stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hevosen rakenne

Havainnekuva erilaisista hevosen rakennevirheistä 1800-luvun lopun ratsastusoppaasta. Muiden muassa laiha selkä ja lanne, joutsenkaula ja notkahtava etupolvi.
Hevosen rakenne tarkoittaa hevosen ulkoisia rakenneominaisuuksia. Näihin luetaan ulkomuoto ja ulkoiset rakenteet, kuten jalkojen asento, runko ja tyyppi, sekä kulmaukset, liikkeet ja ruumiinosien suhteet toisiinsa. Hevosen rakenteen kuvaukseen kuuluu hevosen arviointi ja kuvaaminen tarkoitukseen kehitettyä sanastoa käyttäen niin, että kuvauksen perusteella voidaan arvioida kustakin yksilöstä sen edulliset piirteet, virheet ja puutteet. Erillisen kuvauksen kohteena voivat olla myös esimerkiksi hampaat tai kaviot. Hevosen rakennetta ei pidä sekoittaa hevosen anatomiaan, joka on kuvaus sisäisestä rakenteesta.
Hevosen rakenteen kuvaus on olennainen osa kantakirjaamista, jossa tarkoituksena on luetteloida ja jalostukseen hyväksyä mahdollisimman hyvin rotumääritelmän täyttäviä eläimiä. Rakenteelliset ominaisuudet vaihtelevat eri rotujen välillä ja ne pyritään jalostettaessa säilyttämään . Niinpä esimerkiksi hyvän ahaltekhevosen ominaisuuksin kuuluvat alhaalta ulospäin kaareutuva kaula (joutsenkaula), pitkä runko ja pitkät jalat johtaisivat suomenhevosen hylkäämiseen näyttelyssä.
Myös saman rodun sisällä esiintyy erilaisia rakenteellisia ominaisuuksia. Rakenteen kuvaus mahdollistaa yksilöiden vertailun ja niiden soveltuvuuden arvioinnin esimerkiksi erilaisiin urheilulajeihin: esimerkiksi valjakkoajo suosii kapeaharteisempaa hevostyyppiä, esteratsastus taas lihaksikasta takaosaa.
Hevosten sopusuhtainen ja tasapainoinen rakenne vaikuttavat niiden kestävyyteen ja terveyteen. ja näin myös työkykyyn. Yksittäiset poikkeamat ihanteena pidetystä rakenteesta aiheuttavat vain harvoin ongelmia normaalirakenteiselle hevoselle, mutta suuret poikkeamat heikentävät hevosen kestävyyttä ja altistavat sen loukkaantumiselle. Ne voivat myös vaikeuttaa liikkumista tai häiritä luuston kehittymistä. Tämä onkin tärkein yksittäinen peruste rakenteen arvioinnille. Mitä raskaampaa ja erikoistuneempaa hevosen työ on, sitä suurempi merkitys korrektilla rakenteella on hevosen terveydelle ja käyttöominaisuuksille.
Suomessa rakennearvostelun perusteiden hallinta kuuluu useisiin Hevostalouden perustutkinnon osiin. Suomen Hippos kouluttaa virallisia rakennetuomareita.
1 otsa, 2 kuonopii, 3 leukaperä, 4 kaulasuoni, 5 niska, 6 harjamarto, 7 harja, 8 säkä, 9 selkä, 10 lanne, 11 lonkka, 12 risti, 13 reisi, 14 hännäntyvi, 15 istuinkyhmy, 16 häntä, 17 rinta, 18 kyynärvarsi, 19 etupolvi, 20 sääri, 21 vuohisnivel, 22 vuohinen, 23 ruunu, 24 kavio, 25 kyynärpää, 26 olkavarsi, 27 lapa, 28 kylki, 29 maha, 30 nivunen, 31 takapolvi, 32 koipi, 33 kinner.
Yleisrakenne

Yleisrakenteen kuvaus käsittää hevosen ulkonäön kuvauksen ja käsittää yleensä seuraavat osat:
korkeus (joka voi vaihdella toisten hevosten keskimääräisen korkeuteen verrattuna)
sivukuva, erityisesti pään profiili, joka kertoo rodun alkuperästä
ruumiinosien suhde toisiinsa (säkäkorkeus ja rinnanympärys suhteessa muuhun kokoon)
Pään profiili kuvastaa usein myös hevosen vartalon mittasuhteita.
Yleisrakenne > Säkäkorkeus

Hevosten korkeus vaihtelee suuresti. Jotkin miniatyyrihevosrodut eivät ylitä edes aikuisina 50 cm korkeutta, kun esimerkiksi shirehevoset voivat olla jopa kaksi metriä korkeita. Hevosen korkeus mitataan sä'än kohdalta. Pienimmillään se on metrin luokkaa, kuten falabellalla ja shetlanninponilla. Kaikkien aikojen kookkain tunnettu hevonen on vuonna 1846 syntynyt shirehevonen Sampson, joka oli 219 cm korkea.
Shetlanninponi, keskimäärin 100 cm
Suomenhevonen, keskimäärin 155 cm
Clydesdalenhevonen, keskimäärin 180 cm
Yleisrakenne > Paino ja rakenteen raskaus

Aikuinen ratsuhevonen painaa keskimäärin 500 kg, mutta raskaat kylmäveriset, erityisesti shirehevoset voivat painaa 1 200 kg. Hevoseläinten paino on yleensä suhteessa niiden mittasuhteisiin siten, että pitkärunkoiset ovat kevyitä ja lyhytrunkoiset ovat painavia. Painon lisäksi puhutaan rakenteeltaan kevyistä, keskipainoista ja raskaista roduista. Kevytrakenteisen hevosen luusto on siro ja lihaksisto kevyttä, raskasrakenteisen luusto on jykevää ja lihakset suuret.
Hyvin lihava
Lihava
Hyväkuntoinen
Laiha tiine tamma
Erittäin laiha
Hyvin kevyt rakenne
Keskikevyt rakenne
Raskas rakenne
Hyvin raskas rakenne
Yleisrakenne > Sivukuva

Sivukuvaa varten tarkastellaan hevosen muoto kuonopiistä ja kaulasta alkaen. Jotkin ruumiinmuodot liitetään tiettyihin rotuihin. Hevonen voi olla
kaarevamuotoinen, jos sen selkä on pyöreä, kaula kaareva
suora, jos sen selkä ja kaula ovat suorat,
kovera, jos sen selkä on notko ja kaula kaartuu.
Epämuodostuneen kyömy pään profiili
Varsin kyömy profiili
Kyömy profiili
Suora profiili
Arabianhevosille tyypillinen hieman kovera profiili
Korostuneen kovera profiili
Yleisrakenne > Mittasuhteet

Mittasuhteilla tarkoitetaan hevosen yleisvaikutelmaa. Siihen vaikuttaa sen jalkojen pituus suhteessa korkeuteen sekä rinnanympäryksen suhde korkeuteen. Näitä kuvaamaan käytetään kolmea käsitettä:
Korkea tarkoittaa kevytrakenteisia ja solakoita hevosia, joilla on pitkät jalat ja runko on pikemmin korkea kuin leveä. Tällaiset hevoset ovat usein nopeita kilpahevosia kuten englannintäysiverinen ja ahaltekhevonen.
Keskikorkean hevosen runko on suurin piirtein yhtä korkea kuin se on leveä. Suurin osa hevosroduista kuuluu tähän luokkaan.
Matala hevonen on tanakka ja pyöreärunkoinen, ja sen jalat vaikuttavat lyhyiltä. Matala rakenne on yleinen kookkailla ja painavilla kylmäveriroduilla sekä alkukantaisilla poniroduilla.
Ardennienhevonen on matala.
Freiberginhevonen on keskikorkea.
Ahaltekhevonen on korkea.
Hevosen ruumiinosat

Hevonen jaetaan tavanmukaisesti kolmeen pääosaan: etuosa, runko ja takaosa.
Hevosen ruumiinosat > Etuosa

Hevosen etuosaa on kaikki se, mikä sijoittuu satulassa istuvan ratsastajan etupuolelle. Siihen kuuluvat pää, kaula, säkä ja etujalat.
Hevosen ruumiinosat > Etuosa > Pää

Yläosa: korvat, niska, otsaharja.
Etu: otsa, naama, nenäpiikki.
Sivu : korvasylkirauhanen, ohimo, silmäkulma, ripset, silmä, silmäluomi, leuka, leukaperä, sierain.
Takaosa: kurkku, leukaperä, leukapieli, leuka.
Alaosa: suu, ylähuuli, alahuuli, suupieli, hampaat, ikenet, kieli, kitalaki.
Pään profiili voi olla kyömy, suora tai kovera. Puhdasveriset arabianhevoset tunnetaan koverasta profiilistaan kun shirehevosten profiili on usein kyömy.
Hevosen ruumiinosat > Etuosa > Kaula

Hevosen niskaa peittää harja. Kaulasuoni ja henkitorvi sijaitsevat kaulassa. Esimerkiksi andalusianhevonen on paksukaulainen rotu, ahaltekhevonen taas ohutkaulainen.
Hevosen ruumiinosat > Etuosa > Etujalat

Lapa, kyynärpää, kyynärvarsi, etupolvi, etusääri, jänteet, yönsilmä, vuohisnivel, vuohinen, kannukset ja vuohiskarvat, ruunu, kanta ja kavio.
Hevosen ruumiinosat > Runko

Runko on se hevosen osa, jonka päällä ratsastaja istuu.
Runkoon luetaan seuraavat osat:
Säkä, selkä, risti, rinta, kyljet, satulavyön sija, kupeet, maha, sukuelinten seutu, peräaukko, väliliha, hännäntyvi ja häntä.
Hevosen sukuelimet: tammalla emätin ja utare, orilla penis, tuppi ja kivekset.
Säkä on hevosen kaulan tyvessä sijaitseva selän alue, joka on samalla tasolla kuin längensija tai hartia. Sä’än korkeus maasta, eli säkäkorkeus on perinteinen hevosen korkeusmitta. Alue on kosketusherkkä.
Selkä on keskeinen hevosen rakenne, myös hyvin haavoittuva; sen rakenteita ei ole luotu kannattelemaan ratsastajan painoa. Selän rakenne korostuukin erityisesti työ- ja ratsuhevosten kohdalla.
Hevosen selkäosa mitataan sä'ästä lonkkaluun etureunaan. Sen pituus on noin yksi kolmannes hevosen rungon pituudesta mitattuna rinnasta istuinkyhmyyn. Pitkäselkäisellä hevosella selän pituus on tätä suhdetta suurempi ja lyhytselkäisellä vastaavasti pienempi.
Notkoselkäisyys tarkoittaa merkittävää sekäviivan kaareutumista alaspäin sä'än ja lanteen välissä. Notkoselkä johtaa usein pään kannatteluun korkealla, mikä aiheuttaa selän jäykkyyttä, kipuja ja liikuntaongelmia. Notkoselkäisyys on oire sidekudosten tai lihasten heikkoudesta. Se kehittyy vähitellen ikää myöten ja on erityisen selvää pitkäselkäisillä yksilöillä tai hevosilla, jotka eivät saa riittävästi harjoitusta.
Pitkä selkä.
Lyhyt selkä.
Notkoselkäinen hevonen.
Pitkä ja notko selkä.
Selän lihaksistoa voidaan hoitaa monilla tavoilla, joista yleisin on antaa hevosen käyskennellä lie’assa tai ratsastaa sillä. Eläinlääkäri saattaa hoitaa vakavia tapauksia mesoterapialla, mutta hevosten selkiä hoidetaan myös osteopatian keinoin. Myös kansanomaisiin parannuskeinoin on kuulunut monia keinoja auttaa hevosten selkävaivoja.
Hevosen takaosaan luetaan kaikki se, mikä jää ratsastajan taakse. Juuri näistä osista lähtee hevosen liikevoima.
Hevosen ruumiinosat > Takaosa

Takaosaan kuuluvat:
Lautaset, lantio.
Takaraajat:
takapuoli, takareisi, takajalka, takapolvi, kinner, kinnerjänne, takasääri, yönsilmä, vuohinen, (kannukset ja vuohiskarvat), vuohisnivel, vuohinen, ruunu, kanta ja kavio.
Lautaset vastaavat ihmisen takamusta.
Hevosen häntä on jouhien peittämä. Se ilmaisee tunteita ja sillä häädetään hyönteisiä. Tammikuun 1. päivästä 1996 alkaen Ranskassa syntyneiden hevosten hännän typistäminen on ollut kiellettyä. Amerikkalaiset eläinlääkärit suosittavat kannanotossaan vuodelta 2003 hännän typistämistä ainoastaan hevosen oman turvallisuuden tai terveyden ylläpitämiseksi. Toimenpidettä voidaan sen mukaan puoltaa esimerkiksi työympäristöllä, mutta ei kosmeettisilla syillä.
Hevosen ruumiinosat > Takaosa > Takajalat

Hevosen takasääret sijaitsevat vuohisnivelen ja takapolven välissä.
Vuohiset sijaitsevat juuri kavion yläpuolella vuohisnivelen ja ruunun välissä. Jos hevosella on vuohiskarvaa, se sijaitsee yleensä vuohisten takapuolella, mutta voi kasvaa koko säärenkin alueella.
Vuohiskarvat ovat kavion yläpuolella sijaitsevia jäykkiä karvoja, yleensä hevosen jalan takapuolella. Niiden runsaus riippuu hevosen rodusta ja ne ovat erityisen runsaita kylmäverisillä. Ne toimivat räystäskourujen tavoin niin, että hevosen jalkoja valuva vesi johtuu karvoja myöten kohti maata, eikä kulkeudu vuohisiin, jossa se joka voisi aiheuttaa vuohisrupea.
Vuohisnivelet sijaitsevat hevosen jalan alaosassa vuohisen ja säären välissä. Vuohiskarva kehittyy juuri niihin.
Hevosen ruumiinosat > Takaosa > Kaviot

Kaviot ovat hevosen alaraajojen alin osa. Myös toisilla Equus-suvun jäsenillä, kuten aaseilla ja seeproilla on sama jalan rakenne, joka erottaa ne hevossuvun kantavanhemmista. Hevonen kuuluu kavioeläimiin ja sillä on pariton määrä varpaita, itse asiassa vain yksi ainoalähde?. Ruumiinpainoa kannattelee ihmisen keskisormea tai -varvasta vastaava osa.
Hevosen jalat ja kaviot ovat olennainen osa hevosen liikkumiskykyä. Vaikka murtumien hoito onkin edennyt, aikuisen hevosen jalan suurten luiden murtuma johtaa edelleen usein hevosen lopettamiseen. Vielä hiljattain pidettiin selvänä, että nivelvaurio vammauttaa hevosen loppuiäksi, nykyisin kuitenkin tiedetään sekä vaurioista että niiden hoitamisesta enemmän.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen raviurheilun keskusjärjestön rakennesanasto[vanhentunut linkki].
Sirpa Tähkämön kokoamia hevosalan sanastoja (Arkistoitu – Internet Archive) Hevosmaailma-sivustolla.
Liisa Valtanen:Hevosen rakenne-kotisivut.
Lähikuva hevosen huulista
Piirros hevosen kallon rakenteesta
Hevosen pään osia.
Hevosen etuosan rakenteita.
Hevosen rungon rakenteita.
Hevosen takaosa erottuu sinisenä
Hevosen takaosan rakenteita.
Hevosen takapää ja häntä. Huomaa pitkä ja runsas vuohiskarva.
Kylmäverisen jalka runsaine vuohiskarvoineen.
Comcast Arena

| Comcast Arena |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  2000 Hewitt Avenue Suite 200 Everett, WA 98201
Rakennustyöt aloitettu:  23. huhtikuuta 2002
Avattu:  27. syyskuuta 2003
Omistaja:  Everett Public Facilities District
Kustannukset:  71,5 miljoonaa USD
Arkkitehti:  LMN Architects, PBK Architects, Inc.
Aiemmat nimet:  Everett Events Center (2003–2007)
Käyttäjät
 Washington Stealth (NLL) (2010–) Everett Silvertips (WHL) (2003–) 
Katsojakapasiteetti
 jääkiekko 8 149 konsertit 9 000–10 000 haavipallo 8 500 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Comcast Arena on vuonna 2003 avattu monitoimiareena Everettissä, Washingtonissa. Arenaa käytetään konsertteihin, yliopiston valmistujaisjuhliin ja urheilutapahtumiin. Everettin urheiluseuroista areenaa käyttävät NLL:ssä pelaava Washington Stealht sekä WHL:ssä pelaava Everett Silvertips.
Areenalla ovat konsertoineet muun muassa Kiss (2011), Neil Young (2008), ZZ Top (2009) sekä Lynyrd Skynyrd (2004).
Trunnagården

| Trunnagården |
| --- | --- |

Perustettu:  1997
Tyyppi:  kristillinen järjestö
Toimiala:  kurssikeskus, hostelli
Kotipaikka:  Orsa, Ruotsi
Trunnagården on vuonna 1997 perustettu kristillinen yhteenliittymä, joka jatkoi Betel-raamattuinsituutin toimintaa. Keskuksen hostelli- ja keittiötoiminnasta vastaa Fyrbåken Dalarna AB. Trunnagårdeniin kuuluu neljä suurempaa rakennusta, keramiiikkatalo ja Trunnan kirkko.
Historia > Betel-instituutti (1959–1997)

Vuonna 1959 Ruotsin lähetysliiton pastori Ebbe Bolin perusti maallikoille suunnatun raamattukoulun, Betel-insituutin, Ruotsiin. Orsassa sijainnut koulu käsitti kolme luokka-astetta. Betel-instituutissa korostettiin raamatullistua uskoa, hengellistä ravintoa ja yksinkertaista elämää. Pääteemana on ollut uskosta eläminen ja riippuvuus Jumalasta. Koululle on ollut ominaista myös uskon julistaminen ja avoimuus karismaattisuudelle.
Samuel Umtiti

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Samuel Yves Um Titi
Syntymäaika: 14. marraskuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Yaoundé, Kamerun
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 182 cm
Paino: 75 kg
Lempinimi: Big Sam
Seura
Seura: Lille
Pelinumero: 23
Junioriseurat
: Lyon
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010–2012 | Lyon II | 21 | (0) |
| 2011–2016 | Lyon | 131 | (3) |
| 2016–2023 | Barcelona | 91 | (2) |
| 2022–2023 | -> Lecce | 25 | (0) |
| 2023– | Lille | 0 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 219 | (5) |
Maajoukkue
| 2009–2010 | Ranska U17 | 7 | (0) |
| 2010–2011 | Ranska U18 | 8 | (0) |
| 2011–2012 | Ranska U19 | 13 | (2) |
| 2012–2013 | Ranska U20 | 13 | (0) |
| 2013–2014 | Ranska U21 | 7 | (1) |
| 2016– | Ranska | 31 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. elokuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 23. toukokuuta 2020.
| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Venäjä 2018 | Jalkapallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ranska 2016 | Jalkapallo |  |
Samuel Yves Um Titi tunnetaan nimellä Samuel Umtiti (s. 14. marraskuuta 1993 Yaoundé) on kamerunilais-ranskalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on keskuspuolustaja. Umtiti edustaa Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssa  pelaavaa Lilleä.
Seurajoukkueura

Umtiti nostettiin Lyonin junioreista seuran B-joukkueeseen kesällä 2010 ja edustusjoukkueeseen seuraavana kesänä. Ensiesiintymisensä Ligue 1:ssä hän teki 14. tammikuuta 2012, kun Lyon hävisi vieraissa Montpellier’lle 0–1. Ensimmäisestä ottelustaan lähtien Umtiti kuului Lyonin runkopelaajiin. Hän pelasi kauden 2011–2012 kevätpuoliskolla yhteensä 12 sarjaottelua, ja seuraavien neljän kauden aikana yhteensä 119 sarjaottelua. Umtiti voitti Lyonissa Ranskan cupin kaudella 2011–2012 ja Trophée des Championsin vuonna 2012 sekä saavuttanut kaksi toista sijaa Ranskan liigacupissa (2011–2012, 2013–2014).
Heinäkuussa 2016 Umtiti teki viiden vuoden sopimuksen FC Barcelonan kanssa. Hän pelasi avauskokoonpanossa heti kauden 2016–2017 ensimmäisessä sarjaottelussa Real Betisiä vastaan. Kahden ensimmäisen Barcelona-kautensa aikana hän on pelannut kaikkiaan 50 Primera Divisiónin ottelua. Hän on voittanut Espanjan-mestaruuden kaudella 2017–2018, Espanjan cupin 2016–2017 ja 2017–2018 sekä Espanjan supercupin 2016.
Maajoukkueura

Maajoukkuetasolla Umtiti on edustanut Ranskaa kaikissa juniori-ikäluokissa alle 17-vuotiaista alle 21-vuotiaisiin. Hän oli voittamassa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruutta Turkissa 2013.
Umtiti valittiin Ranskan jalkapallomaajoukkueeseen ensimmäisen kerran ystävyysotteluun Kamerunia vastaan toukokuussa 2016. Hän ei kuitenkaan pelannut ottelussa. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi saman vuoden EM-kilpailujen puolivälieräottelussa Islantia vastaan. Hän pelasi täydet minuutit kisojen kolmessa viimeisessä ottelussa mukaan lukien tappiollinen loppuottelu Portugalia vastaan.
Umtiti teki ensimmäisen maaottelumaalinsa ystävyysottelussa Englantia vastaan kesäkuussa 2017. Hän kuului maailmanmestaruuden voittaneeseen Ranskan joukkueeseen Venäjän MM-kilpailuissa 2018. Hän pelasi kaikki ottelut kokonaisuudessaan pois lukien alkulohkon ottelu Tanskaa vastaan, jonka hän istui penkillä.
Saavutukset

Lyon:
Ranskan cup: 2011–2012
Ranskan liigacup: toinen sija 2011–2012, 2013–2014
Trophée des Champions: 2012–2013
Barcelona
Primera División: 2017–2018
Espanjan cup: 2016–2017, 2017–2018
Supercopa de España: 2016
Ranskan maajoukkue:
MM-kilpailut: kultaa 2018
Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut: kultaa 2013
EM-kilpailut: hopeaa 2016
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samuel Umtiti Wikimedia Commonsissa
Barcelona – Primera División
1 ter Stegen |
2 Cubarsí |
3 Balde |
4 Araújo |
5 Martínez |
6 Gavi |
7 Torres |
8 Pedri |
9 Lewandowski |
10 Fati |
11 Raphinha |
12 Valle |
13 Peña |
14 Torre |
15 Christensen |
16 Fermín |
17 Roque |
18 Víctor |
19 Yamal |
20 Olmo |
21 de Jong |
22 Gündoğan |
23 Koundé |
24 García |
25 Lenglet |
Valmentaja Flick
Ranskan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Lloris |
2 Jallet |
3 Evra |
4 Rami |
5 Kanté |
6 Cabaye |
7 Griezmann |
8 Payet |
9 Giroud |
10 Gignac |
11 Martial |
12 Schneiderlin |
13 Mangala |
14 Matuidi |
15 Pogba |
16 Mandanda |
17 Digne |
18 Sissoko |
19 Sagna |
20 Coman |
21 Koscielny |
22 Umtiti |
23 Costil |
Valmentaja Deschamps
Ranskan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Lloris |
2 Pavard |
3 Kimpembe |
4 Varane |
5 Umtiti |
6 Pogba |
7 Griezmann |
8 Lemar |
9 Giroud |
10 Mbappé |
11 Dembélé |
12 Tolisso |
13 Kanté |
14 Matuidi |
15 N’Zonzi |
16 Mandanda |
17 Rami |
18 Fekir |
19 Sidibé |
20 Thauvin |
21 Lucas |
22 Mendy |
23 Areola |
Valmentaja Deschamps
Tuusniemi

| Tuusniemi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°48′40″N, 028°29′30″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Koillis-Savon seutukunta
Kuntanumero:  857
Hallinnollinen keskus:  Tuusniemen kirkonkylä
Perustettu:  1870
Kokonaispinta-ala:  699,42 km² 170:nneksi suurin 2022 
– maa:  543,18 km²
– sisävesi:  156,24 km²
Väkiluku:  2 314 243:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  4,26 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  10,0 %
– 15–64-v.:  53,4 %
– yli 64-v.:  36,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,4 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,4 %
Kunnallisvero:  9,40 % 60:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Timo Kiviluoma
Kunnanvaltuusto:  17 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • PS   • Vas.   • SDP   • Kok.:   8 3 3 2 1
www.tuusniemi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuusniemen kunnantalo on Tuusniemen kirkonkylällä sijaitseva hallinto- ja virastorakennus.
Ilmakuva Tuusniemen keskustasta. Tummana näkyvä järvi on nimeltään Juojärvi, kuvan eteläosassa Pahkasalon saari.
Tuusniemi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan kaakkoisosassa. Kunnassa asuu 2 314 ihmistä ja sen pinta-ala on 699,42 km², josta 156,24 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 4,26 asukasta/km².
Keskustaajama sijaitsee valtatie 9:n varrella. Valtatie on tässä kohtaa myös osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle.
Tuusniemen kirkko valmistui 1869, sen suunnitteli Ernst Lohrmann ja rakensi Mikko Karjalahti. Kirkonkylä sijaitsee Juojärven pohjoisrannalla.
Vapaa-ajan asuntoja Tuusniemellä on 1 355.
Maantiede

Tuusniemi sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan kaakkoisosassa, Kuopion ja Joensuun puolivälissä. Sen naapurikunnat ovat Heinävesi, Kaavi, Kuopio, Leppävirta ja Outokumpu.
Jääkausi on muovannut Tuusniemelle Seinävuoren rotkolaakson. Se on noin 500 metriä pitkä, 20–40 metriä leveä ja korkeimmalla kohdallaan jopa 25 metriä syvä rotko, jonka ympäri kulkee retkeilyreitti.
Maantiede > Kyliä

Enonsalo, Hauranki, Hiidenlahti, Juojärvi, Juurikkamäki, Jänissalo, Kartansalo, Kiukoonniemi, Kojanlahti, Konttimäki, Kosula, Lapinjärvi, Laukka-aho, Laukansalo, Leppäranta, Litmaniemi, Lohilahti, Miettilä, Ohtaanniemi, Paakkila, Petäjämäki, Susiniemi, Syrjäsaari, Tuusjärvi, Tuusniemi, Ukonlahti, Viitamäki, Pajumäki, Soittu.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Tuusniemellä oli 2 597 asukasta, joista 1 034 asui taajamassa, 1 516 haja-asutusalueilla ja 47:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Tuusniemen taajama-aste on 40,5 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Tuusniemen kirkonkylä.
Historia

Tuusniemen alueelta on löytynyt merkkejä kivikautisesta asutuksesta.
Ruotsi-Suomen ja Venäjän välinen valtakunnanraja kulki Tuusniemen lähistöllä, mutta Pähkinäsaaren rauhasta Täyssinän rauhaan rajalinja oli epämääräinen ja seudulla oli levottomuuksia. Täyssinän rauhan rajakivi on Ohtaansalmessa, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan rajalla, Virranniemen etelärannalla.
Tuusniemellä toimi vuosina 1904–1975 Paakkilan kaivos sekä malminrikastamo. Kyseessä oli aikoinaan Euroopan suurin asbestikaivos. Se lakkautettiin kannattamattomana, mutta myös sen aiheuttamien terveys- ja ympäristöhaittojen vuoksi.
Hallinto

Tuusniemen kunnanjohtaja vuodesta 2017 on Timo Kiviluoma. Hänen edeltäjänsä oli lokakuussa 2011 kunnanjohtajaksi valittu Toni Auvinen, joka irtisanoutui tehtävästään toukokuussa 2017. Auvisen edeltäjä oli Jouni Perälä, joka toimi kunnanjohtajana vuosina 2004–2012.
Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista kahdeksan on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Talous

Vuonna 2015 kunnassa oli 614 työpaikkaa. Niistä 23 prosenttia oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 60 % palveluissa ja 14 % jalostuksessa. Palvelujen osuus työpaikoista oli pienempi kuin koko maassa keskimäärin (75 %), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3 %).
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Tuusniemen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 4 170 | 4 170 |
| 1985 | 1985 |    | 3 949 | 3 949 |
| 1990 | 1990 |    | 3 580 | 3 580 |
| 1995 | 1995 |    | 3 450 | 3 450 |
| 2000 | 2000 |    | 3 204 | 3 204 |
| 2005 | 2005 |    | 2 998 | 2 998 |
| 2010 | 2010 |    | 2 864 | 2 864 |
| 2015 | 2015 |    | 2 719 | 2 719 |
| 2020 | 2020 |    | 2 469 | 2 469 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kaavilla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Järvi-Kuopion seurakunta
Tuusniemen alueseurakunta
Seurakunta kuuluu Kuopion evankelis-luterilaiseen seurakuntayhtymään, ja se toimii myös Kaavin kunnan ja Kuopion kaupungin alueilla.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Tuusniemen alueella toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Tuusniemen kunnan nykyisellä alueella.
Tuusniemen seurakunta (liitetty Järvi-Kuopion seurakuntaan 2011)
Palvelut

Tuusniemellä esi- ja perusopetusta annetaan Tuusniemen yhtenäiskoulussa. Sen yhteydessä toimii syyskuussa 1968 perustettu Tuusniemen lukio. Tuusniemen kirjasto toimii samassa koulukeskuksessa yhtenäiskoulun ja lukion kanssa.
Tuusniemen paloasemalla Juojärventiellä on kolme ajoneuvoa: sammutusauto PS 661, säiliöauto PS 663 ja miehistöauto PS 667. Asemalla on myös vene ja moottorikelkka. Tuusniemellä sairaankuljetus- ja ensihoitotehtävät hoitaa EPS 338.