Talvisodan merisotatoimet
Ilmavoimat merisodankäynnissä

Ennen talvisodan alkua Suomen ilmavoimat ja Neuvostoliiton Itämeren-laivaston ilmavoimat suorittivat aktiivisesti tiedustelulentoja Suomenlahden alueella. Neuvostoliittolaiset aloittivat tiedustelemisen Suomen ilmatilassa 26. lokakuuta, seuraten suomalaisten panssarilaivojen ja sukellusveneiden sijaintia sekä valokuvaten Suomenlahden ja Laatokan rannikkoa. Panssarilaivat vaihtoivat ankkuripaikkojaan tämän vuoksi jatkuvasti saaristoissa Ahvenanmaan ja Kotkan välillä. Suomalaiset ilmavoimat tekivät runsaasti tiedustelua Suomenlahden itäosassa ja aloittivat valokuvauslennot kesällä 1939, lentäen syvälle Neuvosto-Karjalaan, Kronstadtiin ja Leningradiin seuratakseen joukkojenkeskityksiä.
Itämeren-laivaston ilmavoimien koostumus marraskuussa 1939, yhteensä 469 konetta:
8. pommituslentoprikaati, jossa 111 Tupolev SB-2 ja DB-3-pommikonetta
1. miina- ja torpedolentorykmentti
57. pikapommituslentorykmentti
61. hävittäjälentoprikaati, jossa 214 Polikarpov I-15, I-16- ja I-153-hävittäjää
5. hävittäjälentorykmentti
13. hävittäjälentorykmentti
11. erillinen hävittäjäeskadrilli
12. erillinen hävittäjäeskadrilli
13. erillinen hävittäjäeskadrilli
10. tiedustelulentoprikaati, jossa 39 Berijev MBR-2 -lentovenettä
12. merilähitiedustelueskadrilli
43. merilähitiedustelueskadrilli
44. merilähitiedustelueskadrilli
kuusi erillistä eskadrillia, joissa yhteensä 63 MBR-2:ta
18. merilähitiedustelueskadrilli
41. merilähitiedustelueskadrilli
58. merilähitiedustelueskadrilli
12. erillinen lento-osasto
44. erillinen lento-osasto
71. erillinen lento-osasto
Sodan aikana Neuvostoliiton Itämeren-laivaston ilmavoimat pommittivat lähes päivittäin suomalaisten panssarilaivoja ja rannikkotykistöä. Yhtäkään rannikkotykkiä ei kuitenkaan tuhottu ja vain yksi sadan kilogramman pommi osui panssarilaivaan aiheuttamatta oleellisia vahinkoja.
Pohjoisen laivaston ilmavoimien koostumus talvisodan alussa:
118. lähitiedustelulentorykmentti, varustettu MBR-2:lla
49. merilähitiedustelueskadrilli
Pohjoisen laivaston ilmavoimia vahvistettiin joulukuussa 1939 perustamalla sinne siirretyistä kahdesta hävittäjäeskadrillista ja yhdestä SB-2-eskadrillista 72. lentorykmentti.
Itämeren-laivaston ilmavoimien riittämättömän suorituskyvyn vuoksi perustettiin Viroon joulukuun 1939 puolivälissä Erillinen lentoryhmä, joka alistettiin Puna-armeijan ilmavoimien komentajalle. Sen tehtävänä oli lähinnä Suomen strategisten kohteiden, kuten satamien, teollisuuskeskuksien ja rautateiden, pommittaminen. Erillinen lentoryhmä purettiin sodan jälkeen. Erillisen lentoryhmän koostumus:
15. hävittäjälentorykmentti
35. pikapommituslentorykmentti
osa 38. hävittäjälentorykmenttiä
52. pikapommituslentorykmentti
7. kaukopommitusrykmentti
53. kaukopommitusrykmentti
14. kuljetuslentorykmentti
Suomella ei ollut meri-ilmavoimia, vaan vain Erillinen lentolaivue, joka sodan aikana alistettaisiin Merivoimien komentajalle. Näin tehtiin lokakuussa 1939, ja sen nimi vaihdettiin Lentolaivue 36:ksi. Sen kalustona oli sodan alussa 6 Blackburn Riponia. Sodan aikana se sai vahvistuksina 2 Riponia, 2 Koolhoven F.K.52:ta ja yhden DB-3:n.
Lokakuussa perustettiin Suomen toiseksi merilentoyksiköksi Täydennyslentolaivue 39, jonka kalustona oli sodan aikana 2 Junkers F 13:a, 1 Ripon ja 1 Waco YKS-7. Lisäksi Lentolaivue 16:n 3. lentue alistettiin sodan alkupäiviksi Laatokan rannikkopuolustukseen, kalustonaan 5 Junkers K 43:a. Täydennyslentolaivue sai sodan aikana vahvistuksina joitakin Ripon-koneita ja Lentolaivue 16:n 3. lentueen 5 Junkersia.