  WSOY, 1994.  ISBN 951-0-20037-9
Davies, Paul: Kolme viimeistä minuuttia.  ((The last three minutes: Conjectures about the ultimate fate of the universe, 1994.) Suomentanut Risto Varteva)  Helsinki:  WSOY, 1994.  ISBN 951-0-20038-7
Leakey, Richard: Ihmiskunnan juuret.  ((The origin of humankind, 1994.) Suomentaneet Juha Valste ja Anne Petäinen)  Helsinki:  WSOY, 1995.  ISBN 951-0-20039-5
Dawkins, Richard: Viesti miljardien vuosien takaa.  ((River out of Eden, 1995.) Suomentanut Risto Varteva)  Helsinki:  WSOY, 1989.  ISBN 951-0-20552-4
Dennett, Daniel C.: Miten mieli toimii.  ((Kinds of minds: Towards an understanding of consciousness, 1997.) Suomentanut Leena Nivala)  Porvoo:  WSOY, 1997.  ISBN 951-0-21531-7
Diamond, Jared: Miksi seksi on hauskaa?.  ((Why is sex fun? The evolution of human sexuality, 1997.) Suomentanut Tiina Ohinmaa)  Helsinki:  WSOY, 1998.  ISBN 951-0-22375-1
Hillis, Daniel: Miten tietokone toimii.  ((The pattern on the stone: The simple ideas that make computers work, 1998.) Suomentanut Risto Varteva. Piirrokset: Patricia Isaacs. Tieteen huiput)  Helsinki:  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-23851-1
Smolin, Lee: Kvanttipainovoima.  ((Three roads to quantum gravity: A new understanding of space, time and the universe, 2001.) Suomentanut Risto Varteva)  Helsinki:  WSOY, 2002.  ISBN 951-0-26895-X
Suomentamattomat teokset

P. W. Atkins: The Periodic Kingdom
Ian Stuart: Nature's Numbers
William H. Calvin: How Brains Think
Stephen H. Schneider: Laboratory Earth: The Planetary Gamble We Can't Afford to Lose
Susan A. Greenfield: The Human Brain: A Guided Tour
Robert A. Weinberg: One Renegade Cell: The Origins of Cancer
George C. Williams: The Pony Fish's Glow: And Other Clues to Plan and Purpose in Nature
Stephen J. Gould: Evolution & the History of Life
Aiheesta muualla

http://www.williamcalvin.com/bookshelf/ScienceMasters.htm (englanniksi)
http://yliopistolehti.helsinki.fi/yl8kir.htm (englanniksi)
Tiglia-lämpökausi

| Ajanjakso | Alajakso | Epookki | Milloin oli, miljoonaa vuotta sitten |
| --- | --- | --- | --- |
| Neogeeni | Pleistoseeni | Eburon-jääkausi | 1,45–1,80 |
| Neogeeni | Pleistoseeni | Tiglia-kausi | 1,80–2,40 |
| Neogeeni | Pleistoseeni | Pre-Tiglia | 2,40–2,588 |
Tiglia-lämpökausi (engl. Tiglian) 2,44–1,77/1,70 miljoonaa vuotta sitten oli suhteellisen lämmin ajanjakso varhaisella pleistoseenikaudella, jolloin esiintyi ilmaston vaihteluja ja oli ajoittain hyvin kylmääkin. Kausi kylmeni loppua kohden. 
Alankomaiden rannikon läheltä Pohjanmerestä otetut näytteet kertovat lämpötilan vaihteluista arktisen ja lauhkean välillä Tiglia-kaudella ja sitä edeltäneellä Pre-Tiglia-kausilla. Tiglia-kausi tunnetaan melko huonosti.
Kaudella oli karkeasti ottaen kolme lämmintä jaksoa, jolloin Alankomaiden lämpimimmän kuukauden lämpötila nousi suunnilleen nykyiseen 20 asteeseen. Kylminä kausina lämpötila putosi jopa arktisiin tundralukemiin noin 10–12 asteeseen. Joidenkin arvioiden mukaan kauden C-vaiheessa olisi tapahtunut Pohjois-Belgiassa kiertoa lauhkeista leppäpitoisista lehtimetsistä havumetsiin, havumetsistä puistotundraan ja samaa sarjaa toiseen suuntaan. Näitä Belgian Campinen kerrostumia on eri arvioissa sijoiteltu myös Eburon-jääkausijaksoon ja Waal-lämpökauteen.
Islannissa oli hyvin suuria jäätiköitä 2,1 ja 1,925 miljoonaa vuotta sitten. Pienempiä oli noin 2,2 miljoonaa vuotta sitten, ehkä kolmessa jaksossa melko lyhyen ajan sisään. Melko suuria jäätiköitä syntyi noin 2,0 miljoonaa vuotta sitten.
Tiglia-lämpökausi osuu Matuyama-magneettikaudelle ja kaudella olivat Reunion I ja II-nimiset magneettiset tapahtumat.
Kausi jakautuu moneen alakauteen. Tiglia-kaudesta käytetään usein lyhennettä "T". Englannin punainen maakerrostuma Red Crag ulottuu Tiglia A--kauden loppuun asti. Tiglia B-C -kausille osuu Englannin Norwich Crag, jolta ajalta on Englannin ensimmäinen jäätikön muovaama muodostuma. C3 vastaa suunnilleen Ludhamia, kylmä C4 Thurn- ja C5-6 Ant-vaihettaa. Tiglia A-kausi erottuu Alankomaiden kerrostumissa selvänä puusukujen pyökit ja hemlokit yhteisesiintymänä, mikä muistuttaa Frechen I-interglasiaalia Ala-Reinillä. Tiglia A:han osuvat luultavasti Pohjois-Saksan liethin Mainweg- ja Nordende-lämpövaiheet. myöhemmin Tiglia/Waal-kausilla hemlokit olivat kovin tavallisia. Tiglia C:llä esiintyi jo aiemmin hävinneitä tertiäärikaudelle yleisiä olleita korkkipuita, laikkuköynnöksiä ja magnolioita hyvin harvinaisina.
Tiglia C vastaa Liethin Ellarhoop-vaihetta. Vesisaniainen Azolla tegeliensis esiintyi vain Tiglia-kaudella. Muuntuneessa muodossa Azolla filiculoides sitä esiintyi C4c-kaudelta Wacken-interglasiaaliin asti. Belgian siellä kryoturbaatiota aiheuttanut Beerse-kylmäkausi on liitetty Tiglia C4c:hen. C4C-kaudelle meren pinta laski huomattavasti, ja monet lämpimässä elävät nilviäiset hävisivät Alankomaiden edustalta. Tätä kylmää kautta vastannee Britannian Bavents-kausi.
Kautta vastaa Britannian Ludham - varhais-Beeston-kausi. Puolan Punurzyc, idempänä Brushevsk ja Borogevo. Kausi osuu megasyklille MC10. Kautta edelsivät Pre-Tiglia- ja Reuver-kausi ja sen jälkeen tuli Eburon-jääkausi.
Tiglia-lämpökauden jako

lähde?
| Vaihe | Englannin vaihe (oletus) | Liethin vaihe | Aika (Mvs) | Happi-isotooppivaihe | Lämpötila  Alankomaissa kesä/talvi   lämpimimmän ja kylmimmän  kuukauden keskilämpötilat | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tiglia A | Ludham tai Pre-Ludham. | Nordende 3-4 | n. 2,44-2,2 | MIS95-91 , n. MIS 91? | 18 °C/? (tai 15-16 C) |  |
| Tiglia B | Thurne | Krüktau, Ellerhoop 1-2 | n. 2,2-2,075 | MIS90-88 ( myöhäinen MIS 82?) | 12 °C , viileä. Kylmimmillään 6 °C. | Kylmimmillään hyvin kylmä. Laaja jäätikkö Islannissa n. 2,1 miljoonaa vuotta sitten, pienempi 2,15 ja hyvin pieni hieman alle 2,0 miljoonaa vuotta sitten |
| Tiglia C1-3 | Ant | Ellerhoop 3 | 2,075-1,9 | n. MIS 75-73 tai myöhäinen MIS83-87 | Myöhäinen Tiglia C3 kesä 15–18 °C/ talvi 1 – 2 °C | Laaja jäätikkö Islannissa 1,95 miljoonaa vuotta sitten. |
| Tiglia C4 | Bavents | Ellerhoop 4 | 1,9-1,8- | MIS77-MIS81 loppuu (myöhäinen MIS 65/68) | Kesä 13–14 °C/?, Kylmimmillään kesä 7 °C. |  |
| Tiglia C5-6 | Paston | Ellerhoop 5-7 | 1,8-1,7 | n.  MIS62-MIS76 | Tiglia C5 Kesä 17–19 °C /talvi 2 – 0 °C, Tiglia C6 kesä 7 °C, jonkinasteista kryoturbaatiota Alankomaissa. |  |
Tieteellinen luokittelu

Tieteellinen luokittelu
Taksonomia
Systematiikka
Kladistiikka
Luokittelun tasot
yläkunta / domeeni
kunta
alakunta
osakunta
yläjakso, yläkaari
pääjakso / kaari
alajakso / alakaari
osajakso / osakaari
yläluokka
luokka
lahko
heimo
tribus
suku
sektio
sarja
laji
alalaji
muunnos / serotyyppi
muoto
erityismuoto
lajike / rotu
Termejä
taksoni
fenetiikka
kladistiikka
tyyppilaji
binominen nimistö
holotyyppi
Luettelo systematiikassa yleisistä latinan- ja kreikankielisistä sanoista
rengaslajit
Integrated Taxonomic Information System
Kasvien luokittelu
Angiosperm Phylogeny Group
APG II -luokittelu
APG III -luokittelu
Cronquistin luokittelu
Kasvien luokitus Linnén teennäisjärjestelmän mukaan
Tieteellinen luokittelu on biologian tapa luokitella eliöitä hierarkkisiin kategorioihin, taksoneihin. Systematiikka on tieteenala, joka tutkii eliöiden luokittelua teoriassa, biologinen taksonomia tutkii samoja asioita käytännössä.
Carolus Linnaeuksen perustama klassinen taksonomia perustuu fenetiikkaan, jossa eliöt luokitellaan ryhmiin yhteisten ominaisuuksien perusteella (varpaiden määrä, itiön muoto, jne.). Se kehitettiin alun perin auttamaan eliöiden tunnistamista.
Modernin taksonomian pohjana on useimmiten fylogeneettinen systematiikka eli kladistiikka. Kladistiikka on 1950-luvulta alkaen kehitetty taksonomiajärjestelmä, joka esittää eliöiden suhteet toisiinsa ensisijaisesti evolutiivisten suhteiden mukaan.
DNA-sekvenssien vertailulla on nykyisin kasvava rooli eliöryhmien sukulaisuussuhteiden tutkimisessa, ja se on usein johtanut vanhojen luokittelujärjestelmien muuttamiseen.
Taksonomiset tasot

Taksoni on yleisnimitys mille tahansa taksonomiselle ryhmälle (esimerkiksi linnut, Aves). Kaikki taksonit sijoittuvat johonkin kategoriaan, jotka ovat luokittelun tasoja. Jokaisesta tasosta voi olla ylä-, ala- ja osa- (infra-) luokitukset, mutta näitä kaikkia ei ole määritelty virallisesti. Käytäntö myös vaihtelee eri eliöryhmien välillä.
Suurimmasta pienimpään edeten yleisesti käytössä olevat klassisen luokittelun tasot eli taksonomiset tasot ovat:
Yläkunta (Domeeni, Woesen luokittelun mukaan) → Kunta → Pääjakso / kaari → Luokka → Lahko → Heimo → Tribus → Suku → Sektio → Sarja → Laji → Alalaji → Muunnos → Muoto → Erikoismuoto
Esimerkiksi perinnöllisyystutkijoiden suosima koe-eläin banaanikärpänen (Drosophila melanogaster) luokitellaan yleisimmin käytettyjen taksonomisten tasojen avulla taksoneiksi seuraavasti:
| --- | --- |
Kunta: Eläimet (Animalia)
Pääjakso: Niveljalkaiset (Arthropoda)
Luokka: Hyönteiset (Insecta)
Lahko: Kaksisiipiset (Diptera)
Heimo: Mahlakärpäset (Drosophilidae)
Suku: Drosophila
Laji: Drosophila melanogaster
Ylemmissä kategorioissa tieteelliset nimet ovat yksiosaisia, mutta lajin tieteellinen nimi on kaksiosainen ja koostuu suvun nimestä sekä lajia osoittavasta määreestä, esimerkiksi Homo sapiens (ihminen). Tämä tunnetaan myös binominaalisena eli kaksiosaisena nimenä. Tieteelliset nimet ovat periaatteessa yksikäsitteisiä, ts. kahdella eri lajilla ei voi olla samaa nimeä. Mutta koska luokittelussa tapahtuu muutoksia (kun lajeja esimerkiksi jaetaan uusiksi tieteellisen tiedon karttuessa), lajin yksilöimiseksi tarkasti nimeen täytyy liittää myös tieto siitä, kuka ja milloin on alun perin esittänyt ko. nimeen liittyvän tieteellisen lajinkuvauksen, esimerkiksi "Homo sapiens Linnaeus, 1758". Lajin kuvaajaa (nimen antajaa, esim. Linnaeus) sanotaan auktoriksi.
Lajia alempien taksonomisisten tasojen käytöstä ei vallitse yksimielisyyttä, ja käytännöissä on suurta vaihtelua kasvien ja eläinten välillä. Molemmilla käytetään tasoa alalaji (subspecies, lyhenne subsp. tai ssp.), mutta kasveista puhuttaessa voidaan käyttää myös tasoja muunnos (varietas, lyhenne var.), muoto (forma, lyhenne f.) ja lajike.
Taksonomiset tasot > Luettelo taksonomisista tasoista

yläkunta / domeeni
kunta
alakunta
osakunta
yläjakso (eläintieteessä) / yläkaari (kasvi- ja sienitieteessä)
pääjakso (eläintieteessä) / kaari (kasvi- ja sienitieteessä)
alajakso (eläintieteessä) / alakaari (kasvi- ja sienitieteessä)
osajakso (eläintieteessä) / osakaari kasvi- ja sienitieteessä)
yläluokka
luokka
alaluokka
osaluokka
parvoluokka (eläintieteessä)
lohko (eläintieteessä)
ylälahko
lahkoryhmä (eläintieteessä)
lahko
alalahko
osalahko
parvolahko (eläintieteessä)
osasto (eläintieteessä)
yläheimo
heimo
alaheimo
ylätribus
tribus
alatribus
suku
alasuku
sektio
alasektio
sarja
laji
alalaji
muunnos / serotyyppi (bakteereilla ja viruksilla)
muoto
erikoismuoto
lajike / rotu