stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kenttäviiva
Divergenssi ja roottori

Kenttäviivojen kulku osoittaa myös, onko kenttä pyörteetön tai lähteetön.
kentän divergenssi ilmenee selvästi kenttä­viivoista, kunhan ne on piirretty siten, että niiden tiheys on verrannollinen kenttä­vektorin suuruuteen, kuten edellä on selitetty. Tässä tapauksessa kentän divergenssiä divergessi ilmenee tietyltä alueelta alkavien tai sinne päättyvien kenttäviivojen luku­määrästä. Jos vektori­kenttä on sellaisten kenttien resultantti, joista jokainen on kääntäen verrannollinen etäisyyteen jostakin lähteestä, tämä vastaa sitä, että tällaisen kentän divergenssi lähteiden ulkopuolella on nolla. Lähteettömässä vektori­kentässä, jonka divergenssi on kaikkialla nolla, kenttä­viivoilla ei ole alkua eikä loppua, vaan ne joko ovat suljettuja silmukoita tai ulottuvat molemmissa päissään äärettömän kauas. Jos vektori­kentällä on jollakin alueella positiivinen divergenssi, sieltä alkaa kenttä­viivoja. Jos taas sillä on jollakin alueella negatiivinen divergenssi, sinne päättyy kenttä­viivoja.
Stokesin lauseesta seuraa, että jos vektori­kentän roottori on kaikkialla nolla eli kenttä on pyörteetön (konserva­tiivinen), sen kenttä­viivat eivät voi olla suljettuja silmukoita. Näin on esimerkiksi gravitaatiokentän laita klassisen mekaniikan mukaan sekä sähkö­staattisen kentän. Toisin sanoen roottori on aina nollasta poikkeava ainakin joillakin alueilla, jos kenttä­viivat ovat suljettuja. Toisaalta vaikka kenttä olisikin nollasta poikkeava, kenttä­viivat eivät välttämättä ole suljettuja silmukoita vaan ne voivat olla myös esimerkiksi ruuviviivan tapaan kierteisiä.
Fysikaalinen merkitys

Vaikka kenttäviivat ovat oikeastaan vain matemaattinen konstruktio, joissakin tilanteissa niillä on selvä fysikaalinen merkitys. Virtaus­mekaniikassa nopeuskentän kenttäviivat, virtausviivat, osoittavat virtaavan aineen hiukkasten liike­ratoja. Plasma­fysiikassa elektronit tai ionit, jota ovat samalla kenttä­viivalla, vuoro­vaikuttavat keskenään voimakkaasti, kun taas eri kenttä­viivoilla olevat hiukkaset eivät yleensä vuoro­vaikuta. Tässä suhteessa niiden käyttäytyminen muodostaa rauta­jyvästen käyttäytymistä magneetti­kentässä.
Jos magneetin ympärille levitetään rauta­jauhetta, sen jyväset kääntyvät ferro­magneetti­suutensa vuoksi kentän suuntaisiksi. Samalla ne magnetoituvat, jolloin kunkin jyväsen pohjois­napa vetää puoleensa toisen kohtion etelä­napaa. Tällä tavoin jyväsistä muodostuu ketjuja, jotka johtavat alku­peräisen magneetin toisesta navasta toiseen ja kulkevat sitä ympäröivän kentän kenttä­viivojen mukaisesti. Koska jyvästen oma magneettisuus muuttaa kenttää, niiden muodostamat viivat vastaavat kuitenkin vain liki­pitäen alkuperäistä magneetti­kenttää. Lisäksi todelliset magneetti­kentät ovat jatkuvia, eikä niissä ole erillisiä viivoja.
Kirjallisuutta

Voipio, Erkki: Sähkö- ja magneettikentät.  (Moniste 381)  Espoo:  Otakustantamo, 1987.  ISBN 951-672-038-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Interaktiivinen Java-applet, joka osoittaa sähkökentän kenttäviivat valittujen varausten ympärillä chair.pa.msu.edu. Arkistoitu 13.8.2011. Viitattu 9.10.2015.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Field line
Rautajyväset järjestyvät sillä tavoin, että ne suurin piirteen kuvaavat osaa magneettikentän kenttäviivoista. Magneettikentän synnyttää kestomagneetti.
Käännös suomeksi
Viiriäispenkojat

| Viiriäispenkojat |
| --- | --- |
 Rastaspenkoja (Cinclosoma castanotum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Viiriäispenkojat Cinclosomatidae  Mathews, 1921
Synonyymit
 Cinclosomatini  Cinclosomatinae 
Katso myös
   Viiriäispenkojat Wikispeciesissä   Viiriäispenkojat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viiriäispenkojat eli viiriäistimalit, aikaisemmalta nimeltään maatimalit (Cinclosomatidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Australaasiassa. Ne ovat yleensä pienikokoisia, värikkäitä ja elävät metsien pohjakerroksessa.
Suvut ja lajit

Viiriäispenkojien taksonominen asema on epäselvä. BirdLife Suomen luokituksen mukaan heimoon kuuluu kaksi sukua ja 10 lajia ja ne ovat
Rastaspenkojat (Cinclosoma)
Harjupenkoja Cinclosoma castaneothorax
Loistoharjupenkoja Cinclosoma marginatum
Papuanrastaspenkoja Cinclosoma ajax
Rastaspenkoja Cinclosoma castanotum
Suomurastaspenkoja Cinclosoma punctatum
Vyöpenkoja Cinclosoma cinnamomeum
Sinipenkojat (Ptilorrhoa)
Helmisinipenkoja (Ptilorrhoa leucosticta)
Idänsinipenkoja (Ptilorrhoa geislerorum)
Kastanjasinipenkoja (Ptilorrhoa castanonota)
Sinipenkoja (Ptilorrhoa caerulescens)
Täpläariomma

| Täpläariomma |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Scombriformes
Heimo::  Ariommat Ariommatidae
Suku::  Ariomma
Laji::  regulus
Kaksiosainen nimi
 Ariomma regulus  (Poey, 1868) 
Katso myös
   Täpläariomma Wikispeciesissä   Täpläariomma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täpläariomma (Ariomma regulus) on ariommiin kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Atlantin länsiosista.
Koko ja ulkonäkö

Täpläariomma voi kasvaa suurimmillaan 23–25 cm pitkäksi ja tyypillinen pituus on noin 18 cm. Ruumiinrakenteeltaan laji on soikea, tylppäkuonoinen ja litteähkö. Täpläariomman silmät ovat suuret. Kalalla on kaksi selkäevää, joista etumainen on piikikäs. Pyrstöevä on voimakkaasti haarautunut ja ohuessa pyrstönvarressa on kaksi kölievää. Väriltään täpläariomma on harmaa tai ruskehtavanharmaa mustin pilkuin. Nuorilla kaloilla pilkut muodostavat pystyraitoja.
Levinneisyys ja elintavat

Täpläariomma elää New Jerseystä Meksikoon, Puerto Ricon ja Neitsytsaarten ympäristössä ja Panamasta Guyanaan. Lajia tavataan alle 500 metrin syvyydestä läheltä muta- tai hiekkapohjaa. Nuoret yksilöt liikkuvat lähempänä pintaa usein meduusojen tai hylkytavaran seassa. Täpläariomman ravintoa ovat äyriäiset kuten katkaravut. Kalan kutuaika on myöhäistalvi ja alkukevät.
Täpläariomma on hyvä ruokakala.
Tuhathuokoiset

| Tuhathuokoiset |
| --- | --- |
 Millepora dichotoma
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Polyyppieläimet Hydrozoa
Lahko::  Varsipolyypit Anthoathecata
Heimo::  Tuhathuokoiset Milleporidae  Fleming, 1828
Suvut
 Millepora 
Katso myös
   Tuhathuokoiset Wikispeciesissä   Tuhathuokoiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuhathuokoiset (Milleporidae) on varsipolyyppeihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan trooppisista merivesistä.
Taksonomia ja anatomia

Tuhathuokoisiin kuuluu vain yksi suku Millepora, jossa on 15 lajia. Ulkonäöltään heimon lajien runkokunnat muistuttavat koralleja ja voivat olla haarautuneita, sulkamaisia tai litteitä ja levymäisiä. Korallien tavoin tuhathuokoisilla on kalsiumkarbonaatista koostuva huokoinen tukiranka. Tukirangassa on polttiaissoluja.  Väriltään tuhathuokoiset ovat ruskeita, keltaisia tai punaisia ja väri johtuu symbioottisista levistä. Tuhathuokoisten meduusaelinvaiheella ei ole lonkeroita.
Levinneisyys ja elintavat

Tuhathuokoisia tavataan trooppisista vesistä niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Ne muodostavat tärkeän osan matalien vesien riuttaekosysteemeissä. Heimon lajit pyydystävät ravinnokseen planktoneläimiä. Tuhathuokoiset lisääntyvät joko suvuttomasti polyyppeinä tai suvullisesti meduusoina.
Luettelo Reino Nordinin kappaleista

Luettelo Reino Nordinin kappaleista.
A

Aikuisii
Albatrossi
Antaudun
Aurinko
C

Cara Mia
E

Ei Lomaa
Eiks Mikään Riitä
H

Hiljaa Kanssasi
Hunajaa
Huominen On Sun
Hyvästi
Hölmö Lause
Höyhen
I

Ihmeeni
Illasta Aamuun
J

Jouluyö, Juhlayö
K

Kato Mitä Sä Teit
Kato Mua Silmiin
Katson Sineen Taivaan
Kohti Huomista
Kosketa
Kuinka Paljon Voi Rakastaa
Kuivaa Sun Kyyneleet
Kukaan Ei Tiedä Kumminkaan
Kun Mennään Bai-Laa-Maan
Kunnes Tyhjyys Meidät Saa
Kuolematon
Kuulut Unelmiin
Kyynelten Virta
Käymään Tullaan
Kääntöpuolii
L

Lemmen Työ
Lempee
Lempi Jota Saanut En
M

Mamma Ja Faija
Maria
Mehiläinen Kukkaan
Meidän Valo
Mies Murtuu
Mis On Se Rakkaus
Momentumii
Murha
Musiikki On Voimaa
Mä En Maindaa
Mä Kuuntelen
N

Niin Kaunis
Niin Monta Iltaa...
Niin Varmaan
Niks Ja Naks
Nuoret Siivet
NYT
O

Ollaan Hiljaa
Onnen Kyyneleet
Oot Ansainnu Kaiken
Ota Mut Näin
Otan Sut Haltuun
P

Parastaikaa
Parhaista Parhaat
Prologi
Puhu Vaan
Pysähdy Kanssani Tähän
Päätön Polle
R

Raha
Rakkauden Bermudan Kolmio
Rakkaus On Mennyt Pieleen
Rauhan Annoit
S

Satamiljoonaa Kertaa
Sellaisena Kuin Olet
Sinä Vain
Soihdut
Sol
Sulta Pois
Sun Kaa
Sun Tie
T

Taivas Itkee
Toivoo
Tuntematon Sotilas
Tuu Mun Luo
V

Vapaa
Varo Selkääs Nuori Mies
Veitsenterällä
Viereen
X

Xsuaalisuuteen
Y

Ylellistä Elämää
Ylös
Ytimeen
Ä

Älä Peitä Mun Aurinkoo
Valgansikloviiri

| --- | --- |


Valgansikloviiri
Systemaattinen (IUPAC) nimi
[2-[(2-amino-6-okso-1H-purin-9-yyli)metoksi]-3-hydroksipropyyli]-(2S)-2-amino-3-metyylibutanoaatti
Tunnisteet
CAS-numero: 175865-60-8
ATC-koodi: J05AB14
PubChem CID: 135413535
DrugBank: DB01610
Kemialliset tiedot
Kaava: C14H22N6O5 
Moolimassa: 354,376
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 65–75 %
Proteiinisitoutuminen: 1–2 %
Metabolia: hepaattinen
Puoliintumisaika: 4 tuntia
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen
Valgansikloviiri (C14H22N6O5) on nukleosidianalogeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä sytomegalovirusinfektioiden hoitoon. Valgansikloviiri kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Ominaisuudet ja käyttö

Rakenteeltaan valgansikloviiri on valiinin ja gansikloviirin esteri. Yhdiste on aihiolääke, joka hydrolysoituu ihmiselimistössä gansikloviiriksi. Gansikloviiri estää sytomegalovirusten DNA-polymeraasientsyymiä, jolloin viruksen jakautuminen estyy. Toisin kuin gansikloviiriä, valgansikloviiriä voidaan annostella tablettina sen paremman biosaatavuuden vuoksi. Valgansikloviiriä käytetään sytomegalovirusten aiheuttamien verkkokalvontulehdusten hoitamiseen erityisesti potilailla, joiden immuunipuolustus on heikentynyt esimerkiksi HIV-infektion takia.
Haittavaikutukset

Tyypillisiä valgansikloviirin aiheuttamia haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, pääkipu, ihottuma ja luuydintoksisuudesta aiheutuva anemia. Valgansikloviiri saattaa olla karsinogeenista.
Peijakas

Peijakas (myös peijakka) on lievä voimasana, joka tarkoitti ilmeisesti paholaista. Ainakin samantapainen sana peijanen tarkoitti paholaista. Alkujaan peijakas on saattanut olla myös oma olentonsa, mahdollisesti sukua peikolle. Peikko tosin on tarkoittanut ruman taruolennon lisäksi myös roistoa ja neidonryöstäjää. Peijakas saattoi olla myös huijari, sillä peijaaminen tarkoitti huijausta tai petosta.
Lukit

| Lukit |
| --- | --- |
 Seinälukki (Phalangium opilio)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Leukakoukulliset Chelicerata
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Alaluokka::  Dromopoda
Lahko::  Lukit Opiliones  Sundevall, 1833
Katso myös
   Lukit Wikispeciesissä   Lukit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lukit (Opiliones, aikaisemmin Phalangides) on hämähäkkieläimiin (Arachnida) kuuluva lahko, josta tunnetaan toistaiseksi yli 6 400 lajia, joista Suomessa esiintyy 14. Lukit ovat täysin vaarattomia ihmisille. Yleisin ja tunnetuin on seinälukki (Phalangium opilio), joka tulee usein asuntoihin iltamyöhään. Niitä näkee usein valkoseinäisten rakennusten seinissä.
Devonikaudelta, 410 miljoonan vuoden takaa on löydetty fossiilina lähes täysin nykyisenkaltaisia lukkeja, joten ryhmä lienee selvästi tätä vanhempi. Eräs Kiinasta löydetty, 145 miljoonaa vuotta vanha lukkifossiili, kuuluu vielä nykyisinkin elävään heimoon.
Anatomia

Lukit ovat ryhmänä vaivaton tunnistaa niiden pienestä ja melko pyöreästä vartalosta sekä kahdeksasta pitkästä ja usein hyvin ohuesta raajasta. Erotuksena hämähäkkeihin, lukkien etu- ja takaruumis ovat sulautuneet miltei täysin yhteen. Silmiä on ainoastaan kaksi ja ne ovat suuntautuneet sivuille ja sijaitsevat kohoumassa eläimen selkäpuolella. Silmät aistivat valon ja varjon vaihtelun, mutteivat muodosta varsinaista kuvaa ympäristöstä. Lukit elävätkin ensisijaisesti tuntoaistinsa varassa. Tätä tarkoitusta varten lukin toinen raajapari (edestä lukien) on muita pidempi ja eläin käyttää niitä pääasiassa ympäristön tunnusteluun. Myös suuosat ja vatsa eroavat rakenteeltaan hämähäkeistä. Lukeilla ei ole myrkkyrauhasia ja ne kykenevät nauttimaan kiinteitä ravintohiukkasia. Hengityseliminä toimii ilmaputkisto.
Eläimen vartalossa on ozoporeiksi kutsuttuja rauhasia, joista se voi ahdistettuna erittää pahanhajuista eritettä.
Lukkien raajat ovat yleensä eläimen kokoon verrattuna hyvin pitkät, joskin myös lyhytjalkaisia lajeja on. Muiden hämähäkkieläinten tapaan jalkoja on neljä paria eli yhteensä kahdeksan. Lukit irrottavat usein yhden jalkansa, jos tuntevat olonsa uhatuksi. Tällöin irronnut raaja jää maahan kouristelemaan ja kiinnittää uhkaajan mielenkiinnon.
Elintavat

Lukit viihtyvät hämärissä ja kosteissa elinympäristöissä. Niiden suurin lajirunsaus on maapallon sademetsäalueilla. Ne ovat elävän ravinnon saalistajana kömpelöitä ja saalistusstrategiana ravinnoksi kelpaavia pehmeäruumiisia selkärangattomia kohtaan on väijyminen. Muita ravinnonlähteitä ovat kasviravinto ja sienet, mutta tyypillisimmillään lukit ovat kuitenkin kuolleen eläinravinnon syöjiä. Myös eläinten ulosteet kelpaavat ravinnoksi. Toisin kuin hämähäkit, lukit sietävät toistensa seuraa ja joskus on mahdollista löytää jopa sadoista yksilöistä muodostuneita joukkoja. Lukeilla voi usein nähdä punkkeja loisina.
Lukit elävät yleensä vain yhden vuoden ja muna on tavallisimmin talvehtiva vaihe. Jotkin lajit talvehtivat täysikasvuisina.
Lajit Suomessa

Suomesta on tavattu 16 lukkilajia. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 yksi laji jätettiin arvioimatta (NE) ja 11 lajia on luokiteltu elinvoimaisiksi (LC). Neljä lajia on tavattu ensimmäisen kerran vasta arvioinnin julkaisemisen jälkeen. Lisäksi ennen vuotta 2013 Suomen lajiluetteloon kuuluneet lajit Leiobunum rupestre ja Platybunus bucephalus ovat osoittautuneet virheellisiksi määrityksiksi, eikä kumpaakaan lajia nykytiedon mukaan ole tavattu Suomesta.
heimo Täplälukit Nemastomatidae
Nemastoma lugubre täplälukki
heimo Seinälukit Phalangiidae
Lacinius dentiger okalukki
Lacinius ephippiatus atrainlukki
Lacinius horridus siililukki
Lophopilio palpinalis piikkilukki
Mitopus morio metsälukki
Oligolophus hanseni havulukki
Oligolophus tridens lehtolukki
Opilio canestrinii keisarilukki
Opilio dinaricus keijulukki
Opilio parietinus muurilukki
Opilio saxatilis paahdelukki
Phalangium opilio seinälukki
Rilaena triangularis luhtalukki
heimo Panssarilukit Sclerosomatidae
Leiobunum tisciae rauniolukki
Nelima gothica rannikkolukki
Aiheesta muualla

Hyonteismaailma.fi - Hämähäkit ja lukit (Arkistoitu – Internet Archive) Oy Transmeri Ab
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q19116  Wikispecies: Opiliones  AFD: Opiliones  BioLib: 16797  BOLD: 24643  BugGuide: 2405  CoL: 3Q2  EoL: 249  EPPO: 1OPIOO  Fauna Europaea: 15591  Fauna Europaea (new): 535a87e2-e40b-4209-9156-f7f119df3b16  GBIF: 907  iNaturalist: 47367  IRMNG: 10452  ITIS: 82753  NBN: NBNSYS0000160574  NCBI: 43271  NZOR: be640fe4-ffd8-4b4d-a2bf-9323c3b71ff0  Open Tree of Life: 4428  Paleobiology Database: 133884  Plazi: 022087FF-3A6B-980B-4FDC-84C4FD85F944  WoRMS: 1300999
WormGPT

WormGPT on keskustelubotti, joka on suunniteltu erityisesti verkkorikollisten käyttöön. Se pohjautuu vuonna 2021 julkaistuun avoimeen GPT-J-kielimalliin. WormGPT:llä on mahdollista kehittää esimerkiksi sähköpostihuijauksia ja haittaohjelmia.
J. R. Hannula

Johan Rikhard Hannula (8. joulukuuta 1873 Pukkila – 11. maaliskuuta 1956) oli suomalainen teosofi, ruusuristiläinen, uskonnollinen kirjailija ja luennoitsija. Hänet tunnetaan pääasiallisesti kirjailijanimellä J. R. Hannula tai lyhenteellä J.R.H. mutta hän kirjoitti myös salanimellä Johannes Kotipelto.
Hannula suoritti asepalveluksen Uudenmaan pataljoonassa vuonna 1895. Vapauduttuaan aliupseerina hän työskenteli aluksi poliisikokelaana ja suoritti sitten Långsjön karjanhoitokoulun tutkinnon. Vuodesta 1906 Hannula työskenteli isännöitsijänä Someron Osuusmeijerissä ja vuodesta 1910 kassanhoitajana Someron Osuuskassassa.
Hannula tutustui teosofiaan vuonna 1907. Yhteistyö Pekka Ervastin kanssa alkoi vuonna 1912. Henkisen uudestisyntymisen hän koki 39-vuotiaana 3. tammikuuta 1913. Pian tämän jälkeen hän luopui kaikesta muusta työstään ja antautui täysin henkiselle työskentelylle.
Vuosien 1914–1920 aikana Hannula piti yhteensä 1 312 teosofista luentoa. Kansalaissodan aikana hän kieltäytyi kuoleman uhalla osallistumasta sotaan ja ilmoitti tuomarille ”Mieluummin saatte ammuta minut, kuin antautuisin mihinkään tekemisiin sellaisessa hommassa, jossa ihmisiä tapetaan.“
Noin vuonna 1936 Hannula ryhtyi aiempaa perusteellisemmin esittämään, että Pekka Ervast oli Jeesuksen Kristuksen kaltainen "uuden aikakauden opettaja". Opetustensa seurauksena Hannula ja noin 40 henkilöä, jotka tahtoivat perehtyä Hannulan opetuksiin, erotettiin Ruusu-Rististä. Tämä tapaus synnytti vuonna 1940 henkisen liikkeen, joka käyttää nykyisin nimeä kristosofia.
Aiheesta muualla

Kristosofia
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Tobramysiini

| --- | --- |


Tobramysiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
((2S,3R,4S,5S,6R)-4-amino-2-[(1S,2S,3R,4S,6R)-4,6-diamino-3-[(2R,3R,5S,6R)-3-amino-6-(aminometyyli)-5-hydroksioksan-2-yyli]oksi-2-hydroksisykloheksyyli]oksi-6-(hydroksimetyyli)oksaani-3,5-dioli
Tunnisteet
CAS-numero: 32986-56-4
ATC-koodi: J01GB01
PubChem CID: 36294
DrugBank: DB00684
Kemialliset tiedot
Kaava: C18H37N5O9 
Moolimassa: 467,526
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Liukoisuus veteen: Liukenee veteen
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 80–100 %(lihakseen annettuna)  9–18 % (inhalaatio)
Proteiinisitoutuminen: 0–15 %
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 1,9–2,2 tuntia
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: intramuskulaarinen, intravenoosi, inhalaatio, silmätipat
Tobramysiini (C18H37N5O9) on aminoglykosideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina bakteeri-infektioiden hoidossa.
Ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämpötilassa tobramysiini on kiinteää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja liuokset ovat heikosti emäksisiä. Tobramysiini on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky vesiliuoksessa on +128. Lääkeaineen vaikutusmekanismi on sama kuin muillakin aminoglykosidiantibiooteilla eli se sitoutuu bakteerien ribosomin 30S-alayksikköön ja estää bakteerien proteiinisynteesin. Tobramysiini vaikuttaa erityisesti gramnegatiivisiin bakteereihin kuten enterobakteereihin ja Pseudomonas-suvun lajeihin. Suurin osa grampositiivisista bakteereista on sille kuitenkin vastustuskykyisiä. Tobramysiiniä käytetään erityisesti Pseudomonas aeruginosa-bakteerin aiheuttamissa infektioissa kuten keuhkokuumeessa. Yhdiste annostellaan tyypillisimmin ruiskeena lihakseen tai suoneen ja kystistä fibroosia sairastavilla inhalaationa. Lääkeainetta voidaan käyttää yhdessä beetalaktaamiantibioottien kanssa.
Haittavaikutukset

Tobaramysiinin aiheuttamat haittavaikutukset ovat aminoglykosideille tyypillisiä. Vakavimmat niistä ovat kuulovaurio ja myrkyllisyys munuaisille. Tobramysiini voi olla gentamisiiniä vähemmän myrkyllinen.
Valmistus

Tobramysiiniä tuotetaan bioteknisesti Streptomyces tenebrarius-aktinobakteerin avulla.
Luettelo Yonan kappaleista

Tämä on luettelo Yonan levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä. Sulkuihin on merkitty, millä albumilla ne on julkaistu.
A

Aamu ei enää vihaa meitä (Naivi)
Aamulla aikaisin - Stig & Yona
Adam ja Eve (Eden)
Aina ku Aira - Pyhimys ft. Yona
Albatrossi (Vain elämää kausi 13)
Alku (7)
Aloha wau ia 'oe - Panu Savolainen Toivo & Yona
Anna mun nukkua (Naivi)
Annamme pimeyden niellä (skit) (Jano)
Aurinkojumala (Jano)
Ave Maria (Vain elämää kausi 13)
B

Boonusta - Hannibal & Soppa feat. Yona
E

Eden (Eden)
Ei niin todellinen (Eden)
Ei oo haluu (Jano)
Ekal metrol himaan (7)
Elovena lovena eloon (7)
Elämän luonne (Vaikka tekee kipeää, ei haittaa)
En enää vaieta mä voi - Yona & siskot (Tango A la Yona)
En häntä enää koskaan (skit) (Jano)
En saa rauhaa (Uni johon herään)
Enkeli - Yona, Anna Puu & Janna (Vain elämää kausi 13)
F

Fantastik Voyage - Aivovuoto ft. Yona
G

Ghetto (7)
H

Halipula (7)
Harson läpi - Vitun kova ääni feat. Yona
Heihei (Uni johon herään)
Heili Karjalasta - Liljan Loisto
Hetken huumaa - Pitkäsen Matti & Yona
Huone (7)
Huuhkaja (Pilvet liikkuu, minä en)
Hyvästi (Veljekset Chydenius: Isän kädestä)
Hölmökin tunnistaa rakkauden (Vaikenen laulaen)
I

Ihme (Wasting the dawn) (Vain elämää kausi 13)
Ilon kyyneleet (Tango a la Yona)
Iloo putoo (7)
Indigoi (Naivi)
Irti (Uni johon herään)
J

Jano (Jano)
Joki (Eden)
Jos rakastat (Veljekset Chydenius: Isän kädestä)
Joudu armas joudu (Veljekset Chydenius: Isän kädestä)
Jäähyväiset (Veljekset Chydenius: Isän kädestä)
K

Kai sä tiedät kulta (intro) (Jano)
Kaikkein kaunein tyttö (Veljekset Chydenius: Isän kädestä)
Kaikkein rakkain (Vain elämää kausi 13)
Kaikki on lainaa (Eden)
Kaipaan - Tundramatiks feat. Yona
Kaipuu (Vain elämää kausi 13)
Kaleidoskooppi feat. Asa (Vaikka tekee kipeää, ei haittaa)
Kalliolle kukkulalle (Veljekset Chydenius: Isän kädestä)
Kannolla (Uni johon herään)
Kappeli (Naivi)
Kellon alla (Pilvet liikkuu, minä en)
Kesken (7)
Kevätfiilis (Pilvet liikkuu, minä en)
Kintsugi (Eden)
Kokonaan (Eden)
Kotitaival (Lauri Viita - Mullan alta)
Kuinka kangas kudotaan
Kukkurukuu - Stig & Yona (Vain elämää kausi 11)
Kultavehka (Uni johon herään)
Kärpänen (Pilvet liikkuu, minä en)
L

Lalala (Happysad) (feat. Arppa) (Eden)
Laps olen Karjalan - Liljan Loisto
Laulu (Pilvet liikkuu, minä en)
Leski kuutamolla (Pilvet liikkuu, minä en)
Liian aikaisin (Vaikenen laulaen)
Lintu (Naivi)
M

Maantien laitaa (Vaikenen laulaen)
Maneki Neko - Pykäri & Yona
Matka (Naivi)
Muistatko Monrepos'n - Liljan Loisto
N

Niitty ja taivas (Naivi)
Nättii, eipä (Jano)
O

Ooksä unohtanu (Uni johon herään)
P

Panssarivaunu (Vaikka tekee kipeää, ei haittaa)
Pidän sinua rintaani vasten - Samuli Edelmann feat. Yona
Pieni lintu (Pilvet liikkuu, minä en)
Pilvet liikkuu, minä en (Pilvet liikkuu, minä en)
Poppamiehelle (Vaikenen laulaen)
Portti (Eden)
Pyhä Erika (Vain elämää kausi 13)
R

Rauhaa ja rakastella
Romanssi (feat. Jodarok) (Jano)