stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo diplomaattisista edustustoista Suomessa
Suurlähetystöt > Valokuvia suurlähetystöistä ja residensseista > Suurlähetystöt

Alankomaiden suurlähetystö Erottajankadulla.
Argentiinan suurlähetystö Bulevardilla
Belgian suurlähetystö Kaivopuistossa.
Brasilian suurlähetystö Kaivopuistossa
Chilen suurlähetystö Kaartinkaupungissa
Espanjan suurlähetystö Kaivopuistossa.
Egyptin suurlähetystö Eirassa.
Georgian suurlähetystö Kluuvissa.
Irlannin tasavallan ja Etelä-Korean tasavallan suurlähetystö Kaartinkaupungissa
Iranin suurlähetystö Kulosaaressa
Irlannin suurlähetystö Kaartinkaupungissa.
Irakin suurlähetystö Kulosaaressa
Islannin suurlähetystö Pohjoisesplanadilla
Itävallan suurlähetystö Kaartinkaupungissa
Italian suurlähetystö Kaivopuistossa.
Intian suurlähetystö Kulosaaressa
Indonesian suurlähetystö Kuusisaaressa
Israelin suurlähetystö Kampissa
Portugalin, Marokon ja Itävallan suurlähetystöt Kaartinkaupungissa
Kyproksen tasavallan suurlähetystö Bulevardilla
Kazakstanin suurlähetystö Kaartinkaupungissa
Kiinan kansantasavallan suurlähetystö Kulosaaressa
Kreikan suurlähetystö Kruununhaassa
Kroatian suurlähetystö Kampissa.
Kuuban suurlähetystö Kampissa
Korean tasavallan suurlähetystö Kaartinkaupungissa.
Kanadan suurlähetystö Pohjoisesplanadilla.
Kroatian suurlähetystö Kampissa
Liettuan suurlähetystö Kruununhaassa
Latvian suurlähetystö Eirassa.
Meksikon suurlähetystö Kampissa
Malesian suurlähetystö Aleksanterinkadulla.
Marokon suurlähetystö Kaartinkaupungissa
Namibian ja Kolumbian suurlähetystöt Kaartinkaupungissa
Norjan suurlähetystö Eirassa.
Puolan suurlähetystö Kulosaaressa
Palestiinalaishallinnon lähetystö Kampissa
Perun suurlähetystö Kampissa.
Ranskan suurlähetystö Kaivopuistossa.
Romanian suurlähetystö Töölössä
Ruotsin suurlähetystö Pohjoisesplanadilla.
Serbian suurlähetystö Kulosaaressa
Slovakian suurlähetystö Kulosaaressa
Saksan suurlähetystö Kuusisaaressa.
Saudi-Arabian suurlähetystö Töölössä
Sveitsin suurlähetystö Kaivopuistossa.
Thaimaan suurlähetystö  Kampissa
Tanskan suurlähetystö Kampissa
Thaimaan suurlähetystö Kampissa
Tšekin suurlähetystö Eirassa.
Turkin suurlähetystö Ullanlinnassa.
Tunisian suurlähetystö Kampissa
Ukrainan suurlähetystö Kulosaaressa
Uruguayn suurlähetystö Kaartinkaupungissa
Vietnamin suurlähetystö Kulosaaressa
Yhdistyneen kuningaskunnan Helsingin-suurlähetystö Kaivopuistossa.
Valko-Venäjän suurlähetystö Kaartinkaupungissa
Venäjän suurlähetystö Tehtaankadulla.
Viron suurlähetystö Kaivopuistossa.
Yhdysvaltain suurlähetystö Kaivopuistossa.
Suurlähetystöt > Valokuvia suurlähetystöistä ja residensseista > Residenssit

Alankomaiden suurlähettilään residenssi Villa Kleineh Kaivopuistossa
Algerian suurlähettilään residenssi Kulosaaressa.
Itävallan suurlähettilään residenssi Lehtisaaressa.
Indonesian suurlähettilään residenssi Munkkiniemessä.
Italian suurlähettilään residenssi Villa Hjelt Eirassa
Irlannin suurlähettilään  residenssi Kruununhaassa.
Japanin suurlähettilään  residenssi Lehtisaaressa.
Puolan suurlähettilään residenssi Kulosaaressa.
Portugalin suurlähettilään residenssi Katajanokalla.
Saudi-Arabian suurlähettilään residenssi Espoon Westendissä.
Tanskan suurlähettilään residenssi Kampissa.
Turkin suurlähetilään residenssi Töölössä.
Thaimaan suurlähettilään residenssi Espoon Westendissä.
Uruguayn suurlähettilään residenssi Kaartinkaupungissa.
Vietnamin suurlähettilään residenssi Kulosaaressa.
Muualta akkreditoidut suurlähettiläät

99 valtiota on akkreditoinut suurlähettiläänsä Suomeen muusta suurlähetystöstä (ns. sivuakkreditointi).
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tukholma  Afganistan   Albania   Angola   Armenia   Australia   Azerbaidžan   Bangladesh   Bolivia   Bosnia ja Hertsegovina   Botswana   Dominikaaninen tasavalta   Ecuador   El Salvador   Eritrea   Etelä-Afrikka   Etiopia   Guatemala   Kenia   Kosovo   Kuwait   Laos   Libanon   Libya   Moldova   Mongolia   Mosambik   Nigeria   Pakistan   Panama   Pohjois-Korea   Pohjois-Makedonia   Sri Lanka   Ruanda   Sambia   Sudan    Syyria   Tansania   Uusi-Seelanti   Pyhä istuin   Zimbabwe  |  Lontoo  Gabon   Gambia   Jamaika   Kambodža   Kamerun   Kongon demokraattinen tasavalta   Madagaskar   Malawi   Mauritius   Saint Vincent ja Grenadiinit   Seychellit   Sierra Leone   Swazimaa   Trinidad ja Tobago   Turkmenistan Berliini  Bahrain   Brunei   Burundi   Jemen   Jordania   Kap Verde   Kirgisia   Liberia   Malediivit   Mali   Kirgisia   Myanmar   Oman   Paraguay Bryssel  Barbados   Bhutan   Guinea-Bissau   Honduras   Keski-Afrikan tasavalta   Mauritania   São Tomé ja Príncipe  |  Kööpenhamina  Burkina Faso   Luxemburg     Nepal   Norsunluurannikko   Niger   Slovenia   Uganda Moskova  Djibouti   Guinea   Kongon tasavalta   Tšad Oslo  Ghana   Etelä-Sudan   Venezuela Pariisi  Benin   Komorit Muut  Andorra (Andorra la Vella)   Guyana (Geneve)   Lesotho (Dublin)   Malta (Valletta)   Montenegro (Podgorica)   San Marino (San Marino)   Senegal (Haag)   Singapore (Singapore)   Tadžikistan (Minsk)   Uzbekistan (Riika)  |
Konsulaatit > Maarianhamina

Ruotsi (pääkonsulaatti)
Venäjä (konsulaatti)
Konsulaatit > Valokuvia konsulaateista

Ruotsin pääkonsulaatti Maarianhaminassa.
Venäjän Maarianhaminan konsulaatti
Muut edustustot

Helsingissä sijaitsevat seuraavat muut diplomaattiset edustustot:
Palestiina (lähetystö)
Taiwan (Taipein kaupallinen edustusto)
Kansainväliset järjestöt

Suomessa sijaitsee seuraavat kansainvälisten järjestöjen edustustot. Kyseessä on järjestön päämaja tai pääkonttori, ellei muuta ole mainittu.
Euroopan unioni
Euroopan kemikaalivirasto, Helsinki
Euroopan komissio (edustusto), Helsinki
Euroopan investointipankki (toimisto), Helsinki
Euroopan parlamentti (tiedotustoimisto), Helsinki
Euroopan metsäinstituutti, Joensuu
Itämeren merellisen ympäristön suojelukomissio, Helsinki
Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (toimisto), Helsinki
Pohjoismaiden investointipankki, Helsinki
Pohjoismainen kehitysrahasto, Helsinki
Pohjoismaiden ympäristörahoitusyhtiö (NEFCO), Helsinki
Yhdistyneet kansakunnat
Yhdistyneiden Kansakuntien yliopiston kehitystaloustieteen tutkimuslaitos, Helsinki
UN Global Pulse Finland, Helsinki
UNICEF:n innovaatiotoimisto, Helsinki
Euroopan metsäinstituutin päämaja Joensuussa.
Euroopan kemikaaliviraston päämaja Telakkakadulla, Helsingissä.
Topi Borg

| Topi Elias Borg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1994 (ikä 30)
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  tv-persoona, kirjailija
Vanhemmat:  Anne-Mari Borg, Sami Borg
Sukulaiset:  Sointu Borg (sisko)
Topi Borg (s. 9. huhtikuuta 1994) on suomalainen tv-persoona, joka tuli tunnetuksi Ylen Kirjolla-sarjasta vuonna 2023. Borg työskentelee Salessa Tampereella ja toimii julkisena puhujana autismin tietoisuuden lisäämiseksi.
Borg valittiin vuonna 2025 vuoden tamperelaiseksi.
Elämä ja ura

Borg sai autismidiagnoosin 6-vuotiaana. Hän valmistui ylioppilaaksi ja opiskeli myöhemmin puutarhuriksi Lepaan puutarhaoppilaitoksessa.
Borg nousi julkisuuteen esiintyessään yhtenä päähenkilöistä Ylen Kirjolla-sarjassa, jossa seurataan neljän autismikirjolla olevan nuoren aikuisen elämää. Sarja sai alkunsa hänen siskonsa Sointu Borgin aloitteesta. Ohjelma palkittiin vuoden 2023 parhaana tv-ohjelmana ja parhaana seurantarealitynä.
Sarjan menestyksen myötä Borg on toiminut aktiivisesti julkisena puhujana edistäen autismikirjon henkilöiden työllistymistä ja tietoisuutta. Hän kiertää puhumassa yhdessä siskonsa kanssa teemalla "Rohkeampi rekrytointi". Vuonna 2025 Borgilta ilmestyy esikoiskirja Normaalisuusrodeo, joka on hänen mukaansa "epälineaarinen elämäkerta kautta ajatuskirja".
Borg tunnetaan myös intohimoisena elokuvaharrastajana, joka on nähnyt yli 9 000 elokuvaa.
Zala Lancet

| Zala Lancet |
| --- | --- |
 Zala Lancet (2020).
Tyyppi:  räjähdelennokki/ viipyilevä (lennokki)ammus (engl. loitering munition)
Alkuperämaa:   Venäjä
Valmistaja:  Zala Aero (Zala)/ Kalašnikov-konserni
Esitelty:  2019
Tila:  operatiivisessa käytössä
Pääkäyttäjät:  Venäjän asevoimat
Valmistusmäärä:  noin 250 
Valmistusvuodet:  2020-
Zala Lancet (ven. Ланцет, Lantset) on venäläisen, Kalašnikov-konserniin kuuluvan Zala Aeron suunnittelema miehittämätön, sähkömoottorin avulla etenevä räjähdelennokki (engl. loitering munition).
Lennokkimalli esiteltiin kesäkuussa 2019 ja sen tuotanto alkoi vuonna 2020. Lennokkia on valmistettu ainakin noin 250 kappalettamilloin?. Lennokista on valmistettu ainakin kahta tai kolmea eri muunnosta, joissa räjähdysainetta on yhden (Lancet-1), kolmen (Lancet-3) tai viiden kilogramman verran.
Venäjä on testannut Zala Lancet -räjähdelennokkia sotatoimissaan Syyriassa marraskuussa 2020 ja kesällä 2021 sekä käyttänyt niitä sittemmin hyökkäyssodassaan Ukrainassa ainakin kesäkuusta 2022 lähtien.
Tekniset tiedot

Zala Lancet -lennokin ominaisuudet vaihtelevat merkittävästi mallista toiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zala Lancet Wikimedia Commonsissa
Hit Or Miss: The Russian Loitering Munition Kill List (25.11.2022) (englanniksi) (oryxspioenkop.com)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:ZALA Lancet
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:ZALA Ланцет
Zala Lancet (2020).
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Whiskey on the Rocks

| Whiskey on the Rocks |
| --- | --- |

Kestoaika:  29 min
Pääosissa:  Rolf Lassgård Elsa Saisio Niklas Engdahl Anders Mossling Filip Berg
Alkuperämaa:   Ruotsi
Alkuperäiskieli:  ruotsi, venäjä, englanti
Julkaistu:  25. joulukuuta 2024
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  6
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Björn Stein
Käsikirjoittaja(t):  Jonas Jonasson Henrik Jansson-Schweizer
Tuotantoyhtiö(t):  Sveriges Television Disney+
Aiheesta muualla
IMDb
Whiskey on the Rocks on Sveriges Televisionin ja Disney+:n tuottama satiirinen draamakomedia vuodelta 2024. Sen kehystarina perustuu lokakuussa 1981 tapahtuneeseen neuvostoliittolaisen sukellusveneen karilleajoon Gåsefjärdenissä lähellä Ruotsin merivoimien päätukikohtaa Karlskronaa.
Juoni

Sarja alkaa neuvostoliittolaiselta sukellusveneeltä, jolla juhlitaan railakkaasti erään miehistön jäsenen tyttären syntymää. Aluksen kapteeni päättää myöntää tuoreelle isälle lomaa ja käskee ohjata aluksen Klaipėdaan. Humalainen miehistö laskee kurssin väärin ja ohjaa sukellusveneen Blekingen rannikolle, missä se tömähtää rantakalliolle lähellä Karlskronaa. Pian asiasta muodostuu kansainvälinen selkkaus. Pääministeri Thorbjörn Fälldin (Rolf Lassgård) joutuu rauhoittelemaan ylipäällikkö Börje Lagercrantzia (Niklas Engdahl), jonka oma äiti pakeni Ruotsiin Neuvostoliitosta ja joka haluaisi ottaa kovat keinot käyttöön. Samaan aikaan Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan (Mark Noble) ja Neuvostoliiton johtaja Leonid Brežnev (Kęstutis Jakštas) uhittelevat keskenään – jälkimmäisen dementia uhkaa suistaa tilanteen ydinsodan partaalle. Ulkoministeri Ola Ullsten (Anders Mossling) painii omien parisuhdeongelmiensa kanssa. Neuvostoliiton suurlähettiläästä Aleksandra Kosyginasta (Elsa Saisio) Fälldin löytää liittolaisen ja hengenheimolaisen.
Vastaanotto

Aftonbladetin kriitikko Karolina Fjellborg antoi sarjalle neljä tähteä. Hänen mukaansa satiiri voisi olla terävämpää, mutta huumori toimii. Hän kiitteli myös näyttelijöitä, lavastusta ja teknistä toteutusta.
Expressenin kulttuuritoimittaja Jens Liljestrand ihmetteli valintaa esittää karilleajo televisiosarjassa puhtaana vahinkona, joka johtui miehistön juopottelusta. Hänen mukaansa sarja ei tee oikeutta kommunismin uhreille ja sen julkaisuajankohta oli erityisen huono Ukrainassa meneillään olevan Venäjän hyökkäyssodan vuoksi.
Göteborgs-Postenin kolumnisti Jesper Ahlin Marceta arvosteli sarjan antamaa kuvaa venäläisistä hyväntahtoisina ja amerikkalaisista sodanlietsojina. Hänen mukaansa sarjan julkaisuajankohta huomioon ottaen se käy suorastaan venäläisestä propagandasta. Lisäksi Marcetan mielestä sarja on täynnä kuluneita vitsejä ja puhkikulutettuja hahmotyyppejä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rolf Lassgård  | … |  Thorbjörn Fälldin   |
|  Kęstutis Jakštas  | … |  Leonid Brežnev   |
|  Mark Noble  | … |  Ronald Reagan   |
|  Anders Mossling  | … |  ulkoministeri Ola Ullsten   |
|  Filip Berg  | … |  Håkan Martinsson   |
|  Niklas Engdahl  | … |  ylipäällikkö Börje Lagercrantz   |
|  Per Lasson  | … |  komentaja Anders Karlsson   |
|  Albinas Keleris  | … |  Juri Andropov   |
|  Elsa Saisio  | … |  suurlähettiläs Aleksandra Kosygina   |
|  Adam Lundgren  | … |  kapteeni Hammarberg   |
Chili (ruokalaji)

Chili con carnea
Chili con carne ([ˈtʃili koŋ ˈkaɾne]) (suom. chiliä lihan kanssa), tunnetaan yksinkertaisesti myös ”chilinä”, on Texasista peräisin oleva pataruoka, joka sisältää chilipippuria, lihaa (useimmiten naudanlihaa) sekä usein myös tomaattikastiketta ja erilaisia papuja (yleensä ainakin ruskeita papuja). Chili con carne voi sisältää myös esimerkiksi sipulia, valkosipulia, paprikaa ja roomankuminaa.
Kupillinen chili con carnea ja tortillasipsejä.
Chili con carnea on tehty ainakin 1800-luvulta lähtien.
Chili sin carne (suom. chiliä ilman lihaa) on chili con carnen muunnos, jossa liha jätetään kokonaan pois. Tällöin liha voidaan korvata esimerkiksi soijarouheella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chili (ruokalaji) Wikimedia Commonsissa
Andreas Englund

| Andreas Englund> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. tammikuuta 1996 (ikä 29) Tukholma, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  93 kg
Seura
Seura:  Nashville Predators
Sarja:  NHL
Pelinumero:  8
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  Djurgårdens IF (SHL) Binghamton Senators (AHL) Ottawa Senators (NHL) Belleville Senators (AHL) Colorado Eagles (AHL) Colorado Avalanche (NHL)  Chicago Blackhawks (NHL) Los Angeles Kings (NHL)
NHL-varaus:  40. varaus, 2014 Ottawa Senators
Andreas Englund (s. 21. tammikuuta 1996) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Nashville Predatorsissa. Hän teki keväällä 2016 kolmivuotisen NHL-sopimuksen Ottawa Senatorsin kanssa. Pohjois-Amerikkaan hän siirtyi SHL-joukkue Djurgårdenista. Hän on Senatorsin toisen kierroksen varaus vuodelta 2014.
Englund debytoi SHL:ssä kaudella 2014–2015, jolloin hän pelasi Djurgårdenissa 49 ottelua. Toisella kaudellaan hän edusti Djurgårdenia 46 ottelussa. Hän teki kauden jälkeen kolmivuotisen tulokassopimuksen NHL-seura Ottawa Senatorsin kanssa.
Helmikuussa 2023 Avalanche kauppasi Englundin Chicago Blackhawksiin vaihdossa Jack Johnsoniin.
Heinäkuussa 2023 Englund teki vapaana agenttina Los Angeles Kingsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä kahden miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Helmikuussa 2025 Kings asetti Englundin siirtolistalle, josta Nashville Predators poimi hänet joukkueeseensa.
Käännös suomeksi
Satakunnan Kansa Länsi-Suomi

| Satakunnan Kansa Länsi-Suomi |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
Kustantaja:  Sanoma
Julkaisija:  Sanoma
Perustettu:  2024
Päätoimittaja:  Tomi Lähdeniemi
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Pori, Rauma
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  tabloidi
Ilmestymistiheys:  ma-su
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Satakunnan Kansa Länsi-Suomi on sanomalehti, joka syntyi Satakunnan Kansan ja Länsi-Suomen yhdistyessä. Lehteä julkaisee Sanoma Oyj.
Historia

Sanoma ilmoitti joulukuussa 2023 suunnittelevansa kahden sanomalehtensä, Satakunnan Kansan ja Länsi-Suomen, yhdistämistä. Uuden lehden nimi, Satakunnan Kansa Länsi-Suomi, vahvistettiin tammikuussa 2024.
Lehden nimi on herättänyt keskustelua, ja päätoimittaja Tomi Lähdeniemikin myöntää, että nimi on huono, mutta hän ei näe "lähitulevaisuudessa" sellaista, että jälkimmäinen osa jäisi pois.
Miksi?

| Miksi? Susanna Haavisto |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1992
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 53.60
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
Listasijoitukset
  13.
Susanna Haaviston muut julkaisut
| Huomenna sinä tulet 1985 | Miksi? 1992 | Peili 1994 |
Miksi on suomalaislaulaja Susanna Haaviston toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1992. Albumin kappaleista osa on Susannan sanoittamia.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 13, ja pysyi listalla yhteensä 9 viikkoa.
Kappaleet

Miksi? – 3.16 (säv. Esa Kaartamo, san. S. Hyttinen, Susanna Haavisto)
Kanssasi on niin hyvä olla (Haavisto ja Hector) – 4.11 (säv. ja sov. Juha Tikka, san. Susanna Haavisto)
Elämä kassiin (Haavisto ja Hector) – 3.33 (säv. ja sov. Esa Kaartamo, san. S. Hyttinen, Susanna Haavisto)
Robin Hood – 3.36 (säv. ja sov. Esa Kaartamo, san. Susanna Haavisto)
Puhdas sivu (Haavisto ja Mikko Kuustonen) – 3.16 (säv. ja sov. Juha Tikka, san. Susanna Haavisto)
Hei! mä kelaan – 3.23 (säv. ja sov. Jarmo Nikku, san. Susanna Haavisto)
Kohtalopeli – 2.37 (säv. ja sov. Jarmo Nikku, san. Susanna Haavisto)
Odotusta Pariisissa – 5.41 (säv. ja sov. Juha Tikka, san. Hector)
Kaipaus – 2.25 (säv. ja sov. Juha Tikka, san. Susanna Haavisto)
Ero – 3.15 (säv. ja sov. Esa Helasvuo, san. Susanna Haavisto)
Et ennen mua herätä saa – 4.40 (säv. ja san. Hector, sov. Esa Helasvuo)
Vesi joka palaa – 4.39 (säv. , san. ja sov. Esa Kaartamo)
Hiljaiset enkelit – 3.16 (säv. , san. ja sov. Mikko Kuustonen)
Nuorallatanssija – 6.02 (säv. ja san. Mikael Wiehe, sov. Juha Tikka)
Kokoonpano > Muusikot

Susanna Haavisto – laulu
Ona Kamu ja Kaija Kärkinen – taustalaulu (ei: 8, 11)
Esa Helasvuo – piano
Timo Pratskin – kosketinsoittimet ja harmonikka (ei: 8, 11)
Esa Kotilainen – harmonikka (ei: 8, 11)
Mikko Kuustonen – kitarat (ei: 8, 11)
Jarmo Nikku – kitarat ja mandoliini (ei: 8, 11)
Olli Haavisto – pedal steel -kitara ja dobro (ei: 8, 11)
Esa Kaartamo – kitarat ja kosketinsoittimet (ei: 8, 11)
Juha Tikka – kontrabasso (ei: ”Et ennen mua herätä saa”), kosketinsoittimet (ei: 8, 11)
Anssi Nykänen – rummut, tamburiini ja lehmänkello (ei: 8, 11)
Kari Lindstedt – sello (ei: ”Odotusta Pariisissa”)
Kokoonpano > Tuotanto

Jari Laasanen – äänittäjä, miksaaja
Jorma Hämäläinen – äänittäjä, miksaaja
Pauli Saastamoinen – masteroija
Minnesota-malli

Minnesota-malli on alun perin Yhdysvalloissa kehitetty alkoholismin hoitofilosofia. Se sai alkunsa Minnesotan osavaltion alueella käynnistyneistä kokeiluista. Hoidon tavoitteena on päihteetön elämä. Suomeen hoitomallin toi Toivo Pöysä.
Hoitomalli on kehitetty 1940-luvun lopulla Yhdysvalloissa Minnesotan osavaltiossa Willmarin valtionsairaalassa.
Hoidon periaatteet

Minnesota-malli on enemmän ihmisen voimavaroihin luottava koulutusohjelma kuin terapiamuoto (Ekholmin 2003a: 237). Mallin kantavia ajatuksia ovat:
Päihderiippuvuus on sairaus, ja siihen sairastuneita henkilöitä tulee hoitaa kaikin käytettävissä olevin voimavaroin.
Päihderiippuvaisia tulee kohdella tasavertaisina ihmisinä.
Hoidon tulee olla kokonaisvaltaista eli sen tulee tukea toipumista fyysisesti, psyykkisesti, sosiaalisesti ja hengellisesti.
Tavoitteena on päihteettömyys ja luova elämäntapa.
Minnesota-malli määrittää päihdetyön peruslähtökohdat ja toiminta- periaatteet, mutta ei hoito-ohjelmien yksityiskohtaisia sisältöjä (Ekholm 2003a: 235). Mallia soveltava hoitopaikka laatii omat sisältönsä painottaen ja käyttäen mallin periaatteita vaihtelevin vahvuusastein. Suomeen mallin toi 1980-luvun alussa Alkoholipoliittisen tutkimuslaitoksen tutkija Toivo Pöysä. Minnesota-mallin suomenkieliseksi nimeksi tuli melko yleisessä käytössä oleva myllyhoito.(Ekholm 2003a: 235, 240.)
Taustaa

Nimensä mukaisesti Minnesota-malli sai alkunsa Minnesotan osavaltion alueella käynnistyneistä kokeiluista. Ensimmäinen kokeilu oli Pioneer House -niminen ohjelma, jonka käynnisti vuonna 1948 osavaltion ensimmäinen AA:ssa toipuva alkoholisti yhdessä terveys- ja sosiaalitoimen kanssa. Hoidon kohderyhmänä olivat työttömät. Vuonna 1949 käynnistyi Hazelden-niminen yksikkö. Sen ohjelma perustui AA:n, tuolloin varsin uuden ryhmäliikkeen, 12 askeleen ohjelmaan ja oli tarkoitettu koulutetulle väestönosalle. Työntekijänä oli toipuva alkoholisti ja hoidossa muutama potilas. Ohjelma koostui neljästä kohdasta:
Käyttäydy vastuullisesti.
Osallistu AA:n ohjelmaa käsittelevien luentoihin.
Keskustele muiden potilaiden kanssa.
Sijaa vuoteesi.
Vuonna 1950 psykiatri Nelson Bradley ja psykologi Daniel J. Anderson käynnistivät Willmarin mielisairaalassa hoito-ohjelman alkoholistipotilaille. Ohjelmassa luovuttiin potilaiden lukitsemisesta suljetuille osastoille ja palkattiin sairaalaan työhön AA:ssa toipuvia alkoholisteja. Ohjelma oli hyvin yksinkertainen: Niin paljon psykiatrista apua kuin mahdollista ja AA-ohjelman esittely. Edellä mainitut kokeilut olivat kiinteässä vuorovaikutuksessa toistensa kanssa. Andersonin siirryttyä Willmarista Hazeldenin johtoon mielenterveystyö ja AA-pohjaiset työtavat yhdistyivät toisiinsa. Yhdysvalloista 12 askeleen ohjelma on luonnollisesti ensimmäiseksi levinnyt muihin englanninkielisiin maihin, kuten Kanadaan ja Britanniaan. Etelä-Amerikassa Meksiko ja Brasilia ovat ottaneet mallin käyttöön. Pohjoismaista ensimmäinen oli Islanti vuonna 1978. 1980-luvulla seurasivat toisiaan Suomi, Ruotsi, Tanska ja Norja. Islannissa malli kattaa yli 70 % päihdetyöstä. Ruotsissa on useita 12 askeleen ohjelmaa toteuttavia itsenäisiä ja sairaaloiden yhteydessä toimivia hoito-ohjelmia.
Hoito Suomessa

Terveyskeskuslääkäri voi antaa lähetteen hoitopaikkaan. Lähete mahdollistaa matkakorvausten saamisen Kelalta. Kela ei maksa varsinaista hoitoa mutta voi kustantaa kuukauden kestävän perushoitojakson aikaisen sairausloman. Hoito alkaa yleislääkärin arviolla alkoholistin tilanteesta, kunnosta ja mahdollisesta muiden päihteiden tai psyykenlääkkeiden käytöstä.lähde?
Suomessa Minnesota-mallin mukaisia hoitopaikkoja on noin 100. Ruotsissa hoitopaikkoja on noin 3 000.
Ensimmäinen Minnesota -mallinen hoitolaitos avattiin Suomessa 1.6.1982 Espoon Pellaksessa ja se sai nimekseen Myllyhoito. Klinikkaa pyöritti Kalliolan setlementti, jonka Nurmijärvellä sijaitseva Kalliolan klinikka tarjoaa Minnesota-mallista hoitoa yhä vuonna 2022.
Laajasti Minnesota-mallia soveltavia hoitoyksikköjä Suomessa ovat esimerkiksi Lapualla toimiva Minnesota-Hoito Oy, Lammilla toimiva päihdehoitokeskus Maivita Oy,lähde? Kärkölässä toimiva Kantamo, Kirkkonummella toimiva Fria-klinikka Oy, Naantalissa toimiva Aarni Rehab Oy ja Ähtärissä toimiva Fenix-klinikat. Minnesota-mallin filosofian mukaan hoidon tarjoajat ovat käyneet itse läpi hoidon.lähde?
Lapualaisen Minnesota-Hoito Oy:n perusti vuonna 1992 yksityishenkilö, joka itse on Minnesota-mallin mukaisella hoidolla toipunut alkoholisti. Ensimmäiset potilaat otettiin hoitoon vuonna 1993. Väitöstutkimuksen mukaan Minnesota-Hoito Oy:n potilaista kaksi kolmasosaa saavutti raittiuden. Tutkimuksen perusteella ei voida antaa tyhjentävää vastausta Minnesota-hoidon yleisistä raitistumistuloksista. Minnesota-Hoito toimii hyvin ja ottaa uusia potilaita vastaan päivittäin.
Aiheesta muualla

Mantu, Eve: Viina on masenne! – Lapualla tehdään viinan kanssa töitä hartiavoimin Yle Radio. 21.5.2013. Viitattu 2.12.2019.
Alizad, Arman: Riippuvuus – Kun riippuvuus vie kaiken; työn, perheen, rahat ja itsekunnioituksen. Armanille tarinansa kertovat riippuvuushelvetistä pois päässyt Kimmo Rasila sekä Minnesota-hoidon päihdetyöntekijä Simo Seppelin Yle Puh. 2.4.2014. Viitattu 2.12.2019.