stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ghada Shouaa

| Mitalit> Maa:  Syyria.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Syyria.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Syyria.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:  Syyria> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | seitsenottelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Göteborg 1995 | seitsenottelu |  |
|  Pronssia | Sevilla 1999 | seitsenottelu |  |
Ghada Shouaa (arab. غادة شعاع‎, Ghada Šu’a’, s. 10. syyskuuta 1972 Muharda, Syyria) on syyrialainen entinen seitsenottelija ja maansa ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa olympiavoittaja ja yleisurheilun arvokisamitalisti.
Shouaa aloitti koripalloilijana ja pelasi Syyrian maajoukkueessa, mutta vaihtoi sitten lajia. Hän kilpaili seitsenottelussa jo 1991 Tokion MM-kisoissa, mutta jäi viimeiseksi. Hän ei kuitenkaan lannistunut ja voitti seuraavista Aasian mestaruuskilpailuista hopeaa. Hän osallistui myös 1992 Barcelonan olympialaisiin, jossa sijoitus oli 16.
Lopullisen nousun seitsenottelevan maailman huipulle Shouaa teki vuonna 1995 Göteborgin MM-kisoissa, joissa hän voitti maailmanmestaruuden. Kisoista oli jäänyt pois ennakkosuosikki Jackie Joyner-Kersee, ja toinen ennakkosuosikki, Saksan Sabine Braun keskeytti ottelunsa. Kuitenkin seuraavana vuonna 1996 Atlantan olympialaisissa Shouaa osoitti, ettei mestaruus tullut onnenkantamoisella. Hän voitti seitsenottelun olympialaisten kultamitalin lähes 100 pisteen erolla seuraavaan.
Seuraavat kaudet menivät loukkaantumisten merkeissä, mutta Shouaa teki vielä paluun Sevillan MM-kisoihin vuonna 1999 ja voitti pronssimitalin. Shouaa osallistui seuraavana vuonna vielä Sydneyn olympialaisiin, mutta loukkaantui, keskeytti ja lopetti urheilu-uransa kisojen jälkeen.
Uransa aikana ja jälkeen Shouaa asui Saksassa toimien kosmetiikkafirman Aasian ja Lähi-idän managerina. Hänen nykyisestä asuinpaikastaan ei kuitenkaan ole varmuutta.
Henkilökohtaiset ennätykset > Otteluennätys

| Pisteet | Aika ja paikka |
| --- | --- |
6942: 26. toukokuuta 1996, Götzis
Henkilökohtaiset ennätykset > Lajikohtaiset ennätykset

| Laji | Tulos | Aika ja paikka |
| --- | --- | --- |
| 200 m | 23,78 (0,6) | 26. toukokuuta 1996, Götzis |
| 800 m | 2.11,34 | 1993 |
| 100 m aidat | 13,72 (0,3) | 27. heinäkuuta 1996, Atlanta |
| Korkeushyppy | 187 | 26. toukokuuta 1996, Götzis |
| Pituushyppy | 677 (0,6) | 26. toukokuuta 1996, Götzis |
| Kuulantyöntö | 16,25 | 12. elokuuta 1999, Irbid |
| Keihäänheitto | 54,82 | 22. elokuuta 1999, Sevilla |
Aiheesta muualla

Virallinen sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Ghada Shouaa Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Naisten seitsenottelun olympiavoittajat (vuoteen 1980 asti viisiottelu)
Naisten seitsenottelun maailmanmestarit
Eesti otsib superstaari

Kilpailijat Birgit Õigemeel ja Luisa Värk sekä juontajat Aigi Vahing ja Jüri Nael Eesti otsib superstaarin ensimmäisen kauden finaalissa.
Eesti otsib superstaari on virolainen televisio-ohjelma, joka perustuu brittiläisestä Pop Idolista alkunsa saaneeseen Idols-formaattiin. TV3-kanavan esittämässä ohjelmassa etsitään kilpailijoiden joukosta laulajankykyjä.
Eesti otsib superstaaria on tuotettu toistaiseksi kuusi kautta, joiden voittajiksi ovat selvinneet Birgit Õigemeel (2007), Jana Kask (2008), Ott Lepland (2009), Liis Lemsalu (2011), Rasmus Rändvee (2012)  Jüri Pootsmann (2015) ja  Uudo Sepp (2018).
Tuomareina ovat toimineet Mihkel Raud (1.–5. kausi), Rein Rannap (1.–5. kausi), Heidy Purga (1.–2. kausi), Maarja-Liis Ilus (3.–6. kausi), Mart Sander (5. kausi), Tanel Padar (6. kausi) ja Jarek Kasar (6. kausi).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eesti otsib superstaari Wikimedia Commonsissa
Gubbträskberget

Gubbträskberget
| --- | --- |
Sijainti:  Pietarsaari Suomi
Pinta-ala:  21 ha
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Gubbträskberget on Natura-alue Pietarsaaressa. Alue muodostuu  ruskeavetisestä järvestä ja sitä ympäröivistä metsistä. Länsirannalla on varttunutta kuusivaltaista kangasta. Järven itäpuolella sijaitsee luonnontilaista karukkokankaista graniittikalliota, jossa on kitukasvuisia mäntyjä sekä kuolleita käpytikan kolottamia puita. Järven eteläpuolella on lehtipuusekametsää sekä alueellisesti harvinainen tervaleppäkorpi, jossa on paljon kuollutta pysty- ja maapuuta.
Goony Strömmer
Strömmerien kitaramikrofonit

Goony ja Valter Strömmerin rakentamat kitaramikrofonit ovat varhaisimpia Suomessa rakennettuja kitaramikrofoneja, joista on tallennettua tietoa. Strömmerien kitaramikrofonien rakentelu alkoi 1940-luvun puolivälissä. Ensimmäiset, kokeelliset "kidemikrofonit" tehtiin levysoittimen äänirasioista. Kide laitettiin kumityynyn sisään, joka kiinnitettiin kitaran kanteen, ja neulan sijaan laitettiin kosketuspuikko kiinni tallaan. Kitarataituri Viljo Immonen oli eräs ensimmäisistä Strömmer-kitaramikrofonien käyttäjistä. Goonyn "puikkomikrofoni" on myös Suomen vanhimmassa säilyneessä kiinteärunkoisessa sähkökitarassa (Helmer Rautsolan "Puikkokitara", 1946).
Kokeilujen edetessä Valter Strömmer erikoistui mikrofoneihin ja Goony vahvistimiin. Valter Strömmer teki itse (ilman ulkomaisia piirustuksia) kehittämänsä magneettimikrofonin kitaralle vuonna 1947, siis vuotta ennen kuin Leo Fender esitteli Broadcaster-kitaran. Näitä asenneltiin Tampereen musiikkiliikkeissä usein Jaakko Noson akustisiin kitaroihin.
1950-luvulla Strömmerien mikrofonien kehittyneimmät mallit tehtiin heidän teettämänsä Lokomon magneettiteräksen valumallista, ja niissä oli säädettävät naparuuvit. Näitä myytiin Veneskosken ja Tampereen soitinkaupoissa.
Strömmerit eivät rakentaneet kitaroita, mutta olivat mukana erilaisissa soitinkehittelyissä, esim. vuonna 1948 rakennetussa, Suomen Kuvalehdenkin esittelemässä Martti Leppäsen sähkökontrabassossa. Projektissa kontrabasson rungon korvasi pelkkä alumiiniputki, ja vahvistusta ajoi Strömmerien rakentama erityinen hevosenkenkämikrofoni.
Aiheesta muualla

Turun Sanomat 1.11.2005: Musiikkia koko elämä[vanhentunut linkki]
Koivisto, Tuomo: Mies ja piano. Goony Strömmer (Tammerkoski 2/96)
"Lyhdyn henki : Goony’s Old-Timers improvisoittelee ikivihreitä Ravintola Laternassa". LP-levy (21 min), äänitetty: 30.9.1989 Tampere, Ravintola Laterna. Kustantaja: Aleksin Ravintolat.
Jatsit : dokumentti suomalaisesta jazzista. Kuvaus Jan Nyman, käsikirjoitus ja ohjaus Lasse Keso. Gateway Films, 2000.
"Ensimmäinen aalto". Arto Sirén, radiodokumentti. YLE 1, lähetetty 8.10.2000 klo 22.05.
Acre Karin ja Gunnar Strömmerin haastattelu. Jari Korkki & Jari Niemelä, YLE. Äänitetty: 12.12.1989, Ravintola Tiiliholvi, Tampere. DAT-nauha, Jazzpop Arkisto.
Gubbängen

Gubbängenin keskus
Gubbängen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Svedmyran, Tallkrogenin, Gamla Enskeden, Skarpnäcks Gårdin, Sköndalin, Hökarängenin, Fagersjön ja Högdalenin kaupunginosat. Nykyisinmilloin? siellä on asukkaita noin 4 600. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,77 neliökilometrin suuruinen.
Kaupunginosa on saanut nimensä Gubbängenin kartanolta, joka sijaitsi nykyisen Gubbängsskolanin paikalla. Tukholman kaupunki osti Gubbängenin tilukset jo vuonna 1908, mutta rakentaminen aloitettiin vasta vuosina 1945–1946.
Alueen liikennettä palvelee Gubbängenin metroasema.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Eesti Televisioon

| ETV |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  19. heinäkuuta 1955
Omistaja:  Eesti Rahvusringhääling
Katsojaosuus:  13,8 % (11/2017, TNS Emor)
Maa:  Viro
Rinnakkaiskanava(t):  ETV2, ETV+
Kotisivu:  etv.err.ee
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
ETV (tai Eesti Televisioon, suom. Viron televisio) on virolainen televisiokanava.
Eesti Televisioon yhdistyi 1. kesäkuuta 2007 Eesti Raadion kanssa muodostaen Eesti Rahvusringhääling (ERR) -nimisen yleisradioyhtiön. Ensimmäinen Eesti Televisioonin lähetys nähtiin 19. heinäkuuta 1955 silloisessa Neuvosto-Virossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eesti Televisioon Wikimedia Commonsissa
ETV:n sivusto (viroksi)
Kourouba

| Kourouba |
| --- | --- |
 Kourouba
 Koordinaatit: 12°0′32″N, 8°17′28″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Koulikoron alue
Piiri:  Katin piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  245,74 km²
Väkiluku (2009):  5 800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kourouba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Koulikoron alueen Katin piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Nigerin sivujoen Sankaranin suuta 147 kilometriä Katista etelään. Kunnassa on 5 800 ja keskuskylässä 1 400 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).
Kourouban kunnan pinta-ala on 245,74 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Katin piirin Bancoumanan, pohjoisessa Niagadinan ja idässä Faraban sekä etelässä Kangaban piirin Maramandougoun ja Minidianin kuntiin.
Kuntaan kuuluu viisi kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, fulbeja ja bozoja. Yleisin kieli on bambara.
Kunnan tieyhteydet ovat huonot varsinkin sadeaikana. Liikenneväylinä toimivat myös joet.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maissi ja riisi. Myyntiin kasvatetaan banaaneja, maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan metsästystä, keräilyä, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.
Kunnassa toimii neljä alakoulua, yläkoulu sekä koulutus- ja kehittämiskeskus (CED). Kouroubassa on terveysasema. Vesihuolto käsittää kaivoja, porakaivoja ja Kourouban kylän vesitornin.
Don Garlits

Don Garlits 2007.
Donald Glenn "Don" Garlits (s. 14. tammikuuta 1932 Tampa, Florida) on yhdysvaltalainen autourheilija, jota pidetään kiihtydyskisojen isänä. Fanit tuntevat hänet ympäri maailmaa nimellä "Big Daddy".
Galleria

Don Garlits Swamp Rat XXX 1987.
Garlits vuonna 1987.
Kourouma

| Kourouma |
| --- | --- |
 Kourouma
 Koordinaatit: 11°51′52″N, 5°50′8″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Sikasson piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  14 700
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kourouma on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Sikasson piirissä Malissa. Se sijaitsee 75 kilometriä Sikassosta pohjoiseen. Kunnassa on 14 700 ja kylässä 3 100 asukasta (vuonna 2009).
Kourouman kunta rajoittuu pohjoisessa Sikasson piirin Kabarasson, idässä Kouoron ja Klélan, etelässä Sanzanan ja lännessä Kignanin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on metsäsavannia.
Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä senufoja. Lisäksi on jonkin verran fulbeja, miniankoja, dogoneja ja bambaroita. Yleisimmät kielet ovat senufo ja bambara. Vallitseva uskonto on animismi, mutta kunnassa on myös muslimeja ja kristittyjä.
Kylistä on kuivana aikana liikennöitävät yhteydet Sikasson maantielle. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, riisi ja myytäväksi kasvatettava puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, pienimuotoista kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Kouroumassa ja Fôhissa pidetään viikoittaiset markkinat.
Kunnassa toimii kymmenen alakoulua. Kouroumassa ja Fohissa on yläkoulut ja terveyskeskukset. Vesihuolto käsittää porakaivoja sekä Kourouman ja Fohin vesijohdot. Kouroumassa on Sotelman huonokuntoinen lankapuhelinyhteys. Kunnassa on myös Orangen matkapuhelinverkko.
Paikallisia nähtävyyksiä ovat Tiogolan ja Niangnéguélan luolat. Matkailua kuntaan ei ole.
Gubahan piiri

Gubahan piiri Permin aluepiirin kartalla.
Gubahan piiri (ven. Губа́хинский райо́н, Gubahinski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1941 perustetun piirin pinta-ala on 1 009 neliökilometriä. Asukkaita on 39 300 henkeä (vuonna 2009).
Gubahan piiri sijaitsee Permin aluepiirin keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Aleksandrovskin ja Kizelin piireihin, idässä ja kaakossa Gremjatšinskin piiriin, etelässä Tšusovoin ja lännessä Dobrjankan piireihin. Pinta-alasta yli 70 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat kivihiili, öljy ja kalkkikivi.
Piiriin kuuluu Gubahan kaupunki sekä Ugleuralskin ja Širokovskin kaupunkimaiset taajamat. Edellinen muodostaa Severo-Ugleuralskojen kaupunkikunnan ja jälkimmäinen Širokovskojen maalaiskunnan. Hallinnollinen keskus on Gubaha. Asutuskeskuksia on  yhteensä 9.
Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 86,8 % venäläisiä, 7,2 % tataareja ja 1,6 % ukrainalaisia. Kaupunkiväestön osuus on 95,7 %.
Piirin kautta kulkee Tšusovoin ja Bereznikin välinen maantie, Tšusovoin ja Solikamskin sekä Ugleuralskin ja Ljovšinon väliset rautatiet. Talous perustuu kemian, öljy- ja energia- sekä metalliteollisuuteen. Lisäksi on kevyttä ja elintarviketeollisuutta. Kivihiilikaivokset suljettiin 1990-luvulla.
Piirissä toimii ammattikoulu, lääketieteellinen ja kemian teknologian opisto, kaksi lasten musiikkikoulua, kirjastolaitos, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia sekä kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Uralski šahtjor (”Uralin kaivostyöläinen”).
Nähtävyyksiin kuuluu Ugleuralskin lähellä sijaitseva Permin aluepiirin syvin karstiluola Tjomnaja peštšera.
Aiheesta muualla

Gubahan piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Aleksandrovsk • Barda • Berezniki • Berjozovka • Bolšaja Sosnova • Dobrjanka • Gainy • Gornozavodsk • Gremjatšinsk • Gubaha • Iljinski • Jelovo • Jurla • Jusva • Karagai • Kišert • Kizel • Kosa • Kotšovo • Krasnokamsk • Krasnovišersk • Kudymkar • Kudymkar • Kujeda • Kungur • Kungur • Lysva • Nytva • Ohansk • Oktjabrski • Orda • Osa • Otšor • Perm • Perm • Siva • Solikamsk • Solikamsk • Suksun • Tšaikovski • Tšastyje • Tšerdyn • Tšernuška • Tšusovoi • Uinskoje • Usolje • Vereštšagino • Zvjozdnyi
Dennis Olsen

Dennis Olsen vuonna 2022.
Dennis Olsen (s. 14. huhtikuuta 1996 Våler) on norjalainen moottoriurheilija. Hän aloitti Karting-uransa vuonna 2006 päätyen lopulta vuonna 2011 KF2-luokkaan, jossa hän voitti Norjan mestaruuden. Vuonna 2012 Olsen voitti WSK Final Cup -luokan ja Saksan Kartingin mestaruuden. Vuonna 2013 Olsen aloitti kilpauransa ja kilpaili Formula Renault NEC -sarjassa saavuttaen kolme palkintosijaa sijoittuen sarjan kolmanneksi. Samana vuonna hän kilpaili Formula Renault Alps- ja Toyota Racing Series -sarjoissa. Vuonna 2014 Olsen kilpaili Eurocup Formula Renault -sarjassa. Hän saavutti kauden aikana kaksi voittoa, kaksi paalupaikkaa ja kolme nopeinta kierrosta sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi. Samana vuonna hän ajoi muutamia kilpailuja Formula Renault Alps -sarjassa. Vuonna 2015 Olsen jatkoi Eurocup Formula Renault -sarjassa saavuttaen kauden aikana yhden voiton ja yhden paalupaikan sijoittuen kahdeksanneksi.
Koskelan teinisurma

Koskelan teinisurma tapahtui Helsingin Koskelassa 4. joulukuuta 2020. Henkirikoksen uhri oli 16-vuotias poika.
Poliisi epäili tekijöiksi kolmea samanikäistä poikaa, jotka vangittiin Helsingin käräjäoikeudessa 10. joulukuuta murhasta epäiltyinä. Tekijät ja uhri tunsivat toisensa entuudestaan. Poliisin mukaan teon motiivi oli uhrin rankaiseminen jostakin aiemmasta toiminnasta.
Syyttäjät vaativat syytetyille yli yhdeksän vuoden ehdotonta vankeusrangaistusta. Tuomio annettiin 3. syyskuuta 2021 Helsingin käräjäoikeudessa, jossa yksi syytetyistä sai 10 vuoden 1 kuukauden ehdottoman vankeusrangaistuksen, toinen syytetty sai 9 vuoden 2 kuukauden vankeusrangaistuksen ja kolmas 8 vuoden 2 kuukauden vankeusrangaistuksen. Tuomio on lainvoimainen.
Taustaa

Henkirikoksen uhri oli 16-vuotias poika, jota kuvattiin tunnolliseksi, kiltiksi, lahjakkaaksi ja persoonalliseksi, mutta myös hyvin yksinäiseksi sekä hiljaiseksi. Hän oli tutustunut kahteen tekijään jo päiväkodissa ja käynyt yhdessä heidän kanssaan Käpylän peruskoulua. Eräs koulukaveri luonnehti uhrin ja yhden tekijän olleen alakouluaikoina parhaita kavereita. Kolmanteen tekijään he tutustuivat yläkouluiässä. Alkuvaiheen uutisoinnin mukaan uhri oli jo alakoulusta lähtien joutunut pitkäaikaisen koulukiusaamisen kohteeksi, johon olivat koulutovereiden mukaan vuosien aikana syyllistyneet murhasta tuomittujen lisäksi myös useat muut koulun oppilaat. Aluksi uutisoitiin uhria kiusatun muun muassa nimittelemällä ja solvaamalla, ja loppua kohden kiusaaminen olleen fyysistä väkivaltaa. Elämänsä viimeiset vuodet uhri oli ollut pahoin masentunut, ja hänen kaveripiirinsä kutistui. Poliisin laajassa koulun ja lastensuojelun toimintaa tutkineessa esiselvityksessä 31.8.2021 todettiin kuitenkin, ettei yksikään selvityksen antajista ollut sanonut uhrin olleen jatkuvan tai toistuvan kiusaamisen kohteena – Teot olivat sellaisia, ettei niitä kokonaisuudessaan voida pitää vallitsevasta kouluympäristöstä erityisen erottuvina tai sellaisina, että ne olisivat vaatineet esimerkiksi koululta tavanomaista toteutettua puuttumista järeämpiä keinoja, päätöksessä kirjoitetaan. Poliisin mukaan koulu oli puuttunut kaikkiin sen tietoon tulleisiin kiusaamistekoihin asianmukaisesti. Näin ollen poliisi katsoi, ettei asiassa saatu selvitystä siitä, että koulu olisi vastoin perusopetuslakia jättänyt huolehtimatta oppimisympäristön turvallisuudesta tai suhtautunut piittaamattomasti velvollisuuteensa ylläpitää ja valvoa koulurauhaa.
Uhrin vanhemmat yrittivät pitkään hakea pojalleen apua, ja syksyllä 2020 uhri sijoitettiin helsinkiläiseen lastenkotiin vanhempien pyynnöstä.
Ennen henkirikosta tuomitut olivat ryöstäneet uhrin elokuussa 2020. Ryöstön yhteydessä uhriin kohdistettiin väkivaltaa ja häneltä vietiin omaisuutta sekä rahaa. Tapauksesta tehtiin poliisille rikosilmoitus syyskuussa. Uhria oli myös pahoinpidelty kesästä lähtien useaan otteeseen tuomittujen toimesta. Poliisin mukaan uhri oli surmaajilleen ”räsynukke”, jonka kustannuksella he pitivät hauskaa. Hänen asemansa surmaajiinsa nähden oli alisteinen. Pahoinpitelyjen ja surman teemana oli kiusaamiseen liittyvä ”rankaisuleikki”.
Tutkinta, oikeudenkäynti ja tuomio > Tutkinta

Poliisin kuulusteluissa kaikki syytetyt kiistivät, että heidän tarkoituksensa olisi ollut aiheuttaa uhrin kuolema.
Tutkinta, oikeudenkäynti ja tuomio > Oikeudenkäynti

Helmikuussa 2021 tekijöitä vastaan nostettiin syytteet murhasta, ryöstöstä, yllytyksestä ryöstöön ja yhdeksästä pahoinpitelystä. Uhrin vanhemmat vaativat syytetyille 12 vuoden tuomioita murhasta. Syytetyt kiistivät murhan. Kaksi heistä myönsi törkeän pahoinpitelyn ja törkeän kuolemantuottamuksen, kun taas yksi myönsi vain perusmuotoisen pahoinpitelyn.
Oikeuskäsittely alkoi Helsingin käräjäoikeuden turvasalissa 17. helmikuuta 2021. Uhrin omaisia edustanut asianajaja pyysi jutun käsittelyä kokonaisuudessaan suljetuin ovin. Syyttäjät puolestaan vaativat asian mahdollisimman laajaa julkista käsittelyä rikosten vakavuuden ja rikoskokonaisuuden suuren julkisuusintressin vuoksi. Oikeuden puheenjohtaja ilmoitti, että käsittelyn julkisuutta arvioidaan erikseen kunkin syytekohdan tullessa käsiteltäväksi. Syytekohdat käsiteltiin rikosten tapahtumajärjestyksessä alkaen elokuussa tapahtuneesta ryöstöstä ja päättyen 4. joulukuuta tapahtuneeseen henkirikokseen.
Syyttäjien mukaan kyseessä oli murha, koska se oli luonteeltaan erityisen raaka ja pitkäkestoinen. Heidän mukaansa tekijöiden on täytynyt pitää uhrin kuolemaa väkivallan todennäköisenä seurauksena. Lisäksi kaikki syytetyt olivat syyttäjien mukaan osallisia tekoon. Osoitukseksi teon suunnitelmallisuudesta syyttäjät nostivat esiin tekijöiden ennen rikosta toisilleen lähettämät viestit, joissa puhuttiin esimerkiksi ”pieksemisestä” ja ”hakkaamisesta”. Syyttäjä toi esiin myös sen, että tekijät olivat pahoinpidelleet uhrin jo aikaisemmin kolmesti, ja väkivalta oli muuttunut koko ajan vakavammaksi.
Nuorimman syytetyn pojan asianajaja vetosi siihen, että vakavimmasta väkivallasta vastasi vanhin poika, ja nuorin poika yritti rauhoitella häntä. Toiseksi vanhimman pojan asianajaja painotti, ettei syytetyiltä voi vaatia aikuisen käsitystä siitä, millainen seuraus tapauksessa käytetystä väkivallasta voi olla. Hänen mukaansa syytetyt olivat olettaneet, että uhri nousisi lopulta ylös ja lähtisi kotiin. Vanhimman pojan puolustus puolestaan vetosi siihen, että kaksi muuta syytettyä osittain vierittivät vastuuta teosta vanhimmalle pojalle. Puolustuksen käsityksen mukaan teossa käytetyt tekovälineet eivät ole olleet sellaisia, että vastaaja olisi tilanteessa ymmärtänyt, että tilanne johtaa kuolemaan. Puolustuksen mukaan syytettyjen käsitys ihmisen väkivallan kestokyvystä perustui vapaaotteluvideoihin.
Oikeudenkäynnin loppulausunnot esitettiin 3. maaliskuuta 2021. Syyttäjä vaati vanhimmalle syytetylle vähintään 12 vuoden, nuorimmalle vähintään 11 vuoden ja kolmannelle syytetylle vähintään yhdeksän vuoden ja kuuden kuukauden ehdotonta vankeutta. Lisäksi kaikille syytetyille vaadittiin mielentilatutkimusta. Syytetyistä toiseksi nuorin vaati päästä vapaaksi tutkintavankeudesta pääkäsittelyn ajaksi, mutta oikeus hylkäsi vaatimuksen rikoksen vakavuuteen vedoten.
Tutkinta, oikeudenkäynti ja tuomio > Tuomiot

Helsingin käräjäoikeus antoi 24. maaliskuuta välituomionsa, jossa se määräsi syytetyt mielentilatutkimukseen. Oikeus katsoi, että mielentilatutkimuksen perusteet täyttyivät niin syytettyjen iän kuin tutkittavan rikoksen puolesta. Käräjäoikeuden mukaan ainakin kaksi syytetyistä kohdisti uhriin syyttäjän väittämää väkivaltaa ja kolmas syytetty oli mukana ainakin lyömällä ja kantamalla uhria. Syytettyjen välisestä viestittelystä ennen uhrin kuolemaa oli pääteltävissä, että pahoinpiteleminen oli suunnitelmallista. Mielentilatutkimus totesi jokaisen syytetyn olleen tekoaikaan syyntakeinen.
Tuomio annettiin 3. syyskuuta 2021 Helsingin käräjäoikeudessa. Eniten väkivaltaa uhriin kohdistanut tuomittiin 10 vuoden ja 1 kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen, nuorin syytetty tuomittiin 9 vuoden 2 kuukauden vankeusrangaistukseen ja toiseksi vanhin 8 vuoden 2 kuukauden vankeusrangaistukseen nuorena henkilönä tehdystä murhasta. Lisäksi vastaajat määrättiin maksamaan yhdessä uhrin kummallekin vanhemmalle 12 000 euron korvaukset aiheuttamastaan kärsimyksestä. Tuomio on lainvoimainen, koska siitä ei valitettu määräaikaan mennessä.
Koska syytetyt olivat alaikäisiä, heille ei olisi voitu määrätä elinkautista rangaistusta, vaan enimmillään 12:n vuoden määräaikainen vankeusrangaistus. Poliisi otti surmaajat kiinni maanantaina 7. joulukuuta 2020 ja siitä pitäen he ovat olleet vapautensa menettäneinä. Alaikäiset rikoksentekijät pääsevät ehdonalaiseen vapauteen, kun he ovat istuneet vankeusrangaistuksestaan kolmasosan. Lievimmän rangaistuksen saaneen tekijän kerrottiin siten pääsevän ehdonalaiseen vuoden 2023 kesällä, seuraava 2023 joulun tienoilla ja kovimman rangaistuksen saanut vuoden 2024 keväällä. Jo aiemmin, aikaisintaan kuusi kuukautta ennen ehdonalaiseen pääsyä, heillä on mahdollisuus anoa valvottua koevapautta.
Viranomaisten laiminlyönnit

Koskelan teinisurmat herättivät kysymyksiä viranomaisten toiminnasta. Helsingin poliisilaitos teki lastensuojelun ja koulun toiminnasta laajan esiselvityksen, jossa haastateltiin 44 henkilöä ja tutkittiin laajasti tapaukseen liittyviä asiakirjoja. Esiselvityksen keskeinen johtopäätös oli se, että peruskoulun opettajia, rehtoreita, lastensuojelutyöntekijöitä, muita viranhaltijoita tai ketään muutakaan ei ole syytä epäillä virkavelvollisuuden rikkomisesta.
Selvityksen mukaan uhri oli lastensuojelun asiakas, joka oli sijoitettu kotinsa ulkopuolelle. Vanhemmat tekivät virka-apupyynnön poliisille, sillä nuori ei ollut palannut sijoituspaikkaansa. Pyynnöstä huolimatta uhria ei ollut etsitty koko surmaviikonloppuna. Ylen laajassa selvityksessä kävi ilmi, että uhri oli jäänyt vaille tarvittavaa tukea etenkin alakoulun aikana sekä myöhemmin lastensuojelun asiakkaana. Koulun opettajien mukaan uhrin vaikeuksiin puututtiin liian myöhään ja ne jäivät jopa paikoin selvittämättä. , mutta Ylen selvitys on ristiriidassa poliisiin laajan esiselvityksen kanssa.