stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olga Nordström

Olga Nordström (1902 Oulu – 1981) oli suomalainen Oulussa asunut taidemaalari.
Nordström kävi piirustuksenopettajakurssin Taideteollisessa keskuskoulussa 1920–1923 ja opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja Helsingin yliopiston piirustussalissa 1924–1925 sekä Eero Järnefeltin johdolla. Ulkomailla hän opiskeli Académie Colarossissa ja Académie Modernessa Pariisissa 1925–1926. Nordström toimi oppikoulussa vt. piirustuksenopettajana.
Nordströmin taiteilijan debyytti oli 1927. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1934, 1941, 1943, 1946, 1953, 1954 ja 1957 sekä Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyyn 1953. Ulkomailla Nordströmin tauluja oli näytteillä Berliinissä, Münchenissä, Wienissä ja Puolan Poznanissa 1943.
Maalauksia

Ostoskeskus, öljymaalaus. 1953
Ossi Heinänen

Ossi Heinänen
Ossi Heinänen (s. 1973, Helsinki[lähde? ]) on Plan International Suomen pääsihteeri.
Heinänen on aiemmin työskennellyt muun muassa lasten ja nuorten hyvinvointia edistävissä järjestöissä. Hän on toiminut Nuori Suomi ry:n kehitysjohtajana ja Your Move -suurtapahtuman johtajana sekä johtanut myös Mannerheimin Lastensuojeluliiton nuorisotyötä.
Lisäksi hän on toiminut useissa lasten ja nuorten asemaa edistävistä luottamustoimissa.
Synnytyspelko

Synnytyspelko (horror partus) on tila, jossa raskaana oleva nainen kammoaa lähestyvää synnytystä. Naisista noin 5–6 % kärsii synnytyspelosta.
Syyt

Synnytyspelolla voi olla monia syitä, joista ehkä tärkein on kipu, sillä se on voimakas synnytyksen aikana. Toinen merkittävä syy on itseluottamuksen puute ja pelko siitä, käykö lapselle jotain liian huonon synnyttäjän takia tai kestääkö oma fyysinen kunto. Pelkoa voi voimistaa myös synnytyksen kontrolloimattomuus, sillä nainen voi ajatella, että hän ei onnistu hallitsemaan itseään synnytyksen aikana. Pelkoa lisää myös kuoleman pelko, sekä synnyttäjän itsensä että lapsen suhteen. Riskiä lisäävät myös psyykkiset ongelmat ja aiemmat traumaattiset sairaalakokemukset.
Hoito

Paranemista auttaa moni asia, kuten synnytyssuunnitelman luonnostelu ja myös pelkkä asiasta puhuminen. Synnytyspelosta kärsiville on olemassa synnytyspelkopoliklinikkoja, neuvoloita sekä tukiryhmiä, joissa puhutaan raskauteen ja vanhemmuuteen liittyvistä asioista. Siellä harjoitellaan rentoutumista ja saadaan tietoa synnytyksestä. Jos synnytyspelko on erittäin voimakas, joissain tapauksissa voidaan tehdä keisarileikkaus.
Pienestä jännityksestä synnytyksen aikana on vain hyötyä, koska se nostaa adrenaliinitasoa ja helpottaa valmistautumista synnytykseen.
Suomen ralli 2008

|  Suomen ralli 2008 |
| --- | --- |
 9. osakilpailu 15 osakilpailusta kaudella 2008. 

Sijainti:  Jyväskylä, Suomi


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën)
Toinen:   Mikko Hirvonen  Jarmo Lehtinen  (Ford)
Kolmas:   Chris Atkinson  Stéphane Prévot  (Subaru)
Mikko Hirvonen sijoittui toiseksi.
Suomen ralli 2008 (virallisesti 58. Neste Oil Rally Finland 2008) oli Rallin MM-sarjan kauden 2008 yhdeksäs osakilpailu, joka ajettiin 31. heinäkuuta.–3. elokuuta, mikä oli ensimmäinen kerta kun Suomen ralli ajettiin heinäkuun puolella. Rallin päätukikohta oli Jyväskylä.
Tulokset

Kisan voitti ranskalainen Sébastien Loeb, toinen oli suomalainen Mikko Hirvonen ja kolmas australialainen Chris Atkinson. Junioreiden luokan voitti tšekkiläinen Martin Prokop ja tuotantoautot suomalainen Juho Hänninen.
| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën C4 WRC | 2:54:05,5 |  | 10 |
| 2. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Ford Focus RS WRC 07 | 2:54.14,5 | +9,0 | 8 |
| 3. |  Chris Atkinson |  Stéphane Prévot | Subaru Impreza WRC 2008 | 2:57.22,5 | +3.17,0 | 6 |
| 4. |  Daniel Sordo |  Marc Martí | Citroën C4 WRC | 2:57.36,4 | +3.30,9 | 5 |
| 5. |  Henning Solberg |  Cato Menkerud | Ford Focus RS WRC 07 | 2:58.03,2 | +3.57,7 | 4 |
| 6. |  Petter Solberg |  Phill Mills | Subaru Impreza WRC 2008 | 2:58.09,6 | +4.04,1 | 3 |
| 7. |  Matti Rantanen |  Jan Lönegren | Ford Focus RS WRC 06 | 3:00.16,6 | +6.11,1 | 2 |
| 8. |  Toni Gardemeister |  Tomi Tuominen | Suzuki SX4 WRC | 3:02.24,2 | +8.18,7 | 1 |
Lähde:
Reitti

Rallissa ajettiin 24 erikoiskoetta, joilla yhteispituutta oli 340,42 kilometriä. Puolet erikoiskokeista ajettiin vain yhteen kertaan. Pisin erikoiskoe Lankamaa oli vain 23 kilometriä pitkä.
Hirvimäen erikoiskoe oli nimeltään uusi, mutta suuri osa sen reitistä oli tuttua Parkkolan ja Moksi – Leustun erikoiskokeilta.
Ouninpohjan erikoiskoetta ei ajettu turvallisuussyistä.  Sen sijasta ajettiin Kakariston erikoiskoe, joka käytti alussa Ouninpohjan loppuosaa eri suuntaan ajettuna sekä lopussa uutta yksityistieosuutta.
Väärinmajan erikoiskoe ajettiin ensimmäistä kertaa 20 vuoteen ja Hannulan erikoiskoe ensimmäistä kertaa 13 vuoteen.
Reitti oli edellisvuotta hitaampi. Voittajan kokonaiskeskinopeus laski nyt 117 kilometriin tunnissa.
Reitti > Erikoiskokeet

| Nro> Torstai 31.7. | Nimi> Torstai 31.7. | Pituus (km)> Torstai 31.7. | Nopein> Torstai 31.7. | Aika> Torstai 31.7. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Killeri 1 | 2,06 |  Sébastien Loeb | 1.20,5 |
Perjantai 1.8.
| 2 | Vellipohja 1 | 17,16 |  Mikko Hirvonen | 8.16,9 |
| 3 | Mökkiperä 1 | 11,38 |  Sébastien Loeb | 5.30,5 |
| 4 | Palsankylä 1 | 13,90 |  Sébastien Loeb | 7.12,7 |
| 5 | Vellipohja 2 | 17,16 |  Mikko Hirvonen | 8.09,9 |
| 6 | Mökkiperä 2 | 11,38 |  Sébastien Loeb | 5.28,8 |
| 7 | Palsankylä 2 | 13,90 |  Sébastien Loeb | 7.07,8 |
| 8 | Urria | 12,65 |  Mikko Hirvonen | 6.00,5 |
| 9 | Lautaperä | 7,87 |  Sébastien Loeb | 3.52,4 |
| 10 | Jukojärvi | 22,18 |  Sébastien Loeb | 10.37,2 |
| 11 | Killeri 2 | 2,06 |  Sébastien Loeb | 1.20,0 |
Lauantai 2.8.
| 12 | Himos | 15,35 |  Mikko Hirvonen | 8.37,3 |
| 13 | Hirvimäki | 10,67 |  Sébastien Loeb | 5.47,7 |
| 14 | Surkee 1 | 14,80 |  Sébastien Loeb | 8.03,4 |
| 15 | Leustu | 21,43 |  Mikko Hirvonen | 10.12,4 |
| 16 | Kakaristo 1 | 20,09 |  Jari-Matti Latvala | 10.43,2 |
| 17 | Kaipolanvuori | 13,64 |  Jari-Matti Latvala | 7.06,6 |
| 18 | Surkee 2 | 14,80 |  Sébastien Loeb | 7.55,9 |
| 19 | Kakaristo 2 | 20,09 |  Mikko Hirvonen | 10.34,7 |
| 20 | Juupajoki | 21,13 |  Jari-Matti Latvala | 10.57,4 |
| 21 | Väärinmaja | 16,25 |  Sébastien Loeb | 8.22,5 |
Sunnuntai 3.8.
| 22 | Lankamaa | 23,09 |  Mikko Hirvonen | 11.11,0 |
| 23 | Hannula | 10,92 |  Jari-Matti Latvala | 5.43,8 |
| 24 | Ruuhimäki | 6,46 |  Petter Solberg | 3.12,9 |
Muuta

Chris Atkinsonin ja Subarun viimeinen palkintokorokesija.
Sebastien Loebin ensimmäinen voitto Suomessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen ralli 2008 Wikimedia Commonsissa
Rallin maailmanmestaruussarjan Suomen rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024 
Osakilpailut MM-rallikaudella 2008
Monte Carlo
Ruotsi
Meksiko
Argentiina
Jordania
Sardinia
Akropolis
Turkki
Suomi
Saksa
Uusi-Seelanti
Katalonia
Korsika
Japani
Wales
Sähköinen taloushallinto

Sähköinen taloushallinto muuttaa taloushallinnolle tyypilliset tehtävät kuten kirjanpidon, laskutuksen, ostolaskujen käsittelyn, tilausten lähetykset, palkanlaskennan viranomaisilmoituksineen, veroilmoitusten teon ja tilinpäätöksen laadinnan automatisoiduksi ja sähköiseksi. Sähköisen taloushallinnon toimintaperiaatteena on, että kerran järjestelmään syötetyt tiedot ovat yrityksen muiden toimintojen käytettävissä ja päivittyvät kirjanpitoon, josta tilinpäätös voidaan automatisoidusti laatia. Näin yritykset voivat tehostaa toimintaansa ja laskea kustannuksiaan. Kustannukset pienenevät, kun esimerkiksi paperin käyttö, päällekkäinen työ ja virheet vähenevät. Lisäksi yritystä voidaan johtaa ajantasaiseen tietoon perustuen.
Laskujen käsittely

Verkkolaskulla on keskeinen rooli sähköisessä taloushallinnossa.  Finanssialan Keskusliiton tekemän tutkimuksen mukaan suurin ero sähköisen ja tavallisen laskutuksen välillä löytyy laskuun käytettävän työn määrästä; jos yritys lähettää 500 laskua, voi se sähköiseen laskutukseen siirtyessään säästää aikaa jopa 32 tuntia laskujen käsittelyyn käytettävässä ajassa. Ajansäästö syntyy manuaalisen työn vähentymisestä.
Sähköisen taloushallinnon ollessa käytössä laskun tekijän ei tarvitse syöttää tietoja erikseen laskupohjaan, vaan myyntitilaus voidaan muuttaa suoraan laskuksi. Lisäksi laskun tulostamiselta ja postittamiselta vältytään ja lasku välittyy vastaanottajalle sähköisesti.  Lähetettävän laskun jälkitarkastus, kirjautuminen kirjanpitoon ja laskun arkistointi automatisoituvat eli laskujen kierrätys ja hyväksyminen helpottuvat ja nopeutuvat.  Laskun lähettäjän eduksi voidaan laskea myös se, että sähköinen lasku on paperista nopeammin perillä.
Sähköisen laskun vastaanottaja voi noutaa laskun suoraan ohjelmasta, jolloin laskun tiedot voidaan tarkastaa, hyväksyä ja lähettää pankkiin eräpäiväkäsittelyyn. Tämän jälkeen maksutiedot päivittyvät automaattisesti kirjanpitoon ja lasku arkistoidaan sähköisesti.  Lisäksi sähköisen laskutuksen hiilijalanjälki on pienempi kuin paperisen laskun. Yrityksestä lähtevän laskun hiilidioksidipäästöt ovat alle puolet paperisen laskun päästöistä ja vastaanotetun verkkolaskun päästöt ovat alle neljäsosan paperilaskun hiilijalanjäljestä.
Muut hyödyt

Palkanlaskennan toteuttaminen sähköisen taloushallinnon järjestelmässä auttaa vähentämään moninkertaista ja manuaalista käsittelytyötä. Työntekijöiden palkkalaskelmat voidaan luoda ja maksattaa työntekijöiden järjestelmään tekemiin kirjauksiin tai valmiiksi asennettuihin palkkamalleihin perustuen. Työntekijät voivat myös tehdä omat matka- ja kululaskunsa suoraan järjestelmään, josta laskun tarkastaja voi sen hyväksyä.
Lisäksi sähköisen taloushallinnon kautta voidaan hoitaa esimerkiksi alv- ja TyEL-ilmoituksia sekä palkkojen vuosi-ilmoituksia ja veroilmoituksia.
Pagėgiai

| Pagėgiai |
| --- | --- |
 vaakuna
 Sijainti kartalla
 Koordinaatit: 55°8′N, 21°55′E 
Valtio:   Liettua
Lääni:  Tauragė
Kunta:  Pagėgiain kunta
Väkiluku (2010):  2 155
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pagėgiai (saks. Pogegen) on Liettuan lounaisosassa, Tauragėn läänissä sijaitseva kaupunki. Se toimii Pagėgiain kunnan hallinnollisena keskuksena. Vuonna 2010 kaaupungin väkiluku oli 2 155 asukasta.
Pakari

Pakari on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Heikki Pakari (s. 1939), yritysjohtaja ja yrittäjä, kauppaneuvos
Mikko Pakari (s. 1995), moottoriurheilija
Paha (kuu)

| Paha |
| --- | --- |
 Paha näkyy pienempänä pisteenä Lemmon vierellä.
Löytäminen
Löytäjät:  C. A. Trujillo, M. E. Brown
Löytöaika:  8. joulukuuta 2001
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  47171 Lempo
Keskietäisyys:  7411 ± 12 km
Eksentrisyys:  ?
Kiertoaika:  50,3 ± 0,001 päivää
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  ~132 km
Pyörähdysaika:  ? tuntia
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  -
Koostumus
-:  
Paha on plutino-tyyppisen transneptunisen kohteen Lempo pienempi kuu. Sen löysivät 8. joulukuuta vuonna 2001 C. A. Trujillo ja M. E. Brown Hubble-avaruusteleskoopilla. Paha tunnetaan myös numeerisella nimellä (47171) Lempo I. Sen nimi viittaa suomalaisen kansanperinteen paholaisolentoihin. Ennen kuin se sai nimensä, se tunnettiin tunnuksella S/2001 (47171) 1. Pahan kiertoaika on vähän yli 50 päivää, ja sen etäisyys kaksoijärjestelmästä Lempo–Hiisi on noin 7400 km.
PK-35 Vantaa

PK-35 Vantaa voi tarkoittaa:
PK-35 Vantaa, miesten jalkapallojoukkue
PK-35 Vantaa, naisten jalkapallojoukkue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”PK-35 Vantaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suomenselkä

Suomenselkä Suomen maisemamaakuntajaossa.
Salamajärven kansallispuistoa keskisellä Suomenselällä.
Suomenselkä on Sisä-Suomessa sijaitseva vedenjakajaseutu. Se erottaa Perämereen laskevien Pohjanmaan jokien valuma-alueet Järvi-Suomen vesistöjen valuma-alueista lounas-koillis-suuntaisesti. Suomenselkä on myös yksi Suomen maisemamaakunnista.
Suomenselkä ei ole maantieteellisesti selkeästi rajattu, mutta melko yhtenäinen. Siihen luokitellaan kuuluvaksi Pohjanlahteen laskevien jokien ja Järvi-Suomen väliin jäävä alue, joka ulottuu siis teoriassa Satakunnan ja Pohjanmaan rajoilta Oulujärven rantamaisemiin ja Maanselän länsireunaan asti. Viitteellisenä etelärajana voitaneenselvennä pitää Kauhanevan-Pohjankankaan kansallispuiston aluetta. Salamajärven kansallispuisto luokitellaan useissa lähteissä virallisestiselvennä kuuluvaksi Suomenselän alueeseen. Maanselkää voidaan siis pitää Suomenselän itäisenä jatkeena, joka ulottuu Pohjois-Karjalaan ja Kainuuseen. Suomenselkä erottaa Kymijoen vesistön Saarijärven reitin Pohjanmaan rannikkovesistöstä ja muodostaa lounas-koillissuuntaisesti jatkuvan alueen. Suomenselältä on löytynyt kaksivaluntaisia järviä.
Etelä-, Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntien rajat Pirkanmaata ja Keski-Suomea vastaan kulkevat pääosin juuri Suomenselällä.
Suomenselkää luonnehditaan usein karuksi ja laakeaksi alueeksi. Maaston suhteelliset korkeuserot jäävät yleensä alle 20 metriin. Metsämaat Suomenselän alueella ovat pääosin karuja puolukkatyypin männikkökankaita. Alueelle on tyypillistä myös soiden huomattava runsaus. Täten Suomenselällä on paljon lakka- ja karpalosoita. Alueen vallitseva maalaji on moreeni. Suomenselkää on myös nimitetty ”Lapin sormeksi” runsaslumisten talvien ja ympäröiviä alueita heikompien kasvien menestysmahdollisuuksien vuoksi. Suomenselkää pitkin keskiboreaalinen metsäkasvillisuusvyöhyke, joka Itä-Suomessa alkaa vasta Kainuun rajoilla ja Pohjois-Karjalassa, ulottuu eteläisimmillään Satakunnan maakunnan pohjoisosiin. Suomenselkä tarjoaa eläinlajeille vaellusreitin idästä eteläiseen Suomeen ja rajoittuu idässä Maanselkään.
Alueen kunnat

Suomenselkä on keskimäärin muuta maata harvempaan asutettua seutua, ja paikkakunnista suurin osa on rakenteeltaan maatalousvaltaisia. Myös turismi ja kaupankäynti on osassa kunnista merkittävää. Joissain kunnissa on pienteollisuutta ja teollisuusyhtiöitä, ja Pohjois-Pohjanmaan laajat turvesuot ovat mahdollistaneet turvevoimateollisuuden.
Seuraavat kunnat kuuluvat epävirallisesti Suomenselän alueeseen maastollisesti ainakin osittain kartastojen ja aineistojen perusteella. lähde tarkemmin? Suomenselkä käsittää alueita kaikkiaan Satakunnan, Pirkanmaan, Etelä-Pohjanmaan, Keski-Suomen, Keski-Pohjanmaan sekä Pohjois-Pohjanmaan maakunnista. Kaupungit on lihavoitu.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   Kankaanpää   Karvia  |   Parkano   Kihniö   Virrat  |   Kauhajoki   Kurikka   Seinäjoki   Alavus   Ähtäri   Kuortane   Alajärvi   Lappajärvi   Soini   Vimpeli   Evijärvi  |   Keuruu   Multia   Saarijärvi   Karstula   Kyyjärvi   Kivijärvi   Kinnula   Pihtipudas  |   Perho   Lestijärvi   Halsua  |   Reisjärvi   Haapajärvi   Pyhäjärvi   Kärsämäki   Pyhäntä   Siikalatva  |
Liikenne

Suomenselän liikenne rakentuu melko lailla sitä halkovan Kantatie 58:n varaan, joka halkaisee sen pohjois-etelä-suuntaisesti. Tie alkaa Kangasalta ja kulkee Keuruun, Karstulan ja Haapajärven kautta Kärsämäelle. Kyseinen tie on Suomen kantateistä pisin, ja on kaikkiaan 385 kilometriä pitkä. Sitä kutsutaankin epävirallisesti Suomenselkätieksi. Tie on pääosin hyvässä kunnossa ja koostuu useasta eri tiejaksosta.
Liikenne > Suomenselän merkittävät valtatiet

; Porista Jyväskylän ja Varkauden kautta Joensuuhun kulkeva tie. Hyvälaatuinen matkailutie Satakunnan ja Keski-Suomen välillä. Kutsutaan myös nimellä Järvisuomentie.
; Jyväskylästä Vaasaan johtava useajaksoinen valtatie. Kulkee Suomenselällä Keuruun ja Ähtärin seudulla Seinäjokea kohti.
; Lappeenrannasta Mikkelin ja Jyväskylän kautta Kokkolaan kulkeva pitkähkö valtatie. Se välittää Jyväskylän ja Kokkolan välistä liikennettä Suomenselällä Karstulan seudulla.
; Manner-Suomen läpäisevä pitkittäinen valtatie, joka kulkee läpäisee pohjoista Suomenselkää Pyhäjärven seudulla.
; Kalajoelta Haapajärven ja Pyhäjärven kautta Iisalmelle johtava valtatie. Se ulottui ennen Iisalmen itäpuolelta Sonkajärven ja Rautavaaran kautta Nurmekseen, tämä Maanselällä kulkeva itäinen osa on nykyään Kantatie 87.
; Kokkolasta Kajaaniin kulkeva valtatie. Läpäisee pohjoista Suomenselkää Haapaveden seudulla ja Kärsämäellä.
Liikenne > Suomenselän merkittävät kantatiet

; eteläisellä Suomenselällä Oriveden Hirsilästä Virtain ja Alavuden kautta Lapualle kulkeva kantatie. 66 tuli joskus kuuluisaksi huonosta kunnostaan, ja siitä tehtiinkin laulu Valtatie 66, käännöslauluna. Tietä on sittemmin paljon kunnostettu ja uusittu. Tien varrella on monia nähtävyyksiä.
; Poikittainen Siilinjärveltä Viitasaaren kautta Kyyjärvelle kulkeva valtatietasoinen kantatie. Se muodostaa yhdessä valtateiden 16 ja 17 sekä kantatien 75 kanssa keskisen Suomen halki kulkevan poikittaisväylän, joka ulottuu kaikkiaan Pohjanmaan rannikolta Kainuun Kuhmoon.
Kantatie 75:tä voidaan pitää taas yhtenä Maanselän merkittävänä liikenneväylänä, joka toimii 77-tien jatkeena Siilinjärveltä itään päin. 77 on osa Sinistä tietä.
; Pohjoinen Suomenselän kantatie, joka kulkee Raahen Saloisista Siikalatvan seudun kautta Iisalmelle. Se on melko hyväkuntoinen poikittaisväylä.
Nähtävyydet

Kantatie 66:n varrella on erittäin hyvin alueen monimuotoisesta luonnosta kertovat Torisevan rotkojärvet. Alueen suoluonnosta esimerkkinä mainittakoon Salamajärven kansallispuisto, joka sijaitsee Perhon, Kinnulan ja Kivijärven kunnissa. Alueen luonto tarjoaa paljon nähtävää ja joissain Suomenselän kunnissa on paljon myös kulttuurinähtävyyksiä kuten Haapamäen höyryveturipuisto Keuruulla. Lisäksi Suomen suurimmaksi mainittu Tuurin kyläkauppa Töysässä sijaitsee läntisellä Suomenselällä.
Torisevan rotkojärvet Virroilla
Tuurin kyläkauppa Töysän Tuurissa
Pihlajaveden erämaakirkko Keuruulla
Haapamäen rautatieasema Keuruulla
Petäjäveden vanha kirkko
Alajärven kirkko
Lappajärveä
Maisema Karstulan Pääjärvelle
Pihtiputaan puukirkko keskustassa
Pyhäjärven Vaskikello nelostien varressa
Pyhäsalmen kaivos Pyhäjärven Ruotasissa
Olkkolan kyläkirkko Haapajärvellä
Kärsämäen Paanukirkko
Maailman suurin turvevoimala Haapavedellä
Uljuan tekoallas Siikalatvan Pulkkilassa
Suomenselkä käsitteenä

Suomenselkä on vakiintunut melko hyvin Suomen maantieteelliseen nimistöön, ja se on omaksuttu melko laajasti. Yleisesti puhutaan Suomenselän seudusta, ja Suomenselällä kunnat ovat ottaneet sen nimistöönsä kuvaamaan maantieteellistä sijaintiaan. Erityisesti Ähtärin ja Alajärven seudulla sekä Perhon ja Kinnulan seudulla on käytetty nimeä aktiivisesti. Lisäksi Virroilla ilmestyy sanomalehti nimeltään Suomenselän Sanomat ja on olemassa Suomenselän Lintutieteellinen Yhdistys ja nimeä on laajalti käytetty kunta- ja koulutusyhtymien yhdysnimenä.
Kantatie 58 eli Suomenselkätie Suomen kartalla.
Suurin yhteinen tekijä

Matematiikassa kahden kokonaisluvun a ja b suurin yhteinen tekijä, merkitään syt(a, b) tai pelkästään (a, b), tarkoittaa suurinta sellaista lukua, joka jakaa molemmat luvut a ja b niin, että lopputulos on kokonaisluku. Suurin yhteinen tekijä voidaan etsiä jakamalla tarkasteltavina olevat luvut alkutekijöihin. Tällöin lukujen suurin yhteinen tekijä saadaan ottamalla ne alkuluvut, jotka esiintyvät molempien lukujen alkutekijähajotelmassa korotettuna siihen potenssiin, joka on pienempi tämän kyseisen alkuluvun eksponentti lukujen alkutekijähajotelmissa. Suurin yhteinen tekijä on tällöin saatujen lukujen tulo.
Siis jos
jossa  p_{i} on i:s alkuluku, ja jos  p_{i} ei ole luvun tekijä, sitä vastaava eksponentti  a_{i} tai  b_{i} on nolla, saadaan suurin yhteinen tekijä kaavasta
Suurin yhteinen tekijä voidaan löytää myös esimerkiksi Eukleideen algoritmin avulla.
Algebrallinen määritelmä

Algebrallisessa mielessä kokonaislukujen  a_{1},a_{2},...,a_{n} suurimmalla yhteisellä tekijällä tarkoitetaan näiden lukujen virittämän kokonaislukujen renkaan ideaalin virittäjää.
Jos luvut  a_{1},a_{2},...,a_{n} ovat kaikki nollia, niiden virittämä ideaali koostuu pelkästään luvusta  0.
Kokonaislukujen rengas  \mathbb {Z}  on kommutatiivinen eli vaihdannainen rengas. Lisäksi se on kokonaisalue, toisin sanoen siinä ei ole nollasta eroavia nollanjakajia, ja edelleen niin sanottu pääideaalialue, toisin sanoen sen jokainen ideaali on yhden alkion virittämä.
Väite, että jokainen kokonaislukujen renkaan  \mathbb {Z}  äärellisesti viritetty ideaali on yhden alkion virittämä, voidaan todistaa seuraavasti:
Olkoon  I=\lbrace c_{1}a_{1}+c_{2}a_{2}+...+c_{n}a_{n}\vert c_{i}\in Z kaikilla  i=1,...,n\rbrace  kokonaislukujen
 a_{1},a_{2},...,a_{n} virittämä renkaan  \mathbb {Z}  ideaali. Olkoon  d tämän ideaalin pienin positiivinen alkio ja  d=d_{1}a_{1}+d_{2}a_{2}+...+d_{n}a_{n}.
Helposti todetaan, että jokainen  d:n monikerta sisältyy ideaaliin  I.
Olkoon toisaalta  c=c_{1}a_{1}+c_{2}a_{2}+...+c_{n}a_{n} ideaalin 
 I mielivaltainen alkio ja  c=ed+f, jossa 
 0\leq f\leq d.
Tällöin  f=c-ed=(c_{1}a_{1}+c_{2}a_{2}+...+c_{n}a_{n})-e(d_{1}a_{1}+d_{2}a_{2}+...+d_{n}a_{n})=(c_{1}-ed_{1})a_{1}+(c_{2}-ed_{2})a_{2}+...+(c_{n}-ed_{n})a_{n}.
Siis  f kuuluu ideaaliin  I.
Jos  f on suurempi kuin nolla, saadaan ristiriita luvun  d valinnan kanssa. Siis välttämättä jokainen ideaalin  I alkio on luvun  d monikerta.
Toisin sanoen lukujen  a_{1},a_{2},...a_{n} virittämä ideaali on sama, kuin ko. ideaalin pienimmän positiivisen alkion  d virittämä ideaali. Tätä lukua  d kutsutaan lukujen  a_{1},a_{2},...,a_{n} suurimmaksi yhteiseksi tekijäksi.
Esimerkkejä

Lukujen 12 ja 15 suurin yhteinen tekijä on 3. Tämä nähdään jakamalla luvut tekijöihin: 12 = 22 · 3 ja 15 = 3 · 5.
Lukujen 132 ja 222 suurin yhteinen tekijä syt(132,222) = 6, koska 132 = 22 · 3 · 11 ja 222 = 2 · 3 · 37.
Yksinkertainen käytännön esimerkki

Olkoon tehtävänä peittää suorakaiteen muotoisen huoneen, jonka leveys a ja pituus b ovat kokonaislukuja, lattia mahdollisimman suurilla keskenään samankokoisilla neliön muotoisilla laatoilla. Miten laatan sivun pituus c on valittava?
Ratkaisun antaa lukujen a ja b suurin yhteinen tekijä suoraan. Siis valitaan c=syt(a,b).
Ominaisuuksia

Jos syt(a, b) = 1, a ja b ovat keskenään jaottomia.
syt(a, b) = syt(b, a) = syt(|a|, |b|)
syt(0, a) = a
syt(a, b) = syt(a - kb, b), jossa k on kokonaisluku
Eukleideen algoritmi: syt(a, b) = syt(b, a modulo b)
Käytännössä nopein tapa määrittää kahden luvun suurin yhteinen tekijä on käyttää Josef Steinin vuonna 1961 julkaisemaa binääristä algoritmia, mikäli lukujen alkutekijähajotelmaa ei tunneta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suurin yhteinen tekijä Wikimedia Commonsissa