Siirtolaisuus Suomeen
Maahanmuuttoon suhtautuminen > Asenteet maahanmuuttoon

Vuonna 2007 tehdyssä kyselyssä suhtautuminen ulkomaalaisten työnhakijoiden vastaanottamiseen muuttui aiempaa myönteisemmäksi. Noin 38 prosenttia suomalaisista halusi lisätä ja 26 prosenttia vähentää ulkomaalaisten työnhakijoiden vastaanottoa Suomeen. Runsas kolmasosa, 35 prosenttia oli sitä mieltä, että heitä pitää ottaa vastaan yhtä paljon kuin ennenkin. Vuonna 2008 tehdyssä kyselyssä noin puolet suomalaisista suhtautui vuonna 2008 maahanmuuton kasvuun kielteisesti. Vuonna 2010 suomalaisista 60 prosenttia kannatti maahanmuuttopolitiikan tiukentamista ja 41 prosenttia halusi Suomen avoimemmaksi työperäisille maahanmuuttajille.
Vuoden 2015 lopussa Helsingin Sanomien kyselyssä enemmistö suomalaisista oli sitä mieltä, että juuri turvapaikan saaneella tulisi olla alennettu sosiaaliturvan taso. 59 prosenttia suhtautui myönteisesti, jos turvapaikanhakijoiden määrä lisääntyisi omassa elinpiirissä. Vuonna 2016 suomalaisista 74 prosenttia oli Elinkeinoelämän valtuuskunnan Evan arvo- ja asennetutkimuksen mukaan sitä mieltä, että Suomen ja koko Euroopan unionin pitäisi harjoittaa nykyistä tiukempaa maahanmuuttopolitiikkaa. Vuoden 2017 elokuussa Iltalehden Taloustutkimuksella teettämän selvityksen mukaan enemmistö suomalaista vaati tiukempaa maahanmuuttopolitiikkaa ja 58 prosenttia kaipasi pakolais- ja maahanmuuttopolitiikkaan kovia keinoja, kuten viranomaisten toimivaltuuksien lisäämistä. Näin ajattelevien osuus on noussut selvästi vuoden 2017 huhtikuusta, jolloin Ylen teettämän tutkimuksen mukaan vain 40 prosenttia kannatti kovaa politiikkaa.
Vuonna 2020 91 prosenttia suomalaisista arvioi Taloustutkimuksen selvityksen mukaan, että rikoksista tuomittuja ulkomaalaisia pitäisi voida karkottaa maasta nykyistä helpommin. Vuoden 2022 lopussa Helsingin Sanomien kyselyn vastaajista 28 % oli osittain eri mieltä ja 18 % täysin eri mieltä väittämään, jonka mukaan "kaikkien, jotka haluavat tulla Suomeen asumaan ja tekemään työtä, on saatava tulla tänne". Verrattuna vuosien 2006, 2011 ja 2017 kyselyihin kielteisesti väittämään suhtautuvien määrä oli palannut vuoden 2006 tasolle. Tuolloin 29 % oli osittain eri mieltä ja 20 % täysin eri mieltä väittämän kanssa. Keväällä 2023 Elinkeinoelämän valtuuskunnan EVA:n kyselytutkimuksen mukaan enemminstö kantansa ilmoittaneista suomalaisista oli sitä mieltä, että puheet maahanmuuton hyödyistä ovat katteettomia, koska osaajien sijaan Suomeen saapuu vain matalasti koulutettuja ihmisiä. Yli puolet kaikista kyselyyn osallistuneista ilmaisi, että maahanmuuttajista liian iso osa oli pakolaisia. Puolet taas kertoi haluansa Suomen ja koko Euroopan unionin tiukentavan maahanmuuttopolitiikkaansa. Enemmistö vastaajista koki, että julkinen keskustelu maahanmuutosta ei ollut riittävän suoraa ja avointa. 60 prosenttia oli samaa mieltä väitteen kanssa, jonka mukaan Suomessa käytävä keskustelu ei tuo riittävän avoimesti esille maahanmuuton ongelmia.
Kun Maaseudun tulevaisuus teetti mielipidekyselyn vuoden 2023 alussa, 42 prosenttia siihen vastanneista suhtautui kielteisesti siihen, että seuraavan hallituksen tulisi helpottaa maahanmuuttoa. 36 prosenttia katsoi, että maan maahanmuuttoa olisi syytä helpottaa. Kyselyssä ei määritelty, olisiko kyseessä työperäinen vai esimerkiksi pakolaisuuteen ja turvapaikanhakuun liittyvä siirtolaisuus. Kesällä 2023 Kunnallisalan kehittämissäätiö KAKS:n teettämän tutkimuksen mukaan eri tavoin maahan tulleista suomalaiset suhtautuivat kielteisimmin pakolaisiin ja turvapaikanhakijoihin. Tuolloin noin 40 prosentti vastaajista oli halukas supistamaan pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrää kotiseudultaan. Vain 24 % halusi heitä lisää Suomeen. Neljännes vastaajista olisi halukas vähentämään Euroopan unionin ulkopuolelta tulevien työntekijöiden määrää tuolloisista määristä. Kolmannes piti vallitsevaa tilannetta sopivana. 39 % halusi tällaisia maahanmuuttajia lisää Suomeen.
2020-luvun puoliväliä lähestyttäessä asenteet maahanmuutosta ovat koventuneet niin Suomessa kuin Euroopan unionissakin.