stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thomas Eriksson (hiihtäjä)

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten maastohiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Oslo 1982 | 30 km |  |
|  Hopeaa | Val di Fiemme 1991 | 4x10 km |  |
|  Pronssia | Seefeld 1985 | 4x10 km |  |
Thomas Eriksson (s. 7. lokakuuta 1959) on ruotsalainen maastohiihtäjä ja maailmanmestari.
Eriksson voitti 30 kilometrin maailmanmestaruuden Oslon MM-kilpailuissa 1982 ennen Lars-Erik Erikseniä ja Bill Kochia. Seefeldin MM-kisoissa 1985 hän hiihti kolmannen osuuden Ruotsin viestijoukkueessa, joka sai pronssia. Joukkueeseen kuuluivat hänen lisäkseen Erik Östlund, Thomas Wassberg ja Gunde Svan. Erikssonin viimeinen arvokisamitali oli viestihopea Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 1991. Avausosuuden hiihtäneen Erikssonin lisäksi joukkueeseen kuuluivat Christer Majbäck, Svan ja Torgny Mogren.
Eriksson sijoittui Oberstdorfin MM-kilpailuissa 1987 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa yhdenneksitoista. Lahden MM-hiihdoissa 1989 hän oli 15 kilometrin perinteisen tyylin kilpailussa viides ja 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa kahdeksas. Val di Fiemmen perinteisellä 10 kilometrillä hän sijoittui seitsemänneksi.
Maailmancupin osakilpailuissa Eriksson sijoittui neljä kertaa kolmen parhaan joukkoon; kaikki perinteisen hiihtotavan kilpailuissa. Hän oli toinen Falunin 30 kilometrillä maaliskuussa 1986, voitti Davosin 30 kilometriä joulukuussa 1987, oli kolmas Oslon 50 kilometrillä maaliskuussa 1987 sekä kolmas Davosin 15 kilometrillä joulukuussa 1990.
Epirus (provinssi)

| Epirus Provincia Epirus> Rooman provinssi |
| --- | --- |

 Epiruksen provinssin alue vuonna 125.
Valtio:  Rooman valtakunta Itä-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Italia, Illyricum et Africa Illyricum
Diokeesi:  Moesia (n. 293–395) Macedonia (n. 395–)
Nykyinen valtio/alue:  Kreikka (Epeiros)
Perustettu:  n. 67 / 103–114
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Nikopolis (Nicopolis)
Epirus (lat. Provincia Epirus), noin vuodesta 293 Epirus vetus (lat. Provincia Epirus vetus), oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti varhaisemman Epeiroksen maakunnan ja vastasi suunnilleen Epeiroksen aluetta nykyisessä Kreikassa.
Maantiede

Epiruksen provinssi sijaitsi Luoteis-Kreikassa nykyisen Kreikan Epeiroksen alueella. Siihen kuuluivat myös muun muassa Korkyran, Leukaksen, Ithakan ja Kefallonian saaret. Sen pohjois- ja itäpuolella sijaitsi alun perin Macedonian provinssi ja eteläpuolella Achaean provinssi. Myöhemmässä vaiheessa provinssin pohjoispuolella sijaitsi Epirus novan provinssi ja itäpuolella Macedonian lisäksi myös Thessalian provinssi. Epiruksen hallinnollinen keskus oli Nikopolis (lat. Nicopolis).
Maantiede > Kaupunkeja

Epiruksen ja Epirus Vetuksen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Buthroton (Buthrotum)
Dodona
Foinike (Phoenice)
Hadrianopolis
Justinianopolis
Korkyra (Corcyra)
Krane (Crane)
Leukas (Leucas)
Nikopolis (Nicopolis)
Pale
Pronnoi (Proni, Pronesus)
Same
Historia

Epiruksen alue oli aiemmin osa Macedonian provinssia. Epiruksen provinssin perustamisvuodeksi mainitaan toisaalta 67 ja toisaalta 103–114. Tuolloin se erotettiin Macedonian provinssista omaksi provinssikseen. Tämä saattoi tapahtua useamman kerran, mutta varmuudella Epirus oli siis olemassa omana provinssinaan 100-luvun alkupuolelta.
Keisari Diocletianuksen vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin provinssin nimi muutettiin Epirus Vetukseksi eli ”Vanhaksi Epeirokseksi”, samalla kun sen pohjoispuolelle perustettiin uusi Epirus novan eli ”Uuden Epeiroksen” provinssi. Noin vuosina 293–395 provinssi kuului Moesian diokeesiin. 300-luvulla se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Illyricumin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 lähtien provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin ja nyt Macedonian diokeesiin.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Itä-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Epirus | Epirus vetus | Epirus vetus | (Kreikka luoteinen) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Epirus nova | Epirus nova | (Albania) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Macedonia | Macedonia prima | (Kreikka pohjoinen, Pohjois-Makedonia) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Macedonia | Macedonia secunda (Macedonia salutaris) | (Kreikka pohjoinen, Pohjois-Makedonia) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Thessalia | Thessalia | (Keski-Kreikka) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Achaea | Achaea | Achaea | Achaea | (Peloponnesos ja Attika) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
EPR-paradoksi

EPR-paradoksi tai Einstein-Podolsky-Rosen-paradoksi on kolmen fyysikon luoma ajatuskoe, jolla on pyritty osoittamaan, että kvanttimekaniikka on epätäydellinen selitys fysikaalisesta todellisuudesta. EPR-paradoksissa osoitetaan, että hiukkasen nopeus ja paikka voidaan mitata tarkasti ilman, että toisen ominaisuuden mittaus vääristyisi. Myöhemmin David Bohm muutti EPR-paradoksin sisältöä, ja Bohmin muutokset sisältävää EPR-paradoksia kutsutaan usein EPRB-paradoksiksi. Ajatuskoe esiteltiin vuonna 1935 Physical Review -lehdessä, artikkelissa Can Quantum-Mechanical Description of Physical Reality Be Considered Complete? (suom. Voidaanko fysikaalisen todellisuuden kvanttimekaanista kuvausta pitää täydellisenä?).
Ajatuskoe

Heisenbergin epätarkkuusperiaatteen mukaan hiukkasen paikkaa ja liikemäärää ei voida mitata yhtä aikaa äärettömän tarkasti. Albert Einstein, Boris Podolsky ja Nathan Rosen esittivät kuitenkin ajatuskokeen, jossa molemmat ominaisuudet voitaisiin mitata tarkasti.
Kvanttimekaniikan mukaan hiukkasen ominaisuudet voidaan kuvata yhteisellä aaltofunktiolla. Kuvitellaan koelaitteisto, jossa paikallaan oleva hiukkanen räjähtää kahdeksi samanlaiseksi hiukkaseksi, jotka samanaikaisesti lähtevät liikkeeseen vastakkaisiin suuntiin. Tällöin voidaan mitata toisen hiukkasen nopeus (hiukkanen 1) ja vastaavasti toisen hiukkasen paikka (hiukkanen 2). Koska tilanne on symmetrinen, liikemäärän säilymislaista seuraa, että kullakin hetkellä molemmat hiukkaset ovat yhtä etäällä alkuperäisestä paikasta ja niiden nopeudet ovat yhtä suuret mutta vastakkaissuuntaiset. Mitattaessa hiukkasen 1 nopeutta ei häiritä hiukkasen 2 paikkaa, eikä määritettäessä hiukkasen 1 paikkaa häiritä hiukkasen 2 nopeutta. Tämän perusteella voidaan sanoa, että hiukkasen paikka ja nopeus voidaan määrittää tarkasti ilman, että hiukkasta häiritään.
EPR-kokeessa todetaan kaksi metafysikaalista oletusta, joihin fysikaalinen todellisuuskäsitys rakentuu:
Reaalisuusehto: Jos ominaisuus voidaan määrittää millään tavalla hiukkasta häiritsemättä, hiukkasella todella on tämä ominaisuus.
Lokaalisuusehto: Toiselle hiukkasista suoritettava mittaus ei vaikuta kaukana siitä olevaan hiukkaseen, ts. pelkkä ensimmäisen hiukkasen havainnointi ei muuta toisen hiukkasen ominaisuuksia.
Ehdot ovat filosofisia ja ovat sopusoinnussa klassisen luonnonkuvan kanssa. Niels Bohr vastasi kuitenkin vielä samana vuonna ja hänen mukaansa kvanttimekaniikka on täydellinen tulkinta.
Ajatuskoe > Bohmin malli

David Bohm esitti vuonna 1951 yksinkertaisen mallin EPR-kokeesta. Bohmin mallia käytetään nykyään kokeellisten mittausten pohjana. Bohmin malli perustuu kahteen hiukkaseen, jotka ovat olleet toistensa kanssa vuorovaikutuksessa ja sittemmin erotettu toisistaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta EPR-paradoksi Wikimedia Commonsissa
Blinnikka, Kyösti: Einstein-Podolsky-Rosen-paradoksi (EPR-paradoksi) ja Bellin teoreema Kvanttiteorian perusteiden tarkastelua
Kuva EPR-paradoksin ajatuskokeesta, jossa voidaan päätellä Hiukkasen 1 ominaisuuden olevan myös Hiukkasella 2
Eres tú

| Eres tú |
| --- | --- |
 Singlejulkaisun kansikuva.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Mocedades
Julkaistu:  1973
Säveltäjä(t):  Juan Carlos Calderón
Euroviisutiedot
Vuosi:  1973
Maa:  Espanja
Kieli:  espanja
Sijoitus:  2.
Pisteet:  125
Eres tú on espanjalaisen Mocedades-yhtyeen esittämä kappale, joka sijoittui toiseksi vuoden 1973 Eurovision laulukilpailussa saatuaan 125 pistettä. Kappaleen sävelsi Juan Carlos Calderón. Singlenä ilmestyessään ”Eres tú” nousi joidenkin Euroopan maiden listoille. Lisäksi se ylsi Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla yhdeksänneksi seuraavana vuonna 1974.
Kappaleesta on tehty lukuisia cover-versioita. Katri Helena levytti kappaleesta vuonna 1973 suomenkielisen version ”Runoni kaunein olla voit”, jonka oli sanoittanut Saukki.
Listasijoitukset

| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat | 3. | 9 | 28.4.1973 |  |
|  Belgia | 8. | 9 | 28.4.1973 |  |
|  Norja | 8. | 8 | viikko 29/1973 |  |
|  Yhdysvallat | 9. |  | 1974 |  |
|  Suomi | 11. |  | toukokuu 1973 |  |
|  Länsi-Saksa | 15. |  |  |  |
Erik Eriksson

Erik Eriksson Amsterdamin olympialaisissa 1928.
Erik Gideon Eriksson (12. kesäkuuta 1897 Dragsfjärd – 21. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen moukarinheittäjä. Hän edusti Kronohagens IF:ää ja HIFK:ta.
Eriksson sijoittui Pariisin olympialaisissa 1924 moukarinheitossa neljänneksi tuloksella 48,74. Pronssimitalisti Malcolm Nokes heitti 48,875. Amsterdamin olympialaisissa 1928 Eriksson sijoittui yhdeksänneksi heitettyään 46,22. Hän edusti Suomea myös maaottelutasolla. Ennätyksensä 50,76 hän heitti Kajaanissa 25. heinäkuuta 1931. Painonheitossa hän heitti parhaimmillaan tuloksen 10,34 Lahdessa 1924.
Eriksson saavutti Kalevan kisoissa moukarinheitossa kultaa 1919, 1921, 1922, 1923, 1924, 1927 ja 1928. Hopeaa hän sai 1918, 1929, 1930 ja 1931 sekä pronssia 1920. Painonheitossa hän voitti Suomen-mestaruuden 1923 ja 1924, sai SM-hopeaa 1919 ja 1921 sekä pronssia 1916, 1917 ja 1922.
Eponyymiarkontti

Arkontit
Arkontti
Basileus
Polemarkki
Thesmothetai
Muut virkamiehet
Prytani
Strategos
Nomothetai
Muita virkamiehiä...
Toimielimet
Ekklesia eli kansankokous
Bule eli neuvosto
Areiopagi
Heliaia
Muuta
Ostrakismos
Eponyymiarkontti (m.kreik. ἄρχων ἐπώνυμος, arkhōn epōnymos, ”nimen antava arkontti”), yleensä vain arkontti (ἄρχων, arkhōn), oli yksi arkontinviroista antiikin Ateenassa. Virka sai nimensä siitä, että attikalaisen kalenterin vuodet nimettiin viran haltijan mukaan. Eponyymiarkontti oli yksi Ateenan kolmesta pääarkontista kuningasarkontin ja polemarkin ohella. 700-luvulta eaa. lähtien hän oli arkonttikunnan pää ja koko valtion muodollinen päämies. Pelkällä nimityksellä ”arkontti” viitattiin yleensä juuri eponyymiarkontin virkaan, kun taas muista arkontinviroista käytettiin omia nimiään.
Historia

Eponyymiarkontin virka perustettiin niin kutsuttujen pimeiden vuosisatojen aikana, jolloin Ateenan kuninkaan virka jaettiin kolmelle arkontille. Ateenalaisen perinteen mukaan tämä tapahtui kaupungin viimeisen kuninkaan Kodroksen kuoltua vuonna 1068 eaa. Varmuudella virka oli olemassa viimeistään arkaaisen kauden alkupuolella 700-luvun eaa. lopulla. Eponyymiarkontit, samoin kuin muut arkontit, valittiin alun perin eupatridien eli ylimystösukujen keskuudessa äänestämällä.
Vuonna 752 eaa. eponyymiarkonttien ja muiden arkonttien virkakauden pituus rajattiin kymmeneen vuoteen. Eponyymiarkontti asetettiin oletettavasti tässä vaiheessa, tai viimeistään vuonna 714/713 eaa., kun kuningasarkontin virka avattiin kaikille ylimystösuvuille, arvoasteikossa kuningasarkontin edelle valtion päämieheksi. Vuonna 683/682 eaa. virkakausien pituus rajattiin yhteen vuoteen. Solonin lakien myötä noin vuonna 594 eaa. kaikki arkontit alettiin valita arpomalla fylejen valitsemista ehdokkaista, jotka kuuluivat ylimpään pentakosiomedimnoi-luokkaan. Kleistheneen uudistuksista lähtien, toisin sanoen demokratian kaudella, arkontit valittiin ekklesiassa eli kansankokouksessa arpomalla. Noin vuodesta 479 eaa. lähtien virka oli avoin toiseksi ylimmälle hippeis-luokalle ja vuodesta 457 eaa. lähtien kolmanneksi ylimmälle zeugitai-luokalle.
Tehtävät

Eponyymiarkontti oli tavallaan valtion päämies jopa demokratian aikana, vaikka tällöin hänen merkityksensä olikin vähäisempi. Arkontti edusti bulen ja ekklesian kokouksissa; johti Dionysia- ja Thargelia-juhlia; otti vastaan juhlille tulleet ulkomaiset lähetystöt (theoriai); nimitti koregit; sekä johti oikeudenkäyntejä, jotka koskivat perheoikeutta (kuten avioerot ja perimyskysymykset) tai koregeja.
Kuninkaiden oikeudenkäyttöön liittyneet oikeudet vaikuttavat siirtyneen pääasiassa eponyymiarkontille. Häntä pidettiin myös eräänlaisena valtiollisena suojelijana, joka suojeli niitä, jotka eivät itse kyenneet puolustamaan itseään. Siksi eponyymiarkontti valvoi muun muassa orpoja ja näiden perintöoikeuksia, perijättärien oikeuksia, perheenpään menettäneiden perheiden oikeuksia sekä raskaana olleiden leskien oikeuksia. Mikäli joku rikkoi mainittuja ryhmiä vastaan, arkontti saattoi määrätä sakon tai viedä tapauksen oikeuteen. Oikeudet koskivat kuitenkin vain tapauksia, joiden kohteena olivat kansalaiset, kun taas vierasmaalaisten asiat kuuluivat polemarkille.
Virka tunnettiin alun perin yksinkertaisesti ”arkonttina”, ja nimitys ”eponyymiarkontti” tuli käyttöön vasta roomalaisella kaudella. Arkontilla oli käytössään kaksi avustajaa (πάρεδροι, paredroi) tehtäviensä hoitamisessa. Hänen toimipaikkansa oli Prytaneion, joka sijaitsi Ateenan niin kutsutulla Arkaaisella agoralla.
Luettelo arkonteista

Koska eponyyminarkontin kausi kesti muiden arkontinvirkojen tavoin vuoden, ja juuri sitä käytettiin vuosien nimeämiseen samalla tavalla kuin konsuleita Roomassa, arkonttien luettelo on keskeinen antiikin Ateenan historian kronologian tuntemisen kannalta. Luettelo tunnetaan Kreonista, ensimmäisestä vuoden mittaiseksi kaudeksi valitusta arkontista vuonna 683 eaa. lähtien. Tästä Myrokseen vuonna 499 eaa. tunnetaan nimeltä 34 arkonttia. Vuosilta 495–292 eaa. eli noin kahdensadan vuoden ajalta tunnetaan lähes kaikki nimet vuosiin yhdistettynä. Vuoden 292 eaa. jälkeen tunnetaan noin 166 nimeä roomalaiselle kaudelle saakka, yleensä piirtokirjoituksista ja usein ilman tietoa vuodesta. Viimeinen, joka voidaan liittää vuoteen, on vuodelta 485 jaa.
Epirus nova

| Epirus nova Provincia Epirus nova> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta Itä-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Italia, Illyricum et Africa Illyricum
Diokeesi:  Moesia (n. 293–395) Macedonia (n. 395–)
Nykyinen valtio/alue:  Albania
Perustettu:  n. 293
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Dyrrhakhion
Epirus nova (lat. Provincia Epirus nova) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Illyriassa ja käsitti suunnilleen nykyisen Albanian alueen.
Maantiede

Epirus nova käsitti historiallisen Illyrian alueen eteläosan pääosin nykyisen Albanian alueella aivan nykyvaltion pohjoisosaa lukuun ottamatta. Epirus novan pohjoispuolella sijaitsi Praevalitanan provinssi, itäpuolella Macedonian provinssi (myöhemmin Macedonia prima ja Macedonia secunda) ja eteläpuolella nykyisen Kreikan Epeiroksen alueella Epirus Vetuksen provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Dyrrhakhion (lat. Dyrrachium).
Maantiede > Kaupunkeja

Epiruksen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Albanopolis
Amantion (Amantium)
Antipatreia (Antipatria)
Apollonia
Aulon
Beue
Byllis
Dimalion (Dimalium)
Dyrrhakhion (Dyrrachium) eli Epidamnos (Epidamnus)
Hekatompedon (Hecatompedum)
Keraks (Cerax)
Lykhnidos (Lychnidus)
Nikaia (Nicaea)
Skampa (Scampa)
Historia

Epirus novan alue oli aiemmin osa Macedonian provinssia. Epirus novan provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin. Sen nimi, ”Uusi Epeiros”, viittaa provinssin eteläpuolella sijainneeseen vanhaan Epeirokseen, jonka alueella sijaitsi aiemmin Epiruksen provinssi. Se nimettiin Epirus novan perustamisen aikoihin Epirus Vetuksen eli ”Vanhan Epeiroksen” provinssiksi.
Noin vuosina 293–395 Epirus novan provinssi kuului Moesian diokeesiin. 300-luvulla se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Illyricumin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin ja nyt Macedonian diokeesiin.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Itä-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Epirus | Epirus vetus | Epirus vetus | (Kreikka luoteinen) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Epirus nova | Epirus nova | (Albania) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Macedonia | Macedonia prima | (Kreikka pohjoinen, Pohjois-Makedonia) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Macedonia | Macedonia secunda (Macedonia salutaris) | (Kreikka pohjoinen, Pohjois-Makedonia) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Thessalia | Thessalia | (Keski-Kreikka) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Achaea | Achaea | Achaea | Achaea | (Peloponnesos ja Attika) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
Eporedia

| Eporedia> Colonia Eporedia |
| --- | --- |
 Eporedian amfiteatterin raunioita.
Sijainti
 Eporedia
Koordinaatit:  45°27′59″N, 7°52′33″E
Valtio:  Italia
Paikkakunta:  Ivrea, Torino, Piemonte
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  n. 100 eaa.–
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Rooman valtakunta
Alue:  Regio XI Transpadana, Italia
Provinssi:  Aemilia et Liguria (n. 293–395) Liguria (n. 395–)
Eporedia (lat.; m.kreik. Ἐπορεδία) oli antiikin aikainen kaupunki Gallia transpadanassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Ivrean kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Maantiede

Eporedia sijaitsi Gallia cisalpinassa eli Alppien ”tämänpuoleisessa” Galliassa, ja tarkemmin sen pohjoisosassa Gallia transpadanassa eli Padus (nyk. Po) -joen ”toisella” eli pohjoispuolella. Se oli rakennettu Alppien juurelle Duria major (nyk. Dora Baltea) -joen varrelle aivan Salassienlaakson eli nykyisen Aostanlaakson sisäänkäynnille. Näin se hallitsi merkittävää kulkureittiä Alppien yli, mikä teki sen sijainnista strategisen. Kaupunki sijaitsi tiellä, joka tuli Vercellaesta ja jatkoi Augusta Praetorian kautta Alppien yli Gallia transalpinan puolelle. Etäisyys Vercellaesta Eporediaan oli itinerariumeiden mukaan 33 roomalaista mailia eli noin 49 kilometriä.
Historia

Eporedian paikalla on oletettavasti ollut varhaisempi paikallisen salassien heimon asutus. Eporedian kaupunki perustettiin roomalaisena coloniana eli sotilassiirtokuntana noin vuonna 100 eaa. Sen tarkoituksena oli salassien silmälläpito ja Pohjois-Italian tasankojen suojaaminen näiden hyökkäyksiltä. Kaupunki alkoi kukoistaa sen jälkeen, kun Augustus lopulta voitti salassit kokonaan. Plinius vanhempi kertoo, että Eporedia olisi perustettu Sibyllan kirjojen antamien ohjeiden mukaan, ja että se sai nimensä gallialaisten kielen sanasta, joka tarkoitti ”hevostenkesyttäjää”. Nykyisin nimen on katsottu tarkoittaneen ”hevosvaunuasemaa”. Velleius Paterculus sanoo virheellisesti, että Eporedia olisi sijainnut bagiennien (myös vagiennit) mailla; Klaudios Ptolemaios on oikeassa sanoessaan sen olleen salassien alueella.
Eporedian asukkaat luettiin Pollian tribukseen, ja heistä käytettiin etnonyymejä Eporediensis ja Eporaediensis. Plinius ja Ptolemaios eivät mainitse Eporediaa coloniana, mutta se oli selvästi merkittävä kaupunki, ja Tacitus mainitsee sen yhtenä Transpadanan huomattavimmista paikoista. Decimus Brutus piti Eporediaa hallussaan jonkun aikaa vuoden 43 eaa. Mutinan taistelun jälkeen, ennen kuin ylitti Alpit joukkoineen. Eporedia oli merkittävä kaupunki ja varuskunta vielä 300-luvun jaa. lopulla. Varhaiselta kristilliseltä kaudelta lähtien se oli piispanistuin.
Rakennukset ja löydökset

Eporedian kaupunki oli ympäröity muureilla. Siellä oli forum sekä Duria-joen ylittänyt silta, josta on säilynyt vähäisiä jäänteitä. Kaupungista on löydetty roomalaisen teatterin rauniot, joissa katsomon halkaisija on noin 70 metriä ja skene- eli näyttämörakennuksen pituus noin 50 metriä, sekä amfiteatterin rauniot, joissa areenan pituus on noin 67 metriä ja leveys noin 42 metriä. Löydöksiin lukeutuu myös yksityistalojen jäänteitä freskomaalauksineen sekä osa akveduktista, joka tuli nykyisen Colma di Mombarone -vuoren suunnasta. Kaupungin ulkopuolelta teiden varsilta on löydetty nekropoliita eli hauta-alueita.
Roomalaisen Pons major -sillan rauniot.
Erekhtheis

| Erekhtheis> Ἐρεχθηίς.Historia |
| --- | --- |
Tyyppi:  fyle
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Numero (alkup.):  I
Perustettu:  508 eaa.
Eponyymi heeros:  Erekhtheus
Demoksia:  10–14
Infobox OKNimi-testi OK: 
Erekhtheis (m.kreik. Ἐρεχθηίς, Erekhthēis, lat. Erechtheis) oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin Kleistheneen uudistuksessa vuonna 508 eaa. Fylen eponyymi heeros oli Ateenan varhainen kuningas Erekhtheus ja sen alkuperäinen numero oli I.
Fyleen kuului alun perin 14 demosta. Myöhemmin osa demoksista siirrettiin perustettuihin uusiin fyleihin, ja pienimmillään fyleen kuului kymmenen demosta. Niin kutsuttujen makedonialaisten fylejen (Antigonis, Demetrias) lakkauttamisen jälkeen osa demoksista palautettiin Erekhtheis-fyleen. Kuten kaikilla fyleillä, fylen demokset oli jaetty kolmeen trittykseen ja sillä oli yhteensä 50 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Fyle säilyi käytössä antiikin ajan lopulle saakka.
Fylen jäseniin viitattiin nimityksellä Erekhtheus (Ἐρεχθεύς), monikossa Erekhtheidai (Ἐρεχθείδαι).