stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen urheilu 2007
Taitoluistelu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 19.–25.3. Tokiossa, Japanissa Susanna Pöykiö sijoittui naisten kilpailussa kahdeksanneksi ja Kiira Korpi 14:nneksi sekä Ari-Pekka Nurmenkari miesten kilpailussa 25:nneksi.
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 22.–28.1. Varsovassa, Puolassa Kiira Korpi saavutti pronssia ja Susanna Pöykiö sijoittui neljänneksi sekä Alisa Drei kuudenneksi. Miesten kilpailussa Ari-Pekka Nurmenkari oli 23:s.
Tennis

Jarkko Nieminen eteni kaksinpelissä Australian avoimessa turnauksessa toiselle kierrokselle, Ranskan avoimissa ja Wimbledonissa kolmannelle kierrokselle sekä hävisi Yhdysvaltain avoimissa ensimmäisellä kierroksella. Syyskuussa hän voitti Mumbaissa ruotsalaisen Robert Lindstedtin parina ensimmäisen kerran ATP-turnauksen nelinpelissä. Baselin ATP-turnauksessa lokakuussa Nieminen selviytyi kaksinpelissä loppuotteluun, jossa hän hävisi isäntämaan Roger Federerille 3–6, 4–6.
Uinti

Pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa 17.3.–1.4. Melbournessa, Australiassa suomalaiset eivät saavuttaneet finaalipaikkoja vaan parhaat saavutukset ratauinneissa olivat Matti Rajakylän 11. sija 50 metrin perhosuinnissa sekä Hanna-Maria Seppälän 12. sija 100 metrin vapaauinnissa ja 13. sija 50 metrin vapaauinnissa. Uimahypyissä Joona Puhakka ja Ville Vahtola sijoittuivat ponnahduslautahyppyjen parikilpailussa kymmenenneksi. Puhakka oli kolmen metrin ponnahduslaudalla neljästoista.
Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 13.–16.12. Debrecenissä, Unkarissa Hanna-Maria Seppälä voitti kolmantena peräkkäisenä vuonna kultaa 100 metrin sekauinnissa Suomen-ennätyksellä 1.00,23 ja sijoittui seitsemänneksi 100 metrin vapaauinnissa. Katja Lehtonen sijoittui 50 metrin rintauinnissa viidenneksi ja ui välierissä Suomen-ennätyksen 30,99. Matti Rajakylä oli 50 metrin perhosuinnissa seitsemäs ja 50 metrin vapaauinnissa kahdeksas, ja Eetu Karvonen sijoittui 50 metrin rintauinnissa kahdeksanneksi. Viesteissä Suomi saavutti sijat 6, 6, 7 ja 8.
Voimistelu

Telinevoimistelun maailmancupissa 17-vuotias Tomi Tuuha voitti hyppykilpailun 15.9. Ostravan osakilpailussa.
Yleisurheilu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 25.8.–2.9. Osakassa, Japanissa Tero Pitkämäki voitti keihäänheitossa kultaa tuloksella 90,33. Tero Järvenpää sijoittui keihäänheitossa kahdeksanneksi, Janne Holmén maratonilla ja Olli-Pekka Karjalainen moukarinheitossa yhdeksänneksi, Jarkko Kinnunen 50 kilometrin kävelyssä kymmenenneksi, Antti Kempas 50 kilometrin kävelyssä 11:nneksi sekä Teemu Wirkkala ja Paula Tarvainen keihäänheitossa 12:nneksi.
Sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2.–4.3. Birminghamissa, Isossa-Britanniassa Robert Häggblom sijoittui kuulantyönnössä neljänneksi, Conny Karlsson samassa lajissa kuudenneksi ja Oskari Frösén korkeushypyssä kahdeksanneksi.
Minna Nikkanen paransi kauden aikana seiväshypyn Suomen-ennätystä 18 senttimetriä. Hän hyppäsi 20.6. Tampereella tuloksen 420 cm, joka oli kolme senttimetriä edellistä ennätystä parempi, ja 1.7. Someron Seiväskarnevaaleilla tuloksen 421 cm. Alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 21.7. Hengelossa Nikkanen voitti kultaa tuloksella 435 cm, ja tuota ennätystä hän sivusi 26.8. Osakan MM-kilpailuissa. Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailuissa 7.7. Turussa Kokkolan Veikot teki 4 × 800 metrillä Suomen-ennätyksen 8.38,52. Frantz Kruger teki 15.9. Helsingborgissa kiekonheiton Suomen-ennätyksen 69,97, ja Janne Holmén juoksi 16.12. Sevillassa puolimaratonin Suomen-ennätyksen 1.02.35.
Dragon (avaruusalus)

Falcon 9, Dragon-kapselin lasti- ja miehistökokoonpano (NASA).
Dragon on miehittämättömiin avaruuslentoihin tarkoitettu SpaceX:n kapselityyppinen avaruusalus. Se laukaistaan Falcon 9 -kantoraketilla. Alusta käytettiin Kansainvälisen avaruusaseman (ISS) huoltamiseen SpaceX CRS-1:stä SpaceX CRS-20 lentoon asti. Dragonin korvasi on SpaceX Dragon 2, josta on rahtialuksen Cargo Dragon lisäksi miehitetty versio Crew Dragon.
Toisin kuin muut ISS:n rahtikapselit, Dragon on rakennettu palaamaan ehjänä maahan. Sukkuloiden käytöstä poiston jälkeen Dragon on ensimmäinen alus, jolla voidaan palauttaa Maahan muun muassa vioittuneita tai käytöstä poistuneita laitteita ja tutkimustuloksia. Dragon-kapselissa ei ole automaattista telakointijärjestelmää, vaan kapseli ohjataan telakointiporttiin aseman robottikäden avulla. Dragon on myös suunniteltu uudelleenkäytettäväksi ja 2017 SpaceX uudelleenkäyttikin ensimmäisen kerran aiemmin jo lentänyttä kapselia lennolla SpaceX CRS-11.lähde?
Dragonin kehitys liittyi läheisesti NASAn Commercial Orbital Transpzrtation Services -ohjelmaan, jonka tavoitteena oli kehittää yksityinen rahtia ja miehistöä ISS:lle kuljettamaan kykenevä kokonaisuus.lähde?
Lentohistoria > Koelennot

Dragon-kapselin ensilaukaisut olivat samalla myös Falcon 9 -kantoraketin ensilaukaisut. Ensimmäinen Falcon 9 -lento laukaistiin 4. kesäkuuta 2010, kello 21.45 Floridan Cape Canaveralin avaruuskeskuksesta (Cape Canaveral Air Force Station). Raketin hyötykuormana oli Dragon-kapselia simuloiva koemassa.
Dragon-kapselin ensimmäinen lento oli 8. joulukuuta 2010 Falcon 9:n toisella lennolla. Laukaisu tapahtui klo 17.43 ja kapseli laskeutui mereen pian klo 21:n jälkeen kierrettyään Maan kahdesti.
Alkuperäinen suunnitelma oli tehdä vielä kaksi koelentoa, ensimmäisellä pelkkä kohtaaminen ISS:n kanssa ja sitten toisella telakoituminen ISS:ään. Nämä koelennot yhdistettiin kuitenkin yhdeksi lennoksi. Lento piti laukaista 19. toukokuuta 2012  mutta laukaisu peruuntui hetkeä ennen laukaisua. Syyksi ilmoitettiin liian suuri paine yhdessä kantoraketin polttokammioista.  Alus laukaistiin onnistuneesti 22. toukokuuta. Rahtikapseli telakoitiin onnistuneesti Kansainväliseen avaruusasemaan 25. toukokuuta.  Alus kuljetti ISS-aseman Retkikunta 31:lle 460 kilogrammaa rahtia. Kapseli laskeutui Tyyneen valtamereen 31. toukokuuta.
Lentohistoria > Rahtilennot Kansainväliselle avaruuasemalle

Ensimmäinen varsinainen rahtilento, SpaceX CRS-1 (CRS eli Commercial Resupply Services) laukaistiin onnistuneesti 8. lokakuuta 2012 kello 00.35 GMT kansainväliselle avaruusasemalle. Yksi Falcon 9 -raketin yhdeksästä rakettimoottorista sammui automaattisesti paineen menetyksen vuoksi nousun aikana. Suunniteltu kiertorata kuitenkin saavutettiin muiden rakettimoottorien pidemmän polton avulla. Alus saapui ISS:lle 11. lokakuuta 2012 mukanaan 400 kg ruokaa, vaatteita ja aseman varaosia. Aseman kolmihenkinen miehistö, Retkikunta 33, telakoi aluksen asemaan robottikäden avulla. CRS-1 palasi maahan 28. lokakuuta lopussa mukanaan 74 kg miehistön tarvikkeita, 393 kg tieteellisiä koejärjestelyitä ja laitteita, 235 kg avaruusaseman laitteita, 31 kg avaruuspukujen varusteita ja 25 kg muuta rahtia.
Näitä rahtilentoja SpaceX teki kaikkiaan CRS-20:een asti. Alus pysyi pääpiirteissään samana, mutta kantoraketti Falcon 9:n suorituskyky kasvoi ja sen ensimmäinen vaihe kehitettiin uudelleenkäytettäväksi. Rahtilennoista SpaceX CRS-7 tuhoutui kesken laukaisun kantoraketin toisen vaiheen tuhoutumisen myötä.
Lentohistoria > Rahtilennot Kansainväliselle avaruuasemalle > Ensimmäinen uudelleenlento

3. kesäkuuta 2017 SpaceX laukaisi lennolla SpaceX CRS-11 ensimmäistä kertaa uudelleen jo kerran lentäneen kapselin. Kapseli oli lennolta SpaceX CRS-4, joka oli vastaavanlainen lento kuin CRS-11. Enemmistö aluksesta oli samaa kuin aikaisemmalla lennolla. Merkittävimpiä ja luontaisestikin uusia osia ovat lämpökilpi ja paineistamaton rahtiruuma. Näistä lämpökilpi kuluu laskeutumisessa ja rahtiruuma ei laskeudu vaan se heitetään tuhoutumaan ilmakehässä. Lisäksi uusittuja osia olivat merivedelle alttiiksi joutuneet kohdat.
Ominaisuudet

Kapseli on perusrakenteeltaan perinteinen kartion muotoinen alus. Kapselin yläosassa on ISS:n yhdysvaltalaisosaan sopiva Common Berthing Mechanism -telakointiportti.
Aluksessa on 10 kuutiometriä paineistettua lastitilaa. Manööverejä varten on 18 Draco-rakettimoottoria Paineistetun osan lisäksi aluksen kuuluu paineistamaton osa, jossa on auki taittuvat aurinkopaneelit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dragon (avaruusalus) Wikimedia Commonsissa
http://www.spacex.com/dragon.php (Arkistoitu – Internet Archive)
näytä
keskustele
SpaceX:n Dragon- ja Dragon 2 -lennot()
| --- | --- |
Testilennot:   Dragon test flight  COTS-1  COTS-2  Pad Abort Test  Demo-1  In-Flight Abort Test  Demo-2 
ISS-logistiikka:   CRS-1  CRS-2  CRS-3  CRS-4  CRS-5  CRS-6  CRS-7†  CRS-8  CRS-9  CRS-10  CRS-11  CRS-12  CRS-13  CRS-14  CRS-15  CRS-16  CRS-17  CRS-18  CRS-19  CRS-20  CRS-21  CRS-22  CRS-23  CRS-24  CRS-25  CRS-26  CRS-27  CRS-28  CRS-29  CRS-30  CRS-31 
Miehitetyt lennot:   Demo-2  Crew-1  Crew-2  Inspiration4  Crew-3  Axiom-1  Crew-4  Crew-5  Crew-6  Axiom-2  Crew-7  Axiom-3  Crew-8  Polaris Dawn  Crew-9  Fram2 
Katso myös:   Falcon 9  Falcon 9:n laukaisut  COTS  CRS  Dragon  Dragon 2  Commercial Crew Development  Commercial Crew Program 
näytä
keskustele
Kansainvälinen avaruusasema (ISS)()
ISS-asemaan 25. toukokuuta 2012 telakoitunut Dragon-kapseli Cape Canaveral Air Force Stationissa 23. lokakuuta 2011.
Luettelo Nasan avaruussukkulalennoista

Avaruussukkula Discovery päivää ennen tehtävää STS-114
Tämä on luettelo Nasan avaruussukkulalennoista.
Lennot > Vapaalennot

Approach and Landing Test -ohjelmaan (ALT) kuului 16 erillistä lentoa Enterprise-koesukkulalla. Näihin kuului rullaustestejä, miehitettyjä ja miehittämättömiä lentoja SCA-lentokoneen kyydissä sekä lopuksi SCA-lentokoneen kyydistä lähteneitä vapaalentoja.
| # | Päiväys | Päiväys | Lento | Sukkula | Kesto | Laskeutuminen | Tehtävä, huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 12.8. | 1977 | ALT-12 | Enterprise | 5 minuuttia | Edwards | Ensimmäinen sukkulan vapaalento |
| 2 | 13.9. | 1977 | ALT-13 | Enterprise | 5 minuuttia | Edwards | Toinen vapaalento |
| 3 | 23.9. | 1977 | ALT-14 | Enterprise | 5 minuuttia | Edwards | Kolmas vapaalento |
| 4 | 12.10. | 1977 | ALT-15 | Enterprise | 2 minuuttia | Edwards | Neljäs vapaalento; ensimmäinen ilman peräkartiota |
| 5 | 26.10. | 1977 | ALT-16 | Enterprise | 2 minuuttia | Edwards | Viides ja viimeinen vapaalento |
Pelastuslennot

Columbian tuhoutumisesta lähtien on sukkulalennon aikana pidetty varalla toista sukkulaa. Mikäli lennolla oleva sukkula vaurioituisi siten, että turvallinen paluu olisi epävarmaa, lähetettäisiin toinen sukkula hakemaan vaurioituneen sukkulan miehistö. Lentojen tunnus on muotoa STS-3xx pois lukien Hubblen korjauslennon STS-125 pelastuslento STS-400. Hubblen korjauslentoa lukuun ottamatta vaurioituneen sukkulan miehistö siirtyisi ISS:lle odottamaan pelastuslentoa. Hubblen kiertoradan inklinaatio poikkeaa niin paljon ISS:stä, että tällöin jouduttaisiin miehistö siirtämään suoraan sukkulasta toiseen ja kun sukkulat eivät voi telakoitua toisiinsa tulisi siirto tehdä avaruuskävelyinä. Viimeisellä sukkulalennolla STS-135 ei ollut pelastuslentoa sillä kaikki muut sukkulat oli jo poistettu käytöstä. Mikäli pelastuslentoa olisi tarvittu niin se olisi suoritettu ISS-avaruusasemaan telakoituneilla Sojuz-aluksilla. Osittain tästä syystä johtuen STS-135:n miehistönä oli vain neljä astronauttia (pelastuslennot olisivat tällöin vaatineet kahden Sojuz-aluksen käyttöä – Sojuziin mahtuu kolme henkeä), mikä on pienin sukkulamiehistön määrä sitten vuoden 1983 lennon STS-6.
| # | Päiväys | Lento | Sukkula | Kesto | Laskeutuminen | Tehtävä, huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| - | ei tarvittu, 2005-6 | STS-300 | Atlantis | ~11d | - | Lennon 114/121 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2006 | STS-301 | Discovery | ~11d | - | Lennon STS-115 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2007 | STS-317 | Atlantis | ~11d | - | Lennon STS-116 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2007 | STS-318 | Endeavour | ~11d | - | Lennon STS-117 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2007 | STS-322 | Discovery | ~11d | - | Lennon STS-118 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2007 | STS-320 | Atlantis | ~11d | - | Lennon STS-120 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2008 | STS-323 | Discovery | ~11d | - | Lennon STS-122 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2008 | STS-324 | Discovery | ~11d | - | Lennon STS-123 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2008 | STS-326 | Endeavour | ~11d | - | Lennon STS-124 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2009 | STS-400 | Endeavour | ~11d | - | Lennon STS-125 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2009 | STS-400 | Endeavour | ~11d | - | Lennon STS-125 pelastuslento. |
| - | ei tarvittu, 2011 | STS-335 | Atlantis | ~11d | - | Lennon STS-134 pelastuslento. |
Aiheesta muualla

NASA: Space Shuttle Launch Archive (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
NASA: Shuttle Missions (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
NASA: Tulevat laukaisut ISS:lle (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
| n k Avaruudessa käyneet avaruussukkulat |
| --- | --- |
USA:n avaruussukkulaohjelma:  Columbia (OV-102, tuhoutui 2003)  Challenger (OV-099, tuhoutui 1986)  Discovery (OV-103, poistettu käytöstä)  Atlantis (OV-104, poistettu käytöstä)  Endeavour (OV-105, poistettu käytöstä) 
Neuvostoliiton Buran-ohjelma:  Buran (sukkula 1.01, tuhoutui 2002)
SpaceX CRS-7

SpaceX CRS-7 (myös SpX-7) oli SpaceX Dragonin aiottu rahtilento Kansainväliselle avaruusasemalle. Falcon 9 v1.1 -raketti tuhoutui 139 sekuntia laukaisun jälkeen hieman ennen aiottua vaihteistusta. Heinäkuussa 2015 julkaistuissa alustavista tutkinnoista saaduissa tiedoissa onnettomuuden vaikutti aiheuttaneen toisen vaiheen hapetinsäiliön sisältä irronnut heliumia sisältänyt COPV-säiliö.
Kyseessä oli Falcon 9:n 19. lento ja Falcon 9 v1.1:n 14. lento ja ensimmäinen tuhoutuminen.
Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan.
Lento ja onnettomuus

Lento laukaistiin Cape Canaveral AFS SLC 40 -laukaisualustalta 28. kesäkuuta 2015 kello 14.21 UTC-aikaa. Lennolla oli tarkoitus yrittää raketin ensimmäisen vaiheen laskeutumista merellä olevalle Autonomous spaceport drone shipille.
Onnistuneen lentoonlähdön jälkeen Falcon 9 v1.1 -raketin toisen vaiheen hapetinsäiliön paine nousi yli sallituista rajoista, ja säiliö hajosi ajassa T+02:19, hieman ennen ensimmäisen vaiheen irtautumista ja toisen vaiheen käynnistystä. Ensimmäisen vaiheen yhdeksän Merlin 1D -moottoria toimivat normaalisti ennen onnettomuutta, ja ensimmäinen vaihe jatkoi toimintaa joitakin sekunteja toisen vaiheen ylipaineongelmien alettua.
Raketin päällä ollut Dragon-rahtikapseli selvisi toisen vaiheen hajoamisesta ja jatkoi kommunikointia maa-aseman kanssa ennen putoamistaan horisontin alapuolelle. Dragon tuhoutui iskeydyttyään Atlanttiin. Alus olisi saattanut selviytyä laskuvarjojensa avulla, mutta tällä lennolla sen ohjelmistossa ei ollut varauduttu tilanteeseen ja laskuvarjot eivät avautuneet.
Onnettomuustutkinta ja seuraukset

Onnettomuuden jälkeen SpaceX käynnisti tutkinnan Yhdysvaltain ilmailuviranomaisen FAA:n valvonnassa, saaden apua sekä NASAlta että Yhdysvaltain ilmavoimilta. Tutkintaa johti lentojen takaamiseen SpaceX:llä liittyvissä tehtävissä työskennellyt Hans Koenigsmann. Tutkinnassa käytetyn telemetriatiedon analysointi osoittautui haastavaksi, sillä raketti lähetti dataa yli 3000 kanavalla ja tärkeimmät onnettomuuteen johtaneet tapahtumat tapahtuivat hyvin pienellä aikavälillä. Tutkimuksissa hyödynnettiin lisäksi lennosta otettua videokuvaa ja raketin löydettyjä jäänteitä. Ensimmäisestä havaitusta ongelmasta telemetriayhteyden menetykseen kesti vain 0,893 sekuntia.
Heinäkuussa 2015 julkistettujen alustavien tutkimusten mukaan onnettomuuden aiheutti polttoaine- ja hapetinsäiliöiden paineistukseen käytetty, korkeapaineista heliumia sisällään pitänyt COPV-säiliö, joka oli irronnut kiinnikkeistään toisen vaiheen hapetinsäiliön sisällä. Kiinnikkeet oli alun perin suunniteltu yli 4 500 kilogramman kuormille, mutta onnettomuuden aiheuttanut viallinen kiinnike hajosi noin 900 kilogramman kuormalla.
Kiinnike hajosi noin ajassa T+02:18 noin 3,2 G:n voimalla, jolloin paineistusjärjestelmä toimi vielä normaalisti. Kiinnikkeen irrottua ja heliumsäiliön päästyä vapaaksi, se syöksyi ylöspäin tankissa, sillä säiliössä ollut helium oli huomattavasti kevyempää kuin tankin sisällä ollut nestehappi. Tankin irtoaminen sai heliumkäyttöisen paineistusjärjestelmän vuotamaan, mistä seurasi voimakas paineen nousu hapetinsäiliössä. Sallituista rajoista yli noussut paine hajotti säiliön, mikä johti lopulta koko raketin tuhoutumiseen.
Yhtiö arvioi heinäkuussa 2015 julkaisemassaan tiedotteessa voivansa aloittaa Falcon 9 -laukaisut uudelleen vuoden loppuun mennessä. Dragonin ohjelmistoon oli tarkoitus lisätä toiminto, joka laukaisisi laskuvarjot vastaavissa tilanteissa.
Rahti

Rahtiin kuului muiden muassa osia, joita tarvittiin suunnitteilla olevien miehitettyjen Dragon V2- ja Boeing CST-100 -alusten telakoitumiseen asemaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SpaceX CRS-7 Wikimedia Commonsissa
NASA Commercial Resupply Launch hub
Voi ei! Avaruusaseman rahtialus räjähti! (Arkistoitu – Internet Archive) - Tiedetuubi
näytä
keskustele
SpaceX:n Dragon- ja Dragon 2 -lennot()
| --- | --- |
Testilennot:   Dragon test flight  COTS-1  COTS-2  Pad Abort Test  Demo-1  In-Flight Abort Test  Demo-2 
ISS-logistiikka:   CRS-1  CRS-2  CRS-3  CRS-4  CRS-5  CRS-6  CRS-7†  CRS-8  CRS-9  CRS-10  CRS-11  CRS-12  CRS-13  CRS-14  CRS-15  CRS-16  CRS-17  CRS-18  CRS-19  CRS-20  CRS-21  CRS-22  CRS-23  CRS-24  CRS-25  CRS-26  CRS-27  CRS-28  CRS-29  CRS-30  CRS-31 
Miehitetyt lennot:   Demo-2  Crew-1  Crew-2  Inspiration4  Crew-3  Axiom-1  Crew-4  Crew-5  Crew-6  Axiom-2  Crew-7  Axiom-3  Crew-8  Polaris Dawn  Crew-9  Fram2 
Katso myös:   Falcon 9  Falcon 9:n laukaisut  COTS  CRS  Dragon  Dragon 2  Commercial Crew Development  Commercial Crew Program 
Falcon 9 v1.1 -raketti ja Dragon-kapseli ennen laukaisua
Lentopallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 2007

Vuoden 2007 lentopallon Euroopan mestaruuskilpailut järjestettiin Moskovassa ja Pietarissa, Venäjällä 6.–16. syyskuuta. Kisoissa oli mukana 16 joukkuetta.
Ottelujärjestelmä

Joukkueet jaettiin neljään neljän joukkueen alkulohkoon. Kussakin alkulohkossa kukin joukkue pelasi kerran kaikkia muita saman lohkon joukkueita vastaan. Kunkin alkulohkon kolme parasta pääsivät jatkolohkoihin. Jatkolohkossa E pelasivat alkulohkojen A ja C jatkoon päässeet joukkueet ja jatkolohkossa F alkulohkojen B ja D jatkoon päässeet joukkueet. Jatkolohkoissa kukin joukkue pelasi kerran niitä oman jatkolohkonsa joukkueita vastaan joita se ei kohdannut alkulohkossa.
Molempien jatkolohkojen kaksi parasta pääsivät välieriin, joissa kumpikin jatkolohkon voittaja kohtasi jommankumman jatkolohkon kakkosen (otteluparit arvottiin). Välierien voittajat pelasivat loppuottelussa ja välierien häviäjät pronssiottelussa.
Osallistuvat joukkueet

| A-lohko | B-lohko | C-lohko | D-lohko |
| --- | --- | --- | --- |
|   Alankomaat   Kreikka   Saksa   Serbia  |   Belgia   Puola   Turkki   Venäjä  |   Espanja   Ranska   Slovakia   Slovenia  |   Bulgaria   Italia   Kroatia   Suomi (kokoonpanot)  |
Turnauksen kulku > Välierät

15. syyskuuta 2007
|  |
| --- | --- | --- |
| Espanja | 3–2 | Suomi |
| Venäjä | 3–0 | Serbia |
Turnauksen kulku > Pronssiottelu

16. syyskuuta 2007
|  |
| --- | --- | --- |
| Suomi | 1–3 | Serbia |
Turnauksen kulku > Loppuottelu

16. syyskuuta 2007
|  |
| --- | --- | --- |
| Espanja | 3– 2 | Venäjä |
Lopulliset sijoitukset

| Sijoitus | Joukkue |
| --- | --- |
:  Espanja
:  Venäjä
:  Serbia
4.:  Suomi
5.:  Saksa
6.:  Italia
7.:  Alankomaat
8.:  Bulgaria
9.:  Ranska
10.:  Belgia
11.:  Puola
12.:  Slovakia
13.:  Kreikka
14.:  Kroatia
15.:  Turkki
16.:  Slovenia
Aiheesta muualla

Kisojen virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
YLE Elävä arkisto: Lentopallon EM-välierä Suomi-Espanja 2007[vanhentunut linkki]
Klaukkalan urheilualue

Klaukkalan urheilualue. Edustalla urheilukenttä, taustalla vasemmalla Monikko ja taustalla oikealla Nurmijärven Sähkö-areena.
Klaukkalan urheilualue sijaitsee Klaukkalassa Nurmijärvellä. Urheilualueella on uusittu, lämmitettävä  tekonurmikenttä, jalkapallohalli Nurmijärven Sähkö-areena, urheilukenttä, tenniskenttiä ja  monitoimitalo Monikko. Urheilualueen katsomot tullaan uusimaan vuonna 2018.
Urheilualueen uusittu tekonurmi
Urheilualuetta käyttävät muun muassa NJS, sekä Nurmijärven Yleisurheilu.
Kartta Klaukkalan urheilualueesta.
Alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsevat myös jäähalli ja yksityinen tennishalli. Urheilualueen pukukopit sijaitsevat Monikossa. Nurmijärven Sähkö-areenan taakse, on tulossamilloin? pieni pysäköintialue, ja tie Klaukkalantien toisesta päästä. Alueen takaa tulee myös uusi kevyen liikenteen väylä. Urheilualueen ympärille ollaan rakentamassamilloin? paljon uutta asutusta. Alueen vieressä on myös kaksi koulua, Urheilupuiston koulu ja Klaukkalan koulu.
Tapahtumakenttä

Alueen keskelle on rakenteilla tapahtumakenttä, jossa voi järjestää esimerkiksi sirkusesityksiä, näyttelyitä, tai urheilukilpailuita. Tapahtumakentällä on myös ulkokuntoilulaitteita, sekä katukoripallokenttä. Tapahtumakenttä valmistui marraskuussa 2017.
Kiljavan sairaala

Kiljavan sairaala, arkkitehti Jussi Paatela 1936–1938.
Kiljavan sairaala on Nurmijärven kunnassa Kiljavan kylässä, Sääksjärven rannalla sijaitseva kuntoutussairaala.
Sairaalarakennus on rakennettu vuosien 1936–1938 välisenä aikana. Kiljavan parantolan toiminta alkoi tuberkuloosisairaalana 10. lokakuuta 1938, jolloin sairaala vihittiin käyttöön. Sittemmin sairaalan toimintamalli muuttui tuberkuloosisairaalasta yleissairaalaksi. Kuntoutustoiminta laajeni 1970-luvulla muun muassa sisätauteihin ja neurologiaan. 1990-luvun loppupuolella siellä hoidettiin keuhkopotilaiden lisäksi myös kurkku-, nenä- ja korvasairauksia. Sairaalarakennuksen on suunnitellut arkkitehti Jussi Paatela.
2000-luvun taitteessa Uudenmaan sairaanhoitopiiri, HYKS ja Helsingin kaupungin erikoissairaanhoito yhdistyivät muodostaen Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS). Sairaala jäi tämän jälkeen Hyvinkään, Järvenpään, Mäntsälän, Nurmijärven ja Tuusulan kuntien käyttöön, se oli vuodesta 1991 lähtien osa Hyvinkään sairaanhoitoaluetta. Kunnat eivät halunneet yksinään ostaa Kiljavan sairaalan kiinteistöä, joten sairaala lakkautettiin vuonna 2002. Sairaala oli lähes käyttämättömänä muutamia lyhytaikaisia toimintoja lukuun ottamatta, ja tyhjän sairaalan ylläpito maksoi kunnille noin puoli miljoonaa euroa vuodessa. Vuoden 2006 lopussa Hyvinkää, Järvenpää, Mäntsälä, Nurmijärvi, Tuusula ja HUS-kuntayhtymä perustivat Kiljavan Sairaala Oy:n, joka hankkii hoivapalvelut muilta tuottajilta. Sairaalayhtiö on ollut talousvaikeuksissa, kun kaikki omistajakunnat eivät ole käyttäneet sen palveluja riittävästi. Vuonna 2013 hoivapalvelut Kiljavan sairaalaan tuottaa Attendo.
Aiheesta muualla

Kiljavan sairaalan kotisivut
Kathleen Rubins

| Kathleen Rubins |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1978-10-1414. lokakuuta 1978 Farmington, Connecticut
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ura
Tyyppi:  astronautti
Lennot

Sojuz MS-01:  Sojuz MS-01
:  Retkikunta 48
 
Kathleen Rubins (s. 14. lokakuuta 1978 Farmington, Connecticut, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen astronautti. Rubins valittiin astronauttikoulutukseen vuonna 2009 ja on osallistunut vuonna 2016 Sojuz MS-01 -lennolle Retkikunnan 48 jäsenenä. 2020–2021 hän lähti toisen kerran avaruusasemalle retkikunnan 63 jäsenenä.