stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harhama (kirja)
Aiheesta muualla

Harhama - ensimmäinen osa, ensimmäinen nide. Doria
Harhama - ensimmäinen osa, toinen nide. Doria
Harhama - ensimmäinen osa, kolmas nide. Doria
Harhama - toinen osa, ensimmäinen nide. Doria
Harhama - toinen osa, toinen nide. Doria
Harhama - toinen osa, kolmas nide. Doria
Kalle J. Hirvi

Kalle Juhani Hirvi (16. lokakuuta 1926 Kivennapa – 1. huhtikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja maatalouskoneiden kaupan alan yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Hirven vanhemmat olivat talousneuvos Antti Hirvi ja Ida Seppänen ja puoliso vuodesta 1950 terveydenhoitaja Riikka Johanna Flinkkilä. Hirvi tuli ylioppilaaksi Viipurin kaksoislyseosta 1944 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1950. Hirvi oli Hankkijan varaosa -ja huoltotoimiston esimies 1950–1951, kaupallinen insinööri 1952–1954, traktori- ja moottorijaoksen esimies 1955–1958, koneosaston osastopäällikkö 1958–1961, koneosaston johtaja 1962–1968 ja johtokunnan jäsen vuodesta 1962 sekä Kone-Hankkijan johtaja 1968–1984 ja Hankkijan varatoimitusjohtaja 1976–1984 ja varapääjohtaja 1984–1986. Hänellä oli myös lukuisia liike-elämän kotimaisia ja kansainvälisiä sekä muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Hirvi oli reservin korpraali. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1976.
Heinrich Sutermeister

Heinrich Sutermeister (1982)
Heinrich Sutermeister (12. elokuuta 1910 Feuerthalen – 16. maaliskuuta 1995 Vaux-sur-Morges) oli sveitsiläinen säveltäjä.
Sutermeister sai Münchenissä alan opetusta Carl Orffilta, ja Orff antoi merkittäviä vaikutteita hänen myöhempään tuotantoonsa. Palattuaan Sveitsiin 1930-luvulla Sutermeister omistautui säveltämiselle.
Sutermeisterin merkittävimpiä teoksia on ooppera Romeo und Julia, joka sai kantaesityksensä Dresdenissä 1940. Hän kirjoitti runsaasti muuta näyttämömusiikkia sekä muun muassa konserttoja.
Tukholmassa kantaesityksen saanut Raskolnikov (1948) herätti suurta huomiota.
Tuotanto

Andrea Grypius, kantaatti neliääniselle a capella -kuorolle
Romeo ja Julia, 1940, kaksinäytöksinen ooppera Shakespearen mukaan
Raskolnikov, 1948, kaksinäytöksinen ooppera Dostojevskin mukaan
Punainen puukenkä, 1951, kaksinäytöksinen ooppera
konserto pianolle ja orkesterille, 1945
Kalle Häkkinen

Kaarle Fredrik (Kalle Riettu, K. R.) Häkkinen (28. tammikuuta 1878 Ruovesi – 25. kesäkuuta 1919 Ruovesi) oli suomalainen agronomi ja tilanomistaja joka toimi valtiopäivämiehenä sekä myöhemmin suomalaisen puolueen ja kokoomuksen kansanedustajana.
Häkkisen vanhemmat olivat maanviljelijä Juha Eemeli Häkkinen ja Matilda Juusentytär. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 ja valmistui agronomiksi 1900. Häkkinen oli tilanomistajana Ruovedellä 1898–1919 ja toimi Ruoveden säästöpankin esimiehenä 1909–1919.
Häkkinen oli Ruoveden tuomiokunnan edustajana valtiopäivillä talonpoikaissäädyssä 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli suomalaisen puolueen ja joulukuusta 1918 kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1917–1919 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Häkkinen toimi myös Ruoveden kuntakokouksen esimiehenä ja Ruoveden kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän kuului Karjakunnan ja Tampereen Osake-Pankin hallintoneuvostoon sekä Aamulehden johtokuntaan.
Kalle Häkkinen oli naimisissa vuodesta 1906 kansanedustaja Hilja Maria (Maija) Pelttarin (ent. Helenius) kanssa.
Kama (ase)

Kama on okinawalaisessa kobujutsussa (kobudo) käytetty noin 50 cm pitkä keppi, jonka päässä on terä sirpin lailla. Kamoja käytetään yleensä pareittain. Muita kobudo-aseita ovat muun muassa bo, jo, tambo, tanto, sai ja tonfa. Kamoja on käytetty itä- ja länsimaissa jo vuosisatoja heinän yms. niittämiseen. Okinawalaisille talonpojille kama osoittautui arvokkaaksi puolustautumisaseeksi, kun japanilaiset kielsivät kaikki aseet.
Toisinaan kamaa saatettiin käyttää myös heittoaseena. Kama-tekniikoissa toista kamaa käytetään yleensä vastustajan hyökkäyksen torjumiseen ja toisella hyökätään. Tekniikoilla pyritään vahingoittamisen lisäksi riisumaan vastustaja aseista.. Kamalle tarkoitettuja katoja ovat mm. tozan no nichogama, kanigawa no nichogama (sho) ja kanigawa no nichogama (dai).
Kaman varteen voidaan kiinnittää ketju tai köysi, jonka varassa kamaa heilutetaan. Tätä asetta kutsutaan nimellä kusarigama..
Heinrich Thyssen

Heinrich Thyssen, vuodesta 1907 paroni Heinrich Thyssen-Bornemisza de Kászon, (31. lokakuuta 1875 Mülheim an der Ruhr, Nordrhein-Westfalen, Saksa – 26. kesäkuuta 1947 Castagnola (nykyisin osa Luganoa), Ticino, Sveitsi) oli saksalais-unkarilainen teollisuusyrittäjä ja taiteenkerääjä. Hän kuului Thyssenin sukuun, joka on Saksan rikkaimpia ja vaikutusvaltaisimpia.
Opiskeltuaan fysiikkaa, mineralogiaa ja kemiaa  Münchenin,  Berliinin,  Bonnin ja  Heidelbergin yliopistoissa hän valmistui Heidelbergissä kemian tohtoriksi vuonna 1900. Vuonna 1907 Thyssen avioitui unkarilaisen aatelistyttären Margit Freiin Bornemisza de Kászon et Impérfnanin kanssa. Ilman miespuolisia perijöitä ollut appi adoptoi Thyssenin, joka sai näin Itävalta-Unkarin kansalaisuuden ja paronin arvonimen. Thyssen-Bornemisza asettui asumaan Rechnitzin linnaan nykyiseen Itävaltaan. Siellä hän aloitti taiteen keräilyn.
Ensimmäisen maailmansodan ja Itävalta-Unkarin romahduksen jälkeen Thyssen-Bornemisza muutti vuonna 1919 taidekokoelmineen Haagiin Hollantiin. Vuosina 1919–1921 Thyssen-Bornemisza hankki veljensä Fritzin kanssa enemmistön teollisuusyritys Thyssenistä. Haagissa hän hoiti Thyssenin suvun yritystoimintaa.
Vuonna 1930 Thyssen-Bornemisza muutti Müncheniin ja sieltä edelleen vuonna 1932 Sveitsiin, Luganon lähelle Castagnolaan. Vuonna 1933 hän erosi ensimmäisestä vaimostaan. Thyssen-Bornemisza oli naimisissa kolme kertaa. Hän kuoli vuonna 1947 Sveitsissä.
Thyssenin poika paroni Hans Heinrich Thyssen-Bornemisza jatkoi taiteen keräämistä, mutta myi kokoelman vuonna 1993 Espanjan valtiolle. Taidekokoelma on esillä Madridissa Museo Nacional Thyssen-Bornemiszassa.
Aiheesta muualla

Thyssenin elämäkerta Thyssenkrupp AG:n verkkosivulla (saksaksi)
Kanna

Kanna voi tarkoittaa:
Kanna, Japanin maaseutukaupunki Gunman prefektuurissa
Kanna-kausi, japanilainen aikakausinimi vuosille 985–987
kanna eli japanilainen höylä
Kanna Arihara (s. 1993), japanilainen näyttelijä ja laulaja
Kanna Hashimoto (s. 1999), japanilainen näyttelijä ja laulaja
kannat (Canna ), yksisirkkaisiin kuuluva ruohovartisten kukkivien kasvien suku
kanna eli tarhakanna (Canna × generalis), sukuun kuuluva kasvilaji.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kanna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Heitteillepano

Heitteillepano on Suomen rikoslain 21 luvun 14 §:n tarkoittama henkeen tai terveyteen kohdistuva rikos.
»Joka saattaa toisen avuttomaan tilaan tai jättää sellaiseen tilaan henkilön, josta hän on velvollinen huolehtimaan, ja siten aiheuttaa vaaraa tämän hengelle tai terveydelle, on tuomittava heitteillepanosta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.»
Heitteillepano on rangaistava teko vain, jos se tehdään tahallisesti. Rangaistavuuden edellytyksenä on myös, että teko aiheuttaa vaaraa kohteena olevan hengelle tai terveydelle.
Heitteillepanoa koskeva rangaistussäännös korostaa velvollisuutta huolehtia avuttomaan tilaan joutuneesta, kun tekijä on aiheuttanut tämän tilan tai on tehtävänsä tai asemansa perusteella taikka muuten erityisesti velvollinen huolehtimaan tästä.
Säännöksen sisällöstä > Heitteillepano

Säännöksessä on kysymys ensinnäkin toisen saattamisesta avuttomaan tilaan. Uhri voidaan saattaa tällaiseen tilaan millä tahansa aktiivisella toiminnalla. Rangaistavuuden edellytyksenä ei tässä tapauksessa ole, että tekijällä olisi erityinen velvollisuus huolehtia uhristaan.
Säännöksen sisällöstä > Heitteillejättö

Toiseksi rangaistavaksi säädetään sellaisen henkilön jättäminen avuttomaan tilaan, josta tekijä on velvollinen huolehtimaan. Rikosoikeudessa on yleensä seurauksen aiheuttaminen laiminlyönnillä katsottu mahdolliseksi, vaikkei sitä olisikaan erikseen mainittu rikoksen tunnusmerkistössä.[lähde? ]
Jotta toisen avuttomaan tilaan jättäminen olisi rangaistavaa, tekijällä tulee olla velvollisuus huolehtia uhrista. Rikosoikeuden yleisten periaatteiden mukaan tällainen velvollisuus voi johtua muun muassa perhesuhteista, tehtäväksi ottamisesta, työtehtävistä taikka tekijän aikaisemmasta toiminnasta.
Säännöksen sisällöstä > Avuton tila

Säännöksessä ei ole tarkemmin kuvattu, mitä avuttomalla tilalla tarkoitetaan. Avuttomuus voi johtua esimerkiksi uhrin iästä tai terveydentilasta, mutta myös ulkoisista olosuhteista.
Aikaisempi lainsäädäntö

Ennen rikoslain 21 luvun uudistusta vuonna 1995 heitteillepano oli erityisen vakava rikos, sillä vuoden 1969 lain mukaan "joka tahallaan saattaa toisen avuttomaan tilaan taikka sellaiseen tilaan jättää henkilön, josta hän on velvollinen huolehtimaan, tuomittakoon kuritushuoneeseen enintään kahdeksaksi vuodeksi tai vankeuteen vähintään kuudeksi kuukaudeksi".
Jules de Goncourt

| Jules de Goncourt |
| --- | --- |
 Jules de Goncourt
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1830
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Aikakausi:  1800-luku
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jules Alfred Huot de Goncourt (17. joulukuuta 1830 Pariisi, Ranska – 20. kesäkuuta 1870 Auteuil-Neuilly-Passy, Pariisi, Ranska) oli ranskalainen kirjailija, toinen Goncourt-veljeksistä. Hän työskenteli yhdessä veljensä Edmondin kanssa. Aluksi he opiskelivat maalausta, mutta alkoivat myöhemmin kirjoittaa. He kirjoittivat näytelmiä, novelleja ja pakinoita sekä naturalismin tyylisuuntaa edustavia romaaneja, jotka perustuvat heidän havainnointiinsa ja lähestyvät todellisuutta vielä enemmän kuin oppi-isänsä Balzac. Rohkeilla aihevalinnoillaan ne eivät heti päässeet esille, mutta ajan mittaan ne nousivat valikoivien lukijoiden suosioon, joka kuitenkin jälleen hiipui, mikä saattoi edistää nuoremman veljen varhaista kuolemaa.
Veljesten 1700-luvun taide- ja kulttuurihistoriaa käsittelevät kirjoitukset olivat uraauurtavia, sillä aikakausi oli jäänyt unohduksiin. Surun murtama Edmond jatkoi veljensä kuoleman jälkeen kirjoittamista. Hän kokosi ja julkaisi veljensä kirjeet. Heidän yhteinen päiväkirjansa Journal de Goncourt (1887–1896) herätti suurta huomiota.
Goncourt-akatemia on perustettu veljesten muistoksi Edmondin testamentilla, jonka kaukaiset sukulaiset tosin kiistivät, niin että akatemia saattoi aloittaa toimintansa vasta 1903.
Teokset

Edmond de Goncourtin kanssa:
En 18... (1851)
Sœur Philomène (1861)
Renée Mauperin (1864) suomennettu kahdesti:
Nuoren tytön tarina 1–2 (Renée Mauperin); suom. Maija Koskenniemi, Helsinki: Kirja 1915
Sairas sydän (Renée Mauperin); suom. Joel Lehtonen, Jyväskylä: Gummerus 1934
Germinie Lacerteux (1865)
Manette Salomon (1867)
Madame Gervaisais (1869)
Journal des Goncourt (1887–1896)
Näytteitä tuotannosta on antologiassa Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja (WSOY 1934)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jules de Goncourt Wikimedia Commonsissa
Juventino Rosas

Juventino Rosas
Juventino Rosas (23. tammikuuta 1868 – 13. heinäkuuta 1894) oli meksikolainen muusikko. Hänen vuonna 1888 säveltämänsä valssi Sobre las olas on kansainvälisesti tunnettu. Kunnia kappaleesta on usein annettu Johann Straussille.
Rosasin synnyinkaupunki nimettiin vuonna 1939 hänen kunniakseen uudelleen Santa Cruz de Juventino Rosasiksi. Säveltäjä kuoli Kuubassa Surgidero de Batabanóssa.
Jussi Pernaa

| Jussi Pernaa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. lokakuuta 1983 (ikä 41) Kauhava
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jupe
Pelipaikka:  Puolustaja
Maila:  Oikea
Pituus:  186 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  S-Kiekko
Sarja:  SS
Pelinumero:  4
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Hela-Kiekko (II-div.) Forssan Palloseura (Mestis) Vaasan Sport (Mestis) Ilves (SM-liiga) Rauman Lukko (SM-liiga)
Jussi Pernaa (s. 1. lokakuuta 1983 Kauhava) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on Kauhavan Hela-kiekon kasvatti. Urallaan Pernaa on edustanut Hela-Kiekon lisäksi Seinäjoen Hockey Teamia, Ilvestä, Forssan palloseuraa, Vaasan Sportia sekä Rauman Lukkoa.
Saavutukset

Mestiksen mestaruus 2008–2009 (Sport)
Mestiksen hopeaa 2005–2006 (Sport)
Mestiksen pronssia 2006–2007 (Sport)
Mestiksen +/- tilaston voitto (+33) 2006–2007 (Sport)
Suomi-sarjan mestari 2004–2005 (SHT)
Aiheesta muualla

Jussi Pernaa The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Jussi Pernaa Eurohockey.com. (englanniksi)
Halosta

| Halosta! Kassu Halonen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1981
 Studio : MTV-studiot, Helsinki, Suomi
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP-levy (DELP 24-25)   C-kasetti (DEKA 24-25)   CD-levy (8573-87906-2)
 Tuottaja(t): Tommi Liuhala   Kassu Halonen
 Tyylilaji: blues rock, suomirock
 Kesto: 66.59
 Levy-yhtiö: Oy Finndisc Ab   Warner Music Finland (CD)
 Levymerkki: Delta   Warner Music Finland (CD)
Muut kannet
   CD-levyn takakansi.
Kassu Halosen muut studioalbumit
| Halonen 1979 | Halosta! 1981 | Trans Sahara 1982 |
Singlet albumilta Halosta!
 ”Boogie Man / Rock Me Baby” Julkaistu: 1981 (DES 62)
Halosta! on muusikko Kassu Halosen soolouran toinen albumi, joka ilmestyi vuonna 1981. Yli tunnin kestävä tupla-albumi sisältää suurin osin cover-kappaleita, mutta levyltä löytyy myös muutamia Halosen omia kappaleita.
Albumi julkaistiin vinyylilevynä ja C-kasettina Delta-levymerkillä. Vuonna 2001 Warner Music Finland julkaisi albumista remasteroidun CD-painoksen.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Kassu Halonen, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

What’s It Gonna Be – 5.04 (instrumentaali, säv. Les Dudek)
There’s Always A Reason – 4.55 (säv. ja san. Kalervo Halonen & Frank Robson)
Boogie Man – 3.50 (säv. ja san. Leon Russell & Chuck Blackwell)
Statesboro Blues – 4.24 (säv. ja san. Willie McTell)
Kappaleet > B-puoli

Trouble No More – 3.46 (säv. ja san. McKinley Morganfield)
Morning Blue – 3.32 (säv. ja san. trad., sov. Kalervo Halonen & Iris Rautio)
Top Plot – 3.37 (instrumentaali, säv. Juha Björninen, Janne Louhivuori, Jyrki Manninen & Heikki Virtanen)
Last Nite – 5.25 (säv. ja san. Little Walter Jacobs)
Kappaleet > C-puoli

Pretty Woman – 4.21 (säv. ja san. Paul Williams)
Rock Me Baby – 4.26 (säv. ja san. B. B. King & Joe Josea)
It’s Not My Cross to Bear – 5.10 (säv. ja san. Gregg Allman)
Kappaleet > D-puoli

Night Gambler – 4.53 (säv. ja san. Kalervo Halonen & Frank Robson)
I Got the Blues – 6.23 (säv. ja san. Mick Jagger & Keith Richards)
Long Drink Blues – 7.13 (instrumentaali, säv. Juha Björninen & Kalervo Halonen)
Kokoonpano > Muusikot

Kassu Halonen – laulu (2-5, 8-13), urut, piano
Juha Björninen – kitara
Janne Louhivuori – kitara, huuliharppu
Jyrki Manninen – slidekitara
Hillel Tokazier – piano
Heikki Virtanen – basso
Pekka Helin – basso
Vesa Aaltonen – rummut
Nappi Ikonen – lyömäsoittimet, rummut
Iris Rautio – taustalaulu, laulu (6)
Marjo-Riitta Kervinen – taustalaulu
Kokoonpano > Tuotanto

Tommi Liuhala - tuottaja, tekniikka (MTV-studiot), visuaalinen suunnittelu
Kassu Halonen - tuottaja, visuaalinen suunnittelu
Harri Sutinen - tekniikka (MTV-studiot)
MTV-studiot - äänitys (Helsinki, Suomi)
Rauno Liukkunen - masterointi (Cutting Room, Suomi)
Tapsa Rantanen - kannen suunnittelu
Erik Uddström - valokuvat
Aiheesta muualla

Halosta discogs.com -sivustolla
Järjestysluku

Järjestysluvulla voidaan tarkoittaa
numeraaleja ensimmäinen, toinen, kolmas, (1., 2., 3.), ja niin edelleen
kemiallista järjestyslukua eli atomin paikkaa jaksollisessa järjestelmässä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Järjestysluku”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalvasvahvero

| Kalvasvahvero |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Cantharellales
Heimo::  Hydnaceae
Suku::  Vahverot Cantharellus
Laji::  pallens
Kaksiosainen nimi
 Cantharellus pallens  Pilát 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalvasvahvero (Cantharellus pallens) on kantarellia muistuttava keltainen vahverolaji. Se kasvaa Lounais-Suomen kalkkimailla. Laji on erinomainen ruokasieni, kantarellin veroinen. Laji on yleinen jo Keski- ja Etelä-Ruotsissa. Sienen erottaa kantarellista vaaleamman ulkomuodon ja paksumman jalan perusteella.
Kaki (1919)

| Kaki / 柿 |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Uraga Dock Company
Kölinlasku:  27. helmikuuta 1919
Laskettu vesille:  20. lokakuuta 1919
Palveluskäyttöön:  2. elokuuta 1920
Tekniset tiedot
Uppouma:  864 t (normaali) 1 036 t (kuormattu)
Pituus:  85,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,9 m
Syväys:  2,4 m
Koneteho:  21 500 ihp
Nopeus:  36 solmua
Miehistöä:  148
Aseistus
Aseistus:  3 × 120 mm/45 type 3 4 × 533 mm torpedoputkea
Kaki (jap. 柿) oli keisarillisen Japanin laivaston Momi-luokan hävittäjä maailmansotien välillä.
Valmistus

Alus tilattiin Uraga Dock Companyltä, missä köli laskettiin 27. helmikuuta 1919. Alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 20. lokakuuta ja otettiin palvelukseen 2. elokuuta 1920.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1. huhtikuuta 1940. Se muutettiin koululaivaksi ja edelleen apulaivaksi 23. helmikuuta 1945 nimellä Ōsu.  Aluksen miehistö antautui elokuussa 1945 liittoutuneille. Alus myytiin 1947 romutettavaksi Kureen.
Heinrich Wenck

| Heinrich Wenck |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Heinrich Emil Charles Wenck
Syntynyt: 10. maaliskuuta 1851 Aarhus, Tanska
Kuollut: 3. helmikuuta 1936 (84 vuotta) Charlottenlund, Tanska
Ammatti:  arkkitehti
Arkkitehti
Koulutus:  Tanskan kuninkaallinen taideakatemia
Merkittävät työt:  Kööpenhaminan päärautatieasema
Heinrich "Henry" Emil Charles Wenck (10. maaliskuuta 1851 Aarhus – 3. helmikuuta 1936 Charlottenlund) oli tanskalainen arkkitehti, joka suunnitteli monia rautatieasemia, mukaan lukien Kööpenhaminan rautatieaseman. Suuri osa hänen rakennuksistaan edustaa kansallisromantiikkaa, mutta myöhemmässä vaiheessa Wenck käytti myös kertaustyylejä, kuten uusklassismia ja uusbarokkia.
Töitä

Helsingørin rautatieasema (1891)
Holstebron rautatieasema (1905)
Kööpenhaminan rautatieasema (1911)
Kööpenhaminan postitalo (1912)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heinrich Wenck Wikimedia Commonsissa
Juvigny (Marne)

| Juvigny |
| --- | --- |
 Kunnantalo ja Notre-Damen kirkko
 vaakuna
 Juvigny
 Koordinaatit: 49°01′14″N, 4°15′50″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Marne
Arrondissementti:  Châlons-en-Champagne
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21,4 km²
Väkiluku (2016):  922 
 – Väestötiheys:  43 as./km²
Kunnan numero:  51312
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Juvigny on kunta Pohjois-Ranskassa Marnen departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Reimsin kaupungista kaakkoon.
Château de Juvigny
Nykyinen Château de Juvigny on rakennettu vuosina 1702 - 1705, ja siinä on 18 hehtaarin kokoinen puisto. Linnasta on mahdollista vuokrata huoneita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juvigny (Marne) Wikimedia Commonsissa
Kalvholmsklackarna

Kalvholmsklackarna
| --- | --- |
Sijainti:  60°08′14.00″N, 24°44′54.00″E, Espoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti, Itämeri
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kalvholmsklackarna on saariryhmä Espoon Matinkylässä Vasikkasaarten lounaispuolella. Saaria on neljä, ja ne ovat kuroutuneet maankohoamisen myötä lähes kiinni toisiinsa. Lounaassa lähin naapurisaari on Själakobben, pohjoisessa sijaitsee Alholmen ja sen pohjoispuolella, aivan Matinkylän manneralueen kupeessa, sijaitsevat Stora Blindsund ja Lilla Blindsund. Nuottaniemen venesatama sijaitsee noin 700 metriä Kalvholmsklackarnasta luoteeseen.
Kalvholmsklackarna on merkitty Espoon eteläisten osien yleiskaavassa luonnonsuojelualueeksi, mutta se on menettänyt asemaansa lintujen pesimäpaikkana.
Aiheesta muualla

Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
Kalvholmsklackarna, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset, and Daylength — Sunrise, Sunset, and Daylength
Juudas Iskariotin Suudelma

| Juudas Iskariotin Suudelma> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2009–
Tyylilaji:  underground, maailmanmusiikki
Kotipaikka:  Turku
Jäsenet:  Antti Tuonela: haitari, poikkihuilu, saksofoni   Tuomas Polo: kitara (2012–)   Miikka Mäkipaakkanen: basso (2009-2017, 2019-)   Vesa Laiho: rummut (2019-)  
Entiset jäsenet:  Miikka Mäkipaakkanen, basso (2009–2017)   Topi Laitinen, sopraanosaksofoni (2010–2012) Ami Kajan, basso (2017–2018)   Marko Karjalainen, rummut 2009-2018   Jari Kuoppala, rummut 2019  
Levy-yhtiö:  Art Safari (2012–)
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juudas Iskariotin Suudelma on vuoden 2009 paikkeilla perustettu turkulainen underground-soitinmusiikkiyhtye, joka soittaa orientalisvaikutteista maailmanmusiikkia. Yhtye on julkaissut omakustanteena nimeään kantavan EP:n vuonna 2010 sekä Art Safari records on julkaissut orkesterin kolme albumia.
Diskografia

Juudas Iskariotin Suudelma (EP, 2010)
Novaja Zemlja (2012)
Anarkistan (2017)
Vulgaria (2020)
Aiheesta muualta

Yhtyeen Podcast-haastattelu Musiikillinen eläin -blogissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Jääpallo Pohjoismaisissa kisoissa 1926

| Pohjoismaiset kisat 1926 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  13
Ajankohta:  31. tammikuuta - 14. helmikuuta
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Tukholma
Toinen sija:  Västmanland-Närke
Kolmas sija:  Uppland
  ← 1922: 
Jääpalloturnaukseen vuoden 1926 Pohjoismaisissa kisoissa osallistui kolmetoista joukkuetta. Ruotsista mukaan lähti 12 maakuntajoukkuetta ja Norja osallistui maajoukkueellaan. Suomi ei ollut puolustamassa vuoden 1922 voittoaan.
Alkuerät

31. tammikuuta alkaen
|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Värmland | 3–0 | Bohuslän-Dalselvennä |
| Östergötland | 0–1 | Småland |
|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Taalainmaa | 5–3 | Gästrikland |
| Västernorrland | 3–2 | Hälsingland |
| Södermanland | 3–2 | Värmland |
| Småland | 1–8 | Tukholma |
|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Tukholma | 6–1 | Västernorrland |
| Uppland | 5–2 | Södermanland |
| Västmanland-Närke | 3–1 | Taalainmaa |
Välierät

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Tukholma | 3–0 | Uppland |
| Västmanland-Närke | 6–1 | Norja |
Ottelu 3. sijasta

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Uppland | 5–0 | Norja |
Loppuottelu

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Tukholma | 3–0 | Västmanland-Närke |
Juudas

Juudas voi tarkoittaa seuraavia:
Uuden testamentin henkilöitä

Juudas Iskariot, apostoli, Jeesuksen kavaltaja
Juudas Jaakobin poika, Luukkaan evankeliumissa mainittu apostoli, jonka on arveltu olleen sama henkilö kuin Taddeus
Juudas, Markuksen evankeliumissa mainittu Jeesuksen veli
Juudas, Juudaan kirjeen kirjoittaja
Muita

Juudas Makkabi, makkabilaiskapinan johtaja
Juudas Puustinen (oik. Albert Johannes Hämäläinen), suomalainen kirjailija
Juudas, Amos Ozin romaani