stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Asiakasuskollisuus
Asiakasuskollisuus toimialoittain

| Sija 2009 | toimiala | Indeksi (skaala 0-10) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Pankit | 7,1 |
| 2 | Verkkokaupat | 7,0 |
| 3 | Vakuutusyhtiöt | 6,9 |
| 4 | Matkanjärjestäjät | 6,8 |
| 5 | Vähittäiskaupat | 6,6 |
Yrityskohtaiset indeksit - 2009 uskollisimmat asiakkaat Suomessa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

| Sija 2009 | Yhtiö | Indeksi 2009 |
| 1 | Ålandsbanken | 8,0 |
| 2 | Alko | 7,7 |
| 3 | S-Pankki | 7,6 |
| 4 | Verkkokauppa.com | 7,4 |
| 5 | Osuuspankki | 7,4 |
| 6 | Tapiola pankki | 7,3 |
| 7 | Hennes & Mauritz | 7,3 |
| 8 | S-ryhmä | 7,3 |
| 9 | Aktia | 7,3 |
| 10 | Hobby Hall | 7,3 |
| 11 | Handelsbanken | 7,3 |
| 12 | Lähivakuutus | 7,3 |
| 13 | NetAnttila | 7,2 |
| 14 | Aurinkomatkat | 7,1 |
| 15 | Eckerö Line | 7,1 |
| 16 | eBookers | 7,1 |
| 17 | If | 7,0 |
| 18 | Fennia | 6,9 |
| 19 | Saunalahti laajakaista | 7,3 |
| 20 | Stockmann | 7,3 |
NN
| 48 | SAS | 5,8 |
| 49 | Suomen Lähikauppa | 5,8 |
| 50 | Sampo | 5,8 |
| 51 | Vattenfall | 4,7 |
| 52 | Fortum | 4,5 |
Aiheesta muualla

Asiakkuusindeksi 2012 (Arkistoitu – Internet Archive)
ASML - Suomen uskollisimmat asiakkaat
Taloussanomat - Alkolla ja pankeilla Suomen uskollisimmat asiakkaat
Kauppalehti- Tutkimus todisti Ålandsbankenilla Suomen uskollisimmat[vanhentunut linkki]
M&M - Suomalainen on uskollinen Alkolle ja pankeille
Mattinen, H (2006) - Asiakkuusosaaminen - Kuuntele asiakastasi, Talentum ISBN 952-14-1023-X
Asessorin naishuolet (vuoden 1937 elokuva)

| Asessorin naishuolet |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Yrjö Norta Toivo Särkkä
Käsikirjoittaja:  Ensio Rislakki
Perustuu:  Agapetuksen romaaniin Asessorin naishuolet vuodelta 1935
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Olavi Karu
Kuvaaja:  Eino Kari
Leikkaaja:  Yrjö Norta
Pääosat:  Aku Korhonen Yrjö Tuominen Ester Toivonen Jorma Nortimo Siiri Angerkoski
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  28. helmikuuta 1937
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aku Korhonen.
Asessorin naishuolet on Yrjö Nortan ja Toivo Särkän ohjaama suomalainen farssielokuva vuodelta 1937. Se perustuu Agapetuksen samannimiseen romaaniin vuodelta 1935.
Asessori Alfred Haaravirralla on vaikeuksia löytää uusi kotiapulainen. Hän ehdottaa pestiä vanhalle tuttavalleen Matildalle. Syntyy sarja väärinkäsityksiä ja kommelluksia ja monenmoisia lemmenkyhäelmiä.
Juoni

Helsinkiläisen asessori Alfred Haaravirran pitkäaikainen kotiapulainen löytyy kuolleena keittiöstä. Alfredin ystävän tuomari Pakkolan tytär Aino valitsee uudeksi apulaiseksi Vienon. Alfredilla on vakaa näkemys siitä, missä on minkin astian paikka, ja hän ajaa vaatimuksillaan Vienon epätoivoon. Alfred kirjoittaa entiselle naisystävälleen Matildalle ja pyytää tätä kotiapulaiseksi Vienon tilalle. Hiljakkoin Yhdysvalloista palannut Matilda on asettunut Vaasaan ja viljelee puheessaan englanninkielisiä sanontoja. Hän käsittää Alfredin kirjeen väärin kosinnaksi ja alkaa suunnitella Helsingin-matkaa. Alfred lähtee Matildaa pakoon. Kun hän palaa juhlista kotiin, Vieno kertoo että neiti on saapunut ja nukkuu sohvalla. Alfred luulee Vienon tarkoittavan neidillä Matildaa. Hän lähtee saman tien, eikä Vieno ennätä kertoa, että vieras on asessorin sisko Eedit Haaravirta.
Alfred päätyy rahatta ja ilman matkatavaroita Viipuriin. Niinpä hän pyytää raha-apua tuomari Pakkolalta, joka Ainon kehotuksesta lähtee ottamaan asioista selvää. Pakkola tapaa Alfredin ravintolasta taiteilija Veikko Pajukiven seurasta. Hän maksaa laskun ja lähettää Veikon ja Alfredin hotellihuoneeseen nukkumaan. Itse hän menee Veikon nimellä varattuun viereiseen huoneeseen. Aamulla muuan kauppias tulee hakemaan pukua, jonka Veikko on hänelle rahapulassaan myynyt. Kauppias vie epähuomiossa Pakkolan puvun, jolloin tämä lähettää Veikon Helsinkiin hakemaan toista pukua. Lisäksi Pakkola pyytää Veikkoa viemään viestin Ainolle. Aino on jo aiemmin nähnyt Veikon puistossa maalaamassa, ja nyt heillä on tilaisuus tutustua lähemmin. Myös Alfred ja Pakkola palaavat Helsinkiin. Matildakin on vihdoin matkustanut Alfredin luo. Kun Alfred tapaa Matildan kotoaan, hän järkyttyy perusteellisesti. Aino taas on kertonut isälleen avioituvansa Veikon kanssa. Tuomari Pakkola vastustaa aietta mutta suostuu, jos Alfred nai Matildan.
Matilda ei tiedä miten suhtautua Alfrediin. Lopulta Alfred tunnustaa haluavansa avioon Matildan kanssa. Pakkola järkyttyy, kun Alfred tulee vierailulle morsiamensa kanssa, ja joutuu hyväksymään Ainon ja Veikon naimisiinmenon. Niin alkaa Alfredin ja Matildan yhteiselo, ja Vieno jää heille kotiapulaiseksi.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aku Korhonen  | … |  asessori Alfred Haaravirta   |
|  Yrjö Tuominen  | … |  tuomari Pakkola   |
|  Ester Toivonen  | … |  Aino Pakkola, tuomarin tytär   |
|  Jorma Nortimo  | … |  taiteilija Veikko Pajukivi   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Matilda Bybom   |
|  Laila Rihte  | … |  Vieno, asessorin kotiapulainen   |
|  Ilse Erkkilä  | … |  Hely Pakkola   |
|  Lilli Sairio  | … |  Selma, Matildan ystävätär   |
|  Irja Kuusla  | … |  talonmiehen vaimo   |
|  Kaija Suonio  | … |  Eedit Haaravirta, asessorin sisar   |
|  Rosi Rinne  | … |  rouva Salminen, Pajukiven vuokraemäntä   |
|  Kaarlo Kartio  | … |  sekatavarakauppias   |
|  Ossi Korhonen  | … |  tarjoilija   |
|  Uuno Montonen  | … |  tohtori Katajisto   |
|  Annikki Arni  | … |  iskusävelmän laulaja   |
|  Maire Hyvönen  | … |  Pakkolan palvelijatar   |
|  Maikki Sälehovi  | … |  Matildan 2. ystävätär   |
|  Hannes Hako  | … |  hotellin portieeri   |
|  Ida Salmi  | … |  hotellin siivooja   |
Tuotanto ja julkaisu

Kuvaukset aloitettiin 5. tammikuuta 1937, ja ne päättyivät seuraavassa kuussa. Sisäkuvaukset tehtiin Fredrikinkadun studiolla Helsingissä. Ulkokuvia elokuvassa on niukalti. Elokuvaversioon lisättiin Annikki Arnin tulkitsema iskelmänumero ”Kevään taika”, jonka on säveltänyt Olavi Karu. Arni esitti neliminuuttisen musiikkikappaleen Rytmi-Poikien säestyksellä.
Asessorin naishuolten katsojamenestys oli keskinkertainen. Vuoden 1945 loppuun mennessä elokuvan bruttotuotto oli 2 843 693 markkaa. Fennada-Filmi tuotti samasta aiheesta uuden elokuvaversion vuonna 1958, ohjaajana Lasse Pöysti ja asessorin roolissa Hannes Häyrinen.
Asessorin naishuolet esitettiin televisiossa ensi kerran 13. joulukuuta 1964. Finnkino Oy on julkaissut elokuvan DVD:nä.
Arvostelut

Aikalaiskriitikot arvioivat elokuvan vahvuuksiksi Rislakin käsikirjoituksen ja Korhosen näyttelijäsuorituksen. Eero Soini (Aamulehti) totesi, että ”Agapetuksen romaanista on Ensio Rislakki muovannut todella Valentinin kynän arvoisen käsikirjoituksen, josta ei juuri moitteen sijaa löydä". Arvioija kiitti dialogin nasevuutta. Veikko Sirviön (Ilta-Sanomat) mielestä Rislakki oli onnistunut poistamaan elokuvasta kaikki epäolennaiset kohdat. Helsingin Sanomissa pidettiin Korhosen suoritusta riemastuttavana: ” – – huolimatta siitä, että farssin sävellajissa liikkuva juoni on asettanut hänet jatkuvasti mahdottomien tilanteiden eteen, hän ei eksy liioitteluun vaan tekee kommelluksensa aivan luonnollisella ja hyväksyttävällä tavalla.”
Eräässä myöhemmässä kritiikissä elokuva nähdään ajan patinoimana (Tv-maailma 33/2012).
Asahi Health

Asahi-harjoitusta puistossa.
Asahi tai "Asahi Health" on suomalainen terveysliikunta, joka on saanut vaikutteita itämaisista lajeista kuten taijiquan, qigong (chikung), yiquan sekä jooga. Asahi perustuu kuitenkin täysin länsimaiseen lääketieteeseen. Asahia pystyy harjoittamaan kuka tahansa, riippumatta iästä tai fyysisestä kunnosta. Asahia tehdään yleensä ryhmissä, mutta sitä voi tehdä hyvin yksinkin, esimerkiksi tauko- tai työpaikkaliikuntana.
Asahin historia

Asahin kehittivät Suomessa vuonna 2004 neljä liikunta-alan asiantuntijaa: Timo Klemola, Ilpo Jalamo, Keijo Mikkonen ja Yrjö Mähönen. He olivat harjoittaneet ja opettaneet itämaisia lajeja, kuten karatea, taijiquania, qigongia sekä yiquania, ja pitivät niitä suuressa arvossa, mutta olivat samalla todenneet, että kyseisiä lajeja harjoitti Suomessa vain pieni prosentuaalinen osuus liikunnan harrastajista. Perinteiset itämaiset lajit voivat olla hyvinkin monimutkaisia, ja siksi niissä voi olla korkea aloituskynnys. Niissä käytetään myös itämaisia käsitteitä, kuten qi tai prana, mikä voi tuntua länsimaisesta ihmisestä mystiikalta.
Asahia kehittäessä haluttiin ottaa näistä lajeista niiden terveysvaikutukset, kiteyttää ne mahdollisimman yksinkertaisiin liikkeisiin ja perustella kaikki liikkeet länsimaisella liikuntalääketieteellä. Asahista kehitettiin laji, jossa olisi mahdollisimman matala aloituskynnys. Periaatteena oli luoda suomalainen terveysliikunta, jota kaikki voisivat harjoittaa iästä tai kunnosta riippumatta.
Asahi on kehitelty vaikuttamaan erityisesti suomalaisten yleisimpiin ongelmiin, kuten selän ja niska-hartiaseudun kipuihin, tasapainon kehittämiseen sekä stressin synnyttämien psykosomaattisten oireiden lievittämiseen ja ennaltaehkäisyyn.
Asahin pääperiaatteet

Asahissa on liikesarjoja, jotka suoritetaan hitaasti ja keskittyneesti, ilman taustamusiikkia tai ylimääräistä hälyä. Ulkoisesti se muistuttaa hieman taijiquania tai qigongia.
Asahissa on kuusi pääperiaatetta:
Hengityksen ja liikkeen yhdistäminen
Kehon pystysuoran linjauksen harjoittaminen
Koko kehon liike
Liikkeen hitaus ja kuuntelu
Mielikuvien käyttö
Harjoituksen muodostama virtaava kokonaisuus
Asahi-liikkeet ovat pehmeitä, rauhallisia ja ne tehdään hengityksen tahdissa. Liikkeet ovat yksinkertaisia ja helppoja oppia.lähde? Liikkeillä on usein myös käytännön sovelluksensa, kuten esimerkiksi raskaan esineen nostaminen maasta tai tasapainon kehittäminen. Asahissa on perusliikesarjan lisäksi myös jatkotasoja.
Levinneisyys

Asahia on saatavilla kaikilla suurimmilla paikkakunnilla. Kotimainen lentoyhtiö Finnair on käyttänyt asahin istumamuotoa myös lentojensa taukoliikuntana.
Kirjallisuutta

Klemola, Timo: Asahi. Tietoisen liikkeen taito.  Jyväskylä:  Docendo, 2014.  ISBN 978-952-291-038-7
Klemola, Timo: Asahi. Syväsukellus kehomieleen. Jyväskylä: Docendo, 2016. ISBN 978-952-291-234-3
Klemola, Timo: Asahi III. Hidas liike - hiljainen mieli. Finevision 2021. ISBN 978-952-94-4568-4
Ilpo Jalamo, Timo Klemola, Keijo Mikkonen, Yrjö Mähönen: Asahi - terveysliikuntaa kaikille.  Edita Publishing Oy, 2007.  ISBN 978-951-375003-9
Jalamo-Mähönen 2019: Asahi – Terveysliikunnan opas harrastajille ISBN 978-952-94-2758-1
Aiheesta muualla

Klemola, Timo: Mistä asahi on peräisin? (Arkistoitu – Internet Archive)
Timo Klemolan Syvä-asahin kotisivut
Asahi Nordicin terveysliikunta-asahin kotisivut.
Hannele Huhtala: Nousevan auringon jumppa[vanhentunut linkki]. Voima 6/2014.
Atlas Cheetah

| Cheetah |
| --- | --- |

Tyyppi:  hävittäjä
Alkuperämaa:   Etelä-Afrikka
Valmistaja:  Atlas Aircraft Corporation
Esitelty:  1986
Tila:  käytössä
Pääkäyttäjät:  Etelä-Afrikan ilmavoimat (entinen) Chilen ilmavoimat (entinen) Ecuadorin ilmavoimat
Valmistusmäärä:  70 (alatyypit C, D ja E) 
Kehitetty mallista:  Dassault Mirage III IAI Nesher
Etelä-Afrikan ilmavoiminen "täplä"- maalattu Cheetah-suihkuhävittäjä.
Atlas/Denel Cheetah kaaviokuvina.
Atlas Cheetah tai Atlas/Denel Cheetah on suihkukäyttöinen monitoiminen hävittäjälentokone. Se suunniteltiin Etelä-Afrikan tasavallassa Dassault Mirage III:n perustuvan IAI Kfirin pohjalta korvaamaan ikääntynyt hävittäjälentokalusto. Konetyypissä on niin kutsutut canard-siivet, millä pyritään lähinnä parempaan liikehtimiskykyyn.
Konetyyppi oli Etelä-Afrikan ilmavoimien käytössä vuosina 1987–2008. Chile osti 2003 viisi konetta varaosiksi käyttämilleen vastaaville ENEAR Pantera -koneille ja Ecuador osti 12 konetta vuonna 2010. Konetyyppiä valmistettiin arviolta 70 kappaletta alatyyppejä C, D ja E. Aseistus oli monipuolista, ja siihen kuului 30 mm DEFA-konetykki, erilaisia pommeja ja raketteja. Ilmataisteluohjukset olivat Armscorin valmistamia Kentron V3B-, V2S- ja V3S Kukri -ohjuksia. Koneisiin voitiin asentaa myös israelilaisvalmisteisia Shafrir- ja Python-ohjuksia.
Konetyyppiä kuvaillaan suorituskykynsä ja monikäyttöisyytensä osalta oman aikansa huipentumana. Israel Aircraft Industriesin on epäilty avustaneen koneen kehitys- ja muutostyössä. Konetta uudistettiin Mirage III:een verrattuna, ja arviolta vajaa puolet koneen osista, kuten ase- ja tutkajärjestelmät, modernisoitiin.
Tekniset tiedot

Lähde: Crosby,F., 2004: s. 30
Yleiset ominaisuudet
Pituus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.15,5 m
Kärkiväli: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.8,22 m
Korkeus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”,”.4,5 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&034.080000034,8 m²
Tyhjäpaino: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”.6 608 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&00.01000000 × 1 × Snecma Atar 9K50C-11 -suihkuturbiini
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&02337.&&&&002 337 km/h
Lentomatka: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”arvio”.0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”arvio”arvio; 1 200 km
Lakikorkeus: 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”..0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”&”.17 000 m
Aseistus
30 mm Aden -konetykki
raketit, pommit ja ohjukset: kuten V3B Kukri, V3C A-Darter, Python, Shafrir
Aselupa

Aselupa, puhekielessä usein aseenkantolupa, on valtion viranomaisen, yleensä poliisin myöntämä lupa jonka avulla luvanhaltija voi ostaa, omistaa, hallussapitää tai kuljettaa ampuma-asetta. Yleensä niihin sovelletaan erilaisia ehtoja tai rajoituksia, kuten vaatimuksia säilytykseen, aseenkäsittelykurssin läpäisyä tai hakijan taustan tarkistamista jne. Joissain maissa aselupaa ei tarvita.
Yleensä jos vaaditaan aselupaa tarvitsee ase myös rekisteröidä.
Aseluvasta yleisesti

Luvan myöntäminen jaetaan karkeasti neljään luokkaan:
Aselupa Suomessa

Aselupa (ennen vuotta 2018 hallussapitolupa) on poliisiviranomaisen Suomen kansalaiselle myöntämä lupa pitää hallussaan ampuma-asetta tai sen osaa ja ampumatarvikkeita. Aselupaan voidaan, käytännössä aina, kun on uudesta aseesta kysymys liittää hankkimisoikeus tai yksityinen valmistamisoikeus.
Ampuma-aselain mukaan aselupa/hankkimisoikeus voidaan myöntää hakijalle, joten vaikka hakija täyttäisi kaikki ehdot ja ase soveltuisi käyttötarkoitukseen voi poliisiviranomainen harkintansa mukaan myös evätä luvan.
Vuonna 2015 luvallisia ampuma-aseita oli 1 507 512 kpl. Noin 650 000 henkilöllä oli vähintään yksi aselupa ja noin 20 000 henkilöllä oli vähintään yksi rinnakkaislupa. Vuonna 2010 luvallisia ampuma-aseita oli 1 583 091 kpl ja vuonna 1984 oli 1 712 600 kpl.
Ikäraja aseluvalle on 18 vuotta. Pistoolille, revolverille, pienoispistoolille ja pienoisrevolverille 20 vuotta. Rinnakkaislupaan ikäraja on 15 vuotta. Pistoolille, revolverille, pienoispistoolille ja pienoisrevolverille rinnakkaisluvan ikäraja on 18 vuotta.
Ennen vuotta 1890 valmistettujen mustaruutiaseiden kuljettaminen ja säilyttäminen ei ole luvanvaraista. Luvanvaraista ei myöskään ole tällaisten mustaruutiaseiden pitäminen museossa tai kokoelmassa, ellei aseilla ammuta.
Varsinaista aseenkantolupaa ei Suomessa enää myönnetä.
Aselupa Tšekissä

Tšekin aselakipolitiikka on hyvin sallivaa. Tšekissä jokainen voi aseen saadakseen hankkia aseluvan, joka on myönnettävä jos ehdot täyttyvät. Niitä ovat asekokeen läpäisy, lääkärintarkastus ja puhdas rikosrekisteri. Myös aseenkanto ase piilotettuna, itsepuolustusta varten on sallittu erillisellä luvalla. Suurin osa aseenomistajista omistaa aseen itsepuolustusta varten.
Vuonna 2015 oli 806 895 luvallista ampuma-asetta ja 292 022 henkilöllä oli aselupa.
Aselupa Tšekissä > Aselupaluokat ja ikä

Aseluvat jaetaan viiteen luokkaan joita ovat ikärajoineen
Aiheesta muualla

Hyytinen, Timo Metsästäjän asekirja, Arma Fennica Oy 2016 ISBN 978-952-5687-40-8
Ohjeita aseluvan hakemiseen v.2015
Ampuma-aselaki vuoden 2011 muutoksineen
Metsästyslaki, joka sisältää lisäohjeita ja -rajoituksia metsästysperusteella hankitun aseen kuljetukseen maastossa yms.
Aselupakäytäntöjen yhtenäistämisohje
Poliisi.fi: Ampuma-aseluvat. Sisältää kaiken mahdollisen: mm. hinnastot ja hakemukset sekä ohjeet
Määräaikainen aseen hallussapitolupa vuodelta 2016.
Aseliike Prahassa.
Asfalttilampaat

| Asfalttilampaat |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Erkki Ruuhinen 1968
Ohjaaja:  Mikko Niskanen
Käsikirjoittaja:  Sakari Haara   Pentti Kotkaniemi   Kari Kyrönseppä   Kirsti Wallasvaara
Tuottaja:  Arno Carlstedt
Säveltäjä:  Kaj Chydenius
Kuvaaja:  Esko Nevalainen   Kalevi Korte
Leikkaaja:  Juho Gartz
Pääosat:  Eero Melasniemi,  Kirsti Wallasvaara, Pekka Autiovuori
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  FJ-Filmi
Ensi-ilta:  20.12.1968
Kesto:  78 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Asfalttilampaat on Mikko Niskasen ohjaama elokuva vuodelta 1968. Se perustuu Sakari Haaran samannimiseen romaaniin vuodelta 1959.
Elokuvan tunnuskappale oli Kaj Chydeniuksen Aulikki Oksasen runoon säveltämä "Sinua, sinua rakastan".
Tuotanto

Elokuvaa kuvattiin Naantalissa kesällä 1968. Kuvauspaikaksi kaavailtiin aluksi Porvoota, mutta apulaisohjaaja Jarmo Laine ehdotti Naantalia. Värielokuvaksi laajakankaalle kaavailtu teos päätettiin tuotannollisista syistä kuvata mustavalkoisena. Ohjaaja ei siitä pitänyt. Elokuvan menestys jäi odotettua heikommaksi, siitä kertyi tappiota 125 700 markkaa ja Mikko Niskasen ohjaajan uralle siitä seurasi usean vuoden tauko.
Elokuvan jälkityöt johtivat ohjaaja Niskasen ja tuottaja Jörn Donnerin välirikkoon. Donner päätti leikata elokuvan itse ja lisäsi siihen jälkikäteen seksikohtauksia, jotka Niskasen mielestä turmelivat hänen herkän nuorisokuvauksensa. Mikko Niskanen sanoutui irti elokuvasta eikä sanomansa mukaan koskaan katsonut sen "donnerilaista" versiota. Suomen elokuva-arkistossa on tallella vain Mikko Niskasen ja Kari Kyrönsepän alkuperäinen käsikirjoitusluonnos.
Pääosat

Eero Melasniemi - maisteri, kirjastovirkailija Ville Herman Lauttala
Kirsti Wallasvaara - turistiopas Liisa Kanninen
Paavo Tuominen - talonmies, Liisan isä
Pekka Autiovuori - Jussi Pelli
Mirjami Manninen - Rebecka
Jörn Donner - Tohtori Bonell
Ville Salminen - Apteekkari Pelli, Jussi Pellin isä
Juoni

Pikkukaupungin kirjastossa työskentelevä maisteri Ville Herman rakastuu veljensä häissä talonmies Kannisen tyttäreen, Liisaan. Nuorten rakkautta kuitenkin vaikeuttavat pahansuovat kaupunkilaiset juoruineen. Kun kauppias Törhö saattaa raskaaksi myyjätär Rebeckan ja antaa tälle potkut, kaupunkilaiset alkavat väittää Ville Hermannin raiskanneen Rebeckan. Liisan isää uhataan työpaikan menettämiselle, jos Liisa jatkaa seurustelua Ville Hermannin kanssa.
Arvioita

Kansan Uutisten kriitikko Martti Savo ilmaisi kritiikin yleislinjan: "Mikko Niskasen eräiltä osin jopa ansiokas uutuus jättää jälkeensä sekavan vaikutelman." Savo sanoi uutuuden olevan kerronnallisesti Käpy selän alla -elokuvaa rauhallisempi ja Lapualaisoopperaa johdonmukaisempi. Aamulehden Erkka Lehtolan mukaan "Niskasen uusimmasta filmistä jäävät päällimmäisinä mieleen sen kömpelyydet" ja "kenties tarkoituksena on ollut luonnostella syvällinen välähdys ihmiselon irvokkuudesta, mutta lopputulos on vain mauton".
Ohjaaja Mikko Niskanen luonnehti itse elokuvansa sanomaa Uudessa Suomessa 23. elokuuta 1968: "Minä en tällä elokuvalla pyri sanomaan mitään suuren suuria. Sen pienen mutta tärkeän asian vain, että meidän olisi päästävä ennakkoluuloistamme toistemme suhteen."
Aiheesta muualla

Asfalttilampaat Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Herkkä ja hurja rakkauselokuva muuttui Mikko Niskasen ja Jörn Donnerin tahtojen taistelutantereeksi (Yle Teema)
Arlingtonin piirikunta

Arlingtonin piirikunta (engl. Arlington County) on piirikunta Virginian osavaltion pohjoisosassa Yhdysvalloissa, Washingtonin (Columbian liittopiirin) metropolialueella. Se sijaitsee vastapäätä liittovaltion pääkaupunkia Washingtonia Potomacjoen toisella puolen.
Pääkaupunkia perustettaessa Virginia luovutti nykyisen Arlingtonin alueen Yhdysvaltain hallinnolle, ja vuonna 1801 Yhdysvaltain kongressi liitti sen nimellä Alexandrian piirikunta osaksi Columbian liittopiiriä. Vuonna 1846 kongressi palautti luovutetun maan takaisin Virginialle, johtuen kongressiedustusta ja orjuuden lakkauttamista koskevista erimielisyyksistä. Virginian muutti piirikunnan nimen vuonna 1920 Arlingtoniksi, jotta sitä ei sekoitettaisi viereiseen Alexandrian kaupunkiin.
Arlingtonin rajanaapuri idässä Potomacjoen toisella rannalla on Washington, lännessä Fairfaxin piirikunta ja Falls Churchin kaupunki, ja etelässä Alexandrian kaupunki. Piirikunnassa oli vuonna 2019 n. 236 000 asukasta. Sen pinta-ala on 67 neliökilometriä, ja se on Yhdysvaltain pinta-alaltaan pienin itsehallinnon omaava piirikunta. Toisin kuin piirikunnissa yleensä, Arlingtonin alueella ei ole erillisiä kunnallishallinnollisia alueita. Näiden erityispiirteiden johdosta Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto sisällyttää Arlingtonin tilastoissaan kuntana Washingtonin metropolialueeseen.
Johtuen Arlingtonin läheisyydestä Washingtoniin, monen Yhdysvaltain liittovaltion ministeriön ja viraston päämaja sijaitsee sen alueella. Tällaisia ovat puolustusministeriö ja sen päärakennus Pentagon, huumepoliisi DEA ja asevoimien tutkimusorganisaatio DARPA. Liittovaltion virastot ja niiden alihankkijat sekä palvelusektori ovat tukeneet Arlingtonin vakaata talouskehitystä, ja se on Yhdysvaltain keskipalkaltaan korkeimpia piirikuntia. Arlingtonissa sijaitsee myös Yhdysvaltain kansallismuistomerkkejä ja museoita, kuten Arlingtonin sotilashautausmaa, Pentagonin muistomerkki, merijalkaväen muistomerkki (Iwo Jiman muistomerkki), ilmavoimien muistomerkki, ja Arlington House.
Fairfax Drive- ja Clarendon Boulevard -katujen varren kaupunkimainen taajama. Washington-monumentin obeliski näkyy taustalla.
Näkymä pohjoiseen kohti Pentagonia, taustalla Rosslyn.
Näkymä etelään kohti Arlingtonin Rosslynin ja Crystal Cityn siluetteja Georgetownin yliopistosta katsoen.