Äärioikeisto Suomessa
Äärioikeisto Suomessa 2000-luvulla

Uusnatsien toiminta Suomessa on 1990-luvulla alkunsa saaneiden skinhead-ryhmien perintöä. Suojelupoliisin mukaan Suomessa toimi 2010-luvun alkupuolella vähän ja pieniä äärioikeistolaisia ryhmiä, joista vuonna 2011 ainoa jossain määrin aktiivisena pidetty oli Suomen Vastarintaliike. Ryhmien jäsenet ovat syyllistyneet kunnianloukkauksiin, laittomiin uhkauksiin, vahingontekoihin ja pahoinpitelyihin. Äärioikeistolaisilla liikkeillä on ollut joitakin yhteyksiä skinhead-aktivismiin liittyvään rikollisuuteen. Suomen Kuvalehden artikkelin mukaan Suomen Vastarintaliikkeellä arvioitiin olevan vuonna 2013 "joitakin kymmeniä kannattajia". Sen lisäksi muita natsiskinhead-järjestöjä ovat esimerkiksi Helsingissä toimiva Musta sydän -niminen ryhmä. Natsiskin-ryhmien tavoitteena on yhtenäinen kansallisvaltio, ja he pitävät velvollisuutenaan "suojella kansakuntaa ulkoisilta uhilta, kuten maahanmuuttajilta".
Vasemmistoliittolaiset poliitikot Li Andersson ja Dan Koivulaakso sekä toimittaja Mikael Brunila pitävät kirjassaan Äärioikeisto Suomessa äärioikeistolaisena suomalaisena liikkeenä muun muassa myös Suomen Sisu -järjestöä, jonka perustajajäseniä he luonnehtivat oikeistoradikaaleiksi ja uusfasisteiksi. Toimittaja Sanna Seväsen mukaan Suomen Sisu edustaa uusnatsismiin verrattuna "toista äärioikeistolaista suuntausta", vastajihadismia, joka sai alkunsa Yhdysvaltojen vuoden 2001 terrori-iskujen jälkeen. Näkyvimmäksi "vastajihadistisen ajattelun edustajaksi" Sevänen mainitsee perussuomalaisten kansanedustajan Jussi Halla-ahon. Halla-ahon ja Suomen Sisun ohella vastajihadismia edustavat Seväsen mukaan myös Hommaforum-nettisivusto sekä vuonna 2011 perustettu Finnish Defence League -järjestö. Kyseiset järjestöt Seväsen mukaan kiistävät yleensä itse olevansa oikeistolaisia tai yleisesti ottaen maahanmuuttokriittisiä.
Anderssonin, Koivulaakson ja Brunilan sekä tutkija Jussi Jalosen mukaan äärioikeistolaisia aineksia on mukana myös Perussuomalaiset-puolueessa, ja historioitsija Oula Silvennoinen pitää sitä fasistipuolueena. Jalosen mukaan "Perussuomalaisissa on pieni oikeistoradikaali siipi, jonka kautta radikaalioikeistolaisuus on institutionalisoitunut". Esimerkkeinä kyseisistä henkilöistä Jalonen on maininnut Suomen Sisun jäsenet ja kansanedustajat Jussi Halla-Ahon, James Hirvisaaren ja Olli Immosen. Tutkija Vesa Puurosen mukaan äärioikeistoa kannattavien ihmisten määrää on hankala arvioida, mutta heitä on voinut olla 2010-luvun alussa Suomessa jopa kymmeniä tuhansia henkilöitä. Puurosen mukaan useissa eduskuntapuolueissa voi olla rasistisia ja maahanmuuttovastaisia henkilöitä, jotka voidaan yhdistää äärioikeistolaisuuteen.
Muun muassa kokoomuksen kansanedustaja Ben Zyskowiczin mukaan äärioikeisto-termiä on käytetty liian kevyesti poliittisessa keskustelussa poliittisten vastustajien leimaamiseen. Zyskowiczin mukaan "maahanmuuttopolitiikan jyrkkää kritiikkiä" ei pitäisi yhdistää äärioikeistolaiseen "väkivallan tai omaisuuden turmelemisen hyväksymiseen tai kansanvallan halveksimiseen".
Vuonna 2020 sisäministeriön mukaan Suomessa oli väkivaltaista äärioikeistoa kaikkien poliisilaitosten alueilla. Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari kertoi vuonna 2021, että äärioikeistolaisen terrorin uhka oli voimistunut Suomessa. Supo oli tunnistanut äärioikeistolaisia toimijoita, joilla oli motivaatio ja kyky terrori-iskun toteuttamiseen, ja myös konkreettisia viitteitä iskujen valmistelusta oli tullut ilmi. Äärioikeiston mahdollisten iskujen kohteiksi Supo arvioi etenkin etniset ja uskonnolliset vähemmistöt sekä liberaalin maahanmuuttopolitiikan kannattajat.