stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ojala
Sukunimi

Aarne Ojala (1897–1978), maanviljelysneuvos, Suomen Sianjalostusyhdistyksen toiminnanjohtaja
Aatos Ojala (1919–1987), kirjallisuudentutkija
Aito Ojala (1926–2023), tekniikan tutkija ja energiatalouden professori
Aleksi Ojala, laulaja ja lauluntekijä
Aleksi Ojala (s. 1992), kilpakävelijä
Antero Ojala (1916–1992), pikaluistelija
Arja Ojala (s. 1944), SDP:n ent. kansanedustaja
Arto Ojala (s. 1944), työmarkkinajohtaja, Kemijärven ent. kaupunginjohtaja
Arvo Ojala (1920–2005), amerikansuomalainen aseasiantuntija
Eero Ojala (s. 1984), näyttelijä, dramaturgi ja teatteriohjaaja
Ella Ojala (1929–2019), Inkerissä syntynyt suomalainen kirjailija
Ellinoora Ojala (s. 1998), pesäpalloilija
Emil Oskar Ojala (1869–1960), kirkkoherra ja rovasti
Esa Ojala (s. 1948), graafikko
Esa Ojala (1934–2020), yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
Friiti Ojala (1892–1951), viulupelimanni
Hanna Ojala (s. 1973), teatteriohjaaja, dramaturgi ja näytelmäkirjailija
Helvi Ojala (1918–2003), kirjailija Kalle Päätalon ensimmäinen puoliso
Herman Ojala (1855–1924), opettaja ja oppikirjojen laatija (Ojalan laskuoppi)
Janne Ojala (1876–1918), suomalainen toimittaja ja kirjaltaja.
Janne Ojala, rumpali
Jari Ojala (s. 1968), liiketoimintahistorian professori ja Jyväskylän yliopiston rehtori
Johanna Ojala-Niemelä (s. 1974), SDP:n kansanedustaja
Johnny Ojala (s. 1979), salibandyn pelaaja
Jouni Ojala (s. 1968), pesäpallotuomari
Juhani Ojala (s. 1989), jalkapalloilija
Juhani Ojala (s. 1992) suomalainen pesäpalloilija
Juho Ojala (s. 1995), mäkihyppääjä
Jukka Ojala (s. 1960), prikaatikenraali
Kasperi Ojala (s. 1991), jalkapalloilija
Kössi Ojala (1886–1922), näyttelijä
Laura Ojala (s. 2003), jalkapalloilija
Lauri Ojala (1918–2002), trumpetisti
Matias Ojala (s. 1995), jalkapalloilija
Matias Ojala (s. 1989), koripalloilija
Matti Ojala (s. 1944), kotieläintutkija
Matti Ojala, muusikko, laulaja ja kitaristi
Mika Ojala (s. 1988), jalkapalloilija
Mika-Matti Ojala (1984–2019), pesäpalloilija
Nestor Ojala (1864–1926), seminaarin lehtori ja tietokirjailija
Olof Ojala (1919–1977), varatuomari ja ministeri
Orvokki Manninen, o.s. Ojala (s. 1947), yleisurheilija
Ossi Ojala (1933–2006), kirjailija
Ossi Ojala (s. 1936), kymmenottelija
Outi Ojala (1946–2017), vasemmistoliittolainen poliitikko
Petri Ojala (s. 1964), jalkapalloilija, Ilves ry:n puheenjohtaja
Reino Ojala (s. 1945), SDP:n ent. kansanedustaja
Ria Ojala (s. 2002), pesäpalloilija
Sakari Ojala (s. 1953), kunnallisneuvos
Salomo Ojala (s. 1994), jalkapalloilija
Santeri Ojala (s. 1975), muusikko ja mediataiteilija
Sirkka-Liisa Anttila, o.s. Ojala (s. 1943), poliitikko ja ministeri
Soile Ojala (s. 1963), jalkapalloilija
Susanna Ojala (s. 1998), pesäpalloilija
Tero Ojala (s. 1986), kymmenottelija
Timo Ojala (s. 1975), korkeimman oikeuden oikeusneuvos
Toivo Ojala (1887–1961), Jyväskylän seminaarin ja kasvatusopillisen korkeakoulun lehtori
Tuija Ojala (s. 1963), Punkalaitumen kunnanjohtaja
Tuomo Ojala (s. 1979), lumilautailija
Kuvitteellisia henkilöitä

Daniel Ojala, tv-sarjassa Salatut elämät
Ken Ojala, tv-sarjassa Salatut elämät
Jutta Ojala, tv-sarjassa Salatut elämät
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ojala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nendaz

| Nendaz |
| --- | --- |
 Basse-Nendazin kylä.
 vaakuna

 Nendaz
 Koordinaatit: 46°11′N, 7°18′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Valais
Hallintoalue:  Contheyn alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  85,89 km²
Korkeus:  471–3 336 m
Väkiluku (31.12.2017)  (vakinaiset asukkaat):  6 595
 – Väestötiheys:  77 as./km²
 
 www.nendaz.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nendaz on kunta Sveitsissä Valais’n kantonissa. Siellä on vajaat 7 000 vakinaista asukasta. Nendaz on yksi Contheyn hallinnollisen alueen (ransk. District de Conthey) viidestä kunnasta.
Sijainti

Nendaz sijaitsee Valais’n ranskankielisessä osassa Sionista viitisen kilometriä lounaaseen. Pohjoisessa kunnan rajana on Rhônejoki. Nendazin korkeimmat vuoret ovat kunnan eteläosassa Valais’n Alppien yli kolmekilometrisiä huippuja.
Talous > Talviurheilu

Nendaz on talviurheilupaikka, joka muodostaa yhteisen 4 Vallées -laskettelualueen lähikuntien kanssa.
Talous > Vesivoima

Nendazissa sijaitseva Lac de Cleuson -tekojärvi muodostaa yhdessä Lac des Dix -tekojärven kanssa Grande Dixence -vesijärjestelmän, jossa on useita voimalaitoksia, yhteisteholtaan yli 2 000 MW.
Liikenne

Sionista on linja-autoyhteys Haute-Nendaziin, Basse-Nendaziin ja Sivieziin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nendaz Wikimedia Commonsissa
Carruzzo, Pierre: Nendaz (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  15.7.2009. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Super Mario Party

| Super Mario Party |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Nd Cube
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo ja Nintendo eShop
Ohjaaja:  Shuichiro Nishiya
Tuottaja:  Toshiaki Suzuki Toyokazu Nonaka Keisuke Terasaki Atsushi Ikeda Kenji Kikuchi
Säveltäjä:  Masayoshi Ishi Toshiki Aida Satoshi Okubo Naruki Kadosaka
Pelisarja:  Mario Party
Pelimoottori:  NintendoWare Bezel Engine
Julkaistu:  WW 5. lokakuuta 2018
Lajityyppi:  partypeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 3 ESRB: E
Alusta:  Nintendo Switch
Lisenssi:  Suljettu lisenssi
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Super Mario Party on Nd Cuben kehittämä ja Nintendon julkaisema partypeli. Peli on Mario Party-pelisarjan yhdestoista osa ja se julkaistiin Nintendo Switchille maailmanlaajuisesti 5. lokakuuta 2018. Super Mario Party on tyyliltään ja pelattavuudeltaan ensimmäinen vanhan koulukunnanmukainen Mario Party-peli sitten vuonna 2007 julkaistun Mario Party 8:n ja se sisältää 20 pelihahmoa, enemmän kuin yksikään muista pelisarjan peleistä.
Super Mario Party sai pääosin positiivisen vastaanoton pelikriitikoilta, Metacriticin 84 arvostelun keskiarvon ollessa 76/100. Arvostelumenestyksen lisäksi peli oli myös kaupallinen menestys, sillä muun muassa Japanissa ensimmäisen kahden vuorokauden aikana peliä myytiin 142 868 kopiota ja Isossa-Britanniassa se oli julkaisuviikolla viikon viidenneksi myydyin peli. Syyskuun 2021 loppuun mennessä peliä oli myyty maailmanlaajuisesti yhteensä 16.48 miljoonaa kopiota joka tekee siitä kaikkien aikojen seitsemänneksi myydyimmän Nintendo Switch-pelin.
Käännös suomeksi
Sõjamäe

| Sõjamäe |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Lasnamäe
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,47 km²
Väkiluku (1.1.2018):  118
 – Väestötiheys:  15,8 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sõjamäe on asuinalue (vir. asum) Lasnamäen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 747 hehtaaria ja väkiluku 118 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 29 prosenttia oli virolaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sõjamäe Wikimedia Commonsissa
Syyskorennot

| Syyskorennot |
| --- | --- |
 Punasyyskorentokoiras ja -naaras tandemissa (Sympetrum vulgatum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Aitosudenkorennot Anisoptera
Heimo::  Varsinaiset sudenkorennot Libellulidae
Suku::  Syyskorennot Sympetrum  Newman, 1833
Katso myös
   Syyskorennot Wikispeciesissä   Syyskorennot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Syyskorennot (Sympetrum) ovat varsinaisiin sudenkorentoihin lukeutuva suku. Suku on hyvin laajalle levinnyt ja runsaslajinen.
Syyskorennoille tyypillisiä piirteitä ovat useimmiten kirkasväriset koiraat ja kellertävät naaraat ja pienehkö koko. Lajit ovat useimmiten ns. syyslajeja, eli ne lentävät syyskesällä ja syksyllä.
Suomesta tavatut lajit

elokorento (Sympetrum flaveolum)
kulkusyyskorento (Sympetrum fonscolombii)
lännensyyskorento (Sympetrum striolatum)
punasyyskorento (Sympetrum vulgatum)
tummasyyskorento (Sympetrum danae)
verikorento (Sympetrum sanguineum)
vyösyyskorento (Sympetrum pedemontanum)
Aiheesta muualla

ITIS: Sympetrum (englanniksi)
UniProt, Taxonomy: Sympetrum (englanniksi)
Splinter

| Splinter The Offspring |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : tammikuu-elokuu 2003
 Julkaistu: 9. joulukuuta 2003
 Tuottaja(t): Brendan O’Brien
 Tyylilaji: punk, pop-punk, vaihtoehtorock
 Kesto: 32.00
 Levy-yhtiö: Columbia Records
The Offspringin muut julkaisut
| Conspiracy Of One 2000 | Splinter 2003 | Greatest Hits 2005 |
Singlet albumilta Splinter
 ”Hit That” Julkaistu: 9. joulukuuta 2003  ”(Can't Get My) Head Around You” Julkaistu: 13. huhtikuuta 2004  ”Spare Me the Details” Julkaistu: 2004
Splinter on The Offspringin seitsemäs albumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Albumi on yhtyeen ensimmäinen, jossa ei ole mukana rumpali Ron Welty. Albumi ei yltänyt The Offspringin 90-luvun myyntilukuihin, mutta myi silti Yhdysvalloissa platinaa.
Albumi alkuperäinen nimi oli Chinese Democracy, sama nimi kuin Guns N' Rosesin vuosia tekeillä ollella albumilla. Yhteen keulahahmo Dexter Holland kommentoi asiaa sanoen, että se oli hauskinta mitä vain voi keksiä: "Axl ripped off my braids, so I ripped off his album title", joka vapaasti käännettynä tarkoittaa: "Axl vei lettini, joten minä vein hänen levynsä nimen". Kommentilla viitattiin Axl Rosen uuteen hiustyyliin, joka muistutti Hollandin tyyliä 90-luvulla. Rosen ryhdyttyä oikeustoimiin The Offspring muutti nimen Splinteriksi, jottei julkaisu myöhästyisi.
Kappaleet "Hit That" ja "(Can't Get My) Head Around You" julkaistiin singleinä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säv. ja san. Dexter Holland..
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Neocon | 1.06 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | The Noose | 3.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Long Way Home | 2.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Hit That | 2.49 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Race Against Myself | 3.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | (Can't Get My) Head Around You | 2.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | The Worst Hangover Ever | 2.58 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Never Gonna Find Me | 2.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Lightning Rod | 3.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Spare Me the Details | 3.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Da Hui | 1.42 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | When You're in Prison | 2.35 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 32.00 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano > The Offspring

Dexter Holland - laulu, kitara
Noodles - soolokitara, taustalaulu
Greg K. - basso, taustalaulu
Kokoonpano > Muita muusikota

Josh Freese - rummut
Ronnie Kuningas - koskettimet kappaleessa "Hit That"
Jim Lindberg - taustalaulu
Jack Grisham - taustalaulu
Chris Higgins - taustalaulu
Arvostelut

AllMusic:
Soundi:
Suomen kielitaitolaki

Kielitaitolaki eli laki julkisyhteisöjen henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta (424/2003) on Suomen lainsäädännön laki, joka sisältää määräykset julkisyhteisöjen (kuten valtio ja kunnat) henkilöstön suomen ja ruotsin kielitaidosta. Luonteeltaan laki on yleislaki, jota noudatetaan, mikäli muut lait eivät sisällä tarkempia määräyksiä.
Kielitaitolaki sisältää joukon periaatesäädöksiä ja asetuksenantovaltuuksia, joiden perusteella viranomaiset voivat määrätä henkilöstöltään vaadittavasta kielitaidosta. Periaatesäännöksistä käytännössä tärkein on määräys, jonka mukaan julkisyhteisöjen työpaikkailmoituksissa on ilmoitettava vaadittava kielitaito. Valtion viranomaisten suomen ja ruotsin taidosta annettavat määräykset on säädetty annettavaksi lailla tai lain nojalla annettavalla asetuksella. Muista valtion virkamiesten kielitaitovaatimuksista ministeriöt voivat määrätä omasta aloitteestaan annetulla asetuksella. Kunnallisten viranomaisten kielitaitovaatimuksista kunta saa määrätä kunnan johtosäännöllä tai muulla sen tasoisella määräyksellä.
Ainoa kielitaitolaissa oleva konkreettinen kielitaitovaatimus on, että korkeakoulututkintoa edellyttävien valtion työsuhteissa kelpoisuusvaatimuksena on kaksikielisissä viranomaisissa viranomaisen virka-alueen väestön enemmistön kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito sekä toisen kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito. Yksikielisissä viranomaisissa vaaditaan toisen kielen tyydyttävä ymmärtämisen taito. Muuta valtion henkilöstöä koskevia suomen ja ruotsin kielen taitoa koskevia kelpoisuusvaatimuksia voidaan säätää valtioneuvoston asetuksella.
Kielitaidon osoittamista varten laissa on säännökset valtion kielitutkintolautakunnasta ja valtionhallinnon kielitutkinnoista. Lisäksi kielitaidon voi osoittaa opinnoilla. Tästä on tarkemmat määräykset valtioneuvoston asetuksessa suomen ja ruotsin kielen taidon osoittamisesta valtionhallinnossa (481/2003). Perusperiaatteena on, että erinomaisen kielitaidon osoittamiseen vaaditaan kyseisellä kielellä saatu koulusivistys ja samalla kielellä suoritettu korkeakoulututkinto tai magna cum laude approbatur samalla kielellä (kokonaisuudessaan) suoritetun ylioppilastutkinnon äidinkielen kokeessa. Hyvän tai tyydyttävän kielitaidon osoittamiseen vaaditaan vähintään arvosanalla hyvä tai tyydyttävä suoritetut korkeakoulututkinnon pakolliset kieliopinnot, mutta myös tietyillä yo-tutkinnon arvosanoilla on mahdollista osoittaa vastaava kielitaito. Myös yleisillä kielitutkinnoilla on mahdollista osoittaa erinomainen, tyydyttävä tai hyvä kielitaito.
Ulkomaalaiset

Kansalliskielten taitovaatimus rajoittaa periaatteessa ulkomaalaisten mahdollisuuksia työllistyä julkisiin virkoihin. Käytännössä kielitaitovaatimukset on kuitenkin muotoiltu niin, että ne ovat vain harvoin este ulkomaalaisen viransaannille.
Monien tutkimusta harjoittavien virastojen, kuten VTT:n ja Metsäntutkimuslaitoksen useimpien virkojen pätevyysvaatimukset on määritelty siten, että tavallisiin tutkijanvirkoihin ei ole kielitaitovaatimuksia. Sen sijaan useimpiin hallinnon virkoihin, joihin vaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto, kielitaitovaatimukset ovat voimassa. Erikoistapauksissa valtioneuvosto voi myöntää näihin tai muihin valtionhallinnon virkoihin erivapauden kielitaitovaatimuksista. Käytännössä erivapauksia on myönnetty harvoin, viimeksi vuonna 2002 VTT:n tutkimusprofessori Sergei Vainšteinille.
Yliopistojen, jotka palkkaavat paljon ulkomaalaisia tutkijoita ja professoreja, virkamiesten kielitaitovaatimuksista on omat määräyksensä yliopistolaissa. Nämä vaatimukset ovat tuntuvasti kielitaitolain vaatimuksia löyhemmät. Tämän vuoksi yliopistoissa on paljon virkamiehiä ja työsuhteisia tutkijoita, joilla ei ole mainittavaa kansalliskielten taitoa.
Aiheesta muualla

Kielitaitolaki
Lain soveltamisasetus
Näkemiin Helena

| Näkemiin Helena |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Lasse Pöysti
Käsikirjoittaja:  Lasse Pöysti
Perustuu:  Aino Räsäsen romaaniin Näkemiin, Helena, 1953
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Säveltäjä:  Einar Englund
Kuvaaja:  Esko Töyri Pentti Lintonen
Leikkaaja:  Nils Holm
Lavastaja:  August Lindström
Pääosat:  Elina Pohjanpää Lasse Pöysti Jussi Jurkka Leena Häkinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1955
Kesto:  80 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Edeltäjä:  ...ja Helena soittaa
Seuraaja:  Pää pystyyn Helena
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Näkemiin Helena Lasse Pöystin ohjaama elokuva vuodelta 1955. Elokuva on Pöystin toinen ohjaus. Se perustuu Aino Räsäsen romaaniin Näkemiin, Helena. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat 1950-luvun alkuun, ja elokuvaan liittyy takautumina katkelmia edellisestä Helena-elokuvasta.
Helena on jo ikääntynyt maalaistalon emäntä, niinpä aiheena ovat Junkkerin suvun jälkikasvun rakkausmurheet. Lapsuudenystävä Lennu haikailee perheen tarmokkaan tyttären Päivin perään, ja Arttu-pojalla on avioliitossaan ongelmia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elina Pohjanpää  | … |  Päivi Junkkeri   |
|  Jussi Jurkka  | … |  Arttu Junkkeri   |
|  Leena Häkinen  | … |  Elina Junkkeri, o.s. Tupanen   |
|  Kurt Ingvall  | … |  maisteri Martti Osmola, biologian opettaja   |
|  Emma Väänänen  | … |  Helena Junkkeri   |
|  Eino Kaipainen  | … |  Jari Junkkeri   |
|  Rauni Smeds  | … |  Margit Larkamo   |
|  Göran Cederberg  | … |  Raffu Larkamo   |
|  Lasse Pöysti  | … |  Lennu Jaatikainen   |
|  Reino Valkama  | … |  kanttori Tupanen   |
|  Leo Jokela  | … |  Ossi, apteekkarin poika   |
|  Irma Wickström  | … |  Anna, emännöitsijä   |
|  Artturi Laakso  | … |  apteekkari   |
|  Mirjam Himberg  | … |  Englannin Mary, opettaja   |
|  Maija Karhi  | … |  Päivin luokkatoveri   |
|  Pia Hattara  | … |  sairaanhoitaja   |
|  Eila Pehkonen  | … |  sairaanhoitaja   |
|  Anton Soini  | … |  asemapäällikkö Janatuinen   |
|  Leif Wager  | … |  Kari Karstela   |
|  Wilho Ilmari  | … |  rovasti   |
|  Leena Rahikka  | … |  Päivi lapsena   |
|  Elvi Saarnio  | … |  Sika-Mari   |
Arviot

Pöystin edellinen ohjaus Kummituskievari oli Leo Nordbergin (Uusi Suomi) mukaan ollut ”surullisen huono”, eikä Pöysti tässäkään elokuvassa hänen mukaansa ole löytänyt kykyjään. Tosin ei kirjakaan juuri tarjoa mahdollisuuksia, ja ”viikonloppuromaanin epämääräinen sivumaku tuntuu filmiä katsottaessa liian selvästi suussa”. Elokuvalle olisi Ylioppilaslehden nimimerkki Varjostimen mukaan ollut hyväksi, jos käsikirjoitusta olisi pelkistetty. Tomira Savtschenko (Työkansan Sanomat) näki elokuvan ansiot: ”Tämä on Lasse Pöystin onnistunein filmi.” Kuvaajista toinen, Esko Töyri, sai jälleen kiitosta.
Tammijärven kirkko

| Tammijärven kirkko |
| --- | --- |
Sijainti:  Tammijärventie 253, Tammijärvi
Koordinaatit:  61.831281°N, 25.821304°E
Seurakunta:  Joutsan seurakunta
Rakentamisvuosi:  1963
Suunnittelija:  Matti Hämäläinen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  noin 100
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tammijärven kirkko on Luhangan Tammijärvellä sijaitseva kyläkirkko. Se kuului alun perin Joutsan seurakunnalle. Kirkko valmistui 1963 vapaaehtoisvoimin kerätyillä varoilla. Sen suunnitteli arkkitehti Matti Hämäläinen. Kirkon yhteydessä on kerhohuone.
Vuonna 1989 kirkko luovutettiin Luhangan kappeliseurakunnalle. Joutsan evankelis-luterilaiseen seurakuntaan kuuluva Luhangan kappeliseurakunta luopui hallinnoimastaan Tammijärven kyläkirkosta. Vuonna 2015 Putkilahden Rukoushuoneyhdistys Betania ry osti kirkon Putkilahden helluntaiseurakunnalle.
Tammijärven kyläkirkko onkin rakennettu v. 1963 Putkilahden helluntaiseurakunnan jäsenen Rauha Siviä Laaksovirran perikunnan lahjoittamalle tontille. (Lähde loppuosan täydennykseen: RV, Veikko Ripatti)
Ojalanlampi

| Ojalanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°26′59″N, 25°22′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.653.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168,3 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,583 km  
Pinta-ala:  1,159 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiOjalanlampi 
Ojalanlampi  on Keski-Suomessa Uuraisissa  Pohjanperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Lanneveden valuma-alueella (14.65), jonka Kyynämöisen–Sääkspään alueeseen (14.653) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 168,3 metriä mpy.
MikroMikko

MikroMikko 4 TT m216
MikroMikko oli Nokia Datan 1980-luvulta alkaen valmistama, lähinnä yrityskäyttöön tarkoitettu pöytätietokonemallisto, johon kuului useita eri konemalleja. Koneiden suunnittelussa kiinnitettiin erityistä huomiota hyvään ergonomiaan.
Sarjan ensimmäinen konemalli MikroMikko 1 julkistettiin Mikon nimipäivänä 29. syyskuuta 1981. MikroMikkoja valmistettiin vuonna 1985 avatussa Kilon tietokonetehtaassa.
Vuonna 1991 Nokia Data myytiin ICL:lle, mutta MikroMikko säilyi ICL:n ja myöhemmin Fujitsun tuotemerkkinä. 
Fujitsu valmisti tietokoneet Espoon Kilon tehtaalla ja osan malleista Saksassa. Suomen markkinoille laitteet nimettiin MikroMikoiksi. Kansainvälisesti koneet oli  nimetty Fujitsuiksi. Loppuvaiheissa niminä olivat ammattikäyttöön ErgoPro ja kotikäyttöön Indiana.
Nimi

Nokia valmisti tietokoneita nimillä Mikko ja MikroMikko. Nimi syntyi yhdistämällä sanojen micro computer ensimmäiset tavut, jolloin sanaksi tuli Micco, suomennettuna Mikko.
Työasemat > MikroMikko 1

Intel 8085-suoritin, 3,072 MHz
Muisti 64 kt RAM, 4 kt EPROM (itsetestaus ja lataaja)
2 sarjaliitäntää (joista toinen tulostimelle), näyttöliitäntä ja näppäimistöliitäntä
Näppäimistöksi on valittavissa kaksi erilaista näppäimistöä, MikroMikon normaali näppäimistö ja MikroMikon laajennettu näppäimistö.
Näyttö:
12" kuvaputki (merkit vihreitä mustalla taustalla)
Kuvaruudulle mahtuu 25 riviä, joista jokainen on 80 merkkiä pitkä. Alin rivi sisältää yleensä systeemi-informaatiota.
Grafiikka, lohkografiikan resoluutio 160 x 75 pistettä, G-malleissa tarkkuusgrafiikka 800 x 327 pistettä
Näyttötaajuus 50 Hz
ohjelmistot: Nokia CP/M 2.2 -käyttöjärjestelmä, Microsoft Basic, editori, assembleri ja debuggeri
hinta 30 000 mk v. 1984 (Malli M6)
Mallit:
M1: levykeasema 5,25", 160 kt
M2: 2 levykeasemaa 5,25", 160 kt
M3: levykeasema 5,25", 320 kt
M4: 2 levykeasemaa 5,25", 320 kt
M5: levykeasema 5,25", 640 kt
M6: 2 levykeasemaa 5,25", 640 kt
M7: levykeasema 5,25", 640 kt + kiintolevy 5,25" Winchester, 5 Mt
Keuruun Tiedetilan tietokonemuseon esittely MikroMikko 1:stä  (Arkistoitu – Internet Archive)
MikroMikko 1 myyntikampanjatiedote
Työasemat > MikroMikko 2

julkistettu 1983
Intel 80186-suoritin, 8 MHz
Muisti 128–768 kt
Kiintolevy 5 tai 15 Mt
Tulostinliitäntä
5 sisäistä laajennuskorttipaikkaa, joista 2 käytössä näytönohjaimella ja massamuistiohjaimella. Lisäksi saatavilla muistilaajennuskortti, I/O laajennuskortti ja paikallisverkkokortti (NETNET).
Nokia MS-DOS 2.xx -käyttöjärjestelmä (osittain MS-DOS-yhteensopiva)
Näyttö:
Nokia MDU15 15" mustavalkoinen kuvaputki (merkit mustia valkoisella pohjalla)
24 kpl 80 merkin rivejä, lisäksi näytön alalaidassa on kolme statusriviä
standardiresoluutio on 400 x 160 pistettä
Mallit:
M13A: levykeasema 5,25", 320 kt + muisti 128 kt
M13B: levykeasema 5,25", 320 kt + muisti 256 kt
M13C: levykeasema 5,25", 320 kt + muisti 512 kt
M13D: levykeasema 5,25", 320 kt + muisti 768 kt
M14A: 2 levykeasemaa 5,25", 320 kt + muisti 128 kt
M14B: 2 levykeasemaa 5,25", 320 kt + muisti 256 kt
M14C: 2 levykeasemaa 5,25", 320 kt + muisti 512 kt
M14D: 2 levykeasemaa 5,25", 320 kt + muisti 768 kt
M15A: levykeasema 5,25", 640 kt + muisti 128 kt
M15B: levykeasema 5,25", 640 kt + muisti 256 kt
M15C: levykeasema 5,25", 640 kt + muisti 512 kt
M15D: levykeasema 5,25", 640 kt + muisti 768 kt
M16A: 2 levykeasemaa 5,25", 640 kt + muisti 128 kt
M16B: 2 levykeasemaa 5,25", 640 kt + muisti 256 kt
M16C: 2 levykeasemaa 5,25", 640 kt + muisti 512 kt
M16D: 2 levykeasemaa 5,25", 640 kt + muisti 768 kt
M25B: levykeasema 5,25", 640 kt + kiintolevy 5,25" Winchester, 5 Mt + muisti 256 kt
M25C: levykeasema 5,25", 640 kt + kiintolevy 5,25" Winchester, 5 Mt + muisti 512 kt
M25D: levykeasema 5,25", 640 kt + kiintolevy 5,25" Winchester, 5 Mt + muisti 768 kt
M35B: levykeasema 5,25", 640 kt + kiintolevy 5,25" Winchester, 15 Mt + muisti 256 kt
M35C: levykeasema 5,25", 640 kt + kiintolevy 5,25" Winchester, 15 Mt + muisti 512 kt
M35D: levykeasema 5,25", 640 kt + kiintolevy 5,25" Winchester, 15 Mt + muisti 768 kt
Työasemat > MikroMikko 3

julkistettiin 1986
PC/AT-yhteensopiva
suoritin Intel 80286/6 tai 8 MHz
Hercules-monitori
6 laajennuskorttipaikkaa
hiiri
hinta 47 950 mk