stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
I Heard It Through the Grapevine

| ”I Heard It Through the Grapevine” Gladys Knight & the Pips |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Everybody Needs Love
 Äänitetty : Hitsville USA (Studio A); 15.–17. kesäkuuta 1967
 Julkaistu: 28. syyskuuta 1967
 Formaatti: 7" single
 Tuottaja(t): Norman Whitfield
 Tyylilaji: soul
 Kesto: 02.56
 Levy-yhtiö: Motown
 Levymerkki: Tamla
Gladys Knight & the Pipsin muut singlet
| ”Everybody Needs Love” 1967 | ”I Heard It Through the Grapevine” 1967 | ”The End of Our Road” 1968 |
I Heard It Through the Grapevine on Motownin lauluntekijöiden Norman Whitfieldin ja Barrett Strongin kirjoittama soul/R&B-kappale. Whitfield äänitti laulusta eri Motown-artistien kanssa useita versioita. Näistä kaksi nousivat hiteiksi: Gladys Knight & the Pipsin syyskuussa 1967 ilmestynyt single nousi Yhdysvaltain listakakkoseksi, sitä seurannut Marvin Gayen versio oli listaykkönen sekä Yhdysvalloissa että Britanniassa.
Myöhemmin "I Heard It Through the Grapevinea" on versioitu lukuisia kertoja. Whitfieldin johdolla sen äänittivät The Temptations vuonna 1969 ja The Undisputed Truth vuonna 1971. Creedence Clearwater Revival äänitti laulusta 11-minuuttisen version vuoden 1970 albumilleen Cosmo's Factory. Marvin Gayen versio sai uudelleen huomiota Euroopassa vuonna 1986, jolloin Levi's käytti sitä Roger Lyonsin ohjaamassa ja Nick Kamenin tähdittämässä farkkumainoksessaan "Launderette". Mainoksen ansiosta kappale nousi uudelleenjulkaisuna brittilistan sijalle kahdeksan. Suomeksi kappaleen on levyttänyt nimellä "Kuulin läpi greipin" Pekka Myllykoski ja Jytäjemmarit vuoden 2004 albumillaan Viekää minut baariin taas....
Marvin Gayen versio sijoittui Rolling Stone -lehden vuoden 2004 "The 500 Greatest Songs of All Time" -listalla sijalle 80. Billboardin vastaavassa listauksessa kappale oli sijalla 65. Verkkosivusto Acclaimed Music, joka tilastoi musiikkikriitikoiden arvioita kaikkien aikojen kappaleista, sijoittaa "I Heard It Through the Grapevine" kahdeksanneksi.
Haavipallon maailmanmestaruuskilpailut

Haavipallon maailmanmestaruuskilpailut on Kansainvälisen lacrosseliiton alaisille maajoukkueille järjestettävä haavipallo- eli lacrosseturnaus. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1967 ja nykyään kisat pidetään joka neljäs vuosi. Eniten maailmanmestaruuksia on voittanut Yhdysvallat: 12 turnauksesta se on voittanut yhdeksän. Muut kolme maailmanmestaruutta ovat menneet Kanadalle.
Historia

Vuonna 1967 Kanadassa juhlittiin haavipallon satavuotisjuhlaa, jonka kunniaksi pelattiin neljän joukkueen turnaus. Yhdysvaltoja edusti Mt. Lacrosse Club Baltimoresta. Seitsemän vuotta myöhemmin, vuonna 1974, Australia juhli vastaavaa juhlaa. Siitä lähtien MM-kisat ovat olleen joka neljäs vuosi järjestettävä tapahtuma.
Joukkueita oli neljä vuoteen 1986 asti, kunnes vuonna 1990 joukkueiden määrä nousi viiteen. Nousu jatkui myös seuraavissa kisoissa 1994, jolloin joukkueita oli kuusi. Vuonna 1998 joukkueita oli jo 11, 2002 15, 2006 21 ja vuonna 2010 29. Vuoden 2014 kisoihin kutsuttiin yli 40 maata.
Suomi on pelannut kisoissa kolmesti: vuonna 2006 Suomi oli yhdeksäs, vuonna 2010 sijalla 12 ja vuonna 2014 sijalla 13.
MM-kisoja on pelattu 11 kertaa, neljässä eri valtiossa: Kanadassa, Australiassa ja Englannissa kolmesti, Yhdysvalloissa kolmesti.
MM-kilpailut ja mitalistit

MM-kisojen historia ainoastaan neljä joukkuetta on saanut mitalin:
| Vuosi | Kulta | Hopea | Pronssi | Paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1967 |  Yhdysvallat |  Australia |  Kanada |  Toronto, Ontario |
| 1974 |  Yhdysvallat |  Australia |  Kanada |  Melbourne |
| 1978 |  Kanada |  Yhdysvallat |  Australia |  Stockport |
| 1982 |  Yhdysvallat |  Australia |  Kanada |  Baltimore, Maryland |
| 1986 |  Yhdysvallat |  Kanada |  Australia |  Toronto, Ontario |
| 1990 |  Yhdysvallat |  Kanada |  Australia |  Perth, Länsi-Australia |
| 1994 |  Yhdysvallat |  Australia |  Kanada |  Manchester |
| 1998 |  Yhdysvallat |  Kanada |  Australia |  Baltimore, Maryland |
| 2002 |  Yhdysvallat |  Kanada |  Australia |  Perth, Länsi-Australia |
| 2006 |  Kanada |  Yhdysvallat |  Australia |  London, Ontario |
| 2010 |  Yhdysvallat |  Kanada |  Australia |  Manchester |
| 2014 |  Kanada |  Yhdysvallat |  Irokeesit |  Denver, Colorado |
Osallistujat

| Joukkue | 1967  (4) | 1974  (4) | 1978  (4) | 1982  (4) | 1986  (4) | 1990  (5) | 1994  (6) | 1998  (11) | 2002  (15) | 2006  (21) | 2010  (29) | 2014  38 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Argentiina |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 28. | 36. |
|  Alankomaat |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 12. | 8. | 16. |
|  Australia | 2. | 2. | 3. | 2. | 3. | 3. | 2. | 3. | 3. | 3. | 3. | 4. |
|  Belgia |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 27. |
|  Bermuda |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 21. | 18. | 24. |
|  Costa Rica |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 38. |
|  Englanti | 4. | 4. | 4. | 4. | 4. | 4. | 4. | 5. | 6. | 5. | 5. | 5. |
|  Espanja |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 17. | 16. | 30. |
|  Etelä-Korea |  |  |  |  |  |  |  |  | 11. | 18. | 25. | 35. |
|  Hongkong |  |  |  |  |  |  |  |  | 14. | 20. | 22. | 21. |
|  Irlanti |  |  |  |  |  |  |  |  | 13. | 7. | 9. | 10. |
|  Irokeesit |  |  |  |  |  | 5. | 5. | 4. | 4. | 4. |  | 3. |
|  Israel |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 7. |
|  Italia |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 10. | 19. | 18. |
|  Itävalta |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 21. | 28. |
|  Japani |  |  |  |  |  |  | 6. | 8. | 5. | 6. | 4. | 8. |
|  Kanada | 3. | 3. | 1. | 3. | 2. | 2. | 3. | 2. | 2. | 1. | 2. | 1. |
|  Kiina |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 33. |
|  Kolumbia |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 37. |
|  Latvia |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 14. | 20. | 19. |
|  Meksiko |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 29. | 23. |
|  Norja |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 24. | 25. |
|  Puola |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 14. | 20. |
|  Ranska |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 27. | 31. |
|  Ruotsi |  |  |  |  |  |  |  | 10. | 9. |  | 10. | 11. |
|  Saksa |  |  |  |  |  |  |  | 6. | 8. | 8. | 6. | 9. |
|  Skotlanti |  |  |  |  |  |  |  | 7. | 7. | 11. | 7. | 6. |
|  Slovakia |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 17. | 26. |
|  Suomi |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 9. | 12. | 13. |
|  Sveitsi |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 23. | 15. |
|  Tanska |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 16. | 26. |  |
|  Thaimaa |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 29. |
|  Tšekki |  |  |  |  |  |  |  | 9. | 10. | 15. | 13. | 14. |
|  Turkki |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 22. |
|  Uganda |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 34. |
|  Uusi-Seelanti |  |  |  |  |  |  |  |  | 15. | 19. | 15. | 12. |
|  Venäjä |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 32. |
|  Wales |  |  |  |  |  |  |  | 11. | 12. | 13. | 11. | 17. |
|  Yhdysvallat | 1. | 1. | 2. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 1. | 2. | 1. | 2. |
Heinäjärvi (Kannonkoski, Lakomäki)

| Heinäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski
Koordinaatit:  62°55′12″N, 25°34′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Heinänevalle 
Järvinumero:  14.444.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  164,5 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  1,96 km  
Pinta-ala:  9,591 ha  
Tilavuus:  0,0001609 km³ 
Keskisyvyys:  1,68 m  
Suurin syvyys:  4,3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinäjärvi 
Heinäjärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella  Lakomäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 530 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 160 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 4,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Lakojoen valuma-alueeseen (14.444) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,5 metriä mpy.
Harjapallokala

| Harjapallokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Carinotetraodon
Laji::  lorteti
Kaksiosainen nimi
 Carinotetraodon lorteti  (Tirant, 1885)  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harjapallokala (Carinotetraodon lorteti)  on aasialainen makean veden pallokalalaji.
Se on yksi pisimpään akvaarioissa pidetyistä pallokalalajeista.
Koko ja ulkonäkö

Harjapallokala kasvaa noin kahdeksan senttiä pitkäksi. Se muistuttaa paljon punapyrstöpallokalaa, sillä molemmilla on punaiset silmät.  
Harjapallokala voi vaihtaa väriä mielialan ja ympäristönsä mukaan. Koiras ja naaras ovat niin erinäköisiä, että niitä on pidetty eri lajeina.  Koiraan selässä on ruskealla pohjalla keltaisia juovia, pyrstö on sinisävyinen ja siinä on valkea reunus. Uhittelevat tai kosiskelevat koiraat väläyttelevät punaista tai oranssinsävyistä vatsapuolta. Naaras on päältä tasaisen ruskea, vatsapuolelta lähes valkea.
Alkuperä

Harjapallokala elää Indokiinassa, Malesiassa ja Indonesiassa hitaasti virtaavissa jokivesissä.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Harjapallokala on reviiriään pyydystävä, yksin elävä kala. Akvaariossa se pysyy rauhallisimpana, kun kasvitiheiköt estävät sitä näkemästä muita kaloja liian usein. Silti kalan pitäminen seura-akvaariossa ei aina onnistu.
Harjapallokala on ainoa sukunsa lajeista, jonka tiedetään kuteneen akvaariossa. Soidinmenot, eli värien väläyttely, kestävät jonkun aikaa. Mäti ja maiti lasketaan alustalle, kuten jaavansammaltiheikölle. Kun mäti on hedelmöitetty, koiras ajaa naaraan kauemmaksi ja puolustaa mätipesää poikasten kuoriutumiseen asti eli noin kolme päivää.
Ravinto ja vesiolot

Harjapallokala elää jokivedessä, jonka pH on 6,5–7 ja kovuutta kuvaava dH 3–10. Nitraatti, nitriitti ja ammoniakki ovat sille haitaksi pieninäkin pitoisuuksina. 
Se syö eläinplanktonia, nilviäisiä ja äyriäisiä. Akvaariossa sille kelpaavat yleensä pakasteruoat kuten krillit. Sen ruokavaliossa ei tarvitse olla yhtä paljon kovia osia kuin suurikokoisemmila pallokalalajeilla, sillä harjapallokalan hampaat eivät yleensä kasva ongelmallisen pitkiksi.
Höylätavara

Höylättyjä lautoja pontteineen
Höylätavara eli höylätty puutavara on sahatavaran jatkojaloste, joka on höylätty ainakin kolmelta sivulta. Höylätavara on joko suorakaiteen muotoista tai johonkin muotoon työstettyä. Yleisimmät paksuudet ovat 8–70 mm ja leveydet 15–220 mm.
Tyypillisimpiä profiileja rakennusten ulkoverhoiluun käytettyistä paneeleista.
Höyläys

Höyläys tehdään pyörivällä terällä eli kutterilla, joka leikkaa sahatun puutavaran pinnasta muutaman millimetrin puuta pois. Käytännössä höyläys tehdään höyläkoneella, jossa on useita (4–8) kuttereita, jolloin puu saadaan yhdellä työstökerralla höylättyä kaikilta sivuiltaan. Leikkaava terä voi olla suora tai muotoiltu työstämään puun pintaan muotoaan vastaavan profiilin.
Sileähöylätty (hienohyölätty) pinta on kauttaaltaan sileää ja tasaista eikä siinä saa näkyä aaltoilua. Vielä sileämpää pintaa haluttaessa pinta voidaan hioa hiomanauhalla. Karkeahöylätty pinta on tasainen, mutta pinta ei välttämättä ole sileä. Karkeahöyläystä käytetään kuivatun sahatavaran työstämisessä mittatarkaksi. Sitä kutsutaan myös kalibroinniksi, dimensiohöyläykseksi tai raakahöyläykseksi. Karkeahöylätyllä pinnalla ei ole sileysvaatimuksia. Myös sellaista höylätavaraa valmistetaan, jonka näkyviin jäävät pinnat sileähöylätään ja piiloon jäävät pinnat karkeahöylätään. Tällaisia ovat esimerkiksi sisäverhouslaudat.
Sileä- tai karkeahöylätylle puutavaralle sallitaan ±1 mm mittapoikkeama nimellismitasta, jos nimellismitta on 100 mm tai pienempi. Jos nimellismitta on yli 100 mm, sallitaan ±1,5 mm mittapoikkeama. Määrämittaan katkaistun höylätavaran pituus saa poiketa ±2 mm ilmoitetusta mitasta.
Nimityksiä

Lape on höylätavaran leveämpi sivu.
Syrjä on höylätavaran kapeampi sivu.
Pontti on lautojen toisiinsa liittämistä varten laudan toiseen syrjään höylätty kieleke. Laudan toiseen syrjään höylätään ura (naaraspontti), johon viereisen laudan kieleke (urospontti) asetetaan. Kielekkeen ja vastaavan uran muodon perusteella käytetään ponttiliitoksista nimityksiä tasapontti, helmipontti, viistepontti ja puolipontti.
Sileäpontti on ponttien avulla toisiin lautoihin liitettävä höylätavara, jonka sekä käyttölape (näkymään jäävä leveämpi sivu) että takalape on höylätty.
Raakapontti on ponttien avulla toisiin lautoihin liitettävä höylätavara, jonka käyttölape on sahapintainen ja takalape karkeahöylätty.
Ympärihöylätyn puutavaran kaikki sivut on höylätty.
Muotohöylätyn puutavaran muoto poikkeaa suorakaiteesta.
Lista on tarkoitettu rakennusten sisäpuolen viimeistelyyn. Erimuotoisia listoja ovat jalkalista, peitelista, reunalista, varjolista, kattolista, holkkalista ja kulmalista.
Sisäverhouslauta on muotoon höylätty, ponttien avulla toisiin lautoihin liitettävä ja joskus käyttölappeeltaan profiloitu (paneeli).
Ulkoverhouslauta on käyttölappeeltaan sahapintainen, hienosahattu tai höylätty, ja muilta sivuiltaan muotoon höylätty.
Lattialauta on takalappeeltaan (piiloon jäävältä lappeeltaan) uritettu, pontattu höylätavara, jonka sydänpuoli on yleensä käyttölappeena.
Hirsiverhouslauta on pontattu tai puoliksi pontattu höylätavara, jonka käyttölape on höylätty kaarevaksi, jotta se muistuttaisi pyöröhirttä.
Pyörölista on pyörökeppisorvilla valmistettu lista, jonka poikkileikkaus on ympyrä.
UTV-paneelin poikkileikkaus
Heinäjärvi (Saarijärvi, Rantakylä)

| Heinäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°52′44″N, 25°29′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskujoki:  Heinäjärvi Lakojärveen 
Järvinumero:  14.444.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,5 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  1 km  
Rantaviiva:  6,679 km  
Pinta-ala:  93,176 ha  
Tilavuus:  0,00034558 km³ 
Keskisyvyys:  0,37 m  
Suurin syvyys:  4,7 m  
Saaria:  3 
 fiHeinäjärvi 
Heinäjärvi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Rantakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 93 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 345 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 4,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Lakojoen valuma-alueeseen (14.444) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy.
Iikka Törrönen

| Iikka Törrönen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Iikka Veikko Santeri Törrönen
Syntynyt: 27. kesäkuuta 1914 Joensuu, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 2. toukokuuta 1943 (28 vuotta) Haapasaari
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1941:   Kadettikoulu
Maajoukkueet
1939:   Suomi
Ottelut (pisteet):  6 (5)
Iikka Veikko Santeri Törrönen (27. kesäkuuta 1914 Joensuu, Suomen suuriruhtinaskunta – 2. toukokuuta 1943 Haapasaari) oli suomalainen koripalloilija.
Helsingin Pallo-Tovereiden kasvatti Törrönen pelasi Suomen maajoukkueessa Liettuan EM-kilpailuissa 1939, missä maa sijoittui kahdeksanneksi eli viimeiseksi. Hän voitti Kadettikoulun joukkueessa miesten Suomen mestaruuden kaudella 1941.
Törrönen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingistä vuonna 1934. Hän osallistui talvisotaan, jonka päätyttyä kävi kadettikoulun vuosina 1940-1941. Mukaansa kouluun hän houkutteli ystävänsä Hans Windin. Wind muistetaan erityisesti jatkosodan Hävittäjä-ässänä.
Kapteeni Törrönen osallistui jatkosotaan Lentolaivue 24:n riveissä. Vapunpäivänä 1943 Törrönen pakkasi varustelaukkuaan ja sanoi samassa yksikössä palvelleelle Hans Windille näin: "Huomenna on kova tappelu... Lähetä Sinä nämä kotiin. Minä en enää palaa."
Seuraavana päivänä Törrönen ja Wind lähtivät Muolaan Suulajärven lentokentältä ja osallistuivat 18 Brewsterin ja 30 neuvostoliittolaiskoneen väliseen ilmataisteluun. Siinä puna-armeija menetti neljä konetta, Suomi yhden, kun Törrösen Brewster katosi tuntemattomalla tavalla Suomenlahdella.
Sotavangiksi marraskuussa 1943 joutunut laivuetoveri Vilppu Perkko kertoi kotimaahan päästyään, että kuulustelijat olivat näyttäneet karttaa, jonka kulmassa oli Törrösen nimi. Kartta oli löytynyt Oranienbaumin läheltä koneesta, jonka ohjaamossa oli kuollut lentäjä. Törrönen teki sotien aikana yhteensä noin 260 sotalentoa ja pudotti 11 konetta. Virallisesti Törrönen julistettiin kuolleeksi vasta 7. elokuuta 1964.
Saavutukset > Pesäpalloilijana

2 SM-pronssia: 1934, 1938
1 Itä-Länsi-ottelu: 1935
Ice Cream

| ”Ice Cream” Hyuna ft>  Jun Hyung |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Melting
 Äänitetty : 2012
 Julkaistu: 22. lokakuuta 2012
 Formaatti: Digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Brave Brothers
 Tyylilaji: dancepop, electropop, hip hop
 Kesto: 03.16
 Levy-yhtiö: Cube Entertainment
Hyunan muut singlet
| ”Bubble Pop” 2011 | ”Ice Cream” 2012 | ”She Is My Girl” 2012 |
Ice Cream on korealaislaulaja Hyunan kappale hänen toiselta EP:ltä, Meltingiltä. Melting, Hyunan debyyttialbumi ja EP, sisältävät "Ice Creamin" ja neljä muuta kappaletta. Kappaleelle julkaistiin teaseri 19. lokakuuta 2012, sekä kokonainen musiikkivideo SBS MTV:llä 21. lokakuuta ja YouTubessa 22. lokakuuta 2012, jolla myös PSY on cameo-roolissa.
Käännös suomeksi
I Have a Right

| ”I Have a Right” Sonata Arctica |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Stones Grow Her Name
 Julkaistu: 18. huhtikuuta 2012
 Formaatti: CDS
 Tyylilaji: power metal progressiivinen metalli
 Kesto: 04.48
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Sonata Arctican muut singlet
| ”Flag in the Ground” 2009 | ”I Have a Right” 2012 | ”Shitload of Money” 2012 |
I Have a Right on Sonata Arctican kappale ja ensimmäinen single yhtyeen seitsemänneltä studioalbumilta Stones Grow Her Name. Kappaleen akustinen versio on mukana albumilla Acoustic Adventures – Volume Two.
Kappaleet

I Have a Right – 3.52 (Radio Edit)
I Have a Right – 4.48
I Just Wanna

| ”I Just Wanna” Voxis |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 25. heinäkuuta 2011
 Tyylilaji: Dance, pop
 Kesto: 04.09
 Levy-yhtiö: Cat Music
Voxisin muut singlet
| ”Darkeworld” 2006 | ”I Just Wanna” 2011 | ”My Girl” 2012 |
I Just Wanna on yhdysvaltalaisyhtye Voxisin kappale. Sen julkaisi Cat Music digitaalisesti ladattavana singlenä 25. heinäkuuta 2011. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin videopalvelu YouTubessa marraskuussa 2011. Kappale ei päässyt lainkaan listoille.
Kappalelista

Digitaalinen lataus
1. I Just Wanna (Radio Edit) - 4:09
2. I Just Wanna (Extended) - 7:00
3. I Just Wanna (New Text Radio) - 4:09
ITV4

| ITV4 |
| --- | --- |
Lähetykset alkoivat:  1. marraskuuta 2005
Omistaja:  ITV
Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Kotisivu:  www.itv.com/hub/itv4
Saatavuus
Antenniverkko
Freeview:  Kanava 28
Satelliitti
Sky Digital:  Kanava 120
Kaapeliverkko
Virgin Media:  Kanava 117
Infobox OKNimi-testi OK: 
ITV4 on brittiläinen televisiokanava, joka aloitti toimintansa 1. marraskuuta 2005. Kanavan ohjelmisto koostuu uutis- ja ajankohtaisohjelmista, urheiluohjelmista ja yhdysvaltalaisista komedia ja draamasarjoista sekä ITV:n toimintasarjoista 1960- ja 1970-luvuilta. Kanava on saatavilla ilmaiseksi digitaalisessa antenni- tai kaapeliverkossa tai satelliitin kautta.
ITV4:n tarkoitus oli korvata ITV:n Men & Motors -kanava, kummatkin kanavat olivat saatavilla maanpäällisessä verkossa kunnes Men & Motors siirtyi kaapelin ja satelliitin puolelle ja se korvattiin ympäri vuorokauden ohjelmaa lähettävällä pelikanavalla ITV Playllä (joka myöhemmin korvattiin ITV2+1 -kanavalla). Eräät Men & Motorsin ohjelmat siirrettiin ITV4 -kanavalle.
Ohjelmistoa

Kolmas kivi auringosta
Clerks: The Animated Series
Unelmien kentät
LAPD: Life On the Beat
The Larry Sanders Show
Pulmuset
Poliisikamera – käy!
Saturday Night Live
Smith
Used Car Roadshow
Logos

2004-2006 (unused)
2005-2013
2013-2022
Aiheesta muualla

ITV4:n kotisivut
Hyvinkään Sveitsin lukio

| Hyvinkään Sveitsin lukio |
| --- | --- |
 Hyvinkään Sveitsin lukiota.
Sijainti:  Teerimäenkatu 2-4, 05900  Hyvinkää
Koordinaatit:  60.6300°N, 24.8372°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Jaakko Rainio
Luokat:  10–12
Oppilaita:  430
Verkkosivut
Hyvinkään Sveitsin lukio oli vuoteen 2020 saakka Hyvinkään Sveitsin kaupunginosassa toiminut lukio. Hyvinkään Sveitsin lukio ja Hyvinkään yhteiskoulun lukio yhdistyivät yhdeksi Hyvinkään lukioksi vuonna 2020 ja siirtyivät uusiin tiloihin uuden lukiorakennuksen, Kipinä-talon, valmistuttua. Uusi lukio sijaitsee Hangonsillan kaupunginosassa.
Hyvinkään Sveitisn lukion noin 430 oppilaista noin puolet oli yleislinjalla ja puolet luonnontiedelinjalla. Koulun viimeinen rehtori oli Jaakko Rainio.
Lukion toimirakennuksen suunnitteli loppuun Raimo Valjakka alkuperäisen suunnittelijan arkkitehti Jorma Järven kuoltua 1962. Koulun aiempi nimi oli Sveitsinrinteen lukio.
GoldenEye 007 (vuoden 2010 videopeli)

| GoldenEye 007 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Eurocom n-Space (Nintendo DS)
Julkaisija:  Activision JP Nintendo (Wii)
Käsikirjoittaja:  Bruce Feirstein
Säveltäjä:  David Arnold Kevin Kiner
Pelisarja:  James Bond
Pelimoottori:  EngineX
Julkaistu:  Wii, Nintendo DSNA 2. marraskuuta 2010AUS 3. marraskuuta 2010EU 5. marraskuuta 2010 PlayStation 3, Xbox 360NA 1. marraskuuta 2011EU 4. marraskuuta 2011
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: T  Virheellinen ESRB-arvo   PEGI: 16
Alusta:  Wii, Nintendo DS, PlayStation 3, Xbox 360
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
GoldenEye 007 on Eurocomin kehittämä ja Activisionin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin vuonna 2010 Wiille ja Nintendo DS:lle. Pelistä on julkaistu GoldenEye 007: Reloaded versio vuonna 2011 PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle.
Peli on uusintaversio vuoden 1997 James Bond -aiheisesta pelistä GoldenEye 007, joka perustuu vuoden 1995 elokuvaan 007 ja kultainen silmä.
Pelaaminen

Vaikka pelin nimi viittaakin vuonna 1997 julkaistuun peliin on uusintaversion pelattavuus aivan erilainen. Juoni, tehtävät ja kentät ovat samoja kuin alkuperäisessä pelissä. Kentät sulautuvat tässä pelissä enemmän pelin juoneen.
Pelaaminen > Moninpelin hahmot

James Bond
Rautahammas
Alec Trevelyan (006)
Baron Samedi
Francisco Scaramanga
Julius No
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Daniel Craig  | … |  James Bond   |
|  Judi Dench  | … |  M   |
|  Rory Kinnear  | … |  Bill Tanner   |
|  Elliot Cowan  | … |  Alec Trevelyan   |
|  Kirsty Mitchell  | … |  Natalya Simonova   |
|  Kate Magowan  | … |  Xenia Onatopp   |
Aiheesta muualla

GoldenEye 007 MobyGamesissa (englanniksi)
GoldenEye 007 MobyGamesissa (englanniksi)
GoldenEye 007: Reloaded MobyGamesissa (englanniksi)
GoldenEye 007 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ifis

Ifis (m.kreik. Ἶφις, ”vahva”, ”voimakas"; lat. Iphis) oli antiikin Kreikassa nimi, jota voitiin antaa sekä miehelle että naiselle. Nimellä on kreikkalaisessa mytologiassa useita kantajia:
Miehiä nimen kantajina

Ifis, Alektorin poika ja Argoksen kuningas
Ifis, Stheneloksen ja Nikippen poika, argonautti
Ifis, paimen, joka rakastui Anaksareteen, mutta kun hän ei saanut vastakaikua rakkaudelleen, tappoi hän itsensä.
Ifis, thebalainen soturi, jonka Akamas surmasi seitsemän hyökkäyksessä Thebaa vastaan.