stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Young Artist -palkinto
Voittajat > Paras nuori miespääosa elokuvassa

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Näyttelijä | Roolihahmo | Elokuva |
| 2009 / 30th | Nate Hartley | Wade | Drillbit Taylor (2008) |
| 2008 / 29th | Josh Hutcherson | Jess Aarons | Silta salaiseen maahan (2007) |
| 2007 / 28th | Logan Lerman | Roy Eberhardt | Huuhkajat (2006) |
| 2006 / 27th | Josh Hutcherson | Walter | Zathura – avaruusseikkailu (2005) |
| 2005 / 26th | Jamie Bell | Chris Munn | Undertow (2004) |
| 2004 / 25th | Jeremy Sumpter | Peter Pan | Peter Pan (2003) |
| 2003 / 24th | Tyler Hoechlin | Michael Sullivan Jr. | Matkalla Perditioniin (2002) |
| 2002 / 23rd | Anton Yelchin | Bobby Garfield | Pedon sydän (2001) |
| 2001 / 22nd | Rob Brown | Jamal Wallace | Elämän edessä (2000) |
| 2000 / 21st | Haley Joel Osment | Cole Sear | Kuudes aisti (1999) |
| 1999 / 20th | Liam Aiken | Ben Harrison | Aina vierelläsi (1998) |
| 1998 / 19th | Blake Heron | Marty Preston | Shiloh (1996) |
| 1998 / 19th | Kevin Zegers | Josh Framm | Koriskenttien koiratähti (1997) |
| 1997 / 18th | Lucas Black  | Frank Wheatley | Sling Blade (1996) |
| 1996 / 17th | Wil Horneff  | Rick Heller | Born to Be Wild (1995) |
| 1995 / 16th | Brad Renfro  | Mark Sway | Päämies (1994) |
| 1994 / 15th | Edward Furlong | Shayne Lacey | Meidän talo (1993) DRAAMA |
| 1994 / 15th | Jason James Richter | Jesse | Free Willy – pelastakaa Willy (1993) DRAAMA |
| 1994 / 15th | Mason Gamble | Dennis Mitchell | Ville Vallaton (1993) KOMEDIA |
| 1993 / 14th | Elijah Wood  | Mike | Lento unelmiin (1992) |
| 1992 / 13th | Ethan Randall  | Doyle Standish | Tulen hulluksi! (1991) |
| 1991 / 12th | Macaulay Culkin  | Kevin McCallister | Yksin kotona (1990) |
| 1990 / 11th |  Sean Astin  | Duncan McDermott | Vauhdikas veljessarja (1989) |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Máhccan – Kotiinpaluu

| Máhccan – Kotiinpaluu |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Suvi West, Anssi Kömi
Käsikirjoittaja:  Suvi West
Tuottaja:  Janne Niskala
Säveltäjä:  Georg Buljo
Kuvaaja:  Anssi Kömi
Leikkaaja:  Hanna Kuirinlahti
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi, Norja
Tuotantoyhtiö:  Vaski Filmi
Ensi-ilta:  2023
Kesto:  75 minuuttia
Alkuperäiskieli:  pohjoissaame suomi englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Máhccan – Kotiinpaluu on Suvi Westin ja Anssi Kömin vuonna 2023 ohjaama dokumenttielokuva. Sen keskiössä on saamelaisten esineiden repatriaatio eli palauttaminen takaisin Saamenmaalle suomalaisten ja eurooppalaisten museoiden kokoelmista sekä saamelaisten oikeus omaan kulttuuriperintöönsä.
Suomen elokuvaohjaajaliitto SELO palkitsi Suvi Westin elokuvasta Vuoden elokuvaohjaaja 2023 -nimityksellä. Perusteluissa todettiin Westin käsittelevän saamelaisille keskeisiä aiheita kauniilla ja koskettavalla tavalla sekä lisäävän elokuvillaan "valtaväestön ymmärrystä alkuperäiskansan kulttuurista ja identiteetistä sekä suhteesta suomalaiseen yhteiskuntaan".
Blackpinkin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Blackpink vuonna 2017
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 2 |  |
| ↙Kokoelmat | 1 |  |
| ↙EP:t | 3 |  |
| ↙Singlet | 11 |  |
| ↙Musiikkivideot | 14 |  |
Tämä on Blackpinkin diskografia.
Albumit

The Album (2020)
Born Pink (2022)
Kokoelmat

Blackpink in Your Area (2018) (japaniksi)
Livealbumit

Blackpink Arena Tour 2018 ”Special Final In Kyocera Dome Osaka” (2019)
Blackpink 2018 Tour ’In Your Area’ Seoul (2019)
Blackpink 2019–2020 World Tour In Your Area – Tokyo Dome (2020)
Live from The show (2021)
EP:t

Blackpink (2017)
Square Up (2018)
Kill This Love (2019)
Singlealbumit

Square One (2016)
Square Two (2016)
Ddu-Du Ddu-Du (2018)
How You Like That (2020)
Singlet

Boombayah (2016)
Whistle (2016)
Playing With Fire (2016)
Stay (2016)
As If It’s Your Last (2017)
Ddu-Du Ddu-Du (2018)
Kill This Love (2019)
How You Like That (2020)
Ice Cream (Selena Gomezin kanssa) (2020)
Sour Candy (Lady Gagan kanssa) (2020)
Lovesick Girls (2020)
Pink Venom (2022)
Shut Down (2022)
The Girls (2023)
Musiikkivideot

Boombayah (2016)
Whistle (2016)
Playing With Fire (2016)
Stay (2016)
As If It’s Your Last (2017)
Ddu-Du Ddu-Du (2018)
Kill This Love (2019)
How You Like That (2020)
Ice Cream (Selena Gomezin kanssa) (2020)
Lovesick Girls (2020)
Ready For love (2022)
Pink Venom (2022)
Shut Down (2022)
The Girls (2023)
Aiheesta muualla

Blackpinkin diskografia Discogsissa. (englanniksi)
Marc Okrand

| Marc Okrand |
| --- | --- |
 Marc Okrand vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1948 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  kielitieteilijä
Marc Okrand (s. 1948 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kielitieteilijä, joka on tutkinut Yhdysvaltojen alkuperäisasukkaiden kuollutta mutsun-kieltä. Tunnetuksi hän on kuitenkin tullut Star Trekin klingonin kielen kehittäjänä. Toinen merkittävä Okrandin kehittämä kieli on Atlantis – kadonnut kaupunki -elokuvassa käytetty atlantiksen kieli.
Okrand on syntyisin Los Angelesin Van Huysin kaupunginosasta. Hän opiskeli yliopistossa kieliä ja teki väitöskirjan kadonneesta mutsun-intiaanikielestä. Hän on työskennellyt päätyökseen televisio-ohjelmien tekstityksiä tekevässä National Captioning Institutessa. Oscar-gaalan tekstitystyötä tehdessään Okrand kuuli Star Trekin kieliongelmista. Jo tuolloin oli tehty elokuva Star Trek: Avaruusmatka, jossa käytettiin näyttelijä James Doohanin kehittämää kieltä, ja Okrand ryhtyi työhön. Seuraavissa Stark Trek -elokuvissa kielen asema kehittyi ja vakiintui. Pohjana olivat kuitenkin Doohanin kehittämät korahdukset.
Okrand kutsuttiin vuonna 2013 pidetyn mutsun-kieltä käsittelevän kongressin kunniavieraaksi. Kielisäätiön julkaisemat oppikirjat perustuvat Okrandin tutkimuksiin.
Aiheesta muualla

Marc Okrand NCI:n sivulla (arkistoitu versio, alkuperäinen poistunut)
Koskinen, Matti: Arkistoitu kopio Helsingin Sanomat.  7.10.2014. Arkistoitu 5.3.2016. Viitattu 31.7.2015.
Pekka J. Korvenheimo

Pekka Juhani Korvenheimo (17. tammikuuta 1941 Helsinki – 18. huhtikuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri.
Ura > Opiskeluaika ja politiikka

Opiskeluaikanaan Korvenheimo oli Ylioppilaslehden toimitussihteeri ja vt. päätoimittaja 1961–1963, Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan pääsihteeri 1966–1967. Hän oli opiskeluaikanaan Ylioppilaiden YK-yhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja.
Korvenheimo oli mukana SDP:n toiminnassa 1950-luvun lopulta alkaen. Hän oli sosiaalidemokraattinen opiskelijajohtaja ja vuosina 1967–1970 SDP:n kansainvälisten asioiden tutkimus- ja tiedotussihteeri. Korvenheimo oli ehdolla SDP:n puoluesihteeriksi vuonna 1969, mutta Jukka Seppinen väittää kirjassaan Kalevi Sorsa, SDP:n vallan vakauttaja (2008), että Neuvostoliitto leimasi Korvenheimon oikeistolaiseksi ja oli estämässä hänen valintansa.
Ura > Diplomaattina

Korvenheimo työskenteli ulkoasiainministeriön palveluksessa lähetystösihteerinä Rio de Janeirossa ja Prahassa 1971–1975, Lissabonissa asiainhoitajana 1975–1978 sekä ulkoministeriön poliittisen osaston apulaisosastopäällikkönä 1978–1982 ja Brasiliassa suurlähettiläänä 1982–1987, ulkoministeriön neuvottelevana virkamiehenä 1987–1989, suurlähettiläänä Tel Avivissa 1989–1993 ja Buenos Airesissa 1993–1996. Madridissa hän oli suurlähettiläänä vuodet 1996–2001 ja Santiago de Chilessä 2003–2006.
Lorenzo Magalotti

Lorenzo Magalotti
Lorenzo Magalotti (1637 Rooma – 1712 Firenze) oli italialainen diplomaatti, tiedemies ja kirjailija.
Magalotti vieraili Ruotsissa vuonna 1674. Hänen matkakuvaus Notizie di Svezia ilmestyi nimellä Sverige under år 1674 vuonna 1912, ja kirjankustantamo Rediviva julkaisi sen uudelleen 1986. Magalotti oli tuohon aikaan Firenzen suurherttuan Cosimo III:n (1642-1723) diplomaatti. Hän matkusti kaikkialla Euroopassa ja tarjoaa kirjassaan monipuolisen kuvauksen Ruotsin tilanteesta. Kirjassa on kuvituksena runsaasti laveerauksia, jotka kuvaavat Ruotsia sen suurvalta-aikana.
Ruotsalainen sauna. Lorenzo Magalottin matkakirjasta Ruotsiin (1674, käsikirjoitusta säilytetään Firenzessä).
Janne Saksa

| Janne Saksa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  musiikkituottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Janne "Seniori-inkvisiitori" Saksa
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Janne Saksa on suomalainen musiikkituottaja ja musiikin monitoimimies, joka on toiminut Hämeenlinnan musiikkimaailmassa 1990-luvun alusta lähtien. Hän on tuottanut mm. Mokoman albumeita, sekä vieraillut erinäisten yhtyeiden kappaleilla taustalaulajana.
Saksa on Hämeenlinnassa sijaitsevan Sound Supreme -studion johtohahmo.
Tuotetut albumit

| --- | --- |
 Amoral Decrowning (2005)  Reptile Ride (2007)  Show Your Colors (2009)  Beneath (2012) Battlelore The Last Alliance (2008)  Doombound (2011) Black Bile Great Ape Language (2008) Dominia Divine Revolution (2006)  Judgement of Tormented Souls (2008) Korpiklaani Kulkija (2018) Malummeh Revival (2007) Manitou Deadlock (2006) Mokoma Kurimus (2003)  Punainen kukko (2003,  EP)  Tämän maailman ruhtinaan hovi (2004)  Sydänjuuret (2010)  Elävien kirjoihin (2015)  Laulurovio (2016)  Hengen pitimet (2018)  Ihmissokkelo (2020) Murena Katoamispiste (2009) :  MyGRAIN Orbit Dance (2006)  Signs of Existence (2008) Naildown World Domination (2005)  Dreamcrusher (2007) Pain Confessor Turmoil (2004)  Fearrage (2006)  Fall on Evil Days (2006,  single) Ripsipiirakka Sanni (2002) Rotten Sound Consume to Contaminate (2006)  Cycles (2008) Stam1na SLK (2014) Total Devastation Reclusion (2005)  Wreck (2006) Turisas The Varangian Way (2007)
Kaarlo Gummerus

Kaarlo Immanuel Gummerus (27. kesäkuuta 1875 Rantsila – 20. maaliskuuta 1928 Kurkijoki) oli suomalainen piirieläinlääkäri ja hevosasiantuntija.
Kaarlo Gummeruksen vanhemmat olivat Pihtiputaan kirkkoherra Alexander Gummerus ja Alma Maria Nordlund. Hän pääsi ylioppilaaksi 1895 Vaasan lyseosta ja suoritti eläinlääkäritutkinnon Tukholman eläinlääkärikorkeakoulussa 1901.
Gummerus oli piirieläinlääkärinä Nurmeksessa 1902, Seinäjoella 1902–1903, Saarijärvellä 1903–1907 ja Kurkijoella 1907–1919. Hän oli Kurkijoen maamiesopiston lehtorina ja hevoshoitokoulun johtajana vuodesta 1920 alkaen.
Gummerus oli hevosjalostuksen asiantuntija ja hän toimi useiden hevosjalostusyhtymien puheenjohtajana sekä palkintotuomarina ja toimihenkilönä useissa kotieläinnäyttelyissä. Hän kirjoitti myös  useita teoksia hevosten hoidosta.
Kaarlo Gummerus oli naimisissa vuodesta 1901 Ines Maria Selinin kanssa.
Julkaisuja

Kotieläinten terveys- ja sairashoito. WSOY 1915, 4. laajennettu painos 1922, 5. painos 1926
Hevoshoidon käsikirja; kirj. Kaarlo Gummerus ja Axel Alfthan. WSOY 1917, 2. painos 1921, ilmestyi viron kielellä nimellä Hobusekasvatuse käsiraamat 1-2. Kirjastusühisus "Maa", Tallinn 1921, 1923
Lyhyt hevoshoito-oppi: maatalouskouluja varten; kirj. Kaarlo Gummerus ja Axel Alfthan. WSOY 1918
Kavionhoito- ja kengitysopas: maamiehiä varten. Gummerus 1923, 2. painos 1927
Suomennoksia

Arvid M. Bergman : Kengitys-oppi; suomeksi toimittanut Kaarlo Gummerus. Gummerus 1909
Radio Suomipop

| Radio Suomipop |
| --- | --- |
 ”Kaikkea parasta”
Perustettu:  19. maaliskuuta 2001
Kuuluvuus: valtakunnallinen
Espoo: 98,1 MHz
Jyväskylä: 95,1 MHz
Ähtäri: 104,9 MHz
Kuopio: 105,3 MHz
Hollola: 104,4 MHz
Oulu: 96,4 MHz
Tampere: 91,0 MHz
Kaarina: 103,4 MHz
Ohjelmat ja juontajat
Aamulypsy: Juuso Mäkilähde, Tinni Wikström, ja Tuukka Ritokoski (arkisin 6–10, kooste aamun lähetyksestä arkisin 21–22 ja viikon parhaat la 14–15)
Keskipäivä: Janne Saarinen (arkisin 10–14)
Iltapäivä: Juho Keskitalo (arkisin 14–18)
Ilta: Juha Perälä (arkisin 18–21)
Popin viikonloput: Elina Kottonen, Alina Kangasluoma ja Susanna Laine
Kaikkea parasta: Tauoton musiikki (muina aikoina)
Mediatiedot 
Omistaja:  Sanoma Media Finland
Kuulijamäärä:  1 150 000 / viikko
Peittoalue:  4 508 515 asukasta
www.supla.fi/radiosuomipop
Internet-lähetys
Radio Suomipopin studio
Radio Suomipop on vuonna 2001 aloittanut valtakunnallinen kaupallinen radiokanava, joka keskittyy vain kotimaisen popmusiikin soittamiseen. Kanavan ydinkohderyhmä on 25–44-vuotiaat, ja sen omistaa Sanoma Media Finland. Sanoma-konsernin Nelonen Medialle kuuluvat myös Aito Iskelmä, Groove FM, HitMix, Loop, Easy Hits ja Radio Rock.
Radio Suomipopin musiikkipäällikkö on Jussi Mäntysaari, joka seurasi Mikko Koivusipilä.
Radio Suomipop on Suomen kuunnelluin kaupallinen radiokanava Bauer Median Radio Novan jälkeen. Kanavan aamushow, Aamulypsy, on  kuunnelluin aamuohjelma. Keskimäärin ohjelma tavoittaa joka arkiaamu 450 000 kuuntelijaa.
Historiaa

Radio Suomipop toimi alkuperäisen toimiluvanhaltijan Oy P4 Finlandin aikana vuosina 1999–2001 nimellä Star FM. Star FM:n tunnuslause oli mieluummin musiikkia, ja soitossa oli kokonaan 1980- ja 1990-lukujen kotimaista ja kansainvälistä musiikkia. Star FM:n lisäksi P4 Finland omisti Groove FM -radioaseman.
Oy P4 Finlandin omistanut ruotsalainen Modern Times Group päätti loppuvuonna 2000 keskittää radio-omistuksensa Suomessa Radio Novaan . Yhtiön kanavat myytiin lokakuussa 2000 Metromedia International Groupille, joka muutti toimilupayhtiön nimen Metromedia Finlandiksi. Uusi omistaja muutti Star FM -kanavan Radio SuomiPOPiksi vuonna 2001.
Huhtikuussa 2004 Classic Radio siirtyi kokonaan Metromedialle. Vuonna 2004 Metromedia Finland siirtyi irlantilaisen Communicorp Groupin omistukseen ja nimi muuttui muotoon Metroradio Finland.
Sanoma Entertainment osti enemmistöosuuden Metroradio Finland Oy:stä kesäkuussa 2012, jolloin Sanomien Nelonen Medialle siirtyi Metro FM:n ja Groove FM:n ohella myös Radio Suomipop. Nelonen Medialla on hallussaan myös Radio Aalto- ja Radio Rock -kanavat.
Muuta toimintaa

Radio Suomipop on järjestänyt vuodesta 2008 lähtien Jyväskylässä yhdessä Himos-lomat Oy:n kanssa Suomipop Festivaali. Oulussa Suomipop Festivaalit on järjestetty vuodesta 2018 lähtien.
Radio Suomipopin kuuntelijat valitsivat vuonna 2016 sata parasta suomalaista kappaletta.
Alla kymmenen kärki:
Kaija Koo - ”Tinakenkätyttö”
Eppu Normaali - ”Murheellisten laulujen maa”
Jenni Vartiainen - ”Missä muruseni on”
J. Karjalainen - ”Hän”
Rauli Badding Somerjoki - ”Paratiisi”
Yö - ”Joutsenlaulu”
Apulanta - ”Jumala”
Dingo - ”Autiotalo”
Tapio Rautavaara - ”Päivänsäde ja menninkäinen”
Haloo Helsinki - ”Vapaus käteen jää”
Kritiikkiä

Marraskuussa 2016 Julkisen sanan neuvosto antoi kanavalle langettavan päätöksen ja vakavan huomautuksen ihmisarvon loukkaamisesta. Radion aamujuontajat olivat soittaneet Välimeren venepakolaisista kertovan uutissähkeen taustalla Mikki Hiiri merihädässä -laulua ja vitsailleet asiasta. Julkisen sanan neuvoston mukaan toiminta loukkasi Eurooppaan pyrkijöiden ihmisarvoa. Radio Suomipopin aamuohjelmat ovat saaneet jo tätä aiemmin ihmisarvon loukkaamisesta kaksi langettavaa ja kolme vapauttavaa päätöstä.  Suomipopin ohjelmapäällikkö pohti, onko radiokanavan sitoutuminen JSN:ään järkevää, koska ”aamujuontajat ovat viihdepersoonia, eivät journalisteja”.
Taajuudet

Radio Suomipopin taajuudet 20. maaliskuuta 2023 alkaen.
| Paikkakunta | Taajuus (MHz) |
| --- | --- |
Espoo: 98,1
Eurajoki: 106,0
Haapavesi: 105,6
Hanko: 104,5
Hollola: 104,4
Iisalmi: 107,3
Imatra: 101,5
Joensuu: 102,9
Jyväskylä: 95,1
Kaarina: 103,4
Karjaa: 103,2
Kokkola: 106,3
Kouvola: 103,3
Kruunupyy: 105,3
Kuopio: 105,3
Kurikka: 100,1
Lappeenranta: 94,8
Lapua: 103,3
Lestijärvi: 92,9
Lieksa: 94,7
Mikkeli: 104,8
Oulu: 96,4
Parkano: 100,2
Pieksämäki: 103,0
Pihtipudas: 102,3
Raahe: 105,8
Rovaniemi: 103,3
Sastamala: 88,0
Savonlinna: 96,7
Sievi: 104,6
Tammela: 103,3
Tampere: 91,0
Tervola: 96,2
Tornio: 106,0
Vaasa: 102,0
Vuokatti: 96,3
Ähtäri: 104,9
Aiheesta muualla

Radio Suomipopin verkkosivut
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:   Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:   NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:   Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:   Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:   Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024) 
Nelonen Media
| --- | --- |
TV::   Nelonen  Nelonen HD  Jim  Liv  Hero 
Radio::   Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
Festivaalit::   Rockfest  RMJ  Himos Juhannus  Tahko Juhannus  Iskelmä Festivaali Himos / Pori  Jysäri  Wanaja Festival  Suomipop Festivaali Jyväskylä / Oulu  Tikkurila Festivaali  Tammerfest  Solar Sound Festival  Kuopiorock 
Suoratoisto- ja audiopalvelut::   Ruutu  Supla 
Radio Suomipopin aiempi logo.
Gregorius Arctopolitanus

Gregorius (Grels) Arctopolitanus (22. huhtikuuta 1672 Pori – 10. huhtikuuta 1745 Lohja) oli suomalainen kirkkoherra ja runoilija.
Arctopolitanuksen vanhemmat olivat Ulvilan kirkkoherra Gabriel Arctopolitanus (k. 1682) ja Kristina Udnie. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1686 tai 1687 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1697.
Arctopolitanus oli eversti Liewenin rakuunoiden pataljoonansaarnaajana vuodesta 1697 ja toimi samalla Teijon ruukinsaarnaajana Perniössä. Hänestä tuli Turun linnansaarnaaja 1698. Isovihan aikana Arctopolitanus pakeni Ruotsiin 1713. Arctopolitanus nimitettiin Lohjan kirkkoherraksi 1720  ja hän astui virkaan 1721 toimien myös lääninrovastina. Pikkuvihan aikana Arctopolitanus pakeni Ruotsiin 1742 ja palasi sieltä Lohjalle elokuussa 1743. Hän oli puhujana pappeinkokouksessa Turussa vuonna 1698.
Arctopolitanus teki lahjoituksia Lohjan Pyhän Laurin kirkolle (muun muassa alttaritaulu 1738) ja ylläpiti omalla kustannuksellaan koulumestaria Lohjan seurakunnassa. Hän kirjoitti ja julkaisi latinan- ja suomenkielisiä hautajais-, muisto-, onnittelu- ja häärunoja.
Gregorius Arctopolitanus oli naimisissa vuodesta 1700 Elisabet Petrejuksen (k. 1746) kanssa. Heidän poikansa oli filosofian maisteri Gabriel Arctopolitanus (1705–1732).
Teoksia

Cum divina disponente providentia, : dn. Iohannes Flachsenius, s.s. theol. in Reg. Academia Aboensi professor utriusqve consistorii assessor nec non ad aedem divae Mariae pastor die 30 Maji anno 1693, qvi toti regno Sveo. Goth. in memoriam concilii ante seculum Upsaliae convocati, jubilaeus est s.s. theologiae doctor creatur. Johan Larsson Wall, Aboae 1693
Non est mortale qvod opto : å barons, hr. Erich Creutz, boren frijherre, til Sarwelax, som kort der efter han sin timmeliga oprinnelse haft, för den omilda döden bortwisnade, när dess späda kropp alla dödeligas moder, antwardades, i Bierno moderkyrckia den martii anno 1695. Enfaldeligen vthfördt. Johan Winter, Åbo 1695
Tå wyrdig och wällärde her Andreas Gummerus, adjunctus min. i Loimijocki, samt iungf. Margareta Rungia, inginge ett ouplösligit achta förbund, i förnähme och hederwärde gästers närwaro, den 22. octobris anno 1695. vppå Loimijocki prästegård. Johan Winter, Åbo 1695
Esai cap. LVII v. I ad tumulum : qvo viri juvenis dn. Petri Arctopolitani, designati scholae Biörneburgensis collegae fratris unici optimi, corpus demortuum decenti funere in templo Ulfzbynsi XII cal. Sept. anni M.LC.XCVIII. mandabatur. Johan Larsson Wall, Aboae 1698
Finlandia lugens defunctum beate : districtuum Aboensis, Biorneburgensis ut & Alandensis satrapen regium, dn baronem Laurentium Creutz, Aboae, in templo cathedrali sepultum XV. cal. Feb. anno M.DC.IX. Johan Winter, Aboae 1699
Hollywoodin käsikirjoittajien lakko 2023

Lakkoilijoita kesäkuussa 2023.
Hollywoodin käsikirjoittajien lakko 2023 oli yhdysvaltalaisten televisio- ja elokuvakäsikirjoittajien ammattiliittoja edustaneen Writers Guild of American (WGA) järjestämä lakko, joka alkoi 2. toukokuuta 2023. Näyttelijöiden ja radioesiintyjien ammattiliitto SAG-AFTRA liittyi lakkoon 14. heinäkuuta 2023. Lähes viisi kuukautta kestänyt käsikirjoittajien lakko päättyi 27. syyskuuta 2023 osapuolten päästyä alustavaan sopuun työehdoista. WGA:n jäsenet äänestävät vielä lokakuun alussa alustavan sopimuksen ratifioinnista.
Käsikirjoittajien lakko kesti kokonaisuudessaan 148 päivää ja oli Hollywoodin historian pitkäkestoisin. Käsikirjoittajien ja näyttelijöiden yhteislakko johti Yhdysvaltain televisio- ja elokuvatuotannon pysähtymiseen. Se aiheutti Milken Instituten arvion mukaan viiden miljardin dollarin tappiot Kalifornian taloudelle. Edellinen käsikirjoittajien lakko järjestettiin vuosina 2007–2008 ja maksoi viihdeteollisuudelle lopulta noin kaksi miljardia dollaria. Käsikirjoittajien ja näyttelijöiden edellinen yhteislakko oli vuonna 1960.
WGA:n työnseisauksella tavoiteltiin käsikirjoittajille palkankorotuksia sekä suurempaa osuutta suoratoistopalveluiden tuomista voitoista. Työnantajien edustajan mukaan työntekijöiden vaatimuksiin ei voitu suostua taloudellisista syistä. Neuvotteluissa viihdealan tuotantoyhtiöitä edusti Alliance of Motion Picture and Television Producers (AMPTP). Uuden sopimuksen myötä ulkomaisten striimauspalveluiden käsikirjoittajille maksamat rojaltimaksut kasvavat noin 75 prosenttia ja palveluiden kävijämäärä vaikuttaa jatkossa maksujen määrään. Myös tekoälyn käytölle asetettiin rajoituksia, ja käsikirjoittajat saavat palkankorotuksia.
Kanunki (Kuusjoki)

Kanunki on kylä Salon kaupungin Kuusjoella. Kanunki on Kuusjoen itäisin kylä.
Kanungin naapurikylät ovat Kuusjoenperä, Kuttila, sekä Someron puolelta Häntälä. Kanungin kyläalue kattaa Kuusjoen itäosan. Valtaosa kylän alueesta on peltoa, jossa on mäkisiä metsäsaarekkeita. Kylän länsiosassa kiemurtelee Kuusjoen latvahaara pienessä purossa. Kantatie 52 kulkee Kanungin kyläalueen itälaidan läpi. Varsinainen kyläkeskus sijaitsee Kanungintien varrella kutakuinkin kyläalueen keskellä.
Kanunki on todennäköisesti asutettu 1300-luvun aikana. Varhaisin maininta kylästä on vuodelta 1540, jolloin kylässä on ollut kolme taloa. Kylän kantatiloja on jaettu ja yhdistelty useasti historian aikana. Kylän takamaille perustettiin 1800-luvulla kolme kruunun uudistaloa. 1900-luvun alussa Kanungin länsireunalla olevaan maantieristeykseen, osin Kuusjoenperän ja Kuttilan puolelle, syntyi Ylikulman kulmakunta, jonne alueen palvelut keskittyivät. Kylän historiallinen tontti kantatiloineen ja säilynyt tiiviinä kokonaisuutena ja vanhat torpat ja myöhemmät uudistilat sijaitsevat hajallaan pitkin kylän aluetta.