stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyyhkylä
Historia > Myrskytuhoja ja tulipaloja

Alkuperäisestä invalidikodin pihapiiristä ei ole jäljellä kuin päärakennus ja johtajan asuntona aikoinaan toiminut omakotitalo − muut rakennukset tuhoutuivat suuressa tulipalossa 9. heinäkuuta 1935. Palo oli saanut alkunsa asuntorakennuksesta, jossa oli kaiketi pudonnut hiili lattialle tai veto oli lennättänyt kipinän lattialle. Kukaan ei kuitenkaan ehtinyt sitä nähdä ennen kuin tuli ja savu olivat ehtineet jo ulko-ovelle saakka: kaikki työkuntoinen väki oli ulkona heinätöissä. Tuli levisi kuivassa heinäntekosäässä nopeasti muihin rakennuksiin, ja sen pauhu sulki ajotien maantieltä kartanon pihaan, mikä hidasti sammutustöiden aloitusta. Tulipalo tuhosi neljän invalidiperheen, Vilénin, Toikan, Valkaman ja Haaviston, sekä kahden karjanhoitajan kodit ja irtaimiston. Yhteensä 14 lasta jäi kodittomaksi.lähde?
Vuoden 1935 tulipalossa säästynyt päärakennus oli vähällä palaa kymmenen vuotta myöhemmin, kun helmikuun 1945 kovien pakkasten aikaan piti putkia sulattaa sähkövastusten avulla. Sammutustyöt kestivät seuraavaan päivään, ja syntyneet vahingot olivat mittavat.lähde?
Mikkelin seudulla riehui 21. tammikuuta 1957 pyörremyrsky. Kyyhkylän kartanon päärakennuksen aamiainen keskeytyi kovaan rysäykseen ja sitä seuranneeseen lauta- ja pellinpalasateeseen. 24 metriä sekunnissa puhaltanut tuuli repi irti koko länsipuolen katon ja osan parruistakin.lähde?
Kartanohotelli

Kyyhkylän Kartano sijaitsee aivan Kyyhkylän Kuntoutuskeskuksen läheisyydessä. Kartano toimii hotellina ja majoitustilana kursseilla sekä kokous- ja juhlatilana. Kartano on peruskorjattu vuonna 2006. Kartano toimii myös tilausravintolana vuoden ympäri. Majoitustilana toimii Kartanon yläkerta, jossa on yhteensä 14 huonetta. Kartanossa on myös erilaisia kokoustiloja.
Kesällä vuonna 2011 vanhan kartanon pihapiiriin valmistui uusi majoitusrakennus. Rakennus toimii hotelli- ja kokouspaikkana.
Kyyhkylän kuntoutuskeskus

Kyyhkylä on keskittynyt työikäisten hyvinvointipalveluihin ja ortopedisten, neurologisten, ikääntyvien sekä muistisairaiden kuntoutukseen. Kyyhkylässä on myös pitkät perinteet sotainvalidien ja veteraanien kuntoutuksessa.
Kyyhkylän kuntoutuskeskus > Kelan kurssit

Kyyhkylä tarjoaa myös kurssimuotoista kuntoutusta. Kurssimuotoisessa kuntoutuksessa kerätään samantyyppisten terveysongelmien kanssa elävät ihmiset yhdelle kurssille. Kurssit tarjoavat ammattilaisten ohjauksen lisäksi myös vertaistukea.
Kyyhkylän kuntoutuskeskus > Työhyvinvointi

Kyyhkylässä on tarjolla myös erilaisia työhyvinvointiin liittyviä palveluita. Kyyhkylässä on mahdollista teettää kuntokartoituksia ja kuntotarveselvityksiä sekä järjestää työhyvinvointipäiviä tai pitempiä kuntoutusjaksoja.
Kyyhkylän kuntoutuskeskus > Hoitopalvelut

Kyyhykylässä on mahdollisuus laitoshoitoon, jossa tuoetaan asukkaiden toimintakyvyn säilymistä samalla huomioiden heidän henkilökohtaiset tarpeensa.
Kyyhkylän kuntoutuskeskus > Hyvinvointi- ja virkistyspalvelut

Kyyhkylässä on tarjolla myös hyvinvointipalveluita, kuten hierontaa, fysioterapiaa ja jalkaterapiaa. Kyyhkylässä on myös allasosasto, kuntosali ja liikuntasali.
Konkurssiuhka 2024

Kiinteistön omistava Mikkelin kaupunki haki lokakuun lopussa 2024 siinä toimivat yritykset Kyyhkylän Oy:n ja Wellbeing365 Oy:n konkurssiin pääosin vuonna 2024 syntyneiden satojen tuhansien eurojen vuokrarästien takia. Marraskuun lopulla 2024 Kyyhkylä Oy hakeutui yrityssaneeraukseen. Tammikuussa 2025 eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen haki ravintolatoimintaa hoitavaa Kyyhkylän Kartano Oy:tä konkurssiin.
Aiheesta muualla

Kyyhkylän kotisivut (kyyhkyla.fi)
Porrassalmen historiallinen maisema (Kyyhkylä sijaitsee tässä valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä) (rky.fi)
Kyyhkylä. Kansamme lahja vapaussodan sankareille, Hakkapeliitta, 27.11.1934, nro 48, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Teho (energiajuoma)

TEHO-energiajuoma.
TEHO Greippi
TEHO on suomalainen Olvin valmistama energiajuoma.
Historia

TEHO-energiajuoma tuli myyntiin vuonna 2005.
Vuoden 2008 loppupuoliskolla markkinoille tuli Teho Energiajuomaporetabletti.
Teho Energiajuomat Pakataan 0,33 l tölkkeihin sekä 0,5 l ja 0,95 l kierrätysmuovipulloihin. Tehon 0,33 l tölkit ja 0,5 l sekä 0,95 l pullot ja etiketti uudistettiin maaliskuun lopussa 2011. Teho on saatavana myös 100 ml energiashottina, mistä saa saman verran piristäviä aineita kuin tavallisesta 0,33 l tölkillisestä Tehoa.
Makuja

TEHO
TEHO Omena-Sitrus (vuoden 2009 uutuus)
TEHO Kevyt (poistunut vuonna 2008, palasi syksyllä 2009 uudella reseptillä) Poistunut myynnistä vuonna 2011.
TEHO Energiashotti (2010)
TEHO Kevyt Kola (poistunut)
TEHO Energiavesi Sitruuna (2010)
TEHO Energiavesi Omena (2011)
Super TEHO (30 % enemmän kofeiinia)
TEHO Hullu omena
TEHO Lite Boost
TEHO Lite Boost 2.0
TEHO Lite Red
TEHO Esport E-Urheilujuoma Mango ja Yuzu
TEHO Jäätävä kesä (2022, mansikan ja raparperin makuinen)
TEHO Pureva Pukki (2022, karpalon ja chilin makuinen)
TEHO Kehoteho + Mg (2023, mangon makuinen, lisätty magnesiumia)
TEHO Kreisi Kesä (2023, hedelmäkarkin makuinen)
TEHO Lime-Passion
TEHO Jäätävä Kesä (2024, limen, ananaksen ja tutti-frutin makuinen)
TEHO Mansikka-Raparperi + B-vitamiinit
TEHO Passionhedelmä-Sitruuna + BCAA
Aiheesta muualla

Olvi - Energiajuomat
Olvi-konserni
| --- | --- |
Tytäryhtiöt:  A. Le Coq  Cēsu alus  Volfas Engelman  Lidskoje pivo  The Helsinki Distilling Company 
Oluet:  Olvi  Sandels  Santaños  A. Le Coq 
Siiderit:  Fizz  Sherwood Dry Cider 
Long drink:  Olvi  A. Le Coq 
Virvoitusjuomat:  Kane’s Soda Pop  Olvi 
Kivennäisvedet:  KevytOlo  Olvi Vichy 
Energiajuomat:  TEHO  Motor Oil 
Mehut:  Olvi Raikas 
Muut:  Health Lab  Teho Sport
Puuvilla

Puuvillapelto.
Puuvilla (lyhenne CO; vanhahtava nimitys pumpuli) on pehmeä kuitu, jota saadaan pensaina kasvavien puuvillakasvien (Gossypium spp.) siemenhahtuvista. Puuvillakuitu koostuu lähes pelkästään selluloosasta. Puuvillaa käytetään langoissa ja kankaissa. Kaikista tekstiilikuiduista noin 45 prosenttia on puuvillaa. Puuvillasta tehdyt vaatteet ovat hengittäviä, eivätkä ne villan tavoin kutita tai ärsytä ihoa. Puuvilla aiheuttaa harvoin allergisia reaktioita. Puuvilla on väriltään yleensä luonnonvalkoinen, joskus myös todella vaalean keltainen. Puuvilla on kankaana luja ja kestävä ja sitä on helppo värjätä.
Puuvilla on yleisin luonnonkuitu.
Puuvillan ominaisuuksiin kuuluu hyvä kosteuden imukyky, rypistyvyys, hidas kuivuminen, kaikkien luonnonkuitujen tapaan maatuminen, lujuus märkänä ja hyvä pesunkestävyys. Puuvilla palaa nopeasti sekä melko suurella liekillä, joten tulen ja puuvillan kanssa kannattaa olla varovainen.
Puuvillan tuotanto

Tärkeimmät puuvillantuottajamaat ovat Yhdysvallat, Kiina, Intia, Pakistan ja Uzbekistan. Ne tuottavat noin 70 prosenttia maailman puuvillasta. Puuvilla on monien Länsi- ja Keski-Afrikan maiden yksi tärkeimmistä vientituotteista.
Puuvillan poiminta tapahtuu joko käsin tai koneellisesti. Käsinpoimittu puuvilla on laadukkaampaa, koska vain kypsät kuituhaituvat poimitaan. Koneellisesti poimitun puuvillan mukaan tulee kuivuneita lehtiä ja kuolleita kuituja. Poiminnan jälkeen puuvilla kuivataan ja kuidut erotellaan siemenistä koneellisesti. Puuvillakuitujen pituus on noin 15–50 millimetriä. Lopuksi puuvillakuiduista kehrätään lankaa. Sadasta puuvillakilosta saadaan noin 35 kiloa kuitua ja 62 kiloa siemeniä.
Puuvilla kangasmateriaalina

Laadukkaimmat puuvillakankaat on valmistettu kampapuuvillasta. Kudontavaiheessa lyhyet kuidut on kammattu yhdensuuntaisiksi, jolloin kankaaseen saadaan sileä pinta, joka ei nukkaannu kovin helposti. Kampapuuvillatuotteet ovat halpapuuvillaa huomattavasti kalliimpia, mutta niiden käyttöikä on pidempi ja käyttömukavuus suurempi. Kangas, joka on villan ja joko puuvillan tai pellavan sekoitus, on parkkumi.
Puuvillaperkaalin kangas on kudottu tiheään erittäin ohuista langoista. Lankatiheys on yleensä vähintään 200 TC. Sen ansiosta kangas on erityisen sileää ja pehmeää, himmeästi hohtavaa ja kestävää käytössä.
Puuvillasatiinin kiilto saadaan aikaan kudontatekniikalla, jossa lanka kulkee ensin neljän loimilangan yli, yhden ali, taas neljän yli ja niin edelleen. Näin kankaasta tulee myös erittäin sileää, tiivistä ja kestävää. Kaunis kiilto ja pehmeys säilyvät pitkään, kun kangas silitetään tai mankeloidaan pesun jälkeen.
Geenimuuntelu

Pohjois-Kiinan geenimuunneltu puuvilla vähentää Helicoverpa zea -perhostoukkien kantoja. Luultavasti on niin, että puuvillakasviin lisätty Bt-bakteerin geeni suojaa myös muita kasveja, joita perhosentoukat tuhoavat. Bt-bakteeri tuottaa tuholaismyrkkyä, jonka epäillään olevan haitaton ihmisille, muille nisäkkäille, kasveille, kaloille ja useille hyönteisille. Se kuitenkin tappaa perhosentoukkia hyvin valikoivasti. Helicoverpa zea-perhostoukkalajin lisäksi muut lajit, joihin myrkky tehoaa, eivät vielä ole tiedossa.
Kirjallisuutta

Ander, Gunilla: Puuvillan likainen tarina.  (Alkuteos Bomull: En solkig historia, 2010)  Suomentanut Petri Stenman. Helsinki:  Like, 2011.  ISBN 978-952-01-0635-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Puuvillan kuituhaituva, josta on eroteltu siemenet.
Työläiset poimivat puuvillaa Yhdysvaltojen kaakkoisosissa 1900-luvun alussa.
Margit

| Margit |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  20. heinäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Maarit, Margita, Marit
Vastineita eri kielissä:  Margareth, Margarete, Margherita, Margret, Marguerite
Nimen alkuperä:  Margareta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Margit on naisen etunimi, Margareta-nimen lyhennetty muoto, joka on käytössä varsinkin Unkarissa, Pohjoismaissa ja Virossa.
Suomessa nimi Margit on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 15 383 naiselle ja ainakin yhdelle miehelle. Nimi on käytössä, paitsi suomen­ruotsalaisilla, myös suomen­kielisillä yleisesti varsinkin Länsi-Suomessa ja Lapissa.  Nimeä ei kuitenkaan tässä muodossa ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Margitin nimipäivä on 20. heinäkuuta, Margaretan päivänä.
Tunnettuja Margiteja

Unkarin Pyhä Margareta, unk. Szent Margit (1242–1270), unkarilainen nunna ja prinsessa, jonka mukaan on nimetty myös Budapestin Margitinsaari
Margit Aarnio-Aaltonen (1900–1980), taidemaalari
Margit von Bonsdorff-Edgren (1891–1939), opettaja ja Suomen ruotsalaisen naisliiton Svenska Kvinnoförbundetin puheenjohtaja
Margit Borg-Sundman (1902–1992), suomalainen Kokoomuksen kansanedustaja
Margit Brandt (1945–2011), tanskalainen muotisuunnittelija
Margit Carlqvist (s. 1932), ruotsalainen näyttelijä
Margit Ekman (1919–2011), suomalainen valokuvaaja
Margit Eskman (1925–1990), suomalainen sosionomi, Sosiaalihallituksen pääjohtaja, SDP:n kansanedustaja ja ministeri
Margit Kaffka (1880–1918), unkarilainen kirjailija
Margit Kalka, Maggie Kalka (1912–1996), suomalainen ratameloja ja miekkailija
Margit Korondi (1932–2022), unkarilainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja
Margit Laakso (1923–2013), suomalainen pikaluistelija
Margit Leskinen (1915–2002), suomalainen uimari
Margit Lilius (1899–1991), suomalainen balettitanssija
Margit Lindeman (s. 1948), suomalainen näyttelijä
Margit Lindqvist (1890–1967), suomenruotsalainen kirjailija
Margit Lintu, suomalainen ikonimaalari
Margit Mattsson (1930–2019), Miss Suomen perintöprinsessa 1947
Margit Papp (s. 1948), unkarilainen viisiottelija
Margit Papunen, o.s. Tamminen (s. 1938), suomalainen keihäänheittäjä
Margit Pörtner (1972–2017), tanskalainen curlingpelaaja
Margit Rahkonen (s. 1949), suomalainen pianisti
Margit Ravn (1885–1960), norjalainen kirjailija
Margit Sandemo (1924–2018), norjalais-ruotsalainen kirjailija
Margit von Schoultz-Frankenhaeuser (1898–1990), suomenruotsalainen runoilija
Margit Schramm (1935–1996), saksalainen operetti- ja oopperalaulaja
Margit Schumann (1952–2017), itäsaksalainen ohjaskelkkailija ja olympiavoittaja
Margit Slachta (1884–1974), unkarilainen nunna ja poliitikko
Margit Tirkkonen (1914–1988), suomalais-ruotsalainen tanssitaiteilija ja näyttelijä
Margit Törnudd, o.s. Niininen (1905–1993), suomenruotsalainen kirjailija ja Helsingin lastenhuoltotoimiston toimistopäällikkö
Margit von Willebrand-Hollmerus (1894–1982), suomenruotsalainen kirjailija
Margit Åström (1899–1980), suomenruotsalainen kirjailija
Kuvitteellisia Margiteja

Margit Haukkamaa, televisiosarjassa Blondi tuli taloon
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Margit Wikimedia Commonsissa
Jon Brower Minnoch

Jon Brower Minnoch (1941–1983) oli yhdysvaltalainen mies, joka on kaikkien aikojen painavin mies (kaikkien aikojen painavin nainen oli Carol Yager). Enimmillään 635 kiloa painanut Minnoch kärsi ylipainosta jo lapsena: 12-vuotiaana Minnoch painoi 132 kg. Minnoch oli ammatiltaan taksinkuljettaja.
37-vuotiaana vuonna 1978 Minnoch joutui liikalihavuudesta johtuvien sydän- ja hengityselinoireiden vuoksi sairaalaan. Minnochin liikkuminen – ja liikuttelu – oli vaivalloista: sairaalassa ollessaan tarvittiin 13 miestä siirtämään häntä, jotta liinavaatteiden vaihto onnistui. Minnoch laihtui sairaalassa tiukan dieetin ansiosta, ja palatessaan kotiin 16 kuukauden jälkeen, hän painoi enää 216 kg. Painonpudotus on suurin koskaan taltioitu.
Minnoch ei syönyt tavallista enempää, vaan hänen liikalihavuutensa johtui ödeemasta eli nestepöhöstä, joka aiheuttaa nesteen kertymistä kudoksiin. Minnochia hoitanut lääkäri arvioikin, että hänen painostaan 408 kg oli nestettä. Minnoch joutui myöhemmin sairaalaan lihottuaan uudestaan 432-kiloiseksi vain runsaassa vuodessa. Minnoch kuoli 42-vuotiaana vuonna 1983. Kuollessaan Minnoch painoi yli 362 kg.
Nationale Amateur Hockey Liga

| Nationale Amateur Hockey Liga |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Maa(t):   Itävalta
Perustettu:  2012
Edeltäjä:  Oberliga
Lopetettu:  2014
Ylempi taso:  Inter-National-League
Nationale Amateur Hockey Liga oli Itävallan kolmannen sarjatason jääkiekkoliiga. Sarja perustettiin vuonna 2013 korvaavaan Oberligan. Sarjaa pelattiin vain kaksi kautta. Seuraavan kerran kolmatta sarjatasoa pelattiin Itävallassa kaudella 2018–2019, jolloin pelattiin yhden kauden verran sarjaa Österreichische Amateur Hockey Liga.
Joukkueet 2013–2014

ece Kapfenberg Bulls
EV Zeltweg 2010
EC Kitzbühel
EC Oilers Salzburg
EK Zell am See
Mestarit

2013–2014: EC Kitzbühel
2012–2013: EC Tarco Wölfe Klagenfurt
Euroopan jääkiekon alemmat sarjatasot
| --- | --- |
Toinen sarjataso: Alankomaat | Belgia | Bulgaria | Iso-Britannia | Italia | Itävalta | Norja | Puola | Ranska | Ruotsi | Saksa | Skotlanti | Slovakia | Suomi | Tanska | Sveitsi | Tšekki | Turkki | Valko-Venäjä | Venäjä
Kolmas sarjataso: Alankomaat | Iso-Britannia | Itävalta | Norja | Ranska | Ruotsi | Saksa | Slovakia | Suomi | Sveitsi | Tšekki | Venäjä
Juniorisarjoja: Itävalta | Ruotsi | Saksa | Slovakia | Suomi | Sveitsi | Tšekki | Venäjä
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Nationale Amateur Hockey Liga
Käännös suomeksi
Romeo ja Julia

Romeon ja Julian parvekekohtausta kuvaava Ford Madox Brownin öljyvärimaalaus vuodelta 1870.
Romeo ja Julia (englanninkielinen alkuteos Romeo and Juliet) on William Shakespearen kirjoittama tragedia, jonka uskotaan syntyneen vuosien 1591 ja 1595 aikoihin. Näytelmä sijoittuu Veronaan ja kertoo kahdesta rakastavaisesta, Romeo Montaguesta ja Julia Capuletista, joiden suvut ovat olleet riidoissa ylimuistoisista ajoista lähtien.
Tarinan tausta

Shakespeare löysi aiheen Arthur Brooken englanninkielisestä runosta The Tragical History of Romeus and Juliet (1562), joka oli käännös Ranskan kautta välittyneestä italialaisesta kertomuksesta. Tarinan Romeosta ja Juliasta (italiaksi Giulietta) kirjoitti alun perin italialainen Luigi da Porto 1520-luvulla. Shakespeare ehti ensimmäisenä kirjoittaa aiheesta näytelmän. Shakespeare käyttää useissa muissakin näytelmissään Romeossa ja Juliassa esiintyvää Liebestod-motiivia, joka yhdistää rakkauden ja kuoleman toisiinsa.
Professori Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan Romeon ja Julian tarinaan on monen mutkan kautta luultavasti vaikuttanut myös arabialainen legenda Laylásta ja Majnúnista. Myös siinä on kyse tavoittamattomasta rakkaudesta sekä rakkauden ja kuoleman yhteydestä.
Näytelmän henkilöt

Romeo on rikkaan Montaguen poika. Hän on palavasti rakastunut Rosalina-nimiseen Capuletiin, jolta ei kuitenkaan saa vastarakkautta. Siksi Romeo on erittäin allapäin ja hänen kerrotaan vaeltelevan yksin metsässä itkemässä. Hänellä on erittäin voimakkaat tunteet, ja niiden vallassa hän tekee paljon ajattelemattomia asioita.
Julia on Capuletin tytär, joka on kaksi viikkoa vaille 14-vuotias. Nuoresta iästään huolimatta hänen tunne-elämänsä on erittäin voimakasta. Hänen vanhempansa painostavat häntä suostumaan kreivi Parisin kosintaan, vaikka tyttö ei ole vielä halukas menemään naimisiin. Julia on tottunut olemaan kiltti tyttö ja tottelemaan vanhempiaan, mutta rakastuessaan Romeoon hän uhmaa vanhempiensa tahtoa.
Montague ja rouva Montague ovat Romeon vanhemmat.
Capulet ja rouva Capulet ovat Julian vanhemmat.
Benvolio on Romeon serkku. Hän rakastaa rauhaa ja välttää tappeluita sekä pyrkii joka tilanteessa totuuteen.
Mercutio on Romeon paras ystävä ja ruhtinaan sukulainen. Hän laskee mielellään leikkiä.
Tybalt on Julian serkku ja täydellinen vastakohta Benvoliolle. Tybalt etsii aina tappeluita ja haastaa riitaa. Joka kerta, kun hän esiintyy näytelmässä, seuraa ongelmia.
Imettäjä on hoitanut Juliaa vauvaiästä saakka. Hän on Julian palvelija ja Julialle läheisempi kuin oma äiti. Imettäjä on koominen hahmo, joka rakastaa puhumista muttei ikinä pääse itse asiaan.
Veli Lorenzo on fransiskaanimunkki, joka vihkii Romeon ja Julian. Imettäjän ohella hän siis ainoana ulkopuolisena tietää kahden rakastavaisen liitosta.
Kreivi Paris on herrasmies, jonka kanssa Julian vanhemmat haluavat vastahankaisen tyttärensä avioituvan.
Ruhtinas hallitsee Veronaa. Hän antaa tuomioita ja päättää kaikesta. Ruhtinas on täysin kyllästynyt Capuletien ja Montagueiden väliseen riitaan.
Pietari on imettäjän palvelija.
Balthasar on Romeon palvelija.
Escalus on Veronan prinssi.
Aaprami on Montaguen palvelija.
Simson & Gregorius ovat Capuletin palvelijoita.
Näytelmän tarina

Näytelmä alkaa kuoron lausumasta runosta, johon on tiivistetty koko kirjan tapahtumat. Yleisö siis tietää alusta asti, että kirjan päähenkilöt kuolevat.
Montagueiden ja Capuletien palvelijat ovat sanaharkassa keskenään. Tämä johtaa katutappeluun, jonka ruhtinas lopulta tulee katkaisemaan. Tästä voimme tehdä ensipäätelmät Montagueiden ja Capuletien suhteesta. Jopa nimittäin itse herra Montague ja herra Capulet olisivat osallistuneet tappeluun, mikäli heidän vaimonsa eivät olisi kieltäneet.
Capulet järjestää juhlat, jonne Romeo, hänen serkkunsa Benvolio sekä hänen ystävänsä Mercutio (ruhtinaan sukulainen) tulevat kuokkimaan. Romeo haluaa nimittäin nähdä rakastettunsa Rosalinan, jolta ei kuitenkaan saa vastarakkautta. Näissä juhlissa Romeo tapaa Julian ensimmäisen kerran ja nuoret rakastuvat toisiinsa ensisilmäyksellä.
Romeo menee salaa tapaamaan Juliaa kuuluisassa parvekekohtauksessa ja nämä kaksi avioituvat heti seuraavana päivänä Veli Lorenzon kammiossa.
Juuri kun Romeo tulee ulos kammiosta, seuraa riita Montagueiden ja Capuletien välillä, kun Tybalt, Julian serkku, haastaa Romeon tappeluun. Romeo kieltäytyy, sillä hänhän on juuri nainut Julian. Mercutio haastaa Tybaltin tappeluun osoittaakseen, etteivät Montaguet ole Capuleteja huonompia. Tämän tappelun tuloksena Mercutio kuolee. Romeo raivostuu silmittömästi ja yhtään ajattelematta hän hyökkää Tybaltin kimppuun ja tappaa hänet. Romeo ajetaan tästä hyvästä maanpakoon.
Julia on todella surullinen Romeon tuomiosta. Hänen vanhempansa luulevat, että Julia suree Tybaltin kuolemaa ja päättävät piristää häntä sopien häät ja laittaen Julian avioitumaan kreivi Parisin kanssa.
Julia kertoo kuitenkin veli Lorenzolle mieluummin kuolevansa kuin naivansa Parisin. Hän saa Lorenzolta vahvaa yrttijuomaa, joka vaivuttaisi hänet sikeään uneen ja muut luulisivat hänen olevan kuollut. Lorenzon sanojen mukaan Julia heräisi hautaholvissa ja Romeo olisi silloin siellä ja sitten he voisivat karata yhdessä Veronasta.
Kaikki ei kuitenkaan mene ihan suunnitelmien mukaan. Hääpäivän aamuna Julian imettäjä löytää tytön ”kuolleena” ja häät muuttuvat hautajaisiksi. Romeo saa tiedon Julian kuolemasta omalta palvelijaltaan ja ryntää suin päin ostamaan myrkkyä. Veli Lorenzo on lähettänyt kollegansa viemään Romeolle kirjeen, jossa hän kertoo Julian oikean tilan ja antaa tälle ohjeita, miten toimia. Tämä kirje ei kuitenkaan pääse perille.
Romeo menee hautausmaalle, jossa hän näkee Parisin, tappaa hänet ja vie hänet Capuletien sukuhautaan, suureen kiviholviin. Romeo menee myös itse sisälle, juo myrkyn ja kuolee. Lorenzo tulee paikalle liian myöhään ja kun Julia herää, tyttö huomaa, että Romeo on kuollut ja tappaa itsensä Romeon tikarilla. Kun Montaguet ja Capuletit saavat tietää, mitä on tapahtunut, he sopivat kauan kestäneen riitansa.
Sovitukset

Näytelmän pohjalta on syntynyt useita elokuvia, oopperoita ja baletteja. Yksi ensimmäisistä elokuvasovituksista oli Clément Mauricen ohjaus Roméo et Juliette (1900). Franco Zeffirellin ohjaama vuoden 1968 elokuvasovitus on yksi tunnetuimpia. Elokuvaan sävelsi musiikin Nino Rota ja sen pääosissa vat Olivia Hussey ja Leonard Whiting. Tuoreista sovituksista tunnetuimpia on Baz Luhrmannin ohjaama William Shakespearen Romeo ja Julia vuodelta 1996, jossa pääosissa ovat Leonardo DiCaprio ja Claire Danes. Samoin Leonard Bernsteinin ja Arthur Laurentsin musikaali West Side Story (1957) perustuu Shakespearen tarinaan.
Gérard Presgurvicin säveltämä ja sanoittama ranskalainen musikaali Roméo et Juliette sai ensi-iltansa Pariisissa vuonna 2001. Musikaalia on sen jälkeen esitetty muun muassa Belgiassa, Isossa-Britanniassa, Itävallassa, Unkarissa, Meksikossa, Koreassa ja Japanissa.
Näytelmä on innoittanut myös useita säveltäjiä. Ranskalainen Hector Berlioz sävelsi sen pohjalta sinfonian vuonna 1839, ranskalainen Charles Gounod oopperan vuonna 1867, venäläinen Pjotr Tšaikovski sinfonisen runon vuonna 1870 ja Sergei Prokofjev baletin vuonna 1936.
Kirjallisuutta > Suomennoksia

Shakespeare, William: Romeo ja Julia.  (The most excellent and lamentable tragedy of Romeo and Juliet.) Suomentanut Paavo Cajander (Ilm. ensimmäisen kerran suomeksi 1881 Suomalaisen kirjallisuuden seuran kustantamana)  Porvoo:  WSOY, 1953.
Shakespeare, William: Romeo ja Julia.  ((The most excellent and lamentable tragedy of Romeo and Juliet.) William Shakespearen suuret draamat. 1 Suomennos Yrjö Jylhä - 1. painos)  Helsinki:  Otava, 1955.
Shakespeare, William: Romeo ja Julia.  ((The most excellent and lamentable tragedy of Romeo and Juliet.) Suomennos ja esipuhe: Marja-Leena Mikkola - 1. painos)  Helsinki:  WSOY, 2006.  ISBN 951-0-31683-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Romeo ja Julia
William Shakespeare: Romeo ja Julia (Arkistoitu – Internet Archive). Jyväskylän yliopisto.
Marja-Leena Mikkola: Julia, pimeyttä vasten loistava valo. Helsingin Sanomat 9.4.2006.
Hannu Pesonen: Romeo ja Julia. Tiede 7/2011.
Romeo ja Julia Gutenbergissä
Tulitorvi-tuliputkikattila

Tulitorvi-tuliputkikattila on lieriön muotoinen vesi- tai höyrykattila, jota käytetään keskisuuressa (alle 12 MW:n) lämmöntuotannossa. Tosin kaksitorvisena ja maakaasu käyttöisenä rakenteena sitä voidaan valmistaa aina 36,4 MW:iin saakka (EN-12953).lähde? Tulitorvi-tuliputkikattila on suurvesitilakattila. Tulitorvi-tuliputkikattilan polttoaineina käytetään polttoöljyä, maakaasua, neste-, biokaasua tai erilaisia teollisuuden prosessikaasuja. höyryvetureissa on käytetty lähes yksinomaan tuliputkikattiloita.