stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia

| Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia> Det osynliga barnet och andra berättelser |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Tove Jansson
Kuvittaja:  Tove Jansson
Kansitaiteilija:  Tove Jansson
Kieli:  ruotsi
Genre:  satu
Julkaistu:  1962
Suomennos
Suomentaja:  Laila Järvinen
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1962
Sivumäärä:  168
ISBN:  951-0-19581-2
Sarja: Muumit
Edeltävä:  Taikatalvi
Seuraava:  Muumipappa ja meri
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia (ruots. Det osynliga barnet och andra berättelser) on Tove Janssonin kuudes muumikirja. Se julkaistiin vuonna 1962. Teos on muista pitkistä muumikirjoista poiketen novellikokoelma, ei romaani. Kirja sisältää seuraavat yhdeksän kertomusta:
Kevätlaulu
Kamala tarina
Vilijonkka joka uskoi onnettomuuksiin
Maailman viimeinen lohikäärme
Hemuli joka rakasti hiljaisuutta
Kertomus näkymättömästä lapsesta
Hattivattien salaisuus
Sedrik
Kuusi.
WSOY on julkaissut kirjan myös suomenkielisenä äänikirjana, jossa lukijoina ovat Ahti Jokinen ja Tytti Paavolainen. Kirja on käännetty monille muillekin kielille, kuten englanniksi, puolaksi ja unkariksi.
Juoni

Ensimmäinen kertomus, Kevätlaulu, kertoo Nuuskamuikkusesta ja tämän tapaamasta pienestä nimettömästä olennosta. Nuuskamuikkunen nimeää otuksen Ti-ti-uuksi.
Kamala tarina kertoo pienestä valehtelevasta homssusta ja homssun pikkuveljestä. Homssut kuvittelevat ryömivänsä mangrovesuolla ja pakoilevansa vihollisia.
Vilijonkka joka uskoi onnettomuuksiin on tarina hirmumyrskyjä ja vesipatsaita pelkäävästä Vilijonkasta, joka pääsee pelostaan kohdattuaan hirmumyrskyn itse.
Maailman viimeinen lohikäärme -tarinassa Muumipeikko löytää lohikäärmeen, joka kiintyy Nuuskamuikkuseen ja lähes pilaa Muumin ja Nuuskamuikkusen ystävyyden. Lopuksi Nuuskamuikkunen päästää lohikäärmeen vapaaksi ja kalastaa Muumipeikon kanssa.
Hemuli joka rakasti hiljaisuutta kertoo hemulista, joka työskentelee huvipuistossa lipunrei’ittäjänä. Sateen hajottaessa koko puiston muuttaa hemuli yksikseen isoäitinsä vanhaan puutarhaan. Lapset keräävät kaikki löytämänsä huvipuiston osat puutarhaan ja rakentavat puiston uudelleen.
Kertomus näkymättömästä lapsesta -tarinan alussa Tuu-tikki tuo muumiperheen luo näkymättömäksi muuttuneen Ninnin. Muumimamma yrittää saada hänet näkyväksi isoäitinsä rohdoilla, mutta kokonaan näkyväksi tyttö muuttuu vasta purtuaan Muumipapan häntää, kun luulee, että hän aikoi heittää Muumimamman mereen.
Hattivattien salaisuudessa kerrotaan merille lähteneestä Muumipapasta, joka löytää hattivatteja kuhisevan saaren.
Sedrik on tarina siitä, kun Nipsu antaa pehmokoiransa Sedrikin pois ja istuu murheellisena kuuntelemassa Nuuskamuikkusen tarinaa. Tarina kertoo Nuuskamuikkusen äidin tädistä, joka keräilee kauniita esineitä. Saatuaan luun vatsaansa poikittain tämä päättää tehdä kaikkea, mitä nuoruudessaan halusi. Nipsu saa lopulta pehmokoiransa takaisin.
Kuusi kertoo muumiperheen joulusta. Muumit luulevat, että ”joulu” on elävä henkilö, jota pitää miellyttää. He tekevät paljon ruokaa ja ripustavat tavaroita suureen kuuseen odottaen ”joulua”, mutta lopulta pienet nyytit syövät ”joululle” tarkoitetut ruoat.
Tarinat muualla

Kirjan tarinoista joitain on käytetty televisiosarjoissa Muumilaakson tarinoita, Muumien maailma, Mumindalen ja Muumilaakso.
Taidegraafikko Tuulikki Pietilä on tehnyt vuonna 1984 kolmiulotteisen muumikuvaelman Kuusi, joka pohjautuu kirjan samannimiseen kertomukseen. Teoksessa on käytetty koristeena Tuulikki Pietilän ja Tove Janssonin henkilökohtaisia koruja. Kuvaelma kuuluu Tampereella sijaitsevan Muumimuseon kokoelmaan.
Syksyllä 1992 on ilmestynyt postimerkki, joka perustuu Näkymätön lapsi -tarinan kuvitukseen. Kyseessä on 2,10 markan merkki, jota on ollut mahdollista käyttää postimaksuna Suomessa vuosina 1992–2011. Merkki on ollut osa muumiaiheista neljän postimerkin vihkoa, joka on julkaistu Helsingissä järjestetyn Nordia-postimerkkinäyttelyn kunniaksi. Vihkon on suunnitellut Pirkko Vahtero, ja sitä on painettu miljoona kappaletta.
Jonne Valtonen on säveltänyt Tampere Filharmonian tilauksesta kirjan innoittaman orkesterisarjan Näkymätön lapsi, joka kantaesitettiin Tampereen uudistetun Muumimuseon avajaiskonsertissa elokuussa 2017. Orkesterisarja perustuu viiteen kokoelman novelleista, ja sisältää myös laulu- ja kerrontaosuuksia. Siihen on liitetty myös Janssonin sanoittama ja Erna Tauron säveltämä ”Syyslaulu”.
Ystävä hädässä (elokuva)

| Ystävä hädässä> خانه دوست کجاست Khaneh-ye dust kojast? |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Abbas Kiarostami
Käsikirjoittaja:  Abbas Kiarostami
Tuottaja:  Ali Reza Zarrin
Säveltäjä:  Amine Allah Hessine
Kuvaaja:  Farhad Saba
Leikkaaja:  Abbas Kiarostami
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iran
Tuotantoyhtiö:   Farabi Cinema Foundation  Institute for the Intellectual Development of Children & Young Adults 
Ensi-ilta:  1987
Kesto:  90 min
Alkuperäiskieli:  persia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ystävä hädässä (pers. ‏خانه دوست کجاست‎, Khaneh-ye dust kojast?) on Abbas Kiarostamin ohjaama iranilainen elokuva vuodelta 1987. Sen arkisen yksinkertaisessa tarinassa pieni koulupoika lähtee palauttamaan kouluvihkoa naapurikylään toverilleen, joka voi joutua seuraavana päivänä erotetuksi kouluksi ellei palauta vihkoa opettajalle. Elokuva voidaan nähdä kuvauksena velvollisuudentunnosta ja arkisesta sankaruudesta.
Ystävä hädässä on Kiarostamin niin sanotun Koker-trilogian ensimmäinen osa. Muut osat ovat Ja elämä jatkuu sekä Oliivipuiden katveessa.
Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Käännös suomeksi
Martti Jaarnio

Martti Aarre Kreon Jaatinen, kirjailijanimi Martti Jaarnio (2. maaliskuuta 1922 Pori − 6. heinäkuuta 1945) oli suomalainen runoilija.
Martti Jaatisen vanhemmat olivat näyttelijä Aarne Jaatinen ja näyttelijä Oili Jaatinen.
Teoksia

Suuri leikki: runoja. Otava 1943
Aiheesta muualla

Martti Jaarnion runoja:
Meidän keväämme, Rajamme vartija : Suomen sotilaskotiliiton rajaseutujulkaisu, 12.06.1944, nro 5-6, s. 39, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Karjalan nousu, Itä-Karjala, 19.08.1942, nro 10, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Anna Brotkin

| Anna Brotkin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. syyskuuta 1987 (ikä 37) Hyvinkää
Ammatti:  käsikirjoittaja
Käsikirjoittaja
Merkittävät teokset:  Aikuiset
Palkinnot
 Kultainen Venla Käsikirjoittaja (fiktio) 2021 
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Anna Henriikka Brotkin (s. 6. syyskuuta 1987 Hyvinkää) on suomalainen käsikirjoittaja, joka on erikoistunut komediaan. Hän on luonut tv-sarjan Aikuiset sekä käsikirjoittanut muun muassa tv-sarjoja Rakkaat lapset, Jättekiva, Pohjolan laki, Rehtori, Putous, Pelimies ja Modernit miehet.
Hän on toiminut myös vapaana toimittajana, ja hänen esseitään on julkaistu Helsingin Sanomissa ja Image-lehdessä. WSOY on julkaissut Brotkinin kirjoittaman tietokirjan Aikuiset (The Bible) vuonna 2022.
Koulutus

Brotkin on valmistunut vuonna 2016 taiteen maisteriksi Aalto-yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta pääaineenaan elokuva- ja televisiokäsikirjoittaminen. Sitä ennen hän valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta pääaineenaan puheviestintä sekä sivuaineinaan journalismi ja luova kirjoittaminen.tarvitaan parempi lähde
Palkinnot

Vuonna 2021 Brotkin sai Valtion kolmivuotisen taiteilija-apurahan ja voitti Kultainen Venla -palkinnon Aikuiset-sarjan toisen tuotantokauden käsikirjoituksesta. Vuonna 2022 hän voitti Sylvi-palkinnon parhaasta tv-käsikirjoituksesta. Vuonna 2023 Brotkin palkittiin Helsingin kaupungin Vuoden taiteilijapalkinnolla  ja vuonna 2022 Hyvinkään kaupungin taidepalkinnolla . Aikuiset-sarja on palkittu Parhaana komediasarjana Kultainen Venla -gaalassa vuosina 2021 ja 2022.
Brotkin sai kulttuuriministerin myöntämän Suomi-palkinnon 2023.
Filmografia > 2024

Perhoset, elokuva
Uuteen nousuun – laman lasten elämä ja teot, näytelmä (Q-teatteri)
Filmografia > 2022

Rakkaat lapset, kausi 1, tv-sarja (Yellow Film & TV / Yle)
Aikuiset, kausi 3, tv-sarja (Yellow Film & TV / Yle)
Filmografia > 2021

Aikuiset, kausi 2, tv-sarja (Yellow Film & TV / Yle)
Filmografia > 2020

Pohjolan laki, kausi 1, tv-sarja (Yellow Film & TV / Elisa Viihde Viaplay)
Filmografia > 2019

Aikuiset, kausi 1, tv-sarja (Yellow Film & TV / Yle)
Jättekiva, kaudet 1–2, tv-sarja (Zodiak Finland / Elisa Viihde)
Rehtori, kausi 1, tv-sarja (Yellow Film & TV / MTV3)
Filmografia > 2018

Modernit miehet, kausi 1, tv-sarja (Moskito Television / Yle)
Putous, kaudet 8–10, tv-sarja (Yellow Film & TV / MTV3)
Filmografia > 2017

#SOVITUS, lyhytelokuva (Pohjola-filmi / Yle)
Pelimies, kausi 2, tv-sarja (Yellow Film & TV / MTV3)
Filmografia > 2016

Aina vierelläsi, lyhytelokuva (ELO Helsinki Film School)
Rehtori, lyhytelokuva (ELO Helsinki Film School)
Filmografia > 2015

Lämmin veri, kuunnelma, draama (Yle Radio 1)
Filmografia > 2014

Toistaiseksi elossa, lyhytelokuva (ELO Helsinki Film School)
The Waiting Song, lyhytelokuva (ELO Helsinki Film School)
Aiheesta muualla

Anna Brotkin Elonetissä.
Seppänen, Arttu: Anna Brotkin kirjoittaa väärin Apu, 9.2.2019
Yrttiaho, Tuomo: Nuortensarja Aikuiset yllättää olemalla raikkain kotimainen draamakomedia vähään aikaan Helsingin Sanomat, 1.4.2019
Selander, Mira: Aikuiset-sarjan käsikirjoittaja Anna Brotkin Yle Puhe, 25.3.2019
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle
Kuumat kinkut

| Kuumat kinkut> Fast Times at Ridgemont High |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Amy Heckerling
Käsikirjoittaja:  Cameron Crowe
Tuottaja:   Irving Azoff  Art Linson 
Säveltäjä:  John Bonham
Kuvaaja:  Matthew F. Leonetti
Leikkaaja:  Eric Jenkins
Pääosat:   Sean Penn  Jennifer Jason Leigh  Judge Reinhold  Robert Romanus  Brian Backer  Phoebe Cates 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1982
Kesto:  97 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuumat kinkut (engl. Fast Times at Ridgemont High) on vuonna 1982 ensi-iltansa saanut komediaelokuva. Elokuvan on ohjannut Amy Heckerling. Elokuvassa käsitellään muun muassa aikuistumista, seksiä, päihteitä, rock-musiikkia ja muuta nuorten maailmaan kuuluvaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sean Penn  | … |  Jeff Spicoli   |
|  Jennifer Jason Leigh  | … |  Stacy Hamilton   |
|  Judge Reinhold  | … |  Brad Hamilton   |
|  Robert Romanus  | … |  Mike Damone   |
|  Brian Backer  | … |  Mark Ratner   |
|  Phoebe Cates  | … |  Linda Barrett   |
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Petri Immonen kirjoitti elokuvan tv-esityksen alla 1987: ”Monin paikoin nautittavasti hyvän maun rajoja hipovassa elokuvassa ei juuri ole yhtenäistä tarinaa, mutta Amy Heckerling tarjoilee monia huvittavia anekdootteja.”
Yhdysvaltain elokuvainstituutin 100 hauskinta komediaa -listalla Kuumat kinkut tuli sijalle 87.
Lauri Pekuri

Lauri Pekuri
Lauri Olavi Pekuri (vuoteen 1942 Ohukainen 6. marraskuuta 1916 Helsinki – 3. elokuuta 1999 Espanja) oli suomalainen hävittäjälentäjä ja hävittäjä-ässä. Pekuri lensi jatkosodan aikana 314 sotalentoa ja saavutti 18½ ilmavoittoa. Hän ylitti ensimmäisenä suomalaislentäjänä Suomessa äänennopeuden Folland Gnat -hävittäjällä 31. heinäkuuta 1958. Pekuri oli myös ensimmäinen suomalaislentäjä, joka lensi yli kaksinkertaisella äänennopeudella kokeillessaan Dassault Mirage III hävittäjää.
Pekuri jäi eläkkeelle ilmavoimien palveluksesta everstinä ja Karjalan lennoston komentajana täytettyään 52 vuotta, mikä oli eroamisikä.
Kiinnostus lentämiseen

Lauri Pekuri harrasti lennokeja jo nuorukaisena 1930-luvun Helsingissä. Hän jätti koulun kesken lukion toisella luokalla, kun se haittasi suojeluskuntatyötä ja urheiluharrastuksia. Pyrkiminen asevelvolliseksi ilmavoimiin pysähtyi psykologisiin kokeisiin ja huonoon koulutodistukseen. Reservinupseeriksi Pekuri tuli Mikkelin ratsastavasta patterista. Hän pyrki sen jälkeen uudestaan ilmavoimiin ja pääsi 1939 ohjaajakurssille. Tänä aikana hän opiskeli ylioppilaaksi.
Sotalentäjänä

Talvisodassa Pekuri oli sijoitettuna Parolaan ja Tyrväntöön. Reserviläiset lensivät Gloster Gamecock, Bristol Bulldog ja Jaktfalken-hävittäjillä, joita ei voinut käyttää rintamalla. Pekurilla oli takanaan noin sata lentotuntia.
Talvisodan päätyttyä hän suoritti Kadettikoulun, jonka lentokoulutus oli kesken jatkosodan alkaessa.
Elokuussa 1941 Pekuri määrättiin Lentolaivue 24:ään, joka lensi Brewster B-239 hävittäjäkoneilla. Muuntokoulutus hävittäjälentäjäksi tapahtui Fokker D.XXI -koneilla. 4. lokakuuta 1941 Pekuri pääsi ensimmäiseen ilmataisteluunsa I-153-hävittäjää vastaan, joka putosi lähinnä venäläisen ohjaajan huonon lentotaidon takia. Ilmataistelujen määrä ei seuraavan vuoden aikana ollut suuri venäläisten välttäessä ilmataisteluja. Pekuri kasvatti pudotustiliään tasaista tahtia.
25. kesäkuuta 1942 luutnantti Pekuri joutui ilmataistelussa Seesjärven koilliskulmalla neljän Hurricanen ahdistamaksi, koneeseen tuli osumia ja Pekuri laski soihduksi muuttuneen Brewsterinsä pieneen järveen. Hän pelastui sukeltamalla pintaan ja uimalla rantaan, josta sitten käveli 20 km omille linjoille. Pudonnut kone oli BW-372, joka nostettiin järvestä elokuussa 1998.
Helmikuussa 1943 Pekuri osallistui Messerschmitt Bf 109 G-2-hävittäjien hakuun Saksasta, jossa koulutus tapahtui hitaasti. Suomeen tulevat koneet haettiin Wienin lähellä sijaitsevilta Neustadtin tehtailta. Saksalaiset ihmettelivät, ettei siirtolennolla tuhottu yhtään konetta, heillä kuten neuvostoliittolaisillakin siirtolentoja tekivät huonoimmista huonoimmat lentäjät, ja jopa viidennes koneista tuhoutui tai vaurioitui siirtolennoilla.
16. kesäkuuta 1944 hänen koneensa vaurioitui siirtolennolla Immolasta Lappeenrantaan. Hän kävi tällä lennolla Olli Puhakan kanssa Il-2-maataistelukoneiden kimppuun. Il-2-koneiden kk-tuli vaurioitti koneen moottoria, joka pysähtyi. Pekuri hyppäsi laskuvarjolla ja pakoili viikon ajan venäläisiä pyrkien omien puolelle. Se ei onnistunut ja hän joutui sotavangiksi. Hänet sijoitettiin Špalernajan tutkintavankilaan Leningradiin. Siellä hän sairastui punatautiin, mutta selviytyi siitä toisten vankien neuvoilla. Sodan päätyttyä ennen vankien vaihtoa hänet siirrettiin Tserepovetskin leirille "lihomaan".
Paluu ilmavoimiin

Pekuri saapui vankeudesta takaisin Suomen raja-asemalle 22. marraskuuta 1944. Hänet siirrettiin muiden sotavankien mukana Hankoon lääketieteelliseen karanteeniin ja toipumisleiriin, jossa mm. vangiksi joutumisen olosuhteet kuulusteltiin. Sieltä hän palasi laivueeseensa Hävittäjälentolaivue 34:ään ja sieltä edelleen kotiin toipumislomalle. Laivueen piti osallistua Lapin sotaan, mutta siirtoa ei tehty, koska saksalaiset käyttivät samaa Bf 109 G -tyyppiä, ja sekaannuksien vaara oli ilmeinen.
Pekuri osallistui Suomen suihkuhävittäjien hankintoihin alusta alkaen. 1952 Pekuri kävi Le Bourget’n ilmailunäyttelyssä keräten ajankohtaista tietoa saatavilla olevista suihkuhävittäjistä ja oli mukana komennuskunnassa, joka koulutettiin ostettuihin De Havilland Vampire -koneisiin.
Pekuri oli Folland Gnat -koneen hankinnassa mukana koneen ollessa kehitteillä. Hän raportoi koelennolla havaitsemastaan rungon takaosan värinästä, joka aiheutti myöhemmin rungon katkeamisen tehtaan koelentäjän pelastuessa heittoistuimella.
Suomen ilmatilassa Pekuri lensi ensimmäisenä yliääninopeutta syöksylennossa GN-102-yksilöllä. Hän osallistui MiG-hävittäjien evaluointeihin suorittaen koelennot MiG-15-, MiG-19- ja MiG-21-tyypeillä.
Suunniteltatessa modernin hävittäjän hankintaa 1960-luvun alussa Pekuri lensi evaluoinneissa ensimmäisenä suomalaisena yli kaksinkertaisella äänennopeudella Dassault Mirage III C -koneella. Pekuri laati ostettujen MiG-21-koneiden koulutusohjelman, joka pohjautui teoreettiseen ja lentokoulutukseen, jonka suomalaisten itsensä valitsema ryhmä sai tuolloisessa Neuvostoliitossa. Kaupan ehtojen mukaisesti neuvostoliittolaiset lentäjät toivat koneet Suomeen. Koulutukseen osallistuneet ohjaajat perustivat Kirgiisikillan, johon myöhemmin
kutsuttiin kunniajäseniksi mm. MiG- aivueiden komentajia.
Muita Pekurin lentämiä tyyppejä olivat mm. Saab 35 Draken, Saab 32 Lansen ja Dassault Mystère IV. Lansen- ja Mystère-koneita hän lensi ennen Gnat-koneen valintaa ja Draken-koneen ennen MiG-21-koneen valintaa.
Viimeisenä uutena tyyppinään hän lensi English Electric Lightning -koneella. Hän piti konetta suoritusarvoiltaan ja liikehtimiseltään selvästi huonompana kuin MiG-21-konetta mutta asetekniikaltaan tehokkaampana.
Pekurin hauta on Kuopion Isolla hautausmaalle.
Kirjallisuutta

Pekuri, Lauri: Spalernajan vanki.  WSOY, 1993.  ISBN 951-0-19062-4
Pekuri, Lauri: Hävittäjälentäjä.  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-31907-4
Aiheesta muualla

Suomen ilmavoimat – Maailman ainut Brewster-hävittäjä Ilmavoimien 90-vuotisjuhlille (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
BW-372 Keski-Suomen ilmailumuseossa.
Huono kasvatus

| Huono kasvatus> La mala educación |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Pedro Almodóvar
Käsikirjoittaja:  Pedro Almodóvar
Tuottaja:   Pedro Almodóvar  Agustin Almodóvar  Esther García 
Säveltäjä:  Alberto Iglesias
Kuvaaja:  Jose Luis Alcaine
Leikkaaja:  José Salcedo
Pukusuunnittelija:  Paco Delgado
Pääosat:   Gael Garcia Bernal  Fele Martinez  Daniel Giménez Cacho 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Espanja
Tuotantoyhtiö:  El Deseo
Levittäjä:  Warner Bros. Fandango at Home Sony Pictures Classics
Ensi-ilta:   Espanja 19. maaliskuuta 2004  Yhdysvallat 5. syyskuuta 2004  Suomi 24. syyskuuta 2004 
Kesto:  106 min.
Alkuperäiskieli:  espanja
Budjetti:  $5 000 000
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Huono kasvatus (esp. La mala educación) on Pedro Almodóvarin ohjaama elokuva vuodelta 2004. Elokuva kertoo kahdesta lapsuuden ystävästä (ja rakastetusta), jotka tapaavat aikuisena murhamysteerin yhteydessä. Tärkeitä teemoja ja juonikuvioita elokuvassa ovat katolisten pappien harjoittama lasten seksuaalinen hyväksikäyttö, transsukupuolisuus, huumeiden käyttö ja metafiktio.
Elokuvan pääosia esittävät Gael Garcia Bernal ja Fele Martinez.
Huono kasvatus oli ensimmäisenä espanjalaisena elokuvana Cannesin elokuvajuhlien avauselokuva vuonna 2004.
Arvioita

Turun Sanomien Tapani Maskulan mukaan elokuva on hyvin luontevasti sekä omaelämäkerrallinen että homoeroottinen. ”Huono kasvatus kasvaa monimutkaisesta sommittelustaan ja ristiriitaisista teemoistaan huolimatta selkeäksi kokonaisuudeksi. Katolisen tekopyhyyden verkossa pyristeleviä ihmisiä leimoillaan syyllistävät lihalliset vietit lietsovat katkeraa kostonjanoa, jonka vain suvaitseva rakkaus ja ymmärtävä anteeksianto voivat sammuttaa.”
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
La mala educación Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Huono kasvatus Elonet.
Petri Kotwica

| Petri Kotwica |
| --- | --- |
 Petri Kotwica syyskuussa 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. huhtikuuta 1964 Parainen
Ammatti:  ohjaaja käsikirjoittaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Musta jää
Palkinnot
 Parhaan ohjauksen Jussi-palkinto Musta jää (2007) Parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkinto Musta jää (2007) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Petri Lauri Kotwica (s.  17. huhtikuuta 1964 Parainen) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.
Henkilöhistoria

Kotwican sukunimi on peräisin hänen puolalaiselta isäpuoleltaan merikapteeni Maciej Kotwicalta, hänen äitinsä on pankkivirkailija Seija Bärlund. Ylioppilaaksi vuonna 1984 tullut Kotwica oli opiskellut vuoden Teknillisessä korkeakoulussa ja neljä vuotta yliopistossa teoreettista filosofiaa ja kirjallisuutta, ennen kuin hän aloitti opintonsa Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitoksella, josta hän valmistui vuonna 1999 taiteiden maisteriksi ja elokuvaohjaajaksi.
Lyhytelokuvien lisäksi Kotwica on ohjannut neljä pitkää elokuvaa. Niistä ensimmäinen on Koti-ikävä (2005), jonka valmistuessa 41-vuotias Kotwica oli poikkeuksellisen vanha esikoisohjaajaksi. Pari vuotta myöhemmin valmistui hänen toinen pitkä elokuvansa Musta jää (2007), jonka tekeminen vei ohjaajalta kuusi vuotta ja pääsi vauhtiin vasta  kun hän oli saanut tehdyksi ensimmäisen pitkän elokuvansa. Elokuvan kolmiodraamatarina perustuu osittain Kotwican omiin kokemuksiin. Musta jää oli 18 vuoteen ensimmäinen suomalainen elokuva, joka pääsi kilpailemaan Berliinin elokuvajuhlien pääpalkinnosta. Kotwican kolmas pitkä elokuva, Rat King, valittiin vuoden 2012 huhtikuussa pidettäville Tribeca-festivaaleille New Yorkiin.
Esikuvikseen Kotwica mainitsee muiden muassa Krzysztof Kieślowskin, Stanley Kubrickin ja Ingmar Bergmanin. Suomalaisista ohjaajista erityisesti Mikko Niskanen on tehnyt häneen suuren vaikutuksen.
Filmografia

Tunneli, ohjaaja, käsikirjoittaja (lyhytelokuva), 1996
Kypärä, ohjaaja, käsikirjoittaja, leikkaaja (lyhytelokuva), 1997
Force majeure, ohjaaja, käsikirjoittaja, leikkaaja (lyhytelokuva), 1999
Las nueve vidas, ohjaaja, leikkaaja (lyhytelokuva), 2000
Koti-ikävä, ohjaaja, käsikirjoittaja, 2005
Musta jää, ohjaaja, käsikirjoittaja, 2007
Alamaailma-trilogia: Lakimies, ohjaaja, 2011
Rat King, ohjaaja, käsikirjoittaja, 2012
Henkesi edestä, ohjaaja, käsikirjoittaja, 2015
Kohtuuttomuuksia, ohjaaja, 2016
Melkein totta, ohjaaja 2019
Piiritys, ohjaaja 2023
Comeback, ohjaaja 2023
Tyttöjen ilta portsari 2008 (lyhytelokuva)
Pietà lääkäri, 2007
Kaikki pelissä lehtikuvaaja, 1994
Recycle Man, 1994 (lyhyt fiktio)
Bolt, 2008, suomenkielisen version ääni: ohjaaja (pitkä animaatio)
Melkein totta, Hande, 2019
Piiritys, Arvo Hirvonen, 2023
Palkinnot ja tunnustukset

Tampereen elokuvajuhlien erikoispalkinto lyhytelokuvasta Tunneli (1996)
Tampereen elokuvajuhlien tuomariston kunniamaininta lyhytelokuvasta Force Majeure (1999)
Parhaan ohjauksen palkinto, Deboshir-festivaali, Pietari, elokuvasta Koti-ikävä
Interfilmin kirkon palkinto Lyypekin pohjoismaisen elokuvan juhlilla 2005 elokuvasta Koti-ikävä
Prometheus-leirin tuki ry:n myöntämä Prometheus-palkinto vuonna 2006 elokuvasta Koti-ikävä
Kirjallisuutta

Riihimäki, Tapio: ”Koti-ikävän kourissa”, Petri Kotwican haastattelu. Filmihullu 3/2005.