stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen virallisen musiikki-DVD-listan ykkösistä vuonna 2005

Tämä on luettelo Suomen virallisen listan musiikki-DVD myynnin ensimmäistä sijaa hallussaan pitäneistä musiikki-DVD:stä vuonna 2005.
| Viikko | Artisti/yhtye | DVD |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mokoma | Mäntit tien päällä |
| 2 | Mokoma | Mäntit tien päällä |
| 3 | Iron Maiden | Visions of the Beast |
| 4 | Iron Maiden | Visions of the Beast |
| 5 | Eppu Normaali | Elävänä stadionilla |
| 6 | Eppu Normaali | Elävänä stadionilla |
| 7 | Eppu Normaali | Elävänä stadionilla |
| 8 | Eppu Normaali | Elävänä stadionilla |
| 9 | Eppu Normaali | Elävänä stadionilla |
| 10 | Eppu Normaali | Elävänä stadionilla |
| 11 | Eppu Normaali | Elävänä stadionilla |
| 12 | Iron Maiden | Visions of the Beast |
| 13 | Iron Maiden | Visions of the Beast |
| 14 | AC/DC | Family Jewels |
| 15 | AC/DC | Family Jewels |
| 16 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 17 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 18 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 19 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 20 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 21 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 22 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 23 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 24 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 25 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 26 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 27 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 28 | Iron Maiden | The History of Iron Maiden Part 1: The Early Days |
| 29 | Iron Maiden | The History of Iron Maiden Part 1: The Early Days |
| 30 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 31 | In Flames | Used And Abused... In Live We Trust |
| 32 | In Flames | Used And Abused... In Live We Trust |
| 33 | Iron Maiden | Visions of the Beast |
| 34 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 35 | Iron Maiden | Visions of the Beast |
| 36 | Iron Maiden | Visions of the Beast |
| 37 | Bruce Springsteen | VH1 Storytellers |
| 38 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 39 | Juice Leskinen | Minä - Sunnuntailapsi |
| 40 | HIM | Love Metal Archives Vol. 1 |
| 41 | Juice Leskinen | Minä - Sunnuntailapsi |
| 42 | Juice Leskinen | Minä - Sunnuntailapsi |
| 43 | Juice Leskinen | Minä - Sunnuntailapsi |
| 44 | Juice Leskinen | Minä - Sunnuntailapsi |
| 45 | Pelle Miljoona | Elä! |
| 46 | Pelle Miljoona | Elä! |
| 47 | Pelle Miljoona | Elä! |
| 48 | Pelle Miljoona | Elä! |
| 49 | Kotiteollisuus | Kotiteollisuus-DVD |
| 50 | Kotiteollisuus | Kotiteollisuus-DVD |
| 51 | Kotiteollisuus | Kotiteollisuus-DVD |
| 52 | Kotiteollisuus | Kotiteollisuus-DVD |
Lentosotakoulu

| Lentosotakoulu |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1929–2014
Valtio:  Suomi
Puolustushaarat:  ilmavoimat
Rooli:  aselajikoulu (ohjaajakoulutus)
Koko:  yli 240, varusmiehet ja kadetit
Tukikohta:  Kauhava
Kalusto:  BAE Systems Hawk
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  eversti Rauno Meriö
Kylttejä entisellä Lentosotakoululla.
Lentosotakoulu (LENTOSK, aik. LentoSK) (1937 asti Ilmailukoulu, 1938–1941 ja 1952–2004 Ilmasotakoulu) sijaitsi Kauhavalla. Se oli ilmavoimien komentajan alainen koulu, jonka päätehtävänä oli jatkolentokoulutuksen antaminen puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen sotilaslentäjille. Puolustusvoimauudistuksen mukaisesti useita joukko-osasto lakkautettiin vuoden 2014 lopussa. Kauhavan kaupunki vastusti koulutustoiminnan yhdistämistä Ilmasotakouluun Jyväskylän Tikkakoskelle, mutta Valtiontalouden tarkastusvirasto totesi kesäkuussa 2012 lakkauttamisen perustelluksi.
Historia

Ammattisotilaslentäjien koulutus annettiin Suomen itsenäisyyden alussa Helsingin Santahaminassa, jossa niin kutsuttu Saharan alue toimi maalentokenttänä. 1920-luvulla koulutus kuitenkin annettiin pääosin vesikoneilla. Lentokoulutus siirtyi Kauhavalle vuonna 1929, jolloin alkoi reserviläisten koulutus.
Historia > Toinen maailmansota

Talvisodassa Neuvostoliiton ilmavoimat aiheuttivat Kauhavalla 16 ilmahälytystä. Ilmahälytyksessä lentokoneet siirrettiin sirpalesuojiin tai lennettiin väistökentille ja lentokenttä naamioitiin asettamalla kiitotielle keveitä ”latoja”. Ainoastaan kerran 29. tammikuuta 1940 viisitoista pommikonetta lensi pilvien yllä lentokentän yli, minkä jälkeen ne pudottivat 53 pommia Alajärvelle menevän tien eteläpuolelle Lapuan Hirvijoelle metsään.
Historia > Komentajat

kapteeni Gunnar Holmqvist 1.3.–4.8.1921, Ilm.K. kom.
luutnantti Armas Anthoni 4.8.1921–18.6.1923
luutnantti Carl Lindström 18.6.1923 – 1.3.1924
everstiluutnantti Yrjö Opas 1.3.1924 – 20.1.1932
everstiluutnantti Lars Schalin 20.1.1932 – 9.2.1933
everstiluutnantti Viljo Rekola 9.2.1933 – 21.10.1935
everstiluutnantti Toivo Somerto 21.10.1935 – 7.10.1939, 1938– IlmaSK kom.
everstiluutnantti Rainer Ahonius 7.10.1939 – 20.5.1940
everstiluutnantti Eino Bremer 20.5.1940 – 30.6.1941 ja 15.8.1941 – 14.4.1942, 1942– LeSK kom.
everstiluutnantti Jaakko Moilanen 30.6.–31.7.1941 ja 1944–1945
everstiluutnantti Johan Sovio 1.–15.8.1941
everstiluutnantti Toivo Somerto 14.4.1942 – 2.12.1944
everstiluutnantti Eino Albert "Ape" Carlsson (Rahka vsta 1963) 1945 ja 1946–1947
eversti Risto Pajari (1909–1995) 1949–1954, 1952– IlmaSK kom.
eversti Olavi Seeve (1909–1973) 1954–1955
eversti Reino Turkki (1913–1968) vs. 1955–1956 ja vakinainen 1960–1964
eversti Tauno Meller (1908–1975) 1949 ja 1956–1960
eversti Kalervo Mustonen (1918–1989) 1964–1966
eversti Reino Nykänen (1920–1980) 1966–1968
eversti Eelis Lähde (1922–1982) 1968–1970
eversti Veikko Hietamies (1929–1997) 1970–1972
eversti Rauno Meriö (s. 1933) 1972–1973
eversti Kari Korttila (s. 1933) 1973–1974
eversti Veli Pernaa (s. 1934) 1974–1978
eversti Pertti Tapanainen (1933–2010) 1978–1985
eversti Jouko Koskimies (s. 1937) 1985–1989
eversti Pekka Pellinen (s. 1942) 1990–1993
eversti Heikki Harjunmaa (s. 1949) 1993–1994
eversti Sippo Ryynänen, (s. 1950) 1994–1995
eversti Hannes Bjurström (s. 1950) 1995–1998
eversti Kai Vainio (s. 1954) 1998–28.2.2003
eversti Kari Janhunen, (s. 1960) 1.3.2003 – 31.12.2006, 2004– LentoSK kom.
eversti Petri Tolla, (s. 1962) 1.1.2007 – 31.5.2009
eversti Mika Soininen, (s. 1961) 1.6.2009 – 31.12.2010
eversti Jukka Ahlberg (s. 1964) 1.1.2011 – 30.6.2014
everstiluutnantti Antti Koskela 30.6.–31.12.2014
Organisaatio

Lentosotakouluun kuuluivat:
Esikunta (E/LENTOSK)
johtaja Antti Koskela, apuljoht. Pasi Tyystjärvi
Koulutuskeskus
Esikunta
Korkeakouluosasto
Kurssiosasto
Tukikohtakomppania (ent. Esikuntakomppania)
Hävittäjälentolaivue 41
Lentueet
Lentokonekorjaamo (Leko-kmo)
Lakkautuksen jälkeen

Lentosotakoulun oli luovutettava vapautuneet tilat ja maa-alueet puolustusministeriölle vuoden 2015 aikana. Henkilöstöstä osalle ilmoitettiin löytyvän tehtäviä Ilmasotakoulusta (IlmaSK) Jyväskylän Tikkakoskelta. Irtisanottaville tarjottiin 12 kuukauden palkkaa irtisanomispakettina, mikäli yhtäjaksoisia palvelusvuosia oli takana vähintään 12.
Koulun tilat myytiin alkukesästä 2014 LSK Business Park -nimiselle yritykselle, jonka taustalla on joukko pohjalaisia yrittäjiä. Syksyllä 2015 tiloissa avattiin Suomen Punaisen Ristin ylläpitämä 350-paikkainen vastaanottokeskus. Keskus lakkautettiin turvapaikanhakija-aallon laannuttua.
Muuta

Joukko-osaston palveluksessa oli 230–240 henkilöä ja lentävänä joukkoyksikkönä oli Hävittäjälentolaivue 41 (HävLLv 41), joka operoi Hawk-kalustolla. Laivueen viimeisin komentaja oli everstiluutnantti Timo Herranen. Laivue jakautui lentueisiin.
Muuta > Rakennuskanta

Entisen varuskunnan kulttuurihistoriallisesti arvokkain rakennus on linnanpihalla varustettu Linna-rakennus, joka valmistui 1928. Sen on suunnitellut tuolloin vasta reilu 30-vuotias arkkitehti Elsa Arokallio (1892–1982). Toiseksi arvokkain on entinen upseerikerho.
Aiheesta muualla

Kauhava.fi − Kauhavan lentosotakoulu, rakennettuun kulttuuriympäristöön kohdistuva selvitys (2013) (Arkistoitu – Internet Archive)
Lentosotakoulu Ylen Elävässä Arkistossa
Kotkan pesä Kauhavalla, Hakkapeliitta, 24.02.1931, nro 8, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Porttikäytävä Linnan sisäpihalle.
Luettelo Suomen matelijoista

Kyy
Suomessa elää luonnonvaraisena viisi matelijalajia. Kaikki paitsi kyy ovat rauhoitettuja.
Liskot

Sisilisko (Zootoca vivipara)
Vaskitsa (Anguis fragilis)
Käärmeet

Kangaskäärme (Coronella austriaca)
Rantakäärme (Natrix natrix)
Kyy (Vipera berus)
Luca Mora

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Luca Mora
Syntymäaika: 10. toukokuuta 1988
Pelipaikka: vasen keskikenttäpelaaja
Pituus: 183 cm
Paino: 80 kg
Seura
Seura:  US Alessandria Calcio
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2007–2009 |  Castellarano | 60 | (14) |
| 2009–2011 |  Crociati Noceto | 54 | (4) |
| 2011–2012 |  Pro Patria | 32 | (1) |
| 2012– |  Alessandria | 86 | (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. heinäkuuta 2015.
| Mitalit> Maa:  Italia.Miesten jalkapallo.Kesäuniversiadit  | Mitalit> Maa:  Italia.Miesten jalkapallo.Kesäuniversiadit  | Mitalit> Maa:  Italia.Miesten jalkapallo.Kesäuniversiadit  | Maa:  Italia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Gwangju 2015 |  |  |
Luca Mora (s. 10. toukokuuta 1988) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Lega Prossa pelaavaa US Alessandria Calciota. Vasenjalkainen Mora on pelipaikaltaan vasen keskikenttäpelaaja.
Ura > Seurajoukkueura

Mora aloitti uransa Serie D:ssä pelanneessa Castellaranossa, jossa hän pelasi vuosina 2007–2009 60 ottelua tehden 14 maalia. Vuodet 2009–2011 Mora edusti Lega Pro Seconda Divisionen Crociati Nocetoa, jossa maaleja kertyi 54 ottelussa neljä kappaletta. Kauden 2011–2012 hän pelasi saman sarjan Pro Patriassa, jossa hän pelasi 32 ottelua tehden yhden maalin.
Vuodesta 2012 lähtien Mora on edustanut US Alessandria Calciota. Seura pelaa nykyisin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Lega Prossa.
Ura > Maajoukkueura

Mora kuului Italian joukkueeseen vuoden 2015 kesäuniversiadeissa Gwangjussa, jossa joukkue voitti kultaa kaatamalla finaalissa Etelä-Korean.
Muuta

Mora opiskelee filosofiaa Parman yliopistossa. Tätä kautta hän sai mahdollisuuden osallistua universiadeihin, jotka on tarkoitettu yliopistossa opiskeleville.
Kolumbian presidentti

| Kolumbian presidentti |
| --- | --- |
 Presidente de la República de Colombia
 Presidentin sinetti
 
 Nykyinen Gustavo Petro 7. elokuuta 2022 lähtien
Virka-asunto:  Casa de Nariño
Nimittäjä:  suora kansanvaali
Kauden pituus:  4 vuotta, uudelleenvalinta mahdollinen
Perustettu:  1819
Ensimmäinen:  Simón Bolívar
Palkka:  24,7 milj. Col$ / kk (2015)
Kotisivut:  Presidencia de la República
Kolumbian presidentti hän on Kolumbian tasavallan valtion- ja hallituksen päämies. Presidentti on kansallisen hallituksen toimeenpanoelimen päällikkö ja Kolumbian armeijan ylipäällikkö.
Presidentin valta on kasvanut huomattavasti sen jälkeen, kun ensimmäinen presidentti Simón Bolívar astui virkaan vuonna 1819. Vaikka presidentin valta on kasvanut ja heikentynyt ajan myötä, presidentin rooli on ollut yhä tärkeämpi rooli Kolumbian poliittisessa elämässä 1900-luvun alusta lähtien. huomattava laajentuminen Álvaro Uriben presidenttikauden aikana.
Presidentin virka perustettiin vuoden 1819 perustuslain ratifioinnin jälkeen Angosturan kongressin toimesta, joka kutsuttiin koolle joulukuussa 1819, jolloin Kolumbia oli "Gran Colombia". Ensimmäinen presidentti, kenraali Simón Bolívar,[2] astui virkaan vuonna 1819. Hänen alun perin itsejulistautuneen asemansa ratifioitiin myöhemmin kongressissa.
Presidentti valitaan suorilla yleisillä vaaleilla neljäksi vuodeksi varapresidentin kanssa. Vuonna 2018 ratifioidun pykälän 125 mukaan ketään, joka on valittu presidentin kaudeksi, ei voida valita toiseksi ajaksi. Lisäksi kolmesta varapresidentistä on tullut presidentti presidentin kuoleman tai eron johdosta toimikauden aikana. Yhteensä 34 henkilöä on palvellut 36 presidenttikaudella, jotka kattavat 48 neljän vuoden toimikautta, ja Alfonso López Pumarejo, Álvaro Uribe ja Juan Manuel Santos ovat ainoita, joilla on kaksinkertainen toimikausi, López Pumarejo tapauksessa ei peräkkäisiä. Gustavo Petro on Kolumbian tasavallan 34. ja nykyinen presidentti, joka astui virkaan 7.8.2022.
Pätevyys ja tehtävät

Kolumbian perustuslain mukaan presidentti toimii sekä hallituksen että valtionpäämiehenä sekä maan yhtenäisyyden symbolina. Virassa oleva presidentti ei saa muuttaa ulkomaille. Lisäksi presidentiksi valittavan henkilön tulee täyttää seuraavat ehdot, jotka pätevät myös varapresidenttiehdokkaaseen:
syntyperäinen Kolumbian kansalainen
vähintään 30-vuotias
Mikäli presidentti ei voi hoitaa virkaansa, sitä hoitaa varapresidentti. Presidentti voi myös valtuuttaa varapresidentin mihin tahansa toimeenpanevaa valtaa käyttävään virkaan. Näin ovat toimineet mm. Juan Manuel Santosin kaudella, jolloin varapresidentti Germán Vargas Lleras nimitettiin päävastuuseen infrastruktuurista, asumisesta ja vesiongelmista.
Perustuslaki nimeää presidentin tehtäviksi mm. seuraavat:
nimittää ja erottaa ministereitä
vahvistaa lakialoitteet laeiksi
yhdistää ja lakkauttaa maan aluejaon alaisia alueita
johtaa sotilasoperaatioita halutessaan
vahvistaa kansalaistamistodistukset
Etuudet

Vuonna 2015 presidentin kuukausipalkka oli 24,7 miljoonaa pesoa. Tämä perustuu samana vuonna annettuun määräykseen, jonka mukaan presidentin palkka on sama kuin kongressiedustajilla. Lisäksi presidentin edustuskuluihin varattu budjetti on määräyksen mukaan kaksinkertainen suhteessa kongressiedustajiin.
Presidentin työtiloina sekä virka-asuntona toimii Bolívarin aukion laidalla Bogotássa sijaitseva Casa de Nariño.
Virassa olevaa presidenttiä ei voi asettaa syytteeseen, mutta maan parlamentti voi panna hänet viralta.
Luettelo presidenteistä > Suur-Kolumbian tasavalta (1819–1831)

|  • Suur-Kolumbian tasavalta • > Järjestys  |  • Suur-Kolumbian tasavalta • > Presidentti |  • Suur-Kolumbian tasavalta • > Presidentti |  • Suur-Kolumbian tasavalta • > Virkakausi |  • Suur-Kolumbian tasavalta • > Puoluekanta |  • Suur-Kolumbian tasavalta • > Varapresidentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Simón Bolívar  | 15. helmikuuta 1819 – 4. toukokuuta 1830 | sitoutumaton | Francisco Antonio Zea Díaz (16. helmikuuta 1819–21. maaliskuuta 1820) |
| 1 |  | Simón Bolívar  | 15. helmikuuta 1819 – 4. toukokuuta 1830 | sitoutumaton | Juan Germán Roscio Nieves (21. maaliskuuta 1820–10. maaliskuuta 1821) |
| 1 |  | Simón Bolívar  | 15. helmikuuta 1819 – 4. toukokuuta 1830 | sitoutumaton | virka avoin (10. maaliskuuta 1821–4. huhtikuuta 1821) |
| 1 |  | Simón Bolívar  | 15. helmikuuta 1819 – 4. toukokuuta 1830 | sitoutumaton | Antonio Nariño (4. huhtikuuta 1821–6. kesäkuuta 1821) |
| 1 |  | Simón Bolívar  | 15. helmikuuta 1819 – 4. toukokuuta 1830 | sitoutumaton | José María del Castillo y Rada (6. kesäkuuta 1821–3. lokakuuta 1821) |
| 1 |  | Simón Bolívar  | 15. helmikuuta 1819 – 4. toukokuuta 1830 | sitoutumaton | Francisco de Paula Santander (3. lokakuuta 1821–27. elokuuta 1828) |
| 1 |  | Simón Bolívar  | 15. helmikuuta 1819 – 4. toukokuuta 1830 | sitoutumaton | Francisco de Paula Santander (3. lokakuuta 1821–27. elokuuta 1828) |
| 1 |  | Simón Bolívar  | 15. helmikuuta 1819 – 4. toukokuuta 1830 | sitoutumaton | virka avoin (27. elokuuta 1828– 4. toukokuuta 1830) |
| 2 |  | Joaquín Mosquera  | 4. toukokuuta 1830 – 4. syyskuuta 1830 | sitoutumaton | Domingo Caycedo (4. toukokuuta 1830–4. syyskuuta 1830) |
| 3 |  | Rafael Urdaneta  | 4. syyskuuta 1830 – 30. huhtikuuta 1831 | sitoutumaton | erotetitin (4. syyskuuta 1830–30. huhtikuuta) |
|  |  | virka avoin | 30. huhtikuuta 1831 – 10. maaliskuuta 1832 | sitoutumaton | Domingo Caycedo (30. huhtikuuta 1831–21. marraskuuta 1831) |
|  |  | virka avoin | 30. huhtikuuta 1831 – 10. maaliskuuta 1832 | sitoutumaton | José María Obando (21. marraskuuta –10. maaliskuuta 1832) |
| 4 |  | Francisco de Paula Santander  | 10. maaliskuuta 1832 – 1. huhtikuuta 1837 | sitoutumaton | José Ignacio de Márquez (10. maaliskuuta 1832–1. huhtikuuta 1833) |
Luettelo presidenteistä > Uuden Granadan tasavalta (1832–1858)

|  • Uuden Granadan tasavalta • > Järjestys |  • Uuden Granadan tasavalta • > Presidentti |  • Uuden Granadan tasavalta • > Presidentti |  • Uuden Granadan tasavalta • > Virkakausi |  • Uuden Granadan tasavalta • > Virkakausi |  • Uuden Granadan tasavalta • > sitoutumaton |  • Uuden Granadan tasavalta • > Varapresidentti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Francisco de Paula Santander (1792–1840)  | 10. maaliskuuta 1832 | 1. huhtikuuta 1837 | sitoutumaton | José Ignacio de Márquez (10. maaliskuuta 1832–1. huhtikuuta 1833) |
| 1 |  | Francisco de Paula Santander (1792–1840)  | 10. maaliskuuta 1832 | 1. huhtikuuta 1837 | sitoutumaton | Joaquín Mosquera (1. huhtikuuta 1833–1. huhtikuuta 1835) |
| 1 |  | Francisco de Paula Santander (1792–1840)  | 10. maaliskuuta 1832 | 1. huhtikuuta 1837 | sitoutumaton | José Ignacio de Márquez (1. huhtikuuta 1835–1. huhtikuuta 1837) |
| 2 |  | José Ignacio de Márquez (1793– 1880)  | 1. huhtikuuta 1837 | 1. huhtikuuta 1841 | sitoutumaton  | virka avoin (1. huhtikuuta 1837–1. huhtikuuta 1839) |
| 2 |  | José Ignacio de Márquez (1793– 1880)  | 1. huhtikuuta 1837 | 1. huhtikuuta 1841 | sitoutumaton  | Domingo Caycedo (1. huhtikuuta 1839–1. huhtikuuta 1843) |
| 3 |  | Pedro Alcántara Herrán ( 1800– 1872)  | 1. huhtikuuta 1841 | 1. huhtikuuta 1845 | sitoutumaton  | Domingo Caycedo (1. huhtikuuta 1839–1. huhtikuuta 1843) |
| 3 |  | Pedro Alcántara Herrán ( 1800– 1872)  | 1. huhtikuuta 1841 | 1. huhtikuuta 1845 | sitoutumaton  | Joaquín José Gori y Álvarez de Castro (1. huhtikuuta 1843–1. huhtikuuta 1847) |
| 4 |  | Tomás Cipriano de Mosquera (1798– 1878)  | 1. huhtikuuta 1845 | 1. huhtikuuta 1849 | sitoutumaton  | Joaquín José Gori y Álvarez de Castro (1. huhtikuuta 1843–1. huhtikuuta 1847) |
| 4 |  | Tomás Cipriano de Mosquera (1798– 1878)  | 1. huhtikuuta 1845 | 1. huhtikuuta 1849 | sitoutumaton  | Rufino Cuervo y Barreto (1. huhtikuuta 1847–1. huhtikuuta 1851) |
| 5 |  | José Hilario López (1798– 1869)  | 1. huhtikuuta 1849 | 1. huhtikuuta 1853 | Liberaalipuolue | Rufino Cuervo y Barreto (1. huhtikuuta 1847–1. huhtikuuta 1851) |
| 5 |  | José Hilario López (1798– 1869)  | 1. huhtikuuta 1849 | 1. huhtikuuta 1853 | Liberaalipuolue | Joséde Obaldía y Orejuela (1. huhtikuuta 1851–1. huhtikuuta 1855) |
| 6 |  | José María Obando (1795– 1861)  | 1. huhtikuuta 1853 | 17. huhtikuuta 1854 | Liberaalipuolue | Joséde Obaldía y Orejuela (1. huhtikuuta 1851–1. huhtikuuta 1855) |
| 7 |  | José María Melo (1800– 1860)  | 17. huhtikuuta 1854 (vallankaappaus) | 4. joulukuuta 1854 | sotilasjuntta | Joséde Obaldía y Orejuela (1. huhtikuuta 1851–1. huhtikuuta 1855) |
|  |  | virka avoin | 4. joulukuuta 1854 | 1. huhtikuuta 1857 |  | Joséde Obaldía y Orejuela (1. huhtikuuta 1851–1. huhtikuuta 1855) |
|  |  | virka avoin | 4. joulukuuta 1854 | 1. huhtikuuta 1857 |  | Manuel María Mallarino (1. huhtikuuta 1855–1. huhtikuuta 1859) |
| 8 |  | Mariano Ospina Rodríguez (1805– 1885)  | 1. huhtikuuta 1857 | 1. huhtikuuta 1861 | Konservatiivinen puolue | Manuel María Mallarino (1. huhtikuuta 1855–1. huhtikuuta 1859) |
Luettelo presidenteistä > Granadan konfederaatio (1858–1863)

|  • Granadan konfederaatio  • > Järjestys  |  • Granadan konfederaatio  • > Presidentti |  • Granadan konfederaatio  • > Presidentti |  • Granadan konfederaatio  • > Virkakausi |  • Granadan konfederaatio  • > Virkakausi |  • Granadan konfederaatio  • > Puoluekanta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Mariano Ospina Rodríguez (1805–1885)  | 1. huhtikuuta 1857 | 1. huhtikuuta 1861 | Konservatiivinen puolue |
| 2. |  | Bartolomé Calvo (1815–1889)  | 1. huhtikuuta 1861 | 18. heinäkuuta 1861 | Konservatiivinen puolue |
| 3. |  | Tomás Cipriano de Mosquera (1798–1878)  | 18. heinäkuuta 1861  | 4. helmikuuta 1863 | Liberaalinen puolue |
Luettelo presidenteistä > Kolumbian Yhdysvallat (1863–1886)

|  • Kolumbian Yhdysvallat • > Järjestys |  • Kolumbian Yhdysvallat • > Presidentti |  • Kolumbian Yhdysvallat • > Presidentti |  • Kolumbian Yhdysvallat • > Virkakausi |  • Kolumbian Yhdysvallat • > Virkakausi |  • Kolumbian Yhdysvallat • > Puoluekanta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Tomás Ciprianode Mosquera y Arboleda (1798–1878)  | 14. toukokuuta 1863 | 1. huhtikuuta 1864 | Liberaalipuolue (radikaali) |
| 2. |  | Manuel Murillo Toro (1816–1880)  | 1. huhtikuuta 1864 | 1. huhtikuuta 1866 | Liberaalipuolue (radikaali) |
| 3. |  | Tomás Cipriano de Mosquera (1798–1878)  | 1. huhtikuuta 1866 | 23. toukokuuta 1867 | Liberaalipuolue (Moderate) |
| 4. |  | Santos Acosta Castillo (1828–1901)  | 23. toukokuuta 1867  | 1. huhtikuuta 1868 | Liberaalipuolue (radikaali) |
| 5. |  | Santos Gutiérrez Prieto (1820–1872)  | 1. huhtikuuta 1868 | 1. huhtikuuta 1870 | Liberaalipuolue (radikaali) |
| 6. |  | Eustorgio Salgar (1831–1885)  | 1. huhtikuuta 1870 | 1. huhtikuuta 1872 | Liberaalipuolue (radikaali) |
| 7. |  | Manuel Murillo Toro (1816–1880)  | 1. huhtikuuta 1872 | 1. huhtikuuta 1874 | Liberaalipuolue (radikaali) |
| 8. |  | Santiago Pérez de Manosalbas (1830–1900)  | 1. huhtikuuta 1874 | 1. huhtikuuta 1876 | Liberaalipuolue (radikaali) |
| 9. |  | Aquileo Parra (1825–1900)  | 1. huhtikuuta 1876 | 1. huhtikuuta 1878 | Liberaalipuolue (radikaali) |
| 10. |  | Julián Trujillo Largacha (1828–1883)  | 1. huhtikuuta 1878 | 1. huhtikuuta 1880 | Liberaalipuolue (radikaali) |
| 11. |  | Rafael Núñez (1825–1894)  | 1. huhtikuuta 1880 | 1. huhtikuuta 1882 | Liberaalipuolue (itsenäinen) |
| 12. |  | Francisco Javier Zaldúa (1811–1882)  | 1. huhtikuuta 1882 | 21. joulukuuta 1882  | Liberaalipuolue (itsenäinen) |
| 13. |  | José Eusebio Otálora (1826–1884)  | 21. joulukuuta 1882 | 1. huhtikuuta 1884 | Liberaalipuolue (itsenäinen) |
| 14. |  | Rafael Núñez (1825–1894)  | 1. huhtikuuta 1884 | 1. huhtikuuta 1886 | Liberaalipuolue (itsenäinen) |
Luuvalo

Luuvalo eli reumatismi on suomalaisen kansanperinteen ja myös 1800-luvun lääketeteen tuntema sairaus, joka tuntuu ajoittaisena tai jatkuvana kolotuksena samoissa jäsenissä. Nimityksellä luuvalo on viitattu moniin, eri syistä johtuviin kipuihin. Luuvalo erosi noidannuolesta siten, että jälkimmäinen tuntui kipuna pienellä alueella.
Yhdyssanan loppuosa ”valo” on nykysuomeksi ”kipu”, (nykyviroksi valu). Nykyään sanaa luuvalo käytetään lähinnä synonyymina sanalle ”kihti”.
Luuvalon ja reumatismin tautinimikkeistä luovuttiin vähitellen sen jälkeen, kun 1800-luvun lääketieteessä oltiin havaittu, että kyseessä olikin kolme erillistä sairautta, jotka nimettiin nivelrikoksi, nivelreumaksi ja kihdiksi.
Muuta

Loitsussa luuvalo tai hammaskipu käskettiin pois potilaasta ”suurille sotikedoille, jossa on luutonta lihaa purtavaksi ja kalvettavaksi”.
Oiva Paloheimon lastenkirjassa Tirlittan on kohtaus rouvasta, jolla oli luuvalo. Rouva hoiti "luuvaloaan" kainaloon laitetuilla muurahaisilla ja ampiaisilla, ne kun pistävät ja pitävät mielen virkeänä.