stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ginseng

| Kiinanginseng |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Araliakasvit Araliaceae
Suku::  Ginsengit Panax
Laji::  ginseng
Kaksiosainen nimi
 Panax ginseng  C.A.Mey. 
Katso myös
   Ginseng Wikispeciesissä   Ginseng Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Soulissa vuonna 2003 myynnissä olleita ginsengjuuria
Ginseng hunajalla
Ginseng (Panax ginseng, nähdään myös virheellisessä kirjoitusasussa gingseng) on viime vuosina länsimaissakin suosiota saanut aasialainen rohdoskasvi. Kasvin täsmällisiä suomenkielisiä nimiä ovat kiinanginseng ja kiinanginsengjuuri.
Ginsengiä käytetään yleiskuntoa vahvistavana luontaislääkkeenä eli adaptogeenina. Perinteisen kiinalaisen lääketieteen mukaan ginsengjuurta käytetään muun muassa lisäämään Jing-energian kiertoa kehossa, parantamaan mieskuntoa sekä sairauden jälkeistä heikkoutta ja estämään vanhuudenheikkoutta.
Panax ginseng -juurta on kahdenlaista:
Valkoista ginsengiä kasvatetaan neljästä kuuteen vuoteen, sitten juuri kuoritaan ja kuivatetaan auringossa, jolloin vesipitoisuus laskee 12 prosenttiin tai alemmaksi.Valkoisessa ginsengissä on käsittelyn johdosta luultavasti vähemmän lääkeaineellista sisältöä.[lähde? ] Auringossa kuivattaminen muuttaa juuren värin kelta-valkoiseksi.
Punainen ginseng poimitaan kuusivuotiaana. Sitä ei kuorita, ja se keitetään. Keittäminen antaa juurelle punertavan värin, josta nimi johtuu. Keittäminen ei vahingoita niin paljoa ginsengin parantavia ainesosia.[lähde? ] Keittämisen jälkeen juuri kuivatetaan.
Ginsengjuuren kuljettaminen Suomeen on kiellettyä, koska se luokitellaan vahvaksi lääkeaineeksi, mutta uutteena tai jauheena kuljettaminen on sallittua, ja sitä käytetäänkin esimerkiksi piristävänä ainesosana teessä, virvoitus- ja energiajuomissa sekä myös joissain suihkugeeleissä.
Aiheesta muualla

ITIS: Panax ginseng (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Panax ginseng (englanniksi)
Flora of China: Panax ginseng (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Panax ginseng (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Gonçalo Velho -luokka

| Gonçalo Velho -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  1 785 t
Pituus:  81,69 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,82 m
Syväys:  3,43 m
Koneteho:  2 000 shp
Nopeus:  16,5 solmua
Miehistöä:  142
Aseistus
Meritorjunta:  3 × 120 mm tykkiä 4 × syvyyspomminheitintä
Ilmatorjunta:  4 × 40 mm ilmatorjuntatykkiä
Gonçalo Velho -luokka oli Portugalin laivaston kahden 1930-luvulla valmistetun avison muodostama alusluokka.
Suunnittelu

Vuonna 1930 Portugali aloitti kymmenen vuoden suunnitelman laivastonsa modernisoimiseksi. Osana suunnitelmaa lähetettiin tilaus brittiläiselle Hawthorn Leslie and Companylle kahdesta sluupista, jotka perustuivat Britannian kuninkaalliselle laivastolle toimitettuihin Bridgewater-luokan sluuppeihin, mutta niiden aseistus oli raskaampi ja niihin ei asennettu miinanraivauskalustoa.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRP Gonçalo Velho | Hawthorn Leslie and Company | 9. lokakuuta 1931 | 3. elokuuta 1932 |  | palveluskäytöstä 1964 |
| NRP Gonçalves Zarco | Hawthorn Leslie | 9. lokakuuta 1931 | 28. marraskuuta 1932 |  | poistettu palveluksesta 1969 |
Glóssa (Skópelos)

| Glóssa Γλώσσα |
| --- | --- |
 Glóssan kylä ja Loutrákin satama.
 Glóssa
 Koordinaatit: 39°10′32″N, 23°36′56″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Sporadit
Kunta:  Skópelos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  2503000201
Korkeus:  250 m
Väkiluku (2011):  993
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Glóssa (kreik. Γλώσσα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Skópeloksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Skópeloksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Kylän väkiluku on 993 (vuonna 2011).
Glóssa sijaitsee Skópeloksen luoteisosassa lähellä rannikkoa noin 250 metrin korkeudella vuorenrinteessä. Se on saaren toiseksi suurin asutus saaren pääkaupungin eli Skópeloksen kaupungin jälkeen. Kylä sijaitsee noin 25 kilometriä pääkaupungista luoteeseen. Glóssa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Γλώσσης, Dimotikí Koinótita Glóssis), johon kuuluvat varsinaisen Glóssan kylän lisäksi kylät Athéato ja Loutráki. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 168. Loutráki on Glóssan alakylä ja satama, josta on laivayhteys Skiáthokselle sekä mantereelle Vólokseen ja Ágios Konstantínokseen.
Antiikin aikana Glóssan Loutrákin paikalla sijaitsi Seleinuksen (myös Selinus) kaupunki. Sen perustivat khalkislaiset 700-luvulla eaa. Paikalla on kaupungin jäänteitä, mukaan lukien Athenen temppelin raunioita 400-luvulta eaa., kaupunginmuurien jäänteitä 300-luvulta eaa. sekä Loutrákille nimen antaneen kylpylän raunioita roomalaiselta ajalta. Kylässä on myös Pyhälle Nikolaokselle (Ágios Nikólaos) omistettu bysanttilaisaikainen kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Glóssa Wikimedia Commonsissa
Grobiaani

Grobiaani (Grobian, Sanctus Grobianus) on kuvitteellinen keskiaikainen pyhimys, jonka nimi johtuu saksan kielen sanasta grob, 'karkea', 'sivistymätön ihminen'.
Narrenschiff
Satiirikko Sebastian Brant (1457-1521) keksi Pyhän Grobianin huonojen tapojen suojeluspyhimykseksi kuuluisaan runoonsa Das Narrenschiff (1494).  Das Narrenschiff kuvaa tämän uuden pyhimyksen palvontaa. Tästä runosta on saanut nimensä Katherine Anne Porterin romaani Narrilaiva., ja se oli myös Erasmus Rotterdamilaisen Tyhmyyden ylistyksen esikuva.
Gösta Ratsula

Gösta Ferdinand Ratsula, vuoteen 1936 Wilsson (17. marraskuuta 1902 Turku – 21. joulukuuta 1972 Pori) oli suomalainen kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Ratsulan vanhemmat olivat maalari Frans Ferdinand Wilsson ja Maria Wilhelmiina Josefsson ja puoliso vuodesta 1925 Tyyne Emilia Niitto, aiemmin Nymalm. Ratsula kävi kansakoulun ja kauppakoulun kaksivuotisen iltakurssin. Hän oli Turun Kirjansitomon juoksupoika vuodesta 1916, kangastukkuliike P. & A. Feinikin juoksupoika, pakkaaja, varastoapulainen ja varastonhoitaja, J. Feinikin tekstiilitukkuliikkeeen ja vaatetustehtaan kauppamatkustaja, vaatetusliikkeen myyjä ja torimyyjä, vaatekauppias Porissa, Pukinetalo Ratsulan omistaja vuodesta 1924, Antin Asu Oy:n osakas, johtokunnan puheenjohtaja ja toimitusjohtaja 1953–1971, Kankaanpään Pukimon omistaja 1937–1939, Koivurannan turkistarhan omistaja ja johtaja Noormarkussa 1943–1948, Porin ratsutallin omistaja ja johtaja 1945–1948 sekä Finn-man Pukinekunnan perustajia 1962. Ratsulalla oli myös useita luottamustehtäviä. Ratsula perusti 1956 Wilssonin pelimannit -kansanmusiikkiyhtyeen ja soitti siinä viulua. Molempiin sotiin osallistunut Ratsula oli sotilasarvoltaan reservin korpraali. Kauppaneuvoksen arvonimen Ratsula sai 1972. Liikesivistysrahastoon perustettiin hänen nimeään kantava erikoisrahasto 1974.
Aiheesta muualla

Muotitavaratalo Ratsula: historia
Gro Marit Istad-Kristiansen

| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten ampumahiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Naisten ampumahiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Hochfilzen 2005 | yhteislähtö |  |
|  Kultaa | Oberhof 2004 | viesti |  |
Gro Marit Istad-Kristiansen (s. 9. helmikuuta 1978 Voss) on norjalainen entinen ampumahiihtäjä, kaksinkertainen maailmanmestari.
Istad-Kristiansen voitti viestin maailmanmestaruuden Oberhofissa 2004, hänen kanssaan joukkueessa kilpailivat Linda Tjørhom, Gunn Margit Andreassen ja Liv Grete Poirée. Samoissa kisoissa hän sijoittui normaalimatkalla 23:ksi, sprintissä kuudenneksitoista, takaa-ajossa seitsemänneksi ja yhteislähdössä viidenneksi. Vuotta myöhemmin hän saavutti uransa ainoan henkilökohtaisen arvokisavoiton voittamalla yhteislähdön maailmanmestaruuden Hochfilzenin MM-kilpailuissa.
Maailmancupissa Istad-Kristiansen voitti kolme osakilpailua: Hochfilzenin kultamitalihiihdon, sprintin Pokljukassa kaudella 2000-2001 ja Brezno-Osbrliessä kaudella 1999-2000. Palkintokorokkeelle hän sijoittui kuusi kertaa ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa parhaimmillaan kahdenneksitoista kaudella 1998-1999. Hän lopetti uransa kauteen 2005-2006.
Gösta Nordgren

| Gösta Nordgren |
| --- | --- |
 Nordgren vieraana Karusellen-ohjelmassa vuonna 1952. Oikealla juontaja Lennart Hyland.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Karl Gösta Nordgren
Syntynyt: 30. joulukuuta 1926 Arbrå, Gävleborgin lääni, Ruotsi
Kuollut: 18. helmikuuta 1981 (54 vuotta) Vänersborg, Ruotsi
Ammatti:  laulaja, näyttelijä, jääpalloilija
Karl Gösta "Snoddas" Nordgren (30. joulukuuta 1926 Arbrå – 18. helmikuuta 1981 Vänersborg) oli ruotsalainen laulaja. Hän pelasi jääpalloa Bollnäs GIF -joukkueessa ja oli tammikuussa 1952 vieraana Lennart Hylandin Karusellen-radio-ohjelmassa. Hän esitti laulun Flottarkärlek, josta tuli hitti, ja hän nousi suosituksi artistiksi. Nordgren näytteli myös elokuvissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gösta Nordgren Wikimedia Commonsissa
Hammou Boutayeb

| Hammou Boutayeb> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1956 Marokko
Yleisurheilija
Pituus:  173  cm
Laji:  kestävyysjuoksu
Ennätykset:  3 000 metrin juoksu: 7:43,64 (1991) 5 000 metrin juoksu: 13:11,69 (1990) 10 000 metrin juoksu: 27:25,48 (1990)
| Mitalit> Maa:   Marokko.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Marokko.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Marokko.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Maa:   Marokko> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sevilla 1991 | 3 000 metrin juoksu |  |
Hammou Boutayeb (s. 1956) on aktiiviuransa päättänyt marokkolainen kestävyysjuoksija. Hän saavutti vuoden 1991 sisäratojen MM-kisoista hopeaa 3 000 metrin juoksusta. Ennätyksikseen Boutayeb juoksi 3 000 metriltä ajan 7:43,64 vuonna 1991 (sisäradat), 5 000 metriltä ajan 13:11,69 vuonna 1990 ja 10 000 metriltä ajan 27:25,48 vuonna 1990.
Gösta Prüzelius

| Gösta Prüzelius |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Karl Gösta Prüzelius
Syntynyt: 11. elokuuta 1922 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 15. toukokuuta 2000 (77 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Karl Gösta Prüzelius (11. elokuuta 1922 Tukholma – 15. toukokuuta 2000 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä.
Prüzelius opiskeli Göteborgin kaupunginteatterin oppikoulussa vuosina 1941–1943. Opiskelujen jälkeen hän oli kiinnitettynä useisiin ruotsalaisiin teattereihin. Kungliga Dramatiska Teaternissa eli Dramatenissa hän oli kiinnitettynä yli 30 vuoden ajan. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli elokuvassa Kartanon äkäpussi, joka valmistui vuonna 1945 ja jonka ohjasi Schamyl Bauman. Prüzelius antoi myös äänensä Bagheeralle Disneyn Viidakkokirjan ruotsinkielisessä versiossa. Televisioyleisö tunsi hänet parhaiten Varustamo-sarjan Reidar Dahlénina. Hän näytteli sarjassa vuosina 1992–2000.
Aiheesta muualla

Gösta Prüzelius Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Gösta Prüzelius Elonetissä.
Gösta Prüzelius Svensk Filmdatabasissa (ruotsiksi)
Ginsengit

| Ginsengit |
| --- | --- |
 Panax trifolius
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Apiales
Heimo::  Araliakasvit Araliaceae
Alaheimo::  Aralioideae
Suku::  Ginsengit Panax  L.
Katso myös
   Ginsengit Wikispeciesissä   Ginsengit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ginsengit eli ginsengjuuret (Panax) on kasvisuku araliakasvien heimossa. Siihen kuuluu 14 lajia. Ginsengit ovat monivuotisia vahvajuurakkoisia ruohokasveja, joita esiintyy luonnonvaraisena Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Erityisesti kiinanginseng on laajasti tunnettu lääkekasvi.
Lajeja

kiinanginseng eli kiinanginsengjuuri (Panax ginseng)
amerikanginseng eli amerikanginsengjuuri (Panax quinquefolius)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Ginsengit eli ginsengjuuret (Panax)
Suomen Lajitietokeskus: Ginsengit – Panax
United States Department of Agriculture (USDA): Panax (englanniksi)
Gösta Mickwitz

Gösta Mickwitz (1917–2003) oli suomalainen taloustieteilijä. Hän oli kansantaloustieteen professori 1957–1960 Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa, 1960–1962 sekä 1977–1983 Helsingin yliopistossa ja 1962–1976 Svenska handelshögskolanissa, jossa hän oli rehtori 1971–1975.
Odal Stadius oli Mickwitzin edeltäjä Helsingin ruotsalaisen kauppakorkeakoulun kansantalouden professorina. Mickwitzin seuraaja Svenska Handelshögskolanin tämän vanhan oppituolin haltijana oli Tom Berglund, jonka virkanimike oli yrityksen teorian ja sovelletun mikroekonomian profesori.
Hänen veljensä oli historiantutkija Gunnar Mickwitz.
Grigoraș Dinicu

Grigoraș Dinicu.
Grigoraș Dinicu, tunnetaan myös etunimellä Gheorghe, oli romanialaisen mustalaismusiikin tunnetuimpia tulkitsijoita ja säveltäjiä. Hänet luettiin Unkarin mustalaiseksi, vaikka syntyi ja vaikutti pääasiassa Romaniassa.
Dinicu syntyi Bukarestissa 3. huhtikuuta 1889 ja kävi siellä konservatorion vuosina 1901–1904. Sen jälkeen hän soitti viulua solistina Bukarestin filharmoniassa. Hora staccato oli hänen bravuuriesityksiään. Hän kävi myös esiintymässä yhdessä pianisti Jascha Heifetzin kanssa. Tunnetuin Dinicun sävellys on Leivonen, jonka soittamista pidetään kansanviulisteille erityisenä haasteena nopeutensa ja vaikeiden ylä-ääniensä vuoksi. Kappaleen säestyssoittimena on yleensä cimbalom. Taiteilija kuoli Bukarestissa arvostettuna 28. maaliskuuta 1949.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grigoraș Dinicu Wikimedia Commonsissa
Grigoras Dinicu Tracks BBC - Music. Viitattu 28.8.2018.
Gardajärvi

| Gardajärvi |
| --- | --- |
 Nagon ja Torbolen kylät Gardajärven pohjoisrannalla.
Valtiot:  Italia
Paikkakunta:  Desenzano del Garda (en) 
Koordinaatit:  45°38′00″N, 10°40′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Mincio
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  65  m 
Pituus:  51,6  km
Leveys:  17,2  km 
Rantaviiva:  158,4  km 
Pinta-ala:  369,98 km²
Tilavuus:  50,35 km³
Keskisyvyys:  136 m
Suurin syvyys:  346 m
Valuma-alue:  2 350 km²
Saaria:  5 kpl
 fiGardajärvi 
Gardajärvi (ital. Lago di Garda) on Pohjois-Italiassa Alppien juurella sijaitseva Italian suurin järvi, joka on maisemiensa ja leudon sään ansiosta tullut tunnetuksi suosittuna lomakohteena. Järven pinta-ala on noin 370 km² ja pituus 51,6 km. Gardajärvi sijaitsee Veronan luoteispuolella.
Ympäryskunnat

Järvi jakaantuu kolmen maakunnan alueelle: pohjoisosa kuuluu Trenton maakuntaan, itäosa Veronan maakuntaan ja länsiosa Brescian maakuntaan. Gardajärven rannalla sijaitsee 25 kuntaa:
Trenton maakunta: Riva del Garda, Arco ja Nago-Torbole
Veronan maakunta: Malcesine, Brenzone sul Garda, Torri del Benaco, Garda, Bardolino, Lazise, Castelnuovo del Garda ja Peschiera del Garda
Brescian maakunta: Sirmione, Desenzano del Garda, Lonato del Garda, Padenghe sul Garda, Moniga del Garda, Manerba del Garda, San Felice del Benaco, Salò, Gardone Riviera, Toscolano-Maderno, Gargnano, Tignale, Tremosine sul Garda ja Limone sul Garda.
Liikenne

Julkista vesiliikennettä järvellä hoitaa Italian liikenneministeriön alainen osasto, Gestione Governativa Navigazione Laghi, jolla on järvellä 29 laivaa. Sen liikenne on tunneittaista ja kattaa koko järven. Tätä liikennettä täydentävät yksityiset laivayhtiöt, joilla on reittiliikennettä ja ne tekevät veneristeilyjä vilkkaimpien matkailukohteiden satamista.
Vesitie oli pitkään ainoa kulkuyhteys Gardajärven keski- ja pohjoisosan kaupunkien välillä. 1930-luvulla Mussolini rakennutti järven ympäri ensimmäisen tien, joka yhdisti kaupungit.
Sää

Gardajärvellä puhaltaa säännöllisiä päivittäisiä tuulia:
Peler tuulee aamupäivällä pohjoisesta etelään.
Ora tuulee iltapäivällä etelästä pohjoiseen.
Gardajärvi elokuvissa

James Bond -elokuvan 007 Quantum of Solace kuvauksia tehtiin Gardajärvellä.
Aiheesta muualla

Webcams Gardajärvi Webcams Gardajärvi
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gardajärven rantakaupunkeja.
Grigore Vieru

Grigore Vieru
Grigore Vieru (14. helmikuuta 1935, Pererita, Hotin, Romania – 18. tammikuuta 2009, Chișinău, Moldova) oli moldovalainen runoilija ja kirjailija.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
HMS Theseus (1892)

| HMS Theseus |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Thames Ironworks and Shipbuilding Company
Kölinlasku:  16. heinäkuuta 1890
Laskettu vesille:  8. syyskuuta 1892
Palveluskäyttöön:  14. tammikuuta 1896
Poistui palveluskäytöstä:  myyty romutettavaksi 1921
Tekniset tiedot
Uppouma:  7 350 t
Pituus:  118,11 m
Leveys:  18,29 m
Syväys:  7,01 m
Koneteho:  12 000 ihp
Nopeus:  20 solmua
Miehistöä:  544
Aseistus
Aseistus:  2 × BL 9,2" -tykkiä 10 × QF 6" -tykkiä 12 × QF 6 naulan tykkiä 5 × QF 3 naulan Hotchkiss -tykkiä 4 × 18" torpedoputkea
HMS Theseus oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1896 palvelukseenotettu Edgar-luokan panssarikansiristeilijä.
Valmistus

Alus tilattiin Thames Ironworks and Shipbuilding Companyltä, missä köli laskettiin 16. heinäkuuta 1890. Alus laskettiin vesille 8. syyskuuta 1892 ja se valmistui 14. tammikuuta 1896.
Palvelus

Alus myytiin romutettavaksi 1921.
Guavat

| Guavat |
| --- | --- |
 Brasilianguava (Psidium guineense)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Myrtales
Heimo::  Myrttikasvit Myrtaceae
Suku::  Guavat Psidium  L.
Katso myös
   Guavat Wikispeciesissä   Guavat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Guavat (Psidium) on kasvisuku myrttikasvien heimossa. Siihen kuuluu 94 lajia. Guavat ovat troopisessa Amerikassa, Etelä-Amerikasta Yhdysvaltojen Floridaan, alkuperäisenä esiintyviä puita ja pensaita. Niistä useaa viljellään hedelmäsadon vuoksi.
Lajeja

Psidium australe
Psidium cattleianum – mansikkaguava
Psidium densicomum
Psidium galapageium
Psidium grandifolium
Psidium guajava – hedelmäguava eli guava
Psidium guineense – brasilianguava
Psidium maribense
Psidium montanum
Psidium myrsinites
Psidium riparium
Psidium salutare
Psidium striatulum
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Guavat (Psidium)
Suomen Lajitietokeskus: Guavat – Psidium
ITIS: Psidium (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Psidium (englanniksi)
Flora of China: Psidium (englanniksi)
Gösta Magnusson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kuva Magnussonista. |  Kuva Magnussonista. |  Kuva Magnussonista. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten painonnosto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 1948 | 82,5 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | 82,5 kg |  |
Klas Gösta Natanael Magnusson (13. syyskuuta 1915 Örebro – 25. marraskuuta 1948 Örebro) oli ruotsalainen painonnostaja, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Magnusson voitti 82,5 kilogramman painoluokassa olympiapronssia Lontoossa 1948 yhteistuloksella 375 kg ja samana vuonna Euroopan mestaruuden. Hän kuoli hukkumalla kalareissulla heikon jään petettyä.
HMS Thetis (1908)

| HMS Thetis |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Götaverken, Göteborg
Laskettu vesille:  19. syyskuuta 1908
Palveluskäyttöön:  toukokuu 1909
Poistui palveluskäytöstä:  13. kesäkuuta 1947
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 1958
Tekniset tiedot
Uppouma:  106 t
Pituus:  40,2 m (kokonaispituus)
Leveys:  4,4 m
Syväys:  2,7 m
Koneteho:  2 000 hv
Nopeus:  27 solmua
Miehistöä:  18
Aseistus
Aseistus:  2 x 45,7 cm M/04 torpedoputkea 2 x 57 mm kan M/95D -tykkiä
HMS Thetis (runkonumerot 40 ja V40) oli Ruotsin laivaston Plejad-luokan torpedovene, joka luokiteltiin myöhemmin yhteysalukseksi.
Valmistus

Alus tilattiin Götaverken AB:lta. Alus laskettiin vesille 19. syyskuuta 1908 ja liitettiin laivastoon toukokuussa 1909.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1928 yhteysveneeksi runkonumerolla V40, jolloin sen torpedoaseistus korvattiin miinanraivauskalustolla. Alus poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947 ja muutettiin moottoritorpedoveneosaston harjoitustorpedoiden pelastusalukseksi Gålöhön ja sen jälkeen sitä käytettiin maalialuksena. Se myytiin 1958 romutettavaksi.
Keimola

| Keimola> Käinby |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Keimola korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Kivistön suuralue
Kaupunginosa nro:  22
Pinta-ala:  10,6 km² 
Väkiluku:  2 418 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  68 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01700, 01730, 01750, (01680)
Lähialueet:  Kivistö, Piispankylä, Myllymäki, Petikko, Vestra, Luhtaanmäki
Keimola (ruots.  Käinby) on Vantaan kaupungin Kivistön suuralueeseen kuuluva kaupunginosa kaupungin länsilaidalla, Hämeenlinnanväylän länsipuolella. Vielä vuoden 2015 alussa asukkaita oli alle 200, mutta erityisesti Keimolanmäen rakenteilla olevan, entisen Keimolan moottoriradan paikalle, asuinalueen myötä kaupunginosan väkiluku on lähtenyt kasvuun vuonna 2016. Uudelle Keimolanmäen asuinalueelle on suunniteltu asuntoja noin 2 500 hengelle.
Historia

Keimolan nimi tulee vanhasta henkilönnimestä Keimo (vrt. keimeä, ylvästelevä, itserakas). On mahdollista, että Keimolan asuttaja on ollut peräisin Lohjan Muijalan Keimosta. Keimolan vanha paikannimistö on kuitenkin pääosiltaan hämäläistä. Keimolan kylän nimi (Keimby) ilmenee historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1527. Ruotsinkielinen kirjuri on lisännyt nimeen kylää tarkoittavan ruotsinkielisen perusosan -by. Suomenkielistä nimitystä käytetään kirjallisissa lähteissä vuonna 1707. Ruotsalaiset kolonisoivat Uudenmaan keskiajalla ja ruotsinkielinen siirtolaisuus ylsi myös Keimolaan. Alueen ensimmäinen ruotsalaistulokas on mahdollisesti ollut Gyraksen Gyrdh. Linnan vanha hämäläisasutus on mahdollisesti ruotsalaistunut vasta kartanon perustamisen jälkeen.
Kylää hallitsi viisi maanviljelystilaa, jotka olivat Linna, Backas, Gyras, Saras ja Petas jotka mainittiin 1540-luvulla Kustaa Vaasan maakirjassa.
Ensimmäisen kaupan avasi A. F. Strömberg 1875 Backaksen tilalle. Kauppa lopetti kuitenkin toimintansa vuosikymmenen loppuun mennessä.. Keimolassa oli myöskin Nurmijärven osuusliike Kiven kaupan sivuliike sekä Postin konttori (lakkautettiin 1990-luvulla). 1890-luvulla rakennettiin Luhtaanmäenjoen ylittävä Luhtaanmäen kivisilta.
Keimolan sähkölaitos perustettiin vuonna 1957 Kivistön saatua sähköt. Se myytiin vuonna 1962 Malmin sähkölaitokselle.
Keimolassa kuvattiin osia elokuvasta Niskavuoren naiset vuonna 1958.
Ensimmäinen Vantaan kunnanvaltuuston naispuolinen varapuheenjohtaja oli Hjördis Allen (o.s. Åvall) Keimolasta vuonna 1961.
Keimola on myös vanha Helsingin pitäjän maarekisterikylä, joka sijaitsee Hämeenlinnanväylän molemmin puolin jonka tie halkaisi 1950-luvulla kahtia.
Hämeenlinnan moottoritie rakennettiin 1985–1992..
Keimolaan syntyivät myös 1950-luvulla Kivistön ja Kanniston sekä Rauhalan asuinalueet, jotka lohkottiin Linnan kartanon maista.
Historia > Asukasluku

| Vuosi | 1880 | 1900 | 1920 | 1940 |  | 1980 | 1990 | 2000 | 2010 | 2015 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kpl | 178 | 222 | 231 | 231 |  | 159 | 147 | 159 | 177 | 185 | 1 649 |
Kaupunginosan asukkaista ruotsinkielisten ja vanhusten osuus oli vuonna 2003 tuntuvasti Vantaan keskimääräistasoa korkeampi (2003).
Historia > Koulut

Vantaan ensimmäinen suomenkielinen kansakoulu toimi vuosina 1893–1901 Luhtaanmäellä..  Keimolan alakoulu aloitti toimintansa vuonna 1912. Nykyään sitä hallinnoi Keimolan ruotsinkielinen omakotiyhdistys.
Seuraavaksi tulivat Keimolan sivukoulu (1925) ja Keimolan suomenkielinen kansakoulu (1949). Molemmat ovat yksityisomistuksessa.