stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
LED
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Teknologiateollisuus: Näin vertailet ledivalaisimia 2.0 (pdf)
Teknologiateollisuus: Näin vertailet ledivalaisimia 3.0 (pdf)
Ledin historia, Osram
Luonnonvarakeskus (LUKE): Kaukoranta, Timo; Jokinen, Kari; Näkkilä, Juha; Särkkä, Liisa: LED-valotusta kasvihuoneeseen : Tutkimustuloksia ja kokemuksia 2016
Limic Oy: tekniikkaa (Arkistoitu – Internet Archive) ja FAQ (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsingin kaupunki: käyttö liikennevaloissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Valoteknillinen Seura, Lediryhmä
LEDs and OLEDs, Edison Tech Center. (englanniksi)
Valonlähteet
| --- | --- |
Luonnollinen:  Luminesenssi  Taivaankappaleet  Salama  Tuli 
Palaminen:  Kynttilä  Lyhty  Kalkkivalo  Kaasuvalaistus  Öljylamppu  Öljytuikku  Argand-lamppu  Bude-lamppu  Carcel-lamppu 
Hehkuminen:  Hehkulamppu  Halogeenilamppu  Nernst-lamppu  PAR-lamppu  Tilley-lamppu  Voimavalolyhty 
Fluoresenssi:  Loistelamppu  Energiansäästölamppu  Induktiolamppu 
Valokaari:  Kaarilamppu  Jablotškovin kynttilä 
Kaasupurkauslamppu:  Suurpainenatriumlamppu  Pienpainenatriumlamppu  Monimetallilamppu  Elohopeahöyrylamppu  Ksenonlamppu  Hohtolamppu 
Muut:  hohtodiodi (LED)  Rikkiplasmalamppu  Plasmapallo 
Poliisiauto, jonka hälytysvaloissa käytetään LED-teknologiaa.
LEDin toimintaperiaate. Vasemmalla on p- ja oikealla n-puolijohde liitettynä tasavirtalähteeseen. Kuvassa alla on kaavakuva elektronien energiatasosiirtymästä.
LEDin symboli.
Sininen LED.
LEDinäyttö.
Erikokoisia LEDejä verrattuna tulitikkuun.
LED-tekniikalla toteutetut huomiovalot, Hyundai Genesis vm. 2014
38 LEDin lamppu.
Yhden LEDin valo kohdistettuna kapeaksi säteeksi halvalla 13 cm suurennuslasin linssillä muodostaa RONJA-säteen, joka voi lähettää DVD-tasoista (10 megabittiä sekunnissa) videota 1,4 kilometrin päähän.
Kemikaalivana

Tiivistymisvanoja taivaalla.
Toisen maailmansodan aikaisten potkurikoneiden jättämiä tiivistymisvanoja noin 1940-luvun alusta. (Yhdysvaltain ilmavoimien ottama kuva)
Aerosolien levittämistä Vietnamin sodan aikana.
Kemikaalivana (engl. chemtrail) on salaliittoteoria, jonka mukaan jokin taho tarkoituksella ja salassa levittää huomattavia määriä kemikaaleja ilmakehään jostain huippusalaisesta syystä, kuten ilmaston muokkaamiseksi, ihmisten määrän vähentämiseksi, mielten manipuloinniksi tai aseiden testaamiseksi. Todisteena kemikaalivanoista on pidetty joidenkin lentokoneiden peräänsä jättämiä vanoja, sillä kaikki koneet eivät sellaisia jätä. Teoriaa pidetään yleisesti myyttinä, sillä tutkijoiden mukaan tiivistymisvanat ovat vesihöyryä.
Kemikaalivanoja ei tule sekoittaa tiivistymisvanoihin (engl. contrail), jotka muodostuvat lentokoneiden pakokaasujen sisältämän vesihöyryn jäähtyessä. Normaalisti tiivistymisvana taas jäätyy näkymättömäksi, kuten auton pakokaasu talvella.
Tiivistymisvanoja on esiintynyt 1930-luvulta saakka, kun lentokoneet pääsivät tarpeeksi korkealle, mutta kemikaalivanoihin uskovat väittävät näitä alkaneen ilmestyä vasta 1990-luvulla.
Palgrave Communications -lehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan kemikaalivanateoriat eivät ole totta, ja sen ovat todenneet sekä tieteentekijät että yhä useammat journalistiset tutkimukset. Silti 10 prosenttia yhdysvaltalaisista uskoo niihin ja toiset 20–30 prosenttia pitää niitä ”jossain määrin” tosina. Kemikaalivanaväitteisiin uskominen ei ole yhteydessä puoluekantaan eikä sen voimakkuuteen.
Suunnitelmat julkisista aerosolilevityksistä

Sosiaalisessa mediassa levitetyistä ilmastonmuokkausmaininnoista 60 prosenttia on salaliittoteorioita, ja näistä salaliittoteoriamaininnoista yli 90 prosenttia on tehty Twitterissä, vaikka kaikista ilmastonmuokkausmaininnoista vain 75 prosenttia on tehty Twitterissä. Sosiaalisen median nimettömyys helpottaa salaliittoteorioiden levitystä, ja Twitterissä toimii erityisen paljon anonyymejä botteja.
Ilmatieteen laitos koordinoi Suomen Akatemian FICCA-ohjelmaan kuuluvaa COOL-projektia, jonka tarkoituksena on verrata stratosfääriin levitettävän aerosolin vaikutuksia mustan noen päästövähennyksiin ja merialueiden pilvien pisarakoon pienentämiseen merivedestä saatavien tiivistymisydinten avulla.
Yhdysvalloissa rikkidioksidin suihkuttamista yläilmakehään on ollut suunnitteilla jo jonkin aikaa, ja joidenkin mukaan se olisi kaikista kustannustehokkain ratkaisu viilentää ilmastoa. Ilmassa leijuvat rikkidioksidihiukkaset voisivat heijastaa auringon säteitä takaisin avaruuteen, ja näin maapallo altistuisi pienemmälle valomäärälle, ja höyrystyminen hidastuisi.
Aiheesta muualla

Chemtrails: Real or Not?
Contrail Science
Mitä pirua päällemme oikein sumutetaan? -dokumentti (Arkistoitu – Internet Archive)
New Mexicans for Science and Reason – A Pilot’s View on Chemtrails (englanniksi)
Goddard’s Journal – Contrail Analysis (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Contrail science, its impact on climate and weather manipulation programs conducted by the United States and its allies[vanhentunut linkki] (englanniksi)
http://en.wikipedia.org/wiki/Operation_LAC
Suosittuja salaliittoteorioita
| --- | --- |
Kuolemia:  John F. Kennedyn salamurhan teoriat  Salaliittoteoriat prinsessa Dianan kuolemasta  Salaliittoteoriat Dag Hammarskjöldin kuolemasta  Salaliittoteoriat Adolf Hitlerin kuolemasta  Salaliittoteoriat Elvis Presleyn kuolemasta  Salaliittoteoriat Johannes Paavali I:n kuolemasta  Salaliittoteoriat Osama bin Ladenin kuolemasta 
Onnettomuuksia:  Estonian uppoamisen salaliittoteoriat 
Terrori-iskuja:  Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat  Syyskuun 11. päivän terroritekojen salaliittoteoriat 
Avaruus ja maan ulkopuolinen elämä:  Apollo-ohjelmaa koskevat huijaussyytökset  Black Knight -satelliitti  Liskoihmiset  Mustapukuiset miehet  Natsiufot  Nibiru  Roswellin tapaus 
Muita:  Bilderberg-ryhmä  Die Glocke  Epäilyt Barack Obaman kansalaisuudesta  Eurabia/Väestönvaihto/Kalergi-salaliittoteoria  Great Reset  Grooming  HAARP  Holokaustin kiistäminen  Illuminati  Keksitty keskiaika  Kemikaalivanat  Koronaviruspandemiaan liittyvät salaliittoteoriat  Kulttuurimarxilaisuus  Kuollut internet -teoria  Lilla Saltsjöbadsavtalet  Mustat helikopterit  NESARA  Paul on kuollut  Philadelphia-koe  Pizzagate  QAnon  Selkäänpuukotusteoria  Siionin veljeskunta  Siionin viisaiden pöytäkirjat  Syvä valtio  Uusi kronologia  Uusi maailmanjärjestys  Valkoisten kansanmurha  Varsovan keskitysleirin puolalaisten murhaaminen  ZOG
Isogonaalinen jana

Kolmion kärjestä A on piirretty vastaiselle sivulle BC kaksi janaa a ja a', jotka ovat isogonaalisia kulmanpuolittajaan p nähden. Silloin α = β.
Isogonaalinen jana on geometriassa kolmion kulmanjakajaan liittyvä termi. Yhdyssana muodostuu sanoista "iso" (sama) ja "gon" (kulma), joka on sanan perustana monissa kielissä. Kulmanpuolittaja p alkaa kolmion kärjestä ja päättyy kolmion vastaiselle sivulle tai sen jatkeelle. Samasta kärjestä piirretään vastaavalla tavalla jokin muu kulmanjakaja a ja sille isogonaalinen jana a'. Kulmanjakajan a ja kulmanpuolittajan välisen kulman suuruus on silloin sama kuin isogonaalisen janalla a' ja kulmanpuolittajalla. Joskus sanotaan myös, että janat ovat toistensa isogonaalisia konjugaatteja.
Isogonaalinen- ja isotominen janojen ja -pisteiden kuvantaminen kuuluvat vapaasti käännettynä  "käänteisiin konjugointeihin" eli engl. reciprocal conjugations.
Esimerkki

Symmediaani on mediaanin isogonaalinen jana.
Viitekehys

Kolme kulmanjakajaa voivat leikata toisensa yhteisessä pisteessä. Tällainen ceviaanipiste P (engl. cevian point ), saattaa olla kolmion merkillinen piste. Kun jokainen kulmanjakaja korvataan sen isogonaalisella janalla, syntyy aina uusi leikkauspiste P', jota kutsutaan pisteen P isogonaaliseksi konjugaatiksi. Konjugaatti saatetaan merkitä myös P-1 tai P*.
Aiheesta muualla

Ballew, Pat: Isogons and Isogonic Symmetry (Arkistoitu – Internet Archive)
Royster, David C.: MA 341 – Topics in Geometry Lecture 16, University of Kentucky
Cherowitzo, Bill: Kurssi m3210 – Advanced Euclidean Geometry (Arkistoitu – Internet Archive)
Lego Batman 2: DC Super Heroes

| Lego Batman 2: DC Super Heroes |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Traveller’s Tales
Julkaisija:  Warner Bros. Interactive Entertainment Feral Interactive (OS X)
Jakelija:  Epic Games Store, GOG.com, Humble Store, Nintendo eShop, Steam, PlayStation Now, App Store, Microsoft Store, PlayStation Store ja Google Play
Käsikirjoittaja:  Jon Burton David A. Goodman
Säveltäjä:  Rob Westwood
Pelisarja:  Lego
Julkaistu:  NA 19. kesäkuuta 2012EU 22. kesäkuuta 2012AUS 27. kesäkuuta 2012
Lajityyppi:  toimintaseikkailu
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 7
Alusta:  Microsoft Windows, PlayStation 3, PlayStation Vita, Xbox 360, Wii, Nintendo DS, Nintendo 3DS, Wii U, OS X, iOS, Ouya
Jakelumuoto:  Blu-ray, DVD, optinen levy, pelimoduuli
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
Lego Batman 2: DC Super Heroes on Traveller’s Talesin kehittämä ja Warner Bros. Interactive Entertainmentin vuonna 2012 julkaisema toimintaseikkailupeli. Peli perustuu DC Comics -kustantamon supersankareihin – muun muassa Batmaniin ja Teräsmieheen – samana vuonna lanseeratussa Lego Super Heroes -lelusarjassa. Lego Super Heroes -sarjan Marvel-hahmot saivat vuonna 2013 oman pelinsä Lego Marvel Super Heroes.
Eroavaisuudet aikaisempien Lego-videopelien kanssa

Suurempi tukikohta, jossa voi pelastaa kaupunkilaisia tai suorittaa pieniä tehtäviä kultapalikka-palkinnoilla
Muitakin kuin Batman-hahmoja (aikaisempaan osaan poiketen)
Vähän kenttiä
Kyky lentää (Edellisessä vain kyky liitää hetkellisesti)
Pelaaja pääsee pelin läpäistyään avaamaan hahmovalikon missä tahansa paikassa
Hahmot

Batman/Bruce Wayne
Superman/Clark Kent
Robin
Jokeri
Lex Luthor
Vihreä Lyhty
Salama
Ihmenainen
Kyborgi
Poliisipäällikkö Gordon
Harley Quinn
Kissanainen
Arvuuttaja
Kaksinaama
Pingviini
Bane
Linnunpelätin
Killer Croc
Pakkasherra
Vicki Vale
Alfred Pennyworth
Brainiac
Hahmot > Hahmot joita ei ole kentissä

Vesimies
Haukkamies
Hush
Kenraali Zod
Sinestro
Kapteeni Bumerangi
Killer Moth
Ihmislepakko
Hullu Hatuntekijä
Nightwing
Kapteeni Marvel
Savinaama
Äänirooleissa

| Näyttelijä | Rooli |
| --- | --- |
Troy Baker: Batman/Bruce Wayne, Kaksinaama, Sinestro, Brainiac
Charlie Schlatter: Robin, Salama
Travis Willingham: Superman/Clark Kent
Chris Smith: Jokeri
Clancy Brown: Lex Luthor
Laura Bailey: Ihmenainen, Harley Quinn, Poison Ivy
Brian Bloom: Kyborgi
Steve Blum: Alfred Pennyworth, Bane, Pingviini, Ra's Al Ghul
Cam Clarke: Vihreä Lyhty, Martian Manhunter
Rob Paulsen: Arvuuttaja
Katie Von Till: Kissanainen
Townsend Coleman: Poliisipäällikkö Gordon
Anna Vocino: Vicki Vale
Usain Bolt

| Usain Bolt |
| --- | --- |
 Usain Bolt vuonna 2024.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Usain St. Leo Bolt
Syntynyt: 21. elokuuta 1986 (ikä 38) Trelawny, Jamaika
Yleisurheilija
Lempinimi:  Lightning Bolt
Pituus:  195 cm
Paino:  94 kg
Laji:  pikajuoksu
Seura:  Racers Track Club
Valmentaja:  Glen Mills
Ennätykset:  100 m: 9,58 s (Berliini 2009) 200 m: 19,19 s (Berliini 2009) 400 m: 45,28 s (Kingston 2007)
 Tietolaatikko päivitetty 30. elokuuta 2015 
Aiheesta muualla
Kotisivu
Timanttiliiga
| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Usain Bolt kesäolympialaisissa 2016. |  Usain Bolt kesäolympialaisissa 2016. |  Usain Bolt kesäolympialaisissa 2016. |  |
Maa:   Jamaika
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | 100 m |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | 200 m |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | 100 m |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | 200 m |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | 4 × 100 m |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | 100 m |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | 200 m |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2016 | 4 × 100 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Berliini 2009 | 100 m |  |
|  Kultaa | Berliini 2009 | 200 m |  |
|  Kultaa | Berliini 2009 | 4 × 100 m |  |
|  Kultaa | Daegu 2011 | 200 m |  |
|  Kultaa | Daegu 2011 | 4 × 100 m |  |
|  Kultaa | Moskova 2013 | 100 m |  |
|  Kultaa | Moskova 2013 | 200 m |  |
|  Kultaa | Moskova 2013 | 4 × 100 m |  |
|  Kultaa | Peking 2015 | 100 m |  |
|  Kultaa | Peking 2015 | 200 m |  |
|  Kultaa | Peking 2015 | 4 × 100 m |  |
|  Hopeaa | Osaka 2007 | 200 m |  |
|  Hopeaa | Osaka 2007 | 4 × 100 m |  |
|  Pronssia | Lontoo  2017 | 100 m |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Kultaa | Glasgow 2014 | 4 × 100 m |  |
Usain St. Leo Bolt (s. 21. elokuuta 1986 Trelawny, Jamaika) on jamaikalainen pikajuoksija, joka päätti kilpailu-uransa vuoden 2017 MM-kisoihin. Hän on kaikkien aikojen menestynein pikajuoksija. Bolt on 100 ja 200 metrin matkoilla kuusinkertainen olympiavoittaja ja seitsenkertainen maailmanmestari. Hän pitää hallussaan molempien pikamatkojen maailmanennätyksiä. Henkilökohtaisten saavutusten lisäksi hän on Jamaikan pikaviestijoukkueen jäsenenä voittanut kaksi kultaa olympialaisissa ja neljä MM-kilpailuissa.
Bolt on valittu IAAF:n vuoden miesyleisurheilijaksi kuusi kertaa, vuosina 2008, 2009, 2011, 2012, 2013 ja 2016. Tiedotusvälineiden Boltille antama lempinimi on ”Lightning Bolt” (suom. Salama).
Tausta

Usain Boltin vanhemmat olivat päivittäistavarakauppiaita. Hän oli hyvin kiinnostunut eurooppalaisista jalkapalloseuroista Real Madridista ja Manchester Unitedista. Hän aloitti kuitenkin yleisurheilun koulunsa valmentajien ohjaamana.
Boltin juoksutekniikka

Pekingin olympialaisten 100 metrin loppukilpailujuoksussa Boltille on mitattu huippunopeudeksi 12,2 m/s (43,9 km/h) ja askelpituudeksi keskimäärin 2,6 metriä. Juoksussa hän otti tapansa mukaan noin 41 askelta. Hän ottaa 100 metrin kilpailun aikana noin 2–2,5 askelta vähemmän kuin monet muut huippupikajuoksijat. Boltin juoksutekniikkaan kuuluu matalahko reiden nosto, jalan eteenpäin vienti suoraviivaisesti ja ”istuva” juoksuasento, jolla saadaan lantiosta lisätehoa juoksuun. Berliinin maailmanmestaruuskisojen 100 metrin loppukilpailussa Boltin huippunopeudeksi mitattiin 12,27 m/s (44,17 km/h) 65,03 metrin kohdalla. Juostessaan 150 metriä vuonna 2009 aikaan 14,35 Bolt saavutti kaikkien aikojen suurimman keskinopeuden kokonaisella juoksumatkalla, 10,45 m/s.
Kolmanneksen Boltin lihaksistosta arvellaan koostuvan erittäin nopeista lihassoluista.
Pituushypyn maailmanennätyksen haltija Mike Powell on arvioinut, että Boltin voisi olla mahdollista hypätä ensimmäisenä ihmisenä yli yhdeksän metriä.
Ennätykset

| Laji | Pvm | Paikka | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 16. elokuuta 2009 | Berliini, Saksa | 9,58 ME |
| 150 m | 17. toukokuuta 2009 | Manchester, Yhdistynyt kuningaskunta | 14,35 Epävirall. ME |
| 200 m | 20. elokuuta 2009 | Berliini, Saksa | 19,19 ME |
| 300 m | 27. toukokuuta 2010 | Ostrava, Tšekki | 30,97 |
| 4 × 100 m viesti | 11. elokuuta 2012 | Lontoo, Iso-Britannia | 36,84 ME |
| 400 m | 5. toukokuuta 2007 | Kingston, Jamaika | 45,28 |
Saavutuksia

| Vuosi | Kisat | Paikka | Sijoitus | Laji | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | Nuorten (alle 20-v.) maailmanmestaruuskilpailut | Kingston, Jamaika | kultaa | 200 m | 20,61 |
| 2003 | Junioreiden (alle 18-v.) maailmanmestaruuskilpailut | Sherbrooke, Kanada | kultaa | 200 m | 20,40 |
| 2005 | Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailut | Nassau, Bahama | kultaa | 200 m |  |
| 2005 | Maailmanmestaruuskilpailut | Helsinki, Suomi | 8. | 200 m | 26,27 |
| 2006 | IAAF:n yleisurheilufinaali | Stuttgart, Saksa | kolmas | 200 m | 20,10 |
| 2006 | Yleisurheilun maailmancup | Ateena, Kreikka | toinen | 200 m | 19,96 |
| 2007 | Maailmanmestaruuskilpailut | Osaka, Japani | hopeaa | 200 m | 19,91 |
| 2007 | Maailmanmestaruuskilpailut | Osaka, Japani | hopeaa | 4 × 100 m | 37,89 |
| 2008 | Kesäolympialaiset | Peking, Kiina | kultaa | 100 m | 9,69 OE, ME |
| 2008 | Kesäolympialaiset | Peking, Kiina | kultaa | 200 m | 19,30 OE, ME |
| 2008 | Kesäolympialaiset | Peking, Kiina | hylkäys | 4 × 100 m | 37,10 OE, ME |
| 2009 | Maailmanmestaruuskilpailut | Berliini, Saksa | kultaa | 100 m | 9,58 ME |
| 2009 | Maailmanmestaruuskilpailut | Berliini, Saksa | kultaa | 200 m | 19,19 ME |
| 2009 | Maailmanmestaruuskilpailut | Berliini, Saksa | kultaa | 4 × 100 m | 37,31 |
| 2009 | IAAF:n yleisurheilufinaali | Thessaloniki, Kreikka | voitto | 200 m | 19,68 |
| 2011 | Maailmanmestaruuskilpailut | Daegu, Etelä-Korea | hylkäys finaalissa | 100 m |  |
| 2011 | Maailmanmestaruuskilpailut | Daegu, Etelä-Korea | kultaa | 200 m | 19,40 |
| 2011 | Maailmanmestaruuskilpailut | Daegu, Etelä-Korea | kultaa | 4 × 100 m | 37,04 ME |

| 2012 | Kesäolympialaiset | Lontoo, Iso-Britannia | kultaa | 100 m | 9,63 OE |
| 2012 | Kesäolympialaiset | Lontoo, Iso-Britannia | kultaa | 200 m | 19,32 |
| 2012 | Kesäolympialaiset | Lontoo, Iso-Britannia | kultaa | 4 × 100 m | 36,84 OE, ME |
| 2013 | Maailmanmestaruuskilpailut | Moskova, Venäjä | kultaa | 100 m | 9,77 |
| 2013 | Maailmanmestaruuskilpailut | Moskova, Venäjä | kultaa | 200 m | 19,66 |
| 2013 | Maailmanmestaruuskilpailut | Moskova, Venäjä | kultaa | 4 × 100 m | 37,36 |
| 2015 | Maailmanmestaruuskilpailut | Peking, Kiina | kultaa | 100 m | 9,79 |
| 2015 | Maailmanmestaruuskilpailut | Peking, Kiina | kultaa | 200 m | 19,55 |
| 2015 | Maailmanmestaruuskilpailut | Peking, Kiina | kultaa | 4 × 100 m | 37,36 |
| 2016 | Kesäolympialaiset | Rio de Janeiro, Brasilia | kultaa | 100 m | 9,81 |
| 2016 | Kesäolympialaiset | Rio de Janeiro, Brasilia | kultaa | 200 m | 19,78 |
| 2016 | Kesäolympialaiset | Rio de Janeiro, Brasilia | kultaa | 4 × 100 m | 37,27 |
| 2017 | Maailmanmestaruuskilpailut | Lontoo, Iso-Britannia | pronssia | 100 m | 9,95 |
| 2017 | Maailmanmestaruuskilpailut | Lontoo, Iso-Britannia | DNF | 4 × 100 m |  |
Parhaat tulokset vuosittain

| Matka | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m |  |  |  |  |  |  | 10,03 | 9,69 | 9,58 ME | 9,82 | 9,76 | 9,63 | 9,77 | 9,98 | 9,79 | 9,81 | 9,95 |
| 200 m | 21,73 | 20,58 | 20,13 | 19,93 | 19,99 | 19,88 | 19,75 | 19,30 | 19,19 ME | 19,56 | 19,40 | 19,32 | 19,66 |  | 19,55 | 19,78 |  |
| 400 m |  |  | 45,35 |  |  | 47,58 | 45,28 |  | 45,54 | 45,87 |  |  | 46,44 |  |  |  |  |
Jalkapalloilu

Bolt on kertonut olevansa Manchester Unitedin kannattaja, ja hänen mukaansa joukkueessa pelaaminen on ollut hänen pitkäaikainen unelmansa. Hän on muun muassa sanonut: ”Tiedän, että tekisin vaikutuksen. Olisin joukkueen nopein, mutta osaisin myös pelata.” Tammikuussa 2018 Bolt ilmoitti osallistuvansa kokeilujaksolle Borussia Dortmundiin, joka alkoi maaliskuussa 2018. Hän osallistui harjoituksiin myös norjalaisen Strömsgodsetin ja australialaisen Central Coast Marinersin kanssa, mutta ei koskaan solminut sopimusta minkään seuran kanssa. Bolt ilmoitti tammikuussa 2019, että ei enää aio jatkaa pyrkimyksiään jalkapalloilijan uralle.
Muusikkona

Bolt julkaisi syyskuussa 2021 14 kappaletta sisältävän reggae-vaikutteisen Country Yutes -nimisen albumin. Hän teki sen ystävänsä Nugent ”NJ” Walkerin kanssa.
Yksityiselämä

Bolt on seurustellut vuodesta 2014 lähtien jamaikalaisen Kasi Bennetin kanssa, ja he saivat toukokuussa 2020 tytön. He saivat kaksospojat kesäkuussa 2021.
Bolt on joutunut huijauksen kohteeksi ja on menettänyt lähes koko omaisuutensa, yli 10 miljoonaa dollaria reilun 10 vuoden aikana. Boltin asianajaja kertoi tammikuussa 2023 Boltin sijoitustilillä olevan jäljellä vain noin 12 tuhatta dollaria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Usain Bolt Wikimedia Commonsissa
Taivas kattona Usain Boltille. Varaslahto.netin artikkeli Boltista vuodelta 2003. (arkistoitu versio)
Usain Boltin MM-menestys 2009, artikkeli sekä videoita Ylen Elävässä arkistossa.
Miesten 200 metrin juoksun junioreiden maailmanmestarit
1986: Stanley Kerr |
1988: Kevin Braunskill |
1990: Aleksandr Goremykin |
1992: Ato Boldon |
1994: Tony Wheeler |
1996: Francis Obikwelu |
1998: Christian Malcolm |
2000: Paul Gorries |
2002: Usain Bolt |
2004: Andrew Howe |
2006: Marek Niit |
2008: Christophe Lemaitre |
2010: Shōta Iizuka |
2012: Delano Williams |
2014: Trentavis Friday |
2016: Michael Norman |
2018: Jona Efoloko |
2021: Udodi Onwuzurike |
2022: Blessing Afrifah |
2024: Bayanda Walaza
Miesten 100 metrin juoksun maailmanmestarit
Miesten 200 metrin juoksun maailmanmestarit
| n k  Miesten 100 metrin juoksun olympiavoittajat |
| --- | --- |
 1896: Tom Burke  1900: Frank Jarvis  1904: Archie Hahn  1908: Reggie Walker  1912: Ralph Craig  1920: Charlie Paddock  1924: Harold Abrahams  1928: Percy Williams  1932: Eddie Tolan  1936: Jesse Owens  1948: Harrison Dillard  1952: Lindy Remigino  1956: Bobby Joe Morrow  1960: Armin Hary  1964: Bob Hayes  1968: Jim Hines  1972: Valeri Borzov  1976: Hasely Crawford  1980: Allan Wells  1984: Carl Lewis  1988: Carl Lewis  1992: Linford Christie  1996: Donovan Bailey  2000: Maurice Greene  2004: Justin Gatlin  2008: Usain Bolt  2012: Usain Bolt  2016: Usain Bolt  2020: Lamont Marcell Jacobs  2024: Noah Lyles 
Miesten 200 metrin juoksun olympiavoittajat
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Alankomaat  Puola  Venäjä 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  World Athletics  Tilastopaja 🔒 
Muut:  IdRef 
Bolt poseeraa kameralle Lontoossa sijaitsevassa yleisurheiluhallissa kesällä 2009.
Usain Bolt Berliinin MM-kilpailujen 200 metrin juoksun puolivälierän lähtökiihdytyksessä.
Usain Bolt juhlimassa sadan metrin juoksun olympiavoittoaan Pekingissä 2008.
Sattuma ja välttämättömyys

| Sattuma ja välttämättömyys> Le hasard et la nécessité |
| --- | --- |
 Vuoden 1973 kirjan laitoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Jacques Monod
Kieli:  ranska
Genre:  biologia
Kustantaja:  Éditions du Seuil
Julkaistu:  1970
Suomennos
Suomentaja:  Anto Leikola
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1973
Ulkoasu:  sidottu & nidottu
Sivumäärä:  204
ISBN:  951-0-05640-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sattuma ja välttämättömyys (ransk. Le hasard et la nécessité) on ranskalaisen biokemistin Jacques Monod’n vuonna 1970 ilmestynyt kirja, jonka alaotsikko on ”tutkielma modernin biologian luonnonfilosofiasta”. Teoksen suomensi Anto Leikola vuonna 1973.
Etiikka

Monod omisti teoksensa loppujakson etiikalle. Monod ottaa etiikan lähtökohdaksi yksilöistä riippumattoman tiedon. Hän väitti, että ”tiedon etiikka” on ”eräässä mielessä tietoa etiikasta” koska se on tietoa ihmisestä. ”Se pystyy näkemään ihmisessä eläimen, joka ei ole mieletön, vaan outo ja kallisarvoinen juuri outouden tähden.” Tiedon etiikka tunnustaa inhimillisten ominaisuuksien ”sosiobiologisen alkuperän” ja ”vahvistaa myös niiden transsendenttisen arvon”.
Monod’n teos päättyy seuraavasti:
»Vanha liitto on murtunut; ihminen tietää vihdoin, että hän on yksin sen universumin piittaamattomassa valtavuudessa, josta hän on sattumalta noussut esiin. Niin kuin hänen kohtalonsa, hänen velvollisuutensa ei ole kirjoitettuina mihinkään. Hänen valinnassaan on valtakunta tai pimeys.»
Kazanin federaatioyliopisto

Yliopiston päärakennus.
Kazanin (Volgan alueen) federaatioyliopisto (ven.  Казанский (Приволжский) федеральный университет, КФУ, Kazanski (Privolžski) federalnyi universitet, KFU) on Venäjällä, Tatarstanin pääkaupungissa Kazanissa sijaitseva suuri yliopisto. Vuonna 2010 perustettu yliopisto jatkaa maineikkaan Kazanin valtionyliopiston (Kazanski gosudarstvennyi universitet, KGU) perinnettä. Yliopistossa tunnetusti opiskelivat muun muassa Vladimir Lenin ja Leo Tolstoi.