stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gazan sota 2023–
Reaktioita

Gazan sodan alettua länsimaiden tuki Israelille on ollut vankkaa, ja Israel on saanut tukea erityisesti keskeiseltä tukijaltaan Yhdysvalloilta. Välittömästi lokakuun 7. iskujen jälkeen yli 40 valtiota tuomitsi Hamasin ja sen taktiikat. Israeliin kohdistuva kritiikki on kuitenkin kasvanut sodan jatkuessa ja sotatoimien aiheuttamien uhrien määrän noustessa.lähde?
Reaktioita > Israelissa ja Palestiinan alueella

Israelin armeijan vastausta lokakuun 7. päivän hyökkäykseen on kritisoitu huonosti koordinoiduksi ja hitaaksi. Myös Israelin tiedustelu on saanut kritiikkiä epäonnistumisestaan hyökkäyksen ennakoimisessa.lähde?
Reaktioita > Suomessa

Suomen ulkopoliittinen johto tuomitsi vuonna 2023 Hamasin hyökkäyksen ja otti kannakseen, että Israelilla on oikeus puolustaa itseään kansainvälisten sotalakien sallimissa puitteissa.
Joukko suomalaisdiplomaatteja ilmaisi marraskuussa 2023 ulkoministeri Elina Valtoselle tyytymättömyyttään Suomen Lähi-idän politiikkaan. Tuolloin 79 ulkoministeriön työntekijää vetosi kirjeitse, että Suomen tulisi vaatia Gazaan humanitaarista tulitaukoa ja tuomita Israelin suhteeton voimankäyttö sekä todennäköiset kansainvälisen oikeuden loukkaukset Gazan alueella.
Suomen ulkoministeriön tiedossa oli 12 suomalaista, jotka olivat jumissa Gazan alueella sodan alettua. Marraskuun 2023 alussa kuusi heistä pääsi Egyptin puolelle turvaan. Sodan alussa ulkoministeriö pyrki saamaan kaikki suomalaiset pois Gazan alueelta erityisesti pienten lasten takia. Gazassa saattoi olla enemmän suomalaisia, jotka eivät olleet ulkoministeriön tiedossa.
Reaktioita > Muiden valtioiden reaktioita > Iran

Hamasin lokakuun 7. päivän hyökkäykselle tuen ilmaissut Iran tuomitsi Israelin toteuttamat Gazan vastapommitukset. Iran varoitti Israelia "pitkäkantavilla seurauksilla", mikäli tämä ei lopeta taisteluita. Marraskuussa 2023 Iran vaati tulitaukoa Gazaan Saudi-Arabian kanssa. Vaikka Iran tuomitsi Israelin iskut, kieltäytyi se antamasta Israelille taloudellisia tai poliittisia sanktioita rangaistukseksi. Huhtikuussa 2024 Iran hyökkäsi Israelia vastaan ohjuksilla ja lennokeilla, joista suurin osa torjuttiin.
Reaktioita > Muiden valtioiden reaktioita > Yhdysvallat

Yhdysvallat lähetti sodan alettua Israelin tueksi itäiselle Välimerelle lentotukialus USS Gerald R. Fordin johtaman laivaston, johon kuuluu lentotukialuksen lisäksi risteilijöitä ja hävittäjiä. Yhdysvallat tuomitsi hyökkäyksen ja Biden vertasi 7. päivän terrori-iskua Yhdysvalloissa tapahtuneisiin syyskuun 11. päivän terroritekoihin. Yhdysvaltain ulkoministeri Antony Blinken kritisoi julkisesti marraskuussa 2023 siviileihin kohdistuvia iskuja, ja Yhdysvallat ilmoitti vastustavansa Gazan pitkäaikaista miehittämistä.
Marraskuussa 2023 muun muassa Biden kyseenalaisti palestiinalaisten kertomat uhriluvut. Biden on kehottanut Israelia olemaan varovaisempi siviilejä kohdistuvissa iskuissa. Biden kommentoi joulukuussa 2023 Israelin tekemiä umpimähkäisiä pommituksia Gazaan.
Reaktioita > Muiden valtioiden reaktioita > Ranska

Ranskan presidentti Emmanuel Macron vaati marraskuussa 2023 Israelilta suojelua Gazan siviilejä kohtaan. Juutalaisvastaiset teot yleistyivät Ranskassa muutama viikko sodan jälkeen. Kansallinen liittouma -puolueen jäsen Marine Le Pen sai paljon arvostelua kertoessaan aikeistaan osallistua juutalaisia puolustavaan mielenosoitukseen.
Reaktioita > Yhdistyneiden kansakuntien toimet

Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutettu Volker Türk totesi Hamasin hyökkäyksen tapahduttua vuonna 2023, että hyökkäyksellä on hirvittävä vaikutus israelilaisiin siviileihin, ja YK:n Lähi-idän rauhanprosessin erityiskoordinaattori Tor Wennesland vetosi molempiin osapuoliin tilanteen vaarallisuudesta. Pian marraskuussa 2023 ihmisoikeusvaltuutetun toimistoa New Yorkissa johtanut Craig Mokhiber jätti tehtävänsä ja syytti YK:ta kyvyttömyydestä estää kansanmurhaa Gazassa.
Suomi pidättäytyi äänestämästä, kun YK äänesti lokakuun 2023 lopulla tulitaukoa vaativasta päätöslauselmasta. Ulkoministeri Elina Valtonen ja pääministeri Petteri Orpo puolustivat Suomen näkemystä sillä, että päätöslauselmassa ei tuomittu Hamasia ja sen tekemiä tekoja. Lopulta tulitauon puolesta äänesti 120 maata.
Joulukuussa 2023 Etelä-Afrikka nosti Yhdistyneiden kansakuntien kansainvälisessä tuomioistuimessa (ICJ) kanteen Israelin toiminnasta Gazassa. Etelä-Afrikan mukaan Israelin toimet palestiinalaisia vastaan ovat luonteeltaan kansanmurhanomaisia ja YK:n kansanmurhan kieltävän yleissopimuksen vastaisia. 26. tammikuuta 2024 ICJ määräsi Israelin ryhtymään toimenpiteisiin estääkseen kansanmurhaan rinnastuvat teot.
Reaktioita > Yliopistojen boikotointi

Korkeakouluilta on vaadittu useissa maissa Israelin akateemista boikottia, joka tarkoittaa Israelin painostamista kansainvälisen lain noudattamiseen. Käytännössä boikotti tarkoittaa muun muassa korkeakoulutasoisen tutkimus- ja vaihto-opiskeluyhteistyön keskeyttämistä. Helmikuussa 2024 neljä norjalaista yliopistoa ilmoitti lopettavansa yhteistyön israelilaisten yliopistojen kanssa.
Keväällä ja syksyllä 2024 Helsingin yliopiston ylioppilaskunta ja Taideyliopiston ylioppilaskunta hyväksyivät jäsenaloitteet, jotka vaativat yliopistoilta osallistumista Israelin akateemiseen boikottiin. Turun yliopiston ylioppilaskunta ilmoitti vastustavansa yliopistotason yhteistyötä israelilaisten korkeakoulujen kanssa. Myös Suomen ylioppilaskuntien liitto vaati marraskuussa 2024 Israelin akateemista boikottia.
Reaktioita > Mielenosoitukset Suomessa

Suomessa järjestettiin lokakuussa 2023 useita palestiinalaisia tukevia mielenosoituksia. Marraskuussa 2023 poliisi kertoi ottaneensa kiinni 13 palestiinalaisia tukenutta mielenosoittajaa Helsingin yliopistolla.
Toukokuussa 2024 yliopisto-opiskelijat alkoivat osoittaa mieltä Palestiinan puolesta perustamalla solidaarisuusleirejä kampusalueille. Opiskelijat yöpyivät ulkona kampusalueille tuoduissa teltoissa ensin muun muassa Helsingin, Tampereen sekä Jyväskylän yliopistolla. Myös Oulun yliopistolla järjestettiin solidaarisuusleirejä tukeva mielenosoitus.
Helsingin leirissä Porthanian edessä yöpyjiä oli ensimmäisen viikon aikana noin parikymmentä toukokuussa 2024, minkä jälkeen mielenosoittajien mukaan Helsingin yliopisto katkaisi telttaleiriltä sähköt. Seuraavalla viikolla Helsingin yliopisto ilmoitti jäädyttävänsä opiskelijavaihdot israelilaisiin korkeakouluihin, mutta totesi, ettei tutkimusyhteistyötä aiota rajoittaa. Leiri kesti yli kuukauden. Kesäkuun 12. päivänä Helsingin yliopisto pyysi poliisilta virka-apua ja poliisit hajottivat leirin.
Reaktioita > Antisemitismi ja islamofobia

Sekä antisemitismin että islamofobian on raportoitu lisääntyneen maailmalla. Euroopassa juutalaiset koululaiset ovat kohdanneet kiusaamista, Berliinissä tehtiin palopommi-isku synagogaan ja Venäjän lentokentällä mielenosoittajat yrittivät etsiä Israelista matkustavia käsiinsä.
Yhdysvaltalaisen Council on American-Islamic Relationsin raportin mukaan islamofobinen ja palestiinalaisvastainen retoriikka on kasvanut suuresti Yhdysvalloissa sodan alkamisen jälkeen. Sen mukaan myös muslimiyhteisöihin ja palestiinalaisyhteisöihin on kohdistettu iskuja ja uhkauksia.
Muut vaikutukset > Humanitaarinen apu

Ensimmäiset humanitaarisen avun rekat saatiin kuljetettua Gazaan Rafahin rajanylityspaikalta, minkä jälkeen raja suljettiin. Israel salli rekkojen toimittavan Gazaan muun muassa ruokaa ja vettä, mutta ei esimerkiksi polttoaineita. Gazassa asuvat palestiinalaiset ovat täysin riippuvaisia kansainvälisesti toimitettavasta humanitaarisesta avusta.
Israelin armeijan kerrottiin ampuneen YK:n humanitaarista apua kuljettanutta saattuetta vahtineita gazalaisia poliiseja helmikuussa.
Helmikuun lopussa yli sata palestiinalaista kuoli ruoka-apua hakiessaan Israelin armeijan avaamaan tuleen. Israelin armeijan mukaan he kuolivat jäätyään toisten apua hakevien jalkoihin ja avustusrekkojen alle. Armeija kuitenkin sanoi, että se oli ampunut useita uhkaavasti käyttäytyneitä palestiinalaisia kohti. Lukuisat maat ja kansainväliset järjestöt vaativat nopeasti tapahtuman jälkeen riippumatonta tutkimusta tapahtumien kulusta.
Seuraavaksi Israelia syytettiin yli 20:n apua hakeneiden gazalaisten ampumisesta maaliskuun puolivälissä. Paikan päällä olleen Al Jazeeran toimittajan mukaan Israelin helikopteri ampui jonoa kohti. Israelin asevoimat kiisti kaikki syytteet.
Israel kertoi huhtikuussa lisäävänsä avustusrekkojen määrää 500 rekkaan päivässä Yhdysvaltain vaatimusten jälkeen.
Muut vaikutukset > Humanitaarinen apu > Suomi

Viikko Hamasin toteuttaman hyökkäyksen jälkeen Suomen Punaisen Ristin avustustoiminnan johtaja kertoi humanitaarisen avun tilan palestiinalaisalueilla olevan katastrofaalinen. Suomen Lähetysseura lahjoitti siviilien auttamiseen 150 000 euroa, joista puolet meni paikallisen Itä-Jerusalemissa sijaitsevan Augusta Victoria -sairaalan tukemiseen ja loput suoraan hädässä olevien siviilien auttamiseen. Lokakuun lopussa Suomen Punaisen ristin johtama katastrofivalmiusyksikkö lähti Egyptiin varmistamaan hätäavun saapumisen Gazan alueelle. Marraskuussa Suomen valtio ilmoitti tukevansa miljoonalla eurolla Punaisen ristin työtä Israelissa, Gazassa ja Länsirannalla.
Muut vaikutukset > Humanitaarinen apu > Yhdysvallat

Joe Biden ilmoitti Yhdysvaltojen lahjoittavan 100 miljoonaa dollaria humanitaarista apua Gazalle ja Länsirannalle. Lokakuun lopussa Biden painosti Netanjahua viemään enemmän humanitaarista apua Gazaan sekä palauttamaan Internet-yhteydet tietyille alueille.
Yhdysvallat kertoi suunnittelevansa avustuksia Gazaan ilmapudotuksilla. Sen sanotaan olevan yksi monimutkaisimmista sotilasoperaatioista. Ilmapudotukset aloitettiin maaliskuussa, ja niihin osallistuivat Yhdysvaltojen lisäksi ainakin Jordan, Yhdistyneet arabiemiraatit ja Ranska. Ilmapudotukset todettiin nopeasti tehottomiksi ja vaarallisiksi.
Muut vaikutukset > Humanitaarinen apu > Järjestöt

Monet kansainväliset avustusjärjestöt ovat olleet erityisesti sodan alkuaikoina vaikeuksissa humanitaarisen avun kuljettamisessa sotilaallisen uhan vuoksi. Eri avustusjärjestöt ovat myös menettäneet yhteyden Gazassa oleviin työntekijöihinsä. Näihin avustusjärjestöihin lukeutuvat Maailman terveysjärjestö (WHO) ja Lääkärit ilman rajoja. WHO kertoi menettäneensä marraskuussa yhteyden Gazan Al-Shifan sairaalan työntekijöihinsä ja kertoi olevansa erittäin huolissaan sairaassa olevien potilaiden ja työntekijöiden turvallisuudesta.
Muut vaikutukset > Humanitaarinen apu > Järjestöt > Euroopan unioni

Euroopan komissio lahjoitti humanitaarista apua Gazalle lokakuussa 75 miljoonaa euroa. Myöhemmin Euroopan komissio lahjoitti Gazalle vielä 25 miljoonaa euroa. Joseph Borrell ehdotti suunnitelmaa, jossa Israel lopettaisi sotatoimet siihen asti, kunnes Punainen Risti pääsisi panttivankien luokse. Komissio ilmoitti työskentelevänsä YK:n järjestön kanssa, jotta apu varmasti tavoittaisi sitä tarvitsevat.
Muut vaikutukset > Humanitaarinen apu > Järjestöt > Euroopan unioni > UNRWA:n työntekijöiden osallisuus sotaan

Israelin armeijan mukaan 12 UNRWA:n työntekijää osallistui aktiivisesti Hamasin hyökkäykseen 7. lokakuuta. Israel julkaisi myöhemmin muun muassa heidän nimensä ja valokuvansa.
Muut vaikutukset > Israel Eurovision laulukilpailussa

Israelin osallistuminen vuoden 2024 Eurovision laulukilpailuun sai suurta kritiikkiä Israelin sotatoimien vuoksi. Monet maat ja tahot vaativat Euroopan yleisradiounionia epäämään Israelin osallistumisen. Myös Suomen euroviisuedustaja Teemu Keisteri kertoi helmikuun puolivälissä olleensa epävarma osallistumisestaan viisuihin, jos Israel osallistuu niihin.
Eden Golanin esittämän Israelin viisukappaleen ”Hurricane” alkuperäiset sanat hylättiin maaliskuussa, koska niiden sanottiin viittaavan Israelin ja Hamasin sotaan. Myöhemmin kappaleen sanoitukset julkaistiin uudelleen ja sanat saivat Euroopan yleisradiounionin hyväksynnän.
Sotarikokset

Kaikkia Gazan sodan osapuolia säätelee sama laki, joka perustuu sopimuksiin ja sotarikostuomioistuinten päätöksiin. Säännöt ovat peräisin 1800-luvulta, mutta nykyään sotalait painottuvat Geneven sopimusten varalle. Sääntöjen mukaan gazalaisilla siviileillä pitäisi olla saavutettavissa elämän perustarpeet, kuten vesi, ravinto ja sairaanhoitopalvelut.
Jo ensimmäisten viikkojen aikana sekä Israel että Hamas tekivät monien asiantuntijoiden mukaan sotarikoksia. Hamasin mukaan Israel kohdistaa iskuja siviileihin, kun taas Israel kertoo Hamasin piilottavan taistelijoitaan erinäisiin siviilikohteisiin.  Hamas on saanut laajasti kritiikkiä siviilien surmaamisesta sodan aikana, mutta myös Israel osittain. Hamasin sotilaiden kerrotaan kuvanneen myös videoita, kun he surmaavat siviilejä. Israel näytti videoita kymmenille ulkomaisille toimittajille lähes 45 minuutin ajan sotilastukikohdassa Tel Avivissa. The Guardianin mukaan se yritti näin kiistää tai vähätellä tekojensa vakavuutta. Yhdysvaltalaisen Volker Türkin mukaan palestiinalaisryhmät ovat syyllistyneet vakaviin sotarikoksiin pidettyään ihmisiä panttivankeina ja hyökättyään raa’asti eri alueille.
Israel hyökkäsi lokakuun lopussa pakolaisleiri Jabaliaan toistamiseen, ja YK:n mukaan hyökkäykset voivat olla sotarikoksia. Pakolaisleirissä on rekisteröity asuvan noin 116 000 pakolaista. Pääsihteeri António Guterres kertoi olevansa järkyttynyt siviilien puolesta. Israelin mukaan teossa tapettiin myös Hamasin komentaja Ibrahim Biari. Israelin naapurimaat reagoivat iskuun voimakkaasti ja Jordania ilmoitti vetävänsä suurlähettiläänsä välittömästi pois Isrealista vastauksena Israelille.
Maaliskuussa UNRWA:n raportin mukaan palestiinalaisia vankeja pidetään Israelin pidätyskeskuksissa, joissa esiintyy vankien pahoinpitelyä ja seksuaalista hyväksikäyttöä. Israelin puolustusvoimat kiisti syytteet, ja kertoi pahoinpitelyn olevan kiellettyä.
Sotarikokset > Journalismi sodassa

Samoihin aikoihin Israelin pakolaisleirin iskun kanssa toimittajajärjestö Toimittajat ilman rajoja kertoi tehneensä valituksen toimittajien kuolemista Gazan sodassa Kansainväliseen rikostuomioistuimeen. Kuolleet toimittajat olivat kahdeksan Israelin surmaamaa toimittajaa, jotka kuolivat Gazan siviilialueilla. Lisäksi Hamas oli surmannut yhden israelilaistoimittajan hyökkäyksessään. Israel on jakanut netissä videoita Hamasin kuvaamista videoista, joissa he surmaavat journalisteja. 9. marraskuuta sodassa oli kuollut 39 toimittajaa ja mediatyöntekijää sen alusta lähtien. Täten lähes neljä prosenttia Gazan mediatyöntekijöistä on kuollut. Suurin osa kuolleista on palestiinalaisia, mutta joukossa on myös muita Lähi-idän journalisteja. Kyseessä oli pahin journalistien sodan kokema ensimmäinen kuukausi ainakin 30 vuoteen. Gazan alueen ollessa erittäin suojattu, kansainvälisten toimittajien pääsy alueelle on käytännössä mahdotonta. Journalistiliiton mukaan Gazan sodassa ei kunnioiteta journalistien työtä ja asemaa. Israel on ilmaissut kansainvälisille uutisjärjestöille, että se ei voi taata Gazassa oleskelevien toimittajiensa turvallisuutta. Gaza on ollut toimittajille huomattavasti tappavampi kuin muut vuoden 2023 sota-alueet.
The Washington Postin mukaan yli 750 toimittajaa allekirjoitti marraskuussa kirjeen, jossa tuomitaan toimittajiin kohdistuva tappaminen Gazassa. Lisäksi kirjeessä arvosteltiin länsimaiden uutisointia sodasta.
Vuonna 2021 Lähi-itään perehtynyt tutkija Tapio Kujala ilmoitti, että suomalaismedioilla ei ole vakituisia kirjeenvaihtajia Lähi-idän alueilla, mikä tarkoittaa suomalaisen uutistiedon olevan ulkomaisten uutislähteiden varassa. Kujalan mukaan Israelin ja Hamasin armeijoiden julkaisemaan materiaaliin tulee suhtautua erittäin kriittisesti.
Israel kertoi estävänsä Al Jazeera -uutiskanavan lähetyksen maassa huhtikuun alussa. Israelin mukaan uutiskanava on sille turvallisuusuhka.
Sotarikokset > Tekoälyn käyttö

Huhtikuussa 2024 hepreankielinen uutissivusto Sicha Mekomit ja arabienkielinen +972 väittävät selvityksissään tekoälyä käytetyn ihmisten tunnistamiseen surmaamistarkoituksessa Gazassa. Sotilaat ovat käyttäneet Lavender-nimistä järjestelmää, joka on kertonut keitä vastaan kannattaa tehdä iskuja. Tekoälyn käyttö on herättänyt huolta autonomisten aseiden käytöstä nykyajan sodankäynnissä.
Huomautuksia

↑  Sisältää
*152 palestiinalaista
* 2 israelilaista
* 6 libanonilaista
↑  113 (Committee to Protect Journalists -järjestön mukaan 11.1.2025)
Ainakin 126 (Gazan terveysministeriön mukaan 15.2.2024)
↑  Sisältää
* yli 17 000 lasta
* Toimittajia lähteestä riippuen 160–222  
* ainakin 263 UNRWA:n avustustyöntekijää (UNRWA:n mukaan 29.12.2024)
↑  Sisältää ainakin 172 lasta
↑  Israel on jatkuvasti kritisoinut terveysministeriötä ja sen julkaisemia lukuja, mutta lukujen luotettavuuden puolesta puhuvat kuitenkin muun muassa Yhdistyneiden kansakuntien alainen Maailman terveysjärjestö ja monet muut konfliktin uhreja seuraavat järjestöt.
Kirjallisuutta

Nousiainen, Anu: Lokakuun seitsemäs. Helsingin Sanomat: Kuukausiliite, 2024, nro 2, s. 22–33.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gazan sota 2023– Wikimedia Commonsissa
Martine Laroche Joubert & Shrouq Aila, Gaza, elämä helvetissä (Yle Areena, TV-dokumentti)
Arabien–Israelin konflikti
Alueet, joille Israeliin hyökänneet palestiinalaisryhmät etenivät 7.-8. lokakuuta.
Hamasin terroristien tuhoama rakennus Be’erin kibbutsissa.
Autoja Al-Ahli Arab -sairaalan iskun jälkeen, joka tappoi yli 500 ihmistä.
Iran ampui 1. lokakuuta lähes 200 ohjusta Israeliin.
Irtolastialus MV Rubymar oli ensimmäinen huthien upottama alus.
Hyökkäyksen tuhoja ja surmattuja ihmisiä Be’erin kibbutsissa.
Gazan väestötiedot vuonna 2013.
Rakennuksien kärsimiä vaurioita Gazassa.
Palestiina-mielenosoitus Helsingin yliopiston Porthania-rakennuksen edessä 2024.
David Malet Armstrong

David Malet Armstrong
David Malet Armstrong (usein D. M. Armstrong, 8. heinäkuuta 1926 – 13. toukokuuta 2014) oli australialainen filosofi. Hänen erikoisalojaan olivat metafysiikka ja mielenfilosofia. Hän puolusti faktualistista ontologiaa, funktionalistista mielen teoriaa ja nesessitarianistista käsitystä luonnonlaeista.
Julkaisuja > Teoksia

Berkeley's Theory of Vision: A Critical Examination of Bishop Berkeley's Essay towards a New Theory of Vision (1960)
Bodily Sensations (1962)
Perception and the Physical World (1961)
A Materialist Theory of the Mind (1968)
Belief, Truth and Knowledge (1973)
Universals and Scientific Realism (1978)
The Nature of Mind and Other Essays (1981)
What is a Law of Nature? (1983)
A Combinatorial Theory of Possibility (1989)
Universals: An Opinionated Introduction (1989)
A World of States of Affairs (1997)
The Mind-Body Problem: An Opinionated Introduction (1999)
Truth and Truthmakers (2004)
Julkaisuja > Artikkeleita

"Is Introspective Knowledge Incorrigible?" Philosophical Review 72 (1963), 417–32.
"Meaning and Communication". Philosophical Review 80 (1971), 427–47.
(& Peter Forrest) "An Argument against David Lewis' Theory of Possible Worlds". Australasian Journal of Philosophy 62 (1984), 164–8.
"Classes are States of Affairs". Mind 100 (1991), 189–200.
Aiheesta muualla

David Armstrong's Curriculum Vitae (englanniksi)
Guide to the Papers of David Armstrong (englanniksi)
Armstrong's Pufendorf Lectures 2004 (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef
Comac ARJ21

| Comac ARJ21 |
| --- | --- |
 ARJ21 ilmassa Zhuhain ilmailunäyttelyssä
Tyyppi:  matkustajakone
Alkuperämaa:   Kiina
Valmistaja:  Comac
Ensilento:  28. marraskuuta 2008
Tila:  tuotannossa
Valmistusmäärä:  169 
Muunnelmat:  Comac C909
Comac ARJ21 Xiangfeng on ensimmäinen kiinalaisvalmisteinen matkustajakäyttöön tarkoitettu suihkukone. Lentokoneen valmistaja on Comac. Moottorit valmistaa amerikkalainen General Electric ja avioniikasta vastaa Rockwell Collins. Konetyypin ensilento lennettiin vuonna 2008. Ensimmäisenä sen otti käyttöönsä kiinalainen lentoyhtiö Shandong Airlines. Lokakuussa 2011 uutisoitiin Ryanairin neuvottelevan konetyypin hankinnasta.
Kyseisen konetyypin seuraaja on Comac C919. Sen ensilento koitti 5. toukokuuta 2017.
Joy Air
Versiot

ARJ21-700 perusmalli, johon mahtuu 70-90 matkustajaa
ARJ21-900 pidennetty malli johon mahtuu 95-105 matkustajaa
Aiheesta muualla

http://www.aerospace-technology.com/projects/arj21/
Testikäytössä oleva ARJ-21.
Chengdu Airlinesin C909ER Chengdu Tianfun lentokentällä
Nekalan koulu

Nekalan koulutalo.
Nekalan koulu on tällä hetkellä tyhjillään oleva koulurakennus Tampereen Nekalassa. Vuonna 1931 valmistunut koulurakennus edustaa arkkitehtuuriltaan aikakautensa mukaan funktionalismia. Nekalan koulussa toimi peruskoulun ala-aste eli opetusluokat 1–6. Elokuussa 2012 koulu siirtyi osaksi Tampereen normaalikoulua, kun peruskoulun alaluokat kattanut Tampereen yliopiston Hämeenlinnan normaalikoulu muutti Tampereelle. Tällöin koulun nimeksi muutettiin Tampereen yliopiston normaalikoulun Nekalan koulutalo. Sittemmin normaalikoulu siirsi opetustoimintansa pois Nekalan koulurakennuksesta läheiseen normaalikoulun rakennukseen sisäilmaongelmien vuoksi.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut
Nekalan kansakoulun lopullinen rakennussuunnitelma valmistunut. Nelikerroksisen koulutalon rakennuskustannukset 3,7 milj. markkaa, Aamulehti, 22.02.1930, nro 51, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Bruttomeno

Bruttomeno tarkoittaa menoa, josta ei ole vähennetty mitään. Bruttomenosta ei vähennetä menoa pienentäviä eriä kuten esimerkiksi saatuja alennuksia.
Maaria Ylikangas

Maaria Ylikangas (ent. Pääjärvi, s. 1978) on suomalainen kirjallisuuskriitikko ja toimittaja. Hän oli Nuori Voima -lehden päätoimittaja 2015–2020, vuodesta 2018 yhdessä Vesa Rantaman kanssa. Lokakuussa 2020 hän siirtyi Suomen arvostelijain liiton kolmivuotisen Kritiikki näkyy! -hankkeen projektikoordinaattoriksi. Ylikangas on kirjoittanut kritiikkejä muun muassa Helsingin Sanomiin, Parnassoon, Suomen Kuvalehteen, Voimaan ja Säröön.
Ylikangas on koulutukseltaan filosofian maisteri.
Julkaisuja

Aurora Ala-Hakula, Maaria Ylikangas & Arja Karhumaa (toim.): Säihkyvät utopiat: essee-mixtape.  Helsinki:  S&S, 2022.  ISBN 978-951-52-5716-1
Riikka Laczak, Vesa Rantama ja Maaria Ylikangas (toim.): Kritiikki näkyy!  Suomen arvostelijoiden liitto, 2023.  ISBN 978-951-96795-9-4
Kritiikistä.  Helsinki:  S&S, 2025.  ISBN 978-951-52-6201-1
Bruttoperiaate

Bruttoperiaate tarkoittaa sellaista tulojen ja menojen merkintätapaa, että tuloista ei vähennetä niiden hankkimisesta johtuneita menoja eikä menoista niiden yhteydessä saatuja tuloja. Bruttoperiaatetta voidaan käyttää esimerkiksi tulo- ja menoarviossa. Bruttoperiaatetta käytetään myös kirjanpidossa tuloslaskelmassa.
Bruttoperiaatteen vastakohta on nettoperiaate.
Michael Ruse

Michael Ruse (21. kesäkuuta 1940 Birmingham – 1. marraskuuta 2024) oli brittiläissyntyinen tieteenfilosofi. Hän opiskeli Bristolin yliopistossa Englannissa ja McMasterin yliopistossa Kanadassa. Hän on opettanut Guelphin yliopistossa Kanadassa ja Floridan valtionyliopistossa Yhdysvalloissa.
Useita kirjoja julkaissut Ruse tunnetaan varsinkin työstään evoluutioteorian ja kreationismin välisen kiistan parissa. Hänestä tuli vuonna 1986 American Association for the Advancement of Sciencen ja Royal Society of Canadan jäsen.
Aiheesta muualla

Michael Ruse Floridan valtionyliopiston sivuilla. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii  PhilPeople 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  Europeana  IdRef
Todellisuus

Vincent van Gogh, Tähtikirkas yö, 1889.
Todellisuus tarkoittaa kaikkea sitä, mikä on olemassa.