stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henkilöstön kehittäminen
Henkilöstön kehittämisen lähestymistapoja

Henkilöstön kehittämisen lähestymistavat voidaan jakaa niin sanotusti kahteen ääripäähän: behavioristinen ja konstruktionistinen näkemys. Näistä ensimmäinen toimintamalli on elänyt pitkään yritysten kehittämistoiminnassa. Behavioristisen näkemyksen mukaan henkilöstön kehittäminen on melko mekanistista ja systeemilähtöistä toimintaa, jossa lisätään puuttuviksi ja vaillinaisiksi havaittuja tietoja ja taitoja. Painopiste on pääasiassa koulutusten järjestämisessä. Edelleenkin henkilöstön kehittäminen tapahtuu yrityksissä usein niin, että yrityksessä kerätään tietoa tarvittavasta osaamisesta ja se mukaisesti organisoidaan tarvittavat kurssitarjottimet. Joskus koulutus katsotaan jopa palkinnoksi hyvästä työstä tai mahdollisuudeksi saada vaihtelua työhön. Vertaiskuvana voidaan pitää astiaa, jonka vajeita täytetään aina tarpeen mukaan.
Kehittämisen lähestymistavan toisessa päässä painotetaan sen sijaan henkilöstön ajattelumallien syvällistä analysoimista ja kehittämistä. Konstruktivistisessa kehittämisajattelussa taustalla on ajatus, jonka mukaan vasta ajattelumallien kehittymisen kautta toiminta ja koko yritys voivat kehittyä. Oppimiskäsitys korostaa oppijan oman aktiivisuuden sekä sosiaalisen vuorovaikutuksen merkitystä oppimisprosessissa. Työpaikalla ihmisten kokemukset ovat tärkeä lähtökohta oppimiselle ja ovat arvokas voimavara osaamisen kehittämiselle. Kokemuksista saadaan paras hyöty silloin, kun työyhteisössä kyetään tarkastelemaan niitä reflektiivisesti. Reflektiolla tarkoitetaan koetun peilaamista, jossa toimintaa ja sen seurauksia tutkitaan oppimisen mielessä. Kokemukset voivat myös johtaa huonojen käytäntöjen toistamiseen eli niitä pitää tarkastella kriittisesti ja eri näkökulmista analysoiden. Osaamisen kehittämismalleja kehittäessä kannattaakin huomioidea erityisesti se, miten voitaisiin tukea kokemuksista oppimista niin yksilö- kuin ryhmätasolla. Arviointipalaverit, palautetiedon kerääminen, reflektiiviset palaverikäytännöt, kehityskeskustelut ja mentorointikäytännöt ovat esimerkkejä niistä. Viime vuosina huomio on kuitenkin vähitellen siirtynyt konstruktionistiseen ajattelumalliin, jossa siirrytään koulutuksesta ja kehittämisestä oppimiseen.
Henkilöstön kehittämisen menetelmiä ja muotoja

Työelämässä tapahtuvaa oppimista on erilaista, riippuen onko se formaalia, standardoitua oppimista vai tilannelähtöistä, epämuodollista oppimista sekä tapahtuuko oppiminen yksilötasolla vai työyhteisössä. Oppiminen työelämässä voidaan jakaa neljään eri tyyppiin: formaaliin oppimiseen, non-formaaliin oppimiseen, informaaliin oppimiseen ja satunnaiseen oppimiseen. Formaali oppiminen tapahtuu koulutusorganisaation piirissä. Opiskelu on määrämuotoista ja johtaa tavallisesti jonkinlaiseen todistukseen tai tutkintoon. Nonformaali oppiminen taas sisältää yrityksen itsensä järjestämiä ja ulkopuolelta hankkimia oppimistapahtumia, jotka eivät johda muodollisiin tutkintoihin, esimerkiksi kielikurssi tai laatukoulutus. Kolmantena oppimisen tyyppinä voidaan pitää informaalia oppimista. Tässä oppiminen tapahtuu työssä ja työympäristössä ja ei ole systemaattisesti suunniteltua ja organisoitua. Sitä edistää kehittämistä painottava yrityskulttuuri, jonka myötä palaverit toimivat niin ikään oppimisfoorumeina. Satunnainen oppiminen taas tapahtuu tahattomasti ja suunnittelemattomasti, oikeastaan vahingossa. Yllättävä haaste tai eteen tuleva ongelma voivat pakottaa oppimaan. Oppiminen on tällöin usein tiedostamatonta.
Henkilöstön kehittämisen muotoja voidaan ryhmitellä sen mukaan, kuinka formaaleja tai epäformaaleja ne ovat. Toinen jaotteluperuste on esimerkiksi se, kehitetäänkö niillä yksilön, ryhmän vai koko yhteisön osaamista. Työyhteisön kehittämismalleja ovat muun muassa kehittämisprojektit, arvioinnit, kokeilut, tiimityö, palaverit ja jopa kahvitauot, jossa tapahtuu epämuodollista oppimista. Paljon on tehtävissä vain kehittämällä tietoisesti työyhteisön palaveri- ja työn tekemisen käytäntöjä arvioivaan ja kehittävään suuntaan. Yrityksen kehittämistarpeiden tulee lähteä yrityksen liiketoiminnasta, ydinosaamisesta ja sen tarpeista käsin.
Työpaikalla toteutuvia henkilöstön kehittämismenetelmiä ovat muun muassa:
sijaisuudet
työnkierto
työn rikastuttaminen
mentorointi
perehdyttäminen ja työnopastajana toiminen.
Työpaikan ulkopuolella toteutettavia kehittämismenetelmiä ovat esimerkiksi:
opintokäynnit
itseopiskelu
opiskelu oppilaitoksissa ja kursseilla
ammattilehtien lukeminen.
Kansainvälinen standardisoimisjärjestö ISO on julkaissut standardeja henkilöstöjohtamisesta. Standardien tavoitteena on luoda pelisäännöt ja yhdenmukaiset ohjeet koko henkilöstöjohtamisen kentälle. Standardisoimisliitto on julkaissut suomeksi näitä SFS-ISO 30400 -sarjan standardeja. Standardit käsittelevät mm. sanastoa, rekrytointia, henkilöstövoimavarojen hallintaa ja henkilöstösuunnittelua.
Huulirasva

Huulirasvaa
Huulirasva tai huulivoide on kosmeettinen valmiste, jonka tarkoitus on kosteuttaa huulien ihoa. Tällä voidaan välttää huulien haavoittumista ja kuivumista. Erilaisia huulirasvoja valmistetaan muun muassa mehiläisvahasta ja vaseliinista. Usein huulirasvat sisältävät myös lisäaineita tietyn värin tai tuoksun aikaansaamiseksi. Lisäksi huulirasvaan saatetaan lisätä vitamiineja ja auringolta suojaavia aineita. Huulirasvoja käytetään talvella estämään huulten nuolemisesta ja pakkasesta aiheutuvia rohtumia sekä pahimmassa tapauksessa haavautumia. Kesällä huulirasvoja käytetään torjumaan auringon UV-säteilystä johtuvaa palamista, joka voi aiheuttaa huuliin kivuliaita rakkoja.
Huulirasvoista on löydetty terveydelle haitallisia syöpää aiheuttavia yhdisteitä, mutta lisää tutkimusnäyttöä aiheesta tarvitaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huulirasva Wikimedia Commonsissa
Lääkäri kumoaa urbaanin legendan – rasvaaminen ei kuivata huulia entisestään
Pinkki raha

Pinkki raha (engl. pink money) on seksuaalivähemmistöjen kuvaamista heidän käytettävissä olevien varojensa näkökulmasta kuluttajina. Homot ja lesbot ovat joidenkin yritysten erityistä kohderyhmää siitä syystä että heillä on ostovoimaa.
Pinkki talous ilmestyi Yhdysvalloissa 1960-luvun puolivälissä. Talouslehti Forbesin mukaan arvio pinkin talouden koosta on maailmanlaajuisesti noin 4000 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Pinkkiin rahaan liittyen jotkin matkailualan yritykset merkitsevät palveluitaan ”homoystävällisiksi” tai we speak gay -tarroin. Suomalaisen Hannu Medinan mukaan Suomessa pinkki markkina on arvioitu marginaaliseksi ja toisaalta pinkin rahan houkutteluun on liittynyt pelkoa stigmasta.
Kenkämerkkien Vans ja Converse on arvioitu onnistuneen pinkin rahan houkuttelussa.kenen mukaan?
Rosenbauer Panther

| Rosenbauer Panther |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Itävalta +useita muita
Valmistaja:  Rosenbauer
Valmistusvuodet:  1991–
Luokka:  lentokenttäpaloauto
Edeltäjä:  Rosenbauer Simba
Rosenbauer Panther on itävaltalaisen Rosenbauerin valmistama lentokenttäpaloauto.
Historia

Panther korvasi 1990-luvulla Rosenbauer Simban. Ajoneuvon ensimmäinen sukupolvi julkaistiin vuonna 1991, toinen 1998, kolmas 2005 ja neljäs 2015. Uusimmasta sukupolvesta on neljä erilaista mallia: Panther 4×4, 6×6, 6×6S ja 8×8.
Suomessa

Vuonna 2019 Helsinki-Vantaan lentoasemalle ostettiin viisi uusimman sukupolven 6×6 Pantheria korvaamaan vahempaa Rosenbauerin valmistamaa kalustoa. Osa vanhoista paloautoista siirrettiin muille Suomen lentoasemille.
Kuvia

Panther 8×8 (1. sukupolvi) Leipzig-Altenburgin lentoasemalla.
Panther 6×6 (2. sukupolvi) Helsinki-Vantaan lentoasemalla vuonna 2006.
Panther 6×6 (3. sukupolvi) Antwerpenin kansainvälisellä lentoasemalla.
Panther 8×8 (4. sukupolvi) Wienin kansainvälisellä lentoasemalla.
Panther 4×4 (4. sukupolvi) Hatzerimin lentotukikohdassa Israelissa.
Käännös suomeksi
Ecgfrith (Northumbrian kuningas)

| Ecgfrith |
| --- | --- |
 Piktien pystyttämä kivipaasi, jonka reliefien uskotaan esittävän Dun Nechtainin taistelua.
Northumbrian kuningaskunta
Valtakausi:  670–685
Edeltäjä:  Oswiu
Seuraaja:  Aldfrith

Ecgfrith tai Egfrith (k. 20. toukokuuta 685) oli Northumbrian kuningas 670–685. Ecgfrith oli edellisen kuninkaan Oswiun poika ja kuningaskuntansa suurten luostarien vankka tukija. Vuonna 674 Ecgfrith löi Mercian johtaman eteläisen Englannin yhteenliittymän. Voiton jälkeen hän liitti Lindseyn Northumbriaan. Vuonna 678 Ecgfrith kärsi kuitenkin tappion Trent-joen taistelussa Mercian kuningas Aethelredia vastaan. Ecgfrith sai surmansa vuonna 685 Dun Nechtainin taistelussa, piktien alueelle suunnatulla epäonnistuneella sotaretkellä. Piktit tuhosivat taistelussa Northumbrian armeijan.
Hitlerin hallitus

| Hitlerin hallitus |
| --- | --- |
  Saksan  hallitus
 Hallitus tammikuussa 1933.
Toimikausi alkoi:  30. tammikuuta 1933
Toimikausi päättyi:  30. huhtikuuta 1945
Valtionpäämies:  Paul von Hindenburg (1933–1934) Adolf Hitler (1934–1945)
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Adolf Hitler
Hallituspuolueet:  Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue Saksalaiskansallinen kansanpuolue (1933)
Historia
Vaalit:  Valtiopäivävaalit 1933 (maaliskuu) Valtiopäivävaalit 1933 (marraskuu) Valtiopäivävaalit 1936 Valtiopäivävaalit 1938
Edellinen:  Von Schleicherin hallitus
Seuraava:  Goebbelsin hallitus
Hitlerin hallitus oli Saksan valtakunnankansleri Adolf Hitlerin johtama hallitus, joka hallitsi Saksaa vuosina 1933–1945. Hallituksen nimitti valta­kunnan­­presidentti Paul von Hindenburg 30. tammikuuta 1933. Aluksi hallituksessa oli mukana kaksi puoluetta: Hitlerin johtama Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue (NSDAP) sekä konservatiivinen Saksalaiskansallinen kansanpuolue (DVNP), jonka toivottiin toimivan mahdollisimman voimakkaana vastapainona NSDAP:lle.. Lisäksi hallituksessa oli joukko ammatti­ministereitä. Varsin pian NSDAP kuitenkin tuli ainoaksi hallitus­puolueeksi, ja sen jälkeen kun maaliskuun 1933 vaaleissa valitut valtio­päivät olivat säätämällään valta­lailla myöntäneet hallitukselle lähes rajoitta­mattoman vallan, se julisti pian kaikki muut puolueet paitsi NSDAP:n laittomiksi. Hindenburgin kuoltua vuonna 1934 Hitler otti itselleen myös valta­kunnan­presidentin tehtävät.
Hitlerin hallitus oli toiminnassa läpi Saksan nousun talouslamasta 1930-luvulla ja läpi toisen maailmansodan. Hallituksen toiminta päättyi 30. huhtikuuta 1945, Hitlerin tehtyä itsemurhan ja hänen testamenttinsa astuessa voimaan. Hitlerin hallitus oli varsin pitkäaikainen, se oli Saksan johdossa kaksitoista vuotta. Sitä seurasi hyvin lyhytikäinen Dönitzin hallitus, joka jäi Saksan valtakunnan viimeiseksi.
Monet hallituksen ministereistä tuomittiin lokakuussa 1946 Nürnbergin oikeuden­käynnissä kuoleman­rangaistukseen tai pitkä­aikaiseen vankeuteen sota­rikoksista tai rikoksista ihmisyyttä vastaan.
Lassilanjoki

Lassilanjoki.
Lassilanjoki on Satakunnassa virtaava joki. Se saa alkunsa nykyisin Poriin kuuluvan Lavian Karhijärvestä. Joki virtaa Lavian Myöntäjän kylän ja myös nykyisin Poriin kuuluvassa Noormarkussa Lassilan kylän läpi, jonka mukaan joki on saanut nimensä. Lassilanjoki laskee Porin ja Pomarkun alueilla sijaitsevaan Inhottujärveen.
Joen pituus on 11 kilometriä ja kokonaispudotus yhdeksän metriä.
Joki kulkee pääasiassa peltoviljelyksien ja metsäisten alueiden läpi. Karhijärven vedenpintaa säännöstellään säännöstelypadolla, mikä vaikuttaa myös Lassilanjokeen. Joen virtaama on keskimäärin 4,8 m³/s, mutta kuivina aikoina se on vähävetinen. Lassilanjoen suisto on tukkeutunut vesikasvuston vuoksi, ja veden laatu vaihtelee: yläosassa se on välttävä, alaosassa tyydyttävä.
Alueella elävät saukko ja euroopanmajava. Lassilanjoen koskipaikat on kartoitettu ja kalataloudellisten kunnostusten laajentamista toivotaan. Ongelmana ovat virtaamavaihtelut, jotka rajoittavat virkistyskäyttöä kuivina kausina ja aiheuttavat tulvia. Lassilan kyläyhdistys on luonut uimapaikan Lassilankosken suvantoon.
Aune Leppänen

| Aune Leppänen |
| --- | --- |
Luoja(t):  Väinö Linna
Näyttelijä(t):  Maija-Leena Soinne Miia Selin
Ensi- esiintyminen:  Täällä Pohjantähden alla -romaanit
Henkilötiedot
Sukupuoli:  nainen
Asuinpaikka:  Pentinkulma
Suhteet
Vanhemmat:  Preeti Leppänen Henna Leppänen
Sisarukset:  Valenti
Lapset:  Valdemar
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aune Leppänen on fiktiivinen hahmo Väinö Linnan trilogiassa Täällä Pohjantähden alla.
Aunen vanhemmat ovat Preeti ja Henna Leppänen, jotka kumpikin kuolevat trilogian päätösosassa. Hänen veljensä Valenti Leppänen kuolee nälkään kansalaissodan vankileirillä osallistuttuaan punakaartin toimintaan. Aune on suunnilleen Akseli Koskelan ikäinen ja viettääkin tämän kanssa romanttisia hetkiä esimerkiksi Leppästen saunassa.
Aunella on poika Valtu, jonka isästä ei koskaan saada varmuutta. Aune väittää isän olevan Oskari Kivivuori, mutta vaihtoehtoja on useita: Yllön Uolevi, Kiviojan Lauri, Kankaanpään Elias ja Laurilan Uuno sekä pappilan Ilmari. Valtu kaatuu talvisodan rintamalla vuonna 1939, mutta Aune elää vielä romaanisarjan päätöksessäkin.
Aune käy työssä kartanossa, kunnes saa lopputilin 1930-luvun alussa. Pula-aikana kartanon isäntä alentaa työväen palkkoja, väkeä pannaan yhtenään pois ja potkut saa pienestäkin rikkeestä. Kartanon pehtori yllättää Aunen makaamasta suullaan pahnakasassa navetan parvessa, napauttaa tätä kepillään takapuoleen ja ilmoittaa hyvin virallisella äänellä, että Aune saa tulla illalla tilille. Tämän jälkeen Leppäsen perheen toimeentulo on täysin Aunen isän Preetin varassa; se avustus, jota Aune saa kunnalta Valtun elatusta varten, kuluu kokonaan tupakkaan, jota Valtu polttaa julkisesti jo 15-vuotiaana.
Sotien päätyttyä Aune lunastaa itselleen mökkinsä tontteineen. Viimeisen kerran Aune esiintyy trilogian kolmannen osan lopulla, kun Helsinkiin muuttanut Janne Kivivuori käy pojanpoikansa Joukon kanssa kotiseudullaan ja poikkeaa häntä katsomassa.
Elokuvasovitukset

Edvin Laineen ohjaamissa elokuvissa Aunea näyttelee Maija-Leena Soinne. Timo Koivusalon ohjauksissa roolia näyttelee Miia Selin.
Huhtasuo

| Huhtasuo |
| --- | --- |
 Huhtakeskuksen ostoskeskus.
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Huhtasuo
Koordinaatit:  62°16′17″N, 025°48′14″E
Kaupunginosa nro:  20
Väkiluku:  4 542 (2020)
Osa-alueet:  Huhtakeskus, Kangaslampi, Sulku
Postinumero(t):  40340
Lähialueet:  Kangasvuori
Huhtasuo on yksi Jyväskylän kaupunginosista. Se sijaitsee noin 4–5 kilometrin päässä kaupungin keskustasta koilliseen. Tilastollisessa aluejaossa Huhtasuon kaupunginosaa vastaa suurimmaksi osaksi Kangaslammen tilastoalue, jonka pienalueet ovat Huhtakeskus, Varikko, Kaakkolampi, Kangaslammenranta, ja Ankeriasjärven kaupunginosaan kuuluva Vääräjärvi. Tilastoalueen väkiluku oli 4 542 vuonna 2020.
Ennen Huhtasuon alueen asuttamista siellä toimi muun muassa Sotateknillinen varikko. 1970-luvulla Huhtasuolle rakennettiin kerrostalovaltaisia asuinalueita. Kaupunginosaan on rakennettu lisäksi rivi- ja omakotitaloja.
Huhtasuolla voidaan tarkoittaa myös sennimistä suuraluetta. Huhtasuon suuralueeseen kuuluu Huhtasuon kaupunginosan lisäksi Kangasvuoren kaupunginosa. Eteläisen Palokankaan pienalue, jossa ei ole juurikaan asutusta, kuuluu kuitenkin eri suuralueeseen.
Palveluja ja toimintaa

Huhtasuolla sijaitsee Huhtakeskuksen liikekeskus, jossa on muun muassa elintarvikekauppa, apteekki, Huhtasuon terveysasema ja kirjasto. Sitä ympäröivät Huhtasuon yhtenäiskoulu ja Huhtasuon palvelutalo.
Huhtakeskuksella toimii myös kohtaamispaikka Huhtasuon Kylätoimisto. Huhtasuolla on ollut aktiivista asukastoimintaa ja järjestetty useita kehityshankkeita.
Huhtasuon kirkon käyttö on lakkautettu sisäilmaongelmien vuoksi. Evankelis-luterilainen kirkko järjestää toimintaa huhtasuolaisille Huhtakeskuksessa sijaitsevassa Huhtakodissa ja Seppälässä sijaitsevassa Kipinässä.
Kaupunginosan alueella on lammet Kaakkolampi, Kangaslampi ja Vuorilampi. Kaakkolammella on kaupungin ylläpitämä uimaranta. Vuorilammen yhteydessä on laavu, ja sinne kulkee Huhtasuon ja Kangasvuoren asuinalueita vierustava Kangasvuoren luontopolku.
Kangaslammella sijaitsee Suomen ensimmäinen parkouralue, joka valmistui vuonna 2009. Kaupunginosassa on perustettu hiihtoseura Huhtasuon Hiihto 2000 (nykyään Ski Jyväskylä). Alueella toimii myös vuonna 1977 perustettu jalka- ja lentopalloseura Huki eli Huhtasuon Kisa.
Huhtasuon historiaa

Vuosina 1935–1968 Kangaslammen alueella toimi taimitarha. Vuonna 1944 Huhtasuolle rakennettiin Sotateknillinen varikko (myöhemmin Teknillinen varikko). Vuonna 1958 Huhtasuon alueelle valmistui Kangasvuoren sairaala sekä sitä varten rakennetut lääkärin ja työntekijöiden asuinrakennukset.
Huhtasuon asuinalueista Kangaslampea alettiin rakentaa ensimmäisenä, vuonna 1971. Varikon alueelta purettiin siellä toimineen Teknillisen Varikon rakennukset pois lähiön tieltä. Sulun ja Kaakkolammen alue rakennettiin pääosin vuosina 1972–1978. 1970-luvun rakennuskanta koostui lähinnä vuokrataloiksi suunnitelluista elementtikerrostaloista. Myös rivi- ja pientaloja rakennettiin Kaakkolammen ja Varikon alueille 1970- ja 1980-luvuilla.
Vuonna 1973 Kangaslammelle rakennettiin palvelukeskus, jossa oli liiketiloja ja seurakunnan tilat. Vuonna 1979 valmistui Huhtakeskuksen ostoskeskus, joka suunniteltiin toimimaan Huhtasuon suuralueen lähiöiden palvelukeskuksena.
Vuonna 1975 Huhtasuolla otettiin käyttöön ala-aste. 1980-luvulla Huhtaharjun yläaste ja Huhtarinteen erityiskoulu olivat aloittaneet toimintansa.
1980–1990-lukujen aikana Huhtakeskuksen pienalueelle rakennettiin kerrostalokortteli. 1990-luvulla Huhtasuolle alettiin rakentaa aiempaa enemmän rivi- ja omakotitaloja. Vuonna 2009 Huhtasuon kaupunginosaan liitettiin uusi Pysäkkivuoren asuinalue, ja 2000–2010-luvuilla Kaakkolammen itäpuolelle rakennettiin omakotitaloalue.
2010-luvulla Huhtasuon ala-aste ja päiväkoti, Huhtaharjun yläkoulu ja Huhtarinteen erityiskoulu purettiin. Tilalle otettiin käyttöön Huhtasuon yhtenäiskoulu, joka aloitti toimintansa vuonna 2015. Alkuvuodesta 2017 vuonna 1986 valmistunut Huhtasuon kirkko suljettiin sisäilmaongelmien vuoksi. Myös Kangasvuoren sairaala lopetti toimintansa 2010-luvulla.
Tunnettuja asukkaita

Sami Lotila, toimittaja
Matti Nykänen, mäkihyppääjä
Tarmo Uusivirta, nyrkkeilijä
Kuvia

Vuonna 2016 toimintansa aloittanut Huhtasuon palvelutalo.
1986 valmistunut Huhtasuon kirkko.
Kangaslammen liikerakennus ja asuinkerrostaloja.
Sulun kerrostaloaluetta.
Omakotitalokortteli Varikon alueella.
Kangasvuoren sairaala.
Rivitalo Kaakkolammella.
Huhtasuon yhtenäiskoulu aloitti toimintansa vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huhtasuo Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki: 1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja: 7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas: 13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo: 15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala: 22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi: 18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki (Köhniöntaus)
07 Keljo: 10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila: 16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo: 31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä: 58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola: 41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä: 65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka: 38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti: 80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Kangaslammen kerrostaloja.
On lautalla pienoinen kahvila

| On lautalla pienoinen kahvila |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Thure Bahne
Käsikirjoittaja:  Toivo Särkkä
Perustuu:  Tatu Pekkarisen lauluun
Tuottaja:  Toivo Särkkä
Säveltäjä:  Harry Bergström
Kuvaaja:  Sulo Tammilehto
Leikkaaja:  Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Tuija Halonen Siiri Angerkoski Kalle Viherpuu  William Markus
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  30. toukokuuta 1952
Kesto:  91 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
On lautalla pienoinen kahvila on Thure Bahnen ohjaama suomalainen mustavalkoelokuva vuodelta 1952. Elokuva on Bahnen esikoisohjaus.
Suomen Filmiteollisuus teki niin sanottuna rallilinja-aikana useita iskelmän varaan rakennettuja elokuvia. Monet niistä pohjautuivat Tatu Pekkarisen sanoituksiin, kuten tämäkin. Niiden juonisisältö jäi hyvin ohueksi.
Lauluyhtye Kipparikvartetti ei näy elokuvassa, vaan heidän ääntään mallaavat näyttelijät Aarne Helen, Armas Jokio, Anton Soini ja Kalle Viherpuu. Kahvilanpitäjä Hurma-Jussia näyttelee urheilujohtaja Retu Kukkonen.
Tarinassa metsänhoitaja Vuoristo (William Markus) tekeytyy tukkilaiseksi, joka hurmaa työmaan naiset. Vähän ennen elokuvan ensi-iltaa kuollut Kalle Viherpuu esittää velmua Metkua.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tuija Halonen  | … |  Savotan Sanni   |
|  Siiri Angerkoski  | … |  Marleena, tukkilaisten kahvittaja   |
|  Kalle Viherpuu  | … |  Metku, tukkilainen   |
|  William Markus  | … |  Eräs eli metsänhoitaja Vuoristo   |
|  Joel Asikainen  | … |  Kymppi, kirjuri   |
|  Aarne Helen  | … |  Virta, tukkilainen   |
|  Retu Kukkonen  | … |  Hurma-Jussi, kahvilanpitäjä   |
|  Pentti Viljanen  | … |  Noki-Joosu, pontikankeittäjä   |
|  Pentti Forsman  | … |  tukkilainen   |
|  Toivo Lahti  | … |  hinaajan kapteeni   |
|  Armas Jokio  | … |  Jäärä, tukkilainen   |
|  Anton Soini  | … |  Äimä, tukkilainen   |
|  Veikko Linna  | … |     |
|  Toppo Elonperä  | … |     |
|  Kauko Laurikainen  | … |     |
|  Paavo Hukkinen  | … |     |
|  Kaarlo Wilska  | … |     |
|  Aarne Laine  | … |     |
|  Arttu Suuntala  | … |     |
Arviot

Aikalaisarvioissa elokuvan parhaana puolena ja kantavana voimana pidettiin yleisesti Harry Bergströmin musiikkia.
Eräässä televisioajan arviossa elokuvaa on pidetty kömpelönä mutta toisaalta sympaattisena. Sen hauskin pariskunta on arvion mukaan kaksikko Viherpuu ja Angerkoski. Kiitosta saavat niin Bergströmin sävelet kuin Pekkarisen nokkelat sanoituksetkin, jotka yhdistyvät yltiöriemukkaaksi elämäniloksi, ja Kipparikvartetin äänet soivat kriitikon arvion mukaan upeasti (Henri Waltter Rehnström, Tv-maailma 2014).
Valdemar Leppänen

| Valdemar Leppänen |
| --- | --- |
Luoja(t):  Väinö Linna
Ensi- esiintyminen:  Täällä Pohjantähden alla ‑romaanit
Henkilötiedot
Sukupuoli:  mies
Asuinpaikka:  Pentinkulma
Suhteet
Vanhemmat:  Aune Leppänen
Isovanhemmat:  Preeti Leppänen Henna Leppänen
Tädit ja sedät:  Valenti
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valdemar ”Valtu” Leppänen on fiktiivinen henkilö Väinö Linnan Täällä Pohjantähden alla -romaanitrilogiassa. Hän syntyy vuonna 1916 Aune Leppäselle.