stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Asuntopolitiikka
Asuntopolitiikka Suomessa

Suomessa asuntokysymys liittyi alun perin terveysnäkökohtiin, sillä puutteelliset asumisolot olivat yhteydessä tuberkuloosin leviämiseen. Julkinen valta tarjosi asuntokysymyksen ratkaisuun varsin vähän materiaalisia ratkaisuja ennen toisen maailmansodan jälkeistä aikaa; työväenasuntoja saatettiin rahoittaa, mutta pysyvää asumistukea tai asuntokysymystä ratkovaa hallintoa ei saatu aikaan. Varsinainen asuntopolitiikka alkoi syntyä vasta jälleenrakennusaikana, jolloin aloitettiin kaupungeissa ja kauppaloissa vuokra- ja asuntosäännöstely sekä säädettiin verohuojennuksia asuntotuotannolle. Vuonna 1949 luotiin väliaikaiseksi tarkoitettu Arava, joka myönsi lainoja asuntotuotantoon. Se oli supistunut eduskuntakäsittelyssä ”pikku-Aravaksi”, sillä sen tehtävistä poistettiin muun muassa asuntopoliittisten yleissuunnitelmien tekeminen. Vuoden 1966/68 asuntotuotantolaki vakiinnutti valtion asuntolainotuksen.
Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus myöntää asuntotuotantoon avustuksia, tukia ja takauksia.
Erkki Kiviniemi

| Erkki Kiviniemi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. marraskuuta 1945 (ikä 78) Helsinki
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  kirjailija, runoilija, aforistikko, kirjallisuuskriitikko, kustantaja
Kirjailija
Esikoisteos:  Paljain jaloin (2002)
Palkinnot
 Pirkanmaan taidetoimikunnan Kulttuurityöpalkinto (2007), Suomen Kirjailijaliiton Kirjailija kiittää -palkinto (2019) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Erkki Kiviniemi (s. 11. marraskuuta 1945 Helsinki) on tamperelainen kirjailija, runoilija, aforistikko, kriitikko ja kustantaja. Kiviniemen esikoisteos oli vuonna 2002 ilmestynyt runoilija Uuno Kailaan elämään perustuva romaani Paljain jaloin. Sen jälkeen häneltä on ilmestynyt kolme runokokoelmaa ja kaksi aforismikokoelmaa. Hänen viimeisin julkaisunsa on vuonna 2019 ilmestynyt runoteos Aikojen intohimot. Kirjallisuuskriitikkona Kiviniemi on työskennellyt Uusi Suomi -lehdessä ja Aamulehdessä. Vuonna 2007 Pirkanmaan taidetoimikunta myönsi Erkki Kiviniemelle Kulttuurityöpalkinnon hänen työstään kirjallisuuden hyväksi. Vuonna 2019 hänelle myönnettiin Suomen Kirjailijaliiton Kirjailija kiittää -palkinto.
Kiviniemi perusti vuonna 1996 kaunokirjallisuuteen ja runouteen keskittyvän Kirjankustantamo Sanasato Oy:n, ja toimi helmikuuhun 2020 asti sen kustannusjohtajana. Kiviniemi oli mukana perustamassa suomalaisen kirjallisuuden kansainvälistymistä edistävää Tulenkantaja-palkintoa vuonna 2012, ja hän on toiminut sen jälkeen sen palkintoraadin jäsenenä.
Vuonna 2009 Erkki Kiviniemi perusti Tampereelle kirjakauppa Runokauppa Kattilan. Vuonna 2012 sen nimeksi vaihtui Tulenkantajien kirjakauppa, kun kaupan toimintaan tuli mukaan Savukeidas-kustantamon johtaja Ville Hytönen. Tulenkantajien kirjakaupasta muodostui siellä järjestettyjen lukuisien tapahtumien myötä merkittävä paikka tamperelaiselle kirjallisuuselämälle. Vuonna 2016 kirjankustantamo Teos osti Tulenkantajien kirjakaupan. Kiviniemi vastasi sen kirjallisuustapahtumien ohjelmasta aina kaupan maaliskuun lopussa 2019 tapahtuneeseen sulkemiseen saakka.
Teokset > Runoteokset

Joutenlaulu.  Siuro:  Palladium Kirjat, 2023.  ISBN 978-952-7256-50-3
Aikojen intohimot.  Tampere:  Sanasato, 2019.  ISBN 9789527176597
Itseriittoinen viikko.  Tampere:  Sanasato, 2015.  ISBN 978-952-7176-01-6
Toinen metsä.  Tampere:  Sanasato, 2005.  ISBN 952-5086-80-1
Teokset > Aforismit

Kumous.  Tampere:  Sanasato, 2013.  ISBN 978-952-268-100-3
Tietön tie.  Tampere:  Sanasato, 2010.  ISBN 978-5804-11-9
Teokset > Proosa

Ajan lukua, valitut arvostelut ja esseet.  Tampere:  Sanankorjuu, 2021.  ISBN 978-952-69613-1-6
Paljain jaloin.  Tampere:  Sanasato, 2002.  ISBN 952-5086-51-8
Eemeli Mäki

Eemeli Arvid Mäki (8. elokuuta 1884 Multia – 24. marraskuuta 1960 Maaninka) oli suomalainen kirjaltaja, toimittaja ja kirjailija.
Eemeli Mäki kävi Tampereen käsityöläiskoulun ja valmistui latojaksi. Hän teki opintomatkan Keski- ja Etelä-Eurooppaan sekä Skandinavian maihin vuosina 1907–1911. Palattuaan Suomeen Mäki työskenteli eri sanomalehdissä ja kirjapanoissa. Hän oli taloudenhoitajana mikkeliläisessä Vapaudessa vuosina 1919–1924 ja oululaisessa Pohjolan Työmiehessä vuosina 1924–1925. Mäki perusti vuonna 1925 kirjapainon Pieksämäelle ja julkaisi siellä Pieksämäen Sanomia vuoteen 1947.
Mäki kuului Mikkelin kaupunginhallitukseen ja toimi muun muassa kaupunginjohtajan varamiehenä. Hän oli kauppalanhallituksen jäsen myös Pieksämäellä. Mäki kirjoitteli aikakaus- ja sanomalehtiin ja julkaisi romaanin Suomalainen diktaattori.
Teoksia

Suomalainen diktaattori. Pieksämäki: Kustannusliike Sana, 1935.
Matti Paloaro

| Matti Paloaro> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. joulukuuta 1942
Kuollut: 21. elokuuta 2008
Ammatti:  rikoskomisario, toimittaja, kirjailija
Matti Kullervo Paloaro (14. joulukuuta 1942 – 21. elokuuta 2008) oli rikoskomisario, toimittaja ja kirjailija.
Hän toimi yli 22 vuotta poliisin palveluksessa, viimeksi rikoskomisariona keskusrikospoliisissa. Paloaro työskenteli poliisiuran jälkeen toimittajana ja kirjailijana. Hän toimi Alibi-lehden päätoimittajana 1990-luvulla. Paloaro palveli myös upseerina YK-joukoissa.
Sari Luhtanen

Sari Luhtanen Frankfurtin kirjamessuilla vuonna 2014.
Sari Luhtanen (s. 25. heinäkuuta 1961) on suomalainen kirjailija, käsikirjoittaja ja suomentaja.
Luhtanen on opiskellut Helsingin yliopistossa englantilaista filologiaa, yleistä kirjallisuustiedettä ja teatteritiedettä. Luhtasen ja kuvittaja Tiina Pajun sarjakuvia on ilmestynyt eri lehdissä, ja he ovat julkaisseet yhdessä sarjakuvakirjoja ja kalentereita. Luhtasen ja Pajun sarjakuvia on ollut mukana useissa näyttelyissä Suomessa. Heidän töitään oli esillä myös pohjoismaisessa Cap du Nord -näyttelyssä Angoulêmessa Ranskassa 1997. Luhtasen ja Pajun Maisa ja Kaarina -sarjakuva palkittiin Kemin valtakunnallisessa sarjakuvakilpailussa vuoden parhaan lehtisarjakuvan Lempi-palkinnolla vuonna 1991.
Luhtanen suomensi Simpsonit-televisiosarjaa 1990-luvulta vuoteen 2012 asti, yhteensä 494 jakson verran. Hän on suomentanut myös The Simpsons Movien (2007) televisioversion ja Yle TV1:n televisiosarjan Vanha suola janottaa sekä monia muita sarjoja.
Luhtasen esikoisromaani Tuulin viemää ilmestyi vuonna 2011 Tammen kustantamana. Se edustaa niin sanottua chick lit -kirjallisuutta. Hän on kirjoittanut myös kaksi Nymfit-televisiosarjan yhteydessä ilmestynyttä kirjaa.
Luhtanen asuu Fiskarsissa.
Luhtanen sai yhdessä Tiina Pajun kanssa vuoden 2019 Puupäähattu-palkinnon sarjakuvasta Maisa ja Kaarina.
Teoksia

Luhtanen, Sari: Tuulin viemää.  Helsinki:  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-6692-2
Luhtanen, Sari: Kaikkea kaunista.  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6599-4
Luhtanen, Sari: Murusia.  Helsinki:  Tammi, 2013.  ISBN 978-951-31-7132-2
Luhtanen, Sari & Oikkonen, Miikko: Nymfit: Montpellierin legenda.  Helsinki:  Gummerus, 2013.  ISBN 978-951-20-9364-9
Luhtanen, Sari: Linssit huurussa.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7637-2
Luhtanen, Sari & Oikkonen, Miikko: Nymfit: Astarten solmu.  Helsinki:  Gummerus, 2014.  ISBN 978-951-20-9707-4
Totuus Tarusta: Täydellisen mokaamisen taito.  (Kuvitus: Tiina Paju)  Helsinki:  Otava, 2014.  ISBN 978-951-12-8225-9
Tähtirooli.  Helsinki:  Tammi, 2016.  ISBN 978-951-31-8732-3
Ateenan valtiomuoto (Ksenofon)

| Ateenan valtiomuoto> Ἀθηναίων πολιτεία |
| --- | --- |
 Ksenofonin nimiin pannun teoksen Ateenan valtiomuoto ensimmäinen sivu vuoden 1754 laitoksesta.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Pseudo-Ksenofon
Kieli:  muinaiskreikka (klassinen)
Genre:  poliittinen filosofia
Julkaistu:  300-luku eaa.
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ateenan valtiomuoto (m.kreik. Ἀθηναίων πολιτεία, Athēnaiōn politeia) on Ksenofonin nimiin pantu tutkielma, joka käsittelee antiikin Ateenan valtiomuotoa. Teos on kuitenkin epäperäinen.
Teos on säilynyt Ksenofonin aitojen teosten joukossa, mutta tutkijat ovat olleet pitkään yksimielisiä siitä, ettei hän voi olla teoksen todellinen kirjoittaja. Alun perin tämän näkemyksen esitti jo Demetrios Magnesialainen ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Teos voidaan osoittaa epäperäiseksi siksi, että se eroaa tyyliltään Ksenofonin aidoista teoksista; lisäksi sen katsotaan syntyneen viimeistään 415–412 eaa., jolloin Ksenofon oli vielä nuori.
Teosta ei sen sisällöstä päätellen ole kirjoitettu Ateenassa. Tutkijat näkevätkin sen Ateenasta maanpakoon lähteneen yrityksenä selittää kaupungin politiikkaa muille kreikkalaisille. Kirjoittaja selvästikin vastustaa ateenalaista demokratiaa ja kannattaa oligarkiaa. Teos on saatettu kirjoittaa esimerkiksi Peloponnesoksella peloponnesolaissodan aikana.
Teoksen kirjoittajasta käytetään nimitystä Pseudo-Ksenofon, tai ”Vanha oligarkki” sen demokratianvastaisten näkemysten vuoksi.
Kirjallisuutta

Xenophon: Volume VII.  (Hiero. Agesilaus. Constitution of the Lacedaemonians. Ways and Means. Cavalry Commander. Art of Horsemanship. On Hunting. Old Oligarch: Constitution of the Athenians. Loeb Classical Library 183)  Cambridge, Massachusetts:  Harvard University Press.  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

Pseudo-Xenophon: The Athenian Constitution, käännös E. G. Marchant. (muinaiskreikaksi) (englanniksi)
Pseudo-Xenophon: The Polity of the Athenians (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Ateismi 3.0

Ateismi 3.0 on nimitys ryhmälle ateisteja, joiden mielestä uskonto on hyödyllinen sekä yksilöille että yhteiskunnille. Liike on syntynyt Yhdysvalloissa.
Kirjallisuutta

Epstein, Greg M.: Good without God: What a billion nonreligious people do believe.  New York:  William Morrow, 2009.  ISBN 978-006167011-4  (englanniksi)
Sheiman, Bruce: An Atheist defends religion: [Why humanity is better off with religion than without it].  New York:  Alpha Books, 2009.  ISBN 978-159257854-2  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Austin Dacey: The secularist case against ”Atheism 3.0” (Arkistoitu – Internet Archive). The Washington Post 26.10.2009. (englanniksi)
Taner Edis: An Atheist defends religion. The Secular Outpost 21.10.2010. (englanniksi)
Atemi

atemi ja hermopisteitä ihmispäässä ja kehossa
Atemi (jap. 当身, Atemi) on japanilainen budokäsite, jossa hyökätään vastustajan arkoihin kehonosiin tai niveliin. Atemi-pisteisiin voidaan hyökätä paljain käsin (esimerkiksi aikido, jujutsu ja judo) tai asein (jodo, aiki-jo, kendon pistot). Ns. ”hermopisteisiin” hyökkääminen voi joissain tapauksissa aiheuttaa ohimenevää tai palauttamatonta vahinkoa keholle, ja vaikuttaa kehon sisäeritys- ja hermotoimintoihin.
Yleinen virheellinen käsitys on, että ns. hermopisteisin hyökkäämällä voidaan vaikuttaa kehon ”energiatasapainoon” tjs. Hermopisteinä tunnetut kohdat ovat kuitenkin vain alueita ihmiskehossa, jotka ovat normaalia kipuherkempiä (esim. pallea tai kivekset), tai niissä on hermoratoja helposti manipuloitavana (esim. vagushermo tietyssä kohtaa kaulan sivua). Hermopisteisiin hyökkääminen aidossa kamppailutilanteessa on myös huomattavasti vaikeampaa kuin harjoitustilanteessa.
”Hermopisteiden” manipulointi aseella

Aseella esimerkiksi: nyrkkiraudalla, jōlla, sailla, juttella, tekkōlla voidaan hyökätä kehon ”hermopisteisiin”. Yleisiä osumakohtia ovat nenänvarsi silmien välissä (uto), ohimot (kasumi), otsa (tento), yläleuka nenän alapuolelta (jinchu)), kurkku (sonu), kyynärpää (hiji), kämmenselät (hokashiyakuzawa), ranteet (tekubi), kivekset (kinsho), polvet (hiza), nilkat (kurabushi), jalkaterä (kori) ja varsinkin sisuspunos pallean yläosassa (suigetsu).
Kehon atemi-hermopisteet voivat osin olla samoja joita manipuloidaan akupunktiossa. Hyvä esimerkki hermopisteestä on ihmisen kaulalla oleva kiertäjähermo, jota hieromalla, kuristamalla tai manipuloimalla voidaan laskea sydämen sykettä ja hidastaa hengitystä.
Athene Erganen pyhäkkö

| Athene Erganen pyhäkkö |
| --- | --- |
Sijainti:  Akropolis, Ateena, Attika, Kreikka
Koordinaatit:  37°58′18″N, 23°43′32″E?
Rakennustyyppi:  pyhäkkö
Valmistumisvuosi:  400-luku eaa.
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Ateenan Akropolis 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Athene Erganen pyhäkön oletetaan sijainneen kohdassa numero 12.
Athene Erganen pyhäkkö oli antiikin aikainen Athene Erganelle omistettu pyhäkkö tai pieni temppeli Ateenan Akropolis-kukkulalla Kreikassa. Pyhäkön paikkaa ei ole löydetty, mutta sen oletetaan sijainneen jossakin Artemis Brauronian pyhäkön itäpuolella ja Khalkotheken pohjoispuolella.
Athene Erganen kultti oli Athenen kultti tämän ominaisuudessa kaupungin käsityöläisyyden suojelijana. Akropoliilta on löydetty viisi piirtokirjoitusta, joiden perusteella kukkulalla oli Athene Erganen kulttipaikka. Kaksi näistä on löydetty Artemis Brauronian pyhäkön ja Parthenonin länsipään väliseltä alueelta, millä perusteella pyhäkön oletetaan yleisimmin sijainneen kyseisellä alueella. Mikäli tämä pitää paikkansa, pyhäkkö on rakennettu aikaisintaan klassisella kaudella 400-luvun lopulla eaa., jolloin alueella oleva tasanne syntyi muiden rakennustöiden yhteydessä.
Väinö Lesonen

Väinö Arvid Lesonen (19. elokuuta 1941 Vanttauskoski – 18. kesäkuuta 2013 Turku) oli suomalainen kirjailija. Hän oli ammatiltaan rakennusmestari, ja hänen teoksensa sijoittuvat usein erilaisten rakennustöiden keskelle eksoottisiin paikkoihin.
Lesonen voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun ensimmäisen palkinnon vuonna 1971 ja seuraavana vuonna ilmestyi hänen ensimmäinen teoksensa Kouransilmässä tyhjää. Seuraava teos Pole sana Afrika ilmestyi 27 vuotta myöhemmin vuonna 1999.
Teokset

Kouransilmässä tyhjää.  Jyväskylä:  Gummerus, 1972.  ISBN 951-2-0005-04
Pole sana Afrika ja muita kertomuksia kehitysavun piiristä.  Helsinki:  Like, 1999.  ISBN 951-578-636-3
Jäi jäljelle pala Sodomaa.  Helsinki:  Like, 2000.  ISBN 951-578-760-2
Viidessadas päivä.  Helsinki:  Like, 2002.  ISBN 951-578-925-7
Johanneskin tulee.  Helsinki:  Like, 2004.  ISBN 952-471-371-3
Aiheesta muualla

Väinö Lesonen SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
Valtionvelka

Eri valtioiden velka suhteessa niiden bruttokansantuotteeseen vuonna 2012.
Valtionvelka on valtion kotimaasta ja ulkomailta ottama luotto. Kotimaisen velan aiheuttajina voivat olla julkisten sijoitusmenojen rahoittaminen, valtion käyttöbudjetin vajaus tai poikkeusoloissa sotamenot.
Valtionvelka on eri asia kuin julkinen velka. Julkinen velka on julkisyhteisöjen velkaa. Julkisyhteisöihin kuuluu valtio ja sen lisäksi esimerkiksi kunnat, kuntayhtymät, Ahvenanmaan maakunta, lakisääteiset työeläkeyhtiöt, työeläkelaitokset ja muut sosiaaliturvarahastot sekä työeläkerahastot.
Valtionvelka voi olla joko pitkäaikaista tai lyhytaikaista. Pitkäaikaisen velan muotoina ovat tavallisesti olleet valtionobligaatiot sekä ns. ainaiskorkolainatselvennä. Joskus otetaan käyttöön ns. pakkolainaselvennä.
Jos kotimainen valtionvelka on suuri, se voi supistaa valtion talouspoliittista liikkumatilaa, heikentää rahanarvoa ja vaikeuttaa täystyöllisyyden ylläpitoa. Järkevä suhdannevaihteluiden tasaaminen on mahdollista, kun julkinen velka on hallinnassa. Ulkomainen velka voi johtaa maan köyhtymiseen, jos sitä ei käytetä maan kansantalouden tuotantokyvyn parantamiseen niin, että kansantuotoksen lisäys on suurempi kuin lainojen korot ja kuoletukset.
Maailmanpankki on herättänyt keskustelua siitä, voiko pahasti velkaantunut valtio tehdä konkurssin. EU-maat takasivat Kreikan velkoja talouskriisissä, jotta maa ei ajautuisi konkurssiin.selvennä
Valtion nettolainanotto tarkoittaa sitä, paljonko valtio ottaa lisää velkaa. Tämän lisäksi valtio voi ottaa uusia lainoja pois maksettavien lainojen tilalle. Näiden kahden ilmiön summa on valtion bruttolainanotto.
Valtionvelan ja BKT:n suhde

Tilastokeskuksen yliaktuaari Jukka Pyylammen mukaan valtionvelasta pitäisi puhua suhteessa BKT:hen, eikä prosenttiosuutena BKT:stä. Näin on siksi, että bruttokansantuote ei koostu velasta, eikä velka ole osa bruttokansantuotetta.
Valtionvelan maksaminen

Kun valtion velka erääntyy, valtio useimmiten maksaa sen ottamalla uutta velkaa. Toisin kuin kotitalouden, valtion ei tarvitse välttämättä koskaan maksaa velkojaan kokonaan pois. Harva valtio maksaakaan. Yksi näistä harvoista poikkeuksista on Nicolae Ceaușescun Romania, joka 1980-luvulla maksoi kaikki ulkomaiset velkansa. Se edellytti rajua säästökuuria, joka romahdutti romanialaisten elintason, murensi maan terveydenhoitojärjestelmän ja aiheutti maassa nälänhädän.
Vaikutuksia

Valtion velkaantuminen haittaa talouskasvua. Valtionlainat syrjäyttävät markkinoilta yksityisiä sijoituksia. Korkomenot ovat pois muista valtion menoista, kuten investoinneista ja sosiaalituista. Velkaantunut valtio on kyvyttömämpi reagoimaan yllättäviin kriiseihin.
Suomi

Jokaisella valtiolla on omat velkajärjestelynsä. Suomen valtio voi ottaa lainaa vain eduskunnan suostumuksella. Valtiovarainministeriö vastaa valtion budjettitalouden velkasalkun hoidon strategisesta ohjauksesta. Valtiokonttori toteuttaa velanhoidossa tarvittavat rahoitusoperaatiot. Valtiovarainministeriö laatii vuosittain toimintaohjeen, jossa määritellään Valtiokonttorille valtion budjettitalouden velanhoidossa noudatettavat riskirajat ja varainhankinnassa käytettävät instrumentit.
 Suomen valtion talousarvio sisältää arvion alijäämän kattamiseksi tarvittavasta valtionvelan määrästä tai ylijäämäisen budjetin tilanteessa valtionvelan takaisinmaksusta.
Elokuussa 2021 Suomen valtion velka oli 129,8 mrd €. Tuolloin useimmat ekonomistit olivat huolissaan julkisen velan kasvusta. Huonossa taloustieteessä tulee elvyttää mutta tarpeeksi varovasti: inflaatio voi muuten alkaa kasvaa tai kasvanut valtionvelka voi aiheuttaa ongelmia seuraavassa kriisissä.
Vuodesta 2000 alkaen lukien Suomen valtionvelan korkokulut olivat alimmillaan vuonna 2021, jolloin ne olivat 788 miljoonaa euroa. Vuonna 2024 ne ovat 3,2 miljardia euroa.  Valtion kiinteäkorkoisia lainoja on muutettu vaihtuvakorkoisiksi 2020-luvulla.
Valtiokonttori ylläpitää valtionvelkaa koskevia tilastoja. Tilastot päivittyvät kuukausittain.
Dosentti Seppo Tiihonen arvioi, että Suomen liiallinen velkaantuminen johtuu osittain siitä, että Suomessa ei tuoteta automaattisesti tarpeeksi pitkän aikavälin kestävyyslaskelmia ja riskiarvioita, ja osittain siitä, että poliitikot eivät välitä niistäkään, joita jo nyt tuotetaan.
Suomi > Kritiikkiä

Heikki Hiilamon mukaan merkittävä osa Suomen velkaongelmasta on velanhoitajien itse aiheuttamaa. Valtiovarainministeriön ohjeistuksen perusteella Valtiokonttori muutti Suomen solmimat edulliset kiinteäkorkoiset lainat kalliiksi vaihtuvakorkoisiksi lainoiksi, mikä aiheutti miljardien eurojen menetyksen. Lisäksi Suomen velkaongelmaa paisuttavat kolme laskentatavan muutosta:
Vuonna 2022 Tilastokeskus muutti velan tilastointitapaa niin, että velkaan alettiin laskea mukaan eräitä korkotukilainoja. Yhdessä yössä Suomen velkasuhde nousi seitsemällä prosenttiyksiköllä. Vastaavanlaisia lainoja ei oteta huomioon esimerkiksi Ruotsissa.
Aiemmin eläkevakuutukset olivat mukana julkisen talouden tasapainolaskelmissa, jolloin eläkerahastojen ylijäämä vähensi julkisen velan määrää. 2024 syyskuussa valtiovarainministeriö muutti laskutavan "realistisemmaksi". Valtiovarainministeriö itse ei kuitenkaan toimi uuden käytäntönsä mukaisesti, vaan VM:n laskiessa verorasitetta eläkevakuutusmaksut lasketaan edelleen mukaan veroasteeseen.
Hallitus päätti, että hävittäjähankintojen ja Ukrainan aseavun menot huomioidaan laskelmissa pysyvinä rakenteellisen alijäämän lähteinä, vaikka todellisuudessa kyse on väliaikaisista menoeristä. Tämä antaa Hiilamon mukaan tarkoituksellisesti huonon kuvan Suomen velkasuhteen kehityksestä.
Hiilamon mukaan tämä on kikkailua, jonka avulla valtion velkaongelma saadaan näyttämään todellista pahemmalta. Valtiovarainministeriöllä on oma ammattiyhdistysvastainen ja työnantajamyönteinen poliittinen agendansa, johon kuuluvia radikaaleja uudistuksia se pyrkii viemään läpi keinotekoisten kriisien avulla.
Ääriesimerkkejä > Argentiina

Argentiina ilmoitti joulukuussa 2001 lopettavansa 82 miljardin dollarin ulkomaanvelkansa hoitamisen, mikä oli maailmanennätys. Sen jälkeen se ei ole saanut senttiäkään kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta. Argentiinan pelasti maataloustuotteiden vienti.
Ääriesimerkkejä > Kreikka

Keväällä 2012 maksukyvytön Kreikka velkasaneerasi noin 200 miljardin euron yksityisen velkansa noin 100 miljardiin. Leikkaus oli suurempi kuin kahdessa aiemmassa valtionvelan suursaneerauksessa yhteensä (Argentiina 2001 ja Venäjä 1989).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maailman velkaantuneimmat maat ja näiden taustat. Talousuutiset. MSN.com.
Pantzar, Mika & Lillqvist, Ella & Kavonius, Ilja: Monta totuutta valtionvelasta. Politiikasta.fi 12.4.2022.
Suomen valtionvelka suhteessa BKT:hen vuosina 1940–2022.
Atarneus

| Atarneus> Ἀταρνεύς |
| --- | --- |
 Atarneuksen kaupunginmuurien jäänteitä.
Sijainti
 Atarneus
Koordinaatit:  39°5′29″N, 26°55′18″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Dikili, İzmir
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Huippukausi:  400–300-luvut eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Aiolis
Infobox OKNimi-testi OK: 
Atarneus (m.kreik. Ἀταρνεύς, myös Atarna, Ἄταρνα) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Aioliissa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Dikiliä.
Maantiede

Atarneus sijaitsi Aioliissa, mutta luetaan joskus myös osaksi Myysiaa. Se sijaitsi lähellä Lesboksen saaren vastaista rannikkoa, ja sen kautta kulki tie Adramyttionista Kaikoksen tasangolle. Atarneuksen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 200–500 neliökilometriä.
Historia

Kaupungin alkuperäinen nimi lienee ollut juuri Atarneus, mutta myöhemmin se tunnettiin ennen kaikkea nimillä Atarna, Atarnea ja Aterne.
Herodotos kertoo, että Kyyros antoi Atarneuksen alueen Khioksen asukkaille näiden luovutettua hänelle lyydialaisen Paktyeen vuonna 547/546 eaa. Stefanos Byzantionlainen yhdisti Atarneuksen Homeroksen mainitsemaan Tarneen, mutta mahdollisesti perusteettomasti. Atarneuksen väestö koostui ilmeisesti suuren osan kaupungin historiaa osaksi kreikkalaisista ja osaksi ei-kreikkalaisista eli barbaareista. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Atarneus (Ἀταρνεύς) ja Atarneitēs (Ἀταρνείτης).
Persialaiset voittivat Miletoksen tyrannin Histiaioksen Joonian kapinan aikaan Malenessa Atarneuksen alueella, ja vangitsivat tämän. Myöhemmin kaupunkia asuttivat Khioksesta karkotetut demokraatit, jotka tekivät sieltä hyökkäyksiä kotisaarelleen ainakin vuonna 409 eaa. 300-luvun eaa. puolessa välissä kaupungin tyrannina toimi Hermias, joka oli Aristoteleen ystävä ja appi. Kaupunki löi omaa hopea- ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.
Pausaniaan mukaan Atarneusta kohtasi sama onnettomuus kuin Myusta, toisin sanoen se täytyi hylätä lähivesistöissä lisääntyneiden sääskien määrän vuoksi. Epäselväksi kuitenkin jää, mistä tämä johtui, koska kaupungit sijaitsivat melko kaukana toisistaan. Atarneus kuitenkin ilmeisesti hylättiin, eikä se ollut enää olemassa Pliniuksen aikana.
Rakennukset ja löydökset

Atarneus on ollut ympäröity muurein, joista on säilynyt joitakin jäänteitä. Ne on ajoitettu 500–400-luvuille eaa. Kaupungin paikalta on löydetty myös 300-luvulle eaa. ajoitettujen rakennusten raunioita sekä saman ajan keramiikkaa.
Ateismin sietämätön keveys

| Ateismin sietämätön keveys: Jumalankieltämisen heikoista perusteista |
| --- | --- |

Kirjailija:  Timo Eskola
Kansitaiteilija:  Antti Kamppinen
Kieli:  suomi
Genre:  apologetiikka
Kustantaja:  Uusi Tie
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  sidottu, pehmeäkantinen
Sivumäärä:  224
ISBN:  978-951-619-522-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ateismin sietämätön keveys: Jumalankieltämisen heikoista perusteista on Timo Eskolan kirja, jonka on julkaissut Uusi Tie vuonna 2009. Kirjan pääväittämänä on, että länsimainen ateismi on älyllisesti niin heikosti perusteltu, ”että kun siihen perehtyy, älyllisesti rehellinen ihminen ei voi nykyään kannattaa montakaan sen väittämistä”.