Mäkihyppy
Mäkihyppääjiä

Henkilön nimen perässä mainituissa saavutuksissa on mainittu vain henkilökohtaisten kisojen parhaat tulokset (ei joukkuemäen arvokisamitaleja). Vuosien 1924–1980 olympialaisissa saavutetuista kaksinkertaisista mestaruuksista (olympiavoittaja ja maailmanmestari) on saavutuksiin merkitty vain olympiavoitto (katso pohjoismaisten lajien maailmanmestaruuskilpailut).
Suomalaisia
Janne Ahonen, kaksinkertainen maailmanmestari, kaksinkertainen maailmancupin voittaja, viisinkertainen Keski-Euroopan mäkiviikon voittaja; henkilökohtaisia arvokisamitaleja vuodesta 1996.
Janne Happonen, hypännyt Vikersundissa mäkihypyn Suomen ennätyksen 240 metriä vuonna 2011.
Matti Hautamäki, normaalimäen olympiahopea Torinossa 2006, suurmäen olympiapronssi Salt Lake Cityssä 2002, Planicassa maailmanennätys 235,5 metriä vuonna 2005.
Veikko Heinonen, MM-kisojen hopeamitalisti Falunissa 1954.
Antti Hyvärinen, ensimmäinen suomalainen mäkihypyn olympiavoittaja, Cortina d'Ampezzo 1956.
Ensio Hyytiä, MM-kisojen hopeamitalisti Lahdessa 1958.
Aulis Kallakorpi, olympiakisojen hopeamitalisti Cortinassa 1956.
Veikko Kankkonen, olympiavoittaja ja hopeamitalisti 1964, kaksinkertainen mäkiviikon voittaja (1964 ja 1966).
Tami Kiuru, vuonna 2004 hän voitti Slovenian Planicassa järjestetyissä lentomäen MM-kisoissa henkilökohtaisen kilpailun pronssia.
Pentti Kokkonen, mäkiviikon voittaja 1978-1979, joukkuemäestä kaksi MM-kultaa (1984 ja 1985) ja -pronssi (1982).
Juhani Kärkinen, maailmanmestari Lahdessa 1958.
Risto Laakkonen, mäkiviikon voittaja 1988–1989 ilman osakilpailuvoittoja, joukkuemäestä 1 olympiakulta ja 1 MM-kulta ja hopea.
Mika Laitinen, joukkuekilpailun maailmanmestaruus Thunder Bayssa 1995 ja Trondheimissa 1997, joukkuekilpailun olympiavoitto Albertvillessa 1992, henkilökohtainen MM-pronssi vuonna 1995.
Tauno Luiro hyppäsi Oberstdorfissa 2. maaliskuuta 1951 pitemmälle kuin kukaan häntä ennen, 139 metriä. Hän rikkoi edellisen ennätyksen neljällä metrillä. Tulos säilyi maailmanennätyksenä vuoteen 1961.
Paavo Lukkariniemi, uran huippuhetki osui vuoden 1966 Oslon maailmanmestaruuskisoihin, joissa Lukkariniemi saavutti normaalimäen pronssia.
Toni Nieminen, mäkiviikon voittaja, olympiavoittaja ja pronssimitalisti sekä maailmancupin voittaja vuonna 1992.
Ari-Pekka Nikkola, joukkuemäessä kaksinkertainen olympiavoittaja ja neljä MM-kultaa, henkilökohtaisia saavutuksia 1 MM-hopea ja pronssi. Maailmancupin voitto 1989–90.
Matti Nykänen, maailman kautta aikain menestynein mäkihyppääjä; arvokisamitalit vuosilta: 1982–1990.
Harri Olli, suurmäen MM-hopea Sapporossa 2007.
Matti Pietikäinen, ensimmäinen suomalainen mäkihypyn maailmanmestari (Falun 1954).
Jari Puikkonen, suurmäen (1989) ja lentomäen maailmanmestari (1981), 2 MM-hopeaa ja 2 olympiapronssia 1980-luvulla.
Tapio Räisänen, suurmäen maailmanmestari Lahdessa 1978.
Jani Soininen, normaalimäen olympiavoitto ja suurmäen hopea Naganossa 1998. MM-kultaa joukkuemäessä 1995 ja 1997.
Jouko Törmänen, suurmäen olympiavoittaja Lake Placidissa 1980.
Ulkomaisia
Simon Ammann, sveitsiläinen sekä normaali- että suurmäen olympiavoittaja vuonna 2002; suurmäen maailmanmestaruus 2007, Olympiavoitto normaalimäen että suurmäen kisassa ja lentomäen maailmanmestari 2010.
Hans-Georg Aschenbach, itäsaksalainen olympiavoittaja, kaksinkertainen maailmanmestari, lentomäen maailmanmestari ja Keski-Euroopan mäkiviikon voittaja 1970-luvulla.
Jan Boklöv, ruotsalainen V-tyylin kehittäjä, maailmancupin voittaja kaudella 1988–1989
Espen Bredesen, norjalainen olympia-, MM-, maailmancupin ja mäkiviikon voittaja 1990-luvun alkupuolella
Eddie "the Eagle" Edwards, 1980-luvun mäkihyppykilpailujen brittiläinen väriläiskä, jota kilpailumenestys karttoi kaukaa
Johan Remen Evensen, norjalainen mäkihyppääjä, joka piti hallussaan maailmanennätystä 246,5 metriä
Andreas Felder, itävaltalainen lento- ja suurmäen maailmanmestari 1980-luvulla, maailmancupin voittaja 1990–1991.
Kazuyoshi Funaki, japanilainen mäkiviikon, olympiasuurmäen ja MM-lentomäen voittaja vuonna 1998, lisäksi maailmanmestaruus ja olympiahopea
Andreas Goldberger, itävaltalainen lentomäen maailmanmestari, kolminkertainen maailmancupin ja kaksinkertainen mäkiviikon voittaja 1990-luvulla
Sven Hannawald, saksalainen mäkihyppääjä, Hannawald oli ensimmäinen joka voitti samalla kaudella kaikki Keski-Euroopan mäkiviikon neljä osakilpailua
Masahiko Harada, japanilainen olympiapronssimitalisti, joka on voittanut myös urallaan normaali- sekä suurmäen MM-kullan
Noriaki Kasai, japanilainen mäkihyppääjä, aloitti kansainvälisen uransa Lahden MM-kisoissa 1989, voitti lentomäen maailmanmestaruuden Harrachovissa vuonna 1992 ja saavutti Val di Fiemmen maailmanmestaruuskilpailuissa 2003 pronssia sekä normaali- että suurmäessä. Olympiahopea suurmäessä 2014. Vanhin maailmancupin osakilpailun voittanut hyppääjä (41 vuotta, 7 kuukautta, 4 päivää)
Adam Małysz, puolalainen nelinkertainen sekä maailmanmestari, olympiamitalisti että maailmancupvoittaja 2000-luvulla; Pidetään yhtenä maailman kaikkien aikojen parhaista hyppääjistä
Takanobu Okabe, japanilainen mäkihyppääjä, joka voitti MM-kultaa Thunder Bay:ssä vuoden 1995 MM-kisoissa normaalimäen kilpailussa.
Lasse Ottesen, norjalainen mäkihyppääjä, paras saavutus Ottesenin uralla oli olympiahopea Lillehammerista 1994 normaalimäestä
Helmut Recknagel, itäsaksalainen olympiavoittaja, maailmanmestari ja kolminkertainen mäkiviikon voittaja 1950–1960-lukujen vaihteessa
Birger Ruud, norjalainen moninkertainen olympia- ja MM-voittaja 1930-luvulla
Gregor Schlierenzauer, Itävalta, kaikkien aikojen nuorin lentomäen maailmanmestari, maailmancupin voittaja kausilla 2008–2009 ja 2012–2013, suurmäen maailmanmestari, kolminkertainen olympiamitalisti, moninkertainen joukkuemäen maailmanmestari. Eniten maailmancupin osakilpailuvoittoja (53) kerännyt mieshyppääjä.
Martin Schmitt, saksalainen moninkertainen sekä maailmanmestari että maailmancupvoittaja vuosituhannen vaihteessa
Kamil Stoch, puolalainen kolminkertainen olympiavoittaja kaksinkertainen maailmanmestari ja maailmancupin voittaja. Voitti toisena hyppääjänä mäkiviikon kaikki osakilpailut.
Sara Takanashi, japanilainen mäkihyppääjä, maailmancupissa kauden 2016–2017 loppuun mennessä 53 osakilpailuvoittoa. Eniten maailmancupin osakilpailuvoittoja kerännyt naishyppääjä.
Lindsey Van, yhdysvaltalainen mäkihyppääjä, ensimmäinen naisten maailmanmestaruuden voittaja
Ernst Vettori, itävaltalainen olympiavoittaja 1992 ensimmäisenä v-tyylillä, kaksinkertainen mäkiviikon voittaja 1980-luvulla.
Jens Weißflog, saksalainen moninkertainen olympia-, MM-, maailmancupin ja mäkiviikon voittaja 1980–1990-luvuilla: Yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä mäkihyppääjistä
Bjørn Wirkola, kveeniperäinen norjalainen kaksinkertainen maailmanmestari ja kolminkertainen mäkiviikon voittaja 1960-luvulla.