stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Preševon Medveđan ja Bujanovacin vapautusarmeija

Preševon Medveđan ja Bujanovacin vapautusarmeija eli UÇPMB (alb. Ushtria Çlirimtare e Preshevës, Medvegjës dhe Bujanocit) oli Preševossa, Medveđassa ja Bujanovacissa toiminut aseellinen järjestö. Se yritti liittää edellä mainitut kunnat Kosovoon. Kaikista kolmesta kunnasta vain Preševossa albaanit ovat suurin etninen ryhmä.
Vuonna 1999 UÇPMB aloitti Preševon konfliktin.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Insurgency in the Preševo Valley
Purppurakäpinkäinen

| Purppurakäpinkäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Käpinkäiset Campephagidae
Suku::  Afrikankäpinkäiset Campephaga
Laji::  quiscalina
Kaksiosainen nimi
 Campephaga quiscalina  Finsch, 1869 
Katso myös
   Purppurakäpinkäinen Wikispeciesissä   Purppurakäpinkäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Purppurakäpinkäinen (Campephaga quiscalina) on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Purppurakäpinkäistä tavataan Angolassa, Beninissä, Keski-Afrikan tasavallassa, Kamerunissa, Kongossa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Norsunluurannikolla, Päiväntasaajan Guineassa, Gabonissa, Ghanassa, Guineassa, Keniassa, Liberiassa, Malissa, Nigeriassa, Sierra Leonessa, Etelä-Sudanissa, Sudanissa, Tansaniassa, Togossa, Sambiassa ja Ugandassa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Lassi Lehtinen

| Lassi Lehtinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. helmikuuta 1999 (ikä 25) Lahti, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  MoDo Hockey
Sarja:  SHL
Pelinumero:  30
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  Lukko (SML) KeuPa HT (Mestis) TPS (SML)
Lassi Petteri Lehtinen (s. 25. helmikuuta 1999 Lahti) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Ruotsin SHL-liigan MoDo Hockeyssa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kanada 2019 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Slovakia 2017 | jääkiekko |  |
Lehtinen edusti Suomea alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2018 ja 2019, joista jälkimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen. Vuoden 2018 turnauksessa hän toimi lähes koko turnauksen ajan kakkosmaalivahtina Ukko-Pekka Luukkoselle, puki neljään otteluun, eikä saanut peliaikaa. Vuoden 2019 turnauksessa Lehtinen jäi Suomen kolmosmaalivahdiksi Luukkoselle ja Filip Lindbergille, eikä hän mahtunut kertaakaan joukkueen kokoonpanoon.
Lehtinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin hän voitti hopeaa. Lehtinen toimi lähes koko turnauksen ajan pääasiallisena kakkosmaalivahtina Ukko-Pekka Luukkoselle ja pelasi ainoastaan alkulohkon ottelun Latviaa vastaan. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2016, jolloin Lehtinen jakoi Suomen torjuntavastuun Luukkosen kanssa ja pelasi kaksi ottelua. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa marraskuussa 2015. Yhteensä Lehtinen on pelannut 11 nuorten ja 16 poikien maaottelua.
Suomen A-maajoukkueessa Lehtinen on pelannut kuusi ottelua. Hänet valittiin joukkueeseen ensimmäisen kerran vuoden 2020 Beijer Hockey Gamesiin, kun Lehtinen korvasi loukkaantuneen Harri Säterin. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä turnauksen toisessa ottelussa 8. helmikuuta 2020 Tukholman Globenissa Tšekkiä vastaan. Lehtinen torjui Suomen 1–3-tappioon päättyneessä ottelussa 18 kertaa ja hän päästi kaksi maalia. Ensimmäisen nollapelinsä A-maajoukkueessa hän pelasi Nordic Cupissa 15. huhtikuuta 2023 Lillehammerissa Norjaa vastaan. Lehtinen torjui Suomen 0–3-voittoon päättyneessä ottelussa 14 kertaa.
Muuta

Lehtinen on toisen polven SM-liigamaalivahti, sillä hänen isänsä Sami torjui omalla urallaan yhteensä 75 ottelua Lukossa, Pelicansissa ja Saimaan Pallossa. Hän toimii nykyään Helsingin IFK:n videovalmentajana.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | U18 | 1 | 1 | 0 | 60 | 2 | 0 | 2.00 | 87,5 |
Puuvillatehtaitten Myyntikonttori

PMK:n tuotelogo vuodelta 1970.
PMK:n ensimmäinen logo vuodelta 1932.
Puuvillatehtaitten Myyntikonttori Oy eli PMK oli suomalaisten puuvillaa jalostavien tehtaiden yhteinen markkinointiyhtiö, joka toimi vuodesta 1932 vuoteen 1975. Kirjainlyhennettä PMK käytettiin myös monien yhtiön markkinoimien suomalaisten puuvillakangastuotteiden tuotemerkkinä.
Historiaa

1910-luvun lopulla Tampereen tekstiilitehtaat kärsivät ensimmäisen maailmansodan ja Tampereen valtauksen aiheuttamasta puuvillapulasta. Jo 1905 suomalaiset tekstiiliyritykset olivat aloittaneet yhteistyön kilpailussa tuontitekstiilejä vastaan. Sen pohjalta syntyi Helsinkiin vuonna 1932 Puuvillatehtaitten Myyntikonttori eli PMK, jonka perustajina olivat viisi suurta tekstiilitehdasta: Finlayson, Forssa Oy, Tampereen Pellava, Porin Puuvilla ja Vaasan Puuvilla. Vuonna 1937 valmistui Tampereelle suuri keskusvarasto, ja myös myyntiorganisaatio siirtyi sinne Helsingistä.
Puuvillatehtaiden Myyntikonttori myi kaikenlaisia tekstiilitehtaiden tuotteita sisustuskankaista nenäliinoihin. PMK osallistui messuille, julkaisi myyntiä tukevaa markkinointiviestintämateriaalia kauppoihin ja toteutti isoja mainoskampanjoita. 1950-luvulta alkaen PMK julkaisi myös omaa Tilkku-Tiina-lehteä. Vuonna 1975 PMK:n toiminnan katsottiin käyneen tarpeettomaksi, ja kukin tehdas jatkoi markkinointia itsenäisesti.
Aiheesta muualla

PMK:n lehtimainos vuodelta 1960 Mainosmuseo-sivustolla
Putkipommi

Putkipommi on putken sisään suljettu räjähde.
Mustalla ruudilla täytetty putkipommi
Rakenne

Putki on suljettu tiiviisti, esimerkiksi liimaamalla epoksiliimalla putki kiinni molemmista päistä. Putken sijasta voidaan käyttää pulloa.
Räjähde voi olla ruutia, ruudin tapaista tehokkaampaa seosta tai varsinaista räjähdysainetta, joka saattaa olla yksi- tai kaksikomponenttiräjähdettä. Putken materiaali voi olla joko metallia tai muovia. Putkipommin rakentaminen on monesti vaarallista, sillä ruuti syttyy helposti hankaussähköstä eli staattisesta sähköstä tai hankauksen kitkasta esimerkiksi kierrettäessä putken päässä olevaa kantta kiinni.
Toisaalta jotkut räjähtävät yhdisteet kuten HMTD voivat reagoida metalliputken kanssa.
Putkipommia rakennettaessa on sattunut monia vakavaan vammautumiseen tai kuolemaan johtaneita onnettomuuksia.
Toiminta

Ruutiputkipommin teho perustuu siihen, että ruuti räjähtää putkessa suuremmassa paineessa ja levittää sirpaleita ympäristöön. Paras sytytys saadaan sähkö- tai muulla vastaavalla nallilla, jossa on nalliaine ja räjäytin. Nalli takaa myös ruudin nopeamman räjähtämisen ja siten suuremman räjähdystehon.
Putkipommeja käyttävät usein terroristit ja rikolliset.
Pystymuuriyrtti

| Pystymuuriyrtti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Nokkoskasvit Urticaceae
Suku::  Muuriyrtit Parietaria
Laji::  officinalis
Kaksiosainen nimi
 Parietaria officinalis  L. 
Katso myös
   Pystymuuriyrtti Wikispeciesissä   Pystymuuriyrtti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pystymuuriyrtti (Parietaria officinalis) on monivuotinen nokkoskasvilaji. Se on keskiajalla tunnettu lääkeyrttinä. Pystymuuriyrtti kasvaa 30–80 senttimetriä korkeaksi. Varsi on poltinkarvaton ja pystykasvuinen lajin nimen mukaan. Lehdet ovat neljästä kahteentoista senttimetriä pitkät, leveänsuikeat, ohutlapaiset ja päältä kiiltävän tummanvihreät. Kukinto on tiheän pallomainen sykerömäinen viuhko, jotka kasvavat kaksittain lehtihangoissa. Yhdessä sykerössä on 12–50 pientä, alle kolme millimetriä pitkää, hyvin vaatimatonta, tuulipölytteistä, nelilukuista ja vihreää kukkaa.
Pystymuuriyrttiä esiintyy Euroopassa useimmissa maissa, varsinkin Keski-Euroopassa, lisäksi Kaukasiassa, Turkissa ja Iranissa.
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pystymuuriyrtti (Parietaria officinalis)
ITIS: Parietaria officinalis (englanniksi)
Pörssitalo

Pörssitalo tarkoittaa pörssin käytössä olevaa rakennusta. Sillä voidaan viitata muun muassa seuraaviin yksittäisiin rakennuksiin:
Helsingin pörssitalo
Kööpenhaminan pörssitalo Børsen
Oslon pörssitalo
Tukholman pörssitalo eli Börshuset
Palais Brongniart, entinen Pariisin pörssitalo
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pörssitalo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Project Gotham Racing 3

| Project Gotham Racing 3 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Bizarre Creations
Julkaisija:  Microsoft Game Studios
Pelisarja:  Project Gotham Racing
Julkaistu:  NA 22. marraskuuta 2005 EU 2. joulukuuta 2005 JP 12. tammikuuta 2006
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 3
Alusta:  Xbox 360
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Project Gotham Racing 3 (lyhyesti PGR3) on Bizarre Creationsin kehittämä ja Microsoftin julkaisema ajopeli. Peli on julkaistu Xbox 360 -konsolille vuonna 2005 konsolin julkaisun yhteydessä.
Pelaaminen

Project Gotham Racing 3 on arcadepainotteinen autopeli, joka eroaa muista autopeleistä sillä, että sen lisäksi että pitää ajaa nopeasti, vaaditaan myös tyyliä. Tyylikkäästi ajamalla saa kerättyä Kudos-pisteitä, joita kerätään pelin uratilassa esimerkiksi avaamaan joitain autoja. Jotkin kilpailut ovat myös omistettu täysin Kudoksen keräämiselle.
Pelissä on uutena ominaisuutena päävalikon kohdalla Gotham TV joka mahdollistaa muiden pelaajien tai kavereiden ajon katsomisen Xbox Livessä. Myös Playtime Kansio on lisätty päävalikkoon joka sisältää mm. Route Creator kohdan, jonka avulla voi tehdä omia ratoja ja ajaa niitä myöhemmin Xbox Live kisoissa,jaetulla ruudulla tai linkkikaapelin avulla.
Pelin uratilan alussa saa 80000 ”krediittiä” käyttöönsä joilla ostetaan autoja. Autot on jaettu eri luokkiin: A,B,C,D ja E luokat. A-luokkaan kuuluvat mm: Ferrari F50 GT ja McLaren F1 GT jotka ovat pelin nopeimmat autot ja maksavatkin uratilassa yli miljoona krediittiä. E-luokassa ovat huonoimmat (mutta silti nopeat) autot, joilla pääsee ajamaan pelin alussa. Uratilaa pelatessa  True Skill sijoitus paranee, jonka avulla Xbox Live etsii itselleen sopivimman vastustajan.
Kehitys

Kehittäjät ovat sanoneet ajan loppuneen kesken pelin saamisessa valmiiksi Xbox 360 -konsolin julkaisuun mennessä ja tämä näkyy muun muassa uramoodin loppupuolen helppoudessa saada mitaleita.
Vastaanotto

Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 8.8/10.
Aiheesta muualla

Project Gotham Racing 3 MobyGamesissa (englanniksi)
Project Gotham Racing 3 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
-pelisarja
Project Gotham Racing
Project Gotham Racing 2
Project Gotham Racing 3
Project Gotham Racing 4
Project Gotham Racing Mobile
RKO 281 – tapaus ”Citizen Kane”

| RKO 281 – tapaus ”Citizen Kane”> RKO 281 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Benjamin Ross
Käsikirjoittaja:   Richard Ben Cramer  Thomas Lennon  John Logan 
Tuottaja:   Ridley Scott  Tony Scott 
Säveltäjä:  John Altman
Kuvaaja:  Mike Southon
Leikkaaja:  Alex Mackie
Pääosat:   Liev Schreiber  James Cromwell  Melanie Griffith  John Malkovich  Brenda Blethyn  Roy Scheider  Liam Cunningham 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   HBO - Home Box Office Inc.  Scott Free Productions 
Levittäjä:  HBO Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 20. marraskuuta 1999  Suomi 25. elokuuta 2000 
Kesto:  86 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
RKO 281 – tapaus ”Citizen Kane” (RKO 281) on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Benjamin Rossin ohjaama historiallinen draamaelokuva Orson Wellesin kuuluisan elokuvan Kansalainen Kane myrskyisistä syntyvaiheista. Wellesiä esittää Liev Schreiber.
Pörtsnäs

Pörtsnäs on kylä Kemiönsaaren kunnan Västanfjärdissä. Kylä sijaitsee Galtarbyvikenin itärannalla Västanfjärdin länsiosassa.
Pörtsnäsin naapurikylät ovat Östanå, Västanfjärd, Misskärr ja Galtarby. Pörtsnäsin kyläkeskus sijaitsee kallioniemekkeellä vanhassa madaltuneen Galtarbyvikenin pohjukassa. Vanhoissa kartoissa Galtarbyvikenin nimikin on Pörtsnäsviken. Lisäksi asutusta on kylän itäosan halki kulkevan Västanfjärdintien varressa. Meren rannalla on kesäasutusta.
Vuoden 1540 veroluettelon mukaan Pörtsnäsissä on ollut seitsemän maatilaa ja yksi palstatila. Isojaon aikaan 1787 kylässä oli enää kaksi maatilaa, jotka yhdistettiin yhdeksi suurtilaksi vuonna 1920. Tämä tila jaettiin kahteen osaan uudelleen 1930-luvulla. Västanfjärdintien ja Pörtsnäsin tien risteyksessä itsenäistyi kaksi torppaa 1930-luvulla ja samalle alueelle rakennettiin kaksi asuintilaa siirtoväelle sotien jälkeen.
Päätalo-instituutti

Päätalo-instituutti on Taivalkoskella toimiva Kallioniemi-Säätiön ylläpitämä Pohjois-Suomen kirjoittajakoulutus- ja kulttuurikeskus. Kallioniemi-Säätiön tarkoituksena on sanataiteellisen koulutuksen edistäminen, kirjailija Kalle Päätalon (1919–2000) henkisen ja kirjallisen perinnön vaaliminen sekä koillismaalaisen kotiseutu- ja kulttuurityön tukeminen. Säätiö on saanut nimensä Päätalon lapsuudenkodin Kallioniemen mukaan.
Instituutti järjestää vuosittain vuoden mittaisen kirjoittajakurssin ja lyhyempääkin koulutusta. Instituutti järjestää vuosittain kaksi valtakunnallista kilpailua:
Napero-Finlandia-sadunkirjoituskilpailu ala-asteikäisille lapsille
Aikuisille tarkoitettu Möllärimestarikilpailu omakustanteille, joka tällä hetkellä (2024) tauolla.
Instituutissa hoidetaan Kalle Päätalon arkistoa ja Satuarkistoa. Myös Taivalkosken kotiseutumuseon hoito kuuluu instituutin tehtäviin.
Instituutin johtajana on Kati Koivukangas.
Aiheesta muualla

Instituutin verkkosivut
Päätalopäivät

Päätalopäivät on Kalle Päätalo-seura ry:n järjestämä kulttuuritapahtuma Taivalkoskella Koillismaalla. Tapahtuma kehittyi Taivalkosken kotiseutupäivistä Joki-Jussin päivistä, jotka alkoivat vuonna 1974. 1980 ne muuttuivat Päätalosavotaksi ja 1981 Päätaloviikoksi. Päätalopäiviä vietetään viikon lopussa kolmipäiväisenä. Päivillä vaalitaan menestyskirjailija Kalle Päätalon (1919–2000) muistoa ja perintöä. Suosittuja ovat "pyhiinvaellusmatkat" Päätalon lapsuudenkotiin Kallioniemeen ja muihin hänen kirjoissaan mainittuihin kohteisiin. Tapahtumaan osallistuu yleensä runsaat 5000 henkeä. Ohjelmassa on lisäksi mm. lukijatapahtumia, jäsentapaamisia, näytelmiä, näyttelyitä, konsertteja, seminaareja, työnäytöksiä ja kilpailuja. Taivalkoskella toimii myös Päätalo-instituutti.
Aiheesta muualla

Kalle Päätalo-seuran verkkosivut
Taivalkoski
| --- | --- |
Kyliä:  Inkee – Jokijärvi – Jurmu – Koitila – Kurtti – Loukusa – Metsäkylä – Parviainen – Pisto –  Taivalkosken kirkonkylä – Tyrävaara – Vaarakylä
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Iijoki – Kostonjoki – Kostonjärvi – Korvuanjärvi – Kurtinjärvi
Nähtävyyksiä:  Kallioniemi – Kylmäluoman retkeilyalue – Päätalopäivät – Taivalkosken kirkko – Syötteen kansallispuisto
Muuta:  Mustavaaran kaivos – Korvuan rautatieasema – Kurtin rautatieasema – Taivalkosken rautatieasema – Taivalniskan seisake – Taivalvaaran rautatieasema
Prinssi Eugen

Prinssi Eugen voi tarkoittaa seuraavia:
Eugen Savoijilainen (1663-1736), Savoijin prinssi, ranskalainen marsalkka
Eugen (1865-1947), Ruotsin prinssi, taidemaalari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Prinssi Eugen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pohjalainen Osakunta

Pohjalainen Osakunta on yksi vuonna 1643 Turun akatemiaan perustetuista kuudesta suomalaisosakunnasta. Osakuntaan tulivat nykyisen Oulun, Lapin ja entisen Vaasan läänin alueelta saapuvat ylioppilaat (jus nativitatis) tai ne, joiden juuret olivat edellä mainitulla alueella (jus patris).
Pohjalaisen Osakunnan perinteitä Helsingin Yliopistossa jatkavat Etelä-Pohjalainen Osakunta, Vasa Nation sekä Pohjois-Pohjalainen Osakunta. Pohjalaisen Osakunnan vuosipäivänä 9.11. pohjalaisten osakuntien yhteistyöelin Pohjalainen Valtuuskunta järjestää edelleen Suomen vanhimman akateemisen vuosijuhlan, Porthan-juhlan.
Historiaa

Turun palon jälkeen osakunnat muuttivat yliopiston mukana Helsinkiin 1828. Helsingissä Pohjalainen Osakunta toimi vuokratiloissa kunnes Ylioppilastalon valmistuttua myös osakunnat siirtyivät sinne. Pohjalaisten oma talo Ostrobotnia valmistui 1912.
Pohjalaisen Osakunnan merkittäviä jäseniä ovat olleet muun muassa Anders Chydenius, Henrik Gabriel Porthan, Frans Mikael Franzén, Johan Jakob Nervander, Matthias Alexander Castrén, Johan Ludvig Runeberg, Zachris Topelius, J. V. Snellman, Rudolf Holsti, K. J. Ståhlberg, Eino Leino, V. A. Koskenniemi, Ilmari Kianto.
Porthan-juhla

Ensimmäistä Porthan-juhlaa vietettiin 9. marraskuuta 1839 helsinkiläisten ylioppilaiden suosimassa, yhä toiminnassa olevassa ravintola Kaisaniemessä. Juhlaa vietettiin Henrik Gabriel Porthanin satavuotissyntymäpäivän kunniaksi. Varsin nopeasti juhlat omi aseman Pohjalaisen Osakunnan virallisena vuosijuhlana.
Pohjalaisen Osakunnan jakauduttua Porthan-juhla jäi elämään pohjalaisten osakuntien yhteisenä, arvokkaana ja perinteikkäänä akateemisena pöytäjuhlana, jota vietetään edelleen vuosittain. Juhlaa vietetään tavallisesti Ostrobotnian juhlakerroksessa.
Osakunnan jakaminen

Pohjalainen Osakunta jaettiin kahtia Etelä-Pohjalaiseen ja Pohjois-Pohjalaiseen Osakuntaan yliopiston määräyksestä vuonna 1832. Syyksi väitettiin osakunnan suuruutta (jäsenmäärä oli tuolloin yli sata), vaikka todellisuudessa syynä on saattanut olla pohjalaisten ylioppilaiden itsetietoisuus ja vastustus yliopiston auktoriteetteja kohtaan. Osakunta yhdistettiin jälleen 1844, ja se toimi myös laittomuuden aikana eli osakuntalaitoksen ollessa lakkautettuna 1852-1868. Pian tämän jälkeen Pohjalaisen Osakunnan yhteishenki kuitenkin heikkeni. Aina 1900-luvun alkuun asti, kieliriitojen ja poliittisten virtausten vuoksi, pohjalaiset kiistelivät pitkään paitsi toisten osakuntien kanssa, myös keskenään, haluten välillä jakautua ja välillä taas ei. Lyhyesti sanottuna, milloin ulkopuolinen taho halusi hajottaa osakunnan, tappelivat pohjalaiset sitä vastaan; muina aikoina he kinastelivat keskenään ja miettivät eroa.
Pohjalaisten keskinäiselle tappelulle tuli loppu, kun jakokysymys vuonna 1906 tuotiin jälleen esille. Muut yliopiston suurista osakunnista olivat jo jakaantuneet, ja pohjalaiset totesivat olevansa kerta kaikkiaan liian suuri ja riitainen osakunta. Kahtiajako tapahtui 1907 suhteellisen sopuisasti osakunnan hajotessa jälleen kahtia Etelä- ja Pohjois-Pohjalaiseen Osakuntaan. Seuraavana vuonna 1908 Etelä-Pohjalainen Osakunta jakaantui uudestaan suomenkieliseksi Etelä-Pohjalaiseksi Osakunnaksi ja ruotsinkieliseksi Vasa Nationiksi. Pohjalaiset osakunnat vaalivat edelleen yhteisiä perinteitä vuonna 1907 perustetussa Pohjalaisessa Valtuuskunnassa. Ennen osakunnan hajoamista aloitettu talohanke saatettiin loppuun ja Ostrobotnia-talo valmistui 1912.
Inspehtorit

Axel Kempe 1658–? Axelius Andreæ (ja hän oli tässä tehtävässä vielä vuonna 1665)
Erik Falander Tigerstedt 1679–85
Simon Paulinus 1685–1688 Simon Pauli
Jakob Flachsenius 1688–1694
David Johannis Lund 1694–1705
Petter Hahn 1706–1713
Herman Ross 1722–26
Isak Björklund 1728–1740  Isaacus Georgii
Anders Andersson Bergius 1740–44
Karl Fredrik Mennander 1750–57
Pehr Kalm 1757–79
Henrik Gabriel Porthan 1779–1804
Frans Mikael Franzén 1804–11
Gustaf Gabriel Hällström 1811–37 ja 1837–4 Etelä pohjalaisen osakunnan inspehtori
Johan Jakob Tengström 1844–48 ja 1837–44 Pohjois pohjalaisen osakunnan inspehtori
Fredrik Woldstedt 1848–52
Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen 1868–71
Carl Gustav von Essen 1871–74(75?)
Johan Jakob Chydenius 1874(75?)–80
Jaakko Forsman 1880–85
Johan Wilhelm Runeberg 1885–98
Georg August Asp 1898–1892(93?)
Eliel Aspelin 1892(93?)–1899
Ivar August Heikel 1899–1906
Aiheesta muualla

Pohjalainen Valtuuskunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Etelä-Pohjalainen Osakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Vasa nation (Arkistoitu – Internet Archive)
Pohjois-Pohjalainen Osakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsingin yliopisto
Pohjalainen Galleria saa uusia maalauksia, Suomen Kuvalehti, 03.11.1934, nro 45, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Putkinotko (elokuva)

| Putkinotko |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Roland af Hällström
Käsikirjoittaja:  Urpo Lauri Viljo Hela
Perustuu:  Joel Lehtosen romaaniin Putkinotko (1920), josta Urpo Lauri on tehnyt näytelmäsovituksen, esitetty Suomen Työväen Teatterin Vesilinnan Kesäteatterissa 20.6.1953.
Tuottaja:  Mauno Mäkelä
Säveltäjä:  Tapio Ilomäki
Kuvaaja:  Esko Töyri
Leikkaaja:  Nils Holm Kauko Vuorensola
Lavastaja:  Lauri Elo
Pääosat:  Elvi Saarnio Matti Lehtelä Lasse Pöysti Ritva Juhanto
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi Oy
Ensi-ilta:  1954
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Putkinotko on Roland af Hällströmin ohjaama elokuva vuodelta 1954. Se perustuu Joel Lehtosen romaaniin Putkinotko (1920), josta Urpo Lauri teki näytelmäsovituksen. Elokuvan käsikirjoituksen Lauri laati yhdessä ohjaajan kanssa – Roland af Hällström käytti käsikirjoittajana salanimeä Viljo Hela.
Romaanin pohdiskeluja on elokuvasovituksessa karsittu minimiin, mutta kritiikissä arvioidaan, että elokuva tekee raikkaalla naturalismillaan oikeutta Lehtosen mestarilliselle teokselle. Kaupallista menestystä saanut elokuva kuuluu Hällströmin merkittävimpiin ohjauksiin.
Tarina kertoo sata vuotta sitten eläneestä laiskasta viinatrokarista Juutas Käkriäisestä (Matti Lehtelä), joka perheineen asuu tuhman herran Aapeli Muttisen (Pentti Viljanen) mailla. Viinankeittoa harkitsevaa Rosina Käkriäistä näyttelee Hällströmin puoliso Elvi Saarnio.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elvi Saarnio  | … |  Rosina Käkriäinen   |
|  Matti Lehtelä  | … |  Juutas Käkriäinen   |
|  Lasse Pöysti  | … |  Malakias   |
|  Ritva Juhanto  | … |  Saara   |
|  Jorma Kutvonen  | … |  Ananias   |
|  Sirkka Saarnio  | … |  Leja   |
|  Ilari Paatso  | … |  Topi   |
|  Pirjo Paatso  | … |  Sanukka   |
|  Reijo Suomalainen  | … |  Jopi   |
|  Leena Rahikka  | … |  Esteri   |
|  Raija Suomalainen  | … |  Repekka   |
|  Heikki Jalkanen  | … |  Luukas   |
|  Sylva Rossi  | … |  Maunon Pertta   |
|  Ari Laine  | … |  Mauno Kypenäinen   |
|  Pentti Viljanen  | … |  Aapeli Muttinen   |
|  Maija Kekäläinen  | … |  mummo   |
|  Leni Katajakoski  | … |  Sanelma Kinnunen, "Pertan Sanelma"   |
|  Hillevi Rautio  | … |  Lyygia   |
|  Matti Aulos  | … |  apteekkari   |
|  Heimo Lepistö  | … |  farmaseutti   |
|  Sakari Pesonen  | … |  laivamies Eliel Persikka   |
|  Uolevi Lönnberg  | … |  kauppaneuvos Könölin   |
|  Airi Osa  | … |  Sinikanteleen eukko   |
|  Maija Lehtonen  | … |  Vilhusen eukko   |
|  Leo Jokela  | … |  laivapoika   |
|  Tuula Jokinen  | … |  Könölinin piika   |
|  Simo Osa  | … |     |
|  Leo Riuttu  | … |  kertoja   |
Aiheesta muualla

Putkinotko Elonet.