stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Patrick J. Deneen

Patrick J. Deneen on yhdysvaltalainen politiikan tutkija. Hänet tunnetaan liberalismin kriitikkona ja postliberaalin ideologian kannattajana.
Deneen sai katolisen kasvatuksen Windsorissa Connecticutissa. Hän sai humanististen tieteiden kandidaatin arvon englanninkielisessä kirjallisuudessa ja väitteli filosofian tohtoriksi politiikan tutkimuksessa Rutgersin yliopistosta. Deneenistä tuli opiskeluaikanaan kommunitarismia ajaneen Wilson Carey McWilliamsin suojatti ja ystävä. Lisäksi hänen varhaista poliittista ajatteluaan muovasi Christopher Lasch. Deneen omaksui alun perin vasemmistolaisen viitekehyksen. Myöhemmin hänestä on tullut merkittävä uusoikeistolainen ajattelija. Deneen toimi vuosina 1995–1997 United States Information Agencyn johtajan puheenkirjoittajana ja erikoisneuvonantajana. Deneen oli Princetonin yliopistossa apulaisprofessori vuosina 1997–2005 ja Georgetownin yliopistossa Tsakopoulos-Kounalakis-associateprofessori vuosina 2005–2012. Deneen sai American Political Science Associationilta Leo Strauss -palkinnon parhaasta väitöskirjasta vuonna 1995 ja Best First Book Award -kunniamaininnan vuonna 2000. Syksyllä 2012 hän liittyi professorina Notre Damen yliopiston henkilökuntaan.
Deneen ennusti vuonna 2007 liberalismin “harhojen” paljastuvan öljyhuipun myötä. Öljyhuipun sijaan seurasivat subprime-kriisi ja kansainvälinen talouskriisi. Deneen oli mukana perustamassa Front Porch Republic -nettijulkaisua, joka omistettiin lokalismille, kommunitarismille ja ympäristönsuojelulle. Hän on avoimesti arvostellut liberaalia demokratiaa. Vuonna 2019 Deneen sai kutsun Budapestiin tapaamaan Viktor Orbánia. Häntä kritisoitiin tuen osoittamisesta Orbánin hallinnolle, joka oli rajoittanut lehdistön riippumattomuutta, seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ja kääntänyt selkänsä turvapaikanhakijoille sekä muuttanut vaalilakia valtansa vakiinnuttaakseen. Deneenin ajattelun tukijoihin ovat kuuluneet J. D. Vance, Josh Hawley ja Marco Rubio.
Deneen on tehnyt useita julkaisuja. Marraskuussa 2021 hän perusti Adrian Vermeulen, Gladden Pappinin ja Chad Pecknoldin kanssa Substack-julkaisun The Postliberal Order. Perustajat tekivät yhteistyötä myös Sohrab Ahmarin kanssa. Ahmari kuitenkin perusti oman Compact-nettijulkaisunsa.
Ideologia

Deneen vastustaa “markkinafundamentalismia“, kannattaa ammattiliittojen vahvistamista, vastustaa yhtiöiden monopoleja ja kannattaa maahanmuuton rajoittamista. Hän vastustaa progressiivisia ajatuksia rodusta, sukupuolesta ja seksuaalisuudesta. Hän pitää kriittistä rotuteoriaa yrityksenä hajottaa työväenluokka. Deneen vastustaa samaa sukupuolta olevien avioliittoja ja kannattaa avioeron vaikeuttamista.
Deneen julkaisi vuonna 2018 kirjan Why Liberalism Failed. Barack Obama lisäsi sen vuoden suosikkikirjojensa listalle. Kirja herätti laajaa keskustelua, ja siitä tehtiin monia käännöksiä. Deneenin mukaan liberalismi ei ole tuottanut toivottuja tuloksia vaan on syventänyt aineellista eriarvoisuutta, hajottanut paikallisyhteisöjä ja mahdollistanut hallinnon sekä yhtiöiden vallan kasvun. Deneenin mukaan yksilönvapauksien laajentaminen on toteutunut ydinperheen, paikallisyhteisöjen ja uskonnollisten järjestöjen kustannuksella. Hän pitää kirjassa liberalismia sisäisiin ristiriitoihin perustuvana, näkee liberalismin ongelmat järjestelmään sisäänrakennettuina ja näkee niiden johtavan liberalismin epäonnistumiseen.
Vuonna 2023 Deneeniltä ilmestyi kirja Regime Change: Toward a Postliberal Future. Siinä hän kannustaa antiliberaalisti suuntautunutta osaa eliitistä liittoutumaan työväenluokkaisten populistien kanssa ottaakseen poliittiset ja kulttuuriset instituutiot hallintaansa progressiivisesti ajattelevilta. Osa Deneenin kriitikoista on katsonut republikaanien hajanaisten kannattajajoukkojen yhdistymisen uudeksi konservatiiviseksi liikkeeksi tuottavan tosiasiallisesti autoritarismin. Deneen esitti tavoitteeksi liberaalista järjestyksestä jäljellä olevien ainesten kaatamisen ja uudenlaisen konservatiivisen poliittisen järjestelmän perustamisen. Kirjan viimeisessä luvussa hän kuitenkin totesi, ettei liberalismi ollut romahtamassa täysin. Hän kehottikin konservatiiveja keskittymään paikallisyhteisöihinsä ja rakentamaan epäliberaaleja yhteisöjä liberaalin järjestyksen keskelle. Alle vuoden kuluttua kirjan julkaisusta Deneen kuitenkin päätyi pitämään tätä ehdotusta liian vaatimattomana, koska hän näki mahdollisuuden avautuneen vaihtoehtoiselle hallinnolle, jossa konservatiivit valvovat tiukkaa keskusvaltaa.
Deneen on kutsunut kannattamaansa postliberaalin eliitin ja konservatiivisten populistien liittoa “aristopopulismiksi”. Hän toivoo liiton laajenevan kattamaan hallinnon, akateemisen maailman, tiedotusvälineet ja viihteen. Deneen ei pitänyt vuoden 2021 Yhdysvaltain kongressitalon valtausta hyväksyttävänä menettelynä. Hän on myös luonnehtinut Donald Trumpia “syvästi vialliseksi narsistiksi”.
Grimsås

| Grimsås |
| --- | --- |
 Grimsåsin kirkko
 Grimsås
 Koordinaatit: 57°29′02″N, 13°33′01″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Tranemo
Väkiluku (31.12.2023):  680
Grimsås on taajama Tranemon kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 680 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grimsås Wikimedia Commonsissa
Söderåkra

| Söderåkra |
| --- | --- |

 Söderåkra
 Koordinaatit: 56°26′52″N, 16°03′41″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Torsås
Väkiluku (31.12.2023):  940
Söderåkra on taajama Torsåsin kunnassa Kalmarin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 940 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Söderåkra Wikimedia Commonsissa
Jevgeni Podkletnov

Eugene Podkletnov ven. Евгений Подклетнов on venäläinen materiaali-insinööri, joka tunnetaan väitettyään kehittäneensä ja demonstroineensa toistaiseksi vain hypoteettisena pidettyä "gravity shielding" -ilmiötä työskennellessään Tampereen teknillisessä yliopistossa 1990-luvulla.
Ura

Podkletnov valmistui Moskovasta Mendelejevin kemiantekniikan instituutista ja työskenteli 15 vuoden ajan Venäjän tiedeakatemian korkealämpötilainstituutissa. Hän suoritti materiaalitekniikan tohtorin tutkinnon Tampereen teknillisessä yliopistossa Suomessa. Valmistumisensa jälkeen hän jatkoi suprajohdetutkimusta yliopiston materiaalitekniikan laitoksella.
Podkletnov väitti TTY:n tutkijana työskennellessään, että voimakkaassa sähkömagneettisessa kentässä pyörivät keraamiset suprajohdekiekot vaikuttivat "menettävän painoaan", mikä viittasi hänen mukaansa mahdolliseen painovoimaa vastustavaan antigravitaatioilmiöön.
Hänen työsuhteensa päättyi 1997, jonka jälkeen hän palasi Moskovaan, missä hänen kerrotaan työskennelleen insinöörinä. Lähdettyään Tampereelta vuonna 1997 Podkletnov on vältellyt julkisuutta. Ylioppilaslehti uutisoi 1998 Podkletnovin palanneen Tampereelle työskentelemään suprajohteiden parissa Tamglass Engineering -nimisessä yhtiössä.
Tutkimus

Vuoden 1996 puhelinhaastattelussa ‘‘Wired’’-lehden toimittaja Charles Plattin kanssa Podkletnov kertoi, että vuonna 1992 suoritetussa kokeessa pyörivän suprajohtavan levyn yläpuolella havaittiin outo ilmiö:
»“Joku laboratoriossa poltti piippua ja piipun savu nousi pylväänä suprajohtavan levyn yläpuolelle. Niinpä asetimme pallon muotoisen magneetin levyn yläpuolell vaakaan kiinnitettynä. Vaaka käyttäytyi oudosti. Vaihdoimme magneettisen materiaalin epä­magneettiseen, piihin, ja silti vaaka käyttäytyi hyvin oudosti. Huomasimme, että mikä tahansa esine levyn yläpuolella menetti osan painostaan, ja huomasimme, että jos pyöritimme levyä, vaikutus kasvoi.”»
Tutkimus > Tulosten kiistäminen

Podkletnov väitetysti erotettiin Tampereen teknillisestä yliopistosta gravitaatiotutkimukseen liittyvien epäselvyyksien vuoksi. Materiaaliteknologian silloisen esimiehen Tuomo Tiaisen mukaan erimielisyydet laitoksen ja Podkletnovin välillä syntyivät vasta tutkijan työsuhteen päätyttyä. Syyksi Tiainen kertoo Podkletnovin käyttäneen laitoksen nimeä tutkimuksissa, joita laitos ei ollut todellisuudessa tehnyt, muttei kommentoinut tutkimuksen sisältöä tarkemmin. Tiainen kuitenkin vahvisti sen kuuluvan enemmän "fysiikkaan kuin materiaaliteknologiaan".
Helsingin yliopiston dosentti Tapani Perko kertoi Ylioppilaslehden haastattelussa suhtautuvansa "varovaisen skeptisesti Podkletnovin esittämiin väitteisiin" ja että "Jos tutkimus olisi totta, kai se olisi herättänyt kohua". Perkon mukaan mullistavat keksinnöt eivät jää vaille huomiota.
Aiheesta muualla

Podkletnovin haastattelu vuonna 2004 (Youtubessa)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Eugene Podkletnov – 15.3.2025 versio 1263123157
Käännös suomeksi
Länghem

| Länghem |
| --- | --- |
 Länghemin kirkko
 Länghem
 Koordinaatit: 57°36′00″N, 13°14′44″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Tranemo
Väkiluku (31.12.2023):  1 091
Länghem on taajama Tranemon kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 091 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länghem Wikimedia Commonsissa
Rosenlund

| Rosenlund |
| --- | --- |
 Rosenlund
 Koordinaatit: 57°31′33″N, 13°20′42″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Tranemo
Väkiluku (31.12.2023):  302
Rosenlund on taajama Tranemon kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 302 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rosenlund Wikimedia Commonsissa
Anu-Eerika Viljanen

Anu-Eerika Viljanen (s. 1974 Lahti) on suomalainen diplomaatti ja Suomen nykyinen suurlähettiläs Saudi-Arabiassa.
Viljanen siirtyi Saudi-Arabiaan Suomen Pariisin-suurlähetystöstä kesällä 2022. Muuta edustustokokemusta hänellä on Rabatista, Brysselistä ja Strasbourgista. Ministeriön palvelukseen hän on tullut vuonna 2001.
↑  Ulkoministeriö: Riadin-suurlähetystö Ulkoministeriö.
↑  Tukes: Uusia suurlähettiläitä Suomen ulkomaanedustustoihin tukes.fi.
Ambjörnarp

| Ambjörnarp |
| --- | --- |

 Ambjörnarp
 Koordinaatit: 57°25′16″N, 13°18′03″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Tranemo
Väkiluku (31.12.2023):  303
Ambjörnarp on taajama Tranemon kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 303 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ambjörnarp Wikimedia Commonsissa
Uddebo

| Uddebo |
| --- | --- |
 Uddebo
 Koordinaatit: 57°28′20″N, 13°16′05″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Tranemo
Väkiluku (31.12.2023):  269
Uddebo on taajama Tranemon kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 269 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uddebo Wikimedia Commonsissa
Nittorp

| Nittorp |
| --- | --- |
 Nittorpin kirkko
 Nittorp
 Koordinaatit: 57°32′46″N, 13°29′23″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Tranemo
Väkiluku (31.12.2023):  216
Nittorp on taajama Tranemon kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 216 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nittorp Wikimedia Commonsissa
Henry Marsh (lääkäri)

| Henry Marsh |
| --- | --- |
 Marsh vuonna 2016.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Henry Thomas Marsh
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  neurologia
Tunnetut työt:  Elämästä, kuolemasta ja aivokirurgiasta
    
Henry Thomas Marsh on englantilainen neurokirurgi ja kirjailija. Hän oli yksi ensimmäisistä englantilaisista neurokirurgeista, jotka tekivät tiettyjä aivoleikkauksia pelkästään paikallispuudutuksella. Marsh on myös osallistunut Ukrainan terveydenhuoltojärjestelmän uudistamiseen ja työskennellyt siellä kirurgina, mistä kertoo Emmy-palkittu dokumentti The English Surgeon. Hän on kirjoittanut kokemuksistaan kolme bestseller-listalle yltänyttä muistelmateosta, joista Elämästä, kuolemasta ja aivokirurgiasta saavutti kansainvälistä menestystä.
Marsh nimitettiin Brittiläisen imperiumin komentajaksi (CBE) vuonna 2010 tunnustuksena hänen lääketieteellisestä panoksestaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ukrainassa.
Teokset

Elämästä, kuolemasta ja aivokirurgiasta.  (Do No Harm: Stories of Life, Death, and Brain Surgery, 2014)  Suomentanut Ulla Lempinen. S&S, 2017.  ISBN 978-951-52-4115-3
Admissions: A Life in Brain Surgery.  Weidenfeld & Nicolson, 2017.  ISBN 978-1-4746-0386-7
And Finally: Matters of Life and Death.  Jonathan Cape, 2022.  ISBN 978-1-78733-113-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henry Marsh Wikimedia Commonsissa
The English Surgeon Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Anders Johansson (koomikko)

| Anders Johansson |
| --- | --- |
 Johansson vuonna 2008.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Anders Mattias Rolan Johansson
Syntynyt: 4. toukokuuta 1974 (ikä 50) Landeryd, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä, koomikko
    
Anders "Ankan" Mattias Roland Johansson (s. 4. toukokuuta 1974 Landeryd) on ruotsalainen näyttelijä, muusikko ja koomikko. Hän on kotoisin Linköpingistä ja toimi kouluaikoina basistina samassa yhtyeessä Lars Winnerbäckin kanssa. Lundin yliopistossa opiskellessaan Johansson alkoi tehdä huumoriohjelmia radioon ja televisioon Måns Nilssonin kanssa. Johansson on myös näytellyt elokuvissa ja osallistunut muun muassa På spåretiin ja Bäst i testiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anders Johansson (koomikko) Wikimedia Commonsissa
Eiffel-torni

| Eiffel-torni |
| --- | --- |
 Eiffel-torni Champ de Marsilta katsottuna.
Tiedot
Sijainti:  Pariisi, Ranska
Rakennettu:  1887–1889
Avajaiset:  31. maaliskuuta 1889
Käyttötarkoitus:  näköalatorni radiotorni
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Stephen Sauvestre
Insinööri:  Gustave Eiffel
Urakoitsija:  Gustave Eiffel & Cie
Omistaja:  Pariisin kaupunki
Tekniset tiedot
Kustannukset:  7,8 miljoonaa frangia
Korkeus
Antenni:  330 m
Kattokorkeus:  300,65 m
 SkyscraperPage.com 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eiffel-torni eli Eiffelin torni (ransk. La Tour Eiffel; [la tuʀ ɛfɛl]) on Ranskan pääkaupungissa Pariisissa sijaitseva torni. Se on kaikkiaan 330 metrin korkuinen ja rakennettiin vuosina 1887–1889.
Eiffel-torni on Pariisin kaupungin symboli ja Euroopan kuuluisimpia nähtävyyksiä. Tornissa vierailee vuosittain kuusi miljoonaa kävijää, ja se on Ranskan neljänneksi suosituin turistikohde Disneylandin, Louvren ja Versailles’n palatsin jälkeen.
Torni avattiin yleisölle vuonna 1889, minkä jälkeen siellä on vieraillut yli 240 miljoonaa kävijää. Torni sijaitsee Champ de Mars -nimisellä puistoalueella Seinen etelärannalla (Rive gauche).
Tekniset tiedot ja arkkitehtuuri

Eiffel-torni on televisioantenni mukaan lukien 330 metrin korkuinen – korkeuden kasvaessa lämpölaajenemisesta johtuen jopa 15 senttimetriä. Valmistuttuaan torni oli 40 vuoden ajan maailman korkein rakennelma, kunnes se menetti tittelin vuonna 1930 New Yorkiin rakennetulle, 319-metriselle Chrysler Buildingille.
Tornin takorautainen runko painaa 7 300 tonnia, kun taas rakennuksen kokonaispaino on 10 100 tonnia. Tornin betonista valmistetut perustukset on laskettu kahden metrin syvyyteen. Runko on rakennettu kokonaisuudessaan takorautaisena kehärakenteena levyistä ja profiileista. Tornin rakentamiseen käytettiin noin 18 000 metalliosaa, jotka niitattiin yhteen 2,5 miljoonalla niitillä. Tornissa toimii hissejä, joilla matkustetaan joka vuosi arviolta 100 000 kilometriä. Yleisen uskomuksen mukaan Eiffelin tornissa olisi 1 792 porrasta, mutta todellisuudessa portaiden lukumäärä on 1 665. Suunnittelijoina olivat Eiffelin toimistossa työskentelevät Maurice Koechlin ja Émile Nouguie sekä Stephen Sauvestre, jotka tekivät alkuperäissuunnitelmaan merkittäviä muutoksia.
Tornin ensimmäinen kerros sijaitsee 57 metrin, toinen 115 metrin ja kolmas 275 metrin korkeudella. Ylin ravintolakerros on 300 metrin korkeudessa. Tämä oli suunnitteluvaiheessa tärkeä symbolinen mittaennätys, joka tuli saavuttaa. Tornin ensimmäisen kerroksen parvekkeen ulkopuolella on 72 ranskalaisen tieteilijän ja insinöörin sukunimet.
Historia > Rakennustyöt

Eiffel-torni rakennettiin vuosien 1887 ja 1889 välisenä aikana juhlistamaan vuoden 1889 Pariisin maailmannäyttelyä. Pariisin kaupunki nimitti arkkitehdiksi sillanrakennusinsinööri Gustave Eiffelin ja suunnittelijaksi Eiffelin assistentin Maurice Koechlinin. Tornin rakentajiksi värvättiin 300 ranskalaista työmiestä. Eiffel-tornin rakennustyöt kestivät kaksi vuotta, kaksi kuukautta ja viisi päivää, ja ne maksoivat Pariisin kaupungille 7 800 000 frangia.
Gustave Eiffel
Luonnos tornista vuodelta 1884.
8.10. 1887
10.11. 1887
10.4. 1888
10.5. 1888
14.10. 1888
14.11. 1888
26.12. 1888
20.1. 1889
12.2. 1889
12.3. 1889
2.4. 1889
Koska Eiffel-torni oli suunniteltu maailman korkeimmaksi rakennukseksi, monet pariisilaiset pitivät rakennustöitä liian riskialttiina ihmisille. Onnettomuusriski oli suuri, sillä torni oli pelkkä avonainen kehikko, jossa ei ollut kahta välitasoa lukuun ottamatta lainkaan kerroksia. Eiffel kuitenkin ymmärsi rakennustöiden vaarallisuuden ja käytti lukuisia turvamenetelmiä, kuten ikkunoita, turvakaiteita ja siirrettäviä telineitä. Turvatoimien ansiosta ainoastaan yksi rakennusmies kuoli hissien asentamisen yhteydessä, mitä voidaan 1800-luvun työturvallisuusnormit huomioon ottaen pitää merkittävänä saavutuksena.
Historia > Tapahtumia

Vaikka Eiffel-tornista ei aluksi pidetty, ajan mittaan pariisilaiset tottuivat siihen. Kun määräaika umpeutui, kaupunki ei enää halunnut purkaa tornia, koska tornia käytettiin radiolähetyksien lähettämiseen. 12. tammikuuta 1908 maailman ensimmäinen pitkänmatkan radioviesti lähetettiin juuri Eiffel-tornista. Marraskuussa 1913 Pariisin observatorio ja United States Naval Observatory (USNO) lähettivät toisilleen radiosignaaleja, joiden avulla voitiin täsmällisesti määritellä näiden observatorioiden välinen etäisyys pituusasteina. Pariisin observatorio käytti tuolloin Eiffelin tornia antennina.
Ensimmäisessä maailmansodassa Ranskan armeija käytti tornia Marnejoen taistelun etulinjaan menevien taksien tiedotusten välittämiseen. Eiffel-tornilla oli myös pieni mutta huomattava rooli Mata Harin sieppauksessa, sillä tornia käytettiin Mata Harin pidätykseen johtaneen saksalaisten radioviestin sieppaamiseen. Vuonna 1925 tšekkiläissyntyinen huijari Victor Lustig ”myi” tornin kaksi kertaa romuraudaksi.
Kun Saksa miehitti Ranskan toisen maailmansodan alkuvaiheessa, isänmaalliset ranskalaiset leikkasivat tornin hissiköydet poikki, jotta vuonna 1940 Pariisissa vieraillut Adolf Hitler olisi joutunut kiipeämään tornin huipulle portaita pitkin. Hitler ei kuitenkaan noussut torniin, ja pariisilaiset pääsivät ilkkumaan, että Hitler valtasi Pariisin muttei Eiffel-tornia. Vuonna 1944 Hitler määräsi Pariisin kuvernööriksi nimetyn kenraali Dietrich von Choltitzin tuhoamaan Pariisin, mukaan lukien Eiffel-tornin, mutta von Choltitz kieltäytyi tottelemasta Berliinistä saamiaan määräyksiä.
Tulipalo vaurioitti tornia 3. tammikuuta 1956. Vuonna 1959 nykyinen radioantenni asennettiin paikoilleen, ja vuonna 1964 torni julistettiin kulttuurihistoriallisesti merkittäväksi nähtävyydeksi. Vuonna 2000 torniin asennettiin valoesitysten järjestämistä varten valoheittimiä. 22. heinäkuuta 2003 tornissa syttyi jälleen tulipalo ja radioantenni vaurioitui, mutta ihmishenkiä ei menetetty. Vuoden 2004 joulukuussa torniin avattiin 57 metrin korkeuteen luistelurata kuudeksi viikoksi.
Käyttö > Nähtävyytenä

Eiffel-torni on Pariisin kaupungin symboli ja Euroopan kuuluisimpia nähtävyyksiä. Tornissa vierailee vuosittain kuusi miljoonaa kävijää, ja se on Ranskan neljänneksi suosituin turistikohde Disneylandin, Louvren ja Versailles’n palatsin jälkeen.
Tornin kerroksessa sijaitsevat matkamuistomyymälät, Altitude 95 -ravintola sekä postitoimisto, josta voi lähettää Eiffel-tornin leimalla varustettuja postikortteja. Toisessa kerroksessa sijaitsee yhdellä Michelin-tähdellä palkittu Jules Verne -ravintola. Huipulta näkee selkeällä säällä 59 kilometrin päähän. Rakennus on huomattava tulonlähde Pariisin kaupungille. Suuren suosionsa takia Eiffel-torniin on vilkkaimpina turistikausina yleensä hyvin pitkät jonot, jotka voivat kestää useita tunteja.
Tornista yöaikaan otettujen valokuvien julkaiseminen on kiellettyä, sillä Ranskan tekijänoikeuslaki suojaa sitä valaisevia valoja. Kuvia voi julkaista ainoastaan poikkeusluvalla.
Käyttö > Ylläpito

Eiffel-tornin pinnat maalataan käsin seitsemän vuoden välein. Pinta-alaltaan 250 000 neliömetrin suuruinen maalausurakka vie 25 maalarilta 15–18 kuukautta, ja siihen kuluu kolmea eri ruskeansävyistä maalia yhteensä 60 tonnia. Tornia alettiin maalata vuonna 2021 kullanruskean väriseksi Pariisin vuoden 2024 olympialaisten kunniaksi.
Asiantuntijoiden mukaan torni kärsii ruosteesta ja murtumista, ja päällemaalaus vain pahentaa sen tilannetta. Torni tarvitsisi perusteellisemman kunnostuksen, mutta tornista vastaava yhtiö Sete ei ole halukas sulkemaan tornia korjaustöiden ajaksi lipputulojen takia. Marianne-lehdelle vuodettujen raporttien mukaan kunnostus olisi ollut ”äärimmäisen kiireellinen” jo vuonna 2014.
Populaarikulttuurissa

Koska Eiffelin torni on maailman kuuluisimpia rakennuksia, se on nähty lukemattomissa elokuvissa, televisiosarjoissa ja videopeleissä. Erityisesti Hollywood-elokuvissa on yleinen klisee, jonka mukaan Eiffel-torni näkyy jokaisen pariisilaisen rakennuksen ikkunasta, vaikka todellisuudesta tornin voi nähdä vain Pariisin korkeimmista kerrostaloista.
Kuvia

Eiffelin torni auringonnousun aikaan.
Harvinainen valokuva esittää salaman osumista Eiffelin torniin 3. kesäkuuta 1902 kello 21.20. Tornin huippu vaurioitui, sillä torniin ei oltu vielä asennettu ukkosenjohdatinta.
Itävaltalainen räätäli Franz Reichelt ennen hyppäämistä.
Citroënin mainos oli Eiffel-tornissa vuosina 1925–1934. Mainos oli aikansa korkein valomainos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eiffel-torni Wikimedia Commonsissa
Eiffel-tornin virallinen kotisivusto (ranskaksi)
Great Buildings Online – Eiffel Tower (englanniksi)
What's inside of the Eiffel Tower? Animaatio, joka havainnollistaa tornin rakennetta kolmiulotteisen mallin avulla
Livekuvaa Eiffel-tornilta:
1, 2, 3, 4
Eiffel-torni 50-vuotias. Aikalaisista sen rakentaminen oli mahdotonta, Helsingin Sanomat, 25.03.1939, nro 82, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot