stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kutojat

| Kutojat |
| --- | --- |
 Ylänkökutoja (Ploceus baglafecht)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae  Sundevall, 1836
Katso myös
   Kutojat Wikispeciesissä   Kutojat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kutojat (Ploceidae) on pienikokoisten varpuslintujen heimo. Niitä löytyy luonnonvaraisina Saharan eteläpuolisesta Afrikasta, trooppisesta Aasiasta sekä Australiasta. Monien kutojien koiraat ovat kirkkaanvärisiä, yleensä punamustia tai keltamustia. Joillain lajeilla värikäs höyhenpeite on ainoastaan juhlapuvussa, pesimisaikaan. Kutojat ovat saaneet nimensä hienosti kudotuista pesistä. Pesien koko, muoto, rakennusmateriaali ja rakennustekniikat vaihtelevat lajeittain, mutta useimpien lajien sisäänmenoaukko on pesän alapuolella. Linnut elävät usein suurina parvina, ja pesivät suurina ryhminä. Usein koiraat rakentavat pesän houkutellakseen naaraita, ja yhtä pesää rakentaa yleensä useampikin koiras.
Kutojat ovat läheistä sukua varpusille ja ne on toisinaan luokiteltu samaan heimoon kuuluviksi.
Kutojiin kuuluu 15 sukua ja 116 lajia. Suurin suku on kutojien suku, johon kuuluu 64 lajia.
Suvut ja lajit > Hilkkakutojat Pseudonigrita

Harmaahilkkakutoja Pseudonigrita arnaudi
Mustahilkkakutoja Pseudonigrita cabanisi
Suvut ja lajit > Kutojat Ploceus

| --- | --- |
 Aasiankultakutoja Ploceus hypoxanthus  Angolankutoja Ploceus temporalis  Bengalinkutoja Ploceus benghalensis  Gaboninkutoja Ploceus subpersonatus  Heinäkutoja Ploceus superciliosus  Himalajankutoja Ploceus megarhynchus  Isokultakutoja Ploceus xanthops  Jättikutoja Ploceus grandis  Kaislakutoja Ploceus aurantius  Kaitanokkakutoja Ploceus pelzelni  Kameruninmetsäkutoja Ploceus batesi  Kameruninvuorikutoja Ploceus bannermani  Kapinkutoja Ploceus capensis  Kastanjakutoja Ploceus rubiginosus  Katangankutoja Ploceus katangae  Keltalakkikutoja Ploceus dorsomaculatus  Keltanaamakutoja Ploceus melanogaster  Kerttukutoja Ploceus luteolus  Kilomberonkutoja Ploceus burnieri  Kirjosiipikutoja Ploceus angolensis  Kookoskutoja Ploceus bojeri  Kultakutoja Ploceus subaureus  Kultalakkikutoja Ploceus preussi  Kultaniskakutoja Ploceus aureonucha  Kultaselkäkutoja Ploceus jacksoni  Kyläkutoja Ploceus cucullatus  Latvuskutoja Ploceus flavipes  Leirikutoja Ploceus castaneiceps  Lufirankutoja Ploceus ruweti  Lähdekutoja Ploceus heuglini  Madagaskarinkeltakutoja Ploceus sakalava  Madagaskarinsepelkutoja Ploceus nelicourvi:  Malawinkutoja Ploceus bertrandi  Metsäkutoja Ploceus bicolor  Mustakaapukutoja Ploceus weynsi  Mustakurkkukutoja Ploceus nigricollis  Mustakutoja Ploceus nigerrimus  Mustaleukakutoja Ploceus nigrimentus  Mustanaamakutoja Ploceus intermedius  Mustaposkikutoja Ploceus velatus  Mustapääkutoja Ploceus melanocephalus  Oliivikutoja Ploceus galbula  Oliiviselkäkutoja Ploceus olivaceiceps  Principenkutoja Ploceus princeps  Pyövelikutoja Ploceus alienus  Riisikutoja Ploceus philippinus  Ruokokutoja Ploceus xanthopterus  Ruskolakkikutoja Ploceus insignis  Ruskonaamakutoja Ploceus castanops  Sahelinkutoja Ploceus vitellinus  Sãotoménkutoja Ploceus sanctithomae  Sokokenkutoja Ploceus golandi  Somaliankutoja Ploceus dicrocephalus  Sudaninkutoja Ploceus badius  Suomuselkäkutoja Ploceus spekei  Tansaniankutoja Ploceus nicolli  Tansaniannaamiokutoja Ploceus reichardi  Tikkakutoja Ploceus tricolor  Ugandankutoja Ploceus spekeoides  Vaaleasilmäkutoja Ploceus ocularis  Valkoniskakutoja Ploceus albinucha  Viirukutoja Ploceus manyar  Viitakutoja Ploceus taeniopterus  Ylänkökutoja Ploceus baglafecht
Suvut ja lajit > Miljoonakutojat Quelea

Kardinaalikutoja Quelea cardinalis
Miljoonakutoja Quelea quelea
Punahuppukutoja Quelea erythrops
Suvut ja lajit > Piispat Euplectes

| --- | --- |
 Kekälepiispa Euplectes diadematus  Keltaperäpiispa Euplectes capensis  Keltaselkäpiispa Euplectes macroura  Kenianpiispa Euplectes jacksoni  Kultakauluspiispa Euplectes gierowii  Kultapiispa Euplectes afer  Kultaselkäpiispa Euplectes aureus  Laahuspiispa Euplectes progne  Luhtapiispa Euplectes hartlaubi:  Malawinluhtapiispa Euplectes psammacromius  Punakauluspiispa Euplectes ardens  Punaperäpiispa Euplectes franciscanus  Punapiispa Euplectes orix  Punasiipipiispa Euplectes axillaris  Rantapiispa Euplectes nigroventris  Tulikauluspiispa Euplectes hordeaceus  Valkosiipipiispa Euplectes albonotatus
Suvut ja lajit > Puhvelikutojat Bubalornis

Etelänpuhvelikutoja Bubalornis niger
Puhvelikutoja Bubalornis albirostris
Suvut ja lajit > Punakutojat Malimbus

| --- | --- |
 Harsukutoja Malimbus cassini  Liekkikutoja Malimbus racheliae  Punahuivikutoja Malimbus scutatus  Punalakkikutoja Malimbus coronatus  Punaliivikutoja Malimbus ibadanensis:  Punamyssykutoja Malimbus rubricollis  Punarintakutoja Malimbus nitens  Punatöyhtökutoja Malimbus malimbicus  Punavatsakutoja Malimbus erythrogaster  Tainkutoja Malimbus ballmanni
Suvut ja lajit > Saarikutojat Foudia

| --- | --- |
 Madagaskarinkutoja Foudia madagascariensis  Madagaskarinmetsäkutoja Foudia omissa  Maskareenienkutoja Foudia eminentissima:  Mauritiuksenkutoja Foudia rubra  Rodriguezinkutoja Foudia flavicans  Seychellienkutoja Foudia sechellarum
Suvut ja lajit > Suomuotsakutojat Sporopipes

Pisamaotsakutoja Sporopipes frontalis
Suomuotsakutoja Sporopipes squamifrons
Suvut ja lajit > Varpuskutojat Plocepasser

Valkokulmakutoja Plocepasser mahali
Valkoperäkutoja Plocepasser donaldsoni
Varpuskutoja Plocepasser superciliosus
Viirunaamakutoja Plocepasser rufoscapulatus
Suvut ja lajit > Lajeja, joilla on oma sukunsa

Kekonokkakutoja Amblyospiza albifrons
Kongonkutoja Brachycope anomala
Punakaapukutoja Anaplectes rubriceps
Suomukutoja Histurgops ruficauda
Tasavaltalainen Philetairus
Tuliperäkutoja Dinemellia dinemelli
Riisikutojan pesiä
Kaitanokkakutoja
Tuliperäkutoja
Kastanjakutoja
Madagaskarinkutoja
Kuivasjärvi

| Kuivasjärvi |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kuivasjärvi korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Kaijonharjun suuralue
Koordinaatit:  65°04.2′N, 025°30′E
Kaupunginosa nro:  81
Väkiluku:  4 452  31.12.2023
Työpaikkoja:  333 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Ahvenoja, Jylkynkangas, Kuivasjärvi, Oinaansuo, Pöllönkangas
Kuivasjärven selkää.
Kuivasjärvi on luonnonläheinen lähiökaupunginosa Oulun pohjoisreunalla, samannimisen järven pohjoisrannalla noin seitsemän kilometrin päässä keskustasta.
Alue liitettiin Oulun kaupunkiin vuonna 1961 Haukiputaan kunnasta. Perusteena olivat kuivasjärveläisten huonot liikenneyhteydet Haukiputaan kuntakeskukseen, ja lisäksi monet kuivasjärveläiset kävivät töissä Oulun kaupungin alueella. Alue oli pitkään kaavoituskiellossa, mutta kaavan valmistuttua 1980-luvulla rakennettiin suuri osa asuntoalueesta. Vanhan Kuivasjärven alueita ovat Ahvenoja ja Oinaansuo sekä 2000-luvun alkupuolella rakennettu, pohjoisessa Oinaansuon takana oleva Jylkynkangas. Vuonna 2004 käynnistyi myös järven ja valtatien 4 väliin sijoittuvan Kuivasrannan lähiöalueen kehitys. Kuivasranta kuuluu kaupunginosajaossa Ritaharjun kaupunginosaan.
Kuivasjärven alueella suositaan pientalo- ja rivitaloasumista. Julkisen liikenteen yhteydet keskustaan ovat etäisyyteen nähden kohtalaiset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuivasjärvi Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Kuuttaren korut

| Kuuttaren korut Anna-Kaisa Liedes |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : Soundtrack Studios ja Sibelius-akatemia, Helsinki
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD-levy
 Tuottaja(t): Heikki Laitinen
 Tyylilaji: kansanmusiikki
 Kesto: 39.34
 Levy-yhtiö: Olarin Musiikki
Kuuttaren korut on suomalaisen laulaja, säveltäjä ja nykykansanmuusikko (kantele) Anna-Kaisa Liedeksen kansanmusiikkialbumi vuodelta 1993.
Liedes oli aikaisemmin vaikuttanut Niekku-yhtyeessä, ja tämä on hänen ensimmäinen soololevynsä. Hänen kanssaan musisoivat mm. Maria Kalaniemi ja entiset Värttinä-yhtyeen jäsenet Olli ja Tapani Varis.
Kappaleet

Olin sairas kun luokseni saavuit  –  3 .58 (säv.  trad. / Maria Kalaniemi, san.  trad.)
Viinarattihin rakastuin  –  3 .20 (säv.  & san. trad.)
Oi miksi  –  3 .53 (säv.  & san. trad.)
Se tie oli pitkä  –  6 .13 (säv.  trad. / A-K. Liedes, san.  trad.)
Kaik’ miä unet unohin  –  4 .13 (säv.  & san. trad.)
Kuuttaren korut  –  5 .48 (säv.  A-K. Liedes, san.  trad.)
Heilani saattelin Amerikkahan  –  2 .49 (säestyksetön, säv.  & san. trad.)
Seida ja Rikhard  –  5 .48 (säv.  trad. / A-K. Liedes, san.  trad.)
Sandran laulu  –  3 .32 (säv.  & san. A-K. Liedes)
Kokoonpano

Anna-Kaisa Liedes – laulut, 36-kielinen kantele (4, 6), 15-kielinen kantele (9)
Kristiina Ilmonen – sabar, maracas (2), darabuka (8)
Anu Itäpelto – 36-kielinen kantele (3, 4, 6, 8)
Leena Joutsenlahti – alttonokkahuilu (4, 8), 10-kielinen kantele (6)
Maria Kalaniemi – hanuri (1, 3, 5, 6, 8)
Kimmo Pohjonen – sormipiano (4)
Nikko Prauda – djembe (2)
Olli Varis – mandoliini, oktaavi-mandoliini (3), kitara (5)
Tapani Varis – kontrabasso (4, 5, 8)
Janne Vikstén – kitara (5)
Kuoro: Maari Kallberg, Eila Kosonen, Sirkka Kosonen, Anita Lehtonen, Outi Pulkkinen, Pia Rask.
Kristine

| Kristine |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Kristi 
Vastineita eri kielissä:  Christiana, Christiane, Christina, Christine, Cristina, Cristine, Kristiina, Kristin, Kristina, Ristiina 
Nimen alkuperä:  Christianus (lat. ’kristitty’)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kristine on naisen etunimi. Se on Kristina-nimen rinnakkaisasu. Lähtömuotona on latinalainen miehennimi Christianus, joka merkitsee kristittyä.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2023 mennessä tilastoitu 859 Kristine-nimistä henkilöä.
Nimipäivä

Kristinellä on nimipäivä Norjassa 24. heinäkuuta.
Tunnettuja Kristinejä

Kristine Bonnevie (1872–1948), norjalainen eläintieteilijä, geneetikko ja professori
Kristine Duvholt (s. 1974), norjalainen käsipalloilija ja olympiamitalisti
Kristine Elo (s. 1945), suomalainen lavastaja
Kristine Frøseth (s. 1996), norjalainen näyttelijä
Kristine Gjelsten Haugen (s. 1992), norjalainen alppihiihtäjä
Kristine Jepson (1962–2017), yhdysvaltalainen oopperalaulaja
Liv Kristine Espenæs Krull (s. 1976), Liv Kristine, norjalainen laulaja
Kristine Lilly (s. 1971), yhdysvaltalainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja
Kristine Lunde-Borgersen (s. 1980), norjalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja
Kristine Minde (s. 1992), norjalainen jalkapalloilija
Kristine Opolais (s. 1979), latvialainen oopperalaulaja
Kristine Sa, oik. Huỳnh Ngọc Nhã Yến (s. 1982), kanadanvietnamilainen poplaulaja, sanoittaja ja runoilija
Kristine Stavås Skistad (s. 1999), norjalainen maastohiihtäjä
Kristine Sutherland (s. 1955), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kristine Vikse (s. 1973), norjalainen muotisuunnittelija
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Kristine (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Kuivaslammi

| Kuivaslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°56′49″N, 23°28′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Liesijärveen 
Järvinumero:  35.583.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,9 m 
Rantaviiva:  0,414 km 
Pinta-ala:  0,01082 km² 
 fiKuivaslammi 
Kuivaslammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Luoteen kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kuivaslammi on osa Liesijärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 150 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee Liesijärven itäpuolella noin 200 metriä rannasta. Sen rantaan rajautuva suo on harvaan ojitettu ja siihen on kaivettu kaksi suo-ojaa. Ne toimivat samalla lammen laskuojina, jotka laskevat Liesijärveen. Rantaviivan pituus on 400 metriä. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Lähin tie tulee Kuivasniemen maatalolle, josta on 150 metriä lammelle.
Kosovorotka

Mies pukeutuneena kosovorotkaan.
Mies pukeutuneena kosovorotkaan
Kosovorotka (ven. косоворо́тка) on perinteinen venäläinen miesten paita. 
Se on vinokauluksinen, mistä se on saanut nimensäkin (koso - vino, vorot - kaulus). Asustetta käyttivät vielä 1900-luvun alkuvuosina talonpojat ja monet kaupunkilaisetkin, mutta bolševikkien valtaannousun myötä alettiin suosia arkipukeutumisessa enemmän länsimaisia vaatteita. Puku tunnetaan myös nimellä tolstovka, sillä Leo Tolstoi otti tavakseen käyttää vaatetta viimeisinä vuosinaan.
Nykyisin kosovorotka on yleensä matkamuisto, mutta sitä käytetään myös venäläisten kansantanssien yhteydessä.
Kuivasjärvi (Oulu)

| Kuivasjärvi |
| --- | --- |
 Kuivasjärven läntinen allas kaakosta kuvattuna.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Oulu
Koordinaatit:  65°04′00″N, 25°28′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Kuivasoja
Järvinumero:  84.112.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  12 m 
Rantaviiva:  5,51 km 
Pinta-ala:  0,82 km² 
Keskisyvyys:  1,45 m
 fiKuivasjärvi 
Kuivasjärvi on järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Linnanmaan, Kuivasjärven, Kaijonharjun ja Ritaharjun kaupunginosien alueella. Matalan järven pituus on itä–länsisuunnassa 1,9 kilometriä ja leveimmältä kohdaltaan järvi on 0,8 kilometriä leveä, pinta-alan ollessa  82 hehtaaria. Järvialtaan keskisyvyys on 1,45 metriä. Kuivasjärvi on tärkeä lintuvesi. Järvi jakaantuu suurempaan läntiseen altaaseen sekä pienempään itäiseen altaaseen. Läntinen osa eli varsinainen Kuivasjärvi on matala, ja sen suurin pituus itä–länsisuunnassa on noin 1,4 kilometriä. Järven itäistä allasta, Kaijonlahtea, erottaa pääaltaasta maapenkereelle rakennettu kevyen liikenteen väylä. Pengerryksessä on yksi silta-aukko veden virtausta varten.
Kuivasjärvi on Kuivasojan vesistön alempi järvi, perustasossaan 12 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylempänä, 12,8 m merenpinnasta oleva Pyykösjärvi laskee vetensä Kuivasjärven itäosan Kaijonlahteen Laholaisojana, joka on suurin Kuivasjärveen tulevista ojista. Toiseksi suurin on järven pääaltaaseen laskeva Ahvenoja, joka on kuivatettujen Ison Ahvenjärven ja Pienen Ahvenjärven entinen laskuoja. Muut Kuivasjärveen tulevat vedet ovat peräisin lähinnä ympäröivien alueiden kuivatusojista. Kuivasjärvi laskee Perämereen Kuivasojan kautta, ja sen alkupiste on järven läntisimmässä kolkassa.
Kuivasjärven ongelmana ovat viime vuosina olleet rehevöityminen, sen aiheuttama veden alhainen happipitoisuus sekä kalakuolemat. Pääosin soilta ja Ruskon vanhan kaatopaikan suunnalta kertyvän järviveden happipitoisuutta on pyritty nostamaan keinotekoisin menetelmin 1980-luvulta lähtien. Veden laatu on heikohko, ja järvessä tavataan sinilevää etenkin loppukesästä. Heikoimmassa kunnossa on järven itäinen Kaijonlahden puolisko, jonka kunnostus on suunnitteilla ensimmäiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuivasjärvi (Oulu) Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunki: Pyykösjärven ja Kuivasjärven kunnostuksen yleissuunnitelma
Oulun luonto
| --- | --- |
Järvet:   Ahmasjärvi  Heikkilänjärvi  Huutilampi  Iso Seluskanjärvi  Iso Uumajärvi  Iso-Vuotunki  Jolosjärvi  Juopulinjärvi  Jäälinjärvi  Kalimeenlampi  Karahkanjärvi  Kivijärvi  Kuivasjärvi  Lavajärvi  Lylyjärvi  Lämsänjärvi  Mannisenjärvi  Mikanlampi  Niilesjärvi  Papinjärvi  Pyykösjärvi  Tervalampi  Vaaralampi  Karahkan Valkiainen  Jokikokon Valkiainen  Valkiaisjärvi  Vepsänjärvi  Vähä-Vuotunki 
Luonto:   Isokankaan luonnonsuojelualue  Hirvisuon soidensuojelualue  Letonniemi  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Heinätorin puisto  Isokankaan luonnonsuojelualue  Hirvisuon soidensuojelualue  Hollihaan puisto  Hupisaaret  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Äimäraution siirtolapuutarha 
Saaret:   Elba  Hermannit  Hietasaari  Kahvankari  Kellon Kraaseli  Kirkkosaari  Korkiakari  Kääriänsaari  Laitakari  Pulkkisenmatala  Riitankari  Runniletto  Saapaskari  Selkäkari eli Piispanletto  Varjakansaari  Vihreäsaari 
Virtavedet:   Aittokoski  Iijoki  Jolosjoki  Juopulinkoski  Kalimeenoja  Kiiminkijoki  Koitelinkoski  Kuivasoja  Martimojoki  Nuorittajoki  Oulujoki  Siuruanjoki  Vepsänjoki  Sanginjoki
Kymintehdas (kaupunginosa)

| Kymintehdas |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kymintehdas korostettuna.
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Kuusankoski
Kaupunginosa nro:  23
Väkiluku:  5 289  (2015)
Osa-alueet:  Kymintehdas  Mäyrämäki  Kolarinmäki  Rantakulma  Mörkölinja  Lamminranta  Puhjonmäki  Kasakkakallio  Katajaharju  Ruotsula  Niskala  Kytöaho
Tilastoalueet:  Mäyrämäki  Ruotsula  Rantakulma
Postinumero:  45720 (Kuusankoski)
Postinumerot:  45700 Kuusankoski  45720 Kuusankoski (Kymintehdas)  45160 Kouvola (Lehtomäki)  45610 Koria
Naapurikaupunginosat:  Kuusankoski   Kuusankoski   Keltti    Kouvola   Lehtomäki   Korjala   Kankaro    Elimäki   Koria    Valkeala   Jokela
Kymintehdas (ruots. Kymmene bruk) on Kouvolan kaupunginosa Kuusankosken suuralueella. Alue käsittää entisen, vuonna 2009 Kouvolaan liitetyn Kuusankosken kaupungin eteläosan. Alueella sijaitsee Kymintehdas, jota on nykyään kehitetty yritysalueeksi. Tilastollisesti Kymintehtaan kaupunginosa jakautuu kolmeen tilastoalueeseen, jotka ovat Mäyrämäki, Ruotsula ja Rantakulma. Tilastoalueet jakautuvat edelleen 19 pienalueeseen.
Kymintehtaalla sijaitsee muun muassa Kymintehtaan koulu (luokat 1-9), päiväkoti, Kuusankosken ensimmäinen paperitehdas ja Tervaskankaan–Katajaharjun liike- ja teollisuusalue, jossa sijaitsee myös vuonna 2012 avattu Kauppakeskus Veturi sekä paljon muita liikkeitä ja yrityksiä.
Knives Out

| ”Knives Out” Radiohead |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Amnesiac
 Julkaistu: 14. elokuuta 2001 (Pt.1, Pt.2) 28. elokuuta 2001 (US CD) 25. syyskuuta 2001 (Pt. 3)
 Formaatti: CD, 12"
 Tuottaja(t): Nigel Godrich, Radiohead
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 14:47 (Pt. 1) 12.59 (Pt. 2) 18:04 (Pt. 3) 32:00 (US CD)
 Levy-yhtiö: Parlophone
Radioheadin muut singlet
| ”Pyramid Song” 2001 | ”Knives Out” 2001 | ”There There” 2003 |
"Knives Out" on englantilaisen alternative rock -yhtyeen Radioheadin kirjoittama ja esittämä kappale. Sävellys sisältää sähköisiä ja akustisia kitaroita, joita täydentää laulaja Thom Yorken laulu. Kappale löytyy Radioheadin vuoden 2001 albumilta Amnesiac ja se äänitettiin samoissa nauhoitussessioissa kuin muu albumi ja aikaisempi albumi Kid A. Kappale julkaistiin Amnesiacin toisena singlenä, ja sai paljon radiosoittoa verrattuna yhtyeen muihin saman ajan kappaileisiin. Kappale nousi sijalle 13 Britannian singlelistalla.
Nauhoitus

Kappale kehitettiin 18 kuukauden aikana Kid A - ja Amnesiac-albumien sessioissa ja sen nauhoittamiseen meni ennätyksellisen kauan - 373 päivää. Vaikkei "Knives Outin" tyyli ole samanlaista kuin Radioheadin The Bendsin (1995) aikainen rock-tyyli, sitä pidetään yhtenä yhtyeen tavallisimmista kitarapop-kappaleista vuoden 2000 jälkeen.
Vaikutteet ja cover-versiot

Kappaleeseen on vaikuttanut suuresti The Smithsin musiikki. Kappaleesta on tehnyt oman versionsa "Knives Out" The Flaming Lips, ja versio löytyy yhtyeen vuoden 2003 EP:ltä, Fight Test EP. Klassinen pianisti Christopher O'Riley soittaa kappaleen albumillaan True Love Waits ja myös jazz-pianisti Brad Mehldau teki kappaleesta oman versionsa viimeisimmällä albumillaan, Day is Done.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Radiohead.
Kappaleet > Part 1

"Knives Out" – 4:17
"Cuttooth" – 5:24
"Life in a Glasshouse" (Täysipitkä versio) – 5:06
Kappaleet > Part 2

"Knives Out" – 4:17
"Worrywort" – 4:37
"Fog" – 4:05
Kappaleet > Part 3

"Knives Out" – 4:17
"Worrywort" – 4:37
"Fog" – 4:04
"Life in a Glasshouse" (Täysipitkä versio) – 5:06
Kappaleet > US CD

"Knives Out" – 4:17
"Cuttooth" – 5:24
"Life in a Glasshouse" (Täysipitkä versio) – 5:08
"Pyramid Song" (Paranneltu video)
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideon ohjasi Michel Gondry. Se sisältää Thom Yorken sairaalassa naisen, jota näyttelee Emma de Caunes, sängyn vieressä. Nainen on Yorken puoliso videolla. Koko video nauhoitettiin kerralla, vaikka video vaati taustan vaihtoa.
Aiheesta muualla

Artikkeli musiikkivideosta. (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Radiohead
| --- | --- |
Studioalbumit:   Pablo Honey  The Bends  OK Computer  Kid A  Amnesiac  Hail to the Thief  In Rainbows  The King of Limbs  A Moon Shaped Pool 
EP:t:   Manic Hedgehog (On a Friday)  Drill  Itch  My Iron Lung  No Surprises/Running from Demons  Airbag/How Am I Driving?  I Might Be Wrong  COM LAG (2plus2isfive) 
Kokoelmat:   Radiohead  Radiohead: The Best of 
Singlet:   "Creep"  "Anyone Can Play Guitar"  "Pop Is Dead"  "Stop Whispering"  "My Iron Lung"  "High and Dry"/"Planet Telex"  "Fake Plastic Trees"  "Just"  "Street Spirit (Fade Out)"  "Paranoid Android"  "Karma Police"  "No Surprises"  "Pyramid Song"  "Knives Out"  "There There"  "Go to Sleep"  "2 + 2 = 5"  "Jigsaw Falling into Place"  "Nude"  "House of Cards"/"Bodysnatchers"  "Reckoner"  "Harry Patch (In Memory Of)"  "These Are My Twisted Words"  "Supercollider / The Butcher"  "The Daily Mail / Staircase" 
Videotallenteet:   Live at the Astoria  7 Television Commercials  Meeting People Is Easy  The Most Gigantic Lying Mouth of All Time  In Rainbows – From the Basement 
Muut artikkelit:   Diskografia  Kappaleet  B-puolet ja muut harvinaisuudet  Nigel Godrich  Stanley Donwood  The Eraser  Jonny Greenwood Is the Controller 
Thom Yorke "Knives Outin" musiikkivideolla.
Kyproksen ja Suomen suhteet

Kypros
  Suomi
Kyproksen ja Suomen suhteet alkoivat Kyproksen tasavallan ja Suomen valtion välillä 2. syyskuuta 1961. Suomen suurlähetystö sijaitsee Nikosiassa ja Kyproksen suurlähetystö Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin jäseniä.
Euroopan unioni

Suomi liittyi Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995 ja Kypros 1. toukokuuta 2004.
Kutlampi (Heinola, kirkonkylä)

| Kutlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°20′29″N, 26°11′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  Kutinoja Ylä-Pajujärveen 
Järvinumero:  14.174.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  83,8 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,697 km  
Pinta-ala:  1,676 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKutlampi 
Kutlampi Kytlampi on Päijät-Hämeessä Heinolassa Koskenmyllyn kylän lähellä sijaitseva lampi.