stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa (Golden Globe)
Voittajat ja ehdokkaat > 1990-luku

| Vuosi | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | Julia Roberts | Pretty Woman |  Mia Farrow – Alice  Andie MacDowell – Green Card  Demi Moore – Näkymätön rakkaus – Ghost  Meryl Streep – Terveisiä unelmien reunalta |
| 1991 | Bette Midler | Eilen, tänään, ikuisesti |  Ellen Barkin – Apua, olen muuttunut naiseksi  Kathy Bates – Paistetut vihreät tomaatit  Anjelica Huston – The Addams Family – Perhe Addams  Michelle Pfeiffer – Frankie & Johnny |
| 1992 | Miranda Richardson | Ihana huhtikuu |  Geena Davis – Omaa luokkaansa  Whoopi Goldberg – Nunnia ja konnia  Shirley MacLaine – Anna onnelle mahdollisuus  Meryl Streep – Kuolema pukee häntä |
| 1993 | Angela Bassett | What’s Love Got to Do with It |  Stockard Channing – Moni kakku päältä kaunis  Anjelica Huston – Addams Family II  Diane Keaton – Manhattanin murhamysteeri  Meg Ryan – Uneton Seattlessa |
| 1994 | Jamie Lee Curtis | Tosi valheita |  Geena Davis – Sanaton  Andie MacDowell – Neljät häät ja yhdet hautajaiset  Shirley MacLaine – Oma pikku agenttini  Emma Thompson – Junior |
| 1995 | Nicole Kidman | Hinnalla millä hyvänsä |  Annette Bening – Amerikan presidentti   Sandra Bullock – Unta vai rakkautta  Toni Collette – Tahdon naimisiin  Vanessa Redgrave – A Month by the Lake |
| 1996 | Madonna | Evita |  Glenn Close – 101 dalmatialaista  Frances McDormand – Fargo  Debbie Reynolds – Mother  Barbra Streisand – Tilaa rakkaudelle |
| 1997 | Helen Hunt | Elämä on ihanaa |  Joey Lauren Adams – Amyn jäljillä  Pam Grier – Jackie Brown  Jennifer Lopez – Selena  Julia Roberts – Kuka sanoo tahdon |
| 1998 | Gwyneth Paltrow | Rakastunut Shakespeare |  Cameron Diaz – Sekaisin Marista  Jane Horrocks – Laululintu  Christina Ricci – Pasmat sekaisin  Meg Ryan – Sinulle on postia |
| 1999 | Janet McTeer | Poste restante – osoite tuntematon |  Julianne Moore – Ihanneaviomies  Julia Roberts – Notting Hill  Sharon Stone – Muusa  Reese Witherspoon – Vaalit |
Voittajat ja ehdokkaat > 2000-luku

| Vuosi | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Renée Zellweger | Nurse Betty |  Juliette Binoche – Pieni suklaapuoti  Brenda Blethyn – Pelastakaa Grace  Sandra Bullock – Miss Kovis  Tracey Ullman – Keksejä ja konnia |
| 2001 | Nicole Kidman | Moulin Rouge! |  Thora Birch – Ghost World  Cate Blanchett – Bandits – pankkirosvot  Reese Witherspoon – Blondin kosto  Renée Zellweger – Bridget Jones – elämäni sinkkuna |
| 2002 | Renée Zellweger | Chicago |  Maggie Gyllenhaal – Secretary  Goldie Hawn – Kerran bändäri – aina bändäri  Nia Vardalos – Kreikkalainen naimakauppa  Catherine Zeta-Jones – Chicago |
| 2003 | Diane Keaton | Jotain annettavaa |  Jamie Lee Curtis – Perjantai on pahin  Scarlett Johansson – Lost in Translation  Diane Lane – Toscanan auringon alla  Helen Mirren – Kalenteritytöt |
| 2004 | Annette Bening | Being Julia |  Ashley Judd – De-Lovely  Emmy Rossum – Oopperan kummitus  Kate Winslet – Tahraton mieli  Renée Zellweger – Bridget Jones: Elämä jatkuu |
| 2005 | Reese Witherspoon | Walk the Line |  Judi Dench – Mrs. Henderson esittää  Keira Knightley – Ylpeys ja ennakkoluulo  Laura Linney – The Squid and the Whale  Sarah Jessica Parker – Perheen jalokivi |
| 2006 | Meryl Streep | Paholainen pukeutuu Pradaan |  Annette Bening – Juoksee saksien kanssa  Toni Collette – Little Miss Sunshine  Beyoncé Knowles – Dreamgirls  Renée Zellweger – Beatrix Potter – taiteilijaelämää |
| 2007 | Marion Cotillard | Pariisin varpunen – Edith Piaf |  Amy Adams – Lumottu  Nikki Blonsky – Hairspray  Helena Bonham Carter – Sweeney Todd – Fleet Streetin paholaisparturi  Ellen Page – Juno |
| 2008 | Sally Hawkins | Happy-Go-Lucky |  Rebecca Hall – Vicky Cristina Barcelona  Frances McDormand – Burn After Reading  Meryl Streep – Mamma Mia!  Emma Thompson – Kerran vielä, Harvey |
| 2009 | Meryl Streep | Julie & Julia |  Sandra Bullock – Odottamaton ehdotus  Marion Cotillard – Nine  Julia Roberts – Kaksinaamaista peliä  Meryl Streep – Pientä säätöä |
Voittajat ja ehdokkaat > 2010-luku

| Vuosi | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2010 | Annette Bening | The Kids Are All Right |  Anne Hathaway – Love and Other Drugs  Angelina Jolie – The Tourist  Julianne Moore – The Kids Are All Right  Emma Stone – Easy A |
| 2011 | Michelle Williams | My Week with Marilyn |  Jodie Foster – Carnage  Charlize Theron – Young Adult  Kristen Wiig – Morsiusneidot  Kate Winslet – Carnage |
| 2012 | Jennifer Lawrence | Unelmien pelikirja |  Emily Blunt – Rakkaudesta, unelmista ja kaloista  Judi Dench – The Best Exotic Marigold Hotel  Maggie Smith – Kvartetti  Meryl Streep – Lemmenlomalla |
| 2013 | Amy Adams | American Hustle |  Julie Delpy – Rakkautta ennen keskiyötä  Greta Gerwig – Frances Ha  Julia Louis-Dreyfus – Enough Said  Meryl Streep – Perhe – August: Osage County |
| 2014 | Amy Adams | Big Eyes |  Emily Blunt – Into the Woods  Helen Mirren – Herkullinen elämä  Julianne Moore – Maps to the Stars  Quvenzhané Wallis – Annie |
| 2015 | Jennifer Lawrence | Joy |  Melissa McCarthy – Spy – vakoojan asussa  Amy Schumer – Ihan yössä  Maggie Smith – Lady in the Van  Lily Tomlin – Grandma |
| 2016 | Emma Stone | La La Land |  Annette Bening – Vuosisadan naiset  Lily Collins – Rules Don’t Apply  Hailee Steinfeld – The Edge of Seventeen  Meryl Streep – Florence |
| 2017 | Saoirse Ronan | Lady Bird |  Judi Dench – Victoria & Abdul  Helen Mirren – The Leisure Seeker  Margot Robbie – I, Tonya  Emma Stone – Battle of the Sexes |
| 2018 | Olivia Colman | The Favourite |  Emily Blunt – Maija Poppasen paluu  Elsie Fisher – Eighth Grade  Charlize Theron – Tully  Constance Wu – Crazy Rich Asians |
| 2019 | Awkwafina | Jäähyväiset |  Ana de Armas – Veitset esiin – kaikki ovat epäiltyjä  Cate Blanchett – Where'd You Go, Bernadette  Beanie Feldstein – Booksmart  Emma Thompson – Late Night |
Voittajat ja ehdokkaat > 2020-luku

| Vuosi | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | Rosamund Pike | I Care a Lot |  Marija Bakalova – Borat Subsequent Moviefilm  Kate Hudson – Music  Michelle Pfeiffer – French Exit  Anya Taylor-Joy – Emma |
| 2021 | Rachel Zegler | West Side Story |  Marion Cotillard – Annette  Alana Haim – Licorice Pizza  Jennifer Lawrence – Don't Look Up  Emma Stone – Cruella |
| 2022 | Michelle Yeoh | Everything Everywhere All at Once |  Lesley Manville – Rouva Harris lähtee Pariisiin  Margot Robbie – Babylon  Anya Taylor-Joy – The Menu  Emma Thompson – Kaikkea hyvää, Leo Grande |
| 2023 | Emma Stone | Poor Things |  Fantasia Barrino – Häivähdys purppuraa  Jennifer Lawrence – No Hard Feelings  Natalie Portman – May December  Alma Pöysti – Kuolleet lehdet  Margot Robbie – Barbie |
Useamman palkinnon voittaneet

3 palkintoa
Julie Andrews
Rosalind Russell
2 palkintoa
Amy Adams
Annette Bening
Diane Keaton
Nicole Kidman
Jennifer Lawrence
Shirley MacLaine
Bette Midler
Sissy Spacek
Meryl Streep
Barbra Streisand
Kathleen Turner
Renée Zellweger
Kartiskalampi

Kartiskalampi voi tarkoittaa seuraavia:
Kartiskalampi, lampi Hirvensalmella
Kartiskalampi, lampi Joutsassa
Kartiskalampi, lampi Keuruulla
Kartiskalampi, lampi Parkanossa
Kartiskalampi, lampi Suonenjoella.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Bützow

| Bützow |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Bützow
 Koordinaatit: 53°51′N, 11°59′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Mecklenburg-Etu-Pommeri
Piirikunta:  Vorpommern-Greifswald
Hallinto:  
 – Pormestari:  Christian Grüschow
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  39,70 km²
Korkeus:  2 m
Väkiluku:  7 829 (2 020)
 – Väestötiheys:  200 as./km²
 
 [http://	www.buetzow.de/ www.buetzow.de ] 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bützow on kaupunki Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa Vorpommern-Greifswaldin piirikunnassa Koillis-Saksassa Bützower Seen rannalla. Kaupunkialueen läpi virtaa Warnowin joki.
Kulttuuria

Bützow’n linna ja tiilestä rakennettu keskiaikainen goottilaistyylinen kirkko sijaitsee kaupungissa. Kirkon alttaritaulu on kuuluisan maalarin teos. Kaupungissa sijaitsee  Leninille omistettu muistomerkki, joka on viimeisiä hänelle Saksassa omistettuja.
Historiaa

Kaupunki mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1171. Vuosina 1815–1918 se kuului Mecklenburg-Schwerinin suurherttuakuntaan ja vuodesta 1871 se kuului Saksan keisarikuntaan.
Käännös suomeksi
Valoa ikkunassa

| Valoa ikkunassa> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Laila Kinnunen
Tyylilaji:  Balladi
Säveltäjä(t):  Eino Hurme
Sanoittaja(t):  Saukki
Euroviisutiedot
Vuosi:  1961
Maa:  Suomi
Kieli:  Suomi
Sijoitus:  jaettu 10. sija.
Pisteet:  6 pistettä
Muuta:  Kapellimestarina George de Godzinsky
Valoa ikkunassa on Laila Kinnusen esittämä mollissa kulkeva balladi, joka oli edustussävelmänä Suomen osallistuessa ensi kertaa Eurovision laulukilpailuihin vuonna 1961.
Laulun on säveltänyt Eino Hurme ja sanoittanut Saukki. Kinnunen sijoittui kilpailussa kuudella pisteellä kymmenennelle sijalle kuudestatoista osallistujasta.
Luettelo jaetuista Jussi-palkinnoista määrällisesti

Tämä on luettelo jaetuista Jussi-palkinnoista määrällisesti. Suomalaisen elokuva-alan Jussi-patsaita on jaettu vuodesta 1944 lähtien. Tämä luettelo listaa kuinka monta kertaa on jaettu kotimaisia Jussi-patsaita (kJp), kotimaisia kunniakirjoja (kkk), kotimaisia kunnia- ja kiitosmainintoja (kks), ulkomaisia Jussi-patsaita (uJp), ulkomaisia kunniakirjoja (ukk) sekä ulkomaisten elokuvien kunniakirjoja (uek).
Taulukko jaetuista palkinnoista, kunniakirjoista sekä kunnia- ja kiitosmaininnoista

| Vuosi | kJp | kkk | kks | uJp | ukk | uek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1944 | 7 |  |  |  |  |  |
| 1945 | 8 |  |  |  |  |  |
| 1946 | 8 |  | 3 |  |  |  |
| 1947 | 7 |  |  |  |  |  |
| 1948 | 8 |  |  |  |  | 4 |
| 1949 | 8 | 1 |  |  |  | 12 |
| 1950 | 9 | 1 |  |  |  | 10 |
| 1951 | 9 |  |  |  | 2 | 15 |
| 1952 | 8 |  |  |  | 2 | 12 |
| 1953 | 11 |  |  |  |  | 12 |
| 1954 | 8 |  |  |  | 2 | 12 |
| 1955 | 13 |  |  | 2 |  | 11 |
| 1956 | 10 |  | 1 |  |  | 10 |
| 1957 | 8 |  | 1 | 3 |  | 10 |
| 1958 | 4 |  |  |  | 3 | 12 |
| 1959 | 8 |  |  |  | 3 | 12 |
| 1962 | 9 |  |  |  | 3 | 15 |
| 1963 | 14 | 4 |  | 1 |  | 18 |
| 1964 | 9 | 1 |  |  | 5 | 12 |
| 1966 | 14 | 6 |  |  |  | 28 |
| 1967 | 7 | 8 |  | 1 |  | 14 |
| 1968 | 4 | 13 |  | 1 |  | 15 |
| 1969 | 10 | 16 |  |  |  | 15 |
| 1970 | 5 | 9 |  | 1 |  | 16 |
| 1971 | 7 | 9 |  |  |  | 18 |
| 1972 | 6 | 5 |  | 2 |  | 16 |
| 1973 | 5 | 9 |  | 3 |  | 20 |
| 1974 | 10 | 9 |  | 1 |  | 15 |
| 1975 | 6 | 11 |  | 1 |  | 17 |
| 1976 | 7 | 11 |  | 1 |  | 15 |
| 1977 | 7 | 4 |  |  |  | 15 |
| 1978 | 12 | 7 |  |  |  | 15 |
| 1979 | 10 | 10 |  |  | 1 | 17 |
| 1980 | 9 | 10 |  |  |  | 20 |
| 1981 | 11 | 9 |  |  |  | 16 |
| 1982 | 7 | 12 |  | 1 |  | 14 |
| 1983 | 8 | 16 |  | 1 |  | 13 |
| 1984 | 9 | 14 |  | 1 |  | 11 |
| 1985 | 9 | 6 |  | 1 |  | 13 |
| 1986 | 10 | 7 |  |  |  | 14 |
| 1987 | 9 | 10 |  |  |  | 12 |
| 1988 | 8 | 12 |  |  |  | 11 |
| 1989 | 11 | 6 |  |  |  | 13 |
| 1990 | 11 | 4 |  |  |  | 15 |
| 1991 | 10 | 5 |  |  |  | 10 |
| 1992 | 14 | 3 |  |  |  | 10 |
| 1993 | 10 |  |  |  |  |  |
| 1994 | 13 |  |  |  |  |  |
| 1995 | 7 |  |  |  |  |  |
| 1996 | 7 |  |  |  |  |  |
| 1997 | 11 |  |  |  |  |  |
| 1998 | 13 |  |  |  |  |  |
| 1999 | 12 |  |  |  |  |  |
| 2000 | 13 |  |  |  |  |  |
| 2001 | 13 |  |  |  |  |  |
| 2002 | 14 |  |  |  |  |  |
| 2003 | 14 |  |  |  |  |  |
| 2004 | 14 |  |  |  |  |  |
| 2005 | 14 |  |  |  |  |  |
| 2006 | 14 |  |  |  |  |  |
| 2007 | 14 |  |  |  |  |  |
| 2008 | 15 |  |  |  |  |  |
| 2009 | 14 |  |  |  |  |  |
| 2010 | 15 |  |  |  |  |  |
| 2011 | 15 |  |  |  |  |  |
| 2012 | 15 |  |  |  |  |  |
| 2013 | 16 |  |  |  |  |  |
| YHTEENSÄ | 675 | 248 | 5 | 21 | 21 | 585 |
Raimo Holopainen

Raimo Tapani Holopainen (30. toukokuuta 1948 Juuka – 28. elokuuta 2024 Laitila) oli suomalainen kansanedustaja ja poliitikko. Vuodesta 1973 hän oli Juuan avustava ulosottomies. Holopainen toimi kansanedustajana ajalla 1. maaliskuuta 1996 – 23. maaliskuuta 1999 edustaen Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiriä ja kuului sosialidemokraattiseen eduskuntaryhmään.
Eduskuntaan Holopainen nousi Kansaneläkelaitoksen johtajaksi siirtyneen Matti Puhakan seuraajana. Vuonna 2004 hänet valittiin Maskun kunnanvaltuuston jäseneksi. Hänellä oli työpaikka myös Varsinais-Suomen ulosottoviraston Salon toimipaikassa.
Jaguar

| Jaguar Cars |
| --- | --- |

Perustettu:  1935
Perustaja:  William Lyons
Kotipaikka:   Whitley, Coventry, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  autot
Omistaja:  Tata Motors
Kotisivu:  www.jaguar.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jaguar Cars on brittiläinen autonvalmistaja. Nykyisin Jaguar Cars on toinen Jaguar Land Rover Automotive PLC:n tavaramerkeistä yhdessä Land Roverin kanssa. Yhtiön perustivat William Lyons ja William Walmsley 4. syyskuuta 1922 nimellä Swallow Sidecar Company valmistamaan moottoripyörien sivuvaunuja. Vuonna 1926 nimi vaihtui Swallow Sidecar & Coachbuilding Companyksi, ja ensimmäisten autojen valmistus alkoi. Yhtiön nimi muutettiin Jaguariksi toisen maailmansodan jälkeen, koska alkukirjaimiin SS liittyi epätoivottuja natsimielleyhtymiä.
Yhtiö oli itsenäinen vuoteen 1966 asti, jolloin siitä tuli osa valtion täysin omistamaa British Motor Corporationia. Vuonna 1984 sen osakekanta myytiin pörssiin erillisenä yhtiönä osana pääministeri Margaret Thatcherin yksityistämiskampanjaa. Vuosina 1989–1990 yhdysvaltalainen Ford Motor Company hankki sen omistukseensa. Vuonna 2008 Ford myi yhtiön intialaiselle Tata Motorsille.
Yhtiö toimi aluksi Blackpoolissa mutta siirtyi Coventryyn, brittiläisen autoteollisuuden sydämeen. Coventryn tehdas suljettiin 2005. Nykyisin tehtaita on Birminghamissa ja Liverpoolissa.
Historia > 1920- ja 1930-luku

Swallow Sidecar Company muuttui 1926 Swallow Sidecar & Coachbuilding Companyksi, ja ensimmäiset autot tulivat kuvaan. Nämä olivat Austin Seven -pikkuautoja, joille Lyons muotoili uudet korit. Tuotannon noustessa 25 autoon viikossa Blackpoolin tehdas jäi ahtaaksi. Näin tehdas siirtyi West Midlandsiin, Coventryyn jossa oli löydettävissä sekä ammattitaitoisia autorakentajia että sopivia tiloja. Toiminta jatkui edelleen korivalmistuksen piirissä. Lyons teki kaupat Standard Cars Ltd:n kanssa autojen alustoista, joiden päälle hän pääsi suunnittelemaan korit. Vuonna 1931 valmistuivat ensimmäiset näistä autoista, SS1 ja SS2. Autot olivat tyylikkäitä ja edullisia, ja vuoteen 1935 mennessä niitä oli ehditty valmistaa jo yli 4 000 kappaletta.
Vuonna 1934 Walmsley päätti jättää yhtiön ja Lyons jäi sitä yksin hoitamaan. Seuraavana vuonna esiteltiin uusi auto, joka oli kantoi ensimmäisenä Jaguarin nimeä, SS Jaguar.
Historia > 1940-luku

Toisen maailmansodan ajaksi autonvalmistus ajettiin alas ja yhtiö siirrettiin valmistamaan muun muassa sivuvaunuja armeijan moottoripyörille, pommikoneiden osia sekä panssarivaunujen moottoreita. Tällöin Lyons alkoi pienen insinööritiimin kanssa vapaa-aikanaan suunnitella ensimmäistä omaa autonmoottoriaan. Tästä alkoi Jaguar XK-moottorin elinkaari.
Vuonna 1948 esiteltiin uusi porrasperäinen henkilöauto, Mark V, jonka moottorina oli vanha kuusisylinterinen rivimoottori. Samana vuonna esiteltiin Englanniin ensimmäisessä sodanjälkeisessä autonäyttelyssä Lontoossa Jaguar XK 120 -urheiluauto, jossa oli uusi kuusisylinterinen XK-moottori. XK 120 oli siinä vaiheessa lähinnä muotoilututkielma, joskin toimiva auto. Sulavamuotoinen ja suorituskykyinen auto herätti kuitenkin niin suurta innostusta, että se päätettiin ottaa tuotantoon.
Historia > 1950-luku

1950-luvun aikana Mark V uudistui Mark VII, VIII ja IX -malleiksi, joiden ulkoiset erot ovat pieniä. Bentley oli ehtinyt tuoda markkinoille Mark VI-mallin, mistä johtuu hyppäys Jaguarin mallinumeroinnissa. Urheiluautojen puolella XK 120 sai seuraajakseen XK 140:n, ja vuonna 1957 uusi malli XK 150 tuli tuotantoon.
Pienempi porrasperä Mark I tuli tuotantoon 1956, ja kolmen vuoden kuluttua vuonna sen seuraajasta Mark II:sta tuli suuri menestystarina.
Historia > 1960-luku

E-Type on kaikkien aikojen tunnetuin Jaguar-malli ja ehkä kaikkien aikojen kuuluisin urheiluauto. Se esiteltiin 1961 mallin XK 150 seuraajaksi. 1960-luku oli muutenkin hyvää aikaa Jaguarille. Mark IX:ää seurasi Mark X, Jaguarin siihen mennessä isoin auto. Vuonna 1968 XJ-sarja julkistettiin.
1960-luvun keskivaiheella Lyons näki, että yhtiö tarvitsee laajemman rahoituspohjan ja aloitti neuvottelut mahdollisten partnereiden kanssa. Vuonna 1968 Jaguar meni yhteen British Motor Companyn kanssa ja muodostui British Motor Holdings Ltd (BMH). Vuoteen 1970 mennessä, jolloin Sir William Lyons siirtyi eläkkeelle, BMH oli yhdistynyt Leylandin kanssa valtavaksi British Leylandiksi. Jaguarin mallistopolitiikka oli koko 1970-luvun paljolti 'yhden mallin politiikkaa'. XJ-sarja muodosti ytimen, ja urheilumallistossa E-typen seuraajaksi tuli 1974 XJ-S.
British Leyland oli valtionyhtiö, jossa Jaguar muodosti vain pienen, joskin hyvin itsenäisen osan. British Leylandin aikana kärsi ennen kaikkea tuotteiden valmistuslaatu lukuisten lakkojen ja etäiseksi jättäytyneen johtoportaan takia. Suunta saatiin muutettua, kun Jaguarin johtoon astui Uniparts-yhtiön menestyksen rakentanut John Egan.
Historia > 1980- ja 1990-luku

Margaret Thatcherin avulla Jaguar itsenäistyi jälleen vuonna 1984. Myynti sujui erittäin hyvin, ja yhtiö teki hyvää tulosta. Vuonna 1984 XK-moottori oli saanut seuraajan uuden Jaguar AJ6-moottorin muodossa. Vuonna 1986 lanseerattiin uusi porrasperämalli, XJ40. Se myi hyvin heti alusta alkaen, joskin alkuvuoden mallit kärsivät vielä joistakin laatuongelmista. XJ-S:n myyntiluvut lähtivät myös nousuun. Autonvalmistajana Jaguar Cars oli kuitenkin pieni, ja Egan kuten aikoinaan Lyons tarvitsi kipeästi rahoitusta tuotekehittelyä varten. Neuvottelut kulminoituivat osakekannan siirtymisellä Fordille vuonna 1990.
XJ sai uudet ulkokuoret vuosimalliin 1995. XJ-S uudelleenmuotoiltiin vuodelle 1991, ja nimikin muuttuin XJS:ksi. Seuraajansa tämä malli sai vuonna 1996, ja samalla vanha nimi otettiin taas käyttöön. Lanseerattiin XK8/XKR. Vuonna 1997 Jaguar jätti kuusisylinterisen rivimoottorin ja toi markkinoille V8:n. 1999 siirryttiin takaisin useamman mallisarjan linjalle, ja uusi pieni porrasperämalli S-Type tuli markkinoille.
Historia > 2000-luku

2000-luvulla Jaguarilla on tapahtunut paljon uutta: ensimmäinen diesel, ensimmäinen etuvetoinen auto, ensimmäinen farmari, ensimmäinen turbo (dieselissä). Uusi 'Baby-Jaguar', X-Type näki päivänvalon vuonna 2001. Uusi täysalumiininen XJ (iso sedan) tuli vuonna 2002, ja samana vuonna S-type sai huomattavan faceliftin. Vuonna 2006 esiteltiin uusi urheilumalli, XK.
Nykyisin Jaguarin tehdasyksiköt ovat Birminghamin Castle Bromwich (XJ, S-Type), Liverpoolin Halewood (X-Type) sekä Midlandsissä Whitley (XK). Browns Lane suljettiin 2005 ennen kaikkea logistisesti huonon sijainnin takia.
Fordin alaisuudessa Jaguar keskittyi laadun jatkuvaan parantamiseen. Se voitti kolmena perättäisenä vuotena arvostettuja JDPowers laatupalkintoja Yhdysvalloissa. Yhteistyö Fordin konsernin osien, etenkin Volvon ja Land Roverin kanssa muodostui tiiviiksi. Vuonna 2007 tuotiin markkinoilla XF-malli.
Vuonna 2008 intialainen Tata Group teki Fordille ostotarjouksen Jaguarista. Maaliskuussa 2008 yhtiö ilmoitti ostaneensa sekä Jaguarin että Land Roverin merkit.
Historia > Jaguar, Daimler ja Vanden Plas

Lyons osti vuonna 1960 Daimlerin merkin ja sijainniltaan hyvän tehtaan moottoriensa valmistukseen. Daimler tunnetaan Englannin vanhimpana automerkkinä. Jaguar jatkoi kunniakkaan nimen vaalimista. Jo Mark II valmistettiin Daimler-nimisenä huippumallina, se malli vielä Daimler-moottorilla 2,5 l V8. Aina vuoteen 2002 asti Daimler-kilpi on koristanut porrasperämallin huippuversiota. Sen jälkeen Daimler oli hyllyllä muutaman vuoden, kunnes se vuonna 2005 teki uuden tulemisensa huippuvarusteltuna Daimler Super 8 -mallina.
Vanden Plas oli alun perin belgialainen vaununrakentaja. BMC osti Lontoon pohjoispuolella toimineen englantilaisen Vanden Plas-koritehtaan, ja Vanden Plas -nimisiä autoja on nähty jo 1960-luvulta, jopa Minin ulkomuodoilla. Vanden Plas valmisti korit muun muassa Daimler Limousineen DS420, kunnes Jaguarin oma erikoisosasto otti ne rakentaakseen vuoteen 1993 asti. Vuosina 1972–1979 myös Daimler Double Six Vanden Plas-mallien korit viimeisteltiin ja maalattiin tuolla tehtaalla. Ne olivat ainoat XJ-mallit, joissa oli käsin maalattu koristeraita, muissa oli teippi. Vanden Plas -nimellä oli tunnettuvuutta, ja Jaguar ottikin sen käyttöön Yhdysvaltain markkinoiden XJ-huippumalleille vuodesta 1987.
Mallit > Nykyiset

E-Pace
F-Pace
I-Pace
F-Type
XE
XF
Mallit > Menneet

E-Type
S-Type
D-Type
XJ
XJS
XK
X-Type
XJ220
Jaguar Suomessa

Suomessa Jaguar-autoja on 1990-luvulta asti edustanut Inchcape Motors Finland Oy. 1950-luvulla maahantuojana oli Suomen Maanviljelijäin Kauppa (SMK). Vuosina 1964–1971 Jaguareja toi maahan Helkama-yhtymän Suomen Koneliike ja sitten muitakin British Leylandin merkkejä edustanut Suomen Autoteollisuus, myöhemmin nimellä Sisu-Auto. Vuonna 1985 maahantuojaksi vaihtui Haka-Auto, jonka omistajaksi tuli vuonna 1992 Inchcape.
Jaguar-autoista tunnettuja suomalaisia ovat olleet niitä keräilevä kauppaneuvos ja kokoomuspoliitikko Eero Lehti, elektroniikkaprofessori Matti Otala ja musiikkikriitikko Seppo Heikinheimo sekä yrittäjäneuvos Kirsti Paakkanen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jaguar Suomen kotisivu
Jaguarin International (englanniksi)
http://kissakulma.jagclub.net/
http://www.kolumbus.fi/fjdc/
http://www.xjfans.surft.nl/ (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.tuulilasi.fi/autot/jaguar
Jaguar E-Type
Jaguar S-Type
Jaguar XJ40 Daimler
Jaguar Mark VII
Jaguar XF Sedan
Jaguar XE Sedan
Jaguar XK Cabrio
Suojärvi (täsmennyssivu)

Suojärvi on:
Suojärvi, entinen Suomen kunta Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
Suojärvi, kaupunki Karjalan tasavallassa, entisen Suojärven kunnan keskustaajaman, Suvilahden, paikalla
Suojärvi, järvi Karjalan tasavallassa Suomen luovuttamalla alueella.
Suojärvi, rautatieasema Suojärven kaupungissa, Petroskoihin, Matkaselkään ja Jyskyjärvelle johtavien ratojen risteyksessä.
Suojärven piiri, hallintoalue Karjalan tasavallassa.
Suojärvi, järvi Hankasalmella
Suojärvi, järvi Hämeenlinnassa
Suojärvi, järvi Janakkalassa
Suojärvi, järvi Joutsassa
Suojärvi, järvi Jyväskylässä
Suojärvi, järvi Kangasalla
Suojärvi, järvi Karstulassa
Suojärvi, järvi Keuruulla
Suojärvi, järvi Kuopiossa lähellä Petäisentausta
Suojärvi, järvi Luhangassa
Suojärvi, järvi Mäntsälässä
Suojärvi, järvi Mänttä-Vilppulan Suluslahdella
Suojärvi, järvi Orivedellä
Suojärvi, järvi Pälkäneellä
Suojärvi, järvi Sysmän Karilankulmalla
Suojärvi, järvi Sysmän Palvalassa
Suojärvi, järvi Viitasaarella lähellä Pyydysmäkeä
Suojärvi, järvi Virroilla
Suojärvi, järvi Äänekoskella lähellä Saarikasta
Suojärvi, järvi Äänekoskella lähellä Härkäpohjaa
Suojärvi, järvi Äänekosken lähellä Suolahtea
Iso Suojärvi, järvi Heinolan Kousassa
Iso Suojärvi, järvi Joutsassa ja Pertunmaalla
Iso Suojärvi, järvi Saarijärvellä
Iso Suojärvi, järvi Viitasaaren Pasalassa
Iso Suojärvi, järvi Viitasaarella lähellä Touloja
Iso Suojärvi, järvi Ylöjärvellä
Pieni Suojärvi, järvi Joutsassa
Pieni Suojärvi, järvi Saarijärvellä
Pieni Suojärvi, järvi Viitasaarella lähellä Touloja
Vähä Suojärvi, järvi Hartolassa
Vähä Suojärvi, järvi Ylöjärvellä
Ympyriäinen Suojärvi, järvi Heinolan Kousassa
Alimmainen Suojärvi, järvi Pihtiputaalla
Keskimmäinen Suojärvi, järvi Pihtiputaalla
Suojärvi, A. Suojärvi & Kumpp., Tampereen seudulla 1925-1985 toiminut linja-autoyritys
Suojärvi, sukunimenä:
Teuvo Suojärvi, jazz-pianisti ja -harmonikansoittaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suojärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.