stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisö

Yleisöä Maailman talousfoorumin tapaamisessa 2003.
Yleisö kuuntelemassa puhujaa, intialaista aktivistia Rajagopal Puthan Veetiliä.
Yleisö on joukko ihmisiä, jotka seuraavat esitystä, puhetta tai tapahtumaa. Joskus yleisö myös osallistuu tapahtumaan, esimerkiksi improvisaatioteatteriin. Joskus yleisö on osallistunut usein esityksiin samassa teatterissa ja tämä on vaikuttanut teatterin näyttelijöiden tapaan lähestyä ihmisiä.
Yleisötapahtumaa järjestettäessä arvioidaan odotettavissa olevan yleisön määrä ja järjestelyt tehdään tämän arvion mukaan. Järjestelytoimiin kuuluvat järjestyksen valvonnan ja liikenteen ohjauksen suunnittelu, varautuminen mahdollisiin pelastustoimiin, kuten myös jätehuollon ja ruoan toimituksen järjestäminen. Muita huomioitavia seikkoja ovat esimerkiksi ulkoilmakonsertista aiheutuva meluhaitta ja esimerkiksi jos yleisötapahtumassa käsitellään avotulta, on otettava huomioon turvallisuusseikat.
Yleisötapahtumiin myytäviä lippuja voi ostaa paitsi paikanpäältä, myös verkosta. Erityisen usein verkossa myydään lippuja musiikkitapahtumiin ja urheilutapahtumiin.
Käännös suomeksi
Kapeemmanlampi

| Kapeemmanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola, Joutsa
Koordinaatit:  61°45′19″N, 25°59′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  salmi Kaituenlampeen 
Järvinumero:  14.831.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,3 m  
Pituus:  850 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  2,058 km  
Pinta-ala:  6,198 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKapeemmanlampi 
Kapeemmanlampi tai Kapealampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Joutsassa Väihkölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 850 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,3 metriä mpy.
Kattilalampi (Hartola, Siltasuo)

| Kattilalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°38′22″N, 25°55′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Siltasuonoja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.832.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,8 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,8 km  
Pinta-ala:  3,627 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKattilalampi 
Kattilalampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Siltasuon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 310 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Kattilapuron valuma-alueeseen (14.832) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,8 metriä mpy.
Berdjanskin kynnäs

| Berdjanskin kynnäs> ukr. Бердянська коса |
| --- | --- |
 Velikyi eli Iso Dzendzykin niemi Berjanskin kynnään kärjessä, elokuussa v. 1997
Muut nimet:  Berdjanska kosa
Merialue:  Asovanmeri
Vesialue:  Berdjanskin lahti
Pinta-ala:  6,704 tai 7 km²
Korkein kohta:  3
Valtio
Valtio:   Ukraina
Piirikunta:  Berdjanskin piiri
Alue:  Zaporižžjan alue
Väestö
Suurin kaupunki:  Berdjansk
Berdjanskin kynnäs
Berdjanskin kynnäs (ukr. Бердянська коса, Berdjanska kosa) on kapea hiekkainen särkkämuodostuma eli kynnäs Asovanmeren pohjoisrannikolla, lähellä Berdajoen suuta Berdjanskin piirissä, Zaporižžjan alueella, Ukrainassa.
Kynnään juurella sijaitsee Berdjanskin kaupunki, joka on yksi Asovanmeren suurimmista lomakohteista. Hallinnollisesti kynnäs kuuluu Berdjanskin kaupungille.
Mainintoja kynnäästä

Varhaisimmat tiedot tästä alueesta ovat peräisin 5. vuosisadalta ennen ajanlaskumme alkua, jolloin oletettavasti ensimmäisinä täällä asuivat kimmerialaiset, skyytit, sarmaatit, nogait. Joidenkin lähteiden mukaan yhtenä ensimmäisenä aluetta kuvaili Herodotos elämäntyössään Historiateos, jonka Melpomenelle omistetussa IV kirjassa hän kertoi kreikkalaisesta markkinapaikasta Kremnasta Gigrisin kaupungissa, joka on Porita (Berda)-joen länsipuolella. Asovanmeren pohjoista rannikkoaluetta on kuvattu Strabonin ja Plinius vanhemman kartoilla. Tämän jälkeen väitetään kynnään olleen sekä genovalaisen kartografin ja maantieteilijän, Portolan-kartan edelläkävijän Pietro Vesconten vuonna 1318, Firenzen Laurentian-kirjastoon tallennetun kreivi Serristorin vuonna 1351 luomilla kartoilla että mallorcalaisen kartantekijän Abraham Cresquesin 1370-luvulla luomalla Katalonian Atlasilla. Seuraavina vuosisatoina Pryasovasta oli mm. kiinnostunut v. 1436 maailmankartan perustanut Andrea Bianco. Yksiä ensimmäisiä Venäjän karttoja oli 1500-luvulla julkaistu Moskovan Venäjän maantieteellinen "Ison piirustuksen kirja"-niminen kokoelma, johon kynnäs kirjattiin. Joidenkin lähteiden mukaan tuolloin sitä kutsuttiin Agarskyn niemeksi, mistä sanaa ”agriaa” pidettiin mm. särkkämuodostuman tietynlaisena synonyyminä.
Vuosina 1647–1737 kasakat oleskelivat Berdjanskin kynäällä. Suuren Turkin sodan aikana v. 1683–1699 ja Pietari Suuren hallituskautena Berdajoen oikeasta rannasta ja Krimin kaanikunnasta tuli osa Venäjän keisarikuntaa vuonna 1783. Silloin kynnään nimi Euroopan ja Venäjän kartoilla oli Verkhnaja (Ylä) Berda. Viereistä Obytitšnan kynnästä kutsutiin Nižnaja (Ala) Berdaksi. 1600-luvulta lähtien Asovanmeren rannikolla asui slaaveja ja 1700-luvulla melkein Berdan jokisuulle perustettiin Petrovskin linnoitus. Siitä eläköityneet sotilaat asettuivat asumaan lähemmäs kynnästä. Tiedemies Johann Anton Güldenstädt oli vuonna 1783 ilmaissut mielipiteensä siitä, että Berdjanskin kynnäs on aaltojen huuhtoama hiekkapengerrys. 1800-luvun alussa kynnäälle ilmestyi kalastajakylä ja vuonna 1827 lähelle kynnästä rakennettiin Berdjanskin kaupunki, joka myöhemmin laajeni särkkämuodostumalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Berdjanskin kynnäs Wikimedia Commonsissa
Näkymä noin 2 kilometrin levyiselle Berdjanskin kynnään kärjelle, mikä yhdessä Berdjanskin lahden kanssa kuuluu "Oholovok Berdjansʹkoyi Kosy"n maisemasuojelualueeseen. Tämä zaporižžjalaisen Artem Žerebtsovin kesäkuussa vuonna 2021 ottama kuva sijoittui toiseksi Wikimedia Foundationin Wiki Loves Earth nimisessä vuosittaisessa kansainvälisessä valokuvakilpailussa jo samana vuonna.
Denis Savard

| Denis Savard> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. helmikuuta 1961 (ikä 63) Pointe Gatineau, Québec
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  178 cm
Paino:  77 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1980–1997
Seurat:  Chicago Blackhawks   Montreal Canadiens   Tampa Bay Lightning
NHL-varaus:  3. varaus, 1980 Chicago Blackhawks
Valmennusura
Vuodet:  2007–2009
Seurat:  Chicago Blackhawks
Hockey Hall of Fame
 2000 
Denis Joseph Savard (s. 4. helmikuuta 1961 Pointe Gatineau, Québec) on kanadalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä, ja jääkiekkovalmentaja.
Pelaajaura > Juniorivuodet

Ennen ammattilaisuraansa Savard pelasi vuosina 1977–1980 kolme kautta Montreal Juniorsissa Quebec Major Junior Hockey Leaguessa (QMJHL). Hän teki ensimmäisellä QMJHL-kaudellaan 116 tehopistettä (37 maalia ja 79 syöttöpistettä) 72:ssa ottelussa ollen seuransa toiseksi paras pistemies Kevin Reevesin jälkeen; kauden päätyttyä Savard nimettiin QMJHL:n vuoden tulokkaaksi (jakoi tunnustuksen Normand Rochefortin kanssa). Kahdella viimeisellä juniorikaudellaan hän oli seuransa paras pistemies, kaudella 1978–1979 158 runkosarjapisteellä (46 maalia ja 112 syöttöpistettä) ja 181 tehopisteellä (63 maalia ja 118 syöttöpistettä) 1979–1980; vuonna 1979 hänet nimettiin liigan kolmanteen tähdistökenttään ja vuonna 1980 hänet palkittiin QMJHL:n arvokkaimman pelaajan (MVP) palkinnolla Michel Briere Trophylla ja nimettiin liigan ensimmäiseen tähdistökenttään. Savard sai NHL-varauksen vuonna 1980 Chicago Black Hawksin varattua hänet numerolla kolme varaustilaisuuden ensimmäisellä kierroksella.
Valmentajaura

Peliuransa jälkeen Denis Savard toimi pitkään, joulukuusta 1997 lähtien, Chicago Blackhawksin apuvalmentajana. Maaliskuusta 2001 saman vuoden toukokuuhun Savard hoiti yhdessä Al MacAdamin kanssa päävastuun Blackhawksin valmennuksesta edellisen päävalmentajan Alpo Suhosen siirryttyä syrjään terveysongelmien vuoksi. Marraskuussa vuonna 2006 Savard valittiin Blackhawksin päävalmentajaksi, kun edellinen valmentaja Trent Yawney sai potkut.
Savard ehti valmentaa Chicagoa vajaat kaksi vuotta. Hän sai potkut lokakuussa 2008, kun vain kolme ottelua oli pelattu kautta 2008–2009. Potkujen taustalla ovat olleet Savardin ja Chicagon toimitusjohtaja Dave Tallonin väliset erimielisyydet.
Perhe

Denis Savardin serkku Jean Savard pelasi myös NHL:ssä 43 ottelua (Blackhawks ja Whalers).
Aiheesta muualla

Savard Hockey Draft Centralin sivuilla
Keskimmäinen Syväjärvi

| Keskimmäinen Syväjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°45′18″N, 25°54′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Alimmaiseen Syväjärveen 
Järvinumero:  14.834.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  alle 135 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,455 km  
Pinta-ala:  1,186 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskimmäinen Syväjärvi 
Keskimmäinen Syväjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 200 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on alle 135 metriä mpy.
Kaituenlampi (Joutsa)

| Kaituenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°45′50″N, 25°58′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Pirttilampeen 
Järvinumero:  14.831.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,3 m  
Pituus:  760 m  
Leveys:  510 m  
Rantaviiva:  2,684 km  
Pinta-ala:  7,188 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaituenlampi 
Kaituenlampi  on Keski-Suomessa Joutsassa  Väihkölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 760 metriä pitkä, 510 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,3 metriä mpy.
Kolmisoppinen (Sysmä)

| Kolmisoppinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°38′24″N, 25°45′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Kiimasjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,3 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,154 km  
Pinta-ala:  4,236 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmisoppinen 
Kolmisoppinen  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Taipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä mpy.
Euroopan kansanpuolueen ryhmä

| Euroopan kansanpuolueen parlamenttiryhmä EPP |
| --- | --- |
 
  
 
Perustettu:  11. syyskuuta 1952 (epävirallisesti) 23. kesäkuuta 1953 (virallisesti)
Jäsenpuolueet:  Euroopan kansanpuolue
Puheenjohtaja:  Manfred Weber
Edustus:  188 / 705
Ideologia:  kristillisdemokratia liberaalikonservatismi eurooppamyönteisyys eurooppalainen federalismi
Kotisivu:  www.eppgroup.eu
Euroopan kansanpuolueen ryhmä (lyhenne EPP) on Euroopan kansanpuolueen (EPP) muodostama Euroopan parlamentin ryhmä. Ryhmä on ollut parlamentin suurin vuodesta 1999 lähtien. Vuoden 2019 eurovaalien jälkeen sillä oli parlamentissa 182 edustajaa.  Britannian EU-eron jälkeen ryhmän paikkojen määrä nousi 187 paikkaan. Ryhmän puheenjohtaja on kesäkuusta 2014 ollut saksalainen Manfred Weber.
EPP-ryhmä luonnehtii itsensä keskustaoikeistolaiseksi ryhmäksi. Ryhmään kuuluvat Euroopan unionin jäsenvaltioiden merkittävimmät konservatiiviset ja keskustaoikeistolaiset poliittiset puolueet. Suomesta ryhmään kuuluvat kokoomuksen sekä kristillisdemokraattien poliitkot. Kokoomukseen verrattuna ryhmää on luonnehdittu hieman arvokonservatiivisemmaksi.
Vuosina 1999–2009 ryhmään kuuluivat myös Euroopan demokraatit ja se kantoi nimeä Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä (EPP-ED). Euroopan unionin komission puheenjohtajana on vuodesta 2004 ollut EPP-ryhmän jäsen, ensin vuosina 2004-2014 portugalilainen José Durão Barroso ja vuosina 2014-2019 luxemburgilainen Jean-Claude Juncker. Joulukuusta 2019 komission puheenjohtajana on ollut saksalainen Ursula von der Leyen.
Historia

Ryhmä perustettiin alun perin kesäkuussa 1953 kristillisdemokraattisena ryhmänä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön yleiskokoukseen (joka koostui kansallisten parlamenttien nimittämistä jäsenistä). Vuodesta 1999 se on ollut Euroopan parlamentin suurin ryhmä.
Vuosina 1999–2009 ryhmä oli nimeltään Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä (EPP-ED), jolloin siihen kuului myös Euroopan demokraattien (ED) ryhmä ja siinä oli 277 edustajaa. Suurin osa EPP-ED-ryhmän jäsenistä kuului EPP:hen, joka oli Euroopan tasolle perustettu ylikansallinen poliittinen puolue.
Pienempi ED, joka ei ole virallinen puolue, suhtautui skeptisemmin yhdentymiseen. Konservatiivit perustivat vuonna 2009 oman Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmän, johon muun muassa Britannian konservatiivipuolueen jäsenet siirtyivät. Sitä edelsi Britannian David Cameronin johtaman konservatiivipuolueen johdolla perustettu ryhmä Movement for European Reform.
EPP työskentelee "yhdessä edistääkseen kilpailukykyisempää ja demokraattisempaa Eurooppaa, joka perustuu sosiaaliselle markkinataloudelle ja joka on lähempänä kansalaisiaan". Se haluaa "Euroopan, joka luo mahdollisuuksia ja vaurautta sisämarkkinoiden piirissä ja joka on maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen, ja joka samaan aikaan edistää kaikkien hyvinvointia, ei pelkästään Euroopassa vaan myös muualla maailmassa, sopusoinnussa kestävän kehityksen periaatteen kanssa, joka on unionisopimukseen kirjattu yhdeksi Euroopan yhteisön tavoitteista."
Suomalaiset EPP-ryhmässä

Suomesta EPP-ryhmään kuuluvat kokoomuksen edustajat, vuodesta 2014 Sirpa Pietikäinen, Petri Sarvamaa ja Henna Virkkunen.
Myös kristillisdemokraatit kuuluvat EPP-ryhmään, mutta ovat suhtautuneet siihen skeptisesti ja halunneet tuoda omaa aatteellista pohjaansa selkeämmin esiin europarlamentissa.
Ryhmän johto 2019–2024

| Nimi | Asema | Maa |
| --- | --- | --- |
| Manfred Weber | puheenjohtaja (2014–) |  Saksa |
| Arnaud Danjean | Varapuheenjohtaja |  Ranska |
| Esteban González Pons | Varapuheenjohtaja |  Espanja |
| Sandra Kalniete | Varapuheenjohtaja |  Latvia |
| Andrey Kovatchev | Varapuheenjohtaja (2017-) |  Bulgaria |
| Esther de Lange | Varapuheenjohtaja |  Alankomaat |
| Angelis Meimarkis | Varapuheenjohtaja |  Kreikka |
| Esther de Lange | Varapuheenjohtaja |  Alankomaat |
| Siegfrid Mureşan | Varapuheenjohtaja |  Romania |
| Jan Olbrycht | Varapuheenjohtaja |  Puola |
| Paulo Rangel | Varapuheenjohtaja |  Portugali |

Lähde
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
EPP-ryhmän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k  EPP-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Saksa:  Bentele  Berger  Caspary  Doleschal  Düpont  Ehler  Ferber  Gahler  Geuking  Gieseke  Herbst  Hohlmeier  Köhler  Liese  Lins  McAllister  Mehnert  Mertens  Niebler  Radtke  Ripa  Schenk  Schneider  Schwab  Seekatz  Simon  Verheyen  Voss  Walsmann  Weber  Wechsler 
Ranska:  Bellamy  Castillo  Gomart  Imart  Le Callennec  Morano 
Italia:  Chinnici  De Meo  Dorfmann  Falcone  Martusciello  Moratti  Princi  Salini  Tosi 
Espanja:  Abadía  Arias Echeverría  Benjumea  Castillo  Crespo  de la Hoz Quintano  Estaràs  Ezcurra  Giménez Larraz  González Pons  Herranz García  López-Istúriz White  Mato  Millán Mon  Montserrat  Navarrete  Nevado  Pascual de la Parte  Solís Pérez  Vázquez Lázara  Zarzalejos  Zoido 
Puola:  Adamowicz  Arłukowicz  Brejza  Budka  Buła  Gasiuk-Pihowicz  Gronkiewicz-Waltz (2024–)  Halicki  Hetman  Jarubas  Joński  Kierwiński (2024)  Kohut  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Marczułajtis-Walczak  Nykiel  Protas  Sienkiewicz  Szczerba  Wawrykiewicz  Wcisło  Zdrojewski 
Romania:  Bogdan  Buda  Falcă  Hava  Motreanu  Mureşan  Popescu  Vălean  Vincze  Winkler 
Alankomaat:  Berendsen  Gotink  Lenaers  Smit  Ter Laak  Van Leeuwen 
Belgia:  Arimont  Beke  Sommen 
Kreikka:  Aftiás  Beléris  Kefalogiánnis  Meïmarákis  Meléti  Tsiódras  Vózempergk 
Portugali:  Bugalho  Cunha  Do Nascimento Cabral  Humberto  Pedro  Pereira  Sousa Silva 
Tšekki:  Farský  Kolář  Nerudová  Niedermayer  Zdechovský 
Unkari:  Dávid  Gerzsenyi  Kollár  Kulja  Lakos  Magyar  Tarr 
Ruotsi:  Kokalari  Polfjärd  Teodorescu Måwe  Tobé  Warborn 
Itävalta:  Bernhuber  Kircher  Lopatka  Mandl  Winzig 
Bulgaria:  Kanev  Kovatšev  Lazarov  Maydell  Novakov  Radev 
Tanska:  Dahl  Hansen 
Suomi:  Aaltola  Virkkunen  Salla  Toveri 
Slovakia:  Lexmann 
Irlanti:  Carberry  Doherty  Kelly  Walsh 
Kroatia:  Brnjac  Glavak  Ressler  Sokol  Stier  Zovko 
Liettua:  Juknevičienė  Kubilius  Saudargas 
Slovenia:  Grims  Tomašič  Tomc  Tonin  Zver 
Latvia:  Kalniete  Vaidere 
Viro:  Ratas  Terras 
Kypros:  Fourlás  Hadjipantela 
Luxemburg:  Hansen  Wiseler-Lima 
Malta:  Agius  Casa  Metsola 
EPP-ryhmään kuuluu meppejä 26 eri maasta, joista 24:stä useampi kuin yksi (tummemmalla sinisellä).
Kiiliäislampi

| Kiiliäislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°42′26″N, 25°57′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.831.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,4 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,456 km  
Pinta-ala:  1,12 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKiiliäislampi 
Kiiliäislampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Kauhtuen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 170 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.
Yhdysvaltain kauppaedustaja

Yhdysvaltain kauppaedustaja on ministeriin rinnastettava korkea virkamies Yhdysvaltojen hallinnossa. Hän toimii presidentin pääasiallisena neuvonantajana, neuvottelijana ja tiedottajana kauppakysymyksissä ja johtaa Yhdysvaltain kauppaedustajan toimistoa (engl. The Office of the U.S. Trade Representative, USTR).
Yhdysvaltain kauppaedustajan toimisto vastaa Yhdysvaltojen kansainväliseen kauppaan ja sijoituksiin liittyvän politiikan kehittämisestä ja koordinoinnista sekä valvoo neuvotteluja muiden maiden kanssa.
USTR on osa presidentin toimeenpanovirastoa. USTR koordinoi virastojen välisen rakenteen kautta kauppapolitiikkaa, ratkaisee erimielisyyksiä ja valmistelee asioita presidentin päätettäväksi. Kauppaedustaja toimii myös Overseas Private Investment Corporationin (OPIC) hallituksen varapuheenjohtajana, on Millennium Challenge Corporationin hallituksessa, on Export-Import Bankin hallituksen äänioikeutettu jäsen ja Kansainvälisen raha- ja rahoituspolitiikan kansallisen neuvoa-antavan toimikunnan jäsen.
Luettelo kauppaedustajista

| # | Kuva | Nimi | Kausi | Presidentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Herter, ChristianChristian Herter | 1962-1966 | Kennedy, John F.John F. Kennedy (1961–1963) |
| 1 |  | Herter, ChristianChristian Herter | 1962-1966 | Lyndon B. Johnson (1963–1969) |
| 2 |  | Roth, WilliamWilliam Roth | 1967–1969 | Lyndon B. Johnson (1963–1969) |
| 3 |  | Gilbert, CarlCarl Gilbert | 1969–1971 | Nixon, RichardRichard Nixon (1969–1974) |
| 4 |  | Eberle, WilliamWilliam Eberle | 1971–1974 | Nixon, RichardRichard Nixon (1969–1974) |
| 5 |  | Dent, FrederickFrederick Dent | 1975–1977 | Ford, GeraldGerald Ford (1974–1977) |
| 6 |  | Robert Schwarz Strauss | 1977–1979 | Carter, JimmyJimmy Carter (1977–1981) |
| 7 |  | Askew, ReubinReubin Askew | 1979–1980 | Carter, JimmyJimmy Carter (1977–1981) |
| 8 |  | Brock, BillBill Brock | 1981–1985 | Reagan, RonaldRonald Reagan (1981–1989) |
| 9 |  | Yeutter, ClaytonClayton Yeutter | 1985–1989 | Reagan, RonaldRonald Reagan (1981–1989) |
| 10 |  | Hills, CarlaCarla Hills | 1980–1993 | Bush, George H. W.George H. W. Bush (1989–1993) |
| 11 |  | Kantor, MickeyMickey Kantor | 1993–1996 | Clinton, BillBill Clinton (1993–2001) |
| 12 |  | Barshefsky, CharleneCharlene Barshefsky | 1996–2001 | Clinton, BillBill Clinton (1993–2001) |
| 13 |  | Zoellick, RobertRobert Zoellick | 2001–2005 | Bush, George W.George W. Bush (2001–2009) |
| 14 |  | Portman, RobRob Portman | 2005–2006 | Bush, George W.George W. Bush (2001–2009) |
| 15 |  | Schwab, SusanSusan Schwab | 2006–2009 | Bush, George W.George W. Bush (2001–2009) |
| 16 |  | Kirk, RonRon Kirk | 2009–2013 | Obama, BarackBarack Obama (2009–2017) |
| 17 |  | Froman, MichaelMichael Froman | 2013–2017 | Obama, BarackBarack Obama (2009–2017) |
| 18 |  | Lighthizer, RobertRobert Lighthizer | 2017–2021 | Trump, DonaldDonald Trump (2017–2021) |
| 19 |  | Tai, KatherineKatherine Tai | 2021–2025 | Biden, JoeJoe Biden (2021–2025) |
| 20 |  | Greer, JamiesonJamieson Greer | vahvistamatta | Trump, DonaldDonald Trump (2025 alkaen) |