stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tony Trabert
Voitot kaksinpelin Grand Slam -turnauksissa

| Vuosi | Mestaruus | Loppuotteluvastustaja | Loppuottelun pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1953 | Yhdysvallat | Vic Seixas | 6–3, 6–2, 6–3 |
| 1954 | Ranska | Art Larsen | 6–4, 7–5, 6–1 |
| 1955 | Ranska (2) | Sven Davidson | 2–6, 6–1, 6–4, 6–2 |
| 1955 | Wimbledon | Kurt Nielsen | 6–3, 7–5, 6–1 |
| 1955 | Yhdysvallat (2) | Ken Rosewall | 9–7, 6–3, 6–3 |
Thomas Crisp

| Thomas Crisp |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1876 Lowestoft, Suffolk, Englanti
Kuollut: 15. elokuuta 1917 (41 vuotta) Pohjanmeri
Ammatti:  merimies
Sotilashenkilö
Palvelusvuodet:  1915–1917
Taistelut ja sodat:  ensimmäinen maailmansota †
Sotilasarvo:  merikapteeni
Kunniamerkit:  Distinguished Service Cross Viktorian risti (postuumi)
Thomas Crisp (28. huhtikuuta 1876 – 15. elokuuta 1917) oli englantilainen merikapteeni. Hän työskenteli ensin kalastuksen ja troolauksen parissa sekä Atlantin höyrylaivoissa, mutta liittyi laivaston reserviin ensimmäisen maailmansodan aikana Saksan laivaston sukellusveneen upotettua hänen kalastusaluksensa. Ensimmäisestä meritaistelustaan kahta saksalaista sukellusvenettä vastaan Crisp ansaitsi Distinguished Service Cross -ansiomitalin. Hän kaatui myöhemmin toisen sukellusveneen upottaessa hänen aluksensa ja haavoittaen häntä vakavasti. Hänelle myönnettiin postuumi Viktorian risti, jonka hänen aluksellaan palvellut poikansa otti vastaan.
Perhe

Crisp avioitui vuonna 1895 Harriet Elizabeth Alpin (k. 12. kesäkuuta 1917) kanssa. Pariskunnalle syntyi kaksi poikaa, joista Tom Crisp oli toinen, ja yksi tytär.
Sven Scholander

Sven Scholander (1909)
Sven Scholander (21. huhtikuuta 1860 Tukholma – 14. joulukuuta 1936 Djursholm) oli ruotsalainen säveltäjä ja laulaja, kuvanveistäjä ja liikemies. Hän avasi 1895 Hasselbladin valokuvaustarvikkeita myyvän liikkeen Tukholmaan..
Scholander esiintyi myös Suomessa. Hän kirjoitti muistelmateoksen Visan, lutan och jag (1935).
Sven Scholanderin isä oli arkkitehti Fredrik Wilhelm Scholander.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sven Scholander Wikimedia Commonsissa
Nordisk familjebok: Scholander, Sven
Svensk biografisk handlexikon
Take Them and Break Them

| Take Them and Break Them Michael Monroe |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 22. huhtikuuta 2002
 Tyylilaji: hard rock, glam metal
 Levy-yhtiö: Nippon Crown
Michael Monroen muut julkaisut
| Life Gets You Dirty 1999 | Take Them and Break Them 2002 | Whatcha Want 2003 |
Take Them and Break Them on Michael Monroen EP-levy vuodelta 2003. Se on julkaistu vain Japanissa.
Kappaleet

Take Them and Break Them
Backbiter
Make It Go Away (Live)
Where's The Fire John? (Live)
Just Because Your Paranoid (Live)
Relationshipwrecked (Live)
Sven Schulze

| Sven Schulze |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–28.9.2021  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. heinäkuuta 1979 (ikä 45) Quedlinburg, Itä-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Saksan kristillisdemokraattinen unioni
Aiheesta muualla
www.schulze-europa.de
Sven Schulze (s. 31. heinäkuuta 1979 Quedlinburg, Itä-Saksa) on saksalainen poliitikko. Schulze edustaa kristillisdemokraatista unionia. Schulze on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2014 syyskuuhun 2021 saakka. Hän edusti Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sven Schulze Wikimedia Commonsissa
Sven Schulze Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Thomas Nkuissi

Thomas Nkuissi (7. heinäkuuta 1928 − 16. maaliskuuta 2011) oli kamerunilaisen Nkongsamban roomalaiskatolisen hiippakunnan roomalaiskatolinen piispa.
Thomas Nkuissi syntyi 7. heinäkuuta 1928 Nkongsambassa. Nkuissi nimitettiin papiksi vuonna 1958 ja hän aloitti työnsä Nkongasamban hiippakunnan piispana vuonna 1978. Tätä ennen Nkuissi oli toiminut hiippakunnassa apupiispana. Nkuissi erosi tehtävästään vuonna 1992.
Nkuissi menehtyi 16. maaliskuuta 2011.
Thomas Oppermann

Thomas Oppermann (2020)
Thomas Oppermann (27. huhtikuuta 1954, Freckenhorst – 25. lokakuuta 2020, Göttingen) oli saksalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko.
Oppermann opiskeli oikeustiedettä Göttingenissä ja suoritti asessoritutkinnon vuonna 1986. Hän kuului sosiaalidemokraattiseen puolueeseen vuodesta 1980 ja pääsi vuonna 1989 puolueensa Göttingenin-haaran puheenjohtajaksi. Hän istui vuosina 1990–2005 Ala-Saksin maapäivillä ja toimi Ala-Saksin tiede- ja kulttuuriministerinä 1998–2003. Oppermann valittiin ensimmäisen kerran Saksan liittopäivien jäseneksi vuonna 2005. Hän toimi puolueensa parlamenttiryhmän johtajana vuosina 2013–2017 ja vuodesta 2017 yhtenä liittopäivien viidestä varapuheenjohtajasta. Elokuussa 2020 Oppermann ilmoitti, ettei asettuisi enää ehdokkaaksi vuoden 2021 liittopäivävaaleissa. Hän oli lyyhistynyt ennen aiottua televisioesiintymistä 25. lokakuuta ja kuljetettu sairaalahoitoon. Hän kuoli samana päivänä.
Oppermannilla oli neljä lasta.
Talbot (täsmennyssivu)

Talbot voi tarkoittaa seuraavia:
Talbot, vuosina 1902–1958 ja 1978–1992 valmistettu automerkki
Neath Port Talbot, hallintoalue Walesissa
Talbot hound, normandialaisperäinen, nykyisin sukupuuttoon kuollut koirarotu
Henkilöitä, Talbot sukunimenä:
Bob Talbot (1927–2017), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Brian Talbot (s. 1953), englantilainen jalkapalloilija
Bryan Talbot (s. 1952), englantilainen sarjakuvapiirtäjä ja -käsikirjoittaja
Cam Talbot (s. 1987), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
Charles Chetwynd-Talbot (1860–1921), brittiläinen aatelinen, Clément Talbot -yrityksen perustaja
Connie Talbot (s. 2000), brittiläinen laulaja
Danny Talbot (s. 1991), brittiläinen pikajuoksija
Edward Talbot, Edward Kelley (1555–1595), englantilainen alkemisti, okkultisti ja huijari
Eric Talbot, yhdysvaltalainen sarjakuvantekijä
Henry Fox Talbot (1800–1877), englantilainen tiedemies, keksijä ja valokuvauksen uranuurtaja
John Michael Talbot (s. 1954), yhdysvaltalainen katolinen munkki, laulaja, lauluntekijä ja kitaransoittaja
Maxime Talbot (s. 1984), kanadalainen jääkiekkoilija
Henkilöitä, Talbot etunimenä:
Talbot Jennings (1894–1985), yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Talbot”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tina Fey

| Tina Fey |
| --- | --- |
 Fey ensi-illassa vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Elizabeth Stamatina Fey
Syntynyt: 18. toukokuuta 1970 (ikä 54) Pennsylvania, Yhdysvallat
Ammatti:  koomikko, käsikirjoittaja, näyttelijä, tuottaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  1997–
Merkittävät roolit:  30 Rock   Mean Girls
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Elizabeth Stamatina ”Tina” Fey (s. 18. toukokuuta 1970 Pennsylvania) on yhdysvaltalainen koomikko, käsikirjoittaja, näyttelijä ja tuottaja. Hänet tunnetaan televisiosarjastaan 30 Rock, jota hän käsikirjoitti, tuotti ja jossa hän näyttelee pääosaa. Hän on myös Saturday Night Liven kirjoittaja. Fey on palkittu kahdeksalla Emmyllä, kahdella Golden Globella, neljällä SAG:llä, neljällä Writers Guild of America -palkinnolla.
Elämä

Fey syntyi Pennsylvanian Upper Darbyssä, Philadelphian lähiöalueella. Hän on Jeanne ja Donald Feyn tytär. Feyn isällä on saksalaiset ja skotlantilaiset sukujuuret ja hänen äitinsä on amerikankreikkalainen. Fey kävi Cardingtonin peruskoulua ja Beverly Hills Middle School keskikoulun Pennsylvaniassa. Fey kiinnostui huumorista yläkoulun aikana. Hän valmistui Upper Darby High Schoolista vuonna 1988. [lähde? ]
Ura

Valmistuttuaan Virginian yliopistosta vuonna 1992 Fey muutti Chicagoon. Hän kävi improvisaatiokursseilla The Second City -nimisessä komediakerhossa. Siellä hän teki stand-up -esiintymisiä ja opetteli improvisaatiota. Vuonna 1994 Feystä oli jo tullut osa The Second Cityn ryhmää. Hän sai urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle syyskuussa 2011.
Ura > Saturday Night Live

Käsikirjoittaja Adam McKayn avustuksella Feystä tuli NBC:n televisiosarjan Saturday Night Liven käsikirjoittaja vuonna 1997. Fey aloitti vuonna 1999 Saturday Night Liven ensimmäisenä naispuolisena pääkäsikirjoittajana. Hän voitti 2001 Writers Guild of America -palkinnon, ja vuonna 2002 Fey voitti käsikirjoittajatiiminsä kanssa Emmy-palkinnon työstään sarjassa. [lähde? ]
Ura > 30 Rock

Fey kehitti NBC:lle tilannekomedian 30 Rock, sarjan ensiesitys oli syksyllä 2006. Sarjaa kuvattiin NBC:n studiolla Rockefeller Centerissä. Sarja sai pääosin positiivisen vastaanoton, mutta katsojaluvut olivat odotettuja alhaisemmat keskiviikon kello 20 ohjelmapaikalla, joten NBC päätti siirtää 30 Rockin torstain komediaputkelle. Ohjelman ensimmäisen esityksen jälkeen uudella torstain 22.30 ohjelmapaikalla NBC päätti näyttää 30 Rockia koko kauden ajan. Tina Fey sai roolistaan Liz Lemonina Emmy-palkinnon. Itse ohjelma voitti parhaan komediasarjan Emmy-palkinnon vuonna 2007. [lähde? ]
Ura > Elokuvia

Fey käsikirjoitti ja näytteli vuonna 2004 elokuvassa Mean Girls. Elokuvan roolihahmot ja niiden käytös perustuvat Feyn omiin kokemuksiin Upper Darby High Schoolissa. Vuonna 2008 Fey näytteli elokuvassa Baby Mama. Elokuva kertoo bisnesnaisesta, joka haluaa saada lapsen. Koska mahdollisuus siihen on hyvin pieni, hän käyttää kohdunvuokrausta. [lähde? ]
Yksityiselämä

Fey paljasti lehtihaastattelussa vuonna 2009 että hänen leuassaan näkyvä arpi johtuu siitä, että hän joutui viisivuotiaana tuntemattoman hyökkääjän puukotuksen uhriksi.
Fey meni naimisiin Jeff Richmondin kanssa vuonna 2001. Vuonna 2005 heille syntyi tytär, jolloin Fey jäi äitiyslomalle työstään Saturday Night Livessa. Fey kertoi heinäkuussa 2006 The Tonight Show’ssa, ettei aio palata töihin Saturday Night Liveen. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Tina Fey Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tina Fey Box Office Mojossa. (englanniksi)
30 Rock.  2013. NBC. Arkistoitu 31.12.2013. (englanniksi)
Suomen lentoasemat ja -paikat

Helsinki-Vantaan lentoasema on Suomen selvästi suurin ja vilkkain lentoasema.
Tämä artikkeli käsittelee Suomen lentoasemia ja -paikkoja. Suomessa on 24 lentoasemaa, jotka luetellaan alla olevassa luettelossa. Helsinki-Vantaan lentoasema on Suomen selvästi suurin ja vilkkain lentoasema ja Pohjoismaiden neljänneksi vilkkain.
Finavia ylläpitää Suomen lentoasemista suurinta osaa (20 asemaa). Mikkelin lentoasemaa ylläpitää Mikkelin kaupunki, Enontekiön lentoasemaa Enontekiön kunta, Seinäjoen lentoasemaa Seinäjoen lentoasema Oy ja Lappeenrannan lentoasemaa Lappeenrannan kaupunki.
Finavian lentoasemista maakunta-asemien ylläpito ja lennonvarmistuspalvelut ovat tulleet rahoitetuiksi Helsinki-Vantaan lentoaseman tuotoilla. Tämä on merkinnyt, että Helsinki-Vantaan lentoaseman ja Finavian maakuntakenttien välillä vallitsee ristisubventio.
Lentoasemat > Siviililentoasemat

Seuraavat lentoasemat ovat pääasiassa vain siviili-ilmailua varten eikä niillä ole pysyvää sotilaslentotoimintaa:
| Lentoasema | Kunta | IATA/ICAO |
| --- | --- | --- |
| Enontekiön lentoasema | Enontekiö | (ENF/EFET) |
| Helsinki-Vantaan lentoasema | Vantaa | (HEL/EFHK) |
| Ivalon lentoasema | Inari | (IVL/EFIV) |
| Joensuun lentoasema | Liperi ja Kontiolahti | (JOE/EFJO) |
| Kajaanin lentoasema | Kajaani | (KAJ/EFKI) |
| Kemi-Tornion lentoasema | Kemi ja Keminmaa | (KEM/EFKE) |
| Kittilän lentoasema | Kittilä | (KTT/EFKT) |
| Kokkola-Pietarsaaren lentoasema | Kruunupyy | (KOK/EFKK) |
| Kuusamon lentoasema | Kuusamo | (KAO/EFKS) |
| Lappeenrannan lentoasema | Lappeenranta | (LPP/EFLP) |
| Maarianhaminan lentoasema | Jomala | (MHQ/EFMA) |
| Mikkelin lentoasema | Mikkeli | (MIK/EFMI) |
| Oulun lentoasema | Oulu | (OUL/EFOU) |
| Porin lentoasema | Pori | (POR/EFPO) |
| Savonlinnan lentoasema | Savonlinna | (SVL/EFSA) |
| Seinäjoen lentoasema | Ilmajoki | (SJY/EFSI) |
| Turun lentoasema | Turku | (TKU/EFTU) |
| Vaasan lentoasema | Vaasa | (VAA/EFVA) |
Lentoasemat > Siviili- ja sotilaslentoasemat

Seuraavat lentoasemat ovat niin sanottuja yhteistoimintakenttiä, joilla on sekä siviili- että sotilasliikennettä:
| Lentoasema | Kunta | IATA/ICAO |
| --- | --- | --- |
| Jyväskylän lentoasema | Jyväskylä | (JYV/EFJY) |
| Kuopion lentoasema | Siilinjärvi | (KUO/EFKU) |
| Rovaniemen lentoasema | Rovaniemi | (RVN/EFRO) |
| Tampere-Pirkkalan lentoasema | Pirkkala | (TMP/EFTP) |
Lentoasemat > Sotilaslentoasemat

Seuraavat lentoasemat ovat pääosin sotilaskäytössä, ja  siviililiikennettä on niillä jossain määrin rajoitettu:
| Lentoasema | Kunta | IATA/ICAO |
| --- | --- | --- |
| Hallin lentoasema | Jämsä | (KEV/EFHA) |
| Utin lentoasema | Kouvola | (UTI/EFUT) |
Muut lentopaikat > Varalaskupaikat

Seuraavassa on lueteltu maanteillä olevia varalaskupaikkoja, jotka ovat Suomen puolustusvoimien käytössä silloin kun niille liikenne sivusta muualle ohjaamalla perustetaan Suomen ilmavoimien maantietukikohta:
| Tie | Sijainti |
| --- | --- |
Valtatie 2: Jokioinen (Forssa–Huittinen)
Valtatie 4: Joutsa (Heinola–Jyväskylä)
Valtatie 4: Vuojärvi, Sodankylä (Rovaniemi–Sodankylä)
Valtatie 5: Lusi, Heinola (Heinola–Mikkeli), Lusin varalaskupaikka
Valtatie 5: Joroinen
Valtatie 9: Rissala
Valtatie 23: Niinisalo, Kankaanpää (Pori–Parkano)
Valtatie 27: Nivala (Iisalmi–Ylivieska), Nivalan varalaskupaikka
Kantatie 41: Virttaa, Loimaa (Turku–Huittinen)
Kantatie 63: Kauhava (Kauhava–Ylivieska)
Kantatie 66: Kuortane (Virrat–Lapua), Alavuden varalaskupaikka
Kantatie 72: Mikkeli (Mikkeli–Pieksämäki)
Kantatie 78: Pudasjärvi (Pudasjärvi–Ranua)
Kantatie 80: Ylläsjärvi, Kittilä (Kittilä–Ylläsjärvi)
Kantatie 88: Vieremä (Iisalmi–Pulkkila), Vieremän varalaskupaikka
Seututie 551: Tervo (Vesanto–Kuopio), Tervon varalaskupaikka
Seututie 822: Rantsila, Siikalatva (Temmes–Kestilä)
Seututie 924: Ranua (Simo–Ranua)
Toimintansa lopettaneet lentoasemat ja -paikat

Artukaisten lentokenttä, Turku
Haapajärven lentokenttä, Haapajärvi
Haapamäen lentokenttä, Keuruu
Helsinki-Malmin lentoasema, Helsinki (HEM/EFHF)
Hermannin lentoasema, Helsinki
Sonkajärvi-Jyrkkä, Sonkajärvi (EFSJ)
Kannuksen lentokenttä, Kannus (EFKN)
Katajanokan lentosatama, Helsinki
Kellosaaren lentosatama, Helsinki
Lahden Helikopterikenttä, Lahti
Oritkarin lentokenttä, Oulu
Salmijärven lentokenttä, Petsamo
Suur-Merijoen lentokenttä, Viipurin maalaiskunta
Tampere-Härmälän lentoasema, Tampere (TMP/EFTA)
Turun Vähä-Heikkilän lentoasema
Matkustajamäärät

Matkustajamäärät Finavian ylläpitämillä lentoasemilla vuonna 2017.
| Lentoasema | Matkustajia kotimaan liikenteessä | Matkustajia kansainvälisessä liikenteessä | Matkustajia yhteensä | Kotimaan liikenteen osuus | Kansainvälisen liikenteen osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsinki-Vantaan lentoasema | 2 731 454 | 16 160 932 | 18 892 386 | 14,5 % | 85,5 % |
| Oulun lentoasema | 851 542 | 71 704 | 923 246 | 92,2 % | 7,8 % |
| Rovaniemen lentoasema | 455 589 | 123 881 | 579 470 | 78,6 % | 21,4 % |
| Turun lentoasema | 106 022 | 227 582 | 333 604 | 31,8 % | 68,2 % |
| Kittilän lentoasema | 183 952 | 141 208 | 325 160 | 56,6 % | 43,4 % |
| Vaasan lentoasema | 162 333 | 137 785 | 300 118 | 54,1 % | 45,9 % |
| Kuopion lentoasema | 207 276 | 28 135 | 235 411 | 88,0 % | 12,0 % |
| Tampere-Pirkkalan lentoasema | 85 844 | 144 180 | 230 024 | 37,3 % | 62,7 % |
| Ivalon lentoasema | 160 906 | 49 660 | 210 566 | 76,4 % | 23,6 % |
| Joensuun lentoasema | 110 666 | 9 048 | 119 714 | 92,4 % | 7,6 % |
| Kemi-Tornion lentoasema | 95 610 | 8 852 | 104 462 | 91,5 % | 8,5 % |
| Kuusamon lentoasema | 67 183 | 20 569 | 87 752 | 76,6 % | 23,4 % |
| Kajaanin lentoasema | 84 724 | 2 731 | 87 455 | 96,9 % | 3,1 % |
| Kokkola-Pietarsaaren lentoasema | 60 681 | 19 138 | 79 819 | 76,0 % | 24,0 % |
| Jyväskylän lentoasema | 56 814 | 11 152 | 67 966 | 83,6 % | 16,4 % |
| Maarianhaminan lentoasema | 42 488 | 19 080 | 61 568 | 69,0 % | 31,0 % |
| Enontekiön lentoasema | 785 | 24 752 | 25 537 | 3,1 % | 96,9 % |
| Porin lentoasema | 9 645 | 13 538 | 23 183 | 41,6 % | 58,4 % |
| Savonlinnan lentoasema | 9 548 | 2 861 | 12 409 | 76,9 % | 23,1 % |
| Halli Kuoreveden lentoasema | 13 | 12 | 25 | 52,0 % | 48,0 % |
| Utin lentoasema | 3 | 3 | 6 | 50,0 % | 50,0 % |
| Yhteensä | 5 483 078 | 17 216 803 | 22 699 881 | 24,2 % | 75,8 % |
Suomen lentoasemat, joille on säännöllistä reittiliikennettä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen lentoasemat ja -paikat Wikimedia Commonsissa
Ilmailutiedotuspalvelu (AIS)
Lentokenttiä ja laskeutumiskarttoja. Lentopaikat.fi.
Oulun lentoasema on Suomen kolmanneksi vilkkain lentoasema.
Ivalon lentoasema on Suomen pohjoisin.
Iisalmen lentokenttä.
Nummelan lentokenttä.
Vieremän varalaskupaikka sijaitsee kantatien 88 varrella Vieremällä, Pohjois-Savossa.
Sympathy (kappale)

| ”Sympathy” Uriah Heep |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Firefly
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: 7"-single
 Tuottaja(t): Gerry Bron
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 04.44
 Levy-yhtiö: Bronze Records
Listasijoitukset
  37. (1977)
Uriah Heepin muut singlet
| ”Wise Man” 1977 | ”Sympathy”” 1977 | ”Free Me” 1977 |
Sympathy on brittiläisen hard rock -yhtye Uriah Heepin kappale vuodelta 1977. Firefly-albumilla julkaistu kappale julkaistiin myös singlenä. Se ylsi Länsi-Saksassa top 40:een.
Singlen sisältö

A-puoli
Sympathy – 4.18 (säv. Ken Hensley)
B-puoli
Crime of Passion – 3.40 (säv. Mick Box/Lee Kerslake/Ken Hensley)
Kokoonpano

Mick Box – kitara
John Lawton – laulu
Trevor Bolder – bassokitara
Ken Hensley – kosketinsoittimet
Lee Kerslake – rummut
Thomas Couture

Thomas Couture, Étienne Carjat`n valokuva, ehkä vuodelta 1860.
Thomas Couture: Roomalaiset rappiolla
Thomas Couture (21. joulukuuta 1815 Senlis  - 30. maaliskuuta 1879 Villiers-le-Bel) oli ranskalainen taidemaalari. Couture oli tyylisuunnaltaan akateeminen taidemaalari, joka teki useita muotokuvia ja historiamaalauksia. Hänen maalauksensa Roomalaiset rappiolla , oli sensaatio vuonna 1847. Couture oli myös kuuluisa taideopettaja ja hänen oppilaistaan tuli merkittäviä taiteilijoita.
Elämänvaiheita

Couture syntyi Pohjois-Ranskassa, mutta kävi koulunsa Pariisissa. Hän pääsi ensiksi taideteolliseen oppilaitokseen, mutta vaihtoi taideakatemiaan, Ecole des Beaux Arts`iin. Hänen opettajanaan oli Antoine-Jean Gros. Couture osoitti ilmeistä taitoa ja lahjakkuutta, mutta joutui anomaan kuusi kertaa arvostettua Prix de Rome- stipendiä, ennen kuin sai sen.
Couture kritisoi mielelellään akatemian opetusmetodeja ja liittyi vapaamuotoiseen Juste Milieu´n joka yritti yhdistää klassisuutta, romantiikkaa ja ajan uusia ilmiöitä. Hän innostui myös muotokuvamaalauksesta, mutta ei luopunut myöskään historiamaalauksesta. Hänen töitään leimasivat pehmeät värit ja terävät kontrastit. Hän ei pyrkinyt teatraalisuuteen.
Vuonna 1847 Pariisin salongissa oli maalaus, josta tuli Couturen kuuluisin. Teoksen nimi on Roomalaiset rappiolla. Kyseinen historiamaalaus aiheutti skandaalin. Teos esittää veltosti makoilevia, puolialastomia roomalaisia. Yleisö piti sitä heinäkuun monarkian vertauskuvana ja kritiikkinä Ludvig Filipin hallinnolle. Se otetiin nopeasti pois galleriasta.
Merkittävimmän panoksensa taidehistoriaan Couture on antanut tomimalla merkittävien taiteilijoiden opettajana. Hänen oppilaitaan olivat muiden muassa Édouard Manet, Pierre Puvis de Chavannes, Anselm Feuerbach ja Carl Newman. Alkuhankaluuksista huolimatta Manet viihtyi Couturen oppilaana kuusi vuotta. Myöhemmin hän kiitteli opettajaltaan saamaansa arvokasta oppia.
Couture puhui oppilailleen, että "on maalattava nopeasti". Tämä oppi näkyy hänen myöhemmin impressionistisen tyylisuunnaan käynnistäneissä oppilaissaan. Tämä sopii hienosti siihen, että katsojalle halutaan antaan hetken vaikutelma nopeasti haihtuvasta hetkestä. Myöhemmin Couture julkaisia opetusmetodinsa ja ajatuksensa taideopetuksesta kirjana.
Kirja, Méthode et entretiens d’atelier, joka ilmestyi vuonna 1867 haastoi avoimesti valalla olevat menetelmät taideopetuksessa. Hänen mielestään vallinnut opetus ei antanut oppilaille eväitä itsenäiseen ajatteluun ja luovuuteen. Viimeisinä vuosinaan Couture saavutti myös taloudellista menestystä, kun hänen yhdysvaltalaiset oppilaansa veivät hänen töitään kotimaahansa ja myivät niitä.
Couturen kirjaa pidetään nykyään merkittävänä historiallisena dokumenttina 1800-luvun maalaustaiteen metodeihin ja prosesseihin. Couture on itse jäänyt yleisölle melko tuntemattomaksi. Osasyynä on ehkä se, että hän ei saanut koskaan valmiiksi eräitä suuria tilaustöitä eikä hän suostunut kirjoittamaan muistelmateostaan.
Lisää aiheesta

http://www.metmuseum.org/art/collection/search/436030
Tornimusiikki

Tornimusiikki tarkoittaa muusikoiden aiemmin säännöllisesti kirkkojen ja raatihuoneiden torneista esittämää kirkollista puhallinmusiikkia. Esitettävät sävellykset olivat koraaleja ja muita lyhyehköjä kappaleita. Tällaisia sävellyksiä on säilynyt 1600-luvulta, esimerkiksi tornisonaateiksi kutsuttuja kappaleita. Tornimusiikin esittämistä on elvytetty 1900-luvun jälkipuoliskolla ja Saksassa tämä musiikin laji tunnetaan nimellä Turmblasen.
Tadahiro Nomura

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |  |
Maa:   Japani
Miesten judo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | 60 kg |  |
|  Kultaa | Sydney 2000 | 60 kg |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | 60 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1997 | 60 kg |  |
|  Pronssia | Osaka 2003 | 60 kg |  |
Tadahiro Nomura (jap. 野村忠宏, s. 10. joulukuuta 1974 Kōryō, Naran prefektuuri, Japani) on japanilainen judoka, kolminkertainen olympiavoittaja.
Nomura on kilpaillut koko kansainvälisen uransa ajan 60 kg:n painoluokassa. Hän saavutti hopeaa junioreiden MM-kilpailuissa Kairossa 1994. Atlantan olympialaisissa 1996 hän voitti kultaa 60-kiloisissa kukistettuaan loppuottelussa italialaisen Girolamo Giovinazzon. Pariisin MM-kilpailuissa 1997 hän voitti saman sarjan loppuottelussa Georgian Giorgi Revazišvilin. Minskissä 1998 hän oli voittamassa joukkuekilpailun maailmanmestaruutta Japanin joukkueessa.
Nomura voitti 60 kg:n olympiakultaa toistamiseen Sydneyssä 2000 kukistettuaan loppuottelussa eteläkorealaisen Jung By-Kyungin. Osakan MM-kilpailuissa 2003 hän saavutti samassa painoluokassa pronssia. Ateenan olympialaisissa 2004 Nomura voitti kolmannen kerran peräkkäin olympiakultaa 60 kg:n sarjassa. Loppuottelussa hän voitti Georgian Nestor Khergianin.
Nomura on saavuttanut maailmancup- ja Continental Open -kilpailuissa kuusi voittoa, kaksi kakkossijaa ja kolme kolmossijaa. Japanin mestaruuskilpailuissa hänellä on aikuisten sarjassa kuusi kultaa, kaksi hopeaa ja yksi pronssi.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (japaniksi)
Sypressikerttuli

| Sypressikerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Loistokerttulit Setophaga
Laji::  virens
Kaksiosainen nimi
 Setophaga virens  (Gmelin, 1789) 
Synonyymit
 Dendroica virens 
 Sypressikerttulin levinneyysalue, pesimisalueet keltaisella ja talvehtimisalueet sinisellä
Katso myös
   Sypressikerttuli Wikispeciesissä   Sypressikerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sypressikerttuli (Setophaga virens) eli aiemmalta nimeltään seetrikerttuli on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sypressikerttulia tavataan pesivänä Kanadassa ja Yhdysvaltain itäosissa sekä talvehtivana Yhdysvaltain eteläosissa, Väli-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Lajin populaatio on hyvin suuri, mutta sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.