stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Armstrong Whitworth Whitley
Palveluksessa

Konetyyppi toimi Handley Page Hampdenin ja Vickers Wellingtonin rinnalla Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien pommituslennostojen runkona toisen maailmansodan alussa.
Whitley Mk I tuli ensimmäisenä palvelukseen 9. Maaliskuuta 1937 RAF Dishforth- yksikössä, missä se korvasi Handley-Page Heyford- koneet.
RAF Leconfield -yksikön laivueet 51 ja 58 seurasivat. Näiden laivueiden 10 konetta pudottivat lentolehtisiä Bremeniin, Hampuriin ja Ruhrin alueelle 3. Syyskuuta 1939. Elokuun 25. päivä 1940 tehtiin hyökkäys Berliiniin. Italian julistettua sodan 36 konetta hyökkäsi Torinoon ja Genovaan 11. Kesäkuuta 1940. Huonon sään ja moottorivikojen vuoksi 13 konetta pääsi kohteisiin.
Koneesta tehtiin useita versioita ja sen varustelua paranneltiin, mutta se todettiin hitaaksi ja pommittajana vanhentuneeksi ja se poistui pommitustehtävistä Huhtikuussa 1942.
31 konetta osallistui operatiivisesta koulutusyksiköstä sekä maalinhinaus- ja ammuntakoulutusyksiköistä ns. 1000 koneen hyökkäykseen Kölniin yöllä 30. Toukokuuta 1942. Kolmen varsinaisesti palveluksessa olleen laivueen osallistuminen peruuntui koska ne siirrettiin rannikkolennostoon. Eniten valmistettu versio oli Whitley Mk V, mihin myös rannikkolennoston meripartiointiin ja sukellusvenetorjuntaan muokattu, ASV Mk II -tutkalla varustettu Mk VII perustui. Tämä oli samalla Whitleyn viimeinen tuotantoversio.
Whitleyn käyttö jatkui koulutuskäytössä ja sitä käytettiin agenttien pudotuksessa miehitetyille alueille. Kone toimi myös maahanlaskujoukkojen koulutuksessa, koulutusliitokoneiden hinaajana sekä joukkojen operaatioissa. Kuuluisa on Brunevalin tutka-asemalle tehty isku, jossa liittoutuneet saivat haltuunsa natsi-Saksan Würzburg-tutkan keskeisiä osia.
15 Whitley-konetta muunnettiin aseistamattomiksi rahtiversioksi ja ne siirrettiin British Overseas Aircraft Companyn nimiin. Koneita osallistui mm. Maltan huoltolentoihin toimien Gibraltarilta.
Konetyypin seuraajaksi kehitelty Armstrong Whitworth Albemarle ei ollut niin onnistunut kuin Whitley.
Versioita

Mk I – Tiger X -tähtimoottorit, kolmilapaiset säätöpotkurit, käsikäyttöiset konekivääritornit, kussakin yksi Vickers 7,7 mm:n konekivääri
Mk II – Tiger VIII, jossa kaksinopeuksiset ahtimet, ensimmäiset RAF:n palveluksessa olleissa koneissa, käsikäyttöiset konekivääritornit
Sodan alkuvaiheen pommittajien päiväkäytössä kärsittyjen tappioiden jälkeen tilalle asennettiin hydraulisesti toimivat, mikä kuitenkin vaati myös moottorien vaihdon tehokkaampiin.
Mk III – Nash & Thompson -hydraulinen keulatorni, sisäänvedettävä ala-ampumo jossa 7,7 mm:n Browning-kaksoiskonekiväärit
Mk IV – Rolls-Royce Merlin -moottorit, taka-ampumoksi Nash & Thompson 4 x 7,7 mm:n Browning, lisätty polttoainemäärää
V – 1145 hv Merlin, suorakulmaiset sivuvakaimet, ilmalla täytettävät jäänpoistokumit siipien etureunaan, lisätty polttoainemäärää, runko jatkettu 38 cm taka-ampumon alan parantamiseksi.
VI oli suunnitelma Pratt & Whitney -tähtimoottoreiden käyttämiseksi jos Merlin-moottoreiden tuotanto ei riittäisi
VII meritoimintaversio, valvontatutka, ylimääräinen polttoainesäiliö pommikuilussa, syvyyspommit
Tekniset tiedot Mk V

Miehistö 5
Mitat: siipien kärkiväli 25,60 m, pituus 21,49 m, korkeus 4,57 m, siipien pinta-ala 105,63 m²
Moottorit 2 kpl Rolls-Royce Merlin X V-12, V-moottori jossa nestejäähdytys, 1145 hv (854 kW)
Suurin nopeus 370 km/h 5000 m:n korkeudessa, matkalento 338 km/h 4570 m
Palveluslakikorkeus 7925 m,
Toimintamatka 2414 km
Aseistus edessä 1 x 7,7 mm Browning, takana 4 x 7,7 mm, pommikuorma 3175 kg
Ala-ampumoa ei käytetty III-mallista eteenpäin.
Koneen ulkonäkö on tunnusomainen johtuen pommittajan kuvun kulmikkaasta muotoilusta sekä peräsimien sijoittelusta jossa sivuvakaimet näyttävät ”lepäävän” korkeusperäsinten päällä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.raf.mod.uk/bombercommand/whitley.html
http://rcaf.com/Aircraft/aircraftDetail.php?WHITLEY-57
http://www.militaryfactory.com/aircraft/detail.asp?aircraft_id=309
Armstrong-Whitworth Whitley Mk. V lennossa, kuva etualalta
Aleksander Saidelson

Aleksander (Sender) Saidelson (3. syyskuuta 1887 Tallinna, Liivinmaan kuvernementti –  1953, Tallinna, Viron neuvostotasavalta, Neuvostoliitto) oli vironjuutalainen insinööri ja liikemies, joka perusti vuonna 1937 tervatehtaan Suonenjoelle. Hänet karkotettiin Suomesta vuoden 1938 lopussa vakoilijaksi epäiltynä. Saidelsonin tapaus palasi julkisuuteen, kun Yle Radio 1 esitti siihen liittyen syksyllä 2014 kaksi radiodokumenttia.
Saidelsonin  äidinkieli oli venäjän lisäksi hän puhui sujuvasti saksaa ja englantia sekä ymmärsi ranskan, viron ja suomen kieliä. Saidelson oli kansalaisuudelta Viron kansalainen ja hän oli koulutukseltaan kemisti. Hän opiskeli ensin Pietarin keisarillisessa kauppakorkeakoulussa ja myöhemmin kemiaa Darmstadtissa Saksassa, jossa hän valmistui kemianinsinööriksi vuonna 1912.
Saidelson saapui Suomeen ensimmäisen kerran vuonna 1926. Suonenjoelle  Saidelson saapui 11. helmikuuta vuonna 1937 tultuaan junalla Leningradista, Neuvostoliitosta. Samassa junassa oli matkustajana myös silloinen ulkoministeri Rudolf Holsti.
Saidelson vuokrasi Jauhomäen kylästä Tervala-nimisen tilan ja perusti Suomen Destillaatti Oy -nimisen yrityksen, joka tuotti puuntislausvalmisteita. Raaka-aineena käytettiin koivutuohta, jota poltettiin hapettomasti. Tehdas tuotti tuohitervaa eli tököttiä, mutta pääasiassa kuitenkin korvikepolttoainetta ja pilkkeitä.
Tehtaassa työskenteli 2–5 työntekijää ja työnjohtajana oli suomalainen Taavetti Vehviläinen. Yhtiön vähemmistöosakkaina olivat paikalliset Kansallis-Osake-Pankin pankinjohtaja Erik (Erkki) Johannes Kaijärvi (1905–1967)  ja Suonenjoen asemapäällikkö Karl Fredrik Holm.
Etsivä keskuspoliisi kiinnostui Saidelsonin toimista 1938 ja kuulusteli häntä, koska Saidelsonia pidettiin hämäräperäisenä liikemiehenä ja häntä epäiltiin  neuvostovakoojaksi. Saidelsonin oleskelulupahakemus hylättiin joulukuussa 1938 ja hänet karkotettiin Suomesta Viroon. Suonenjoen keväällä 1939 valmistunut tehdas saattoi kuitenkin lopulta aloittaa toimintaansa ja vuonna 1942 sen pääomistajiksi tulivat ulkomaalaisomistukselle asetettujen rajoitusten vuoksi Saidelsonin yhtiökumppani pankinjohtaja Erkki Kaijärvi ja hänen vaimonsa Siiri Kaijärvi. Tehtaan toiminta päättyi 1940-luvun lopulla ja vuonna 1951 entiseen tehdaskiinteistöön perustettiin puusepäntehdas. Samassa yhteydessä puuntislauksessa käytetyt laitteet myytiin Ahlströmin Varkauden tehtaille.
Saidelson ei päässyt palamaan Suomeen lukuisista anomuksistaan huolimatta. Hän toimi Suomesta lähdettyään muun muassa toisen maailmansodan aikana Saratovin asetehtaan suunnittelijana Neuvostoliitossa. Saidelsonin vaimo Rosa (o.s. Gutkin) jäi Tallinnaan ja surmattiin Viron ollessa saksalaismiehityksessä. Saidelson palasi sodan jälkeen Viroon ja meni  uusiin naimisiin ja asui viimeiset vuotensa  omaisuutensa menettäneenä Tallinnassa. Saidelsonilla oli  ensimmäisestä avioliitosta yksi lapsi, Efim (Jefim)  Saidelson, joka oli syntynyt Tallinnassa vuonna 1920 .
Saidelsonin tapaukseen liittyen on Yle Radio 1:n Todellisia tarinoita -sarjassa on esitetty syksyllä 2014 radiodokumentit Herra Saidelson ja tervatehtaan salaisuus sekä Herra Saidelson ja mestarietsivät.
Aiheesta muualla

Eesti Juutide Arhiiv: kuvia Aleksander Saidelsonista ja hänen perheestään 1930-luvulta. Eja.pri.ee. (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalainen insinöörityöpalkinto

Suomalainen insinöörityöpalkinto myönnetään vuosittain tunnustuksena poikkeuksellisista ansioista tekniikan kehittämisen alalla. Palkinto on jaettu vuodesta 1981 alkaen ja siitä on kehittynyt yksi arvostetuimmista tunnustuksista alallaan Suomessa. Palkinnon myöntävät Tekniikan Akateemisten Liitto TEK ja Tekniska Föreningen i Finland (TFiF).
Lolan Vasström

| Lolan Vasström> Cecilia Leontine Carola "Lolan" Landgren |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. syyskuuta 1888 Norrköping, Itä-Götanmaa Ruotsi
Kuollut: 13. kesäkuuta 1964 (75 vuotta)
Ammatti:  näyttelijä
Siviilisääty:  naimisissa
Puoliso:  Eric Wasström
Cecilia Leontine Carola ”Lolan” Wasström os. Landgren (14. syyskuuta 1888 Norrköping, Itä-Götanmaa Ruotsi – 13. kesäkuuta 1964 ) oli alkujaan ruotsalainen, Suomeen avioitumisen myötä muuttanut näyttelijä. Hän oli Lotta Svärd -järjestön perustajajäseniä ja 1920-luvun järjestön aktiiveja.
Lolan Wasströmin vanhemmat olivat Göteborgissa asuneet Anders Fredrik Landgren ja Hanna Sofia Eriksson. Hän opiskeli näyttelijäksi ja laulajaksi Ruotsissa ja muualla Euroopassa. Hänen esiintyessään Helsingissä Svenska Teaternissa Lolan Landgren tapasi helsinkiläisen kuvataitelija Eric Wasströmin. He avioioituvat vuonna 1913. Lolan Wasström teki näyttämökiertueita ja piti omaa puhekoulua.
Suomen itsenäistyttyä Lolan Wasström oli perustamassa Haagan lottayhdistystä hyvin varhaisessa vaiheessa vuonna 1918. Lotta Svärd -järjestön perustamiskokouksessa Wasström edusti Nylands södra-piiriä, jonka puheenjohtajana hän toimi vuodet 1920-1927. Hänet valittiin järjestön keskusjohtokuntaan kausiksi 1921-1923, jolloin hän hoiti järjestön varus- ja keräysjaoston päällikön tehtäviä.
Lolan Wasström kuului myös äärioikeistolaisen Suomen Suojelusliiton Helsingin piirihallitukseen vuosina 1923-1930. Sotavuosina Wasström toimi aktiivisti hankkiessaan Suomen armeijalle merkitäviä lahjoituksia Ruotsista.
Salla Taalasmaa

| Salla Taalasmaa |
| --- | --- |

Näyttelijä(t):  Hanna Kinnunen
Kesto:  2006–2010, 2019, 2020–
Ensi- esiintyminen:  Osa 1221: Amille perhe on paras ja tärkein  (3. toukokuuta 2006)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Salla Hannele Taalasmaa (o.s. Mattila)
Status:  naimisissa
Ammatti:  yrittäjä, myyjä, kosmetologi, majatalon osakas
Sukupuoli:  nainen
Ikä:  43
Kotipaikka:  Kempele
Asuinpaikka:  Helsinki, Pihlajakatu 23 B2
Suhteet
Vanhemmat:  Markku Mattila Mirja Mattila
Puoliso(t):  Jarkko Peltonen (eronnut) Ismo Laitela (eronnut) Tuomo Tervajoki (eronnut) Kari Taalasmaa (aviomies) 
Lapset:  Ressu Mattila  Tukku Taalasmaa Benjamin Taalasmaa (adoptiopoikapuoli)
Lastenlapset:  Toivo Taalasmaa
Tädit ja sedät:  Eila Kiviranta
Serkut:  Laura Kiviranta
Muut sukulaiset:  Sauli Kiviranta (serkun poika) Oona Kiviranta (serkun tytär, tytärpuoli)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Salla Hannele Taalasmaa (ent. Tervajoki, Laitela, ja Mattila-Taalasmaa, o.s. Mattila, s. 16. joulukuuta 1979, es. Hanna Kinnunen) on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät. Hahmo oli sarjassa mukana alun perin vuosina 2006–2010. Hahmo palasi vierailulle sarjan tv-oheissarjassa Pihlajasatu kesällä 2018. Salla palasi runkosarjaan vuonna 2019 kevään päätösjaksossa, mutta lähti saman vuoden marraskuussa pois. Syksyn 2020 pressitilaisuudessa Sallan kerrottiin palaavan uudelleen, vielä syyskauden aikana.
Salla saapui sarjaan keväällä 2006 tullessaan silloisen kihlattunsa Tuomo Tervajoen kanssa serkkunsa Laura Kivirannan häihin, jotka olikin yllättäen peruttu. Myöhemmin syksyn 2006 jaksoissa Salla muutti Pihlajakadulle samaan taloon Lauran kanssa Kempeleestä asti ensimmäisen yhteiseen kotiin Tuomon kanssa, mutta parin suhde päättyi kuitenkin eroon. Vajaan neljän vuoden aikana, ennen poistumistaan, Salla ehti mennä kahdesti naimisiin ja asua kahdessa eri asunnossa Pihlajakadulla. Salla poistui sarjasta 15. tammikuuta 2010 esitetyssä jaksossa, jossa hän lauloi junassa, jolla poistui, Ressu Redfordin kanssa laulua ”Taas aurinko nousee”.
Luonne ja työelämä

Salla on puhelias ja temperamenttinen sekä ajoittain ärsyttävä ja mustasukkainen. Uteliaalla Sallalla on tapana nuuskia toisten asioita. Salla rakastaa perhettään vilpittömästi ja yrittää pitää perheen puolia kaikin keinoin. Hän haluaa ulkopuolisten ajattelevan elämänsä olevan onnellista. Salla on kokenut myös paljon vastoinkäymisiä, mikä on lujittanut hänen luonnettaan.
Koulutukseltaan Salla on tradenomi. Salla toimi kosmetiikan verkostomarkkinoijana Jardinilla jo ennen Jarkon tapaamista. Jo syksyllä 2006 Salla sai paikan myymäläpäällikkönä Stellansista, jossa hän työskenteli muun muassa myyjänä työskentelevän Heli Sievisen kanssa. Alettuaan seurustella Jarkon kanssa aloitti Salla työt myös Jardinilla, vaikkakin työssä Snow Teamin kanssa ilmeni alkuun ristiriitoja.
Möhlittyään asioita Snow Teamissa, Salla sai potkut, mutta hänen onnekseen Ossi Puolakka palkkasi hänet uuteen kiinteistövälitysfirmaansa Happy Homesiin. Salla hoiti firmaa hyvin, mutta hänen palkatessaan Niina Kanervan töihin, Ossi suuttui. Salla otti lopputilin ja jatkoi töitään Stellansissa. Hän toimi jonkin aikaa Maarit Salinin henkilökohtaisena maskeeraajana televisiossa. Miron siirryttyä Jardinin johtoon hän tarjosi Sallalle maskeeraajan paikkaa mainoskuvauksiin. Kuvaustilojen vuokraemäntänä toimineen Isabellan raivonpuuskista huolimatta Salla hoiti keikkansa kunnialla, mikä poiki hänelle työn uuden Jardin Day Spa-kauneushoitolan johtajana. Salla tosin yritti myöhemmin järjestää kollegalleen Cindy Rintalalle potkut, minkä vuoksi Miro antoikin Sallalle potkut.
Palattuaan sarjaan vuonna 2020, hän osti majatalo Amandan Sabrina Mustavaaralta.
Tapahtumat sarjassa > Saapuminen sarjaan

Salla saapui sarjaan Tuomon kanssa Lauran häihin, jotka olikin peruttu. Salla ja Tuomo olivat tavanneet ja rakastuneet jo sarjan ulkopuolella, mutta kaukosuhteessa elänyt kihlapari päätti kevään 2006 jaksoissa muuttaa asumaan yhdessä Helsinkiin. Niinpä Salla muutti yhdessä Tuomon kanssa ensimmäiseen yhteiseen kotiinsa Pihlajakadulle syksyllä 2006. Salla ja Tuomo asettuivat asumaan Elina Taalasmaan myynnissä olevaan asuntoon vuokralle. He olivat jo silloin kihloissa ja menivät naimisiin marraskuussa 2006 esitetyssä jaksossa. Salla otti tällöin Tuomon sukunimen käyttöönsä, mutta luopui siitä eron jälkeen. Tuomo petti Sallaa jo polttari-iltana tuntemattoman tytön kanssa sekä myöhemmin Emma Ilolan ja Elina Taalasmaan kanssa. Tuomo ja Salla erosivat syksyllä 2007 Sallan saatua tietää Tuomon olevan Onni Taalasmaan isä. Salla rakasti Tuomoa valtavasti ja tykkäsi kehua tätä ystävilleen, mutta Salla ei voinut antaa Tuomolle anteeksi sitä, että tämä osoittautui Elinan lapsen Onnin isäksi.
Tapahtumat sarjassa > Suhde Jarkkoon

Jarkko ja Salla tapasivat Sallan kaaduttua suoraan Jarkon eteen humalassa seurapiirijuhlissa. Ensitapaamisen seurauksena Jarkko ihastui Sallaan palavasti ja pari alkoi seurustella. Onnea varjosti Jarkon mustasukkainen entinen aviopuoliso Isabella Holm, joka yritti kaikin keinoin rikkoa parin onnen. Myöhemmin Sallalle paljastui, että Jarkolla ja Isabellalla on poika, Miro Holm. Aluksi järkyttynyt Salla antoi Jarkolle kuitenkin anteeksi tämän valheet. pari muutti yhdessä Sallan serkun, Laura Kivirannan, vanhaan asuntoon tämän jouduttua mielisairaalaan. Myös Miro muutti saman katon alle. Salla odotti epätoivoisesti kosintaa, jota Jarkko ei koskaan tehnyt, sillä ei ollut valmis menemään naimisiin. Salla päätti jättää Jarkon, kun hän ei enää ollut onnellinen suhteessa. Miro jäi Sallan luokse asumaan, kunnes muutti pois Suomesta.
Tapahtumat sarjassa > Avioliitto Ismon kanssa, ”kuolema” ja poistuminen sarjasta

Salla meni töihin Stellanssiin ja rakastui työkaveriinsa Ismo Laitelaan. Edes Ismon väkivaltainen menneisyys ei pelottanut Sallaa. Pian Salla ja Ismo päätyivät parisuhteeseen. Ismo muutti asumaan Sallan asuntoon, missä asuivat etukäteen myös Miro ja tämän tyttöystävä Oona Kiviranta. Sallan ja Ismon suhde eteni niin pitkälle, että pari päätti mennä naimisiin ja Salla otti Ismon sukunimen käyttöön. Kun hääpari oli sanonut toisilleen ”tahdon”, häävastaanotolla tapahtui räjähdys, jonka seurauksena Sallan luultiin kuolleen, mutta hän ”heräsi eloon” ruumishuoneella. Sallan heräämisen todistanut Ismo palasi yhteen Sallan kanssa. Pian heille tuli erimielisyyksiä Sallan mustasukkaisuuden vuoksi, minkä vuoksi he päättivät erota ja Salla poistui sarjasta muuttaen Turkuun.
Paluu sarjaan

Salla palasi sarjaan kevään 2019 päätösjaksossa, keskeyttäessään Ismon ja Jutan häät. Hän myös kertoi tuolloin Ismolle heidän yhteisestä lapsestaan, Ressusta.
Sallalla on vielä tunteita Ismoa kohtaan ja haluaa hänet takaisin itselleen. Salla on sittemmin melkein joutunut kissatappeluun Jutan kanssa pariinkin otteeseen.
Aluksi Ismo halusi Sallan ja Ressun lähtevän hänen elämästään, mutta myöhemmin halusi tutustua poikaansa. Ismon ja Sallan välit ovat sittemmin olleet paremmat, kun Salla ja Ressu auttoivat Ismoa, kun Dahlia Mustavaara kiristi tältä rahaa.
Ismon palatessa takaisin Jutan kanssa yhteen Salla aloitti lyhyen seksisuhteen Kari Taalasmaan kanssa. Ismo tuli Sallasta mustasukkaiseksi, minkä vuoksi Jutan ja Ismon välit viilenivät uudestaan. Salla ja Jutta ystävystyivät, kun molemmat päättivät pysyä erossa Ismosta.
Marraskuussa 2019 Jarkko Peltonen palasi sarjaan. Tällöin selvisi, että Jarkko on vuosia sitten jo muuttanut takaisin Suomeen ja palanneen yhteen Sallan kanssa. Jarkon pelätessä sitoutumista, Salla palasi Helsinkiin ja erosi Jarkosta. Jarkko kosi Sallaa, johon tämä vastasi myöntävästi.
Salla ja Jarkko poistuivat yhdessä sarjasta 6. marraskuuta 2019, mennen aluksi häämatkalle Dubaihin, ja muuttaen tämän jälkeen Turkuun.
Toinen paluu sarjaan

Salla palasi sarjaan lokakuun lopussa 2020 Nellan ja Ressun keskeytyneiden häiden vuoksi. Salla haukkui Evan pystyyn, sillä piti tätä syyllisenä häiden epäonnistumiselle. Myöhemmin Salla myös koki Nellan epäsopivana kumppanina Ressulle, kun kuuli tämän olevan raskaana. Salla hyväksyi Nellan, mutta isyydestä ja sitoutumisesta salaa ahdistunut Ressu päätti jättää Nellan ja lähteä ulkomaille.
Salla koki myöhemmin tarvitsevansa jotain tekemistä kertoessaan Ismolle tämän vierailun jäävän pidemmäksi. Hän päätyi aloittamaan suhteen Karin kanssa saatuaan pakit Ismolta. Salla haaveili uuden kauneushoitolan perustamisesta, mutta Elina Taalasmaa tyrmäsi idean kaksikon monimutkaisten välien vuoksi. Salla lopulta päätti ostaa koko majatalo Amandan Sabrina Mustavaaralta sekä Gunnar Mustavaaralta Elinan nenän edestä. Myöhemmin Cindy palasi Pihlajakadulle. Hän halusi ostaa Sallalta puolet majatalosta. Salla oli aluksi epäileväinen, mutta päätyi lopulta myymään Cindylle Amandasta 40%. Kari ja Salla menivät kihloihin loppusyksystä 2021 ja naimisiin keväällä 2022. Syksyllä 2022 Salla sai tietää odottavansa poikavauvaa. Salla kauhistui tajutessaan, että lapsen isä voisi olla Gunnar, jonka kanssa hän oli päätynyt sänkyyn kostean illan päätteeksi ollessaan riidoissa Karin kanssa. Lopulta Sallan humalainen syrjähyppy paljastui Karille, joka sai järkytyksestä sydänkohtauksen. Kari selvisi kohtauksesta, ja oli Sallalle pitkään hyvin vihainen. Lapsen isyyttä pyöriteltiin pitkään, kunnes monen mutkan kautta paljastui, että kyseessä on Karin poika. Salla kiristi Karia jäämään avioliittoon kanssaan lapsen nimen avulla, jonka piti olla Antti Taalasmaa. Sallan ristiäisissä tekemän virheen vuoksi poika sai kuitenkin nimekseen Tukku, ja Salla ja Kari päättivät nimen pitämisen lisäksi jatkaa liittoaan. Liittoa on tämän jälkeen koetellut Sallan lukuisat valheet ja mustasukkaisuus Lindasta.
Ihmissuhteet > Romanttiset suhteet

Tuomo Tervajoki: avioliitto, päättyi eroon.
Ismo Laitela: avioliitto, päättyi eroon, yhteinen lapsi Ressu Mattila.
Jarkko Peltonen: avioliitto, päättynyt, palasivat takaisin yhteen, erosivat jälleen.
Kari Taalasmaa: suhde, tapailivat jo Sallan palatessa ensimmäisen kerran ja jatkoivat Sallan erottua Jarkosta, nykyään eronnut, syntyi yhteinen poika ja jatkavat avioliittoa.
Ihmissuhteet > Vihamieliset suhteet

Mirja Mattila: Sallan ja hänen äitinsä Mirjan välit ovat aina olleet tulehtuneet ja kireät, kun Salla ja Ismo kävivät Sallan vanhempien luona, Mirja yritti hurmata Ismon ja Salla raivostui siitä äidilleen, sopivat myöhemmin välinsä.
Elina Taalasmaa: olivat alussa ystäviä, kunnes Tuomo petti Sallaa Elinan kanssa ja petoksen seurauksena syntyi Onni, sittemmin he olivat liikekumppaneita Snow Teamissa, mutta olivat silloin tällöin törmäyskurssilla, kun Elina, Tuomo ja Onni muuttivat Tampereelle, Salla ja Elina saivat sovittua. Sallan palattua Pihlajakadulle heidän välinsä olivat yhä kireät. Heidän välinsä kiristyivät entisestään Elinan adoptoidessa Nella Tammisen lapsen, joka on Sallan lapsenlapsi. Myöhemmin Sallan ja Elinan välit lämpenivät, kunnes Salla petti Karia Gunnarin kanssa
Isabella Holm: Jarkon entinen vaimo.
Cindy Rintala: Salla oli mustasukkainen Ismosta kun tämä tanssi Cindyn kanssa. Myöhemmin Cindyn palatessa Pihlajakadulle Sallasta ja Cindystä tuli yhtiökumppanit, ja täten he ystävystyivät.
Jutta Korhonen: Ismon ex kihlattu, Salla keskeytti Ismon ja Jutan häät, Sallan mielestä Jutta ei ollut Ismolle sopiva vaimo, mutta myöhemmin Salla luovutti ja sanoi Jutalle, että hän voi pitää Ismon itsellään. Sittemmin Jutta ja Salla ystävystyivät.
Eva Tamminen: Ressun ex-kihlatun Nellan äiti, Salla haukkui Evan häiden pilaajaksi kuultuaan, että Ressun häät olivat keskeytyneet Evan takia.
Aaro Vaalanne: piinasi Lauraa, vainoamalla ja pelottelemalla. Salla oli heittämässä Aaroa ulos majatalosta, kunnes löysikin Aaron ammuttuna huoneestaan.
Linda Eerikäinen: Salla ei pidä Lindasta tämän yrittäessä saada Karia itselleen.
Ihmissuhteet > Ystävyyssuhteet

Cindy Rintala: Paras ystävä, Salla syytti Cindyä Ismon kanssa pelehtimisestä Jardin-aikoina, mutta alettuaan pyörittää Amandaa yhdessä ystävystyivät
Eva Tamminen: Hyvä ystävä. Salla syytti Evaa Ressun ja Nellan häiden pilaamisesta. Tulivat paremmin toimeen kaapattuaan yhteisen lapsenlapsensa Toivon, ja ystävystyivät kunnolla Sallan ostettua Evalta Nadjan vanhan kylpyvannan.
Jutta Korhonen: Tappelivat aluksi Ismosta, mutta myöhemmin päättivät olla sekaantumatta mieheen ja sopivat välinsä. Nykyään kavereita.
Daniela Axelsson: Alainen, jolle Salla on usein avautunut ongelmistaan.
Pihlajasatu

Pihlajasadussa nähdään, mitä jos Salla olisi jäänyt Pihlajakadulle ja olisi naimisissa vielä Ismo Laitelan kanssa.
Radio-ohjaus

Radio-ohjaus (engl. Radio Control, RC) on termi, jota käytetään jonkin laitteen kaukokäytöstä, radioteitse kulkevien ohjaussignaalien välityksellä. Radio-ohjausta käyttäviä laitteita on laaja skaala, sähköisesti ohjattavista pistotulpista lentäviin pienoislentokoneisiin. Yleensä "radio-ohjattava"-termillä viitataan radio-ohjattaviin pienoismalleihin.
Radio-ohjauslaitteet

Radio-ohjauslaitteisiin kuuluu lähetin, vastaanotin ja itse toiminnon suorittavat laitteet kuten servomoottorit ja nopeudensäätimet.
Tavallisille kuluttajille harrastekäyttöön suunnatut radio-ohjauslaitteet toimivat yleensä 27 MHz, 35 MHz, 40 MHz tai 2,4 GHz taajuusalueilla. Jokaisella taajuusalueella on useita kanavia, joten radio-ohjattavia laitteita voi olla kullakin taajuudella useita yhtä aikaa. Käyttöpaikoilla kuten lennokkikentällä tai pienoismalliautoradalla, on kuitenkin radiokanavien varauskäytäntö, jottei kahta täsmälleen saman taajuista laitetta käytettäisi samaan aikaan. Jos kaksi samalla taajuudella toimivaa laitetta olisi päällä samaan aikaan, ne häiritsisivät toisiaan, ja seurauksena olisi luultavasti toimintahäiriö.
Radio-ohjauslaitteet käyttävät AM-, FM- ja PCM-tekniikoita. AM-laitteiden ollessa häiriöherkimpiä, ne alkavat väistyä FM- ja PCM-laitteiden tieltä.
Radio-ohjauslaitteet > Toimilaitteet > Lähetin

Radio-ohjauslähetin on esim. kädessä pidettävä laite, joka muuntaa mekaanisen liikkeen, esim. ohjausvivun liikkeen radio-signaaliksi, joka lähetetään ohjattavassa laitteessa olevalle vastaanottimelle. Harrastekäytössä olevia pienoismallien radio-ohjauslähettimiä on olemassa kahta päämallia: ns. tikkuradio ja rattiradio. Tikkuradiossa on kaksi x-y akselin suuntiin liikkuvaa ohjaussauvaa, joilla ohjataan esim. lennokin ohjainpintoja. Rattiradiossa on liipasinkahva, jota käytetään auton tai veneen kiihdyttämiseen/jarruttamiseen/peruuttamiseen ja ratti, jolla ohjataan laitteen suuntaa.
Lähettimessä voi edellisten lisäksi olla erilainen määrä katkaisijoita, liukukytikimiä jne. joilla voidaan ohjata muita toimintoja, sekä erilaisia säätömahdollisuuksia, joiden avulla ohjauksen toimintaa voidaan muuttaa.