stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lassi Nurmos
Seurajoukkueet

Lassi Nurmoksen pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2011, kun hän nousi vain 16-vuotiaana Ykkösessä pelanneen AC Oulun kokoonpanoon. Nurmos pelasi kausina 2011–2013 yhteensä 54 Ykkösen ottelua. Kaudella 2013 joukkueen kapteeniksi valittu Nurmos pelasi vain seitsemän ottelua, kun vakava loukkaantuminen päätti kauden jo kesäkuussa.
Nurmos siirtyi kaudeksi 2014 Veikkausliigassa pelanneeseen RoPS:iin. Nurmos debytoi Veikkausliigassa 23. huhtikuuta 2014 ottelussa RoPS–FC Inter. Nurmos pelasi kaudella 2014 yhteensä 16 liigaottelua, joista 12 avauskokoonpanossa. RoPS oli kaudella 2014 Veikkausliigassa kymmenes. RoPS ja Nurmos purkivat sopimuksen Veikkausliiga-kauden alettua huhtikuussa 2015 ja Nurmos siirtyi takaisin Ykköseen AC Oulun riveihin. Nurmos pelasi kausina 2015–2016 yhteensä 53 Ykkösen ottelua. Hän saavutti kaudella 2016 sadan sarjaottelun rajan AC Oulun paidassa ja toimi toistamiseen joukkueen kapteenina.
Nurmos siirtyi kaudeksi 2017 Veikkausliigassa pelanneeseen PS Kemiin. Nurmos valittiin joukkueen kapteeniksi, ja hän pelasi kaudella 2017 yhteensä 22 liigaottelua, joista 18 avauskokoonpanossa. PS Kemi oli kaudella 2017 Veikkausliigassa kymmenes. Nurmos palasi kaudeksi 2018 jälleen Ykkösen AC Ouluun. Hänet valittiin kolmannen kerran joukkueen kapteeniksi, ja Nurmos pelasi kaudella 2018 yhteensä 22 Ykkösen ottelua. Nurmos teki jatkosopimuksen AC Oulun kanssa myös kausista 2019–2020. Kaudella 2019 Nurmos pelasi yhteensä 27 Ykkösen ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Nurmos pelasi kaudella 2020 yhteensä 21 ottelua AC Oulun kapteenina, kun joukkue voitti Ykkösen ja nousi Veikkausliigaan. Hän teki AC Oulun kanssa sopimuksen myös kaudesta 2021.
Kaudeksi 2022 Nurmos siirtyi FC KTP:hen, jossa hän pääsi juhlimaan nousua Veikkausliigaan heti kauden 2022 päätteeksi. Nurmos pelasi KTP:ssä lopulta kauden 2023 loppuun saakka.
Tammikuussa 2024 Nurmos ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.
Maajoukkue

Lassi Nurmos debytoi ikäluokkansa (1994) maajoukkueessa 16-vuotiaana 24. tammikuuta 2011 Minskissä pelatussa ottelussa Belgia–Suomi. Hän pelasi oman ikäluokkansa maajoukkueessa 20 ottelua.
Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Nurmos debytoi 20-vuotiaana 17. tammikuuta 2015 Pietarissa pelatussa ottelussa Turkmenistan–Suomi. Nurmos pelasi neljä nuorten maaottelua.
Aiheesta muualla

Lassi Nurmos Palloliiton sivuilla
Lassi Nurmos Veikkausliigan sivuilla
Lassi Nurmos Soccerwayn sivuilla
Erfan Zeneli

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 28. joulukuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Đakovica, Serbia, Jugoslavia
Pelipaikka: vasen laitalinkki
Pituus: 169 cm
Seura
Seura: SexyPöxyt
Pelinumero: 80
Junioriseurat
1993–1997: RoPS
1998–2003: Jaro
2003–2005: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005 | Klubi 04 | 8 | (6) |
| 2005–2008 | HJK | 61 | (3) |
| 2008–2010 | Klubi 04 | 28 | (9) |
| 2010–2013 | HJK | 102 | (24) |
| 2014 | Maccabi Petah Tikva | 10 | (1) |
| 2014–2015 | HJK | 37 | (11) |
| 2016 | Šahtjor Karaganda | 14 | (0) |
| 2016 | Inter | 14 | (0) |
| 2017 | SJK | 30 | (4) |
| 2018 | RoPS | 11 | (2) |
| 2019 | HJK | 7 | (0) |
| 2020 | AC Kajaani | 12 | (3) |
| 2021 | Viikingit | 2 | (0) |
| 2022– | SexyPöxyt | 35 | (3) |
| Yhteensä | Yhteensä | 363 | (65) |
Maajoukkue
| 2006–2007 | Suomi U21 | 3 | (0) |
| 2013–2015 | Suomi | 6 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 17. tammikuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 13. elokuuta 2019.
Erfan Zeneli (s. 28. joulukuuta 1986 Đakovica, Serbia, Jugoslavia) on suomalainen jalkapalloilija, jolla on myös Kosovon kansalaisuus. Hän edustaa Kakkosen SexyPöxyjä. Zeneli on pelipaikaltaan vasen laitalinkki.
Seurajoukkueura

Zeneli aloitti pelaamaan jalkapalloa Suomessa Rovaniemen Palloseuran junioreissa. Perheen muutettua Pietarsaareen hän jatkoi Jarossa, jonka edustusjoukkueessa Zeneli debytoi Suomen Cupin ottelussa PAVE:a vastaan 9. kesäkuuta 2002. Vuonna 2003 hän pelasi junioreiden lisäksi Jaron II-joukkueessa Vitosessa ja siirtyi kauden puolessa välissä Helsingin Jalkapalloklubiin, jossa myös hänen isoveljensä pelasi. Zeneli edusti HJK:ta Veikkausliigassa kaudet 2005–2008 sekä 2010–2013 pelaten yhteensä 132 liigaottelua. Vuoden 2009 Zeneli pelasi kokonaan HJK:n reservijoukkueessa Klubi 04:ssä. Helmikuussa 2014 hän teki loppukauden kattavan sopimuksen israelilaisen Maccabi Petah Tikvan kanssa.
Zeneli pelasi kaudella 2013–2014 Israelin pääsarjassa kymmenen ottelua ja teki yhden maalin. Hänen ensimmäinen pääsarjatason ottelunsa Suomen ulkopuolella oli 8. helmikuuta 2014 Ashdodia vastaan pelattu vierasottelu , jonka Maccabi Petah Tikva hävisi 0–2. Ainoan maalinsa Israelin pääsarjassa Zeneli teki 22. helmikuuta, kun hänen joukkueensa voitti Bnei Sakhninin vieraissa 2–0. Israelissa pelatun kevätkauden jälkeen Zeneli palasi HJK:hon elokuussa 2014 loppukauden kestävällä sopimuksella. Syksyllä 2014 Zeneli pelasi HJK:ssa yhdeksän liigaottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän jatkoi seurassa myös kaudella 2015, jonka aikana pelasi 27 liigaottelua ja teki kahdeksan maalia.
Helmikuussa 2016 Zeneli teki vuoden mittaisen sopimuksen Kazakstanin Superliigassa pelaavan Šahtjor Karagandan kanssa. Hän pelasi seurassa kauden 2016 aikana 14 liigaottelua. Zeneli purki sopimuksensa kesäkuussa ja teki heinäkuussa loppukauden kattavan sopimuksen Veikkausliigassa pelaavan Interin kanssa.
Maajoukkueura

Suomen A-maajoukkueessa Zeneli esiintyi ensimmäisen kerran syyskuussa 2013 Espanjaa vastaan pelatussa MM-karsintaottelussa. Hänet kutsuttiin A-maajoukkueeseen jo vuonna 2011, mutta Zeneli kieltäytyi oltuaan samaan aikaan sveitsiläisen FC Thunin testissä.
Yksityiselämä

Zeneli muutti perheineen Suomeen 6-vuotiaana. Hän on viisilapsisen perheen kuopus. Zenelin veli Ridvan Zeneli on myös Veikkausliigassa pelannut jalkapalloilija.
Saavutukset

HJK
Veikkausliiga: 2010, 2011, 2012, 2013, 2014
Suomen Cup: 2006, 2008, 2011, 2014
Liigacup: 2015
Simona Quadarella

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Simona Quadarella vuonna 2014. |  Simona Quadarella vuonna 2014. |  Simona Quadarella vuonna 2014. |  |
Maa:   Italia
Naisten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Tokio 2020 | 800 m vu |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Gwangju 2019 | 1500 m vu |  |
|  Kultaa | Doha 2024 | 800 m vu |  |
|  Kultaa | Doha 2024 | 1500 m vu |  |
|  Hopeaa | Gwangju 2019 | 800 m vu |  |
|  Hopeaa | Fukuoka 2023 | 1500 m vu |  |
|  Pronssia | Budapest 2017 | 1500 m vu |  |
|  Pronssia | Budapest 2022 | 800 m vu |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Hopeaa | Hangzhou 2018 | 800 m vu |  |
|  Pronssia | Abu Dhabi 2021 | 800 m vu |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Glasgow 2018 | 400 m vu |  |
|  Kultaa | Glasgow 2018 | 800 m vu |  |
|  Kultaa | Glasgow 2018 | 1500 m vu |  |
|  Kultaa | Budapest 2021 | 400 m vu |  |
|  Kultaa | Budapest 2021 | 800 m vu |  |
|  Kultaa | Budapest 2021 | 1500 m vu |  |
|  Kultaa | Rooma 2022 | 800 m vu |  |
|  Kultaa | Rooma 2022 | 1500 m vu |  |
|  Hopeaa | Rooma 2022 | 400 m vu |  |
|  Pronssia | Budapest 2021 | 4×200 m vu |  |
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Glasgow 2019 | 400 m vu |  |
|  Kultaa | Glasgow 2019 | 800 m vu |  |
|  Kultaa | Otopeni 2023 | 400 m vu |  |
|  Hopeaa | Kazan 2021 | 800 m vu |  |
|  Hopeaa | Kazan 2021 | 1500 m vu |  |
|  Hopeaa | Otopeni 2023 | 800 m vu |  |
|  Hopeaa | Otopeni 2023 | 1500 m vu |  |
|  Pronssia | Kööpenhamina 2017 | 800 m vu |  |
Simona Quadarella (s. 18. joulukuuta 1998 Rooma) on italialainen uimari. Hän on voittanut vapaauinnissa kolme maailmanmestaruutta ja 11 Euroopan-mestaruutta. Olympialaisista hän on saanut yhden pronssimitalin.
Uintiura

Quadarella voitti nuorten kesäolympialaisissa 2014 kultaa 800 metrin vapaauinnissa. Seuraavana vuonna nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa 1 500 metrin vapaauinnissa ja saavutti hopeaa 800 metrillä.
Quadarella kilpaili yleisen sarjan arvokilpailuissa ensimmäisen kerran vuonna 2016, jolloin hän sijoittui Lontoon pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa viidenneksi sekä 800 metrin että 1 500 metrin vapaauinnissa. Vuonna 2017 hän saavutti ensimmäiset yleisen sarjan arvokisamitalinsa: pronssia Budapestin pitkän radan MM-kilpailujen 1 500 metrillä ja Kööpenhaminan lyhyen radan EM-kilpailujen 800 metrillä. Samana vuonna hän voitti universiadeissa kultaa 800:lla ja 1 500 metrillä.
Vuonna 2018 Quadarella voitti Glasgow'n pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa kultaa 400:n, 800:n ja 1 500 metrin vapaauinnissa. Hangzhoun lyhyen radan MM-kilpailuissa hän sai hopeaa 800 metrillä. Vuonna 2019 Gwangjun pitkän radan MM-kilpailuissa Quadarella voitti kultaa 1 500 metrillä ja sijoittui hopealle 800 metrillä. Glasgow'n lyhyen radan EM-kilpailuissa hän voitti kultaa 400:lla ja 800 metrillä. Budapestin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2021 Quadarella uusi kolmen vuoden takaisen kolmen kultamitalin saavutuksensa ja saavutti 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä pronssia. Tokion olympialaisissa hän saavutti pronssia 800 metrin vapaauinnissa ja sijoittui viidenneksi 1 500 metrillä. Vuoden 2021 lopulla Quadarella saavutti Kazanin lyhyen radan EM-kilpailuissa kaksi hopeamitalia ja Abu Dhabin lyhyen radan MM-kilpailuissa yhden pronssin.
Quadarella saavutti Budapestin pitkän radan MM-kilpailuissa 2022 pronssia 800 metrillä. Samana vuonna Rooman pitkän radan EM-kilpailuissa hän voitti kultaa kahdella pisimmällä vapaauintimatkalla ja sai hopeaa 400 metrillä. Fukuokan pitkän radan MM-kilpailuissa 2023 Quadarella sijoittui hopealle 1 500 metrin vapaauinnissa. Vuoden 2023 lopulla Otopenin lyhyen radan EM-kilpailuissa hän voitti kultaa 400 metrillä ja sai hopeaa kahdella pidemmällä vapaauintimatkalla. Dohan pitkän radan MM-kilpailuissa 2024 Quadarella voitti kultaa 800:lla ja 1 500 metrillä. Saman vuoden Pariisin olympialaisissa hän sijoittui neljänneksi 800 ja 1 500 metrin vapaauinneissa. Budapestin lyhyen radan MM-kilpailuissa 2024 hän sai hopeaa 1 500 metrillä.
Henkilökohtaiset ennätykset > 50 metrin rata

| Matka | Aika | Päivä  |
| --- | --- | --- |
| 400 m vapaauinti | 4.03,35 | 9. elokuuta 2018 |
| 800 m vapaauinti | 8.14,55 | 3. elokuuta 2024 |
| 1 500 m vapaauinti | 15.40,89 | 23. heinäkuuta 2019 |
Henkilökohtaiset ennätykset > 25 metrin rata

| Matka | Aika | Päivä  |
| --- | --- | --- |
| 400 m vapaauinti | 3.59,50 | 10. joulukuuta 2023 |
| 800 m vapaauinti | 8.07,99 | 18. joulukuuta 2021 |
| 1 500 m vapaauinti | 15.30,14 | 13. joulukuuta 2024 |
Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto

| Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto ry>  |
| --- | --- |
Perustettu:  1998
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Puheenjohtaja:  Markus Koski
Pääsihteeri:  Miisa Tervala
Varapuheenjohtajat:   Elsa Nisula  Roger Penter 
Liittohallitus (2025):   Kerttu Kajander  Miro Isotalo  Vida Amoah  Elsa-Marella Luoto 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto (lyhenne Nuva ry) on vuonna 1998 perustettu järjestö, joka toimii Suomen nuorisovaltuustojen ja muiden paikallisten nuorisovaltuustoihin rinnastettavien nuorten vaikuttajaryhmien edunvalvonta-, palvelu- ja yhteistyöjärjestönä. Liitto toimii yhteistyöelimenä kaikille Suomen nuorille vaikuttajille ja nuorten vaikuttajaryhmille, jotka pyrkivät parantamaan nuorten osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksia kunta-, alue- ja valtakunnantasolla. Nuva ry edistää nuorisovaltuustojen asemaa ja parantaa nuorten mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa.
Historia

Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto perustettiin keväällä 1998 Allianssi -risteilyn yhteydessä. Tuolloin yhdistys oli nimellä Nuoret Vaikuttajat ry. Yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Mervi Kuittinen (nyk. Katainen). Yhdistys rekisteröitiin vuonna 2001 ja sen jälkeen toiminta on ollut kasvusuunnassa.
Keväällä 2001 Nuoret Vaikuttajat ry oli ensimmäistä kertaa mukana Nuppi– Nuorten päättäjien huipputapaamisen järjestelyissä Kajaanissa. Vuosi 2001 oli myös ensimmäinen kerta, kun yhdistys järjesti vuosikokouksensa Nuppi-tapahtuman yhteydessä. Seuraavana keväänä Nuoret Vaikuttajat olivat jo päävastuussa Nuppi-tapahtuman järjestämisestä Kuopiossa. Tästä lähtien on joka vuosi järjestetty suuri koulutustapahtuma, joka vuoden 2007 jälkeen vaihtoi nimensä Huipputapaamiseksi. Vuonna 2004 Nuppi-tapahtuma ja yhdistyksen vuosikokous siirtyivät sääntömuutoksen mukaisesti syksylle.
Ensimmäiset nuorisovaltuustojen puheenjohtajille tarkoitetut Puheenjohtajapäivät järjestettiin keväällä 2001 Kuopiossa Kuopion nuorisovaltuuston järjestämänä. Saman vuoden syksyllä Nuoret Vaikuttajat ry otti itselleen myös tästä tapahtumasta järjestelyvastuun, kun puheenjohtajapäivät järjestettiin Vihdin Nummelassa. Tämän jälkeen Puheenjohtaja-päiviä järjestettiin vielä muutaman vuoden verran, kunnes Nuva ry:n koulutustoiminta suunniteltiin uusiksi.
Yhdistyksen ensimmäinen jäsenille suunnattu Vaikute-lehti lähetettiin jäsenille vuonna 2003. Samoihin aikoihin näki päivänvalon myös ensimmäinen sähköinen uutiskirje e-Vaikute. Viimeinen painettu lehti ilmestyi joulukuussa 2011, ja Vaikute siirrettiin verkkoon kaikille vaikuttamisesta kiinnostuneille nuorille avoimeksi monimediajulkaisuksi vaikute.net:ksi. Nykyisin Vaikute.net ei ole enää käytössä.
Vuonna 2003 järjestö saavutti ensimmäistä kertaa valtionapukelpoisuuden ja tuolloin liittoon palkattiin ensimmäinen työntekijä. Työntekijä muuttui kokopäiväiseksi pari vuotta myöhemmin.
Yhdistys muutti nimensä Suomen Nuorisovaltuustojen Liitoksi ja alkoi käyttämään lyhennettä Nuva ry vuoden 2005 vuosikokouksessa. Vuonna 2006 Järvenpään Nupissa Nuva r. nimitti kunniapuheenjohtajaksi Mervi Kataisen sekä kunniajäseniksi Tuukka Elorannan sekä Eero Rämön. Vuonna 2008 juhlittiin yhdistyksen 10 -vuotisjuhlaa Helsingissä, jossa juhlapuheen piti Mervi Katainen.
Historia > 2010-luku

Vuonna 2012 Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto laajensi valtakunnallisten koulutustapahtumien tarjontaansa järjestämällä ensimmäisen Aktiivipäivät HC -tapahtuman Hyvinkäällä. Tapahtuma oli tarkoitettu kokeneille nuorisovaltuustotoimijoille ja siellä osallistuneille tarjottiin entistä yksilöllisempää koulutusta. Vuonna 2016 liitto laajensi valtakunnallista koulutustarjontaansa järjestämällä Aktiivipäivät PRO -tapahtuman kokeneille nuorisovaltuustotoimijoille. Liiton 15-vuotisjuhlia vietettiin vuoden 2013 syyskuussa Helsingin Kaapelitehtaalla. Tapahtuman juhlapuhujana vieraili hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkunen. Vuoden 2013 lopussa Suomen Nuorisovaltuustojen Liittoon kuului jo lähes 2000 jäsentä. lähde?
Liiton pitkäaikainen tavoite nuorisovaltuustojen kirjaamisesta lakiin toteutui keväällä 2015, kun eduskunta hyväksyi uuden kuntalain 13. maaliskuuta 2015. Uuden kuntalain (410/2015) myötä kuntia velvoitettiin asettamaan nuorisovaltuusto kuntaan ja varmistamaan valtuuston toimintaedellytykset. Asettamisen jälkeen liitto alkoi työstää 26 § Nuorisovaltuusto: perusta, vakiinnuta, vahvista -hanketta, ja liitto palkkasi kolmannen kokopäiväisen työntekijän.
Vuonna 2016 liittohallitus hyväksyi liiton historian ensimmäisen hallitusohjelman ja keväällä 2016 liitto järjesti yhteistyössä valtiovarainministeriön kanssa Nuorten Vaikuttajien Huipputapaamisen, jossa nuorisovaltuustojen puheenjohtajat ympäri Suomea pääsivät tuomaan kuntiensa nuorten näkemyksiä Sipilän hallituksen maakunta- ja tulevaisuuden kunta -reformeihin. Kevään aikana Nuva ry julkaisi yhteistyössä Kuntaliiton kanssa ohjeistuksen kunnille ja nuorisovaltuustoille uuden kuntalain ja siinä säädetyn nuorisovaltuustoja käsittelevän pykälän soveltamisesta. ”Ohjeita nuorisovaltuuston perustamiseen ja toimintasäännön laatimiseen” sisälsi tietoa uudesta kuntalaista, perustamiseen liittyvistä periaatteista ja toimintasääntöjen valmisteluun liittyviä ohjeistuksia.
Kevättalvella 2017 opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi Nuva ry:lle avustuksen Maakunnallisten nuorisovaltuustojen perustamis- ja kehittämishankeelle. Hankkeella vastattiin Sipilän hallituksen maakunta- ja soteuudistuksen myötä tulevien maakunnallisten nuorten vaikuttajaryhmien perustamiseen ja kehittämiseen. Hankkeen käynnistyessä pilottimaakunniksi valittiin Kanta-Häme, Pohjois-Karjala ja Uusimaa. Huipputapaaminen järjestettiin toisen kerran Helsingissä toukokuun 2017 lopussa yhteistyössä Valtion nuorisoneuvoston kanssa. Huipputapaamisessa arvioitiin Sipilän hallituksen kärkihankkeita ja se huipentui eduskunnan puhemiehen vastaanottoon Pikkuparlamenttiin. Liiton 20-vuotisjuhlavuosi käynnistettiin Helsingin Kuntatalolla 20. liittokokouksen merkeissä, minkä ohjelmassa oli liiton toiminnasta linjaamisen lisäksi juhlaseminaari ja Helsingin kaupungin juhlavastaanotto.
Liitto juhli 20-vuotisjuhlavuottaan vuoden 2018 aikana. Vuoden 2018 varsinainen liittokokous järjestettiin Jyväskylässä, missä liitolle valittiin uusi liittohallitus ja linjattiin liiton asiakirjoista.
Historia > 2020-luku

Vuosikymmenen alkua varjosti koronapandemia, jonka johdosta monet suunnitellut tapahtumat jouduttiin perumaan tai siirtämään etäyhteydellä toteuttettaviksi. Liitto kuitenkin selvisi koronavuosista, järjestäen ensimmäisen kasvokkain tapahtuvan suuren tapahtuman Hyvinkäällä keväällä 2021. Kyseessä olivat Aktiivipäivät ABC+HC. Vuoden aikana pyrittiin myös elvyttämään liiton piiritoimintaa, jonka vaikutukset ovat edelleen näkyvissä piiritoiminnan aktiivisuudessa.
Koronavuosien jälkeen liitto järjesti ensimmäisen liittokokouksensa kokonaan fyysisenä Lappeenrannassa marraskuussa 2022. Tuolloin hyväksyttiin liiton eduskuntavaaliohjelma ja uusi liittohallitus. Liittohallitukseen valittiin puheenjohtajaksi toiselle kaudelleen sysmäläinen Nette Rimpioja, varapuheenjohtajiksi Maria Markkula ja Filip Godlewski. Heidän lisäkseen liittohallitukseen valittiin Markus Koski, Eino Koskinen, Petra Varjus ja Aada Aho. Liitto juhlisti vuoden aikana 25-vuotisjuhlavuottaan. Elokuussa järjestetyssä Huipputapaamisessa käytiin läpi hallitusohjelmaa nuorten näkökulmasta. Päivä huipentui pääministeri Petteri Orpon ja nuorisoministeri Sandra Berqvistin vierailuun. Vuoden aikana liitto toimi asiantuntijana Kohti nuorten hyvinvointialueita -hankkeessa sekä piti yhteyttä paikallisiin ja alueellisiin nuorisovaltuustoihin. Liiton sisällä aloitettiin myös paikallisen toiminnan uudistusta.
Marraskuussa 2023 liiton jäsenet kokoontuivat liittokokoukseen Hämeenlinnaan valitsemaan tulevan vuoden hallituksen sekä keskustelemaan ja hyväksymään tulevan vuoden asiakirjat. Puheenjohtajaksi valittiin Markus Koski, varapuheenjohtajiksi Eino Koskinen ja Petra Varjus, sekä hallitukseen Roger Penter, Helmi Rantanen, Vilja Vänskä ja Kerttu Kajander. Tavanomaisten tapahtumiensa lisäksi liitto järjestää vuoden 2024 aikana Vaikuttajasimulaation. Liiton sisällä jatketaan paikallisen toiminnan uudistamista.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Liittohallitus 2024 Puheenjohtaja Markus Koski Varapuheenjohtajat Eino Koskinen  Petra Varjus Liittohallituksen jäsenet Roger Penter  Helmi Rantanen  Vilja Vänskä  Kerttu Kajander  |  Liittohallitus 2023 Puheenjohtaja Nette Rimpioja Varapuheenjohtajat Maria Markkula  Filip Godlewski Liittohallituksen jäsenet Markus Koski  Eino Koskinen  Petra Varjus  Aada Aho  |  Puheenjohtajat Markus Koski, 2024–  Nette Rimpioja 2022–2023  Anton Hietsilta 2021  Matias Mäkiranta, 2020  Sami Salminen, 2019  Alina Heywood, 2018  Kimi Uosukainen, 2016–2018  Santeri Lohi, 2013–2015  Senni Raunio, 2012  Anna Mellin, 2010–2011  Sini Korpinen, 2007–2009  Mikko Nieminen, 2005–2006  Tuukka Eloranta, 2002–2004  Taru Hermunen, 2000–2001  Anssi Laine, 1999  Mervi Katainen o.s. Kuittinen, 1998  |
Toiminta

Suomen Nuorisovaltuustojen Liitto toimii Suomen nuorisovaltuustojen ja nuorten vaikuttajaryhmien edunvalvonta-, palvelu- ja yhteistyöjärjestönä. Liitto valvoo nuorisovaltuustojen ja nuorisovaltuutettujen etuja osallistumalla yhteiskunnalliseen keskusteluun sekä palvelee heitä esimerkiksi liiton tarjoamien koulutuspolkujen avulla. Liiton koulutustoiminta jakautuu nuorisovaltuutetuille suunnattuihin valtakunnallisiin ja paikallisiin koulutuksiin sekä kuntien viranhaltijoille ja ohjaajille suunnattuun muuhun koulutustoimintaan.
Toiminta > Koulutustoiminta

Liitto järjestää vuosittain valtakunnallisia Aktiivipäivät-koulutustapahtumia. Vuodesta 2018 alkaen kevään ja syksyn Aktiivipäivillä on järjestetty rinnakkaista ohjelmaa samoina koulutusviikonloppuina. Aktiivipäivät ABC on suunnattu vasta vähemmän aikaa toiminnassa mukana olleille nuorisovaltuutetuille ja nuorten osallisuudesta kiinnostuneille. Viikonlopun mittaisessa tapahtumassa käydään läpi nuorisovaltuustotoiminnan keskeiset kulmakivet ja opetellaan vaikuttamistyön perusteita. Aktiivipäivät HC -koulutustapahtuma on puolestaan suunnattu jo pidemmän aikaa nuorisovaltuustotoiminnassa vaikuttaneille jäsenille. Aktiivipäivät PRO -koulutustapahtuma on suunnattu kokeneille nuorisovaltuustotoimijoille, jotka ovat käyneet jo Aktiivipäivät ABC:n ja HC:n.
Paikalliset koulutukset ovat nuorisovaltuustoille suunnattuja räätälöityjä koulutuksia, jotka vastaavat nuorisovaltuustojen toiminnan kehittämiseen. Paikallisten koulutusten vertaiskouluttajina toimivat nuorisovaltuustoissa toimivat nuoret. Liiton ”Perusta, Vakiinnuta ja Vahvista” -koulutukset on suunnattu nuorisovaltuustoille, jotka tarvitsevat tukea valtuuston perustamiseen tai toiminnan kehittämiseen.
Toiminta > Edunvalvonta- ja yhteistyötoiminta

Nuva ry järjestää vuosittain liittokokouksen, jossa valitaan puheenjohtajisto, liittohallituksen jäsenet sekä linjataan seuraavan toimikauden edunvalvonnan linjoista.
Liitolla on viisi vakituista työntekijää, pääsihteeri, järjestöasiantuntija, edunvalvonnan asiantuntija, tapahtumatuotannon ja viestinnän asiantuntija sekä alueellisen osallisuuden asiantuntija. Lisäksi liitossa työskentelee projektityöntekijöitä eri hankkeiden yhteyksissä.
Nuva ry:llä on kymmenen jäsenjärjestöä, jotka vastaavat kukin oman toiminta-alueensa nuorisovaltuustojen toiminnan tukemisesta. Piirien tarkoituksena on huolehtia nuorisovaltuustojen toimintaedelltyksistä alueellisella tasolla, parantaa yhteistyötä piirin alueella toimivien nuorisovaltuustojen välillä sekä toimia liiton edustajana alueellisessa tasolla. Liitolla on tällä hetkellä olemassa siis seuraavat piirit:
Hämeen piiri
Kaakkois-Suomen piiri
Lapin piiri
Lounais-Suomen piiri
Pirkanmaan piiri
Pohjanmaan piiri
Pohjois-Suomen piiri
Savo-Karjalan piiri
Sisä-Suomen piiri
Uudenmaan piiri
Talous > Rahoitus

Liitto on saanut vuosittain Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta nuorisojärjestöille. Määrä on kaksinkertaistunut vuodesta 2012 (120 000 eurosta) vuoteen 2019 (240 000 euroon).
| Rahoituksen lähde | 2020 | 2019 | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille | 233 000 € | 240 000 € | 240 000 € | 210 000 € | 180 000 € | 129 600 € | 120 000 € | 120 000 € | 120 000 € |