stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjoinen laivasto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohjoinen laivasto Wikimedia Commonsissa
Severnyi flot Kommersant Vlast –lehden luettelo Pohjoisesta laivastosta (2008) (venäjäksi)
The Russian Northern Fleet – Short version Ympäristöjärjestö Bellona. (englanniksi)
Pohjoisen laivaston aluksia Murmanskin alueen sivuston mukaan (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (gov-murman.ru)
Osaa Pohjoisen laivaston tukikohdista ja telakoista. Esimerkiksi Pohjoisen laivaston lentotukikohdat puuttuvat kartalta.
Lippulaiva Admiral Kuznetsov
Akula-luokan sukellusvene
Subharmoninen funktio

Subharmoniset funktiot ovat matematiikassa tärkeä funktioiden luokka, jota käytetään varsinkin osittaisdifferentiaaliyhtälöiden teoriassa, kompleksianalyysissa ja potentiaaliteoriassa. Subharmoniset funktiot ovat kahden tai useamman reaalimuuttujan taikka yhden tai useamman kompleksimuuttujan reaaliarvoisia funktioita.
Intuitiivisesti subharmoniset funktiot ovat verrattavissa yhden muuttujan konvekseihin funktioihin, joiden kuvaaja on alaspäin kupera. Jos konveksin funktion kuvaaja leikkaa jonkin suoran kahdessa pisteessä, sen kuvaaja on näiden pisteiden välillä kyseisen suoran alapuolella. Samaan tapaan, jos subharmonisen funktion arvot jonkin pallon pinnalla ovat enintään yhtä suuret kuin jonkin harmonisen funktion arvot samalla pallopinnalla, subharmonisen funktion arvot pallon sisälläkin ovat enintään yhtä suuret kuin kyseisen harmonisen funktion.
Vastaavalla tavalla määritellään superharmoniset funktiot; määritelmässä vain korvataan sana "enintään" (tai "pienempi tai yhtä kuin") sanalla "vähintään" (tai "suurempi tai yhtä kuin"). Vaihtoehtoisesti superharmoniset funktiot voidaan määritellä niinkin, että sellaisen arvo on kaikkialla jonkin subharmonisen funktion arvon vastaluku, ja tästä syystä jokaista subharmonisten funktioiden yleistä ominaisuutta vastaa ilmeisellä tavalla jokin superharmonisten funktioiden yleinen ominaisuus.
Muodollinen määritelmä

Muodollisesti subharmoniset funktiot määritellään seuraavasti.  Olkoon  G jokin euklidisen avaruuden  {\mathbb {R} }^{n} osajoukko ja olkoon
ylhäältä toispuolisesti jatkuva funktio. Tällöin funktiota  \varphi  sanotaan subharmoniseksi, jos jokaisessa suljetussa pallossa  {\overline {B(x,r)}}, jonka keskipiste on  x ja säde  r ja joka kokonaan sisältyy joukkoon  G, jokaiselle pallossa  {\overline {B(x,r)}} määritellylle reaaliarvoiselle jatkuvalle ja harmoniselle funktiolle, joka toteuttaa epäyhtälön   \varphi (y)\leq h(y) kaikilla pallon pinnan  \partial B(x,r) pisteillä  y, pätee  \varphi (y)\leq h(y) kaikilla   y\in B(x,r).
Edellä olevan määritelmän mukaan myös funktio, jonka arvo on kaikkialla −∞, on subharmoninen, mutta toisinaan määritelmää rajoitetaan niin, että tämä funktio suljetaan käsitteen ulkopuolelle.
Funktiota  u sanotaan superharmoniseksi, jos   -u on subharmoninen.
Ominaisuuksia

Funktio on harmoninen, jos ja vain jos se on sekä subharmoninen että superharmoninen.
Jos  \phi \, on C2 (kahdesti jatkuvasti differentioituva) funktio avoimessa joukossa  G\subset {\mathbb {R} }^{n}, niin   \phi \, on subharmoninen, jos ja vain jos epäyhtälö  \Delta \phi \geq 0 pätee koko  G:ssä, kun  \Delta  on Laplacen operaattori.
Subharmonisella funktiolla ei voi olla suurinta arvoa sen alueen sisällä, jossa se on määritelty, ellei se ole vakio. Tätä sanotaan maksimiperiaatteeksi. Subharmonisella funktiolla voi kuitenkin olla pienin arvo alueen sisällä.
Subharmoniset funktiot muodostavat konveksin kartion, toisin sanoen subharmonisten funktioiden lineaarikombinaatio, kun kertoimet ovat positiivisia, on myös subharmoninen.
Funktio, jonka arvo jokaisessa pisteessä on sama kuin suurempi kahden subharmonisen funktion arvoista kyseisessä pisteessä, on subharmoninen.
Subharmonisten funktioiden muodostavan laskevan jonon raja-arvo on subharmoninen funktio (tai identtisesti  -\infty ).
Subharmoniset funktiot kompleksitasossa

Subharmonisilla funktioilla on erityisen suuri merkitys kompleksianalyysissä, jossa ne liittyvät läheisesti holomorfisiin funktioihin.
Kompleksiluku x + yi voidaan käsittää reaalilukupariksi (x,y) ja sen mukaisesti jokainen kompleksimuuttujan funktio kahden reaalimuuttujan funktioksi. Näin ollen edellä esitettyjä subharmonisen ja superharmonisen funktion määritelmiä voidaan soveltaa myös kompleksimuuttujien reaaliarvoisiin funktioihin. Voidaan osoittaa, että kompleksimuuttujan funktio, joka on määritelty alueella  G\subset \mathbb {C} , on subharmoninen, jos ja vain jos jokaiselle suljetulle kiekolle  D(z,r)\subset G, jonka keskipiste on  z ja säde  r pätee
Tätä tulosta käytetään toisinaan kompleksitason subharmonisen funktion määritelmänäkin. Intuitiivisesti tämä merkitsee, että subharmonisen funktion ei missään pisteessä ole suurempi kuin sen arvojen keskipiste kyseistä pistettä ympäröivän ympyrän kehällä. Tätä seikkaa voidaan käyttää sen todistamiseen, että maksimiperiaate pätee subharmonisille funktioille.
Jos  f on holomorfinen funktio, niin
on subharmoninen funktio, kun määritellään, että  \varphi (z):n arvo  f:n nollakohdissa on −∞.
Tästä seuraa, että
on subharmoninen jokaisella arvolla α > 0. Tällä tuloksella on huomattava merkitys Hardyn avaruuksien teoriassa, etenkin avaruuden Hp kannalta, kun 0 < p < 1.
Kompleksitason tapauksessa subharmonisten funktioiden yhteys konvekseihin funktioihin on helposti todettavissa samoin kuin tulos, jonka mukaan subharmoninen funktio  f, joka alueessa  G\subset \mathbb {C}  on vakio imaginaariakselin suunnassa, on konveksi reaaliakselin suuntaisessa ja päinvastoin.
Subharmoniset funktiot kompleksitasossa > Subharmonisten funktioiden harmoniset majorantit

Jos funktio  u on subharmoninen jollakin kompleksitason alueella  \Omega  ja funktio  h on samalla alueella harmoninen, sanotaan, että  h on  u:n harmoninen majorantti alueessa  \Omega , jos  u≤ h koko alueella  \Omega . Tätä epäyhtälöä voidaan pitää  u:n kasvuehtona.
Subharmoniset funktiot kompleksitasossa > Subharmoniset funktiot yksikkökiekossa ja radiaalinen maksimaalifunktio

Olkoon φ subharmoninen, jatkuva ja ei-negatiivinen funktio kompleksitason avoimella osajoukolla Ω, johon suljettu yksikkökiekko D(0, 1) kokonaisuudessaan sisältyy. Funktion φ radiaalinen maksimaalifunktio (rajoitettuna yksikkökiekkoon) määritellään yksikköympyrän kehällä seuraavasti:
Jos Pr merkitsee Poissonin ydintä, subharmonisuudesta seuraa:
Voidaan osoittaa, että jos funktion φ rajoittumalle yksikkökiekkoon T käytetään merkintää φ∗, edellä olevassa epäyhtälössä esiintyvä integraali on pienempi kuin tämän rajoittuman  Hardyn–Littlewoodin maksimaalifunktion arvo pisteessä
e iθ
mistä seuraa, että 0 ≤ M φ ≤ φ∗. Tunnetusti Hardyn–Littlewoodin operaattori on rajoitettu alueessa Lp(T), kun 1 < p < ∞. Tästä seuraa, että jollekin yleiselle vakiolle C pätee:
Jos f on Ω:ssa holomorfinen funktio ja 0 < p < ∞, edellä esitetty epäyhtälö pätee myös arvolla φ = |f | p/2. Edellä sanotusta seuraa, että Hardyn avaruus Hp toteuttaa ehdon
Jonkin verran työläämmin voidaan myös osoittaa, että F:llä on radiaaliset raja-arvot F(e iθ) melkein kaikkialla yksikkökiekossa, ja dominoivan suppenemisen lauseesta seuraa edelleen, että Fr, joka määritellään lausekkeella Fr(e iθ) = F(r e iθ), suppenee kohti F:ää
avaruudessa Lp(T).
Subharmoniset funktiot Riemannin monistoilla

Subharmonisen funktion käsite voidaan yleistää myös mielivaltaiselle Riemannin monistolle.
Olkoon M on Riemannin monisto ja  f:\;M\to {\mathbb {R} }  ylhäältä toispuoleisesti jatkuva funktio. Oletetaan, että jokaiselle avoimelle osajoukolle  U\subset M ja jokaiselle harmoniselle funktiolle f1, joka U:n reunalla toteuttaa epäyhtälön  f_{1}\geq f, pätee kaikkialla U:ssa epäyhtälö  f_{1}\geq f. Tällaista funktiota f sanotaan subharmoniseksi.
Tämä määritelmä on yhtäpitävä ylempänä esitetyn kanssa. Riemannin monistoillakin kahdesti differentoituva funktio on subharmoninen, jos ja vain jos se toteuttaa kaikkialla epäyhtälön  \Delta f\geq 0, kun  \Delta  on Laplacen operaattori.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Subharmonic function
Käännös suomeksi
Sinipyöröpää

| Sinipyöröpää |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Kirjoahvenkalat Cichliformes
Heimo::  Pyöröpäät Plesiopidae
Suku::  Paraplesiops
Laji::  meleagris
Kaksiosainen nimi
 Paraplesiops meleagris  (Peters, 1869) 
Katso myös
   Sinipyöröpää Wikispeciesissä   Sinipyöröpää Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Sinipyöröpää (Paraplesiops meleagris) on pyöröpäihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Australian rannikolta.
Koko ja ulkonäkö

Sinipyöröpää kasvaa tavanomaisesti noin 25 cm pitkäksi, ja voi suurimmillaan saavuttaa 33–35 cm:n pituuden. Laji on ruumiinmuodoltaan pitkänomainen. Kalan selkä- ja peräevät ovat pitkät ja korkeat. Myös vatsaevät ovat pitkät ja kookas pyrstöevä on pyöreähkö. Pohjaväriltään sinipyöröpää on tummansininen, siniharmaa tai ruskeahko. Ruumiissa on runsaasti vaaleansinisiä pilkkuja. Evien reunat ovat vaaleansiniset. Kalan kiduskannen kuvioitni on tunnusomainen jokaiselle yksilölle.
Levinneisyys ja elintavat

Sinipyöröpäätä tavataan Länsi-Australian keskiosista eteläiseen Victoriaan. Lajin elinympäristöä ovat kivikkoiset koralliriutat ja luolat. Se liikkuu useimmiten pareittain ja parit valitsevat reviirin. Sinipyöröpään ravintoa ovat pienemmät kalat, äyriäiset ja nilviäiset. Lajin naaraat kutevat kivikkoiselle pohjalle ja koiraat vartioivat munia yksin.
Sinipyöröpäitä voidaan pitää merivesiakvaarioissa.
Melissa Manchester

| Melissa Manchester |
| --- | --- |
 Manchester esiintymässä vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. helmikuuta 1951 (ikä 74)
Muusikko
Aktiivisena:  1971-
Tyylilajit:  popmusiikki 
Levy-yhtiöt:  Wounded Bird
Aiheesta muualla
melissamanchester.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Melissa Manchester (s. 15. helmikuuta 1951 New York) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä.
Manchester syntyi New Yorkin Bronxissa juutalaistaustaiseen sukuun, ja hänen isänsä soitti fagottia Metropolitan-oopperassa. Hän itse opiskeli pianon- ja cembalonsoittoa Manhattan School of Music and Artsissa sekä laulunkirjoitusta Paul Simonin johdolla.
Manchester toimi vuonna 1971 Bette Midlerin ja Barry Manilowin taustalaulajana. Manchesterin ensimmäinen albumi oli Home to Myself (1973). Kaksi vuotta myöhemmin Melissa-albumin kappale "Midnight Blue" nousi top ten -listahitiksi. Manchester oli mukana kirjoittamassa "Whenever I Call You Friend" -duettoa Kenny Logginsille ja Stevie Nicksille, ja hän itsekin levytti kappaleen albumillaan Melissa Manchester (1979).
Manchester voitti vuonna 1983 Grammyn kappaleellaan "You Should Hear How She Talks About You". Vuonna 2004 hän julkaisi ensimmäisenä albuminaan kymmeneen vuoteen levyn When I Look Down That Road.
Manchester on toiminut myös näyttelijänä. Animaatioelokuvassa Basil Hiiri – Mestarietsivä Manchester esitti kappaleen "Let Me Be Good to You".
Diskografia

1973		Home to Myself 	Wounded Bird
1974		Bright Eyes 	Wounded Bird
1975		Melissa 	Buddha Records
1976		Better Days & Happy Endings 	Wounded Bird
1976		Help Is on the Way 	Wounded Bird
1977		Singin' 	BMG
1978		Don't Cry Out Loud 	Wounded Bird
1979		Melissa Manchester 	Arista
1980		For the Working Girl 	Wounded Bird
1982		Hey Ricky 	Wounded Bird
1983		Emergency 	Wounded Bird
1985		Mathematics 	MCA
1989		Tribute 	Mika
1995		If My Heart Had Wings 	Atlantic
1995		Melissa Manchester Performs Pocahontas	Dove Audio
1998		Joy 	EMI Angel / Angel…
2004		When I Look Down That Road 	eOne / Koch
Tanskan jääkiekkomaajoukkue

| Tanska |
| --- | --- |

Lempinimi:  Danish Lions
Liitto:  Danmarks Ishockey Union
Valmentaja:   Heinz Ehlers
Eniten otteluita:  Morten Green (317)
Eniten pisteitä:  Jens Nielsen (241)
IIHF-ranking:  11. (27.5.2024)

Ensimmäinen ottelu
  Kanada 47–0 Tanska  (Tukholma, Ruotsi; 12. helmikuuta 1949) 
Suurin voitto
  Tanska 27–4 Belgia  (Kööpenhamina, Tanska; 18. maaliskuuta 1977) 
Suurin tappio
  Kanada 47–0 Tanska  (Tukholma, Ruotsi; 12. helmikuuta 1949) 
MM-kilpailut
 Kultaa:  0
 Hopeaa:  0
 Pronssia:  0
Olympialaiset
 Kultaa:  0
 Hopeaa:  0
 Pronssia:  0
Tanskan jääkiekkomaajoukkue edustaa Tanskaa kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Joukkueen sijoitus Kansainvälisen jääkiekkoliiton alkuvuoden 2023 jääkiekon maailmanrankinglistalla oli 11:s. Sijoitus on joukkueen kaikkien aikojen paras.
Vuonna 2015 Tanskassa oli rekisteröityjä jääkiekkoilijoita 4 252. Vuonna 2021 maassa oli 2 500 miesjääkiekkoilijaa ja 27 jäähallia.
Maajoukkueen päävalmentajana on toiminut kesästä 2018 alkaen Heinz Ehlers. Hänen edeltäjänsä, ruotsalainen Jan Karlsson oli tehtävässä viiden vuoden ajan.
Historia

Tanska liittyi Kansainväliseen jääkiekkoliittoon vuonna 1946. Tanska otti osaa ylimmän tason maailmanmestaruuskilpailuihin ensimmäistä kertaa vuonna 1949. Se hävisi kolme ottelua ennen kuin vetäytyi kisoista.
Vuonna 1991 joukkue osallistui ensimmäistä kertaa olympiakarsintoihin, mutta hävisi karsinnat Puolalle. Joukkueen nykyisen menestyksen voidaan katsoa alkaneen 1. divisioonan maailmanmestaruuskilpailuista vuonna 2002, jolloin Tanska voitti ryhmänsä ja nousi maailmanmestaruuskilpailuihin vuodeksi 2003. Suomessa pidetyissä maailmanmestaruuskilpailuissa Tanska pelasi alkulohkossa tasapelin Kanadan kanssa, joka sittemmin voitti samoissa kisoissa maailmanmestaruuden, ja aiheutti Yhdysvaltain joukkueen jäämisen putoamissarjaan. Seuraavina vuosina Tanska on pääosin sijoittunut pudotuspelien ulkopuolelle, mutta on kuitenkin toistaiseksi pystynyt pitämään paikkansa maailmanmestaruuskilpailujen ylimmällä tasolla.
Historia > 2010-luvulla

Tanskan jääkiekkomaajoukkue on kuitenkin pystynyt voittamaan myös jääkiekon suurmaita. Vuoden 2010 maailmanmestaruuskilpailujen avausottelussaan se voitti Suomen maalein 1–4 ja seuraavassa ottelussaan Yhdysvallat jatkoajan jälkeen lukemin 1–2. Samojen kisojen välisarjassa Tanska voitti Slovakian lukemin 6–0 tehden kaikki ottelun maalit avauserässä. Näin joukkue eteni ensimmäistä kertaa kisojen jatkopeleihin.
Vastaavasti vuoden 2014 kisoissa Tanska voitti omassa lohkossaan pelanneista suurmaista Tšekin voittolaukauskilpailun jälkeen 4–3. Vuoden 2016 kisoissa Tanska voitti jälleen Tšekin voittolaukauskilpailun jälkeen, maalein 2–1. Tanska pääsi jatkopeleihin, mutta tippui ensimmäisellä kierroksella ottelussa Suomea vastaan. Kuitenkin vuoden 2018 kotikisoissaan Tanska kukisti Suomen alkusarjan ottelussa 2–3.
Historia > 2020-luvulla

Vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailuissa Tanska onnistui voittamaan historiallisesti Ruotsin maalein 4–3.
Elokuussa 2021 Tanska läpäisi olympiakarsinnat ja pääsi ensimmäistä kertaa mukaan olympialaisten jääkiekkoturnaukseen. Pekingin olympialaisissa Tanska voitti avausottelussaan historiallisesti Tšekin maalein 1–2. Näin ollen Tanska oli voittanut kolme maiden neljästä edellisestä arvokisaottelusta.
Vuoden 2022 maailmanmestaruuskilpailuissa Tanska voitti ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa Kanadan, maalein 2–3. Tanska ei päässyt kisoissa pudotuspeleihin siitä huolimatta, että se keräsi alkusarjassa 12 pistettä. Alkusarjan jälkeen joukkueen päävalmentaja Heinz Ehlers totesi, että kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun näin monta pistettä alkusarjassa kerännyt maajoukkue jäi maailmanmestaruuskisojen jatkopelien ulkopuolelle.
NHL-pelaajat

Frederik Andersen
Oliver Bjorkstrand
Mikkel Bødker
Nikolaj Ehlers
Lars Eller
Jannik Hansen
Nicklas Jensen
Philip Larsen
Oliver Lauridsen
Frans Nielsen
Peter Regin
Patrick Russell
Jonas Røndbjerg
Mads Søgaard
Alexander True
Sijoitukset > Olympialaisissa

1992 – karsiutui
1994 – ei osallistunut
1998 – karsiutui
2002 – 15. (karsiutui)
2006 – 17. (karsiutui)
2010 – 15. (karsiutui)
2014 – 18. (karsiutui)
2018 – 18. (karsiutui)
2022 – 7.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskisoissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1949 – 10.  1962 – B-sarja; 6.  1963 – C-sarja; 3.  1965 – ei osallistunut  1966 – C-sarja; 2.  1967 – C-sarja; 3.  1969 – C-sarja; 6.  1970 – C-sarja; 5.  1971 – C-sarja; 6.  1972 – C-sarja; 7.  1973 – C-sarja; 7.  1974 – ei osallistunut  1975 – C-sarja; 6.  1976 – C-sarja; 4.  1977 – C-sarja; 2.  1978 – C-sarja; 3.  1979 – B-sarja; 8.  1981 – C-sarja; 4.  1982 – C-sarja; 3.  1983 – C-sarja; 4.  1985 – C-sarja; 5.  1986 – C-sarja; 5.  1987 – C-sarja; 2.  1989 – B-sarja; 8.  1990 – C-sarja; 2.  1991 – C-sarja; 1. |  1992 – B-sarja; 4.  1993 – B-sarja; 4.  1994 – B-sarja; 5.  1995 – B-sarja; 5.  1996 – B-sarja; 6.  1997 – B-sarja; 8.  1998 – B-sarja; 4.  1999 – B-sarja; 1.  2000 – B-sarja; 5.  2001 – 1. div, ryhmä A; 3.  2002 – 1. div, ryhmä B; 1.  2003 – 11.  2004 – 12.  2005 – 14.  2006 – 13.  2007 – 10.  2008 – 12.  2009 – 13.  2010 – 8.  2011 – 11.  2012 – 13.  2013 – 12.  2014 – 13.  2015 – 14.  2016 – 8.  2017 – 12. |  2018 – 10.  2019 – 11.  2021 – 12.  2022 – 9.  2023 – 10. |
Sijoitukset > Maailmanranking

2003 – 14.
2004 – 14.
2005 – 14.
2006 – 14.
2007 – 12.
2008 – 13.
2009 – 13.
2010 – 13.
2011 – 13.
2012 – 12.
2013 – 12.
2014 – 15.
2015 – 15.
2016 – 13.
2017 – 14.
2018 – 12.
2019 – 12.
2020 – 12.
2021 – 12.
2022, helmikuu – 10.
Kokoonpanoja

MM-kisat 2008
MM-kisat 2009
MM-kisat 2010
MM-kisat 2012
MM-kisat 2013
MM-kisat 2014
MM-kisat 2015
MM-kisat 2017
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tanskan jääkiekkoliiton viralliset sivut (tanskaksi)
Tanska IIHF:n sivuilla (englanniksi)
Tanska nationalteamsoficehockeyssä (englanniksi)
Frederik Andersen vuoden 2010 maailmanmestaruuskilpailuissa.
Stig Bäcklund

Stig Martin Bäcklund (s. 27. lokakuuta 1939 Porvoo) on suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edustaa Lovisa Tor:ia. Bäcklund edusti pernajalaista Isnäs Startia vuosina 1979-2023, Isnäs Start on myös hänen kasvattiseuransa. Bäcklund on aiemmin edustanut myös muun muassa Porvoon Akillesta, Helsingin IFK:ta, Porvoon Urheilijoita, ja Idrottsklubben -32:ta.
Bäcklund saavutti SM-pronssia Oulussa 1964 tuloksella 14,99 m. Sisäratojen SM-kisoissa hän voitti kultaa vuonna 1965 tuloksella 15,17 m. Hänen ennätyksiään ovat 15,60 m kolmiloikassa vuodelta 1965 ja 732 cm pituushypyssä vuodelta 1970 (vuotta aiemmin myötätuulessa 743 cm).
Bäcklund kilpailee edelleen veteraanisarjoissa. Hän on loikkinut 40-vuotiaiden sarjassa 14,70 m vuonna 1980, 45-vuotiaiden sarjassa 14,18m vuonna 1987, 50-vuotiaiden sarjassa 14,07 m vuonna 1990, 55-vuotiaiden sarjassa 13,87 m vuonna 1994, 60-vuotiaiden sarjassa 12,68 m vuonna 2000 (sisäradoilla 12,97 m vuonna 1999), 65-vuotiaiden sarjassa 11,33 m vuonna 2005 (sisäradoilla 11,61 m samana vuonna), 70-vuotiaiden sarjassa 10,57 m vuonna 2011 (sisäradoilla 10,71 m samana vuonna). 75-vuotiaiden sarjassa 9,45 m vuonna 2015 (sisäradoilla 9,69 m samana vuonna) ja 80-vuotiaiden sarjassa 8,07 m vuonna 2019 (sisäradoilla 8,30 m vuonna 2020)
Keijo Ahlqvist

Keijo Ahlqvist (17. kesäkuuta 1955 Kauhajoki – 22. kesäkuuta 2022 Kemi) oli suomalainen sarjakuvapiirtäjä. Hän toimi Limingan taidekoulussa sarjakuvaopettajana vuodesta 2000. Suomen sarjakuvaseura nimitti hänet sarjakuvaneuvokseksi vuonna 2009.
Vuonna 1984 Ahlqvist meni siviilipalvelukseen Kemin kulttuuritoimistoon.
Ahlqvist piirsi Kemin kaupungin kunnalliskertomuksen 1985 sarjakuvamuotoon Hannu Sainion käsikirjoituksen pohjalta (nyk. Simeoni Hellmanlähde?). Vuonna 1984 Ahlqvist myös aloitti kunnallispoliittisen huumorisarjakuvan Kemistit piirtämisen Kemin kaupungin tiedotuslehteen Sortteeriin. Yhteistyössä Ari Kutilan kanssa hän teki ensimmäisen suomalaisen sarjakuvaoppikirjan, Piirrä sarjakuvaa!, vuonna 1988. Kemin kaupunki myönsi hänelle kulttuuripalkinnon 1987 ja 1989. Hänelle myönnettiin Kemin sarjakuvapäivien Lempi Grand Prix vuonna 2001.
Ahlqvist teki myös sarjakuvamuotoisia kulttuuriarvosteluja Kansan Tahtoon.
Keijo Ahlqvist käynnisti Kulttuurirahaston apurahan turvin vuonna 2008 sarjakuvantekowikin, jonka tarkoituksena on tarjota tietoa sarjakuvan tekemisestä.  Sivusto käsittää toistatuhatta artikkelia ja yli 800 kuvaa.
Näön heikennyttyä hän jäi eläkkeelle vuonna 2017.
Vuoden 2021 lopulla hänellä diagnosoitiin parantumaton syöpä. Viimeisenä tekonaan hän laati sarjakuvakirjan Umpimähkä, jossa hän pyrkii välittämään kokemuksensa elämästä ja taiteen luonteesta. Kirjan valmistuttua hän otti henkensä itse.
Teoksia

Piirrä sarjakuvaa! 1988, suomalaisen sarjakuvan oppikirja, yhdessä Ari Kutilan kanssa
K ei joo (Täysikäsi), Zum Teufel, 2019
Kaunakirja Zum Teufel, 2019
Taide Zum Teufel, 2022, 84 s. ISBN 978-952-7454-23-7
Umpimähkä. Zum Teufel, 2022. 304 s. ISBN 978-952-7454-33-6
Aiheesta muualla

Limingan taidekoulu
Sarjakuvantekowiki (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Novoazovskin piiri

| Novoazovskin piiri Новоазовський район, Новоазовский район |
| --- | --- |
 Piiri Donetskin alueen kartalla.
 Lippu:  Vaakuna
 Koordinaatit: 47.1111°N, 38.0823°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Lakkautettu:  7/2020
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Novoazovsk (11 440 as., 2017)
Pinta-ala  ():   km²
 – maa:  992,67 km²
Väkiluku (2017 (arvio)):  27 618
Novoazovskin piiri (ukr. Новоазовський район, Novoasovskyi raion, ven. Новоазовский район, Novoasovski raion) oli hallinnollinen piiri Ukrainan Donetskin alueen kaakkoisosassa. Piirin hallinnollinen keskus oli Novoazovskin kaupunki (ukr. Новоазовськ; 11 440 as. 2017). Itä-Ukrainan sodan seurauksena piiri on itäosiltaan kuulunut vuodesta 2014 Ukrainan hallituksen kontrollin ulkopuolelle jääneisiin, Venäjän sotilaallisesti ja poliittisesti tukemiin separatistialueisiin.
Ukrainan korkeimman neuvoston päätöksellä kesällä 2020 Ukrainan aluehallintoa uudistettiin. Heinäkuussa 2020 piirien lukumäärää supistettiin huomattavasti. Useita separatistialueen piirejä yhdistettiin laajemmaksi Kalmiusken piiriksi, ja (de jure) Novoazovskin piirin laillinen asema aluehallinnollisena yksikkönä päättyi.
Ukrainan tilastokeskus arvioi piirin väkiluvuksi 27 618 ihmistä (1.1.2017). Kaupunkilaisiksi heistä tilastoitiin runsas puolet: Novoazovskin kaupungin ja Sjedoven kaupunkityyppisen taajaman asukaat (2 622 as.).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Novoazovskin piiri Wikimedia Commonsissa
Tirana

| Tirana (Tiranë) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Tirana
 Koordinaatit: 41°19′48″N, 19°49′12″E 
Valtio:  Albania
Maakunta:  Tirana
Perustamisvuosi:  1614
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Erion Veliaj (2015–)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 111 km²
Korkeus:  90 m
Väkiluku (2021):  863 694
 – Väestötiheys:  777 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  1000
Suuntanumero(t):  +355 (0) 4
 
 www.tirana.gov.al 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tirana (alb. Tiranë tai Tirana) on Albanian pääkaupunki ja samalla maan suurin kaupunki. Vuonna 2021 koko kunnan asukasluku oli yli 860 000.
Kaupunki sijaitsee samannimisessä alueessa ja maakunnassa. Kaupungin sijainti Ishm-joen varrella 20 kilometrin päässä merenrannasta tekee siitä maan tärkeimmän teollisuus- ja kulttuurikeskuksen. Pääelinkeinoina ovat maataloustuotteet, koneet, tekstiilit, lääkkeet ja metallituotteet. Myös turismia yritetään kehittää, mutta epävakaat poliittiset olot hankaloittavat matkailun laajentamista.lähde?