stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lily Hanson

| Lily Hanson |
| --- | --- |
 Lily Hanson helmikuussa 2021.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. helmikuuta 1983 (ikä 41) Fosston, Minnesota, Yhdysvallat
Ammatti:  koomikko, juontaja, rap-artisti, kirjoittaja
Lily Hanson (aikaisemmin Joseph ”Joe” Blain Hanson; s. 23. helmikuuta 1983 Fosston, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjoittaja ja koomikko. Tällä hetkellä hän asuu Los Angelesissa.
Elämä ja ura

Hanson esiintyi televisiosarjan Kaunotar ja nörtti ensimmäisellä tuotantokaudella vuonna 2005. Hän on käsikirjoittanut Ray William Johnsonin sarjaa Equals Three.
Hanson aloitti vuonna 2010 Internet-sarjan nimeltä ”Joe Goes” (suom. Joe menee), jossa hän vierailee konventeissa, eri tilaisuuksissa ja eri maissa käyden tarkoituksellisesti kiusallisia keskusteluja ihmisten kanssa. Hän on käynyt muun muassa Suomessa, Ruotsissa sekä Islannissa. Joe Goes -sarjan jakso ”Joe Goes to Exxxotica Expo” sai paljon näkyvyyttä Internetissä ja pääsi The Huffington Postin etusivulle.
Elämä ja ura > Yksityiselämä

Hanson on Wu-Tang Clan -yhtyeen fani, ja hänellä on tatuointi yhtyeestä niskassa. Hän on myös yhtyeestä paljon vaikutteita saanut rap-artisti, ja on muun muassa esitellyt freestyle rap -taitojaan videoillaan. Hanson on julkaissut omaa musiikkiaan nimellä Bino White.lähde?
Erkki Lahti (kuvanveistäjä)

Erkki Annanpoika Lahti (10. elokuuta 1816 Evijärvi – 22. helmikuuta 1858 Oulu) oli suomalainen itseoppinut Evijärveltä kotoisin ollut kuvanveistäjä ja puuseppä.
Lahti veisti Ähtävän, Ilmajoen, Lappajärven, Kruunupyyn ja Pedersören kirkkojen puiset vaivaisukot. Kirjailija Antti Tuuri on tehnyt vuonna 1983 Lahdesta näytelmän nimeltä Pittipoika.
Lahden äidin Anna Erkintyttären (1777–1839) isä Erkki Juhonpoika (1747–1808) oli syntyään Kerttuan Kankkoselta ja oli Lahden syntymäpaikan Surma-ahon (Lahti) uudistilallinen.
Valokuvia vaivaisukoista

Lappajärven vaivaisukko, 1841, Lappajärvi.
Evijärven vaivaispoika, 1942, Evijärvi.
Ähtävän vaivaisukko, 1860 (n.), Pedersören kunta.
Ilmajoen vaivaisukko, Ilmajoki.
Kruunupyyn vaivaisukko, Kruunupyy.
Pedersören vaivaisukko, Pietarsaari.
Kirjallisuutta

Väinö Tuomaala : Erkki Lahti, pohjalainen kuvanveistäjä 1816-1858. Järviseudun museon julkaisuja 5. Seinäjoki 1967
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Le Roux

| Le Roux |
| --- | --- |
 Sotamuistomerkki Le Roux’ssa.
 Le Roux
 Koordinaatit: 44°43′28″N, 04°08′51″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Ardèche
Arrondissementti:  Largentière
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,43 km²
Väkiluku (2021):  62
 – Väestötiheys:  3,8 as./km²
Postinumero:  07560
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Roux on kunta Ardèchen departementissa Ranskassa. Vuonna 2021 siellä oli 62 asukasta. Kunnan pinta-ala on 16,43 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Roux Wikimedia Commonsissa
Walter Cygnaeus

Walter Cygnaeus (31. toukokuuta 1856 Pietari – 22. heinäkuuta 1930 Kuopio) oli suomalainen ylilääkäri ja professori.
Cygnaeuksen vanhemmat olivat ylitarkastaja Uno Cygnaeus ja Anna Charlotta Axiane Diederichs. Hän pääsi ylioppilaaksi 1876 Helsingin ruotsalaisen normaalilyseon suomenkieliseltä osastolta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1881, filosofian maisteriksi 1882, lääketieteen kandidaatiksi 1885 sekä lääketieteen lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1890.
Cygnaeus toimi lääninsairaalan ylilääkärinä Kuopiossa 1896–1926. Hän sai ylimääräisen professorin arvon 1906.
Walter Cygnaeus testamenttasi suurimman osan omaisuudestaan Helsingin yliopiston lääketieteelliselle tiedekunnalle omaa nimeään kantaneelle syöpätautien vastustamisrahastolle. Hän lahjoitti isältään perimänsä muistoesineet Jyväskylän Cygnaeus-museolle.
Maanviljelysneuvos ja Suomen Eläinvakuutusyhtiön toimitusjohtaja Johannes Cygnaeus (1858–1914) oli Walter Cygnaeuksen veli.
Julkaisuja

Studier öfver Typhusbacillen; Helsingin yliopiston väitöskirja. Helsingfors 1889, Acta Societatis scientiarum Fennicae Tomus XVIII. Societas scientiarum Fennicae, Helsingfors 1891
Aiheesta muualla

Walter Cygnaeuksen syntymäpäivät?, valokuva 1920-luvun lopulta, Museovirasto, Historian kuvakokoelma
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Alankomaat 
Henkilöt:  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Jukka Nikoskelainen

Jukka Nikoskelainen (23. maaliskuuta 1943 Kontiolahti – 21. joulukuuta 2013) oli suomalainen lääkäri ja sisätautiopin professori.
Nikoskelaisen vanhemmat olivat everstiluutnantti Vilho Johannes Nikoskelainen ja farmaseutti Marjatta Rahkola. Hän avioitui 1967 lääkäri Eeva Karon kanssa, josta tuli myös professori. Nikoskelainen tuli ylioppilaaksi Turun klassillisesta lukiosta 1962, valmistui Turun yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1969 ja väitteli siellä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi virologian alalta 1973. Hänellä oli myös sisätautien erikoislääkärin ja infektiosairauksien erikoislääkärin pätevyydet.
Nikoskelainen oli vieraileva tutkija Stanfordin yliopistossa 1975–1976, assistentti Turun yliopiston mikrobiologian laitoksella 1970, Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1970–1973, virusopin assistentti ja apulaisopettaja Turun yliopistossa 1973–1975 ja sisätautien klinikan apulaislääkäri Turun yliopistollisessa keskussairaalassa 1977–1979. Turun yliopiston sisätautien apulaisopettaja hän oli 1980–1986, apulaisprofessori 1986–1998 ja professori 1998–2007, samoin kuin yliopiston virologian dosentti 1977–1982 ja sisätautiopin dosentti 1982–1990. Hän julkaisi tutkimuksia infektiotaudeista, kliinisestä immunologiasta ja sisätaudeista ja oli mukana kirjoittajana ja toimittajana useissa infektiotautien oppikirjoissa.
Paul Joseph Watson

| Paul Joseph Watson |
| --- | --- |
 Paul Joseph Watson vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. toukokuuta 1982 (ikä 42)  Sheffield, Englanti
Ammatti:  radiojuontaja, toimittaja, YouTube-persoona
Muut tiedot
Aktiivisena:  2011–
Paul Joseph Watson (s. 24. toukokuuta 1982 Sheffield, Englanti) on brittiläinen YouTube-persoona, radiojuontaja, toimittaja ja salaliittoteoreetikko. Watson tunnetaan YouTubessa videoista, jotka kritisoivat muun muassa islamia, feminismiä, populaarikulttuuria ja vasemmistopolitiikkaa. Watson on avoimesti venäläismielinen.
Ura

Watson työskenteli pitkään yhdysvaltalaisen salaliittoteoreetikko Alex Jonesin omistamalla Infowars.com-sivustolla sekä sen sisarsivustolla PrisonPlanet.com. Watsonilla oli huhtikuussa 2021 Twitterissä yli miljoona seuraajaa ja YouTubessa yli 1,8 miljoonaa tilaajaa.
Elokuussa 2016 Watson julkaisi videon, jolla hän väitti presidenttiehdokas Hillary Clintonin kärsivän terveysongelmista. Video sai yli kolme miljoonaa katselukertaa. Yhdysvaltalainen juorulehti National Enquirer teki jutun Clintonin terveydestä, ja Fox News kommentoi asiaa. Watsonia on pidetty Clintonin terveyshuhujen keskeisenä levittäjänä.
Helmikuussa 2017 Watson tarjoutui maksamaan matkan Ruotsiin niille toimittajille, jotka ”väittävät Ruotsin olevan turvallinen”. Kyseessä siis olivat vaarallisiksikin väitetyt, melkein kokonaan maahanmuuttajien asuttamat niin sanotut no go-alueet, jotka olivat saaneet amerikkalaismediassa huomiota. Useat henkilöt tarjoutuivat lähtemään, ja lopulta Watson maksoi 2 000 dollaria yhdysvaltalaiselle toimittajalle Tim Poolille, joka sanoi lähtevänsä matkalle puolueettomana skeptikkona.
Yksityiselämä

Watson on kotoisin Sheffieldistä Pohjois-Englannista. Nykyisin hän asuu Lontoossa.
Aiheesta muualla

An interview with Paul Joseph Watson The Tab. Marie-Elise Worswick.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa
Hugo Wolf

Hugo Wolfin hautamuistomerkki Wienissä
Hugo Wolf (13. maaliskuuta 1860 Slovenj Gradec (Windischgrätz) – 22. helmikuuta 1903 Wien) oli itävaltalainen (alkuperältään slovenialainen) säveltäjä. Hän tuli tunnetuksi erityisesti lied-musiikin säveltäjänä. Hän toi liedeihin tiivistä ekpressiivistä intensiivisyyttä, mikä oli ainutlaatuista myöhäisromantiikan musiikissa. Tunnelmaltaan teokset muistuttavat toista wieniläistä koulukuntaa, mutta tekniikka on aivan erilainen. Huomattavana piirteenä Wolfin yksinlauluissa, joita hän sävelsi kaikkiaan 232, on pianosäestyksen tärkeys.
Hugo Wolf opiskeli musiikkia jonkin aikaa Wienin konservatoriossa, mutta enimmäkseen hän kehitti itseään omin päin. Suurena Richard Wagnerin ihailijana tunnettu Wolf toimi 1880- ja 1890-luvuilla musiikkikriitikkona wieniläisessä Salonblatt-lehdessä. Hän työskenteli lyhyen ajan myös Salzburgin oopperan kapellimestarina. Laulusäveltäjänä Wolf jatkoi Franz Schubertin ja Robert Schumannin luomia lied-perinteitä, mutta hän sai vaikutteita myös Richard Wagnerilta, Johannes Brahmsilta ja Franz Lisztiltä. Wolfin katsotaan sovittaneen Wagnerin oopperatyylin yksinlaulun muotoon.
Vaikka Wolfilla oli useita kiivaan luomisen kausia, varsinkin vuosina 1888 ja 1889, masennuskaudet haittasivat hänen luovia kausiaan. Vuodesta 1897 lähtien hän vietti lopun elämänsä mielisairaalassa. Viimeisen sävellyksensä hän kirjoitti 1898, viisi vuotta ennen kuin kuoli kuppaan.
Hugo Wolfin tunnetuimpia sävellyksiä ovat laulusarjat Mörike Liederbuch (53 laulua Eduard Möriken runoihin, 1888), Kellerlieder (kuusi laulua, 1888), Goethe Liederbuch (37 laulua Johann Wolfgang von Goethen runoihin, 1889), Alte Weisen (kuusi laulua, 1890), Spanisches Liederbuch (44 laulua, 1890) ja Italienisches Liederbuch (1. osa 1891, 2. osa 1896, yhteensä 49 laulua) sekä Italialainen serenadi jousiorkesterille (1894). Lisäksi Wolf sävelsi mm. kaksi oopperaa, sinfonisen runon Penthesilea (1883) ja musiikin Henrik Ibsenin näytelmään Päiväkummun pidot (1891).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Hugo Wolf (koko sävellystuotanto listattuna suomalaisia tiedonhakijoita ajatellen).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea 2  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  BMLO  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Etelä-Vantaan Urheilijat

| Etelä-Vantaan Urheilijat |
| --- | --- |

Perustettu:  1969
Kotiareena:  Myyrmäen jäähalli
Paikkakunta:  Vantaa, Suomi
Lajit:  jääkiekko
Kotisivu:  https://www.evu.fi
Etelä-Vantaan Urheilijat (eli EVU) on vantaalainen jääkiekon junioritoimintaan keskittynyt urheiluseura. Seura perustettiin vuonna 1969 ja sen toiminta keskittyy Länsi-Vantaan alueelle Myyrmäen urheilupuistoon. Kaudella 2010–2011 seuran toiminnassa oli mukana noin 700 lasta, nuorta ja aikuista kolmessakymmenessä jääkiekkojoukkueessa, luistelu- sekä liikuntaleikkikoulussa.
Tavoitteet ja päämäärät

Seura on nimennyt päätavoitteekseen tarjota mahdollisimman monelle nuorelle harrastusta jääkiekkoilun parissa. Jotta tavoitteiden ja päämäärien saavuttaminen olisi mahdollista, seura pyrkii ottamaan kaikki huomioon ja luomaan parhaat mahdolliset olosuhteet oppimiseen. Myös yksilön henkinen kasvu, sosiaalisuuteen kasvaminen sekä urheilullisen elämäntavan omaksuminen kuuluvat seuran tavoitteisiin.
Seuran saavutuksia

Naisten SM-kultaa 1989
Naisten SM-hopeaa 1984, 1985, 1987, 1988, 1990
Naisten SM-pronssia 1983
Tunnettuja EVU:laisia

Rami Alanko (s. 1975)
Ilari Filppula (s. 1981)
Valtteri Filppula (s. 1984)
Teemu Eronen (s. 1990)
Iiro Järvi (s. 1965)
Sami Kapanen (s. 1973)
Mikko Koskinen (s. 1988)
Kari Martikainen (s. 1968)
Antti-Jussi Niemi (s. 1977)
Ville Peltonen (s. 1973)
Antti Pihlström (s. 1984)
Teemu Pulkkinen (s. 1992)
Tony Pulkkinen (s. 1990)
Erkki Rajamäki (s. 1978)
Jarkko Ruutu (s. 1975)
Mikko Ruutu (s. 1978)
Tuomo Ruutu (s. 1983)
Jiri Veistola (s. 1988)
Otto Karvinen (s. 1990)
Aiheesta muualla

EVUn kotisivut
| n k Naisten jääkiekon Suomen-mestarit |
| --- | --- |
Voittajat:  1983: HJK  1984: HJK  1985: Ilves  1986: Ilves  1987: Ilves  1988: Ilves  1989: EVU  1990: Ilves  1991: Ilves  1992: Ilves  1993: Ilves  1994: Shakers  1995: Shakers  1996: Shakers  1997: JyP HT  1998: JYP  1999: Blues  2000: Blues  2001: Blues  2002: Blues  2003: Blues  2004: Blues  2005: Blues  2006: Ilves  2007: Blues  2008: Blues  2009: Blues  2010: Ilves  2011: HPK  2012: Kärpät  2013: Blues  2014: Blues  2015: Blues  2016: JYP  2017: Kärpät  2018: Kärpät  2019: Blues  2020: Ei jaettu  2021: K-Espoo  2022: K-Espoo  2023: HIFK 
| n k Vantaan urheilu |
| --- | --- |
Urheilupaikat:  Campo Center  Keimola Golf  Keimolan moottorirata  Korson uimahalli  Myyrmäen jalkapallostadion  Myyrmäen uimahalli  Myyrmäen urheilutalo  Myyrmäki-halli  Rajakylän tenniskeskus  Tikkurilan urheilupuisto Tikkurilan jäähalli  Tikkurilan uimahalli  Tikkurilan urheilutalo  Vantaan Energia -areena 
Urheiluseurat:  Etelä-Vantaan Shakki  Etelä-Vantaan Taitoluistelijat  Etelä-Vantaan Urheilijat  FC Korso  Hämeenkylän Palloseura  IF Helsinge-Atlas  Itä-Hakkilan Kilpa  Keimolan Kaiku  Kenttäurheilijat-58  Kiekko-Vantaa  Koivukylän Palloseura  Korson Kaiku Salibandy  Korson Palloilijat  Korson Palloseura  Korson Veto Lentopallo  M-Team  Pakkalan Palloseura  Pallokerho-50  PK-35 Vantaa  Päiväkummun Pesis  Rekolan Raikas  Rekolan Urheilijat  Riipilän Raketti  Salibandyseura Vantage  SB Vantaa  TAFT  Team Vanpa  Tikkurilan Palloseura Naiset  Tikkurilan Taitoluisteluklubi  Tikkurilan Tiikerit  Uudenmaan Autourheilijat  Vanders  Vantaa Floorball Team  Vantaan Hiihtoseura  Vantaan Jalkapalloseura  Vantaan Jukara  Vantaan Kiekko  Vantaan Lentopallo  Vantaan Pussihukat  Vantaan Salamat  Vantaan Voimisteluseura  Vantaanjoen Juoksu  VFS Vantaa Futsal Club 
Urheilutapahtumat:  Amerikkalainen jalkapallo EM 2018  Hiihto SM 2014  SM 2018  Jalkapallo U-18 EM 2001  Juoksu Maastojuoksun SM 2013  Vantaan maraton  Jääkiekko U-18 EM 1978  U-18 MM 2024  Naisten MM 1999  Nuorten MM 1980  Nuorten MM 1985  Paini EM 2014  Salibandy MM 2010  Suunnistus Jukolan viesti 2012  Taitoluistelu Finlandia Trophy 
Muuta:  Pääkaupunkiseudun paras urheilija
Steven Crowder

| Steven Crowder |
| --- | --- |
 Steven Crowder vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1987 (ikä 37) Grosse Pointe, Michigan, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen, kanadalainen
Ammatti:  näyttelijä, koomikko, poliittinen kommentaattori, radiojuontaja
Siviilisääty:  naimisissa
Puoliso:  Hilary Crowder (2012-)
Muut tiedot
Aktiivisena:  1999-
Aiheesta muualla
Kotisivu
Steven Blake Crowder (s. 7. heinäkuuta 1987) on kanadalais-amerikkalainen konservatiivinen poliittinen kommentaattori, näyttelijä ja koomikko. Hän on isäntä Louder with Crowder show-nimisessä ohjelmassa, joka sisältää uutisia, popkulttuuria ja politiikkaa. Hän on myös Fox Newsin entinen avustaja ja PBS Kidsin lasten piirretyn Arthurin entinen ääninäyttelijä. Hän on usein mukana The Glenn Beck Programissa ja The Dana Show'ssa.
Change My Mind -meemi

Change My Mind (suomeksi: 'muuta mieleni') on Internet-meemi, joka on peräisin valokuvasta, jossa on Crowder istuu merkin takana ja lukee "Male Privilege is a myth (miesten ylivalta on myytti) / Change my mind (muuta mieleni)." Crowder pystytti pöydän Texasin kristillisen yliopiston kampuksen ulkopuolelle ja kutsui ohi käveleviä opiskelijoita haastamaan hänen mielipiteensä aiheesta. Se kuului säännölliseen segmenttiin, jota Crowder esittää YouTube-kanavallaan ja podcastissaan. Hän istuu pöydän ääressä, ja edessä on kyltti, jossa sanotaan "Change my mind". Kun Crowder julkaisi sen Twitter-tilillään 18. helmikuuta 2018, ihmiset alkoivat muokata mielen muuttamisen aiheita.
Louder With Crowder

Steven Crowder julkaisi ensimmäisen videon YouTube-kanavalleen Louder With Crowder (suomeksi: Äänekkäämmin Crowderin kanssa) 4. tammikuuta 2009.
Filmografia

| vuosi | Elokuva | Rooli | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000-2001 | Arthur (suomeksi Arttu) | Alan | Ääni |
| 2000 | Arthurin täydellinen joulu | Alan | Ääni |
| 2001 | Two Summers | Friend |  |
| 2004 | Arthur's Halloween | Alan | Ääni |
| 2005 | 3 Needles | Depanneur Manager |  |
| 2006 | The Covenant | Party Kid |  |
| 2007 | The Secret | Luokkahuoneen poika |  |
| 2008 | Bend & Break | Blake |  |
| 2008 | The Velveteen Rabbit | Baseball Boy # 1 |  |
| 2009 | To Save a Life | Doug Moore |  |
| 2017 | YouTube Carol | Ebenezer YouTube |  |
Alfons Röblom

| Alfons Röblom> Ahvenanmaan kehitysministeri |
| --- | --- |
 2019–2022  
Ahvenanmaan maakuntapäivien edustaja
 4. marraskuuta 2019–  
Hållbart initiativin puheenjohtaja
 12. syyskuuta 2019–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. elokuuta 1983 (ikä 41) Maarianhamina, Ahvenanmaa
Kansalaisuus:   suomalainen  ahvenanmaalainen (kotiseutuoikeus)
Ammatti:  näyttelijä, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Hållbart initiativ
Koulutus:  Teatteritaiteen maisteri Valtio-opin kandidaatti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Alfons Röblom (s. 3. elokuuta 1983, Maarianhamina) on ahvenanmaalainen näyttelijä ja poliitikko. Hän edustaa Hållbart initiativ -puoluetta ja toimii maakunnan kehitysministerinä. Lisäksi Röblom toimii puolueensa toisena puheenjohtajana.
Röblom on opiskellut journalistiikkaa ja valmistunut valtio-opin kandidaatiksi. Lisäksi hänellä on teatteritaiteen maisterin tutkinto. Ennen politiikkaa hän teki töitä toimittajana sekä näyttelijänä.
Vuoden 2019 vaaleissa Röblom valittiin Ahvenanmaan maakuntapäivien edustajaksi. Joulukuussa hän kuitenkin nousi maakuntahallituksen ministeriksi, minkä johdosta hänen tilalleen edustajaksi nousi Hållbart initiativin silloinen toinen puheenjohtaja Annette Bergbo. Röblom nousi Hållbart initiativin toiseksi puheenjohtajaksi syyskuussa 2019.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva/ tv-sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2013 | Oppipoika | puhelinasentaja Sköld |
| 2014 | Tjockare än vatten | pankkivirkailija Ölmqvist |
| 2014 | På resande not | oma itsensä |
| 2016 | Tulen morsian | apulaisohjaaja |
Lähde:
Kaavi

| Kaavi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Kaavi sijaitsee Savon ja Karjalan rajamailla.
Sijainti:  62°58′30″N, 28°28′55″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Koillis-Savon seutukunta
Kuntanumero:  204
Hallinnollinen keskus:  Kaavin kirkonkylä
Perustettu:  1875
Kuntaliitokset:  Osa Kuusjärveen (1921)
Kokonaispinta-ala:  789,60 km² 145:nneksi suurin 2022 
– maa:  674,07 km²
– sisävesi:  115,53 km²
Väkiluku:  2 590 231:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  3,84 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  11,1 %
– 15–64-v.:  53,2 %
– yli 64-v.:  35,7 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  98,0 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  1,9 %
Kunnallisvero:  9,9 % 28:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Harri Korhonen
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • Kok.   • SDP   • Rakentava Kaavi:   5 4 3 3 2 
www.kaavi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaavi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan itäosassa. Kaavi kuuluu myös historialliseen Karjalaan. Kunnassa asuu 2 590 ihmistä ja sen pinta-ala on 789,60 km², josta 115,53 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 3,84 asukasta/km².
Kaavilta on matkaa Kuopioon noin 60 ja Joensuuhun noin 90 kilometriä, ja sen naapurikunnat ovat Kuopio, Juuka, Outokumpu, Polvijärvi ja Tuusniemi.
Maantiede

Kaavilaisessa maisemassa on sekä Järvi-Suomelle että Vaara-Suomelle tyypillisiä piirteitä. Kaavi sijaitsee etelä- ja keskiboreaalisten metsäkasvillisuusvyöhykkeiden rajalla. Termisen kasvukauden pituus on 150–160 vuorokautta. Tilastojen mukaan alueella on auringonpaistetta vuodessa noin 1 500–1 600 tuntia.
Maantiede > Vesistöt

Kaavi kuuluu Vuoksen vesistöalueeseen. Kunnan alueella on 261 järveä, joista suurimpia ovat Rikkavesi (63,361 km²) ja Kaavinjärvi (21,047 km²). Muita isoja järviä ovat Saarijärvi, Rauvanjärvi ja Sivakkajärvi.
Kaavilla virtaavia jokia ovat mm. Rauvanjoki, Sivakkajoki, Syrjäjoki ja Vaikkojoki.
Maantiede > Pohjavesialueet

Tärkeitä pohjavesialueita Kaavin kunnan alueella ovat Maarianvaaran (pinta-ala 0,25 km²) ja Ommuskankaan (0,56 km²) pohjavesialueet. Vedenhankintaan soveltuvat myös Kaavinjärven (0,06 km²), Luikonniemen (0,35 km²), Niskalammenkankaan (3,77 km²), Syrjänsärkän (0,87 km²), Hiekkakankaan (1,18 km²), Keikonniemen (0,83 km² ja 0,50 km²) sekä Niemikylän (0,14 km²) pohjavesialueet.
Maantiede > Pinnanmuodot

Kaavilaiselle maisemalle ovat tyypillisiä luode-kaakkosuuntaiset kumpumoreenijaksot ja lukuisat kalliomäet ja -paljastumat. Kunnan alueella on kaksi valtakunnallisesti arvokasta moreenimuodostumaa: Saarijärven-Keski Mustin (pinta-ala 91 ha) sekä Mietunlahdenmäen (73 ha) kumpumoreenimuodostumat.
Kaavin korkeimpien vaarojen laet ulottuvat reilusti yli 200 metriä merenpinnan yläpuolelle. Pohjois-Karjalan rajan tuntumassa sijaitseva Mikkolanmäki kohoaa 255 metriin. Muita korkeita vaaroja ovat mm. Rauvanvaara (247 m), Uuronvaara (230 m), Paljakka (215 m) ja Keltinvuori (206 m).
Kaavilla on kaksi maakunnallisesti arvokasta harjualuetta: Reposärkät-Vainotaipale (pinta-ala 81,38 ha) sekä Syrjänsärkkä (103,94 ha). Luonnon- ja maisemansuojelun kannalta paikallisesti arvokkaita harjualueita ovat Niskansärkät (45,87 ha), Paljakankangas (199,83 ha), Makkarasärkkä (33,28 ha) ja Mustinlamminsärkkä-Karhukangas (62,32 ha).
Maantiede > Kallioperä

Kaavin kallioperästä on löydetty runsaasti hyödyllisiä mineraaleja. Luikonlahden kaivoksesta louhittiin vuosina 1968–1983 maailman markkinoille mm. kuparia, sinkkiä ja kobolttia. Kaavilla on useita kimberliittiesiintymiä, joiden yhteydestä on löydetty timantteja. On mahdollista, että Kaavin Lahtojoelle perustetaan Suomen ja koko Euroopan ensimmäinen timanttikaivos.
Maapallon ensimmäinen haapalaiitti-niminen mineraali löydettiin 1970-luvulla Kaavilta. Kaavin geologisiin erityispiirteisiin kuuluvat myös serpentiiniesiintymät, joiden kasvillisuus on omaleimaista: alueilla esiintyvät mm. tunturihärkki ja pulskaneilikka. Kaavilainen pulskaneilikkarotu on todettu äärimmäisen uhanalaiseksi.
Kaavilla on Suomen elinvoimaisin haavanlimijäkälän esiintymä. Laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Haavanlimijäkälän elinympäristöä ovat serpentiinikalliot ja vanhat metsät. Erittäin uhanalainen rotkokehräjäkälä esiintyy myös Kaavilla. Lajista on yhteensä alle 10 havaintoa Etelä- ja Itä-Suomessa. Rotkokehräjäkälä kasvaa metallipitoisilla kallioilla. Erityisen hyvin laji viihtyy rautasulfidipitoisilla rapautuvilla kallioseinämillä. Edellä mainittuja harvinaisia jäkälälajeja suojellaan noin 8 hehtaarin laajuisella luonnonsuojelualueella Kaavin Kortteiskylällä.
Niinivaaran serpentiniittialueet on luonnonarvoiltaan luokiteltu erittäin arvokkaiksi kallioalueiksi. Muita arvokkaita kallioalueita Kaavilla ovat Sivakkavuoret, Paljakanvuori, Korppivuori-Kalliovuori, Pahkavuori, Jynkkä-Virranvaara, Ahosenvaara, Tirrosvuori, Paljakka, Valkeisvuori, Sortokangas ja Linnoisvuori.
Maantiede > Suot

Kaavin kunnan metsätieteellinen suoala on kaikkiaan 8 800 hehtaaria. Kaavilla on 86 suota, jotka ovat pinta-alaltaan yli 20 hehtaaria. Niiden keskikoko on 62 hehtaaria. Yli 20 hehtaarin soita on 5 337 hehtaaria. Se on noin 8 % kunnan maapinta-alasta.
Alueen suot ovat syntyneet mäkien välisiin painanteisiin ja ovat siksi muodoltaan pieniä, kapeita ja rikkonaisia. Soiden muodostuminen alkoi jäätikön perääntymisen jälkeen noin 11 000 vuotta sitten. Yleisin soistumismuoto alueella on metsämaan soistuminen. Tämä on voitu päätellä siitä, että soiden pohjaturve on puupitoista. Monet alueen suot ovat syntyneet vesistöjen umpeenkasvun seurauksena, mistä kertoo liejujen määrä soiden pohjalla.