stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jasmiiniriisi

Riisijyviä.
Jasmiiniriisi eli thairiisi (thaiksi ข้าวหอมมะลิ, kao hom mali) on miedon aromaattinen riisi, joka on alkuperältään thaimaalainen. Se on pitkäjyväistä ja takertuvaa riisiä, joten sitä on helppo syödä syömäpuikoilla. Sitä käytetään erityisesti Kiinassa, Thaimaassa ja Vietnamissa etenkin juhlapäivien ruokana. Se sopii paistoksiin, wokkeihin ja jälkiruokiin. Jasmiiniriisi on jokus valkoista riisiä. Jasmiiniriisi voi olla myös ruskeaa riisiä eli tummaa riisiä.
Itävalta talviolympialaisissa 2018

Itävalta osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 105 urheilijaa, jotka kilpailivat 12 urheilumuodossa. Urheilijoista miehiä oli 65 ja naisia 40. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi alppihiihtäjä Anna Veith ja päättäjäisissä ohjaskelkkailija Madeleine Egle.
Mitalistit

| Mitali | Nimi | Urheilumuoto | Laji | Päiväys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 Kultaa | Hirscher, MarcelMarcel Hirscher | Alppihiihto | Miesten suurpujottelu | 18. helmikuuta |
| 1 Kultaa | Mayer, MatthiasMatthias Mayer | Alppihiihto | Miesten supersuurpujottelu | 16. helmikuuta |
| 1 Kultaa | Hirscher, MarcelMarcel Hirscher | Alppihiihto | Miesten alppiyhdistetty | 13. helmikuuta |
| 1 Kultaa | Gasser, AnnaAnna Gasser | Lumilautailu | Naisten big air | 22. helmikuuta |
| 1 Kultaa | Gleirscher, DavidDavid Gleirscher | Ohjaskelkkailu | Miesten kilpailu | 11. helmikuuta |
| 2 Hopeaa | Veith, AnnaAnna Veith | Alppihiihto | Naisten supersuurpujottelu | 17. helmikuuta |
| 2 Hopeaa | Brunner, StephanieStephanie Brunner   Manuel Feller   Katharina Gallhuber   Katharina Liensberger  Michael Matt   Marco Schwarz | Alppihiihto | Joukkuekilpailu | 24. helmikuuta |
| 2 Hopeaa | Penz, PeterPeter Penz   Fischler, GeorgGeorg Fischler | Ohjaskelkkailu | Parikilpailu | 14. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Matt, MichaelMichael Matt | Alppihiihto | Miesten pujottelu | 22. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Gallhuber, KatharinaKatharina Gallhuber | Alppihiihto | Naisten pujottelu | 16. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Landertinger, DominikDominik Landertinger | Ampumahiihto | Miesten normaalimatka | 15. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Egle, MadeleineMadeleine Egle   Gleirscher, DavidDavid Gleirscher   Penz, PeterPeter Penz   Fischler, GeorgGeorg Fischler | Ohjaskelkkailu | Joukkuekilpailu | 15. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Klapfer, LukasLukas Klapfer | Yhdistetty | Normaalimäki / 10 km | 14. helmikuuta |
| 3 Pronssia | Denifl, WilhelmWilhelm Denifl   Klapfer, LukasLukas Klapfer   Gruber, BernhardBernhard Gruber   Seidl, MarioMario Seidl | Yhdistetty | Joukkuekilpailu | 22. helmikuuta |
Jauhoiset kiinteämaltoiset perunat

keitettävyyden mukaan
Kiinteämaltoiset perunat
Jauhoiset kiinteämaltoiset perunat
Yleisperunat
Jauhoiset yleisperunat
Jauhoiset perunat
tuleentumisen mukaan
Varhaisperunat
Kevätperunat
Melko varhaiset perunat
Kesäperunat
Melko myöhäiset perunat
Syysperunat
Myöhäiset perunat
Talviperunat
käyttötarkoituksen mukaan
Ruokaperunat
Varhaisperunat
Muut ruokaperunat
Ruokateollisuusperunat
Tärkkelysperunat
valmistuksen mukaan
Salaattiperunat
Keittoperunat
Paistosperunat
Soseperunat
viljelytavan mukaan
Tavanomaisesti viljellyt perunat
luomuperunat
Osa artikkelisarjaa
Jauhoiset kiinteämaltoiset perunat ovat kiinteämaltoisten ja jauhoisten perunoiden väliin jäävä perunaluokka, joiden tärkkelyspitoisuus on yleensä suurempi kuin kiinteämaltoisten mutta vähäisempi kuin yleisperunoiden.
Suomessa jauhoisia kiinteämaltoisia perunoita ovat:
varhaisperuna Amazone, Agrico, Civa x Provita, tärkkelys 15,2
varhaisperuna Columbo, Swalöff Weibul, Matilda x , tärkkelys 13,5
aikainen kesä- ja syysperuna Velox, saksalainen, 2680/77 x 99/73, tärkkelys 14,0
Jarmo Laine

Jarmo ”Jere” Laine on suomalainen kapteeni evp ja kirjailija. Sotilasurallaan hän on työskennellyt muun muassa YK:n sotilastarkkailijana ja Naton rauhanturvaajana entisen Jugoslavian alueella 1995-1996. Hän jäi eläkkeelle Puolustusvoimista syksyllä 2008.
Tuotanto

Sarajevon panttivangit. Readme.fi, 2010
Naton vakooja. Readme.fi, 2010
Pako. Books on Demand, 2011
Sota 2016. Nordbooks, 2014
Al-Thar- Kosto, Nordbooks, 2017
Faitteri suurella sydämellä. Books on Demand, 2019
Jorge Luis Borges

| Jorge Luis Borges |
| --- | --- |
 Jorge Luis Borges 1951.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. elokuuta 1899 Buenos Aires, Argentiina
Kuollut: 14. kesäkuuta 1986 (86 vuotta) Geneve, Sveitsi
Kansalaisuus:  Argentiina
Ammatti:  kirjailija, runoilija, kirjallisuusarvostelija, kirjastonhoitaja
Kirjailija
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jorge Francisco Isidoro Luis Borges Acevedo ( kuuntele (ohje)) (24. elokuuta 1899 Buenos Aires, Argentiina – 14. kesäkuuta 1986 Geneve, Sveitsi[lähde? ]), joka lyhensi kirjailijana nimensä muotoon Jorge Luis Borges, oli Argentiinan kuuluisin nykykirjailija. Borgesia pidetään laajalti maagisen realismin yhtenä huippunimenäkenen mukaan?.
Borges oli ammatiltaan kirjastonhoitaja, mikä näkyy hänen teoksistaan: ne ovat täynnä viittauksia todellisiin ja keksittyihin lähdeteoksiin ja auktoriteetteihin, ja ne pohtivat usein älyllisiä, kirjallisuustieteellisiä tai filosofisia kysymyksiä kaunokirjallisessa muodossa. Borges oli novellikirjailija, jonka kertomusten raja esseeseen tai artikkeliin on usein häilyvä. Kirjailija esittää kysymyksiä ja käsittelee niitä monelta kannalta, mutta jättää vastaukset avoimiksi. Borgesin novelleissa on huumoria ja ironiaa. ”Tarinani on tarkoitettu, kuten Tuhannen ja yhden yön kertomukset, viihdyttämään tai liikuttamaan, eivät vakuuttamaan.”
Elämä

Borgesin isä oli argentiinalainen asianajaja ja psykologi, jolla oli juuria Espanjassa, Portugalissa ja Englannissa. Englannin kieltä Borges oppi jo lapsena ja perehtyi englanninkieliseen kirjallisuuteen. Pojan ollessa kouluikäinen perhe asui Sveitsissä ja lyhyen aikaa Espanjassa.
Euroopassa omaksumansa vaikutteet, muun muassa saksalaisten ekspressionistien ja espanjalaisten ultraistien taiteelliset näkemykset, hän koetti välittää kotimaansa kulttuurielämälle yhdessä muiden nuorten intellektuellien kanssa perustamansa Proa-kulttuurilehden välityksellä.[lähde? ]
Huolimatta maailmankansalaisen kulttuurisesta hienostuneisuudesta Borges paneutui 1920-luvun runotuotannossaan myös argentiinalaisuuteen, erityisesti Buenos Airesin ilmapiiriin, jota hän pyrki kuvaamaan muun muassa runoteoksessaan Fervor de Buenos Aires (’Buenos Airesin kiihko’). Häntä kiehtoi myös kotimaan kansankulttuuri kuten gauchot ja tango. Hän laati sanakirjan argentiinalaisesta alamaailman slangista, lunfardosta. Borges oli kiinnostunut alamaailman puukkomiesten uroteoista: eräissä hänen novelleistaan ovat aiheena katuväkivalta ja puukkomurhat.[lähde? ]
Borges toimi muun muassa englantilaisen kirjallisuuden professorina Buenos Airesin yliopistossa sekä kansalliskirjaston johtajana. Elämänsä viimeiset vuosikymmenet hän oli sokea.
Argentiinan politiikassa Borges vieroksui Juan Perónia, jota hän piti fasistisena diktaattorina. Siksi Perónia seurannut sotilasjuntta sai Borgesin kannatuksen, koska monien muiden argentiinalaisten tapaan hän oli aluksi taipuvainen pitämään sitä epäpoliittisena toimitusministeristönä, joka panisi maan asiat kuntoon ja valmistelisi siirtymän Perónin jälkeiseen demokratiaan. Odotukset kuitenkin osoittautuivat erheellisiksi, koska juntta syyllistyi marxilaisen sissiliikkeen tukahduttamisen varjolla verisiin vainoihin, jotka käänsivät maailman sitä vastaan. Borgesin äänekäs tuki juntalle pilasi hänen maineensa eurooppalaisten intellektuellien keskuudessa, ja on arveltu sen vieneen häneltä mahdollisuudet Nobelin palkintoon.
Tuotanto

Borgesin tuotanto käsittää novellien, esseiden ja kirjallisuusarvostelujen lisäksi huomattavan määrän runoutta. Sokeudella oli merkittävä vaikutus hänen myöhempien novelliensa maailman muotoutumiseen. Peilien tiedetään aina herättäneen Borgesissa lapsuuteen palautuvia irrationaalisia pelontunteita, ja peilit ovatkin hänen teoksissaan pelottavia, mystisiä taikakaluja, joiden pelkkä läsnäolo luo salaperäistä tunnelmaa.[lähde? ]
Borgesin tunnetuimmat tarinat käsittelevät aikaa, äärettömyyttä, labyrinttejä, todellisuutta ja identiteettikysymyksiä. Borgesin kuuluisin novelli on ehkä ”Tlön, Uqbar, Orbis Tertius” (1940), jossa salaperäisen mielikuvitusmaailman, Tlönin, oloja kuvaava tietosanakirja muuttaa maailman, kun ihmiset eivät enää innostu todellisuudesta, vaan haluavat muuttaa maailman uudeksi Tlöniksi. Novellia on pidetty allegoriana sekä ontologisesta idealismista että kirjoitusajankohdan totalitaarisista aatteista, jotka pyrkivät muuttamaan todellisuuden omaksi kuvakseen ja saivat kannatusta olemalla sisäisesti johdonmukaisempia kuin todellisuus – aivan kuten Tlönin maailma seuraa omaa ankaraa logiikkaansa, johon verrattuna elämä ja maailma vaikuttavat kovin kaoottisilta.[lähde? ]
Borges kirjoitti kuitenkin myös hyvin konkreettiseen argentiinalaiseen miljööseen sijoittuvia lähinnä salapoliisitarinan veroisia novelleja: kuuluisa esimerkki on ”Emma Zunz”, jossa päähenkilö, nuori tyttö, surmaa isänsä elämän tuhonneen miehen, mutta lavastaa murhan huolella itsepuolustukseksi raiskaajaa vastaan. Emma Zunz on saksalaissyntyisen siirtolaisen tytär; hänen murhaamansa mies on juutalainen. Tässä, kuten myös novellissa ”Etelä”, korostuu argentiinalaisuus erilaisten maahanmuuttajaryhmien ja kansallisuuksien yhteensulautumana: toisin kuin useimmat muut eteläamerikkalaiset maat, Argentiina ei ole intiaani- ja mestitsivaltio, vaan eurooppalaisen, erityisesti italialaisen ja saksalaisen, maahanmuuton leimaama maa.[lähde? ]
Suomennetut teokset > Kirjat

Haarautuvien polkujen puutarha. Esseitä, juttuja, tarinoita.  (Suomentanut ja valinnut Matti Rossi)  Helsinki:  WSOY, 1969.
Peilin edessä ja takana. Runoja vuosilta 1923–1985.  (Suomentanut Pentti Saaritsa)  Helsinki:  WSOY, 1998.  ISBN 951-0-23006-5.
Hiekkakirja.  ((El informe de Brodie, 1970; El libro de arena, 1975.) Suomentanut Pentti Saaritsa)  Helsinki:  WSOY, 2003.  ISBN 951-0-27802-5.
Kuvitteellisten olentojen kirja.  ((Manual de zoología fantástica, 1957; laajennettu laitos El libro de los seres imaginarios, 1969.) Suomentanut Sari Selander)  Helsinki:  Teos, 2009.  ISBN 978-951-851-231-1.
Omaelämäkerta 1899–1970.  ((Autobiographical Essay, 1970.) Suomentanut Pentti Saaritsa)  Rajamäki:  Aviador, 2018.  ISBN 978-952-7063-60-6.
Seitsemän iltaa.  ((Siete noches, 1980.) Suomentanut Pentti Saaritsa)  Rajamäki:  Aviador, 2020.  ISBN 978-952-7347-25-6.
Viisi aihetta.  ((Borges oral, 1979.) Suomentanut Pentti Saaritsa)  Rajamäki:  Aviador, 2021.  ISBN 978-952-381-015-0.
Kertomukset.  (Suomentanut Anu Partanen)  Helsinki:  Teos, 2023.  ISBN 978-951-851-835-1.
Suomennetut teokset > Muita suomennoksia

”Tlön, Uqbar, Orbis Tertius” (1940). ”Kuubalainen serenadi. Hän lauloi vain boleroja”. Teoksessa Kolmas maailma. Uutta proosaa espanjankielisestä Amerikasta.  (Toimittanut ja suomentanut Matti Rossi)  Helsinki:  Tammi, 1966.
”Etelä” (1944). Teoksessa Fantastisia kertomuksia. Antologia.  (Toimittaneet Sulamit ja Erkki Reenpää)  Helsinki:  Otava, 1969.
”Ympyrämäiset rauniot” (1940). Portti 2/1992.
”Kuolematon” (1949). Portti 3/1992.
”Toinen kuolema” (1974). Portti 4/1992.
”Golem” (runo, 1958). Suomentanut Leevi Lehto. Niin & näin 4/2005. Verkkoversio. (PDF)
Kirjallisuutta

Quian Quiroga, Rodrigo: Borges and Memory. Encounters with the Human Brain.  (Translated by Juan Pablo Fernández)  Cambridge, Massachusetts:  The MIT Press, 2012.  ISBN 978-0-262-01821-0.  (englanniksi)
Salin, Petri: Hajamietteitä Borgesin kaunokirjallisesta tuotannosta. Portti 2/1992.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jorge Luis Borges Wikimedia Commonsissa
Internetaleph. Borges-aiheinen sivusto, Internet Archive. (englanniksi)
Jorge Luis Borges vuonna 1967.
Jarmo Laivoranta

Jarmo Laivoranta joulukuussa 2011.
Jarmo Juhani Laivoranta (s. 16. maaliskuuta 1943 Lokalahti) on keskustalainen poliitikko Varsinais-Suomesta. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1991–1995.
Laivoranta oli kunnanvaltuutettu Lokalahdella vuosina 1969–1970 ja Maskussa 1977–2004. Maskussa hän oli valtuuston puheenjohtaja 1991–2000 ja hallituksen puheenjohtaja 1985–1988. Vuonna 2004 Laivoranta jätti Maskun kunnallispolitiikan ja muutti Turkuun. Hänet valittiin Turun kaupunginvaltuustoon vuoden 2008 kunnallisvaaleissa. Hän on ehdolla myös vuoden 2017 vaaleissa.
Ammatiltaan Laivoranta on yrittäjä ja rakennustoimisto Lainio & Laivoranta Oy:n hallituksen puheenjohtaja.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
.aspx Jarmo Laivoranta Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Jacques Daret

Kolmen tietäjän vierailu. Jacques Daret, 1434–1435.
Jacques Daret (n. 1404 – n. 1470) oli flaamilainen taidemaalari renessanssin aikakaudella. Daret syntyi Tournaissa, nykyisessa Belgiassa, ja vietti siellä lähes koko elämänsä. Hän oli 15 vuotta oppilaana Robert Campinin studiossa, samaan aikaan kuin Rogelet de la Pature (jonka tutkijat arvelevat olleen Rogier van der Weyden). Myöhemmin hänestä tuli itsenäinen mestari ja Burgundin hovin suosikki. Jean de Clercq, St. Vaartin luostarin apotti oli hänen suosijansa 20 vuoden ajan.
Vaikka Jean de Clercqin tilikirjoissa on useita mainintoja Daret'n teoksista, on vain neljä paneelia hänen de Clerqille 1433–1435 maalaamastaan alttaritaulusta "Neitsyen alttaritaulu" säilynyt nykypäivään. Nämä maalaukset muistuttavat tyyliltään tuntemattoman Flémallen mestarin teoksia, ja tästä syystä useimmat tutkijat pitävät Robert Campinia, Daret'n opettajaa Flémallen mestarina.
Aiheesta muualla

Jacques Daret'n töitä
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Itävalta olympialaisissa

Itävalta on osallistunut kaikkiin nykyaikaisiin olympialaisiin lukuun ottamatta Antwerpenin kisoja 1920, joihin se ei saanut osallistua johtuen roolistaan ensimmäisessä maailmansodassa. Itävalta on saavuttanut yhteensä 77 kulta-, 111 hopea- ja 116 pronssimitalia. Talviolympialaisissa maa on voittanut 59 kultamitalia ja yhteensä 218 mitalia sijoittuen talvikisojen mitalitaulukossa kuudenneksi. Kesäkisoissa Itävalta on saanut 18 kultamitalia ja yhteensä 86 mitalia. Itävallan Innsbruckissa on järjestetty talviolympialaiset kaksi kertaa, 1964 ja 1976.
Itävalta sai kaksi kultamitalia heti ensimmäisissä olympiakisoissa Ateenassa 1896, jossa Adolf Schmal voitti kultaa pyöräilyn 12 tunnin ajossa ja Paul Neumann 400 metrin vapaauinnissa. Kesäolympialaisissa maa on menestynyt parhaiten Berliinissä 1936, jossa se sai neljä kulta-, kuusi hopea- ja kolme pronssimitalia. Kolme itävaltalaisurheilijaa on saanut kesäolympialaisissa kolme mitalia: pyöräilijä Adolf Schmal 1896, uimari Otto Wahle 1900 ja 1904 sekä miekkailija Ellen Müller-Preis 1932, 1936 ja 1948.
Talviolympialaisissa Itävalta on menestynyt parhaiten Torinossa 2006, jossa se sai yhdeksän kultaa, seitsemän hopeaa ja seitsemän pronssia. Maan urheilijoista eniten mitaleita talviolympialaisissa on saavuttanut yhdistetyn hiihtäjä Felix Gottwald, yhteensä seitsemän Salt Lake Cityssä 2002, Torinossa 2006 ja Vancouverissa 2010. Neljä mitalia ovat saavuttaneet mäkihyppääjät Martin Höllwarth (1992 ja 1998), Thomas Morgenstern (2006–2014) ja Gregor Schlierenzauer (2010–2014), yhdistetyn hiihtäjä Mario Stecher (2002–2014) sekä alppihiihtäjät Stephan Eberharter (1998–2002), Hermann Maier (1998 ja 2006), Benjamin Raich (2002–2006) ja Marlies Schild (2006–2014).
Aiheesta muualla

Itävallan olympiakomitean sivusto (saksaksi)
Valtiot olympialaisissa
Jaslene Gonzalez

Jaslene Gonzalez
Jaslene Gonzalez (s. 29. toukokuuta 1986 Puerto Rico) on yhdysvaltalainen malli, joka voitti Huippumalli haussa -ohjelman kahdeksannen tuotantokauden.
Gonzalez on syntynyt Puerto Ricossa, mutta hän kasvoi Chicagossa. Hän oli tehnyt hieman mallin töitä jo ennen osallistumistaan Huippumalli haussa -ohjelmaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaslene Gonzalez Wikimedia Commonsissa
Jourdanton

Jourdantonin sijainti Yhdysvalloissa.
Atascosan oikeustalo Jourdantonissa
Jourdanton on kaupunki Atascosan piirikunnassa Texasissa Yhdysvalloissa, noin 30 kilometriä San Antoniosta etelään. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan siellä asui 3 871 asukasta.
Maantiede ja ilmasto

Jourdanton on kokonaisuudessaan kuin pieni villin lännen kylä keskellä Texasin kuivuutta. Ilmasto on kuuma ja kuiva: kesäisin lämpötila hipoo neljääkymmentä astetta ja talvisin pakkasen puolelle päästään tuskin koskaan. Kesät ovat todella pitkiä ja talvet lyhyitä. Meksikon rajalle ja lähimpään merenrantaan, Meksikonlahteen, Jourdantonista on molempiin noin 200 kilometriä. Lähin kaupunki Pleasanton sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä.[lähde? ]
Väestö

Jourdantonin väestö on kirjavaa. Kaupungissa elää paljon alkuperäisasukkaita sekä sukujuuriltaan Meksikosta kotoisin olevia henkilöitä.[lähde? ]
Palvelut

Jourdantonissa on oma koulu, lukio, kirkkoja, oikeustalo, pankki ja urheilustadion. Kaupungista löytyy myös pieni motelli. Jourdantonin ja Pleasantonin välillä menevän tien varrelta löytyy hyväkuntoinen Holiday Inn -hotelli. Jourdantonista löytyy myös muutamia pikaruokaravintoloita ja lähietäisyydeltä löytyy myös esimerkiksi uima-altaita, kaupunginpuisto, urheilukenttiä, keilahalli ja elokuvateatteri.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jourdanton Wikimedia Commonsissa
http://www.jourdantonisd.net/
Itävalta kesäolympialaisissa 1896

Itävalta osallistui Ateenan olympialaisiin 1896 kolmen urheilijan joukkueella. Itävalta voitti olympialaisissa kaksi kultaa, yhden hopean ja kaksi pronssia, jolla sijoittui mitalitaulukossa seitsemänneksi. Mitaleista kolme voitti Adolf Schmal.
Joukkue > Pyöräily

| Urheilija | Laji | Aika | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Adolf Schmal | Aika-ajo | 26.0 |  Pronssia |
| Adolf Schmal | 10 km | Ei tiedossa |  Pronssia |
| Adolf Schmal | 100 km | DNF | - |
| Adolf Schmal | 12 tunnin ajo | 314,997 km |  Kultaa |
Joukkue > Miekkailu

| Urheilija | Laji | Voitot | Tappiot | Sijoitus |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adolf Schmal | Säilä | 26.0 | 1 | 3 | 4. |
Joukkue > Uinti

| Urheilija | Laji | Aika | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Otto Herschmann | 100 m vapaa | 1:22.8 |  Hopeaa |
| Paul Neumann | 500 m vapaa | 8:12.6 |  Kultaa |
| Paul Neumann | 1 200 metriä vapaa | DNF |  |
Jyväskylän suurajot 1973

|  Suomen ralli 1973 |
| --- | --- |
 8. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 1973. 
Ajankohta:  3. – 5. elokuuta 1973
Pituus:  43 erikoiskoetta, 517,20 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Timo Mäkinen    Henry Liddon  (Ford Motor Company)
Toinen:   Markku Alen    Juhani Toivonen  (MCS / Racing Team AAW)
Kolmas:   Leo Kinnunen    Atso Aho  (Oy Volvo-Auto Ab)
Suomen ralli 1973 (viralliselta nimeltään 24. Jyväskylän Suurajot tai 1000 Lakes Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kahdeksas kilpailu kaudella 1973. Kilpailu järjestettiin 3. – 5. elokuuta 1973.
Reitti

Rallin 43 erikoiskokeen yhteenlaskettu pituus oli 517,20 kilometriä, mikä on viidenneksi eniten Suomen MM-ralleista.
| Perjantai | Lauantai | Lauantai | Lauantai | Sunnuntai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylä–(Orivesi)*–(Virrat)*–Jyväskylä | Jyväskylä–(Orivesi)*–(Virrat)*–Jyväskylä | Jyväskylä | Jyväskylä–(Kuopio)*–(Mikkeli)™–Mäntyharju–Jyväskylä | Jyväskylä–(Kuopio)*–(Mikkeli)™–Mäntyharju–Jyväskylä |
| 20 EK:ta | 20 EK:ta | Tauko | 23 EK:ta | 23 EK:ta |
| 231,4 km |  |  | 285,5 km |  |
*=ei kokoomataukoa
Reitti oli jaettu kahteen lenkkiin: perjantain ja lauantain välisenä yönä länteen, lauantain ja sunnuntain välisenä yönä itään. Ensimmäisellä lenkillä mukana klassikkoerikoiskokeista oli esimerkiksi Laajavuori, Urria, Kuohu, Ehikki, Ouninpohja, Västilä, Palsa ja Humalamäki. Toisella lenkillä taas ajettiin Kuukanpää, Myhinpää, Kokkosenlahti ja Ruuhimäki.
Kilpailun tapahtumia

Pauli Toivonen keskeytti tekniseen vikaan jo EK4:llä Ehikissä. Per Eklundin Saabista irtosi kaasuvipu EK5 Ouninpohjassa "valkoisen talon hypyssä", mutta vika saatiin korjattua erikoisokokeen varrella. Eklundilta puhkesi vielä eturengas, minkä jälkeen vetonivel hajosi.
Leo Kinnusella oli jatkuvasti pieniä teknisiä murheita rallin alussa. Hän myös ajoi lievästi ulos EK10 Siikalahdella  ja sen jälkeen menetti kaksi minuuttia sumussa EK11 Ruokkeella. Simo Lampinen kaatoi autonsa EK19:llä Palsassa, mutta pääsi jatkamaan.
Markku Alen hyppäsi rajusti EK33 Kokkosenlahden maalissa ja auto sammui, mutta onneksi huolto oli suunnitelman vastaisesti paikalla ja vika saatiin korjattua. Auto sammui vielä seuraavallakin erikoiskokeella, mutta kartanlukija Juhani Toivonen sai vian korjattua.
EK35 Koivakkalan alkaessa Stig Blomqvist johti rallia 52 sekunnilla, kun moottori hajosi ja Blomqvist joutui keskeyttämään.
Hannu Mikkola oli viidentenä ennen viimeistä erikoiskoetta Ruuhimäkeä. Kartanlukija Erkki Rautanen loukkasi selkänsä isossa hypyssä, koska kartanlukijan istuin oli vakiomallinen. Rautanen joutui lähtemään sairaalaan viimeiseltä siirtymältä. Mikkola ajoi maaliin yksin ja hänen suorituksensa hylättiin.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Timo Mäkinen |  Henry Liddon | Ford Escort RS1600 | 4:53.50 | 0.0 |  |
| 2. |  Markku Alen |  Juhani Toivonen | Volvo 142 | 4:55.59 | +2.09 |  |
| 3. |  Leo Kinnunen |  Atso Aho | Porsche Carrera | 4:57.12 | +3.22 |  |
| 4. |  Simo Lampinen |  John Davenport | Saab 96 V4 | 4:59.28 | +5.38 |  |
| 5. |  Antti Ojanen |  Heikki Miikki | Opel Ascona | 5:03.30 | +9.40 |  |
| 6. |  Ulf Grönholm |  Henry Laine | Opel Ascona | 5:04.03 | +10:13 |  |
| 7. |  Tapio Rainio |  Erkki Nyman | Saab 96 V4 | 5:05.43 | +11.53 |  |
| 8. |  Achim Warmbold |  Jean Todt | Fiat 124 Abarth Rallye | 5:09.43 | +15.53 |  |
| 9. |  Pertti Lehtonen |  Ilkka Kivimäki | Saab 96 V4 | 5:11.26 | +17.36 |  |
| 10. |  Hannu Palin |  Jyrki Ahava | Opel Ascona | 5:11.36 | +17.46 |  |
Lähde:

Mäkinen voitti rallin 2-ryhmän autolla. 4-ryhmän nopein oli Leo Kinnunen. 1-ryhmän voitti Pertti Kärhä.
Markku Alenin kakkossija noteerattiin Motorsport Magazinessa seuraavasti:
"–– he pushed his heavy 142 right up to second place, a performance worthy of the highest praise. It isn’t often that we are given to speak highly of young drivers too soon in their sporting careers, but in Alen’s case an exception must be made. Given the right opportunities, he will go far."
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla (englanniksi)
Rallin maailmanmestaruussarjan Suomen rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024
Jan Šedivý

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jan Šedivý vuonna 2012. |  Jan Šedivý vuonna 2012. |  Jan Šedivý vuonna 2012. |  |
Maa:   Tšekki
Miesten suunnistus
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lausanne 2012 | viesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Jeseník 2016 | viesti |  |
Jan Šedivý (s. 7. elokuuta 1984 Praha) on tšekkiläinen suunnistuksen maailmanmestari. Hän on edustanut seuratasolla muun muassa ruotsalaista Stora Tuna OK:ta ja norjalaista Halden SK:ta
Šedivý juoksi toisen osuuden Tšekin viestijoukkueessa vuoden 2012 maailmanmestaruuskilpailuissa joukkueen yllättäen voittaessa ensimmäistä kertaa maan historiassa miesten viestin maailmanmestaruuden. Vuoden 2016 EM-kilpailuissa hän kuului pronssia saavuttaneeseen viestijoukkueeseen. Henkilökohtaisilla matkoilla Šedivý on parhaimmillaan sijoittunut MM-kilpailuissa yhdeksänneksi ja EM-kilpailuissa kuudenneksi. Nuorten MM-kilpailuissa hän saavutti viestihopeaa vuonna 2004.