stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruutanan työväentalo
Historiaa

Ruutanan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Vuonna 1916 yhdistys lakkasi toimimasta, mutta se perustettiin sittemmin uudelleen. Talo rakennettiin yhdistyksen omistamalle tontille vuonna 1922. Vuonna 1926 yhdistys sai luvan kerätä rahaa rakennusrahastoonsa arpajaisilla, eli taloa luultavasti korjattiin ja/tai laajennettiin 1920-luvun lopulla.
Ruutanan yhdistys sai pääosin jatkaa toimintaansa ja pitää talonsa myös 1930-luvun alun Lapuanliikkeen ja kommunistilakien aikaan. Marraskuussa 1930 talo kuitenkin määrättiin suljettavaksi neljän kuukauden ajaksi, eli yhdistystä kiellettiin tuona aikana järjestämästä siellä huveja. Yhdistyksen toimintaa tutkittiin tuolloin, eikä lakkautukselle löytynyt syitä, sillä yhdistys oli sosialidemokraattinen. Lisäksi syksyllä 1933 työväentalon ikkunat särjettiin yöllä iltamien jälkeen. Syyllisiä ei ilmeisesti saatu selville. Vuonna 1934 kerrottiin yhdistyksen toimineen säännöllisesti kyseisen vuoden ajan ja toiminnan kehittyneen. Yhdistys aikoi Marianpäivänä järjestää talollaan iltamat.
Myöhemmin yhdistyksen toiminta kävi kannattamattomaksi ja se purkautui. Talo päätyi Kuopion sosialidemokraattiselle piirille, joka myi sen kone- ja hevoshalliksi vuonna 1975. Vuonna 1988 rakennus oli edelleen siinä käytössä.
Rakennus

Talo oli hirsirakenteinen, yksikerroksinen, noin viisi metriä korkea ja pinta-alaltaan 200 neliömetriä. Salissa oli istumapaikat 108 hengelle. Talossa oli puulämmitys kahdella uunilla. Vuonna 1949 talo sähköistettiin.
Tamás Deutsch

Tamás Deutsch on seuraavien unkarilaisten henkilöiden nimi:
Tamás Deutsch (s. 1966), poliitikko
Tamás Deutsch (s. 1969), uimari.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tamás Deutsch”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Storuman

| Storuman |
| --- | --- |
 Storumanin kunnantalo.
 Storuman
 Koordinaatit: 65°06′N, 17°06′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Kunta:  Storumanin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  3,12 km²
Väkiluku:  2 207
 – Väestötiheys:  707,4 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Storuman on samannimisen Storumanin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 207 asukasta.
Väestönkehitys

| Storumanin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 2 112 | 2 112 |
| 1965 | 1965 |    | 2 240 | 2 240 |
| 1970 | 1970 |    | 2 456 | 2 456 |
| 1975 | 1975 |    | 2 587 | 2 587 |
| 1980 | 1980 |    | 2 648 | 2 648 |
| 1990 | 1990 |    | 2 635 | 2 635 |
| 1995 | 1995 |    | 2 570 | 2 570 |
| 2000 | 2000 |    | 2 426 | 2 426 |
| 2005 | 2005 |    | 2 255 | 2 255 |
| 2010 | 2010 |    | 2 207 | 2 207 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Västerbottenin läänin kuntien keskustaajamat
Storumanin rautatieasema

Storumanin rautatieasema (lyh. Sum, ruots. Storumans järnvägsstation) on risteysasema Storumanin kunnassa Ruotsissa. Liikennepaikalla risteävät poikkirata Hällnäs–Storuman sekä Inlandsbanan-rataan kuuluva rataosa Östersund–Jällivaara.
Storumanin puurakenteinen asemarakennus on rakennettu 1920-luvulla, ja se on rakennusmuistomerkki. Asemalla toimii kahvila Station Nyfiket, ja siellä on esillä pieni kokoelma moottoriajoneuvoja sekä rautatieaiheista materiaalia.
Storträsk (Helsinki)

| Storträsk |
| --- | --- |
 Storträsk pohjoisesta nähtynä toukokuussa 2021.
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Helsinki
Koordinaatit:  60°16′17″N, 25°09′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Suomenlahteen
Järvinumero:  81.048.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  32,4 m 
Rantaviiva:  0,95 km 
Pinta-ala:  0,0449 km² 
 fiStorträsk 
Storträsk on pieni järvi itäisessä Helsingissä. Se sijaitsee Sipoonkorvessa, kansallispuiston lounaisosassa. Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria, ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannat ovat metsämaata ja paikoin soisia. Järven ympäri kulkee kansallispuiston reitistöön kuuluva retkeilyreitti. Järven pohjoisrannalla on keittokatos ja etelärannalla levähdyspaikka.
Storträskin vedenpinnan korkeus on 32,4 mpy. Järven lasku-uoma alkaa järven eteläpuolelta laskien Itäsalmen halki etelän suunnassa sijaitsevaan Suomenlahteen lähellä Karhusaarta.
Galleria

Storträsk toukokuisena kevätpäivänä 2021.
Järvellä on pitkospuista tehtyjä kävelyreittejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Storträsk (Helsinki) Wikimedia Commonsissa
Storträskin ja Hältingträskin ekologinen tila (PDF) Helsingin kaupunki, 2018.
Supernatural (3. tuotantokausi)

| Supernatural (3>  tuotantokausi) |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Ikäraja:  
Esittäminen
Verkko:   The CW  Sub
Ensimmäinen esitys:   2007-10-044. lokakuuta 2007  2009-04-2323. huhtikuuta 2009
Viimeinen esitys:   2008-05-1515. toukokuuta 2008  2009-08-066. elokuuta 2009
Esitysten määrä:  16
DVD- ja Blu-ray-julkaisu
 Yhdysvallat:  2008-09-022. syyskuuta 2008
 Eurooppa:  2008-08-2525. elokuuta 2008
Kaudet
 ← Edellinen 2. tuotantokausi Seuraava → 4. tuotantokausi
 Luettelo televisiosarjan Supernatural jaksoista
Yhdysvaltalaisen televisiosarjan Supernaturalin kolmas tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa The CW-verkossa 4. lokakuuta 2007. Kauden näyttelijäkaartiin kuuluvat jälleen Jared Padalecki ja Jensen Ackles. Myös Jim Beaver palasi Bobbyn rooliin. Kausi esittelee uusia hahmoja, kuten demoni-Rubyn (Katie Cassidy), joka haluaa auttaa veljeksiä, ja Bela Talbotin (Lauren Cohan), varkaan, joka on välillä veljesten riesana.
Tamás Lossonczy

Tamas Lossonczy (oik) elokuussa 2009.
Tamás Lossonczy (12. elokuuta 1904 Budapest, Itävalta-Unkari – 3. marraskuuta 2009) oli unkarilainen taidemaalari.
Vanhempien toivomuksesta Lossonczy aloitti lakiopinnot, jotka hän jätti kesken ryhtyessään 1923 opiskelemaan Unkarin taideakatemiassa. Lossonczy oli kiinnostunut opettajansa János Vaszaryn ohella Piet Mondrianin ja Vilmos Huszárin taiteesta. Lossonczy teki opintomatkan Pariisiin ja Alankomaihin 1929.
Lossonczy siirtyi välillä arkkitehtuurin ja taideteollisuuden puolelle, mutta palasi 1930-luvun lopulla maalauksen pariin. Lossonczy kehitti orgaanisiin muotoihin perustuvan osin surrealistisen tyylin. Suuri osa hänen varhaisista maalauksistaan tuhoutui pommituksessa 1944. Sodan jälkeen Unkarissa puhkesi kuitenkin taiteelle hedelmällinen aikakausi, jolloin monet innovatiiviset taiteilijaryhmät saattoivat toimia. Lossonzcy liittyi moniin niistä.
Aikakausi ei kuitenkaan kestänyt kovin pitkään, koska sen piirissä tehty abstrakti taide ei sopinut yhteen sosialistisen realismin kanssa. Myös Lossonzcyn taide leimattiin pian porvarilliseksi ja merkityksettömäksi. Hänen teoksiaan jopa töhrittiin valkoisella maalilla näyttelyssä.
Lossonczy kokeili myös sosialistista realismia ja sitä lähempänä olevia esittäviä maalaustyylejä, mutta hänet erotettiin 1954 Unkarin taiteilijaliitosta. Lossonczy sai töitä piirustuksen opettajana Budapestin teollisuuskouussa. Hänen maalaustuotantonsa elpyi vasta 1960-luvulla.
Suurimman osan urastaan Lossonczy eli melko eristyneesti, joskin hänellä oli muun muassa pieni näyttely Budapestissa 1971. Hänen teoksistaan oli Budapestissa retrospektiivinen museonäyttely vasta sosialismin murruttua 1995.
Lossonczylle myönnettiin vuonna 1994 Kossuthin valtionpalkinto, ja 1998 hänen mosaiikkityönsä asetettiin näytteille eräälle Rooman metroasemalle. 
Lossonczy vietti 100-vuotispäiväänsä elokuussa 2004. Hän pysyi aktiivisena vanhuusikäänsä saakka.
Roosa Salmela

Roosa Salmela (s. 26. helmikuuta 1997) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on naisten Salibandyliigassa edustanut Tampereen Kooveeta kaudesta 2013–2014 alkaen. Hän on pelannut runkosarjassa 103 ottelua, joissa hän on tehnyt 31 maalia ja antanut 27 maalisyöttöä. Pudotuspelejä hänellä on 28, joissa hänen tehopisteensä ovat 4 + 4. Hän saavutti SM-pronssia vuonna 2019.
Saari rakkauden

| Saari rakkauden Arto Nuotio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1990
 Julkaistu: 1991
 Formaatti: CD-levy, LP, kasetti
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 37.31
 Levy-yhtiö: Ensio Music
Arto Nuotion muut julkaisut
| Arto Nuotio – Uuden vuosikymmenen suosikki 1980 | Saari rakkauden 1991 | Kuutamoisin illoin 1999 |
Saari rakkauden on Arto Nuotion sooloalbumi, joka ilmestyi syksyllä 1991.
Kappaleet

Saari rakkauden – 3.25 (”Roz”, säv. Yannis Miliokas, san. Turkka Mali)
Jasmiininkukka – 3.16 (säv. Matti Puurtinen, san. Turkka Mali)
Kesäyö – 3.07 (säv.  ja san. Jukka Koivisto)
Painan vain pääni – 3.09 (säv. J. Debout, san. Tuula Valkama)
Kaatunut puu – 3.02 (säv. Risto Pahlama, san. Jukka Saarinen)
Tie – 3.40 (säv.  ja san. Jukka Koivisto)
Tule koskaan ei sellaista kesää – 2.26 (säv. Matti Ruohonen, san. Turkka Mali)
Portilla rakkauden – 2.33 (säv. Timo Hämäläinen, san. Jukka Saarinen)
Taivas sataa kyyneleitä – 3.08 (säv.  ja san. Jukka Koivisto)
Sadan vuoden yksinäisyys – 3.10 (säv. Jukka Koivisto, san. J. Toiviainen)
Sydän tahtoo sydämen – 3.12 (säv. Matti Ruohonen, san. Turkka Mali)
Kaunis on maailma taas – 4.43 (”Wonderful life”, säv. Bill Price/Dave Dix, san. Jukka Saarinen)
Aiheesta muualla

Albumin tiedot Suomen äänitearkistossa[vanhentunut linkki]
Roosa Närhi

| --- | --- |
Valmentaja: Jarkko Mäkinen
Seura: Budokwai/Taekwondo Team Turku
Vyöarvo: 3. dan
Pituus: 173 cm
Saavutukset yksilösarjoissa: Alle 18v MM-8 Senior 1 SM-1 PM-1 MM-9 Opiskelijoiden MM-5 Useita kv-mitaleita
Saavutukset parisarjassa: SM-1 2006-2010 PM-1 2008-2009
Roosa  Närhi (s. 29. elokuuta 1990 Turku) on suomalainen, Budokwai/Taekwondo Team Turkua edustava taekwondo-urheilija. Hänen vyöarvonsa on 3. dan (kolmannen asteen musta).
Närhi aloitti taekwondon harrastamisen vuonna 2003 ja kilpailemisen vuonna 2004. Hänen opettajansa on liikesarjamaajoukkueen päävalmentajana toimiva turkulainen Jarkko Mäkinen (5. dan).
Närhen suurimpiin saavutuksiin kuuluu junioreiden MM-8 vuonna 2008, aikuisten MM-9 2009 sekä opiskelijoiden MM-5 2010.
Taborin taistelu

Taborin taistelu oli ranskalaisten ja osmanien joukkojen välillä käyty taistelu 16. huhtikuuta 1799 Ranskan vallankumoussotien aikana. Napoléon oli vallattuaan Egyptin edennyt Syyriaan ja piiritti Akkoa. Selustaa uhkasi saapuva osmanien armeija. Jean-Baptiste Kléber johti ranskalaisia lähellä Taborinvuorta käydyssä taistelussa, joka päättyi ranskalaisten voittoon.
Tausta

Taborinvuori on kukkula Jisreelin tasangolla nykyisessä Israelissa. Taistelu käytiin vuoren viereisellä tasangolla. Taborin taistelun aikaan vuonna 1799 aluetta hallitsi Osmanien valtakunta.
Napoléon oli vallannut nopeasti ranskalaisineen joukkoineen Egyptin vuonna 1798. Abukirin taistelu ja laivaston menetys jätti hänet kuitenkin eristyneeksi emämaa Ranskasta. Häntä uhkasi nyt osmanien ja brittien yhteinen hyökkäys Egyptiin. Napoleon päätti kohdata osmaniarmeijan tuhotakseen sen ennen mahdollista kaksoisarmeijan saapumista Egyptiin. Vuonna 1799 hän aloitti sotaretken Egyptistä Osmanien valtakunnan hallitsemaan Syyriaan, kohdaten osmanien paikallisia joukkoja johtaneen Akkon kuvernööri Ahmad al-Džazzar Pašan Akkon piirityksen aikana. Akkon piiritys pitkittyi ja samalla ranskalaiset saivat tietää osmanien alaisten Damaskoksen ja Aleppon kuvernöörien johtamien armeijoiden lähestymisestä ranskalaisten selustaan. Kenraali Jean-Andoche Junotin joukot löivät saapuvat osmanijoukot Nasaretin taistelussa 5. huhtikuuta 1799, mutta Napoleon lähetti vielä kenraali Jean-Baptiste Kléberin johtaman osaston tukemaan häntä. Kléber saapui lähelle Taborinvuorta, jonne osmanien pääjoukot olivat leiriytyneet.
Taistelu

Osmanien vahvuus oli noin 25 000–30 000 miestä. Heidän sotilaansa olivat kuitenkin kouluttamattomia ja kokemattomia. Kléberin johtamia ranskalaisia oli noin 2 000. Osmanien ratsuväki havaitsi ranskalaisjoukot aamulla 16. huhtikuuta ja osmanit päättivät piirittää ranskalaiset. Kléber oli järjestänyt joukkonsa neliömuodostelmaan, mutta aloitti taistellen vetäytymisen paikalta. Yhteenoton kestettyä noin 10 tuntia ranskalaisten ammukset alkoivat käydä vähiin. Osmanien yllätykseksi paikalle saapui kuitenkin ranskalainen divisioona Napoleonin ja kenraali Louis André Bonin johtamana. Heidän johtamansa rynnäkkö johti osmanien joukkojen pakoon.
Seuraukset

Taistelu oli voitto ranskalaisille, jotka olivat turvanneet selustansa Akkon piirityksen aikana. Napoleon päättyi kuitenkin lopulta luopumaan Akkon piirityksestä ja hän palasi Syyriasta takaisin Egyptiin ja myöhemmin Ranskaan.
Taistelualueen kartta.
Ruotsin ralli 2022

|  Ruotsin ralli 2022 |
| --- | --- |
 2. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 2022. 

Ajankohta:  24.–27. helmikuuta 2022
Sijainti:  Uumaja
Pituus:  19 erikoiskoetta, 305,85 km

Yleiskilpailu
Palkintokoroke
Voittaja:   Kalle Rovanperä  Jonne Halttunen  (Toyota Gazoo Racing)
Toinen:   Thierry Neuville  Martijn Wydaeghe  (Hyundai Motorsport)
Kolmas:   Esapekka Lappi  Janne Ferm  (Toyota Gazoo Racing)
WRC2
Palkintokoroke
Voittaja:   Andreas Mikkelsen  Torstein Eriksen  (Toksport)
WRC3
Palkintokoroke
Voittaja:   Lauri Joona  Mikael Korhonen
Ruotsin ralli 2022 (virallisesti 69. Rally Sweden 2022) oli rallin maailmanmestaruussarjan kauden 2022 toinen osakilpailu. Se ajettiin 24.–27. helmikuuta. Kilpailukeskus sijaitsi Uumajassa, ja reitti koostui 19 erikoiskokeesta, joiden yhteispituus oli 305,85 kilometriä. Örträskin erikoiskoe, joka oli tarkoitus ajaa kahdesti, jouduttiin perumaan porojen liikkeiden vuoksi, jolloin ajettu kilpailumatka lyhentyi 264,81 kilometriin.
Kilpailun voittivat Toyotan Kalle Rovanperä ja Jonne Halttunen. Rovanperän isä Harri voitti Ruotsin rallin vuonna 2001. Heistä tuli ensimmäinen isä-poika-pari, jotka ovat voittaneet saman MM-rallin.
Tapahtumat

Kilpailu alkoi perjantaina, jolloin ajettiin seitsemän erikoiskoetta. Ensimmäinen erikoiskoe kapeilla, lumisilla teillä tuotti heti vaikeuksia: Gus Greensmith menetti aikaa ajettuaan lumipenkkaan ja Elfyn Evans kolhi autonsa takakulmaa. Nopeiten erikoiskokeen ajoi Ott Tänak ennen Kalle Rovanperää. Ongelmat jatkuivat toisella erikoiskokeella, jossa Thierry Neuville kävi lumipenkassa kerran ja Craig Breen kahdesti, joista jälkimmäisellä kerralla auto jumittui tien laitaan niin, että erikoiskoe keskeytettiin turvallisuussyistä. Lopulta erikoiskoe saatiin ajettua läpi. Pohja-ajan teki Esapekka Lappi, joka nousi sekunnilla Rovanperän edelle rallin johtoon. Seuraavan erikoiskokeen lähdössä Lappi kuitenkin sammutti autonsa ja putosi kuudenneksi rallin kokonaistilanteessa, kun taas Rovanperä ajoi pohja-ajan ja otti johtopaikan.
Päivähuollon jälkeen samat kolme erikoiskoetta ajettiin uudelleen. Rovanperä kärsi lähtöpaikastaan ensimmäisenä autona ja putosi niistä ensimmäisellä rallin neljänneksi. Evans ajoi pohja-ajan ja nousi rallin johtoon ennen tasaisen hyvässä vauhdissa ollutta Oliver Solbergiä. Seuraavilla erikoiskokeilla nopeimpia olivat Tänak, joka joutui keskeyttämään heti pohja-aikansa jälkeen hybridiongelman vuoksi, ja Neuville. Päivän päättäneellä lyhyellä Uumajassa ajetulla erikoiskokeella nopein oli Rovanperä, joka nousi päivän lopuksi rallissa toiseksi 4,3 sekuntia Neuvillesta jääneenä.
Lauantaiaamun ensimmäisellä erikoiskokeella pohja-ajan ajoi Evans, mutta Rovanperä nousi rallin kärkeen. Hän vankisti johtoaan oltuaan seuraavan erikoiskokeen nopein ja sen jälkeisen erikoiskokeen toiseksi nopein Breenin jälkeen. Ennen päivähuoltoa kärkikolmikon täydensivät Evans ja Lappi. Iltapäivän ensimmäisellä erikoiskokeella Evans ajoi pohja-ajan ja otti Rovanperää kiinni muutamalla sekunnilla, mutta hän vastasi ajamalla pohja-ajat kahdelle viimeiselle erikoiskokeelle. Päivän päätteeksi Rovanperä johti Evansia 8,3 sekunnilla, mutta johto kasvoi kymmenellä sekunnilla Evansin saatua aikasakon reitiltä poikkeamisesta.
Sunnuntain ohjelmaan kuului neljä erikoiskoetta. Päivän ensimmäisellä erikoiskokeella Rovanperä ajoi pohja-ajan, kun taas Evans ajoi ulos ja joutui keskeyttämään. Neuville nousi ulosajon myötä kilpailun toiseksi ja Lappi kolmanneksi. Seuraavat pohja-ajat ajoivat Tänak ja Neuville. Rallin päättäneen Power Stagen nopein oli Tänak. Rovanperä oli Power Stagen toinen ja voitti kilpailun selvällä erolla ennen Neuvillea ja Lappia. Rovanperä nousi voitollaan MM-sarjan johtoon.
WRC2-luokassa perjantaiaamun nopein oli Ole Christian Veiby, mutta päivän lopuksi Andreas Mikkelsen nousi hänen ohitseen luokkajohtoon. Kilpailu luokan voitosta jatkui tasaisena läpi lauantain ja sunnuntain, mutta lopulta Mikkelsen voitti Veibyn. Kolmanneksi sijoittui Jari Huttunen. WRC3-luokan avoimen kilpailun voitti Lauri Joona ja WRC3 Junior -luokan Jon Armstrong.
Erikoiskokeet

| Päivä | Kello | Nro | Nimi | Pituus |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. helmikuuta | 9.01 | — | Shakedown Klabböle | 6,80 km |  |
| 25. helmikuuta | 8.42 | SS 1 | Kroksjö 1 | 14,98 km |  |
| 25. helmikuuta | 9.52 | SS 2 | Kamsjön 1 | 27,81 km |  |
| 25. helmikuuta | 11.29 | SS 3 | Sävar 1 | 17,28 km |  |
| 25. helmikuuta | 14.47 | SS 4 | Kroksjö 2 | 14,98 km |  |
| 25. helmikuuta | 15.57 | SS 5 | Kamsjön 2 | 27,81 km |  |
| 25. helmikuuta | 17.34 | SS 6 | Sävar 2 | 17,28 km |  |
| 25. helmikuuta | 18.38 | SS 7 | Umeå Sprint | 5,53 km |  |
| 26. helmikuuta | 8.02 | SS 8 | Brattby 1 | 10,49 km |  |
| 26. helmikuuta | 10.54 | SS 10 | Långed 1 | 19,49 km |  |
| 26. helmikuuta | 12.08 | SS 11 | Umeå 1 | 11,17 km |  |
| 26. helmikuuta | 14.32 | SS 12 | Brattby 2 | 10,49 km |  |
| 26. helmikuuta | 17.24 | SS 14 | Långed 2 | 19,49 km |  |
| 26. helmikuuta | 18.38 | SS 15 | Umeå 2 | 11,17 km |  |
| 27. helmikuuta | 7.00 | SS 16 | Vindeln 1 | 14,19 km |  |
| 27. helmikuuta | 8.08 | SS 17 | Sarsjöliden 1 | 14,23 km |  |
| 27. helmikuuta | 9.36 | SS 18 | Vindeln 2 | 14,19 km |  |
| 27. helmikuuta | 12.18 | SS 19 | Sarsjöliden 2 Power Stage | 14,23 km |  |
Lähde:
Pohja-ajat

| Lkm | Kuljettaja | Kartanlukija |
| --- | --- | --- |
| 6 |  Kalle Rovanperä |  Jonne Halttunen |
| 4 |  Ott Tänak |  Martin Järveoja |
| 3 |  Elfyn Evans |  Scott Martin |
| 2 |  Thierry Neuville |  Martijn Wydaeghe |
| 1 |  Esapekka Lappi |  Janne Ferm |
| 1 |  Craig Breen |  Paul Nagle |
Lähde:
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kalle Rovanperä |  Jonne Halttunen | Toyota GR Yaris Rally1 | 2.10.44,9 | – | 25+4 |
| 2. |  Thierry Neuville |  Martijn Wydaeghe | Hyundai i20 N Rally1 | 2.11.06,9 | +22,0 | 18+3 |
| 3. |  Esapekka Lappi |  Janne Ferm | Toyota GR Yaris Rally1 | 2.11.15,5 | +30,6 | 15 |
| 4. |  Takamoto Katsuta |  Aaron Johnston | Toyota GR Yaris Rally1 | 2.13.04,3 | +2.19,4 | 12+2 |
| 5. |  Gus Greensmith |  Jonas Andersson | Ford Puma Rally1 | 2.14.05,3 | +3.20,4 | 10 |
| 6. |  Oliver Solberg |  Elliott Edmondson | Hyundai i20 N Rally1 | 2.16.24,3 | +5.39,4 | 8 |
| 7. |  Andreas Mikkelsen |  Torstein Eriksen | Škoda Fabia Rally2 evo | 2.17.56,0 | +7.11,1 | 6 |
| 8. |  Ole Christian Veiby |  Stig Rune Skjærmoen | Volkswagen Polo GTI R5 | 2.18.19,2 | +7.34,3 | 4 |
| 9. |  Jari Huttunen |  Mikko Lukka | Ford Fiesta Rally2 | 2.18.59,1 | +8.14,2 | 2 |
| 10. |  Egon Kaur |  Silver Simm | Volkswagen Polo GTI R5 | 2.19.09,7 | +8.24,8 | 1 |
Muut Rally1-autot
| 20. |  Ott Tänak |  Martin Järveoja | Hyundai i20 N Rally1 | 2.32.43,3 | +21.58,4 | 0+5 |
| 36. |  Craig Breen |  Paul Nagle | Ford Puma Rally1 | 3.32.41,2 | +1.21.56,3 | 0+1 |
| – |  Elfyn Evans |  Scott Martin | Toyota GR Yaris Rally1 | Keskeytti EK17 | Keskeytti EK17 |  |
| – |  Adrien Fourmaux |  Alexandre Coria | Ford Puma Rally1 | Keskeytti EK16 | Keskeytti EK16 |  |
| – |  Lorenzo Bertelli |  Simone Scattolin | Ford Puma Rally1 | Vetäytyi | Vetäytyi |  |
Lähde:
Tulokset > WRC2

| Sija>  Yht.  | Sija> WRC2 | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. | 1. |  Andreas Mikkelsen |  Torstein Eriksen | Škoda Fabia Rally2 evo | 2.17.56,0 | – | 25 |
| 8. | 2. |  Ole Christian Veiby |  Stig Rune Skjærmoen | Volkswagen Polo GTI R5 | 2.18.19,2 | +23,2 | 18 |
| 9. | 3. |  Jari Huttunen |  Mikko Lukka | Ford Fiesta Rally2 | 2.18.59,1 | +1.03,1 | 15 |
| 10. | 4. |  Egon Kaur |  Silver Simm | Volkswagen Polo GTI R5 | 2.19.09,7 | +1.13,7 | 12 |
| 11. | 5. |  Georg Linnamäe |  James Morgan | Volkswagen Polo GTI R5 | 2.19.20,9 | +1.24,9 | 10+2 |
| 12. | 6. |  Eerik Pietarinen |  Antti Linnaketo | Volkswagen Polo GTI R5 | 2.19.38,7 | +1.42,7 | 8+1 |
| 13. | 7. |  Jörgen Jonasson |  Nicklas Jonasson | Škoda Fabia Rally2 evo | 2.23.59,7 | +6.03,7 | 6 |
| 16. | 8. |  Michał Sołowow |  Maciej Baran | Volkswagen Polo GTI R5 | 2.25.24,3 | +7.28,3 | 4 |
| 19. | 9. |  Bruno Bulacia |  Marc Martí | Škoda Fabia Rally2 evo | 2.30.33,2 | +12.37,2 | 2 |
| 23. | 10. |  Mauro Miele |  Luca Beltrame | Škoda Fabia Rally2 evo | 2.36.17,7 | +18.21,7 | 1 |
| 25. | 11. |  Joakim Roman |  Jörgen Fornander | Škoda Fabia R5 | 2.38.40,1 | +20.44,1 |  |
| 26. | 12. |  Enrico Oldrati |  Elia De Guio | Škoda Fabia Rally2 evo | 2.40.05,6 | +22.09,6 |  |
| 29. | 13. |  Josh McErlean |  James Fulton | Hyundai i20 N Rally2 | 2.52.04,1 | +34.08,1 |  |
| 32. | 14. |  Emil Lindholm |  Reeta Hämäläinen | Škoda Fabia Rally2 evo | 3.18.02,4 | +1.00.06,4 | 0+3 |
| 33. | 15. |  Marco Bulacia |  Marcelo Der Ohannesian | Škoda Fabia Rally2 evo | 3.21.47,5 | +1.03.51,5 |  |
| 35. | 16. |  Eamonn Boland |  MJ Morrissey | Ford Fiesta Rally2 | 3.26.15,4 | +1.08.19,4 |  |
| – | – |  Alexander Villanueva |  Rodrigo Sanjuan de Eusebio | Citroën C3 Rally2 | Keskeytti EK19 | Keskeytti EK19 |  |
| – | – |  Rakan Al-Rashed |  Hugo Magalhães | Volkswagen Polo GTI R5 | Keskeytti EK18 | Keskeytti EK18 |  |
| – | – |  Nikolai Grjazin |  Konstantin Aleksandrov | Škoda Fabia Rally2 evo | Keskeytti EK18 | Keskeytti EK18 |  |
| – | – |  Mattias Adielsson |  David Arhusiander | Ford Fiesta Rally2 | Keskeytti EK17 | Keskeytti EK17 |  |
| – | – |  Frédéric Rosati |  Stéphane Prévot | Hyundai i20 N Rally2 | Keskeytti EK17 | Keskeytti EK17 |  |
| – | – |  Per-Gunnar Andersson |  Anders Fredriksson | Ford Fiesta Rally2 | Keskeytti EK15 | Keskeytti EK15 |  |
Lähde:
Tulokset > WRC3

| Sija>  Yht.  | Sija> WRC3 | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. | 1. |  Lauri Joona |  Mikael Korhonen | Ford Fiesta Rally3 | 2.24.33,8 | – | 25 |
| 17. | 2. |  William Creighton |  Liam Regan | Ford Fiesta Rally3 | 2.26.53,6 | +2.19,8 | 18 |
| 30. | 3. |  McRae Kimathi |  Mwangi Kioni | Ford Fiesta Rally3 | 3.11.55,3 | +47.21,5 | 15 |
| 31. | 4. |  Sami Pajari |  Enni Mälkönen | Ford Fiesta Rally3 | 3.13.59,5 | +49.25,7 | 12 |
Lähde:
Roosa Lundén

Roosa Lundén (s. 22. tammikuuta 1994 Espoo) on suomalainen keilaaja. Hän saavutti joukkuekilpailussa juniorien Euroopan-mestaruuden vuosina 2009, 2011 ja 2012. Hän voitti naisten henkilökohtaisen Suomen-mestaruuden vuonna 2018. Grankulla Bowlaren joukkueessa hän on voittanut joukkueiden Suomen-mestaruuden vuosina 2011, 2012 ja 2015.
Lundén on kolme kertaa keilannut täyden 300 pisteen sarjan: joulukuussa 2009 sekä loka- ja marraskuussa 2013. Viimeksi mainittu syntyi Krasnojarskissa pelatussa maailmancupissa, jossa Lundén sijoittui viidenneksi.
Roosa Lundénin äiti Reija Lundén on moninkertainen keilailun arvokisamitalisti.
Roosa Toivanen

Roosa Toivanen alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa huhtikuussa 2015.
Roosa Toivanen (s. 8. tammikuuta 1998) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on edustanut Liigassa PK-35 Vantaata kausina 2016–2018 ja jälleen kaudesta 2020 alkaen. Kauden 2019 PK-35 Vantaa pelasi Ykkösessä, jossa Toivanen on pelannut myös kausina 2014–2015 Vantaan Jalkapalloseuran joukkueessa. Hän on pelannut Liigassa ennen kauden 2022 alkua kaikkiaan 98 ottelua, joissa hän on tehnyt kuusi maalia.
Toivanen on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa.