stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1349 (yhtye)

| 1349 |
| --- | --- |

 1349 esiintymässä 2006.
Tiedot
Toiminnassa:  1997–
Tyylilaji:  black metal
Kotipaikka:   Norja
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Ravn, laulu   Archaon (Idar Burheim), kitara   Seidemann (Tor Stavenes), basso   Frost, rummut  
Levy-yhtiö:  Candlelight Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
1349 on norjalainen black metal -yhtye. Se sai alkunsa vuonna 1997, kun Alvheim-yhtye hajosi ja jotkut sen jäsenistä halusivat perustaa uuden yhtyeen. Yhtyeen nimi viittaa vuoteen 1349, jolloin musta surma levisi Norjaan. Yhtye on saanut paljon huomiota rumpali Frostin kautta, joka soittaa tunnetussa black metal -yhtyeessä Satyricon. 1349 on myös esittänyt Mayhemin kappaleen ”Buried by Time and Dust” debyyttilevyllään Liberation.
Jäsenet

Ravn - laulu
Archaon (Idar Burheim) - kitara
Seidemann (Tor Stavenes) - basso
Frost - rummut
Diskografia > Albumit

Liberation (2003)
Beyond the Apocalypse (2004)
Hellfire (2005)
Revelations of the Black Flame (2009)
Demonoir (2010)
Massive Cauldron of Chaos (2014)
The Infernal Pathway (2019)
Diskografia > EP:t

1349 (2000)
Maggot Fetus... Teeth like Thorns (2009)
Diskografia > Demot

Demo 1998 (1998)
Chaos Preferred (1999)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
1349 levy-yhtiö Candlelightin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Nuasjärvi (Pello)

| Nuasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°46′18″N, 24°55′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Nuasjoki 
Järvinumero:  67.967.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,9 m  
Rantaviiva:  15,133 km  
Pinta-ala:  3,90016 km²   
Saaria:  1 
 fiNuasjärvi 
Nuasjärvi  on Lapissa Pellossa Rattosjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 390 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä, se on 3,7 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 15,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Nuasjärven valuma-alueeseen (67.967) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,9 metriä mpy.
Nintendo Adventure Books

Book #1: Double Trouble
Nintendo Adventure Books on Archway Booksin vuosina 1991 ja 1992 julkaisema seikkailukirjasarja. Kirjan idea perustuu Choose Your Own Adventure -kirjasarjan formaattiin, jossa lukija valitsee vaihtoehdoista seikkailun kulun. Kirjoissa on monta loppua ja seikkailun eteneminen rajoitetaan lukemalla vain lukijan valinnan mukaiset sivut. Nintendo Adventure Books -kirjoja julkaistiin kaksitoista, joista kymmenen on Mario-aiheisia ja kaksi The Legend of Zelda -aiheisia. Jokaisessa kirjassa on 121 sivua.
Kirjoissa lukija asettuu kirjan päähenkilön asemaan ja joutuu tekemään valintoja tämän puolesta. Tarinan edetessä lukija saa haltuunsa esineitä ja kolikoita ja kirjat sisältävät taulukon, josta pelaaja voi jälkeenpäin tarkastaa menestymisensä tavaroiden hankkimisessa. Kirjoissa on monta loppua, joista yksi on voittoisa ja loput päättyvät tekstiin Game Over.
Englanninkielisiä alkuteoksia käännettiin hollanniksi (Nintendo - Kies je eigen avontuur, Tijgerboek), unkariksi ja ruotsiksi.
Kirjojen nimet ja kirjoittajat

Englanniksi
Double Trouble, Clyde Bosco
Leaping Lizards, Clyde Bosco
Monster Mix-Up, Bill McCay
Koopa Capers, Bill McCay
Pipe Down!, Clyde Bosco
Doors to Doom, Bill McCay
Dinosaur Dilemma, Clyde Bosco
Flown the Koopa, Matt Wayne
The Crystal Trap, Matt Wayne
The Shadow Prince, Matt Wayne
Unjust Desserts, Matt Wayne
Brain Drain, Matt Wayne
Hollanniksi
Groot gevaar (käännös Double Troublesta)
De handige hagedis (käännös Leaping Lizardssta)
Van onderen! (käännös Pipe Down!sta)
De duistere deur (käännös Doors to Doomsta)
Unkariksi
Dupla gubanc (käännös Double Troublesta)
A nyúlkirály (käännös Leaping Lizardssta)
A nagy kavarodás (käännös Monster Mix-Upsta)
Ruotsiksi
Prinsen från skuggorna (käännös The Shadow Princesta)
Farligt frosseri (käännös Unjust Dessertssta)
Kristallfällan (käännös The Crystal Trapsta)
Kampen om dinosaurielandet (käännös Dinosaur Dilemmasta)
Lähteet ja Aiheesta muualla

Kirjojen esittely
Numero #10
Oka (kasvitiede)

Omenaruusun (Rosa rubiginosa) okia.
Oka on kasvin varren epidermin soluista sekä niiden alaisista soluista muodostunut kova, teräväkärkinen emergenssi eli solukkokarva. Esimerkiksi ruusujen (Rosa) piikeistä voidaan käyttää nimitystä oka.
Nils Fontell

| Nils Fontell |
| --- | --- |
 Nils Fontell käyttämässä differentiaali­kalorimetria 1950-luvun alussa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. toukokuuta 1901 Tampere
Kuollut: 10. tammikuuta 1980 (78 vuotta) Helsinki
Nils Daniel Fontell (10. toukokuuta 1901 Tampere – 10. tammikuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen fyysikko.
Henkilöhistoria

Nils Fontellin vanhemmat olivat rovasti, valtiopäivämies Karl Oskar Fontell ja Olga Alexandra Sumelius. Agronomi P. V. Fontell oli hänen veljensä. Fontell oli Helsingin yliopiston fysiikan professori 1942–1968. Hän julkaisi tutkimuksia lämpöopin eri aloita, esimerkiksi höyrynpaineen mittauksista, kalorimetriasta ja sekakiteiden lämpöominaisuuksista. Hänet valittiin Suomen Tiedeseuran jäseneksi vuonna 1945.
Julkaisuja

Termodynamiikka, 1952
Aiheesta muualla

Holmberg, Peter: / Fontell, Nils (1901–1980). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  14.6.2002. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Noda

| Noda (野田市) |
| --- | --- |
 Kikkomanin vanha varastorakennus
 lippu:  symboli
 Nodan sijainti Chiban prefektuurissa
 Noda
 Koordinaatit: 35°57′18″N, 139°52′29″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Chiban prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  103,55 km²
Väkiluku (07/2020):  154 334
 – Väestötiheys:  1 490,4 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Idänselkova
 – Kukka:  Alppiruusu
 – Lintu:  Kiuru
 
 https://www.city.noda.chiba.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Noda (jap. 野田市, Noda-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Chiban prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin luoteisosassa Shimōsan ylängöllä. Kaupunkia ympäröivät vesireitit kolmelta sivulta: lännessä Edojoki, idässä Tonejoki ja etelässä Tonen kanava. Nodassa on 154 334 asukasta (heinäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 103,55 neliökilometriä.
Noda kehittyi Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla jokisatamana ja Edon läheisyyden ansiosta tärkeänä soijakastikkeen tuotantopaikkana. Meiji-restauraation jälkeen kastikkeen valmistus teollistui. Nykyisin sen tuotantomäärä on Nodassa Japanin suurin, noin neljäsosa maan kokonaistuotannosta. Kaupunkioikeudet Noda sai vuonna 1950, kun Nodan maaseutukaupunkiin liitettiin kolme kyläkuntaa. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunkiin on sijoittunut muutakin teollisuutta, ja se on kasvanut yhtenä Tokion esikaupungeista. Kaupunkia ympäröivällä maaseudulla viljellään riisiä ja vihanneksia. Vuonna 2003 Nodaan yhdistettiin Sekiyadon maaseutukaupunki.
Nodan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu entinen Hananoi-suvun asuintalo, joka on valittu yhdeksi Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden kohteista. Sen lähettyvillä sijaitsee kirsikankukistaan tunnettu Shimizun puisto. Nodaa palvelee Tōbu-rautateiden Noda-linja eli Urban Park -linja.
Kuvia

Sekiyadon linna
Sakuragi-jinja
Shimizun puistoa
Entinen Hananoi-suvun talo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Noda Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Naapuri (elokuva)

| Naapuri> Naboer |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansikuva
Ohjaaja:  Pål Sletaune
Käsikirjoittaja:  Pål Sletaune
Tuottaja:  Turid Øversveen
Säveltäjä:  Simon Boswell
Kuvaaja:  John Andreas Andersen
Leikkaaja:  John Andreas Andersen Darek Hodor
Tuotantosuunnittelija:  Jack van Domburg
Lavastaja:  Jack Van Domburg
Pääosat:  Kristoffer Joner Cecilie Mosli Julia Schacht Anna Bache-Wiig
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Norja, Tanska, Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  4 1/2 Film
Levittäjä:  Sony Pictures Motion Picture Group Netflix
Ensi-ilta:   10. maaliskuuta 2005  6. lokakuuta 2006
Kesto:  75 min
Alkuperäiskieli:  norja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naapuri (norj. Naboer) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut norjalaisen Pål Sletaunen ohjaama psykologinen jännityselokuva. Rankkapiirteinen tarina sisältää seksuaalisia perversioita ja mieleltään häiriintyneitä ihmisiä, ja se sijoittuu kahteen vierekkäiseen kerrostaloasuntoon.
Juoni

Johnin (Kristoffer Joner) tyttöystävä Ingrid (Anna Bache-Wiig) on jättänyt hänet ja nuori mies tutustuu naapurissa asuviin kauniisiin sisaruksiin, Anneen ja Kimiin (Cecilie Mosli ja Julia Schacht). Tytöt tuntuvat tietävän kaikenlaista Johnin ja Ingridin suhteesta, ja pian mies huomaa olevansa keskellä monimutkaista psykologista peliä.
Arvioita

Turun Sanomien Tapani Maskulan mielestä Naapuri saattaisi nousta puistattavaksi synkistelyksi nyrjähtäneestä alitajunnasta, jos ohjaajalla olisi enemmän taitoa vetää selvä raja reaalimaailman ja henkilöhahmojen subjektiivisten harhojen väliin. ”Parhaimmillaankin Naapuri kiertää klaustrofobista kehää seiniensä sisälle sulkeutuneen psykopaatin piilottelusta, vaivautumatta valottamaan syitä tai etsimään kimmokkeita hänen väkivaltaiseen umpioonsa.”
Aiheesta muualla

Arvio elokuvasta Elitisti-sivustolla
Arvio elokuvasta Helsingin Sanomissa
Arvio elokuvasta Leffatykki-sivustolla
Naapuri (Pihtipudas)

| Naapuri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°21′34″N, 25°59′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saanijärven valuma-alue (14.49)
Laskupuro:  Naapurinpuro 
Järvinumero:  14.498.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  193,1 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,716 km  
Pinta-ala:  2,623 ha  
Tilavuus:  0.000078 km³ 
Keskisyvyys:  2,96 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiNaapuri 
Naapuri  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Harjulanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 290 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 77 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Saanijärven valuma-alueella (14.49), jonka Liitonjoen valuma-alueeseen (14.498) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 193,1 metriä mpy.
Aho-Kapeinen

| Aho-Kapeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°58′54″N, 26°12′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kälkäjoen valuma-alue (14.95)
Laskuoja:  oja Latosjokeen 
Järvinumero:  14.952.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,6 m  
Pituus:  580 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,699 km  
Pinta-ala:  6,265 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAho-Kapeinen 
Aho-Kapeinen tai Kapeinen on Keski-Suomessa Joutsassa  Havumäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 580 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kälkäjoen valuma-alueella (14.95), jonka Havujoen alueeseen (14.952) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy.
Naissound

NaisSound -kuoro on syksyllä 2012 perustettu, korsolainen naiskuoro. Kuorossa laulaa tällä hetkellämilloin? noin 40 laulajaa. Kuoro esittää uutta ja perinteisempää naiskuoro- ja viihdemusiikkia.
Kuoro on konsertoinut mm. Camilla Nylundin, Waltteri Torikan, Ursula Hynnisen, Lauri Mikkolan ja Matti Eskon kanssa [lähde? ]. Kuoron johtajana toimi perustajajäsen Riikka Salminen vuoden 2017 syksyyn, jolloin johtajaksi tuli kapellimestari Kaapo Ijas. Ijas siirtyi muihin tehtäviin kevään 2019 jälkeenselvennä ja johtajaksi tuli Kristina Bogataj.
Aiheesta muualla

https://naissound.fi
Nollapersoona

Nollapersoona on kieliopillinen luku. Se esiintyy lauseessa, jossa on yksikön kolmannessa persoonassa (hän-muodossa) taipuva verbi, mutta ei subjektia. Esimerkiksi kysymyksessä Saako sinut huomenna kiinni puhelimitse? on nollapersoona, koska subjektia ei lauseessa ole.
Nollapersoonassa olevat lauseet tarkoitetaan yleensä ymmärrettäviksi geneerisinä; silloin subjektin merkitys on joko "kuka tahansa" tai "ei kukaan".
Huomenna sen näkee. "Kuka tahansa näkee sen huomenna."
Täällä ei saa polttaa. "Kukaan ei saa polttaa täällä."
Esimerkeistä on havaittavissa, että nollapersoonalause on sisällöltään passiivin, mutta rakenteeltaan aktiivin kaltainen.
Suomen kielessä nollapersoonaa pidettiin aikaisemmin puhtaasti puhekielisenä ilmiönä; nykyään sen käyttöä on alettu hyväksyä myös kirjallisessa ilmauksessa.
Šokki

Šokki (myös sokki tai shokki < ransk. choc) on elimistön äkillinen vaikea häiriötila. Yleisimmin šokilla tarkoitetaan verenkiertošokkia, mutta sanalla tarkoitetaan myös esimerkiksi reaktiota äkilliseen henkiseen iskuun.
Yhteistä kaikille šokkityypeille on, että ne suojaavat elimistöä äkillisen kriisin (joko fyysisen tai psyykkisen) sattuessa kohdalle.selvennä Sähköiskun aiheuttamaa sähköšokkia käytetään hoitokeinona. Yleiskielessä šokilla tarkoitetaan järkyttymistä.
Verenkiertošokki

Verenkiertošokilla tarkoitetaan verenkierron vakavaa häiriötilaa, jossa kiertävä veren määrä on joko riittämätön verisuoniston tilavuuteen nähden tai verenkierto on heikentynyt. Seurauksena on riittämätön verenkierto kudoksissa, jolloin solut eivät saa riittävästi happea ja ravinteita eikä kuona-aineita ja hiilidioksidia saada poistettua soluista.
Verenkiertošokki voidaan jakaa useisiin eri tyyppeihin, joista tässä yleisimmin käytetyt:
Verenkiertošokki > Hypovoleeminen šokki

Hypovoleeminen šokki johtuu yleensä verenhukasta, joskus myös vakavasta nestehukasta, joka voi olla seurausta esimerkiksi voimakkaasta oksentelusta tai ripulista. Tällöin verisuonistossa kiertävän veren määrä on liian pieni verisuoniston tilavuuteen nähden, jolloin verenpaine laskee ja kudosten hapensaanti heikkenee. Yleensä šokissa ihminen on menettänyt jopa viidenneksen verestään. Sekä ulkoiset että sisäiset verenvuodot voivat johtaa šokkiin.
Oireita ovat yleinen tuskaisuus, hikoilu, hengityksen tihentyminen ja kalpea iho; myös sekavuus ja tajunnan hämärtyminen ovat mahdollisia. Yleistä on myös janoisuus, mutta sitä ei voi helpottaa juomalla, sillä se johtaa oksenteluun suoliston lamaantumisen vuoksi. Syke on nopea ja heikko, raajojen kärkiosat aluksi viileät ja myöhemmin kylmänhikiset.
Šokkipotilaan verenvuodot on tyrehdytettävä, on peiteltävä potilas lämpimästi ja asetettava potilaan jalat koholle. Samalla on varmistuttava siitä, että potilaan hengitystiet pysyvät avoimina – tajuton potilas on käännettävä kylkiasentoon. Loukkaantunutta potilasta on käsiteltävä varoen, sillä kipu pahentaa oireita. Sisäisten verenvuotojen tapauksissa vaaditaan välitöntä sairaalahoitoa. Menetetty veritilavuus korvataan mahdollisimman pian antamalla suonensisäisesti nesteitä.
Verenkiertošokki > Matalavastuksinen (vasodilatorinen) šokki

Vasodilatorinen šokki johtuu verisuonten laajenemisesta, jolloin kiertävä verimäärä ei riitä ylläpitämään riittävää verenpainetta. Seuraukset ovat samat kuin hypovoleemisessa šokissa. Syitä verisuonten laajenemiseen on useita. Tyypillinen esimerkki on anafylaktinen šokki, jossa allerginen reaktio vaikkapa hyönteisen pistolle tai ruoka-aineelle saa aikaan verisuonia laajentavien välittäjäaineiden (muun muassa histamiini) vapautumisen. Muita mahdollisia aiheuttajia ovat verenmyrkytys tai endotoksemia vaikean infektion yhteydessä.
Tavallisia oireita anafylaktisessa šokissa ovat hengitysvaikeudet sekä kasvojen, suun ja nielun turpoaminen. Lisäksi nokkosrokon tyyppinen ihottuma on mahdollinen. Muuten matalavastuksisen šokin oireet muistuttavat hypovoleemisen šokin oireita, mutta iho on yleensä lämmin ja sen verenkierto on kohtalaisen hyvä.
Anafylaktisen šokin oireita helpottaa kortisoni (esimerkiksi kyypakkaus), mutta se ei korvaa jatkohoitoa. Jos potilaalla on mukana oma ensiapulääke, hänelle pitää antaa adrenaliinia. Muuten ensiapu on sama kuin hypovoleemisessa šokissa.
Verenkiertošokki > Kardiogeeninen šokki

Kardiogeeninen šokki johtuu sydämen toimintahäiriöstä kuten sydäninfarktista: sydänlihas ei syystä tai toisesta jaksa pumpata riittävästi verta kudoksille. Oireet ja ensiapu kuten hypovoleemisessa šokissa.
Diabeettinen šokki (insuliinišokki)

Diabeettinen šokki johtuu verensokerin pitoisuuden laskemisesta liian alas joko elimistön itse tuottaman tai (tavallisemmin) ruiskeena annetun insuliinin liian suuren määrän vuoksi. Verensokeria alentavia tekijöitä voivat olla aterian poisjäänti tai viivästyminen, liian suuri insuliiniannos tai alkoholinkäyttö. Tällainen šokki saattaa olla hengenvaarallinen, sillä glukoosi toimii aivojen lähes ainoana energianlähteenä ja niiden on saatava glukoosia jatkuvasti verenkierron kautta.
Alkuvaiheessa oireita ovat voimattomuus ja väsymys. Potilas saattaa myös valittaa päänsärkyä. Muita tyypillisiä oireita ovat kalpeus ja huonovointisuus, heikotus ja vapina, hikoilu ja kouristukset sekä sekavuus tai joskus aggressiivisuus. Puhe voi muistuttaa humalaisen sammallusta. Lopulta šokki johtaa ilman hoitoa tajuttomuuteen ja jopa kuolemaan.
Ensiapuna sairastuneelle tulee välittömästi antaa sokeripitoista syötävää tai juotavaa, jos hän on siinä määrin tajuissaan, että pystyy itse syömään tai juomaan. Tajuttomalle ei saa laittaa mitään kiinteää suuhun tukehtumisriskin vuoksi, mutta hänen suunsa limakalvoille ja ikeniin voidaan sivellä hunajaa tai vastaavaa sokeripitoista seosta. Tajuton potilas on käännettävä kylkiasentoon ja on varmistettava hengitysteiden avoimuus. Tämän jälkeen on soitettava hätänumeroon. Hoitamaton diabeettinen šokki aiheuttaa vakavia aivovaurioita tai jopa kuoleman.
Kipušokki

Kipušokki on tila, jossa ihminen kokee niin voimakkaan kivun tunteen, että menee šokkiin tai pyörtyy.
Traumaattiseen psyykkiseen kriisiin liittyvä šokki

Psyykkisiä traumoja voivat olla äkilliset elämäntilanteet, kuten läheisen odottamaton kuolema tai joutuminen onnettomuuden tai rikoksen kanssa tekemisiin (ei välttämättä uhrin ominaisuudessa; myös silminnäkijät ja auttajat saavat monesti psyykkisiä traumoja). Suuret luonnonkatastrofit voivat aiheuttaa psyykkisen trauman suurelle joukolle ihmisiä.
Šokki on traumaattisen psyykkisen kriisin ensimmäinen vaihe, joka alkaa heti laukaisevan tilanteen tapahduttua. Se on suojareaktio, joka auttaa suojautumaan yllättävältä ja järkyttävältä tiedolta, jota mieli ei sillä hetkellä pysty käsittelemään. Vaihe voi kestää jopa muutaman vuorokauden ajan. Šokissa ihminen ei pysty käsittämään tapahtunutta tai kieltää sen. Ihmisten reagointi tilanteeseen vaihtelee – moni lamaantuu ja näyttää ulospäin tyyneltä, osa (noin 10–20 % ihmisistä) taas joutuu sekavuustilaan, joka ilmenee esimerkiksi huutona ja itkuna. Joku saattaa jopa nauraa hillittömästi tai vain lyhyesti. Jälkeenpäin monet eivät pysty muistamaan vaiheen tapahtumia, mutta usein tyypillistä šokille on, että onnettomuustilanteesta jää aivoihin vahva muistijälki pienimpiä yksityiskohtia myöten, jotka myöhemmin saattavat palautua mieleen takaumina. Tietoisuuden tasossa saattaa tapahtua muutoksia; esimerkiksi aika voi tuntua hidastuvan. Tunteet saattavat šokkitilanteessa kytkeytyä ”pois päältä”, jolloin ihminen kyllä havainnoi ympärillään tapahtuvat järkyttävätkin asiat mutta ne eivät aiheuta esimerkiksi surua tai kauhua. Olo voi tuntua epätodelliselta ja unenomaiselta.
Šokkivaiheen psyykkistä hoitamista on konkreettisen suojan ja turvan saaminen. Tällaisena toimii esimerkiksi kokemus siitä, että auttajat hallitsevat tilanteen ja käyttäytyvät asianmukaisesti. Konkreettisia auttamistoimenpiteitä ovat vaikkapa ensiapu ruumiillisiin vammoihin, lämpimän huovan ojentaminen ja asiallinen tiedottaminen.
Šokkivaihe muuttuu vähitellen reaktiovaiheeksi osana psyykkisen kriisin luonnollista kulkua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Šokki Wikimedia Commonsissa
Norman Kerry

Norman Kerry vuonna 1929.
Norman Kerry (16. kesäkuuta 1894 – 12. tammikuuta 1956) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka elokuvaura kesti yli kahdenkymmenenviiden vuoden ajan alkaen mykkäelokuvien aikakaudelta ensimmäisen maailmansodan aikana.
Filmografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Manhattan Madness (1916)  The Little American (1917)  The Little Princess (1917)  Amarilly of Clothes-Line Alley (1918)  Up the Road with Sallie (1918)  Rose o' Paradise (1918)  Good Night, Paul (1918)  The Talk of the Town (1918)  Toton the Apache (1919)  Getting Mary Married (1919)  Virtuous Sinners (1919)  The Dark Star (1919)  Soldiers of Fortune (1919)  Passion's Playground (1920)  A Splendid Hazard (1920)  Buried Treasure (1921)  Proxies (1921)  The Wild Goose (1921)  Little Italy (1921)  Get-Rich-Quick Wallingford (1921)  Three Live Ghosts (1922)  Find the Woman (1922)  |  The Man from Home (1922)  Till We Meet Again (1922)  Brothers Under the Skin (1922)  Merry-Go-Round (1923)  Is Money Everything? (1923)  Notre Damen kellonsoittaja (1923)  The Acquittal (1923)  The Thrill Chaser (1923)  The Satin Girl (1923)  The Shadow of the East (1924)  Daring Youth (1924)  True As Steel (1924)  Cytherea (1924)  Between Friends (1924)  Hello, 'Frisco (1924)  Butterfly (1924)  So This Is Marriage? (1924)  The Price of Pleasure (1925)  Fifth Avenue Models (1925)  Oopperan kummitus (1925)  Lorraine of the Lions (1925)  Under Western Skies (1926)  |  Mademoiselle Modiste (1926)  The Barrier (1926)  The Love Thief (1926)  The Claw (1927)  Annie Laurie (1927)  Kädetön Alfonso (1927)  Body and Soul (1927)  The Irresistible Lover (1927)  Love Me and the World Is Mine (1927)  The Affairs of Hannerl (1928)  The Foreign Legion (1928)  The Woman from Moscow (1928)  Man, Woman and Wife (1929)  Trial Marriage (1929)  The Woman I Love (1929)  The Bondman (1929)  The Prince of Hearts (1929)  Ex-Flame (1930)  Bachelor Apartment (1931)  Air Eagles (1931)  Phantom of Santa Fe aka The Hawk (1931)  Tanks a Million (1941)  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norman Kerry Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Norman Kerry Silents are Golden-sivustolla (englanniksi)
Golden Silents (englanniksi)
Odessanpuisto

Odessanpuisto on Oulussa Puolivälinkankaalla sijaitseva puistoalue, joka on nimetty Oulun ystävyyskaupungin Odessan mukaan.
Alueella kasvaa vanhoja mäntyjä ja kuusia sekä mänty- ja lehtikuusi-istutuksia. Alue on rehevöitynyt. Puistossa on pururata, joka toimii talvella hiihtolatuna. Puistossa  on lisäksi voimistelutelineitä.
Naapurilammi

| Naapurilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°02′40″N, 23°45′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.366.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153 m  
Rantaviiva:  0,556 km  
Pinta-ala:  1,91 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNaapurilammi 
Naapurilammi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Helvetinjärven kansallispuistossa kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Niemijärven valuma-alueeseen (35.366) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153 metriä mpy.
Luontoarvoja

Lampi sisältyy Helvetinjärven kansallispuistoon ja se sijaitsee sen luoteispuolella.