stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anthology 1975–1984
Aiheesta muualla

Anthology 1975–1984 discogs.com -sivustolla
Rainbow
| --- | --- |
Studioalbumit:  Ritchie Blackmore's Rainbow ·  Rising ·  Long Live Rock 'n' Roll ·  Down to Earth ·  Difficult to Cure ·  Straight Between the Eyes ·   Bent Out of Shape ·  Stranger in Us All
EP:t:  Jealous Lover
Livealbumit:  On Stage ·  Finyl Vinyl ·  Live in Germany 1976 ·  Live in Munich 1977 ·  Live Kölner Sporthalle 25.9.1976 ·   Live Düsseldorf Philipshalle 27.9.76 ·  Live Nürnberg Messezentrum 28.9.1976
Kokoelmat:  The Best of Rainbow ·  The Very Best of Rainbow ·  20th Century Masters – The Millennium Collection: The Best of Rainbow ·   Classic Rainbow ·  Pot of Gold ·  All Night Long: An Introduction ·  Catch the Rainbow: The Anthology ·   Winning Combinations: Deep Purple and Rainbow ·  Colour Collection ·  The Collection
Videot ja DVD:t:  Live Between the Eyes/The Final Cut ·  Live in Munich 1977
Aunuksen kihlakunta

| Aunuksen kihlakunta Оло́нецкий уе́зд |
| --- | --- |
 Kihlakunnan sijainti kuvernementin kartalla
Kuvernementti:  Aunuksen kuvernementti
Perustettu:  1801
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Aunus
Pinta-ala:  11 958,9 km²
Väkiluku (1896):  40 684
Aunuksen kihlakunta (ven. Оло́нецкий уе́зд, Olonetski ujezd) oli kihlakunta Venäjän keisarikunnan Aunuksen kuvernementissa. Kihlakunta sijaitsi Laatokan koillisrannalla rajoittuen lännessä Suomen suuriruhtinaskuntaan kuuluneeseen Viipurin lääniin. Muualla kihlakunta rajoittui muihin Aunuksen kuvernementin kihlakuntiin: pohjoisessa ja idässä Petroskoin kihlakuntaan ja etelässä Lotinapellon kihlakuntaan.
Kihlakunnan hallintokaupunki oli Aunus, jonka lisäksi siihen kuului kahdeksan kuntaa:
Kotkatjärvi
Mätässyvä
Nekkula
Riipuskala
Tulemajärvi
Vaaseni
Vieljärvi
Vitele
Vuoden 1897 väestönlaskennassa kihlakunnan asukkaista karjalaisia oli 71,3 %, venäläisiä 27,0 % ja suomalaisia 1,5 %.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäiset artikkelit: ru:Олонецкий уезд & ru:Олонецкая губерния
Arttu Ahonen

| Arttu Ahonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. tammikuuta 1983 (ikä 41) Suomi
Salibandyn pelaaja
Lempinimi:  Arvo
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Seura:  Trackers
Pelinumero:  71
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
|  ?–2007 2007–2008 2008–2009 2009–2010 2010– | RSS Laaka Härmä SC Urbans Härmä Trackers |    ?? (10+14=24) 11 (0+0=0) |    ?? (10+14=24) 11 (0+0=0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Arttu Ahonen (s. 12. tammikuuta 1983) on suomalainen salibandyn pelaaja. Laitahyökkääjä pelaava Ahonen edustaa Salibandyliigassa pelaavaa Trackersia.
Ura

Ennen Trackersiin siirtymistä Ahonen pelasi muun muassa I-divisioonaa RSS Laakassa ja myöhemmin III-divisioonaa Hämeenlinnan Härmässä ja II-divisioonaa SC Urbansissa.
Anthology 3

| Anthology 3 The Beatles |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : Toukokuu 1968 – 3. tammikuuta 1970
 Julkaistu: 28. lokakuuta 1996
 Tuottaja(t): George Martin
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 145.33
 Levy-yhtiö: EMI Apple, Capitol
The Beatlesin muut julkaisut
| Anthology 2 1996 | Anthology 3 1996 | Yellow Submarine Songtrack 1999 |
Anthology 3 on The Beatles -yhtyeen kokoelma-albumi, joka kuuluu The Beatles Anthology -sarjaan. Anthology 3 sisältää harvinaisuuksia ja vaihtoehtoisia ottoja yhtyeen kahden viimeisen vuoden ajalta eli The Beatles -albumin ensimmäisistä levytyssessioista Let It Be- ja Abbey Road -albumeiden levytyssessioihin. Albumi sisältää 50 kappaletta kahdella CD:llä.
Kappaleet > Levy 1

"A Beginning" (Martin)
"Happiness Is a Warm Gun"
"Helter Skelter"
"Mean Mr. Mustard"
"Polythene Pam"
"Glass Onion"
"Junk" (McCartney)
"Piggies" (Harrison)
"Honey Pie"
"Don't Pass Me By" (Starr)
"Ob-La-Di, Ob-La-Da"
"Good Night"
"Cry Baby Cry"
"Blackbird"
"Sexy Sadie"
"While My Guitar Gently Weeps (Harrison)
"Hey Jude"
"Not Guilty" (Harrison)
"Mother Nature's Son"
"Glass Onion"
"Rocky Raccoon"
"What's The New Mary Jane"
"Step Inside Love" / "Los Paranoias" (Lennon-McCartney-Harrison-Starr)
"I'm So Tired"
"I Will"
"Why Don't We Do It in the Road?"
"Julia"
Kappaleet > Levy 2

1. "I've Got a Feeling"
2. "She Came in Through the Bathroom Window"
3. "Dig a Pony"
4. "Two of Us"
5. "For You Blue" (Harrison)
6. "Teddy Boy" (McCartney)
7. Medley: "Rip It Up" (Blackwell-Marascalco) / "Shake, Rattle and Roll" (Calhoun) / "Blue Suede Shoes" (Perkins)
8. "The Long and Winding Road"
9. "Oh! Darling"
10. "All Things Must Pass" (Harrison)
11. "Mailman, Bring Me No More Blues" (Roberts-Katz-Clayton)
12. "Get Back" (Livekappale "Rooftopin konsertista")
13. "Old Brown Shoe" (Harrison)
14. "Octopus's Garden" (Starr)
15. "Maxwell's Silver Hammer"
16. "Something" (Harrison)
17. "Come Together"
18. "Come and Get It" (Demo) (McCartney)
19. "Ain't She Sweet" (Jam) (Ager-Yellen)
20. "Because"
21. "Let It Be" (Savile Row)
22. "I Me Mine" (Harrison)
23. "The End" (Remix)
Mordvalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

Mordvalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Mordvalaisten ASNT) oli Neuvostoliittoon kuulunut autonominen neuvostotasavalta Venäjän SFNT:ssä. Se käsitti nykyisen Mordvan tasavallan alueen Volgan länsipuolelta.
Mordvalaisten ASNT:n pääkaupunki oli Saransk. Mordvalaisten ASNT oli olemassa 1934–1990.
Taustaa

Mordvalaiset olivat joutuneet Venäjän keisarikunnan vallan alle Kazanin kaanikunnan romahdettua 1552. Läntisimmät mordvalaiset olivat joutuneet Venäjän vallan alle jo ennen tätä. Venäjän keisarikunnassa mordvalaisia verotettiin ankarasti, pakkokäännytettiin kristityiksi ja heidän maansa joutuivat venäläisten haltuun. Mordvalaisten kapinointi ei auttanut, niinpä mordvalaiset aloittivat 1600-luvulla laajan muuton itään Volgan itäpuolelle ja etelään Saratovin kuvernementtiin. Mordvalaisten siirtyminen itään jatkui 1700- ja 1800-luvuilla. Tämä vuosisatoja jatkunut joukkomuutto aiheutti sen, että aiemmin yhtenäisellä alueella asunut mordvalaiskansa hajaantui laajalle alueelle Volgan ja Uralin alueille.[lähde? ]
ASNT:n edeltäjät ja ASNT:n perustaminen

Venäjän keisarikunnan romahtamisen ja Venäjän sisällissodan jälkeen mordvalaiset kuuluivat Neuvosto-Venäjään. Mordvalaisten alueellinen hajanaisuus vaikeutti mordvalaisten kansallisen alueen perustamista Neuvostoliitossa, ja lopulta vain kolmannes mordvalaisista kuului mordvalaisten alueeseen. Neuvostohallinto perusti vuonna 1925 mordvalaisten alueille autonomisia piirejä ja kyläneuvostoja. Mordvien autonominen piirikunta perustettiin 16. heinäkuuta 1928, ja se korotettiin autonomiseksi alueeksi 10. tammikuuta 1930. Alueenn väestöstä oli tuolloin mordvalaisia 38,4 prosenttia ja venäläisiä 56,1 prosenttia. Mordvalaisten autonomisesta alueesta muodostettiin Mordvalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 20. joulukuuta 1934.[lähde? ]
Väestökehitys

Mordvan ASNT:n väestöryhmien välisissä suhteissa ei tapahtunut merkittävää muutosta Neuvostoliiton aikana. ASNT:n asukasluku oli laskussa lähes koko olemassaolonsa ajan. Mordvan ASNT:aan perustettiin Neuvostoaikana kaksi uutta kaupunkia Ruzajevka vuonna 1937 ja Kovylkino vuonna 1960. Myös 1920-luvulla kaupungin aseman menettäneestä Insarista tuli uudelleen kaupunki vuonna 1958.[lähde? ]
Mordvan ASNT:n etniset ryhmät 1939–1989
| Etninen ryhmä | 1939 | 1959 | 1970 | 1979  | 1989 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mordvalaiset | 405 031 (34,1 %) | 357 978 (35,8 %) | 364 689 (35,4 %) | 338 898 (34,2 %) | 313 420 (32,5 %) |
| Venäläiset | 719 117 (60,5 %) | 590 557 (59,0 %) | 606 817 (58,9 %) | 591 212 (59,7 %) | 586 147 (60,8 %) |
| Tataarit | 47 386 (4,0 %) | 38 636 (3,9 %) | 44 954 (4,4 %) | 45 765 (4,6 %) | 47 328 (4,9 %) |
| Ukrainalaiset | 7 586 (0,6 %) | 6 554 (0,7 %) | 6 033 (0,6 %) | 5 622 (0,6 %) | 6 461 (0,7 %) |
| Muut | 8 884 (0,7 %) | 6 468 (0,6 %) | 7 069 (0,7 %) | 8 012 (0,8 %) | 10 148 (1,1 %) |
Mordvalainen kulttuuri neuvostoaikana

Mordvalainen kulttuuri koki Neuvostoliitossa lyhyen ja nopean kukoistuskauden mutta hiipui 1930-luvun lopulla aloitetun venäläistämisen myötä. Aivan neuvostovallan loppuvuosina alettiin mordvalaisen kulttuurin tilaan kiinnittää uudelleen huomiota.[lähde? ]
Mordvalainen kulttuuri neuvostoaikana > Lyhyt nousukausi

Neuvostoliiton alussa suhtautuminen vähemmistökansallisuuksiin oli suopeaa ja heidän kieltään ja kulttuuriaan kehitettiin. Mordvalaisille oli jo 1700-luvulta lähtien käännetty lähinnä uskonnollista kirjallisuutta. Neuvostoliitossa heille luotiin 1920-luvulla kaksi kyrillisiä kirjaimia käyttävää kirjakieltä, lehdistö ja koululaitos. Ersän kirjakielen pohjaksi valittiin Kozlovkan murre Mordvan koillisosasta ja mokšan kirjakielen pohjaksi Krasnoslobodskin ja Temmikovin alueen murren Mordvan luoteisosasta. Oli myös yrityksiä luoda yhteinen mordvan kirjakieli, mutta siinä ei onnistuttu. Suunnitteilla oli myös siirtyä kirjoittamaan mordvalaisia kieliä latinalaisella kirjaimistolla.
Vuodesta 1921 lähtien alkoi ilmestyä useita mordvalaiskielisiä lehtiä. Mordvalaisten alueille perustettiin kansallisia kymmenluokkaisia kouluja, joissa opetus tapahtui ersäksi tai mokšaksi. Ensimmäinen ersänkielinen aapinen ilmestyi vuonna 1921 ja mokšankielinen vuonna 1924. Vuonna 1931 perustettiin Mordvan valtion kirjapaino, jota ennen mordvankieliset materiaalit oli painettu muun muassa Moskovassa. Vuonna 1933 perustettiin Mordvan kommunistisen puolueen kirjapaino ja vuonna 1932 mordvalaisten kirjailijoiden liitto.
Mordvalainen kulttuuri neuvostoaikana > Venäläistäminen alkaa

Hyvän alun saanut mordvalainen kulttuuri joutui taipumaan 1930-luvulla alkaneen Neuvostoliiton vähemmistökansallisuuksille epäedullisen kansallisuuspolitiikan myötä. Mordvalaista sivistyneistöä syytettiin porvarillisesta nationalismista, ja suuri osa heistä joutui Stalinin puhdistusten uhreiksi. Mordvalaisten kielten kehittäminen ei ollut enää turvallista. Mordvankielisiä uudissanoja alettiin korvata venäjänkielisillä lainasanoilla.
Mordvankielistä opetusta alettiin myös rajoittaa. Vuonna 1938 venäjän kielestä tuli pakollinen oppiaine kaikissa vähemmistökansallisuuksien kouluissa, ja lopulta venäjästä tuli opetuskieli ylemmille luokille. Mordvan ASNT:ssä oli 1950-luvun lopulla mordva opetuskielenä enää neljällä ensimmäisellä luokalla. Joissakin kouluissa mordvankielisestä opetuksesta luovuttiin kokonaan. Vuonna 1970 venäjästä tuli opetuskieli jo neljännellä luokalla, ja 1980-luvulle tultaessa mordvalaiset kielet olivat opetuskielenä vain harvoissa kouluissa kahdella tai kolmella ensimmäisellä luokalla. Siirtyminen mordvankielisestä opetuksesta venäjänkieliseen opetukseen oli nopeampaa kaupungeissa kuin maaseudulla.
Myös mordvankielinen lehdistö ja julkaisutoiminta supistuivat. Kun vuonna 1936 ilmestyi 18 mordvalaisilla kielillä kirjoitettua sanomalehteä ja neljä aikakauslehteä, jäljellä oli vuonna 1954 enää kaksi sanomalehteä, Erzjan pravda ja Mokšen pravda, ja kaksi aikakauslehteä. Mordvan ASNT:ssä julkaistiin vuonna 1936 kirjallisuutta 179 nimekettä mutta vuonna 1979 enää 55, joista 27 mokšankielisiä ja 28 ersänkielisiä. Venäläistä kirjallisuutta alkoi ilmestyä Morvassa 1960-luvulla mordvankielisiä enemmän.[lähde? ]
ASNT:n lakkauttaminen

Neuvostoliitossa 1980-luvun puolivälissä alkanut Mihail Gorbatšovin uudistuspolitiikka (glasnost) mahdollisti vähemmistökansallisuuksien kansallisen heräämisen. Näin kävi myös Mordvan ASNT:ssä, missä alettiin vaatia ersän ja mokšan kielien aseman parantamista suhteessa venäjään. Keväällä 1990 järjestettiin pääkaupungissa Saranskissa mielenosoitus, jossa vaadittiin tasavallan iäkkään johdon eroa ja mordvalaiskielten aseman parantamista. Mordvalaiset myös perustivat kielensä ja kulttuurinsa edistämiseen tähtäävää järjestötoimintaa. Myös mordvankielisen opetuksen heikosta asemasta alettiin huolestua, ja mordvankielistä opetusta alettiin lisätä.
Neuvostoliiton hajoamisprosessin alettua Mordvalaisten ASNT julistautui vuonna 1991 suvereeniksi Mordvan  tasavallaksi, vastoin Neuvostoliiton keskushallinnon tahtoa. Neuvostoliiton hajottua tasavallasta tuli osa Venäjän federaatiota.[lähde? ]
More

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
More voi tarkoittaa:
Henkilöitä

Henry More (1614–1689), englantilainen filosofi
Kate More (s. 1978), alankomaalainen pornonäyttelijä
Kenneth More (1914–1982), englantilainen elokuva- ja teatterinäyttelijä
Max More (s. 1964), brittiläis-yhdysvaltalainen filosofi ja futuristi
Thomas More (1478–1535), englantilainen lakimies, kirjailija, poliitikko, filosofi ja pyhimys
Elokuvia

Lisää! Lisää! (engl. More), vuoden 1969 elokuvan ohjannut Barbet Schroeder
More (vuoden 1998 elokuva), lyhytelokuvan ohjannut Mark Osborne
Lehtiä

More!, brittiläinen naistenmuotilehti
More (lehti), yhdysvaltalainen naistenelämäntapalehti
Musiikki

More (brittiläinen yhtye), 1980-luvun metalliyhtye
Musiikki > Albumit

More, The Quiets -yhtyeen albumi
More (Mary Alessin albumi)
More (Tamian albumi), tai sen nimikappale
More (Vitamin C:n albumi)
More, Michael Bublén EP
More… (Montell Jordanin albumi)
More… (Trace Adkinsin albumi), tai sen nimikappale (katso alta)
Soundtrack from the Film More, Pink Floydin musiikkia vuoden 1969 elokuvaan (katso yltä)
More! (albumi), Booka Shadelta
More, Mylon LeFevrelta
Musiikki > Kappaleet

"More" (vuoden 1956 kappale), kirjoittaneet Alex Alstone ja Tom Glazer, suosituksi tehnyt Perry Como
"More" (Mondo Cane theme), vuoden 1963 elokuvaan Mondo Cane
"More" (Matthew Westin kappale)
"More" (Peachesin kappale)
"More" (The Sisters of Mercyn kappale)
"More" (Trace Adkinsin kappale)
"More" (Usherin kappale)
"More", The Black Eyed Peasilta
"More", Doctor and the Medicsin albumilta I Keep Thinking It's Tuesday
"More", Junkie XL:n albumilta More More
"More", käsikirjoittanut Stephen Sondheim ja esittänyt Madonna albumilla I'm Breathless
"More", Selena Gomez & the Scenen albumilta Kiss & Tell
Muita merkityksiä

more, eräs Unixin työkaluohjelma
M.O.R.E., suomalainen rikollisjärjestö
Mores, kunta Italian Sardiniassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”More”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Apparecido José Dias

Apparecido José Dias (28. joulukuuta 1931 Itajobi – 29. toukokuuta 2004) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Jumalan Sanan seuran papiksi 3. elokuuta 1958 ja nimitettiin Registron hiippakunnan johtoon 13. joulukuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 16. helmikuuta 1975. Pääkonsekraattorian toimi David Picão, jota avustivat Ruy Serra ja Joel Ivo Catapan.
Dias sai 26. kesäkuuta 1996 nimityksen Roraiman piispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 72-vuotiaana virassa.
Ari Ojapelto

Ari Ojapelto (s. 1943) on suomalainen kirjailija ja kansalaiskeskustelija, joka on ottanut kantaa talouspoliittisiin kysymyksiin. Nykyään eläkkeellä oleva Ojapelto oli ammatiltaan markkinointisuunnittelija. Hän on saanut mainonnan suunnittelijan koulutuksen.
Näkemykset

Ojapellon perusajatus on, että automaation ja teknologian kehittyminen vähentää työpaikkoja ja aiheuttaa työttömyyttä. Ratkaisuna Ojapelto esittää verotusajattelun muutosta, joka jakaisi pitkälle koneistetun tuotannon hyötyjä ja tuottoja entistä laajemmalti valtion sisällä. Hänen mukaansa ihmistyön sijaan pitäisi verottaa enemmän tuotantolaitteita ja pääomaa, esimerkiksi hänen viittaamansa "kassavirtaverotuksen" avulla (vrt. Sinn ). Tärkeänä alitavoitteena olisi parantaa pääoman käytön tarkoituksenmukaisuutta vähentällä veronkiertosyistä tehtäviä heikosti tuottavia tai luontoa saastuttavia investointeja (vrt. "vihreä tuotantovero" ).
Ojapelto ehti varoittaa ns. ”teknologisesta työttömyydestä” jo vuonna 1989 ilmestyneessä kirjassaan. Vuoden 2014 alussa Etla julkaisi tutkimusraportin joka todensi tämän ennustuksen kertoen, että 10 - 20 vuoden kuluessa Suomesta häviää kolmasosa työpaikoista.
Ari Ojapelto on vallitsevan taloustieteen kriitikko, joka on ns. keynesiläisen säännellyn markkinatalouden kannattaja. Hän pitää koko uusliberalistiseen suuntaan viime vuosikymmeninä etsiytynyttä oppialaa harhautuneena erityisesti kun se pyrkii irrottamaan moraaliset ja eettiset tarkastelut pois tieteen piiristä. Ojapelto on aikaamme seuratessaan mm. väittänyt kyenneensä ennustamaan Suomen 1990-luvun alun laman nimenomaan pidäkkeettömän kapitalismin ilmiönä. Myös sitä seurannut IT-kupla sekä viimeisin finanssikriisi on ollut hänen pohdittavanaan ennen niiden kypsymistä. Ojapelto on toiminut kolumnistina, esitelmöitsijänä ja paneelikeskustelijana.
Arvostelua

Taloustieteilijät pitävät Ojapeltoa taloustiedettä omassa pragmassaan tulkitsevana ja jossain määrin marxilaisena, jonka ajatukset esimerkiksi keskeisestä verotusteemasta eivät kuitenkaan etene vielä konkreettisten toimintamallien asteelle. Ojapelto puolestaan uskoo ymmärtävänsä taloutta laajemmasta ja pragmaattisemmasta näkökulmasta kuin ns. vallitsevan koulukunnan taloustieteilijät.
Aiheesta muualla

Ari Ojapellon kirjoituksia blogissa.
Ojapellon haastattelu Viestintäliiton lehdessä (Arkistoitu – Internet Archive)
Lisätietoa kirjasta Ahneuden aika (Arkistoitu – Internet Archive)
Mestis-kausi 2022–2023

| Mestis-kausi 2022–2023 |
| --- | --- |
Järjestyksessä oleva kausi:  23.
Joukkueiden määrä:  14
Sarja alkoi:  22. syyskuuta 2022
Sarja päättyi:  28. huhtikuuta 2023
Runkosarjan voittaja:  K-Espoo
Mestari:  K-Espoo
Toinen sija:  Ketterä
Kolmas sija:  RoKi
Pistepörssin voittaja:   Mikko Perttu (KeuPa HT)
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:   Samu Tuomaala (Ketterä)
Pudotuspelien arvokkain pelaaja:   Tommi Huhtala (K-Espoo)
Ylempi sarjataso:  SM-liiga
Alempi sarjataso:  Suomi-sarja
  ← 2021–2022 :  2023–2024 → 
Kausi 2022–2023 oli jääkiekon Mestiksen 23. kausi. Sarjassa pelaa edellisen kausien tapaan 14 joukkuetta. Uutena joukkueena mukana oli latvialainen HK Zemgale, joka on Latvian pääsarjan hallitseva mestari ja ensimmäinen ulkomaalainen joukkue Mestiksessä.
Joukkueet

| Joukkue | Kotikaupunki | Areena | Kapasiteetti | Perustettu | Mestikseen | Päävalmentaja | Kapteeni |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FPS | Forssa | Forssan jäähalli | 3 000 | 1931 | 2020 |  Asko Rantanen |  Eetu Moberg |
| Hermes | Kokkola | Kokkolan jäähalli | 4 200 | 1953 | 2015 |  Tuukka Poikonen |  Henri Limma |
| HK Zemgale | Jelgava, Latvia | Jelgavas ledus halle | 1 500 | 2002 | 2022 |  Artis Ābols |  Edgars Dīķis |
| Hokki | Kajaani | Kajaanin jäähalli | 2 372 | 1968 | 2019 |  Pasi Räsänen |  Samu Pyykkönen |
| IPK | Iisalmi | Kankaan jäähalli | 1 358 | 1966 | 2016 |  Niko Härkönen |  Otto Huttunen |
| JoKP | Joensuu | PKS Areena | 4 800 | 1953 | 2015 |  Kari Martikainen 20.10.2022    Simo Karjalainen |  Santeri Koponen |
| Ketterä | Imatra | OmaSp Areena | 1 200 | 1957 | 2017 |  Tuomo Ropo |  Elmeri Kaksonen |
| KeuPa HT | Keuruu | Keuruun jäähalli | 1 100 | 1995 | 2014 |  Sami Ryhänen |  Veeti Vuorio |
| Kiekko-Espoo | Espoo | Espoo Metro Areena | 6 982 | 2018 | 2020 |  Tomas Westerlund |  Miro Keskitalo |
| Kiekko-Vantaa | Vantaa | Trio Areena | 2 004 | 1994 | 2000 |  Jani Manninen |  Roope Elimäki |
| KOOVEE | Tampere | Hakametsän jäähalli | 7 300 | 1929 | 2018 |  Miikka Kuusela |  Jeremi Wehmas |
| Peliitat | Heinola | Versowood Areena | 2 686 | 1984 | 2006 |  Hannes Hyvönen 19.3.2023  Jesse Welling |  Juuso Arola 17.2.2023  Niklas Virtanen |
| RoKi | Rovaniemi | Lappi Areena | 3 500 | 1979 | 2015 |  Maso Lehtonen |  Antti Järvelä |
| TUTO Hockey | Turku | Rajupaja Areena | 3 000 | 1929 | 1996 |  Hermanni Vidman |  Mikke Levo |
↑  Ketterä pelasi yhden ottelun Lappeenrannan kisapuiston jäähallissa.
↑  K-Vantaa pelasi yhden ottelun Myyrmäen jäähallissa.
↑  RoKi pelasi kaksi ottelua Rovaniemen keskuskentällä.
Runkosarja

Runkosarjassa pelattiin 14 joukkueen nelinkertainen sarja eli 52 ottelua. Runkosarjan päätyttyä kymmenen parasta joukkuetta etenivät pudotuspeleihin ja kaksi viimeistä suomalaista joukkuetta joutuivat karsintaan.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  K-Espoo  | 52 |  36  |  6  |  2  |   8  |  222  |  111  | +111 | 122 |
| 2 |  Ketterä  | 52 |  34  |  1  |  6  |  11  |  197  |  115  | +82 | 110 |
| 3 |  RoKi  | 52 |  27  |  6  |  3  |  16  |  179  |  135  | +44 | 96 |
| 4 |  Hermes  | 52 |  25  |  6  |  4  |  17  |  176  |  149  | +27 | 91 |
| 5 |  JoKP  | 52 |  24  |  5  |  6  |  17  |  188  |  174  | +14 | 88 |
| 6 |  IPK  | 52 |  23  |  5  |  5  |  19  |  163  |  153  | +10 | 84 |
| 7 |  KeuPa HT  | 52 |  22  |  3  |  7  |  20  |  206  |  196  | +10 | 79 |
| 8 |  K-Vantaa  | 52 |  23  |  2  |  2  |  25  |  168  |  189  | -21 | 75 |
| 9 |  KOOVEE  | 52 |  19  |  5  |  8  |  20  |  143  |  179  | -36 | 75 |
| 10 |  TUTO Hockey  | 52 |  17  |  7  |  4  |  24  |  164  |  174  | -10 | 69 |
| 11 |  Hokki  | 52 |  15  |  5  |  4  |  28  |  163  |  219  | -56 | 59 |
| 12 |  HK Zemgale  | 52 |  13  |  3  |  6  |  30  |  112  |  158  | -46 | 51 |
| 13 |  FPS  | 52 |  11  |  6  |  3  |  32  |  138  |  186  | -48 | 48 |
| 14 |  Peliitat  | 52 |  12  |  3  |  3  |  34  |  116  |  197  | -81 | 45 |
Lähde: Suomen Jääkiekkoliitto
Runkosarja > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | + | - | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mikko Perttu | KeuPa HT | 50 | 24 | 47 | 71 | 70 | 36 | +34 |
| 2. | Aleksi Antti-Roiko | Hermes | 48 | 22 | 38 | 60 | 59 | 37 | +22 |
| 3. | Juuso Heikkilä | KeuPa HT | 51 | 29 | 29 | 58 | 58 | 30 | +28 |
| 4. | Atro Leppänen | K-Espoo | 51 | 23 | 35 | 58 | 58 | 26 | +32 |
| 5. | Joni Airo | KeuPa HT | 48 | 30 | 27 | 57 | 52 | 41 | +11 |
| 6. | Janne Hämäläinen | K-Espoo | 50 | 18 | 39 | 57 | 48 | 21 | +27 |
| 7. | Aleksi Matinmikko | K-Espoo | 42 | 13 | 40 | 53 | 54 | 20 | +34 |
| 8. | Denis Kusý | JoKP | 49 | 24 | 28 | 52 | 44 | 41 | +3 |
| 9. | Roope Ranta | TUTO Hockey | 49 | 12 | 40 | 52 | 45 | 37 | +8 |
| 10. | Rasmus Heljanko | KeuPa HT | 33 | 22 | 29 | 51 | 44 | 25 | +19 |
Runkosarja > Maalivahtien torjuntapörssi

Maalivahti listataan, jos hän on pelannut vähintään 1/3 joukkueensa otteluista kauden aikana.
| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | PO | PM | T | PMK | NP | T% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Waltteri Ignatjew | K-Espoo | 49 | 29 | 50 | 636 | 1,74 | 4 | 92,71 |
| 2. | Cody Porter | RoKi | 35 | 21 | 42 | 496 | 2,20 | 0 | 92,19 |
| 3. | Rihards Cimermanis | HK Zemgale | 44 | 24 | 55 | 639 | 2,70 | 0 | 92,07 |
| 4. | Ēriks Vītols | HK Zemgale | 40 | 28 | 71 | 820 | 2,78 | 2 | 92,03 |
| 5. | Severi Auvinen | Ketterä | 40 | 28 | 34 | 354 | 1,96 | 4 | 91,24 |
Pudotuspelit > Pistepörssi

| # | Pelaaja | Joukkue | Ottelut | Maalit | Syötöt | Pisteet | + | - | +/- |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Samu Tuomaala | Ketterä | 17 | 7 | 12 | 19 | 19 | 13 | +6 |
| 2. | Janne Hämäläinen | K-Espoo | 16 | 5 | 13 | 18 | 19 | 9 | +10 |
| 3. | Jaakko Heikkinen | K-Espoo | 16 | 2 | 14 | 16 | 11 | 5 | +6 |
| 4. | Elmeri Kaksonen | Ketterä | 13 | 5 | 10 | 15 | 13 | 12 | +1 |
| 5. | Mikko Haaparanta | Ketterä | 16 | 8 | 6 | 14 | 16 | 10 | +6 |