stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
29. elokuuta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 29. elokuuta Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 29. elokuuta: |  |
:   Dinah Washington 1526 – Unkarin kuningaskunta hajosi, kun se kärsi osmaneille tappion Mohácsin taistelussa, jossa myös Unkarin kuningas Ludvig II kuoli.  1632 – Englantilainen filosofi John Locke syntyi.  1924 – Yhdysvaltalainen laulaja Dinah Washington syntyi.  1943 – Elokuvahistorioitsija ja tietokirjailija Peter von Bagh syntyi.  1944 – Toinen maailmansota: Slovakian kansannousu alkoi Saksan alaisessa Slovakian tasavallassa.  2005 – Hurrikaani Katrina iski Yhdysvaltojen etelärannikolle.  
Katso myös: kalenteri ~ 28. elokuuta, 30. elokuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
World Darts Championship

World Darts Championship on Professional Darts Corporationin vuodesta 1994 järjestämä dartsin maailmanmestaruusturnaus. Vuosittain järjestettävä turnaus alkaa joulukuun puolessa välissä ja jatkuu tammikuun alkuun. Turnauksen pitopaikkana on vuodesta 2008 toiminut Lontoossa sijaitseva Alexandra Palace. World Darts Championship on suurin PDC:n järjestämistä turnauksista ja maailman rahakkain dartskilpailu. Vuoden 2023 mestari Michael Smith tienasi ykkössijallaan 500.000 Englannin puntaa ja koko turnauksessa maksettiin palkintorahoja 2 500 000 puntaa.
Historia

1992 perustettu World Darts Council, nykyiseltä nimeltään Professional Darts Corporation (PDC) järjesti ensimmäisen maailmanmestaruusturnauksensa vuodenvaihteessa 1993-94. Turnaukseen osallistui 24 heittäjää ja kilpailuareenana toimi Circus Tavern Purfleetissa. Ensimmäisen mestaruuden voitti englantilainen Dennis Priestley, joka kukisti finaalissa maanmiehensä Phil Taylorin. Vuonna 2002 turnaus nousi palkintorahoiltaan suurimmaksi dartskilpailuksi ohi kilpailevan järjestön BDO:n maailmanmestaruusturnauksen. Vuonna 2008 turnaus siirrettiin isommalle areenalle Lontoon Alexandra Palaceen. Vuoden 2010 turnauksessa palkintorahat nousivat ensimmäisen kerran miljoonaan puntaan. Turnauksen voittopokaali uudelleennimettiin vuoden 2013 turnauksesta alkaen vuonna 2012 kuolleen dartskommentaattori Sid Waddellin mukaan.
Pelaajapaikkojen määrää on nostettu vuosien varrella. Viimeisin laajennus tehtiin vuoden 2019 turnaukseen, jolloin pelaajamääräksi nostettiin 96. Tuolloin lisättiin myös naisille kaksi kiintiöpaikkaa. Ensimmäisenä naisena otteluvoittoon pystyi englantilainen Fallon Sherrock vuoden 2020 turnauksessa.
Finaalit

| Vuosi | Mestari | Loppuottelija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 |  Dennis Priestley |  Phil Taylor | 6 - 1 |
| 1995 |  Phil Taylor |  Rob Harrington | 6 - 2 |
| 1996 |  Phil Taylor |  Dennis Priestley | 6 - 4 |
| 1997 |  Phil Taylor |  Dennis Priestley | 6 - 3 |
| 1998 |  Phil Taylor |  Dennis Priestley | 6 - 0 |
| 1999 |  Phil Taylor |  Peter Manley | 6 - 2 |
| 2000 |  Phil Taylor |  Dennis Priestley | 7 - 3 |
| 2001 |  Phil Taylor |  John Part | 7 - 0 |
| 2002 |  Phil Taylor |  Peter Manley | 7 - 0 |
| 2003 |  John Part |  Phil Taylor | 7 - 6 |
| 2004 |  Phil Taylor |  Kevin Painter | 7 - 6 |
| 2005 |  Phil Taylor |  Mark Dudbridge | 7 - 4 |
| 2006 |  Phil Taylor |  Peter Manley | 7 - 0 |
| 2007 |  Raymond van Barneveld |  Phil Taylor | 7 - 6 |
| 2008 |  John Part |  Kirk Shepherd | 7 - 2 |
| 2009 |  Phil Taylor |  Raymond van Barneveld | 7 - 1 |
| 2010 |  Phil Taylor |  Simon Whitlock | 7 - 3 |
| 2011 |  Adrian Lewis |  Gary Anderson | 7 - 5 |
| 2012 |  Adrian Lewis |  Andy Hamilton | 7 - 3 |
| 2013 |  Phil Taylor |  Michael van Gerwen | 7 - 4 |
| 2014 |  Michael van Gerwen |  Peter Wright | 7 - 4 |
| 2015 |  Gary Anderson |  Phil Taylor | 7 - 6 |
| 2016 |  Gary Anderson |  Adrian Lewis | 7 - 5 |
| 2017 |  Michael van Gerwen |  Gary Anderson | 7 - 3 |
| 2018 |  Rob Cross |  Phil Taylor | 7 - 2 |
| 2019 |  Michael van Gerwen |  Michael Smith | 7 - 3 |
| 2020 |  Peter Wright |  Michael van Gerwen | 7 - 3  |
| 2021 |  Gerwyn Price |  Gary Anderson | 7 - 3 |
| 2022 |  Peter Wright |  Michael Smith | 7 - 5 |
| 2023 |  Michael Smith |  Michael van Gerwen | 7 - 4 |
| 2024 |  Luke Humphries |  Luke Littler | 7 - 4 |
| 2025 |  Luke Littler |  Michael van Gerwen | 7 - 3 |
Menestyneimmät pelaajat

| Pelaaja | Mestaruudet | Finaalit | Semifinaalit | Puolivälierät | Turnaukset | Viimeksi mukana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Phil Taylor | 14 | 19 | 19 | 22 | 25 | 2018 |
|  Michael van Gerwen | 3 | 7 | 8 | 10 | 18 | 2025 |
|  Gary Anderson | 2 | 5 | 7 | 9 | 16 | 2025 |
|  Adrian Lewis | 2 | 3 | 4 | 9 | 19 | 2025 |
|  Peter Wright | 2 | 3 | 4 | 6 | 15 | 2025 |
|  John Part | 2 | 3 | 3 | 5 | 18 | 2015 |
|  Dennis Priestley | 1 | 5 | 5 | 6 | 19 | 2013 |
|  Michael Smith | 1 | 3 | 3 | 4 | 14 | 2025 |
|  Raymond van Barneveld | 1 | 2 | 7 | 9 | 18 | 2025 |
|  Luke Littler | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2025 |
|  Gerwyn Price | 1 | 1 | 2 | 5 | 11 | 2025 |
|  Rob Cross | 1 | 1 | 2 | 3 | 9 | 2025 |
|  Luke Humphries | 1 | 1 | 4 | 7 | 11 | 2024 |
|  Peter Manley | - | 3 | 4 | 7 | 13 | 2010 |
|  Rob Harrington | - | 1 | 3 | 5 | 10 | 2003 |
|  Kevin Painter | - | 1 | 3 | 5 | 17 | 2018 |
|  Simon Whitlock | - | 1 | 3 | 4 | 16 | 2024 |
|  Andy Hamilton | - | 1 | 2 | 4 | 12 | 2016 |
|  Mark Dudbridge | - | 1 | 1 | 2 | 10 | 2014 |
|  Kirk Shepherd | - | 1 | 1 | 1 | 4 | 2011 |
|  James Wade | - | 1 | 1 | - | 4 | 2024 |
|  Wayne Mardle | - | - | 4 | 8 | 4 | 2010 |
|  Peter Evison | - | - | 3 | 6 | 12 | 2005 |
|  Alan Warriner-Little | - | - | 2 | 9 | 15 | 2008 |
|  Bob Anderson | - | - | 2 | 5 | 15 | 2008 |
|  Mark Webster | - | - | 2 | 3 | 9 | 2018 |
|  John Lowe | - | - | 2 | 3 | 12 | 2005 |
|  Nathan Aspinall | - | - | 2 | 3 | 7 | 2025 |
|  Dave Askew | - | - | 2 | 2 | 8 | 2008 |
|  Dimitri Van den Bergh | - | - | 1 | 2 | 10 | 2025 |
|  Gabriel Clemens | - | - | 1 | 1 | 7 | 2025 |
|  Scott Williams | - | - | 1 | 1 | 3 | 2025 |
Mestarit maittain

| Maa | Pelaajat | Yhteensä | Ensimmäinen titteli | Viimeisin titteli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Englanti | 7 | 21 | 1994 | 2025 |
| Hollanti | 2 | 4 | 2007 | 2019 |
| Skotlanti | 2 | 4 | 2015 | 2022 |
| Kanada | 1 | 2 | 2003 | 2008 |
| Wales | 1 | 1 | 2021 | 2021 |
Suomalaisten turnausosanotot

| Vuosi | Kilpailija | Karsintakierros | 1>  kierros | 2>  kierros |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Marko Kantele |  Lourence Ilagan, 5 - 2 |  Ronnie Baxter, 1 - 3 |  |
| 2010 | Jarkko Komula |  Roman Konchikov, 4 - 3 |  Wes Newton, 0 - 3 |  |
| 2011 | Veijo Viinikka |  Roland Scholten, 2 - 4 |  |  |
| 2012 | Petri Korte |  Per Laursen, 4 - 3 |  James Wade, 1 - 3 |  |
| 2013 | Jani Haavisto |  Jarkko Komula, 4 - 2 |  Gary Anderson, 1 - 3 |  |
|  | Jarkko Komula |  Jani Haavisto, 2 - 4 |  |  |
| 2014 | Jarkko Komula |  |  Mark Walsh, 3 - 1 |  Simon Whitlock, 0 - 4 |
| 2015 | Jani Haavisto |  John Michael, 1 - 4 |  |  |
|  | Kim Viljanen |  Sascha Stein, 1 - 4 |  |  |
| 2016 | Kim Viljanen |  Sven Groen, 2 - 1 |  Kevin Painter, 0 - 3 |  |
| 2017 | Kim Viljanen |  Ross Snook, 2 - 0 |  Michael van Gerwen, 0 - 3 |  |
| 2018 | Marko Kantele |  |  John Henderson, 0 - 3 |  |
|  | Kim Viljanen |  |  Alan Norris, 0 - 3 |  |
| 2020 | Marko Kantele |  |  William O'Connor, 0 - 3 |  |
Suomalaisten turnausosanotot > Ennätykset

Eniten turnauksia: 4 - Kim Viljanen 2015-18.
Paras sijoitus: 2.kierros (32 parhaan joukossa) - Jarkko Komula 2014
Eniten otteluita: 6 - Kim Viljanen.
Eniten voittoja: 2 - Jarkko Komula; Kim Viljanen.
Korkein kolmen tikan pistekeskiarvo (ottelu): 90,39 - Jani Haavisto (vs. Gary Anderson) 2013.
Korkein kolmen tikan pistekeskiarvo (turnaus): 1 ottelu: 90,38 - Kim Viljanen 2018; 2 ottelua: 89,29 - Jani Haavisto 2013
Eniten 180 pisteen heittoja (ottelu): 6 - Jarkko Komula (vs. Mark Walsh) 2014
Eniten 180 pisteen heittoja (turnaus): 7 - Jarkko Komula 2014
Korkein lopetuspistemäärä: 164 - Marko Kantele 2009
Aiheesta muualla

PDC World Darts Championship (Arkistoitu – Internet Archive)
Stuart (panssarivaunu)

| M3/M5 Stuart |
| --- | --- |

Valmistushistoria
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tekniset tiedot
Tyyppi:  kevyt panssarivaunu
Pituus:  
– pelkkä runko:  4,84 m
Leveys:  2,29 m
Korkeus:  2,57 m
Taistelupaino:  15,2 t
Pääase:  37 mm tykki
Muu aseistus:  3 tai 5 × 7,62 mm Browning-konekivääriä
Panssarointi:  9,5–50,8 mm
Miehistö:  4 (johtaja, ampuja, ajaja, vara-ajaja)
M3 ja M5 Stuart ovat yhdysvaltalaisia kevyitä panssarivaunuja, jotka otettiin käyttöön toisen maailmansodan aikana. Brittien antama ”Stuart”-lisänimi viittaa Yhdysvaltain sisällissodan aikaiseen kenraali J. E. B. Stuartiin ja sitä käytettiin sekä M3- että M5-sarjan vaunuista.
Stuarteissa oli paksumpi panssari kuin aiemmissa M2-sarjan vaunuissa. Aseina oli alkupään malleissa 37 millimetrin M5-tykki ja viisi konekivääriä. Myöhemmissä malleissa oli hieman pidennetty M6-tykki ja konekiväärien määrä vähennettiin kolmeen. Mallia M3 valmistettiin vuosina 1941–1943 ja mallia M5 vuosina 1942–1944. Vaunua käyttivät yhdysvaltalaiset, britit, kansainyhteisön joukot ja kiinalaiset.
Kehitys ja käyttö

Uuden kevyen panssarivaunun suunnittelu alkoi 1930-luvun alkupuolella. Useiden toinen toistaan vahvemmin panssaroitujen ja paremmin aseistettujen prototyyppien jälkeen esiteltiin M3 heinäkuussa 1940.
Vaunun ottivat ensimmäisenä taistelukäyttöön brittijoukot Pohjois-Afrikassa marraskuussa 1941, joille toimitettiin M3-vaunuja Lend-Lease-ohjelman myötä. Amerikkalaisjoukot käyttivät vaunua taistelussa ensimmäistä kertaa saman vuoden joulukuussa Filippiineillä japanilaisia vastaan. Brittijoukkojen kokemusten perusteella vaunu ei ollut aseistukseltaan riittävän tehokas, mutta he olivat muuten tyytyväisiä sen suorituskykyyn.
Taistelukäytössä saatujen kokemuksien perusteella vaunusta kehitettiin M3A1-versio, jonka valmistus aloitettiin toukokuussa 1942. 37 millimetrin tykki sai gyroskooppivakaajan ja tornin kääntömekanismi muuttui sähkökäyttöiseksi.
Kesästä 1942 lähtien britit yleensä välttivät Stuartien käyttöä panssaritaisteluissa. Vaunua käytettiin pääasiassa tiedusteluun ja osasta niistä poistettiin tykkitorni painon keventämiseksi ja siten nopeuden ja toimintamatkan parantamiseksi. Nämä tornittomat vaunut tunnettiin nimellä Stuart Recce.
M3-malleissa oli moottorina Continental R-670- tai Guiberson A-1020 -tähtimoottori. M5-malleissa käytettiin kahta Cadillac Series 42 -moottoria, jonka vaihteistona oli Hydra-Matic-automaattivaihteisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stuart (panssarivaunu) Wikimedia Commonsissa
M5A1 Stuart
Brittijoukkojen Stuart Recce Italiassa heinäkuussa 1944.
Suomen keskiaikaiset seurakunnat

Keskiajan lopussa oli Suomessa noin sata kirkkopitäjää eli seurakuntaa. Näistä Varsinais-Suomessa oli 26, Satakunnassa 15, Uudellamaalla 14, Hämeessä 14, Pohjanmaalla 12, Karjalassa kahdeksan ja Savossa neljä. Tihein seurakuntaverkosto oli Ahvenanmaalla.selvennä
1300-luvun alussa Suomessa oli noin 30 seurakuntaa. Osa näistä oli kappeliseurakuntia, joilla oli oma kirkko ja hautausmaa, muttei omaa pappia. Pohjois-Suomeen perustettiin jo 1320-luvulla Salon ja Kemin kappeliseurakunnat.
Luettelo

Ennen vuotta 1550 perustetut seurakunnat on seuraavassa lueteltu historiallisten maakuntien mukaisesti.
Luettelo > Ahvenanmaa

Eckerö, perustettu luultavasti Hammarlandin kappeliseurakuntana 1200-luvulla; ensimmäinen maininta kirjallisissa lähteissä vuonna 1427
Finström, perustettu viimeistään 1200-luvun alkupuolella  tai mahdollisesti jo 1100-luvulla; ensimmäinen maininta kirjallisissa lähteissä vuonna 1328
Föglö 1540
Geta 1484
Hammarland 1428
Jomala 1356
Kumlinge 1484
Kökar 1544
Lemland 1200
Saltvik 1322
Sottunga 1544
Sund 1352
Luettelo > Häme

Akaa 1483
Asikkala 1547
Hartola 1540
Hattula 1324
Hauho ei tietoa, varhaisin maininta 1329
Hollola ei tietoa, vanhin maininta 1328
Hämeenlinna 1250
Iitti 1539
Janakkala 1431
Jämsä 1497
Kalvola 1405
Koski (Hämeenkoski) 1410, liittyi kappeliseurakunnaksi Lammin seurakuntaan 1540
Kuhmoinen 1540
Lammi 1435
Lehijärvi 1405, itsenäisenä Hattulan seurakunnasta vuoteen 1603
Loppi 1529
Padasjoki 1471
Pälkäne 1445
Renko 1200
Somero 1300
Sysmä 1442
Sääksmäki 1335
Tammela 1512
Tuulos 1540
Tyrväntö 1455
Urjala 1540
Vanaja 1319
Luettelo > Karjala

Jääski 1323
Kivennapa 1445
Lappee 1415
Muolaa 1348
Säkkijärvi 1541
Uusikirkko 1445
Vehkalahti ei tietoa, vanhin maininta 1336.
Viipuri 1293 (Viipurin maa- ja kaupunkiseurakunta)
Virolahti 1370
Luettelo > Pohjanmaa

Ii 1445
Ilmajoki 1516
Isokyrö 1304
Kaarlela 1467
Kalajoki 1525
Kemi 1329
Korsnäs 1442
Liminka 1490
Lohtaja 1467
Mustasaari 1250
Nivala 1382
Närpiö 1340
Pedersöre 1300
Saloinen eli Salo 1329
Tornio, myöhemmin Alatornio 1345
Vöyri 1540
Ylitornio 1482
Luettelo > Satakunta

Eura 1420
Eurajoki 1346
Harjavalta 1392
Huittinen 1340
Hämeenkyrö 1340
Ikaalinen 1540
Kangasala 1366
Karkku 1328
Kokemäki 1324
Köyliö 1445
Lappi 1495
Lempäälä 1439
Loimaa 1439
Orivesi 1540
Pirkkala 1200-luvun alku (1237)
Punkalaidun 1541
Rauma 1300
Säkylä 1445
Tyrvää 1466
Ulvila 1311
Vesilahti 1346
Luettelo > Savo

Juva 1442
Kuopio (Tavinsalmi) 1549
Mikkeli (Savilahti) 1329
Rautalampi 1561
Sääminki 1447
Luettelo > Uusimaa

Espoo 1300
Helsingin pitäjä 1300
Inkoo 1369
Karjaa 1329
Karjalohja 1531
Kirkkonummi 1330
Kymi kappelisrk. 1440, itsenäinen srk. 1642
Lapinjärvi 1414
Lohja 1323
Pernaja 1340
Pohja 1359
Porvoo (kaupunki) 1250
Pyhtää ei tietoa, vanhin maininta 1380
Sipoo 1400
Siuntio 1400
Tammisaari 1528
Tenhola 1329
Vihti 1433
Luettelo > Varsinais-Suomi

Halikko 1330
Hietamäki 1366
Iniö, kappeliseurakuntana varhaisin maininta 1520, itsenäinen srk. 1911
Kaarina 1309
Kalanti 1347
Kemiö 1329
Kiikala 1539
Kisko 1540
Korppoo 1384
Laitila 1468, Untamala 1413
Lemu 1380
Lieto 1331
Lokalahti 1409
Maaria 1160
Marttila 1409
Masku 1234
Mynämäki 1347
Naantali 1441
Nauvo 1448
Nousiainen 1232
Paimio 1325
Parainen 1329
Perniö 1330
Pertteli 1440
Piikkiö 1331
Pöytyä 1366
Raisio 1306
Rusko 1337
Rymättylä 1385
Sauvo 1335
Taivassalo ei tietoa, varhaisin maininta 1350
Turku (kaupunki), ei tietoa, kaupungin perustamisvuodeksi laskettu 1229
Uskela 1300
Vehmaa 1331
Yläne 1392
Aiheesta muualla

Raija Herrala: SUKELLUS KESKIAIKAAN arkeo.net. Arkistoitu 24.7.2008. Viitattu 22.7.2009.
Jutikkala, Eino (toim.): Suomen historian kartasto.  (2. uudistettu painos)  Porvoo:  WSOY, 1959.
Suomen kunnat
| --- | --- |
Hallinto:  Kuntavaalit  Kunnanvaltuusto Suomessa  Kunnanhallitus Suomessa  Kunnanjohtaja Suomessa  Kunnanvaltuuston puheenjohtaja  Kunnanhallituksen puheenjohtaja  Kuntayhtymä  Suomen Kuntaliitto  Suomen kunnanvaakunat  Kuntanumero  Pitäjänkokous  Kuntakokous 
Kuntaluettelot:  Luettelo Suomen kunnista  Luettelo Suomen entisistä kunnista  Luettelo Suomen kunnista väkiluvun mukaan  Luettelo Suomen kunnista pinta-alan mukaan  Luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan  Luettelo Suomen kuntien koordinaateista  Luettelo Suomen ruotsin- ja kaksikielisistä kunnista  Luettelo Suomen kunnista postinumeropiireittäin  Luettelo Suomen postinumeroista kunnittain  Luettelo Suomen rannikkokunnista  Luettelo Suomen kuntanumeroista  Luettelo Suomen kunnista vuonna 2008 
Kaupunkiluettelot:  Suomen kaupungit  Luettelo Suomen kaupungeista  Luettelo Suomen entisistä kaupungeista  Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan 
Suomen kuntauudistukset:  Vuoden 1865 kunnallisasetus  Suuri kuntauudistus (1961–1982)  Kunta- ja palvelurakenneuudistus (2005–2012)  Sote-uudistus (2011–) 
Kuntamuutokset:  Kuntajakolaki  Kuntaliitos Suomessa  Luettelo kuntaliitoksista Suomessa kunnittain  Kuntaliitokset Suomessa ilman yhteistä rajaa  Luettelo Suomen kuntien nimenmuutoksista  Alueliitos  Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa 
Historialliset kuntamuodot:  Suomen keskiaikaiset seurakunnat  Luettelo Suomen kirkkopitäjistä  Kaupunki  Kauppala  Luettelo Suomen kauppaloista  Maalaiskunta  Epäitsenäinen kauppala  Taajaväkinen yhdyskunta  Luettelo Suomen taajaväkisistä yhdyskunnista  Vanhat kaupungit Suomessa  Uudet kaupungit Suomessa  Suomen laittomat kunnat 
| n k Suomen hallinto |
| --- | --- |
Hallinto:  Suomen hallitsijat  Eduskunta  Ruotsin maapäivät  Ruotsin valtaneuvosto  Suomen senaatti  Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät  Suomen äänioikeuden historia 
Hallintojaot:  Aluehallintovirastot  Historialliset maakunnat  Itämaa  Keskiaikaiset seurakunnat  Kihlakunnat  Kirkkopitäjät  Kreivi- ja vapaaherrakunnat  Kunnat  Laamannikunnat  Lapinkylät  Lapinmaat  Linnaläänit  Läänit  Maakunnat  Neljänneskunnat  Pitäjät  Voutikunnat
Carlos Baena

Carlos Baena (s. 7. joulukuuta 1974 Las Palmas, Kanariansaaret, Espanja) on espanjalainen animaattori. Hän oli Annie-palkinnon ehdokkaana vuonna 2007 elokuvasta Autot.
Baena syntyi Kanariansaarilla mutta vietti lapsuutensa Madridissa. Hän muutti 1994 Yhdysvaltoihin opiskelemaan taidetta, valmistui 1998 ja jäi Yhdysvaltoihin. Hän työskenteli muun muassa Will Vintonin studiolla, Wildbrainillä ja Light & Magicissa ennen kuin siirtyi kesällä 2002 Pixarille.
Filmografia

Hubert's Brain, 2001
Jurassic Park III, 2001
Star Wars: Episodi II – Kloonien hyökkäys, 2002
MIB II – miehet mustissa 2, 2002
Exploring the Reef, 2003
Nemoa etsimässä, 2003
Boundin', 2003
Ihmeperhe, 2004
Autot, 2006
Mater and the Ghostlight, 2006
Rottatouille, 2007
Aiheesta muualla

Carlos Baenan kotisivut
Carlos Baena Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Movies.nytimes.com (englanniksi)
Ulkokuntosali

Ulkokuntosali Sollentunassa Ruotsissa
Ulkokuntosali on ulkotiloissa sijaitseva liikuntapaikka. Toisin kuin monet perinteiset kuntosalit, ulkokuntosalit ovat maksuttomia ja vapaasti käytettävissä. Ne ovat avoinna ympäri vuorokauden ja vuoden, vaikka talvikunnossapitoa ei usein olekaan. Tyypillisiä ulkokuntosalien laitteita ovat muun muassa penkkipunnerrus- ja kyykkylaite, ylätalja ja alatalja sekä vatsa- ja selkälaite.
Ulkosaleja on rakennettu Suomessa 2010- ja 2020-luvuilla paljon etenkin suuriin kaupunkeihin. Esimerkiksi Helsingissä on yli 40 ulkokuntosalia, samoin Vantaalla. Espoossa niitä on noin 30.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ulkokuntosali Wikimedia Commonsissa
Kari Wahlroos
Aiheesta muualla

Kari Wahlroos in OneCoin Helsinki 12.12.2015 (Youtube)
OneCoin Ambassador Kari Wahlroos in Tampere 18.6.2016 (Youtube)
Kari Wahlroos in Tampere 4.9.2016 (Youtube)
Suomen Kaivosyrittäjät ry:n kaivosalan syysforum Sodankylässä 10.9.2021, puhujana muun muassa Kari Wahlroos
Luksusasuntoja Dubaista. Tietovuoto paljastaa, kuinka OneCoin-huijauksella rikastunut suomalainen verkostomarkkinoija sijoitti miljoonia Dubain asuntoihin, Yle 15.5.2024
Raimo Heino

| Raimo Heino> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. syyskuuta 1932 Helsinki, Suomi
Kuollut: 30. marraskuuta 1995 (63 vuotta)
Kansalaisuus:   Suomi
Taiteilija
Ala:  kuvanveistäjä
Palkinnot
 Pro Finlandia 
Raimo Isma Heino (13. syyskuuta 1932 Helsinki – 30. marraskuuta 1995) oli suomalainen kuvanveistäjä ja kuvaamataidon opettaja.
Henkilöhistoria

Heinon vanhemmat olivat faktori Paavo Johannes Heino ja Aune Ellen Hellqvist, ja puoliso vuodesta 1957 taidemaalari Marja Kuoppamäki. Heino tuli ylioppilaaksi 1952, kävi Suomen Taideakatemian koulun 1954–1957 ja valmistui kuvaamataidon opettajaksi Taideteollisesta oppilaitoksesta 1963. Hän toimi kuvaamataidon, piirustuksen ja kuvasommittelun opettajana useissa eri oppilaitoksissa vuodesta 1960 vuoteen 1991 asti.
Taiteellinen tuotanto

Heinon tunnetuin teos lienee lakan marjoja ja kukkia kuvaava reliefi, joka on kuvattuna suomalaiseen kahden euron kolikkoon. Hänen muita tunnettuja teoksiaan ovat muun muassa Keravalla kirkon oven ylle tehty reliefi apostoleista ja Hämeenlinnassa teknillisen koulun pihalla oleva teräsveistos Konerytmi. Heino suunnitteli myös paljon mitaleita ja juhlarahoja. Hän sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1985, valtion 15-vuotinen taiteilija-apuraha hänelle myönnettiin 1982.
Taiteellinen tuotanto > Teoksia

Heinon teoksia ovat muun muassa seuraavat:
Pallopojat-reliefi, 1966, Mänttä.
Jaakko Juteinin muistomerkki, 1971, Hattula.
Väinö Voionmaan muistomerkki, 1971, Jyväskylä.
Konerytmi, 1971, Hämeenlinna.
Oulunkylän kirkon alttarireliefi, 1975, Helsinki.
Muodonmuutos, 1978, Jyväskylä.
Rumat, uteliaat ja hyväntahtoiset, 1980, Jyväskylä.
Mansikkatytöt, 1981, Suonenjoki.
Mäntän puolesta -reliefi, 1982, Mänttä.
Jalmari Rinne -mitali, 1983, Helsinki.
Rikos ja rangaistus -reliefisarja, 1986, Joensuu.
Evankelistat, 1988, Kerava.
Stenbäck-suvun muistomerkki, 1990, Alavus.
Birgittalaisnunna, 1993, Naantali.
Pyhä Birgitta, 1993, Turku.
Kuvia julkisista teoksista

Konerytmi, 1971, Hämeenlinna.
Väinö Voionmaan muistomerkki, 1971, Jyväskylä.
Paavo Nurmen kotitalon muistolaatta, 1975, Turku.
Metamorfoosi, 1978, Jyväskylä.
Rumat, uteliaat ja hyväntahtoiset, 1979, Jyväskylä.
Mansikkatytöt, 1981, Suonenjoki.
Reino Ignatius, reliefi, 1989, Vaasa.
Stenbäckin muistomerkki, 1990, Alavus.
Birgittalaisnunna, 1993, Naantali.
Svante Kurikan muistomerkki, 1994, Alavus.
Väinö Linnan rintakuva, 1995, Tampere.
Jaakko Juteinin patsas, 2010, Hattula.
Nandor Mikolan muistolaatta, Heino on profiilikuvan alkuperäinen tekijä, 2012, Vaasa.
Aiheesta muualla

Raimo Heino taiteilijamatrikkelissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  KulturNav  ULAN 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo