stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luomuhappo
Diskografia > Kokoelmilla

"Pixie Ho", FDCD03 (Freakdance, 2003)
"Seinähullu", Peace And Love (Indigo, 2007)
"Jokamees Original", Hippie Killer Collection (Hippie Killer, 2008)
"Reisiharja Dub", Uncontacted Awa (Random Records, 2013)
Diskografia > Tuottajana

Hulabaloo: Sirkusteltta (3rd Rail, 2008)
Juno: V-Tyyli (Monsp, 2010)
Aiheesta muualla

Luomuhappo Mikseri.netissä
Luomuhappo Myspacessa (englanniksi)
Freakdance Records
Jere Häkkinen säveltäjänä - Fono.fi
LIG4-oireyhtymä

LIG4-oireyhtymä on perinnöllinen oireyhtymä, joka johtuu kromosomissa 13 olevan LIG4-geenin mutaatioista. Mutaatio johtaa DNA:n ligaasi IV -entsyymin toiminnan puutteellisuuteen. Oireyhtymässä esiintyy tämän seurauksena muun muassa T- ja B-valkosolujen kehityksen, apoptoosin ja uusien mutaatioiden ennaltaehkäisyn häiriytymistä. DNA:han ympäristötekijöiden ja solunsisäisen biokemian seurauksena kertyvien vaurioiden korjaus on LIG4-oireyhtymässä estynyt. Oireyhtymään kuuluvatkin DNA:n kasvanut mutaatiotaipumus ja immuunivaje.
LIG4-oireyhtymästä kärsivillä esiintyy muun muassa mikrokefaliaa ja epätavallisia kasvonpiirteitä, kuten keskikasvojen korostumista, leuan pienikokoisuutta ja nenän erityistä terävyyttä. Sairastuneiden kasvu saattaa olla hidastunutta. Kaikilla LIG4-oireyhtymästä kärsivillä ei ilmeisesti ole neurologisia kehitysviiveitä, mutta osalla ne ovat hyvin vaikeita. Myös immuunivajeen aste vaihtelee yksilöllisesti. Oireyhtymä aiheuttaa veren pansytopeniaa eli verisolujen vähyyttä, joka saattaa johtaa vaikeaan kombinoituun immuunivajeeseen (SCID). LIG4-oireyhtymään liittyviä ihon ongelmia voivat olla valoherkkyys, psoriasista muistuttavat piirteet, ekseema, erytrodermia, hypopigmentaatio ja telangiektasiat. Luustossa esiintyy vajaakehittyneisyyttä. Lonkka saattaa olla synnynnäisesti mennyt sijoiltaan. Yhdyssormisuutta ja -varpaisuutta on esiintynyt oireyhtymän yhteydessä, mutta myös sormien ja varpaiden tavallista suurempi määrä on mahdollinen. Joskus LIG4-oireyhtymästä kärsivillä on todettu hypogonadismi. Translokaatiot kromosomien 7 ja 14 välillä ovat yleisiä.
LIG4-oireyhtymään kuuluu kasvanut riski sairastua leukemiaan tai lymfoomaan. Tämä heikentää potilaiden elinajanodotetta. LIG4-oireyhtymän periytyminen on autosomaalinen ja peittyvä. LIG4-oireyhtymää pidetään erittäin harvinaisena. Erotusdiagnostiikassa saatetaan huomioida Seckelin oireyhtymä, Nijmegenin murtumaoireyhtymä, Cernunnos/XLF-puute ja Fanconin anemia. Dubowitzin oireyhtymän on epäilty johtuvan saman geenin muutoksesta kuin LIG4-oireyhtymän. LIG4-oireyhtymän hoito on oireenmukainen. Sen taustalla oleva mutaatio löydettiin vuonna 1999, ja oireyhtymä nimettiin vuonna 2001.
Luomueläintuotanto

Kanoja yhdysvaltalaisella luomutilalla.
Luomueläintuotanto tarkoittaa tuotantoeläinten hyödyntämistä mahdollisimman luonnonmukaisella tavalla. Luomueläintuotannon tuotteita ovat esimerkiksi luomuliha, luomukananmunat, luomumaito ja lisäksi esimerkiksi luomuvilla ja -untuvat. Luomueläintuotannon määräyksiä Suomessa löytyy Ruokaviraston sivuilta.
Perusteet

Kotieläintaloudessa kiinnitetään erityistä huomiota eläinten lajityypilliseen käyttäytymiseen ja hyvinvointiin sekä luonnollisten, lajinmukaisten rehujen käyttöön. Antibiootteja voidaan käyttää eläinten hoitoon eläinlääkärin ohjeistuksen mukaisesti. Esimerkiksi kana pääsee luomutilalla kuopsuttamaan maata ja nukkumaan orrella. Sika saa tonkia ja lehmä elää laumassa. Luomueläimiä ei kytketä tai pidetä häkeissä. Ne myös ulkoilevat paljon ja laidunkauden ulkopuolella nauttivat ulkoilmasta jaloittelutarhoissa. Ely–keskus voi myötään poikkeusluvan nautakarjaa kytkettynä pitämiseen, jos nautakarjaa korkeintaan yhteensä 30 eläinyksikköä. Kytkettynä pidettävän nautakarjan on oltava maidon- tai emolehmätuotannossa.
Nautojen, lampaiden, vuohien ja hevosten päivittäisestä rehuannoksesta yli 60 prosenttia tulee olla karkearehua, yleensä tuoretta, kuivattua tai säilöttyä nurmea. Sioille ja siipikarjalle karkearehua annetaan päivittäin. Eläinlajista rippuen ravinnosta 80-100 prosenttia on luomua läpi elinajan.
Luomurehu tuotetaan luomusäädösten mukaisesti ilman keinotekoisia lannoitteita tai kasvinsuojeluaineita. GMO-ainesosia luomurehussa ei sallita.
Kaikkien kotieläinten lantaa voidaan käyttää luonnonmukaisena lannoitteena pelloilla.
Ekologisuus > Lammas ja vuohi

Lammas ja vuohi ovat ekologisia kotieläimiä, sillä ne ovat pienikokoisia ja eivät kovin vaativia laidunmaiden suhteen. Esimerkiksi vuohi pystyy käyttämään ravinnokseen myös pensaiden ja kaadettujen puiden lehtiä. Pääsääntöisesti lampaat syövät nurmea ja vuohet kaikkiruokaisesti hieman korkeampaa kasvistoa. Vuohia voidaan käyttää laitumien parantamiseen, sillä ne syövät pois sellaisia kasveja, mitä lampaat ja naudat välttävät ja antavat siten levitä. Lampaita ja vuohia voidaan laiduntaa viljelyyn sopimattomilla alueilla, esimerkiksi saarilla ja kivikkoisilla tai korkeuseroiltaan vaihtelevilla alueilla. Lampaat ja vuohet tuottavat kuitenkin merkittävästi kasvihuonekaasu metaania ja molempien ylilaidunnus voi aiheuttaa eroosiota.
Ekologisuus > Nauta

Naudoista lypsylehmiä laidunnetaan kesäisin nurmilla ja talvisin ne jaloittelevat säännöllisesti ulkotarhassa ja syövät pääasiassa nurmikasveista koostuvaa rehua sekä rehuviljaa tai täysrehua lehmäkohtaisen ruokintasuunnitelman mukaan. Lihanaudoille syötetään nurmirehun lisäksi ohraa, ja rypsiä/rapsia ruokintasuunnitelman mukaisesti jotta varmistetaan eläimen energian ja valkuaisen saanti. Näiden valkuaispitoisten kasvien kasvatus vaatii nurmikasveja enemmän lannoitteita ja traktorityötä, ja ne sopisivat periaatteessa myös ihmisravinnoksi. Naudoille kasvatettavat lajikkeet ovat kuitenkin rehulajikkeita, esim ohrassa, joten ne eivät sovellu myllyteollisuuden raaka-aineeksi. Naudan hitaan täysikasvuisuuden saavuttamisen, suuren koon ja ohuen karvapeitteen vuoksi se kuluttaa paljon energiaa. Energian lähteenä se käyttää pääasiassa nurmirehua, jonka hyödyntämiseen se on erikoistunut. Naudat tuottavat pötsissä runsaasti metaania.
Ekologisuus > Siipikarja

Broileri on ekologisempi kuin sika, sillä se on pienikokoisempi ja kasvaa nopeammin. Broilerit ja siat vaativat kuitenkin myös ihmisravinnoksi kelpaavaa ravintoa, kuten ohraa, maissia tai valkuaiskasveja.
Kirjallisuutta

Heinonen, Sampsa: Vegaanin ystävä ja vastuullisen kuluttajan ateria – luonnonmukaisen kotieläintalouden kehitys Suomessa, s. 94–113 teoksessa Laari 2009, Suomen maatalousmuseon vuosikirja, Suomen maatalousmuseo Sarka 2011. ISSN 1796-3990.
Tyler Pitlick

| Tyler Pitlick |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. marraskuuta 1991 (ikä 32) Minneapolis, Minnesota
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  188 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  Providence Bruins
Sarja:  AHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Medicine Hat Tigers (WHL) Edmonton Oilers (NHL) Oklahoma City Barons (AHL) Bakersfield Condors (AHL) Dallas Stars (NHL) Philadelphia Flyers (NHL) Arizona Coyotes (NHL) Calgary Flames (NHL) Montreal Canadiens (NHL) St. Louis Blues (NHL) New York Rangers (NHL) Hartford Wolf Pack (AHL)
NHL-varaus:  31. varaus, 2010 Edmonton Oilers
Tyler Pitlick (s. 1. marraskuuta 1991 Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa AHL-joukkue Providence Bruinsissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Pitlick on edustanut urallaan useampaa NHL-seuraa. Pitlickin setä Lance Pitlick on entinen NHL-pelaaja.
Ura

13. huhtikuuta 2011 Edmonton Oilers solmi varaamansa Pitlickin kanssa kolmen vuoden mittaisen tulokassopimuksen. Sopimuksen kaksi ensimmäistä kautta Pitlick pelasi Oilersin AHL-farmiseura Oklahoma City Baronsissa, josta hänet nostettiin NHL-kokoonpanoon 22. lokakuuta 2013. Samana päivänä hän teki myös NHL-debyyttinsä Montreal Canadiensia vastaan. 26. lokakuuta hän teki ensimmäisen NHL-maalinsa Phoenix Coyotesia vastaan. Joulukuussa Pitlick lähetettiin takaisin farmiin. Hän pelasi yhteensä kymmenen NHL-ottelua kauden aikana. Heinäkuussa Pitlick ja Oilers solmivat vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2014-2015 Pitclick pelasi 17 NHL-ottelua tehden kaksi maalia sekä 14 AHL-ottelua tehoin 3+6=9. Kauden päätteeksi sopimusta jatkettiin jälleen vuodella. Pitlick pelasi koko kauden 2015-2016 Oilersin uudessa yhteistyöseurassa Bakersfield Condorsissa.
Pitlick sekä Oilers jatkoivat heinäkuussa 2016 sopimustaan jälleen vuodella. Seuraavalla kaudella Pitlick vakiinnutti paikkansa NHL-kokoonpanossa. Hän pelasi 31 runkosarjaottelua tehoin 8+3=11. Kauden päätteeksi Pitlick siirtyi Dallas Starsiin kolmivuotisella sopimuksella, jonka arvo oli miljoona dollaria kaudessa. Heti kaudella 2017-2018 Pitlick vakiinnutti paikkansa Starsin NHL-kokoonpanossa pelaten uransa suurimman ottelumäärän. 80 runkosarjaottelussa hän teki uransa ennätystehopisteet 14+13=27. Seuraavalla kaudella 47 runkosarjaottelussa syntyi tehot 8+4=12. Lisäksi Pitlick pääsi ensimmäistä kertaa pelaamaan NHL:n pudotuspeleissä, joissa hän jäi kuudessa ottelussa pisteittä sekä kärsi yhden kahden minuutin rangaistuksen.
Kesäkuussa 2019, kun sopimusta oli vielä vuosi jäljellä, Oilers kauppasi Pitlickin Philadelphia Flyersiin vaihdossa Ryan Hartmaniin. Koronaviruspandemian vuoksi lyhennettynä pelatussa runkosarjassa Pitlick pelasi 63 ottelua tehden tehopisteet 8+12=20. Hän pelasi myös 16 pudotuspeliottelua Flyersin edetessä konferenssin välieriin asti.
Lokakuussa 2020 Pitlick teki kahden vuoden mittaisen sopimuksen Arizona Coyotesin kanssa. Pitlick pelasi 38 ottelua tehden tehot 6+5=11. Kesällä 2021 uutena joukkueena NHL:ään liittynyt Seattle Kraken valitsi Pitlickin laajennusvarastilaisuudessa. Päivää myöhemmin Kraken kauppasi Pitlickin Calgary Flamesiin vaihdossa neljännen kierroksen varausvuoroon vuodelle 2022. Pitlick ehti pelata kauden 2021-2022 aikana 25 ottelua saaden kaksi syöttöpistettä Flamesissa ennen kuin hänet kaupattiin helmikuussa Montreal Canadiensiin yhdessä Emil Heinemanin, ensimmäisen kierroksen varausvuoron ja vuoden 2024 viidennen kierroksen varausvuoron kanssa vaihdossa Tyler Toffoliin.
Kaudeksi 2022–2023 Pitlick siirtyi ensin try out -sopimuksella St. Louis Bluesiin, jonka kanssa hän teki yksivuotisen sopimuksen lokakuussa.
Heinäkuussa 2023 Pitlick teki New York Rangersin kanssa yksivuotisen ja noin 787 000 dollarin arvoisen sopimuksen.
L. J. van Zyl

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  L. J. van Zyl |  L. J. van Zyl |  L. J. van Zyl |  |
Maa:   Etelä-Afrikka
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Daegu 2011 | 4 × 400 m |  |
|  Pronssia | Daegu 2011 | 400 m aidat |  |
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Kultaa | Alger 2007 | 400 m aidat |  |
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Alger 2006 | 400 m aidat |  |
|  Kultaa | Addis Abeba 2008 | 400 m aidat |  |
|  Kultaa | Addis Abeba 2008 | 4 × 400 m |  |
|  Kultaa | Nairobi 2010 | 400 m aidat |  |
|  Pronssia | Durban 2016 | 4 × 400 metriä |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Kultaa | Melbourne 2006 | 400 m aidat |  |
|  Hopeaa | Melbourne 2006 | 4 × 400 m |  |
|  Hopeaa | Delhi 2010 | 400 m aidat |  |
Louis Jacobus van Zyl (s. 20. heinäkuuta 1985 Bloemfontein) on eteläafrikkalainen pikajuoksija, joka kilpailee pääasiassa 400 metrin aitajuoksussa.
Hänen suurimpia saavutuksiaan 400 metrin aidoissa ovat MM-pronssi Daegussa 2011, alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruus 2002, Kansainyhteisön kisojen kulta 2006 ja hopea 2010, Afrikan mestaruus 2006, 2008 ja 2010, Afrikan kisojen kultamitali 2007, Maailmancupin kakkossija 2006 sekä IAAF:n yleisurheilufinaalin kakkossija 2005 ja 2009. Pitkässä viestissä hänen suurimmat saavutuksensa ovat Afrikan mestaruus 2008, MM-hopea 2011, Kansainyhteisön kisojen hopea 2006 ja alle 20-vuotiaiden MM-hopea 2004. Juniorien MM-kilpailussa hän sai pronssia sekaviestissä 2001.
Helsingin MM-kilpailuissa 2005 hän sijoittui 400 metrin aidoissa kuudenneksi. Kaksi vuotta myöhemmin Osakan MM-kilpailuissa hän karsiutui jo alkuerissä. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui viidenneksi. Ennen Berliinin MM-kilpailuja 2009 hänellä oli kauden kärkitulos 47,94 s, mutta Berliinissä hän karsiutui välierissä. Hän karsiutui alkuerissä Lontoon olympialaisissa 2012 ja Moskovan MM-kilpailuissa 2013 sekä välierissä Pekingin MM-kilpailuissa 2015 ja Rio de Janeiron olympialaisissa 2016.
Henkilökohtaiset ennätykset

400m: 44,86 (2011)
400m aidat 47,66 (2011)
Ulf Schirmer

Ulf Schirmer vuonna 2022.
Ulf Schirmer (s. 1959) on saksalainen kapellimestari. Hän toimi vuosina 1995–1998 Tanskan kansallisen sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina.
Schirmerin levyttämiin teoksiin kuuluu mm. Carl Nielsenin, Franz Lehárin, Alban Bergin, Richard Straussin sekä Bohuslav Martinůn tuotantoa.
Åbyälvenin vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Näkymä joelle Åbyn taajamassa.
Åbyälvenin vesistö (ruots. Åbyälvens avrinningsområde, vesistöaluetunnus 17) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Åbyälvenin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1 344 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

| Pääuoman osuudet> nimi | Pääuoman osuudet> pituus (km) |
| --- | --- |
Åbyälven: 104
Sodokselet: 
Åbyälven: 3
Östra Kikkejaure: 
Åbyälven: 5
Serrejaure: 
Åbyälven: 10
Vuotnersjön: 
Åbyälven: 
Guorpajaure: 7
Åbyälven: 
Auktsjaursjön: 
Granträskån: 2
Hundträskbäcken: 3
Lähteet: 1 = 

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Åbyälven. Joen kokonaispituus on 165 kilometriä ja se laskee Itämereen noin 0,4 kuutiokilometriä vettä vuodessa. Joen latvoilla on lislaksi pääuoman vesireitillä järviä ja lopuksi kapeita uomia, kuten Granträskån ja Hundträskbäcken. Näin pääuoman kokonaispituus on lähes 180 kilometriä.
Vesistön valuma-alue

Vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Piitimenjoen vesistön (tunnus 13) ja Skelleftejoen vesistön (tunnus 20) välisessä taskussa, jossa on vielä kuusi pienempää päävesistöä. Åbyälvenin vesistö on niistä toiseksi suurin. Sen vedenjakajan eteläpuolella sijaitsee Byskeälvenin vesistö (tunnus 18). Pohjoispuolen tilanne on moninaisempi. Siellä vedenjakajan länsipuolisko rajautuu suureen Piitimenjoen vesistöön (tunnus 13) ja merenpuoleinen itäpuolisko rajautuu lännestä lukien ensin Lillpiteälvenin vesistöön (tunnus 14), sitten Rokånin vesistöön (tunnus 15), ja lopuksi sekä Byskeälvenin vesistöön (tunnus 18) että mereen laskevien pienten purojen ja ojien valuma-alueisiin. Pieniä valuma-alueita esiintyy myös pääuoman joensuun eteläpuolella.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (58,4 %), turve (28,1 %), kalliomaa (2,9 %), hiekka ja sora (1,4 %), multamaa (1,9 %), savimaa (0,6 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,5 %), joiden lisäksi on vielä 5,2 % muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (77,7 %), soita ja kosteikkoja (15,2 %), viljelymaita (0,8 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,1 %) sekä joutomaita (1,0 %). Näiden lisäksi on 5,2 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Åbyälvenin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 16,8 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 107 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 3,12 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 12,2 m³/s, keskiylivirtaama (MHQ) on 115 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 3,3 m³/s . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.
Vesistön valuma-alue > Sivujokia

Åbyålvenin pääuomalla on lukuisia sivujokia ja -puroja, jotka yhtyvät uoman eri osuuksille. Niistä merkittävimmät ovat Tvärån, Malbäcken, Klubbälven ja Sebbjåkkbäcken. Alla olevaan taulukkoon on koottu joitakin sivu-uomia siinä järjestyksessä, kuin ne tulevat alajuoksulta noustessa vastaan. Yhtymäkohdan etäisyys joenuusta ja pääuoman kohdan nimi on tiedettäessä mainittu.
| Sivu-uoman nimi   | Yhtyy Åbyälveniin (km suusta) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tvärån | 16 | Åbyälven |  |  | 184 | 1,1,1,-,-,1 |
| Malbäcken | 34 | Åbyälven |  |  | 64 | 1,1,1,-,-,1 |
| Klubbälven | 40 | Åbyälven |  |  | 131 | 1,1,1,-,-,1 |
| Önusträskbäcken |  | Åbyälven |  |  | 15 | 1,1,1,-,-,1 |
| Lappkåtabäcken | 106 | Sodokselet |  |  | 5 | 1,1,1,-,-,1 |
| Kvarnbäcken | 108 | Åbyälven |  |  | 24 | 1,1,1,-,-,1 |
| Sebbjåkkbäcken | 126 | Serrejaure |  |  | 71 | 1,1,1,-,-,1 |
| Laukersjöbäcken | 134 | Vuotnersjön |  |  | 42 | 1,1,1,-,-,1 |

Lähteet: 1 =
Vesivoima

Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 15 patoa, joista yhdelläkään ei säännöstellä vesistöjä. Vesistön pääuomassa on yksi vesivoimalaitos Hednäs, joka tuottaa sähköä 2,2 megawattin teholla noin 9,0 gigawattituntia vuodessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Åbyälvenin vesistö Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Åbyälven
Käännös suomeksi
Kruununkyyti

Kruununkyyti oli maanomaisuuden omistajan velvollisuus kyydittääselvennä arvohenkilöitä, virkamiehiä, sotaväkeä, vankeja ja valtion omaisuutta. Se ei yleensä koskenut aatelismaata. Ruotsissa ja sen mukana Suomessa kyyditysvelvollisuutta rajoitettiin Alsnön valtiopäivillä vuonna 1279, ja Suomessa sen jäänteet poistettiin Suomen itsenäisyyden ajan alussa, tosin vielä 1950-luvulla irtolaisten, vankien ym. kuljettamista yhteisön kustannuksella voitiin kutsua kruununkyydiksi.
Kruununperillinen

Kruununperillinen on henkilö, jolla on kruununperimysjärjestykseen perustuva virallinen asema tulevana hallitsijana nykyisen hallitsijan kuoltua tai luovuttua vallasta. Kruununperijästä tulee siis uusi monarkian johtaja. Kruununperillinen on yleensä kuninkaallisen perheen vanhin poika, tytär vain jos poikaa ei ole lainkaan, mutta nykyään suuressa osassa Euroopan monarkioista vanhin lapsi sukupuoleen katsomatta. Miespuolisesta kruununperillisestä käytetään nimitystä kruununprinssi ja naispuolisesta nimitystä kruununprinsessa. Kruununprinsessaksi kutsutaan myös kruununprinssin puolisoa, joka ei kuitenkaan ole itse kruununperillinen.
Joissakin monarkioissa ei käytetä kruununprinssin tai -prinsessan arvoa, vaan kruununperillisellä on erityinen arvonimi, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa Walesin prinssi tai Belgiassa Brabantin herttua. Näissä esimerkeissä arvonimet eivät kuitenkaan ole automaattisia, vaan ne on mahdollista myöntää.
VASO

| VASO |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö (OAO)
Osake:  MCX: VASOP
Perustettu:  1. maaliskuuta 1932
Kotipaikka:  Voronež, Venäjä
Tuotteet:  lentokoneet
Liikevaihto:  12,5 mrd. ruplaa (2014)
Emoyhtiö:  OAK
Kotisivu:  www.vaso.ru
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
VASO (Voronežskoje aktsionernoje samoljotostroitelnoje obštšestvo, ven. Воронежское акционерное самолётостроительное общество, engl. Voronezh Aircraft Production Association) on venäläinen lentokonetehdas, jonka kotipaikka on Voronež. Se on osa Venäjän ilmailuteollisuuden valtiollista OAK-suuryritystä. Se valmistaa pitkän matkan Iljušin Il-96-300- ja Il-96-400-koneita sekä lyhyen matkan Antonov An-148-100- ja Iljušin Il-112V -koneita. Lisäksi se valmistaa komponentteja Suhoi Superjet 100-, Il-76MD-90A- ja Irkut MS-21 -koneisiin.
Kosovon kansainvälinen asema

Kosovon kansainvälinen asema on kiistanalainen. Se on julistautunut itsenäiseksi, mutta Serbia ei ole itsenäisyyttä tunnustanut. Kosovon asema jakaa maailman valtiot kahteen leiriin. Moni maa, mukaan lukien iso osa länsimaista, on tunnustanut Kosovon itsenäisyyden, kun taas osa maailman valtioista, Venäjä etunenässä, ja kaikki BRICS-maat ovat todenneet, etteivät tunnusta Kosovoa ennen Serbiaa.
Vuonna 2013 Serbia ja Kosovo allekirjoittivat 19. huhtikuuta Euroopan unionin neuvotteleman sopimuksen Brysselissä jossa Serbia ja Kosovo normalisoivat suhteensa. . Sopimuksessa Kosovo saa oman puhelinnumeron maatunnuksen sekä yhteistyöt energia-asioissa ja televiestinnässä normaalisoistuvat.
Tunnustaneet valtiot > YK:n jäsenvaltiot

| Numero | Maa | diplomaattinen tunnustaminen |
| --- | --- | --- |
| 1–8 |  Afganistan | 2008 |
| 1–8 |  Albania | 2008 |
| 1–8 |  Costa Rica | 2008 |
| 1–8 |  Ranska | 2008 |
| 1–8 |  Senegal | 2008 |
| 1–8 |  Turkki | 2008 |
| 1–8 |  Yhdistynyt kuningaskunta | 2008 |
| 1–8 |  Yhdysvallat | 2008 |
| 9 |  Australia | 2008 |
| 10–11 |  Latvia | 2008 |
| 10–11 |  Saksa | 2008 |
| 12–15 |  Viro | 2008 |
| 12–15 |  Italia | 2008 |
| 12–15 |  Tanska | 2008 |
| 12–15 |  Luxemburg | 2008 |
| 16 |  Peru | 2008 |
| 17 |  Belgia | 2008 |
| 18 |  Puola | 2008 |
| 19 |  Sveitsi | 2008 |
| 20 |  Itävalta | 2008 |
| 21 |  Irlanti | 2008 |
| 22 |  Ruotsi | 2008 |
| 23 |  Alankomaat | 2008 |
| 24 |  Islanti | 2008 |
| 25 |  Slovenia | 2008 |
| 26 |  Suomi | 2008 |
| 27–28 |  Kanada | 2008 |
| 27–28 |  Japani | 2008 |
| 29–31 |  Monaco | 2008 |
| 29–31 |  Unkari | 2008 |
| 29–31 |  Kroatia | 2008 |
| 32 |  Bulgaria | 2008 |
| 33 |  Liechtenstein | 2008 |
| 34–35 |  Etelä-Korea | 2008 |
| 34–35 |  Norja | 2008 |
| 36 |  Marshallinsaaret | 2008 |
| 37 |  Burkina Faso | 2008 |
| 38 |  Liettua | 2008 |
| 39 |  San Marino | 2008 |
| 40 |  Tšekki | 2008 |
| 41 |  Liberia | 2008 |
| 42 |  Kolumbia | 2008 |
| 43 |  Belize | 2008 |
| 44 |  Malta | 2008 |
| 45 |  Samoa | 2008 |
| 46 |  Portugali | 2008 |
| 47–48 |  Montenegro | 2008 |
| 47–48 |  Pohjois-Makedonia | 2008 |
| 49 |  Yhdistyneet arabiemiraatit | 2008 |
| 50 |  Malesia | 2008 |
| 51 |  Mikronesia | 2008 |
| 52 |  Panama | 2009 |
| 53 |  Malediivit | 2009 |
| 54 |  Palau | 2009 |
| 55 |  Gambia | 2009 |
| 56 |  Saudi-Arabia | 2009 |
| 57 |  Komorit | 2009 |
| 58 |  Bahrain | 2009 |
| 59 |  Jordania | 2009 |
| 60 |  Dominikaaninen tasavalta | 2009 |
| 61 |  Uusi-Seelanti | 2009 |
| 62 |  Malawi | 2009 |
| 63 |  Mauritania | 2010 |
| 64 |  Swazimaa | 2010 |
| 65 |  Vanuatu | 2010 |
| 66 |  Djibouti | 2010 |
| 67 |  Somalia | 2010 |
| 68 |  Honduras | 2010 |
| 69 |  Kiribati | 2010 |
| 70 |  Tuvalu | 2010 |
| 71 |  Qatar | 2011 |
| 72 |  Guinea-Bissau | 2011 |
| 73 |  Oman | 2011 |
| 74 |  Andorra | 2011 |
| 75 |  Guinea | 2011 |
| 76 |  Niger | 2011 |
| 77 |  Benin | 2011 |
| 78 |  Saint Lucia | 2011 |
| 79 |  Gabon | 2011 |
| 80 |  Norsunluurannikko | 2011 |
| 81 |  Kuwait | 2011 |
| 82 |  Haiti | 2012 |
| 83 |  Brunei | 2012 |
| 84 |  Tšad | 2012 |
| 85 |  Itä-Timor | 2012 |
| 86 |  Fidži | 2012 |
| 87 |  Saint Kitts ja Nevis | 2012 |
| 88 |  Pakistan | 2012 |
| 89 |  Tansania | 2013 |
| 90 |  Guyana | 2013 |
| 91 |  Jemen | 2013 |
| 92 |  Egypti | 2013 |
| 93 |  Thaimaa | 2013 |
| 94 |  Grenada | 2013 |
| 95 |  Libya | 2013 |
| 96 |  Tonga | 2014 |
| 97 |  Lesotho | 2014 |
| 98 |  El Salvador | 2014 |
| 99 |  Antigua ja Barbuda | 2015 |
| 100 |  Suriname | 2015 |
| 101 |  Singapore | 2016 |
| 102 |  Bangladesh | 2017 |
| 103 |  Barbados | 2018 |
| 104 |  Israel | 2020 |
Tunnustaneet valtiot > Muut valtiot

Kiinan tasavalta (Taiwan):  19. helmikuuta 2008
Maltan ritarikunta:  1. kesäkuuta 2009
Cookinsaaret: 18. toukokuuta 2015
Niue :23. kesäkuuta 2015