stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Navarro

Navarro on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alejandro Navarro (s. 1976), espanjalainen karateka
Carla Suárez Navarro (s. 1988), espanjalainen tennispelaaja
Carlos Arias Navarro (1908–1989), espanjalainen poliitikko
Christian Navarro (s. 1991), yhdysvaltalainen näyttelijä
Daniel Navarro (s. 1983), espanjalainen maantiepyöräilijä
Daniela Navarro (s. 1984), venezuelalainen näyttelijä
Dave Navarro (s. 1967), yhdysvaltalainen kitaristi
David Navarro (s. 1980), espanjalainen jalkapalloilija
Emilio Navarro (1905–2011), puertoricolainen baseballpelaaja
Fats Navarro (1923–1950), yhdysvaltalainen jazz-trumpetisti
Fernando Navarro (s. 1982), espanjalainen jalkapalloilija
Francisco Ramírez Navarro (s. 1939), meksikolainen katolinen piispa
Guillermo Navarro (s. 1955), meksikolainen elokuvaaja
Javi Navarro (s. 1974), espanjalainen jalkapalloilija
Javier Navarro Rodríguez (s. 1949), meksikolainen katolinen piispa
Joaquín Navarro-Valls (1936–2017), espanjalaissyntyinen toimittaja, Vatikaanin virkamies
Juan Carlos Navarro (s. 1980), espanjalainen koripalloilija
Juan Navarro Castellanos (s. 1945), meksikolainen katolinen piispa
Julia Navarro (s. 1953), espanjalainen kirjailija
Mae Navarro (s. 1980), filippiiniläinen näyttelijä
Manel Navarro (s. 1996), espanjalainen laulaja, lauluntekijä ja kitaristi
Néstor Hugo Navarro (s. 1934), argentiinalainen katolinen piispa
Nicolás Navarro (s. 1963), meksikolainen jalkapallomaalivahti
Nicolás Navarro (s. 1985), argentiinalainen jalkapallomaalivahti
Peter Navarro (s. 1949), yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja Donald Trumpin neuvonantaja
Rafael Balanzá y Navarro (1880–1960), espanjalainen katolinen piispa.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Duudsoni Elämää

| Duudsoni Elämää |
| --- | --- |
Tyyli:  Tosi-tv stunt-temput
Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Jarno Leppälä Jukka Hildén Jarno Laasala
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  9. syyskuuta 2004 – 30. joulukuuta 2004
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  17
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jarno Laasala
Ohjaaja(t):  Jarno Laasala
Käsikirjoittaja(t):  Jarno Laasala
Tuotantoyhtiö(t):  Rabbit Films
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Duudsoni Elämää on Extreme Duudsonit -stuntryhmän suomenkielinen televisiosarja, jota esitettiin vuonna 2004 yhden tuotantokauden verran. Sarjan pääosissa olivat Jarno Leppälä, Jukka Hildén ja Jarno Laasala. Sarja julkaistiin myös Duudsonit – Ylpeän Häjy Mahtiboksi DVD-kokoelmalla. Sarjassa esiintyi muun muassa The Bloodhound Gang, Lamourettes, Bam Margera, Phil ja April Margera, Don Vito, Exodus, Mad Mike Jones sekä Duudsoneiden vanhemmat.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Esimakua tulevasta | 9. syyskuuta 2004 |
| 2. | Rauhalan kartano | 16. syyskuuta 2004 |
| 3. | Surmahyppy | 23. syyskuuta 2004 |
| 4. | Viva La Bam ja Afrikka | 30. syyskuuta 2004 |
| 5. | Duudsoni-elämää Provinssirockissa 1/2 | 7. lokakuuta 2004 |
| 6. | Duudsoni-elämää Provinssirockissa 2/2 | 14. lokakuuta 2004 |
| 7. | Tulipalo kimppakämpässä | 21. lokakuuta 2004 |
| 8. | Duudsonit Lapsenvahteina 1/2 | 28. lokakuuta 2004 |
| 9. | Duudsonit Lapsenvahteina 2/2 | 4. marraskuuta 2004 |
| 10. | Päivä Lamourettesin kanssa 1/2 | 11. marraskuuta 2004 |
| 11. | Päivä Lamourettesin kanssa 2/2 | 18. marraskuuta 2004 |
| 12. | Mad Mike Jones | 25. marraskuuta 2004 |
| 13. | Duudsonit kesätöissä 1/2 | 2. joulukuuta 2004 |
| 14. | Duudsonit Kesätöissä 2/2 | 9. joulukuuta 2004 |
| 15. | Tangokuningas Jarppi | 16. joulukuuta 2004 |
| 16. | Bam Margera | 23. joulukuuta 2004 |
| 17. | Kooste syksyn Duudsoni-elämää -jaksoista | 30. joulukuuta 2004 |
Aiheesta muualla

Duudsoneiden viralliset sivut
Subin Duudsonit-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Duudsonit |
| --- | --- |
 Jukka Hildén  Jarno Laasala  Jarno ”Jarppi” Leppälä  Hannu-Pekka ”HP” Parviainen 
Elokuvat:  Duudsonit-elokuva  Bam Margera Presents: Where the f*ck Is Santa?  Minghags  Jackass 3D 
TV-sarjat:  Maailmankiertue  Viva La Bam  Duudsoni Elämää  Duudsonit  Piilokamerapäälliköt  Teräspallit  Duudsonit Amerikassa  Duudsonit tuli taloon  Posse  Duudsonit: Päällikkö 
DVD:t ja VHS:t:  Downhill Glamour  Empire Style  Dogwalk  Maailmankiertue 1  Maailmankiertue 2  Maailmankiertue 3  Duudsoni Elämää  Duudsonit-elokuva  Duudsonit – Ylpeän Häjy Mahtiboksi  The Dudesons 1. tuotantokausi  Duudsonit 2. kansainvälinen tuotantokausi  Duudsonit 3. kansainvälinen tuotantokausi  Duudsonit – Päällikköboksi  Duudsonit 4. kansainvälinen tuotantokausi  Duudsonit tuli taloon – 1. tuotantokausi  Duudsonit tuli taloon – 2. tuotantokausi  Duudsonit tuli taloon – 3. tuotantokausi 
Bibliografia:  Duudsonit – jekkukirja  Duudsonit – 100 tapaa pelastua tylsyydeltä  Duudsonit: Härmästä Hollywoodiin
Klementia Unkarilainen

| Klementia Unkarilainen |
| --- | --- |
 
Ranskan ja Navarran kuningatar
Valtakausi:  1315–1316

Syntynyt:  Clémence de Anjou 1293 Napoli, Italia
Kuollut:  1328 (ikä 34–35) Pariisi, Ranska
Hautapaikka:  Saint-Denis’n basilika
Puoliso:  Ludvig X
Lapset:  Juhana I
Suku:  Kapetingit
Isä:  Kaarle Martel
Äiti:  Klementia von Habsburg
Uskonto:  roomalaiskatolisuus
Klementia Unkarilainen (ransk. Clémence d'Anjou) (1293–1328) oli Ranskan ja Navarran kuningatar Ludvig X:n puolisona.
Suku

Klementian isä oli Anjoun kreivi ja Unkarin kruununtavoittelija Kaarle Martel (1271–1295), joka oli Napolin kuningas Kaarle II:n ja Unkarin prinsessa Marian poika. Marian isä oli Unkarin kuningas Tapani V ja äiti Elisabet (unk. Erzsébet), joka oli kumaanien paimentolaiskansan ruhtinaan tytär. Isoäitinsä Marian kautta Klementia siis kuului Unkarin Árpad-kuningassukuun (jonka mieslinja sammui Unkarissa 1301), ja hoviprotokollissa hänet mainittiin ”Unkarilaisena”, vaikka hän ei tiettävästi eläessään edes käynyt Unkarissa.
Hänen äitinsä oli Habsburg-sukuun kuulunut Itävallan prinsessa Klementia von Habsburg (n. 1262–1293), joka oli Saksan kuningas Rudolf I:n ja Gertrude Anna von Zollern-Hohenberg-Haigerlochin tytär.
Hänellä oli kaksi sisarusta: Kaarle Robert, josta tuli Unkarin ensimmäinen Anjou-sukuinen kuningas, ja Béatrice (1290–1343), joka avioitui Jean II de la Tour du Pin'in eli Jean II de Viennois'n kanssa.
Klementia jäi varhain orvoksi: hänen äitinsä kuoli synnytykseen, isä kaksi vuotta myöhemmin. Lapset kasvoivat Napolissa isoäitinsä Marian luona. Klementia oli nuorena kuulu kauneudestaan ja ylellisestä maustaan, joka herätti huomiota hurskaan ja askeettista elämää viettävän kuningataräiti Marian hovissa.
Avioliitto ja jälkeläiset

Klementia sai paljon kosijoita, ja lopulta hänet valtapoliittisista syistä naitettiin Ranskan Ludvig X:lle. Klementia lähti laivalla kohti Ranskaa mukanaan runsaat myötäjäiset, mutta merellä puhkesi myrsky, aarteet upposivat laivan mukana ja Klementia saapui Ranskaan tyhjin käsin.
Heinäkuussa 1315 solmittu avioliitto oli Ludvig X:n toinen. Edellinen puoliso Marguerite de Bourgogne oli suljettu luostariin aviorikoksesta syytettynä ja surmattu siellä. Ludvig itse kuoli keuhkokuumeeseen kesäkuussa 1316, Klementian jo ollessa raskaana.
Ludvigin kuoleman jälkeen marraskuussa syntynyt lapsi eli vain viisi päivää. Hänet tunnetaan nimellä Juhana I Postuumi (15. marraskuuta – 30. marraskuuta 1316), ja lyhyen elämänsä ajan hän oli Ranskan ja Navarran kuningas.
Leskeys

Miehensä ja lapsensa kuoltua Klementia muutti Napolin kuningaskuntaan kuuluneeseen Provenceen ja palasi sieltä Pariisiin vuonna 1323 kuningas Kaarle IV kutsuttua hänet hoviinsa. Klementia kuoli vain 35-vuotiaana. Hänet on haudattu Saint-Denis’n basilikaan Pariisin esikaupungissa.
António Agostinho Neton kansainvälinen lentoasema

António Agostinho Neton kansainvälinen lentoasema (port. Aeroporto Internacional Dr. António Agostinho Neto, AIAAN) (IATA: NBJ, ICAO: FNBJ) on kansainvälinen lentoasema Icolo e Bengon maakunnassa Angolassa, noin 40 kilometriä kaakkoon pääkaupunki Luandan keskustasta. Lentoasema on nimetty Angolan ensimmäisen presidentin, Agostinho Neton mukaan.
Uusi lentoasema korvaa Luandan vanhan Quatro de Feveiron lentoaseman. Lentoasema on yksi Afrikan suurimpia, ja siitä on tarkoitus olla merkittävä lentoliikenteen solmukohta. Lentoaseman kautta voi kulkea 15 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Vanhan lentoaseman matkustajamäärät ovat olleet merkittävästi uuden lentoaseman kapasiteettia alhaisempia, ja sitä onkin kritisoitu ylisuureksi. Angolan hallituksen mukaan suuri lentoasema on kuitenkin sijoitus tulevaisuuteen, ja sen odotetaan vahvistavan maan taloutta.
Historia

Projekti uuden lentoaseman rakentamiseksi Luandaan alkoi vuonna 2005, ja rakennnustyöt vuonna 2013. Lentoaseman rakennusta rahoitettiin kiinalaisella lainarahalla. Alkuperäinen rakennussopimus purettiin vuonna 2017, ja uusi solmittiin 2020. Lentoaseman pääurakoitsija oli kiinalainen China National Aero-technology International Engineering Corporation.
Lentoasema avattiin marraskuussa 2023. Se maksoi 3,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria, ja oli valmistuessaan suurin minkään kiinalaisyhtiön rakentama lentoasema Kiinan ulkopuolella. Angolan kansallinen lentoyhtiö TAAG Angola Airlines lensi lentoaseman ensimmäisen rahtilennon 19. joulukuuta 2023, mutta ensimmäisen matkustajalennon vasta 10. marraskuuta 2024.
Lentoasema

Lentoasemalla on kaksi rinnakkaista kiitotietä, jotka ovat 3 800 ja 4 000 metriä pitkät. Lentoasemalla on kolme terminaalirakennusta. Lentoaseman kautta voi kulkea 15 miljoonaa matkustajaa ja 130 000 tonnia rahtia vuodessa. Lentoasemaa voitaisiin laajentaa tulevaisuudessa jopa 65 miljoonalle matkustajalle ja 400 000 tonnille rahtia vuodessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta António Agostinho Neton kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut 1983

Mäkihypyn Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1983 Jyväskylässä 30. tammikuuta ja Liedossa 5.-6. helmikuuta.
Tulokset > K70m

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matti Nykänen | 236,9 | 78,5 - 80,0 |
| 2 | Pentti Kokkonen | 221,5 | 72,0 - 77,5 |
| 3 | Jari Pulkkinen | 219,4 | 74,0 - 74,5 |
| 4 | Markku Pusenius | 216,1 | 74,0 - 74,0 |
| 5 | Jari Puikkonen | 213,2 | 73,5 - 73,0 |
| 6 | Timo Raidisto | 211,7 | 70,5 - 73,5 |
Lieto, 6. helmikuuta
Tulokset > K90m

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matti Nykänen | 257,5 | 102,0 - 94,5 |
| 2 | Markku Pusenius | 237,0 | 92,5 - 91,5 |
| 3 | Tuomo Ylipulli | 226,1 | 91,5 - 86,5 |
| 4 | Jari Pulkkinen | 221,8 | 88,5 - 85,0 |
| 5 | Kimmo Raikaa | 220,7 | 89,0 - 85,5 |
| 6 | Jukka Kalso | 217,7 | 86,0 - 86,0 |
Jyväskylä, 30. tammikuuta 
 Jari Puikkonen ja Pentti Kokkonen kilpailivat samaan aikaan Sveitsissä.
Tulokset > Joukkuemäki K70m

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jyväskylän Hiihtoseura | Kari Komaro   Kari Jormakka   Jukka Kalso   Matti Nykänen | 1649,7 |
| 2 | Puijon Hiihtoseura | Mika Kojonkoski   Tapio Mikkonen   Keijo Korhonen   Jari Pulkkinen | 1607,5 |
| 3 | Lahden Hiihtoseura I | Erkki Nykänen   Markku Pusenius   Jari Puikkonen   Pentti Kokkonen | 1604,9 |
| 4 | Ounasvaaran Hiihtoseura |  | 1575,4 |
| 5 | Lahden Hiihtoseura II |  | 1574,6 |
| 6 | Kainuun Hiihtoseura |  | 1554,1 |
Lieto, 5. helmikuuta
Maagi

Itämaan tietäjät eli 'maagit' Kaspar, Melkior ja Baltasar. Mosaiikki Pyhän Apollinariuksen basilikasta Ravennasta.
Maagi (< kreikk. μάγος magos < muinaispersian magu-) oli pappi iranilaisessa zarathustralaisuudessa. Nimityksellä voidaan tarkoittaa myös ketä tahansa, joka harjoittaa yksityisiä rituaaleja maailman tai historian muuttamiseksi, ja sitä kautta sanasta on johdettu länsimaiset taikuutta merkitsevät magia-sanat.
Muinaispersian kielen sana magu-, ’pappi’, esiintyy länsi-iranilaisissa kaiverruksissa ja hallinnollisissa dokumenteissa jo akhaimenidien kaudella 550–330 eaa. Maagien roolista ja tehtävistä ei kuitenkaan noiden kirjoitusten pohalta ole saatu selkoa. Kreikkalainen historioitsija Herodotos kutsui maageiksi yhtä meedialaisten kuudesta heimosta, minkä seurauksena maagien on usein arveltu olleen alun perin meedialaisten pappisklaani. Herodotoksen maageille antamat piirteet ja tehtävät vastaavat kuitenkin zarathustralaisuutta, minkä vuoksi on myös arveltu, että Herodotos kuvasikin zarathustralaisia pappeja. Herodotoksen mukaan maagit esimerkiksi kulkivat Persian armeijan mukana ja suorittivat uhreja ja libaatioita, kuten zarathustralaisten pappienkin tiedetään muiden lähteiden perusteella tehneen. Maagit myös lauloivat hymnejä sekä tulkitsivat merkkejä, unia ja enteitä, minkä lisäksi heillä oli hallinnollisia maallisia tehtäviä. Muutama sukupolvi Herodotoksen jälkeen maageihin liitettiin myös kasvattajan ja teologin rooli Zarathustran oppien levittämisessä ja tulkitsemisessa.
Zarathustralaiset luopuivat tuntemattomasta syystä magu-sanan käytöstä sassanidikauden 224–642 jälkeen. Arabimiehityksen jälkeen zarathustralainen pappisjärjestelmä yksinkertaistui, ja hovipapit sekä maallisia töitä tehneet papit katosivat.
Kreikkaan sana magos lainattiin persian kielestä 500-luvulla eaa. Sanalla alettiin tarkoittaa ensin Kreikassa, mutta myöhemmin myös muualla lännessä, paitsi zarathustralaista pappia, myös taikuria, joka kykeni esimerkiksi vierailemaan manalassa ja opastamaan sieluja sinne, kutsumaan vainajien henkiä sekä hallitsemaan taikuuden, yrtit, taikakivet ja loitsut. Sanan merkitys oli toisinaan myönteinen, toisinaan kielteinen. Kreikankielisessä Raamatussa on Simon Magusin kielteisesti kuvattu hahmo, mutta maageiksi kutsutaan Raamatussa myös Itämaan tietäjiä, jotka saapuvat Jeesuksen seimen luo.
Piilokamerapäälliköt

| Piilokamerapäälliköt |
| --- | --- |
Tyyli:  Viihde
Kestoaika:  30 minuuttia
Luoja(t):  Rabbit Films
Pääosissa:  Jarno Leppälä Jukka Hilden
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  2. toukokuuta 2008 – 13. kesäkuuta 2008
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  7
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jarno Laasala
Ohjaaja(t):  Jarno Laasala
Käsikirjoittaja(t):  Jarno Leppälä Jukka Hilden Jarno Laasala
Tuotantoyhtiö(t):  Rabbit Films
Aiheesta muualla
IMDb 
Piilokamerapäälliköt on suomalainen viihdeohjelma, jota juontavat Duudsoneista tunnetut Jukka Hilden ja Jarno Leppälä. Sarjassa näytetään erilaisia piilokameravideoita ulkomailta ja sarja sisältää myös Duudsoneiden itse kuvaamaa materiaalia. Sarjaan on myös mahdollista lähettää omia piilokameravideoita. Sarjassa nähdään myös Källikoulu, jossa Jukka tekee piloja Jarpille. Sarja alkoi 2. toukokuuta 2008. Ohjelman tarkoitus on piilokamerajekkujen teko. Uhriksi joutuvat useat Hollywood-tähdet kuten muun muassa Jack Nicholson. Ohjelman källikoulu sisältää jekkuja, joita kavereilleen voi tehdä. "Källit" ovat nähtävissä ohjelman kotisivuilla.
Jaksot

| Jakso | Ensiesitys |
| --- | --- |
1.: 2. toukokuuta 2008
2.: 9. toukokuuta 2008
3.: 16. toukokuuta 2008
4.: 23. toukokuuta 2008
5.: 30. toukokuuta 2008
6.: 6. kesäkuuta 2008
7.: 13. kesäkuuta 2008
Aiheesta muualla

Ohjelman kotisivut[vanhentunut linkki]
| n k Duudsonit |
| --- | --- |
 Jukka Hildén  Jarno Laasala  Jarno ”Jarppi” Leppälä  Hannu-Pekka ”HP” Parviainen 
Elokuvat:  Duudsonit-elokuva  Bam Margera Presents: Where the f*ck Is Santa?  Minghags  Jackass 3D 
TV-sarjat:  Maailmankiertue  Viva La Bam  Duudsoni Elämää  Duudsonit  Piilokamerapäälliköt  Teräspallit  Duudsonit Amerikassa  Duudsonit tuli taloon  Posse  Duudsonit: Päällikkö 
DVD:t ja VHS:t:  Downhill Glamour  Empire Style  Dogwalk  Maailmankiertue 1  Maailmankiertue 2  Maailmankiertue 3  Duudsoni Elämää  Duudsonit-elokuva  Duudsonit – Ylpeän Häjy Mahtiboksi  The Dudesons 1. tuotantokausi  Duudsonit 2. kansainvälinen tuotantokausi  Duudsonit 3. kansainvälinen tuotantokausi  Duudsonit – Päällikköboksi  Duudsonit 4. kansainvälinen tuotantokausi  Duudsonit tuli taloon – 1. tuotantokausi  Duudsonit tuli taloon – 2. tuotantokausi  Duudsonit tuli taloon – 3. tuotantokausi 
Bibliografia:  Duudsonit – jekkukirja  Duudsonit – 100 tapaa pelastua tylsyydeltä  Duudsonit: Härmästä Hollywoodiin
Alonzo Sundman

Viktor Alonzo Sundman
Viktor Alonzo Sundman (19. kesäkuuta 1895 Maarianhamina – 14. huhtikuuta 1960) oli suomalainen jääkärikenraali. Hänen vanhempansa olivat merikapteeni Anders Viktor Sundman ja Emilia Eriksson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Signe Maria Hydenin kanssa, josta hän erosi vuonna 1925 ja avioitui uudelleen vuonna 1926 Helvi Margit Esterita Holstin kanssa.
Opinnot

Hän kirjoitti ylioppilaaksi Maarianhaminan keskikoulun jatkoluokilta vuonna 1912 ja liittyi Åbo Nationiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1912–1915. Sotakorkeakoulun komentajakurssin hän suoritti vuonna 1928 ja yleinen osasto vuosina 1931–1932.
Jääkäriaika

Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 4. komppaniaan 21. joulukuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Saksassa ollessaan useita erikoiskursseja ja sotakoulun A-kurssin Libaussa vuonna 1917.
Suomen sisällissota

Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 kapteeniksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet määrättiin aluksi matkustamaan Ahvenanmaalle ja ottaa siellä olevat joukot komentoonsa, mutta tilanteen muuttuessa määräys muutettiin siten, että hänen tuli ottaa komppanianpäällikkyys 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 2. komppaniasta. Hänet komennettiin 3. huhtikuuta 1918 alkaen pataljoonan komentajaksi. Hän otti suomen sisällissodassa osaa taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella ja Kuokkalassa.
Sisällissodan jälkeinen aika

Sisällissodan jälkeen hänet siirrettiin 28. toukokuuta 1918 Yleisesikunnan järjestelyosastoon ja 15. heinäkuuta 1918 Meripataljoonan komentajaksi. Suomen valkoisen kaartin Vöyrin pataljoonan komentajaksi hänet siirrettiin 9. syyskuuta 1918 ja Karjalan kaartin rykmentin komentajan apulaiseksi 10. syyskuuta 1924. Uudenmaan rykmentin III pataljoonan komentajan tehtävät hän vastaanotti 31. lokakuuta 1925, mistä hänet siirrettiin 12. helmikuuta 1926 Porin rykmentin komentajan apulaiseksi. Savon prikaatin III pataljoonan komentajaksi hänet siirrettiin 28. toukokuuta 1930 ja Vuoksen jääkäripataljoonan komentajaksi  25. syyskuuta 1930, josta hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 Yleisesikunnan koulutustoimiston päälliköksi. Hänet komennettiin sotilasasiamieheksi Saksaan, Italiaan ja Unkariin 4. joulukuuta 1937. Rykmenttien komentajien viransijaisuuksia hän on hoitanut vuosina 1924–1929 Suomen valkoisessa kaartissa, Karjalan kaartin rykmentissä ja Porin rykmentissä sekä Polkupyöräpataljoona 3:ssa. Yleisesikunnan komento-osaston virkaatekevänä päällikkönä hän toimi 1. huhtikuuta - 1. lokakuuta 1935 välisen ajan.
Talvi-  ja jatkosota

Talvisotaan hän ei osallistunut, koska oli komennettuna sotilasasiamieheksi Eurooppaan, mutta välirauhan aikana hän toimi Puolustusvoimain Pääesikunnan Komento-osaston ja Koulutusosaston päällikkönä. Jatkosodan syttyessä hän sai komentoonsa 2. jääkäriprikaatin, jonka komentajana osallistui taisteluihin Ilomantsi – Karhumäki akselilla, Hiisijärvellä ja Ägläjärvellä, missä haavoittui elokuussa 1941. Haavoista toivuttuaan hän sai vuonna 1942 komentoonsa Jalkaväkirykmentti 13:n, josta hänet komennettiin 17. divisioonan komentajaksi ja osallistui taisteluihin Syvärillä ja Karjalankannaksella (Tienhaara – Suomenvedenpohja -akselilla).
Sotien jälkeinen aika

Rauhan tultua hän vastaanotti Helsingin sotilasläänin komentajan tehtävät, missä tehtävässä oli vuoteen 1949 saakka, jolloin siirtyi Puolustusvoimain Pääesikunnan Yleisesikunnan päälliköksi ja oli toimessa vuoteen 1955 saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi Teollisuuden Polttoöljyn toimitusjohtajaksi, mitä tehtävää hän hoiti aina kuolemaansa saakka. Hänet haudattiin Helsingin vanhalle hautausmaalle.
Luottamustoimet

Hän toimi Puolustuslaitoksen määrävahvuuskomitean jäsenenä vuonna 1919 ja jalkaväen asiantuntijana Puolustusministeriön määrävahvuuskomiteassa hän oli vuonna 1920 sekä  pistooliohjesääntökomitean puheenjohtajana vuonna 1922. Taisteluvälinemäärävahvuuskomitean jäsenenä hän toimi vuonna 1923 ja 1. divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1923 sekä ohjesääntötoimikunnan vakinainen jäsenenä vuosina 1934–1937. Hän toimi Korkeimmanoikeuden sotilasjäsenenä vuosina 1947–1949 ja Suomen Tennisliiton puheenjohtajana vuosina 1945–1954. Ohjesääntötoimikunnan puheenjohtajana hän toimi vuodesta 1946 lähtien. Akkuteollisuus Oy:n ja Teräskonttori Oy:n johtokunnan jäsenenä hän myös on toiminut. Puolustusvoimien ohjesääntökomiteaan hän kuului vuodesta 1946 alkaen. Pukukomitean puheenjohtajana hän toimi vuodesta 1947 alkaen.
Urheilusaavutukset

Hän voitti Armeijan mestaruuden  300 m. ammunnassa sotilaskiväärillä Turussa vuonna 1923.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 2. syyskuuta 1915  Zugführer 9. elokuuta 1917  Kapteeni 11. helmikuuta 1918  Majuri 6. joulukuuta 1919  Everstiluutanatti 28. toukokuuta 1930  Yleisesikuntaupseerin arvonimi 18. lokakuuta 1934  Eversti 1940  Kenraalimajuri 1943  Kenraaliluutnantti 1951  Kenraali 1955 |         |  Suomen Leijonan ritarikunnan suurristi  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. lk. komentajamerkki  Vapaudenristi 1. lk. tammenlehvien kera  Vapaudenristi 1. lk.  Vapaudenristi 2. lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen Olympialainen 1. luokan ansioristi  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Saksan 1. lk. Rautarisri  Preussin 2. lk. Rautaristi  Saksan Kotkan ritarikunnan 1. lk. kunniamerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Islannin Haukaritarikunnan kunniamerkki  Ruotsin Miekkaritarikunnan suurristi |
Jääkäripataljoona 27:n 4. komppania.
Ilmo Ranta

Ilmo Ilari Ranta (s. 6. tammikuuta 1956 Espoo) on suomalainen pianisti.
Ranta on opiskellut pianonsoittoa Espoon musiikkiopistossa ja Sibelius-Akatemiassa Liisa Pohjolan oppilaana. Hän suoritti pianonsoiton diplomitutkinnon 1984. Lisäksi hän on opiskellut pianonsoittoa Münchenissä Klaus Schilden johdolla 1982–1983 ja osallistunut lukuisille mestarikursseille opettajinaan muun muassa György Sebök, Dmitri Baškirov, Ralf Gothóni ja Hartmut Höll. Lisäksi hän on tehnyt opintomatkoja Saksaan ja Ranskaan.
Ranta on toiminut säestäjänä Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1976, Korrepetiittorina Suomen Kansallisoopperassa ajoittain vuodesta 1978, pianonsoiton opettajana Sibelius-Akatemiassa 1984–1985, pianonsoiton ja kamarimusiikin lehtorina Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1986 ja kamarimusiikin vs. professorina Sibelius-Akatemiassa 1993–1995. Hän on myös pitänyt liedseminaareja Turun, Keski-Pohjanmaan ja Kuopion konservatorioissa.
Rannalla on ollut soolo- ja kamarimusiikkikonsertteja sekä esiintymisiä orkesterisolistina kotimaassa. Hän on myös pitänyt liedkonsertteja muun muassa Karita Mattilan ja Jorma Hynnisen kanssa useissa Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa ja esiintynyt kamarimuusikkona muun muassa Trio Tapiolassa. Hän on kantaesittänyt runsaasti suomalaista piano- ja kamarimusiikkia, tehnyt radio- ja TV-nauhoituksia ja levytyksiä muun muassa Ondine- ja CPO-levy-yhtiöille.