stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valdemar IV Atterdag
Avioliitto ja jälkeläiset

Valdemar avioitui vuonna 1340 prinsessa Helvig von Schleswigin (k. 1374) kanssa, joka oli Jyllannin herttua Erik II Valdemarsen von Slesvigin ja Adelheid von Holsteinin tytär. He elivät yhdessä ensimmäiset kymmenen vuotta ja erosivat, jonka jälkeen Helvig eli vuodesta 1355 lähtien maallikkosisarena Esrumin luostarissa.
Heille syntyi neljä lasta:
Kristoffer (1341/1344–1363), Tanskan kruununprinssi, Lållandin ja Hallannin herttua, kuoli naimattomana ja ilman jälkeläisiä, mahdollisesti Helsingörin meritaistelussa saamiinsa vammoihin
Margarete (1345–1350), kihlattiin Mecklenburgin herttua Henrik Bödelnin (1337/1338–1383) kanssa, kuoli 5-vuotiaana
Ingeborg (1347–1370), avioitui Mecklenburgin herttua Henrik Bödelnin (1337/1338–1383) kanssa
Margrete (1353–1412), naitettiin 7-vuotiaana Norjan kuningas Haakonille. Tanskan, Norjan ja Ruotsin hallitsevan kuningatar Margareeta I:n saavutuksia oli muun muassa Kalmarin unioni.
Valdemar Atterdagin hauta Sorøn luostarikirkossa, Tanskassa
Suomen europarlamenttivaalit 1999

Suomen toiset europarlamenttivaalit järjestettiin  13. kesäkuuta 1999. Vuoden 1999 vaalit käytiin samoihin aikoihin myös 14 muussa Euroopan unionin jäsenmaassa. Suomesta Euroopan parlamenttiin valittiin 16 meppiä yhteensä 626:sta. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun suomalaiset äänestivät samanaikaisesti muiden jäsenmaiden kanssa.
Vaalien äänestysaktiivisuus oli alhaisempi kuin koskaan aiemmin valtakunnallisissa vaaleissa. Vain kolmannes äänioikeutetuista kävi uurnilla. Korkeinta osanotto oli Helsingissä (37,8 %) ja vähäisintä Ahvenanmaalla (17,6 %). Kehnon osallistumisen seurauksena kaikkien puolueiden äänimäärät laskivat. Suurimmaksi puolueeksi ohi SDP:n ja keskustan nousi kokoomus, historiansa ensimmäistä kertaa valtakunnallisissa vaaleissa. Paikkamääräänsä lisäsi yhdellä vihreät. Uutena puolueena parlamenttiin nousivat kristilliset. SDP ja vasemmistoliitto menettivät molemmat yhden mepin.
Vaaleissa oli yhteensä 140 ehdokasta. Istuvista mepeistä mukaan lähti 12. Listoja asetti 11 rekisteröityä puoluetta, joista viisi (SDP, Kok., Vas., Vihr., SKP) esitti täyden 20 ehdokkaan listan. Vaaliliittoja solmivat 1keskusta, RKP ja SKL sekä 2perussuomalaiset, KIPU ja EKA. Liittoutumisesta hyötyivät kristilliset, jotka keskittivät äänensä mepiksi nousseelle Eija-Riitta Korholalle.
Eniten henkilökohtaisia ääniä keräsi vihreiden Heidi Hautala (115 502). Yli sadan tuhannen pääsi hänen lisäkseen kokoomuksen Marjo Matikainen-Kallström (107 444). Parlamentin ulkopuolelle jääneiden äänikuningas oli KIPU:n Veltto Virtanen (28 092). Virtanen sai enemmän ääniä kuin viisi mepiksi noussutta.
Tulokset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Äänestysaktiivisuus | 30,1 % | −27,5 |
| Äänestysaktiivisuus (Suomessa asuvat) | 31,4 % | −28,9 |
| Äänestäneet | 1 248 122 | −1 118 382 |
| Hylättyjä ääniä | 5 819 | −111 274 |
| Puolue | Puolue | Mepit | Mepit | Äänet> Lukumäärä | Äänet> Lukumäärä | Äänet> Osuus | Äänet> Osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kansallinen Kokoomus | EPP | 4 |  | 313 960 | −139 769 | 25,27 % | +5,1 |
| Suomen Keskusta | ALDE | 4 |  | 264 640 | −283 401 | 21,30 % | −3,1 |
| Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | PSE | 3 | −1 | 221 836 | −260 741 | 17,86 % | −3,6 |
| Vihreä liitto | Vihreät/EVA | 2 | +1 | 166 786 | −3 884 | 13,43 % | +5,8 |
| Vasemmistoliitto | GUE-NGL | 1 | −1 | 112 757 | −123 733 | 9,08 % | −1,4 |
| Ruotsalainen kansanpuolue | ALDE | 1 |  | 84 153 | −45 272 | 6,77 % | +1,0 |
| Suomen Kristillinen Liitto | EPP | 1 | +1 | 29 637 | −33 642 | 2,39 % | −0,4 |
| Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta |  |  |  | 29 215 | –  | 2,35 % | –  |
| Perussuomalaiset | I-EDN |  |  | 9 854 | −5 150 | 0,79 % | +0,1 |
| Suomen Kommunistinen Puolue | GUE-NGL |  |  | 7 556 | –  | 0,61 % | –  |
| Eläkeläiset Kansan Asialla | NI |  |  | 1 909 | −731 | 0,15 % | +0,0 |
| Yhteensä | Yhteensä | 16 |  | 1 242 303 | −1 007 108 | 100 % | 100 % |
Lähde: Tilastokeskus
Ääniharavat

Suomesta valittiin kuusitoista meppiä 626-paikkaiseen Euroopan parlamenttiin. Parlamentin ulkopuolelle jääneiden ääniharava oli KIPU:n Pertti ”Veltto” Virtanen, joka sai 28 092 ääntä, mutta ei vaalitavasta johtuen tullut valituksi.
| Ehdokas | Ehdokas | Puolue | Äänimäärä |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Hautala, HeidiHeidi Hautala | Vihr. | 115502115 502 |  |  |  |
|   | Matikainen-Kallström, MarjoMarjo Matikainen-Kallström | Kok. | 107444107 444 |  |  |  |
|   | Thors, AstridAstrid Thors | RKP | &8109281 092 |  |  |  |
|   | Paasilinna, ReinoReino Paasilinna | SDP. | &6420464 204 |  |  |  |
|   | Väyrynen, PaavoPaavo Väyrynen | Kesk. | &6400964 009 |  |  |  |
|   | Seppänen, EskoEsko Seppänen | Vas. | &5995459 954 |  |  |  |
|   | Vatanen, AriAri Vatanen | Kok. | &5883658 836 |  |  |  |
|   | Virrankoski, KyöstiKyösti Virrankoski | Kesk. | &5007550 075 |  |  |  |
|   | Myller, RiittaRiitta Myller | SDP | &4793947 939 |  |  |  |
|   | Suominen, IlkkaIlkka Suominen | Kok. | &3836438 364 |  |  |  |
|   | Korhola, Eija-RiittaEija-Riitta Korhola | SKL | &2809228 095 |  |  |  |
|   | Virtanen, PerttiPertti Virtanen | KIPU | &2809528 092 |  |  |  |
|   | Wuori, MattiMatti Wuori | Vihr. | &2684626 846 |  |  |  |
|   | Pohjamo, SamuliSamuli Pohjamo | Kesk. | &2533325 333 |  |  |  |
|   | Pesälä, MikkoMikko Pesälä | Kesk. | &2428124 281 |  |  |  |
|   | Iivari, UlpuUlpu Iivari | SDP | &2409124 091 |  |  |  |
|   | Kauppi, Piia-NooraPiia-Noora Kauppi | Kok. | &1822118 221 |  |  |  |
|   | Procopé, SatuSatu Procopé | Kesk. | &1703717 037 |  |  |  |
|   | Kaunisto, TimoTimo Kaunisto | Kesk. | &1630716 307 |  |  |  |
|   | Otila, JyrkiJyrki Otila | Kok. | &1620516 205 |  |  |  |
|   | Pentikäinen, AnttiAntti Pentikäinen | Kesk. | &1609916 099 |  |  |  |
|   | Meriö, RaunoRauno Meriö | Kok. | &1537015 370 |  |  |  |
|   | Ilivitzky, InnaInna Ilivitzky | Vas. | &1490114 901 |  |  |  |
|   | Kumpula, MiapetraMiapetra Kumpula | SDP | &1398513 985 |  |  |  |
|   | Siiskonen, PirjoPirjo Siiskonen | Kesk. | &1282512 825 |  |  |  |
Lähde: Tilastokeskus
Ehdokkaat

Parlamenttiin päässeet ehdokkaat on merkitty lihavoidulla tekstillä.
Ehdokkaat > Suomen Sosialidemokraattinen Puolue

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Fredrik Almqvist  Reijo Huttunen  Ulpu Iivari  Hilppa Kimpanpää  Risto Koivisto  Jorma Kukkonen  Miapetra Kumpula  |  Antti Liikkanen  Aki Lindén  Maija Lindroos  Tony Melville  Riitta Myller  Reino Paasilinna  Antti Paasio  |  Eeva Pihlajamäki-Smith  Leena Piikivi  Alpo Suhonen  Pekka Tuominen  Jani Uhlenius  Helge Valama  |
Ehdokkaat > Suomen Keskusta

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Arja Eeva  Meri Harala  Timo Kaunisto  Torsti Kivistö  Maija-Liisa Lindqvist  |  Seppo Pelttari  Antti Pentikäinen  Mikko Pesälä  Samuli Pohjamo  Satu Procope  |  Jari Rouvinen  Pirjo Siiskonen  Johanna Vainiomäki-Andersson  Kyösti Virrankoski  Paavo Väyrynen  |
Ehdokkaat > Kansallinen Kokoomus

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kalle Euro  Matti Hakala  Marja-Terttu Hautanen-Jokela  Elsi Hetemäki-Olander  Heikki Järvenpää  Tuulikki Karjalainen  Piia-Noora Kauppi  |  Ritva Laurila  Marjo Matikainen-Kallström  Rauno Meriö  Heljä Misukka  Jorma Niinistö  Jyrki Otila  Katriina Perkka-Jortikka  |  Aira Samulin-Peltomäki  Tino Singh  Ilkka Suominen  Kaarina Suonperä  Olavi Tupamäki  Ari Vatanen  |
Ehdokkaat > Vasemmistoliitto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sami Aaltonen  Olli Alho  Jan Otto Andersson  Teuvo Hömppi  Jukka Ihalainen  Inna Ilivitzky  Tiina Kaarela  |  Anita Laine  Sirpa Minkkinen  Aki Nummelin  Mirja Papunen  Helena Ronkainen  Esko Seppänen  Pia Sääski  |  Tuula Telin  Kalervo Ukkola  Kimmo Vartiainen  Tero Vasamaa  Matti Viialainen  Jaakko Ylitalo  |
Ehdokkaat > Vihreä liitto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Uma Aaltonen  Zahra Abdulla  Kirsi Aropaltio  Juha Föhr  Heidi Hautala  Atik Ismail  Pietari Jääskeläinen  |  Alexis Kouros  Leena Kuha  Maija Könkkölä  Salla Laurilehto  Heikki Majava  Krista Mikkonen  Pia Nykänen  |  Maija Palander  Timo Permanto  Iida Simes  Niko-Mihkal Valkeapää  Arja Vasama  Matti Wuori  |
Ehdokkaat > Ruotsalainen kansanpuolue

Rurik Ahlberg
Henrik Ingo
Astrid Thors
Ehdokkaat > Suomen Kristillinen Liitto

Eija-Riitta Korhola
Martti Heikkinen
Ehdokkaat > Perussuomalaiset

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Timo Soini  Marja-Leena Leppänen  Jorma Metsä-Ketelä  Harri Väänänen  |  Lauri Jakkila  Juha Jokikokko  Markku Kuisma  Risto Lahnalampi  |  Harri Lindell  Anita Niemi  Martti Siirala  |
Ehdokkaat > Eläkeläiset Kansan Asialla

Antti Siren
Jouko Veivo
Pauli Artturi Luttinen
Toivo Kakkonen
Petri Kontro
Ehdokkaat > Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta

Pertti Virtanen
Pirjo Bergström
Erkki Pirtola
Jukka Wallenius
Ehdokkaat > Suomen Kommunistinen Puolue

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Terttu Ahokas  Yrjö Hakanen  Pertti Haverinen  Vappu Kopra  Erno Laitinen  Reine Lindeman  Kalevi Nurmela  |  Ari-Matti Paajanen  Tanja Pelttari  Mauri Perä  Terho Pesola  Ritva-Liisa Pulju  Markus Puranen  Matti Räsänen  |  Veijo Saarelainen  Tapio Siirilä  Asser Siuvatti  Eija Suopanki-Ruhanto  Pekka Tiainen  Riitta Tynjä  |
Aiheesta muualla

Doria.fi − Europarlamenttivaalit 1999 tilastokeskuksen julkaisu
Tilastokeskus.fi − Europarlamenttivaalit 1999 vaalitilastot
Vaalitietopalvelu Oikeusministeriön vanhoilla sivuilla
| n k  Europarlamenttivaalit |
| --- | --- |
1979:  Alankomaat  Belgia  Irlanti  Italia  Luxemburg  Länsi-Saksa  Ranska  Tanska (mukaan lukien Grönlanti)  Yhdistynyt kuningaskunta 
1984:  Alankomaat  Belgia  Irlanti  Italia  Kreikka  Luxemburg  Länsi-Saksa  Ranska  Tanska (mukaan lukien Grönlanti)  Yhdistynyt kuningaskunta 
1989:  Alankomaat  Belgia  Espanja  Irlanti  Italia  Kreikka  Luxemburg  Länsi-Saksa  Portugali  Ranska  Tanska  Yhdistynyt kuningaskunta 
1994:  Alankomaat  Belgia  Espanja  Irlanti  Italia  Kreikka  Luxemburg  Portugali  Ranska  Saksa  Tanska  Yhdistynyt kuningaskunta 
1999:  Alankomaat  Belgia  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Luxemburg  Portugali  Ranska  Ruotsi  Saksa  Suomi  Tanska  Yhdistynyt kuningaskunta 
2004:  Alankomaat  Belgia  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kypros  Latvia   Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta (mukaan lukien Gibraltar) 
2009:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi   Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta (mukaan lukien Gibraltar) 
2014:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi   Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta (mukaan lukien Gibraltar) 
2019:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi   Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta (mukaan lukien Gibraltar) 
2024:  Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi   Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro 
Vaalivuosien ulkopuolella:  Kreikka (1981)  Espanja (1987)  Portugali (1987)  Itävalta (1995)  Ruotsi (1995)  Suomi (1996)  Bulgaria (2007)  Romania (2007)  Kroatia (2013)
Kasvatussosiologia

Diskurssianalyysi · Positivismi
Konfliktiteoria · Kriittinen teoria
Rakenteellinen funktionalismi
Sosiaalinen konstruktionismi
Émile Durkheim
Karl Marx · Max Weber
Julkinen sosiologia

Laki · Kasvatus
Poikkeavuus · Rikollisuus
Sosiaalinen verkosto
Stratifikaatio · Talous · Tiede
Tieto · Uskonto
Väestö · Yhteiskuntaluokka
Ympäristö · Armeija
Kaupunki
Habitus · Identiteetti · Normi
Jälkimoderni · Myöhäismoderni
Notkea moderni
Sosiaalinen pääoma · Valta
Kasvatussosiologia on tutkimusala, jolla on yhteyksiä sekä sosiologiaan että kasvatustieteeseen. Kasvatussosiologiassa tutkitaan sekä mikro- että makrotasolla kasvatukseen liittyviä sosiaalisia suhteita ja sosiaalisia rakenteita, kuten luokkahuonedynamiikkaa tai koulutusjärjestelmien kehittymistä ja muuttumista. Kasvatussosiologiassa voidaan tutkia myös muun muassa työelämän täydennyskoulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja johtajuuskoulutuksen merkitystä ja tarpeellisuutta.
Kasvatussosiologian historia liittyy sosiologian historiaan. Yhdysvalloissa se alkoi normatiivisena pedagogisena sosiologiana 1800-luvun lopulla ja Euroopassa mannereurooppalaisena sosiaalipedagogiikkana. Suomalaiset uranuurtajat olivat aikuiskasvatuksen piiristä. Kasvatussosiologian lehtorin virka perustettiin Jyväskylän yliopistoon vuonna 1968 ja kasvatussosiologian professuuri Joensuun korkeakouluun vuonna 1980. Ensimmäinen oppikirja ja yleisteos oli Kalevi Kivistön ja Tapio Vahervan Kasvatussosiologia vuodelta 1972.
Nykyisin rajat kasvatussosiologian rajat filosofiaan, politiikan tutkimukseen ja sosiaalipsykologiaan ovat hämärtyneet. Tutkimusalojen sisällöt muuttuvat yhteiskunnallisen muutoksen mukana.
Kirjallisuutta

Antikainen, Ari & Rinne, Risto & Koski, Leena: Kasvatussosiologia.  (3. uudistettu painos)  Helsinki:  WSOY Oppimateriaalit, 2006.  ISBN 951-0-31124-3
Aiheesta muualla

Kasvatussosiologian määrittely[vanhentunut linkki].
Nokianvirta

| Nokianvirta |
| --- | --- |
 Nokianvirta ja Tehdassaari Nokialla
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Nokia
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kokemäenjoen alue (35.1) ja Vanajaveden−Pyhäjärven alue (35.2)
Pinta-ala:  17 073 km²  
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Pyhäjärvi 
 :  61.46982°N, 23.52736°E
Laskupaikka:  Kulovesi 
 :  61.46509°N, 23.38231°E
Esteet:  Melon vesivoimalaitos
Sivu-uomat:  Laajanoja, Alhonoja, Teernijärven oja
Taajamat:  Nokia
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  77,2 m  mpy.
Laskukorkeus:  57,5 m  mpy.
Korkeusero:  19,7 m
Pituus:  8,7 km
Kaltevuus:  2,3 m/km
Keskivirtaama:  135 m³/s (MQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Nokianvirta  on Nokialla Kokemäenjoen vesistöön kuuluva lyhyt joki Tampereen Pyhäjärven ja Kuloveden välillä. Joki on ollut tärkeä teollistumisen alkuaikoina tarjoamansa vesivoiman takia.
Joki > Joen kulku

Joki alkaa Pyhäjärven pohjoisrannasta Viikin ja Viholan välistä. Niskalla sijaitsee kylpylähotelli Eden. Joen pohjoiseen virtaavaa alkuosuutta kutsutaan Putaanvirraksi ja jo kilometrin jälkeen joki kääntyy Lintuniemen (nykyään saari) kohdalla länteen päin. Mutkasta vajaan kilometrin päässä ohitetaan Tehdassaari , joka on myös kaivamalla tehty keinotekoinen saari, jossa on toiminut yli 100 vuoden ajan erilaisia teollisuuslaitoksia. Tältä kohdalta alkoi Emäkoski, joka on jäänyt Melon vesivoimalaitoksen padon nostaman vedenpinnan alle . Joen niskan ja alajuoksun välinen putouskorkeus on noin 20 metriä ja realisoituu lähes kokonaan voimalaitoksen kohdalla joen kapeimmalla kohdalla Melossa noin 3,7 kilometriä Tehdassaaresta alajuoksulle päin. Joki ui täällä syvällä jyrkkärinteisessä V-laaksossa, joka on syntynyt muinaiseen kalliomurrokseen. Rinteiden jyrkimpiä kohtia kutsutaan nimillä Kyöpelinvuori ja Karhunhyppäys, ja kilometri Karhunhyppäyksestä alajuoksulle päin sijaitsevat vielä Pöllönvuoren rinteet. Tämän jälkeen maisema tasaantuu ja näkyviin pilkahtelee metsän läpi maatalousmaisemia. Joki päättyy Intianlahteen, josta se kääntyy äkisti vasemmalle Lulkkilansalmesta Kuloveden puolelle.
Nokianvirran alku eli Putaanvirta
Valtatien 12 silta eli Putaansilta
Emäkosken silta
Tehdassaaren kanava
Tehdassaaren pohjoisrannan siltoja
Tehtaat pohjoisrannalla
Näkymä Emäkosken sillalta alajuoksulle
Melon alapuolelta
Joki > Asutus, teollisuus ja liikenne

Ensimmäiset 3,7 kilometriä joki virtaa Nokian kaupungin taajama-alueella. Rantaan ulottuvia kaupunginosia tai asuinalueita ovat Viiki, Vihola, Koskenmäki, Utolankallio ja Ristiveräjä. Maatalousalueen kyläalueita ovat pohjoisrannan Haavisto ja etelärannan Kohmala. Melon jälkeen on pohjoisrannassa Korvola ja eteläpuolella laaja Taivalkunta. Kullaanvuoren jätevedenpuhdistamo laskee puhdistamansa vedet jokeen.
Joen yläjuoksulla pohjoisrannassa sijaitsee teollisuusalue, jonka merkittäviä valmistajia ovat Nokian Renkaat, Nokian Paperitehdas, lämpölaitos ja saaressa sijaitseva Upofloor. Kullaanvuoren yläpuolella sijaitsee paperitehtaan puhdistamo, joka laskee puhdistamansa vedet jokeen.
Joki sijaitsee Nokian kaupungin kannalta oleellisessa paikassa. Joki yhdessä Kuloveden kanssa jakavat vesistöjen lähiseudut eteläisiin ja pohjoisiin alueisiin, jotka ovat yhteydessä toisiinsa vain Nokian tai Kutalan kautta. Joen alajuoksun voi ylittää vain Melon vesivoimalaitoksen kohdalla, mutta sen patosilta ei ole aina ollut avoinna yleisölle. Sen sijaan joen yläjuoksulla on kolme ylityskohtaa: valtatien 12 vuonna 1961 valmistunut Putaansilta, vuonna 1957 valmistunut Emäkosken silta eli Pitäjänsilta Tehdassaaren pohjoispuolella ja Tehdassaaren pienet sillat.
Joki > Melon voimalaitos

Entisen Melon kapeikon kohdalla sijaitsee vuonna 1971 valmistunut Melon vesivoimalaitos, joka säännöstelee Pyhäjärven korkeutta. Voimalan omistaa nykyään Pohjolan Voima ja sen tuotantokapasiteetti on 68 megawattia ja putouskorkeus on tarkalleen 19,7 metriä. Meloon on keskittynyt lähes koko Nokianvirran putouskorkeus, sillä Melon alajuoksun ja Kuloveden korkeusero on vain noin puoli metriä. Melo korvasi 1900-luvun alussa rakennetun Nokiankosken vesivoimalan, joka sijaitsi entisen sellutehtaan kohdalla lähellä Nokian keskustaa. Padon jäänteet ovat vielä selvästi nähtävissä Emäkoskentien sillalta.
Vesistösuhteita

Nokianvirta kuuluu samanaikaisesti yläpuoliseen Vanajaveden–Pyhäjärven alueeseen (35.2) ja alapuoliseen Kokemäenjoen alueeseen (35.1) vesistöalueisiin. Niiden välinen raja on sovittu Melon vesivoimalaitokselle. Pyhäjärveen laskee pohjoisesta Näsijärven–Ruoveden alueen läpi tulevat Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen ja Keuruun reitin valuma-alueen vedet. Lisäksi Pyhäjärven kautta tulevat Vanajaveden reitin vesiä etelästä Vanajan reitin valuma-alueen ja idästä Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen vedet.
Nokianvirta laskee Kuloveteen, joka on Tyrvään vesivoimalaitoksen säännöstelemänä lähes samalla korkeudella Rautaveden ja Liekoveden kanssa. Liekoveden niskalla Kokemäenjoki alkaa voimalaitokselta ja 121 kilometrin mittainen joki laskee Itämeren Selkämereen Porissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nokianvirta Wikimedia Commonsissa
Nokian kosken koko vesivoima alistetaan ihmisen palvelijaksi. Nokia-yhtiö rakentaa 30,000 hevosvoimaisen suurvoima-aseman, Aamulehti, 13.11.1927, nro 307, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Melon vesivoimalaitos
Vasara

Tyypillinen puusepänvasara
Vasara on  työkalu, jolla on tarkoitus keskittää iskuvoimaa kapeaan pisteeseen. Yleisimmin vasaralla lyödään nauloja, sovitellaan kappaleita paikoilleen, muotoillaan tai rikotaan jotain. Vasara on etenkin geologien, kirvesmiesten, seppien ja monien muiden käsityöläisten ja ammattiryhmien tärkeä työkalu. Vasaran käyttöön viitataan sanoilla vasaroida ja vasarointi.
Vasaratyypit

Vasaroita on useita erilaisia eri käyttötarkoituksia varten, jolloin niiden muotokin vaihtelee. Vasarassa on varsi ja varren toisessa päässä yleensä metallinen pää. Päässä on tasainen iskupinta toisella puolella ja toisella puolella voi olla haara naulojen irrotusta varten tai se voi olla esimerkiksi pallo- tai kiilamainen. Erikoistarkoituksia varten on myös kumi-, muovi- ja muita vasaroita.
Vasaroiden kokoluokka on tapana ilmoittaa unsseissa (oz). Kirvesmiehen vasaroiden tavallinen paino on 16–20 unssia. Painavasta ja lyhytvartisesta pajavasarasta käytetään nimitystä moska. Pitkävartinen painava vasara on leka.
Rekyylitön vasara ei kimpoa niin helposti takaisin iskettäessä kuin perinteinen.
Etymologia ja alkuperä

Sanalla vasara on vastineita kaikissa itämerensuomalaisissa kielissä. Vasara tiedetään vanhaksi arjalaiseksi, eli indoeurooppalaiseksi lainaksi. "...siihen on verrattu mm. tärkeän muinaiskielen avestan sanaa vazra-, 'nuija' ja muinaisintian sanaa vájrah, joka on tarkoittanut ukkosen vajaa, taivaanjumalan asetta." Sana on selvästi vanha sana, joka voi hyvinkin liittyä vasarakirveskulttuuriin, jota muinaiset indoeurooppalaiset edustivat ja levittivät. Suomen kirjakielessä sana on tunnettu Agricolan ajoista alkaen.
Naulaaminen

Iskettäessä vasaralla naulan kantaan kosketusaika on tyypillisesti 4 ms. Vasara osuu tuolloin naulaan nopeudella 6–8 m/s ja voima on luokkaa 1 kN.
Pajavasara
Suomen kansallismuseon kokoelmiin kuuluva vasarakirves.
Markku Kataja

Markku Kataja (s. 1956) on suomalainen fyysikko ja professori. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa fysiikan professorina vuodesta 2006. Professorin tehtävän ohessa Kataja toimi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen johtajana 2018–2020. Fyysikkona hänet tunnetaan varsinkin virtausdynamiikan tutkijana. Sen ohella hän on tutkinut teollisuusfysiikan sovelluksia ja kokeellista fysiikkaa.