stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Egeanmeri
Historia

Egeanmeri on muodostunut viimeisen 120 miljoonan vuoden aikana, kun mannerlaattojen liikkeet ovat kaventaneet yhteyden muihin merialueisiin. Nykyiselleen alue muotoutui merenpinnan noustessa viimeisen jääkauden jälkeen.
Neoliittisella ja pronssikaudella alueella vallinneita kulttuureja kutsutaan Egeanmeren kulttuureiksi tai Aigeian sivilisaatioiksi. Niihin kuuluvat kykladinen kulttuuri Kykladien saaristossa, minolainen kulttuuri Kreetalla sekä helladinen kulttuuri (mukaan lukien mykeneläinen kulttuuri) Manner-Kreikassa. Minolainen kulttuuri oli Euroopan ensimmäinen korkeakulttuuri.
Antiikin aikana syntyivät kaupunkivaltiot, kuten Ateena ja Sparta, jotka rakensivat antiikin kreikkalaisen sivilisaation. Täällä myös syntyi alkuperäinen demokratia. Kreikkalainen kulttuuri levittäytyi rannikolle ja saarille perustettuihin siirtokuntiin, ja meri oli tärkein kulkuväylä ja enemmän yhdisti kuin erotti alueita. Egeanmeren rantoja ovat eri aikoina hallinneet myös persialaiset, roomalaiset, Bysantti, venetsialaiset ja osmanit.
Liikenne ja talous

Egeanmerellä on hyvät laivayhteydet. Merialueen tärkeimmät satamat ovat Pireus, Iraklion, Thessaloniki ja Alexandroúpoli Kreikassa sekä Izmir Turkissa. Saarten pääelinkeinot ovat matkailu, merenkulku sekä viinin, oliivien ja hedelmien viljely.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Egeanmeri Wikimedia Commonsissa
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti
Topografinen kartta Egeanmeren seudusta.
Egeanmerta Turkin rannikolla.
Kykladeihin kuuluvat Páros, Antíparos ja Despotikó ilmasta nähtynä.
Mýkonoksen kaupunkia.
Hellenic Seaways -yhtiön katamaraani Highspeed 5 Pároksella.
Kulkuset kulkuset

| Kulkuset kulkuset |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Taru Mäkelä
Käsikirjoittaja:  Kristofer Gummerus Taru Mäkelä
Perustuu:  Perustuu elokuvaan En Underbar Jävla Jul (2015)
Tuottaja:  Aleksi Hyvärinen
Säveltäjä:  Joel Melasniemi
Kuvaaja:  Jouko Seppälä
Leikkaaja:  Antti Tuomikoski
Tuotantosuunnittelija:  Tiina Paavilainen
Pukusuunnittelija:  Tiina Wilén
Pääosat:  Christoffer Strandberg Martti Suosalo Eeva Litmanen Ali Jahangiri Pirkko Hämäläinen Sari Siikander Antti Tuomas Heikkinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Don Films
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:  28. lokakuuta 2022
Kesto:  1 t 38 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Budjetti:  1 310 000 € - Elokuvasäätiön osuus 685 000 €
Katsojat:  79 128 (8.12.2024)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kulkuset kulkuset on Taru Mäkelän ohjaama suomalainen komediaelokuva, joka sai ensi-iltansa lokakuussa 2022.
Elokuva perustuu Helena Bergströmin ohjaamaan ruotsalaiseen elokuvaan En Underbar Jävla Jul (2015). Käsikirjoituksen on alkuperäisestä sovittanut Kristofer Gummerus.
Elokuvassa kaksi kirjavaa uusioperhettä kohtaa ensi kertaa jouluillallisen äärellä.
Elokuvan tuotti Aleksi Hyvärinen Don Filmsistä ja levitti Nordisk Film.
Rikostutkimus

Irakilainen poliisi asettelee numeroita rikostutkinnan harjoittelussa kuvitteelliselta rikospaikalta löydettyihin kohteisiin.
Rikostutkimus on poliisitoiminnan osa-alue, jonka tarkoituksena on tapahtuneiden rikosten selvittäminen sekä niiden tekijät. Rikostutkimuksen päätyttyä rikostutkija siirtää rikosjutun syyttäjälle, mikäli katsoo sen rikoslain mukaan aiheelliseksi. Rikostutkija on velvollinen siirtämään jutun syyttäjälle, mikäli tapahtunut rikos on yleisen syytteen alainen, mutta lievempiin asianomistajarikoksiin voidaan soveltaa sovittelua. Rikostutkimus tarkoittaa entistä rikospoliisia, joka on nykyisin vanhentunut nimitys, koska poliisitoimi ja syyttäjälaitos on erotettu omiksi erillisiksi organisaatioikseen.
Rikostutkimus on yleensä jälkikäteistä (repressiivistä), eli se ajoittuu rikoksen tekohetken jälkeiseen aikaan, mutta se voi olla ennalta ehkäisevää (preventiivistä) kohdistuessaan esimerkiksi jo tunnettujen rikoksentekijöiden valvontaan ja yleisön opastamiseen varautumaan rikoksien varalle.
Tekninen rikostutkinta on rikostutkimukseen liittyvän materiaalin hankkimista rikospaikalta. Joskus siihen luetaan myös saadun materiaalin tieteellinen tutkimus eli forensinen tiede.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Criminal Investigation - Rikostutkimus
Yle Elävä arkisto: Rikollisen jalanjäljillä – rikostutkimuksen kehityssuuntia autonomian ajalta 2000-luvulle
Pituriaspida

| Pituriaspida |
| --- | --- |

 Devonikausi 390 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N  ↓   
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Leuattomat selkärankaiset Agnatha
Luokka::  †Pituriaspida  Young, 1991
Lajit
 †Pituriaspis doylei  †Neeyambaspis enigmatica 
Katso myös
   Pituriaspida Wikispeciesissä   Pituriaspida Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pituriaspida on hävinnyt luokka, joka kuului leuattomiin kaloihin. Sitä esiintyi devonikaudella noin 390 miljoonaa vuotta sitten. Luokka sisältää vain kaksi tunnettua lajia, jotka ovat Pituriaspis doylei ja Neeyambaspis enigmatica. Kaloilla oli pään edessä kuori, jossa oli suun kohdalla aukko ja tältä osin Pituriaspida muistuttaa kilpikaloja ja Galeaspidaa. Niillä oli myös pitkä nokka ja kaksi evää. Ne elivät meressä joensuistojen alueella ja niitä esiintyi Australian Queenslandissa.
Aiheesta muualla

Pituriaspida
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q134520  Wikispecies: Pituriaspida  EoL: 3014435  Paleobiology Database: 226957
Marianpuisto (Tampere)

Marianpuisto syksyllä 2018.
Marianpuisto eli Mäntypuisto on 1900-luvun vaihteessa perustettu puisto, joka sijaitsee Tampereen keskustassa Mariankadun, Pyynikintien ja Laiskolankujan rajaamalla alueella. Puistossa kasvaa mäntyjä.
Marianpuisto on osa Pyynikinrinteen aluetta, jonka Museovirasto on luokitellut valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Puisto muodostaa julkisten ulkotilojen ketjun yhdessä Pyynikintorin, Pyynikin urheilukentän ja Pyynikinharjun kanssa.
Puistossa on Essi Renvallin pronssiveistos Atlas-tyttö (1954), joka oli aikoinaan Suomen Trikoon lahja Tampereen kaupungille. Yhtiöllä oli tehtaat Pyynikillä, Satamakadulla ja Onkiniemessä. Marianpuisto sijoittuu näiden toimipaikkojen välimaastoon.
Kamidana

Kamidana-alttari, jossa on shimenawa-köysi ja shide-papereita.
Kamidana (jap. 神棚, ”kamialttari”) on japanilaisissa kodeissa pidettävä šintolaisten kamien palvontaan tarkoitettu alttari. Alttarilla voidaan pitää esimerkiksi amuletteja tai se voi olla tarkoitettu osiin jaetulle kamille (bunrei, katso artikkeli kanjō).
Kamidanan käyttäminen ei itsessään ole erityisen vanha tapa, vaikka se on nykyisin tärkeä elementti jokapäiväisessä šintolaisuudessa. Heian-kauden loppupuolella esi-isien henkien palvonta annettiin buddhalaisuuden tehtäväksi, ja palvonta tapahtui siten buddhalaisilla kotialttareilla (butsudan). Keskiajalta lähtien kamidana-alttareita alettiin kuitenkin käyttää osiin jaettujen kamien pyhittämiseksi erityisesti Isen pyhäkön kultin vaikutuksesta. Tapa yleistyi Edo-kaudella ja levisi yksityistalouksiin. Kamidanat eivät välttämättä kuitenkaan liity pyhäkköšintolaisuuteen, vaan niiden kohteet ja siten myös nimet voivat vaihdella; jos alttari on esimerkiksi omistettu Ebisu-kamille, sitä voidaan kutsua nimellä Ebisu-dana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kamidana Wikimedia Commonsissa
Havsteinin kirkko

| Havsteinin kirkko Havstein kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Trondheim, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1857
Suunnittelija:  Heinrich Ernst Schirmer
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  120
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Havsteinin kirkko (norj. Havstein kirke) on Trondheimin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1857.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Havsteinin kirkko Wikimedia Commonsissa
Ilenin kirkko

| Ilenin kirkko Ilen kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Trondheim, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1889
Suunnittelija:  Eugen Sissener
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  310
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ilenin kirkko (norj. Ilen kirke) on Trondheimin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen ristikirkko vuodelta 1889.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilenin kirkko Wikimedia Commonsissa
Ranheimin kirkko

| Ranheimin kirkko Ranheim kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2006.
Sijainti:  Trondheim, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1933
Suunnittelija:  Roar Tønseth
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ranheimin kirkko (norj. Ranheim kirke) on Trondheimin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1933.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ranheimin kirkko Wikimedia Commonsissa
Tillerin kirkko

| Tillerin kirkko Tiller kirke |
| --- | --- |

Sijainti:  Trondheim, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1901
Suunnittelija:  Johan Kunig
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  170
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Tillerin kirkko (norj. Tiller kirke) on Trondheimin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1901.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tillerin kirkko Wikimedia Commonsissa
Cameorooli

Cameorooli eli cameo (joskus suomennettu näyttäytymisosaksi) on henkilön, yleensä julkisuuden henkilön, lyhyt omana itsenään tekemä esiintyminen elokuvassa, kirjassa tai muussa taideteoksessa. Dokumenttimateriaalin käyttöä fiktioelokuvassa ei kuitenkaan katsota cameoesiintymiseksi. Filmialan kirjoittamattomiin sääntöihin kuuluu, ettei cameoroolin esittäjää mainita lopputeksteissä eikä esiintymisestä makseta palkkiota. Juuri tämä erottaa cameoesiintymisen vierasesiintymisestä.
Esimerkkejä > Elokuvissa

Usein ohjaajat tekevät cameoroolin ohjaamissaan elokuvissa. Tämä oli esimerkiksi Alfred Hitchcockin tavaramerkki. Myös monet muusikot, kuten Michael Jackson, ovat tehneet cameorooleja. Sarjakuvakäsikirjoittaja Stan Lee on esiintynyt lukuisissa Marvel-sarjakuviin perustuvissa elokuvissa. Ohjaaja Peter Jackson teki cameoroolin kaikissa Taru sormusten herrasta -elokuvissaan.
Joskus cameo tarkoittaa kuuluisuuden näyttäytymistä pikkuroolissa; näin esiintyi esimerkiksi Frank Sinatra kapakkapianistina ja Buster Keaton Central Pacific -junan konduktöörinä elokuvassa Maailman ympäri 80 päivässä tai ohjaaja Steven Spielberg verovirkailijana elokuvassa Blues Brothers. Myös George Lucas teki esiintymisen elokuvassa Star Wars: Episodi III – Sithin kosto isohkona sini-ihoisena poliitikkona kansleri Palpatinen taustalla. Elokuvassa Detroit Rock City Kiss-yhtye esiintyi elokuvan lopussa omana itsenään.
Yksi runsaasti cameorooleja tehneistä yksittäisistä henkilöistä on roskaelokuvien harrastaja Forrest J. Ackerman, joka ehti elämänsä aikana esiintyä peräti 210 cameossa. Yksittäisiä elokuvia, joissa on useita cameoita, on edellä mainitun Maailman ympäri 80 päivässä lisäksi esimerkiksi Casino Royale, jossa cameon tekivät muiden muassa William Holden, Stirling Moss, George Raft ja Peter O’Toole, sekä Yön selkään, jossa lukuisat elokuvaohjaajat tekivät cameoita.
Esimerkkejä > Elokuvissa > Suomalaisessa elokuvassa

Suomalaisissa elokuvissa muun muassa asianajaja Matti Wuorella oli pieni rooli Aki Kaurismäen ohjaamassa elokuvassa Mies vailla menneisyyttä. Mika Häkkinen teki pienen roolin elokuvassa Uuno Turhapuro – This Is My Life, niin kuin monet muutkin tunnetut henkilöt kuten Arvi Lind, Arto Nyberg, Lenita Airisto, Pertti Virtanen ja Ben Zyskowicz. Samoin elokuvassa Uuno Turhapuro armeijan leivissä nähtiin mokkereiden roolissa muun muassa Kalle Holmberg, Pekka Vennamo, Jorma Ojaharju ja Riki Sorsa, autosotamiehenä Ensio Itkonen  sekä omana itsenään tennispelaaja Olli Rahnasto.
Matti Kassilan ohjaamassa elokuvassa Vodkaa, komisario Palmu Yleisradion pääjohtaja Eino S. Repo, uutistenlukija Heikki Kahila ja pääministeri Mauno Koivisto esittävät itseään.
Elokuvassa Vares – Kaidan tien kulkijat vuodelta 2012 nähdään tanssilavan esiintyjänä joulukuussa 2010 kuollut laulajalegenda Kari Tapio.
Esimerkkejä > Televisiossa

Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa esiintyi ruotsalaisessa televisiosarjassa Mika (Mika och renen Ossian på äventyr), jossa Mika oli poronsa kanssa Tukholmassa. Toinen kuninkaallinen, joka on tehnyt cameon, on Jordanian kuningas Abdullah II, joka prinssivuosinaan teki lyhyen cameon tieteissarjan Star Trek: Voyager jaksossa 35.
Fyysikko Stephen Hawking teki useita televisiocameoita, kuten Star Trek – uusi sukupolvi -jaksossa Taistelukomennus, osa 1, jossa hän pelaa pokeria Albert Einsteinin, Isaac Newtonin ja Datan kanssa. Hän on esittänyt itseään myös sarjoissa Futurama, Simpsonit ja Rillit huurussa.
Esimerkkejä > Animaatioissa

Tintin seikkailut -animaatiosarjan tekijät lisäsivät Hergén jokaiseen jaksoon. Hän esiintyy myös vuoden 2011 animaatioelokuvassa Tintin seikkailut: Yksisarvisen salaisuus.
Esimerkkejä > Musiikkivideoissa

Cameoita tehdään toisinaan myös musiikkivideoissa. Eurythmics-yhtyeen musiikkivideo Who's That Girl? on kuuluisa lukuisista cameoistaan.
Tehtaan kenttä

| Tehtaan kenttä |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Tehtaankatu 9, 37600 Valkeakoski
Koordinaatit:  61°16′05″N, 24°01′13″E
Avattu:  1934
Remontoitu:  1975 2001
Laajennettu:  1960 1996 2001
Omistaja:  Valkeakosken Tehtis Oy
Hoitaja:  Valkeakosken kaupunki
Kenttä:  Lämmitetty tekonurmi
Käyttäjät
 FC Haka 
Katsojakapasiteetti
 Yhteensä: 3 200 Pääkatsomo: 1 500  B-katsomo: 1 300  Päätykatsomo: 400 
Kentän mitat
 105 x 68 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Tehtaan kenttä on Valkeakoskella 1. kaupunginosassa sijaitseva jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1934. Stadion toimii Veikkausliigassa pelaavan FC Hakan kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 3 200 katsojaa.
Historia

Nykyisistä katsomoista Kivikatsomo on rakennettu vuonna 1960, Puukatsomo vuonna 1996 ja Päätykatsomo 2001. Valot Tehtaan kentälle saatiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1960, mutta ne purettiin 15 vuotta myöhemmin. Nykyiset valot pystytettiin vuonna 1998. Vuosina 1975 ja 2001 Haka oli jonkin aikaa evakossa Apian kentällä, kun Tehtaan kentällä tehtiin mittavia remontteja. Vuoden 2001 remontissa kentän alle asennettiin lämmitysjärjestelmä.
Kentän reunoilla oli aluksi juoksuradat, jotka kuitenkin poistettiin. Nykyään kenttä on tarkoitettu vain jalkapallokäyttöön. Yksi kentän katsomoista paloi taannoinmilloin? maan tasalle paikallisten nuorten murtoyrityksen seurauksena. Turman positiivisena seurauksena paikalle rakennettiin kuitenkin uusi, entistä ehompi katsomorakennus lähemmäs nurmea.
Ominaisuudet

Katsomot ympäröivät kenttää kolmelta sivulta niin, että ainoalta avoimelta sivulta näkyy Tervasaaren paperitehdas. Tehtaan kenttää ympäröi Eriksonin puisto. Tehtaan kentän kunnossapitovastuu on 1.3.2011 alkaen kaupungin liikuntatoimella, hallintovastuu FC Hakalla. Lisäksi puiston kunnossapito- ja hallintovastuu  siirtyi 1.3.2011 alkaen Valkeakosken kaupungin liikuntatoimelle.
Tehtaan kenttä on yksi parhaimmin varustelluista suomalaisista jalkapallostadioneista:kenen mukaan? kentällä on 1 400 luksin valaistus ja sekä itse kenttä että pääkatsomokin ovat lämmitettäviä. Kolmessa katetussa katsomossa on yhteensä 3 200 kuppi-istuimin varustettua istumapaikkaa. Stadionilla on uudistetut sosiaali- ja myyntitilat. Lisäksi kentän läheisyydessä on kaksi tenniskenttää ja pieni nurmikenttäalue junioreille.
Ennätykset

Tehtaan kentän yleisöennätys on peräisin Veikkausliigakaudelta 1999. Silloin FC Haka - HJK veti katsomoon 6 401 katsojaa.
Aiheesta muualla

Tehtaan kenttä FC Hakan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Veikkausliigan stadionit
Hietalahden jalkapallostadion
Kuopion keskuskenttä
Kupittaan jalkapallostadion
Lahden stadion
OmaSp Stadion
Oulunkylän jalkapallostadion
Raatin stadion
Tammelan stadion
Tammisaaren keskuskenttä
Tehtaan kenttä
Töölön jalkapallostadion
Wiklöf Holding Arena
Fjellseterin kappeli

| Fjellseterin kappeli Fjellseter kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2015.
Sijainti:  Trondheim, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1933
Suunnittelija:  H. Semmelmann
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  150
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Fjellseterin kappeli (norj. Fjellseter kapell) on Trondheimin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1933.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fjellseterin kappeli Wikimedia Commonsissa
Helsingin ratsupoliisi

Poliisihevosia Ruskeasuon ratsastushallilla.
Helsingin ratsupoliisi on Suomen ainoa ratsupoliisi, joka on perustettu vuonna 1882. Poliisihevosten kotitalli sijaitsee Helsingin Ruskeasuolla. Ratsupoliisi on osa Helsingin poliisilaitosta.
Nykyisin tallissa on kymmenen ratsua ja yhdeksän ratsupoliisina toimivaa konstaapelia.
Helsingin ratsupoliisin käyttämästä kymmenestä hevosesta kaksi oli 2012 suomenhevosia, tosin rotua pidetään käyttöön pienehkönä.
Aiheesta muualla

Poliisi.fi – Poliisihevoset
Helsingin Ratsupoliisi Facebook
helsinginratsupoliisi Instagram
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989

| Lahti MM-89 |
| --- | --- |
 Lahden vuoden 1989 MM-hiihtojen  muistoksi julkaistu suomalainen postimerkki.
Päivämäärä: 17.–26. helmikuuta 1989
37. maailmanmestaruuskilpailut
Hiihdon lähdön valvonta.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1989 järjestettiin Lahdessa Suomessa 17.–26. helmikuuta 1989. Kisat järjestettiin Lahdessa viidettä kertaa: aiemmin kisat oli järjestetty vuosina 1926, 1938, 1958 ja 1978.
Kansainvälinen hiihtoliitto FIS valitsi Lahden kilpailujen järjestäjäksi Kanadan Vancouverissa kesällä 1985 pidetyssä kongressissa. Kilpailujen järjestelytoimikunnan puheenjohtajaksi valittiin Heimo Seppälä ja pääsihteeriksi Pirkko Hannula.
Kilpailut televisioitiin 25 maahan, joiden joukossa olivat muun muassa Japani ja Meksiko.
Kilpailuihin osallistui edustajia kaikkiaan 30 eri maasta. Osallistujamaiden joukossa olivat muun muassa Kreikka, Espanja sekä Guatemala.
Suomen joukkueessa (maastohiihto, yhdistetty ja mäkihyppy) oli 26 urheilijaa. Järjestelyt sujuivat erinomaisesti ja sää suosi kisojen hiihtolajeja täydellisesti. Mäkikilpailuja jouduttiin jälleen kerran siirtämään kovan tuulen takia.
Viikon kestäneitä kisoja seurasi ennätyksellinen yleisö, lähes 460 000 henkeä.
Miesten maastohiihto > 15 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Harri Kirvesniemi | 42.40,7 |
| 2 |  | Pål Gunnar Mikkelsplass | 42.44,0 |
| 3 |  | Vegard Ulvang | 43.08,4 |
| 4 |  | Aki Karvonen | 43.17,8 |
| 5 |  | Thomas Eriksson | 43.23,5 |
| 6 |  | Gunde Svan | 43.26,6 |
Suomen Juha Sarkkinen oli kilpailussa 16. ja Seppo Rantanen 21:s.
Miesten maastohiihto > 15 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gunde Svan | 40.39,6 |
| 2 |  | Torgny Mogren | 41.02,9 |
| 3 |  | Lars Håland | 41.10,3 |
| 4 |  | Aleksei Prokurorov | 41.12,9 |
| 5 |  | Jari Räsänen | 41.22,1 |
| 6 |  | Jochen Behle | 41.26,6 |
Suomen Kari Ristanen oli kilpailussa 11., Timo Kuorelahti 15. ja Johan Lind 16:s.
Miesten maastohiihto > 30 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vladimir Smirnov | 1.24.56,9 |
| 2 |  | Vegard Ulvang | 1.25.03,6 |
| 3 |  | Christer Majbäck | 1.25.09,8 |
| 4 |  | Harri Kirvesniemi | 1.25.36,6 |
| 5 |  | Uwe Bellmann | 1.25.53,0 |
| 6 |  | Aleksei Prokurorov | 1.26.03,5 |
Suomen Juha Sarkkinen oli kilpailussa 26., Jari Laukkanen 31. ja Aki Karvonen 32:s.
Miesten maastohiihto > 50 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Gunde Svan | 2.15.24,9 |
| 2 |  | Torgny Mogren | 2.16.09,2 |
| 3 |  | Aleksei Prokurorov | 2.16.16,6 |
| 4 |  | Lars Håland | 2.16.45,7 |
| 5 |  | Igor Badamšin | 2.17.33,5 |
| 6 |  | Timo Kuorelahti | 2.17.36,6 |
Suomen Jari Räsänen oli kilpailussa 13., Kari Ristanen 16. ja Harri Kirvesniemi 23:s.
Miesten maastohiihto > 4 × 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Christer Majbäck Gunde Svan Lars Håland Torgny Mogren | 1.40.12,1 |
| 2 |  | Aki Karvonen Harri Kirvesniemi Kari Ristanen Jari Räsänen | 1.40.13,6 |
| 3 |  | Ladislav Švanda Martin Petrásek Radim Nyč Václav Korunka | 1.40.13,7 |
| 4 |  | Arild Monsen Pål Gunnar Mikkelsplass Terje Langli Vegard Ulvang | 1.40.14,1 |
| 5 |  | Sergej Kiškin Vladimir Smirnov Vladimir Sahnov Aleksei Prokurorov | 1.40.26,4 |
| 6 |  | Torald Rein Uwe Bellmann Jens Lautner Holger Bauroth | 1.41.54,3 |
Naisten maastohiihto > 10 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marja-Liisa Kirvesniemi | 29.19,0 |
| 2 |  | Pirkko Määttä | 30.12,2 |
| 3 |  | Marjo Matikainen | 30.12,9 |
| 4 |  | Julija Šamšurina | 30.23,8 |
| 5 |  | Raisa Smetanina | 30.27,6 |
| 6 |  | Jelena Välbe | 30.28,7 |
Suomen Tuulikki Pyykkönen oli kilpailussa seitsemäs.
Naisten maastohiihto > 10 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jelena Välbe | 27.04,5 |
| 2 |  | Marjo Matikainen | 27.36,7 |
| 3 |  | Tamara Tihonova | 27.58,8 |
| 4 |  | Alžbeta Havrančíková | 28.11,3 |
| 5 |  | Nina Gavriljuk | 28.18,0 |
| 6 |  | Marianne Dahlmo | 28.24,4 |
Suomen Eija Hyytiäinen oli kilpailussa 13., Jaana Savolainen 16. ja Tuulikki Pyykkönen 17:s.
Naisten maastohiihto > 15 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marjo Matikainen | 47.46,6 |
| 2 |  | Marja-Liisa Kirvesniemi | 47.48,6 |
| 3 |  | Pirkko Määttä | 48.20,9 |
| 4 |  | Raisa Smetanina | 48.54,9 |
| 5 |  | Anne Jahren | 49.00,5 |
| 6 |  | Tuulikki Pyykkönen | 49.31,0 |
Naisten maastohiihto > 30 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jelena Välbe | 1.29.59,7 |
| 2 |  | Larisa Lazutina | 1.30.07,7 |
| 3 |  | Marjo Matikainen | 1.30.30,6 |
| 4 |  | Alžbeta Havrančíková | 1.30.39,9 |
| 5 |  | Manuela Di Centa | 1.30.46,3 |
| 6 |  | Marianne Dahlmo | 1.31.23,0 |
Suomen Marja-Liisa Kirvesniemi oli kilpailussa kahdeksas, Eija Hyytiäinen 20. ja Pirkko Määttä 21:s.
Naisten maastohiihto > 4 × 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Pirkko Määttä Marja-Liisa Kirvesniemi Jaana Savolainen Marjo Matikainen | 54.49,8 |
| 2 |  | Julija Šamšurina Raisa Smetanina Tamara Tihonova Jelena Välbe | 54.56,9 |
| 3 |  | Inger-Helene Nybråten Anne Jahren Nina Skeime Marianne Dahlmo | 55.52,3 |
| 4 |  | Karin Svingstedt Magdalena Wallin Anna-Lena Fritzon Marie-Helene Westin | 56.29,3 |
| 5 |  | Ľubomíra Balážová Zora Simčáková Anna Janoušková Alžbeta Havrančíková | 57.55,1 |
| 6 |  | Gabriela Carrel Stefania Belmondo Manuela Di Centa Elena Desderi | 58.31,6 |