stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomen virallisen singlelistan ykkösistä vuonna 2000

Tämä on luettelo Suomen virallisen singlelistan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2000.
| Viikko | Artisti | Kappale | Levy-yhtiö(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 2 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 3 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 4 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 5 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 6 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 7 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 8 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 9 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 10 | HIM | Join Me | Terrier / BMG |
| 11 | HIM | Right Here In My Arms | Terrier / BMG |
| 12 |  Madonna | American Pie | Maverick / Warner Music |
| 13 | Mari Rantasila | Vain rakkaus | AXR / Edel |
| 14 | Mari Rantasila | Vain rakkaus | AXR / Edel |
| 15 | Mari Rantasila | Vain rakkaus | AXR / Edel |
| 16 | Mari Rantasila | Vain rakkaus | AXR / Edel |
| 17 | Mari Rantasila | Vain rakkaus | AXR / Edel |
| 18 | A-Tyyppi feat. Antero Mertaranta | Ihanaa Leijonat, ihanaa (Siperia opettaa -remix) | Studio Audio |
| 19 | Darude | Feel The Beat | 16 Inch Records / BMG |
| 20 | Darude | Feel The Beat | 16 Inch Records / BMG |
| 21 | Children of Bodom | Hate Me | Spinefarm |
| 22 | Children of Bodom | Hate Me | Spinefarm |
| 23 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 24 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 25 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 26 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 27 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 28 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 29 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 30 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 31 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 32 | Petri Nygård | Vitun suomirokki | Open Records / Poko |
| 33 | Fintelligens feat. Petter & Peewee | Stockholm–Helsinki | Columbia / Sony |
| 34 | Fintelligens feat. Petter & Peewee | Stockholm–Helsinki | Columbia / Sony |
| 35 | Fintelligens feat. Petter & Peewee | Stockholm–Helsinki | Columbia / Sony |
| 36 | CMX | Myrskyn ratsut | Herodes / EMI |
| 37 | Cliché | Why Is It So Beautiful? | Zen Garden |
| 38 | Cliché | Why Is It So Beautiful? | Zen Garden |
| 39 | Cliché | Why Is It So Beautiful? | Zen Garden |
| 40 | Cliché | Why Is It So Beautiful? | Zen Garden |
| 41 | CMX | Jatkuu niinkuin sade | Herodes / EMI |
| 42 |  U2 | Beautiful Day | Island / Universal |
| 43 | Klamydia | Ryssä mun leipääni syö | Kråklund |
| 44 | Klamydia | Ryssä mun leipääni syö | Kråklund |
| 45 | HIM | Gone With The Sin | Terrier / BMG |
| 46 | Cliché | Even You | Zen Garden |
| 47 | Tyrävyö | 1000 X | Megamania / Johanna Kustannus |
| 48 | Tyrävyö | 1000 X | Megamania / Johanna Kustannus |
| 49 | Tyrävyö | 1000 X | Megamania / Johanna Kustannus |
| 50 | Tyrävyö | 1000 X | Megamania / Johanna Kustannus |
| 51 | Joulumantelit | Joulun pelko | Mercury/Universal |
| 52 | Joulumantelit | Joulun pelko | Mercury/Universal |
Loco

| ”Loco” DJ Manian |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Welcome to the Club
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 7. heinäkuuta 2010
 Formaatti: CD single, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Manuel "Manian" Reuter, Yann Preifer
 Tyylilaji: House, hard trance
 Kesto: 03.11
 Levy-yhtiö: Zooland
Manianin muut singlet
| ”Outta My Head” 2010 | ”Loco” 2010 | ”Welcome to the Club 2011” 2011 |
Loco on saksalaisen Dj-tuottaja DJ Manianin kappale hänen Welcome to the Club-studioalbumilta. Sen julkaisi Zooland Records sekä fyysisenä että digitaalisesti ladattavana singlenä 7. heinäkuuta 2010. Kappaleen on säveltänyt Tony Cornelissen ja tuottanut Manuel "Manian" Reuter sekä Yann Preifer. Kappaleeseen liittyvä virallinen musiikkivideo julkaistiin 28. heinäkuuta 2010. Kappale ei päässyt lainkaan listoille.
Kappalelista

Digitaalinen lataus
Loco (Video Edit) - 3:11
Loco (Raaban & Evana Radio Edit) - 3:29
Loco (Empyre One Radio Edit) - 3:21
Loco (Extended Mix) - 4:33
Loco (Raaban & Evana Remix) - 5:10
Loco (Empyre One Remix) - 5:32
Loco (Raverforce Remix) - 5:25
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1972

Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1972, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1972 Mitä Suomi soittaa -listalla, jota kokosi tuon vuoden heinäkuuhun asti Suosikki. Elokuusta 1972 eteenpäin Suomen musiikkikauppiasliitto ry alkoi koota ja julkaista Mitä Suomi soittaa -levymyyntitilastojaan omin voimin. Lista ilmestyi kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on koottu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.
Lista

| Kuukausi | Artisti | Single |
| --- | --- | --- |
| Tammikuu |  Pop Tops | Mamy Blue |
| Helmikuu |  Pop Tops | Mamy Blue |
| Maaliskuu |  Pop Tops | Mamy Blue |
| Huhtikuu |  Michel Delpech | Pour un flirt |
| Toukokuu |  Sweet | Poppa Joe |
| Kesäkuu | Danny | Vai niin, vai niin |
| Heinäkuu |  New Seekers | Beg, Steal or Borrow |
| Elokuu |  Neil Reid | Mother of Mine |
| Syyskuu |  Hot Butter | Popcorn |
| Lokakuu |  Hot Butter | Popcorn |
| Marraskuu |  Hot Butter | Popcorn |
| Joulukuu |  Hot Butter | Popcorn |
Luettelo Suomen virallisen singlelistan ykkösistä vuonna 2005

Tämä on luettelo Suomen virallisen singlelistan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2005.
| Viikko | Artisti | Kappale | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jane | Valvon | EMI |
| 2 | Apocalyptica feat. Ville Valo & Lauri Ylönen | Bittersweet | Universal Music |
| 3 | Apocalyptica feat. Ville Valo & Lauri Ylönen | Bittersweet | Universal Music |
| 4 | Yö | Pettävällä jäällä | Poko Records |
| 5 | Artistit Auttavat Aasiaa–2005 | Maksamme velkaa | Poko Records |
| 6 | Teräsbetoni | Taivas lyö tulta | Warner Music |
| 7 | Teräsbetoni | Taivas lyö tulta | Warner Music |
| 8 | Teräsbetoni | Taivas lyö tulta | Warner Music |
| 9 | Apulanta | Pahempi toistaan | Levy-yhtiö |
| 10 | Apulanta | Pahempi toistaan | Levy-yhtiö |
| 11 | Apulanta | Pahempi toistaan | Levy-yhtiö |
| 12 | YUP | Minä en tiedä mitään (EP) | Mercury / Universal |
| 13 | Teräsbetoni | Taivas lyö tulta | Warner Music |
| 14 | Bloodpit | Out to Find You | Playground |
| 15 | Viikate | Tie | Ranka / Spinefarm |
| 16 | Viikate | Tie | Ranka / Spinefarm |
| 17 | Antti Tuisku | Tyhjä huone | Sony BMG |
| 18 | Sentenced | Ever-Frost | Century Media Records |
| 19 | Hannibal & Soppa | Lissää vinkunaa | 3rd Rail Music |
| 20 | Hannibal & Soppa | Lissää vinkunaa | 3rd Rail Music |
| 21 | Hannibal & Soppa | Lissää vinkunaa | 3rd Rail Music |
| 22 |  The Black Eyed Peas | Don't Phunk With My Heart | A&M |
| 23 | Yö | Yksi askel liikaa | Poko Records |
| 24 | Kometfabriken | Gott Nytt År | EMI |
| 25 | Deep Insight | Hurricane Season | Fullsteam |
| 26 | Negative | My My, Hey Hey | GBFAM / Playground |
| 27 | Negative | My My, Hey Hey | GBFAM / Playground |
| 28 | Martti Vainaa & Sallitut aineet | Pelimies | Uho Production |
| 29 | Scourger | Hatehead | Stay Heavy |
| 30 | Martti Vainaa & Sallitut aineet | Pelimies | Uho Production |
| 31 | Martti Vainaa & Sallitut aineet | Pelimies | Uho Production |
| 32 | Martti Vainaa & Sallitut aineet | Pelimies | Uho Production |
| 33 | Martti Vainaa & Sallitut aineet | Pelimies | Uho Production |
| 34 | Children of Bodom | In Your Face | Spinefarm |
| 35 | The Rasmus | No Fear | Playground |
| 36 | Apulanta | Armo | Levy-yhtiö / Kråklund |
| 37 | HIM | Wings of a Butterfly | Heartagram / HMC |
| 38 | HIM | Wings of a Butterfly | Heartagram / HMC |
| 39 | Yö | Tie sydämeeni | Poko Records |
| 40 | Martti Vainaa & Sallitut aineet | Pelimies | Uho Production |
| 41 | CMX | Uusi ihmiskunta | Herodes / EMI |
| 42 |  Rammstein | Benzin | Universal Music |
| 43 | Nightwish | Sleeping Sun 2005 | Spinefarm |
| 44 | Nightwish | Sleeping Sun 2005 | Spinefarm |
| 44 |  Kent | Smärta & hjärta (EP) | Spinefarm |
| 46 |  Madonna | Hung Up | Warner Music |
| 47 |  Madonna | Hung Up | Warner Music |
| 48 | Diablo | Mimic47 | Poko Records |
| 49 | Diablo | Mimic47 | Poko Records |
| 50 | Diablo | Mimic47 | Poko Records |
| 51 | DJ Orkidea | Beautiful | Sential |
| 52 | Tarja Turunen | Yhden enkelin unelma | Spinefarm |
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1973

Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1973, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1973 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.
Lista

| Kuukausi | Artisti | Single |
| --- | --- | --- |
| Tammikuu | Fredi | Puhu hiljaa rakkaudesta |
| Helmikuu | Fredi | Puhu hiljaa rakkaudesta |
| Maaliskuu |  Joe Dassin | Taka takata |
| Huhtikuu |  Joe Dassin | Taka takata |
| Toukokuu |  Cliff Richard | Power to All Our Friends |
| Kesäkuu |  Elton John | Crocodile Rock |
| Heinäkuu | Rauli Badding Somerjoki | Fiilaten ja höyläten |
| Elokuu | Rauli Badding Somerjoki | Fiilaten ja höyläten |
| Syyskuu | Rauli Badding Somerjoki | Fiilaten ja höyläten |
| Lokakuu | Rauli Badding Somerjoki | Fiilaten ja höyläten |
| Marraskuu | Jukka Kuoppamäki | Kultaa tai kunniaa |
| Joulukuu | Rauli Badding Somerjoki | Ja rokki soi |
Palmroth (tuotemerkki)

Palmroth-tuotemerkki on suomalainen kenkämerkki, joka on kulkenut Palmrothin suvussa kolmessa sukupolvessa. Pentti Palmroth alkoi käyttää Palmroth-tuotemerkkiä 1950-luvulla. Palmrothin alibrändejä ovat Palmroth Original (1972) ja Pertti Palmroth (1976). Tuotteiden valmistaja ja tuotemerkkien haltija on ollut vuodesta 2012 Palmroth International Oy.
Historia > Palmroth brändin ensimmäinen sukupolvi

Pentti Palmroth perusti Pirkkalan Partolaan kenkätehtaan vuonna 1928. Hän oli toiminut Aaltosen kenkätehdas oy:n teknillisenä apulaisjohtajana vuosina 1923–1926 ja Hyppösen kenkätehdas oy:n teknillisenä johtajana 1926–1927. Tehtaan hän perusti isänsä, Hannes Palmrothin, omistaman Partolan kartanon huvilarakennukseen. Alkuvuosina tehdas työllisti 10 henkilöä. 1930-luvulla kenkätehtaan käyttöön saatiin nelikerroksinen tiilirakennus ja työntekijämäärä nousi pariinsataan. Tehtaan ensimmäinen tuotemerkki oli Viva, mutta 1950-luvulta alkaen käyttöön tuli Palmroth-tuotemerkki.
Vuonna 1960 Palmroth osti Tampereelta Hämeen Kenkätehtaan. Kenkiä alettiin myös viedä ulkomaille ja vuonna 1966 perustettiin Hollantiin kenkätehdas Palmroth Holland N.V. Kunnallisneuvos Pentti Palmroth toimi Palmrothin tehtaan toimitusjohtajana kuolemaansa saakka 1968. Hänen poikansa, Pertti Palmroth ja Juhani Palmroth, opiskelivat myös alaa ja hoitivat perheyritystä hänen kanssaan ja hänen jälkeensä. Pentti Palmrothin kuoleman jälkeen hänen poikansa Juhani ja Pertti hoitivat tehtaita ensin yhdessä. Sitten tehtaat jaettiin: Hämeen Kenkätehdas (myöhemmin Hamken Oy) jäi Pertti Palmrothille ja Partolan kenkätehdas Juhani Palmrothille. Partolan kenkätehtaan toiminta päättyi vuonna 1986.
Historia > Palmroth brändin toinen sukupolvi

Ensimmäiset kenkänsä tuolloin 21-vuotias Pertti Palmroth suunnitteli vuonna 1952. Hän opiskeli kengänvalmistusta Northamptonissa Englannissa ja Saksassa Technische Schuhfachschule von Pirmasenssissä. Erityisesti Englannista hän vaikutteita huippumuodista. Palmroth erikoistui korkealaatuisten naistenkenkien ja -saappaiden suunnitteluun ja hänen laadukkaita kenkiään vietiin moneen maahan, esimerkiksi Yhdysvaltoihin.
Pertti Palmroth hoiti kenkien suunnittelun ohella myös tehtaan myynti- ja ostotehtäviä, osallistui messuille ja kiersi myymässä tehtaan kenkiä eri puolille Suomea. Palmrothin suunnittelemia kenkiä alettiin viedä vuodesta 1958 alkaen ensin Ruotsiin ja sitten muualle Eurooppaan, Japaniin ja Pohjois-Amerikkaan.
Vuonna 1969 Pertti Palmroth aloitti Hämeen kenkätehdas oy:n toimitusjohtajana. Kenkätehdas toimi aluksi Tampereen Sarankulmassa. Vuonna 1972 hän perusti Palmroth Original -brändin. Vuodesta 1976 alkaen hänen suunnittelemiaan tuotteita alettiin myydä Pertti Palmroth-nimellä. Virroilla avattiin tehdas 1980-luvun alussa.Vuonna 1986 Palmroth aloitti Pertti Palmroth oy:n myymäläketjun toimitusjohtajana. Vuonna 1995 Hamken Oy alkoi toimia myös Pirkkalassa.
Vuonna 2000 Palmrothilla oli kolme suunnittelijaa, Pertti, hänen vaimonsa Hannele Palmroth sekä Wetterhoffilta kenkäsuunnittelijaksi valmistunut Anu Haalahti.  Hannele Palmrot vastasi laukkujen suunnittelusta. Tampereen, Virtojen ja Pirkkalan tehtailla työskenteli noin 250 henkilöä. Tuotannosta meni vientiin 60–70 prosenttia, suurimpia markkinoita olivat Pohjoismaat ja Pohjois-Eurooppa, Kanada ja Yhdysvallat. Omia liikkeitä oli Suomessa ja ulkomailla 23.
Vuonna 2004 Pertti Palmroth jätti paikkansa sekä Hamkenin että Pertti Palmroth Oy:n toimitusjohtajana ja hänen tilalleen palkattiin suvun ulkopuolinen toimitusjohtaja.
Historia > Palmroth brändin kolmas sukupolvi

Vuonna 2007 Hamken Oy joutui yrityssaneeraukseen ja suvun piti päättää, mitä se tekisi perheyritykselle. Ratkaisu löytyi sukupolvenvaihdoksesta. Yhtiön johdossa aloitti helmikuussa 2008 kolmas polvi: Pertti Palmrothin lapsista Mikko Palmroth toimitusjohtajana ja Petrina Palmroth kotimaan myymäläketjun luotsaajana.  Kenkiä ja laukkuja valmistaneen Palmrothin tuotantoyhtiö Hamken asetettiin konkurssiin syyskuussa 2011 ja Kenkäyhtiö Pertti Palmroth joulukuussa 2011.
Vuonna 2012 Palmrothin toiminta jatkui Palmroth Original -nimellä Mikko Palmrothin johdolla. Yrityksen perustajat olivat Mikko Palmroth ja hänen pikkuserkkunsa Kari Palmroth. Mikko Palmroth vastasi yrityksen toiminnasta ja hänen puolisonsa Anu Haalahti suunnitteli mallistot. Aluksi yritys keskittyi syksy- ja talvikenkiin ja sen tuotanto oli noin kymmenen tuhatta kenkäparia vuodessa. Tuotteista 90 prosenttia meni vientiin. Korkea vientiluku selittyy sillä, että yrityksellä ei ollut omaa myyntiorganisaatiota. Ulkomaisia asiakkaita saatiin messuilta Milanosta, Düsseldorfista ja New Yorkista. Suomessa kenkiä myi kenkäkauppaketju Zio. Yhtiön kengät valmistetaan Suomessa ja Portugalissa.
Tuotteet

Palmroth Internationalin eli Palmroth Origininalin käyttämiä tuotemerkkejä ovat Palmroth, Palmroth Original ja Pertti Palmroth  Keskisuomalainen kertoi vuonna 2000, että asiakkaille Palmrothin kengät edustavat laatua, mukavuutta ja ajattomuutta.
Perti Palmroth kehitti jokasään kestävät kengät 1980-luvun lopussa. 1990-luvun lopussa käyttöön otettiin uusi waterproof-materiaali, jota käytettiin nilkkureissa ja kävelykengissä. Kengät tehtiin vedenkestävästä mokkanahasta, joka yhdistettiin pohjaan ruiskuvalumenetelmällä, joka teki myös liitoskohdasta vedenpitävät.
Asiakkaita

Pertti Palmroth suunnitteli syksyllä 1952 Miss Universum -malliston sandaalit Armi Kuuselalle. Muun muassa Ruotsin kuningatar Silvia on käyttänyt Palmrothin kenkiä.
Tunnustuksia

Coupe D'or du Bon Gout Francais -palkinto vuonna 1965
Tasavallan presidentien vientipalkinto vuonna 1980
Aiheesta muualla

Palmrothin verkkosivut
Palmrothin logot vuonna 2020
Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1967

Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1967, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1967 Mitä Suomi soittaa -listalla, jota samaisen vuoden lokakuun tilastoihin asti kokosi Suomen musiikkikauppiasliitto ry:n valtuuttamana Iskelmä-lehti. Marraskuusta 1967 eteenpäin Mitä Suomi soittaa siirtyi Suosikin koostettavaksi. Lista ilmestyi kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on koottu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.
Lista

| Kuukausi | Artisti | Single |
| --- | --- | --- |
| Tammikuu |  Sonny and Cher | Little Man |
| Helmikuu |  The Monkees | I'm a Believer |
| Maaliskuu | Martti Innanen | Elsa, kohtalon lapsi |
| Huhtikuu | Martti Innanen | Elsa, kohtalon lapsi |
| Toukokuu | Martti Innanen | Elsa, kohtalon lapsi |
| Kesäkuu | Martti Innanen | Elsa, kohtalon lapsi |
| Heinäkuu | Aikamiehet | Iltatuulen viesti |
| Elokuu | Seppo Hanski | Erehdyin kerran |
| Syyskuu |  Scott McKenzie | San Francisco (Be Sure to Wear Flowers in Your Hair) |
| Lokakuu | Irwin Goodman | Ryysyranta |
| Marraskuu | Irwin Goodman | Ryysyranta |
| Joulukuu | Irwin Goodman | Ryysyranta |
Peili

Ruukku, peili ja peilistä heijastuva ruukun kuva.
Peili (vanh. kuvastin) on tekoperäinen heijastava pinta, joka on niin tasainen, että se voi muodostaa kuvajaisen. Tavallisin peili on kodeista löytyvä tasopeili. Siinä rinnakkaiset valonsäteet vaihtavat kokonaan suuntaa säteiden pysyen edelleen rinnakkaisina. Näin muodostetut kuvajaiset ovat ns. virtuaalisia kuvia eli valekuvia. Valekuva ei ole todellisten valonsäteiden vaan niiden jatkeiden muodostama, mutta se näyttää sijaitsevan peilin takana. Tasopeilin muodostama kuva on samankokoinen kuin alkuperäinen kohde.
Tasopeilit on valmistettu yleensä lasista, jonka takana on ohut alumiini- tai hopeapinnoite. Aikaisemmin peilit olivat kiiltäväksi hiottua metallia, mutta yleensä niiden teho oli heikohko ja hapettumisen takia etenkin hopeapeilejä piti hioa usein uudestaan kirkkaiksi.
Useissa optisissa laitteissa, kuten peilikaukoputkissa, heijastava alumiinipinnoite on kuitenkin peilin etupinnalla, siis lähempänä valon tulosuuntaa. Jos se olisi tuttuun tapaan lasin takapinnalla, lasi taittaisi valonsäteitä eri tavoin ja kuva vääristyisi hieman.
Historia

Varhaisimmat ihmisen käyttämät kuvastimet olivat todennäköisesti vesiastioita, joiden tyyni pinta heijastaa valoa peilin tavoin. Jo varhaisina aikoina on peilejä valmistettu eräistä kiillotetuista kivilajeista kuten obsidiaanista, joka on luonnossa esiintyvää vulkaanista lasia. Varhaisimmat Anatoliasta (nykyisestä  Turkista) löydetyt obsidiaanipeilit ovat peräisin ajalta noin 6000 eaa. Kiillotetusta kivestä tehtyjä peilejä valmistettiin myös Etelä-Amerikassa jo noin 2000 eaa.
Kiillotetusta kuparista valmistettiin peilejä Mesopotamiassa jo noin 4000 eaa., ja Egyptissäkin viimeistään tuhat vuotta myöhemmin. 
Kiillotetuista metalleista, kuparin ohella myös tinasta, pronssista, hopeasta ja kullasta, myöhemmin myös teräksestä valmistettiin peilejä sittemmin useiden vuosituhansien ajan keskiajalle saakka. Pronssipeilien valmistustaito levisi Kiinaan saakka jo vuoden 2000 eaa. aikoihin.
Metallipinnoitetut lasipeilit on väitetty keksityn Sidonissa, nykyisessä Libanonissa, ajanlaskumme ensimmäisellä vuosisadalla. Takapinnalta lehtikullalla päällystetyt lasipeilit mainitsi jo roomalainen Plinius vuonna 77 kirjoittamassaan teoksessa. Roomalaiset kehittivät myös halvemman tavan valmistaa peilejä: lasi silattiin sulalla lyijyllä.
Renessanssiajan alussa Euroopassa keksittiin uusi valmistusmenetelmä: lasi päällystettiin tinan ja elohopean muodostamalla amalgaamilla. Amalgaamia voidaan levittää lasipinnalle siveltimellä maalin tavoin, mutta kun osa elohopeasta vähitellen haihtui, jäljelle jäänyt seos jähmettyi lasin pinnalle kiinteäksi, valoa heijastavaksi pinnoitteeksi. Ei tiedetä tarkoin, missä ja milloin menetelmä keksittiin, mutta ainakin Venetsiassa se oli yleisessä käytössä jo 1500-luvulla. Tällaiset lasipeilit olivat kuitenkin erittäin kalliita, ja niiden valmistus oli niistä haihtuvan elohopeahöyryn myrkyllisyyden vuoksi terveydellekin vaarallista. Kun peili oli valmis, se kuitenkin kehystettiin niin, että vaikka se edelleen sisälsi elohopeaa, ei se enää päässyt haihtumaan.  Kuninkaan aloitteesta Ranskaan perustettu Saint-Gobainin tehdas oli huomattava elohopeapeilien valmistaja, mutta niitä valmistettiin myös Böömissä ja Saksassa.
Vuonna 1835 Justus von Liebig keksi nykyisinkin käytetyn keinon valmistaa ohuella hopeakerroksella pinnoitettuja lasipeilejä. Lasipinta päällystetään ensin hopeanitraatilla, joka kemiallisten reaktioiden vaikutuksesta pelkistyy pelkäksi hopeaksi. Uusi menetelmä oli aikaisempia huomattavasti käyttökelpoisempi, ja peilejä voitiin valmistaa suurina määrinä. Nykyisin hopean ohella käytetään myös alumiinia, joka heijastaa valoa melkein yhtä hyvin kuin hopeakin mutta joka on paljon halvempaa.
Kaarevat peilit

Kuperassa peilissä kuvan muodostava peilipinta on kaarevan pinnan ("kuvun") ulkopinnalla, joten se hajottaa valoa. Koverassa peilissä peilipinta on vastaavasti "kuopassa", joten se kokoaa valon polttopisteeseen. Jos kaareva pinta on osa pallon pintaa, puhutaan pallopeilistä.
Kovera parabolinen peili, jonka poikkileikkaus on paraabelin muotoinen, kokoaa kaikki akselinsa suuntaiset valonsäteet niin, että ne kaikki kulkevat tarkalleen saman pisteen, peilin polttopisteen kautta. Myös kovera pallopeili, jonka sisäpinta on osa pallon pintaa, tekee niin likimäärin ja sitä tarkemmin, mitä suurempi sen kaarevuussäde on suhteessa peilin kokoon. Polttopisteen etäisyys peilin pinnasta, peilin polttoväli, josta kaavoissa käytetään merkintää f, on puolet pallopinnan säteestä.
Koverassa pallopeilissä esine näkyy suurentuneena, kuperassa taas pienentyneenä. Lieriön tai sen osan muotoisessa peilissä, jollaisia on esimerkiksi huvipuistojen ns. naurutaloissa, kohde taas suurentuu tai pienentyy vain vaaka- tai vain pystysuunnassa, kun taas kohtisuorassa suunnassa koko pysyy alkuperäisenä.
Tärkeimpiä kaarevia peilejä ovat koverat ja kuperat pallopeilit, joita käytetään peilikaukoputkissa ja useissa muissa optisissa laitteissa linssien ohella. Autojen sivupeilien uloin osa on usein kaareva, jotta se näyttäisi laajemman alueen. Tällaiseen peiliin on voitu tehdä merkintä, että peilin näyttämät kohteet kuten muut autot ovat lähempänä kuin mitä peili näyttää niiden olevan.
Arkinen tapa havainnollistaa kaarevan peilin ominaisuuksia on katsoa kuvaansa esim. kirkkaan teräslusikan pesän pinnasta. Kaarevalta puolelta katsottuna kuva on oikein päin ja kuperalta puolelta katsottuna ylösalaisin.
Kaarevat peilit > Kovera pallopeili > Kuvan muodostuminen

Jos kuvattava esine sijaitsee kauempana koverasta pallopeilistä kuin sen polttopiste, peili muodostaa esineestä todellisen kuvan. Tällöin siis kaikki esineen samasta pisteestä lähteneet, peilistä heijastuneet säteet leikkaavat toisensa samassa pisteessä, joka sijaitsee samalla puolella peiliä kuin kuvattava esinekin. Jos kohde on kaarevuuskeskipistettä kauempana, kuva muodostuu pienennettynä kohteen ja peilin väliin ja on lisäksi ylösalaisin. Niinpä riittävän suuresta koverasta peilistä ihminenkin voi nähdä kuvansa ylösalaisin.
Jos esine on pallon keskipisteessä eli sen etäisyys peilistä on sama kuin pallon säde, kuva muodostuu esineen kohdalle ja on esineen kokoinen mutta ylösalaisin.
Jos esine sijaitsee pallon keskipisteen ja polttopisteen välissä, kuva muodostuu suurennettuna kauemmas peilistä kuin missä kohde sijaitsee, ja tällöin se on itse asiassa havaittavissa vain, jos kohde on läpikuultava, siinä on reikiä tai jos se sijaitsee hieman syrjässä peilin pääakselilta.
Jos esine on polttopistettä lähempänä peiliä, peilistä heijastuneet valonsäteet eivät leikkaa toisiaan, mutta niiden kuvitteelliset jatkeet peilin toisella puolella leikkaavat. Tällöin peili muodostaa esineestä valekuvan peilin taakse samaan tapaan kuin tasopeilikin. Muodostunut kuva on oikein päin oleva suurennettu valekuva. Tasopeilin tapauksessa kuva on oikeinpäin oleva esineen kanssa samankokoinen valekuva.
Kaarevat peilit > Kupera pallopeili

Kupera pallopeili hajottaa siihen osuvat samasta suunnasta tulevat valonsäteet. Myös kupera pallopeili, jonka kaarevuussäde on riittävän suuri, muodostaa kuvan lähellä olevista esineistä. Kuva on kuitenkin aina pienentynyt valekuva peilin takana.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Auton sivupeili, jonka uloin osa on kaareva.
Kuvan muodostuminen koverassa pallopeilissä, kun esine on kaarevuuskeskipistettä (C) kauempana peilistä. F on peilin polttopiste.
Kuvan muodostuminen koverassa pallopeilissä, kun esine on tasan kaarevuuskeskipisteessä (C).