Luettelo keskeisistä biologian aiheista
Biologian osa-alueet

Aerobiologia – ilmavirtauksien mukana kulkeutuvien orgaanisten aineiden tutkimus
Anatomia – kasvien, eläinten ja muiden eliöiden muodon ja toiminnallisuuden tutkimus
Ihmisen anatomia – ihmisten morfologian tieteellinen tutkimus
Bioinformatiikka – tietotekniikan käyttö perimätiedon ja muun biologisen tiedon keräämiseen, varastoimiseen ja tutkimiseen
Biomekaniikka – pidetään usein lääketieteen haarana; eliöiden mekaniikan tutkimus, jossa painotetaan proteesien tai ortoosien sovellusta
Biosemiotiikka – semiotiikan kautta tapahtuvien biologisten prosessien tutkimus
Biotekniikka – uusi ja joskus kiistanalainen biologian haara, joka tutkii eliöiden manipulointia (mukaan lukien geenimuuntelua ja synteettistä biologiaa)
Synteettinen biologia – tutkimusala joka yhdistää biologian ja tekniikan; sellaisten biologisten funktioiden ja järjestelmien suunnittelua ja rakentamista, joita ei tavata luonnossa
Ekologia – eliöiden välillä olevien vuorovaikutussuhteiden sekä eliöiden ja näiden elottoman ympäristön välillä olevien vuorovaikutussuhteiden tutkimus
Eläintiede – eläinten tutkimus, johon kuuluu myös niiden luokitus ja fysiologian, kehityksen ja käyttäytymisen tutkimus. Sen alahaaroja:
Artropodologia – niveljalkaisten eliöiden tutkimus
Akarologia – punkit ja puutiaiset sisältävän taksonin tutkimus
Araknologia – hämähäkkieläinten tutkimus, johon sisältyy hämähäkkien lisäksi skorpionien, pseudoskorpionien ja lukkien tutkimus
Entomologia – hyönteisten tutkimus
Koleopterologia – kovakuoriaisten tutkimus
Lepidopterologia – yöperhoset ja perhoset sisältävän lahkon tutkimus
Myrmekologia – muurahaisten tutkimus
Karcinologia – äyriäisten tutkimus
Myriapodologia – juoksujalkaisten, kaksoisjalkaisten ja muiden tuhatjalkaisten tutkimus
Etologia – eläinten käyttäytymisen tieteellinen ja objektiivinen tutkimus, yleensä keskittyen käyttäytymiseen luonnollisissa olosuhteissa
Eläinten kognitio
Eläinten seksuaalisuus
Työkalujen käyttö eläinten keskuudessa
Helmintologia – matojen tutkimus, erityisesti loismatojen tutkimus
Herpetologia – sammakkoeläinten ja matelijoiden tutkimus
Batrakologia – herpetologian alahaara, joka keskittyy vain sammakkoeläinten tutkimiseen
Iktyologia – kalojen tutkimus
Malakologia – selkärangattomia tutkivan eläintieteen haara, joka keskittyy nilviäisten tutkimiseen
Mammalogia – nisäkkäiden tutkimus
Biologinen antropologia – ihmislajin fyysisen kehityksen tutkimus
Ketologia – merinisäkkäiden tutkimus
Nematologia – sukkulamatojen tutkimus
Ornitologia – lintujen tieteellinen tutkimus
Epidemiologia – tärkeä osa kansanterveyden tutkimusta; populaatioiden terveyteen vaikuttavien tekijöiden tutkimus
Evoluutio – sukupolvien myötä tapahtuvat muutokset biologisten populaatioiden periytyvissä ominaisuuksissa
Evoluutiobiologia – lajien alkuperän ja ajan myötä tapahtuvan polveutumisen tutkimus
Evolutiivinen kehitysbiologia – vertaa eri eliöiden kehitysprosesseja määrittääkseen niiden esi-isiltä perityt suhteet ja selvittääkseen miten kehitysprosessit kehittyivät ajan myötä
Paleobiologia – yhdistää biologian menetelmät ja havainnot geotieteisiin lukeutuvan paleontologian menetelmiin ja havaintoihin
Paleontologia –  fossiilien ja joskus esihistoriallisen elämän maantieteellisten todisteiden tutkimus
Farmakologia – lääkkeiden ja synteettisten valmisteiden valmistuksen, käytön ja vaikutuksien tutkimus
Fysiologia – eliöiden, näiden elinten ja eliöiden osien toiminnan ja toimintamekanismien tutkimus
Histologia – kasvien ja eläinten solujen ja kudosten anatomian tutkimus mikroskooppilla
Immunologia – eliöiden immuunijärjestelmien tutkimus
Kinesiologia – ihmisen liikkeiden tutkimus
Neurobiologia – hermostojen tutkimus, johon sisältyy hermostojen anatomian, fysiologian ja patologian tutkimus
Neurotiede – poikkitieteellinen ala, joka tutkii hermostoja
Biologinen psykologia – biologian (erityisesti neurobiologian) periaatteiden soveltaminen ihmisten ja muiden eläinten käyttäytymisen fysiologisten, geneettisten ja kehityksellisten mekanismien tutkimiseen. Se tutkii tätä yleensä neuronien, välittäjäaineiden ja aivopiirien tasolla ja keskittyy biologisiin perusprosesseihin, jotka ovat normaalin ja epänormaalin käyttäytymisen taustalla.
Hematologia – veren ja verta tuottavien elinten tutkimus
Iknologia – eliöiden käyttäytymisestä johtuvien jälkien tutkimus, kuten kolojen ja jalanjälkien tutkimus
Kasvipatologia – kasvitautien tutkimus
Kasvitiede – kasvien tutkimus
Fykologia – levien tutkimus
Kasvifysiologia – kasvitieteen alahaara, joka tutkii kasvien toimintaa eli fysiologiaa
Kehitysbiologia – tutkii prosesseja, joiden kautta eliökehittyy tsygootista täysikasvuiseksi
Embryologia – alkion kehityksen tutkimus (hedelmöittymisestä syntymään)
Gerontologia – ikääntymisen ja vanhenemisprosessin tutkimus
Kronobiologia – tutkii määräajoin tapahtuvia (syklisiä) ilmiöitä, jotka ilmenevät eliöissä
Limnologia – sisävesien tutkimus
Lääketieteellinen tutkimus – terveyden ja sairauden tutkimus
Farmakologia – lääkkeiden ja synteettisten valmisteiden valmistuksen, käytön ja vaikutuksien tutkimus
Maatalous – tiettyjen kasvien ja eläinten kasvattamisen tutkimus (painottaa käytännön sovelluksia)
Matemaattinen biologia – biologisten prosessien kvantitatiivinen tai matemaattinen tutkimus (painottaa mallintamista)
Meribiologia – valtamerten ja muiden merialueiden ekosysteemien ja eliöstöjen tutkimus
Meritiede – merten tutkimus, mukaan lukien merissä olevan elämän, merten elinympäristöjen, maantieteen, sään ja muiden meriin vaikuttavien tekijöiden tutkimus
Mikrobiologia – mikroskooppisten eliöiden (mikro-organismien) tutkimus
Bakteriologia – bakteerien tutkimus
Parasitologia – loisten ja loisimisen tutkimus
Virologia – virusten ja joidenkin virusten kaltaisten asioiden tutkimus
Molekyylibiologia – biologian ja biologisten prosessien tutkimus molekyylitasolla
Rakennebiologia – molekyylibiologian, biokemian ja biofysiikan haara, joka tutkii biologisten makromolekyylien rakenteita
Morfologia – biotieteiden haara, joka tutkii eliöiden rakenteiden muotoa ja rakennetta
Neurotiede – hermoston toiminnan ja rakenteen tutkimus
Onkologia – syöpäsairauksien tutkimus
Paleontologia – fossiilien ja joskus esihistoriallisen elämän maantieteellisten todisteiden tutkimus
Palynologia – nykyaikaisen ja fossiilisen siitepölyn, itiöiden ja muiden orgaanisten hiukkasten tutkimus
Parasitologia – loisien ja loisimisen tutkimus
Patologia – tautien aiheuttajien, prosessien, luonteiden ja kehittymisen tutkimus
Perinnöllisyystiede – geenien ja perinnöllisyyden tutkimus
Epigenetiikka – muista kuin DNA-sekvensseissä tapahtuvista muutoksista johtuvien periytyvien geneettisten ilmenemisien tai solujen fenotyyppien tutkimus
Genomiikka – eliöiden genomien tutkimus
Populaatiogenetiikka – eliöistä koostuvissa populaatioissa tapahtuvien geenifrekvenssien muutoksien tutkimus
Proteomiikka – proteiinien tutkimus, erityisesti niiden rakenteiden ja toiminnan näkökulmasta
Populaatiobiologia – samaan lajiin kuuluvien eliöiden muodostamien ryhmien tutkimus
Populaatioekologia – populaatioiden dynamiikan ja sukupuuttojen tutkimus
Populaatiogenetiikka – eliöistä koostuvissa populaatioissa tapahtuvien geenifrekvenssien muutoksien tutkimus
Radiobiologia – tutkii ionisoivan säteilyn vaikutuksia eläviin eliöihin
Rakennebiologia – molekyylibiologian, biokemian ja biofysiikan haara, joka tutkii biologisten makromolekyylien rakenteita
Sienitiede – sienten tutkimus
Solubiologia – tutkii soluja kokonaisina yksikköinä; tutkii myös elävissä soluissa tapahtuvia molekyläärisiä ja kemiallisia vuorovaikutuksia
Systeemibiologia – monimutkaisten biologisten järjestelmien tietokoneellinen ja matemaattinen mallintaminen
Systematiikka – tutkii sekä nykyisten että menneiden eliöiden monimuotoistumista ja elävien eliöiden välisiä vuorovaikutussuhteita
Fylogenetiikka – tutkii eliöryhmien (kuten lajien ja populaatioiden) välisiä evolutiivisia suhteita, joita löydetään sekvenssoinnin ja morfologisten mittausten kautta
Kladistiikka – lajien luokittelumenetelmä, jossa eliölajit luokitellaan ainoastaan niiden esivanhempien perusteella
Taksonomia – tieteenhaara, jossa tunnistetaan lajeja, nimetään uusia lajeja ja luokitellaan lajeja
Valobiologia – tutkii valon (ei-ionisoivan säteiln) vaikutuksia eläviin eliöihin
Ympäristötiede – tutkii ympäristöä ja ympäristöongelmia
Poikkitieteelliset osa-alueet:
Astrobiologia – tutkii maailmankaikkeudessa olevan elämän evoluutiota, jakautumista ja tulevaisuutta
Biofysiikka – tutkii biologisia prosesseja fysiikan mallein ja menetelmin
Biokemia – tutkii elämän olemassaoloon ja toimintaan tarvittavia kemiallisia reaktioita; keskittyy yleensä solutason tapahtumiin
Bioklimatologia – tutkii biosfäärin ja ilmakehän välisiä vuorovaikutussuhteita
Biologinen psykologia – tutkii aivotoiminnan ja käyttäytymisen välisiä suhteita
Eliömaantiede – tutkii lajien ja sitä korkeampien taksonien maantieteellistä levinneisyyttä
Sosiobiologia – tutkii yhteisöllisten ilmiöiden biologisia perusteita