stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maavero
Maavero Suomessa

Maaverot olivat ennen pääasiallinen verotuksen muoto ja vielä 1800-luvun alussa valtion päätulonlähde Suomessa. Maavero syntyi erilaisista henkilökohtaisista maksuista silloin, kun henkilön maksukyvyn perusteena oli hänen maaomaisuutensa. Kustaa Vaasan aikana laadittiin erityiset luettelot eli maakirjat, ja näihin merkittiin pitäjittäin, mitä veroa ja minkä perusteiden mukaan tilan oli  maksettava maaveroa. Tällä tavalla määrätty vero sai nimekseen vanha maakirjavero. 1600-luvulla säädettiin eri aikoina ja eri tarkoituksiin alun perin tilapäisiksi tarkoitettuja veroja suoritettaviksi tiloilta vanhan maaveron lisäksi. Kun myös nämä verot jäivät pysyviksi, niistä syntyi maaveroon lisä, joka sai nimekseen manttaalivero. Molemmat verot yhdessä muodostivat vielä 1900-luvun alussa niin sanotun vakinaisen maaveron.
Maavero oli alkujaan hyvin raskas, mutta maanviljelyksen edistyessä verorasitus lieventyi. Se oli kuitenkin vielä 1900-luvulla hyvin epätasainen verotusmuoto, koska veron perusteena oli muuttumattomasti itse maaomistus. Lisäksi säteritilojen ja rälssitilojen ei tarvinnut maksaa maaveroa lainkaan, ja myös useat pappissäädylle kuuluneet tilat olivat vähitellen saavuttaneet verovapauden. Vero kohdistuikin pääosin talonpoikiin.
Vuonna 1908 erilaiset maaverot tuottivat Suomen valtiolle tuloa noin 3,5 miljoonaa markkaa, kun taas pelkästään paloviinavero tuotti samana vuonna noin 7,6 miljoonaa markkaa.
Maaverot lakkautettiin Suomessa vuoden 1925 alusta.
94 Ceti

| 94 Ceti |
| --- | --- |
HR-designaatio:  962
HD-designaatio:  19994
Fyysiset ominaisuudet
Absoluuttinen kirkkaus:  +5,07 Mv
Valovoima:  3,98 aurinkoa
Spektriluokka:  F8V / M3V
Lämpötila:  6160 K
Massa:  1,35 M☉
Säde:  1,76 R☉
Pyörimisnopeus:  8.5 km/s (~10.5 d)
Ikä:  3 miljardia vuotta
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Valaskala
Rektaskensio (J2000):  03h 12m 46,4365s
Deklinaatio (J2000):  -01° 11′ 45,964″
Etäisyys:  73 ± 1 valovuotta
Parallaksi:  44,69 ± 0,75 mas
Säteisnopeus:  +18.3 km/s
94 Ceti on kaksoistähti noin 73 valovuoden päässä Valaskalan tähdistössä. 94 Ceti A on massaltaan 1,3 kertaa Auringon kokoinen, kun taas 94 Ceti B on punainen kääpiö. Vuonna 2000 löydettiin eksoplaneetta 94 Ceti b.
Lützenin taistelu

Lützenin taistelu käytiin kolmikymmenvuotisessa sodassa juliaanisen kalenterin mukaan 6. marraskuuta 1632 (gregoriaanisen kalenterin mukaan 16.11.).  Se oli yksi sodan ratkaisutaisteluista. Taistelussa protestanttisen Ruotsin armeija liittolaisineen hyökkäsi katolisen Pyhän saksalaisroomalaisen keisarikunnan armeijan kimppuun. Lützenin taisteluun osallistui noin 700 suomalaista, jotka muodostivat noin 4 prosenttia Ruotsin armeijan vahvuudesta.
Taistelu oli äärimmäisen tasaväkinen. Taistelun loppuvaiheessa Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf kaatui, mutta keisarillinen armeija perääntyi Wallensteinin johdolla Leipzigiin. Vaikka Ruotsi saavutti strategisen voiton, kuninkaan kaaduttua se perääntyi nopeasti useimmilta Saksasta valloittamiltaan alueilta.
Lützenin taistelu
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lützenin taistelu Wikimedia Commonsissa
Lützen, Aamulehti, 06.11.1932, nro 302, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Lützen. Kustaa Adolfin muistoja, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 06.11.1932, nro 45, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Marita Payne

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Marita Payne vuonna 1984. |  Marita Payne vuonna 1984. |  Marita Payne vuonna 1984. |  |
Maa:   Kanada
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | 4 × 100 m |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | 4 × 400 m |  |
Marita Payne Wiggins (s. 7. lokakuuta 1960 Barbados) on kanadalainen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili pikajuoksussa. Hän voitti urallaan kaksi olympiamitalia, joista kumpikin on hopeisia; Payne oli mukana Kanadan joukkueessa Los Angelesin olympialaisissa 1984 sekä 4 × 100 metrin että 4 × 400 metrin viesteissä.
Paynen poika, Andrew Wiggins on pelannut koripalloa NBA:ssa.
Kristin Bekkevold

| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Norja> Naisten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sydney 2000 | jalkapallo |  |
Kristin Bekkevold (s. 19. huhtikuuta 1977 Gjøvik, Oppland, Norja) on norjalainen entinen jalkapalloilija. Hän kuului maajoukkueeseen, joka voitti kultaa vuoden 2000 kesäolympialaisista Sydneystä.
Nokia N93i

| N93i |
| --- | --- |

Julkaistu:  tammikuu 2007
Käyttöverkot:  EGSM 900- ja GSM 850/1800/1900 sekä WCDMA 2100
Mitat:  118,2 × 55,5 × 28,2 mm
Paino:  180 g
Näytön kuvatarkkuus:  Päänäyttö 320 × 240 pikseliä ja kansinäyttö 128 × 36
Värien lukumäärä:  Päänäytössä 16,7 milj. väriä, kansinäytössä 65 536
Muisti:  sisäinen muisti 42 Mt
Kamera:  3,2 megapikseliä
Radio:  kyllä
Musiikkisoitin:  kyllä
Valmiusaika:  240 h
Puheaika:  5 h
Käyttöjärjestelmä:  Symbian, S60 3rd Edition
Tiedonsiirto:  WLAN, Bluetooth, Infrapuna
Liitännät:  Pop-Port™ -liitäntä
Muuta:  Carl Zeissin optiikalla varustettu 3,2 megapikselin kamera, 160° katselukulma.
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nokia N93i on Nokian valmistama matkapuhelin, Nokia N93:n seuraaja. Se julkaistiin tammikuussa 2007
Aiheesta muualla

Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Nokia N93i - Tuki
Mustalampi (Jyväskylä, Palokka)

| Mustalampi |
| --- | --- |
 Mustalampi etelästä nähtynä.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°17′12″N, 25°39′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Tuomiojärveen 
Järvinumero:  14.291.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,2 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,742 km  
Pinta-ala:  1,179 ha  
Suurin syvyys:  3,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMustalampi 
Mustalampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Palokan Rippalanmäen asuinalueen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Rimminmäen ja Ruokolamminmäen välisessä soistuneessa laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Keskisyvyyttä ei ole ilmoitettu, mutta suurin syvyys on 3,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Lampi on autio, mutta sinne tulee metsätie Elovainion asuinalueelta, jonka lisäksi lampea kiertää pieni polku.
Luontoarvoja

Mustalampi on suolampi, jonka ympärillä esiintyy saranevaa sekä rahka- ja isovarpuista rämettä. Idempänä on myös koivu- ja kuusivaltaista korpea. Lampea ympäröiviä soita on ojitettu jonkin verran, mutta alueen turvekankailla ei juurikaan ole metsätaloudellista merkitystä, joten niiden kunnostaminen on mahdollista.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Tuomiojärven–Palokkajärven alueeseen (14.291) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,2 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen pohjoispäästä ja laskee Tuomiojärven pohjoispäähän. Tuomiojärven vedenpinnan korkeus on noin 94,4 metriä, joten pudotusta välillä kertyy noin 56,8 metriä.
Umberto Giordano

Umberto Giordano
Umberto Giordano (28. elokuuta 1867 Foggia – 12. marraskuuta 1948 Milano) oli italialainen säveltäjä, jonka tunnetuimmat teokset ovat oopperoita.
Giordano opiskeli Napolin konservatoriossa. Hän kirjoitti ensimmäisen oopperansa, Marinan, sävellyskilpailuun. Tämän jälkeen Giordano kirjoitti Mala vitan, verismo-oopperan työläisestä, joka vannoo auttavansa prostituoidun uuden elämän alkuun, jos hänet parannetaan tuberkuloosistaan. Teos aiheutti skandaalinpoikasen esityksensä jälkeen Roomassa 1892. Giordano koetti seuraavassa teoksessaan, Regina diaz (1894), romanttisempaa lähestymistapaa, mutta ooppera oli floppi – sen esitykset jäivät kahteen.
Säveltäjä siirtyi Milanoon ja palasi verismoon, johon kuuluu myös hänen tunnetuin teoksensa, ranskalaisen runoilijan André Chénier'n elämään pohjautuva Andrea Chénier. Vuoden 1898 Fedora oli niin ikään menestys ja sitä esitetään edelleen. Hänen myöhemmät teokset eivät ole yhtä tunnettuja, mutta niitäkin on silloin tällöin elvytetty uudelleen esitettäviksi.
Teoksia

Andrea Chénier (1896)
Fedora (1898)
Il Voto (1902)
Siberia (1903, uusi versio 1927)
Marcella (1907)
Mese mariano (1910)
Madame Sans-Gêne (1915)
La cena delle beffe (1924)
Il Re (1929)
La festa del Nilo (jäi kesken)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Dizionario Biografico degli Italiani  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
The New Wave

| ”The New Wave” Daft Punk |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”12" vinyyli”
 Äänitetty : 1993
 Julkaistu: 11. huhtikuuta 1994
 Tekijä(t): Thomas Bangalter Guy-Manuel de Homem-Christo
 Tuottaja(t): Daft Punk
 Tyylilaji: techno
 Kesto: 07.16 5:17 (Edit)
 Levy-yhtiö: Soma Records
Daft Punkin muut singlet
|   | ”The New Wave” 1994 | ”Da Funk” 1995 |
The New Wave on ranskalaisen houseyhtye Daft Punkin ensimmäinen single, joka julkaistiin vuonna 1994. Kappaletta ei julkaistu kolmen vuoden päästä julkaistulla albumilla Homework, vaikka singlen b-raitana ollut kappale Alive julkaistiin kyseisellä albumilla. Single julkaistiin myös 12-tuumaisena vinyylilevynä.
Sisältö

The New Wave (edit)
The New Wave (alkuperäinen)
Assault
Alive
Rekitaipaleenjärvi

| Rekitaipaleenjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°30′19″N, 22°14′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Harjunpäänjoen valuma-alue‎ (35.14)
Laskuoja:  Rekitaipaleenoja 
Järvinumero:  35.143.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  56,9 m 
Rantaviiva:  0,834 km 
Pinta-ala:  0,04291 km² 
 fiRekitaipaleenjärvi 
Rekitaipaleenjärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Joutsijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa noin 2,5 kilometriä pitkä Rekitaipaleenoja. Se laskee Joutsijärveen sen kaakkoisrannalla. Järveen laskee oja Kuoharinsuolta.
Järven rantaviiva on 0,83 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjoisrannalla on nuotiopaikka, jonne johtaa polku. Noin 700 metrin päässä on Silokallion kurssikeskus.
Särkijärvi (Ulvila)

| Särkijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°28′12″N, 22°19′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Harjunpäänjoen valuma-alue‎ (35.14)
Laskuoja:  Särkioja 
Järvinumero:  35.143.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,6 m 
Rantaviiva:  0,756 km 
Pinta-ala:  0,02263 km² 
 fiSärkijärvi 
Särkijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Joutsijärven alueeseen. Järvi sijaitsee 6 kilometriä Joutsijärvestä kaakkoon Ahmauksessa.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 11,3 kilometriä pitkä Särkioja, joka laskee Ahmauksenojan kautta Joutsijärveen.
Järven rantaviiva on 0,76 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa.
Koraanin mystiset kirjaimet

Suurassa 38 eli Sad (S:n suura) on  mystinen kirjain Ṣ (ṣād)
Koraanin mystiset kirjaimet (arab. حُرُوف مُقَطَّعَات‎, ḥuruuf muqaṭṭaʿāt) ovat yhteensä 29 suuran alussa olevia kirjaimia tai kirjainyhdistelmiä, joiden merkitys on tuntematon. Kirjaimia esiintyy seuraavissa suurissa: 2–3, 7, 10–15, 19–20, 26–32, 36, 38, 40–46, 50 ja 68. Kirjaimet on kirjoitettu yhteen, mutta eivät muodosta tulkittavissa olevia sanoja. Esimerkiksi kuusi suuraa (2, 3, 29, 30, 31 ja 32) alkaa kirjaimilla ALM (luetaan ’alif, lām, mīm). Yhdistelmä ḤM (ḥā, mīm) esiintyy seitsemässä peräkkäisessä suurassa (40–46), ALR (’alif, lām, rā) viidessä (10, 11, 12, 14,15). Joissakin tapauksissa on vain yksi kirjain, kuten Ṣ (ṣād) suurassa 38.
Tulkintoja

Vuosisatojen mittaan on esitetty valtava joukko tulkintoja kirjainten merkityksestä.
Tulkintoja > Al-Tabari

900-luvulla al-Tabari (838–923) esitteli useita teorioita esimerkiksi kirjainyhdistelmän ḤM tulkinnasta: kirjaimet eivät liity tosiinsa, vaan viittaavat Jumalan kahteen nimeen; kyseessä on Jumalan esittämä kirous ja yksi hänen nimistään; kyseessä on yksi Koraanin nimistä; ne ovat aakkosten kirjaimia; se on suuran nimi. Tabari itse ratkaisee kirjainten arvoituksen siten, että mystiset kirjaimet ovat toisistaan irrallisia ja tarkoittavat useita eri asioita, niiden joukossa Jumalan kaikki nimet ja hänen ominaisuutensa.
Tulkintoja > Jaakko Hämeen-Anttila

Suomalainen arabisti Jaakko Hämeen-Anttila katsoo, että kirjaimet vastaavat valaformulaa ja niiden tarkoituksena on luoda otollista tunnelmaa Koraanin sanoman vastaanottamiselle.
Tulkintoja > Christoph Luxenberg

Christoph Luxenberg on hakenut ratkaisua syyrialais-antiokialaisen kirkon perinteestä. Liturgiseen rukouskirjaan merkittiin lyhenteillä jumalanpalvelustekstien esittämistapa. Kristillisissä kirkoissa hetkijumalanpalvelus (officium) koostuu edelleen psalmeista, hymneistä ja Raamatun lukukappaleista. Käytetyt lyhenteet viittasivat siihen, millä sävelmällä aloituspsalmi kuului laulaa, mikä psalmi oli kyseessä tai oliko mukana vuorolaulua.
Koraanin yksittäiset kirjaimet voisivat vastaavasti olla viittauksia tiettyyn psalmiin ja kirjainyhdistelmät olisivat lyhenteitä. Suurat itse olisivat varhaiskristillisiä hartaustekstejä.
Esimerkiksi ALM on Abu Musa al-Haririn mukaan lyhenne arameankielisestä lauseesta ”Herra puhui minulle” (emar lii Maaryaa). Lause esiintyy usein Vanhassa testamentissa. Psalmit mainitaan Koraanissa yhdeksän kertaa, joten psalttari oli Koraanin tekstien kirjoittajille tuttu teos. Esimerkiksi suurat 57, 59, 61, 62 ja 64 alkavat lauseella: ”Kaikki mikä on taivaassa ja maassa, ylistää Jumalaa.” Lause on peräisin psalmista 69:35 ”Taivas ja maa ylistäkööt häntä.”  Kun TH (Tää, Hää) tulkitaan syyroaramean pohjalta, se tarkoittaa "Hän (Herra) on hyvä". Kirjain Q voisi viitata psalmiin ja tulla sanasta "qaddish" (Pyhä Hän on/olkoon).
Kielijärvi (Ulvila)

| Kielijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°29′48″N, 22°15′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Harjunpäänjoen valuma-alue‎ (35.14)
Laskuoja:  metsäoja Ahmauksenojaan
Järvinumero:  35.143.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  64,9 m 
Rantaviiva:  0,755 km 
Pinta-ala:  0,01756 km² 
 fiKielijärvi 
Kielijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Joutsijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 370 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa noin 2,5 kilometriä pitkä laskuoja. Laskuoja laskee Ahmauksenojaan, joka vuorostaan laskee Joutsijärveen. Järveen on johdettu ympäröivän suon ojat.
Järven rantaviiva on 0,76 kilometriä pitkä ja ranta on soista ja ojitettua metsämaastoa. Järven lähellä on tila ja sen vierestä kulkee Kullaan ja Mustajoen yhdistävä maantie.
Lokum

Lokum
Lokumeita istanbulilaisessa basaarissa.
Lokum tai loukoum (englanniksi usein Turkish delight) on turkkilainen makeinen. Se valmistetaan sokerista, vedestä ja tärkkelyksestä. Lokum on pehmeä, hillomainen ja joskus tahmeahko makeinen. Se on usein muodoltaan pieni kuutio, joka on kauttaaltaan tomusokerin peitossa. Joskus lokum on myös maustettu pähkinöillä tai kuivatuilla hedelmillä.
Makeisen keksijäksi mainitaan usein Hacı Bekir Effendi, joka saapui Anatoliasta Konstantinopoliin vuonna 1776 ja väitetysti hämmästytti sulttaanin keksinnöllään niin perusteellisesti, että hänestä tehtiin palatsin pääkondiittori.
.mt

.mt on Maltan Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Sitä hallinnoi NIC Malta. Tunnus otettiin käyttöön vuonna 1992.
Alatunnukset

com.mt: kaupalliset tahot
org.mt: voittoa tavoittelemattomat tahot
net.mt: internetiin liittyvät palveluntarjoajat
edu.mt: koulutuksellinen instituutti
gov.mt: Maltan hallitus
Estádio da Ferrovia

Estádio da Ferrovia on monikäyttöinen stadion, joka sijaitsee Huambossa, Angolassa. Sitä käytetään enimmäkseen jalkapallo-otteluja varten ja sillä on 10 000 istumapaikkaa.Atlético Petróleos do Huambo käyttää stadionia kotikenttänään.
Laimi Leidenius

| Laimi Leidenius |
| --- | --- |
 Laimi Leidenius vuonna 1937.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. helmikuuta 1877 Kurikka
Kuollut: 23. marraskuuta 1938 (61 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  naistentaudit
Laimi Lovisa Leidenius (13. helmikuuta 1877 Kurikka – 23. marraskuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja Helsingin yliopiston ensimmäinen naispuolinen professori. Hän valmistui ensin kielten opettajaksi.
Ura

Leideniuksen vanhemmat olivat kirkkoherra Albert Ferdinand Leikola (aik. Leidenius) ja Mathilda Lovisa Landén. Hänen veljiään olivat professori Erkki Leikola ja kansanedustaja Aare Leikola. Valmistuttuaan ensin opettajaksi Leidenius ryhtyi opiskelemaan lääketiedettä ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1908 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1918. Hänen väitöskirjansa aihe oli Untersuchungen über den Einfluss der Desinfektion der Kreissenden auf den Keimgehalt des puerperalen Uters.
Leidenius toimi Helsingin yliopiston yleisen sairaalan apulaislääkärinä vuosina 1910–1913 ja apulaisopettajana vuosina 1920–1928 sekä gynekologian klinikan alilääkärinä vuosina 1929–1930. Synnytys- ja naistentautiopin dosentiksi hänet nimitettiin vuonna 1925 ja professoriksi  vuonna 1930, samalla kun hän toimi Naistenklinikan toisena naistentautien ja synnytysosaston ylilääkärinä. Naistentautien erikoislääkärinä hän oli toiminut jo vuodesta 1913 alkaen. Hän oli myös sukupuolitautien vastustamiskomitean jäsen vuosina 1917–1924, äitiyshuollon järjestämiskomitean jäsen sekä naistenklinikan rakennustoimikunnan jäsen  vuosina 1932–1934. Suomen Gynekologiyhdistyksen puheenjohtajana hän toimi vuodesta 1934 kuolemaansa saakka, ja Suomen akateemisten naisten liiton puheenjohtaja hän toimi usean vuoden ajan.
Leidenius julkaisi tutkimuksia muun muassa synnytyskouristuksista, kohtusyövästä ja sen hoidosta sekä vastasyntyneiden lasten sisäeritysrauhasten toiminnasta.
Leidenius kuvattiin postimerkkiin vuonna 1992. Suomalainen Lääkäriseura Duodecim on vuodesta 2009 lähtien jakanut Leideniuksen mukaan nimettyä tunnustuspalkintoa.
Aiheesta muualla

Forsius, Arno: Laimi Leidenius. (Arkistoitu – Internet Archive)
Leidenius, Laimi hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Ruotsi 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Annektoiminen

Venäläisiä turisteja ja Venäjän lippu salossa Krimillä vuonna 2015 Venäjän annektoitua Krimin.
Annektoiminen, anneksio tai anneksaatio (lat. ad-nectere, ’liittää yhteen’) on vieraan alueen liittäminen toisen valtion hallintaan väkivaltaisesti tai jotain muita laittomia keinoja kuten sotilastoimilla uhkaamista hyödyntäen. Anneksio on valtion yksipuolinen toimenpide tosiasiallisesta tilanteesta, jolle pyritään hankkimaan muiden maiden tunnustus laittoman toimenpiteen saattamiseksi lailliseksi kansainvälisesti.
Toimenpide on kielletty vuonna 1928 laaditulla Kellogg–Briand-sopimuksella, jossa kielletään sodan käyttäminen kansallisen politiikan välineenä. Myös YK:n peruskirja kieltää sen.
Merkittäviä anneksioita > Meneillään olevia

Itä-Jerusalemin liittäminen Israeliin 1967
Länsi-Saharan liittäminen Marokkoon 1975
Krimin liittäminen Venäjään 2014
Golanin kukkuloiden liittäminen Israeliin 1981
Merkittäviä anneksioita > Myöhemmin laillistettuja

Krimin liittäminen Venäjän keisarikuntaan 1783
Teksasin liittäminen Yhdysvaltoihin 1845
Havaijin liittäminen Yhdysvaltoihin 1898
Tahitin liittäminen Ranskaan 1880
Suojanpuoleisten saarten liittäminen Ranskaan 1888
Bosnian liittäminen Itävalta-Unkariin 1908 (Bosnian kriisi)
Korean liittäminen Japaniin 1910
Hyderabadin liittäminen Intiaan 1948
Goan ja Daman ja Diun liittäminen Intiaan 1961
Sikkimin liittäminen Intiaan 1975
Rockallin liittäminen Britanniaan 1955
Länsi-Uusi-Guinean liittäminen Indonesiaan 1963
Kuningatar Maudin maan liittäminen Norjaan 2015
Merkittäviä anneksioita > Päättyneitä

Eritrean liittäminen Etiopiaan 1962–1993
Länsirannan liittäminen Jordaniaan 1948–1988
Itä-Timorin liittäminen Indonesiaan 1975–2000
Kuwaitin liittäminen Irakiin 1990–1991
Marokko liitti Länsi-Saharan virallisesti vuonna 1976
Rockallin liittäminen Britanniaan 1955
Siviilit ja liittoutuman sotilasjoukot heiluttavat Kuwaitin ja Saudi-Arabian lippuja juhliessaan Irakin  Kuwaitin liittämisen päättymistä (28. helmikuuta 1991)
Marko Varajärvi

| Marko Varajävi |
| --- | --- |
 Marko Varajärvi Suomi areena-tapahtumassa 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. syyskuuta 1971 (ikä 53) Olofström, Ruotsi
Poliitikko
Puolue:  SDP (2016-)
Entiset puolueet:  Vasemmistoliitto
Asema:  puoluesihteeri (2013-2016)
Marko Varajärvi (s. 18. syyskuuta 1971 Olofström, Ruotsi) oli Vasemmistoliiton puoluesihteeri 8. kesäkuuta 2013 – 11. kesäkuuta 2016. Hänet valittiin tehtävään puoluekokouksessa 8. kesäkuuta 2013. Tätä aiemmin Varajärvi toimi mm. Lapin liiton kehittämisjohtajana 2010–2013. Vuodesta 2016 alkaen Varajärvi on ollut SDP:n jäsen. Hän oli SDP:n eduskuntavaaliehdokas Lapissa vuoden 2019 vaaleissa.
Tausta

Varajärvi on työläisperheen kasvatti, Torniossa asuva isä oli ammatiltaan hitsaaja ja äiti siivooja. Varajärvi syntyi Ruotsissa ja vietti lapsuutensa Luulajassa vuoteen 1984 saakka. Varajärvi on opiskellut Jyväskylän yliopistossa ruotsin kieltä, valtio-oppia, filosofiaa ja yhteiskuntapolitiikkaa. Koulutukseltaan hän on tuplamaisteri, filosofian ja yhteiskuntatieteiden maisteri.