stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Grand Central Academy of Art
Ohjaajat

Akatemiaa johtaa Jacob Collins. Avustavia opettajia pääopinto-ohjelmassa ovat Kate Lehman, Michael Grimaldi ja Dan Thompson. Työpajojen ja iltatuntien opettajiin kuuluu Camie Davis, Jon Demartin, Nicholas Hiltner, Sarah Lamb, Edward Minoff, John Morra, Richard Piloco, Frank Porcu, Travis Schlaht, Sam Wisneski, Brian Craig, Patrick Devonas, Douglas Flynt, Stephen Perkins, David Simon, Mark Tennant ja Yuqi Wang. Pääopinto-ohjelman ohjaajista suurin osa on saanut oppinsa joko Ted Seth Jacobsin tai hänen oppilaittensa alaisuudessa. Tekniikat ja tyyli ovatkin hyvin saman tapaiset kuin Jacobsin, toisaalta taas Jacobsin oppien pohjalta on alkanut kasvaa jo täysin uutta piirustus- ja maalaustyyliä jota opetetaan Grand Centralissa.
Aiheesta muualla

http://www.classicist.org/grandcentralacademy/index.html (Arkistoitu – Internet Archive)
http://classicist.blogs.com/weblog/2006/09/the_grand_centr.html
Göttingenin käsikirjoitus

Göttingenin käsikirjoitus on varhaisin tunnettu kokonaan modernille shakille omistettu työ. Latinaksi kirjoitettua 33-sivuista käsikirjoitusta säilytetään Göttingenin yliopistossa Saksassa. Sivut 1–15 käsittelevät shakkiavauksia, sivu 16 on tyhjä ja sivut 17–31 sisältävät 30 shakkiongelmaa diagrammeineen ja ratkaisuineen.
Käsikirjoituksen tekijästä tai kirjoitusajankohdasta ei ole selvyyttä, mutta sen on arveltu olevan peräisin joko vuosilta 1500–1505 tai vuodelta 1471.[lähde? ] Käsikirjoituksessa käytetään jo modernin shakin sääntöjä, joita ei erikseen selitetä, joten sääntöjen on oletettu jo vakiintuneen sen kirjoittamisen aikaan.
Göle

| Göle |
| --- | --- |


 Göle
 Koordinaatit: 40°47′N, 42°36′E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Ardahanin maakunta
Hallinto:  
 – Pormestari:  Akın İsmailoğlu
Väkiluku (2019):  24 863
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Göle on piirikunta Turkin Ardahanin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Gölen väkiluku oli 24 863.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Göle Wikimedia Commonsissa
Gölbaşı

| Gölbaşı |
| --- | --- |

 Gölbaşı
 Koordinaatit: 37°47′02″N, 37°38′40″E 
Valtio:   Turkki
Maakunta:  Adıyamanin maakunta
Väkiluku (2019):  32 182
 
 www.golbasi.bel.tr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gölbaşı on piirikunta, joka sijaitsee Adıyamanin maakunnassa, Turkissa. Gölbaşın vierellä ovat järvet Azaplı ja Yesilova. Piirikunta sijaitsee Malatyan ja Gaziantepin välissä. Vuonna 2019 alueen väkiluku oli 32 182.
Aiheesta muualla

Alueen kotisivut
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hackås

| Hackås |
| --- | --- |

 Hackås
 Koordinaatit: 62°55′41″N, 14°30′54″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jämtlandin lääni
Maakunta:  Jämtland
Kunta:  Berg
Väkiluku (2021):  531
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hackås on taajama Bergin kunnassa Jämtlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 531 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hackås Wikimedia Commonsissa
Hacı Əliyev

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hacı Əliyev Rion olympialaisissa 2016. |  Hacı Əliyev Rion olympialaisissa 2016. |  Hacı Əliyev Rion olympialaisissa 2016. |  |
Maa:  Azerbaidžan
Miesten vapaapaini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | 65 kg |  |
|  Pronssia | Rio 2016 | 57 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Taškent 2014 | 61 kg |  |
|  Kultaa | Las Vegas 2015 | 61 kg |  |
|  Kultaa | Pariisi 2017 | 61 kg |  |
| Euroopan kisat  | Euroopan kisat  | Euroopan kisat  |  |
|  Kultaa | Minsk 2019 | 65 kg |  |
|  Pronssia | Baku 2015 | 61 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Vantaa 2014 | 61 kg |  |
|  Kultaa | Kaspijsk 2018 | 65 kg |  |
|  Kultaa | Bukarest 2019 | 65 kg |  |
|  Kultaa | Zagreb 2023 | 70 kg |  |
|  Hopeaa | Budapest 2022 | 65 kg |  |
|  Pronssia | Riika 2016 | 61 kg |  |
Hacı Əliyev (s. 21. huhtikuuta 1991) on azerbaidžanilainen vapaapainija. Hän edustaa bakulaista Neftchi Absheron -seuraa, ja häntä on valmentanut vuodesta 2004 Elman Azimzadeh.
Əliyev voitti 61 kg:n sarjan maailmanmestaruuden Taškentissa 2014. Hän kukisti loppuottelussa iranilaisen Masoud Esmaeilpourin. Hän uusi maailmanmestaruutensa Las Vegasissa 2015 kukistettuaan finaalissa mongolialaisen Nomin Batboldin. Pariisissa 2017 hän voitti 61-kiloisten MM-finaalissa venäläisen Gadžimurad Rašidovin. Hän voitti Euroopan-mestaruuden samassa painoluokassa Vantaalla 2014, 65-kiloisissa Kaspijskissa 2018 ja Bukarestissa 2019 sekä 70 kg:n sarjassa Zagrebissa 2023. Minskin Euroopan kisoissa 2019 hän voitti kultaa 65 kg:n sarjassa. Budapestin EM-kilpailuissa 2022 hän sai 65-kiloisissa hopeaa. Bakun Euroopan kisoissa 2015 ja Riian EM-kilpailuissa 2016 hän oli 61-kiloisissa kolmas. Hän sai Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia 57 kg:n painoluokassa. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän saavutti 65-kiloisissa hopeaa.
Əliyev saavutti Kazanin universiadeissa 2013 pronssia 60 kg:n sarjassa. Hän sai hopeaa kadetti-ikäisten EM-kilpailujen 54 kg:n sarjassa 2008 ja junioreiden EM-kilpailujen 60-kiloisissa 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hacı Əliyev Wikimedia Commonsissa
Gambina

| Gambina |
| --- | --- |

Tyyppi:  cocktail
Alkoholiprosentti:  21 %
Valmistaja:  Altia
Alkuperä:   Suomi
Valmistus aloitettu:  1932
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gambina on Alkon vuonna 1932 alun perin Viinake-nimellä myyntiin tuoma terävänmakuinen maustettu viinipohjainen alkoholijuomasekoitus eli cocktail, joka on sekoitettu punaisesta vermutista ja ginistä sekä maustettu muun muassa appelsiininkuorella[lähde? ]. Väriltään Gambina on punaruskea. Takaetiketin mukaan Gambina sisältää säilöntäaineena rikkidioksidia, jota muovipulloihin pakattavat viinit vaativat enemmän kuin lasipulloihin pakattavat, koska muovi läpäisee happea.
Kuvaus

Alko luonnehtii juomaa väkevöidyksi jälkiruokaviiniksi. Sitä suositellaan aperitiiviksi tai pitkien juomien osaksi esimerkiksi tonicin tai appelsiinimehun kera. Juomalla on aikojen kuluessa ollut lempinimiä, kuten kampiviina, gee ja iso gee.
Juoman viinipohjana on aiemmin ollut omenaviini. Euroopan unioni muutti heinäkuussa 2020 juomaryhmän lainsäädännön tulkintaa. Uuden tulkinnan mukaan Gambina olisi muuttunut väkeväksi alkoholijuomaksi, jolloin juoman verotus olisi noussut merkittäväksi, jolloin valmistajan Altian mukaan yhtenä vaihtoehtona oli hinnan nosto. Altia kuitenkin muutti juoman reseptiä niin, että se perustuu valkoviiniin. Gambina (21 t-%) myydään Alkossa 0,75 litran muovipulloissa.
Martti Häikiö kirjoittaa teoksessa Alkon historiaa (2007), että Gambina on leimautunut hinta-väkevyys-suhteensa vuoksi Sorbuksen, Vineton ja Aperitan kanssa alkoholistien juomaksi. 1970-luvun lehtiartikkelin mukaan Gambina oli silloin hinta-väkevyys-suhteessa sijalla 22.
Gambina kulttuuri-ilmiönä > Musiikki

Gambina on mainittu monissa suomalaisissa  kappaleissa:
suomalainen hardcore-yhtye Rytmihäiriö on tehnyt albumin Gambinapsykoosi ja muun muassa kappaleet ”Sataa Gambinaa”, ”Tissit Gambinassa”, ”Gambina O.D”, ”Ison G:n armoilla” ja ”Gambinaa Vastaan”.
Eppu Normaalin tuotannosta löytyy huumorikappale ”Esko veti ison G:n”.
Juice Leskinen on puolestaan tehnyt kappaleen ”Iso Gee”.
Koivuniemen Herrat ovat tehneet kappaleen ”Magista ja Gambinaa”.
Heikki Kuula on tehnyt kappaleen ”Gambinaa”.
Juha Vainion laulussa ”Miettinen ja Nortamaa ja monta muuta soittajaa ottaa pari Gambinaa, kun ei myydä halvempaa”.
Gambina kulttuuri-ilmiönä > Yhdistykset

Useissa Suomen korkeakouluissa toimii Gambinasta innoituksensa saaneita opiskelijayhdistyksiä. Muun muassa Tampereen yliopistossa toimii Tampereen Akateemisesti Sivistyneet Gambinan Ystävät ry. Oulussa on opiskelijajärjestö Oulun Gambinan ystävät ry.
Aiheesta muualla

Suomen kansan onnellisuuden syy selvitetty – se on tämä viina, jota myydään vain rajojemme sisäpuolella Rumba -lehti.  16.7.2018. Viitattu 22.7.2020.
Nupponen, Sakari: Kansallisjuoma romahti ja nämä "klassikot" katosivat Alkosta kokonaan Helsingin Uutiset.  31.12.2015. Viitattu 22.7.2020.
Hacıqabulin piirikunta

Hacıqabulin piiri Azerbaidžanin kartalla.
Hacıqabulin piirikunta (azer. Hacıqabul rayonu, ven. Гаджигабульский район, Gadžigabulski raion) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1990 perustetun piirin pinta-ala on 1641,4 neliökilometriä. Asukkaita on 66 300 henkeä (vuonna 2010).
Hacıqabulin piiri sijaitsee Azerbaidžanin itäosassa Kaukasusvuoriston reunalla. Se rajoittuu pohjoisessa Ağsun, Şamaxın, Qobustanin ja Abşeronin piireihin, idässä Bakun kaupunkialueeseen, etelässä Salyanin ja Sabirabadin piireihin sekä Şirvanin kaupunkiin ja lännessä Kürdəmirin piiriin.
Piirin keskus on Hacıqabulin kaupunki (entinen Qazıməmməd). Toinen merkittävämpi paikkakunta on Muğanin kaupunkimainen taajama. Kuntia on yhteensä 25, taajamia 5 ja kyliä 25. Kaupunkiväestön osuus on 51,6 % (vuonna 2010).
Aikaisemmin seudulla oli huomattava venäläisvähemmistö (12,4 % vuonna 1959). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan 99,0 % asukkaista on azereja.
Piirin kautta kulkee Bakun ja Tbilisin välinen rautatie. Tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut karjanhoitoon sekä viljan, rehukasvien, hedelmien ja vihannesten viljelyyn.
Nähtävyyksistä huomattavin on 1000–1300-luvuilla rakennettu Pir Hüseynin palatsi.
Paikallislehtenä ilmestyy Hacıqabul.
Aiheesta muualla

Hacıqabulin piirin sivusto (azeriksi)
Azerbaidjan: Territorial and administrative units (azeriksi), (englanniksi), (venäjäksi)
Azerbaidžanin piirikunnat ja kaupungit
| --- | --- |
Piirikunnat:  Ağcabədi • Ağdam • Ağdaş • Ağstafa • Ağsu • Apšeron • Astara • Babək* • Balakən • Bərdə • Beyləqan • Biləsuvar • Cəbrayıl • Cəlilabad • Culfa* • Daşkəsən • Füzuli • Gədəbəy • Goranboy • Göyçay • Göygöl • Hacıqabul • İmişli • İsmayıllı • Kəlbəcər • Kəngərli* • Kürdəmir • Laçın • Lənkəran • Lerik • Masallı • Neftçala • Oğuz • Ordubad* • Qax • Qazax • Qəbələ • Qobustan • Qubadlı • Quba • Qusar • Saatlı • Sabirabad • Şabran • Şahbuz* • Salyan • Şamaxı • Samux • Sədərək* • Şəki • Şəmkir • Şərur* • Siyəzən • Şuşa • Tərtər • Tovuz • Ucar • Xaçmaz • Xızı • Xocalı • Xocavənd • Yardımlı • Yevlax • Zaqatala • Zəngilan • Zərdab
Kaupungit:  Baku • Gəncə • Lənkəran • Mingəçevir • Naftalan • Nahitševan* • Şəki • Şirvan • Sumqayıt • Xankəndi • Yevlax
Tähdellä * merkityt piirikunnat ja kaupungit kuuluvat Nahitševanin autonomiseen tasavaltaan.
Giánnis Pários

| Ioánnis Varthakoúris |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. maaliskuuta 1946 (ikä 78) Páros, Kreikka
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Jannis Parios
Laulukielet:  kreikka
Aktiivisena:  1969–
Tyylilajit:  laikó, pop
Levy-yhtiöt:  Minos EMI 
Aiheesta muualla
www.yiannisparios.gr
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Giánnis Pários (kreik. Γιάννης Πάριος, oik. Ioánnis Varthakoúris, Ιωάννης Βαρθακούρης, s. 8. maaliskuuta 1946 Páros, Kreikka) on kreikkalainen laulaja-lauluntekijä.
Elämä ja ura

Pários, oikealta nimeltään Ioánnis Varthakoúris syntyi Pároksen saarella Kykladeilla vuonna 1946. Hän teki ensiesiintymisensä laulajana vuonna 1969.
Pários levytti kreikaksi ranskalaisen laulajan Alain Barrieren laulun ”Tu t'en vas” vuonna 1976, nimellä ”Tóra pia”. Laulu muodostui suureksi hitiksi. Pários työskenteli myöhemmin useiden kreikkalaissäveltäjien, kuten Mános Loḯzoksen, Míkis Theodorákiksen ja Stávros Xarchákoksen kanssa. Hän on tehnyt kiertueita maailmalla, ja on esiintynyt muun muassa Kanadassa, Australiassa, Lontoon Albert Hallissa ja New Yorkin Carnegie Hallissa.
Pários on ollut kahdesti naimisissa ja hänellä on neljä poikaa. Hänen vanhin poikansa Cháris ”Harry” Varthakoúris on niin ikään muusikko.
Diskografia

Thalasssografíes (1970)
Giánnis Pários (1971)
Ti théleis na káno (1972)
Pou tha páei pou (1974)
Érchontai stigmés (1975)
Tóra pia (1976)
Mi févgeis mi (1977)
Na giatí s' agápisa (1978)
Tha me thymitheís (1979)
Se chreiázomai (1980)
Éna grámma (1981)
Ta nisiótika (1982)
Ótan vradiázei (1983)
Pio kalí i monaxiá (1984)
Egó ki esý (1985)
Xarchákos-Pários (1986)
Oi megalýteres epitychíes tou (1987)
Óla gia ton érota (1987)
Ta erotiká tou '50 (1988)
Pistós (1988)
I parástasi archízei (1989)
San treló fortigó (1989)
Ki egó mazí sou (1990)
Epíthesi agápis (1991)
Epafí (1992)
Ta nisiótika 2 (1992)
Ánte geiá (1993)
Pánta erotevménos (1993)
Víos erotikós (1994)
Paréa me ton Chári (1995)
I monaxiá mes ap' ta mátia mou (1996)
Týpseis (1997)
Tósa grámmata (1998)
Dóse mou ligáki ouranó (1999)
Pários Érotas (2000)
O Erotikós Theodorákis (2001)
Álli mia forá (2001)
Gia ton Grigóri (2002)
Mia várka na pas apénanti (2002)
Odoipóros aisthimáton (2002)
To kaló pou sou thélo (2003)
Mia synithisméni méra (2003)
De gyrízo píso (2005)
Mónos ki erotevménos (2005)
Ta ntouéta tou érota (2006)
To resitál mias fonís (2007)
Pou páme metá (2008)
Sympérasma éna (2009)
Óla ta s' agapó pou eípa (2009)
Ta kommátia tis psychís mou (2010)
Vamménos ílios (Mários Tókas) (2011)
O kýklos tou erota (2012)
O dikós mou Vasílis Tsitsánis (2013)
Óneira káno (2014)
Éla mou chamogéla mou (2016)
Käännös suomeksi
Hanna Prakatsen

| Mitalit> Naisten soutu.Maa:   Venäjän olympiakomitea. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten soutu.Maa:   Venäjän olympiakomitea. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten soutu.Maa:   Venäjän olympiakomitea. Olympialaiset  | Naisten soutu> Maa:   Venäjän olympiakomitea. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | yksikkö |  |
Maa:   Venäjä
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Varese 2021 | yksikkö |  |
Hanna Vitaljeuna Prakatsen (valkoven. Ганна Вітальеўна Пракацень, ven. Анна Витальевна Пракатень, Anna Vitaljevna Prakaten; s. 6. syyskuuta 1992 Minsk) on alun perin valkovenäläinen, sittemmin Venäjää ja vuodesta 2023 Uzbekistania edustanut soutaja. Hän saavutti yksikössä olympiahopeaa vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa 3,42 sekunnin erolla kultaa voittaneeseen uusiseelantilaiseen Emma Twiggiin. Aiemmin samana vuonna Prakatsen voitti yksikössä Euroopan-mestaruuden 6,41 sekunnin erolla hopealle sijoittuneeseen britti Victoria Thornleyyn. Vuosina 2014–2016 Prakatsen edusti EM-kilpailuissa ja myös kerran MM-kilpailuissa Valko-Venäjää ja sijoittui parhaimmillaan kahdeksikossa kuudenneksi EM-kilpailuissa 2015. Nuorten MM-kilpailuissa hän saavutti pariaironelosessa pronssia vuonna 2010.
Gladiaattori (Shi’ar)

| Gladiaattori |
| --- | --- |
 Gladiaattori, Shi'arien preettori Andy Kubert kuvitamana
Luoja(t):  Chris Claremont, Dave Cockrum
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  X-Men #107 (1977)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Kallark
Status:  Aktiivinen
Pituus:  198 cm
Paino:  270 kg
Ryhmäsidokset:  Shi'arien Keisarillinen Kaarti
Voimat:  Kyky lentää, haavoittumattomuus, valtava fyysinen voima, supernopeus, nero, superhengitys, superkuulo, erilaisia superkatseita (röntgenkatse, kuumakatse, teleskooppikatse).
Suhteet
Sukulaiset:  Xenith (serkku)
Gladiaattori (oikealta nimeltään Kallark) on Marvel-kustantamon luoma sarjakuvahahmo. Hän on Shi’ar-eliittikaartin preettori. Gladiaattorin ensiesiintyminen oli X-Men-lehden numerossa 107 (vuonna 1977). Hahmon loivat Chris Claremont ja Dave Cockrum. Gladiaattorin hahmo perustuu DC-kustantamon Teräsmieheen.
Historia

Vain vähän on kerrottu Gladiaattorin alkuperästä. Tiedetään silti että hän kuuluu Strontian-nimiseen avaruusrotuun. Arvellaan hänen kenties olleen kerra Galactuksen sanansaattaja (tosin tätä ei ole koskaan todettu).
Hän on Shi’arien Keisarillisen Kaartin johtaja. Kaarti vastaa ainoastaan keisarinna Lilandralle, joka vastaa koko Shi’arien keisarikunnan hallitsemisesta. Gladiaattori on järkähtämättömän uskollinen keisarikunnalle huolimatta siitä, kuka hallitsee imperiumia.
Gladiaattori tapasi ensimmäisen kerran maapallon asukkaita kun Kaartilaiset taistelivat Ryhmä-X:ää vastaan hullun keisari D’kenin käskystä. D’kenin syrjäyttämisen jälkeen hänen siskonsa Lilandra Neramani otti keisarinnan paikan imperiumissa.
Gladiaattori on myös saapunut henkilökohtaisesti Maahan taistelemaan Ihmenelosten kanssa. Tämä johtui Gladiaattorin harhaluulosta – hän uskoi Ihmenelosten olevan skrulleja. Yhdessä Hämähäkkimiehen ja Kapteeni Amerikan kanssa skrullit kuitenkin vangittiin.
Myöhemmin Gladiaattori on joutunut taistelemaan vastoin tahtoaan myös Kostajia vastaan. Ihmemies ja Thor joutuivat molemmat koville taistelussa Shi’arin preettoria vastaan, mutta lopulta Thor heitti hänet ulottuvuuksienväliseen porttiin ja lukitsi tämän sinne.
Myöhemmin Gladiaattori taisteli itseään Hulkia vastaan mutta hävisi Hulkin sisältämien gammasäteiden vuoksi.
Kun Lilandra, Charles Xavierin siskon Cassandra Novan mielenhallinnan alla käski keisarinnaa hyökkäämään maapallon mutantteja vastaan Gladiaattori ja loput Kaartista iskivät Ryhmä-X:n kimppuun.
Cassandra saatiin kuitenkin kukistettua ja Gladiaattori palasi palvelemaan jälleen kerran rakastamaansa Shi’arien keisarikuntaa.
Tätä nykyä Gladiaattori ja loput Kaartista palvelevat Shi’arien keisarinnaa Lilandraa uskollisesti.
Voimat ja varusteet

Gladiaattori on Keisarillisen Kaartin kaikkein voimakkain jäsen. Hänellä on valtavat fyysiset voimat, joiden ylärajat ovat tuntemattomat. Erään kerran hän nosti ilmaan koko Baxter Buildingin, mikä osoittaa että Gladiaattori nostaa verrattomasti enemmän kuin 100 tonnia (joka on Marvel-universumin ylin voimaluokitus). Gladiaattori siis pääsee samalle tasolle Marvelin muiden voimamiesten kuten Hulkin, Juggernautin ja Thorin kanssa. Valtavan voimansa lisäksi Gladiaattori on myös käytännöllisesti katsoen haavoittumaton ja on selvinnyt miltei nova-tason räjähdyksestä.
Gladiaattori kykenee lentämään Shi’arien nopeimpien avaruusalusten nopeuksilla ja saavuttaa yli valonnopeuden hyperavaruudessa. Gladiaattori selviää avaruuden tyhjiössä eikä hänen täten ilmeisesti tarvitse lainkaan hengittää. Gladiaattori myös väittää että kykenee liikuttelemaan planeettoja ja lentämään tähtien läpi.
Kuten Teräsmies ja Hyperion myös Gladiaattori kykenee fokusoimaan silmistään uskomattoman kuuman lämpösäteen. Säteen sanotaan saavuttavan tähtien sisältämiä lämpötiloja. Gladiaattori on kerran saanut silmäsäteillään jopa uskomattoman vahvan Tyrannin horjumaan. Gladiaattori omaa myös superpuhalluksen, jonka avulla voi jäädyttää vastustajiaan
Gladiaattori on myös osoittanut omaavansa telepaattisia kykyjä, joilla hän heijastaa psyykkiset iskut takaisin hyökkääjiinsä.
Voimat ja varusteet > Rajoitukset

Gladiaattorin uskomattomista voimista huolimatta hän ei ole haavoittumaton. Gladiaattori on haavoittuva tietyille tuntemattomille säteilytasoille ja hänet voi lyödä maahan yhdellä voimakkaalla iskulla (mikäli isku on tarpeeksi voimakas). Gladiaattorin voimat ovat suurelta osin hänen suunnattomasta tahdostaan lähtöisin. Jos hän uskoo että häviää taistelun, Gladiaattorin voimat vähenevät. Sue Richards esimerkiksi iski Gladiaattorin kanveesiin tavallisella voimakentällä tämän epäillessä omia voimiaan. Siksi Reed Richards on teoretisoinut Gladiaattorien voimien olevan osaltaan psyykkisiä.
Jos Gladiaattorin voimat tuntuvatkin olevan suurelta osin fyysisiä on esitetty myös teorioita että Shi’arien teknologinen taso on auttanut Gladiaattorin voimien lisäämisessä.
Esikuvat

Gladiaattori perustuu DC-kustantamon Teräsmieheen. Gladiaattori omaa useita tämän kykyjä kuten valtavat voimat, haavoittumattomuuden, huipputarkat aistit etc. Gladiaattorilla on myös serkku Xenith, joka perustuu Teräsmiehen serkkuun Terästyttöön. Gladiaattorilla on myös heikkous tuntemattomaan säteilyyn (vrt. kryptoniitti) ja jopa pukukin omaa tiettyjä yhteispiirteitä Teräsmiehen vastaavaan.
Gladiaattorin nimi tullee Philip Gordon Wylien romaanista Gladiator, jonka uskotaan olleen myös Teräsmiehen luojien yksi innoituksista. Gladiaattorin oikea nimi, Kallark viittaa myös hieman Teräsmiehen alter egoon Clark Kentiin.
Gladiaattori muissa medioissa

Gladiaattori esiintyy myös välivastustajana Marvel: Ultimate Alliance -pelissä.
Herra Fantastinen spekuloimassa Gladiaattorin voimien alkuperästä (suomennos Lauri "Mail-Man" Narinen).
Glee: The Music, Volume 5

| Glee: The Music, Volume 5  |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Julkaistu: 8. maaliskuuta 2011
 Tuottaja(t): Dante Di Loreto, Brad Falchuk, Adam Anders, Peer Åström, Max Martin, Ryan Murphy, Shellback
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 57.13
 Levy-yhtiö: Columbia, 20th Century Fox TV
muut julkaisut
| Glee: The Music, Volume 4 2010 | Glee: The Music, Volume 5 2011 | Glee: The Music Presents the Warblers 2011 |
Glee: The Music, Volume 5 on kuudes albumi FOXin televisiosarjasta Glee, jota esittää suomessa AVA, Sub ja Kutonen. Se sisältää cover-versioita toisen tuotantokauden kappaleista sekä kaksi alkuperäistä kappaletta, "Get It Right" ja "Loser Like Me". Albumi julkaistiin 8. maaliskuuta 2011.
Kriittinen vastaanotto

Allmusicin Andrew Leahey antoi albumille arvosanan 2.5/5, ylistäen ensimmäistä kappaletta "Thriller / Heads Will Roll", sekä Paltrowin esityksiä. Hänen mielestään Gleen perinteinen sekoitus pop- ja näytelmämusiikkia oli tällä kertaa yksitoikkoinen, vaikka albumi sisältääkin kaksi alkuperäistä kappaletta. Rolling Stonen Jody Rosen antoi kappaleelle "Loser Like Me" arvosanan 4/5, ja hänen mielestään sen sanoma liittyi hyvin sarjan teemaan. Albumi debytoi Yhdysvaltain albumilistan kolmannella sijalla ja myi 90,000 kopiota. Uudessa-Seelannissa se debytoi albumilistan 35. sijalle ja nousi 3. sijalle toisella myyntiviikolla. Australiassa albumi pääsi ensimmäiselle sijalle, ollen sarjan toinen kärkipaikan saanut albumi seuraten albumia Glee: The Music, Volume 3 Showstoppers. Albumi debytoi Kanadan albumilistan kolmannella sijalla ja myi 5,700 kopiota toisella myyntiviikolla. Irlannissa kappale pääsi albumilistan 5. sijalle.