stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Inchiri

Inchirin alue Mauritanian kartalla.
Inchiri on hallintoalue eli wilaya Mauritanian luoteisosassa. Sen keskus on Akjoujtin kaupunki. Alueen pinta-ala on noin 47 000 neliökilometriä. Asukkaita on 19 600 henkeä (vuonna 2013).
Inchirin alue rajoittuu pohjoisessa Dakhlet-Nouadhibouin, idässä Adrarin ja etelässä Trarzan alueisiin sekä lännessä Atlantin valtamereen. Se on etupäässä autiomaata. Luonnonalueita ovat Inchirin puolitasanko sekä Akcharin ja Amatlichin hiekka-aavikot luoteessa ja kaakossa. Vuotuinen sademäärä on 60 millimetriä.
Alue käsittää Akjoujtin ja Bennechabin departementit eli moughataat sekä Akjoujtin, Bennechabin ja M’Heijrattin kunnat. Kaupunkiväestöä on 65, maaseutuväestöä 29 ja nomadeja 5 prosenttia.
Akjoujtista on maantieyhteydet Nouakchottiin ja Atariin. Länsiosan kautta kulkee Nouakchottin ja Nouadhiboun välinen maantie. Akjoujtissa on lentokenttä, jonka merkitys on vähäinen.
Alueella on kupari- ja kultaesiintymiä. Tärkeimmät elinkeinot ovat kaivosteollisuus, hallinto ja palvelut. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa (varsinkin kameleja) sekä keinokasteluun perustuvaa puutarhaviljelyä. Alueeseen kuuluu osa Banc d’Arguinin kansallispuistosta.
Isoluoto (Salo)

Isoluoto
| --- | --- |
Sijainti:  Salo Varsinais-Suomi Suomi
Saariryhmä:  Turunmaan saaristo
Pinta-ala:  22 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Isoluoto (ruots. Storö) on Särkisalon pääsaari Salon kunnassa Varsinais-Suomessa. Saarella sijaitsevat Särkisalon keskusta eli kirkonkylä, suurin kylä Förby sekä useita pienempiä kyliä. Isoluoto on suurin kokonaan Saloon kuuluva saari. Se on yhdistetty pengertiellä mantereeseen Kaukassalon kautta ja Isoluodosta on siltayhteys Niksaaren kautta Ulkoluodolle.
Saarella sijaitsevat Förbyn ja Särkisalon vierasvenesatamat. Saarella toimi vuosina 1882–2010 Förbyn kalkkikaivos.
Isoluoto

Isoluoto tarkoittaa jotakin seuraavista:
Saari

Isoluoto, saari Kokemäellä Kokemäenjoessa
Isoluoto, saari Salon Särkisalossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Isoluoto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jaakko Holsti

Jaakko Holsti (s. 1959) on Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton eli MTK:n Uudenmaan toiminnanjohtaja. Holsti on kotoisin Porvoosta ja valmistunut Helsingin yliopistosta agronomiksi. Hän on toiminut toiminnanjohtajuuden lisäksi tutkimus- ja opetustehtävissä. Holsti on uusimaalainen vaikuttaja-aktiivi.
Aiheesta muualla

Kuva Jaakko Holstista
Jaakko Holstin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Carlsberg (alue)

Rakennus Carlsbergin alueella.
Carlsberg on alue Valbyn ja Vesterbro/Kongens Enghave tilastoalueilla melko keskellä Kööpenhaminaa, runsaan kahden kilometrin päästä kaupungin keskustasta. Alue tunnetaan erityisesti siitä, että panimoalan yrityksen Carlsbergin ensimmäinen tehdas perustettiin alueelle 1847. Carlsbergin pinta-ala on noin 33 hehtaaria. Carlsberg lopetti oluen panemisen Valbyssa vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carlsberg (alue) Wikimedia Commonsissa
Isla Vistan joukkomurha

Isla Vistan joukkomurha oli 23. toukokuuta 2014 Kalifornian Isla Vistassa tehty joukkomurha, jossa 22-vuotias tekijä Elliot Rodger murhasi puukottamalla ja ampumalla kuusi ihmistä ennen itsemurhaansa. Lisäksi haavoittuneita oli neljätoista.
Tapahtumat

Rodger suunnitteli hyökkäystä yli vuoden ajan ja valmistautui tappamaan mahdollisimman monta ihmistä. Hän lykkäsi suunnitelmansa toteuttamista kahteen otteeseen. Hän hankki laillisesti kolme lyhyttä käsiasetta. Ampumaradoilla harjoittelemisen Rodger aloitti tammikuussa 2014. Murhat alkoivat asunnossa, jonka Rodger jakoi uhreistaan kahden, Weihann Wangin (20) ja Cheng Yuan Hongin (20) kanssa. Asunnossa hän murhasi myös asuinkumppaneidensa 19-vuotiaan ystävän George Chenin. Uhreja väijyttiin ja heidät puukotettiin yksitellen näiden saapuessa asunnolle. Wangiin kohdistui 15, Hongiin 20 ja Cheniin 94 puukoniskua. Hong ehti tehdä vastarintaa ennen kuolemaansa. Tietokoneensa Rodger jätti avoimena sängylleen. Auki oli YouTube-linkki, johon Rodger oli ladannut "Retribution"-nimisen videon. Hän julkaisi myös 137-sivuisen "omaelämäkerrallisen esseen" otsikolla "My Twisted World" blogisivustolla ja välitti sen sähköpostilla ennen hyökkäystä useille henkilöille, kuten isälleen.
Poistuttuaan asunnolta Rodger ajoi autolla pitkin Isla Vistaa. Hän ammuskeli auton ikkunasta kahdeksan minuuttia kestäneen ajelun aikana ja ehti myös haavoittua laukaustenvaihdossa viranomaisten kanssa. Kolme viimeistä sivullista uhria sai surmansa tässä yhteydessä. He olivat 22-vuotias Katherine Cooper, 19-vuotias Veronika Weiss ja 20-vuotias Christopher Michaels-Martinez. Rodger myös törmäili autollaan ihmisiin ja ajelu päättyi lopulta törmäykseen pysäköityyn autoon 21:35 tekopäivän iltana. Hänet löydettiin autosta päähänsä kohdistamaan laukaukseen kuolleena. Haavoittuneet saivat vammoja sekä ampumisesta että auton törmäyksistä.
Tausta ja reaktiot

Rodger oli saanut hoitoa lapsuudesta saakka. Läheiset olivat huolestuneita hänen mielenterveydestään. Rodger oli joutunut ennen ammuskelua tekemisiin viranomaisten kanssa huonetoverin kanssa riitelyn ja juhlissa tappelemisen takia. 30. huhtikuuta 2014 Rodgerin äiti pyysi poliisia tarkastamaan poikansa voinnin ja kertoi huolestuneensa tämän häiritsevistä videojulkaisuista. Poliisi saapui Rodgerin asunnolle, mutta sillä ei ollut lupaa etsinnän suorittamiseen, vaikka aseet olivat asunnolla. YouTubessa Rodger oli muun muassa valitellut neitsyyttään ja kertonut kyvyttömyydestään löytää tyttöystävää. Viimeisissä, vain minuutteja ennen joukkomurhaa nettiin lataamissa julkaisuissaan Rodger vannoi kostoa Isla Vistan naisille.
Rodgerin todettiin olleen kiinnostunut natsijohtajista. Hänen rikoksensa käynnistivät uudelleen liittovaltiotasoisen keskustelun asekontrollista. Lainsäädäntöön tehtiin kiristyksiä iskun jälkeen. Joukkomurha herätti keskustelua myös naisvihasta. Osa incelyhteisöstä on jälkikäteen osoittanut kunnioitusta Rodgeria kohtaan. Rodger oli elokuvaohjaaja Peter Rodgerin poika.
Cali

| Cali |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Cali
 Koordinaatit: 03°25′24″N, 76°31′28″W 
Valtio:   Kolumbia
Departementti:  Valle del Cauca
Perustettu:  25. heinäkuuta 1536
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Jorge Ivan Ospina
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4 978 km²
Korkeus:  997 m
Väkiluku (2011):  2 233 000
 – Väestötiheys:  4 372 as./km²
 – Metropolialue:  2 530 756
 
 Portal Oficial Alcaldía de Santiago de Cali 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cali eli Santiago de Cali on Valle del Caucan departementin pääkaupunki ja Kolumbian kolmanneksi suurin kaupunki. Sen väkiluku vuonna 2011 oli noin 2,2 miljoonaa ja esikaupunkeineen 2,5 miljoonaa (2005).
Cali sijaitsee Länsi-Kolumbiassa noin 1 kilometrin korkeudessa lähellä päiväntasaajaa. Kaupungin ilmasto on kuuma – keskilämpötila on läpi vuoden 23 °C.
Historia

Ennen espanjalaisten tuloa alueella eli useita intiaaniheimoja, joista pisimmälle kehittynyt oli calima-ryhmä.
Sebastián de Belalcázar, Francisco Pizarron armeijan upseeri, perusti Calin kaupungin vuonna 1536. Sokerin ja kahvin tuotanto toi sille vaurautta. 1900-luvulla rakennettu rautatie päästi nämä tuotteet maailmanmarkkinoille, mikä kiihdytti kasvua etenkin 1940-luvulta alkaen.
Liikenne

Palmasecan lentoasema on 16 km kaupungin koillispuolella. Sieltä on päivittäin useita lentoja pääkaupunki Bogotaan sekä muihin Kolumbian suuriin kaupunkeihin. Linja-autolla matka Bogotaan kestää 12 tuntia.
Vuonna 2009 kaupungissa avattiin uusi nopeiden bussien järjestelmä Masivo Integrado de Occidente eli MIO.
Väestö

Väestönkasvu on ollut viime vuosikymmeninä nopeaa. Vuonna 1985 kaupungissa oli 1,4 miljoonaa asukasta, vuonna 2011 heitä oli jo 2,2 miljoonaa. Espanjalaiset toivat alueen kahvi- ja sokeriviljelmille paljon orjia Afrikasta, ja edelleen huomattavalla osalla kaupungin väestöstä on eurooppalaiset tai afrikkalaiset juuret. Nykyisin Calissa afrikkalaistaustaisten ihmisten osuus väestöstä on Kolumbian suurimpia.
Calissa on ollut roomalaiskatolinen arkkipiispan istuin vuodesta 1964.
Kulttuuri ja urheilu

Calia on kutsuttu maailman salsapääkaupungiksi. Salsalevyt tulivat alueelle amerikkalaisten merimiesten mukana 1960-luvulla, ja siitä lähtien tanssi on kehittynyt etenkin Calin köyhissä kaupunginosissa. Joka kesä järjestetään salsafestivaali, jonka osana stadionilla on 40 000 ihmisen tanssitapahtuma.
Kaupungin jalkapallojoukkueet America de Cali ja Deportivo Cali ovat menestyneet hyvin. Deportivo on voittanut liigan 8 kertaa, America 12 kertaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cali Wikimedia Commonsissa
Universidad Santiago de Cali (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
http://www.lonelyplanet.com/colombia/southwest-colombia/cali
Panoraamakuva Calista
Calima-naamio.
MIO-bussi omalla kaistallaan.
Jaak Tamm

| Jaak Tamm |
| --- | --- |
 Jaak Tamm (1992)
Viron teollisuus- ja energiaministeri
 Savisaaren hallitus 25.4.1990–12.12.1991  
Seuraaja:  Aksel Treimann
Tallinnan pormestari
 1992-1996  
Edeltäjä:  Hardo Aasmäe
Seuraaja:  Priit Vilba
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. helmikuuta 1950 Tallinna
Kuollut: 4. tammikuuta 1999 (48 vuotta) Tallinna
Tiedot
Puolue:  Kokoomuspuolue (1991-1997)
Jaak Tamm (25. helmikuuta 1950 Tallinna - 4. tammikuuta 1999 Tallinna) oli virolainen poliitikko ja toimi aiemmin tutkijana. Hän toimi 1990-luvulla ministerinä ja tallinnassa pormestarina.
Tutkijana

Jaak Tamm valmistui Tarton valtionyliopistosta vuonna 1973. Vuosina 1968-1975 hän työskenteli Tarton yliopiston sosiologian laboratoriossa eli aina laboratorion sulkemiseen asti. Sen jälkeen hän siirtyi Tallinnaan tutkimusavustajaksi Pedagogiseen instituuttiin. Vuonna 1979 hän väitteli tohtoriksi psykologiasta. Vuosina 1979-1985 Tamm työskenteli projektipäällikkönä Neuvosto-Viron teollisuusministeriön alaisessa talouskonsultointiyritys Mainorissa.
Yhteiskunnalliset tehtävät

Tamm siirtyi 1980-luvun puolivälissä politiikkaan. Vuosina 1985-1987 hän oli Neuvosto-Viron rakennusministerinä Bruno Saulin johtamassa hallituksessa. Sen jälkeen hän siirtyi tuotannonohjausjärjestelmiä tutkivaan ja kehittävään Kodamu-yritykseen johtajaksi vuosiksi 1987–1990.
Viron laulavan vallankumouksen aikaan Tammista tuli Savisaaren hallitukseen teollisuus- ja energiaministeri huhtikuusta 1990 joulukuuhun 1991. Tammin ja Savisaaren suhteet kriisiytyivät hallituksessa johtuen yksityistämiseen liittyvistä kysymyksistä ja myöhemmin ulkomailta hankittavista lainoista, joita Savisaar asiantuntijoineen piti epäluotettavina. Pian Viron itsenäisyyden palauttamisen jälkeen syksyllä 1992 Tamm oli mukana perustamassa Viron kokoomuksen (vir. Eesti Koonderakond) joulukuussa 1991, ja hänestä tuli puolueen ensimmäinen puheenjohtaja.
Vuosina 1992-1996 Tamm toimi Tallinnan pormestarina. Hän joutui eroamaan tehtävästä kaupungin asuntojen yksityistämiseen liittyvien epäselvyyksien takia. Tutkinta ei johtanut kuitenkaan tuomioihin. Hän työskenteli sen jälkeen omassa konsultointiyrityksessään. Helmikuussa 1998 hänet valittiin Koillis-Viron Sillamäen kaupunginjohtajaksi, jossa tehtävässä hän oli ennen aikaiseen kuolemaansa tammikuuhun 1999 asti.
I Was Made to Love Her (albumi)

| I Was Made to Love Her Stevie Wonder |
| --- | --- | --- |

Cover-albumin tiedot
 Äänitetty : huhti–heinäkuu 1967, Hitsville U.S.A., Detroit
 Julkaistu: 27. elokuuta 1967
 Tuottaja(t): Henry Cosby, Clarence Paul
 Tyylilaji: soul
 Kesto: 32.15
 Levy-yhtiö: Tamla-Motown
 Levymerkki: Tamla
Stevie Wonderin muut julkaisut
| Down to Earth 1966 | I Was Made to Love Her 1967 | Someday at Christmas 1967 |
I Was Made to Love Her on Stevie Wonderin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 27. elokuuta 1967 yhdysvaltalaisen levy-yhtiö Motownin Tamla-levymerkillä. Levyltä julkaistiin singlenä ”I Was Made to Love Her”, joka on yksi Wonderin menestyskappaleista. Single julkaistiin 18. toukokuuta 1967, ja siitä on tehty useita cover-versioita.
Kappaleet

Ykköspuoli
”I Was Made to Love Her” (Stevie Wonder, Henry Cosby, Sylvia Moy, Lula Mae Hardaway) – 2:36
”Send Me Some Lovin'” (Lloyd Price, John Marascalco) – 2:29
”I'd Cry” (Wonder, Moy) – 2:33
”Everybody Needs Somebody (I Need You)” (Wonder, Clarence Paul) – 2:36
”Respect” (Otis Redding) – 2:21
”My Girl” (Smokey Robinson, Ronald White) – 2:55
Kakkospuoli
”Baby Don't You Do It” (Brian Holland, Lamont Dozier, Eddie Holland) – 2:11
”A Fool for You” (Ray Charles) – 3:16
”Can I Get a Witness” (Holland–Dozier–Holland) – 2:42
”I Pity the Fool” (Deadric Malone) – 3:04
”Please, Please, Please” (James Brown, John Terry) – 2:40
”Every Time I See You I Go Wild” (Wonder, Cosby, Moy) – 2:52
Kokoonpano

Stevie Wonder – laulu, huuliharppu, kosketinsoittimet
James Jamerson – bassokitara
Benny Benjamin – rummut
Eddie Willis – elektroninen sitar: "I Was Made to Love Her"
Kaikki muut instrumentit: The Funk Brothers
INR

INR voi tarkoittaa seuraavia:
INR, Intian rupian kansainvälinen valuuttatunnus
International Normalized Ratio (INR), verenohennuslääkityksessä käytettävä arvo.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”INR”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
INRegistry

INRegistry on virallinen .in-rekisteröintitoimisto, joka toimii autonomisesti yleishyödyllisen organisaation National Internet Exchange of India'n (NIXI) alaisuudessa. Sen nimitti Intian hallitus. INRegistryn päämäärä on helpottaa .in-tunnusten käyttöä sekä Internetin käyttöä Intian sisällä.
Jaakko Honkanen (jääkiekkoilija)

| Jaakko Honkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. heinäkuuta 1942 (ikä 82) Pori
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jakke
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  170 cm
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1961–1978
Seurat:  Karhut (SMS)  HIFK (SMS) Ässät (SML) 
Jaakko Honkanen (s. 16. heinäkuuta 1942 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi Porin Karhuissa, HIFK:ssa ja Porin Ässissä 1961–1978. Uraan mahtuvat myös maailmanmestaruuskilpailut Suomen kotikisoissa Tampereella 1965.
Honkanen muistetaan erityisesti Ässä-aikona muodostamastaan tutkaparista Raimo Kilpiön kanssa. Myöhemmin Honkanen on toiminut autopurkamo Autopalsta Oy:n toimitusjohtajana sekä Suomen Autopurkamoliiton varapuheenjohtajana.
Saavutukset

Nopeimmat kaksi maalia SM-liigassa, 6 sekuntia (1967)
Kolme Suomen mestaruutta (1965, 1971, 1978)
Incertae sedis

Incertae sedis (”epävarma  asema”) on taksonominen termi, joka tarkoittaa että ryhmän sukulaisuussuhteet ovat tuntemattomat tai epämääräiset.
Esimerkkejä

Kondorit
HeLa-solut (väitetään että ne ovat erkaantuneet geneettisesti ihmissoluista tarpeeksi että niitä voidaan pitää omana lajinaan)
Sãotoménkerttu
Iso-Lihvanen

| Iso-Lihvanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°17′21″N, 24°31′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  Lihvasenpuro 
Järvinumero:  35.625.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  159 m  
Rantaviiva:  1,221 km  
Pinta-ala:  4,122 ha  
Saaria:  1 
 fiIso-Lihvanen 
Iso-Lihvanen  on Keski-Suomessa Keuruulla Isojärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Hepolammen valuma-alueeseen (35.625) se kuuluu.
Iso-Iimas

| Iso-Iimas |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°51′52″N, 24°06′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  Iimaanoja 
Järvinumero:  35.326.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,3 m  
Rantaviiva:  1,561 km  
Pinta-ala:  4,71 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Iimas 
Iso-Iimas  on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.326) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,3 metriä mpy.
Hyvinvointitaloustiede

Hyvinvointitaloustiede on taloustieteen haara, jossa käytetään mikrotaloustieteen menetelmiä makrotalouden tehokkuuden ja tulonjaon tutkimiseen. Hyvinvointitaloustieteessä pyritään saavuttamaan mahdollisimman korkea yhteiskunnallisen eli sosiaalisen hyvinvoinnin taso. Tähän tavoitteeseen liittyy olennaisesti sosiaalisen hyvinvoinnin määrittelyn ongelma.
Hyvinvointitaloustieteessä lähdetään siitä, että ihmiset pystyvät itse määrittelemään parhaiten oman hyvinvointinsa ja että ihmiset pyrkivät mahdollisimman suureen hyvinvointiin. Yksilön hyvinvointia kuvataan tavallisesti hyötyfunktiolla. Perimmäisenä kiinnostuksen kohteena on, miten yksilöiden hyödyt voidaan aggregoida koko yhteiskunnan tasolle, mutta aggregointiin liittyvistä ongelmista johtuen tätä lähestymistapaa käytetään harvemmin.
Kardinaalinen ja ordinaalinen hyöty

Yhteiskunnan hyvinvoinnin maksimoinnissa voidaan käyttää eri lähestymistapoja riippuen siitä, millaiseksi mitaksi hyöty oletetaan. Kardinaalinen hyötymitta on vertailtavissa yksilöiden välillä, kun taas ordinaalista hyötymittaa ei voida vertailla yksilöiden kesken.
Koska ordinaalista hyötyä ei voida vertailla yksilöiden välillä, voidaan yhteiskunnan hyvinvointia tarkastella vain epäsuorin keinoin. Tällaisia tarkasteluja ovat esimerkiksi Pareto-tehokkuus ja Kaldor–Hicks-kompensaatiotesti. Koska taustalla olevat oletukset ovat verrattain heikkoja, tämän lähestymistavan avulla voidaan lähinnä tarkastella tehokkuutta eikä niinkään tulonjakoa.
Kardinaalisen hyödyn tapauksessa voidaan määritellä sosiaalisen hyödyn mitta eli sosiaalinen hyvinvointifunktio, jonka argumentteina on kaikkien yhteiskunnan jäsenten hyötytasot. Tunnetuin hyvinvointifunktio on utilitaristinen hyötyfunktio, joka yksinkertaisesti summaa kaikkien yhteiskunnan jäsenten hyödyt yhteen.
Utilitaristinen hyötyfunktio ei ota kantaa siihen, kenellä hyöty on. Tällöin on siis mahdollista, että maksimoitu hyvinvointifunktio tuottaa kaiken hyödyn yhdelle henkilölle ja jättää muut ilman hyötyä. Toisena ääripäänä voidaan pitää max-min-hyötyfunktiota, joka perustuu filosofi John Rawlsin työhön. Sen perusteella sosiaalisen hyvinvoinnin määrää yhteiskunnan heikoimman jäsenen hyöty. Tämä tarkoittaisi käytännössä esimerkiksi keskittymistä yhteiskunnan köyhimpien jäsenten aseman parantamiseen.
Aiheesta muualla

Jouko Kajanoja: Mitä on hyvinvointi? Kuntapuntari 3/2005.
Iso-Ii

| Iso-Ii |
| --- | --- |
 Pikku-Iitä kuvattuna Koljonvirran sairaalan rannasta. Etualalla Kanasaari
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Pohjois-Savon maakunta 
Koordinaatit:  63°38′27″N, 27°09′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Koljonvirta 
Järvinumero:  04.531.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,9 m  
Rantaviiva:  65,1365 km  
Pinta-ala:  13,0151 km²  
Tilavuus:  0,0710628 km³  
Keskisyvyys:  5,46003 m  
Suurin syvyys:  24,75 m  
Saaria:  27 
 fiIso-Ii 
Iso-Ii  tai myös Iso- ja Pikku-Ii  on Pohjois-Savossa Iisalmessa ja Vieremällä sijaitseva järvi. Sitä kutsutaan paikallisesti myös nimellä Iijärvi .
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Iisalmen reitin valuma-alueen (04.5) Iso-Iin alueella (04.53), jonka Iso-Iin lähialueeseen (04.531) järvi kuuluu.
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä neljää reittiä myöten. Pohjoisesta laskee järveen Vieremänjärvestä tuleva Vieremänjoki, joka on Vieremänjoen–Murennusjoen alueen (04.532) laskujoki. Laukkumäen kylässä järven koillisrantaan laskee Kauppilanjoen ja Vuorisjoen yhteinen alajuoksun uoma, joka tuo sekä Kauppilanjoen alueen (04.536) että Vuorisjoen alueen (04.537) vedet. Lähes samaan kohtaan laskee Riikinjoki, joka on Riikinjoen valuma-alueen (04.539) laskujoki. Lisäksi on pieni Kaarakkalanjoen valuma-alue (04.533), jonka laskujoen kautta laskevat Pikku-Iin itärantaan suojellut Ylemmäinen (93 ha), Keskimmäinen (39 ha) ja Tismiö (66 ha). Järven vedet poistuvat etelään Porovedelle Koljonvirtaa myöten ja jatkavat siitä eteenpäin Onkiveteen ja Kuopion suuntaan Kallaveteen.
Iso-Iin alueella on viisi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat järveen suoraan tai välillisesti. Niistä huomattavimpia ovat Iso-Valkeinen (55 ha) ja Pikku-Valkeinen (32 ha), jotka laskevat lännestä Iso-Iihin Tikanpuron rajaojaa myöten. Itäpuolelta laskee Soinlahdelta pieni Taivallampi (6 ha) omaa laskuojaansa myöten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Porovesi Wikimedia Commonsissa
Iso-Lumooja

| Iso-Lumooja |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°34′18″N, 23°55′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Sorilanjokeen 
Järvinumero:  35.319.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,4 m  
Rantaviiva:  3,042 km  
Pinta-ala:  22,468 ha  
Saaria:  1 
 fiIso-Lumooja 
Iso-Lumooja  tai myös Iso-Lumoja  on Pirkanmaalla Tampereen Sorilassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 22 hehtaaria. Se on 900 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Sorilanjoen valuma-alueeseen (35.319) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,4 metriä mpy.
Hyvinvointitalous

Hyvinvointitalous on ajattelutapa, jossa visiona on kaikille hyvän elämän edellytykset tarjoava yhteiskunta. Toisaalta hyvinvointitalous on myös konkreettinen ja olemassa oleva osa yhteiskuntaa, jossa investoidaan hyvinvointiin. Hyvinvointitalouden yhteydessä onkin nostettu esiin hyvinvointi-investoinnin käsite.
Hyvinvointitalous luo mahdollisuuksia lisätä hyvinvointia ja talouskasvua samanaikaisesti. Hyvinvoinnin lisääntyessä talous kasvaa ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys paranee.
Hyvinvointitaloudessa ihmisen hyvinvointi nousee talouspolitiikan ytimeen. Päätökset siis tehdään sillä perusteella, mikä niiden hyvinvointivaikutus on.
OECD on määritellyt, että hyvinvointitalous koostuu materiaalisista tekijöistä, kuten asumisesta, tuloista ja työpaikasta, sekä elämänlaatuun liittyvistä tekijöistä, kuten koulutuksesta, osaamisesta, terveydestä ja turvallisuudesta.
Hyvinvointitalous Suomessa

SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry lanseerasi hyvinvointitalous -käsitteen perustamisvaiheessaan vuonna 2012. Käsite on ollut väline haastaa eri tahoja keskusteluun sosiaali- ja terveyspolitiikan ja hyvinvointivaltion tulevaisuudesta sekä hyvinvoinnin ja talouden suhteesta.
Suomi on ollut aloitteellinen hyvinvointitalouden edistämisessä. Suomen EU-puheenjohtajakaudella 2019 hyvinvointitalous valittiin sosiaali- ja terveysministeriön pääteemaksi, ja neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta hyväksyttiin yksimielisesti.
Suomi on mukana kansainvälisten organisaatioiden - kuten OECD:n ja WHO:n - toiminnassa sekä maiden välisissä epävirallisissa verkostoissa, kuten WEGo:ssa. Suomi liittyi Wellbeing Economy Governments -verkostoon vuoden 2020 lopussa. Verkostoon kuuluvat myös Uusi-Seelanti, Skotlanti, Wales ja Islanti.
Aiheesta muualla

The Wellbeing Economy Alliance
WEGo-verkosto
SOSTE Suomen sosiaali ja terveys ry - Hyvinvointitalous
Sosiaali- ja terveysministeriö - Hyvinvointitalous