stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuopio
Elinkeinoelämä > Matkus

Itellan (nyk. Posti Group) 22 600 neliömetrin postikeskus Matkuksen yritysalueella, noin 14 km kaupungin keskustasta etelään, valmistui tuotantokäyttöön vuoden 2010 alkupuolella.
Vuoden 2012 lopulla Matkukseen avattiin IKANO-konsernin omistama IKEA-tavaratalo ja sen viereen kauppakeskus.
Elinkeinoelämä > Alatorihanke ja kävelykatualue

Vuonna 2012 torin ja kauppahallin alle valmistui liiketiloja, jotka yhdistivät torin länsi-, etelä- ja itälaidat maanalaisella kauppakäytävällä. Samalla laajennettiin torin alla sijaitsevaa pysäköintilaitosta. Kävelykatualue saatiin valmiiksi syksyllä 2014.
Kauppahallin ulkoremontti valmistui marraskuussa 2012 ja sisätilojen remontti toukokuussa 2013. Kauppahallin kyljessä aiemmin ollut kalahalli purettiin ja sen paikalle rakennettiin kahvilarakennus.
Torin sekä keskustan muiden suurempien saneerausten jälkeen Kuopion kaupunkikeskusta on hiljalleen elävöitynyt nousujohteisesti. Huolimatta suurista kauppakeskuksista, Kuopion keskustan liiketilojen käyttöaste on suhteellisesti valtakunnan korkeimpia.
Rakennusten korkeus kasvaa keskustassa sekä uudisrakentamisen että korotusten myötä. Täydennysrakentamista on tehty viime vuosina erityisesti sataman alueella. Tiivistyvän kaupunkirakenteen myötä myös pysäköintijärjestelyjä uusitaan. Maapohjapysäköintipaikkoja on suunniteltu muutettavaksi pysäköintitaloiksi muun muassa Niiralan jääkiekkohallin yhteydessä.
Elinkeinoelämä > Matkakeskus

Matkakeskuksen uudistushanketta edelsi vuosien kaavoitus- ja suunnittelutyö. Alueen infrastruktruuria uusittiin laajasti muun muassa siirtämällä maanalainen puro tulevien tornitalojen tieltä. Technopolis ilmoitti kesällä 2015 vetäytyvänsä hankkeesta. Matkakeskuksen, Kuopion Portin, rakentaminen käynnistyi keväällä 2018.
Elinkeinoelämä > Tiedepuisto ja korkeakoulut

Savilahdessa sijaitseva Kuopion tiedepuisto on kasvanut nopeaa vauhtia läpi koko 2000-luvun. Tiedepuistossa sijaitseva Technopolis Kuopio on nykyisin jo 3 000 työpaikan yhteisö. Savonia-ammattikorkeakoulun 12 200 neliömetrin tilat sijaitsevat nykyään Technopoliksen kiinteistössä. Savilahdessa opiskelee noin 2 000 ammattikorkeakouluopiskelijaa. 2020-luvulla Savilahdesta kasvaa eurooppalaisittain merkittävä opiskelu- ja osaamiskeskittymä, minkä tarpeisiin alueelle rakennetaan kokonainen asuinalue. Hankkeet ja projektit ovat käynnistyneet 2010-luvun lopulla. Savilahden alueella on nykyään yli 9000 opiskelijaa ja 10 000 työpaikkaa, mutta määrä tulee kasvamaan useilla tuhansilla 2020-luvun aikana.
Elinkeinoelämä > Tilastoja

Työpaikkoja vuoden 2022 lopulla oli yhteensä 55 400.
Kuopion elinkeinorakenne on monipuolinen. Vuoden 2022 suurimmat toimialat olivat terveys- ja sosiaalipalvelut 12 953, kauppa-, majoitus- ja ravitsemistoiminta 5779,, hallinto- ja tukipalvelut 5120, koulutus 4637, rakentaminen 4436, teollisuus 3361.
Koulutus- ja tutkimuslaitokset

| Korkeakoulu | Opiskelijoita Kuopiossa |
| --- | --- |
Itä-Suomen yliopiston Kuopion kampus: 7 000
Savonia-ammattikorkeakoulu: 5 150
Humanistinen ammattikorkeakoulu: 150
Sibelius-Akatemia: 100
Kuopio on huomattava koulukaupunki. Kuopio on ollut edelläkävijänä useissa koulutuksen hankkeissa.
Kaupungissa on 36 peruskoulua, Alavan ja Paloahon sairaalakoulut ja yksityiset Steinerkoulu Virkkula ja Kuopion kristillinen yhtenäiskoulu, 6 lukiota ja aikuislukio (2 600 opiskelijaa) sekä kansalaisopisto.
Tärkeimmät ammatillisen ja korkeakoulutuksen oppilaitokset ovat Itä-Suomen yliopisto ja Sibelius-Akatemian Kuopion osasto, Pelastusopisto, Savonia-ammattikorkeakoulu sekä Savon ammatti- ja aikuisopisto. Lisäksi koulutusta tarjoaa muun muassa Palvelualan Opisto Kuopio, johon on yhdistetty myös Kuopion talouskoulu, sekä Kuopion konservatorio, Pohjois-Savon opisto ja Humanistinen ammattikorkeakoulu. Itä-Suomen yliopisto on pärjännyt suomalaisittain kansainvälisissä vertailuissa merkittävän hyvin viime vuosina, ja Savonia-ammattikorkeakoulusta on kasvanut aikojen saatossa yksi Suomen monipuolisimmista ja suurimmista ammattikorkeakouluistakenen mukaan?.
Toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa opiskelijoita on noin 4 000, lukioissa 2 600, ammattikorkeakouluissa 5 300 ja yliopistoissa 6 500. Kaikki koulutusasteet (mukaan lukien esi- ja perusopetus) yhteenlaskettuna Kuopiossa on yli 30 000 oppilasta tai opiskelijaa, mikä muodostaa noin kolmasosan koko väestöstä.
Kuopiolaisten koulutustaso on korkea. 15 vuotta täyttäneistä kuopiolaisista 71,7 % on suorittanut vähintään keskiasteen tutkinnon (koko maa 65,5 %). Vuonna 2008 peruskoulun päättäneistä sijoittui 52,1 % lukiokoulutukseen, 38,1 % ammatillisiin ja 9,8 % ei jatkanut tutkintotavoitteista opiskelua. Koulutuksen ulkopuolelle jääneiden osuus on vähän pienempi kuin koko maassa (7,6 %), mutta suurten kaupunkien keskitasoa.
Yliopiston ja ammattikorkeakoulun tutkimuslaitosten lisäksi muun muassa Eviralla, Geologian tutkimuskeskuksella, Ilmatieteen laitoksella, Kansanterveyslaitoksella, Puolustusvoimilla, Työterveyslaitoksella, ja Valtion teknillisellä tutkimuskeskuksella on omat yksiköt Kuopion Savilahdessa sijaitsevassa tiedepuistossa.
Hallinto ja päätöksenteko > Kuopion strategia vuoteen 2030

Kuopion kaupunginvaltuusto hyväksyi Kuopion kaupungille uuden strategian 11.12.2017. Strategia määrittää Kuopion visioksi olla hyvän elämän pääkaupunki. Strategiassa hyvään elämään kuuluvat terveys, alueen elinvoima ja arjen rikkaus.
Visiota on täsmennetty päämäärillä, jotka kuvaavat kaupungin haluttua tavoitetilaa vuonna 2030:
Kestävästi kasvava miljoonan ihmisen keskus – 200 000 asukasta vuonna 2040
Uudistuva ja kansainvälinen elinkeinoelämä sekä hyvä yritysilmasto
Savilahti Euroopan kiinnostavin oppimis- ja innovaatioympäristö
Suomen nopeimmin kehittyvä kokous-, tapahtuma- ja matkailualue
Terveys-, ympäristö- ja hyvinvointiosaamisen edelläkävijä
Ympäristöltään ainutlaatuinen ja innostava. Paras paikka lapsille.
Hallinto ja päätöksenteko > Kaupunginvaltuusto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| Vaalit | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Äänestys- aktiivisuus |
| Vaalit | SDP | Kok. | SKDL Vas. | Kesk. | SKL KD | LKP | SMP PS | Vihr. | Muut | Äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 16 | 15 | 13 | 9 | 3 | 2 | 1 |  | -- | 74,4 % |
| 1980 | 15 | 17 | 12 | 10 | 2 | 1 | 2 |  | -- | 73,1 % |
| 1984 | 15 | 16 | 9 | 11 | 1 |  | 4 | 3 | -- | 68,6 % |
| 1988 | 16 | 15 | 6 | 9 | 2 | 3 | 3 | 4 | 1a | 63,9 % |
| 1992 | 15 | 12 | 8 | 9 | 2 | 1 | 2 | 10 |  | 63,6 % |
| 1996 | 16 | 16 | 7 | 12 | 1 |  | -- | 7 | -- | 54,0 % |
| 2000 | 14 | 13 | 7 | 14 | 3 |  |  | 8 | -- | 48,4 % |
| 2004 | 15 | 12 | 7 | 16 | 3 |  | -- | 6 | -- | 52,5 % |
| 2008 | 12 | 15 | 5 | 13 | 2 |  | 3 | 9 | -- | 57,2 % |
| 2012 | 12 | 14 | 4 | 13 | 2 |  | 9 | 5 | -- | 52,3 % |
| 2017 | 11 | 12 | 5 | 14 | 3 |  | 6 | 8 | -- | 52,6 % |
| 2021 | 10 | 12 | 4 | 14 | 2 |  | 8 | 8 | 1b | 49,7 % |
a Demokraattinen Vaihtoehto b Liike Nyt
Lähde: Tilastokeskus & Oikeusministeriö
Hallinto ja päätöksenteko > Kaupunginhallitus

Kuopion kaupunginhallituksessa on 11 jäsentä. Kaupunginhallituksen paikkajako:
| --- | --- |
 Keskusta 3 paikkaa  Kokoomus 3 paikkaa  SDP 2 paikkaa:  Perussuomalaiset 2 paikkaa  Vihreä liitto 1 paikka
Hallituksen puheenjohtajana toimii Aleksi Eskelinen (kesk.).
Hallinto ja päätöksenteko > Pormestarit ja kaupunginjohtajat

| Pormestari | Kausi |
| --- | --- |
Carl Gustaf Salonius: 1809
Fredrik Krook (vt.): 1816–1818
Johan Fredrik Sundberg: 1818–1831
Gustaf Lindberg: 1831–1844
Carl Gustaf Bergstedt: 1844–1847
Nils Fredrik Perander: 1847–1854
Alexander Rudbäck: 1854–1862
August Wilhelm Westzynthius: 1862–1870
Karl Fabritius: 1870–1879
Emil Frithiof Andersin: 1879–1883
Frans Oskar Möller: 1883–1906
Karl Elis Saxén (vt.): 1906–1907
Rudolf Streng: 1907–1915
Rafael Zinck: 1915–1929*
*Vuonna 1929 eriytettiin hallinnollisten ja oikeudellisten asioiden johtaminen. Hallinnollisia asioita tuli johtamaan kaupunginjohtaja ja (oikeus)pormestarin nimitys säilyi käytössä raastuvanoikeuden puheenjohtajan tittelinä, missä toimessa Rafael Zinck jatkoi vuoteen 1936.
| Kaupunginjohtaja | Kausi |
| --- | --- |
Kaarlo Sallinen (kok.): 1929–1937
Yrjö Nikkilä (kok.): 1937–1962
Eino Luukkonen (sd.): 1962–1975
Olavi J. Oksa (sd.): 1975–1982
Juhani Koskinen (kok.): 1982–1990
Kauko Heuru (kok.): 1990–1998
Kari Häkämies (kok.): 1998–2001
Petteri Paronen (sit.): 2001–2018
Jarmo Pirhonen (kok): 2018–2023
Soile Lahti (sit.): 2023–
Ystävyyskaupungit

Jönköping, Ruotsi
Bodø, Norja
Svendborg, Tanska
Alūksne, Latvia
Pitkäranta, Venäjä
Pihkova, Venäjä
Castrop-Rauxel, Saksa
Gera, Saksa
Besançon, Ranska
Opole, Puola
Győr, Unkari
Craiova, Romania
Minneapolis, Yhdysvallat
Winnipeg, Kanada
Pudong, Kiina
Lääne-Virun maakunta, Viro
Ystävyyskaupunkitoiminta Pihkovan ja Pitkärannan kanssa keskeytettiin maaliskuussa 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
Tunnettuja kuopiolaisia

Monet Suomen eturivin kirjailijoista, poliitikoista, toimittajista sekä urheilijoista ovat lähtöisin Kuopiosta.
Metsästys

Metsästäjä.
Kalliopiirros metsästämisestä Algeriassa.
Villisian metsästystä 1300-luvulla.
Metsästys on vapaana elävien riistaeläinten pyydystämistä. Keskeisimmät motiivit metsästykseen ovat saaliin tarjoama liha, turkis ja luut, kannanhoito, sekä metsästyksen viihteellinen ja kulttuurinen arvo. Nykyään metsästyksen viihteellinen ja kulttuurinen arvo on korostunut, koska yhä harvempi on taloudellisesti riippuvainen metsästyksestä.
Metsästyksen luonteen muuttuminen on vaikuttanut myös käytettyihin pyyntivälineisiin ja keinoihin. Metsästys on tältä osin muuttunut kivuttomampaan suuntaan.
Metsästys on ollut useiden kansojen perinteinen elinkeino. Siinä vapaana eläviä eläimiä eli riistaa pyydystetään ja niiden ruhot hyödynnetään. Ruhon hyödyntäminen on vaihdellut suuresti kansoittain ja aikakausittain. Ruho on saatettu hyödyntää luita myöten, tai vain eläimen turkki on otettu hyötykäyttöön.
Metsästyksen ollessa elinkeino on keskeistä, että saaliista saatava energia tai muu hyöty ylittää siihen käytetyn energian ja muut panostukset. Tästä syystä metsästys on perinteisesti keskittynyt joko suuremman riistan metsästykseksi tai pienriistan metsästykseksi käyttäen erilaisia ansoja. Ansat ovat varsin energiatehokas pyyntimuoto.
Ansojen lisäksi keskeisiä pyyntivälineitä ovat olleet erilaiset keihäät ja jouset.
Suomessa vanhoja synonyymejä ja murreilmauksia metsästykselle ovat esimerkiksi jahti, pyynti, erästys ja saalistus. Esimerkiksi kun jokin eläin on saatu saaliiksi, se on jäänyt ”eräksi”.
Metsästyksen yhteiskunnallinen merkitys

Metsästyksen yhteiskunnallista merkitystä on määritellyt erityisesti se kuinka keskeisessä asemassa se on ollut ravinnonsaannin kannalta.
Metsästäjä-keräilijäkulttuureissa metsästys oli yleisesti ottaen keskeisessä asemassa ravinnonsaannin kannalta, joskin sen asema vaihteli riippuen elinympäristöstä.
Maatalouteen siirryttäessä metsästyksen merkitys väheni ravinnonsaannin kannalta, mutta se toimi erinomaisena lisäravinnon lähteenä.
Metsästyksellä on koettu olevan yhteiskunnallista merkitystä muunkin kuin vain ravinnonsaannin kannalta. Metsästyksen on koettu karaisevan ja valmistavan miehiä sotaa varten. Tämä näkökulma on ilmaistu jo Homeroksen eepoksissa.
Vaikka nykypäivänä ei paljon puhutakaan metsästyksen sotaan valmistavasta vaikutuksesta, metsästyksen koetaan edistävän kärsivällisyyttä, kuntoa, kestävyyttä, rohkeutta ja valmiutta nopeaan toimintaan. Näillä ominaisuuksilla voi nähdä olevan rauhanomaisempaakin merkitystä. Metsästys on myös mieltä kohottava harrastus, sillä luonnossa liikkuminen hyvässä seurassa vähentää stressiä.
Nykyään metsästyksen yhteiskunnallista merkitystä korostavat metsästyksen tarjoama viihteellinen ja kulttuurillinen arvo sekä riistakantojen säätely.
Metsästys ja sukupuutot

Luettelo sukupuuttoon metsästetyistä eläimistä käsittää kaikki varmuudella ihmisen metsästämällä sukupuuttoon hävittämät eläinlajit. Luettelossa on myös lajeja, joiden sukupuuton tarkkaa syytä ei tunneta, mutta joiden häviämiseen metsästys on ratkaisevasti vaikuttanut. Nykyaikaisen metsästyksen aikana lajeja ei ole kuollut enää sukupuuttoon.lähde? Suomalainen metsästys on perustunut pitkään riistakantojen eettiseen ja kestävään käyttöön.
Metsästyksen merkitys

Suomessa riistakantojen metsästysrasitus on tarkoin säädeltyä ja kohdistuu enimmäkseen kannan siihen osaan, nuoriin yksilöihin, joka muutenkin osittain menetettäisiin tulevan talven aikana. Metsästäjiä on myös hyvin paljon, ja metsästyksen suosio on kasvussa naisten keskuudessa. Metsästyksen taloudellinen arvo on Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen (RKTL) laskelman mukaan noin 60–70 miljoonaa euroa. Summa riippuu laskutavasta ja riistanlihan hinnan arvostuksesta.
Eräiden lajien metsästyksen lopettaminen aiheuttaisi moninaisia haittoja: jos hirvikantaa ei pidettäisi kurissa, liikennekuolemat lisääntyisivät sekä metsätuhot (taimikkotuhot) lisääntyisivät huomattavasti.
Kannanhoidollinen metsästys on tärkeää myös eläinkunnan monimuotoisuuden ylläpitämisen osalta. Kannat pyritään pitämään sopivan kokoisina, jotta metsästys voisi jatkua tulevaisuudessakin riistakantoja vaarantamatta. Suomessa metsästäjät tekevät vapaaehtoisesti riistalaskentoja realistisen kuvan saamiseksi riistakannoista, jotta voidaan oikein mitoittaa metsästystä suhteessa riistakantoihin. Suomessa metsästys myös perustuu eettisyyteen ja kestävyyteen. Haavakot, eli haavoittuneet eläimet pyritään löytämään ja lopettamaan aikaa ja energiaa säästämättä.
Metsästyksen merkitys > Trofeemetsästys

Trofeemetsästyksen tavoitteena on metsästysmuisto, esimerkiksi sarvipari. Helsingin yliopiston suojelubiologi Enrico Di Minin kertoo, että ilman trofeemetsästystä Afrikassa ei enää olisi leijonia. Uhanalaisten eläinten elinalueet käytettäisiin sokerin ja eukalyptuksen viljelyyn tai karjankasvatukseen, jopa hiilikaivoksiin, elleivät turistit maksaisi trofeemetsästyksestä. Nämä tulot saavat maanomistajat myös suojelemaan eläimiään salametsästäjiltä. Näin kontrolloitu laillinen metsästys voi vähentää elinympäristöjen tuhoutumista ja salametsästystä, jotka ovat pahempia uhkia. Myös tieteellisistä tutkimuksissa trofeemetsästys on todettu tärkeäksi uhanalaisten eläinten suojelulle.
Metsästysmuodot > Pyydettävän lajin mukaan

Suurriistan metsästys (esimerkiksi hirvi ja suurpedot, aiemmin muun muassa mammutti)
Linnustus, metsäkanalinnut (pyy, teeri, metso, riekko ja kiiruna)
Sorsalintujen metsästys eli sorsastus (muun muassa sinisorsa, metsä- ja merihanhi, nokikana)
Hirvieläinten metsästys (hirvi, kuusi-, metsä-, valkohäntäpeurat ja metsäkauris)
Turkismetsästys (kettu, piisami, supikoira, minkki, mäyrä, orava, susi, ilves, karhu, näätä, majava)
Muu pienriistametsästys (muun muassa sepelkyyhky ja lehtokurppa)
Hylkeenpyynti, eli hylkijahti (harmaahylje, norppa, grönlanninhylje, kirjohylje)
Metsästysmuodot > Metsästysvälineen mukaan

Jousimetsästys (hirveä pienemmät sorkkaeläimet ja pienemmät riistalajit)
Keihästys (aiemmin karhu ja hirvi)
Haukkametsästys (pienriista, muun muassa jänis, metsäkanalinnut, nisäkkäät ja pienpedot)
Harpunointi (aiemmin muun muassa hylje ja valas)
Verkko- tai rysäpyynti (aiemmin hylje)
Ansa- ja loukkupyynti (aiemmin karhu, peurat, jänis, metsäkanalinnut ja hylje, nykyään pienpedot)
Ampuma-aseella metsästys (erilaiset pedot, nisäkkäät, vesi- ja kanalinnut)
Metsästysmuodot > Saalistusmenetelmän mukaan

Hiivintä ja jäljitys eli naakiminen (nisäkkäät, aikaisemmin metson soidinpyynti)
Ajometsästys, ajavan miesketjun käyttö (jänikset, hirvieläimet, fasaani)
Metsästys karkottavan koiran avulla (kanalinnut, metsäjänis, rusakko)
Metsästys seisovan koiran avulla (kanalinnut, vesilinnut, jänikset, pienpedot)
Metsästys haukkuvan koiran avulla (kanalinnut, vesilinnut, hirvieläimet, karhu)
Metsästys ajavan koiran avulla (jänikset, hirvieläimet, kettu)
Metsästys pysäyttävän koiran avulla (hirvieläimet, karhu)
Metsästys koiran houkutellen huomion metsästäjästä itseensä tai houkutellen tai ohjaten saaliin ansaan (sorsalinnut kooikerhondjea käyttäen Alankomaissa)
Metsästys noutavan koiran avulla (sorsalinnut, metsälinnut, peltopyy, fasaani)
Metsästys jälkikoiran avulla (nykyisin haavoittuneet hirvieläimet ja karhu)
Haaska- tai syöttipyynti (valkohäntäpeura, kettu, supikoira, aiemmin karhu)
Väijyntämetsästys ilman haaskaa (hirvi, jänikset, aiemmin hylkeet)
Kuvastus (teeri, sorsalinnut, varis, sepelkyyhky)
Houkuttelumetsästys äänen ja/tai tuoksun avulla (hirvi ja muut hirvieläimet, teeri, pyy, varis)
Saartaminen ja/tai ylläkkö (aiemmin harmaahylje)
Lippusiima (susi, kettu)
Houkutinmetsästys elävän saalishoukuttimen avulla (susi)
Houkutinmetsästys muun elävän houkuttimen avulla (vihollinen tai oma poikanen) (varis, hylkeet)
Luolakoirametsästys (supikoira, kettu, mäyrä)
Luolametsästys, pesäpyynti, poikasten sieppaus (aiemmin hylkeet ja niiden kuutit; suden ynnä muiden pesien tyhjennys)
Lähestyminen tai houkuttelu lajikumppaniksi naamioituneena (peura, hylkeet)
Lähestyminen eläimen suojassa (teeren metsästys)
Väsytysmetsästys
Käytössä olevia metsästysmuotoja saalislajeittain

Jäniksenmetsästys eli jänisjahti
Hirvenmetsästys eli hirvijahti
Peuranmetsästys eli peurajahti
Vesilintujen metsästys eli sorsastus
Metsäkanalintujen metsästys eli linnustus tai metsälinnustus
Näädänpyynti eli näätäjahti
Karhunmetsästys
Ketunmetsästys
Kettujahti eli ajanvietteenä harrastettava perinteinen ketunmetsästys
Hylkeenpyynti eli hylkijahti
Metsästysrikollisuus

Metsästysrikoksista yleisin lienee salakaato. Myös kiellettyjen ansojen, loukkujen, ammusten tai myrkkyjen käyttö kuuluu tämän rikollisuuden piiriin. Usein tehty rikos on ampuminen liikkuvasta autosta, veneestä tai muusta kulkuneuvosta.
Metsästys ja yhteiskuntaluokka

Eräillä metsästysmuodoilla, kuten Britannian kettujahdilla, on ollut vahvasti yläluokkainen leima. Metsästysoikeus kuuluu maanomistajille niin Suomessa kuin Keski-Euroopassakin, ja he vuokraavat sitä eri muotoisesti eteenpäin.
Suomessa metsästys­kortin voi saada kuka tahansa metsästystutkinnon suorittanut. Metsästäminen edellyttää, muiden vaatimusten täyttymisen ohella, metsästysoikeuden hallitsemista tai vuokraamista. Kuka tahansa voi vuokrata metsästysluvan valtion alueille. Myös esimerkiksi Saksassa kuka tahansa voi saada metsästyslisenssin. Yhdysvalloissakaan metsästysharrastus ei rajoitu yläluokkaan, vaikkakin metsästäjien keskimääräinen tulotaso on siellä jonkin verran muuta väestöä korkeampi.
Historia

Varhaisimmat merkit metsästyksestä ovat Homo habiliksen ajoilta, jolloin teräväreunaisiksi työstetyt kivet olivat ensimmäisiä metsästysaseita. [[myöhäispaleoliittinen kausi|myöhäispaleoliittisella kaudella ihminen alkoi käyttää keihäänheitinpuuta, jousia ja nuolia. Keihäänheitinpuuta käytettiin vielä muinaisessa Egyptissä 1500 eaa., mutta tuolloin käytettiin myös vipuverkkoa lintujen pyydystämiseen. Perinteisen ajometsästyksen rinnalle kehitettiin keskiajalla tarhametsästys, jolloin muodostettiin pensasaitoja metsästysalueelle. 1200-luvulla muodostui läänityslaitos, jonka aikana metsästys oli aateliston hallinnoimaa. Samoihin aikoihin keksittiin mustaruuti. 1600-luvulla käytettiin lunttulukkoaseita ja rataslukkoaseita. Puoliautomaattiaseet otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa 1900-luvun alussa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ammuslyijy on merkittävä terveysriski - osuma-alue puhdistettava huolellisesti Yle, 2018
Jokelan koulusurmat

| Jokelan koulusurmat |
| --- | --- |
 Jokelan koulukeskuksen pihaa.
Paikka:  Jokelan koulukeskus, Tuusula, Suomi  60°32′56″N, 024°57′49″E
Ajankohta:  7. marraskuuta 2007  11.42–13.53 (UTC+2)
Iskutyyppi:  Kouluammuskelu, jäljittelyrikos, joukkomurha
Kuolleita:  9 (ampuja mukaan lukien)
Haavoittuneita:  12
Epäilty/epäillyt:  Pekka-Eric Auvinen
Tekoväline:  SIG Sauer Mosquito
Jokelan koulusurmat oli 7. marraskuuta 2007 hieman ennen keskipäivää Tuusulan Jokelassa, Jokelan koulukeskuksessa tapahtunut aseellinen hyökkäys, jossa koulun oppilas, 18-vuotias abiturientti Pekka-Eric Auvinen, ampui koulun sisätiloissa pienoispistoolilla useita henkilöitä kohti. Jokelan koulukeskus on yhdistetty peruskoulun kolmen viimeisen luokan ja lukion käsittävä koulukeskus, jossa opiskelee noin 500 oppilasta ja työskentelee 50 henkilökunnan jäsentä.
Kouluammuskelussa sai surmansa yhdeksän henkilöä: yksi 16-vuotias, kaksi 17-vuotiasta ja kaksi 18-vuotiasta koulussa opiskellutta miespuolista henkilöä, lukion toisella luokalla opiskellut 25-vuotias naispuolinen aikuisoppilas, koulun 43-vuotias naispuolinen terveydenhoitaja, koulun 61-vuotias rehtori Helena Kalmi sekä ampuja itse. Ampuja kuoli itse aiheuttamiinsa vammoihin myöhään ampumispäivän iltana Töölön sairaalan teho-osastolla. Kaksitoista lievästi loukkaantunutta vietiin hoitoon Hyvinkään ja Töölön sairaaloihin sekä Järvenpään terveyskeskukseen, yksi ampumahaavan ja muut lasinsiruista saamiensa vammojen vuoksi.
Reaktioita

Suomen tasavallan presidentti Tarja Halonen esitti surunvalittelunsa kuolleiden omaisille. Pääministeri Matti Vanhanen ja opetusministeri Sari Sarkomaa ilmaisivat järkytyksensä. Eduskunta piti hiljaisen hetken torstain istunnossaan. Hallituksen suosituksesta järjestettiin 8. marraskuuta 2007 suruliputus. Kirkoissa järjestettiin rukoushetkiä ja muistotilaisuuksia kautta maan.
Puhuessaan tapahtumapäivänä hallituksen tiedotustilaisuudessa pääministeri Vanhanen korosti koulun, huoltajien ja erityisesti median vastuuta tapahtuneen käsittelemisessä. Opetushallitus antoi verkkosivullaan jo samana päivänä ohjeet tapahtuman käsittelemiseksi kouluissa. Lisäksi Opetushallitus antoi lyhyemmän ohjeen siitä, miten huoltajien tulisi käsitellä asiaa lastensa kanssa.
Myös Ruotsin ja Norjan kuninkaat, Viron ja Islannin presidentit sekä Euroopan unionin komission puheenjohtaja José Manuel Barroso esittivät tapauksen johdosta surunvalittelunsa uhrien omaisille.
Saksalainen metalliyhtye Sturmgeist sai heti tapauksen jälkeen yhteydenottoja lehdistöltä liittyen Auvisen YouTube-profiilin nimeen "Sturmgeist89". Yhtyeen johtohahmo Cornelius Jakhelln julkaisi yhtyeen kotisivuilla tiedotteen, jossa yhtye esitti surunvalittelunsa tapauksesta. Samalla hän muistutti, että yhtyeellä tai heidän musiikillaan ei ole mitään tekemistä Auvisen kanssa.
Pekka-Eric Auvisen vanhemmat antoivat haastattelun MTV3:n 45 minuuttia -ohjelmalle vuosi tapahtumien jälkeen 5. marraskuuta 2008 estääkseen nuorten väkivallantekoja tulevaisuudessa. Jakso keräsi enimmillään 1,24 miljoonaa katsojaa.
Suomen Kuvalehti julkaisi marraskuussa 2017 artikkelin, jossa oli haastateltu Auvisen entisiä luokkatovereita. Haastateltujen mukaan Auvinen oli omaperäinen muttei uhkaava. Luokkatoverit kuvaavat häntä vaikutteille alttiiksi: opettaja kutsui Auvista tunnilla bolševikiksi, vanhojen tanssien jatkoilla hän oli tehnyt natsitervehdyksiä "eikä olisi ollut ihme, jos hän olisi yhtenä päivänä tullut kouluun hare krisna -asussa". Haastatellut luokkatoverit kritisoivat median toimintaa tapauksen jälkeen: monet nuoret löysivät salakuunneltuja kertomuksiaan lehdistä, ja yksi toimittaja esiintyi kriisikeskuksen työntekijänä saadakseen roolihenkilöitä tarinaansa. Myös täysin ulkopuolisten ja Auvista tuntemattomien tarve keksiä selityksiä ärsytti entisiä luokkatovereita: syytä ammuskeluun etsittiin ampumispeleistä, koulukiusaamisesta ja internetistä.