stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anthony Rapp
Ura

Hän esiintyi ensimmäistä kertaa Broadwayllä kymmenvuotiaana vuonna 1981 The Little Prince and the Aviator -musikaalissa, joka perustuu Antoine de Saint-Exupéryn kirjaan Pikku Prinssi. Ennen ensi-iltaa show kuitenkin poistettiin tuotannosta. Vuonna 1987 Rapp esiintyi elokuvassa Adventures in Babysitting, jonka ohjasi Chris Columbus.
Rapp on esiintynyt useissa elokuvissa ja Broadway show'issa. Hänen merkittävimpiin töihinsä kuuluvat elokuvat Surutta? Sekaisin (Dazed and Confused), Kaunis mieli (A Beautiful Mind), Road Trip, Moni kakku päältä kaunis (Six Degrees of Separation) ja Rent.
Vuonna 2000 Rapp julkaisi sooloalbumin Look Around.
Vuonna 2006 Rapp julkaisi muistelmansa ajastaan Rentissä, hänen äitinsä kamppailusta syöpää vastaan ja omasta kamppailustaan löytää itsensä. Kirjan nimi oli Without You: A Memoir of Love, Loss, and the Musical Rent.
Yksityiselämä

Rappin puolisonsa on näyttelijä Rodney To. Pari yrittää adoptoida lasta. Heillä on kolme kissaa Emma, Sebastian ja Spike.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana  SNAC
William Foley

| William Foley> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1949  Providence, Rhode Island, USA
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  kielitieteilijä
Arvonimi: professori
William Auguste Foley (s. 1949, Providence, Rhode Island, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kielitieteilijä, joka on erikoistunut papuakieliin ja austronesialaisiin kieliin. Hän toimii professorina Sydneyn yliopistossa. Foley on myös Australian humanistisen tiedeakatemian jäsen.
Foley aloitti opintonsa Brownin yliopistossa, jonka jälkeen hän vaihtoi Kalifornian Berkeleyn yliopistoon, josta hän väitteli tohtoriksi.
Osmanien valtakunnan historian aikajana

Osmanien valtakunnan historian aikajana
1200–1300-luku

| Vuosi | Päivämäärä | Tapahtuma |
| --- | --- | --- |
| 1299 |  | Rumin sulttaanikunnan alaisuuteen kuulunut Osman I julisti beylikkinsä itsenäiseksi ja perusti Osmanien valtakunnan.  |
| 1302 | 2. heinäkuuta | Bafeuksen taistelu. Osmanien ja Bysantin valtakunnat sotivat ensimmäistä kertaa toisiaan vastaan. |
| 1320 |  | Osman I:n poika Orhan I otti vallan käytännössä itselleen. |
| 1326 |  | Orhan I valtasi Bursan, josta tuli taistelun jälkeen osmanien uusi pääkaupunki. Orhan I:stä tuli samana vuonna uusi sulttaani. |
| 1354 |  | Osmanit valtasivat Gallipolin. |
| 1362 |  | Osmanit valtasivat Adrianopolin (nyk. Edirne). Janitsaareja aletaan kouluttaa. |
| 1362 |  | Orhan I kuoli ja hänen poikansa Murad I kruunattiin sulttaaniksi. |
| 1365 |  | Adrianopoliksesta tehtiin Osmanien valtakunnan pääkaupunki. |
| 1389 | 15. kesäkuuta | Kosovo Poljen taistelu. Osmanien voitto, jonka jälkeen suurin osa Serbiasta valloitettiin. Murad I kuoli taistelun aikana, ja hänen poikansa Bayezid I kruunattiin sulttaaniksi. |
| 1396 | 25. syyskuuta | Nikopoliksen taistelu. Osmanit valloittivat Bulgarian. |
1400-luku

| Vuosi | Päivämäärä | Tapahtuma |
| --- | --- | --- |
| 1402 | 20. heinäkuuta | Sulttaani Bayezid I hävisi Ankaran taistelun Timur Lenkille ja joutui Timurin vangiksi. Alkoi Osmanien interregnum, 11 vuotta kestänyt hajaannuksen kausi, jolloin valtakunnalla ei ollut kiistatonta kruununperijää ja Bayezid I:n pojat taistelivat kukin vuorollaan vallasta. |
| 1403 | 8. maaliskuuta | Bayezid I kuoli sotavankeudessa. |
| 1410 | 15. kesäkuuta | Kosmidionin taistelu käytiin Musa Çelebin ja Süleyman Çelebin joukkojen välillä Konstantinopolin muurien edustalla. |
| 1413 | 5. heinäkuuta | Osmanien interregnum päättyi. Mehmed Çelebi voitti veljensä valtataistelussa, ja hänet kruunattiin uudeksi sulttaaniksi nimellä Mehmed I. |
| 1415 |  | Anatoliassa piileskellyt Mustafa Çelebi nosti kapinan Mehmed I:ä vastaan. Mustafa Çelebi joutui pakenemaan hävittyään taistelun veljelleen. |
| 1421 | 26. toukokuuta | Murad II nousi sulttaaniksi isänsä Mehmed I kuoltua. |
| 1421 |  | Mustafa Çelebi nosti uuden kapinan Bysantin tuella. Hänen liittolaisensa kuitenkin loikkasivat vastapuolelle ja Mustafa teloitettiin pakomatkallaan. |
| 1444 | elokuu | Murad II luopui vallasta 12-vuotiaan poikansa Mehmed II:n hyväksi. |
| 1444 | 10. marraskuuta | Varnan taistelu. Osmanit saavuttivat ratkaisevan voiton, joka pohjusti tulevia valloituksia Itä- ja Keski-Euroopassa. |
| 1453 | 29. toukokuuta | Mehmed II Valloittaja valtasi Konstantinopolin piirityksen jälkeen. Kaupungin nimi vaihdettiin Istanbuliksi. Bysantin keisari kuoli taistelussa ja roomalainen Bysantin valtakunta siirtyi kokonaisuudessaan osmanivallan alle. |
| 1460 |  | Mehmed II valtasi Peloponnesoksen. |
| 1461 |  | Mehmed II valtasi Trabzonin päättäen Trebizondin keisarikunnan. |
| 1462 |  | Mehmed II aloitti Topkapin palatsin (Topkapı Sarayi) rakentaminen Istanbuliin. Palatsista tuli sulttaanien koti vuosisatojen ajaksi. |
| 1463 |  | Osmanit valtasivat Bosnian. |
| 1473 |  | Otlukbelin taistelu, jossa Mehmed II voitti Uzun Hasanin turkmenialaiset. |
| 1475 |  | Gedik Ahmet pašša valtasi Caffan. Krimistä tulee Osmanien valtakunnan vasalli. |
| 1478 |  | Osmanit valtasivat Albanian |
| 1480 |  | Suurvisiiri Gedik Ahmed Pašša valtasi Otranton, Italian kaakkoiskärjen tukikohdaksi tuleville valtauksille. Hän joutui kuitenkin vetäytymään Mehmed II:n kuoltua seuraavana vuonna. |
| 1481 | 3. toukokuuta | Mehmed II Valloittaja kuoli. Bayezid II nousi valtaistuimelle. |
| 1482 |  | Osmanit valloittivat Herzegovinan. |
| 1498 |  | Osmanit valloittivat Montenegron. |
1500-luku

| Vuosi | Päivämäärä | Tapahtuma |
| --- | --- | --- |
| 1514 |  | Chaldiranin taistelu; Selim I voitti Safavidien Persian Ismail I:n ja Itä-Anatolia siirtyi osmanien haltuun. |
| 1516 |  | Marj Dabiqin taistelu; Selim I voitti Al-Ashraf Qansuh al-Ghawrin mamelukkien sultanaatin. Syyria ja Palestiina siirtyivät osmanien haltuun. |
| 1517 |  | Ridaniyan taistelu; Selim I voitti Tuman bey II:n mamelukit. Egypti siirtyi osmanien vallan alaisuuteen ja Selim I julistautui kalifiksi. |
| 1519 |  | Osmanit valtasivat Algerian. |
| 1520 |  | Suleiman Suuren valtakausi alkaa. |
| 1521 |  | Suleiman I valtasi Belgradin. |
| 1522 |  | Suleiman I valtasi Rhodoksen. |
| 1526 |  | Mohácsin taistelu. Suleiman I voitti Unkarin ja Böömin Ludvig II:n, joka kuoli taistelun aikana. |
| 1529 |  | Wienin piiritys päättyi tappioon. Osmanien pyrkimys edetä Keski-Eurooppaan keskeytyi. |
| 1533 |  | Irak siirtyi osmanien vallan alle. |
| 1538 |  | Prevezan taistelu. Osmanien laivasto hallitsi nyt suurinta osaa Välimerestä. |
| 1550– n.1650) |  | "Naisten sultanaatti"; noin sata vuotta kestänyt ajanjakso, jolloin keisarillisen haaremin naisilla ja sulttaanien sukulaisnaisilla oli poikkeuksellisen paljon valtaa poliittisessa päätöksenteossa. |
| 1551 |  | Osmanit valtasivat Libyan. |
| 1541 |  | Suleiman I valtasi Budapestin (tuolloin tunnettiin nimellä Buda), minkä jälkeen suurimman osan Unkarista. |
| 1547 |  | Suurin osa Unkarista kuului osmanivallan alaisuuteen. Suleiman I ja Ferdinand I Habsburg sopivat Unkarin jaosta. |
| 1566 |  | Suleiman Suuri kuoli Szigetvarin taistelun voittoa edeltäneenä yönä. |
| 1569 |  | Ensimmäinen konflikti Venäjän ja Osmanien valtakunnan välillä syntyi Iivana Julman hallitseman Moskovan Venäjän vallattua Astrahanin kaanikunnan alueen. Krimin kaanikunnan kanssa tehty Astrahanin sotaretki päättyi osmanien tappioon. |
| 1569 |  | Istanbulissa oli suuri tulipalo. |
| 1570 |  | Suuramiraali Piyale pašša valtasi Kyproksen. |
| 1574 |  | Osmanit valloittivat Tunisian. |
| 1571 |  | Espanjalaiset ja venetsialaiset voittivat turkkilaislaivaston Lepanton taistelussa. |
| 1578 |  | Osmanit valtasivat Tbilisin ja suurimman osan Georgiasta. |
| 1590 |  | Istanbulin rauha solmittiin Osmanien valtakunnan ja safavidien Persian välille. Georgia, Azerbaidžan ja Armenia sekä Iranin länsiosa siirtyivät osmanien haltuun. |
1600-luku

| Vuosi | Päivämäärä | Tapahtuma |
| --- | --- | --- |
| 1610 |  | Kuyucu Murat pašša tukahdutti Celalien kapinan. Turkmeenit kärsivät raskaasti. |
| 1612 |  | Nasuh paššan rauha solmittiin Osmanien valtakunnan ja safavidien Persian välillä. Osmanit luopuivat joistakin vuoden 1590 Istanbulin rauhassa saavuttamistaan eduista. |
| 1615 |  | Seravin rauha ratifioi Nasuh paššan rauhan. |
| 1617 | 22. marraskuuta | Ahmed I kuoli pilkkukuumeeseen. Mieleltään epätasapainoisen Mustafa I:n kolme kuukautta kestänyt ensimmäinen valtakausi alkoi. |
| 1618 | 26. helmikuuta | Mustafa I suistettiin vallasta hovin juonittelujen seurauksena, ja tilalle nostettiin hänen veljenpoikansa Osman II. |
| 1622 | 10. toukokuuta | Osman II salamurhataan Abaza-kapinaksi kutsutun janitsaarikapinan aikana, ja Mustafa I palautetaan valtaistuimelle. Käytännössä valtaa pitivät hänen äitinsä Halime Sultan ja suurvisiiri Kara Davud pašša. |
| 1623 | 10. syyskuuta | Mustafa I suistettiin vallasta ja valtaistuimelle nostettiin 11-vuotias Murat IV. Vaikka aluksi varsinaisena hallitsijana toimi hänen äitinsä Kösem Sultan, Murat osoittautui aikanaan naisten sultanaatiksi kutsutun ajan voimakkaimmaksi ja itsevaltaisimmaksi hallitsijaksi. |
| 1623 |  | Turkin-Persian sota alkoi. Sota kesti vuoteen 1639. |
| 1638 | joulukuu | Osmanit valtasivat Turkin-Persian sodan alussa menettämänsä Bagdadin takaisin. |
| 1639 | 17. toukokuuta | Zuhabin rauha päätti Turkin-Persian sodan. Irak siirtyi osmanien haltuun. |
| 1651 | 2. syyskuuta | Naisten sultanaattina tunnettu ajanjakso alkoi olla ohi, kun Turhan Sultan murhautti valtakuntaa käytännössä hallinneen sulttaaninäiti Kösem Sultanin ja luopui myöhemmin kaikesta henkilökohtaisesta vallastaan suurvisiiri Köprülü Mehmed paššan hyväksi. |
| 1683 | 11. syyskuuta | Wienin taistelu päättyi Osmanien tappioon. |
| 1686 |  | Osmanit vetäytyivät Unkarista. |
| 1687 |  | Mehmed IV kuoli. Hänen nuorempi veljensä Suleiman II kruunattiin sulttaaniksi. |
| 1699 |  | Pyhä liiga voitti suuren Turkin sodan. Osmanit luovuttivat Unkarin Itävallalle Karlowitzin rauhassa. |
1700-luku

| Vuosi | Päivämäärä | Tapahtuma |
| --- | --- | --- |
| 1715 |  | Morea vallattiin takaisin Osmaneille. |
| 1718 |  | Passarowitzin rauha |
| 1718 |  | Tulppaaniaikakausi alkoi (vuoteen 1730). |
| 1729 |  | Ibrahim Muteferrika esitteli ensimmäisen painokoneen Turkissa. |
| 1730 | 9. maaliskuuta | Tahmasp II:n hallitsema Persia aloitti Turkin–Persian sodan (1730–1736) osmaneja vastaan. |
| 1730 | 28. syyskuuta – 25. marraskuuta | Patrona Halilin kapina. Tulppaaniaikakausi päättyi. Sulttaani Ahmed III syrjäytettiin. |
| 1735 | toukokuu | Venäjä julisti sodan Osmanien valtakunnalle. Persia rikkoi osmanien kanssa sopimansa välirauhan ja liittyi sotaan Venäjän liittolaisena. |
| 1736 | 17. lokakuuta | Konstantinopolin rauha päätti Turkin–Persian sodan. Persia sai aiemmin menettämiä alueitaan takaisin. |
| 1737 | 14. heinäkuuta | Venäjän voittojen innoittama Itävalta julisti sodan osmaneja vastaan. |
| 1739 | 21. elokuuta | Belgradin rauha päätti Itävallan–Turkin sodan (1737–1739). |
| 1739 | 3. lokakuuta | Nissan rauha päätti Venäjän–Turkin sodan (1735–1739). |
| 1774 |  | Kutšuk Kainardžin rauha päätti Venäjän–Turkin sodan (1768–1774). |
| 1791 | 4. elokuuta | Sistovan rauha päätti viimeisen Itävallan–Turkin sodan (1788–1791). |
| 1792 | 9. tammikuuta | Jassyn rauha päätti Venäjän–Turkin sodan (1787–1792) Mustallamerellä. |
1800-luku

| Vuosi | Päiväys | Tapahtuma |
| --- | --- | --- |
| 1804 | 14. helmikuuta | Serbien ensimmäinen kansannousu |
| 1807 | toukokuu | Janitsaarit nousivat kapinaan Kabakçı Mustafan johtamina: uudistusmielinen sulttaani Selim III syrjäytettiin. |
| 1808 | 21. huhtikuuta | Alemdar Mustafa pašša tukahdutti Kabakçı Mustafan kapinan. Selim III surmattiin ja Mahmud II:sta tuli uusi sulttaani. |
| 1813 | 23. huhtikuuta | Serbien toinen kansannousu |
| 1821 |  | Kreikan vapaussota alkoi. |
| 1826 | 15. kesäkuuta | Auspiciouksen välikohtaus; vuosisatoja vanhat janitsaarijoukot lakkautettiin niiden kapinan jälkeen Mahmud II:n määräyksellä. |
| 1830 |  | Ranska valloitti Algerian. |
| 1832 | 21. heinäkuuta | Kreikan vapaussota päättyi. Kreikasta tuli itsenäinen. |
| 1831–1833 |  | Egyptin-Ottomaanien sota. |
| 1839 |  | Tanzimat-aikakausi |
| 1853 | 4.lokakuuta | Krimin sota Venäjän kanssa alkoi täydessä laajuudessa, kun Britannia, Ranska ja Sardinia liittyivät Ottomaanien puolelle. |
| 1860 | 21.lokakuuta | Agah Efendin julkaisema ensimmäinen turkinkielinen sanomalehti. |
| 1862 | 5. helmikuuta | Yhdistynyt Romanian autonominen valtio perustettiin |
| 1876 | 23. joulukuuta | Konstantinopolin konferenssi (1876–1877) alkoi, ja se lopetti Tanzimat-uudistukset sen jälkeen, kun valtakunta julistettiin konkurssiin. |
| 1877 | 24. huhtikuuta | Turkin-Venäjän sota (1877–1878) |
| 1878 | 3. maaliskuuta | Venäjän ja Turkin sota (1877–1878) päättyi: San Stefanon rauhassa tunnustettiin Romanian ja Serbian itsenäisyys sekä autonomisen Bulgarian ruhtinaskunnan perustaminen Ottomaanivaltakunnan protektoraatiksi. Itävalta-Unkari miehitti Bosnian. |
| 1878 | 4. kesäkuuta | Britannia miehitti Kyproksen. |
| 1881 |  | Tunisiasta tuli Ranskan siirtomaa. |
| 1882 |  | Egyptistä tuli Britannian protektoraatti. |
| 1885 | 6. syyskuuta | Itä-Rumelian maakunta siirtyi Bulgarian alaisuuteen. |
1900-luku

| Vuosi | Päivämäärä | Tapahtuma |
| --- | --- | --- |
| 1908 | 3. heinäkuuta | Toinen perustuslaillinen kausi  (nuorturkkilaisten vallankumous). |
| 1908 | 5. lokakuuta | Bulgaria saavutti täyden itsenäisyyden. |
| 1908 | 7. lokakuuta | Itävalta-Unkari liitti Bosnian alueisiinsa pelkällä julistuksella. |
| 1912 |  | Italian–Turkin sota. Italian kuningaskunta voitti Osmanien valtakunnan helposti lyhyessä sodassa, jonka seurauksena Italia sai Libyan. Samalla päättyi 340 vuotta kestänyt osmanien valtakausi Afrikassa. |
| 1912 | 28. marraskuuta | Ensimmäinen Balkanin sota: Albania julistautui itsenäiseksi. |
| 1913 | 17. toukokuuta | Ensimmäinen Balkanin sota: Osmanit pyyhkäistiin pois Euroopasta lähes kokonaan, turkkilaisille jäi vain Istanbul ja pieni kaista sen puolustamiseksi. |
| 1914 | 2. elokuuta | Osmanien valtakunta liittyi mukaan ensimmäiseen maailmansotaan Keskusvaltojen puolelle. Kypros liitettiin välittömästi Britanniaan. |
| 1914-1920 |  | Diktatorisesti valtaa pitäneen kolmen nuorturkkilaisen paššan määräyksestä alkoi assyrialaisten kansanmurha, jossa kuoli assyrialaisten omien arvioiden mukaan 750 000 assyrialaista. |
| 1915 | 24. huhtikuuta | Diktatorisesti valtaa pitäneen kolmen nuorturkkilaisen paššan määräyksestä alkoi Armenian kansanmurha, jossa kuoli satojatuhansia, jopa yli miljoona armenialaista. |
| 1922 | 1. marraskuuta | Mehmed VI, Osmanien valtakunnan viimeinen valtaa pitänyt sulttaani luopui kruunusta ja pakeni maasta. Sulttaanin virka lakkautettiin. |
| 1923 | 24. heinäkuuta | Turkin itsenäisyyssodan päättänyt Lausannen sopimus allekirjoitettiin. Rauha määritteli uuden Turkin valtion ja Kreikan rajat. |
| 1923 | 29. lokakuuta | Turkin valtio julistettiin virallisesti syntyneeksi uudessa pääkaupungissa Ankarassa. Kemal Atatürkista tuli sen ensimmäinen presidentti. Seuraavina vuosina Turkki luopui suuresta osasta Osmanien valtakunnan aikaisista viroista, laeista ja käytännöistä. Monet osmanien ajalle tyypillisten tunnusten, kuten fetsien, käyttö kiellettiin. Kolmella mantereella alueita hallinneen suurvallan aikakausi oli lopullisesti ohi. |
Larry Wall

Larry Wall vuonna 2007.
Larry Arnold Wall (s. 27. syyskuuta 1954) on yhdysvaltalainen tietokoneohjelmoija, joka tunnetaan patch-ohjelman ja Perl-ohjelmointikielen kehittäjänä.
Aiheesta muualla

Larry Wall, the Guru of Perl (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  Association for Computing Machinery  CiNii  DBLP 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
The Bird and the Bee

| The Bird and the Bee |
| --- | --- |
 The Bird and the Bee esiintymässä New Yorkissa vuonna 2009.
Tiedot
Toiminnassa:  2006–
Tyylilaji:  alternative
Kotipaikka:   Los Angeles
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Inara George   Greg Kurstin  
Levy-yhtiö:  Blue Note Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Bird and the Bee on yhdysvaltalainen alternativemusiikkia soittava yhtye. Ensimmäinen single ”Again & Again” julkaistiin elokuussa 2006. Yhtyeen ensimmäinen levy ilmestyi 23. tammikuuta 2007. Yhtyeen musiikki on saanut vaikutteita teknosta, jazzista ja popista.
Kuuluisimmat kappaleet

”Again & Again” – yhtyeen debyyttisingle
”Fucking Boyfriend” – kappale, jonka nimestä nousi kohu radioesityksen jälkeen
”Polite Dance Song” – esitettiin Greyn anatomia -televisiosarjan 4. tuotantokauden viidennessä jaksossa
”How Deep Is Your Love” – Sex and the City – Sinkkuelämää -elokuvan soundtrackillä
”My Love” – esitettiin Greyn anatomia -sarjan 5. tuotantokauden neljännessä jaksossa
Diskografia > Studioalbumit

The Bird and the Bee (2007)
Ray Guns Are Not Just the Future (2009)
Interpreting the Masters Volume 1: A Tribute to Daryl Hall and John Oates (2010)
Recreational Love (2015)
Interpreting The Masters Volume 2: A Tribute to Van Halen (2019)
Diskografia > EP:t

Again and Again and Again and Again (2006)
I Hate Camera (2007)
Please Clap Your Hands (2007)
One Too Many Hearts (2008)
Live from Las Vegas at the Palms (2008)
Spotify Sessions (Live from Spotify NYC) (2016)
Recreational Remixes (2016)
Diskografia > Singlet

Fucking Boyfriend (2006)
Again & Again (2007)
La La La (2007)
Carol of the Bells (2007)
Love Letter to Japan (2009)
Diamond Dave (2009)
I'm into Something Good (2010)
Wishes (2011)
Undone (2014)
Will You Dance? (2015)
Recreational Love (2015)
Los Angeles (2015)
Panama (2019)
Ain't Talking 'Bout Love (2019)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Bird and the Been virallinen sivusto
The Bird and the Bee Myspacessa (englanniksi)
Peruskoulu Suomessa

Peruskoulu on Suomessa on yhdeksänvuotista perusopetusta antava yhtenäiskoulu, jossa lähes kaikki Suomen kansalaiset suorittavat oppivelvollisuutensa. Yhtenäiskoulu tarkoittaa koko yhdeksänvuotisen perusopetuksen, mahdollisesti myös lukion kattavaa, koko ikäluokalle yhteistä koulua, joka ei eriytä oppilaita eri koulumuotoihin koulumenestyksen mukaan. Arkisessa kielenkäytössä yhtenäiskoulu voi myös tarkoittaa, että ylä- ja alakoulun luokat opiskelevat hallinnollisesti yhdessä yksikössä, vaikka ei välttämättä kokonaan samassa kiinteistössä. Peruskoulun säädöspohja on laeissa 467/1968 ja 476/1983, uudistettuna perusopetuslaissa (628/1998) ja perusopetusasetuksessa (852/1998).lähde?
Peruskoulu syntyi 1970-luvun koulu-uudistuksessa, jossa siirryttiin rinnakkaiskoulujärjestelmästä yhtenäiskoulujärjestelmään siten, että kansakoulu, sen jatkona ollut kansalaiskoulu ja oppikoulun viisi tai kuusi ensimmäistä luokkaa muodostanut keskikoulu sulautuivat peruskouluksi ja oppikoulun kolme viimeistä luokkaa muodostaneesta lukiosta tuli itsenäinen koulu.
Peruskoulun tavoitteena on tukea oppilaiden kasvua ihmisyyteen ja eettisesti vastuukykyiseen yhteiskunnan jäsenyyteen sekä antaa heille elämässä tarpeellisia tietoja ja taitoja. Opetuksen tulee edistää sivistystä ja tasa-arvoisuutta yhteiskunnassa sekä oppilaiden edellytyksiä osallistua koulutukseen ja muutoin kehittää itseään elämänsä aikana. Opetuksen tavoitteena on lisäksi turvata riittävä yhdenvertaisuus koulutuksessa koko maan alueella. (Perusopetuslaki 2 §)lähde?
Peruskoulu jakautui alkuaikoinaan 1970–90-luvulla kuusivuotiseen ala-asteeseen ja kolmevuotiseen yläasteeseen, mutta jako poistettiin vuonna 1999. Epävirallisesti jakoa peruskoulun luokkiin 1–6 ja 7–9 kutsutaan ala- ja yläkouluiksi. Hallinnollisesti on toisaalta oikein puhua vain (yhtenäisestä) peruskoulusta, joka on siis eri asia kuin yhtenäiskoulu, vaikka arkisessa kielenkäytössä eroa usein ei tehdä. Yhtenäisessä koulussa luokat 1–9 opiskelevat hallinnollisesti yhdessä yksikössä. Yhtenäisen koulun koulutiloja voi kuitenkin sijaita kahdessa tai useammassa eri kiinteistössä.
Perusopetus maksaa yhteiskunnalle keskimäärin noin 8 700 euroa oppilasta kohden vuodessa (2013), joskin erot ovat suuria.
Vuoden 2019 alussa Suomessa oli 2 276 peruskoulua. 1990-luvun alusta lähtien alakouluja on lakkautettu noin sadan koulun vuosivauhdilla. Peruskoulujen määrää on laskenut myös koulujen yhdistäminen. Peruskoulujen määrä on puolittunut 1990-luvun alusta, mutta tutkimusta lakkautusten seurauksista ei ole tehty.
Peruskoulu-uudistus > Ennen peruskoulua

Kansakoulu levisi Suomeen 1860-luvulta alkaen, mutta se oli vapaaehtoinen. Oppivelvollisuus syntyi vuoden 1921 oppivelvollisuuslailla, joka sääti kaikille kansalaisille pakolliseksi kuusivuotisen kansakoulun, joka aloitettiin seitsenvuotiaana. Tosin oppikouluun pyrittiin yleensä jo 4. tai 5. luokalta. Kansakoulun jatkoksi kehittyi 1940-luvulla kaksi vapaaehtoista jatkoluokkaa sisältänyt kansalaiskoulu, joka valmisti oppilasta ammattikouluun. Valtiolliset ja yksityiset oppikoulut huolehtivat korkeammasta yleissivistävästä opetuksesta, mutta näiden kehittäminen muodostui 1930-luvun laman ja toisen maailmansodan aiheuttaman katkoksen vuoksi luonteeltaan satunnaiseksi. 1950-luvulle tultaessa Suomen koulujärjestelmä olikin selvästi vanhanaikaisempi kuin Länsi-Euroopassa. Yksi ongelma rinnakkaiskoulujärjestelmässä oli sen vahvistama yhteiskunnallinen epätasa-arvo. Työläisen tai maanviljelijän lapsen oli hankalaa päästä maksulliseen oppikouluun. Kaikki halukkaat eivät päässeet oppikouluun senkään takia, että niitä oli vähän. Tätä puutetta korjaamaan syntyi aktiivisten vanhempien aloitteesta 1950-luvulla kymmeniä yksityisiä oppikouluja.lähde?
Peruskoulu-uudistus > Opetuksen järjestäjä

Valtioneuvosto antaa luvan opetuksen järjestäjälle eli koulun ylläpitäjälle. Suomessa kaikki kunnat ovat opetuksen järjestäjiä. Ne voivat toteuttaa perusopetuksen joko itse, yhteistyössä muiden kuntien kanssa tai luvan saaneen opetuksen järjestäjän kautta. Valtioneuvosto voi myöntää erityisluvan rekisteröidylle yhdistykselle tai säätiölle. Opetuksen järjestäjällä on oikeus päättää opetussuunnitelmasta ja monista opetuksen järjestämiseen kuuluvista asioista. Tämä antaa liikkumatilaa erityiseen pedagogiseen järjestelmään tai maailmankatsomukseen perustuville kouluille. Peruskoulujärjestelmän alkuvaiheessa opetussuunnitelmasta määrättiin erittäin tarkasti ja keskitetysti, mutta 1980-luvun lopulta alkaen päätösvaltaa on siirtynyt opetuksen järjestäjille.lähde?
Peruskoulujärjestelmään siirryttäessä kunnallistettiin valtiolliset oppikoulut (normaalikouluja lukuun ottamatta) ja suurin osa yksityisistä oppikouluista. Muutamat yksittäiset oppikoulut (kuusi Helsingissä, kaksi muualla maassa) saivat luvan toimia peruskoulua korvaavina kouluina. Tästä termistä on nykyisin luovuttu, koska opetuksen järjestäjä -käsite sisältää myös korvaavat koulut.