stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Prikaati 2005

Prikaati 2005, josta käytetään nimitystä valmiusyhtymä, on Suomen puolustusvoimien maavoimien uusin prikaatityyppi. Tällä hetkellä Suomessa on kolme Prikaati 2005 -mallin mukaista prikaatia koulutusorganisaatioina: Karjalan prikaati, Porin prikaati ja Kainuun prikaati. Ne eroavat toisistaan pääasiallisten ajoneuvojensa vuoksi. Kainuun prikaati toimii Sisu NA-110 -telakuorma-autoilla, Karjalan prikaati raskaimmin varusteltuna CV9030:llä ja Porin prikaati Panssari-Sisulla. Varustamisjärjestyksessä ensimmäinen on Karjalan prikaati. Kaikkia varusmiehiä ei kouluteta kuitenkaan edes näissä rauhan ajan valmiusprikaateissa 2005-kokoonpanoon, vaan kulloisestakin koulutustehtävästä osa näiden yksikköjen varusmiehistä saa jo kotiutuessaan sijoituksen muihin sodan ajan joukkoihin. Ne, jotka jäävät kokoonpanoon siirretään vuosien kuluttua muihin yksiköihin.
Valmiusyhtymät suunniteltiin varustettavaksi loppuun saakka vuoteen 2008 mennessä. Prikaati 2005:a kutsutaan myös valmiusprikaatiksi liikkuvuutensa ja strategisen iskun torjumiskykynsä vuoksi.
Prikaati on pienin itsenäiseen taisteluun soveltuva sotatoimiyhtymä, jossa on taistelevana osana kolme panssariajoneuvoin liikkuvaa jalkaväkipataljoonaa, taistelua tukevana tykistöaselajina yhtymän orgaaninen (oma) tykkipatteristo, jossa on kaksi tulipatteria, joissa kummassakin kaksi 155 millimetrin kanuunoilla varustettua patteria.
Lisäksi valmiusyhtymän tulee kyetä vastaanottamaan johdettavakseen ja huollettavakseen 1–2 sen toimintaa tukevaa joukkoyksikköä. Tukevat joukkoyksiköt voivat olla kolmea jääkäripataljoonaa vahvistavia taistelevia yksilöitä tai taistelua tukevia yksiköitä, kuten tykkipatteristoja tai mekanisoituja taisteluosastoja.
Yleensä prikaatia suurempi sotatoimiyhtymä on armeijakunta. Klassisessa järjestelmässä pienin sotatoimiyhtymä oli prikaatia suurempi divisioona, joka koostui rykmenteistä.
Kokoonpano

Prikaati 2005:een kuuluvat seuraavat joukot:
esikunta- ja viestipataljoona (esikunta-, viesti-, tiedustelu- ja esikunta- ja viestipataljoonan huoltokomppania)
kolme jääkäripataljoonaa (esikunta-, kranaatinheitin-, huolto- ja kolme jääkärikomppaniaa)
tykistöpatteristo (esikunta- ja huoltopatteri ja kolme tulipatteria)
ilmatorjuntapatteristo (johtokeskus ja neljä ilmatorjuntapatteria)
panssarintorjuntaohjuskomppania
pioneeripataljoona (esikunta- ja huolto-, pioneeri- ja kolme taistelupioneerikomppaniaa)
huoltopataljoona (täydennys- ja kuljetus-, kunnossapito- ja lääkintäkomppaniat)
Aiheesta muualla

Prikaatikenraali Jaakko Koskelan artikkeli Ilmatorjuntaupseeri-lehdessä prikaati 2005:stä
Utsjoen pappila

| Utsjoen pappila Utsjoen pappila |
| --- | --- |

Sijainti:  Utsjoki, Suomi
Koordinaatit:  69°51′44″N 27°00′32″E﻿ / ﻿69.862153°N 27.008911°E﻿ / 69.862153; 27.008911
Rakennustyyppi:  Pappila
Tyylisuunta:  Empiretyyli
Suunnittelija:  Carl Ludvig Engel
Valmistumisvuosi:  1843
 fiUtsjoen pappila 
  
Utsjoen pappila on alkujaan pappilaksi suunniteltu rakennus Utsjoella. Sen on valmistunut vuonna 1843 ja on arkkitehti Carl Ludvig Engelin viimeisimpiä ja pohjoisimpia töitä. Pappila valmistui kulttuurihistoriallisesti arvokkaaseen miljööseen vanhojen kirkkotupien läheisyyteen. Pappilan pihapiirin aitat ovat peräisin 1770-luvulta.
Tätäkin pohjoisempi Engelin toimiston piirtämä rakennus on nykyisin Utsjoen saamenkielisenä ala-asteena toimiva alun perin kansakouluksi rakennettu uusklassinen koulurakennus, joka valmistui vasta 1920-luvulla.
Yhdessä viereisten Utsjoen kirkon ja Utsjoen kirkkotupien kanssa Utsjoen pappila on osa Museoviraston vuonna 2009 valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määrittelemää Utsjoen kirkkomaisemaa.
Aiheesta muualla

Kohde id:200255 Utsjoen pappila (Arkistoitu – Internet Archive) Kulttuuriympäristö (sisältää kuvia)
Prika

Prika ( Prybeca ) oli ruotsalainen keskiaikainen rälssisuku.Västergötlandista lähtöisin oleva suku on tunnettu vuodesta 1390 ja on saanut nimensä vanhempien jäsenten lempinimen Prikan mukaan . Suku kuoli noin vuonna 1500 miespuolelta sukupuuttoon, ennen kuin Ruotsin Riddarhus perustettiin vuonna 1625, minkä vuoksi sitä ei koskaan esitelty siellä aatelistoksi .
Historia

Suvun varhaisin osa asui Kinds hárad,  Ås hárad sekä Mönen maatilalla. Avioliiton kautta perheellä oli yhteyksiä muun muassa Gylta-, Drake af Intorpiin ja sukuihin . Kaksi myöhempää sukua omaksuivat Prikan vaakunan tähtineen aikaisemmassa vaakunassa, jossa on nuoli.
Gunne Prika mainitaan Nydalan luostarin  apottina Nydalassa vuosina 1337-1339  ja 1341  ja mainitaan maanvaihdossa 11. huhtikuuta 1358:
Peter Prika sinetöi sinetillä 13. helmikuuta 1390 asiakirjan yhdessä Peter Ribbingin, Jöns Bengtssonin ja Magnus Nilssonin kanssa  mutta kuoli ennen 26. toukokuuta 1412, kun hänen sisarensa Märta Larsdotter sinetöi seuraavan asiakirjan:  )
10. helmikuuta 1413 Peter Prikan leski Ingeborg Sigvidsdotter sinetöi Lödösessä asiakirjan Ribbingin perheen kolmella alaskäännetyllä merilehdellä, kun hän myy istuintilansa Torpan ja joukon muita tiloja valtiopäivien edustaja Algot Magnussonille.
Torpan tila sijaitsi Åsunden -järven länsipuolella, noin 4,5 kilometriä Boråsista itään. Vuoden 1470 tienoilla valtiopäivien edustaja Arvid Knutsson (sparre over star) rakensi tanskalaisia vastaan puolustuslinnan, jota nykyään kutsutaan nimellä Torpa stenhus ja joka on Ruotsin toiseksi vanhin keskiaikainen linna Glimmingehusin jälkeen. Torpa periytyi sitten edelleen Torpan suvun ja nuoremman Stenbockin suvun sisällä ja oli Gustav Vaasan viimeisen vaimon Katarina Stenbockin kotipaikka. Torpa siirtyi 1660-luvun lopulla De La Gardien suvulle ja edelleen Sjöbladille, Sparrelle ja Storckenfeldtille, jonka nykyinen omistaja on Pehr Zethelius . Torpa on kirjailija Birgit Th Sparren romaanisarjan " Gårdarna runt sjön " keskus, jossa Torpan nimi on Heljö.
Valitut jäsenet

Gunne Prika mainitaan lääninvaltuustossa vuonna 1358 ja Gunne Prikkenä vuonna 1409.
Peter Andersson Prika. Sanotaan syntyneen Intorpissa, Kinds härad tilalla. Hänen puoliso oli Ingeborg Sigvidsdotter ( Ribbing ).
Ingeborg Petersdotter (Prika). Naimisissa ennen vuotta 1416 Arvid Jönssonin kanssa
Pilkkuvatsapeippo

| Pilkkuvatsapeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Clytospiza
Laji::  monteiri
Kaksiosainen nimi
 Clytospiza monteiri  Hartlaub, 1860 
Katso myös
   Pilkkuvatsapeippo Wikispeciesissä   Pilkkuvatsapeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pilkkuvatsapeippo (Clytospiza monteiri) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Pilkkuvatsapeippoa tavataan Afrikan keskiosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Pietarsaaren työväentalo

| Pietarsaaren työväentalo> Työväentalo Kolmonen |
| --- | --- |
 Pietarsaaren työväentalo 1910-luvulla.
Osoite:  Koulukatu 19
Sijainti:  Pietarsaari
Koordinaatit:  63°40′40″N, 22°42′28″E
Valmistumisvuosi:  1906
Rakennuttaja:  Pietarsaaren Työväenyhdistys ry
Omistaja:  Pietarsaaren Sos.dem. Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosala:  600 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pietarsaaren työväentalo on Pietarsaaressa sijaitseva työväentalo. Työväentalo on osa Pohjoisnummen eli Skatan puukaupunginosan valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
Historiaa

Teollisuus veti Pietarsaareen suomenkielistä työväestöä. Pietarsaaren suomenkielinen työväenyhdistys perustettiin maaliskuussa 1901 ja se liittyi Sosialidemokraattiseen puolueeseen vuoden 1904 alussa. Jäseniä oli 537 ja ammattiosastoja 7 vuonna 1905. Vuoden kuluessa yhdistys järjesti 16 iltamat ja yhden huviretken. Yhdistys oli perustanut myös sairaus- ja hautausapukassan jäsenilleen. Oma talokin oli jo saatu hankituksi.
Rakennus

Työväenyhdistyksen hankkima huoneisto oli pieni ja yhdistys anoi kaupungilta tonttia uuden talon rakentamiseksi. Kaupungin ilmaiseksi tarjoama tontti oli yhdistyksen mielestä liian sivussa ja parempi tontti hankittiin keskeltä kaupunkia. Tontilla sijaitsi 1880-luvulta oleva rakennus, jota laajennettiin rakentamalla juhlasali ja kahvio. Rakennuspiirustukset uutta taloa varten hyväksyttiin lokakuussa 1905 ja rakennustöihin ryhdyttiin välittömästi. Varoja rakentamista varten oli jo kertynyt ja talo rakennettiin talkoilla. Talon vihkiäisjuhlaa vietettiin vuotta myöhemmin, 20. lokakuuta 1906.
Sisällissodan jälkeen työväentalo päätyi kommunistien haltuun. Samalle tontille rakennettiin toinen talo tiilestä vuonna 1927. Elokuussa 1930 kommunistit luovuttivat molemmat talot takaisin sosialidemokraateille. Talot pakkohuutokaupattiin rakennusvelkojen tähden elokuussa 1931. Puurakennuksen osti Kansallis-Osake-Pankki 200 000 markalla. Myös yhdistyksen koko irtain omaisuus huutokaupattiin neljässä eri huutokaupassa. Puutalo myytiin Pietarsaaren Rukoushuone Oy:lle vuonna 1934. Valtioneuvoston päätöksellä työväentalo palautettiin SDP:lle 1. joulukuuta 1948.
Vuonna 1967 valmistui lisärakennus, johon tuli kokoustiloja. Taloa on remontoitu ahkerasti 2010-luvulla. Juhlasali maalattiin talkoilla vuonna 2014, peltikatto uusittiin vuosina 2015–2016 ja julkisivu maalattiin kesällä 2017.
Toimintaa työväentalolla

Yhdistykseen oli vuoteen 1909 mennessä liittynyt jo 900 jäsentä. Näyttämötoiminta oli vilkasta ja yhdistys järjesti ahkerasti iltamia. Yhdistys ajoi yleistä äänioikeutta ja panosti raittiustyöhön. Huomiota kiinnitettiin myös työväestön asuinoloihin. Suomenkielinen työväenopisto perustettiin työväenyhdistyksen alaisuuteen vuonna 1909.
Tuoksukirkiruoho

| Tuoksukirkiruoho |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Suku::  Kirkiruohot Gymnadenia
Laji::  odoratissima
Kaksiosainen nimi
 Gymnadenia odoratissima  (L.) Rich. 
Katso myös
   Tuoksukirkiruoho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tuoksukirkiruoho (Gymnadenia odoratissima) on harvinainen kämmekkälaji.
Ulkonäkö ja koko

Tuoksukirkiruoho on pienempi kuin ahokirkiruoho, ja sen lehdet ovat kapeat, heinämäiset ja kukkien väri vaihtelee valkoisesta syvän vaaleanpunaiseen tai harvinaiseen vaaleankeltaiseen. Kasvi on hyvin pieni kooltaan,  korkeudeltaan 15–30 senttimetristä 40 senttimetriin.
Tuoksukirkiruoho kukkii kesäkuun puolivälistä elokuun puoliväliin.
Elinympäristö

Kasvi kasvaa heinikkoisilla paikoilla tai avoimissa mäntymetsissä, kalkkipitoisessa maaperässä 2 500 metrin korkeuteen saakka.
Levinneisyys

Tuoksukirkiruohon kasvualue ulottuu Etelä-Ruotsista, Länsi- ja Itä-Götanmaalta, Keski-Eurooppaan, Pohjois-Italiaan, Pohjois-Espanjaan ja entisen Jugoslavian alueelle ja Turkkiin.
Uskopohjainen virkistys

Oulun seurakuntien leirikeskus luonnon keskellä Kellossa.
Uskopohjainen virkistys (engl. Faith-Based Recreation) tarkoittaa uskonnollisten ihmisten osallistumista virkistystoimintaan uskonnollisen taustaryhmänsä tai seurakuntansa kautta. Uskonnolliset toimijat ovat erityisesti Yhdysvalloissa tärkeä virkistystoiminnan tarjoaja osana vapaa-ajan palvelujärjestelmää. Vuonna 2001 Yhdysvalloissa 81 prosenttia yli 18-vuotiaista tunnisti kuuluvansa johonkin uskonnolliseen ryhmään. Uskonnollisilla toimijoilla on tärkeä rooli virkistysmahdollisuuksien tarjoamisessa yhteisölleen.
Merkittäviä uskopohjaisia virkistysohjelmia ovat muun muassa AWANA sekä Catholic Youth Organization.
Muodot

Eri uskonnolliset ryhmät ja taustatekijät vaikuttavat eri tavoin siihen, kuinka uskontokuntien jäsenet harjoittavat virkistystä. Osa eroista voi johtua perinteistä, ajattelutavan eroista tai erilaisista etnisistä juurista. Joidenkin henkilöiden uskonnollinen vakaumus muokkaa virkistysvalintoja tarkoituksellisesti ja täysin, kun taas toisten vakaumukset vaikuttavat valintoihin tahattomasti ja osittain. Myös kansallisuus muokkaa uskonnollisten ryhmien välisiä ainutlaatuisia eroja.
Muodot > Kristinusko

Kristillinen virkistys on ilmennyt kristillisen kirkon perustamisesta lähtien erityisesti uskovien yhteiselämän arvostamisena. 1930-luvulla seurakunnat ottivat urheilu- ja virkistystoiminnan järjestelmälliseksi osaksi seurakunnan toimintaa. 1900-luvun aikana seurakunnan yhteenkuuluvuuden muotoja ovat olleet muun muassa kirkoissa ja seurakuntasaleissa järjestetyt kahvitilaisuudet, virkistyshetket, poikien ja tyttöjen kerhot, vuosittaiset piknik-tilaisuudet, tanssit sekä seurakuntien väliset urheilusarjat. Kristillisen virkistystoiminnan tarkoituksena on erityisesti lisätä yhteisöllisyyden tunnetta uskovien ihmisten keskuudessa.
Kristinuskon sisällä eri ryhmillä voi olla merkittävästi erilaisia näkemyksiä virkistyksen tarkoituksesta. Esimerkiksi CRC:n piirissä virkistystä on pidetty ensisijaisesti keinona kokea Jumalan luomistyötä, kun taas Kanadan mennoniittojen keskuudessa virkistys on nähty ensiijaisesti opetus- ja evankeliointivälineenä. Myös kirkkokuntien jäsenillä voi olla sisäisesti eri näkemyksiä virkistyksen tarkoituksesta.
Koulutus

Uskopohjaisen virkistyksen koulutuksessa pyritään ymmärtämään uskonnon, urheilun ja virkistyksen välistä suhdetta. Koulutusohjelmissa osallistutaan uskopohjaisiin virkistysohjelmiin ja haetaan kokemusta johtajuudesta sekä kehitetään työskentelytaitoja monikulttuurisissa ympäristöissä. Uskopohjaisen virkistyksen ammattitaitoon kuuluvat muun muassa kiinnostus ja paneutuminen uskonnollisiin kysymyksiin, kouluttautuminen virkistyksen ja johtajuuden teemoissa sekä kyky ylläpitää uskoa eri taustoista tulevien ihmisten keskuudessa. Vaikka osa uskonnollista kasvatuksesta voi sisältää erityistä hengellistä kasvatusta, voi kasvatus keskittyä myös ensisijaisesti ystävyyssuhteiden edistämiseen ryhmän sisällä.
Tuomas Nurmi

Tuomas Nurmi oli Helsingin käräjäoikeuden laamanni vuosina 2015–2022.
Tuomas Nurmi on aiemmin työskennellyt Päijät-Hämeen käräjäoikeuden laamannina, hovioikeudenlaamannina, hovioikeudenneuvoksena ja viskaalina hovioikeudessa sekä osastonjohtajana ja käräjätuomarina käräjäoikeudessa. Nurmi on lisäksi toiminut asianvalvojana lääninverovirastossa, tutkijana ja lainsäädäntösihteerinä oikeusministeriössä sekä Suomen tuomariliitto ry:n puheenjohtajana.
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö päätti Tuomas Nurmen nimityksestä Helsingin käräjäoikeuden laamanniksi perjantaina 22. toukokuuta 2015. Nurmi aloitti viraston päällikkönä 1. elokuuta 2015 laamanni Eero Takkusen jäätyä eläkkeelle.
Uroš Murn

| Uroš Murn> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. helmikuuta 1975 (ikä 49)
Kansalaisuus:   Slovenia
Pyöräilijä
Pituus:  183 cm
Paino:  70 kg
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
1997–2000 2001–2002 2003 2004–2006 2007 2008–2010:  KRKA - Telekom Slovenije Mobilvetta Design - Formaggi Trentini Formaggi Pinzolo Fiavè - Ciarrocchi Immobiliare Phonak Hearing Systems Discovery Channel Pro Cycling Team Adria Mobil
Suurimmat voitot
  Maantieajon Slovenian-mestaruus 2004 Setmana Catalana, etappi 
 Tiedot päivitetty: 2. maaliskuuta 2016 
Uroš Murn (s. 9. helmikuuta 1975 Novo mesto) on slovenialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 1997–2010. Hän edusti slovenialaista KRKA - Telekom Slovenije -joukkuetta 1997–2000, italialaisia Mobilvetta Design - Formaggi Trentiniä 2001–2002 ja Formaggi Pinzolo Fiavè - Ciarrocchi Immobiliarea 2003, sveitsiläistä Phonak Hearing Systems -tallia 2004–2006, yhdysvaltalaista Discovery Channel Pro Cycling Teamia 2007 ja slovenialaista Adria Mobilia 2008–2010.
Saavutuksia

Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats
Phabricator

| Phabricator |
| --- | --- |


Luoja:  Evan Priestley
Kehittäjä:  Phacility, Inc
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  2010
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  ohjelmistokehityksen alusta
Käyttökielet:  useita, mm. englanti
Alusta:  alustariippumaton
Ohjelmointikielet:  PHP
Lisenssi:  Apache 2.0
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Phabricator on ohjelmistotuotantoon tarkoitettu kehitysalusta, joka toimii palvelinpohjaisena web-sovelluksena (LAMP-alusta). Se sisältää tuen Git, Mercurial ja Subversion-versionhallintajärjestelmille. Ohjemistoon kuuluu muiden muassa koodin katselmointityökalu, lähdekoodiselain, muutosten tarkkailutyökalu ja wiki. Ohjemistoa kehittää Phacility-yritys. Ohjemisto on julkaistu avoimen lähdekoodin Apache v2 -lisenssillä.
Ohjemisto kehitettiin alkujaan Facebookin sisäiseksi työkaluksi. Phabricatorin pääkehittäjä Evan Priestley siirtyi Facebookista uuteen Phacility-yritykseen jatkamaan ohjelmiston kehitystä.
Käyttäjiä

Phabricatorin käyttäjiä ovat muiden muassa:
| --- | --- |
 Blender   Bloomberg  deviantART  Dropbox  Enlightenment-ikkunanhallintaohjelma  Facebook  FreeBSD :  Khan Academy  LLVM  MemSQL  Pinterest  Quora  Wikimedia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
phabricator.org (englanniksi)
Phapricator hosting (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Phabricator
Käännös suomeksi
Ur jordens djup

| Ur jordens djup Finntroll |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. maaliskuuta 2007
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: black metal, folk metal
 Kesto: 55.56
 Levy-yhtiö: Spinefarm
Listasijoitukset
  23.
Finntrollin muut julkaisut
| Nattfödd 2004 | Ur jordens djup 2007 | Nifelvind 2010 |
Ur jordens djup on Finntrollin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 28. maaliskuuta 2007. Levy on ensimmäinen, jolla esiintyy yhtyeen nykyinen laulaja Vreth eli Matthias Lillmåns. Levy toi hänen myötä Finntrollin soundiin tummempia vivahteita mm. black metalista. Albumia sanoittamassa oli yhtyeen alkuperäinen laulaja Katla.
Levy sai enimmäkseen hyvää palautetta faneilta tuodessaan vaihtelua Finntrollin soundiin.[lähde? ] Levyn kappaleesta ”Nedgång” julkaistiin myös musiikkivideo.
Kappaleet

Gryning – 3.31 (Aamunkoitto)
Sång – 4.40 (Laulu)
Korpens saga – 3.26 (Korpin tarina)
Nedgång – 3.44 (Laskeutuminen)
Ur djupet – 4.59 (Syvyydestä)
Slagbroder – 4.31 (Sotaveljet)
En mäktig här – 4.19 (Voimallinen joukko)
Ormhäxan – 4.39 (Käärmenoita)
Maktens spira – 3.28 (Mahdin valtikka)
Under två runor – 5.36 (Kahden riimun alla)
Kvällning – 13.02 (Iltahämärän laskeutuminen)
Kokoonpano

Vreth – laulu
Routa – kitarat
Skrymer – kitarat, taustalaulu
Tundra – basso, taustalaulu
Trollhorn – kosketinsoittimet, akustiset kitarat, banjo, munniharppu, puhdas laulu, taustalaulu
Beast Dominator – rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu
Katla – sanoitukset
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Petri Eskelinen – taustalaulu
Antti ”Perish” Eräkangas – kitarasoolo kappaleessa ”Maktens spira”
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi.net: 7+/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Ur jordens djup Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Ur jordens djup Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Universalismi

Universalismi viittaa käsitteisiin ja oppeihin, jotka soveltuvat kaikkiin ihmisiin tai asioihin aina ja kaikissa tilanteissa.
Filosofiassa

Luonnonoikeudet, universaalit oikeudet.
Moraalinen universalismi tai moraalinen absolutismi.
Universaalisuus, universaalit totuudet.
Universaali, määrätön abstrakti olio.
Teologiassa

Universalismi kristinuskossa, oppi jonka mukaan kaikki pelastuvat.
Utsiran majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Utsira Norja
| --- | --- |
Korkeus:  13  m 
Materiaali:  tiili 
Luokitus:  kulttuuriomaisuus 
| --- | --- |
Valmistunut:  1844 
Automatisoitu:  2004 
| --- | --- |
Valon korkeus:  78,0  m 
Valonkanto:  42,6  km 
Valon ominaisuudet:  Fl(3) W 60s 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR262 
Admiralty:  B3540 
NGA:  115-2812 
Norsk fyrliste:  129500 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Utsiran majakka (norj. Utsira fyr) on Utsiran kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1844, automatisoitiin 1992 ja jätettiin miehittämättömäksi 2004.
Utsiran majakka on Norjan ainoa jäljellä oleva kaksoismajakka. Nykyään vain toinen torneista on käytössä. Majakka sijaitsee saaren korkeimmalla kohdalla ja sen korkeus merenpinnasta on 78,2 metriä, tehden siitä Norjan korkeimman majakan. Utsiran majakka on tehnyt säähavaintoja Ilmatieteen laitokselle vuodesta 1867 lähtien ja on Norjan vanhin keskeytyksettä toiminnassa oleva sääasema.
Historia

Ensimmäiset pyynnöt majakan rakentamiseksi saarelle tulivat Bergenistä vuonna 1802, mutta ne saivat vähän tukea. Vasta vuonna 1843 päätettiin rakentaa majakat, ja ne valmistuivat seuraavana vuonna. Kaksi vierekkäin olevaa majakkaa rakennettiin erottumaan Lista-saaresta, jossa oli kolme majakkaa. Tornit olivat leikatusta harmaasta kivestä ja sisältä tiilillä vuoratut. Majakoiden väliseen pieneen laaksoon rakennettiin suuri asunto majakanvartijalle ja hänen perheelleen, sekä ullakolle huoneet avustajille. Ulkorakennuksessa oli asunto apulaiselle, panimo ja takomo.
Utsiralla oli kaksi majakkaa vuoteen 1890 asti, jolloin eteläinen torni suljettiin ja pohjoiseen asennettiin 1. luokan vilkkumajakka. Vuonna 1906 ulkorakennus muutettiin avustajan asunnoksi, ja uusi ulkorakennus rakennettiin. Majakka sähköistettiin vuonna 1958, ja vuonna 1968 vanha vartijan asunto korvattiin kolmen asunnon rakennuksella. Utsiran majakka automatisoitiin viimeisenä Norjassa vuonna 1992.
Vuonna 2004 Utsiran majakka suljettiin. Siitä lähtien kunta on vastannut asuinrakennusten ylläpidosta ja tarjonnut majoitusta turisteille yhdessä asunnoista. Toista asuntoa vuokrataan taiteilijoille, jotka haluavat työskennellä siellä. Majakassa järjestetään ajoittain gallerianäyttelyitä ja opastettuja kierroksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Utsiran majakka Wikimedia Commonsissa
Push It (Static-X:n kappale)

| ”Push It” Static-X |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Wisconsin Death Trip
 Julkaistu: 1999
 Tuottaja(t): Static-X, Ulrich Wild
 Tyylilaji: Industrial metal
 Kesto: 02.35
 Levy-yhtiö: Warner Brothers Records
Wisconsin Death Tripin muut kappaleet
|   | ”Push It” 1 | ”I'm With Stupid” 2 |
Push It on industrial metal -yhtyeen Static-X:n albumin: "Wisconsin Death Trip" singlejulkaisu, sekä kappale. Se esiintyy mm. Jessica Alban ja Seth Greenin tähdittämässä Idle Hands -elokuvassa, sekä 3D Realmsin Duke Nukem: Land of The Babes -pelin introssa.
Kappalelista

"Push It"
"Bled for Days [Live]"
"Push It [Jb's Death Trance Mix]"
"Down"
"Push It [Mephisto Odyssey Crucified Dub Mix]"
Yhtyeen kokoonpano

Wayne Static – laulu, kitara
Tony Campos – basso, taustalaulu
Koichi Fukuda – kitara
Ken Jay – rummut