stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gibraltar
Talous ja infrastruktuuri > Talous

Gibraltarin talouden merkittävimmät haarat ovat matkailu, offshore-pankkitoiminta ja merenkulku. Vuonna 2019 Gibraltarin bruttokansantuote oli alustavien arvioiden mukaan 69 917 puntaa asukasta kohden. Bruttokansansuotteesta vuonna 2010 vähittäiskauppa ja matkailu muodostivat 25, finanssipalvelut 22 ja merenkulku 20 prosenttia. Vielä vuonna 1984 Britannian asevoimien edustus tuotti Gibraltarin bruttokansantuotteesta peräti 60 prosenttia, mutta nykyään sen osuus on alle kymmenen prosenttia. Maanviljelyä Gibraltarilla ei ole mahdollista harjoittaa ollenkaan, ja kevyttä teollisuutta siellä on vain vähän.
Gibraltarin tuloista suurin osa tulee tuloveroista ja tullitariffeista. Lisäksi se saa laajaa tukea Britannialta. Suurimmat kustannukset syntyvät sosiaalipalveluista, yleisistä töistä ja kunnallispalveluista. Koska Gibraltarilla ei ole luonnonvaroja eikä teollisuutta, se joutuu tuomaan käytännössä kaikki tavarat ja ruokatuotteet ulkomailta. Gibraltarin tuonnin arvo olikin vuonna 2016 noin 615 miljoonaa puntaa, kun vienti oli vain 227 miljoonaa puntaa. Vienti on pääosin muualta tulevien tavaroiden uudelleenvientiä.
Ulkomaalaisia sijoituksia Gibraltarille houkuttelee matalat verot. Monet rahapeliyritykset ovatkin sijoittaneet pääkonttorinsa Gibraltarille sen taloudellisen vapauden ansiosta. Lisäksi yrityksiä houkuttelevat Gibraltarin hyvät tietoliikenneyhteydet. Matkailu on kasvanut selvästi 1900-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa. Vuonna 2011 Gibraltariin saapui maitse 11,4 miljoonaa vierailijaa, risteilyvierailijoita yli 325 000 ja lentäen melkein 190 000 matkustajaa. Lentomatkustajista iso osa jatkoi suoraan Espanjan Aurinkorannikolle. Matkailun määrä alkoi kasvaa, kun Gibraltariin rakennettiin uusia hotelleja, rantapalveluita ja kasinoja. Merenkulkua palvelee Gibraltarin satama, joka on merkittävä tekijä maan taloudelle. Sataman tärkeimmät toiminnot ovat polttoainehuolto ja muut satamapalvelut. Monet alukset, jotka tarvitsevat polttoainetäydennystä, tai alukset, jotka ovat menossa Välimereltä Englannin kanaalin ja Pohjanmeren rikkipäästöjen rajoitusalueelle ja näin tarvitsevat ympäristöystävällisempää polttoainetta, vierailevat Gibraltarin satamassa. Gibraltarinsalmesta kulkee vuosittain yli 110 000 alusta, joten satama sijaitsee strategisesti hyvässä paikassa sekä sotilas- että siviilimerenkulun tarpeisiin. Brittilaivaston telakalla on korjattu Nelsonin lippulaiva HMS Victory ja lukuisia muita aluksia. Telakka siirtyi siviiliyrityksen hallintaan vuonna 1985.
Gibraltarin eri museoissa käy vuosittain 15 000–20 000 vierasta, kun taas luonnonsuojelualueella käy vuosittain noin 800 000 vierailijaa, joista suurin osa elo- ja syyskuussa.
Rahayksikkö on Gibraltarin punta, jonka kurssi on kiinteästi sidottu Englannin puntaan, mutta myös brittiläiset rahat käyvät maksuvälineenä. Euro ei ole laillinen maksuväline, mutta useimmat kaupat ja ravintolat hyväksyvät pieniä euromääriä.
Talous ja infrastruktuuri > Energia

Gibraltarin energialaitos tuottaa sähköä kolmella dieselgeneraattorilla Waterportin voimalaitoksessa. Se ostaa sähköä myös yksityiseltä OESCOn voimalaitokselta. Vuonna 2011 hallitus teki päätöksen näiden vanhanaikaisten, riittämättömien ja  saastuttavien laitosten korvaamisesta uudella kahdeksan dieselgeneraattorin yksiköllä.
Tuulivoiman, aaltovoiman ja jätteiden polton käyttöä energialähteinä tutkitaan, ja uusiutuvien energialähteiden on tarkoitus tyydyttää 12 prosenttia Gibraltarin sähköntarpeesta vuoteen 2032 mennessä.
Talous ja infrastruktuuri > Liikenne

Muista Britannian erillisalueista poiketen Gibraltarilla on käytössä oikeanpuoleinen liikenne, koska sillä on yhteinen maaraja Espanjan kanssa. Yleisin kulkuväline on henkilöauto, mutta aluetta palvelevat myös lähiliikenteen linja-autot. Gibraltarilla on noin 29 kilometriä teitä,, ja ne ovat pääosin kapeita. Gibraltarin tieverkkoon kuuluu myös Gibraltarinvuoren alittavia tunneleita. Vuorelle puolestaan pääsee köysiradalla.
Gibraltarin satamaan ajaa sekä rahti- että risteilyaluksia. Vuonna 2011 satamassa kävi kaikkiaan 10 350 alusta. Sieltä on myös päivittäinen lauttayhteys Marokon puolelle Tangeriin. Gibraltarin lentoasemalla operoivat vuonna 2011 British Airways, Monarch Airlines, EasyJet ja Bmibaby, ja sieltä on yhteydet Lontooseen, Manchesteriin, Liverpooliin ja East Midlandsin lentoasemalle.
Talous ja infrastruktuuri > Jäte- ja vesihuolto

Gibraltarin jätehuolto on työlästä, sillä se on vain 6,8 neliökilometrin laajuinen eikä siellä ole tilaa omalle jäteasemille. Lisäksi koska Gibraltarilla ei ole juurikaan teollisuutta, kaikki normaalit käyttötavarat on tuotava muualta, mikä lisää kuljetusjätteen määrää. Toisaalta siellä ei tuoteta teollisuuden vähyyden takia juurikaan ongelmajätettä. Kunnallisjäte kerätään kuudesti viikossa ja se viedään Espanjan Los Barriosiin. Ongelmajäte kuljetetaan myös Espanjan puolella sijaitseviin käsittelylaitoksiin. Gibraltarilla oli oma jätteenpolttolaitos, mutta se lakkautettiin vuonna 2000. Gibraltarissa ei ole pohjavesivaroja, vaan käyttövesi saadaan keräämällä sadevettä tai nykyisin yhä enemmän poistamalla suolaa merivedestä.
Väestö > Väestöjakauma

Gibraltarin väkiluku vuonna 2016 oli tilastokeskuksen mukaan 34 003. Alueen väestötiheys on noin 5 231 asukasta neliökilometrillä, ja se on yksi maailman tiheimmin asutetuista alueista. Gibraltarin pieni pinta-ala oli ongelma etenkin ennen 1990-luvun sotilasalueen pienentämistä, jolloin vain 20 prosenttia koko alueesta oli siviilien käytössä.
Vuoden 2001 väestönlaskennassa väestö jaettiin kuuteen kansallisuusryhmään. Gibraltarilaisia ilmoitti olevansa 83,2 prosenttia asukkaista, muita brittejä 9,6 prosenttia, marokkolaisia 3,5 prosenttia, espanjalaisia 1,2 prosenttia, muita EU-kansalaisia 1 prosentti ja muita 1,5 prosenttia. Gibraltarin pääuskonto on kristinusko. Katolisia väestöstä oli vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan 72 prosenttia. Englannin kirkkoon kuului kahdeksan prosenttia ja muihin kristillisiin kirkkokuntiin neljä prosenttia väestöstä. Alueella on myös muslimi-, juutalais- ja hinduvähemmistöt. Katolisen kirkon vaikutusvalta on perinteisesti ollut voimakas. Kirkkoa johtaa paikallinen piispa. Gibraltarilla on lisäksi neljä synagogaa ja yksi rabbi. Hinduyhteisöllä on yksi temppeli, mutta ei ammattipapistoa. Paikalliseen hindulaisuuteen on vaikuttanut etenkin Sri Swatchidananda, mutta myös Radha Soami -liikkeellä on kannattajia.
Väestö > Kielet

Gibraltarin ainoa virallinen kieli on englanti, jota hallinto ja koulut käyttävät. Espanjan läheisyyden takia useat gibraltarilaiset osaavat myös espanjaa. Pääpuhekieltä kutsutaan nimellä llanito, joka on ainoastaan Gibraltarilla puhuttava andalusianespanjan muoto, jossa on paljon lainasanoja muun muassa englannista.
Gibraltarilla puhutaan monia muitakin Välimeren alueen kieliä, kuten marokonarabiaa, berberiä, hindiä, sindhiä ja maltaa.
Väestö > Koulutus ja terveys

Koulutus on ilmaista ja pakollista 5–15-vuotiaille. Gibraltarin koulujärjestelmä noudattaa pitkälti brittiläistä mallia ja opetussuunnitelmaa, mutta koulujärjestelmästä vastaa kuitenkin Gibraltarin hallinto. Normaalien peruskoulujen lisäksi Gibraltarilla toimii heprealainen peruskoulu. Lisäksi siellä on kaksi toisen asteen oppilaitosta ja Gibraltar College of Further Education, jossa annetaan ammatti- ja uudelleenkoulutusta. Peruskoulu on jaettu kahteen asteeseen; alaluokkiin 5–8-vuotiaille ja keskiluokkiin 8–12-vuotiaille. Toisen asteen koulutus on 12–15-vuotiaille. Englanti on opetuskieli, mutta espanjaakin opetetaan neljännestä luokasta alkaen. Korkeakouluopintoja varten opiskelijoiden täytyy lähteä ulkomaille. Hallitus tarjoaa stipendejä Britannian yliopistoihin.
Gibraltarin kansanterveys on hyvällä länsimaisella tasolla. Naisten elinajanodote vuonna 2012 oli 85,6 vuotta, miesten 80,9 vuotta. Sydäntaudit ja syöpä ovat syynä kumpikin neljännekseen kuolemista. Lapsille on kattava rokotusohjelma, joka saavuttaa noin 95 prosenttia ikäluokasta. Ylipaino on samanlainen terveysriski kuin muuallakin länsimaissa, tupakointia koetetaan vähentää ja rintasyöpäseulonnat ovat suunnitteilla.
Kulttuuri > Kansallistunne ja arkikulttuuri

Gibraltarin kulttuurissa on vaikutteita monista lähteistä, ei pelkästään Britanniasta ja Espanjasta. Useimpien gibraltarilaisten etninen tausta onkin jotain muuta kuin brittiläistä tai espanjalaista: muun muassa maltalaista, portugalilaista, genovalaista tai pohjoisafrikkalaista. Gibraltar ei ole itsenäinen valtio, mutta sen asukkailla on silti voimakas kansallistunne. Gibraltarilainen ideologia painottaa ei-englantilaista brittikulttuuria ja vastustaa Espanjan aikomuksia, jotka uhkaavat Gibraltarin itsemääräämisoikeutta.
Gibraltarilla on 1900-luvun lopulla panostettu voimakkaasti kansallissymbolien luomiseen, ja tämän seurauksena maalle on kehittynyt lippu ja kansallislaulu. Lippu on pitkänomainen versio vaakunasta, jossa on kolmitorninen linnoitus ja sen keskellä riippuva kultainen avain. Vaakunan alla lukee usein Montis Insignia Calpe, ”Gibraltarinvuoren tunnus”.
Gibraltarin tärkeimmät juhlapäivät ovat Kansainyhteisön päivä, perustuslain päivä ja 10. syyskuuta vietettävä kansallispäivä, jolla juhlistetaan vuoden 1967 kansanäänestystä. Se on yleinen vapaapäivä, jolloin suurin osa asukkaista pukeutuu kansallisväreihin punaiseen ja valkoiseen. Päivä huipentuu gibraltarilaisia symboloivan 30 000 punavalkoisen ilmapallon vapauttamiseen. Gibraltarin voimakkaimmat kansallissymbolit ovat kuitenkin itse Gibraltarinvuori ja sen apinat. Kansallisidentiteettiä kuvaa myös kansalaisten vahva kiinnostus kauneuskilpailuja kohtaan. Miss Gibraltar -kilpailua on järjestetty jo vuodesta 1959, ja gibraltarilainen Kaiane Aldorino voitti 2009 Miss Maailma -kilpailun.
Gibraltarin ruokakulttuuri on sekoitus brittiläisiä ja välimerellisiä vaikutteita. Siihen ovat vaikuttaneet erityisesti englantilainen, espanjalainen, italialainen ja juutalainen keittiö. Genovalaisperäinen kikhernepiiras calentita on Gibraltarin kansallisruoka.
Kulttuuri > Taiteet

Gibraltarilaista kirjallisuutta on vähän, mutta joitakin teoksia on ilmestynyt. Ensimmäinen gibraltarilainen romaani oli todennäköisesti Héctor Licudin kirjoittama espanjankielinen Barbarita, joka ilmestyi 1929. Tämän jälkeen on ilmestynyt jonkin verran muita romaaneja, runoja ja näytelmiä. Kulttuurikeskus John Mackintosh Hall puolestaan tukee paikallisia kuvataiteilijoita, ja siellä on esillä piirroksia, maalauksia ja veistoksia.
Gibraltarilla on myös joitakin esiintyviä taiteilijoita, kuten tanssi- ja teatteriryhmiä. Tunnettuja gibraltarilaisia muusikoita ovat kitaristi Charles Ramirez ja Albert Hammond, joka on tehnyt kappaleita monille kansainvälisille muusikoille. Menestyneimpiä rockyhtyeitä ovat Breed 77, Melon Diesel ja Taxi.
Kulttuuri > Viestintä

Yleisradioyhtiö Gibraltar Broadcasting Corporation aloitti toimintansa 1963, ja se lähettää ohjelmaa televisio- ja radiokanavillaan ympäri vuorokauden. Asevoimien British Forces Broadcasting Service ylläpitää kahta radiokanavaa ja yksityistä kaapelitelevisioverkkoa. Vanhin ja merkittävin sanomalehti on vuodesta 1801 lähtien yhtäjaksoisesti ilmestynyt Gibraltar Chronicle. Toinen merkittävä sanomalehti on Panorama, joka aloitti ensimmäisenä gibraltarilaislehtenä verkkolehden julkaisun.
Gibraltarin pääasiallisella viestintäpalveluntarjoajalla Gibtelecomilla on lankapuhelin-, GSM- ja internetpalveluja. Ensimmäinen internetpalveluntarjoaja Gibnet aloitti toimintansa tammikuussa 1996 ja muutti myöhemmin nimekseen Sapphire Networks. CTS:llä on WiMAX-pohjaisia langattomia internetyhteyksiä. Gibraltarin kansainvälinen suuntanumero on +350 ja ylätason verkkotunnus .gi.
Urheilu

Virallisen aseman on lajien kansainvälisiltä kattojärjestöiltä saanut 18 gibraltarilaista urheilun lajiliittoa. Gibraltar on International Island Games Associationin jäsen ja on osallistunut sen järjestämään Island Games -monilajitapahtumaan vuodesta 1987 lähtien. Vuonna 1995 tapahtuma järjestettiin Gibraltarilla. Se on osallistunut Kansainyhteisön kisoihin vuodesta 1958 alkaen, mutta ei ole saavuttanut kisoista yhtään mitalia.
Gibraltarin jalkapalloliitto (Gibraltar Football Association, GFA) perustettiin vuonna 1895, ja se kuuluu maailman vanhimpiin jalkapalloliittoihin. Se hyväksyttiin Euroopan maanosaliiton Uefan jäseneksi vuonna 2013. Gibraltar oli hakenut Uefan jäsenyyttä vuodesta 1999 lähtien. Espanjan kuninkaallinen jalkapalloliitto vastusti voimakkaasti Gibraltarin liittymistä Uefaan. Gibraltarin maajoukkueen kotikenttä on lentoaseman läheisyydessä sijaitseva Victoria Stadium. Maajoukkue osallistui vuoden 2006 FIFI Wild Cupiin. Jalkapallon Gibraltarin-mestaruudesta on pelattu 1800-luvun lopulta lähtien.
Gibraltarilla on pelattu krikettia 1800-luvun alkupuolelta asti. Sen maajoukkue on voittanut Euroopan mestaruuskilpailujen kakkosdivisioonan vuosina 2000 ja 2002.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Gibraltarin hallituksen sivusto (englanniksi)
Gibraltarin hallituksen Lontoon sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Gibraltarinvuori kuvattuna Espanjan puolelta.
Magotti on Euroopan ainoa villinä elävä apinalaji.
Gibraltarin taistelu 1607.
Gibraltarin parlamenttitalo.
Gibraltar ilmasta katsottuna
Gibraltarin kuninkaallisen poliisin kumivene.
Gibraltarin kartta.
Matkailu ja merenkulku ovat tärkeitä tekijöitä Gibraltarin taloudessa. Gibraltarin satamassa käy paljon risteilyaluksia.
Gibraltarin lentoasema.
Gibraltarinvuoren huipulle nouseva köysirata.
Gibraltarin väestö 1725–2001.
Gibraltarilainen toisen asteen koulu.
Kansallispäivän ilmapallot.
Gibraltarin ensimmäinen puhelinvaihde avattiin vuonna 1886.
Jalkapallostadion Victoria Stadium.
Luettelo Kummelin sketseistä
Sketsien kuvaukset > Aamun outoja ilmiöitä

Sketseissä esimerksi aamuvaatteissa oleva Silvennoinen käynnistää partakoneen ajaakseen partansa, mutta kone ei suostukaan sammumaan, vaan jatkaa surinaa, vaikka virtajohto vedetään seinästä. Toisessa sketsissä Timo Kahilainen laittaa levysoittimeen vinyylilevyn soimaan, mutta musiikki ei lakkaa, vaikka Kahilainen vääntää nappeja ja ottaa levyn pois kokonaan. Lopuksi hän kiskoo laitteiden töpselit irti, mutta musiikki jatkuu silti. Sketsejä julkaistiin pilottijaksoissa kaikkiaan viisi kappaletta: Sammumaton partakone, päättymätön virtsaus, sammumaton levysoitin, loppumaton partavaahto ja sammumaton auto.
Sketsien kuvaukset > Aas Weckström kysyy

Aas Weckström on Heikki Silvennoisen esittämä haastattelija, joka haastattelee ohikulkijoita puhuen samalla hirvittävän nopeaan tahtiin. Sattumalta haastateltavaksi osuu joka kerta sama henkilö, Kahilaisen esittämä Juhani Manninen. Aas kyselee Juhanilta kysymyksiä tämän arkielämästä. Kuitenkin Aasin painostavan luonteen ja kiperien kysymyksien takia ajaudutaan tilanteeseen, jossa Aas syyttelee Juhania eri titteleillä. Toisinaan Aas kutsuu Juhania tunteettomaksi homoksi ja narkkariksi, toisinaan taas agentiksi ja itsensäpaljastajaksi. Juhani purskahtaa aina haastattelun päätteeksi itkuun, ikään kuin hänen salaisuutensa olisi paljastunut. Aas toteaa aina lopuksi katsojilleen "Eipä olisi Mannisesta uskonut ensinäkemällä!" tuijottaen samalla silmät suurina kameraan. Aas Wekström -sketsejä on tehty viisi kappaletta ja ne ajoittuvat vuosille 1993–1994. Sketsit löytyvät Artisti Maksaa DVD-boksilta.
Uusintajaksoissa Juhani Mannisen nimi on peitetty samannimisten henkilöiden vaatimuksista äänimerkillä. Kummelin joulujaksossa haastateltavana olevan Kahilaisen esittämän henkilön nimi on Istvan Pölöstnik. DVD-julkaisuissa Juhani Mannisen nimi on sensuroimaton.
Sketsien kuvaukset > Apinaa koijataan

Sketsissä on kaksi henkilöä, mies ja toinen, tyhmä mies eli "Apina". Mies huijaa apinaa aina jollain tavalla kuten, "Jos sä nyt maksat tän viiden kympin laskun ni oon sulle siitä satasesta enää viisikymppiä velkaa". Sketsit löytyvät "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > Aziz The Combat Fighter

Sketsissä Timo Kahilainen, Heikki Silvennoinen, Heikki Vihinen ja Heikki Hela esittävät kaheleita terroristeja, jotka suunnittelevat terrori-iskua. Iskujen toteuttaminen annetaan yleensä Kahilaisen näyttelemän nimikkohahmo Azizin tehtäväksi. Helan esittämä hahmo joutuu usein Silvennoisen näyttelemän ylipäällikkö Halim Ali Khazman läpsimäksi. Eräässä sketsissä Aziz yritti räjäyttää Amerikan lähetystön, mutta tehtävä epäonnistuu. Leirillä he huomaavat, että Aziz oli vain unohtanut kytkeä yhden johdon. Erehdyksessään ylipäällikkö kytkee sen, ja he räjähtävät itse. Viimeisessä sketsissä Aziz yrittää MiG-21 -hävittäjällä suorittaa itsemurhaiskun Amerikkaan, mutta Aziz ei saa konetta käyntiin ja pommi räjähtää.
Sketsi on sensuroitu vuoden 2016 uusintakierroksesta ja Yle Areenasta näyttelijöiden pyynnöstä, koska heidän mukaansa se ei sovellu enää 2010-luvulle. Sketsit löytyvät kuitenkin "Jumankauta juu nääs päivää"-DVD:ltä.
Sketsien kuvaukset > Efektimies

Heikki Silvennoisen esittämä Efektimies tekee omia askareitaan, samalla päästellen suustaan ääniefektejä. Sketseissä mies esimerkiksi tekee voileipää, leikkii tai selaa levykokoelmaa ja radiota. Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > "Erittäin hyvin sanottu"

Kahilainen ja Hela kommentoivat Silvennoisen pitämää luentoa, taidenäyttelyä tai kauppaa "Täähän on ihan perseestä" ja "tästä luennosta ei oo kellekkään mitään hyötyä", "eihän täällä oo mitään tavaraa" tai "eihän toi jätkä osaa maalata ollenkaan". Tämän kuullessaan Silvennoinen kääntää hitaasti päätään Kahilaista kohti, nostaa etusormensa, ja tokaisee: "Erittäin hyvin sanottu." Tähän Kahilainen kuiskaa esimerkiksi: "Toi jätkä on sekasin", jolloin Silvennoinen kohottaa taas katseensa, ja sormeaan ylhäällä pitäen nyökkää myöntymisen merkiksi.
Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta. Jouluaiheinen sketsi löytyy "Onko nyt hjuva fiilis?"-boksin joulujaksosta.
Sketsien kuvaukset > Gerhard Rihmakallo, riffien kuningas

Gerhard Rihmakallo on Timo Kahilaisen esittämä rock-kitaristi. Gerhardilla on pitkät huonokuntoiset hiukset, silmälasit ja huonot hampaat. Sketsi alkaa aina niin, että Gerhard soittaa yhtyeensä kanssa ja kaikki menee hyvin, kunnes yhtyeen rumpali (Heikki Silvennoinen) läimäyttää takanaan olevaa isoa kongia niin, että Gerhardilla menee kuulo tilapäisesti. Tämän jälkeen Gerhard ihmeissään katsoo hymyileviä yhtyeen jäseniä ja taustalla kuuluu tinnituksen ääni, joka kovenee ja kovenee, jolloin sketsi loppuu.
Sketsit löytyvät "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-boksilta. Rihmakallon hahmo esiintyy myös elokuvassa "Kummeli V".
Sketsien kuvaukset > Härkönen & Vilenius

Härkönen (Heikki Silvennoinen) ja Vilenius (Timo Kahilainen) ovat stadin slangia puhuvia työntekijöitä tilitoimistossa. Heidän pomonaan on Koski (Olli Keskinen). Sketsi alkaa kun jommallekummalle tai kummallekin tulee liikaa asioita yhdellä kerralla ja he saavat hermoromahduksen. Koski huutaa "Pojat!!" ja tilanne normalisoituu. Yhdessä jaksossa Koski pillastuu, jolloin Härkönen ja Vilenius huutavat "Koski!"
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta. Toiselle tuotantokaudelle tehtiin yksi sketsi, mutta sitä ei laitettu jaksoon, ja se on katsottavissa "Artisti maksaa" -boksin törkylaarista. Myös "Kyllä lähtee" -boksin törkylaarista löytyy jaksossa esittämätön sketsi.
Sketsien kuvaukset > Isä & Poika

Murrosikäisellä Jyrki Rantalalla (Silvennoinen) on ongelmia ja siksi hän joko istuu television ja tietokoneen ääressä, tai vain makaa lattialla ja sängyssään antaen musiikin soida soittimistaan erittäin kovaa. Pojan isä (Timo Kahilainen) tulee pyytämään Jyrkiä johonkin avuksi omituisella kielellä, kuten esimerkiksi "Isä on siivonnu koko kämpän. Melkein koko kämpän. Etsä viitsis imuroida vielä eteisen?". Ensimmäisissä sketseissä Jyrki vastaa "ei pysty" ja isä yrittää kysyä taivutella poikaansa kysymällä uudestaan "Viitsitsä? tai "Etsä viitsis?", kunnes hänen sanoessa "Jyrki pliis", Jyrki alkaa huutaa kovaa. Myöhemmissä sketseissä Jyrki alkaa huutaa pelkästään silloinkin, kun isä pyytää häntä tarpeeksi monta kertaa. Toiseksi viimeisessä sketsissä Jyrki ei kuitenkaan soita musiikkia ollenkaan, eikä ala ollenkaan huutamaan. Sarjan viimeisessä sketsissä paljastuu, että miehen suostuttelu ei vaikuta myöskään hänen vaimoonsa Markeen (Silvennoinen), joka pilkkaa tämän puhetyyliä.
Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > Jakke ja Sepi

Sketsissä esiintyvät kaksi sähkömiestä, Jakke ja Sepi (Silvennoinen ja Kahilainen), jotka näyttävät miten korjataan sähkölaitteita itse, kuten miten mustavalkotelevisiosta saa värillisen ja miten voi itse korjata viallisen leivänpaahtimen. Työ kuitenkin epäonnistuvat aina, kun toiselle sattuu jotain.
Se, kumpi on Jakke ja kumpi Sepi, vaihtelee.
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta. "Artisti maksaa" -boksilla on yksi sketsi. Uudenvuoden special-jaksossa he valmistavat ilotulitteen jouluruokien jämistä.
Sketsien kuvaukset > Jankon Betoni

Betonifirman lihava ja epäpätevä johtaja Kalervo "Kalle" Jankko (Heikki Silvennoinen) vastaanottaa joko vihaisen puhelinsoiton tai asiakkaan, joka valittaa hänelle jostakin asiasta minkä hän on taas mennyt pilaamaan tai on unohtanut tehdä. Jankko vastaa myötäilevästi jokaiseen asiaan sanomalla useaan kertaan "Joo". Lopuksi valittava henkilö huutaa Kallelle "Haista paska!" ja Kalle vastaa narisevalla äänellään "Asia kunnossa". Sketsi päättyy aina kohtaukseen, jossa Jankko hajottaa toimiston tavaroita tai repii papereita pitkin huonetta hyvin aggressiivisesti henkilön poistuttua tai puhelun loputtua.
Sketsit löytyvät "Onko nyt hjuva fiilis" -DVD-boksilta.
Sketsien kuvaukset > Jämävitsien kaatopaikalla

Sketsissä Timo Kahilaisen näyttelemä hahmo Jykä istuu Heikki Helan näyttelemän hahmon kanssa baarissa. Jykä on ammatiltaan toimittaja, ja hänellä on yleensä työmurheita. Helan hahmo yrittää parhaansa mukaan helpottaa ystäväänsä murheita, yleensä kertomalla vitsin. Vitsin päätteeksi Jykä nauraa ja sylkäisee kaljat Helan hahmon naamaan. Viimeisessä Kummelin viidennellä kaudella sketsissä Jykä itse kertoo vitsin ja saa itse kaljat kasvoilleen. Kummelin kuudennella kaudella esitettävissä sketseissä, Jykällä on myös velkaa Silvennoisen näyttelemälle hahmolle, joka on asiakkaana samassa baarissa ja joka uhkaa lyödä Jykää, jos ei saa rahojaan. Viimeisessä sketsissä, Jykä tuntee olonsa aiempiin sketseihin verrattuna huomattavasti piristyneemmäksi, uskaltaa mennä töihin, ja jopa maksaa velkansa.
Sketisit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää"-DVD:ltä.
Sketsien kuvaukset > Koistinen kikkailee/Juhaa sattuu

Sketsi sijoittuu verstaalle, jossa Kahilaisen esittämä Juha Koistinen "kikkailee" eli hyppelehtii, temppuilee ja heittelee tavaroita jatkuvasti. Kaksi muuta verstaan työntekijää (Silvennoinen ja Hela) seuraavat vierestä Koistisen kikkailuja. Yleensä toinen heistä tokaisee sketsin alussa "Toi Koistinen on kikkaillu nyt viikon putkeen. Se on varma, että kohta napsahtaa." Sketsi päättyy aina niin, että Koistinen satuttaa itsensä jollain tavalla, jolloin Silvennoinen tokaisee: "Nyt muuten sattu Juhaa leukaan" mikä on "kohta napsahtaa" tokaisun lisäksi Kummelin tunnetuimpia hokempia.
Sketsit ovat Artisti Maksaa -DVD-boksilla.