Baskit
Historia > Baskinationalismin aika

Baskinationalismi syntyi 1800-luvun lopulla. Sabino Arana halusi palauttaa baskien perinteiset lait ja alkoi tavoitella baskeille omaa valtiota nimeltä Euzkadi. Hän kehitti baskin kieleen kansallismielistä sanastoa ja kansallislaulun "Gora ta Gora" sanat, suunnitteli baskilipun veljensä kanssa, kirjoitti baskimytologiaa ja perusti Baskien kansallispuolueen vuonna 1895. Hän halusi baskimaasta täysin katolisen, jossa muut uskonnot olisi kielletty. Baskinationalismi ja tarve määritellä se, ketkä ovat baskeja, heräsivät aikana, jolloin baskikaupunkeihin muutti teollisuustyöhön paljon espanjalaisia ja ulkomaalaisia. Arana halusi määritellä baskeiksi vain ne, joiden kaikki isovanhemmat olivat syntyneet Baskimaassa ja olivat nimiltään baskinkielisiä.
Ensimmäisen baskinkielisen romaanin Aunamendiko Lorea kirjoitti Domingo de Aguirre vuonna 1898.
Espanjan tasavallan perustamisen 1931 jälkeen baskit hajaantuivat suhteessaan tasavaltaan. Navarra halusi palauttaa kuningaskunnan, mutta Bilbaosta tuli tasavaltalaisten ja baskinationalismin keskus. Guernican baskikaupungin pommituksesta 1937 tuli Espanjan sisällissodan yksi symboleista. Sodan jälkeen moni baski pakeni maasta. Diktaattori Franco kielsi baskin kielen ja teloitutti baskien mukaan yli 20 000 baskia. Nationalistisilta baskimaakunnilta Biskajalta ja Guipúzcoalta vietiin kaikki itsehallinto, mutta Navarralle jätettiin sitä yhä jonkin verran.
Baskit siirsivät hallituksensa pakolaishallitukseksi Ranskaan, ja sen tunnustivat Yhdysvallat, Ranska ja Britannia. Tuhansia baskeja surmattiin Saksan miehitettyä Ranskan. Toisen maailmansodan aikana baskit salakuljettivat monia ihmisiä kuten liittoutuneiden lentäjiä turvaan vuoristosolien kautta sekä taistelivat omissa yksiköissään saksalaisia vastaan.
Baskien pakolaishallitus valitsi rauhanomaisen diplomaattisen tien baskien itsenäisyyden ajamiseen. Vuonna 1959 suorempia keinoja kannattaneet baskit perustivat baskien vapautusjärjestön Euskadi Ta Askatasunan (ETA) ajamaan Baskimaan itsenäisyyttä Espanjasta ja Ranskasta sotilaallisin keinoin. Järjestö oli tappanut 2010-lukuun mennessä yli 800 ihmistä, yleensä autopommeilla tai asein.
ETA hylkäsi Sabino Aranan vanhan geneettisen määritelmän siitä, kuka on baski, ja se luki baskiksi nyt jokaisen, joka puhui baskin kieltä. Tämä oli tarpeen, koska Franco oli ryhtynyt asuttamaan baskialuetta espanjalaisilla niin, että vuoteen 1975 mennessä jo yli 40 prosentilla Espanjan baskimaan asukkaista ei ollut yhtään baskivanhempaa.
Baskien kulttuurielämä alkoi jälleen kukoistaa 1960-luvulla, ja kansantanssit ja kansanmusiikki tekivät paluun. Baskimaan yliopistoista tuli baskinationalismin keskuksia. Baskin kielen akatemia yhdisti baskin seitsemästä murteesta yhteisen kirjakielen nimeltä batua.
Francon kuoltua ja monarkian palattua vuonna 1975 baskit alkoivat vaatia paikallista autonomiaa, mikä heille suotiin osittain 1978–1979. Senkin jälkeen militantti baskien vapautusjärjestö ETA jatkoi aseellista kamppailua baskien täyden itsenäisyyden puolesta. Vuonna 2011 järjestö ilmoitti lopettavansa aseellisen toimintansa ja vuonna 2018 se ilmoitti, että järjestö on lopullisesti lakkautettu ja kaikki sen rakenteet täydellisesti purettu. Lakkauttamisen yhteydessä järjestö myös pyysi anteeksi aiheuttamaansa kärsimystä.