stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kauko Huikuri

Kauko Tapani Huikuri (18. joulukuuta 1935 – 10. marraskuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja kansallisesti tunnettu painiurheilun järjestöjohtaja.
Kauko Huikuri valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1966. Huikuri teki
elämäntyönsä kirurgina Meilahden sairaalassa, josta hän jäi eläkkeelle vuonna 1998. Huikurin toinen ura oli urheilulääkärinä, ennen muuta painijoiden parissa. Pekka Peltokallio pyysi Huikuria lääkäriksi Helsingin EM-paineihin 1973. Huikuri toimi jo silloin myös dopinglääkärinä. Kauko Huikuri teki merkittävän työrupeaman myös Painiliiton hallinnossa.
Kauko Huikuri toimi Suomen Painiliiton johtokunnassa vuosina 1983–2001, pois lukien vuoden 1997. Painiliiton puheenjohtajana hän toimi 1994–1996, varapuheenjohtajana 1983–1989, 1992–1993 sekä 1998–2001.
Kauko Huikuri toimi painijoiden/painijoukkueiden lääkärinä vuoden 1973 Helsingin EM-kilpailuista lähtien. Mukaan mahtuu myös seitsemät olympialaiset (Montreal 1976 – Sydney 2000), 16 MM-kilpailut, 24 EM-kilpailut sekä lukuisia nuorten arvokilpailuja. Hän kuului myös Kansainvälisen painiliiton lääkärikomissioon vuosina 1985–1996.
Lola Racing Cars

| Lola |
| --- | --- |

Koko nimi:  Lola Racing Cars
Päämaja:   Huntingdon, Cambridgeshire, Yhdistynyt kuningaskunta
Perustajat:  Eric Broadley
Tunnetuimmat kuljettajat:   John Surtees  Graham Hill  Alan Jones
Moottorit:  Ford ECA Zeteo-R 3.0 V8
Saavutukset Formula 1:n MM-sarjassa
Ensimmäinen kilpailu:  Hollannin Grand Prix 1962
Kilpailuja:  151
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  1
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  43
Viimeinen kilpailu:  Brasilian Grand Prix 1997
Lola Racing Cars on autonvalmistaja, joka on valmistanut ajokkeja vuosikymmeniä eri kilpailuluokkiin. Eric Broadley aloitti sen toiminnan jo 1950-luvulla. Lola-autoja on ollut mukana Formula 1 -sarjassa kausilla 1962, 1963, 1967, 1968, 1974, 1975, 1985–1991, 1993, 1997. Lola rakensi vuosien saatossa autoja useille F1-asiakastalleille (Embassy Hill, Team Haas Lola/Beatrice, Larrousse-Calmels, Scuderia Italia).
Lola osana muita Formula 1 -talleja

Vuonna 1962 Broadleyn perustama Lola toimitti autot Reg Parnellin johtamalle Reg Parnell Racingille, joka kilpaili vuonna 1962 nimellä Bowmaker-Yeoman Racing Team. Tallin kuljettajina toimi Roy Salvadori ja John Surtees. Tallin autona toimi Lola MK4 ja autoissa käytettiin brittiläisiä Climaxin moottoreita. Tuolloin kolmatta Formula 1 -kauttaan ajanut John Surtees pärjäsi Lola MK4 -autolla hyvin, sijoittuen kauden aikana kahdesti palkintokorokkeelle, molempina kertoina sijoitus oli toinen. Salvadori sen sijaan ei onnistunut kauden aikana kertaakaan ajamaan autoaan edes maaliin asti, vaan keskeytti jokaisen kilpailun johon hän osallistui.
Lola toimitti autot vielä seuraavana kautena Reg Parnellin tallille sekä yksittäisissä kilpailuissa Tim Parnellin omalle kilpatallille sekä DW Racing Enterprisesille. Menestys ei kuitenkaan ollut enää vuoden 1962 tasoista, John Surteesin tehtyä sopimuksen Ferrarille kaudelle 1963.
Hyvästä aloituskaudesta huolimatta, menestys ei ollut toivottua, eikä talli osallistunut sarjaan kausina 1964–1966. 1967 ja 1968 Lola osallistui vain Saksan osakilpailuun, joista ei saanut yhtäkään pistettä. Lopulta Lola vetäytyi sarjasta kokonaan.
Lola osana muita Formula 1 -talleja > Embassy Hill

Kausina 1974–1975 Lola valmisti autojen rungot Embassy Hill-tallille. Kaudella 1975 Hill debytoi kuitenkin omalla rungolla, joka tosin totteli samoja viivauksia Lolan entisen rungon kanssa.
Kauden 1975 Monacon aika-ajosta jäätyään pois Hill ei ajanut enää itse, vaan ajatti toisia kuljettajia (Alan Jones ja Tony Brise). Edellinen sai pisteitä vuoden 1975 Saksan Grand Prix'ssa ollen viides; jälkimmäinen oli kuudes vuoden 1975 Ruotsin Grand Prix'ssa ja oli kuudes vuoden 1975 Italian Grand Prix'n aika-ajossa.
Sumuisena päivänä vuodessa 1975 Hillin henkilökunta palasi Ranskasta, jossa ne olivat kokeilleet ensi vuoden GH2:n mallia, kun heidän lentokone syöksyi maahan Lontoossa ja kaikki kyydissä olleet, mukaan lukien Hill ja Brise kuolivat.
Lola osana muita Formula 1 -talleja > Team Haas Lola

Kausilla 1985–1986 Lola toimitti rungot Team Haas (USA) Ltd. -tallille. Alku näytti lupaavalle mutta ei tuottanut tuloksia, niinpä Haas vetäytyi ykkösistä.
Lola osana muita Formula 1 -talleja > Larrousse

Kausina 1987–1991 Lolan autoja käytti Larrousse-talli. Kaudella 1987 Larrousse käytti Cosworthin moottoreita ja osallistui vapaasti hengittävien moottoreiden sarjaan. 1990 oli Larroussen paras vuosi, kun Suzuki ajoi autonsa palkintokorokkeelle ja talli oli kuudes valmistajien MM-sarjassa.
Tallin alamäki alkoi kun Lamborghini vaihtoi moottoritoimituksensa ranskalaiselle Ligier-tallille. Lopulta Larroussen taloudelliset vaikeudet saivat sen vetäytymään.
Lola osana muita Formula 1 -talleja > Scuderia Italia

Italialainen talli oli käyttänyt vuoteen 1992 asti Dallaran valmistamia autoja, mutta yllättäen vaihtoikin Lolaan. Tulokset olivat katastrofaaliset ja loppukaudesta Scuderia Italia yhtyikin Minardin kanssa, ja Lola vetäytyi jälleen MM-sarjasta.
Lolan paluu

Lolan paluu omana tallina kaudella 1997 meni täysin pieleen. Talli yritti Australian avauskilpailuun, mutta kärki meni yli 11 sekuntia kovempaa, eikä Lola selviytynyt mukaan kilpailuun. Tallin taru päättyi, kun pääsponsori Mastercard veti tukensa ennen toista kisaa. Lola vetäytyi sarjasta jo seuraavassa osakilpailussa Brasiliassa, eikä autoja näin nähty kilpailuissa lainkaan.
Ainoassa kilpailuyrityksessään Lola käytti Fordin moottoreita.
Parhaat sijoitukset Lolan nimeä kantaneella autolla: John Surtees ajoi toiseksi kaudella 1962 Ison-Britannian ja Saksan osakilpailuissa. Lolan tekemällä, mutta Hondan nimissä olleella autolla voitettiin Italian GP 1967.
Saavutukset (valmistaja ja asiakastallit) > Kuljettajat

Roy Salvadori
John Surtees
Chris Amon
Bob Anderson
Lucien Bianchi
John Campbell-Jones
Masten Gregory
Mike Hailwood
Maurice Trintignant
Hubert Hahne
Guy Edwards
Peter Gethin
Graham Hill
Rolf Stommelen
Alan Jones
Eddie Cheever
Patrick Tambay
Philippe Alliot
Yannick Dalmas
Pierre Henri Raphanel (ei päässyt ajamaan yhtään kisaa)
Aguri Suzuki
Michele Alboreto
Éric Bernard
Bertrand Gachot (ei päässyt ajamaan yhtään kisaa)
Luca Badoer
Ricardo Rosset (ei päässyt ajamaan yhtään kisaa)
Vincenzo Sospiri (ei päässyt ajamaan yhtään kisaa)
Aiheesta muualla

https://lola-cars.co.uk/
Formula 1 -valmistajat
| --- | --- |
Kaudella 2024:  Red Bull Racing  Mercedes  Ferrari  McLaren  Aston Martin Aramco  Alpine  Williams  RB  Kick Sauber  Haas 
Entiset valmistajat:  AFM  AGS  Alfa Romeo  AlphaTauri  Alta  Amon  Andrea Moda  Apollon  Arrows  Arzani-Volpini  Aston-Butterworth  ATS (Italia)  ATS (Saksa)  BAR  Behra-Porsche  Bellasi  Benetton  BMW Sauber  Boro  Brabham  Brawn  BRM  BRP  Bugatti  Caterham  Cisitalia  Coloni  Connaught  Connew  Cooper  Dallara  De Tomaso  Derrington-Francis  Eagle  Eifelland  Emeryson  EMW  ENB  Ensign  ERA  EuroBrun  Ferguson  FIRST  Fittipaldi  Fondmetal  Footwork  Force India  Forti  Frazer Nash  Fry  Gilby  Gordini  Hesketh  Hill  HWM  Honda  HRT  Jaguar  JBW  Jordan  Kauhsen  Klenk  Kojima  Kurtis Kraft  Lancia  Larrousse  LDS  LEC  Leyton House  Life  Ligier  Lola  Lotus  Lotus  Lyncar  Maki  Manor  March  Martini  Marussia  Maserati  Matra  McGuire  Merzario  Midland  Milano  Minardi  Modena  Onyx  OSCA  Osella  Pacific  Parnelli  Penske  Porsche  Prost  Racing Point  RAM  Rebaque  Renault  Rial  Sauber  Scarab  Scirocco  Shadow  Shannon  Simtek  Spirit  Spyker  Stebro  Stewart  Super Aguri  Surtees  Talbot  Talbot-Lago  Tec-Mec  Tecno  Theodore  Token  Toleman  Toro Rosso  Toyota  Trojan  Tyrrell  Vanwall  Veritas  Virgin  Williams (FWRC)  Wolf  Zakspeed 
Indianapolis 500 -tallit (1950–1960):  Adams  Deidt  Del Roy  Dunn  Elder  Epperly  Ewing  Hall  Kuzma  Langley  Lesovsky  Marchese  Meskowski  Moore  Nichels  Olson  Pankratz  Pawl  Phillips  Rae  Schroeder  Sherman  Stevens  Sutton  Trevis  Turner  Watson  Wetteroth
Siilinjärvi

| Siilinjärvi |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  63°04′30″N, 027°39′35″E
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Seutukunta:  Kuopion seutukunta
Kuntanumero:  749
Hallinnollinen keskus:  Siilinjärven kirkonkylä
Perustettu:  1925
Kuntaliitokset:  Kuopion mlk (osa, 1969)
Kokonaispinta-ala:  507,81 km² 219:nneksi suurin 2022 
– maa:  400,97 km²
– sisävesi:  106,84 km²
Väkiluku:  21 268 47:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  53,04 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  19,4 %
– 15–64-v.:  59,3 %
– yli 64-v.:  21,3 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,6 %
– ruotsinkielisiä:  0,1 %
– muut:  2,3 %
Kunnallisvero:  9,4 % 70:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Janne Airaksinen
Kunnanvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • SDP   • PS   • Kok.   • Vihr.   • Vas.   • KD:   17 7 7 6 4 1 1
www.siilinjarvi.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siilinjärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan keskiosassa, 23 kilometriä Kuopiosta pohjoiseen. Kunnassa asuu 21 268 ihmistä ja sen pinta-ala on 507,81 km2, josta 106,84 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 53,04 asukasta/km2. Siilinjärven naapurikunnat ovat Kuopio ja Lapinlahti.
Siilinjärven kaksi suurta asuinkeskittymää Siilinjärven kirkonkylä ja Toivala-Vuorela sijaitsevat yli kymmenen kilometrin päässä toisistaan.
Yaran apatiittikaivos on merkittävä työllistäjä alueella.
Maantiede

Siilinjärvi sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa, 23 km Kuopiosta pohjoiseen.
Siilinjärven maisemaa leimaavat harjut, lehdot ja rehevät vesistöt. Kunnan halki kulkee Suomen pisin yhtenäinen harjujakso, joka kulkee Joensuun Jaamankankaalta Tuusniemen kautta Siilinjärven keskustaan.
Maantiede > Sijainti

Välimatkoja Siilinjärveltä
Kuopio 23 km
Iisalmi 60 km
Varkaus 97 km
Liperi 107 km
Kajaani 147 km
Joensuu 137 km
Mikkeli 185 km
Jyväskylä 166 km
Helsinki 403 km
Lahti 301 km
Tampere 314 km
Turku 470 km
Kemi 370 km
Ilmajoki 261 km
Oulu 262 km
Rovaniemi 469 km
Maantiede > Geologia

Siilinjärven kallioperä on vanhaa ja koostuu useista kivilajeista. Vanhimmat kivet ovat iältään yli 2 500 miljoonaa vuotta, kun nuorimpiin kuuluu noin 1 880–1 870 miljoonan vuoden ikäisiä kiviä. Vanhimmat kivet edustavat nykyisten Alppien tapaisen, mutta ikivanhan jo lähes tasaiseksi kuluneen vuoriston juuriosaa. Nämä ns. pohjagneissit ovat seoskiviä. Nykyään Siilinjärvellä näitä kiviä löytyy esimerkiksi kantatie 75:n varrella Päivärinteen ABC-aseman jälkeen ennen Sulkavanniityn risteystä tien oikealla puolella olevassa kallioleikkauksessa. Todisteena tulivuoritoiminnasta ovat noin 2 060 miljoonaa vuotta vanhat laavakivet. Siilinjärven kallioperän kiviä on hyödynnetty muun muassa kemianteollisuuden raaka-aineeksi, sekä murskeena ja sepelinä korvaamaan harjujen soraa ja hiekkaa.
Siilinjärven arkeeinen kallioperä rikkoutui noin 2 600 miljoonaa vuotta sitten, kun silloiseen maankuoreen aukeni mahdollisesti 100–200 kilometrin syvyyteen asti ulottuvia repeämiä. Niihin purkautui kivisulaa, josta kiteytyivät muun muassa Yaran (ent. Kemira) kaivoksen alueella nähtävät karbonatiitti- ja glimmeriittikivet samoin kuin feniitti.
Siilinjärven maisemaa ja maapeitettä muovaili suurimmaksi osaksi nykyaikaa edeltänyt Veiksel-jääkausi.
Mannerjään sulaessa suurin osa Siilinjärvestä jäi aluksi meren alle. Tuolloin alue kuului Yoldianmeren ulkosaaristoon. Jälkiä muinaisesta merenrannasta on nähtävissä mäkien rinteillä. Nykyisin silloinen merenranta on Siilinjärvellä noin 150 metrin korkeudessa. Suurten järvien pinnan laskujen ohella soistuminen on eniten muuttanut Siilinjärven maisemaa viimeksi kuluneiden 5 000 vuoden aikana.
Nykyisin yleisin maalaji on moreeni. Suurin osa kunnan alueesta on kumpuilevaa kallio- ja moreenimaastoa. Siilinjärven kautta kulkee Suomen pisin yhtenäinen harjujakso. Keskustan alueella harjualue haarautuu. Pidempi haara jatkuu pohjoisluoteeseen ja lyhyempi länsiluoteeseen. Solmukohdassa sijaitseva Patakukkula-Tarinaharju on kerrospaksuudeltaan yksi Suomen suurimpia harjukerrostumia. Se kohoaa ympäristöstään noin 80 metriä ja maakerroksen paksuus on yli 100 metriä. Alueella on myös suppamaastoa. Kunnan keskiosien alavilla alueilla esiintyy runsaasti jäätikköjokien aikanaan aikaansaamia savi- ja silttikerrostumia.
Maantiede > Luonto ja luonnonsuojelu

Siilinjärven alue kuuluu Kuopion lehtokeskukseen, ja kunnan alueella on arvokkaita lehtoja kuten Lutinpuron varren saniaislehto, Aumanalaisen puronotkon kotkansiipivaltainen lehto ja Kourulammen lehto. Osa Kuivasteenmäen lehdosta on suojeltu.
Monet Siilinjärven matalat, rehevät järvet ovat tärkeitä lintujärviä. Kevättömällä on neljä suojelualuetta. Siellä tavattavia lintuja ovat kaulushaikara, ruskosuohaukka, kurki ja ruisrääkkä.
Siilinjärvellä on suojeltu myös suo- ja metsäalueita.
Maantiede > Vesistöt

Siilinjärven kirkonkylä sijaitsee Siilinjärven luoteisrannalla. Pitkulainen järvi laskee kaakkoisosastaan Juurusveteen.
Kunnan aluerakenne

Suurin osa asumisesta on keskittynyt kunnan etelä-pohjois-suunnassa halkaisevan valtatie 5:n varteen. Tämän lisäksi ympäri kuntaa sijaitsee useita pieniä kyläkeskittymiä. Kesämökkejä kunnassa on 935.
Siilinjärvellä on kaksi suurta asuinkeskittymää, jotka sijaitsevat yli kymmenen kilometrin päässä toisistaan: Kirkonkylä ja Toivala-Vuorela. Kirkonkylän alueella asuu noin 10 000 henkeä ja sen suurimmat asuinalueet ovat; keskusta, Leppäkaarre, Simonsalo, Harjamäki ja Kasurila. Kuopion rajan tuntumassa sijaitseva Toivala-Vuorela on noin 5 000 hengen asuinkeskittymä ja siihen kuuluvat Toivalan, Vuorelan ja Haaparinteen asuinalueet.
Keskustan läheisyydessä sijaitsevat lisäksi Siilinpään, Sulkavanniityn, Kirkonmäen, Räisälän, Ahmon, Pyylammen, Vesijärven, Joentauksen, Päivärinteen, Honkamäen, Tynnörisen ja Vanhan Pappilan asuinalueet.
Kerrostalorakentaminen on keskittynyt keskustan lisäksi Vuorelaan, Harjamäkeen, Siilinpäähän, Simonsaloon, Kirkonmäelle ja Leppäkaarteeseen.
Vuonna 2009 keskustassa alkoi mittava rakennushanke, kun Asematielle alettiin rakentaa useiden kerrostalojen asuinkokonaisuutta. Kerrostalot ovat 4–7-kerroksisia. Toinen suuri menossamilloin? oleva rakennushanke on Haaparinteen asuinalueen rakentaminen. Täysin uutta omakoti- ja rivitaloaluetta rakennetaan Toivalan, Vuorelan ja moottoritien väliseen kolmioon. Alueen viisiosainen rakennushanke kattaa yhteensä toistasataa asuinrakennusta. Tällä hetkellämilloin? rakennetaan alueen neljättä vaihetta.
Kunnan aluerakenne > Siilinjärven asuinalueet

lähde?
Ahmo
Haaparinne
Harjamäki
Honkamäki
Joentaus
Kasurila
Kirkonmäki
Leppäkaarre
Mäntymäki
Pyylampi
Päivärinne
Radantaus
Räisälä
Siilinpää
Siilinjärven keskusta (Asemanseutu ja Keskuskortteli)
Simonsalo
Sulkavanniitty
Toivala
Tynnörinen
Vanha Pappila
Vesijärvi
Viinamäki
Vuorela
Kunnan aluerakenne > Siilinjärven kylät

Aappola
Hakkarala
Hamula
Heinämäki
Jälä
Jännevirta
Kaaraslahti
Kasurila
Kehvo
Koivumäki
Koivusaari
Kolmisoppi
Kumpunen
Kuuslahti
Lehdonkylä
Pöljä
Rissala
Räimä
Siimes
Väänälänranta
Hallinto

Siilinjärven kunnanjohtajana toimi vuodesta 2009 alkaen vuoteen 2023 asti Vesa Lötjönen. Elokuusta 2023 alkaen uusi kunnanjohtaja on Janne Airaksinen.
Siilinjärven kunnanvaltuustossa on 43 paikkaa. Vuoden 2021 kuntavaaleissa paikat jakaantuivat seuraavasti:
Keskusta 17 paikkaa
SDP 7 paikkaa
Perussuomalaiset 7 paikkaa
Kokoomus 6 paikkaa
Vihreä liitto 4 paikkaa
Vasemmistoliitto 1 paikka
Kristillisdemokraatit 1 paikka
Talous

Siilinjärven tuloveroprosentti vuonna 2017 oli 21,25.
Suuriin työllistäjiin kuuluvat kunnan itsensä jälkeen Siilinjärvellä sijaitseva Kuopion lentoasema, jolla toimii myös Ilmavoimien Karjalan Lennosto. Suurimmat yritykset Siilinjärvellä ovat Yara Suomi Oy:n tehdas ja apatiittikaivos, Lujabetoni Oy, Hydroline Oy, Virkistysuimala Fontanella ja Kylpylähotelli Kunnonpaikka.
Alkutuotannossa työpaikoista on 5 %, teollisuudessa ja rakentamisessa 29 % sekä palvelualoilla 66 %. Työttömyyslukemat ovat Pohjois-Savon alhaisimmat,vuonna 2016 keskimäärin 9,4 %, kun samaan aikaan työttömiä oli Pohjois-Savossa keskimäärin 13,4 % ja koko maassa 13,2 %.
Liikenne

Kaikkiin pääilmansuuntiin kulkevien maanteiden lisäksi Siilinjärven keskustassa on rautatieasema, jolla matkustajajunat pysähtyvät. Kunnan alueeseen kuuluu syväsatama ja Rissalassa sijaitseva Kuopion lentoasema. Lentoaseman yhteyteen sijoittuu myös veneilyterminaali.lähde?
Liikenne > Maantiet

Kunnan läpi kulkee valtatie 5 etelä-pohjois-suuntaan, valtatie 9 länsi-itä-suuntaan, kantatie 75 Nurmeksen kautta Kuhmoon ja kantatie 77 Viitasaaren kautta Kyyjärvelle (ns. Sininen tie). Siilinjärveltä ajaa moottoritietä Kuopioon kesäisin runsaassa 10 minuutissa ja talvisin runsaassa 15 minuutissa.
Seuraavat tiet valtatie 9:ää lukuun ottamatta kulkevat aivan Siilinjärven keskustan ohi. Valtatie 9 erkanee valtatie 5:stä Vuorelassa.
Kuopio, Varkaus, Mikkeli, Heinola, Lahti, Helsinki (etelään)

   Iisalmi, Kajaani, Kuusamo, Sodankylä (pohjoiseen)

    Kuopio, Jyväskylä, Tampere, Turku (lounaaseen)

  Joensuu, Niirala (itään, Sininen tie)

  Nurmes, Kuhmo (koilliseen)

  Maaninka, Pielavesi, Viitasaari, Vaasa (länteen, Sininen tie)
Liikenne > Rautatie ja linja-autot

Savon rata kulkee kunnan läpi, ja junat pysähtyvät Siilinjärven rautatieasemalla. Päivittäin matkustajajunia kulkee runsaat viisiselvennä kappaletta suuntaansa. Seuraava matkustajaliikenteen käytössä oleva asema on pohjoisessa Lapinlahti ja etelässä Kuopio. Myös Toivalassa ja Pöljällä on rautatieasemat, joissa matkustajajunat eivät kuitenkaan enää pysähdy. Junamatka Kuopioon kestää alle 20 minuuttia.lähde?
Yöjunia ei pysähdy Siilinjärvellä. Linja-auton yöpikavuoro kuitenkin liikennöi Helsingin, Kuopion ja Oulun välillä päivittäin Siilinjärven kautta. Siilinjärven keskustaajamasta pääsee pikavuoroilla ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Ouluun, Kajaaniin, Nurmekseen, Savonlinnaan sekä poikittaisella pikavuorolla Joensuuhun, Vaasaan, Seinäjoelle ja Viitasaarelle. Joensuun ja Kuopion väliset pikavuorot ajetaan Siilinjärvellä Vuorelan ja Toivalan kunnanosien kautta.lähde?
Liikenne > Lentoliikenne

Siilinjärvellä sijaitseva Kuopion lentoasema on noin kymmenen minuutin ajomatkan päässä Siilinjärven keskustasta. Lentoasemalta pääsee reittilennoilla vain Finnairin lennoilla Helsinkiin.lähde?
Liikenne > Paikallisliikenne

Siilinjärvellä liikennöivät paikallisliikenteen bussit ovat osa Kuopion paikallisliikenteen verkostoa. Tiheimmin paikallisliikenteen bussit liikennöivät Siilinjärven eteläosissa Toivalassa ja Vuorelassa. Keskustan alueella ja sen ympäristössä (Harjamäki, Leppäkaarre, Simonsalo, Kasurila) bussien liikennöintiväli on noin puoli tuntia. Tämän lisäksi bussiverkosto kattaa myös Jännevirran.lähde?
Bussimatka keskustasta Kuopioon paikallisliikenteen vuorolla kestää 30–40 minuuttia. Pikavuorolla matka kestää noin 20 minuuttia.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1925 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Siilinjärven väestönkehitys 1925–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1925 | 1925 |    | 4 699 | 4 699 |
| 1930 | 1930 |    | 4 702 | 4 702 |
| 1940 | 1940 |    | 5 665 | 5 665 |
| 1950 | 1950 |    | 7 190 | 7 190 |
| 1960 | 1960 |    | 8 023 | 8 023 |
| 1970 | 1970 |    | 10 834 | 10 834 |
| 1980 | 1980 |    | 15 168 | 15 168 |
| 1985 | 1985 |    | 16 941 | 16 941 |
| 1990 | 1990 |    | 18 749 | 18 749 |
| 1995 | 1995 |    | 19 304 | 19 304 |
| 2000 | 2000 |    | 19 742 | 19 742 |
| 2005 | 2005 |    | 20 271 | 20 271 |
| 2010 | 2010 |    | 21 010 | 21 010 |
| 2015 | 2015 |    | 21 794 | 21 794 |
| 2020 | 2020 |    | 21 446 | 21 446 |
Lähde: Tilastokeskus, Siilinjärvi.fi. 
Siilinjärvi on yksikielinen suomenkielinen kunta. Kunnan väkiluku on kasvanut 2000-luvulla vuosittain. Väestö on varsin nuorta. Keski-ikä on 37,6 vuotta. 18 vuotta täyttäneistä 68,9 % on suorittanut vähintään keskiasteen ammatillisen tutkinnon.lähde?
Väestöstä noin puolet asuu keskustassa ja sitä ympäröivillä asuinalueilla, runsas neljännes maaseutualueella ja vajaa neljännes Toivala-Vuorelassa.lähde?
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Siilinjärvellä oli 21 657 asukasta, joista 17 572 asui taajamissa, 3 880 haja-asutusalueilla ja 205:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Siilinjärven taajama-aste on 81,9 %. Siilinjärven taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Siilinjärven kirkonkylä | 11 416 |
| 2 | Toivala-Vuorela* | 5 524 |
| 3 | Pöljä | 1 112 |
| 4 | Kuuslahti | 501 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Toivala-Vuorelan taajama ulottuu pieniltä osin myös Kuopion kaupungin alueelle.
Palvelut > Energiantuotanto ja vesihuolto

Kaukolämön käyttö on lisääntynyt viime vuosina. Pääosa kaukolämmöstä tuotetaan Yaran tehtaan prosessin hukkalämmöstä ja Savon Voiman Tiprusniemen biolämpökeskukselta. Tiprusniemen biolämpökeskuksella lämpö tuotetaan kotimaisella puupolttoaineella. Lisäksi Sulkavantiellä on nestekaasukäyttöinen vara- ja huippulämpökeskus.
Siilinjärvellä raakavetenä käytetään pohjavettä, jota saadaan kolmesta pohjavedenottamosta, joista kaksi sijaitsee kirkonkylällä ja yksi Toivala-Vuorela alueella. Kunnan vesihuoltolaitoksen lisäksi kunnan haja-asutusalueilla toimii 15 vesiosuuskuntaa.
Palvelut > Palo- ja pelastuspalvelut

Siilinjärven kunnan alueella sijaitsee 2 palo- pelastusasemaa, Pohjois-Savon pelastuslaitoksen asema (15) ja Yaran TPK:n asema (19). Siilinjärven pelastusasema sijaitsee Simonsalossa osoitteessa Sulkavantie 6 muutaman minuutin ajomatkan päässä Siilinjärven keskustasta. Asemalla on ympärivuorokautinen päivystys. Asemalla 15 sijaitsee tarkastusauto RPS020, sammutusauto RPS151, sammutusauto RPS1512, säiliöauto RPS153, Miehistönkuljetus- maasto- ja veneen vetoauto RPS157 sekä moottorikelkka ja vene. Yaran TPK:lla on sammutusauto RPS191 sekä vene.lähde?
Siilinjärvelle rakennetaan uusi pelastusasema Viitosen varteen, joka korvaa nykyisen sisäilmaongelmista kärsivän Simonsalon aseman. Aseman pitäisi olla valmis vuoden 2023 loppuun mennessä.
Lisäksi Siilinjärvelle on ehdotettu rakennettavaksi kolmas paloasema Vuorelan asuinalueen lähettyville.
Ensihoito- ja sairaankuljetus palvelusta vastaa Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri (1.1.2013 alkaen). Siilinjärvellä operoi kaksi ensihoitoyksikköä, joista toinen on päivällä Maaningalla päivystämässä.
Palvelut > Koulutus

Peruskoulun luokat 1–6:
Hamulan koulu
Kasurilan koulu
Kehvon koulu
Kuuslahden koulu
Pöljän koulu
Siilinlahden koulu
Toivalan koulu
Vuorelan koulu
Siilinlahden koulun alaisuuteen kuuluvat myös Siilinpään ja Päivärinteen koulut. Lisäksi kunnassa on erityiskoulu.lähde?
Peruskoulun luokat 7–9:
Ahmon koulu
Suininlahden koulu
Keski- ja ylemmän asteen oppilaitokset:
Siilinjärven lukio
Ingmanedu kulttuurialan ammattiopisto
Kuopion konservatorio: Siilinjärven musiikkiopisto
Savon ammattiopisto (Toivalan ja Rissalan yksiköt)
Muu koulutus
Siilinjärven kansalaisopisto
Kulttuuri

Siilinjärven kunnankirjasto palvelee pääkirjaston, Vuorelan kirjaston, kirjastoauton ja verkkokirjaston välityksellä.
Siilinjärveläisiä museoita ovat Harjamäen sairaalamuseo, Pöljän kotiseutumuseo ja Tarinan sairaalamuseo (KYSin sairaalamuseo).
Siilinjärven Teatteri on paikallinen, vuonna 1964 perustettu harrastajateatteri, jonka keskeistä toimintaa ovat kesäteatteriesitykset.
Siilinjärvellä ilmestyy Uutis-Jousi-niminen paikallislehti.
Kulttuuri > Nimikkoruoat

1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Siilinjärvin perinneruoaksi valittiin patakukko, potattivelli ja punainen marjakiisseli kermavaahdon kera.