stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joosef – unten kuningas
Aiheesta muualla

Joosef – unten kuningas Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jon Hellevig

Jon Krister Hellevig (26. helmikuuta 1962 Helsinki – 26. toukokuuta 2020 Moskova) oli suomalainen oikeustieteen kandidaatti, joka toimi Moskovassa 1990-luvun lopulla perustamansa venäläisen lakiasiaintoimiston Hellevig, Klein & Usov sekä laskentapalveluyhtiön Avenir osakkaana.
Ura

Hellevig valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1985 ja toimi Suomen Yhdyspankin emissiojuristina. Hän oli mukana perustamassa veljensä Gert Hellevigin kanssa Interbankia 1980-luvun lopussa ja oli pankin hallituksen jäsen. Interbankin jälkeen hän toimi ravintoloitsijana Helsingissä ja yritti eduskuntaan 1991 Uudenmaan vaalipiiristä. Tämän jälkeen hän siirtyi Sovfinamtrans-nimiseen rautatiealan yhteisyritykseen rahoitusjohtajaksi.
Hellevig on julkaissut omakustanteena useita kirjoja. Expressions and Interpretations käsittelee oikeusfilosofiaa ja Venäjän oikeuden kehitystä filosofian peruskysymysten valossa. Hän on myös kirjoittanut Venäjän vero-oikeuden opaskirjan Avenir Guide to Russian Taxes sekä Venäjän työoikeuden kirjan Avenir Guide to Russian Labor Law and HR Administration (2006). Molemmat kirjat on käännetty myös venäjäksi. Syksyllä 2007 ilmestyi Hellevigin kirja All is Art. Kirjassa Hellevig esittää uuden filosofiakäsityksensä ja esittelee näkemyksensä demokratian perusolemuksesta. Omien kirjojensa lisäksi Hellevig on julkaissut Johan Bäckmanin kirjan Saatana saapuu Helsinkiin. Hellevig oli Pravda-verkkolehden kolumnisti.
Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Hellevig oli ehdokkaana Itsenäisyyspuolueen listalla. Kun toukokuussa 2014 Karita Mattila kieltäytyi esiintymästä Venäjän presidentti Vladimir Putinia Krimin miehitystä tukevan Valeri Gergijevin kapellimestarin johdolla, Hellevig solvasi Facebook-kirjoituksessaan Mattilaa sekä uhkasi Mattilaa raiskauksella. Itsenäisyyspuolue sanoutui irti Hellevigin kommenteista ja ilmoitti lopettavansa hänen kampanjansa tukemisen, minkä jälkeen Hellevig ilmoitti vetäytyvänsä vaaleista. Käytännössä tällöin oli kuitenkin liian myöhäistä perua ehdokkuutta, ja Hellevigin nimi pysyi ehdokaslistalla. Vaaleissa Hellevig sai 286 ääntä.
Vaaleja seuranneella viikolla Karita Mattila teki poliisille tutkintapyynnön Hellevigin häneen kohdistamista Facebook-kommenteista. Hellevig sai 60 päivän ehdollisen vankeustuomion kunnianloukkauksesta ja laittomasta uhkauksesta. Hänet tuomittiin myös korvauksiin henkisistä kärsimyksistä sekä maksamaan oikeudenkäyntikulut.
Kuolema

Hellevig kuoli Moskovassa 26. toukokuuta 2020. Pari viikkoa ennen kuolemaansa tekemässään päivityksessä Hellevig kertoi sairastaneensa kuuden viikon ajan ja uskovansa, että kyseessä oli ollut COVID-19-tauti. Hellevig arveli myös Venäjän hallinnon juonittelevan hänen tappamisekseen ja lavastavan sen koronakuolemaksi.
Palkinnot

Mirotvorets-säätiön Rauhantekijä-palkinto
Julkaisut

& Kalinin, Sergey: Avenir Guide to Russian Taxes.  Moskova:  Apostrof, 2002.  ISBN 5-94155-011-1.
& Usov, Artem: Avenir Guide to Russian Labor Law and HR Administration.  Helsinki:  Ruslania Books, 2006.  ISBN 978-952-99785-6-4.
Expressions and Interpretations: Our Perceptions in Competition: A Russian Case.  Helsinki:  Ruslania Books, 2006.  ISBN 978-952-99785-5-7.
All is Art.  Helsinki:  Russia Advisory Group, 2007.  ISBN 978-952-99785-4-0.
A Biological Philosophy, Vol. 1. The Case against Noam Chomsky. Vol. 2, Mental Processing.  Helsinki:  Russia Advisory Group, 2010.  ISBN 978-952-99785-7-1.
Aiheesta muualla

Jon Hellevigin kotisivut.
Hellevig–Klein–Usov-lakiasiaintoimisto. (Arkistoitu – Internet Archive)
Avenir Corporate -sivusto. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kâmpóng Chhnăng

| Kâmpóng Chhnăng |
| --- | --- |
 Kâmpóng Chhnăng
 Koordinaatit: 12°15′N, 104°40′E 
Valtio:   Kambodža
maakunta:  Kâmpóng Chhnăng
Väkiluku (2010)  (arvio):  92 488
Aikavyöhyke:  UTC+7
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kâmpóng Chhnăng on Kambodžan viidenneksi suurin kaupunki. Vuonna 2010 arvioitiin, että siellä on noin 92 500 asukasta.
Kaupunki sijaitsee Kâmpóng Chhnăngin maakunnassa Tônlé Sab -joen varrella. Siellä on suuri kalasatama, ja matkustajaliikennettä Siĕm Réabiin ja Phnom Penhiin.
Kristillinen vastakulttiliike

Kristillinen vastakulttiliike on valtavirran kristityistä koostuvia ryhmiä ja yksilöitä, jotka pyrkivät kumoamaan uusien uskonnollisten liikkeiden opetuksia ja osoittamaan ne harhaoppisiksi. Uusien liikkeiden vastustus alkoi 1900-luvun alussa, jolloin arvostelun kohteena olivat muun muassa Jehovan todistajat, Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko ja Kristillinen tiede..
Kávouras (Antíparos)

| --- | --- |
Muut nimet:  Epáno Fýra (Επάνω Φύρα)
Sijainti:  37°03′39″N, 25°05′13″E, Antíparos Páros, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,27 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kávouras (kreik. Κάβουρας) eli Epáno Fýra (Επάνω Φύρα, myös Áno Fyrá, Άνω Φυρά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Antíparoksen saaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,27 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kávouras kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Kávouraksen saari eli Epáno Fýra (”Ylempi Fýra”) sijaitsee Antíparoksen pohjoiskärjen ja Diplón saaren eli Káto Fýran (”Alempi Fýra”) pohjoispuolella länteen Pároksesta. Monissa lähteissä Kávouraksen ja Diplón eri nimissä esiintyy sekaannusta, ja nimet on yhdistetty toisiinsa ja merkitty karttoihin eri tavoin.
Jäteauto

Jäteauto on jätteiden kuljettamiseen tarkoitettu ajoneuvo. Sillä kuljetetaan jätettä keräysastioista kaatopaikalle tai kierrätykseen.
Jäteautotyyppejä > Pakkaava jäteauto

Pakkaava jäteauto on umpikorinen ja erityisillä kuormauslaitteilla varustettu jäteauto. Sillä kerätään jätesäkkejä, normaaleja jäteastioita ja pikakontteja. Jäte kuormataan auton perässä olevaan kaukaloon josta hydraulinen levypuristin puristaa sen jäteauton kuormatilaan. Pakkaava jäteauto on Suomen yleisin jäteautotyyppi.
Jäteautotyyppejä > Edestä kuormattava jäteauto

Edestä kuormattavassa jäteautossa jätekontti nostetaan ohjaamon yli sen takana sijaitsevaan aukkoon. Työturvallisuus paranee, kun kuljettajan ei tarvitse poistua autosta. Samalla kuormausaika lyhenee. Hankaluutena on se, että edestä kuormattava jäteauto voi käyttää vain sille tarkoitettuja kontteja. Menetelmä sopii erilaisille teollisuus-, yritys- ja liikekiinteistöille, joissa syntyy paljon jätettä.
Jäteautotyyppejä > Vaihtolavalaittein varustettu kuorma-auto

Vaihtolavalaittein varustetulla kuorma-autolla kuljetetaan sekä avonaisia että umpinaisia ilman puristinlaitetta olevia ja puristinlaitteella varustettuja jätesäiliöitä. Vaihtolavajärjestelmän haittoja ovat suuri kuormaustilan tarve pihalla ja epätaloudellisuus.
Jäteautotyyppejä > Puominosturilla varustettu kuorma-auto

Puominosturilla varustettua kuorma-autoa käytetään jätteiden tyhjennys- ja kuljetusvälineenä syväkeräyssäiliöiden tyhjennyksessä sekä säiliössä olevan kertakäyttöisen jätesäkin kuljetuksessa.
Kiinalainen pakkaava jäteauto.
Tyypillinen pohjoisamerikkalainen edestä kuormattava jäteauto
Vaihtolavalaittein varustettu kuorma-auto Harkovassa.
Puominosturila varustettu kuorma-auto
Kurumkanin piiri

Kurumkanin piiri Burjatian kartalla.
Kurumkanin piiri (ven. Курумка́нский райо́н, Kurumkanski raion, burjaatiksi Хурамхаанай аймаг, Huramhaanai aimag) on kunnallinen itsehallintoalue Burjatian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1944 ja uudelleen vuonna 1971 perustetun piirin pinta-ala on 12 450 neliökilometriä. Asukkaita on 15 500 henkeä (vuonna 2009).
Kurumkanin piiri sijaitsee Burjatian pohjoisosassa. Idässä se rajoittuu Bauntin, etelässä Barguzinin ja lännessä sekä pohjoisessa Pohjois-Baikalin piireihin.
Piirin alue käsittää Barguzinin ja Ikatin harjanteiden välissä sijaitsevan Barguzinin laakson pohjoisosan. Suurin joki on Barguzin. Seudulla sijaitsee Džergan luonnonpuisto, johon kuuluu 19 % piirin pinta-alasta.
Piiriin kuuluu 9 maalaiskuntaa: Argada, Baraghan, Dyren (keskuspaikka Alla), Elesun, Kurumkan, Maisk, Mogoito, Sahuli ja Uljunhan. Dyrenillä ja Uljunhanilla on evenkiläisen kansallisen kunnan status. Hallinnollinen keskus on Kurumkanin kylä, josta on 411 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Ulan-Udeen. Asutuskeskuksia on yhteensä 28.
Seudun kanta-asukkaita ovat evenkit, joita nykyään on 2,3 % piirin väestöstä. Burjaatteja on 65,4 % ja venäläisiä 30,7 %.
Pääelinkeino on maatalous, joka on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon. Lisäksi on elintarviketeollisuutta.
Piirissä on ammattikoulu, lasten taidekoulu ja kotiseutumuseoita. Kulttuurilaitosten yhteydessä toimii useita kansanteattereita ja perinneyhtyeitä.
Paikallislehtenä ilmestyy Ogni Kurumkana (”Kurumkanin valot”).
Aiheesta muualla

Kurumkanin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kurumkanin piiri Burjatian tasavallan sivustolla (venäjäksi)
Barguzin • 
Bauntin Evenkia • 
Bitšura • 
Džida • 
Hori • 
Ivolga • 
Jeravna • 
Kabansk • 
Kižinga • 
Kjahta • 
Kurumkan • 
Muhoršibir • 
Muja • 
Oka • 
Pohjois-Baikal • 
Selenga • 
Severobaikalsk • 
Tarbagatai • 
Tunka • 
Ulan-Ude • 
Zaigrajevo • 
Zakamensk
Kusti Korpitie

Otto Gustaf Saarnio (sukunimi vuoteen 1906 Skutnabb; 14. maaliskuuta 1883 Joensuu – 18. toukokuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen Viipurissa asunut ylikonstaapeli ja näytelmäkirjailija. Hän käytti kirjailijanimeä Kusti Korpitie.
Punaisiin kuulunut Saarnio ammuttiin Suomen sisällissodan jälkeen toukokuussa 1918 Viipurin vankileirillä.
Teoksia

Kamppailu : näytelmä 2 näytöksessä. Työväen näytelmiä n:o 1. Työväen sanomalehti, Helsinki 1911 (nimellä Kusti Korpitie)
La Plata -luokka

| La Plata -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  1 500 t (kuormattu)
Pituus:  56,69 m (vesiraja)
Leveys:  13,41 m
Syväys:  3,20 m
Koneteho:  750 ihp
Propulsio:  2-akselinen, 2 × compound-höyrykonetta
Nopeus:  9,5 solmua
Miehistöä:  200
Panssarointi:  vyö: 6" tornit: 9"-8"
Aseistus
Meritorjunta:  2 × 7,8" tykkiä 2 × 4" tykkiä 2 × 9 naulan tykkiä 2 × 3 naulan tykkiä
La Plata -luokka oli Argentiinan laivaston kahden rannikkotaistelulaivan tai monitorin muodostama alusluokka.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ARA La Plata | Laird |  | 29. elokuuta 1874 | 1875 | romutettu 1929 |
| ARA Los Andes | Laird |  | 29. lokakuuta 1874 |  | romutettu 1929 |
Kusti Kaukovaara

Kustaa (Kusti) Kaukovaara, sukunimi alk. Ellman (12. tammikuuta 1892 Hämeenlinna – 1961) oli suomalainen päätoimittaja.
Kaukovaara aloitti työuransa latojana ja siirtyi sitten vähitellen toimittajaksi. Hän oli Hämeenlinnassa ilmestyneen Hämeen Kansa-lehden päätoimittajana 1920–1929 ja 1933–1936. Kaukovaara oli välillä toimittajana Tampereella ja Pohjolan Työ-lehden päätoimittajana Oulussa 1938–1942 kunnes palasi Hämeenlinnaan vuonna 1945. Hän toimi viimeksi ennen eläkkeelle jäämistään Kansaneläkelaitoksen piiriasiamiehenä.
Kaukovaara oli Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsenenä 1920–1936 ja kaupunginhallituksen jäsenenä 1930–1937. Hän osallistui myös Hämeenlinnan työväenyhdistyksen toimintaan keskittyen erityisesti nuorisotoimintaan.
Kusti Kaukovaara on haudattu Ahveniston hautausmaalle Hämeenlinnaan.
Teoksia

Hämeenlinnan työväennäyttämö 25 vuotta taipaleella. Hämeenlinnan työväennäyttämö, Hämeenlinna 1928
Osuusliike Häme r.l. 10 vuotta 1927-1936. Osuusliike Häme, Hämeenlinna 1937
Hämeenlinnan kirjatyöntekijäin yhdistys 1899-1949 : 50-vuotishistoriikki. Hämeenlinnan kirjatyöntekijäin yhdistys, Hämeenlinna 1949
Ammatillisista järjestötoimintaa : Hämeenlinnan ammatillinen paikallisjärjestö 1935-1955. Hämeenlinnan ammatillinen paikallisjärjestö, Hämeenlinna 1956
Hämeenlinnan kirjatyöntekijäin yhdistys 1950-1959 : lisäys 50-vuotisjuhlahistoriikkiin 10-vuotistaipaleelta. Hämeenlinnan kirjatyöntekijäin yhdistys, Hämeenlinna 1959
Lammassaari

Lammassaari voi tarkoittaa:
Lammassaari, Raittiusyhdistys Koiton hallinnoima saari Vanhankaupunginlahdella Helsingissä
Lammassaari, saari Saimaalla Imatralla
Lammassaari, saari Alvajärvessä Jyväskylässä
Lammassaari, saari Päijänteellä Kuhmoisissa
Lammassaari, saari ja kaupunginosa Pietarsaaressa
Lammassaari, saari Kemijoessa Rovaniemellä
Lammassaari, saari Salonjoella Salossa
Lammassaari, saari Oulujoessa Oulussa
Iso Lammassaari, saari Päijänteellä Asikkalassa
Iso Lammassaari, saari Päijänteellä Padasjoella
Petri Lammassaari (s. 1985), jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lammassaari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Joosef I (Portugali)

| Joosef I |
| --- | --- |
 Joosef I Emanuel, Miguel António do Amaralin maalaus vuodelta 1773.
Portugalin kuningas
Valtakausi:  31. heinäkuuta 1750 – 24. helmikuuta 1777
Edeltäjä:  Juhana V
Seuraaja:  Maria I

Syntynyt:  6. kesäkuuta 1714 Lissabon, Portugali
Kuollut:  24. helmikuuta 1777 Sintra, Portugali
Puoliso:  Mariana Victoria
Lapset:  Maria I  Mariana Francisca   Doroteia  Benedita
Suku:  Bragança
Isä:  Juhana V
Äiti:  Maria Anna
Uskonto:  roomalaiskatolilaisuus
Nimikirjoitus:  
Joosef I Uudistaja (port. José I O Reformador; 6. kesäkuuta 1714 Lissabon, Portugali – 24. helmikuuta 1777 Sintra) oli Portugalin ja Algarven kuningas vuosina 1750–1777.
Suku

José Francisco António Inácio Norberto Agostinhon vanhemmat olivat kuningas Juhana V ja Itävallan arkkiherttuatar Maria Anna (1683–1754), joka oli keisari Leopold I:n ja prinsessa Eleonoora Magdalena Terese von der Pfalz-Neuburgin tytär. Joosef oli vanhempiensa kuudesta lapsesta kolmanneksi vanhin. Vanhin sisar Barbara de Bragança avioitui Espanjan kuningas Ferdinand VI:n kanssa, nuorempi veli Pietari III avioitui Joosefin vanhimman tyttären Maria Franciscan kanssa.
Avioliitto ja lapset

Joosef I avioitui 19. tammikuuta 1729 kruununprinsessa, infanta Mari Ana Viktorian (1718–1781) kanssa, joka oli Espanjan kuningas Filip V:n ja Elisabet Farnesen vanhin tytär. Heille syntyi kahdeksan lasta, joista neljä tytärtä eli aikuiseksi asti.
Maria I (Maria Francisca Isabel Rita Gertrudes Johanna, 1734–1816), Portugalin kuningatar ja hallitsija, avioitui setänsä Pietari III:n kanssa.
infanta Maria Ana Francisca Dorotea Josefina Antonia Gertrudes Rita Johanna Efigenia (1736–1813), kuoli naimattomana.
kuolleena syntynyt poika (helmikuu 1739)
infanta Maria Francisca Doroteia Josefina Antónia Gertrudes Rita Joanna Efigénia (1739–1771), kuoli naimattomana.
kuolleena syntynyt tytär (1742)
kuolleena syntynyt tytär (1742)
kuolleena syntynyt tytär (1744)
infanta Maria Francisca Benedita Ana Isabel Johanna Antonia Laurencia Inacia Teresa Gertrudes Rita Rosa (1746–1829), avioitui sisarensa Maria I:n vanhimman pojan, kruununprinssi Joosefin kanssa
Hallitsijana

Joosef I seurasi isäänsä Portugalin kuninkaana vuonna 1750. Joosefin hallituskaudella huomattavaa valtaa käytti hänen sisäministerinsä markiisi de Pombal. Vuonna 1755 sattui Lissabonin pitkälti tuhonnut suuri maanjäristys. Pombal tarttui tarmolla jälleenrakennustöihin ja toteutti samalla yhteiskunnallisia uudistuksia. Ylhäisaatelin valtaa rajoitettiin, orjuus poistettiin ja talouselämää pyrittiin modernisoimaan standardisoinneilla ja infrastruktuuria parantamalla.
Joosefin kuoltua vuonna 1777 valtaistuimelle nousi hänen tyttärensä Maria I, joka karkotti markiisi de Pombalin pääkaupungista ja perui monia tämän aloittamista uudistuksista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joosef I (Portugali) Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Juhana V | Portugalin kuningas 1750–1777 | Seuraaja: Maria I |
Kruununprinssi José, Jean Ranc (1729).
Kuttainen

| Kuttainen |
| --- | --- |
 Kuttainen
 Koordinaatit: 68°22′51″N, 22°48′48″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Norrbottenin lääni
Maakunta:  Norrbotten
Kunta:  Kiirunan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,60 km²
Väkiluku:  333
 – Väestötiheys:  555,0 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuttainen vuoden 2015 taajamarajauksen mukaan.
Kuttainen (pohjoissaameksi Guhttás) on taajama Kiirunan kunnassa Pohjois-Ruotsissa. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 333 asukasta.
Kuttainen sijaitsee entisen Kaaresuvannon kunnan alueella Muonionjoen etelärannalla Suomen rajalla. Suomen puolella jokea on Enontekiöön kuuluva asutuskeskus nimeltä Kuttanen. Suomen Kuttasen ja Ruotsin Kuttaisen välillä ei ole siltaa, mutta talvisin jäätynyt joki voidaan ylittää autolla.
Väestönkehitys

| Kuttaisen taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 0 | 0 |
| 1965 | 1965 |    | 269 | 269 |
| 1970 | 1970 |    | 270 | 270 |
| 1975 | 1975 |    | 259 | 259 |
| 1980 | 1980 |    | 290 | 290 |
| 1990 | 1990 |    | 370 | 370 |
| 1995 | 1995 |    | 396 | 396 |
| 2000 | 2000 |    | 343 | 343 |
| 2005 | 2005 |    | 364 | 364 |
| 2010 | 2010 |    | 333 | 333 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Kuttainen on ollut taajama vuodesta 1965 lähtien.
La Platan metroasema

La Plata on Sevillan metron linjan 1 asema Cerro-Amaten kaupunginosassa Sevillan keskustan itäpuolella. Asema on maanalainen ja se on avattu metron käyttöönoton yhteydessä huhtikuussa 2009.
Kâmpóng Thum (maakunta)

Maakunnan sijainti kartalla
Kâmpóng Thum tai Kampong Thom on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan keskiosassa ja kuuluu Tonle Sap-järveä reunustaviin maakuntiin. Kampong Thom on pinta-alaltaan Kambodžan toiseksi suurin (13 814 km2) ja sen väkiluku oli vuoden 2008 väestönlaskennassa yhteensä 630 803. Maakunta jakaantuu kahdeksaan piirikuntaan. Sen pääkaupunki on Kâmpóng Thum.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kâmpóng Thum (maakunta) Wikimedia Commonsissa
Kambodžan maakunnat
| --- | --- |
Maakunnat:   Bântéay Méancheăy   Băt Dâmbâng   Kâmpóng Cham  Kâmpóng Chhnăng   Kâmpóng Spœ   Kâmpóng Thum   Kâmpôt  Kândal   Kaôh Kông   Krâchéh  Môndôl Kiri  Ŏtâr Méancheăy  Preăh Vihéar  Poŭthĭsăt   Prey Vêng  Rôtanak Kiri   Siĕm Réab  Stŏeng Trêng  Svay Riĕng   Takêv 
Maakuntatasoiset kunnat:   Kêb  Pailĭn  Phnom Penh  Sihanoukville
Kolarin Kontio

Kolarin Kontio on 4. joulukuuta 1932 perustettu kolarilainen urheiluseura. Alkuvuosina seuran lajeihin kuuluivat hiihto, voimistelu, yleisurheilu, ja pyöräily. Myöhemmin mukaan tuli myös jääkiekko ja jalkapallo. Nykyisin Kontio tunnetaan jalkapalloseurana. Seuralla on laaja junioritoiminta, naisten joukkue sekä Lapin Nelosessa Pasmajärven Pallon kanssa yhteinen miesten joukkue PaPa/Kontio.
Historia > Perustaminen

Vuonna 1932 kokoontui joukko urheiluhenkisiä kolarilaisia miettimään, mitä tehtäisiin Kolarin seuratoiminnalle, joka eli 1930-luvulla lama-aikaa. Oli aika perustaa uusi seura. Voimistelu- ja urheiluseura Kolarin Kontion perustamiskokous pidettiin 4. joulukuuta 1932. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin tullivartija Akseli M. Rajala. Alkujaan Kontio liitettiin Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoon. Vielä tuolloin ajatus jalkapallojoukkueen perustamisesta tuntui mahdottomalta.
Historia > Ensimmäiset vuosikymmenet

Seuran toiminta oli alusta lähtien hyvin aktiivista. Ensimmäiset hiihtokilpailut järjestettiin 19. helmikuuta 1933. Neljä vuotta myöhemmin oli vuorossa ensimmäiset kansainväliset hiihtokilpailut. Myös kansainväliset pyöräkilpailut alkoivat vuonna 1937. Vuotta myöhemmin käynnistyivät porokilpailut. 1938 Kontio rakennutti talkootyönä Kolarin saareen oman seurantalon, mutta saksalaiset polttivat sen 1943. Sodan jälkeen Kontio osti tontin Siukomellasta ja rakennutti uuden seuratalon. Seuratalossa oli muun muassa ravintola ja tanssisali. 1950-1960 -luvulla talossa esitettiin elokuvia ja pidettiin tansseja. Esiintymässä kävivät muun muassa Reino Helismaa ja Tapio Rautavaara. Kiinteistö purettiin 1997.
Sodan jälkeen Kontio järjesti aktiivisesti hiihto- poro- ja yleisurheilukilpailuja. Vuonna 1960 käynnistyi myös poikien jääkiekkotoiminta.
Historia > Jalkapallosta seuran uusi nousu

Urheiluseura, jonka päätoimintamuodot ovat liittyneet perinteisiin suomalaisiin lajeihin kuten hiihtoon, koki usein vaikeuksia saada ymmärrystä alkaessaan palloilu-urheiluun. Vielä 1960-luvulla jalkapallo oli melko outo urheiluväline kolarilaisille. Jalkapallotoiminnan käynnistymisessä isossa roolissa oli Partekin tehtaalle töihin tullut Eero Kyllönen, joka oli saanut jalkapallo-oppinsa Torniossa. Ensimmäinen miesten joukkueen kasattiin Saarenputaan ja Niesan palloilevista miehistä. Ensimmäisiin sarjaotteluihin Kontio sai vahvistuksia naapurikylän joukkueesta Sieppijärven Sisusta, jolla oli myös joukkue jo 1960-luvulla. Pelikosketukset rajoittuivat rajasarjaan, jossa pelasi jokivarren alajuoksun joukkueita.
Historia > Mukaan Palloliiton sarjoihin

Rajasarja tarjosi tulevien vuosien palloilulle kullanarvoisen lähtökohdan, mutta kehittymisen kannalta välttämätöntä oli päästä SPL:n piirisarjaan. Niinpä vuonna 1969 Kontio liittyi Suomen palloliittoon. Jo vuonna 1970 nousu piirisarjasta IV-divisioonaan oli ollut lähellä, pistemäärä oli ollut sama kuin lohkovoittajalla. Piirisarjan voitto tapahtui sitten vuonna 1972 ja näin varmistettiin paikka IV-divisioonaan seuraavaksi vuodeksi.
1973 ensimmäisellä kaudella IV-divisioonassa Kontio sijoittui hienosti toiseksi kemijärviläisen IPP:n jälkeen. Joukkue keräsi 16:ta ottelusta 22 pistettä. Joukkueessa pelasivat Ahtiainen Jukka, Filppa Raimo, Haapasaari Jyrki, Jaako Mauri, Kemi Ahti, Koivuranta Antero, Koivuranta Esko, Koivuranta Hannu, Koivuranta Seppo, Kourilehto Ari, Laitinen Pekka, Pellikka Lauri, Peura Heikki, Pudas Esa, Pudas Veijo, Rundgren Seppo, Rundgren Simo ja Tiensuu Raimo. Kontio pelasi IV-divisioonassa vuoteen 1975 asti, jolloin oli edessä putoaminen takaisin piirisarjaan.
Seuraavana vuonna 1976 Kontio voitti piirisarjan voitettuaan muun muassa paikallisvastustajat Kolarin Työväen Urheilijat 7–0 ja Pasmajärven Pallon 10–0. Edessä oli jälleen nousu takaisin IV-divisioonaan. IV-divisioonaa Kontio pelasi vuodet 1977–1980.
Historia > Nousu Kolmoseen

Vuonna 1980 Kontio oli IV-divisioonan ykkönen, ja Seppo Koivuranta voitti joukkueen sisäisen maalipörssin viidennen kerran peräkkäin. Hän on edelleen Kontion kaikkien aikojen paras maalintekijä 134 maalilla. Ensimmäisellä kaudella III-divisioonassa Kontio sijoittui kahdeksanneksi. Kontion ensimmäisen maalin III-divisioonassa teki Lauri Pellikka 3. toukokuuta 1981 Jormuan Tarmoa vastaan pelatussa kotiottelussa.
1982 Kontio täytti 50 vuotta, ja juhlavuoden kunniaksi seuraan hankittiin vahvistus Englannin kolmosdivisioonassa pelaavasta Witton Albionista, Tony Quinn. Tony on monien mielestä yksi kaikkien aikojen parhaita Kontiossa pelannut pelaaja. Parhaimmalla kaudella 1983 hän teki 18 maalia. Samaan on ainoastaan pystynyt Kari Unga. Tony pelasi Kontio riveissä kaudet 1982–1984 ja teki 40 maalia.
III-divisioonaa Kontio pelasi kaudet 1981–1987.
Historia > Paikallispelit

Kauden 1987 jälkeen Kontio putosi IV-divisioonaan. Nyt samassa sarjassa pelasi kolme kolarilaista seuraa: Kolarin Kontio, Pasmajärven Pallo ja Sieppijärven Pallo. Näistä kolmesta Kontio pärjäsi parhaiten ja oli sarjassa kolmas. TP-47 nousi III-divisioonaan. Kesti vielä muutaman kauden, ennen kuin Kontio nousi 1990 taas III-divisioonaan kukistettuaan Paltamon Jyryn jatkokarsintaotteluissa yhteismaalein 9–4.