Suomi 2010-luvulla
Arkkitehtuuri

Korkea rakentaminen lisäsi jälleen suosiotaan. 2010-luvulla valmistuneita tornitaloja ovat muun muassa Turun Ikituuri (2011), Hotelli Torni Tampere (2014), Jyväskylän Maailmanpylväs (2014) ja Espoon Niittyhuippu (2017). Vuonna 2019 Helsingin Kalasatamaan valmistui Suomen ensimmäinen pilvenpiirtäjä, 35-kerroksinen ja 134 metriä korkea Majakka. Vuosikymmenelle tyypillisiä ovat olleet myös puurakenteiset ja erikoisen muotoiset rakennukset, esimerkkeinä Kampin kappeli (2012), Saamelaiskulttuurikeskus Sajos (2012), Suomen luontokeskus Haltia (2013), Löyly (2016) ja Helsingin keskustakirjasto Oodi (2018). Muita merkittäviä 2010-luvulla valmistuneita rakennuksia ovat muun muassa Vantaan Pyhän Laurin kappeli (2010), Helsingin Musiikkitalo (2011), Seinäjoen uusi kaupunginkirjasto Apila (2012), Kangasala-talo (2014), Helsingin Uusi lastensairaala (2018) sekä Metropolia-ammattikorkeakoulun Myllypuron kampus (2019).
Uusien kauppakeskusten nopeatahtinen rakentaminen jatkui 2010-luvulla. Siinä missä edellisinä vuosikymmeninä kauppakeskuksia avattiin lähinnä suurimpiin kasvukeskuksiin ja keskisuurten kaupunkien ydinkeskustoihin, 2010-luvulla kauppakeskukset yleistyivät myös ruuhka-Suomen ulkopuolella sijaitsevien kaupunkien laitamilla. Tämä on heikentänyt keskustojen vetovoimaa. Lahden Karisma avattiin vuonna 2011, Kouvolan Veturi 2012, Kuopion Matkus niin ikään 2012, Porin Puuvilla 2014, Jyväskylän Seppä 2017 ja Ideapark Seinäjoki 2019. Myös suurimpiin kaupunkeihin nousi nopeatahtisesti useita uusia kauppakeskuksia: Helsinkiin avattiin Kaari vuonna 2013 ja Redi 2018, Ouluun avattiin Ideapark 2014 ja Valkea 2016, sekä Tampereelle avattiin kauppakeskus Ratina 2018. Vuonna 2019 Helsingin Pasilaan avattiin Pohjoismaiden suurin kauppakeskus Mall of Tripla. Omalaatuisimpia kauppakeskuksia Suomessa on Vaalimaalla sijaitseva, vuonna 2018 valmistunut outlet-tyyppinen kauppakeskus Zsar. Koska kauppapaikkoja oli jo niin paljon, useat kauppakeskukset ovat kärsineet asiakaskadosta.
Uusia asuinalueita nousi jälleen etenkin pääkaupunkiseudulle, esimerkiksi Helsingin Jätkäsaari, Kuninkaantammi ja Kalasatama, Espoon Suurpelto sekä Vantaan Kivistö. Muualla Suomessa sijaitsevia uusia asuinalueita ovat muun muassa Tampereen Niemenranta ja Vuores, Jyväskylän Äijälänranta sekä Kuopion Saaristokaupunki. 2010-luvun kerrostaloarkkitehtuurissa korostuu runsas ja vaihteleva värimaailma sekä vaihtelevat muodot: muun muassa kaarevien kerrostalojen rakentaminen yleistyi. Tunnusomaisia olivat myös ranskalaiset parvekkeet tai ulkonevat lasitetut parvekkeet. Lisäksi joitakin vanhahkoja, merkittäviä rakennettuja ympäristöjä on uudisrakennettu perinteisiä arvoja kunnioittaen, esimerkiksi Espoon Tapiolaa.
2010-luvun pientaloille tunnusomaisia piirteitä ovat puurakenteisuus, vaakapaneloitu julkisivu, pelkistetyt piirteet, linjakas ulkonäkö ja entistä korkeampi huonekorkeus. Muodikkaita värejä julkisivussa olivat valkoinen, harmaa ja musta; mustaa ja valkoista käytettiin paljon rinnakkain. Myös kivitaloja rakennettiin paljon ja hirsirakentamisen suosio kasvoi merkittävästi. Ikkunoita taloihin tehtiin aiempaa vähemmän, mutta ikkunoiden koko kasvoi entisestään, erityisesti olohuoneissa. Vesikattomuotoina suosittuja olivat pulpettikatto, harjakatto sekä murrettu harjakatto, ja kattomateriaalina käytettiin yleensä tummaa peltiä tai tiiltä. Edelliseen vuosikymmeneen verrattuna suurten omakotitalojen suosio laski, mikä käänsi asuintalojen keskipinta-alat laskuun. Talojen rakenteet olivat lähtökohtaisesti huolellisesti suunniteltuja ja varmatoimisia. Merkittävin ero edellisen vuosikymmen taloihin oli paksummat lämmöneristekerrokset.