stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hormonikorvaushoito
Haittavaikutukset > Rintasyöpä

Vuonna 2019 julkaistun meta-analyysin mukaan kymmenen vuotta kestänyt menopaussin jälkeinen yhdistelmäterapian käyttö lisää rintasyövän riskiä 60 prosentilla ja kymmenen vuotta kestävä hoito yli kaksinkertaistaa riskin. Pelkkää estrogeenia sisältävien hoitojen vastaavat luvut olivat 17 ja 33 prosenttia.
Lisäriski ei katoa hoidon lopetuksen myötä, vaan katoaminen kestää kaksi kertaa kauemmin kuin hoitovuosien määrä, jos hoitona oli pelkkää estrogeenia ja vielä kauemmin, jos kyseessä oli yhdistelmähoito. Rintasyövän esiintyvyys Yhdysvalloissa pienenikin selvästi 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä tapahtuneen hormonikorvaushoidon käytön rajun vähenemisen ansiosta.
Yhdysvaltalainen kaksoissokkoutettu estrogeenin ja progesteronin vaikutusta tutkinut hormonikorvaushoitokoe jouduttiin keskeyttämään etuajassa, kun tutkijat havaitsivat  vuonna 2002, että rintasyöpäsairastavuus oli noussut hoitoa saaneiden ryhmällä selvästi suuremmaksi kuin kontrolliryhmällä. Tutkimuksessa oli yli 16 000 osanottajaa. Osanottajat olivat 50-79-vuotiaita tutkimuksen alkaessa ja heillä oli kaikilla kohtu tallella. Data Monitoring Commitee (DMC) keskeytti vuonna 2004 myös toisen Women's Health Initiativen aloittaman tutkimuksen estrogeenikorvaushoidosta naisilla, joiden kohtu oli poistettu.
Haittavaikutukset > Muistihäiriöt

On olemassa viitteitä siitä, että yli 65-vuotiaana aloitettu hormonikorvaushoito lisää muistin heikkenemisen riskiä.
Haittavaikutukset > Muuta

Estrogeenikorvaushoito saattaa aiheuttaa ihottumaa ja pahentaa migreenikohtauksia. Keltarauhashormoni saattaa aiheuttaa mielialahäiriöitä, uupumusta, aloitekyvyttömyyttä ja turvotusta..
Jos estrogeenin määrä veressä nousee liian suureksi, saattaa esiintyä painonnousua, turvotusta, rintoihin ilmaantuvia muhkuroita, muistihäiriöitä, ahdistuksensekaista masentuneisuutta, levottomuutta ja nukahtamisvaikeuksia. Liian suuri keltarauhashormonipitoisuus saattaa aiheuttaa vuotoja ja rintojen arkuutta. Paikalliseen annosteluun siirtyminen saattaa tällöin parantaa tilannetta.
Puujumalat

| Puujumalat> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2010–2015
Tyylilaji:  rock, pop, huumori
Kotipaikka:  Helsinki
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Timo Eränkö, laulu, saksofoni   Ari Kettunen, laulu, kitara   Pekka Hedkrok, laulu, kosketinsoittimet, kitara  
Puujumalat oli 2010-luvun alkupuoliskolla toiminut suomalainen yhtye, johon kuuluivat Lapinlahden Lintujen pitkäaikaiset jäsenet Timo Eränkö, Ari Kettunen ja Pekka Hedkrok. Yhtye julkaisi albumin Pirun hyvä päivä loppuvuodesta 2014.
Tuotanto

Jos mulla ois pillu (2011,  musiikkilyhytelokuva)
Hoitotestamentti (2012,  CD-single)
Pirun hyvä päivä (2014,  CD-albumi)
Jäsenet > Viralliset jäsenet

Timo Eränkö – laulu, tenorisaksofoni, sanoitukset
Ari ”Arvid” Kettunen – laulu, akustinen kitara, sävellykset
Pekka Hedkrok – laulu, kosketinsoittimet, kitara, sävellykset
Jäsenet > Vierailijat albumilla Pirun hyvä päivä

Veli-Pekka ”Puka” Oinonen – kitara
Mika Mylläri – trumpetti
Pirun hyvä päivä -albumin kansikuva. Taiteilija Kaitsu Kortelainen.
Bero

| Bero |
| --- | --- |

Suomen piispa
Edeltäjä:  Tuomas
Seuraaja:  Ragvald I
Henkilötiedot
Kuollut: 1258 Koroinen
Bero I (k. 1258) eli Björn oli Suomen piispana noin vuodesta 1248 vuoteen 1258. Bero on haudattu Koroisten piispankirkkoon.
Ruotsin maallinen valta nimitti Beron Suomen piispaksi vastoin kanonisen oikeuden määräyksiä, joiden mukaan hiippakunnan papisto valitsi piispan. Ennen Beroa yhtäkään Suomen piispaa ei mainita Ruotsin piispojen tai hiippakuntien luetteloissa, joita on vuosilta 1164, 1188–1189, 1192, 1219, 1233, 1241 ja 1248. Näin ollen Bero on ensimmäinen Uppsalan arkkipiispan alainen Suomen piispa. Hänet mainitaan Ruotsin piispojen joukossa 11. helmikuuta 1253.
Palmsködin katkelman vanhemman osan mukaan, jonka Jarl Gallén ajoittaa 1400-luvun alkuun, Bero oli ollut aiemmin kuninkaan kansleri, mutta Herman Schückin mukaan nimityksellä tarkoitetaan vain kuninkaan kappalaista. Bero lienee saapunut Suomeen yhdessä luostaria perustamaan tulleiden dominikaanien kanssa vuonna 1249 Birger-jaarlin sotajoukon mukana, kun Birger Lyypekin kaupunginkronikan mukaan "pakotti Suomen Ruotsin kruunulle". Tässä yhteydessä kaiken muun lisäksi vanhempi Turun Koroisissa sijainnut tuomiokirkko näyttää palaneen, kuten Juhani Rinteen kaivauksissa on ilmennyt.
Jo vuodelta 1248 on säilynyt paavin legaatin Vilhelm Sabinalaisen kirje, jolla Suomen papisto pyrkii suojautumaan tulevan piispan yrityksiltä riistää Suomen papistolta tälle laillisesti kuuluvaa omaisuutta. Suomen papisto näyttää näin ennakoineen vastoinkäymisiä tulevan piispan taholta.
Palmsköldin katkelman mukaan Bero luovutti "suomalaisten veron" kuninkaalle. Kauko Pirinen katsoo kyseessä olleen muinaissuomalainen Ruotsin valtaa edeltänyt maavero, ns. koukkuvero. P. O. Törnen mukaan paavit kantoivat ylimääräistä veroa suojelukseensa ottamistaan maista, mikä selittää veron joutumisen kirkon haltuun 1228–1229. Vielä 27. elokuuta 1249 Suomi otetaan uudestaan paavin suojelukseen. Toisin kuin vuonna 1229 Suomen piispaa ei tällä kertaa mainita anomuksen esittäjänä, vaan ainoastaan Suomen papisto.
Piispa Tuomaan jälkeen ensimmäinen maininta uudesta piispasta on 27. elokuuta 1249. Legaatti Vilhelm Sabinalaisen kirjeessä Suomen papistolle 5. kesäkuuta 1248 tällaista uutta piispaa ei vielä ole, joten Beron nimitys osuu tähän väliin. Palmsköldin katkelman mukaan hän oli myös kuninkaan verisukulainen. Bero ei ollut vielä Turun piispa, mikä nimitys esiintyy alkuperäisessä lähteessä vasta piispa Kettilillä vuonna 1270, Bero sen sijaan käytti nimitystä Suomen piispa. Piispa Beron aikana karjalaiset tekivät Ruotsiin vuonna 1257 ankaran hävitysretken, jonka johdosta paavi antoi ristiretkijulistuksen heitä vastaan.
Paavali Juustenin Suomen Piispainkronikan mukaan piispa Bero haudattiin Koroisten piispankirkkoon.
Carl-Gustaf Wentzel

Carl Gustaf "CG" Wentzel (s. 15. lokakuuta 1974)tarvitaan parempi lähde on teatterijohtaja, näyttelijä, ohjaaja ja tuottaja. Wentzel on kiertueteatterin Teatteri Taminen perustaja ja toiminnanjohtaja vuodesta 2002.
Elämäkerta

Wentzel perusti lapsille ja nuorille suunnatun kiertueteatterin Teatteri Taiminen vuonna 2002 ja on siitä lähtien ollut sen toiminnanjohtaja.
Wentzel oli vuonna 2018 Teaterpriset Skillnaden-palkinnon ensimmäinen vastaanottaja. Palkinto myönnetään henkilölle tai ryhmälle, jolla on ollut ratkaiseva vaikutus ruotsalaisen esittävän taiteen kentällä Suomessa.
Filmografia

1992 - En sparv i Tranedans
1992 - Tv-sarja 16
1998 - Lapin kullan kimallus
2001 - Leijat Helsingin yllä (Drakarna över Helsingfors)
2004 - Etulinjan edessä (Framom främsta linjen)
Teatteri > Roolit

| Vuosi | Rooli | Produktio | Ohjaaja | Teatteri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 / 2005 | Useampaa | Tuomas & Tero / Thomas & Tryggve | Tove Appelgren | Teatteri Taimine |
| 2005 / 2007 | Kaikki | Olycka och Elände | Tove Appelgren | Teatteri Taimine |
| 2006 | Useampaa | Kärlek kärlek |  | Teatteri Taimine |
| 2007 |  | Mannerheim – mannen och myten   Per-Erik Lönnfors ja Johan Storgård  | Sven Sid | Svenska Teatern |
| 2008 | Useampaa | Piece of Cake | Tove Appelgren | Teatteri Taimine |
| 2014 | Useampaa | Tie your Camel | Tove Appelgren | Teatteri Taimine |
| 2018 / 2020 | Useampaa | Koulun kingi / Skolans kung | Mikael Strömberg | Teatteri Taimine |
Aiheesta muualla

Carl-Gustaf Wentzel Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Hatanpää

| Hatanpää |
| --- | --- |
 Hatanpään kartano
Kaupunki:  Tampere
Suuralue:  Eteläinen suuralue
Suunnittelualue:  Hatanpää
Koordinaatit:  61°29′0.6″N, 23°45′12.96″E
Kaupunginosa nro:  22
Väkiluku:  2 686 (31.12.2014)
Postinumero(t):  33900
Lähialueet:  Ratina, Rantaperkiö, Härmälä
E.J. Reinilän puisto sijaitsee asuinalueen keskellä.
Hatanpään arboretumin puistoaluetta.
Hatanpää on kaupunginosa Tampereella, keskustan eteläpuolella Pyhäjärven rannalla. Hatanpää on varsinaisesti niemi, joka työntyy kohti Pyhäjärveä jättäen pohjoispuolelleen Viinikanlahden ja eteläpuolelleen Vihilahden vesialueet. Alue on saanut nimensä Hatanpään kartanosta, jonka Härmälästä Sääksjärvelle ja Nekalaan ulottuneet maat ostettiin kaupungille vuonna 1913. Messukylän kuntaan aikaisemmin kuulunut Hatanpää liitettiin Tampereen kaupunkiin vuonna 1920. Hatanpää on virallisesti Tampereen 22. kaupunginosa.
Historia

Hatanpäänniemi esiintyy ensimmäisen kerran maakirjoissa vuonna 1540. Silloin se esiintyi kylänä, johon kuului kolme taloa, jotka omisti Matti Seppä, Ragvald-niminen talonpoika ja Lasse Niilonpoika Pehkiä. Matti Sepän talo oli suurin ja pian se sai nimen Hatanpää. 1500-luvulla Hatanpää oli jo vauras talo, jossa oli 4-5 lehmää, 6 hiehoa, 5-7 lammasta, muutama vuohi, 2-5 sikaa ja 1-2 hevosta. Kartanon vaiheet ovat moninaiset ja niihin voi tutustua tarkemmin esimerkiksi lähdeviitteessä. Kartanon viimein omistaja päätyi vararikkoon vuonna 1913 ja Tampereen kaupunki osti kartanon.
Historia > Siirtolapuutarha

Hatanpäälle perustettiin vuonna 1916 Suomen ensimmäinen siirtolapuutarha, Hatanpään siirtolapuutarha, joka siirtyi Näsijärven rannalle Niihamaan vuonna 1975. Siirtolapuutarhan mailla sijaitsee nykyisin vuosina 1997–2002 rakennettu kerrostaloalue. Siirtolapuutarhan muistolaatta on sijoitettu kiveen, joka sijaitsee E.J. Reinilän puistossa asuinalueen keskellä. Samassa puistossa sijaitsee myös leikkipuisto sekä E.J. Reinilän aukio penkkeineen ja ruusuistutuksineen. Osa alueen omenapuista on peräisin siirtolapuutarhan ajoilta.
Historia > Teollisuus

1910-luvulta alkaen Hatanpäälle perustettiin teollisuutta, kuten Lokomon konepaja ja valimo, Hyppösen kenkätehdas ja J. N. Salmisen nahkatehdas. Hyppösen kenkätehdas siirtyi 1937 Suomen Gummitehtaan omistukseen. Näiden lisäksi Hatanpäällä oli Sarviksen muovitehdas. Teollisuuden tueksi Hatanpäälle johti rautatien pistoraide. Raide lähti Viinikan ratapihalta ja alitti tunnelissa pääradan raiteet. Se jatkui edelleen nykyisen Valimokadun suuntaisesti Hatanpään valtatien ja Lokomonkadun risteykseen, jossa oli Hatanpään valtatien ylittävä tasoristeys. Raide jatkui sitten Hatanpään valtatien länsireunaa seuraten aina Hankkija Oy:n rakennuksille (Hatanpään valtatie 31) saakka. Hatanpään teollisuusraiteelta oli sivuraiteet myös Lokomon ja Sarviksen tehtaiden alueelle. Nykyään raiteesta on jäljellä vain pääradan alittava tunneli. Hankkijan alueelle rakennettiin 1970-luvun lopulla viljavarastoiksi suuret betoniset viljasiilot, jotka on sittemmin purettu.
1980-luvun alussa paljastui, että entisessä Hyppösen kenkätehtaassa toiminut Nokian kondensaattoritehdas oli laskenut läheiseen Pyhäjärveen jätevesien mukana PCB-yhdisteitä. Näitä yhdisteitä käytettiin eristeinä tehtaan valmistamissa kondensaattoreissa. Yhdisteitä oli myös poltettu ja niinpä tehtaan savupiippu jouduttiin purkamaan sinne kertyneen PCB:n takia. Vielä nykyäänkin Pyhäjärven pohjasedimenteistä löytyy korkeita PCB-pitoisuuksia erityisesti Viinikanlahden alueelta, vaikka kondensaattoritehdas siirtyi pois Hatanpäältä jo 1980-luvun puolivälissä.
Kaupunginosa tänään

Hatanpää on tunnettu kaupunginosa, koska siellä sijaitsee paljon merkittäviä kohteita. Hatanpään kartano, Hatanpään puisto ja Hatanpään arboretum, Hatanpään sairaala, Hatanpään koulu ja Hatanpään lukio sekä suuri määrä autoliikkeitä ja teollisuutta.
Hämeenkadulta haarautuva vilkasliikenteinen Hatanpään valtatie johtaa linja-autoasemaa ja Viinikanlahtea sivuten suoraan alueelle ja jakaa sen voimakkaasti kahtia. Tien itäpuolella sijaitsee teollisuutta ja autoliikkeitä, länsipuolella ja lähempänä keskustaa suuria konttorirakennuksia sekä etelämpänä Hatanpään puistoon rajoittuvaa asuinaluetta. Useat tietotekniikka-alan yritykset ovat sijoittuneet Hatanpäälle entisiin Nokian taloihin sekä entisiin Sarviksen kiinteistöihin. Toimistorakennusten läheisyydessä on Viinikan jätevedenpuhdistamo, josta aiheutuu paikallisia hajuhaittoja. Hajuhaitat eivät kuitenkaan haittaa asuin- ja puistoalueita.
Hatanpäälle rakennetaan paljon uutta ja näin kaupunginosa kasvaa ja kehittyy. Vedenpuhdistamo siirretään uuteen vuonna 2024 käynnistettäväksi suunniteltuun keskuspuhdistamoon, jota louhitaan Sulkavuoreen. Siirtyvän puhdistamon alueelle on suunniteltu uutta Viinikanlahden asuinaluetta, josta järjestettiin ideakilpailu vuonna 2019 ja tulokset julkaistiin vuonna 2020. Lisäksi vanhalle kaupungin puutarhayksikön tontille on suunniteltu uusi asuinalue aivan Hatanpään puiston naapuriin.
Hatanpäällä toimii TAYS:n toinen suuri sairaala-alue Hatanpään sairaala. Sairaalaa on laajennettu viime vuosina ja suunnitellaan laajennettavan edelleen. Päivystys ja ensiapu on keskitetty jo vuosia sitten TAYS:n keskussairaalaan Kauppiin. Tampereen eteläisen palvelualueen terveydenhoito ja lääkäripalvelut ovat keskittyneet Hatanpään terveysasemalle. Myös eteläisen palvelualueen sosiaaliasema sijaitsee samalla alueella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hatanpää Wikimedia Commonsissa
http://mansetori.uta.fi/hatanpaa/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Hatanpään päivystysasema Tampereen kaupungin sivuilla
Koskesta voimaa -sivut: artikkeli kartanon maiden liittämisestä Tampereeseen
Koskesta voimaa -sivut: artikkeli Hatanpään siirtolapuutarhasta
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue: Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue: Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue: Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue: Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue: Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue: Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita: Taraste
Kaurapuuro

Kulhollinen kaurapuuroa.
Kaurapuuro on puuro, jota nautitaan yleensä aamiaiseksi. Sitä syödään etenkin Pohjoismaissa, Baltiassa, Venäjällä, Skotlannissa ja Irlannissa. Kaurapuuro on mielletty olennaisesti skotlantilaiseksi ruoaksi.
Yli 40 prosenttia suomalaisista syö päivittäin puuroa.
Valmistus

Puuro keitetään yleensä kaurahiutaleista joko maitoon tai veteen. Se voidaan valmistaa myös kaurasuurimoista
Puurosta tulee maittavinta, kun se haudutetaan hitaasti miedolla lämmölläkenen mukaan?. Jos puuroa hämmennetään voimakkaasti keittämisen aikana, sen tärkkelykset muodostavat pitkiä ketjuja (sama ilmiö kuin taikinan sitko) ja siitä tulee venyvää liisteriä. Myös puuron nesteen lämpötilalla on merkitystä. Mikäli hiutaleet lisätään kiehuvaan nesteeseen, ne jäävät irtonaisemmiksi. Kylmään nesteeseen lisättynä ne liisteröityvät enemmän.
Ravintosisältö

Kaurapuurossa on hieman kuituja, joista liukoisella beetaglukaanilla on kolesterolia alentava vaikutus. Yhdessä kaurapuuroannoksessa on noin kolmasosa suositellusta beetaglukaanitarpeesta.selvennä
Annospakkauksesta keitetyssä valmiiksi maustetussa pikapuurossa saattaa olla jopa 6 grammaa lisättyä sokeria.
Yksi kaurapuuroannos painaa noin 280 grammaa. Tavallisista kaurahiutaleista veteen keitetyn kaurapuuron energiaravintoaineet, ja merkittävimmät vitamiinit ja kivennäisaineet 100 grammaa kaurapuuroa kohden:
| Ravintoaine | Määrä |
| --- | --- |
Energiaa: 241 kJ (58 kcal)
Hiilihydraatteja: 9,1 g
Proteiinia: 2,0 g
Rasvaa: 1,1 g
Kuitua: 1,5 g
Fosfori: 71,1 mg (10%*)
Magnesium: 21,4 mg (6%*)
Rauta: 0,7 mg (5%*)
Sinkki: 0,5 mg (5%*)
B1-vitamiini: 0,05 mg (5%*)
*päivittäisen saannin vertailuarvo (aikuiset)
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaurapuuro Wikimedia Commonsissa
Śniardwy

| Śniardwy |
| --- | --- |
 Kuva järveltä
Valtiot:  Puola
Koordinaatit:  53°45′00″N, 21°43′00″E
Laskujoki:  Jeglin Canal (d) (käännä suomeksi) ja Roś 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116  m 
Pituus:  22,1 km
Leveys:  13,4 km
Pinta-ala:  113,4 km²
Tilavuus:  0,65 km3 
Keskisyvyys:  6,5 m
Suurin syvyys:  23 m
Saaria:  8
 fiŚniardwy 
Śniardwy on Puolan suurin järvi. Se sijaitsee Masurian järvialueella Warmia-Masurian voivodikunnassa. Sen pinta-ala on 113,4 neliökilometriä. Järvi on 22,1 kilometriä pitkä ja 13,4 kilometriä leveä. Syvimmältä kohdaltaan Śniardwy on 23 metrin syvyinen, ja sen keskisyvyys on 6,5 metriä. Järvessä on kahdeksan saarta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Śniardwy Wikimedia Commonsissa
Silaani

| Silaani |
| --- | --- |


Tunnisteet
Muut nimet:  monosilaani,  piitetrahydridi, silikaani
CAS-numero:  7803-62-5
PubChem CID:  23953
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  SiH4
Moolimassa:  32,118 g/mol
Ulkomuoto:  väritön kaasu
Sulamispiste:  −185 °C (88 K)
Kiehumispiste:  −112 °C (161 K)
Tiheys:  1,313 g/dm3 (kaasu)
Liukoisuus veteen:  ei liukene
   
Silaani (SiH4) on kaasumainen piin yhdiste. Se on yksinkertaisin silaaniyhdiste samalla tavalla kuin metaani (CH4) on alkaaneista yksinkertaisin.
Ominaisuudet

Silaani on erittäin helposti syttyvä kaasu. Se syttyy, jos sen pitoisuus ilmassa on yli 1,4 tilavuusprosenttia. Silaani on ilmaa raskaampaa, ja sillä on tunnusomainen haju. Silaani on voimakas pelkistin.
Silaani ei hajoa vedessä eikä laimeissa happoliuoksissa. Sen sijaan pienikin määrä emästä riittää hydrolysoimaan sen. Reaktiossa syntyy vetyä. Silaani reagoi halogeenien kanssa räjähdysmäisesti huoneenlämmössä, mutta esimerkiksi alumiinikloridin (AlCl3) avulla voidaan silaanista valmistaa kloorisilaania (SiH3Cl).
Silaanin reaktioita voidaan selittää sillä, että piillä on pii-vetysidoksessa elektronegatiivisuuseron vuoksi positiivinen osittaisvaraus. Silaani reagoi esimerkiksi alkeenien kanssa additiomekanismilla, kun reaktioastiaan ohjataan UV-säteilyä:
Valmistus

Silaania voidaan valmistaa laboratoriossa hydrolysoimalla magnesiumsilisidiä (Mg2Si) hapolla. Reaktiossa syntyy eri silaanien seos, josta silaani voidaan erottaa jakotislauksella tai kromatografisilla menetelmillä. Mg2Si voidaan valmistaa kuumentamalla piitä ja magnesiumia ilmattomassa tilassa. Suurempi silaanin saanto saavutetaan kuumentamalla litiumalumiinihydridiä (LiAlH4) piidioksidin (SiO2) tai piitetrakloridin (SiCl4) kanssa 150–170 °C:ssa.
Hyvin puhdasta silaania voidaan tehdä pelkistämällä vedyllä piidioksidia tai alkalisilikaatteja alumiinin ja alumiinikloridin läsnä ollessa 400 ilmakehän paineessa ja 175 °C:ssa. Parhaat tulokset saadaan käyttämällä alumiinikloridin ja natriumkloridin eutektista seosta, jonka sulamispiste on 120 °C.
Käyttö

Silaania käytetään muun muassa puolijohteiden valmistuksessa. Esimerkiksi aurinkokennoihin voidaan tuottaa monikiteisen piin kerroksia hajottamalla silaania 600–650 °C:ssa seuraavan kokonaisreaktion mukaisesti:
Esiintyminen maailmankaikkeudessa

Silaani havaittiin  tähtienvälisessä aineessa infrapunaspektrin perusteella vuonna 1983. Silaania ei esiinny ilmakehässä luonnollisesti, vaan sitä valmistetaan synteettisesti.
Aiheesta muualla

Bristol University School of Chemistry, Molecule of the Month: Silane (englanniksi)
Kirgisian maantiede

Kirgisian maantiede kertoo Kirgisian maantieteeseen liittyvistä asioista. Kirgisia sijaitsee Keski-Aasiassa. Sen pohjoispuolella on Kazakstan, länsipuolella on Uzbekistan ja eteläpuolella ovat Tadžikistan ja Kiina.
Pinnanmuodot ja vesistöt

Suurin osa maan pinta-alasta on vuoristoja tai ylänköalueita, jotka ovat yli 1500 metrin korkeudessa. Kirgisiassa sijaitsee osa Tienšanin vuoristosta, jonka korkein huippu on 7439 metriä korkea Jengish Tshokusu (Pik Popedy). Maan pohjoisosassa sijaitsevalla ylänköalueella virtaa joki Chu ja sen laaksossa sijaitsee Kirgisian pääkaupunki Biškek. Kirgisiassa sijaitsevia vuorijonoja ovat Terskei-Alatau ja Kungei-Alatau, jotka ympäröivät Issyk Kulin (Ysyk Köl) järveä. Muita vuorijonoja ovat Kok-Shaaltau ja Ferganavuoret. Maan keskiosassa virtaa Syrdarjan sivujoki Naryn, jota ympäröi laakso. Kirgisiassa on Ferganavuorten lisäksi Ferganan laakso, joka on maan viljavinta seutua. Maan eteläosassa on osa Pamirin vuoristosta ja Alaivuoret, joiden korkein huippu on 7134 korkea Lenin Chokusu (Pik Lenin), sekä Alain laakso.
Ilmasto ja luonnontuhot

Kirgisiassa tapahtuu melko usein maanjäristyksiä. Ilmasto-olot vaihtelevat maan sisällä paljolti varsinkin eri korkeuksilla sijaitsevien alueiden välillä.
Luonnonsuojelu

Issyk Kulin järvi, joka kuuluu maailman laajimpiin vuoristojärviin, on Unescon biosfäärialue. Järven ympäristössä on useampi luonnonsuojelualue. Unescon maailmanperintölistalla on kolme kirgisialaisjohdetta: Läntinen Tienšan, Sulaiman-Toon pyhä vuori ja Tienšaninin vuoristossa kulkevat Silkkitiet.
Brad Davis (jalkapalloilija)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 8. marraskuuta 1981 (ikä 43)
Syntymäpaikka: St. Charles, Missouri, Yhdysvallat
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 180 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2002 | MetroStars | 24 | (2) |
| 2003–2004 | Dallas Burn | 55 | (8) |
| 2005 | San Jose Earthquakes | 18 | (2) |
| 2006–2015 | Houston Dynamo | 271 | (41) |
| 2016 | Sporting Kansas City | 24 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 392 | (57) |
Maajoukkue
| 2005–2014 | Yhdysvallat | 17 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Brad Davis (s. 8. marraskuuta 1981 St. Charles, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen keskikenttäpelaaja. Hän pelasi toisinaan myös muissa keskikentän rooleissa. Hän on pituudeltaan 180-senttimetrinen.
Davis edusti urallaan useita yhdysvaltalaisjoukkueita, joista merkittävimpänä Houston Dynamoa. Hän voitti joukkueen kanssa kahdesti MLS Cupin kausina 2005–2006 ja 2006–2007. Hän pelasi joukkueessa kaikki kilpailut mukaan luettuina yhteensä 327 ottelua, joissa hän teki 45 maalia ja antoi 97 maalisyöttöä. Davis voitti urallaan kerran myös MLS Supporters’ Shieldin San Jose Earthquakesin kanssa kaudella 2004–2005. Hän pelasi urallaan kaikki kilpailut mukaan luettuina yhteensä 451 ottelua ja teki niissä 62 maalia ja antoi 115 maalisyöttöä.
Davis liittyi Yhdysvaltain A-maajoukkueeseen heinäkuussa 2005 ja pelasi joukkueessa 17 ottelua. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 2014, jossa pelasi itse turnauksessa yhdessä ottelussa 59 peliminuuttia ja karsinnoissa neljässä ottelussa. Lisäksi hän voitti maajoukkueen kanssa CONCACAF Gold Cupin vuonna 2005.