stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luhanka

| Luhanka |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  61°48′N, 025°42′E
Maakunta:  Keski-Suomen maakunta
Seutukunta:  Joutsan seutukunta
Kuntanumero:  435
Hallinnollinen keskus:  Luhangan kirkonkylä
Perustettu:  1864
Kokonaispinta-ala:  313,28 km² 257:nneksi suurin 2022 
– maa:  214,51 km²
– sisävesi:  98,77 km²
Väkiluku:  703 300:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  3,28 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  8,4 %
– 15–64-v.:  49,9 %
– yli 64-v.:  41,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  99,1 %
– muut:  0,9 %
Kunnallisvero:  6,40 % 300:nneksi suurin 2024 
Työttömyysaste:  10,3 % (2019) 
Kunnanjohtaja:  Tuomo Kärnä
Kunnanvaltuusto:  15 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • PS   • SDP   • KD:   6 4 2 2 1
www.luhanka.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luhanka on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnan eteläosassa Päijänteen itäisillä rantamilla ja saarissa. Luhangassa oli 703 asukasta 31. lokakuuta 2024. Luhanka on väkiluvultaan maakunnan pienin ja koko Manner-Suomen toiseksi pienin kunta.
Luhangan pinta-ala on 313,28 km² (1. tammikuuta 2022), josta 214,51 km² maata ja 98,77 km² sisävesiä.
Luhanka on kuulunut alun perin Sysmään, josta se erkani ensin kappeliseurakunnaksi vuonna 1766 ja sitten omaksi kunnakseen 1864. Luhangan kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema puukirkko ja se valmistui 1893. Kirkko on yksi Suomen suurimmista puukirkoista, ja siihen mahtuu noin 1 500 kuulijaa. Kirkko on tyyliltään päätytornillinen pitkäkirkko ja edustaa uusgotiikkaa. Alttaritauluna on Selinda Danielssonin Jeesus seisoo ovella ja kolkuttaa vuodelta 1906. Kirkossa järjestetään kesäisin konsertteja, muun muassa jokavuotinen kesäkonsertti.
Luhanka on suosittu kesämökkikunta. Pääelinkeinoja ovat maa- ja metsätalous sekä paikalliset palvelut. Nähtävyyksiä ovat mäkitupalaismuseo ja Luhangan vanha kesäkirkko, joka sijaitsee talvikirkon välittömässä läheisyydessä.
Maantiede

Luhanka sijaitsee Päijänteen rannalla. Päijänteen lahti, johon kuuluu Tammiselkä, Pilkanselkä ja Kotkatselkä sekä Tammipohja, jakaa kunnan kahtia pohjois-eteläsuunnassa. Kuntakeskuksia ovat Luhangan kirkonkylä, Tammijärvi ja Lempää. Keskellä Luhankaa on Onkisalon saari, ja kunnan eteläisimmän osan muodostaa suuri Judinsalon saari. Luhangan liikenneoloja paransi tuntuvasti Judinsalon kautta Sysmään kulkevan maantien (nykyisin seututie 612) valmistuminen 1960-luvulla.
Luhangan naapurikunnat ovat Hartola, Joutsa, Jyväskylä, Jämsä, Kuhmoinen ja Sysmä. Entisiä naapurikuntia ovat Jyväskylään liitetty Korpilahti ja Joutsaan liitetty Leivonmäki.
Luhangan Natura-kohteita ovat Onkisalo-Herjaanselkä, jossa sijaitsee yksi Keski-Suomen laajimmista lehdoista (Molikon lehto), Vanhanselkä-Ruppavuori, jonka ytiminä ovat neljä luonnonmetsäaluetta sekä Vahervuori, joka koostuu jyrkänteestä ja laajahkosta jyrkänteenaluslehdosta.
Maantiede > Kylät ja kulmakunnat

Luhangassa on 5 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
Judinsalo
Luhanka
Rapala
Soiniemi
Tammijärvi
Kulmakuntia Luhangassa ovat Klemettilä, Lempää, Rekolankylä ja Rantakylä.
Historia > Alueen varhaishistoriaa

Hartolan kappelin ja Joutsan, Leivonmäen ja Luhangan kylän asukkaat kuuluivat Sysmän pitäjän hämäläisiin 1400-luvulla. Vuonna 1539 Suur-Sysmässä oli 210 taloa, joista 170 oli Sysmän ja Hartolan pitäjissä. Joutsan, Korpilahden, Koskenpään, Luhangan, Muuramen, Petäjäveden ja Jyväskylän vakinaisesti asutut kylät sijaitsivat hämäläisten eräsijojen keskuudessa – keskiajan lopulla hämäläisillä oli Keski-Suomen pohjoisosissa 400–450 eräsijaa. Hämäläisasutuksen pohjoisosassa, Joutsan, Luhangan ja Leivonmäen hajakylissä, oli 40 veroamaksavaa taloa. Eteläisen Keski-Suomen Joutsa, Leivonmäki ja Luhanka säilyttivät hämäläisasutuksensa 1500-luvulla. Jämsän, Korpilahden, Kuhmoisten, Luhangan ja Muuramen vanhin asutus sijoittui saviperäisille viljelysmaille. Vuonna 1985 lähes 70 prosenttia maakunnan väestöstä asui taajamissa. Keski-Suomessa oli useita yli 200 asukkaan kahden taajaman kuntaa: Konnevesi, Luhanka, Muurame, Pihtipudas ja Säynätsalo.
Historia > Kunnan perustaminen

»Luhangon pitäjä kuului ennen Sysmän pitäjään Luhangon kylän nimellä, ja sen omisti melkein kokonaan ratsumestari Aleksander Reeth, jonka maat tekivät kuudetta manttaalia. — Suku kuuluu olleen sangen mahtava täällä ja sen jäseniä kutsuttiin ,,Luhangon herroiksi." Eräs tämän suvun jäsen sai vihdoin aikaan, että Luhangon entisestä kylästä tehtiin Sysmän emäseurakuntaan kuuluva kappeli v. 1766.» 
()
Kornetti Aleksander Reeth ryhtyi ajamaan Luhangan kappelin perustamista perusteluinaan muun muassa pitkät kirkkomatkat Sysmään. Tieolosuhteet maitse olivat heikot. Sysmän pitäjänkokous suostui 1766 Luhangan muodostamiseen kappeliksi. Kuningas Adolf Fredrik vahvisti kappelin perustamisen seuraavana vuonna. Reeth oli samanaikaisesti ajanut kirkon rakentamista ja papin valitsemista. Kirkko valmistui syksyllä 1766 ja vihittiin käyttöön 22.2.1767, ja ensimmäiseksi kappalaiseksi nimitettiin Thomas Neovius. Tämä ”Reethin kirkko” oli käytössä 125 vuotta vuoteen 1892 asti, jolloin se purettiin huonokuntoisena.
»Luhangon nimen kerrotaan pitäjän saaneen juuri mainittujen Reeth'ien kautta. He käyttivät näet ,,komeudessaan" venheissään peuranluisia hankoja, jonka vuoksi Sysmäläiset sanoivat nähdessään Reeth'in tulevan Päijännettä pitkin: Luuhankaiset tulee. Siitä sitten Luhanko nimi johtui. — Mainittu Reeth'in rakentama kirkko on jo hajoitettu maan tasalle ja sen sijaan kohoaa eräällä kummulla siitä koilliseen päin aivan uusi hiljan valmiiksi tullut puukirkko.» 
( )
Nykyisessä vanhassa kirkossa ovat vieläkin tallella ja käytössä kirkonkello ja kattokruunu, jotka seurakunnan perustaja hankki Tukholmasta 1766 omalle kirkolleen. Kruunussa on kaiverrus: Gord Af I. A. Kiempe Alexsander Reeth A. 1766, I. A. Kiempen valimon tekemä.
Historia > 1800-luvun kehitys

1800-luvulla maisteri A. F. Danielsonselvennä edisti maataloutta Luhangassa. Hän vaikutti politiikassa ja edesauttoi rautatien syntymistä Keski-Suomessa. Luhangan kunnanrahasto perustettiin vuonna 1868 ja säästöpankki 24. tammikuuta 1898. Koulutusjärjestelmä sai alkunsa 12. tammikuuta 1834.
1800-luvun jälkipuoliskolta alkaen teollisuuden merkitys alkoi lisääntyä maatalouden kustannuksella ja liikenne ohjautui vesiteiltä rauta- ja maanteille. Luhangan maatalouspitäjä jäi syrjään teollisuuskeskuksista ja kulkureiteistä. Muualla kehitys kulki eteenpäin, Luhangassa se pysähtyi. 1900-luvun suuret aatteelliset ja poliittiset virtaukset eivät juuri levinneet Luhankaan.
Talous

Vuonna 2015 kunnassa oli 157 työpaikkaa. Niistä 29 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 54 % palveluissa ja 13 % jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli selvästi suurempi kuin Suomessa keskimäärin (3 %).
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat koneellista puunkorjuuta tekevät Moto-Jussi ja Motocat sekä Luhangan Osuuspankki.
Luhangassa on Luhangan Tuulen tuulivoimapuisto, joka perustettiin vuonna 2014.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Luhangan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 1 389 | 1 389 |
| 1985 | 1985 |    | 1 251 | 1 251 |
| 1990 | 1990 |    | 1 165 | 1 165 |
| 1995 | 1995 |    | 1 054 | 1 054 |
| 2000 | 2000 |    | 936 | 936 |
| 2005 | 2005 |    | 881 | 881 |
| 2010 | 2010 |    | 831 | 831 |
| 2015 | 2015 |    | 761 | 761 |
| 2020 | 2020 |    | 690 | 690 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan ikärakenne viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2021 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 taajamarajauksen mukaan Luhangassa ei ole lainkaan taajamia. Vuoden 2017 lopussa Luhangassa oli 734 asukasta, joista 723 asui haja-asutusalueilla ja 11:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa.
Luhangassa asuu vähiten muita kuin suomenkielisiä asukkaita Suomen kunnista, vuonna 2016 vain 3. Kunnassa ei asu ruotsin- tai saamenkielisiä.
Palvelut

Luhangassa annetaan perusopetusta Luhangan koulussa, joka on Tammijärven kylässä toimiva luokka-asteiden 0–6 alakoulu.
Luhangan pääkirjasto toimii kirkonkylällä kylätalossa ja Tammijärven kirjasto nykyisin Luhangan kouluna tunnetussa kiinteistössä. Lisäksi käytössä ovat Keski-kirjastojen verkkokirjasto ja kirjastokimpan muut toimipisteet.
Terveyspalveluja tarjoaa muun muassa Luhangan terveysasema, joka on eräs Keski-Suomen hyvinvointialueen toimipisteistä. Luhangan sosiaalipalvelujen tuottamisesta on maaliskuusta 2021 lähtien vastannut naapurikunta Joutsan sosiaalipalvelut.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Luhangassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Joutsan seurakunta
Luhangan kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Joutsan kunnan alueella.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Luhangalla toimii Tammijärven helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Luhangan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Luhangan kunnan nykyisellä alueella.
Luhangan seurakunta (liitetty Joutsan seurakuntaan 2006)
Kulttuurillisesti arvokkaita kohteita

”Kärmelahti on vanha rakuunarykmentin kirjurin talo. Sen asukkaina on ollut myöhemmin paikkakunnan vaikuttajaperhe Alfred ja Selinda Danielsson. Danielssonit osallistuivat mm. Luhangan maanviljelyksen, kulttuurin, kunnalliselämän ja valtiopäiväasioiden kehittämiseen. Kärmelahden pihapiirissä sijaitsee useita 1800-luvun lopun rakennuksia. Kartanomaiseen tyyliin rakennettu päärakennus on peräisin 1850–1860-luvuilta.”
”Ruohtula on vanha kantatalo, joka on ollut samalla suvulla 1600-luvulta alkaen. Pihapiiri muodostaa Tammijärven kylään näkyvän ja arvokkaan maatilakokonaisuuden. Tilalla on toiminut kauppa 1860–1970-lukujen välisenä aikana. Myös Luhangan ensimmäinen pankki toimi Ruohtulan tiloissa 1920-luvulle saakka. Ruohtulan pihapiiriin kuuluvat 1800-luvun päärakennus, mansardikattoinen asuinrakennus vuodelta 1912 ja kaupparakennus 1800- ja 1900-luvun vaihteesta. Talous- ja piharakennuksiin kuuluvat talli, riviaitta-liiteri 1890-luvulta, aittarakennus ja puuliiteri 1900-luvun alusta, sementtitiilinen maitohuone, sauna ja vanhan navetan lohkokivirauniot. Tien toisella puolella sijaitsevat riihi ja puimala.”
Ruokakulttuuri

Luhangan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ryöpätyt muikut ja hapanleipä sekä ohrapuuro ja hillokastike.
Tunnettuja luhankalaisia

Poliitikko Hertta Kuusinen on syntynyt Luhangassa vuonna 1904. Kirjailija Kreetta Onkeli on puolestaan viettänyt siellä lapsuutensa. Säveltäjä Toni Edelmann asui vaimonsa, ohjaaja Kiti Luostarisen kanssa Luhangassa. Kunnassa on myös kuvattu elokuva Aatamin puvussa... ja vähän Eevankin (1971). Kansanedustaja ja kunnallispoliitikko Robert Ruohtula ja hänen veljensä, maanviljelysneuvos Oskar Ruohtula viljelivät täällä sukutilaansa. Pop-muusikko Litku Klemetti on asunut vuodesta 2020 Luhangassa.
Huomionosoitukset

Suomen rehdeimmät ihmiset asuvat Luhangan kunnassa, kertoo Ilta-Sanomat vuonna 2015. Ilta-Sanomien tekemän selvityksen mukaan Suomen väkivallattomin kunta vuonna 2012 on Luhanka.
Keski-Suomen ensimmäisen tuulivoimalan rakennuslupa Luhankaan hyväksyttiin vuonna 2013. Sahdinvalmistuksen SM-kisa 2007 pidettiin Luhangassa ja sen järjestivät Luhangan kunta ja Suomen Sahtiseura ry.
YLEn Alivaltiosihteeri teki ohjelman Luhangasta.
Luhangassa pidetään vuosittain Luhangan Yöjuoksu.
Kuvia

Päijänteen Hopeasalmi Judinsalon kohdalla
Tammijärvi
Seututie 612
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luhanka Wikimedia Commonsissa
Luhangan kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Luhangan avainluvut (stat.fi)
Tiitta Puurunen (7.6.2020) Jarno Ankerman näki Hesarissa ilmoituksen rantatontista, jätti Espoon ja rakensi unelmatalonsa kylälle – tutkija: "Haaveet maallemuutosta saattavat alkaa koronan myötä toteutua" (yle.fi)
| n k Luhanka |
| --- | --- | --- |
 Keski-Suomi  Joutsan seutukunta 
| Kylät |  Judinsalo  Klemettilä  Kirkonkylä  Lempää  Rekola  Rekolankylä  Tammijärvi  |  |
Itä-Häme
| n k Keski-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hankasalmi  Joutsa  Jyväskylä  Jämsä  Kannonkoski  Karstula  Keuruu  Kinnula  Kivijärvi  Konnevesi  Kyyjärvi  Laukaa  Luhanka  Multia  Muurame  Petäjävesi  Pihtipudas  Saarijärvi  Toivakka  Uurainen  Viitasaari  Äänekoski 
Entiset kunnat:  Jyväskylän maalaiskunta  Jämsänkoski  Konginkangas  Korpilahti  Koskenpää  Kuorevesi  Leivonmäki  Längelmäki (osa)  Pihlajavesi  Pylkönmäki  Sumiainen  Suolahti  Säynätsalo  Äänekosken maalaiskunta 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland
Diabulimia

Diabulimia (yhdistelmä sanoista diabetes ja bulimia) on pelkästään tyypin 1 diabeetikoita koskeva syömishäiriö. Diabulimiassa henkilö käyttää välttämätöntä insuliinia tarvittavaa vähemmän tai ei lainkaan tavoitteenaan laihtua. Sairaus on Englannin NHS:n mukaan kaikista syömishäiriöistä vaarallisin. Sitä on havaittu erityisesti nuorten 15–30-vuotiaiden keskuudessa. Diabulimia on vielä varsin uusi ja tuntematon sairaus muiden kuin siihen erikoistuneiden lääkäreiden keskuudessa. Taudilla ei ole vielä virallista nimikettä, mutta se tunnetaan yleisesti diabulimian nimellä. Nimike on kuitenkin harhaanjohtava, sillä myös anoreksiaan sairastuneet diabeetikot säätelevät samalla tavoin energiansaantiaan insuliinin avulla.
Taudin kuvaus

Diabulimiaa sairastavat ahmivat tietoisesti suuria määriä hiilihydraatteja, mutta eivät käytä riittävästi tai lainkaan insuliinia. Kun näin toimitaan, poistuu osa ruoan mukana tulleesta energiasta virtsan mukana elimistöstä. Tämän seurauksena diabuliimikko ei liho suuresta ruokamäärästä huolimatta. Jotkin saattavat jopa laihtua ahmisesta huolimatta.
Monesti diabeteksen toteamisen jälkeen, kun verensokerit palautuvat terveelle tasolle, kasvaa myös painokin. Tämä painonousu voi aiheuttaa huolta ja johtaa syömishäiriöön, jotka ovat hyvin yleisiä diabetestä sairastavilla. Monet syömishäiriötä sairastavat ovat ilmoittaneet sortuvansa kaoottiseen syömiseen, kun heidän verensokerinsa ovat alhaalla. Tämä käytös aiheuttaa henkilössä negatiivisia tunteita, kuten häpeää tai syyllisyydentuntoa. Diabulimia syntyy, kun bulimiaa sairastava tyypin 1 diabeetikko alkaa korvata bulimiaan kuuluvan ahmimisen, oksentamisen ja liiallisen liikunnan jättämällä insuliinin väliin. Diabulimian taustalla on usein perimä, erilaisia laukaisevia tekijöitä sekä halu laihduttaa. Myös elinikäinen diabetes-diagnoosi itsessään voi aiheuttaa masennusta ja ahdistusta, sekä johtaa epäterveeseen suhtautumiseen ruokaan ja syömiseen.
Diabetestä sairastavan on tavallisesti vaikeaa laihtua, sillä hypoglykemiat aiheuttavat ylimääräistä syömistä. Diabulimiaa sairastavilla on yleisesti halu laihduttaa. Tyypin 1 diabetesta sairastavien haima ei pysty tuottamaan tarvittavaa määrää insuliinia itse ja diabulimiaa sairastavat hyödyntävät tätä insuliinivajetta laihtumiseen tai pitääkseen painonsa alhaalla. Kun insuliinia ei ole, jää sokeri verenkiertoon ja poistuu lopulta munuaisten kautta. Tämä johtaa äärimmäiseen laihtumiseen. Insuliini on hormoni, joka vastaa kehossa energian siirtämisestä ruoansulatuksesta kehoon. Diabulimiaan voi sairastua vain tyypin 1 diabetestä sairastava, tyypin 2 tai muita diabeteksen muotoja sairastavat eivät voi saada diabulimiaa.
Diabulimian havaitseminen

Kuten muissakin syömishäiriöissä, sairastunut pyrkii kätkemään diabulimian muilta.
Diabulimiaa sairastavilla on monesti joitakin seuraavista piirteistä:
Nuori nainen, jolla on todettu tyypin 1 diabetes varhaisessa iässä
Perfektionismiin taipuva älykäs nuori, joka menestyy hyvin koulussa
Hyvin heikko itsetunto
Perheen ilmapiiri on vaikea ja emotionaalisessa kommunikaatiossa on puutteita
Masennukseen liittyvät piirteet ovat yleisiä
Diabulimia voidaan havaita mikäli sitä sairastavan verensokerit ovat jatkuvasti korkealla, henkilö ahmii, on väsynyt tai laihtuu ilman erityistä syytä. Monesti diabulimiaa sairastavan puheenaiheet keskittyvät yleisesti ruokaan. Myös sairaalajaksot hypo- tai hyperglykemian vuoksi voivat olla oire. Diabulimia voidaan myös havaita kasvaneesta ruokahalusta, tunteiden heittelehtimisestä sekä vähentyneestä keskittymiskyvystä ja motivaatiosta.
Taudin kliiniset oireet ovat muun muassa:
Painon aleneminen
Kasvun tyrehtyminen nuorilla
Huono verensokerin hallinta (erityisesti jos se oli aiemmin hyvä)
Hyperglykemia
Ketonuria
Toistuvia diabeettisia ketoasidooseja, joihin sisältyy suurta janoisuutta, tiheää virtsaamisen tarvetta ja lisääntynyttä ruokahalua
Vakavia toistuvia hypoglykemioita
Tavallista korkeammat A1c-hemoglobiiniarvot (huolimatta hyvistä verensokeriarvoista, joissa on mahdollista huijata)
Silmiä, munuaisia ja sydäntä vaivaava sydän- ja verisuonitauti
Heikkous tai tunnottomuus käsissä ja/tai jaloissa
Salailu, sekä poikkeava käytös tai rituaalit insuliinin ottamisen yhteydessä
Syömishäiriön oireet, kuten ruoan sääntely, ahmiminen, kieltäytyminen syömisestä muiden seurassa, obsessio painosta, kehonkuvasta, urheilusta ja/tai ruoasta
masentuneisuus
eristäytyminen ihmisseurasta
koulu tai työ kärsii
Diabulimiasta kärsivä henkilö voi rajoittaa insuliininottoa monella tavoin. Hän voi annostella liian matalan annoksen insuliinia, vältellä insuliinin ottoa kokonaan, viivästyttää insuliinin oton ajankohtaa tai pilata insuliiniannoksensa niin, että se on käyttökelvotonta. Kun henkilö väärentää insuliinin oton aikataulujaan, voi olla vaikea havaita toistuvaa väärinkäytöstä pitkään aikaan.
Seuraukset

Ahmiminen voi johtaa hengenvaaralliseen ketoasidoosiin. Diabulimiaa sairastavan silmät ja munuaiset kärsivät jatkuvasti korkeasta verensokerista. Syömishäiriö voi johtaa myös kehon tulehduksiin ja aivotoiminnan häiriöihin. Diabulimia aiheuttaa myös hormonivajetta. Liian vähäinen määrä insuliinia voi johtaa hengenvaaralliseen diabeettiseen koomaan, joka voi aiheuttaa jopa kuoleman.
Diabulimialla voi olla useita haittavaikutuksia:
Lisää munuaisvaurion riskiä, joka voi vaatia dialyysiä
Vaikuttaa haitallisesti silmien verkkokalvoon ja voi johtaa jopa sokeuteen
Vaarantaa ääreisverenkierron ja voi johtaa diabeetikon jalkaongelmiin, jalkakipuun ja jopa amputaatioon
Kuukautiset voivat viivästyä tai puuttua
Hiustenlähtö
Iho-ongelmat
Jääminen lyhyeksi
Neuropatiat lisääntyvät
Lyhentynyt elinikä
Diabuliimikkojen keskimääräinen elinikä on 45 vuotta. Hoitamattomana diabulimia voi johtaa kuolemaan.
Hoito

Diabulimiaa pyritään hoitamaan, toisin kuin muita syömishäiriöitä, säätelemällä tiukasti ruokavaliota. Vaarallisen korkeita verensokeriarvoja on vaarallista palauttaa terveelle tasolle liian nopeasti, jonka vuoksi insuliinin määrää on lisättävä vaiheittain. Liian nopea insuliinin lisääminen voi aiheuttaa komplikaatioita.
Diabulimian hoidossa on käytössä yleensä hoitoryhmä, jonka jäsenillä on lääketieteellistä, ravitsemuksellista ja mielenterveydellistä osaamista.
Yleensä hoitoon kuuluu myös terapiaa, sillä tervehtyminen on yhteydessä itsetunnon parantumiseen ja ihmissuhdetaitojen parantumiseen. Tervehtymisprosessissa aluksi kehon paino nousee nopeasti, sillä keho varastoi nestettä. Varsinainen paino ei kuitenkaan nouse yhtä nopeasti. Tämä nopea painonkasvu voi järkyttää monia diabulimiaan sairastuneita ja aiheuttaa paluun sairastumiseen.
Yleisyys

Sairautta on havaittu erityisesti nuorten naisten keskuudessa. Vuonna 2019 diabulimiasta oli tehty 22 tutkimusta, joiden havainnot olivat keskenään ristiriitaisia. Insuliininsääntelyä painonhallinnassa esiintyi tutkimuksesta riippuen 4–58 prosenttia tyypin 1 diabeetikoista. Syömishäiriöistä kärsivillä tyypin 1 diabeetikoilla insuliinia jätti ottamatta 50–90 prosenttia tutkituista. Miehet ottavat insuliinia naisia useammin: vain 1,4–9 prosenttia miehistä jätti ottamatta insuliinia.
Saksalaistutkimuksen mukaan alle 20-vuotiaista tyypin 1 diabeetikoista jokin syömishäiriö on tytöistä joka kolmannella ja pojilla joka kuudennella. Noin kolmannes alle 30-vuotiaista naisista, joilla on ykköstyypin diabetes, rajoittaa insuliinin ottamisen määrää laihtuakseen. Miehistä joka kymmenes laihduttaa tällä tavoin. Diabulimian tarkkaa esiintyvyyttä ei kuitenkaan tiedetä, sillä ilmiö on uusi.
Sami Rähmönen

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 19. huhtikuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Turku, Suomi
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 184 cm
Seura
Seura: Kaarinan Pojat
Junioriseurat
1999–2005: TPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2020 | TPS | 370 | (16) |
| 2021– | KaaPo |  |  |
Maajoukkue
| 2004 | Suomi U17 | 3 | (0) |
| 2005 | Suomi U18 | 1 | (0) |
| 2006–2007 | Suomi U21 | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. toukokuuta 2021.
Faisal Sami Adnan Rähmönen (s. 19. huhtikuuta 1987 Turku) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kolmosessa pelaavaa Peimari Unitedia , kaudesta 2025 alkaen pelaaja-valmentajana. Kaksi edellistä kautta pelaajana. Hän pelasi Kakkosessa edustaen Kaarinan Poikia 2 kautta yhteensä 10 ottelua . Turun Palloseuran edustusjoukkueessa 16 kautta, joista 12 kautta Veikkausliigassa ja neljä kautta Ykkösessä.  Hän on myös pelannut M35 joukkueessa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja, mutta voi pelata myös laitalinkkinä.lähde?
Rähmönen aloitti jalkapallon pelaamisen 7-vuotiaana Hannunniitun nappuloissa. Hän nousi TPS:n liigajoukkueeseen seuran A-junioreista vuonna 2005, ja vakiinnutti seuraavan kauden alussa paikkansa avauskokoonpanossa. Rähmönen tuli tunnetuksi terävistä oikean laidan nousuistaan, mutta hän hallitsi myös puolustuspelaamisen.
Rähmönen on pelannut Veikkausliigassa 12 kauden aikana 274 ottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia. Maaleistaan kolme hän teki kaudella 2014 ja kaksi niistä tasapeliin 2–2 päättyneessä kotiottelussa FF Jaroa vastaan. Ykkösessä Rähmönen on pelannut neljänä kautena yhteensä 96 ottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia, joista kolme kaudella 2019. Hän voitti Suomen Cupin vuonna 2010 ja Liigacupin vuonna 2012.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sami Rähmönen Wikimedia Commonsissa
Eric Hänni

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Eric Hänni (vasemmalla) Tokion olympialaisten palkintojenjaossa vuonna 1964. |  Eric Hänni (vasemmalla) Tokion olympialaisten palkintojenjaossa vuonna 1964. |  Eric Hänni (vasemmalla) Tokion olympialaisten palkintojenjaossa vuonna 1964. |  |
Maa:  Sveitsi
Miesten judo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tokio 1964 | 68 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Berliini 1964 | 68 kg |  |
Eric Hänni (19. joulukuuta 1938 Delémont – 25. joulukuuta 2024) oli sveitsiläinen judoka.
Hänni osallistui Tokion olympialaisiin 1964, jossa hän saavutti olympiahopeaa alle 68 kilogramman sarjassa. Finaalissa hän hävisi japanilaiselle Takehide Nakatanille.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa Hänni sijoittui Berliinissä 1964 pronssille 68 kilogramman sarjassa.
Sveitsin-mestaruuden Hänni voitti eri painoluokissa yhteensä kuusi kertaa.