stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oksana Verevka

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten uinti.MM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten uinti.MM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten uinti.MM-kilpailut (lyhyt rata)  | Maa:   Venäjä> Naisten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Hongkong 1999 | 100 metrin sekauinti |  |
|  Pronssia | Moskova 2002 | 200 metrin sekauinti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Sevilla 1997 | 200 metrin sekauinti |  |
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Hopeaa | Valencia 2000 | 200 metrin sekauinti |  |
|  Pronssia | Antwerpen 2001 | 100 metrin sekauinti |  |
Oksana Aleksandrovna Verevka (ven. Оксана Александровна Веревка, 22. marraskuuta 1977 Tšernihiv) on venäläinen entinen uimari ja Euroopan mestari. Hän voitti Sevillassa vuoden 1997 pitkän radan EM-kilpailuissa kultaa 200 metrin sekauinnissa. Uransa aikana hän voitti myös kaksi MM- ja EM-mitalia lyhyen radan kilpailuista. Uransa aikana hän osallistui sekä Sydneyn että Ateenan olympialaisiin ilman suurta menestystä.  Hän on 169 senttimetriä pitkä ja painoi aktiiviurallaan 60 kilogrammaa.
Otto Joachim

Otto Joachim C.Q. (13. lokakuuta 1910 – 30. heinäkuuta 2010) oli saksalaissyntyinen kanadalainen muusikko, viulisti ja elektronisen musiikin säveltäjä.
Joachim syntyi Düsseldorfissa ja opiskeli viulunsoittoa siellä ja Kölnissä. Hän jätti Saksan vuonna 1934 ja soitti sotavuosina Singaporessa ja Shanghaissa.
Joachim asettui vakituisesti Montréaliin vuonna 1949. Hänen tuotannossaan on vaikutteita aleatorisesta ja elektroakustisesta musiikista, ja hänestä tehtiin vuonna 1993 National Order of Quebecin ritari. Joachim kuoli sydämen vajaatoimintaan vuonna 2010.
Yhdystie 1251

Yhdystie 1251 on tie, joka kulkee Nummi-Pusulan Nummessa Lohjalla. Tien pituus on 650 metriä.
Tie alkaa vanhalta valtatieltä 1 (nyk. seututie 110) ja päättyy Riiantien risteyksen kohdalle, mistä tie jatkuu eteenpäin sekä Riiantielle kuljetessa seututienä 125. Tien osoitenimi on koko matkalla Oilaantie.
Yhdystie 1186

Yhdystie 1186 on entinen yhdystie, joka kulki Lohjalla valtatie 1:n liittymästä valtatie 25:n liittymään 28. tammikuuta 2009 saakka. Vuoteen 2005 saakka tie oli moottoriliikennetie ja tämän jälkeen moottoritie. Lohjanharjun ja Muurlan välisen moottoritien valmistuttua tiestä tuli osa valtatietä 1.
Olli Kauhanen

Olli  Kauhanen (s.  1948 Varkaus) on suomalainen kalastusaiheista kirjoittava eräkirjailija.
Kauhanen työskenteli kiinteistövälittäjänä, kunnes jäi vuonna 1990 vapaaksi kirjailijaksi.
Eräkirjojen ohella Kauhanen kirjoittaa myös ajankohtaisista asioista kolumneja mm. Warkauden Lehteen ja Perhokalastuslehteen.
Hän osallistuu aktiivisesti myös yhteiskunnalliseen keskusteluun monissa sähköisissä medioissa.
Teoksia

Kalajumalan kummipoika: tarinoita koskilta ja järviltä. WSOY 1989
Kuutamokojamo. WSOY 1992
Kuukkelin kutsu. WSOY 1994HÄN
Taimenen tanssi. WSOY 1996
Sudenhetken harjukset. WSOY 2000
Usvayö Nivalla. WSOY 2004
Nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestaruuskilpailut 2015

Nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestaruuskilpailut 2015 olivat järjestyksessään 59. nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin Berliinissä Saksassa 29. kesäkuuta – 5. heinäkuuta 2015. Menestynein maa oli isäntämaa Saksa, joka voitti kaksi kultaa. Sarjoja oli yhteensä 7: miehille ja naisille oli yksilö-, joukkue- ja viestikilpailut sekä sekaviesti. MM-kilpailut olivat samalla osa vuoden 2016 olympialaisten karsintoja.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Yksilö |  Pavlo Tymoštšenko |  Aleksander Lesun |  Andriy Fedechko |
| Joukkue |  Etelä-Korea   Lee Woo-jin   Jun Woong-tae   Jung Jin-hwa |  Venäjä   Maksim Kustov   Aleksander Lesun   Ilia Frolov |  Puola   Michal Gralewski   Jaroslaw Swiderski   Sebastian Stasiak |
| Viesti |  Saksa   Marvin Faly Dogue   Alexander Nobis |  Venäjä   Alexander Kukarin   Kirill Belyakov |  Puola   Szymon Staskiewicz   Jaroslaw Swiderski |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Yksilö |  Lena Schöneborn |  Chen Qian |  Yane Marques |
| Joukkue |  Puola   Anna Maliszewska   Aleksandra Skarzynska   Oktawia Nowacka |  Saksa   Annika Schleu   Lena Schöneborn   Janine Kohlmann |  Unkari   Sarolta Kovacs   Zsofia Foldhazi   Tamara Alekszejev |
| Viesti |  Kiina   Chen Qian   Liang Wanxia |  Liettua   Lina Batuleviciute   Ieva Serapinaite |  Puola   Aleksandra Skarzynska   Oktawia Nowacka |
Mitalistit > Seka

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Viesti |  Tšekki   Jan Kuf   Natalie Dianova |  Venäjä   Anna Burjak   Maksim Kustov |  Yhdysvallat   Nathan Schrimsher   Margaux Isaksen |
Ylänkökutoja

| Ylänkökutoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae
Suku::  Kutojat Ploceus
Laji::  baglafecht
Kaksiosainen nimi
 Ploceus baglafecht  (Daudin, 1802) 
Katso myös
   Ylänkökutoja Wikispeciesissä   Ylänkökutoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ylänkökutoja (Ploceus baglafecht) on kutojien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Ylänkökutojaa tavataan Afrikan keski- ja itäosissa. Sen on raportoitu olevan yleinen tai runsaslukuinen suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan, ja lajin kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Xargon

Xargon on Epic Gamesin (myöhemmin Epic MegaGames) vuonna 1993 MS-DOSille julkaisema seikkailupeli. Xargon on sivusta rullaava Jill of the Junglea muistuttava peli, mutta Xargon on varustettu paremmillaselvennä grafiikoilla[lähde? ]. Xargonin ensimmäinen versio julkaistiin sharewarena, mutta toinen ja kolmas olivat maksullisia.
Pelin kulku

Malvineous Havershim on pelin päähahmo, joka matkaa maastossa, josta päästään kenttiin. Malvineous on varustettu lyhyttä vaaleansinistä laseria ampuvalla aseella. Pelissä saa myös muita aseita, kuten erilaisia lasereita, heitettäviä kiviä ja tulipalloja. Näitä aseita löytää kentistä ja niitä voi ostaa smaragdeilla (emerald). Lopuksi tuhotaan Xargon.
Tarina

Malvineous on arkeologi, joka tutkii raunioita Madagaskarilla. Rauniot oli rakentanut tuntematon muinainen kulttuuri, joka tunnetaan nimellä "Blue Builders". Kaasu tainnutti Malvineouksen, kun hän yritti kääntää raunioiden glyyfejä.
Malvineous näki unen, jossa puhuva kotka varoitti häntä. Sen jälkeen Malvineous herää oudossa maassa, johon pelin tapahtumat sijoittuvat.
Aiheesta muualla

MobyGames: Xargon (Arkistoitu – Internet Archive)
GameSpot: Xargon
Classic DOS Games: Xargon
Ornitopteri

Ornitopteri vuodelta 1902.
Ornitopteri on lentokone, joka lentää siipiä räpyttelemällä kuten linnut, lepakot tai hyönteiset.
Varhainen historia

Mekaanisen ornitopterin idea mainittiin tiettävästi ensimmäisen kerran Roger Baconin kirjoituksissa 1200-luvulla.
Noin vuonna 1490 Leonardo da Vinci tutki lintuja ja suunnitteli havaintojensa pohjalta ornitopterin kaltaisen lentolaitteen.
Vuonna 1781 Karl Friederich Meerweinin otaksutaan rakentaneen ensimmäisen ornitopterin, mutta sen epäillään pikemminkin liitäneen alas korkeasta paikasta kuin lentäneen.
Englantilainen George Cayley hahmotti vuonna 1799 lentämisen teoriaa. Ornitopterin sijaan suunnittelu keskittyi purjelentokoneiden kaltaisten koneiden tutkimiseen.
Ensimmäinen lentoon kyennyt miehittämätön ornitopteri rakennettiin Ranskassa 1870-luvulla. Voimanlähteenä oli kumilenkki.
Miehitetyt lennot

8. heinäkuuta 2006 professori James DeLaurierin suunnittelema ornitopteri teki ilmailuhistoriaa pysymällä ilmassa 14 sekunnin ajan. Lento oli tiettävästi ensimmäinen miehitetty lento, jossa ornitopteri käytti lentoonlähdössä vain omaa moottoriaan.
Ornitopteri populaarikulttuurissa

2021 valmistuneessa Dyyni-elokuvassa lennetään ornitopterilla.
Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2024

| Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2024 |
| --- | --- |
Sijainti:  Glasgow  Yhdistynyt kuningaskunta
Kilpailulajeja:  26
Avajaiset:  1. maaliskuuta
Päättäjäiset:  3. maaliskuuta
Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2024 järjestettiin Glasgow'ssa, Britanniassa 1.–3. maaliskuuta.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Christian Coleman | 6,41 WL, SB |  Noah Lyles | 6,44 |  Ackeem Blake | 6,46 |
| 400 m |  Alexander Doom | 45,25 NR |  Karsten Warholm | 45,34 SB |  Rusheen McDonald | 45,65 PB |
| 800 m |  Bryce Hoppel | 1.44,92 WL |  Andreas Kramer | 1.45,27 SB |  Eliott Crestan | 1.45,32 |
| 1 500 m |  Geordie Beamish | 3.36,54 PB |  Cole Hocker | 3.36,69 PB |  Hobbs Kessler | 3.36,72 |
| 3 000 m |  Josh Kerr | 7.42,98 |  Yared Nuguse | 7.43,59 SB |  Selemon Barega | 7.43,64 |
| 60 m aj |  Grant Holloway | 7,29 =CR |  Lorenzo Simonelli | 7,43 NR |  Just Kwaou-Mathey | 7,47 |
| 4 × 400 m |  Belgia Jonathan Sacoor  Dylan Borlée Christian Iguacel Alexander Doom Tibo De Smet* | 3.02,54 WL |  Yhdysvallat Jacory Patterson Matthew Boling Noah Lyles Christopher Bailey Paul Dedewo* Trevor Bassitt* | 3.02,60 SB |  Alankomaat Liemarvin Bonevacia Ramsey Angela Terrence Agard Tony van Diepen Taymir Burnet* Isaya Klein Ikkink* | 3.04,25 NR |
| Korkeushyppy |  Hamish Kerr | 236 AR, WL |  Shelby McEwen | 228 |  Sanghyeok Woo | 228 |
| Seiväshyppy |  Armand Duplantis | 605 WL |  Sam Kendricks | 590 |  Emmanouil Karalis | 585 SB |
| Pituushyppy |  Miltiádis Tentóglou | 822 |  Mattia Furlani | 822 |  Carey McLeod | 821 SB |
| Kolmiloikka |  Hugues Fabrice Zango | 17,53 SB |  Yasser Triki | 17,35 SB |  Tiago Pereira | 17,08 SB |
| Kuulantyöntö |  Ryan Crouser | 22,77 CR |  Tomas Walsh | 22,07 |  Leonardo Fabbri | 21,96 |
| Seitsenottelu |  Simon Ehammer | 6418 WL |  Sander Skotheim | 6407 NR |  Johannes Erm | 6340 PB |

WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras 
* juoksivat alkuerissä
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |  Julien Alfred | 6,98 =WL |  Ewa Swoboda | 7,00 |  Zaynab Dosso | 7,05 |
| 400 m |  Femke Bol | 49,17 WR |  Lieke Klaver | 50,16 |  Alexis Holmes | 50,24 PB |
| 800 m |  Tsige Duguma | 2.01,90 |  Jemma Reekie | 2.02,72 |  Noélie Yarigo | 2.03,15 |
| 1 500 m |  Freweyni Hailu | 4.01,46 |  Nikki Hiltz | 4.02,32 PB |  Emily Mackay | 4.02,69 PB |
| 3 000 m |  Elle St. Pierre | 8.20,87 CR, AR |  Gudaf Tsegay | 8.21,13 |  Beatrice Chepkoech | 8.22,68 NR |
| 60 m aj |  Devynne Charlton | 7,65 WR |  Cyréna Samba-Mayela | 7,74 |  Pia Skrzyszowska | 7,79 |
| 4 × 400 m |  Alankomaat Lieke Klaver Cathelijn Peeters Lisanne de Witte Femke Bol Myrte van der Schoot* Eveline Saalberg* | 3.25,07 WL, NR |  Yhdysvallat Quanera Hayes Talitha Diggs Bailey Lear Alexis Holmes Jessica Wright* Na'Asha Robinson* | 3.25,34 SB |  Iso-Britannia Laviai Nielsen Lina Nielsen Ama Pipi Jessie Knight Hannah Kelly* | 3.26,36 NR |
| Korkeushyppy |  Nicola Olyslagers | 199 |  Jaroslava Mahutših’ | 197 |  Lia Apostolovski | 195 =PB |
| Seiväshyppy |  Molly Caudery | 480 |  Eliza McCartney | 480 |  Katie Moon | 475 |
| Pituushyppy |  Tara Davis-Woodhall | 707 |  Monae' Nichols | 685 SB |  Fátima Diame | 678 SB |
| Kolmiloikka |  Thea LaFond | 15,01 WL, NR |  Leyanis Pérez | 14,90 SB |  Ana Peleteiro-Compaoré | 14,75 NR |
| Kuulantyöntö |  Sarah Mitton | 20,22 SB |  Yemisi Ogunleye | 20,19 PB |  Chase Jackson | 19,67 |
| Viisiottelu |  Noor Vidts | 4773 WL, SB |  Saga Vanninen | 4677 NR |  Sofie Dokter | 4571 SB |

WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras 
* juoksivat alkuerissä
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 6 | 9 | 5 | 20 |
| 2 |  Belgia | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 3 |  Uusi-Seelanti | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 4 |  Alankomaat | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 5 |  Etiopia | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 5 |  Iso-Britannia | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 7 |  Ruotsi | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 8 |  Kreikka | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 9 |  Australia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Bahama | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Burkina Faso | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Dominica | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Kanada | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Saint Lucia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Sveitsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 16 |  Italia | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 17 |  Norja | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 18 |  Puola | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 18 |  Ranska | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 20 |  Algeria | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 |  Kuuba | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 |  Saksa | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 |  Suomi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 20 |  Ukraina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 25 |  Jamaika | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 26 |  Espanja | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 27 |  Benin | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 27 |  Etelä-Korea | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 27 |  Kenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 27 |  Portugali | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 27 |  Slovenia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 27 |  Viro | 0 | 0 | 1 | 1 |
Olli Karjalainen

Olli Karjalainen eli O. Karjaliini tai O. Karjalin (1. tammikuuta 1805 Hevossalo, Kerimäki – 11. helmikuuta 1855 Kompero) oli suomalainen kansanrunoilija.
Karjalainen oppi lukemaan aapiskirjasta kotonaan jo kuusivuotiaana, ja neljätoistavuotiaana hänet lähetettiin räätälin oppiin. Karjalainen oli puotiapulaisena Puhoksella ja kierteli sitten ympäri Karjalaa, kunnes hän asettui asumaan räätälinä Liperin kirkonkylään. Viimeksi Karjalainen oli lautatarhan vartijana Siikakosken sahan lastauspaikalla Komperon kylässä. Olli Karjalainen kuoli varakkaana miehenä, ja hänen jättämällään perinnöllä veljenpoika Heikki Karjalainen osti itselleen talon Kerimäen Hevossalon kylästä.
Karjalainen kuvasi omia elämänvaiheitaan Kulkuruno-nimisessä runossaan. Hän lähetti runojaan ja kirjoituksiaan Elias Lönnrotille, ja niitä julkaistiin Lönnrotin Mehiläinen-aikakauslehdessä.
Olli Karjalaisen runoja

Koulunkäymättömän valitus
Kulkuruno
Koiraruno
Naimajuttu
Pilakirjoitus Amos ja Anna
Yhteenvetoryhmä

Yhteenvetoryhmä on aktivoiva opetusmenetelmä, joka soveltuu pitkien kurssien ja muiden hankkeiden loppuun saavutetun ymmärryksen ja uuden osaamisen kiteyttämiseksi. Osallistujat jaetaan pienryhmiin, joista jokainen laatii muutamassa minuutissa yhden aiheeseen liittyvän avoimen kysymyksen, joka edellyttää syvällistä aiheen tuntemusta. Kunkin ryhmän laatima kysymys annetaan toiselle ryhmälle, jonka jälkeen kukin ryhmä pyrkii parhaansa mukaan vastaamaan kysymykseen puolen tunnin kuluessa. Vastaukset esitellään koko ryhmälle.
Aiheesta muualla

Opettajan käsikirja, Teknillinen korkeakoulu
Oskar Raja-aho

Raja-ahon hautakivi Jyväskylän vanhalla hautausmaalla. Se on Oskar Raja-ahon teos vuodelta 1921.
Johan Oskar Raja-aho (14. marraskuuta 1899 Uurainen – 28. heinäkuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Oskar Raja-ahon isä oli kirvesmies ja puuseppä Johannes Raja-aho. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten sekalaisissa töissä muun muassa kulissimaalarina. Raja-ahon isä osallistui Suomen sisällissotaan punakaartin riveissä. Sodan jälkeen Oskar Raja-aho oli isänsä kanssa vangittuna ensin Närpiössä ja sitten Tammisaaressa. Vankileirillä Raja-aho alkoi harrastaa puuveistoa tehden puisia pienoisveistoksia, ja lopulta hän vapautui leiriltä osaksi veistotaitonsa ansiosta.
Raja-aho asettui asumaan Jyväskylään ja osallistui jo 1919 Jyväskylän taideyhdistyksen näyttelyyn sekä piti keväällä 1920 ensimmäisen oman näyttelynsä. Samana vuonna 1920 hän saattoi lähteä opiskelemaan Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun veistoluokalle. Tämän mahdollisti taloudellinen tuki, jota hän sai jyväskyläläisiltä johtaja Victor Kilpiseltä, Elsa Heporaudalta ja Rosalie Collanilta. Raja-aho valmistui koulusta 1924 hyvin arvosanoin, ja saatuaan apurahan hän lähti 1924 opintomatkalle Italiaan ja Ranskaan.
Palattuaan Suomeen Raja-aho meni naimisiin Ellen Helmisen kanssa ja asettui asumaan Jyväskylään. Kuvanveisto ei yksin elättänyt heitä, joten Raja-aho joutui hankkimaan lisätuloja sisustus-, somistus- ja kuvitustöillä. Raja-ahot asuivat 1920-luvun lopulta lähtien Aapeli Halosen ja Jaakko Rusasen vuonna 1902 Jyväskylään perustaman Halosen harmonitehtaan yhdistetyssä asuin- ja tehdasrakennuksessa.
Raja-ahon varhaistuotannon veistokset olivat realistisia, mutta 1920-luvulla hän siirtyi klassisempaan ja tyylitellympään suuntaan alkaen käyttää kiveä materiaalina.
Oskar Raja-aho kuoli tapaturmaisesti uintiretken aikana heinäkuussa 1932.
Teoksia

Apostoli Pietari, Jyväskylän Kaupunginkirkko 1924
Aino-patsas, Jyväskylän Kirkkopuisto 1930
Karhu-veistos, Jyväskylän ammatillisen opettajakorkeakoulun pihassa 1930
Aiheesta muualla

Harvinainen esikoisnäyttelu - harvinaisempi ihmiskohtalo. Suomen Kuvalehdelle kirjoitti Elsa Hästesko, Suomen Kuvalehti, 31.01.1920, nro 5, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Nykyaikainen viisiottelu olympialaisissa

Nykyaikainen viisiottelu on ollut mukana kesäolympialaisten ohjelmassa Tukholman vuoden 1912 olympialaisista lähtien. Laji luotiin nimenomaan kesäolympialaisia varten, kun nykyaikaisen olympialiikkeen alullepanija, paroni Pierre de Coubertin, innostui antiikin Kreikan olympialaisten viisiottelusta, jossa oli mitelty sen ajan sotilaallisissa taidoissa. Antiikin viisiotteluun kuuluivat kiekonheitto, keihäänheitto, pituushyppy, stadionjuoksu ja paini. Coubertin kehitti nykyaikaisen viisiottelun, jonka oli tarkoitus mitata ratsuväkisotilaalle hyödyllisiä taitoja. Lajeiksi valikoituivat ratsastus, miekkailu, pistooliammunta, uinti ja maastojuoksu.
Nykyaikaisen viisiottelun kilpailutapa on muuttunut useasti olympiahistorian aikana. Suurin muutos tapahtui Atlantassa 1996, kun kilpailu typistettiin yhden päivän mittaiseksi. Vuonna 2009 nykyaikainen viisiottelu muuttui käytännössä neliotteluksi, kun ammunta ja maastojuoksu yhdistettiin ampumajuoksuksi. Tässä muodossa nykyaikainen viisiottelu esiintyi olympialaisissa ensi kerran Lontoossa 2012.
Nykyisin olympialaisten nykyaikaisessa viisiottelussa kilpaillaan vain yksilökilpailussa, joka on ohjelmassa sekä miehillä että naisilla. Miesten yksilökilpailu on ollut mukana aina, mutta naiset pääsivät kilpailemaan ensimmäisen kerran vasta Sydneyssä vuonna 2000. Lisäksi vuosina 1952–1992 kilpailtiin miesten joukkuekilpailussa. 1950-luvulle asti nykaikaisen viisiottelun olympiaurheilijat olivat sotilaita, mutta sittemmin laji avautui kaikkien harjoitettavaksi.
Perinteisesti vahvimpia maita olympialaisisten nykyaikaisessa viisiottelussa ovat olleet Unkari, Ruotsi ja Neuvostoliitto.
Tapahtumat

|  Nykyaikainen viisiottelu> Tapahtumat |  Nykyaikainen viisiottelu> 12 |  Nykyaikainen viisiottelu> 20 |  Nykyaikainen viisiottelu> 24 |  Nykyaikainen viisiottelu> 28 |  Nykyaikainen viisiottelu> 32 |  Nykyaikainen viisiottelu> 36 |  Nykyaikainen viisiottelu> 48 |  Nykyaikainen viisiottelu> 52 |  Nykyaikainen viisiottelu> 56 |  Nykyaikainen viisiottelu> 60 |  Nykyaikainen viisiottelu> 64 |  Nykyaikainen viisiottelu> 68 |  Nykyaikainen viisiottelu> 72 |  Nykyaikainen viisiottelu> 76 |  Nykyaikainen viisiottelu> 80 |  Nykyaikainen viisiottelu> 84 |  Nykyaikainen viisiottelu> 88 |  Nykyaikainen viisiottelu> 92 |  Nykyaikainen viisiottelu> 96 |  Nykyaikainen viisiottelu> 00 |  Nykyaikainen viisiottelu> 04 |  Nykyaikainen viisiottelu> 08 |  Nykyaikainen viisiottelu> 12 |  Nykyaikainen viisiottelu> 16 |  Nykyaikainen viisiottelu> 20 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miesten yksilökilpailu: X
| Naisten yksilökilpailu | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X | X | X | X |
| Miesten joukkuekilpailu | - | - | - | - | - | - | - | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | - | - | - | - | - | - | - |
Mitalitaulukko

| Nykyaikaisen viisiottelun olympiamitalit> Sija | Nykyaikaisen viisiottelun olympiamitalit> Maa | Nykyaikaisen viisiottelun olympiamitalit> Kultaa | Nykyaikaisen viisiottelun olympiamitalit> Hopeaa | Nykyaikaisen viisiottelun olympiamitalit> Pronssia | Nykyaikaisen viisiottelun olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Unkari | 9 | 8 | 6 | 23 |
| 2 |  Ruotsi | 9 | 7 | 5 | 21 |
| 3 |  Neuvostoliitto | 5 | 5 | 5 | 15 |
| 4 |  Iso-Britannia | 4 | 2 | 3 | 9 |
| 5 |  Venäjä | 4 | 1 | 0 | 5 |
| 6 |  Puola | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 7 |  Italia | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 8 |  Saksa | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 9 |  Liettua | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 10 |  Tšekki | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 11 |  Australia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 11 |  Kazakstan | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 13 |  Yhdysvallat | 0 | 6 | 3 | 9 |
| 14 |  Suomi | 0 | 1 | 4 | 5 |
| 15 |  Ranska | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 16 |  Tšekkoslovakia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 16 |  Yhdistynyt joukkue | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 18 |  Kiina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 18 |  Egypti | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 18 |  Latvia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 18 |  Ukraina | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 22 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 23 |  Brasilia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 23 |  Etelä-Korea | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 23 |  Meksiko | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 42 | 42 | 42 | 126 |
Päivitetty: 10.11.2023
Lähde: Olympic Analytics – Medals by Countries – Modern Pentathlon olympanalyt.com. Viitattu 10.11.2023. (englanniksi)
Menestyneimmät urheilijat

| Mitalitaulukko> Sija | Mitalitaulukko> Urheilija | Mitalitaulukko> Kultaa | Mitalitaulukko> Hopeaa | Mitalitaulukko> Pronssia | Mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  András Balczó (HUN) | 3 | 2 | 0 | 5 |
| 2 |  Pavel Lednjov (URS) | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 3 |  Igor Novikov (URS) | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 4 |  Lars Hall (SWE) | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 4 |  Daniele Masala (ITA) | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 4 |  Anatoli Starostin (URS) | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 7 |  János Martinek (CZE) | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 7 |  Ferenc Török (HUN) | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 9 |  Ferenc Németh (HUN) | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9 |  Arkadiusz Skrzypaszek (HUN) | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9 |  Andrei Moisejev (RUS) | 2 | 0 | 0 | 2 |
Päivitetty: 10.11.2023
Lähde:
Xavier Pascual Fuertes

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Xavier Pascual Fuertes
Syntymäaika: 31. joulukuuta 1941 (ikä 82)
Syntymäpaikka: Barcelona, Katalonia, Espanja
Valmennusura
2009-: FC Barcelona

Xavier Pascual Fuertes on espanjalainen käsipallovalmentaja joka toimii tällä hetkellä FC Barcelonan päävalmentajana. Pascual Fuertes aloitti Barcelonan päävalmentaja 2009 ollen ennen sitä varavalmentajana seurassa. Pascual Fuertes on niittänyt menestystä Barcelonassa valmentaja heti päävalmentajaksi tultuaan muun muassa kymmenellä Espanjan liiga mestaruudella.
Saavutukset valmentajana

Liga ASOBAL: 2010-2011, 2011-2012, 2012-2013, 2013-2014, 2014-2015, 2015-2016, 2016-2017, 2017-2018, 2018-2019, 2019-2020 (10)
Copa del Rey: 2008-2009, 2009-2010, 2013-2014, 2014-2015, 2015-2016, 2016-2017, 2017-2018, 2018–2019, 2019-2020, 2020-2021 (6)
Supercopa ASOBAL: 2008-2009, 2009-2010, 2012-2013, 2013-2014, 2014-2015, 2015-2016, 2016-2017 (7)
Copa ASOBAL: 2009-2010, 2011-2012, 2012-2013, 2013-2014, 2014-2015, 2015-2016, 2016-2017, 2017-2018, 2018-2019, 2019-2020, 2020-2021 (11)
IHF Super Globe: 2013, 2014, 2017 (3)
EHF Champions League: 2015, 2021 (2)