stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Igor Grigorenko

| Igor Grigorenko |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. huhtikuuta 1983 (ikä 41) Toljatti, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  93 kg
Seura
Seura:  Salavat Julajev Ufa
Sarja:  KHL
Pelinumero:  27
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2001–
Aik. seurat:  TsSK VVS Samara (RUS-2) Lada Toljatti (RSL) Salavat Julajev Ufa (RSL/KHL) Severstal Tšerepovets (RSL) Grand Rapids Griffins (AHL) PHK TsSKA Moskova (KHL)
NHL-varaus:  62. varaus, 2001 Detroit Red Wings
Igor Vladimirovitš Grigorenko (ven. Игорь Владимирович Григоренко; s. 9. huhtikuuta 1983 Toljatti, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto [lähde? ]) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue Salavat Julajev Ufassa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta osaa pelata myös keskellä. Grigorenkoa on luonnehdittu pelityyliltään voimahyökkääjäksi.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tšekki 2002 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Nova Scotia 2003 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Suomi 2001 | jääkiekko |  |
Grigorenko edusti Venäjää MM-kilpailuissa vuosina 2003 ja 2006. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2002 ja 2003, joista molemmat turnaukset päättyivät maailmanmestaruuteen. Grigorenko jakoi koko vuoden 2003 turnauksen pistepörssin voiton Sveitsin Patrik Bärtschin kanssa sekä maalipörssin voiton Bärtschin, Suomen Jussi Jokisen ja joukkuetoverinsa Aleksandr Ovetškinin kanssa tehoilla 4+6=10. Hänet palkittiin turnauksen parhaana hyökkääjänä ja valittiin tähdistökentälliseen.
Grigorenko pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2001, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Grigorenko sijoittui tehoilla 4+6=10 koko turnauksen piste- ja maalipörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Ilja Kovaltšuk. Hänet valittiin tähdistökentälliseen.
Honsunvalkopyökki

| Honsunvalkopyökki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Fagales
Heimo::  Koivukasvit Betulaceae
Suku::  Valkopyökit Carpinus
Laji::  laxiflora
Kaksiosainen nimi
 Carpinus laxiflora  (Siebold & Zucc.) Blume 
Katso myös
   Honsunvalkopyökki Wikispeciesissä   Honsunvalkopyökki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Honsunvalkopyökki eli idänvalkopyökki (Carpinus laxiflora) on koivukasvien (Betulaceae) heimoon ja valkopyökkien (Carpinus) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on tuulipölytteinen ja yksikotinen puulaji, jolla on erilliset hede- ja emikukinnot. Puut alkavat tuottaa siemeniä, kun niiden rinnankorkeusläpimitta on noin 3 cm. Puun siemeniä syövät pääasiassa Curculio-sukuun kuuluvien kärsäkkäiden toukat.
Honsunvalkopyökkiä kasvaa Korean niemimaan ja Japanin temperaattisissa kausivihannissa metsissä.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Carpinus laxiflora (Siebold & Zucc.) Blume
Trees and Shrubs Online: Carpinus laxiflora (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Carpinus laxiflora (englanniksi)
Hyvän oppimisen tilat

| Hyvän oppimisen tilat |
| --- | --- |

Kirjailija:  Teemu Leinonen ja Mikko Mäkelä
Kieli:  suomi
Kustantaja:  PS-kustannus
Julkaistu:  2022
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hyvän oppimisen tilat on Teemu Leinosen ja Mikko Mäkelän kirjoittama teos, joka julkaistiin syksyllä 2022 (PS-kustannus). Kirjassa oppimisympäristö määritellään laajasti: fyysisen ympäristön lisäksi siihen kuuluvat psyykkiset, sosiaaliset ja kulttuuriset ympäristöt. Myös oppimisen menetelmät ja käytetyt välineet luetaan osaksi oppimisympäristöjä. Teos pyrkii osoittamaan, miten ympäristöt ja pedagogiikka tukevat toisiaan oppimisessa.
Suomessa oppimisympäristöistä alettiin puhua 1990-luvun alussa. Asialla olivat lähinnä kasvatussosiologit, jotka tutkivat ihmisen oppimista koulun ulkopuolella. Kun 1990-luvun puolivälissä alettiin hyödyntää internetiä myös opinnollisiin tarkoituksiin, oppimisympäristö kaventui merkitsemään ohjelmaa, jonka avulla voitiin opettaa ja opiskella netissä. Myös erilaiset verkko-opetusprojektit alkoivat käyttää itsestään nimitystä oppimisympäristö.
Leinosen ja Mäkelän kirjaa voidaan pitää laajan, suorastaan mahdollisimman laajan oppimisympäristöajattelun manifestina. Kirjan esipuheessa (s. 18) he kirjoittavat: "Sitä kokonaisuutta, jossa oppiminen tapahtuu, voidaan kutsua oppimisen tilaksi. Se kantaa mukanaan kaiken sen historiallisen, sosiaalisen ja kulttuurisen sisällön, joka on muokannut oppimista ja opetusta historian saatossa. Hyvän oppimisen tilan kehittämisen tulee lisäksi lähteä niistä tarpeista ja arvoista, joita tulevaisuudessa halutaan edistää. Se ei siis ole vain tila siinä fyysisessä merkityksessä kuin rakennus tai huone. Se ei myöskään ole vain tietty mielentila tai sosiaalinen tila. Oppimisen tila on kaikkea tätä yhdessä ja erikseen."
Teemu Leinonen on professori Aalto-yliopiston Taiteen ja Median laitoksella. Mikko Mäkelä toimii Vantaan kaupungin varhaiskasvatuksen johtajana.
Honshunkuusi

| Honshunkuusi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Alaheimo::  Piceoideae
Suku::  Kuuset Picea
Laji::  maximowiczii
Kaksiosainen nimi
 Picea maximowiczii  Regel ex Mast. 
Katso myös
   Honshunkuusi Wikispeciesissä   Honshunkuusi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Honshunkuusi (Picea maximowiczii) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon, kuusien (Picea) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksikotinen, ainavihanta puu, joka kasvaa korkeimmillaan noin 30 metriä korkeaksi. Rinnankorkeusläpimitaltaan puu voi kasvaa metrinpaksuiseksi. Kaarna on vaaleanharmahtavanruskeaa. Neulaset ovat suoria, nelikulmaisia, teräväkärkisiä, syvänvihreitä, 1–2 cm pitkiä ja noin 1 mm paksuja. Honshunkuusi kukkii toukokuussa. Hedekävyt ovat lieriömäisiä ja vaaleanruskeita. Emikävyt ovat 4–7 cm pitkiä ja halkaisijaltaan 1,5–2 cm. Emikävyt kypsyvät lokakuussa ja muuttuvat kypsyessään ruskeiksi. Siemenet ovat harmaanruskeita, noin 4 mm pitkiä ja 2 mm leveitä. Siementen lenninsiivet ovat vaaleanruskeita, muodoltaan vastapuikeita, 6–8 mm pitkiä ja 3–4 mm leveitä.
Honshunkuusi kasvaa luontaisena Japanissa Honshūn saaren keskiosissa. Laji kasvaa 1100–2000 metrin korkeudella merenpinnasta Chichibun ja Yatsugataken vuoristoissa sekä Senjogatake-vuorella. Lajin on raportoitu kasvavan myös Fuji-vuoren rinteiden metsissä.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Honshunkuusi (Picea maximowiczii)
UniProt: Taxonomy – Picea maximowiczii
Trees and Shrubs Online: Picea maximowiczii (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Picea maximowiczii (englanniksi)
Hevosen hoito

Riittävä korsirehu, lajitoverien seura ja liikunta ovat hevosen tärkeimmät tarpeet.
Jopa pikkuvarsat ovat ihmistä paljon vahvempia ja vaativat huolellista ja johdonmukaista käsittelyä.
Hevosen hoito on hevosen tarpeista huolehtimista. Hevosen hoitaminen kuuluu kaikkien hevostallien jokapäiväiseen rutiiniin.
Ruokinta

Hevosen luonnollista ravintoa on karkea ja vähäravinteinen heinä sekä vähemmässä määrin myös muuntyyppiset kasvit kuten pensaiden ja puiden lehdet. Vankeudessa eläviä hevosia ruokitaan useimmiten joko antamalla niiden laiduntaa luonnon- tai heinäviljellyillä laitumilla tai antamalla niille kuivaa - tai muuten säilöttyä heinää. Pienimahaisena eläimenä hevonen luonnonoloissa laiduntaa miltei jatkuvasti. Korsirehun syöminen onkin erittäin tärkeää hevoselle sekä sen luonnonmukaisen ravitsemuksen että henkisen hyvinvoinnin kannalta. Liian vähäinen korsirehun saaminen voi johtaa lukuisiin ongelmiin, kuten stereotyyppiseen käytökseen, vierasaineiden kuten karsinan kuivikkeiden tai tarhan hiekan syömiseen, ja jopa vatsahaavaan.
Helposti lihovien hevosten, esimerkiksi tiettyjen maatiaisrotujen, ruokinnassa osa heinästä voidaan korvata heinää vähäenergiaisemmalla oljella. Runsaasti energiaa kuluttavien työ- ja urheiluhevosten ruokinnassa käytetään väkirehua, usein viljaa kuten kauraa, tai teollisia rehuvalmisteita.
Karvapeitteen hoito

Hevosten karvapeitteen hoitoon kuuluu säännöllinen harjaaminen, peseminen ja tarvittaessa myös karvan leikkaaminen ja nyppiminen.
Hevoset harjataan eli suitaan eli ruokotaan yleensä joka päivä ihosairauksien ja hiertymien välttämiseksi erityisesti varusteiden sijoissa. Aluksi lika ja irtokarva poistetaan hierovalla kumisualla. Toisena käytetään pehmeää harjaa, jolla poistetaan hienompijakoinen lika ja loput irtokarvat. Häntä ja harja selvitetään ensin sormin, jonka jälkeen voidaan käyttää kampaa tai harvaa sukaa. Päivittäiseen puhtaanapitoon kuuluu myös kavioiden puhdistaminen kaviokoukulla. Samalla tarkistetaan, että kavio on terve ja mahdollinen kengitys asianmukaisessa kunnossa.
Hevonen pestään yleensä silloin, kun se on hikinen tai erityisen likainen. Lisäksi hevosia pestään, kun tavoitellaan erityistä puhtautta esimerkiksi kilpailua tai näyttelyä varten. Hevosen pesuun käytetään erityisiä hellävaraisia pesuaineita, pesusieniä ja harjoja. Pesemiseen voidaan varustaa erillinen pesukarsina tai -kulmaus.
Rodusta, käyttötarkoituksesta ja yksilöllisistä eroista riippuen hevosen harja ja häntä voidaan leikata tai ohentaa nyppimällä eri tavoin. Erityisesti kilparatsujen harja ohennetaan ja kilpailuja varten palmikoidaan ja kiedotaan pieniksi sykeröiksi. Eri roduilla ja ratsastus- ja ajolajeilla on monenlaisia perinteitä koskien harjan ja hännän tyyliä.
Yleensä vanhan ponin/hevosen karva menee huonoon kuntoon.
Varustehuolto

Hevosen nahkaiset varusteet pyyhitään kostealla sienellä ja satulasaippualla käytön jälkeen ja pestään vain erityistapauksissa. Nahkavarusteita hoidetaan säännöllisesti myös satularasvalla, joka pitää nahan kimmoisana ja kestävänä ja antaa nahalle hieman kiiltävän, syvemmän värin.
Kankaiset ja muoviset varusteet voidaan harjata kuivana karvan ja lian poistamiseksi ja tarvittaessa pestä.
Kuolaimet pestään aina käytön jälkeen hevoselle epämiellyttävien kuolakovettumien ehkäisemiseksi.
Talli

Kesyhevoset asuvat useimmiten talleissa yksittäisissä tiloissa, joko seisten päitsistä kiinnitettynä takaa avoimissa pilttuissa eli parsissa tai vapaina karsinoissa eli bokseissa. Nykyaikaisissa talleissa kullakin tallipaikalla on yleensä  automaattinen juomakuppi, josta hevonen voi juoda halutessaan vapaasti. Muutoin juottaminen on suoritettava useita kertoja päivässä.
Hevosen tallipaikka voidaan kuivittaa esimerkiksi oljella, kutterinpurulla tai turpeella. Kuivikkeet puhdistetaan vähintään ulosteista, useimpien kuivikkeiden kohdalla myös märimmistä virtsakohdista päivittäin.
Ulkoilu

Vapaana olevat hevoset ovat jalkeilla ja liikuskelevat suurimman osan vuorokaudesta. Vankeudessa elävien hevosten käyttöliikunta jää usein vain muutamaan tuntiin päivässä, ja ulkoilu laitumella tai tarhassa onkin tärkeä osa hevosen hoitoa. Ihannetapauksessa hevonen voi ulkoilla turvallisessa, rauhallisessa ja suojaisassa laajassa aitauksessa mieluisan lajitoverin kanssa suuren osan vuorokaudesta.
Tarhojen ja laitumien huolto ja aitarakenteiden ylläpito on tärkeä osa hevosten terveyden ja turvallisuuden kannalta. Tarhoista ja mahdollisesti myös laitumilta poistetaan ulosteet tauti- ja loistartuntojen ehkäisemiseksi. Tarhan pohjaa ylläpidetään pyrkien alustaan, joka on tarpeeksi tukeva mutta pehmeä ja luistamaton kaikissa sääolosuhteissa eikä kerää vettä. Laitumilta torjutaan hevosille myrkyllisiä kasveja ja aitarakenteiden kunto ja mahdollisen sähköpaimenen toiminta tarkastetaan säännöllisesti. Vesiastiat täytetään ja pestään säännöllisesti. Tarvittaessa laidun voidaan uudistaa kylvämällä. Suojattomalle laitumelle voidaan pystyttää tuulelta, sateelta ja auringonpaahteelta suojaava laidunkatos.
Laitumella ympäri vuorokauden olevien hevosten tilanne tarkistetaan vähintään kerran päivässä mahdollisten loukkaantumisten tai sairastapausten varalta.
Kengitys ja vuolu

Hevonen kengitetään tarvittaessa kavioiden liikakulumisen ehkäisemiseksi, joskus myös muista syistä. Ensimmäinen kengitys tehdään hevosen käyttötarkoituksesta riippuen yleensä 1–3 -vuotiaana. Kengitys uusitaan yleensä 6-8 viikon välein. Kengityksen kunto tarkistetaan päivittäin kavioiden puhdistuksen yhteydessä. Kengittämättömien hevosten kaviot voidaan tarvittaessa vuolla.
Hammashuolto

Hevosen hampaita huolletaan lähinnä raspaamalla eli hiomalla tarvittaessa. Huonokuntoiset tai kuolaimen käyttöä häiritsevät liikahampaat voidaan poistaa. Passiivisesti hammasterveyttä voidaan edistää välttämällä makeiden makupalojen antamista ja varmistamalla, ettei hevonen syö esimerkiksi ikävystymistään vaikkapa hiekkaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hippolis.fi - Hevosten pitoa ja talleja koskeva lainsäädäntö
Hevosille tarkoitettuja ravintolisiä ja rehupellettejä.
Säännöllisesti raskaasti liikkuvat hevoset voidaan hikoilun vähentämiseksi ja karvanhoidon helpottamiseksi klipata.
Eläinlääkäri tutkii hevosen hampaiston kuntoa.
Holothuria atra

| Holothuria atra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Piikkinahkaiset Echinodermata
Luokka::  Merimakkarat Holothuroidea
Lahko::  Aspidochirotida
Heimo::  Holothuriidae
Suku::  Holothuria
Laji::  atra
Kaksiosainen nimi
 Holothuria atra  Jaeger, 1833 
Synonyymit
 Halodeima atra  Holothuria amboinensis 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Holothuria atra on musta merimakkaralaji. Se on pitkulaisen muotoinen ja voi kasvaa 60 cm pitkäksi.
Tätä merimakkaralajia tavataan trooppisella Intian valtamerellä ja Tyynenmeren länsiosassa 0–30 metrin syvyydessä. Se elää hiekkapohjalla, usein osaksi hiekkaan hautautuneena. Sitä pidetään joskus myös meriakvaarioissa. Luonnossa, jos saalistaja käy sen kimppuun, merimakkara saattaa työntää myrkylliset sisäelimensä pois, paeta ja kasvattaa uudet sisäelimet tilalle. Akvaariossa tämä uudistuminen ei yleensä onnistu.
If

If tarkoittaa seuraavia:
If, pohjoismainen vakuutusyhtiö
If, saari Marseillen edustalla Ranskassa
If, englantilainen 1970-luvun rockyhtye
If, Mindless Self Indulgence -yhtyeen albumi
If—, Rudyard Kiplingin runo
Jos... (if....), englantilainen elokuva vuodelta 1968
IF - Ihmeelliset frendit (engl. IF), John Krasinskin ohjaama fantasiakomediaelokuva
Islas Airways, IATA-koodi IF, lentoyhtiö
Interaktiivinen fiktio, IF, tekstiin pohjautuva seikkailupelityyppi
Industrifacket, IF, entinen ruotsalainen ammattiliitto, nykyisin osa IF Metallia
urheiluseura, IF, ruotsin ilmauksesta idrottsförening, urheilua harrastavien henkilöiden yhdistys
välitaajuus, IF, englannin ilmauksesta intermediate frequency, taajuusalue
älykäs putoaminen, IF, englannin ilmauksesta intelligent falling, parodia.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”If”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Huppukäpinkäinen

| Huppukäpinkäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Käpinkäiset Campephagidae
Suku::  Harmaakäpinkäiset Coracina
Laji::  longicauda
Kaksiosainen nimi
 Coracina longicauda  (De Vis, 1890) 
Katso myös
   Huppukäpinkäinen Wikispeciesissä   Huppukäpinkäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huppukäpinkäinen (Coracina longicauda) on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Huppukäpinkäistä tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Igor González de Galdeano

| Igor González de Galdeano> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. marraskuuta 1973 Vitoria-Gasteiz, Álavan maakunta, Espanja
Uran tiedot
Lempinimi:  Speedy González
Laji:  Maantiepyöräily (lopettanut)
Saavutukset
Ennätykset:  Nopein Espanjan ympäriajon etappi
 Tietolaatikko päivitetty 12.7.2011 
Igor González de Galdeano Aranzábal (s. 1. marraskuuta 1973 Vitoria-Gasteiz, Álavan maakunta, Espanja) on entinen espanjalainen maantiepyöräilijä. Hän toimii tällä hetkellä Euskaltel-Euskadi-tallin teknisenä asiantuntijana. González de Galdeano aloitti uransa lupaavasti Vitalicio Seguros -tallissa ja sijoittui toiseksi vuoden 1999 Espanjan ympäriajon kokonaiskilpailussa. Hänestä tuli Lance Armstrongin kova kilpakumppani taistelussa Ranskan ympäriajon voitosta. Vuoden 2002 Ranskan ympäriajossa González de Galdeano piti yllään johtajan keltaista paitaa seitsemän päivän ajan ja vuoden 2003 Espanjan ympäriajossa hän johti kokonaiskilpailua yhden päivän. Hänellä on hallussaan ennätys Espanjan ympäriajon nopeimmasta etapista. Vuoden 2001 Espanjan ympäriajon 9. etapilla Logroñosta Zaragozaan hän käytti 179,2 km:n matkaan 3:14.52, jolloin keskinopeudeksi muodostuu 55,18 km/h. Tämän seurauksena hän sai lempinimekseen Speedy González.
Uran varhaisvaiheet

González de Galdeano aloitti ammattilaisuransa vuonna 1995 varsin nuoressa Euskatel-tallissa (nykyisin Euskatel-Euskadi). Talli oli aloittanut toimintansa vain vuotta aiemmin ja kärsi taloudellisista vaikeuksista. González de Galdeano ajoi tallissa kolmen kauden ajan. Kaudeksi 1999 hän siirtyi espanjalaiseen Vitalicio Seguros -talliin ja teki itsensä tunnetuksi kansallisella tasolla. Alkukaudesta hän otti yhden etappivoiton ja sijoittui kokonaiskilpailussa viidenneksi Tirreno-Adriatico-kilpailussa. Myöhemmin kaudella hän sijoittui kolmesti 10 parhaan joukkoon alueellisissa kilpailuissa Espanjassa.
Hän oli kuitenkin parhaassa kunnossa syyskuussa ja voitti kaksi etappia Espanjan ympäriajossa. Hän menetti kokonaiskilpailun voiton Jan Ullrichille hävittyään tälle toiseksi viimeisellä etapilla yli neljä minuuttia. Pistekilpailun voiton hän hävisi kilpailun viimeisellä etapilla Frank Vandenbroucken onnistuttua irtiotossa ja vietyä välikirien pisteet.
Lopettaminen

Vuoden 2004 Espanjan ympäriajon käynnistyttyä González de Galdeano oli uuden tallikapteenin Roberto Herasin ja tämän luottoapuajajan Isidro Nozalin varjossa. González de Galdeano lopetti uransa 32. syntymäpäivänään 1. marraskuuta 2005 sanoen kadottaneensa motivaation ajamiseen.
Vuonna 2006 González de Galdeano opiskeli Baskimaan yliopistossa ja toimi Euskaltel-Euskadi-tallin teknisenä asiantuntijana tehtävänään huolehtia tallin harjoituksista ja matkasuunnitelmista.
Käännös suomeksi
Hjkr 3 Drottning Victoria

| Hjkr 3 Drottning Victoria |
| --- | --- |
 SS Drottning Victoria

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Swan Hunter and Wigham Richardson, Neptune Yard, Low Walker
Laskettu vesille:  21. helmikuuta 1909
Palveluskäyttöön:  5. syyskuuta 1939
Poistui palveluskäytöstä:  6. lokakuuta 1945
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 296 brt
Pituus:  112,3 m
Leveys:  15,6 m
Syväys:  6,8 m
Koneteho:  5 800 hv
Nopeus:  16 solmua
Miehistöä:  138
Aseistus
Aseistus:  3 x 120 mm M/94 -tykkiä 2 x 57 mm M/98B -tykkiä 1 x Bofors 40 mm/L56 M/36 kaksiputkinen -ilmatorjuntatykki 2 x 8 mm M/14-29 -ilmatorjuntakonekivääriä 450 x miinaa 24 x syvyyspommia
SS Drottning Victoria oli Ruotsin valtionrautateiden junalautta, kunnes se pakko-otettiin toisen maailmansodan alussa Ruotsin merivoimille apuristeilijäksi. Sodan jälkeen alus palautettiin rautateille ja se jatkoi lauttaliikenteessä aina vuoteen 1968.
Valmistus

Alus tilattiin Swan Hunter and Wigham Richardsonilta ja köli laskettiin Neptunen telakalla Low Walkerissa telakkanumerolla 802. Alus laskettiin vesille 21. helmikuuta 1909 .
Palvelus

Alus aloitti palveluksensa Ruotsin valtionrautateiden junalauttana Trelleborgin ja Sassnitzin välillä.
Kun miinalaiva HMS Clas Fleming siirrettiin telakalle, Drottning Victoria jouduttiin pakko-ottamaan 5. syyskuuta 1939, ja se muutettiin miinalaivaksi 14. lokakuuta Finnbodan telakalla. Alukselle asennetut 3 120 millimetrin tykeistä yksi oli aiemmin ollut 3. luokan tykkivene HMS Ulfilla ja kaksi muuta 1. luokan panssarilaivalla HMS Niordilla. Tykeistä kaksi asetettiin rinnakkain etukannelle ja kolmas takakannelle.
Alus laski pääosan Ahvenanraumaan lasketusta pohjoisesta miinasulusta. Se laski 6. joulukuuta 1939 sulkuun 90 miinaa suojanaan koko rannikkolaivasto. Alus palautettiin rautateille noutamaan rautatiekalustoa Saksasta 8. tammikuuta 1940. Tehtävän päätyttä alus maalattiin myöhemmin harmaaksi ja sen aseistus palautettiin, mutta se ei enää osallistunut varsinaisiin operaatioihin.
Vuoden 1945 keväällä alusta suunniteltiin käytettäväksi operaatio Räddä Danmarkissa, jonka osana se olisi kuljettanut ruotsalaisia joukkoja Själlantiin. Operaatiota ei kuitenkaan toteutettu ja toisen maailmansodan päätyttyä alus palautettiin lopullisesti rautateille 4. lokakuuta 1945.
Alus palasi reitille Trelleborgista Travemündeen, kunnes se myytiin 4. lokakuuta 1968 Stockholms Restaurang-ketjulle, joka perusti Ystadiin Golden Days -nimisen kelluvan ravintolan.
If Beale Street Could Talk

| If Beale Street Could Talk |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Barry Jenkins
Käsikirjoittaja:  Barry Jenkins
Perustuu:  James Baldwinin romaaniin
Tuottaja:  Megan Ellison Dede Gardner Adele Romanski
Säveltäjä:  Nicholas Britell
Kuvaaja:  James Laxton
Leikkaaja:  Joi McMillon
Pukusuunnittelija:  Caroline Eselin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Annapurna Pictures  Plan B Entertainment 
Levittäjä:  Annapurna Pictures Hulu
Kesto:  119 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
If Beale Street Could Talk on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2018. Se perustuu James Baldwinin romaaniin Jos tämä katu osaisi puhua (alkuteos If Beale Street Could Talk, 1974).
Elokuva kertoo nuorten rakastavaisten, Clementine "Tish" Riversin (KiKi Layne) ja Alonzo "Fonny" Huntin (Stephan James) tarinan.
Regina King näytteli Tishin äitiä, mistä hänet palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla ja parhaan naissivuosan Golden Globella.
Hyrkkälä

Hyrkkälää pohjoisesta nähtynä
Hyrkkälä on Hämeenkosken kylä Hollolan ja Asikkalan rajalla. Se muodostaa yhdessä Järvenpään ja Putulan kanssa Putulankulman, mistä tuli Päijät-Hämeen vuoden kylä 2003. Hyrkkälän väestö muodostaa yli puolet Putunkulman väestöstä.
Hyrkkälä sijaitsee Putulasta Koskelle johtavan yhdystien 3171 varrella, missä sijaitsee kiinnostuneille esiteltävä biisonitarha. Myös biisoninlihaa on saatavissa. Paikallistie päättyy Asikkalasta Lammille johtavaan seututiehen 317.
Hyrkkälän, Järvenpään ja Putulan yhdessä muodostamalla Putulankulmalla järjestetään heinäkuun kolmella ensimmäisellä viikolla kulttuuritapahtuma. Sen järjestää Putulan kirjasto- ja kotiseutuyhdistys, joka pitää yhdistyksen yksityistä kirjastoa entisen kestikievarin talousrakennuksessa Putulassa. Toukokuun viimeisenä viikonloppuna järjestetään kirjaston kirjamyyjäiset seututie 317:n ja Järvenpään tien risteyksen kohdalta pohjoiseen päin entisellä kestikievarilla päin.
Aiheesta muualla

Kartta (Arkistoitu – Internet Archive)
Hämeenkosken kylät ja alueet
Etola
Hankala
Huhti
Huijala
Hyrkkälä
Hyväneula
Järvenpää
Kaunkorpi
Koski
Käikälä
Leiniälä
Miehola
Padonmaa
Palomaa
Porvola
Putula
Saapas
Tenhiälä
Toijala
Töykkylä