stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jobbik

| Jobbik> Jobbik Magyarországért Mozgalom |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  24. lokakuuta 2003
Johto:   Béla Adorján (pj.) 
Ideologia:  Nykyinen: nationalismi ekososialismi maatalouspolitiikka EU-myönteisyys  kristillinen sosialismi konservatismi Historiallinen: turanismi radikaali isänmaallisuus kristillisyys EU-kriittisyys Oikeistopopulismi Irredentismi Antikommunismi
Poliittinen kirjo:  Nykyinen: keskiryhmäksi, oikeisto Historiallinen: äärioikeisto Kolmas tie
Osoite:  1113 Budapest, Bécsi út 120
Jäsenmäärä:  13 000 (2019)
Värit:  turkoosi, musta
Unkarin parlamentti:  8 / 199
Euroopan parlamentti:  0 / 21
Kansainväliset jäsenyydet:  Euroopan kansallisten liikkeiden liitto (2009–2016)  Euroopan kristillinen poliittinen liike (2024–)
Nuorisojärjestö:  Jobbik Ifjúsági Tagozat
Kotisivu:  jobbik.hu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jobbik Magyarországért Mozgalom (’Paremman Unkarin puolesta -liike’), lyhyemmin Jobbik, on vuonna 2003 perustettu unkarilainen puolue, joka on historiansa aikana siirtynyt äärioikeistolaisesta radikaalinationalismista jonkin verran poliittisen keskustan suuntaan, konservatiivis-nationalistiseksi oikeistopuolueeksi. Puolueen nimen voi nähdä sanaleikkinä, sillä jobb(ik) tarkoittaa sekä ’parempaa’ että ’oikeanpuoleista, oikeistolaista’.
Helmikuussa 2023 puolueen nimi muutettiin muotoon Jobbik-Konzervatívok (’Jobbik-Konservatiivit’), mutta syyskuussa 2024 puoluekokous palautti nimen alkuperäiseen muotoon.
Historia > Perustaminen ja alkuvaiheet

Jobbikin edeltäjänä toimi paljolti yliopisto-opiskelijoita yhdistänyt, vuonna 1999 perustettu nuorisojärjestö Jobboldali Ifjúsági Közösség (’Oikeistolaisen nuorison yhteisö’), lyhemmin JobbIK. Järjestön päämääränä oli alun perin tukea porvarillisten ja oikeistolaisten poliittisten voimien (MDF, Fidesz, MIÉP) vahvistumista Unkarissa. Vuoden 2002 parlamenttivaalien jälkeen järjestö toi julki pettymyksensä silloisiin oikeistopuolueisiin: radikaalioikeistolainen MIÉP ei ollut saanut vaaleissa enää läpi yhtään ehdokasta, Fidesz taas ei ollut onnistunut muuttumaan ”toimintavalmiiksi kansalliseksi puolueeksi” eikä todella puuttumaan tärkeisiin asioihin kuten perheiden ja perusarvojen suojeleminen sekä väestön vähenemisen pysäyttäminen. 24. lokakuuta 2003 Jobbik rekisteröitiin virallisesti puolueena. Se määritteli itsensä ”arvoperiaatteiseksi, konservatiiviseksi, menetelmiltään radikaaliksi kansallismielis-kristilliseksi puolueeksi”.
Huhtikuussa 2004 Jobbik sai ensimmäisen kansanedustajansa, kun Fidesz-puolueen Attila Körömi loikkasi Jobbikiin ”voidakseen paremmin palvella ylpeää, voimakasta ja riippumatonta Unkaria”. Vuoden 2004 europarlamenttivaaleihin Jobbik jätti osallistumatta, protestina Unkarin ”hätiköidylle” liittymispäätökselle.
Vuoden 2006 parlamenttivaaleihin Jobbik osallistui vaaliliitossa Oikeus ja elämä -puolueen (MIÉP) kanssa, mutta ei onnistunut saamaan läpi ehdokkaita. Samana syksynä Jobbikin aktivisteja nähtiin Budapestissa puhjenneissa väkivaltaisissa mellakoissa, joiden välittömänä aiheena oli  sosialistihallituksen pääministeri Ferenc Gyurcsányn julkisuuteen vuotaneesta sisäpiiripuheesta noussut skandaali.
Vuonna 2007 puolue julkisti ohjelmansa, jonka mukaan Unkarin oikeudellinen jatkuvuus oli katkennut vuoden 1944 saksalaismiehityksen myötä ja näin syntyneen perustuslaillisen kriisin korjaamiseksi tarvittaisiin uutta, ns. Pyhä kruunu -oppiin perustuvaa perustuslakia. Ohjelmassa vaadittiin strategisesti tärkeiden tuotannonalojen valtiollistamista, ”assimilaatioon soveltumattomien ryhmien joukkomaahanmuuton pysäyttämistä”, kirkolliselle avioliittoon vihkimiselle virallista asemaa, pakollista uskonnon- tai etiikanopetusta oppivelvollisuuskouluihin, punavalkoisen Árpád-raitalipun tunnustamista kansalliseksi symboliksi sekä poliisiin erillistä yksikköä ”mustalaisrikollisuuden” torjuntaan.
Elokuussa 2007 puolueen tuolloinen johtaja Gábor Vona puolueen tuella perusti tulevan kansalliskaartin ydinjoukoksi aiotun puolisotilaallisen katupartiojärjestön ”Unkarin kaartin” (Magyar Gárda), jonka toiminta ja univormut herättivät kohua. Kaarti hajotettiin oikeuden päätöksellä 2009.
Historia > Nousu parlamenttiin ja poliittiseksi voimaksi

Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa Jobbik sai, paljon ennusteita paremmalla äänisaaliilla, läpi kolme ehdokastaan ja juhli tätä suurena menestyksenä. Myös Jobbikin vahvistumisen syitä tutkineen Dániel Rónan mukaan tätä voidaan pitää poikkeuksellisena saavutuksena. Rónan mukaan Jobbikin äänestäjiä motivoivat perinteiset ja median vahvistamat ennakkoluulot romaneja kohtaan (”mustalaisrikollisuus”), kasvava epäluottamus ”poliittisiin eliitteihin”, puoluejohdon tehokas ja uudistuva julkisuusstrategia, vahva järjestötausta myös ennestään olemassa olleissa äärioikeistolaisissa alakulttuureissa sekä Jobbikin taito puhutella yhteisön ja identiteetin heikkoudesta kärsivää nuorisoa, etenkin nuoria miehiä. Saman vuoden kesällä Jobbik solmi yhteistyösopimuksen useiden äärioikeistopiireissä tunnettujen toimijoiden (kuten László Toroczkai, sittemmin Meidän Kotimaamme -liikkeen johtaja) ja järjestöjen kanssa. Vuonna 2009 Jobbik oli yhdessä muutamien muiden Euroopan äärioikeistopuolueiden kanssa perustamassa Euroopan kansallisten liikkeiden liittoa, johon se kuului vuoteen 2016 saakka.
Vuoden 2010 parlamenttivaaleihin Jobbik lähti iskulauseinaan mm. "Unkari unkarilaisille"; räväkän kampanjan mainosten rasistisuudesta käytiin oikeuskiistaa, kun kansallinen yleisradioyhtiö ei ensin olisi halunnut niitä lähettää. Vaaleissa Jobbik sai läpi 47 edustajaa ja nousi kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi, aivan sosialistipuolue MSZP:n kannoille. Vuoden lopulla Jobbik oli joidenkin mielipidetutkimusten mukaan jo maan toiseksi suosituin puolue.
Poliittista julkisuutta Jobbik sai 2010-luvun alussa mm. EU-vastaisilla tempauksilla: Euroopan komission vaadittua muutoksia Unkarin lakeihin (mm. tuomarien lähettäminen varhennetulle eläkkeelle, mikä mahdollistaisi oikeusistuimien poliittiset uudelleennimitykset) puoluejohtaja Gábor Vona tammikuussa 2012 vaati Unkarin eroa EU:sta ja järjesti mielenosoituksen, jossa poltettiin EU:n lippu. Puolue järjesti näyttäviä mielenosoitusmarsseja (Magyar Élet Menete ’Unkarin elämän marssi’) eri puolilla maata.
Jobbik tuli tunnetuksi myös lukuisista rasistisista, etenkin romanivastaisista, antisemitistisistä sekä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen vastaisista ulostuloistaan. Unkarin isännöidessä Juutalaisten maailmankongressin plenaari-istuntoa 2013 Jobbik osoitti mieltään ”bolševismin ja sionismin uhrien” muistoksi. Jobbikin antisemitismi sai kansainvälistä mediahuomiota myös, kun puolueen kansanedustaja ja entinen varapuheenjohtaja Csanád Szegedi sai yllättäen selville juutalaiset sukujuurensa.
Historia > Radikaalipuolueesta kansanpuolueeksi

Vuoden 2014 parlamenttivaalien alla Jobbikin nähtiin siirtyvän maltillisempaan, vähemmän aggressiiviseen ja laajempia kansanjoukkoja puhuttelevaan suuntaan. Jotkut radikaalimmat edustajat lähtivät puolueesta, ja vaalikampanjan sävyistä poistui aggressiivinen uhkailu. Parlamenttiin puolue sai 23 edustajaa ja pysyi yhä, Fidesz-KDNP-koalition ja vasemmistopuolueiden vaaliliiton jälkeen, kolmanneksi suurimpana voimana.
Pahan iskun puolueen imagolle antoi sen europarlamenttiedustajan Béla Kovácsin joutuminen syytetyksi vakoilusta Venäjän hyväksi vuonna 2014. Se herätti laajaa kansainvälistä kohua ja nosti esille puolueen yleisen Venäjä-mielisyyden ongelmat. Kovácsin juttu päätyi tutkintaan vasta 2017, ja kun tuomio korkeammissa oikeusasteissa lopulta vahvistui viiden vuoden kuritushuonerangaistukseksi vuonna 2022, Kovács itse oli jo muuttanut Moskovaan.
Vuoden 2015 puoluekokouksessa puoluejohtaja Gábor Vona teki selvän pesäeron äärioikeistoon ilmoittaen, että ”natsiromantiikkaa kaipaavat” eivät enää ole tervetulleita Jobbikiin ja että puolue pyrkii muuttumaan kansanpuolueeksi ja tavoittelemaan hallituspaikkaa. Huhtikuussa 2016 Vona sulki puoluejohtajakisasta kolme radikaalimpaa linjaa edustanutta puolueen varapuheenjohtajaa, näiden joukossa sittemmin Meidän Kotimaamme -liikkeeseen siirtyneen Előd Novákin. Kesällä 2016 Vona ilmoitti Jobbikin luopuvan tavoitteesta erottaa Unkari EU:sta. Elokuussa 2017 Vona kiisti puolueensa koskaan olleen antisemitistinen tai rasistinen (tosin puolueen historiasta löytyi runsaasti lausuntoja, jotka puhuivat tätä vastaan) ja pyysi anteeksi kaikilta, joita puolueen ulostulot olisivat mahdollisesti loukanneet.
Vuonna 2017, vaalitaistelun jo käynnistyessä, kansanpuolueeksi pyrkivä Jobbik kävi avoimeen taisteluun Fidesz-puolueen korruptiota vastaan aggressiivisella julistekampanjalla, jossa Fidesz-vaikuttajia kuvattiin ”rikollisina” tai ”varkaina”. Kampanjan mainostilan tarjosi poikkeuksellisen edullisesti suurliikemies Lajos Simicska, entinen Fideszin ydinvaikuttaja, joka juuri oli rikkonut välinsä Viktor Orbániin. Julisteista ja Fideszin tämän kampanjan torjumiseksi säädättämästä laista syntyi suurta julkisuutta saanut poliittinen ja juristinen kärhämä.
Erottuaan Euroopan kansallisten liikkeiden liitosta 2016 Jobbik haki Euroopan kansanpuolueen jäsenyyttä, mutta hakemus tyrmättiin. EPP:n johtaja Pedro López de Pablo antoi Unkarin median ymmärtää pitävänsä tätä hakemusta täysin käsittämättömänä.
Historia > Vaalitappio ja alamäki

Vuoden 2018 parlamenttivaaleissa Jobbik sai 26 edustajanpaikkaa mutta epäonnistui päätavoitteessaan, Fidesz-puolueen ylivallan kaatamisessa. Kansanpuolueeksi muuttuminen ei ollut toiminut, ja antamansa lupauksen mukaisesti Gábor Vona erosi puoluejohtajan tehtävästä ja luopui kansanedustajan mandaatistaan. Entisen varapuheenjohtajan László Toroczkain johdolla puolueen radikaalimpi siipi, joukossa useita kansanedustajia, totesi Jobbikin muuttuneen "värittömäksi, hajuttomaksi ja mauttomaksi", erosi ja perusti uuden puolueen, Meidän kotimaamme -liikkeen.
Vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa alamäki jatkui: kiistojen repimä ja useita tunnettuja edustajiaan menettänyt Jobbik sai läpi enää yhden edustajan. Vaalitappion johdosta Vonan seuraajaksi valittu Tamás Sneider sekä koko puoluejohto erosivat. Uudeksi johtajaksi valittiin juutalaistaustainen Péter Jakab, joka ensi töikseen erotti puolueen jäsenyydestä antisemitistisistä kommenteistaan tunnetuksi tulleen entisen kansanedustajan Gergely Kulcsárin. Vuonna 2020 puolue muutti myös tunnusväriään ja graafista ilmettään: Unkarin puna-valko-vihreiden värien sijasta tunnusväriksi tuli turkoosi.
Puolueen mureneminen jatkui 2020, kun entisen puheenjohtajan Tamás Sneiderin lisäksi kaksi muutakin kansanedustajaa erosi Jobbikin eduskuntaryhmästä. Sneiderin mukaan Jakabin vain neljä kuukautta kestäneellä puheenjohtajakaudella oli jo ”heitetty ulos ikkunasta kaikki kansallinen ja konservatiivinen ajattelu”.
Vuoden 2022 parlamenttivaaleihin Jobbik lähti kuuden oppositiopuolueen vaaliliitossa. Fidesz-koalitio onnistui jälleen uusimaan vaalivoittonsa, oppositio kärsi jälleen tappion, ja oppositiopuolueista eniten mandaatteja menetti Jobbik, jolle jäi kymmenen kansanedustajapaikkaa. Puoluejohdon enemmistö kääntyi Péter Jakabia vastaan ja painosti tämän eroamaan. Uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Márton Gyöngyösi.
Huhtikuussa 2024 puoluejohtaja Gyöngyösi ilmoitti, että Euroopan kristillinen poliittinen liike oli hyväksynyt Jobbikin jäsenekseen ja Jobbik jatkaisi politiikantekoa Unkarin ainoana aidosti kristillis-konservatiivisena puolueena, pyrkien palauttamaan Unkarin kansainvälisen maineen ja hankkimaan sille liittolaisia.
Vuoden 2024 europarlamenttivaaleissa Jobbikin ääniosuus jäi alle prosentin, ja se menetti viimeisenkin edustajanpaikkansa. Márton Gyöngyösin tilalle puheenjohtajaksi valittiin Béla Adorján.
Vaalitulokset

Tietojen lähde: Unkarin kansallinen vaalivirasto.
Vaalitulokset > Unkarin parlamenttivaalit

| Vaalit | Äänimäärä (1>  äänestyskierros) | Äänten osuus (1>  äänestyskierros) | Muutos (prosenttiyksikköä) | Äänimäärä (2>  kierros)3 | Äänten osuus (2>  kierros) | Mandaatteja | Mandaattien osuus | Hallitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20061 | 119 007 | 2,20 % | – | 231 | 0,007 % | 0 / 386 | 0,00 % | ei mandaatteja |
| 2010 | 855 436 | 16,67 % |  14,47 | 141 323 | 12,26 % | 47 / 386 | 12,18% | oppositio |
| 2014 | 1 020 476 | 20,30 % |  3,63 | – | – | 23 / 199 | 11,56 % | oppositio |
| 2018 | 1 092 671 | 19,06 % |  1,24 | – | – | 26 / 199 | 13,07 % | oppositio |
| 20222 | 1 947 3312 | 34,44 %2 | – | – | – | 10 / 199 | 5,03 % | oppositio |
1 Vaaliliitossa MIÉP:n kanssa.

2 Opposition 6 puolueen vaaliliitossa.

3 Vuodesta 2014 lähtien vain yksi kierros.
Vaalitulokset > Eurooppa-parlamentin vaalit

Europarlamenttivaaleihin vuonna 2004 Jobbik ei osallistunut, protestiksi Unkarin "hätiköidylle" EU-jäsenyyspäätökselle.
Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa Jobbik sai läpi kolme ehdokastaan, samoin vuonna 2014. Vuoden 2019 vaaleissa paikkoja tuli enää yksi, vuonna 2024 ei enää yhtään.
Europarlamentissa vuosina 2009–2024 Jobbikin edustajat istuivat riippumattomina, liittymättä yhteenkään europuolueeseen.
Kirjallisuutta

Bjurwald, Lisa: Euroopan häpeä: Rasistien voittokulku.  ((Europas skam: Rasister på frammarsch, 2011.) Suomennos: Taru Laiho)  Helsinki:  Art House, 2011.  ISBN 978-951-884-484-9
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotisivut. (unkariksi)
Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Peter Lodenius: Unkarin Jobbik, Euroopan pelottavin äärioikeisto. Kansan uutiset 25.11.2011.
Navarinon taistelu

Navarinon taistelu oli Kreikan vapaussodassa käyty meritaistelu Navarínonlahdessa nykyisen Pýloksen kaupungin eli silloisen Navarínon edustalla 20. lokakuuta 1827. Taistelun osapuolina olivat Osmanien valtakunnan laivasto sekä liittoutuneet Britannian Kuninkaallinen laivasto, Ranskan laivasto ja Venäjän keisarikunnan laivasto.
Tausta

Vuonna 1825 Kreikan vapaussota oli kestänyt jo neljä vuotta ja sulttaani pyysi egyptiläistä vasallikuningastaan lopettamaan kapinan nopeasti. Niinpä tämä lähetti adoptoidun poikansa, Ibrahim paššan, jonka tarkoituksena oli hävittää kreikkalaiset ja korvata heidät afrikkalaisilla muslimeilla. Kun britit saivat kuulla tästä, he lähettivät laivaston amiraali Edward Codringtonin johdolla kohti Kreikkaa.
Heinäkuun 6. päivänä 1827 kirjoitettiin Lontoon sopimus, jolla yritettiin saada rauha. Sen allekirjoittivat Venäjä, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Ne sitoutuivat ryhtymään toimenpiteisiin, ellei Osmanien valtakunta neljäntoista päivän kuluessa suostuisi aselepoon. Pian Ranska ja Venäjä lähettivät myös aluksiaan Kreikkaan. Kreikan hallitus hyväksyi aselevon, mutta osmanit kieltäytyivät, joten sota jatkui.
Taistelu ja siihen valmistautuminen

12. heinäkuuta Pashan laivue oli ankkuroitunut Navarínonlahteen, kun heitä varoitettiin, että britit olivat tulossa pysäyttämään kansanmurhan. Osmanit pienensivät meritoimintaansa, mutta jatkoivat kylien polttamista ja kreikkalaisten tappamista maalla. Liittoutuneet lähettivät Ibrahamille viestin, mutta se palautettiin vedoten siihen, että hänen olinpaikkaansa ei tiedetty. 20. heinäkuuta britit päättivät mennä lahden poukamaan, missä osmanien laivasto oleskeli. Aikansa mietittyään venäläiset ja ranskalaiset liittyivät mukaan. Näin lahdessa oli noin 100 laivaa samanaikaisesti ampumaetäisyydellä toisistaan.
Osmanit lähettivät liittoutuneille vaatimuksia, mutta he saivat vastauksen, että he jakelevat määräyksiä. Britit ankkuroivat aluksen osmanien Warrior-laivan viereen. Liittoutuneet pitivät tätä huijauksena ja odottivat, että osmanit lähtisivät pakoon tai haluaisivat hyökkäämättömyyssopimuksen, mutta kun osmanit ampuivat yhden brittien luutnantin ja osan tämän miehistöstä, osmanit soutivat pienellä veneellä kohti brittilaivaa. Pian yksi brittien fregatti avasi tulen ja kaikki muut seurasivat perässä. Iltaan mennessä lähes koko osmanien laivasto oli uponnut.
Kun osmanien laivasto oli hävinnyt taistelun, he eivät pystyneet pitämään Peloponnesosta hallinnassaan, vaan joutuivat vetäytymään pois. Britannian hallitus ei ollut tähän tyytyväinen, sillä he halusivat vain painostaa osmanit pois.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Navarinon taistelu Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Battle of Navarino
Käännös suomeksi
Chesapeakenlahti

Chesapeakenlahti Landsat-satelliittikuvassa
Chesapeakenlahden valuma-alue
Chesapeakenlahti on suuri estuaari eli jokisuulahti Pohjois-Amerikan itärannikolla, Virginian ja Marylandin osavaltioiden välissä. Se on Yhdysvaltain estuaareista suurin ja sen pituus on noin 300 km ja vesialue 11 600 km². Chesapeakenlahteen laskee noin 150 jokea, joista tärkeimmät (pohjoisesta lukien) ovat Susquehanna, Patapsco, Chester, Choptank, Patuxent, Potomac,
Rappahannock,
Nanticoke,
York,
Back sekä James.
Chesapeakenlahden törmäyskraatteri

Lahden alla maan sisässä on todettu painovoimamittauksissa ja koeporauksissa olevan suuri meteoriittikraatteri. Meteoriittikraatteri syntyi 35,5 miljoonaa vuotta sitten eoseenikauden lopussa. Tällöin sattui Maan pinnalla suuri joukkosukupuutto. Kraatteri syntyi eräiden arvioiden mukaan muutamaa miljoonaa vuotta ennen kauden loppua. Syvän kraatterin läpimitta on 38 kilometriä ja ulomman alueen, missä maa on vyörynyt kraatteriin, läpimitta on 85 kilometriä. Kivi on murtunut 8 kilometrin syvyyteen asti. Kraatteri on 1,3 kilometriä syvä. Kraatteri on 300–500 metrin syvyisten kerrostumien alla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chesapeakenlahti Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chesapeaken lahden törmäyskraatteri Wikimedia Commonsissa
USGS, 'Investigating the Chesapeake Bay Impact Crater.'
USGS, 'The Chesapeake meteorite: message from the past.' (Arkistoitu – Internet Archive)
'The Chesapeake Bay bolide: modern consequences of an ancient cataclysm.'
Earth Impact Database - yli 160 törmäyskraatterin tietokanta (englanniksi)
Satellite image of the region (from Google Maps)
Kraatterin profiili.
Kraatterin sijainti.
Puujoki (joki)

Puujoki on noin 35 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Hausjärven ja Janakkalan kuntien alueella. Se alkaa Mommilanjärven eteläpuolella olevasta Ansionjärvestä ja laskee lopulta Kernaalanjärveen. Korkeuseroa on vain kolme metriä, minkä vuoksi joki on herkkä tulvimaan. Puujoessa on yksi pato, Vuolteenkosken pato. Puujoen sivujokia ovat esimerkiksi Hausjoki ja Punkanjoki. Seudulla on paljon soita.
Tore

| Tore |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  8. heinäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Thore, Ture, Tuure, Turo
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Thor-jumala
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tore  on skandinaavinen miehen etunimi. Nimi johtuu muinais­skandinaavisesta ukkosen- ja sodan­jumalan nimestä Tor ja tarkoittaa Torin taistelijaa. Nimestä on käytössä myös harvinaisempi kirjoitusasu Thore.
Nimi Tore on ollut käytössä Ahvenanmaalla jo 1300-luvulla ja 1400-luvulla muuallakin Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Tore on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 511 ja Thore hieman yli 50 henkilölle. Toren nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 8. heinäkuuta.
Tore on myös italialaisen nimen Salvatore lyhenne.
Tunnettuja Tore-nimisiä

Tore Aleksandersen (1968–2023), norjalainen lentopallovalmentaja
Thore Asp (1875–1947), suomalainen kauppakoulun johtaja ja päätoimittaja
Tore Austad (1935–2025), norjalainen professori, poliitikko ja ministeri
Tore Brovold (s. 1970), norjalainen haulikkoampuja
Tore Cervin (s. 1950), ruotsalainen jalkapalloilija
Tore Edman (1904–1995), ruotsalainen mäkihyppääjä
Thore Ehrling (1912–1994), ruotsalainen jazztrumpetisti, lauluntekijä, kapellimestari ja elokuvasäveltäjä
Tore André Flo (s. 1973), norjalainen jalkapalloilija
Tore Andreas Gundersen (s. 1986), norjalainen jalkapalloilija
Tore Elias Hoel (s. 1953), norjalainen kirjailija
Tore Ruud Hofstad (s. 1979), norjalainen maastohiihtäjä
Tore Hund (n. 990 – n. 1030), norjalainen viikinkiaikainen ylimys
Thore Jederby (1913–1984), ruotsalainen jazzkontrabasisti ja levy- ja radiotuottaja
Tore Johansen (s. 1948), norjalainen näyttelijä ja laulaja
Tore Keller (1905–1988), ruotsalainen jalkapalloilija
Tore Littmarck (1921–2007), ruotsalainen pappi, kirjailija ja virsirunoilija
Tore Modeen (1929–2007), suomalainen oikeustieteen professori
Tore Pedersen (s. 1969), norjalainen jalkapalloilija
Tore Reginiussen (s. 1986), norjalainen jalkapalloilija
Tore Renberg (s. 1972), norjalainen kirjailija ja muusikko
Tore Sagvolden (s. 1959), norjalainen suunnistaja
Tore Sandvik (s. 1972), norjalainen suunnistaja ja maailmanmestari
Tore O. Sandvik (s. 1969), norjalainen poliitikko
Tore Sjöstrand (1921–2011), ruotsalainen estejuoksija
Tore Strindberg (1882–1968), ruotsalainen kuvanveistäjä
Tore Stubberud (s. 1947), norjalainen kirjailija ja filosofi
Tore Tallqvist (1941–2022), suomalainen arkkitehti
Tore Torvbråten (s. 1968), norjalainen curlingpelaaja
Tore Tønne (1948–2002), norjalainen poliitikko ja ministeri
Tore Vikingstad (s. 1975), norjalainen jääkiekkoilija
Tore Wretman (1916–2003), ruotsalainen kokki ja ravintoloitsija
Tore Ørjasæter (1886–1968), norjalainen runoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tore Wikimedia Commonsissa
Leevi Meriläinen

| Leevi Meriläinen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. elokuuta 2002 (ikä 22) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mertsi
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  190 cm
Paino:  81 kg
Seura
Seura (P):  Ottawa Senators
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  Belleville Senators (AHL)
Pelinumero:  35 / 1
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  Kärpät (SML)
NHL-varaus:  71. varaus, 2020 Ottawa Senators
Leevi Matias Meriläinen (s. 13. elokuuta 2002 Oulu) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-seura Ottawa Senatorsin organisaatiossa. Hän pelaa pääasiassa AHL-joukkue Belleville Senatorsissa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2022 | jääkiekko |  |
Meriläinen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti hopeaa. Meriläinen pelasi suurimman osan Suomen otteluista, kunnes hieman yllättäen Juha Jatkola joukkueen maalinsuulle välieräotteluun Ruotsia vastaan. Hän kantoi Suomen torjuntavastuun myös finaaliottelussa Kanadaa vastaan. Yhteensä Meriläinen on pelannut 13 nuorten maaottelua.
Muuta

Meriläinen on maininnut yhdeksi esikuvakseen Pekka Rinteen.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | JMM | 4 | 3 | 1 | 244 | 11 | 0 | 2.70 | 89,3 |
Rubikin kosto

Rubikin kosto ratkaistuna.
Rubikin kosto on 4 × 4 × 4 Rubikin kuutio. Siinä on 24 keskusta, 24 reunaa ja 8 kulmaa. Sen loi Peter Sebestény. Toisin kuin Rubikin kuutiossa, tässä keskukset voivat siirtyä eri paikkoihin.
Ratkaisutapoja

Rubikin kosto voidaan ratkaista eri tavoin. Yksi tapa on ratkaista keskukset ja sitten reunat. Sitten voit ratkaista sen kuin 3 × 3 × 3 -kuution, mutta erityisiä ongelmia voi tapahtua. Kahta reunaa käännetään väärin tai kaksi reuna sarjaa voidaan vaihtaa toisiinsa. lähde?
Näitä ongelmia kutsutaan pariteettivirheiksi. Se voidaan edelleen ratkaista, mutta sen ratkaisemiseksi on tehtävä erityisiä liikkeitä. Toinen tapa on ratkaista ensin reunat, sitten keskukset, mutta on myös mahdollista tehdä pariteettivirheitä. On olemassa tapoja ratkaista Rubikin kosto ilman pariteettivirheitä. Yksi tapa on ratkaista ensin kulmat ja reunat ja sitten keskukset. lähde?
Maailmanennätykset

Yksittäinen ratkaisu: 15,71s (Max Park)
Viiden keskiarvo: 19,17s (Tymon Kolasiński)