stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Andrew Yang
Presidentinvaalikampanja 2020

Yang kiinnostui presidentinvaalien esivaaliehdokkuudesta, kun hän työssään Venture for Americassa huomasi, että teollisuusautomaatio vie työpaikkoja nopeammin kuin hänen organisaationsa kykenee niitä luomaan. Yangin mukaan Donald Trump valittiin täpärästi presidentiksi vuonna 2016, koska automaatio oli vienyt neljä miljoonaa tehdastyöpaikkaa useista vaa'ankieliosavaltioista.
Demokraattisen puolueen edustajana Yangin kampanjalupauksia ovat julkinen terveydenhuolto kaikille ja tuhannen dollarin kuukausittainen perustulo kaikille täysi-ikäisille. Yang kannattaa perustuloa, sillä hänen mukaansa automaatio vie työpaikkoja kiihtyvällä tahdilla. Hänen mukaansa perustulo loisi aluksi 4,5 miljoonaa uutta työpaikkaa. Yangin mielestä on kehitettävä uudet mittarit joilla hyvinvointia mitataan. Niihin kuuluvat Yangin mukaan mielenterveysongelmat ja päihderiippuvuudet. Lisäksi Yang on maininnut, että yrittäjiä helpottaisi, jos heidän ei tarvitsisi järjestää terveydenhuoltoa työntekijöille. Julkisen terveydenhuollon ja perustulon Yang rahoittaisi arvonlisäverolla, jollaista Yhdysvalloissa ei ole. Hän esittää arvonlisäveron tasoksi 10 prosenttia.
Yangin kannattajiksi ovat ilmoittautuneet valkoiset nationalistit Richard Spencer ja Andrew Anglin, joka julkaisee uusnatsisivustoa The Daily Stormer. Osa valkoisista nationalisteista on tyytymättöminä Trumpiin löytäneet Yangista sopivan ehdokkaan.  Yang on jyrkästi torjunut valkoisten nationalistien tuen, ja heidän tulkintansa hänen poliittisista linjauksistaan ovat herättäneet hänessä suurta hämmennystä.
Yang lopetti kampanjansa New Hampshiren esivaalien jälkeen 11. helmikuuta 2020.
Presidentinvaalikampanja 2020 > Yang Gang ja Internet-meemit

Yang Gang on Yangin presidenttikampanjan ympärille syntynyt aikaisemmin Trumpia kannattaneista meemien tekijöistä koostuva yhteisö, joka on tehnyt kampanja-aiheista rap-musiikkia ja musiikkivideoita. Yang on esitetty Redditissä ja 4chanissa erilaisissa meemeissä, joissa on ollut muiden muassa antisemitistisiä aiheita juutalaisten rahojen jakamisesta kansalaisille.
Näkemyksiä

Yangin mukaan "ihmiskunta on tärkeämpi kuin raha".
Yangin mukaan työttömyysaste on harhaanjohtava luku, ja työttömyysasteen ohella on puhuttava alityöllisyysasteesta sekä osallistumisasteesta.
Yang on puhunut positiivisesti Kiinan sosiaalisesta luottoluokitusjärjestelmästä.
Palkinnot ja huomionosoitukset

Valkoisen talon myöntämät Champion of Change (2012) sekä Presidential Ambassador for Global Entrepreneurship (2015)
Fast Companyn luettelossa 100 Most Creative People in Business
Yksityiselämä

Yang asuu vaimonsa Evelynin kanssa New Yorkin kaupungissa, ja heillä on kaksi lasta.
Teokset

Smart People Should Build Things: How to Restore Our Culture of Achievement, Build a Path for Entrepreneurs, and Create New Jobs in America. Harper Business (2014). ISBN 0062292048
The War on Normal People: The Truth About America's Disappearing Jobs and Why Universal Basic Income Is Our Future (2018). ISBN 0316414247
Aiheesta muualla

https://www.yang2020.com/ (Arkistoitu – Internet Archive)
https://twitter.com/AndrewYang
The New York Times: His 2020 Campaign Message: The Robots Are Coming (englanniksi)
TIME: This Presidential Candidate Wants to Give Every Adult $1,000 a Month (englanniksi)
CFR: Campaign 2020: Andrew Yang, Democratic Presidential Candidate (englanniksi)
YouTube: Joe Rogan Experience #1245 – Andrew Yang (12.2.2019) (englanniksi)
Youtube: Big Think: Universal basic income: The plan to give $12,000 to every American adult | Andrew Yang (27.3.2019) (englanniksi)
| n k Yhdysvaltain presidentinvaalit 2020 |
| --- | --- |
← 20162024 →
Republikaanien ehdokkaat (Esivaalit):  Valitut ehdokkaat Donald Trump (Presidentti) Mike Pence (Varapresidentti) Muut ehdokkaat Mark Sanford Joe Walsh Bill Weld 
Demokraattien ehdokkaat (Esivaalit):  Valitut ehdokkaat Joe Biden (Presidentti) Kamala Harris (Varapresidentti) Muut ehdokkaat Michael Bennet Michael Bloomberg Cory Booker Steve Bullock Pete Buttigieg Julián Castro Bill de Blasio John Delaney Tulsi Gabbard Kirsten Gillibrand Mike Gravel Kamala Harris John Hickenlooper Jay Inslee Amy Klobuchar Wayne Messam Seth Moulton Richard Ojeda Beto O'Rourke Deval Patrick Tim Ryan Bernie Sanders Joe Sestak Tom Steyer Eric Swalwell Elizabeth Warren Marianne Williamson Andrew Yang 
Muut: Sitoutumattomat ja kolmannen puolueen ehdokkaat Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2020
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Korea  Alankomaat 
Henkilöt:  Yle
Ydinjätehuolto

Ydinjätehuoltoa Berkeley-laboratoriossa Yhdysvalloissa. Matala-aktiivinen ydinjäte muodostaa ydinjätteiden selkeän pääosan, siihen lukeutuu mm. laboratorioissa, sairaaloissa, teollisuudessa ja ydinvoiman tuotannossa käytetyt aktiivisten aineiden tahrimat työvaatteet, suojavarusteet, työvälineet, laitteet, osat ja suodattimet.
Ydinjätehuollolla tarkoitetaan ydinteknisesti syntyneestä radioaktiivisesta jätteestä eli ydinjätteestä huolehtimista. Ydinjätteitä syntyy siellä missä radioaktiivisia aineita hyödynnetään eli sairaaloissa, tutkimuslaitoksissa, teollisuudessa, maanviljelyssä, jopa eräissä kulutustavaroissa ja ennen kaikkea ydinvoiman tuotannossa. Radioaktiivisten aineiden käytölle on tyypillistä, että pienet ainemäärät riittävät tavoitellun vaikutuksen aikaansaamiseen. Siten myös yhteiskunnassa syntyvien ydinjätteiden määrät ovat hyvin vähäisiä suhteessa muihin jätteisiin tai ongelmajätteisiin.
Ydinjätteiden luokittelu

Ydinjätteillä tarkoitetaan ydinteknisesti, eli ihmisen toiminnan kautta, syntyneitä radioaktiivisia jätteitä. Ydinlaitosten jätteille on asetettu niin tiukat radioaktiivisuusrajat, että jotkin luonnossa esiintyvät aineet (muun muassa eräät kivilajit) olisivat ydinlaitoksissa matala-aktiivista ydinjätettä. Jotkin ydinjätteet on mahdollista kierrättää, esimerkiksi käytetystä ydinpolttoaineesta 95 % voidaan periaatteessa palauttaa polttoainekiertoon jälleenkäsittelyn jälkeen niin sanottuna MOX-polttoaineena. Ydinjätteeksi ei lasketa eräitä kulutustavaroita, kuten palovaroittimia, vaikka ne sisältävät radioaktiivista ainetta (Amerikium-241). Näin on koska palovaroittimien sisältämät aktiiviset aineet ovat määrältään vähäisiä ja tukevasti kapseloituja. Tietyn materiaalin luokittelu ydinjätteeksi riippuu siis sen määrästä, radioaktiivisuudesta ja sijainnista.
Ydinjätteiden luokittelu > Matala- ja keskiaktiiviset jätteet

Matala- ja keskiaktiivisiin jätteisiin kuuluvat muun muassa heikosti radioaktiiviset aineet tai aktiivisten aineiden tahrimat työvaatteet, suojavarusteet, työvälineet, laitteet, osat sekä suodattimet ja suodatusjätteet. Näitä on määrällisesti suurin osa ydinjätteestä, mutta niiden sisältämä radioaktiivisten aineiden määrä on vähäinen ja siten ne eivät ole suuri uhka turvallisuudelle. Suurimmassa osassa jätteistä niiden sisältämien radioaktiivisten aineiden puoliintumisaika on niin lyhyt, että jätteet yksinkertaisesti varastoidaan odottamaan radioaktiivisuuden häipymistä omia aikojaan. Kun aktiivisuus on laskenut tarpeeksi, jätteet kierrätetään tai toimitetaan tavalliseen jätehuoltoon. Ne jätteet, joiden kohdalla odottaminen kestäisi liian pitkään – noin vuosisadan tai enemmän – säilytetään vartioiduissa varastoissa tai loppusijoitetaan paikkaan jossa vartiointi ei ole tarpeen, yleensä suljettuun kallioluolaan.
Ydinjätteiden luokittelu > Korkea-aktiiviset jätteet

Korkea-aktiivinen ydinjäte on pääasiassa käytettyä ydinpolttoainetta. Sen määrä (tilavuus) on selvästi pienempi kuin matala- ja keskiaktiivisen jätteen, mutta se sisältää pääosan ydinvoimalan tuottamasta kaikesta radioaktiivisuudesta. Korkea-aktiivisen ydinjätteen radioaktiivisuus on siis hyvin suuri ja jäte tarvitsee jatkuvaa jäähdytystä sekä tehokkaan säteilysuojauksen. Lämpöä tuottavat pääasiassa keskipitkän puoliintumisajan radioaktiiviset aineet: Cesium-137 ja Strontium-90. Käytetyn ydinpolttoaineen aktiivisuus laskee alkuvaiheessa nopeasti: Jo ensimmäisenä vuonna reaktorista poiston jälkeen aktiivisuus on laskenut 99 prosenttia, mutta jäte on edelleen voimakkaan radioaktiivista. Käytetyn polttoaineen säilytys ja käsittely muuttuu aktiivisuuden laskun myötä koko ajan helpommaksi. Välivarastoinnin tarkoituksena on odottaa että aktiivisuus laskee käytetyn polttoaineen käsittelyn helpottamiseksi ydinjätehuollossa.
Mitä pitkäkestoisempi puoliintumisaika aineella on, sitä alhaisempi on sen radioaktiivisuus. Korkea-aktiivinen ydinjäte sisältää myös puoliintumisajaltaan pitkäkestoisia radioaktiivisia alkuaineita, kuten Plutonium-239, Cesium-137 ja Teknetium-99. Jos tavoitteena on saavuttaa jälleen luonnonuraanin aktiivisuus, kestää siinä noin kaksisataa tuhatta vuotta.
Ydinjätteiden luokittelu > Luonnon radioaktiiviset aineet

Ydinlaitoksissa syntyvän jätteen lisäksi ydinenergian tuotantoon liittyy luonnon radioaktiivisten aineiden käsittelyä, lähinnä kaivostoiminnassa ja ydinpolttoaineen valmistuksessa. Kaivostoimintaan tai polttoaineen valmistukseen ei liity ydinreaktioita, joten ne eivät voi synnyttää radioaktiivisuutta, mutta sen sijaan ne voivat siirtää luonnossa jo olevaa radioaktiivisuutta paikasta toiseen. Uraani esiintyy yleensä kivilajeissa, jotka sisältävät keskimääräistä enemmän luonnollisia radioaktiivisia aineita. Mikäli kaivostoimintaa harjoitetaan tavalla jossa kiveä louhitaan merkittävästi, nämä jäävät malmin erotuksesta yli jäävään sivukiveen jonka varastointi täytyy järjestää turvallisesti. Tavallisen uraanikaivoksen jätteet eivät kuitenkaan merkittävästi eroa muiden metalli- tai kivihiilikaivosten jätteistä. Aihetta käsitellään laajemmin artikkelissa uraanikaivos.
Ydinvoimateollisuutta suurempia määriä heikosti radioaktiivisia jätteitä syntyy muualla yhteiskunnassa: EU:n alueella maatalous, rakentaminen, öljyn- ja kaasuntuotanto, hiilen ja turpeen poltto, jätevesien puhdistus ja muu ihmisen toiminta synnyttävät vuosittain kymmeniä miljoonia tonneja luonnon radioaktiivisuutta sisältäviä jätteitä, jotka ylittävät radioaktiivisuudeltaan matala-aktiivisten ydinjätteiden vapaarajan. Määrä on huomattavasti suurempi kuin ydinvoimateollisuuden jätteiden määrä. Näitä ei yleensä kuitenkaan eristetä, käsitellä ja loppusijoiteta ydinjätteen tavoin koska ne eivät ole syntyneet ydintekniikan käytössä.
Suomi

Suomessa Posiva Oy valmistelee ydinjätteen loppusijoitusta Onkalo-luolastoon Eurajoen Olkiluotoon.
Suomi > Riskit

Posiva on arvioinut ydinjätteiden loppusijoituksen pahimpia mahdollisia seurauksia. Skenaariossa ydinkanisteri syöpyisi puhki tuhannessa vuodessa lasketun sadantuhannen vuoden sijaan ja samanaikaisesti sitä ympäröivä savipuskuri katoaisi selittämättömästi. Lisäksi pohjavesi kulkisikin ylöspäin ja paikan päälle rakennettaisiin kaupunki. Ihminen, joka eläisi kehdosta hautaan saastuneimmalla neliömetrillä ja söisi vain sillä kasvanutta ruokaa ja joisi saastuneinta vettä, saisi vain kolminkertaisen säteilyannoksen Tampereen Pispalassa nyt asuviin ihmisiin nähden.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jälleenkäsittely ja ydinjätehuolto (Arkistoitu – Internet Archive) 5. luku kirjasta Nuclear Electricity (Ian Hore-Lacy, Melbourne, Australia, 2003, ISBN 0-9593829-8-4) (englanniksi)
Ydinjätehuollon vaihtoehdot (Arkistoitu – Internet Archive) USA:n energiaministeriön DOE:n kotisivuilta (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Ydinjätteen loppusijoitus hakusessa 1995
Ydintekniikka
| --- | --- |
Ydinfysiikka:  Atomi  Fissio  Fuusio  Säteily  Radioaktiivisuus  Ionisoiva säteily  Ydinräjähdys  Fissiili  Vaikutusala  Kriittinen massa 
Ydinvoima:  Ydinvoiman käyttökohteet  Ydinpolttoainekierto  Säteilyturvallisuus  Ydinturvallisuus  Ydinjätehuolto  Geologinen loppusijoitus  Uraani  Uraanin esiintyminen  Uraanikaivos  Uraanin väkevöinti  Plutonium  Torium  Torium-ydinpolttoainekierto 
Ydinreaktori:  Kevytvesireaktori  Kiehutusvesireaktori  Painevesireaktori  VVER-reaktori  EPR-reaktori  RBMK-reaktori  MKER-reaktori  CANDU-raskasvesireaktori  AP1000-reaktori  Pieni modulaarinen reaktori  Hyötöreaktori  Kiihdytinreaktori  SCWR-reaktori  Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori  Sulasuolareaktori  Kaksoisfluidireaktori  Fuusioreaktori 
Ydinaseet:  Ydinsota  Vetypommi  Neutronipommi  Ydinaseriisunta  Vaikutukset 
Ydinonnettomuus:  Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus  Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus  Luettelo ydinonnettomuuksista  Luettelo ydinlaitostapahtumista  Ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuus  Ydinaseonnettomuus  INES-asteikko 
Ydinvoima Suomessa:  Olkiluodon ydinvoimalaitos  Loviisan ydinvoimalaitos  Hanhikiven ydinvoimalaitos 
Korkea-aktiivisen ydinjätteen loppusijoituskapseli. Korkea-aktiivista jätettä on kaikesta ydinjätteestä pienin määrä, mutta sen säilytys vaatii turvallisimmat järjestelyt.
Olkiluoto 3 ydinvoimalaitos, tuottaa vuosittain 32 tonnia uraanioksidia ja fissiotuotteita (esim. plutonium) sisältävää jätettä, eli kuvassa havainnollistetun harmaan suorakulmion verran. Tämän korkea-aktiivisen jätemäärän loppusijoitukseen tarvitaan Posivan mukaan 44 sylinterinmuotoista loppusijoituskapselia vuodessa.
Ydinestimointi

Ydinestimointi (engl. kernel density estimation) on parametriton tiheysfunktion estimointimenetelmä. Ydinestimointi voidaan 
käsittää yleistykseksi histogrammista.
Määritelmä

Olkoon x1, x2, …, xn Iid otos jakaumasta tuntemattomalla tiheydellä f. Tiheysfunktion f ydinestimaattori on
missä funktio K(.) on ydinfunktio (tai ydin) ja h > 0 on tasoitusparametri, jota voidaan kutsua myös ytimen leveydeksi.
Ydinfunktio

Ydinfunktiolta vaaditaan
Usein ydin on symmetrinen ja positiivinen.Ydinfunktioksi K(x) voidaan siis valita tiheysfunktio, esimerkiksi gaussinen ydin on standardoidun normaalijakauman tiheysfunktio. Ytimen ominaisuudet, kuten jatkuvuus ja derivoituvuus periytyvät ydinestimaattorille.
Ydinfunktio > Ytimen leveys

Ytimen leveys h kontrolloi tiheysfunktion ydinestimaattorin sileyttä ja vaikuttaa siten oleellisesti tasoituksen asteeseen. Ytimen leveys on merkittävämpi tekijä kuin ytimen muoto. Ytimen leveyden valinnassa voidaan käyttää apuna ristiinvalidointia tai maksimaalisen tasoituksen periaatetta.
Ydinfunktio > Eri ytimiä

| Ydin |  K(x) |
| --- | --- |
Laatikko:  {\tfrac {1}{2}},{\text{kun }}|x|<1
Gauss:  {\frac {1}{\sqrt[{}]{2\pi }}}e^{\frac {-x^{2}}{2}}
Epanechikov:  {\tfrac {3}{4}}(1-x^{2}),{\text{kun }}|x|<1
Kolmio:  1-|x|,{\text{kun }}|x|<1
Taustaa

Histogrammi on mahdollisesti tunnetuin parametriton tiheysfunktion estimointimenetelmä. Sen toteuttamiseksi jaetaan muuttujan arvoalue luokkiin.
Merkitään
n = havaintojen määrä,
a = niiden havaintojen lukumäärä luokassa, johon x kuuluu,
h = luokkavälin pituus.
Nyt havaintojen  \scriptstyle x_{1},x_{2},...,x_{n} histogrammi-estimaattori voidaan kirjoittaa muodossa
Selvästi nähdään, että mitä suurempi luokkavälin pituus valitaan, sitä sileämpi estimaatti saadaan. Myös luokkavälien sijainti vaikuttaa estimaattiin. Menetelmä on yksinkertainen ja tehokas. Ongelmana on kuitenkin se, että histogrammi on epäjatkuva luokkavälien reunoilla. Menetelmä ei myöskään ole tarkentuva, jos jako pidetään kiinteänä.
Histogrammin idea voidaan yleistää naiiviksi estimaattoriksi
missä x on luokkakeskipiste ja painofunktio K saa arvon 1/2, kun  \scriptstyle -1\leq x<1 ja muulloin arvon 0. Erona histogrammiin, naiivi estimaattori ei riipu luokkavälien jakamiseen käytettyjen pisteiden sijainnista, vaan ainoastaan siloitusparametrista h.  Kun yleistetään naiivi estimaattori joustavammaksi menetelmäksi korvaamalla painofunktio w ydinfunktiolla K, saadaan ydinestimaattori.
Esimerkki ydinestimoinnin soveltamisesta R:ssä

R-ohjelmistolla ydinestimoinnin voi suorittaa funktiolla density. Tässä x kuvaa aineistoa, bw (bandwidth) ytimen leveyttä ja kernel ydintä. Oletuksena R käyttää gaussista ydintä.
Esimerkki tiheysfunktion estimoimisesta:
density(x, bw=1, kernel=”gaussian”)
Lisätietoa ydinestimointiin R:ssä saa komennolla:
?density
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ydinestimointi Wikimedia Commonsissa
B. W. Silverman. Density Estimation for Statistics and Data Analysis. Chapman and Hall, New York, 1986. ISBN 0 412 24620 1. (englanniksi)
http://ethesis.helsinki.fi/julkaisut/mat/matem/pg/koivunen/tiheysfu.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
http://stat.ethz.ch/R-manual/R-devel/library/stats/html/density.html (englanniksi)
Ydinestimaatti sadalle normaalijakautuneelle satunnaisluvulle käyttäen eri ytimen leveyksiä.
Marguerite-Marie Alacoque

| Pyhä Marguerite-Marie Alacoque |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. heinäkuuta 1647 L'Hautecour Burgundi,Ranska
Kuollut: 17. lokakuuta 1690 (43 vuotta) Paray-le-Monial, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Ammatti:  nunna
Vanhemmat:  Claude Alacoque ja Philiberte Lamyn
Muut tiedot
Lempinimet:  Jeesuksen pyhän sydämen hartauden apostoli
Pyhä Marguerite-Marie Alacoque V.H.M (22. heinäkuuta 1647 L'Hautecour, Ranska – 17. lokakuuta 1690 Paray-le-Monial) oli ranskalainen nunna, roomalaiskatolinen naissääntökuntalainen, neitsyt, näkijä ja pyhimys. Hän on polion, Jeesuksen pyhän sydämen kannattajien, vanhempien menetyksen ja poliopotilaiden suojeluspyhimys. Hänen tunnuksiaan ovat sääntökunnan Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis puvussa oleva nunna, joka pitelee palavaa sydäntä, sääntökunnan Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis puvussa oleva nunna, joka polvistuu sydäntään paljastavan Jeesuksen edessä, Jeesuksen pyhä sydän ja sydän. Kerrotaan, että Jeesus Kristus ilmestyi usein pyhälle Margueritelle ja uskoi tälle tehtäväksi levittää hartautta pyhää sydäntään kohtaan. Hän eli seuraavan kuuden paavin hallintokausien aikana: Innocentius X, (1644-55) Aleksanteri VII, (1655-67) Klemens IX, (1667-69) Klemens X, (1670-76) autuas Innocentius XI (1676-89) ja Aleksanteri VIII. (1689-91). Paavi Leo XII julisti hänet kunnianarvoiseksi maaliskuussa 1824, autuas Pius IX julisti hänet autuaaksi 18. syyskuuta 1864 ,ja paavi Benedictus XV julisti hänet pyhimykseksi vuonna 1920. Katolinen kirkko viettää hänen muistopäiväänsä 17. lokakuuta eli päivänä, joka oli hänen kuolinpäivänsä. Hän kuoli 43-vuotiaana.
Roomalaiskatolisessa messussa pyhää Marguarite-Marieta on muistettu seuraavanlaisella latinankielisellä kollehtarukouksella:
»Orémus, Dómine Iesu Christe, qui investigábiles divítias Cordis tui beátæ Margarítæ Maríæ Vírgini mirabíliter revelásti: da nobis eius méritis et imitatióne; ut, te in ómnibus et super ómnia diligéntes, iugem in eódem Corde tuo mansiónem habére mereámur.»
Elämänvaiheita

Pyhän Marguerite-Marie syntyi 22. heinäkuuta 1647. Hän astui nunnaluostariin 25. toukokuuta 1671. Lopulliset valat hän vannoi marraskuussa 1672. Hän alkoi nähdä näkyjä 27. joulukuuta 1673 Hän kuoli 43-vuotiaana 17. lokakuuta 1690
Pyhä Margueriten vanhemmat olivat Claude Alacoque ja Philiberte Lamyn. Tytön ollessa 8-vuotias hänen isänsä kuoli ja hänet lähetettiin klarissalaisten kouluun. Kun hän oli ottanut vastaan ensikommuunion 9-vuotiaana hän harjoitti salaa ankaraa ruumiillista kuritusta, minkä johdosta hän joutui halvaantuneena vuoteenomaksi neljäksi vuodeksi. Hän vannoi valan Neitsyt Marialle, että pyhittäisi itsensä hengelliselle elämälle. Hän kieltäytyi avioliitosta ja astui sääntökunnan Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis nunnaluostariin Paray-le-Monialissa vuonna 1671. 20-vuotiaasta eteenpäin hän näki ilmestyksiä Kristuksesta ja alkaen 27. joulukuuta 1673 hän näki näkyjä, joissa Jeesus kertoi valinneen hänet levittämään pyhän sydämen hartautta, neuvoi häntä esimerkiksi niin sanotusta yhdeksän perjantain hartaudesta ja pyysi, että pyhän sydänmen juhla otettaisiin käyttöön. Jeesuksen kerrotaan myös antaneen pyhälle Margueritelle niin sanotut kaksitoista lupausta niille, jotka kunnioittavat hänen pyhää sydäntään. Lopulta nainen sairastui ja kuoli 43-vuotiaana 22. heinäkuuta 1647 Paray-le-Monialissa.
Aiheesta muualla

Twelve Promises of Jesus to Saint Margaret Mary (englanniksi)
Ella Mäkelä

| Ella Mäkelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Ella Katariina Mäkelä
Syntynyt: 14. elokuuta 1998 (ikä 26) Espoo
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  ykkösvahti
Sisäpelirooli:  kotiuttaja
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  Mailattaret
Pelaajaura
Junioriseurat
:  Kirittäret
Ammattilaisjoukkueet
2013-2018 2019 2020-2022 2023-:  Kirittäret Lappajärven Veikot Kirittäret Mailattaret
Ella Mäkelä (s. 14. elokuuta 1998 Espoo) on suomalainen pesäpalloilija. Mäkelä edustaa Superpesiksessä pelaavia Mailattaria.
Seurajoukkueet > Kirittäret

Mäkelä on Kirittärien oma kasvatti ja pelasi ensimmäiset ammattiottelunsa Kirittärien reservijoukkueessa Suomensarjassa. Mäkelä pelasi joukkueen kanssa Ykköspesistä kausina 2014 ja 2015. Mäkelä sai mahdollisuuden pelata Kirittärien edustuksella kaudella 2018, kun Kirittäret voittivat SM-kultaa
Seurajoukkueet > Lappajärven Veikot

Mäkelä siirty Lappajärven Veikkoihin suuremman peliajan perässä, pelattuaan kaksi Superpesis ottelua edeltävänä kautena. Mäkelä poistui Lavettarista seuran tiputtua Ykköspesikseen kauden loputtua.
Seurajoukkueet > Kirittäret

Mäkelä palasi Kirittäriin kaudeksi 2020 pelaten lyöjäjokerina seuralle. Mäkelä näytti vahvia otteita alkukaudesta ollen lyöjätilastojen johtajana. Mäkelä allekirjoitti kesken kauden vuoden pituisen jatkosopimuksen Kirittärille. Samalla kaudella Mäkelä voitti toisen SM-kultansa Kirittärien kanssa. Kaudella 2021 Mäkelä vakiinnutti itsensä Kirittärien pelaavaan yhdeksikköön ja voitti seuran kanssa SM-hopean. Seuraavana kautena Mäkelä voitti kolmannen SM-kultansa.
Seurajoukkueet > Mailattaret

Mäkelä liittyi Mailattariin vuonna 2023 ja kirjoitti jatkosopimuksen kauden päätyttyä. Mäkelä kirjoitti jatkosopimuksen myös kauden 2024 päätyttyä.
Saavutukset > Pelaajana

3 SM-kultaa: 2018, 2020, 2022
1 SM-hopea: 2021
Yksityiselämä

Mäkelä aloitti liiketalouden opinnot vuonna 2021 Seinäjoen ammattikorkeakoulussa. Hän valmistui tradenomiksi vuonna 2025.
Yhdyssanamuoto

Yhdyssanamuoto eli kompositiivi on suomen kielen sananmuoto, jota käytetään yhdyssanan alku- eli määriteosana mutta ei koskaan itsenäisenä sanana.
Kaikilla -nen-loppuisilla sanoilla paitsi lukusanalla kymmenen on s-loppuinen yhdyssanamuoto, esimerkiksi Kauppis-Heikki, leivosparvi. Myös eräillä muilla sanoilla on s-loppuinen yhdyssanamuoto, esimerkiksi herraskartano, rouvasväki, saarnastuoli. Viimeksi mainitussa sanassa s on kuitenkin peräisin tuoli-sanan vanhasta muodosta stuoli. Tuoli on germaanilaina, esimerkiksi ruotsin stol (äännetään [stu:l]) ja saksan Stuhl. Sanan alussa oli s aluksi myös suomen kielessä, mutta se putosi pois, koska suomessa ei normaalisti ole sanan alussa useita konsonantteja.
Erityistä yhdyssana­muotoa käytetään myös muutamista luku­sanoista, kuten kolme > kolmi-, neljä > neli-,  seitsemän > seitsen- ja kymmenen > kymmen-.  Näiden ohella käytetään myös yhdys­sanojen alkuosina luku­sanojen perus­muotoa.
Myös joillakin a:han ja ä:hän päättyvillä substantiiveilla on eri vokaaliin päättyvä yhdys­sana­muoto, mutta niiden käyttö rajoittuu muutamiin hyvin vakiintuneisiin yhdys­sanoihin, esimerkiksi sika > sikolätti ja sikotauti, jalka > jalkopää, lehmä > lehmikarja ja ikä > iki­vanha.
Ovidius

Ovidius Anton von Wernerin maalauksessa.
Publius Ovidius Naso (20. maaliskuuta 43 eaa. – 17/18 jaa.) oli roomalainen runoilija. Hänen tunnetuin teoksensa on Muodonmuutoksia.