stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turun kaasukello
Kaasulaitoksen lakkauttaminen > PAH-ongelma ja ratkaisuehdotukset

Kaasukellon rakenteisiin oli imeytynyt PAH-yhdisteitä. Niiden turvallisia raja-arvoja sisäilmassa ei oltu pystytty määrittelemään. Tampereen teknillisen korkeakoulun rakennustekniikan osasto teki vuonna 2000 selvityksen kaasukellosta ja mahdollisuudesta saattaa se hyötykäyttöön. Selvityksessä todettiin, että ei olisi taloudellisesti kannattavaa purkaa rakennuksen sisäpuolelta saastunutta osaa tiili- ja betonirakenteista. Sen sijaan haitallisten yhdisteiden pääsy sisäilmaan voitaisiin estää tiivistämällä rakennuksen sisäpinta (tiiliseinät ja betonitasot) ja lisäksi rakentamalla alipaineistettu ilmatila seinien ja sisätilan väliin. Tilaan haihtuvat haitalliset aineet poistuisivat ilmatilan tuuletuksen mukana.
Uusi käyttö: lämpöakku

Turku Energia oli selvittänyt mahdollisuutta käyttää kaasukelloa lämpöakun sijoituspaikkana ja teki virallisen ehdotuksen asiasta syksyllä 2001. Koska rakennuksessa ei oleskelisi säännöllisesti ihmisiä, eivät PAH-yhdisteetkään enää olleet ongelmaksi. Kaupunki teki yhtiön kanssa sopimuksen kaasukellon maa-alueesta ja kaasukello siirtyi uudelle omistajalle 1 euron kauppahinnalla. Lämpöakun suunnittelu alkoi vuonna 2002 ja sen rakennus- ja muutostyöt tehtiin vuosina 2002–2003. Kaasukellon muutokset suunnitteli arkkitehti Heimo Paukkunen. Sisäpuolella rakennuksen tiiliseinät on kalkkimaalattu valkoisiksi, kaasukelloon on rakennettu portaita ja hissi. Sisällä on 6 000 m3 lämpöakun lisäksi sen vaatimaa tekniikkaa. Näkyvää ulkopuolista muutosta on uusien ovien rakentaminen. Suunnitelmissa on rakentaa toimisto- ja ravintolatiloja kaasukellon yläosaan kupumaisen katon alle ja tulevaisuudessa vaihtaa kermikatteen tilalle lasikatto. Toimistotilojen rakenteet on tehty jo ennen lämpöakun rakentamista. Rakennuksen edustan Kaasukellonaukio on kunnostettu vuonna 2006. Lämpöakku on ollut tuotannollisessa käytössä vuoden 2003 lopusta lähtien.
Lämpöakku varastoi 300 megawattituntia lämpöä, määrä vastaa 10 omakotitalon vuotuista energiatarvetta. Siihen varastoidaan kaukolämpöverkostosta biopolttoaineilla ja hiilellä tuotettua lämpöä aina, kun sitä on saatavilla enemmän kuin mitä kulutus vaatii. Kun lämmönkulutuksessa on kulutuspiikki, lämpöakusta puretaan energiaa, joka muutoin jouduttaisiin tuottamaan öljyllä toimivilla lämpökeskuksilla. Turku Energian mukaan lämmityskaudella akkua puretaan ja varataan lähes joka päivä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turun kaasukello Wikimedia Commonsissa
Eteisrakennus ja kaasumittari.
Kaasupallo vuodelta 1937.
Mamousiá

| Mamousiá Μαμουσιά |
| --- | --- |
 Mamousián kylä.
 Mamousiá
 Koordinaatit: 38°8′59″N, 22°7′59″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Akhaia
Kunta:  Aigiáleia
Kunnallisyksikkö:  Diakoptó
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3702040801
Korkeus:  681 m
Väkiluku (2021):  127
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Mamousiá (kreik. Μαμουσιά) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aigiáleian kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 127 (2021).
Mamousián kylä sijaitsee noin 57 kilometriä itäkaakkoon Patraksen kaupungista. Se on rakennettu noin 681 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Antiikin ajan Keryneian kaupunki sijaitsi nykyisen kylän lähellä.
Mamousiá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μαμουσιάς, Dimotikí Koinótita Mamousiás), johon kuuluu varsinaisen Mamousián kylän lisäksi Dervénin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 195 (2021).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mamousiá Wikimedia Commonsissa
Farés

| Farés Φαρές |
| --- | --- |
 Farésin kylää.
 Farés
 Koordinaatit: 38°5′27″N, 21°42′59″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Akhaia
Kunta:  Erýmanthos
Kunnallisyksikkö:  Farrés
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  3704011501
Korkeus:  141 m
Väkiluku (2021):  470
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Farés (kreik. Φαρές, kath.kreik. Φαραί, Faraí) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Erýmanthoksen kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 470 (2021).
Farésin Neitsyt Marian temppeliintuomisen (Eisódia tis Theotókou) kirkko.
Farésin kylä sijaitsee noin 22 kilometriä etelään Patraksen kaupungista. Se on rakennettu noin 141 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on ottanut nimensä sen lähellä sijainneesta antiikin ajan Farain kaupungista. Kylän pääkirkko on omistettu Neitsyt Marian temppeliintuomiselle (Eisódia tis Theotókou).
Farés muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Φαρών, Dimotikí Koinótita Farón), johon kuuluu varsinaisen Farésin kylän lisäksi Prévedoksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 500 (2021).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Farés Wikimedia Commonsissa
Ruotsin kunnallisvaalit 2022

Ruotsin kunnallisvaalit 2022 järjestettiin 11. syyskuuta 2022, ja niissä valittiin 12 614 kunnanvaltuutettua Ruotsin 290 kunnan kunnanvaltuustoihin. Samana päivänä järjestettiin valtiopäivävaalit ja aluevaalit.
Äänestyskortit jaettiin postissa 16.–24. elokuuta, ja ennakkoäänestys alkoi 24. elokuuta.
Kunnalliset kansanäänestykset

Samanaikaisesti kunnallisvaalien kanssa järjestettiin neljä kunnallista kansanäänestystä:
Halmstadin kunta järjesti kansanäänestyksen siitä, tulisiko Österskans-kaupunginosaan rakentaa hotelli, johon kuuluisi myös ravintola ja kauppahalli. Kansanäänestykseen osallistui 62 431 (76 % äänioikeutetuista). 35 075 (56,2 %) äänesti ”ei” ja 25 892 (41,5 %) äänesti ”kyllä”. Ehdotus hylättiin.
Söderhamnin kunta järjesti kaksi kansanäänestystä. Ensimmäisessä kysyttiin, tulisiko kunnan hyväksyä tuulivoimaloiden rakentamisen Storgrundet-saarelle. Vaihtoehdot olivat ”kyllä”, ”ei” ja ”en ota kantaa”. Toisessa kysyttiin, tulisiko kunnan hyväksyä tuulivoimaloiden rakentaminen kunnan vesialueille. Vaihtoehdot olivat ”kyllä”, ”ei” ja ”en ota kantaa”. Kansanäänestyksillä oli yhteinen vaalilippu. Molempiin kansanäänestyksiin osallistui 14 726 (72 % äänioikeutetuista). Ensimmäisessä kansanäänestyksessä 7 628 (55,0 %) äänesti ”ei”, 4 904 (35,3 %) äänesti ”kyllä” ja 1 350 (9,7 %) äänesti ”en ota kantaa”. Toisessa kansanäänestyksessä 7 085 (52,1 %) äänesti ”ei”, 5 023 (37,0 %) äänesti ”kyllä” ja 1 484 (10,9 %) äänesti ”en ota kantaa”. Molemmat ehdotukset hylättiin.
Trelleborgin kunta järjesti kansanäänestyksen, jossa kysyttiin, tulisiko kuntaan johtavan tien kulkea kaupunkiin idästä vai lännestä. Vaihtoehdot olivat ”idästä”, ”lännestä” ja ”en ota kantaa”. Kansanäänestykseen osallistui 24 640 (68 % äänioikeutetuista). 10 507 (42,6 %) äänesti ”idästä”, 9 845 (40,0 %) äänesti ”lännestä” ja 3 688 (15,0 %) äänesti ”en ota kantaa”. Lisäksi 600 ääntä mitätöitiin.
Ruokalaji

Ruokalaji on tietyistä ruoka-aineksista vakiintuneella tavalla eli reseptin mukaan valmistettu kokonaisuus, joka on valmis syötäväksi. Ruokalaji tarjoillaan tavallisesti annoksena lautasella. Se on useimmiten nimetty, ja siinä voi olla yhtä tai useaa ruoka-ainetta. Jonkin kansan tai muun ryhmän tuntema ja valmistama ruokalajien valikoima muodostaa ruokakulttuurin perustan.
Alkuruokana syötäviä ruokalajeja ovat monet keitot, salaatit ja leipää sisältävät ruokalajit. Alkupalat voivat sisältää myös kalaa tai rapua. Grillattuihin ruokalajeihin kuuluu varrasruokia, makkararuokia ja täytettyjä kasviksia. Myös jälkiruoat sisältävät joskus jotain grillattua. Pataruokia valmistetaan ympäri maailmaa ja niissä on sekä kasvisrukia että liharuokia. Osa laatikkoruoista ovat jouluruokia, osa niistä sopii myös muihin juhliin ja osa on arkiruokaa. Vuoassa kypsennettävissä ruoissa on usein monta kerrosta.
Esimerkkejä ruokalajeista

Munakas
Jauhelihapihvi
Gulassi
Janssoninkiusaus
Ravioli
Sushi
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruokalaji Wikimedia Commonsissa
Kukkoahven

| Kukkoahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Kukkoahvenet  Nematistiidae
Suku::  Nematistius  Gill, 1862
Laji::  pectoralis
Kaksiosainen nimi
 Nematistius pectoralis  Gill, 1862 
Katso myös
   Kukkoahven Wikispeciesissä   Kukkoahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kukkoahven (Nematistius pectoralis) on ahvenkaloihin kuuluva itäisellä Tyynellämerellä tavattava kalalaji. Se on kukkoahventen (Nematistiidae) heimon ainoa laji.
Koko ja ulkonäkö

Kukkoahvenet ovat keskikokoisia tai suuria kaloja. Tyypillinen lajin pituus on noin 60 senttimetriä, mutta on tavattu yksilöitä, joiden pituus on jopa 160 senttimetriä ja paino runsaat 50 kiloa. Ruumiinmuodoltaan kukkoahven on pitkulainen ja tunnusmerkillinen piirre on sen etummainen selkäevä, jossa on seitsemän pitkää ruotoa. Toinen selkäevä on matalampi, ja siinä on vain yksi piikki. Kalan ainutlaatuinen piirre on, että uimarakko on yhteydessä sisäkorvaan.
Levinneisyys ja elintavat

Kukkoahven elää Tyynessämeressä trooppisilla vesillä alueella, joka ulottuu Kaliforniasta Peruun ja Galápagossaarille. Se elää lähellä rannikkoa matalilla hiekkapohjaisilla alueilla. Nuoret kalat voivat elää myös vuorovesilammikoissa. Kukkoahven syö pääasiassa muita kalalajeja, erityisesti eräitä mojara- ja sardellilajeja. Kalojen lisäksi lajin ravintoa ovat myös nilviäiset.
Kukkoahventa kalastetaan jonkin verran kaupallisesti ja myydään tuoreena. Se on myös suosittu urheilukalastuksen kohde.
Farrés

| Farrés Φαρρές |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Farrés
 Koordinaatit: 38°6′N, 21°47′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Länsi-Kreikka
Alueyksikkö:  Akhaia
Kunta:  Erýmanthos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  370401
Väkiluku (2011):  5 076
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  250 08
Suuntanumero(t):  26940
Rekisterikilpi:  ACh
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Farrés (kreik. Φαρρές; virallisesti Δημοτική Ενότητα Φαρρών, Dimotikí Enótita Farrón) on yksi Erýmanthoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 076 (vuonna 2011).
Farrésin kunnallisyksikkö käsittää alueen Erýmanthoksen kunnan keskiosissa. Kunnallisyksikön nimi palautuu sen alueella sijaitsevan Farésin kylän nimen tavoin antiikin ajan Farain kaupunkiin. Kunnallisyksikön suurin asutus on koko kunnan kuntakeskus Chalandrítsan kylä. Farrés oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Erýmanthoksen kunnaksi yhdessä Kaléntzin, Leóntion ja Tritaían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Farréen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Chalandrítsa | Chalandrítsa | 913 |
| Chalandrítsa | Kydoniés | 14 |
| Chalandrítsa | Mastoraíika - Stamaíika | 120 |
| Chrysopigí | Áno Chrysopigí | 54 |
| Chrysopigí | Chrysopigí | 129 |
| Ellinikó | Agía Eleoúsa | 61 |
| Ellinikó | Chrysavgí | 32 |
| Ellinikó | Ellinikó | 84 |
| Ellinikó | Kanelláki | 33 |
| Ellinikó | Koúmaris | 11 |
| Ellinikó | Neochóri | 24 |
| Ellinikó | Valmatoúra | 15 |
| Farés | Farés | 466 |
| Farés | Prévedos | 53 |
| Ísoma | Ísoma | 452 |
| Kalanístra | Kalanístra | 51 |
| Kalanístra | Rodiá | 56 |
| Kálanos | Kálanos | 124 |
| Kaloúsi | Kaloúsi | 163 |
| Katarráktis | Katarráktis | 93 |
| Kritharákia | Astéri | 92 |
| Kritharákia | Kritharákia | 98 |
| Lakkómata | Lakkómata | 113 |
| Lakkómata | Tsapourniá | 20 |
| Miráli | Miráli | 87 |
| Néo Kompigádi | Míchas | 0 |
| Néo Kompigádi | Néo Kompigádi | 97 |
| Néo Kompigádi | Plátanos | 27 |
| Platanóvrysi | Agía Paraskeví | 57 |
| Platanóvrysi | Káto Platanóvrysi | 98 |
| Platanóvrysi | Koímisi | 48 |
| Platanóvrysi | Platanóvrysi | 200 |
| Starochóri | Áno Starochóri | 77 |
| Starochóri | Dafnoúla | 239 |
| Starochóri | Káto Starochóri | 94 |
| Starochóri | Troúsas | 48 |
| Vasilikó | Agriliá | 96 |
| Vasilikó | Kydoníes | 91 |
| Vasilikó | Stefáni | 98 |
| Vasilikó | Stérna | 37 |
| Vasilikó | Vasilikó | 411 |
Yhteensä: 5 076
Terassitalo (täsmennyssivu)

Terassitalo voi viitata seuraaviin:
terassitalo, talotyyppi
Terassitalo, Alvar Aallon suunnittelema asuintalo Euran Kauttualla
Terassitalo, asuinkerrostalo Helsingin Pikku Huopalahdessa
Terassitalo 1, antiikin aikainen asuinkortteli Efesoksessa Vähässä-Aasiassa
Terassitalo 2, antiikin aikainen asuinkortteli Efesoksessa Vähässä-Aasiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Terassitalo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tyräkit

| Tyräkit |
| --- | --- |
 kultatyräkki (Euphorbia epithymoides)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Tyräkkikasvit Euphorbiaceae
Suku::  Tyräkit Euphorbia  L.
Katso myös
   Tyräkit Wikispeciesissä   Tyräkit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyräkit (Euphorbia) on valtava, noin 2 160 lajia sisältävä kasvisuku, joka kuuluu tyräkkikasvien heimoon. Suvun lajeja tavataan kaikilla mantereilla arktisia alueita lukuun ottamatta. Useimmat lajit ovat kotoisin trooppisilta alueilta ja monet (laskutavasta riippuen 850–1 000 lajia) ovat mehikasveja. Lajimäärältään tyräkit on yksi suurimmista kasvisuvuista.
Tyypillisiä piirteitä

Tyräkit voivat olla yksi- tai monivuotisia ja niiden ulkoasu vaihtelee valtavasti. Se onkin luultavasti maailman muuntelevin kasvisuku. Osa lajeista on ruohovartisia, matalia niittykasveja (esimerkiksi kenttätyräkki Euphorbia esula), kun taas toiset muistuttavat erehdyttävästi kaktusta lehdettömine runkoineen ja usein näyttävine piikkeineen (esimerkiksi Euphorbia virosa). Joistakin lajeista kasvaa puita (esimerkiksi Euphorbia cooperi). Suvun monimuotoisuuden vuoksi lajistoa on pyritty jakamaan erilaisten piirteiden perusteella useampaan sukuun, siinä kuitenkaan tyydyttävästi onnistumatta.lähde?
Tyräkkien tärkeä tuntomerkki, joka erottaa ne välittömästi esimerkiksi kaktuksista, on maitiaisneste. Pienikin haava kasvissa alkaa välittömästi vuotaa paksua nestettä, joka kuivuu nopeasti joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa. Neste on lähes aina valkoista, mutta myös keltaista maitiaisnestettä esiintyy (esimerkiksi Euphorbia abdelkuri). Maitiaisneste on yleensä myrkyllistä. Se ärsyttää ihoa ja voi aiheuttaa erittäin voimakasta kipua limakalvoilla ja jopa sokeuden joutuessaan silmiin. Joillakin lajeilla nesteestä on löydetty myös karsinogeenisiä ainesosia.
Kukat ovat vaatimattomia, vain muutamia millimetrejä läpimitaltaan ja ne muodostavat yleensä pieniä terttuja. Kukat ovat yksineuvoisia. Itse kukinto on hyvin vaatimaton, mutta sitä ympäröivät isot, usein hyvinkin näyttävänväriset ylälehdet, jotka kiinnittävät pölyttäjien huomion. Suvun kaupallisesti ehkä merkittävimmän lajin, joulutähden (Euphorbia pulcherrima), koristearvo perustuu juuri värikkäisiin ylälehtiin. Monien lajien hedelmä on kuiva kota, joka kypsänä räjähtää esimerkiksi kosketuksesta ja sinkoaa siemenet kauas emokasvin luota.
Useita tyräkkilajeja kasvatetaan niiden koristeellisuuden vuoksi puutarha- tai huonekasveina.
Lajeja > Lajeja Suomessa

Suomessa esiintyvät luonnonvaraisena lajeina:
kenttätyräkki (Euphorbia esula)
kolmisädetyräkki (Euphorbia peplus)
pikkutyräkki (Euphorbia exigua)
rantatyräkki (Euphorbia palustris)
tarhatyräkki eli kuusityräkki (Euphorbia cyparissias)
viisisädetyräkki (Euphorbia helioscopia)
Nämä kaikki ovat matalia ruohovartisia lajeja, joilla on vihreät tai kellanvihreät ylälehdet. Lisäksi Suomessa tavataan villiintyneitä koristekasveja ja harvinaisia tulokkaita.
Lajeja > Muita tyräkkilajeja

haaratyräkki (Euphorbia pseudocactus)
harotyräkki (Euphorbia loricata)
harsotyräkki (Euphorbia hypericifolia)
hartsityräkki (Euphorbia resinifera)
herttatyräkki (Euphorbia platyphyllos)
himalajantyräkki (Euphorbia griffithii)
hirvensarvityräkki (Euphorbia ramipressa)
intiantyräkki (Euphorbia neriifolia)
jandiantyräkki (Euphorbia handiensis)
joulutähti eli tähtilatva (Euphorbia pulcherrima)
jubantyräkki (Euphorbia regis-jubae)
kalliotyräkki (Euphorbia lactea)
kanariantyräkki (Euphorbia canariensis)
korallityräkki (Euphorbia fulgens)
kultatyräkki (Euphorbia epithymoides, syn. E. polychroma)
laskostyräkki (Euphorbia decaryi)
lumityräkki (Euphorbia marginata)
lyhtytyräkki (Euphorbia erytrea)
mantelityräkki (Euphorbia amygdaloides)
meduusatyräkki (Euphorbia caput-medusae)
mehipuutyräkki eli pensastyräkki (Euphorbia tirucalli)
melonityräkki (Euphorbia meloformis)
merityräkki (Euphorbia paralias)
metsätyräkki (Euphorbia dulcis)
mätästyräkki eli kaktustyräkki (Euphorbia submammillaris)
nukkatyräkki (Euphorbia leuconeura)
pallerotyräkki (Euphorbia obesa)
pallotyräkki (Euphorbia globosa)
peikontyräkki (Euphorbia subsalsa)
peittotyräkki (Euphorbia capitulata)
piikkikruunu (Euphorbia milii)
piikkityräkki (Euphorbia horrida)
poimutyräkki (Euphorbia cap-saintemariensis)
purppuratyräkki (Euphorbia atropurpurea)
pylvästyräkki (Euphorbia trigona)
rentotyräkki (Euphorbia humifusa)
rentotyräkki (Euphorbia myrsinites)
ristityräkki (Euphorbia lathyris)
sarvityräkki (Euphorbia grandicornis)
savannityräkki (Euphorbia ampliphylla)
sirppityräkki (Euphorbia falcata)
särmätyräkki (Euphorbia lophogona)
tankerotyräkki (Euphorbia hislopii)
tähtityräkki (Euphorbia pugniformis)
täplätyräkki (Euphorbia maculata)
ukrainantyräkki (Euphorbia agraria)
välimerentyräkki (Euphorbia characias)
välimerentyräkki (Euphorbia characias)
viisisädetyräkki (Euphorbia helioscopia)
piikkikruunu (Euphorbia milii)
joulutähti (Euphorbia pulcherrima)
pylvästyräkki (Euphorbia trigona)
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Euphorbia
Suomen Lajitietokeskus: Tyräkit – Euphorbia
Eliaksen yrittitarha (Internet Archive)
Savela, M. Tyräkit (Euphorbia)
United States Department of Agriculture (USDA): Euphorbia (englanniksi)
Flora of China: Euphorbia (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q146567  Wikispecies: Euphorbia  APDB: 190670  APNI: 75533  BioLib: 61936  CoL: 8VRY5  eFloraSA: Euphorbia  EoL: 20197  EPPO: 1EPHG  FloraBase: 21691  FoAO2: Euphorbia  FoC: 112355  GBIF: 11397237  GRIN: 4515  iNaturalist: 51822  IPNI: 327729-2  IRMNG: 1339378  ITIS: 28032  NBN: NHMSYS0000458629  NCBI: 3990  NZOR: 8d47f91d-2196-4225-89e9-c9ccfacda62c  Open Tree of Life: 109494  Paleobiology Database: 319873  Paleobiology Database: 319873  PLANTS: EUPHO  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:327729-2  Tropicos: 40007100  VASCAN: 1164  VicFlora: 0eb9ae05-ced3-4df7-bb80-078baca8046c  WFO: wfo-4000014224  WoRMS: 246823
Työtapaturmavakuutus

Työtapaturma- ja ammattitautivakuutus on sosiaalivakuutus, jossa työntekijät vakuutetaan työsuhteessa tapahtuvien työtapaturmien ja ammattitautien varalta.
Työtapaturmavakuutuksen historiaa

Tarve suojautua työssä tapahtuvilta tapaturmilta kasvoi teollistumisen myötä 1800-luvulla. Työväensuojelun nimissä alettiin kehittää erilaisia tapoja suojautua tapaturmia vastaan. Merkittävin lähtökohta oli valtakunnankansleri Otto von Bismarckin johdolla laadittu Saksan tapaturmavakuutuslaki, jonka perusteella tietyt työntekijäryhmät saivat korvausta työssä sattuneiden tapaturmien johdosta. Laki tuli voimaan 1884.
Sosiaalivakuutuksen idea levisi nopeasti muihin maihin, muun muassa Alankomaihin sekä Pohjoismaihin. Esimerkiksi Suomen ensimmäinen tapaturmavakuutuslaki tuli voimaan vuonna 1898.
Työtapaturman korvausjärjestelmät

Työtapaturmajärjestelmän tavoitteissa on kaksi peruslinjaa. Vähimmäisturvalinjan mukaan vakuutus tulee rajoittaa vain vähimmäistoimeentuloturvaan. Tämän ajattelukannan maita on nykyään lähinnä Yhdysvallat. Ansiosidonnaisen linjan mukaan tavoitteena on pyrkiä turvaamaan se kulutustaso, joka eläkkeen tai päivärahan saajalla oli työssä ollessaan. Tämän mallin mukaan toimivia ovat nykyään useimmat Euroopan maat.
Työtapaturmakorvausten rahoittaminen on ratkaistu eri maissa eri tavoilla. Useimmissa maissa työtapaturmavakuutus kuuluu osana julkisen sairausvakuutuksen turvajärjestelmään. Kustannuksista vastaavat työnantajan lisäksi valtio ja työntekijät.
Suomen työtapaturmavakuutus

Suomessa työtapaturma- ja ammattitautivakuutus on järjestetty pääosin yksityisten vakuutusyhtiöiden kautta. Vakuutusmaksuista vastaavat työnantajat. Vakuutuksesta säädetään työtapaturma- ja ammattitautilaissa, joka tuli voimaan 1.1.2016 alkaen.
Kirjallisuutta

Toim Katri Hellstén, Tuula Helne: Vakuuttava sosiaalivakuutus.  Kelan tutkimusosasto, 2004.  ISBN 951-669-652-X
Sirpa Kukkonen, Terttu Karmavalo: Työtapaturmakirja.  FINVA, 2006.  ISBN 952-9770-92-8
Jukka Rantala, Teivo Pentikäinen: Vakuutusoppi.  Suomen Vakuutusalan Koulutus ja Kustannus, 2003.  ISBN 952-9770-71-5
Uurrekieli

Uurrekieli
Uurrekieli (lat. lingua fissurata, lingua plicata, lingua scrotalis) on yleinen, etiologialtaan tuntematon kielen pinnan muutos. Sitä pidetään normaalina kielen rakenteen varianttina. Tyypillisesti nähdään syvyydeltään vaihtelevia uurteita kielen dorsaali- ja lateraalipinnoilla. Yleensä uurrekieli on oireeton. Oireita saattaa ilmaantua uurteisiin tapahtuvan ruoan ja plakin kasaantumisen seurauksena sekä niillä potilailla, joilla on karttakieli.
Hoito

Uurrekieli ei vaadi hoitoa. Jos kielessä on oireita johtuen uurteiden tulehduksesta, voidaan sitä harjata pehmeällä hammasharjalla uurteissa kasvavien mikrobipopulaatioiden vähentämiseksi.lähde?
Tyndaris

| Tyndaris> Τυνδαρίς |
| --- | --- |
 Tyndariin arkeologista aluetta.
Sijainti
 Tyndaris
Koordinaatit:  38°8′34″N, 15°2′37″E
Valtio:  Italia
Paikkakunta:  Tindari, Patti, Messina, Sisilia
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  n. 396 eaa.–800-luku jaa.
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Sikelia
Aiheesta muualla
  Tyndaris Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyndaris (m.kreik. Τυνδαρίς, myös Tyndarion, Τυνδάριον) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi nykyisen Pattin kunnan Tindarin kylän paikalla.
Tyndaris oli kreikkalainen siirtokunta, joka perustettiin vasta klassisella kaudella vuonna 396 eaa. Se kukoisti erityisesti vuonna 254 eaa. alkaneella roomalaisella kaudella, jolloin se vaikuttaa olleen yksi saaren merkittävimpiä kaupunkeja.
Maantiede

Tyndaris sijaitsi Sisilian pohjoisrannikolla lännenpuoleisen Alontionin ja idänpuoleisen Mylain välillä. Se oli rakennettu jyrkkärinteiselle, noin 280 metriä korkealle tasalakiselle luoteis-kaakkoissuuntaiselle niemellä sijainneelle kukkulalle, joka muodosti vahvan luonnonlinnoituksen. Kaupungin pinta-ala kukkulalla oli noin 14 hehtaaria. Niemen itäpuoli muodosti puolestaan luonnonsatamalahden.
Kaupungin etäisyys Messeneen oli noin 36 roomalaista mailia eli noin 60 kilometriä. Nykyinen Tindarin kylä on rakennettu samalle paikalle, ja sijaitsee noin 10 kilometriä itään Pattin kaupungista. Kaupungin kukkulan ali kulkee nykyisin tunnelissa Messina–Palermo-moottoritie (E90).
Tyndariin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta, mutta se arvioidaan joiksikin sadoiksi neliökilometreiksi. Sisämaassa sen eteläpuolella sijaitsivat Abakainonin ja Longanen polisten alueet ja idässä Mylain alue. Lähellä sijaitsi Agathyrnan eli Agathyrnonin kaupunki, joka saattoi kuulua Tyndariin alaisuuteen.