stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Land Rover Defender (2019)

| Land Rover Defender L663 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Slovakia
Valmistaja:  Land Rover
Valmistusvuodet:  2019–
Korimalli:  3-ovinen crossover 5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Land Rover Defender
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Jaguar Land Rover D7x
Moottori:  R4 R6
Iskutilavuus:  2,0–3,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  8-vaihteinen automaatti
Land Rover Defender (L663) on Land Roverin vuodesta 2019 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, joka korvasi alkuperäisen vuoteen 2016 saakka tuotannossa olleen Defender-mallin.
Vuoden 2020 Euro NCAP -kolaritestistä Defender sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Uusi Defender esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2019. Edeltäjästään poiketen se perustuu itsekantavalle korirakenteelle. Korimallit ovat kolmiovinen (Defender 90) ja viisiovinen (Defender 110), joiden nimet tulivat alkuperäismallissa akselivälin pituudesta tuumina.
Land Rover Defender 110
Bensiinimoottorit ovat nelisylinterinen 2,0-litrainen (296 hv) ja kuusisylinterinen 3,0-litrainen (395 hv), jonka yhteydessä on aina 48 voltin kevythybridijärjestelmä. Dieselmoottorina on nelisylinterinen 2,0-litrainen (197/237 hv). Voimansiirtona on aina kahdeksanportainen automaattivaihteisto ja vetotapana neliveto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Land Rover Defender (2019) Wikimedia Commonsissa
Lainsäädännön arviointineuvosto

Lainsäädännön arviointineuvosto on Sipilän hallituksen hallitusohjelmaan perustuva huhtikuussa 2016 perustettu neuvosto, jonka tehtävänä on antaa lausuntoja hallituksen esityksistä ja niiden vaikutusarvioinneista.
Arviointineuvoston jäsenet nimitetään henkilökohtaisen asiantuntijuuden perusteella. Neuvoston jäsenet voivat olla edunvalvontaorganisaation palveluksessa, mutta eivät voi edustaa jäseninä edunvalvontaorganisaatiota. Neuvoston jäsenet nimetään kolmevuotiskausiksi.
Neuvoston puheenjohtajat

Dosentti, OTT Kalle Määttä (2016–2017)
oikeustieteen kandidaatti Leila Kostiainen (2017 lähtien)
Aiheesta muualla

Valtioneuvoston asetus lainsäädännön arviointineuvostosta 1735/2015 Finlex. Viitattu 23.10.2016.
Kuoleman laiva

| Kuoleman laiva> Death Ship |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alvin Rakoff
Käsikirjoittaja:   Jack Hill  David P. Lewis  John Robins 
Tuottaja:   Derek Gibson  Harold Greenberg 
Säveltäjä:  Ivor Slaney
Kuvaaja:  René Verzier
Leikkaaja:  Mike Campbell
Pääosat:   George Kennedy  Richard Crenna  Nick Mancuso 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kanada Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:   Astral Bellevue Pathé  Transcontinental Film 
Levittäjä:  Embassy Pictures
Ensi-ilta:  1980
Kesto:  87 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuoleman laiva (alkup. engl. Death Ship) on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut Alvin Rakoffin ohjaama ja Jack Hillin kirjoittama kauhuelokuva.
Juoni

Hylätyn oloinen mystinen musta rahtialus avomerellä suuntaa suoraan kohti matkustaja-alusta törmäyskurssilla. Matkustaja-aluksen kapteeni Ashland (George Kennedy) on perheineen aluksella, sillä matkan piti olla kapteenille uran päätösmatka ja samalla ensimmäinen laivan tulevalle kapteenille Marshallille (Richard Crenna). Väistäminen osoittautuu mahdottomaksi ja raju törmäys avomerellä surmaa suuren määrän matkustajia ja upottaa risteilylaivan. Pieni joukko eloonjääneitä pääsee nousemaan mustalle laivalle. Se  vaikuttaa epäilyttävältä ja pelottavalta ja sen tyhjiä käytäviä ja huoneita korostavat hämähäkkien seitit ja 1930-luvulta peräisin oleva rekvisiitta eikä tilannetta paranna se, että osa ovista ja luukuista tuntuvat aukeilevan itsekseen ja mitä pahimmissa tilanteissa selviytyjien kannalta.
Ryhmälle selviää pian, että laiva on natsien laivaston entinen vankialus, mutta suurin yllätys on se, että miehistön ja vankien haamut ovat jääneet asuttamaan laivaa ... ja niillä on kyky kaapata haltuunsa elävien selviytyneidenkin tahto ja keho.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  George Kennedy  | … |  Kapteeni Ashland  |
|  Richard Crenna  | … |  Trevor Marshall  |
|  Nick Mancuso  | … |  Nick  |
|  Sally Ann Howes  | … |  Margaret Marshall  |
|  Kate Reid  | … |  Sylvia Morgan  |
|  Victoria Burgoyne  | … |  Lori  |
|  Jennifer Mckinney  | … |  Robin Marshall  |
|  Danny Higham  | … |  Ben Marshall  |
|  Saul Rubinek  | … |  Jackie  |
|  Murray Cruchley  | … |  Parsons  |
Kohtelu Suomessa

Valtion elokuvatarkastamo kielsi ennakkotarkastuksessa elokuvan antamalla sille ikärajan KK (Kokonaan kielletty) 24.9.1980 käyttäen kieltoperusteena elokuvan raaistavuutta, joten elokuvaa ei saanut Suomessa näyttää eikä levittää laillisesti. Uusintatarkastukessa vuonna 1984 elokuvan noin 3 minuuttia lyhennetylle versiolle heltisi jo ikäraja K18.
Aiheesta muualla

Death Ship Rotten Tomatoes -sivustolla (englanniksi)
Lainvalvoja

| Lainvalvoja> Lawman |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Winner
Tuottaja:  Michael Winner
Säveltäjä:  Jerry Fielding
Kuvaaja:  Robert Paynter
Leikkaaja:  Frederick Wilson
Pääosat:   Burt Lancaster  Lee J. Cobb  Albert Salmi  Robert Duvall  Sheree North 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  UA United Artists Pictures Inc.
Levittäjä:  United Artists Netflix
Ensi-ilta:  1971
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lainvalvoja (Lawman) on yhdysvaltalainen vuonna 1971 valmistunut lännenelokuva. Sen ohjasi Michael Winner ja pääosia näyttelevät Burt Lancaster (Sheriffi Jered Mannox) ja Robert Ryan (Sheriffi Cotton Ryan). Sivuosissa nähdään muun muassa Robert Duvall.
Juoni

Yksinäinen lännenmies Jered Maddox (Lancaster) ratsastaa kaupunkiin pidättääkseen seitsemän roistoa, mutta kaupungin sheriffivätys panee kapuloita rattaisiin yhdessä paikallisen maanomistajan kanssa.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Mikael Fränti piti elokuvaa ansiokkaana työnä ajalta ennen kuin ohjaajasta tuli Charles Bronsonin Väkivallan vihollinen -elokuvasarjan rutiininomainen toteuttaja. ”Winner tutkii lain ja laittomuuden suhdetta ja väkivallan kyseenalaista oikeutusta. Ratkaisukohdissa ohjaaja päästää toiminnan ryöstäytymään yli.”
Identiteetti ja muutos

Identiteetin ja muutoksen ongelma on eräs metafysiikan ongelmista. Kysymys kuuluu, missä määrin tai miten olion tai muun entiteetin identiteetti säilyy sen muuttuessa?
Muutos

Kun olio muuttuu, se muuttuu aina jollain tietyllä tavalla. Lapsi kasvaa, jolloin sen koko ja kehitysaste muuttuvat; käärme luo nahkansa, jolloin sen ulkokuori muuttuu. Muutos voidaan määritellä seuraavasti:
Olion muutos vaikuttaa siis olevan sen ominaisuuksien muuttumista. Jos banaani muuttuu ruskeaksi, siitä voidaan sanoa, että se on yhdellä hetkellä keltainen; muutaman päivän päästä se sen sijaan ei ole keltainen, vaan ruskea. Tässä vaiheessa muutos vaikuttaa suhteellisen yksinkertaiselta, eikä se muodosta suurempaa filosofista ongelmaa.
Toinen tapa, jolla olio voi muuttua, on muuttuminen suhteessa sen osiin:
Muutoksen ongelma

Eräs kysymys on, minkälainen muutos on kyseessä silloin kun olio tuhoutuu? Kun ihminen kuolee, tällöin ei sanota, että ihmisen elämä on muuttunut. Ei myöskään sanota, että kyseinen ihminen ei ole enää samanlainen kuin hän oli eläessään. Sen sijaan sanotaan, että kyseisen ihmisen elämä on päättynyt. Samoin kun rakennus puretaan, sen ei sanota muuttuneen, vaan hävinneen kokonaan.
Tällöin seuraa kysymys, minkälaisessa tapahtumasarjassa on kyse pelkästä oliossa tapahtuneesta muutoksesta, ja minkälaisessa puolestaan olion tuhoutumisesta, sen olemassaolon päättymisestä? Toisin sanoen, mitkä muutokset säilyttävät olion identiteetin, ja mitkä eivät?
Muutoksen ongelma > Leibnizin ratkaisu

Gottfried Leibniz kehitti niin kutsutun Leibnizin lain. Sen mukaan:
Jos Leibnizin lakia sovelletaan Theseuksen laivan ongelmaan, S2 on sama kuin S1 jos ja vain jos S2:lla ja S1:llä on kaikki samat ominaisuudet ja suhteet. Onko satamassa olevalla laivalla kaikki samat ominaisuudet ja suhteet kuin laivalla, joka oli satamassa viisikymmentä vuotta sitten? On houkuttelevaa vastata, että selvästikään ei. Laivojen ominaisuuksissa ja suhteissa on paljon eroja, jolloin ne eivät voi olla sama laiva. Ajatellaan esimerkiksi ominaisuutta ”sisältää maston M1”. Masto M1 on yksi niistä mastoista, jotka alkuperäisellä laivalla oli. S1:llä oli tämä ominaisuus, mutta S2:lla ei ole sitä; sillä on sen sijaan masto M2. Näin S2:n täytyy olla eri laiva kuin S1.
Monet filosofit vastustavat tätä näkemystä. Jos argumentti nimittäin toimii, tällöin mikä tahansa ominaisuuden muutos oliossa saisi aikaan sen, ettei oliota enää olisi, vaan sen sijalla olisi joku toinen olio. Mikä tahansa muutos missä tahansa ominaisuudessa saisi aikaan alkuperäisen olion katoamisen. Oletetaan, että katsomme laivaa S1 vain pari vuotta sen rakentamisen jälkeen. Jos yksi ainoa lankku on vaihdettu toiseen, sanoisimmeko, että laiva on eri laiva? Arkijärki ja monet filosofit olisivat yhtä mieltä siitä, että laiva ei ole vaihtunut. Jos tämä pitää paikkansa, Leibnizin laki ei päde, eikä kaikkien X:n ja Y:n ominaisuuksien tarvitse olla samoja, jotta ne olisivat sama olio.
Leibnizin laki voidaan pelastaa olettamalla, että ominaisuudet ovat ominaisuuksien ilmentymiä tiettyinä ajan hetkinä, ajallisesti indeksoituina. Esimerkiksi, voimme sanoa, että laivalla S1 on masto M1 vuonna 600 eaa. Kun sanomme, mihin aikaan laivalla on kyseinen masto, olemme indeksoineet ominaisuuden aikaan. Kun sanomme, että laivalla on masto M1 vuonna 600 eaa., emme väitä, että laivalla olisi kyseinen masto millään muulla hetkellä kuin vuonna 600 eaa., esimerkiksi nykyhetkellä.
Tämän lähestymistavan mukaan samalla laivalla voisi joskus myöhemmin, esimerkiksi vuonna 550 eaa., ”olla” masto M1 vuonna 600 eaa. Tällöin puhutaan ”olemisesta” ajasta riippumatta. Voitaisiin siis sanoa, että S1:llä on nyt ominaisuus, jonka mukaan sillä tulee olemaan masto M2; ja S2:lla on nyt ominaisuus, jonka mukaan sillä oli masto M1.
Seurauksena laivalla olisi aina samat ominaisuudet, mutta niin, että ominaisuudet ovat ajallisesti indeksoituja, eli muotoa P-hetkellä-T. Tämä pelastaisi Leibnizin lain, mutta kyseenalaistaisi itse muutoksen tapahtumisen. Muutoshan määriteltiin muutoksina ominaisuuksissa, mutta tämän lähestymistavan mukaan oliolla on aina samat ominaisuudet.
Leibnizin laki ei välttämättä itsessään auta ratkaisemaan, kumpi laivoista S2 ja S3 on alkuperäinen ”Theseus”. Laki sanoo, että jotkut laivat ovat samoja, jos niillä on samat ominaisuudet ja suhteet — tai samat ajallisesti indeksoidut ominaisuudet ja suhteet. Se, kuinka päätämme, että laivoilla on samat ominaisuudet ja suhteet, on toinen kysymys. Leibnizin laki tarjoaa vain vähän tai ei lainkaan apua itse ongelman ratkaisuun.
Muutoksen ongelma > Mereologinen essentialismi

Joidenkin filosofien mukaan olio ei pysy samana, jos se muuttuu osiltaan. Sen sijaan samuus kuuluu aika-avaruudellisille sarjaolioille. Tätä näkemystä kutsutaan mereologiseksi essentialismiksi.
Muutoksen ongelma > Pragmaattinen ratkaisu

Eräs suosittu ratkaisu Theseuksen laivan ongelmaan on sanoa, että sanan ”sama” merkitys riippuu sen käyttötarkoituksesta. Jos esimerkiksi osoittautuu, että alkuperäinen laiva S1 oli varastettu ja laivan oikea omistaja vaatii sen palautusta, tulisiko hänelle palauttaa S2 vai S3?
Pragmaattisen lähestymistavan mukaan edellä mainitussa tapauksessa olisi oleellista selvittää, kumpi laivoista tulisi palauttaa, jonka jälkeen sen voidaan julistaa olevan ”sama” kuin S1. S2:n nykyinen omistaja voisi esimerkiksi väittää, ettei alkuperäinen omistaja maksanut S2:n materiaalien uusimista, vaan tarjosi ainoastaan materiaalin S3:een. Tällöin alkuperäistä laivaa vastaisi paremmin S3, ja se tulisi palauttaa alkuperäiselle omistajalle.
Toisaalta voidaan kuvitella seuraava tilanne: laivaston amiraali uskoo, että kauan yhdessä purjehtinut ja sotinut miehistö on tehokkaampi kuin miehistö, jonka jäsenet ovat toisilleen vieraita. Siksi hän määrää, että jokaisen kapteenin tulisi palvella ainakin vuosi samassa laivassa. Eräänä päivänä kapteeni Herkules ottaa ”Theseuksen” komentoonsa, ja jättää laivan vasta kahden vuoden päästä. Tuona aikana kaikki laivan osat on vaihdettu, mutta miehistö on pysynyt samana. Amiraalin tarkoitusperää ajatellen S2 on tällöin sama kuin S1, koska sillä on sama miehistö kuin S1:llä. Tällöin alkuperäistä laivaa vastaisi paremmin S2.
Näin se, onko S2, S3 vai ei kumpikaan sama laiva kuin S1, on sovinnaista ja riippuu siitä, mitä tarkoitusta varten kysymme, ovatko laivat samoja vai eri laivoja. Kaksi oliota voidaan tulkita samaksi yhdessä tarkoituksessa, mutta silti eri olioiksi jossain toisessa tarkoituksessa.
Pysyvyys ajassa

Arkijärjen mukaan oliot säilyvät olemassa läpi ajan. Esimerkiksi yleensä ajatellaan, että olet sama henkilö kuin eilen. Filosofit ovat kehittäneet kaksi kilpailevaa teoriaa siitä, kuinka tämä on mahdollista. Niitä kutsutaan nimellä endurantismi ja perdurantismi. Endurantistit katsovat, että koko olio on olemassa jokaisella historiansa hetkellä, ja sama olio on olemassa kullakin  hetkellä. Perdurantistit katsovat, että oliot ovat neliulotteisia, aika-avaruudellisia entiteettejä, jotka koostuvat ajallisten osiensa sarjoista, kuten elokuva koostuu yksittäisistä kuvista.
Identiteetti ja muutos tietoisissa olioissa

Identiteetin ja muutoksen ongelmaa voidaan pohtia myös suhteessa ihmisiin, persoonalliseen identiteettiin. Ne molekyylit, jotka muodostavat yksittäisen ihmisen, vaihtuvat lähes kokonaan vuosien varrella. Yleensä ei muodosta mitään ongelmaa sanoa esimerkiksi, että pikkutyttö vuonna 1920 on sama henkilö kuin vanha nainen vuonna 1998, vaikka henkilöillä ei olekaan paljon yhteisiä molekyylejä. Sama henkilö vain kuvataan kahdella erilaisella tavalla, ensin pikkutyttönä, ja sitten vanhana naisena. Kysymys kuuluu, miksi pidämme näitä kahta henkilöä samana henkilönä?
Aiheesta muualla

Gallois, Andre: Identity over time The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Hawley, Katherine: Temporal Parts The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Mortensen, Chris: Change The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Identity and change
Käännös suomeksi
Lankajärvi (Laukaa)

| Lankajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°27′22″N, 26°08′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskupuro:  Lankapuro Uuraiseen 
Järvinumero:  14.356.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,3 m  
Pituus:  2,3 km  
Leveys:  1,9 km  
Rantaviiva:  9,779 km  
Pinta-ala:  1,94696 km²   
Saaria:  3 
 fiLankajärvi 
Lankajärvi  on Keski-Suomessa Laukaassa Lankamaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 195 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä, se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Uuraisen valuma-alueeseen (14.356) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,3 metriä mpy.
Laineinen

| Laineinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kivijärvi
Koordinaatit:  63°05′51″N, 25°18′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskupuro:  puro Saarikoskensuvantoon 
Järvinumero:  14.441.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,9 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,519 km  
Pinta-ala:  1,574 ha  
Tilavuus:  0.000029 km³ 
Keskisyvyys:  1,84 m  
Suurin syvyys:  3,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiLaineinen 
Laineinen  on Keski-Suomessa Kivijärvellä  Lokakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 230 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 28 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 3,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy.
Ladislav Vácha

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ladislav Vácha |  Ladislav Vácha |  Ladislav Vácha |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Miesten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Amsterdam 1928 | Nojapuut |  |
|  Hopeaa | Amsterdam 1928 | Joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Amsterdam 1928 | Renkaat |  |
|  Pronssia | Pariisi 1924 | Renkaat |  |
|  Pronssia | Pariisi 1924 | Köysikiipeily |  |
Ladislav Vácha (s. 21. maaliskuuta 1899 Brno – 28. kesäkuuta 1944 Zlín) oli tšekkoslovakialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.
Vácha oli olympialaisissa mukana ensimmäistä kertaa Antewerpenissa 1920, jossa hän voimisteli maansa neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa. Hän sai vuoden 1924 kisoissa Pariisissa pronssia sekä renkailta että köysikiipeilystä, ja Amsterdamin olympialaisissa 1928 hän oli jaetulla sijalla maansa menestyksekkäin urheilija voitettuaan yhden kulta- ja kaksi hopeamitalia.
Ikkunaprinsessa

| Ikkunaprinsessa Rauli Badding Somerjoki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1981-1982
 Studio : IR-studio   Finnvox-studiot
 Julkaistu: 1982   (1995 CD 1. painos)   (1998 CD 2. painos)   (2001 remasteroitu CD)
 Formaatti: LP-levy (JHN 3004)   C-kasetti (JHNK 3004)   CD-levy (JHNK 3004)
 Tuottaja(t): Pekka Aarnio
 Tyylilaji: suomirock, iskelmä, pop rock
 Kesto: 33.39
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus Oy   A.A.B. Tuotanto Oy   Love Kustannus Oy (1998, 2001)
 Levymerkki: Johanna
Muut kannet
   Albumin takakansi.
Listasijoitukset
  Suomi: 21. (helmikuu 1983)
Rauli Badding Somerjoen muut julkaisut
| Rakkaudella – Raulilta 1982 | Ikkunaprinsessa 1982 | Tähdet, tähdet 1983 |
Agentsin muut julkaisut
| Agents 1980 | Ikkunaprinsessa 1982 | Tähdet, tähdet 1983 |
Singlet albumilta Ikkunaprinsessa
 ”Kuihtuu kesäinen maa / Ensimmäisenä iltana” Julkaistu: 1981  ”Rakas lurjus / Muista hyviä aikoja” Julkaistu: 1982  ”Paras haihtua vaan / Ikkunaprinsessa” Julkaistu: 1982
Ikkunaprinsessa (JHN 3004) on Rauli Badding Somerjoen viides studioalbumi, joka julkaistiin loppuvuodesta 1982.
Vuonna 1981 Somerjoki julkaisi singlen "Kuihtuu kesäinen maa"/"Ensimmäisenä iltana" ja aloitti yhteistyön Esa Pulliaisen johtaman Agents-rautalankayhtyeen kanssa. Rautalankamusiikkia soittanut Agents toi aivan uudenlaisen ilmeen Somerjoen musiikkiin, ja vuoden 1982 alkupuolella tehty single "Paras haihtua vaan"/"Ikkunaprinsessa" käänsi Baddingin uran taas uuteen nousuun. Jo edellinen single sai kohtalaista suosiota, mutta "Ikkunaprinsessasta" tuli todellinen menestys.
Singleä seurasi Somerjoen ja Agentsin ensimmäinen studioalbumi, joka nimettiin hittikappale Ikkunaprinsessan mukaan. Albumi sai hyvän vastaanoton ja se sisältää kahden edellisen singlen kappaleet ja jo 1970-luvulla levytetyn "Saanhan viimeisen tanssin" uudelleen sovitettuna versiona. Levyllä on myös muutama uusi laulu, muiden muassa Somerjoen sanoittama ja säveltämä "Kukkolaulu".
Albumi julkaistiin C-kasettina ja vinyylilevynä Johanna-levymerkillä. Albumi on julkaistu CD-levynä vuosina 1995 ja uudestaan 1998 sekä remasteroituna painoksena vuonna 2000.
Kappaleet > A-puoli

Ikkunaprinsessa – 2.37 (alkup. Glendora, säv. Ray Stanley, suom. san. Saukki, sov. Agents)
Kuihtuu kesäinen maa – 3.01 (säv. Rauli Somerjoki, san. Pirkko-Liisa Vakkuri, sov. Jogi Ollila)
Rakas lurjus – 2.55 (alkup. Dear One, säv. John Finneran, san. Vincent Finneran, suom. san. Rauli Somerjoki, sov. Agents)
Turhaan päivät, turhaan yöt – 3.23 (alkup. Wasted Days, Wasted Nights, säv. Freddie Fender, san. Wayne M. Duncan, suom. san. Jussi Raittinen, sov. Agents)
Paras haihtua vaan – 2.30 (alkup. You Better Move On, säv. Arthur Alexander, suom. san. Rauli Somerjoki, sov. Agents)
Muista hyviä aikoja – 3.09 (säv. ja san. Rauli Somerjoki, sov. Jogi Ollila)
Kappaleet > B-puoli

Kuin runotar hän kulkee – 2.32 (alkup. Poetry in Motion, säv. Paul Kaufman, san. Mike Anthony, suom. san. Rauli Somerjoki, sov. Agents)
Omista minut – 2.45 (säv. Rauli Somerjoki, san. Pirjo Seppä, sov. Esa Pulliainen)
Mä haluan sun – 2.57 (säv. Rauli Somerjoki, san. Marketta Saarinen, sov. Esa Pulliainen)
Ensimmäisenä iltana – 2.34 (säv. Harry Bergström, san. Ensio Rislakki, sov. Jogi Ollila)
Kukkolaulu – 2.39 (säv. ja san. Rauli Somerjoki, sov. Kai Pulliainen)
Saanhan viimeisen tanssin – 2.56 (alkup. Save the Last Dance for Me, säv. Doc Pomus, suom. san. Rauli Somerjoki, sov. Agents)
Kappaleet > Plagiaattiepäily

Vuonna 2018 esitettiin epäily, että Somerjoen säveltämäksi merkitty albumin kappale "Kuihtuu kesäinen maa" olisi plagiaatti unkarilaisesta kappaleesta nimeltä "Minden ember boldog akar lenni", jonka ovat säveltäneet Attila Dobos ja Sandor Halmágyi ja jonka levytti ensimmäisen kerran vuonna 1966 unkarilainen laulaja Teri Harangozó. Somerjoen tiedetään käyneen Unkarissa kaksi kertaa, vuosina 1975 ja 1981.
Kokoonpano

Rauli Badding Somerjoki – laulu
Kokoonpano > Säestää Agents-yhtye

Esa P. Pulliainen – soolokitara
Hans Etholén – rytmikitara
Kai Pulliainen – basso
Petri Rantala – rummut ja lyömäsoittimet
Kokoonpano > Mukana lisäksi

Kalle Jämsen – mandoliini
Esa Kotilainen – urut
Pentti Lahti – saksofonit
Tema Lampinen – piano
Jogi Ollila – urut, piano ja hanuri
Marketta Saarinen – taustalaulu
Juha Takanen – rummut ja lyömäsoittimet
Kokoonpano > Tuotanto

Esa Kotilainen - äänitys (IR-studio)
Ilkka Niemeläinen - äänitys (IR-studio)
Risto Hemmi - äänitys (Finnvox-studiot)
Mikko Kurenniemi - kansi
Kari Kalén – takakannen kuva
Pekka Aarnio - tuottaja
Aiheesta muualla

"Kukkolaulu" ja Somerjoen haastattelu Nuotit hukassa -televisio-ohjelmasta vuodelta 1980
Lainelautailu kesäolympialaisissa 2020

Lainelautailussa kilpailtiin Tokion 2020 kesäolympialaisissa ensimmäistä kertaa olympialaisten historiassa. Kilpailut käytiin Tsurigasaki Surfing Beachilla. Kilpailut suunniteltiin käytäväksi 25. – 27. heinäkuuta. Kilpailutapahtumia oli kaksi, kun sekä naisille että miehille oli omat sarjat.
Aikataulu

Alustavan aikataulun mukaan kilpailupäivät olivat 25. – 28. heinäkuuta, mutta myös 29. heinäkuuta – 1. elokuuta välinen aika oli varattu, mikäli kilpailuja olisi jouduttu siirtämään sääolosuhteiden vuoksi. Pronssi- ja loppuottelut siirrettiin lopulta heinäkuun 27. päivälle, jotta kilpailussa päästiin hyödyntämään lähestyneen myrskyn synnyttämiä aaltoja.
|  | Su 25 | Ma 26 | Ti 27 | Ke 28 | To 29 | Pe 30 | La 31 | Su 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet | Kierrokset 1–2 | 3. kierros | Puolivälierät   Välierät | Pronssiottelu   Loppuottelu | Varapäivät | Varapäivät | Varapäivät | Varapäivät |
| Naiset | Kierrokset 1–2 | 3. kierros | Puolivälierät   Välierät | Pronssiottelu   Loppuottelu | Varapäivät | Varapäivät | Varapäivät | Varapäivät |
Mitaliyhteenveto

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet   tiedot |  Ítalo Ferreira Brasilia (BRA) |  Kanoa Igarashi Japani (JPN) |  Owen Wright Australia (AUS) |
| Naiset   tiedot |  Carissa Moore Yhdysvallat (USA) |  Bianca Buitendag Etelä-Afrikka (RSA) |  Amuro Tsuzuki Japani (JPN) |