stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yanai
Kuvia

Yanain kultakalafestivaali
Chausuyaman kofun-hautakumpu
Yanain lämpövoimala
Yashirojimalle johtava silta, taustalla Ōbataken alue
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yanai Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Winterreise

Winterreisen ensimmäisen laulun alkua
Winterreise (Talvinen matka) op. 89, D. 911, on Franz Schubertin vuonna 1827 säveltämä laulusarja, joka pohjautuu Wilhelm Müllerin runoihin.
Schubert sävelsi sarjan viimeisinä vuosinaan ja tarkisti teoksen painoon lähtevän version viimeisinä elinpäivinään. Siitä on tullut lied-repertuaarin maineikkain teos, jota esitetään ja levytetään jatkuvasti.
Sarjassa on 24 laulua, jotka kuvaavat päähenkilön päämäärätöntä matkaa pois hänet hylänneen rakastettunsa talosta. Matkan varrella erilaiset kohteet antavat aiheen runolle. Näiden ihmisten rakennelmien ja luonnonilmiöiden kautta päähenkilö peilaa suruaan.
Runot muodostavat jatkumon, mutta niin irrallisen, että useimpien runojen paikkaa voitaisiin vaihtaa tarinan logiikan kärsimättä. Ensimmäiset laulut sijoittuvat kaupunkiin, josta päähenkilö lähtee. Myöhemmissä ollaan kaupungin ulkopuolella tai muissa kylissä.
Laulut

Musiikkinäytteet
Hans Duhan, 1928
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Laulujen yhteydessä ilmoitettu nimen lisäksi alkusanat ja alkuperäissävellaji.
Gute Nacht (Fremd bin ich eingezogen) d-molli
Die Wetterfahne (Der Wind spielt mit der Wetterfahne) a-molli
Gefrorene Tränen (Gefrorne Tropfen fallen) f-molli
Erstarrung (Ich such im Schnee vergebens) c-molli
Der Lindenbaum (Am Brunnen vor dem Tore) E-duuri
Wasserflut (Manche Trän aus meinen Augen) e-molli
Auf dem Flusse (Der du so lustig rauschtest) e-molli
Rückblick (Es brennt mir unter beiden Sohlen) g-molli
Irrlicht (In die tiefsten Felsengründe) h-molli
Rast (Nun merk ich erst, wie müd ich bin) c-molli
Frühlingstraum (Ich träumte von bunten Blumen) A-duuri
Einsamkeit (Wie eine trübe Wolke) h-molli
Die Post (Von der Straße her ein Posthorn klingt) Es-duuri
Der greise Kopf (Der Reif hatt einen weißen Schein) c-molli
Die Krähe (Eine Krähe war mit mir) c-molli
Letzte Hoffnung (Hie und da ist an den Bäumen) Es-duuri
Im Dorfe (Es bellen die Hunde, es rasseln die Ketten) D-duuri
Der stürmische Morgen (Wie hat der Sturm zerrissen) d-molli
Täuschung (Ein Licht tanzt freundlich vor mir her) A-duuri
Der Wegweiser (Was vermeid ich denn die Wege) g-molli
Das Wirtshaus (Auf einen Totenacker) F-duuri
Mut (Fliegt der Schnee mir ins Gesicht) g-molli
Die Nebensonnen (Drei Sonnen sah ich am Himmel stehn) A-duuri
Der Leiermann (Drüben hinterm Dorfe) a-molli
Levytyksiä

Hans Hotter, baritoni; Gerald Moore, piano; 1955 EMI (Hotterilla yhteensä viisi levytystä)
Dietrich Fischer-Dieskau, baritoni; 11 eri levytystä kahdeksan eri pianistin kanssa vuosilta 1948-1990, esimerkiksi Gerald Moore, piano; 1963 EMI
Peter Pears, tenori, Benjamin Britten, piano; 1963 Decca
Dietrich Fischer-Dieskau, baritoni; Jörg Demus, piano; 1965 DG
Martti Talvela, basso; Ralf Gothóni, piano; 1983 BIS
Jorma Hynninen, baritoni; Ralf Gothóni, piano; 1989 Ondine
Peter Schreier, tenori, András Schiff, piano; 1991 Decca
Thomas Hampson, baritoni; Wolfgang Sawallisch, piano; 1997 EMI
Christoph Prégardien, tenori, Andreas Staier, fortepiano; 1997 Teldec
Mario Hacquard, baritoni; Georges Dumé, piano; 2001 Hybrid'Music
Elokuvaversioita
Winter Journey (1997), David Alden (ohj.), Ian Bostridge (tenori) ja Julius Drake (piano)
Mon voyage d'hiver (2003), Vincent Dieutre (ohj.)
Kirjallisuutta

Bostridge, Ian: Schubert’s Winter Journey: Anatomy of an Obsession.  New York:  Alfred A. Knopf, 2015.  ISBN 978-0-307-96163-1.
Suurpää, Lauri: Death in Winterreise: Musico-Poetic Associations in Schubert’s Song Cycle.  Bloomington:  Indiana University Press, 2014.  ISBN 978-0-253-01100-8.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Franz Peter Schubert (1797 -1828) - Winterreise Op 89, D. 911
Wikiaineistossa runojen tekstit (saksaksi)
Runojen suomennokset Sibelius-Akatemian Laura-tietokannassa
Värimaratti

| Värimaratti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Matarakasvit Rubiaceae
Suku::  Maratit Asperula
Laji::  tinctoria
Kaksiosainen nimi
 Asperula tinctoria  L. 
Katso myös
   Värimaratti Wikispeciesissä   Värimaratti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Värimaratti (Asperula tinctoria) on monivuotinen Euroopassa ja Siperiassa tavattava matarakasvi. Suomessa laji on hyvin harvinainen ja rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.
Ulkonäkö ja koko

Värimaratti on ruohovartinen, 25–45 senttimetriä korkeaksi kasvava kasvi. Hento ja kalju varsi on voimakkaasti pystyhaarainen. Varren tyvi ja kasvin juurakko ovat kellanpunaisia. Lehdet ovat kapeita, ehytlaitaisia ja kasvavat säteittäisesti, 4–6 kussakin kiehkurassa. Pienet valkoiset kukat kasvavat sarjoina varsien päissä. Värimaratti kukkii heinäkuussa. Värimaratin kukkimattomat yksilöt muistuttavat paimenmataraa (Galium album).
Levinneisyys

Värimarattia tavataan Siperian länsiosista Ranskaan, Saksan koillisosiin ja Balkanille sekä Itämeren rannikon kalkkialueilla. Öölannissa, Gotlannissa ja Virossa värimaratti on yleinen. Suomessa värimaratin tiedetään esiintyvän alkuperäisenä vain kolmessa paikassa: Ahvenanmaan Hammarlandissa, Varsinais-Suomessa Dragsfjärdissä sekä Raumalla. Rauman esiintymä löydettiin vuonna 1916, jolloin laji tavattiin ensimmäisen kerran Suomessa.
Elinympäristö

Värimaratti on vaativa kasvupaikkansa suhteen. Suomessa laji kasvaa kalkkipitoisilla kalliokedoilla. Elintilan täytyy olla aukkoisa ja hyvin valoisa. Laji onkin riippuvainen kasvupaikkojen laidunnuksen jatkumisesta.
Käyttö

Värimaratin kellanpunaisesta juuresta saadaan purppuranpunaista väriä.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Värimaratin levinneisyys Suomessa.
LuontoPortti: Värimaratti (Asperula tinctoria)
Värimaratin kukkia.
Värimaratin hedelmiä.
Kotkan jäähalli

Kotkan jäähalli on Kotkassa Rauhalan kaupunginosassa sijaitseva jäähalli. Halli valmistui vuonna 2005.
Jäähalli on tunnettu sponsorien mukaan nimillä Nordicbet Areena (2005–2007), KYMP Areena (2007–2010), Expert Areena (2010–2012), Ilona Areena (2012–2017), KSOY Areena (2017–2021) ja Vaasan Koulunäkki Areena (2021–2024).
Jäähalli toimii kaudella 2024–2025 Suomi-sarjassa pelaavan jääkiekkojoukkue Kotkan Titaanien kotihallina. Muista seuroista jäähallia käyttävät myös Hamina-Kotka Kiekkojuniorit ry, Kotkan Jääkiekkoerotuomarit ry, Kotkan Taitoluistelu ry, Piranhas Kotka ry. Hallia käytetään myös erilaisten messujen ja tapahtumien näyttelytilana.
Hallit

Jäähallin yleisökapasiteetti on 1 958 katsojaa, joista 1 020 on istumapaikkoja, 928 seisomapaikkoja ja 10 invapaikkoja. Kaukalon koko on 27 × 58 metriä. Jäähallin vieressä sijaitsee harjoitushalli, jonka kaukalon koko on 26 × 56 metriä ja yleisökapasiteetti 100 henkilöä.
Kunnantie

Suomalainen kylä- tai kunnantien viitta, joka oli käytössä 1930-luvulta 1960-luvulle.
Kunnantie oli Suomen vuoden 1927 tielaissa (165/1927) määritelty maantie, joka välitti liikennettä kunnan suurimpien kylien välillä. Kunnantienä kunnossapidettävä tie saattoi myös olla tie, joka johti kylien väliseltä tieltä tai kylätieltä valtakunnallisesti merkittävälle maantielle, rautatieasemalla, rautatiepysäkille tai satamaan, ja jolla oli yleistä merkitystä kunnan sisäisessä liikenteessä. Tällaiseksi yleiseksi tieksi voitiin ottaa myös talvitie, kuten esimerkiksi jäätie, ja erityisestä syystä muukin maantie. Kunnanteiden kunnossapidon kustansi kunta. Kunnanteitä merkittävämpiä teitä olivat valtion ylläpitämät maantiet ja kunnanteitä vähäisempiä olivat paikallisia oloja palvelleet kylätiet, joita pitivät kunnossa tieosakkaat. Tielain kumosi laki yleisistä teistä (243/1954), joka tuli voimaan vuoden 1958 alussa. Laki koski valtion rakentamia ja kunnossapitämiä maanteitä sekä valtion ja kuntien yhdessä kustantamia paikallisteitä. Kunnantie-nimitystä uusi laki ei enää käyttänyt.
Kotkan kauppaoppilaitos

Kotkan kauppaoppilaitoksen Globus-rakennus, joka on myöhemmin toiminut Kymenlaakson museona ja on toinen Kotkan lyseon nykyisistä rakennuksista.
Kotkan kauppaoppilaitos oli Kotkassa sijainnut kauppaoppilaitos. Se perustettiin vuonna 1904 nimellä Kotkan suomalainen kauppakoulu. Se yhdistettiin vuonna 1996 uuteen, monialaiseen Kymenlaakson ammattikorkeakouluun.
Kirjallisuus

Kotkan kauppaoppilaitos 50v. 1904-1954. Kotkan Kiltayhdistys r.y. 1954.
WineMill

| WineMill Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2014
Perustaja:  Sami Gauffin
Toimitusjohtaja:  Sami Gauffin
Kotipaikka:  Helsinki
Henkilöstö:  1 (2022)
Kotisivu:  winemill.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Winemill Oy on suomalainen yritys, joka myy kuluttajille yhteistyössä Aalto-yliopiston kanssa kehitettyä viininmiedontajaa. Laitteen avulla käyttäjä voi vähentää viinien alkoholipitoisuutta. Yrityksen liikevaihto tilikaudella 2020 oli 25 000 euroa ja tappio 20 000 euroa.
Historia

Sami Gauffin kiinnostui miedommista viineistä vuonna 2009. Hän halusi selvittää, voiko viini olla hyvää, vaikka siinä olisi vähemmän alkoholia. Hän suunnitteli aloittavansa vähemmän alkoholia sisältävien viinien maahantuonnin, mutta kun ei löytänyt niitä, hän keksi idean viinejä miedontavasta laitteesta.
Gauffin kehitteli ja rakensi ravintolakäyttöön tarkoitetun viininmiedontajansa ensimmäisen prototyypin autotallissaan Vantaalla. Hän esitteli keksintönsä Aalto-yliopiston Design Factoryssa, joka osallistui tuotteen jatkokehittelyyn. Prototyypin kehittelyyn meni kymmenen kuukautta. Espressokeittimen kokoinen laite esiteltiin vuonna 2016 ensi kertaa julkisesti kasvuyritystapahtuma Slushissa.
Vuonna 2018 Winemill esitteli tuotettaan Kiinassa, jossa kulutettiin tuolloin lähes 30 prosenttia maailmassa tuotetusta viinistä. WineMill pääsi kiinalaisen Comb+-yrityskiihdyttämön mukana Sino track -ohjelmaan, joka on suunnattu erityisesti pohjoismaisille kasvuyrityksille.
Syksyllä 2019 tuote oli käytössä joissakin ravintoloissa.
Tuote

Viininmiedontajalla alkoholi poistetaan viinistä tai jostain muusta alkoholijuomasta voimakkaassa alipaineessa, joka poistaa juomasta etanolia ja yli puolet alkoholin säilömiseen käytetyistä sulfiiteista. Laitteen avulla viinien alkoholipitoisuutta voidaan alentaa haluttuun vahvuuteen 6–11 prosentin välillä.
Ulkonäöltään laite muistuttaa isoa kahvinkeitintä, johon on lisätty sylintereitä. Laite toimii siten, että viini kaadetaan yhteen säiliöön ja vesi toiseen. Alipaineen avulla etanolimolekyylit irtoavat viinistä ja päätyvät veteen. Viinistä poistunut alkoholi uuttuu jäähdytysveden sekaan. Alkoholipitoisuuden pieneneminen vähentää myös juoman sisältämän energian määrää. Prosessi vaikuttaa viinin makuun.
Tunnustuksia

Marraskuussa 2020 WineMill voitti saksalaisen Foodbevin järjestämän juoma-alan innovaatiokilpailun Paras tekninen innovaatio -sarjan.
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivu
Good news from Finland: WineMill finetunes wine for all tastes
Xiaomi Mi-Two

| Xiaomi Mi-Two |
| --- | --- |
Valmistaja:  Xiaomi
Julkaistu:  20. elokuuta 2012
Mitat:  126 x 62 x 10,2 mm
Paino:  145 g
Näyttö:  4,3" IPS LCD HD
Näytön kuvatarkkuus:  720 x 1 280
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon S4 Pro APQ8064 4-ydin, 1,5 GHz, Krait
Grafiikkapiiri:  Adreno 320
Muisti:  16 Gt
Keskusmuisti:  2 Gt
Takakamera:  8 megapikseliä
Etukamera:  2 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 4.1 "Jellybean" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä
Akku:  2 000 mAh
Infobox OKNimi-testi OK: 
Xiaomi Mi-Two on Xiaomin 20. elokuuta 2012 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.1 "Jellybean" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Tekniset tiedot > Muotoilu

Xiaomi Mi-Two -älypuhelimessa on 4,3-tuumainen näyttö HD -resoluutiolla.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat

Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon S4 Pro APQ8064-prosessori. Laitteessa on 2 Gigatavua RAM-muistia ja 16 Gigatavua sisäistä muistia.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat ja multimedia

Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 Megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.1 "Jellybean" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Xiaomi Mi-1s

| Xiaomi Mi-1s |
| --- | --- |
Valmistaja:  Xiaomi
Mitat:  125 x 63 x 11,9 mm
Paino:  149 g
Näyttö:  4" IPS LCD FWVGA
Näytön kuvatarkkuus:  480 x 854
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon S3 MSM8260 2-ydin, 1,7 GHz, Scorpion
Grafiikkapiiri:  Adreno 220
Muisti:  4 Gt
Keskusmuisti:  1 Gt
Flash-muisti:  laajennettavissa enintään 32 Gigatavun microSD-kortilla.
Takakamera:  8 megapikseliä
Etukamera:  2 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 4.0 "Ice Cream Sandwich" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä
Akku:  1 930 mAh
Infobox OKNimi-testi OK: 
Xiaomi Mi-1s on Xiaomin valmistama älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.0 "Ice Cream Sandwich" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Tekniset tiedot > Muotoilu

Xiaomi Mi-1s -älypuhelimessa on 4-tuumainen näyttö FWVGA -resoluutiolla.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat

Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon S3 MSM8260-prosessori. Laitteessa on 1 Gigatavu RAM-muistia ja 4 Gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 32 Gigatavun microSD-kortilla.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat ja multimedia

Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 Megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.0 "Ice Cream Sandwich" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Xiaomi Mi-2a

| Xiaomi Mi-2a |
| --- | --- |
Valmistaja:  Xiaomi
Julkaistu:  24. lokakuuta 2013
Mitat:  133 x 66,5 x 9,5 mm
Paino:  133 g
Näyttö:  4,5" HD IPS LCD-kosketusnäyttö
Näytön kuvatarkkuus:  720 x 1 280
Suoritin:  Xiaolong S4 Pro 2-ydin, 1,7 GHz
Grafiikkapiiri:  Adreno 320
Muisti:  16 Gt
Keskusmuisti:  1 Gt
Takakamera:  8 megapikseliä
Etukamera:  2 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 4.1 "Jellybean" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä
Akku:  2 030 mAh
Infobox OKNimi-testi OK: 
Xiaomi Mi-2a on Xiaomin julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.1 "Jellybean" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Tekniset tiedot > Muotoilu

Xiaomi Mi-2a -älypuhelimessa on 4,5-tuumainen teräväpiirtonäyttö.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 1,7 GHz:n kaksiydinsuoritin. Laitteessa on yksi gigatavu RAM-muistia ja 16 gigatavua sisäistä muistia.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat ja multimedia

Laitteessa on kahdeksan megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (teräväpiirto) -tarkkuudella 30fps.
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.1 "Jellybean" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Xiaomi Mi-3

| Xiaomi Mi-3 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Xiaomi
Mitat:  144 x 73.6 x 8.1 mm
Paino:  145 g
Näyttö:  5" täysteräväpiirtoinen IPS LCD-kosketusnäyttö
Näytön kuvatarkkuus:  1 080 x 1 920
Suoritin:  2,36 GHz:n 4-ydin, Krait 400
Grafiikkapiiri:  Adreno 330
Muisti:  16 Gt
Keskusmuisti:  2 Gt
Takakamera:  13 megapikseliä
Etukamera:  2 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 4.4.2 "KitKat" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä
Akku:  3 050 mAh
Infobox OKNimi-testi OK: 
Xiaomi Mi-3 on Xiaomin julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.4.2 "KitKat" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Tekniset tiedot > Muotoilu

Xiaomi Mi-3 -älypuhelimessa on 5-tuumainen täysteräväpiirtonäyttö.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 2,36 GHz:n neliydinsuoritin. Laitteessa on 2 gigatavua RAM-muistia ja 16 gigatavua sisäistä muistia.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat ja multimedia

Laitteessa on 13 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 Megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (täysteräväpiirto) -tarkuudella 30fps.
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.4.2 "KitKat" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Kotkan keskustaajama

| Kotkan keskustaajama |
| --- | --- |
 Kotkan keskustaajama
 Koordinaatit: 60°28′2.3″N, 26°56′45″E 
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Kymenlaakso
Seutukunta:  Kotkan–Haminan seutukunta
Kunta:  Kotka ja Hamina
Pinta-ala:  
 – Maa:  70,66 km²
Väkiluku:  51 704
 – Väestötiheys:  731,8 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2017 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kotkan keskustaajama on tilastollinen taajama Kymenlaakson maakunnassa ja Kotkan–Haminan seutukunnassa Suomenlahden pohjoisrannalla. Taajama kuuluu lähes kokonaan Kotkan kaupunkiin, mutta ulottuu hyvin pieneltä osin myös Haminan kaupungin puolelle. Taajamassa on 51 704 asukasta (31.12.2017), joista 51 691 asuu Kotkassa ja 35 Haminassa.
Vuoden 1960 väestönlaskennassa silloisen Kotkan kaupungin taajamia olivat Keskusta, Etukylä, Hietanen, Hirssaari, Lankila, Metsola, Ristinalus, Ruonala-Munsaari ja Sutela. Kotkaan myöhemmin liitetyn Karhulan kauppalan taajamia olivat Keskusta, Halla-Tiutinen ja Otsola. Samaan aikaan Karhulan kanssa Kotkaan liitetyssä Kymin kunnassa olivat tuolloin Pihkoo-Kaukolan, Saksalan ja Tavastilan taajamat. Karhulan ja Kymin lisäksi Kotkan kaupunkiin kuuluu nykyään entinen Haapasaaren kunta, jossa ei ollut lainkaan taajamia vuonna 1960.
Vuoden 2017 taajamarajauksen perusteella Kotkan kaupungissa on kaksi taajamaa, joista toinen on juuri Kotkan keskustaajama ja toinen on Halla-Tiutinen.
Aiheesta muualla

Kotka-Haminan keskustaajama vuoden 2010 rajauksen mukaan (PDF, kartassa keltaisella viivalla rajattu "Kaupunkiseudun keskustaajama")
Lounaispaikka (Arkistoitu – Internet Archive) (YKR-taajamarajaukset vuosilta 1980, 1990, 2000 ja 2009 aineistossa Yhteiskunta > Asuminen ja rakentaminen)
Kymenlaakson maakunnan kuntien hallinnolliset keskukset
Kunnanvaltuusmiehet

Kunnanvaltuusmiehet olivat luottamushenkilöitä, joille kuntakokous uskoi osan valtuuksistaan kokoustensa väliseksi ajaksi. Kunnanvaltuusmiehet korvattiin 1898 kunnanvaltuustoilla, joiden vaaleissa äänioikeus ei ollut yleinen (veroa maksamattomat eivät saaneet äänestää eivätkä edustaa) eikä yhtäläinen (äänimäärä riippui veronmaksusta).
Suomen paikallishallinto
| --- | --- |
Maalaiskunnat:  pitäjänkokous, kuntakokous (1865–1898) ja kunnanvaltuusmiehet (–1898), kunnanvaltuustot (1917–)
Kaupungit:  kaupunginraadit, kaupunginvaltuustot (1917–)
Maakuntahallinto:  maakuntaliitot (1920–50-luvuilta 1990-luvuille), seutukaavaliitot (1960-luvulta 1990-luvulle), maakuntien liitot (1990-luvulta)
Kumbri

Kumbri on nykyisessä Pohjois-Englannissa Cumbriassa ja sen lähiseuduilla enintään noin 1300-luvulle puhuttu kelttiläinen kieli. Nykykielistä sen lähin sukulaiskieli on kymri. Kumbri hävisi alueen englanninkielistyttyä, mutta jotkin kumbrinkieliset paikannimet säilyivät ja lisäksi alueella puhuttava englannin murre sai lainasanoja kumbrista.
Kusalyi Jakcs László

| Kusalyi Jakcs László> Transilvanian voivodi |
| --- | --- |
 1441  
Edeltäjä:  Losonci Dezső
Seuraaja:  Miklós Ujlak
Henkilötiedot
Kusalyi Jakcs László (romaniaksi Ladislau al V-lea Jakcs) oli unkarilainen aatelinen, joka toimi Transilvanian voivodina vuonna 1441, Unkarin kuninkaan Vladislav III:n nimittämänä.
Kuluntalahden rautatieasema

Kuluntalahden rautatieasema (lyh. Klu) oli rautatieliikennepaikka Kuluntalahden kylässä Kajaanissa rataosalla Iisalmi–Kontiomäki. Liikennepaikalta oli raideyhteys Nuasjärven ja Oulujärven välillä kulkeneelle Kuluntalahden siirtoradalle. Se oli käytössä vuosina 1952–1982. Kuluntalahti avattiin liikenteelle 1. tammikuuta 1923 ja miehitys päättyi vuonna 1973. Henkilöliikenne lakkautettiin 2. kesäkuuta 1985, kun Dm7-kiskobussiliikenne päättyi. Liikennepaikka lakkautettiin kokonaan 29. syyskuuta 1997.
Kuluntalahden kaksikerroksinen laituri-tyypin asemarakennus rakennettiin vuonna 1923 Jarl Ungernin suunnitelmien pohjalta. Se oli lähes samanlainen Jormuan rautatieaseman kanssa. Puisessa asemarakennuksessa oli kaksikerroksisen keskiosan lisäksi yksikerroksiset siivet molemmin puolin. Asemarakennus purettiin vuonna 1997. Myös sivuraiteet on purettu.
Xiaomi Mi 10

| Xiaomi Mi 10 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Xiaomi
Julkaistu:  27. maaliskuuta 2020
Käyttöverkot:  2G, 3G, 4G, 5G
Mitat:  162,58 x 74,8 x 8,96 mm
Paino:  208 g
Näyttö:  6,7" täysteräväpiirto 19,5:9 AMOLED
Näytön kuvatarkkuus:  1 080 x 2 340
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 865 SM8250 kahdeksanydin, 2,84 GHz, Kryo 585, 64-bittinen, 7 nm
Grafiikkapiiri:  Adreno 650
Muisti:  128 Gt
Keskusmuisti:  8 Gt
Takakamera:  108 megapikseliä + 13 megapikseliä + 2 megapikseliä + 2 megapikseliä
Etukamera:  20 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 10 Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä
Akku:  4 780 mAh
Infobox OKNimi-testi OK: 
Xiaomi Mi 10 on Xiaomin 27. maaliskuuta 2020 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 10 Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Tekniset tiedot > Muotoilu

Xiaomi Mi 10 -älypuhelimessa on 6,7-tuumainen täysteräväpiirtonäyttö 19,5:9-kuvasuhteella.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat

Laitteesta löytyy 2,84 gigahertsin kahdeksanydinsuoritin. Laitteessa on 8 gigatavua RAM-muistia ja 128 gigatavua sisäistä muistia.
Tekniset tiedot > Fyysiset osat > Kamerat ja multimedia

Laitteessa on neljä takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 108 megapikseliä, toinen kamera on 13 megapikseliä (ultralaajakulmakamera), kolmas kamera on 2 megapikseliä (makrokamera) ja neljäs kamera on 2 megapikseliä (syvyystietokamera). Etukameran tarkkuus on 20 megapikseliä.
Videokuvaus voidaan tehdä 4320p (8K) -resoluutiolla 30 fps, 2160p (4K) -resoluutiolla 60 fps ja 1080p (täysteräväpiirto) -resoluutiolla 960 fps (hidastettu videokuva).
Tekniset tiedot > Ohjelmisto

Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 10 Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.
Kumela

| Kumela |
| --- | --- |
Kaupunki:  Riihimäki
Kaupunginosa nro:  14.
Väkiluku:  1 163 (2015)
Osa-alueet:  Vehmas
Kumela on kaupunginosa Riihimäellä. Alue on yksinomaan omakoti- ja rivitaloaluetta. Siellä on myös ruokakauppa, autokauppa ja huoltoasema. Kumelassa on myös kaksi puistoa: Kumelanpuisto ja Vehmaspuisto. Asukasluku oli vuonna 2015 noin 1 163.
Alueen muodostumisen kannalta ratkaisevaa oli Kumelan lasitehtaan perustaminen 1930-luvulla sekä myös Riihimäen lasitehtaan perustaminen ennen tätä vuonna 1910. Kumelan lasitehdas sai alkunsa, kun lasinkaivertaja Toivo Kumén perusti paikalle vuonna 1933 lasimaalaamon ja kaivertamon. Ensimmäinen tuotantorakennus, hiomo, rakennettiin 1934. Sitten kaivertamossa työskennelleet Kuménin veljekset Toivo, Ilmari ja Oiva muuttivat sukunimensä Kumelaksi ja perheyhtiö Osakeyhtiö Kumela perustettiin 1936.
Talvisota pysäytti tehtaan toiminnan, mutta sotien jälkeen toimintaa laajennettiin. Tehtaassa oli alkujaan vain koristelasiin keskittynyttä tuotantoa, mutta sittemmin tuotantoa laajennettiin käyttölasiin ja siellä valmistettiin muun muassa lääkelasia ja pulloja Alkolle sekä myös valaisinlasia. Pullotuotanto päättyi tehtaassa 1960. Monista tuotannon uudelleenjärjestelyistä ja toiminnan kehittämisestä huolimatta vaikeudet jatkuivat 1970-luvulla ja lasitehtaan toiminta päättyi konkurssiin 1985. Tämän jälkeen tehdas rakennuksineen purettiin ja tilalle nousi rivitaloalue.