stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Altyntagh
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Altyntagh Wikimedia Commonsissa
Molguzarvuoret

Molguzarvuoret (uzb. Molguzar togʻlari, ven. Мальгуза́р, Malguzar) ovat Turkestanvuorten luoteinen jatke Jizzaxin alueella Uzbekistanissa.
Vuorijonon pituus on 70 kilometriä. Korkein kohta on Qizilchagat (2 620 metriä). Ilonoʻttin sola erottaa Molguzarvuoret Nurotavuorista.
Vuoret koostuvat hiekkakivestä, liuskeesta, kalkkikivestä ja porfyriitista. Lounaisrinne laskeutuu jyrkästi Sangzorjoen laaksoon.
Vuotuinen sademäärä on 440 millimetriä. Alarinteillä on subtrooppista puoliaavikkokasvillisuutta, ylempänä (1 200–2 000 metriä) kasvaa pensaita ja katajia. Ylimpänä on aroa. Zominsoyjoen yläjuoksulla Molguzar- ja Turkestanvuorten yhtymäkohdassa sijaitsevat Zominin kansallispuisto ja metsänsuojelualue.
Tervo (täsmennyssivu)

Tervo on Suomen kunta ja seuraavien henkilöiden sukunimi:
Tervo, Suomen kunta
Sukunimi

Aki Tervo (s. 1979), pesäpalloilija
Antti Tervo (1842–1892), runoilija, toimittaja ja kansakoulunopettaja
Eetu Tervo (s. 2003), jääkiekkoilija
Eino Tervo (1918–1970), kaukopartiomies
Elina Tervo (s. 1986), fitness-urheilija ja malli
Elsa Tervo (1892–1966), kirjailija
Hannu Tervo, taloustieteilijä ja professori
J. P. Tervo (1849–1920), kansakoulunopettaja, näytelmäkirjailija
Jaakko Tervo (1871–1931), kirjailija ja toimittaja
Jari Tervo (s. 1959), kirjailija
Joni Tervo (s. 1993), pesäpalloilija
Jouni Tervo, toimittaja
Kari Tervo (s. 1950), Yleisradion Tukholman kirjeenvaihtaja, tv-tuotantoyhtiö Tarinatalo Oy:n toimitusjohtaja
Kati Tervo (s. 1954), kirjailija ja kolumnisti
Kati Tervo-Niemelä (o.s. Niemelä, s. 1972), teologi ja kasvatustieteilijä, käytännöllisen teologian professori
Katja Tervo (s. 1978), näyttelijä
Krista Tervo (s. 1997), moukarinheittäjä
Liisa Tervo, kirjailijanimi, oik. Agnes Pakkala (1863–1936), kirjailija
Markus Tervo, taikuri
Miia Tervo (s. 1980), elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Penna Tervo (1901–1956), pankinjohtaja, kansanedustaja ja ministeri (sos.dem.)
Samuli Tervo (1871–1953), piirisihteeri ja kansanedustaja (sos.dem.)
Sulo Albin Tervo (1920–1998), rakennusalan yrittäjä
Timo Tervo, oik. Tervomaa (1950–2014), laulaja, säveltäjä, sanoittaja ja sovittaja
Timo Tervo (s. 1950), lääkäri ja professori
Tommi Tervo (s. 1984), jääkiekkoilija
Tuomas Tervo (s. 1983), suunnistaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tervo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Iiro Tarkki

| Iiro Tarkki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. heinäkuuta 1985 (ikä 39) Rauma
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Maila:  oikea
Hanska:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  87 kg
Pelinumero:  35
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2004–2015
Seurat:  Lukko (SML)   Hermes (Mestis)   Haukat (Mestis)   SaPKo (Mestis)   SaiPa (SML)   Blues (SML)   Syracuse Crunch (AHL)   Anaheim Ducks (NHL)   Salavat Julajev Ufa (KHL)   Linköpings HC (SHL)   Kärpät (SML)
Iiro Johannes Tarkki (s. 1. heinäkuuta 1985 Rauma) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa Rauman Lukossa ja edusti myös Saimaan Palloa, Espoo Bluesia ja Oulun Kärppiä. Hän pelasi kauteen 2015–2016 päättyneellä urallaan myös Ruotsin liigassa ja KHL:ssä sekä yhden ottelun NHL:ssä. Maaotteluita hänelle kertyi 29.
Ura > Seurajoukkueissa

Tarkki on Rauman Lukon kasvatti. Kaudeksi 2004–2005 Tarkki siirtyi Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Tarkki jäi Kokkolassa kakkosmaalivahdiksi Kimmo Vesan taakse ja siirtyi loppukaudesta toiseen Mestis-joukkueeseen, Haukkoihin. Kauden 2005-2006 Tarkki pelasi Rauman Lukon SM-Liiga- ja A-juniorijoukkueissa, kaudeksi 2006–2007 Tarkki sai hyvien harjoitusotteluiden jälkeen paikan Savonlinnan Pallokerhosta. Joulukuussa 2006 Tarkki kävi myös SM-liigassa pelaamassa Saimaan Pallossa, jonka maalivahdit kärsivät loukkaantumisista. Ensimmäisessä kokonaisessa liigaottelussaan Tarkki kohtasi isoveljensä Tuomas Tarkin, joka pelasi Oulun Kärppien maalilla. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun veljekset kohtasivat maalivahteina toisensa SM-liigassa.
Tarkki sai kahden vuoden sopimuksen SaiPaan ennen kautta 2007–2008. Tarkki pelasi SaiPassa kahden kauden ajan ja nousi liigan parhaimmistoon. Hän siirtyi keväällä 2009 kaksivuotisella sopimuksella Bluesiin. 
Kaudeksi 2011-2012 Tarkin oli tarkoitus siirtyä Kärppiin, mutta päättikin lähteä Anaheim Ducksin organisaatioon.
Tarkki pelasi yhden kauden Pohjois-Amerikassa. Hän pääsi pelaamaan Ducksissa kaksi erää Columbus Blue Jacketsia vastaan 8. tammikuuta 2012, kun joukkueessa oli maalivahtien loukkaantumisia. Pääosa kaudesta meni kuitenkin AHL:ssa, Ducksin farmijoukkueessa Syracuse Crunchissa. Tarkki siirtyi kauden jälkeen KHL-seura Salavat Julajev Ufaan.
Ura > Seurajoukkueissa > Uran lopettaminen

Tarkki ilmoitti yllättäen 31.12.2015 lopettavansa uransa. Tarkki sanoi tiedotteessaan: "Jääkiekko on ollut iso osa elämääni, mutta se on myös vaatinut tiettyä uhrautumista. Ammattiurheilu edellyttää sisäistä paloa. Pitkään harkittuani olen päättänyt siirtyä uusien haasteiden pariin. Jatkossa pystyn antamaan myös perheelleni enemmän aikaa."
Ura > Maajoukkueessa

Tarkki on ollut Suomen maajoukkueessa 29 A-maaottelussa. Ensimmäisen maaottelunsa Tarkki pelasi Latviaa vastaan Riiassa huhtikuussa 2008. Tarkki valittiin maailmanmestaruuskilpailuihin 2010 Suomen kolmanneksi maalivahdiksi.
Sauli Sinkkonen

Sauli Sinkkonen (s. 14. syyskuuta 1989 Äetsä) on suomalainen lentopalloilija.  Sinkkonen pelasi kaudella 2020-2021 Virossa Saaremaa VK:ssa. Äetsästä kotoisin oleva Sinkkonen on voittanut kahdesti SM-pronssia (2009, 2011) sekä kertaalleen Suomen Cupin kullan (2011) ja hopean (2008). Suomen miesten lentopallomaajoukkueessa Sinkkonen debytoi vuonna 2011. Hän on pelannut yhteensä lähes 130 A-maaottelua. Arvokisoissa Sinkkonen on pelannut 2018 MM-kisoissa sekä kolmasti EM-kisoissa 2015, 2017 sekä 2019.
Ura

Sinkkonen kuului juniorivuosinaan oman ikäluokkansa nuorten maajoukkueryhmään. Hän opiskeli Lentopalloliiton valmennuskeskuksessa Kuortaneella lukiovuodet, minkä jälkeen hän siirtyi Iskun riveihin lentopalloliigaan. 1-sarjassa Sinkkonen on pelannut Kuortaneen lisäksi A-Volleyn (nyk. Akaa Volleyn) mukana. Liigadebyyttinsä Sinkkonen teki kaudella 2007-08. Kaikkiaan hän esiintyi kauden aikana kolmen eri joukkueen paidassa. Iskun lisäksi Sinkkonen pelasi Kuortaneen riveissä 1-sarjaa ja ajoittain A-Volleyssa 2-sarjaa. Iskussa Sinkkonen pelasi alun perin kehityspelaajasopimuksen turvin. Vuonna 2008 Sinkkonen valittiin kauden miesjunioriksi.
Sinkkonen teki A-maajoukkuedebyyttinsä kesällä 2011 lentopallon Maailmanliigassa. Startti oli nuorukaiselle mallikas ja mieleenpainuva, kun Suomi kukisti lajin suuriin kuuluvan Serbian Maailmanliigan ottelussa vieraskentällä. Kesän 2011 jälkeen Sinkkonen oli sivussa maajoukkuetehtävistä. Hän ei kirjauttanut tililleen yhtään maaottelua neljään vuoteen. Sinkkonen palasi maajoukkueryhmään kesällä 2015. Äetsästä lähtöisin olevan keskitorjujan otteet olivat muutaman vuoden tauon jälkeen palanneet takaisin maajoukkuevalintaan vaadittavalle tasolle. Ensimmäisen kerran maajoukkueen päävalmentaja Tuomas Sammelvuo lähestyi Sinkkosta marraskuussa 2014. Sinkkonen sai päävalmentajan kanssa käydyn juttutuokion lisää intoa tekemiseensä ja pelasi ehjän kauden seurajoukkueessaan. Keväällä 2015 tuli kutsu maajoukkueleiritykseen. Maailmanliigassa näyttöpaikka avautui keskiotorjuja Jukka Lehtosen loukkaannuttua. Sinkkonen pelasi kaikkiaan kuusi ottelua maajoukkuepaidassa kesällä 2015. Vahvat esiintymiset kesän Maailmanliigassa toivat hänelle myös valinnan syksyn 2015 EM-kisajoukkueeseen ja sittemmin olympiakarsintajoukkueeseen.
Sinkkonen pelasi toistaiseksi viimeisen kautensa kotimaisessa lentopalloliigassa 2015-16. A-maajoukkueen vakiopelaajaksi noussut äetsäläiskasvatti solmi kesällä 2016 uransa ensimmäisen ammattilaissopimuksen ja siirtyi Belgian lentopalloliigassa pelaavan TopVolley Antwerpenin riveihin. Sinkkonen vakuutti debyyttikaudellaan Euroopan kentillä ja sai solmittua kaudeksi 2017-2018 sopimuksen Ranskan liigan hallitsevaan mestariin Chaumontiin. Hän voitti Chaumontin riveissä heti maan mestaruuden maan Super Cupissa, joka ratkaistaan yhdessä ottelussa vuosittain edelliskauden liiga- ja cup-mestarin välillä. Kausi päättyi hopeamitaliin.
Kaudeksi 2018-2019 Sinkkonen palasi kotimaiseen Mestaruusliigaan pelaten Akaa-Volleyssa. 2019-2020 keskipelaaja esiintyi Romaniassa Zalaun paidassa ja 2020-2021 Virossa Saaremaa VK:n riveissä.
Saavutukset

Ranskan liigan hopea 2018
Ranskan Super Cupin voitto 2017
Baltian liigan hopea 2021
Viron liigan hopea 2021
Viron Cupin pronssia 2021
Belgian Cupin hopea 2017
SM-pronssi 2009, 2011
Suomen Cupin voitto 2011
Suomen Cupin hopea 2009
Kauden miesjuniori 2008
Miesten maajoukkue 2011, 2015-
Joukkueet

-2005 FC-57 Äetsä (kasvattajaseura)
2005-07 Kuortaneen valmennuskeskus
2007-16 Rantaperkiön Isku
2016-17 TopVolley Antwerpen (Belgia)
2017-18 Chaumont VB 52 (Ranska)
2018-19 Akaa-Volley
2019-20 Zalau (Romania)
2020-21 Saaremaa VK (Viro)
2021-23 Akaa-Volley
Kiinalainen kalenteri

Kiinalainen kalenteri viittaa kiinalaisessa kulttuurissa käytettyihin ajan määrittelemisen keinoihin. Kiinalaisessa kulttuurissa käytetään länsimaisen gregoriaanisen kalenterin rinnalla perinteistä kiinalaista kalenteria (perint.: 農曆; yksink.: 农历; pinyin: nónglì), joka on lunisolaarinen eli kuu-aurinkokalenteri.
Historiaa

Kuu-aurinkokalenteri otettiin käyttöön nykyisen Kiinan alueella jo noin 2000-luvulla eaa. Kalenteriin viittaavia merkintöjä löytyy esimerkiksi ennustamiseen käytetyistä oraakkeliluukirjoituksista, jotka on ajoitettu noin vuosille 1600–1040 eaa.
Perinteisen kuu-aurinkokalenterin merkitys ei liittynyt pelkästään juhlapäivien laskemiseen vaan myös tiiviisti maatalouteen ja vuodenkierron seuraamiseen. Kalenterien yksityinen tuotanto kiellettiin Kiinassa 800-luvulla ja siitä tehtiin keisarillinen monopoli. Keisarilliset astronomit laskivat kiinalaisen uudenvuoden päivämäärän ja ennustivat muita astronomisia tapahtumia, kuten kuunpimennyksiä. Kalenterit lähetettiin ympäri Kiinaa vuoden alussa.
Myös Kiinaan 1500-luvun lopulla saapuneet jesuiitat pyrkivät Ming-dynastian keisarien suosioon nimenomaan astronomian taidoillaan. Jesuiitat jatkoivat hoviastronomeina myös Qing-dynastian aikana.
Gregoriaaninen kalenteri otettiin virallisesti käyttöön Kiinan tasavallan perustamisen myötä vuonna 1912. Se on myös nykyisin Kiinan kansantasavallan virallinen kalenterijärjestelmä.
Aurinkokalenteri

Aurinkokalenteri perustuu Maan kiertoon Auringon ympäri tai kuten kiinalaiset sen näkivät, auringon kulkuun pitkin ”Keltaista polkua” eli ekliptikaa. Sen neljä kulmaa ovat talvipäivänseisaus, kevätpäiväntasaus, kesäpäivänseisaus ja syyspäiväntasaus. Näin saadut vuoden neljä osaa on jaettu kolmeen yhtä pitkää jaksoon ja tuloksena on 12 kuukautta.
Aurinkokalenterin kuukaudet on jaettu kahteen osaan. Kuun alkupuoli on jie 節 ja jälkipuoli qi 氣.
Aurinkojaksot (jieqi 節氣, kirjaimellisesti sään solmukohta) on edelleen jaettu kolmeen, noin viiden päivän mittaiseen osaan (hou 候). Vuodessa on 72 houta.
Teoriassa jokainen hou sisältää viisi päivää. Vuorokaudessa on 12 tuntia (shí 時). Viiden päivän jakso käsittää 60 shitä. Todellisuudessa se, että vuoden pituus on noin 365,25 päivää eikä 360 päivää, aiheuttaa sen, että jokainen aurinkokalenterin osa on hieman pidempi kuin teoreettinen ihanne.
Aurinkokalenteria on kutsuttu myös maanviljelijän kalenteriksi, koska se auttoi maanviljelijöitä ajoittamaan maatyöt.
| Ekliptikan   aste | Jieqi   節氣 | Gregoriaaninen   päivä (noin) | Käännös |
| --- | --- | --- | --- |
| 315° | 立春 lìchūn | 4.2. | Kevään alku |
| 330° | 雨水 yǔshuǐ | 19.2. | Sadevesi |
| 345° | 啓蟄 qǐzhé (驚蟄 jīngzhé) | 5.3. | Hyönteiset heräävät |
| 0° | 春分 chūnfēn | 21.3. | Kevätpäiväntasaus |
| 15° | 清明 qīngmíng | 5.4. | Kirkas-kuulas |
| 30° | 穀雨 gǔyǔ (tai -yù) | 20.4. | Viljasateet |
| 45° | 立夏 lìxià | 6.5. | Kesän alku |
| 60° | 小滿 xiǎomǎn | 21.5. | Pieni täyttyminen |
| 75° | 芒種 mángzhòng (tai -zhǒng) | 6.6. | Vihneiden kasvu |
| 90° | 夏至 xiàzhì | 21.6. | Kesäpäivänseisaus |
| 105° | 小暑 xiǎoshǔ | 7.7. | Pieni helle |
| 120° | 大暑 dàshǔ | 23.7. | Kova helle |
| 135° | 立秋 lìqiū | 7.8. | Syksyn alku |
| 150° | 處暑 chùshǔ | 23.8. | Helteen varasto |
| 165° | 白露 báilù | 8.9. | Valkoinen kaste |
| 180° | 秋分 qiūfēn | 23.9. | Syyspäiväntasaus |
| 195° | 寒露 hánlù | 8.10. | Kylmä kaste |
| 210° | 霜降 shuāngjiàng | 23.10. | Kuura laskeutuu |
| 225° | 立冬 lìdōng | 7.11. | Talven alku |
| 240° | 小雪 xiǎoxuě | 22.11. | Vähän lunta |
| 255° | 大雪 dàxuě | 7.12. | Paljon lunta |
| 270° | 冬至 dōngzhì | 22.12. | Talvipäivänseisaus |
| 285° | 小寒 xiǎohán | 6.1. | Pikkupakkanen |
| 300° | 大寒 dàhán | 20.1. | Kova pakkanen |
Kuukalenteri

Kuukalenteri perustuu Kuun vaiheisiin.
Kuukalenterin mukainen kuukausi on kahden uudenkuun välinen aika. Kuuvuoden alku on toinen uusikuu talvipäivänseisauksen jälkeen.
Kalenterien yhdistäminen

Koska Auringon ja Kuun kierrot ovat eri pituiset, kaikki kansat, jotka käyttivät molempia ajan laskemiseen, joutuivat luomaan menetelmän, joka ajoittain synkronisoi niille pohjautuvat ajanlaskut keskenään. Kiinalaisilla on vuosituhansien aikana ollut useampia erilaisia sääntöjä asiasta. Nykyään 19 vuoden jakson (Metonin jakson) kuluessa kuukalenteriin lisätään yhteensä seitsemän lisäkuukautta, jotta se pysyisi tahdissa aurinkokalenterin kanssa.
Varsinainen käytössä oleva kalenteri on aurinko- ja kuukalenterin yhdistelmä. Sitä nimitetään muun muassa maanviljelyskalenteriksi (農历 nónglì) tai vanhaksi kalenteriksi (舊历 jiùli) erona uuteen länsimaiseen kalenteriin (西历 xīlì). Nykyisin gregoriaaninen kalenteri on virallinen kalenteri, mutta alkuperäisellä kiinalaisella kalenterilla on yhä suuri merkitys ihmisten jokapäiväisessä elämässä Itä-Aasiassa.
Vuosi

Aurinkokalenterin vuosi (岁 suì) alkaa jiellä Kevään alku (立春 lìchūn), joka on aina helmikuun 3., 4. tai 5. päivä. Kevään alku aloittaa yín (寅)-kuukauden, joka on vuoden ensimmäinen kuukausi.
Kuukalenterin vuoden (年 nián) alku on toinen uusikuu talvipäivänseisauksen jälkeen. Sen päivämäärä gregoriaanisessa kalenterissa vaihtelee tammi–helmikuun puitteissa. Kuukalenterin vuodenvaihde on virallisen uudenvuodenjuhlan aika. Vuoden ensimmäinen kuukausi on ensimmäinen kuukausi eli pääkuukausi (正月 zhēngyuè).
Eri vuosista käytetään eläinten nimiä, jotka toistuvat joka 12. vuosi seuraavasti (alkaen kiinalaisesta uudenvuodenpäivästä tammikuun lopulla tai helmikuussa) :
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 1900 | 1912 | 1924 | 1936 | 1948 | 1960 | 1972 | 1984 | 1996 | 2008 | 2020 | 2032 | 2044 | 2056 | 2068 | 2080 | 2092 | Rotan vuosi |
| 1901 | 1913 | 1925 | 1937 | 1949 | 1961 | 1973 | 1985 | 1997 | 2009 | 2021 | 2033 | 2045 | 2057 | 2069 | 2081 | 2093 | Härän vuosi |
| 1902 | 1914 | 1926 | 1938 | 1950 | 1962 | 1974 | 1986 | 1998 | 2010 | 2022 | 2034 | 2046 | 2058 | 2070 | 2082 | 2094 | Tiikerin vuosi |
| 1903 | 1915 | 1927 | 1939 | 1951 | 1963 | 1975 | 1987 | 1999 | 2011 | 2023 | 2035 | 2047 | 2059 | 2071 | 2083 | 2095 | Jäniksen vuosi |
| 1904 | 1916 | 1928 | 1940 | 1952 | 1964 | 1976 | 1988 | 2000 | 2012 | 2024 | 2036 | 2048 | 2060 | 2072 | 2084 | 2096 | Lohikäärmeen vuosi |
| 1905 | 1917 | 1929 | 1941 | 1953 | 1965 | 1977 | 1989 | 2001 | 2013 | 2025 | 2037 | 2049 | 2061 | 2073 | 2085 | 2097 | Käärmeen vuosi |
| 1906 | 1918 | 1930 | 1942 | 1954 | 1966 | 1978 | 1990 | 2002 | 2014 | 2026 | 2038 | 2050 | 2062 | 2074 | 2086 | 2098 | Hevosen vuosi |
| 1907 | 1919 | 1931 | 1943 | 1955 | 1967 | 1979 | 1991 | 2003 | 2015 | 2027 | 2039 | 2051 | 2063 | 2075 | 2087 | 2099 | Vuohen vuosi |
| 1908 | 1920 | 1932 | 1944 | 1956 | 1968 | 1980 | 1992 | 2004 | 2016 | 2028 | 2040 | 2052 | 2064 | 2076 | 2088 | 2100 | Apinan vuosi |
| 1909 | 1921 | 1933 | 1945 | 1957 | 1969 | 1981 | 1993 | 2005 | 2017 | 2029 | 2041 | 2053 | 2065 | 2077 | 2089 | 2101 | Kukon vuosi |
| 1910 | 1922 | 1934 | 1946 | 1958 | 1970 | 1982 | 1994 | 2006 | 2018 | 2030 | 2042 | 2054 | 2066 | 2078 | 2090 | 2102 | Koiran vuosi |
| 1911 | 1923 | 1935 | 1947 | 1959 | 1971 | 1983 | 1995 | 2007 | 2019 | 2031 | 2043 | 2055 | 2067 | 2079 | 2091 | 2103 | Sian vuosi |
Ganzhi

Gānzhīn (干支, runko-oksa) vanhin osa on ollut käytössä tuhansia vuosia. Se koostuu taivaallisista rungoista ja maallisista oksista. Se tunnetaan myös nimellä jiazi.
Ganzhi > Taivaalliset rungot

Vanhimmat tunnetut ajan laskemiseen käytetyt merkit ovat kymmenen taivaallista runkoa (天干, pinyin: tiāngān). Niillä laskettiin 10-päiväisen viikon päiviä. 2000-luvun alkuvuosina tehdyt arkeologiset löydöt antavat ymmärtää, että näitä merkkejä on käytetty jo noin 7000 vuotta sitten. Shang-dynastian aikana ainakin kuninkaat nimettiin syntymäpäivänsä rungon nimellä.
Taivaalliset rungot edustavat viiden elementin yin- ja yang-vaiheita.
|   | Taivaalliset rungot | Pinyin | Yin-yang  阴阳 | Wuxing  五行 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 甲 | jiǎ | 阳 (yang) | 木 puu |
| 2 | 乙 | yǐ | 阴 (yin) | 木 puu |
| 3 | 丙 | bǐng | 阳 (yang) | 火 tuli |
| 4 | 丁 | dīng | 阴 (yin) | 火 tuli |
| 5 | 戊 | wù | 阳 (yang) | 土 maa |
| 6 | 己 | jǐ | 阴 (yin) | 土 maa |
| 7 | 庚 | gēng | 阳 (yang) | 金 metalli |
| 8 | 辛 | xīn | 阴 (yin) | 金 metalli |
| 9 | 壬 | rén | 阳 (yang) | 水 vesi |
| 10 | 癸 | guǐ | 阴 (yin) | 水 vesi |
Ganzhi > Maalliset oksat

12 maallista oksaa (地支, pinyin: dìzhī) ovat taivaallisia runkoja nuorempi ajanlaskumenetelmä. Oletetaan, että se on saanut alkunsa Jupiterin noin 12-vuotisen kierron vuosien laskemisesta. Jupiteria kutsutaan myös vuositähdeksi (歳星, pinyin: Suìxīng). Maalliset oksat ovat ns. vasta-Jupiter eli ne kulkevat päinvastaiseen suuntaan kuin Jupiter.
Kahdentoista luku on tehnyt oksista vuoden 12 kuukauden luonnollisen nimeäjän. Myös vuorokausi jaettiin 12 tuntiin (yhden tunnin kesto on kaksi länsimaista tuntia), joten myös ne oli helppo nimetä oksien mukaan.
Historiallisena aikana maalliset oksat ja ilmeisesti muilta kansoilta opittu 12 eläimen järjestelmä (dodekaoros) rinnastettiin niin, että zi vastaa rottaa, chou härkää jne. Nämä eläimet ovat samat, joita käytetään myös vuosien niminä.
| Maalliset oksat | Pinyin | Eläin | Wuxing  五行 | Kuukausi | Kaksoistunti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 子 | zǐ | Rotta 鼠 shǔ | 水 vesi | 11. (talvipäivänseisaus) | 23-1 (keskiyö) |
| 丑 | chǒu | Härkä 牛 niú | 土 maa | 12. | 1-3 |
| 寅 | yín | Tiikeri 虎 hǔ | 木 puu | 1. | 3-5 |
| 卯 | mǎo | Jänis 兔 tù | 木 puu | 2. (kevätpäiväntasaus) | 5-7 |
| 辰 | chén | Lohikäärme 龍 lóng | 土 maa | 3. | 7-9 |
| 巳 | sì | Käärme 蛇 shé | 火 tuli | 4. | 9-11 |
| 午 | wǔ | Hevonen 馬 mǎ | 火 tuli | 5. (kesäpäivänseisaus) | 11-13 (keskipäivä) |
| 未 | wèi | Vuohi 羊 yáng | 土 maa | 6. | 13-15   |
| 申 | shēn | Apina 猴 hóu | 金 metalli | 7. | 15-17 |
| 酉 | yǒu | Kana 雞jī | 金 metalli | 8. (syyspäiväntasaus) | 17-19 |
| 戌 | xū | Koira 狗 gǒu | 土 maa | 9. | 19-21 |
| 亥 | hài | Sika 豬 zhū | 水 vesi | 10. | 21-23 |
Ganzhi > Jiazi-kalenteri

Jiǎzǐ (甲子) yhdistää taivaalliset rungot ja maalliset oksat. Ensimmäinen runko ja oksa yhdistetään, sitten toinen runko ja oksa, kolmas runko ja oksa jne. Kun on päästy kymmenennen rungon loppuun, on vielä kaksi oksaa jäljellä. 11. oksalle annetaan pariksi ensimmäinen runko ja 12. oksalle toinen runko. Nyt oksat loppuvat, mutta runkoja on jäljellä kahdeksan. Niinpä aloitetaan taas oksien alusta. Tätä jatketaan, kunnes viimeinen runko tapaa viimeisen oksan. Tuloksena on 60 runko–oksa-paria eli pilaria.
Näillä 60 pilarilla nimetään vuodet, kuukaudet, päivät ja tunnit katkeamattomasti toistuvana kiertona. Sitä voidaan jatkaa loputtomasti eteen- tai taaksepäin, mistä johtuu kiinalaisen kalenterin nimi ”10 000 vuoden kalenteri”.
Jiazi-menetelmä on tärkeimpien kiinalaisen astrologian haarojen perusta.
Xia-kalenteri

Nimeä Xia-kalenteri (夏岁) käytetään sekavasti kiinalaisen ajanlaskun eri versioista. Toisten mukaan se on vuodenaikakalenteri eli noudattaa aurinkokalenteria yhdistettynä jiazi-menetelmään. Toisten mielestä se viittaa kuukalenterin ja aurinkokalenterin yhdistelmään. Sitä voidaan jopa käyttää kuukalenterin synonyyminä.
Nimi tulee Xià-dynastiasta (夏, noin 2100–1600 eaa.), jonka aikana kehitettiin ensimmäinen tunnettu virallinen kalenteri. Pohjoisen vakan (北斗 Běidǒu) eli Otavan avulla määriteltiin kuukaudet. Xia xiao zheng on nykypäiviin säilynyt dokumentti Xia-kalenterista, joka esittää Auringon, Kuun ja tähtien liikkeet vuoden 12 kuun kauden aikana. Se näyttää eläintenkasvatuksen ja maanviljelyn kannalta tärkeät ajankohdat. Nykyiset Xia-kalentereiksi kutsutut kalenterit eroavat alkuperäisestä Xia-dynastian aikaisesta kalenterista.
Aikakaudet

Aika jaetaan isompiin jaksoihin usealla tavalla. Yleisimmin käytössä olevia menetelmiä on kaksi:
Sanyuan, jiuyun 三元九運 eli kolme aikakautta, yhdeksän ajanjaksoa
Yiyuan, bayun 二元八運 eli kaksi aikakautta, kahdeksan ajanjaksoa
Molempien perustana on 180 vuoden jakso, joka jaetaan eri tavoin aikakausiin ja ajanjaksoihin.
Aikakaudet > Kolme aikakautta, yhdeksän ajanjaksoa

Sanyuan, jiuyun (三元九運 sānyuán jiǔyùn)
180 vuotta sisältää kolme 60 vuoden aikakautta: yläkausi, keskikausi ja alakausi. 
Aikakausi sisältää kolme 20 vuoden ajanjaksoa, jotka on numeroitu yhdestä yhdeksään.
Aikakaudet ja ajanjaksot esitetään seuraavasti:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Yläkausi | 1 | 2 | 3 |
| Keskikausi | 4 | 5 | 6 |
| Alakausi | 7 | 8 | 9 |

Aikakausien toisiaan vastaavilla ajanjaksoilla 1-4-7, 2-5-8 ja 3-6-9 on keskenään erityissuhde, jota monessa yhteydessä kutsutaan nimellä sanbangua (三般卦 kolmen ryhmän guat eli trigrammit).
| Ajanjakso | Vuodet |
| --- | --- |
1: 1864-1884
2: 1884-1904
3: 1904-1924
4: 1924-1944
5: 1944-1964
6: 1964-1984
7: 1984-2004
8: 2004-2024
9: 2024-2044

Ajanjaksot vaihtuvat aurinkokalenterin mukaisesti "Kevään alussa".
Aikakaudet > Kaksi aikakautta, kahdeksan ajanjaksoa

Eryuan, bayun (二元八運 èryuán bāyùn)
Menetelmän perustana ovat Yijingin kahdeksan trigrammia. 180 vuotta sisältää kaksi aikakautta, yläkauden ja alakauden. 
Aikakausi sisältää neljä ajanjaksoa, jotka on numeroitu yhdestä neljään ja kuudesta yhdeksään. Koska trigrammeja on vain kahdeksan, numero 5 (keskusta, maa) jätetään huomiotta.
Aikakaudet ja ajanjaksot esitetään seuraavasti:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yläkausi | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Alakausi | 6 | 7 | 8 | 9 |

Ajanjaksojen pituus määritetään antamalla arvot niiden yin- ja yang-viivoille. Näin päädytään keskenään eripituisiin ajanjaksoihin:
| Ajanjakso | Vuodet |
| --- | --- |
1: 1864-1882
2: 1882-1906
3: 1906-1930
4: 1930-1954
6: 1954-1975
7: 1975-1996
8: 1996-2017
9: 2017-2044

Ajanjaksot vaihtuvat aurinkokalenterin mukaisesti "Kevään alussa" tai "Talvipäivänseisauksena", koulukunnasta riippuen.
28 xiuta

28 xiuta (二十八宿, pinyin: èrshíbā xiù) ovat ekliptikan tuntumassa sijaitsevia kiinalaisia tähtikuvioita. Ne ovat myös taivaankannen sektoreita, joita lännessä kutsutaan kuunhuoneiksi. Näin siksi, että kuun vaiheita seuraamalla pystyttiin määrittelemään Auringon kulloinenkin asema taivaalla. Kuun kausi on noin 28 päivää, joten ekliptika jaettiin 28 osaan. Tähdet, jotka olivat kullakin sektorilla, muodostivat tähtikuvion, jonka mukaan sektori nimettiin.
Kuun katsottiin hallitsevan päiviä 28 xiun luonteiden mukaisesti.
Xiut kattavat länsimaisen kalenterin mukaan tasan neljä viikkoa. Täten samat neljä xiuta osuvat aina samalle viikonpäivälle. Kiinalaisen astrologian mukaan syntymän viikonpäivä eli xiu, jossa kuu sijaitsee syntymän hetkellä, vaikuttaa ihmisen luonteeseen ja elämään. Jokainen xiu hallitsee jotain ihmistoiminnan osa-aluetta. Kyseiset toiminnat ovat omana päivänään suotuisimmat. Xiu on yhä käytössä oleva päivänvalintamenetelmä.