stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leetspeak
Tyypillisiä leetspeak-kirjoituskäytäntöjä

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 4, /\, @, /-\, ^, ä, ?, ?, ª | N | //, ^/, |\|, /\/, [\], , <\>, {\},    []\[], n,|\| /V |
| B | 8, 6, |3, ß, P>, |: | O | 0, (), ?p, ö, [] |
| C | [, ¢, <, ( | P | ph, |^, |*, |o, |^(o), |>, |", 9, []D, |̊, |7 |
| D | |), o|, [), I>, |>, ? | Q | 9, (,), <|, ^(o)|, ¶, O_ |
| E | 3, &, £, ë, €, ê, |=- | R | |2, P\, |?, |^, lz, [z, ?, P-,/2 |
| F | |=, ph, |# | S | 5, $, z, § |
| G | 6, &, (_+, 9, C-, (, | T | 7, +, -|-, 1, '][' |
| H | #, /-/, [-], {=}, <~>, |-|, ]~[, }{, ]-[, ?, }-{ | U | (_), |_|, v, ü |
| I | 1, !, |, &, eye, 3y3, ï, ][ | V | \/, < |
| J | ,|, _|, ; | W | \/\/, '//, \^/, (n), \V/, \//, \X/ |
| K | X, |<, |{, ]{, }<, |( | X | ><, ?, + , )( |
| L | 1, 7 (käytetään myös T-kirjaimen sijasta), |, |_, #, l | Y | Y, '/, `/, V/, \-/, j, ¥, % |
| M | //., ^^, |v|, [V], {V}, |\/|, /\/\, (u), []V[], (V) | Z | 2, z, ~\_, ~/_ |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leetspeak Wikimedia Commonsissa
Laitaatsalmi

Laitaatsalmi on lännestä lukien ensimmäinen Savonlinnan kaupungin kolmesta salmesta. Laitaatsalmesta alkaa Talvisalo, joka päättyy Savonlinnan keskustassa sijaitsevaan Haapasalmeen. Laitaatsalmen rannalla on Laitaatsillan telakka sekä Laitaatsillan taistelun muistomerkki. Salmen yli kulkee valtatien 14 sillat Parikkalasta Savonlinnan kautta  Juvalle.
Laitaatsalmen ruoppaaminen syväväyläksi aloitettiin syksyllä 2016. Savonlinnan ohittava syväväylä siirrettiin Kyrönsalmesta helpommin navigoitavaan Laitaatsalmeen. Samalla valtatie 14 levennettiin Laitaatsalmen kohdalta nelikaistaiseksi ja rakennettiin salmen yli puolen kilometrin mittaiset ja 24,5 metriä korkeat maantiesillat. Vanha rautatiesilta poistettiin käytöstä ja rata katkaistiin. Tulevaisuudessa paikalle on suunniteltu kääntösiltaa.
Laitaatsillan taistelun muistomerkki salmen länsirannalla.
Kummitusjuna (EP)

| Kummitusjuna Kotiteollisuus |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 2006
 Julkaistu: 13. kesäkuuta 2007
 Tuottaja(t): Mikko Karmila
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 31.02
 Levy-yhtiö: Megamania
Listasijoitukset
  Suomen virallinen singlelista: 1.
Kotiteollisuuden muut julkaisut
| Iankaikkinen 2006 | Kummitusjuna 2007 | Murheen mailla 1996–2007 2007 |
Kummitusjuna on Kotiteollisuuden 13. kesäkuuta 2007 ilmestynyt EP, joka sisältää CD:n lisäksi DVD:n. CD sisältää Iankaikkinen -albumiltakin löytyvän nimikappaleen lisäksi kolme ennen julkaisematonta kappaletta. "Kuolemajärvi"-nimistä kappaletta on soitettu yhtyeen konserteissa jo ennen EP:n julkaisua. CD sisältää myös kaksi livekappaletta, jotka on äänitetty Kiteen jäähallissa toukokuussa 2006. EP:tä painettiin vain rajallinen määrä.
EP nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 1.
Kappaleet

Kaikki sanoitukset Jouni Hynynen.
Kappaleet > CD

Kummitusjuna – 4.21 (säv. ja sov. Kotiteollisuus)
Kuolemajärvi – 5.36 (säv. Kotiteollisuus & Karmila, sov. Kotiteollisuus + Karmila, Holopainen, Aaltonen ja Hynynen)
Veisu – 5.02 (säv. ja sov. Kotiteollisuus + Karmila)
Aamusta aamuun – 6.20 (säv. ja sov. Kotiteollisuus)
Kielletyn puun hedelmä – 4.10 (LIve, säv. ja sov. Kotiteollisuus)
Murheen mailla – 4.15 (Live, säv. Kotiteollisuus, sov. Kotiteollisuus + Karmila)
Nimeämätön – 1.17 (Piiloraita)
Kappaleet > DVD

Iankaikkinen-musiikkivideo
Kummitusjuna-musiikkivideo
Kummitusjunassa-dokumentti videon teosta
Valokuvagalleria
Kokoonpano

Jouni Hynynen – laulu, kitarat
Janne Hongisto – basso
Jari Sinkkonen – rummut
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Tuomas Holopainen – kosketinsoittimet
Miitri Aaltonen – taustalaulu, taustalaulujen äänitys
Janne Hynynen – taustalaulu
Kokoonpano > Muut tekijät

Mikko Karmila – tuotanto, äänitys ja miksaus
Mika Jussila – masterointi (Finnvox studiot)
Timo Virtanen – livekappaleiden äänitys
Kuhnamo

| Kuhnamo |
| --- | --- |
 Kotakennäänsalmi
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Äänekoski
Koordinaatit:  62°36′35″N, 25°40′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vatianjärven alue (14.33)
Laskujoki:  Loukkeenvirrat Aatunselkään 
Järvinumero:  14.332.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,8 m  
Pituus:  13,6 km  
Leveys:  2,1 km  
Rantaviiva:  54,553 km  
Pinta-ala:  6,3 km2 
Tilavuus:  0,033837199 km³  
Keskisyvyys:  5,44 m  
Suurin syvyys:  30,5 m  
Saaria:  28 
 fiKuhnamo 
Kuhnamo  on Keski-Suomessa Äänekoskella sen keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi. Viranomaistiedoissa Kuhnamosta erotetaan Aatunselkä, jonka vedenpinnan korkeus on sama kuin Kuhnamolla. Vesistöjä yhdistää Loukkeenvirta, joka on 130 metriä leveä virtaava salmi. Mikäli vesistöt tulkittaisiin yhdeksi järveksi, olisi sen pituus 17 kilometriä ja pinta-ala 7,3 neliökilometriä.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 622 hehtaaria eli 6,2 neliökilometriä, se on 13,6 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Sen pitkä ja kapea muoto johtuu kalliomurroksesta, jossa se sijaitsee. Se on kaakko-luode-suuntainen ja sen todellinen leveys kohtisuorassa pituussuuntaan nähden on 60–1300 metriä. Järven pohjoispäässä on koukkumainen Pohjanlahti, joka kääntyy takaisin kaakkoon päin. Jo pohjoisosissa Nalkinsalmessa on ensimmäinen ihmisen rakentama kavennus, missä on rakennettu rautatietä varten penkereet 60-metriselle rautatiesillalle. Järven keskimmäinen järvenosa jää Nalkinsalmen ja Kotakennäänsalmen eli Pankkisalmen väliin. Salmen ylittää penkereiden väliin rakennettu 50-metrinen silta, jota pitkin kulkee nelostien edeltäjä. Uudempi nelostien silta ylittää järven parisataa metriä luoteeseen päin. Silta ylittää koko salmen, joten sillä ei ole vaikutusta vedenvirtauksiin. Kaakkoispään järvenosa levenee aluksi kaupungin kohdalla pieneksi järvenseläksi, mutta Henttalanmäen jälkeen se kapenee takaisin alle puoli kilometriä leveäksi järveksi. Järvi kapenee lopuksi Loukkeenvirroiksi, jonka takana aukeaa Vatianjärveen laskeva Aatunselkä.
Järvellä on kartan mukaan 28 saarta, joista suurin on Äänekosken kohdalla sijaitseva Heikkilänsaari. Saari on 280 metriä pitkä, 170 metriä leveä ja sen pinta-ala on Karttapaikan verkkopalvelussa mitattuna 2,8 hehtaaria. Muita suuria saaria ovat pohjoisessa sijaitsevat Kotasaari ja Kilpisaari, Mustalahdella sijaitseva Kalliosaari, Naara- ja Kissakosken alla sijaitseva Heinäsaari, sekä alempana oleva Hirvisaari, ja Paatelan kanavan yläpuolella sijaitsevat Heposaari ja Haukkasaari. Järven tilavuus on 33,84 miljoonaa kuutiometriä eli 0,03384 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys on 30,5 metriä. Mainittavia syvänteitä ovat Mustalahden kohdalla sijaitseva 19 metriä syvä syvänne, Tärttälahden 21-metrinen syvänne, ja vuoden 1993 peruskartan mukaan, Äänekosken kohdalla oleva 20-metrinen syvänne. Syvimmän kohdan sijainnista ei ole tietoa.
Järven rantaviivan pituus on 54,6 kilometriä ja se on osaksi metsämaata, peltomaata tai asutusaluetta. Peltomaita ulottuu rantaan asti Koukkuniemestä Savipohjaan. Siellä on maasto loivapiirteistä, vaikka Savivuori kohoaakin yli 70 metrin korkeuteen. Äänekosken ympäristössä rannoilla sijaitsee Laajalahden-, Kierälahden-, Pukkimäen- ja Piilolanniemen asuinalueet, Salakan peltoalue sekä Miilunlahden teollisuusalue. Kaakkoon päin kuljettaessa rannat ovat metsämaata, jotka kohoavat Paatelaa vastapäätä Ison Lehtomäen kohdalla 110 metrin korkeuteen. Paatelassa on pieni asuinalue Paatelan kanavan kohdalla. Valtatie 4 ylittää järven Äänekoskella ja siitä haarautuu järven rantoja seuraavia teitä. Tällaisia ovat luoteessa kulkeva yhdystie 16799, Äänekosken ja Suolahden taajamien välinen seututie 642 ja Myllypohjasta tuleva kylätie.
Kuhnamon satama
Luontoarvoja > Kalastus

Kuhnamoon on istutettu kuhaa, järvilohta, järvitaimenta, harjusta, siikaa ja planktonsiikaa.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järven vedenlaatua seuraataan koko ajan johtuen järveen vaikuttavan suurteollisuuden takia. Järven vedenväri on ruskea, mikä johtuu humuksesta. Vedenväri on keskimäärin 67 mg Pt/l, kun värin äärivaihtelut ovat 20–130 mg Pt/l. Veden ravinnepitoisuudet ovat lievästi kohonneet. Esimerkiksi veden kokonaisfosforipitoisuudet ovat keskimäärin 21 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l) ja arvojen vaihteluväli on 12–45 µg/l. Veden happamuustaso on noin pH 6,7, joka sekin vaihtelee sään mukaan pH 5,9–7,4. Järvessä on siten happamuudeltaan melko neutraalia vettä. Järven veden käyttökelpoisuus on ainoastaan tyydyttävää tasoa.
Järven kuormittajia voidaan etsiä kaikista niistä tulo-ojista tai joista, jotka laskevat Kuhnamon kautta alaspäin. Saarijärven reitin turvetuotannon ja maatalouden aiheuttamat humuspitoiset vedet, asutuksen hajakuormitus ja teollisuuden pistekuorimtus, sekä liikenteen päästöt. Äänekoskelle vuonna 2017 käynnistynyt biotuotetehdas ottaa käyttö- ja jäähdytysvetensä Keiteleestä ja laskee puhdistetut jätevetensä Kuhnamoon.
Keiteleen kanava

Keiteleen kanava kulkee järveä pitkin Päijänteen ja Keiteleen välillä. Kuhnamon kohdalla ovat sulkuina Kapeenkosken- ja Paatelan kanavat.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Vatianjärven alueella (14.33), jonka Kuhnamon alueeseen (14.332) järvi kuuluu. Kuhnamon alueeseen laskevat Saarijärven reitin valuma-alue (14.6) Naarajärvestä Kissakosken kautta ja Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4) Keiteleestä Myllykosken, Äänekosken ja Paatelan kanavan kautta. Omalta Leppäveden–Kynsiveden alueella sijaitsee Niiniveden valuma-alue (14.34), jonka Niiniveden laskujoki Salakkajoki laskee Kuhnamoon Äänekosken kohdalla.
Kuhnamon pohjoispäähän Savilahteen laskevat Palavankankaanlampi (1 ha), Iso Kitonlampi (1 ha), Ylä-Lapinlampi (3 ha), Palavalampi (6 ha) ja Mäkilampi (13 ha). Muut järveen laskevat uomat kuuluvat edellä lueteltuihin valuma-alueisiin. Järven vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy, joka on sama kuin alempana sijaitsevalla Aatunselällä (111 ha). Vesireitti jatkuu sinne ja Aatunselän jälkeen tulevat Vatianjärvi, Saraavesi, Leppävesi ja Päijänne.
Aiheesta muualla

Äänekoski: Kuhnamo
Kuhnamo, kalapaikka.fi
Teräväniemen jätevedenpuhdistamon ympäristölupa (PDF), Äänekoski, 15.12.2011
Lehtinen, Kari & Virtanen, Markku: Äänekoski-Vaajakoski reitin virtaus- ja vedenlaatumallisovellus: Eri kuormittajien vaikutukset reitin fosforipitoisuuteen, nro 492, Vesi- ja ympäristöhallinto, Helsinki
Keiteleen-Päijänteen-kanava: Yleissuunnitelman selostus
(14.3)
Laitaatsillan Pallo

Laitaatsillan Pallo (LaiPa) on savonlinnalainen jääkiekkoseura, joka oli parhaimmillaan 1990-luvun alkupuolella 2. divisioonassa. Laitaatsillan Pallossa pelasi lähinnä entisiä SaPKon pelaajia, mutta SaPKossa pelasi myös moni LaiPan entinen pelaaja. Paikalliset hegemoniaottelut saivat savonlinnalaiset liikkeelle, ja paikallisottelussa oli jopa 3 000 katsojaa.
Kuopion suomalainen tyttökoulu

Kuopion suomalainen tyttökoulu oli vuosina 1879-1928 Kuopiossa toiminut, Suomen neljänneksi vanhin (Jyväskylä 1864, Helsinki 1869 ja Hämeenlinna 1878) suomenkielinen tyttökoulu. Koulu toimi ensin yksityiskouluna (1879–1886) ja oli syyskaudesta 1886 lähtien valtion omistuksessa.
Magnus Schjerfbeckin suunnittelemassa koulurakennuksessa (1924). Nykyisin Kallaveden lukion käyttämää rakennusta korotettiin 1950-luvulla.
Syyskuun alussa 1928 tyttökoulu muutettiin Kuopion tyttölyseoksi. Koulun perinteitä jatkoi vuodesta 1973 Kallaveden yhteislyseo ja vuodesta 1975 lähtien Kallaveden yläaste ja Kallaveden lukio. Nykyisin Kallaveden lukion ja Kuopion aikuslukion käytössä oleva, arkkitehti Magnus Schjerfbeckin suunnittelema, alkujaan nelikerroksinen punatiilinen koulurakennus valmistui Piispanpuiston pohjoislaidalle (Maaherrankatu 2) vuonna 1924.
Perustaminen

Koulun perustamislupa saatiin 19. kesäkuuta 1879. Hakijoina olivat kuvernööri Karl von Kraemer ja tuomiorovasti A. G. Borg ja koulu toimi aluksi yksityisin varoin. Koulu siirtyi valtion omistukseen 27. marraskuuta 1885 annetun asetuksen perusteella 31. elokuuta 1886, mikä oli koulun perustajien tavoitteenakin.
Rahoitus

Kuopion suomalainen tyttökoulu turvasi toimintansa muiden suomalaisten tyttökoulujen tavoin alkuvuosinaan vahvasti alueella kiertäneeseen kolehtiin. Valtiollistaminen vuonna 1886 vakiinnutti sen talouden.
Snellmanilaisessa sivistyshengessä toiminut koulu sai alkuvuosina tukea myös paikalliselta Kalevala-seuralta.
Rehtorit

1879–1880 Hanna Schwartzberg
1879–1886 Elisabeth "Betty" Ingman
Lisäksi opettajistoon kuului muun muassa Hilda Asp.
Aiheesta muualla

Kouluvuosi 1923, Martta Kokkosen todistus ja luokkakuva (Arkistoitu – Internet Archive)
Laitaatsillan taistelu

Laitaatsillan taistelu oli yksi Kustaa III:n sodan taisteluista Venäjän ja Ruotsin välillä. Se käytiin Savonlinnassa 9. lokakuuta 1789.
Rantasalmella Parkumäen taistelussa 21. heinäkuuta 1789 tappion kokeneet venäläisjoukot vetäytyivät Savonlinnan länsipuolella sijaitsevaan Laitaatsalmeen. Venäläiset ryhmittyivät asemiin salmen itärannalle. Ruotsin joukot seurasivat perässä ja jäivät asemiin salmen länsirannalle.
Molemmat osapuolet linnoittivat asemiaan, mutta yhteenottoja ei juurikaan ollut. Venäläiset tekivät yllätyshyökkäyksen 9. lokakuuta 1789 kahdella veneellä ja nousivat maihin pohjoisesta Haapavedeltä. He onnistuivat valtaamaan siellä olleen suomalaisten tykkipatterin. Venäläiset olivat rakentaneet siirrettävän sillan, jonka he työnsivät salmen yli ja saivat lisäjoukkoja länsipuolelle. Aluksi ruotsalais-suomalaiset joukot joutuivat perääntymään, mutta apuvoimia saatuaan ne kävivät vastahyökkäykseen ja saivat kiivaissa lähitaisteluissa pakotettua venäläiset perääntymään takaisin salmen itäpuolelle.
Venäjän tappiot taistelussa olivat noin 200 miestä. Ruotsalais-suomalaisten tappiot olivat 14 kaatunutta ja 33 haavoittunutta. Lisäksi kolme joutui vangiksi.
Laitaatsalmen itäpuolella, valtatien 14 eteläpuolisella kalliolla, on säilynyt osa venäläisten pääpatterista. Heidän kanuunansa olivat noin metrin korkuisen ja pari metriä leveän maavallin suojissa. Ensimmäisen maailmansodan aikaan tehtiin linnoitustöitä, joiden yhteydessä vallin taakse kaivettiin taisteluhaudan pätkiä.
Patterin itäpuolella olleessa lahdenpoukamassa venäläiset tekivät tykkiveneitä, ja siellä oli myös niiden laituri. Nykyisin lahdelma on tosin jäänyt melkein kokonaan rata- ja tiepenkereiden alle.
Vuonna 1975 taistelupaikalle – vain parin kilometrin päähän Savonlinnan keskustasta – rakennettiin muistomerkki, joka kuvaa 1700-luvun tykkiasemaa. Muistomerkki sijaitsee suomalaisten pääpatterin paikalla valtatien 14 ja siltä Pihlajaniemeen kääntyvän tien välissä. Laitaatsillan taistelupaikka on suojeltu kiinteä muinaisjäännös.
Laitaatsillan taistelun muistomerkki Laitaatsalmen länsirannalla on vuodelta 1975.
Lauri Vainola

Lauri Kustaa Vainola (Lars Gustaf Vainola) (13. elokuuta 1888 Hausjärvi – 8. helmikuuta 1960 Hausjärvi) oli suomalainen taiteilija. Hän sairastui muutaman vuoden iässä ja menetti kuulonsa. Vainola opiskeli Ateneumissa maalausta ja kuvanveistoa. Hänen parhaana luomiskautenaan pidetään 1920-lukua. Hän teki puuleikkaustöitä, maalasi muun muassa Kolin maisemia ja järjesti ainakin yhden taidenäyttelyn Helsingissä. Vainola asui Hausjärven kirkonkylässä kirkon lähellä talossa, joka on vieläkin jäljellä. Vainola on haudattu Hausjärven Vanhalle hautausmaalle.
Aiheesta muualla

Vainolan puuveistoksia Akin keräilysivut
Chef-Boutonne

| Chef-Boutonne |
| --- | --- |
 1500-luvun alun renessanssiarkkitehtuuria edustava Javarzayn linna Chef-Boutonnessa.
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Poitou-Charentes
Departementti:  Deux-Sèvres
Hallinto:  
 – Pormestari:  Fabrice Michelet
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,81 km²
Väkiluku (2012):  2 097
Postinumero:  79110
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chef-Boutonne on Ranskan kunta Deux-Sèvresin departementissa Poitou-Charentesin hallintoalueella. 20 neliökilometrin laajuisessa kunnassa oli vuoden 2012 väestönlaskennassa 2 097 asukasta.
Chef-Boutonne sijaitsee departementin eteläosassa. Matkaa Poitiersiin on 80 kilometriä, La Rochelleen sata, Niortiin 40 ja Angoulêmeen 60 kilometriä. Kunta sijaitsee tasangolla noin 100 metrin korkeudella merenpinnasta. Boutonne-joki saa alkunsa kunnan alueelta.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Chef-Boutonne
Compact car

Compact car on henkilöautojen kokoluokka, jota käytetään pääasiassa Pohjois-Amerikassa. Compact car -luokan autot sijoittuvat pienempien subcompact- ja suurempien mid-size-luokan autojen väliin. Nykypäivän määritelmä vastaa eurooppalaista C-segmenttiä tai brittiläistä termiä small family car (”pieni perheauto”).
Kivimetsän Druidi

| Kivimetsän Druidi> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2002–2017
Tyylilaji:  sinfoninen metalli folk metal black metal
Kotipaikka:  Kouvola,Suomi
Laulukieli:  englanti, suomi
Jäsenet:  Joni Koskinen, kitara, laulu   Antti Koskinen, koskettimet, taustalaulu   Antti Rinkinen, kitara   Simo Lehtonen, basso, taustalaulu   Atte Marttinen, rummut   Leeni-Maria Hovila, laulu  
Levy-yhtiö:  Century Media  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kivimetsän Druidi (joskus lyhennetty KmD) oli Kouvolasta lähtöisin oleva sinfonista fantasia- ja folk-metallia soittava yhtye. Yhtyeen perustivat veljekset Antti ja Joni Koskinen vuonna 2002. Vuonna 2008 yhtye solmi levytyssopimuksen Century Median kanssa.
Historia > 2002–2004

Pari ensimmäistä vuotta kuluu kappaleiden säveltelyn merkeissä. Antti (koskettimet) ja Joni (kitara & laulu) olivat yhtyeen ainoat jäsenet vuoteen 2004 asti, jolloin mukaan liittyivät Antti Rinkinen (kitara), Lukas Pearsall (koskettimet), Jani Rämä (rummut) ja Jouni Riihelä (basso). Myöhemmin samana vuonna jo ensimmäisten keikkojen aikana kokoonpanoa saapuu täyttämään vielä Annika Laaksonen (laulu).
Vuoden lopussa Kivimetsän Druidi suuntaa studiolle nauhoittamaan ensimmäisen demonsa nimeltä "Taival".
Historia > 2005

Jani Rämä päättää jättää rumpalin hommat ja ryhtyä yhtyeen teknikoksi. Rumpujen taakse löydetään pian Ville Ryöti. "Taival"-demo myydään loppuun Ryötin ensimmäisellä keikalla vuoden lopussa, jonka jälkeen siirtyy jälleen studiolle nauhoittamaan toisen omakustanne ep:nsä.
Historia > 2006

"Mustan Valtikan Aika"-ep ilmestyy tammikuussa. Yhtye tulee koko ajan tunnetummaksi kuuntelijoiden keskuudessa. Uuden ep:n kolmas raita, "Pedon Loitsu", valitaan suomalaisella mikseri.net -sivustolla "Viikon biisivalinnaksi". Kappale saavuttaa Mikserin listan ykköspaikan ja pitää sitä viiden perättäisen viikon ajan pysyen koko Top 40-listalla peräti yhdentoista perättäisen viikon ajan.
Jouni Riihelä eroaa toukokuussa Klubi Turussa Korpiklaanin kanssa soitetun keikan jälkeen ja paikalle otetaan Simo Lehtonen. Myös Annika Laaksonen ilmoittaa jättävänsä yhtyeen pari kuukautta myöhemmin järjestettävän Koria-roll-keikan jälkeen ja näin alkaa uuden naislaulajan etsintä.
Useiden kokeilujen jälkeen yhtye löytää etsimänsä. Elokuun alussa Jevgenia Onishkosta tulee Kivimetsän Druidin uusi naissolisti. Tämän jälkeen yhtye keikkailee enemmän kuin koskaan aiemmin. Vuoden loppuun sisältyy muun muassa minikiertue Korpiklaanin kanssa.
Historia > 2007

Tammikuussa Kivimetsän Druidi siirtyy jälleen studiolle nauhoittamaan täysin uudenlaista ep:tä. "The New Chapter" on nimensä mukaisesti täysin uusi vaihe yhtyeen musiikissa. Jevgenia Onishkon koerkealta äänialalta lauletut osuudet ja Joni Koskisen valtavasti kehittynyt laulutekniikka tuovat musiikkiin täysin uudenlaisia elementtejä. Sävellykset ovat muuttuneet monimutkaisemmiksi, mutta pitävät edelleen yhtyeelle ominaisen ilmeen. Mukana on myös ensimmäistä kertaa kaksi täysin uutta englanniksi laulettua kappaletta.
Nauhoitusten jälkeen Ville Ryöti jättää yhtyeen keskittyäkseen "Devilhorn"-projektiinsa. Myös Lukas Pearsall siirtyy syrjään koskettimien takaa. Ryötiä korvaamaan löydetään Atte Marttinen, mutta toista kosketinsoittajaa ei enää haeta, vaan Antti Koskinen hoitaa ne yksin.
Elokuussa Korpiklaani pyytää Kivimetsän Druidia mukaansa 14 maata ja yli 20 suurimmaksi osaksi loppuunmyytyä keikkaa käsittävälle Euroopan kiertueelleen. Loistavasti onnistunut kiertue lisää kouvolalaisyhtyeen tunnettavuutta maailmalla entisestään.
Heti marraskuussa kiertueelta palannut yhtye siirtyy jälleen kerran Turun NoiseCamp-studiolle nauhoittamaan kehittyneen soittotaidon ja kokemuksen terävöittämää ep:tä. "Taottu"-nimeä kantava julkaisu sisältää jälleen täysin uuden ilmeen. Kappaleet ovat huomattavasti edeltäjiään nopeampia ja mukana on tällä kertaa kaksi täysin uutta kappaletta niin englanniksi kuin suomeksikin laulettuna. Huomioitavaa levyllä on Atte Marttisen mukanaan tuoma soittotaito, sekä kappaleiden progressiiviset vaikutteet.
Vuosi 2007 on ollut suuri käännekohta Kivimetsän Druidin osalta.
Historia > 2008

Vuoden alussa MySpace-sivustolla julkaistaan "Taottu"-ep:n kaksi täysin uutta kappaletta (Blacksmith ja Jäässä Varttunut).
Helmikuussa Kivimetsän Druidi ilmoitti, että muun bändin ja Jevgenia Onishkon tiet ovat eronneet ja näin ollen Onishko jättää yhtyeen. Onishkon seuraajaksi saatiin pian suomalaisen Exsecratus-yhtyeen Leeni-Maria Hovila, joka esiintyi yhtyeen kanssa ensimmäisen kerran Helsingin Curium Metal Festissa 13.3.
Kesäkuun 6. päivä Kivimetsän Druidi julkisti kotisivuillaan tiedon saksalaisen Century Median kanssa solmitusta, maailmanlaajuisesta levytyssopimuksesta. Shadowheartiksi ristitty esikoisalbumi julkaistiin suomalaiselle yleisölle lokakuun 15. päivä ja lopulle Euroopalle myöhemmin saman kuukauden aikana.
Marraskuussa Kivimetsän Druidi lähti noin kuukauden kestävälle Finnish Fire Tour -kiertueelle kolmen muun suomalaisen yhtyeen, Korpiklaanin, Battleloren ja Falchionin kanssa.
Historia > 2017

Kivimetsän Druidi ilmoitti elokuussa 2017 Facebook-sivuillaan, että yhtye lopettaa toimintansa. Päätös oli bändin mukaan raskas, ja sitä mietittiin pitkään.
Jäsenet

Leeni-Maria Hovila – laulu (2008–)
Joni Koskinen – laulu ja kitara (2002–)
Antti Koskinen – kosketinsoittimet (2002–)
Antti Rinkinen – kitara (2004–)
Simo Lehtonen – basso (2007–)
Atte Marttinen – rummut (2007–)
Jäsenet > Entiset jäsenet

Ville Ryöti – rummut (2005–2007)
Jani Rämä – rummut (2004–2005) (myöhemmin yhtyeen teknikko)
Jouni Riihelä – basso (2004–2006)
Annika Laaksonen – laulu (2004–2006)
Lukas Pearsall – kosketinsoittimet (2004–2007)
Jevgenia Onishko – laulu (2006–2008)
Diskografia

Studioalbumit
Shadowheart (2008,  Century Media Records)
Betrayal, Justice, Revenge (2010,  Century Media)
EP:t
Taival (2004)
Mustan valtikan aika (2006)
The New Chapter (2007)
Taottu (2008)
The Lost Captains (2016)
Epäviralliset julkaisut
Kristallivuoren Maa (2003)
Kristallivuoren Maa -demoa ei lueta Kivimetsän Druidin viralliseksi julkaisuksi, koska demo äänitettiin Koskisten veljesten kotioloissa. Antti ja Joni olivat myös yhtyeen ainoat jäsenet.
Aiheesta muualla

Kivimetsän Druidi Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Le Cannet

| Le Cannet |
| --- | --- |
 Cannet’n kaupungintalo
 vaakuna
 Le Cannet
 Koordinaatit: 43°34′37″N, 07°01′10″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpit-Riviera
Departementti:  Alpes-Maritimes
Arrondissementti:  Grasse
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  7,71 km²
Väkiluku (2013):  43 187
 – Väestötiheys:  5 601,4 as./km²
Postinumero:  06110
 
 www.mairie-le-cannet.fr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Cannet on kunta Alpes-Maritimesin departementissa Ranskassa. Siellä on arviolta 43 187 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 7,71 neliökilometriä.
Le Cannet oli osa Cannesia vuoteen 1778 asti, kunnes se erotettiin omaksi kunnakseen.
Ystävyyskaupungit

Lafayette
Beauport
Königsteim im Taunus
Benidorm
Vila do Conde
Agnibilékrou
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Cannet Wikimedia Commonsissa
Le Cannetin kunnanvaltuuston sivut (ranskaksi)