stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hyvärinen
Tunnettuja Hyvärisiä

Aapo Hyvärinen (s. 1970), tietojenkäsittelytieteen professori
Aaro Hyvärinen (1858–1936), harjoja valmistanut käsityöläismestari
Aarne Hyvärinen (s. 1940), kirjailija
Aimo Hyvärinen (s. 1952), mediataiteilija, valokuvaaja ja dokumentaristi
Aleksi Hyvärinen (s. 1975), elokuvatuottaja ja käsikirjoittaja
Annemari Sandell (ent. Hyvärinen ja Sandell-Hyvärinen, s. 1977), kestävyys- ja maastojuoksija
Antti Hyvärinen (1932–2000), mäkihyppääjä
Antti Hyvärinen (s. 1946), kapellimestari ja säveltäjä
Antti Hyvärinen (s. 1960), judoka
Arto Hyvärinen (s. 1958), jalkapalloilija
Asko Hyvärinen (s. 1963), säveltäjä
Eero Hyvärinen (1859–1931), rovasti, asessori, valtiopäivämies ja kirjailija
Eero Hyvärinen (1890–1973), voimistelija ja olympiamitalisti
Eero Hyvärinen (s. 1954), moottoripyöräilijä
Eeva Ahtisaari (o.s. Hyvärinen, s. 1936), presidentti Martti Ahtisaaren puoliso
Hanna Hyvärinen (s. 1975), musiikkiluokanopettaja, kuoronjohtaja ja säveltäjä
Heikki Hyvärinen (s. 1938), biologi ja professori
Helvi Hyvärinen (1906–1988), kuvanveistäjä ja taidemaalari
Hilja Hyvärinen (o.s. Vikkula, 1881–1939), toimitusjohtaja
Hilkka-Helinä Lappalainen (o.s. Hyvärinen, 1921–1989), runoilija
Ilkka Hyvärinen (s. 1948), yritysjohtaja ja virkamies, kauppaneuvos
Irma Hyvärinen (s. 1949), kielitieteilijä ja germaanisen filologian professori
Jaana Hyvärinen, jalkapallomaalivahti
Johannes (Hannes) Hyvärinen (1933–1976), taikuri Aleksander Casso
Juho Hyvärinen (s. 2000), jalkapalloilija
Jussi Hyvärinen (s. 1973), runoilija
Kalle Hyvärinen (1885–1953), osuusliikejohtaja
Lassi Hyvärinen (s. 1981), runoilija
Lauri Hyvärinen (1926–2008), geologi ja professori
Marja-Leena Hyvärinen (o.s. Hentunen, s. 1950), iskelmälaulaja
Markku Hyvärinen (1943–2021), jalkapalloilija
Markku Hyvärinen, SDP:n puoluesihteeri, vakuutusjohtaja
Markku Hyvärinen, tanssija
Martti Hyvärinen (s. 1939), jalkapalloilija
Matti Hyvärinen (1937–2017), korutaiteilija ja kultaseppä
Mikko Hyvärinen (s. 1976), maastohiihtäjä
Mikko Hyvärinen (1889–1973), voimistelija ja olympiamitalisti
Niklas Hyvärinen (s. 1979), nyrkkeilijä, elokuvanäyttelijä ja RexTV:n kanavapäällikkö
Nina Hyvärinen, suomalainen balettitanssija
Nina Hyvärinen (o.s. Sandell, s. 1980), koripalloilija
Olli Hyvärinen (s. 1958), kirjailija ja kustannustoimittaja
Pasi Hyvärinen (s. 1987), lentopalloilija
Pekka Hyvärinen (1951–2020), toimittaja, kirjailija ja Julkisen sanan neuvoston puheenjohtaja
Pekka Hyvärinen (s. 1954), mäkihyppääjä
Pekka Hyvärinen (s. 1953), taidenäyttelyjen järjestäjä ja taidetapahtumien tuottaja
Perttu Hyvärinen (s. 1991), maastohiihtäjä
Rakel Hyvärinen (1923–2016), lasten- ja nuortenkirjailija
Rickie Hyvärinen (s. 1980), salibandyn pelaaja
Risto Hyvärinen (1926–2018), diplomaatti
Saana Hyvärinen (s. 1977), freelancer-näyttelijä
Susanna Hyvärinen (s. 1991), näyttelijä
Toni Hyvärinen (s. 1988), jääkiekkoilija
Viljo Hyvärinen (1897–1974), kaupunginjohtaja
Ville Hyvärinen (s. 1991), jääkiekkoilija
Väinö Hyvärinen (1894–1960), jääkärivänrikki
Yrjö Hyvärinen (1888–1949), toimittaja, luennoitsija ja punakaartin piiriesikunnan päällikkö
Kuvitteellisia Hyvärisiä

Jorma Hyvärinen, apulaiskaupunginjohtaja televisiosarjassa Pasila
Aiheesta muualla

Kuopion ja Säämingin seudun Hyväristen sukuseuran sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Metsänhoitaja

Metsänhoitaja (ruots. forstmästare, lyhenne MH tai metsänhoit). on arvonimi, joka myönnetään metsätieteellisestä koulutusohjelmasta valmistuneille maatalous- ja metsätieteiden maistereille (MMM). Alun perin metsänhoitaja oli Evon metsäopistosta valmistuneiden tutkintonimike. Kun metsänhoitajakoulutus siirrettiin vuonna 1908 Helsingin yliopistoon, tutkinnosta muodostui alempi korkeakoulututkinto. Tällöin ylempi korkeakoulututkinto oli maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti. Vastaava maisterin arvo myönnettiin anomuksesta kandidaatille ja jonka sai suoritettuaan leimaveron.
Metsänhoitajat työskentelevät metsäsektorilla ja sitä sivuavilla aloilla yleensä asiantuntija- ja esimiestehtävissä.
Suomessa metsänhoitajaksi voi valmistua Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa tai Itä-Suomen yliopiston luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunnassa (Joensuun kampus). Metsätieteiden opiskelijoita näissä kutsutaan metsäylioppilaiksi.
Historia

Sana metsänhoitaja vakiintui suomen kieleen Suomen senaatin kielenkääntäjän C. G. Borgin ansiosta, kun hän käänsi suomen kielelle eräitä metsähallintoa ja metsäopetusta koskevia säädöstekstejä ja saksalaisen ylimetsäneuvos Edmund von Bergin Suomen senaatille laatiman esityksen, jonka käännös julkaistiin nimellä ”Kertomus Suomenmaan metsistä 1858”. Metsänhoitaja-nimikkeestä tehtiin arvonimi vasta 1970-luvun lopulla.
Korkeampi metsäopetus alkoi Suomessa vuonna 1860, kun metsäkonduktööri A. G. Blomqvist otti rakenteilla olleeseen Evon metsäopistoon yksityisopetukseen kymmenen miestä, joista sitten tuli ensimmäiset Suomessa koulutetut metsänhoitajat. Tuolloiseen opetussuunnitelmaan kuuluneita oppiaineita olivat esimerkiksi metsätiede, kemia ja kasvitiede. Opiskelijapulan vuoksi opisto oli suljettuna vuodesta 1867 vuoteen 1874.
Yliopiston metsänhoitotutkintoon kuuluneet pääaineet olivat vuoteen 1944 asti metsänhoito, metsänarvioiminen, metsäpolitiikka ja metsäteknologia. Vuodesta 1944 vuoteen 1951 metsätutkinto oli jaettu yleis-, suo-, teknilliseen, taloustieteelliseen ja puukaupalliseen linjaan. Aluksi näistä vain neljä ensimmäistä oikeuttivat metsänhoitajan arvon saamiseen, mutta vuonna 1949 päätettiin antaa metsänhoitajan arvo myös puukaupallisen linjan suorittaneille. Vuonna 1951 metsätutkintoon lisättiin vielä kuudenneksi linjaksi metsänsuojelulinja.
Historia > Metsänhoitajaliitto 1927–2016

Metsänhoitajia oli 1868 vuonna 1960. Metsänhoitajien ammattijärjestö oli Metsänhoitajaliitto ry. Liitto perustettiin vuonna 1927 ja lakkautettiin vuonna 2016lähde?.
Metsänhoitajien koulutus

Opiskelija voi suunnata joko metsäekonomian, liiketoiminnan ja yhteiskunnan, tai metsien ekologian ja käytön puolelle. Kandi- ja maisteriopintojen opintosuunnat pitävät lisäksi sisällään kaikkiaan 10 erikoistumisalaa. Opintoihin kuuluu myös vapaavalintaisia opintoja sekä yleisopintoja, joiden avulla voi kehittää työelämässä vaadittavaa osaamista sekä tehdä tutkinnosta itsensä näköisen. Opiskelija voi suorittaa kursseja/opintokokonaisuuksia myös muissa Helsingin yliopiston koulutusohjelmissa tai jopa toisessa yliopistossa JOO:n (joustava opinto-oikeus) avulla (esim. Aalto yliopisto).
Metsänhoitajien työllistyminen

Metsätieteiden maisterit työllistyvät enimmäkseen erilaisiksi asintuntijoiksi ja johtotehtäviin. Noin kaksi kolmasosaa työskentelee metsäalalla, jossa maistereiden suurimmat työllistäjät ovat teollisuus ja koulutus.
Metsänhoitajat työllistyvät yleensä hyvin ja melko nopeasti valmistumisen jälkeen. Erikoistumisaloista parhaiten työllistyivät metsäekonomian opiskelijat, joista suuri osa kuitenkin työskentelee metsäalan ulkopuolella. Parhaiten koulutuksen sisältöä vastaavaan työhön työllistyivät metsänarvioinnin ja metsäsuunnittelun opiskelijat.
Metsänhoitajien työttömyysaste on noin 3 %, mikä on keskimääräistä matalampi. Metsänhoitajia valmistuu vuodessa noin 80-100, ja yhteensä työmarkkinoilla on noin 2400 metsätieteiden opinnot suorittanutta maisteria. Metsänhoitajien työllisyysmahdollisuudet ovat jatkossakin todennäköisesti hyvät, sillä metsäsektorin työllistämisvaikutuksen arvellaan kasvavan biotalouden merkityksen kasvaessa. Noin puolet metsänhoitajista työskentelee yksityisellä sektorilla. Erilaisia metsänhoitajia työllistäviä aloja ovat esimerkiksi metsäteollisuus ja puukauppa, sahateollisuus, bioenergia, logistiikka ja metsiin liittyvä teknologia, metsäteollisuuden ja metsätalouden palvelutoiminta, ohjelmistot ja konsultointi, rahoitusala, valtion tutkimuslaitokset ja valtio-omisteiset liikelaitokset, ministeriöt sekä erilaiset järjestöt.
Kansainvälisyys

Metsänhoitajan (engl. forester) ammatti on hyvin kansainvälinen ja suomalaisilla metsänhoitajilla onkin hyvät mahdollisuudet työllistyä ulkomaille. Ulkomailla työskentelevien osuudella mitattuna metsänhoitajat on yksi Suomen kansainvälisimmistä akateemisista ammattikunnista. Koska monet suomalaisista metsäalan yrityksistä ovat kansainvälisiä ja toimivat useissa eri maissa, on metsänhoitajien mahdollista työskennellä ulkomailla myös suomalaisissa yrityksissä.
Myös metsänhoitajaksi opiskelu voi tähdätä kansainvälisyyteen. Ulkomailla suoritetun opiskelijavaihdon tai harjoittelun lisäksi suomalaisessa yliopistokoulutuksessa tarjotaan useita englanninkielisiä kursseja joissa opiskelu tapahtuu kansainvälisessä ympäristössä yhdessä Suomessa vaihdossa olevien opiskelijoiden kanssa.
Osana Helsingin yliopiston metsätieteiden laitosta toimii Viikki Tropical Resources Institute (VITRI) jossa metsänhoitajan opinnot suuntautuvat trooppisten ja sub-trooppisten metsien kestävään käyttöön ja hoitoon.
IFSA (International Forestry Students’ Association on metsänhoitajiksi opiskelevien kansainvälinen katto-organisaatio, joka yhdistää metsäylioppilaita maailmanlaajuisesti. IFSA:n jäseniä ovat Helsingin ja Itä-Suomen yliopisto. Jäseniä on noin 3 000 yli 40 maassa. IFSA:n tarkoituksena on parantaa yliopistojen vaihtomahdollisuuksia ja edustaa opiskelijoita kansainvälisessä metsäalan päätöksenteossa. IFSA:n tavoitteita ovat metsäopintojen rikastuttaminen ja kansainvälisen vuorovaikutuksen lisääminen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Metsänhoitajaliitto ry
Suomen Metsätieteellinen Seura (Arkistoitu – Internet Archive)
Irina Falconi

| Irina Falconi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. toukokuuta 1990 (ikä 34)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Tennispelaaja
Pituus:  163 cm
Paino:  61 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2010–
Palkintorahat:  1 789 808 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  73. (10.10.2011)
Voitot/tappiot:  336–261
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2014, 2015, 2016, 2017)
Ranskan avoimet:  3. kierros (2015)
Wimbledon:  1. kierros (2011, 2012, 2015, 2016, 2017)
Yhdysvaltain avoimet:  3. kierros (2011)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  70. (10.6.2013)
Voitot/tappiot:  130–131
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Irina Falconi (s. 4. toukokuuta 1990 Portoviejo, Ecuador) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut WTA-listan sijalla 73 lokakuussa 2011.
Tennisura

Ensimmäiset ITF-turnauksensa Falconi pelasi vuonna 2006. Vuonna 2007 hän pääsi finaaliin Los Mochisin turnauksessa Meksikossa. Toinen finaalipaikka tuli toukokuussa 2007 Monterreyn ITF-turnauksessa, jonka finaalissa hän voitti Courtney Naglen. Vuonna 2009 hän voitti kaksi ITF-turnausta ja pelasi Yhdysvaltain avointen karsinnoissa. Vuonna 2010 Falconi pääsi välieriin 75 000 dollarin ITF-turnauksessa voittaen muun muassa Lauren Albanesen ja Stéphanie Duboisin. Samana vuonna hän pääsi mukaan ensimmäistä kertaa Yhdysvaltain avointen pääsarjaan, jossa hävisi ensimmäisellä kierroksella Flavia Pennettalle. Lokakuussa 2010 hän pääsi finaaliin Rock Hillin ITF-turnauksessa.
Vuonna 2011 Falconi pääsi Australian avointen pääsarjaan karsintojen kautta, mutta hävisi avauskierroksella Alisa Kleibanovalle. Helmikuussa hän pääsi Midlandin ITF-turnauksen finaaliin. Huhtikuussa hän selviytyi karsintojen kautta mukaan Family Circle Cupiin. Turnauksen ensimmäisellä kierroksella hän voitti Magdaléna Rybárikován, mutta hävisi toisella kierroksella maailmanlistan ykköselle, Caroline Wozniackille. Toukokuussa Brysselin turnauksessa hän selviytyi karsintojen kautta pääsarjaan, jossa hävisi toisella kierroksella Francesca Schiavonelle. Ranskan avoimissa hän hävisi avauskierroksella Gisela Dulkolle ja Wimbledonissa Stéphanie Duboisille. Heinäkuussa 2011 Citi Openin turnauksessa Yhdysvalloissa Falconi eteni ensimmäistä kertaa urallaan WTA-turnauksen välieriin. Yhdysvaltain avoimissa Falconi eteni kolmannelle kierrokselle voitettuaan kolmieräiset kamppailut Klára Zakopalováa ja Dominika Cibulkováa vastaan. Kolmannella kierroksella hän hävisi Sabine Lisickille 0–6, 1–6.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Irina Falconi Wikimedia Commonsissa
Irina Falconin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Irina Falconi profiili WTA:n kotisivuilla
Inception

| Inception |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Christopher Nolan
Käsikirjoittaja:  Christopher Nolan
Tuottaja:  Christopher Nolan Emma Thomas
Säveltäjä:  Hans Zimmer
Kuvaaja:  Wally Pfister
Leikkaaja:  Lee Smith
Tuotantosuunnittelija:  Guy Hendrix Dyas
Pukusuunnittelija:  Jeffrey Kurland
Pääosat:  Leonardo DiCaprio Ken Watanabe Joseph Gordon-Levitt Marion Cotillard Ellen Page Tom Hardy Cillian Murphy  Dileep Rao Tom Berenger Michael Caine
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Legendary Pictures Syncopy Films Warner Bros. Pictures
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:   16. heinäkuuta 2010  23. heinäkuuta 2010
Kesto:  148 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  160 miljoonaa dollaria
Tuotto:  825 532 764 dollaria
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Inception on heinäkuussa 2010 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteiselokuva, jonka on tuottanut, ohjannut ja käsikirjoittanut Christopher Nolan.
Elokuvan kehitystyö alkoi noin kymmenen vuotta ennen sen ilmestymistä, kun Nolan kirjoitti 80-sivuisen treatmentin unenryöstäjistä. Hän esitteli ideansa Warner Brosille vuonna 2001, mutta halusi ennen kuvauksia saada enemmän kokemusta suuren mittaluokan elokuvista. Nolan päätti ryhtyä työstämään Batman Begins ja Yön ritari -elokuvia. Hän paransi elokuvan käsikirjoitusta puoli vuotta ennen kuin Warner Bros osti sen häneltä helmikuussa 2009. Elokuvan kuvaaminen alkoi Tokiossa kesäkuussa 2009 ja päättyi Kanadassa saman vuoden marraskuussa.
Elokuvan virallinen budjetti oli 160 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, joka jaettiin puoliksi Warner Brosin ja Legendary Picturesin kesken. Elokuva tuotti avausviikonloppunaan Yhdysvalloissa yli 62 miljoonaa dollaria.
Inception sai parhaan kuvauksen, äänityksen, äänitehosteiden ja erikoistehosteiden Oscar-palkinnot.
Vuonna 2016 Inception äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.
Juoni

Elokuvan päähenkilö on Dominic Cobb -niminen varas (Leonardo DiCaprio), joka varastaa muuten saavuttamattomissa olevia tietoja siirtymällä ihmisten alitajuntaan heidän uniensa aikana. Kyvyt ovat maksaneet hänen elämässään paljon, mutta hänellä on tilaisuus kääntää tilanne ympäri. Cobbin tulee varastamisen sijaan istuttaa ajatus tulevan kohteen mieleen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Leonardo DiCaprio  | … |  Dom Cobb   |
|  Joseph Gordon-Levitt  | … |  Arthur   |
|  Ellen Page  | … |  Ariadne   |
|  Tom Hardy  | … |  Eames   |
|  Marion Cotillard  | … |  Mallorie Cobb   |
|  Cillian Murphy  | … |  Robert Fischer, Jr.   |
|  Ken Watanabe  | … |  Saito   |
|  Tom Berenger  | … |  Peter Browning   |
|  Michael Caine  | … |  Miles   |
|  Dileep Rao  | … |  Yusuf   |
|  Lukas Haas  | … |  Nash   |
|  Pete Postlethwaite  | … |  Maurice Fischer   |
Arvioita

Episodi-lehden seitsemän kriitikkoa antoivat elokuvalle pisteitä keskiarvona 3,86. selvennä
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Elokuvan virallinen sivusto
Inception Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Inception Elonet.
Aleksi Salonen: Inception. 20.7.2010. Filmgoer.fi. Arkistoitu 29.4.2013.
Ilja Rautsi: Inception 23.7.2010. Elitisti.
| n k Christopher Nolanin ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Following (1998)  Memento (2000)  Insomnia (2002)  Batman Begins (2005)  The Prestige (2006)  Yön ritari (2008)  Inception (2010)  Yön ritarin paluu (2012)  Interstellar (2014)  Dunkirk (2017)  Tenet (2020)  Oppenheimer (2023)
Intuitionismi

Intuitionismi on matematiikan filosofian suuntaus, jonka mukaan matematiikka on ihmismielen konstruktiivista toimintaa. Toisin sanoen matematiikka ei koostu analyyttisestä toiminnasta, jossa olemassaolon monisyisiä syväominaisuuksia paljastettaisiin ja sovellettaisiin. Sen sijaan logiikassa ja matematiikassa on kyse sisäisesti johdonmukaisten menetelmien soveltamisesta vielä monisyisempien mentaalisten rakenteiden ymmärtämiseksi.
Intuitionismin perustaja on L. E. J. Brouwer. Hänen mukaansa matemaattiset oliot saavat alkunsa apriorisista muodoista, jotka antavat tietoa empiirisiä olioita koskevista havainnoista. Intuitionismin motto on ”ei ole olemassa kokemuksesta riippumattomia matemaattisia totuuksia”.
Intuinistisen matematiikan osa-alueita

Intuitionistinen analyysi
Intuitionistinen aritmetiikka
Intuitionistinen logiikka
Intuitionistinen joukko-oppi
Intuitionistinen tyyppiteoria
Intuitionisteja

L. E. J. Brouwer
Michael Dummett
Arend Heyting
Stephen Kleene
Kirjallisuutta

Brouwer, L. E. J.: (1927), ”Intuitionistic reflections on formalism”. Teoksessa van Heijenoort, J.: From Frege to Gödel, A Source Book in Mathematical Logic, 1879–1931.  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 1967.
Heyting, Arend: Intuitionism: An Introduction.  (3. painos)  Amsterdam:  North-Holland Pub. Co, 1956.  ISBN 0-7204-2239-6
Kleene, Stephen Cole & Vesley, Richard Eugene: The Foundations of Intuistionistic Mathematics.  Amsterdam:  North-Holland Publishing Co., 1965.
Aiheesta muualla

Iemhoff, Rosalie: Intuitionism in the Philosophy of Mathematics The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Questions and Answers about Intuitionism (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Intuitionism
Käännös suomeksi
Hakurobotti

Hakurobotti (engl. web crawler) on bottiohjelma, joka hakee selaimen tapaan webin palvelimilla olevia verkkosivuja, ja indeksoi eli tallentaa niistä tiedonhakua varten tiettyjä kenttiä. Robotin tallentamien tietojen pohjalta luodaan tai päivitetään tietokanta, josta Internetin käyttäjä voi tehdä hakuja.
Robotti voi käydä läpi kaikkia palvelimia tai vain esimerkiksi suosituimpien palvelimien dokumentteja. Robotit voivat indeksoida koko tekstin tai otsikon ja pari ensimmäistä lausetta tai URL-osoitteet tai META-elementin. Ne poistavat tekstistä yleiset sanat (prepositiot, artikkelit jne.) ja sanojen päätteet ja muodostavat tietokannan, jossa jokainen termi viittaa ko. termiin viittaavaan dokumenttiin.
Koska jotkin hakurobotit antavat liian paljon linkkejä, on kehitetty rypästäviä eli klusteroivia hakurobotteja, jotka eivät ilmoita samaa linkkiä kahdesti ja jotka ryhmittelevät hakemansa linkit.
Hakurobottien toimintaa voidaan rajoittaa robots.txt-tiedostolla. Tunnettujen hakukoneiden hakurobotteja voidaan sen avulla estää hakemasta yksittäisiä verkkosivuja, niitä sisältäviä hakemistoja tai kaikkia verkkotunnuksella olevia sivuja.
Jotkin tunnetut botit eivät noudata robots-sääntöjä vaan haravoivat (web scraping) verkkosivujen sisältöä säännöistä huolimatta. Tätä vastaan on kehitetty "tervahautoja", jotka jumiuttavat botin ja sille voidaan syöttää hölynpölyä, joka myrkyttää tekoälymallit. Bottien kehittäjät puolestaan pyrkivät keksimään vastakeinoja. Tekoälybotit ovat verkkopalveluiden tarjoajille ongelma, koska ne vievät paljon verkkokaistaa eivätkä ne huomioi tekijänoikeuksia.
Tunnettuja hakurobotteja

Scooter
Googlebot
Slurp
Teoma
MSNbot
Heritrix
Qaanaaq

Qaanaaqin kaupunki vuoden 2007 loppukesällä.
Qaanaaqin kunnan alue Grönlannin kartalla.
Qaanaaq (myös Thule) on Grönlannin luoteisosassa sijaitseva kaupunki, joka aiemmin muodosti samannimisen kunnan ja oli sittemmin osa Qaasuitsupin kuntaa. Qaanaaq oli aikaisemmin samannimisen kunnan ainoa kaupunki ja myös Avannaa/Nordgrønlandin maakunnan (amt) ainoa kunta. Qaanaaqin kaupungissa on 640 asukasta ja koko kunnassa 850 (1.1.2005). Qaanaaq perustettiin, kun Thule luovutettiin Yhdysvaltain ilmavoimien tukikohdaksi ja koko väestö siirrettiin uuteen kaupunkiin. Kunnan pinta-ala on 225 500 km², josta suurin osa jäätikköä.
Qaanaaqin lisäksi kunnassa on viisi kylää, joista Moriusaq ja Qeqertarsuaq ovat hylättyjä. Asutut kylät ovat Savissivik (59 asukasta), Qeqertat (29) ja Siorapaluk (57). Myös asuttujen kylien väkiluvut ovat laskeneet. Väkiluvut perustuvat vuoden 2013 tietoihin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Qaanaaq Wikimedia Commonsissa
Isabella Kaukopaasi

| Isabella Kaukopaasi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Isabella Kaukopaasi
Syntynyt: 17. heinäkuuta 1995 (ikä 29)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Takamies
Pituus:  172 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2011–2013 2014 2014–:   Tampereen Pyrintö  Tampereen Pyrintö  BC Nokia
Isabella Kaukopaasi (s. 17. heinäkuuta 1995) on suomalainen koripalloilija.
Takamiehenä pelaava Kaukopaasi on Tampereen Pyrinnön kasvatti. Hän pelasi seuran nuorisojoukkueissa kevääseen 2013 asti. Pyrintö saavutti Kaukopaasin junioriaikana B-tyttöjen SM-pronssia vuonna 2010. Kausilla 2011–2012 ja 2012–2013 Kaukopaasi pelasi myös joitakin otteluita Pyrinnön naisten edustusjoukkueessa I-divisioonassa. Kaudella 2013–2014 hän pelasi kymmenen ottelua A-tyttöjen I-divisioonaa.
Pyrintö nousi Naisten Korisliigaan kaudeksi 2013–2014, ja Kaukopaasi teki seuran kanssa pelaajasopimuksen. Naisten pääsarjadebyytissään 4. lokakuuta 2014 Kaukopaasi teki Forssan Alkua vastaan kuusi pistettä. Ottelu jäi hänen ainoakseen Korisliigassa. Hän on pelannut tämän jälkeen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla.
Turun Martinseurakunta

| Turun Martinseurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Martinkirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Turun arkkihiippakunta
Rovastikunta:  Turun tuomiorovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Martinkirkko
Perustettu:  1921
Jäsenmäärä:  18 311 (2022)
– Osuus asukkaista:  61,8 %
Kirkollisvero:  1,20 %
Kirkkoherra:  Tuomo Norvasuo
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turun Martinseurakunta on seurakunta Varsinais-Suomessa, Turun kaupungissa. Seurakunta kuuluu Turun arkkihiippakunnassa Tuomiorovastikuntaan ja on osa Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Tuomo Norvasuo. Vuoden 2022 lopussa seurakuntaan kuului 18 311 jäsentä, mikä on 61,8 % alueen asukkaista.
Ilpoistenpiiri

Martinseurakunnan yhteydessä toimii karismaattinen Ilpoistenpiiri. Alkujaan raamattupiirinä toiminut ryhmä laajentui voimakkaasti vuoden 1988 alussa. Piiri on saanut nimensä pitkäaikaisesta kokoontumisapaikastaan Ilpoisten seurakuntakodissa. Vuodesta 1993 lähtien se on kokoontunut Martin kirkossa.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Martin seurakunnan kirkkoherroina:
1922–1954: Arvi Nenye
1954–1978: Yrjö Luojola
1992–2006: Kauko Viitanen
2006– Tuomo Norvasuo
Volta (tanssi)

Robert Dudley: Elizabeth Dancing
Volta oli myöhäisrenessanssiajalla Ranskassa ja Englannissa suosittu intiimi paritanssi, joka oli läheistä sukua galliardelle. Tanssin nimi tulee italiasta ja tarkoittaa kääntymistä tai pyörähdystä, jollaisia askelkuviot sisältävät. Tanssin aikana mies nostaa daamin pyörähtäen ilmaan pitäen kiinni tämän korsetin etureunasta. Liikkeessä paljastuvat rohkeasti polvet. Tanssi saa osallistujat hengästymään ja pyörryksiin.
Tanssia arvosteltiin rivoksi ja siveettömäksi, ja propaganda väitti sitä Englannin kuningatar Elisabet I:n (1558-1603) mielitanssiksi. Musiikin asiantuntija Ian Pittaway toteaa, että historialliset lähteet eivät kerro mitään kuningattaren tanssiharrastuksista. Pittaway ei sen takia pidä Elisabetia koskevaa väitettä uskottavana.
Volta nykykulttuurissa

Elokuvassa Elisabet (1998) Cate Blanchett (Elisabet I) ja Joseph Fiennes (Lordi Robert Dudley) tanssivat kahdesti voltaa, tosin  koreografia poikkeaa oikeaoppisesta.