stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Berit Aunli

| Berit Aunli |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Berit Kristine Aunli
Syntynyt: 9. kesäkuuta 1956 (ikä 68) Stjørdal, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Uran tiedot
Seura:  Strindheim IL
Laji:  maastohiihto 
| Mitalit> Maa:  Norja.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Norja.Naisten maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:  Norja> Naisten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sarajevo 1984 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Sarajevo 1984 | 5 km |  |
|  Pronssia | Lake Placid 1980 | 4 × 5 km viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 1982 | 5 km |  |
|  Kultaa | Oslo 1982 | 10 km |  |
|  Kultaa | Oslo 1982 | 4 × 5 km viesti |  |
|  Hopeaa | Oslo 1982 | 20 km |  |
|  Hopeaa | Seefeld 1985 | 4 × 5 km viesti |  |
Berit Kristine Aunli (o.s. Kvello, s. 9. kesäkuuta 1956 Stjørdal, Norja) on norjalainen maastohiihtäjä.
Aunlin hiihtouran menestyksekkäimmät vuodet ajoittuvat 1970- ja 1980-luvun vaihteen tietämille, jolloin hän oli maailman huipulla. Ensimmäisen arvokisamitalinsa hän saavutti 1980 Lake Placidin olympialaisista, kun Norjan naisten viestijoukkue sijoittui pronssille.
Kaksi vuotta myöhemmin Oslon MM-kisoissa Aunli voitti kultaa viiden ja kymmenen kilometrin kilpailuista sekä viestistä. Lisäksi hän saavutti hopeaa 20 kilometrillä. Vuoden 1984 Sarajevon olympialaisissa Aunli voitti kultaa Norjan viestijoukkueessa Inger Helene Nybraatenin, Anne Jahrenin ja Brit Pettersenin kanssa sekä saavutti viiden kilometrin kisassa hopeaa. Vuoden 1985 Seefeldin MM-hiihdoissa Aunli voitti Norjan viestijoukkueessa hopeaa sekä sijoittui muilla matkoilla kaksi kertaa neljänneksi ja kerran viidenneksi.
Maastohiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun Aunli voitti kaudella 1981–1982. Norjan mestaruuksia hän voitti 15. Hänen seuransa on Strindheim IL.
Myös hänen aviomiehensä Ove Aunli ja isänsä Kristen Kvello ovat entisiä huippuhiihtäjiä .
Beregond

Beregond on fiktiivinen hallitsija J. R. R. Tolkienin luomassa Keski-Maassa.
Beregond syntyi vuonna 2763 Kolmatta Aikaa ja kuoli vuonna 2811 KA. Beregond oli Gondorin 20. käskynhaltija ja seurasi isäänsä Bereniä tämän kuoltua vuonna 2763 Kolmatta Aikaa. Beregond oli suuri merikapteeni, joka voitti Umbarin merirosvot ja auttoi täten Rohirrimia, joiden kimppuun merirosvojen ja keskimaalaisten yhdistyneet joukot hyökkäilivät. Beregondia seurasi hänen poikansa Belecthor II tämän kuoltua vuonna 2811.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Beren (käskynhaltija) | Gondorin käskynhaltija 2763 – 2811 | Seuraaja: Belecthor II |
Björn Lindberg

Björn Lindberg (23. joulukuuta 1865 Helsinki – 17. heinäkuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen hedelmien ja niiden viljelyn asiantuntija eli pomologi. Hänen isänsä oli Helsingin yliopiston kasvitieteen professori Sextus Otto Lindberg ja veljensä kasvitieteilijä Harald Lindberg. Björn Lindberg valmistui ylioppilaaksi 1885, jonka jälkeen hän kävi Saksan Reutlingenissä pomologiopiston, josta valmistui 1890. Lisäoppia hän hankki opintomatkoilla Skandinaviaan, Saksaan, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin.
Lindberg oli Suomen hedelmänviljelyn uranuurtajia ja toimi senaatin rahoittamana valtion pomologina 1893–1895. Hän perusti 1891 Lohjalle Suomen ensimmäisen hedelmäpuutaimiston. Nämä Solhemin koekentät ja taimitarhat (ruots. Solhems trädskolor) olivat aikanaan Suomen suurimmat. Lindberg toimi myös hedelmänviljelyn konsulenttina. Vuodesta 1917 lähtien Lindberg suoritti keittiökasvien siementen ja perunoiden koeviljelyä. Lisäksi hän johti Suomen ruotsalaisen maanviljelysseuran Tenholan koelaitosta. Sisällissotaan Lindberg otti osaa suojeluskuntalaisena niin sanotun Sigurdsin kaartin jäsenenä.
Hauduttaminen

Hauduttaminen tarkoittaa ruoanlaitossa aineen tai aineiden pitämistä alle kiehumislämpötilassa tai lähelle kiehumista kuumennetussa nesteessä, kunnes ruoka on kypsää. Ruokia voidaan hauduttaa kattilassa tai padassa liedellä tai vuoassa uunissa. Tyypillisimpiä haudutettuja ruokalajeja ovat erilaiset pataruoat. Ruoan hauduttaminen eroaa keittämisestä ja paistamisesta siinä, että valmistusprosessi on hitaampi.
Samoin kuin höyryttäminen, hauduttaminen on raaka-aineille hellävaraisempaa kuin keittäminen. Haudutettavaa ruokaa ei sekoiteta jatkuvasti tai lainkaan. Esivalmisteluajassa ei sinänsä ole juurikaan eroa. Hauduttamisessa ravintoarvot säilyvät paremmin. Kasvikset pehmenevät maukkaiksi ja imevät aromit hauduttamisen aikana. Lihasta tulee hauduttamisen aikana erityisen mureaa. Ruoat, joiden kypsyttämisaika on pitkä, kuten lihapataruoat ja kokonaisena kypsennettävät kalat on hyvä kypsyttää hauduttamalla.
Haudutuspadat

Ruoan hauduttamista varten on olemassa haudutuspatoja, joita ovat esimerkiksi slow cooker-haudutuspadat. Haudutuspatoja on monenlaisia ja niissä on myös moneen käyttöön sopivia malleja. Jotkut mallit ovat yhdistettyjä haudutuspatoja ja painekeittimiä ja joissakin malleissa on mahdollisuus valita paistamisen, hauduttamisen ja höyryttämisen välillä. Joissakin malleissa on myös ajastamismahdollisuus.
Tyhjiökypsennys

Hauduttamiseen perustuva erikoistekniikka on tyhjiökypsennys eli sous vide. Se on Ranskasta peräisin oleva haudutusmenetelmä, jossa kypsennettävä ruoka laitetaan ensin vakuumin sisään ja sitten vesihauteeseen. Menetelmä keksittiin 1970-luvulla ja alkuun se oli vain hienojen ravintoloiden käyttämä tekniikka, mutta vähitellen se tuli tunnetuksi useiden ruoanlaitosta kiinnostuneiden ihmisten keskuudessa.
Haudutettava tee

Myös teen ja yrttiteen valmistusta teekannussa kutsutaan hauduttamiseksi, vaikkei kyse olekaan kypsentämisestä. Haudutettavia teelaatuja pakataan pusseihin ja niissä on sekä mustaa, valkoista, että vihreää teetä.
Borneonpallokala

| Borneonpallokala> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Auriglobus
Laji::  amabilis
Kaksiosainen nimi
 Auriglobus amabilis  (Roberts, 1982) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Borneonpallokala (Auriglobus amabilis syn. Chonerhinos amabilis)  on  aasialainen makean veden pallokalalaji. Se jää alle 7 cm pitkäksi. Se on selkäpuolelta limetinvihreä, vatsapuolelta valkoinen. Selkäevän keskellä on tumma läikkä, päälaelta ylähuuleen kulkee tumma juova ja selässä näkyy tumma, pyrstöä kohti levenevä juova. Se syö vedessä eläviä hyönteisten toukkia.
Helsingin itsepuolustuskoulu

Helsingin itsepuolustuskoulu eli lyhyemmin Hipko on helsinkiläinen kamppailu-, itsepuolustus-, ja kuntoilutunteja tarjoava yksityinen koulu, jolla on yhteensä neljä salia Kontulassa, Metsälässä, Vuosaaressa ja Leppävaarassa. Koulun pääopettaja on Timo Räkköläinen ja koulussa opettaa hänen lisäkseen lähes kaksikymmentä muuta opettajaa ja ohjaajaa.
Historia ja tarjonta

Timo Räkköläinen ja Ilkka Koivu perustivat vuonna 1998 Taekwondo Tigers ry:n ja sen rinnalle Helsingin Sinmoo Hapkidokoulun. Vuonna 2001 toiminta muutettiin osakeyhtiömuotoon ja perustettiin Helsingin itsepuolustuskoulu oy. Yhtiöllä on 24 työntekijää. Hipkon jäsenmäärä on tuhatkunta henkilöä.
Helsingin itsepuolustuskoulussa voi harjoitella kolmevuotiaasta asti itsepuolustusta, kamppailua ja kuntoilua.
Aiheesta muualla

Helsingin itsepuolustuskoulu
Helsingin itsenäinen evankelisluterilainen seurakunta

| Helsingin itsenäinen evankelisluterilainen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  tunnustuksellinen luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelisluterilainen seurakuntaliitto
Perustettu:  1958
Jäseniä:  150 (2010)
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seurakunta kokoontuu Luther-säätiön Koinonia-keskuksessa.
Helsingin itsenäinen evankelisluterilainen seurakunta (entinen Helsingin vapaa evankelisluterilainen seurakunta) on Suomen evankelisluterilaiseen seurakuntaliittoon kuuluva seurakunta Helsingissä. Seurakunnan jumalanpalvelukset järjestetään Suomen Luther-säätiön Koinonia-keskuksessa.
Historia

Seurakunnan toiminta alkoi 1940-luvulla, mutta se merkittiin yhdistysrekisteriin vasta 29. joulukuuta 1958. Seurakunnan nimi oli aiemmin Helsingin vapaa evankelisluterilainen seurakunta, mutta se vaihtoi nimensä nykyiseen muotoonsa vuosien 2013 ja 2014 vaihteessa. Aiempi nimi oli aiheuttanut sekaannuksia, kun seurakunnan luultiin kuuluvan vapaisiin suuntiin. Vuonna 2016 seurakunta alkoi pitää Helsingin jumalanpalveluksiaan Luther-säätiön Koinonia-keskuksen tiloissa.
Toiminta

Seurakunnan toiminta-alueena on pääkaupunkiseutu, erityisesti Helsinki ja Järvenpää, joissa molemmissa pidetään säännöllisiä jumalanpalveluksia. Seurakunta järjestää lisäksi lasten kerhoja, nuorteniltoja, raamattupiirejä ja lauluiltoja. Seurakunnalla oli vuonna 2010 150 jäsentä.
Berea

| Berea |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Lesotho
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Teyateyaneng
Pinta-ala:  2222 km²
Väkiluku (2011):  273 832
 – väestötiheys:  123,2 as./km²
Berea on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Sen pinta-ala on 2 222 neliökilometriä ja sen asukasluku vuonna 2011 oli 273 832. Alueen suurin kaupunki ja pääkaupunki on Teyateyaneng. Berean naapurialueet ovat Leribe, Maseru ja Thaba-Tseka.
Berit Andnor Bylund

| Berit Andnor Bylund |
| --- | --- |
 Berit Andnor Bylund vuonna 2005.
Blekingen läänin maaherra
 2011–2017  
Ruotsin sosiaaliministeri
 Göran Perssonin hallitus 30. syyskuuta 2004 – 13. syyskuuta 2006  
Kansanedustaja
 1991–2010  
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. marraskuuta 1954 (ikä 69)
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Berit Andnor Bylund (s. 20. marraskuuta 1954) on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän on ollut Ruotsin valtiopäivien jäsen vuosina 1991–2010 ja toiminut Ruotsin sosiaaliministerinä 2004–2006 sekä Blekingen läänin maaherrana 2011–2017. Koulutukseltaan hän on sosionomi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Berit Andnor Bylund Wikimedia Commonsissa
Berit Andnor Bylund Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Haisusauramo

| Haisusauramo |
| --- | --- |
 Haisusauramo kuvattuna Franz Eugen Köhlerin teoksessa Köhler's Medizinal-Pflanzen (1897).
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Tribus::  Anthemideae
Suku::  Sauramot Anthemis
Laji::  cotula
Kaksiosainen nimi
 Anthemis cotula  L. 
Synonyymit
 Anthemis foetida Lam.  Anthemis psorosperma Ten.  Anthemis ramosa Link ex Spreng.  Chamaemelum cotula (L.) All.  Maruta cotula (L.) DC. 
Katso myös
   Haisusauramo Wikispeciesissä   Haisusauramo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haisusauramo (Anthemis cotula) on yksivuotinen, pahalta haiseva mykerökukkainen ruohokasvi. Laji on kotoisin Euroopasta, mutta levinnyt ihmisen mukana laajalti myös muille mantereille.
Ulkonäkö ja koko

Haisusauramo kasvaa yleensä 20–50 cm korkeaksi. Koko kasvi on tavallisesti harvakarvainen sekä huiskilomaisesti runsashaarainen. Lehdet ovat varressa kierteisesti. Lehtilapa on kapealiuskainen ja tavallisesti kaksi kertaa pariliuskainen. Liuskat ovat kapeita ja otakärkisiä. Kukkamykeröt ovat yksittäin haarojen kärjissä ja ne ovat pitkäperäisiä ja isohkoja. Mykerön kehto on puolipallomainen. Useammassa rivissä olevat kehtosuomut ovat kapeita, kalvolaitaisia, pyöreäkärkisiä ja karvaisia. Kekomaisen mykeröpohjuksen reuna on suomuton, mutta keskeltä se on äimäsuomuinen. Valkoiset laitakukat ovat pitkä- ja leveäkielisiä. Kukat ovat neuvottomia, eli niistä puuttuvat sekä emit että heteet. Keltaiset kehräkukat ovat kaksineuvoisia ja torvimaisia. Suomessa haisusauramo kukkii heinä-lokakuussa. Pähkylä on liereä, 8–11-harjuinen, harjut ovat kyhmyisiä. Pähkylä on vailla pappusta.
Haisusauramo muistuttaa suuresti toista sauramolajia, peltosauramoa (Anthemis arvensis). Se on kuitenkin tätä usein selvästi vähemmän karvainen ja sen lehtien liuskat ovat kapeampia. Haisusauramolla mykerön kehtosuomut ovat myös peltosauramoa suipompia.
Levinneisyys

Haisusauramo on levinnyt lähes koko Eurooppaan. Norjassa, Ruotsissa, Suomessa, Baltian maissa sekä Pohjois-Venäjällä laji on satunnainen, muualla mantereella se on laajalle levinnyt. Islannista laji puuttuu. Aasian puolella lajia tavataan satunnaisesti lähinnä Turkissa ja Lähi-idässä. Haisusauramo on levinnyt ihmisen mukana laajalle Pohjois-Amerikan itä- ja keskiosissa sekä länsirannikolla. Lajia tavataan tulokkaana myös paikoitellen Etelä-Amerikassa, Afrikassa sekä Oseaniassa. Suomessa haisusauramo on tulokaslaji. Sitä on tavattu satunnaisesti koko maasta Keski-Lappia myöten, mutta suurin osa Suomen havainnoista on 1900-luvun loppupuolelta tai vanhempia.
Elinympäristö

Haisusauramo on kulttuurin seuralaislaji, jota tavataan muun muassa puutarhoissa, nurmikoilla, joutomailla, satamissa, kaatopaikoilla, ratapihoilla ja tienvarsilla.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Haisusauramo (Anthemis cotula)
Kasviatlas 2021: Haisusauramon (Anthemis cotula) levinneisyys Suomessa
ITIS: Anthemis cotula (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Anthemis cotula (englanniksi)
Flora of China: Anthemis cotula (englanniksi)
Haisusauramon kukintoja.
Graafitietokanta

Graafitietokanta on tietokanta, jossa tietoa varastoidaan solmuihin (engl. nodes) ja niiden välisiin suhteisiin (engl. relationships). Muodollisesti graafi on kokoelma solmuja (engl. vertices) ja kaaria (engl. edges).
Näin ollen rakenne muodostaa graafin, josta myös nimi. Oleellinen osa graafitietokantoja on myös kyselykieli jolla tietoa haetaan tietokannasta. Toisin kuin relaatiomalliin perustuvissa tietokannoissa kyselykieleksi vakiintunut SQL, ei graafitietokannoilla ole vastaavaa standardisoitua kyselykieltä.
Perusidea

Graafitietokannoissa entiteetit esitetään solmukohtina, eli nodeina. Solmut ovat yhteydessä toisiin solmuihin. Yhteydet voivat kuvata eri asioita, kuten "A on töissä kohteessa B".
Kukin yhteys (eli kaari) voi lisäksi pitää sisällään muuta relevanttia tietoa (properties) liittyen solmujen yhteyteen.
Perusidea > Edut

Koska graafitietokannat varastoivat yhteydet muihin solmuihin suoraan solmu-tietueeseen, on kyselyiden toteuttaminen usein nopeampaa kuin esimerkiksi relaatiomalliin perustuvissa tietokannoissa (eli relaatiotietokannoissa), joissa liittyvä tieto täytyy hakea erikseen käymällä läpi jokainen tallennettu tietue.
Käytännön esimerkki relaatiotietokannan hausta voisi olla tilanne, jossa haettaisiin käyttäjän (ID 99) kaikki seuraajat. Relaatiotietokannassa tämä tehtäisiin hakemalla tiedot seuraajat-relaatiosta (taulusta) hakemalla kaikki käyttäjät, jotka seuraavat haluttua käyttäjä-ID 99:iä.
Vastaavasti graafitietokannassa vastaava haku saataisiin suoritettua "seuraamalla" käyttäjä-solmuun tallennettuja yhteyksiä (joiden tyyppi on "seuraaja"), nopeuttaen kyselyä huomattavasti suurilla tietomäärillä.
Graafitietokannat soveltuvat myös erittäin hyvin[lähde? ] monimuotoisten, eli polymorfisten suhteiden tallentamiseen.
Graafitietokantaohjelmistoja

AgensGrap
Profium
AllegroGraph
ArangoDB
JanusGraph
Neo4j
Oracle Spatial and Graph (osana Oracle Database:a)
TigerGraph
Esimerkki graafitietokannan luonteesta.
Halimajärvi

| Halimajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°30′11″N, 23°59′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  Saappaanpohjanoja 
Järvinumero:  35.731.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,1 m  
Rantaviiva:  4,048 km  
Pinta-ala:  9,417 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiHalimajärvi 
Halimajärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Aseman ja Rikun osa-alueilla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria. Se on L-kirjaimen muotoinen siten, että toinen järvenosa on 950 metriä pitkä ja jäljellä oleva järvenosa on lähes 900 metriä pitkä sillä erotuksella, että Tampere–Haapamäki-rautatie katkaisee järven ylityskohdassaan. Järvi on leveimmältä kohdaltaan lähes 150 metriä leveä. Se on muodostunut kalliomurroksiin, jotka ovat kohtisuorassa toisiinsa nähden. Järven lounaaseen työntyvä osa on rantoja myöten asuttu, mutta sen kohtisuora osa on kokonaan autio. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on neljä kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueeseen (35.73), jonka  Vesijärven lähialueeseen (35.731) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy.
Järveen laskee metsä- ja suo-ojia. Lounaispäähän laskeva oja on peräisin Lamminrahkalta, keskiosaan laskeva oja lähtee Katajajärveltä, järven kulmaukseen laskeva oja lähtee Porrasjärveltä, mutta siihen yhtyy Vähä Halimajärven laskuoja. Järven oma laskuoja Saappaanpohjanoja lähtee järven itäpäästä ja siihen yhtyy Halimaan Lintuvuorelta tuleva metsäoja, joka laskee Ruutanassa Vesijärven Saappaanpohja-nimiseen lahteen.
Vedenlaatu

Syksyllä 2010 Kallion teollisuusalue päästi happamoitunutta vettä järveen, jolloin järven pH-arvo laski merkittävästi. Kalkitus palautti pH-arvon takaisin normaaliksi keväällä 2011. Järven vedenlaatua kuormittaa ympäristön taaja asutus. Valtaosa järven valuma-alueesta on suota ja metsää, mikä näkyy veden ruskeana värinä ja suurena humuspitoisuutena.
Historiaa

Kalmbergin kartastossa vuosilta 1855–1856 järven nimi kirjoitetaan ”Iso Halimajärvi”. Kartassa Katajajärvi kirjoitettiin ”Katajärvi” ja Porrasjärvi ”Parasjärvi”. Järvi oli tuolloin autio ja lähin veljelymaa sijaitsi nykyisessä Juuselassa.
Bereal

| Bereal |
| --- | --- |

Luoja:  Alexis Barreyat, Kévin Perreau
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  2020
Tiedot
Alusta:  Android, iOS
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Bereal (tyyliteltynä BeReal.) on ranskalainen sosiaalisen median palvelu.
Bereal lähettää käyttäjänsä puhelimeen satunnaiseen kellonaikaan kerran päivässä ilmoituksen, jonka jälkeen käyttäjällä on kaksi minuuttia aikaa avata sovellus ja ottaa kuva siitä, mitä on tekemässä. Kuva otetaan yhtä aikaa sekä etu- että takakameralla. Kuvan voi ottaa myöhemminkin, mutta tällöin jää näkyviin, paljonko myöhässä kuvan on ottanut. Muiden käyttäjien kuvat voi nähdä ainoastaan, jos lähettää itse kuvan. Bereal kertoo, montako kertaa käyttäjä otti kuvan uudestaan ennen lopullista otosta.
Aiheesta muualla

Verkkosivusto (englanniksi)
Helena Futtari

Futtari 1940-luvulla. Kuva: Studio Helander.
Eila Helena Futtari (19. lokakuuta 1919 Kokemäki – 22. syyskuuta 1973 Porvoo) oli suomalainen näyttelijä, lausuntataiteilija ja lausunnanopettaja.
Elämä ja ura

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | ”Tummanuhkeassa Helena Futtarissa ruumiillistuu kypsän naisen kuuma seksuaalisuus, joka etsii tyydyttämistään. Sillankorvan haulikko on yhtä varmoissa käsissä kuin kaulinkin.” | ” |
– Kansan Uutisten arvostelija luonnehtii Futtarin suoritusta Sillankorvan emännässä
Helena Futtarin vanhemmat olivat maanviljelijä Hannes Futtari ja Elina Turro. Ylioppilaaksi tulonsa jälkeen Futtari teki opintomatkoja Euroopan taidekeskuksiin. Hän toimi lausunnanopettajana Kuopiossa, Helsingissä ja Kotkassa. Vuosina 1956–1960 hän oli kiinnitettynä Intimiteatteriin. Futtari työskenteli vierailevana näyttelijänä Suomen Kansallisteatterissa ja Kotkan kaupunginteatterissa.
Futtarin näyttämötehtäviä olivat muun muassa Herrojen Eeva (kappaleessa Kihlaus), rouva Tabret (Pyhä liekki), rouva Vuorinen (Kunnioittaen), Ama (Suezin itäpuolella) ja Varja (Kirsikkapuisto). Näytelmässä Niskavuoren Heta hän tulkitsi nimiosan.
Valkokankailla Futtari nähtiin kolmeen otteeseen. Kolmiodraamassa Sillankorvan emäntä hän teki vahvan roolitulkinnan maalaistalon
valtiattarena. Lisäksi hänellä oli radio- ja televisiotehtäviä.
Helena Futtarin puoliso oli hovioikeudenneuvos Hannes Hartikainen. Hänellä on tytär, Elina Maaria (s. 1961).
Filmografia > Elokuvat

Sillankorvan emäntä (1953)
Herrojen Eeva (1954)
'Taas tyttö kadoksissa! (1957)
Filmografia > Televisiotuotannot

Rippiaita (1959)
Kuopion takana (1959)
Juomalasi (1960)
Ei koskaan pilanpäiten (1964)
Lapsuuteni (1967)
Teatterituokio (1969)
Aiheesta muualla

Helena Futtari Elonetissä.
Kuvakokoelmat.fi[vanhentunut linkki]
Björn Leukemans

| Björn Leukemans |
| --- | --- |
 Björn Leukemans Flanderin ympäriajossa 2009
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1977 (ikä 47)
Kansalaisuus:   Belgia
Pyöräilijä
Pituus:  177 cm
Paino:  66 kg
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  klassikkojen erikoismies
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2000–2001 2002–2003 2004 2005–2007 2009–2013 2014–2015:  Vlaanderen Palmans-Collstrop MrBookmaker.com-Palmans Davitamon-Lotto/Predictor-Lotto Vacansoleil-DCM Wanty - Groupe Gobert
 Tiedot päivitetty: 5. tammikuuta 2015 
Björn Leukemans (s. 1. heinäkuuta 1977 Deurne) on belgialainen maantiepyöräilijä, joka on menestynyt pääasiassa yhden päivän kilpailuissa.
Leukemans aloitti ammattilaisuransa Vlaanderen-joukkueessa 2000–2001. Seuraavat kaksi kautta hän edusti Palmans-Collstrop-tallia ja 2004 MrBookmaker.com-Palmans-joukkuetta. Vuosina 2005–2007 hän kilpaili belgialaisessa Davitamon-Lotto/Predictor-Lotto-tallissa.
Leukemans jäi kilpailun ulkopuolisessa dopingtestissä kiinni liian korkeista testosteroniarvoista syyskuussa 2007. Hän vakuutti syyttömyyttään, ja ilmoitti testosteroniarvojensa olevan luontaisesti korkeat. Lisäksi hän sanoi harrastaneensa seksiä testiryhmän saapuessa. Myöhemmin hän sanoi syyn testitulokseen olleen Predictor-Lotto-tallin lääkärin määräämässä lääkkeessä. Leukemans sai alun perin kahden vuoden kilpailukiellon, mutta Belgian valtioneuvosto kumosi kilpailukiellon toukokuussa 2008, ja määräsi uuden tutkinnan aloitettavaksi. Hän osallistui kilpailuihin jo samalla kaudella.
Vuosina 2009–2013 hän edusti Vacansoleil-DCM-joukkuetta ja viimeisillä ammattilaiskausillaan 2014–2015 Wanty - Groupe Gobert -tallia.
Saavutuksia

Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives
Heimo Susi

Heimo Kalevi Susi (17. tammikuuta 1930 Viipuri – 20. helmikuuta 2017 Järvenpää) oli suomalainen kirjailija. Hän oli valtiotieteen kandidaatti ja työskenteli Työministeriössä 1958–1993. Susi kirjoitti kolme romaania, kolme näytelmää ja musikaalin, kuunnelmia ja televisiokäsikirjoituksia.
Suden romaani Virkamatka (1996) oli Finlandia-palkintoehdokkaana. Kentauri (2003) on ihmiskunnan tulevaisuutta pohdiskeleva romaani. Sopimukseton tila (2007) on Suden toinen virkamiestä ja hänen mietteitään kuvaava romaani.
Teoksia

Virkamatka.  Helsingissä:  Otava, 1996.  ISBN 951-1-14343-3.
Kentauri.  Helsingissä:  Otava, 2003.  ISBN 951-1-18957-3.
Aiheesta muualla

Tarkka, Pekka: Uuden Aniaran matka. Helsingin Sanomat 10.11.2003.
Karhu, Tuomo: Kulttuuri matkustaa Kentauriin. Turun Sanomat 1.3.2004.
Ripsaluoma, Marjatta: Aikakirjojen maailmasta.
Heimo Suden muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.