stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
TWA:n lento 847

| TWA:n lento 847 |
| --- | --- |
 TWA:n Boeing 727-200, joka on samanlainen lentokone kuin TWA:n lennolla 847.
Yhteenveto
Päivämäärä:  14. kesäkuuta 1985
Onnettomuustyyppi:  lentokonekaappaus
Lähtöpaikka:  Kairon kansainvälinen lentoasema, Kairo, Egypti
Välilaskupaikka:  Ellinikon kansainvälinen lentoasema, Ateena, Kreikka Leonardo da Vincin kansainvälinen lentoasema, Rooma, Italia
Määränpää:  Heathrow’n lentoasema, Lontoo, Iso-Britannia
Kuolleita:  1
Loukkaantuneita:  0
Eloonjääneitä:  146
Lentokone
Konetyyppi:  Boeing 727
Lentoyhtiö:  Trans World Airlines
Rekisteritunnus:  N64339
Matkustajia:  139
Miehistöä:  8
TWA:n lento 847:n kaappaus tapahtui perjantaina 14. kesäkuuta vuonna 1985, kun kaksi libanonilaista šiiaislamistisen Hizbollahin alajärjestön Amalin jäsentä kaappasi TWA:n Kairosta lähteneen lennon ensimmäisen välilaskun jälkeen Ateenassa. Koneen määränpäänä oli Lontoo ja edessä piti olla vielä välilasku Roomaan.
Lentokoneessa oli 139 matkustajaa ja 8 henkilökunnan jäsentä. Yksi panttivangeista oli Yhdysvaltain laivaston sukeltaja, joka murhattiin koneessa. Kaappausdraama kesti 2 viikkoa.
Kaappauksen alkuvaihe

Trans World Airlinesin lento nousi Ateenan lentoasemalta kohti Rooman kansainvälistä lentoasemaa, pian nousun jälkeen lennon kaappasi kaksi libanonilaista miestä, jotka olivat salakuljettaneet koneeseen pistooleita ja kranaatteja Ateenasta.
Beirutista Algeriin edestakaisin

Lentokone suuntasi Kreikan ilmatilasta kohti Lähi-itää ja teki ensimmäisen välilaskun Libanonin pääkaupunki Beirutiin, jossa kone tankattiin ja 19 matkustajaa vapautettiin. Lentokone suuntasi kohti Algeria, jossa vapautettiin 21 matkustajaa. Yöllä lento suuntasi takaisin Beirutiin.
Kaapparit ilmoittivat että noin 764 Israelin vankilassa olevat libanonilaiset taistelijat vapautettaisiin.
Kone palasi vielä Beirutiin, jossa kenttähenkilökunnan kanssa käydyn kiivaan sanaharkan jälkeen kaapparit tunnistivat Robert Stethemin Yhdysvaltain laivaston sukeltajaksi, pieksivät hänet henkihieveriin ja lopulta ampuivat hänet kuoliaaksi heittäen ruumiin kiitotielle.
Polttoainelisäyksen jälkeen koneen oli tieto Israelin vapautusoperaation pelosta jonka takia kone lähti takaisin Algeriin jossa vapautettiin 60 kreikkalaista panttivankia.
Koneen lennettyä vielä kerran Beirutiin Libanonin oikeusministeri ja Amal-miliisin johtaja Nabih Berri ilmoitti että koneessa jäljellä olleet 39 amerikkalaista panttivankia oli viety Beirutiin eri piilopaikkoihin. Yhdysvallat uhkasi Libanonia sotilaallisesti ja taloudellisesti elleivät Amal-sissit vapauta panttivankeja. Uhkauksen vahvisteeksi Yhdysvaltain Välimeren laivasto siirsi aluksiaan Libanonin rannikolle.
Israel ilmoitti olevansa vapauttamana 735 vankiaan. Kaappaajat vapauttivatkin 18. kesäkuuta kolme panttivankiaan. Tämän jälkeen panttivankeina oli vain amerikkalaisia. Kun Nabih Berri ei osoittanut merkkejä vankien vapauttamiseksi Yhdysvallat kääntyi Syyrian puoleen avun saamiseksi.
Asiassa tapahtui uusi käänne 26. kesäkuuta, kun Yhdysvallat ilmoitti että Syyriaa on pidettävä vastuullisena panttivankien kohtalosta. Presidentti Hafiz al-Assad ymmärsi vihjeen ja ilmoitti olevansa halukas välitysmieheksi. Kun Berri saatiin vakuutettua ettei Yhdysvallat rupeaisi kostotoimiin, panttivangit siirrettiin linja-autolla Damaskokseen. Sieltä panttivangit lähettiin 30. kesäkuuta Yhdysvaltain ilmavoimien lentokoneilla Frankfurtiin Länsi-Saksaan ja edelleen Yhdysvaltoihin.
Kolmantena päivänä tilanteen laukeamisen jälkeen Israelin viranomaiset vapauttivat 3 200 libanonilaista sen jälkeen vapauttaminen tapahtui vaiheittain.
Presidentti Ronald Reagan ilmoitti että vastuulliset terroristit pidätettäisiin ja rangaistaisiin. Myös Beirutia alettiin boikotoimaan lentoliikenteessä.
Kansallisuudet

Kaapatussa koneessa olleiden kansallisuudet
| Kansallisuus | Matkustajat | Henkilökunta | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- |

|  Kreikka | 15 | 0 | 15 |
|  Länsi-Saksa | 8 | 1 | 9 |
|  Italia | 11 | 0 | 11 |
|  Britannia | 24 | 0 | 24 |
|  Yhdysvallat | 78 | 7 | 85 |
|  Australia | 3 | 0 | 3 |
| Yhteensä | 139 | 8 | 147 |
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1940b

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1940 käytiin Tukholmassa B-otteluna Tukholman Olympiastadionilla 7. ja 8. syyskuuta. Vain miehet kilpailivat.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 99,5
Ruotsi: 114,5
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | H. Nilsson (R) 10,9 | L. Nordin (R) 11,0 | G. Högnäs (S) 11,1 | T. Tuulari (S) 11,2 |
| 200 m | Nilsson (R) 22,5 | Lindgren (R) 22,7 | G. Högnäs (S) 22,8 | Tuulari (S) 23,4 |
| 400 m | Sjögren (R) 50,1 | A.Tonteri (S) 50,3 | Feldt (R) 50,6 | S.Aarniala (S) 51 |
| 800 m | S. Malmberg (R) 1.53,4 | O. Rislöv (R) 1.53,8 | R. Björklöf (S) 1.55,2 | J. Vallikari (S) 1.57,7 |
| 1500 m | M. Salovaara (S) 3.54,0 | Eriksson (R) 3.54,4 | Durkfeldt (R) 3.54,8 | Jousenlahti (S) 4.01,2 |
| 5000 m | L. Nilsson (R) 14.45,4 | M. Järvinen (S) 14.46,4 | Olander (R) 14.50,8 | V. Strömbäck (S) 15.17,2 |
| 10000 m | M. Järvinen (S) 30.44,8 | V. Strömbäck (S) 30.46,6 | Tillman (R) 30.50,1 | Essinger (R) 32.01,6 |
| 110 m aidat | K.Arnberg (R) 15,0 | V.Pällö (S) 15,3 | N.Fabricius (S) 15,4 | Lundberg (R) 15,6 |
| 400 m aidat | O. Bjelkholm (R) 55,3 | N.Fabricius (S) 55,7 | T. Heliö (S) 55,7 | K.E. Karlsson (R) 56,3 |
| 3000 m esteet | Ollander (R) 9.14,8 | Söderström (R) 9.20,8 | Iso-Hollo (S) 9.30,0 | A.Lindblad (S) 9.34,2 |
| 4x100 m viesti | Ruotsi (Nordin, Lindholm, Nilsson, Lindgren) 42,8 | Suomi (Tuulari, Kaskivirta, Lindgrer, Högnäs) 44,2 |  |  |
| 4x400 m viesti | Ruotsi (Bergström, Rohding, Feldt, Sjögren) 3.19,2 | Suomi (Aarniala, Björklöf, Merisavo, Tonteri) 3.21,5 |  |  |
| Korkeus | V. Peräsalo (S) 197 | K. af Ursin (S) 183 | Andersson (R) 180 | L. Bågenholm (R) 180 |
| Pituus | V. Lehtonen (S) 708 | L. Eliasson (R) 708 | H. Sonck (S) 696 | H. J. Johansson (R) 690 |
| Seiväs | Johansson (R) 390 | P.Korpela (S) 380 | Lange (R) 380 | V.Kairanto (S) 380 |
| Kolmiloikka | Johnsson (R) 14,80 | Savola (S) 14,64 | Ilovaara (S) 14,57 | Eliasson (R) 14,39 |
| Kuula | R. Kuntsi (S) 14,93 | K. Hagman (S) 14,87 | L. Andersson (R) 14,33 | A. Hellberg (R) 14,16 |
| Kiekko | Westlin (R) 45,81 | Andersson (R) 44,55 | Penttinen (S) 42,19 | Arivaara (S) 40,79 |
| Moukari | S.Heino (S) 51,67 | Eriksson (R) 51,17 | Arivaara (S) 48,78 | Malmbrandt (R) 48,34 |
| Keihäs | M.Mikkola (S) 73,60 | L.Atterwall (R) 70,54 | E.Autonen (S) 68,17 | Strömqvist (R) 61,88 |
Lisätietoa:

taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3
pituushypyssä Lehtosen toiseksi paras hyppy oli 700 cm ja Eliassonin 697 cm
Lähteet:

Helsingin Sanomat 8.9. ja 9.9. v. 1940
Taisteluni (albumi)

| Taisteluni M> A. Numminen |
| --- | --- | --- |

Julkaisun tiedot
 Julkaistu: 1970
 Formaatti: LP & CD
 Tyylilaji: Avantgarde, taiderock, iskelmä
 Levy-yhtiö: Love Records
M.A. Nummisen muut julkaisut
| Suomen Talvisota 1939–1940: Underground-Rock  | Taisteluni  | Swingin kutsu  |
Taisteluni on M.A. Nummisen vuonna 1970 julkaisema albumi. Se on tyylillisesti jatkoa vuonna 1967 julkaistulle albumille M. A. Numminen In memoriam. Albumin tunnetuimmat kappaleet ovat Unto Monosen säveltämä tango "Naiseni kanssa eduskuntatalon puistossa", suoraan sukupuolioppaasta laulettu "Nuoren aviomiehen on syytä muistaa" sekä Sähkökvartetti-yhtyeen ainoa kappale "Kaukana väijyy ystäviä". Kappaleessa "Laki epäsiveellisistä julkaisuista" laulaa Rauli Badding Somerjoki. Levyn kappaleista valtaosa on julkaistu aiemmin EP- ja singlelevyillä. Sähkökvartetti esittää kappaleen "Kaukana väijyy ystäviä".
Kappaleet

Tekijätiedot ovat järjestyksessä säveltäjä - sanoittaja - sovittaja.
Kappaleet > A-puoli

Haluan eronneen rouvan (M.A. Numminen/Numminen/Paroni Paakkunainen)
Naiseni kanssa eduskuntatalon puistossa (Unto Mononen/Numminen/Paroni Paakkunainen)
Ajokortti ja kuulokyky (Numminen/Taljan aiheen mukaan/Numminen & Gronow)
Rakastuneessa ihmisessä (Numminen/Numminen/Gronow)
In order to (Numminen/Ludwig Wittgenstein, kääntänyt englanniksi C. K. Ogden/Gronow)
Oikeus mielipiteen vapauteen (Numminen/YK:n ihmisoikeuksien julistus/Numminen)
Laki epäsiveellisistä julkaisuista (Gronow/Suomen asetuskokoelma/Gronow)
Kappaleet > B-puoli

M.A. Numminen antaa tempon
Hevoset ja minä (Gronow/Peter von Bagh/Gronow)
Nuoren aviomiehen on syytä muistaa (Gronow & Numminen/Sukupuolielämän tietokirja/Gronow & Numminen)
Vaalipolkka (Numminen/Viina-Matti/Numminen)
Jos jäsennämme (Numminen/Numminen/Gronow)
Heidenröslein (Franz Schubert/Johann Wolfgang von Goethe)
Ne tieteet jotka käsittelevät (Numminen/David Hume, suom. san. Eino Kaila/Jani Uhlenius)
Kaukana väijyy ystäviä (Numminen/Numminen/Numminen & Arto Koskinen)
CD-julkaisu

Albumi julkaistiin vuonna 1994 CD:nä yhdessä M. A. Numminen In memoriam -albumin kanssa.
Tareq Mubarak Taher

| Tareq Mubarak Taher> arab. طارق مبارك طاهر‎ |
| --- | --- |
 Tareq Mubarak Taher vuonna 2007
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. joulukuuta 1986 (ikä 37) Kenia
Kansalaisuus:   Bahrain
Uran tiedot
Laji:  estejuoksu
 Tietolaatikko päivitetty 21.2.2019 
Tareq Mubarak Taher (arab. طارق مبارك طاهر‎) (s. 1. joulukuuta 1986 Kenia) on estejuoksija, joka edustaa Bahrainia. Alkujaan hän on Kenian kansalainen.
Tareq Mubarak Taher sai Bahrainin edustusoikeuden 1. tammikuuta 2005. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui 2005 maastojuoksun MM-kisoissa juniorien matkalla yhdeksänneksi. Saman vuoden heinäkuussa hän voitti 2 000 metrin estejuoksun alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden Marrakechissa ajalla 5.23,95 ja elokuussa Helsingin MM-kisoissa sijoittui 3 000 metrin esteissä sijalle 15 ajalla 8.37,62 selviydyttyään viimeisenä aikavertailun kautta loppukilpailuun.
Seuraavana vuonna hän voitti Aasian sisäratojen MM-kisoissa hopeaa 3 000 metrin juoksussa ajalla 7.49,84 ja sijoittui Moskovan sisäratojen MM-kisoissa saman matkan yhdenneksitoista. Fukuokan maastojuoksun MM-kisoissa hän oli nuorten sarjassa yhdeksästoista ja Pekingissä pidetyissä nuorten MM-kisoissa Taher sijoittui hopealle Kenian Willy Rutto Komenin takana ajalla 8.16,64. Kauden lopussa hän sijoittui IAAF:n yleisurheilufinaalissa esteissä kymmenenneksi ja yleisurheilun maailmancupissa 3 000 metrin sileällä kahdeksanneksi. Osakan MM-kisoissa 2007 hän juoksi esteissä kahdeksanneksi ajalla 8.22,95. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui 11:nneksi ja saman vuoden IAAF:n yleisurheilufinaalissa neljänneksi. Berliinin MM-kisoissa 2009 hän juoksi esteissä kymmenenneksi ajalla 8.17,08.
Tareq Mubarak Taherin siirtymiseen Keniasta Qatariin liittyy epäselvyyksiä. Virallisten Bahrainin asiakirjojen mukaan hän on syntynyt 1. joulukuuta vuonna 1989, ja että hänen alkuperäinen nimensä olisi Dennis Sang. Kenian yleisurheiluliitto on väittänyt, että Taher olisi oikeasti alun perin nimeltään Dennis Kipkurui Keter ja syntynyt jo 24. maaliskuuta 1984, jolloin olisi näin jo 21-vuotias, eikä siis olisi ollut oikeutettu osallistumaan alle 18-vuotiaiden MM-kisoihin kesällä 2005. Lopulta IAAF päätti tutkimustensa jälkeen, että Taherin oikea nimi oli ollut Dennis Kipkurui Sang ja että hänen syntymäpäivänsä on 1. joulukuuta 1986. Tästä syystä hänen suorituksensa vuoden 2005 alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa sekä vuoden 2006 maastojuoksun MM-kisoissa ja nuorten MM-kisoissa mitätöitiin.
Henkilökohtaiset ennätykset

1 500 metrin juoksu: 3.42,8, Potchefstroom, 1. joulukuuta 2006
3 000 metrin juoksu: 7.50,31, Dakar, 29. huhtikuuta 2006
2 000 m estejuoksu: 5.32,62, Marrakech, 13. heinäkuuta 2005
3 000 m estejuoksu: 8.06,13, Ateena, 13. heinäkuuta 2009
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1947

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1947 käytiin Göteborgissa Slottskogsvallenin urheilukeskuksessa 31. heinäkuuta ja 1. elokuuta. Vain miehet kilpailivat.
Tulokset

| Lopputulokset | pisteet |
| --- | --- |
Suomi: 78
Ruotsi: 106
| Laji | 1>  | 2>  | 3>  | 4>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | I. Nilsson (R) 10,9 | E. Friden (R) 11,0 | K. Huttunen (S) 11,1 | V. Jalava (S) 11,2 |
| 400 m | F. Alnevik (R) 49,1 | S. Lindgård (R) 49,4 | A. Tammisto (S) 50,4 | O. Talja (S) 51,0 |
| 800 m | B. Storskrubb (S) 1.53,5 | I. Bengtsson (R) 1.53,6 | H. Liljekvist (R) 1.53,7 | R. Björklöf (S) 1.54,7 |
| 1500 m | L. Strand (R) 3.46,8 | H. Eriksson (R) 3.47,0 | A. Kainlauri (S) 3.53,4 | P. Toivari (S) 3.56,8 |
| 5000 m | Å. Durkfeldt (R) 14.39,0 | E. Ahldén (R) 14.42,2 | V. Koskela (S) 14.44,2 | R. Salmi (S) 14.47,2 |
| 10000 m | W. Nyström (R) 30.14,4 | T. Tillman (R) 30.18,4 | S. Könönen (S) 30.30,4 | M. Järvinen (S) 30.50,0 |
| 110 m aidat | H. Lidman (R) 14,7 | V. Suvivuo (S) 15,1 | H. Kristoffersson (R) 15,2 | V. Jussila (S) 15,3 |
| 400 m aidat | B. Storskrubb (S) 52,5 | R. Larsson (R) 52,6 | A. Westman (R) 54,8 | A. Hyökyranta (S) 56,3 |
| 1000 m viesti | Ruotsi (Fredin, ? , Ahlnevik, Lindgård) 1.56,7 | Suomi (Huttunen, Härkönen, Tammisto, Rauvanto) 1.59,1 |  |  |
| Korkeus | R. Björk (R) 196 | A. Bolinder (R) 193 | N. Nicklén (S) 193 | K. Honkonen (S) 190 |
| Pituus | P. Simola (S) 708 | O. Laessker (R) 701 | V. Rautio (S) 689 | A. Svensson (S) 664 |
| Seiväs | H. Ohlsson (R) 410 | E. Kataja (S) 400 | O. Uotila (S) 400 | A. Lindberg (R) 400 |
| Kolmiloikka | B. Johnsson (R) 14,83 | L. Moberg (R) 14,68 | H. Sonck (S) 14,31 | V. Rautio (S) 14,00 |
| Kuula | Y. Lehtilä (S) 15,60 | R. Nilsson (R) 14,97 | T. Pettersson (R) 14,92 | S. Bärlund (S) 14,82 |
| Kiekko | V. Nyqvist (S) 48,58 | A. Huutoniemi (S) 48,41 | U. Fransson (R) 47,55 | S. Roos (R) 46,02 |
| Moukari | B. Eriksson (R) 53,80 | L. Tamminen (S) 51,63 | R. Kuivamäki (S) 51,13 | E. Söderqvist (R) 50,22 |
| Keihäs | T. Hyytiäinen (S) 68,48 | G. Pettersson (R) 66,38 | T. Rautavaara (S) 65,84 | L. Attervall (R) 65,76 |
Lisätietoa:

taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
lajeissa pisteet: 5,3,2,1; viestissä pisteet 5,3
kiekonheitossa onnistuneet heitot merkittiin värillisin lipuin nurmeen ja vasta loppumittauksella mitattiin jokaisen kilpailijan pisin heitto
1000 m:n viesti koostui seuraavasti: 100m + 200m + 300m + 400m
Lähteet:

Helsingin Sanomat 1.8. ja 2.8. v. 1947
Teivainen

Teivainen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Antti Teivainen (s. 1960), raviohjastaja
Lauri Teivainen (1924–2018), rehtori, kirjailija, keksijä ja puoluejohtaja, Teivo Teivaisen isä
Teivo Teivainen (s. 1965), maailmanpolitiikan professori
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Teittinen

Teittinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Antti Teittinen (s. 1981), futsalpelaaja
Erkki Teittinen (s. 1953), näyttelijä
Eevi Teittinen (s. 1989), fitness-urheilija ja personal trainer
Esteri Karilas, o.s. Teittinen (1890–1972), kirjailija
Heikki Teittinen (1894–1980), laulunopettaja ja kuoronjohtaja
Jouni Teittinen (s. 1982), runoilija
Jukka Teittinen (s. 1946), musiikkiäänittäjä
Jussi Teittinen (s. 1966), Heinolan kaupunginjohtaja ja Mäntyharjun, Tuusniemen ja Pälkäneen kunnanjohtaja
Kaarle Henrik Teittinen (1858–1912), opettaja, kanttori, maanviljelijä ja valtiopäivämies
Manu Teittinen (1931–2004), jazzmuusikko ja kirjailija, Ruotsin Suomalaisseurojen keskusliiton kulttuurisihteeri
Paavo Teittinen (s. 1987), toimittaja
Seija Teittinen (s. 1947), kunnanjohtaja
Sulo Teittinen (1882–1964), maanmittausinsinööri ja Edistyspuolueen kansanedustaja
Veijo Teittinen (1951–1996), kirjailija
Wilhelm Teittinen (1893–1940), everstiluutnantti, jonka vaiheista kerrotaan Erkki Palolammen kirjassa Kollaa kestää
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Tallinnan joulutori

Tallinnan joulutori (2009)
Tallinnan joulutori (vir. Tallinna jõuluturg) on vuodesta 1991 asti Tallinnan alakaupungissa Tallinnan raatihuoneentorilla järjestetty joulutapahtuma, joka noudattelee saksalaistyyppisten joulumarkkinoiden perinteitä. Tallinna on vanha Hansa-kaupunki.
Raatihuoneentorin itälaidalla on esiintymislava, jossa esitetään lauluja ja tonttuleikkejä. Raatihuoneentorin keskellä on suuri joulukuusi, ja torilla on koristevalaistuja kojuja, joissa myydään glögiä, hehkuviiniä, kudottuja käsitöitä, muun muassa lapasia ja pipoja sekä lampaantaljoja ja matkamuistoja.
Tallinnan raatihuone on juhlavalaistu.
Joulumarkkinat ovat avoinna 1. joulukuuta 2023 – 7. tammikuuta 2024 kello 10–20., koska Venäjän ortodoksisen kirkon mukainen juliaanista kalenteria noudattava jouluaatto on vasta 7. tammikuuta, ja kaupunkiin tulee uudeksi vuodeksi paljon venäläisiä.
Aiheesta muualla

Tallinna Jõuluturg
Tervapeippo

| Tervapeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Nokipeipot Nigrita
Laji::  bicolor
Kaksiosainen nimi
 Nigrita bicolor  (Hartlaub, 1844) 
Katso myös
   Tervapeippo Wikispeciesissä   Tervapeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tervapeippo (Nigrita bicolor) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Tervapeippoa tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tervantie

Tervavene Oulujoella vuonna 1910.
Tervantie on valtakunnallinen matkailutie Suomessa. Reitti kulkee Oulusta Kuhmoon vanhan Oulujoen tervankuljetusreitin maisemissa. Reitin varrella on muun muassa vanhaan tervakulttuuriin liittyviä matkailukohteita ja nykyisiä tervaa hyödyntäviä yrityksiä.
Aiheesta muualla

Tervan tien www-sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tel

Tel tai TEL voi viitata seuraaviin:
Tel eli tell, rauniokumpu
Kaukoputken tähdistö, lyhenne Tel
Työeläke, erit. työntekijäin eläkelaki TEL
teatteritaiteen lisensiaatti TeL
Transporter erector launcher, liikkuva ballistisen ohjuksen laukaisualusta
Tel, sukunimenä:
Jeroen Tel (s. 1972), alankomaalainen pelimusiikin säveltäjä
Tektoninen rakoluola

Tektoninen rakoluola on luola, joka on syntynyt maanjäristyksen vaikutuksesta. Tällöin kallionlohkot ovat liikkuneet maanjäristyksen vaikutuksesta siten, että kallioon on syntynyt rakoluola. Tällaisissa luolissa on suoraseinäisiä käytäviä, joiden suunta on yleensä sama kuin luolan suuaukon suunta. Sekä luolan seinästä irronneet lohkareet että luolan ulkopuolelta pudonneet lohkareet ovat usein kiilautuneet luolan rakoon ja ovat muodostaneet luolan katon. Näin on esimerkiksi Kaarinan Ryövärinluolassa ja Mikkelin rakokallion luolissa. Kiteen Jääkellarilouhen luola on tektoninen rakoluola, jonka syntyessä maanjäristyksen voima on siirtänyt valtavan kokoisen suonigneissilaatan pois paikaltaan.
Suppala

Suppala on kylä Etelä-Halikossa Kokkilantien varrella. Kylä on tunnettu sen eteläosissa sijaitsevasta pirunpellosta ja Suppalan hiidenkirnusta.
Koko kylän asutus on keskittynyt Kokkilantien varteen Koppurimäen itäreunalle. Suppalan eteläosiin kuuluu 81 metriä korkea metsäinen Pirunvuori, jolta löytyy useita jääkauden merkkejä. Mäkien väliin jäänyt alue on niitty- ja viljelysmaata. Niittyalueelta saa kaksi pientä puroa alkunsa, joista toinen laskee Purilanjokeen ja toinen Valttilan läpi Halikonlahteen.
Suppala on halikkolainen varhaiskeskiaikainen kylä, josta ensimmäiset maininnat ovat 1400-luvun alusta, missä mainitaan rälssimies Klemet Suppala. Uuden ajan alussa Suppala kuului kirkolle, jolta se siirtyi Vuorentaan kartanon omistukseen. Kylässä ei koskaan ollut torppia, ja ensimmäiset lohkotilat tulivat vasta 1920- ja 1930-luvuilla. Siirtoväelle kylästä lohkottiin muutama tila. Suppalan asutus kuitenkin alkoi kasvaa vasta 1900-luvun loppupuolella.
Tapura Huiraatira

| Tapura Huiraatira |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  2016
Puheenjohtaja:  Édouard Fritch
Pääsihteeri:  Nicole Bouteau
Ideologia:  liberalismi autonomia
Poliittinen kirjo:  keskusta
Parlamentti:  15 / 57
Senaatti (RP:n paikat):  1 / 2
Kansalliskokous (RP:n paikat):  0 / 3
Kotisivu:  https://tapurahuiraatira.org/tah/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tapura Huiraatira (suom. "kansan lista") on liberaalinen ranskanpolynesialainen puolue.
Historia

Puolue sai alkunsa vuonna 2016, kun viisi puoluetta ja joukko yksittäisiä poliitikkoja perusti uuden puolueen vastustamaan Ranskan Polynesian itsenäisyyttä.
Vuoden 2018 parlamenttivaaleissa puolue voitti 38 paikkaa ja nousi Ranskan Polynesian parlamentin suurimmaksi puolueeksi. Puolueen puheenjohtaja Éduard Fritch valittiin ensimmäisen kerran Ranskan Polynesian presidentiksi vuonna 2014. Hän uusi paikkansa vuonna 2018.
Vuoden 2022 vaaleissa puolue hävisi kaikki paikkansa Ranskan kansalliskokouksessa vasemmistolaiselle Tāvini Huira'atira -puolueelle. Vuoden 2023 paikallisvaaleissa puolueen paikkamäärä Ranskan Polynesian parlamentissa laski 15.
Ideologia

Puolue on ideologialtaan hyvin lähellä Emmanuel Macronin La Renaissance -puoluetta (ent. LREM). Tapura Huiraatiran edustajat Ranskan parlamentissa istuvat samassa parlamenttiryhmässä La Rainaissancen kanssa vuodesta 2017 lähtien.
Aiheesta muualla

Tapura Huiraatira Twitterissa
Tapura Huiraatira Facebookissa
Säppikala

| Säppikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Säppikalat Balistidae
Suku::  Balistes
Laji::  capriscus
Kaksiosainen nimi
 Balistes capriscus  Gmelin, 1789 
Katso myös
   Säppikala Wikispeciesissä   Säppikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Säppikala (Balistes capriscus) on säppikalojen heimoon kuuluva kalalaji. Johann Friedrich Gmelin kuvasi lajin ensimmäisen kerran vuonna 1789.
Kuvaus

Säppikalalla on terävät hampaat. Ne käyttävät niitä leikatakseen muun muassa meritähtien ja merisiilien kuoret. Niiden väri vaihtelee kevyeen harmaasta ruskeanharmaaseen. Ne voivat myös säätää väriään sulautuakseen ympäristöönsä. Ne voivat kasvaa 60 senttimetrin pituiseksi, mutta yleensä vain noin 44 senttimetrin mittaiseksi. Niiden paino on noin kuusi kilogrammaa.
Ravinto

Nämä kalat ovat sekä kaikkiruokaisia että lihansyöjiä. Nuoret säppikalat  syövät lähinnä merilevää meren pinnalla, kun taas jotkut aikuiset syövät siimajalkaisia ja simpukoita.
Elinalue

Säppikalojen levinneisyysalue on Välimeri, Mosambik, Angola, Nova Scotia, Bermuda, Pohjois-Meksikonlahti ja Argentiina.
Elinalue > Elinympäristö

Säppikalaa tavataan sekä luonnollisilla riuttoilla ja hiekkarannoilla. Nuoret yksilöt ovat usein lähellä meren pintaa, missä niiden ravinto on, kun taas aikuiset asuvat lähinnä meren pohjassa noin 55 metrin syvyydessä. Se elää myös laguuneissa, lahdissa ja satamissa.
Säppikala
Teräsmonarkki

| Teräsmonarkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Tyynenmerenmonarkit Myiagra
Laji::  ferrocyanea
Kaksiosainen nimi
 Myiagra ferrocyanea  Ramsay, 1879 
Katso myös
   Teräsmonarkki Wikispeciesissä   Teräsmonarkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Teräsmonarkki (Myiagra ferrocyanea) on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Teräsmonarkkia tavataan Papua-Uudessa-Guineassa ja Salomonsaarilla. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.