stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
October Rust
Kappaleet

Bad Ground – 0.38 (Intro)
Nimetön kappale – 0.21
Love You to Death – 7.08
Be My Druidess – 5.25
Green Man – 5.47
Red Water (Christmas Mourning) – 6.48
My Girlfriend's Girlfriend – 3.46
Die With Me – 7.12
Burnt Flowers Fallen – 6.09
In Praise of Bacchus – 7.36
Cinnamon Girl – 4.00 (Neil Young-cover)
The Glorious Liberation of the People's Technocratic Republic of Vinnland by the Combined Forces of the United Territories of Europa – 1.07 (Välisoitto)
Wolf Moon (Including Zoanthropic Paranoia) – 6.37
Haunted – 10.07
Nimetön kappale – 0.08 (Outro)
Arvostelut

Allmusic:
Chicago Tribune:
Aiheesta muualla

October Rust discogs.com -sivustolla
Albumi October Rust Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Pöllönkankaan koulu

| Pöllönkankaan koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Kuivasjärvi, Oulu
Tyyppi:  yhtenäisperuskoulu
Rehtori:  Risto Saartoala
Luokat:  1–9
Oppilaita:  500
Verkkosivut
Pöllönkankaan koulu on Oulun kaupungin yhtenäisperuskoulu. Oppilaat tulevat lähinnä Kuivasjärven, Oinaansuon, Kaijonrannan, Kaijonharjun ja Jylkynkankaan asuinalueilta.
Pöllönkankaan ala-aste aloitti toimintansa syksyllä 1987. Aloittaessaan koulussa oli oppilaita 293, perusopetusryhmiä 12 ja opettajia 18.
Syksyllä 2004 Pöllönkankaan ala-aste ja yläaste yhdistyivät 1–9-luokkien yhtenäisperuskouluksi, Pöllönkankaan kouluksi.
Lukuvuonna 2015–2016 Pöllönkankaan koulussa oli 509 oppilasta: 318 alaluokkalaista ja 191 yläluokkalaista.
Aiheesta muualla

Pöllönkankaan koulun kotisivut
Rahapaja (televisiosarja)

| Rahapaja> La casa de papel |
| --- | --- |

Tyyli:   rikosdraama  trilleri 
Kestoaika:  42–76 minuuttia
Pääosissa:   Úrsula Corberó  Itziar Ituño  Álvaro Morte  Alba Flores  Miguel Herrán  Jaime Lorente  Esther Acebo  Paco Tous  Pedro Alonso  Enrique Arce  María Pedraza  Darko Peric  Rodrigo de la Serna  Najwa Nimri 
Alkuperämaa:   Espanja
Alkuperäiskieli:  espanja
Verkko:   Antena 3  Netflix 
Esitetty:  2. toukokuuta 2017 – 3. joulukuuta 2021
Tuotantokausia:  5
Jaksoja:  48
Ikäraja:  
Tunnuskappale:  Cecilia Krull, ”My Life Is Going On”
Tuotanto
Ohjaaja(t):   Jesús Colmenar  Alex Rodrigo  Alejandro Bazzano  Miguel Ángel Vivas  Javier Quintas 
Käsikirjoittaja(t):  Álex Pina
Säveltäjä(t):  Ivan Martinez Lacámara ja Manel Santisteban
Tuotantoyhtiö(t):   Vancouver Media  Cinetel  LaPalma52Studios  Pigmento Color Grading 
Palkinnot
Ehdokkuudet:   Kansainvälinen Emmy-palkinto 2018  Úrsula Corberó, parhaan näyttelijän Iris-palkinto 
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Rahapaja (esp. La Casa De Papel, eng. Money Heist) on espanjalainen televisiosarja, joka nousi suosioon Netflixin myötä. Ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin vuonna 2017. Sarjan on luonut Álex Pina. Sarja on fiktiivinen esitys rikollisjoukosta, joka ryöstää Espanjan kuninkaallisen rahapajan. Sarjaa on tehty viisi tuotantokautta. Jaksoja on yhteensä 48.
Sarja päättyi virallisesti viidenteen tuotantokauteen, mutta joulukuussa 2023 julkaistiin spin-off -sarja Berlin, joka sijoittuu aikaan ennen ensimmäistä ryöstöä.
Juoni

Professori (Álvaro Morte) on suunnitellut ryöstön Espanjan Madridissa sijaitsevaan Kuninkaalliseen Rahapajaan. Hän rekrytoi kahdeksan ihmistä, ja ryhmä tekee iskun rahapajaan ja aikoo painaa miljardien edestä rahaa. Osallisena on panttivangit, joiden avulla rahapajaa voidaan pitää hallussa pidemmän aikaa. Jokaisella kahdeksalla ryöstäjällä on kaupungin nimi; Tokio (Úrsula Corberó), Moskova (Paco Tous), Berliini (Pedro Alonso), Nairobi (Alba Flores), Rio (Miguel Herrán), Denver (Jaime Lorente), Helsinki (Darco Peric) ja Oslo (Roberto Garcia Ruiz). Sarjan alussa ryöstäjät ovat pukeutuneet Salvador Dalín klovnimaiseen kasvonaamioon, jottei poliisi tunnistaisi heitä.
Ryöstöä organisoi ja hallitsee rahapajan ulkopuolelta Professori. Poliisin puolelta isossa roolissa ovat komisario Raquel Murillo (Itziar Ituño) ja apulaiskomisario Ángel Rubio (Fernando Soto).
Musiikki

Alun perin italialainen fasisminvastainen taistelulaulu "Bella ciao" soi sarjassa useissa symbolisissa kohtauksissa. Yksi merkittävimmistä on Professorin (Álvaro Morte) ja Berliinin (Pedro Alonso) kohtaus, jossa he laulavat kappaletta yhdessä.
Julkaisut > Alkuperäinen sarja

Espanjalaisella Antena 3 -kanavalla esitettiin 15 jaksoa, ensimmäinen jakso julkaistiin 2. toukokuuta 2017.
Julkaisut > Julkaisut muissa maissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Maa | Pvm | Verkko |
| Argentiina | 20.12.2017 | (internet) |
| Espanja | 20.12.2017 |  |
| Ranska | 20.12.2017 | (internet) |
| Italia | 20.12.2017 | (internet) |
| Puola | 20.12.2017 | (internet) |
| Saksa | 20.12.2017 | (internet) |
Julkaisut > Netflixin levitys

Netflix editoi sarjan kahteen tuotantokauteen ja 22 jaksoon tiivimpään muotoon. Kolmas tuotantokausi julkaistiin 19. heinäkuuta 2019.
PCD

| PCD The Pussycat Dolls |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004–2005
 Julkaistu:  12. syyskuuta 2005  13. syyskuuta 2005
 Tuottaja(t): Ron Fair, Jimmy Iovine, Robin Antin
 Tyylilaji: R&B
 Levy-yhtiö: A&M Records, Interscope Records
The Pussycat Dollsin muut julkaisut
|   | PCD 2005 | Doll Domination 2008 |
Singlet albumilta PCD
 ”Don’t Cha” Julkaistu: 19. huhtikuuta 2005  ”Stickwitu” Julkaistu: 26. syyskuuta 2005  ”Beep” Julkaistu: 28. helmikuuta 2006  ”Buttons” Julkaistu: 11. huhtikuuta 2006  ”I Don't Need a Man” Julkaistu: 25. syyskuuta 2006  ”Wait a Minute” Julkaistu: 26. marraskuuta 2006
PCD on yhdysvaltalaisen The Pussycat Dolls -tanssiryhmän vuonna 2005 julkaistu esikoisalbumi. Albumi sisältää muun muassa kappaleet "Don't Cha", "Beep" ja "I Don't Need A Man". Albumia on myyty seitsemän miljoonaa kappaletta.
Kappaleet

"Don't Cha" (mukana Busta Rhymes) (R. Anthony, T. Calloway, T. Smith) - 3:34
"Beep" (mukana will.i.am) (W. Adams, K. Dioguardi, J. Lynne) - 3:48
"Wait A Minute" (mukana Timbaland) (T. Mosley, K. Hilson) - 3:41
"Stickwitu" (F. Golde, K. Livingston, R. Palmer) - 3:26
"Buttons" (S. Garrett, J. Jones, J. Perry, N. Scherzinger) - 3:45
"I Don't Need A Man" (R. Harrison, N. Scherzinger, K. Dioguardi) - 3:39
"Hot Stuff (I Want You Back)" (P. Bellotte, H. Faltermeier, K. Forsey, S. Fahey, C. Kenny, S. Gallifent, W. Blanchard) - 3:46
"How Many Times, How Many Lies" (D. Warren) - 3:45
"Bite The Dust" (K. Hilson, K. Holland) - 3:32
"Right Now" (H. Mann, C. Sigman) - 2:27
"Tainted Love/Where Did Our Love Go" (E. Cobb, B. Holland, L. Dozier, E. Holland) - 3:25
"Feelin' Good" (A. Newley, L. Bricusse) - 4:19
Kappaleet > International bonuskappaleet

"Sway" (Pablo Beltran Ruiz, Gimbel) - 3:12
"Flirt" (Scherzinger, DioGuardi, Wells) - 2:56
"We Went as Far as We Felt Like Going" (Bob Crewe, Kenny Nolan) - 3:50
Kappaleet > Wal-Mart bonuskappaleet

"Buttons" (mukana Snoop Dogg) - 3:52
"Wait a Minute" (ringtone) - 0:30
"He Always Answers" (ringback tone) - 0:40
"Vibrate off the Table" (ringtone) - 0:39
"Freaky Fun Message" (voicemail ID) - 0:19
"Buttons" (live video)
PCD cell phone wallpapers
Kappaleet > Tour Edition bonuskappaleet

"Sway" – 3:12
"Flirt" – 2:56
"Stickwitu" (Urban Mix) (mukana Avant) - 3:18
"Buttons" (Final Edit) (mukana Snoop Dogg) - 3:52
"Don't Cha" (More Booty Mix) (mukana Busta Rhymes) - 4:48
"Hot Stuff (I Want You Back)" (Remix) - 4:36
"He Always Answers" (Ringback Tone) - 0:40
"Vibrate off the Table" (Ringtone) - 0:39
"Freaky Fun Message" (Voicemail ID) - 0:19
"PCD" (Text Alert) - 0:06
Singlet

"Don't Cha" (26. huhtikuuta 2005)
"Stickwitu" (20. syyskuuta 2005)
"Beep" (28. helmikuuta 2006)
"Buttons" (2. toukokuuta 2006)
"I Don't Need a Man" (25. syyskuuta 2006)
"Wait a Minute" (marraskuu 2006)
Videot

Don't Cha
Stickwitu
Beep
Buttons (mukana myös Snoop Dogg)
I Don't Need A Man
Wait A Minute
Kokoonpano

Nicole Scherzinger
Ashley Roberts
Jessica Sutta
Melody Thornton
Kimberly Wyatt
Carmit Bachar
Raija Rintamäki

Raija Rintamäki (v. 2009 saakka Viitanen, o.s. Rintamäki) on suomalainen kääntäjä, joka on suomentanut erityisesti tieto- ja lastenkirjallisuutta.
Rintamäki sai vuonna 2018 ensimmäisen lasten- ja nuortenkirjallisuuden käännöspalkinnon, Aarresaari-palkinnon Onnentyttö Dunne -suomennoksestaan (Kustannus-Mäkelä 2016; ruotsinkielinen alkuteos on Rose Lagercrantzin kirjoittama ja Eva Erikssonin kuvittama Mitt lyckliga liv).
Rintamäelle myönnettiin Tampereen kaupungin kääntäjäpalkinto vuonna 2000 Peter Maylen teoksesta Takaisin Provenceen ja vuonna 2017 Merete Mazzarellan esseekokoelmasta Elämän tarkoitus. Rintamäen suomennos Mazzarellan teoksesta Sielun pimeä puoli (Tammi) puolestaan oli ehdokkaana J. A. Hollon palkinnon saajaksi vuonna 2015. Hänen suomentamansa Mazzarellan teos Fredrika Charlotta, o.s. Tengström. Kansallisrunoilijan vaimo sai Vuoden tiedekirja -palkinnon vuonna 2007.
Rintamäen tärkeimpiä kaunokirjallisia suomennoksia ovat Hannele Mikaela Taivassalon teokset, mm. In transit ja Mennyt palaa.
Rintamäen suomentamiin kirjasarjoihin kuuluvat mm. David Mellingin Huuko-kuvakirjat, Ian Whybrownin Harri ja dinot -sarja, Rose Lagercrantzin Dunne-sarja, Anders Sparringin ja Per Gustavssonin Vorosen perhe -kirjat, Helena Brossin ja Kadri Ilveksen Eeli ja Omar -sarja sekä Ryan T. Higginsin Mörri-kirjat.
Aiheesta muualla

Kirjasampo
Jimmy DeGrasso

| Jimmy DeGrasso |
| --- | --- |
 Jimmy DeGrasso, 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. maaliskuuta 1963 (ikä 61) Bethlehem, Pennsylvania, Yhdysvallat
Ammatti:  rumpali
Muusikko
Aktiivisena:  1986-
Tyylilajit:  hard rock, heavy metal, thrash metal, speed metal, funk metal, crossover thrash, hardcore punk
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Lita Ford, Ozzy Osbourne, Y&T, White Lion, Fiona, Suicidal Tendencies, Alice Cooper, Megadeth, MD.45, David Lee Roth, Ministry, F5, Mama's Boys, Hail!
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jimmy DeGrasso (s. 16. maaliskuuta 1963 Bethlehem, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rumpali. Hän korvasi Nick Menzan Megadethissä. Nykyään DeGrasso soittaa F5:ssa.
Yhtyeet

Alice Cooper ~ 1993-1996, 2001, 2011
F5 ~ 2007-
Lita Ford
MD.45 ~ 1996
Megadeth ~ 1998-2002
Ministry ~ 2007-2008
Ozzy Osbourne ~ 1986-1987
Suicidal Tendencies ~ 1992-1994
Y&T ~ 1987-1991
White Lion ~ 1991
Aiheesta muualla

Jimmy DeGrasson virallinen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Selim A. Nylund

Selim Alarik Nylund (16. lokakuuta 1875 Urjala – 20. elokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen kauppias ja Latvian varakonsuli. Nylund harjoitti kauppaa Tampereella ja sen ympäristössä. Hän oli myös Tampereen kauppaseuran jäsen.
Nylund kävi kansakoulun, Tampereen liikeapulaiskoulun sekä Tampereen kauppaopiston. Hän aloitti kouluopinnot päätettyään liikemiesuransa Jokioisissa. Hän oli yli 20 vuotta Tampereella Fr. Björkqvistin tukkuliikkeen palveluksessa 1897–1918. Hän perusti sitten Tampereelle Nylund & Wasenius-nimisen tukkuliikkeen ja omisti sen yksin vuoteen 1928 saakka. Nylund toimi sittemmin Klingendahlin villatehtaan myyntipäällikkönä. Hän oli Latvian varakonsulina Hämeen läänissä vuodesta 1926 lähtien. Nylund oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen ja hoiti eräitä kunnallisten hallintokuntien jäsenyyksiä. Hän oli muun muassa Tampereen kauppaoppilaitoksen johtokunnan puheenjohtaja sekä valtuuston tarkastusvaliokunnan jäsen.
Nylund oli mukana Tampereen suojeluskunnan Kauppaseuran suojeluskuntakomppanian toiminnassa vuodesta 1918 alkaen. Hänet ylennettiin suojeluskuntaupseeriksi vuonna 1943.
Kansanedustaja Aune Innala oli Nylundin tytär. Vuonna 1964 kuollut Selim Nylund on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle.
Aiheesta muualla

S. A. Nylund : Tampereen kauppaa, kauppiaita ja heidän apulaisiaan. Muistojen lokeroista, Aamulehti, 22.07.1934, nro 193, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
S. A. Nylund : Tampereen kauppaa, kauppiaita ja heidän apulaisiaan. Muistojen lokeroista II, Aamulehti, 29.07.1934, nro 200, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
S. A. Nylund : Tampereen kauppaa, kauppiaita ja heidän apulaisiaan. Muistojen lokeroista III, Aamulehti, 05.08.1934, nro 207, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
S. A. Nylund : Maalaiskylästä teollisuuskaupungiksi, Aamulehti, 15.10.1939, nro 278, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
S. A. Nylund : Maalaiskylästä teollisuuskaupungiksi II, Aamulehti, 22.10.1939, nro 285, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Théo Raymond

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Tiedosto:Théo Ryamond.jpg
Henkilötiedot
Syntymäaika: 29. syyskuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Muret, Ranska
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 186 cm
Seura
Seura: AS Muret
Junioriseurat
0000–2002: AS Lavernose Lherm Mauzac
2002–2004: AS Muret
2004–2010: Toulouse
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2008–2010 | Toulouse B | – | (–) |
| 2010–2011 | AS Excelsior | – | (–) |
| 2011 | Étoile FC | 27 | (6) |
| 2012–2013 | Toulouse Fontaines | 5 | (4) |
| 2013 | FC Montreux-Sports | 1 | (0) |
| 2013–2014 | FC Monthey | 12 | (3) |
| 2014 | Avenir Fonsorbais | 5 | (3) |
| 2014–2015 | AS Fabrègues | 6 | (1) |
| 2015 | Jazz | 13 | (3) |
| 2016– | AS Muret | 0 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 69 | (20) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. maaliskuuta 2016.
Théo Quentin Claude Raymond (s. 29. syyskuuta 1991 Muret) on ranskalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on keskikenttäpelaaja tai hyökkääjä. Raymond edustaa kaudella 2015 Suomen Ykkösessä pelaavaa FC Jazzia.
Raymond on Toulousen kasvatti. Hän pelasi vuonna 2011 Singaporen pääsarjan S.Leaguen Étoile FC:ssä 27 ottelua, joissa hän teki kuusi maalia. Raymond siirtyi huhtikuussa 2015 Suomen Ykkösessä pelaavaan Jazziin edustettuaan sitä ennen viimeksi Ranskan 5. sarjatasolla pelaavaa Fabrèguesia.
Beretta M1935

| Beretta M1935 |
| --- | --- |

Tyyppi:  itselataava pistooli
Valmistaja:  Beretta
Valmistusmaa:   Italian kuningaskunta
Valmistusvuodet:  1935–1967
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  7,65×17 mm Browning
Aseen pituus:  152 mm
Piipun pituus:  95 mm
Paino (tyhjänä):  0,64 kg
Kapasiteetti:  8 patruunaa
Ammuksen lähtönopeus:  n. 290 m/s
Tehokas kantama:  20-40 m
Beretta M1935 on Berettan valmistama itselataava pistooli. Ase on kaikin puolin samanlainen kuin aikaisempi Beretta M1934, mutta pienempi kaliiperiltaan. Kuten M1934, myös tämä malli on varustettu rungon vasemmalla puolella olevalla varmistinvivulla.
Käyttö

Italian ilmavoimat ja laivasto käyttivät pistoolia laajasti, kuten myös maan poliisivoimat.
Pistooleita tilattiin Puolustusvoimien käyttöön 14.3.1941 Italiasta 1 000 kappaletta. Puolustusvoimat osti näitä pistooleita myös kotimaisten aseliikkeiden varastoista 71 kappaletta. Seuraava tilaus 4 000 pistoolista tehtiin 28.4.1941. Tämän tilauksen aseista saatiin kuitenkin Suomeen vain 3 090 kappaletta. Loput pistooleista jouduttiin todennäköisesti ottamaan vastaan Beretta 1934 -pistooleina. Vuonna 1951 näitä aseita oli Puolustusvoimien kirjanpidossa vielä 2 091 kappaletta.
Aiheesta muualla

Suomalainen asekeräily: Beretta 1934 ja 1935
Berettan aseet
| --- | --- |
Pistoolit:   M1915 M1917  M1919  M1923  M1934  M1935  M1951  92 93R  M9  90two  70  Cheetah  8000  9000  Px4 Storm  418  21A Bobcat  3032 Tomcat  950  Nano  Pico  U22 Neos  Stampede  Laramie 
Konepistoolit:   M1918  M38  M3  M12  Mx4 Storm 
Kiväärit:   BM 59  Rx4 Storm  Beretta Sniper 
Rynnäkkökiväärit:   AR70/90  ARX160 
Karbiinit:  Cx4 Storm
Konekiväärit:  AS70/90
Haulikot:   Silver Pigeon  682  DT-10  1201FP  AL391  Xtrema 2 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Beretta M1935
Käännös suomeksi
Pride (albumi)

| Pride White Lion |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1985
 Julkaistu: 21. kesäkuuta 1987
 Tuottaja(t): Michael Wagener
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
White Lionin muut julkaisut
| Fight to Survive 1987 | Pride 1987 | Big Game 1989 |
Pride on vuonna 1983 perustetun yhdysvaltalaisen hard rock -yhtye White Lionin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 21. kesäkuuta 1987. Albumilta julkaistiin singlet Wait, Tell Me, When The Children Cry ja All You Need Is Rock N’ Roll.
Kappaleet

Hungry – 3.53
Lonely Nights – 4.16
Don’t Give Up – 3.13
Sweet Little Loving – 4.00
Lady of the Valley – 6.38
Wait – 4.00
All You Need Is Rock n Roll – 3.15
Tell Me – 4.28
All Join Our Hands – 4.22
When the Children Cry – 4.20
Kokoonpano

Mike Tramp - laulu
Vito Bratta - soolo,- rytmikitara
James LoMenzo - bassokitara
Greg D'Angelo - rummut
Arviot

Allmusic:
Paluu Reimsiin

| Paluu Reimsiin> Retour à Reims.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Didier Eribon
Kieli:  ranska
Genre:  muistelma
Suomennos
Suomentaja:  Timo Torikka
Kustantaja:  Vastapaino
Julkaistu:  2024
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  203
ISBN:  978-952-397-176-9

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Paluu Reimsiin (Retour à Reims) on Didier Eribonin muistelmateos vuodelta 2009. Sen on suomentanut Timo Torikka, ja suomennoksen on vuonna 2024 julkaissut Vastapaino.
Eribon käy kirjassa elämänvaiheitaan läpi lähinnä sen yhteiskuntaluokan kautta, johon hän syntyi. Yliopistoaikana hän häpesi taustaansa. Alun perinkin ilmestyessään teos sai Ranskassa runsaasti huomiota, mutta julkinen huomio lisääntyi, kun Édouard Louis kertoi sen vaikuttaneen omaan tuotantoonsa. Arviossaan Parnassossa Juha-Pekka Kilpiö sanoo, että Eribon vie tässä kirjassa analyysin pitemmälle kuin Louis, ja itse asiassa hän pitääkin kirjan keskeisenä antina juuri analyysiä, sillä teos "ei häikäise kerronnallaan" vaan harhailee sekavasti sulkeisiin sisältyvine lisäselityksineen. Kaunokirjallinen teos ei silti ole, Kilpiö huomauttaa.
Teoksessa kulkevat lomittain henkilökohtainen historia ja sosiologinen analyysi, ja banaalit muistot rakentuvat laajemmiksi kuvioiksi. Eribonin luokkanousu on poikkeuksellista, ja hän asettuu siten kahden maailman väliin, mistä Eribon käyttää Pierre Bourdieun termiä "haljennut habitus".
Kilpiö huomauttaa, että vaikka kyse on ranskalaisesta yhteiskunnasta, siinä on suomalaisellekin tunnistettavaa: keskiluokkaisesta taustasta lähteneillä on yhteisiä muistoja ja kokemuksia, ja olettaessaan ne kaikille muillekin yhteisiksi, he eivät Eribonin mukaan ymmärrä loukkaavansa niitä, joilla ei näitä kokemuksia ole. Luokkanousu aiheutti Eribonin perheessä suuria ristiriitoja, kun vanhemmat ja veljet siirtyivät äänestämään oikeistoa, eikä Eribon voinut mennä isänsä hautajaisiin, koska olisi joutunut tapaamaan veljensä.
Teoksen tunnelma on alakuloinen, mutta Kilpiö löytää siitä myös "puhdistavaa vihaa" ja häpeän vastapainoksi hienostunutta iloa. Kilpiö kiittää Timo Torikkaa siitä, että tämä on löytänyt oikean sävyn, vaikka joukossa on jokunen pieni kielellinen virhe.
Kainuun murre

| Kainuun murre> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Suomi  Kainuu   Pohjois-Pohjanmaa (osittain)   Lappi (osittain)
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  uralilaiset kielet
Kieliryhmä:  itämerensuomalaiset kielet suomen kieli savolaismurteet
 Ohje 
Kainuun murre on Kainuun maakunnassa, Pohjois-Pohjanmaan Koillismaalla (myös Vaala) sekä Lapin maakunnan Posiolla ja Ranualla puhuttava suomen kielen murre, joka kuuluu savolaisiin murteisiin. Kainuun murre on kuitenkin saanut Savon lisäksi vaikutteita Karjalasta ja pohjoispohjalaisista murteista, mikä johtuu Kainuun sijainnista Oulun läänin alueella. Erityisesti kainuulaiset nuoret puhuvat murretta, jossa on vanhemman väestön puhetta enemmän vaikutteita pohjoispohjalaisista murteista. Itämurteisiin kuuluvaa Kainuun murretta puhuvat kainuulaiset.
Kainuun murteen puhuma-alue Suomen nykyisissä rajoissa.
Kainuun murre jaetaan kolmeen alueeseen, pohjois-, keski- ja eteläosaan. Pohjoisosan murteita puhutaan Posiolla, Ranualla ja Koillismaalla. Keskiosan murteita puhutaan taas pääasiassa Kainuussa, mutta myös Vaalassa, joka kuuluu nykyisin Pohjois-Pohjanmaahan. Eteläosan murteita puhutaan Etelä-Kainuussa Sotkamossa ja Kuhmossa.
Historia

Kainuun murteen syntykaari tähän päivään asti tunnetaan melko hyvin, ja se on ollut runsaslukuisen tutkimuksen kohteena. Kainuun murre pohjautuu muiden kaakkois- ja savolaismurteiden tapaan muinaiskarjalaan, josta myös nykyiset karjalan kieli ja inkeroisen kieli ovat eriytyneet omaksi kielikseen. 1100–1200-luvuilla muinaiskarjala oli hyvin yhtenäinen kieli nykyisten Suomen ja Venäjän alueilla. Mitä todennäköisemmin läntinen, hämäläinen vaikutus, alkoi vaikuttaa muinaiskarjalaan, josta myöhemmin omaksi muinaiskielekseen erottui kantasavo viimeistään ennen Pähkinäsaaren rauhaa 1323. Tämä hämäläinen vaikutus on todennäköisesti myös vaikuttanut siihen, että suomen kielen eri murteiden ymmärtäjät pystyvät ymmärtämään toisiaan melko pitkälle. Siksi Kainuun murrekaan ei ole ainoastaan muinaiskarjalaista perintöä.
Kantasavo jäi elämään Suur-Savoon, josta myöhemmin kantamuoto pirstaloitui eri savolaismurteiksi samalla, kun se levisi entistä laajemmalle alueelle Suomea. Savolaismurteet levisivät samalla Kainuuseen 1550-luvulla, kun Kustaa Vaasa tarvitsi uusia asukkaita suojaamaan valtakuntaa idän uhalta, Moskovan Venäjältä. Suunnilleen 140 perhettä muuttikin Kainuuseen Savonlinnan linnaläänistä, ja ne jäivät jatkamaan tulevaisuuttaan myöhemmin Kainuussa. Myöhemmin heidän puhumastaan savolaismurteesta kehittyi Kainuun murre, jolla on nykyään monia erilaisia muotoja.
Kainuun murteen sanoja

Alla muutamia Kainuun murteen omia sanoja. Sanoista voi huomata, että jotkut löytyvät myös suomen kirjakielestä, jolla on kuitenkin erilainen merkitys ja etenkin siksi itäsuomalaisten ja länsisuomalaisten keskinäisissä keskusteluissa saattaa syntyä väärinkäsityksiä, vaikka keskinäinen ymmärrettävyys olisikin muuten sujuva. Murresanat on kerätty ja koottu aikanaan Kainuun murteen Facebook-ryhmästä.
aekaota = joutua, kulkeutua, päätyä jonnekin
aekava = pikkuvanha
aena = aina; välillä, joskus (esim. ”Käön minä aena siellä kahtomassa”) Kainuulaisen käyttäessä sanaa ”aena” ei hän tarkoita välttämättä tekevänsä asiaa jatkuvasti, vaan hän voi tarkoittaa myös tekevänsä asiaa ainoastaan silloin tällöin.
ahne = ahkera
aprikoijja = arvailla
ehki = edes
erreös = erehdys
haepakka = kiire
haneli = vähän hölmö
hanke = palkka
hija = hiha
holovuu = veden lotraaminen, valehtelu
humppa = musiikki (esim. ”Laetahan poeka humppaa soemmaan.”)
hyöteä = rehevä, pullea
ilikosillaan = alasti (esim. Ilikosillaanko nä täällä kulet?”)
irkama = pilkka, iva
jurskea = raaka
jöö = järjestyä (esim. ”Piähän vähä jöötie noille mukuloille!”)
kiva = nopea, ärhäkkä, kipakka
kulukku = kurkku (esim. ”Nyt muuten sattuupi kulukkuun.”)
kutvelo = huono olo
leso = laiska
litsit = sepalus (esim. ”Poeka, sullahi on litsit aoki.”)
oamu = aamu
onehka = pelottava
pahki = törmätä johonkin (esim. ”Ajjoitko nä toloppaan pahki?”)
pöönävelli = kahvi (esim. ”Juuvaanko myö pöönävellie ennen ulukoeluo?”)
riijata = seurustella
ryllätä = pitää hauskaa
syömmaa = syrjäseutu
tuima = suolaton (länsimurteissa tarkoittaa ”liian suolaista”)
tööpeli = olut
tällätä = meikata
vasiten = tarkoituksella
vipata = lainata (esim. ”Vippaa viitonen niin minä ruppean ottamaan tööpeliä!”)
vänkäri = apukuljettaja
äetyö = yltyä (esim. ”Nythän tämä äetyi paeniksi.”)
ävär = kirjakieli
ä’ä = uloste
Ruotsin ja venäjän kielen lainasanoja

Siinä missä Kainuun murteen sanojen muodot ovat saaneet saamelaista vaikutetta, on lainasanastoltaan Kainuun murre saanut vahvaa vaikutetta luonnollisesti myös venäjän kielestä itäisen sijaintinsa vuoksi, mutta hieman yllättäen myös ruotsin kielestä. Ruotsin kielen vaikutus on ollut jopa niin voimakasta, ettei voi varmaksi sanoa, kumpi kielistä on vaikuttanut lainasanoineen murteeseen enemmän. Myös lainasanoista on vaikea tunnistaa ja sanoa varmaksi, kummasta kielestä sana on lainautunut murteeseen. Alla muutamia ruotsin ja venäjän lainasanoja Kainuun murteessa.