stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liettuan kunnallispiirit

Liettuan kymmenen lääniä kuusinekymmenine kunnallispiirineen
Kunnallispiiri on Liettuan paikallishallintoon liittyvä käsite.
Maassa on 60 kunnallispiiriä, joilla on yhteinen vaaleilla valittu kunnanvaltuusto. Kunnallispiirien muodostamat useiden hajallaan olevien kaupunkien ja muiden paikallishallinnon alueiden ovat suurehkoja, joka  käsittäviä yksiköitä, jotka kykenevät järjestämään omassa keskuudessaan paikallishallinnon palvelut. [lähde? ]
Kunnallispiirit sijaitsevat läänijaon mukaisissa lääneissä, joita Liettuassa on 10. Läänit Liettuassa ovat valtionhallinnon aluehallintoa, jota johtaa valtion nimittämän virkamies. [lähde? ]
Erona Suomeen on sen, että Suomessa ei useiden kuntien lähinnä Euroopan unioni kehitysprojekteja varten muodostamat seutukunnat vastaa samaa, vaan Suomessa on täysi kuntaitsehallinto, jossa kunnat vapaaehtoisesti kuntayhtymissä tuottavat kalleimmat ja keskitetyimmät kunnallishallinnon palvelukset, kuten ammattikorkeakoulut ja keskussairaalat. [lähde? ]
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Lepäämäänjättämissäännöstö

Lepäämäänjättämissäännöstö eli määrävähemmistösäädökset oli Suomen valtiopäiväjärjestykseen sisältynyt säädös, joka antoi eduskunnassa vähintään yhden kolmasosan suuruiselle vähemmistölle oikeuden lykätä minkä tahansa lakiesityksen lopullinen hyväksyminen yli seuraavien eduskuntavaalien. Tämä lisäsi merkittävästi vähemmistön vaikutusvaltaa lainsäädännössä. Järjestelmä tuli voimaan vuoden 1906 eduskuntauudistuksessa ja se purettiin asteittain 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa.
Alkuperäiset säännökset

Vuosien 1906 ja 1928 valtiopäiväjärjestysten mukaan lakiesitys oli jätettävä lepäämään, jos vähintään kolmasosa kansanedustajista niin vaati. Ehdotus lakiesityksen lepäämään jättämisestä oli tehtävä, ennen kuin lakiesityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä oli päätetty. Jos lakiesitys hyväksyttiin yksinkertaisella enemmistöllä mutta vähintään kolmasosa kansanedustajista vaati sitä jätettäväksi lepäämään, se lykkäytyi seuraavien eduskuntavaalien jälkeisiin ensimmäisiin valtiopäiviin, joilla ehdotus oli hyväksyttävä tai hylättävä yksinkertaisella ääntenenemmistöllä.  Uudestaan sitä ei voitu jättää lepäämään, ellei siihen ollut tehty muutoksia. Ylimääräisillä valtiopäivillä käsiteltäväksi annettua lakiehdotusta ei kuitenkaan voitu jättää lepäämään, ellei se koskenut perustuslakia.
Alun perin lepäämään voitiin jättää mikä tahansa lakiehdotus. Poikkeuksena olivat verolait sekä valtionlainan ottaminen, joita koskevaa esitystä ei voitu jättää lepäämään, mutta uuden pysyvän veron säätäminen tai valtiolainan ottaminen edellytti kuitenkin kahden kolmasosan määräenemmistöä. Vuonna 1928 säännöstä tarkennettiin säätämällä, että uuden tai lisätyn veron säätäminen edellytti kahden kolmasosan määräenemmistöä, jos sitä oli tarkoitus kantaa yhtä vuotta pidemmältä ajalta.
Vuoden 1928 valtiopäiväjärjestyksessä säädettiin lisäksi muun muassa, ettei sellaista lakiesitystä, joka koski vieraan valtion kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyvien lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten hyväksymistä, voitu jättää lepäämään.
Muutokset 1980-luvulta alkaen ja säännöstön kumoaminen

Lepäänjättämissäännöstöä muutettiin jo 1980-luvulla siten, että erinäisiä asioita koskevia lakiesityksiä ei voitu jättää lepäämään. Oleellisimmat muutokset tehtiin 1990-luvun alussa, kun oli tarve saade niin sanotut säästölait voimaan. Kokonaan lepäämäänjättämisen mahdollisuus, perustuslakia koskevia esityksiä lukuun ottamatta, poistettiin vuoden 1995 perusoikeusuudistuksen voimaantulon jälkeen. Muutos heikensi olennaisesti opposition vaikutusvaltaa ja lisäsi hallitukseen osallistumisen houkuttelevuutta.
Lepäämäänjättämismenettely sisältyy kuitenkin edelleen Perustuslainsäätämisjärjestykseen.
Lehtosara

| Lehtosara |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Sarat Carex
Laji::  sylvatica
Kaksiosainen nimi
 Carex sylvatica  Huds. 
Katso myös
   Lehtosara Wikispeciesissä   Lehtosara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtosara eli metsäsara (Carex sylvatica) on lehtimetsissä kasvava sarojen sukuun kuuluva sarakasvi. Se kasvaa 15–70 senttimetriä korkeaksi.
Ulkonäkö

Lehtosaran varsi on ohut ja nuokkuva. Tyvitupet ovat vaaleanruskeat. Lehdet ovat leveydeltään 3–7 millimetriä. Lehtosaran kukinnossa on yksi hedetähkä ja 3–5 harsua emitähkää. Alemmat tähkät ovat pitkäperäiset ja nuokkuvat. Tähkäsuomut ja pullakot ovat vaaleanvihreitä. Pullakoiden suuota on melko pitkä ja lovikärkinen.
Levinneisyys

Lehtosaran levinneisyysaluetta on Keski- ja Itä-Eurooppa sekä paikoin Aasia. Suomessa lehtosara on uusi satunnaiskasvi, joka on löydetty ensimmäisen kerran Ahvenanmaalta vuonna 2001. Sen jälkeen kasvia on havaittu myös Kotkassa, Kouvolassa, Pietarsaaressa ja Kemissä. Useat kasvupaikat liittyvät ulkomailta Suomeen tuotuun raakapuuhun.
Aiheesta muualla

ITIS: Carex sylvatica (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Carex sylvatica (englanniksi)
Loung Namtha

Loung Namtha (myös Luang Namtha, laoksi ຫລວງນ້ຳທາ) on Laosin maakunta, joka sijaitsee maan luoteisosassa. Maakunnan pinta-ala on 9 325 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennassa siellä oli 175 700 asukasta. Sen pääkaupungin nimi on Namtha.  Maakunta on jaettu viiteen piirikuntaan: Namtha, Muang Sing, Muang Long, Viengphoukha ja Nalae.
Loung Namthassa on paljon kalkkipitoisia 800–200 metriä korkeita vuoria. Muun Laosin tavoin siellä on kolme vuodenaikaa: sadekausi, viileä kausi ja kuuma kausi.
Maanviljely on tärkeä elinkeino. Viljelykasveja ovat riisi, maissi, vihannekset, kassava ja maapähkinät. Maaseudun asukkaat saavat tuloja myös keräämällä metsästä banbunversioja, sieniä, rottinkia, kardemummaa ja inkivääriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Loung Namtha Wikimedia Commonsissa
Laosin provinssit
Provinssit: Attapu | Bokeo | Bolikhamxai | Champasak | Houaphan | Khammouan | Loung Namtha | Luang Prabang | Oudomxai  | Phongsali | Salavan | Savannakhet | Vientiane | Xaignabouli | Xekong | Xieng Khouang
Kunnat: Vientiane
Erityisalueet: Xaisomboun
Lausteen poikakoti

Lausteen poikakoti oli Turun Lausteella 1920-luvulta 1980-luvulle toiminut poikien koulukoti. Se perustettiin vuonna 1919 ensimmäisen maailmansodan sotaorpolasten huoltolaksi. Vuonna 1925 se nimettiin kasvatuslaitokseksi 9–18-vuotiaille ”turvattomille, kansakoulusta poisjoutuneille tai harhautuneille” eli huostaanotetuille pojille. Vuonna 1946 kasvatuslaitokset muuttuivat koulukodeiksi. Nykyisin samalla, uudisrakentamisen keskelle jääneellä maatilalla toimii yksityinen, voittoa tuottamaton Perhekuntoutuskeskus Lauste.
Laitosta hallinnoi oma osakeyhtiö, joka vuokrasi Lausteen rustitilaa Turun kaupungilta. Tilaan kuului 75 hehtaaria peltoalaa, nelisenkymmentä lehmää ja sikala, joita kaikkia pojat hoitivat.
Alueen rakennuksia on kymmenkunta: hallintorakennus Johtola, vastaanottokoti Kerhola liikuntasaleineen, isompien poikien asuntola Kotila, puinen kansakoulu noin sadalle oppilaalle, oma verstas sekä Niemelän työkoulu, jossa opiskeltiin puusepäksi, maalariksi, suutariksi tai räätäliksi. Tilalla oli jopa oma pesula, leipomo ja putka. Tavoitteena oli kansa- ja kansalaiskoulu oppimäärä, minkä jälkeen pojille pyrittiin saamaan työpaikka tai jatko-opintopaikka ammattikoulusta. Työnantajien ja koulunjohtajien silmissä Lausteelta tulevien maine oli kuitenkin huono, ja monet poikakodin kasvatit joutuivatkin vankilakierteeseen.
Fyysinen kuritus oli arkipäivää Lausteen poikakodissa, jopa keskellä yötä. Housut kerättiin yöksi pois, etteivät pojat karkaisi. Henkilökunnan väkivallan lisäksi myös isot pojat simputtivat nuorempiaan.
Kirjailija Leena Lander asui lapsena Lausteen poikakodissa, jossa hänen isänsä toimi tarkastajana. Poikakoti antoi innoituksen hänen romaaniinsa Tummien perhosten koti. Muussakin tuotannossaan hän sanoo tutkineensa ”miesten hurjuutta ja hulluutta”.
Aiheesta muualla

Lausteen Poikakoti, Kansan kuvalehti, 03.01.1930, nro 1, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Parallel Lines

| Parallel Lines Blondie |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesä–heinäkuu 1978
 Studio : Record Plant, New York City
 Julkaistu: syyskuu 1978
 Tuottaja(t): Mike Chapman
 Tyylilaji: poprock, voimapop, uusi aalto
 Kesto: 39.06
 Levy-yhtiö: Chrysalis
Blondien muut julkaisut
| Plastic Letters 1978 | Parallel Lines 1978 | Eat to the Beat 1979 |
Singlet albumilta Parallel Lines
 ”Picture This” Julkaistu: 26. elokuuta 1978  ”I'm Gonna Love You Too” Julkaistu: syyskuu 1978  ”Hanging on the Telephone” Julkaistu: 30. lokakuuta 1978  ”Heart of Glass” Julkaistu: 3. tammikuuta 1979  ”Sunday Girl” Julkaistu: toukokuu 1979  ”One Way or Another” Julkaistu: 14. toukokuuta 1979
Parallel Lines on Blondie-yhtyeen vuonna 1978 julkaisema kolmas studioalbumi. Sen tuotti Mike Chapman.
Parallel Lines on Blondien tunnetuimpia albumeita. Se nousi brittilistan ykköseksi ilmestyessään syyskuussa 1978. Albumi julkaistiin Chrysalis Records -levymerkillä.
Parallel Lines nousi Channel 4:n kaikkien aikojen 100 parhaan albumin listalla vuonna 2005 94. sijalle sekä Rolling Stonen 500 parhaan albumin listalla sijalle 140 vuonna 2003.
Kappaleet

Hanging on the Telephone – 2.17
One Way or Another – 3.31
Picture This – 2.53
Fade Away and Radiate – 3.57
Pretty Baby – 3.16
I Know But I Don’t Know – 3.53
11:59 – 3.19
Will Anything Happen – 2.55
Sunday Girl – 3.01
Heart of Glass – 5.50
I’m Gonna Love You Too – 2.03
Just Go Away – 3.21
Arvostelut

AllMusic:
Robert Christgau: A
Soundi:
Aiheesta muualla

Parallel Lines discogs.com -sivustolla.
Lohtander

Lohtander on pääosin Suomessa käytössä oleva sukunimi. Vuonna 2014 Suomessa oli 247 Lohtander-sukunimen omaavaa henkilöä, joista eniten, 53 kappaletta, oli kotoisin Nurmeksesta. Samana vuonna Ruotsissa oli 36 Lohtander-nimistä.
Tunnettuja Lohtander-nimisiä

Henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Kari Lohtander (s. 1975), rullakiekkoilija
Oiva Lohtander (s. 1942), näyttelijä, ohjaaja ja dramaturgi
Teemu Lohtander (s. 1979), pesäpalloilija
Tuomas Lohtander (s. 1983), jääkiekkomaalivahti ja jääkiekkovalmentaja
Lillholmenin silta

Lillholmenin silta (Lillholmens bro) sijaitsee maantiellä 12029 (Tervsundintie) Paraisilla Varsinais-Suomessa. Siltapaikka on Kirkkoselällä Lillholmenin saaren ja Skräbbölen kaupunginosan välissä Paraisten keskustan läheisyydessä. Sillan ali kulkee 2,1 metrin syvyinen veneväylä.
Lillholmenin vanha läppäsilta valmistui vuonna 1982, eikä sitä voitu enää peruskorjata.
Uusi läppäsilta on rakennettu vanhan paikalle vuosina 2021–2022. Samassa yhteydessä vanha meripenger on purettu. Uuden läppäsillan alikulkukorkeus on 6,0 metriä ja kokonaispituus 254 metriä. Tyypiltään se on jännitetty betoninen jatkuva palkkisilta.
Uusi läppäsilta on avattu liikenteelle 25. elokuuta 2022.
Limbo

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Limbo voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
limbo, akrobaattinen tanssilaji
Limbo, ohjelmointikieli
Limbus tai limbo, katolisessa teologiassa välitila kastamattomina kuolleille lapsille ja Vanhan testamentin hurskaille
Limbo, tasohyppelypeli.
Limbo, Ben Sharrockin ohjaama elokuva (2020)
Limbo, ruotsalainen tv-sarja
Limbo, suomalainen tv-sarja vuodelta 2023
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Limbo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lillevi Richardtson

| Lillevi Richardtson> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1919 Turku, Suomi
Kuollut: 2006 Ruotsi
Ammatti:  arkkitehti
Gustavsvikin uimala Örebrossa 1960-luvulla, kuva: Lillevi Richardtson.
Lillevi Richardtson (1919 Turku, Suomi – 2006 Ruotsi) oli suomalaissyntyinen ruotsalainen arkkitehti.
Lillevi Richardtsonin vanhemmat olivat arkkitehti Albert ja Elsa Maria Richardtson. Hän asui lapsuutensa Suomessa. Hän opiskeli arkkitehdiksi Helsingin Teknillisessä korkeakoulussa Helsingissä. Valmistuttuaan hän muutti Ruotsiin, ensin Tukholmaan, mutta muutti pian Örebrohon ja aloitti vuonna 1950 kaupunkisuunnitteluvirastossa Örebron kaupungin rakennuslautakunnassa, jossa hän työskenteli siihen asti, kunnes jäi eläkkeelle 1983.
Richardtson oli innokas valokuvaaja, ja hän luovutti laajan valokuvakokoelmansa Örebron kaupunginarkistoon. Hän osallistui vuonna 1976 ilmestyneen kirjan Örebro Teater valmisteluun.
Richardtson kirjoitti partiolaisille Patrulledarens idé-bok för Finlands svenska flickscoutförbund (1946, Vartionjohtajan vihjekirja, suom. Kaarina Ranta, Suomen Partiotyttöjärjestö ry, 1946).
Käännös suomeksi
Lucette Descaves

Lucette Descaves (1906–1993) oli ranskalainen pianisti.
Descaves opiskeli Marguerite Longin johdolla Pariisin konservatoriossa. Hän sai siellä ensimmäisen palkinnon pianonsoitossa vuonna 1923. Descaves opetti Pariisin konservatoriossa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1976. Hän kuitenkin jatkoi opettamista oppilaansa Jacques Taddein perustamassa Rueil-Malmaisonin konservatoriossa. Descaves opetti Taddein lisäksi muiden muassa Michel Legrandia, Jean-Yves Thibaudetia, Pascal Rogéa sekä Katia ja Marielle Labèqueta.
Descaves keskittyi merkittävästi aikansa säveltäjien tuotantoon. Hän kantaesitti André Jolivetin ja Jean Rivierin konsertot pianolle ja orkesterille. Descaves levytti Arthur Honeggerin ja Albert Rousselin kokonaispianotuotannot. Hänen ohjelmistoonsa kuului lisäksi muun muassa Maurice Ravelin ja Wolfgang Amadeus Mozartin sävellyksiä.
Lucena

Lucena voi tarkoittaa seuraavia:
Lucena, kaupunki Córdoban maakunnassa, Espanjassa
Lucena de Jalón, kaupunki Zaragoza maakunnassa, Espanjassa
Lucena del Cid, kaupunki Castellón maakunnassa, Espanjassa
Lucena del Puerto, kaupunki Huelva maakunnassa, Espanjassa
Lucena, kaupunki Paraibassa, Brasiliassa
Lucena, kaupunki Quezonissa, Filippiineillä
New Lucena, kaupunki Iloiloissa, Filippiineillä
Francisco de Assis Dantas de Lucena (s. 1963), brasilialainen katolinen piispa
William Lucena (s. 1981), italialainen baseballpelaaja
Lucena CF, espanjalainen jalkapallojoukkue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lucena”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Loistava kokoelma

| Loistava kokoelma Juha Tapio |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 23. kesäkuuta 2016
 Tyylilaji: pop, pop-iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Juha Tapion muut julkaisut
| Sinun vuorosi loistaa 2015 | Loistava kokoelma 2016 | Kuka näkee sut 2018 |
Loistava kokoelma on Juha Tapion neljäs kokoelma-albumi, joka julkaistiin 23. kesäkuuta 2016. Albumi on jaettu kahdelle CD-levylle, joista kummallakin on 15 kappaletta. Levyllä on kappaleita vuoden 2003 albumista Mitä silmät ei nää, vuoden 2015 albumiin Sinun vuorosi loistaa.
Kappaleet

CD1
Sinun vuorosi loistaa - 3.39
TSNEH (Tykkään susta niin että halkeen) - 3.12
Mitä silmät ei nää - 3.42
Ohikiitävää - 4.41
Sitkeä sydän - 3.10
Älä tyri nyt - 2.53
Suurenmoinen elämä - 4.34
Meillä on aikaa - 3.37
Jumala auta - 5.13
Rakastettu - 4.40
Minä olen, sinä olet - 3.05
Kaunis ihminen - 3.44
Sinä pelastit meidät - 3.01
Raikas tuuli - 3.54
Pettävällä jäällä - 3.18
CD2
Cobacabana ja Ipanema - 3.55
Eläköön - 3.31
Kaksi puuta - 4.15
En mitään, en ketään - 3.32
Kelpaat kelle vaan - 3.42
Aito rakkaus - 3.28
Paremmat päivät - 3.16
Luotsivene - 3.35
Vuodet vieriä saa - 3.45
Päivin sekä öin - 3.41
Ukkosta ja ullakolla - 3.57
Lainaa vaan - 3.42
Toisella puolen virtaa - 3.03
Anna pois itkuista puolet - 3.10
Vain sun - 4.37
Levasetyylimetadoli

| --- | --- |


Levasetyylimetadoli
Systemaattinen (IUPAC) nimi
[(3S,6S)-6-(dimetyyliamino)-4,4-difenyyliheptan-3-yyli]asetaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 1477-40-3
ATC-koodi: N07BC03
PubChem CID: 15130
DrugBank: DB01227
Kemialliset tiedot
Kaava: C23H31NO2 
Moolimassa: 353.50
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: ~80%
Metabolia: Hepaattinen (CYP3A4)
Puoliintumisaika: 2.6 päivää
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: oraalinen
Levasetyylimetadoli (INN), levometadyyliasetaatti (USAN), OrLAAM (kauppanimi) tai levo-α-asetyylimetadoli (LAAM) on metadonin kaltainen synteettinen opioidi. Sillä on erittäin pitkä vaikutusaika metaboliittiensa ansiosta. Lääkkeenä sitä käytetään toissijaisena vaihtoehtona opioidikorvaushoidossa buprenorfiinin ja metadonin jälkeen. Lääke ilmestyi Euroopan unionin markkinoille heinäkuussa 1997, mutta Euroopan Lääkearviointiviraston lääkevalmistekomitea (CPMP) suositteli maaliskuun 2001 lopulla lääkkeen vetämistä pois myynnistä hengenvaarallisten sydämen rytmihäiriöiden takia.
Farmakologia > Farmakodynamiikka

Levasetyylimetadoli on μ-opioidireseptorin agonisti.
Se on myös potentti, nonkompetetiivinen hermostollisen α3β4-nikotiiniasetyylikoliinireseptorin antagonisti.
Farmakologia > Farmakokinetiikka

LAAM läpikäy laajamittaisen ensimmäisen-kierron metabolian, jossa muodostuu de-metyloitunut metaboliitti nor-LAAM, joka edelleen demetyloituu seuraavaksi aktiiviseksi metaboliitiksi, dinor-LAAM:iksi. Nämä metaboliitit ovat vaikutuksiltaan voimakkaampia kuin alkuperäinen lääke.
Lucette Aldous

Lucette Aldous (26. syyskuuta 1938 Auckland, Uusi-Seelanti – 5. kesäkuuta 2021 Perth, Australia) oli uusiseelantilaissyntyinen, neljän kuukauden ikäisestä saakka Australiassa asunut balettitanssija ja pedagogi.
Aldous opiskeli Sydneyssä ja pääsi stipendillä Royal Ballet Schooliin, jossa hän opiskeli vuosina 1955–1957. Häntä opetti Royal Ballet Schoolissa tanssija, koreografi Robert Helpmann, jonka kautta hän tutustui myös Royal Balletin Margot Fonteyniin. Vuonna 1957 Aldous pääsi solistiksi Ballet Rambertiin, jossa hän toimi vuoteen 1963. Siellä hän esiintyi muun muassa Don Quixotessa, Gisellessa ja La Sylphidessä. Vuosina 1963–1966 hän oli tanssijana London Festival Balletissa ja vuosina 1966–1970 Royal Balletissa, jossa hän oli ajoittain esiintynyt jo 1950-luvulta alkaen muun muassa Prinsessa Ruususen esityksessä 1959. Vuonna 1968 Aldous tanssi Michael Tippettin The Midsummer Marriagessa The Royal Operassa.
Aldous palasi Australiaan vuonna 1970 ja toimi siellä The Australian Balletin ensiballerinana vuosina 1971–1977. The Australian Balletissa Aldous esimerkiksi tanssi Kitrin roolin Rudolf Nurejevin esiintyessä Basilion roolissa tämän Don Quixote -tuotannossa, josta tehtiin myös elokuvaversio vuonna 1973. Vuonna 1977 Aldous tanssi Fernando Bujonesin kanssa elokuvassa Käännekohta. Ronald Hynd loi häntä varten Valenciennen roolin koreografiassaan The Merry Widow. Jäätyään 1970-luvulla eläkkeelle tanssijan töistä Aldous toimi opettajana Australian Ballet Schoolissa ja vuodesta 1982 Western Australian Academy of Performing Artsissa. Hän oli lisäksi tuomarina kilpailuissa.
Aldous oli naimisissa tanssija Alan Alderin kanssa. Myös hänen tyttärestään Floeur Alderista tuli tanssija. Aldous sai vuonna 2018 Order of Australian Companion-arvon. Muita hänen saamiaan palkintoja ja tunnustuksia olivat Edith Cowan Universityn kunniatohtorin arvo (1999) sekä Australian Dance Awardsin palkinnot "palveluksista tanssin hyväksi" (2001) ja elinikäisistä saavutuksista (2009). Aldous kuoli 82-vuotiaana syöpää sairastettuaan.
Lausitz

Lausitzin sijainti
Kaksikielinen Lausitzin alue, jossa sorbit muodostavat yli 10 prosentin osuuden väestöstä.
Lausitz (saks. Lausitz, alasorbiksi Łužyca, yläsorbiksi Łužica, puol. Łużyce, tšek. Lužice) on Saksassa ja Puolassa sijaitseva maantieteellinen alue. Alue koostuu Saksan puolella Brandenburgin eteläosasta ja Saksin itäosasta sekä Puolan puolella Ala-Sleesian ja Lubuszin voivodikuntien osista. Lausitz jaetaan Ala-Lausitziin (Niederlausitz), Ylä-Lausitziin (Oberlausitz) ja Lausitzin vuorialueeseen (Lausitzer Gebirge). Lausitzin vuorialueesta ainoastaan sen saksalainen osa, joka tunnetaan myös nimellä Zittauer Gebirge, kuuluu Lausitziin. Saksalaisen ja puolalaisen Lausitzin rajan muodostaa nykyisin Neissejoki. Lausitz tunnetaan muun muassa sen sorbivähemmistöstä.
Maantiede

Lausitz on pinta-alaltaan noin 11 000 neliökilometrin suuruinen, ja sen alueella asuu noin 1,4 miljoonaa ihmistä. Saksin osavaltiossa Ylä-Lausitziin kuuluvat piirikunnat Bautzen, Löbau-Zittau ja Niederschlesischer Oberlausitzkreis sekä suurin osa Kamenzin piirikunnasta ja Görlitzin ja Hoyerswerdan piirittömät kaupungit. Brandenburgissa Ylä-Lausitziin kuuluu Oberspreewald-Lausitzin piirikunnan eteläosa. Ala-Lausitziin puolestaan kuuluu Oberspreewald-Lausitzin pohjoinen osa ja Spree-Neiße, osa Elbe-Elsterin piirikunnasta, Dahme-Spreewald, Oder-Spree sekä Cottbusin piiritön kaupunki.
Ala-Lausitzin merkittävimpiä kaupunkeja ovat Cottbus, Eisenhüttenstadt, Guben, Forst, Luckau, Finsterwalde, Senftenberg, Spremberg, Bad Muskau, Puolan puolella sijaitseva Żary, Vetschau, Lübben ja Lübbenau sekä länsilaidalla Herzberg. Ylä-Lausitzin merkittävimpiä kaupunkeja ovat Bautzen, Görlitz, Lubań, Zittau, Löbau ja Kamenz sekä Niesky, Hoyerswerda ja Weißwasser. Cottbus on koko Lausitzin alueen väestöllisesti suurin kaupunki. Bautzen on historiallisesti Ylä-Lausitzin pääkaupunki ja Luckau Ala-Lausitzin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lausitz Wikimedia Commonsissa
Linyi

| Linyi 临沂市, Línyí Shì |
| --- | --- |
 Linyin sijainti Kiinan Shandongin maakunnassa
 Linyi
 Koordinaatit: 35.0621°N, 118.3349°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Shandong
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17 186 km²
Väkiluku (2010):  10 039 440
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  276XXX
Suuntanumero(t):  0539
 
 www.linyi.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Linyi (kiin. 临沂市, pinyin: Línyí Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Shandongin maakunnan eteläosassa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 210 kilometriä maakunnan pääkaupunki Jinanista eteläkaakkoon ja noin 80 kilometriä Keltaisenmeren rannalta länteen. Linyin prefektuurin pinta-ala on 17 186 neliökilometriä ja väkiluku 10,04 miljoonaa (2010). Vuoden 2010 väestönlaskennassa se oli  Kiinan 13. väkirikkain kaupunki, kun tarkasteltiin vähintään prefektuuritason hallinnollisia kaupunkialueita.
Prefektuurin nähtävyyksiin kuuluu historiallisten ja kulttuurinähtävyyksien lisäksi esimerkiksi Mengshanin kansallispuisto.
Linyin prefektuurin paikallishallinnollinen jako.
Paikallishallinnollisesti prefektuuri jakautuu kolmeen kaupunkipiiriin (Lanshan, Luozhuang, Hedong) ja yhdeksään näitä ympäröivään piirikuntaan.
Prefektuuri rajoittuu idässä Rizhaon ja Lianyungangin prefektuuritason rannikkokaupunkeihin, etelässä Xuzhoun, lännessä Zaozhuangin ja Jiningin sekä pohjoisessa Tai’anin, Zibon ja Weifangin prefektuuritason kaupunkeihin.