Winnipeg
Maantiede ja ilmasto

Winnipeg sijaitsee Redjoen jokilaakson pohjalla. Se on maastoltaan hyvin tasaista: kaupungin alueella ei ole mainittavia korkeuseroja. Winnipegin keskusta sijaitsee Red- ja Assiniboinejokien yhtymäkohdassa. Keskusta tunnetaan yleisesti Kanadan tuulisimpana paikkana.
| Winnipegin  ilmastodiagrammi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T | H | M | H | T | K | H | E | S | L | M | J |
|      20    -13 -23  |      15    -9 -19  |      22    -1 -11  |      32    10 -2  |      59    19 5  |      90    23 11  |      71    26 13  |      75    25 12  |      52    19 6  |      36    11 0  |      25    -1 -10  |      19    -10 -20  |
lämpötila celsiusasteina sademäärä millimetreinä Lähde: Environment Canada
Kaupungin keskusta on sen talouselämän ydin, ja sen pinta-ala on 2,5 km². Lähiörakentaminen on levinnyt kaikkiin ilmansuuntiin keskustan ympärille mutta on pääasiallisesti keskittynyt jokien rannoille etelän ja lännen suunnalle. Kaupunki lähiöineen käsittää pohjois-eteläsuunnassa noin 20 km:n pituisen ja itä-länsisuunnassa noin 25 km:n levyisen alueen. Kaupungissa on kaksi laajaa puistoaluetta, Assiniboine Park ja Kildonan Park. Tärkeimmät kauppakeskukset ovat Polo Park (St. James), Kildonan Crossing (Transcona), South St. Vital, ja Garden City (West Kildonan).
Maan alavuuden ja runsaan vuotuisen lumisateen vuoksi tulvavedet uhkaavat kaupunkia vuosittain. Vuoden 1826 tulva oli pahin kahteensataan vuoteen. Viimeisin paha tulvakevät oli 1950, jolloin tulvavedet aiheuttivat miljoonien dollarien vahingot ja useita tuhansia ihmisiä jouduttiin evakuoimaan. Tulvan seurauksena rakennettiin 49 kilometrin mittainen tulvakanava Red River Floodway, joka suojaa kaupunkia ohjaamalla tulvavedet kaupungin ympäri. Sen lisäksi kaupunkia suojaa kaksi muuta tulvienhallintajärjestelmää, Assiniboine River Floodway eli Portage Diversion -tulvakanava sekä Shellmouthin pato. Nämä turvajärjestelmät estivät kaupunkia vuosina 1974 ja 1979 uhanneet ennätystulvat, jotka aiheuttivat tuhoja mm. Grand Forksissa Pohjois-Dakotassa.
Alavat maat sekä Redjoen jokilaakson savinen maa aiheuttavat sateisina vuosina sadevesiongelmia. Kosteita vuosia seuraa yleensä myös hyönteisten, eritoten hyttysten, määrän räjähdysmäinen kasvu. Winnipeg onkin saanut kyseenalaisen kunnian olla Pohjois-Amerikan hyttyspääkaupunki. Kesällä 2005 hyttysansojen määrä kaupungin alueella kasvoi tuhansiin Niilinviruksen leviämisen estämiseksi. Hyttysongelmaan on käytetty myös kemiallisia aineita, jotka ovat aiheuttaneet eripuraa asukkaiden keskuudessa.
Winnipeg sijaitsee keskellä preeriaa suojattomana arktisilta tuulilta. Kaupunki on keskellä arktista väylää (Arctic Trough), jota pitkin pohjoisesta virtaa kylmää. Siksi lämpötila laskee nollan alle jo lokakuun puolenvälin jälkeen ja kylmät tuulet vaivaavat kaupunkilaisia marraskuusta helmikuuhun. Siitä kaupunki on saanut lempinimekseen "Winterpeg". Winnipeg on Kanadan kylmin suuri kaupunki: kylmempi kuin Edmonton tai Calgary. Environment Canadan mukaan, Winnipeg oli maailman kylmin kaupunki, jonka asukasluku on yli 600 000 perustuen keskimääräisiin yölämpötiloihin joulukuusta helmikuuhun, mutta nyt kun Ulan Bator on kasvanut suuremmaksi kuin Winnipeg, Ulan Bator Mongoliassa on nyt maailman kylmin suuri kaupunki.
Kesät ovat yleensä aurinkoisia ja lämpimiä, ja keskilämpötila on +25 °C. Vain noin kuusi viikkoa kestävien kevään ja syksyn säät ovat vaihtelevia.
| Lämpötila | Tammik>  | Helmik>  | Maalisk>  | Huhtik>  | Toukok>  | Kesak>  | Heinak>  | Elok>  | Syysk>  | Lokak>  | Marrask>  | Jouluk>  | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuorokauden keskiarvo | –17,8 | –13,6 | –6,1 | 4 | 12 | 17 | 19,5 | 18,5 | 12,3 | 5,3 | –5,3 | –14,4 | 2,6 |
| Vuorokauden korkein keskiarvo | –12,7 | –8,5 | –1,1 | 10,3 | 19,2 | 23,3 | 25,8 | 25 | 18,6 | 10,8 | –0,9 | –9,7 | 8,3 |
| Vuorokauden alin keskiarvo | –22,8 | –18,7 | –11 | –2,4 | 4,8 | 10,7 | 13,3 | 11,9 | 6 | –0,3 | –9,6 | –19,1 | –3,1 |
| Korkein mitattu lämpötila | 7,8 | 11,7 | 23,3 | 34,3 | 37 | 37,8 | 37,8 | 40,6 | 38,8 | 30,5 | 23,9 | 11,7 |  |
| Vuosi/Päivä | 1942/23 | 1958/25 | 1946/27 | 1980/21 | 1980/22 | 1995/17 | 1939/12 | 1949/07 | 1983/02 | 1992/01 | 1975/05 | 1939/06 |  |
| Alin mitattu lämpötila | –42,2 | –45 | –37,8 | –26,3 | –11,1 | –3,3 | 1,1 | 0,6 | –7,2 | –17,2 | –34 | –37,8 |  |
| Vuosi/Päivä | 1943/20 | 1966/18 | 1962/01 | 1979/02 | 1958/01 | 1964/03 | 1972/03 | 1965/28 | 1965/26 | 1941/30 | 1985/30 | 1967/31 |  |
| Sademäärä (mm) | 0,2 | 2,5 | 7,5 | 21,5 | 58 | 89,5 | 70,6 | 75,1 | 51,9 | 31 | 6,1 | 1,6 | 415,6 |
| Lumisateen määrä (cm) | 23,1 | 14,2 | 15,8 | 10,1 | 0,8 | 0 | 0 | 0 | 0,4 | 5 | 21,4 | 19,8 | 110,6 |
| Suurin sademäärä vuorokaudessa (mm) | 3,8 | 20 | 30 | 36 | 60,2 | 69,8 | 83,6 | 83,8 | 65 | 74,4 | 19 | 21,8 |  |
| Vuosi/Päivä | 1944/20 | 2000/25 | 1945/25 | 1986/30 | 1978/25 | 1984/21 | 1993/25 | 1962/11 | 1941/03 | 1949/10 | 2000/06 | 1982/02 |  |
| Suurin lumenmäärä vuorokaudessa (cm) | 23 | 23,6 | 35,6 | 22 | 21,1 | 0,3 | 0 | 0 | 5,8 | 24,6 | 27,7 | 21,6 |  |
| Vuosi/Päivä | 1989/07 | 1955/20 | 1966/04 | 1997/05 | 1967/01 | 1969/12 | 1938/01 | 1938/01 | 1984/24 | 1971/30 | 1958/17 | 1948/15 |  |
| Suurin lumenmäärä maassa (cm) | 91 | 89 | 85 | 61 | 18 | 0 | 0 | 0 | 2 | 18 | 55 | 81 |  |
| Vuosi/Päivä | 1956/30 | 1956/01 | 1956/09 | 1956/01 | 1967/02 | 1955/01 | 1955/01 | 1955/01 | 1984/25 | 1971/31 | 1955/23 | 1955/23 |  |
Lähde: Environment Canada
Winnipegin vuotuinen sademäärä on 510 mm ja vuotuinen lumipeitteen paksuus 115 cm. Lumi peittää maan marraskuun puolivälistä maaliskuun loppuun, mutta vuotuiset erot saattavat olla suuria. Kaupungissa vietetään lähes takuuvarmasti "valkeaa joulua". Sataan vuoteen on ollut vain yksi joulupäivä, jolloin maassa ei ole ollut lunta.