stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän kieli

| Venäjän kieli |
| --- | --- |
Oma nimi:  русский язык (russki jazyk)
Muu nimi:  venäjä
Tiedot
Alue:  Venäjä ja useat muut entiset neuvostotasavallat, Israel
Virallinen kieli:   Venäjä  Kazakstan  Kirgisia  Valko-Venäjä  Moldova järjestöt:  Itsenäisten valtioiden yhteisö  Yhdistyneet kansakunnat osittain tunnustetut valtiot:  Abhasia  Etelä-Ossetia tunnustamattomat alueet:  Donetskin kansantasavalta  Luhanskin kansantasavalta  Transnistria 
Puhujia:  arviolta 275 000 000, äidinkielenään 165 000 000
Sija:  8.
Kirjaimisto:  kyrillinen
Kielenhuolto:  Venäjän tiedeakatemia
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  slaavilaiset kielet itäslaavilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  ru
ISO 639-2:  rus
ISO 639-3:  RUS
 Ohje 
Venäjän kielen levinneisyys. Tummansininen: Venäjä virallisena kielenä, vihreä: venäjän kieltä puhutaan yleisesti
Venäjän kielen osaaminen EU-maissa
Venäjän kieli (ру́сский язы́к, russki jazyk  [ˈru.skʲij jɪ.ˈzɨk] (ohje)) kuuluu itäslaavilaisiin kieliin, joihin kuuluvat myös ukraina, valkovenäjä ja ruteeni. Venäjää puhuu arviolta 275 miljoonaa ihmistä, joista äidinkielenään noin 165 miljoonaa. Venäjää kirjoitetaan kyrillisin kirjaimin. Venäjän kieltä tutkiva kielitieteen ala on rusistiikka.
Venäjä on Venäjän virallinen kieli ja sillä on virallinen asema myös Kazakstanissa, Kirgisiassa ja Valko-Venäjällä. Venäjää puhutaan paljon muuallakin Itsenäisten valtioiden yhteisön maissa sekä muun muassa Mongoliassa. Venäjä on yksi Yhdistyneiden kansakuntien kuudesta virallisesta kielestä. Venäjä oli aiemmin de facto Neuvostoliiton virallinen kieli. Venäjä on maailman kahdeksanneksi puhutuin kieli.
Venäjä oli vuosina 1900–1917 (sortovuosina) yksi Suomen virallisista kielistä Suomen suuriruhtinaskunnan aikoina. Vuonna 2021 Suomessa asui 87 552 henkilöä eli 1,6 prosenttia väestöstä, joiden äidinkieleksi on rekisteröity venäjä, joka kuuluu puhutuimpiin vieraskieliin Suomessa. Venäjästä on myös lainautunut joitakin sanoja suomen kieleen. Esimerkiksi jokapäiväisessä käytössä voi löytyä lainasanoja, muun muassa kapakka (< кабак [kabak]), ikkuna (< окно, [akno]) tai slangisana mesta 'paikka' (< место, [mʲesta]). Itämurteissa tunnetaan myös sanat vanna ja palttoo. Venäjää opetetaan valinnaisena osassa Suomen kouluissa.
Levinneisyys

Venäjää puhuu äidinkielenään noin 161,7 miljoonaa ihmistä, joista Venäjällä asuu 137 miljoonaa. Toisena kielenä sillä on lisäksi 110 miljoonaa puhujaa. Se on Venäjän lisäksi virallinen kieli  Kazakstanissa, Kirgisiassa ja Valko-Venäjällä sekä Abhasian, Etelä-Ossetian ja Transnistrian separatistialueilla. Kielellä on alueellisen virallisen kielen asema Etelä- ja Itä-Ukrainassa. Tadžikistanissa venäjällä on virallisen kansojen välisen kommunikointikielen asema. Baltian maissa (Latviassa 37 % ja Virossa 30 % asukkaista) ja Israelissa (15 % asukkaista) asuu huomattavat venäjänkieliset vähemmistöt. Lisäksi sitä puhutaan yleisesti vieraana kielenä Azerbaidžanissa, Uzbekistanissa ja Mongoliassa.lähde?
Aakkoset

Nykyvenäjän aakkoset perustuvat suurelta osin vuoden 1708 kyrilliseen kirjaimistoon, ja niissä on 33 kirjainta:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А /a/ | Б /b/ | В /v/ | Г /ɡ/ | Д /d/ | Е /je/ | Ё /jo/ | Ж /ʐ/ | З /z/ | И /i/ | Й /j/ |
| К /k/ | Л /l/ | М /m/ | Н /n/ | О /o/ | П /p/ | Р /r/ | С /s/ | Т /t/ | У /u/ | Ф /f/ |
| Х /x/ | Ц /ts/ | Ч /tɕ/ | Ш /ʂ/ | Щ  /ɕː/ | Ъ /-/ | Ы  /ɨ/ | Ь /ʲ/ | Э /e/ | Ю /ju/ | Я /ja/ |
Monet eivät käytä Ё-kirjainta vaan kirjoittavat sen Е:nä.kenen mukaan?
Translitterointi

Venäjää kirjoitetaan kyrillisillä aakkosilla, joten haluttaessa ilmaista venäläisiä nimiä latinalaisin kirjaimin, nimet on translitteroitava. Järjestelmiä on useita. Niin sanotussa tieteellisessä translitteraatiossa (standardi ISO 9:1995) kirjaimilla on yksikäsitteinen vastaavuus. Suomessa yleensä käytetyssä kaavassa (Virittäjä, 1977 ja SFS 4900) merkitään kirjaimia kansainvälisen standardin mukaisesti, mutta suomalaiseen kirjoitustapaan sopivin merkein.
Translitterointi ei täsmällisesti vastaa lausuntatapaa. Kirjain Ы vastaa äännettä [ɨ], joka ei ole suomen [y], vaikka se sitä muistuttaakin. Kirjaimen ääntäminen on lähempänä suomen i:tä kuin y:tä. Hölliä vokaaleja on yksi: Э eli niin sanottu lyhyt E on avonainen [ɛ]. Й eli niin sanottu lyhyt I on konsonantti [j].
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| А | Б | В | Г | Д | Е | Ё | Ж | З |  И | Й | К | Л | М | Н | О | П | Р | С | Т | У | Ф | Х | Ц | Ч | Ш |  Щ | Ъ | Ы | Ь | Э | Ю | Я |
| а | б | в | г | д | е | ё | ж | з |  и | й | к | л | м | н | о | п | р | с | т | у | ф | х | ц | ч | ш |  щ | ъ | ы | ь | э | ю | я |
| a | b | v | g | d |  e | ë | ž | z |  i | j | k | l | m | n | o | p | r | s | t | u | f | h |  c | č | š | ŝ (vanhentunut šč) | ″ | y | ′ |  è | û (ju) | â (ja) |
| a | b | v | g | d | e (je) | jo (o) | ž | z | i | i (j) | k | l | m | n | o | p | r | s | t | u | f | h | ts | tš | š | štš |  | y |  | e | ju | ja |
Venäjän sävelkulku eli intonaatio on suomen vastaavaa monipuolisempi, eli sävelkorkeus nousee ja laskee puhuttaessa. Intonaatio voi erottaa väitelauseen kysymyslauseesta, kuten seuraavassa esimerkissä: Ты позвонил папе. (Ty pozvonil pape.) 'Sinä soitit isälle.', vrt. Ты позвонил папе? (Ty pozvonil pape?) 'Soititko sinä isälle?'.
Kielioppi > Substantiivit

Venäjässä on yksikössä kolme sukua: maskuliini, feminiini ja neutri. Substantiivien suku on yleensä nähtävissä sanan päätteestä lukuun ottamatta lähinnä pehmeään merkkiin loppuvia sanoja. Tyypillisesti konsonanttiin päättyvät sanat ovat maskuliineja, -а- ja -я-päätteiset feminiinejä sekä -о-, -е- ja -ё-päätteiset neutreja. Kuitenkin esimerkiksi -а- ja -я-päätteiset miespuolista henkilöä tarkoittavat substantiivit ovat maskuliineja. Pehmeään merkkiin (ь) päättyvät sanat voivat olla joko maskuliineja tai feminiinejä. Maskuliinisten pehmeään merkkiin päättyvien substantiivien genetiivi on я-loppuinen, esimerkiksi медведь, genetiivissä медведя. Feminiinisten pehmeään merkkiin päättyvien substantiivien genetiivi taas on и-loppuinen, esimerkiksi любовь, genetiivissä любви. Kaikki substantiivit, joiden perusmuoto päättyy johonkin kirjaimista tai kirjainyhdistelmistä -знь, -сть, -сь, -вь, -бь, -пь, -шь, -жь, -чь tai -щь, ovat feminiinejä (poikkeuksia: голубь ’kyyhkynen’ ja гость ’vieras’ ovat maskuliineja).
Substantiivit taipuvat yksikössä ja monikossa kuudessa sijassa:
nominatiivi
genetiivi
datiivi
akkusatiivi
instrumentaali
prepositionaali
Prepositionaalia käytetään vain prepositioiden kanssa. Prepositiot о ja при järjestyvät aina prepositionaalilla. Prepositiot в ja на järjestyvät prepositionaalilla silloin, kun ne ilmaisevat paikallaan oloa: esimerkiksi в Москве ’Moskovassa’, на столе ’pöydällä’. Kun samojen prepositioiden kanssa käytetään akkusatiivia, ne puolestaan ilmaisevat suuntaa: esimerkiksi в Москву ’Moskovaan’, на стол ’pöydälle’.
Suvuista huolimatta venäjän kielessä ei käytetä lainkaan artikkelisanoja. Adjektiivit ja monet pronominit taipuvat tai määräytyvät kuitenkin pääsanan suvun mukaan, esimerkiksi Та красивая девочка, ta krasivaja devotška, 'tuo kaunis tyttö' ja Той красивой девочке, toi krasivoj devotške, 'tuolle kauniille tytölle'.
Pääosin nykyvenäjästä kadonnut vokatiivi on säilynyt fraasinomaisesti uskonnollisessa kielenkäytössä: Бог, bog, 'jumala' ja Боже!, Bože!, 'Jumala!'.
Kielioppi > Adjektiivit

Adjektiivit taipuvat pääsanansa sukua, lukua ja sijaa noudatellen. Monikossa sukuja ei erotella. Useimmilla venäjän adjektiiveilla on normaalin niin sanotun pitkän muodon lisäksi myös niin sanottu lyhyt muoto (великий / велик, 'suuri, mahtava'). Sitä voidaan käyttää vain predikatiivina, eikä se taivu sijoissa mutta suvussa ja luvussa kylläkin. Lyhyillä muodoilla on joissakin tapauksissa kieliopillinen tai tyylillinen lisämerkitys. Lyhyellä muodolla voidaan esimerkiksi ilmaista ominaisuuden väliaikaisuutta.
Kielioppi > Verbit

Venäjän verbitaivutus on säännöllistä: lähes kaikki verbit kuuluvat jompaankumpaan kahdesta taivutusluokasta, epäsäännöllisiä verbejä on laskentatavasta riippuen seitsemän tai kahdeksan.
Verbeillä on kolme tapaluokkaa:
indikatiivi
konditionaali
imperatiivi
Indikatiivissa erotetaan kolme aikamuotoa:
futuuri
preesens
preteriti
Preesensissä ja preteritissä voidaan verbeistä muodostaa tietyin rajoituksin sekä aktiivin ja passiivin partisiipit. Partisiipit taipuvat adjektiivien tavoin pääsanansa mukaan suvussa, luvussa ja sijoissa. Venäjän kielessä on olemassa myös gerundeja: imperfektiivisen ja perfektiivisen aspektin gerundit (käytetään myös hieman harhaanjohtavia nimityksiä gerundin preesens ja preteriti).
Venäjän verbeille ominainen piirre on kahden aspektimuodon olemassaolo. Perfektiivinen aspekti kuvaa loppuun suoritettua toimintaa ja imperfektiivinen aspekti päättymätöntä tai toistuvaa toimintaa. Useimmilla verbeillä on sekä perfektiivinen että imperfektiivinen aspektipari. Aspektiparit voidaan muodostaa joko etuliitteellä (звонить/позвонить, zvonit/pozvonit, 'soittaa puhelimella'), taivutusvartalon muutoksella (употреблять/употребить, upotrebit/upotrbljat, 'käyttää') tai ne voivat olla täysin erivartaloisia (класть/положить, klast/položit, 'laittaa, asettaa'). Venäjän kielessä on olemassa myös yksiaspektisia (verbistä olemassa vain yksi aspektimuoto; imperfektia tantum eli vain imperfektiivinen aspekti tai perfektia tantum eli vain perfektiivinen aspekti) ja kaksiaspektisia (samaa verbimuotoa voidaan käyttää molempien aspektien merkityksessä) verbejä.
Aspektien lisäksi venäjän verbeille on luonteenomaista runsaahko etuliitteiden käyttö. Liitteitä on parisenkymmentä, ja niillä voidaan osoittaa esimerkiksi liikkeen suuntaa (sisään, ulos, pois, luo, jne.). Yhdellä etuliitteellä voi olla useita eri merkityksiä eri kantaverbien yhteydessä. Etuliitteitä esiintyy niin konkreettisissa kuin abstrakteissakin verbeissä.
Perfektiivisillä verbeillä ei ole preesensiä, ainoastaan preteriti ja futuuri. Futuureja kielessä on kaksi, yksinkertainen ja monimutkainen. Yksinkertainen on verbin perfektiivisen aspektin futuuri, eli indikatiivimuoto I. Monimutkainen futuuri muodostetaan sanan быть, byt, 'olla' avulla. Preesensissä ei käytetä yleensä lainkaan olla-verbiä, esimerkiksi "minä olen opiskelija" sanotaan venäjäksi я студент (ja student) (mies), я студентка (ja studentka) (nainen).
Erityisen ryhmän muodostavat liikeverbit, jotka nimensä mukaisesti kuvaavat liikkumista. Liikeverbeillä ei ole aspektiparia, vaan niiden verbiparit kuvaavat yhteen tai moneen suuntaan kulkevaa liikettä, esimerkiksi идти, idti, 'kävellä yhteen suuntaan' ja ходить, hodit, 'kulkea kävellen, kuljeskella'. Saadessaan etuliitteen liikeverbeillä tulee aspekti.
Kielinäyte

»Все люди рождаются свободными и равными в своем достоинстве и правах. Они наделены разумом и совестью и должны поступать в отношении друг друга в духе братства.
(Vse ljudi roždajutsja svobodnymi i ravnymi v svojem dostoinstve i pravah. Oni nadeleny razumom i sovestju i dolžny postupat v otnošenii drug druga v duhe bratstva.)»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Historia

800-luvulla apostolit Kyrillos ja Methodios kehittivät slaaveille kirjakielen erityisesti kristinuskon levittämiseksi, kirkkoslaavin Kreikan Thessalonikin alueen eteläslaavilaismurteen pohjalta. Kirkkoslaavia kirjoitettiin aluksi glagoliittisella kirjaimistolla, myöhemmin kyrillisellä. Kyrillisen kirjaimiston kehitti luultavasti 900-luvulla Kyrilloksen oppilas Kliment Ohridski. Kiovan Rusissa kirkkoslaavia alettiin käyttää vuoden 998 tienoilla, kun ruhtinas Vladimir I teki kristinuskosta maan virallisen uskonnon. Kirkkoslaavin kautta kieleen ilmaantui kreikkalaisia lainasanoja, ja myös kirkkoslaavin itsensä leksikaalinen vaikutus oli suuri. Venäjässä monet kirkkoslaavista lainatut sanat ovat säilyttäneet myös venäläisen vastineensa, ja sanapareilla on joko eri merkitys tai niitä käytetään eri stylistissa konteksteissa. Kansankieli alkoi vähitellen vaikuttaa Venäjän kirkkoslaaviin, joka sai yhä paikallisempia piirteitä. Esimerkiksi lakiteksteissä itäslaavilaiset piirteet olivat vallitsevina. Itäslaavilaiset kielet alkoivat erkaantua toisistaan 1300-luvulle tultaessa osittain mongolivallan aiheuttaman poliittisen hajanaisuuden takia. Mongolien ylivallan aikana sekakieliset tekstit jatkoivat yleistymistään, mutta 1300-luvun lopulla kirkkoslaavi alkoi uudestaanselvennä eteläslaavilaista vaikutusta ja erkani kansankielestä.
Moskovan suuriruhtinaskunnan vahvistuessa 1400-luvulta alkaen sen kaupunkilaisväestön puhekielestä alkoi muotoutua kirjakielen perustaksi ja siitä tuli esimerkiksi valtionhallinnon kieli. Virallinen kieli alkoi kuitenkin vähitellen erkaantua tavallisen kansan venäjästä. Kirkkoslaavin käyttö väheni sen jäädessä enemmänkin kirkon ja osittain sivistyneistön kieleksi, jota alettiin jo pitää venäjästä erillisenä kielenä. Kirkkoslaavinkielisiä tekstejä esimerkiksi käännettiin jo venäjäksi. Länsimaiden vaikutuksesta Venäjällä pyrittiin luomaan kirkkoslaavinkielistä kirjallisuutta, mutta kieltä pidettiin tähän tarkoitukseen liian keinotekoisena, eikä venäjäksi löytynyt kirjallista traditiota, jonka päälle rakentaa. Poikkeuksena vanhauskoisten johtaja esipappi Avvakum tosin kirjoitti omaelämäkertansa osittain kansankielellä, mutta kirkkopoliittisista syistä hänen tuotantonsa jäi vaille huomiota.
Nykyvenäjän kirjakieli alkoi muotoutua 1700- ja 1800-luvuilla. Vuonna 1708 Pietari Suuri otti maassa käyttöön yksinkertaisemman oikeinkirjoituksen ja samalla aakkosista poistettiin kaksi kirjainta. Lisäksi 1700-luvulla tiedemies Mihail Lomonosov kirjoitti venäjän kieliopin ja lisäksi muutakin tieteellistä kirjallisuutta venäjäksi ja loi näin perustan sille kirjakielelle, jota 1800-luvulla alettiin käyttää. Toinen merkittävästi kielen kehitykseen vaikuttanut kirjailija oli Aleksandr Puškin, joka teoksissaan edelleen kavensi kirja- ja puhekielen välistä kuilua. 1700-luvulta alkaen kieleen alkoi virrata yhä enemmän lainasanoja Länsi-Euroopan kielistä, kirjailija Nikolai Karamzin ansiosta erityisesti ranskasta. Seuraava suuri muutos kirjakielessä tapahtui vuonna 1918, kun oikeinkirjoitusta muutettiin toistaiseksi viimeisen kerran.
Neuvostoliiton aikana

Venäjän kielen asema Neuvostoliitossa kieliperheen vanhimpana veljenä vahvistui 1930-luvulla. Venäjän imperiumin alueella käytettiin satoja kieliä ja murteita. Vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 Neuvostoliiton eri kansojen kieliä tuettiin muun muassa luomalla ja vahvistamalla niiden kirjakieltä: käytössä oli niin kyrillinen, latinalainen kuin arabialainenkin kirjaimisto. Vuoden 1937 jälkeen siirryttiin pääasiassa kyrilliseen kirjaimistoon. Samalla venäjän kielen asema muun muassa kouluopetuksessa vahvistui. Venäjän kielen asemaa perusteltiin sillä, että se oli kansojen perheen yhteinen viestinnän kieli. Koko Neuvostoliiton olemassaolon ajan venäjän kieli oli korkeimman opetuksen ja sivistyksen kieli. Venäjän kielen jatkuvasta vahvistumisesta kertoo muun muassa se, että 1960-luvulla lähes kaikki kouluopetus oli jo venäjänkielistä.
Kirjallisuutta

Haapaniemi, Mira & Moijanen, Maisa & Muradjan, Kirsi: Tak ili kak? Venäläistä tapakulttuuria suomalaisille.  (3. uusittu ja täydennetty p.)  Helsinki:  Suomalais-venäläinen kauppakamariyhdistys, 2005.  ISBN 952-99189-0-9
Kahla, Martti & Mikkonen, Pirjo (toim.): Venäläisten henkilönnimien opas: Venäjän federaatiossa käytössä olevia etunimiä muunnoksineen ja sukunimiä.  (3. laajennettu laitos)  Helsinki:  Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2005.  ISBN 952-5446-13-1
Mikkonen, Pirjo ym. (toim.): Venäjän federaation paikannimiä: Oikeinkirjoitus- ja painotusopas.  Helsinki:  Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 2006.  ISBN 952-5446-18-2
Mustajoki, Arto: Kevyt kosketus venäjän kieleen.  Helsinki:  Gaudeamus, 2012.  ISBN 978-952-495-256-9
Nikunlassi, Ahti: Johdatus venäjän kieleen ja sen tutkimukseen.  Helsinki:  Finn Lectura, 2002.  ISBN 951-792-115-2
Aiheesta muualla

Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Wikikirjastossa on aihe: Venäjän kieli
Sitaatteja aiheesta Venäjän kieli Wikisitaateissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän kieli Wikimedia Commonsissa
Suomi-Venäjä-Seura
Ahti Nikunlassi Suomen ja venäjän kielen eroista ja yhtäläisyyksistä
Opetushallituksen etälukion venäjän kurssit (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle Oppiminen/Kielet: Venäjä
Slaavilaiset kielet
bosnia
bulgaria
interslaavi
kantaslaavi
kašubi
kirkkoslaavi
kroatia
makedonia
molisenkroatia
montenegro
muinaiskirkkoslaavi
polabi
puola
ruteeni
serbia
serbokroatia
sleesia
slovakki
sloveeni
slovintsi
sorbi
tšekki
ukraina
valkovenäjä
venäjä
Aleksandr Puškinin patsas.
Pitääkö olla huolissaan?

| Pitääkö olla huolissaan? |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Jenni Pääskysaari Nina Rahkola (kausi 11) Miika Nousiainen Kari Hotakainen (kaudet 1–11) Tuomas Kyrö Pirjo Heikkilä (kaudet 8 ja 12) Pirjo Lonka (kausi 13) 
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  29. Syyskuuta 2016 –
Tuotantokausia:  12
Jaksoja:  147
Tuotanto
Tuottaja(t):  Maria Vanninen
Vastaava(t) tuottaja(t):  Olli Suominen Tuomas Summanen Sari Valtanen (MTV)
Ohjaaja(t):  Jan-Aslak Leino, Antti Hacklin
Käsikirjoittaja(t):  Jenni Pääskysaari Miika Nousiainen Kari Hotakainen Tuomas Kyrö Janne Sarja Jasmine Patrakka
Leikkaaja(t):  Matti Mikkonen
Tuotantoyhtiö(t):  Rabbit Films
Aiheesta muualla
IMDb 
Pitääkö olla huolissaan? on MTV3-kanavalle tuotettu paneelishow jossa käsiteltiin suomalaisten ihmisten huolenaiheita. Ohjelman juontajana toimii Jenni Pääskysaari ja vakiopanelisteina Miika Nousiainen, Kari Hotakainen ja Tuomas Kyrö. Kahdeksannella kaudella Nousiainen ei ollut kaikissa kuvauksissa, vaan hänen tilallaan oli Pirjo Heikkilä. Kaudella 11 jaksoissa 9–10 Jenni Pääskysaarta sijaisti Nina Rahkola. Kari Hotakainen jäi pois ohjelmasta kauden 11 jälkeen. Pirjo Heikkilä korvasi Hotakaisen vakiopanelistina tuotantokaudella 12.
Huhtikuussa 2023 MTV ilmoitti, että ohjelman tuotanto loppuu ja menossa oleva 12. tuotantokausi on viimeinen.
Syksyllä 2024 MTV ilmoitti, että ohjelma tekee paluun helmikuussa 2025.Kauden panelisteina toimivat Miika Nousiainen ja Tuomas Kyrö. Uutena panelistina nähdään näyttelijä Pirjo Lonka, joka vuorottelee Nousiaisen kanssa. Ohjelman vetäjänä jatkaa Jenni Pääskysaari.
Jaksot > 1. tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Aku Hirviniemi | 29. syyskuuta 2016 |
| 2. | Merja Kyllönen | 6. lokakuuta 2016 |
| 3. | Anna Abreu | 13. lokakuuta 2016 |
| 4. | Maija-Riitta Ollila | 20. lokakuuta 2016 |
| 5. | Jaakko Heinimäki | 27. lokakuuta 2016 |
| 6. | Anna-Leena Härkönen | 3. marraskuuta 2016 |
| 7. | Tuomas Kantelinen | 10. marraskuuta 2016 |
| 8. | Tarja Halonen | 17. marraskuuta 2016 |
| 9. | Krista Kosonen | 24. marraskuuta 2016 |
| 10. | Riku Rantala | 1. joulukuuta 2016 |
Jaksot > 2. tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Joonas Nordman | 19. tammikuuta 2017 |
| 2. | Heli Laaksonen | 26. tammikuuta 2017 |
| 3. | Sami Sykkö | 2. helmikuuta 2017 |
| 4. | Li Andersson | 9. helmikuuta 2017 |
| 5. | Jorma Uotinen | 16. helmikuuta 2017 |
| 6. | Paleface | 23. helmikuuta 2017 |
| 7. | Kirsi Piha | 2. maaliskuuta 2017 |
| 8. | Petteri Summanen | 9. maaliskuuta 2017 |
| 9. | Heli Sutela | 16. maaliskuuta 2017 |
| 10. | Maria Veitola | 23. maaliskuuta 2017 |
Jaksot > 3. tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pekka Haavisto | 27. syyskuuta 2017 |
| 2. | Maria Ylipää | 4. lokakuuta 2017 |
| 3. | Vappu Pimiä | 11. lokakuuta 2017 |
| 4. | Jope Ruonansuu | 18. lokakuuta 2017 |
| 5. | Jenni Kokander | 25. lokakuuta 2017 |
| 6. | Lenita Airisto | 1. marraskuuta 2017 |
| 7. | Peter Nyman | 8. marraskuuta 2017 |
| 8. | Maaret Kallio | 15. marraskuuta 2017 |
| 9. | Heikki Aittokoski | 22. marraskuuta 2017 |
| 10. | Pirjo Heikkilä | 29. marraskuuta 2017 |
Jaksot > 4. tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kari Enqvist | 31. tammikuuta 2018 |
| 2. | Kiti Kokkonen | 7. helmikuuta 2018 |
| 3. | Jussi Vatanen | 14. helmikuuta 2018 |
| 4. | Riitta Havukainen | 21. helmikuuta 2018 |
| 5. | Jaakko Saariluoma & Katri Saarikivi | 28. helmikuuta 2018 |
| 6. | Anna Rimpelä & Jarno Limnéll | 7. maaliskuuta 2018 |
| 7. | Jani Toivola | 14. maaliskuuta 2018 |
| 8. | Kirsi Alm-Siira | 21. maaliskuuta 2018 |
| 9. | Juhani Merimaa | 28. maaliskuuta 2018 |
| 10. | Ronja Salmi | 4. huhtikuuta 2018 |
| 11. | Susani Mahadura | 11. huhtikuuta 2018 |
| 12. | HP Parviainen | 18. huhtikuuta 2018 |
| 13. | Arman Alizad | 25. huhtikuuta 2018 |
| 14. | Teemu Vesterinen | 2. toukokuuta 2018 |
| 15. | Lilli Paasikivi | 16. toukokuuta 2018 |
Jaksot > 5. tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Paula Risikko | 29. elokuuta 2018 |
| 2. | Toni Wirtanen | 5. syyskuuta 2018 |
| 3. | Anni Sinnemäki | 19. syyskuuta 2018 |
| 4. | Olavi Sydänmaanlakka | 26. syyskuuta 2018 |
| 5. | Maria Pettersson | 3. lokakuuta 2018 |
| 6. | Arto Nyberg | 10. lokakuuta 2018 |
| 7. | Anne Liljeström | 17. lokakuuta 2018 |
| 8. | Eini | 24. lokakuuta 2018 |
| 9. | Mikko-Pekka Heikkinen | 7. marraskuuta 2018 |
| 10. | Hussein al-Taee | 14. marraskuuta 2018 |
| 11. | Jaana Saarinen | 21. marraskuuta 2018 |
| 12. | Henriikka Rönkkönen | 28. marraskuuta 2018 |
| 13. | Kalle Lamberg | 5. joulukuuta 2018 |
| 14. | Miitta Sorvali | 12. joulukuuta 2018 |
Jaksot > 6. tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Peter Vesterbacka | 11. helmikuuta 2019 |
| 2. | Atso Almila | 18. helmikuuta 2019 |
| 3. | Ina Mikkola | 25. helmikuuta 2019 |
| 4. | Jaakko Hämeen-Anttila | 4. maaliskuuta 2019 |
| 5. | Roope Salminen | 11. maaliskuuta 2019 |
| 6. | Mervi Kallio | 18. maaliskuuta 2019 |
| 7. | Martti Suosalo | 25. maaliskuuta 2019 |
| 8. | Matti Rönkä | 1. huhtikuuta 2019 |
| 9. | Anna-Stina Nykänen | 17. huhtikuuta 2019 |
| 10. | Pekka Strang | 24. huhtikuuta 2019 |
| 11. | Anna Perho | 1. toukokuuta 2019 |
| 12. | Stig | 8. toukokuuta 2019 |
| 13. | Maryan Abdulkarim | 29. toukokuuta 2019 |
| 14. | Mari Perankoski | 5. kesäkuuta 2019 |
Jaksot > 7. tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Sanna Marin | 18. syyskuuta 2019 |
| 2. | Baba Lybeck | 25. syyskuuta 2019 |
| 3. | Olli Seuri | 2. lokakuuta 2019 |
| 4. | Maria Ohisalo | 9. lokakuuta 2019 |
| 5. | Mikko Hyppönen | 16. lokakuuta 2019 |
| 6. | Ellinoora | 30. lokakuuta 2019 |
| 7. | Eero Lehtimäki | 6. marraskuuta 2019 |
| 8. | Merja Ylä-Anttila | 13. marraskuuta 2019 |
| 9. | Viki Eerikkilä | 20. marraskuuta 2019 |
| 10. | Kirsti Lonka | 27. marraskuuta 2019 |
| 11. | Dome Karukoski | 4. joulukuuta 2019 |
| 12. | Pilvi Hämäläinen | 11. joulukuuta 2019 |
| 13. | Kari Lumikero | 12. joulukuuta 2019 |
| 14. | Ismo Leikola | 19. joulukuuta 2019 |
Jaksot > 8. tuotantokausi

| Jakso | Vieras | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Jukka Lindström | 16. helmikuuta 2020 |
| 2. | Markku Jokisipilä | 23. helmikuuta 2020 |
| 3. | Pia Penttala | 1. maaliskuuta 2020 |
| 4. | Paavo Teittinen | 8. maaliskuuta 2020 |
| 5. | Kari Kanala | 15. maaliskuuta 2020 |
| 6. | Kasper Strömman | 22. maaliskuuta 2020 |
| 7. | Suvi Auvinen | 29. maaliskuuta 2020 |
| 8. | Jenni Poikelus | 5. huhtikuuta 2020 |
| 9. | Markus Leikola | 12. huhtikuuta 2020 |
| 10. | Maria Lohela | 19. huhtikuuta 2020 |
| 11. | Christoffer Strandberg | 26. huhtikuuta 2020 |
| 12. | Krisse Salminen | 3. toukokuuta 2020 |