stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdet häät ja kolme anoppia

| Yhdet häät ja kolme anoppia> The Big Wedding |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Justin Zackham
Käsikirjoittaja:  Justin Zackham
Perustuu:  Jean-Stéphane Bronin ja  Karine Sudanin elokuvaan  Mon frère se marie
Tuottaja:  Anthony Katagas Clay Pecorin Richard Salvatore Harry J. Ufland Justin Zackham 
Säveltäjä:  Nathan Barr
Kuvaaja:  Jonathan Brown
Leikkaaja:  Jon Corn
Pääosat:  Robert De Niro Katherine Heigl Diane Keaton Amanda Seyfried Topher Grace Ben Barnes Susan Sarandon Robin Williams
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Lionsgate
Levittäjä:  Lionsgate
Ensi-ilta:   26. huhtikuuta 2013  7. kesäkuuta 2013
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  35 000 000 dollaria
Tuotto:  21 819 348 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Yhdet häät ja kolme anoppia (The Big Wedding) on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Justin Zackham. Se on yhdysvaltalainen versio ranskalaisesta elokuvasta Mon frère se marie. Elokuvan pääosissa ovat Robert De Niro, Katherine Heigl, Diane Keaton, Amanda Seyfried, Topher Grace, Ben Barnes, Susan Sarandon ja Robin Williams.
Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 26. huhtikuuta 2013 ja Suomessa 7. kesäkuuta 2013.
Juoni

Omintakeinen uusperhe valmistautuu kuopuksen, Kolumbiasta adoptoidun Alejandron häihin. Ongelmia on tiedossa, kun alkoholisoituneen taiteilijaisän (De Niro) nykyisen elämänkumppanin (Sarandon) lisäksi häihin saapuu ex-vaimo (Keaton) ja Alejandron biologinen äiti, harras katolinen jolle ei saa kertoa että ottovanhemmat ovat eronneet.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Robert De Niro  | … |  Don Griffin   |
|  Diane Keaton  | … |  Ellie Griffin   |
|  Ben Barnes  | … |  Alejandro Griffin   |
|  Katherine Heigl  | … |  Lyla Griffin   |
|  Amanda Seyfried  | … |  Missy O'Connor   |
|  Topher Grace  | … |  Jared Griffin   |
|  Susan Sarandon  | … |  Bebe McBride   |
|  Robin Williams  | … |  Father Monighan   |
Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä nimekkäiden Hollywood-tähtien ensemble-komedia tarjoaa niin paljon puhetta ja tavallista väljempiä ajatusmalleja rakkaudesta, että yhteys ranskalaiselokuvaan tulee ilmeiseksi. Häihinsä valmistautuva nuoripari on sivuosassa ja toimii vain katalysaattorina ikääntyneempien hahmojen kokemille tapahtumille. Komedia ei Valotiestä kuitenkaan lähde lentoon kuin muutamassa kohtauksessa, vaan jää vaisulta maistuvaksi irtosketsien kokoelmaksi.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdet häät ja kolme anoppia Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Yhdet häät ja kolme anoppia Box Office Majossa (englanniksi)
Yhdet häät ja kolme anoppia Rotten Tomatoesissa (englanniksi)
Yhdet häät ja kolme anoppia Metacriticissä (englanniksi)
World Without End

World Without End voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Maailma vailla loppua (engl. World Without End), Ken Follettin historiallinen romaani vuodelta 2007
Maailma vailla loppua (engl. World Without End), Follettin romaaniin perustuva minisarja vuodelta 2012
World Without End, tieteiselokuva vuodelta 1956.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”World Without End”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viheriäistenaukko

Viheriäistenaukko nähtynä Ajonpään kalliolta Luonnonmaalta Naantalista toukokuussa 2010. Keskellä kuvaa on pieni kallioluoto Äijäkari ja sen takana näkyy Ruissalon saari.
Viheriäistenaukon eteläreunalla sijaitseva Kukkarokivi on Suomen suurin selvästi näkyvissä oleva siirtolohkare. Kuva maaliskuulta 2013.
Aikanaan maailman suurin matkustaja-alus M/S Oasis of the Seas Viheriäistenaukolla lähdettyään Pernon telakalta lokakuussa 2009.
Viheriäistenaukko on pieni merialue Saaristomeren pohjoisosassa Naantalin ja Turun kaupunkien alueella. Vesistömuodostumaluokituksen mukaan Viheriäistenaukon pinta-ala on 5,9 neliökilometriä.
Viheriäistenaukon vedenlaatua on seurattu ainakin jo 1960-luvun alusta ja pohjaeliöstöä 1990-luvun alusta. Ekologiselta tilaltaan Viheriäistenaukko on ollut 2000-luvulla välttävä ja viimeksi tyydyttävä. Kemiallinen tila on ollut hyvä.
Viheriäistenaukko on voimakkaasti rehevöitynyt merialue, jonka tilaan vaikuttavat useat eri päästölähteet. Merialue on tärkeä kalataloudellisesti, sillä alueella harjoitetaan ammattimaista pyyntiä ja läheisyydessä sijaitsee useiden kalalajien poikastuotantoalueita. Syvimmät kohdat Viheriäistenaukolla ovat yli 30 metriä.
Sijainti ja maantieteelliset kohteet

Viheriäistenaukko rajautuu seuraaviin vesialueisiin: pohjoisessa Raisionlahti, idässä Pohjoissalmi, etelässä Airisto ja lännessä Naantalinsalmi. Maa-alueisiin Viheriäistenaukko rajautuu seuraavasti: pohjoisessa Naantalin Viheriäistenniemeen jossa sijaitsee Nesteen Naantalin öljynjalostamo, idässä Turun Valkamanlahden ympärillä olevaan Koivuluotoon ja Mikkolanvuoreen jotka ovat Pansion varuskunnan aluetta Pansion kaupunginosassa, etelässä Turun Ruissalon saareen joka kuuluu samannimiseen kaupunginosaan ja lännessä Naantalin Luonnonmaan saareen.
Viheriäisten aukolla on muutamia pieniä saaria jotka kaikki sijaitsevat Turun puolella. Saarista isoimmat ovat Iso-Kaskinen ja Vähä-Kaskinen joissa on myös mökkejä. Pienempiä ovat Äijäkari ja Kukkarokivi, jotka ovat kummatkin rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi lintujen pesimäluotona ja ne kuuluvat Natura 2000 -verkostoon.
Vesiliikenne

Viheriäistenaukolla on vilkas laivaliikenne ja sen kautta kulkee laivat Naantalin satamaan, Turun Korjaustelakalle ja Naantalin öljynjalostamolle 15,3 metrin syvyistä Naantalin väylää pitkin. Viheriäistenaukolla Naantalinväylästä erkanee Turun puolelle 9 metrin syvyiset väylät Turun sataman Pansion satamanosaan, merivoimien Pansion varuskuntaan  ja Pernon telakalle.
Osa alueesta oli pitkään tutkakatveessa vilkkaasta liikenteestä huolimatta. Vuonna 2012 otettiin käyttöön Ajonpään merenkulkututka, jonka jälkeen koko alue on Nauvon VTS-keskuksen hallinnassa. Muut tutkat sijaitsevat Pansiossa ja Rajakarilla.
Vesistöalueluokitukset

Viheriäistenaukko on tunnukseltaan 3_Ls_014 (vesimuodostuman yksilöivä VPD-tunnus) ja ympäristöhallinnon vesistöalueluokituksessa se kuuluu Pohjoinen Saaristomeri (95) -päävesistön, ja edelleen Turun rannikkoalue (95.11) -2. jakovaiheen vesistöalueen vesistön osa-alueeksi. Viheriäistenaukon rannikkovesityyppi on lounainen sisäsaaristo.
Viheriäistenaukko rajatuu seuraaviin vesimuodostumiin: pohjoisessa Raisionlahti (3_Ls_013), idässä Satama ja Ruissalon salmet (3_Ls_015), etelässä Pohjois-Airisto - Kotkanaukko (3_Ls_012) ja lännessä Naantalin sataman edusta (3_Ls_027).
Aiheesta muualla

Viheriäistenaukko järviwiki.fi. Suomen ympäristökeskus. (suomeksi) (ruotsiksi) (englanniksi)
Vittorio Ottaviani

Vittorio Ottaviani (19. lokakuuta 1915 Rocca di Cambio – 20. kesäkuuta 1998) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi L'Aquilan arkkihiippakuntaan 15. toukokuuta 1938 ja nimitettiin Alatrin hiippakunnan johtoon 19. joulukuuta 1962. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. helmikuuta 1963. Pääkonsekraattorina toimi Carlo Confalonieri, jota avustivat Costantino Stella ja Francesco Carpino.
30. marraskuuta 1972 Ottaviani sai nimityksen Anagnin piispaksi. 10. marraskuuta 1973 hänet siirrettiin Marsin piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi 22. huhtikuuta 1977. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Velimir Valenta

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Velimir Valenta ja Duje Bonačić |  Velimir Valenta ja Duje Bonačić |  Velimir Valenta ja Duje Bonačić |  |
Maa:   Jugoslavia
Miesten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1952 | perämiehetön nelikko |  |
Velimir Valenta (21. huhtikuuta 1929 Kils – 27. marraskuuta 2004 Mendrisio, Sveitsi) oli kroatialainen kilpasoutaja, joka edusti aktiiviurallaan Jugoslaviaa. Hän voitti Helsingin olympialaisista 1952 kultaa perämiehettömästä nelikosta Petar Šegvićn, Mate Trojanovićin ja Duje Bonačićin kanssa.
Aiheesta muualla

Databaseolympics.com
Vissarion

Vissarion on etunimi. Se on ollut etuinimenä tai kutsumanimenä seuraavilla henkilöillä:
Vissarion (oik.Sergei Torop), venäläinen mystikko
Vissarion Belinski, venäläinen kirjailija
Besarion Džugašvili (georg. ბესარიონ ჯუღაშვილი, ven. Виссарио́н Ива́нович Джугашви́ли, Vissarion Ivanovitš Džugašvili], georgialainen suutari, Josif Stalinin isä
Jotaarkka Aleksis Vissarion Pennanen, suomalainen teatteriohjaaja
Vissarion Šebalin, neuvostoliittolainen säveltäjä
Veisiejai

| Veisiejai |
| --- | --- |
 Pyhän Yrjön kirkko Veisiejaissa
 vaakuna
 Sijainti kartalla
Valtio:   Liettua
Lääni:  Alytus
Kunnallispiiri:  Lazdijain kunnallispiiri
Ensimmäinen maininta:  1501
Kaupunginoikeudet:  1956-1959, 1995-
Väkiluku (2010):  1 545
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Veisiejai on Liettuan eteläosassa, Alytusin läänissä sijaitseva kaupunki. Se on osa Lazdijain kunnallispiiriä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 1 545 asukasta. Lazdijai sijaitsee 18 kilometriä kaakkoon Veisiejaista.
Kaupungissa toimii vuonna 1817 rakennettu katolinen kirkko, joka on pyhitetty Pyhälle Yrjölle.
Historia

Ensimmäinen maininta Veisiejaista on vuodelta 1501. Kaupunginoikeudet sille annettiin vuonna 1956. Status kaupunkina kuitenkin kumottiin kolme vuotta myöhemmin vuonna 1959, jolloin Veisiejai liitettiin osaksi Lazdijain kaupunkia. Vuonna 1990 Veisiejaista tuli kunta ja viisi vuotta myöhemmin vuonna 1995 kaupunkikunta. Taiteilija Laima Ramonienen suunnittelema vaakuna hyväksyttiin Veisiejain nykyiseksi kaupunginvaakunaksi vuonna 2000. Vaakuna pohjautuu historialliseen vaakunaan.
Tunnettuja asukkaita

L. L. Zamenhof, liettuanjuutalainen kielitieteilijä ja esperanton kielen luoja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Veisiejai Lazdijain kunnallispiirin sivulla[vanhentunut linkki] (liettuaksi)
Alytusin lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Alytusin kaupunkikunta • Alytusin kunnallispiiri • Druskininkain kunta • Lazdijain kunnallispiiri • Varėnan kunnallispiiri
Kaupungit:  Alytus • Simnas • Daugai • Druskininkai • Lazdijai • Veisiejai • Varėna
Kauppalat:  Butrimonys • Alovė • Leipalingis • Viečiūnai • Seirijai • Šeštokai • Kapčiamiestis • Krosna • Merkinė
Kylät:  Miklusėnai • Punia • Luksnėnai • Venciūnai • Daugai • Ūdrija • Neravai • Gailiūnai • Švendubrė • Ricieliai • Jovaišiai • Grūtas • Jaskonys • Kailiniai • Lazdijai • Teizai • Verstaminai • Matuizos • Senoji Varėna • Marcinkonys • Perloja • Naujieji Valkininkai • Žilinai • Kriviliai • Vydeniai
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Yhtenäinen osoitusperiaate

Yhtenäinen osoitusperiaate (engl. Uniform Access Principle, UAP) on tietotekniikassa ohjelmointiin liittyvä käsite, jonka esitti Bertrand Meyer. Sen yksinkertaistetun version mukaan olioiden tarjoamien palveluiden tulisi noudattaa yhdenmukaista notaatiota riippumatta siitä, onko palvelu metodikutsu vai viittaus oliomuuttujiin.
Periaatteen käyttö ei ole itsestäänselvää, vaan voi myös aiheuttaa merkittävää haittaa tahattomasti.
Esimerkiksi C++ -kielessä periaate toteutuu sikäli, että kun on annettu muuttuja:
int i;
sen arvo voidaan asettaa sanomalla joko:
i(42);
tai vaihtoehtoisesti (yleisempi tapa):
i = 42;
Kaikki ohjelmointikielet eivät tue metodikutsuissa sulkeiden puuttumista:
obj.set_area(width, height)
sen sijaan, että voisi myös sanoa:
obj.set_area = width, height
Eräät ohjelmointikielet kuten Ruby tukevat tapaa:
class MyOwnUAPClass
   attr_reader :num
   def initialize(num)
     @num = num
   end
   def squared
     return @num*@num
   end
 end
 obj = MyOwnUAPClass(42)
 puts obj.num       # tulostaa 42
 puts obj.squared   # tulostaa 1764
Myös Python tukee vastaavaa tapaa.
Yhteistyöpeli

Yhteistyöpelit eli co-op-pelit (engl. co-operative games) ovat moninpelattavien videopelien alalajityyppi, jossa kaksi tai useampi ihmispelaaja voi tehdä yhteistyötä päihittääkseen yhteisiä vastuksia.
Parhaimpiin yhteistyöpeleihin kuuluu muun muassa Contra.
Yhteistyöpeli-lautapelit

Yhteistyöpeli on myös lautapeli, jossa pelaajat pyrkivät yhdessä voittamaan pelin. Joissakin yhteistyöpeleissä yksi pelaajista voi olla salainen petturi, joka yrittää sabotoida muiden pelin.
Yhteistyöpeli on myös tutkijatohtori Virpi Ruohomäen Teknillisessä korkeakoulussa luoma kortti- ja lautapeli, joka on tarkoitettu apuvälineeksi työryhmien kehittämiseen.
Velisurmaaja

Akseli Gallen-Kallela: Velisurmaaja
Velisurmaaja on suomalainen kansantaru ja tämän tarun päähenkilö. Tarussa on suomalaisessa kansanperinteessä melko harvinaisia maailmanlopun kuvauksia.
Tarun eri versiot poikkeavat jonkin verran toisistaan. Poika tulee äitinsä tai siskonsa luokse. Äiti tai sisko kysyy, miksi pojan saappaat ovat kuraiset. Poika vastaa sotkeneensa kenkänsä työnteossa. Äiti tai sisko kysyy, miksi pojan vaatteet ja miekka ovat veriset. Poika sanoo tappaneensa veljensä. Motiiviksi henkirikokselle hän sanoo joko: "Haukkui minua huoran pojaksi" tai mustasukkaisuuden: "Mintähen naistani nauratteli". Nainen kysyy, minne poika nyt joutuu. Poika sanoo menevänsä muille maille. Nainen kysyy pojalta yksitellen, miten hän aikoo auttaa kutakin perheenjäsentä. Poika ei osaa auttaa ketään, vaan sanoo perheen joutuvan kurjuuteen tai kiertolaisiksi.
Nainen kysyy lopuksi, milloin poika tulee takaisin. Poika ilmoittaa, että ei milloinkaan. Hän ei kuitenkaan sano tätä suoraan, vaan kertoo maailmanloppuun liittyviä ilmiöitä, ja sanoo palaavansa kun ne koittavat. Eri tarun versioissa erilaisia maailmanloppuun liittyviä ilmiöitä ovat höyhenen uppoaminen veteen, kiven kelluminen tai pyöriminen veden pinnalla, auringon paistaminen veden pohjasta tai pohjoisesta, tulen leimahdus idästä, taivaalta satava tuli, taivaan torvien soitto ja väriä vaihtavat linnut; valkeneva korppi ja mustuva hanhi. Selvästi kristillisiä aineksia ovat viimeinen tuomio ja Jeesuksen palaaminen.
Velisurmaaja-kansantarun kaltaista tarinaa on kerrottu Britteinsaarilla, missä se on tunnettu Edwardin balladina. Balladissa äiti kysyy pojaltaan, miksi tämän miekka on tahriutunut vereen. Poika valehtelee veren olevan hänen haukkansa verta, mutta lopulta myöntää surmanneensa veljensä. Pojan vaimo, lapset ja äiti joutuvat tarinassa heitteille. Myös Edwardin balladissa surmattu sukulainen sekä muut yksityiskohdat vaihtelevat. Skandinaviassa tunnetaan myös vastaava kertomus Sven i rosengård. Tässä tarinassa on mukana muiden piirteiden lisäksi myös viittaukset maailmanloppuun, esimerkiksi valkeneva korppi sekä mustuva joutsen.
Sanat

Kantelemusic.com:
Yhdysvaltain länsirannikko

Yhdysvaltain länsirannikko korostettuna
Yhdysvaltain länsirannikko (engl. West Coast of the United States) tarkoittaa Yhdysvaltojen läntisimpiä osavaltioita Tyynenmeren rannikolla. Useimmiten sillä viitataan Kalifornian, Oregonin ja Washingtonin osavaltioihin, mutta myös Alaska ja Havaiji voidaan lukea länsirannikkoon. Yhdysvaltojen väestönlaskennassa länsirannikoksi luetaan kaikki viisi osavaltiota.
Vuonna 2008 länsirannikolla asui 49 miljoonaa ihmistä. Ilman Havaijia ja Alaskaa luku on 47 miljoonaa.
Veil of Ignorance

| Veil of Ignorance Raised Fist |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 13. huhtikuuta – 26. toukokuuta 2009
 Julkaistu: 7. syyskuuta 2009
 Tuottaja(t): Daniel Bergstrand
 Tyylilaji: hardcore punk, punk rock
 Kesto: 41.40
 Levy-yhtiö: Burning Heart
Listasijoitukset
  29.
Raised Fistin muut julkaisut
| Sound of the Republic 2006 | Veil of Ignorance 2009 | From the North 2015 |
Veil of Ignorance on Raised Fistin viides studioalbumi, joka julkaistiin 7. syyskuuta 2009.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 29.
Kappaleet

Friends and Traitors – 3.13
They Can't Keep Us Down – 2.09
Wounds – 2.59
Afraid – 2.10
Slipping Into Coma – 2.39
City of Cold – 3.13
Volcano Is Me – 3.39
Disbelief – 2.41
My Last Day – 3.00
I Have to Pretend – 2.38
Words and Phrases – 4.24
Keeping It to Yourself – 1.36
Never Negotiate – 3.11
Out – 4.01
Kokoonpano

Daniel Holmberg – kitara
Marco Eronen – kitara
Andreas Josse – bassokitara
Matte Modin – rummut
Alexander "Alle" Rajkovic – laulu
+
Daniel Bergstrand – tuottaja
Arvostelut

Imperiumi.net:
Kaaoszine: 8/10
Rumba: positiivinen
Aiheesta muualla

Veil of Ignorance discogs.com -sivustolla
Vierellesi kaipaan / Odotetaan aikaa

| ”Vierellesi kaipaan / Odotetaan aikaa” Katri Helena & Jari Sillanpää |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 2007
 Tuottaja(t): Pasi Heikkilä / Mika Toivanen
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 07.55
 Levy-yhtiö: Bridgehead Productions Ltd. Oy
MeStarat muut singlet
| ”MeStarat” 2004 | ”Vierellesi kaipaan / Odotetaan aikaa” 2007 |   |
Vierellesi kaipaan / Odotetaan aikaa on Katri Helenan ja Jari Sillanpään (MeStarat) toinen yhteinen single, joka julkaistiin kun kaksikko teki vuonna 2007 yhteisen joulushown. Singleä myytiin konserttipaikoilla, ja se saavuttikin singlen kultalevyyn oikeuttavan myyntimäärän.
Vieremä (Hyvinkää)

| Vieremä |
| --- | --- |
Kaupunki:  Hyvinkää
Kaupunginosa nro:  1
Väkiluku:  3 933 (2014)
Postinumero(t):  05900
Vieremä on lähellä Hyvinkään keskustaa sijaitseva lähes 4 000 asukkaan kaupunginosa. Pientalovaltainen kaupunginosa rajoittuu etelässä Hyvinkään keskustaan, idässä Helsinki–Riihimäki-rataan, pohjoisessa Paavolan kaupunginosaan ja lännessä Sveitsin luonnonpuistoon.
Vieremän vanhimmat alueet ovat vuonna 1932 pääväyläksi tarkoitettu Asemankatu ja Harjukadun ympäristö 1910- ja 1920-luvun puutaloineen. Vieremän kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa Hyvinkään poliisiasema ja käräjäoikeus, ruokakauppa, Promenadigalleria sekä muun muassa Jehovan todistajien ja Rauhanyhdistyksen toimitilat. Vieremän läheisyydessä sijaitsi myös Hyvinkään Sveitsin lukio ja Härkävehmaan koulu. Alueella on lisäksi useita puistoja kuten Hyvinkään ensimmäisen kaupunginjohtajan Rieti Ikosen kunniaksi nimetty Rietinpuisto sekä Vieremänpuisto.
Vieremän kaupunginosaa palvelevat Hyvinkään Liikenteen paikallisbussilinjat 3 ja 6.
Vispipuuro

Vispipuuron valmistus.
Vispipuuroa maidolla.
Vispipuuro, joka tunnetaan myös muun muassa nimillä lappapuuro (sana "lappa" tulee ruotsin kielen sanasta klappa) ja marjapuuro on kuohkeaksi vatkattua puuroa. Se valmistetaan useimmiten mannasuurimoista ja marjoista, yleensä puolukoista ja viinimarjoista. Yleensä sitä tarjotaan sokerin ja maidon kanssa. Useimmiten puuro syödään jäähdytettynä, mutta sitä voidaan tarjota myös lämpimänä.
Aiheesta muualla

Vispipuuron teko-ohje
Yrjö Ahtola

Yrjö Johannes Ahtola, vuoteen 1936 Wirtanen (24. huhtikuuta 1899 Helsinki – 18. kesäkuuta 1958 Kotka) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Ahtolan vanhemmat olivat seppä Karl Gustav Wirtanen ja Lotta Grönholm ja puolisot vuodesta 1925 Mailis Saharinen ja vuodesta 1938 Anni Margareta Latvalahti. Ahtola kävi kansakoulun. Hän oli Suomen Valtamerentakainen Kauppa -yhtiön speditööri 1921–1926 ja huolintaosaston hoitaja 1926–1928 ja Oy Huolintakeskus Ab:n perustajia ja toimitusjohtaja vuodesta 1928 ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1933. Ahtola oli myös Finntransport Oy:n perustajia ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1943 sekä useiden huolinta- ja kuljetusyritysten johtokuntien jäsen tai puheenjohtaja. Hänellä oli lisäksi useita luottamustehtäviä, kuten Suomen Huolintaliikkeiden liiton puheenjohtajuus. Ahtolalle myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi 1953.
Yrjö Ahopalo

Yrjö Jalmari Ahopalo (14. tammikuuta 1929 Lappee – 29. syyskuuta 2003 Punkaharju) oli suomalainen kolmiloikkaaja. Hän kasvoi urheiluhenkisessä perheessä. Yhtenä urheilija-esimerkkinä oli varmasti oma isoisä Hjalmar Ahlroth (nimi suomennettu 1936 Ahopaloksi). Niinpä poika liittyi Imatran Jyskeeseen jo kuusivuotiaana. Samaisen seuran puheenjohtajana hän toimi myöhemmin vuosina 1975–1980.
Yrjö Ahopalo voitti kolmiloikan B-mestaruuden vuonna 1950 ja sai samassa lajissa hopeaa Kalevan kisoissa 1951. Hänellä oli lisäksi lukuisia mitalisijoja piirimestaruuskisoista. Aktiivinen urheilu-ura jäi vuonna 1954, ja myöhemmin hän vaikutti näkyvästi urheilun järjestötoiminnassa ja ansioitui suurten urheilutapahtumien järjestelytehtävissä. Näistä ansioistaan hän sai julkista tunnustusta, muun muassa Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun hopeisen ansiomitalin kullatuin ristein vuonna 1984 ja SVUL:n kultaisen plaketin vuonna 1985.
Vlachokerasiá

| Vlachokerasiá Βλαχοκερασιά |
| --- | --- |
 Vlachokerasiá
 Koordinaatit: 37°22′5″N, 22°22′37″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Trípoli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4001060101
Korkeus:  960 m
Väkiluku (2011):  414
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vlachokerasiá (kreik. Βλαχοκερασιά), myös Vlachokeraséa (Βλαχοκερασέα) ja Péra Kerasiá (Πέρα Κερασιά), on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trípolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 414 (vuonna 2011).
Vlachokerasiá (”Valakkien Kerasiá”) sijaitsee Skirítidan metsän laidalla noin 23 kilometriä etelään Trípolin kaupungista. Se on rakennettu noin 960 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Vain 1,5 kilometriä kylästä itään sijaitsee Kerasián eli Arvanitokerasián (”Arvaniittien Kerasiá”) kylä. Vlachokerasiá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βλαχοκερασέας, Topikí Koinótita Vlachokeraséas), johon kuuluu varsinaisen Vlachokerasián kylän lisäksi Lagkádan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 424.
Aiemmin kylä kuului Skirítidan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trípolin kunnan Skirítidan kunnallisyksikköön.
Ydinvoima Ruotsissa

Ruotsissa toimi vuonna 2021 kuusi aktiivista ydinvoimalaa, jotka sijaitsevat kolmessa laitoksessa: Forsmarkin ydinvoimalaitos (kolme reaktoria), Oskarshamnin ydinvoimalaitos (yksi reaktori) ja Ringhalsin ydinvoimalaitos (kaksi reaktoria). Barsebäckin kaksi reaktoria suljettiin vuosina 1999 ja 2005, kaksi reaktoria suljettiin Oskarshamnissa vuosina 2015 ja 2017, sekä yksi Ringhalsin reaktori suljettiin 30. joulukuuta 2019 ja toinen vuoden 2020 lopussa.
Ruotsissa ydinvoima on tuottanut 35–50 prosenttia maan sähköstä 1980-luvulta lähtien. Käytöstä poistamisesta päätettäessä tämä osuus on korvattava muilla energialähteillä.