stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tsolpideemi
Väärinkäyttö

Lääkkeen väärinkäyttö on tunnettu ongelma. Samoin kuin aivovammapotilaiden hoidossa tsolpideemin vaikutus viihdekäytössä on kaksijakoinen. Osa huumeidenkäyttäjistä kehuu tsolpideemia ja osa ei näe mitään hyötyjä aineen käytölle. Ei voida tietää keneen lääkeaine vaikuttaa ja keneen ei.
Esimerkiksi Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukot ja NHL-pelaajat käyttävätselvennä tsolpideemia, jonka paikallinen kauppanimi on Ambien.
Vasta-aiheet

Lääkettä ei suositella käytettäväksi henkilöillä joilla on maksavaurio, uniapnea, vaikeita hengitysvaikeuksia, vaikeaa lihasheikkoutta eikä alle 18-vuotiailla.
Aiheesta muualla

Stilnoct®-lääkkeen valmisteyhteenveto (Arkistoitu – Internet Archive)
PubChem: Zolpidem (englanniksi)
DrugBank: Zolpidem (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Zolpidem (englanniksi)
KEGG: Zolpidem (englanniksi)
Human Metabolome Database: Zolpidem (englanniksi)
Zolpidem Vitabalans®-lääkkeen pakkausseloste
Unilääkkeet
| --- | --- |
GABAAR PAM:t:  Bentsodiatsepiinit: brotitsolaami* • estatsolaami* • etitsolaami* • flunitratsepaami* • fluratsepaami • haloksatsolaami* • kvatsepaami • lopratsolaami • lormetatsepaami • midatsolaami • nimetatsepaami • nitratsepaami • tematsepaami • triatsolaami; Nonbentsodiatsepiinit: estsopikloni* • tsaleploni • tsolpideemi • tsopikloni
Muut:  Melatoniinireseptorimodulaattorit: agomelatiini • melatoniinivalmisteet • ramelteoni* • tasimelteoni*; Oreksiinireseptoriantagonistit: daridoreksantti* • lemboreksantti* • suvoreksantti*; Karbamaatit (esim.meprobamaatti‡) • Masennuslääkkeet: amitriptyliini • doksepiini • mianseriini • mirtatsapiini • nefatsodoni‡ • tratsodoni • trimipramiini; fenibuutti • kava • kloraalihydraatti • klometiatsoli • niapratsiini* • paraldehydi • valeriaana
‡ markkinoilta poistettu lääke, * ei myynnissä Suomessa
Sámos

Sámos satelliittikuvassa.
| --- | --- |
Sijainti:  37°44′N, 26°50′E, Anatolikí Sámos ja Dytikí Sámos Sámos, Pohjois-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoisen Egean saaret
Korkein kohta:  Kérkis, 1 434
Pinta-ala:  477,94 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  32 973
Suurin kaupunki:  Sámos/Vathý
Asutuskeskukset:  Karlóvasi, Mytilinioí, Pythagóreio, Chóra
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sámos (kreik. Σάμος; aiemmin myös Σάμω, Sámo) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin. Saaren pinta-ala on 477,94 km² ja asukasluku 32 973 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Sámoksen kaupunki.
Maantiede

Sámos sijaitsee Ikaríanmeressä Egeanmeren pohjoisosassa, ja se on Pohjoisen Egean saarten kolmanneksi suurin saari. Kreikan saarista se on kahdeksanneksi suurin. Saari sijaitsee vain vajaan parin kilometrin päässä Turkin rannikosta, joka on lähimmillään saaren kaakkoispuolella. Saaren länsipuolella sijaitsee Ikarían saari, lounaispuolella Foúrnoin saariryhmä, etelässä Agathonísi sekä hieman kauempana Leipsoí-saaret ja Pátmos. Aivan Sámoksen eteläpuolella sijaitsee pieni Samiopoúlan saari eli ”Pieni Sámos”.
Saaren pituus on noin 45 kilometriä ja suurin leveys noin 19 kilometriä. Sámoksen nimi viittaa saaren ja erityisesti sen rantojen korkeuteen. Saarella on korkeita vuoria erityisesti sen länsi- ja keskiosissa. Länsipäässä sijaitsee saaren korkein vuori Kérkis eli Kerketéas (1 434 m), keskiosassa toiseksi korkein vuori Karvoúnis eli Ámpelos (1 150 m). Sámos on aina ollut hyvin vehreä saari.
Maantiede > Hallinto, kaupungit ja kylät

Sámos kuuluu hallinnollisesti Sámoksen alueyksikköön, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Se jakaantuu vuodesta 2019 lähtien kahteen kuntaan, jotka ovat Anatolikí Sámoksen kunta (”Itä-Sámos”) ja Dytikí Sámoksen kunta (”Länsi-Sámos”). Vuoteen 2011 saakka saari jakaantui neljään kuntaan, kun taas vuosina 2011–2019 se muodosti vain yhden kunnan, Sámoksen kunnan.
Saaren suurimmat asutukset ovat Karlóvasi (Néo Karlóvasi, 6 708 asukasta), pääkaupunki Sámoksen kaupunki (6 191), Mytilinioí (1 982), Vathý (1 888), Pythagóreio (1 272), Chóra (1 218), Marathókampos (1 069) ja Kokkári (1 060). (Katso myös: Luettelo Anatolikí Sámoksen kunnan kaupungeista ja kylistä ja Luettelo Dytikí Sámoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.) Sámoksen kaupunki ja Vathý muodostavat käytännössä yhden taajaman, joka on saaren suurin. Siksi saaren pääkaupungista käytetään kumpaakin nimeä.
Historia > Antiikki

Antiikin aikana saari tunnettiin Samoksen lisäksi myös nimillä Parthenia, Anthemos, Melamfylos, Dryusa ja Kyparissia. Saaren asutuksen sanotaan olleen alun perin kaarialaisia ja sitten joonialaisia. Ensimmäisten joonialaisten kerrotaan tulleen Epidauroksesta, josta argoslaiset karkottivat heidät. Samoslaiset puolestaan asuttivat Samothraken eli nykyisen Samothrákin saaren (”Traakialaisen Sámoksen”), ja siksi sen nimi on sukua saaren nimelle.
Antiikin Samos oli kukoistava kaupunkivaltio (polis) ja merimahti. Sen keskuskaupunki Samos (jota ei tule sekoittaa samannimiseen nykyiseen pääkaupunkiin) sijaitsi nykyisen Pythagóreion kylän paikalla. Samoksen johtajista kuuluisimpia oli tyranni Polykrates 500-luvulla eaa. Saarella asusti useita antiikin ajan neroja, kuten filosofi ja matemaatikko Pythagoras, filosofi Epikuros, tähtitieteilijä Aristarkhos ja kirjailija Aisopos. Samokselta oli kotoisin myös Kolaios, joka purjehti ensimmäisenä kreikkalaisena ”Herakleen pylväiden” eli Gibraltarinsalmen läpi 640 eaa.
Polykrates rakennutti vuonna 540 eaa. Hera-jumalattaren myyttiselle syntymäpaikalle tälle pyhitetyn suuren temppelin eli Heraionin, joka oli yksi antiikin maailman suurimpia temppeleitä. Se on nykyisin Unescon maailmanperintökohde. Temppeli oli ensimmäinen suurista joonialaisista temppeleistä ja muodostui suuresta joukosta pylväitä. Se tuhoutui vain noin kymmenen vuoden päästä, mahdollisesti maanjäristyksessä. Temppelin alueelta on löydetty suuri määrä patsaita ja votiivilahjoja, jotka ovat Sámoksen arkeologisessa museossa. Sieltä löytyy muun muassa maailman suurin säilynyt kuros-patsas, niin kutsuttu Samoksen kuros. Temppelin rauniot sijaitsevat Pythagóreion lähellä. Sen alueella tehdään yhä kaivauksia.
Pythagóreion lähellä sijaitsee myös toinen saaren kuuluisimmista nähtävyyksistä, 1 036 metriä pitkä Eupalinoksen vesitunneli. Se on historian toinen tunneli, jonka kaivaus aloitettiin samanaikaisesti vuoren molemmilta puolilta. Myös tunneli rakennettiin Polykrateen aikaan. Nykyisin tunneli on suosittu turistikohde. Pythagóreion alueella on jatkuvia arkeologisia kaivauksia, joita näkee niin kylän rantaviivalla kuin sen keskustassakin. Kylä on nimetty antiikin Samoksesta kotoisin olleen Pythagoraan mukaan.
Polykrateen kukistuttua saarta hallitsivat persialaiset. Sittemmin se kuului Deloksen meriliittoon ja oli Ateenan alaisuudessa, joskin huomattavasti monia muita liittolaisia vapaampana. Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen se oli Egyptin kuninkaiden alaisuudessa. Vuodesta 84 eaa. saari oli Rooman valtakunnan alaisuudessa osana Asian provinssia. Roomalaisena aikana saaren merkitys väheni, vaikkakin se sai nauttia pitkään monista vapauksista.
Historia > Myöhempi historia

1400-luvun lopulla genovalaiset kauppiaat ottivat saaren joksikin aikaa hallintaansa. Tuolloin saari oli usein merirosvojen hyökkäysten kohteena ja lähes koko väestö pakeni saarelta. Vuonna 1550 saaren valloittivat turkkilaiset, minkä jälkeen väestö palasi. Vuonna 1830 saaresta tuli Turkille veroa maksanut kristitty ruhtinaskunta, Sámoksen ruhtinaskunta. Ensimmäisessä Balkanin sodassa vuonna 1912 saaren valtasivat kreikkalaiset ja siitä tuli osa Kreikkaa vuonna 1913.
Nähtävyydet

Sámoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Pythagóreion ja sen ympäristön antiikin aikaiset nähtävyydet, mukaan lukien Heraion ja Eupalinoksen tunneli, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde; samoin Pythagóreiossa olevat Pythagóreion arkeologinen museo ja Lykoúrgos Logothétiksen linna; Sámoksen kaupungissa toimiva Sámoksen arkeologinen museo; sekä monet luostarit, kuten Vrontianín luostari ja Megáli Panagían luostari. Luonnonnähtävyyksiin kuuluvat muun muassa lukuisat vaellusreitit, kuten Kérkis-vuoren vaellusreitti, sekä Megálo Seïtánin ja Mikró Seïtánin rannat ja niihin liittyvä luonnonsuojelualue. Pythagoraan luola eli Pythagoraan asuin- ja opetusluolaksi kutsuttu luola sijaitsee lähellä Kámpoksen eli Votsalákian kylää.
Talous ja liikenne

Sámoksen maanviljely tuottaa tupakkaa, viiniä, hunajaa, oliiviöljyä, sitrushedelmiä, viikunoita ja manteleita. Turismi on suuri työllistäjä saarella.
Saaren pääsatama on Sámoksen kaupunki. Myös Pythagóreiossa ja Karlóvasissa on matkustajasatamat. Sámoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee Pythagóreion lähellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sámos Wikimedia Commonsissa
Pohjoisen Egean saaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Chíos  Foúrnoi Foúrnoin saaret  Ikaría  Lesbos  Límnos  Sámos  Samothráki  Thásos 
Muut suuremmat saaret:   Ágios Efstrátios  Ágios Minás  Antípsara  Oinoússes  Pasás  Psará  Thýmaina 
Pienet saaret:   Ágio Nikoláki  Ágioi Apóstoloi  Ágios Geórgios, Lesbos pohj.  Ágios Geórgios, Lesbos etelä  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos  Ágios Panteleímonas  Ágios Stéfanos, Chíos itä  Ágios Stéfanos, Chíos länsi  Alatonísi  Alogonísi  Anthropofás  Archontóniso  Asprónisos  Barmpaliás  Daskaleió  Delfíni  Diapóri  Diapórti  Gaïdourónisos  Garmpiás  Gramvoúsa  Kalógeroi  Karkálas  Kasonísi  Kastriá  Káto Nisí  Kavaloúros  Kisiriá  Koínyra  Kokkinonísi  Kómpi  Koukonísi  Koúnoupas  Kýdonas  Makronísi  Makróniso  Margaríti  Mastrogiórgi  Mediakó  Megalonísi  Mikró Nisí  Mikrós Ágios Minás  Mikrós Anthropofás  Nisáki  Pámfyllo  Panagiá, Lesbos  Panagía, Thásos  Pateróniso  Pelagónisos  Pélagos  Pláka  Póchis  Pontikonísi  Prasológos  Prasonisáki  Prasonísi 1 ja 2, Oinoússes  Prasonísi, Psará  Prasonísi, Sámos  Roúmpos  Samiopoúla  Sergítsi  Skordonísi  Strongyló  Strovíli  Telóni  Thymaináki  Tigáni  Tsoukalás  Vareloúdi  Vátos  Venétiko  Zouráfa 
Turkille kuuluvat saaret:   Imbros (Gökçeada)  Tenedos (Bozcaada) 
Sámoksen etelärannikkoa Kérkis-vuorelle päin.
Sámoksen kaupunki ja Vathý ilmasta.
Sámoksen Heraionin raunioita.
Pythagóreion kylää.
Megálo Seïtánin ranta.
Eva Gyldén (kuvanveistäjä)

Gyldenin veistämät naishahmot ja karhuveistokset pylväiden päällä Viipurin rautatieaseman sisäänkäynnin molemmin puolin. Asema valmistui vuonna 1913,, kuva 1930.
Eva Maria Gyldén (19. heinäkuuta 1885 Viipuri – 1. tammikuuta 1973) oli suomalainen kuvanveistäjä. Viipurin rautatieaseman karhuveistokset suunnitellut Gyldén tunnettiin 1940-luvun lopulla Pohjoismaissa myös kameetaiteilijana.
Gyldén aloitti opintonsa Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa vuonna 1900 ja jatkoi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuodesta 1903 alkaen. Hän kävi myös pari vuotta Helsingin yliopiston piirustussalilla ja Taideteollinen keskuskoulussa sekä opiskeli Viktor Malmbergin johdolla. Myös Berliinin Königliche Kunstgewerbeschulessa (Unterrichtsanstalt des Kunstgewerbemuseums Berlin) hän opiskeli pari vuotta ja Pariisissa Académie de la Grande Chaumièressa 1920-luvulla.
Gyldén piti näyttelyitä harvakseltaan. Hän toimi myös Riihimäen lasitehtaan piirtäjänä pari vuotta ja Lallukan taiteilijakodin emännöitsijänä vuosina 1939–1946. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.
Gyldénin vanhemmat olivat lääninagronomi Axel Gyldén ja Antonia (Toni) Sofia o.s. Hausen.
Viipurin rautatieaseman veistokset 1913

Eva Gyldén suunnitteli Viipurin rautatieasemalle kaksi seppelettä kannattelevaa naishahmoa, jotka seisovat kumpikin kahden karhun vartioimana. Rautatieasema tuhoutui räjäytyksessä elokuussa 1941, mutta osa veistoksista on säilynyt. Karhuista kaksi on sijoitettu Viipuriin.
Veistokset tehtiin todennäköisesti Granit Oy:n kiviveistämöllä, kuten useimmat veistokset ja julkisivut tuohon aikaan.
Sekä Helsingin että Viipurin rautatieasemat suunniteltiin samana vuonna, ja niissä on yhteisiä piirteitä, kuten julkisivun iso kaari ja ikkuna pääsisäänkäynnin päällä, ja kaksi korkealle sijoitettua graniittiveistosta molemmin puolin sisäänkäyntiä. Aluksi Lyhdynkantajien paikalle oli tulossa samantyyppiset karhuveistokset kuin Viipurissa. Emil Wikström oli tehnyt jo yhden karhun Kansallismuseon portaille. Kansallisaihe karhu vaihtui kuitenkin art deco -henkisiin mieshahmoihin Wikströmin matkailtua Euroopassa.
Viipurin asema veistoksineen toukokuussa 1914.
Yksi säilynyt karhuveistos, Lenininpuisto.
Karhuveistos toisesta suunnasta.
Toinen säilynyt karhu, Kolmikulmapuisto Viipuri.
Kirjallisuutta

Signe Tandefelt: Kaméer av Eva Gyldén, Schildts, Helsinki 1920.
Signe Tandefelt: Eva Gyldénin kameet. Julkaisussa: Domus 1930-1933 3 (1932) 5, s. 93-96.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nitratsepaami

| --- | --- |


Nitratsepaami
Systemaattinen (IUPAC) nimi
9-nitro-6-fenyyli-2,5-diatsabisyklo[5.4.0]undeka- 5,8,10,12-tetraen-3-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 146-22-5
ATC-koodi: N05CD02
PubChem CID: 4506
DrugBank: DB01595
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H11N3O3 
Moolimassa: 281,3 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 53–94 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 16–48 tuntia
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  C(AU) 
Reseptiluokitus:  Schedule IV (International)
Antotapa: Oraalinen
Nitrazepam Accord on Suomessa myytävä nitratsepaamivalmiste.
Nitratsepaamitabletteja
Nitratsepaami (kauppanimi Suomessa Nitrazepam Accord) on bentsodiatsepiinijohdos, jota käytetään pääasiassa aikuisten vaikean unettomuuden sekä joidenkin epilepsiamuotojen hoitamiseen. Muita valmisteita ovat olleet: Mogadon, Pacisyn sekä Somitran.
Nitratsepaamiin, kuten muihinkin bentsodiatsepiineihin voi kehittyä riippuvuus ja toleranssi. Siksi sen käyttö on perusteltua vain lääkärin määräyksestä ja tarkoin ohjeita noudattaen. Nitratsepaamilla on pitkä puoliintumisaika joten se rauhoittaa viellä unen jälkeenkin.
Synteesi

selvennä
Aiheesta muualla

KEGG: Nitrazepam (englanniksi)
ChemBlink: Nitrazepam (englanniksi)
Kouristuksen estolääkkeet
| GABAergiset |
| --- | --- |
GABAAR PAM:  Barbituraatit: barbeksakloni • fenobarbitaali • metarbitaali • metyylifenobarbitaali • pentobarbitaali • primidoni • Karbamaatit: felbamaatti • Bentsodiatsepiinit: diatsepaami • klobatsaami  • klonatsepaami • kloratsepaatti • loratsepaami • midatsolaami • nimetatsepaami • nitratsepaami • tematsepaami • Muut: bromidi (kaliumbromidi, natriumbromidi) • imepitoiini • paraldehydi • stiripentoli
GABA-T -inhibiittorit:  Rasvahapot (ja liittyvät): valproaatti • valpromidi • valproaatti pivoksiili • vigabatriini
Muut:  GABAR-reseptorinaktivoijat: progabidi • GAT-1 -inhibiittorit: tiagabiini
| Kanavamodulaattorit |
| --- | --- |
Natrium-salpaajat:  Hydantoiinit: etotoiini • fenytoiini • fosfenytoiini • mefenytoiini • Karboksamidit: eslikarbatsepiiniasetaatti • karbamatsepiini • okskarbatsepiini • Muut: lakosamidi • lamotrigiini • rufinamidi • topiramaatti • tsonisamidi
Kalsium-salpaajaat:  Oksatsolidiinidionit: etadioni • parametadioni • trimetadioni • Suksinimidit: etosuksimidi • fensuksimidi • mesuksimidi • Gabapentinoidit: gabapentiini • pregabaliini
Kalium-avaajat:  retigabiini
| Muut |
| --- | --- |
Hiilihappoanhydraasi-inhibiittorit:  Sulfonamidit: asetatsolamidi • etoksotsolamidi • sultiaami
Muut:  beklamidi • brivarasetaami • etirasetaami • kannabidioli • levetirasetaami • perampaneeli
Tsaleploni

| --- | --- |

Tsaleploni
Systemaattinen (IUPAC) nimi
N-[3-(3-syanopyratsolo[1,5-a]pyrimidin-7-yyli)fenyyli]-N-etyyliasetamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 151319-34-5
ATC-koodi: N05CF03
PubChem CID: 5719
DrugBank: DB00962
Kemialliset tiedot
Kaava: C17H15N5O 
Moolimassa: 305,334 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 157–159 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 30 %
Proteiinisitoutuminen: 60 %
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 1 tunti
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen, intranasaalinen
Tsaleploni on bentsodiatsepiinien tavoin vaikuttava unilääke. Se sitoutuu samantyyppisiin aivojen reseptoreihin ja sen vaikutukset ovat vastaavanlaiset: ahdistuksen tunteen lievittyminen sekä unen saamisen helpottuminen ja unen pidentyminen. Vaikutukseltaan tsaleploni on suhteellisen lyhytvaikutteinen, eli samaa tasoa tsolpideemin kanssa. Tsopikloni on pidempivaikutteinen saman lääkeaineryhmän tuote.
Lääkemarkkinoilla tsaleplonin kauppanimi on Sonata.lähde? Yhden tabletin annosvahvuus on 10 milligrammaa (mg).
Lääkkeen käyttöön liittyviä varoituksia

Lääkeainetta ei määrätä yleensä pitkiksi ajoiksi, sillä siitä saattaa tulla riippuvaiseksi. Lääke myös omaa interaktiota eli yhteisvaikutusta: lamaavan vaikutuksen lisääntymistä, yhdessä toisten samansuuntaisten (sedatiivisten) lääkkeiden kanssa. Alkoholin kanssa sitä ei pidä ottaa.
Yliannostustapauksissa voidaan käyttää GABAA-antagonisti flumatseniilia.
Sivuvaikutukset

Liiallinen sedaatio, muistihäiriöt, harha-aistimukset, tokkuraisuus sekä lääkkeeseen tottuminen. Siitä voi aiheutua lääkkeen tehon heikentymistä sekä ns. rebound-oireita, joita ilmenee lääkityksen loppuessa.
Aiheesta muualla

PubChem: Zaleplon (englanniksi)
DrugBank: Zaleplon (englanniksi)
Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Zaleplon (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Zaleplon (englanniksi)
ChemBlink: Zaleplon (englanniksi)
Unilääkkeet
| --- | --- |
GABAAR PAM:t:  Bentsodiatsepiinit: brotitsolaami* • estatsolaami* • etitsolaami* • flunitratsepaami* • fluratsepaami • haloksatsolaami* • kvatsepaami • lopratsolaami • lormetatsepaami • midatsolaami • nimetatsepaami • nitratsepaami • tematsepaami • triatsolaami; Nonbentsodiatsepiinit: estsopikloni* • tsaleploni • tsolpideemi • tsopikloni
Muut:  Melatoniinireseptorimodulaattorit: agomelatiini • melatoniinivalmisteet • ramelteoni* • tasimelteoni*; Oreksiinireseptoriantagonistit: daridoreksantti* • lemboreksantti* • suvoreksantti*; Karbamaatit (esim.meprobamaatti‡) • Masennuslääkkeet: amitriptyliini • doksepiini • mianseriini • mirtatsapiini • nefatsodoni‡ • tratsodoni • trimipramiini; fenibuutti • kava • kloraalihydraatti • klometiatsoli • niapratsiini* • paraldehydi • valeriaana
‡ markkinoilta poistettu lääke, * ei myynnissä Suomessa
Insinööri

| Insinööri |
| --- | --- |
 Sähköinsinööri Kitty Joyner
Tyyppi:  ammatti
Toimiala:  tekniikka, rakennusala
Koulutus:  ammattikorkeakoulu, yliopisto
Työpaikka:  insinööritoimisto, kaupunki, tutkimuslaitos, rakennusliike
Lähinimikkeitä:  rakennusinsinööri, koneinsinööri, sähköinsinööri, maanmittausinsinööri, diplomi-insinööri
Insinööreiksi kutsutaan Suomessa yleiskielessä ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneita insinöörejä (AMK), ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneita insinöörejä (YAMK), ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita diplomi-insinöörejä sekä ammatillisen korkea-asteen tutkinnon suorittaneita insinöörejä. Muualla maailmassa insinööreiksi kutsutaan vastaavantasoisia tutkintoja suorittaneita tekniikan ammattilaisia. Eräissä maissa ammattinimikkeen käyttö on tiukasti säänneltyä. Insinöörin käsite kattaa myös jatkotutkintona  tekniikan lisensiaatin tai tekniikan tohtorin tutkinnon suorittaneet insinöörit.
Suomalaiset tutkinnot

Insinööri (AMK) on nelivuotinen tekniikan ja liikenteen alan ammattikorkeakoulututkinto, joka valmentaa lähinnä teollisuuden ja hallinnon työnjohto-keskijohtotason tehtäviin, sekä valmistaa myös ylemmän ja keskijohdon tehtäviin, tutkimukseen, myyntiin ja esim. koulutukseen, kokemusvuosista riippuen. Ennen ammattikorkeakoulujen tuloa insinööri oli ammatillisen korkea-asteen tutkinto. Suomessa teknologiateollisuudessa tämä ryhmä on yleisin johtoa edustava insinöörikunta. Osa heistä on myös päivittänyt tutkintonsa AMK- insinööriksi tai lukenut MBA-tutkinnon.  Viimeiset ammatillisen korkea-asteen tutkinnot suoritettiin vuonna 2003. Tutkinnot erottaa siitä, että ammattikorkeakoulututkinnon nimikkeeseen liitetään tunnus "(AMK)". Myös tutkinnon sisältö on muuttunut opistotasoisen insinööritutkinnon ajoista. Insinöörin ammattikorkeakoulututkinnon jatkotutkintona on suoritettavissa ylempi ammattikorkeakoulututkinto insinööri (ylempi AMK), joka lain edessä rinnastetaan ylempiin korkeakoulututkintoihin.
Diplomi-insinööri on ylempi korkeakoulututkinto, jonka myöntää teknillinen yliopisto tai yliopiston teknillinen tiedekunta. Diplomi-insinöörin tutkinto on akateeminen ja tieteellinen tutkinto ja valmistaa lähinnä ylemmän ja keskijohdon tehtäviin, tutkimukseen, myyntiin, koulutukseen tai jatkotutkintoihin (tekniikan lisensiaatti ja tekniikan tohtori). Vuodesta 2005 lähtien koulutusohjelma on jaettu niin, että ensin suoritetaan alempi korkeakoulututkinto tekniikan kandidaatti.
Etymologia

Insinööriä tarkoittava termi esiintyy ensimmäistä kertaa suomen kirjakielessä painomittausta käsittelevässä asetuksessa vuonna 1737 ranskalaisittain muodossa ingenieuri. Suomen kieleen sana lainattiin ruotsista, jossa termiä ingenjör käytettiin maanmittarin ja sotilasrakennusmestarin nimityksinä. Ruotsin kieleen sana oli kulkeutunut saksan ja ranskan kautta.
Länsimaiden armeijoissa insinööreillä tarkoitettiin yleensä linnoittamiseen, siltojen rakentamiseen ja räjäytystöihin erikoistuneita joukkoja, joita Suomessa kutsutaan saksalaiseen tapaan pioneereiksi, Ranskassa vanhastaan sapoeur ('’sapööri’'). Ruotsissa diplomi-insinöörejä kutsutaan siviili-insinööreiksi (civilingenjör). Englannin kielessä civil engineer merkitsee tie- ja vesirakentamista tai kunnallistekniikkaa suunnittelevaa insinööriä.