stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tidaholmin kunta
Väestönkehitys

| Tidaholmin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 13 289 | 13 289 |
| 1955 | 1955 |    | 13 044 | 13 044 |
| 1960 | 1960 |    | 13 015 | 13 015 |
| 1965 | 1965 |    | 12 765 | 12 765 |
| 1970 | 1970 |    | 12 694 | 12 694 |
| 1975 | 1975 |    | 12 965 | 12 965 |
| 1980 | 1980 |    | 13 069 | 13 069 |
| 1985 | 1985 |    | 13 027 | 13 027 |
| 1990 | 1990 |    | 13 283 | 13 283 |
| 1995 | 1995 |    | 13 249 | 13 249 |
| 2000 | 2000 |    | 12 694 | 12 694 |
| 2005 | 2005 |    | 12 535 | 12 535 |
| 2010 | 2010 |    | 12 572 | 12 572 |
| 2015 | 2015 |    | 12 669 | 12 669 |
| 2020 | 2020 |    | 12 790 | 12 790 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 261 | 10,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 270 | 2,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 622 | 4,9 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 10 516 | 83,0 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 103 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 159 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 004 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 67 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,1 %
18–64-vuotiaat: 58,6 %
65 vuotta täyttäneet: 22,3 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,3 | 4,7 |
|   | jalostus | 32,8 | 32,6 |
|   | palvelut | 59,2 | 60,4 |
|   | tuntematon | 2,8 | 2,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 559 | 5 771 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 79,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 70,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 716 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tidaholm | 8 027 |
| 2 | Madängsholm | 425 |
| 3 | Ekedalen | 404 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Fröjered
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Baltak
Bogshult och Stora Gälleberg
Dimbo
Ekelid
Folkabo
Fröjered
Kungslena
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tidaholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 3 | 4 | 5 | 6 | 4 | 5 | 4 | 5 | 5 | 7 | 8 | 6 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 13 | 12 | 10 | 8 | 7 | 7 | 6 | 4 | 3 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 3 | 3 | 3 | 2 | 4 | 3 | 3 | 6 | 5 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 17 | 18 | 19 | 20 | 19 | 16 | 19 | 16 | 19 | 20 | 20 | 19 | 18 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 4 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 2 | 4 | 4 | 2 | 3 | 7 | 4 | 5 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Acklingan piiri
Baltakin piiri
Daretorpin piiri
Dimbo-Ottravadin piiri
Fröjeredin piiri
Hångsdalan piiri
Härjan piiri
Hömbin piiri
Kungslenan piiri
Kymbon piiri
Suntakin piiri
Tidaholmin piiri
Valstadin piiri
Varvin piiri
Velingan piiri
Vättakin piiri
Östra Gerumin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Tidaholm
Hökensås
Fröjered
Valstad
Varv
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Acklinga
Agnetorp (Ångarp)
Baltak
Daretorp
Dimbo
Dvärstorp*
Ettak*
Fröjered
Heligestad*
Hångsdala
Härja
Hömb
Kungslena (Lena)
Kymbo
Orleka*
Ottravad
Suntak
Tidaholm
Valstad
Varv
Velinga
Vättak
Östra Gerum (Gerum)
Seurakunnat > Kirkot

Acklingan kirkko
Baltakin kirkko
Blåhultin kappeli
Daretorpin kirkko
Dimbo-Ottravadin kirkko
Franciscuskapellet
Fröjeredin kirkko
Hångsdalan kirkko
Härjan kirkko
Hömbin kirkko
Kungslenan kirkko
Kymbon kirkko
Mobackenin kappeli
Suntakin vanha kirkko
Suntakin kirkko
Tidaholmin kirkko
Valstadin kirkko
Varvin kirkko
Velingan kirkko
Vättakin kirkko
Östra Gerumin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tidaholmin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Tidaholms kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Tidaholmin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Zanfigué

| Zanfigué |
| --- | --- |
 Zanfigué
 Koordinaatit: 12°32′15″N, 4°59′33″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Koutialan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  15 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zanfigué on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Bobola-Zangasso sijaitsee 70 kilometriä Koutialasta koilliseen. Kunnassa on 15 200 ja keskuskylässä 3 100 asukasta (vuonna 2009).
Zanfiguén kunta rajoittuu etelässä Koutialan piirin Zébalan, lännessä Gouadji Kaon ja Kounianan, idässä Yorosson piirin Kiffosso I:n ja pohjoisessa Ségoun alueen Sanin piirin Moribalan ja Kassorolan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on metsäsavannia.
Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on bambaroita, fulbeja ja dogoneja.
Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, hirssi, durra, maissi, maapähkinä, riisi ja soija. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset, siat ja siipikarja.
Uuden Musiikin Kilpailu 2017

| Uuden Musiikin Kilpailu 2017 |
| --- | --- |

Tyyli:  Laulukilpailu, Musiikki, Viihde, Tosi-TV
Pääosissa:  Juontaja: Krista Siegfrids Mikko Silvennoinen (selostaja) Niina Lahtinen (Greenroom)
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle
Jaksoja:  Finaali:   28. tammikuuta 2017
Ikäraja:  
Tuotanto
Tuottaja(t):  Anssi Autio
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio
Edeltäjä:  Uuden Musiikin Kilpailu 2016
Seuraaja:  Uuden Musiikin Kilpailu 2018
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Uuden Musiikin Kilpailu 2017 (UMK 2017) järjestettiin 28. tammikuuta 2017. Kilpailu oli järjestyksessään kuudes Uuden Musiikin Kilpailu. Kilpailun voitti Norma John kappaleella "Blackbird".
Formaatti

Kilpailuun osallistui 10 avoimen haun kautta mukaan päässyttä laulajaa/yhtyettä, jotka kilpailivat kilpailun finaalissa Espoo Metro Areenalla. Voittaja valittiin 50 % yleisöäänestyksellä ja 50 % kansainvälisten raatien äänestyksellä. Kansainväliset raadit olivat vuonna 2017: Espanja, Islanti, Iso-Britannia, Israel, Latvia, Norja, Ranska, Ruotsi, Ukraina ja Viro. Yleisöäänestykseen sisältyvä ennakkoäänestys käytiin 31. joulukuuta 2016 – 26. tammikuuta 2017, jolloin pystyi äänestämään kerran ilmaiseksi Yle-tunnuksella. Parhaimman yhteistuloksen saanut voitti kilpailun ja edusti Suomea Euroviisuissa 2017.
Väripilvi

Väripilviä taivaalla
Väripilvi on monivärinen irisoiva pilvi. Se muodostuu valon sirotessa ilmakehän pienistä hiukkasista, samalla tavoin kuin kehäkin. Useimmiten väripilvet muodostuvat korkealla ilmakehässä oleviin cirrus-pilviin, jolloin hiukkaset ovat joko vesi- tai jäähiukkasia.
Pilven värit näkyvät vain kun pilvi on visuaalisesti lähellä Aurinkoa, joten väripilvien havaitseminen voi olla vaikeaa. Periaattessa väripilvet ovat osa laaja-alaista aurinkoa ympäröivää kehää, jonka kehämäisen muodon pilven epäsäännöllinen geometria rikkoo. Kuun ympärillä väripilviä ei tavallisesti ole nähtävillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Väripilvi Wikimedia Commonsissa
Vadstenan sairaala

Stora Dårhuset ja Mårten Skinnaren talo
Asylen on Vadstenan linnan vieressä.
Vadstenan sairaala (ruots. Vadstena hospital), myöhemmin Birgittas sjukhus, sijaitsee Vadstenan luostarista koilliseen. Sairaala on Vadstenan taajamassa Vadstenan kunnassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa.
Mårten Skinnare oli Vadstenassa 1400-luvun lopulla syntynyt laivanvarustaja ja kauppaporvari. Skinnare harjoitti Ruotsin pääkaupungista Tukholmasta käsin kauppaa Rostockin ja Lyypekin porvareiden kanssa. Lisäksi Skinnare harjoitti hyväntekeväisyyttä. Vuonna 1519 hän sai Vadstenan luostarilta kolme tonttia, joista yhdelle hän perusti sairaalan niitä rampoja, sokeita ja köyhiä varten, jotka eivät uskaltaneet mennä hoidettavaksi pyhänhengentaloon tai luostariin. Mårten Skinnaren sairaala ja pyhänhengentalo yhdistettiin vuonna 1532. Vuonna 1686 Vadstenassa aloitti kroonisia tauteja hoitava sairaala. Stora Dårhuset eli Suuri houruinhuone Lastköpingsgatanilla otettiin käyttöön 1757. Nykyisin rakennus toimii sairaalamuseona.
1800-luvulla sairaalaa laajennettiin, ja sairaalan käyttöön otettiin esimerkiksi vuonna 1879 konkurssiin menneen Vadstena Sockerbruks AB -yhtiön rakennukset Slottsgatanilla. 1800-luvun lopulla rakennettiin Södra kliniken, joka tunnetaan paremmin nimellä Asylen eli mielisairaala. Asylen oli käytössä 1970-luvulle saakka. Rakennuksessa toimivat nykyisin kirjasto ja hotelli sekä rakennuksessa on yksityisasuntoja.
Yasutoshi Miura

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Yasutoshi Miura
Syntymäaika: 15. heinäkuuta 1965 (ikä 59)
Syntymäpaikka: Shizuoka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 171 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1984–1985 1986–1992 1992–1995 1996–1998 1999–2001 2002–2003 | Santos Yomiuri Shimizu S-Pulse Verdy Kawasaki Avispa Fukuoka Vissel Kobe |  82 (5) 104 (5) 56 (1) 74 (5) 24 (0) |
Maajoukkue
| 1993 | Japani | 3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Yasutoshi Miura (jap. 三浦 泰年, Miura Yasutoshi; s. 15. heinäkuuta 1965 Shizuoka) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Miura debytoi Japanin maajoukkueessa lokakuussa 1993. Hän on pelannut kolme maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Väriskaala

Tyypillinen kuvaputkinäytön väriskaala sRGB-väriavaruudessa.
Eri väriskaalojen vertailua havainnollistava kuva.
Väriskaala (engl. gamut) tarkoittaa tietokonegrafiikassa ja valokuvauksessa värialuetta, jonka mukaan värit voidaan toistaa näyttölaitteella. Skaalan laajuudesta riipuen näyttö voi toistaa eri määrän värejä. Monet näytöt voivat toistaa 16,7 miljoonaa väriä, mutta jotkin voivat toistaa enemmän. Väriskaalaa koskevia standardeja ovat muun muassa sRGB, Adobe RGB ja DCI-P3. Väriskaalat vaihtelevat käyttötarkoituksen mukaan. sRGB on johdettu televisioille tarkoitetusta Rec.709-määrittelystä, Adobe RGB on suunnattu painotuotteisiin, ja elokuvateollisuudesta lähtenyt DCI-P3 on yleistynyt älypuhelimissa ja tietokoneissa. Skaalat kohdistuvat eri värisävyihin, esimerkiksi DCI-P3 laajenee punaisen ja keltaisen sävyihin ja Adobe RGB laajenee vihreän ja syaanin sävyihin.
Laaja väriskaala (WCG) on usein käytössä samaan aikaan HDR-tekniikan kanssa, mutta ne eivät ole sama asia. ITU Rec BT.2020 -suosituksen mukainen skaala sisältää 150 prosenttia enemmän värejä kuin sRGB.
Pointerin väriskaala on Michael R. Pointerin vuonna 1980 esittämään tutkimukseen perustuva skaala, joka on approksimaatio ihmissilmän näkemästä väriskaalasta.
Tieto väriskaalasta on tarpeen kun käytetään erilaisia näyttölaitteita tai tulostetaan digitaalisesti tehtyjä kuvia.
Väriskaalaa voi laajentaa lisäämällä päävärejä tavallisesti käytettyyn kolmeen. Joitakin useamman päävärin näyttölaitteita on julkaistu.
Aiheesta muualla

A Review of RGB Color Spaces (PDF) (englanniksi)
Zangmun pato

Zangmun pato on vesivoimala Brahmaputrajoella Tiibetin autonomisella alueella Kiinassa. Voimalan teho on 510 megawattia. Voimalan pato on 116 metriä korkea. Voimala rakennettiin yli kolmen tuhannen metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle ja se maksoi 1,3 miljardia euroa.
Yasutarō Matsuki

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Yasutarō Matsuki
Syntymäaika: 28. marraskuuta 1957 (ikä 66)
Syntymäpaikka: Tokio, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 168 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1973–1990 | Yomiuri | 269 (9) |
Maajoukkue
| 1984–1986 | Japani | 11 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Yasutarō Matsuki (jap. 松木 安太郎, Matsuki Yasutarō; s. 28. marraskuuta 1957 Tokio) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Matsuki debytoi Japanin maajoukkueessa huhtikuussa 1984. Hän on pelannut 11 maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Zangasso

| Zangasso |
| --- | --- |
 Zangasso
 Koordinaatit: 12°9′25″N, 5°37′10″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Koutialan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  19 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zangasso on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 35 kilometriä Koutialasta lounaaseen. Kunnassa on 19 500 ja keskuskylässä 3 300 asukasta (vuonna 2009).
Zangasson kunta rajoittuu lännessä Koutialan piirin Faguin, pohjoisessa N’Goutjinan, idässä Kapalan ja Sinkolon sekä etelässä Sikasson piirin Kouoron kuntiin. Alue on tasankoa, jonka keskelle muodostuu tulva-altaita. Etelärajalla virtaa Banin sivujoki Banifing. Ilmasto on sudanilaistyyppinen. Kasvillisuus on pensas- ja heinäsavannia.
Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on fulbeja, bambaroita, boboja ja dogoneja.
Zangasson kautta kulkee Koutialan ja Sikasson välinen maantie RN11. Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, durra ja hirssi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Who Feels Love?

| ”Who Feels Love?” Oasis |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Standing on the Shoulder of Giants
 Julkaistu: 17. huhtikuuta, 2000 (UK)
 Tuottaja(t): Mark Stent, Noel Gallagher, Owen Morris
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 15.51 (CD)
 Levy-yhtiö: Big Brother Recordings (UK)
Oasis muut singlet
| ”Where Did It All Go Wrong?” 2000 | ”Who Feels Love?” 2000 | ”Sunday Morning Call” 2000 |
"Who Feels Love?" on brittiläisen rock-yhtye Oasiksen kappale ja single, joka julkaistiin 17. huhtikuuta 2000.  Single nousi suoraan Ison-Britannian single-listan sijalle 4 myyden kotimaassaan hieman yli 137 000 kappaletta. "Who Feels Loven?" b-puolia ovat "One Way Road" ja "Helter Skelter". Singlen kansi on kuuluisan kansitaiteilija Simon Halfonin suunnittelema.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Noel Gallagher, ellei toisin mainita.
CD RKIDSCD 003
"Who Feels Love?" – 5:45
"One Way Road" – 4:03
"Helter Skelter" – 5:51 (Lennon / McCartney)
7" RKID 003
"Who Feels Love?" – 5:45
"One Way Road" – 4:03
12" RKID 003T
"Who Feels Love?" – 5:45
"One Way Road" – 4:03
"Helter Skelter" – 5:51 (Lennon / McCartney)
Kasetti RKIDCS 003
"Who Feels Love?" – 5:45
"One Way Road" – 4:03
Japani CD edition ESCA 8133
"Who Feels Love?" – 5:44
"One Way Road" – 4:03
"Gas Panic!" (Demo) – 6:39
Aiheesta muualla

Oasis - Who Feels Love? (Official Video) YouTubessa
Zangaradougou

| Zangaradougou |
| --- | --- |
 Zangaradougou
 Koordinaatit: 11°23′12″N, 5°35′54″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Sikasson piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  7 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zangaradougou on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Sikasson piirissä Malissa. Se sijaitsee 15 kilometriä Sikassosta koilliseen. Kunnassa on 7 300 ja kylässä 2 300 asukasta (vuonna 2009).
Zangaradougoun kunta rajoittuu koillisessa ja kaakossa Sikasson piirin Danderesson, lounaassa Sikasson ja luoteessa Diomaténén ja Kafouziélan kuntiin. Maisemaa leimaavat kukkulat, ylängöt ja tasangot. Ilmasto on sudanilais-guinealainen. Kasvillisuus on metsäsavannia ja galleriametsiä.
Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä senufoja. Lisäksi on bambaroita ja jonkin verran fulbeja. Islam valtaa alaa animismilta.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra ja riisi. Myytäväksi kasvatetaan perunaa, bataattia ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kalastusta ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Vadstenan raatihuone

Vadstenan raatihuone
Vadstenan raatihuone on Ruotsin vanhin raatihuone. Se rakennettiin 1400-luvulla. Varhaisimmat maininnat siitä ovat vuodelta 1417. Raatihuoneeseen rakennettiin ensin kaksi salia ja ylempään kerrokseen raatihuoneensali. Alemmassa kerroksessa sijaitsee aitta ja yksi suuri huone. Raatihuoneeseen rakennettiin 1500-luvulla torni. Lyhtyosan torniin lahjoitti kuningatar Hedvig Eleonoora vuonna 1691.
Nykyisin raatihuone toimii kunnanvaltuuston kokoussalina ja tuomioistuimen neuvotteluhuoneena, alakerrassa toimii ravintola Rådhuskällaren.
Ylä-Potkunjärvi

| Ylä-Potkunjärvi |
| --- | --- |
 Näkymä järven itärannalta pohjoiseen kesäkuussa 2016.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Puolanka, Vaala
Koordinaatit:  64°45′08″N, 27°13′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Potkunjoki
Järvinumero:  59.235.1.009 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,3 m 
Rantaviiva:  4,57 km 
Pinta-ala:  0,6948 km² 
Tilavuus:  0,00066488 km³ 
Keskisyvyys:  0,95 m 
Suurin syvyys:  1,8 m 
 fiYlä-Potkunjärvi 
Ylä-Potkunjärvi on Oulujoen vesistöön kuuluva järvi, joka sijaitsee Puolangan ja Vaalan kuntien rajalla Puokiolta runsaat viisi kilometriä linnuntietä länteen.
Järven pituus on kaakko–luodesuunnassa 1,6 kilometriä ja leveys suurimmillaan 800 metriä. Sen pinta-ala on 69,5 hehtaaria ja rantaviivan pituus 4,57 kilometriä. Järvi on matala. Sen keskisyvyys on 0,95 metriä ja suurin syvyys 1,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskiosassa. Järven tilavuudeksi on laskettu 660 000 kuutiometriä eli 0,00066 kuutiokilometriä. Järvellä on yksi pieni saari, joka sijaitsee kaakkoispäässä.
Järven länsi-, etelä- ja kaakkoisrannat ovat soisia. Länsirannan suot kuuluvan Sarvisuon-Jerusaleminsuon soidensuojelualueeseen. Itä- ja pohjoisrannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalla on viisi vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee tieyhteys seututieltä 800 haarautuvan tien kautta.
Ylä-Potkunjärvi sijaitsee Oulujoen vesistössä (vesistöaluetunnus 59) Ylä-Oulujoen alueen (59.2) Utosjoen keskiosan alueella (59.23), jonka Potkunjoen yläosan valuma-alueeseen (59.235) se kuuluu. Vedenpinnan korkeus on 155,3 mpy. Järven laskujoki on Potkunjoki, joka lähtee järven luoteiskulmasta ja laskee Ala-Potkunjärven kautta Utosjokeen Aution kylässä Utajärvellä.
Varjojen maat

| Varjojen maat> Shadowlands |
| --- | --- |
 Elokuvan dvd-kansi
Ohjaaja:  Richard Attenborough
Käsikirjoittaja:  William Nicholson
Perustuu:  Nicholsonin näytelmään
Tuottaja:  Richard Attenborough
Säveltäjä:  George Fenton
Kuvaaja:  Roger Pratt
Leikkaaja:  Lesley Walker
Tuotantosuunnittelija:  Stuart Craig
Pukusuunnittelija:  Penny Rose
Pääosat:  Anthony Hopkins Debra Winger
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Britannia
Tuotantoyhtiö:  Spelling Films International Price Entertainment Savoy Pictures
Levittäjä:  Savoy Pictures
Ensi-ilta:  1993
Kesto:  132 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varjojen maat (Shadowlands) on brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1993. Sen on ohjannut Richard Attenborough, ja käsikirjoituksen laati William Nicholson omasta tositapahtumiin pohjautuvasta näytelmästään. Pääosia, amerikkalaista runoilijaa Joy Greshamia ja englantilaista professori C. S. Lewisia, näyttelevät Debra Winger ja Anthony Hopkins.
Juoni

Amerikkalainen runoilija Joy Gresham (Winger) matkustaa poikansa (Joseph Mazzello) kanssa 1950-luvun alussa Englantiin tapaamaan ihailemaansa Narnia-tarinoiden kirjoittajaa, hiljaista ja ujoa Oxfordin yliopiston professoria C. S. Lewisia (Hopkins). Luonteidensa vastakohtaisuuksista huolimatta he ystävystyvät ja vähitellen rakastuvat. Joy Gresham ottaa avioeron miehestään Yhdysvalloissa ja palaa Englantiin ”Jack” Lewisin luo. Heidät vihitään, mutta rouvalle puhkeava sairaus uhkaa lopettaa heidän yhteiselonsa kovin pian.
Vastaanotto

Varjojen maat palkittiin Baftalla vuoden parhaana elokuvana. Myös Hopkins sai pääosastaan Bafta-palkinnon. Winger oli Oscar-ehdokkaana naispääosasta ja Nicholson käsikirjoituksesta.
Varjoja menneisyydestä

| Varjoja menneisyydestä> The Kissing Place |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Tony Wharmby
Käsikirjoittaja:   Richard Altabef  Michael King  Cynthia A. Cherbak 
Säveltäjä:  Laurence Rosenthal
Kuvaaja:  Frank Tidy
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Ensi-ilta:  1990
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
   
Varjoja menneisyydestä (tai Kissing Place – varjoja menneisyydestä, The Kissing Place) on Tony Wharmbyn ohjaama yhdysvaltalainen televisiolle tehty jännityselokuva vuodelta 1990. Sen aikuispääosissa näyttelevät Victoria Snow, Michael Kirby ja Daniel Ogden Stiers sekä keskeisessä lapsiroolissa Nathaniel Moreau.