stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juha Tapio
Ura

Tapion musiikillinen ura alkoi 13-vuotiaana. Ensimmäisen, ylistarolaisen, yhtyeensä kanssa hän soitti pääosin rock-musiikkia. Vuonna 1999 julkaistu ensimmäinen soololevy Tuulen valtakunta sekä vuonna 2001 julkaistu albumi Tästä kaikesta olivat musiikkigenreltään poppia, mutta saivat vaikutteita muun muassa Nuoren seurakunnan veisukirjasta.
Vuonna 2003 ilmestynyt Mitä silmät ei nää -albumi on Tapion ensimmäinen ”maallisempaa popmusiikkia” edustava albumi, joka on myös hänen läpimurtoalbuminsa. Juha Tapiolla on kaksi kultalevyä sekä kymmenen albumia, jotka ovat myyneet vähintään platinaa.
Tapio oli mukana Vain Elämää -sarjan toisella tuotantokaudella vuonna 2013 sekä seitsemännellä "All Stars" -kaudella vuonna 2017.
Vuoden 2016 soitetuin kotimainen kappale radiossa oli Juha Tapion "Jotain niin oikeaa", joka soi eri kanavilla yhteensä 8 055 kertaa. Radion Top 20:een yltäneitä kappaleita Tapiolla on yhteensä 30.
Juha Tapio on ensimmäinen artisti joka on myynyt loppuun Hartwall Arenan, Espoo Metro Areenan ja Helsingin jäähallin, ja myös vuodesta 2011 kaikki artistin levynjulkaisukiertueet ovat olleet loppuunmyytyjä.
Hän esittää Luottomies-elokuvan tunnuskappaleen Banzai.
Yksityiselämä

Juha Tapio on koulutukseltaan luokanopettaja ja asuu nykyään Tuusulassa. Hän on avioliitossa Raija Tapion (o.s. Mattila) kanssa ja heillä on kaksi yhteistä lasta. Antamissaan haastatteluissa Tapio on kertonut pyrkivänsä pitämään mahdollisimman tiukkaa rajaa julkisuuden ja yksityiselämänsä välillä, ja puhuu siksi mediassa ainoastaan musiikistaan.
Palkinnot ja tunnustukset

Vuonna 2007 Tapio valittiin yhdessä laulaja-näyttelijä Maria Ylipään kanssa Kirkon Ulkomaanavun ensimmäisiksi Toivon lähettiläiksi. Lähettiläinä heidän tehtäviinsä lukeutuu Kirkon Ulkomaanavun työstä kertominen erilaisissa tapahtumissa.
Vuonna 2009 Tapio palkittiin Emma-gaalassa vuoden parhaana miessolistina ja vuonna 2014 Lapislatsulia-albumi sai vuoden iskelmäalbumi-Emman.  Vuonna 2019 myös hänen albuminsa Kuka näkee sut palkittiin vuoden iskelmäalbumi-Emmalla. Tapio on Iskelmä Gaalan kautta aikojen palkituin artisti ja on voittanut mm. palkinnot Vuoden Miesartisti (2008 ja 2013), Vuoden Albumi (2008, 2011 ja 2019) sekä Vuoden Iskelmä (2008).
Lokakuussa 2012 julkaistu tietokirjailijana ja pappina toimivan Jaakko Heinimäen kirjoittama teos Ohikiitävää – Juha Tapion tie kertoo miehen urasta ja siihenastisesta elämästä.  Kirja sisältää myös Tapion omia kirjoitelmia. Kirjasta ilmestyi uudistettu laitos syyskuussa 2016.
Tapio sai Juha Vainio -sanoituspalkinnon 2017.
Kesällä 2018 Hämeenlinnan kesäteatterissa esitettiin Kaksi puuta -niminen musiikkikomedia, joka hyödyntää Juha Tapion hittejä.
Diskografia > Albumit

Tuulen valtakunta (1999)
Tästä kaikesta (2001)
Mitä silmät ei nää (2003)
Ohikiitävää (2005)
Kaunis ihminen (2006)
Suurenmoinen elämä (2008)
Hyvä voittaa (2011)
Joululauluja (2012)
Lapislatsulia (2013)
Sinun vuorosi loistaa (2015)
Kuka näkee sut (2018)
Pieniä taikoja (2019)
Elävien maassa (2023)
Diskografia > Kokoelmat

Suurenmoinen kokoelma 1999–2009 (2009)
Tähtisarja – 30 suosikkia (2011)
Sitkeä sydän – suurimmat hitit (2014)
Loistava kokoelma (2016)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
Juha Tapio Ylen Elävässä arkistossa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva 2  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana 
| n k Juha Tapio |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Tuulen valtakunta  Tästä kaikesta  Mitä silmät ei nää  Ohikiitävää  Kaunis ihminen  Suurenmoinen elämä  Hyvä voittaa  Joululauluja  Lapislatsulia  Sinun vuorosi loistaa  Kuka näkee sut  Pieniä taikoja  Elävien maassa 
Kokoelmat:  Suurenmoinen kokoelma 1999–2009  Tähtisarja – 30 suosikkia  Sitkeä sydän – suurimmat hitit  Loistava kokoelma 
EP:t:  Vain elämää 
Singlet:  ”Syksy”  ”Mitä silmät ei nää”  ”Ukkosta ja ullakolla”  ”Haaveilija”  ”Arvaamatta tuuli kääntyy”  ”Ohikiitävää”  ”Ihme”  ”Kelpaat kelle vaan”  ”Hengittää”  ”Anna pois itkuista puolet”  ”Koneet kiinni”  ”Kaksi puuta”  ”Suurenmoinen elämä”  ”Minä olen, sinä olet”  ”Raikas tuuli”  ”En mitään en ketään”  ”Sitkeä sydän”  ”Rakastan niin kauan kuin mä voin”  ”Jossain täällä”  ”TSNEH (Tykkään susta niin että halkeen)”  ”Paremmat päivät”  ”Music Everywhere”  ”Aito rakkaus”  ”Meillä on aikaa”  ”Planeetat, enkelit ja kuu”  ”Copacabana ja Ipanema”  ”Sinun vuorosi loistaa”  ”Eläköön”  ”Jotain niin oikeaa”  ”Rakastettu”  ”Älä lähde vielä pois”  ”Sinuhe”  ”Suurempaa”  ”Oo se kun oot”  ”Koneeseen kadonnut”  ”Duran Duran”  ”Niin kaunis on hiljaisuus”  ”Mitä silmät ei nää”  ”Sydän jota rakastan”  ”Kuka näkee sut”  ”John”  ”Se tekee hyvää”  ”Päiväni ilman sinua”  ”Hiljaisii heeroksii”  ”Kun vielä ehtii”  ”Meidän aika”  ”Valitsisin sut”  ”Vaadin rauhaa”  ”Kompassi”  ”Elossa”  ”Rakkaus saapuu”  ”Kerran sitä ollaan nuorii”  ”Banzai”  ”Kukapa ei” 
Musiikkivideot:  ”Mitä silmät ei nää”  ”Ohikiitävää”  ”Kaksi puuta”  ”Sitkeä sydän”  ”Rakastan niin kauan kuin mä voin”  ”Paremmat päivät”  ”Sinun vuorosi loistaa”  ”Rakastettu”  ”John” 
Muuta:  Diskografia 
Juha Tapio Kuopion Musiikkikeskuksessa marraskuussa 2013
Heikki Halme

Heikki Halme Luhangan Keihäsniemessä kesäkuussa 2012.
Heikki Halme (s. 1942 Helsingin maalaiskunta) on suomalainen rehtori, kapellimestari, kuorokapellimestari, diplomilaulaja, musiikinopettaja ja kuoronjohdon yliopettaja.
Lapsuus

Heikki Halme syntyi heinäkuussa 1942 Helsingin Ullanlinnassa sijaitsevassa Kätilöopistossa. Isä oli VR:n vaihdemies ja kuormausmestari Yrjö Halme (1911-89) ja äiti ekonomi Toini Halme (os. Heilakka 1911-98), joka työskenteli pisimpään Vesijohtoliike Onninen Oy:n pääkirjanpitäjänä. Kotikunta oli tuolloin Helsingin maalaiskunta (eli Helsingin pitäjä) ja koti Pukinmäessä. Muutaman vuoden päästä perhe muutti Malmille, joka tuolloin oli liitetty Helsingin kaupunginosaksi. Koulunkäynti alkoi 6-vuotiaana Malmin pohjoisessa kansakoulussa 1948, ja hän pääsi 4. luokan jälkeen Oulunkylän yhteiskouluun 1. luokalle. Sielläkin hän oli koko 8-vuotisen kouluajan luokkansa nuorin ja suoritti ylioppilastutkinnon 1960.lähde?
Pianonsoiton opinnot alkoivat 5-vuotiaana. Opetus tapahtui kotona, kun siihen aikaan ei lähiseudulla vielä ollut musiikkiopistoa. Opettajana oli aluksi kirkkolaulaja Toini Komaroff ja myöhemmin kanttori Väinö Laurila.
Koulutus

Ylioppilas Halme opiskeli Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan matemaattis-luonnontieteellisessä osastossa 1960-1966 matematiikkaa, fysiikkaa ja kemiaa. Halme suoritti sivuaineena musiikkitieteen cum laude -arvosanan.
Halme osallistui yliopisto-opintojen alusta asti harrastuksenaan EOL-kuoron (Eteläsuomalaisen Osakunnan Laulajat) toimintaan. Kuoron johtaja Ilkka Kuusisto tiesi, että Halme oli opiskellut pianonsoittoa ja laulanut kuorossa, ja ohjasi hänet kesällä 1964 Klemetti-opistossa opettamalleen kuoronjohdon kesäkurssille saadakseen kuoroonsa koulutetun varajohtajan. Kesällä 1965 Halme osallistui jatkokurssille, jonka kuoronjohdon opettajina olivat Harald Andersén ja Jouko Tolonen. Myöhemmin hän osallistui Sulasolin edustajana Euroopan kuoroliiton (AGEC) järjestämään kansainväliseen yhdeksänpäiväiseen kuoronjohtokurssiin Saksan Trossingenissa heinäkuussa 1970.
Kun Halme aloitti Sibelius-Akatemian koulumusiikkiosastossa päätoimiset opinnot 1966, yliopisto-opinnot jäivät. Sibelius-Akatemiassa Halme suoritti seuraavat tutkinnot: musiikinopettaja 1970, ylempi musiikinopettaja 1971, musiikinjohtaja 1973, laulunopettaja 1973 ja lauludiplomi 1974 (opettajana Antti Koskinen), orkesterinjohdon diplomi 1977 (opettajina Jorma Panula ja Alois Klíma) ja Suomen ensimmäinen kuoronjohdon diplomi 1977 (opettajana Harald Andersén).
Päätoimet

Kun Halmeen laulunopettaja Antti Koskinen luopui päätyöstään Helsingin tuomiokirkon kanttorin virasta, hän esitti sijaisekseen Halmetta, joka toimikin ensin sijaisena ja sitten vt. kanttorina yhteensä 14 kk 1969-70. Virkaan kuului myös tuomiokirkon kuoron johtaminen.lähde?
Kun Halme syksyllä 1971 sai kutsun tulla hoitamaan Kuopion Musiikkilukion rehtorin tehtäviä syksystä 1972 alkaen, hän suoritti musiikinopetuksen 1. lukukauden opetusharjoittelun poikkeuksellisesti kevätlukukaudella Helsingin yhteisnormaalilyseossa 1973 (arvosanalla varsin kiitettävä) ja 2. lukukauden opetusharjoittelun Joensuun normaalilyseossa syyslukukaudella 1972 (varsin kiitettävä). Joensuussa ohjaavana opettajana oli Joensuun tyttölyseon musiikin lehtori Pentti Paalanen, joka oli toiminut Kuopion Musiikkilukion ensimmäisenä rehtorina 1968-71. Kelpoisuusvaatimuksiin kuuluvan kouluhallinnon alimman arvosanan Halme suoritti 1972 ja kasvatusopin virkatutkinnon (a) Helsingin seudun kesäyliopistossa 1974.
Halme kutsuttiin Kuopion konservatorion rehtoriksi, ja hän hoiti tointa 1981-91, minkä jälkeen hän toimi (Suomen ainoana) kuoronjohdon yliopettajana (1991-2006). Rehtorin toimessa opetustyöhön kuului kuoronjohdon opetus, kamarikuoron johtaminen ja sinfoniaorkesterin johtaminen (1978-88). Musiikkioppilaitoshallinnon tutkinnon Halme suoritti 1984. Kuoronjohdon yliopettajana hän opetti myös musiikin teoriaa ja ylempiä säveltapailukursseja (II ja III).lähde?
Rehtorina Halme osallistui myös Kuopion Musiikkikeskuksen suunnitteluun vuodesta 1981 vuoteen 1985, jolloin talo valmistui.lähde?
Konservatorion rehtorin toimen aikana konservatorion toiminnassa tapahtui muutto uuteen musiikkikeskus-taloon. Kirkkomusiikkilinjan johtajan Erkki Tuppuraisen ja Halmeen aloitteesta kirkkomusiikkilinja muutettiin opetusministeriön myötävaikutuksella Sibelius-Akatemian Kuopion osastoksi 1983, osittain rahoituksellisista syistä ja osittain korkeakoulu-uudistuksen vuoksi. Tanssinopettajakoulutus ja siihen liittyvä lasten tanssikoulutoiminta aloitettiin 1987.lähde?
Halmeen rehtorikauden jälkeen 1997 ylioppilaspohjaiset musiikinopettaja- ja musiikinohjaajalinja siirrettiin Savonia-ammattikorkeakoulun hoidettaviksi.
Sivu- ja luottamustoimet

Helsingin Malmin seurakunnan nuorisokuoron johtaja 1964-65
Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan Etelä-Suomalaisen Osakunnan hallituksen jäsen 1965.
Käpylän musiikkiopiston musiikin historian ja kuoron opettaja ja oppilaskunnan kuraattori 1965-66
Klemetti-Opiston toimistotyöntekijä ja musiikkipäivien sihteeri kesäkuussa 1966
Helsingin Työväen Sekakuoron johtaja 1967-69
Puhkaharjun taidekesälukion musiikinkuuntelukurssin opettaja 1966 ja musiikkikurssin pääopettaja (98 tuntia) 1968
Sibelius-Akatemian opintoasiain neuvottelukunnassa oppilaskunnan edustaja 1969-71
Radion Sinfoniakuoron varajohtaja 1968-72 Sibelius-Akatemian kamarikuoro Cantemuksen varajohtaja 1970-72
Klemetti-Opiston Kamarikuoron taloudenhoitaja 1968-69, varajohtaja 1973-81, johtaja 1982
Klemetti-Opiston kuoronjohdon opettaja kesäkursseilla 1974-87
Kuopion konservatorion kuoronjohdon opettaja ja kuorojen johtaja 1973-81
Eteläsuomalaisen Osakunnan Laulajien (EOL) taloudenhoitaja 1964, varajohtaja 1967-71 ja johtaja 1971-80
Eino Virtanen -kuoron (8 jäsentä) laulaja LP-levyllä 1971
Lauluyhtye Kahdeksikon laulajana TV:n Laula kanssamme -ohjelmissa
Studioyhtyeissä taustalaulajana useilla viihdemusiikkilevyillä. mm Viktor Klimenkon (Milaja- ja Stenka Rasin) sekä Paula Koivuniemen, Irina Milanin ja Kössi Härmän taustalla
Tanhulaulajat -kvartetin laulajana Kansantanhu-LP:llä
TV:n monissa viihdemusiikkiohjelmissa taustalaulajana
Soolo- ja duettolaulajana Uppo-Nalle -LP:llä, WSOY 1979
Musiikkilukion rehtorin toimen ohella Halme opetti tuntiopettajana Kuopion konservatorion (ent. musiikkiopiston) kirkkomusiikkilinjalla kuoronjohtoa syksystä 1973 alkaen ja samalla opiston oppilaskuoroa, jossa oli jäseniä myös musiikinopettajalinjalta ja aikuisosastosta.
Konservatorion opettajaryhmä kutsui 1973 Halmeen perustettavan Kamarikuoro Vox Novan johtajaksi. Vox Nova toimi konservatorion edustuskuorona (1973-83 ja 1987-2006) ja ylempien kuoronjohtokurssien (II ja III) kuorona ja välillä Sibelius-Akatemian Kuopion osaston vastaavanlaisena kuorona 1983-87.
Halme perusti kapellimestari Lauri Siimeksen aloitteesta ja avulla Kuopion oratoriokuoron 1977 ja johti sitä konservatorion tuntiopettajana yhden vuoden ajan.
Halme kutsuttiin Opetusministeriön musiikkioppilaitoslautakunnan jäseneksi, jossa hän toimi 6 vuotta osallistuen tarkastusmatkoille ja antaen ministeriölle raportteja ja lausuntoja musiikkioppilaistosten toiminnan tasosta, opettajien kelpoisuuksista sekä aloitteita musiikkioppilaitosjärjestelmän kehittämiseksi (1976-82).
Kuopion lääninhallitus kutsui Halmeen Kuopion läänin taidetoimikunnan jäseneksi, ja hänet valittiin heti puheenjohtajaksi, ja hän toimi tässä tehtävässä 6 vuotta (1977-83).
Halme toimi Sibelius-Akatemian Kuopion osaston kuoronjohdon opettajana 1983-87 ja säveltapailun II kurssin opettajana 1991-94.
Henkilökohtainen elämä

Halme oli naimisissa 1978-1999 musiikinopettaja ja diplomilaulaja Päivi Sarasteen kanssa (s. 1955), joka opiskeli myös Alexander-tekniikan opettajaksi Englannin Brightonissa 1992-1995. Yhteiset lapset ovat Aapo (s. 1981), Aino (1982-1983), Arvo (s. 1984) ja Maija (s. 1989).
Halme asui kouluajan ja opiskeluajan alussa vanhempiensa luona Helsingin Malmilla, mutta muutti Sibelius-Akatemian oppilasasuntolaan (Clavis) tammikuussa 1970. Aloitettuaan työnsä Kuopiossa 1972 hän asui ensin Siilinjärven Vuorelassa, ja tammikuussa 1983 hän muutti perheineen Kuopion Päivärantaan, jossa asuu edelleen.
Halme on harrastanut kuoromusiikin sovittamista ja säveltämistä, kuoroissa laulamista ja kuorojen johtamista. Tuomiokirkon kanttorina toimiessaan hän kokosi tutuista taidokkaista laulajista Chorus Sancti Stephani -kuoron kolmeen eri konserttiin 1969-71.
Halme oli bassolaulajana Kaj-Erik Gustafssonin johtamassa kamariyhtye Octansissa, joka esiintyi kirkkokonserteissa ympäri maata 1969-71. Halmeen perustama Klemetti-kvartetti, jossa lauloivat myös Päivi Saraste sekä Paula ja Antti Jokinen, konsertoi eri puolilla Suomea 1983-85.
Eläkkeelle siirryttyäänkin (2006) Halme johtaa edelleen Vox Novaa, joka on viime aikoina toiminut lauluyhtyeenä, joten hän laulaa siinä itsekin.
Halme on jäsenenä kahdessa viinikerhossa, joissa kuukausittain vertaillaan viinejä. Kerhot ovat tehneet tutustumismatkoja viinitiloille Etelä-Eurooppaan.
Ajallisesti eniten Halme on harrastanut kirjallisuuden lukemista. Kirjoja onkin kotiin kertynyt yli 70 hyllymetriä. Kesäisin hän viettää mökillä Luhangassa (”Hiidessä”) yleensä 10-11 viikkoa, ja harrastaa siellä lukemista, purjehtii kaksipurjeisella Flipper-veneellä, sovittaa kuoromusiikkia, saunoo ja pilkkoo polttopuita.
Tunnustukset

EOL-kuoron (Eteläsuomalaisen Osakunnan Laulajat) johtajana Helsingissä
1. palkinto kuorokilpailussa Itävallan Spittalissa 1973
1. palkinto Yleisradion kamarikuorokilpailussa 1975 ja 1977 (jaettu)
Kamarikuoro Vox Novan johtaja Kuopiossa
4. palkinto Itävallan Spittalissa 1976
1. palkinto Sulasolin kuorokilpailussa Lappeenrannassa 1982
3. palkinto 1977 Yleisradion kamarikuorokilpailussa ja 1984 Suomen Kodály-kilpailussa
Yleisradion harrastemusiikin kunniapunnus Vox Novalle 1980
Kuopion taiteilijaseuran Minna-patsas 1983
Julkaisut

viisi LP-äänilevyä Eteläsuomalaisen Osakunnan Laulajien (EOL) johtajana:
Sibeliuksen kuorolauluja 1975
On hetki, kansan- ja viihdelauluja 1976
Heikki Klemetin Piae Cantiones -sovitukset 1976
Suomen Maakuntalaulut, 1978
Teoston ”Viihdettä vuosien varrelta 2” 1978 (LP-levyn A-puoli)
Teoston 50-vuotissävellyskilpailun palkitut kuorolaulut
neljä LP-äänilevyä Kamarikuoro Vox Novan johtajana:
Matti Rannan kuorolauluja 1978 (levyn A-puoli)
”Jää luoksemme”, Jukka Kankaisen kuorosävellyksiä 1981
Jukka Kankaisen Luukas-passio 1983
”Armas Maasalon musiikkia”, kuorosävellyksiä 1989 (levyn A-puoli)
Artikkelisarja (3 osaa) Sibeliuksen kuorolauluista S-A:n oppilaskunnan Tritonus-lehden numeroissa 2/1967 ja 1-2/1968
Käytännön ohjeita kuoron harjoittamisesta -artikkeli Harald Andersénin juhlakirjassa Chorus et Psalmus 1979
Esittelyartikkeli Kuopion Musiikilukiosta Musiikki-Fazerin ”Pienessä musiikkilehdessä” 1973
Pronssinen Pokaali (albumi)

| Pronssinen Pokaali Pronssinen Pokaali |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1996
 Julkaistu: 1996
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Jari Kääriäinen
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 54.08
 Levy-yhtiö: Zen Garden Records
Pronssisen Pokaalin muut julkaisut
|   | Pronssinen Pokaali 1996 | Kuvia 1998 |
Pronssinen Pokaali on Pronssisen Pokaalin vuonna 1996 julkaistu debyyttialbumi. Albumin viimeinen varsinainen kappale ’’Keidas’’ kestää 3 minuuttia ja 32 sekuntia. Tämän jälkeen raidan lopussa on 16 minuuttia ja 3 sekuntia hiljaisuutta. Myös levyn lopussa oleva nimeämätön piiloraita on hiljainen.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Pronssinen Pokaali ja sanoittanut Tomi Sivenius ja Jouni Hynynen, ellei toisin mainita.
Sensaatio – 2.21
Käärmeenkieli – 3.15
Kaininmerkki – 3.23
Valoon – 4.40
Unelmaa – 3.42
Ullakolla – 3.58
Kuminen aurinko – 3.44
Eläinolento – 3.56
Tuulee – 2.44 (sov. Janne Hynynen – Jyri Riikonen)
Rakkaus ja raivo – 2.39
Keidas – 19.46
Untitled – 0.06
Kokoonpano

Janne Hynynen – taustalaulu, tynnyrit, kitarasamplet
Janne Hyrkäs – rummut, symbaalit
Marko Annala – kitara
Jouni Hynynen – kitara, kitarasamplet, taustalaulu
Jyri Riikonen – syntetisaattori, samplet, ohjelmointi, taustalaulu
Tomi Sivenius – laulu, kitarasamplet
Kokoonpano > Muut levyn tekoon osallistuneet

Petri Majuri – äänitys ja miksaus
Jari Kääriäinen – tuottaja
Mika Jussila – masterointi
Ari Nakari ja Niina Oikkonen – valokuvat
Jyri Riikonen – kansitaide
Galadriel Stineman

| Galadriel Stineman> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Margaret Elizabeth Galadriel Stineman
Syntynyt: 20. lokakuuta 1990 (ikä 34) Cincinnati, Ohio, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, malli
Aiheesta muualla
IMDb
Galadriel Stineman (syntyjään Margaret Elizabeth Galadriel Stineman, s. 20. lokakuuta 1990 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli.
Stineman muutti valmistumisen jälkeen Los Angelesiin ja teki debyyttinsä tanssijana elokuvassa Fame (2009). Hänen läpimurtonsa oli Gwen Tennysonin rooli elokuvassa Ben 10: Alien Swarm (2010). Stineman on ollut mukana suurissa projekteissa vuodesta 2009 lähtien. Hän näytteli Audraa elokuvassa Junkyard Dog (2010) ja Cassidya televisiosarjassa The Middle (2012-2014).
Stineman esitti Ashleytä videopelissä Until Dawn (2015), joka on Supermassive Gamesin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema vuorovaikutteinen selviytymiskauhupeli.
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2009 | Fame | Tanssija |
| 2009 | Ben 10: Alien Swarm | Gwen Tennyson |
| 2010 | Junkyard Dog | Audra |
| 2011–2014, 2017 | The Middle | Cassidy Finch/Lucy Howard |
| 2011 | Austin & Ally | Didi |
| 2012 | Operation Cupcake | Kim Carson |
| 2012 | Bones | Brooke Guminski |
| 2012 | Good Luck Charlie | Molly |
| 2013 | Shameless | Wendy |
| 2014 | Glee | Vanessa |
| 2015 | Man Up | Madison |
Filmografia > Pelit

| Vuosi | Peli | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Until Dawn | Ashley Brown |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Galadriel Stineman
Käännös suomeksi
Mari (kaupunki)

Ishtarin temppelistä Marista löydetty intendentti Ebish-Il'in patsas n. 2400 eaa.
Mari (nykyinen Tell Hariri) oli merkittävä kaupunki muinaisessa Mesopotamiassa. Se sijaitsi Eufrat-joen yläjuoksulla Itä-Syyriassa Dayr al-Zawrin maakunnassa lähellä Irakin rajaa melko lähellä nykyistä Abu Kamalin kaupunkia. Mari oli suuri keskus jo noin 2900 eaa. ja kaupan solmukohta. Kaupunki nousi valtansa huipulle noin 1900 eaa., hieman sen jälkeen kun Uus-Sumerin valtakunta hajosi. Assyrian kuningas Shamshi-Adad I valtasi sen. Mari oli Hammurabin valtaistuimelle nousun aikoihin merkittävä valtio. Kaupungissa palvottiin pääasiassa Dagania ja Ishtaria. Hammurabi liittoutui Marin kuninkaan kanssa, mutta lopulta kukisti liittolaisensa.
Varhainen historia

Marin alueella oli asutusta välillä 5000–4000 eaa., mutta paikka oli pieni kylä tai pikkukaupunki. Se nousi noin 2900 eaa. keskukseksi Lähi-idässä. Kaupungin väestö oli seemiläistä, mutta sai vaikutteita sumerilaisilta.
Akkadilaiset tuhosivat kaupungin noin 2350 eaa. Kaupungin väestö oli seemiläisiä, ehkä eblalaisia ja/tai akkadilaisia. Marin rauniokummun ala on noin 1000x600 m.
Uusi nousu

Marista kehittyi uudelleen paikallinen mahti Isin-Larsa-kaudella, jolloin Mesopotamiassa oli monia keskenään kilpailevia suurkuninkaiden johtamia valtioita.
Marista on löydetty tältä ajalta jättimäinen kuninkaan palatsi kaupungin kukoistusajalta n. vuosina 1800–1700 eaa., jonka koko ala oli 250x125 m eli 3,5 ha, ja valtaistuinsali 25x11 m. Suurin piha oli 50x33 metriä. Palatsissa oli 300 huonetta ja se oli rakennuttajansa, Zimrilimin aikaan ehkä Lähi-idän suurin. Sieltä on löydetty mm. virastohuoneita, kylpyhuoneita, käymälöitä, arkistohuoneita, varastoja ja kellareita. On löydetty myös pari luokkahuonetta. Palatsiin pääsi vain yhdestä portista. Palatsissa oli värikkäitä seinämaalauksia. Marin dynastian perusti länsiseemiläinen amorilainen Jaggidlim (Yaggid-Lim) noin 1760 eaa.
Hänen poikansa Jakhdunlim (Yahdun-Lim) laajensi Marin valtaa Pohjois-Syyriaan ja osaan Mesopotamiaa. Khaburin suulle rakennettiin suuri linnoitus.
Assurin kuningas Shamshi-Adad valtasi Marin ja asetti poikansa Jasmakh-Adadin kaupungin valtaistuimelle surmaten melkein koko Marin kuningasperheen. Ainoastaan prinssi Zimrilim pääsi pakoon. Maanpakoon joutunut Zimrilim (Zimri-lim) palasi Marin johtoon ehkä Babylonian kuninkaan Hammurabin tukemana. Zimri-lim hallitsi kaupunkia 20 vuotta. Hänen aikanaan Mari soti Elamia, Eshnunnaa, Subartua eli Assyriaa ja muita maita vastaan.
Myös arolta tunkeutuvat beduiinit olivat alituinen uhka. Etelässä maata uhkasi vahva paimentolaisheimo Maru-Jamina. heimon nimi on luettu myös binu-jamina eli benjaminilaiset, ja se on kytketty varhaisiin israelilaisiin. Myös Assyrian Smahshi-Adad I piti Maru-Jaminan eli Binu-Jaminen "oikean käden poikia" vaarallisina.
Mari oli kaupan solmukohta. Tämän ajan vasallijärjestelmässä oli ylikuninkaita, alikuninkaita ja pieniä vasalleja. Aleppon, Qatnan, Larsan, Babylonin, Eshnunnan, Elamin ja Marin välillä vallitsi jonkinlainen voimatasapaino. Erään Zimrilimin saaman raportin mukaan Hammurabin kanssa liitossa oli 10–15 kuningasta, sama määrä Larsan Rimsinin, Eshnunnan Ibalpielin, Qatnan Amutpielin, mutta Jamkhadin eli Aleppon kuninkaan Jarimlimin liittolaisna oli 20 kuningasta. Kauppakaravaanit saivat maiden välisistä sodista huolimatta liikkua malko vapaasti. Mari kävi Zimrilimin aikaan kauppaa 30 kaupungin kanssa, kauppa ulottui jopa Haasoriin asti.
Zimrilim rakennutti vakoilijaverkoston ja hälytysjärjestelmän, jossa tiedotus perustui muun muassa merkkituliin. Marin armeijassa oli jopa 30 000 miestä, jonka lisäksi mukana oli liittolaisten ja vasallien apujoukkoja. Zimrilim johti kanavien kaivua, maanviljelyä ja karjanhoitoa, temppelien rakentemista ja uhreja.
Babylonian kuningas Hammurabi kukisti Marin vuonna 1759 eaa., mutta jätti sen kuninkaan Zimrilimin valtaistuimelle, ja ei koskenut Marin väestöön. Mutta kun Mari kapinoi, sen kuningas syrjäytettiin ja Marin kaupunginmuurit hajotettiin toisen kerran historiansa aikana. Hurrilaisten ja kassiittien virratessa Mesopotamiaan Mari heikkeni, ja Mari sai vielä uusassyrialaisena aikana paikallista merkitystä. Mari lakkasi olemasta lopullisesti vasta hellenistisenä aikana.
Marin kuninkaat

Iblul-il
Itur-Schamagan
Lamgi-Mari
Ischtup-ilum
Idi-ilum
Tura-Dagan
Puzur-Eschtar
Milaga
Yaggid-Lim
Yahdun-Lim (n. 1815 - 1799 eaa.)
Sumu-addu (n. 1798 - 1797 eaa.)
Yasmah-Adad (n. 1796 - 1776 eaa.)
Zimri-Lim (n. 1775 - 1761 eaa.)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Welt und Umwelt der Bibel - Linksammlung Mari (Arkistoitu – Internet Archive)
Tontafeln von Mari (Ausführl. Text)
Marista löydetty sankareiden ja eläinten taistelua kuvaava sylinterisinetti, n. 2500–2400 eaa.
Lähi-itä Zimri-Limin hallintoaikana. Babylonian Hammurabi valtasi Marin.