stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shere Khan
Elokuvissa

Disneyn vuoden 1967 elokuvassa Viidakkokirja Shere Khan kuvataan pelättynä viidakon eläimenä, joka metsästää ihmisiä ja pelkää ainoastaan aseen laukausta. Elokuvan lopussa Mowgli karkottaa Shere Khanin palavan oksan avulla. Elokuvan jatko-osassa Viidakkokirja 2 Shere Khan putoaa laavakuoppaan ja jää putoavan patsaan alle taistellessaan Mowglia vastaan vanhassa temppelissä.
Vuoden 1994 elokuvassa Rudyard Kiplingin Viidakkokirja Shere Khan on sympaattisempi ja tappaa vain suojellakseen viidakkoa tunkeilijoilta. Mowglin rohkeuden seurauksena Shere Khan päättää hyväksyä Mowglin viidakon asukkaaksi ja säästää tämän hengen.
Vuoden 2016 elokuvassa Viidakkokirja Shere Khan on arpinen ja hänen vasen silmänsä on sokeutunut. Elokuvan lopussa Mowgli huijaa Shere Khanin ansaan ja tämä putoaa palavaan kuoppaan ja kuolee.
Vuoden 2018 elokuvassa Mowgli Shere Khan on kuvattu samanlaisena kuin alkuperäisessä romaanissa. Elokuvan lopussa Mowgli haavoittaa Shere Khania kuolettavasti ja myöhemmin tappaa hänet puukolla.
Shere Khan esiintyy myös Disneyn animaatiosarjoissa Pilipalipilotit, Viidakkoviikarit ja Mikin klubi. Romaanin Descendants: Isle of the Lost mukaan Shere Khan on yksi Disneyn konnista, jotka on vangittu Isle of the Lost -saarelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Shere Khan Wikimedia Commonsissa
Mona

| Mona |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  15. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  15. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Moona
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Monika tai Madonna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mona on naisen etunimi. Se on lyhenne nimestä Monika (Monica). Italiassa Mona tai Monna on lyhenne sanasta madonna. Vanhoissa germaanisissa kielissä Mona lienee tarkoittanut myös Kuuta.
Suomessa nimi Mona on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu noin 2880 henkilölle. Nimi on Suomessa käytössä myös muodossa Moona.
Nimipäivä

Monan nimipäivä on suomenruotsalaisen ja vuodesta 2025 lähtien myös suomen­kielisen kalenterin mukaan 15. kesäkuuta.
Tunnettuja Mona-nimisiä henkilöitä

Mona Awad (s. 1978), kanadalainen kirjailija
Mona Barthel (s. 1990), saksalainen tennispelaaja
Mona Bling, oik. Mona Kuoppamaa (s. 1992), suomalainen toimittaja ja feministi
Mona Brorsson (s. 1990), ruotsalainen ampumahiihtäjä ja viestin olympiavoittaja
Mona Carita, oik. Carita Virkkunen (s. 1962), suomalainen iskelmälaulaja
Mona Dahle (s. 1970), norjalainen käsipalloilija
Mona Hofland (1929–2010), norjalainen näyttelijä ja laulaja
Mona Juul (s. 1967), tanskalainen poliitikko
Mona Kortelampi (s. 1966), suomalainen freelancenäyttelijä
Mona Leo, aik. Ehrström-Enckell (1903–1986), suomenruotsalainen kirjailija ja nukketeatteritaiteilija
Mona Løseth (s. 1991), norjalainen alppihiihtäjä
Mona Malm (1935–2021), ruotsalainen näyttelijä
Mona Marshall (s. 1947), yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
Mona McSharry (s. 2000), irlantilainen uimari
Mona Mörtlund (s. 1957), ruotsalainen kirjailija ja kääntäjä
Mona-Liisa Nousiainen, o.s. Malvalehto (1983–2019), suomalainen maastohiihtäjä ja harmonikansoittaja
Mona Nørgaard (s. 1948), tanskalainen suunnistaja
Mona-Lisa Pursiainen (1951–2000), suomalainen pikajuoksija
Mona Røkke (1940–2013), norjalainen poliitikko, ministeri ja maaherra
Mona Sahlin (s. 1957), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
Mona Schalin (s. 1954), suomalainen arkkitehti
Mona Seefried (s. 1957), itävaltalainen näyttelijä
Kuvitteellisia Mona-nimisiä henkilöitä

Mona, Frendit tv-sarjan Rossin tyttöystävä
Mona, Mikko Niskasen elokuvassa Mona ja palavan rakkauden aika
Mona Simpson, tv-sarjassa Simpsonit
Mona Vanderwaal, Sara Shepardin kirjasarjassa Valehtelevat viettelijät ja siihen perustuvassa samannimisessä televisiosarjassa
Nimen muita merkityksiä

Mona, Rosa-yhtyeen vuoden 2011 kevääseen saakka ollut nimi
Mona Lisa, Leonardo da Vincin kuuluisa maalaus (esittänee Lisa Gherardinia, tässä yhteydessä Mona on titteli)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mona Wikimedia Commonsissa
Mohammed Beck Hadjetlaché

Mohammed Beck Hadjetlaché
Mohammed Beck Hadjetlaché (oikealta nimeltään Kasi Beck Ahmetukov) (1870 Istanbul, Osmanien valtakunta  – 1929 Tukholma, Ruotsi) oli tšerkessisyntyinen toimittaja, kirjailija ja Venäjän valkoisen armeijan jäsen, joka taisteli bolševikkeja vastaan Venäjän sisällissodassa. Beck Hadjetlaché käytti monia salanimiä.
Elämäkerta

Mohammed Beck Hadjetlaché syntyi islaminuskoiseen tšerkessiperheeseen, joka oli paennut Venäjän Tšerkessiasta Turkkiin aikana, jolloin Venäjä kävi sissisotaa tšerkessikapinallisia vastaan. Beckin isä oli baššibazukki, joka oli kaatunut Turkin sodassa. Beck palasi vuonna 1882 Venäjälle, jossa hänet adoptoitiin Ettingerin perheeseen. Perhe oli lapseton ja kutsui häntä nimellä Grigori. 1890-luvulla Beck kirjoitti novelleja myös salanimellä Hadjetlaché.
Vuonna 1902 Beck liittyi Sosialistivallankumoukselliseen puolueeseen. Vuonna 1908 hän julkaisi Muslimi-lehteä Pariisissa ja Islamin maailma -sanomalehteä Pietarissa.
Vuonna 1916 Hadjetlaché tarjoutui toteuttamaan "saksalais- ja turkklaisvastaista propagandakampanjaa muslimien keskuudessa maailmanlaajuisesti" Venäjän hallitukselle ja pyysi taloudellista tukea.Vuonna 1917 hänet värvättiin silloiseen MI1c:hen, kun hän työskenteli Pietarissa brittiläisessä propagandayksikössä nimeltä anglo-venäläinen komissio. Kapteeni John Dymoke Scale johti häntä agenttina.
Kun kommunistit saivat vallan, Hadjetlaché lähti Neuvosto-Venäjältä ja muutti vuonna 1918 Ruotsiin, jossa hän organisoi valkoista terroria. Hadjetlachén ryhmän 20 jäsentä suunnitteli vastaiskuja bolševikkeja vastaan Tukholmassa. Hadjetlaché osti Tukholman ulkopuolelta talon, johon hän kutsui punaisia. Tapettuaan heidät hän heitti ruumiit läheisiin järviin. Poliisi sai kiinni joukon vuonna 1919 ja löysi kolme ruumista järvestä. Teoistaan Hadjetlaché sai elinkautisen vankeusrangaistuksen. Hän kuoli vuonna 1929 Tukholman Långholmenin vankilassa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Ruotsi 
Muut:  IdRef
Cetus (uimaseura)

| Cetus |
| --- | --- |

Perustettu:  2004
Entiset nimet:  Uinti Espoo-Esbo Sim
Kotiareena:  Espoonlahden uimahalli
Paikkakunta:   Espoo, Suomi
Lajit:  uinti, vesipallo, taitouinti, uimahypyt
Puheenjohtaja:  Kalle Rasinmäki
Cetus (virall. Cetus Espoo ry, Cetus Esbo rf) on espoolainen uimaseura. Se on kaikkien lajien urheiluseuroista Suomen toisiksi suurin ja uimaseuroista suurin jäsenmäärässä mitattuna.
Seura perustettiin 21. marraskuuta 2004 yhdistämällä neljä espoolaista uimaseuraa: Espoon Uimaseura (EUS), Laaksolahden Viri (LaVi), Simmis Espoo (SEE) ja Tapiolan Uimarit (TapU). Aluksi seura toimi nimellä Uinti-Espoo-Esbo Sim. Seurassa voi harrastaa ja kilpailla kolmessa Suomen Uimaliiton alaisessa lajissa (kilpauinti, vesipallo ja taitouinti). Seura on SFI:n (Svenska Finlands Idrott) jäsen vuodesta 2013 lähtien.
Uinti

Cetus on Suomen suurin uimaseura ja yksi 2000-luvun menestyneimpiä kilpauintiseuroja. Se on voittanut lukuisia kertoja kansallisten arvokilpailujen (Rollo, IKU, NSM, SM) seurapistekilpailun. 2000-luvun aikana Cetuksen riveistä on noussut kansainvälisiin arvokilpailuihin lukuisia uimareita, kuten Hanna-Maria Seppälä, Ari-Pekka Liukkonen, Noora Laukkanen sekä Fanny Teijonsalo.
Cetuksessa toimii kaudella 2023/2024 13 kilparyhmää, jotka harjoittelevat Espoon eri uimahalleissa.
Vesipallo

Cetuksessa harrastetaan aktiivisesti vesipalloa ja seura on harrastajamäärältään Suomen suurimpien vesipalloseurojen joukossa. Seuralla on joukkue kaikissa Uimaliiton alaisissa aikuisten ja junioreiden mestaruussarjoissa. Vuodesta 2017 lähtien seuralla on ollut päätoiminen vesipallon päävalmentaja. Syksyllä 2019 tehtävässä aloitti Nemanja Stevanovic.
Cetus on kauden 2023-24 miesten Suomen mestari. Seuran juniorijoukkueet voittivat B-junioreiden SM-sarjan sekä C- ja D-junioreiden ikäkausimestaruuden. Syksyllä 2023 miesten edustusjoukkue osallistui ensimmäistä kertaa seurahistoriassa kansainväliseen LEN Challenger Cup seurakilpailuun ja voitti Suomen Cupin. Lisäksi joukkue saavutti seurojen PM-turnauksessa pronssia.
Vesipallokaudella 2022-23 Cetus saavutti mestaruuden kaikissa Suomessa pelattavissa juniorisarjoissa: B-juniorit, C-juniorit ja D-juniorit. Miesten edustusjoukkue saavutti SM-hopeaa, kuten edelliselläkin kaudella (2021-22).
Vuonna 2021 Cetuksen joukkueet pelasivat menestyksekkäästi Uimaliiton virallisissa sarjoissa. Miesten joukkue uusi Suomen mestaruuden jo neljättä kertaa peräkkäin ja myös B-juniorit voittivat Suomen mestaruuden. C-juniorit voittivat ikäkausimestaruussarjan ja D-juniorit sijoittuivat neljänneksi.
Kausi 2019-2020 oli koronaviruspandemian takia poikkeuksellinen, mutta Suomen mestaruuksia jaettiin silti. Miesten joukkue jatkoi kolmatta vuotta peräkkäin Suomen mestareina. B-juniorit voittivat Suomen mestaruuden, C-juniorit saivat pronssia ja D-juniorit hopeaa. Naisten joukkue voitti Suomen mestaruuden toista kertaa seurahistorian aikana.
Kaudella 2018-2019 Cetus piti asemansa Suomen mestareina sekä miesten joukkueen että B-junioreiden osalta, naisten joukkue ja C-juniorit saivat hopeaa ja D-juniorit saavuttivat pronssia.
Kaudella 2017-2018 Cetuksen miesten joukkue saavutti seurahistorian ensimmäisen Suomen mestaruuden. Cetus voitti Suomen mestaruuden myös B-junioreiden ja C-junioreiden sarjoissa, sekä saavutti hopeaa D-junioreissa. Seuralla on toimintaa myös nuorimmissa E- ja F-junioreissa.
Kaudella 2011-2012 Cetuksen naisten joukkue voitti Suomen mestaruuden. Miesten joukkue saavutti SM-pronssia kaudella 2013-2014 ja SM-hopeaa kaudella 2016-2017. Juniorisarjoissa Cetuksen joukkueet ovat säännöllisesti mitalisijoilla. Kaudella 2015-2016 D-juniorit voittivat Suomen mestaruuden, B-juniorit saivat hopeaa ja A-juniorit pronssia. Kaudella 2016-2017 sekä B- että C-juniorit voittivat Suomen mestaruuden.
Taitouinti

Cetuksessa on syksystä 2009 lähtien ollut myös taitouinnin kilparyhmiä. Vuonna 2024 edustusjoukkueita on kolme: junior/senior, alle 15-vuotiaat ja alle 12-vuotiaat. Näiden lisäksi on kilpa- ja harastejoukkueita sekä taitouintikoulu. Cetuksen taitouimareista Veera Säämänen kuuluu Suomen uimaliiton edustusurheilijoihin. Säämäsen lisäksi Iiris Kaján, Ella Varjonen sekä Maija Väinölä kuuluvat Suomen nuorten maajoukkueeseen.
Seuraennätykset > Miehet

Ylemmällä rivillä lyhyen radan (25 m) seuraennätykset, alemmalla pitkän radan (50 m) seuraennätykset.
| Laji | Aika | Uimari | Päivämäärä | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50 metrin vapaauinti | 21,20  21,58 | Ari-Pekka Liukkonen  Ari-Pekka Liukkonen | 17.11.2018 6.7.2017 | Vaasa,  Suomi Tampere,  Suomi |
| 100 metrin vapaauinti | 47,42 49,44 | Ari-Pekka Liukkonen Ari-Pekka Liukkonen | 12.12.2019  24.3.2016 | Tampere,  SuomiHelsinki,  Suomi |
| 200 metrin vapaauinti | 1:44,85   1:50,57 | Luukas Vainio Luukas Vainio | 16.12.2022 16.6.2023 | Vaasa,  Suomi Pori,  Suomi |
| 400 metrin vapaauinti | 3:48,92  3:59,21 | Roope Paatos Sami Juopperi | 15.12.2023 4.7.2013 | Oulu,  Suomi  Jyväskylä,  Suomi |
| 800 metrin vapaauinti | 7:56,94 8:09,92 | Roope Paatos Roope Paatos | 12.11.2023 17.4.2023 | Espoo,  Suomi Espoo,  Suomi |
| 1500 metrin vapaauinti | 15:26,98 15:55,01 | Roope Paatos Roope Paatos | 4.12.2021 15.6.2023 | Väsby,  Ruotsi Pori,  Suomi |
| 50 metrin selkäuinti | 24,84 26,20 | Kristian Outinen  Christoffer Fredrikson | 5.7.2012 26.3.2016 | Helsinki,  Suomi Helsinki,  Suomi |
| 100 metrin selkäuinti | 53,94 56,96 | Christoffer Fredrikson  Christoffer Fredrikson | 5.7.2012 26.3.2016 | Espoo,  Suomi Helsinki,  Suomi |
| 200 metrin selkäuinti | 1:56,50 2:03,10 | Aku Kaila Christoffer Fredrikson | 17.12.2022 26.4.2015 | Vaasa,  Suomi Vaasa,  Suomi |
| 50 metrin rintauinti | 26,58 27,66 | Ari-Pekka Liukkonen  Ari-Pekka Liukkonen | 5.11.2017 25.7.2017 | Kristiansand,  Norja Budapest,  Unkari |
| 100 metrin rintauinti | 58,41 1:01,41 | Ari-Pekka Liukkonen  Miikka Ruohoniemi | 16.11.2018 17.6.2021 | Vaasa,  Suomi  Budapest,  Unkari |
| 200 metrin rintauinti | 2:11,71 2:19,10 | Miikka Ruohoniemi Lassi Ohtonen | 18.12.2021 24.4.2014 | Espoo,  Suomi   Turku,  Suomi |
| 50 metrin perhosuinti | 23,14  24,02 | Riku Pöytäkivi Tuomas Pokkinen | 4.10.2014 18.8.2014 | Moskova,  Venäjä Berliini,  Saksa |
| 100 metrin perhosuinti | 51,85 53,51 | Riku Pöytäkivi  Tuomas Pokkinen | 1.9.2014 13.12.2015 | Dubai,  Yhdistyneet arabiemiraatit Espoo,  Suomi |
| 200 metrin perhosuinti | 2:02,01 2:04,92 | Sami Juopperi Tero Välimaa | 31.1.2013 11.2.2006 | Espoo,  Suomi Espoo,  Suomi |
| 100 metrin sekauinti | 53,68 | Tuomas Kiviluoma | 3.10.2021 | Espoo,  Suomi |
| 200 metrin sekauinti | 1:58,33 2:03,43 | Sami Juopperi Sami Juopperi | 31.1.2013 5.7.2013 | Espoo,  Suomi Jyväskylä,  Suomi |
| 400 metrin sekauinti | 4:15,69 4:26,59 | Sami Juopperi Sami Juopperi | 29.10.2011 6.7.2013 | Espoo,  Suomi Jyväskylä,  Suomi |
Seuraennätykset > Naiset

| Laji | Aika | Uimari | Päivämäärä | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50 metrin vapaauinti | 24,13 24,77 | Fanny Teijonsalo Fanny Teijonsalo | 19.9.2021 29.5.2021 | Napoli,  Italia Monaco,  Monaco |
| 100 metrin vapaauinti | 53,11 54,69 | Hanna-Maria Seppälä  Fanny Teijonsalo | 5.7.2012 28.7.2021 | Helsinki,  Suomi  Tokio,  Japani |
| 200 metrin vapaauinti | 1.55,89  2:00,80 | Hanna-Maria Seppälä  Hanna-Maria Seppälä | 30.1.2011 26.3.2011 | Vaasa,  Suomi  Tukholma,  Ruotsi |
| 400 metrin vapaauinti | 4:10,64  4:18,02 | Hanna-Maria Seppälä  Aino Otava | 20.3.2011 7.4.2018 | Espoo,  Suomi  Tukholma,  Ruotsi |
| 800 metrin vapaauinti | 8:42,94 8:52,47 | Aino Otava Aino Otava | 16.11.2017 28.6.2018 | Oulu,  Suomi Jyväskylä,  Suomi |
| 1500 metrin vapaauinti | 16:42,87 17:06,28 | Aino Otava Aino Otava | 18.11.2017 30.6.2018 | Oulu,  Suomi Jyväskylä,  Suomi |
| 50 metrin selkäuinti | 27,14 28,55 | Fanny Teijonsalo Fanny Teijonsalo | 7.12.2023 28.2.2021 ja 22.4.2021 | Otopeni,  Romania Riika,  Latvia ja Helsinki,  Suomi |
| 100 metrin selkäuinti | 58,82 1:01,82 | Fanny Teijonsalo Fanny Teijonsalo | 7.12.2019 20.5.2021 | Glasgow,  Skotlanti Budapest,  Unkari |
| 200 metrin selkäuinti | 2:14,13  2:22,60 | Anni Alitalo  Aino-Kaisa Paatos | 4.2.2010 16.6.2023 | Tampere,  Suomi  Pori,  Suomi |
| 50 metrin rintauinti | 31,38 32,42 | Fanny Teijonsalo Fanny Teijonsalo | 16.12.2022 8.5.2022 | Vaasa,  Suomi  Tampere,  Suomi |
| 100 metrin rintauinti | 1:07,93 1:10,87 | Fanny Teijonsalo Noora Laukkanen | 15.12.2022 26.4.2014 | Vaasa,  Suomi  Turku,  Suomi |
| 200 metrin rintauinti | 2:24,08 2:31,51 | Noora Laukkanen Noora Laukkanen | 23.11.2012 25.4.2014 | Chartres,  Ranska Turku,  Suomi |
| 50 metrin perhosuinti | 26,12 26,92 | Sini Kuutamo Fanny Teijonsalo | 14.10.2012 4.7.2015 | Tukholma,  Ruotsi Helsinki,  Suomi |
| 100 metrin perhosuinti | 59,40 1:00,39 | Fanny Teijonsalo Fanny Teijonsalo | 17.10.2015 5.3.2020 | Vaasa,  Suomi  Iowa,  Yhdysvallat |
| 200 metrin perhosuinti | 2:12,42 2:17,10 | Petra Soininen  Petra Soininen | 1.7.2013 16.6.2013 | Espoo,  Suomi Canet de Mar,  Espanja |
| 100 metrin sekauinti | 58,81 | Fanny Teijonsalo | 19.9.2021 | Napoli,  Italia |
| 200 metrin sekauinti | 2:12,64 2:17,34 | Hanna-Maria Seppälä  Noora Laukkanen | 29.5.2011 3.5.2014 | Espoo,  Suomi  Espoo,  Suomi |
| 400 metrin sekauinti | 4:43,74 4:56,19 | Noora Laukkanen Noora Laukkanen | 25.11.2012 23.4.2014 | Chartres,  Ranska Turku,  Suomi |
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut
Seuran Facebook-sivut
| n k Espoon urheilu |
| --- | --- |
Urheilupaikat:  Espoon Bembölen FK-rata  Espoo Metro Areena  Espoonlahden uimahalli  Espoonlahden urheilupuisto  Esport  Keski-Espoon uimahalli  Kilon talli  Leppävaaran uimahalli  Leppävaaran Urheiluhalli  Leppävaaran urheilupuisto  Matinkylän jäähalli  Matinkylän uimahalli  Matinkylän urheilupuisto  Olarin uimahalli  Otahalli  Peikin Ratsastuskoulu  Solvallan urheiluopisto  Tapiolan jalkapallostadion  Tapiolan ratsastuskoulu  Tapiolan uimahalli  Tapiolan urheiluhalli  Tapiolan urheilupuisto  Tapiolan urheilupuiston jalkapallostadion  Westendin tennishalli 
Urheiluseurat:  Canoa  Cetus  Esbo Bollklubb  Esbo Idrottsförening  Esbo Skytteförening  FC Espoo  FC Honka  Espoo Basket Team  Espoo Expos  Espoo Rugby Club  Espoon Akilles  Espoon Hiihtoseura  Espoon Jääklubi  Espoon Jäätaiturit  Espoon Kiekkoseura  Espoon Palloseura Jalkapallo  Jääkiekko  Espoon Pesis  Espoon Suunta  Espoon Taitoluisteluklubi Revolutions  Espoon Tapiot  Espoon Telinetaiturit  Espoon Tikka  Esport Oilers  Etelä-Espoon Pallo  Fjällskidarklubben-37  Gammelgårds Ungdoms & Allmogeförening  Golden Futsal Team  HC KJH  HooGee  Idrottsklubben-32  IK Örnen  Jäähonka  FC Kasiysi  Kauklahden Pyrintö  Kiekko-Espoo  Kilo Idrottsförening  Laaksolahden Jalkapalloseura  FC Laatupallo Espoo  Leppävaaran budoseura  Leppävaaran Pallo  Leppävaaran Pyrintö  Leppävaaran Sisu  Länsiväylän Dynamo  Olarin Tarmo -77  Olarin Voimistelijat  Peräkylän Ponnistus  Pohjois-Espoon Ponsi  Polin Pallo  SexyPöxyt  Smash-Tennis  Tapiolan Honka  Tapiolan Voimistelijat  Viherlaakson Veikot  Westend Indians 
Urheilutapahtumat:  Juoksu Länsiväyläjuoksu  Viestijuoksun SM 2008  Jääkiekko U-18 MM 2024  Naisten MM 1999  Naisten MM 2019  Jääpallo MM 1975  Maalipallo MM 2014  Ravi Finlandia-ajo  Erkon Pokaali  Kuninkuusravit 2017  Suuri Suomalainen Derby  Ringette MM 2000  Taitoluistelu EM 2023  Uinti Sprinttiuinnin EM 1992  Pitkän radan SM 2006  Pitkän radan SM 2007  Pitkän radan SM 2008  Yleisurheilu Kalevan kisat 2009  Kalevan kisat 2025  Vammaisyleisurheilun EM 2005  U-23 EM 2023  Sisäratojen SM 1970  Sisäratojen SM 1979 
Muuta:  Pääkaupunkiseudun paras urheilija
Elma Laurila

| Elma Laurila |
| --- | --- |
Luoja(t):  Väinö Linna
Ensi- esiintyminen:  Täällä Pohjantähden alla -romaanit
Henkilötiedot
Sukupuoli:  nainen
Asuinpaikka:  Pentinkulma
Suhteet
Vanhemmat:  Anton Laurila Aliina Laurila
Sisarukset:   Antti  Arvi  Uuno 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elma Laurila on torppari Anton Laurilan ainoa tytär Väinö Linnan kirjassa Täällä Pohjantähden alla. Elma kuvataan ronskina, mustakulmaisena tyttönä, joka ihastuu Koskelan Akuun, vaikka aluksi on ynseä tämän lähestymisyrityksiä kohtaan. Hän toimii Suomen sisällissodassa punakaartin keittiöllä. Hän pakenee Lahteen sodan lopussa, jossa joutuu vangiksi ja teloitetaan ampumalla kotoa, ilmeisesti Töyryiltä tulleen murhakäskyn perusteella.
Pettumäen tuulivoimalaitos

| Pettumäen tuulivoimalaitos |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Teuva
Koordinaatit:  62°27′11″N, 21°39′36″E
Sähköverkkoon:  joulukuu 2013
Valmistunut:  marraskuu 2013
Perustaja:  Kari Komsi, Jaakko Niemi
Rakennuttaja:  Kari Komsi, Jaakko Niemi
Omistaja:  Pertunmäen Mylly Oy
Operaattori:  Pertunmäen Mylly Oy
Voimalaitos
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  67 m 
Tuulivoimala:  Lagerwey
Kapasiteetti:  2,6 MW  
 fiPettumäen tuulivoimalaitos 
Pettumäen tuulivoimalaitos on Etelä-Pohjanmaalla Teuvan Pettumäellä sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kapasiteetti on noin 2,5 megawattia . Voimalan on rakentanut, sen omistaa ja sitä operoi Pertunmäen Mylly Oy.
Yleistä

Tuulivoimalaitos on rakennettu Perälän ja kirkonkylän välisen peltoaukean eteläreunalla kohoavalle Pettumäelle. Mäki on osittain kallioinen ja se kohoaa yli 15 metriä alavan peltoalueen yläpuolelle. Voimala sijaitsee 67 metrin korkeudella mpy. Lähin asutus sijaitsee 400 metrin etäisyydellä. Sen pihamaan läpi tulee mäen laelle huoltotie, joka saa alkuunsa Komsin ja Myrkyn toisiinsa yhdistävältä ja Teuvanjoen eteläpuolella kulkevalta yhdystieltä 17092.
Tuulivoimalasta on tarjolla vain vähän ja lisäksi keskenään ristiriitaista tietoa. Tuulivoimalaitos on hollantilaisen Lagerweyn valmistama laitos, jonka napakorkeus on 100 metriä , tuuliturbiinin halkaisija 82 metriä , ja jonka kapasiteetti on 2,5 tai 2,6 megawattia. Eräs lähde on merkinnyt voimalaitoksen valmistajaksi Enercon  .
Historiaa

Tuulivoimalalle oli marraskuussa 2012 myönnetty rakennuslupa. Ilmeisesti käytettynä ostettu voimala valmistui marraskuussa 2013 ja se otettiin käyttöön joulukuussa 2013. Sen omistajiksi on merkitty toisaalta Kari Komsi ja Jaakko Niemi, mutta yleisemmin se on ollut Pertunmäen Mylly Oy.
Tuulivoimalaitoksen paikatuissa siivissä todettiin rapautumista 3–4 käyttövuoden jälkeen. Siivet nostettiin alas ja vaihdettiin parempiin.
Aiheesta muualla

Ylikoski, Kai: Lagerwey L100-2,5MW Teuva, Perälä. Tuulivoimalan lapojen laatuongelma. (YouTube), 10.6.2017
Lauantaipussi

Lauantaipussi on Cloetan Malaco-brändin alla valmistama karkkipussi. Lauantaipussi kehitettiin oululaisessa Rettig/Merijalin makeistehtaalla, ja kauppoihin se tuli vuonna 1983. Pussin taustalla oli 1970-luvun loppupuolella Suomessa vakiintunut käsite karkkipäivästä, jonka tarkoitus oli hillitä lasten karkinsyöntiä. Ensimmäisessä pussissa oli muun muassa tikkari, karkkiaski ja hedelmä- ja salmiakki-irtokarkkeja. Vuonnna 1995 pussiin lisättiin ksylitolipurkka.
Vuonna 2006 Lauantaipussi oli kappalemäärältään Suomen myydyin makeispussi.
Rooman sopimus

| Rooman sopimus> Euroopan talousyhteisön perustamissopimus |
| --- | --- |
 Euroopan talousyhteisön perustamissopimus.
Allekirjoitettu:  25. maaliskuuta 1957
Allekirjoituspaikka:  Rooma, Italia
Voimaantulopäivä:  1. tammikuuta 1958
Osapuolet
Osapuolet:  EU:n jäsenvaltiot
Alkuperäiset allekirjoittajat:    Alankomaat   Belgia   Italia   Luxemburg   Länsi-Saksa   Ranska 
Rooman sopimuksen alkuperäisten allekirjoittajamaiden kartta
Rooman sopimus (ransk. Traité instituant la Communauté économique européenne ja saks. Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft) loi Euroopan talousyhteisön. Sopimus allekirjoitettiin Roomassa 25. maaliskuuta 1957.
Sopimuksen allekirjoittajamaat olivat:
Saksan liittotasavalta
Belgia
Ranska
Italia
Luxemburg
Alankomaat
Rooman sopimus oli tavallaan looginen jatkumo samojen kuuden allekirjoittajamaan vuonna 1951 allekirjoittamalle ns. Pariisin sopimukselle, jolla luotiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö. Tästä yhteistyöstä saadut kokemukset olivat kannustavia ja rohkaisivat rakentamaan vielä pidemmälle menevää eurooppalaista yhteistyötä.
Sopimuksesta oli käyty pitkiä neuvotteluja Val Duchessen linnassa Brysselissä. Sen keskeinen sisältö oli Euroopan talousyhteisön (ransk. Communauté économique européenne (CEE) ja engl. European Economic Community (EEC)) perustaminen. Sopimus astui voimaan 1. tammikuuta 1958.
Kun puhutaan monikkomuodossa Rooman sopimuksista, niin edellisen Euroopan vapaakauppasopimuksen lisäksi tarkoitetaan saman aikaan allekirjoitettua Euroopan atomienergiasopimusta (Euratom) (Communauté Européenne de l'Énergie Atomique (CEEA)).
Myöhemmin Euroopan talousyhteisö, Euroopan hiili- ja teräsyhteisö sekä Euroopan atomienergiayhteisö ovat kokeneet monia uudistavia sopimuksia ja muodostunut Euroopan yhteisöiksi.
Keskeisimmät yhteistyötä syventävät sopimukset ovat olleet:
Euroopan yhtenäisasiakirja (1986, voimaan 1987),
Sopimus Euroopan unionista (1992, voimaan 1993), kutsutaan usein nimellä Maastrichtin sopimus, jolla luotiin Euroopan yhteisöistä poliittinen unioni, Euroopan unioni,
Amsterdamin sopimus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja niihin liittyvien tiettyjen asiakirjojen muuttamisesta (1997, voimaan 1999), kutsutaan usein nimellä Amsterdamin sopimus,
Nizzan sopimus Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja niihin liittyvien tiettyjen asiakirjojen muuttamisesta (voimaan 1. helmikuuta 2003), kutsutaan nimellä Nizzan sopimus,
Lissabonin sopimus  voimaan 1. joulukuuta 2009
Lissabonin sopimuksen tultua voimaan 2009 Euroopan yhteisö ei ollut enää laillisesti erillinen Euroopan unionista ja Rooman sopimuksen virallinen nimi muutettiin  Euroopan unionin toiminnasta tehdyksi sopimukseksi.
Juhlakolikko

Vuonna 2007 sopimuksen allekirjoittamisesta tuli kuluneeksi 50 vuotta. Tämän kunniaksi euromaat julkaisivat yhteisen kahden euron erikoisrahan.