Kiihdytyskisat
Kilpailu

Drag race -kilpailu on yksinkertainen kuvattava, kaksi autoa rinnakkaisilla radoilla kilpailee siitä, että kumpi pääsee nopeimmin lähdöstä maaliin. Normaalisti kiihdytyssuora on neljännesmailin, eli 402,336 metrin pituinen.
Suomessa kilpailu on yleensä kaksipäiväinen. Ensimmäisenä päivänä ajetaan lajittelu- ja karsinta-ajoja (qualification), joissa autot lajitellaan eliminaattorikaavioon (ladder), ja osa kilpailijoista karsitaan pois. Toisena päivänä ajetaan eliminaattorikaavion mukaiset lähdöt. Lähdön voittaja jatkaa ja hävinnyt putoaa kilpailusta.
Kisalähtö alkaa näyttävällä renkaiden lämmittämisellä eli burnoutilla. Kuljettaja kaasuttaa vetävät pyörät sutimaan jotta ne lämpiäisivät hyvin ja pito paranisi; samalla renkaiden sutiminen tuottaa huomattavan määrän savua. Renkaat myös puhdistuvat kivistä ja mahdollisista roskista.
Burnoutin jälkeen kilpailijat asettuvat paikoilleen lähtöviivalle ja odottavat valojen vaihtumista niin sanotussa ”joulukuusessa”. Ylimpänä on ”pre-stage” ja ”stage”-valot. Lähtöviivalla on valokennotunnistimet ohjaamassa autot juuri oikealle kohdalle, ensin pitää molempien kuljettajien saada pre-stage-valot syttymään ennen kuin autoa voi liikauttaa hieman eteenpäin jotta stage-valot syttyvät. Tämä hetki kilpailussa on tärkeä ja tässä kilpailijat voivat pienellä viivyttelyllä ”psyykata” vastustajaa ja saada tämän keskittymisen herpaantumaan. Kun stage-valot syttyvät, antaa lähettäjä käskyn joulukuuselle, jossa syttyy ensin kolme keltaista valoa (joko yhtaikaa tai vuoroittain, riippuen ryhmästä) ja tämän jälkeen vihreät eli lähtövalot. Jos jompikumpi kilpailijoista ottaa varaslähdön, syttyy alimmaksi punainen valo tästä merkiksi. Drag racingissä kuljettajan reaktionopeus on äärimmäisen tärkeä ja se voi olla tärkeämpi kuin auton suorituskyky. Jos maalissa kilpailijoilla on täysin sama aika, se kummalla on parempi reaktioaika voittaa.
Lähtö on tärkeä kuljettajalle auton hallinnan takia. Jos auto on erittäin tehokas, pyöristä voi kadota pito ja kisa on mitä todennäköisimmin hävitty. Jos taas renkaissa on erittäin hyvä pito, auton etupää nousee eli auto keulii. Keuliminen on varsin huono asia neljästä syystä:
auton keuliessa sen ohjaaminen on mahdotonta ja kuljettajan näkymä tiehen kehno
keuliminen hukkaa energiaa pyörien työntäessä autoa ylöspäin sen sijaan että pyörät työntäisivät autoa eteenpäin radalla
auton keuliessa myös sen takaosa voi koskettaa rataa ja rikkoa autoa (tätä estämään autossa ovat ns. wheelie bar -raudat jotka estävät liiallisen keulimisen)
keuliminen voi pahimmillaan johtaa auton kääntymiseen ympäri.
Tosin tähän on poikkeus, Pro-ryhmissä, muissa nopeissa autoissa tai moottoripyörissä (<7 s) hyvin pieni keuliminen ja jos suunta on oikea, auto (tai moottoripyörä) kulkee lujaa.
Kun lähtövaihe on ohi ja auton renkaat pitävästi radalla, kuljettaja voi keskittyä auton ohjaamiseen ja vaihteiden vaihtamiseen (ryhmästä riippuen). Kuljettajan pitää kiinnittää erityistä huomiota siihen, ettei auto ajaudu kilpailijan puolelle rataa, tästä seuraa välitön hylkäys. Myös vaihteiden vaihdon ajoittaminen moottorin kierroslukuun nähden on tärkeää.
Tietyissä ryhmissä ajoneuvoille määritellään ryhmä- tai ajoneuvokohtainen indeksiaika, jota ei saa alittaa. Liian hyvän ajan saanut tuomitaan hylätyksi. Tämän johdosta kisoissa näkee toisinaan hidastelua ennen maaliviivaa. Indeksiajoilla on tarkoitus saada esimerkiksi täysin toisistaan poikkeavat stock-ryhmän kilpurit kisaamaan tasaväkisesti, tai pitää kilpailukustannukset kurissa koko ryhmälle kiinteäksi määrätyllä indeksillä.
USA:ssa NHRA on siirtänyt vuonna 2008 Top Fuel -ryhmän ja Funny Car -ryhmän ajamaan 1 000 jalan (304,8 m) radalla. Ajat ovat luonnollisesti parantuneet (TF 3.8s, FC 4.2s). Tämä ollut seurausta kohtalokkaistakin onnettomuuksista 1000 jalan ja 1/4 -mailin välillä ja yksinkertaisesta tarpeesta säästää tekniikassa, koska aiemmin tekniikan hajoaminen ja tulipalot vaivasivat 8500 hv ajokeita nimenomaan 1 000 jalan ja 1/4-mailin välisellä radan osalla. Samanlainen radanlyhennys kohtasi EM-sarjaa Mantorpissa 2008, tosin enemmänkin paikallisten maanomistusolojen johdosta.