stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ahrensburg
Maantiede ja ilmasto

Ahrensburg sijaitsee Hampurin koillispuolella ja kuuluu Hampurin metropolialueeseen. Ahrenburgin naapurikunnat ovat Ammersbek, Delingsdorf, Hammoor, Todendorf, Großhansdorf, Siek, Braak ja Stapelfeld. Lännessä Ahrenburg rajoittuu Hampurin koillisiin kaupunginosiin Volksdorf ja Meiendorfiin (Bezirk Wandsbek).
Ahrensburgin keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 791,5 millimetriä eli selvästi Saksan valtakunnallista keskiarvoa (700 millimetriä) korkeampi. Sateisin kuukausi on elokuu (76,5 mm) ja kuivin puolestaan helmikuu (43,7 mm). Aurinkotunteja on keskimäärin 1 443,3 tuntia vuodessa. Eniten aurinkoa saadaan kesäkuussa (204 tuntia) ja vähiten joulukuussa (32,6 tuntia).
Ahrensburgin vuotuinen keskilämpötila on 8,2 °C. Keskimäärin lämpimin kuukausi on heinäkuu (16,2 °C) ja kylmin vastaavasti tammikuu (0,1 °C).
Jääkautisen sulamisveden muovaaman Ahrensburgin tunnelilaakson pituus on noin 7 km ja leveys 0,2  – 2 km. Ahrensburgin tunnelilaakso ja siihen rajoittuva Hampurin puolella sijaitseva Stellmoorin tunnelilaakso ovat luonnonsuojelualuetta. Rautatieyhteys Hampuri–Lyypekki kulkee laaksossa.
Historia

Ahrensburgin tunnelilaaksosta on tehty useita myöhäispaleoliittisiä löytöjä, joiden myötä  historioitsijat ovat luoneet termin Ahrensburgin kulttuuri.
Nykyisen Ahrensburgin historia alkaa 1200-luvulta, jolloin Schauenburgin kreivit perustivat Woldenhornin kylän, josta sittemmin kehittyi Ahrensburg kaupunki. Lisäksi he perustivat naapurustoon Ahrensfelden, Meilsdorfin ja Beimoorin kylät. Varhaisin asiakirjamaininta Woldenhornista on vuodelta 1314. Noin vuonna 1200 rakennettiin Arx Arnsburga, joka tunnetaan myös nimellä Burg Arnesvelde. Aiemmin paikalla sijaitsi pakolinna. Suullinen perimätieto kertoo 900-luvulla käydyistä vendisodista. Burg Arnesvelden tilalle rakennettiin puolestaan Ahrensburgin linna (Schloss Ahrensburg).
Reformaation myötä alueen hallitsijaksi tuli Tanskan kuningas, joka myönsi kylien herruuden Daniel Rantzaulle vuonna 1567. Tämän veli Peter Rantzau rakennutti 1595 renessanssityylisen Ahrensburgin linnan ja linnankirkon, jotka ovat nykyisin kaupungin tunnusmerkkejä. Kauppamies Heinrich Carl von Schimmelmann hankki Rantzaun raskaasti velkaantuneet tilukset haltuunsa vuonna 1759. Ahrensburg sai uuden barokkityylisen ilmeen, johon nykyinen kaupunkikuva perustuu. Schimmelmann vaurastui ase-, alkoholi- ja orjakaupalla.
Nimi "Ahrensburg" otettiin käyttöön 7. kesäkuuta 1867. Hampuri–Lyypekki-rautatien valmistuttua 1865 Ahrensburgin väkiluku kasvoi: vuonna 1910 asukkaita oli 2 750. Vuoden 1928 alueliitokset kasvattivat Ahrensburgin pinta-alaa noin 500 ha.
Ahrensburgissa oli 1930-luvun alkuun pieni juutalaisyhteisö, jonka synagoga poltettiin kristalliyönä 9. marraskuuta 1938. Ahrensburg sai kaupunkioikeudet 1949. Väkiluku oli tuolloin 17 775 – puolet väestöstä oli pakolaisia ja siirtolaisia Saksan itäosista.
Seuraavina vuosikymmeninä kaupungin infrastruktuuria kehitettiin voimakkaasti ja talouselämä alkoi kukoistaa uusien yritysten myötä. Naulaimia valmistava Joh. Friedrich Behrens kehitti yritysmallin, jota sittemmin alettiin kutsua Ahrensburgin malliksi (Ahrensburger Modell).
Nähtävyyksiä

Ahrensburgin keskeinen nähtävyys on linna, Schloss Ahrensburg, ympäristöineen. Linnan alueella sijaitsee muun muassa kirkko, Schlosskirche Ahrensburg. Linnan viereisellä kukkulalla sijaitsee Schimmelmannin kreivisuvun talo, die Bagatelle, joka on Ahrensburgin vanhimpia rakennuksia. Rondeel-aukiolla sijaitsee kieliläistaiteilija Martin Wolken teos "der Muschelläufer" (2005).
Väestökehitys

1875: 1 509 asukasta
1925: 4 777 asukasta
1949: 17 775 asukasta
1970: 25 290 asukasta
2002: 30 068 asukasta
2012: 31 292 asukasta
Talous

Ahrensburgissa sijaitsevia yrityksiä:
Acer Computer GmbH
Allied Vision Technologies GmbH
Axel Springer AG
Basler AG
Christoph Kroschke Unternehmensgruppe
Clariant
E.ON Hanse AG
edding AG
General Electric: GE Sensing & Inspection Technologies GmbH
Hasselblad Vertriebs GmbH
Hela Gewürzwerk Hermann Laue GmbH
Plustek Technology GmbH
Prinovis Ahrensburg Ltd. & Co KG
Sanyo Video Vertrieb AG
Stern-Wywiol Gruppe
Vivanco Gruppe AG
Liikenne

Ahrensburgin läpi kulkee valtatie Bundesstraße 75. Kaupunki sijaitsee moottoritie A 1:n varrella (Vogelfluglinie).
Ahrensburgin kautta kulkee 63-kilometrinen rautatielinja Lyypekki–Hampuri. Kaupungissa on kaksi rautatieasemaa: Bahnhof Ahrensburg (noin 22 kilometriä Hampurin päärautatieasemalta koilliseen) ja marraskuussa 2009 käyttöönotettu Gartenholz (noin 24 kilometriä Hampurin päärautatieasemalta koilliseen).
Marraskuusta 1921 alkaen Ahrensburgin on yhdistänyt läheiseen Hampuriin metrolinja Walddörferbahn (nykyinen U-Bahn-Linie 1 / metrolinja 1). Vuonna 1949 Ahrensburgista tuli neljäs Saksan kaupunki, jossa on metroyhteys. Ahrensburgin alueella sijaitsee metroasema (U-Bahnhof) Ahrensburg West (vuoteen 1952 Ahrensburg) ja metroasema Ahrensburg Ost (vuoteen 1952 Hopfenbach). Kaupungin paikallisbussiliikenteen verkko on kattava.
Oppilaitoksia

Stormarnschule (lukio), perustettu 1906
Schulzentrum Am Heimgarten (koulukeskus, perustettu 1973)
Selma-Lagerlöf-Gemeinschaftsschule
Grundschule Am Aalfang (peruskoulu)
Grundschule Am Reesenbüttel, perustettu 1936 (peruskoulu)
Grundschule Am Schloß (peruskoulu)
Grundschule Am Hagen (peruskoulu)
Woldenhorn-Schule (kehitysvammaisten koulu)
Fritz-Reuter-Schule (erityisoppilaitos)
Berufliche Schule (ammattikoulu)
Volkshochschule der Stadt Ahrensburg (kansankorkeakoulu)
Lähteet ja viitteet

Koehn-soest
↑  Homepage des Deutschen Wetterdienstes Tiedot vuosilta 1961–1990; mittausasema Ahrensburg-Wulfsdorf
↑  http://www.ahrensburg.de/index.phtml?sNavID=57.84 (Arkistoitu – Internet Archive)
↑  Internet-Archiv „Synagogen in Deutschland“ der TU Darmstadt (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut
| --- | --- |
Postinumero:: 22926
Kuntakoodi:: 01 0 62 001
Ahrensburgin linna (Schloss Ahrensburg)
Näkymä Ahrensburgista
Stormanschule
RKP:n Pohjanmaan piirijärjestö

| Svenska folkpartiet i Österbotten |
| --- | --- |


Alue:  Vaasan vaalipiiri
Toimisto:  Raastuvankatu 23  65100 Vaasa
Johto:  Jenni Ingo (toiminnanjohtaja)  Henrik Antfolk (pj.) Carola Bengs-Lattunen (1. vpj.) Mikael Lindvall (2. vpj.)
Kansanedustajia:  4 / 16 (2023) 
Aluevaltuutettuja:  37 / 177 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  263 / 1 140 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
RKP:n Pohjanmaan piirijärjestö (ruots. Svenska folkpartiet i Österbotten) on Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen piirijärjestö, joka toimii Vaasan vaalipiirin alueella. RKP:n piirijärjestön toiminnanjohtaja on Jenni Ingo ja puheenjohtaja Henrik Antfolk. RKP:lla on vaalipiirissä yhteensä 49 paikallisosastoa 14 kunnassa ja yhteensä yli 10 800 jäsentä.
Merkittäviä henkilöitä > Nykyiset kansanedustajat 2023–2027

Anna-Maja Henriksson (2007–)
Anders Norrback (2019–)
Mikko Ollikainen (2019–)
Joakim Strand (2015–)
Merkittäviä henkilöitä > Aikaisemmat kansanedustajat

| --- | --- |
 Eteläinen vaalipiiri Axel Cederberg (1907–1909)  Ernst Estlander (1907–1914, 1917–1945)  Reinhold Hedberg (1907–1909, 1917–1919)  Arvid Neovius (1907–1917)  Oskar Nix (1907–1910, 1919–1922)  Otto Slätis (1907–1908)  Gösta Stenbäck (1908–1910, 1914–1917)  Jenny af Forselles (1909–1910)  Ivar Nordlund (1909–1912)  George Granfelt (1910–1911, 1912–1914)  Gustaf Gädda (1910–1919)  Eric von Troil (1910–1917)  August Tåg (1911–1919, 1927–1929)  Dagmar Neovius (1914–1917)  Johannes Wiik (1917)  Kristian Åkerblom (1917, 1919–1929, 1930–1933)  Karl Ottelin (1917–1919)  Edvard Helenelund (1919–1924, 1927–1929, 1930–1945)  Georg von Wendt (1919–1922)  Johannes Bengs (1922–1924)  Immanuel Bäck (1922–1924)  Oskar Jeppson (1922–1924)  Levi Jern (1922–1954)  Otto Jacobsson (1924–1936)  Johannes Klockars (1924–1927)  Josef Mangs (1924–1927, 1929–1930, 1933–1936, 1939–1945)  Viktor Hintz (1929–1930)  Torsten Nordström (1936–1939, 1951–1962)  Edvin Stenwall (1936–1939)  Albert Brommels (1945–1951)  Helmer Smeds (1945–1948)  Verner Korsbäck (1948–1962)  John Forsberg (1954–1958)  Alwar Sundell (1958–1962) :  Pohjoinen vaalipiiri Johannes Bäck (1907–1919)  Jakob Näs (1907–1908)  Johan Wilhelm Runeberg (1907–1908)  Johan Storbjörk (1907–1917)  George Granfelt (1908–1909)  Eric von Troil (1908–1910)  V. K. E. Wichmann (1908–1909)  Augusta Krook (1909–1910)  Johannes Inborr (1909–1933)  Matts Björk (1910–1914, 1917–1919, 1924–1927‚ 1930–1933)  Julius Grotenfelt (1910–1914)  Alexander Gadolin (1914–1917)  Julius Lindberg (1914–1917)  Johannes Miemois (1914–1917, 1919–1924)  Axel Lille (1917)  Johannes Storbjörk (1917)  Emil Hästbacka (1917–1948)  Johan Broända (1919–1924)  Artur Eklund (1919–1922)  Evert Kulenius (1922–1927)  Johan Broman (1927–1929)  Edvard Haga (1929–1945)  J. O. Söderhjelm (1933–1939)  Albin Wickman (1933–1958)  Matts Forss (1945–1951)  Grels Teir (1951–1962)  Johannes Jungarå (1958–1962) 
Vaasan vaalipiiri
Johannes Jungarå (1962–1966)
Verner Korsbäck (1962–1972)
Alwar Sundell (1962–1966)
Grels Teir (1962–1975)
Albin Wickman (1962–1966)
Ragnar Granvik (1966–1979)
Torsten Nordström (1966–1970)
Elly Sigfrids (1970–1979)
Håkan Malm (1975–1999)
Ole Norrback (1979–1987, 1991–1999)
Håkan Nordman (1983–1995, 1999–2003, 2007–2011)
Gustav Björkstrand (1987–1991)
Pehr Löv (1995–2007)
Ulla-Maj Wideroos (1995–2015)
Nils-Anders Granvik (1999–2007)
Mats Nylund (2007–2019)
Lars Gästgivars (2011–2015)
Perussuomalaisten Varsinais-Suomen piiri

| Perussuomalaisten Varsinais-Suomen piiri ry |
| --- | --- |


Alue:  Varsinais-Suomen maakunta
Johto:  Jyrki Åland (pj.)  Juhani Pilpola (1. vpj.)  Mikko Kangasoja (sihteeri)
Kansanedustajia:  4 (2023)
Kunnanvaltuutettuja:  125 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Perussuomalaisten Varsinais-Suomen piiri on Varsinais-Suomen vaalipiirissä toimiva perussuomalaisten piiriyhdistys. Piirin hallituksen puheenjohtaja on Jyrki Åland ja piirisihteeri on Mikko Kangasoja.
Vuoden 2012 kuntavaaleissa perussuomalaiset sai Varsinais-Suomessa 10,4 % äänistä ja oli Varsinais-Suomessa neljänneksi suurin puolue äänimäärältään.
Vuoden 2017 kuntavaaleissa perussuomalaiset sai Varsinais-Suomessa 7,8 % äänistä ja oli Varsinais-Suomessa kuudenneksi suurin puolue äänimäärältään.
Vuoden 2021 kuntavaaleissa perussuomalaiset sai Varsinais-Suomessa 14,8 % äänistä ja maakunnan kunnanvaltuustoihin 125 paikkaa. Perussuomalaiset nousi äänimäärältään kolmanneksi ja paikkamäärältään neljänneksi suurimmaksi puolueeksi maakunnassa.
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa perussuomalaiset oli 18,1 % kannatuksella vaalipiirin kolmanneksi suurin puolue ja sai eduskuntaan Varsinais-Suomesta kolme kansanedustajaa: Kike Elomaa, Lauri Heikkilä ja Maria Lohela. Heistä tuli samalla puolueen historian ensimmäiset Varsinais-Suomen vaalipiiristä valitut kansanedustajat.
Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa perussuomalaiset nousi vaalipiirin toiseksi suurimmaksi puolueeksi 19,3 % kannatuksella. PS:n listalta valittiin toiselle kaudelle eduskuntaan Kike Elomaa ja Maria Lohela sekä uutena Ville Tavio. Eduskuntavaalien ehdokasasettelua varten toteutettiin vuonna 2014 koko piirin alueella jäsenäänestys, mutta äänestyksen tulokset olivat lähinnä neuvoa antavia. Tuomas Tähti ja Kari Salminen jätettiin pois ehdokaslistalta, vaikka he olivat Varsinais-Suomessa jäsenäänestyksessä kymmenen eniten ääniä saaneen joukossa.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa perussuomalaiset oli vaalipiirin suurin puolue 19,1 % kannatuksella. Perussuomalaisista valittiin eduskuntaan Ville Tavio, Kike Elomaa ja uusina Mikko Lundén ja Vilhelm Junnila.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa PS sai Varsinais-Suomesta neljä paikkaa, kuten edellisellä kerralla. Tavio, Junnila, Elomaa ja Lundén valittiin vaaleissa jatkokaudelle.
Nykyiset kansanedustajat

Kike Elomaa, Masku
Vilhelm Junnila, Naantali
Mikko Lundén, Salo
Ville Tavio, Turku
Puheenjohtajat

Lauri Heikkilä (Marttila) 1996–2011
Juhani Pilpola (Lieto) 2012–2015
Janne Aso (Kaarina) 2016–2017
Vilhelm Junnila (Naantali) 2018–2019
Silvia Koski (Sauvo) 2020–2021
Mikko Kangasoja (Raisio) 2022
Jyrki Åland (Turku) 2023
Aiheesta muualla

Perussuomalaisten Varsinais-Suomen piirin verkkosivusto
Perussuomalaisten Varsinais-Suomen piirin Facebook-sivu
Perussuomalaisten piirijärjestöt
Etelä-Pohjanmaa | Etelä-Savo | Helsinki | Häme | Kainuu | Keski-Pohjanmaa | Keski-Suomi | Kymi | Lappi | Pohjois-Pohjanmaa | Pirkanmaa | Pohjois-Karjala | Pohjois-Savo | Satakunta | Uusimaa (Kirkkonummi) | Varsinais-Suomi
Uudenmaan Vasemmistoliitto

| Uudenmaan Vasemmistoliitto ry |
| --- | --- |

Alue:  Uudenmaan vaalipiiri
Toimisto:  Lintulahdenkatu 10, 3. krs 00530 Helsinki
Johto:  Mika Mäkelä (pj.)  Antero Eerola (vpj.)  Mari Rummukainen (vpj.)
Kansanedustajia:  2 / 36 (2019)
Aluevaltuutettuja:  15 / 276 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  38 / 1 021 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Uudenmaan Vasemmistoliitto on yksi Vasemmistoliiton 13 piirijärjestöstä. Uudenmaan Vasemmistoliitolla on 25 jäsenjärjestöä 20 uusimaalaisessa kunnassa. Piiritoimisto sijaitsee Helsingissä, samassa osoitteessa kuin Vasemmistoliiton puoluetoimisto ja Helsingin Vasemmistoliitto, joka on oma piirijärjestönsä. Vasemmistoliiton listoilta on Vasemmistoliiton Uudenmaan piirijärjestön alueelta valittu 38 kunnanvaltuutettua ja kaksi kansanedustajaa.
Rahoitus

Uudenmaan Vasemmistoliitto on vastaanottanut puoluerahoitusta Avantisäätiöltä.
Rahoitus > Säätiöt

Vasemmistoliitolla on Uudellamaalla useita paikallissäätiöitä. Laajinta toimintaa edustaa vantaalainen Puistokulma-Säätiö, jonka tausta on 1960-luvulla rakennetun toimitalon omistuksen säätiöinnissä vuonna 1986. Vuonna 2015 Puistokulma-Säätiöllä oli velatonta pääomaa vajaat 1,2 miljoonaa euroa. Puistokulman vuokralaisina on ollut niin yrityksiä kuin yhdistyksiä. Myös Vantaan kaupunki on vuokrannut tiloja käyttöönsä. Samalla säätiö on tarjonnut Vantaan Vasemmistoliitolle toimistohuoneen ja tiloja käyttävät myös muut puolueyhteisön järjestöt. Vuonna 2015 säätiön tulot olivat hieman yli 220 000 euroa, joista valtaosa on vuokratuottoa. Suomen Kotiseutuliitto on myöntänyt säätiölle valtionapua. Säätiö myönsi 2015 Vantaan Vasemmistoliitolle avustuksina eri tarkoituksiin 12 500 euroa.
Hyvinkään Järjestötalosäätiö edustaa vastaavaa mallia. Toiminta perustuu vasemmistojärjestöjen vuosikymmeniä sitten rakentaman ja sittemmin säätiöidyn työväentalon ylläpitoon ja vuokraustoimintaan. Säätiön tasessa oli 2015 varallisuutta 74 000 euroa. Suurimmat tuotot Järjestötalosäätiö saa vuokrista sekä Kotiseutuliiton valtionavusta. Säätiön perustanut Hyvinkään Järjestötaloyhdistys on tukenut säätiötä kymmenillä tuhansilla euroilla.
Vantaalainen Hakunilan Järjestötukisäätiö on luonteltaan pääomasäätiö, jonka 50 000 euron tasevarallisuus on pitkälti sijoitusrahastoissa. Tulot ovat sijoitustuottoja ja kustannukset yleiskuluja sekä annettuja avustuksia. Alkuvuosina säätiö tuki kolmea tarkoitusta: vaalityötä, pioneeritoimintaa ja nuorison urheilutoimintaa. Viime vuosina avustuskohteita on kuvattu niukasti avunsaajia erittelemättä.
Kansanedustajat

Jussi Saramo (2019–)
Pia Lohikoski (2019–)
Jaakko Laakso (1991–2011)
Suvi-Anne Siimes (1999–2007)
Pauli Uitto (1990–1991)
Kari Uotila (1995–2007, 2008–2019)
Claes Andersson (1990–1999, 2007–2008)
Marja-Liisa Löyttyjärvi (1990–1991)
Pohjois-Savon Kokoomus

| Pohjois-Savon Kokoomus ry |
| --- | --- |


Alue:  Pohjois-Savon maakunta
Toimisto:  Myllykatu 8 70110 Kuopio
Johto:  Pekka Leskinen (pj.)  Jaakko Kekoni (vpj.) Tiina-Liisa Liukkonen (vpj.)  Eeva-Liisa Perki-Latvaniemi (tj.)
Kansanedustajia:  1 / 44 (2011)
Kunnanvaltuutettuja:  69 / 1 735 (2012)
Aiheesta muualla
Sivusto
Pohjois-Savon Kokoomus ry oli vuosina 1920–2013 Pohjois-Savon vaalipiirissä toiminut Kansallisen Kokoomuksen piiriyhdistys. Sen puheenjohtaja oli Pekka Leskinen, varapuheenjohtajat Jaakko Kekoni ja Tiina-Liisa Liukkonen sekä toiminnanjohtaja Eeva-Liisa Perki-Latvaniemi. Vuonna 2013 piiri yhdistyi Pohjois-Karjalan Kokoomuksen kanssa Savo-Karjalan Kokoomukseksi.
Jäsenjärjestöt

Piirijärjestön muodostivat noin 40 kokoomusyhdistystä, mukaan lukien kolme Kokoomuksen Naisten Liiton jäsenyhdistystä, viisi Kokoomuksen Nuorten Liiton jäsenyhdistystä sekä yksi Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunnan yhdistys.
Kansanedustajat

Markku Eestilä, Iisalmi (2011–)
Jyrki Katainen (1999–2011)
Riitta Korhonen (1995–2003)
Riitta Saastamoinen (1987–1995)
Juhani Laitinen (1979–1983, 1987–1991)
Juuso Häikiö (1962–1983)
Oiva Turunen (1948–1951, 1962–1966)
Martti Salminen (1956–1962)
Martti Huttunen (1951–1956)
Mikko Hurtta (1939–1945)
Eetu Vaarama (1933–1938)
Väinö Malmivaara (1927–1933)
Matti Pesonen (1922–1924)
Juho Snellman (1918–1922)
B. H. Päivänsalo (1918–1919)
Vaalit > Europarlamenttivaalit

| Vuosi | Äänet | Äänet |
| --- | --- | --- |
| 1996 | 12 750 | 11,9 % |
| 1999 | 8 938 | 17,7 % |
| 2004 | 8 381 | 12,3 % |
| 2009 | 10 479 | 15,5 % |
Aiheesta muualla

Pohjois-Savon Kokoomuksen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokoomuksen piirijärjestöt
Etelä-Savo |
Helsinki |
Häme |
Kaakkois-Suomi |
Kainuu |
Keski-Suomi |
Lappi |
Pirkanmaa |
Pohjanmaa |
 Pohjois-Pohjanmaa |
Satakunta |
Savo-Karjala |
Uusimaa |
Varsinais-Suomi
Keskustan Pohjois-Karjalan piiri

| Keskustan Pohjois-Karjalan piiri |
| --- | --- |


Alue:  Pohjois-Karjalan maakunta
Johto:  Hannu Mikkilä (pj.)  Antti Varis (tj.)
Kansanedustajia:  2 / 15 (2023)
Aluevaltuutettuja:  20 / 59 (2022)
Kunnanvaltuutettuja:  141 / 391 (2021)
Aiheesta muualla
Sivusto
Keskustan Pohjois-Karjalan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Joensuussa. Pohjois-Karjalan piiri asettaa yhdessä Keskustan Pohjois-Savon piirin kanssa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat Savo-Karjalan vaalipiiriin.
Eduskuntavaalit 2011

Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue sai kaksi edustajaa. Paikkansa säilyttivät Eero Reijonen ja Anu Vehviläinen.
Eduskuntavaalit 2007

Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue säilytti kolme paikkaa. Paikkansa säilyttivät Hannu Hoskonen ja Eero Reijonen, lisäksi kaksi kautta 1995-2003 kansanedustajana ollut Anu Vehviläinen nousi uudestaan eduskuntaan.
Kansanedustajat

Hannu Hoskonen, Ilomantsi 2003–2011, 2015–
Hanna Räsänen, Outokumpu 2019–
Kansanedustajat > Aikaisempia kansanedustajia

Eero Reijonen, Liperi 2003–2015, 2018–2019
Anu Vehviläinen, Joensuu 1995–2003, 2007–2023
Matti Väistö 1987–2007
Pekka Puska 1987–1991
Markku Kauppinen 1979–1983
Lea Sutinen 1970–1987
Reino Karpola 1962–1979, 1983–1987
Esa Timonen 1958–1967
Ale Holopainen 1957–1970
Vieno Simonen 1948–1962
Heikki Soininen 1933–1957
Akseli Brander 1933–1951
Antti Kukkonen 1929–1945, 1954–1962
Juho Kankkunen 1924–1926
Juho Ryynänen 1919–1933
Pekka Saarelainen 1914–1922, 1924–1930
Kunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kunta | Valtuusto | Valtuutettuja | % | Aikaisempia | % |
| Pohjois-Karjala | 391 | 141 | 36,1 |  |  |
| Heinävesi | 17 | 5 | 29,4 |  |  |
| Ilomantsi | 21 | 10 | 47,6 |  |  |
| Joensuu | 59 | 13 | 22,0 |  |  |
| Juuka | 23 | 9 | 39,1 |  |  |
| Kitee | 35 | 13 | 37,1 |  |  |
| Kontiolahti | 35 | 14 | 40,0 |  |  |
| Lieksa | 35 | 13 | 37,1 |  |  |
| Liperi | 35 | 13 | 37,1 |  |  |
| Nurmes | 35 | 14 | 40,0 |  |  |
| Outokumpu | 27 | 8 | 29,6 |  |  |
| Polvijärvi | 21 | 10 | 47,6 |  |  |
| Rääkkylä | 21 | 9 | 42,9 |  |  |
| Tohmajärvi | 27 | 10 | 37,0 |  |  |
Aiheesta muualla > Muita Pohjois-Karjalan vaalipiirin piirijärjestöjä

Pohjois-Karjalan Kokoomus
Pohjois-Karjalan Sosialidemokraattinen Piiri
Pohjois-Karjalan Vihreät
Luettelo hevosroduista

Luettelo hevosroduista aakkosjärjestyksessä. 1 rodun oikeassa yläkulmassa tarkoittaa, että rotu on kuollut sukupuuttoon
A

| Rotu | Tyyppi | Alkuperämaa |
| --- | --- | --- |
| Abessinianhevonen  |  |  Etiopia |
| Ahaltekhevonen  | lämminverinen (kevyt) |  Turkmenistan |
| Alter real  | lämminverinen |  Portugali |
| American ponski | kylmäverinen (raskas) |  Yhdysvallat |
| American Curly Horse (American Bashkir Curly) | poni |  Yhdysvallat |

American Quarter Horse →Quarterhevonen: 
American Paint Horse →Paint: 
| American Walking Pony | poni (askellajihevonen) |  Yhdysvallat |
| Amerikanponi  | poni |  Yhdysvallat |
| Amerikanratsuhevonen (Saddlebred) | lämminverinen (askellajihevonen) |  Yhdysvallat |
| Amerikanravuri  | lämminverinen |  Yhdysvallat |
| Andalusianhevonen (Pura Raza Española, PRE) | lämminverinen |  Espanja |
| Angloarabi  | täysiverinen |  Ranska |
Anglonormanni →Ranskanpuoliverinen: 
| Appaloosa  | lämminverinen (karjahevonen) |  Yhdysvallat |
| Arabianhevonen  | täysiverinen | Arabian niemimaa |
| Ardennienhevonen (ardenner) | kylmäverinen (raskas) |  Ranska,  Belgia |
| Australianhevonen (australiankarjahevonen, Australian Stock Horse) | lämminverinen (karjahevonen) |  Australia |
| Australianponi  | poni |  Australia |
| Auxois'nhevonen (auxois)  | kylmäverinen (raskas) |  Ranska |
| Aztecahevonen  | lämminverinen |  Meksiko |
| Amerikanshetlanninponi  | poni |  Yhdysvallat |
B

| Rotu | Tyyppi | Alkuperämaa |
| --- | --- | --- |
| Ban'ei  | kylmäverinen (raskas) |  Japani |
| Bardinponi (bardigiano) | poni |  Italia |
| Baskirianponi  | poni |  Venäjä |
| Basutonponi  | poni | nykyisen  Lesothon alue |
| Berberihevonen  | lämminverinen (kevyt) |  Algeria,  Marokko,  Tunisia,  Libya |
| Bosnianponi  | poni | entinen  Jugoslavia |
| Boulognenhevonen (boulonnais) | kylmäverinen (raskas) |  Ranska |
| Brabantinhevonen (belgiantyöhevonen) | kylmäverinen (raskas) |  Belgia |
| Bretagnenhevonen ([trait] breton) | kylmäverinen (raskas) |  Ranska |
| Budjonnyinhevonen  | lämminverinen (kevyt) |  Venäjä |
C

| Rotu | Tyyppi | Alkuperämaa |
| --- | --- | --- |
| Calabrianhevonen  | lämminverinen |  Italia |
| Camarguenhevonen  | lämminverinen |  Ranska |
| Catrianhevonen  | lämminverinen |  Italia |
| Cavalli della Madonna (Schweizer Warmblut tai myös Einsiedler)  | lämminverinen |  Sveitsi |
| Clevelandinruunikko  | lämminverinen |  Iso-Britannia |
| Clydesdalenhevonen  | kylmäverinen (raskas) |  Iso-Britannia |
| Comtois  | kylmäverinen (raskas) |  Ranska |
| Connemaraponi  | poni |  Irlanti |
| Criollo  | lämminverinen |  Argentiina |
D

| Rotu | Tyyppi | Alkuperämaa |
| --- | --- | --- |
| Dalesponi  | poni |  Iso-Britannia |
| Dartmoorinponi  | poni |  Iso-Britannia |
| Doninhevonen  | lämminverinen (kevyt) |  Venäjä |
| Dölehevonen  | kylmäverinen (kevyt) |  Norja |
E

| Rotu | Tyyppi | Alkuperämaa |
| --- | --- | --- |
| Eestinhevonen (eestinponi, vironmaatiaishevonen, klepper) | kylmäverinen (kevyt) |  Viro |
| Englannintäysiverinen  | täysiverinen |  Iso-Britannia |
| Eriskaynponi  | poni |  |
| Esperianponi  | poni |  Italia |
| Exmoorinponi  | poni |  Iso-Britannia |
| Espanjanmustangi  | lämminverinen |  Yhdysvallat |
| Eestin urheiluhevonen  | puoliverinen |  Viro |
F

| Rotu | Tyyppi | Alkuperämaa |
| --- | --- | --- |
| Falabella  | miniatyyrihevonen |  Argentiina |
| Fellponi  | poni |  Iso-Britannia |
| Freiberginhevonen (juranhevonen, Franches Montagnes) | kylmäverinen (kevyt) |  Sveitsi |
| Friisiläishevonen  | kylmäverinen (kevyt) |  Alankomaat |
| Furioso  | lämminverinen |  Unkari |
G

| Rotu | Tyyppi | Alkuperämaa |
| --- | --- | --- |
| Gallowayponi1 | poni |  Iso-Britannia |
| Gelderlandinhevonen  | lämminverinen (raskas) |  Alankomaat |
| Gidraninhevonen | lämminverinen |  Unkari |
| Giaranponi | poni |  Italia (Sardinia) |
| Gotlanninruss  | poni |  Ruotsi |