stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kutujoki (Suonenjoki)
Vesistösuhteita

Kutujoki sijaitsee Kymijoen vesistöalueessa (14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jossa se muodostaa Leväjärven–Kutujoen alueella (14.791) pääuoman alajuoksun yhden osuuden . Leväjärven–Kutujoen alueella sijaitsee Savijärvi, jota tässä ei käsitellä. Sen lisäksi on joen itäpuolella kaksi lampea, joiden laskuojat yhtyvät jokeen. Paskolampi sijaitsee 134,3 metriä mpy., mutta sen laskupuro ei yllä virtaavana joelle asti. Suurempi Pekanlampi laskee Kukkaronotkonpuroa myöten jokeen Kutumäen yläpuolelle. Järven länsipuolella sijaitsee harjujakson takana Housu-Petron U-kirjaimen muotoinen lampi, josta tulee laskuoja kantatien ali noin puoli kilometriä Pienen Savijärven alapuolelle.
Madeirankiitäjä

| Madeirankiitäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kiitäjälinnut Apodiformes
Heimo::  Kiitäjät Apodidae
Suku::  Tervakiitäjät Apus
Laji::  unicolor
Kaksiosainen nimi
 Apus unicolor  (Jardine, 1830) 
Katso myös
   Madeirankiitäjä Wikispeciesissä   Madeirankiitäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Madeirankiitäjä (Apus unicolor) on kiitäjiin kuuluva lintulaji.
Tuntomerkit

Madeirankiitäjä on 14–15,5 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 36–39 senttimetriä. Väritykseltään se muistuttaa suuresti tervapääskyä. Se on tummanvärinen, mutta hieman tervapääskyä vaaleampi ja pienikokoisempi. Sillä on vaalea kurkkulappu, joka on pienempi ja epäselvempi kuin tervapääskyllä. Lisäksi madeirankiitäjän pyrstö on suhteessa pitempi ja sen siivet ovat kapeammat kuin tervapääskyllä.
Madeirankiitäjän ääni kirkunaa, joka ei eronne tervapääskyn äänistä.
Levinneisyys

Madeirankiitäjä pesii Madeiralla ja Kanarian saarilla. Laji talvehtii Luoteis-Afrikan rannikolla, mutta osa jää talveksi pesimäalueille. Madeirankiitäjäkannan kooksi on arvioitu 7500–30000 yksilöä ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Magical Mystery Tour (kappale)

| ”Magical Mystery Tour” The Beatles |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Magical Mystery Tour
 Julkaistu: 27. marraskuuta 1967
 Tuottaja(t): George Martin
 Tyylilaji: psykedeelinen pop
 Kesto: 02.51
 Levy-yhtiö: Parlophone, Capitol
Magical Mystery Tourin muut kappaleet
|   | ”Magical Mystery Tour” 1. | ”The Fool on the Hill” 2. |
Magical Mystery Tour on The Beatlesin vuonna 1967 julkaisema kappale. Sen pääasiallinen tekijä on yhtyeen basisti Paul McCartney. Se on samannimisen EP:n ja albumin Magical Mystery Tourin avausraita. McCartney teki kappaleen Beatlesin myös samannimisen elokuvan, Magical Mystery Tourin innoittamana. Elokuvassa Beatlesin jäsenet matkaavat bussilla läpi Britanniaa kuvausryhmän kanssa.
Paul McCartney halusi kappaleen kuulostavan siltä kuin se olisi Magical Mystery Tour -elokuvan televisiomainos. Studioon mentäessä kappaleessa ei ollut muuta kuin melodianpätkä ja rivi ”roll up, roll up for the mystery tour”. Taustoja äänitettäessä teksti alkoi muuttua, kun yhtyeen muut jäsenet keksivät parhaansa mukaan matkoihin liittyviä sanontoja, kuten ”satisfaction guaranteed” (suom. tyytyväisyys taataan). Itse lauluraita täytettiin pelkillä järjettömyyksillä, kunnes McCartney kävi parin päivän päästä laulamassa lopullisen tekstin.
Lääketeollisuus

Lääketabletti
Lääketeollisuus on teollisuuden ala, joka kehittää, valmistaa, markkinoi ja myy lääkkeitä.
Modernin lääketeollisuuden historia

Lääketeollisuuden historia juontaa juurensa 1900-luvun alkuun. Paul Ehrlich aloitti systemaattisen lääkekehityksen ja kemoterapian käsite syntyi. Samanaikaisesti Saksassa sai alkunsa väriaineteollisuus ja sitä myöten hienokemiallinen teollisuus. 1930-luvulla löydettiin penisilliini ja 1950-luvulta lähtien keksittiin merkittävä joukko osin nykyäänkin käytössä olevia lääkkeitä, esimerkiksi antibiootteja ja psyykenlääkkeitä. Aikaa 1950-luvusta 1970-luvulle kutsutaankin lääketeollisuuden kultaiseksi aikakaudeksi. 1990-luvulta alkaen uusien lääkkeiden markkinoille saattaminen on hidastunut, kallistunut ja siten vähentynyt. Kustannussäästöjä tavoitellen monet lääkeyritykset fuusioituivat tai muuten yhdistyivät. Merkittävimmät fuusiot olivat:
Vuonna 1989 yhdysvaltalaiset Bristol-Myers ja Squibb yhdistyivät (nykyinen Bristol-Myers Squibb)
Vuonna 1995 brittiläiset Glaxo ja Wellcome sekä vuonna 2004 SmithKline Beecham muodostavat Glaxo Smith Klinen
Vuonna 1996 sveitsiläiset Sandoz ja Ciba fuusioituivat; syntyi Novartis
Vuonna 1999 ruotsalainen Astra ja brittiläinen Zeneca yhdistyivät Astra Zenecaksi
Vuonna 1999 saksalainen Hoechst yhdistyi aluksi ranskalaisen Rhône-Poulencin ja tästä syntynyt Aventis vuonna 2004 ranskalaisen Sanofi Synthelabon kanssa ja muodostui nykyinen Sanofi-Aventis.
Vuonna 2000 yhdysvaltalainen Pfizer ja Warner-Lambert yhdistyivät. 2003 Pharmacia sulautui uuteen Pfizeriin
Markkinat

Lääkemyynnin maailmanlaajuinen arvo oli vuonna 2007 663,5 miljardia dollaria. Yhdysvallat ja Kanada muodostivat 46 % kokonaismarkkinoista. Vuonna 2005 Euroopan osuus markkinoista oli 28 %, Japanin 10 % ja muun maailman 18 %. Euroopassa suurimmat markkinat olivat Saksa, Ranska, Italia, Iso-Britannia ja Espanja. Suomen lääkemyynnin arvo oli vuonna 2005 noin 1,7 miljardia euroa. Lääkemarkkinoiden kasvu on nopeinta kehittyvissä talouksissa: Pohjois-Amerikan, Euroopan ja Japanin markkinat kasvoivat 5-6 %, kun muun maailman kasvu oli yli 20 %. Suomen lääkemarkkinat kasvoivat 7 %. Lääkemarkkinoiden bruttokansantuotetta nopeampi kasvu nähdäänkenen mukaan? Suomessa ongelmallisena, ja viranomaiset ja lainsäätäjät ovat pyrkineet hillitsemään sitä esimerkiksi ns.  geneerisen substituution ja Kelan sairausvakuutusjärjestelmän keinoin.
Markkinat > Lääkeyhtiöt

Kymmenen suurimman lääkeyhtiön yhteenlaskettu maailmanlaajuinen markkinaosuus oli vuonna 2007 noin 45 % ja sadan suurimman yhtiön osuus noin 85 % (vuonna 2005). Jakauma kuvastaa sitä, miten lääketeollisuutta hallitsevat 10-20 suurta, globaalisti toimivaa yhtiötä, mutta näiden jälkeen markkinoilla on runsaasti tilaa myös keskisuurille yrityksille, jotka pääosin toimivat kotimaassaan ja sen lähialueilla. Seuraavassa luettelossa on 12 suurinta lääkeyhtiötä Fortune Global 500:n mukaan.
| Koko | Yritys | Maa | Liikevaihto (miljardia dollaria) | Nettotulos (miljardia dollaria) | Työntekijöitä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Johnson & Johnson |  Yhdysvallat | 63,75 | 12,95 | 118 700 |
| 2 | Pfizer |  Yhdysvallat | 48,30 | 8,10 | 81 800 |
| 3 | Glaxo Smith Kline |  Yhdistynyt kuningaskunta | 44,65 | 8,44 | 99 003 |
| 4 | Roche |  Sveitsi | 44,27 | 8,29 | 80 080 |
| 5 | Sanofi-Aventis |  Ranska | 42,18 | 5,64 | 98 213 |
| 6 | Novartis |  Sveitsi | 41,46 | 8,20 | 96 717 |
| 7 | Astra Zeneca |  Yhdistynyt kuningaskunta ja  Ruotsi | 31,60 | 6,10 | 65 000 |
| 8 | Abbott Laboratories |  Yhdysvallat | 29,53 | 4,88 | 68 838 |
| 9 | Merck |  Yhdysvallat | 23,85 | 7,81 | 55 200 |
| 10 | Wyeth |  Yhdysvallat | 22,83 | 4,42 | 47 426 |
| 11 | Bristol-Myers Squibb |  Yhdysvallat | 21,37 | 5,25 | 35 000 |
| 12 | Eli Lilly |  Yhdysvallat | 20,38 | —2,07 | 40 500 |
Liiketoimintamallit

Lääketeollisuus voidaan karkeasti jakaa alkuperäislääketeollisuuteen, rinnakkaislääketeollisuuteen ja palvelusektoriin.
Alkuperäislääketeollisuus kehittää uusia lääkeaineita ja niistä edelleen lääkkeitä. Isot yhtiöt voivat viedä eteenpäin samanaikaisesti useita kehitysprojekteja ja lisäksi markkinoida tuotteitaan globaalisti. Ne saavat suuren osan tuloistaan ns. blockbuster-lääkkeistä (lääke, jolla on vähintään miljardin US dollarin vuosittainen myynti) ennen kuin niiden patenttisuoja vanhenee. Pienet lääkekehitysyhtiöt pyrkivät lisensoimaan keksimänsä lääkemolekyylinsä jo tuotekehityksen ollessa vielä kesken, usein ennen faasin III tutkimuksia. Tällöin ne saavat lisensoineelta ja tuotekehitystä jatkavalta yhtiöltä etappimaksuja, jos kyseinen lääkemolekyyli etenee seuraaviin tutkimusvaiheisiin ja lopulta rojalttiosuuksia myynnistä, jos lääke pääsee markkinoille saakka. Pienet lääkeyhtiöt ovat usein myös bioteknologiayhtiöitä, eli niiden tuotteet ovat biologisia valmisteita (monoklonaalisia vasta-aineita, rokotteita ym.). Alkuperäislääkkeitä valmistava teollisuus käyttäälähde? itsestään myös termejä innovatiivinen ja eettinen lääketeollisuus.
Rinnakkaislääketeollisuus valmistaa lääkkeitä, joiden vaikuttavan aineen patenttisuoja on vanhentunut. Rinnakkaislääkkeitä valmistavat yhtiöt pystyvät painamaan lääkkeen hintaa alas, koska niiden tuotekehityskustannukset ovat alkuperäislääkkeen kehityskustannuksia alhaisemmat. Merkittäviä rinnakkaislääkkeitä valmistavia yhtiöitä ovat esimerkiksi saksalainen Ratiopharm ja intialainen Ranbaxy. Myös lääkeyhtiöt tuottavat rinnakkaislääkkeitä, joko suoraan itse tai tytäryhtiöiden kautta.
Lääketeollisuuden palvelusektoriin kuuluvat mm. (usein kliinistä) sopimustutkimusta tekevät yritykset, konsultointiyritykset ja markkinatutkimusta ja -analyysejä tekevät yritykset.
Laittomuudet ja epäeettinen toiminta

Useille lääkeyrityksille määrätään toistuvasti suuria sakkoja lainrikkomuksista. Esimerkiksi vuosien 2009 ja 2012 välillä lääketeollisuus sai yhteensä 11 miljardin dollarin sakot erilaisista väärinkäytöksistä kuten laittomasta markkinoinnista ja lääkkeiden turvallisuustietojen pimittämisestä. 26 yhtiön joukossa oli kahdeksan maailman kymmenestä suurimmasta lääkeyhtiöstä.
Tanskalainen professori ja Cochrane-verkoston perustaja Peter C. Gøtzsche on rinnastanut lääketeollisuuden toiminnan järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Hänen mukaansa lääketeollisuuden harjoittama laiton toiminta on täysin harkittua, sillä se on niin laajalle levinnyttä ja kannattavaa. Lääketeollisuus on ostanut puolelleen lääkäreitä, tutkijoita, lehtiä, ammatti- ja potilasjärjestöjä, yliopistojen laitoksia, toimittajia, lääkevalvojia ja poliitikkoja. Lääketeollisuuden kliiniset kokeet ovat Gøtzschen mukaan tieteeksi naamioitua markkinointia: uusia lääkkeitä ei tutkita riittävän hyvin, mikä aiheuttaa suunnattoman määrän kuolemia ja vammautumisia. Diabeteksen lääkehoito on korruptoitunutta, tulehduskipulääkkeet aiheuttavat valtavasti kuolemia ja psykiatriasta on tullut lääketeollisuuden kultakaivos. Lääkevalvonta katsoo kaikkea läpi sormien. Jättisakotkaan eivät pysäytä lääkeyhtiöitä, sillä ne näkevät sakot vain osana lääkkeen markkinointikustannuksia.
Suomessa lääketeollisuuden epäeettisestä toiminnasta ovat kirjoittaneet Tomi-Pekka Tuomainen ja Markku Myllykangas. Heidän mukaansa lääketeollisuus tehtailee olemattomia tauteja ja lääkehoidon tarpeen raja-arvoja kuten kolesterolirajoja alennetaan koko ajan lääkkeiden myynnin kasvattamiseksi. Myllykangas syyttää lääketeollisuutta myös tutkimustulosten pimittämisestä sekä väärän ja harhauttavan markkinoinnin harjoittamisesta. Lääkärikuntaa hän pitää osin lääketeollisuuden markkinoijina.
Laittomuudet ja epäeettinen toiminta > GlaxoSmithKline

Vuonna 2012 lääkeyhtiö GlaxoSmithKline määrättiin yhteensä vajaan 2,4 miljardin euron sakkoihin ja korvauksiin muun muassa laittomasta markkinoinnista, ylilaskutuksesta ja lääkärien voitelusta. GlaxoSmithKline on muun muassa markkinoinut Paxil- ja Wellbutrin-nimellä myytäviä masennuslääkkeitä tarkoituksiin, joihin niitä ei ole hyväksytty.
Laittomuudet ja epäeettinen toiminta > Johnson & Johnson

Vuonna 2013 lääkeyhtiö Johnson & Johnson määrättiin yhteensä 2,2 miljardin dollarin sakkoihin mm. Rispedal-nimisen antipsykootin markkinoinnista tarkoituksiin, joihin sitä ei ole hyväksytty.
Laittomuudet ja epäeettinen toiminta > Lääketeollisuuteen kohdistuvaa kritiikkiä

Lääketeollisuuden toimintatavat ovat aiheuttaneet paljon eettisiä kysymyksiä ja sitä on kritisoitu runsaasti. Usein esitettyä kritiikkiä on mm.
Lääketeollisuus tehtailee tauteja.
Liiallinen, varsinkin lääkäreihin kohdistuva mainonta ja jopa lahjonta sekä poliitikkojen liiallinen lobbaus
Varsinkin USA:ssa lääketieteen opiskelijoiden ja oppilaitosten tukeminen ja siten näiden toimintaan vaikuttaminen
Voittoihin nähden liian pieni panostaminen tutkimukseen ja todella uusien ja merkittävien lääkkeiden kehittämiseen. Lääketeollisuuden on sanottu hyödyntävän julkisia varoja kaupallistamalla akateemisia tutkimustuloksia.
Lääkkeiden liian korkea hinta
Liiallinen ja tarpeettomien eläinkokeiden tekeminen
Kehitysmaille tärkeiden lääkkeiden (HIV, malaria) sekä antibioottien kehitystyön laiminlyöminen
Estäminen kehitysmaita hankkimasta edullisia lääkkeitä
Kehitysmaiden biodiversiteetin hyödyntäminen patentoimalla alkuperäisväestön käyttämiä luonnonlääkkeitä
Lääkkeiden pitkäaikaiskäyttöön liittyvien vaikutusten tutkimatta jättäminen
Lääketeollisuus on vastannut esitettyyn kritiikkiin mm. seuraavasti:
Mainos- ja koulutustilaisuudet ovat lääkäreille tärkeää jatkokoulutusta. On tärkeää informoida lääkäreitä uusista hoitomahdollisuuksista ja poliitikkoja lääketeollisuuden toimintaympäristöstä.
Lääketeollisuuden on toimittava markkinatalouden ehdoilla eli tuotettava voittoa omistajilleen. Se on toiminnan jatkon ja myös tutkimustoiminnan edellytys. Pienetkin erot samantyyppisten lääkkeiden vaikutuksessa voivat olla yksittäiselle potilaalle tärkeitä.
Suurin osa lääkkeen tuotoista tulee aikana, jolloin sen patentti on vielä voimassa, ja siksi lääkkeen pitää tuottaa siihen satsatut tuotekehityskulut takaisin tuona aikana. Valmistuskustannukset ovat vain pieni osa lääkkeen hinnasta ja siksi hinta voi tuntua korkealta.
Lisääntyvä biolääketieteellinen tieto on mahdollistanut sairauksien tarkemman erottelun ja niiden paremman hoidon. Esimerkiksi ADHD:ssä voidaan potilailla osoittaa aivojen biokemiallisia muutoksia, joita lääkkeet palauttavat normaaliksi.
Eläinkokeita on vähennetty ja niitä on korvattu muilla menetelmillä. Eläinkokeiden tarpeellisuus arvioidaan ennen koetta ja eläinten hyvinvoinnista pidetään mahdollisimman hyvää huolta. Testaaminen eläimillä on välttämätöntä, koska vaihtoehdot ovat haittavaikutusten huomaaminen vasta, kun lääke on jo ihmisten käytössä tai uusien lääkkeiden kehityksen lopettaminen.
Monet lääkeyhtiöt lahjoittavat lääkkeitä kehitysmaihin.
Lääkeyhtiöt tuottavat lääkkeistä tutkittua tietoa ja tuovat luonnonlääkkeitä laajemman potilasjoukon käyttöön. Kehitysmaat saavat korvauksen niiden alueelta löytyneistä luonnonlääkkeistä.
Harvinaisten pitkäaikaiskäytössä ilmenevien haittavaikutusten havaitseminen on vaikeaa ja voi vaatia pitkän aikaa, jopa vuosikymmeniä.
Toimittaja Artemis Kelosaari kirjoittaa medikalisaatiokritiikin olevan yliampuvaa: hän on erittäin kiitollinen lääketeollisuudelle ja sen keksinnöille, kuten hänen elämänsä parantaneelle ADHD-lääkkeelle, vaikka ADHD:täkin pidetään "muotidiagnoosina".
Tuotehyväksyntä eri maissa

Yhdysvalloissa Food and Drug Administration (FDA) on hyväksyttävä uudet lääkkeet turvallisiksi ja tehokkaiksi. Tähän prosessiin kuuluu tyypillisesti uuden lääkehakemuksen jättäminen, jossa on riittävästi prekliinisiä tietoja, jotta voidaan edetä ihmiskokeisiin. IND-hyväksynnän jälkeen voidaan suorittaa kolme vaihetta asteittain laajenevia kliinisiä tutkimuksia ihmisillä. Vaiheen I tyypilliset toksisuustutkimukset terveillä vapaaehtoisilla.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa Medicines and Healthcare products Regulatory Agency hyväksyy ja arvioi lääkkeitä käytettäväksi seuraavissa maissa. Tyypillisesti hyväksyntä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa Euroopan maissa tapahtuu myöhemmin kuin Yhdysvalloissa. Tämän jälkeen Englannin ja Walesin kansallinen terveys- ja hoito-osaamisen instituutti (National Institute for Health and Care Excellence, NICE) päättää, hyväksyykö kansallinen terveyspalvelu (NHS) niiden käytön ja miten se sen hyväksyy (maksullisesti). British National Formulary on ensisijainen opas farmaseuteille ja kliinikoille.
Saudi-Arabian elintarvike- ja lääkevirasto (SFDA) sääntelee Saudi-Arabian biotieteellistä teollisuutta, mukaan lukien lääkkeet, bioteknologia, lääkinnälliset laitteet jne. Yritysten on haettava SFDA-rekisteröintiä saadakseen tuotteilleen markkinointiluvan. Onnistuneen rekisteröintihakemuksen perusteella SFDA:lle annetaan todistus, joka osoittaa, että SFDA on hyväksynyt tuotteen.
Monissa muissa länsimaissa kuin Yhdysvalloissa on otettu käyttöön kustannus-hyötyanalyysin "neljäs este" ennen kuin uutta teknologiaa voidaan ottaa käyttöön. Painopiste on tarkasteltavien teknologioiden "tehokkuushinnoittelussa" (esimerkiksi kustannus per QALY).
Tuotehyväksyntä eri maissa > Harvinaislääkkeet

Useissa tärkeimmissä lääkkeitä sääntelevissä maissa on erityissääntöjä tiettyjä harvinaisia sairauksia ("harvinaisia sairauksia") varten. Esimerkiksi Yhdysvalloissa harvinaislääkkeitä koskeva laki (Orphan Drug Act) kattaa sairaudet, jotka koskevat alle 200 000 potilasta, sekä tietyissä olosuhteissa myös suuremmat väestöryhmät. Koska lääketieteellinen tutkimus ja lääkekehitys tällaisten sairauksien hoitamiseksi ei ole taloudellisesti kannattavaa, yritykset, jotka tekevät niin, saavat verohyvityksiä, vapautuksen maksuista ja yksinoikeuden myydä lääkettä rajoitetun ajan (seitsemän vuotta) riippumatta siitä, onko lääke suojattu patentilla.
Tuotehyväksyntä eri maissa > Kehittyvä maailma

Patentteja on arvosteltu kehitysmaissa. Patenttien yhdenmukaistaminen ja lääkkeiden yleinen saatavuus edellyttävät tehokasta kansainvälistä hintasyrjintäpolitiikkaa. Lisäksi Maailman kauppajärjestön TRIPS-sopimuksen mukaan maiden on sallittava lääkkeiden patentointi. WTO hyväksyi vuonna 2001 Dohan julistuksen, jossa todetaan, että TRIPS-sopimusta olisi tarkasteltava kansanterveydelliset tavoitteet mielessä pitäen ja että siinä sallitaan eräitä keinoja, joilla voidaan kiertää lääkemonopoleja: pakkolisenssien tai rinnakkaistuonnin avulla jopa ennen patentin voimassaolon päättymistä.
Kirjallisuutta

Myllykangas, Markku & Tuomainen, Tomi-Pekka: Pharmageddon: Kuinka sairausteollisuus tekee meistä kipeitä.  (Barrikadi-sarja 17)  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36731-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhdysvaltain lääketeollisuuden etujärjestön kotisivu
Lääketeollisuus ry - Suomen lääketeollisuuden etujärjestön kotisivu
Yhdysvaltain lääkevalvontaviranomaisen kotisivu
EU:n lääkevalvontaviranomaisen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen lääkevalvontaviranomaisen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Farmasia |
| --- | --- |
Yleistä:  Farmasian historia Esihistoriallinen lääketiede  Lääke Reseptilääke 
Farmaseutiikka:  Farmakologia Farmakodynamiikka  Farmakogenetiikka  Farmakokinetiikka  Toksikologia  Lääkeainekemia  Farmakognosia  Farmakokybernetiikka 
Ammatit:  Apteekkari  Proviisori  Farmaseutti 
Käytäntö:  Kliininen farmasia  Apteekki Sairaala-apteekki  Radiofarmasia 
Lääketeollisuus:  Lääkekehitys
Magalhãesinsalmi

Magalhãesinsalmi satelliittikuvassa.
Magalhãesinsalmi on Etelä-Amerikan mantereen ja Tulimaan välissä sijaitseva salmi, joka on saanut nimensä purjehtija Fernão de Magalhãesin mukaan. Magalhãesinsalmi on merireitti Atlantilta Tyynellemerelle.
Fernão de Magalhães löysi salmen vuonna 1520 etsiessään läntistä meritietä Maustesaarille. Hän purjehti salmeen pyhäinpäivänä, minkä vuoksi salmi tunnettiin aluksi nimellä Estrecho de Todos los Santos. Myöhemmin Espanjan kuningas antoi sille Magalhãesin kunniaksi nimen Estrecho de Magallanes, Magalhãesinsalmi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuvaus salmen löytymisestä ja sen läpi purjehtimisesta s. 151–171 teoksessa Bergreen, Laurence: Yli maan äären.  Helsinki:  John Nurmisen säätiö, 2008.  ISBN 978-952-9745-25-8
Madagaskarinmedestäjä

| Madagaskarinmedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kaunomedestäjät Cinnyris
Laji::  sovimanga
Kaksiosainen nimi
 Cinnyris sovimanga  (J.F. Gmelin, 1788) 
Synonyymit
 Cinnyris souimanga  Nectarinia souimanga/sovimanga 
Katso myös
   Madagaskarinmedestäjä Wikispeciesissä   Madagaskarinmedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Madagaskarinmedestäjä (Cinnyris sovimanga) on Madagaskarilla ja osassa Seychellien saaristoa elävä medestäjiin kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan madagaskarinmedestäjä on noin 10 cm. Koiraan pää, selkä ja kurkku ovat väriltään metallinhohtoisen vihreät. Siivet ovat mustat. Rinta on koiraalla kiiltävän sininen. Rinnassa on punainen poikittaisraita, joka erottaa rinnan keltaisesta vatsasta. Lajin koiras vaihtaa höyhenpukunsa vaatimattomampaan huhti-toukokuussa. Madagaskarinmedestäjänaaraan pää on harmahtava. Muuten naaras on väritykseltään ruskea yläosiltaan. Kurkku on vaalean rusehtava ja vatsa kellertävä. Kurkussa ja vatsassa on ruskeita täpliä. Nuoret koiraat muistuttavat naaraita, mutta ovat niitä tummempia. Lajin nokka on pitkä ja alaspäin kaartuva.
Levinneisyys ja elinympäristö

Madagaskarinmedestäjää tavataan Madagaskarilla, Seychelleille kuuluvan Aldabran saariryhmän saarilla ja Ranskalle kuuluvilla Gloriososaarilla. Gloriososaarilla ja Aldabrassa laji on madgaskarinrillin (Zosterops maderaspatanus) ohella yleisin maalintu. Lajin elinympäristöä ovat kaikki saarien alkuperäiset metsätyypit sekä puutarhat ja puistot merenpinnan tasalta korkealle vuoristoon asti. Lintu tulee toimeen myös ihmisen muokkaamissa metsäympäristöissä.
Ravinto ja lisääntyminen

Madagaskarinmedestäjä käyttää pitkää ja kaarevaa nokkaansa meden imemiseen. Lisäksi laji käyttää ravintonaan hyönteisiä ja hämähäkkejä. Pesimäkausi kestää elokuusta huhtikuuhun. Naaras rakentaa roikkuvan pesän ruohoista ja kasvikuiduista. Naaras munii kaksi valkeahkoa punapilkullista munaa, jotka se hautoo yksin. Naaraalla on myös koirasta suurempi rooli poikasten ruokinnassa.
Macina

| Macina > 1400–1862 |
| --- | --- |
   Länsi-Afrikan fulbevaltiot vuoden 1830 tienoilla. 
Valtiomuoto:  teokratia (1818)
Pääkaupunki:  Hamdallahi (1818)
Uskonnot:  islam
Historia:  
– Perustetaan Malin vasalliksi:  1400-luvun alku
– Songhain vasalliksi:  1494
– Marokkolaisten vasalliksi:  1590-luku
– Segun vasalliksi:  1670-luku
– Islamilaiseksi valtioksi:  1818
– Osaksi tukulorivaltakuntaa:  1862
– Osaksi Ranskan Sudania:  1893
Edeltäjä:  Malin valtakunta
Seuraaja:  tukulorivaltakunta
Macina (myös Masina) oli fulbejen 1400–1800-luvulla hallitsema valtio Nigerjoen sisämaasuistossa nykyisen Malin alueella.
Macinan fulbevaltio

Karjanhoitoa harjoittavat fulbet muuttivat Macinaan 1300-luvulta lähtien nykyisessä Senegalissa sijaitsevalta Fouta Toron ylängöltä. He asettuivat Nigerjoen ja Banin sisämaasuistoon, jossa levittäytyvät erinomaiset laidunmaat. Eräiden tutkijoiden mukaan he saapuivat alueelle jo 1100-luvulla.
Fulbejen heimopäälliköt eli ardot olivat pitkään toisistaan riippumattomia. Islamin levitessä alueelle syntyi karjaa ja orjia omistava ylimystö, joka yhdistyi Diallo-suvun ylipäällikön johdolla. Macinan muslimihallitsijat eivät aina noudattaneet oikeaoppista islamia. Heidän alamaisensa olivat animisteja, missä piili tulevan uskonnollisen konfliktin siemen. Yhteiskunnallisia vastakohtia syvensivät erot sodankäyntiin erikoistuneen ylimystön sekä karjanhoitoa ja maanviljelyä harjoittavien orjien ja rimaibe-maaorjien välillä.
Macinan perustajana pidetään 1400-luvun alussa hallinnutta Maga Dialloa, joka oli Malin valtakunnan vasalli. Songhaivaltakunta alisti Macinan vuonna 1494. Sen hallitsijat kapinoivat Länsi-Sudanin 1590-luvulla vallanneita marokkolaisia vastaan. He olivat Timbuktun paššojen vasalleja aina 1670-luvulle, jolloin Macina joutui Segun bambaravaltion alaisuuteen.