stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Victor Lindelöf
Seurajoukkueura > Benfica

Heinäkuussa 2012 Lindelöf siirtyi portugalilaiseen Benficaan. Ensimmäiset kolme ja puoli kautta hän pelasi pääasiassa seuran kakkosjoukkueessa toisella sarjatasolla. Seuran edustusjoukkueen paidassa Primeira Ligassa hän debytoi toukokuussa 2014 Portoa vastaan. Tuolla kaudella hän oli mukana voittamassa seuran kanssa Primeira Ligaa ja Portugalin cupia. Hän tosin pelasi kummassakin kilpailussa vain yhdessä ottelussa.
Lindelöf nousi ykkösjoukkueen vakiokokoonpanoon alkuvuodesta 2016. Mestarien liigassa hän debytoi helmikuussa 2016 Zenitiä vastaan. Avausmaalinsa Primeira Ligassa hän teki samalla viikolla Paços de Ferreiraa vastaan. Hän pelasi Benfican mestaruuteen päättyneellä kaudella kaikkiaan 15 Primeira Ligan ottelua. Liigacupissa hän pelasi neljä ottelua, ei kuitenkaan voitokasta finaalia. Hän voitti samana vuonna myös Portugalin supercupin.
Lindelöf pelasi kahta vaille kaikki ottelut Benfican voittaessa Portugalin-mestaruuden 2017. Portugalin cupissa hän pelasi neljä ottelua, myös voitokkaan finaalin. Mestarien liigassa hän pelasi seuran kaikki kahdeksan ottelua.
Seurajoukkueura > Manchester United

Kesäkuussa 2017 Lindelöf allekirjoitti sopimuksen Manchester Unitedin kanssa 35 miljoonan euron siirtosummalla. Hän pelasi tulokaskaudellaan 17 ottelua Valioliigassa ja viisi peliä Mestarien liigassa. Seuraavalla kaudella hän pelasi 30 valioliigaottelua ja seitsemän Mestarien liigan ottelua. Ensimmäisen valioliigamaalinsa hän teki tammikuussa 2019 Burnleyä vastaan. Kaudella 2019–2020 hän pelasi Valioliigassa 35 ottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa. Kauden ainoan maalinsa hän teki joulukuun 2019 alussa Aston Villaa vastaan. Eurooppa-liigassa hän pelasi neljä ottelua. Kaudella 2020–2021 pelaamissaan 29 valioliigaottelussa hän viimeisteli yhden maalin. Mestarien liigassa hän pelasi viisi ja Eurooppa-liigassa kuusi ottelua, mukaan lukien tappiollinen finaali. Kaudella 2021–2022 hän pelasi 28 ottelua Valioliigassa ja viisi Mestarien liigassa. Kaudella 2022–2023 hän pelasi 20 ottelua valioliigassa ja seitsemän Eurooppa-liigassa. Unitedin voittamassa liigacupissa hän pelasi neljä ottelua, ei kuitenkaan finaalia, ja FA Cupissa niin ikään neljä ottelua mukaan lukien tappiollinen loppuottelu. Kaudella 2023–2024 hän kärsi loukkaantumisista. Valioliigassa hän pelasi 19 ottelua ja teki yhden maalin. Mestarien liigassa hän pelasi neljä ottelua. FA Cupissa hän pelasi kolmessa ottelussa, voitokkaassa finaalissa hän tuli loppuhetkillä kentälle.
Maajoukkueura

Lindelöf on pelannut Ruotsin nuorten maajoukkueissa. Vuonna 2015 hän oli mukana saavuttamassa alle 21-vuotiaiden EM-kultaa. Hän pelasi turnauksen kaikki viisi ottelua, ja hänet valittiin turnauksen tähdistöjoukkueeseen. Ruotsin A-maajoukkueessa hän teki debyyttinsä maaliskuussa 2016 ystävyysottelussa Turkkia vastaan. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki MM-karsinnassa Bulgariaa vastaan lokakuussa 2016, toisen Kansojen liigan ottelussa Venäjää vastaan marraskuussa 2018 ja kolmannen EM-karsintaottelussa Färsaaria vastaan syyskuussa 2019. Hän pelasi EM-kilpailuissa 2016 Ruotsin kaikki kolme ottelua ja MM-kilpailuissa 2018 neljä Ruotsin viidestä ottelusta alusta loppuun. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän pelasi Ruotsin kaikissa neljässä ottelussa täydet minuutit. Hän on toiminut maajoukkueen kapteenina syksystä 2021 lähtien. Hän on pelannut 28. toukokuuta 2024 mennessä kaikkiaan 66 maaottelua.
Saavutukset

Seurajoukkue:
Primeira Liga: 2013–2014, 2015–2016, 2016–2017
Portugalin cup: 2013–2014, 2016–2017
Taça da Liga: 2015–2016
Supertaça Cândido de Oliveira: 2016
FA Cup: 2023–2024
Englannin liigacup: 2022–2023
Maajoukkue:
Alle 21-vuotiaiden Euroopan mestaruus: 2015
Henkilökohtainen:
Valinta alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuiden tähdistöjoukkueeseen: 2015
Tähtiin kirjoitettu virhe (elokuva)

| Tähtiin kirjoitettu virhe> The Fault in Our Stars |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Josh Boone
Käsikirjoittaja:  Scott Neustadter Michael H. Weber
Perustuu:  John Greenin romaaniin Tähtiin kirjoitettu virhe
Tuottaja:  Wyck Godfrey Marty Bowen
Säveltäjä:  Bright Eyes Ed Sheeran
Kuvaaja:  Ben Richardson
Leikkaaja:  Robb Sullivan
Pääosat:  Shailene Woodley Ansel Elgort
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios InterCom Netflix Disney+ Walt Disney Studios Motion Pictures
Ensi-ilta:   6. kesäkuuta 2014  11. heinäkuuta 2014
Kesto:  126 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  12 000 000 dollaria
Tuotto:  303 285 269 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tähtiin kirjoitettu virhe (engl. The Fault in Our Stars) on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen romanttinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Josh Boone. Se perustuu John Greenin samannimiseen romaaniin vuodelta 2012. Se kertoo 16-vuotiaasta syöpäpotilaasta Hazelista, joka rakastuu entiseen koripalloilijaan nimeltä Augustus Waters, jolla on ollut 1,5 vuotta aiemmin luusyöpä. Elokuvan pääosissa ovat Shailene Woodley ja Ansel Elgort.
Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 6. kesäkuuta 2014 ja Suomessa 11. heinäkuuta 2014.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shailene Woodley  | … |  Hazel Grace Lancaster   |
|  Ansel Elgort  | … |  Augustus Waters   |
|  Nat Wolff  | … |  Isaac   |
|  Laura Dern  | … |  Mrs. Lancaster   |
|  Sam Trammell  | … |  Mr. Lancaster   |
|  Mike Birbiglia  | … |  Patrick   |
|  Lotte Verbeek  | … |  Lidewij Vliegenthart   |
|  Willem Dafoe  | … |  Peter Van Houten   |
|  Milica Govich  | … |  Mrs. Waters   |
|  David Whalen  | … |  Mr. Waters   |
|  Emily Peachey  | … |  Monica   |
Aiheesta muualla

Tähtiin kirjoitettu virhe Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hannu Björkbacka: Tähtiin kirjoitettu virhe, Arvostelu Keskipohjanmaa 7.8.2014 (Arkistoitu – Internet Archive)
Fäboda

Fäboda on uimaranta, ja vapaa-ajan alue, joka sijaitsee noin 10 kilometriä Pietarsaaren keskustasta. Fäbodassa on kolme hiekkarantaa, Fäboda cafén ranta, Isohiekka ja Pikkuhiekka. Isohiekka on luokiteltu Natura-alueeksi.
Fäbodan alueella on laaja verkosto luontopolkuja, Fäboda Café & Kitchen ravintola, sekä asuntovaunualue ympärivuotisilla vuokrapaikoilla.
Fäboda Kur oli keuhkoparantola, joka valmistui vuonna 1914. Kylpylä varattiin sotainvalideille vuonna 1918. Vuonna 1947 paikka avattiin täysihoitolana. Vuonna1965 muodostettu yhtiö suunnitteli paikalle turistihotellia. Pietarsaaren kaupunki osti rakennukset vuonna 1972 ja ne myytiin joko pois siirrettäviksi tai purettaviksi vuonna 1981.
Arktinen museo Nanoq Sijaitsee Fäbodassa.
Alue oli 1700-luvulla Pietarsaaren tärkein karjamaja-alue. Alueen nimi on monikon määräinen muoto sanasta fäbod ”karjamaja”.
Ruisjauho

Ruisjauhoa
Ruisjauho on rukiin jyvistä valmistettua harmahtavaa jauhoa, joka on karkeusasteeltaan joko melko hienoa tai karkeaa. Jauho soveltuu sellaisenaan taikinajuurella hapatetun ruisleivän valmistukseen, mutta sitkoltaan heikkona se ei sovi leivinhiivalla kohotettavaan taikinaan, vaan leipoutuvuutta on leivinhiivaa käytettäessä parannettava lisäämällä sekaan vehnäjauhoja. Perinteisesti taikinajuurella leivottavaan leipään sen sijaan ei lisätä tavallista leivinhiivaa, koska taikinajuuren hiivat kohottavat taikinan. Tällöin ruisjauhoon ei ole tarpeen sekoittaa vehnäjauhoa. Sekaleivissä ruisjauho on yhtenä ainesosana muiden jauhojen ohessa.
Ruisjauholajeja ovat
Täysjyväruisjauhoa käytetään leipien raaka-aineena muiden jauhojen sekaan lisättynä sekä puuron ja karjalanpiirakoiden kuoren valmistukseen. Sen avulla voidaan myös leivittää esimerkiksi kalaa.
Ruissihtijauhon eli sihtiruisjauhon jauhatuksessa osa kuoriaineksesta seulotaan pois, jolloin muodostuu tavallista ruisjauhoa vaaleampaa ja hienojakoisempaa jauhoa. Sitä käytetään yksinään tai täysjyväjauhoon ja vehnäjauhoon sekoitettuna erityisesti ruokaleipiin, sämpylöihin, karjalanpiirakoiden ja myös makeiden piirakoiden kuoriin sekä kääretorttuihin ja piparkakkuihin.
Ruislestyjauho on rukiin jyvistä saatavaa vaaleaa ydinjauhoa, jossa ei ole mukana leseitä. Sitä käytetään pääasiassa leipomoissa ruokaleipiin ja piirakoihin täysjyväjauhojen ohella tai sijasta.
Ruispuurojauho on rouhemaista ainesta sisältävää karkeaa täysjyväjauhoa, jota käytetään sellaisenaan puuroon ja muiden jauhojen lisänä leipiin ja sämpylöihin. Se muistuttaa kotitarvemyllyssä jauhettua uutispuurojauhoa uuden sadon viljasta keitettäviin puuroihin.
Riihiruisjauho on kevyesti savustettua ruisjauhoa.
Muita ruistuotteita ovat
Ruishiutaleet on valmistettu täysjyvistä esikypsentämällä ja litistämällä. Näitä ruskeanharmaita hiutaleita käytetään ruispuuroon ja mysliin sekä muiden jauhojen kanssa leipiin ja leivonnaisiin.
Ruisleseet valmistetaan erottamalla jyvän kuorikerrokset ennen jauhatusta. Näitä runsaasti kuitua, kivennäisaineita ja vitamiineja sisältäviä jyvän osia käytetään puuroihin, velleihin ja leipiin jauhojen joukkoon sekoitettuina.
Ruismaltaat on valmistettu idättämällä ja kuivattamalla sekä tarvittaessa jauhamalla rukiin jyviä.
Ruisrouhe on jyvien uloimmista osista rouhittu karkea tuote, jota käytetään taikinoihin ja puuroihin sekä myös ripoteltuna jogurtin tai viilin päällä. Siinä on kuitua 20 %.
Muut käyttötarkoitukset

Ruisjauhoja käytetään myös perinteisen punamultamaalin valmistuksessa. Entisaikaan rakennusalalla käytettiin ruisjauhovelliä makulatuurin kiinnittämisessä tasoitettavalle rappauspinnalle.
Visuvesi

| Visuvesi |
| --- | --- |
 Visuveden kanava
 Visuvesi
 Koordinaatit: 62.1250°N, 23.9205°E 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Visuvesi on kylä ja samanniminen saari Ruovedellä Pirkanmaalla. Se sijaitsee kantatien 66 varrella Ruoveden pohjoisosassa.  Visuvesi sijaitsee 17 kilometriä Ruoveden kirkonkylästä luoteeseen ja 15 kilometriä Virroilta kaakkoon. Kylä on rakennettu Tarjanteen ja Visuselän väliselle Visuveden saarelle, joka on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä.
Visuvesi sijaitsee vesiliikenteen kauttakulkupaikassa, ja sen eteläkärjessä sijaitsee Kaivoskannan kanava. Visuveden kautta pohjois-eteläsuunnassa kulkee kantatie 66. Tie ylittää Kaivoskannan kanavan kääntösiltaa pitkin. Kauko-ohjattavaa kääntösiltaa käytetään Muroleen kanavalta käsin, josta se avataan vesiliikenteelle tarvittaessa. Visuveden pohjoisrannalla tie ylittää Pusunvuolteen kapeikon Pusun sillan kautta. Nykyisen sillan valmistumisen yhteydessä purettiin entinen Pusunvuolteen neliaukkoinen kivisilta. Visuvesi sijoittuu Runoilijan tien laivareitin varrelle, jolla liikennöi vuonna 1908 rakennettu matkustajahöyrylaiva S/S Tarjanne.
Visuveden taajaman väkiluku vuoden 2022 lopussa oli 279 asukasta. Taajamaan lasketaan kuuluvaksi myös saaren pohjoispuolelle sijoittuva Vuolleniemen tyviosa kantatien varressa.
Visuvedellä toimii Visuveden alakoulu ja sen yhteydessä ryhmäperhepäiväkoti. Koulu on perustettu vuonna 1891.
Visuvedellä toimi vuonna 1917 perustettu Visuvesi Oy:n omistama saha. Sahan tuotanto päättyi konkurssiin vuonna 2011.
Visuvesi valittiin vuonna 2023 Pirkanmaan vuoden kyläksi. Visuveden arvokkaita rakennuksia ovat muun muassa Alastalon kantatalon päärakennus, kansakoulu, työväenyhdistyksen talo, nuorisoseurantalo sekä entinen meijeri. Visuveden kyläalue muodostaa maakunnallisesti arvokkaan rakennetun kulttuuriympäristön.
Aiheesta muualla

Visuvesi, Visuveden kylä
Visuvesi-Ruovesi, kylään.fi
| n k Ruovesi |
| --- | --- | --- |
 Pirkanmaa  Ylä-Pirkanmaan seutukunta 
| Kylät |  Jäminkipohja  Kekkonen  Kirkonkylä  Murole  Pihlajalahti  Tuuhoskylä  Visuvesi  Väärinmaja  |  |
Hammasfluoroosi

| Hampaan fluoroosi |
| --- | --- |
 Lievä hampaan fluoroosi yläetuhampaiston alueella
Luokitus
ICD-10:  K00.3
Huom!:  Tämä artikkeli tarjoaa vain yleistä tietoa aiheesta. Wikipedia ei anna lääketieteellistä neuvontaa.
Hammasfluoroosi tai fluoroosi on hammaskiilteen kehityshäiriö, joka johtuu liiallisesta fluorin saannista hampaan kehitysvaiheen aikana. Yleisimmin fluoroosia esiintyy pysyvissä hampaissa, mutta myös maitohampaiden fluoroosi on mahdollista.
Fluoroosi ilmenee kiilteen värimuutoksina; kiilteessä voi olla valkoisia raitoja ja/tai pilkkuja. Fluoroosin vaurioittama kiille on normaalia kiillettä hauraampaa.
Syyt

Hammastahnojen, ja muiden fluorituotteiden, käyttömääristä lapsilla on annettu kansallisia suosituksia. Jo yksi kupillinen vahvaa teetä päivässä saattaa sisältää liikaa fluoria.
Asfalttihuopa

Asfalttihuopa (lat. asphaltum < kreik. asphaltos, maapiki) oli asfaltilla kyllästetty lumppu- tai selluloosapahvi, jota käytettiin rakennusten vesikaton peitteenä tai muualla kosteutta eristävänä kerroksena. Ennen ensimmäistä maailmansotaa asfaltiksi kutsuttiin puhdasta bitumia, myöhemmin asfaltiksi on kutsuttu bitumin ja kiviaineksen seosta.
Asfalttihuovan edeltäjä oli ruotsalaisen Arvid Faxen 1780-luvulla keksimä kivipaperi (ruots. stenpapper). Se oli valmistettu kastamalla paperi tervan ja hiekan seokseen. Oulussa ja Turussa tehtiin 1820-luvulla kokeiluja molemmilta puolilta tervatulla vuorauspaperilla. Se kiinnitettiin lautakaton päälle tasakantanauloilla ja pinnoitettiin hartsin, tervan ja punamullan seoksella. Ennen seoksen kuivumista pintaan siroteltiin hiekkaa, hienojakoista pajakuonaa ja tiilijauhoa, joilla vuorauspaperi saatiin pinnaltaan kivimäiseksi.
Asfalttihuopaa alettiin tuoda Suomeen 1870-luvulla ja siitä tulikin pian suosittu katemateriaali kaupunkien puutaloihin. Suomessa sen valmistus alkoi 1876 Turun Asfalttihuopatehtaassa, jossa huovat kyllästettiin luonnonasfaltilla. Jo 1880-luvulla kehitettiin menetelmä tislata maaöljystä bitumia huopien kyllästysaineeksi.
Vuonna 1922 ilmestynyt Tavarasanakirja piti nimityksiä asfalttihuopa ja kattohuopa samaa asiaa tarkoittavina. Siihen aikaan kaupoista oli ostettavissa useanlaisia kattohuopalajeja, joista toiset tarvitsivat ajoittain pinnan sivelyn eli ”tervauksen” ja toiset kestivät katteena ilman sivelyä. Kattohuopa valmistettiin yleensä villasta tai pehmeistä kuiduista, joiden lisänä käytettiin paperia, ja näin saatu vanuke kyllästettiin kuumassa asfalttitervassa. Joidenkin kattohuopalaatujen pinta hiekoitettiin ja jotkin toiset kyllästettiin kumia muistuttavilla aineilla. Yleensä vaikeasti syttyvä kattohuopa soveltui myös pärekaton kattamiseen.
Vähän myöhäisempi eli 1930-luvulla ilmestynyt Iso tietosanakirja piti asfalttihuopakattoa halpana, tulenkestävänä ja muutenkin kestävänä, kunhan rakennuksessa ei tapahtunut muodonmuutoksia. Sitä varten piti tehdä ruodelaudoitus pontatuista laudoista ja se tarvitsi kattokaltevuudeksi vähintään 10–15 astetta. Asennettu asfalttihuopakatto tuli sivellä kivihiilitervalla ja hiekoittaa. Kirja mainitsi, että vielä parempi maine oli bitumiinihuopakatoilla.
Otavan iso tietosanakirja ilmestyi 1960-luvulla ja sen mukaan asfalttihuopa ja kattohuopa merkitsivät samaa asiaa. Tällaisessa kateaineessa oli bitumilla tai kivihiilitervalla kyllästetty raakahuopa, joka tavallisesti oli lumppu- tai selluloosahuopaa tai vaativissa kohteissa juutti-, asbestikuitu- tai lasikuitukudosta. Pinnan sirotteena käytettiin hiekkaa tai talkkia. Näihin aikoihin oli tullut käyttöön myös menetelmä valaa huovan pintaan muovikalvo, joka mahdollisti huovan käärimisen rullalle ilman sen kerrosten kiinniliimautumista, ja näin käsitellyn huovan kyllästysaine ei myöskään alkanut valua, vaikka kattoon kohdistui auringonpaiste.
Etelänravut

| Etelänravut |
| --- | --- |
 Jappirapu (Cherax destructor)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Kymmenjalkaiset Decapoda
Alalahko::  Pleocyemata
Osalahko::  Pitkäpyrstöiset ravut Astacidea
Yläheimo::  Parastacoidea
Heimo::  Etelänravut Parastacidae  Huxley, 1879
Suvut
 Astacoides  Astacopsis  Cherax  Engaeus  Engaewa  Euastacus  Geocherax  Gramastacus  Paranephrops  Parastacoides  Parastacus  Samastacus  Tenuibranchiurus  Virilastacus 
Katso myös
   Etelänravut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Etelänravut (Parastacidae) on kymmenjalkaisten (Decapoda) lahkoon kuuluva rapuheimo. Siihen kuuluu 14 sukua, joiden lajeista 85 prosenttia elää Australiassa.
Multipleksaus

Multipleksaus (engl. Multiplexing) on prosessi, jossa useat tietovuot eri lähteistä yhdistetään ja lähetetään samaa datakanavaa tai samana tietovuona.
Kaaviokuva usean signaalin multipleksaamisesta yhdeksi ja jälleen demultipleksaamisesta useaksi erilliseksi.
Vastakohtainen purkaminen erillisiin on demultipleksaus (engl. Demultiplexing).
Kaksi perusmenetelmää multipleksaukselle ovat aikaajakava (engl. Time Division Multiplexing, TDM) ja taajuuttajakava (engl. Frequency Division Multiplexing, FDM). Optisessa tiedonsiirrossa FDM:n vastine on aallonpituuttajakava (engl. Wavelength-Division Multiplexing, WDM).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Federal Standard 1037C (englanniksi)
Kirjallisuutta

Daniels, Jerry D.: Digital Design from Zero to One.  John Wiley & Sons, 1996.  ISBN 0-471-12447-8
Movimiento Revolucionario Túpac Amaru

Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) oli Perussa vuosina 1982–1997 toiminut hallituksen vastainen marxilais-leninistinen sissiliike. Nimi otettiin 1700-luvun vallankumoukselliselta Túpac Amaru II:lta, joka oli viimeisen inkahallitsija Túpac Amarun jälkeläinen.
Parhaimmillaan liikkeellä oli noin sata aktiivista jäsentä ja sen johtajana toimi Víctor Polay Campos vuoteen 1992 asti ja Néstor Cerpa Cartolini kuolemaansa 1997 saakka.
Liikkeen viimeinen merkittävä teko oli Japanin suurlähettilään virka-asunnon panttivankikriisi. 14 sissiä tunkeutui virka-asuntoon joulukuussa 1996 ja otti 72 panttivankia. Kriisi päättyi neljän kuukauden jälkeen huhtikuussa 1997, kun armeija hyökkäsi virka-asuntoon presidentti Alberto Fujimorin käskystä, pelasti yhtä lukuun ottamatta kaikki panttivangit ja surmasi kaikki sissit. Suurlähetystöstä vangittiin ainakin yksi MRTA:n jäsen. Hänet likvidoitiin oikeudenkäynnin estämiseksi, jotta ei olisi selvinnyt mitkä tahot olivat sopineet operaatiosta. Myöhemmin on paljastunut että ainakin kolme tai jopa kahdeksan sissiä surmattiin antautumisen jälkeen.
Merimaalikranaatti

Merimaalikranaatti on erityisesti rannikko- ja laivatykistön alusmaaleihin kohdistuvaan meriammuntaan suunniteltu kranaattityyppi, joka leikkautuu teräspintoihin pienilläkin iskukulmilla ja räjähtää hidasteisesti vasta muutamia millisekunteja maaliin osumisen jälkeen. Hidasteisen räjähdyksen seurauksena kranaatin sirpale- ja polttovaikutus kohdistuvat enemmän maalin sisätiloihin.
Saarijärvi

| Saarijärvi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°42′20″N, 025°15′25″E
Maakunta:  Keski-Suomen maakunta
Seutukunta:  Saarijärven–Viitasaaren seutukunta
Kuntanumero:  729
Hallinnollinen keskus:  Saarijärven keskustaajama
Perustettu:  1639
– kaupungiksi:  1986
Kuntaliitokset:  Pylkönmäki (2009)
Kokonaispinta-ala:  1 422,72 km² 80:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 251,72 km²
– sisävesi:  171,00 km²
Väkiluku:  8 827 112:nneksi suurin 31.8.2024 
– väestötiheys:  7,05 as./km² (31.8.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,8 %
– 15–64-v.:  53,2 %
– yli 64-v.:  33,0 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  98,3 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  1,6 %
Kunnallisvero:  9,30 % 92:nneksi suurin 2024 
Kaupunginjohtaja:  Satu Autiosalo
Kaupunginvaltuusto:  31 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • KD   • Vas.   • Vihr.:   12 6 6 3 2 1 1
saarijarvi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhä-Häkin kansallispuiston pitkospuita suolla.
Saarijärvi on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Saarijärven-Viitasaaren seutukunnassa, Keski-Suomen maakunnassa. Kaupungissa asuu 8 827 ihmistä ja sen pinta-ala on 1 422,72 km2, josta 171,00 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 7,05 asukasta/km2, ja kaupunki sijaitsee noin 60 kilometriä Jyväskylästä pohjoiseen.
Saarijärven naapurikunnat ovat Kannonkoski, Karstula, Multia, Soini, Uurainen, Ähtäri ja Äänekoski.
915 asukkaan Pylkönmäen kunta liitettiin Saarijärveen vuoden 2009 alussa.
Saarijärvellä sijaitsevat muun muassa Mahlun Maapallopatsas, Puuhapuisto Veijari, Ahvenlammen leirintäalue, Pyhä-Häkin kansallispuisto ja Kivikauden kylä.
Saarijärven arvokasta kulttuuriympäristöä ovat muun muassa Kolkanlahden tila, jonka päärakennuksessa on Säätyläismuseo, ja Kolkanniemen pappila.
24. tammikuuta 2022 Saarijärven kaupunginjohtajaksi valittiin Satu Autiosalo. Vuosina 2014–2021 kaupunginjohtajana toimi Timo Rusanen. Rusasen edeltäjä oli Janne Kinnunen, joka siirtyi Viitasaaren kaupunginjohtajaksi syksyllä 2013. Kinnunen valittiin kaupunginjohtajaksi 2008.
Historia

Saarijärven seudulla on jo yli 8 000 vuotta sitten ollut asututusta, josta muistoina ovat Summassaaren alueelta löytyneet arkeologiset löydöt ja Kivikauden kylä. Kirjalliset merkinnät asutuksesta alkavat 1550-luvulla, jolloin kuningas Kustaa Vaasa johti voimaperäistä asutustoimintaa. Niinpä vuonna 1628 alueelle perustettiin Rautalammin pitäjän kappeliseurakunta, joka pian vuonna 1639 muuttui itsenäiseksi seurakunnaksi. Tuolloin Saarijärvi tunnettiin vielä nimellä Palvasalmi, ja siihen kuuluivat myöhemmät Karstulan, Pylkönmäen ja Kyyjärven kunnat kokonaan sekä osia Uuraisista, Konginkankaasta ja Äänekoskesta. Vuonna 1749 Vanhan Saarijärven asukasmäärä oli 1 380 henkeä. Asukasmäärä lisääntyi vuoteen 1860 mennessä 7 440 henkilöön. Saarijärvestä tuli kaupunki vuonna 1986.
Luonto

Saarijärven keskustaajama sijaitsee usean järven rajaamilla niemimailla ja kannaksilla. Etelässä on Summanen, lännessä Saarijärvi, idässä Pieni-Lumperoinen, Iso-Lumperoinen ja Pyhäjärvi.
Saarijärvellä sijaitsevassa Pyhä-Häkin kansallispuistossa on yli 20 kilometriä merkittyjä polkuja. Saarijärvellä on kaikkiaan 241 järveä, joista syvin ja suurin on Pyhäjärvi.
Liikenne

Paikkakunnan kautta kulkee Kokkolan ja Lappeenrannan välinen valtatie 13.
Junakuljetuksia varten Jyväskylä–Haapajärvi-rata, joka kulkee Saarijärven kautta, avattiin läpikulkevalle liikenteelle vuonna 1960. Valtionrautatiet lopetti matkustajajunat pohjoiseen Haapajärvelle ja Ylivieskaan vuonna 1968 ja etelään Äänekoskelle ja Jyväskylään vuonna 1978. Nykyään rata on pääasiassa puukuljetusten käytössä ja Saarijärven asemalla on puuterminaali junakuljetuksia varten.lähde?
Syksyllä 2011 rataosa Äänekoskelta Saarijärvelle peruskorjattiin ensimmäisen kerran sitten avaamisensa, joka tapahtui vuonna 1954: kevyet kiskot vaihdettiin raskaisiin kierrätyskiskoihin, sora sepeliin ja osa tasoristeyksistä poistettiin.lähde?
Linja-autojen suorilla pikavuoroilla Saarijärveltä pääsee Jyväskylän lisäksi Helsinkiin, Lahteen ja Kokkolaan. Saarijärven lähin matkustajaliikenteen rautatieasema on Ähtärin Myllymäen seisake noin 58 kilometrin päässä, ja Jyväskylän matkakeskukselle on etäisyyttä noin 64 kilometriä.
Lähin lentoasema on Jyväskylän lentoasema Tikkakoskella, jonne on Saarijärveltä matkaa noin 47 kilometriä.lähde?
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Saarijärven väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 11 871 | 11 871 |
| 1985 | 1985 |    | 11 930 | 11 930 |
| 1990 | 1990 |    | 12 026 | 12 026 |
| 1995 | 1995 |    | 11 980 | 11 980 |
| 2000 | 2000 |    | 11 624 | 11 624 |
| 2005 | 2005 |    | 11 048 | 11 048 |
| 2010 | 2010 |    | 10 580 | 10 580 |
| 2015 | 2015 |    | 9 915 | 9 915 |
| 2020 | 2020 |    | 9 300 | 9 300 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Saarijärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Saarijärven seurakunta
Pylkönmäen kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Kannonkosken, Karstulan, Kivijärven ja Kyyjärven kuntien alueilla.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Saarijärvellä toimii Saarijärven helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Saarijärven alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Saarijärven kaupungin nykyisellä alueella.
Pylkönmäen seurakunta liitettiin Saarijärven seurakuntaan vuonna 2007.lähde?