stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nooralotta Neziri
Ura juoksijana > 2014–2016

Neziri voitti hallimaaottelun 60 metrin aitajuoksun Tampereella helmikuussa 2014. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti kultaa 60 metrin aitajuoksussa ajalla 8,09 ja hopeaa 60 metrillä ennätystään sivunneella ajalla 7,42. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän karsiutui 60 metrin aitajuoksun alkuerissä.
Neziri sivusi 100 metrin aitajuoksun Suomen ennätystään 13,04 Jämsässä 29. kesäkuuta 2014. 13. heinäkuuta 2014 hän juoksi Kuortaneen Eliittikisoissa ensimmäisenä suomalaisnaisena 100 metrin aidat alle 13 sekunnin tehden uudeksi Suomen ennätykseksi 12,98 s. Kuopion Kalevan kisoissa 2014 hän voitti SM-kultaa ajalla 13,03. Zürichin EM-kilpailuissa hän karsiutui alkuerissä sekä 100 metrin aitajuoksussa että 4 × 100 metrin viestissä. Hän voitti aitajuoksukilpailun Ruotsi–Suomi-maaottelussa.
Neziri juoksi 29. tammikuuta 2015 Düsseldorfissa Suomen ennätyksen 60 metrin aitajuoksussa 8,06. 2. helmikuuta 2015 hän aitoi Tähtien kisoissa Tampereen Pirkkahallissa 60 metriä suomenennätysaikaan 7,99 s. Hän sivusi ennätystä viisi päivää myöhemmin Jyväskylässä. 22. helmikuuta hän paransi ennätysajan lukemiin 7,98 s voittaessaan Suomen-mestaruuden. Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015 Neziri sivusi ennätystään välierässä ja juoksi loppukilpailussa uudeksi Suomen ennätysajaksi 7,97 s sijoittuen kuudenneksi.
Heinäkuussa Porin Kalevan kisoissa hän voitti neljännen 100 metrin aitojen Suomen mestaruuden. Neziri saavutti myös SM-pronssia 100 metrillä. Pekingin MM-kisoissa 2015 hän oli alkuerien 24. nopein ajalla 13,13 ollen ensimmäinen karsiutuja välieristä.
Neziri voitti hallikaudella 2016 Växjön maaottelussa 60 metrin aitajuoksukilpailun. Hän voitti saman lajin Suomen mestaruuden Tampereella kolmatta kertaa peräkkäin.
Toukokuussa 2016 hän juoksi Espoossa 100 metrillä ennätyksensä 11,48, joka samalla rikkoi Amsterdamin EM-kisojen tulosrajan 11,50. Kesäkuussa 2016 hän juoksi Lapinlahdella 100 metrin aidoissa Suomen ennätysajan 12,82, jolla hän rikkoi Rion 2016 olympiakisojen tulosrajan. Muutamaa päivää myöhemmin hän paransi Suomen ennätyksen Kuortaneella aikaan 12,81. EM-kilpailuissa hän karsiutui 100 metrin aitajuoksun välierissä ajalla 13,05.
Heinäkuussa Oulun Kalevan kisoissa hän voitti viidennen peräkkäisen 100 metrin aitojen Suomen mestaruuden. Rion olympialaisissa 2016 Neziri juoksi välierässä ajan 13,04 ja karsiutui sillä loppukilpailusta.
Ura juoksijana > 2017–

Neziri voitti sisäratojen Suomen-mestaruuden 60 metrin aitajuoksussa jälleen Jyväskylässä 2017. Hän jäi sairastumisen vuoksi pois Belgradin EM-hallikilpailuista. Hän päätti kilpailukautensa jo heinäkuun puolivälissä ylikunnon aiheuttaman stressitilan vuoksi.
Neziri voitti 60 metrin aitajuoksun sisäratojen Suomen-mestaruuden Helsingissä 2018 ajalla 8,10. Birminghamin MM-hallikilpailuissa hän karsiutui välierissä. Heinäkuussa 2018 Jyväskylän Kalevan kisoissa Neziri voitti kuudennen 100 metrin aitojen Suomen mestaruutensa ajalla 12,92. Berliinin EM-kilpailuissa hän karsiutui välierissä. Kauden päätteeksi hän voitti Suomi−Ruotsi-maaottelun aitakisan.
Neziri voitti Kuopion SM-hallikilpailuissa 2019 kultaa 60 metrin aitajuoksussa Suomen ennätystään sivunneella ajalla 7,97. Myös hopeamitalisti Reetta Hurske juoksi saman ajan. Glasgow'n EM-hallikilpailuissa 2019 Neziri sijoittui kuudenneksi ajalla 8,09. Hän sai samana vuonna hopeaa Lappeenrannan Kalevan kisoissa.
Maailmanmestaruuskilpailuissa 2019 Dohassa Neziri karsiutui välierässä, jossa juoksi kauden parhaan aikansa 12,89.
Neziri sivusi 60 metrin aitajuoksun Suomen ennätystä 7,97 Toruńissa 8. helmikuuta 2020. Hän voitti samana talvena sisäratojen Suomen-mestaruuden Kuopiossa ajalla 8,07.
Neziri juoksi 200 metrin aitajuoksun Suomen ennätykseksi 26,65 11. kesäkuuta 2020 Timanttiliigan avauskilpailussa Oslossa.
Turun Kalevan kisoissa 2020 Neziri saavutti pika-aidoissa SM-hopeaa ajalla 13,01 ja pronssia 100 metriltä ajalla 11,75.
Tammikuun 2021 lopulla Saksan Karlsruhessa juostussa hallikilpailussa Neziri juoksi pika-aidoissa uuden SE-tuloksen 7,92. Aiempi Nezirin ja Reetta Hurskeen juoksema ennätys parani viidellä sadasosalla. Viikko myöhemmin Berliinissä Neziri paransi ennätyksen aikaan 7,91. Seuraavalla viikolla hän juoksi Ranskan Liévinissä toistamiseen ajan 7,91.
Yleisurheilun sisäratojen EM-kilpailuissa 2021 Toruńissa Neziri sijoittui 60 metrin aidoissa neljänneksi ajalla 7,93. Kesäkaudella 2021 Neziri kilpaili yhden kerran. Kauden alkupuolella hän kärsi selkävammasta ja lopulta kausi katkesi reiden revähdykseen. Hänet oli valittu Tokion olympiajoukkueeseen. Kesäkaudella 2022 hän kilpaili ainoastaan toukokuussa, jonka jälkeen ei kantapäävamman vuoksi kilpaillut lainkaan. Kantapäästä leikattiin luupiikki elokuussa 2022.
Sisäratojen SM-kilpailuissa 2023 Neziri saavutti 60 metrin juoksussa hopeaa ja viestissä kultaa. Lahden Kalevan kisoissa 2023 hän sijoittui pronssille 100 metrin aidoissa. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2024 ja 2025 hän sai 60 metrin aidoissa hopeaa.
Yksityiselämä

Nezirin isä on Makedonian albaani ja äiti suomalainen. Hänellä on kaksi sisarusta, veli ja sisko. Hänen siskonsa Nea-Mari Neziri on myös yleisurheilija. Nooralotta on kihloissa urheiluhieroja Ville-Matti Rantalan kanssa. Rantala huolehtii myös kihlattunsa lihashuollosta.
Neziri valmistui ylioppilaaksi vuonna 2012 Porin suomalaisen yhteislyseon lukion urheilulinjalta ja on opiskellut Turun kauppakorkeakoulun Porin yksikössä. Hän valmistui elokuussa 2018 kauppatieteiden maisteriksi, pääaineenaan johtaminen ja organisointi. Nooralotalla ja hänen siskollaan Nea-Marilla on yhteinen yritys nimeltään NoLo Oy, jonka päätoimialana on liikuntapalvelut.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,48 | Espoo | 21. toukokuuta 2016 |
| 200 m | 24,58 | Turku | 30. heinäkuuta 2012 |
| 100 m aj | 12,81 | Kuortane | 25. kesäkuuta 2016 |
| 200 m aj | 26,65 | Oslo | 11. kesäkuuta 2020 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m | 7,37 | Turku | 6. tammikuuta 2015 |
| 60 m aj | 7,91 | Berliini | 5. helmikuuta 2021 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Muut saavutukset

Porin urheilutoimittajain kerhon valinta vuoden 2008 lupaavaksi urheilijaksi
Vuoden 2009 nuori porilainen
Vuoden 2009 satakuntalainen urheilija
Vuoden 2012 ja 2013 naisyleisurheilija (Suomen Urheiluliiton valinta)
Vuoden 2013 pikajuoksija (Suomen Urheiluliiton valinta)
Vuoden 2013 esikuva
Porin Vuoden urheilija 2014
Tapaseura ry:n valinta vuoden 2014 hyvien tapojen lähettilääksi
Vuoden keskisuomalainen urheilija 2019
Aiheesta muualla

Nooralotta Nezirin kotisivut
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics  Yle  Tilastopaja 🔒
Arsi

| Arsi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  4. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  2. maaliskuuta, 8. toukokuuta
Muunnelmia:  Arse, Arssi
Vastineita eri kielissä:  Arseni
Nimen alkuperä:  Arsenios
Infobox OKNimi-testi OK: 
Arsi on suomalainen miehen etunimi.
Arsi on karjalainen muoto kreikkalaisperäisestä nimestä Arsenios, joka tarkoittaa urhoollista, miehekästä.
Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1950 Adrianuksen muistopäivän kohdalla, 4. maaliskuuta.
Maaliskuuhun 2025 mennessä Digi- ja väestötietoviraston mukaan noin 570 miestä oli saanut nimekseen Arsi.
Tunnettuja Arseja

Arsi Harju (s. 1974), kuulantyöntäjä
Arsi Piispanen (s. 1985), jääkiekkoilija
Arsi Ruuskanen (s. 1999), maastohiihtäjä
Euler

Euler on muiden muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Hans von Euler-Chelpin (1873–1964), saksalais-ruotsalainen kemisti, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Leonhard Euler (1707–1783), sveitsiläinen matemaatikko ja fyysikko
Ulf von Euler (1905–1983), ruotsalainen fysiologi, Nobelin lääketieteenpalkinnon saaja
Leonhard Eulerin mukaan nimetyt asiat

Eulerin φ-funktio
Eulerin identiteetti
Eulerin kaava, eix = cos x + i sin x
Eulerin karakteristika
Eulerin lause (lukuteoria)
Eulerin luku eli Neperin luku, matemaattinen vakio
Eulerin menetelmä
Eulerin neljännen asteen yhtälö
Eulerin polku, graafiteorian käsite
Eulerin monitahokaslause
Eulerin suora
Eulerin tiili
Eulerin vakio
Eulerin ympyrä eli yhdeksän pisteen ympyrä
Eulerin–Jacksonin operaattori
Eulerin-Lagrangen liikeyhtälö
Eulerin–Mascheronin vakio
Euler-projekti, laskennallisia tehtäviä sisältävä internet-sivusto.
Euler, ohjelmointikieli
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kursiivi

Adobe Arabic fontin neljä eri muotoa (Normaali, Kursiivi, Lihavoitu, Lihavoitu kursiivi)
Kursiivi on vino, kaunokirjoitusta mukaileva kirjasinlaji. Sitä käytetään tekstissä lähinnä korostuskeinona, joka ei yleensä vaikuta sanojen tai merkkien varsinaiseen merkitykseen. Kansainvälisessä yksikköjärjestelmässä kursiiville on kuitenkin määritetty erikoistehtävä, sillä kursivoimalla erotetaan suureiden tunnukset mittayksiköiden tunnuksista (joita ei koskaan saisi kursivoida).
Historia

Vuonna 1420 varakas firenzeläinen humanisti Niccolò de’ Niccoli alkoi kirjoittaa minuskeli-kirjoitustyylistä kehitetyllä tavalla, joka oli edeltäjäänsä yksinkertaisempi ja nopeampi. Kursiivi esiintyi leipätekstinä ensi kerran vuonna 1501. Varsinkin 1500-luvulla kirjoja saatettiin painaa kokonaan kursiivilla, mutta siitä kehittyi jo 1600-luvulla korostava kirjasintyyli, jota käytettiin antiikvan kanssa.
Kursiivi on englanniksi italic, ranskaksi italique, portugaliksi itálico ja ruotsiksi italisk. Sana juontaa juurensa Niccolò Niccolin kotimaasta, Italiasta. Myös ensimmäisiin kursiivin käyttäjiin kirjapainotyössään kuulunut Aldus Manutius oli italialainen. Saksassa tätä kirjasinlajia vastustettiin sinnikkäästi vielä toisen maailmansodan loppuun saakka. Saksalaiset olivat sitä mieltä, ettei italic/kursiivi -kirjasinlaji soveltunut saksalaiselle kirjallisuudelle, joten käyttivät vanhempia kirjasinlajeja, kuten fraktuuraa ja schwabacheria.
Ensimmäinen kursiivi kehitettiin erityisen kapeaksi kirjaintyypiksi, jolla sivuille sai mahtumaan enemmän tekstiä ja kirjojen valmistaminen tuli halvemmaksi. 1600-luvun jälkeen vakiintui käytäntö, että lähes jokaisen kirjaintyypin pariksi muotoiltiin myös yhteensopiva kursiivi.
Kursiivin käyttö

Kursiivia käytetään yleisesti
sanojen korostamiseen
teosten nimiin ja muihin erisnimiin
sitaateissa lainausmerkkien sijaan.
Esimerkkejä kursiivin käytöstä:
HTML-kielessä kursiiviin koodi on <i>. Myös korostusta tarkoittava <em> näkyy tavallisesti selaimissa kursiivina.
Typografiaa

Kaltevia kirjainlajeja on kahdenlaisia, joista toinen on kursiivi ja toinen oblique.
| --- | --- |
Georgia on tyypillinen kursiivi, jonka tunnistaa esimerkiksi muuttuneesta a-kirjaimesta: Georgia on tyypillinen kursiivi. Kursiivin tunnistaa siitä, että tietyt kirjaimet vaihtavat leikkaustaan ja kirjoitusasu muistuttaa enemmän käsinkirjoitusta. Tyypillinen esimerkki on kaksikerroksinen a-kirjain, joka muuttuu kursiivissa yksikerroksiseksi.
Verdana ei ole kursiivi vaan oblique, sillä sen kirjaimet eivät vaihda muotoaan: Monet groteskit kirjainperheet, kuten Verdana, pelkästään kallistavat leikkaustaan, eivätkä kirjaimet eroa suuremmin alkuperäisestä leikkauksesta. Näitä kutsutaan nimellä oblique.
Oblique on helppo sekoittaa niin kutsuttuun konekursiiviin, joka vain keinotekoisesti taivuttaa kirjaimia vinoon. Nämä eivät kuitenkaan ole luettavuudeltaan eivätkä esteettisyydeltään aitojen leikkauksien veroisia.
Typografiaa > Normaali, kursiivi ja oblique

Esimerkki on ladottu -kirjaimella, normaalina ja kursiivina.
Sama esimerkki ladottuna  tekstinä.
Kursiivi Niccolò Niccoli
Kuu-ukko

Lähes täysi kuu Berliinin yllä Saksassa, noin 30 minuuttia Kuun nousun jälkeen
Kuu-ukon kasvonpiirteet (silmät, nenä ja suu) niin kuin ne pohjoisella pallonpuoliskolla tavallisimmin hahmotetaan
Kuun mallinnettu ulkonäkö 30 minuuttia Kuun nousun jälkeen samalta pituuspiiriltä pohjoiselta (vasemmalla) ja eteläiseltä (oikealla) pallonpuoliskolta katsottuna.
Kuu-ukko avaruusaluksen osuttua Kuun pintaan fantasiaelokuvassa Matka kuuhun vuodelta 1902. Siinä Kuu-ukon kasvot on esitetty sovinnaisella yksinkertaistetulla tavalla, jollaisena ne eivät juuri muistuta Kuun todellisia pinnanmuotoja.
Kuu-ukko on tavanomainen nimitys ihmisen kasvoja muistuttavalle pareidoliselle hahmolle, joka Kuun pinnassa Maasta, varsinkin pohjoispuoliskolta täydenkuun aikana on helposti nähtävissä. Paitsi ihmisen kasvoja, saatetaan Kuun pinnassa hahmottaa myös ihminen kokonaisuudessaan tai jokin eläin, esimerkiksi jänis. Kuussa näkyviin hahmoihin liittyy useissa kulttureissa myös kansanperinnettä, myyttejä tai legendoja. Todellisuudessa hahmot muodostuvat Kuun pinnan laajoista tummista alueista, niin sanotuista Kuun meristä, joita ympäröivät vaaleammat ylänköalueet.
Kuussa nähtyjä hahmoja > Kuu-ukko

Vaikka Kuusta on aina sama puoli kääntyneenä kohti Maata, eri leveyspiireiltä ja samaltakin paikkakunnalta eri aikoina se nähdään eri asennossa, jolloin siinä näkyvät kuviotkin näkyvät eri tavoin kallistuineina. Esimerkiksi päiväntasaajan seuduilta katsottuna se saattaa kulkea jopa taivaan korkeimman kohdan eli zeniitin kautta tai ainakin hyvin läheltä sitä, jolloin sen laskeutuessa se näyttää olevan suorastaan ylösalaisin verrattuna siihen, miltä se näytti noustessaan. Tämän vuoksi Kuussa näkyvät hahmotkaan eivät ole samat kaikkialla maapallolla.
Laajalti pohjoisella pallonpuoliskolla Kuu-ukko hahmotetaan tavallisimmin niin, että sen silminä ovat Sateiden meri (Mare Imbrium) ja Tyyneyden meri (Mare Serenitatis), nenänä Kuumuuden lahti Sinus Aestuum, ja avoimen suun muodostavat Myrskyjen valtameri (Oceanus Procellarum) ja Pilvien meri (Mare Nubium). Tällä tavoin se on Kuun noustessa hahmotettavissa vielä trooppisillakin leveysasteilla päiväntasaajan molemmin puolin, mutta siitä etelään mentäessä yhä lyhyemmän aikaa, etelänavalta katsottuna ei lainkaan.
Kuun vaiheiden vanhat merkit kasvonpiirteineen
Länsimaisessa kuvataiteessa täysikuu on usein ja totunnaisesti esitetty hyvin yksinkertaisena ihmiskasvoja esittävänä kuviona, Kuu-ukon kasvoina. Myös kasvava puolikuu on usein kuvattu ihmisen profiilikuvana, vaikkei sellainen juuri muistutakaan Kuuta sellaisena kuin miltä se kyseisessä vaiheessa näyttää. Samaan tapaan on Kuu eri vaiheissaan kuvattu myös almanakoissa vanhastaan käytetyissä Kuun vaiheiden merkeissä.
"Kuu-ukolla" voidaan tarkoittaa myös mytologista olentoa, jonka sanotaan asuvan Kuussa tai sen pinnalla mutta jota ei välttämättä yhdistetä Kuussa havaittaviin kasvonpiirteisiin. Sellainen on esimerkiksi kiinalaisen mytologian Yue Lao.
Kuussa nähtyjä hahmoja > Risuja kantava mies

Kuussa on nähty muitakin hahmoja, jotka kuitenkin käsittävät vain osan Kuun näkyvästä pinnata. Erään vanhan perinteen mukaan on Kuun itäpuoliskolla nähty risukuormaa selässään kantava mies, seuranaan mahdollisesti pieni koira. Tällöin miehen "pään" ja "vartalon" muodostavat Rauhallisuuden ja Tyyneyden meret (Mare Tranquillitatis ja Mare Serenitatis), jalat ovat Nektarinmeri (Mare Nectaris) ja Hedelmällisyyden meri (Mare Fecunditatis), kun taas risukuorman muodostavat hahmon toisella puolella Höyryjen meri (Mare Vaporum) ja Kuumuuden lahti (Sinus Aestuum), toisella puolella taas Kuoleman järvi (Lacus Mortus) ja Unien järvi (Lacus Somniorum) Koiraa esittää tällöin Vaarojen meri (Mare Crisium).
Kuussa nähtyjä hahmoja > Naisen profiilikuva

Kuun Maahan näkyvän puolen keskiosassa on myös voitu nähdä naisen profiilikuva. Tällöin pään muodostavat kuitenkin Kuun vaaleat alueet, kun taas hiukset koostuvat Kuun tummista "meristä". Naisen suuna on Sinus Medii ja silmänä Höyryjen meri (Mare Vaporum, kun taas naisen päälaella olevat tummat hiukset muodostavat Tyyneyden (Mare Serenitatis), Rauhallisuuden (Mare Tranquillitatis), Nektarin (Mare Nectaris) ja Hedelmällisyyden meri (Mare Fecunditatis) yhdessä.
Kuussa nähtyjä hahmoja > Jänis

Täydenkuun aikana Kuussa voidaan nähdä myös jänis, joka onkin perinteinen tulkinta varsinkin Itä-Aasiassa. Tällöin jäniksen eri ruumiinosia vastaavat seuraavat Kuun meret:
pää: Rauhallisuuden meri (Mare Tranquillitatis)
korvat: Hedelmällisyyden meri (Mare Fecunditatis) ja Nektarin meri (Mare Nectaris)
yläruumis ja kaula: Myrskyjen valtameren (Oceanus Procellarum) pohjoisosa sekä Höyryjen meri (Mare Vaporum)
alaruumis: Myrskyken valtameri (Oceanus Procellarum)
jalat: Kasteen lahti (Sinus Roris).
Jäniksellä voidaan nähdä myös säkki sylissä; se on Sateiden meri (Mare Imbrium).
Myyttejä alkuperästä

On olemassa monia myyttisiä selityksiä sille, miten Kuu-ukko ja kuun kasvonpiirteet ovat saaneet alkunsa.
Euroopassa on vanhoista ajoista saakka tunnettu tarinoita, joiden mukaan mies olisi jonkin rikoksen vuoksi kirottuna karkotettu kuuhun. Erään kristillisen perimätiedon mukaan hänet olisi tavoitettu keräämässä risuja sapattina, ja sen vuoksi Jumala olisi Neljännessä Mooseksen kirjassa olevien määräysten mukaisesti tuominnut hänet kivitettäväksi.,   Eräissä germaanisissa kulttuureissa hänen uskottiin varastaneen osan naapurinsa pensasaidasta korjatakseen omansa. Erään roomalaisen legendan mukaan kyseessä olisi lammasvaras.
Erään keskiaikaisen kristillisen tarinan mukaan kyseessä olisi Kain, kulkija ja pakolainen, joka tuomittiin ikiajoiksi kiertämään Maata. Tähän viitataan muun muassa Danten teoksessa Jumalainen näytelmä (ital. La divina commedia), ensin Helvetti-osuuden 20. laulussa ja uudelleen Paratiisi-osuuden 2. laulussa.
Talmudissa esiintyy myös perimätieto, jonka mukaan Jaakobin kasvonpiirteet olisi kaiverrettu Kuuhun, vaikka Raamatussa ei missään niin kerrota.
Skandinaavisessa mytologiassa Máni on Kuun personifikaatio, joka kulkee taivaan halki hevosten vetämillä vaunuolla. Häntä jahtaa jatkuvasti Suuri Susi Hati, joka ottaa hänet kiinni ragnarökin tullessa. Nimi Máni tarkoittaa yksinkertaisesti Kuuta.
Kiinalaisen mytologian Chang’e-jumalatar ajautui Kuuhun nautittuaan epäviisaasti kaksinkertaisen annoksen kuolemattomuusjuomaa. Häntä seuraa pieni joukko Kuun jäniksiä.
Haidojen mytologian mukaan Kuussa on risuja keräävä poika. Pojan isä oli sanonut hänelle, että yöllä tulisi kirkas kuutamo, joka tekisi tehtävän mahdollisesti. Kun poika ei suostunut suorittamaan tehtäväänsä, hän valitti ja nauroi kuulle. Rangaistukseksi epäkunnioittavasta käytöksestään poika otettiin pois maasta ja vangittiin kuuhun.
Kuu-ukko ja muut kuussa nähdyt hahmot ovat eri puolilla maailmaa antaneet aiheita myös moniin lastenloruihin.
Tieteellinen selitys

Kuu-ukko ja muut Kuussa nähdyt hahmot koostuvat niin sanotuista Kuun meristä. Kun Kuussa nähtyjä pareidolisia hahmoja on useita, eri hahmot koostuvat eri meristä. Kuun laajoja tasaisia alueita sanotaan "meriksi" (lat. mare, monikossa maria), koska entisaikaan tähtitieteilijät uskoivat niiden olevan laajoja vesialueita. Nykyisin kuitenkin tiedetään, ettei niissä ole vettä, vaan ne ovat suuria basaltin peittämiä alueita, jotka ovat syntyneet, kun suureen törmäyskraatteriin on Kuun sisältä tihkunut laavaa, joka sen jälkeen on jähmettynyt.
Kuusta on aina sama puoli kääntyneenä Maata kohti, ja sillä puolella luonnollisesti ovat kaikki ne meret, joista kuu-ukon kasvonpiirteet muodostuvat. 
Kuun pyörimisliike on vuoro­vesi­lukkiutunut. Niiden gravitaatiovoimien vuoksi, jotka kuun soikea muoto saa aikaan, sen pyörimisliike on hidastunut niin pitkälle, että se pyörähtää akselinsa ympäri enää vain kerran tarkalleen samassa ajassa, jossa se kiertää Maan ympäri. Tämän vuoksi Kuusta on aina sama puoli kääntyneenä Maata kohti, ja tällä puolella luonnollisesti ovat myös kaikki ne meret, joista "kuu-ukon" kasvon­piirteet muodostuvat.
Erilaisia Kuussa nähtyjä hahmoja. Ylinnä risuja kantava mies, sen alla jänis, ihmisen kasvot kahdella tavalla tulkittuina sekä alimpana naisen profiilikuva.
Käännös suomeksi
Kalevala Tarot

| Kalevala tarot |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Kalervo Aaltosen
Kuvittaja:  Taina Pailos
Kustantaja:  Stamford (Conn.) : U.S. Games Systems, cop.
Julkaistu:  1996
Sivumäärä:  222
Suomennos
ISBN:  0-88079-186-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kalevala tarot on Kalervo Aaltosen kirjoittama ja Taina Pailoksen kuvittama tarot -pakka. Aaltonen on sisällyttänyt pakkaan useimmat keskeiset hahmot ja tarinat Kalevalasta, ja yhdistänyt ne tarot-symboliikkaan. Esimerkiksi Lemminkäinen on narri, Seppä Ilmarinen on taikuri, ja Väinämöinen on ylipappi.
Niemikylä (Oulu)

Niemikylä on kylä Oulussa Ylikiimingin kaupunginosassa. Kylä sijaitsee Kiiminkijoen ja Nuorittajoen yhtymäkohdassa noin viisi kilometriä koilliseen Ylikiimingin kirkonkylältä, ja noin kaksi kilometriä koilliseen Kääriänperältä.
Niemikylässä toimii kylätoimintakunta.
Aiheesta muualla

Niemikylän kyläyhdistys ry.n Facebook-sivut
Lotta Kemppinen

| Lotta Kemppinen |
| --- | --- |
 Kemppinen Kalevan kisoissa 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. huhtikuuta 1998 (ikä 26) Helsinki
Yleisurheilija
Pituus:  170  cm
Laji:  60 metrin juoksu, 100 metrin juoksu ja 200 metrin juoksu
Aiheesta muualla
www.lottakemppinen.fi
| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten yleisurheilu.Sisäratojen EM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Toruń 2021 | 60 metriä |  |
Lotta Kaarina Kemppinen (s. 1. huhtikuuta 1998 Helsinki) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa HIFK-Friidrottia ja hänen valmentajanaan toimii Mervi Brandenburg.
Kemppisen laji yleisurheilussa oli aluksi seitsenottelu ja hän ryhtyi pikajuoksijaksi vasta vuonna 2018. Hän karsiutui 100 metrin juoksun välierissä Eskilstunan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015. Hän sijoittui samalla matkalla kuudenneksi Gävlen alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019. Sisäratojen EM-kilpailussa Toruńissa 2021 Kemppinen saavutti 60 metrillä hopeaa ajalla 7,22. Hän ei osallistunut vuonna 2021 järjestettyihin Tokion olympialaisiin jalkavamman vuoksi. Hän karsiutui 60 metrin välierissä Belgradin MM-hallikilpailuissa 2022 ja saman matkan alkuerissä Glasgow'n sisäratojen MM-kilpailuissa 2024.
Kemppinen juoksi 2024 Rooman EM-kilpailujen 100 metrin alkuerissä silloisen ennätyksensä 11,32. Välierässään hän jäi kahdeksanneksi ajalla 11,44. 4 × 100 metrin viestissä Suomi karsiutui alkuerissä. Pariisin olympialaisissa hän karsiutui 100 metrin alkuerissä ajalla 11,56.
Aikuisten Suomi−Ruotsi-maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2019. Hän on voittanut maaottelussa 100 ja 200 metriä Tampereella 2020 ja 100 metriä Tukholmassa 2021.
Kemppinen on saavuttanut Kalevan kisoissa 100 metrillä kultaa vuosina 2019, 2020, 2021, 2023 ja 2024 sekä 200 metrillä hopeaa vuonna 2020 ja pronssia vuosina 2019 ja 2023. Sisäratojen SM-kilpailuista hän on saavuttanut 60 metrin juoksusta kultaa vuosina 2020, 2021, 2022 ja  2023, hopeaa 2017, kultaa 4 × 200 metrin viestistä SE-ajalla vuonna 2017 ja hopeaa 4 × 300 metrin viestistä vuonna 2015. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saanut 4 × 100 metrin viestissä kultaa vuosina 2023 ja 2024  , hopeaa vuosina 2019 ja 2020 ja pronssia 2018 sekä 4 × 400 metrin viestissä hopeaa vuosina 2019 ja 2020.
Kemppinen juoksi helmikuussa 2021 60 metrin sisäratojen Suomen ennätyksen 7,19. Edellinen Sisko Hanhijoen ennätys parani sadasosalla. Hän paransi Suomen ennätystä uudelleen helmikuussa 2021 aikaan 7,16.
100 metrillä Kemppinen on juossut ajan 11,20 (2024) ja 200 metrillä ulkona 23,56 (2020) ja hallissa 24,02 (2020).
Yksityiselämä

Kemppinen opiskelee Helsingin yliopiston elintarviketieteiden laitoksella ja asuu Helsingin Mellunmäessä.
Jokikokko

Jokikokko on kylä Nuorittan kaupunginosassa Oulussa, entisen Ylikiimingin kunnan alueella. Kylä sijaitsee lähellä Kiiminki- ja Nuorittajokien yhtymäkohtaa, noin kymmenen kilometriä Ylikiimingin taajamasta itään. Pääelinkeinot ovat maa- ja metsätalous. Vakinaisia asukkaita kylällä on noin 60, lisäksi kylällä on kesäasuntoja.
Jokikokon koulu

Koulutoiminta Jokikokon kylällä aloitettiin yksityisissä tiloissa vuonna 1946, ja oma koulutalo rakennettiin vuonna 1950. Koulu lakkautettiin vuonna 1982, ja koulurakennus on nykyisin asumiskäytössä. Vuosina 1993–2005  kylä kuului Nuorittan koulun koulupiiriin, ja sen jälkeen Ylikiimingin koulun koulupiiriin.