stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Finn-Balticin onnettomuus
Komentosillan ruorihytti jäi nostamatta

Hinaajan komentosillan ruorihytti jäi pääosin tuhoutuneena pohjaan, koska se irtosi alusta käännettäessä eikä sen nostamista katsottu aiheelliseksi. Sukeltajat tutkivat pohjaan jääneet romut ja totesivat, että muun muassa kaikki ruorihytin laitteet olivat murskautuneet korjauskelvottomiksi. Vain aluksen päätietokoneen keskusyksikkö nostettiin.
Hylynosien ympärillä pohja oli vielä vuosikausien ajan laajalta alueelta mustan rikastekerroksen peittämä; lastin nostaminen todettiin heti suhteettoman kalliiksi, joten se siirtyi vakuutusyhtiön omaisuudeksi. Vakuutusyhtiö jätti aineen pohjaan, koska se ei ole sellaisenaan saastuttavaa. Myöhemmin virtaukset ovat hiljalleen kasanneet ainetta syvemmälle. Esim. kohdassa, josta päällikön ruumis löytyi, on korkea jo osin sedimentoitunut rikastekumpu. Suuri määrä magneettista rikastetta aiheuttaa alueelle voimakkaan magneettisen häiriöalueen, joka haittaa magneettikompassien käyttöä alueella liikkuvissa aluksissa.
Paluu liikenteeseen

Hylky hinattiin telakalle ja korjattiin. Puskuproomu sai uuden nimen Botnia ja puskija nimen Steel. Molemmat alukset olivat vuonna 2008 edelleen liikenteessä. Yhdistelmälle on asetettu tuuliraja 15 metriä sekunnissa, kun lastina on liettyvää tavaraa, kuten rikastetta.
Muistomerkki

Hangossa on rantakallioon kiinnitetty muistotaulu, jossa on aluksen nimi, onnettomuuspäivä ja surmansa saaneiden nimet.
Fito & Fitipaldis

Fito & Fitipaldis, laulaja Fito Cabrales


Perustettu1998

KotipaikkaBilbao, Espanja

Tyylisuuntarockmusiikki

Tyylilajirock, rockabilly, jazz, blues rock

Laulukieliespanja

Levy-yhtiöWarner Music Spain

Sivustowww.fitoyfitipaldis.com
Fito & Fitipaldis on vuonna 1998 perustettu espanjalainen rock-yhtye.
Yhtye on Espanjan rock-historiassa lajissaan ensimmäinen, jonka koko tuotanto on yltänyt Espanjan 100 myydyimmän albumin listalle.
Historia

Aiemmin Platero y Tú -yhtyeessä (1989-2001) laulajana ja kitaristina toiminut Fito Cabrales (oik. Adolfo Cabrales Mato, s. 6.10.1966 Bilbao, Espanja) perusti yhtyeen voidakseen yhdistellä erilaisia musiikkityylejä aiempaa vapaammin. Radikaaliin baskirockiin keskittyneen Platero y Tú:n rinnalle perustettu Fito & Fitipaldis antoi Fitolle mahdollisuuden yhdistää rock-musiikkiin mm. rockabillyä, bluesia, swingiä ja jazzia.
Espanjan suosituimpiin yhtyeisiin lukeutuvan Fito & Fitipaldiksen ensimmäinen (A puerta cerrada (Arkistoitu – Internet Archive), 1999) ja toinen albumi (Los sueños locos (Arkistoitu – Internet Archive), 2001) palkittiin molemmat platinalevyillä. Kolmas vuonna 2003 julkaistu albumi Lo más lejos a tu lado (Arkistoitu – Internet Archive) myi puolestaan jo tuplaplatinaa. Seuraavana vuonna julkaistu CD:n ja DVD:n yhdistelmänä julkaistu livetaltiointi Vivo para contarlo (Arkistoitu – Internet Archive) ylitti myöskin myynnillään platinalevyn rajan.
Yhtyeen neljäs Por la boca vive el pez (Arkistoitu – Internet Archive) -albumi julkaistiin syyskuussa 2006. Levy myi tuplaplatinaa vain kahden viikon kuluttua julkaisustaan ja oli useiden viikkojen ajan Espanjan albumilistan 1.sijalla. Neljännen levyn myötä yhä suuremman suosion saavuttanut Fito & Fitipaldis palkittiin seuraavana vuonna kansallisella Premios de la Música (Arkistoitu – Internet Archive) -palkinnolla kategorioissa paras kappale sekä paras rock-albumi. Lopulta albumi ylsi myyntiluvuissaan triplaplatinan tasolle. Menestyksekkään albumin kiertueella Fito & Fitipaldis esiintyi täysille katsomoille yhdessä Andrés Calamaron kanssa erillisellä pienoiskiertueella. Artistien yhteisesiintymisistä julkaistiin myöhemmin myös live-CD ja -DVD 2 son multitud (Arkistoitu – Internet Archive).
Fito Cabralesille myönnettiin lokakuussa 2007 timanttilevy tunnustuksena yli miljoonasta Fito & Fitipaldis- yhtyeen nimen alla myydystä albumista.
Viides studioalbumi Antes de que cuente diez (Arkistoitu – Internet Archive) julkaistiin syyskuussa 2009. Levy myi kultaa jo viikon kuluttua julkaisustaan. Menestys jatkui myös vuonna 2010, kun yhtye palkittiin albuminsa ansiosta jälleen Premios de la Música (Arkistoitu – Internet Archive) –palkinnoilla. Fito & Fitipaldis sai toistamiseen tunnustuksen parhaasta kappaleesta ja yhtye valittiin voittajaksi myös sarjoissa paras taiteellinen tuottaja sekä paras rock-albumi.
Diskografia

A puerta cerrada 1999
Los sueños locos 2001
Lo más lejos a tu lado 2003
Vivo para contarlo CD+DVD (live) 2004
Por la boca vive el pez 2007
2 son multitud CD+DVD (live, yhdessä Andrés Calamaron kanssa) 2008
Antes de que cuente diez, 2009
Kokoonpano > Nykyiset jäsenet

Adolfo "Fito" Cabrales: laulu ja kitara
Carlos Raya: kitara
Alejandro "Boli" Climent: basso
Daniel Griffin: rummut
Javier Alzola: saksofoni
Joserra Senperena: piano, harmonikka, hammond-urut
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Txus Alday: kitara
Miguel Colino: basso
Polako: rummut
Arturo: perkussiot, taustalaulu
José A. Batiz: kitara
Ricardo Cantera: rummut
Roberto Caballero: basso
Chema "Animal" Perez: rummut
Javier Mora: piano
Fernan Irazoki: rummut
José ”El niño” Bruno: rummut
Candy Caramelo: basso
Kirjallisuutta aiheesta

Cabrales, Adolfo. Fito: Soy todo lo que me pasa (2008). Ara Llibres. ISBN 9788496767959.
Aiheesta muualla

Fito & Fitipaldis - Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Fitz ratkaisee

| Fitz ratkaisee> Cracker |
| --- | --- |

Tyyli:  Draama
Kestoaika:  50 min (1993–95) 100 min (1996) 120 min (2006)
Luoja(t):  Jimmy McGovern
Pääosissa:  Robbie Coltrane
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ITV  Yle TV1
Esitetty:  1993 – 2006
Jaksoja:  25
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  ITV
Aiheesta muualla
IMDb 
Fitz ratkaisee (Cracker) on brittiläinen rikosdraamasarja, jota kuvattiin kolmen tuotantokauden verran vuosina 1993–1995 ja vielä kaksi erikoisjaksoa 1996 ja 2006. Pääosassa rikospsykologi Fitzinä esiintyi Robbie Coltrane.
Sarjan ominaispiirteet

Fitz ratkaisee sijoittuu Manchesteriin. Sarjan päähenkilö on rikospsykologi Eddie ”Fitz” Fitzgerald, joka ratkaisee henkirikoksia poliisin apuna ja on älyllisesti ylivertainen työtovereihinsa verrattuna. Hänen psykologiselle tarkkanäköisyydelleen antaa ristivalaistuksen hänen henkilökohtainen moniongelmaisuutensa: alkoholismi, peliriippuvuus, vaikeat ihmissuhteet, ylipaino.
Sarjassa tarkkaillaan tapahtumia kahdella tasolla. Yhtäältä kussakin tarinassa seurataan käsillä olevan rikoksen ratkomista sekä rikollisten ja näitten lähipiirin elämää. Toisaalta tarkkailtavana ovat ihmissuhteet rikostutkimusryhmässä ja Fitzin perhepiirissä. Nämä eri tasot saattavat myös ristetä keskenään, kuten tarinassa Miehetkin itkevät, jossa seurataan raiskaussarjan tutkimuksia: naispoliisi, johon Fitzillä on rakkaussuhde, joutuu tutkimusten keskellä raiskatuksi, ja myöhemmin raiskaaja uhkaa Fitzin vaimoakin. Ihmissuhdekaaret ulottuvat yksittäisten rikostarinoitten yli, ja usein tarinat päättyvät cliffhangeriin. Esimerkiksi rikostutkija Jimmy Beckin tarinassa Näytön tarve alkanut amok-juoksu päättyy vasta tarinan Veljellistä rakkautta lopussa.
Vastaanotto

Fitz ratkaisee nousi moninkertaisesti palkituksi arvostelu- ja katsojamenestykseksi. Kaiken pohjana oli Jimmy McGovernin alkuperäisidea ja käsikirjoitus. Myös Paul Abbott kirjoitti osan tarinoista. Pääosa Fitzinä oli Robbie Coltranelle ponnahduslauta suuriin rooleihin muun muassa James Bond - ja Harry Potter -elokuvissa. Robert Carlylelle tappajan rooli tarinassa Näytön tarve oli ensimmäinen näkyvämpi rooli.
Kolmen tuotantokauden jälkeen sarjaa täydennettiin vielä kahdella erikoisjaksolla, jotka eivät enää saavuttaneet alkuperäisen sarjan suosiota. Vuoden 1996 100-minuuttinen tarina sijoittuu Hongkongiin, jossa Fitz on luentomatkalla. Kymmenen vuotta myöhemmässä kaksituntisessa erikoisjaksossa Fitz palaa tyttärensä häihin muuttuneeseen Manchesteriin asuttuaan vaimoineen useita vuosia Australiassa.
Suomessa sarjan esitti Yle TV1 tuoreeltaan vuosina 1995–1996 ja uusintana vuonna 2008. Sarjasta kuvattiin Yhdysvalloissa Los Angelesiin sovitettu uudelleenfilmatisointi vuosina 1997–1998. Fitzin osan esitti Robert Pastorelli, ja Robbie Coltrane esiintyi yhdessä jaksossa rikollisen roolissa. Sarja sai melkoisen nuivan vastaanoton, eikä sen tekemistä jatkettu ensimmäisen tuotantokauden jälkeen.
Sarjan suosion saattelemana tarinat sovitettiin romaaneiksi. Niistä on suomennettu kolme ensimmäistä.
Sarjan päähenkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Robbie Coltrane  | … |  rikospsykologi Eddie ”Fitz” Fitzgerald   |
|  Christopher Eccleston  | … |  rikosylikomisario David Bilborough   |
|  Ricky Tomlinson  | … |  rikosylikomisario Charlie Wise, Bilborough’n seuraaja   |
|  Geraldine Somerville  | … |  rikosylikonstaapeli Jane ”Panhandle” Penhaligon   |
|  Lorcan Cranitch  | … |  rikosylikonstaapeli Jimmy Beck   |
|  Barbara Flynn  | … |  Judith, Fitzin vaimo   |
|  Kieran O'Brien  | … |  Mark, Fitzin teini-ikäinen poika   |
Tarinat

|  | Tarina | Käsikirjoittaja | Vuosi | Kesto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. (1.1.) | Hullu nainen ullakolla (The Mad Woman in the Attic) | Jimmy McGovern | 1993 | 2 jaksoa |
| 2. (1.2.) | Kun taas sua kaipaan (To Say I Love You) | Jimmy McGovern | 1993 | 3 jaksoa |
| 3. (1.3.) | Vielä sopulikin oppii lentämään (One Day A Lemming Will Fly) | Jimmy McGovern | 1993 | 2 jaksoa |
| 4. (2.1.) | Näytön tarve (To Be A Somebody) | Jimmy McGovern | 1994 | 3 jaksoa |
| 5. (2.2.) | Suuri pamaus (The Big Crunch) | Ted Whitehead | 1994 | 3 jaksoa |
| 6. (2.3.) | Miehetkin itkevät (Men Should Weep) | Jimmy McGovern | 1994 | 3 jaksoa |
| 7. (3.1.) | Veljellistä rakkautta (Brotherly Love) | Jimmy McGovern | 1995 | 3 jaksoa |
| 8. (3.2.) | Vaarallinen pari (Best Boys) | Paul Abbott | 1995 | 2 jaksoa |
| 9. (3.3.) | Todellinen rakkaustarina (True Romance) | Paul Abbott | 1995 | 2 jaksoa |
| 10. | Fitz Hongkongissa (White Ghost) | Paul Abbott | 1996 | tv-elokuva |
| 11. | Katkera paluu (Nine Eleven) | Jimmy McGovern | 2006 | tv-elokuva |
Romaaniversiot

Jim Mortimore: Hullu nainen ullakolla. Suom. Anna Salo. Gummerus, 1995. ISBN 951-20-4763-2 (Cracker: Mad Woman in the Attic, 1994.)
Molly Brown: Kun taas sua kaipaan. Suom. Heikki Salojärvi. Gummerus, 1996. ISBN 951-20-4857-4 (To Say I Love You, 1994.)
Liz Holliday: Vielä sopulikin lentää. Suom. Risto Raitio. Gummerus, 1996. ISBN 951-20-4962-7 (One Day a Lemming Will Fly, 1995.)
Aiheesta muualla

The Unofficial Guide To Cracker (Arkistoitu – Internet Archive)
DVDplaza.fi – Tuotantokauden 1. DVD-arvostelu (Arkistoitu – Internet Archive)
2003

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2003 (MMIII) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi keskiviikosta.
Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 2003 kansainväliseksi makean veden vuodeksi.
Muut ajanlaskut

Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2003 oli vuohen vuosi.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Suomessa tulivat voimaan sukupuolenkorjauslaki ja laki henkisestä työsuojelusta.
1. tammikuuta – Luiz Inácio Lula da Silvasta tuli Brasilian 37. presidentti.
1. tammikuuta – Pascal Couchepinista tuli Sveitsin presidentti.
1. tammikuuta – Vehkalahden kunta liitettiin Haminan kaupunkiin ja Pattijoen kunta Raahen kaupunkiin. Nämä olivat ensimmäiset kuntaliitokset sitten vuoden 1976, jota edeltävänä syksynä ei järjestetty kunnallisvaaleja.
1. tammikuuta – Houtskari ja Maksamaa muuttuivat kaksikielisiksi kunniksi. Sipoon kielienemmistö muuttui ruotsinkielisestä suomenkieliseksi.
2. tammikuuta – Vantaan kaupunginjohtaja Erkki Rantala ilmoitti yllättäen eroavansa virastaan työuupumuksen vuoksi ja petyttyään kaupungin poliittiseen päätöksentekoon.
10. tammikuuta – Vammalan käräjäoikeus tuomitsi Tyrvään Pyhän Olavin kirkon sytyttäneen paikkakuntalaisen miehen viiden vuoden vankeuteen ja 1,3 miljoonan euron korvauksiin. Kirkko oli palanut 21. syyskuuta 1997.
13. tammikuuta – Ylen radiouudistus: Ylen Ykkösen nimi muuttui Yle Radio 1:ksi, Radiomafian tilalle tuli YleX ja Radio Ainon tilalle YleQ.
14. tammikuuta – Kansanedustaja Seppo Kanerva erosi Suomen Keskustasta ja liittyi Liberaaleihin, joiden ainoa kansanedustaja hänestä tuli.
15. tammikuuta – Euroopan parlamentti kielsi eläinkokeet kosmetiikkatuotteiden testauksessa.
23. tammikuuta – Viimeinen onnistunut yhteys Pioneer 10 -avaruusluotaimeen, kaukaisimmista ihmisen tekemistä avaruusaluksista.
24. tammikuuta – Yhdysvaltain kotimaan turvallisuusvirasto (Department of Homeland Security) aloitti toimintansa. Siihen yhdistettiin tulli, salainen palvelu ja liittovaltion poliisin koulutus.
24. tammikuuta – Kansanedustaja Sirpa Pietikäinen luopui ehdokkuudestaan eduskuntavaaleissa. Pietikäisen epäiltiin syyllistyneen törkeään rattijuopumukseen siirtäessään autoaan Hämeenlinnan rautatieaseman pysäköintipaikalla.
30. tammikuuta – Britannian, Espanjan, Italian, Portugalin, Unkarin, Puolan, Tanskan ja Tšekin johtajat ilmoittivat tukevansa Yhdysvaltain suunnitelmia hyökätä Irakiin. Ilmoitus johti maailmanlaajuiseen kritiikkiin.
Tapahtumia > Helmikuu

1. helmikuuta – Avaruussukkula Columbia tuhoutui Texasin yllä palatessaan lennoltaan. Kaikki seitsemän astronauttia kuolivat.
6. helmikuuta – Vuodesta 1999 lähtien käyty pesäpallon sopupeliskandaalin oikeuskäsittely päättyi Helsingin hovioikeudessa. Yhden syytetyn Vantaan käräjäoikeudessa saama sakkotuomio koveni neljän kuukauden ehdolliseksi vankeudeksi.
10. helmikuuta – Ranska, Saksa ja Venäjä allekirjoittivat julistuksen, jossa ne puolsivat Irakin aseistariisumista ilman sotilaallista hyökkäystä ja vastustivat näin suoraan Washingtonin ja Lontoon suunnitelmia. Samana päivänä Ranska, Saksa ja Belgia käyttivät Natossa veto-oikeuttaan vastustaen Yhdysvaltojen pyytämää apua Turkille Irakin konfliktissa.
11. helmikuuta – Mikrobiologian professori Pirjo Mäkelä sai ensimmäisenä naisena Suomessa tieteen akateemikon arvonimen.
14. helmikuuta – Maailman ensimmäinen kloonattu nisäkäs Dolly-lammas kuoli.
15. helmikuuta – Yli kuusi miljoonaa ihmistä 600 kaupungissa ympäri maailman protestoi suunnitelmaa hyökätä Irakiin.
17. helmikuuta – Suomessa lakattiin käyttämästä television virityskuvaa. Sitä viimeksi käyttänyt YLE TV2 korvasi sen mobiilipeleillä.
17. helmikuuta – Hiihtäjä Kaisa Varis jäi kiinni dopingin käytöstä Val di Fiemmessä Italiassa pidetyissä hiihdon MM-kisoissa. Hopeaa voittanut naisten viestijoukkue menetti mitalinsa eikä Suomi lopulta saanut kisoista maastohiihtomitaleita.
18. helmikuuta – Tuhopolttajan sytyttämässä Daegun metropalossa kuoli 198 ihmistä Etelä-Koreassa.
19. helmikuuta – Karjalanpiirakka sai neljäntenä suomalaisena elintarvikkeena EU:n nimisuojan.
26. helmikuuta – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush kertoi puheessaan suunnitelmastaan tehdä Irakista demokratian mallimaa arabimaailmassa.
27. helmikuuta – Hämeenlinnan käräjäoikeus tuomitsi kansanedustaja Sirpa Pietikäisen 40 päivän ehdolliseen vankeuteen, 15 päiväsakkoon ja viiden kuukauden ajokieltoon rattijuopumuksesta. Pietikäinen tyytyi saamaansa tuomioon.
Tapahtumia > Huhtikuu

2. huhtikuuta – Valtion liikuntaneuvosto ehdotti Suomen Hiihtoliiton saaman valtionavun jyrkkää pudottamista suomalaisten hiihtäjien dopingin käytön vuoksi. Useat sponsorit olivat jo vetäneet tukensa pois Hiihtoliitolta.
9. huhtikuuta – Yhdysvaltain joukot valtasivat Bagdadin päättäen Saddam Husseinin vallan.
13. huhtikuuta – Paula Radcliffe juoksi uuden naisten maratonin maailmanennätyksen 2.15.25.
15. huhtikuuta – Anneli Jäätteenmäki valittiin Suomen pääministeriksi.
22. huhtikuuta – Eduskunnan puhemieheksi valittiin SDP:n puheenjohtaja ja entinen pääministeri Paavo Lipponen, ensimmäiseksi varapuhemieheksi Keskustan Seppo Kääriäinen ja toiseksi varapuhemieheksi Kokoomuksen Ilkka Kanerva.
25. huhtikuuta – Saab-henkilöautojen valmistus Uudenkaupungin autotehtaalla päättyi. Vuodesta 1968 alkaen Uudessakaupungissa oli koottu 738 135 Saabia. Porsche Boxster -autojen valmistuksen oli tarkoitus jatkua ainakin vuoteen 2008 saakka.
30. huhtikuuta – Tutsipresidentti Pierre Buyoyan valtakausi päättyi Burundissa.
30. huhtikuuta – Euroopan unioni, Yhdysvallat, YK ja Venäjä ilmoittivat Israelin ja Palestiinan johdoille rauhansuunnitelmansa, ns. tiekartan, joka edellytti muun muassa molemminpuolista aselepoa ja Palestiinan valtion muodostamista ennen toukokuuta 2005.
Tapahtumia > Toukokuu

1. toukokuuta – George W. Bush piti puheen lentotukialus USS Abraham Lincolnilla taustallaan näyttävä banneri, jossa luki ”tehtävä suoritettu” (”Mission Accomplished”).
7. toukokuuta – L. Paul Bremer nimitettiin Coalition Provisional Authorityn johtoon. Hän erotti tuhannet Irakin Baath-puolueen jäsenet valtion töistä ja hajotti 400 000 miehisen Irakin armeijan.
7. toukokuuta – Suomi hävisi Ruotsille MM-jääkiekon puolivälierässä Hartwall-areenalla 5–6, johdettuaan toisessa erässä viiden minuutin pelin jälkeen vielä 5–1.
16. toukokuuta – Casablancassa Marokossa tehtiin useita itsemurhaiskuja, jotka vaativat 41 ihmisen hengen, joukossa iskujen tekijät. Marokon viranomaiset pidättivät useita islamistijärjestön jäseniä, joiden epäiltiin osallistuneen iskujen suunnitteluun.
20. toukokuuta – Sisäministeri Kari Rajamäki pidätti sisäministeriön kansliapäällikön Kari Häkämiehen virastaan. Häkämiestä epäiltiin kahdesta naisystäväänsä kohdistuneesta pahoinpitelystä. Hän erosi virastaan 9. kesäkuuta.
24. toukokuuta – Riiassa järjestetyt Euroviisut voitti Turkin Sertab Erener kappaleella Everyway That I Can. Toiseksi sijoittui Belgian Urban Trad ja Venäjän t.A.T.u. tuli kolmanneksi. Suomi ei osallistunut tänä vuonna.
26. toukokuuta – Euroopan perustuslakiehdotus julkistettiin.
26. toukokuuta – Turkista Zaragozaan matkalla ollut, Espanjan ISAF-joukkoja kuljettanut ukrainalainen Jak-42-lentokone putosi lähellä Trabzonia. Onnettomuudessa kuoli 12 miehistön jäsentä ja 62 sotilasta, mikä oli Espanjan armeijan pahin rauhanaikainen onnettomuus.
27. toukokuuta – Marokossa hyväksyttiin uusi terrorisminvastainen laki toukokuun 16. päivän iskujen seurauksena.
31. toukokuuta – Auringonpimennys Suomessa.
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Kiinassa alkoi Kolmen rotkon padon tekojärven täyttö. Alueelta siirrettiin miljoonia ihmisiä asumaan muualle.
1. kesäkuuta – Suomessa tuli voimaan laki kaksoiskansalaisuudesta.
8. kesäkuuta – Sotilasvallankaappausyritys päättyi Mauritaniassa väkivaltaisten taistelujen jälkeen.
8. kesäkuuta – Puolassa päättyi kaksipäiväinen kansanäänestys maan EU-jäsenyydestä. Jäsenyyttä kannatti yli 77 prosenttia äänestäneistä.
11. kesäkuuta – Valtionsyyttäjä Jarmo Rautakoski päätti olla nostamatta vakoilusyytteitä Alpo ja Jukka Rusia vastaan, koska todisteita heitä vastaan ei ollut riittävästi.
14. kesäkuuta – Tšekissä järjestetty kaksipäiväinen kansanäänestys maan EU-jäsenyydestä päättyi. Äänestäneistä yli 77 prosenttia oli jäsenyyden kannalla.
16. kesäkuuta – Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA julkaisi raportin Iranin ydinaseisiin liittyneistä toimista ja pyysi maalta lupaa saada suorittaa maassa tutkimuksia.
17. kesäkuuta – Liberia allekirjoitti aseleposopimuksen kahden kapinallisryhmän kanssa, jotka hallitsivat yli puolta maan alueesta.
18. kesäkuuta – Anneli Jäätteenmäki erosi pääministerin paikalta Irak-skandaalin vuoksi.
19. kesäkuuta – Presidentti Martti Ahtisaari nimitettiin YK:n pääsihteerin henkilökohtaiseksi edustajaksi vakavasta kuivuudesta kärsineeseen Itä-Afrikkaan. Nälänhätä oli erityisen vaikea Etiopiassa ja Eritreassa.
20. kesäkuuta – Latvian parlamentti valitsi maan presidentin Vaira Vīķe-Freibergan uudelle nelivuotiselle virkakaudelle.
24. kesäkuuta – Presidentti Tarja Halonen nimitti Matti Vanhasen hallituksen. Jäätteenmäen hallitukseen verrattuna ministerilista säilyi lähes ennallaan.
25. kesäkuuta – Suomen Keskustan kansanedustaja Markku Koski valittiin eduskunnan ensimmäiseksi varapuhemieheksi hänen edeltäjänsä Seppo Kääriäisen siirryttyä Vanhasen hallituksen puolustusministeriksi.
26. kesäkuuta – Haagin sotarikosoikeudessa tuomittu Bosnian serbitasavallan entinen presidentti Biljana Plavšić tuotiin Ruotsiin lähellä Örebrota sijaitsevaan Hinsebergin naisvankilaan kärsimään 11 vuoden vankeusrangaistustaan, joka oli langetettu hänelle 27. helmikuuta. Plavšić vapautettiin lokakuussa 2009.
26. kesäkuuta – Yhdysvaltain armeijassa palvellut kapteeni, Mannerheim-ristin ritari Lauri Törni haudattiin sotilaallisin kunnianosoituksin Arlingtonin sotilashautausmaalle. Törni oli kadonnut Vietnamin sodan aikana syksyllä 1965 ja hänen ruumiinsa oli löydetty vuonna 1998.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – 500 000 ihmistä marssi Hongkongissa protestoiden Hongkongin lain maanpetosartiklaa 23.
2. heinäkuuta – Kanadan Vancouver valittiin vuoden 2010 talviolympialaisten isäntäkaupungiksi.
2. heinäkuuta – EU:n puheenjohtajamaan Italian pääministeri Silvio Berlusconi totesi EU-parlamentin sosialistiryhmän saksalaisen puheenjohtajan Martin Schulzin olevan sopiva henkilö keskitysleirin kapon rooliin valmisteilla olleessa elokuvassa. Berlusconin lausunto herätti Saksassa suuren suuttumuksen ja liittokansleri Gerhard Schröder perui suunnittelemansa lomamatkan Italiaan.
5. heinäkuuta – WHO julisti SARSin nujerretuksi.
12. heinäkuuta – Seinäjoen tangomarkkinat järjestettiin 18. kerran. Tangokuninkaaksi valittiin Kari Hirvonen Ähtäristä ja tangokuningattareksi Saija Tuupanen Tuupovaarasta.
22. heinäkuuta – Saddam Husseinin pojat Uday ja Qusay Hussein tapettiin yhdysvaltalaisjoukkojen ratsiassa Mosulissa.
28. heinäkuuta – Valtioneuvos Harri Holkeri nimitettiin Kosovon vuonna 1999 perustetun väliaikaishallinnon johtajaksi.
30. heinäkuuta – Viimeinen Volkswagen Kupla valmistui Pueblassa, Meksikossa.