stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Predator (elokuva)

| The Predator |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Shane Black
Käsikirjoittaja:   Shane Black  Fred Dekker 
Tuottaja:  John Davis
Säveltäjä:  Henry Jackman
Kuvaaja:  Larry Fong
Pääosat:   Boyd Holbrook  Trevante Rhodes  Jacob Tremblay  Keegan-Michael Key  Olivia Munn  Thomas Jane  Alfie Allen  Sterling K. Brown 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Disney+
Ensi-ilta:   2018-9-66. syyskuuta 2018 (Toronto)  2018-9-1414. syyskuuta 2018 (Yhdysvallat ja Suomi)  
Kesto:  107 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Predator on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka on ohjannut Shane Black. Black on myös käsikirjoittanut elokuvan yhdessä Fred Dekkerin kanssa. Elokuva ei ole uudelleenfilmatisointi vaan jatko-osa.
Arnold Schwarzenegger ilmaisi mielenkiintonsa uutta Predator-elokuvaa kohtaan, muttei esiintynyt siinä lopulta. Schwarzenegger esitti pääosaa ensimmäisessä elokuvassa. Siinä nähtiin myös Shane Black, joka esitti Hawkinsia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Boyd Holbrook  | … |  Quinn McKenna   |
|  Trevante Rhodes  | … |  Gaylord ”Nebraska” Williams   |
|  Jacob Tremblay  | … |  Rory McKenna   |
|  Keegan-Michael Key  | … |  Coyle   |
|  Olivia Munn  | … |  Casey Bracket   |
|  Thomas Jane  | … |  Baxley   |
|  Alfie Allen  | … |  Lynch   |
|  Sterling K. Brown  | … |  Will Traeger   |
|  Augusto Aguilera  | … |  Nettles   |
|  Yvonne Strahovski  | … |  Emily McKenna   |
|  Jake Busey  | … |  Sean Keyes   |
|  Niall Matter  | … |  Sapir   |
Heisenbugi

Heisenbugi on ohjelmistovirhe, joka tuntuu häviävän tai muuttuvan käyttäytymistään, kun sitä yritetään tutkia. Termi on Werner Heisenbergin (1901–1976) nimeen  pohjautuva sanaleikki. Hän oli fyysikko, joka ensimmäisenä havaitsi havainnoijan vaikutuksen kvanttimekaniikassa eli sen, että järjestelmän havainnointi väistämättä muuttaa sen tilaa.  Elektroniikassa perinteinen nimi tälle ilmiölle on anturivaikutus, jossa anturi, joka on kytketty erilaisiin laitteisiin, automaattisesti muuttaa niiden käyttäytymistä.
Aiheesta muualla

The Heisenberg Debugging Technology  1999. Sourceware organization. Arkistoitu 5.4.2013. Viitattu 28.7.2024. (englanniksi)
Lynley, Matt: 20 Hilarious Programming Jargon Phrases You Should Use When Talking To Engineers. (arkistoitu 24.10.2019) Business Insider, 24.10.2019.  Axel Springer. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 28.7.2024. (englanniksi)
Ylianalysoinnin loukku

Auguste Rodinin pronssiveistos Ajattelija (1902).
Ylianalysoinnin loukku ja ylianalysoinnin ansa (engl. analysis paralysis) viittaavat tilanteeseen, jossa yksilö tai ryhmä analysoivat päätöksenteon kohteena olevaa asiaa liiallisesti niin, että päätöksen tekeminen pysähtyy tai päätöstä ei tehdä lainkaan. Tämä johtaa tilanteeseen jolloin ratkaisua ei löydetä tai suunnitelmaa ei toteuteta siedettävässä aikataulussa. Päättämättömyys voi johtua liian monista vaihtoehdoista, joista päätöksentekijä ei pysty valitsemaan. Sen sijaan, että hän tekisi valinnan ja korjaisi sitä myöhemmin tarvittaessa, hän haluaa tehdä päätöksen, joka tuntuu parhaalta sillä hetkellä, kun hänen on valittava useiden yhtä hyvältä vaikuttavien vaihtoehtojen välillä. Hän saattaa myös pelätä, että hän ei valitse parasta vaihtoehtoa.
Ylianalysoinnin loukusta voi tulla ongelma kriittisissä tilanteissa, joissa on tehtävä päätös. Se voi myös mahdollisesti aiheuttaa suuremman ongelman kuin jos päätös olisi tehty.
Kirjallisuutta

Iyengar, Sheena: Valitsemisen taito.  Suomentanut Margit Heinämäki. Helsinki:  Art House, 2011.  ISBN 978-951-884-473-3  Finna:3amk.251501
Gilbert, Daniel T. & Ebert, Jane E. J.: Decisions and revisions: The affective forecasting of changeable outcomes. Journal of Personality and Social Psychology, 2002, 82. vsk, nro 4, s. 503–514.  American Psychological Association. doi:10.1037/0022-3514.82.4.503  (englanniksi)
Iyengar, Sheena S. & Lepper, Mark R.: When choice is demotivating: Can one desire too much of a good thing? Journal of Personality and Social Psychology,, 2000, 79. vsk, nro 6, s. 995–1006.  American Psychological Association. doi:10.1037/0022-3514.79.6.995  (englanniksi)
Ludwig, Petr: Konec prokrastinace: jak přestat odkládat a začít žít naplno.  (Kirjan nimi suomeksi ”Loppu vitkuttelulle: miten lopettaa vitkuttelu ja alkaa elää elämää täysillä?” (ei suomennettu))  Brno:  Jan Melvil Publishing.  ISBN 9788087270516  (tšekiksi)
Schwartz, Barry: The paradox of choice: why more is less.  New York:  HarperCollins, 2005.  ISBN 978-0-06-000569-6  Finna:3amk.57031  (englanniksi)
Thing for You

| ”Thing for You” David Guetta & Martin Solveig |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 12. heinäkuuta 2019
 Tuottaja(t): David Guetta, Martin Solveig
 Tyylilaji: dance
 Kesto: 03.11
 Levy-yhtiö: FFRR Records
David Guettan muut singlet
| ”Instagram” 2019 | ”Thing for You” 2019 | ”Never Be Alone” 2019 |
Martin Solveigin muut singlet
| ”All Day and Night” 2019 | ”Thing for You” 2019 | ”Juliet & Romeo” 2019 |
Thing for You on ranskalaisten DJ-tuottajien David Guettan ja Martin Solveigin musiikkikappale. Sen julkaisi FFRR Records digitaalisesti ladattavana ja suoratoistettavana singlenä 12. heinäkuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Guetta, Solveig, Noonie Bao, Alex Hope, ja Sasha Sloan, joista kaksi ensimmäistä myös tuottivat sen.
Kappaleen lyriikkavideo julkaistiin Guettan YouTube-kanavalla vuorokausi ennen singlejulkaisua. "Thing for You" oli kaupallisesti huono menestys, sen päästyä singlelistan viidenkymmenen parhaan joukkoon ainoastaan Liettuassa, Skotlannissa ja Uudessa-Seelannissa.
Käännös suomeksi
The Legend of Sigurd and Gudrún

| The Legend of Sigurd and Gudrún |
| --- | --- |
 Teoksen kannessa on valokuva norjalaisen Hylestadin sauvakirkon portaalin veistoskoristelusta, joka on ajoitettu vaihtelevasti 1100-luvun loppuun tai 1200-luvun alkuun
Kirjailija:  J. R. R. Tolkien Christopher Tolkien (toim.)
Kuvittaja:  Bill Sanderson
Kieli:  englanti
Kustantaja:  HarperCollins
Julkaistu:  5. toukokuuta 2009
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  377
ISBN:  978-0-00-731723-3

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
The Legend of Sigurd and Gudrún on J. R. R. Tolkienin kirjoittama kertova runo, joka julkaistiin kirjana vuonna 2009, 36 vuotta kirjailijan kuoleman jälkeen. Sen on toimittanut monien muiden Tolkienin postuumien teosten lailla kirjailijan poika Christopher Tolkien.
Kirja kertoo muinaisskandinaaviseen, allitteroivaan runomittaan sovitetulla nykyenglannilla Tolkienin uudelleentulkinnan Völsunga-saagasta eli skandinaavisen tarusankari Sigurdin tarinasta. Sisältö jakautuu kahteen pitkään runoon, joitten nimet ovat muinaisnorjaa: Völsungakviđa en nýja (suom. Uusi volsungien laulu) ja Guđrunarkviđa en nýja (suom. Uusi Gudrúnin laulu).
Tolkien kirjoitti runot joskus 1920-luvun lopulla tai 1930-luvulla toimiessaan Oxfordin yliopiston muinaisenglannin professorina ja opettaessaan myös muinaisnorjaa, mutta tarkemmasta kirjoitusajankohdasta ei ole varmuutta. Kirjan esipuheessa Christopher arvioi, että Tolkien saattoi siirtyä Sigurdin tarinan pariin hylättyään Lay of Leithianin (Berenin ja Lúthienin runomuotoisen tarinan) kirjoittamisen loppuvuodesta 1931.
Käännökset

Teos on käännetty hollanniksi, ranskaksi, saksaksi, italiaksi ja espanjaksi.
Aiheesta muualla

Alison Flood: Christopher Tolkien answers questions about Sigurd and Gudrún. The Guardian 5.5.2009. (englanniksi)
Tom Shippey: Tolkien out-Wagners Wagner (Arkistoitu – Internet Archive). The Times Literary Supplement 6.5.2009. (englanniksi)
Arthur Sivenius

| Arthur Sivenius |
| --- | --- |
 Arthur Sivenius vuonna 1907.
Kansanedustaja
 22.5.1907–31.5.1909, 1.3.1910–31.1.1911  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Hämeen eteläinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. toukokuuta 1876 Nastola
Kuollut: 18. elokuuta 1926 (50 vuotta) Helsinki
Ammatti:  rautatieläinen, toimittaja, ammattiyhdistystoimitsija
Arthur (Artturi) Sivenius (20. toukokuuta 1876 Nastola – 18. elokuuta 1926 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysvirkailija, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1911. Sivenius oli Lahden johtavia sosialidemokraatteja, mutta hänen nousujohtoinen uransa katkesi taloudellisiin väärinkäytöksiin vuonna 1910. Myöhemmin sisällissodan aikana Sivenius toimi kansanvaltuuskunnan rautatieneuvoston puheenjohtajana.
Elämä > Varhaiset vuodet

Nastolan kirkonkylässä syntyneen Arthur Siveniuksen vanhemmat olivat suntio Tuomas Sivenius ja Eva Lovisa Stenroos. Kansakoulun käytyään hän oli suutarin opissa ja merimiehenä, kunnes pääsi vuonna 1897 Valtionrautateiden palvelukseen. Sivenius työskenteli aluksi asemamiehenä Helsingissä sekä myöhemmin jarrumiehenä ja konduktöörinä Lahdessa. Vuonna 1901 hän oli perustamassa suomettarelaisen Suomen Rautatieläisyhdistyksen paikallisosastoa, mutta siirtyi pian sosialidemokraattiseen työväenliikkeeseen. Vuosina 1901-1908 Sivenius oli Lahden työväenyhdistyksen puheenjohtaja ja rahastonhoitaja. Suurlakon aikana Sivenius toimi Lahden suurlakkokomitean puheenjohtajana ja hän oli sen jälkeen perustetun Suomen Rautatieläisten Liiton ensimmäisiä toimihenkilöitä. Lokakuussa 1906 Rautatiehallitus erotti Siveniuksen konduktöörin virasta hänen rautatieläisten yleisessä kokouksessa pitämänsä tsarismin vastaisen puheen johdosta. Erottamisensa jälkeen Sivenius työskenteli Heinolassa ilmestyneen Itä-Hämeen Raivaajan toimittajana.
Elämä > Kansanedustajaksi

Vuonna 1907 Sivenius valittiin kansanedustajaksi Suomen ensimmäisissä yksikamarisen eduskunnan vaaleissa. Kaksi vuotta myöhemmin hän siirtyi Satama- ja Vesiliikennetyöntekijäin Liiton sihteeriksi. Sivenius palasi eduskuntaan helmikuun 1910 vaaleissa, mutta sai toukokuussa kuuden kuukauden vankeustuomion majesteettirikoksesta. Hänen toimittamassaan Satamatyöläinen-lehdessä oli kesällä 1909 julkaistu hallitsijaa arvostellut kirjoitus ”Eduskuntako narripeliä”. Siveniuksen vapautumisesta tuli laiton mielenosoitus, kun Hämeenlinnan lääninvankilan portille kokoontunut parisataapäinen väkijoukko tervehti häntä eläköön-huudoin ja laulamalla Kansainvälisen. Tilaisuuden organisoinut Hämeen Voiman päätoimittaja Vihtori Huhta tuomittiin sakkoihin.
Samoihin aikoihin paljastui, että Sivenius oli Lahden työväenyhdistyksen rahastonhoitajana toimiessaan kavaltanut yhdistyksen varoja. Sivenius erosi sosialidemokraattisesta puolueesta kesällä 1911 ennen kuin hänet ehdittiin erottamaan. Sivenius joutui jättämään myös tehtävänsä satamatyöläisten liitossa. Vankilassa Sivenius oli sairastunut keuhkotautiin, josta toivuttuaan hän lähti syksyllä 1911 siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin. Sivenius työskenteli kaksi vuotta Fordin autotehtaalla Detroitissa, mutta joutui palaamaan kotimaahan puolisonsa vakavan sairauden vuoksi. Suomeen palattuaan Sivenius oli palstatilallisena Hollolassa ja toimi lyhyen aikaa Suomen Sahatyöväen Liiton piiriasiamiehenä Oulussa. Ensimmäisen maailmansodan suljettua sahat Sivenius siirtyi syksyllä 1914 vastaperustetun Riihimäen Sanomien toimittajaksi. Sivenius otettiin takaisin sosialidemokraattisen puolueen jäseneksi vuonna 1915, jonka jälkeen hän oli jälleen palstaviljelijänä ja työskenteli vuonna 1917 Joensuussa sekatavarakaupan hoitajana.
Elämä > Sisällissota ja kuolema

Vuodenvaihteessa 1918 Sivenius aloitti Helsingissä Rautatieläisten liiton sihteerinä. Sisällissodan käynnistyttyä tammikuun lopussa hänet nimitettiin kansanvaltuuskunnan liikenneasiainosaston rautatieneuvoston puheenjohtajaksi tehtävänään organisoida punaisen Suomen rautatiehallintoa. Sodan loppuvaiheessa Sivenius pakeni Neuvosto-Venäjälle ja työskenteli eri puolilla maata muun muassa tulkkina, rautatieasiantuntijana ja opettajana.
Toukokuussa 1924 keuhkotaudin vaivaama Sivenius palasi Suomeen ja ilmoittautui lääkärinsä Hannes Ryömän kehotuksesta Etsivälle keskuspoliisille. Lokakuussa Sivenius palkattiin Suomen Nahkatyöntekijäin Liiton luottamusmieheksi, mutta hän sai jo marraskuussa yhdeksän vuoden kuritushuonetuomion sisällissodan aikaisesta toiminnastaan. Armahduslakien mukaisesti siitä vähennettiin kolmasosa ja lopulta Sivenius istui ainoastaan vuoden. Tammisaaren pakkotyölaitoksessa Siveniuksen sairaus puhkesi jälleen ja hän kuoli keuhkotautiin Kivelän sairaalassa elokuussa 1926. Sivenius on haudattu Malmin hautausmaalle. Lehtitietojen mukaan hänen hautajaisiinsa osallistui 500 saattajaa.
Perhe

Siveniuksen ensimmäinen puoliso oli Hilma Karlsson (k. 1913), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1899. Leskeksi jäätyään hän meni uusiin naimisiin Tyyne Elina Raskun kanssa 1917.
Teoksia

Sivenius, Artturi: ”Miten rautatieliikenne järjestettiin”, Suomen luokkasota : historiaa ja muistelmia.  Superior, Wisconsin:  Amerikan Suom. Sos. Kustannusliikkeiden Liitto, 1928.  Internet Archive.
Aiheesta muualla

Arthur Sivenius Biografiasampo.
Sosialidemokraattien kansanedustajat
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1907–1908 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (80):  Aalle-Teljo  Aalto  E. Aromaa  V. Aromaa  Eloranta  Eronen  Heikkilä  Heimonen  Helle  Hoikka  Hokkanen  Huotari  Huttunen  Häkkinen  A. P. Hämäläinen  K. Hämäläinen  Häyrynen  Höijer  Ingman  Jalava  Johansson  Järvinen  Kalliokorpi  Kanervo  Kannisto  Kirves  Komu  Koponen  Koskinen  Laakso  Lahtinen  O. F. Laine  W. Laine  Lehtinen  Leivo  Lindroos   Mantere  Martikainen  Merinen  Mäkelin  Mäkelä  Mänty  Mömmö  Naaralainen  Nuorteva  Orasmaa  Paasivuori  Paaso  Partanen  Paunu  E. Perttilä  V. Perttilä  Pohjaväre  Pärssinen  F. Rantanen  S. Rantanen  Raunio  Rissanen  Salminen  Salo  Sillanpää  Sirén  Sirola  Sivenius  A. Suomalainen  J. Suomalainen  Suosaari  Tainio  Tanner  Tikkanen  Tokoi  Turkia  Upari  af Ursin  Valavaara  Valjakka  Valpas  Viitanen  S. Wuolijoki  W. Wuolijoki 
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1908–1909 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (83):  Aalle-Teljo  Ahlström  Airola  Aro  E. Aromaa  Eloranta  Eronen  Gylling  Heikkilä  Herrala  Hoikka  Hokkanen  A. Huotari  An. Huotari  Huttunen  A. Hämäläinen  K. Hämäläinen  Jalava  Johansson  A. Jokinen  V. Jokinen  Jokisalo  Järvinen  Kaipio  Kanervo  Kannisto  Kiiskinen  Kirjarinta  Kirves  Komu  Koponen  J. Korhonen  V. Korhonen  Koskinen  Kuusinen  Lahtinen  Lautasalo  Lehtinen  Lehtonen  Leivo  Lundström  Lylykorpi   Martikainen  A. Mäkelin  Y. Mäkelin  Mäki  Mömmö  Orasmaa  Paasivuori  Partanen  Paunu  Perttilä  Pietikäinen  Piirainen  Pohjaväre  Pärssinen  F. Rantanen  S. Rantanen  Raunio  Ruotsalainen  Saarikivi  Saaristo  Sainio  Salo  Savolainen-Tapaninen  Sillanpää  Sirén  Sirola  Sivenius  Tainio  Tanner  Telkkä  Tikkanen  Tokoi  Tuomi  Turkia  Valavaara  Valjakka  Valpas  Vesa  Virkki  S. Wuolijoki  W. Wuolijoki 
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 1910–1911 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (86):  Aakula  Aalle-Teljo  Airola  Annala  Aro  Aromaa  Aronen  Boman  E. Eloranta  V. Eloranta  Eronen  Etelämäki  Halonen  Heikkilä  Helle  Herrala  Hoikka  Huttunen  K. Hämäläinen  M. Hämäläinen  Häyrynen  Hörhammer  A. Jokinen  V. Jokinen  Järvinen  Kanervo  Kannisto  Kautto  Kellosalmi  Kiiskinen  Kirves  Kivikoski  Komu  Kopila  Koponen  Koskinen  Kotonen  Kronqvist  Kurkinen  Kääriäinen  Laine  Lautasalo  Lehtonen  Lonkainen  Lumio  Lundström  Manner  Miettinen  Murros  Mäkelin  Mäkelä  Mäki  Mänty  Nuorteva  Orasmaa  Paasivuori  Perttilä  Pohjola  Pärssinen  F. Rantanen  S. Rantanen  Saari  Saarikivi  E. Saarinen  K. Saarinen  Sainio  Salmi  Salo  Savolainen-Tapaninen  Sillanpää  Sirén  Sivenius  Tanner  Telkkä  Tikkanen  Tokoi  Tuomi  Turunen  Typpö  Törmä  Vainio  Valavaara  Valjakka  Valpas  Virkki  S. Wuolijoki 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Eduskunta  Biografiasampo
Lepsämä

Lepsämä on maalaiskylä Nurmijärvellä. Yli 2 000 asukkaan kylästä on kolme kilometriä itään Nurmijärven toiseen maalaiskylään Perttulaan ja viisi kilometriä kaakkoon Nurmijärven kunnan suurimpaan taajamaan Klaukkalaan, johon kuuluu Lepsämän vieressä oleva Lintumetsän asutusalue. Lepsämästä länteen mentäessä alkaa Vihdin kunnan raja. Lepsämän koulu on kahdessa eri sijainnissa, joista Lintumetsässä olevassa rakennuksessa ovat alkuluokkalaiset (esikoulu-2 luokkalaiset) ja vanhalla sijainnilla 3-6 luokkalaiset. Lepsämän koululla järjestetään myös harrastus toimintaa, kuten esimerkiksi ilmainen ala-astelaisten salibandykerho, sekä aikuisille järjestetty jumppakerho.
Lepsämän peltomaisemaa.
Palvelut

Kylässä sijaitsee Lepsämän koulu, jonka vanha päärakennus on peruskorjattu. Koulua on laajennettu 1980-luvulla, jolloin  rakennettiin luokkatila ja jumppasali. Luokkia ja ruokasalin sisältävä uusi talo rakennettiin vuonna 2000. Aiemmin Lepsämässä oli muun muassa myös kauppa, kaksi pankkia ja posti. Lepsämä on kasvanut viime vuosina varsin voimakkaasti, vuonna 2005 Lepsämä oli koko Suomen nopeimmin kasvava kylä.
Luonto

Lepsämän kylä on muodostunut jokilaaksoon, jonka pohjalla kiemurtelee  nykyään kovin pieneksi kutistunut Lepsämänjoki, eräs Vantaanjoen sivuhaaroista. Jokilaakson rinteet on vuosisatojen varrella raivattu pelloiksi ja perinteinen vanha asutus on sijoittunut laakson reunoille, siihen missä kalliot alkavat. Lepsämänjoki tulvii keväisin ja on siksi suosittu muuttolintujen levähdyspaikka. Lepsämänjoen jokilaakso on tunnustettu kulttuurimaisemaksi, jonka vuoksi mm. uusimmassa seutukaavassa jokilaakson alue on rakennuskiellossa, jottei upea jokimaisema tuhoutuisi uusien talojen myötä. Klaukkalan Lintumetsä, joka sijaitsee Lepsämän vieressä ei kuulu itse kylään.
Kuuluisia lepsämäläisiä

Kalle Juhonpoika Johansson (Eno Kalle), 1900-luvun alussa elänyt arkkiveisujen tekijä
Marko Reijonen eli Suomen vuoden 2009 euroviisuedustaja Waldo
Matti Vanhanen, keskustapoliitikko
Antti Kalliomäki, seiväshyppääjä, kansanedustaja
Hannele Lauri, näyttelijä
Dome Karukoski, elokuvaohjaaja
Reijo Salminen, imitaattori
Lepsämän rosvot

Kuuluisat Nurmijärven rosvot olivat pääasiassa Lepsämästä lähtöisin. Södergårdin kartanon nuorin poika Mikko jäi 1820-luvulla perinnönjaossa toiseksi veljelleen Johanille ja alkoi muutaman ystävänsä kanssa varastella torpista omaisuutta, lähinnä vaatteita ja kankaita. Joukko kasvoi ja sai vahvistusta. Mukaan tuli Heikki Krig (s. Henrik Hjorth eli Riikin Heikki), joukon tunnetuin mies. Aluksi lähes harmittomat rötöstelyt saivat lopuksi niin raakoja piirteitä (kuten pahoinpitelyjä, kidutuksia ja tappoja), että paikalliset viranomaiset pyysivät valtiovallan apua rosvojahtiin. Niinpä autonominen Suomi lähetti avuksi lähes 700 venäläissotilasta. Jahtiporukka vaati käyttöönsä paikallisilta asukkailta majoitustiloja ja ruokaa. Osa torppareista ja talonpojista tuskastui sotilaisiin ja avusti salaa rosvoja toimittamalla heille ruokaa ja antamalla majapaikan. Lopulta jahti tuotti tulosta ja rosvot vietiin Hämeen Linnaan vankilaan. Siellä he muun muassa järjestivät vankilakapinan ja olivat vähällä polttaa koko linnan. Joukon jäsenille tuomittiin rangaistukseksi raippoja ja kuolemantuomioita, jotka sittemmin muutettiin karkotuksiksi Siperiaan. Myös vankilatuomioita annettiin jutun selvitysvaiheessa 1822. Riikin Heikki päätti rötöstelynsä jo vankilakapinan aikana ja välttyi tuomiolta.
Aiheesta muualla

Lepsämän kylän sivut: www.lepsama.fi
↑  Heikkilä, Heli: Perheyritys Salhydro satsaa tulevaisuuteen – Nurmijärven yrittäjät palkitsi vuoden yrittäjänä Nurmijärven Uutiset.  5.12.2020. Viitattu 7.9.2024.
Pyhimys

Franciscus Assisilainen, Pyhä Pietari ja Elisabet Pyhä. Pyhän Vituksen katedraalin lasimaalaus Prahassa. Päitä ympäröi sädekehä eli pyhimyskehä.
Pyhimys on uskonnoissa pyhänä pidetty henkilö. Pyhimysten elämä ja ihmeteot elävät usein kansan parissa tarinoina eli pyhimyslegendoina.
Pyhimystarinat ja -kuvat ovat kristinuskossa välittäneet kirkon sanomaa kristillisestä uskosta ja hyveistä. Niissä on ollut mukana myös kansanuskoa ja animismia. Monet pyhimyslegendat pohjautuvat antiikin mytologiaan. Pyhimyskertomusten vaikutus näkyy muun muassa nykyajan nimissä.
Katolinen kirkko

Katolinen kirkko kanonisoi eli julistaa pyhimyksiksi ihmisiä, jotka ovat osoittaneet sankarillista hyveellisyyttä elämässään ja vain silloin kun hyveellisyys on todistettu yleisellä maineella ja todennetuilla perusteluilla. Katolisen kirkon näkemyksen mukaan pyhimykset ovat Jumalan palvelijoita ja ystäviä, joiden elämä on tehnyt heidät hänen erityisen rakkautensa arvoisiksi. Katolinen kirkko katsoo, että pyhimyksiä tulee arvostaa ja kunnioittaa ja heiltä voidaan pyytää esirukouksia.
Katolinen kirkko voi julistaa pyhimykseksi henkilön, jonka kuolemasta on kulunut vähintään viisi vuotta. Tätä edeltää autuaaksi julistaminen. Paavi Johannes Paavali II ehti julistaa virkansa aikana pyhimykseksi 1 100 henkilöä, mikä on tähän asti suurin määrä.lähde?
Merkittävimmillä pyhimyksillä on katolisessa kirkossa jokavuotinen muistopäivä, tavallisimmin heidän kuolinpäivänsä. Katolisissa maissa muutamien huomattavimpien pyhimysten muistopäivät ovat samalla pyhäpäiviä. Lisäksi joidenkin pyhimysten muistopäivät saattavat olla pyhäpäiviä niissä maissa tai niillä paikkakunnilla, joiden suojeluspyhimyksenä kyseistä pyhimystä pidetään. Esimerkiksi Irlannissa kansallispyhimyksen Pyhän Patrikin päivä 17. maaliskuuta on pyhäpäivä ja samalla Irlannin kansallispäivä.lähde?
Pyhimyksen elämää kuvaavaa kertomusta kutsutaan hagiografiaksi.
Ortodoksinen kirkko

Ortodoksisessa kirkossa käytetään pyhimyksestä sanaa ”pyhä”. Ortodoksisessa kirkossa paikalliskirkon tai patriarkaatin pyhä synodi kanonisoi eli julistaa virallisesti pyhäksi.lähde?
Protestanttiset kirkot

Reformaatio hylkäsi pyhimyskultin, vaikka korostikin pyhimysten merkitystä. Useissa protestanttisissakin maissa pyhäpäivinä ovat kuitenkin säilyneet Pyhän Stefanoksen päivä eli tapaninpäivä sekä Johannes Kastajan päivä, juhannus. Suomessa olivat ennen vuotta 1774 myös apostolien muistopäivät pyhäpäiviä. Lisäksi nimipäivien vietto on saanut alkunsa katolisista pyhimysten muistopäivistälähde?.
Islam

Islamissa pyhistä miehistä käytetään nimeä dervissi tai marabout. Pyhien miesten kunnioitus liittyy suufilaisuuteen, joka on kansanomaisen islamin suuntaus. Heidän voimansa perustui siihen, että heillä oli baraka eli yliluonnollinen voima, joka teki heistä pyhimyksiä. He olivat profeetta Muhammedin jälkeläisiä eli šarifeja
Kirjallisuutta

Hallam, Elizabeth (toim.): Pyhiä miehiä ja naisia. Keitä he ovat ja miten he auttavat. Yli 150 taivaallista pyhää Agneksesta Zitaan.  (Saints. Who They Are and How They Help You More Than 150 of the Heavenly and Holy from St. Agnes to St. Zita, 1994.)  Suomentanut Pentti Laukama. Hämeenlinna:  Karisto, 1996.  ISBN 951-23-3612-X
Heikkilä, Tuomas ja Suvikumpu Liisa: Pyhimyksiä ja paanukattoja. Kulttuuriretkiä Suomen kirkkoihin.  Helsinki:  Kirjapaja, 2009.  ISBN 978-951-607-839-0
Heinimäki, Jaakko: Pyhät ystäväni.  (Kuvittanut Katja Tukiainen)  Helsingissä:  Otava, 2007.  ISBN 978-951-1-22015-2
Luoma, Tuula: Käsikirja katolisista pyhimyksistä.  Amanda-Kustannus, 2015.  ISBN 978-952-68301-2-4
Oja, Heikki: Suomen kansan pyhimyskalenteri.  Helsinki:  Kirjapaja, 2011.  ISBN 978-952-247-189-5
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta pyhimykset Wikimedia Commonsissa
Sitaatteja aiheesta Pyhimys Wikisitaateissa
Ortodoksinen pyhien luettelo. Ortodoksi.net.
Forsius, Arno: Pyhimykset parantajina (Arkistoitu – Internet Archive).
Heikkilä, Tuomas: Ihmeteoilla pyhimykseksi. Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 23/2011.
Similä, Ville: Pyhä elämä palkitaan sädekehällä. Ylioppilaslehti 3.11.2000.
Katolisen kirkon asteet pyhimykseksi julistamisessa
Jumalan palvelija   →   Kunnianarvoisa   →   Autuaaksijulistaminen   →   Pyhimys