Hymy (lehti)
Historiaa > Suosion huippu rakennemuutoksen Suomessa

Lehti saavutti suosionsa huipun 1960-luvun lopussa suomalaisen yhteiskunnan suuren rakennemuutoksen siivittämänä. Suurilta osin pientiloihin perustunut maatalousyhteiskunta kaupungistui nopeasti, ja suurten ikäluokkien saavuttaessa täysi-ikäisyyden perinteiset arvot – koti, uskonto ja isänmaa – kumottiin tai ainakin kyseenalaistettiin. Maatalouden koneellistuminen ja peltojen ”paketointi” synnytti maaltapaon, kun varsinkin Itä- ja Pohjois-Suomen syrjäseuduilta muutettiin etelän lähiöihin. Hymyn parhaan menestyksen kanssa samoihin vuosiin ajoittuivat ja samoista juurista kumpusivat poliittisen protestiliikkeen, Veikko Vennamon johtaman Suomen Maaseudun Puolueen ja epäsovinnaisena protestilaulajana mainetta saavuttaneen Irwin Goodmanin suosion nousu. SMP:n kannatus huipentui suurvoittoon vuoden 1970 eduskuntavaaleissa. Hymy, SMP ja Goodman edustivat kukin ns. tavallisen kansan protestia eliittiä sekä presidentti Urho Kekkosen ja Keskustan K-linjan vallankäyttöä vastaan. Myös jumalanpilkkaoikeudenkäyntiin johtanut Hannu Salaman estoton romaani Juhannustanssit ja vuoden 1969 alussa tapahtunut keskioluen vapauttaminen järkyttivät yhteiskunnan perinteisiä arvoja.
Hymy käsitteli etenkin poliitikkoja tavalla, joka käytti hyväkseen eliitin ja kansan välistä jännitettä. Eliitin edustajat ja sellaisina pidetyt pyrittiin keinoja kaihtamatta saattamaan naurunalaisiksi, mitä kuvasi se, että Hymy järjesti lukijaäänestyksen ”vuoden epäsuosituimmasta suomalaisesta”. Hymyn artikkelien sankareita puolestaan olivat yhteiskunnan laitamilla eläneen ”unohdetun kansan” edustajat, jotka olivat lehden mukaan jääneet rakennemuutoksen jalkoihin. Vuoden 1970 alussa toimittaja Veikko Ennala aloitti sarjan ”Kirjeitä henkilöille”. Sarjan kirjoitukset olivat kursailemattomia ja ivallisia kirjeitä julkisuuden henkilöille, joita Ennala puhutteli suoraan. Ensimmäisen ”kirjeensä” tammikuun 1970 Hymyssä Ennala osoitti SMP:n puheenjohtajalle Veikko Vennamolle. Myös vuoden 1952 Miss Universumiksi valittu Armi Kuusela pudotettiin jalustalta, jolle hänet oli parikymmentä vuotta aiemmin nostettu. Hymyn kirjoittelu Filippiineille muuttaneen Kuuselan ja hänen puolisonsa Virgilio Hilarion ylellisestä elämästä räikeänä vastakohtana tavallisten filippiiniläisten köyhyydelle ja heidän suhteistaan maan itsevaltaiseen presidenttiin Ferdinand Marcosiin johti osaltaan siihen, että Kuusela vetäytyi sittemmin julkisuudesta eikä enää antanut haastatteluja.
Myös liikenneturvallisuuden puolesta kampanjoinut Tapaturmantorjunta ry:n liikennejaos (Talja) ja sen seuraaja Liikenneturva joutuivat Hymyn kirjoittelun kohteiksi. Kun tieliikenteessä kuolleiden määrä oli 1950-luvulta lähtien vuosi vuodelta kohonnut ja nousu näytti 1970-luvun alussa vain jatkuvan, Hymy leimasi Taljan täysin turhaksi järjestöksi, jonka henkilökunta oli tehtäväänsä sopimatonta. Esimerkiksi Hymyn numerossa 7/1970 julkaistu Taljaa koskeva artikkeli oli otsikoitu ”Tappajakansaa ammattitaidottoman liikenneturvallisuusjärjestön ansiosta”.
Yhdeksi Hymyn brändiksi ovat muodostuneet suomalaisten julkisuuden henkilöiden rohkeat poseeraukset lehden sivuilla. Lehdessä on esiintynyt ilman vaatteita esimerkiksi Aarne Tarkas vähän ennen kuolemaansa, ja SMP:n kulta-aikana 1970-luvulla lehdessä poseerasi alastomana sontakasan päällä suomalainen pientilan emäntä artikkelissa ”Mökinakka alastonmallina”. Vuonna 1967 Veikko Ennala julkaisi Hymyssä haastattelusarjan, jossa helsinkiläinen seurapiirirouva Annikki Ant-Wuorinen kertoi estottomasti omasta sukupuolielämästään.
Lehden päätoimittajana toimi sen suurimman menestyksen vuosina 1960- ja 1970-luvuilla Jorma K. Virtanen. Lehden suosioon vaikuttivat suomalaisista julkisuuden henkilöistä, kuten Olliver Hawkista, Irwin Goodmansta, Jörn Donnerista ja Monsieur Mossesta tehdyt sensaatiojutut ja Veikko Ennalan pakinat. Vakiosisältöä olivat myös huimapäisen toimittajan Matti Jämsän tempaukset ja seuramatkailun kehittäjän, Keihäsmatkat Oy:n toimitusjohtajan Kalevi Keihäsen, kuulumiset. Hymyn juttujen – erityisesti vuoden 1973 ensimmäisessä numerossa julkaistun ”Riiput jo ristillä, Timo K. Mukka” -nimisen artikkelin – arveltiin myös edistäneen kirjailija Timo K. Mukan ennenaikaista kuolemaa, mikä johti muutoksiin lehdistöä ja yksityisen suojaa koskevassa lainsäädännössä (niin sanottu Lex Hymy).