stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gundegmaa Otryad

| Mitalit> Maa:   Mongolia.Naisten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Mongolia.Naisten ammunta. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Mongolia.Naisten ammunta. Olympialaiset  | Maa:   Mongolia> Naisten ammunta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Peking 2008 | 25 m urheilupistooli |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Barcelona 1998 | 25 m urheilupistooli, joukkue |  |
|  Pronssia | Zagreb 2006 | 25 m urheilupistooli |  |
Gundegmaa Otryad (s. 23. toukokuuta 1978 Ulaanbaatar) on mongolialainen pistooliampuja.
Gundegmaa Otryad on saavuttanut MM-kilpailuissa kaksi pronssia. Ensimmäisen niistä hän sai Barcelonasta 1998 25 m urheilupistoolin joukkuekilpailusta ja seuraavan Zagrebista 2006 saman lajin henkilökohtaisesta kilpailusta.
Pekingissä 2008 Otryad ampui hopealle 25 metrin urheilupistoolissa. Hän johti peruskilpailun jälkeen, mutta Kiinan Chen Ying loisti finaalilaukauksissa ja nousi voittoon.
Gundemar

| Gundemar |
| --- | --- |
 
Visigoottien kuningas
Valtakausi:  610–612
Edeltäjä:  Witteric
Seuraaja:  Sisebut

Kuollut:  612
Puoliso:  Hildoare
Uskonto:  katolisuus
Gundemar (k. 612 Toledo) oli visigoottien kuningas vuosina 610–612. Hän johti katolista oppositiota areiolaisen edeltäjänsä Wittericin aikana. Gundemarin johtama salaliitto murhasi Wittericin vuonna 610, ja Gundemar nousi kuninkaaksi. Isidorus Sevillalaisen mukaan Gundemar hallitsi kaksi vuotta, tuhosi baskit yhden sotaretken aikana, piiritti toisella sotaretkellä Bysantin armeijan ja kuoli luonnollisen kuoleman Toledossa. Chronica Regum Visigotthorumin mukaan Gundemar hallitsi vuoden, kymmenen kuukautta ja 14 päivää. Gundemarin vaimon nimi oli Hildoara, jonka perhetaustaa ei tunneta.
Cecilia Seghizzi

| Cecilia Seghizzi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. syyskuuta 1908 Gorizia, Itävalta-Unkari
Kuollut: 22. marraskuuta 2019 (111 vuotta) Gorizia, Italia
Ammatti:  säveltäjä, taidemaalari
Puoliso:  Luigi Campolieti (k. 1975)
Muusikko
Soittimet:  viulu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Cecilia Seghizzi (5. syyskuuta 1908 – 22. marraskuuta 2019) oli italialinen säveltäjä, kuoronjohtaja ja taidemaalari.
Seghizzi syntyi vuonna 1908 silloisessa Itävalta-Unkarissa, Gorizian kaupungissa. Hänen isänsä oli säveltäjä Augusti Cesare Seghizzi. Italian liityttyä ensimmäiseen maailmansotaan vuonna 1915 Seghizzi pakeni Leibnitziin, jonne hänen isänsä perusti musiikkikoulun. Hän aloitti siellä viulunsoiton ja kuorolaulamisen. Seghizzi jatkoi viulunsoittoa kotikaupungissaan sodan päätyttyä, minkä jälkeen muutti Milanoon opiskelemaan Giuseppe Verdin konservatiossa, josta hän valmistui vuonna 1929. Hän teki myös opettajantyötä juoduttuaan muuttamaan takaisin kotiinsa perhesyistä.
Seghizzi meni naimisiin pianisti Luigi Campolietin kanssa, jonka kanssa hän oli esiintynyt useasti. Hän opiskeli valmistumiseensa asti vuonna 1946 säveltämistä Giuseppe Tartinin konservatoriossa ja perusti 1950-luvulla oman kuoron nimeltään Complesso polifonico goriziano. Hän on toiminut myös taidemaalarina, ja hänen maalauksiaan on ollut eri näyttelyissä vuosina 1975–2017.
Seghizziltä tunnetaan yli 130 teosta, joista moni on kuoroteoksia. Niiden on tulkittu olevan tyylisuunnaltaan neoklassista ja konservatiivista musiikkia. Hänen teoksensa sisältävät esimerkiksi musiikiksi sovitettuja italialaisia runoja.
Seghizzi kuoli kotonaan Goriziassa 111-vuotiaana 22. marraskuuta 2019.
Käännös suomeksi
Guaranin kieli

| Guarani |
| --- | --- |

Oma nimi:  Avañe'e
Tiedot
Alue:   Paraguay    Argentiina    Bolivia
Virallinen kieli:   Paraguay    Bolivia
Puhujia:  noin 5 miljoonaa
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Guarani Ñe’ẽ Rerekuapavẽ
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  tupi-kielet
Kieliryhmä:  tupi-guaranilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  gn
ISO 639-3:  grn
ISO 639-3:  GUG/GUN/GUI
 Ohje 
Puhuttua guarania
Guarani (omakielinen nimi: Avañe’ẽ) on erityisesti Paraguayssa puhuttava tupi-guaranilaisten kielten ryhmään kuuluva eteläamerikkalainen intiaanikieli. Suurin osa paraguaylaisista puhuu guaranin kieltä äidinkielenään, mutta myös yksikielisten guaraninpuhujien käyttämä kieli on Paraguayssa hyvin espanjalaistunutta. Tämä koskee myös maaseudulla puhuttua guaranin kieltä, koska suurin osa paraguaylaisista on mestitsejä, joiden kulttuuri on hyvin eurooppalais- ja argentiinalaisvaikutteista: niinpä esimerkiksi tärkeimpien kotieläinten nimet ja monet muutkin maataloustermit ovat espanjalaista lainasanastoa. Toisaalta sekä paraguaylainen espanja että brasilianportugali ovat omaksuneet esimerkiksi monien paikallisten kasvien ja hedelmien nimet juuri guaranista ja sen sukukielistä.
Guaranin katsotaan olevan elinvoimainen ja sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat mm. chiripá ja tapieté.
Guarania puhui vuonna 1995 Paraguayssa 4,65 miljoonaa ihmistä Paraguayssa ja 200 000 muissa maissa. Useimmista muista Etelä-Amerikan alkuperäiskielistä poiketen guarani on Paraguayssa valtakieli. Paraguaylaisista espanjaa puhuu 87 prosenttia ja guarania 90 prosenttia, ja 52 prosenttia maaseutuväestöstä puhuu pelkkää guarania. Guaranin puhujat eivät rajoitu pelkästään alkuperäiskansojen edustajiin, vaan sitä käytetään myös keski- ja yläluokkalaisten ja jopa maahanmuuttajien keskuudessa. Sitä myös opetetaan Paraguayn kaikissa kouluissa. Virallisissa yhteyksissä, mediassa ja kirjallisuudessa käytetään kuitenkin guaranin sijaan pääasiassa espanjaa. Guarani on myös espanjan rinnalla Paraguayn virallinen kieli.
Aito alkuasukasguarani eroaa paraguaylaisesta mestitsiguaranista varsin paljon, vallankin siksi, että intiaanien guarani toimii varsin erilaisen kulttuurin ilmaisuvälineenä. Guaranin kielen sijasta olisikin puhuttava useista guaranin kielistä, jolloin erillisiksi kieliksi lienee erotettava ainakin Bolivian ja Brasilian puolella käytetyt guaranin kielen muodot sekä itse Paraguayn intiaaniheimojen puhumat murteet, kuten mbyá- ja aché-heimojen guarani.
Fonologia > Vokaalit

Guaranin vokaalit vastaavat espanjan vokaaleja poikkeuksena äänne [ɨ] eli ns. taka-i. Tämän lisäksi on syytä muistaa, että kaikki vokaalit voivat esiintyä niin oraalisena kuin nasaalisena. Guaranin yksi erityispiirre on nasaaliharmonia. Jos painollinen tavu on nasaalinen, koko sana nasaalisoituu.
|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i | ɨ | u |
| Puoliavoin | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Labiaali | Alveolaari | Alveo-palataali | Velaari> Norm. | Velaari> Lab. | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m | n | ɲ | ŋ | ŋʷ |  |
| Klusiili | Soinniton | p | t |  | k | kʷ | ʔ |
| Klusiili | Soinnillinen | ᵐb~m | ⁿd~n |  | ᵑɡ | ᵑɡʷ |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  | s | ɕ | ɣ |  | h |
| Lateraali | Lateraali |  | l |  |  |  |  |
| Tremulantti | Tremulantti |  | r |  |  |  |  |
| Yksitäryinen tremulantti | Yksitäryinen tremulantti |  | ɾ |  |  |  |  |
| Approksimantti | Approksimantti | ʋ |  |  |  |  |  |
Lähde:
Kaikki guaranin tavut ovat avotavuja.
Guaranin oikeinkirjoitus

Guarania kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Uusi testamentti käännettiin guaraniksi 1984.
Guarania on viime aikoihin asti kirjoitettu espanjalaisvaikutteisesti, mutta nyttemmin sille on kehitetty oma oikeinkirjoitus. Se soveltuu periaatteessa espanjalaista ortografiaa paremmin guaraniin, mutta aiheuttaa tietokoneiden aikakaudella monenlaisia typografisia ongelmia. Koska guaranin sanoja painotetaan tavallisimmin viimeiseltä tavulta, erityistä painomerkkiä (akuuttia aksenttia) käytetään vain silloin, kun paino on jollain muulla tavulla. [j]-konsonanttia ei enää kirjoiteta espanjalaisittain y-kirjaimella, vaan j:llä; toisaalta [x]-äänne kirjoitetaan nyt h:lla, ei j:llä eikä jh:lla (vrt. aiempi purajhei, nyt purahéi = "laulu"). Y-kirjaimella merkitään taka-i:tä, guaranin lisäksi muun muassa turkissa ja venäjässä käytettyä äännettä. Kaikki vokaalit voivat olla nasaaleja - myös y, jonka nasaalista muunnosta pidetäänkin guaranin omimpana äänteenä. Vokaalin nasalisointi merkitään tietenkin tildellä ~, tosin se joudutaan painotuotteissa usein lisäämään käsin y-kirjaimen päälle (ỹ). Painollista nasaalivokaalia merkitään sirkumfleksillä ^. Äng-äänne [ŋ] on myös ongelmallinen, koska se merkitään kirjoittamalla g:n päälle tilde; tämäkin on yleensä tehtävä käsin. Ñ-kirjainta ei voida tähän tarkoitukseen käyttää, koska sillä kirjoitetaan sama äänne kuin espanjassa.
Guaranin kieli Paraguayssa

Paraguaylaista katuguarania puhuu äidinkielenään viitisen miljoonaa ihmistä. Tavallisesti se kuitenkin esiintyy espanjansekaisena jopara-slangina (espanjalaisella oikeinkirjoituksella yopará), ja juuri tässä muodossa se oikeastaan onkin paraguaylaisen identiteetin voimakkain ilmentymä. Guaranin kehittäminen sivistyskieleksi onkin jossain määrin kärsinyt siitä, että paraguaylaisessa yhteiskunnassa vallalla olevan kaksikielisyyden eli diglossian puitteissa guarania ei ole tapana käyttää esimerkiksi abstrakteista asioista puhumiseen turvautumatta suureen määrään espanjalaisia lainasanoja. Onkin kuvaavaa, että Ihmisoikeuksien julistuksen guaraninkielisessä versiossa käytetään kielen oikeinkirjoitukseen sopeuttamattomia espanjankielisiä sanoja esimerkiksi sellaisille avainkäsitteille kuin derecho (oikeus), esclavitud (orjuus), declaración (julistus), elección (vaalit), sociedad (yhteiskunta) ja humano (inhimillinen).
Toisaalta espanja ei paraguaylaisten mielestä ole "sydämen kieli", jota voisi käyttää runouden kirjoittamiseen - maassa tosin on merkittävää espanjankielistä proosakirjallisuutta, kirjailijoista tunnetuin on Augusto Roa Bastos - joten maan populaarikulttuurista, erityisesti lauluista ja laulelmista, suurin osa on guaraninkielistä. Vitsejä ei kerrota espanjaksi, vaan guaraniksi tai joparaksi, ja kaupungeissakin pelkästään espanjaa osaava henkilö on jossain määrin sosiaalisesti eristynyt. Paraguayn koko kansantarusto on guaraninkielistä, mikä aiheuttaa usein ongelmia espanjaksi kirjoittaville kirjailijoille, koska heidän pitäisi yrittää kuvata katu- ja arkielämää kielellä, joka ei ole kadun eikä arjen kieli. Jonkin verran onkin kokeiltu joparaksi kirjoittamista: kuuluisa esimerkki on Margot Ayala de Michelagnolin (s. 1935) vuonna 1989 ilmestynyt romaani Ramona Quebranto. Romaanin nimi tarkoittaa oikeastaan Ramonan koettelemukset, espanjaksi Los quebrantos de Ramona, mutta kirjan nimi yhdistää espanjan sanat guaranin kieliopin mukaisesti panemalla ne vain peräkkäin - ilman genetiivin tai monikon merkitsemistä, koska kummallakaan ei ole guaranissa omaa kieliopillista päätettä.
Guaranin kielioppi ja sen vaikutus Paraguayn espanjaan

Vaikka guaranissa ei olekaan meille tuttua substantiivitaivutusta suvussa, luvussa ja sijassa käytännössä ollenkaan, se on monien intiaanikielten tapaan polysynteettinen kieli ja erityisen vivahteikas verbitaivutukseltaan. Verbipäätteiden kaltaisia aikamuotopäätteitä voidaan lisätä myös substantiiveihin. Niinpä "menen ostamaan paidan" on guaraniksi ajoguáta che kamisarã, jossa che on "minä, minun", kamisa on "paita" (lainasana espanjasta) ja -rã on futuurin pääte, jolloin che kamisarã tarkoittaa oikeastaan "minun tuleva paitani, paita, joka minulla on tulevaisuudessa". Tällaisten rakenteiden vaikutus näkyy myös paraguaylaisessa espanjan puhekielessä: standardiespanjan lauseen voy a comprarme una camisa ("menen ostamaan itselleni paidan") sijasta saatetaan käyttää muista kuin paraguaylaisista peräti eriskummalliselta näyttävää rakennetta voy a comprar para mi camisa = "menen ostamaan paitaani varten" (!), jossa prepositiota para = "varten" käytetään hätäratkaisuna guaranin futuurinpäätteen ilmaisemiseksi espanjassa.
Guaraninkielinen lauluperinne

Guaraninkielisestä kulttuurista on vaikea puhua mainitsematta sanaa purahéi, laulu. Sävelletyt runot ovat guaraninkielisen kansankulttuurin selkäranka. Tärkeimpiä lauluntekijöitä ovat "Emilianoré" (Emiliano R. Fernández, 1894-1949) ja Manuel Ortiz Guerrero, jonka isänmaallisen runon Paraguaypé sävelsi José Asunción Flores. Paraguaylaiset laulelmat liittyvät usein maan käymiin katkeriin sotiin rajanaapureita vastaan ja ylistävät melko verenhimoisin isänmaallisin sävyin oman maan sotilaiden sankaruutta taisteltaessa milloin brasilialaisia, uruguaylaisia ja argentiinalaisia (kuten ns. kolmoisliiton sodan, Guerra de la Triple Alianza, aikana), milloin bolivialaisia vastaan (ns. Chacon sota). Lauluissa käytetään mielellään jopara-slangia ja vaihdellaan kieltä rennosti guaranista espanjaan ja takaisin.
Emilianorén rakkauslaulu Despierta mi Angelina on suosittu paraguaylainen laulelma. Ohessa kaikki espanjalaisperäiset sanat ja lauseenpätkät on lihavoitu.
("Herää, Angelinani, tuoksuva liljani, aamutähti on jo noussut loistaen kuin silmäsi. Nouse katsomaan kauttaaltaan loistavaa taivasta, joka meitä niin ihastuttaa, oi Paraguayn jasmiinini.")
esp. lucero aamutähti, ya jo, encantar ilahduttaa.
("Herää, Angelinani, täällä ikkunassasi tanssii lintu riemuiten. Sen vieressä kolibri soittaa clavelinaa ja herättää sinut laulunsa sävelillä.")
("Herää, Angelinani, päivän Jumala saapuu jo, nouse jo, rakkaani, jos tiedät kuinka sinua rakastan. Suloisuuttasi rakastan, vain sinua ajattelen, näen sinut joka unessani, koska kaipaan sinua.")
esp. vida mía "rakkaani", sananmukaisesti "elämäni", pensar "ajatella", porque "koska, siksi että".
("Herää, Angelinani, kirjekyyhkyseni, otan nimesi mukaani ja panen sen piiloon. Sieltä otan sen esiin suudeltavakseni, jollen löydä luoksesi, näkemiin, loistava aamutähteni, olet aina kuningattareni, rakastan sinua")
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Guaraní Ñanduti Rogue - Mainzin yliopiston romaanisten kielten laitoksen guaranitutkimussivut. Tietoa guaranista ja Paraguaysta saksan, espanjan, portugalin sekä guaranin kielellä.
Guaraninkielinen Wikipedia
Tupi-kielet
aché
akuntsu
amanayé
amundava
anambé
apiacá
araweté
arikem
asuriní
asuriní xingú
aurá
avá-canoeiro
ava guarani
awetí
chiripá
cocama-cocamilla
emerillon
guajá
guaraní mbyá
guarani
guarayú
guazazara
itä-Bolivian guarani
jorá
júma
jurúna
kabixiana
kaiwá
kamayurá
karipuná
karipúna
karitiâna
karo
kayabí
kepkiriwát
kokoma
kuruaya
länsi-Bolivian guarani
makuráp
maritsauá
mekens
morerebi
muinaistupi
munduruku
nandeva
ñeengatú
omagua
pai tavytera
Paraguayn guarani
parakanã
paranawát
pauserna
potiguára
puruborá
sateré-mawé
sirionó
suruí do Pará
tapieté
tapirapé
tembé
tenharim
tširiguano
tukumanféd
tuparí
tupí
tupinambá
tupinikin
turiwára
urubú-kaapor
uru-ew-wau-wau
urumi
wayampi
wiraféd
wayoró
xetá
xipaya
yuqui
zo'é
Cecilia Rydinger

Cecilia Rydinger
Cecilia Rydinger Alin (s. 1961) on ruotsalainen kuoronjohtaja ja kapellimestari.
Rydinger toimi vuosina 1988–2009 sekakuoro Allmänna Sångenin taiteellisena johtajana. Hänen johdollaan voitettiin European Grand Prix for Choral Singing vuonna 2005 Bulgarian Varnassa. Rydinger oli myös Värmlandsoperanin pääkapellimestari Karlstadissa vuosina 1994–1998. Hän on lisäksi johtanut oopperatuotantoja Ruotsin kuninkaallisessa oopperassa ja Den Jyske Operassa. Syksyllä 2008 Rydinger valittiin Uppsalan Orphei Drängarin kuoronjohtajaksi ja taiteelliseksi johtajaksi.
Rydinger on toiminut orkesterinjohdon professorina Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Hänet valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi vuonna 2004. Vuonna 2005 kuningas Kaarle XVI Kustaa myönsi Rydingerille Litteris et Artibus -mitalin panoksista ruotsalaiseen musiikkielämään. Vuonna 2009 Föreningen Sveriges Körledare nimesi hänet Vuoden kuoronjohtajaksi (Årets körledare).
Haisusavikka

| Haisusavikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Alaheimo::  Chenopodioideae
Suku::  Rikkasavikat Chenopodium
Laji::  vulvaria
Kaksiosainen nimi
 Chenopodium vulvaria  L. 
Katso myös
   Haisusavikka Wikispeciesissä   Haisusavikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Haisusavikan levinneisyys.
Haisusavikka kuvattuna William Woodvillen teoksessa Medical Botany vol. 3 (1793).
Haisusavikka (Chenopodium vulvaria) on savikoiden sukuun kuuluva yksivuotinen, matalakasvuinen kasvi. Se haisee mädältä kalalta ja on pahanhajuinen.
Ulkonäkö ja koko

Haisusavikka kasvaa 5–30 senttimetriä korkeaksi. Sen harmaa varsi on rento tai koheneva, hyvin jauhoinen sekä usein runsas- ja pitkähaarainen. Myös lehdet ovat väriltään harmaanvihreitä ja ne ovat varressa kierteisesti. Lehtien lapa on kasvin keskiosassa kooltaan 1–2 cm:n pituinen, ehytlaitainen, tylppäkärkinen ja vaihtelee muodoltaan vinoneliömäisestä kulmikkaan leveänpuikeaan. Haisusavikan vihreä kukinto on pienikokoinen ja lehdetön. Pienet, tähkämäiset ja tiheät sykerökukinnot sijaitsevat lehtihangoissa ja varren haarojen kärjissä. Suomessa haisusavikka kukkii heinä-elokuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Kiiltävän mustat siemenet ovat 1–1,2 millimetriä pitkiä, ympärykseltään lähes pyöreitä ja pinnaltaan lähes sileitä.
Levinneisyys

Haisusavikka on kotoisin Välimeren alueelta. Lajia tavataan vakiintuneena Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan ja Välimeren pohjoispuolella Pyreneiden niemimaalta läpi Etelä- ja Keski-Euroopan aina Ukrainaan, Kaukasuksen alueelle, Turkkiin ja Syyriaan asti. Pohjoisessa se on levinnyt Britteinsaarten eteläosiin, Pohjois-Saksaan ja Pohjois-Puolaan saakka. Satunnaisena lajia on tavattu Euroopassa Fennoskandian etelä- ja keskiosissa, Etelä-Baltiassa ja Länsi-Venäjällä. Lajista on havaintoja myös Libyasta, Egyptistä, Irakista, Iranista sekä monin paikoin Keski-Aasiasta ja Etelä-Siperiasta. Ihmisen mukana haisusavikka on levinnyt myös paikoin Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan sekä Australiaan. Suomessa haisusavikka on hyvin harvinainen uustulokas, jota on tavattu lähinnä rannikkokaupungeista Uudeltamaalta Pohjois-Pohjanmaalle Oulun korkeudelle saakka. Tiedot lajin esiintymisestä ovat vanhoja eikä sitä ilmeisesti ole löydetty enää 1950-luvun jälkeen.
Elinympäristö

Haisusavikka kasvaa muun muassa merenrannoilla ja erilaisilla joutomailla. Suomessa haisusavikkaa on tavattu satamissa ja kaatopaikoilla.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2020: Haisusavikan levinneisyys Suomessa.
Chris Warren jr.

Christopher King Oneal Warren Jr. (s. 15. tammikuuta 1990 Indianapolisissa Indianassa) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten elokuvan High School Musical- Zekenä, mutta on myös näytellyt saippuasarjassa Kauniit ja rohkeat.
Chris Wallace

Chris Wallace helmikuussa 2010,
Christopher Wallace on yhdysvaltalainen toimittaja ja juontaja. Wallace on työskennellyt Fox News -kanavalla, jolla hän toimi pitkään uutisankkurina ja juontajana. Hänen haastattelujaan pidetään yleisesti ottaen kriittisinä ja tiukkoina, ja hän on haastanut niin poliitikkoja kuin muitakin julkisuuden henkilöitä.
Teininä Wallace toimi apulaisena Walter Cronkiten kanssa vuoden 1964 republikaanien kansallisessa puoluekokouksessa. Valmistuttuaan Harvardin yliopistosta hän työskenteli reportterina The Boston Globe -lehdessä.  Vuodesta 1972 hän keskittyi työskentelemään televisiouralla, ensin NBC:llä ja myöhemmin ABC:llä.  Vuosina 2003–2021 Wallace juonsi Fox News Sunday -ohjelmaa.
Wallace valittiin moderoimaan vuoden 2016 Yhdysvaltain presidentinvaalien viimeistä vaaliväittelyä Donald Trumpin ja Hillary Clintonin välillä. Hänet valittiin uudelleen juontamaan vuoden 2020 ensimmäistä vaaliväittelyä. Vuonna 2022 hän aloitti uuden haastattelusarjan Who's Talking to Chris Wallace? CNN:llä. Hän on saanut kolme Emmy-palkintoa.
Käännös suomeksi
Gundby

Gundby on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön kirkonkylän pohjoispuolella.
Gundbyn läpi kulkee Suomenkulmantie, jonka varrelle kylän asutus on pääosin sijoittunut. Etenkin kylän etelä- ja pohjoisosissa on selkeät asutuskeskittymät ja niiden väliin jää Västergårdin tilan maat. Gundbyn eteläosan asutus linkittyy Kemiön kirkonkylän taajama-asutukseen. Rekujoki saa alkunsa Gundbyn pohjoisrajalla kahden puron yhtymäkohdassa ja virtaa kylän halki etelään. Kylän pohjoisrajalla on kuivatun Trotbyträsketin jäljiltä vesijättömaata. Rekujoen laaksossa on laajat pellot ja kylän länsi- ja itäreunoilla on metsien peittämiä mäkiä.
Gundby on ollut vielä keskiajalla neljän talon muodostama kylä. Kylä lahjoitettiin Axel Oxenstiernalle osana Kemiön vapaaherrakuntaa vuonna 1614. Vuonna 1681 kylän tiloista muodostettiin kaksi ratsutilaa, jotka myytiin perinnöksi 1763. Tilat päätyivät yhteisviljelyyn ja lopulta yhdistyivät Västergårdin tilaksi, jota on kansan suussa kutsuttu myös Gundbyn kartanoksi. Gundbynkoskessa oli kylän mylly 1950-luvulle saakka, jolloin koski perattiin räjäyttämällä, jotta Trotbyträsket saatiin kuivattua. Kylän etelä- ja pohjoisosiin syntyi paljon uutta asutusta 1900-luvun aikana.
Camille Pleyel

Camille Pleyel (18. joulukuuta 1788 Strasbourg – 4. toukokuuta 1855 Montmorency) oli ranskalainen pianisti, musiikkikustantaja ja Pleyel-pianotehtaan omistaja. Hän oli säveltäjä Ignaz Pleyelin vanhin poika. Camille Pleyel tunnetaan myös Pariisin Salle Pleyel -konserttisalista ja hyvistä suhteistaan Frédéric Chopiniin, jonka instrumenteista Pleyel-pianotehdas vastasi. Chopinin ura sai alkunsa Camille Pleyelin järjestämistä salonkikonserteista.
Camille Pleyel opiskeli pianonsoittoa muun muassa Jan Dussekin johdolla. Vuonna 1815 hänestä tuli isänsä perustaman pianotehtaan osakas, ja isänsä kuoltua 1831 sen ainoa omistaja. Myös Pleyelin vaimo Marie, o.s. Moke (1811–1875), oli taitava pianisti opiskeltuaan Friedrich Kalkbrennerin johdolla. Avioliitto Pleyelin kanssa oli mahdollista vain purkamalla ensin nuorikon kihlaus säveltäjä Hector Berlioz’n kanssa. Avioliitto kesti vain neljä vuotta.
Vuonna 1830 Camille Pleyel avasi Pariisin rue Rochechouartilla 300-paikkaisen Salle Pleyel -konserttisalin. Myöhemmin vuonna 1927 yritys rakennutti nykyisen 3 000-paikkaisen salin rue du Faubourg Saint-Honorén varteen. Salle Pleyel toimii yhä sekä Orchestre de Paris’n että Ranskan radion sinfoniaorkesterin yhtenä vakiosalina.
Käännös suomeksi
Cecilia Rouse

| Cecilia Rouse |
| --- | --- |

Talousneuvonantajien neuvoston puheenjohtaja 
 12. maaliskuuta 2021 – 31. maaliskuuta 2023  
Presidentti:  Joe Biden
Edeltäjä:  Tyler Goodspeed (vt.)
Seuraaja:  Jared Bernstein
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 1963 (ikä 60)
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  Princetonin yliopisto
Aiheesta muualla
wws.princeton.edu/about-wws/leadership/meet-dean
Cecilia Rouse (s. 1963) on yhdysvaltalainen ekonomi, jonka Joe Biden nimitti Talousneuvonantajien neuvoston (CEA) puheenjohtajaksi virkakautensa alussa 2021. Puheenjohtaja on ministeriin rinnastettava tehtävä ja osa maan hallitusta. Ennen CEA:n tethtävää Rouse oli Princetonin yliopiston Valtiotieteellisen ja kansainvälisten asioiden tiedekunnan dekaani.
Senaatti vahvisti Rousen valinnan maaliskuussa 2021. Senaatin pankkikomitean puheenjohtaja kertoi odottavansa Rousen olevan työläisten puolella, ja rakentavan maahan parempaa talousjärjestelmää pandemian vaikutuksista toipumisen lisäksi.
Rouse oli CEA:n jäsen jo Barack Obaman kaudella 2009–2011, ja Clintonin kaudella talousneuvosto NEC:in jäsen.
Harshad-luku

Harshad-luku (tai Nivenin luku) on positiivinen kokonaisluku, joka on jaollinen numeroidensa summalla annetussa kantaluvussa. Esimerkiksi 1 729 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä, koska 1 + 7 + 2 + 9 = 19 ja 1 729 on jaollinen 19:llä. Ensimmäisiä Harshad-lukuja kymmenjärjestelmässä ovat 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 18, 20, 21, 24, 27, 30, 36, 40, 42, 45, 48, 50, 54 ja 60.
Vain 1, 2, 4 ja 6 ovat Harshad-lukuja jokaisen kannan suhteen. Lisäksi esim. luvut 720, 780, 840 ja 1 008 ovat Harshad-lukuja kantojen 2–16 suhteen.