Turun ylioppilaskyläsäätiö
Historia

Turun yliopiston ylioppilaskunta perusti TYS:n vuonna 1966. Aikaisemmin ylioppilaskunnan rakennustoiminta oli tapahtunut osana ylioppilaskunnan muuta järjestötoimintaa, mutta opiskelijoiden määrän kasvaessa nopeasti päätettiin rakentaminen eriyttää säätiöön. Säätiö sai alkupääomakseen Turun ylioppilastalot, muuta omaisuutta ja 10 000 markkaa. Åbo Akademis Studentkår, Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta ja Turun opettajakorkeakoulun ylioppilaskunta liittyivät säätiöön 2. joulukuuta 1967. Muita oppilaskuntia liittyi säätiöön vuonna 1970. TYS:n ensimmäistä rakennushanketta, Turun ylioppilaskylää, oli valmisteltu jo ennen säätiön perustamista. Kylän peruskivi muurattiin 3. joulukuuta 1968 ja ensimmäiset asukkaat pääsivät muuttamaan 31. elokuuta 1969.
Rakentaminen rahoitettiin valtion aravalainalla ja pankkilainoilla, mutta lisäksi oli sijoitettava viiden prosentin omavastuuosuus. Tämä kerättiin aluksi paperinkeräyksellä ja kunnilta sekä yrityksiltä saaduilla lahjoituksilla. 1970-luvun alussa perustettiin ravintola ja yökerho Ikituuri sekä laajennettiin kesähotellitoimintaa, mikä oli tarpeen oman pääoman kartuttamiseksi. Vuonna 1974 aloitettiin Congress Center Turun rakennustyöt, ja samaan aikaan olivat käynnissä Ylioppilaskylän itäpuolen rakennustyöt. Öljykriisi nosti rakennuskustannuksia neljänneksen ja tyrehdytti turistivirran. Vuonna 1980 säätiön sääntöjä muutettiin niin, että hallituksen ja valtuuskunnan jäsenten enemmistön valitsi kaupunki. Samana vuonna Ylioppilaskylä saatiin lopulta valmiiksi. Congress Center Turku sai uuden omistajan, mutta vasta 1990-luvulla kongressikeskukselle löytyi menestyksekäs konsepti ja se saneerattiin kylpylähotelli Caribiaksi.
Liiketoiminnan tuotoilla oli tarkoitus rahoittaa asuntotoimintaa ja alentaa vuokria, joita ei 1970-luvun puolivälissä juuri nostettukaan. Kun yleinen kustannustaso nousi eikä kongressikeskus tuottanut voittoa, oli 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa pakko nostaa vuokria ripeässä tahdissa. Jopa tuhannet opiskelijat osallistuivat boikottiin ja kieltäytyivät maksamasta vuokrien korotuksia. Opiskelijat onnistuivat lopulta vain hidastamaan vuokrankorotuksia, ja boikotit päättyivät vuonna 1982.
1980-luvun alussa TYS alkoi rakentaa uusia asuntoja muuallekin kuin ylioppilaskylään, jonka alue oli jo tullut täyteen. Uusia asuntokohteita valmistui Varissuolle, Ispoisiin ja Peltolaan. Samaan aikaan peruskorjattiin Ylioppilastalot, joista poistuivat kahden hengen huoneet. Tonttipulan vuoksi rakentaminen ei kuitenkaan ollut niin nopeaa kuin säätiössä toivottiin. 1980- ja 1990-luvun vaihteissa valmistuivat Haritun, Ilpoisten, Räntämäen sekä Halisten kohteet ja hankittiin asuntokohde Henrikki Turun yliopiston ja Turun tuomiokirkon välistä. Seuraavan vuosikymmenen ja vuosituhannen vaihteessa valmistui taas lisää kohteita: Auranhelmi VIII kaupunginosassa, Tavasti Hämeentien varrella ja Nummenranta uuden Helsingintien ja Aurajoen varteen vuosina 2003–2008.
Vuonna 2011 Helsinginkadun varteen valmistui Ylioppilaskylän uusi maamerkki, 43 metriä korkea ja 12-kerroksinen asuintornitalo Ikituuri, jonka erikoisuuksia ovat muun muassa kuparijulkisivut ja maalämmitysjärjestelmä. Vuodenvaihteessa 2019 sen lähelle valmistui Aitiopaikka, joka on tunnettu erityisesti talon katolle sijoitetuista 516:sta aurinkopaneelista, jotka tuottavat lämpöä enemmän kuin kiinteistössä vuosittain tarvitaan.  Vuodenvaihteessa 2022 Ylioppilaskylään valmistui säätiön uusin kohde, Tyyssija, jossa sijaitsevat myös K-ruokakauppa, opiskelijaravintola, kuntosali sekä TYS:n toimisto.
Lähitulevaisuudessa TYS:n on tarkoitus rakentaa nimellä Kylänkulma kulkeva uudisrakennus Halistentien ja Kuraattorinpolun kulmaan.