stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Astonishing
Kokoonpano

James LaBrie – laulu
John Petrucci – kitara, tuottaja
John Myung – bassokitara
Mike Mangini – rummut
Jordan Rudess – kosketinsoitin
Arvostelut

Metacritic: 80/100
Allmusic:
Blabbermouth: 8/10
Imperiumi.net: 10–/10
Kaaoszine.fi: 9–/10
Rolling Stone:
Soundi:
V2.fi:
Aiheesta muualla

iTunes
The Astonishing discogs.com -sivustolla
Albumi The Astonishing Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Tubarão

| Tubarão |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Tubarão
 Koordinaatit: 28°28′1″S, 49°00′25″W 
Valtio:  Brasilia
Osavaltio:  Santa Catarina
Suuralue:  Sul Catarinense
Ala-alue:  Tubarão
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Joares Carlos Ponticelli
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  301,75 km²
Väkiluku (2017):  104 457
 – Väestötiheys:  346 as./km²
 
 www.tubarao.sc.gov.br 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tubarão on satamakaupunki Brasilian Santa Catarinan osavaltiossa. Tubaraon väkiluku on 104 457.
Kaupunki perustettiin vuonna 1773. 1800-luvulla alueelta löydettiin kivihiiltä. Eräs Brasilian pahimmista luonnononnettomuuksista tapahtui vuonna 1974, kun Tubaraojoki tulvi jättäen jälkeensä 2 000 vakavasti loukkaantunutta ihmistä ja 100 000 ihmistä kodittomiksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tubarão Wikimedia Commonsissa
Tubbatahan riutta

Tubbataha Reef sijaitsee lounaaseen Cagayancillosta.
Tubbataha Reef on kahden atollin muodostama koralliriutta keskellä Sulunmerta. Se sijaitsee 98 merimailia (181 kilometriä) kaakkoon Filippiinien Puerto Princesa Citystä Palawanilta ja 80 merimailia lounaaseen Cagayancillon kunnasta, johon se kuuluu hallinnollisesti. Riutta on Cagayanin harjanteella, joka on merenalaisten tulivuorten muodostama jono pohjoisesta Sultana Shoalilta etelään San Miguelin saarille.
Tubbataha National Marine Park (Tubbatahan kansallinen meripuisto) perustettiin 11. elokuuta 1998. Merellinen kansallispuisto on perustettaessa kooltaan 332 neliökilometriä, mutta vuonna 2006 se laajeni presidentti Gloria Macapagal Arroyon päätöksellä 968,24 neliökilometriin. Alueella on ympärivuorokautinen aseistettu vartiointi. Joulukuussa 1993 alue valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon.
Sana tubbataha tulee kahdesta samalin kielen sanasta, jotka merkitsevät "pitkää laskuveden aikana näkyvissä olevaa riuttaa".
Hai Tubbatahassa
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tubbataha Reef Natural Parkin kotisivut (englanniksi)
Kohden Unescon maailmanperintöluettelossa (englanniksi)
TrapGold

| TrapGold Iggy Azalea |
| --- | --- | --- |

Mixtapen tiedot
 Julkaistu: 11. lokakuuta 2012
 Formaatti: digitaalinen, CD
 Tyylilaji: hip hop
 Kesto: 26.19
Iggy Azalean muut julkaisut
| Glory 2012 | TrapGold 2012 | The New Classic 2014 |
TrapGold on Iggy Azaleain toinen mixtape, joka julkaistiin 11. lokakuuta 2012.'
Kappaleet

Intro
Yo El Ray
Down South
Demons
Slo.
Quicktime
Flexin' & Finessin'" (feat. Juicy J)
1 800 BONE
Bac 2 Tha Future (My Time)
Golddust
Outro
Aiheesta muualla

TrapGold discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Työnantajajärjestö

Työnantajajärjestö on  työnantajien yhteenliittymä, jossa työnantajat ovat organisoituneet samoin kuten työntekijät  ammattiliitossa. Työnantajajärjestön rooli vaihtelee maittain riippuen maan talousjärjestelmästä.
Maissa, joissa on pluralistinen tai anglo-saksinen talousjärjestelmä (esim. Yhdistynyt kuningaskunta tai Yhdysvallat), ja joissa ei määritelmän mukaan ole institutionalisoitunutta yhteistyötä työantajajärjestöjen, ammattiliittojen ja valtion välillä, työnantajajärjestö on työnantajapuolen etujärjestö, joka mm.  lobbaamalla pyrkii vaikuttamaan politiikkaan. Näissä maissa työnantajajärjestöt ovat usein heikkoja, ja monet niiden toiminnoista ovatkin siirtyneet teollisuuden eri ryhmittymille, jotka taas ovat käytännössä julkisiin suhteisiin keskittyneitä organisaatioita.
Sekatalousmaissa, kuten  Itävallassa, Ruotsissa,  Alankomaissa ja  Suomessa, työnantajajärjestöt ovat osa institutionalisoitunutta rakennetta yhdessä ammattiliittojen ja valtion kanssa. Kolmikantajärjestelmässä osapuolet määrittävät osittain mm. hintatasoja, palkannousuja, verotasoja sekä eläkejärjestelmää. Näissä maissa kollektiivinen neuvottelu tehdään yleensä kansallisen tason työnantajajärjestöjen sekä ammattiliittojen välillä, eikä yhden ammattiliiton ja työnantajajärjestön välillä.
Turkestan

Varsinainen Turkestan tummemmalla värillä. Vaaleamman alueen jotkut katsovat kuuluneen mukaan niin sanottuun "Suur-Turkestaniin".
Mahmud al-Kashgarin kartta turkinsukuisten asuma-alueesta 1000-luvulta
Turkestan on noin viiden miljoonan neliökilometrin laajuinen alue Keski-Aasiassa. Se muodostaa pääosan Uzbekistanin, Turkmenistanin, Tadžikistanin, Kazakstanin ja Kirgisian alueista. Länsi-Turkestaniin luetaan kuuluvaksi myös Afganistanin pohjoisosa eli niin sanottu Afganian Turkestan. Itä-Turkestan eli Kiinan Turkestan eli Xinjiang kuuluu Kiinaan.
Länsi-Turkestania hallitsivat 500-luvulle sassanidit, ja 900-luvulle se oli islaminuskoisten samanidien vallassa. Alue on saanut nimensä sen 1500-luvun alkupuoliskolla sitä asuttaneilta turkinsukuisilta uzbekeilta ja turkmeeneilta. Itä-Turkestan on 1700-luvulta ollut Kiinan vallassa.
Länsi-Turkestan joutui 1860-luvulla Venäjän vallan alle, kun Taškentin, Samarkandin, Hivan ja Buharan kaanikunnat yhdistettiin Venäjän Turkestaniksi. Venäjän vallankumouksen jälkeen vuonna 1918 alueelle muodostettiin Turkestanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, joka myöhemmin jaettiin pienempiin hallintoyksiköihin.
Kiinan kansantasavallan Xinjiang on alueen vanhimman turkinsukuisen kansan uiguurien kotimaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turkestan Wikimedia Commonsissa
Työeläkekortin numero

Työeläkekortin numero oli Suomen ensimmäinen henkilön yksilöivä tunnus. Niitä myönsi Eläketurvakeskus (ETK) vuosina 1962–1970 kaikille työeläkettä saaville, myös ulkomaiden kansalaisille.
Tunnus koostui syntymäajasta ja sen tarkistusosasta samoin kuin nykyinen henkilötunnus. Tunnuksen tarkistusosa laskettiin samalla kaavalla kuin henkilötunnus, mutta ensimmäinen mahdollinen numero oli nykyisestä 002:sta poikkeavasti 001. Vuosina 1964–1970 Kansaneläkelaitos (Kela) antoi työeläkekortin numeron rinnalla omia sosiaaliturvatunnukseksi (sotu) kutsuttuja tunnuksia, joiden tiedot perustuivat virallisiin syntymätietoihin. ETK luopui omien tunnuksien antamisesta ja ryhtyi käyttämään sotua niiden henkilöiden kohdalla, joille Kela oli sen antanut.
Vuoden 1971 alusta Väestörekisterikeskus (VRK) siirtyi atk-pohjaiseen väestörekisteriin ja tunnuksien jakelu siirtyi pois Kelalta ja sen nimeksi tuli henkilötunnus. Nykyisin Väestörekisterikeskus on ainoa henkilön yksilöiviä tunnuksia myöntävä taho.
Tolna (lääni)

| Tolnan lääni Tolna megye |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Unkari
Alue:  Dél-Dunántúl
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Szekszárd
Pinta-ala:  3 703 km²
Väkiluku (2015):  225 936
 – väestötiheys:  61 as./km²
 
Tolna megye
Tolna on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Fejérin, Bács-Kiskunin, Baranyan ja Somogy'in lääneihin. Pääkaupunki on Szekszárd ja muita kaupunkeja ovat Dombóvár sekä Paks, jossa on kiistelty ydinvoimala. Voimala tuottaa puolet Unkarin sähköstä. Läänin pinta-ala on 3 703 km² ja sen väkiluku arviolta 225 936 (vuonna 2015).
Maasto on kumpuilevaa. Läänin itärajalla virtaavaa Tonavaa kohti mentäessä maasto muuttuu tasaisemmaksi. Läänin alueella virtaa monia pieniä jokia. Suurin osa läänin paikkakunnista on pieniä kyliä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tolna (lääni) Wikimedia Commonsissa
Unkarin läänit
Bács-Kiskun
Baranya
Békés
Borsod-Abaúj-Zemplén
Budapest
Csongrád
Fejér
Győr-Moson-Sopron
Hajdú-Bihar
Heves
Jász-Nagykun-Szolnok
Komárom-Esztergom
Nógrád
Pest
Somogy
Szabolcs-Szatmár-Bereg
Tolna
Vas
Veszprém
Zala
Triathlon kesäolympialaisissa 2020

Triathlonissa kilpailtiin  Tokion 2020 kesäolympialaisissa 6. kertaa. Miesten kilpailu käytiin 26. heinäkuuta, naisten 27. heinäkuuta ja sekaviestikilpailu 31. heinäkuuta. Sekaviestikilpailu oli ensimmäistä kertaa mukana olympialaisten historiassa. Sekaviestiin osallistui kaksi nais- ja kaksi miesurheilijaa. Sekaviestissä uintiosuus oli 300 metriä, pyöräily 8 km ja juoksu 2 km.
Menestynein maa oli Iso-Britannia, jonka urheilijat saavuttivat kolme mitalia, joista yksi oli kultaa. Myös yhdysvaltalaiset urheilijat saavuttivat enemmän kuin yhden (kaksi) mitalia.
Mitaliyhteenveto

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet   tiedot |  Kristian Blummenfelt Norja (NOR) |  Alex Yee Iso-Britannia (GBR) |  Hayden Wilde Uusi-Seelanti (NZL) |
| Naiset   tiedot |  Flora Duffy Bermuda (BER) |  Georgia Taylor-Brown Iso-Britannia (GBR) |  Katie Zaferes Yhdysvallat (USA) |
| Sekaviesti   tiedot |  Iso-Britannia Jessica Learmonth   Jonathan Brownlee   Georgia Taylor-Brown   Alex Yee |  Yhdysvallat Katie Zaferes Kevin McDowell Taylor Knibb Morgan Pearson |  Ranska Léonie Périault Dorian Coninx Cassandre Beaugrand Vincent Luis |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Iso-Britannia | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 2. |  Bermuda | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2. |  Norja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5. |  Yhdysvallat | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5. |  Uusi-Seelanti | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 5. |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 3 | 3 | 3 | 9 |
Turkcell

Turkcell
Turkcell on Turkin suurin matkapuhelinoperaattori. Yhtiön osakkaina ovat Telia Company, venäläisen Mihail Fridmanin Alfa Group ja turkkilaisen Mehmet Emin Karamehmetin omistama Çucurova –yritysryhmä.
Yritysvastuu

Turkcell tekee läheistä yhteistyötä Turkin hallituksen kanssa, vaikka Erdoğanin hallitus rajoittaa mm. kansalaisten sananvapautta. Vuonna 2012 Turkcell yhdistettiin hallitusta arvostelevien tahojen laajaan salakuunteluun. Maaliskuussa 2016 Turkcell vaati, että tuomioistuin määräisi Twitterin poistamaan tuhansia Turkcellin ongelmallisina pitämiä twiittejä. Kaksi vuotta aiemmin Erdoğan oli yrittänyt estää kansalaisten pääsyn koko Twitteriin, koska hallitusta vastustavat mielenosoittajat käyttivät sitä julkisena viestintäkanavana. Tuomioistuin määräsi Turkcellin vaatimat viestit poistettavaksi, mutta Twitter ei vastannut vaatimukseen. Turkin vuoden 2016 vallankaappausyritystä seuranneen hallituksen suorittaman puhdistuksen aikana Turkcell on mainostanut Turkin demokratian voimistuvan.
Tiit Made

| Tiit Made |
| --- | --- |
 Tiit Made vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1940 Tallinna, Viro
Kansalaisuus:  viro
Ammatti:  professori
Puoliso:  lastenkirjailija Reet Made
Tiedot
Muut puolueet:  Viron kommunistinen puolue (EKP) (1971–1989) Viron Yrittäjien puolue (1990–1994) Viron keskustapuolue (1994–1995) Kehityspuolue (1996–1998) Viron demokraattisen puolue (1998–2000)
Koulutus:  Kauppatieteiden tohtori
Tutkinnot:  Tallinnan teknillinen yliopisto Moskovan valtionyliopisto
Kunnianosoitukset:   Valtionvaakuna, 3.luokka (2006)   Valtionvaakuna, 5.luokka (2002)
Tiit Made (s. 13. maaliskuuta 1940 Tallinna) on virolainen taloustieteilijä, toimittaja ja poliitikko. Hän oli näkyvä henkilö Viron laulavassa vallankumouksessa erityisesti uutta talousratkaisua eli Taloudellisesti itsenäinen Viro (lyh. IME) kehitettäessä syksystä 1987 lähtien. Sen jälkeen hän osallistui Kansanrintama-toimintaan, joka johti Viron itsenäisyyteen, ja oli päättämässä Viron uudesta itsenäisyydestä.
Aika ennen Viron laulavaa vallankumousta

Made valmistui lukiosta vuonna 1959 Tallinnassa ja vuonna 1965 Tallinnan ammattikorkeakoulun kauppatieteiden osastolta. Vuonna 1971 hän puolusti tieteiden kandidaatin (D.Sc.) väitöskirjaansa ulkomaankaupan alalta Moskovan valtionyliopistossa.[lähde? ] Kirjan nimi on Экономические проблемы металообрабтывающей промышленности Финляндии.
Made työskenteli insinööri-ekonomistina Norman tehtaalla, lehtorina (apulaisprofessorina) Tallinnan ammattikorkeakoulussa eli nykyisessä Teknillisessä yliopistossa vuosina 1969–1974 ja 1977–1979, diplomaattina eli Neuvostoliiton Tukholman-suurlähetystön konsuliavustajana vuosina 1974–1977, Neuvosto-Viron suunnittelukomitean tiedotusinstituutin ulkomaankaupan kommentaattorina ja juontajana radiossa ja televisiossa sekä professorina Viron kauppakorkeakoulussa vuosina 1979–1990. Made oli Neuvostoliiton kommunistipuolueen (NKP) jäsen vuodesta 1971. Hän oli kuitenkin ensimmäinen laulavan vallankumouksen poliitikoista, joka 7. marraskuuta 1989 erosi NKP:stä.[lähde? ]
Maden rooli Viron laulavassa vallankumouksessa

Vuoden 1987 aikana käynnistyneessä Viron laulavassa vallankumouksessa Made oli näkyvä hahmo. Hän oli keskeisiä hahmoja Viron vihreän liikkeen syntymisessä. Sen ensimäisiä tavoitteita oli estää uusien fosforiittikaivosten avaaminen Virossa. Samana kesällä 1987 Viron taloudellisen itsenäisyys (vironkielinen lyhenne IME) nousi keskeiseksi vaatimukseksi. Ajatuksen esiintuojina Edasi-lehdessä syyskuussa 1987 olivat silloinen valtion suunnittelukomitean johtaja Edgar Savisaar, kommunistipuolueen päälehden Rahva Häälin varapäätoimittaja Siim Kallas, sosiologi Mikk Titma ja Tiit Made. Asia sai laajaa kannatusta asiaa käsiteltäessä Neuvosto-Virossa.
Kevään 1989 aikana Kansanrintaman ehdokkaat menestyivät hyvin Neuvostoliiton kansanedustajien kongressin vaaleissa, joissa Mikk Titma tuli valituksi Moskovassa kokoontuneeseen uuteen neuvostoparlamenttiin. Lisäksi hänet valittiin kongressin ulkoasiainvaliokuntaan. Kevään 1990 Neuvosto-Viron parlamanttivaaleissa Titma valittiin Viron tasavallan korkeimpaan neuvostoon, jossa hän kuului valtaannousseeseen Kansanrintama-ryhmään. Lisäksi hänet valittiin sen ulkoasiainvaliokunnan varapuheenjohtajaksi. Samaan aikaan hän oli myös syntyperäisten virolaisten ja heidän jälkeläisten edustajistoksi valitun Viron kongressin jäsen vuosina 1990–1992, jonka toiminta päättyi Viron itsenäistyttyä. Tit Made oli mukana päättämässä Korkeimassa neuvostossa 20. elokuuta 1991 Viron itsenäisyydestä.
Uuden itsenäisyyden jälkeinen aika

Uuden itsenäisyyden aikana Made oli aluksi Viron Yrittäjien puolueen johtaja. Puolue yhdistyi vuonna 1994 Viron keskustapuolueeseen. Mutta sitä jo seuraavana vuonna puolueesta erosi joukko jäseniä, mukaan lukien Made, ja perusti uuden Kehityspuolueen, jonka johtajana Made oli vuoteen 1998. Made toimi riigikogun jäsenenä vuosina 1992–1998.
Parlamentaarikon ja poliitikon uran päätyttyä Made on julkaissut lukuisia Viron lähihistoriaa käsitteleviä teoksia.
Lisäksi hän ottanut vahvasti kantaa Virossa asuvien passittomien kysymykseen, joka hänen mukaansa vaatii ratkaisua. Kyseessä on lähinnä Viron itsenäistyttyä Neuvostoliiton passin loputtua kansalaisuden ulkopuolelle jääneistä henkilöistä.
Hänen oopperamusiikin harrastuksensa tuloksena hän julkaisi 1 400 sivuisen Viron kaksiosaisen oopperasanakirjan.
Julkaisut > Suomeksi

Tiit Made: Mu isamaa – Viron toivo ja pelko.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1988.  ISBN 951-26-3262-4.
Tiit Made, suom. Johanna Laakso: Imperiumi tienhaarassa.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1989.  ISBN 951-0-17467-X.
Tiit Made, suom. Jouko Vanhanen: Kansa tahtoi.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1991.  ISBN 951-0-17467-X.
Julkaisut > Viroksi

Tiit Made: Rootsist ja rootsalaasest.  Tallinna:  Raamattukoi, 1980.
Tiit Made: Ükskord niikuinii.  Tallinna:  Raamattukoi, 2006.  ISBN 9789949415670.
Tiit Made: Sotsialismileeri peied.  Tallinna:  Raamattukoi, 2008.  ISBN 9789949438204.
Tiit Made: Idüllist ahastuseni.  Tallinna:  Raamattukoi, 2009.  ISBN 9789949438822.
Tiit Made: Kremlis iseseisvust toomas.  Tallinna:  Raamattukoi, 2011.  ISBN 9789949466306.
Tiit Made: Valitsejate vastu.  Tallinna:  Raamattukoi, 2013.  ISBN 9789949466948.
Tiit Made: Eestlaste vabanemise tee.  Tallinna:  Raamattukoi, 2015.  ISBN 9789949956531.
Tiit Made: Rootsis Nõukogude saatkonnas.  Tallinna:  Raamattukoi, 2016.  ISBN 9789949527724.
Tiit Made: Nõukaaeg.  Tallinna:  Raamattukoi, 2019.  ISBN 9789949664788.
Tiit Made: Saatanlik MRÜlemnõukogu XII iseseisvuse taastajana.  Tallinna:  Raamattukoi, 2021.  ISBN 9789916403372.
Tiit Made: Saatanlik MRP.  Tallinna:  Raamattukoi, 2022.  ISBN 9789949956593.
Tiit Made esittelemässä julistetta, joka liittyi vuonna 1987 julkistettuun IME-talousohjelmaan.
Tillbaka till samtiden

| Tillbaka till samtiden Kent |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006 New York, Yhdysvallat; Tukholma, Ruotsi
 Julkaistu: 17. lokakuuta 2007
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Kent, Joshua
 Tyylilaji: alternative rock
 Kesto: 53.21
 Levy-yhtiö: RCA, Sony BMG
Listasijoitukset
 Suomi: 3.
Kentin muut julkaisut
| The Hjärta & Smärta EP 2005 | Tillbaka till samtiden 2007 | Box 1991–2008 2008 |
Tillbaka till samtiden (suom. Paluu nykyaikaan) on ruotsalaisyhtye Kentin seitsemäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 17. lokakuuta 2007. Levy on tuotettu yhdessä tanskalaistuottaja Joshuan kanssa. Levyn nimi on käännetty versio lauseesta Paluu tulevaisuuteen (Tillbaka till framtiden). Albumi nousi Ruotsin levylistalla ensimmäiseksi, Norjassa toiseksi, Suomessa kolmanneksi ja Tanskassa viidenneksi. Levy on myynyt Ruotsissa kaksi kertaa platinaa.
Kappaleet

Kaikki sanat Joakim Berg.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sävel | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Elefanter | Berg | 5.21 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Berlin | Berg, Martin Sköld | 4.36 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Ingenting | Berg | 4.17 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Vid din sida | Berg, Sköld | 4.55 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Columbus | Berg, Sköld | 4.26 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Sömnen | Berg, Sköld | 4.08 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Vy från ett luftslott | Berg, Sköld | 4.23 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Våga vara rädd | Berg | 3.59 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | LSD, någon? | Berg | 4.20 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Generation Ex | Berg, Sköld | 4.30 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Ensammast i Sverige | Berg | 8.20 |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Dome.fi:
Soundi:
V2.fi:
Listat ja saavutukset > Listat

| Lista (2007) | Sijoitus |
| --- | --- |
Tanskan albumilista: 5
Suomen virallinen lista: 3
Norjan virallinen lista: 2
Ruotsin albumilista: 1
Listat ja saavutukset > Saavutukset

| Maa | Saavutus |
| --- | --- |
Ruotsi: 2× Platina
Torus (täsmennyssivu)

Torus voi viitata seuraaviin:
torus, pyörähdyspinta geometriassa
torus, baasin eli pylväänjalustan osa klassisessa arkkitehtuurissa
torus, suun eksostoosi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Torus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Triathlon kesäolympialaisissa 2016 – naisten kilpailu

Naisten triathlon Rio de Janeiron olympialaisissa kilpailtiin 20. elokuuta. Lähtö tapahtui Forte de Copacabanalta. Kilpailuun osallistui 55 urheilijaa, joista 50 pääsi maaliin. Kilpailun voitti yhdysvaltalainen Gwen Jorgensen ennen sveitsiläistä Nicola Spirig Hugia ja brittiläistä Vicky Hollandia.
Time (I’Dees -yhtyeen kappale)

| ”Time” I’Dees |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Sweet Confusion
 Julkaistu: Marraskuu 2001
 Tuottaja(t): Soundfreak
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.05
 Levy-yhtiö: Sony Music / Columbia
I’Dees -yhtyeen muut singlet
| ”Game for 1” 2001 | ”Time” 2001 | ”Automatic” 2002 |
"Time" on suomalaisen popyhtye I’Dees'n kappale heidän esikoisalbumilta Sweet Confusion. Kappaleen on säveltäneet Marko Kumpula ja Mikko Kivari sekä sanoittanut Elena Mady.
Marraskuussa 2001 julkaisu single menestyi hyvin. Kappale vietti Suomen singlelistalla 13 viikkoa ja sen parhaaksi sijoitukseksi jäi sija 4. 
Vuosina 1992–2007 Rumba-lehdessä julkaistulla levymyynnin ja radiosoiton yhdeksi hittilistaksi yhdistäneellä Top 50 Hitit -listalla ”Time” nousi kolmanneksi. Kappale menestyi myös radioissa sillä se nousi parhaimmillaan radiolistan neljänneksi.
Vuonna 2002 kappaleesta julkaistiin Sami Aaltosen ohjaama musiikkivideo.
Kristiina Brask levytti kappaleesta suomenkielisen version vuonna 2009 julkaistulle Kuivilla susta -albumilleen.
Kappaleet

Time (Radio edit) – 3.05
Time (Extended Version) – 4.41
Time (Bostik Timeless Radio Edit) – 4.08
Time (Bostik Timeless Remix) – 9.41
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 4
Rumba Top 50: 3
Radiolista: 4
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo YouTubessa
Tom Boonen

| Tom Boonen |
| --- | --- |
 Tom Boonen Herentalsin kriterium-ajossa
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1980 (ikä 43)
Kansalaisuus:   Belgia
Pyöräilijä
Lempinimi:  Tommeke, Tornado Tom, Torpedo Tom
Pituus:  192 cm
Paino:  82 kg
Joukkue:  lopettanut
Laji:  maantie
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  kirimies, klassikkojen erikoismies
Ura
Ammattilaisjoukkue(et)
2002 2003–2011 2012–2014 2015–2016 2017:  US Postal Quick Step Omega Pharma-Quick Step Etixx-Quick Step Quick-Step Floors
Suurimmat voitot
 Maantieajon maailmanmestaruus 2005 Joukkueaika-ajon maailmanmestaruus 2012 Flanderin ympäriajo 2005, 2006, 2012 Pariisi-Roubaix 2005, 2008, 2009, 2012 Gent-Wevelgem 2004, 2011, 2012 Ranskan ympäriajo, pistekilpailu 2007, 6 etappia Espanjan ympäriajo, 2 etappia  Belgian maantieajomestaruus 2009, 2012 
 Tiedot päivitetty: 16. marraskuuta 2020 
Aiheesta muualla
www.tomboonen.be
| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten pyöräily.Maantiepyöräilyn MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten pyöräily.Maantiepyöräilyn MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten pyöräily.Maantiepyöräilyn MM-kilpailut  | Maa:   Belgia> Miesten pyöräily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa |  Madrid 2005 | maantieajo |  |
|  Kultaa |  Limburg 2012 | joukkueaika-ajo |  |
|  Hopeaa | Richmond 2015 | joukkueaika-ajo |  |
|  Pronssia | Ponferrada 2014 | joukkueaika-ajo |  |
|  Pronssia |  Doha 2016 | maantieajo |  |
Tom Boonen (s. 15. lokakuuta 1980 Mol) on belgialainen kilpapyöräilijä. Hän on voimakasrakenteinen kilpailija, josta pyöräilyslangissa käytetään nimitystä ”costaud”. Hän oli aktiivivuosinaan sprinttiajon erikoismies, joka oli ansioitunut kilpailujen loppurutistukseen sekä mukulakivikadulla ajettuihin kilpailuihin. Hän on maantieajon maailmanmestari, nelinkertainen Pariisi–Roubaix-kilpailun ja kolminkertainen Flanderin ympäriajon voittaja. Hänen pituutensa on 192 senttiä ja painoa hänellä on 80 kiloa.