stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Malek Jaziri

| Malek Jaziri |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. tammikuuta 1984 (ikä 40)
Kansalaisuus:   Tunisia
Tennispelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  82 kg
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  4 050 966 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  42. (7.1.2019)
Voitot/tappiot:  104–145
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  3. kierros (2015, 2017)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2012, 2016, 2018)
Wimbledon:  2. kierros (2012)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2011, 2017)
Nelinpeli
Voitot/tappiot:  32–61
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Malek Jaziri (s. 20. tammikuuta 1984 Biserta) on tunisialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 42 tammikuussa 2019.
Grand Slam -turnauksissa Jaziri on päässyt parhaimmillaan kolmannelle kierrokselle Australian avoimissa 2015 ja 2017.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malek Jaziri Wikimedia Commonsissa
Malek Jaziri ATP:n sivuilla
Malek Jaziri ITF:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Lähiruoka

Paprikoita Minneapolisilaisella torilla.
Lähiruoka on ruoantuotantoa ja -kulutusta, joka käyttää oman alueensa raaka-aineita ja tuotantopanoksia. Lähiruoka voi olla lihaa, maitotuotteita, viljatuotteita, hilloja tai muita maataloustuotteita.
Lähiruoka on käsitteenä toistaiseksi melko vakiintumaton ja epätarkasti määritelty. Esimerkiksi maantieteellisesti lähiruoaksi saatetaan laskea vain muutaman lähikunnan alueella tuotettu ja kulutettu ruoka, kotimainen ruoka tai jopa EU:n alueella tuotettu ja kulutettu ruoka. Lähiruoan tärkeimpiä ominaisuuksia ovat ruoan tuoreus ja alkuperätieto. Sen merkittävinä etuina pidetään myös puhtautta, pientä ekologista jalanjälkeä sekä pakkausjätteiden vähäisempää määrää ja paikallista kierrätettävyyttä. Lisäksi lähiruoan tuotannon ansiosta alueellisella ruokaperinteellä katsotaan olevan paremmat säilymismahdollisuudet.
Lähiruoka saattaa kuitenkin olla myös ympäristölle haitallisempaa kuin kauempana tuotettu. Halvin ruoka on yleensä tuotettu vähimmillä resursseilla ja päästöillä, esimerkiksi olosuhteissa, jossa vähemmät lannoitteet, lämmitys, ruokinta ja sisälläpito ovat tarpeen.
Sesonkiaikana syötyinä jotkin kotimaisetkin tuotteet voivat olla ympäristöystävällisiä, ja tuotteiden väliset erot ovat suuria.
Kuljetusten vaikutus

Christopher Weber ja H. Scott Matthews Carnegie Mellon -yliopistosta osoittivat, että ruoantuotannon kasvihuonepäästöistä vain 4 % tulee ruoan kuljettamisesta tuottajilta jälleenmyyjille ja ratkaisevinta ympäristöystävällisyydelle on se, miten ruoka on tuotettu, eikä kuljetettu matka.
Chris Fosterin tutkimus vahvistaa rahdin vähämerkityksisyyden ja korostaa suurkuljetusten mittakaavaetuja.
Professori Pierre Desrochers ja tutkija Hiroko Shimizu ovat osoittaneet "ruokakilometrien" ("food miles") olevan myytti, joka voi vaarallisesti viedä huomion todellisilta ympäristövaikutuksilta.
Tuotantotavan vaikutus

Espanjan auringossa kasvaneet, Britanniaan rahdatut tomaatit ovat ympäristöystävällisempiä kuin Britannian kasvihuoneissa tuotetut, koska kasvihuonetomaatit vaativat sähköä ja lämpöä. Sama tulos on todettu suomalaisten ja Espanjasta Suomeen tuotujen tomaattien välillä.
Uudesta-Seelannista Britanniaan tuodut lammas ja omena osoittautuivat nekin ympäristöystävällisemmiksi kuin Britanniassa tuotetut, kun tutkimuksessa huomioitiin polttoaineen, sähkön, torjunta-aineiden, rehun, kuljetuksen varastoinnin ym. vaikutus kasvihuonepäästöihin: Britanniassa tuotetuista omenista koitui puolet enemmän päästöjä, lampaanlihasta kuusinkertaisesti (toisella laskutavalla yli nelinkertaisesti). Sähkö ja (rehun?) lannoite olivat Britanniassa merkittäviä hiilidioksidilähteitä. Myös esimerkkinä mainittu afrikkalainen ruoka oli hyvin vähäkasvihuonekaasupäästöistä.
Lincolnin yliopiston elinkaaritutkimus käsitteli eräitä meijeri-, liha-, hedelmä- ja vihannestuotteita ja totesi kaikissa tuotannon Uudessa-Seelannissa kasvihuonekaasupäästöiltään ympäristöystävällisemmäksi kuin tuotannon Britanniassa, vaikka mukaan laskettiin rahtaus Britanniaan. Esimerkiksi tuotantoon tarvitaan Uudessa-Seelannissa vähemmän lannoitteita ja eläimet voivat laiduntaa ulkona ympäri vuoden ruokinnan sijaan.
The New York Timesin artikkelin mukaan lähiruoka toisinaan lisää päästöjä, jos lähellä tuotanto vaatii suurempia tuotantopanoksia huonompien olosuhteiden vuoksi.
Keniassa onkin otettu käyttöön "Kasvatettu auringossa" ("Grown Under the Sun") -merkki kertomaan "todellisesta" ympäristöystävällisyydestä.
Yleinen lähiruoan kritiikki > Ympäristöystävällisyys

Usein on ympäristöystävällisintä tuottaa ruoka siellä, missä se saadaan tuotettua vähimmin resurssein, esimerkiksi lämpimillä alueilla.
Yleinen lähiruoan kritiikki > Tehokkuus ja turvallisuus

Jo Adam Smith varoitti maatalouden paikallistuotannon tehottomuudesta ja kalleudesta, ja Irlannin perunatautien jälkeen Thomas Leslie varoitti rajoittumasta ruoansaannissa yhden tuotantoalueen varaan.
Yleinen lähiruoan kritiikki > Köyhyyden vähentäminen

Ruoan ja kasvien tuotanto on monille eteläisen Afrikan kehitysmaille tärkeä vientituote. Esimerkiksi Kenia saa vuosittain yli 600 miljoonaa dollaria vientituloja ruoista ja kasveista. Lentokuljetustenkin päästöt ovat marginaalisia, ja rahti mukaan lukienkin hollantilaiset ruusut aiheuttavat kuusinkertaisesti päästöjä kenialaisiin nähden. Ruokakuljetuksista hyvin pieni osa tapahtuu ilmateitse.
Yleinen lähiruoan kritiikki > Protektionismi

Tutkijoiden mukaan käsitettä lähiruoka käytetään lobbaamaan "ihmiskunnalle fundamentaalisen haitallista" protektionismia. Sen sijaan maataloustuista luopuminen ja vapaakauppa antaisivat tehokkuuden ohjata tuotantoa, mikä säästäisi rahaa ja ympäristöä.
Vastine kritiikkiin

Esimerkiksi Suomen kuluttajaviraston ja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK:n mukaan lähiruoan vahvuuksia ovat niin ekologinen, sosiaalinen, taloudellinen kuin kulttuurinen kestävyys. Lähiruoan ekologinen kestävyys perustuu kuluttajaviraston ja MTK:n näkemysten mukaan seuraaviin tekijöihin:
lähiruoan kuljetusmatkat ovat lyhyitä, mikä vähentää fossiilisten polttoaineiden käytön päästöjä
pakkausmateriaaleja tarvitaan vähemmän
tuotannon pienimuotoisuuden ansiosta siinä voidaan käyttää paikallisia, uusiutuvia energianlähteitä
tuotannon ja kuljetuksen jätteet voidaan kierrättää paikallisesti
lyhyiden kuljetus- ja säilytysaikojan takia lisäaineiden tarve vähenee, ruoka on tuoretta ja laatu on hyvä
kriisiaikojen omavaraisuus ja kotimainen tuotanto säilyvät
MTK:n esittämien arvioiden mukaan esimerkiksi maailmanmarkkinavehnän tuotanto- ja jakeluketjussa kuluu energiaa 23 kertaa enemmän kuin paikallisen luomuvehnän. Seudun omia elintarvikkeita käyttämällä voidaan MTK:n mukaan vähentää haitallisia päästöjä ilmakehään jopa 80 %.
Lähiruoan sosiaalinen kestävyys perustuu maaseudun elinvoimaisuuden sekä maaseudun ja kaupungin vuorovaikutuksen vahvistumiseen paikallisen tuotannon ansiosta. Taloudellinen kestävyys juontuu arvioidusta paikallisten elinkeinojen ja työllisyyden vahvistumisesta. Alueellisen ruokakulttuurin säilyminen puolestaan edustaa lähiruoan kulttuurista kestävyyttä.
Maria da Assunção Esteves

Maria da Assunção Andrade Esteves
Maria da Assunção Andrade Esteves (15. lokakuuta 1956) on portugalilainen juristi ja poliitikko, joka toimi muun muassa maansa parlamentin puhemiehenä (2011–2015). Hän on ollut myös Euroopan parlamentin jäsen sosialistien ja demokraattisten puolueiden ryhmässä vuosina 2004–2009.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maria da Assunção Esteves Wikimedia Commonsissa
Maria da Assunção Esteves Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Maria da Assunção Andrade Esteves
Käännös suomeksi
Lupaus (elokuva)

| Lupaus |
| --- | --- |
 Leffapokkari DVD-videon kansikuva (2011).
Ohjaaja:  Ilkka Vanne
Käsikirjoittaja:  Inkeri Kilpinen (tarina) Elina Halttunen (käsikirjoitus)
Tuottaja:  Asko Apajalahti
Säveltäjä:  Tuomas Kantelinen
Pääosat:  Laura Birn   Karoliina Vanne   Hanna Lekander
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fantasiafilmi Oy
Ensi-ilta:  2. joulukuuta 2005
Kesto:  112 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lupaus on Ilkka Vanteen ohjaama suomalainen lotista kertova elokuva, joka sai ensi-iltansa 2. joulukuuta 2005. Elokuva kuvaa kolmen suomalaisen lotan elämää aina talvisotaan valmistautumisesta Porkkalan palautukseen saakka. Päähenkilöitä ovat siskokset Mona ja Anna Moisio sekä Ruth Limnell. Musiikin elokuvaan on säveltänyt Tuomas Kantelinen.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Laura Birn  | … |  Mona Moisio   |
|  Karoliina Vanne  | … |  Anna Moisio, myöhemmin Edelmann   |
|  Hanna Lekander  | … |  Ruth Limnell   |
|  Pertti Sveholm  | … |  Helmer Moisio   |
|  Miitta Sorvali  | … |  Lilli Moisio   |
|  Turkka Mastomäki  | … |  Lasse Edelmann   |
|  Hannes Suominen  | … |  Axel   |
|  Ilkka Villi  | … |  Veikko Vuori   |
|  Kari Hietalahti  | … |  Ville Sorvali   |
|  Eeva-Maija Haukinen  | … |  Anni-mummo   |
|  Anja Pohjola  | … |  Fanni Luukkonen   |
|  Juhani Laitala  | … |  Oiva   |
|  Hannele Laaksonen  | … |  Helmi   |
|  Aino Mankonen  | … |  Liisa   |
|  Kai Lehtinen  | … |  Ollinen   |
|  Konsta Mäkelä  | … |  työvelvollinen   |
|  Pekka Huotari  | … |  Roope-renki   |
|  Jenni Kokander (o.s. Hakala)  | … |  Kaisa  |
Elokuvan musiikki

Elokuvan musiikin on säveltänyt Tuomas Kantelinen. Sen lisäksi kuullaan seuraavat kappaleet:
| --- | --- |
 ”Tullaan, tullaan” es. & säv. Matti Jurva san. Tatu Pekkarinen Warner Chappell 1934 PSO / 1993 Fazer Finnlevy ”Särkyneitä toiveita” es. Georg Malmstén säv. & san. U. Mattila sov. E. Lauresalo Warner Chappell 1940 PSO ”Pieni sydän” (”Little Heart”) es. Harmony Sisters säv. Walter Rae suom.san. Tatu Pekkarinen Warner Chappell Siboney Oy 1991 ”Äänisen aallot” es. Georg Malmstén säv. ja sov. George de Godzinsky san. Kerttu Mustonen Warner Chappell 1942 PSO ”Kaunis on luoksesi kaipuu” es. A. Aimo ja Sointu-orkesteri säv. Eino Partanen Warner Chappell Turun Tähtituotanto Oy 1998 :  ”Kodin kynttilät” (”When It’s Lamp-Lightin’ Time in the Valley”) es. Harmony Sisters suom.san. Usko Kemppi sov. George de Godzinsky BMG Music Publishing Scandinavian Siboney Oy 1991 ”On elon retki näin” es. Eero Väre säv. & sov. Toivo Kärki san. Kerttu Mustonen Warner Chappell 1940 Fazer ”Lottien laulu” lotille kirj. Einar Fieandt ”Säkkijärven polkka” es. Viljo Vesterinen säv. trad. sov. Eero Lauresalo EMI Music Publishing Scand Ab. 2000 Warner Music Finland Oy ”Enkeli taivaan” virsi 21 säv. trad. san. Martti Luther suom.san. Julius Krohn ”Joulu joulu tullut on” säv. trad. san. Olli Vuorinen
TV-esitykset

| Päivämäärä | Kanava | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- |
| 8.12.2007 | Yle TV2 |  |
| 14.5.2011 | Yle TV2 |  |
| 10.1.2014 | Yle TV1 |  |
| 30.1.2015 | MTV3 |  |
| 24.9.2015 | AVA |  |
| 20.12.2015 | MTV3 |  |
| 11.4.2016 | Sub |  |
| 26.6.2016 | MTV3 |  |
| 16.9.2016 | MTV3 |  |
| 24.12.2016 | MTV3 |  |
| 27.2.2017 | Sub |  |
| 29.4.2017 | AVA |  |
| 25.6.2017 | Sub |  |
| 6.12.2017 | Nelonen | 125 000 |
| 6.12.2018 | Nelonen | 136 000 |
| 22.6.2019 | Nelonen |  |
| 23.6.2019 | Nelonen |  |
| 6.12.2019 | Nelonen |  |
| 2.8.2020 | Nelonen |  |
| 8.8.2020 | Nelonen |  |
| 6.12.2020 | Nelonen | 105 000 |
| 17.7.2021 | Nelonen | 30 000 |
| 6.12.2021 | Nelonen | 105 000 |
| 12.12.2021 | Liv |  |
| 23.1.2022 | Hero | 21 000 |
Aiheesta muualla

Suomen elokuvasäätiö (Arkistoitu – Internet Archive)
Malekula

Malekula
Kartta Malekulasta
| --- | --- |
Muut nimet:  Malakula
Sijainti:  Malampa Vanuatu
Saariryhmä:  Uudet Hebridit
Vesialue:  Korallimeri
Korkein kohta:  879 m
Pinta-ala:  2 023 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  31 556 (2016)
Suurin kaupunki:  Lakatoro
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Malekula (myös Malakula) on Vanuatun toiseksi suurin saari, joka kuuluu Malampan maakuntaan. Saari on noin 95 kilometriä pitkä, noin 45 kilometriä leveä ja pinta-alaltaan 2 023 neliökilometriä. Malekulalla asui vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 31 556 asukasta. Saarella tuotetaan kahvia ja kopraa.
Malekulalla puhutaan yhteensä noin kolmeakymmentä eri kieltä, joista monet ovat uhanalaisia. Asukastiheys on suurin koillisrannikolla ja pienin saaren lounaisosassa. Malekulan keskiosa on vuoristoista, ja korkein kohta on 879 metriä. Vuonna 1965 maanjäristys vaurioitti osaa saaresta pahoin.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malekula Wikimedia Commonsissa
Marco Rossi

Marco Rossi -nimisiä henkilöitä ovat:
Marco Rossi (s. 1964), italialainen jalkapallovalmentaja ja jalkapalloilija
Marco Rossi (s. 1978), italialainen jalkapalloilija
Marco Rossi (s. 1987), italialainen jalkapalloilija
Marco Rossi (s. 2001), itävaltalainen jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Marco Rossi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo Suomen käräjäoikeuksista

Tämä artikkeli on luettelo Suomen käräjäoikeuksista. Vuoden 2019 alusta lähtien Suomessa on toiminut 20 käräjäoikeutta.
Käräjäoikeudet vuodesta 2019 > Tuomio- ja hovioikeuspiirit

Käräjäoikeuksien tuomiopiirijako noudattaa pääosin maakuntajakoa. Ainoastaan Uudellamaalla on useampi käräjäoikeus (kolme kappaletta) johtuen maakunnan suuresta väkimäärästä, toisaalta taas Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakuntien käräjäoikeus on yhteinen. Käräjäoikeusverkoston muuttuminen vaikutti myös hovioikeuspiireihin ja siihen, miltä hovioikeudelta haetaan muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun. Entisen Hyvinkään käräjäoikeuden tuomiopiirin kunnista Hausjärvi, Loppi ja Riihimäki siirtyivät Helsingin hovioikeuspiiristä Turun hovioikeuspiiriin. Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus siirtyi uudistuksen yhteydessä Turun hovioikeuspiiristä Helsingin hovioikeuspiiriin.
Käräjäoikeudet vuodesta 2019 > Toimipaikat

Käräjäoikeuksien toimipaikkojen määrä väheni 57:stä 36:een. Käräjäoikeuksien hallinnollisia kanslioita on 20 paikkakunnalla, joiden lisäksi erillisiä kanslioita jäi neljälle ja istuntopaikkoja 12 paikkakunnalle.
Käräjäoikeudet vuodesta 2019 > Lakkautetut kansliat ja istuntopaikat

Uudistuksen seurauksena kanslia lakkautettiin 12 paikkakunnalta. Hallinnollisista kanslioista lakkaa kolme: Järvenpää, Porvoo ja Raasepori (Tammisaari) sekä muista kanslioista yhdeksän: Iisalmi, Imatra, Kotka, Kuusamo, Lohja, Raahe, Savonlinna, Sodankylä ja Varkaus. Toimitilat jäävät monessa paikassa käräjäoikeuden käyttöön toimitilajärjestelyistä johtuvan siirtymäkauden ajaksi. Käräjäoikeus voi tällöin toimittaa käytössään olevissa tiloissa istuntoja siinäkin tapauksessa, että paikkakunnalle ei jää istuntopaikkaa. Tämän hetken arvio on, että suuri osa toimitilajärjestelyistä saadaan päätökseen vuosiin 2020–2022 mennessä. Lisäksi istuntopaikoista lakkautettiin 14: Alajärvi, Alavus, Kauhajoki, Kemijärvi, Kemiönsaari (Kemiö), Kirkkonummi, Kristiinankaupunki, Kuhmo, Pieksämäki, Pietarsaari, Pudasjärvi, Suomussalmi, Tornio ja Uusikaupunki. Valtaosa istuntopaikoista lakkautettiin 1.1.2019.
Käräjäoikeudet vuosina 2010–2018

Valtioneuvoston 12. kesäkuuta 2008 antaman asetuksen nojalla Suomessa oli vuoden 2010 alusta 27 käräjäoikeutta entisten 54:n sijasta. Uudet käräjäoikeudet muodostettiin pääosin maakuntapohjalta. Uudellamaalla pysyi alueen suuren väkiluvun takia useampi käräjäoikeus. Toiminta monilla vanhoilla käräjäoikeuspaikkakunnilla kuitenkin jatkui toimitilajärjestelyistä riippuen. Muutamissa käräjäpiireissä oli melko pitkiäkin siirtymäaikoja ennen kuin muutto yhteen päätoimipaikkaan toteutui. Vuoden 2010 alussa käräjäoikeuksien aiemmin hoitama kiinteistöasioiden kirjaaminen eli lainhuutojen ja kiinnitysten käsittely siirtyi Maanmittauslaitokselle.
Käräjäoikeudet vuosina 2010–2018 > Helsingin hovioikeuspiiri

Espoon käräjäoikeus
Helsingin käräjäoikeus
Hyvinkään käräjäoikeus
Itä-Uudenmaan käräjäoikeus
Tuusulan käräjäoikeus
Vantaan käräjäoikeus
Käräjäoikeudet vuosina 2010–2018 > Itä-Suomen hovioikeuspiiri

Etelä-Karjalan käräjäoikeus
Etelä-Savon käräjäoikeus
Kymenlaakson käräjäoikeus
Pohjois-Karjalan käräjäoikeus
Pohjois-Savon käräjäoikeus
Päijät-Hämeen käräjäoikeus
Käräjäoikeudet vuosina 2010–2018 > Rovaniemen hovioikeuspiiri

Kainuun käräjäoikeus
Kemi-Tornion käräjäoikeus
Lapin käräjäoikeus
Oulun käräjäoikeus
Ylivieska-Raahen käräjäoikeus
Käräjäoikeudet vuosina 2010–2018 > Turun hovioikeuspiiri

Ahvenanmaan käräjäoikeus
Kanta-Hämeen käräjäoikeus
Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus
Pirkanmaan käräjäoikeus
Varsinais-Suomen käräjäoikeus
Käräjäoikeudet vuosina 2010–2018 > Vaasan hovioikeuspiiri

Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus
Keski-Pohjanmaan käräjäoikeus
Keski-Suomen käräjäoikeus
Pohjanmaan käräjäoikeus
Satakunnan käräjäoikeus
Käräjäoikeudet vuosina 1993–2009

Valtioneuvoston päätös käräjäoikeuksien tuomiopiireistä vuodelta 1991 Finlexissä luettelee kaikki silloin muodostetut tuomiopiirit. Käräjäoikeuksien aloittaessa vuonna 1993 niitä oli 70 ja ennen uudistusta vuonna 2009 52, määrä oli vähentynyt 18:lla.
Käräjäoikeudet vuosina 1993–2009 > Helsingin hovioikeuspiiri

Espoon käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Espoo ja Kauniainen
Helsingin käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Helsinki
Porvoon käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Askola, Lapinjärvi, Liljendal, Loviisa, Myrskylä, Pernaja, Pornainen, Porvoo, Porvoon maalaiskunta (31.12.1996 asti), Pyhtää, Ruotsinpyhtää ja Sipoo
Aiemmin ollut myös Loviisan käräjäoikeus (1.10.2008 asti), johon kuuluivat Lapinjärvi, Liljendal, Loviisa, Pernaja, Pyhtää ja Ruotsinpyhtää.
Tuusulan käräjäoikeus, istuntopaikka nimestään huolimatta Järvenpää
Tuomiopiiri: Järvenpää, Kerava, Mäntsälä ja Tuusula
Vantaan käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Vantaa
Käräjäoikeudet vuosina 1993–2009 > Itä-Suomen hovioikeuspiiri

Iisalmen käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Iisalmi, Keitele, Kiuruvesi, Lapinlahti, Pielavesi, Sonkajärvi, Varpaisjärvi ja Vieremä
Joensuun käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Eno (31.12.2008 asti), Ilomantsi, Joensuu, Kesälahti, Kiihtelysvaara (31.12.2004 asti), Kitee, Kontiolahti, Liperi, Outokumpu, Polvijärvi, Pyhäselkä (31.12.2008 asti), Rääkkylä, Tohmajärvi, Tuupovaara (31.12.2004 asti) ja Värtsilä (31.12.2004 asti)
Kajaanin käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Hyrynsalmi, Kajaani, Kuhmo, Paltamo, Puolanka, Ristijärvi, Sotkamo ja Vuolijoki (31.12.2006 asti)
Kuopion käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Juankoski, Kaavi, Karttula, Kuopio, Maaninka, Nilsiä, Rautalampi, Rautavaara, Siilinjärvi, Suonenjoki, Tervo, Tuusniemi, Vehmersalmi (31.12.2004 asti) ja Vesanto
Aiemmin ollut myös Nilsiän käräjäoikeus (31.12.2005 asti), johon kuuluivat Juankoski, Kaavi, Maaninka, Nilsiä, Rautavaara ja Siilinjärvi sekä Iisalmen käräjäoikeuden tuomiopiiriin siirtynyt Varpaisjärvi.
Mikkelin käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Anttola (31.12.2000 asti), Hirvensalmi, Joroinen, Juva, Mikkeli, Mikkelin maalaiskunta (31.12.2000 asti), Puumala, Rantasalmi, Ristiina ja Sulkava
Aiemmin ollut myös Juvan käräjäoikeus (1.6.2000 asti), johon kuuluivat Joroinen, Juva, Puumala, Rantasalmi ja Sulkava.
Nurmeksen käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Juuka, Lieksa, Nurmes ja Valtimo
Pieksämäen käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Hankasalmi, Haukivuori (31.12.2006 asti), Jäppilä (31.12.2003 asti), Kangasniemi, Pieksämäen maalaiskunta (31.12.2003 asti), Pieksämäki, Pieksänmaa (1.1.2004–31.12.2006) ja Virtasalmi (31.12.2003 asti)
Savonlinnan käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Enonkoski, Heinävesi, Kangaslampi (31.12.2004 asti), Kerimäki, Punkaharju, Savonlinna ja Savonranta (31.12.2008 asti)
Varkauden käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Leppävirta ja Varkaus
Käräjäoikeudet vuosina 1993–2009 > Kouvolan hovioikeuspiiri

Hyvinkään käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Hyvinkää ja Nurmijärvi
Kotkan käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Hamina, Kotka, Miehikkälä, Vehkalahti (31.12.2002 asti) ja Virolahti
Kouvolan käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Anjalankoski (31.12.2008 asti), Elimäki (31.12.2008 asti), Iitti, Jaala (31.12.2008 asti), Kouvola, Kuusankoski (31.12.2008 asti) ja Valkeala (31.12.2008 asti)
Aiemmin ollut myös Iitin käräjäoikeus (vuoteen 2000 asti, istuntopaikka Kausalan taajama), johon kuuluivat Elimäki, Iitti, Jaala ja Kuusankoski.
Lahden käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Artjärvi, Asikkala, Hollola, Hämeenkoski, Kärkölä, Lahti, Nastola, Orimattila, Padasjoki ja Pukkila
Aiemmin ollut myös Heinolan käräjäoikeus (1.10.2008 asti), johon kuuluivat Hartola, Heinola, Heinolan maalaiskunta (31.12.1996 asti) ja Sysmä sekä Mikkelin käräjäoikeuden tuomiopiiriin siirtyneet Mäntyharju ja Pertunmaa, sekä Orimattilan käräjäoikeus (1.10.2007 asti), johon kuuluivat Artjärvi, Orimattila ja Pukkila sekä Porvoon käräjäoikeuden tuomiopiiriin siirtynyt Askola ja Tuusulan käräjäoikeuden tuomiopiiriin siirtynyt Mäntsälä.
Lappeenrannan käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Imatra, Joutseno (31.12.2008 asti), Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Parikkala, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale, Suomenniemi, Taipalsaari ja Ylämaa
Aiemmin ollut myös Imatran käräjäoikeus (1.10.2008 asti), johon kuuluivat Imatra, Parikkala, Rautjärvi, Ruokolahti, Saari (31.12.2004 asti) ja Uukuniemi (31.12.2004 asti).
Riihimäen käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Hausjärvi, Janakkala, Loppi ja Riihimäki
Käräjäoikeudet vuosina 1993–2009 > Rovaniemen hovioikeuspiiri

Kemijärven käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Kemijärvi, Pelkosenniemi, Salla ja Savukoski
Kemi-Tornion käräjäoikeus, istuntopaikka Kemi
Tuomiopiiri: Kemi, Keminmaa, Kolari, Pello, Simo, Tervola, Tornio ja Ylitornio
Aiemmin ollut 1.3.2003 asti Kemin käräjäoikeus, johon kuuluivat Kemi, Keminmaa, Simo ja Tervola sekä Tornion käräjäoikeus, johon kuuluivat Kolari, Pello, Tornio ja Ylitornio.
Kuusamon käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Kuusamo, Suomussalmi ja Taivalkoski
Lapin käräjäoikeus, istuntopaikka Sodankylä
Tuomiopiiri: Enontekiö, Inari, Kittilä, Muonio, Sodankylä ja Utsjoki
Oulun käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Hailuoto, Haukipudas, Ii, Kempele, Kestilä (31.12.2008 asti), Kiiminki, Kuivaniemi (31.12.2006 asti), Liminka, Lumijoki, Muhos, Oulu, Oulunsalo, Piippola (31.12.2008 asti), Pudasjärvi, Pulkkila (31.12.2008 asti), Pyhäntä, Rantsila (31.12.2008 asti), Siikalatva (1.1.2009 alkaen), Temmes (31.12.2000 asti), Tyrnävä, Utajärvi, Vaala, Yli-Ii ja Ylikiiminki (31.12.2008 asti)
Raahen käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Kalajoki, Merijärvi, Pattijoki (31.12.2002 asti), Pyhäjoki, Raahe, Ruukki (31.12.2006 asti), Siikajoki ja Vihanti
Kalajoki ja Merijärvi kuuluivat 1.7.2006 asti Ylivieskan käräjäoikeuden tuomiopiiriin.
Rovaniemen käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Posio, Ranua, Rovaniemen maalaiskunta (31.12.2005 asti) ja Rovaniemi
Ylivieskan käräjäoikeus
Tuomiopiiri: Alavieska, Haapajärvi, Haapavesi, Kärsämäki, Nivala, Oulainen, Pyhäjärvi, Reisjärvi, Sievi ja Ylivieska
Aiemmin ollut myös Haapajärven käräjäoikeus (1.7.2006 asti), johon kuuluivat Haapajärvi, Haapavesi, Kärsämäki, Nivala, Pyhäjärvi ja Reisjärvi.