stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
COVID-19
Oireet ja seuraukset > Pitkäaikaiset tai pysyvät seuraukset (long covid -tauti)

Osa COVID-19-virukselle altistuneista sairastuu pitkäaikaiseen koronatautiin, joka aiheuttaa pitkäaikaisia tai pysyviä oireita. Näitä kutsutaan myös englanninkielisellä nimityksellä long covid, jonka diagnoosikoodi on U09.9.
Vakavana sairastettu koronatauti lisää pitkäkestoisen koronataudin riskiä. Jälkioireet ovat erityisen yleisiä nuorilla ja keski-ikäisillä.
Yleisimpiä pitkäkestoisia tai jälkioireita ovat uupumus, hengitysvaikeudet, kuume, kurkkukipu, yskä, lihaskivut, pahoinvointi tai oksentelu, päänsärky, haju- ja makuaistin vajaus.
Saksassa on havaittu myös pitkittyneen taudin seurauksena ilmenneitä aivosumuksi kutsuttuja neurologisia ongelmia, kuten keskittymis- ja muistivaikeuksia. Vuonna 2023 julkaistussa brittitutkimuksessa havaittiin, että verihyytymistä kertovat biomarkkerit saattavat selittää sairaalaan joutuneiden koronapotilaiden ajattelu- ja työkykyä heikentävät neurologiset oireet, jotka saattoivat jatkua vielä vuodenkin kuluttua sairastumisesta. Etenkin näiden biomarkkereiden suuri määrä suhteessa tulehduksesta kertovaan CRP-arvoon lisäsi riskiä kärsiä sekä itse havaitusta että mittauksissa todetusta ajattelukyvyn heikkenemisestä. Vain osa long covid -potilaista kärsi sekä aivosumusta että väsymyksestä ja hengästymisestä. Koronatauti saattaa aiheuttaa myös vaurioita aivoihin sekä aivokudoksen tuhoutumista etenkin muistiin liittyvillä aivotoimintojen alueilla.
COVID-19 saattaa myös aiheuttaa sydämen vaurioita sydämeen ja sydänlihaksen arpeutumista, mikä voi johtaa siihen, että terve ihminen sairastuu sydänsairauteen.
COVID-19 on myös epäilty voivan aiheuttaa miehillä hedelmällisyyden laskua. Tauti voi heikentää sperman laatua ja alentaa lisääntymiskykyä.
Suomalaisista koronapotilaista 15 000 oli saanut pitkäaikaisen koronan diagnoosin syksyyn 2022 mennessä esimerkiksi sitkeästä yskästä. Useimmat heistä olivat saaneet diagnoosin kuitenkin jo alle kahden kuukauden kuluttua koronan sairastamisesta, jolloin WHO:n pitkän koronan määritelmä ei vielä täyttynyt. Pitkästä koronasta oli maksettu sairauspäivärahaa 1 300 henkilölle.
Vain 1,3 prosenttia yksityistalouksien briteistä, jotka uskoivat sairastaneensa koronan, kertoi sairastavansa pitkittynyttä koronaa. Vuonna 2021 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että verrokeilla esiintyi long covidiin yhdistettyjä oireita siinä missä covidin sairastaneillakin, paitsi haju- ja makuaistien huononeminen, jota ei esiintynyt verrokeilla.
Riskiryhmät

| Ikäryhmä (vuotta) | Riski joutua sairaalaan | Riski kuolla |
| --- | --- | --- |
| 18–29 | 7-kertainen | 15-kertainen |
| 30–39 | 10-kertainen | 45-kertainen |
| 40–49 | 15-kertainen | 130-kertainen |
| 50–64 | 20-kertainen | 400-kertainen |
| 65–74 | 35-kertainen | 1100-kertainen |
| 75–84 | 55-kertainen | 2800-kertainen |
| yli 85 | 80-kertainen | 7900-kertainen |
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan nuorilla ja lapsilla covid-19:n oireet ovat yleensä olleet lievät. Sairaus on kuitenkin erityisen vaarallinen iäkkäille ja pitkäaikaissairaille.
Riskiryhmät > Iäkkäät ihmiset

Riski sairastua covid-19:n vakavaan muotoon kasvaa iän kasvaessa. Noin 80 % covid-19-tautiin kuolleista oli 65-vuotiaita tai sitä vanhempia. Vakavampi muoto iäkkäillä tarkoittaa tehohoitoa, hengityskoneen tarvetta tai kuolemaa. Hoitolaitoksissa olevat ovat erityisen suuressa vaarassa, sillä heillä on yleensä sekä korkea ikä että vaikeita sairauksia.
Covid-19 voi olla vakava eritoten yli 70-vuotiaille. Suurimmassa vaarassa ovat yli 85-vuotiaat. Suomessa maaliskuussa 2021 taudin tartunnat olivat enää vähäisiä yli 80-vuotiailla, sillä useimmat heistä olivat saaneet rokotteen ja välttäneet sosiaalista kanssakäymistä.
Riskiryhmät > Eräät sairaudet, hoidot ja lääkitykset

Vuonna 2022 julkaistussa brittiläistutkimuksessa havaittiin, että koronaan sairastuneet suoriutuivat jo ennen sairastumistaan verrokkeja huonommin älykkyyttä mittaavista testeistä ja että heillä esiintyi jo ennen sairastumistaan verrokkeja enemmän aivoaineen katoa, joka paikantui kuitenkin eri osiin aivoja kuin koronan aiheuttama kato.
Ainakin seuraavat taudit ja terveydentilat lisäävät riskiä sairastua koronataudin vakavaan muotoon:
Astma
Jotkin autoimmuunisairaudet (kuten nivelreuma, Crohnin tauti ja niveltulehdukset)
Diabetes, johon liittyy elinvaurioita
Downin oireyhtymä
Eräät immuunipuolustukseen vaikuttavat harvinaissairaudet
HIV-infektion saaneet jotka eivät käytä tehokasta estolääkitystä tai joiden CD4-auttajasolutaso on alle 0,350 x 109 solua/l
Perinnöllinen immuunivajaus
Keuhkoahtaumatauti tai muut vaikeat keuhkosairaudet
Henkilöt, joilta on poistettu toinen keuhko
Hengitystä haittaavat neurologiset sairaudet (kuten aivoinfarkti, aivoverenvuoto, Parkinsonin tauti, MS-tauti ja CP-oireyhtymä)
Mielenterveyshäiriöiden hoidossa käytettävä Klotsapiinihoito
Vaikeat krooniset maksasairaudet (kuten kirroosi)
Krooninen maksan tai munuaisten vajaatoiminta
Vaikeat krooniset munuaissairaudet (kuten munuaiskerässairaus tai munuaisvaurio)
Henkilöt, joilta on poistettu perna
Psoriasis, jota hoidetaan glukokortikoidihoidolla
Psykoosisairaudet (skitsofrenia, skitsotyyppinen häiriö ja harhaluuloisuushäiriöt)
Sirppisoluanemia
Sydämeen liittyvät oireet ja sydänsairaudet
Syöpä (erityisesti leukemia ja lymfooma)
Uniapnea
Vastustuskykyä heikentävät taudit (kuten solusalpaajahoidossa olevat syöpätaudit)
Vastustuskykyä heikentävät hoidot ja lääkkeet (kuten kortisonihoito ja glukokortikoidihoito)
Hyvin hoidettua astmaa tai diabetesta potevilla lapsilla vakavien oireiden riski ei ole merkittävä. Sairastumisriski ei ole yleensä kohonnut myöskään lapsilla, joilla on vaikea perussairaus tai jotka tarvitsevat immunosuppressiivista lääkitystä. Sen sijaan lääkityksen lopettaminen voi olla vaarallista.
Vuonna 2022 koronavirus tarjosi tiedeyhteisölle vielä uuden yllätyksen: Sairastettu koronavirusinfektio näyttää vielä laajojen mutta vertaisarviomattomien tutkimusten mukaan olevan jopa riskitekijä uuden koronavirusinfektion vakavuutta suurentavana tekijänä. Syitä tähän vasta aprikoidaan.
Riskiryhmät > Elinsiirron tai kantasolusiirron saaneet henkilöt

Elinsiirtoa odottavat ja henkilöt, joille elinsiirto on tehty puolen vuoden sisällä kuuluvat riskiryhmään. Myös kaikki hylkimisenestolääkitystä käyttävät, joille on tehty kantasolusiirto milloin tahansa, kuuluvat riskiryhmään.
Elinsiirron tai luuydinsiirron saaneilla on riski saada covid-19-tauti vakavassa muodossa. Hylkimisenestolääkitystä käyttävien riski saada tauti vakavassa muodossa on moninkertainen.
Riskiryhmät > Ylipainoiset

Ylipainoisilla on muita suurempi riski joutua tehohoitoon tai kuolla sairastuessaan covid-19-tautiin. Tutkimuksen mukaan henkilöillä, joiden painoindeksi on yli 30 on melkein kaksinkertainen riski joutua tehohoitoon verrattuna normaalipainoisiin ja lievästi ylipainoisiin. Kun painoindeksi ylittää 35, on tehohoitoon joutumisen todennäköisyys 3,6 kertaa suurempi. Kuolleisuuden todennäköisyys kasvaa 50 % kun painoindeksi on 30 tai enemmän.
Tehohoidon määrää voivat selittää myös sairaudet, kuten diabetes ja sydän- ja verisuonitauti, joita ylipainoisilla monesti on. Ylipainoisilla on monesti taipumusta saada keuhkokuumeesta johtuvaa hengitysvajausta, joka johtaa tehohoitoon. Covid-19-tautiin uudelleen sairastuminen on ylipainoisilla myös normaalipainoisia paljon todennäköisempää.
Kansallista tehohoitoa koordinoivan toimiston mukaan vuoden 2021 tammikuuhun mennessä taudin takia tehohoitoon joutuneista suomalaisista 84 % oli ylipainoisia tai lihavia. Ylipainoisia henkilöitä, joiden painoindeksi on yli 30, oli 48 % tuolloin tehohoidossa olevista. Myös Yhdysvalloissa ja Ranskassa covid-19:n vuoksi tehohoitoon joutuneista suuri osa on ollut ylipainoisia.
Riskiryhmät > Raskaana olevat

Raskaana olevilla on kohonnut riski sairastaa tauti vakavammassa muodossa, erityisesti niissä tilanteissa jos raskaana olevalla on perussairaus tai korkea ikä. Maaliskuussa 2020 tehdyissä tutkimuksissa covid-19 sairastaminen raskauden aikana ei eronnut sen sairastamisesta ei-raskaana. Tauti ei vaikuta lisäävän keskenmenojen tai synnytyksen ennenaikaisen käynnistymisen riskiä.
Riskiryhmät > Tupakoijat

Nykyiset ja entiset tupakoijat ovat muita suuremmassa riskissä saada taudin vakavampi muoto ja komplikaatioita. Päivittäinen tupakointi ja sähkötupakointi saattavat lisätä oireiden vakavuutta heikentämällä keuhkojen toimintaa. Tupakointi itsessään heikentää elimistön immuunipuolustusta, mikä altistaa vakavammille oireille. Tupakoijilla on keuhkoissa muita korkeampi ACE2-reseptoripitoisuus ja virus tarttuu soluihin ACE2-reseptorien kautta. Lisäksi tupakoidessa kosketetaan sormilla kasvoihin, mikä lisää tartuntariskiä. Tupakointi myös kasvattaa riskiä kuolla covid-19-tautiin.
Kliinisen fysiologian erikoislääkäri, emeritusprofessori Anssi Sovijärvi kehottaa lopettamaan tupakoinnin välittömästi, koska se voi lisätä riskiä sairastua COVID-19-tautiin sekä pahentaa oireita. Erityisen haitallista tupakointi on riskiryhmiin kuuluville eli yli 70-vuotiaille ja niille, joilla on perussairauksia. Sovijärven mukaan tupakoinnin lopettaminen parantaa vastustuskykyä jo parissa päivässä. Hän suosittelee lopettamiseen nikotiinivalmisteita ja myös uusia, vieroitusoireita helpottavia reseptilääkkeitä.
Tupakoitsijat ja nuuskaa käyttävät ovat tutkimusten mukaan ottaneet muita harvemmin koronarokotteen Suomessa. He jättivät myös muita useammin ottamatta kolmannen koronarokotteen.
Tartunnan ehkäiseminen > Sairastuneiden eristäminen

Sairastuneiden ihmisten hoitoon kuuluu yleensä heidän eristäminen muista karanteenilla. Tämän tarkoitus on estää tautia tarttumasta muihin.
Tartunnan ehkäiseminen > Kotona pysytteleminen ja turvavälit

Kotona pysyttely pienentää tartunnan saamisen riskiä. SARS-CoV-2 voi tarttua lähikontaktissa helposti esimerkiksi henkilön puhuessa. Turvavälit ovat tapa estää tartuntoja.
Tartunnan ehkäiseminen > Hygienia

Hyvä keino välttää virustartuntaa on jatkuva ja huolellinen käsien pesu saippualla. Jos pesumahdollisuutta ei ole, voi käyttää käsihuuhdetta. Jos käsihuuhdetta käytetään, sitä tulisi käyttää melko runsaasti ja sen pitäisi antaa kuivua tarpeeksi kauan niin, että se alkaa vaikuttaa. Alkoholipitoiset desinfiointiaineet voivat myös kuivattaa ihoa, jolloin iho alkaa halkeilla. Saippua on käsihuuhdetta tehokkaampi tartunnan ehkäisemisessä, koska saippua liuottaa viruksen rasvakuoren.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ohjeistaa pesemään kädet aina seuraavissa tilanteissa, ainakin 20 sekunnin ajan:
ulkoa sisään tullessa
ennen ruoan laittoa ja ruokailua
WC-käynnin tai vaipan vaihdon jälkeen
niistämisen, yskimisen tai aivastamisen jälkeen
kun on koskenut samoja pintoja kuin flunssainen henkilö.
THL kehottaa välttämään samojen pyyhkeiden käyttämistä. Lisäksi ei pidä kosketella silmiä, nenää tai suuta ellei ole juuri pessyt käsiään.
Pintojen siivoamisen kannalta tavanomaiset siivousaineet tehoavat THL:n mukaan hyvin virukseen. Puhdistukseen soveltuu parhaiten heikosti emäksinen yleispesuaine. Usein kosketettujen pintojen, kuten ovenkahvojen, käsinojien, pöytien, valonkatkaisijoiden ja vesihanojen puhdistaminen on erityisen olennaista.
THL suosittelee vaihtamaan ilmansuodattimet säännöllisesti ja huoltamaan ilmanvaihtolaitteita ohjeiden mukaisesti. Mekaaninen ilmanpuhdistuslaite soveltuu parhaiten viruksen vähentämiseen, koska siinä ei synny haitallisia epäpuhtauksia tai otsonia ilmaan. Ionisaattori ei sovellu ilman puhdistamiseen, koska se tekee viruksista varautuneita ja saa ne kiinnittymään pinnoille. Otsonointi ei niin ikään sovellu.
Tartunnan ehkäiseminen > Kasvomaski ja suojavarusteet

Kasvomaskia tulee käyttää, kun ei voi pitää turvaväliä toiseen ihmiseen. Hengityssuojain pienentää muiden tartuttamisen riskiä. Maskia suositellaan käytettäväksi toisten henkilöiden lähellä ollessa. Kasvomaski hidastaa taudin leviämistä. Maskin käyttö estää 50 prosentilla taudin tartuttamista muihin ympärillä oleviin ihmisiin. Maski toimii tehokkaimmin, kun se on tiukasti kasvoilla, eikä maskin ja ihon välissä ole aukkoja. Kaikki kasvomaskit vähentävät taudin saamisen ja tartuttamisen riskiä, mutta suojan erot ovat merkittäviä eri maskityyppien välillä.
Suojien teho ja hyöty heikoimmasta parhaimpaan:
Visiiriä ei suositella suojakeinoksi, sillä sen suojauksen hyödyistä ei ole tarkkaa tietoa.
Hengityssuojaimet, joissa on ulostuloventtiili tekevät käyttäjälleen hengittämisestä helpompaa, mutta levittävät virusta uloshengitysilmassa muille.
Kangasmaskit pyrkivät vangitsemaan henkilön tuottamat pisarat kankaan kuituihin. Ne myös estävät hengittämästä muiden käyttäjien pisaroita. Kangasmaskin teho on paras, kun kangas on tiheästi punottua ja kerroksia on useita. Kangasmaski antaa parhaimmillaan 20–40 prosentin suojan käyttäjälle.
Kirurginen kertakäyttömaski estää pisaratartuntojen saamista ja suodattaa suurempia hiukkasia ilmasta. Kirurgiset maskit on tarkoitettu estämään pisaroiden ja roiskeiden kosketusta henkilöön. Kirurgiset maskit eivät estä käyttäjää saamasta tartuntaa. Ne kuitenkin vähentävät tartunnan saamisen riskiä vähintään 16 prosentilla, tai parhaimmassa tapauksessa jopa 50 prosentilla.
N95, FFP2 ja FFP3 -hengityssuojaimet suojaavat kirurgista maskia paremmin, sillä ne suodattavat hengitysilmasta sekä pisaroita että pieniä pisaroita eli aerosoleja. N95- ja FFP2 -maskit eivät anna täydellistä suojaa tartuntaa vastaan, mutta suojaavat tartunnalta 80–90 prosentin todennäköisyydellä. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin tekemässä tutkimuksessa havaittiin, että FFP2 ja FFP3 -hengityssuojaimet suojasivat terveydenhuollon työntekijöitä taudilta, eivätkä näitä suojaimia käyttäneet saaneet ainuttakaan tartuntaa. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus suosittelee terveydenhuollon työntekijöille, jotka käsittelevät COVID-19-potilaita, FFP3- tai vähintään FFP2-suodattimella varustettua suun ja nenän peittävää suojainta.
Suomen hallitus suositteli käyttämään kasvomaskia yleisessä joukkoliikenteessä, koronatestiin matkustaessa sekä Suomeen saavuttaessa ja karanteenissa ollessa. Maailman terveysjärjestö suositteli lääketieteellisen maskin käyttöä riskiryhmille. THL suositteli hengityssuojaimen käyttöä terveydenhuollon ammattilaisille, COVID-19-tautia potevien lähikontakteille, kuten samassa taloudessa asuville ja tautiin mahdollisesti sairastuneille, jotka joutuvat liikkumaan julkisilla paikoilla ja saattavat olla läheisessä kontaktissa toisiin henkilöihin.
Terveydenhuoltohenkilökunnan tulee käyttää hengityssuojaimen lisäksi myös vähintään suojalaseja tai kasvot peittävää kasvosuojaa/visiiriä, käsineitä (esimerkiksi lateksi tai nitriili) ja vettä hylkivää pitkähihaista kaapua.
Tartunnan ehkäiseminen > Rokote

Rokote estää taudin vakavia vaikutuksia ja estää myös taudin leviämistä. Rokotteen saaneilla esiintyy tutkimusten mukaan vähemmän oireita.
Ensimmäinen rokotekerta antaa kahta rokotusta huomattavasti alhaisemman suojan. Pfizerin ja BioNTechin Comirnaty-rokote estää taudin myös iäkkäillä yli 95 prosentissa tapauksista. Täysi suoja saavutetaan seitsemän päivää toisen rokoteannoksen saamisen jälkeen. Rokotettu saa jonkin verran suojaa tautia vastaan jo 12 päivää ensimmäisen rokotusannoksen jälkeen. Rokote antaa suojan kaikille ikäryhmille.
Riskiryhmille ja ikääntyneille tehosterokote tulisi antaa aina 3-6 kuukauden välein.
Helmikuussa 2021 Suomessa annettiin Moderna- ja Comirnaty-rokotteita yli 70-vuotiaille sekä 16–17-vuotiaille, joilla on vakava sairaus. Muille annettiin AstraZenacan valmistamaa rokotetta. Ensimmäiset rokotteet tulivat useissa länsimaissa saataville joulukuussa 2020. Aluksi rokotuksilla pyrittiin suojaamaan terveydenhoidon ja hoiva-alan henkilökuntaa sekä riskiryhmiä. Laajemmin väestöä rokotettiin Euroopassa vuoden 2021 aikana. Marraskuun lopussa 2021 Suomessa oli rokotettu yhteen kertaan noin 77 % ja kahteen kertaan noin 72 % koko väestöstä.
Covid-19:n sairasteneiden pitkäkestoiset oireet vähenevät osalla rokotteen saamisen jälkeen.
Ihmisen lisäksi SARS-CoV-2-rokotteita on myös kehitelty eläimille, erityisesti minkeille.
Tartunnan ehkäiseminen > D-vitamiini tietyillä riskiryhmillä

Tieteellisissä tutkimuksissa D-vitamiinista ei ole havaittu hyötyä taudin ehkäisyssä tai hoidossa. Väitteet D-vitamiinin hyödyistä ovat perustuneet tutkimukseen, joka paljastui huijaukseksi. On kuitenkin mahdollista, että D-vitamiinin puutostila altistaa taudin vakavammalle muodolle. D-vitamiinin puutoksesta yleisesti kärsivät ryhmät, kuten vanhukset ja tummaihoiset, ovat saaneet taudin muita useammin.
Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri suosittelee yli 70-vuotiaita, ympärivuorokautisessa hoidossa asuvia ja tummaihoisia käyttämään tavallista suurempaa 20 mikrogramman D-vitamiiniannosta vuorokaudessa. Ylipainoisille, joiden painoindeksi on yli 30, suositellaan 50 mikrogramman vuorokausiannosta, sillä D-vitamiinin tarve on heillä suurempi. Vastaavankaltaisia suosituksia on annettu myös muualla maailmassa.
Diagnosointi

Covid-19-näytteenossa pyrkimyksenä on ottaa näytteitä SARS-CoV-2-infektioon mahdollisesti sairastuneilta infektion toteamiseksi.
Pitkittynyt koronatauti jaetaan viiteen eri vaikeusasteeseen. Toisessa vaikeusasteessa esiintyy jokapäiväisiä mutta lieviä toimintakyvyn rajoituksia, kolmannessa kohtalaisia ja viidennessä niin vaikeita, että potilas on päivittäisen avun tarpeessa, koska ei kykene enää huolehtimaan itsestään. Potilaiden diagnosoinnin avuksi on kehitetty Post-COVID-19 Functional Status scale -lomake.
Hoito

Koronan oireet yleensä lievenevät ajan mittaan.
Hoito > Virallinen ohjeistus

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan taudinkuvasta riippuen tautia hoidetaan joko kotona tai tarvittaessa sairaalassa. Hoidossa tulee kiinnittää huomiota hoitohenkilökunnan asianmukaiseen suojautumiseen.
Jos epäilee sairastuneensa, tulee THL:n mukaan toimia seuraavasti:
Jos epäilet COVID-19-tautia, tee oireiden arviointi Omaolo-palvelussa. Voit myös varata ajan terveyskeskukseen, josta sinut ohjataan tarvittaessa COVID-19-testiin.
Soita terveyskeskukseen, jos sinulle tulee vakavia oireita, kuten hengenahdistusta, ja yleistilasi heikkenee.
Jos kuulut riskiryhmään, soita pikaisesti terveyskeskukseen, jos sinulle nousee äkillinen kuume (38 °C tai yli) ja sinulla on kurkkukipua tai yskää.
Jos sinulla on varmistettu COVID-19, pysyttele kotona vähintään 14 vuorokauden ajan. Jos sinulla on oireita vielä 14. päivänä tai sen jälkeen, pysy kotona, kunnes olet ollut oireeton vähintään kaksi vuorokautta. Vältä lähikontaktia perheen ulkopuolisiin ihmisiin.
Kotihoidossa seuraa COVID-19-taudin THL:n kotihoidon ohjeita.
Hoito > Hengityskone, lisähappi ja sairaalahoito

Vakavissa tapauksissa tautia hoidetaan sairaalassa tehohoidossa.
Jotkut taudin saaneet tarvitsevat hengityskonetta tai lisähappea.
| Ikä (vuotta) | Osuus sairastuneista (%) |
| --- | --- |
alle 20: noin 20 %
20–40: noin 40 %
40–70: noin 35 %
yli 70: noin 6 %
Hoito > Muut hoidot

Usein potilasta auttaa jo se, että ammattilainen käy asiaa läpi hänen kanssaan. Hoitotiimissä on lääkäri, sairaanhoitaja, psykologi, fysioterapeutti ja sosiaalityöntekijä.
Johns Hopkinsin yliopiston lääketieteen laitos on julkaissut nettisivullaan nenähengitykseen pohjautuvan kuntoutusohjelman COVID-19:n sairastaneille potilaille. Kuntoutusohjelma pyrkii lisäämään keuhkojen hapenottokapasiteettia syvähengityksen harjoitteiden kautta. Syvähengitys myös voi vähentää tautiin liittyvää ahdistuksen tunnetta.
Jälkioireisiin sopivaa hoitoa tutkitaan toistaiseksi, mutta niitä helpottavat todennäköisesti oireenmukainen hoito, lepo ja liikunnan vähittäinen lisääminen. SARS-CoV-2-rokotteen saaminen saattaa helpottaa jälkioireita. Pitkäaikaisista koronaoireista kärsiville on avattu Suomessa erillisiä poliklinikoita..
Tartunnat ryhmittäin

| Ikä (vuotta) | Sairaalaan joutuneet (%) | Tehoitoon joutuneet (%) | Tapaus- kuolleisuus (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–19 | 1,6–2,5 | 0 | 0 |
| 20–44 | 14,3–20,8 | 2,0–4,2 | 0,1–0,2 |
| 45–54 | 21,2–28,3 | 5,4–10,4 | 0,5–0,8 |
| 55–64 | 20,5–30,1 | 4,7–11,2 | 1,4–2,6 |
| 65–74 | 28,6–43,5 | 8,1–18,8 | 2,7–4,9 |
| 75–84 | 30,5–58,7 | 10,5–31,0 | 4,3–10,5 |
| 85 tai yli | 31,3–70,3 | 6,3–29,0 | 10,4–27,3 |
Tartunnat ryhmittäin > Iäkkäät

Italian kansanterveyslaitos tilastoi laboratoriovarmennettuja sairastuneita olleen Italiassa 26. maaliskuuta 2020 mennessä yhteensä 73 780. Sairaiden mediaani-ikä oli 62 vuotta, ja tapauskuolleisuus oli keskimäärin 9,2 prosenttia (6 801 menehtynyttä). Yli 80-vuotiaiden tapauskuolleisuus oli 24–24,6 prosenttia. Tapauskuolleisuus oli muilla ikäryhmillä matalampi ja esimerkiksi 50–69-vuotiailla se oli 1,7–5,7 prosenttia.
Tartunnat ryhmittäin > Aikuiset

Virustartunnan saaneista keski-ikäisistä ja hieman vanhemmista noin joka neljäs voi joutua sairaalaan ja joka kymmenes voi vaatia tehohoitoa (taulukko). Huomattavaa on myös se, että 20–44-vuotiaista joka kymmenes voi vaatia sairaalahoitoa. Nämä ovat Yhdysvaltain tautikeskuksen 18. maaliskuussa 2020 esittämiä tuloksia, jotka pohjautuvat 4 226:een virukseen sairastuneeseen yhdysvaltalaiseen.
Yhdysvaltain tautikeskuksen mukaan esimerkiksi noin 14–21 prosenttia 20–44-vuotiaista tartunnan saaneista vaatii sairaalahoitoa ja 2–4 prosenttia tehohoitoa.
Tartunnat ryhmittäin > Lapset

Lapsilla oireet ovat aikuisia lievemmät ja vain hyvin harvat kuolevat tautiin. Alle 1-vuotiaista vauvoista joka kymmenes voi sairastua tautiin vakavasti tutkimuksen mukaan, joka kattoi 2 143 kiinalaislasta, joiden mediaani-ikä oli 7 vuotta. Pääosa ei sairastunut vakavasti: noin viisi prosenttia oli oireettomia, 51 prosenttia lieväoireisia ja 39 prosenttia oireiltaan keskisasteisia. Loput noin viisi prosenttia sairastui vakavasti: alle 1-vuotiailla 11 prosenttia tapauksista oli vakavia, 1–5-vuotiaista seitsemän, 6–15-vuotiaista neljä ja yli 15-vuotiaista kolme prosenttia. Yksi potilas kuoli tarkasteltuna ajanjaksona. Vakavasti sairailla ilmeni vähintään syanoottista hypoksiaa, jossa happisaturaatio oli alle 92 prosenttia.
Kuolleisuus

Maailman terveysjärjestön 3. maaliskuuta 2020 antaman ilmoituksen mukaan tapauskuolleisuus COVID-19-tautiin oli 3,4 prosenttia. Heinä–elokuussa 2020 järjestön epidemiologi arvioi kuolleisuuden noin 0,6 prosentiksi.
Todellista tapauskuolleisuutta virustartuntaan on hankala arvioida, sillä monet tartunnan saaneista potevat tautia lieväoireisina kotonaan ilmoittautumatta viranomaisille vakavammin oireilevien tapausten taas tullessa viranomaisten tietoon.
11. helmikuuta 2020 mennessä Kiinassa todetun noin 72 000:n COVID-19-tapauksen kohdalla tapauskuolleisuus 10–39-vuotiailla oli 0,2 prosenttia, 40–49-vuotiailla 0,4 prosenttia, 50–59-vuotiailla 1,3 prosenttia, 60–69-vuotiailla 3,6 prosenttia, 70–79-vuotiailla 8,0 prosenttia ja yli 80-vuotiailla 14,8 prosenttia. Tämä Kiinan tautikeskuksen (CDCC) tutkimus kattoi 419 alle 10-vuotiasta henkilöä, joiden kohdalla ei todettu kuolintapauksia. Tapauskuolleisuus oli 10,5 prosenttia jotakin sydän- ja verisuonitautia potevilla, 6,3 diabeetikoilla, 6,3 jotakin kroonista hengityselinsairautta potevilla, 6,0 korkeaa verenpainetta potevilla ja 5,6 prosenttia syöpää potevilla.
30. maaliskuuta 2020 julkaistussa tutkimuksessa kuolleisuudeksi 0–9-vuotiailla arvioitiin 0,2–2,5 promillea, 10–29-vuotiailla 1–9 promillea, 30–49-vuotiailla 4–32 promillea, 50–59-vuotiailla 0,3–1,3 prosenttia, 60–69-vuotiailla 1,1–3,9 prosenttia, 70–79-vuotiailla 2,5–8,4 prosenttia ja yli 80-vuotiailla 3,4–13,3 prosenttia. Tutkimus kattoi 44 672 henkilöä ja se pohjautui pääosin yllä mainitun CDCC:n tutkimuksen tarkastelemiin tautitapauksiin. Tutkimuksessa pyrittiin arvioimaan niiden osuutta, jotka eivät ole päätyneet esimerkiksi lievien oireidensa tai oireettomuutensa takia tilastoihin, sekä poistamaan muutamien muiden tilastoja mahdollisesti vääristävien tekijöiden vaikutusta.