stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jenni Vartiainen
Yksityiselämä

Jenni Vartiainen aloitti pianonsoiton viisi- ja poikkihuilunsoiton yhdeksänvuotiaana ja oli Kuopion yhteiskoulun yläasteella musiikkiluokalla. Hän harrasti lisäksi taitoluistelua SM-tasolla 16-vuotiaaksi asti. Ennen laulajanuraansa Vartiainen kävi myös Kuopion musiikkilukiota.
Vartiainen opiskeli Gimmel-yhtyeessä toimimisen ohella psykologiaa avoimessa yliopistossa. Jenni Vartiainen on valmistunut ammattikorkeakoulusta laulunopettajaksi.
Jenni Vartiainen oli avoliitossa tuottaja Jukka Immosen kanssa, mutta suhde päättyi eroon vuonna 2014. Vartiaisella on kaksi lasta, joista ensimmäinen syntyi lokakuussa 2019 ja toinen tammikuussa 2022.
Diskografia > Studioalbumit

Ihmisten edessä (2007)
Seili (2010)
Terra (2013)
Monologi (2018)
Origo (2025)
Diskografia > Kokoelma-albumit

Ihmisten edessä 2007–2019 (2019)
Palkinnot

Stara.fi: Miss Pop 2003
Radio Gaala: Vuoden tulokas 2007
Stara.fi: Miss Pop 2007
Rumba: Vuoden 2007 kotimainen artisti
Rumba: Vuoden 2007 tulokas
Emma-gaala 2008: Vuoden debyytti-albumi 2007 Ihmisten edessä
Emma-gaala 2008: Vuoden biisi 2007 ”Ihmisten edessä” (säv. ja san. Teemu Brunila)
Seta ry:n Asiallisen tiedon omena 2008 kappaleesta "Ihmisten edessä"
Stara.fi: Miss Pop 2008
Radio Gaala 2010: Vuoden kotimainen radiobiisi ("En haluu kuolla tänä yönä"), vuoden kotimainen artisti
Iskelmä Gaala 2011: Vuoden iskelmä ("Missä muruseni on")
Emma-gaala 2011: Vuoden naissolisti, vuoden albumi (Seili), vuoden pop-rock-albumi (Seili), vuoden biisi (”En haluu kuolla tänä yönä”), vuoden video (”Missä muruseni on”), vuoden live-esiintyjä (luovutettiin ehdokkuuksia julkistettaessa joulukuussa 2010), vuoden myydyin albumi (Seili)
Suomen Musiikkikustantajat: Vuoden biisi 2018 (”Turvasana”)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jenni Vartiaisen kotisivut
Jenni Vartiainen Myspacessa (suomeksi)
Jenni Vartiainen Last.fm:ssä (englanniksi)
FBOTI:n tekemät viralliset Jenni remixit.
Ylen Elävä arkisto: Jenni Vartiaisen tähtitaival.
| n k Jenni Vartiainen |
| --- | --- |
Diskografia
Studioalbumit:  Ihmisten edessä  Seili  Terra  Monologi 
Kokoelmat: Ihmisten edessä 2007–2019 
Singlet:  ”Tunnoton”  ”Ihmisten edessä”  ”Toinen”  ”Mustaa kahvia”  ”En haluu kuolla tänä yönä”  ”Nettiin”  ”Missä muruseni on”  ”Duran Duran”  ”Eikö kukaan voi meitä pelastaa?”  ”Minä ja hän”  ”Junat ja naiset”  ”Selvästi päihtynyt”  ”Suru on kunniavieras”  ”Eden”  ”Minä sinua vaan”  ”Turvasana”  ”Se oikea”  ”Väärään suuntaan”  ”Voulez-vous”  ”Made in Heaven”  ”Labyrintti”  ”Lanka”  ”Ihmisten edessä (ROOS+BERG Remix)”  ”Villit vedet” 
Muuta: Gimmel 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana 
Jenni Vartiainen Ilosaarirockissa 2010.
MP Motorsport

|  MP Motorsport |
| --- | --- |

Päämaja:   Alankomaat
Perustettu:  1995
Tallipäällikkö:   Sander Dorsman
Kilpakuljettajat:   Richard Verschoor  Oliver Goethe  Tim Tramnitz  Kacper Sztuka  Alex Dunne  Sami Meguetounif  Victor Bernier  Alvise Rodella  Keanu Al Azhari  Pedro Clerot  Valerio Riniella  Jerónimo Berrio
Nykyiset sarjat:  Formula 2, Formula 3, Eurocup FR,  Espanjan F4, 24H Series, FREC, Formula 4 UAE, F1 Academy
Aikaisemmat sarjat:  GP2, GP3, FR 2.0 NED, Alankomaiden Formula Ford, Auto GP, FR NEC, V de V Challenge Monoplace, GP3, SMP F4, F3 Asian Championship, Supercar Challenge
Tuloksia
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  Espanjan F4 2016, 2017, 2018, 2020-2023  Formula 2 2022  Formula Renault Eurocup 2024
MP Motorsport on alankomaalainen pikkuformulatalli, joka kilpailee nykyään Formula 2, Formula 3, Eurocup-3, Espanjan Formula 4, 24H Series, FREC, Formula 4 UAE, F1 Academy -sarjoissa. Talli perustettiin vuonna 1995, jolloin talli kilpaili Formula Ford-sarjassa. Vuonna 2003 kilpailtuaan kahdeksan vuoden ajan Formula Ford-sarjoissa talli debytoi Formula Renault Benelux-sarjoissa. Vuodesta 2006 talli on kilpaillut Formula Renault NEC-sarjassa, vuodesta 2008 Eurocup Formula Renault-sarjassa ja vuodet 2011–2013 Auto GP-sarjassa. Talli on aiemmin osallistunut GP2, Formula Renault Northern European Cup, Dutch Formula Ford, Auto GP, V de V Challenge Monoplace, GP3, SMP Formula 4, Formula Renault Eurocup, F3 Asian Championship ja Supercar Challenge -sarjoihin
Vuonna 2013 talli osallistui GP2-sarjaan vetäytyneen Colonin tilalle. Talli saavutti kaksi kakkossijaa ja 51 pistettä sijoittuen sarjan kymmeneksi. Vuonna 2014 Marco Sørensen saavutti tallin ensimmäisen voittonsa. Talli sijoittui loppupisteissä kahdeksanneksi.
Historia

C.Kool perusti MP Motorsportin vuonna 1995 nimellä MyPromo.com Racing hänen pojalleen Ferdinand Koolille kilpailakseen mikroautoilla. Joukkue kilpaili paikallisissa Benelux-maiden ja Hollannin Formula Ford -mestaruuskilpailuissa.
Vuonna 2003 joukkue liittyi Formula Renault Eurocup -sarjaan ja kilpaili Eurocup- ja Benelux-kilpailuissa. 2008 MP Motorsport osallistui EUROCUP Formula Renault 2.0 -sarjaan.
2011 MP Motorsport kilpaili Auto GP-sarjassa. Seuraavaksi vuodeksi joukkue yhdisti voimansa Manor Motorsportin kanssa ja kilpaili Auto GP World Seriesissa, Eurocup Formula Renault 2.0:ssa ja Formula Renault Northern European Cupissa.
MP Motorsport liittyi GP2-sarjaan vuonna 2013 ja korvasi Colonin.
2016 se osallistui myös SMP F4- ja Espanjan Formula 4-kilpailuihin
2017 MP palasi myös Eurocup Formula Renault 2.0 -mestaruussarjaan.
Vuonna 2018 tiimi laajeni GP3-sarjaan, korvaten DAMS:n. Ja 2019 se pysyi uudessa Formula 3 -sarjassa
Kuljettajien mestaruudet

| Sarja | Kuljettaja | vuosi |
| --- | --- | --- |
| Alankomaiden Formula Ford | Patrick Koel | 2000 |
| Alankomaiden Formula Ford | Jaap Van Lagen | 2002 |
| SMP F4 | Richard Verschoor | 2016 |
| SMP F4 | Christian Lundgaard | 2017 |
| Espanjan F4 | Richard Verschoor | 2016 |
| Espanjan F4 | Christian Lundgaard | 2017 |
| Espanjan F4 | Amaury Cordeel | 2018 |
| Espanjan F4 | Kas Haverkort | 2020 |
| Espanjan F4 | Dilano van 't Hoff | 2021 |
| Formula 2 | Felipe Drugovich | 2022 |
GP3-tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Runko Moottori Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | GP3/16 Mecachrome V6 P |  | ESPFEA | ESPSPR | FRAFEA | FRASPR | AUTFEA | AUTSPR | GBRFEA | GBRSPR | HUNFEA | HUNSPR | BELFEA | BELSPR | ITAFEA | ITASPR | RUSFEA | RUSSPR | ABUFEA | ABUSPR | 94 | 4. |
| 2018 | GP3/16 Mecachrome V6 P |  Dorian Boccolacci | 5 | 5 | DSQ | 14 | 10 | 5 | 5 | 9 | 8 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 94 | 4. |
| 2018 | GP3/16 Mecachrome V6 P |  Richard Verschoor |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 17 | 7 | 8 | 9 | 4 | 3 | 14 | 7 | 94 | 4. |
| 2018 | GP3/16 Mecachrome V6 P |  Will Palmer | 18 | 13 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 94 | 4. |
| 2018 | GP3/16 Mecachrome V6 P |  Christian Lundgaard |  |  | 12 | 13 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 94 | 4. |
| 2018 | GP3/16 Mecachrome V6 P |  Devlin DeFrancesco |  |  |  |  | 18† | 11 | 15 | 14 | WD | WD | 18 | Kesk. | 13 | 15 | 17 | 12 | 17 | 11 | 94 | 4. |
| 2018 | GP3/16 Mecachrome V6 P |  Niko Kari | Kesk. | 6 | DSQ | Kesk. | 11 | 8 | 11 | Kesk. | Kesk. | Kesk. | 14 | 12 | 10 | 10 |  |  |  |  | 94 | 4. |
| 2018 | GP3/16 Mecachrome V6 P |  Jehan Daruvala |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 19 | 13 | 94 | 4. |
Aiheesta muualla

http://www.worldseriesbyrenault.fr/en/teams_drivers/teams/Pages/MPMOTORSPORT.aspx (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.mpmotorsport.nl/UC/ (Arkistoitu – Internet Archive)
↑  Success since 1996 web.archive.org. Viitattu 10.12.2024. (englanniksi)
↑  MP Motorsport and De Jong join Auto GP web.archive.org. Viitattu 10.12.2024. (englanniksi)
↑  MP Motorsport joins GP2 Series web.archive.org. Viitattu 10.12.2024. (englanniksi)
↑  MP Motorsport to replace DAMS in GP3 in 2018 motorsport.com. Viitattu 10.12.2024. (englanniksi)
Fenotyyppi

Fenotyyppi eli yksilön ilmiasu on kehittyvän tai kehittyneen yksilön kaikkien havaittavien ominaisuuksien (anatomisten, fysiologisten, biokemiallisten ja käyttäytymisen) kokonaisuus. Jo 1880-luvulla biologit huomasivat, että perinnöllisyysaine ja eliön ruumis olivat eri asia. Tämä jako selkiytyi, kun varhaiset perinnöllisyystieteilijät ottivat käyttöönsä käsitteet genotyyppi ja fenotyyppi. Fenotyyppi on ympäristön ja geenien vuorovaikutuksen tulos. Näennäisesti samankaltaiset fenotyypit voivat kätkeä geenien tasolla sisäänsä huomattavaa perinnöllistä muuntelua. Jos ympäristössä ei tapahdu suuria muutoksia, on todennäköisesti fenotyyppikin hyvin samankaltainen kuin aikaisemmissa sukupolvissa ja yksi laji voi kukoistaa miljooniakin vuosia. Jotkut fenotyypin osat voivat kehittyä nopeammin kuin toiset, yksilö ei kehity yhtenä yksikkönä.
Yksilön fenotyypissä tapahtuvat muutokset eivät periydy, toisin kuin genotyypissä tapahtuvat muutokset, mutta se voi vaikuttaa kopioitujan menestymiseen. Tämä on oleellisin ero darwinilaisen ja lamarckilaisen evoluutioteorian välillä. Kaikki mahdolliset mutaatiot, jotka voisivat "parantaa" fenotyyppiä, ovat tapahtuneet ja valikoituneet jo aikaisemmissa sukupolvissa.
Fenotyyppi valinnan kohteena

Genotyypin sisältämä koodi vaikuttaa yksilön ilmiasuun eli fenotyyppiin, ja juuri tämä fenotyyppi on luonnonvalinnan nimenomainen kohde. Populaation sisällä tapahtuva geenien muuntelu on fenotyyppisen muuntelun tärkein lähde, josta taas luonnonvalinta saa ruokansa. Luonnonvalinnalle eivät geenit tai genotyypit merkitse mitään, vaan pelkästään fenotyyppi.
Kaikilla lajeilla, joilla tavataan seksuaalivalintaa, voi toinen sukupuoli suosia parittelukumppaninsa erityistä fenotyyppiä. Seksuaalisesti lisääntyvien lajien jälkeläiset saavat vanhempiensa geenit kokonaan uudenlaisissa yhdistelmissä.
Professori Richard Dawkins laajensi kirjassaan The Extended Phenotype fenotyypin vaikutuksen koskemaan myös muita eliöitä tai ympäristöä.
Reaktionormi

Reaktionormiksi kutsutaan sitä, miten genotyypin tuottama fenotyyppi suhtautuu ympäristöolosuhteisiin. Mitä joustavampi fenotyyppi (eli laajempi reaktionormi) on eliölle, sitä paremmin se on suojautunut epäedullisen valintapaineen voimalta. Kasveilla ja muilla mikro-organismeilla on paljon laajempi kyky periytymättömään fenotyyppiseen muunteluun kuin kehittyneemmillä eläimillä. Esimerkiksi kasvia lannoitettaessa ja kasteltaessa se kasvaa suuremmaksi kuin mitä se mahdollisesti kasvaisi ilman näitä ympäristötekijöitä. Erilaisilla reaktionormeilla varustetut yksilöt voivat suhtautua samanlaisiin ympäristöolosuhteisiin hyvin eri tavalla.
Kuvia

Männyn kolme eri fenotyyppiä eli ilmiasua, jotka ovat muokkautuneet hyvinkin erilaisiksi ympäristön vaikutuksesta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fenotyyppi Wikimedia Commonsissa
Perinnöllisyystiede
| --- | --- |
Peruskäsitteitä:  geeni  kromosomi  DNA  RNA  genomi  mitoosi  meioosi  genotyyppi  fenotyyppi  geneettinen koodi  mutaatio 
Osa-alueita:  ekologinen genetiikka  käyttäytymisgenetiikka  molekyyligenetiikka  populaatiogenetiikka 
Sovellutuksia:  DNA-profilointi  perinnöllisten sairauksien tutkimus  molekyylievoluution tutkimus  jalostus  geenitekniikka  geeniterapia
Mooli

Mooli (yksikön tunnus mol ) on ainemäärän mittayksikkö. Yksi mooli ainetta sisältää 6,022 140 76·1023 perusosasta, jotka voivat olla atomeja, molekyylejä, ioneja, elektroneja tai muuta tarkasteltavana olevaa hiukkasta tai hiukkasryhmää. Mooli on yksi SI-järjestelmän perusyksiköistä. Nykyinen moolin määritelmä, jossa mooli määritellään kiinnittämällä Avogadron vakion arvoksi tasan 6,022 140 76·1023 1/mol, tuli voimaan vuonna 2019. Aikasemmin mooli määriteltiin ainemääräksi, jossa on yhtä monta perusosasta kuin 12 grammassa hiili-12:ssa on atomeja.
Moolia käytetään kemiassa yleisesti ilmaisemaan kemiallisen reaktion lähtöaineiden ja reaktiotuotteiden määriä. Esimerkiksi reaktioyhtälön 2 H2 + O2 → 2 H2O voidaan tulkita tarkoittavan, että 2 mol vetymolekyylejä (H2) reagoidessa 1 mol happimolekyylejä (O2) kanssa, syntyy reaktiotuotteena 2 mol vettä (H2O). Liuosten kemiallinen väkevyys eli konsentraatio ilmoitetaan tavallisesti liuonneena ainemääränä tilavuutta kohti. Konsentraation yksikkö on siten mol/l.
Yhden ainemoolin massa grammoina vastaa kyseisen aineen atomi- tai molekyylipainoa atomimassayksikköinä. Esimerkiksi hiiliatomin massa on 12 ja rauta-atomin noin 56 atomimassayksikköä, ja näin ollen 1 mooli hiiltä on massaltaan 12 grammaa ja 1 mooli rautaa noin 56 grammaa.
Mooli, moolimassa ja atomimassa

Edes laboratorioissa ei mooleja mitata laskemalla aineen hiukkasten lukumääriä, vaan ainemäärää mitataan yksinkertaisesti punnitsemalla aineet vaa'alla. Käytännössä näytteen sisältämä ainemäärä voidaan määrittää punnitsemalla ja vertaamalla näytteen massaa m aineen omaan moolimassaan M
Tutkittavien aineiden moolimassat täytyy siis tietää, jotta punnituista massoista voidaan määrittää ainemäärät.
Aineen yhden hiukkasen (molekyyli, atomi, ioni, jne.) massa ilmoitetaan atomimassayksikköinä (yksikön tunnus u), joka on saatu jakamalla 12C-atomin massa luvulla 12 ja Avogadron vakiolla. Yksi 12C-atomi painaa siten 12 u eli sen atomimassa on 12 u. Raudan (tunnus Fe) atomimassa on 55,845 u, joten mooli rautaa painaa
Atomimassan ja moolimassan skalaarit vastaavat siten toisiaan
Käyttämällä alkuaineiden atomimassataulukoita voidaan laskea yhdisteiden molekyylimassojen likiarvoja. Niiden sekä punnittujen massojen avulla voidaan määrittää yhdistenäytteiden ainemääriä.
Yksikön määritelmä

Mooli, tunnus mol, on ainemäärän SI-yksikkö. Nykyisen määritelmän mukaan yksi mooli sisältää täsmälleen 6,022 140 76·1023 perusosasta. Tämä luku on Avogadron vakion NA kiinteä lukuarvo, kun yksikkönä on mol-1, ja sitä sanotaan Avogadron luvuksi.
Systeemin ainemäärä, tunnus n, on määrätynlaisten perusosasten lukumäärän mitta. Perusosanen voi olla atomi, molekyyli, ioni, elektroni, muu hiukkanen tai määritelty hiukkasten ryhmä.
Moolin nykyisen määritelmän vahvisti 26. yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 2018, ja se tuli voimaan 20. toukokuuta 2019.
Johdannaisyksiköitä

Etenkin kemian sovelluksia varten on otettu käyttöön erilaisia moolista johdettuja johdannaisyksiköitä. Niiden tarkoituksena on helpottaa työskentelyä teknisen kemian tehtävissä.
Johdannaisyksiköitä > Liuokset

Konsentraatio (tunnus c) on liuenneen aineen osuus liuoksen tilavuuteen. Yksikkönä on 1 mol/L = 1 mol/dm3 = 1 M. Ominaisuutta kutsutaan liuoksen molaarisuudeksi. SI-yksikkönä pitäisi käyttää 1 mol/m3.
Molaalisuus  (tunnus m) on liuenneen aineen osuus liuottimen massaan. Yksikkönä on 1 mol/kg.
Mooliosuus (tunnus xi, kaasuilla yi) on seoksessa olevan komponentin i ainemäärän suhde koko seoksen ainemäärään. Yksikkönä on 1 mol/mol eli mooliosuus on paljas suhdeluku.
Johdannaisyksiköitä > Muut

Moolimassa (tunnus M) on 1 moolin ainemäärän massa grammoina. Yksikkönä käytetään 1 g/mol.
Moolitilavuus (tunnus Vm) on 1 mol ainemäärän viemä tilavuus. Yksikkönä käytetään 1 m3/mol.
Katalyyttinen aktiivisuus on katalyyttimäärä, joka riittää katalysoimaan reaktiota moolin verran sekunnissa optimaalisissa reaktio-olosuhteissa.  Tässä käytetään yksikköä katal (kat): 1 kat = 1 mol/s , jota suositellaan käytettäväksi entsyymien ja kliinisen kemian sovelluksissa.
Energiasisällön yksikkönä käytetään 1 J/mol (joulea moolissa).
Valokemiassa, esimerkiksi fotosynteesitutkimuksessa on ollut käytössä yksikkö 1 einstein = 1 mooli fotoneita (6,022×1023 kpl). Yksikköä mikromooli/m2/s käytetään kasvinkasvatuksessa kuvaamaan kasvin saamaa valoa, fotonivuota.
Laskuesimerkki > Kemiallisen reaktion laskuesimerkki

Ainemääriä käytetään, kun lasketaan kemiallisissa prosesseissa reagoivien aineiden määriä. Esimerkiksi vety palaa seuraavasti:
Kun 4 grammaa vetyä ja 32 grammaa happea reagoivat, syntyy 36 grammaa vettä. Määrät vastaavat kahta moolia vetyä, yhtä moolia happea ja kahta moolia vettä.
Ainemäärän voi laskea, kun tiedetään aineen massa ja sen perusosasten massa eli moolimassa. Alkuaineiden moolimassat saadaan suoraan atomimassataulukosta.
Vetyatomin moolimassa on noin 1 g/mol (u), joten yksi mooli vetykaasua (H2) painaa noin 2 grammaa. Hapen atomimassa on noin 16 g/mol, joten yhden happikaasumoolin (O2) massa on 32 grammaa. Veden (H2O) moolimassa on noin 18 g/mol (tarkemmin 18,015268 g/mol).
Laskuesimerkki > Kaasujen tapauksessa

Yksi mooli inaktiivista kaasua, jonka lämpötila on 273,16 K (0,01 °C) ja paine on 101 325 pascalia (normaali ilmanpaine), vie 22,414 dm3 tilaa. Fysiikan kaasulaskuissa voidaan ainemääriä käsitellä mittaamalla pelkästään kaasujen tilavuuksia.
SI-kertoimet

Paljon käytetty moolin kerrannainen on tuhannesosa, joka kirjoitetaan 1 millimooli = 1 mmol.
Fiat CR.32

Fiat CR.32 -hävittäjäpari Espanjan käyttämillä tunnuksilla varustettuna.
Fiat CR.32 on italialainen kaksitasoinen hävittäjälentokone. Suunnittelija oli Celestino Rosatelli. Sen ensilento oli 28. huhtikuuta 1933, ja ensimmäiset tuotantotilaukset saapuivat maaliskuussa 1934. Fiat CR.30:sta paranneltu konetyyppi taisteli Espanjan sisällissodassa ja 1930-luvulla kiinalaisten lentäjien käytössä Kiinan-Japanin sodassa. Kone toimi menestyneesti kummassakin. Konetyypin eri versioita valmistettiin 1 212 koneyksilöä.
Fiat CR.32:sta kehiteltiin parannusversioita (bis, ter ja quater) ja sitä myytiin muiden mainittujen ohella Venezuelaan ja Paraguayhin sekä Itävaltaan 45 koneyksilöä vuonna 1936. Joissain muunnoksissa käytettiin tähtimoottoria, kuten osassa Unkarin käyttämissä CR.32-koneista. Niiden Gnome-Rhone 14Mars-moottorit olivat 750 hv tehoiset, mikä nosti huippunopeuden 420 km/h:iin. Toimitusongelmien vuoksi osa koneista jäi kuitenkin päivittämättä tähän moottorityyppiin. Konetyyppiä käytettiin taistelutoimissa alussa mainittujen sotien ohella myös toisessa maailmansodassa. Kone oli jo tuolloin kevyine aseistuksineen ja kiinteine muotosuojallisine laskutelineineen alitehoinen ja vanhentunut. Hyvä ohjattavuus ja liikkumiskyky tekivät siitä kuitenkin taitolentokoneen ja käyttökelpoisen lentokoulutuskoneen pitkäksi aikaa.
Viimeiset koneet poistettiin käytöstä kirjalähteen mukaan Espanjassa vuonna 1953, jolloin vuonna 1938 lisenssillä valmistetut CR.32:t olivat käytössä koulutuslentokoneena. Konetyypin edeltäjä sekä seuraaja olivat nekin Celestino Rosatellin suunnittelemia, ne olivat Fiat CR.20 ja Fiat CR.42.
Konetyypin aseistuksena oli kaksi 7,7 millimetrin Vickers-tyyppistä konekivääriä, joiden valmistaja oli Breda-SAFAT. Myöhemmissä versioissa saattoi olla kaksi 12,7 millimetrin konekivääriä. Sijoitus oli kiinteästi eteenpäin läpi potkurinkehän ampuva ja rungon yläosassa olevina.
Tekniset tiedot

Lähde: lähde?
Yleiset ominaisuudet
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Fiat RA.30 bis -V12-moottori; &&&&&&&&&&&&0447.&&&&00447 kW (&&&&&&&&&&&&0600.&&&&00600 hv)
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0375.&&&&00375 km/h
Lakikorkeus: 0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero.0Virhe lausekkeessa: odottamaton numero8 800 m
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.militaryfactory.com/aircraft/detail.asp?aircraft_id=215
http://www.historyofwar.org/articles/weapons_fiat_cr32.html
http://www.aviastar.org/air/italy/fiat_cr-32.php
http://surfcity.kund.dalnet.se/cr32.htm
http://www.constable.ca/caah/cr32.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.alieuomini.it/catalogo/dettaglio_catalogo/fiat_cr,1.html (Arkistoitu – Internet Archive) (italiaksi)
http://www.airwar.ru/enc/fww2/cr32.html (venäjäksi)
Finanssilaitos

Osakeyhtiö Finanssilaitos - Aktiebolaget Finansinstitutet (myöhemmin Unsa Oy) oli arvopaperiyhtiö, joka omisti huomattavan määrän Suomen Yhdyspankin ja Sammon osakkeita 1990-luvun vaihteessa.
Helsingin Osakepankki perusti Finanssilaitoksen vuonna 1977. Yhtiö jäi pöytälaatikkoyhtiöksi, jolla ei ollut toimintaa. Myöhemmin se tuli Suomen Yhdyspankin omistukseen.
Yhtiön toiminta käynnistettiin maaliskuussa 1989. Käynnistäminen liittyi käynnissä olleeseen Yhdyspankin ja Sammon nurkanvaltaukseen (Kouri-kaupat). Omistus järjestettiin siten, että Finanssilaitoksen suurimmat omistajat ja määräysvallan käyttäjät olivat Suomen Yhdyspankki ja Oy Pomi-Trading Ab. Muina omistajina oli kuusi vakuutusyhtiötä: Eläke-Varma, Yrittäjäinvakuutus-Fennia, Teollisuusvakuutus, Sampo, Kaleva ja Henkivakuutus Oy Nova.
Finanssilaitos osti Kouri-kauppojen nimellä tunnetuissa osakekaupoissa lähes 27,6 miljoonaa Yhdyspankin A-osaketta ja yli 2,2 miljoonaa Sammon A-osaketta. Nämä suuret osakemäärät olivat ratkaisevia käytettäessä omistajavaltaa Yhdyspankin tai Sammon yhtiökokouksessa.
Finanssilaitoksen tavoitteena oli tehdä suuri rakennejärjestely vakuutusyhtiöissä. Sammon liiketoiminta oli tarkoitus suurelta osin jakaa muiden vakuutusyhtiöiden kesken. Vakuutusyhtiöiden konsortiosta olisi tullut mahtava vaikuttaja Suomen vakuutustoimintaan. Hanke ei kuitenkaan onnistunut, sillä ammattiyhdistysliike ja sosiaali- ja terveysministeriö asettuivat vastustamaan suunnitelmaa. Myös Sampo-yhtiö vastusti järjestelyä.
Järjestelyn kariuduttua Finanssilaitos jähmettyi omistusyhtiöksi. Ongelmaksi tulivat korkeat rahoituskulut samalla, kun yhtiön omistamien osakkeiden arvo laski laman aikana. Osakeomistuksia ryhdyttiin myöhemmin purkamaan. Yhtiön toiminta väheni sen keskettyä viisi vuotta. Yhtiön nimeksi muutettiin Unsa Oy vuonna 1994.
Finanssilaitoksen avulla koottiin suhteellisen yhtenäinen merkittävä vakuutusyhtiöryhmä, joka pystyi kilpailemaan Pohjola-ryhmän kanssa. Sen turvasi Yhdyspankin aseman itsenäisenä liikepankkina ja loi mahdollisuuden Yhdyspankin oman vakuutusyhtiön perustamiselle. Finanssilaitos tuli kuitenkin maksamaan Yhdyspankille ja Pomi-Tradingille noin miljardi markkaa. Sampo-yhtiöille Finanssilaitoksen merkitys oli suuri, sillä se johti Teollisuusvakuutuksen ja Sammon fuusioon.
Unsa Oy sulautui vakuutusyhtiö Varmaan vuonna 2002.
Ferguson Research

| Harry Ferguson Research Ltd>  |
| --- | --- |
Perustettu:  huhtikuu 1950
Perustaja:  Harry Ferguson Freddy Dixon Tony Rolt
Lakkautettu:  1972
Avainhenkilöt:  Claude Hill (suunnittelija)
Kotipaikka:  Siskin Drive, Coventry, Englanti
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Harry Ferguson Research Ltd oli brittiläinen erityisesti voimansiirtolaitteiden kehitykseen ja suunnitteluun suuntautunut yhtiö, jonka perusti 1950 "modernien traktorien isä" Harry Ferguson.
Ferguson Research kehitti ensimmäisen nelivetoisen Formula 1 -luokan kilpa-auton, Ferguson P99:n. Myös ensimmäinen sarjatuotantona valmistettu nelivetoinen henkilöauto, Jensen FF, perustuu Ferguson Researchin suunnitelmiin.