stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuotantotalous
Kansainväliset vastineet

Kansainvälisesti tuotantotaloutta vastaa usein ilmaisu industrial engineering tai operations management. Industrial ja operations management ovat alun perin keskittyneet lähinnä tuotteiden tai palveluiden tuottamiseen ja toimittamiseen. Nykyisin oppeja sovelletaan kuitenkin laajemmin, esimerkiksi valtion ja kunnanhallintoon (mm. terveydenhuoltoon). Saksankielisissä maissa tuotantotaloutta vastaava termi on Wirtschaftsingenieurwesen. Hollannissa ja Belgiassa vastaava hollanninkielinen termi on technische bedrijfskunde. Ruotsissa suomalaisia tuotantotalouden yliopisto-opintoja vastaa industriell ekonomi, Norjassa industriell økonomi). [lähde? ]
Tyypillisiä alueita, joita käsitellään ovat tuotannonohjaus, sisäinen laskentatoimi, strategia, laatujohtaminen, tuotekehitys ja innovaatiojohtaminen, logistiikka, ostotoiminta (supply management) ja ergonomia. Näiden lisäksi myös erilaisten tietojärjestelmien, esimerkiksi toiminnanohjausjärjestelmien (ERP) rooli korostuu. [lähde? ]
Eurooppalaisissa yliopistoissa tuotantotaloutta opiskelevilla on oma kattojärjestö, ESTIEM, johon kuuluu noin 60 000 opiskelijaa 30 eri maassa.
Tuotantotalouden opetus Suomessa > Opintojen sisältö

Tuotantotalouden opinnot ovat yhdistelmä taloutta, tekniikkaa, johtamista, työpsykologiaa, kansainvälisyyttä ja informaatioteknologiaa ja viime kädessä opintojen sisältö on aina opiskelijasta ja koulusta kiinni. [lähde? ]
Tuotantotalouden opetus Suomessa > Opintojen sisältö > Yliopistokoulutus

Yliopistoissa tuotantotalouden koulutusohjelmat ovat Aalto-yliopistossa Otaniemessä, Tampereen ja Lappeenrannan–Lahden teknillisissä yliopistoissa sekä Oulun että Vaasan yliopistoissa. Helsingin kauppakorkeakoulussa on mahdollista valmistua ekonomiksi (maisteritutkinto) tuotantotalouden koulutusohjelmaa pitkälti vastaavasta  Logistiikan ja Palvelutalouden koulutusohjelmasta sekä englannin kielisestä Logistics and Service Economics -koulutusohjelmasta. Tuotantotaloudessa pääaineeksi voi valita esimerkiksi teknillisessä korkeakoulussa toimitusketjun johtamisen, innovaatiojohtamisen, suorituskyvyn johtamisen, teollisuustalouden, työpsykologian ja johtamisen, strategian ja kansainvälinen liiketoiminnan, teollisuuden kehittämisen ja johtamisen tai ympäristöjohtamisen ja vastuullisen liiketoiminnan. Yliopistossa tuotantotaloudesta voi suorittaa tekniikan kandidaatin ja diplomi-insinöörin tutkinnon; Vaasassa tuotantotalouden tutkinto on kauppatieteiden kandidaatin/maisterin tutkinto, jossa suuntautumisvaihtoehdot ovat joko tuotekehitys/laatujohtaminen tai tuotannonohjaus/logistiikka. Vaasan yliopistossa on tarjolla myös englanninkielinen tuotantotalouden maisteriryhmä. [lähde? ]
Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston tuotantotalouden yksikkö on valittu jo kolmannen kerran Suomen yliopistokoulutuksen laatuyksiköksi (Arkistoitu – Internet Archive) vuosiksi 2010–2012 . Se on ollut valtakunnallisen yliopistokoulutuksen laatuyksikkö myös vuosina 2001–2003 ja 2004–2006. Valinnat tekee Suomen sisäministeriön alainen korkeakoulujen arviointineuvosto KKA. Yliopistokoulutuksen laatuyksiköitä on Suomessa kymmenen, ja ne valitaan uudelleen kolmen vuoden välein. Sama yksikkö ei voi tulla valituksi kolmea kertaa peräkkäin. [lähde? ]
Tuotantotalouden opetus Suomessa > Opintojen sisältö > Ammattikorkeakoulutus

Ammattikorkeakouluissa tuotantotalouden insinöörikoulutusohjelmat ovat Varkaudessa Savonia-ammattikorkeakoulussa, Metropolia Ammattikorkeakoulussa, Imatralla Saimaan ammattikorkeakoulussa, Hämeen ammattikorkeakoulussa (HAMK) Valkeakoskella, Centria-ammattikorkeakoulussa Ylivieskassa ja Kokkolassa, Satakunnan ammattikorkeakoulussa, Kemi-Tornion ammattikorkeakoulussa ja Turun ammattikorkeakoulussa. [lähde? ]
Tuotantotalouden opetus Suomessa > Opintojen sisältö > Jatkokoulutus

Tuotantotalouden valtakunnallinen tutkijakoulu toimii Aalto-yliopistossa Otaniemessä. Se kouluttaa tekniikan tohtoreita ja lisensiaatteja, joiden tutkimus suuntautuu tuotantotalouteen. [lähde? ]
Tuotantotalouden jatkokoulutusta tarjoaa myös Tampereen Yliopisto, josta voi valmistua tekniikan lisensiaatiksi ja tohtoriksi, joiden tutkimus on suuntautunut tuotantotalouteen. Lisäksi Tampereen Yliopisto tarjoaa tuotantotalouden jatkokoulutusta myös Porin yliopistokeskuksen kampuksella.
Helsingin kauppakorkeakoulussa koulutetaan logistiikan ja palvelutalouden tohtoreita logistiikan aineen tohtoriohjelmassa. Logistiikan väitöskirjojen aiheet liittyvät koko toimitusketjun strategiseen, taktiseen ja operatiiviseen suunnitteluun sisältäen hankintatoimen, tuotannonsuunnittelun ja jakelun. Väitöskirjoissa kehitellään sekä yleisempiä liiketoimintamalleja että spesifimpiä, numeeriseen mallintamiseen ja optimointiin perustuvia malleja. [lähde? ]
Lisäksi Metropolia Ammattikorkeakoulussa ja Savonia-ammattikorkeakoulussa Varkaudessa voi opiskella ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon tuotantotaloudesta (Master's Degree in Industrial Management). [lähde? ]
Tuotantotalouden opetus Suomessa > Alumneja

Tunnettuja suomalaisia tuotantotalouden alumneja ovat muun muassa:
Ilkka Paananen, Supercell:n perustaja
Jorma Eloranta, vuorineuvos, Metso Oyj:n toimitusjohtaja
Jyrki Kasvi, kansanedustaja
Pyry Lautsuo, IBM Finlandin toimitusjohtaja 1997–2006
Markku Markkula, Dipolin johtaja, ex-kansanedustaja
Asko Schrey, Accountorin entinen toimitusjohtaja
Risto Siilasmaa, hallitusammattilainen, F-Securen perustaja
Juha Äkräs, Nokian johtokunnan jäsen
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Yliopistot

Aalto-yliopisto (Otaniemi), tuotantotalouden osasto
Lappeenrannan teknillinen yliopisto, tuotantotalouden osasto
Tampereen teknillinen yliopisto, teknillis-taloudellinen tiedekunta (entinen tuotantotalouden osasto)
Oulun yliopisto, tuotantotalouden osasto (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsingin kauppakorkeakoulu/Helsinki School of Economics (HSE), Liiketoiminnan teknologian laitos/Department of Business Technology, Logistiikan aine
Tuotantotalous (Opintoluotsi.fi)
Mihin tuotantotaloutta opiskelleet ovat sijoittuneet työelämässä (töissä.fi)
Aiheesta muualla > Aineistoa

Logistiikan Maailma
Tuotantotalouden opintosuunnan opetusohjelma lukuvuonna 1968-69 I-III vsk
Tuotantotalouden opintosuunnan opetusohjelma lukuvuonna 1968-69 IV vsk
Teema (joukkuevoimistelu)

Joukkuevoimisteluohjelmissa on usein, joku teema, jota tulkitaan ohjelmassa. Esimerkkejä joukkuevoimisteluteemoista:
Naisten SM-sarja:

2018 syksy:
Gloria: Nykyteknologian vaikutus ihmisiin
Illusion: Keskustelu kuun kanssa
Minetit: Meri
Minetit Fire: Tuli
OVO Team: Romani
OVO Team Esport
Sanix Valens:
Sirius: Meri
2018 kevät:
Gloria: Mustat pantterit
Minetit: Tuli
OVO Team: Toivo
OVO Team Esport: Kuolleiden päivä (Mexiko)
Sanix Valens: Tunteet
Sirius:
Team Lidia:
Team Vantaa: Lihansyöjäkasvi
2017:
Gloria: Pohjolan tyttärien tarina
Minetit: Finlandia
OVO Team: Akselin ja Elinan häävalssi
OVO Team Esport: Pohjolan neidot
Sanix Valens: Pahuuden henki
Sirius: Metsä
Team Vantaa: Lintu
14-16 v SM-sarja:

2018 syksy:
Freyat:
Illusion Jr: Lisko
Lumo:
Minetit Elite:
OVO Junior Team:
Sanix Valens Junior:
Sanix Valens Valor:
2018 kevät:
Elite: Tulikärpäset
Freyat: Mikkihiiri merihädässä
Illusion Jr Blue: Paha nukkumatti
Illusion Jr Violet:
Lumo: Peikot
Minetit Jr: ”Mist” (eng.) sumu/usva
Ovo Junior Team: Rakastunut harlekiini Venetsian tanssiaisissa
Sanix Junior: Rukoilijasirkat
Team Piruet:
Team Tapiola Gloria: Haamut
Team Vantaa Junior:
2017:
The Best of Obituary

| The Best of Obituary Obituary |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1989–2005
 Julkaistu: 29. tammikuuta 2008
 Tuottaja(t): Jaime Locke, Mark Prator, Obituary, Scott Burns
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 51.53
 Levy-yhtiö: Roadrunner
Obituaryn muut julkaisut
| Xecutioner’s Return 2007 | The Best of Obituary 2008 | Left to Die (EP) 2008 |
The Best of Obituary on death metal -yhtye Obituaryn kokoelma-albumi vuodelta 2008.
Obituary vastusti albumin julkaisemista, sillä yhtye oli ehtinyt jättää Roadrunner Recordsin sen julkaisun aikaan.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Donald Tardy, Trevor Peres ja Allen West, sekä sanoittanut John Tardy.
Internal Bleeding – 3.01
'Til Death – 3.56
Slowly We Rot – 3.37
Cause of Death – 6.31
Chopped in Half – 3.45
Turned Inside Out – 5.10
The End Complete – 4.04
I'm in Pain – 4.01
Don't Care – 3.09
Final Thoughts – 4.09
Kill for Me – 2.57
Threatening Skies – 2.20
On the Floor – 3.10
Kokoonpano

John Tardy – laulu
Trevor Peres – soolokitara
James Murphy – soolokitara (kappaleet 4–6)
Allen West – soolokitara (kappaleet 1-3, 7–13)
Daniel Tucker – basso (kappaleet 1–3)
Frank Watkins – basso (kappaleet 4–13)
Donald Tardy – rummut
Arvostelut

AllMusic:
Aiheesta muualla

Albumi The Best of Obituary Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
The Best of Obituary discogs.com -sivustolla
The Avalanches

The Avalanches on elektronista musiikkia soittava yhtye Melbournesta, Australiasta. Yhtye on parhaiten tunnettu albumistaan Since I Left You.
Jäsenet

Robbie Chater
Tony Di Blasi
Spank Rock
Eliza Wolfgramm
Paris Jeffree
Diskografia > Studioalbumit

Since I Left You (2000)
Wildflower (2016)
We Will Always Love You (2020)
Diskografia > EP:t

El Propucto (1997)
Undersea Community (1999)
A Different Feeling (2000)
Electricity (2001)
At Last Alone (2001)
Diskografia > Mixtape

Gimix (2000)
Soca! Sirens! Brains! Live @ St. Jeromes (2005)
Some People (2007)
Yoga Mind Meld Zombie Relaxation Tape (2007)
Sleepy Bedtime Mix for Young Ones (2012)
Diskografia > Singlet

Rock City (1997)
Electricity (1999)
Frontier Psychiatrist (2000)
Since I Left You (2001)
Radio (2001)
A Different Feeling (2002)
Frankie Sinatra (2016)
Colours (2016)
Subways (2016)
We Will Always Love You (2020)
Running Red Lights (2020)
Wherever You Go / Reflecting Light (2020)
Music Makes Me High / Take Care In Your Dreaming (2020)
Interstellar Love (2020)
Diskografia > Musiikkivideot

Frontier Psychiatrist (version 1) (2000)
Since I Left You (2001)
Frontier Psychiatrist (version 2) (2002)
Frankie Sinatra (2016)
Subways (2016)
Because I'm Me (2016)
The Was (2016)
Ternana Calcio

Ternana Calcio on vuonna 1925 perustettu italialainen jalkapalloseura Ternistä. Ternana pelaa kaudella 2024–2025 Italian kolmanneksi ylimmällä sarjatasolla, Serie C:ssä. Pääsarjatasolla, Serie A:ssa, seura pelasi viimeksi kaudella 1974–1975.
Historia

Vuonna 1972 Ternana voitti Serie B:n ja nousi ensimmäistä kertaa Italian pääsarjatasolle, Serie A:han. Seuraavaksi kaudeksi joukkue putosi takaisin Serie B:hen, mutta yhden kauden jälkeen palasi Serie A:han. Tämän jälkeen seura putosi uudelleen Serie B:hen, eikä ole enää pääsarjatasolle noussut. Kauden 2005–2006 päätteeksi se putosi Serie B:stäkin, mutta palasi takaisin kakkostasolle kaudeksi 2012–2013.
Aiheesta muualla

Seuran virallinen sivusto
Lech Kaczyński

| Lech Kaczyński |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva (2006).
Puolan presidentti
 23. joulukuuta 2005 –10. huhtikuuta 2010  
Pääministeri:  Kazimierz Marcinkiewicz Jarosław Kaczyński Donald Tusk
Edeltäjä:  Aleksander Kwaśniewski
Seuraaja:  Bronisław Komorowski
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. kesäkuuta 1949 Varsova, Puola
Kuollut: 10. huhtikuuta 2010 (60 vuotta) Smolensk, Venäjä
Puoliso:  Maria Kaczyńska
Tiedot
Puolue:  Laki ja Oikeus
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.president.pl/en
Lech Aleksander Kaczyński ['lɛx alɛ'ksandɛr ka'ʧɨɲskʲi]  ääntäminen (ohje) (18. kesäkuuta 1949 Varsova – 10. huhtikuuta 2010 Smolensk) oli Puolan presidentti vuodesta 2005 kuolemaansa saakka. Kaczyński kuului Laki ja oikeus -puolueeseen (Prawo i Sprawiedliwość, PiS), jonka hän oli perustanut identtisen kaksosveljensä Jarosław Kaczyńskin kanssa. Lech Kaczyński kuoli lento-onnettomuudessa Venäjällä, lähellä Smolenskin kaupunkia
. Hän oli ensimmäinen virkakaudellaan kuollut Puolan kolmannen tasavallan presidentti.
Ura

Koulutukseltaan Kaczyński oli lakitieteen tohtori. Ennen uraansa politiikassa hän toimi professorina Gdańskin yliopistossa. Kaksosveljekset esiintyivät jo vuonna 1962 puolalaisessa lastenelokuvassa O dwóch takich, co ukradli księżyc (Kaksikko, joka varasti kuun). He toimivat aktiivisesti Solidaarisuus-järjestössä. Kaczyński oli Lech Wałęsan neuvonantaja ja osallistui pyöreän pöydän neuvotteluihin. Hänet valittiin senaattoriksi kesäkuun 1989 vaaleissa ja Solidaarisuuden varapuhemieheksi. Wałęsan ja Kaczyńskin välit katkesivat 1992, jolloin presidentti erotti hänet turvallisuusneuvonantajan tehtävästä. Kaczyński toimi myös oikeusministerinä Jerzy Buzekin hallituksessa vuoden verran kesäkuusta 2000. Tuolloin hän keräsi mainetta toiminnastaan korruptiota vastaan.
Vuonna 2001 hän perusti Laki ja oikeus -puolueen veljensä kanssa, ja johti sitä vuosina 2001–2003.
Vuoteen 2002 mennessä Laista ja oikeudesta oli tullut Puolan oikeiston vahvin puolue, ja Lech Kaczyński valittiin Varsovan pormestariksi. Kaczyńskin tärkeimpänä tavoitteena oli perustaa kaupunkiin Varsovan kansannousulle omistettu museo. Hän kielsi kahteen kertaan homoseksuaalien paraatin pitäessään sitä moraaliarvojen vastaisena ja muista syistä. Hän myös perusti komitean, joka laski saksalaisten aiheuttamat tuhot Varsovalle toisessa maailmansodassa ja päätyi 45,3 miljardiin euroon. Saksan media, kuten Deutsche Welle, piti sitä saksalaisvastaisena korttina äänestäjien houkuttelemiseksi.
Veljeksille historian kirjoitus ja sen politisoiminen olivat tärkeä osa politiikkaa ja keino luoda kansan uutta yhtenäisyyttä korostamalla Puolan kärsimyksiä toisessa maailmansodassa sekä kommunistien, Saksan ja Venäjän rikoksia Puolaa vastaan.
Lentoturma

Kaczyńskia kuljettanut lentokone syöksyi 10. huhtikuuta 2010 (06:56 UTC) maahan Venäjällä Smolenskin kaupungin lähellä. Turmassa kuoli yhteensä 96 henkilöä. Menehtyneiden joukossa olivat presidentti Kaczyński ja hänen puolisonsa sekä lukuisia Puolan johtavia poliitikkoja ja virkamiehiä kuten varapääministeri Przemysław Gosiewski, parlamentin alahuoneen varapuhemies Jerzy Szmajdziński, keskuspankin pääjohtaja Sławomir Skrzypek sekä asevoimien komentaja Franciszek Gągor, 12 kansanedustajaa ja kaksi senaattoria sekä piispa Tadeusz Płoski.  Lehtitietojen mukaan laskeutumiskentällä oli sankka sumu, ja lennonjohto ehdotti laskeutumista Smolenskin Severnyin lentokentän sijaan Minskiin tai Moskovaan. Laskeutumista yritettiin neljä kertaa, joista viimeisellä kone osui puihin ja putosi noin kilometrin päähän kentästä.
Kaczyńskille myönnettiin hänen kuolemansa jälkeen Georgian sankarin arvonimi, ja Georgian presidentti Mikheil Saakašvili julisti 11:nnen huhtikuuta maassaan surupäiväksi.
Kaczyński haudattiin puolisoineen 18. huhtikuuta 2010 Krakovaan Wawelin katedraaliin. Paikan valinta herätti Puolassa myös protesteja, koska katedraali on Puolan kuninkaiden ja kansallissankareiden hautapaikka.
Suuri osa kutsutuista arvovieraista joutui jättämään tilaisuuden väliin, koska Euroopan yllä leijui Islannin Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkauksen synnyttämä tuhkapilvi, jonka vuoksi suuri osa Euroopan ilmatilasta oli suljettu lentoliikenteeltä.
Pois tilaisuudesta jäivät ainakin Yhdysvaltain presidentti Barack Obama, Ruotsin ja Norjan kuninkaat Kaarle XVI Kustaa ja Harald V, Suomen presidentti Tarja Halonen, Walesin prinssi Charles ja Saksan liittokansleri Angela Merkel. Venäjän presidentti Dmitri Medvedev oli kuitenkin paikalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Puolan istuva presidentti kuollut lentoturmassa
Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Presidentti Kaczyńskin ruumiin kohtalo kyseenalaistettu
Puolan kolmannen tasavallan presidentit (1989–)
Wojciech Jaruzelski (1.1.–21.12.1990) • Lech Wałęsa (22.12.1990–23.12.1995) • Aleksander Kwaśniewski (23.12.1995–23.12.2005) • Lech Kaczyński (23.12.2005–10.4.2010) • Bronisław Komorowski (10.4.2010–5.8.2015) • Andrzej Duda (6.8.2015–)
Tehtäväperusteinen tiedonhaku

Tiedonhaku on ihmiselle tyypillistä toimintaa, joka rinnastetaan oppimiseen ja ongelmanratkaisuun. Tiedonhaku on sidoksissa kulloiseenkin tilanteeseen. Tietoa haetaan jonkin tehtävän suorittamiseksi - oli tehtävä sitten vapaa-aikaan liittyvä tai työtehtävä.
Tehtäväperusteisella tiedonhaulla tarkoitetaan käsillä olevan tehtävän vaatimuksien tuomaa vaikutusta tiedonhakuprosessiin.
Tehtävä ja tavoite

Tehtäväperusteisen tiedonhaun tutkimus on osoittanut, että tehtävä (’task’) ja tavoite (’goal’) ohjaavat tiedonhakua . Tiedonhaku ei tapahdu tyhjiössä vaan sitä ohjaavat erilaiset tehtävät . Tehtäviä taas ohjaa tavoite . Tehtävä ja tavoite eivät pelkästään ohjaa tiedonhakuun, vaan ne myös ohjaavat sitä, miten tietoa haetaan .
Jotta tiedonhakua ja tiedonhankintaa voidaan ymmärtää, tulee käsitteet tehtävä ja tavoite määritellä. Tutkimuksissa tavoite on jaettu neljään eri ryhmään. Nämä ryhmät ovat pitkän tähtäimen tavoite (käyttäjän henkilökohtainen, pitkän tähtäimen tavoite kuten tohtorin tutkinnon suorittaminen), johtava hakutavoite (käyttäjän tämänhetkinen tavoite, joka johtaa tiedonhakuun kuten esseen kirjoittaminen), tämänhetkinen hakutavoite (viittaa tarkkoihin hakutuloksiin, joita käyttäjä suunnittelee hankkivansa, esimerkiksi relevantin kirjallisuuden löytäminen tehtävää varten) sekä ryhmä alatavoitteita, jotka on saavutettava ennen sen hetkisen hakutavoitteen täyttymistä.
Tehtävä voidaan jakaa kahteen eri tasoon; työtehtävään ja hakutehtävään. Työtehtävä on tehtävä, joka johtaa tiedonhakuun. Hakutehtävä taas määrittelee sen, mitä tiedonhakija hakee.
Tehtävä ja tavoite > Työtehtävä

Työtehtävän ulottuvuus voidaan jakaa kolmeen osaan; luonteeseen, vaiheisiin ja aikaan.
Tehtävän luonne määrittelee tehtävän. Työtehtävän luonteen voi jakaa kolmeen ryhmään; rutiini, tyypillinen ja epätyypillinen. Rutiinitehtävät ovat tavanomaisia tehtäviä, joita suoritetaan toistuvasti. Tyypillinen tehtävä kuuluu ryhmään tehtäviä, joita on totuttu suorittamaan, mutta sen hetkistä tehtävää ei ole tehty aiemmin. Epätyypilliset tehtävät ovat puolestaan tehtäviä, joihin ei ole törmätty aiemmin.
Tehtävällä voi olla erilaisia vaiheita. Tutkimuksissa on tunnistettu kolme tehtävän vaihetta: pre-focus, formulation ja post-focus. Pre-focus -vaiheessa käyttäjät tutustuvat tehtävän ideaan ja etsivät taustatietoa. Formulation-vaiheessa tehtävän idea tarkentuu, taustatietoa etsitään yhä. Post-focus -vaiheessa taas etsitään tarkennettua tietoa liittyen tehtävään.
Tehtävälle sallittu aika määrittelee myös sitä, kuinka tietoa haetaan. Tehtävä voidaan jakaa esimerkiksi erittäin kiireellisiin, kiireellisiin ja ei-kiireellisiin tehtäviin. Kiireiseen tehtävään liittyy luonnollisesti vähemmän tiedonhakua aikarajoitteen vuoksi. Aika vaihtelee kontekstista riippuen. Tietyssä ympäristössä ei-kiireellinen tehtävä voi olla esimerkiksi tehtävä, joka tulee tehdä vuorokaudessa. Jossakin toisessa ympäristössä ei-kiireellinen tehtävä voi olla tehtävä, jonka tekemiseen on aikaa kuukausi.
Tehtävä ja tavoite > Hakutehtävä

Hakutehtävän ulottuvuudet voidaan jakaa seuraaviin osiin: tehtävän alkuperä, tehtävän tyyppi ja tehtävän joustavuus. Tehtävän alkuperä viittaa siihen, onko tehtävä lähtöisin käyttäjän omalta puolelta vai onko tehtävän antanut käyttäjälle esimerkiksi asiakas tai esimies. Tehtävän tyyppi viittaa siihen, mitä tiedolla tehdään, esimerkiksi tiedon päivitys, tietyn tiedon hakeminen, tietyn tunnetun lähteen hakeminen ja tiedon etsiminen samasta aiheesta. Tehtävän joustavuus viittaa siihen, voiko käyttäjä muuttaa tai muokata tehtävää. Joustavuus luokitellaan kolmeen eri luokkaan; erittäin joustava, joustava ja joustamaton. Esimerkiksi työympäristössä tehtävät ovat monesti joustamattomia ja akateemisessa ympäristössä ne voivat etenkin aiheen valinnan suhteen olla joustavia tai erittäin joustavia.
Tehtävän yhteys tiedonhakuprosessiin

Tehtävän ominaisuuksista erityisesti kompleksisuudella on todettu olevan yhteys tiedonhakuun ja -hankintaan. Kompleksisuuteen vaikuttavat käsitykset työtehtävän tavoitteista, tarvittavista tietojärjestelmistä sekä tehtävän prosessin tuntemus. Selkeimmät erot ovat yksinkertaisten ja monimutkaisten tehtävien välillä. Tehtävän kompleksisuus määritellään tehtävän suorittajan oman arvion sekä hänen tehtävään liittyvien ennakkotietojensa perusteella. Tehtävän suorittajan kokemus kompleksisuudesta on selvemmin yhteydessä tehtävän suoritustapoihin kuin ennakkotietojen määrä. Se, kuinka tehtävä ymmärretään, vaikuttaa myös siihen, miten sitä lähdetään suorittamaan.
Tehtävän yhteys tiedonhakuprosessiin > Tiedonlähteet

Tehtävän kompleksisuus määrittelee sen, millaista tietoa haetaan, millaisia kanavia käytetään ja millaisia lähteitä tarvitaan. Mitä korkeampi tehtävän kompleksisuus on, sitä enemmän tietotyyppejä ja -lähteitä tarvitaan.
Tehtävän yhteys tiedonhakuprosessiin > Tehtyjen hakujen määrä

Tehtävän kompleksisuuden on todettu olevan yhteydessä myös tehtyjen hakujen määrään. Mitä monimutkaisemmaksi tehtävä koetaan, sitä enemmän syntyy tiedontarpeita, minkä johdosta tehdään enemmän hakuja.
Tehtävän yhteys tiedonhakuprosessiin > Käytetyt hakutermit

Hakijan tehtävän suorittamisen aikana kasvava tietämys tehtävästä vaikuttaa siihen, millaisia hakutermejä hakija valitsee. Tietämyksen kasvaessa hakutermit muuttuvat spesifisemmiksi.
Tehtävän yhteys tiedonhakuprosessiin > Tuloksen relevanssiarvio

Haun tulosta arvioidaan sen mukaan, miten se auttaa tehtävän asettamien vaatimusten ratkaisemisessa. Hakijan tekemän tuloksen relevanssiarvion perusteella hakutehtävä joko tulee tehdyksi, johtaa lisätiedon hakemisen tarpeeseen tai tulee mahdottomaksi suorittaa ja se voidaan hylätä.
Tervakosken tehdasrata

Tervakosken tehdasradan Deutz-veturi näytteillä Puuhamaassa.
Tervakosken Tehdasrata oli Tervakosken tehtaiden sisäistä liikennettä hoitanut 600 mm:n raideleveydelle rakennettu kapearaiteinen tehdasrata, joka lopetti toimintansa 1970-luvun alussa. Radan pituus oli noin viisi kilometriä, ja se kulki tehtaan eteläpuolella sijaitsevalle Piilonsuolle, josta nostettiin turvetta tehtaan polttoaineeksi.
Radasta on äärimmäisen vähän tietoa. Sen molemmat veturit ovat säilyneet: Lahnuksen Rautatiellä kakkosveturina ollut, nykyisin Kovjoen Museorautatielle siirretty ruotsalaisperäinen puukaasuttimellinen Berg-moottoriveturi (1655/1942, 0-4-0bm) ja Tervakosken Puuhamaan 600 mm huvipuistoradan pitkäaikainen varaveturi, Deutz 23509/1938, 0-4-0dm. Mikään radan kalustosta ei kelvannut venäläisille sotakorvauksina. Deutz-veturi ei ole ajokunnossa, vaan se on sijoitettu huvipuiston alueelle kiskotuksen pätkälle nähtävyydeksi ja kiipeilytelineeksi.
Radan vaihteet ja kiskotus olivat pitkään Lahnuksen Rautatiellä, nykyisin osa on RSJ:llä.
Aiheesta muualla

Radan linjaus Tervakosken peruskartalla vuodelta 1950 (Timo Meriluodon karttasivut)