stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2014
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | 22.5. – Minsk-Arena | 22.5. – Minsk-Arena |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 22.5. – Minsk-Arena | 22.5. – Minsk-Arena |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Venäjä | 3 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Venäjä | 3 |  |  | 24.5. – Minsk-Arena | 24.5. – Minsk-Arena |  |  |  |  |
|   |  Ranska | 0  |  |  | 24.5. – Minsk-Arena | 24.5. – Minsk-Arena |  |  |  |  |
|   |  Ranska | 0  |  |  |  Venäjä | 3 |  |  |  |  |
|   | 22.5. – Minsk-Arena | 22.5. – Minsk-Arena |  |  |  Venäjä | 3 |  |  |  |  |
|   | 22.5. – Minsk-Arena | 22.5. – Minsk-Arena |  |  |  Ruotsi | 1  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 3 |  |  |  Ruotsi | 1  |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 3 |  |  |  |  |  |  | 25.5. – Minsk-Arena | 25.5. – Minsk-Arena |
|   |  Valko-Venäjä | 2  |  |  |  |  |  |  | 25.5. – Minsk-Arena | 25.5. – Minsk-Arena |
|   |  Valko-Venäjä | 2  |  |  |  |  |  |  |  Venäjä | 5 |
|   | 22.5. – Tšižovka-Arena | 22.5. – Tšižovka-Arena |  |  |  |  |  |  |  Venäjä | 5 |
|   | 22.5. – Tšižovka-Arena | 22.5. – Tšižovka-Arena |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 2  |
|   |  Kanada | 2 |  |  |  |  |  |  |  Suomi | 2  |
|   |  Kanada | 2 |  |  | 24.5. – Minsk-Arena | 24.5. – Minsk-Arena |  |  |  |  |
|   |  Suomi | 3  |  |  | 24.5. – Minsk-Arena | 24.5. – Minsk-Arena |  |  |  |  |
|   |  Suomi | 3  |  |  |  Suomi | 3 |  |  |  |  |
|   | 22.5. – Tšižovka-Arena | 22.5. – Tšižovka-Arena |  |  |  Suomi | 3 |  |  |  |  |
|   | 22.5. – Tšižovka-Arena | 22.5. – Tšižovka-Arena |  |  |  Tšekki | 0  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Yhdysvallat | 3 |  |  |  Tšekki | 0  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Yhdysvallat | 3 |  |  |  |  |  |  | 25.5. – Minsk-Arena | 25.5. – Minsk-Arena |
|   |  Tšekki | 4  |  |  |  |  |  |  | 25.5. – Minsk-Arena | 25.5. – Minsk-Arena |
|   |  Tšekki | 4  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 3 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Ruotsi | 3 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Tšekki | 0  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Tšekki | 0  |
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja. (UTC+3)
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.5. |  Yhdysvallat | 3–4 |  Tšekki | Tšižovka-Arena |  |
16.00: 
| 16.00 | (1-1, 0-3, 2-0)  | (1-1, 0-3, 2-0)  | (1-1, 0-3, 2-0)  | Yleisömäärä: 8 234  Tuomarit:   Mikael Nord  Marcus Vinnerborg |  |
| 16.00 |  | IIHF:n raportti |  | Yleisömäärä: 8 234  Tuomarit:   Mikael Nord  Marcus Vinnerborg |  |
| 16.00 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 8 234  Tuomarit:   Mikael Nord  Marcus Vinnerborg |  |
| 16.00 | 3 × 2 + Nelson 10 + Abdelkader 5+20 |  | 7 × 2 | Yleisömäärä: 8 234  Tuomarit:   Mikael Nord  Marcus Vinnerborg |  |
| 16.00 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 8 234  Tuomarit:   Mikael Nord  Marcus Vinnerborg |  |
| 16.00 | Tim Thomas 7+16+6 = 29 |  | Alexander Salak 10+6+15 = 31 | Yleisömäärä: 8 234  Tuomarit:   Mikael Nord  Marcus Vinnerborg |  |
16.00: 
16.00: 






| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.5. |  Venäjä | 3–0 |  Ranska | Minsk-Arena |  |
17.00: 
| 17.00 | (1–0, 1–0, 1–0)  | (1–0, 1–0, 1–0)  | (1–0, 1–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 14 011 |  |
| 17.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 14 011 |  |
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.5. |  Kanada | 2–3 |  Suomi | Tšižovka-Arena |  |
20.00: 
| 20.00 |  |  |  | Yleisömäärä: 8 671 |  |
| 20.00 |   K. Turris (M. Read) – 25:41 M. Scheifele – 32:08 | IIHF:n raportti 0–1 1–1 2–1 2–2 2–3 |  06:14 – O. Palola (J. Hietanen, J. Lehterä) (PP)   40:28 – J. Hietanen (J. Lehterä, P. Kontiola) 56:52 – I. Pakarinen (J. Lehterä)     | Yleisömäärä: 8 671 |  |
20.00: 
20.00: 
20.00: 
20.00: 
20.00: 
20.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.5. |  Ruotsi | 3–2 |  Valko-Venäjä | Minsk-Arena |  |
21.00: 
| 21.00 | (1–0, 1–2, 1–0)  | (1–0, 1–2, 1–0)  | (1–0, 1–2, 1–0)  | Yleisömäärä: 14 598 |  |
| 21.00 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 14 598 |  |
21.00: 
21.00: 
21.00: 
21.00: 
21.00: 
21.00:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.5. |  Venäjä | 3–1 |  Ruotsi | Minsk-Arena |  |
14.45: 
| 14.45 | (2-1, 1-0, 0-0)  | (2-1, 1-0, 0-0)  | (2-1, 1-0, 0-0)  | Yleisömäärä: 14521 |  |
| 14.45 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 14521 |  |
14.45: 
14.45: 
14.45: 
14.45: 
14.45: 
14.45: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24.5. |  Tšekki | 0–3 |  Suomi | Minsk-Arena |  |
18.45: 
| 18.45 | (0–1, 0–1, 0–1)  | (0–1, 0–1, 0–1)  | (0–1, 0–1, 0–1)  | Yleisömäärä: 14 378  Tuomarit:  Brüggemann    Bulanov    Dahmen    Semjonov |  |
| 18.45 |   | IIHF:n raportti  0–1 0–2 0–3 |    8.57 – Lehterä (Hietanen, Kontiola) 31.02 – Immonen (Kontiola, Karalahti) yv.  59.49 – Lehterä (Komarov, Immonen) tm. | Yleisömäärä: 14 378  Tuomarit:  Brüggemann    Bulanov    Dahmen    Semjonov |  |
| 18.45 |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 14 378  Tuomarit:  Brüggemann    Bulanov    Dahmen    Semjonov |  |
| 18.45 | 5 × 2 min = 10 min |  | 3 × 2 min = 6 min | Yleisömäärä: 14 378  Tuomarit:  Brüggemann    Bulanov    Dahmen    Semjonov |  |
| 18.45 |   | Maalivahdit |   | Yleisömäärä: 14 378  Tuomarit:  Brüggemann    Bulanov    Dahmen    Semjonov |  |
| 18.45 | Salák 11+5+7=23 (88,5 %), pois 58.36–59.49 |  | Rinne 6+7+7=20 (100 %) | Yleisömäärä: 14 378  Tuomarit:  Brüggemann    Bulanov    Dahmen    Semjonov |  |
18.45: 
18.45:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.5. |  Ruotsi | 3-0 |  Tšekki | Minsk-Arena |  |
16.30: 
| 16.30 | (2-0, 0-0, 1-0)  | (2-0, 0-0, 1-0)  | (2-0, 0-0, 1-0)  | Yleisömäärä: 14001 |  |
| 16.30 |  | IIHF:n raportti |      | Yleisömäärä: 14001 |  |
16.30: 
16.30: 
16.30: 
16.30: 
16.30: 
16.30:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.5. |  Venäjä | 5-2 |  Suomi | Minsk-Arena |  |

|  | (1-1, 2-1, 2-0)  | (1-1, 2-1, 2-0)  | (1-1, 2-1, 2-0)  | Yleisömäärä: 15 112  Tuomarit:    Lars Brüggemann   Keith Kaval |  |
|  |  yv. (D.Zaripov) S.Širokov − 10:45   (V.Šipatšov) A.Ovetškin − 27:34 yv2. (D.Zaripov) J.Malkin − 35:36 yv. (S.Širokov) D.Zaripov − 44:24 yv. (N.Kuljomin, A.Kutuzov) V.Tihonov − 55:53 | IIHF:n raportti 1-0 1-1 1-2 2-2 3-2 4-2 5-2 |   19:57 − I.Pakarinen (J.Lehterä) 26:51 − O.Palola (P.Jormakka, J.Lehterä) yv. | Yleisömäärä: 15 112  Tuomarit:    Lars Brüggemann   Keith Kaval |  |
|  |   | Jäähyt |   | Yleisömäärä: 15 112  Tuomarit:    Lars Brüggemann   Keith Kaval |  |
|  | 12 min |  | 28 min | Yleisömäärä: 15 112  Tuomarit:    Lars Brüggemann   Keith Kaval |  |
Tilastot > Pistepörssi

| Sija | Nimi | Maa | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Viktor Tihonov |  Venäjä | 10 | 8 | 8 | 16 |
| 2. | Danis Zaripov |  Venäjä | 10 | 3 | 10 | 13 |
| 3. | Sergei Plotnikov |  Venäjä | 10 | 6 | 6 | 12 |
| 4. | Jori Lehterä |  Suomi | 10 | 3 | 9 | 12 |
| 5. | Antoine Roussel |  Ranska | 8 | 6 | 5 | 11 |
| 6. | Joakim Lindström |  Ruotsi | 9 | 5 | 6 | 11 |
| 7. | Michel Miklík |  Slovakia | 7 | 4 | 7 | 11 |
| 8. | Aleksandr Ovetškin |  Venäjä | 9 | 4 | 7 | 11 |
| 9. | Seth Jones |  Yhdysvallat | 8 | 2 | 9 | 11 |
| 10. | Johnny Gaudreau |  Yhdysvallat | 8 | 2 | 8 | 10 |
| 11. | Stéphane Da Costa |  Ranska | 8 | 6 | 3 | 9 |
| 11. | Joel Ward |  Kanada | 8 | 6 | 3 | 9 |
| 11. | Tyler Johnson |  Yhdysvallat | 8 | 6 | 3 | 9 |
| 14. | Petri Kontiola |  Suomi | 10 | 3 | 6 | 9 |
| 14. | Oscar Möller |  Ruotsi | 10 | 3 | 6 | 9 |
Lopputulokset

| --- | --- |
: Nousee sarjaporrasta ylemmäksi.
: Putoaa sarjaporrasta alemmaksi.
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Sergei Bobrovski
Paras puolustaja:  Seth Jones
Paras hyökkääjä:  Viktor Tihonov
Palkinnot > Median valitsema tähtikentällinen

Maalivahti:  Pekka Rinne
Puolustajat:  Seth Jones,  Anton Belov
Hyökkääjät:  Sergei Plotnikov,  Viktor Tihonov,  Antoine Roussel
Arvokkain pelaaja:  Pekka Rinne
Erotuomarit

Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF valitsi 16 päätuomaria ja 16 linjatuomaria kilpailuihin.
| --- | --- |
 Päätuomarit:  Lars Brüggemann   Vjatšeslav Bulanov   Igor Dremelj   Martin Frano   Roman Gofman   Antonin Jerabek   Keith Kaval   Mikael Nord   Konstantin Olenin   Steve Patafie   Daniel Piechaczek   Aleksi Rantala   Jyri Rönn   Maxim Sidorenko   Vladimir Sindler   Marcus Vinnerborg :  Linjatuomarit:  Chris Carlson   Paul Carnathan   Jimmu Dahmen   Ivan Dedioulia   Pierre Dehaen   Nicolas Fluri   Jon Kilian   Vit Lederer   Joep Leermakers   Masi Puolakka   Stanislav Raming   Andre Schrader   Anton Semjonov   Sakari Suominen   Miroslav Valach   Jesse Wilmot
Televisiointi Suomessa

Suomessa kisat televisioi MTV3, kisojen loppuottelua seurasi keskimäärin Suomessa 2,2 miljoonaa katsojaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen kisasivusto (englanniksi)
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2014 Minskin kaupungin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)  (minsk2014.com) (venäjäksi), (englanniksi)
Какой будет "Чижовка-Арена" – Millainen Tšižovka-areenasta tulee (Arkistoitu – Internet Archive) (tut.by) (venäjäksi)
Завершить строительство комплекса «Чижовка-Арена» в Минске планируется к концу 2012 года – Urheiluhalli Tšižovka-Arena tullaan rakentamaan vuonna 2012 (novostrojka.by) (venäjäksi)
Turnauksen tietosivu Valko-Venäjän valtion sivuilla (englanniksi)
http://hockeyarchive.info/en/t/97/2014-ice-hockey-world-championship/
Leijonat.fi − Team Finland Media Guide 2014
Vuoden 2014 kansainvälinen jääkiekko
| --- | --- |
Miehet:  Olympiaturnaus  MM-kisat  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
Naiset:  Olympiaturnaus  1. divisioona  2. divisioona  2. divisioonan karsinnat 
U20:  MM-kisat  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
U18 naiset:  MM-kisat  1. divisioona  1. divisioonan karsinnat 
U18:  MM-kisat  1. divisioona  2. divisioona  3. divisioona 
| n k Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
1920–1939: 1920 1924 1928 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939
1940–1959: 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959
1960–1979: 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979
1980–1999: 1981 1982 1983 1985 1986 1987 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999
2000–2019: 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019
2020–2029: 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028
Huomioitavaa: Vuosina 1920–1928 maailmanmestaruuskilpailuja järjestettiin vain olympiaturnausten yhteydessä.  Vuosina 1932–1968 olympiaturnauksissa ratkaistiin myös kyseisen vuoden maailmanmestaruus. Vuosina 1940–1946 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu 2. maailmansodan vuoksi. Vuodesta 1972 lähtien olympiaturnauksilla ei ole ollut maailmanmestaruuskilpailujen arvoa. Vuosina 1972–1976 olympiavuosina järjestettiin erilliset maailmanmestaruuskilpailut. Vuosina 1980–1988 olympiavuosina ei järjestetty erillisiä maailmanmestaruuskilpailuja. Vuodesta 1992 lähtien olympiavuosina on järjestetty erillinen maailmanmestaruusturnaus. Vuonna 2020 maailmanmestaruuskilpailuja ei pelattu koronaviruspandemian vuoksi.  
Tšekki–Italia
Yhdysvallat–Latvia
Gepardi

| Gepardi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Kissaeläimet Felidae
Alaheimo::  Kissat Felinae
Suku::  Acinonyx
Laji::  jubatus
Kaksiosainen nimi
 Acinonyx jubatus  (Schreber, 1775) 
 Gepardin levinneisyys. Myös Pohjois-Iranissa elää pieni populaatio.
Alalajit
 4 alalajia, katso teksti 
Katso myös
   Gepardi Wikispeciesissä   Gepardi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Gepardi (Acinonyx jubatus) on sirorakenteinen kissaeläin ja maailman nopein maanisäkäs, joka juoksee yli 90 km/h. Gepardi elää Afrikassa uhanalaisena ja Aasiassa erittäin uhanalaisena. Suvun nimi Acinonyx juontuu kreikan kielestä ja viittaa kynsien liikkumattomuuteen. Lajinimi jubatus taas on latinaa ja tarkoittaa 'harjaista', viitaten gepardin pentujen pieniin harjoihin. Muun muassa suomen kielen gepardia merkitsevä sana periytyy keskiajan latinan termistä gattus pardus (”kissaleopardi”).
Ulkonäkö ja koko

Gepardin ruumiin pituus on 110–160 senttiä ja hännän pituus 60–80 senttiä. Säkäkorkeus on 67–94 senttiä. Gepardi painaa 45–65 kiloa. Gepardi on harvoja kissaeläinlajeja kalastajakissan ohella, jotka eivät kykene vetämään kynsiään kokonaan sisään (alle kymmenviikkoiset pennut tosin pystyvät siihen). Taakse vedettynäkin osa kynnestä jää näkyville, mikä auttaa eläintä kiihdyttämisessä ja tunnetusti vauhdikkaan juoksunsa ohjailussa. Samasta syystä gepardin polkuanturat ovat muista kissaeläimistä poiketen kovat ja uurteiset. Gepardin ruumiinosat soveltuvat suuren nopeuden saavuttamiseen. Pitkä häntä pitää yllä tasapainoa juoksussa. Juostessa gepardin selkä liikkuu kuin jousi. Myös sydän, keuhkot, maksa ja jopa sieraimet ovat hyvin suuret; niiden avulla hapen saanti ja hyväksikäyttö on mahdollisimman tehokasta. Koska gepardi metsästää päivällä, sen viiksikarvat ovat lyhyemmät kuin yöllä metsästävillä kissaeläimillä.
Eteläisessä Afrikassa tavattavaa poikkeuksellisen tummaa, niin kutsuttua kuningasgepardia pidettiin aiemmin omana lajinaan Acinonyx rex. Sen selän täplät ovat yhtyneet läikikkäiksi juoviksi. Jotkut arvelivat että se olisi leopardin ja gepardin jälkeläinen, hybridi. Sittemmin 1980-luvun alussa on todettu sen olevan vain geneettinen värimuunnelma. Tämän värimuunoksen esiintyminen painottuu pensaikkoisemmille seuduille.
Elintavat

Gepardi on suhteellisen sosiaalinen päiväeläin. Urosten muodostamat ryhmät ovat melko yleisiä. Emon jätettyä pentunsa, pennut pysyvät yhdessä vielä puolisen vuotta, sisarukset voivat pysyä yhdessä pitempäänkin. Naaras tulee sukukypsäksi kaksivuotiaana. Gepardien pentueet ovat kissaeläinten mittapuulla poikkeuksellisen suuria-5 tai jopa 6 pentua eivät ole epätavallisia. Tämä johtuu siitä, että hyeenat ja leijonat tappavat usein gepardinpentuja, niin että vain alle 5% pennuista selviää itsenäistymiseen asti.Pentujen ulkonäkö on aluksi selvästi erilainen kuin aikuisten: niiden alapuoli on täplätön ja melkein musta, ja yläpuolta peitää valkoinen pitkistä karvoista muodostuva "viitta". Alapuoli vaalenee ja täplät ilmestyvät ennen kahden kuukauden ikää, mutta valkoisen viitan jäänteitä on usein vielä vuoden ikäisillä eläimillä.
Gepardit saalistavat yleensä pieni- ja keskikokoisia sorkkaeläimiä kuten gaselleja, mutta ryhminä saalistavat urokset voivat toisinaan kaataa jopa gnuantilooppeja. Gepardi ei saalista vaanimalla, vaan luottaa nopeuteensa. Se hyökkää saaliinsa kimppuun yleensä noin 50 metrin etäisyydeltä ja kiihdyttää todella nopeasti tehden jopa 9 metrin pituisia loikkia. Takaa-ajon päätteeksi gepardi kaataa saaliinsa kumoon tarttumalla siihen etujalan sisimmän varpaan kynnellä (joka ei kosketa maata ja on siten muista kynsistä poiketen terävä ja tarttumiseen hyvin sopiva) tai läimäyttämällä sitä tassullaan takapuoleen. Tämän jälkeen se tarttuu saalistaan kurkusta ennen kuin tämä ehtii nousta ja tappaa sen. Nopean hyökkäyksensä jäljiltä se on kuitenkin usein hyvin hengästynyt, eikä pysty nauttimaan mahdollista saalistaan heti. Kun sen hengitys on tasaantunut, gepardin on nopeasti hotkittava saaliinsa ennen muiden petojen ilmaantumista. Juuri minimoidakseen kohtaamisia vahvempien petojen kanssa gepardi metsästääkin päiväsaikaan, jolloin leijonat ja hyeenat ovat yleensä vähemmän aktiivisia (tosin Saharan vuorilla elävät gepardit, joilla ei juuri ole kilpailijoita karussa elinympäristössään, metsästävät usein öisin, jolloin on viileämpää).
Gepardi on huomattavasti vähemmän aggressiivinen kesytettäessä kuin muut isot kissaeläimet, joten sen pentuja myydään usein maailmalla laittomasti kotieläimiksi. Sitä on myös antiikin ajoista lähtien käytetty metsästyseläimenä.Esimerkiksi suurmoguli Akbar Suurella oli yli 3000 metsästysgepardia elämänsä aikana, joista vain yksi pari sai poikasia.
Joissakin eläintarhoissa gepardeja kasvatetaan yhdessä koirien kanssa. Koirat, jotka ovat tottuneet olemaan tekemisissä ihmisten kanssa, rauhoittavat gepardeja omalla esimerkillään.
Levinneisyys ja kanta

Gepardin kaikki alalajit ovat uhanalaisia. Gepardikanta on hupenemassa elinympäristön muutosten, saaliseläinten vähenemisen sekä lajia heikentävän sisäsiittoisuuden vuoksi. Aasiassa elää nykyisin alle 60 gepardia. Afrikassa kannan koko on noin 7 100 yksilöä, joista puolet levittäytyvät kuuden eteläisen Afrikan maahan eläen yhdessä populaatiossa. Gepardi on rauhoitettu Namibiassa. Monet yksilöt oleskelevat maatalousalueilla aiheuttaen vahinkoa karjalle, minkä vuoksi niitä pyydetään ja muutoin surmataan. 1990-luvun alussa perustettiin afrikkalaisen gepardin ja sen elinympäristön suojeluun keskittyvä järjestö Cheetah Conservation Fund. Vuonna 2001 Iranissa käynnistettiin ohjelma aasialaisen gepardin pelastamiseksi. Vuonna 2022 gepardeja päätettiin palauttaa luontoon Intiassa. Gepardit hankittiin Etelä-Afrikasta ja Namibiasta. Aikaisemmin Intiassa esiintyneen aasiangepardin kantoja pidettiin liian pienenä ja sisäsiittoisena palautuksiin luontoon.
Nopeus

Gepardia pidetään eläinkunnan nopeimpana juoksijana, mutta se voi pitää huippuvauhtia yllä vain muutaman sadan metrin matkan.
Gepardin huippunopeudeksi on ilmoitettu 114 km/h 650 metrin matkalla. Lähtiessään juoksuun se saavuttaa kahdessa sekunnissa 72 km/h:n nopeuden. Myöhemmin nopeudeksi on ilmoitettu noin 90 km/h, ja joidenkin lähteiden mukaan huippunopeus olisi noin 50 – 80 km/h. Englannissa on järjestetty vinttikoirien ja gepardien juoksukilpailuja, jotka gepardi on voittanut. Gepardin nopeudeksi saatiin mitattua 72 km/h, koska gepardi ei ollut kiinnostunut juoksemaan itseään väsyksiin.
Vuonna 2013 Naturessa julkaistussa tutkimuksessa gepardien liikkumista seurattiin luonnollisissa oloissa radiopantojen avulla. Suurin mitattu nopeus oli 95 km/h.
Alalajit

Gepardi on eri aikoina jaettu 2–6 alalajiin. Geneettisesti gepardi voidaan jakaa neljään alalajiin, mutta koska ne ovat eronneet toisistaan hyvin myöhään, voisi niiden jakaminen kahdeksi tai ei yhdeksikään alalajiksi olla oikeellisempaa.
Acinonyx jubatus jubatus (afrikangepardi) – Etelä- ja Itä-Afrikka.
Acinonyx jubatus hecki – Länsi- ja Pohjois-Afrikka.
Acinonyx jubatus soemmeringii – Koillis-Afrikka
Acinonyx jubatus venaticus (aasiangepardi) – Iran. Aikaisemmin myös Intia ja koko Lounais-Aasia.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Gepardi (Acinonyx jubatus)
Cheetahspot.com (englanniksi)
ITIS: Acinonyx jubatus (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Acinonyx jubatus, the Cheetah (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Acinonyx jubatus:  Wikidata: Q23907  Wikispecies: Acinonyx jubatus  ADW: Acinonyx_jubatus  BOLD: 28645  CoL: 9BTZ  CMS: acinonyx-jubatus  ECOS: 5719  EoL: 328680  EPPO: AKNOJU  EUNIS: 17289  GBIF: 2435270  iNaturalist: 41955  IRMNG: 10856341  ITIS: 183813  IUCN: 219  MDD: 1005979  MSW: 14000006  NCBI: 32536  Observation.org: 79435  Open Tree of Life: 752759  Paleobiology Database: 224065  Paleobiology Database: 224065  Species+: 8935  TSA: 1068  Xeno-canto: Acinonyx-jubatus 
Felis jubata:  Wikidata: Q122360017  GBIF: 8063662  ZooBank: 13239EE0-539C-4DCD-BD03-C1F19B969E5B 
"Kuningasgepardiksi" kutsuttu gepardin värimuoto.
Gepardi on maaeläinten nopeusennätysten haltija.
Jakuutin kieli

| Jakuutti |
| --- | --- |
 Jakuutin ja dolgaanin kielten puhuma-alueet (jakuutin puhuma-alue sinisellä).
Oma nimi:  саха тыла, saha tyla
Muu nimi:  saha
Tiedot
Alue:   Saha, Evenkia
Virallinen kieli:   Venäjä –  Saha
Puhujia:  444 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  kyrillinen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  turkkilaiset kielet
Kieliryhmä:  pohjoisturkkilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  sah
ISO 639-3:  sah
 Ohje 
Puhuttua jakuuttia
Jakuutin kieli (jakuutiksi саха тыла, saha tyla) on jakuuttien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Sahan tasavallassa Venäjällä.
Levinneisyys ja puhujamäärä

Jakuutin kieltä puhutaan lähinnä Sahan tasavallassa eli Jakutiassa ja sen lähialueilla: Krasnojarskin ja Habarovskin aluepiireissä sekä Magadanin, Irkutskin ja Amurin alueilla. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan jakuutin puhujia oli Venäjällä 391 300 henkeä, joista 380 300 Jakutiassa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan jakuuttia puhui 456 300 henkeä, joista 446 700 Jakutiassa. (lukuihin sisältyvät myös jakuuttia toisena tai vieraana kielenä puhuvat).
Vuonna 1989 Venäjän jakuuteista 94,0 % puhui jakuuttia äidinkielenään ja 1,3 % toisena kielenä. Vuonna 2002 93,2 % jakuuteista osasi jakuuttia (Jakutiassa 94,3 %). Jakuuttia puhuu myös huomattava osa evenkeistä, eveneistä ja jukagiireista sekä osa Jakutian vanhoista venäläisasukkaista.
Kansallisuudeltaan jakuuteista 87,4 % osaa venäjää (70,9 % vuonna 1989). Jakutian koko väestöstä 47,1 % osaa jakuuttia ja 93,3 % venäjää.
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 450 100 jakuutin puhujaa.
Historia ja murteet

Jakuutin kieli kuuluu turkkilaisten kielten itäisen haaran uiguurilais-oguzilaiseen ryhmään, jossa se muodostaa oman alaryhmänsä. Fonetiikaltaan, kieliopiltaan ja sanastoltaan se poikkeaa voimakkaasti muista turkkilaisista kielistä.
Jakuuttien esi-isiä ovat Keski-Aasian aroilta siirtyneet turkkilaisheimot, jotka asuivat pitkään Baikalin ympäristössä. Heidän kielensä muistutti läheisesti Orhon-kirjoituksien kieltä. 900–1000-luvuilla he alkoivat mongolien ahdistamina siirtyä Lenajokea pitkin pohjoiseen. Turkkilaiset ja mongolit asuivat pitkään yhdessä nykyisen Jakutskin seudulla. 1400–1500-lukujen vaihteeseen mennessä mongolit sulautuivat jakuutteihin jättäen heidän kieleensä paljon mongolikielten piirteitä. Kieleen vaikuttivat myös jakuutteihin varhaisessa vaiheessa sulautuneet tunguusikansat. Asutuksen laajentuessa 1600-luvun loppupuolelta lähtien syntyi murteita, joissa on havaittavissa voimakas evenkin ja eveenin substraattivaikutus.
Kielessa on kaksi murrevyöhykettä, a- ja o-murteet, jotka jakautuvat lukuisiin alue- ja paikallismurteisiin. Murteiden väliset erot ovat kuitenkin melko vähäisiä. Lähinnä niitä esiintyy ääntämisessä ja pohjoisosissa myös sanastossa.
Fonologia

Jakuutin kielessä on 20 konsonanttia ja 8 vokaalia.
Fonologia > Konsonantit

Soinnillisuus on erotettu taulukossa siten, että |-viivan vasemmalla puolella on soinniton ja oikealla puolella soinnillinen versio.
|  |  | Bilabiaali | Dentaali | Alveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m | n |  | ɲ | ŋ |  |
| Klusiili | Klusiili | p | b | t | d |  | c | ɟ | k | g  |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  |  | s |  | x | ɣ | h |
| Approksimantti | Tavallinen |  |  | l | j |  |  |
| Approksimantti | Nasaloitunut |  |  |  | ȷ̃ |  |  |
| Tremulantti | Tremulantti |  |  | ɾ |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

Kaikki vokaalit voivat esiintyä sekä pitkinä että lyhyinä.
|  | Etinen> Lavea | Etinen> Pyöreä | Takainen> Lavea | Takainen> Pyöreä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i | y | ɯ | u |
| Avoin | e | ø | a | o |
Lisäksi kielessä on neljä diftongia: [ɯa], [uo], [ie] ja [yø].
Lähde: