stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Abuja
Maantiede ja ilmasto

Abuja sijaitsee maan keskiosassa noin 480 km Lagosista koilliseen. Se rakennettiin Chukuku Hills -nimisille ruohikkoisille kukkuloille.  Paikka valittiin pääkaupungiksi miellyttävän ilmaston ja keskeisen sijainnin takia.
Vuoden kuumimmat kuukaudet ovat helmi- ja maaliskuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on lähes 37 astetta. 
Helle hellittää hiukan heinä- ja elokuussa, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila jää alle 30 asteen. Keskimärinen alin lämpötila vaihtelee 15 ja 25 asteen välillä. Sateita saadaan huhtikuusta lokakuuhun, elo- ja syyskuun sademäärä ylittää 250 mm.
Historia

Nykyinen Abujan alue oli aikanaan osa hausojen muinaista Zazzaun (Zaria) kuningaskuntaa. Sitä asuttivat vuosisatojen ajan monet puoliksi itsenäiset heimot. 1800-luvulla, kun Zaria joutui fulanien hallintaan, kuningas Makau ja hänen veljensä Abu-Ja ja Kwaka pakenivat etelään. Veljensä kuoltua 1825 Abu-Ja eli Abubakar alkoi hallita Abujan kuningaskuntaa, ja puolustautui menestyksekkäästi fulaneita vastaan. Abujasta kehittyi merkittävä kaupan keskus.
Vuonna 1902 britit valloittivat Abujan. He järjestivät alueen kuningaskunnat uudelleen ja alkoivat kutsua niitä emiraateiksi. Abuja oli rauhallinen osa Nigeriaa 1970-luvulle asti.
Vuonna 1975 päätettiin siirtää pääkaupunki pois Lagosista. Abuja oli yksi 33 ehdokkaasta ja tuli valituksi.
Yksi syy pääkaupungin siirtoon oli Lagosin hallitsematon kasvu, joka teki entisen pääkaupungin asuin- ja liikenneolot epämiellyttäviksi. Samaan aikaan Brasilia päätti siirtää pääkaupunkinsa Brasíliaan melko samanlaisin perusteluin.lähde?
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Uuden pääkaupungin asemakaavan ja perusrakenteen suunnitteli japanilainen arkkitehti Kenzō Tange. Kaupungin puolikuun muoto on paikallisen topografian sanelema, mutta siinä on etuja infrastruktuurin kannalta. Muslimit näkevät muodossa myös uskonnollista symboliikkaa.lähde?
Kaupunki asettuu kahden suuren kalliomuodostelman väliin. Niiden nimet ovat Aso Rock ja Zuma Rock. Zuman sanotaan sijaitsevan Nigerian liittovaltion maantieteellisessä keskipisteessä, ja sitä kutsutaan myös pääkaupunkialueen portiksi.  Aso Rock on 400-metrinen monoliitti, joka kilpailee vaikuttavuudessaan Australian Ulurun kanssa.
Tärkeimmät hallintorakennukset, parlamenttitalo, korkein oikeus ja presidentin palatsi sijaitsevat Aso Rockin juurelle rakennetulla Three Arms Zonen alueella. Tästä hallintokeskuksesta kaupungin itäosaan kulkee leveä puistokatu, Abuja National Mall. Molemmat on suunniteltu Washington (DC):n mallin mukaan. Asemakaavassa on vaikutteita myös Tokiosta. Kaupunkia rakennuttaneet sotilasjohtajat tulkitsivat Tangen suunnitelmaa siten, että hallintokeskus voitiin eristää muusta kaupungista, sillä Aso Rockilta tuleva joki muodostaa luonnollisen vallihaudan, jonka voi ylittää vain yhtä, helposti suljettavaa siltaa pitkin.
Abujassa on monia puistoja, joista suurimman nimi on Millennium Park. Ministers Hill on näköalapaikka Maitaman alueella. Keffi-Sulejan valtatien takana on Dutsen luonnonsuojelualue, jossa elää paviaaneja.
Abujassa sijaitsee Länsi-Afrikan talousyhteisön päämaja ja OPECin alueellinen toimisto.
Useimmat ulkomaat ovat siirtäneet virallisen lähetystönsä Abujaan, mutta säilyttäneet vanhan lähetystörakennuksen Lagosissa ja perustaneet sinne konsulaatin tai kaupallisen edustuston.lähde?
Suomen suurlähetystö sijaitsee Abujassa, mutta Lagosissa on Finpron toimisto ja kunniakonsulaatti.
Kuvagalleria

Nigerian keskuspankki.
Jabin järvi.
Abujan kaupunginportti.
Kansalliskirkko.
Kansallismoskeija.
Millennium Park.
Kansallisstadion.
Zuma Rock.
Aso Rock.
Parlamenttitalo.
Abujan lentoasema.
NCC:n pääkonttori.
Väestö

Vuoden 2006 väestönlaskennassa Abujan väkiluvuksi saatiin 776 298, ja koko pääkaupunkiterritorion väkiluvuksi 1,4 miljoonaa. Kaikkien Nigerian itsenäisyyden ajan väestönlaskentojen tarkkuutta on epäilty. YK:n alainen väestöjärjestö UNFPA on arvioinut pääkaupunkiterritorion väkiluvuksi 3,3 miljoonaa vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abuja Wikimedia Commonsissa
| n k Afrikan pääkaupungit |
| --- | --- |
Pääkaupungit:  Abuja, Nigeria  Accra, Ghana  Addis Abeba, Etiopia  Alger, Algeria  Antananarivo, Madagaskar  Asmara, Eritrea  Bamako, Mali  Bangui, Keski-Afrikan tasavalta  Banjul, Gambia  Bissau, Guinea-Bissau  Brazzaville, Kongon tasavalta  Conakry, Guinea  Dakar, Senegal  Djibouti, Djibouti  Dodoma, Tansania  Freetown, Sierra Leone  Gaborone, Botswana  Gitega, Burundi  Harare, Zimbabwe  Jamestown, Saint Helena  Juba, Etelä-Sudan  Kairo, Egypti  Kampala, Uganda  Khartum, Sudan  Kigali, Ruanda  Kinshasa, Kongon demokraattinen tasavalta  Libreville, Gabon  Lilongwe, Malawi  Lobamba, Swazimaa  Lomé, Togo  Luanda, Angola  Lusaka, Sambia  Malabo, Päiväntasaajan Guinea  Mamoudzou, Mayotte  Maputo, Mosambik  Maseru, Lesotho  Mbabane, Swazimaa  Mogadishu, Somalia  Monrovia, Liberia  Moroni, Komorit  Nairobi, Kenia  N’Djamena, Tšad  Niamey, Niger  Nouakchott, Mauritania  Ouagadougou, Burkina Faso  Port Louis, Mauritius  Porto-Novo, Benin  Praia, Kap Verde  Pretoria, Etelä-Afrikka Bloemfontein  Kapkaupunki  Rabat, Marokko  Saint-Denis, Réunion  São Tomé, São Tomé ja Príncipe  Tripoli, Libya  Tunis, Tunisia  Victoria, Seychellit  Windhoek, Namibia  Yaoundé, Kamerun  Yamoussoukro, Norsunluurannikko 
Abujan kaupunkikuvaa.
Karl Sinkkonen

Karl Sinkkonen (s. 1968)) suomalainen säveltäjä. Hänen työtään on esimerkiksi Syke-sairaaladraamasarjan tunnusmusiikki. Sarja on voittanut Venla-palkinnon vuonna 2016.
Säveltäjänä

Benner & Benner (2001)
Heinähattu ja Vilttitossu (2002, musiikin sovitus)
Käenpesä (2004–2007)
Uusi päivä (2011–2018)
Nightmare – painajainen merellä (2012)
Nightmare 2 – Painajainen jatkuu (2014)
Syke (2014–, tunnusmusiikin sävellys ja sovitus)
Salatut elämät (2014–, katalogimusiikin editointi ja tunnusmusiikin sovitus)
VII kaupunginosa (Turku)

| VII kaupunginosa> VII stadsdel |
| --- | --- |
 Turun kaupungintalo
 Kaupungin kartta, jossa VII kaupunginosa korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Keskusta
Koordinaatit:  60°27′00″N, 22°15′30″E
Väkiluku:  9 852 (31.12.2016)
Osa-alueet:  Kristiinankatu et., Kristiinankatu pohj., Puolalanmäki, Rauhankatu, Ursininkatu et., Ursininkatu pohj.
Postinumero(t):  20100
VII kaupunginosa on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen länsipuolella, ja sitä rajaavat Aurakatu, Ratapihankatu ja Puistokatu. Kaupunginosa muodostaa yhdessä VI kaupunginosan kanssa Turun ydinkeskustan, ja siellä sijaitsee muun muassa Turun kaupungintalo. VII kaupunginosa on jaettu kuuteen pienalueeseen, jotka ovat Kristiinankatu et., Kristiinankatu pohj., Puolalanmäki, Rauhankatu, Ursininkatu et. ja Ursininkatu pohj.
Seitsemännen kaupunginosan katukartta.
Vuoden 2016 lopussa kaupunginosan väkiluku oli 9 852. Kaupunginosan väestöstä 5,5 % oli alle 15-vuotiaita, 72,0 % oli 15–64-vuotiaita ja 22,5 % oli yli 64-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhui 87,1 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 8,5 % ja muita kieliä 4,4 %.
Kaupunginosassa sijaitsee

Hansakortteli (ostoskeskus)
Kansaneläkelaitoksen toimisto
Koulutoimintakeskus
Matkailutoimisto
Rakennusvalvontavirasto
Sosiaalikeskus
Turun kauppahalli
Turun kaupunginkanslian talo
Turun kaupungintalo
Turun VPK (Turun VPK:n talo)
Varsinais-Suomen aluepelastuslaitos (Turun keskuspaloasema)
Ympäristö- ja kaavoitusvirasto
Betel-kirkko
Turun katolinen kirkko
Mikaelin koulu (koulukadun yksikkö)
Puolalanmäen lukio
Snellmanin koulu (lakkautettu)
Turun klassillinen lukio
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta VII kaupunginosa (Turku) Wikimedia Commonsissa
Turun suuralueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Suuralueet: Kaupunginosat suuralueittain
1. Keskusta: I kaupunginosa · II kaupunginosa · III kaupunginosa · IV Martti · V Itäranta · VI kaupunginosa · VII kaupunginosa · VIII Port Arthur · IX Länsiranta · Iso-Heikkilä · Korppolaismäki1 · Kupittaa · Kurjenmäki · Mäntymäki · Nummi2 · Pihlajaniemi3 · Ruissalo · Turun satama · Vähäheikkilä4
2. Hirvensalo-Kakskerta: Friskala · Haarla · Illoinen · Jänessaari · Kaistarniemi · Kakskerta · Kukola · Lauttaranta · Maanpää · Moikoinen · Oriniemi · Papinsaari · Pikisaari · Satava · Särkilahti · Toijainen
3. Skanssi-Uittamo: Harittu · Ilpoinen · Ispoinen · Katariina · Koivula · Korppolaismäki1 · Luolavuori · Peltola · Pihlajaniemi3 · Puistomäki · Skanssi · Uittamo · Vasaramäki · Vähäheikkilä4
4. Varissuo-Lauste: Huhkola · Lauste · Vaala · Varissuo
5. Nummi-Halinen: Itäharju · Kohmo · Koroinen · Kurala · Halinen · Nummi2 · Oriketo · Pääskyvuori · Räntämäki
6. Runosmäki-Raunistula: Kaerla5 · Kastu · Kärsämäki · Raunistula6 · Runosmäki7
7. Länsikeskus: Kaerla5 · Kähäri · Mälikkälä · Pitkämäki · Runosmäki7 · Ruohonpää · Teräsrautela · Vätti
8. Pansio-Jyrkkälä: Artukainen · Pahaniemi · Pansio · Perno
9. Maaria-Paattinen: Haaga · Jäkärlä · Koskennurmi · Lentokenttä · Metsämäki · Moisio · Paattinen · Paimala · Saramäki · Tasto · Urusvuori · Yli-Maaria
Huomautukset:  1: Korppolaismäki kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 2: Nummi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Nummi-Haliseen. 3: Pihlajaniemi kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 4: Vähäheikkilä kuuluu osittain Keskustaan ja osittain Skanssi-Uittamoon. 5: Kaerla kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 6: Raunistula kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen. 7: Runosmäki kuuluu osittain Runosmäki-Raunistulaan ja osittain Länsikeskukseen.
Parlamentet

| Parlamentet |
| --- | --- |
 Ohjelman studio vuonna 2011.
Pääosissa:  Juontaja Anders S. Nilsson (2004–2010, 2014–) Staffan Ling (2011) Henrik Schyffert (2003) Hans Rosenfeldt (1999–2002) Staffan Ling (1998–1999)
Alkuperämaa:  Ruotsi
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Verkko:   TV4
Esitetty:  1999 –
Tuotantokausia:  35
Aiheesta muualla
IMDb
Parlamentet on ruotsalainen ajankohtaisia aiheita käsittelevä satiirinen paneeliohjelma, jota on esitetty vuodesta 1999 TV4-kanavalla. Ohjelma oli tauolla vuosina 2011–2014 ja jälleen syksystä 2023, mutta sen on kerrottu palaavan myöhemmin ohjelmistoon. Ohjelmaa on tähän mennessä tehty 35 tuotantokautta. Pitkäaikaisimpana juontajana on toiminut Anders S. Nilsson vuosina 2004–2010 ja uudelleen vuodesta 2014.
Meldalin kirkko

| Meldalin kirkko Meldal kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2023.
Sijainti:  Orkland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1988
Suunnittelija:  John Mosand
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  380
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Meldalin kirkko (norj. Meldal kirke) on Orklandin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1988.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meldalin kirkko Wikimedia Commonsissa
The Verge

| The Verge |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  https://www.theverge.com
Omistaja:  Vox Media
The Verge on yhdysvaltalainen teknologiauutissivusto. Sen toimitus sijaitsee Manhattanilla, New Yorkissa. Sivusto julkaisee uutisia, tuotearvosteluita, podcasteja, ja viihdesarjaa.
The Vergen logo on Penrosen kolmio.
Dancing on Ice

| Dancing on Ice |
| --- | --- |

Kestoaika:  90 minuuttia
Pääosissa:  Marja Hintikka Lorenz Backman Laura Lepistö Mila Kajas Mika Saarelainen Anuliisa Uotila
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  28. syyskuuta 2013 – 30. marraskuuta 2013
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  10
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Moskito Television
Aiheesta muualla
IMDb
Dancing on Ice on kansainväliseen formaattiin perustuva tv-showkilpailu, jossa julkisuuden henkilöt kilpailevat jäätanssissa taitoluistelijoiden parina. Vuonna 2013 ohjelmaa esitti Nelonen ja juontajina toimivat Marja Hintikka ja Lorenz Backman. Ohjelman päävalmentajana toimi kansainvälisesti taitoluistelukilpailuissa hyvin menestynyt Laura Lepistö ja vakiotuomareina taitoluistelija Mila Kajas, kansainvälinen taitoluistelutuomari Mika Saarelainen ja taitoluistelukommentaattori Anuliisa Uotila. Jokaisessa jaksossa oli myös mukana vieraileva tuomari. Ensimmäisessä jaksossa vierailevana tuomarina oli Jenni Vartiainen, joka on myös kilpaillut Suomen-mestaruustasolla.
Kilpailijat

Laulaja Kim Herold joutui keskeyttämään kilpailun selkävaivojen takia ja hänen paikkansa otti poliitikko Antti Kaikkonen.
| Pari | Julkkis | Ammattilaisluistelija | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mia Ehrnrooth, näyttelijä | Ari-Pekka Nurmenkari | 5. |
| 2 | Kim Herold, laulaja (keskeytti) Antti Kaikkonen, poliitikko (tilalle) | Pia Airaksinen | (8.) |
| 3 | Susanna Ruotsalainen, markkinoija | Aapo Turpeinen | 6. |
| 4 | Arttu Wiskari, laulaja | Evelina Lorek | 2. |
| 5 | Sara Chafak, malli | Sasha Palomäki | 3. |
| 6 | Sauli Koskinen, tositelevisiotähti | Nea Ojala | 1. |
| 7 | Helena Lindgren, laulaja | Tommi Piironen | 10. |
| 8 | Kari Salmelainen, juontaja | Jenni Calvert | 9. |
| 9 | Satu Taiveaho, poliitikko | Mikko Minkkinen | 7. |
| 10 | Sinuhe Wallinheimo, kansanedustaja | Tiina Blake | 4. |
Esitykset

Mia Ehrnrooth ja Ari-Pekka Nurmenkari – Fergie: A Little Party Never Killed Nobody
Kim Herold ja Pia Airaksinen – Damien Rice: The Blower’s Daughter
Susanna Ruotsalainen ja Aapo Turpeinen – Queen: The Show Must Go On
Arttu Wiskari ja Eveliina Pöllänen – The Blues Brothers:  Everybody Needs Somebody
Sara Chafak ja Sasha Palomäki – Jessie J:  Nobody’s Perfect
Sauli Koskinen ja Nea Ojala – Haloo Helsinki!: Maailman toisella puolen
Helena Lindgren ja Tommi Piiroinen – Vesa-Matti Loiri: Nocturne
Kari Salmelainen ja Jenni Calvert – Sammy Davis Jr.: Mr. Bojangles
Satu Taiveaho ja Mikko Minkkinen – Pave Maijanen: Pidä huolta
Sinuhe Wallinheimo ja Tiina Blake – Kolmas Nainen: Valehtelisin jos väittäisin
Satu Taiveaho ja Mikko Minkkinen – Tapani Kansa: R-A-K-A-S
Sauli Koskinen ja Nea Ojala – Pepe Willberg: Aamu
Helena Lindgren ja Tommi Piiroinen – Rauli ”Badding” Somerjoki: Valot
Sinuhe Wallinheimo ja Tiina Blake – Eppu Normaali: Vuonna '85
Sara Chafak ja Sasha Palomäki – Katri Helena: Minne tuuli kuljettaa
Kari Salmelainen ja Jenni Calvert – Kai Hyttinen: Nosta lippu salkoon
Susanna Ruotsalainen ja Aapo Turpeinen – Laura Närhi: Mä annan sut pois
Kim Herold ja Pia Airaksinen – Anna ja Kirka: Sinut haluan vain
Mia Ehrnrooth ja Ari-Pekka Nurmenkari – Carola ja Lasse Mårtenson: Mä lähden stadiin
Arttu Wiskari ja Eveliina Pöllänen – Leif Wager: Romanssi
Vierailevat tuomarit

1. suora lähetys: Jenni Vartiainen
2. suora lähetys: Antti Tuisku
3. suora lähetys: Dome Karukoski
4. suora lähetys: Robin
5. suora lähetys: Maria Sid
6. suora lähetys: Olli Herman
7. suora lähetys: Kiira Korpi
8. suora lähetys: Marco Bjurström
9. suora lähetys: Jukka Poika
10. suora lähetys: Mikko Kuustonen
Aiheesta muualla

Ohjelman kotisivut
Facebook-sivut
Agdenesin kirkko

| Agdenesin kirkko Agdes kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2018.
Sijainti:  Orkland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1858
Suunnittelija:  Christian Heinrich Grosch
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Agdenesin kirkko (norj. Agdenes kirke) on Orklandin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1858.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agdenesin kirkko Wikimedia Commonsissa
Vuoden 1992 konsensus

Vuoden 1992 konsensus (yksink.: 九二共识; perint.: 九二共識; pinyin: Jiǔ-Èr Gòngshí) on väitetty konsensus mannerkiinalaisen Kiinan kommunistisen puolueen ja Taiwanin silloisen hallitsevan puolueen kuomintangin välillä. Kyseessä ei ole mikään virallinen asiakirja tai sopimus.
Tausta

Vuonna 1986 taiwanilainen China Airlinesin matkustajakone loikkasi Manner-Kiinaan laskeutumalla Guangzhoun eikä Hongkongin lentokentälle. Manner-Kiina ja Taiwan eivät olleet pitänet yhteyttä toisiinsa, mutta loikkauksen jälkeen kuomintang halusi neuvotella lentokoneen palauttamisesta. Neuvotteluiden tavoitteena oli myös luoda edellytykset suhteiden ylläpitämiseksi Taiwaninsalmen molemmin puolin. Taiwanin demokratisoitumisen yhteydessä, 1990-luvulla, Manner-Kiina ja Taiwan päättivät aloittaa neuvottelut koskien osapuolten välisten suhteiden normalisoimista.
Termistä vuoden 1992 konsensus alettiin puhua kuitenkin vasta vuonna 2000. Kun Ma Ying-jeou valittiin presidentiksi vuonna 2008, konsensuksesta tuli virallinen poliittinen linjaus Taiwanin hallinnossa. Tämän seurauksena Taiwanin ja Manner-Kiinan välille luotiin mm. virallinen keskusteluyhteys.
Keskeinen sisältö

Konsensuksen keskeisin yksittäinen kohta lienee se, että molemmat osapuolet hyväksyvät ns. yhden Kiinan politiikan, eli sen, että on olemassa vain yksi Kiina, mutta osapuolet eivät kuitenkaan ole yhtä mieltä siitä, onko tämän Kiinan laillinen valtiomuoto Kiinan kansantasavalta vai Kiinan tasavalta.
Manner-Kiinan on katsottu konsensukseen vedoten tarjoavan Taiwanille ns. yksi maa, kaksi järjestelmää -järjestelyä, jota Kiina soveltaa jo Hongkongissa ja Macaolla.
Kuomintang on esittänyt konsensuksen myös keinona mahdollistaa keskusteluyhteyden ylläpitämisen Manner-Kiinan kanssa ilman, että yhteydenpito olisi kummankaan osapuolen kannalta vastenmielistä. Man kahdeksan vuotta kestäneen presidenttiyden aikana Taiwanin välit Manner-Kiinan kanssa lämpenivät huomattavasti ja osapuolet allekirjoittivat mm. 23 kahdenvälistä sopimusta ja Taiwaninsalmen yli aloitettiin säännölliset matkustajalennot.
Todenperäisyys ja kritiikkiä

Vuonna 2006 Su Chi kertoi, että oli keksinyt koko vuoden 1992 konsensuksen juuri ennen kuin kuomintang joutui luovuttamaan vallan demokraattiselle edistyspuolueelle vuonna 2000. Tavoitteena oli Sun mukaan lievittää jännitteitä Taiwaninsalmen molemmin puolin. Taiwanin entinen presidentti Lee Teng-hui oli aiemmin samana vuonna väittänyt, että konsensus oli täysin keksitty, vaikka kuomintang on vakuutellut, että konsensus on olemassa.
Kun Tsai Ing-wen nousi presidentiksi vuonna 2016, Manner-Kiina kieltäytyi neuvottelemasta Tsain hallinnon kanssa ellei tämä tunnustaisi vuoden 1992 konsensusta kokonaisuudessaan. Edeltäjästään Masta poiketen Tsai ei tunnusta koko konsensuksen olemassaoloa. Tsain edustama demokraattinen edistyspuolue vastustaa konsensusta.
Manner-Kiina ei niinkään tunnusta konsensuksen mukaista erimielisyyttä siitä, kumpi osapuoli on koko Kiinan laillinen hallitsija, vaan pitää itseään ainoana koko Kiinan laillisena hallitsijana. Myös kuomintangin johto on 2020-luvulle tultaessa pyrkinyt eroon konsensuksesta, koska se ei ole osoittautunut suosituksi taiwanilaisten keskuudessa.
Michelle Kwan

| Michelle Kwan |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuodelta 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1980 (ikä 44) Torrance, Kalifornia, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Taitoluistelija
Entiset valmentajat:  Frank Carroll Scott Williams Rafael Arutunian
Entiset koreografit:  Nikolai Morozov
Luisteluseura:  Los Angeles FSC
Aloittanut:  1985
Lopettanut:  2006
Henkilökohtaiset parhaat pisteet (ISU)
Pisteet yhteensä:  175.20 2005 MM
Lyhytohjelma:  61.22 2005 MM
Vapaaohjelma:  113.98 2005 MM
Michelle Wingshan Kwan (kiin.: 關穎珊; Jyutping: Gwaan1 Wing6-saan1, s. 7. heinäkuuta 1980 Torrance, Kalifornia) on yhdysvaltalainen taitoluistelija, joka lopetti uransa vuoden 2006 jälkeen. Hän saavutti urallaan yhdeksän Yhdysvaltain mestaruutta, viisi maailmanmestaruutta, olympiahopean vuonna 1998 Naganossa ja olympiapronssin vuonna 2002 Salt Lake Cityssä.
Nuoruus ja uran alku

Michelle Kwan syntyi Kalifornian Torrancessa, ja hänen vanhempansa olivat hongkongilaisia maahanmuuttajia. Kwan alkoi luistella viisivuotiaana ja voitti ensimmäisen kilpailunsa kaksi vuotta myöhemmin.
Kansainvälinen menestys

Kwan nousi varsin nopeasti maailman huipulle ja pääsi vuonna 1994 Yhdysvaltain olympiajoukkueen varaedustajaksi. Samana vuonna hän sijoittui 13-vuotiaana taitoluistelun MM-kilpailuissa kahdeksanneksi. Ensimmäisen Yhdysvaltain-mestaruutensa hän voitti vuonna 1996. Samana vuonna Kwan voitti myös ensimmäisen maailmanmestaruutensa. Seuraavana vuonna hän sijoittui sekä Yhdysvaltain-mestaruuskilpailuissa että MM-kilpailuissa toiseksi Tara Lipinski jälkeen.
Kwan lähti vuoden 1998 olympialaisiin suosikkina, sillä hän oli aiemmin samana vuonna voittanut Lipinskin Yhdysvaltain-mestaruuskilpailuissa. Taitoluistelukullan Naganossa vei kuitenkin Lipinski pienen piste-eron turvin. Maailmanmestaruuden Kwan voitti kuitenkin vuonna 1998 ja jälleen vuosina 2000 ja 2001. Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 Kwan sijoittui pronssille. Seuraavana vuonna hän voitti viidennen maailmanmestaruutensa.
Kwan voitti vuonna 2005 yhdeksännen Yhdysvaltain-mestaruutensa ja nousi jakamaan Maribel Vinsonin ennätystä. MM-kilpailuissa hän jäi kuitenkin neljänneksi ja jäi ilman mitalia ensimmäisen kerran sitten vuoden 1995. MM-luistelu oli Kwanin uran viimeinen kansainvälinen kilpailu. Hän pääsi mukaan Yhdysvaltain 2006 olympialaisten joukkueeseen, mutta hän loukkaantui ensimmäisissä harjoituksissa Torinossa.
Uran jälkeen

Kwan ei kilpaillut vuosina 2007 eikä 2008, vaan hän keskittyi opintoihinsa Denverin yliopistossa. Hän pohti kuitenkin paluuta vuoden 2010 olympialaisiin, mutta päätti kuitenkin hakea Tuftsin yliopistoon, mistä hän valmistui vuonna 2011 kansainvälisesta politiikasta maisteriksi. Kwan sai tämän jälkeen paikan Yhdysvaltain ulkoministeriöstä vanhempana neuvonantajana. Hän oli vuonna 2016 mukana Hillary Clintonin presidentinvaalikampanjassa.
Tärkeimmät kilpailutulokset

| Tulokset> Kansainväliset.Event | Tulokset> Kansainväliset.1991–92 | Tulokset> Kansainväliset.1992–93 | Tulokset> Kansainväliset.1993–94 | Tulokset> Kansainväliset.1994–95 | Tulokset> Kansainväliset.1995–96 | Tulokset> Kansainväliset.1996–97 | Tulokset> Kansainväliset.1997–98 | Tulokset> Kansainväliset.1998–99 | Tulokset> Kansainväliset.1999–00 | Tulokset> Kansainväliset.2000–01 | Tulokset> Kansainväliset.2001–02 | Tulokset> Kansainväliset.2002–03 | Tulokset> Kansainväliset.2003–04 | Tulokset> Kansainväliset.2004–05 | Tulokset> Kansainväliset.2005–06 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Olympialaiset |  |  |  |  |  |  | 2. |  |  |  | 3. |  |  |  | WD |
| MM |  |  | 8. | 4. | 1. | 2. | 1. | 2. | 1. | 1. | 2. | 1. | 3. | 4. |  |
| Grand Prix Final |  |  |  |  | 1. | 2. |  |  | 2. | 2. | 2. |  |  |  |  |
| GP Bofrost |  |  |  |  | 1. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| GP Skate America |  |  | 7. | 2. | 1. | 1. | 1. |  | 1. | 1. | 1. | 1. |  |  |  |
| GP Skate Canada |  |  |  |  | 1. |  | 1. |  | 1. | 2. | 3. |  |  |  |  |
| GP Bompard |  |  |  | 3. |  | 1. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Goodwill Games |  |  | 2. |  |  |  | 1. |  |  |  | 2. |  |  |  |  |
Kansalliset
| US mest. | 9. J. | 6. | 2. | 2. | 1. | 2. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. |  |
 GP = Grand Prix, WD = keskeytti, J = junioritaso