stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Solvay-konferenssi

Valokuva ensimmäisestä Solvay-konferenssistä vuonna 1911

Istumassa (vasemmalta oikealle): W. Nernst, M. Brillouin, E. Solvay, H. Lorentz, E. Warburg, J. Perrin, W. Wien, M. Curie ja H. Poincaré.
Seisomassa (vasemmalta oikealle): R. Goldschmidt, M. Planck, H. Rubens, A. Sommerfeld, F. Lindemann, M. de Broglie, M. Knudsen, F. Hasenöhrl, G. Hostelet, E. Herzen, J.H. Jeans, E. Rutherford, H. Kamerlingh Onnes, A. Einstein ja P. Langevin.
Solvay-konferenssit ovat merkittäviä modernin fysiikan kehittämisestä keskustelevia kansainvälisiä kokouksia. Solvay-konferenssit on jaettu fysiikan konferenssiin ja kemian konferenssiin, jotka pidetään eri aikoina. Ensimmäinen kemian Solvay-konferenssi pidettiin yksitoista vuotta myöhemmin kuin fysiikan Solvay-konferenssi, eli vuonna 1922. Solvay-konferenssit sisältävät puheita, seminaareja ja erilaisia keskusteluja. Konferenssit pidetään perinteisesti Brysselissä, mutta nykyään perinteestä ei pidetä niin vahvasti kiinni, konferensseja on pidetty Japanissa ja Kreikassa. Tapaamiseen pääsee vain kutsusta, mutta joskus voidaan pitää yleisölle vapaa tilaisuus, jossa ihmiset voivat esittää kysymyksiä. Tällaiset tilaisuudet ovat kuitenkin erikseen itse konferenssista eikä niitä lueta ohjelmasisältöön. Konferenssin aloitti belgialainen kemisti Ernest Solvay vuonna 1911. Kuuluisin konferenssi on niin sanottu viides fysiikan Solvay-konferenssi, jossa Albert Einstein ja Niels Bohr kävivät kiivasta keskustelua kvanttimekaniikasta.
Solvay-konferenssit ovat kaikkein kuuluisimpia tapaamisia koko tiedemaailmassa, se oli myös ensimmäinen. Konferenssit pyritään pitämään noin puolen päivän pituisina. Päivät alkavat erilaisilla esitelmillä tietystä aiheesta. Tapaaminen pyritään järjestämään kolmen vuoden välein, tällä hetkellä konferensseja on pidetty 23 kertaa. Viimeisin tapaaminen pidettiin vuonna 2008. Tuolloin aiheena oli kvanttimekaniikkaan liittyviä ongelmia.
Tapaamiset ovat pääosin olleet säännöllisiä, eli kokoontunut kolmen vuoden välein. Toinen konferenssi pidettiin jo kaksi vuotta ensimmäisen jälkeen. Konferenssien välillä on myös kaksi suurta aikaväliä, jolloin konferensseja ei pidetty. Nämä ovat toisen ja kolmannen konferenssin välillä, eli 1913–1921 ja seitsemännen ja kahdeksannen konferenssin välillä, eli vuosina 1933–1948. Kokoontumisten välillä on useita neljän ja viiden vuoden venähdyksiä. Pitempien venähdysten syinä ovat olleet ensimmäinen ja toinen maailmansota.
1. Solvay-konferenssi

Ensimmäinen Solvay-konferenssi järjestettiin Brysselissä vuoden 1911 syksyllä. Samalla ensimmäinen Solvay-konferenssi oli ensimmäinen järjestetty fyysikoiden kokoontuminen. Vieraita tapahtumassa oli yhteensä 24, vieraslistaan kuuluivat muun muassa Marie Curie, Albert Einstein, Max Planck ja Henri Poincaré. Konferenssin puheenjohtaja oli Hendrik Antoon Lorentz.
Virallisesti tapaamisen aiheena oli säteily ja kvantti (engl. Radiation and the Quanta). Tapaamisessa lähestyttiin klassisen fysiikan ja kvanttiteorian suhdetta ja ongelmia. Kaikkein nuorin osallistuja oli 32-vuotias Albert Einstein, ensimmäiseen konferenssiin ei saanut kutsua muun muassa Niels Bohr.
1. Solvay-konferenssi > 1. kemian konferenssi

Ensimmäinen kemian konferenssi pidettiin vuonna 1922. Puheenjohtajana oli William Pope.
2. Solvay-konferenssi

Toinen kokoontuminen järjestettiin jo vuonna 1913, eli poikkeuksellisen nopeasti ensimmäisestä. Aiheena oli aineen rakenne (engl. The Structure of Matter).
Ylärivi, vasemmalta: Jules-Émile Verschaffelt, Max von Laue, Heinrich Rubens, Robert Goldschmidt, Edouard Hertzen, Frederick Lindemann, Maurice de Broglie, William Pope, Eduard Grüneisen, Georges Hostelet
Keskellä, vasemmalta: Fritz Hasenöhrl, J. H. Jeans, William Lawrence Bragg, Marie Curie, Arnold Sommerfeld, Albert Einstein Martin Knudsen, Paul Langevin
Alhaalla, vasemmalta: Walther Nernst, Ernest Rutherford, Wilhelm Wien, Joseph John Thomson, Emil Warburg, Hendrik Lorentz, Léon Brillouin, W. Barlow, Heike Kamerlingh Onnes, R. W. Wood, G. Gouy, Pierre-Ernest Weiss
3. Solvay-konferenssi

Kolmas Solvay-konferenssi järjestettiin poikkeuksellisen myöhään, vasta vuonna 1921. Edellisestä konferenssista oli kulunut aikaa jo kahdeksan vuotta, syynä kokoontumisten väliselle ajalle on 28. heinäkuuta vuonna 1914 alkanut ensimmäinen maailmansota. Kolmannen kokoontumisen aiheena oli atomi ja elektronit.
Seisomassa: W. L. Bragg, W. J. de Haas, C. G. Barkla, K. M. Siegbahn
Istumassa: A. A. Michelson, Martin Knudsen, Jean-Baptiste Perrin, Léon Brillouin, Paul Langevin, Ernest Solvay, O.W. Richardson, Hendrik Lorentz, Joseph Larmor, Ernest Rutherford, Heike Kamerlingh Onnes, Robert Millikan, Pieter Zeeman, Marie Curie, Maurice de Broglie
4. Solvay-konferenssi

Neljäs Solvay-konferenssi järjestettiin jälleen aikataulussa, vuonna 1924. Kokoontumisen aiheena oli metallien sähkönjohtokyky.
Alimmainen rivi, vasemmalta: Ernest Rutherford, Marie Curie, Edwin Herbert Hall, Hendrik Lorentz,  William Henry Bragg, M. Brillouin, Willem Hendrik Keesom, van Aubel
Keskimmäinen rivi, vasemmalta: Peter Debye, Abram Ioffe, O. W. Richardson, W. Broniewski, W. Rosenhain, Paul Langevin, George de Hevesy
Ylin rivi, vasemmalta: Léon Brillouin, Émile Henriot, Théophile de Donder, H. E. G. Bauer, Edouard Herzen, Auguste Piccard, Erwin Schrödinger, Percy Williams Bridgman, Jules-Émile Verschaffelt
5. Solvay-konferenssi

5. Solvay-konferenssi on kaikkein tunnetuin tähän asti järjestetyistä konferensseista. Tapaaminen järjestettiin lokakuussa vuonna 1927. Tapaamisen aiheena oli elektronit ja fotonit. Sen ajan merkittävimmät fyysikot tapasivat toisensa ja keskustelivat, silloin vielä uudesta teoriasta, kvanttimekaniikasta. Näkyvimmät hahmot olivat Albert Einstein ja Niels Bohr, jotka ajautuivat intensiiviseen sanaharkkaan. Einstein laittoi Werner Heisenbergin epätarkkuusperiaatteen ikävään valoon. Einstein ei koskaan pitänyt kvanttimekaniikasta ja pyrki esittämään teorian vääräksi lähes koko elämänsä ajan.
Niels Bohr esitti kokouksessa saman esitelmän kvanttiteorian seurauksista kuin kuukautta aiemmin Comossa Italiassa. Luennon jälkeen Einstein toi selvästi esiin tyytymättömyytensä kvanttiteorian tilastolliseen tulkintaan. Einstein keksi erilaisia ajatuskokeita, joissa kvanttiteoria osoittautuisi ristiriitaiseksi, mutta Bohrin onnistui aina ennemmin tai myöhemmin osoittamaan Einsteinin ajatukset vääriksi.
29 kutsutusta vieraasta 17 oli voittanut tai voitti tapaamisen jälkeen Nobelin fysiikanpalkinnon.
6. Solvay-konferenssi

Kuudes konferenssi pidettiin Brysselissä vuonna 1930. Konferenssin teemana oli magnetismi.
Konferenssiin osallistuivat:

Seisomassa, oikealta: Edouard Herzen, Émile Henriot, Jules-Émile Verschaffelt, Charles Manneback, A. Cotton, J. Errera, Otto Stern, Auguste Piccard, Walther Gerlach, C. Darwin, Paul Dirac, E. Bauer, P. L. Kapiza, Léon Brillouin, H. A. Kramers, Peter Debye, Wolfgang Pauli, J. Dorfman, J. H. van Fleck, Enrico Fermi, Werner Heisenberg
Istumassa, oikealta: Théophile de Donder, Pieter Zeeman, Pierre-Ernest Weiss, Arnold Sommerfeld, Marie Curie, Paul Langevin, Albert Einstein, Owen Willans Richardson, B. Cabrera, Niels Bohr, Wander Johannes de Haas
7. Solvay-konferenssi

7. konferenssi järjestettiin vuoden 1933 lokakuussa. Konferenssin aiheena oli atomin ytimen rakenne ja käyttö.
Istumassa, oikealta: Erwin Schrödinger, Irene Joliot-Curie, Niels Bohr, Abram Fjodorowitsch Ioffe, M. Curie, Paul Langevin, Owen Willans Richardson, Ernest Rutherford, Théophile de Donder, Maurice de Broglie, Louis de Broglie, Lise Meitner, James Chadwick;
Seisomassa: Émile Henriot, Jean-Baptiste Perrin, Frédéric Joliot-Curie, Werner Heisenberg, Hendrik Anthony Kramers, E. Stahel, Enrico Fermi, Ernest Walton, Paul Dirac, Peter Debye, Nevill Mott, B. Cabrera, George Gamow, Walther Bothe, P. M. S. Blackett, M.S. Rosenblum, J. Errera, E. Bauer, Wolfgang Pauli, Jules-Émile Verschaffelt, M. Cosyns, Edouard Herzen, John Cockcroft, C.D. Ellis, Rudolf Peierls, Auguste Piccard, Ernest Lawrence, Léon Rosenfeld.
Kuvasta puuttuvat Albert Einstein ja Charles Eugene Guye.
8. Solvay-konferenssi

Kahdeksas konferenssi pidettiin vasta vuonna 1948 toisen maailmansodan takia. Konferenssin puheenjohtajana oli Lawrence Bragg. Konferenssin aiheena oli alkeishiukkaset ja niiden vuorovaikutukset (engl. Elementary particles and their interactions).
Konferenssiin osallistuivat:

Istumassa, oikealta: John Cockcroft, Marie-Antoinette Tonnelat, Erwin Schrödinger, O. W. Richardson, Niels Bohr, Wolfgang Pauli, Lawrence Bragg, Lise Meitner, Paul Adrien Maurice Dirac, H. A. Kramers, Théophile de Donder, Walter Heitler, Jules-Émile Verschaffelt;

Toinen rivi: Paul Scherrer, E. Stahel,  O. B. Kramers, P. M. S. Blackett, P. I. Dee, Felix Bloch, O. Frisch, Rudolf Peierls, Homi Jehangir Bhabha, Robert Oppenheimer, Giuseppe Occhialini, C. F. Powell, Hendrik Casimir, Marc de Hemptinne;

Kolmas rivi: Paul Kipfer, Pierre Victor Auger, F. Perrin, Robert Serber, Léon Rosenfeld, Ferretti, Christian Møller, Louis Marie Edmond Leprince-Ringuet;

Neljäs rivi: G. Balasse, L. Flamache, L. Groven, O. Goche, M. Demeur, Jacques Errera, Van Isacker, Léo van Hove, Edward Teller, Robert Goldschmidt, L. Marton, C. C. Dilworth, Ilya Prigogine, Jules Géhéniau, Émile Henriot, M. Van Styvendael.
9. Solvay-konferenssi

9. Solvay-konferenssi järjestettiin vuonna 1951, teema oli "kiinteän olomuodon fysiikka" (engl. Solid sate). Konferenssiin osallistuivat:
Istumassa, vasemmalta: C. Crussard, N. P. Allen, Y. Cauchois, C. O. G. Borelius, W. Bragg, Christian Møller, F. Seitz, J. H. Hollomon, F. C. Frank
Toinen rivi: G. W. Rathenau, W. Koster, E. Rudberg, L. Flamache, O. Goche, L. Groven, E. Orowan, W. G. Burgers, W. Shockley, A. Guinier, C. S. Smith, U. Dehlinger, J. Laval, É. Henriot
Kolmas rivi: R. Gaspart, W. M. Lomer, A. H. Cottrell, G. A. Homes, H. Curien
10. Solvay-konferenssi

Kymmenes konferenssi järjestettiin vuonna 1954. Konferenssin aihe oli elektronit metalleissa (engl. Electrons in Metals).
Konferenssiin osallistuivat:
Istumassa, vasemmalta: K. A. G. Mendelssohn, Herbert Fröhlich, David Pines, C. Møller, W.Pauli, W. Bragg, N. F. Mott, L. Néel, K. W. Meissner, D. K. C. MacDonald, C. G. Shull, C. Friedel
Seisomassa, vasemmalta C. J. Gorter, C. Kittel, B. Matthias, I. Prigogine, L. Onsager,  A. B. Pippard, Smit, F. G. Fumi, Jones, J. H. van Vleck, P. O. Lowdin, R. J. Seeger, P. Kipfer, Goche, Balasse, J. Gehéniau
11. Solvay-konferenssi

11. Solvay-konferenssi järjestettiin vuonna 1958. Tilaisuuden aiheena oli "universumin rakenne ja evoluutio" (engl. The Structure and Evolution of the Universe). Tilaisuuden puheenjohtajana oli Lawrence Bragg. Konferenssiin osallistuivat:
W. McCrea, J. Oort, Georges Lemaitre, C. Gorter, W. Pauli, W. Bragg, Robert Oppenheimer, Christian Møller, Harlow Shapley, Timothy Martin Heckman, Oskar Klein, W. Morgan, Fred Hoyle, Kukaskin, V. A. Ambartsumian, H. C. van de Hulst, Markus Fierz, Allan Sandage, Walter Baade, Evry Schatzman, J. Wheeler, Hermann Bondi, Thomas Gold, Herman Zanstra, Léon Rosenfeld, P. Ledoux, Bernard Lovell, Jules Geheniau
12. Solvay-konferenssi

12. Solvay-konferenssi järjestettiin vuonna 1961 Brysselissä. Sir Lawrence Bragg oli viimeistä kertaa konferenssin puheenjohtajana. Konferenssin aiheena oli kvanttikenttäteoria (engl. Quantum Field Theory). Tanskalainen fyysikko Niels Bohr avasi konferenssin puheella: "The Solvay Meetings and the Development of Quantum Physics."
13. Solvay-konferenssi

13. konferenssi pidettiin vuonna 1964. Konferenssin puheenjohtajana oli Robert Oppenheimer. Konferenssin aihe oli "galaksien rakenne ja evoluutio" (engl. The Structure and Evolution of Galaxies).
14. Solvay-konferenssi

14. Solvay-konfrenssi järjestettiin vuonna 1967. Konferenssin puheenjohtaja oli R. Møller. Konferenssin aihe oli "hiukkasfysiikan fundamentalistiset ongelmat" (engl.  Fundamental Problems in Elementary Particle Physics ").
15. Solvay-konferenssi

Järjestyksessään 15. konferenssi pidettiin vuonna 1970. Konferenssi aiheena oli "ytimen (atomi) symmetriset ominaisuudet" (engl. Symmetry Properties of Nuclei). Konferenssin puheenjohtajana oli italialainen fyysikko Edoardo Amaldi.
16. Solvay-konferenssi

16. Solvay-konferenssi pidettiin vuonna 1973. Konferenssin aiheena oli "astrofysiikka ja gravitaatio" (engl. Astrophysics and Gravitation). Konferenssin puheenjohtaja oli Edoardo Amaldi.
17. Solvay-konferenssi

17. Solvay-konferenssi pidettiin vuonna 1978. Konferenssin aihe oli engl. Order and Fluctuations in Equilibrium and Nonequilibrium Statistical Mechanics. Konferenssin puheenjohtaja oli belgialainen fyysikko Léon Van Hove.
18. Solvay-konferenssi

18. Solvay-konferenssi pidettiin vuonna 1982. Konferenssin puheenjohtaja oli Léon Van Hove, teemana oli "korkean energian fysiikka" (engl. Higher Energy Physics").
19. Solvay-konferenssi

19. Solvay-konferenssi järjestettiin vuonna 1987. (Konferenssin aihe engl. Surface Science)
20. Solvay-konferenssi

20. Solvay-konferenssi järjestettiin vuonna 1991. Konferenssin aiheena oli kvanttioptiikka (engl. Quantum Optics).
21. Solvay-konferenssi

21. Solvay-konferenssi oli viimeinen 1900-luvun puolella järjestetty konferenssi, joka järjestettiin 1.–5. marraskuuta vuonna 1998. Konferenssi pitopaikaksi valittiin Japani. (Konferenssin aihe engl. Dynamical Systems and Irreveribility).
22. Solvay-konferenssi

22. konferenssi alkoi 24. marraskuuta vuonna 2001. Konferenssi pidettiin sekä Kreikan Lamia museossa että European Cultural Centerissä, Delphissä, Kreikassa. Konferenssi oli kuusi päiväinen ja loppui 30. marraskuuta. Konferenssin teemana oli Kommunikoinnin fysiikka (engl. The Physics of Communication). Kokoukseen osallistuneet (Arkistoitu – Internet Archive)
23. Solvay-konferenssi

23. konferenssi pidettiin Brysselin Hotel Métropolessa 1.–3. joulukuuta vuonna 2005. Konferenssin puheenjohtaja oli vuoden 2004 fysiikan Nobelilla palkittu David Gross. Päivää myöhemmin järjestettiin yleisölle tilaisuus, jossa voitiin esittää kysymyksiä David Grossille, Brian Greenelle, Gerardus 't Hooftille ja Robbert Dijkgraaf'lle.
24. Solvay-konferenssi

24. konferenssi pidettiin vuonna 2008, jolloin puheenjohtajana toimi Bertrand Halperin.
Toinen Solvay-konferenssi, 1913
Kolmas Solvay-konferenssi, 1921
A. Piccard, E. Henriot, P. Ehrenfest, E. Herzen, Théophile de Donder, E. Schrödinger, J.E. Verschaffelt, W. Pauli, W. Heisenberg, R.H. Fowler, L. Brillouin,

P. Debye, M. Knudsen, W.L. Bragg, H.A. Kramers, P.A.M. Dirac, A.H. Compton, L. de Broglie, M. Born, N. Bohr,

I. Langmuir, M. Planck, M. Curie, H.A. Lorentz, A. Einstein, P. Langevin, C. E. Guye, C.T.R. Wilson, O.W. Richardson


Viidennen konferenssin osallistujat
6. konferenssi, 1930
7. konferenssi, 1933
Texas Hold ’Em (kappale)

| ”Texas Hold ’Em” Beyoncé |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Cowboy Carter
 Julkaistu: 11. helmikuuta 2024
 Tekijä(t):  Beyoncé  Brian Bates  Elizabeth Lowell Boland  Megan Bülow  Nathan Ferraro  Raphael Saadiq 
 Tuottaja(t):  Beyoncé  Nathan Ferraro  Killah B 
 Tyylilaji: country pop
 Kesto: 03.55
 Levy-yhtiö: Parkwood Entertainment Columbia Records
Muut kannet
   "Texas Hold ’Em (Pony Up) Remix" version kansitaide
Listasijoitukset
  Billboard Hot 100: 1.
Beyoncén muut singlet
| ”My House” 2023 | ”Texas Hold ’Em” 2024 | ”16 Carriages” 2024 |
Texas Hold ’Em on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijän Beyoncén musiikkikappale tämän albumilta Cowboy Carter. Kappale julkaistiin 11. helmikuuta 2024 albumin ensimmäisenä singlenä yhdessä ”16 Carriages” -kappaleen kanssa. Singlejen julkaisu seurasi Super Bowl LVIII:n aikana esitettyä Verizonin mainosta, jossa Beyoncé vihjaili uudesta musiikista.
Kappaletta ovat olleet Beyoncén lisäksi kirjoittamassa ja säveltämässä Elizabeth Lowell Boland, Megan Bülow, Brian Bates, Nathan Ferraro ja Raphael Saadiq, ja sitä on ollut tuottamassa Nathan Ferraro sekä Killah B.
Kappaleesta julkaistiin bounce-vaikutteinen "Texas Hold ’Em (Pony Up) Remix" versio 4. huhtikuuta 2024. Vastaavia remix-versioita julkaistiin Beyoncén edellisen albumin Renaissancen kappaleista.
Menestys

Kappale nousi ensimmäiseksi yhdysvaltalaisella Billboard Hot 100 -musiikkilistalla ja ensimmäiseksi suosituimpia countrykappaleita luetteloivalla Billboardin Hot Country Songs -listalla. Beyoncésta tuli ensimmäinen musta nainen, joka on yltänyt countrylistan kärkeen.
Kappaleet

Texas Hold ’Em - Suoratoisto/digitaalinen lataus
Texas Hold ’Em – 3.55
Texas Hold ’Em – 3.55 (instrumentaali)
Texas Hold ’Em – 3.48 (a cappella)
Texas Hold ’Em (Pony Up) Remix - Suoratoisto/digitaalinen lataus
Texas Hold 'Em (Pony Up) Remix – 3.20
Esiintyjät

Beyoncé – laulu
Khirye Tyler – kosketimmet
Raphael Saadiq – rumpu ja basso
Rhiannon Giddens – banjo ja alttoviulu
The Fifth

| The Fifth Dizzee Rascal |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2011-2013
 Julkaistu: 30. syyskuuta 2013
 Formaatti: LP, digitaalinen, CD
 Tuottaja(t): A-Trak, Tim Anderson, Nick Cage, Dizzee Rascal, DJ Corbett, Free School, Hi-Tek, J-Man, Jimmy Joker, Jonas Jeberg, Oligee, RedOne, Eric Sanicola, Teddy Sky, will.i.am
 Tyylilaji: grime, dance
 Kesto: 47.21
 Levy-yhtiö: Dirtee Stank, Island
Listasijoitukset
  Britannia 10.
Dizzee Rascalin muut julkaisut
| Tongue N’ Cheek 2009 | The Fifth 2013 | Raskit 2017 |
Singlet albumilta The Fifth
 ”Bassline Junkie” Julkaistu: 1. tammikuuta 2013  ”H-Town” Julkaistu: 1. toukokuuta 2013  ”Goin' Crazy” Julkaistu: 16. kesäkuuta 2013  ”I Don’t Need a Reason” Julkaistu: 11. heinäkuuta 2013  ”Something Really Bad” Julkaistu: 29. syyskuuta 2013  ”Love This Town” Julkaistu: 28. marraskuuta 2013  ”Bang Bang” Julkaistu: 16. joulukuuta 2013
The Fifth on nimensä mukaisesti grime-laulaja Dizzee Rascalin viides studioalbumi, jonka julkaisi Rascalin oma levy-yhtiö Dirtee Stank ja Island Records 30. syyskuuta 2013. Albumi kuulostaa samanlaiselta kuin edeltävä Tongue N' Cheek eli se sekoittaa grimeä ja dancea keskenään. Albumilta julkaistiin kolme singleä, "Bassline Junkie", "H-Town" ja "Goin' Crazy".
Kappaleet

Superman – 4.31
I Don't Need A Reason – 3.17
We Don't Play Around – 3.08 (feat. Jessie J)
Good – 4.01 (feat. Angel)
Spend Some Money – 3.33 (feat. Tinie Tempah)
Arse Like That – 3.54 (feat. Sean Kingston)
Something Really Bad – 3.40 (feat. will.i.am)
Goin' Crazy – 3.24 (feat. Robbie Williams)
Love This Town – 4.00 (feat. Teddy Sky)
H-Town – 3.39 (feat. Bun B ja Trae tha Truth)
Heart of a Warrior – 3.14 (feat. Teddy Sky)
Life Keeps Moving On – 3.53 (feat. Pop Wansel)
Bassline Junkie – 3.24
Arvostelut

Clash: 3/10
Metacritic: 51/100
The Guardian:
Taru Viinikainen

Taru Viinikainen (s. 1983 Heinola) on suomalainen lastenkirjailija ja äidinkielenopettaja. Viinikainen on väitellyt filosofian tohtoriksi suomen kielestä. Itä-Suomen yliopistossa hyväksytyn väitöskirjan aiheena oli nimikekonstruktio ja nimikkeen taipuminen lehtikielessä 1900-luvulta 2000-luvulle. Viinikaisen ensimmäinen lastenkirja, kahdesta siskoksesta kertovan kirjasarjan aloitusosa Tiltu ja Lettu – Leikkimökin asukas julkaistiin vuonna 2017.
Teoksia

Tiltu ja Lettu – Leikkimökin asukas.  (Kuvitus: Oili Kokkonen)  Helsinki:  WSOY, 2017.  ISBN 978-951-0-42785-9.
Tiltu ja Lettu – Joulujupakka.  (Kuvitus: Oili Kokkonen)  Helsinki:  WSOY, 2018.  ISBN 978-951-0-43423-9.
Tiltu ja Lettu – Kadonneet puutarhatontut.  (Kuvitus: Oili Kokkonen)  Helsinki:  WSOY, 2019.  ISBN 978-951-0-44301-9.
Tiltu ja Lettu – Taskukaihon tapaus.  (Kuvitus: Oili Kokkonen)  Helsinki:  WSOY, 2020.  ISBN 978-951-0-44875-5.
Tiltu ja Lettu – Outo opettaja.  (Kuvitus: Oili Kokkonen)  Helsinki:  WSOY, 2021.  ISBN 978-951-0-46395-6.
Neppari ja Neiti Lutunen.  (Kuvitus: Netta Lehtola)  Helsinki:  WSOY, 2021.  ISBN 978-951-0-46175-4.
Neppari ja pupukahvila.  (Kuvitus: Netta Lehtola)  Helsinki:  WSOY, 2022.  ISBN 978-951-0-47962-9.
Neppari ja lemmikkipäivä.  (Kuvitus: Netta Lehtola)  Helsinki:  WSOY, 2023.  ISBN 978-951-0-49125-6.
Saapastalon Aurora ja pelkojen pelko.  (Kuvitus: Silja-Maria Wihersaari)  Helsinki:  WSOY, 2023.  ISBN 978-951-0-49587-2.
Tianjin World Financial Center

Tianjin World Financial Center kuvattuna 2018.
Tianjin World Financial Center (kiin.: 天津环球金融中心; pinyin: Tiānjīn huánqiú jīnróng zhōngxīn) on Tianjinissa Kiinassa sijaitseva 337 metriä korkea pilvenpiirtäjä, joka on kaupungin kolmanneksi korkein rakennus. Tornissa on 75 kerrosta.
Tianjin World Financial Centeriä käytetään toimistotarkoituksessa. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 2007, ja se valmistui 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tianjin World Financial Center Wikimedia Commonsissa
Terhi Maczulskij

Terhi Maczulskij on suomalainen taloustieteilijä. Hän työskentelee vanhempana tutkijana Palkansaajien tutkimuslaitoksella ja Yrjö Jahnssonin säätiön tutkimusjohtajana elokuusta 2016 alkaen.
Maczulskij on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hän väitteli tohtoriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2013 otsikolla "Economics of wage differentials and public sector labour markets".
Tianjin CTF Finance Centre

| Tianjin CTF Finance Centre |
| --- | --- |
 Tianjin CTF Finance Centre huhtikuussa 2019.
Tiedot
Sijainti:  Tianjin, Kiina
Koordinaatit:  39.0217°N, 117.6981°E
Rakennettu:  2013–2019
Käyttötarkoitus:  sekakäyttö
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Skidmore, Owings and Merrill
Kehittäjä:  Chow Tai Fook Enterprises
Omistaja:  Chow Tai Fook Enterprises
Tekniset tiedot
Kerroksia:  97 + 4 maan alla
Kerrospinta-ala:  252 100 m²
Korkeus
Antenni:  530,4 m
Kattokorkeus:  530 m
Ylin kerros:  439,4 m
 SkyscraperPage.com 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tianjin CTF Finance Centre (kiin.: 天津周大福金融中心; pinyin: Tiānjīn Zhōudàfú Bīnhǎi Zhōngxīn) on Tianjinissa Kiinassa sijaitseva 530 metriä korkea pilvenpiirtäjä, joka on kaupungin korkein, Kiinan kolmanneksi korkein ja maailman kahdeksanneksi korkein rakennus. Siinä on yhteensä 101 kerrosta, joista 97 maan päällä ja loput maan alla.
Rakennuksen lattiapinta-ala on 252 100 neliömetriä. Rakennuksessa on korkean tason toimistotiloja, 300 korkean tason asuinhuoneistoa ja 350 huonetta käsittävä Rosewood-hotelli. Tornin rakentaminen aloitettiin vuonna 2013, ja se valmistui 2019.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tianjin CTF Finance Centre Wikimedia Commonsissa
Terhi Nieminen

Terhi Nieminen voi tarkoittaa seuraavia:
Terhi Nieminen-Mäkynen, o.s. Nupponen, e. Nieminen, suomalainen poliitikko
Terhi Nieminen, o. s. Hännikäinen, suomalainen meloja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Terhi Nieminen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Terhi Lehtonen

| Terhi Lehtonen |
| --- | --- |
 Terhi Lehtonen vuonna 2019.
Henkilötiedot
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  EU-virkamies
Poliitikko
Puolue:  Vihreä liitto
Terhi Lehtonen on suomalainen EU-virkamies ja poliittinen taustavaikuttaja. Lehtonen on työskennellyt hallituskaudella 2019–2023 vihreiden ilmasto- ja ympäristöministereiden Krista Mikkonen, Emma Kari ja Maria Ohisalo valtiosihteerinä. Ennen valtiosihteerin pestiä Lehtonen työskenteli Brysselissä yli 20 vuoden ajan ympäristö- ja ilmastoasioiden parissa. Lehtonen on toiminut vuosina 2001-2003 europarlamentaarikko Heidi Hautalan toimistopäällikönä, europarlamentin vihreiden ympäristöpoliittisena neuvonantajana 14 vuoden ajan 2004–2018 sekä Euroopan komission ilmastopääosastolla kansainvälisiin neuvotteluihin liittyivssä tehtävissä vuosina 2018–2019.
Lehtonen oli perustamassa Turun ja Varsinais-Suomen Eurooppa-toimistoa vuonna 1988 ja työskenteli toimistossa vuoteen 2001 saakka. Lehtonen on työskennellyt Suomen Brysselin suurlähetystössä harjoittelijana vuonna 1997 sekä vuoden 1999 EU-puheenjohtajakauden avustajana.