stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomi-sarjan kausi 2005–2006
Suomi-sarjan karsinta > Pohjoinen

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  T  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Hermes 2  | 4 |  3  |  0  |  0  |  0  |  1  |  17  |  9  | +8 | 6 |
| 2 |  YJK  | 4 |  3  |  0  |  0  |  0  |  1  |  20  |  13  | +7 | 6 |
| 3 |  Cowboys  | 4 |  2  |  0  |  0  |  0  |  2  |  18  |  13  | +5 | 4 |
| 4 |  JHT  | 4 |  1  |  0  |  0  |  0  |  3  |  14  |  17  | -3 | 2 |
| 5 |  KuRy  | 4 |  1  |  0  |  0  |  0  |  3  |  8  |  25  | -17 | 2 |
Hermeksen pudottua Mestiksestä Suomi-sarjaan Hermes 2 luopui sarjapaikastaan ja sen sai JHT.
Suomi-sarjan karsinta > Etelä

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  T  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  D-Kiekko  | 4 |  3  |  0  |  0  |  0  |  1  |  15  |  10  | +5 | 6 |
| 2 |  HC Kerava  | 4 |  2  |  0  |  0  |  0  |  2  |  17  |  10  | +7 | 4 |
| 3 |  TuusKi  | 4 |  2  |  0  |  0  |  0  |  2  |  13  |  12  | +1 | 4 |
| 4 |  Kiekko-Ahma  | 4 |  2  |  0  |  0  |  0  |  2  |  9  |  10  | -1 | 4 |
| 5 |  VG-62  | 4 |  1  |  0  |  0  |  0  |  3  |  7  |  19  | -12 | 2 |
Uusintaottelu TuusKi - HC Kerava 7-3. Myös HC Kerava sai sarjapaikan HeKin, SaPKon ja KOO-VEEn noustua Mestikseen.
Suomen puolustusvoimien joukko-osastoperinteet

| Suomen puolustusvoimien joukko-osastoperinteet |
| --- | --- |

Kieli:  suomi
Kustantaja:  Maanpuolustuskorkeakoulu
Julkaistu:  2008
Sivumäärä:  336
ISBN:  9789512518852
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Suomen puolustusvoimien joukko-osastoperinteet on 4. kesäkuuta 2008 julkaistu kirja, jossa käsitellään yli kahdeksankymmenen joukko-osaston perinteitä vuosina 1918–2008. Se on Sotamuseon julkaisema ja osa Puolustusvoimien juhlavuoden 2008 tapahtumia.
Sisältö

Suomen puolustusvoimien joukko-osastoperinteet kirjassa käsitellään vuosien 2006–2007 Puolustusvoimien itsenäisten joukko-osastojen perinteitä. Kirjassa käsiteltävät perinteet ovat joukko-osaston yleinen historia, joukko-osastotunnus, joukko-osastoristi, lippu, kunniamarssi, perinne tai/ja vuosipäivä, perinnehuoneet, museot, muistomerkit, killat ja perinneyhdistykset, johtajat ja kirjallisuus. Kirjassa on lisäksi liitteenä CD, jossa on 33 kunniamarssia Kaartin Soittokunnan soittamana.
Toimituskunta ja käsikirjoittajat

Marko Palokangas – päätoimitus ja käsikirjoitus
Pentti Airio     – käsikirjoitus
Lauri Haavisto   – käsikirjoitus
Kyösti Ihanus    – arkistotutkimus
Johanna Keinänen – kuvatoimitus ja käsikirjoitus
Pekka Saloranta  – kieliasun tarkastus ja oikoluku
Jukka Vuolio     – käsikirjoitus
Aiheesta muualla

Kirja luettavissa Doria-julkaisupalvelussa
Tallinna JK Legion

Seuran logo
Tallinna Jalgpalli Klubi Legion on jalkapalloseura Tallinnan kaupungista. Seura pelaa vuonna 2021 Viron pääsarjassa Meistriliigassa. Seura on perustettu vuonna 2008, kun Tallinna JK ja Tallinna SK Legion fuusioituivat.
Syyrialaisten jumalten pyhäkkö

| Syyrialaisten jumalten pyhäkkö |
| --- | --- |
 Syyrialaisten jumalten pyhäkön raunioita.
Sijainti:  Delos, Kykladit, Etelä-Egean saaret  Kreikka
Koordinaatit:  37°23′53″N, 25°16′15″E
Rakennustyyppi:  pyhäkkö
Valmistumisvuosi:  noin 150–100 eaa.
Tuhoutui:  88 eaa.
 Osa Unescon maailmanperintökohdetta Delos 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Syyrialaisten jumalten pyhäkkö eli Atargatiksen ja Hadadin pyhäkkö oli antiikin aikainen Syyriasta tuoduille kulteille omistettu pyhäkkö Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Kýnthos-vuoren länsirinteen aluetta.
Syyrialaisten jumalten pyhäkön lattiamosaiikkeja.
Syyrialaisten jumalten pyhäkkö rakennettiin hellenistisellä kaudella 100-luvun jälkimmäisellä puoliskolla eaa. Siinä oli useita rakennusvaiheita, ja sitä laajennettiin ainakin vielä ensimmäisen vuosisadan eaa. alkupuolella. Pyhäkkö oli omistettu pääasiassa Atargatikselle ja Hadadille, jotka yhdistettiin kreikkalaisessa maailmassa Afroditeen ja Zeukseen. Pyhäkkö sijaitsi Kýnthoksen rinteessä Deloksen teatterin koillispuolella alueella, jossa sijaitsi lukuisia ulkomailta tuoduille kulteille omistettuja pyhäkköjä. Sen länsipuolella sijaitsi niin kutsuttu Inopoksen talo ja eteläpuolella muun muassa Egyptiläisten jumalten temppeli ja Isiksen temppeli. Lähellä sijaitsi myös kolme eri Serapeionia. Rakennus tuhoutui todennäköisesti Mithridateen armeijan hyökkäyksessä vuonna 88 eaa.
Pyhäkkö koostui kahdesta pääosasta. Sen eteläosassa oli neliömäinen piha, jota ympäröi joukko pieniä huoneita ja pyhäkköjä. Pohjoisosassa oli pitkä tasanne, johon avautui pieni puolikaarenmuotoinen teatteri. Teatterin katsomoa käytettiin pyhäkössä suoritettujen seremonioiden aikana. Tasanteen länsilaidalla oli pylväshalli. Myös teatteria kiersi sen pohjois-, itä- ja eteläsivuilta pylväshalli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Syyrialaisten jumalten pyhäkkö Wikimedia Commonsissa
Teerivaara

Teerivaara voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Teerivaara, kylä Polvijärvellä
Teerivaara, kylä Ranualla
Teerivaara, kylä Sotkamossa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Teerivaara”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suolajärvi (Kouvola)

| Suolajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaaksossa
Kunnat:  Kouvola (Jaala ja Valkeala)
Koordinaatit:  61°05′11″N, 26°39′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Lasku-uomat:  Jukakoski Jukajärveen Verlan voimalasta Iso-Kamposeen
Järvinumero:  14.911.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  73,1 m  
Pituus:  4,706 km  
Leveys:  3,251 km  
Rantaviiva:  25,04 km  
Pinta-ala:  5,54329 km²  
Tilavuus:  0,0384514 km³  
Keskisyvyys:  6,94 m  
Suurin syvyys:  24,96 m  
Valuma-alue:  55,8 km² 
Saaria:  7
 fiSuolajärvi 
Suolajärvi on 5,5 neliökilometrin suuruinen järvi Kouvolan Jaalassa ja Valkealassa, Kymijoen vesistön Mäntyharjun reitissä. Se muodostaa yhdessä Niskajärven ja Siikajärven kanssa järvikokonaisuuden, jonka vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Suolajärvi on bifurkaatiojärvi eli sillä on kaksi lasku-uomaa.
Maantietoa

Suolajärvi on 4,7 kilometriä pitkä, 3,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 554 hehtaaria eli 5,5 neliökilometriä. Siinä on 7 saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,9 hehtaaria eli alle prosentin järven pinta-alasta. Suurin saari Vuohisaari sijaitsee lounaisrannan tuntumassa. Sen ympärillä on viisi muuta pikkusarta ja seitsemäs saari sijaitsee erillään Matalaniemen takana. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 38,45 miljoonaa kuutiometriä eli 0,03845 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 6,9 metriä. Sen syvänteessä, joka sijaitsee keskellä järveä, on 25 metriä syvää . Järven rantaviivan pituus on 25 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 1,5 kilometriä.
Luontoarvoja

Suolajärvi on kirkasvetinen, vähähumuksinen ja vedenlaadultaan pääosin lähes luonnontilainen. Näkösyvyys on 4,4 metriä. Vedenlaatu on luokiteltu erinomaiseksi.
Suolajärven luontaiseen kalakantaan kuuluvat ainakin muikku, ahven, hauki, särki sekä made. Lisäksi sinne on istutettu mm. järvisiikaa ja kuhaa. Suolajärven yläpuolisesta Niskajärvestä vaeltaa niiden välisen salmen kautta Suolajärveen runsaasti kaloja, joten myös Niskajärveen istutettuja kalalajeja löytyy. Järvessä on täplärapuja.
Tarut ja tositarinat

Verlan tehtaan välittömässä läheisyydessä, Verlankosken niskassa, on 7 000 vuoden ikäiseksi arvioitu harvinainen esihistoriallisten kalliomaalausten kokonaisuus. Maalaukset edustavat Suomen kalliotaiteen vanhinta vaihetta, lähinnä kampakeraamista kulttuuria. Kolme erottuvaa kuvatasoa saattavat olla iältään hyvinkin kaukana toisistaan. Uusia maalauksia on ilmeisesti tehty vanhojen päälle. Ne on maalattu punavärillä sileään kalliopintaan. Päälle kiteytynyt ohut piidioksidikerros on suojannut maalauksia tuhansien vuosien ajan. Järvestä pystysuoraan kohoavassa kallioseinämässä olevasta noin kuuden metrin levyisestä ja puolentoista metrin korkuisesta teoksesta erottuu selvästi kahdeksan hirveä, kolme ihmistä ja kulmaviivakuvio. Lisäksi seinämässä on joitakin tuntemattomiksi kuluneita kuvioita.
Kalliomaalauksen paras katselupaikka on virran toisella puolella olevalla tasanteella, lähellä museon parkkipaikkaa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Verlan alueeseen (14.911) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 73,1 metriä mpy.
Suolajärvi laskee kahden salmen kautta kaakkoon päin. Eteläinen laskureitti virtaa Säynätnuoran, Jäviänsalmen ja Uitelmuksen kautta Verlankoskeen, jossa toimii Verlan vesivoimalaitos. Vesireitti jatkuu voimalaitoksesta Iso-Kamposen jälkeiseen Puolankakosken uomaan yhtyen Lintukymiin. Pohjoinen laskureitti kulkee Hangantaipaleen ja Jukakosken kautta Jukajärveen, josta se jatkuu Kattilakosken ja Kantokosken läpi Sonnanjärveen ja josta se vielä jatkuu Sonnanjokea pitkin Lintukymiin.
Aiheesta muualla

Päätös ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soveltamisesta Niska- ja Suolajärven säännöstelyn tarkistamishankkeessa, Kouvola (Jaala), ELY-keskus
Mäntyharjun seudun taloudellinen kartta (PDF) (Timo Meriluoto – Vanhat kartat) timomeriluoto.kapsi.fi.  1940. Helsinki:  Maanmittaushallitus. Viitattu 1.9.2022.
(14.9)
Suecia antiqua et hodierna

Kuvakirja Suecia antiqua et hodiernan (1716) ensimmäisen voluumin nimilehti.
Suecia antiqua et hodierna (suom. Mennyt ja nykyinen Ruotsi) on ruotsalainen, suunnitelmiin nähden keskeneräiseksi jäänyt, kolmiosainen kuvakirjasarja, jossa on 353 kuparikaiverruskuvaa 1600-luvun Ruotsista. Teos on ennen kaikkea ruotsalaisen arkkitehti Eric Dahlbergin (1625–1703) suunnittelema ja kokoama valtion varoin. Teos julkaistiin kuitenkin vasta Dahlbergin kuoleman jälkeen vuonna 1716.
Hankkeen alku

Dahlberg aloitti hankkeen vuonna 1660 ja sai vuonna 1661 kuninkaallisen privileegion Ruotsin suurvalta-aikaa esittelevän kuvakirjan laatimiseen. Useat kuvakirjan kuvista pohjautuvat Dahlbergin omiin piirroksiin. Koska Ruotsissa ei ollut riittävän hyvätasoisia kaivertajia, Dahlberg käytti apunaan tunnustettuja kaivertajia aluksi Ranskasta ja myöhemmin Hollannista; hän matkusti ja asui Pariisissa lähes vuoden muun muassa johtaakseen kuparipiirrosten kaivertamista. Pääosa siihen mennessä valmistuneista piirroksista saatiin kaiverrettua Pariisissa vuoteen 1674 mennessä. Tämän jälkeen Ruotsin sotatoimet ja Dahlbergin sotilasura aiheutti kymmenen vuoden katkon kuvakirjahankkeeseen. Toisessa vaiheessa (1688–1715) esimerkiksi Norlannin kohteita piirsivät myös muut kuin Dahlberg; painolevyjä kaiversivat Ruotsiin muuttaneet hollantilaistet kaivertajat. Vaikka Dahlberg työskenteli kuvakirjahankkeen parissa yli puolen elämänsä aikana – paljolti sivutyönään – ei hän ehtinyt saada hanketta valmiiksi. Hankkeen johto  siirrettiin vuonna 1702 Kansliakollegiumille, joka nimesi kirjahankkeelle vastuullisen henkilön (Olof Hermelin, 1702–1708 ja Elias Brenner, 1708–1715). Vuoden 1715 jälkeen ei uusia kaiverruksia enää tehty.
Kuvat

Kuvista noin sata on 1600-luvun Ruotsin kaupungeista ja tämän lisäksi kuvia on linnoista, kartanoista sekä muinaismuistoista. Mukana on joitain kuvia aikakauden Suomesta, muun muassa Viipurista. Kaiverrukset eivät olleet aina aivan totuudenmukaisia, koska Dahlberg saattoi piirtää mukaan rakennuksiin suunniteltuja muutoksia, joita ei sittemmin toteutettukaan. Hän sijoitti myös kuviin ihmisiä ja rakennuksia väärässä mittakaavassa, jolloin jotkut rakennukset näyttivät todellisuutta suuremmilta ja mahtavammilta. Selkeä esimerkki tästä vääristymisestä on näkymä Linköpingistä. Tästä kuvasta syntyy vaikutelma, että Linköpingin tuomiokirkko ja linna olisi paljon suurempi muuhun rakennuskantaan verrattuna ja erityisesti verrattuna lähistöllä sijaitsevaan toiseen kirkkoon (S:t Larskyrkan), joka on todellisuudessa mittasuhteiltaan vain hieman tuomiokirkkoa pienempi.
Innoittaja

Dahlbergin keskeisenä innoittajana oli sveitsiläissyntyinen, Saksan Frankfurtissa kirjapainoa pitänyt ja kaupunkien karttoja ja piirroksia laatinut kaivertaja Matthäus Merian. Merianin 13-osainen Topographiæ Galliæ (1655–1661) esitteli kaikki Ranskan maakunnat tekstin ja kuparipiirrosten avulla. On arvioitu, että julkaistu Suecia antiqua et hodierna toteutti vain osaa Dahlbergin hahmottelemasta neliosaisesta teossarjasta. Dahlbergin suunnittelemassa teoksessa olisi ollut neljä voluumia: Tukholma ja Uplanti; muu Sveanmaa ja Norlanti; Götanmaa; Suomi ja ulkomaiset Baltian (Ruotsin Inkeri, Ruotsin Liivinmaa, Ruotsin Viro) ja Saksan (Ruotsin Pommeri, Ruotsin Wismar) maakunnat. Ainoastaan teoksen ensimmäisen osan piirrokset valmistuivat kutakuinkin suunnitellusti. Suomesta esitellään lähinnä maakuntavaakunat, Hämeenlinna, Viipurin ja Ahvenanmaan Kastelholman näkymät.
Teksti

Kuvakirjojen ohella Suecia antiqua et hodierna -hankkeen puitteissa laadittiin tekstimuotoisia kuvauksia Ruotsista. Latinankielisiä tekstejä laatimaan nimitettiin aluksi (1661) valtionhistorioitsija, Uppsalan yliopiston valtio-opin professori Johannes Loccenius. Hänen tekstinsä olivat asiallisia ja tiiviitä. Kun Dahlberg matkusti Ranskaan vuonna 1667, tekstit olivat pääosin jo valmiita. Vuodesta 1674 alkaneen kymmenen vuoden hankekatkoksen johdosta tekstejä ei kuitenkaan käytetty. Vasta vuonna 1690 jatkettiin työtä tekstimuotoisten kuvausten parissa. Kirjoitusvastuun sai valtionhistografi Claudius Örnhielm. Hänen suunnitelmansa olivat suuria, esimerkiksi tekstiosuuden julkaiseminen neljällä kielellä, ja hänen vaikutuksestaan teossarjan nimeksi tuli Suecia antiqua et hodierna. Örnhielm suunnitteli kuuden kirjan teossarjaa, jossa olisi ollut yhteensä 65 lukua. Tämä ei täysin sopinut Dahlbergin näkemyksiin. Örnhielmin tekstejä on painetussa kirjassa vain kahdeksan sivua (1694).
Ornhielmin kuoltua 1695 tilalle tuli uusi valtionhistografi Petrus Lagerlöf, Uppsalan yliopiston filologian professori. Lagerlöf kirjoitti säännöllisesti ja tuotti tekstiä niin, että kesällä 1698 latinan- ja ruotsinkielistä teosta päästiin painamaan. Teoksen 1 500 kappaleen painosta ehdittiin painaa yksitoista 88-sivuista painoarkkia ennen Lagerlöfin menehtymistä. Työtä jatkettiin vielä kolmella painoarkilla, jotka seuraaja Olof Hermelin oli osin kirjoittanut, ennen kuin hanke pysähtyi. Vuonna 1700 alkoi Suuri Pohjan sota (1700–1721). Dahlberg kuoli 1703, hänen jälkeensä vastuussa ollut Hermelin katosi Pultavassa 1709 ja sodan mukana myös Ruotsin suurvalta-asema haudattiin.
Julkaistuissa teoksissa kirjalliset kuvaukset ovat latinaksi ja ruotsiksi. Teoksista on otettu useita uusintapainoksia, joita on valmistettu eri tekniikoilla. Alkuperäisiä laattoja käytettiin ensimmäisessä uusintapainoksessa vuosien 1751–1766 aikana, jolloin painettiin 450 kappaleen teossarja. Teoksia jaettiin valtiollisina lahjoina vuoteen 1855 saakka, jolloin jäljelläoleva varasto huutokaupattiin. Myöhemmin Suecia antiqua et hodierna -teoksesta tehtiin painoksia muilla painotekniikoilla.
Nykyaikana

2010-luvulla Ruotsin kansalliskirjasto on jakanut sekä kuvakirjat että tekstiteokset digitaalisessa muodossa omilla sivuillaan ja Maailman digitaalisen kirjaston kautta.
Galleria

Ruotsin kartta, 1667.
Tukholma idästä katsottuna.
Tornio, 1701.
Hämeenlinna lännestä, 1710.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suecia antiqua et hodierna Wikimedia Commonsissa
Suecia Antiqua et Hodierna. Ruotsin kuninkaallinen kirjasto.
Suecia Antiqua et Hodierna. Maailman digitaalinen kirjasto.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Suecia antiqua et hodierna
Käännös suomeksi
Sydänjää (albumi)

| Sydänjää Laura Voutilainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. syyskuuta 2009
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Warner Music
Listasijoitukset
  13.
Laura Voutilaisen muut julkaisut
| Palaa 2008 | Sydänjää 2009 | Suurimmat hitit 2011 |
Sydänjää on Laura Voutilaisen kymmenes albumi, joka julkaistiin 18. syyskuuta 2009. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 13, ja pysyi listalla yhteensä 6 viikkoa.
Kappaleet

Salamataivas – 3.59
Sydänjää – 3.32
Kuulta kyselen – 3.42
Vastaa – 3.48
Tuulesta tuuleen – 3.18
Varastetut aarteet – 3.29
Kumartaa rytmin jumalaa – 3.52
Sudenkorento – 3.53
Ylöspäin – 4.19
Kiitos – 3.47
Infected by the Grooves – 3.17
Suspended Animation (John Petruccin albumi)

| Suspended Animation John Petrucci |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syyskuu-marraskuu 2004
 Julkaistu: 1. maaliskuuta 2005
 Tuottaja(t): John Petrucci
 Levy-yhtiö: Sound Mind Music
John Petruccin muut julkaisut
| An Evening with John Petrucci and Jordan Rudess 2000 | ''Suspended Animation'' 2005 | G3: Live in Tokyo 2005 |
Suspended Animation on kitaristi John Petruccin ensimmäinen sooloalbumi, joka on julkaistu 1. maaliskuuta 2005. Se on täysin instrumentaali.
"Jaws of Life" on alun perin tunnettu nimellä I.B.S. (Irritable Bowel Syndrome).
Kappaleet

Kaikki kappaleet ovat John Petruccin tekemiä.
Jaws of Life – 7.29
Glasgow Kiss – 7.48
Tunnel Vision – 6.35
Wishful Thinking – 7.29
Damage Control – 9.15
Curve – 6.23
Lost Without You – 4.56
Animate-Inanimate – 11.37
Kokoonpano

John Petrucci - kaikki kitarat
Dave LaRue - bassokitara
Dave Dicenso - rummut ja lyömäsoittimet
Tony Verderosa - akustiset rummut ja sähkörummut kappaleessa Tunnel Vision
Tim LeFebvre - bassokitara kappaleessa Tunnel Vision
Aiheesta muualla

John Petruccin virallinen sivusto
Sydänmaa

Sydänmaa voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimi

Sydänmaa, kylä Alavudella
Sydänmaa, kylä Eurajoella
Sydänmaa, kylä Evijärvellä
Sydänmaa, kylä Joroisissa
Sydänmaa, kylä Jämijärvellä
Sydänmaa, kylä Nilsiässä
Sydänmaa, kylä Parkanossa
Sydänmaa, kylä Pertunmaalla
Sydänmaa, kylä Ristiinassa
Sydänmaa, kylä Karunassa Sauvossa
Sydänmaa, kylä Suonenjoella
Sydänmaa, kylä Säkylässä
Sydänmaa, kylä Tuuloksessa
Sydänmaa, kylä Vahvialassa luovutetulla alueella
Sydänmaa, entinen kylä Viipurin maalaiskunnassa luovutetulla alueella
Sukunimi

Fanny Sydänmaa (1891–1949), ammattiyhdistysaktiivi ja kommunistipoliitikko
Jussi Sydänmaa (s. 1972), suomalainen muusikko, Lordi-yhtyeen kitaristi
Kristiina Sydänmaa, Aappo I. Piipon (1950–2011) sanoittajanimimerkki
Muita

Sydänmaa, kotkalainen suomipop-yhtye
Sydänmaa, Ari-Pekka Lahden kirjoittama näytelmä
Sydänmaa, Juha Seppälän romaani vuodelta 1994
Sydänmaa, Sakari Kuosmasen levyttämä kappale vuoden 1986 albumilta Ihana elämä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sydänmaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suppilohämähäkki

| Suppilohämähäkki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Leukakoukulliset Chelicerata
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Hämähäkit Araneae
Alalahko::  Opisthothelae
Osalahko::  Mygalomorphae
Heimo::  Atracidae
Suku::  Atrax
Laji::  robustus
Kaksiosainen nimi
 Atrax robustus  O. P.-Cambridge, 1877 
Katso myös
   Suppilohämähäkki Wikispeciesissä   Suppilohämähäkki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suppilohämähäkki (Atrax robustus) on Australiassa elävä tappavan myrkyllinen hämähäkkilaji.
Suppilohämähäkki on kiiltävänmusta, ja se voi kasvaa lähes viiden sentin pituiseksi. Laji on luonteeltaan aggressiivinen. Suppilohämähäkin myrkky voi tappaa ihmisen 15 minuutissa ilman hoitoa.  Myrkky aiheuttaa kuumetta, kramppeja, syljen runsasta erittymistä ja kielen nykimistä sekä monissa tapauksissa kuolemaan johtavan sydämenpysähdyksen. Hämähäkki puree uhriaan monta kertaa ja sen leukakoukut saattavat puhkaista kengän tai sormenkynnen.
Suppilohämähäkkiä tavataan vain Australiassa 150 km:n säteellä Sydneystä.
Suppilohämähäkki kutoo samanlaisen suppilon ja verkon kuin huonehämähäkit (Tegenaria) sukulaisineen. Suppilo johtaa lepopaikkaan, josta hämähäkki ryntää esiin, kun verkkoa kosketaan.
Aiheesta muualla

Kataja, Marika: Australiaa kiusaa seuraava vitsaus: tappavien myrkkyhämähäkkien raju lisääntyminen Yle Uutiset.  22.1.2020. Viitattu 22.1.2020.
Encyclopedia of Life: Atrax robustus (englanniksi)
ITIS: Atrax robustus (englanniksi)
Susanna Forsström

| Susanna Forsström |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1995 (ikä 29)
Mäkihyppääjä
Seura:  Lahden Hiihtoseura
Suksimerkki:  Fischer
Maailmancup
Kaudet:  2013-
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 6. maaliskuuta 2019 
Susanna Forsström (s. 19. huhtikuuta 1995) on suomalainen mäkihyppääjä. Hän edustaa Lahden Hiihtoseuraa. Häntä valmentaa entinen mäkihyppääjä Janne Ylijärvi.
Forsström osallistui ensimmäisen kerran mäkihypyn maailmancupin kilpailuun joulukuussa 2013 Lillehammerin normaalimäen kilpailussa ja sijoittui sijalle 38. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai tammikuussa 2014 sijoituttuaan Sapporon normaalimäen kilpailussa kahdeksanneksitoista.  Sijoitus on Forsströmin uran paras maailmancupin osakilpailussa. Continental Cupissa Forsström on voittanut yhden kilpailun maaliskuussa 2014 Falunissa ja ollut kerran kolmas.
Forsström kuului Suomen joukkueeseen vuoden 2015 MM-kilpailuissa Falunissa. Hän selviytyi normaalimäen karsinnasta finaaliin, jossa hän jäi viimeiselle sijalle eli sijalle 40. Sekajoukkuemäessä hän hyppäsi yhdessä Julia Kykkäsen, Janne Ahosen ja Jarkko Määtän kanssa. Joukkue sijoittui kymmenenneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän karsiutui henkilökohtaisesta kilpailusta ja oli sekajoukkuemäessä yhdestoista. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 40:nneksi ja sekajoukkuemäessä 11:nneksi. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän oli normaalimäessä 34:s, suurmäessä 37:s ja naisten joukkuemäessä yhdeksäs.
Nuorten MM-kilpailuissa Forsström on kilpaillut vuonna 2014 Val di Fiemmessä. Hän tuli kymmenenneksi. Almatyn universiadeissa 2017 hän oli neljäs..
Vuonna 2019 hän voitti naisten mäkihypyn Suomen mestaruuden. Vuonna 2020 Forsström saavutti SM-kultaa Puijon kesä-SM-kilpailuista. Vuonna 2022 hän saavutti SM-pronssia sekä mäkihypyssä että yhdistetyssä.
Säteilyintensiteetti

Säteilyintensiteetti on säteilyvirran suhde siihen avaruuskulmaan, johon säteilyvirta suuntautuu. Säteilyintensiteetin SI-järjestelmän mukainen yksikkö on wattia steradiaania kohti (W/sr).
Syyrian armenialaiset

| Syyrian armenialaiset |
| --- | --- |
Väkiluku:  noin 100 000¹
Kielet:  armenia, arabia
Uskonnot:  Armenian ortodoksinen kirkko, Armenian katolilainen kirkko
Sukulaiskansat:  muut armenialaiset
 Huomautukset                          ¹ennen Syyrian sisällissotaa 
Syyrian armenialaiset ovat Syyriassa asuvia armenialaisia. Suurin osa heistä polveutuu armenialaisista, jotka pakkosiirrettiin alueelle Armenialaisten kansanmurhan aikana Osmanien valtakunnassa vuonna 1915. Ennen Syyrian sisällissotaa Syyriassa oli arviolta 100 000 ja sittemmin monet heistä ovat päätyneet pakolaisiksi.