stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Toivakan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Toivakan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Toivakan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1918 Vapaussodan muistomerkki | Toivakan kirkon sankarihautausmaa, Salomonintie 8 | Toivakan kirkonkylä | 62.1005°N, 26.0894°E |  | 1926 |  |  |
| Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki | Toivakan kirkon länsipuolella kirkkomaalla, Salomonintie 8 | Toivakan kirkonkylä | 62.1004°N, 26.0887°E |  | 1956 (muistomerkissä) |  |  |
| Kuningatar Elisabeth II:n Suomen vierailun muistolaatta | Kuningatar Elisabethin muistometsä, Metsä-Piililä, Pöytäkorvennoro 52 | Haukanmaa | 62.0819°N, 25.8411°E |  |  |  |  |
| Muualle haudattujen rakkaiden muistelukivi | Toivakan kirkon länsipuolella kirkkomaalla, Salomonintie 8 (paikkalinkki suuntaa antava) | Toivakan kirkonkylä | 62.1002°N, 26.0885°E |  |  |  |  |
| Sankarihautojen muistomerkki | Toivakan kirkon sankarihautausmaa, Salomonintie 8 | Toivakan kirkonkylä | 62.1005°N, 26.089°E | Koskinen, PauliPauli Koskinen | 1963 |  |  |
| Veteraanikivi | Toivakan kirkon lähistö, Salomonintie 8 | Toivakan kirkonkylä | 62.1°N, 26.088°E |  | 1988 |  |  |
Albedo

Lumi on valkoista: se heijastaa paljon valoa eli sen albedo on suuri.
Hiili on musta: se imee suuren osan valosta ja heijastaa vain vähän eli sen albedo on pieni.
Albedo eli heijastuvuus tai heijastuskyky on jonkin kappaleen kyky heijastaa siihen osuvaa säteilyä. Se kuvaa kappaleeseen osuneen ja siitä heijastuneen säteilyn suhdetta. Albedo määritetään jakamalla pinnan heijastaman säteilyn teho saapuvan säteilyn teholla. Albedoa merkitään yleensä kreikkalaisella kirjaimella α (alfa) tai isolla A-kirjaimella. Täysin valoa heijastava pinta on valkoinen, ja sen albedo on 1,0 tai 100 %. Täysin musta imee eli absorboi kaiken siihen saapuvan säteilyn, ja sen albedo on siksi 0. Muiden väristen kohteiden albedot ovat tältä väliltä. Lisäksi eri värien heijastama säteilyjakautuma on monesti erilainen kuin vastaanotettu säteily. Albedoa käytetään muun muassa tähtitieteessä, säätieteessä, tietokonegrafiikassa ja laskettaessa vaikkapa Auringon taloa lämmittävää vaikutusta.
Geometrinen albedo ja Bondin albedo

Yleensä taivaankappaleen albedosta puhuttaessa tarkoitetaan Bondin albedoa A, joka on taivaankappaleesta heijastuneen ja sinne saapuvan säteilyn suhde. Se on vaikea määrittää, koska silloin on mitattava kappaleen heijastus kaikkiin suuntiin. Tämän takia monen taivaankappaleen Bondin albedo tunnetaan huonosti. Bondin albedo on nimetty tähtitieteilijä George Phillips Bondin mukaan.
Geometrinen albedo p on jonkin kappaleen valonheijastuskyky suoraan takaisin kohti valonlähdettä verrattuna kaikilla aallonpituuksilla heijastavaan levyyn, niin sanottuun Lambertin levyyn. Mattapintainen valkea seinä on lähellä Lambertin levyä. Monille asteroideille on helppo mitata geometrinen albedo. Geometrinen albedo voi olla ykköstä suurempi ja jopa ääretön jos kappale heijastaa peilinä takaisin tulosuuntaan.
Joidenkin taivaankappaleiden geometrisia ja Bondin albedoja:
| Taivaankappale | Geometrinen  albedo | Bondin  albedo |
| --- | --- | --- |
| Merkurius | 0,138 | 0,119 |
| Venus | 0,84 | 0,75 |
| Maa | 0,367 | 0,29 |
| Kuu | 0,113 | 0,123 |
| Mars | 0,15 | 0,16 |
| Jupiter | 0,52 | 0,34 |
| Saturnus |  | 0,34 |
| Uranus |  | 0,29 |
| Neptunus |  | 0,31 |
| Pluto | 0,44–0,61 | 0,4 |
Maan albedo

Maan albedo on keskimäärin 0,39 (0,36–0,43). Albedon avulla pystyy määrittämään, kuinka paljon pinta imee Auringon säteilyä itseensä. Maan albedoon vaikuttaa kolme eri tekijää, maasta ja vesistä heijastuva valo, pilvistä heijastuva valo ja ilmakehästä ylöspäin siroava valo.
Maassa albedo vaihtelee tummien ja kosteiden maaperien 0,08:sta tuoreen lumen 0,86–0,95:een. Jälkimmäisessä tapauksessa lähes kaikki säteily heijastuu takaisin, joten aurinko lämmittää pintaa vain hyvin vähän. Pilvien albedo on myös suuri, joten ne estävät ison osan auringon säteilystä pääsemästä maanpinnalle. Albedo vaihtelee huomattavasti Maan eri osien välillä. Arktiksella ja Antarktiksella albedo on huomattavan suuri, kun taas päiväntasaajan sademetsissä pieni. Subtrooppisissa aavikoissa albedo on myös melko korkea. Valtamerissä albedo on tasaisesti noin 0,10.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Albedo Wikimedia Commonsissa
Saturnuksen Enceladus-kuun jääpinta heijastaa 99% saamastaan valosta, siis sen albedo on 0,99.
Nautarotu

Nautarotuja.
Karjarodut ovat pitkän jalostuksen tuloksena saatuja nautarotuja, joissa korostuvat tietyt piirteet. Suomessa käytetään paljon ulkomailta tuotuja rotuja. Roduilla on korostettu jotain tyypillistä ominaisuutta, kuten lihan tai maidon tuotantoa, nopeakasvuisuutta tai muuta etsittyä ominaisuutta.
Nautarotuja jalostetaan eri tavoin riippuen siitä, onko rotu tarkoitettu lihan- vai maidontuotantoon, mutta tietyt ominaisuudet ovat haluttuja kaikilla roduilla. Näitä ovat muun muassa hyvä hedelmällisyys, luonne ja jalkarakenne, ja lehmillä leveä, poikimiseen hyvin soveltuva lantio. Joitakin rotuja on tietoisesti jalostettu sarvettomiksi eli nupoiksi tai tietynvärisiksi.
Lihakarja

Lihakarjan rodut on jalostettu erityisesti tuottamaan mahdollisimman paljon mahdollisimman laadukasta lihaa. Koska suuri osa eläimistä teurastetaan nuorena, liharotujen jalostuksessa niin kutsuttu kestävä rakenne ei ole yhtä tärkeä jalostustavoite kuin lypsyroduilla. Sen sijaan erityisesti poikimisen helppous ja nopea kasvu ovat liharotujen jalostuksessa tärkeitä tavoitteita.
Lihakarja > Lihakarja Suomessa

Suomessa kasvatetaan noin kymmentä lihakarjarotua.
Aberdeen-Angus on alkujaan kotoisin Skotlannista. Rodun eläimet ovat nupoja ja useimmiten mustia, joskus myös punaruskeita. Rotu on kookas ja vähärasvainen. Se menestyy huonommillakin laitumilla ja soveltuu erinomaisesti luonnonlaitumille.
Charolais-rotu on peräisin Ranskasta. Väriltään eläin on valkoinen, hiukan kellertävä tai harmaa. Rodun yksilöt kasvavat nopeasti erittäin suuriksi. Hereford on yksi maailman suosituimmista lihantuotantoroduista ja myös Suomen runsaslukuisin lihakarjarotu. Se on väriltään ruskea ja siinä on valkoisia laikkuja. Se menestyy hyvin luonnonlaitumilla.
Limousin-rodun eläimet ovat ruskeita. Rotu on yksi Suomen kookkaimmista roduista ja alkujaan Ranskasta peräisin. Suomessa kasvatetaan myös muutamaa muuta rotua, kuten simmentalia, piemontesea, ylämaankarjaa ja blonde d'aquitainea sekä pieniä määriä muita rotuja. Suomessa erityisesti simmental on suosittu emolehmänä muita liharotuja suuremman maidontuotantonsa ansiosta.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lihakarjarotujen jakauma Suomessa vuonna 2008 | Lihakarjarotujen jakauma Suomessa vuonna 2008 | Lihakarjarotujen jakauma Suomessa vuonna 2008 | Lihakarjarotujen jakauma Suomessa vuonna 2008 |  |
| Rotu | Puhdasrotuisia emolehmiä | Osuus puhdasrotuisista emoista | Risteytysemolehmiä | Osuus puhdasrotuisista emoista |
| Hereford | 4118 | 31,7 % | 8482 | 23,4 % |
| Charolais | 2248 | 17,3 % | 6990 | 19,3 % |
| Limousin | 1634 | 12,6 % | 8839 | 24,4 % |
| Aberdeen-Angus | 2276 | 17,5 % | 6185 | 17,1 % |
| Simmental | 1160 | 8,9 % | 4325 | 11,9 % |
| Ylämaankarja | 1447 | 11,1 % | 193 | 0,5 % |
| Blonde d'Aquitane | 95 | 0,7 % | 1191 | 3,3 % |
| Dexter | 17 | 0,01 % | 0 | 0,0 % |
| Piemontese | 2 | 0,0 % | 64 | 0,2 % |
Lypsykarja

Lypsykarjan (myös "maitokarja") rodut on jalostettu erityisesti tuottamaan mahdollisimman paljon mahdollisimman laadukasta maitoa. Lypsyrotujen jalostamisella pyritään vaikuttamaan myös tiettyihin maidon ominaisuuksiin, kuten sen sisältämiin rasva- ja valkuaismääriin. Eri maidon ominaisuudet ovat olleet eri aikoina haluttuja. Ennen runsasrasvainen maito oli haluttua, nykyään pyritään korkeisiin valkuaisainemääriin. Lypsyrotujen jalostuksessa pyritään myös vaikuttamaan eläinten luonteeseen sekä rakenteeseen, jonka tulisi tukea suuria tuotosmääriä ja eläimen terveyttä sekä mahdollisimman pitkää tuotantoikää.
Maailman käytetyin lypsyrotu on holstein, toiseksi käytetyin on jersey. Suomessa eniten käytetty ayrshire on maailmanlaajuisesti melko harvinainen rotu: sitä on maailmalla noin neljä miljoonaa yksilöä.
Lypsykarja > Lypsykarja Suomessa

Suomen tärkeimmät lypsykarjarodut ovat ayrshire, holstein, suomenkarjan rodut, jersey, Brown swiss ja Guernsey. Näille roduille pidetään Suomessa kantakirjoja.
Ayrshire on yksi Suomen käytetyimmistä lypsyroduista. Niitä tai niistä risteytettyjä eläimiä on yli puolet Suomen lehmistä. Ayrshire-rodun lehmät tuottavat noin 9 228 kiloa maitoa 305 päivässä eli tuotantokaudessa.lähde? Holstein tuottaa merkittävästi enemmän maitoa kuin ayrshire. Suomalaisia rotuja eli suomenkarjaa on Suomessa vähäinen määrä.
Suomen lypsyroduista toistaiseksi uusimmat on Brown swiss– ja Guernsey– rodut
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Lypsykarjojen rotukohtaiset tilastotiedot tuotosseuranta karjoissa Suomessa vuonna 2017 ja vuonna 2018
| Rotu | Osuus lypsylehmistä (v. 2017) | Lehmiä (v. 2017) | Lehmiä (v. 2018) | Maidontuotanto  keskimäärin kg (v. 2017) | Maidontuotanto  keskimäärin kg (v. 2018) | Poikimaväli, pv (v. 2018) | Poist. elinik. tuotos kg (v.2017) | Poist. elinik. tuotos kg (v.2018) | Poistoikä, v. (v.2018) |
| Holstein | 47,6 % | 92033 | 92171 | 10243 | 10360 | 408 | 28540 | 29672 | 5,1 |
| Ayrshire | 50,7 % | 98049 | 90048 | 9228 | 9310 | 405 | 27178 | 27688 | 5,2 |
| Jersey | 0,4% | 823 | 874 | 8045 | 7912 | 399 | 16694 | 17178 | 4,3 |
| Muut rodut | 0,1% | 266 | 359 | 8771 | 9112 | 406 | 12493 | 15875 | 4 |
| Suomenkarja yht. | 1,1 % | 2035 | 1876 | 6262 | 6347 | 403 | 18006 | 17905 | 5,1 |
| Itäsuomenkarja | 0,1% | 267 | 224 | 4057 | 4318 | 401 | 11910 | 10937 | 5,2 |
| Länsisuomenkarja | 0,7% | 1336 | 1236 | 6972 | 7021 | 403 | 19630 | 19659 | 5 |
| Pohjoissuomenkarja | 0,2% | 432 | 417 | 5429 | 5437 | 406 | 15910 | 16400 | 5,1 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nautarotu Wikimedia Commonsissa
http://www.faba.fi/fi/tietopankki/nautarodut-suomessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Schildt

Schildt on ruotsalainen ja suomalainen aatelissuku. Se on mahdollisesti lähtöisin Regensburgista Saksasta. Suvun varhaisin nimeltä tunnettu esi-isä on 1500-luvun lopulla Liivinmaalla elänyt Christoffer Schildt. Hänen pojanpoikansa, eversti Jürgen Schildt introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen vuonna 1642 numerolla 282. Suomen Schildtit kuuluvat sukuhaaraan, joka tuli Suomeen Inkerinmaalta vuonna 1700, ja jonka sukulaisuutta Jürgen Schildtiin ei ole voitu osoittaa. Suku immatrikuloitiin Suomen ritarihuoneseen sen järjestäytyessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 24. Sukua edusti tuolloin Suomessa kapteeni Christoffer Schildt.
Suvun jäseniä

Wolmar Schildt (Wolmari Kilpinen), (1810–1893), Jyväskylän piirilääkäri, fennomaani ja suomen kielen kehittäjä.
Onni Schildt (1851–1913), maanviljelysneuvos ja senaattori, Wolmar Schildtin poika
Lilli Wilhelm Schildt (1860–1927), tilanomistaja ja valtiopäivämies
Osma Alfred Schildt (1861–1937), virka- ja valtiopäivämies
Aatos Schildt (1864–1939), maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies, Wolmar Schildtin poika
Wolmar Yrjö Wilhelmi Schildt (1899–1961), IKL:n ja Maalaisliiton kansanedustaja, Aatos Schildtin poika
Boris Schildt (1889–1970), suomalainen agronomi ja tenniksenpelaaja
Hjalmar Schildt (1849–1925), kauppias, Tikkurilan Väritehtaat Oy:n kehittäjä
Holger Schildt (1889–1964), kirjankustantaja, Schildts-kustantamon perustaja
Runar Schildt (1888–1925), suomenruotsalainen kirjailija
Christoffer Schildt (1915–1992), radiotoimittaja ja poliitikko, Runar Schildtin poika
Göran Gustaf Ernst Schildt (1917–2009), suomenruotsalainen kirjailija ja taidehistorioitsija, Runar Schildtin poika
Aiheesta muualla

/ Schildt (1500–). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Schildt Ätt- och vapendatabas, Ruotsin ritarihuone. (ruotsiksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia 
Wolmar Schildt.
Ulver

| Ulver |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1993–
Tyylilaji:  Varhainen tuotanto: Black metal  Folk  Neoklassinen metalli  Avantgardemetalli   2000-luvun alkupuoliskon tuotanto:  Elektroninen musiikki  Trip-hop  Post-industrial  Dark ambient  Glitch   Uudempi tuotanto:  Taiderock  Psykedeelinen rock  Post-rock  Drone  Dark ambient  Synthpop  Taidepop
Kotipaikka:  Norja
Laulukieli:  englanti, norja
Jäsenet:  Kristoffer Garm Rygg   Jørn H. Sværen   Tore Ylwizaker  
Levy-yhtiö:  Jester Records   The End Records   Century Black   House of Kicks   House of Mythology  
Aiheesta muualla
jester-records.com/ulver
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ulver on vuonna 1993 perustettu norjalainen yhtye. Yhtyeen tuotantoa on perin vaikea lokeroida tiettyyn kategoriaan, sillä se käsittää useamman kuin yhden tyylilajin.
Kokoonpano

Kristoffer Garm Rygg (alias Garm, Trickster G., G. Wolf)
Jørn H. Sværen
Tore Ylwizaker
Diskografia

| --- | --- |
 Studioalbumit Bergtatt – Et eeventyr i 5 capitler (1994)  Kveldssanger (1995)  Nattens Madrigal – Aatte Hymne Til Ulven I Manden (1996)  Themes from William Blake’s "The Marriage of Heaven and Hell" (1998)  Perdition City (Music to an Interior Film) (2000)  Blood Inside (2005)  Shadows of the Sun (2007)  Wars of the Roses (2011)  Childhood’s End (2012)  Messe I.X–VI.X (2013)  Terrestrials (yhteisalbumi Sunn O))):n kanssa) (2014)  ATGCLVLSSCAP (2016)  The Assassination of Julius Caesar (2017)  Flowers of Evil (2020)  Scary Muzak (2021)  Liminal Animals (2024) Soundtrack-albumit Lyckantropen Themes (2002)  Svidd Neger (2003)  Riverhead (2016) Livealbumit The Norwegian National Opera (2011)  Live At Roadburn (2013)  Drone Activity (2019)  Hexahedron (Live at Henie Onstad Kunstsenter) (2021)  Grieghallen 20180528 (2023) :  EP:t Metamorphosis (1999)  Silence Teaches You How to Sing (2001)  Silencing the Singing (2001)  A Quick Fix of Melancholy (2003)  Sic Transit Gloria Mundi (2017) Split-julkaisut Ulver / Mysticum (1994) Demojulkaisut Rehearsal (1993)  Vargnatt (1993) Kokoelma-albumit The Trilogie – Three Journeyes Through the Norwegian Netherworlde (1997)  Teachings in Silence (2002)  Trolsk Sortmetall 1993–1997 (2014) Remix-albumit 1993–2003: 1st Decade in the Machines (2003) Tribuuttialbumit My Own Wolf: A New Approach to Ulver (2007)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhtyeen viralliset kotisivut
Piitimen kunta

| Piitimen kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Keskustaajama:  Piitime
Kuntakoodi:  2581
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  3 086,04 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  42 323
 – Väestötiheys:  13,7 as./km²
 
 www.pitea.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Piitimen kunta (ruots. Piteå kommun) on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Piitime.
Kunnan maapinta-ala on 3 086,04 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 42 323 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 84,80 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Piitimen pitäjä muodostettiin 1320-luvulla erottamalla se Skellefteån pitäjästä. Vuoden 1330 tienoilla Alaluulajan pitäjä erotettiin Piitimestä. Vuoden 1580 tienoilla erotettiin puolestaan Arvidsjaurin pitäjä. Vuonna 1686 Piitimen pitäjästä erotettiin Piitimen kaupunki, joka sai samalla oman kaupunkiseurakunnan. Älvsbyn kappeli erotettiin 1809.
Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjät muutettiin maalaiskunniksi. Norrfjärdenin maalaiskunta erotettiin Piitimen maalaiskunnasta vuonna 1916 ja vuonna 1918 Piitimestä erotettiin vielä Hortlaxin maalaiskunta (suom. Hurttalahti). Vuoden 1952 kuntauudistuksessa kuntarajoja ei muutettu. Piitimen kuntablokki teki kuntaliitoksen jo vuonna 1967, jolloin kolme edellä mainittua maalaiskuntaa liitettiin Piitimen kaupunkiin. Vuonna 1971 Piitimen kaupungista tuli nykyinen Piitimen kunta.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Piitimen kaupungin vaakuna. Myös Piitimen maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Piitimen maalaiskunta
Väestönkehitys

| Piitimen kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 28 936 | 28 936 |
| 1955 | 1955 |    | 29 662 | 29 662 |
| 1960 | 1960 |    | 30 047 | 30 047 |
| 1965 | 1965 |    | 31 033 | 31 033 |
| 1970 | 1970 |    | 32 800 | 32 800 |
| 1975 | 1975 |    | 35 547 | 35 547 |
| 1980 | 1980 |    | 38 402 | 38 402 |
| 1985 | 1985 |    | 38 870 | 38 870 |
| 1990 | 1990 |    | 40 034 | 40 034 |
| 1995 | 1995 |    | 40 923 | 40 923 |
| 2000 | 2000 |    | 40 363 | 40 363 |
| 2005 | 2005 |    | 40 873 | 40 873 |
| 2010 | 2010 |    | 40 892 | 40 892 |
| 2015 | 2015 |    | 41 548 | 41 548 |
| 2020 | 2020 |    | 42 226 | 42 226 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 146 | 5,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 352 | 0,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 960 | 4,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 37 090 | 89,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 444 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 436 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 188 651 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 69 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,4 %
18–64-vuotiaat: 60,1 %
65 vuotta täyttäneet: 20,5 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,9 | 2,5 |
|   | jalostus | 24,8 | 25,2 |
|   | palvelut | 70,1 | 70,2 |
|   | tuntematon | 2,2 | 2,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 17 108 | 19 193 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 89,1 |  |
Taajamat

Kunnassa on 13 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 286 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Piitime (ruots. Piteå) | 22 913 |
| 2 | Bergsviken | 2 283 |
| 3 | Rosvik | 1 735 |
| 4 | Norrfjärden | 1 362 |
| 5 | Hurttalahti (ruots. Hortlax) | 1 248 |
| 6 | Roknäs | 1 238 |
| 7 | Jävre | 576 |
| 8 | Lillpite | 429 |
| 9 | Böle | 424 |
| 10 | Hemmingsmark | 367 |
| 11 | Sjulsmark | 350 |
| 12 | Svensbyn | 342 |
| 13 | Blåsmark | 339 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Degeränget
Kopparnäs
Långträsk
Munksund
Norra Pitholm
Siikakoski (ruots. Sikfors)
Storsund
Södra Pitholm
Öjebyn
Luettelossa mainituista taajamista Degeränget, Norra Pitholm ja Öjebyn ovat sittemmin kasvaneet yhteen Piitimen taajaman kanssa. Lisäksi Södra Pitholm on kasvanut yhteen ensin Munksundin kanssa, joka sekin on myöhemmin kasvanut yhteen Piitimen taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Arnemark
Bärtnäset
Edet
Grundvik
Holmträsk
Kopparnäs
Långträsk
Maran + Skatan
Nybyn
Näsudden + Berget
Pite havsbad
Pålberget
Sikfors
Storsund
Svedjan + Träsket
Vitsand
Västra Liden + Östra Liden
Yttrefjärdens östra strand
Ön
Sikforsista on käytetty suomeksi nimeä Siikakoski.lähde?
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Koler
Lassbacken
Sikfors
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Piitimen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Piteå Norra Valkrets (29 valtuutettua)
Piteå Södra Valkrets (22 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Piitimen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 3 | 4 | 5 | 5 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 4 | 6 | 6 | 6 |  |
|   | Keskustapuolue | 11 | 10 | 8 | 7 | 6 | 6 | 6 | 4 | 4 | 4 | 5 | 3 | 5 | 6 |  |
|   | Liberaalit | 2 | 3 | 2 | 1 | 3 | 4 | 4 | 3 | 3 | 4 | 2 | 2 | 2 | 1 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 27 | 28 | 31 | 32 | 31 | 31 | 31 | 35 | 28 | 26 | 29 | 30 | 22 | 19 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 5 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 9 | 6 | 5 | 5 | 5 | 6 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 1 | 4 | 7 |  |
|   | Yhteensä  | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hortlaxin piiri
Norrfjärdenin piiri
Piitimen kaupunkipiiri (Piteå stadsdistrikt)
Piitimen maalaispiiri (Piteå landsdistrikt)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Hortlax
Piteå
Norrfjärden