stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Viitasammakonputki

| Viitasammakonputki |
| --- | --- |
 Viitasammakonputki kuvattuna Otto Wilhelm Thomén teoksessa Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz (1885).
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Apiales
Heimo::  Araliakasvit Araliaceae
Alaheimo::  Hydrocotyloideae
Suku::  Sammakonputket Hydrocotyle
Laji::  vulgaris
Kaksiosainen nimi
 Hydrocotyle vulgaris  L. 
Katso myös
   Viitasammakonputki Wikispeciesissä   Viitasammakonputki Commonsissa 
  Tieteelliset nimet: Räty 2012. 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Viitasammakonputki (Hydrocotyle vulgaris) on matala, suikertavavartinen ruohokasvi araliakasvien heimossa. Aiemmin se on sijoitettu sarjakukkaiskasveihin (Apiaceae).
Ulkonäkö

Viitasammakonputki on monivuotinen ja kasvaa 5–20 senttimetriä korkeaksi. Sen 10–50 cm pitkä varsi on suikertava ja sen nivelkohdista kasvaa juuria. Kilpimäiset lehdet ovat 1,5–4 cm leveät. Kukinto on lehtihangasta kasvavassa vanassa. Kukat ovat pienet, sijoittuvat kiehkuroihin ja väriltään ne ovat valkoisen punertavat. Jokaisella kukalla on oma tukilehti. Hedelmä on 2 millimetriä leveä, litteä, nystyinen, herttatyvinen sekä matala- ja ohutharjainen.
Elinympäristö ja levinneisyys

Viitasammakonputkea tavataan Euroopassa yleisesti Pyreneiden niemimaalta Britteinsaarille, Puolaan, Unkariin ja Pohjois-Italiaan. Pohjoisimmillaan kasvi esiintyy Etelä-Ruotsissa ja -Norjassa, Virossa ja Islannissa. Satunnaisesti lajia tavataan Pohjois-Afrikan rannikolla ja Kaukasuksella. Uudessa-Seelannissa se on tulokas.
Elinympäristö

Viitasammakonputken kasvupaikkoja ovat erilaiset märät paikat kuten järven- ja joenrannat, ojat, purot, lätäköt, märät nummet ja dyynikosteikot.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Viitasammakonputki – Hydrocotyle vulgaris
ITIS: Hydrocotyle vulgaris (englanniksi)
Viitasammakonputken lehtiä.
Viitasammakonputken kukinto.
Västerbottenin rykmentti

| Västerbottenin rykmentti (I 19, I XIX, I 20, I 20/Fo 61) |
| --- | --- |
 Rykmentin vaakuna vuosina 1994–2000
Toiminnassa:  1624–2000
Valtio:   Ruotsi
Puolustushaarat:  Ruotsin puolustusvoimat
Aselajit:  jalkaväki
Koko:  rykmentti
Tukikohta:  Uumaja
Värit:  punainen, sininen ja valkoinen
Marssi:  "Helenen-marsch" (1935–2000)
Västerbottenin rykmentti,  I 19, I XIX, I 20 ja I 20/Fo 61 (ruots. Västerbottens regemente) oli Ruotsin puolustusvoimien jalkaväkijoukko, joka toimi eri muodoissa vuosien 1624 ja 2000 välissä. Rykmentti sijaitsi Uumajan varuskunnassa Uumajassa, Västerbottenissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Västerbottenin rykmentti Wikimedia Commonsissa
Bergenstråhle, C. G. A.: Kungl. Västerbottens Regementes Krigshistoria.  Tukholma:  Kungl. Boktryckeriet P. A. Norstedt & Söner, 1917.  (ruotsiksi)
Västerbron

Länsisilta pohjoiseen vuonna 2018
Västerbron (”Länsisilta”) on Tukholmassa sijaitseva silta, joka kurottautuu Södermalmilta Långholmenin ja Riddarfjärdenin ylitse Mariebergin kaupunginosaan Kungsholmenille. Silta avattiin liikenteelle 20. marraskuuta 1935. Silta on noin 600 metriä pitkä. Veden ylittävä osuus on pituudeltaan noin 340 metriä ja muodostuu kahdesta teräsjänteestä.
Västerbron sisältyi vuonna 1928 laadittuun Tukholman ensimmäiseen yleiskaavaan ja se rakennettiin 1931–1935. Sillan suunnittelivat arkkitehdit Birger Borgström, David Dahl ja Paul Hedqvist, ja sen rakennuttivat insinöörit Salomon Kasarnowsky ja Ernst Nilsson. Se vastaa pitkälti suunnitelmaa, jolla saksalaiset arkkitehdit olivat voittaneet sillasta vuonna 1930 pidetyn suunnittelukilpailun. Västerbron oli ensimmäinen Tukholman alueelle rakennettu silta, jonka avulla Mälarenin yli kulkeva liikenne saattoi kiertää Stadsholmenin saaren muodostaman pullonkaulan. Silta on 602 metrin kokonaispituudellaan ja runsaan 200 metrin jännevälillään edelleen Ruotsin pisin teräksinen kaarisilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Västerbron Wikimedia Commonsissa
Vilpuslampi

| Vilpuslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°08′39″N, 26°23′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Isoon Siikajärveen 
Järvinumero:  14.926.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135 m  
Pituus:  760 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,653 km  
Pinta-ala:  11,319 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVilpuslampi 
Vilpuslampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 760 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135 metriä mpy.
Wamanrao Mahadik

| Wamanrao Mahadik> Mumbain pormestari |
| --- | --- |
 1978  
Edeltäjä:  Murli Deora
Seuraaja:  R. K. Chimbulkar
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. heinäkuuta 1925 Tadere, Brittiläinen Intia
Kuollut: 12. lokakuuta 1999 (74 vuotta) Mumbai, Maharashtra, Intia
Lapset:  7
Tiedot
Puolue:  Shiv Sena
Tutkinnot:  Mumbain yliopisto
Wamanrao Mahadik (15. heinäkuuta 1925 – 12. lokakuuta 1999) oli intialainen poliitikko ja yksi Shiv Senan perustajista. Hän toimi Mumbain pormestarina vuonna 1978. Tultuaan valituksi Maharashtran osavaltioparlamentin alahuoneeseen hän oli puolueensa ensimmäinen osavaltiotason lainsäätäjä vuosina 1969–1970. Maharashtran parlamentin ylähuoneessa hän toimi 1980–1986. Mumbain kaupunginvaltuutettuna hän vaikutti 16 vuotta. Hän oli Intian parlamentin jäsen yhdeksännessä Lok Sabhassa vuosina 1989–1991.
Mahadik oli naimisissa Laxmibain kanssa. Heillä oli viisi tytärtä ja kaksi poikaa.
Mahadikin mukaan on nimetty puisto, joka sijaitsee Mumbain Parelin kaupunginosassa. Vuonna 2013 Shiv Senan hallitsema Suur-Mumbain kuntayhtymä ilmoitti aikovansa nimetä Sewrin kaupunginosassa sijaitsevan tuberkuloosisairaalan hänen mukaansa.
Vitale

Vitale on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Emilia Vitale, italialainen lääkäri, jonka mukaan on saanut nimensä Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä
Ida Vitale (s. 1923), uruguaylainen kirjailija
Joe Vitale (s. 1949), yhdysvaltalainen muusikko
Joe Vitale (s. 1985), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Mattia Vitale (s. 1997), italialainen jalkapalloilija
Ottavio Vitale (s. 1959), italialais-albanialainen katolinen piispa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2024 – naisten 100 m

Naisten 100 metrin juoksu Pariisin 2024 kesäolympialaisissa kilpailtiin 2. ja 3. elokuuta 2024 Stade de Francella Pariisissa. Kilpailuun osallistui 91 urheilijaa 72 maasta.
Kilpailun voitti Saint Lucian Julien Alfred uudella maansa ennätysajalla 10,72. Kultamitali oli Saint Lucian historian ensimmäinen olympiamitali. Kaksi muuta mitalia menivät Yhdysvaltoihin, kun Sha’Carri Richardson oli toinen ja Melissa Jefferson kolmas.
Tapahtumat

100 metrin juoksun mahdollisista mitalisuosikeista Jamaikan Elaine Thompson-Herah ja Shericka Jackson sekä Yhdysvaltain Jacious Sears eivät päässeet osallistumaan kilpailuun. Thompson-Herah, joka oli 100 ja 200 metrin puolustava olympiavoittaja, loukkasi akillesjänteensä ennen Jamaikan olympiakarsintoja eikä siten saanut paikkaa maansa joukkueeseen. Matkan MM-hopeamitalisti Jackson puolestaan päätti keskittyä Pariisin olympialaisissa päämatkalleen 200 metrille. Alkukauden nopeimman ajan juossut Sears joutui Thompson-Herahin tavoin vetäytymään maansa olympiakarsinnoista loukkaantumisen vuoksi. Heidän poissa ollessaan mitalisuosikeiksi arveltiin Alfredia, Richardsonia ja Jeffersonia sekä Jamaikan Tia Claytonia ja Shelly-Ann Fraser-Prycea.
Kilpailu alkoi Stade de France -areenalla 2. elokuuta 2024 karsinnoilla ja alkuerillä. Aamupäivällä alkaen kello 10.35 paikallista aikaa juostusta karsinnasta pääsi mukaan alkueriin jokaisen erän kolme parasta ja lisäksi viisi aikavertailulla. Karsintaeriä oli neljä, ja niiden nopein oli Kongon tasavallan Natacha Ngoye Akamabi (11,34). Alkuerät juostiin vielä samana aamupäivänä kello 11.50 alkaen. Kahdeksasta erästä jatkoon pääsi kustakin kolme parasta sekä kolme aikavertailulla. Alkuerien parhaan ajan 10,87 juoksi Norsunluurannikon Marie-Josée Ta Lou-Smith. Suomen Lotta Kemppinen jäi oman alkueränsä seitsemänneksi ajalla 11,56.
Välierät juostiin seuraavana päivänä, 3. elokuuta, kello 19.50 alkaen. Kolmesta välierästä pääsi loppukilpailuun kustakin kaksi nopeinta sekä kaksi juoksijaa aikavertailun kautta. Jatkoon pääsivät ensimmäisestä välierästä Jefferson ja Ta Lou-Smith, toisesta Alfred ja Richardson ja kolmannesta Clayton ja Ison-Britannian Daryll Neita. Aikavertailusta jatkopaikan saivat Sveitsin Mujinga Kambundji ja Yhdysvaltain Twanisha Terry. Nopein aika oli Alfredin 10,84. Viimeisissä olympialaisissaan kilpaillut Fraser-Pryce jättäytyi pois hetki ennen oman välieränsä alkua loukkaantumisen vuoksi.
Loppukilpailu juostiin samana iltana kello 21.20. Kuudennella radalla Richardsonin ja Jeffersonin välissä juossut Alfred otti loistavan lähdön, eikä Richardson kovasta loppuvauhdistaan huolimatta saanut häntä kiinni. Alfred voitti kilpailun Saint Lucian ennätysajalla 10,72, Richardson sijoittui toiseksi ajalla 10,87 ja Jefferson kolmanneksi ajalla 10,92. Myös Neita, Terry ja Kambundji alittivat loppukilpailussa 11 sekunnin rajan. Ta Lou-Smith loukkasi juoksussa jalkansa ja jäi loppukilpailun viimeiseksi.
Tulokset > Karsinta

| Sija | Erä | Rata | Urheilija | Maa | Aika | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | 4 | Natacha Ngoye Akamabi |  Kongon tasavalta | 11,34 | Q |
| 2 | 3 | 9 | Gorete Semedo |  São Tomé ja Príncipe | 11,44 | Q |
| 3 | 3 | 6 | Guadalupe Torrez |  Bolivia | 11,60 | Q |
| 4 | 1 | 5 | Alessandra Gasparelli |  San Marino | 11,62 | Q |
| 5 | 3 | 2 | Leonie Beu |  Papua-Uusi-Guinea | 11,63 | Q, PB |
| 6 | 4 | 9 | Zahria Allers-Liburd |  Saint Kitts ja Nevis | 11,73 | Q |
| 7 | 1 | 8 | Xenia Hiebert |  Paraguay | 11,77 | Q |
| 8 | 4 | 8 | Asimenye Simwaka |  Malawi | 11,78 | Q |
| 9 | 2 | 7 | Trần Thị Nhi Yến |  Vietnam | 11,81 | Q |
| 10 | 2 | 6 | Halle Hazzard |  Grenada | 11,88 | Q |
| 11 | 3 | 1 | María Carmona |  Nicaragua | 11,88 | q, NR |
| 12 | 4 | 6 | Mariandrée Chacón |  Guatemala | 11,90 | Q |
| 13 | 3 | 7 | Safiatou Acquaviva |  Guinea | 11,97 | q, NR |
| 14 | 2 | 4 | Zhang Bo-ya |  Kiinan Taipei | 11,99 | Q |
| 15 | 4 | 1 | Georgiana Sesay |  Sierra Leone | 11,99 | q |
| 16 | 1 | 3 | Valentina Meredova |  Turkmenistan | 12,01 | q, SB |
| 17 | 2 | 5 | Regine Tugade-Watson |  Guam | 12,02 | q |
| 18 | 1 | 9 | Samira Awali Boubacar |  Niger | 12,06 | PB |
| 19 | 4 | 5 | Naomi Akakpo |  Togo | 12,34 | PB |
| 20 | 2 | 2 | Lika Khartšilava |  Georgia | 12,37 |  |
| 21 | 4 | 7 | Marie-Charlotte Gastaud |  Monaco | 12,41 | PB |
| 22 | 3 | 5 | Chloe David |  Vanuatu | 12,44 | PB |
| 23 | 1 | 2 | Silina Pha Aphay |  Laos | 12,45 | SB |
| 24 | 2 | 9 | Faiqa Riaz |  Pakistan | 12,49 | PB |
| 25 | 3 | 3 | Shahd Ashraf |  Qatar | 12,53 | PB |
| 26 | 2 | 8 | Mazoon Al-Alawi |  Oman | 12,58 | SB |
| 27 | 2 | 3 | Filomenaleonisa Iakopo |  Amerikan Samoa | 12,78 | NR |
| 28 | 3 | 4 | Alisar Youssef |  Syyria | 12,93 | PB |
| 29 | 1 | 6 | Sydney Francisco |  Palau | 13,15 |  |
| 30 | 2 | 1 | Mariam Kareem |  Arabiemiraatit | 13,26 | PB |
| 31 | 3 | 8 | Kamia Yousufi |  Afganistan | 13,42 |  |
| 32 | 4 | 2 | Sefora Ada Eto |  Päiväntasaajan Guinea | 13,63 | PB |
| 33 | 1 | 7 | Salam Bouha Ahamdy |  Mauritania | 13,71 | PB |
| 34 | 4 | 4 | Temalini Manatoa |  Tuvalu | 14,04 | PB |
| 35 | 4 | 3 | Sharon Firisua |  Salomonsaaret | 14,31 | PB |
|  | 1 | 1 | Lucia Moris |  Etelä-Sudan | DNF |  |
Selite: Q – jatkoon (erän kolmen parhaan joukossa), q – jatkoon (aikavertailu), NR – maan ennätys, PB – oma ennätys, SB – kauden paras
Tulokset > Välierät

| Sija | Erä | Rata | Urheilija | Maa | Aika | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 6 | Julien Alfred |  Saint Lucia | 10,84 | Q |
| 2 | 2 | 7 | Sha’Carri Richardson |  Yhdysvallat | 10,89 | Q |
| 3 | 3 | 6 | Tia Clayton |  Jamaika | 10,89 | Q |
| 4 | 3 | 4 | Daryll Neita |  Iso-Britannia | 10,97 | Q |
| 5 | 1 | 4 | Melissa Jefferson |  Yhdysvallat | 10,99 | Q |
| 6 | 1 | 7 | Marie-Josée Ta Lou-Smith |  Norsunluurannikko | 11,01 | Q |
| 7 | 1 | 8 | Mujinga Kambundji |  Sveitsi | 11,05 | q |
| 8 | 3 | 7 | Twanisha Terry |  Yhdysvallat | 11,07 | q |
| 9 | 1 | 6 | Ewa Swoboda |  Puola | 11,08 |  |
| 10 | 3 | 8 | Gina Lückenkemper |  Saksa | 11,09 |  |
| 11 | 1 | 5 | Dina Asher-Smith |  Iso-Britannia | 11,10 (.091) |  |
| 12 | 3 | 5 | Audrey Leduc |  Kanada | 11,10 (.092) |  |
| 13 | 2 | 4 | Gina Bass-Bittaye |  Gambia | 11,10 (.096) |  |
| 14 | 3 | 3 | Zoe Hobbs |  Uusi-Seelanti | 11,13 (.122) |  |
| 15 | 2 | 8 | Patrizia van der Weken |  Luxemburg | 11,13 (.124) |  |
| 16 | 1 | 3 | Shashalee Forbes |  Jamaika | 11,20 |  |
| 17 | 2 | 3 | Imani-Lara Lansiquot |  Iso-Britannia | 11,21 |  |
| 18 | 1 | 9 | Boglárka Takács |  Unkari | 11,26 |  |
| 19 | 3 | 9 | Delphine Nkansa |  Belgia | 11,28 |  |
| 20 | 1 | 2 | Rani Rosius |  Belgia | 11,29 |  |
| 21 | 2 | 9 | Gladymar Torres |  Puerto Rico | 11,33 |  |
| 22 | 2 | 2 | Bree Masters |  Australia | 11,34 (.335) |  |
| 23 | 1 | 1 | Zaynab Dosso |  Italia | 11,34 (.340) |  |
| 24 | 3 | 2 | Karolína Maňasová |  Tšekki | 11,35 |  |
| 25 | 3 | 1 | Leah Bertrand |  Trinidad ja Tobago | 11,37 |  |
| 26 | 2 | 1 | Rosemary Chukwuma |  Nigeria | 11,39 |  |
|  | 2 | 5 | Shelly-Ann Fraser-Pryce |  Jamaika | DNS |  |
Selite: Q – jatkoon (erän kahden parhaan joukossa), q – jatkoon (aikavertailu), NR – maan ennätys, PB – oma ennätys, SB – kauden paras
Tulokset > Loppukilpailu

| Sija | Rata | Urheilija | Maa | Aika | Huomiot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01  | 6 | Julien Alfred |  Saint Lucia | 10,72 | NR |
| 02  | 7 | Sha’Carri Richardson |  Yhdysvallat | 10,87 |  |
| 03  | 5 | Melissa Jefferson |  Yhdysvallat | 10,92 |  |
| 4 | 8 | Daryll Neita |  Iso-Britannia | 10,96 |  |
| 5 | 9 | Twanisha Terry |  Yhdysvallat | 10,97 |  |
| 6 | 2 | Mujinga Kambundji |  Sveitsi | 10,99 |  |
| 7 | 4 | Tia Clayton |  Jamaika | 11,04 |  |
| 8 | 3 | Marie-Josée Ta Lou-Smith |  Norsunluurannikko | 13,84 |  |
Selite: NR – maan ennätys, PB – oma ennätys, SB – kauden paras
Wadō-ryū

| Wadō-ryū |
| --- | --- |

Perustettu:  1934
Alkuperämaa:   Japani
Perustaja(t):  Hironori Ōtsuka
Vaikutteet:  jujutsu shotokan
Löydä lisää urheiluaUrheilun teemasivulta
Wadō-ryū (和道流) on japanilaisen Hironori Ōtsukan 1930-luvulla perustama karaten tyylisuunta, joka yhdistää Shōtōkan-karatea ja Shindō yōshin-ryū-jūjutsua.  Wadō-ryū on yksi neljästä suuresta karaten koulukunnasta maailmalla.
Wadō-ryūn nimi koostuu sanoista:
和 (wa), joka voi tarkoittaa esimerkiksi rauhaa tai yhteissointi (harmonia), japanilaista tapaa
道 (dō, michi), joka tarkoittaa tietä tai tekemisen tapaa
流 (ryū), joka tarkoittaa koulukunta
Historia > Wadō-ryū Suomeen

Wadō levisi 60-luvun puolivälissä Eurooppaan, kun opettajat Suzuki, Arakawa ja Takashima kävivät esittelemässä lajia Englannissa. Vuonna 1965 Japanista tuli joukko opettajia (Tatsuō Suzuki, Masafumi Shiomitsu, Teruo Terukazu Kōno, Yūtaka Toyama, ja Atsuo Yamashita) pysyvästi Eurooppaan opettamaan Wadon perusteita. Suomeen lajin toi Suzuki, jonka entinen oppilas Takashi Ogata saapui Suomeen 1971 ja opetti täällä elämänsä loppuu saakka Ogata -sensei kuoli 22.12.2006.
Suomessa toimii kolme eri linjan Wadō-koulukuntaa: TUL:n alaisuudessa seurataan Tatsuō Suzukin, Suomen Wado-ryu Karateliiton alaisuudessa seurataan Masafumi Shiomitsun ja Suomen Karateliiton alaisudessa seurataan Shingo Ōgamin edustamaa linjaa.
Piirteitä

Ōtsukan ajatuksena oli kehittää laji, joka olisi pehmeämpi ja luonnollisempi kuin muut siihen astisista kamppailu- ja itsepuolustuslajeista.
Wadō-ryū eroaa monista karaten tyylisuunnista siten, ettei Ōtsuka uskonut makiwara-harjoittelun vahvistavaan vaikutukseen.  Wadōssa ei myöskään otella kovalla kontaktilla. Wadōssa oppilaat pyrkivät aina väistämään hyökkäyksen, samalla pyrkien mahdollisimman hyviin asemiin vastahyökkäystä ajatellen. Wadō-ryūn kihon kumite -paritekniikkaharjoituksissa tämä periaate tuodaan selkeästi esille: väistö ja vastatekniikka tapahtuvat samanaikaisesti ja luonnollisella tavalla vartalon väistöliikkeellä.
Shiomitsu Masafumin mukaan Wadō on puoliksi Shindō Yoshin-ryūta ja puoliksi okinawalaisia karatetyylejä, Toda-ryū kotachi kenjutsua ja Yagyū-ryū kenjutsua.  Tatsuō Suzuki taas on sitä mieltä, että Wadō on yhdistelmä okinawalaisen karaten käsitekniikoita ja japanilaisen budōn kehonhallintaa (taisabaki). Yagyū-ryū kenjutsusta wadōhon tulee vartalon väistöliike, joka näkyy parhaiten nagashizuki-lyönnissä. Wadōn sivulle ohjaavat käsitekniikat paljastaa Toda-ryūn vaikutuksen.
Wadō-tyylissä käytetään muita tyylisuuntia hieman korkeampia asentoja, jotta liikkuvuus olisi mahdollisimman hyvä. Siinä on monipuolinen valikoima lyöntejä lyhyelle etäisyydelle, väistöjä hyökkäyksen alta, horjutuksia ja vastustajan hallintatekniikoita. Horjutukset olivat nimenomaan tyypillisiä eri jujutsukouluissa, ja tämän ominaisuuden Ōtsuka halusi ehdottomasti myös Wadō-tyyliin. Torjunnat näyttävät samalta kuin muissakin tyylisuunnissa, mutta wadōssa tärkeintä on päästä aina hyökkäyslinjalta pois, ja "torjunta" onkin itse asiassa vain varmistus.
Wadō-ryūssa olevat veitsitekniikat (tantōdōri), istualtaan tehtävät tekniikat (idōri) ja miekkatekniikat (tachidōri) tulevat tietysti jūjutsun puolelta. Tosin ne ovat muuttuneet vuosien saatossa, kun eri opettajat ovat lisänneet omia ajatuksiaan ja tekniikoita mukaan.
Piirteitä > Katat

Ōtsuka rekisteröi Wadō-ryūn katat: Pinan 1-5, Naihanchi, Seisan, Chintō, Kūsankū, Bassai, Wanshū, Niseishi, Jitte, Jion, Rōhai ja Suparinpei. Suparinpeitä tosin ei ole juurikaan opetettu 1940-luvun jälkeen. Kirjansa Karatedō ensimmäisessä niteessä Ōtsuka  luettelee vain yhdeksän ensimmäistä kataa ja sanoo, ettei tyylisuunnassa ole muita katoja ole.
Erityisesti Euroopassa jotkut ohjaajat opettivat myös muita katoja, vaikka ne eivät olleet virallisia Wadōkai-katoja. Kilpailuissa saattoi nähdä näitä epävirallisia katoja tehtävän monilla eri tavoilla. Nyttemmin Wadōkai on standardisoinut nämäkin katat.
Pinan-katat Ōtsuka oppi Gichin Funakoshilta, mutta myöhemmin hän muutti niitä opiskeltuaan Kenwa Mabunin kanssa samoja katoja. Lisäksi hän otti katoihin vaikutteita myös Shindō yōshin-ryūsta. Naihanchi tulee Chōki Motobulta, tosin Ōtsuka muutti sitäkin hieman. Motobu opetti Ōtsukalle kolme Naihanchia, mutta Ōtsukan mielestä vain ensimmäinen oli käyttökelpoinen, muut silkkaa kertausta. Seisan on suoraan kopioitu Funakoshilta (Shōtōkanissa tuo kata on nimeltään Hangetsu). Chintō tulee Funakoshilta ja Mabunilta, jotka oppivat sen Ankō Itosulta (1831 – 1915). Bassai opittu Funakoshilta, mutta tulee alun perin Itosulta. Jion ja Jitte tulivat Funakoshilta ja Mabunilta. Niseishi ja Rōhai Mabunilta, Wadōn Rōhai on Itosun Rōhai shodan, Shōtōkanin Meikyō on Rōhai nidan. Wanshū periytyy myös Funakoshilta.
Ōtsuka muistutti aina, että katan tulisi olla elävää, eikä tyhjää muodon kertaamista.
Kirjallisuutta

Tatsuo Suzuki: Karate-do
Tatsuo Suzuki: Wado-ryu Advanced Katas
Hironori Ōtsuka: Wado Ryu Karate
Shingo Ōgami: Karate Katas of Wadoryu
Shingo Ōgami: An Introduction to Karate
Timo Klemola: Zen-karate
Aiheesta muualla

Suomen Karateliitto
Suomen Wado-ryu Karateliitto ry
Wadō-ryūn vyökoetekniikat (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive)
Wadō-ryūn vyökoetekniikoita sanoin ja kuvin
Wadō-ryūn tekniikoita ja harjoitteita sanoin, valokuvin ja videoin
Jirō Ōtsukan kotisivu
Wado Academy, Masafumi Shiomitsu
Tatsuo Suzukin WIKF:n kotisivut
Värilliset

Lapsia värillisten yhteisöstä Bonteheuwelin townshipistä Kapkaupungista.
Värilliset (afrikaansiksi Bruinmense, Kleurlinge, engl. Coloured) ovat eteläafrikkalainen etninen ryhmä, joka syntyi 1700–1800-lukujen aikana khoiden, vapautettujen ja karanneiden kaakkoisaasialaisten orjien, bantujen sekä eurooppalaisten siirtolaisten jälkeläisistä. Etelä-Afrikassa on noin 3 700 000 värillistä (9 % väestöstä) ja Namibiassa noin 125 000.
Värillisillä on Etelä-Afrikassa oma etninen identiteettinsä, joka kehittyi 1860-luvun aikana. Suurin osa värillistä asuu Kapmaan alueella. Apartheidin aikana kaikki eteläafrikkalaiset luokiteltiin virallisiin väestöryhmiin, joista yksi oli värilliset.
Suurin osa Etelä-Afrikan värillisistä puhuu äidinkielenään afrikaansia ja kaikista afrikaansin puhujista he muodostavat noin puolet. Joidenkin värillisten äidinkieli on englanti, ja apartheidin aikana monien mustien tavoin värilliset ryhtyivät enenevässä määrin käyttämään englantia protestina afrikaanerien apartheid-politiikkaa vastaan.
Myös Yhdysvalloissa afroamerikkalaisia kutsuttiin aikaisemmin värillisiksi (engl. colored), mutta termi on nykyisin jäänyt pois käytöstä ja sitä pidetään harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta loukkaavana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Värilliset Wikimedia Commonsissa
Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä

Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä on harvinainen oireyhtymä, joka aiheuttaa vaikeaa kehitysvammaisuutta, afasiaa, luuston epämuodostumia, lyhytkasvuisuutta, lyhytsormisuutta ja muita oireita.
Tämän perinnöllisen sairauden kuvasi ensimmäisenä italialainen Emilia Vitale vuonna 2001. Se havaittiin ensimmäistä silloin suuressa sardinialaisessa suvussa.
Vitalen lyhytkasvuisuuden aiheuttaa ilmeisesti X-kromosomin pitkän varren geenivirhe. Geenivirhettä kantavilla naisilla ei esiinny kehitysvammaisuutta, vaan ainoastaan lievempiä poikkeavuuksia, kuten kielellisiä erityisvaikeuksia ja oppimiseen liittyviä ongelmia.
Washingtonin ostoskeskusammuskelu 2016

| Washingtonin ostoskeskusammuskelu 2016 |
| --- | --- |
Paikka:  Burlington, Washington, Yhdysvallat
Kohde:  ihmiset
Ajankohta:  23. syyskuuta 2016  19:00
Kuolleita:  5
Haavoittuneita:  ei tiedossa
Epäilty/epäillyt:  Arcan Çetin
Tekoväline:  .22-kaliiperinen kivääri Ruger
Washingtonin ostoskeskusammuskelu tapahtui 23. syyskuuta 2016 Burlingtonin pikkukaupungissa Washingtonissa, Yhdysvalloissa. Viisi ihmistä kuoli asemiehen ampumiin luoteihin Cascaden ostoskeskuksessa, kun 20-vuotias Arcan Çetin surmasi viisi ihmistä pienoiskiväärillä. Hänet pidätettiin päivää myöhemmin.
Vihermedestäjä

| Vihermedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Deleornis
Laji::  fraseri
Kaksiosainen nimi
 Deleornis fraseri  Jardine & Selby, 1843 
Synonyymit
 Anthreptes fraseri 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vihermedestäjä (Deleornis fraseri) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Vihermedestäjää tavataan Afrikassa Guineasta ja Malin eteläosista Ugandaan ja Angolan pohjoisosiin ulottuvalla alueella. Lajin on kuvattu olevan pääosin yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.