stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sinimusta liike
Politiikka > Väestöpolitiikka

SML haluaa edistää suomalaisten syntyvyyttä muun muassa valtion takaamilla nollakorkolainoilla nuorille perheille. Humanitaarisen maahanmuuton puolue haluaa estää sekä ottaa uudelleenkäsittelyyn kaikki vuodesta 1990 alkaen myönnetyt oleskeluluvat ja kansalaisuudet. Puolue ei hyväksy samaa sukupuolta olevien pariskuntien adoptio- tai keinohedelmöitysoikeutta.
Politiikka > Ulko- ja turvallisuuspolitiikka

SML kannattaa EU:sta ja YK:sta eroamista ja vastustaa Suomen Nato-jäsenyyttä, sekä Venäjän federaatiota. SML kannattaa Ahvenanmaan militarisoimista ja nykyisen asevelvollisuuden laajentamista koskemaan myös Ahvenanmaalla asuvia Suomen kansalaisia.
Politiikka > Talouspolitiikka

SML kannattaa Suomen markan ottamista Suomen valutaksi. Liike haluaa puolustaa suomalaista ammattiosaamista, sekä työvoimaa ulkopuoliselta ja vierasperäiseltä kilpailulta. Liike haluaa valtiolle enemmän kontrollia taloudessa, sekä yhteiskunnan toiminnan kannalta elintärkeiden tuotantoalojen kansallistamista. Liike vaalii luonnonvarojen kestävää käyttöä, ja ne pitäisi pitää täysin suomalaisten hallinnassa.
Kritiikki

Suomalais-saksalaisesta yhteistyöstä kirjoittanut historioitsija Oula Silvennoinen pitää puolueen ideologiaa fasistisena. Myös Aleksanteri-instituutin tutkijatohtori Gwaenaelle Bauvois on todennut liikkeen sisältävän useita fasistisia ominaispiirteitä.
Puolue herätti keskustelua puheenjohtaja Tuukka Kurun kirjoitettua, että puolue vastustaa ei-kristillisten uskontojen julkista läsnäoloa ja että juutalaisten tavoitteet ja geenit eroavat ”ja ovat täydellisessä ristiriidassa eurooppalaisen alkuperäisväestön kanssa”. Helsingin juutalaisen seurakunnan puheenjohtaja Yaron Nadbornik tuomitsi kommentit.
Vaalitulokset

Eduskuntavaalit 2023: 0 paikkaa (2 307 ääntä, 0,07 %)
Aiheesta muualla

Sinimustan liikkeen kotisivut
Räisälä (Siilinjärvi)

| Räisälä |
| --- | --- |
Suuralue:  Kirkonkylä
Väkiluku:  454
Räisälä on asuinalue Siilinjärven kunnassa. Alue on osa Siilinjärven kirkonkylän taajamaa ja sijaitsee noin 700−1500 metriä Siilinjärven torilta pohjoiseen.  Räisälässä on noin 200 kotitaloutta.
Räisälä rajoittuu pohjoisessa Pyylampeen, idässä Ahmon asutusalueeseen, etelässä Ahmoon (järveen) ja Kirkonmäkeen, sekä lännessä Ahmon urheilualueeseen.
Vehmasjärvi (Kuopio)

| Vehmasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°43′32″N, 27°27′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Vehmasjoki Hirvonjärveen 
Järvinumero:  14.725.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,6 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  690 m  
Rantaviiva:  4,164 km  
Pinta-ala:  40,439 ha  
Tilavuus:  0,001608 km³ 
Keskisyvyys:  1,35 m  
Suurin syvyys:  18,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVehmasjärvi 
Vehmasjärvi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Leppämäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 690 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 40 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,61 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00161 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 18,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy.
Mikko Pitkänen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 2. tammikuuta 1997 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Kuopio, Suomi
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 198 cm
Seura
Seura: AC Oulu
Junioriseurat
2002–2016: KuPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014–2019 | KuPS | 12 | (0) |
| 2015–2019 | → KuFu-98 | 57 | (3) |
| 2018 | → Gnistan (laina) | 7 | (1) |
| 2020 | AC Kajaani | 19 | (1) |
| 2021–2024 | VPS | 100 | (5) |
| 2025– | AC Oulu |  |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 195 | (10) |
Maajoukkue
| 2014 | Suomi U17 | 4 | (0) |
| 2015 | Suomi U18 | 9 | (0) |
| 2016 | Suomi U19 | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 1. marraskuuta 2024.
Mikko Pitkänen (s. 2. tammikuuta 1997 Kuopio) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskuspuolustaja. Pitkänen edustaa Veikkausliigassa pelaavaa AC Oulua.
Mikko Pitkänen pelasi juniorivuodet KuPS:n joukkueissa. Kaudella 2014 hän pelasi ensimmäiset veikkausliigaminuuttinsa 16. huhtikuuta FC Honkaa vastaan. Suurimman osan vuosien 2015-2019 peleistä Pitkänen pelasi Kakkosta kuopiolaisessa KuFu98:ssa. Lisäksi hän kävi lainalla syyskaudella 2018 Kakkosta pelanneessa IF Gnistanissa. Hänen KuPS-sopimustaan jatkettiin syksyllä 2018 seuraavalle kaudelle.
Kaudella 2020 Pitkänen pelasi Ykkösen AC Kajaanissa, josta hän siirtyi kaudella 2021 Veikkausliigaan nousseeseen VPS:ään. Seuraavat kolme kautta hän pelasikin VPS:n avauskokoonpanossa siirtyen kauden 2024 päätteeksi uuteen Veikkausliigaseuraan AC Ouluun.
Mikko Pitkänen on pelannut kauden 2024 loppuun mennessä Veikkausliigassa viiden kauden aikana KuPS:ssa ja VPS:ssä 91 ottelua ja tehnyt niissä 5 maalia.
Saavutukset

SM-pronssi 2023
Orvokki Kauppila

| Orvokki Kauppila> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. joulukuuta 1929 Tampere
Kuollut: 12. maaliskuuta 2024 (94 vuotta) Tampere
Poliitikko
Puolue:  Kokoomus
Asema:  kansanedustaja (1970–1972)
Vaalipiiri:  Hämeen läänin pohjoinen vaalipiiri
Orvokki Sinikka Kauppila (28. joulukuuta 1929 Tampere – 12. maaliskuuta 2024 Tampere) oli suomalainen varatuomari, asianajaja ja poliitikko.
Kauppila valittiin kansanedustajaksi kokoomuksen ehdokaslistalta vuonna 1970 Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Hän toimi eduskunnassa lakivaliokunnan jäsenenä. Hän toimi myös presidentin valitsijamiehenä vuonna 1968.
Kauppila teki työuransa asianajajana. Vuosina 1966–1994 hän omisti itsensä mukaan nimetyn asianajotoimiston. Hän istui Tampereen kaupunginvaltuustossa vuodet 1965–1976 ja kuului kaupunginhallitukseen vuoden 1972. Kauppila toimi Varalan säätiön hallituksen puheenjohtajana vuodet 1984–1999.
Kauppilan isä oli kiinteistövälittäjä Lauri Kauppila ja äiti Fanni Vähä-Antila. Hänet on haudattu vanhempiensa viereen Kalevankankaan hautausmaalle Tampereelle.
Pyylampi (Siilinjärvi)

| Pyylampi |
| --- | --- |
Suuralue:  Kirkonkylä
Väkiluku:  811
Pyylampi on asuinalue ja lampi Siilinjärvellä, noin 3 kilometriä kunnan keskustasta pohjoiseen. Alueen pääkatu on Pyylammintie. Pyylampi rajautuu idässä Räisälään, etelässä Harjamäkeen, lännessä Kevättömään (Siilinjärvellä sijaitseva järvi), Panninniemeen ja Pyylampeen (lampi). Alue on suosittu lapsiperheiden keskuudessa.
Pyylampi on osa laajempaa Siilinjärven Kirkonkylän aluetta.
Ayn al-Tamr

| Ayn al-Tamr |
| --- | --- |
 Ayn al-Tamr
 Koordinaatit: 32°33′58″N, 43°29′25″E 
Valtio:  Irak
Maakunta:  Karbala
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ayn al-Tamr (arab. عين التمر‎, ‘Ayn at-Tamr) on kaupunki Irakin Karbalan maakunnassa.
Maantiede

Ayn al-Tamr sijaitsee Irakin Karbalan maakunnassa. Seutu on hedelmällinen painanne Syyrian aavikon reunamalla Anbarin ja Kuufan kaupunkien välissä Karbalan kaupungin länsipuolella. Kaupungin koillispuolella sijaitsee Eufratjoen tulvien hillitsemiseksi 1970-luvulla rakennettu Razzazan tekojärvi.
Historia

Ayn al-Tamrin arabiankielinen nimi viittaa taatelilähteeseen. Taatelipuut seudulla ovat mahdollisesi olleet alueen asuttamisen syy. Paikka tunnetaan ennen islamin saapumista suhteellisen huonosti. Joptkin myöhemmät arabimaantieteilijät mainitsevat sen olleen paikka, jossa Šapur I meni naimsiiin Hatran kuninkaan tytär Nadiran kanssa. Paikallisista asukkaista kerrotaan muslimivalloitusten alakessa olleen kristittyjä ja juutalaisia. Kaupungissa oli kirkko ja synagoga. Lähellä sijaitsevan Al-Aqiserin rauniot lukeutuvat vanhimpiin tunnettuihin itäisen kristinkunnan kirkkoihin. Enemmistö asukkaista lienee ollut Taghlib-, Namir- ja Asad-heimojen arabeja.
Muslimikomentaja Khalid ibn al-Walidin sanotaan vallanneen paikalla sijainneen linnoituksen ja sen varuskunnan. Sotilaat teloitettiin ja siviilejä vietiin orjina Medinaan. Medinaan orjiksi vietyjen jälkeläisiä nousi myöhemmin huomattaviin asemiin sotilas- ja siviilihallinnossa. Itse kaupungilla oli merkitystä kauppapaikkana Syyrian aavikon paimentolaisille, sekä yhteysreittinä aavikolle Irakin hedelmälliseltä ydinalueelta. 900-luvulla paikan mainitaan olevan linnoitettu ja siellä kasvatettavan vehnää ja ohraa. Se mainitaan myös kharijiittikapinallisten tukikohtana. Maininnat vähenevät 1100-luvulta eteenpäin, jolloin Irakin alue taantui myös yleisemmin. Gertrude Bell vieraili paikalla ja kuvaili sitä muurien ympäröimäksi kyläksi, jossa oli linnoitus. Hän mainitsi myös seudun palmupuut ja rikinkatkuiset vesistöt.
Väestö

Paikalliset ovat enimmäkseen šiialaisia arabeja.
Seeprapeipot

| Seeprapeipot |
| --- | --- |
 Seeprapeippo (Taeniopygia guttata)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Seeprapeipot Taeniopygia  Reichenbach, 1862
Katso myös
   Seeprapeipot Wikispeciesissä   Seeprapeipot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muni Taeniopygia guttata castanotis
Seeprapeipot (Taeniopygia) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Seeprapeippojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Seeprapeippoihin kuuluvia lajeja

Helmiseeprapeippo (Taeniopygia bichenovii)
Seeprapeippo (Taeniopygia guttata)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Taeniopygia (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q3214630  Wikispecies: Taeniopygia  ADW: Taeniopygia  AFD: Taeniopygia  BioLib: 131647  BOLD: 79747  CoL: 63TG4  GBIF: 2493632  iNaturalist: 14108  IRMNG: 1265687  ITIS: 558274  NBN: NHMSYS0021275246  NCBI: 59728  Open Tree of Life: 708325  Paleobiology Database: 373366  Paleobiology Database: 373366
Isak Penttala

| Isak Penttala |
| --- | --- |
 Isak Penttala vuonna 1925.
Kansanedustaja
 4.3.1927–20.7.1951  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Vaasan eteläinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. helmikuuta 1883 Isokyrö
Kuollut: 28. helmikuuta 1955 (72 vuotta) Seinäjoki
Ammatti:  toimittaja, piirisihteeri
Isak Penttala (8. helmikuuta 1883 Isokyrö – 28. helmikuuta 1955 Seinäjoki) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1927–1951. Kommunismia vastustanut Penttala kuului puolueensa tannerilaisiin oikeistososialidemokraatteihin. Hän on yksi kaikkien aikojen pitkäaikaisimpia kansanedustajia istuttuaan yhteensä 29 valtiopäivät.
Elämä > Nuoruus

Isokyrön Palonkylässä syntyneen Isak Penttalan vanhemmat olivat torppari Juho Penttala (1846-1912) ja Ylistarosta kotoisin ollut Maria Holkko (1847-1923). Hän kävi kansakoulun ja työskenteli kotonaan maatöissä. 19-vuotiaana Penttala lähti siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin, jossa hän oli muun muassa teollisuustöissä ja kaivosmiehenä. Vuonna 1906 Penttala liittyi Amerikan Suomalaiseen Sosialistijärjestöön. Hän toimi Montanassa Red Lodgen osaston puheenjohtajana sekä järjestön julkaiseman Toveri-lehden kiertävänä asiamiehenä Luoteis-Tyynenmeren alueella. Penttala kirjoitti myös itse amerikansuomalaisiin työväenlehtiin. Hän kehitti sosialistista tietoisuuttaan aluksi itseopiskelulla ja vuosina 1911–1912 Duluthissa toimineessa Työväen Opistossa.
Elämä > Paluu Suomeen

Penttala palasi kotimaahan isänsä kuoltua vuonna 1912. Hän jatkoi synnyintorppansa viljelyä ja liittyi Isonkyrön työväenyhdistykseen. Lokakuussa 1912 Penttala valittiin sosialidemokraattien Vaasan läänin pohjoisen vaalipiirin kiertäväksi puhujaksi. Sosialidemokraattisen puolueopiston kurssin suoritettuaan hän työskenteli pohjoisen vaalipiirin järjestäjänä 1914-1916 ja Etelä-Pohjanmaan piirisihteerinä 1916-1917. Vaasaan muuttanut Penttala oli ensimmäisen kerran ehdolla lokakuun 1917 eduskuntavaaleissa. Yleislakon aikana hän luki kansanjoukoille lakon lopettamisjulistuksen, mutta kiisti osallistuneensa kaupungissa puhjenneisiin levottomuuksiin. Viikkoa ennen sisällissotaa pidetyssä SDP:n puolueneuvoston kokouksessa Penttala sanoi Etelä-Pohjanmaan työväestön vaativan yhteiskunnallisia uudistuksia todeten kuitenkin, ettei se vahvasti aseistautuneiden suojeluskuntien pelossa lähde vallankumoukseen. Sodan käynnistyttyä Penttala pidätettiin helmikuun lopussa ja toimitettiin Vaasan lääninvankilaan. Hänelle vaadittiin rangaistusta kiihotuksesta kapinaan Vapaassa Sanassa julkaistun kirjoituksen johdosta. Penttala vapautettiin marraskuussa, kun valtiorikosoikeus hylkäsi syytteen toteennäyttämättömänä.
Elämä > Päätoimittajana ja kansanedustajana

Vapauduttuaan Penttala osallistui joulukuussa 1918 pidettyyn SDP:n ylimääräiseen puoluekokoukseen. Vuonna 1919 hän työskenteli Vapaan Sanan jatkajaksi perustetun Työläisen päätoimittajana Vaasassa. Sosialidemokraattien vasemmistosiipi syytti lehteä porvarilliseksi ja lopulta Penttala savustettiin päätoimittajan pallilta. Tehtävänsä jätettyään hän ryhtyi viljelemään Isonkyrön Orismalasta hankkimaansa maatilaa. Penttala työskenteli myös Kansan Lehden toimittajana Tampereella 1920, Raivaajan päätoimittajana Vaasassa 1921, Vapauden toimittajana Mikkelissä 1924 ja uudelleen Raivaajan päätoimittajana 1924–1926, kunnes hänet valittiin jälleen sosialidemokraattien piirisihteeriksi.
Penttala nousi eduskuntaan varasijalta Kaarlo Saaren kuoltua maaliskuussa 1927. Kansanedustajan tehtäviensä ohessa hän oli Vaasassa ilmestyneen Pohjanmaan Kansan ensimmäinen päätoimittaja 1931. Samana vuonna Penttala muutti perheineen Seinäjoelle. Sosialidemokraattien oikeaa laitaa edustanut Penttala oli usein kommunistilehdistön hampaissa. Esimerkiksi STPV:n äänenkannattaja Työn Ääni vertasi Penttalaa kokoomuslaisiin ja väitti hänen pettäneen köyhät työläiset. Penttala toimi presidentin valitsijamiehenä vuosina 1931, 1937, 1940 ja 1943. Hän oli myös Isonkyrön kunnanvaltuuston ja Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsen. Lisäksi Penttala vaikutti muun muassa Suomen Sosialidemokraattisessa Raittiusliitossa ja kuului Suomi-Seuran hallitukseen.
Perhe

Isak Penttalan puoliso oli Sanna Heikkilä, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1918.
Iso-Lauas

| Iso-Lauas |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio (Karttula)
Koordinaatit:  62°46′15″N, 27°22′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Tulojoki:  Hirvonjoki Hirvonjärvestä
Lasku-uoma:  koski Pääjärveen
Järvinumero:  14.725.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  127,8 m  
Pituus:  7,8 km  
Leveys:  1,4 km  
Rantaviiva:  29,82 km  
Pinta-ala:  6,11112 km²  
Tilavuus:  0,06002085 km³  
Keskisyvyys:  9,82 m  
Suurin syvyys:  31 m  
Saaria:  18 
:  Kumpusaari, Vuohisaari, Salonsaari, Raposaari, Liinasaari, Ollinsaari
 fiIso-Lauas 
Iso-Lauas on Pohjois-Savossa Kuopiossa Airakselassa sijaitseva järvi. Etäisyys Kuopion keskustasta on 20 kilometriä lounaaseen.
Nimitys

Järven nimeen sisältyvä sana lauas (gen. laukaan) on tarkoittanut ainakin kosteaa, matalaa maastoa sekä mahdollisesti myös rantaniittyä. Sana tunnetaan lähinnä hajanaisesti esiintyvistä soihin tai niittyihin viittaavista paikannimistä, varsinaisia murretietoja on hyvin vähän. Järven itäpuolella on kaksi nimeltään samantapaista järveä, Viita-Lauas ja Laukaanjärvi eli Kumpu-Lauas.
Maantietoa

Iso-Lauas on 7,8 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 611 hehtaaria eli 6,1 neliökilometriä. Iso-Lauas muistuttaa muodoltaan kuunsirppiä. Allas on monen muun suomalaisjärven tavoin kaakkois–luoteissuuntaisesti pitkä, suurin etäisyys järven kaakkoiskolkasta luoteiskolkkaan on 7,6 kilometriä. Iso-Lauas levenee kaakosta kohti järven keskiosaa, josta se jälleen kapenee kohti luodetta.
Järvellä on kartan mukaan 18 saarta. Iso-Laukaan suurin saari on yli 20-hehtaarinen Salonsaari altaan luoteisosassa. Saaren ja mantereen välisen salmen syvin kohta on 26 metriä. Pirunvuori salmen länsirannalla kohoaa 200 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli yli 70 metriä järven pinnan yläpuolelle. Aivan Salonsaaren kaakkoispuolella Metsosalmen erottamana on kuuden hehtaarin laajuinen Vuohisaari, jonka kaakkoispuolisella matalikolla on muutaman pienen saaren jono. Ison-Laukaan eteläosassa sijaitsee yhdeksän hehtaarin laajuinen Kumpusaari, jonka itäpuolella on 20 metrin syvänne. Saaren länsiranta on mökitetty.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 60,02 miljoonaa kuutiometriä eli 0,060 kuutiokilometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 9,8 metriä. Iso-Laukaan syvin kohta, jossa on 31 metriä syvää, sijaitsee järven keskivaiheilla . Yli kymmenesosa järvestä on vähintään 20 metriä syvä.
Järven rantaviivan pituus on 29,8 kilometriä. Ison-Laukaan länsirannalla levittäytyy pienehkö viljelysaukea. Järven rannoilla on useita pientaloja, pohjoisimmat rannat ovat kuitenkin varsin koskemattomia. Ison-Laukaan itäpuolella sijaitsee Viita-Lauas, järvien välisellä kannaksella on kulttuurimaisemaa. Länsipuolella sijaitsee Petäinen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Keihäsjoen valuma-alueeseen (14.725) järvi kuuluu. Isoon-Laukaaseen virtaa etelästä Hirvonjoki. Järven vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy. Järven luusua sijaitsee pohjoisrannalla, josta lähtee lyhyt laskuoja Pääjärveen (27 ha), jonka korkeustaso on 0,2 metriä Iso-Lauasta alempi. Virran suunta on luoteeseen Ittalanjokea ja Matilanjokea Keihäsjärveen (52 ha), joka laskee mutkaista Keihäsjokea länteen Kuttajärveen, jonka korkeustaso on noin 30 metriä Iso-Lauasta alempi. Keihäsjoen valuma-alueeseen kuuluu 24 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista 12 on yli kymmenen hehtaarin laajuisia. Vain pienet Kalonlampi ja Tervo laskevat sen lähialueella järven lounaisrantaan. Iso-Lauas on alueen suurin järvi, sitä seuraavat Viita-Lauas (101 ha), Hoikkajärvi (57 ha) ja Luodejärvi (51 ha).
Elle Andersdatter

Elle Andersdatter (1600–1643) oli tanskalainen porvarisrouva, jota on pidetty myös virsirunoilijana.
Elle Andersdatterista ei tiedetä kovinkaan paljoa, mutta hänet mainitaan Lollannin saarella eläneen porvarin vaimona.
Häntä on pidetty virren "Eya, mit Hierte ret inderlig Jubilerer" kirjoittajana. Todennäköisesti hän ei ole virren tekijä, vaan se on omistettu hänelle, muodostavathan virren tanskankielisen tekstin säkeistöjen alkusanojen ensimmäiset kirjaimet akrostikonin Elle Andersdater. Akrostikon (nimikoitu virsi) oli aikanaan yleinen tapa joko kätkeä virren tekijän nimi tai sen henkilön nimi, jolle virsi oli omistettu, virren säkeistöihin. Akrostikon toimii yleensä vain virren alkukielisessä tekstissä, ei käännöksissä.
Alkuaan virressä oli 15 säkeistöä. Se on julkaistu arkkiveisuna 1639 Kööpenhaminassa arkissa "Tuende aandelige Vjser" ja vuonna 1642 se oli useissa tanskalaisissa virsikirjoissa. Virsi käännettiin ruotsiksi 1668 Göteborgissa ja julkaistiin Olaus Fosseliuksen Manualessa, ”Manuale eller een ny handbok". Suomennos vuodelta n. 1683 seuraa sitä.
Virsi on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virsi 619 "Eijaa! Jo laulaa sielu kiitostansa". Virren tekijää ei mainita (suom. n. 1683 uud. Elias Lönnrot 1865, Anna-Maija Raittila 1984.) Virren sävelmä on toisinto Kuortaneelta.
Ruotsin kirkon virsikirjassa virrestä on kaksi tekstiä. Virsikirjan ekumeenisessa osassa virsi 325 "I hoppet sig min frälsta själ förnöjer" / "Eijaa, jo laulaa sielu kiitostansa." (Tanskalainen 1639, Elle Andersdatter?, Ruots. Olaus Forsselius 1668, J. O. Wallin 1819. Suom. n. 1683, Anna-Maija Raittila 1984, 1999)
Ruotsin kirkon omassa virsiosassa se on Olof Hartmanin uudelleen kääntämänä, virsi 639 "Mitt hjärta vidgar sig" / "Nyt riemu sieluni yli äärten täyttää" (Olov Hartman tanskalaisen virren (1639) ja Olaus Forsseliuksen (1668) muk. 1980. Suom. Anna-Maija Raittila 1999. Molempien virsien sävelmänä on ruotsalainen muunnelma saksalaisesta kansansävelmästä 1589.
Tanskan kirkon virsikirjassa on virrestä nelisäkeistöinen versio virsi 531 "Eja, min sjæl ret inderlig sig fryder". Se pohjautuu ruotsinkieliseen Forsseliuksen ja Wallinin muokkaamaan tekstiin.
Jari Litmanen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Jari Olavi Litmanen
Syntymäaika: 20. helmikuuta 1971 (ikä 53)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 182 cm
Lempinimi: Litti, Kuningas
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
1977–1987: Reipas
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1987–1990 | Reipas | 86 | (28) |
| 1991 | HJK | 27 | (16) |
| 1992 | MyPa | 18 | (7) |
| 1992–1999 | Ajax | 159 | (91) |
| 1999–2001 | Barcelona | 21 | (3) |
| 2001–2002 | Liverpool | 26 | (5) |
| 2002–2004 | Ajax | 20 | (5) |
| 2004 | FC Lahti | 11 | (3) |
| 2005 | Hansa Rostock | 13 | (1) |
| 2005–2007 | Malmö FF | 10 | (3) |
| 2008 | Fulham | 0 | (0) |
| 2008–2010 | FC Lahti | 40 | (10) |
| 2011 | HJK | 18 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 449 | (173) |
Maajoukkue
| 1986 | Suomi U15 | 8 | (1) |
| 1987 | Suomi U16 | 2 | (0) |
| 1987–1988 | Suomi U17 | 10 | (3) |
| 1988 | Suomi U18 | 1 | (0) |
| 1988–1991 | Suomi U21 | 6 | (2) |
| 1989–2010 | Suomi | 137 | (32) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jari Olavi Litmanen (s. 20. helmikuuta 1971 Lahti) on suomalainen jalkapalloilija. Litmasta pidetään yleisesti Suomen kaikkien aikojen parhaana jalkapalloilijana. Hänestä tuli ensimmäinen suomalainen jalkapallon kansainvälinen supertähti 1990-luvulla. Varsinkin myöhempinä vuosina Litmasen uraa varjostivat useat loukkaantumiset. Suomessa Litmasesta käytetään usein lempinimeä Kuningas.
Suomen lisäksi Litmanen pelasi seurajoukkueurallaan Alankomaissa, Espanjassa, Englannissa, Saksassa ja Ruotsissa. Suurimmat meriittinsä hän saavutti alankomaalaisessa Ajaxissa, jonka kanssa hän voitti Mestarien liigan vuonna 1995. Samana vuonna hän sijoittui kolmanneksi Kultainen pallo -äänestyksessä. Litmanen on Suomen maajoukkueen eniten otteluita pelannut ja toiseksi eniten maaleja tehnyt pelaaja Teemu Pukin jälkeen, sekä myös entinen maajoukkueen kapteeni.
Litmanen pelasi yleensä niin sanotulla ”kymppipaikalla” joko hyökkäävänä keskikenttäpelaajana tai vedettynä hyökkääjänä. Hänet tunnettiin pelinäkemyksestään ja syöttötaidostaan, minkä vuoksi häntä pidettiin ensisijaisesti pelintekijänä ja ratkaisusyöttöjen antajana, vaikka hän teki myös paljon maaleja, ja häntä pidettiin luotettavana rangaistuspotkujen laukojana.