stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolme sydäntä
Julkaisu ja vastaanotto

Kolme sydäntä sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 12. joulukuuta vuonna 1986 246:ssa elokuvateatterissa. Elokuva tuotti 1 402 921 dollaria avausviikonloppunaan. Kolme sydäntä oli kaupallinen menestys tuottaen ainoastaan Yhdysvalloissa ja Kanadassa noin 23 miljoonaa dollaria. Suomessa elokuva sai ensi-illan 9. lokakuuta vuonna 1987.
Kolme sydäntä sai positiivisia arvosteluja kriitikoiden keskuudessa. Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla "tuore" 81 prosentin arvosana, joka perustuu kahteenkymmeneenyhteen arvosteluun, joista neljä ovat negatiivisia.
Julkaisu ja vastaanotto > Muut julkaisut

Kolme sydäntä on julkaistu VHS:lle että DVD:lle. DVD-julkaisuja on julkaistu kolme kappaletta: Momentum Picturesin julkaisu vuodelta 2003, 20th Century Foxin julkaisu vuodelta 2004 ja Trinityn julkaisu vuodelta 2006.
Palkinnot ja palkintoehdokkuudet

| Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Vuosi | Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Ehdokas | Palkinnot ja palkintoehdokkuudet> Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1986 | Kansas City Film Critics Circle -palkinto | Paras naispääosa | Sissy Spacek | Voitto |
| 1986 | New York Film Critics Circle -palkinto | Paras naispääosa | Sissy Spacek | Voitto |
| 1987 | Oscar-palkinto | Paras naispääosa | Sissy Spacek | Ehdokkuus |
| 1987 | Oscar-palkinto | Paras naissivuosa | Tess Harper | Ehdokkuus |
| 1987 | Oscar-palkinto | Paras sovitettu käsikirjoitus | Beth Henley | Ehdokkuus |
| 1987 | Golden Globe | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Sissy Spacek | Voitto |
| 1987 | Golden Globe | Paras musikaali- tai komediaelokuva |  | Ehdokkuus |
Aiheesta muualla

Kolme sydäntä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kolme sydäntä Elonet.
Kolme sydäntä AllMoviessa. (englanniksi)
Kolme sydäntä TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Kolme sydäntä Rotten Tomatoesin sivuilla (englanniksi)
Kolme sydäntä Box Office Mojossa (englanniksi)
Jukka Hakoköngäs

Jukka Tapio Hakoköngäs (29. joulukuuta 1957 Rovaniemi – 18. helmikuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen kosketinsoittaja ja säveltäjä. Hakoköngäs opiskeli Lapin musiikkiopistossa 1968–1976 ja Oulunkylän Pop & Jazz opistossa 1976–1978.[lähde? ] Hakoköngäs toimi Yleisradion Radiomafiassa musiikkituottajana.
Yhtyeitä, joissa toiminut

Arcticus 1972–1976
Freeman & Stage Band 1977–1978
Pepe & Paradise 1978–1979
Danny-show 78 (Paradise), 1979 (The Boys) Kirka 1979
Johnny Savage and the Riders 1979–1980
Nono Söderberg Group 1979–1981
Kajaani Big Band 1980–1981
Jokke Seppälä & Proto 1981–1984
MonAmi-show (Monica ja Ami Aspelund, Kari Kuusamo & Proto)
Pave Maijanen & Palava Sydän 1985–1987
Hector 1982–1989
Olympia-orkesteri 1995–2013
Aki Sirkesalo & Lemmen Jättiläiset 1997–2004
Eero Koivistoinen & Aerophone 1998–1999
Aiheesta muualla

Jukka Hakokönkään sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Jukka Hakokönkään sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Jukka Hakokönkään sovitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
KTM Duke 125

KTM Duke 125
KTM Duke 125 on KTM:n valmistama nelitahtinen kevytmoottoripyörä. Sitä on valmistettu Intiassa vuodesta 2011 lähtien. Siinä on KTM:n oma 250 SX-F-mallisen moottoripyörän moottoriin perustuva yksisylinterinen moottori. Ulkomuodoltaan se on nakupyörä-mallinen. Suomessa Duke tuli myyntiin talvella 2010. KTM 125 Dukeen tuli vuonna 2013 ainoana kevytmoottoripyöränä ABS-jarrujärjestelmä vakiovarusteena.[lähde? ]
Teknisiä tietoja

Moottorin tyyppi - Yksisylinterinen, nelitahtinen, nestejäähdytteinen
Iskutilavuus - 124,7cm³
Puristussuhde - 12.7:1
Vääntö - 11Nm
Teho - 14.5hv/9.250rpm
Käynnistys - Sähkökäynnistys
Vaihteisto - 6-portainen hammasvaihteisto
Kuivapaino - 148kg
Polttoainesäiliö - 11-13L
Karl-Erik Nilsson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Nilsson (keskellä) vuoden 1948 olympialaisissa. |  Nilsson (keskellä) vuoden 1948 olympialaisissa. |  Nilsson (keskellä) vuoden 1948 olympialaisissa. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | 87 kg |  |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | 87 kg |  |
|  Pronssia | Melbourne 1956 | 87 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Karlsruhe 1955 | 87 kg |  |
Karl-Erik Nilsson (4. tammikuuta 1922 Stehag, Ekslöv – 14. joulukuuta 2017 Malmö) oli ruotsalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja.
87 kilogramman painoluokassa kilpaillut Nilsson voitti olympiakultaa Lontoossa 1948 ja saavutti vielä pronssia Helsingissä 1952 sekä Melbournessa 1956. Hän saavutti lisäksi MM-pronssia Karlsruhessa 1955. Vuoden 1950 MM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi.
Jukka Hakkarainen

| Jukka Hakkarainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. tammikuuta 1977 (ikä 47) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Hakkis
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  left (vasen)
Pituus:  183 cm
Paino:  93 kg
Sarja:  Mestis
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1997–2007
Seurat:  K-Vantaa, Ilves, HC Molhouse
Jukka Antero Hakkarainen (s. 11. tammikuuta 1977 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja.
Hakkaraista on tituleerattu usein Kiekko-Vantaa-ikoniksi. Hakkarainen on kirjauttanut 2000-luvun vaihteessa K-Vantaan noustessa Mestikseen 211 runkosarjan ottelua, joissa pistemäärä 43+67=110. Sekä ottelujen että tehtyjen pisteiden määrä on Kiekko-Vantaan seurahistoriassa puolustajien osalta ennätyksellinen. Yhteensä Hakkaraiselle kertyi kausia KiVassa 12.
Hakkaraiselta löytyy myös liigakokemusta Tampereen Ilveksestä 16 ottelun verran kaudelta 2002–2003. Hakkarainen on voittanut myös Ranskan mestaruuden HC Molhousen riveissä 2004–2005.
Hakkarainen pelasi 7-vuotiaasta juniorista asti K-Vantaan paidassa yhtä Ranskan kautta lukuun ottamatta. Hakkarainen lopetti kiekkouransa vuonna 2007, ja 6. joulukuuta 2007 Jukka Hakkaraisen paita numero 7 nostettiin Tikkurilan Valtti-areenan kattoon. Samana päivänä vuotta myöhemmin nostettiin hallin kattoon myös Hakkaraisen hyvän ystävän ja pitkäaikaisen pelikaverin, Petri Pitkäjärven, numero 10.
Peliuransa jälkeen Hakkarainen siirtyi erotuomariksi.
Saavutukset ja palkinnot

Sarjanousu I-divisioonaan 1999–2000 (Kiekko-Vantaa)
Hopeaa 2002–2003
Numero 7 jäädytetty Valtti Areenan kattoon.
Ainoa Kiekko-Vantaan puolustaja, joka on yltänyt urallaan yli 100 tehopisteeseen.
Kiekko-Vantaa puolustajista suurin ottelumäärä kautta aikojen (211 runkosarjan ottelua ja 28 play offs -ottelua)
Aiheesta muualla

Youtube: Paidanjäädytystilaisuus to 6.12.2007
KTM RC8

KTM RC8 on KTM:n valmistama urheilullinen moottoripyörämalli, joka tuli markkinoille vuonna 2008. Mallissa on kaksisylinterinen V-moottori. 155 hv tehoisena se oli KTM:n tehokkain moottoripyörä malli ilmestyessään. Polttoaineen syöttönä pyörässä on Keihinin ruiskurungot 52 mm läpimitoilla, joihin virtaa ilmaa kahdesta ilmanottoaukosta. Vuonna 2009 malli sai parannellun sisarmallin RC8R, jossa on 163 hv.
RC8 on rakennettu mahdollisimman kevyeksi ja ketteräksi ollakseen hyvä pyörä radalla. Sen runko painaa 7,5 kg ja moottori 64 kg. Koko pyörän kuivapaino (ilman polttoainetta) on 184 kg. RC8 on KTM:n ensimmäinen "Super Bike" -tyyppinen moottoripyörämalli.
Teknisiä tietoja

Moottorin tyyppi - Kaksisylinterinen, nelitahtinen V-moottori, DOHC, nestejäähdytys
Iskutilavuus - 1148 cm³
Poraus/isku - 103/69 mm
Puristussuhde - 12,5:1
Huipputeho - 155 hv / 10000 rpm
Huippuvääntö - 120 Nm / 8000 rpm
Vaihteisto - 6-portainen
Kytkin - Märkä monilevykytkin.
Toisioveto - Ketju
Ohjauskulma - 23,3°
Etujättö - 90/92 mm
Märkäpaino (ilman polttoainetta) - 184 kg
Istuinkorkeus - 805/825 mm
Akseliväli - 1430 mm
Etujarru - Kaksi 320 mm levyjarrua, 4-mäntäpuristin
Takajarru - Yksi 220 mm levyjarru, 2-mäntäpuristin
Eturengas - 120/70 x 17
Takarengas - 190/55 x 17
Runko - Teräsputkirunko, alumiininen takahaarukka
Huippunopeus - noin 280 km/h
Polttoainesäiliö - 16,5 l
KTM SX

KTM 450 SX-F
KTM SX on motocross-moottoripyörä, jota valmistaa itävaltalainen  KTM. SX-mallisto jakautuu 2- ja 4-tahtisiin pyöriin, vaihtelevilla moottorin kuutiotilavuuksilla. Tästä syystä SX-nimike on vain kaksitahtisilla kun nelitahtisille on luotu nimike SX-F, jossa F merkitsee nelitahtimoottoria(tulee englannin sanasta four, eli neljä).
Mallit

KTM 50 SX (4-8)
KTM 65 SX (8-13)
KTM 85 SX (14-17)
KTM 85 SX (16-19)
KTM 125 SX
KTM 105 SX
KTM 150 SX
KTM 250 SX
KTM 250 SX-F
KTM 350 SX-F
KTM 450 SX-F
Kai Kivijärvi

Kai Søren Kivijärvi (20. syyskuuta 1907 Helsinki – 17. elokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Henkilöhistoria

Kivijärven vanhemmat olivat kirjailija, lehtimies Erkki Kivijärvi ja Gertrud Alice Frisell ja puoliso vuodesta 1934 Iiri Grundström. Kivijärvi tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1927 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1932. Hän oli Helsingin Sanomien toimittaja 1932, Suomen Kuvalehden toimitussihteeri 1932–1935, Hotelli Kämpin mainospäällikkö vuodesta 1932, Kuusinen Oy:n mainos- ja julkaisuosaston päällikkö 1935–1937, Oy Karl Fazerin Konditorian apulaistoimitusjohtaja 1938–1939, toimitusjohtaja 1939–1958 ja johtokunnan jäsen 1938–1963 ja Oy Karl Fazer Ab:n myynnin johtaja 1945–1955, toimitusjohtaja 1955–1965, hallintoneuvoston jäsen 1954–1963, johtokunnan jäsen vuodesta 1945 ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1965. Hänellä oli myös lukuisia liike-elämän ja muita luottamustehtäviä, kuten Lastentautien tutkimussäätiön johtokunnan puheenjohtajuus. Sotilasarvoltaan Kivijärvi oli reservin kapteeni (1944). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1966.
Julkaisuja

Dollarimiljoonani, 1930, Maurice Dekobra, suom. Kai Kivijärvi
This is Finland – Detta är Finland: kuvia Suomesta, 1946, toim. Ensio Rislakki, Kai Kivijärvi, Kauno Rintakoski
Juho Romakkaniemi

Juho Romakkaniemi (s. 22. tammikuuta 1977 Kuopio) on Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja. Hän aloitti tehtävässä 1. maaliskuuta 2018.
Elämä ja ura

Romakkaniemi valmistui ylioppilaaksi Kuopion Lyseon lukiosta vuonna 1996. Hänet valittiin koulun Vuoden lyseolaiseksi 2015. Romakkaniemi opiskeli pääaineena filosofiaa ja sivuaineena tietojenkäsittelytiedettä Tampereen yliopistossa ja on valmistunut filosofian maisteriksi.
Romakkaniemi tunnetaan pitkäaikaisena kokoomuksen taustavaikuttajana. Hän liittyi puolueeseen 16-vuotiaana. Romakkaniemi tutustui Jyrki Kataiseen Kokoomuksen Nuorten Liiton toiminnassa. Hän toimi kokoomusnuorten puheenjohtajana vuosina 2002–2003. Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa Romakkaniemi oli ehdolla Kuopiossa, muttei tullut valituksi. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa hän oli ehdolla opiskelupaikkakunnaltaan Pirkanmaan vaalipiiristä. Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Romakkaniemi valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon, jossa hän istui yhden kauden.
Poliittisen uransa alkuvaiheissa Romakkaniemi avusti muun muassa Reijo Paajasta ja Ville Itälää. Vuosina 2007–2012 hän kuului Kataisen avustajakuntaan tämän toimiessa pää- ja valtiovarainministerinä. Vuonna 2012 Romakkaniemi nimitettiin talouskomissaari Olli Rehnin kabinettiin. Kesäkuusta lokakuuhun 2014 Romakkaniemi oli pääministeri Alexander Stubbin poliittinen erityisavustaja. Marraskuusta 2014 alkaen hän toimi Euroopan komission varapuheenjohtaja Jyrki Kataisen kabinettipäällikkönä.
Kesällä 2021 Romakkaniemi toimi Helsingin Sanomien kolumnistina.
Aiheesta muualla

Juho Romakkaniemi Twitterissä
Katko

Katko voi tarkoittaa seuraavia:
katko, keskeytys, katkeama, esimerkiksi:
sähkökatko
mainostauko (nykyisin lähes joka juontajan sanomana "mennään katkolle")
katko, funktion epäjatkuvuuskohta
katkaisuhoito ("katkolla", vieroitushoidossa huumeista tai alkoholista)
katkot (Conium ), kasvisuku
erityisesti: myrkkykatko (Conium maculatum)
katko (eli viimeinen tikki), korttipeli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Katko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kauppatori (Valkeakoski)

Kauppatorin ja Valtakadun laitamaa
Kauppatori on aukio ja sen vierellä kulkeva katu aivan Valkeakosken kaupungin ydinkeskustassa. Kauppatorin äärellä on paljon liikkeitä ja palveluita kuten Kauppakeskus Koskikara ja Torinrannan liikekeskus. Lisäksi kauppatorin laidalla sijaitsee useita eri erikoisliikkeitä kuten;
Kirjakeskus
Instrumentarium
Habita
Walkiakosken apteekki
Hyvän mielen kauneuspiste
Denis Kebab
Parturiliike Vain
Parturi-Kampaamo Bueno
Suutari Matti Merimäki
Feminella -alusvaateliike
Fennia
Easy Driver
KTM 990 Super Duke

KTM 990 Super Duke
KTM 990 Super Duke on KTM:n valmistama nakupyörä-tyylinen moottoripyörä, jossa on kaksisylinterinen V-moottori. Malli esiteltiin vuonna 2005. Mallista on myös urheilullisempi versio 990 Super Duke R.
990 Super Duken moottori on kehitelty vuonna 2003 esitellystä LC8-moottorista, joka esiteltiin KTM 950 Adventuren yhteydessä. Moottorin alkuperäinen iskutilavuus on 942 cm³, josta on tehty 999 kuutioinen porausta ja iskua kasvattamalla. Sylintereiden välinen kulma on 75°. Polttoaineen syöttönä on Keihinin valmistama epäsuora suihkutusjärjestelmä.
Pyörässä on teräksinen putkirunko, ja takarunko sekä takahaarukka ovat alumiinia. Siinä on Brembon valmistamat jarrut, jotka pysäyttävät pyörän sadan kilometrin tuntinopeudesta vajaassa 37 metrissä. Etuhaarukka on mallia USD (Up Side Down).
Teknisiä tietoja

Moottorin tyyppi - Kaksisylinterinen, nelitahtinen 75° V-moottori, DOHC, nestejäähdytys
Iskutilavuus - 999 cm³
Poraus/isku - 101,0/62,4 mm
Puristussuhde - 11,5:1
Huipputeho - 120 hv / 9000 rpm
Huippuvääntö - 100 Nm / 7000 rpm
Vaihteisto - 6-portainen
Kytkin - Märkä monilevykytkin
Toisioveto - Ketju
Etujarru - Kaksi 320 mm levyjarrua, 4-mäntäpuristimet
Takajarru - 240 mm levyjarru
Eturengas, vanne - 120/70 × 17, 3,5"
Takarengas, vanne - 180/55 × 17, 5,5"
Kuivapaino - 179 kg
Polttoainesäiliö - 15 l
Kauppatorin Apteekki

Kauppatorin Apteekki eli Turun 1. apteekki oli Turussa vuosina 1689–2012 toiminut apteekki. Se oli Suomen ensimmäinen ja vanhin apteekki.
Apteekin perusti 2. kesäkuuta 1689 apteekkari Relau. 1800-luvulla sen omistivat Johan Julin ja sitten hänen poikansa Erik Julin. Carénin perhe omisti apteekin lähes koko 1900-luvun ajan aina vuoteen 1985 asti. Sen jälkeen apteekkariksi tuli apulaisprofessori Hannu Turakka ja sitten Pirjo Mäkitalo vuodesta 2003.
Apteekki toimi viimeksi käytössä olleissa tiloissaan Turun kauppatorin laidalla vuodesta 1866.
Apteekin toimilupa peruttiin heinäkuussa 2011, ja hallinto-oikeus vahvisti perumisen oikeellisuuden. Syy perumiseen oli, että apteekissa ei ollut riittävästi lääkkeitä. Apteekilla oli ollut ongelmia pitemmän aikaa. Vakuutusyhtiö Fennia haki apteekkia yrityssaneeraukseen syyskuussa 2011, mutta sitä ei hyväksytty. Lokakuussa 2011 koko henkilökunta irtisanoi työsuhteensa. Apteekki suljettiin 27. kesäkuuta 2012.
Kaio de Almeida

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kaio de Almeida |  Kaio de Almeida |  Kaio de Almeida |  |
Maa:   Brasilia
Miesten uinti
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Shanghai 2006 | 100 m perhosuinti |  |
|  Hopeaa | Dubai 2010 | 200 m perhosuinti |  |
|  Pronssia | Shanghai 2006 | 50 m perhosuinti |  |
|  Pronssia | Dubai 2010 | 100 m perhosuinti |  |
|  Pronssia | Dubai 2010 | 4 × 100 m sekauinti |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 |  100 m perhosuinti |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 | 200 m perhosuinti |  |
|  Hopeaa |  Santo Domingo 2003 |  200 m perhosuinti |  |
|  Hopeaa | Santo Domingo 2003 | 4 × 100 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2007 | 4 × 100 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Santo Domingo 2003 | 100 m perhosuinti |  |
Kaio Márcio Ferreira Costa de Almeida (s. 19. lokakuuta 1984, João Pessoa, Paraíba) on brasilialainen uimari, joka rikkoi 50 metrin perhosuinnin maailmanennätyksen lyhyellä radalla 17. joulukuuta 2005, Santosissa, ajalla 22,60.  Ennätys kesti voimassa lähes kolme vuotta, lokakuuhun 2008, jolloin Australian Matt Jaukovic rikkoi sen. Marraskuussa 2009 Almeida teki Tukholmassa 200 metrin perhosuinnin lyhyen radan maailmanennätyksen 1.49,11.
Almeida sai Santo Domingon Pan-Amerikan kisoissa 2003 hopeaa 200 metrin perhosuinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä pronssia 100 metrin perhosuinnissa. Hän edusti kotimaataan kesäolympialaisissa 2004, missä hän sijoittui 17. sijalle 100 metrin perhosuinnissa sekä 19. sijalle 200 metrin perhosuinnissa. Montrealin MM-kilpailuissa 2005 hän oli 100 metrin perhosuinnissa seitsemäs. Shanghain lyhyen radan MM-kilpailuissa 2006 hän voitti maailmanmestaruuden 100 metrin perhosuinnissa ajalla 51,07 ja oli kolmas 50 metrin perhosuinnissa. Rio de Janeiron Pan-Amerikan kisoissa 2007 hän sai kultaa 100 ja 200 metrin perhosuinnissa sekä hopeaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä.
Almeida sijoittui Pekingin olympialaisissa 2008 seitsemänneksi 200 metrin perhosuinnissa ja 15:nneksi 100 metrin perhosuinnissa. Rooman MM-kilpailuissa 2009 hän oli 200 metrin perhosuinnissa neljäs. Dubain lyhyen radan MM-kilpailuissa 2010 hän sai hopeaa 200 metrin perhosuinnissa sekä pronssia 100 metrin perhosuinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä.
Almeida on 175 senttimetriä pitkä ja painaa 74 kiloa.
Kalteriluola-ahven

| Kalteriluola-ahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labroidei
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Neolamprologus
Laji::  sexfasciatus
Kaksiosainen nimi
 Neolamprologus sexfasciatus  (Trewavas & Poll, 1952) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kalteriluola-ahven (Neolamprologus sexfasciatus) on afrikkalaisen Tanganjikajärven eteläosissa endeemisenä elävä kirjoahvenlaji. Lajia pidetään myös akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö

Kalteriluola-ahvenkoiras voi saavuttaa 15 cm pituuden. Naaras jää hieman tätä pienikokoisemmaksi. Pohjaväriltään kala on valkoinen ja suomupeitteessä on kuusi mustaa pystyraitaa, joista se on saanut tieteellisen lajinimensäkin. Kalteriluola-ahvenen evät ovat vaaleat.
Vesiolot ja ravinto

Kalteriluola-ahvenet viihtyvät parhaiten vedessä, jonka lämpötila on noin 23–26 °C.. Ravintonaan laji käyttää nilviäisiä, joiden kuoret se murskaa suuhunsa kehittyneillä luuosilla. Tämän uskotaan olevan seurausta siitä, että kalteriluola-ahvenet eivät ole kyenneet kilpailemaan madoista isosilmäluola-ahvenen (Neolamprologus toae) kanssa
Juho Nenonen

| Juho Nenonen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Juho Risto Markus Nenonen
Syntynyt: 12. syyskuuta 1987 (ikä 37) Espoo, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Neponen
Pelipaikka:  Pieni laitahyökkääjä / Iso laitahyökkääjä
Pituus:  202 cm
Paino:  100 kg
Nyk. joukkue:   Salon Vilpas
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2005–2008 2008–2014 2014–2015 2015–2016 2016 2017 2017–:   Espoon Honka  Joensuun Kataja  Korikobrat  Salon Vilpas  Regatas Corrientes  Ciclista Olímpico  Salon Vilpas
Maajoukkueet
2016–:   Suomi
Ottelut (pisteet):  13 (39)
Aiheesta muualla
FIBA
Juho Nenonen (s. 12. syyskuuta 1987 Espoo) on suomalainen koripalloilija. Urallaan kolme Suomen mestaruutta, yhteensä yhdeksän SM-mitalia ja yhden Suomen cup-mestaruuden voittanut Nenonen pelasi urallaan 45 nuorten maaottelua ja on pelannut myös Suomen miesten maajoukkueessa.
Nenonen valittiin kaudella 2009–2010 Korisliigan parhaaksi kuudenneksi pelaajaksi ja kaudella 2015–2016 Korisliigan vuoden kehittyneimmäksi pelaajaksi. Hän on ensimmäinen Argentiinan pääsarjassa pelannut suomalaiskoripalloilija.
Ura > Seurajoukkueet

Nenonen on Tapiolan Hongan kasvatti, ja hän aloitti pääsarjauransa kaudella 2005–2006 Espoon Hongan joukkueessa. Hongan riveissä hän voitti Suomen mestaruuden kausina 2006–2007 ja 2007–2008. Nenonen siirtyi Joensuun Katajaan kaudeksi 2008–2009. Kaudella 2009–2010 hän teki siihen mennessä pääsarjauransa parhaat 8,7 pistettä ottelua kohden.
Nenonen saavutti Katajan joukkueessa peräti neljä SM-hopeaa. Hän edusti seuraa kuuden kauden ajan ja siirtyi vuonna 2014 Korikobriin. Nenonen pelasi Korikobrissa uransa siihen mennessä korkeimmalla, 11,1 pisteen, keskiarvolla. Hänen kautensa päättyi maaliskuussa harjoituksissa sattuneeseen oikean käden vammaan, joka vaati leikkaushoitoa ja 2–3 kuukauden kuntoutusajan.
Toukokuussa 2015 Nenonen siirtyi Salon Vilppaaseen.
Tammikuussa 2016 Nenonen teki Vilppaan kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Vilppaan kauden päätyttyä espanjankielentaitoinen Nenonen siirtyi loppukaudeksi Argentiinan pääsarjaan Club de Regatas Corrientesiin, joka kiinnostui Nenosesta ottelutallenteen perusteella tarkkailtuaan alun perin Vilppaan yhdysvaltalaispelaajaa. Nelospaikalle runkosarjan päätökseen ja pudotuspeleihin rekrytoidusta Nenosesta tuli näin historian ensimmäisen suomalaiskoripalloilija Argentiinan pääsarjassa. Debyyttiottelussaan hän heitti 11 pistettä. Kaksi ensimmäistä viikkoaan Argentiinassa Nenonen koki matkustamisen aiheuttamaa voimakasta heikkokuntoisuutta. Argentiinassa pelatessaan Nenonen valittiin päättyneen Korisliiga-kauden kehittyneimmäksi pelaajaksi. Corrientes selviytyi pudotuspeleihin, joissa se putosi puolivälierissä La Union Formosaan vastaan. Nenonen pelasi Corrientesissa keskimäärin noin 28 minuuttia ottelua kohden tilastoiden keskiarvoikseen 11,0 pistettä, 2,9 levypalloa ja 1,2 korisyöttöä. Kolmen pisteen heitoissaan hän onnistui yli 45-prosenttisesti.
Heinäkuussa Nenonen siirtyi kokonaan Argentiinan pääsarjan parhaimmistoon kuuluneeseen Ciclista Olímpicoon. Nenosen sopimus kuitenkin purettiin, ja hän teki 9. tammikuuta 2017 loppukautta koskevan sopimuksen Salon Vilppaan kanssa. Vilpas voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa, seurahistoriansa ensimmäisen mieskoripallon SM-mitalin. Kauden päätyttyä Nenonen teki Vilppaan kanssa vuoden pituisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkue

Nenonen pelasi Suomen B-nuorten maajoukkueessa seitsemän, A-nuorten maajoukkueessa 26 ja alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa 12 maaottelua. Lisäksi hän pelasi yhteenä 14 ottelua Suomen haastajamaajoukkueessa vuosien 2009 ja 2011 universiadeissa.
Ensimmäisen miesten maaottelunsa Nenonen pelasi 30. heinäkuuta 2016 Tampereella Belgiaa vastaan tehden kolme pistettä.
Yksityiselämä

Koulutukseltaan Nenonen on kauppatieteiden maisteri.
Saavutukset

Lähde:
Saavutukset > Henkilökohtaiset saavutukset

Korisliigan paras kuudes pelaaja 2010
Korisliigan vuoden kehittynein pelaaja 2016
Saavutukset > Joukkuesaavutukset

Suomen mestaruus 2007, 2008 ja 2021
SM-hopeaa 2009, 2011, 2012, 2014, 2017 ja 2018
SM-pronssia 2006 ja 2013
Suomen cup 2010, 2011 ja 2019
Kaupunkiarkeologia

Kaupunkiarkeologia on arkeologian osa-alue, jonka kiinnostuksen kohteena on nimensä mukaisesti kaupungit ja ihmisten elämä niissä sekä niiden muodostuminen. Suomessa kaupunkiarkeologia on historiallisen ajan arkeologiaa, koska esihistoriallisia kaupunkeja ei tunneta.
Kaupunkeja tutkittaessa arkeologeilla on käsissään usein suuria määriä löytöjä, rakenteita ja runsaasti maata. Tästä syystä kaivaukset ovat suuritöisiä ja vaativat usein myös koneiden käyttöä. Kaupunkien tutkimuksessa voidaan hyödyntää myös karttojen analyysejä ja kirjoitettujen lähteiden tutkimista.
Kallunkijärvi (Kuusamo)

| Kallunkijärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Kuusamo
Koordinaatit:  66°19′40″N, 29°12′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Äystöjärveen 
Järvinumero:  73.063.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  246,4 m  
Rantaviiva:  30,7622 km  
Pinta-ala:  9,97669 km²  
Tilavuus:  0,05630272521 km³  
Keskisyvyys:  5,59 m  
Suurin syvyys:  15,97 m  
Saaria:  6 
 fiKallunkijärvi 
Kallunkijärvi  on Pohjois-Pohjanmaalla Kuusamossa Käylässä sijaitseva järvi.