stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
BBC News

| BBC News |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  BBC:n osasto
Kotipaikka:  Broadcasting House, Lontoo
Henkilöstö:  3 500 (joista 2 000 journalisteja)
Omistaja:  BBC
Kotisivu:  www.bbc.co.uk/news
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
BBC News on Yhdistyneen kuningaskunnan yleisradioyhtiö BBC:n operatiivinen tulosyksikkö, joka vastaa uutis- ja ajankohtaisohjelmien keräämisestä ja lähettämisestä. Osasto on maailman suurin uutisorganisaatio.
BBC News julkaisee uutisia verkossa 43 kielellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta BBC News Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:BBC News
Käännös suomeksi
Naantalin kaupunginkirjasto

| Naantalin kaupunginkirjasto |
| --- | --- |
Perustettu:  1880
Kokoelman koko:  141 730 (2023)
Lainauksia vuodessa:  259 870 (2023)
Budjetti:  n. 1 388 100 € (2023)
Johtaja:  Tarja Tuomi
Kotisivut
Aineistohaku
Naantalin kaupunginkirjasto on Naantalissa toimiva kirjasto. Se on perustettu vuonna 1880, ja se on osa Vaski-kirjastoja.
Kirjastolla on viisi toimipistettä. Kirjaston päätoimipiste on Naantalin keskustassa, torin laidalla. Pääkirjaston pinta-ala on 900 m².
Tilastoja

Vuonna 2023 Naantalin kaupunginkirjaston kokoelmiin kuului noin 142 000 nidettä, joista noin 124 000 oli kirjoja. Samana vuonna fyysisiä käyntejä tehtiin noin 136 000 ja kokonaislainaus oli noin 260 000.
Toimipisteet

Naantalin kaupunginkirjastoon kuuluu pääkirjasto sekä Merimaskun, Rymättylän, Suopellon ja Velkuan lähikirjastot.
Toimipisteet > Merimaskun kirjasto

Merimaskun kirjasto on rakennettu vuonna 1985, ja sen pinta-ala on 150 m². Se sijaitsee Merimaskun koulun yhteydessä ja toimii samalla koulukirjastona. Koordinaatit: 60°28′14″N, 021°52′20″E
Toimipisteet > Rymättylän kirjasto

Rymättylän kirjasto on rakennettu vuonna 2003, ja sen pinta-ala on 230 m². Kirjasto sijaitsee Rymättylän keskustassa. Koordinaatit: 60°22′29″N, 021°57′11″E
Toimipisteet > Suopellon kirjasto

Lietsalan kirjasto siirtyi vuonna 2013 Suopellon koulun tiloihin. Kirjastotilat ovat noin puolet siitä mitä ne olivat Nuhjalan seurakuntakodin kiinteistössä. Koordinaatit: 60°29′15″N, 22°03′22″E
Toimipisteet > Velkuan kirjasto

Velkuan kirjasto on rakennettu vuonna 1992, ja sen pinta-ala on 56 m². Kirjasto sijaitsee Teersalon rannassa Palvelukeskus Kummelissa. Kirjastotilan lisäksi kirjahyllyjä on myös Kummelin aulassa. Koordinaatit: 60°28′01″N, 021°41′52″E
Toimipisteet > Kultarannan kirjasto 1962–2013

Luonnonmaalla sijaitseva Kultarannan kirjasto oli rakennettu vuonna 1962, ja sen pinta-ala oli 52 m². Kirjasto sijaitsi Kultarannan koulun yhteydessä. Koordinaatit: 60°27′41″N, 021°59′13″E
Toimipisteet > Lietsalan kirjasto 1976–2013

Lietsalan kirjasto oli rakennettu vuonna 1976, ja sen pinta-ala oli 210 m². Kirjaston tilat olivat Nuhjalan seurakuntakodin kiinteistössä ja sijaitsivat omakoti- ja kerrostaloalueella. Sen lähistöllä oli neljä koulua, joten hankinnoissa oli keskitytty lähinnä lapsiperheiden ja nuorison tarpeisiin. Koordinaatit: 60°29′02″N, 022°03′08″E
Aiheesta muualla

Naantalin kaupunginkirjaston verkkosivut
Vaski-kirjastojen verkkosivut
Himno de Riego

Himno de Riego on vuonna 1820 sävelletty Espanjan ensimmäisen ja toisen tasavallan kansallislaulu. Sen sävelsi José Melchor Gomis ja sanoitti Evaristo San Miguel.
Sanat (espanjaksi)

Serenos y alegres, valientes y osados,
Cantemos, soldados, el himno a la lid.
De nuestros acentos el orbe se admire
Y en nosotros mire los hijos del Cid.
Soldados, la patria nos llama a la lid.
Juremos por ella vencer o morir.
El mundo vio nunca, más noble osadía,
Ni vio nunca un día más grande el valor,
Que aquel, inflamados, nos vimos del fuego,
Excitar a Riego de Patria el amor.
Soldados, la patria nos llama a la lid.
Juremos por ella vencer o morir.
La trompa guerrera sus ecos al viento,
Horror al sediento, ya ruge el cañón.
A Marte sañudo la audacia provoca
Y el ingenio invoca de nuestra nación.
Soldados, la patria nos llama a la lid.
Juremos por ella vencer o morir.
Sanat (espanjaksi) > Satiirinen versio

Laulusta on tehty myös satiirinen versio:
Si los curas y frailes supieran,
la paliza que les van a dar,
subirían al coro cantando:
"¡Libertad, libertad, libertad!"
Si los Reyes de España supieran
lo poco que van a durar,
a la calle saldrían gritando:
"¡Libertad, libertad, libertad!"
La Reina vol corona?
Corona li darem...
que vingui a Barcelona
I el coll li tallarem!
Un hombre estaba cagando,
y no tenía papel,
pasó el Rey Alfonso XIII
¡Y se limpió el culo con él!
Laulun kolmas säkeistö on katalaania.
Eyes of Oblivion

| Eyes of Oblivion The Hellacopters |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. huhtikuuta 2022
 Kesto: 34.32
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Listasijoitukset
  4. (albumilista)    2. (fyysinen albumilista)
The Hellacoptersin muut julkaisut
| Head Off 2008 | Eyes of Oblivion 2022 |   |
Eyes of Oblivion on ruotsalaisen The Hellacopters -yhtyeen studioalbumi, joka julkaistiin 1. huhtikuuta 2022. Albumi on yhtyeen ensimmäinen 14 vuoden levytystauon jälkeen, edellisen studioalbumin Head Off ilmestyttyä vuonna 2008.
Albumilta on julkaistu singlet Reap a Hurricane, Eyes Of Oblivion sekä So Sorry I Could Die.
Kappaleet

Reap A Hurricane – 3.15
Can It Wait – 1.59
So Sorry I Could Die – 4.21
Eyes Of Oblivion – 3.59
A Plow And A Doctor – 3.22
Positively Not Knowing – 3.50
Tin Foil Soldier – 2.57
Beguiled – 2.36
The Pressure’s On – 4.10
Try Me Tonight – 4.00
Kokoonpano

Robert Erickson – rummut
Dregen – kitara
Anders Lindström – Koskettimet
Nicke Andersson – kitara & laulu
Dolf de Borst – basso
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Imperiumi: 7½/10
Kaaoszine:
Soundi:
Yhdistetty talviolympialaisissa 1932

Lake Placidin talviolympialaisissa 1932 kilpailtiin yhdistetyssä 10. - 11. helmikuuta. Laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa kolmannen kerran, eli yhdistetyssä oli kisattu talviolympialaisten alusta alkaen. Ensin kilpailijat hiihtivät 18 kilometrin matkan samassa kilpailussa lajin erikoismiesten kanssa. Muutoksena edellisiin olympiakisoihin Lake Placidissa käytiin yhdistettyä varten erillinen mäkihyppykilpailu, joka käytiin hiihto-osuutta seuraavana päivänä. Osallistujia oli 33 kymmenestä maasta. Kilpailupaikkoina toimivat maastohiihdossa latu kaupungin ulkopuolella ja mäkihypyssä Intervales Ski-hill -hyppyrimäki.
Lake Placidin yhdistetyn kilpailu oli Norjan ylivoimainen esitys. Johan Grøttumsbråten, Ole Stenen ja Hans Vinjarengen ottivat maahan kaikki jaossa olleet mitalit, minkä lisäksi Sverre Kolterud varmisti maahan neloisvoiton.
Lopputulokset

| Sija | Urheilija | Hiihto-osuus> Aika | Hiihto-osuus> Pisteet | Mäkiosuus> 1. hyppy | Mäkiosuus> 2. hyppy | Mäkiosuus> Pisteet | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  Johan Grøttumsbråten | 1:27.15 | 240,00 | 103,2 | 102,8 | 206,0 | 446,00 |
|  |  Ole Stenen | 1:28.05 | 235,75 | 98,0 | 102,3 | 200,3 | 436,05 |
|  |  Hans Vinjarengen | 1:32.40 | 213,00 | 105,6 | 116,0 | 221,6 | 434,60 |
| 4. |  Sverre Kolterud | 1:34.36 | 204,00 | 106,8 | 107,8 | 214,6 | 418,70 |
| 5. |  Sven Eriksson | 1:39.32 | 181,50 | 109,1 | 111,7 | 220,8 | 402,30 |
| 6. |  Antonín Bartoň | 1:33.39 | 208,50 | 96,2 | 92,4 | 188,6 | 397,10 |
| 7. |  Bronisław Czech | 1:36.37 | 195,00 | 98,2 | 98,8 | 197,0 | 392,00 |
| 8. |  František Šimůnek | 1:39.58 | 178,50 | 97,3 | 99,5 | 196,8 | 375,30 |
| 9. |  Rolf Monsen | 1:42.36 | 167,40 | 102,1 | 99,8 | 201,9 | 369,30 |
| 10. |  Jostein Nordmoe | 1:42.56 | 165,96 | 100,7 | 100,9 | 201,6 | 367,56 |
| 11. |  Ján Cífka | 1:38,24 | 186,00 | 86,8 | 94,4 | 181,2 | 367,40 |
| 12. |  Ernesto Zardini | 1:43.22 | 163,50 | 99,2 | 99,5 | 198,7 | 362,20 |
| 13. |  Jaroslav Feistauer | 1:37.55 | 189,00 | 86,2 | 86,4 | 172,6 | 361,30 |
| 14. |  Edward Blood | 1:41.58 | 170,25 | 99,0 | 92,2 | 191,2 | 361,45 |
| 15. |  Takemitsu Tsubokawa | 1:33.15 | 210,00 | 73,2 | 75,7 | 148,9 | 358,90 |
| 16. |  Lloyd Ellingson | 1:44.14 | 160,50 | 90,3 | 103,4 | 193,7 | 354,20 |
| 17. |  Ingenuino Dallagio | 1:46.29 | 150,00 | 95,7 | 100,3 | 196,0 | 346,00 |
| 18. |  Harald Paumgarten | 1:41.20 | 172,50 | 81,4 | 88,3 | 169,7 | 342,20 |
| 19. |  Andrzej Marusarz | 1:47.17 | 147,00 | 91,3 | 96,8 | 188,1 | 335,10 |
| 20. |  Heigoro Kuriyagawa | 1:31.34 | 219,00 | 27,0k | 86,8 | 113,8 | 332,80 |
| 21. |  Severino Menardi | 1:43.04 | 165,00 | 79,3 | 88,4 | 167,7 | 332,70 |
| 22. |  Cesare Chiogna | 1:58.33 | 102,00 | 106,7 | 102,9 | 219,6 | 321,60 |
| 23. |  Fritz Kaufmann | 1:59.20 | 97,50 | 110,4 | 112,8 | 223,2 | 320,70 |
| 24. |  Howard Bagguley | 1:50.35 | 133,50 | 95,7 | 89,5 | 185,2 | 318,70 |
| 25. |  John Ericksen | 1:54.58 | 115,50 | 98,2 | 102,6 | 200,8 | 316,30 |
| 26. |  Fritz Steuri | 1:54.57 | 115,50 | 100,2 | 100,2 | 200,4 | 315,90 |
| 27. |  Stanisław Marusarz | 1:39.56 | 179,25 | 96,8 | 32,0k | 128,8 | 308,05 |
| 28. |  Holger Schön | 1:59.07 | 99,00 | 101,5 | 100,3 | 201,8 | 300,80 |
| 29. |  Harald Bosio | 1:38.23 | 186,00 | 19,0k | 93,7 | 112,7 | 298,70 |
| 30. |  Arthur Gravel | 2:00.18 | 94,50 | 91,1 | 93,0 | 184,1 | 278,60 |
| 31. |  Ross Wilson | 1:43.55 | 162,00 | 19,0k | 71,8 | 90,8 | 252,80 |
| 32. |  Katsumi Yamada | 1:56.03 | 111,00 | 29,0k | 82,2 | 111,2 | 222,20 |
| 33. |  Gregor Höll | 1:55.18 | 114,00 | 34,0k | 37,0k | 71,0 | 185,00 |
k = kaatunut hyppy
Yankee Stadium

| Yankee Stadium |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  1 East 161st Street, Bronx
Koordinaatit:  40°49′45″N, 73°55′35″W
Rakennustyöt aloitettu:  19. elokuuta 2006
Avattu:  huhtikuussa 2009
Omistaja:  New York City Industrial Development Agency
Hoitaja:  Yankee Stadium LLC
Kustannukset:  2,3 miljardia dollaria
Arkkitehti:  Populous
Käyttäjät
 New York Yankees (MLB) (2009–) Pinstripe Bowl (NCAA) (2010–) New York City FC (MLS) (2015–) 
Katsojakapasiteetti
 47 309 (2018–) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Yankee Stadium on New Yorkin Bronxissa sijaitseva New York Yankees -baseballjoukkueen kotistadion. Stadion valmistui vuonna 2009 ja korvasi alkuperäisen, vuonna 1923 valmistuneen Yankee Stadiumin. Stadionilla pelaa kotiottelunsa myös MLS-seura New York City FC.
Historia

Alkuperäinen Yankee Stadium oli valmistunut vuonna 1923 New York Yankees -baseballjoukkueen kotistadionina. Joukkueen omistajat Tillinghast L’Hommedieu Huston ja Jacob Rupert omistivat myös stadionin ja myöhemmin se oli päätynyt useamman kaupan kautta Ricen yliopiston omistukseen. New Yorkin kaupunki pakotti Ricen myymään stadionin 2,5 miljoonan dollarin hintaan vuonna 1971. Rakennuksesta tuli julkista omaisuutta ja sitä oli tarkoitus modernisoida. Yankees vuokrasi stadionia kaupungilta vuonna 1976 valmistuneiden uudistustöiden jälkeen.
1980-luvulla Yankeesin omistaja George Steinbrenner alkoi kampanjoida uuden stadionin rakennuttamisen puolesta. Alustava sopimuksen uudesta stadionista hyväksyi silloinen pormestari Rudy Giuliani vuonna 2001. Rakennushankkeen hinnaksi arvioitiin 1,6 miljardia dollaria, josta julkisin varoin katettiin puolet. Kaupunki piti omistuksessaan stadionin tontin. Rakennustyöt alkoivat 109. elokuuta 2006. Uusi stadion oli tuolloin kallein Yhdysvaltoihin rakennettu urheilupaikka. Viimeinen peli vanhalla stadionilla pelattiin 21. syyskuuta 2008 ja vanhan stadionin purkutyöt alkoivat maaliskuussa 2009.
Ensimmäinen peli uudella stadionilla pelattiin Yankeesin ja Chicago Cubsin ystävyysotteluna 3. huhtikuuta 2009. Yankees voitti lukemin 7–4 ja myöhemminsaman vuoden Major League Baseball-kauden.
Rakennus

Uuden Yankee Stadiumin suunnittei arkkitehtitoimisto Populous. Uusi tadiun suunniteltiin muistuttamaan vanhaa. Ulkosivun rakentamiseen käytettiin Indianan kalkkikiveä, graniittia ja sementtiä. Kentän mitat ovat samat, kuin vanhan stadionin kentän. Vain sen takaverkko on lyhyempi. Kuuluisien pelaajien muistomerkkejä käsittävä Monument Park siirrettiin keskikentän seinän taakse.
Katsomon istumapaikkoja on 52 325 eli yli 4 000 vähemmän kuin alkuperäisessä. Ensimmäiset kahdeksan riviä kentältä eli niin sanottu "Legends Suites" ovat kuuluneet ammattiurheilun kalleimpiin istumapaikkoihin. Paikat ovat hintansa takia tulleet tunnetuiksi hyvin hankalasti myytävinä paikkoina. Arvostelua on herättänyt tästä johtuvat tyhjät paikat televisiolähetyksissä. VIP-aitiota on 59 alkuperäisen 19 sijaan.
Rakennukseen kuuluu myös enemmän vessoja, sekä 25 kiinteää ja 112 liikutettavaa myyntikioskia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stadion New York Yankeesin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Uusi stadion ja purettu vanha stadion.
Ulkosivu.
DESY

Kyltti DESYn alueen sisäänkäynnin luona Hampurissa.
DESY (saks. Deutsches Elektronen-Synchrotron) on saksalainen fysiikan perustutkimukseen keskittynyt tutkimuskeskus, jonka kaksi toimipistettä sijaitsevat Hampurissa ja Zeuthenissa. DESY on osa isompaa tutkimusorganisaatiota Helmholtz-Gemeinschaftia. DESY perustettiin 18. joulukuuta 1959 Hampurissa. DESYn painopistealueita ovat alusta asti olleet hiukkasfysiikka ja hiukkaskiihdyttimet. Sittemmin tutkimusalue on laajentunut kattamaan synkrotroneilla tehtävän materiaalitutkimuksen ja vapaaelektronilaserit.
DESY työllistää pysyvästi noin 2000 ihmistä, joista suuri osa on teknistä ja hallinnollista henkilökuntaa.
Tutkimuslaitteisto

DESYn hiukkaskiihdyttimet sijaitsevat Hampurin toimipisteessä, joka sijoittuu Hampurin länsipuolelle, Elbe-joen pohjoisrannalle keskelle asutusta. Toimipisteen alueen rajaa DESYn hiukkaskiihdyttimistä toiseksi isoin kiihdytin PETRA (Positron-Electron Tandem Ring Accelerator tai Positron-Elektron-Tandem-Ring-Anlage). Isoin kiihdytin, HERA (Hadron-Electron Ring Accelerator tai Hadron-Elektron-Ring-Anlage), kulkee suurimmalta osalta alueen ulkopuolella ja sen piiri on useita kilometrejä.
Tutkimuslaitteisto > DORIS

Hiukkastutkimuksessa vuodesta 1974 käytetty DESYn varastorengas DORIS (Double Ring Store tai Doppel-Ring-Speicher) muutettiin 1993 täysin synkrotronisäteilylähteeksi ja se toimi sellaisena monen ulkopuolisen ja DESYin sisäisen ryhmän käytössä vuoteen 2012 asti. DORIS-synkrotronissa säteily saatiin aikaan positroneilla. Käyttäjäryhmiä DORIS-synkrotronilla olivat muun muassa EMBL, Max Planck -instituutti, Helmholtz-Zentrum Geesthacht ja HASYLAB.
Tutkimuslaitteisto > PETRA III

Positronien ja elektronien kiihdyttämiseen rakennettu PETRA aloitti toimintansa vuonna 1978. Heti seuraavana vuonna PETRAlla tehdyissä positronien ja elektronien hiukkastörmäytyksissä löydettiin kokeellisia todisteita aiemmin vain teoreettisesti ennustetusta hiukkasesta, gluonista. Vuodesta 1991 PETRA toimi suuremman HERA-renkaan esikiihdyttimenä aina HERAn sulkemiseen vuoden 2007 kevääseen asti. Toimiessaan HERAn esikiihdyttimenä PETRAa käytettiin osan aikaa myös synkrotronisäteilylähteenä.
Vuosien 2007 ja 2008 aikana PETRA muutettiin nykyaikaiseksi synkrotronisäteilylähteeksi 225 miljoonan euron panostuksella, josta Saksan valtio maksoi 90 prosenttia. Se oli valmistumishetkellään maailman suurin ja kirkkain synkrotroni. PETRAa käytetään niin kutsutussa top-up-moodissa, jossa elektronivirta synkrotronissa pysyy vakiona siten, että uusia elektroneja injektoidaan renkaaseen lähes jatkuvasti. PETRA III otti ensimmäiset mittausaikaa hakeneet käyttäjät vastaan vuoden 2010 syyskuussa.
Tutkimuslaitteisto > HERA

Ympärysmitaltaan 6,3 km pitkä HERA-kiihdytin aloitti toimintansa 1992. Elektroneja ja positroneja protoneihin törmäyttänyt HERA oli käyttöaikanaan ainoa hiukkaskiihdytin, jolla voitiin törmäyttää leptoneita hadroneihin. Laite suljettiin 2007, minkä jälkeen PETRA-kiihdyttimen muutostyöt synkrotronisäteilylähteeksi alkoivat välittömästi.
Tutkimuslaitteisto > FLASH

DESYn fotonifysiikan osaamista korostaa 260 metriä pitkä vapaaelektronilaser FLASH (Free Elektron Laser in Hamburg, aiemmin nimeltään VUV-FEL), jonka prototyyppi esiteltiin yleisölle ensimmäisenä pehmeän röntgenalueen vapaaelektronilaserina maailmassa vuoden 2000 maailmannäyttelyssä. FLASH oli vuoteen 2009 asti maailman ainoa pehmeän röntgenalueen vapaaelektronilaser. Vuoden 2009 huhtikuussa toinen pehmeän röntgenalueen kattava vapaaelektronilaser aloitti toimintansa Stanfordissa. Yhdysvaltalainen LCLS on maailman ensimmäinen kovankin röntgenalueen kattava vapaaelektronilaser.
Tutkimuslaitteisto > European XFEL

DESY on aloittanut 2000-luvulla myös monikansallisen eurooppalaisen XFEL-projektin (European X-ray Free Electron Laser), jossa tarkoituksena on rakentaa Euroopan ensimmäinen röntgenalueen laser. Rakennustyöt aloitettiin vuoden 2009 alussa ja sen arvioidaan valmistuvan vuonna 2017.päivitettävä
DESY Photon Science

DESYn alueella Hampurissa on vuodesta 1980 toiminut synkrotronisäteilyn käyttöön ja käytön mahdollistamiseen keskittynyt tutkimuslaboratorio HASYLAB (Hamburger Synchrotronstrahlungslabor), joka sittemmin on korvattu osastolla DESY Photon Science. DESY Photon Science ylläpitää ja kehittää DORIS- ja PETRA-varastorenkailla käytettäviä laitteita ja osallistuu FLASH ja XFEL-projekteihin. Noin 2000 vierailevaa tutkijaa käy vuosittain tekemässä mittauksia laboratorion laitteilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta DESY Wikimedia Commonsissa
DESYn kotisivut (englanniksi)
DESY Photon Science -osaston kotisivu (englanniksi)
PETRA III Max von Laue -halli DESYn kampuksella.
HERA-hiukkaskiihdyttimen osa DESYssä.
FLASH II mittaushalli.
Vapaaelektronilasereilla tehtävän tutkimuksen keskus, Center for Free-Electron Laser Science (CFEL) DESYn kampuksella Hampurissa.
Córdoban moskeija

Córdoban Mezquitan keskelle rakennettiin 1500-luvulla kirkko.
Rukoilusalissa on 856 pylvästä
La Mezquita (espanjaa, arabian kielen sanasta Masijd “moskeija”) on Córdobassa, Espanjan Andalusiassa sijaitseva pyhäkkö. Arabihallitsijat rakennuttivat sen vuosina 785-987. Rakennus ehti olla moskeijana neljäsataa vuotta. Vuonna 1236 se vihittiin kirkoksi, kun Kastilian kuningas Ferdinand III reconquistan myötä valloitti kaupungin. Moskeijan kohdalla saattoi aikaisemmin sijaita Pyhän Vincent Zaragozalaisen kirkko, mutta asia ei ole varma.
Mezquita on Córdoban umaijadikalifaatin suurenmoisin näihin päiviin säilynyt muistomerkki. Se ei kuitenkaan ole säilynyt aivan täydellisenä, sillä vuonna 1523 piispa Alonzo Manriquen määräyksestä rukoussalin keskelle alettiin rakentaa varhaisrenessanssityylista katedraalia.
Arabivalloittajien uskonnosta ei ole säilynyt tietoja, joten on arvoitus, tehtiinkö pyhäkkö jo 700-luvulla moskeijaksi vai muutettiinko sellaiseksi vasta 800-luvulla, jolloin ensimmäiset tiedot islamista ilmaantuvat kirjallisiin lähteisiin. Valloituksesta kertova ainoa aikalaislähde, Vuoden 754 Kronikka ei vielä puhu muslimeista eikä uskonsodasta, vaan arabeista. Myöskään esimerkiksi Mesquitan alkuperäinen rukoussuunta ei osoita Mekkaan vaan poikkeaa siitä 17 astetta.
Rakennuksen vaiheita

Islamilaisen tarinaperinteen mukaan paikalla ollut Pyhän Vincentin kirkko olisi arabivalloituksen jälkeen ensin jaettu muslimien ja kristittyjen kesken. Arabiemiiri Abd ar-Rahman I olisi sitten rahalla ostanut pyhän Vicenten kirkon kristittyjen puoliskon ja purkanut rakennuksen. Samaa tarinaa kerrottiin Damaskoksen moskeijasta, jonka alta purettiin Johannes Kastajan katedraali. Kertomus on siten ilmeisesti lainatavaraa.
Roger Collinsin mukaan paikalla mahdollisesti oli kristillinen kirkko, jonka arabiemiiri Abd ar-Rahman I antoi purkaa ja rakennutti sen jäänteitä hyväksi käyttäen Mezquitan ensimmäisen vaiheen 780-luvulla. Ainakin rakentamisessa käytettiin roomalaisista temppeleistä saatuja kiviä ja pylväitä.
Moskeijassa tehtiin jälkeenpäin uudistuksia: vuonna 958 rakennus sai óreetin. Sitä ennen rukouskutsu huudettiin katolta. Vuonna 961 al-Hakam II laajensi rukoilusalia ja paranteli mihrabia. Viimeiset uudistukset teki al-Mansur Ibn Abi Aamir vuonna 987, jolloin Córdoban moskeija laajennettiin sen lopulliseen kokoon. Arkkitehtonisia erikoisuuksia ei harrastettu; moskeijan pylväshallia yksinkertaisesti monistettiin riittävän paljon niin, että kaikki mahtuivat sisään. Vaikutelma oli silti mykistävä ja toi hartaalle uskovalle mieleen paratiisin puutarhan.
Collinsin arvion mukaan pyhäkön ensimmäisessä vaiheessa sinne mahtui noin 1 000 henkeä. Siitä päätellen Córdoban väkiluku oli 700-luvun lopulla noin 4 000. Tiedot, joiden mukaan Córdoban väkiluku olisi noussut jopa puoleen miljoonaan perustuvat myöhäisiin islamilaisiin lähteisiin ja ovat ilmeisesti liioittelua.
Tyyli

Córdoban suuri moskeija oli kahdensadan vuoden ajan Córdoban emiraatin ja myöhemmin kalifaatin uskonnollinen keskus. Se oli pääkaupungin sydän ja polttopiste. Al-Andalusin ihmisille “moskeijan kauneus oli niin häikäisevä ettei sitä voinut sanoin kuvailla.” Rukoussalia käytettiin myös opetustilana, ja Abd ar Rahman I:n aikana sieltä käsin hoidettiin al-Andalusin lakia ja järjestystä.
Joidenkin mielestä Mezquitan piirteet ja ulkoasu muistuttavat Damaskoksen Umaijadimoskeijaa. Toisten mielestä yhtäläisyydet rajoittuvat sisäpihaan. Arabien varhaisissa pyhäköissä korostuivat kristillisten kirkkojen mallin mukainen pituusakseli ja keskilaiva, kun taas Mezquita oli lähes neliönmuotoinen.
Tyyli > Piirteet

Tunnusomaisinta rakennukselle on sen valtavat holvikaaret ja jaspisksesta, onyksistä, marmorista ja graniitista tehdyt pylväät, joita on yhteensä 856. Niistä ensimmäiset oli saatu roomalaisten temppelien osista, sekä muista tuhoutuneista roomalaisista rakennuksista, kuten Méridan amfiteatterista. Kaksoisholvikaaret, jotka saattavat olla peräisin vasta 800-luvulta, auttoivat tukemaan katon valtavaa painoa. Niiden esikuvana oli Córdoban lähellä sijaitseva Méridan roomalainen vesijohto eli akvedukti. Visigoottien tyylin mukaiset kaaret muodostuvat alemmasta hevosenkenkäkaaresta ja ylemmästä puoliympyrän muotoisesta kaaresta. Kuuluisat, vuorotellen punaiset ja valkoiset holvikivet ovat saaneet inspiraationsa Kalliomoskeijasta ja muista roomalaisen arkkitehtuurin saavutuksista. Valkoisen kalkkikiven ja punatiilen vaihtelua (opus mixtum) käytettiin esimerkiksi Méridan akveduktissa.
Holvikivet muistuttavat Aachenin tuomiokirkon holvikiviä, ja nämä temppelit rakennettiinkin lähes samanaikaisesti. Moskeijassa on paljon kullattuja rukousnurkkia, jotka olivat tavallisia keskiaikaisissa kirkoissakin. Keskellä sijaitsevassa kennomaisessa kupolissa on käytetty tähdillä koristeltuja sinisiä laattoja. Mihrab on arkkitehtoninen mestariteos, ja sitä koristavat geometriset kuviot ja soljuvat kasvikuviot. Muita huomattavia piirteitä ovat luostariarkkitehtuurista tuttu pylväskäytävien ympäröimä piha, sahn, puulevyt, minareetit, värikkäät mosaiikit ja ikkunat, joissa on käytetty värillistä lasia. Moskeijan seinille oli kaiverrettu katkelmia Koraanista. Mosaiikkien tekemisessä 900-luvulla apuna olivat Bysantista tulleet ammattilaiset.
Mezquitan suurin ihme on sen jättiläismäinen pylväshalli eli hypostyyli. Pylväshallikaan ei ollut uusi keksintö, sillä sellaisia esiintyi pohjoisafrikkalaisissa kirkoissa, kuten Karthagon Damous et Karita -pyhäkössä.  Pylväshallien esikuvia löytyy jo muinaisesta Egyptistä (esim Karnakin temppeli), jossa niitä on myöhemmin muutettu kirkoiksi. Poikkeuksellista Córdoban moskeijassa on pylväshallin ennätysmäinen koko, joka oli seurausta useista peräkkäisistä laajennusvaiheista. Laajennukset todistavat kaupungin vähittäisestä kasvusta.