stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arno Anthoni
Elämä > Syrjäyttäminen, pako ja vankeus

Anthoni syrjäytettiin Valpon johdosta 1. maaliskuuta 1944, kun Saksan häviö toisessa maailmansodassa alkoi näyttää todennäköiseltä, ja hänen tilalleen nimitettiin Paavo Kastari. Tämän jälkeen Anthoni siirtyi virkailijaksi Kansallis-Osake-Pankkiin. Jatkosodan päätyttyä Anthoni pakeni väärällä passilla Ruotsiin, mutta hän joutui palaamaan sieltä pian Suomeen.
Anthoni pidätettiin Suomen kommunistisen puolueen ja valvontakomission vaatimuksesta 23. huhtikuuta 1945 ja määrättiin turvasäilöön. Anthoni oleskeli pidätyshetkellä Pohjanmaalla Raution pappilassa. Anthoni oli ensimmäinen henkilö, joka määrättiin turvasäilöön sisäministeri Yrjö Leinon ministerikaudella. Hänen kuulusteluissaan nousi esille hänen päätöksensä luovuttaa Saksaan kahdeksan ulkomaalaista turvapaikanhakijaa, vaikkakaan kyseinen päätös ei ollut rikos. Oikeudenkäynti häntä vastaan aloitettiin vasta vuonna 1948. Valvontakomission poistuttua Suomesta ja sisäministeri Leinon jouduttua eroamaan hallituksesta Anthoni vapautettiin toukokuussa 1948 sen jälkeen, kun Ernst von Born oli tehnyt eduskunnassa hänen asiastaan kyselyn Pekkalan hallitukselle. Korkein oikeus hylkäsi häntä vastaan esitetyn syytteen helmikuun 14. päivänä 1949, mutta tuomitsi hänet tuottamuksellisesta virkavirheestä saamaan varoituksen. Hänelle tuomittiin myös maksettavaksi korvaus valtion varoista vapaudenmenetysajastaan.
Vuodesta 1949 lähtien Anthoni toimi Lohjan Kalkkitehdas Oy:n lakimiehenä. Tehtävään hänet palkkasi yhtiön natsimielinen toimitusjohtaja vuorineuvos Petter Forsström. Hän kuoli Helsingissä Malmin sairaalassa 60-vuotiaana elokuussa 1961.
Jälkimaine ja kulttuuriset viittaukset

Anthonin ja Toivo Horellin nimet nousivat otsikoihin loppuvuodesta 2003, kun toimittaja Elina Sana väitti kirjassaan Luovutetut, että Suomesta jatkosodan aikana Saksaan luovutettuja juutalaisia olisi ollut paljon aiemmin luultua enemmän. Simon Wiesenthal -keskus vaati kirjaan viitaten luovutuksista vastanneiden henkilöiden saattamista vastuuseen.lähde?
Jörn Donnerin draamaelokuvassa Kuulustelu Mikko Reitalan esittämä Anthoni vierailee yhdessä keskeisessä kohtauksessa kuulustelemassa Kerttu Nuortevaa. Televisioteatterin näytelmässä Yhdeksän miestä ratakadulle Anthonia esittää Algot Böstman.Klaus Härön elokuvassa Ei koskaan yksin, Anthonia näyttelee Kari Hietalahti. Elokuva kertoo juutalaisluovutuksista ja Anthonia vastaan asettuvasta Abraham Stilleristä.
Aiheesta muualla

Ylikangas, Heikki: Sattumaltako juutalaispakolaiset luovutettiin? Kanava, 2005, nro 7.  Artikkelin verkkoversio.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Paavo Säippä | Valtiollisen poliisin (Valpo) päällikkö 1941–1944 | Seuraaja: Paavo Kastari |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Pauli Kiuru

| Pauli Kiuru |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1962 (ikä 62) Valkeakoski
Poliitikko
Puolue:  Kokoomus
Asema:  Kansanedustaja 2011– Kaupunginvaltuutettu 2009–
Vaalipiiri:  Pirkanmaan vaalipiiri
Puoliso:  Tarja Kiuru 1989–
Aiheesta muualla
www.paulikiuru.fi
Pauli Antero Kiuru (s. 8. joulukuuta 1962 Valkeakoski) on suomalainen kansanedustaja ja entinen huipputason triathlonisti. Hän kuului lajinsa huippuihin kansainvälisellä tasolla.
Urheilu-ura

Kiuru nousi maailman parhaiden triathlonistien joukkoon 1980-luvun lopussa voittamalla EM-pronssia 1987. 1988 hän voitti PM-kultaa ja seuraavana vuonna sijoittui Uuden-Seelannin Ironmanissa kolmanneksi. Läpimurto kansainväliselle huipulle tapahtui lajin maailmanmestaruusstatuksen omaavassa kilpailussa Havaijin Ironmanissa 1989, jossa Kiuru sijoittui viidenneksi.
Vuosina 1990 ja 1992 Kiuru sijoittui Havaijin erittäin kovatasoisessa kilpailussa kolmanneksi. 1993 hän ylsi jo toiseksi. Hänen onnistui johtaa kilpailua pitkään, kunnes joutui lopulta taipumaan amerikkalaiselle Mark Allenille, joka otti jo viidennen peräkkäisen voittonsa. Kiuru osallistui Havaijin Ironman -kilpailuun peräkkäinen yhdeksän kertaa vuosina 1987–1995. Ironman World Cupissa eli maailmancupissa hän saavutti kolmannen sijan 1990, toisen sijan 1991 sekä EM-pronssia vuonna 1997.
Muista saavutuksista merkittävimpiä ovat Uuden-Seelannin Ironmanin voitto vuodelta 1990, Saksan Ironmanin voitot 1990 ja 1991 sekä Australian Ironmanit voitot 1991, 1992, 1993 ja 1994. Kiuru valittiin vuonna 1997 ensimmäisenä miesjäsenenä Australian Ironman Triathlonin Hall of Fameen. Häntä valmensi läpin koko hänen aktiiviuransa Seppo ”Nitti” Nuuttila.
Kiuru voitti lajinsa Suomen mestaruuden kymmenen kertaa, tuli kymmenesti valituksi Suomen vuoden triathlonistiksi sekä äänestettiin viisi kertaa kymmenen parhaimman suomalaisen urheilijan joukkoon urheilutoimittajien vuosittaisessa vuoden urheilija tapahtumassa. Kiurun ennätys täyspitkällä Ironman-matkalla on 8 tuntia, 4 minuuttia ja 54 sekuntia. Ennätys syntyi Saksan Ironmanissa Rothissa 1991. Aika oli tuolloin paras Euroopassa koskaan kilpailtu ja toiseksi paras koko maailmassa. Maailmanennätystä piti nimissään amerikkalainen Dave Scott.
Koulutukseltaan Kiuru on filosofian maisteri, MBA, HHJ, MJD. Urheilu-uransa jälkeen Kiuru oli muun muassa kuumailmapalloyritys Linnan Pallo Oy:n markkinointijohtajana. Hän on edelleen yhtiön osakas.
Poliittinen ura

Kiuru valittiin vuoden 2008 kuntavaaleissa jäseneksi Valkeakosken kaupunginvaltuustoon Kokoomuksen ehdokkaana. Hän oli myös Valkeakosken kaupunginhallituksen jäsen 2008–2012. Vuonna 2012 hänet valittiin uudelleen valtuustoon. Kiuru uusi valtuustopaikkansa vuoden 2017 vaalissa.
Pauli Kiuru valittiin Kokoomuksen kansanedustajaksi vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Pirkanmaan vaalipiiristä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin toiselle edustajakaudelle. Vuoden 2019 vaaleissa Kiuru valittiin kolmannelle kaudelle. Hän on eduskunnassa tarkastusvaliokunnan jäsen ja Kokoomuksen eduskuntaryhmän valiokuntavastaava. Hän on tiedusteluvalvontavaliokunnan jäsen sekä lakivaliokunnan varajäsen. Kiuru on myös Eduskunnan kirjaston hallituksen puheenjohtaja.
Aamulehti puolusti pääkirjoituksessaan lehdistön vapautta sen jälkeen, kun Kiuru oli lähettänyt toimituksille avoimen kirjeen, jossa hän oli vaatinut, että toimittajat eivät enää arvostelisi viranomaisten toimintaa koskien maahanmuuttokysymyksiä.
Brooke Hogan

| Brooke Hogan |
| --- | --- |
 Brooke Hogan New Yorkin Comic Conissa 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1988 (ikä 36)
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Brooke Hogan
Aktiivisena:  2004–
Tyylilajit:  pop, R&B
Soittimet:  piano
Levy-yhtiöt:  SoBe Entertainment, Storch Music Company
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Brooke Ellen Bollea (s. 5. toukokuuta 1988), paremmin tunnettu nimellä Brooke Hogan, on showpainija Hulk Hoganin ja Linda Hoganin tytär. Hän esiintyi tositelevisiosarjassa Hurjat Hoganit (Hogan Knows Best), ja hänet on nähty WWE:n TV-lähetyksessä pariin otteeseen. Hän on kiinnostunut laulamisesta ja on julkaissut kolme studioalbumia.
Ura

Brooke Hoganin ensimmäinen single "About Us" sijoittui vuoden 2006 elokuussa Billboard-listan sijalle 33. Hogan teki vuonna 2009 laulun "Dear Mom", joka on luultavasti omistettu hänen äidilleen liittyen heidän väliseen suhteeseensa. Hänen toinen albuminsa The Redemption (2009) sijoittui Billboard 200 -listalla sijalle 144. Vuonna 2015 julkaistun I Wanna Be Your Girlfriend -EP:n myynti jäi vähäiseksi.
Brooke Hoganilla oli myös oma televisiosarja Brooke Knows Best. Sarjassa kerrottiin hänen elämästään vanhempiensa eron jälkeen ja hänen musiikkiurastaan. Sarjaa esitettiin kaksi kautta vuosina 2008–2009. Brooke Hogan kokeili myös näyttelijänuraa ja oli mukana Little Hercules in 3-D -elokuvassa vuonna 2009. Sen lisäksi hän sai roolin elokuvasta Sand Sharks vuonna 2012. Brooke Hogan oli seuraamassa isänsä Hulk Hoganin jäseneksi ottamista WWE:n Hall of Fameen vuonna 2005, ja hän oli myös WrestleMania XXI -tapahtuman katsomossa seuraavana päivänä. Brooke Hogan esiintyi myös WWE Saturday Night's Main Event -erikoistelevisiotapahtumassa, nyt ensimmäistä kertaa promotoimassa yhdessä isänsä kanssa. Brooke on myös esiintynyt lukuisissa muissa televisioiduissa tapahtumissa.
Yksityiselämä

Brooke Hogan on ollut todella aktiivinen Twitter-sivustolla käyttäjänimellään MizzHogan.
Vuonna 2011 Brooke Hogan muutti Miamista Los Angelesiin Kaliforniaan. Saman vuoden maaliskuussa hän meni naimisiin australialaisen Josh Wellsin kanssa. Brookella on kaksi vuotta nuorempi veli, Nick Hogan.
15. tammikuuta 2025 Hogan sai kumppaninsa kanssa kaksoset, tytön ja pojan.
Diskografia > Albumit

Undiscovered (2006)
The Redemption (2009)
I Wanna Be Your Girlfriend (2015)
Diskografia > Singlet

"Everything to Me" (2004)
"About Us" (2006)
"Hey Yo! Feat. Colby O'Donis" (2009)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Brooke Hoganin viralliset sivut
Brooke Hogan (Arkistoitu – Internet Archive) United States
Brooke Hogan Myspacessa (englanniksi)
Brooke Hogan Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei 
Muut:  Europeana
Nokia 3660

| Nokia 3660 |
| --- | --- |

Julkaistu:  2003
Käyttöverkot:  GSM 900/1800/1900 MHz
Mitat:  130 × 57 × 26
Paino:  130
Näytön kuvatarkkuus:  176 × 208
Värien lukumäärä:  65 536
Muisti:  MMC-muistikorttipaikka, sisäinen muisti 3,4
Kamera:  kyllä, 640 × 480 pikseliä (VGA)
Radio:  Ei
Musiikkisoitin:  ei
Valmiusaika:  240 h
Puheaika:  4 h
Käyttöjärjestelmä:  Symbian OS S60
Tiedonsiirto:  GPRS, IrDA
Liitännät:  Infrapuna, Bluetooth
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 3660 on Nokian valmistama älypuhelin, joka julkaistiin vuoden 2003 viimeisellä neljänneksellä. Nokian 3660 hyödyntää Series 60 -ohjelmistoa. Se muistuttaa hyvin paljon edeltäjäänsä Nokia 3650:aa. Erona kännyköiden välillä on mm. näppäimien sijoittelu, joka on 3660:ssa perinteisempi, kun taas 3650:ssa näppäimet tekevät ympyränmallisen kuvion. Erona on myös se, että 3660 pystyy toistamaan enemmän värejä näytössään kuin 3650.
Nokia 3660 on kolmitaajuuspuhelin jossa on automaattinen taajuusalueiden vaihto. Se toimii 900, 1800 ja 1900 MHz GSM-verkoissa. Muistia puhelimessa on 3,4 Mt. Nokia 3660:ssa on MMC- muistikorttipaikka jolla on mahdollista kasvattaa puhelimen muistia, jopa 2 Gt:lla. Langaton tiedonsiirto on mahdollista infrapunan tai Bluetooth-teknologian avulla. Puhelimen XHTML-selaimella on mahdollista surffata internetissä.
Aiheesta muualla

Nokia 3660 - Tuki
Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Mobile-review.comin arvostelu puhelinmallista
Nokia 3660 - GSMArena.com (englanniksi)
Nokia 3660 - Puhelinvertailu.com
Mohammed Atta

Mohammed Atta
Atta (sinisessä paidassa) lentokentällä 9/11.
Mohammed Atta al-Sayed (arab. محمد عطا السيد‎; kokonaisuudessaan Muḥammad Muḥammad al-Amir 'Awaḍ as-Sayyid 'Aṭā , 1. syyskuuta 1968 Kafr el-Sheikh, Egypti – 11. syyskuuta 2001 New York City, Yhdysvallat) oli egyptiläinen terroristi ja tunnetuin Yhdysvalloissa 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terroristi-iskujen toteuttajista. FBI:n mukaan Atta oli iskujen johtaja ja lentäjänä American Airlinesin lennolla 11, joka osui ensimmäisenä New Yorkin World Trade Centeriin.
Attalla oli Helsingissä Suomessa asuva naisystävä, jonka kanssa hän piti yhteyttä loppuun asti. Nainen julkaisi Attan kuolinilmoituksen tämän toisella nimellä Helsingin Sanomissa iskujen jälkeen, mistä lehden päätoimittaja Janne Virkkunen esitti myöhemmin anteeksipyynnön.
OpenDocument

| OpenDocument |
| --- | --- |
Standardi(t):  ISO/IEC 26300
OpenDocument-tiedostomuoto (Open Document Format for Office Applications) on avoin tiedostomuotostandardi, johon tallennetaan muokattavia toimistoasiakirjoja kuten teksti, taulukkolaskenta, kaavio ja esitysgrafiikka-asiakirjoja. Alun perin OpenOffice.orgia varten kehitetty tiedostomuoto perustuu XML-tiedostomuotoon. ISO-standardointijärjestön antama tunnus OpenDocumentille on ISO/IEC 26300:2006. Käytetty lyhenne ODF on nimestä OASIS Open Document Format for Office Applications.lähde?
Standardin on kehittänyt OASIS industry consortium. OpenDocument-standardia oli kuitenkin kehittämässä useita eri organisaatioita, ja se on julkisesti saatavilla. Kuka tahansa voi sisällyttää sen omaan ohjelmaansa ilman rajoituksia. Se on muokattavien toimistoasiakirjojen saralla ainoa sovelluskehittäjästä riippumaton standardi. OpenDocument on ensisijaisesti tarkoitettu rajoitteettomaksi vaihtoehdoksi sovelluskohtaisille asiakirjatyypeille, kuten Microsoft Officessa käytössä olevat DOC, XLS ja PPT. Se on kilpailija Microsoft Office Open XML -formaatille, jossa on lisenssivaatimuksia ja rajoituksia, jotka estävät Microsoftin kilpailijoita käyttämästä sitä omissa ohjelmissaanlähde?. Organisaatiot ja yksityishenkilöt, jotka tallentavat tietoja avoimeen tiedostomuotoon, kuten OpenDocumentiin, eivät siten voi joutua riippuvaiseksi yhden ohjelmistokehittäjän tuotteesta.
Julkisen hallinnon suhtautuminen

Koska yksi avoimien tiedostomuotojen, kuten OpenDocumentin, tavoitteista on varmistaa pitkäaikainen pääsy tiedoston sisältöön ilman teknisiä tai juridisia esteitä, eri maiden viranomaiset ovat alkaneet yhä paremmin ymmärtää avoimien tiedostomuotojen etuja.
Vuoden 2005 alkupuolella Massachusettsin osavaltion talous- ja hallintosihteeri Eric Kriss oli ensimmäinen Yhdysvaltojen osavaltionhallinnon virallinen edustaja, joka yhdisti avoimet tiedostomuodot julkiseen käytäntöön tarkoituksella: "On äärimmäisen tärkeää amerikkalaisen demokratian kannalta saada tiedostojamme tallennetuksi sovelluksesta riippumattomalla tiedostomuodolla, koska muuten tulevaisuudessa tiedostojamme ei välttämättä pääse lukemaan tai ne ovat riippuvaisia ohjelmistokohtaisista lisensseistä, jotka rajoittavat käyttöä."
Kriss tukee yritysten oikeuksia omistusoikeuteen, mutta yrityksillä ei hänen mukaansa saa olla määräysvaltaa siihen, mitä osavaltio tekee omille tiedoilleen. Niinpä esimerkiksi Euroopan unionin komissio suosittelee OpenDocument-tiedostomuodon käyttöä, jotta hallinnon asiakirjojen käsittely ei olisi riippuvaista yksittäisen ohjelmistovalmistajan toiminnasta.
Avoimien ja vapaiden tiedostomuotojen puolesta on tehty Suomessa kannanotto ja adressi kesäkuussa 2006.
Standardointi

ISO ja CCITT määrittelivät 1990-luvulla ennen ODF:n standardointia Open Document Architecture (ODA) -standardin. Se sisältää dokumenttien muuntoformaatit, esityskonseptit ja muotoiluparametrien merkityksen. Se on tekstiosien, geometristen graafisten elementtien ja rasterigrafiikan yhdistetyn muodon ja esityksen malli.
ODF:n version 1.0 ominaisuudet sovittiin pitkän kehitys- ja keskusteluvaiheen jälkeen useiden eri tahojen kanssa. Ensimmäisessä virallisessa OASIS-tapaamisessa 16. joulukuuta 2002 keskusteltiin standardista ja sen potentiaalisista mahdollisuuksista. OASIS hyväksyi OpenDocumentin OASIS-standardiksi 1. toukokuuta 2005.
ISO/IEC 26300 -standardi on julkaistu joulukuussa 2006.
Standardisointiprosessissa oli mukana useiden erilaisten toimisto-ohjelmistojen tai niihin liittyvien asiakirjajärjestelmien parissa työskenteleviä kehittäjiä. Esimerkkejä (aakkosjärjestyksessä):
Adobe (FrameMaker, Distiller)
Arbortext (Arbortext Enterprise Publishing System)
Corel (Word Perfect)
IBM
Intel
KDE (KOffice)
SpeedLegal (dokumenttien kokoamisjärjestelmä SmartPrecedents); yritys ja tuote vaihtoivat nimensä Exariksi.
Novell
Sun Microsystems / OpenOffice.org (StarOffice/OpenOffice.org)
Itse standardin määrittelyt ovat luettavissa  standardin työryhmän kotisivuilta.
Microsoft on kehittänyt oman avoimien dokumenttien tiedostomuodon OOXML. Jotkut näkevät sen suoraan ODF:n vastustuksena.
Dokumenttien webissä esittämistä varten W3C oli kehittämässä omaa yhdistelmäformaattia Compound Document Format (CDF), jonka kehityksen se on lopettanut elokuussa 2010.
ODF-määrittelyn versio 1.3 on hyväksytty 10. tammikuuta 2020. Versio 1.3 on hyväksytty OASIS-standardiksi kesäkuussa 2021.
Lisensointi

OpenDocument-spesifikaatio on ladattavissa ilmaiseksi käyttöön oasis-open.orgin sivulta. Sivustolla on luettavissa lisenssi, jolla spesifikaatio voidaan lisensoida vastavuoroisilla, lisenssimaksuttomilla ehdoilla sitä pyydettäessä.
OpenDocumentin tuki

Muun muassa Nato on ilmoittanut tuen OpenDocument-muodolle yhteensopivuuden vuoksi.
OpenDocumentia tukevia ohjelmistoja

OpenDocumentia tukevat useat ohjelmistot, joista muutamia:
Abiword 2.3, OpenWriter laajennuksen läpi
Calligra Suite, KOfficen seuraaja
Google Docs
Holloway on webpalvelu, joka käsittelee tekstitiedostoja (yleensä .doc) ja kääntää ne OpenDocumenteiksi (perustuu OpenOffice.orgiin)
eZ Publish 3.6, OpenOffice-laajennuksen kautta
IBM Lotus Symphony ja IBM Lotus Notes
LibreOffice
Microsoft Office 2000, Office XP, Office 2003, Office 2007 (Service Pack 1) tukevat OpenDocumentia laajennuksen avulla
Microsoft Office 2007 (Service Pack 2) tukee OpenDocumentia vaillinaisesti
NeoOffice Mac OS X -ohjelmisto  (perustuu OpenOffice.orgiin)
Knomos case management 1.0
KOffice 1.4, julkaistu 21. kesäkuuta 2005
OpenOffice.org 1.1.5 ja sitä uudemmat
Scribus 1.2.2, Tuo OpenDocument-tekstiä ja -grafiikkaa tiedostoista
Sun Microsystems StarOffice
TextMaker 2006
Visioo Writer 0.5.
Corel WordPerfect Office X4
Tiedostotyypit > Asiakirjat

Yleisimmät OpenDocument-asiakirjojen tiedostopäätteet ovat .odt tekstiasiakirjoille, .ods taulukkolaskennoille, .odp esitysohjelmille, .odg grafiikalle ja .odb tietokantaohjelmistoille. Isäntäasiakirja voi sisältää mitä tahansa osia näistä.
Seuraavassa on täydellinen luettelo eri asiakirjatyypeistä, jossa näkyvät tiedoston tyyppi, suositeltu tiedostomääre ja MIME-tyyppi:
| Tiedostotyyppi | Nimi | MIME-tyyppi |
| --- | --- | --- |
| Teksti | .odt | application/vnd.oasis.opendocument.text |
| Taulukkolaskenta | .ods | application/vnd.oasis.opendocument.spreadsheet |
| Esitys | .odp | application/vnd.oasis.opendocument.presentation |
| Piirto | .odg | application/vnd.oasis.opendocument.graphics |
| Kaavio | .odc | application/vnd.oasis.opendocument.chart |
| Kaava | .odf | application/vnd.oasis.opendocument.formula |
| Tietokanta | .odb | application/vnd.oasis.opendocument.database |
| Kuva | .odi | application/vnd.oasis.opendocument.image |
| Isäntäasiakirja | .odm | application/vnd.oasis.opendocument.text-master |
Tiedostotyypit > Asiakirjamallit

OpenDocument tukee myös asiakirjamalleja, jotka sisältävät vain asiakirjan tyylin määrittävää muotoilutietoa.
Tuettu joukko on:
| Tiedostotyyppi | Nimi | MIME-tyyppi |
| --- | --- | --- |
| Teksti | .ott | application/vnd.oasis.opendocument.text-template |
| Taulukkolaskenta | .ots | application/vnd.oasis.opendocument.spreadsheet-template |
| Esitys | .otp | application/vnd.oasis.opendocument.presentation-template |
| Piirto | .otg | application/vnd.oasis.opendocument.graphics-template |
| Kaavio | .otc | application/vnd.oasis.opendocument.chart-template |
| Kaava | .otf | application/vnd.oasis.opendocument.formula-template |
| Kuva | .oti | application/vnd.oasis.opendocument.image-template |
| Web-sivu | .oth | application/vnd.oasis.opendocument.text-web |
Mahdollisuudet

Kuten edellä on huomautettu, OpenDocument voi sisältää tekstiä (yleensä tekstinkäsittelyohjelman muokkaamaa), taulukkolaskentaa, esitysgrafiikkaa, piirroksia/grafiikkaa, kuvia, kaavoja, matemaattisia lausekkeita, tietokantoja ja niin sanottuja "isäntäasiakirjoja", joka yhdistää näitä kaikkia. Se voi myös esittää mallin monille näistä.
Tiedoston rakenne

OpenDocument-tiedosto on itse asiassa ZIP-pakattu arkisto, joka sisältää useita erilaisia tiedostoja ja hakemistoja. Tästä yksinkertaisesta mekanismista on se hyöty, että OpenDocument-tiedostot ovat yleensä huomattavasti pienempiä kuin vastaavat Microsoftin Doc- tai Powerpoint-muotoiset tiedostot.lähde? Tiedoston pieni koko on tärkeä organisaatioille, jotka säilövät suuria asiakirjamääriä pitkäksi aikaa, ja myös organisaatioille, joiden täytyy siirtää tiedostonsa hitaan internetyhteyden kautta (kuten kehitysmaissa ja harvaan asutuilla seuduilla). Kun paketti on purettu osiin, on suurin osa datasta yksinkertaisissa tekstipohjaisissa XML-tiedostoissa, joita voi muokata halutessaan myös tekstieditorilla.
Pakatut tiedostot ja hakemistot purettuna sisältävät seuraavaa:
| XML-tiedostot | Muut tiedostot | Hakemistot |
| --- | --- | --- |
|  content.xml  meta.xml  settings.xml  styles.xml |  mimetype  layout-cache |  META-INF/  Thumbnails/  Pictures/  Configurations2/ |
OpenDocument-tiedostomuoto erottelee dokumentin sisällön, tyylin ja metadatan. XML-muotoiset tiedostot on määritelty RELAX NG -kuvauskielellä.
Tärkeimmät pakatut tiedostot ovat content.xml, styles.xml, meta.xml, settings.xml, mimetype ja hakemisto pictures.
Tiedoston rakenne > content.xml

content.xml on OpenDocumentin zip-paketin olennaisin tiedosto. Se sisältää asiakirjan tosiasiallisen sisällön pois sulkien binääridatan, kuten kuvatiedostot. Perusformaatti perustuu HTML:ään, ja vaikkakin OpenDocument käyttää monimutkaisempaa ja monipuolisempaa merkintää, sen pitäisi olla ihmisen luettavissa ja ymmärrettävissä:
<text:h text:style-name="Heading_2">This is a title</text:h>
<text:p text:style-name="Text_body"/>
<text:p text:style-name="Text_body">
   This is a paragraph. The formatting information is
   in the Text_body style. The empty text:p tag above
   is a blank paragraph (an empty line).
</text:p>
Tiedoston rakenne > styles.xml

styles.xml sisältää tyyli-informaation. OpenDocument käyttää tyylejä tekstin rikastuttamiseen ja muotoilemiseen. Suurin osa asiakirjan ulkoasusta eli tyylistä on tallennettuna tähän tiedostoon (vaikkakin pieni osa on tallennettu content.xml-tiedostoon).
Tyylimuotoiluita ovat:
Paragraph styles.
Page Styles.
Character Styles.
Frame Styles.
List styles.
OpenDocument-määritelmä on sikäli poikkeuksellinen, että siinä ei voi välttää tyylien käyttöä muotoilussa. Jopa "ohjekirjojen" muotoilut on määritelty ja sisällytetty tyylien kautta (ohjelmisto luo tarvittaessa dynaamisesti uuden tyylin).
Tiedoston rakenne > meta.xml

meta.xml sisältää metadatan tiedostosta – esimerkiksi kirjoittajan, muokkaajat, muokattu viimeksi, jne. Sisältö näyttää kutakuinkin tältä:
<meta:creation-date>2003-09-10T15:31:11</meta:creation-date>
<dc:creator>Daniel Carrera</dc:creator>
<dc:date>2005-06-29T22:02:06</dc:date>
<dc:language>es-ES</dc:language>
<meta:document-statistic
      meta:table-count="6" meta:object-count="0"
      meta:page-count="59" meta:paragraph-count="676"
      meta:image-count="2" meta:word-count="16701"
      meta:character-count="98757"/>
Nimet <dc:...>-tägeissä ovat Dublin Core -XML-standardin mukaisia.
Tiedoston rakenne > settings.xml

settings.xml sisältää asetukset kuten suurennustason tai kursorin paikan. Nämä ovat asetuksia, jotka eivät ole osana asiakirjan sisältöä tai ulkoasua.
Tiedoston rakenne > Pictures/

Pictures/ on kansio joka sisältää kaikki asiakirjan kuvatiedostot. Niihin viitataan content.xml-tiedostossa <draw:image>-tägillä joka vastaa HTML:n <img>-tägiä:
<draw:image   
    xlink:href="Pictures/10000000000005E80000049F21F631AB.tif"
    xlink:type="simple" xlink:show="embed"
    xlink:actuate="onLoad"/>
Asettelutietoa (pituus, ankkuroitu, jne.) tarjoaa <draw:frame>-tägi, joka sisältää <draw:image>-tägin.
Useimmat kuvat tallennetaan niiden alkuperäisessä muodossa (GIF, JPEG, PNG), mutta esimerkiksi bittikarttakuvat muunnetaan PNG-kuviksi, koska näin saadaan tiedostokoko pienemmäksi.
Tiedoston rakenne > mimetype (tiedosto)

mimetype on vain yhden rivin sisältävä tiedosto, joka kertoo asiakirjan MIME-tyypin, joka kertoo tiedoston tyypin. Tiedostopääte, kuten .odt, on olemassa vain käyttäjää ja käyttöjärjestelmää varten.
Jo olemassa olevat tiedostomuodot

OpenDocument on suunniteltu jo olemassa olevien avointen XML-standardien pohjalta, ja tavoitteena on luoda uusi tiedostomuoto vain, jos olemassa oleva standardi ei pysty tarjoamaan tarvittavaa toimintoa.
OpenDocument käyttää muiden muassa Dublin Corea metadatalle, MathML:ea matemaattisille kaavoille, SVG:ia vektorigrafiikkaan ja SMIL:a multimediasisällölle.