stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sjundeå Handelslag

| Sjundeå Handelslag |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osuuskauppa
Perustettu:  1919
Perustaja:  Martat, Alvar Rehnberg, Severin Salovius, Hannes Grönberg, Alexander Le Bell, August Perklén
Lakkautettu:  1973
Kotipaikka:  Siuntio
Liikevaihto:  4 999 251 markkaa (1936)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sjundeå Handelslag m. b. t. oli vuonna 1919 perustettu siuntiolainen itsenäinen osuuskauppa, joka toimi vuoteen 1973 asti, jolloin se sulautui Varubodeniin yhdessä Ingå Handeslagin kanssa. Sjundeå Handelslagilla oli toimipisteet Siuntion asemalla, Siuntion kirkonkylässä, Lappersissa, Niemenkylässä, Tallabackassa, Bläsabyssa ja Kelassa.
Historia

Sjundeå Handelslagin ensimmäinen myymälä perustettiin Siuntion asemalle vuonna 1919. Aloitteen osuuskaupan perustamisesta tekivät martat, mutta myös siuntiolaiset suurmaanomistajat Alvar Rehnberg, Severin Salovius, Hannes Grönberg, Alexander Le Bell ja August Perklén innostuivat ajatuksesta. He tukivat osuuskauppaa ja muun muassa perustivat Siuntion rakennusosakeyhtiön, joka vuokrasi osuuskaupan liikkeille tiloja edullisesti.
Siuntion kirkonkylässä Sjundeå Handelslag aloitti toimintansa 1924.
Vuonna 1930 Sjundeå Handelslag perusti myymälän myös Degerbyhyn.
Historia > Myymäläautot

Sjundeå Handelslagilla oli kivijalkaliikkeiden lisäksi käytössä myös myymäläautoja, jotka kiersivät ympäri Siuntiota. Vuonna 1958 myymäläautot olivat Bedford -merkkisiä.
Taloustiedot

| Vuosi | Osamaksut (mk) | Jäsenmäärä | Vuosittainen myynti (mk) | Liikkeiden lukumäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1919 |  | 220 | 13 760 |  |
| 1920 |  | 242 | 2 140 370 | 3 |
| 1921 |  | 245 | 2 348 021 | 3 |
| 1922 | 961 | 245 | 2 301 910 | 3 |
| 1923 | 1012 | 207 | 3 317 204 | 3 |
| 1924 | 1098 | 237 | 3 641 297 | 3 |
| 1925 | 1098 | 237 | 3 974 510 | 4 |
| 1926 | 1143 | 247 | 4 251 892 | 4 |
| 1927 | 1191 | 250 | 4 151 588 | 5 |
| 1928 | 1304 | 262 | 5 452 560 | 4 |
| 1929 | 1278 | 283 | 5 528 544 | 4 |
| 1930 | 1309 | 297 | 4 781 823 | 4 |
| 1931 | 1307 | 287 | 4 299 686 | 4 |
| 1932 | 1335 | 305 | 3 965 932 | 4 |
| 1933 | 1351 | 310 | 3 937 531 | 5 |
| 1934 | 1333 | 312 | 3 894 547 | 5 |
| 1935 | 1353 | 323 | 4 484 214 | 6 |
| 1936 | 1387 | 332 | 4 999 251 | 6 |
Osuusleipomo Kringlan

Osuusleipomo Kringlan perustettiin vuonna 1929 Siuntion, Inkoon ja Karjaan osuuskauppojen yhteiseksi leipomoksi. Leipomo sijaitsi Siuntion asemalla ja sen toiminta loppui vuonna 1944 Porkkala-parenteesin evakuoinnin yhteydessä. Leipomon toiminta ei enää jatkunut vuokra-ajan jälkeen.
Johtajat

Sjundeå Handelslagin johtajia:
Bruno Lönnqvist 1920–1942
Kaupanhoitajat > Siuntion asema

Otto Karlsson 1919
Sons of the P

| Sons of the P Digital Underground |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. lokakuuta 1991
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: Rap
 Kesto: 64.40
 Levy-yhtiö: Tommy Boy Records
Digital Undergroundin muut julkaisut
| This is an EP Release 1991 | Sons of the P 1991 | The Body-Hat Syndrome 1993 |
Sons of the P on kolmas albumi rap-ryhmä Digital Undergroundilta. Albumi ilmestyi vuonna 1991 ja siltä julkaistiin kaksi singleä: "Kiss You Back" ja "No Nose Job."
Kappalelista

"The DFLO Shuttle" mukana 2Pac
"Heartbeat Props"
"No Nose Job"
"Sons Of The P" mukana George Clinton
"Flowin' On The D-Line"
"Kiss You Back"
"Tales Of The Funky"
"The Higher Heights Of Spirituality"
"Family Of The Underground" mukana Stretch
"The D-Flowstrumental"
"Good Thing We're Rappin'"
Albumin listasijoitukset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Albumi | Listasijoitus | Listasijoitus | Listasijoitus |
| Vuosi | Albumi | Billboard 200 | Top R&B/Hip Hop Albums |  |
| 1991 | Sons of the P | #44 | #23 |  |
Singlejen listasijoitukset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kappale | Listasijoitus | Listasijoitus | Listasijoitus |
| Vuosi | Kappale | Billboard Hot 100 | Hot R&B/Hip-Hop Singles & Tracks | Hot Rap Singles |
| 1991 | Kiss You Back | #40 | #13 | #5 |
| 1991 | No Nose Job | 28 | # | #27 |
Sulankäpinkäinen

| Sulankäpinkäinen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Käpinkäiset Campephagidae
Suku::  Kaskaskäpinkäiset Edolisoma
Laji::  sula
Kaksiosainen nimi
 Edolisoma sula  (Hartert, 1917) 
Synonyymit
 Coracina sula 
Katso myös
   Sulankäpinkäinen Wikispeciesissä  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Sulanhenkäpinkäinen (Edolisoma sula) on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sulankäpinkäistä tavataan Indonesiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sulaminen

Kaavio
Jään sulaminen
Sulaminen on kiinteän olomuodon muuttumista nesteeksi. Sulaminen on jähmettymisen vastakohta. Lämpötilaa, jossa aine sulaa kutsutaan sulamispisteeksi.
Aineen sulattamiseen tarvitaan lämpöenergiaa sulamislämmön määrittelemän verran, reaktio on siis endoterminen. Puhtaan aineen sulaessa lämpötila aineessa ei muutu. Epäpuhdas aine on täysin kiinteää soliduslämpötilan alapuolella ja täysin sulaa likviduslämpötilan yläpuolella. Näiden välillä sula ja kiinteä esiintyvät saman aikaisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sulaminen Wikimedia Commonsissa
Aineen olomuodot
kiinteä • neste • kaasu • plasma
jähmettyminen ↔ sulaminen • höyrystyminen ↔ tiivistyminen • härmistyminen ↔ sublimoituminen
(Bosen–Einsteinin kondensaatti • fermioninen kondensaatti • supralasi • supraneste)
Stresa

| Stresa |
| --- | --- |
 Stresan kaupunki.
 Stresa
 Koordinaatit: 45°53′N, 8°31′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Maakunta:  Verbano-Cusio-Ossola
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Giuseppe Bottini
Pinta-ala:  
 – Maa:  35,36 km²
Korkeus:  200 (min. 193 - maks. 1 491) m
Väkiluku (2015):  4 994
 – Väestötiheys:  141,24 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stresa on kunta Pohjois-Italiassa Verbano-Cusio-Ossolan maakunnassa Piemonten alueella.
Stresan naapurikunnat ovat Baveno, Belgirate, Brovello-Carpugnino, Gignese, Gravellona Toce, Laveno-Mombello, Leggiuno, Lesa, Omegna ja Verbania.
Maggiorejärvi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stresa Wikimedia Commonsissa
Verbano-Cusio-Ossolan maakunta
Antrona Schieranco | Anzola d’Ossola | Arizzano | Arola | Aurano | Baceno | Bannio Anzino | Baveno | Bee | Belgirate | Beura-Cardezza | Bognanco | Borgomezzavalle | Brovello-Carpugnino | Calasca-Castiglione | Cambiasca | Cannero Riviera | Cannobio | Caprezzo | Casale Corte Cerro | Cavaglio-Spoccia | Ceppo Morelli | Cesara | Cossogno | Craveggia | Crevoladossola | Crodo | Cursolo-Orasso | Domodossola | Druogno | Falmenta | Formazza | Germagno | Ghiffa | Gignese | Gravellona Toce | Gurro | Intragna | Loreglia | Macugnaga | Madonna del Sasso | Malesco | Masera | Massiola | Mergozzo | Miazzina | Montecrestese | Montescheno | Nonio | Oggebbio | Omegna | Ornavasso | Pallanzeno | Piedimulera | Pieve Vergonte | Premeno | Premia | Premosello-Chiovenda | Quarna Sopra | Quarna Sotto | Re | San Bernardino Verbano | Santa Maria Maggiore | Stresa | Toceno | Trarego Viggiona | Trasquera | Trontano | Valstrona | Vanzone con San Carlo | Varzo | Verbania | Vignone | Villadossola | Villette | Vogogna
Suomen presidentin salonkivaunut

Suomen tasavallan presidenteillä on ollut käytössä kolme eri aikoina rakennettua salonkivaunua vuosina 1920–2013.
Ensimmäinen puurakenteinen salonkivaunu A 30 rakennettiin vuonna 1920 Pasilan konepajalla. Vaunu oli liikenteessä aina vuoteen 1970 saakka. Sinivärisen vaunun pituus on 21 metriä ja vaunussa on 6–8 hengen salonki, presidentin työhuone, presidenttiparin makuuosastot joiden välissä olivat pesutilat, adjutanttien huone ja keittiö. Vaunua käytti kahdeksan Suomen presidenteistä, muun muassa presidentti Urho Kekkonen matkusti sillä noottikriisin aikana 1961 Neuvostoliittoon Novosibirskin neuvotteluihin. Tämä vaunu on nykyisin Hyvinkäällä Suomen Rautatiemuseossa.
Toista teräsrakenteista presidenttivaunua tehtiin vuonna 1970 kaksi kappaletta, toinen presidentin ja toinen valtioneuvoston käyttöön. Näistä vaunuista toinen on nykyisin Haapamäellä museoveturiyhdistyksen hallussa ja toimii talkoolaisten majoitustilana.
Vuonna 1992 valmistui kaksi uutta presidenttivaunua presidentin ja valtioneuvoston kanslian käyttöön, toinen vaunu siirtyi myöhemmin VR:n vuokravaunuksi. Vaunuissa oli kokoustilat neljälletoista hengelle, neljä hyttiä sekä suihkutila. Vuonna 2005 presidentin vaunu siirtyi tilausliikenteeseen, jolloin sitä saattoivat muutkin tahot vuokrata käyttöönsä. Syksyllä 2013 VR ilmoitti romuttavansa presidentin ja valtioneuvoston salonkivaunut koska ne olivat kosteusvaurioiden vuoksi huonossa kunnossa ja vaunut olivat olleet vähäisessä käytössä, sillä presidentit matkustavat nykyisin muilla kulkuneuvoilla. Presidentit tekivät aikoinaan näillä vaunuilla maakuntamatkoja Suomeen sekä virkamatkoja Pietariin ja Moskovaan.
Space Rogue

| Space Rogue |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Origin Systems
Julkaisija:  Origin Systems
Suunnittelija:  Paul Neurath
Julkaistu:  1990
Lajityyppi:  tietokoneroolipeli, avaruuskaupankäynti- ja taisteluvideopeli (d) ja tieteisfiktiopeli (en)
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Amiga, Apple II, Atari ST, Commodore 64, DOS, FM Towns, Macintosh, NEC PC-9801, Sharp X68000
Jakelumuoto:  Levyke
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Space Rogue on Origin Systemsin kehittämä ja julkaisema avaruussimulaatiopeli. Peli on julkaistu vuonna 1989 Amigalle, Apple II:lle, Atari ST:lle, Commodore 64:lle, DOS:lle, FM Townsille, Macintoshille, NEC PC-9801:lle ja Sharp X68000:lle.
Vastaanotto

Zzap! -lehti antoi pelin Commodore 64 -versiolle arvosanaksi 97%.
Computer + Video Games -lehti antoi pelin DOS-versiolle arvosanaksi 96%.
Mikrobitin Jukka Tapanimäki antoi pelin Commodore 64 -versiolle 91 pistettä sadasta.
Aiheesta muualla

Space Rogue MobyGamesissa (englanniksi)
Space Rogue Hall of Light -sivustolla (englanniksi)
Sortland

Sortland on kunta ja kaupunki Nordlandin läänissä Norjassa. Se sijaitsee Langøyan ja Hinnøyan saarilla Vesterålenin saaristossa Pohjois-Norjassa. Vuoden 2024 alussa Sortlandissa oli 10 618 asukasta. Hallinnollisen keskuksen Sortlandin lisäksi kunnassa sijaitsevat Sigerfjordin ja Strandin taajamat.
Sortland on yksi Hurtigruten-laivareitin välisatamista.
Kuvia

Sortlandin mantereeseen yhdistävä silta ja sen alittava Hurtigruten-laiva.
Djupfjorden.
Sortlandin tori.
Kunnan väkiluku vuosina 1951–2010.
Tunnettuja henkilöitä

Sivert Høyem (s. 1976), laulaja
Olav Christopher Jenssen (s. 1954), kuvataiteilija
Hill-Marta Solberg (s. 1951), poliitikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sortland Wikimedia Commonsissa
Nordlandin läänin kunnat
Alstahaug
Andøy
Ballangen
Beiarn
Bindal
Bodø
Brønnøy
Bø
Dønna
Evenes
Fauske
Flakstad
Gildeskål
Grane
Hadsel
Hamarøy
Hattfjelldal
Hemnes
Herøy
Leirfjord
Lurøy
Lødingen
Meløy
Moskenes
Narvik
Nesna
Rana
Rødøy
Røst
Saltdal
Sortland
Steigen
Sømna
Sørfold
Tjeldsund
Træna
Tysfjord
Værøy
Vefsn
Vega
Vestvågøy
Vevelstad
Vågan
Øksnes
Norjan läänit | Norja
Sulamit Messerer

Sulamit Messerer vuonna 1999.
Sulamit Mihailovna Messerer (ven. Сулами́фь Миха́йловна Мессере́р, 27. elokuuta 1908 Moskova – 3. kesäkuuta 2004 Lontoo) oli venäläissyntyinen balettitanssija ja koreografi. Messerer oli Bolšoi-teatterin ensitanssijatar yli 20 vuoden ajan ja myöhemmin hän oli yksi klassisen baletin arvostetuimpia tanssinopettajia maailmassa.
Elämä ja ura

Messerer syntyi Moskovassa liettuanjuutalaisen hammaslääkärin kymmenlapsiseen perheeseen. Hän aloitti Bolšoi-teatterin balettikoulussa vuonna 1920 ja sai vakituisen kiinnityksen tanssijaksi vuonna 1926. Kolmen vuoden kuluttua Messerer nousi ensitanssijattareksi. Vuonna 1933 hän kiersi ensimmäisenä neuvostoliittolaisena balettitanssijana Länsi-Euroopassa yhdessä veljensä Asaf Messererin kanssa. Vuonna 1937 Messererin sisar Rachel Messerer vangittiin Stalinin vainoissa, jolloin hän otti tämän tyttären Maija Plisetskajan kasvatikseen. Plisetskajasta tuli myöhemmin yksi maailman tunnetuimpia balettitanssijoita.
Messerer aloitti tanssinopettajana Bolšoi-teatterissa jo vuonna 1938, mutta lopetti oman uransa tanssijana vasta 1950. Vuodesta 1961 lähtien Messerer vietti paljon aikaa Tokiossa, jossa hän oli perustamassa Tokion balettia. Vuonna 1980 Messerer loikkasi länteen ja asettui Lontooseen, jossa hän vietti loppuelämänsä.
Nuoruudessaan Messerer harrasti myös kilpauintia. Hänellä oli hallussaan 100 metrin rintauinnin Neuvostoliiton ennätykset vuosina 1927–1930. Vuonna 1928 Messerer voitti 100 metrin rintauinnin Moskovan spartakiadeissa.
Messerer palkittiin Neuvostoliiton valtionpalkinnolla 1946, Japanin Pyhän aarteen ritarikunnan kunniamerkillä 1996 ja Brittiläisen imperiumin ritarikunnan Order of the British Empire -arvonimellä 2000.
Sulan kappeli

| Sulan kappeli Sula kapell |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Frøya, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nidarosin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1925
Suunnittelija:  Martin Pettersen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  200
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sulan kappeli (norj. Sula kapell) on Frøyan kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1925.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sulan kappeli Wikimedia Commonsissa
Sufficiently Breathless

| Sufficiently Breathless Captain Beyond |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1973
 Julkaistu: 1973
 Tuottaja(t): Captain Beyond
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Kesto: 33.15
 Levy-yhtiö: Capricorn Records
Listasijoitukset
  90.
Captain Beyondin muut julkaisut
| Captain Beyond 1972 | Sufficiently Breathless 1973 | Dawn Explosion 1977 |
Sufficiently Breathless on Captain Beyondin studioalbumi vuodelta 1973. Edelliseen levyyn verrattuna albumi on musiikillisesti kevyempi. Kokoonpanoa oli täydennetty kosketinsoittajalla ja perkussionistilla, jotka toivat musiikkiin jazzmaisia vaikutteita.
Albumin teko kärsi miehistönvaihdoksista ja huonosta levy-yhtiön tuesta, joiden seurauksena yhtye hajosi vuoden 1973 lopussa.
Kappaleet

"Sufficiently Breathless" - 5:15
"Bright Blue Tango" - 4:11
"Drifting in Space" - 3:12
"Evil Men" - 4:51
"Starglow Energy" - 5:04
"Distant Sun" - 4:42
"Voyages of Past Travellers" - 1:46
"Everything's a Circle" - 4:14
kaikki kappaleet Lee Dorman
Muusikot

Lee Dorman: basso
Guille Garcia: perkussiot
Larry "Rhino" Reinhardt: kitarat
Rod Evans: laulu
Marty Rodriguez: rummut, taustalaulu
Reese Wynans: kosketinsoittimet
Paul Hornsby: urut kappaleessa "Starglow Energy"
Space Ritual Volume 2

| Space Ritual Volume 2 Hawkwind |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 30. joulukuuta 1972
 Julkaistu: toukokuu 1985
 Tuottaja(t): Dave Brock Dave Anderson
 Tyylilaji: heavy rock progressiivinen rock space rock
 Levy-yhtiö: American Phonograph
Hawkwindin live/arkistomateriaali muut julkaisut
| Bring Me The Head Of Yuri Gagarin 1984 | Space Ritual Volume 2 1985 | Hawkwind Anthology 1985 |
Space Ritual Volume 2 on Hawkwindin vuonna 1972 nauhoitettu ja vuonna 1985 julkaistu livealbumi. Dave Brock luovutti nauhat entiselle Hawkwind-basistille Dave Andersonille joka koosti albumin. Levy sisältää alkuperäisen Space Ritual-albumin kakkoslevyn osuuden leikkaamattomana ja dubbaamattomana. Albumi on nauhoitettu Brixton Sundownissa Lontoossa 30. joulukuuta 1972. Albumista on julkaistu useita CD-versioita eri nimikkeillä.
Kappaleet

Electronic No 1 (nimellä "Space") (Dettmar/Dik Mik)- 2:15
Orgone Accumulator (Calvert/Brock) - 8:45
Upside Down (Brock) - 2:45
Sonic Attack (Moorcock) - 2:50
Time We Left (This World Today) / Paranoia (Brock) - 13:20
10 Seconds Of Forever (Calvert) - 2:10
Brainstorm (Turner) - 12:00
Wind Of Change / Seven By Seven (Brock) - 8:50
Master Of The Universe (Turner/Brock) - 7:40
Welcome To The Future (Calvert) - 2:55
Muusikot

Robert Calvert: laulu, lausunta
Dave Brock: kitara, laulu
Nik Turner: saksofoni, huilu, laulu
Lemmy Kilmister: basso, laulu
Dik Mik: audiogeneraattori
Del Dettmar: syntetisaattori
Simon King: rummut
Sukeltajamyytti

Kuikka merellä
Sukeltajamyytti on laajalle levinnyt luomiskertomus, jossa ylin olento lähettää yleensä eläimen alkumereen noutamaan hiekkaa tai mutaa asuinkelpoisen maan rakentamiseksi. Osa tutkijoista tulkitsee myyttiä psykologisesti, toiset kosmogonisesti; molemmissa tapauksissa maan katsotaan olevan peräisin meren pohjasta. Sukeltajamyytti on yleinen Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen kansanperinteessä, mutta sitä esiintyy myös tšuktšien, jukagiirien, tataarien, ainujen ja monien suomalais-ugrilaisten kansojen perinteissä. Levinneisyysalueensa perusteella myytti on peräisin Itä-Aasian rannikolta, mistä se on levinnyt kansojen muuttaessa länteen Siperiaan ja itään Pohjois-Amerikan mantereelle.
Monille Amerikan alkuperäiskansojen luomiskertomuksille on ominaista, että maailman luominen alkaa, kun olennot ovat nukuksissa tai horroksessa alkumaailmassa. Sukeltaja, usein kuikka, herää ensimmäisenä ja alkaa valmistella asuinkelpoisen maailman luomista tuleville olennoille. Monissa tapauksissa tarinat kuvaavat sarjaa epäonnistuneita yrityksiä luoda maa-alue ennen ratkaisun löytämistä.
Sukeltajamyytti muinaissuomalaisilla

Sukeltajamyytin arvellaan olevan myös muinaissuomalaisten alkuperäinen luomiskertomus, jonka eteläisempi alkumuna on myöhemmin syrjäyttänyt. Yhteinen piirre kummassakin myytissä ovat alkumeri ja -lintu. Alkumunasta kertovat tarinat ovat tavallisesti kalevalamittaisia, kun taas sukeltajamyytti on suorasanainen. Suomesta tallennetut sukeltajamyytin versiot ovat hyvin pelkistettyjä. Niiden mukaan alussa oli meri, jossa seisoi kultapatsas. Patsaan päällä istui Jumala tai paholainen, joka käski jotakuta hakemaan maata meren pohjasta. Tästä maasta syntyi maailma. Maan hakija oli esimerkiksi paholainen tai kuikka.
Seuraavan kertomuksen on tallentanut Väinö Salminen suistamolaiselta runonlaulajalta Elessei Valokaiselta vuonna 1908:
»Kuikka ol' merel, ilma ol' sumu. Saatanan hengi ilmestyv kuikall: "Miks sinä olet teäl merel?" Kuikka sano: "Minä olen vesilintu, teälhä mie olen olijagi merel." - "No mitä sie teäl olet merel olija, ku ei ole meil moata?" - "Mistäs sitä moata, ku ei sidä ole olemasgi!" - "Onha sitä moada meren pohjas, Ku sinä olet vesilintu, ni käy etsimäs meren pohjas!" Kuikka mänöö meren pohjaa, tuo moata ńokassaa. Hänel ei jeä ku vähä tulles, vesi huuhtoo. Saadana hengi sano: "Mäne vielä, toisen kerran käy, tuoba vähä enembän moada sieltä!" (Kuikka toi.) "Mänehö viel, opi tuua vielä enembi!" Kuikka kävi kolmanten kerran, toi vähä enembän. Hyö tehtiin yks moaosuus merel ja eletäh.
Sattui Jumalan hengi sih hejän joukkoo. "Mistä työ täh oletta moata soanu?" - "Kuikka kävi merenpohjas." - "No käyää täs yhes rakentamaa, ku tät moada on meil!" Jumala tiiostaa, eikös olis moada enembää. "Eigö moada salattu minne?" Pahahengi pisti moada suuh, omaks moaks olis erottanu. Jumala vain sano: "Moada pitää olla enembi, ei ne täh männy." Pahahengi vannoitše: "Ei sidä ole enembeä". Häin sit tiiustaa, et on: "Augoa suu"! Sielä on hänen sogoš (poskes). "Katšo, onha teäl, mitä vannoit, ettei ole moata." Hän sylgöh moat päin pohjoseh. Siih kazvaa kiviä, kal'l'ioi, vuoria. Kävää sidä moada val'l'entamoa.
 (SKVR:VII1 11)»
Käännös suomeksi
Surt

Surt voi tarkoittaa
Libyan kuntaa nimeltä Surt
skandinaavisen mytologian hahmoa Surtur
Libyan kaupunkia nimeltä Sirte
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Surt”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sons of the Jackal

| Sons of the Jackal Legion of the Damned |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 6.–20. lokakuuta 2006
 Julkaistu: 5. tammikuuta 2007
 Tyylilaji: thrash metal death metal
 Kesto: 37.27
 Levy-yhtiö: Massacre
Listasijoitukset
  54.
Legion of the Damnedin muut julkaisut
| Malevolent Rapture 2006 | Sons of the Jackal 2007 | Feel the Blade 2008 |
Sons of the Jackal on vuoden 2007 albumi thrash metal/death metal -yhtyeeltä Legion of the Damned.
Albumi nousi Saksan albumilistan sijalle 54.
Kappaleet

Son of the Jackal – 3.52
Undead Stillborn – 3.59
Avenging Archangel – 3.28
Death Is My Master (Slay for Kali) – 5.09
Sepulchral Ghoul – 4.19
Seven Heads They Slumber – 1.59
Infernal Wrath – 4.07
Atomicide – 3.18
Ten Horns Arise – 3.31
Diabolist – 3.40
Kokoonpano

Maurice Swinkels – laulu
Richard Ebisch – kitara
Harold Gielen – basso
Erik Fleuren – rummut
Arvostelut

Imperiumi.net:
Aiheesta muualla

Sons of the Jackal Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Sons of the Jackal Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Sisak

| Grad Sisak |
| --- | --- |
 Sisakin linnoitus Kupajoen varrella
 lippu
 Grad Sisak
 Koordinaatit:  
Valtio:  Kroatia
piirikunta:  Sisak-Moslavina
Asutettu:  n. 500 eaa.
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  422,75 km²
Väkiluku (2011):  47 768
 – Väestötiheys:  123,56 as./km²
Postinumero:  44000
Suuntanumero(t):  044
 
 http://www.sisak.hr/ (kroatiaksi) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sisak on kaupunki keskisessä Kroatiassa. Se sijaitsee 50 km Zagrebista kaakkoon. Se on rakennettu entisen Rooman ajan Siscian kaupungin päälle. Sisak on Sisak-Moslavina piirikunnan hallinnollinen pääkaupunki. Sen väkiluku on noin 48 000.
Sisak on pääosin teollisuuskaupunki.
Historia

Sisak perustettiin Segestian nimellä kelttien ollessa vallassa. Rooman aikakaudella Siscia oli yksi Pannonian provinssin suurimmista kaupungeista: siellä oli noin 30 000 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sisak Wikimedia Commonsissa
Kroatian kaupungit
Bakar
Beli Manastir
Belišće
Benkovac
Bjelovar
Biograd na Moru
Buje
Buzet
Čabar
Čakovec
Čazma
Cres
Crikvenica
Đakovo
Daruvar
Delnice
Donja Stubica
Donji Miholjac
Drniš
Dubrovnik
Duga Resa
Dugo Selo
Đurđevac
Garešnica
Glina
Gospić
Grubišno Polje
Hrvatska Kostajnica
Hvar
Ilok
Imotski
Ivanec
Ivanić-Grad
Jastrebarsko
Karlovac
Kastav
Kaštela
Klanjec
Knin
Komiža
Koprivnica
Korčula
Kraljevica
Krapina
Križevci
Krk
Kutina
Labin
Lepoglava
Lipik
Ludbreg
Makarska
Mali Lošinj
Metković
Mursko Središće
Našice
Nin
Nova Gradiška
Novalja
Novi Marof
Novi Vinodolski
Novigrad
Novska
Obrovac
Ogulin
Omiš
Opatija
Opuzen
Orahovica
Oroslavje
Osijek
Otočac
Ozalj
Pag
Pakrac
Pazin
Petrinja
Pleternica
Ploče
Poreč
Požega
Pregrada
Prelog
Pula
Rab
Rijeka
Rovinj
Samobor
Senj
Šibenik
Sinj
Sisak
Skradin
Slatina
Slavonski Brod
Slunj
Solin
Split
Stari Grad
Supetar
Sveti Ivan Zelina
Trilj
Trogir
Umag
Valpovo
Varaždin
Varaždinske Toplice
Velika Gorica
Vinkovci
Virovitica
Vis
Vodice
Vodnjan
Vrbovec
Vrbovsko
Vrgorac
Vrlika
Vukovar
Zabok
Zadar
Zagreb
Zaprešić
Zlatar
Županja
Sturm und Drang

Sturm und Drang (suom. Myrsky ja kiihko) oli saksalaisessa kirjallisuus- ja musiikkimaailmassa vaikuttanut suuntaus, jonka nimi on peräisin Friedrich Maximilian von Klingerin näytelmästä Sturm und Drang. Se oli voimissaan vuosina 1767–1785, ja siinä painotettiin yksilöiden tunne-elämän voimakasta esittämistä. Suuntauksen keskeisimpiä vaikuttajia olivat Johann Wolfgang von Goethe ja Friedrich Schiller[lähde? ].