stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan Grand Prix 2017
Grand Prix -viikonloppu > Kilpailu

Lähtöruudukkoon ajettaessa Max Verstappenin auto varoitti vaihdelaatikon viasta, ja osalla kuljettajista oli autossaan välikelin ja osalla kuivan kelin renkaat. Kilpailuun lähtivät välikelin renkailla kaikki muut paitsi Carlos Sainz, jolla oli kuivan kelin renkaat. Myös Jolyon Palmer vaihtoi kuivan kelin renkaat lämmittelykierroksen jälkeen.
Kilpailun ensimmäisessä mutkassa Bottas haastoi Vettelin, mutta Vettel onnistui pitämään toisen sijan. Räikkönen puolestaan putosi yhden sijan, kun Ricciardo pääsi ohi. Ensimmäisten mutkien jälkeen Lance Stroll joutui keskeyttämään kilpailun, kun Sergio Pérez osui hänen autonsa takarenkaaseen ja Stroll ajautui pysäytyssoralle. Tämän johdosta radalle tuli virtuaalinen turva-auto. Lisäksi Vettel joutui tuomariston tutkintaan, koska hänen autonsa oli ollut lähdössä lähes kokonaan lähtöruudun ulkopuolella. Vettel ei kuitenkaan saanut rangaistusta.
Neljännellä kierroksella Sauberin Antonio Giovinazzi ajoi pääsuoralla vesiliirron seurauksena seinään ja pääsuora tuli täyteen romua. Turva-auto tuli radalle ja autot joutuivat kiertämään sen takana varikon kautta pääsuoran sijaan. Turva-auton takana ajettaessa Bottas pyörähti ja putosi 12. sijalle. Kun turva-auto poistui radalta seitsemännellä kierroksella, Hamilton johti kilpailua ennen Daniel Ricciardoa ja Räikköstä. Max Verstappen ohitti seuraavalla kierroksella Räikkösen, ja niin hän oli noussut 16. sijalta jo kolmanneksi. Nico Hülkenberg sai viiden sekunnin aikarangaistuksen ohittamisesta virtuaalisen turva-auton aikana ja 10 sekunnin aikarangaistuksen ohittamisesta turva-auton takana.
20. kierroksella Vettel ohitti Räikkösen ja siirtyi neljänneksi. Kaksi kierrosta myöhemmin hän ohitti Ricciardon, ja samalla heidän autojensa renkaat koskettivat toisiaan. Kierroksella 28 Vettel ohitti Verstappenin ja nousi toiseksi Verstappenin jarrutuksen mentyä pitkäksi. Fernando Alonso keskeytti 34. kierroksella.
Kilpailun voitti 56 kierroksen jälkeen Mercedeksen Lewis Hamilton ennen Ferrarin Sebastian Vetteliä ja Red Bullin Max Verstappenia. Kevin Magnussen ajoi kahdeksanneksi ja saavutti ensimmäiset pisteensä Haas -tallissa.
Mercedes voitti valmistajan palkinnon, jonka otti palkintokorokkeella vastaan Aldo Costa. Kuljettajia haastatteli palkintokorokkeella entinen Formula 1 -kuljettaja Martin Brundle.
Formula 1.comin virallisessa äänestyksessä päivän kuljettajaksi valittiin Red Bullin Max Verstappen.
Grand Prix -viikonloppu > Kilpailu > Kilpailun tulokset

| Sija | Nro>  | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 56 | 1:37.36,158 | 1 | 25 |
| 2. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 56 | +6,250 | 2 | 18 |
| 3. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | 56 | +45,192 | 16 | 15 |
| 4. | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | 56 | +46,035 | 5 | 12 |
| 5. | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 56 | +48,076 | 4 | 10 |
| 6. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 56 | +48,808 | 3 | 8 |
| 7. | 55 |  Carlos Sainz | Toro Rosso-Renault | 56 | +1.12,893 | 11 | 6 |
| 8. | 20 |  Kevin Magnussen | Haas-Ferrari | 55 | +1 kierros | 12 | 4 |
| 9. | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 55 | +1 kierros | 8 | 2 |
| 10. | 31 |  Esteban Ocon | Force India-Mercedes | 55 | +1 kierros | 17 | 1 |
| 11. | 8 |  Romain Grosjean | Haas-Ferrari | 55 | +1 kierros | 19 |  |
| 12. | 27 |  Nico Hülkenberg | Renault | 55 | +1 kierros | 7 |  |
| 13. | 30 |  Jolyon Palmer | Renault | 55 | +1 kierros | Varikko |  |
| 14. | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 55 | +1 kierros | 6 |  |
| 15. | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 55 | +1 kierros | 14 |  |
| Kesk. | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | 33 | Vetoakseli | 13 |  |
| Kesk. | 26 |  Daniil Kvjat | Toro Rosso-Renault | 18 | Hydraulliikka | 9 |  |
| Kesk. | 2 |  Stoffel Vandoorne | McLaren-Honda | 17 | Bensanpaine | 15 |  |
| Kesk. | 36 |  Antonio Giovinazzi | Sauber-Ferrari | 3 | Ulosajo | 18 |  |
| Kesk. | 18 |  Lance Stroll | Williams-Mercedes | 0 | Kolari (Pérez) | 10 |  |
Lähde:
Grand Prix -viikonloppu > Kilpailu > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettajat | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1–56 |
Grand Prix -viikonloppu > Kilpailu > DHL Fastest Pitstop

Kilpailun nopeimmat varikkopysähdykset teki Williams -talli Felipe Massan molemmilla varikkopysähdyksillä.
| Sija | Talli | Kuljettaja | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Williams |  Felipe Massa | 2,52 sekuntia |
| 2. | Ferrari |  Sebastian Vettel | 2,55 sekuntia |
| 3. | Red Bull Racing |  Daniel Ricciardo | 2,60 sekuntia |
Kilpailun jälkeen

Daniel Ricciardo ja Sergio Pérez saivat Kiinan osakilpailun jälkeen varoitukset siitä, että he olivat ennen kilpailun alkua myöhästyneet paikoiltaan, kun Kiinan kansallislaulu esitettiin. Lisäksi kilpailun tuomaristo käsitteli sitä, että Sebastian Vettel asetti autonsa lämmittelykierroksen jälkeen osittain lähtöruudun ulkopuolelle. Rangaistusta Vettelille ei kuitenkaan annettu. Kilpailun jälkeen muun muassa Red Bullin tallipäällikkö Christian Horner sanoi haluavansa selvittää asian kunnolla tulevia kilpailuja varten. Vettelin oletettiin hakeutuneen kuivempaan kohtaan muuten märällä pääsuoralla.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Tästä tulee yksi tasaisimmista, ellei tasaisin taistelu mitä olen urallani kokenut. Minä todellakin odotan tätä taistelua. Enkä pelkästään Sebastiania, vaan myös muita, jotka ovat mukana. Ferrari on tehnyt fantastista työtä. | ” |
– Lewis Hamilton Kiinan osakilpailun jälkeen 2017. 
Kiinan osakilpailun jälkeen Ferrarin pääjohtaja Sergio Marchionne ja tallipäällikkö Maurizio Arrivabene kritisoivat suoraan suomalaiskuski Kimi Räikköstä. Italian mediassa alettiin jopa miettiä, että Räikkönen voitaisiin erottaa kesken kauden.
Kilpailun jälkeen > Sijoitukset kilpailun jälkeen

|  | Sijoitus | Kuljettaja | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 1. |  Sebastian Vettel | 43 |
|  | 2. |  Lewis Hamilton | 43 |
|  | 3. |  Max Verstappen | 25 |
|  | 4. |  Valtteri Bottas | 23 |
|  | 5. |  Kimi Räikkönen | 22 |
|  | Sijoitus | Valmistaja | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 1. |  Mercedes | 66 |
|  | 2. |  Ferrari | 65 |
|  | 3. |  Red Bull Racing | 37 |
|  | 4. |  Toro Rosso | 12 |
|  | 5. |  Force India | 10 |
Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiinan Grand Prix 2017 Wikimedia Commonsissa
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2017
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Kiina |  Bahrain |  Venäjä |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Azerbaidžan |  Itävalta |  Britannia |
|  Unkari |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Malesia |  Japani |  Yhdysvallat |  Meksiko |  Brasilia |  Abu Dhabi |
Formula 1 -luokan Kiinan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Shanghai International Circuit (2004–2019, 2024–)
Lewis Hamilton ajoi voittoon Kiinan GP:ssä johdettuaan kaikki 56 kierrosta kilpailun aikana. Kuvassa Hamilton vuoden 2016 Malesian GP:ssä.
Jovonin piiri

| Jovonin piiri ноҳияи Ёвон |
| --- | --- |
 Piiri Tadžikistanin kartalla.
Valtio:  Tadžikistan
Maakunta:  Xatlon
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Jovon
Pinta-ala:  976,2 km²
Väkiluku (2020):  241 009
Jovonin piiri (tadžikiksi ноҳияи Ёвон, nohijai Jovon) on hallintopiiri Xatlonin maakunnassa Tadžikistanissa. Sen keskus on Jovonin taajama. Piirin pinta-ala on 976,2 neliökilometriä. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan siellä oli 241 009 asukasta.
Jovonin piiri rajoittuu pohjoisessa Rūdakīn ja Vahdatin, idässä Norakin ja Danğaran, etelässä Abdurahmoni Džomīn ja lännessä Xurosonin piireihin ja kaupunkeihin. Se käsittää etupäässä Vaxšin sivujoen Jovonrūdin laakson, jota reunustavat matalat vuoret. Lännessä ja pohjoisessa ovat Rangonvuoret ja idässä Qarotoğ. Piirin itärajalla virtaa Vaxšjoki.
Seudulla vallitsee kuiva subtrooppinen ilmasto. Kesät ovat kuumia ja talvet leutoja. Tammikuun keskilämpötilä on 4,0 ja heinäkuun 30,8 astetta. Vuotuinen sademäärä on 683 millimetriä.
Vuonna 1934 perustettuun piiriin kuuluvat Jovonin ja Hajotinavin taajamat sekä 7 maalaiskuntaa: Dahana, Gulsara Jusufova (entinen Navkoram), Hasan Huseinov, Norin (entinen Ozodī), Obšoron (entinen Obi Mukī), Sitorai Surx ja Tšorgul. Kaupunkiväestön osuus on 17 prosenttia.
Piirin läpi kulkee etelästä Dušanbehen johtava rautatie sekä Boxtarin ja Vahdatin välinen maantie. Matkaa maakunnan pääkaupunkiin Boxtariin on 88 ja maan pääkaupunkiin Dušanbehen 58 kilometriä.
Seudun pääelinkeinot ovat maatalous ja teollisuus. Vaxšista Boiğozīn tunnelin ja kanavien kautta vetensä saava maatalous on erikoistunut viljan, puuvillan ja perunan viljelyyn, puutarhanhoitoon, viininviljelyyn, karjanhoitoon ja silkkikuidun tuotantoon. Teollisuus jalostaa puuvillaa ja valmistaa elintarvikkeita ja rakennustarvikkeita. Jovonissa on suuri kemian tehdas.
Kilpailukyky

Kansainvälinen kilpailukykyindeksi vuosilta 2008–2009. Vihreä merkitsee korkeampaa indeksiä ja punainen matalampaa.
Kilpailukyky merkitsee toimijan, yleensä yrityksen, toimialan tai kansantalouden, kykyä selviytyä taloudellisen kilpailun olosuhteissa. Kilpailukykyä voidaan arvioida esimerkiksi hinnan, markkinoinnin tai tietotaidon perusteella. Se voidaan lisäksi mitata erikseen kotimaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla.
Kansainvälinen kilpailukyky

Valtioiden kilpailukykyä vertailee mm. sveitsiläinen kauppakorkea­koulu IMD. Sen mukaan Suomi on maailman 15:nneksi kilpailukykyisin valtio vuonna 2024.
Aiheesta muualla

Valtion kilpailukykyä ei ole olemassa. Tommi Uschanovin kirjoitus Helsingin Sanomissa 13.1.2013.
Kajanoja, Lauri: Suomen kilpailukyky ja sen mittaaminen. Suomen Pankki: Euro & talous, 2012, nro 5/2012, s. 85–95.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 3.10.2015. Arkistoitu 29.9.2013.
Kilkís

| Kilkís Kilkíksen kunta Κιλκίς Δήμος Κιλκίς |
| --- | --- |
 Kilkíksen kaupunki.
 Kunnan sijainti
 Kilkís
 Koordinaatit: 40°59′N, 22°52′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Kilkís
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0901
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 581,2 km²
Väkiluku (2011):  51 926
 – Kunnallis­yksikkö:  28 745
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  24 274
 – Kaupunki:  22 914
 – Väestötiheys:  32,84 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  611 00
Suuntanumero(t):  23410
Rekisterikilpi:  NI, ΚΙ*
 
 www.e-kilkis.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kilkís (kreik. Κιλκίς) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κιλκίς, Dímos Kilkís), joka sijaitsee Kilkíksen alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 1 581,2 neliökilometriä ja väkiluku 51 926. Varsinaisen Kilkíksen kaupungin väkiluku on 22 914 (vuonna 2011).
Nykyinen Kilkíksen kunta muodostui, kun Kilkís, Chérso, Doïráni, Gallikós, Kroússa, Mouriés ja Pikrolímni yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Kilkíksen arkeologinen museo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kilkís Wikimedia Commonsissa
Δήμος Κιλκίς. Kilkíksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Keski-Makedonian alue
| --- | --- |
Chalkidikín alueyksikkö:  Aristotélis  Kassándra  Néa Propontída  Polýgyros  Sithonía 
Imathían alueyksikkö:  Alexándreia  Náousa  Véroia 
Kilkíksen alueyksikkö:  Kilkís  Paionía 
Péllan alueyksikkö:  Almopía  Édessa  Pélla  Skýdra 
Pierian alueyksikkö:  Dío-Ólympos  Kateríni  Pýdna-Kolindrós 
Sérresin alueyksikkö:  Amfípoli  Emmanouíl Pappás  Irákleia  Néa Zíchni  Sérres  Sintikí  Visaltía 
Thessaloníkin alueyksikkö:  Ampelókipoi-Meneméni  Chalkidóna  Délta  Kalamariá  Kordelió-Évosmos  Lagkadás  Neápoli-Sykiés  Oraiókastro  Pávlos Melás  Pylaía-Chortiátis  Thermaïkós  Thérmi  Thessaloniki  Vólvi
Filip

| Filip |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  8. maaliskuuta
– ortodoksinen:  9. tammikuuta
Muunnelmia:  Vilppu, Vilpas, Vilppi, Vilppo
Vastineita eri kielissä:  Filippus, Philip, Philippe, Filippo, Felipe
Nimen alkuperä:  Filippos
Infobox OKNimi-testi OK: 
Filip on miehen etunimi.  Nimi on lyhentymä kreikkalaisesta nimestä Filippos (Φίλιππος), joka merkitsee 'hevosystävää', 'hevosten ihailijaa'. Suomessa nimestä on käytössä myös muunnos Vilppu.
Suomessa nimi Filip on maaliskuuhun 2025 mennessä annettu 2 138 henkilölle, joista suurin osa on vuoden 1980 jälkeen syntyneitä. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Filipin nimipäivä on 8. maaliskuuta.
Filip -nimisiä hallitsijoita

Nimeä Filip käytetään suomen kielessä vakiintuneesti useista hallitsijoista, joiden varsinaisena nimenä on ollut jokin tämän nimen muunkielinen muoto, esimerkiksi Philip, Philippe tai Felipe. Antiikin Makedonian Philippos-kuninkaista käytetään kuitenkin nimeä Filippos.
Filip -nimisiä hallitsijoita > Kastilian, Espanjan ja Portugalin kuninkaita

Filip I, Kastilian kuningas 1504–1506
Filip II, Espanjan ja Portugalin kuningas 1556–1598 (Portugalin Filip I)
Filip III, Espanjan ja Portugalin kuningas 1598–1621 (Portugalin Filip II)
Filip IV, Espanjan kuningas 1621–1665, Portugalin kuningas (Filip III) 1621–1640
Filip V, Espanjan kuningas 1700–1724
Felipe VI, Espanjan kuningas 2014–
Filip -nimisiä hallitsijoita > Ranskan kuninkaita

Filip I, hallitsi 1060–1108
Filip II Augustus, 1180–1223
Filip III, 1270–1285
Filip IV Kaunis, 1285–1314
Filip V, 1316–1322
Filip VI, 1328–1350
Ludvig Filip, 1830–1848
Filip -nimisiä hallitsijoita > Saksan kuningas

Filip Schwabenilainen, hallitsi 1198–1208
Filip -nimisiä hallitsijoita > Ruotsin kuningas

Filip, Ruotsin kuningas 1105–1118
Filip -nimisiä hallitsijoita > Burgundin herttuoita

Filip I, hallitsi 1349–1361
Filip II, 1364–1404
Filip III, 1419–1467
Filip -nimisiä hallitsijoita > Hessenin maakreivejä

Filip I Jalomielinen, maakreivi 1509–1567
Filip -nimisiä hallitsijoita > Savoijin kreivejä

Filip I, hallitsi 1268–1285
Filip II, 1496–1497
Filip -nimisiä hallitsijoita > Orléansin herttuoita

Filip I, Orléansin herttua, Ranskan kuningas Ludvig XIII:n poika, Ludvig XIV:n veli
Filip II, Orléansin herttua, Ranskan sijaishallitsija 1715–1723, Filip I:n poika
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Filip Wikimedia Commonsissa
Karlstadin kunta

| Karlstadin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Keskustaajama:  Karlstad
Kuntakoodi:  1780
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 168,66 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  94 828
 – Väestötiheys:  81,1 as./km²
 
 www.karlstad.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karlstadin alueella sijainneet pitäjät.
Värmlandin vanha kuntajako vuoden 1952 kuntauudistuksen jälkeen.
Karlstadin kunta (ruots. Karlstads kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Karlstad.
Kunnan maapinta-ala on 1 168,66 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 94 828 henkeä (31.12.2020).
Väkiluvultaan Karlstad on lääninsä suurin kunta.
Karlstadin kunta rajoittuu etelässä Ruotsin suurimpaan järveen Vänerniin. Karlstadin naapurikuntia ovat lännessä Grums, pohjoisessa Kil, Forshaga ja Hagfors, idässä Filipstad, Storfors ja Kristinehamn sekä etelässä Hammarö. Näiden lisäksi Karlstadilla on järvirajaa Säfflen kanssa lounaassa.
Ruotsin kunnista Karlstad on se, jossa valtiopäivävaalien tulos muistuttaa eniten koko maan vaalitulosta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 225,30 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1934 Karlstadin kaupunkiin liitettiin siihen rajoittunut Karlstadin maalaiskunta. Nyedin maalaiskuntaan perustettiin Molkomin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1946. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin viisi "suurkuntaa":
Östra Fågelvik (ei muutosta)
Nyed (aiemmat Alster, Älvsbacka ja Nyed)
Nor (aiemmat Nor ja Segerstad)
Grava (aiempi Grava, josta oli erotettu Forshagan kauppala vuonna 1944)
Väse (aiemmat Väse ja Ölme)
Karlstadin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Molkomin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1958.
Vuonna 1967 Östra Fågelvik liitettiin Karlstadin kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kaupunkiin yhdistettiin myös Grava, Nor ja Nyed sekä Väsen seurakunta jaetusta Väsen maalaiskunnasta. Ölmen seurakunta liitettiin Kristinehamnin kuntaan. Vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä Karlstadista tuli pelkkä kunta, sillä Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.
Kuntavaakuna

Vaakunaselitys: Hopeisessa kentässä punavaruksisen sinisen kotkan oikea puolisko, jonka kummallakin puolella kaksi korkeaa piikkihuippuista punaista tornia. (Ruotsiksi I fält av silver den högra hälften av en blå örn med röd beväring mellan två höga, med spetsiga huvar försedda röda torn.)
Vaakuna perustuu sinettiin, joka esiintyy Karlstadin kaupunkioikeuksien myöntämiseen liittyvässä privilegiokirjeessä vuodelta 1584. Vaakuna vahvistettiin Karlstadin käyttöön vuonna 1949. Vuoden 1971 kuntauudistuksen jälkeen Karlstadin kunta sai vaakunan kaupungilta, joka oli antanut nimensä koko kunnalle. Vaakuna rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974. Myös Norin ja Nyedin kunnilla oli vaakunat, mutta kuntauudistuksessa ne menettivät virallisen asemansa.
Nykyään kunta käyttää tunnuksenaan enimmäkseen Karlstadin aurinkoa.
Norin maalaiskunta
(1956–1970)
Nyedin maalaiskunta
(1954–1970)
Väestönkehitys

| Karlstadin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 54 865 | 54 865 |
| 1955 | 1955 |    | 58 294 | 58 294 |
| 1960 | 1960 |    | 62 483 | 62 483 |
| 1965 | 1965 |    | 67 551 | 67 551 |
| 1970 | 1970 |    | 72 456 | 72 456 |
| 1975 | 1975 |    | 72 369 | 72 369 |
| 1980 | 1980 |    | 74 068 | 74 068 |
| 1985 | 1985 |    | 74 439 | 74 439 |
| 1990 | 1990 |    | 76 467 | 76 467 |
| 1995 | 1995 |    | 79 468 | 79 468 |
| 2000 | 2000 |    | 80 323 | 80 323 |
| 2005 | 2005 |    | 82 096 | 82 096 |
| 2010 | 2010 |    | 85 753 | 85 753 |
| 2015 | 2015 |    | 89 245 | 89 245 |
| 2020 | 2020 |    | 94 828 | 94 828 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 10 068 | 11,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 2 869 | 3,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 5 952 | 6,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 70 356 | 78,8 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 617 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 704 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 198 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,3 %
18–64-vuotiaat: 62,8 %
65 vuotta täyttäneet: 19,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,0 | 1,2 |
|   | jalostus | 15,1 | 16,3 |
|   | palvelut | 82,4 | 80,9 |
|   | tuntematon | 1,5 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 47 581 | 40 134 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 118,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 203 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Karlstad | 61 685 |
| 2 | Skåre | 5 402 |
| 3 | Vålberg | 2 770 |
| 4 | Skattkärr | 2 135 |
| 5 | Molkom | 1 863 |
| 6 | Edsvalla | 1 016 |
| 7 | Alster | 586 |
| 8 | Väse | 494 |
| 9 | Vallargärdet | 382 |
| 10 | Blombacka | 217 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Lindfors
Norsbron
Luettelossa mainituista taajamista Norsbron on sittemmin kasvanut yhteen Vålbergin taajaman kanssa, mutta erotettu siitä myöhemmin pientaajamaksi.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Busterud
Bäck + Vång
Böj
Dingelsundet
Edsgatan + Höja + Björby + Gräsås
Gräsås
Gökhöjden
Hynboholm + Grönäs
Lindfors
Norsbron
Rud
Steffensminne
Sutterhöjden
Ulvsbyn + Mosstorp
Önnerudstorp
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Bergvik
Frubacka
Österängarna
Viranomaisia

Karlstadissa sijaitsevat
yhteiskuntasuojelu- ja valmiusviranomaisen pääkonttori
Karlstadin hallinto-oikeus
Värmlandsnytt, Ruotsin television SVT:n Värmlannin konttori