stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jänisjoen vesistöalue
Jänisjoen pääuoman sivu-uomia > Pääuoman yläjuoksun sivu-uomia

| Sivu-uoman nimi suom>    | Pääuoman kohta   | Etäisyys Laatokasta (km) | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
pääuoma yhtyy Jänisjokeen (noin 150 kilometriä Laatokasta)
| Kiimapuro | Jormonjoki |  |  |  |  | 1,–,1,–,–,–,– |  |
| Katajapuro | Yläselkä |  |  |  |  | 1,–,1,–,–,–,– |  |
| Miikkulanpuro | Sonkajanjoki |  |  |  |  | 1,–,1,–,–,–,– |  |
| Kylmäoja | Sonkajanjoki |  |  |  |  | 1,–,1,–,–,–,– |  |
| Pertapuro | Sonkajanjärvi |  |  |  |  | 1,–,1,–,–,–,– |  |
pääuoma alkaa Onkilammesta (noin 170 kilometriä Laatokasta)

Lähteet: 1 = luettu Kansalaisen karttapalvelusta , 2 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista.
Huomioita

↑  Pääuoman pituus on määritelty artikkelin Jänisjoki kappaleessa Pääuoman kuvailua.
Aiheesta muualla

Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona, GTK, 2004
Olavi Kaakinen

| Olavi Kaakinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. lokakuuta 1916 Oulu
Kuollut: 21. tammikuuta 1999 (82 vuotta) Helsinki
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Palvelusvuodet:  1939–1976
Komentajuudet:  Pohjois-Karjalan rajavartiosto (1961-1966) Rajavartiolaitos (1976)
Taistelut ja sodat:  jatkosota, Lapin sota
Sotilasarvo:  Kenraaliluutnantti
Kunniamerkit:  SL 1. lk komentajamerkki VR 2. lk miekkojen kera SVR 1. lk ritariristi  2. lk Rautaristi
Olavi Kaakinen (17. lokakuuta 1916 Oulu – 21. tammikuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti Suomen rajavartiolaitoksessa. Hän osallistui jatkosodassa muun muassa Ihantalan taisteluun ja toimi myöhemmin lukuisissa rajavartioston eri tehtävissä ja lopulta rajavartiolaitoksen päällikkönä.
Kaakinen suoritti Kadettikoulun 1939 kurssilla 23, joka keskeytettiin talvisodan sytyttyä. Kadetit ylennettiin vänrikeiksi ja komennettiin koulutusupseerien tehtäviin. Jatkosodan alkaessa hän toimi rykmentin viestiupseerina JR 12:ssa, myöhemmin adjutanttina, tykkikomppanian päällikkönä ja rykmentin panssarintorjuntaupseerina. Ihantalan taisteluissa hän johti painopistesuunnan rykmentin panssarintorjuntaa. Lapin sodassa E/JR 12:n rykmentin panssarintorjuntaupseeri, E/Ryhmä Puroman operatiivisen osaston päällikkö ja esikuntapäällikkö.
Sodan jälkeen Olavi Kaakinen toimi 1. divisioonan esikunnassa toimistopäällikkönä 1945–1947 ja sen jälkeen Oulussa Jalkaväkirykmentti 1:n panssarintorjuntakomppanian päällikkönä 1948–1951. Hän suoritti Sotakorkeakoulun 1953 ja siirtyi sen jälkeen rajavartiostojen esikuntaan, jossa  toimi toimistoesiupseerina ja toimistopäällikkönä 1953-1958. Seuraavaksi vuorossa oli jakso Lapin rajavartioston komentajan apulaisena 1958–1961, mistä hän jatkoi Pohjois-Karjalan rajavartioston komentajaksi 1961–1966. Hän palasi esikuntatehtäviin rajavartiostojen esikunnan maaosaston päälliköksi. Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä Kaakinen toimi 1970–1975 ja päällikkönä 1975–1976.
Ylennykset: Vänrikki 1939, luutnantti 1941, kapteeni 1942, majuri 1953, everstiluutnantti 1958, eversti 1966, kenraalimajuri 1970, kenraaliluutnantti 1975.
Luettelo kadonneista suomalaisista elokuvista

Tämä on luettelo kokonaan tai osittain kadonneista suomalaisista kokoillan elokuvista. Kadonneiksi elokuviksi lasketaan ne elokuvat, joista ei ole kopiota KAVA:n tai muun tahon, esimerkiksi puolustusvoimien, kokoelmissa.
Kokoillan elokuviksi on laskettu ne elokuvat, jotka on omana otsikko-ohjelmanaan esitetty elokuvateatterin maksullisessa yleisönäytöksessä, ja joiden esityskesto on vähintään 37 minuuttia. Poikkeuksina ovat eräät varhaisemmat näytelmäelokuvat.
Luettelossa ei ole elokuvia, joista puuttuvat pelkästään välitekstit tai joiden kohtaukset ovat väärässä järjestyksessä elokuvakäsikirjoituksen puuttumisen takia.
Kadonneet elokuvat

Listatuista elokuvista ei ole säilynyt kuva- ja äänimateriaalia ellei toisin ole mainittu.
Kadonneet elokuvat > Animaatiot

| Vuosi | Elokuvan nimi | Ohjaaja | Huomioitavaa | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1927 | Vaimo on viisaampi kuin mies | Ola Fogelberg | Sarjakuvapiirtäjä Fogelbergin kokonaan yksin tekemä n. 13-minuuttinen animaatio Pekka Puupäästä ja Justiinasta. Mahdollisesti ainoa kopio tuhoutui Elannon varaston tulipalossa. |  |
Luettelo Kreikan järvistä

Trichonída, Kreikan suurin järvi.
Kreikan järviin lukeutuu sekä luonnonjärviä että tekojärviä. Osa järvistä sijaitsee vuoristossa, ja on syntynyt muun muassa jäätiköiden sulamisvesien seurauksena. Osa on lähellä merenrantaa sijaitsevia järveksi muuttuneita laguuneita. Tekojärvet on muodostettu jokia patomalla muun muassa sähköntuotannon, vesihuollon, kastelun ja tulvasuojelun tarpeisiin.
Tiedot järvien koosta vaihtelevat eri lähteissä muun muassa siksi, että myös järvien vesimäärä vaihtelee huomattavastikin eri vuodenaikoina.
Tekojärvet

Kreikan suurimmat tekojärvet ovat:
| Nimi | Maantieteellinen alue | Pinta-ala Kreikassa (km²) | Suurin pituus (km) | Suurin leveys (km) | Syvyys (m) | Korkeus (m) |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kremastá | Keski-Kreikka | 81,0 | 44,9 | 13,2 | 60 | 750 |  |
| Polýfytos | Makedonia (Kozáni) | 74,0 | 29,5 | 4,2 | 80 | 293 |  |
| Kerkíni | Makedonia (Sérres) | 45,0 | 17,0 | 5,0 | 36 | 30 |  |
| Kárla | Thessalia | 38,0 |  |  |  |  |  |
| Kastráki | Keski-Kreikka | 26,8 | 29,4 | 3,3 | 50 | 144 |  |
| Plastíras | Thessalía | 24,0 | 12,0 | 4,0 | 60 | 750 |  |
| Thisavrós | Makedonia (Dráma) | 20,0 |  |  |  | 320 |  |
| Pineiós | Peloponnesos | 19,9 | 8,5 | 6,8 | 60 | 80 |  |
| Pournári | Epeiros | 18,2 | 17,7 | 7,4 |  |  |  |
| Potamoí | Kreeta (Réthymno) | 16,0 | 12,0 | 3,0 |  |  |  |
| Mórnos | Keski-Kreikka | 15,5 |  |  |  | 446 |  |
| Aóos | Epeiros | 11,5 |  |  |  | 1 350 |  |
| Evinolímni | Keski-Kreikka | 10,0 |  |  |  |  |  |
| Smókovo | Thessalía | 8,5 |  |  | 47 |  |  |
| Strátos | Keski-Kreikka | 8,4 |  |  | 20 |  |  |
| Ágras | Makedonia (Pélla) | 7,0 |  |  |  |  |  |
| Táka | Peloponnesos (Arkadia) | 6,0 |  |  |  |  |  |
| Gadourás | Etelä-Egean saaret (Ródos) | 5,2 |  |  |  |  |  |
| Sfikiá | Makedonia (Imathía) | 4,3 |  |  |  |  |  |
| Ládonas | Peloponnesos | 4,0 | 9,2 | 1,5 | 25 |  |  |
| Platanóvrysi | Makedonia (Dráma) | 3,3 |  |  | 95 | 224 |  |
| Asomáton | Makedonia (Imathía) | 2,6 |  |  |  |  |  |
| Marathónas | Keski-Kreikka (Attika) | 2,5 | 3,8 | 0,8 | 54 |  |  |
| Aposelémis | Kreeta (Iraklion) | 1,9 | 0,6 | 0,3 |  |  |  |
| Bramianá | Kreeta (Lasíthi) | 1,1 |  |  |  |  |  |
| Faneroméni | Kreeta (Iraklion) | 1,0 |  |  |  |  |  |
| Lefkógeia | Makedonia (Dráma) | 0,9 |  |  |  |  |  |
| Gratiní | Traakia (Rodópi) | 0,7 | 3,0 | 0,5 | 48 | 96 |  |
| Dóxa | Peloponnesos (Korinthia) | 0,5 |  |  |  |  |  |
| Apolakkiá | Egeanmeren saaret (Ródos) | 0,4 |  |  |  |  |  |
| Loúros | Epeiros | 0,2 |  |  |  |  |  |
| Metalleíos | Makedonia (Kilkís) | 0,2 | 2,0 | 0,1 | 35 | 275 |  |
| Agiá | Kreeta (Chaniá) | 0,1 |  |  |  |  |  |
| Belétsi | Keski-Kreikka (Attika) | 0,0 | 0,1 | 0,1 |  |  |  |
| Zarós | Kreeta (Iraklion) | 0,0 |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan järvet Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: el:Κατάλογος λιμνών της Ελλάδας
Käännös suomeksi
Kaalamo

Kaalamon kunta Sortavalan piirissä.
Kaalamo (ven. Каала́мо) on  maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee 35 kilometriä Sortavalasta pohjoiseen Sortavalan ja Suojärven välisen rautatien varrella (Kaalamon asema). Asukkaita on 1 300 henkeä (vuonna 2008).
Kaalamon kunta rajoittuu Haapalammen, Helylän, Harlun, Loimolan ja Värtsilän kuntiin, Sortavalan kaupunkiin ja Suomen rajaan. Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Hannukkalanmäen, Kekoselän, Kirjavalahden, Kirkkolahden, Kontiolahden, Kukonvaaran, Leppäselän, Matkaselän, Otrakkalan, Partalan, Puikkolan, Ruskealan, Rytyn ja Sahankosken asutukset, Alalammen ja Pirttipohjan asemat, Hanki, Jakkima ja Suikan tila.
Taajamassa on rakennustarvike- ja metsäteollisuutta. Palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, poliklinikka, kirjasto ja kerhotalo.
K-luokka (sluuppi)

| K-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  1 267 t (suunniteltu) 1 470 t (kuormattu)
Pituus:  77,90 m
Leveys:  10,30 m
Syväys:  3,40 m
Koneteho:  1 × Burmeister & Wain dieselmoottori 3 500 hv
Nopeus:  19 solmua
Miehistöä:  99
Aseistus
Meritorjunta:  4 × Bofors 120 mm tykkiä 4 × .50" konekivääriä 12 × syvyyspommia
Ilmatorjunta:  4 × Bofors 40 mm ilmatorjuntatykkiä
K-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston suunnittelema viiden aluksen muodostama tykkiveneluokka. Luokan aluksista valmistui kolme, jotka kaikki Saksa valtasi keskeneräisinä Alankomaat vallatessaan. Kahden tilaus peruutettiin ennen töiden aloittamista.
Kolme ensimmäistä alusta tilattiin osana vuoden 1938 laivastosuunnitelmaa korvaamaan vanhentuneet Gruno-luokan tykkiveneet. Alusten suoja ja raskas ilmatorjunta-aseistus olisivat tehneet niistä hyvin satamien ja rannikon puolustukseen sopivia. Lisäksi ne olisivat soveltuneet saattueiden suojaamiseen ja sukellusveneidentorjuntaan.
Vuoden 1939 hankintasuunnitelma sisälsi neljä uutta alusta, joista ainoastaan K4 ja K5 tilattiin. Saksan aloittaessa hyökkäyksensä länteen 10. toukokuuta 1940 kolme ensimmäistä olivat vielä keskeneräisinä telakoilla. Saksalaiset saivat alukset vahingoittumina haltuunsa. Alankomaiden laivastoesikunta peruutti K4 ja K5 tilaukset.
Saksan laivasto tilasi kolmen keskeneräisen aluksen valmistamisen. Niihin lisättiin miinakiskot ja alkuperäiset ilma- ja merimaaliammuntaan sopivat 120 millimetrin pääaseet korvattiin vain merimaaliammuntaan sopivilla No.8 -tykeillä. 40 millimetrin tykit korvattiin Saksan laivaston standardi 37 millimetrin tykein ja konekiväärit kahdellatoista 20 millimetrin tykillä. Sodan aikana alukset olivat Norjassa ja Saksan kotivesillä. Sotatoimien päättyessä ainoastaan K3 liitettiin kunnostettuna Alankomaiden laivastoon.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| K 1 | P. Smit Jr., Rotterdam | 2. elokuuta 1939 | 23. marraskuuta 1940 | 2. lokakuuta 1941 | Britannian kuninkaallisten ilmavoimien 5. toukokuuta 1945 upottama |
| K 2 | Gusto, Schiedam | 1939 | 28. kesäkuuta 1941 | 14. marraskuuta 1942 | vaurioitunut korjauskelvottomaksi torpedo-osumasta 9. lokakuuta 1944 romutettu lokakuussa 1947 |
| K 3 | P. Smit Jr., Rotterdam | 23. kesäkuuta 1939 | 22. maaliskuuta 1941 | 2. helmikuuta 1942 | Alankomaiden laivastolle 18. heinäkuuta 1946 romutettu 29. elokuuta 1960 |
| K 4 | P. Smit Jr., Rotterdam | ei | ei | ei |  |
| K 5 | P. Smit Jr., Rotterdam | ei | ei | ei |  |
Luettelo kruunusta luopuneista monarkeista

Ranskan keisari Napoleonin abdikaatio.
Brasilian keisari Pedro I:n abdikaatio
Japanin keisari Kōkakun abdikaatio
Ruotsin kuningattaren Kristiinan abdikaatio
Tämä on luettelo monarkeista, jotka ovat luopuneet kruunusta eli suorittaneet abdikaation.
Jääkärin morsian (vuoden 1938 elokuva)

| Jääkärin morsian |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Risto Orko
Käsikirjoittaja:  Risto Orko, Ilmari Unho
Perustuu:  Sam. Sihvon näytelmään Jääkärin morsian (1921)
Tuottaja:  Matti Schreck
Säveltäjä:  Sam Sihvo Pekka Attinen
Kuvaaja:  Marius Raichi
Leikkaaja:  Risto Orko
Lavastaja:  Hannu Leminen
Pääosat:  Tuulikki Paananen Kullervo Kalske Ritva Aro
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi
Ensi-ilta:  27. helmikuuta 1938
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jääkärin morsian on Risto Orkon ohjaama suomalainen elokuva. Vuonna 1938 valmistuneen elokuvan pääosissa ovat Tuulikki Paananen ja ensimmäisessä elokuvaroolissaan Kullervo Kalske. Elokuvassa esiintyy myös aiemmassa, vuoden 1931 versiossa Marttia näytellyt Tauno Palo. Nyt Palo on jääkäri Kalvan roolissa, johon oli alun perin kaavailtu Gunnar Hiilloskorpea. Teatterikiireiden vuoksi Hiilloskorpi jättäytyi suunniteltua pienempään rooliin, mutta esiintyy silti Kalpana joissakin elokuvan ulkokohtauksissa.
Jääkärin morsian heijastelee myös toista maailmansotaa edeltänyttä antisemitismiä. Kohtauksessa eräs suomalaissankari potkaisee juutalaisvastaisesta propagandasta tutun stereotyypin ulkonäön omaavaa vakoilija Merovitshia takapuoleen huutaen samalla ”Jutku perkele!”.
Jääkärin morsian oli Suomi-Filmin tuottoisin elokuva vuonna 1938.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tuulikki Paananen  | … |  tanssijatar Sabina Tamm   |
|  Ritva Aro  | … |  Sonja Strand   |
|  Tuli Arjo  | … |  Marusja, tarjoilijatar   |
|  Kullervo Kalske  | … |  Martti Kari, jääkärikorpraali   |
|  Tauno Palo  | … |  jääkäri Kalpa   |
|  Ossi Elstelä  | … |  Mikko, jääkäri   |
|  Urho Somersalmi  | … |  Franck, saksalainen eversti   |
|  Erkki Uotila  | … |  paroni Lichtenstein alias Merovits   |
|  Sasu Haapanen  | … |  Isak   |
|  Gunnar Hiilloskorpi  | … |  Kalpa, ulkokuvissa   |
|  Pertti Hörman  | … |  laulajapoika   |
|  Heimo Haitto  | … |  viulunsoittajapoika   |
|  Åke Åström  | … |  piikkikypäräinen saksalaisupseeri Tuckumin asemalla   |
|  Pauli Tupala  | … |  ratsastava kasakka/ Martti Karin vartija/ Kullervo Kalskeen sijaisnäyttelijä/ kotietsintään osallistuva kasakka   |
|  Johannes Ovaska  | … |  ratsastava kasakka/ Martti Karin vartija   |
|  Oscar Tengström  | … |  asessori Kari   |
|  Ville Salminen  | … |  santarmiupseeri/ Ivan   |
|  Irja Kuusla  | … |  Kultaisen ankkurin tarjoilija   |
|  Mirjami Kuosmanen  | … |  Kultaisen ankkurin tarjoilija   |
|  Herman Honkavaara  | … |  jääkäri    |
|  Martti Karttunen  | … |  jääkäri    |
|  Kauko Kokkonen  | … |  jääkäri    |
|  Väinö Lignell  | … |  jääkäri    |
|  Oiva Luhtala  | … |  jääkäri    |
|  Onni Veijonen  | … |  jääkäri    |
|  Liisa Nevalainen  | … |  Sonja Strandin palvelijatar   |
|  Tauno Majuri  | … |  päivystävä upseeri   |
|  Matti Aulos  | … |  ryssänupseeri   |
|  Tauno Lehtihalmes  | … |  jääkäri Mäkelä   |
|  Matti Aro  | … |  jääkäri   |
|  Pentti Saares  | … |  saksalainen luutnantti   |
|  Verner Härkönen  | … |  evakkopoika rautatieasemalla (kreditoimaton)   |
|  Einari Kiiveri  | … |  evakkopoika rautatieasemalla (kreditoimaton)   |
Sensuuri

Ulkopolitiikka vaikutti Moskovan välirauhan jälkeen valtion elokuvatarkastamon toimintaan. Neuvostoliiton painostus kulttuurin alueella vaikutti ensin teatterin kautta. Neuvostoliiton Helsingin lähetystö puuttui nootilla 5. joulukuuta 1948 kahteen teatterinäytelmään, joista toinen oli ”vihamielinen ja revanshihenkinen” Jääkärin morsian, jonka tekstiä oli sensuroitu etukäteen. Nootti kehotti Suomen hallitusta ehkäisemään sekä pahaa tarkoittavat että Neuvostoliiton ja Suomen suhteita vahingoittavat esiintymiset. Ulkoministeri Carl Enckell vastasi noottiin 22. joulukuuta ja ilmoitti teattereiden poistaneen näytelmät ohjelmistosta.
Työkansan Sanomat nosti esiin 17. joulukuuta 1948 esille myös Jääkärin morsian -elokuvan, joka oli lehden mielestä neuvostovastainen. Pravda huomioi tämän ja otsikoi lehdessään kaksi päivää myöhemmin Suomen jatkavan neuvostovastaisten elokuvien esitystä. Pravdan julkaisun jälkeen ulkoministeriö kehotti opetusministeriötä kiinnittämään huomiota elokuviinkin. Opetusministeri Reino Oittinen määräsi 20. joulukuuta 1948 elokuvatarkastamon kieltämään elokuvan, ja tarkastamo kielsi sen 9. tammikuuta 1949.
Elokuvatarkastamon mielestä elokuvassa ei vuoden 1955 jälkeen ollut erityistä kiellettävää. Näytelmää esitettiin ympäri Suomea siistittynä versiona. Elokuva pysyi kiellettynä, vaikka Risto Orko yhtiöineen esittikin sen vapauttamisen puolesta sekä suullisia että kirjallisia vetoomuksia. Kiellon perustelu oli siirtynyt vuonna 1955 elokuvatarkastamolta ulkoministeriölle, jonka mukaan elokuvan vapauttamisen myötä tarkastamo joutuisi tarkastamaan uudelleen hankalampia kieltotapauksia, mistä seuraisi kielteistä julkisuutta. Perusteluja elokuvan kieltämisen syistä ei annettu julkisuuteen. Vuonna 1964 ulkoministeriö vältti uudelleentarkastuksen ilmoittamalla, että sotaa edeltävien aikojen elokuvien vapauttaminen voisi tuoda Suomen kannalta epäedullisia ulkopoliittisia johtopäätöksiä paitsi Suomessa myös ulkomailla. Ulkoministeriön mielestä tällaisten elokuvien salliminen voitaisiin tulkita vanhentuneiden ulkopoliittisten asenteiden herättämiseksi uudelleen.
Jääkärin morsian esitettiin 1960-luvulla julkisesti vain kahdesti, ja elokuvatarkastamo vapautti elokuvan vasta elokuussa 1986. Elokuva sai uusintaensi-illan Helsingissä helmikuussa 1987, ja televisiossa se esitettiin ensi kerran 1989.
Kaamasjoen valuma-alue

Kaamasjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.9) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 757,27 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,07 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kamanen.
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
Kaamasjoen alaosan alue (71.91)
Kaamasjoen keskiosan alue (71.92)
Kielajoen alaosan alue (71.93)
Kielajoen yläosan valuma-alue (71.94)
Aksujärven valuma-alue (71.95)
Peltojoen valuma-alue (71.96)
Nirvajoen valuma-alue (71.97)
Kaamasjoen yläosan valuma-alue (71.98)
Syysjoen valuma-alue (71.99)
Kaakko

Kaakko on väli-ilmansuunta, joka on kompassissa idän ja etelän välissä ja 135 asteen kohdalla.
Idän ja kaakon välissä on itäkaakko sekä kaakon ja etelän välissä on eteläkaakko.
Yleensä englanninkielisessä kompassiruusussa ovat lisäksi idän ja itäkaakon välissä itäitäkaakko sekä itäkaakon ja kaakon välissä eteläitäkaakko.
Kaakon ja etelän välissä on eteläkaakko sekä englanninkielisessä kompassiruusussa itäeteläkaakko ja eteläeteläkaakko.
Sanan alkuperä

Sanaa on rinnastettu linnunnimiin kaakkuri ja kaakko (kuikka). Lintujen muuttoaikana tuulee usein etelästä tai kaakosta, josta useat linnutkin tulevat. Kaakko tarkoittaisi tämän tulkinnan mukaan lintujen suuntaa. Samantapainen tapaus voi olla latinassa, jossa ornis on lintu, ja ornithias on kaakkoinen kevättuuli.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Pääilmansuunnat | Väli-ilmansuunnat |
|  | pohjoinen | koillinen |
|  | itä | kaakko |
|  | etelä | lounas |
|  | länsi | luode |
Kaakko eli kuikka tulee keväällä usein kaakosta päin.
Luettelo dystopiaelokuvista

Tämä on luettelo dystopiaelokuvista. Nämä elokuvat sijoittuvat dystopiaan, joka on tulevaisuuden epätoivottava yhteiskunta. Termi on utopian vastakohta, ja sillä viitataan usein kuvitteelliseen lähitulevaisuuden yhteiskuntaan, jonka odotetaan syntyvän tällä hetkellä vallitsevien yhteiskunnallisten kehityssuuntien kiihtyessä huippuunsa. Tyypillisesti tuloksena on ihmisarvoa loukkaava  totalitaristinen sortoyhteiskunta tai esimerkiksi ympäristökatastrofin kokenut maailma.
Veikko Jääskeläinen

Veikko Sakari Jääskeläinen (1. joulukuuta 1931 Kitee – 9. elokuuta 2023 Espoo) oli suomalainen taloustieteilijä ja Helsingin kauppakorkeakoulun kansainvälisen yritysrahoituksen professori. Hän oli Helsingin kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen professori, Valmet Oy:n talousjohtaja ja Helsingin kauppakorkeakoulun kansainvälisen keskuksen johtaja. Kansainvälisen yritysrahoituksen professori hän oli vuodesta 1986 ja rehtori vuodesta 1992. Hän tutki budjetointia, strategista suunnittelua ja kansainvälistä rahoitusta. Hän oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1974.
Ura

Jääskeläinen kirjoitti ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1951 ja valmistui Kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1955 ja kauppatieteiden kandidaatiksi 1956. Vuosiksi 1956–1959 hän muutti Yhdysvaltoihin opiskelemaan Yalen yliopiston, jossa hän suoritti Master of Arts -tutkinnon 1959. Suomessa hän valmistui kauppatieteiden lisensiaatiksi 1965 ja väitteli Kauppakorkeakoulussa kauppatieteiden tohtoriksi 1967.
Työurallaan Jääskeläinen toimi Gulf Oilin kirjanpitäjänä 1959–1960, São Paulossa sijainneen Valmet do Brasilin talousjohtajana 1960–1962, Valmet oy:n liikelaskentapäällikkönä 1963–1967. Kauppakorkeakoulun liiketaloustieteen opettajana hän työskenteli vuodet 1966–1968 ja Virginia Polytechnic Institute and State Universityn professorina 1968–1969. Sitten Jääskeläinen palasi Kauppakorkeakouluun liiketaloustieteen apulaisprofessoriksi 1969–1970 ja liiketaloustieteen professoriksi 1970–1976. Hän siirtyi liike-elämän palvelukseen Valmetin talousjohtajaksi ja varatoimitusjohtajaksi 1976–1983. Seuraavaksi Jääskeläinen palasi Kauppakorkeakouluun kansainvälisen keskuksen johtajaksi 1983–1992 ja toimi kansainvälisen yritysrahoituksen professorina 1986–1996, toisena vararehtorina 1990–1992 ja kauppakorkeakoulun rehtorina 1992–1996.
Julkaisut

Optimal financing and tax policy of the corporation, Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos 1966
Suomen osakemarkkinoista ja niiden kehittämisestä, Liiketaloustieteellinen tutkimuslaitos 1967
Liiketaloustieto 1, osa A, 3. jakso, Kauppakorkeakoulu 1967
Tuotannonohjaus ja budjetointi, Kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan kirja- ja paperikauppa 1968
Accounting and mathematical programming, Kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan kirja- ja paperikauppa 1969
A goal programming model for financial planning, Kyriiri 1969
Liikkeenjohto ja kvantitatiivinen suunnittelu, Weilin+Göös 1971
Lineaarinen ohjelmointi ja budjetointi, Weilin+Göös 1972
Strategisen suunnittelun ja budjetoinnin perusteet, Weilin+Göös 1973
Kvantitatiivisen suunnittelun perusteet, (yhdessä Kim Kuusen kanssa) Weilin+Göös 1974
Linear programming and budgeting, Studentlitteratur 1975
Strateginen suunnittelu: tavoitteet ja menetelmät, (yhdessä Markku Kallion kanssa) Weilin+Göös 1977
Negotiation of international contracts, Helsingin kauppakorkeakoulu 1986
Financial management of commercial banks: part 1, Helsingin kauppakorkeakoulu 1986
Aiheesta muualla

Veikko Jääsekläisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Hr. Ms. K VI

| Hr> Ms. K VI |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Wilton-Fijenoord, Schiedam
Kölinlasku:  4. huhtikuuta 1916
Laskettu vesille:  23. joulukuuta 1920
Palveluskäyttöön:  11. lokakuuta 1921
Poistui palveluskäytöstä:  elokuu 1937
Tekniset tiedot
Uppouma:  569 t (pinnalla) 649 t (sukellus)
Pituus:  57,31 m
Leveys:  5,6 m
Syväys:  3,82 m
Koneteho:  2 × 600 bhp (dieselmoottori) 2 × 200 bhp (sähkömoottori)
Nopeus:  13,5 solmua (pinnalla) 8 solmua (sukellus)
Miehistöä:  31
Aseistus
Aseistus:  6 × 17,7" torpedoputki
Hr. Ms. K VI oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston K V -luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Wilton-Fijenoordilta Schiedamista ja sen köli laskettiin 4. huhtikuuta 1916. Alus laskettiin vesille 23. joulukuuta 1920 ja se otettiin palvelukseen 11. lokakuuta 1921.
Palvelus

Alus lähti 27. lokakuuta 1921 Nieuwediepistä merelle ja se matkasi ilman saattajaa Port Saidin, Suezin kanavan ja Sabangin kautta Surabayaan, jonne se saapui 31. tammikuuta 1922.
Alus poistettiin palveluksesta elokuussa 1937.
Hr. Ms. K V

| Hr> Ms. K V |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Wilton-Fijenoord, Rotterdam
Kölinlasku:  4. huhtikuuta 1916
Laskettu vesille:  20. marraskuuta 1919
Palveluskäyttöön:  15. syyskuuta 1920
Poistui palveluskäytöstä:  elokuu 1937
Tekniset tiedot
Uppouma:  569 t (pinnalla) 649 t (sukellus)
Pituus:  57,31 m
Leveys:  5,6 m
Syväys:  3,82 m
Koneteho:  2 × 600 bhp (dieselmoottori) 2 × 200 bhp (sähkömoottori)
Nopeus:  13,5 solmua (pinnalla) 8 solmua (sukellus)
Miehistöä:  31
Aseistus
Aseistus:  6 × 17,7" torpedoputki
Hr. Ms. K V oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston K V -luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Wilton-Fijenoordilta Rotterdamista ja sen köli laskettiin 4. huhtikuuta 1916. Alus laskettiin vesille 20. marraskuuta 1919 ja se otettiin palvelukseen 15. syyskuuta 1920.
Palvelus

Alus lähti 18. lokakuuta 1920 Nieuwediepistä merelle ja se matkasi ilman saattajaa Tunisin, Port Saidin, Adenin ja Colombon kautta Surabayaan, jonne se saapui 26. tammikuuta 1921.
Alus poistettiin palveluksesta elokuussa 1937.