Johan Bäckman
Reaktioita Suomessa

Helsingin Sanomat julkaisi 2009 suomalaissyntyisen neuvostosotasankarin Sylvi Paason kuoleman johdosta Bäckmanin kirjoittaman muistokirjoituksen. Kirjoitus sai aikaan voimakkaan vastareaktion. Helsingin Sanomien uutispäätoimittaja Reetta Meriläinen pyysi Suomen Kuvalehdessä anteeksi Bäckmanin kirjoituksen julkaisua ja kutsui sitä työtapaturmaksi.
Helsingin Sanomien toimittaja Saska Saarikoski vaati lehtikirjoituksessaan elokuussa 2012 Venäjän Suomen-suurlähettilästä Aleksandr Rumjantsevia puuttumaan Bäckmanin käymään mediapeliin Venäjällä. Suurlähettiläs kummaksui vastineessaan kirjoittajan käsityksiä sananvapaudesta ja suurlähetystön asemasta maiden suhteiden luojana ja vaikuttajana kotimaansa lehdistön kirjoitteluun.
Helsingin yliopisto, jossa Bäckmanilla on dosentin arvo, on yhtäältä tukenut hänen tutkimuksen ja opetuksen vapauttaan, mutta toisaalta ottanut häneen etäisyyttä hänen käytettyään dosentin titteliä. Elokuussa 2012 yliopisto tähdensi tiedotusvälineille, ettei Bäckman ole työsuhteessa yliopistoon eikä hän ole yliopiston professori. Laki ei mahdollista dosentin arvonimen poistamista. Lokakuussa yliopisto ilmoitti sulkevansa Bäckmanin sähköpostitilin, koska dosentin viimeisestä tuntiopettajan työstä oli kulunut kolme vuotta.
Joulukuussa 2012 Jussi Halli valitsi Johan Bäckmanin synnyttämän julkisuus- ja mediaoperaation vuoden 2012 Trolli-Finlandia-palkinnon saajaksi.
Uudelleen 2018 Bäckmanin rikostuomion myötä julkisuudessa pohdittiin, pitäisikö tieteellisiin ansioihin perustuvia akateemisia arvonimiä voida perua esimerkiksi tietyn mittaisen vankeustuomion perusteella. Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitoksen johtaja Tapio Määttä esitti sen mahdollistavan lakimuutosluonnoksen. Suomen Dosenttiliitto kertoi medialle keskustelleensa asiasta kokouksessaan, mutta kieltäytyi ottamasta kantaa sen enempää ehdotukseen, kuin Bäckmanin tapaukseen erityisesti.
Diplomaatti Alpo Rusi esittää kirjassaan Yhdessä vai erikseen – Suomen ja Ruotsin turvallisuuspolitiikka tienhaarassa näkemyksenään, että Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtaja ja valtiovarainministeri Alexander Stubb joutui luopumaan asemastaan osittain Bäckmanin toiminnan vuoksi. Bäckman leimasi Stubbin Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun CIA:n agentiksi ja Yhdysvaltojen etujen edistäjäksi.
10. heinäkuuta 2022 Helsingin Sanomat julkaisi artikkelin, jonka mukaan Bäckman on vuosikausia tarjonnut Venäjän valtion televisioyhtiölle Suomea ja muita länsimaita mustamaalaavia uutisia ja tiedotteita. Hän on muun muassa väittänyt Venäjällä Suomen viranomaisten vainoavan venäläisäitejä ja ottavan syyttä heidän lapsiaan huostaan. Bäckman viestitti Venäjän valtiolliselle radio- ja televisioyhtiölle VGTRK:lle syyskuussa 2014, että Suomen viranomaiset olisivat perusteetta ottaneet venäläiseltä äidiltä tyttären, ja että äiti pyytäisi apua Venäjän lapsiasiavaltuutetulta, KGB-taustaiselta Pavel Astahovilta. Entinen suurlähettiläs Hannu Himanen uskoo, että Bäckman työskentelee osana Venäjän rakentamaa laajempaa kansainvälistä verkostoa.
Venäjän Ukrainan-hyökkäyksen 2022 aikana Bäckman on antanut venäläismedioille lausuntoja esimerkiksi Euroopan unionin ja Britannian venäläisvastaisuudesta, Venäjän-vastaisten pakotteiden aiheuttamista valtavista taloudellisista menetyksistä Suomelle sekä siitä, ettei Ukrainaa kansakuntana olisi olemassa.