stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat
Kruunun myöntämät läänitykset > Käkisalmen lääni

Kiteen vapaaherrakunta 1650–1681 (läänitetty valtaneuvos Axel Lillielle)
Salmin kreivikunta 1651–1668 (läänitetty sotapäällikkö Carl Gustaf Wrangelille)
Pyhäjärven vapaaherrakunta 1650–1680 (läänitetty eversti Otto Uexkullille)
Kruunuporin kreivikunta 1651–1680 (läänitetty valtaneuvos Gustaf Gabrielsson Oxenstiernalle)
Sortavalan kreivikunta 1651–1680 (läänitetty Gustaf Adam Banérille)
Liperin vapaaherrakunta 1651–1680 (läänitetty valtaneuvos Herman Klasson Flemingille)
Tohmajärven vapaaherrakunta 1651–1680 (läänitetty valtaneuvos Lars Kaggille)
Örneholmin vapaaherrakunta 1651–1680 (läänitetty Edmund Gripenhielmille)
Nyyporin kreivikunta 1652–1680 (läänitetty valtaneuvos Arvid Wittenbergille)
Aateliston perintötiloista muodostetut läänitykset > Uudenmaan ja Hämeen lääni

Lempäälän vapaaherrakunta 1650–1681 (läänitetty valtaneuvos Jöns Kurjelle)
Aateliston perintötiloista muodostetut läänitykset > Pohjanmaan lääni

Närpiön vapaaherrakunta 1652–1680 (läänitetty Jakob Lilliehöökille)
Aateliston perintötiloista muodostetut läänitykset > Viipurin ja Savonlinnan lääni

Elimäen vapaaherrakunta 1608–1680 (läänitetty ratsumestari Henrik Wreden lapsille)
Koiviston vapaaherrakunta 1649–1680 (läänitetty Hans Wachtmeisterille)
Kirjallisuutta

Mauno Jokipii: Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat, 1–2, Suomen historiallinen seura 1956–1960, Historiallisia tutkimuksia 48.1
| n k Suomen hallinto |
| --- | --- |
Hallinto:  Suomen hallitsijat  Eduskunta  Ruotsin maapäivät  Ruotsin valtaneuvosto  Suomen senaatti  Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät  Suomen äänioikeuden historia 
Hallintojaot:  Aluehallintovirastot  Historialliset maakunnat  Itämaa  Keskiaikaiset seurakunnat  Kihlakunnat  Kirkkopitäjät  Kreivi- ja vapaaherrakunnat  Kunnat  Laamannikunnat  Lapinkylät  Lapinmaat  Linnaläänit  Läänit  Maakunnat  Neljänneskunnat  Pitäjät  Voutikunnat
Erwin Voellmy

Erwin Voellmy (9. syyskuuta 1886 Herzogenbuchsee – 15. tammikuuta 1951 Basel) oli sveitsiläinen shakinpelaaja ja matematiikan professori.
Voellmy piti shakkikolumnia Basler Nachrichten -lehdessä 40 vuoden ajan. Hän myös kirjoitti useita shakkikirjoja.
Voellmy oli Sveitsin mestari kolmesti: 1911, 1920 ja 1922. Hän edusti Sveitsiä ensimmäisissä epävirallisissa shakkiolympialaisissa Pariisissa 1924 (+6 –2 =5), shakkiolympialaisissa Haagissa 1928 (+5 –2 =4) ja kolmansissa epävirallisissa shakkiolympialaisissa Münchenissä 1936 (+5 –7 =5). Hän voitti joukkuepronssia Pariisissa 1924. Vuonna 1932 Voellmy osallistui turnaukseen Bernissä. Hän sijoittui ensimmäiseksi Oskar Naegelin ja Aleksandr Alehinin kanssa.
Aiheesta muualla

Erwin Voellmy ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  zbMATH 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  IdRef
Suomen presidentinvaali 1946

Kansanedustajat äänestämässä
Suomen presidentinvaali jouduttiin järjestämään ennenaikaisesti vuonna 1946, koska tasavallan presidentti C. G. E. Mannerheim oli ilmoittanut eroavansa huonon terveytensä vuoksi kesken kauden. Hänen seuraajakseen valittiin suurella enemmistöllä kokoomusta edustanut pääministeri Juho Kusti Paasikivi. Vaalin suoritti poikkeuslain nojalla eduskunta, joka oli viimeksi valinnut presidentin vuonna 1919.
Mannerheimin ero ja poikkeuslain säätäminen

Presidentti Mannerheim toimitti eroilmoituksensa valtioneuvostolle 5. maaliskuuta 1946. Terveydellisten syiden lisäksi hän totesi Moskovan välirauhansopimuksen keskeisten ehtojen tulleen sotasyyllisyysokeudenkäynnin päätyttyä täytetyiksi ja katsoi siten täyttäneensä vuonna 1944 hoitaakseen ottamansa velvollisuudet. Saatuaan tiedoksi Mannerheimin eroilmoituksen hallitus päätti, että uuden presidentin valitsisi poikkeuksellisesti eduskunta. Vielä samana päivänä hallitus antoi eduskunnalle tasavallan presidentin tehtäviä hoitaneen pääministeri J. K. Paasikiven ja oikeusministeri Urho Kekkosen allekirjoittaman lakiesityksen, jonka Kekkonen oli valmistellut jo syksyllä 1945.
Eduskunnan perustuslakivaliokunta piti hallituksen esitystä ”nykyisissä oloissa tarkoituksenmukaisimpana, koska presidentin valinta valtiosäännön edellyttämällä tavalla ilmeisestikin tuottaisi huomattavia käytännöllisiä vaikeuksia ja vaatisi pitemmän ajan kuin maan edun kannalta on suotavaa”. Eduskunnassa poikkeusmenettelyä vastusti erityisesti edistyspuolueen ryhmä. Kansanedustaja Ensio Kytömaa ihmetteli, miksi ei voitu pitää normaaleja valitsijamiesvaaleja, kun vuonna 1945 oli jo järjestetty normaalit eduskunta- ja kunnallisvaalit. Edistyspuolueen kansanedustajista vain kaksi kannatti hallituksen esitystä. Sanomalehdistä ehdotettua ratkaisua arvostelivat edistyspuolueen lehdet sekä maalaisliittolainen Karjalan Maa.
Poikkeuslain julistamiseen kiireelliseksi tarvittiin viiden kuudesosan määräenemmistö annetuista äänistä. Kolmannessa täysistuntokäsittelyssä 8. maaliskuuta eduskunta julisti lakiesityksen kiireelliseksi äänin 160–11, tyhjiä ääniä annettiin 5 ja poissa oli 22 kansanedustajaa. Tämän jälkeen äänestettiin lakiesityksen hyväksymisestä, mihin riitti kahden kolmasosan enemmistö. Laki hyväksyttiin äänin 156–13, tyhjiä 6 ja poissa 24. Edistyspuolueen yhdeksänhenkinen eduskuntaryhmä oli omaksumansa linjan mukaisesti vastustavalla kannalla. Koska tuolloin ei vielä ollut käytössä eduskunnan äänestyskarttoja, on edelleen epäselvää, ketkä kaikki lopulta äänestivät vastaan tai tyhjää.
Poikkeuslain mukaan uusi presidentti valittiin vain edellisen presidentin toimikauden jäljellä olevaksi ajaksi. Mannerheim oli vuonna 1944 valittu presidentiksi toisella poikkeuslailla, jossa hänen toimikautensa pituutta ei erikseen mainittu, mutta sen katsottiin olevan tavanomainen kuuden vuoden kausi, joka siten päättyisi vuonna 1950.
Eduskunnan suorittama vaali

Eduskunta suoritti presidentin vaalin 9. maaliskuuta 1946. Paasikivi sai 159 ääntä ja tuli siten valituksi jo ensimmäisellä kierroksella. Tulosta pidettiin selvänä jo etukäteen. Edistyspuolueen kansanedustajat äänestivät entistä presidenttiä K. J. Ståhlbergiä, jonka puolueen eduskuntaryhmä oli valinnut ehdokkaaksi vähemmistön kannattaessa Paasikiveä. Ståhlberg oli tosin itse kieltäytynyt ehdokkuudesta, sillä hänen mielestään Paasikivi tulisi valita mahdollisimman yksimielisesti. Äänestyksestä oli poissa 13 kansanedustajaa kuudesta eri puolueesta, minkä lisäksi kaksi edustajaa ei ollut vielä ilmoittautunut vuoden 1946 valtiopäiville. Muutamat edustajat jäivät tiettävästi pois vastalauseena Paasikiven valinnalle.
| Ehdokas | Puolue | Äänet |
| --- | --- | --- |
| J. K. Paasikivi | Kokoomuspuolue | 159 |
| K. J. Ståhlberg  | Edistyspuolue | 14 |
| Tyhjät äänet  | Tyhjät äänet  | 11 |
Paasikivi antoi presidentinvakuutuksensa eduskunnassa 11. maaliskuuta 1946.
Aiheesta muualla

Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi tasavallan presidentin vaalista vuonna 1946 Wikiaineistossa
Minna Sillankorva

| Minna Sillankorva> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Minna Johanna Sillankorva
Syntynyt: 28. elokuuta 1961 (ikä 63) Hämeenlinna
Kansalaisuus:   Suomi
Minna Johanna  Sillankorva (s. 28. elokuuta 1961 Hämeenlinna) on suomalainen entinen ralliautoilija ja ralliautoilun naisten maailmanmestari vuodelta 1991.
Ennen ralliuraansa Sillankorva ajoi rekka-autoja isänsä omistamassa kuljetusliikkeessä. Uransa aikana hän kilpaili Fordilla, Mazdalla, Lancialla, Hondalla ja Peugeot'lla.
Sillankorva voitti ralliautoilun naisten cupin vuosina 1986, 1987, 1989, 1996, 1997 ja 1999. Hän ajoi rallin MM-sarjassa pistesijalle Argentiinan rallissa 1991.
Sillankorvan tytär Suvi Jyrkiäinen on kilpaillut kotimaassa rata-autoilun V1600-luokassa ja aloitti keväällä 2022 ralliautoilijana SM5-luokassa.
Pasi ja Anssi

| Pasi ja Anssi> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2017–
Tyylilaji:  huumorimusiikki, rap, dance
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Aki Ekqvist Joonas Naskali
Levy-yhtiö:  Saumaa Records
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anssi (J. Naskali) ja Pasi (A. Ekqvist) Pasi ja Anssin keikalla Peurunka Areenalla 23.9.2023
Pasi ja Anssi on suomalainen vuonna 2017 YouTube-palvelussa toimintansa aloittanut kahden musiikintuottajan, Aki Ekqvistin (Pasi) ja Joonas Naskalin (Anssi), perustama yhtye.
Ekqvist ja Naskali tutustuivat toisiinsa opiskellessaan kaupallista musiikkia ja digitaalisen musiikin käsittelyä Pirkanmaan ammattikorkeakoulussa vuonna 2004. Vaikka he työstivät jo tuolloin elektronista musiikkia yhdessä, opintojen jälkeen molemmat suuntasivat omille teilleen. Seuraavan kymmenen vuoden sisällä Ekqvist työskenteli muun muassa kiertuemanagerina ja kitarateknikkona ympäri Suomea, kun Naskali taasen tuotti musiikkia Tampereella.
Vuonna 2017 ajatus duosta syntyi uudelleen kohtaamisen myötä. Ekqvist ja Naskali perustivat Saumaa Records -yhtiön kahden muun tuottajan, Mikael Forsbyn ja Jaakko Kääriäisen, kanssa.
Pasi ja Anssin ensimmäinen kappale oli ”Kakkuu Järvellä”, joka julkaistiin vuonna 2017. Kappale on myynyt triplaplatinaa suoratoistopalvelu Spotifyssä. Samana vuonna julkaistiin niin ikään triplaplatinaa myynyt kappale "Tää On Se Maa". Vuonna 2018 julkaistiin tuplaplatinaa myynyt kappale "Mahtava peräsin ja pulleat purjeet". Samana vuonna julkaistiin myös platinaa myynyt "iPanema". Vuonna 2019 julkaistiin platinasingle "Tilttiin". Vuonna 2020 kokoonpano julkaisi Ilkka Vainion ja Levi-Äijän kanssa kappaleen nimeltään Pohjolan pidot, joka on uudelleen tehty versio Ilkka Vainion isän, Juha Vainion samannimisestä kappaleesta. Samana vuonna duo julkaisi platinarajan rikkoneen singlen "Maailman onnellisin maa". Vuonna 2022 he julkaisivat kultarajaan yltäneet singlet "Bambina (WTF)" ja "Marraskuu", joista jälkimmäinen on heidän oma versionsa Miljoonasade-yhtyeen tekemästä, samaa nimeä kantavasta, kappaleesta. Vuosi myöhemmin, vuonna 2023, Pasi ja Anssi julkaisivat singlen "Tyttöni mun", joka on ylittänyt jo platinarajan. Kappaleella vierailevat Meiju Suvas ja Jaakko Laitinen.
Lokakuussa 2023 Pasi ja Anssi saavutti 50 miljoonan kuuntelukerran merkkipaalun.
Diskografia > Singlet

”Kakkuu Järvellä” (feat. Portion Boys) (2017)
”Tää On Se Maa” (2017)
”AaPee” (2018)
”Mahtava peräsin ja pulleat purjeet” (feat. Jaakko Laitinen) (2018)
”iPanema” (2018)
”Kyntömies” (feat. STIG) (2018)
”Kontti kunnossa” (feat. KARU) (2019)
”Tilttiin” (2019)
”Raketti-Paketti” (2019)
”Pohjolan pidot” (feat. Ilkka Vainio ja Levi-Äijä) (2020)
”Jasmin” (2020)
”Maailman onnellisin maa” (2020)
”Peter Pohjoinen” (2020)
”Hölkälle” (HesaÄijä & Pasi ja Anssi) (2021)
”Komiat pärjää aina” (2021)
"Bambina (WTF)" (2022)
"Lippu salkoon" (2022)
"Marraskuu" (2022)
"Kutsumusammatti" (2023)
"Finlandia" (feat. HesaÄijä) (2023)
"Tyttöni mun" (feat. Meiju Suvas ja Jaakko Laitinen) (2023)
"Saija" (feat. Faija) (2023)
"Sukkula Venukseen" (feat. Kikka) (2024)
"Pikkukaupungin Kuumin Kissa" (2024)
"MILJONÄÄRI" (2025)
Diskografia > Vierailut

”YsäriBoi” – DJ Oku Luukkainen Feat. Portion Boys (2018)
”Päivit Tua Menee” – Portion Boys (2019)
”Kesälahti” – DJ Oku Luukkainen Feat. Portion Boys (2020)
”Noin vuorokauden mittainen taivas” – Faija (2020)
”Karjaisu Leijonan” - Lärvinen Feat. Portion Boys, Teflon Brothers, JS16, HesaÄijä & DJ Oku Luukkainen (2022)
”Supersankari” - DJ Oku Luukkainen Feat. Petri Nygård (2024)
Aiheesta muualla

Pasi ja Anssi -yhtyeen YouTube kanava
Pasi ja Anssi -yhtyeen Spotifyssä
Suomen maakuntatunnukset

Suomen maakunnilla on useita erilaisia maakuntatunnuksia. Yleisimmin maakunnilla on vaakuna, nimikkolintu, -kala, -kasvi ja -kivi. Vuonna 2011 valittiin jokaiselle Suomen maakunnalle myös maakuntajärvi. Myös vanhat isännänviirit voidaan katsoa maakunnallisiksi tunnuksiksi. Maakunnalla voi myös olla lippu. Maakuntatunnuksiin rinnastuvat myös maakuntalaulut.
Viidellä maakunnalla ei ole nimikkoeläintä: Etelä-Karjala, Etelä-Savo, Kainuu, Keski-Pohjanmaa ja Päijät-Häme.
Taulukko

| Nimi | Vaakuna | Lippu | Maaeläin | Lintu | Kala | Kasvi | Kivi | Järvi | Laulu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ahvenanmaa |  |  | metsäkauris | merikotka | hauki | kevätesikko | eloperäinen kalkkikivi | Östra och Västra Kyrksundet | Ålänningens sång |
| Etelä-Karjala |  | – | – | satakieli | järvilohi | kangasvuokko | spektroliitti | Saimaa | Karjalaisten laulu |
| Etelä-Pohjanmaa |  |  lähde? | orava | isokuovi | siika | maitohorsma | kärnäiitti | Lappajärvi | Vaasan marssi |
| Etelä-Savo |  |  | – | kuhankeittäjä | muikku | pohjanlumme | marmori | Puula | Savolaisen laulu |
| Kainuu |  |  | – | kuukkeli | kuore | kanerva | vihreäkivi | Oulujärvi | Nälkämaan laulu |
| Kanta-Häme |  |  | ilves | kalasääski | lahna | hämeenkylmänkukka  | kirjomaasälpä | Vanajavesi | Hämäläisten laulu |
| Keski-Pohjanmaa |  |  | – | kiuru | siika | kissankello | gneissi | Lestijärvi | Keski-Pohjanmaan laulu |
| Keski-Suomi |  |  | metsäjänis | metso | järvitaimen | päivänkakkara | dioriitti | Keitele | Keski-Suomen kotiseutulaulu |
| Kymenlaakso |  | – | saukko | punatulkku | kuha | keltakurjenmiekka, tervaleppä | rapakivi | Vuohijärvi | Kymenlaakson laulu |
| Lappi |  | – | poro | sinirinta | lohi | kullero | kulta | Inarijärvi | Kymmenen virran maa |
| Pirkanmaa |  | – | valkohäntäpeura | västäräkki | toutain | tuomi | pallokivi | Längelmävesi | Kesäpäivä Kangasalla |
| Pohjanmaa |  | – | hirvi | tervapääsky | siika | mesiangervo | Vaasan graniitti | Luodonjärvi | Vaasan marssi |
| Pohjois-Karjala |  |  | karhu | käki | järvilohi | karjalanruusu | vuolukivi | Pielinen | Karjalaisten laulu |
| Pohjois-Pohjanmaa |  | – | kärppä | kurki | siika | suopursu | liuske | Pyhäjärvi | Kymmenen virran maa |
| Pohjois-Savo |  |  | hirvi | kuikka | muikku | kotipihlaja | apatiitti | Juojärvi | Savolaisen laulu |
| Päijät-Häme |  |  | – | valkoselkätikka | lahna | ruiskaunokki | diabaasi | Päijänne | Vihreiden harjujen maa |
| Satakunta |  |  | euroopanmajava | sinitiainen | nahkiainen | tyrni | hiekkakivi | Säkylän Pyhäjärvi | Satakunnan laulu |
| Uusimaa |  |  | siili | mustarastas | kuha | valkovuokko | sarvivälke | Tuusulanjärvi | Uusmaalaisten laulu |
| Varsinais-Suomi |  | – | kettu | naakka | silakka | tammi | punainen graniitti | Säkylän Pyhäjärvi | Varsinaissuomalaisten laulu |
Taulukko > Entiset maakunnat

| Nimi | Vaakuna | Lippu | Maaeläin | Lintu | Kala | Kasvi | Kivi | Järvi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itä-Uusimaa |  | – | – | haarapääsky | meritaimen | leskenlehti | Sipoon kalkkikivi | – |
Maakuntalinnut

Maakuntalinnut valittiin vuonna 1985 Lintutieteellisten yhdistysten liiton (nykyisin BirdLife Suomi) järjestämässä yleisöäänestyksessä, johon osallistui 5500 vastaajaa. Laulujoutsen oli valittu kansallislinnuksi jo 1981.
Maakuntakivet

Suomen Matkailuliitto ja Geologian tutkimuskeskus järjestivät vuonna 1989 äänestyksen Suomen maakuntakivistä. Ääniä tuli yhteensä yli 20 000 kpl. Vuosien mittaan maakuntakivet ovat hivenen muuttuneet muun muassa maakuntien uudelleennimeämisen takia. Suomen kansalliskivi on graniitti.
Aiheesta muualla

Järvinen, Antero: Maakuntalinnut.  Helsinki:  Kustannusosakeyhtiö Otava, 1995.  ISBN 951-1-13393-4
Petri Nygård

| Petri Laurila |
| --- | --- |
 Petri Nygård vuonna 2013.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Petri Jukka Mikael Laurila
Syntynyt: 7. helmikuuta 1975 (ikä 50) Kristianstad, Ruotsi
Muusikko
Taiteilijanimi:  Petri Nygård, Dream, Travis Bicle
Aktiivisena:  1989–
Tyylilajit:  rap, huumorirap
Yhtyeet:  Nuera
Levy-yhtiöt:  Universal Open Records Poko Rekords Turnin' Records
Aiheesta muualla
petrinygard.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Petri Nygård (oikealta nimeltään Petri Jukka Mikael Laurila, s. 7. helmikuuta 1975 Kristianstad, Ruotsi) on suomalainen rap-artisti. Laurilan ura alkoi taiteilijanimellä Dream vuosina 1989–2003 toimineessa Nuera-yhtyeessä yhdessä Henry Kapralin (alias Skem) kanssa.
Elämä ja ura

Syntyjään ruotsinsuomalainen Laurila syntyi Kristianstadissa, Skånessa, mutta kävi alakoulun ensimmäisen ja toisen luokan Gävlen suomenkielisessä koulussa, kunnes muutti Toijalaan ja siitä myöhemmin Tampereelle. Armeijan käytyään hän muutti neljäksi kuukaudeksi Chicagoon. Suomessa hän on asunut Toijalassa, Tampereella ja Helsingissä. Laurilan ollessa nuori hänen äitinsä kuoli alkoholismiin ja hänen isänsä oli mielisairaalassa useaan otteeseen. Laurila kuunteli lapsena lähinnä metallimusiikkia, kunnes kaveriporukan kautta kuuli hip hopista. Tykästyessään siihen hän rupesi aluksi tekemään rap-kappaleista omia versioita, joita esitti muun muassa kotibileissä.
Laurila oli nuorena urheilullinen ja harrasti jalkapalloa ja jääkiekkoa. Hän oli jääkiekossa lahjakas, ja häntä kutsuttiin esimerkiksi maajoukkueleireille. Hän menestyi myös koulussa kiitettävästi, vaikkei omien sanojensa mukaan koskaan tehnyt kotitehtäviä eikä lukenut kokeisiin. Laurila perusti Nuera-yhtyeen kaverinsa Henry Kapralin kanssa vuonna 1989. He julkaisivat paljon underground-kasetteja sekä myös yhden EP:n ja kaksi levyä.
Elämä ja ura > Nousu suosioon 2000-luvun alussa

Ensimmäinen kappale Petri Nygård -taiteilijanimellä oli suomalaista rockmusiikkia kritisoiva rap-kappale "Vitun suomirokki". Se ilmestyi alun perin Internetissä vuonna 2000. Sieltä Nygård siirtyi levyttämään Poko Rekordsille. "Vitun suomirokki" -single myi platinaa ja on yli 17 000 kappaleen myynnillään levy-yhtiönsä toiseksi myydyin single. Toinen single "Kanava Nolla (antakaa mun olla)" myi sekin yli 9 000 kappaletta ja debyyttialbumi Mun levy! myi kultaa (yli 25 000 myytyä levyä). Laurila teki vielä kaksi levyä (Petri presidentixi ja Hovinarrin paluu) Nygård-nimellä ennen kuin ryhtyi tekemään musiikkia englanniksi nimellä Travis Bicle.
Travis Biclenä hän on muun muassa esiintynyt kappaleen "What's Poppin" musiikkivideolla sekä julkaissut 18. huhtikuuta 2007 albumin Committed.
Elämä ja ura > Vuoden 2009 paluu

Petri Nygård -pseudonyymin paluu tapahtui, kun Laurila julkaisi Internetissä uutta materiaalia salanimensä turvin. Kuuntelijaluvut nähtyään hän päätti julkaista uuden Petri Nygård -levyn. Neljäs albumi Kaikkee pitää olla julkaistiin joulukuussa 2009. Albumin ensimmäinen single, "Sanon suoraan", julkaistiin 7. lokakuuta 2009 internetissä Nygårdin kotisivuilla. Toinen single "Onko sulla pokkaa?", julkaistiin 30. lokakuuta 2009. Kolmas single "Mitävittuuvaan (Tuska)" julkaistiin 25. marraskuuta 2009, "Kippis kulaus" 29. tammikuuta 2010 ja viimeinen single "Seopetriii" keväällä.
Uuden levyn myötä Petri Nygård aloitti vuonna 2010 myös ensimmäisen kiertueensa, joka käsitti yli kaksisataa esiintymistä vuoden aikana. Aiemmin hän oli vältellyt julkisia esiintymisiä. Nygårdin keikat ovat saaneet suurta huomiota medioissa, koska keikoilla esiintyy esimerkiksi tanssityttöjä rinnat paljaana ja lavasteena on käytetty isoa puhallettavaa naisen vaginaa, josta Nygård saapuu lavalle. Keikan alussa on nähty myös manipuloitu kuva Tarja Halosesta, joka kehottaa muun muassa juomaan alkoholia ja harrastamaan irtosuhteita. Nygårdin keikoilla tuplaajana toimii ”Obelix” Häkkinen.
Viides studioalbumi, Kaikki tai ei mitään, julkaistiin 16. helmikuuta 2011. Albumin ensimmäinen single "Sarvet esiin" julkaistiin 10. marraskuuta 2010. Singlellä vierailee metalliyhtye Mokoma ja siitä on julkaistu musiikkivideo. 20. joulukuuta 2010 julkaistiin albumin toinen single "Selvä päivä". Kappaleella vierailee Lord Est ja sen tuotannosta vastaa MMEN. ”Selvä päivä” nousi pian hitiksi jonka myötä Nygårdin suosio nousi merkittävästi. Toisesta singlestä on julkaistu myös musiikkivideo, jota on katsottu YouTubesta jo yli kahdeksantoista miljoonaa kertaa. Albumin viimeisenä singlenä julkaistiin kappale "Villi ja vitun vapaa", johon myös on kuvattu musiikkivideo.
Vuonna 2011 Nygård juonsi NRJ:n iltalähetyksen kahdesti, 11. helmikuuta ja 4. marraskuuta.
Petri Nygård esiintyi 16. toukokuuta 2011 Suomen jääkiekkomaajoukkueen maailmanmestaruusjuhlissa Helsingin Kauppatorilla lähes 100 000 ihmisen yleisölle.
Petri Nygård on myös esiintynyt Suomen Big Brotherissa vuonna 2011 sekä julkkisversiossa vuonna 2013.
Petri Nygårdin kokoelmalevy 29 syntiä julkaistiin tupla-CD:nä 16. marraskuuta 2011. 27. helmikuuta 2012 julkaistiin Petri Nygårdin uusi single "Märkää". Singleä seuraa Nygårdin kuudes studioalbumi Mun mielestä, joka julkaistiin 25. huhtikuuta 2012.
Kesällä 2016 Petri Nygård ja Cristal Snow tekivät yhteistä televisio-ohjelmaa Fox-kanavalle.
Elämä ja ura > Suosio jatkuu

Petri Nygård vaihtoi levy-yhtiötään Universal Music Finlandiin ja julkaisi huhtikuussa 2016 uuden singlen "Pannaan Suomi kuntoon". Single on striimannut suoratoistopalvelu Spotifyssa nelinkertaista platinaa ja se on ollut palvelun kaikkien aikojen kymmenen kuunnelluimman suomalaisen kappaleen joukossa. Elokuussa 2016 Nygård julkaisi singlen "Soittorasia", jossa on mukana laulaja Mariska. Tämä single on myynyt platinaa. Vuoden 2016 lopulla Petri Nygård julkaisi vielä singlen "Yhet vielä", joka menestyi kohtalaisemmin kahteen edelliseen singleen verrattuna. Vuoden 2017 aikana hän julkaisi singlet "Neljä vuodenaikaa" sekä "Nössö", jossa vierailee Klamydia-yhtyeen laulaja Vesku Jokinen. Kummatkin singlet ovat myyneet platinaa.
Vuonna 2017 Petri Nygård vieraili TCT-yhtyeen kappaleella Rodeo sekä Teflon Brothersin jouluaiheisella kappaleella "Manteli", jossa esiintyy hänen lisäkseen myös Spekti. Samalla kokoonpanolla on julkaistu myös vuosina 2018 ja 2019 joulukappaleet "Kuka antais pukille?" sekä "Tee mulle joulu".
Kesäkuussa 2020 Petri Nygård julkaisi studioalbumin nimeltä Alaston Suåmi. Lisäksi hän on julkaissut joulukuussa 2019 ja 2020 Professori Pipari Nygård -nimiset EP:t.
Tyyli ja imago

Petri Nygårdin kappaleet sisältävät rivoa kielenkäyttöä ja käsittelevät muun muassa seksiä ja päihteitä. Niissä myös mainitaan monia julkisuuden henkilöitä. Nygård sanoutuu kokonaan irti politiikasta, koska hän ei omien sanojensa mukaan tiedä siitä mitään.
Petri Nygårdin imagoon kuuluvat wayfarer-tyyliset aurinkolasit ja kalastajanlakki, jossa on pinssejä. Hän on suunnitellut myös omaa nimeään kantavat Petri Nygård -Reinot.
Petri Nygård oli Suomen haetuin julkisuuden henkilö Google-hakukoneessa vuosina 2010 ja 2011.
Petri Nygårdin imagoon kuului uran alkuaikoina salaperäisyys, jolloin hahmon todellista henkilöllisyyttä ei paljastettu haastatteluissa. Keväällä 2008 rap-artisti Petri Laurila paljasti Helsingin Sanomien kuukausiliitteessä olevansa Nygård.
Kesällä 2008 Nygård kertoi YleX Aamun puhelinhaastattelussa, että tarkoituksena oli alun perin laittaa viisi kappaletta levitykseen ja naureskella muutaman kaverin kanssa sille, minkälainen roska saadaan uppoamaan ihmisiin. Kappaleet kuuli kuitenkin väärä henkilö, joka ehdottomasti tahtoi ne kaupalliseen levitykseen. Tämän jälkeen Laurila yritti anonymiteetillaan peittää todellisen olemuksensa ja halusi, ettei kappaleista olisi tullut isoja hittejä. Salaperäisyys oli kuitenkin kääntynyt itseään vastaan ja juuri se aiheutti sen, että salamyhkäistä artistia kohtaan alettiin tuntea entistä suurempaa mielenkiintoa.lähde?
Yksityiselämä

Petri Nygård seurustelee juontaja-laulaja-näyttelijä Susanna Laineen kanssa.