stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helsingin metro
Historia > Lahjusskandaali

Metrotoimikunta tilasi vuonna 1974 sarjajunan prototyypin ja antoi jatkotilauksesta takuun ohittaen kaupunginvaltuuston. Vuonna 1976 metrotoimikunta sekä Strömbergin ja Valmetin perustama Metrovaunut-yhtiö allekirjoittivat sopimuksen 13 kuusivaunuisen metrojunan valmistamisesta. Kauppahinta oli 345 miljoonaa markkaa, ja kauppa tehtiin metrotoimikunnan päätöksellä ohi kaupunginvaltuuston, ilman tarjouskilpailua ja asiakirjat julistettiin salaisiksi. Helsingin kaupunginjohtaja Teuvo Aura myönsi Metrovaunut-yhtiölle lainan vaunuja varten, ja metrotoimiston johtaja Unto Valtanen lupasi metrotoimiston hoitavan korot, jolloin kaupunki maksoi ulkopuolisille myöntämänsä velan korkoja itselleen. Aura oli ylittänyt valtuutensa, mutta menettelystä ei myöhemmissä selvityksissä kuitenkaan nähty koituneen kaupungille varsinaista haittaa.
Lääninhallitus alkoi selvittää epäiltyjä toimivallan ylityksiä vuonna 1979. Poliisi ja kaupunginhallituksen asettama toimikunta selvittivät kaupunginjohtajan, kaupunginhallituksen, metrotoimikunnan sekä metrotoimiston johtajan osallisuutta päätöksiin ja rahankäyttöön liittyvissä epäselvyyksissä. Oikeudenkäyntisarjan lopputuloksena kaikki syytteet hylättiin. Metrotoimiston lahjusepäilyt johtivat erilliseen oikeuskäsittelyyn, jossa korkein oikeus totesi vuonna 1985 useiden henkilöiden syyllistyneen lahjusten ottoon. Metrotoimiston johtajan virasta pidätetty Unto Valtanen tuomittiin 23. lokakuuta 1987 lahjusten ottamisesta vuoden ja yhdeksän kuukauden ehdottomaan vankeuteen hänen otettuaan Siemens AG:ltä lahjuksina 80 000 Saksan markkaa ja moottoriveneen. Muiden kohdalla syytökset hylättiin vanhentuneina.
Historia > Käyttöönotto

Yleisölle avoimet koeajot Hakaniemen ja Itäkeskuksen välillä aloitettiin 1. kesäkuuta 1982 (kello 5.32), mutta metron viralliset avajaiset olivat vasta 2. elokuuta, viisi vuotta alkuperäisestä aikataulusta myöhässä. Metro avattiin siis vasta 27 vuotta sen jälkeen, kun aloite sen rakentamisesta oli tehty. Säännöllinen, kokopäiväinen liikennöinti koko välillä Rautatientori–Itäkeskus alkoi seuraavana päivänä. Kaupunginvaltuusto oli vuonna 1977 hyväksynyt metron siirtämisen metrotoimistolta Helsingin kaupungin liikennelaitokselle. Metrotoimisto ja metrotoimikunta lakkautettiin vuoden 1982 lopussa.
Liityntäliikenne aloitettiin vaiheittain syyskuun alussa 1982, ja aluksi sitä oli vain ruuhka-aikojen ulkopuolella. Vuonna 1986 liityntälinjoilla alkoi avorahastus, joka päättyi vuonna 1992.
Historia > Laiturinäytöt

Laiturinäytöt uusittiin vuoden 2012 aikana ja otettiin käyttöön joulukuussa 2012 metron asetinlaitteen uusimisen yhteydessä. Vanhat laiturinäytöt olivat melko vanhanaikaisia taustavalaistuja nestekidenäyttöjä. Varaosia ei ollut enää saatavilla ja sen takia Kalasataman asemalla niitä ei ollut pitkään ollenkaan, eikä myöskään Kulosaaren asemalla peruskorjauksen jälkeen. Yksi vanha laiturinäyttö on jätetty paikoilleen Ruoholahden asemalle. Myös yksi vanha asetinlaitetaulu säästettiin, ja se on esillä Hakaniemen asemalla. Asemille on lisätty 2006 huhtikuussa myös sinisiä valoja ja lattiamerkintöjä kertomaan lyhyen junan pysähdyspaikka. Laiturinäyttöjen lisäksi joidenkin asemien ylätasanteilla on LED-näytöt, joista näkee seuraavien junien määränpäät ja lähtöön kuluvan ajan. Ajat perustuivat pitkän aikaa aikatauluihin eivätkä todelliseen liikennetilanteeseen, mutta vuoden 2020 alussa uuden asetinlaitteen myötä järjestelmät ovat sovitettu yhteen.
Historia > Aikajana

| Metron aikajana > Ajankohta | Metron aikajana > Tapahtuma | Metron aikajana > Kommentti |
| --- | --- | --- |
1969: Päätös metroverkon rakentamisesta tehtiin
| 1971 | Vartiokylä-Siilitie | koerata, metrotunneleiden louhinta Helsingin keskustaan aloitettiin |
| 1982 | Hakaniemi–Itäkeskus | matkustajaliikenne avattiin 1. kesäkuuta 1982 |
| 1982 | Rautatientori–Itäkeskus | Siilitie, Kulosaari ja Herttoniemi avattiin |
| 1983 | Kamppi | avattiin |
| 1984 | Sörnäinen | avattiin |
| 1986 | Myllypuro ja Kontula | avattiin |
1987: Ruoholahden ja Kampin välisen radan rakentaminen alkoi
| 1989 | Mellunmäki | avattiin |
| 1993 | Ruoholahti | avattiin |
| 1995 | Kaisaniemi | avattiin |
| 1998 | Vuosaaren haara avattiin | Puotilan, Rastilan ja Vuosaaren asemat avattiin |
| 2007 | Kalasatama | avattiin |
2008: Espoon kaupunki teki päätöksen länsimetron rakentamisesta
| 2009 | Länsimetron ensimmäisen osan rakentaminen aloitettiin | Ruoholahti-Matinkylä |
| 2011 | Vuosaaren satama | huoltoraideyhteys pääradalle avattiin |
| 2014 | Länsimetron toisen osan rakentaminen aloitettiin | Matinkylä-Kivenlahti |
| 2017 | Länsimetron ensimmäinen osa avattiin |  |
| 2022 | Länsimetron toinen osa avattiin | Matinkylä–Kivenlahti |
Historia > Aikajana > Suunnitteilla olevat metrolinjat

| Suunnitteilla olevat osuudet> Reittiosuus | Suunnitteilla olevat osuudet> Arvioitu valmistumisaika | Suunnitteilla olevat osuudet> Muuta |
| --- | --- | --- |
| Mellunmäki–Majvik | 2025+ | Ajankohtainen Länsimetron toisen vaiheen valmistumisen ja Östersundomin rakentamisen myötä. |
| Toinen metrolinja | 2030+ | Ei tehty mitään päätöksiä. Metron reitti varattu yleiskaavaan. |
Verkosto

Helsingin metrorata kulkee Kivenlahdesta Sörnäisiin saakka maanalaisessa tunnelissa, suurelta osin yli kahdenkymmenen metrin syvyydessä. Lauttasaaren molemmin puolin sekä Pitkänsillan kohdalla tunneli kulkee salmen pohjan ali. Sörnäisissä rata nousee maan pinnalle ja kulkee edelleen Itäväylän vieressä Itäkeskukseen saakka. Itäkeskuksesta Mellunmäkeen johtava haara on kokonaan maan päällä ja kulkee suurimmaksi osaksi Kehä I:n ja Kontulantien vierellä. Itäkeskuksesta Vuosaareen johtava rata kulkee Puotilan ali maanalaisessa tunnelissa, mutta nousee maan päälle ennen Vuosaaren siltaa, ja Vuosaaressa oleva osuus on maan päällä Vuotien vieressä.
Metroradalta on yhteys pääradalle Vuosaaren satamarataa pitkin. Vuosaaren sataman ja metroaseman välinen sähköistämätön huoltoraide valmistui vuonna 2011. Se korvasi aikaisemman huoltoyhteyden Roihupellon ja Oulunkylän välillä.
Verkosto > Asemat

Itä-Helsingissä on kymmenen metroasemaa. Kantakaupungissa on seitsemän: Kalasatama, Sörnäinen, Hakaniemi, Helsingin yliopisto, Rautatientori, Kamppi ja Ruoholahti. Näistä jokainen on Kalasatamaa lukuun ottamatta maanalainen tunneliasema. Kantakaupungin länsipuolella Helsingissä asemia on kaksi, Lauttasaaren ja Koivusaaren metroasemat. Espoossa on 11 metroasemaa: Keilaniemen, Aalto-yliopiston, Tapiolan, Urheilupuiston, Niittykummun, Matinkylän, Finnoon, Kaitaan, Soukan, Espoonlahden ja Kivenlahden metroasemat.
Verkosto > Sillat

Metron varrella on useita siltoja jotka ovat tulleet 2000-luvulla peruskorjausikään. Siltakorjaukset aiheuttavat pitkiä liikennekatkoja ja ovat hankalia toteuttaa. Kulosaaren 1957 rakennettu ja 2011 peruskorjattu silta vaurioitui Kalasataman rakentamisen yhteydessä ja uusintaprojekti alkaa vuonna 2025.
Kontulan ja Mellunmäen välisiä siltaosuuksia uusittiin 2024 yli kahden kuukauden liikennekatkon aikana.
Kipparlahden silta uusittiin vuonna 2021 siirtämällä vanhan puretun osuuden paikalle 69 metrinen 2400 tonnin painoinen siltamoduuli.
Vuonna 2012 tehtiin eräs Suomen suurimmista sillan siirroista kun 130 metriä pitkä, 11 metriä leveä ja 2 600 tonnia painava silta siirrettiin paikalleen Kalasataman keskuksen rakennustöiden yhteydessä.
Helsingin metron asemat kartalla. Suurenna kartta napsauttamalla.
Verkosto > Linjat

Länsimetron toisen vaiheen valmistuttua radalla on ollut 30 asemaa ja rataa 43 kilometriä. Radalla ajetaan kahta linjaa, joiden tunnukset ovat M1 ja M2. M1 liikennöi Vuosaaresta Kivenlahteen ja M2 Mellunmäestä Tapiolaan. Kartoissa molemmat linjat ovat väriltään oransseja. Ennen elokuuta 2016 ei varsinaisesti ollut eri linjoja, vaan joka toinen Ruoholahdesta lähtenyt juna kääntyi Itäkeskuksen jälkeen Vuosaareen ja joka toinen Mellunmäkeen. Länsimetron viivästymisestä huolimatta linjatunnukset M1 ja M2 otettiin käyttöön 15. elokuuta 2016.
| Linja | Reitti | Matka-aika | Pituus | Asemia |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | Kivenlahti–Vuosaari | 51 min | 36,9 km | 27 |
| M2 | Tapiola–Mellunmäki | 34 min | 25,7 km | 19 |
Verkosto > Länsimetro

Länsimetro on Helsingin metron jatko Espooseen. 13,9 kilometriä pitkä ensimmäinen vaihe Ruoholahdesta Matinkylään otettiin käyttöön 18. marraskuuta 2017. Toinen vaihe jatkaa ensimmäisen vaiheen päätepysäkiltä Matinkylästä Kivenlahteen asti. Länsimetron rakentamiseen päädyttiin pitkän poliittisen kiistelyn jälkeen, kun Espoon kaupunginvaltuusto päätyi kannattamaan länsimetroa syyskuussa 2006 äänin 45–19. Metron rakennustyöt alkoivat marraskuussa 2009 Ruoholahdesta, ja liikennöinnin länsimetron ensimmäisellä osuudella tähdättiin alkavan elokuussa 2016. Hanke viivästyi, ja liikenne voitiin aloittaa vasta marraskuussa 2017. Matinkylä–Kivenlahti-osuuden hankesuunnitelma hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 2012. Sen rahoitus hyväksyttiin Espoon kaupunginhallituksessa syyskuussa 2014, ja sen rakennustyöt käynnistyivät Finnoon työmaalla joulukuussa 2014. Rakennustyöt saatettiin päätökseen toukokuussa 2022 jonka jälkeen alkoivat testiajot, joita suoritettiin kesäkuusta joulukuun alkuun 2022. Toinen vaihe avattiin kolmas joulukuuta 2022.
Nykyiset asemat on merkitty tummansinisellä ja tulevat vaaleansinisellä alla olevassa taulukossa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Km |   |   |   | Lyh. | Liikennepaikat |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | kääntöraide (2. vaihe päättyy) |  |  |  |  |  |  |
| 20,3 |  |  |  |  | Kivenlahti (Stensvik) |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Metrovarikko (Metrodepån) |  |  |  |  |  |  |
| 19,3 |  |  |  |  | Espoonlahti (Esboviken) |  |  |  |  |  |  |
| 18,0 |  |  |  |  | Soukka (Sökö) |  |  |  |  |  |  |
| 16,4 |  |  |  |  | Kaitaa (Kaitans) |  |  |  |  |  |  |
| 15,1 |  |  |  |  | Finnoo (Finno) |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | (1. vaihe päättyy) |  |  |  |  |  |  |
| 13,5 |  |  |  | MAK | Matinkylä (Mattby) |  |  |  |  |  |  |
| 11,6 |  |  |  | NIK | Niittykumpu (Ängskulla) |  |  |  |  |  |  |
| 10,5 |  |  |  | URP | Urheilupuisto (Idrottsparken) |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | kääntöraide |  |  |  |  |  |  |
| 9,2 |  |  |  | TAP | Tapiola (Hagalund) |  |  |  |  |  |  |
| 7,5 |  |  |  | OTA | Aalto-yliopisto (Aalto-universitetet) |  |  |  |  |  |  |
| 6,1 |  |  |  | KEN | Keilaniemi (Kägeludden) |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Espoon ja Helsingin kunnanraja |  |  |  |  |  |  |
| 3,8 |  |  |  | KOS | Koivusaari (Björkholmen) |  |  |  |  |  |  |
| 2,2 |  |  |  | LAS | Lauttasaari (Drumsö) |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | kääntöraide |  |  |  |  |  |  |
| 0,0 |  |  |  | RL | Ruoholahti (Gräsviken) |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  Helsingin metro |  |  |  |  |  |  |
Merkkien selitykset
Tulevaisuus > Itämetro

Itämetro tarkoittaa M2-linjan suunniteltua jatketta Östersundomin alueelle, joka liitettiin osaksi Helsinkiä vuonna 2009. Helsingin, Vantaan ja Sipoon yhteisessä alueen yleiskaavassa suunniteltiin Östersundomin seudulle asuinalueita jopa 100 000 asukkaalle.Asuinalueiden runkoyhteysratkaisuksi suunniteltiin metron laajennusta, jossa päädyttiin viiteen uuteen metroasemaan. Alueen yleiskaava kaatui Korkeimmassa hallinto-oikeudessa vuonna 2021.
Nyt Helsinki suunnittelee alueelle pienimuotoisempaa osayleiskaavaa, joka esitellään vuonna 2024. Alueen runkoyhteys tullaan edelleen toteuttamaan metrona, mutta asemien lukumäärä ja sijainti ovat vielä auki.
Tulevaisuus > M3-linja

Helsingin yleiskaavassa toteutetaan uusi maanalainen runkoyhteys, joka kulkisi Kampin metroasemalta Pasilaan Töölön ja Meilahden kautta. Sitä voidaan jatkaa pohjoisessa esimerkiksi Viikin tai Käpylän suuntaan ja etelässä Länsisataman suuntaan. Runkoyhteys toteutetaan uutena metrolinjana tai maanalaisena pikaraitiotienä.
Tulevaisuus > Muut hankkeet

Helsingin yleiskaavassa Roihupeltoa tullaan kehittämään ja sen poikittaisyhteyksiä vahvistetaan pikaraitioteillä. Aluetta palvelemaan rakennetaan uusi Roihupellon metroasema nykyisten linjojen varrelle Siilitien ja Itäkeskuksen väliin.
Helsingin yleiskaavassa varaudutaan Vuosaaren sataman matkustajamäärien kasvuun uudella runkoyhteydellä Vuosaaren keskuksen ja sataman välille. Runkoyhteys toteutetaan M1-linjan laajennuksena itään tai pikaraitiotienä.
Espoon yleiskaavassa esitellään kaksi uutta metrolinjaa, jossa runkoyhteys Kauklahteen toteutetaan M1-linjan laajennuksena länteen, ja rata Espoon Keskukseen haarautuisi Matinkylässä.
Tekniikka

Helsingin metron järjestelmä koostuu kahdestakymmenestäviidestä asemasta kahdella linjalla, ja radan pituus on yhteensä noin 35 kilometriä. Vaikka raitioliikenne siirtyi Helsingin kaupungin liikennelaitokselta Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy:lle helmikuun 2022 alusta lähtien, HKL vastaa toistaiseksi metron liikennöinnistä ja omistaa metron infran ja kaluston. Vuosina 1999–2015 liikenteestä ja metroinfrastruktuurin kunnossapidosta vastasi kokonaisvaltaisesti HKL:n yksikkö HKL-Metroliikenne, noin 250 työntekijän voimin. Vuodenvaihteessa 2016 perustettu HKL:n liikennöintiyksikkö vastaa liikennöinnistä. Infra- ja kalustoyksikkö vastaa infran ja junakaluston hallinnasta. Infran ja kaluston kunnossapidosta vastaa kunnossapitoyksikkö.
Tekniikka > Kalusto

Metron 1 522 millimetrin raideleveys on lähes sama kuin junaliikenteen 1 524 millimetrin raideleveys. Metron laiturit ovat rautatieasemien laitureita korkeampia. Helsingin metrossa sähkö syötetään radan sivussa sijaitsevaa virtakiskoa pitkin ja sähkönä on 750 voltin tasajännite. Alapuoliset virranottimet sijaitsevat päätyteleissä molemmin puolin junaa. M200-sarjan vaunujen katoille on rakennettu myös varaus yläpuoliselle virranottimelle, mikä mahdollistaa periaatteessa metron laajennusten toteuttamisen ilmajohtovirroituksella. Vaunuparin parittoman numeron vaunuissa oleva taajuusmuuttaja muuttaa tasavirran tietyn taajuiseksi vaihtovirraksi oikosulkumoottoreiden nopeudensäätöä varten. Metrojunien vaunut on tehty myös hieman paikallisjunia kevyemmiksi, koska niiden tulee kiihtyä nopeasti ja ne joutuvat pysähtymään usein.
Metrojunat

Helsingin metrossa käytetään kolmea junasarjaa: M100, M200 ja M300. Ensimmäisiä, suomalaisia M100-sarjan vaunupareja rakennettiin vuosina 1977–1984 yhteensä 42 kappaletta, numeroiltaan 101–184. Näistä vaunupareista 107–184 peruskorjattiin niin, että viimeinen vaunupareista oli käynyt korjattavana kesällä 2009. Korjauksessa matkustajainformaatiota, ovijärjestelmää ja sisustusta uusittiin. Niin sanottuja nokkajunia, eli vanhimpia vaunupareja 101–106, ei peruskorjattu, vaan ne poistuivat myöhemmin käytöstä ensimmäisenä.
Toisen sarjan, Saksassa vuosina 2000–2001 rakennetun toiseksi uusimman M200-sarjan junat tulivat käyttöön vuonna 2001, ensimmäinen juna 4. kesäkuuta. Junayksiköitä eli vaunupareja tilattiin kaikkiaan 12, ja niiden numerot ovat 201–224.
Syyskuussa 2007 Helsingin joukkoliikennelautakunta päätti aloittaa uuden M300-junasarjan tilaamisen valmistelut. Uudet junat ovat tulevaisuudessa tarpeen rataverkon laajentumisen ja vuorovälin tihentämisen vuoksi. M300-sarjan junat toimittaa espanjalainen CAF. Tilaus käsittää 20 junaa, ja HKL:llä on lisäksi optio 20 lisäjunaan. Uusien junien tilaus on viivästynyt, sillä CAF on joutunut odottamaan automatiikan teknisiä tietoja metron automatisoinnista vastaavalta Siemensiltä.
Metrojunien normaali linjanopeus on 80 kilometriä tunnissa. Radalla olevat vaihteet on rakennettu joko 35 km/h tai 60 km/h nopeuksille. Molemmissa junasarjoissa on nopeudenrajoitin, joka on säädetty katkaisemaan vetoteho nopeudessa 80 km/h ja kytkemään päälle sähköjarru viimeistään 90 km/h nopeudessa. Junien telikonstruktiosta aiheutuva  rakenteellinen maksiminopeus on M100-sarjassa 100 km/h ja M200-sarjassa 120 km/h.
Metrojunan kaikki akselit ovat vetäviä ja jokaisella on oma moottori. Jokaisessa vaunussa on kaksi teliä, joissa kummassakin on kaksi akselia. Yhdessä M100-sarjan junayksikössä eli vaunuparissa on siten yhteensä kahdeksan 125 kW:n tehoista moottoria, jotka tuottavat vaunuparia kohden yhden megawatin vetotehon. Täysimittaisen, 130 metriä pitkän kolmivaunuparisen metrojunan moottoriteho on siis kolme megawattia. Jarrujärjestelmiä metrojunassa on kolme: sähköjarru, paineilmajarru ja kiskojarru. Sähköjarrua käytetään hidastamiseen, ja se toimii kytkemällä ajomoottorit generaattoreiksi ja syöttämällä näin syntyvä sähkövirta erityisiin jarruvastuksiin, joiden tuottama lämpö käytetään kylmänä vuodenaikana matkustamon lämmittämiseen. Paineilmajarrua käytetään junan pysäyttämiseen pienestä nopeudesta ja se toimii samalla sähköjarrun varajärjestelmänä. Telin pyörien välissä sijaitsevat magneettitoimiset kiskojarrut on tarkoitettu hätäjarrutuksiin.
M100
M200
M300
Matkustajainformaatio

Matkustajille annetaan tietoa näkyvin ja kuuluvin opastein. Yksinkertaisimpia ovat asemien seinillä olevat kyltit, joissa aseman nimi lukee suomeksi ja ruotsiksi; Rautatientorilla, Helsingin yliopistolla ja Aalto-yliopistolla myös englanniksi. Vaunuissa ja asemilla on myös linjakarttoja. Asemien kartoissa on merkittynä myös raiteen kulkusuunta karttaan nähden ja aseman kohdalla on valkoinen pallo.
Asemien näytöillä tiedotetaan seuraavan junan määränpää kahdella kielellä ja lähtöön jäljellä oleva aika minuutin tarkkuudella. Junan lähtöaika on reaaliaikainen ja perustuu junan sijaintiin.
Kaikkien Junien päissä on sähköiset määränpääkilvet, joissa lukee junan määränpää suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi( jos määränpäällä on englanninkielinen nimi). Joissakin junissa päissä sijaitsevista kilvistä vain etukilpi on päällä ja joissakin junissa sekä etu että takakilpi ovat samaan aikaan päällä. Joissakin junissa kilvet ovat myöskin sivuilla ja joidenkin junien kilvissä lukee määränpään lisäksi linjatunnus.
Asemille on mahdollisuus kuuluttaa liikenteenohjauksesta käsin esimerkiksi liikennehäiriön sattuessa. Itäkeskuksessa kuulutetaan automaattisesti itään kulkevien junien määränpää suomeksi ja ruotsiksi aseman lähellä sijaitsevan näkövammaiskeskus Iiriksen vuoksi. Metrojunissa kuulutetaan seuraava asema suomeksi ja ruotsiksi kerran asemaa lähestyttäessä. Automaattisten kuulutuksien ääni on Carla Rindell. Rautatientori, Helsingin yliopisto ja Aalto-yliopisto kuulutetaan myös englanniksi (Central Railway Station, University of Helsinki, Aalto University). Nykyään kaikkien junien sisällä on Led-näyttöjä, joissa näytetään metron kaikki automaattiset kuulutukset(esimerkiksi seuraavan aseman nimi) suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi joko vierityksellä tai kiinteillä tekstillä, jossa suomen, ruotsin ja englanninkielinen teksti näytetään vuorotellen näytössä. Lisäksi metron ollessa asemalla ja hetken asemalta lähdettyä näytössä näytetään metrojunan linjatunnus ja määränpää  suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi(jos määränpäällä on englanninkielinen nimi) joko kiinteällä tekstillä vuorotellen tai vierityksellä. Lisäksi metrojunankuljettajalla on mahdollisuus kuuluttaa koko junaan (tai peruskorjatuissa 100-sarjan junissa vaunuparikohtaisesti) esimerkiksi liikennehäiriöiden sattuessa.
Metrolla matkustaminen

Helsingin kantakaupungin ja Espoon metroasemat Kivenlahdesta Sörnäisiin sijaitsevat maan alla, ja niihin siirrytään katutasolta yleensä liukuportaita pitkin tai hissillä. Metro kulkee Helsingin ja Espoon alueella. Kertalippuja voi ostaa asemilla olevista automaateista tai HSL:n älypuhelinsovelluksella.
Asemilla on hissejä liikuntarajoitteisia ja lastenvaunujen tai polkupyörien kanssa liikkuvia varten. Osa Helsingin metron hisseistä kulkee liukuporraskuilun vierellä vinosti ylös- ja alaspäin, mikä on koko maailman mittakaavassa harvinaista. Korkea laituritaso tekee kaikista metrovaunuista esteettömiä, eli vaunun lattia on samalla tasolla kuin laituri.
Itä-Helsingissä asemat rakennettiin säästöbudjetilla uudempaa Vuosaaren haaraa lukuun ottamatta. Idän vanhat asemat ovat koruttomia ja muistuttavat kaupunkiratojen saman ikäluokan asemia. Vähimmäistarpeet täyttävät asemat ovat nykyisin jääneet jälkeen matkustajakapasiteetista. Asemien peruskorjausta on aloitettu Kontulassa ja Itäkeskuksessa.
Asemilta lähtee metrojunia sekä Espoon pääteasemille, että Itä-Helsingin pääteasemille ruuhka-aikoina 2½ minuutin välein. Matkustajia kuljettavat metrojunat pysähtyvät linjasta riippumatta jokaisella reitin varrella olevalla asemalla eikä Helsingin metron matkustajaliikenteessä ole pikavuoroja, jotka ohittaisivat osan asemista pysähtymättä. Junissa on matkustajien istumiseen tarkoitettuja penkkejä, sekä tankoja joista voi pitää kiinni. Myös pyörätuolilla pääsee metrovaunuun.
Kesäisin radalla suoritetaan muun muassa siltojen korjaustöitä, ja metroliikenteessä on tällöin noudatettu poikkeusaikatauluja. Jos kesällä ajetaan poikkeusliikenteen mukaisesti, junien vuoroväli on pidempi ja junat kulkevat Kivenlahdesta tai Tapiolasta suoraan vain toiselle haaralle. Toisen haaran liikenne hoidetaan pelkästään pääteaseman ja Itäkeskuksen väliä ajavilla vuoroilla. Näitä lyhyttä väliä edestakaisin ajavia vuoroja kutsutaan metroliikenteessä pendelijuniksi. Poikkeusliikenteen aikana kesinä 2004, 2005, 2007 ja 2009 pendelijunat ovat ajaneet Mellunmäkeen, ja vuosien 2003, 2006 ja 2008 kesinä pendelijunat liikennöivät Vuosaareen. Keskustasta pendelinä liikennöitävälle haaralle kulkevat matkustajat joutuvat vaihtamaan junaa Itäkeskuksessa. Kesinä 2005 ja 2006 korjattiin Siilitien ja Sahaajankadun siltoja. Kesällä 2007 korjattiin Kulosaaren siltaa pohjoisen raiteen alta, ja kesällä 2008 eteläisen raiteen alta. Kesällä 2012 metrojunat kulkivat vain välejä Vuosaari–Itäkeskus ja Mellunmäki–Ruoholahti, paitsi 14.–22. heinäkuuta, jolloin metro kulki vain välejä Vuosaari–Itäkeskus ja Mellunmäki–Kulosaari. Poikkeusjärjestely johtui Kalasataman keskuksen rakennustöistä ja Siilitien metroaseman korjaustöistä, ja liikenne korvattiin busseilla. Vuoden 2024 kesällä Mellunmäen metroasema poistui käytöstä kolmen kuukauden ajaksi Länsimäentien metrosiltojen peruskorjauksen vuoksi. Liikenne korvatiin silloin busseilla.
Metrolla matkustaminen > Turvallisuus

Metromatkustajien turvallisuusohjeet sijaitsevat metrovaunuissa ovien yläpuolella ja metroasemilla laituri- ja lippuhallitasoilla. Ohjeet opastavat hätäpuhelimien ja hätäpysäyttimien käytössä sekä sisältävät liikennelaitoksen hätäkeskuksen puhelinnumeron. Laitureilla on hätäpysäytyskahvoja, joilla voidaan estää lähestyvän junan tulo asemalle tai lähtevän junan poistuminen asemalta. Pysäytintä käytetään esimerkiksi radalle pudonneen, sinne luvatta menneen tai junan ovien väliin loukkuun jääneen henkilön tai eläimen pelastamiseksi. Junien matkustamon hätäjarrukahvat sijaitsevat ovien vieressä. Junissa ja laituritasoilla on lisäksi hätäpuhelimia.
Laiturin reunassa on erityisesti näkövammaisia varten kohollaan olevia raitoja ilmaisemassa laiturialueen ja turva-alueen rajaa. Lisäksi asemilla ja junissa on alkusammutuskalustoa.
Rautatientorin metroasema kärsi marraskuun alussa 2009 isoja vesivahinkoja, ja sen arvioitiin olevan poissa käytöstä jopa puoli vuotta. Aseman korjaustyöt kuitenkin etenivät suunniteltua nopeammin ja asema saatiin käyttöön 15. helmikuuta 2010 hissejä lukuun ottamatta.
Helsingin kaupungin tutkimuksen mukaan metro koetaan vähiten turvalliseksi liikennevälineeksi, ja vuonna 2007 puolet naispuolisista kyselyyn vastaajista koki metrossa jonkinasteista turvattomuutta ilta-aikaan.
Helsingin metrossa tapahtui yhteentörmäysonnettomuus 27. heinäkuuta 2016, kun kaksi metrojunaa törmäsi toisiinsa Itäkeskuksen metroasemalla aamuyöllä junien ollessa testi- ja harjoitusajossa. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa. Onnettomuustutkintakeskus antoi tapauksen johdosta viisi turvallisuussuositusta metroliikenteen turvallisuuden parantamiseksi.