stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zoran Tošić

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 28. huhtikuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka:  Zrenjanin, Jugoslavia
Pelipaikka: vasen laituri
Pituus: 171 cm
Lempinimi: Bambi
Seura
Seura: TsSKA Moskova
Pelinumero: 7
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2004–2006 2006–2007 2007–2009 2009–2010 2010 2010– |  Proleter Zrenjanin  Banat Zrenjanin   Partizan  Manchester United →  1. FC Köln (laina)  TsSKA Moskova | 7 (0) 25 (2) 49 (14) 2 (0) 13 (5) 136 (34) |
Maajoukkue
| 2007–2009 2007– |  Serbia U21  Serbia | 17 (2)  52 (10) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 26. elokuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 26. elokuuta 2015.
Zoran Tošić (serb. Зоран Тошић, s. 28. huhtikuuta 1987 Zrenjanin, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laituri. Hän on edustanut vuodesta 2010 Venäjän mestaruussarjassa pelaavaa TsSKA Moskovaa. Hän oli lainassa saksalaisessa Kölnissä ennen TsSKaan pääsyä.
Marmári (Euboia)

| Marmári Μαρμάρι |
| --- | --- |
 Marmárin kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Marmári
 Koordinaatit: 38°2′57″N, 24°19′19″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Euboia
Kunta:  Kárystos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  290503
Väkiluku (2011):  2 370
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 261
 – Kylä:  910
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  340 13
Suuntanumero(t):  22230
Rekisterikilpi:  ChA
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marmári (kreik. Μαρμάρι) on Kreikan kylä sekä samanniminen Kárystoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μαρμαρίου, Dimotikí Enótita Marmaríou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 370 ja varsinaisen Marmárin kylän väkiluku 910 (vuonna 2011).
Marmárin kylä sijaitsee Euboian saaren eteläpään länsirannikolla Eteläisen Euboianlahden rannalla noin 10 kilometriä luoteeseen Kárystoksen kaupungista. Kylä on saanut nimensä antiikin ajan Marmarionin alueesta, jossa sijaitsivat antiikin Karystoksen kaupungin marmorilouhokset. Marmárin kunnallisyksikkö käsittää Kárystoksen kunnan keskiosan. Siihen kuuluvat myös Petalioí-saariryhmän saaret, joista suurimmat ovat Megalónisos ja Chersonísi.
Marmári oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kárystoksen kuntaan yhdessä Kafiréaksen ja Stýran kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Marmárin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Dimítrios | Ágios Dimítrios | 163 |
| Aktaío | Aktaío | 47 |
| Aktaío | Ekáli | 4 |
| Giannítsi | Giannítsi | 52 |
| Giannítsi | Káto Giannítsi | 20 |
| Giannítsi | Póthi | 71 |
| Kallianós | Agathó | 39 |
| Kallianós | Kalérgo | 15 |
| Kallianós | Kallianós | 130 |
| Kallianós | Lenosaíoi | 7 |
| Kallianós | Sóteira | 6 |
| Kallianós | Vráchos | 5 |
| Katsaróni | Choní | 38 |
| Katsaróni | Katsaróni | 70 |
| Marmári | Agía Marína | 27 |
| Marmári | Ágios Konstantínos | 62 |
| Marmári | Chersonísi (saari) | 0 |
| Marmári | Diastávrosi | 30 |
| Marmári | Figiás | 21 |
| Marmári | Kokkínis | 26 |
| Marmári | Krýa Vrýsi | 44 |
| Marmári | Lykórema | 17 |
| Marmári | Marmári | 910 |
| Marmári | Megalónisos Petalión (saari) | 0 |
| Marmári | Panagía | 59 |
| Marmári | Paralía Figiá | 64 |
| Marmári | Sfyridoúpoli | 0 |
| Marmári | Tragonísi (saari) | 1 |
| Melissónas | Melissónas | 33 |
| Paradeísi | Aléxis | 44 |
| Paradeísi | Chánia | 35 |
| Paradeísi | Paradeísi | 115 |
| Stouppaíoi | Kalogéri | 17 |
| Stouppaíoi | Rizovoúni | 35 |
| Stouppaíoi | Stouppaíoi | 117 |
| Stouppaíoi | Varellaíoi | 13 |
| Stouppaíoi | Vatísio | 33 |
Yhteensä: 2 370
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marmári Wikimedia Commonsissa
Äitiysraha

Äitiysraha on äidille maksettava etuus ennen ja jälkeen vauvan syntymän olevan äitiysvapaan ajalta. Suomessa äitiysraha lakkautettiin elokuussa 2022 perhevapaauudistuksen myötä, kun vanhempainvapaat muutettiin  sukupuolineutraaleiksi.
Suomessa äitiysrahan maksoi Kela, ja sitä maksettiin äitiysvapaan ajalta. Myös erillinen äitiysloma jäi historiaan vuonna 2022 toteutetussa perhevapaauudistuksessa. Äitiyslomaa ei myöntänyt Kela, vaan se perustui työsopimuslakiin.
Äitiysloma saattoi alkaa aikaisintaan 50 arkipäivää ja viimeistään 30 arkipäivää ennen laskettua aikaa. Arkipäiviä ovat päivät maanantaista lauantaihin pois lukien pyhäpäivät. Kela maksoi äitiysrahaa 105 arkipäivää eli noin 4 kuukautta.
Äitiysrahan saaminen edellytti, että äiti oli kuulunut Suomen sosiaaliturvaan vähintään 180 päivää juuri ennen laskettua aikaa. Oikeus äitiysrahaan alkoi, kun raskaus on kestänyt 154 päivää.
Äitiysrahan määrää laskettiin yleensä verotuksessa vahvistettujen työtulojen mukaan. Se voitiin laskea myös edeltävien 6 kuukauden tulojen mukaan, jos tulot olivat nousseet yli 20 %. Äitiysraha maksettiin aina vähintään minimimääräisenä.
Aiheesta muualla

Äitiysrahan määrän laskuri (Arkistoitu – Internet Archive)
Äitiysrahan hakeminen verkossa (Arkistoitu – Internet Archive) (vaatii tunnistautumisen)
Työllisyys
Ammatinvalinnanohjaus
Isyysraha
Isyysvapaa
Okunin laki
Työttömyysturva
Äitiysraha
Äitiysvapaa
Kansalaistyö
Aktiivinen työvoimapolitiikka
Työllistäminen
Vanhempainvapaa
Zolotinka

| Золотинка |
| --- | --- |
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Piiri:  Nerjungrin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunkikunta
Väkiluku (2002):  566
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zolotinka (ven. Золотинка) on kaupunkimainen taajama ja saman nimisen kaupunkikunnan keskus Nerjungrin piirin eteläosassa Sahan tasavallan etelälaidalla. Zolotinka sijaitsee 73 kilometriä etelään Nerjungrin kaupungista. Paikkakunta on syntynyt Amurin-Jakutskin rautatien rakentamisen yhteydessä, ja rautatie on ollut sen tärkein työllistäjä.
Asukasluvun kehitys:
1 065 (1989)
1 200 (1999)
566 (2002)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zolotinka Wikimedia Commonsissa
Äänekosken sellutehdas

Sellutehdas rautatieltä päin kuvattuna
Äänekosken sellutehdas oli Metsä Fibren (entisen Metsä-Botnian) Äänekoskella, Keski-Suomessa toimiva sellutehdas, jonka toiminta lopetettiin vuonna 2017, kun Äänekosken biotuotetehdas valmistui. Vuonna 1985 perustettu sellutehdas tuotti havu- ja lehtipuusellua pääasiassa omistaja-asiakkaille, mutta myös markkinaselluksi. Merkittävä osa tehtaan tuotannosta toimitettiin kotimaiseen jatkojalostukseen, mutta osa tuotannosta toimitetaan myös ulkomaille.
Tehtaalla työskenteli loppuvaiheessa yli 170 ihmistä, ja se on yksi Äänekosken suurimmista työllistäjistä. Tehtaanjohtajana toimi vuosina 2009–2015 Camilla Wikström.
Tehdas tuotti loppuaikoinaan 530 000 tonnia ECF-valkaistua sellua vuodessa. Se oli erikoistunut tuottamaan sellua kartongin, pehmo- ja erikoispaperin valmistukseen. Vuonna 2008 tehtaalla investoitiin uuteen, metanolipohjaiseen valkaisuprosessimuutokseen, jonka ansiosta tehtaan ympäristöpäästöt vähenivät.[lähde? ]
Sellutehdas oli osa tehdasintegraattia, johon kuului sellutehtaan lisäksi ja Metsä Boardin kartonkitehdas sekä Cp Kelcon ja Specialty Mineralsin tuotantolaitokset sekä M-Realin paperitehdas, joka lopetettiin 2012. Integraattiin kuului myös Äänevoima, joka tuotti energiaa sellutehtaan jätteenä syntyvästä puunkuoriaineksesta.
Vuonna 2013 Metsä Fibren emoyhtiö osuuskunta Metsäliitto ilmoitti aloittavansa investointisuunnitelman uuden biotuotetehtaan rakentamisesta. Metsä Fibre teki siitä 21. syyskuuta 2015 rakentamispäätöksen. Biotuotetehdas aloitti tuotannon syksyllä 2017. Uusi tehdas rakennettiin samalle alueelle Äänekosken sellutehtaan kanssa.
Äänekosken sellutehtaan purkaminen aloitettiin marraskuun alkupuolella 2017. Purkamisen valmistui marraskuussa 2019. Vanhan tehtaan osista uuden Biotuotetehtaan käyttöön jäi tehtaan Voithin kuivauskone.
ZootFly

| ZootFly |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  tytäryhtiö
Perustettu:  2002
Lakkautettu:  2013
Avainhenkilöt:  Bostjan Troha (perustaja / toimitusjohtaja)   Denis Rozaj (perustaja / operatiivinen johtaja)   Tibor Klajnscek (teknillinen johtaja)
Kotipaikka:  Ljubljana, Slovenia
Toimiala:  videopeliteollisuus
Henkilöstö:  45
Infobox OKNimi-testi OK: 
ZootFly oli vuonna 2002 perustettu slovenialainen videopeliyritys, jonka tuotteet olivat pääasiassa PlayStation 3, Xbox 360, Wii ja PC -alustoille. Yritys työllisti 45 henkilöä.
Vuonna 2013 internetkasinoyritys Interblock osti ZootFlyn. ZootFly lopetti videopelien tekemisen ja siirtyi internetissä pelattaviin kasinopeleihin uudella nimellä, IBzoot.
Pelit

Panzer Elite Action: Fields of Glory
Panzer Elite Action: Dunes of War
Pako
TimeO
Marlow Briggs and the Mask of Death
Marco Ruben

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Marco Gastón Ruben Rodríguez
Syntymäaika: 26. lokakuuta 1986 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Capitán Bermúdez, Argentiina
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 179 senttimetriä
Seura
Seura: Rosario Central
Pelinumero: 9
Junioriseurat
: Rosario Central
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2004–2006 | Rosario Central | 77 | (20) |
| 2007 | River Plate | 28 | (7) |
| 2008–2012 | Villarreal | 65 | (14) |
| 2008–2009 | → Recreativo (laina) | 43 | (7) |
| 2009–2010 | Villarreal B | 31 | (17) |
| 2012–2015 | Dynamo Kiova | 11 | (1) |
| 2013–2014 | → Evian (laina) | 8 | (0) |
| 2015– | Rosario Central |  ? | (?) |
Maajoukkue
| 2011– | Argentiina | 1 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 26. tammikuuta 2014.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 14. helmikuuta 2012.
Marco Gastón Ruben Rodríguez (s. 26. lokakuuta 1986 Capitán Bermúdez, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän edustaa argentiinalaista Rosario Centralia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Seurajoukkueura

Ruben aloitti uransa Rosario Centralista vuonna 2004. Aikaisemmin hän oli pelannut seuran juniorijoukkueissa. Vuoden 2006 syyskaudella (Apertura) hän teki 17 ottelussa seitsemän maalia ja oli näin joukkueensa paras maalintekijä. Tämä herätti kiinnostusta useissa eri seuroissa kotimaassa sekä Euroopassa. Lopulta hän siirtyi River Plateen 7,5 miljoonan dollarin kaupassa, johon kuuluivat myös seuratoverit Cristian Villagra ja Juan Ojeda.
Ruben ehti pelata River Platessa vain lyhyen aikaa, kun hän siirtyi tammikuussa 2008 espanjalaiseen Villarrealiin 7 miljoonan dollarin siirtokorvauksella. Saapumisensa jälkeen hänet lainattiin välittömästi loppukauden kestävällä sopimuksella Recreativoon. 27. tammikuuta 2008 hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Espanjan Primera Divisiónissa Getafea vastaan.
Kauden 2008–2009 hän jatkoi lainalla Recreativossa ja pelasi yhteensä 29 ottelua, joissa syntyi kolme maalia. Joukkue ei onnistunut säilyttämään sarjapaikkaansa kauden päätteeksi ja niin hän palasi takaisin Villarrealiin. Hän vietti kuitenkin suurimman osan kaudesta seuran reservijoukkueessa, joka pelasi Segunda Divisiónissa.
7. helmikuuta 2010 Ruben pelasi ensimmäisen sarjaottelunsa Villarrealin edustusjoukkueessa Mallorcaa vastaan.
Vuonna 2015 Ruben palasi joukkueeseen, jossa aloitti uransa, Rosario Centraliin.
Aiheesta muualla

Marco Rubenin tilastot BDFutbol-sivustolla (englanniksi)
Zolotšiv

| Zolotšiv Золочів |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Zolotšiv
 Koordinaatit: 49.8092°N, 24.9005°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Lvivin alue
Piiri:  Zolotšivin piiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,64 km²
Väkiluku (2013):  24 074
 – Väestötiheys:  2 068 as./km²
 – Metropolialue:  69 799
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.zolochiv.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Zolotšiv (ukr. Зо́лочів, puol. Złoczów) on kaupunki Lvivin alueella Länsi-Ukrainassa. Kaupungin asukasluku on 24 074.
Zolotšivin linnanmuurin raunioita
Zolotšivin linnan pihapiiriä
Ylösnousemuksen kirkko
Ylösnousemuksen kirkkoa sisältä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zolotšiv Wikimedia Commonsissa
Lạng Sơn (maakunta)

Lang Son Vietnamin kartalla
Lạng Sơn on maakunta Vietnamin koillisosassa, Kiinan rajalla Đông Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on Lạng Sơn. Huhtikuussa 2009 maakunnassa oli noin 732 000 asukasta.
Lạng Sơnissa kasvatetaan hedelmäpuita kuten päärynöitä, luumuja ja persimoneja. Siellä on erikoisia luolia ja tippukivimuodostelmia.
Kantatie 1A kulkee Hanoista Lang Sonin läpi Kiinan puolelle. Rajala oleva "Ystävyyden portti" on ollut tärkeä kauppareitti vuosisatojen ajan. Maakunnassa asuu etnisiä vähemmistöjä kuten tàyt, daot, nùngit ja mongit.
Zolotšivin piiri

| Zolotšivin piiri Золочівський район |
| --- | --- |
 Piirin sijainti Lvivin alueen kartalla
 Lippu:  Vaakuna
 Koordinaatit: 49.8092°N, 24.9005°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Lvivin alue
Perustettu:  1940, laajennettu 17.7.2020
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Zolotšiv (23 986 as., 2021)
Pinta-ala  ():  2 887,9 km²
Väkiluku (2021, arvio):  160 664
 
Verkkosivu
Zolotšivin piiri (ukr. Золочівський район, Zolotšivskyi raion) on hallinnollinen piiri Ukrainan länsiosassa Lvivin alueella. Piiri on perustettu alkujaan vuonna 1940, ja sitä laajennettiin huomattavasti heinäkuussa 2020. Piirin hallinnollinen keskus on Zolotšiv (23 986 as., 2021).
Piiri rajoittuu lännessä Lvivin piiriin, pohjoisessa Tšervonohradin piiriin ja Volynian alueen Lutskin piiriin, koillisessa Rivnen alueen Dubnon piiriin sekä idässä Ternopilin alueeseen (Kremenetsin ja Ternopilin piirit).
Zolotšivin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Lvivin alueen piirien lukumäärän seitsemään. Aiempaa laajemman Zolotšivin piirin pinta-alaksi tuli 2 887,9 neliökilometriä. Aiemmin piiriin kuulunut Hlynjany siirtyi vuoden 2020 aluehallinnollisessa muutoksessa Lvivin piiriin.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Zolotšivin piirin väkiluvuksi 160 664 (1.1.2021). Piiri on väestöltään maaseutuvoittoinen, Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 41,7 prosenttia piirin asukkaista (67 048 as.), eli kolmen kaupungin (Brody, Busk ja Zolotšiv) ja neljän kaupunkityyppisen taajaman väestö. Piirin laajenemisen (7/2020) seurauksena uusi piiri on huomattavasti aiempaa samannimistä piiriä väkirikkaampi (69 407 as., 2017).
Zolotšivin piiri ennen heinäkuuta 2020.
Zolotšivin vanhaa kaupunkia.
Zolotšivin linnan pihapiiriä.
Näkymä Zolotšivin kaupunkiin.
Buskin kaupungintalo.
Pidhirtsin linnoitusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zolotšivin piiri Wikimedia Commonsissa
Ñ

Ñ (ñ), esp. eñe, on kirjain, joka kuuluu espanjan kielen aakkosiin ja eräisiin muihin kieliin, joiden oikeinkirjoitus on saanut vaikutteita espanjasta. Se ääntyy palataalisena nasaalina ɲ, esimerkiksi sanassa España (Espanja).
Historiallisesti ñ on syntynyt kahdesta peräkkäisestä n-kirjaimesta. Kirjaimen päällä olevaa aaltoviivaa nimitetään tildeksi.
Espanjan lisäksi ñ kuuluu aragonian, asturian, aimaran, ketšuan, guaranín, tagalogin, baskin ja galegon aakkosiin. Tataarin ja krimintataarin aakkosissa käytetään ñ-kirjainta ng-äänteen ŋ-merkkinä. Bretonissa ñ osoittaa edeltävän vokaalin nasaloimista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ñ Wikimedia Commonsissa
Æneas MacKenzie

| Æneas MacKenzie> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. elokuuta 1889  Stornoway, Skotlanti
Kuollut: 2. kesäkuuta 1962 (72 vuotta)  Los Angeles, Kalifornia
Ammatti:  elokuvakäsikirjoittaja
Puoliso:  Frances Flake (1948–1962)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Æneas MacKenzie tai Aeneas MacKenzie (15. elokuuta 1889 – 2. kesäkuuta 1962) oli skotlantilais-yhdysvaltalainen Hollywoodissa työskennellyt käsikirjoittaja.
Hän syntyi Skotlannin Stornowayssa vuonna 1889.
Hänen tunnetuimpia elokuvakäsikirjoituksia ovat Elisabeth ja Essex (1939), He kuolivat saappaat jalassa (1941), Ivanhoe (1952) ja Kymmenen käskyä (1956).
MacKenzie oli naimisissa Frances Flaken kanssa vuodesta 1948 aina kuolemaansa saakka. MacKenzie kuoli 72-vuotiaana Los Angelesissa vuonna 1962.
Aiheesta muualla

Æneas MacKenzie Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Juhani Koskela

| Juhani Koskela |
| --- | --- |
Luoja(t):  Väinö Linna
Ensi- esiintyminen:  Täällä Pohjantähden alla -romaanit
Henkilötiedot
Sukupuoli:  mies
Asuinpaikka:  Pentinkulma
Suhteet
Vanhemmat:  Akseli Koskela Elina Koskela
Sisarukset:   Vilho  Eero  Voitto  Kaarina 
Lapset:  1
Isovanhemmat:  Jussi Koskela Alma Koskela Otto Kivivuori Anna Kivivuori
Tädit ja sedät:   Aleksis  August 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juhani Koskela oli Väinö Linnan kirjasarjassa Täällä Pohjantähden alla Akselin ja Elinan neljäs poika ja nuorin lapsi. Hänen nimensä oli nykyaikaistettu muunnos suvun kantaisän nimestä: Alma olisi halunnut Jussin nimen ensimmäiseksi eikä toiseksi kuten siihen asti mutta Elina ei pitänyt vanhahtavasta Johannes-nimestä vaan se annettiin uudessa muodossa.
Juhanin kerrotaan olleen nuorennettu painos suvun kantaisästä; hän säästi kaikki pikkurahansa jotka sai ja pikkuleivätkin säästi, kunnes lopulta söi melkein imemällä.
Vanhempien veljien kaaduttua sodissa Juhani peri Koskelan ja meni naimisiin Kylä-Pentin nuorimman Hilkka- tyttären kanssa. Heillä oli tarinan lopussa jo yksi poika. Tarinan lopussa Juhani on juuri ostanut uuden ja kalliin traktorin.
(524522)

| (524522) 2002 VE68> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  LONEOS
Löytöpäivä:  11. marraskuuta 2002
Muut nimet:  2002 VE68
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  376  m
Pyörähdysaika:  13,5 h
Albedo:  0,150
Näennäinen magnitudi:  21,67
Absoluuttinen magnitudi:  20,502  ja 20,54
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,41036  tai 0,4101252299617729
Inklinaatio:  9,006 astetta tai 9,036477171299815 astetta
Keskianomalia:  202,882 astetta tai 127,5125924154683 astetta
Kiertoaika:  224,844513651536 vuorokautta
Periapsis:  0,4268569921309038 au
Apoapsis:  152 684 000  km ja 1,020423053778641 au
Radan isoakselin puolikas:  108 259 000  km ja 0,7236400229547726 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
(524522) 2002 VE68 on Aten-asteroidi, joka löydettiin LONEOS-projektilla 11. marraskuuta 2002. Se on myös Maata uhkaava asteroidi eli PHA sekä Venuksen tilapäinen kvasisatelliitti ja samalla ensimmäinen Venuksella tunnettu kvasisatelliitti. Asteroidi näyttää Venuksesta katsottuna kiertävän planeettaa kuun tapaan, mutta todellisuudessa se kiertää Aurinkoa kuten muutkin pikkuplaneetat.
Lynx (moottorikelkka)

Lynx GLX 5900 moottorikelkka
Lynx on Suomessa suunniteltu moottorikelkkamerkki, jonka valmistajia ovat olleet vuorotellen Velsa, Valmet, Nordtrack, Bombardier ja Bombardier Recreational Products eli BRP. Nykyisin Lynx-kelkat valmistetaan Rovaniemellä, jossa kanadalaisen BRP:n vuonna 2003 perustettu suomalainen tytäryhtiö BRP Finland valmistaa myös Ski-Doo- ja BoonDocker-moottorikelkkoja sekä 6-pyöräisiä Can-Am-mönkijöitä.  Tehdas on Euroopan ainoa kelkkatehdas.
Lynx-kelkat ovat markkinajohtajien joukossa Pohjois-Euroopassa, esimerkiksi vuonna 2018 Lynx oli markkinajohtaja Suomessa ja viennin osuus sen tuotannosta oli noin 85 prosenttia.
1980- ja 1990-luvuilla valmistettu työkelkka Lynx GLX 5900 oli vuonna 2015 Euroopan rekisteröidyin moottorikelkka. Nimensä Lynx-malli on saanut ilveksen latinankielisestä nimestä.
Historia > 1968–1987

Vuonna 1936 perustettu Velsa Oy alkoi valmistaa moottorikelkkoja Kurikassa vuonna 1968. Yritys oli joutunut selvitystilaan ja pankin otettua yrityksen haltuunsa se päätti panostaa moottorikelkkailuun. Ensimmäisen prototyypin suunnitteli insinööritoimisto Järvinen, mutta se ei menestynyt ja yritys suunnitteli seuraavan mallin itse. Lynx AS 50 -mallia tehtiin 200 kappaletta talvikaudeksi 1968-1969. Kelkassa oli 20-hevosvoiman yksisylinterinen kaksitahtimoottori Sachsilta. Ensimmäisen mallin lisäksi tehtiin myös prototyypit Lynx 20, 30 ja 40, jotka pääsivät tuotantoon seuraavana vuonna. Tärkeänä yhteistyökumppanina toimi Hankkija, jonka tilauksen ansiosta voitiin aloittaa tuotanto.
Vuonna 1970 kelkkaan lisättiin joustava jatkoperä.
Vuonna 1974 Velsa myytiin Valmetille. Aiemmin Jyväskylässä valmistettuja Terhi 10-kelkkoja alettiin valmistaa Kurikassa.
Kelkan moottoreina käytettiin Sachsia, Kohleria, Soloa ja Valmetia. Ensimmäinen Rotax-moottori esiteltiin vuonna 1979.
Vuonna 1969 Wihuri-yhtymä alkoi valmistaa Teijossa Winha-moottorikelkkoja. Winhan tehdaskuljettajaksi pyydettiin motocross-moottoripyörää ajanut Pauli Piippolaa, joka voitti kaikki kilpailunsa ensimmäisenä kisakauden aikana. Myöhemmin Winha-kelkkoja valmistettiin Rovaniemellä, kunnes Winha- ja Trapper-moottorikelkkoja valmistanut Polar Metal Plast Oy ajautui vuonna 1978 konkurssiin.
Vuonna 1980 Valmet Oy siirsi Lynx-kelkkojen valmistuksen Rovaniemelle Polar Metal Plastin entisiin tiloihin ja Trapper-kelkat Kurikkaan. Rovaniemellä valmistus tapahtui uuden Nordtrack Oy:n nimissä, joka myi Winhoja Keskolle Lynx-Winha-brändillä ja Hankkijalle Lynxeinä.
Rovaniemen Lynx-kelkkatehtaalla Piippola aloitti vuonna 1983 tuotekehittäjänä ja testikuljettajana. Hän alkoi kehittää kahdenistuttavasta, työkelkkana tunnetusta Lynxistä urheilukelkkaa. Ensitöikseen hän kiinnitti huomionsa kelkan alustaan, jonka pitäisi joustaa koko mitaltaan ja jonka voisi säätää olosuhteiden mukaan. Ensimmäisellä kaudellaan Piippola voitti Lynxillä Suomen mestaruuden sekä vakio- että kilpakelkkojen sarjassa.
Historia > 1988–2002 (Bombardier)

Valmet luopui moottorikelkkojen valmistuksesta vuonna 1988 ja myi Nordtrac Oy:n tasaosuuksin kanadalaiselle Bombardier Incille ja tämän Ski-Doo-kelkkojen suomalaiselle maahantuojalle Oy Starckjohann & Co:lle.
Vuonna 1991 kelkoissa esiteltiin Lynx Telescopic Suspension eli LTS-jousitus.
Vuonna 1992 Bombardier-Nordtrac Oy työllisti 170 henkilöä Rovaniemellä, jossa valmistettiin vuosittain noin 5000 kelkkaa. Nordtrac oli Euroopassa markkinajohtaja 30 prosentin osuudellaan. Marraskuussa Bombardier osti Auto Starkjohann Oy:n osuuden yhtiöstä. Starckjohann ei ollut halunnut sijoittaa tehtaaseen niin paljon, kuin Bombardier oli vaatinut. Bombardier sulki Kurikan sekä Valmetilta ostetun ruotsalaisen Ocelbon tehtaan, mutta säilytti Rovaniemen tehtaan.
Kesällä 1994 valmistui tehtaan uudistus, joka kaksinkertaisti Nordtracin tuotannon yli 10 000 kelkkaan.
Vuonna 2002 Bombardier-Nordtrack valmisti vuosittain Rovaniemellä yli kymmenen tuhatta Lynx ja Skidoo -kelkkaa.
Historia > 2003– (BRP)

Vuonna 2003 Bombardier-yhtymä myi vapaa-ajantuotteensa päättäessään keskittyä juna- ja lentokoneteollisuuteen. Ostajaksi löytyi Armand Bombardierin suvun ja kanadalaisten sijoittajien ryhmä, joka perusti BRP:n eli Bombardier Recreational Producer&Vehicle -yhtiön. BRP Finland Oy perustettiin.
Vuoden 2006 Torinon talviolympialaisten järjestelytehtävissä käytettiin vain Lynx-kelkkoja.
Vuonna 2009 Rovaniemellä otettiin käyttöön uusi tehdas.
Marraskuussa 2019 valmistettiin Rovaniemen tehtaan 400 000. moottorikelkka.
Talvikaudella 2021-2022 Lynx-kelkkoja aletaan myydä Pohjois-Amerikan markkinoilla.