stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen urheilu 1955
Jalkapallo

Suomen maajoukkue pelasi kuusi virallista maaottelua ja hävisi ne kaikki. Suomen neljästä maalista kuopiolainen Matti Hiltunen teki kaksi. Vuosina 1952–1955 neljän maan kesken pelatussa Pohjoismaiden-mestaruusturnauksessa Suomi jäi viimeiseksi. Elo-syyskuussa saksalainen Kurt Weinreich tuli Aatos Lehtosen tilalle maajoukkueen valmentajaksi.
Suomen-mestaruuden voitti helsinkiläinen Kiffen, hopeaa sai Valkeakosken Haka ja pronssille sijoittui Vasa IFK.
Jääkiekko

Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran tamperelainen TBK, joka voitti Turun Palloseuran ensimmäisessä loppuottelussa kotonaan 5–2 ja toisessa ottelussa vieraskentällä 4–7. Pronssille sijoittui Helsingin IFK.
Jääpallo

Suomen maajoukkue pelasi helmikuussa Helsingissä ensimmäisen maaottelunsa Neuvostoliittoa vastaan ja ottelu päättyi tasapeliin 3–3. Tämän jälkeen Suomi voitti Drammenissa Norjan 2–8 ja pelasi Örebrossa Ruotsin kanssa tasan 2–2.
Suomen-mestaruuden voitti Lappeenrannan Veiterä, hopeaa sai Oulun Palloseura ja pronssille sijoittui Warkauden Pallo -35.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti kahdeksannen peräkkäisen kerran Pantterit, hopeaa sai Työväen Mailapojat ja pronssille sijoittui Sörnäisten NMKY, kaikki kolme Helsingistä.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Tampereen Pyrintö, hopeaa sai helsinkiläinen Kilven Urheilijat ja pronssille sijoittui Helsingin Visa.
Nyrkkeily

Euroopan-mestaruuskilpailuissa Berliinissä, Länsi-Saksassa Pentti Hämäläinen saavutti pronssia alle 57-kiloisten sarjassa ja Pentti Rautiainen alle 60-kiloisissa.
Paini

Kreikkalais-roomalaisen painin maailmanmestaruuskilpailuissa Karlsruhessa, Länsi-Saksassa Kyösti Lehtonen saavutti hopeaa alle 67-kiloisten sarjassa ja Veikko Lahti alle 87-kiloisissa.
Yleisurheilu

Pentti Karvonen juoksi 1.7. Helsingissä 3 000 metrin estejuoksun maailmanennätyksen 8.47,8 ja paransi sitä 15.7. Oslossa aikaan 8.45,4. Kumpikaan ajoista ei kuitenkaan ollut Suomen-ennätys, koska Olavi Rinteenpää oli juossut nopeammin vuonna 1953, jolloin virallisia maailmanennätyksiä ei vielä noteerattu.
Eeles Landström hyppäsi 17.7. Kouvolassa seiväshypyn Euroopan-ennätyksen 447 cm ja paransi 24.8. Helsingissä ennätystä tulokseen 450 cm.
Suomen urheilu 1962

Suomen urheilu 1962 käsittelee vuoden 1962 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pentti Nikula | Yleisurheilu |
| 2. | Eero Mäntyranta | Hiihto |
| 3. | Pauli Janhonen | Ammunta |
| 4. | Jaakko Kailajärvi | Painonnosto |
| 5. | Rainer Stenius | Yleisurheilu |
| 6. | Antti Tyrväinen | Ampumahiihto |
| 7. | Pentti Eskola | Yleisurheilu |
| 8. | Tauno Nieminen | Keilailu |
| 9. | Niilo Halonen | Mäkihyppy |
| 10. | Kalevi Hämäläinen | Hiihto |
Lähde: 
Erillisellä naisten listalla kuusi parasta olivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Maire Rautakoski | Keilailu |
| 2. | Mirja Lehtonen | Hiihto |
| 3. | Siiri Rantanen | Hiihto |
| 4. | Eija Vanhala | Keilailu |
| 5. | Tuula Hovi | Suunnistus |
| 6. | Ulla Suvanto | Uinti |
Lähde:
Autourheilu

Jyväskylän suurajojen voittajaksi ajoi Pauli Toivonen Citroënillä.
Jalkapallo

Suomen maajoukkue pelasi uuden päävalmentajansa Olavi Laaksosen johdolla vuoden aikana vain kolme Pohjoismaiden-mestaruusturnaukseen kuuluvaa maaottelua ja hävisi niistä jokaisen.
Suomen-mestaruuden voitti Valkeakosken Haka, hopeaa sai Lahden Reipas ja pronssille sijoittui Tampereen Palloilijat.
Jääkiekko

Suomen-mestaruuden voitti Ilves, hopeaa sai TK-V ja pronssille sijoittui Tappara. Paras ei-tamperelainen seura oli neljänneksi sijoittunut Rauman Lukko.
Jääpallo

Suomen maajoukkue hävisi helmikuussa Lappeenrannassa Ruotsille 1–2 mutta voitti Oulussa 4–1.
Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran Oulun Palloseura, hopeaa sai Oulun Luistinseura ja pronssille sijoittui Käpylän Urheilu-Veikot.
Keilailu

Keilailun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Maire Rautakoski voitti neljä ja Tauno Nieminen kolme kultamitalia. Parikilpailussa Rautakosken parina oli Eija Vanhala ja Tauno Niemisen parina Matti Nieminen.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Helsingin Kisa-Toverit, hopeaa sai helsinkiläinen Torpan Pojat ja pronssille sijoittui Helsingin NMKY.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran Helsingin Työväen Uimarit, hopeaa sai helsinkiläinen Karhun Pojat ja pronssille sijoittui Lahden Sampo.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailuissa Eero Mäntyranta voitti kultaa 30 kilometrin hiihdossa ja miesten viestihiihtojoukkue saavutti hopeaa. Pronssille sijoittuivat Kalevi Hämäläinen 50 kilometrin hiihdossa, Niilo Halonen suurmäen kilpailussa sekä naisten viestihiihtojoukkue.
Keski-Euroopan mäkiviikon 1961–1962 kokonaiskilpailun voitti Eino Kirjonen.
Yleisurheilu

Euroopan-mestaruuskilpailuissa Pentti Nikula voitti kultaa ja Kauko Nyström saavutti pronssia seiväshypyssä. Rainer Stenius ja Pentti Eskola sijoittuivat pituushypyssä hopealle ja pronssille.
Pentti Nikula teki 22.6. Kauhavalla seiväshypyn maailmanennätyksen 494 cm.
Selim I

Sulttaani Selim I
Selim I (1465 – 23. syyskuuta 1520), joka tunnetaan myös nimillä 'Yavuz” (tarkoittaa rohkeaa turkiksi) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1512 vuoteen 1520. Kahdeksan hallitsijavuotensa aikana hän mestautti seitsemän suurvisiiriä, kaksinkertaisti valtakuntansa alueen ja julisti itsensä kalifiksi.
Sulttaani ja kalifi > Valtaannousu

Nuori Selim hankki hallinnollista kokemusta toimimalla kuvernöörinä Trebizondissa ja Semendrassa. Hän voitti valtataistelun veljiään vastaan ja sai isältään Bayezid II:lta valtaistuimen 25. huhtikuuta vuonna 1512. Bayezid, jonka janitsaarit olivat pakottaneet luopumaan valtaistuimesta, kuoli pian tämän jälkeen. Valtaannousunsa jälkeen Selim I perusti henkivartiokaartin ja tapatti kaikki veljensä ja veljenpoikansa. Tämän syynä oli se, että hänen isänsä Bayezid ja setänsä Cem sotivat keskenään, samoin hän ja veljensä Ahmed. Selim päätti, ettei samanlaista tapahtuisi uudestaan.
Sulttaani ja kalifi > Šiiojen joukkomurha

Vuoden 1513 syksyllä laadittiin luettelot kerettiläisistä šiioista, minkä jälkeen Anatoliassa pantiin toimeen vainot ja verilöyly, joka vaati 40 000 šiian hengen.
Sulttaani ja kalifi > Persian sotaretki

Isoisänsä Mehmed II:n tavoin Selim halusi suureksi valloittajaksi. Keväällä 1514 hän lähti armeijansa kanssa sotaretkelle Persiaa ja šaahi Isma’il I:stä vastaan. Armeijaan kuului yli 140 000 miestä, 60 000 kamelia ja 300 tykkiä. Persian pääkaupungin Tabrizin lähistöllä osmanit kohtasivat šaahi Isma'ilin armeijan Čalderanin taistelussa ja aiheuttivat sille musertavan tappion. Selimin armeija marssi Tabriziin, ja Selim liitti valtakuntaansa Persian maakunnat Mesopotamian ja Kurdistanin.
Sulttaani ja kalifi > Mamelukkien kukistaminen

Vuonna 1516 Selim lähti taas sotaretkelle. Hän hyökkäsi Mamelukkien sulttaanikuntaan ja voitti sen armeijan elokuussa 1516 Marj Dabiqin taistelussa. Sitten Selim marssi Damaskokseen, järjesti siellä uuden maakuntansa Syyrian hallinnon ja valmistautui jatkamaan sotaretkeään Egyptiin. Joulukuussa 1516 Selim lähti armeijoineen Damaskoksesta kohti Egyptiä. He kohtasivat uudelleen mamelukkiarmeijan tammikuussa 1517 lähellä Kairoa käydyssä al-Raydaniyyan taistelussa ja hajottivat sen helposti. Sen jälkeen osmanit tunkeutuivat kaupunkiin, ryöstivät sen ja panivat kaupungin asukkaiden keskuudessa toimeen verilöylyn. Selim oli kaapannut Aleppossa Al-Mutawakkil III:n, viimeisen Abbasidien dynastian kalifin, ja pakotti tämän nyt luopumaan virallisesti kalifin tittelistä ja ulkoisista vallanmerkeistä: miekasta ja profeetan viitasta. Mamelukkien sulttaanikunnan kukistaminen johti Syyrian lisäksi myös Palestiinan, Egyptin ja Hijazin alueiden liittämiseen Osmanien valtakuntaan.
Hijazin alueella sijaitsivat Mekan ja Medinan pyhät kaupungit, joten osmaneista tuli nyt niidenkin valtiaita. Kun Egypti ja sen provinssit Arabiassa otettiin mamelukeilta, Selim julisti olevansa ”Khadim ul Haremeyn” (Kahden pyhäkön palvelija) nimikkeen ”'Hakim ul Haremeyn” (Kahden pyhäkön hallitsija) sijaan. ”Pyhäköt” viittaavat Masjid al-Haramin moskeijaan Mekassa ja Masjid al-Nabawiin Medinassa, jotka ovat kaksi pyhintä paikkaa islaminuskossa. Kuten isoisänsä, myös Selim julisti valloitustensa jälkeen olevansa kalifi (arabiaksi Muhammadin seuraaja) eli islamilaisen maailman hallitsija.
Sulttaani ja kalifi > Kuolema

Palattuaan retkeltään Egyptistä Istanbuliin heinäkuussa 1518 Selim alkoi valmistautua sotaretkeen Rodosta vastaan, mutta sairastui ja kuoli yhdeksäntenä hallintovuonnaan ollessaan 55-vuotias.
Suomen urheilu 1963

Suomen urheilu 1963 käsittelee vuoden 1963 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pentti Eskola | Yleisurheilu |
| 2. | Pauli Nevala | Yleisurheilu |
| 3. | Antti Tyrväinen | Ampumahiihto |
| 4. | Pentti Nikula | Yleisurheilu |
| 5. | Eero Mäntyranta | Hiihto |
| 6. | Rolf Koskinen | Suunnistus |
| 7. | Pekka Kling | Ammunta |
| 8. | Jouni Kailajärvi | Painonnosto |
| 9. | Rauno Aaltonen | Autourheilu |
| 10. | Arto Tiainen | Hiihto |
Lähde: 
Erillisellä naisten listalla kuusi parasta olivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Mirja Lehtonen | Hiihto |
| 2. | Eila Pyrhönen | Uinti |
| 3. | Marjatta Niemi | Jousiammunta |
| 4. | Ulla Suvanto | Uinti |
| 5. | Leena Kaarna | Yleisurheilu |
| 6. | Hilkka Kivistö | Yleisurheilu |
Lähde:
Ampumahiihto

Maailmanmestaruuskilpailujen henkilökohtaisessa 20 kilometrin kilpailussa Antti Tyrväinen saavutti hopeaa ja Hannu Posti pronssia. Joukkuekilpailussa Suomi saavutti hopeaa ja joukkueeseen kuului Tyrväisen ja Postin lisäksi Veikko Hakulinen.
Autourheilu

Jyväskylän suurajojen voittajaksi ajoi Simo Lampinen Saabilla.
Jalkapallo

Suomen maajoukkue pelasi viisi maaottelua. Olavi Laaksosen valmentama Suomi ei hävinnyt vuoden kolmesta Pohjoismaiden-mestaruusturnaukseen kuuluvasta ottelustaan yhtään mutta oli silti neljän vuoden lopputuloksissa neljäs eli viimeinen. Kesäkuun alussa Kööpenhaminassa Suomi pelasi Tanskan kanssa tasan 1–1, kesäkuun lopulla Helsingin olympiastadionilla Suomi voitti Norjan 2–0, ja elokuussa Tukholmassa Suomi ja Ruotsi pelasivat maalittoman tasapelin. Olympiakarsinnoissa Suomi hävisi Neuvostoliitolle vieraskentällä 7–0 ja kotona 0–4. Kai Pahlman teki vuoden kolmesta suomalaismaalista kaksi.
Suomen-mestaruuden voitti Lahden Reipas, hopeaa sai Valkeakosken Haka ja pronssille sijoittui Åbo IFK.
Jääkiekko

Suomen-mestaruuden voitti Rauman Lukko, hopeaa sai Tappara ja pronssille sijoittui toinen tamperelaisseura Ilves.
Jääpallo

Maailmanmestaruuskilpailuissa Ruotsissa Suomi saavutti neljän joukkueen turnauksessa hopeaa.
Suomen-mestaruuden voitti neljännen peräkkäisen kerran Oulun Palloseura, hopeaa sai kemiläinen Veitsiluodon Vastus ja pronssille sijoittui Warkauden Pallo -35.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran Helsingin Kisa-Toverit, hopeaa sai helsinkiläinen Torpan Pojat ja pronssille sijoittui Helsingin NMKY.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti neljännen peräkkäisen kerran Helsingin Työväen Uimarit, hopeaa sai helsinkiläinen Karhun Pojat ja pronssille sijoittui Lahden Sampo.
Nyrkkeily

Euroopan-mestaruuskilpailuissa Moskovassa, Neuvostoliitossa Antero Halonen saavutti pronssia alle 60-kiloisten sarjassa.
Risto Luukkonen voitti ammattinyrkkeilyn kääpiösarjan Euroopan-mestaruuden voittamalla 9.12. Helsingissä 15-eräisessä ottelussa espanjalaisen Mimun Ben Alin.
Yleisurheilu

Pentti Nikula hyppäsi 2.2. Pajulahdessa Nastolassa seiväshypyn sisäratojen maailmanennätykset 500, 505 ja 510 cm. Hänestä tuli lajissaan maailman ensimmäinen viiden metrin ylittäjä, sillä kukaan ei ollut ulkoradoillakaan aiemmin ylittänyt tätä korkeutta.
Pentti Eskola ylitti pituushypyssä ensimmäisenä suomalaisena kahdeksan metrin rajan hyppäämällä 804 cm 4.7. Helsingissä. Hän oli kauden maailmantilastossa kolmas.
Suomen urheilu 1967

Suomen urheilu 1967 käsittelee vuoden 1967 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Eero Tapio | Paini |
| 2. | Jouko Kuha | Yleisurheilu |
| 3. | Lasse Laine | Voimistelu |
| 4. | Martti Laakso | Paini |
| 5. | Rauno Aaltonen | Autourheilu |
| 6. | Kalevi Laurila | Hiihto |
| 7. | Eija Krogerus | Keilailu |
| 8. | Kaarlo Kangasniemi | Painonnosto |
| 9. | Jorma Pilkevaara | Koripallo |
| 10. | Lars Näsman | Jalkapallo, jääpallo |
Lähde: 
Naisten listalla kuusi parasta olivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Eija Krogerus | Keilailu |
| 2. | Kaija Mustonen | Pikaluistelu |
| 3. | Leena Turunen | Pyöräily |
| 4. | Eva Sigg | Uinti |
| 5. | Kaija-Liisa Keskivitikka | Pikaluistelu |
| 6. | Astrid Määttänen | Koripallo |
Lähde: 
Parhaaksi ammattiurheilijaksi valittiin autourheilija Rauno Aaltonen.
Autourheilu

Jyväskylän suurajojen voittajaksi ajoi kolmannen peräkkäisen kerran Timo Mäkinen.
Jalkapallo

Suomen maajoukkue pelasi 11 maaottelua. Lisäksi 20. kesäkuuta pelattiin Helsingin olympiastadionilla Suomen Palloliiton 60-vuotisjuhlamaaottelu, jossa kolmen muun Pohjoismaan pelaajilla vahvistettu Suomi pelasi Neuvostoliiton kanssa tasapelin 2–2. Euroopan-mestaruuskilpailujen karsinnoissa Suomi pelasi Helsingissä Kreikan kanssa tasan 1–1 mutta hävisi molemmat ottelunsa Neuvostoliitolle ja vierasottelun Itävallalle. Juhani Peltonen teki vuoden aikana Suomen neljästä EM-karsintaotteluiden maalista kolme. Olympiakarsinnoissa Suomi pelasi Alankomaiden kanssa Helsingissä maalittoman tasapelin mutta voitti Arnhemissa Aulis Laineen maalilla 0–1. Seuraavalla karsintakierroksella Suomi pelasi Helsingissä Ranskan kanssa tasan 1–1 Laineen tehdessä jälleen Suomen maalin mutta vierasottelussa Pariisissa Suomi hävisi 3–1 eikä päässyt olympialaisiin. Pohjoismaiden-mestaruusturnauksessa Suomi hävisi kaikki kolme otteluaan tekemättä maaliakaan ja sijoittui vuosien 1964–1967 lopullisissa tuloksissa kolmanneksi.
Suomen-mestaruuden voitti Lahden Reipas, hopeaa sai Kuopion Palloseura ja pronssille sijoittui Turun Palloseura.
Jääkiekko

Suomen-mestaruuden voitti porilainen Rosenlewin Urheilijat -38, hopeaa sai Turun Palloseura ja pronssille sijoittui Tampereen Ilves. Kausi pelattiin edellisestä kaudesta muuttuneella tavalla 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana.
Jääpallo

Maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Helsingissä. Suomi saavutti hopeaa pelattuaan Neuvostoliiton ja Ruotsin kanssa tasan 1–1 sekä voitettuaan Norjan 5–3.
Suomen-mestaruuden voitti kolmannen peräkkäisen kerran Warkauden Pallo -35, hopeaa sai Oulun Luistinseura ja pronssille sijoittui Oulun Palloseura.
Keilailu

Maailmanmestaruuskilpailuissa Suomen naiset voittivat joukkuekilpailuissa kaksi kultaa ja miehet yhden. Eija Krogerus saavutti henkilökohtaisessa kilpailussa hopeaa.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti Kotkan Työväen Palloilijat, hopeaa sai espoolainen Tapion Honka ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Torpan Pojat.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti uusintaottelun jälkeen Helsingin Kisa-Toverit, hopeaa sai Työväen Mailapojat ja pronssille sijoittui Lahden Sampo, joka luopui kolmen tasapisteissä sarjan kärjessä olleen joukkueen kesken pelattavaksi määrätyistä uusintaotteluista.
Paini

Maailmanmestaruuskilpailuissa Eero Tapio voitti kultaa kreikkalais-roomalaisen painin alle 70-kiloisten sarjassa.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa Eero Tapio saavutti hopeaa kreikkalais-roomalaisen painin alle 70-kiloisten sarjassa.
Voimistelu

Euroopan-mestaruuskilpailuissa Lasse Laine voitti kultaa permannolla.
Binance

Binance on maailmanlaajuinen kryptovaluuttojen vaihtopalvelu, kryptopörssi, joka tarjoaa mahdollisuuden ostaa, myydä ja säilyttää yli 350 erilaista kryptovaluuttaa, kuten Bitcoinia, Ethereumia ja omaa Binance Coinia.
Binancen perusti Changpeng Zhao vuonna 2017. Binance perustettiin Shanghaissa vuonna 2017 ja sen virallinen kotipaikka on Caymansaarilla. Zhao on syntynyt Kiinassa, mutta on asunut Kanadassa 12-vuotiaasta asti.
Zhao toimi Kiinassa vuodesta 2014 OkCoinin toimitusjohtajana, mutta erosi hänen ja bitcoin-evankelista Roger Verin välisen riidan vuoksi ja siirtyi Tokioon. Syksyllä 2017 Kiina kielsi kryptovaluuttojen oston oikealla rahalla ja uusien julkaisun. Joulukuussa 2017 Binance vaihtoi 500 miljoonan dollarin arvosta kryptovaluuttoja päivässä ja otti 0,1 % välityspalkkion.
Huhtikuussa 2023 Binancella on yli 120 miljoonaa rekisteröitynyttä käyttäjää. Binance on maailman suurin kryptovaluuttapörssi kaupankäyntivolyymilla, joka oli 38 miljardia dollaria vuorokaudessa.
1. huhtikuuta 2023 Yhdysvaltain CFTC haastoi Binancen oikeuteen. Viraston mukaan yhtiö on tarkoituksellisesti kiertänyt lakia ja auttanut asiakkaita kiertämään Yhdysvaltain määräämiä pakotteita. Binance sulki pääsivustonsa Yhdysvalloissa 2019 ja avasi yhdysvaltalaisille suunnatun sivuston Binance.us yhteistyössä yhteistyökumppani BAM Tradingin kanssa. CFTC:n mukaan BAM Trading on käytännössä Binancen peiteyhtiö.
Suomen urheilu 1949

Suomen urheilu 1949 käsittelee vuoden 1949 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Viljo Heino | Yleisurheilu |
| 2. | Pauli Janhonen | Ammunta |
| 3. | Olavi Elo | Ammunta |
| 4. | Heikki Hasu | Hiihto |
| 5. | Tapio Rautavaara | Yleisurheilu |
| 6. | Martti Urpalainen | Yleisurheilu |
| 7. | Kalevi Laitinen | Voimistelu |
| 8. | Paavo Aaltonen | Voimistelu |
| 9. | Viljo Vellonen | Hiihto |
| 10. | Sakari Salo | Jääpallo ja tennis |
Lähde: 
Ensimmäisen kerran valittiin erikseen parhaiden naisten lista, jolla viisi parasta olivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kerttu Pehkonen | Hiihto |
| 2. | Tyyne Wideman | Hiihto |
| 2. | Saimi Nummi | Suunnistus |
| 4. | Hilkka Hietamäki | Uinti |
| 4. | Hilkka Helenius | Yleisurheilu |
Lähde:
Ammunta

Maailmanmestaruuskilpailuissa Suomi voitti kuusi kultamitalia. Pauli Janhonen voitti pienoiskiväärillä täysottelun ja pystyasentokilpailun, Olavi Elo voitti vapaakiväärillä vastaavat kilpailut ja Kullervo Leskinen oli paras vapaakiväärin polviasentokilpailussa. Pienoiskiväärin täysottelun joukkuekilpailun voittajia olivat Janhonen, Elo, Leskinen, Toivo Mänttäri ja Vilho Ylönen.
Jalkapallo

Suomen maajoukkue pelasi vuoden aikana seitsemän ottelua. Maailmanmestaruuskilpailujen karsinnoissa Suomi hävisi sekä Irlannille että Ruotsille ja pelasi lokakuussa kotiottelussaan Irlannin kanssa tasan 1–1. Vuoden ensimmäisen tasapelinsä Suomi oli pelannut heinäkuussa Helsingissä Norjaa vastaan. Syyskuussa Aatos Lehtosen valmentama Suomi voitti Kööpenhaminassa Tanskan 0–2 ensimmäistä maaotteluaan pelanneen Yrjö Asikaisen ja Aulis Rytkösen maaleilla ja sai ensimmäisen maaotteluvoittonsa yli kymmeneen vuoteen.
Suomen-mestaruuden voitti Turun Palloseura, hopeaa sai Vaasan Palloseura ja pronssille sijoittui helsinkiläinen Kiffen.
Jääkiekko

Suomi osallistui toisen kerran maailmanmestaruuskilpailuihin. Tukholmassa, Ruotsissa pelatussa turnauksessa Suomi hävisi alkulohkossa selvästi sekä Ruotsille että Tšekkoslovakialle mutta voitti lohdutussarjassa Norjan 7–3 ja Belgian 17–2 sekä sai luovutusvoiton Tanskasta. Henry Kvistin valmentaman Suomen lopullinen sijoitus oli seitsemäs. Joukkueen parhaat maalintekijät olivat kuusi maalia tehnyt Aarne Honkavaara ja viidesti osunut Keijo Kuusela.
Suomen-mestaruuden voitti toisen peräkkäisen kerran Hämeenlinnan Tarmo, hopeaa sai Tampereen Ilves ja pronssille sijoittui Turun Pallokerho.
Jääpallo

Suomen maajoukkue voitti helmikuussa Oslossa Norjan 0–4 ja Nässjössä Ruotsin 2–3.
Suomen-mestaruuden voitti Lappeenrannan Urheilu-Miehet, hopeaa sai Vasa IFK ja pronssille sijoittui Oulun Palloseura.
Koripallo

Miesten Suomen-mestaruuden voitti HOK-Veikot, hopeaa sai Työväen Mailapojat ja pronssille sijoittui Elannon Isku, kaikki kolme Helsingistä.
Naisten Suomen-mestaruuden voitti Eiran Kisa-Veikot ja hopealle sijoittui Porin Veto.
Paini

Euroopan-mestaruuskilpailuissa Paavo Pihlajamäki saavutti pronssia vapaapainin alle 67-kiloisten sarjassa.
Yleisurheilu

Viljo Heino teki 1.9. Kouvolassa 10 000 metrin juoksun maailmanennätyksen 29.27,2 mutta menetti ennätyksen samana vuonna Tšekkoslovakian Emil Zátopekille. Heinon 6 mailin väliaika 28.30,8 oli myös maailmanennätys. Hän juoksi 22.9. Turussa 20 000 metrin maailmanennätyksen 1.02.40,0.
Salomon Könönen juoksi 2.10. Turussa maratonin epävirallisen Euroopan-ennätyksen 2.28.39,4.
Martti Urpalainen voitti maratonin Pohjoismaiden-mestaruuden Tukholmassa syyskuussa sekä Košicen maratonin lokakuussa.
Suomen urheilu 1959

Suomen urheilu 1959 käsittelee vuoden 1959 merkittäviä uutisia ja tapahtumia suomalaisessa urheilussa.
Vuoden urheilija

Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä kymmenen parhaan joukkoon sijoittuivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Juhani Järvinen | Pikaluistelu |
| 2. | Toivo Salonen | Pikaluistelu |
| 3. | Olli Mäki | Nyrkkeily |
| 4. | Eero Salminen | Yleisurheilu |
| 5. | Veikko Hakulinen | Hiihto |
| 6. | Tauno Jaskari | Paini |
| 7. | Risto Luukkonen | Nyrkkeily |
| 8. | Toimi Alatalo | Hiihto |
| 9. | Kalevi Kärkinen | Mäkihyppy |
| 10. | Eino Oksanen | Yleisurheilu |
Lähde: 
Erillisellä naisten listalla kuusi parasta olivat:
| Sija | Urheilija | Urheilumuoto |
| --- | --- | --- |
| 1. | Siiri Rantanen | Hiihto |
| 2. | Eva Hög | Hiihto |
| 3. | Eevi Huttunen | Pikaluistelu |
| 4. | Toini Pöysti | Hiihto |
| 5. | Tuovi Sappinen | Voimistelu |
| 6. | Aulikki Jaakkola | Yleisurheilu |
Lähde:
Autourheilu

Jyväskylän suurajot kilpailtiin yhdeksännen kerran ja voittajaksi ajoi ruotsalainen Gunnar Callbo Volvolla.
Jalkapallo

Suomen maajoukkue pelasi seitsemän maaottelua. Ainoan voittonsa Aatos Lehtosen valmentama joukkue sai ensimmäistä kertaa kohtaamastaan Saksan demokraattisesta tasavallasta: syyskuussa Helsingin olympiastadionilla pelattu ottelu päättyi 3–2. Karsinnassa vuoden 1960 olympialaisiin Suomi hävisi kahdesti Puolalle ja kerran Saksan liittotasavallalle. HIFK:n Hannu Kankkonen teki vuoden maaotteluissa neljä maalia, joista kaksi kesäkuussa Norjaa vastaan. Vuosina 1956–1959 neljän maan kesken pelatussa Pohjoismaiden-mestaruusturnauksessa Suomi jäi viimeiseksi saatuaan 12 ottelusta vain yhden tasapelipisteen.
Suomen-mestaruuden voitti Helsingin IFK, hopeaa sai porilainen Rosenlewin Urheilijat -38 ja pronssille sijoittui Valkeakosken Haka.
Jääkiekko

Suomen-mestaruuden voitti tamperelaisseura Tappara, hopeaa sai saman kaupungin KooVee ja pronssille sijoittui Helsingin IFK. Sarja pelattiin aiemmista vuosista muuttuneella tavalla kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana.