stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen naisten jalkapallomaajoukkueen otteluista
2020– > 2021

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19. helmikuuta 2021 377. EM-karsinta |  Suomi | 1–0 (0–0) |  Portugali | Töölön jalkapallostadion, Helsinki |  |
|  | Sällström  90+3' |  |  | Yleisömäärä: 0 Tuomari:  Katerina Monzul  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23. helmikuuta 2021 378. EM-karsinta |  Kypros | 0–5 (0–4) |  Suomi | AEK Arena, Larnaka |  |
|  |  |  |  4' Koivisto    6' Sällström    12' Engman    31' Collin    90+3' Kemppi | Yleisömäärä: 0 Tuomari:  Rebecca Welch  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. huhtikuuta 2021 379. |  Itävalta | 2–2 (2–0) |  Suomi | Sonnenseestadion, Ritzing |  |
|  | Billa  6'   Höbinger  19' |  | Summanen  54'  76' | Yleisömäärä: 0 Tuomari:  Eszter Urban  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. kesäkuuta 2021 380. |  Suomi | 2–2 (2–0) |  Puola | Pinatar Arena, San Pedro del Pinatar |  |
|  | Summanen  23'   Klabis  25' (om.) |  | Grabowska  58'   Pajor  77' | Yleisömäärä: 0 Tuomari: –  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 14. kesäkuuta 2021 381. |  Suomi | 0–1 (0–1) |  Venäjä | Estadio Cartagonova, Cartagena |  |
|  |  |  | Smirnova  60' | Yleisömäärä: 0 Tuomari:  Miriam Matulova  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21. syyskuuta 2021 382. MM-karsinta |  Suomi | 2–1 (1–0) |  Slovakia | Kupittaan jalkapallostadion, Turku |  |
| 18.15 | Engman  37'   Öling  68' |  | Mikolajova  63' | Yleisömäärä: 2 800 Tuomari:  Marta Frias Acedo  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21. lokakuuta 2021 383. MM-karsinta |  Georgia | 0–3 (0–1) |  Suomi | Mikheil Meskhin stadion, Tbilisi |  |
| 20.00 |  |  | Sällström  17'   Franssi  68'   Alanen  71' (rp.) | Yleisömäärä: 0 Tuomari:  Ljudmila Telbukh  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. lokakuuta 2021 384. MM-karsinta |  Suomi | 1–2 (0–1} |  Irlanti | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 18.15 | Engman  52' |  | Connolly  10'   O'Sullivan  56' | Yleisömäärä: 5 271 Tuomari:  Alexandra Collin  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. marraskuuta 2021 385. MM-karsinta |  Ruotsi | 2–1 (1–1) |  Suomi | Gamla Ullevi, Göteborg |  |
| 18.30 | Rolfö  11'   Hurtig  80' |  | Sällström  29' | Yleisömäärä: 13 429 Tuomari:  Esther Staubli  |     |
2020– > 2025

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21. helmikuuta 2025 425. Kansojen liiga |  Serbia | 1–0 (1–0) |  Suomi | Kuća fudbala, Stara Pazova |  |
| 18.00 | Damnjanović  43' (rp.) |  |  | Yleisömäärä: 280 Tuomari:  Michaela Pachtova  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. helmikuuta 2025 426. Kansojen liiga |  Unkari | 0–1 (0–1) |  Suomi | Hidegkuti Nándor Stadion, Budapest |  |
| 18.00 |  |  | Nyström  7' (rp.) | Yleisömäärä: 1 213 Tuomari:  Kristiana Guteva  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. huhtikuuta 2025 Kansojen liiga |  Suomi | v |  Valko-Venäjä | Milano1 |  |
|  |  |  |  |  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8. huhtikuuta 2025 Kansojen liiga |  Suomi | v |  Unkari | Tammelan stadion, Tampere |  |
| 18.30 |  |  |  |  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30. toukokuuta 2025 Kansojen liiga |  Valko-Venäjä | v |  Suomi | 2 |  |
|  |  |  |  | Yleisömäärä: 0  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. kesäkuuta 2025 Kansojen liiga |  Suomi | v |  Serbia | Olympiastadion, Helsinki |  |
|  |  |  |  |  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. heinäkuuta 2025 EM-kilpailut |  Islanti | v |  Suomi | Stockhorn Arena, Thun |  |
| 18.00 |  |  |  |  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. heinäkuuta 2025 EM-kilpailut |  Norja | v |  Suomi | Stade de Tourbillon, Sion |  |
| 18.00 |  |  |  |  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. heinäkuuta 2025 EM-kilpailut |  Suomi | v |  Sveitsi | Stade de Genève, Geneve |  |
| 21.00 |  |  |  |  |     |
1, 2 Ottelu pelataan puolueettomalla kentällä suljetuin katsomoin Valko-Venäjän Ukrainan sotaan osallistumisen johdosta.
Elizabeth Cady Stanton

| Elizabeth Cady Stanton |
| --- | --- |
 Elizabeth Cady Stanton
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. marraskuuta 1815 Johnstown, New York, Yhdysvallat
Kuollut: 26. lokakuuta 1902 (86 vuotta) New York, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  suffragetti, aktivisti
Puoliso:  Henry Stanton
Muut tiedot
 Nimikirjoitus
Elizabeth Cady Stanton (12. marraskuuta 1815 Johnstown, New York, Yhdysvallat – 26. lokakuuta 1902 New York City, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen naisasianainen ja aktivisti. Hän ajoi muun muassa naisten ja afrikkalaisamerikkalaisten asiaa sekä toimi raittiusliikkeen parissa. Erityisesti Stanton muistetaan kuitenkin juuri naisten oikeuksien ajajana ja Susan B. Anthonyn yhteistyökumppanina. Hänen puolisonsa oli aktivisti Henry Stanton.
Stanton liittyi jo nuorena orjien vapautusliikkeeseen. Hän oli yksi niistä seitsemästä liikkeen keskeisistä toimijasta, jotka valittiin Yhdysvalloista edustajiksi Lontoossa 1840 pidettyyn orjuutta vastustavaan kokoukseen. Sukupuolen perusteella heiltä kuitenkin kiellettiin kokoukseen osallistuminen, mikä toi Stantonille selväksi naistenvapautustyön välttämättömyyden. Siksi hän kutsui Lucretia Mottin kanssa 1848 Seneca Fallsiin kokoon ensimmäisen julkisen naisasiakokouksen, jossa hyväksyttiin naisliikkeen ohjelma. Suurta huomiota saanut kokous oli välillisesti aiheena John Stuart Millin teokseen Naisen asema.
Kokouksen jälkeen alkoi vuosikymmenien mittainen toiminta, jonka aikana Stanton kiersi Yhdysvaltoja esitelmöimässä ja toimitti ystävänsä Susan B. Anthonyn kanssa lentolehtisiä ja lehtikirjoituksia sekä kolmiosaisen suurteoksen History of Woman Suffrage (valmistui 1885). Hän perusti ensimmäisen naisten raittiusyhdistyksen 1852 ja toimi yli 20 vuotta 1869 perustetun National Woman Suffrage Associationin puheenjohtajana. Hän oli 50 vuoden ajan Yhdysvaltojen naisasiatyön keskeinen henkilö.
Stanton oli naimisissa orjuuden vastustaja Henry Stantonin kanssa. He saivat seitsemän lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Elizabeth Cady Stanton Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat 2  Ruotsi  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  NARA  SNAC 2  IdRef
Ida Husted Harper

| Ida Husted Harper |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. helmikuuta 1851
Kuollut: 14. maaliskuuta 1931 (80 vuotta)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  Suffragetti
Ida Husted Harper (18. helmikuuta, 1851 – 14. maaliskuuta, 1931) oli yhdysvaltalainen suffragetti ja eräs naisten liikkeen keulakuvista.
Ida Harper, tyttönimeltään Husted, syntyi Yhdysvaltain Indianan osavaltiossa. Alun perin hän ei ollut kiinnostunut aktivismista ja toimi indianalaisen Perun kaupungin high schoolin rehtorina. Vuonna 1871 hän meni naimisiin asianajaja Thomas Harperin kanssa. Aviopari muutti Harperin kotikaupunkiin Indianan Terre Hauteen, jossa Ida Harper alkoi salanimellä "John Smith" kirjoittaa naisten kolumneja eri sanomalehtiin. Tänä aikana hän kiinnostui yhä enemmän naisten äänioikeutta vaativasta liikkeestä.
Vuonna 1887 Harper auttoi organisoimaan indianalaisen naisten äänioikeusyhdistyksen. Hänestä tuli uuden yhdistyksen sihteeri. Vuonna 1896 Harper liittyi National American Woman Suffrage Associationiin, kansalliseen naisten äänioikeuden yhdistykseen, eli NAWSA:an. Yhdessä Susan B. Anthonyn, Elizabeth Cady Stantonin ja Matilda Joslyn Gagen kanssa Harper kirjoitti neliosaisen teossarjan History of Woman Suffrage, joka kertoi nimensä mukaisesti naisten äänioikeuden historiasta. Myöhemmin Harper myös kirjoitti elämäkerran Anthonysta. The Life and Work of Susan B. Anthony julkaistiin kolmena osana vuosien 1898–1908 välisenä aikana. Vuonna 1922 naiset saivat äänioikeuden Yhdysvalloissa, ja Harper päivitti teosta History of Woman Suffrage kahdella uudella osalla, jotka molemmat julkaistiin vuonna 1922.
Aiheesta muualla

Harperin kirjoituksia
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Australia  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  SNAC 2
Nelipäinen reisilihas

Kuvassa suora reisilihas (m. rectus femoris) poistettu jotta keskimmäinen reisilihas näkyy.
Nelipäinen reisilihas eli etureisi (lat. musculus quadriceps femoris) kuuluu ihmisen alaraajan lihaksiin. Sen vastalihas on kaksipäinen reisilihas. Nelipäinen reisilihas muodostuu nimensä mukaisesti neljästä jänteellä yhteenliittyneestä lihaksesta: suora reisilihas (m. rectus femoris), sisempi reisilihas (m. vastus medialis), keskimmäinen reisilihas (m. vastus intermedius) ja ulompi reisilihas (m. vastus lateralis). Keskimmäinen reisilihas sijaitsee suoran reisilihaksen alla, mutta muut lihaksista ovat pinnallisia. Polven ja keskimmäisen reisilihaksen väliin sijoittuva pieni lihas m. articularis genus on usein osa keskimmäistä reisilihasta .
Origo ja insertio

Suora reisilihas lähtee lonkkaluusta lonkkamaljan kraniaalisesta reunasta. Muut lihaksista lähtevät reisiluusta. Kaikki neljä lihasta kiinnittyvät yhteisellä jänteellä (tendo m. quadricipitis femoris) polvilumpioon, josta jänne jatkuu polvilumpion ligamenttina (ligamentum patellae) sääriluun kyhmyyn (tuberositas tibiae). Jänne ympäröi ja tukee polvilumpiota sivuilta ja päältä.
Toiminta

Nelipäinen reisilihas ojentaa polviniveltä. Suora reisilihas (m. rectus femoris) koukistaa lisäksi lonkkaniveltä.
Sisempää reisilihasta (m. vastus medialis) pidetään yleensä polvinivelen stabilaattorina, eli tukilihaksena.
Hermotus

Nelipäistä reisilihasta hermottaa reisihermo (nervus femoralis).
Lihaksen harjoittaminen

Kuntosalilla nelipäistä reisilihasta harjoittavat esimerkiksi jalkakyykky, jalkaprässi ja reidenojennus.
Kuntouttavia liikkeitä vastus medialikselle on mm. suoran jalan nostot jalkaterä lievästi ulos kierrettynä, joskus käytetään painoja nilkoissa siinä vaiheessa kun polvinivelen stabiliteetti ja normaali resiprokaalitoiminto (hermoaistimus alaraajan toiminnasta) on jo saavutettu.
Muita kuvia

Diagrammi polvesta
Polvi.
Läpileikkauskuva reidestä.
Oikean jalan lihaksia.
Oikean jalan reisi.
Oikean jalan sääri.
Jalkalihasharjoituksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nelipäinen reisilihas Wikimedia Commonsissa
Robin Packalenin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Robin YleXPop 2014 -tapahtumassa Oulussa toukokuussa 2014
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 7 |  |
| ↙Kokoelmat | 1 |  |
| ↙EP:t | 1 |  |
| ↙Singlet | 48 |  |
| ↙Musiikkivideot | 22 |  |
Tämä artikkeli on suomalaisen poplaulaja Robin Packalenin diskografiasta.
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Koodi |  Julkaistu: 22. helmikuuta 2012  Levy-yhtiö: Universal Music  Formaatti: CD / digitaalinen | – | 130 000+ (Multiplatinaa) |
| Chillaa |  Julkaistu: 5. lokakuuta 2012  Levy-yhtiö: Universal Music  Formaatti: CD / digitaalinen | 1 | 85 000+ (Multiplatinaa) |
| Boom Kah |  Julkaistu: 4. lokakuuta 2013  Levy-yhtiö: Universal Music  Formaatti: CD / digitaalinen | 1 | 93 290+ (Multiplatinaa) |
| Boombox |  Julkaistu: 13. maaliskuuta 2014  Levy-yhtiö: Universal Music  Formaatti: CD+DVD / digitaalinen | 1 |  |

| 16 |  Julkaistu: 26. syyskuuta 2014  Levy-yhtiö: Universal Music  Formaatti: CD / digitaalinen | 1 | 68 430+ (tuplaplatinaa) |
| Yhdessä |  Julkaistu: 9. lokakuuta 2015  Levy-yhtiö: Universal Music  Formaatti: CD / digitaalinen | 1 | 36 330+ (platinaa) |
| Punasel |  Julkaistu: 29. marraskuuta 2024  Levy-yhtiö: Universal Music  Formaatti: CD / digitaalinen | 5 |  |
Kokoelmat

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Me tehtiin tää 2012–2017 |  Julkaistu: 27. lokakuuta 2017  Levy-yhtiö: Universal Music  Formaatti: CD / digitaalinen | 3 |  |
EP:t

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Rest In Beat PM |  Julkaistu: 18. joulukuuta 2020  Levy-yhtiö: Robin Entertainment & Universal Music  Formaatti: digitaalinen | 46 |  |
| Rest In Beat AM |  Julkaistu: 15. lokakuuta 2021  Levy-yhtiö: Robin Entertainment & Universal Music  Formaatti: digitaalinen | 27 |  |
Singlet > Muut singlet

| Vuosi | Single | Singlelista | Latauslista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | ”Vahva” (Elastinen feat. Robin) | – | – | 42  | Iso kuva |
| 2016 | ”AAAA” (Elastinen feat. Robin) | – | – | – | Elastinen feat. |
| 2022 | ”Ihana kipu” (Viivi × Robin Packalen) | 1  | – | 1  |  |
| 2023 | ”Aina” (Jambo & Robin Packalen) | 33  | – | – |  |
| 2024 | ”Sitä samaa” (Danitello feat. Bizi & Robin Packalen) | 22  | – | – |  |
| 2025 | ”Leijonanruokaa” (Aliisa Syrjä & Robin Packalen) | 14 | – | 64 |  |
| 2025 | ”Dust” (Alan Walker & Robin Packalen) | 50  | – | – |  |
Singlet > Muut listasijoitukset

| Vuosi | Kappale | Singlelista | Radiolista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | ”Kuvitellaan” | 18  | – | 16 |
| 2021 | ”Better Than That” | – | 44  | Rest In Beat PM |
| 2024 | ”Punasel” | 15  | 91  | Punasel |
Musiikkivideot

Frontside Ollie (Ohj. Marko Mäkilaakso)
Faija skitsoo (Ohj. Marko Mäkilaakso)
Hiljainen tyttö (Ohj. Hannu Sormunen & Mika Packalen)
Puuttuva palanen (Ohj. Marko Mäkilaakso)
Luupilla mun korvissa (Ohj. Inari Niemi)
Haluan sun palaavan (Ohj. Mikko Harma)
Boom Kah (Ohj. Ville Salminen & Rise)
Erilaiset
Onnellinen (Ohj. Jaakko Manninen & Kusti Manninen)
Tilttaamaan (Beats & Styles Remix) (Ohj. Jaakko Manninen & Kusti Manninen)
Kesärenkaat (Ohj. Ville Salminen)
Parasta just nyt (Ohj. Hannu Aukia)
Paperilennokki (Ohj. Jaakko Manninen & Kusti Manninen)
Sua varten (Ohj. Jaakko Manninen & Kusti Manninen)
Kipinän hetki (Ohj. Joonas Kenttämies)
Yö kuuluu meille (Ohj. Jasu Siitarinen)
Milloin nään sut uudestaan? (Ohj. Mikko Harma)
Miten eskimot suutelee? (Ohj. Joonas Kenttämies)
Lapin kesä ft. Vesku Loiri
Hula Hula (Ohj. Nana Simelius)
Lentoon (Remix) (Ohj. Tommi Lepola)
I´ll Be With You (Ohj. Marvin Ströter)
Benefits (Ohj. Nana Simelius)
Benefits (Acoustic version)
Hard To Love fet. Alex Mattson
Sucker For That Love ft. SAAY
Magic ft. Maejor
Girls Like You (Lyric Video)
Kuumilla hiilillä
Vierailevana artistina

| Artisti | Kappale | Albumilta | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |
| Jani-Petteri | ”Minä ja K.I.T.T.” | Haittaakse? | 2012 |
Metsä

Suomalaista mäntymetsää Porissa.
Talvista metsää Ranualla.
Hochharzin kansallispuiston metsää Saksassa.
Trooppista sademetsää Fatu Hivan saarella Ranskan Polynesiassa.
Metsä on elinympäristö, biotooppi, joka koostuu pitkistä yleensä puurunkoisista kasveista, joiden latvuskerros eli latvusto muodostaa melko yhtenäisen peitteen ja joiden seassa esiintyy lyhyempiä kasveja muodostaen alempia kerroksia. FAO:n määritelmän mukaan metsänä pidetään vähintään 5 000 neliömetrin kokoista aluetta, jolla puut kohoavat yli viiden metrin korkeuteen ja latvusto peittää yli 10 prosenttia pinta-alasta.
Maanpinnan tuntumassa kasvava sienirihmasto on metsän kasvulle ja hyvinvoinnille erittäin tärkeä. Pinnanalaisten hajottajaeliöiden valtaisa joukko yhdessä sienien kanssa kierrättää metsän ravinteita ja kivennäisaineita. Puusta pudonnut lehti, neulanen tai oksa maatuu vähitellen, ja siinä olevat ravinteet päätyvät lopulta, hajoamisen kautta, puiden juuristoon, ja sitä kautta takaisin kiertoon. Lehdissä ja neulasissa tapahtuva yhteyttäminen mahdollistaa elämän maapallolla.
Metsät puhdistavat ilmaa sekä tuottavat happea, siksi ne edistävät ihmisten terveyttä. Metsässä ja muissa luontoympäristöissä ajan viettämisen on todettu tukevan ihmisen psyykkistä hyvinvointia.
Metsät eri ilmastovyöhykkeissä

Metsiä on kaikissa ilmastovyöhykkeissä kylmimpiä ja kuivimpia lukuun ottamatta. Napa-alueilla ja vuoristossa metsien levinneisyys päättyy puurajalla. Suomessa puurajan muodostaa hieskoivu pohjoisimman Lapin tuntureilla.
Trooppiset sademetsät kasvavat päiväntasaajan molemmin puolin muun muassa Kaakkois-Aasiassa, Afrikassa, Keski- ja Etelä-Amerikassa. Sademetsissä on paljon puulajeja, ja ne ovat tiheitä. Sademetsien puut eivät pudota lehtiään minään vuodenaikana.
Monsuunimetsiä kasvaa trooppisilla seuduilla, pääasiassa Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa, missä vuorottelevat kuiva- ja sadekausi. Kuiva-ajaksi puut varistavat usein lehtensä.
Savannimetsät kasvavat tropiikissa arojen ja sademetsien välissä. Savannin puut ovat matalia, usein piikikkäitä ja pienilehtisiä. Puut kasvavat harvassa, ja maa on heinikon peitossa. Kuivemmilla alueilla, suoraan aavikkoon rajoittuen kasvaa piikkimetsiä, joiden puut ovat pieniä ja piikikkäitä, usein rakenteeltaan erikoisia, esimerkiksi akasiat.
Lämpimällä vyöhykkeellä talvisadealueilla, pääasiassa Australiassa, Kaliforniassa, Kapmaassa ja Välimeren maissa kasvaa nahkealehtisiä, ainavihreitä lehtimetsiä, joiden puut ovat useimmiten pieniä ja sopeutuneita kuivaan ympäristöön. Tällaisia puita ovat esimerkiksi tammi, myrtti, oliivipuu ja laakeripuu. Lisäksi tällaisilla alueilla kasvaa havupuita kuten sypressit ja pinja.
Lämpimän vyöhykkeen seuduilla, joille on kuitenkin ominaista talvi ja lämmin sateinen kesä, pääasiassa Keski-Eurooppa, Japani, Yhdysvaltain itäinen osa, laajoja alueita Kiinassa, kasvaa kesävihreitä lehtimetsiä eli lehtometsiä, joille tyypillisiä puita ovat tammi, vaahtera, pyökki, jalava ja saarni. Lisäksi erityisesti Pohjois-Amerikassa ja Japanissa esiintyy runsaasti havupuita. Maan pintakerros on tavallisesti kuohkeata multaa, ja pintakasvillisuuden muodostavat erilaiset ohutlehtiset ruohot.
Boreaaliset havumetsät eli kangasmetsät eli taiga muodostavat leveän vyöhykkeen poikki Kanadan, Pohjois-Aasian ja Pohjois-Euroopan. Puuston muodostavat havupuut, kuten kuusi, mänty ja lehtikuusi, sekä jotkin lehtipuut kuten koivu ja haapa. Aluskasvillisuus koostuu pääasiassa varvuista, sammalista ja jäkälistä. Vuoristossa ja pohjoisrajalla kangasmetsät muuttuvat huonompikasvuisiksi ja lopulta puuttomaksi tundra- tai alppikasvillisuudeksi.
Metsät eri ilmastovyöhykkeissä > Suomen metsätyypit

Suomen metsät on jaoteltu metsätyyppeihin, joista tärkeimmät ovat (rehevimmästä karuimpaan): lehtometsä, lehtomainen kangas, tuore kangas, kuivahko kangas, kuiva kangas ja karukkokangas. Kutakin metsätyyppiä luonnehtivat tietyt opaskasvit. Lehdossa monet pitkävartiset ja mehevät ruohot ja saniaiset, lehtomaisella kankaalla käenkaali, sananjalka ja sammalet, tuoreella mustikka ja sammalet, kuivalla puolukka ja jäkälät ja karukolla kanerva ja jäkälät. Useat lintulajit ovat tyypillisiä tietyn metsätyypin metsässä, esimerkiksi mustapääkerttu lehdossa, hippiäinen tuoreella ja leppälintu karukossa.
Maailman metsävarat

Metsien määrä on vähentynyt ihmisen toiminnan tuloksena erityisesti trooppisella vyöhykkeellä. Metsää kasketaan pelloksi, erikoispuita (esimerkiksi mahonki, tiikki) etsitään yhä kaukaisemmilta seuduilta, sellu- ja paperitehtaita sekä sahoja rakennetaan jatkuvasti lisää erityisesti kehittyviin maihin ja niin edelleen. Toisaalta istutusmetsien määrä lisääntyy jatkuvasti. Suosituimpia ovat nopeakasvuiset eukalyptus ja kontortamänty massapuuksi.
Suomessa istutetaan joka vuosi miljoonia puuntaimia, pääasiassa mäntyä, kuusta ja koivua. Tammen, lehtikuusen ja erilaisten jalokuusten (joulukuusipuita) viljely on lisääntynyt. Suomi on kuitenkin yksi harvoista maista missä metsien määrä ei ole vähentynyt, vaikka metsien moninaisuus on.
Vuonna 2015 julkaistun arviolaskelman mukaan Maan metsissä on noin kolme biljoonaa puuta. Laskelma perustuu valituilta alueilta laskettujen runkojen määriin ja satelliittikuviin. Arviolta ihmiset kaatavat noin 15 miljardia puuta vuodessa ja istuttavat noin viisi miljardia puuta kaadettujen
tilalle.
Kirjallisuutta

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Huikari, Olavi: Arktisten metsien kasvun ihme.  Helsinki:  Terra Cognita, 1998.  ISBN 952-5202-21-6
Vehkamäki, Seppo (toim.): Metsät ja hyvä elämä
Uusi metsäkirja (Gaudeamus)
G8

G8 (engl. Group of Eight) oli johtavien teollisuusmaiden ryhmä, johon kuului Italia, Japani, Kanada, Ranska, Saksa, Venäjä, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. G8-ryhmä tapasi vuosittain huippukokouksessa, jossa jäsenvaltioiden johtajat käsittelivät ajankohtaisia kansainvälisiä asioita.
Ryhmä perustettiin vuonna 1975 G6-ryhmänä. Kanada liittyi mukaan ryhmään vuonna 1976 ja Venäjä vuonna 1998. Venäjä erotettiin G8-ryhmästä 24. maaliskuuta 2014. Tämän jälkeen johtavat teollisuusmaat ovat tavanneet G7-ryhmänä ilman Venäjää.
Historia

Johtavien teollisuusmaiden ryhmän perustamisen taustalla olivat 1970-luvun alun Yhdysvaltain dollarin kultaan sitomisen lakkautus 1971, mikä johti kiinteisiin valuuttakursseihin perustuvan Bretton Woodsin järjestelmän romahdukseen. Tuon jälkeen Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) loi viidestä merkittävimmästä valuutasta SDR-valuuttakorin, jonka taustalla oli pelko dollarien loppumisesta.
1970-luvun alussa sattui monia merkittäviä talouteen vaikuttavia tapahtumia, kuten Euroopan yhteisön (EEC) laajeneminen Britannialla, Tanskalla ja Irlannilla alkuperäisten kuuden jäsenen lisäksi, jom kippur -sotaa seurannut arabimaiden öljysaarto 1973 ja vuoden 1974 talouskriisi sekä inflaation ja työttömyyden nopea nousu (niin sanottu stagflaatio).
25. maaliskuuta 1973 Yhdysvaltain, Britannian, Länsi-Saksan ja Ranskan valtiovarainministerit tapasivat Valkoisen talon kirjastossa. Tähän niin sanottuun kirjastoryhmään liittyi Japani ja kaksi vuotta myöhemmin ryhmä, josta tuli G5-maiden valtiovarainministerien ryhmä, alkoi tavata säännöllisesti.
Ensimmäinen virallinen tapaaminen järjestettiin vuonna 1975 Ranskan presidentin Valéry Giscard d’Estaingin johdolla hänen kesäasunnollaan Château de Rambouillet’ssa. Italia liittyi ryhmään samana vuonna. Vuonna 1976 Kanada liittyi mukaan Yhdysvaltain presidentin Gerald Fordin kutsusta ja ryhmää kutsuttiin nimellä G7. Vuodesta 1977 EEC sai edustajansa Britannian kutsulla. Euroopan unionia edusti Euroopan komission puheenjohtaja ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja.
Yhdysvaltain silloinen presidentti George H. W. Bush ehdotti 1992 Münchenissä edellisvuoden lopussa hajonneen Neuvostoliiton suurimman seuraajavaltion Venäjän ottamista G7:n täysivaltaiseksi jäseneksi. Päätös oli täysin poliittinen, eikä perustunut taloudellisiin realiteetteihin.lähde? Sitä pidettiin ennenaikaisena,kenen mukaan? mutta Venäjä kutsuttiin vuosittain sen jälkeen kaikkiin kokouksiin ja siitä ryhmä sai uuden nimikkeen G7+1. Kesäkuun 1997 tapaamista Denverissä kutsuttiin jo G8-kokoukseksi ja Venäjä liittyi virallisesti 1998 Birminghamin kokouksessa.
Vuonna 2005 Intiasta, Kiinasta, Etelä-Afrikasta, Meksikosta ja Brasiliasta tuli G8-maiden tarkkailijamaita. Siitä lähtien ryhmää kutsuttiin nimellä G8+5.
Vuonna 2014 G8-ryhmästä alettiin jälleen käyttämään nimitystä G7, sillä Venäjä erotettiin ryhmästä miehitettyään Ukrainalle kuuluneen Krimin niemimaan ja liitettyään alueen itseensä.
Valtioryhmittymä G20 on G7:stä laajennettu ryhmä, johon kuuluu G7-maiden lisäksi 12 rikasta valtiota sekä yhtenä jäsenenä Euroopan unioni.