stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Totuus- ja sovintokomissio

Totuus- ja sovintokomissio on valtion perustama toimielin, joka pyrkii tarjoamaan eri osapuolille tilan kohdata ja keskustella syntyneistä konflikteista. Konfliktin osapuolet voivat tulla saman yhteisön sisältä tai osapuolet voivat olla kaksi eri yhteisöä. Ensimmäiset totuus- ja sovintokomissiot perustettiin 1980-luvulla, mutta ne alkoivat yleistyä enemmän 1990-luvulta lähtien. Niitä on vuosien saatossa toiminut kymmeniä useissa eri maissa.
Valtio saattaa perustaa totuus- ja sovintokomission sen jälkeen, kun yhteiskunnassa on ollut sisäinen konflikti. Maassa on saattanut tapahtua suuria muutoksia, kuten rauhansopimus, valtiomuodon muutos diktatuurista demokratiaan, tai jonkin kansalaisia sortavan rakenteen purkaminen. Komission tarkoitus on eheyttää yhteisöä ja yhteiskuntaa ja tarjota esimerkiksi vääryyksiä kokeneelle kansanryhmälle tilaisuuden kertoa kokemuksistaan ja tuoda esiin katkerat tunteensa. Keskustelun käyminen voi edistää sitä, että eri osapuolet antavat toisilleen anteeksi. Komissio voi myös suositella valtiolle armahduksien myöntämistä ja oikeuslaitokselle jonkin rikoksen tutkimista tai siitä rankaisemista. Tavoitteena on, että komission toiminta auttaa yhteisöä rakentamaan uudelleen sisäisen yhteenkuuluvuutensa.
Sisäisen konfliktin jälkeen maahan saatetaan perustaa myös ihmisoikeus- tai sotarikostuomioistuin. Ne toimivat eri periaatteella kuin totuus- ja sovintokomissio, sillä tuomioistuimissa asianomaiset osallistuvat kuulusteluun keskustelun sijaan, ja käsittelyä johtavat tuomarit laajemman raadin sijaan. Monet yhteisöt ovat tuomioistuimen sijaan valinneet perustaa komission siinä toivossa, että se auttaisi tehokkaammin sovinnon ja yhteenkuuluvuuden luomisessa.
Ainakin Etelä-Afrikassa on toiminut oma totuus- ja sovintokomissio. Suomessa toimii yhä saamelaisten totuus- ja sovintokomissio.
Isojuurekas

| Isojuurekas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Porotheleaceae
Suku::  Isojuurekkaat Megacollybia
Laji::  platyphylla
Kaksiosainen nimi
 Megacollybia platyphylla  (Pers.) Kotlaba & Pouzar 
Katso myös
   Isojuurekas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isojuurekas (Megacollybia platyphylla), vanha nimi Oudemansiella platyphylla on nuorena kupera, myöhemmin laakenevalakkinen harmaanruskea isojuurekaslaji. Väritykseltään harmaa tai harmaanruskea lakki on selvästi säteittäisviiruinen ja sen keskellä on usein kohouma. Lakin pinta on himmeä ja kuiva, usein reunoilta repeilevä, jolloin ohut malto tulee näkyviin.
Heltat ovat harvassa ja valkeat. Jalka on solakka, tasapaksu ja sitkeä. Harmahtava jalka on yläosastaan vaaleampi ja tyvellä on yleensä valkoisia rihmastojänteitä. Malto on valkoista, sitkeää ja ohutta. Itiöpöly on valkoista. Haju ja maku ovat mietoja. Sieni kasvaa lehtimetsissä hautautuneilla puilla ja kannoilla, erityisesti koivun lahottajasienenä. Isojuurekas on merkityksetön ja huono ruokasieneksi.
Laji on yleinen, mutta näyttää puuttuvan Lapista. Leviämisalue ulottuu Euroopasta kaukoitään.
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Isojuurekas (Megacollybia platyphylla)[vanhentunut linkki]
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Megacollybia platyphylla:  Wikidata: Q905938  BioLib: 60349  CoL: 3YSTY  EoL: 1004997  EPPO: MEGYPL  GBIF: 2537689  iNaturalist: 1097548  IndexFungorum: 317427  IRMNG: 10645135  MycoBank: 317427  NatureServe: 2.943750  NBN: NBNSYS0000037964  NCBI: 182000  Open Tree of Life: 292755  SpeciesFungorum: 317427  Laji.fi: MX.292558 
Agaricus platyphyllus:  Wikidata: Q59537886  CoL: 65P4X  GBIF: 5243801  IndexFungorum: 372213  IRMNG: 10501267  MycoBank: 372213  SpeciesFungorum: 372213
Gammalsvenskby

| Starošvedske Gammalsvenskby |
| --- | --- |

 vaakuna
 Starošvedske
 Koordinaatit: 46°52′14″N, 33°34′38″E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  H’ersonin alue
Piiri:  Beryslavin piiri
Kunta:  Beryslav
Kylä:  Zmijivka
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylän osa
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gammalsvenskbyn vanha ruotsalaisluterilainen Johanneksen kirkko, vuodesta 1989 ortodoksinen Arkkienkeli Mikaelin kirkko.
Entisen Gammalsvenskbyn volostin alueella, Mühlhausendorfin ja Schlangendorfin kylien rajalla oleva saksalaisluterilainen kirkko.
Gammalsvenskby (paikallisella murteella Gammölsvänskbi, ukr. Старошведське, Starošvedske, suom. 'Vanha ruotsalainen kylä') on nykyisen Zmijivkan kylän osa Ukrainassa Hersonin alueella. Kylässä asui aikoinaan huomattava määrä vironruotsalaisia siirtolaisia. Kylässä asuu edelleen noin 150 vironruotsalaistaustaista henkilöä.
Historia

Gammalsvenskbyn asukkaat olivat Hiidenmaalta kotoisin olevia vironruotsalaisia. He lähtivät Ukrainaan vuonna 1781 saatuaan lupauksen siellä odottavista maaosuuksista Venäjän silloiselta hallitsijalta Katariina II:lta. Muuton syistä kiistellään, joidenkin mielestä se oli laiton pakkosiirto ja joidenkin mielestä vain maaorjille tehty antelias teko. Joka tapauksessa muutosta tuli kuitenkin katastrofi ja noin 1 000 henkilöä menetti henkensä. Vuoden 1783 laskennassa alueella asui enää vain 135 ruotsalaista. Tästä huolimatta muuttajat säilyttivät ruotsalaisen kulttuurinsa ja luterilaisen uskonsa. Lisäksi he säilyttivät kielensä, joka muistutti vanhaa ruotsia enemmän kuin Ruotsissa puhuttu kieli. Ruotsista ja Suomesta kerätyillä lahjoituksilla rakennettiin kylään luterilainen kirkko, joka avattiin vuonna 1885.
Ensimmäisen maailmansodan alkaessa Gammalsvenskbystä lähti noin 900 asukasta evakkoina Ruotsiin ja vain muutama jäi kylään. Suurin osa evakoista jäi Ruotsiin tai muutti Kanadaan suurimmaksi osaksi Manitoban alueelle, noin 250 asukasta palasi takaisin vuonna 1929 Ruotsin kommunistisen puolueen innoittamana.
Elämä Neuvostoliitossa ei kuitenkaan sujunut odotetusti. Kun kyläläiset allekirjoittivat anomuksen maasta poispääsemiseksi, salainen poliisi vei pois noin 20 ihmistä. Stalinin vainot maksoivat usean kyläläisen hengen. Saksalaisten valloittaessa kylän vuonna 1941 heitä tervehdittiin vapauttajina, ja kun he perääntyivät alueelta 1943, ruotsalaiset evakuoitiin heidän mukanaan. 150 evakuoitua jäi Neuvostoliiton käsiin Puolassa, ja heidät lähetettiin työleireille. He saivat palata kotikyläänsä vuonna 1947.
Nykypäivä

Nykyisin Gammalsvenskbyssä asuu noin 150–200 asukasta, joilla on ruotsalaiset juuret. Muutamat heistä osaavat puhua sujuvasti paikallista ruotsin kielen murretta, gammalsvenskaa. He ovat saaneet Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen taloudellista tukea muun muassa Ruotsin kirkolta. Useimmat kylän asukkaat työskentelevät ruotsalaisten omistamassa tehtaassa jossa valmistetaan öljyä ja säilykeruokaa. Gammalsvenskbyn luterilainen kirkko rakennettiin uudestaan vuonna 1989 luterilais-ortodoksiseksi kirkoksi sen oltua raunioina yli 40 vuotta.lähde? Kylässä on myös koulu, jossa on mahdollista opiskella ruotsin kieltä.
Venäjän hyökättyä Ukrainaan venäläiset miehittivät Gammalsvenskbyn maaliskuussa 2022 ja tuhosivat kylästä muistomerkin. Ukrainan armeija vapautti Gammalsvenskbyn marraskuussa 2022.
Aiheesta muualla

Föreningen Svenskbybornas hemsida (ruotsiksi)
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 2012

Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 2012 olivat järjestyksessään 29. suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin Lausannessa Sveitsissä 14.–21. heinäkuuta 2012.
Tulokset > Miehet > Sprintti, 4,2 km

14. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Matthias Kyburz | 15.32,0 |  |
| 2 |  | Matthias Merz | 15.49,5 | +17,5 |
| 3 |  | Matthias Müller | 15.59,0 | +27,0 |
| 4 |  | Scott Fraser | 16.11,2 | +39,2 |
| 5 |  | Andrei Hramov | 16.22,7 | +50,7 |
| 6 |  | Tuomo Mäkelä | 16.32,9 | +1.00,9 |
Tulokset > Miehet > Keskimatka, 6,5 km

17. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Edgars Bertuks | 36.45 |  |
| 2 |  | Valentin Novikov | 36.50 | +0.05 |
| 3 |  | Fabian Hertner | 37.10 | +0.25 |
| 4 |  | Thierry Gueorgiou | 37.15 | +0.30 |
| 5 |  | François Gonon | 37.18 | +0.33 |
| 6 |  | Peter Öberg | 37.22 | +0.37 |
Tulokset > Miehet > Pitkä matka, 18,3 km

19. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olav Lundanes | 1.34.42 |  |
| 2 |  | Matthias Merz | 1.37.34 | +2.52 |
| 3 |  | Edgars Bertuks | 1.39.13 | +4.31 |
| 4 |  | Philippe Adamski | 1.40.19 | +5.37 |
| 5 |  | Anders Holmberg | 1.41.46 | +7.04 |
| 6 |  | Kiril Nikolov | 1.41.48 | +7.06 |
Tulokset > Miehet > Viesti, 3×6,9 km

21. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tomáš Dlabaja Jan Šedivý Jan Procházka | 1.40.00 |  |
| 2 |  | Magne Dæhli Carl Waaler Kaas Olav Lundanes | 1.40.06 | +0.06 |
| 3 |  | Jonas Leandersson Peter Öberg Anders Holmberg | 1.40.11 | +0.11 |
| 4 |  | Fabian Hertner Matthias Müller Matthias Merz | 1.41.21 | +1.21 |
| 5 |  | Philippe Adamski Thierry Gueorgiou François Gonon | 1.42.56 | +2.56 |
| 6 |  | Søren Bobach Rasmus Thrane Hansen Tue Lassen | 1.43.08 | +3.08 |
Tulokset > Naiset > Sprintti, 3,7 km

14. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Simone Niggli-Luder | 15.43,7 |  |
| 2 |  | Maja Alm | 16.20,2 | +36,5 |
| 3 |  | Annika Billstam | 16.28,0 | +44,3 |
| 4 |  | Helena Jansson | 16.30,2 | +46,5 |
| 5 |  | Rahel Friederich | 16.33,1 | +49,4 |
| 6 |  | Venla Niemi | 16.39,4 | +55,7 |
Tulokset > Naiset > Keskimatka, 5,5 km

17. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Minna Kauppi | 37.37 |  |
| 2 |  | Tove Alexandersson | 38.09 | +0.32 |
| 3 |  | Tatjana Rjabkina | 39.03 | +1.26 |
| 4 |  | Ida Bobach | 39.52 | +2.15 |
| 5 |  | Simone Niggli-Luder | 40.00 | +2.23 |
| 6 |  | Annika Billstam | 40.07 | +2.30 |
Tulokset > Naiset > Pitkä matka, 12,4 km

19. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Simone Niggli-Luder | 1.15.07 |  |
| 2 |  | Minna Kauppi | 1.16.38 | +1.31 |
| 3 |  | Annika Billstam | 1.17.13 | +2.06 |
| 4 |  | Tatjana Rjabkina | 1.19.17 | +4.10 |
| 5 |  | Anne Margrethe Hausken Nordberg | 1.20.05 | +4.58 |
| 6 |  | Eva Juřeníková | 1.21.10 | +6.03 |
Tulokset > Naiset > Viesti, 3×5,9 km

21. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ines Brodmann Judith Wyder Simone Niggli-Luder | 1.44.54 |  |
| 2 |  | Annika Billstam Helena Jansson Tove Alexandersson | 1.47.18 | +2.24 |
| 3 |  | Silje Ekroll Jahren Mari Fasting Anne Margrethe Hausken Nordberg | 1.48.11 | +3.17 |
| 4 |  | Anastasija Tihonova Svetlana Mironova Tatjana Rjabkina | 1.48.38 | +3.44 |
| 5 |  | Venla Niemi Merja Rantanen Minna Kauppi | 1.51.41 | +6.47 |
| 6 |  | Emma Klingenberg Ida Bobach Maja Alm | 1.52.21 | +7.27 |
Mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sveitsi | 4 | 2 | 2 | 8 |
| 2 |  Norja | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3 |  Suomi | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4 |  Latvia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 |  Tšekki | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 6 |  Ruotsi | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 7 |  Venäjä | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 8 |  Tanska | 0 | 1 | 0 | 1 |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut
1966 | 1968 | 1970 | 1972 | 1974 | 1976 | 1978 | 1979 | 1981 | 1983 | 1985 | 1987 | 1989 | 1991 | 1993 | 1995 | 1997 | 1999 | 2001 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023
Areguá

| Areguá |
| --- | --- |
 Ilmakuva vuodelta 2008
 lippu
 Areguá
 Koordinaatit: 25°17′43″S, 57°24′53″W 
Valtio:   Paraguay
Departementti:  Central
Korkeus:  70 m
Väkiluku (2022):  70 298
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Areguá on kaupunki Paraguayn Centralin departementissa. Sen asukasluku vuonna 2022 oli 70 298.
Vuodesta 1993 alkaen se on Centralin departementin pääkaupunki. Se sijaitsee Ypacaraíjärven rannalla.
Domingo Martínez de Irala perusti Areguán vuonna 1538. Areguássa on lukuisia keramiikkapajoja, tyylikäs kirkko ja useita siirtomaa-ajalta säilyneitä rakennuksia. Paraguayn itsenäistyttyä kaupungista tuli pääkaupunki Asunciónin yläluokan kesänviettopaikka. Keramiikkaan liittyvää teollisuutta toivat mukanaan italialaiset siirtolaiset 1900-luvulla. Heidän myötänsä seutu tuli myös tunnetuksi mansikanviljelyksestä.
Areguán asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 70 298.
Sanansaattaja

Sanansaattaja voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
sanansaattaja, viestinviejä, kuriiri
Sanansaattaja, Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen lehti
Sanansaattaja (The View from Castle Rock), Alice Munron novellikokoelma
Sanansaattaja, Joseph Loseyn elokuva vuodelta 1971
Sanansaattaja, suomalainen elokuva vuodelta 2009
Sanansaattaja, BBC:n televisioelokuva vuodelta 2015.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sanansaattaja”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Satu Autiosalo

Satu Autiosalo (s. 18. helmikuuta 1975 Parkano) on Saarijärven kaupunginjohtaja. Hänen valittiin virkaan 24. tammikuuta 2022. Aiemmin hän on toiminut Saarijärven kaupungin henkilöstö- ja hallintojohtajana vuodesta 2007 saakka. Autiosalo on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri.
Autiosalo toimi valintahetkellä Saarijärven kaupunginjohtajan sijaisena. Virallisesti hänen tehtävänsä kaupunginjohtajana alkoi maaliskuussa 2022.
Toyota-sota

Toyota-sota (arabiaksi حرب تويوتا Ḥarb Tūyūtā, ranskaksi Guerre des Toyota) oli vuonna 1987 Pohjois-Tšadissa sodittu Tšadin–Libyan konfliktin viimeinen osa. Sodan nimitys johtuu tšadilaisten sotilaiden käyttämistä Toyota-merkkisistä ajoneuvoista, kuten Toyota Land Cruiserista ja Toyota Hiluxista. Taistelut päättyivät Libyan häviöön.
Taustaa

Libya oli jo vuodesta 1978 hallinnut tšadilaisten kapinallisten kanssa Tšadn pohjoisosaa. Libyalaisten tarkoitus oli liittää itseensä niin sanottu Aouzoun kaistale. Maan eteläosaa taas hallitsi länsimaiden tukema hallitus.
Taistelu

Vuonna 1986 tšadilaiset kapinallisjoukot olivat taistelemassa libyalaisia joukkoja vastaan. Hissène Habrén johtamat hallituksen joukot liittyivät taistelemaan kapinallisten rinnalle saman vuoden joulukuussa. Vuoden 1987 alussa Tšadin puolella taistelleet joukot saivat tuhottua Libyan puolustuksen Fadassa. Kolmen kuukauden kuluessa Habré oli onnistunut valtaamaan Pohjois-Tšadin lähes kokonaan. Seuraavina kuukausina Libyan joukot kärsivät yhä lisää raskaita tappioita.lähde?
Konflikti päättyi osa puolien solmimaan aselepoon. Tämänkin jälkeen kysymys Aouzoun kaistaleesta jäi auki vuoteen 1994 saakka, jolloin sen sovittiin kuuluvan Tšadille.
Perejaslav

| Perejaslav (Перея́слав) |
| --- | --- |
 Kaupungin keskusaukio.
 lippu:  vaakuna
 Kiovan alue Ukrainassa, alla kaupungin sijainti alueella
 Perejaslav
 Koordinaatit: 50.0728°N, 31.4634°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Kiovan alue
Piiri:  Boryspilin piiri
Historiallinen maininta:  907
Kaupunkioikeudet:  1585
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  31,52 km²
Väkiluku (2017):  27 548
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  08400–08404
 
 phm.gov.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Perejaslav (ukr. Перея́слав; aikaisemmin Perejaslav-H’melnytskyi, Перея́слав-Хмельни́цький) on keskikokoinen kaupunki Ukrainan Kiovan alueella, rautateitse 78 kilometriä ja maanteitse 90 kilometriä maan pääkaupungista Kiovasta kaakkoon. Se oli vuoden 2020 aluehallinnolliseen uudistukseen saakka hallinnollisesti suoraan Kiovan alueen alainen kuntatason yksikkö. Kesän 2020 uudistuksessa kaupunki tuli osaksi Boryspilin piiriä.
Perejaslav toimii ennen kesää 2020 myös ympäröivän Perejaslav-H’melnytskyin piirin hallintokeskuksena. Kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 27 548 ja ympäröivän maaseudusta koostuvan piirin väkiluvuksi 28 096 henkeä (1.1.2017).
Ylösnousemuksen luostarin kellotapuli ja kirkko.
Pyhän Mikaelin luostarin kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Perejaslav Wikimedia Commonsissa
About Pereiaslav-Khmelnytskyi  (englanniksi) (discover-ukraine.info)
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut 2021

Tove Alexandersson voitti kisoissa kolme henkilökohtaista kultaa ja oli mukana Ruotsin viesti- ja sprinttiviestivoittajajoukkueissa.
37. suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 3.–9. heinäkuuta 2021 Tšekissä. Ohjelmassa olivat miesten ja naisten sprintti, keskimatka, pitkä matka ja viesti sekä sekajoukkuein kilpailtu sprinttiviesti. Sprintit olivat ohjelmassa, koska suunniteltuja sprinttimatkojen maailmanmestaruuskilpailuja ei koronan vuoksi järjestetty vuonna 2020.
Sprintin karsinta ja finaali suunnistettiin Terezínissä, sprinttiviesti Doksyssa, keskimatkan karsinta ja finaali Smržovkassa, viesti ja pitkä matka Heřmánkyssa.
Ruotsi voitti kilpailuissa seitsemän kultamitalia, Sveitsi ja Norja kumpikin yhden.
Venäjän maajoukkue sai osallistua kilpailuihin mutta ilman kansallisuustunnuksia Venäjän tultua suljetuksi eräistä urheilun suurtapahtumista valtiojohtoisen dopingohjelman ja testitietojen manipuloinnin takia.
Tulokset > Miehet > Sprintti (3,9 km)

3. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Isac von Krusenstierna | 13.46 |  |
| 2 |  | Kasper Fosser | 13.53 | +0.07 |
| 3 |  | Tim Robertson | 13.59 | +0.13 |
| 4 |  | Yannick Michiels | 14.02 | +0.16 |
| 5 |  | Max Peter Bejmer | 14.05 | +0.19 |
| 6 |  | Florian Howald | 14.06 | +0.20 |
Tulokset > Miehet > Keskimatka (5,4 km)

6. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Matthias Kyburz | 39.31 |  |
| 2 |  | Gustav Bergman | 40.11 | +0.40 |
| 3 |  | Ruslan Glibov | 40.18 | +0.47 |
| 4 |  | Lucas Basset | 41.36 | +2.05 |
| 5 |  | Kasper Fosser | 41.38 | +2.07 |
| 6 |  | Eskil Kinneberg | 41.40 | +2.09 |
Tulokset > Miehet > Pitkä matka (13,6 km)

9. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kasper Fosser | 1.35.55 |  |
| 2 |  | Matthias Kyburz | 1.39.00 | +3.05 |
| 3 |  | Magne Dæhli | 1.41.53 | +5.58 |
| 4 |  | Daniel Hubmann | 1:42.10 | +6.15 |
| 5 |  | Emil Svensk | 1.43.08 | +7.13 |
| 6 |  | Martin Hubmann | 1.43.54 | +7.59 |
Tulokset > Miehet > Viesti

8. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Albin Ridefelt William Lind Gustav Bergman | 1.53.06 |  |
| 2 |  | Gaute Steiwer Kasper Fosser Eskil Kinneberg | 1.53.57 | +0.51 |
| 3 |  | Martin Hubmann Florian Howald Matthias Kyburz | 1.55.06 | +2.00 |
| 4 |  | Miika Kirmula Elias Kuukka Olli Ojanaho | 1.55.28 | +2.22 |
| 5 |  | Pavel Kubát Miloš Nykodým Vojtěch Král | 1.57.25 | +4.19 |
| 6 |  | Ruslan Glibov Oleksandr Kratov Artem Pantsenko | 2.01.56 | +8.50 |
Tulokset > Naiset > Sprintti (3,5 km)

3. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tove Alexandersson | 14.03 |  |
| 2 |  | Natalja Gemperle | 14.12 | +0.09 |
| 3 |  | Maja Alm | 14.20 | +0.17 |
| 4 |  | Alice Leake | 14.24 | +0.21 |
| 4 |  | Simona Aebersold | 14.24 | +0.21 |
| 6 |  | Elena Roos | 14.25 | +0.22 |
Tulokset > Naiset > Keskimatka (4,5 km)

6. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tove Alexandersson | 38.12 |  |
| 2 |  | Andrine Benjaminsen | 40.33 | +2.21 |
| 3 |  | Simona Aebersold | 41.33 | +3.21 |
| 4 |  | Kamilla Steiwer | 41.35 | +3.23 |
| 5 |  | Sara Hagström | 41.46 | +3.34 |
| 6 |  | Lisa Risby | 42.10 | +3.58 |
Tulokset > Naiset > Pitkä matka (9,5 km)

9. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tove Alexandersson | 1.17.11 |  |
| 2 |  | Natalja Gemperle | 1.20.09 | +2.58 |
| 3 |  | Simona Aebersold | 1.20.28 | +3.17 |
| 4 |  | Andrine Benjaminsen | 1.22.56 | +5.45 |
| 4 |  | Lisa Risby | 1.22.56 | +5.45 |
| 6 |  | Megan Carter Davies | 1.24.53 | +7.42 |
Tulokset > Naiset > Viesti

8. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lisa Risby Sara Hagström Tove Alexandersson | 1.45.45 |  |
| 2 |  | Elena Roos Sabine Hauswirth Simona Aebersold | 1.48.18 | +2.33 |
| 3 |  | Marie Olaussen Kamilla Steiwer Andrine Benjaminsen | 1.52.46 | +7.01 |
| 4 |  | Anastasija Rudnaja Tatjana Rjabkina Svetlana Mironova | 1.52.58 | +7.13 |
| 5 |  | Adéla Indráková Denisa Kosová Jana Knapová | 1.53.14 | +7.29 |
| 6 |  | Ewa Gwóźdź Hanna Wiśniewska Aleksandra Hornik | 1.55.40 | +9.55 |
Tulokset > Sprinttiviesti

4. heinäkuuta
| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tove Alexandersson Emil Svensk Gustav Bergman Sara Hagström | 1.02.19 |  |
| 2 |  | Victoria Hæstad Bjørnstad Audun Heimdal Kasper Fosser Andrine Benjaminsen | 1.02.45 | +0.26 |
| 3 |  | Simona Aebersold Joey Hadorn Martin Hubmann Elena Roos | 1.02.48 | +0.29 |
| 4 |  | Cecilie Friberg Klysner Søren Thrane Ødum Jakob Edsen Maja Alm | 1.03.34 | +1.15 |
| 5 |  | Jana Knapová Miloš Nykodým Vojtěch Král Tereza Janošíková | 1.03.50 | +1.31 |
| 6 |  | Alice Leake Ralph Street Peter Hodkinson Megan Carter Davies | 1.03.52 | +1.33 |
Aiheesta muualla

Tapahtuman viralliset kotisivut
Suunnistuksen maailmanmestaruuskilpailut
1966 | 1968 | 1970 | 1972 | 1974 | 1976 | 1978 | 1979 | 1981 | 1983 | 1985 | 1987 | 1989 | 1991 | 1993 | 1995 | 1997 | 1999 | 2001 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023
Rikardis Schweriniläinen

| Rikardis Schweriniläinen |
| --- | --- |
 Rikardis kuvattuna kuningas Albrektin hautamonumentissa Bad Doberanin luostarikirkossa Saksassa
Ruotsin kuningatar
Valtakausi:  1365 – 23. huhtikuuta - 11. kesäkuuta 1377
Edeltäjä:  Blanka Namurilainen
Seuraaja:  Margareeta I Valdemarintytär

Syntynyt:  Richardis von Schwerin 1348
Kuollut:  23. huhtikuuta - 11. kesäkuuta 1377
Hautapaikka:  Mustienveljien dominikaani luostarikirkko, Tukholma
Puoliso:  Albrekt Mecklenburgilainen
Lapset:  Eerik, Rikardis Katarina
Isä:  Otto I von Schwerin
Äiti:  Mechthild von Werle-Goldberg
Uskonto:  roomalaiskatolisuus
Rikardis Schweriniläinen (ruots. Rikardis av Schwerin, saks. Richardis, Ricardis) ; (1348 – 23. huhtikuuta - 11. heinäkuuta 1377) oli saksalainen prinsessa, josta tuli vuonna 1365 Albrekt Mecklenburgilaisen puolisona Ruotsin kuningatar.
Suku

Rikardis oli vanhan von Hagenin ruhtinassuvun viimeisen kreivin, Otto I Schwerinin (k. 1357) ja Mathilda (Mechthild) von Werle-Goldbergin (k. 1361) tytär.