stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Veiterä
Saavutukset > Kaukalopallo > Miehet

1 SM-hopea: 1979
1 SM-pronssi: 1978
Historia

Jääpalloseura Veiterä perustettiin 4. joulukuuta 1950. Uuden seuran perustaminen oli seurausta yleisseura Lappeenrannan Urheilu-Miesten 27. marraskuuta 1950 tekemästä päätöksestä lopettaa jalkapallo- ja jääpallotoiminta seurassa. LUM oli voittanut ensimmäisen jääpalloilun Suomen mestaruutensa 1949 ja säilyttänyt paikkansa mestaruussarjassa seuraavana vuonna 1950. LUM:n lopetettua jääpallotoiminnan sen sarjapaikka myönnettiin Veiterälle, jonka alaisuuteen LUM:n jääpalloilijat olivat siirtyneet.
Veiterä voitti Suomen mestaruuden heti ensimmäisellä kaudellaan 1951 kukistettuaan mestaruussarjan loppuottelussa 11. helmikuuta Oulun Palloseuran 2–0 ja viikkoa myöhemmin Suomen mestaruuden ratkaisseessa ottelussa Työväen Urheiluliiton mestarin Turun Pyrkivän 4–2. Ensimmäisestä mestaruudesta alkoi Veiterän 11 vuotta kestänyt SM-mitaliputki, jonka aikana seura voitti kolme mestaruutta, kolme hopeamitalia ja viisi pronssimitalia.
Veiterästä ensimmäisiin jääpallon maailmanmestaruuskilpailuihin 1957 valittiin kolme pelaajaa: Risto Ovaska, Veikko Partanen ja Arvo Raitavuo. 1950-luvulla Veiterän pelaajia esiintyi useasti Suomen maajoukkueissa.
Kauden 1964–1965 päätteeksi Veiterä putosi Suomensarjaan 15 peräkkäisen mestaruussarjakauden jälkeen. Veiterä palasi mestaruussarjaan seuraavaksi kaudeksi, mutta tippui Suomisarjaan uudelleen kauden 1966–1967 päätyttyä. Lappeenrannan johtavaksi jääpalloseuraksi noussut Lappeenrannan Pallo lopetti jääpallotoimintansa vuonna 1976, ja sen pelaajat siirtyivät Veiterään, joka sai LaPa:n paikan mestaruussarjassa. Vuonna 1980 Veiterä voitti neljännen Suomen mestaruutensa.
Aiheesta muualla

Veiterän kotisivut
Véroia

| Véroia Véroian kunta Βέροια Δήμος Βέροιας |
| --- | --- |
 Véroian kaupunkia.
 Kunnan sijainti
 Véroia
 Koordinaatit: 40°31′N, 22°12′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Imathía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0801
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  791,4 km²
Väkiluku (2011):  66 547
 – Kunnallis­yksikkö:  48 306
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  44 291
 – Kaupunki:  43 158
 – Väestötiheys:  84,09 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  591 00
Suuntanumero(t):  2331
Rekisterikilpi:  ΗΜ
 
 www.veria.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Véroia (kreik. Βέροια) eli Véria on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Βέροιας, Dímos Véroias), joka sijaitsee Imathían alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupunki on Imathían hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 791,4 neliökilometriä ja väkiluku 66 547. Varsinaisen Véroian kaupungin väkiluku on 43 158 (vuonna 2011).
Historia

Véroian kaupunki sijaitsee antiikin ajan Beroian (lat. Beroea) kaupungin paikalla. Se oli merkittävä kaupunki 300-luvulta eaa. lähtien osana Makedonian valtakuntaa ja myöhemmin Roomaa vuodesta 168 eaa. Apostolien teoissa Beroia mainitaan paikkana, jossa Paavali ja Silas opettivat. Nykyisen kunnan alueella sijaitsi myös Aigai, joka oli muinaisen Makedonian valtakunnan vanha pääkaupunki.
Rooman keisari Diocletianus teki väkirikkaasta Beroiasta toisen Makedonian provinssin pääkaupungeista. Myöhemmin slaavit valloittivat kaupungin ja vuonna 1391 osmanit, jotka antoivat kaupungille nimen Kara Ferye. Kreikan valtioon Véroia liittyi vuonna 1912.
Nykyinen Véroian kunta muodostui, kun Véroia, Apóstolos Pávlos, Dovrás, Makedonída ja Vergína yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Nähtävyydet ja kulttuuri

Véroian nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa Véroian arkeologinen museo. Kaupungissa on myös yksi Kreikan suurimpia julkisia kirjastoja. Pienestä huoneesta ja vaatimattomilla varoilla lähtenyt kirjasto on nykyään neljäkerroksinen rakennus, jossa tarjolla huomattava määrä erikoistunutta ja harvinaista kirjallisuutta sekä multimediaa.
Véroia on yksi Kreikan ortodoksisen kirkon piispanistumista.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Véroian kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Apóstolos Pávlos | Diavatós | Diavatós | 1 276 |
| Apóstolos Pávlos | Kouloúra | Kouloúra | 992 |
| Apóstolos Pávlos | Lykógianni | Néa Lykógianni | 399 |
| Apóstolos Pávlos | Lykógianni | Palaiá Lykógianni | 161 |
| Apóstolos Pávlos | Makrochóri | Makrochóri | 5 189 |
| Apóstolos Pávlos | Néa Nikomídeia | Néa Nikomídeia | 801 |
Apóstolos Pávlos: Yhteensä: 8 818
| Dovrás | Agía Marína | Agía Marína | 864 |
| Dovrás | Ágios Geórgios | Ágios Geórgios | 1 763 |
| Dovrás | Fyteía | Ágios Nikólaos | 68 |
| Dovrás | Fyteía | Fyteía | 409 |
| Dovrás | Fyteía | Koutsochóri | 52 |
| Dovrás | Fyteía | Lianovróchi | 22 |
| Dovrás | Patrís | Kalí Panagía | 28 |
| Dovrás | Patrís | Patrís | 1 492 |
| Dovrás | Trílofo | Trílofo | 615 |
Dovrás: Yhteensä: 5 313
| Makedonída | Dáskio | Dáskio | 286 |
| Makedonída | Polýdendro | Charádra | 17 |
| Makedonída | Polýdendro | Elafína | 8 |
| Makedonída | Polýdendro | Moní Timíou Prodrómou (luostari) | 5 |
| Makedonída | Polýdendro | Polýdendro | 123 |
| Makedonída | Polýdendro | Póros | 9 |
| Makedonída | Rizómata | Rizómata | 816 |
| Makedonída | Sfikiá | Sfikiá | 382 |
Makedonída: Yhteensä: 1 646
| Vergína | Metóchi Prodrómou | Metóchi Prodrómou | 110 |
| Vergína | Palatítsia | Palatítsia | 834 |
| Vergína | Sykéa | Sykéa | 278 |
| Vergína | Vergína | Vergína | 1 242 |
Vergína: Yhteensä: 2 464
| Véroia | Agía Varvára | Agía Varvára | 896 |
| Véroia | Ámmos | Ámmos | 198 |
| Véroia | Asómata | Asómata | 607 |
| Véroia | Georgianoí | Georgianoí | 449 |
| Véroia | Georgianoí | Lefkópetra | 59 |
| Véroia | Kastanéa | Kastanéa | 84 |
| Véroia | Kastanéa | Mikrá Sánta | 32 |
| Véroia | Káto Vérmio | Káto Vérmio | 75 |
| Véroia | Koumariá | Koumariá | 243 |
| Véroia | Koumariá | Xirolívado | 96 |
| Véroia | Profítis Ilías | Profítis Ilías | 0 |
| Véroia | Ráchi | Ráchi | 610 |
| Véroia | Tripótamos | Káto Komníneio | 43 |
| Véroia | Tripótamos | Komníneio | 70 |
| Véroia | Tripótamos | Tripótamos | 553 |
| Véroia | Véroia | Kydonochóri | 3 |
| Véroia | Véroia | Lazochóri | 380 |
| Véroia | Véroia | Mési | 568 |
| Véroia | Véroia | Tagarochóri | 182 |
| Véroia | Véroia | Véroia | 43 158 |
Véroia: Yhteensä: 48 306
Yhteensä: 66 547
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Véroia Wikimedia Commonsissa
Δήμος Βέροιας. Véroian kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Δημόσια Κεντρική Βιβλιοθήκη Βέροιας – Veria Central Public Library. Véroian kirjasto. (kreikaksi) (englanniksi)
Keski-Makedonian alue
| --- | --- |
Chalkidikín alueyksikkö:   Aristotélis  Kassándra  Néa Propontída  Polýgyros  Sithonía 
Imathían alueyksikkö:   Alexándreia  Náousa  Véroia 
Kilkíksen alueyksikkö:   Kilkís  Paionía 
Péllan alueyksikkö:   Almopía  Édessa  Pélla  Skýdra 
Pierian alueyksikkö:   Dío-Ólympos  Kateríni  Pýdna-Kolindrós 
Sérresin alueyksikkö:   Amfípoli  Emmanouíl Pappás  Irákleia  Néa Zíchni  Sérres  Sintikí  Visaltía 
Thessaloníkin alueyksikkö:   Ampelókipoi-Meneméni  Chalkidóna  Délta  Kalamariá  Kordelió-Évosmos  Lagkadás  Neápoli-Sykiés  Oraiókastro  Pávlos Melás  Pylaía-Chortiátis  Thermaïkós  Thérmi  Thessaloniki  Vólvi 
Véroian vanha katedraali­kirkko Pyhän Paavalin kirkko, joka on toiminut myös moskeijana.
Véroian kaupunkia.
Véroian kunnantalo.
Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko

Vuoden 1960 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 30 eri maasta, jotka kilpailivat 27 eri tapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.
Mitalitaulukko

| Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 7 | 5 | 9 | 21 |
| 2 |  Saksojen yhteisjoukkue | 4 | 3 | 1 | 8 |
| 3 |  Yhdysvallat | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 4 |  Norja | 3 | 3 | 0 | 6 |
| 5 |  Ruotsi | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 6 |  Suomi | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 7 |  Kanada | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 8 |  Sveitsi | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9 |  Itävalta | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 10 |  Ranska | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 11 |  Puola | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 11 |  Alankomaat | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13 |  Tšekkoslovakia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14 |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 28 | 26 | 27 | 81 |
Lähde: Squaw Valley 1960 olympic.it. Viitattu 22.1.2016. (englanniksi)
Xırdalan

| Xırdalan |
| --- | --- |
 Näkymä Ceyranbatanjärvelle.
 vaakuna
 Xırdalan
 Koordinaatit: 40°26′55″N, 49°45′23″E 
Valtio:   Azerbaidžan
Piiri:  Apšeron
Kaupungiksi:  2006
Väkiluku (2010):  37 900
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Xırdalan (ven. Хырдалан, Hyrdalan) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Apšeronin niemimaalla noin 10 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupunki on Apšeronin piirin keskus. Asukkaita on 37 900 henkeä (vuonna 2010).
Xırdalanin taajamasta tuli kaupunki vuonna 2006. Siellä toimii suurkanala, huonekalu- ja pakkaustarviketeollisuutta sekä olutpanimo.
Väino Poikalainen

Väino Poikalainen (6. huhtikuuta 1947 Illuka, Viro SNT) on virolainen maidontuotannon ja sen teknologian kehittäjä sekä kalliopiirrosten tunnettu harrastaja. Hän toimii Viron maatalousyliopiston professorina.
Elämäkerta ja opiskelu

Väino Poikalainen syntyi talonpoikaiseen sukuun Illukan kunnassa Virumaalla ja suoritti Kohtla-Järven lukion vuonna 1965. Lukion jälkeen hän opiskeli Tartossa Viron maatalouden akatemia (vir. Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA), joka käytti nimeä Viron maatalousyliopisto (vir. Eesti Põllumajandusülikooli (EPMÜ)) vuosina 1991−2005, ja jonka nykyinen nimi on Viron maatalousyliopisto (vir. Eesti Maaülikool). Poikolainen opiskeli vuodesta 1971 EPA:n eläintieteellisessä maidontuotantoa valmistuen vuonna 1994 päättötyönään lehmien ruumiinlämmön mittaamisesta digitaalisesti. Hän jatkoi opintojaan vuosina 1994−98 väitellen vuonna 1999 aiheesta "Lehmän ruumiinlämpö terveydentilan indikaattorina automaattisessa maidontuotannossa".
Tutkija

Opiskeluaikanaan hän toimi erilaisissa tutkimusta lähellä olevissa tehtävissä. Vuodesta 1977−1994 hän on ollut EPA:n ja EPMÜ:n assistenttina ja tutkijana ja vuodesta 1994 lähtien hän on ollut EPMÜ:n tutkijana. Vuodesta 2000 alkaen hän toimi dosenttina maidontuotannon instituutissa ja vuodesta 2005 Eläinlääketieteen- ja eläintuotannon instituutissa elintarviketutkimuksen dosenttina. Hän on toiminut siellä professorina vuodesta 2007 lähtien.
Kalliopiirrokset harrastuksena

Vuodesta 1982 hän on osallistunut Karjalan kalliopiirrosten tutkimiseen ja tehnyt Viron muinaistaideseuran (vir. Eesti Muinastaideselts) mukana lukuisia retkiä piirroskohteisiin Äänisjärvelle ja Uikujoelle. Retkien tarkoituksena on ollut kalliopiirrosten dokumentointi ja tutkiminen. Muinaistaideseuran tutkimusretkien materiaalit julkaistiin vuonna 1998 kirjana "Väino Poikalainen & Enn Ernits: Rock Carvings of Lake Onega: The Vodla Region". Poikalainen sai kalliopiirrosten parissa tekemästään työstä 5. luokan Valkoisentähden kunnimerkin (V klassi Valgetähe) vuonna 1999.
Kirjallisuutta > Elintarviketuotanto

Lehma kehatemperatuur tervisekontrolli näitajana automaatsel piimatootmisel. Tartu, 1999
Automatic measurement system for cows leg disorder determination (kaasautor). // Animal Production in Europe. Saint Molo, 2004
Juustutehnoloogia. Tartu, 2004
Võitehnoloogia. Tartu, 2004
Spatial microclimate patterns in reconstructed and new large uninsulated loose housing cowshed (kaasautor). // Building and Environ. Elsevier, 2005.
Kirjallisuutta > Kalliopiirroksista

Rock carvings of Lake Onega: the Vodia Region (kaasautor E. Ernits). Tartu, 1998
Palaeolithic art from Danube to Lake Baikal (kaasautor E. Ernits). // Folklore 18 & 19 (2001)
Система документации наскальных рисунков Онежского озера (kaasautor E. Ernits). // Археология в пути или путь археолога. К 80-летию профессора Абрама Давидовича Столяра. 2. Санкт-Петербург, 2001
Kaljutaide harrastamisest tähetorni kupli all (kaasautor E. Ernits). Tartu, 2003
Rock art of Lake Onega. Tartu, 2004
The mysterious swan-whale motifs among Lake Onega carvings. // World of Rock Art. M, 2005
Käännös suomeksi
Wagashi (juusto)

Waagashi
Wagashin valmistuksessa käytettyjä kalebasseja.
Wagashi tai woagachi on Länsi-Afrikan Sahelin alueella valmistettu juusto.
Wagashia valmistetaan muun muassa Beninissä, Nigeriassa, Togossa, Ghanassa, Malissa ja Burkina Fasossa. Juusto kuuluu fulbejen paimentolaiskansan keittiöön ja sitä valmistavat tavallisesti naiset.
Juusto tehdään lehmänmaidosta, jota lypsävät usein miehet. Naiset valmistavat muun käytön jälkeen ylijäävästä maidosta juustoa. Valmistuksessa käytetään maidon ohella Calotropis procera -kasvin lehtiä ja varsia. Kasvin myrkylliset alkaloidit alkavat maitoa kuumennettaessa noin 90 °C:n lämpötilaan kerätä maidon proteiineja kiinteäksi juustomassaksi maidon pinnalle. Juustomassa erotetaan herasta  ja lopputuloksena on valkoista juustoa. Tuote voidaan käyttää jo tässä vaiheessa pehmeänä juustona, tai se voidaan jättää kuivumaan kovan juuston tekemiseksi. Kuivattu juusto saatetaan värjätä punaiseksi kastamalla se veteen, johon on sekoitettu durran lehtiä ja varsia. Juuston tuottajat eivät aina noudata parasta hygieniaa, jolloin valmistettu juusto saattaakin sisältää hometta ja haitallisia mikrobeja, kuten kolibakteereja.
Valmis juusto paistetaan tai käytetään kastikkeissa. Sellaisenaan juustoa syödään vain harvoin. Wagashia pidetään joskus köyhän väestön lihana, sillä se muodostaa tärkeän proteiinien lähteen.
Vuoden 1959 Atlantin hurrikaanikausi

Kartta kaikkien vuoden 1959 hurrikaanien ja trooppisten myrskyjen radoista, väritettynä Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikon mukaan: punainen 5, tummanoranssi 4, oranssi 3, keltainen 2, vaaleankeltainen 1. Sinisten pallukoiden avulla esitetään trooppinen myrsky.
Vuoden 1959 Atlantin hurrikaanikausi käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 30. marraskuuta 1959.
Neljästätoista myrskystä seitsemän saavutti hurrikaanin voiman. Voimakkain niistä oli Hurrikaani Gracie.
| Myrsky | SSHS | Aktiivisena |
| --- | --- | --- |
| Trooppinen myrsky Arlene | 0 | 28.5. - 2.6. |
| Trooppinen myrsky Beulah | 0 | 15.-19.6. |
| Hurrikaani 3 | 1 | 18.-19.6. |
| Hurrikaani Cindy | 1 | 4.-11.7. |
| Hurrikaani Debra | 1 | 22.-27.7. |
| Trooppinen myrsky 6 | 3 | 2.-3.8. |
| Trooppinen myrsky Edith | 0 | 18.-19.8. |
| Trooppinen myrsky 8 | 0 | 28.8.-3.9. |
| Trooppinen myrsky 9 | 0 | 9.-11.9. |
| Hurrikaani Flora | 1 | 9.-12.9. |
| Hurrikaani Gracie | 4 | 20.-30.9. |
| Hurrikaani Hannah | 3 | 27.9.-7.10. |
| Trooppinen myrsky Irene | 0 | 6.-9.10. |
| Hurrikaani Judith | 1 | 14.-22.10. |
Samoja nimiä käytetään uudelleen joka kuudes vuosi, mutta jos myrsky on tehnyt erityisen pahaa tuhoa, sen nimi poistetaan listoilta. Vuonna 1959 listoilta poistettiin Gracie.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 1959 Atlantin hurrikaanikausi Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Vuoden 1958 Atlantin hurrikaanikausi | Hurrikaanit Atlantilla | Seuraaja: Vuoden 1960 Atlantin hurrikaanikausi |
Vuoden 1958 Atlantin hurrikaanikausi

Kartta myrskyjen reiteistä
Vuoden 1958 Atlantin hurrikaanikausi käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta - 30. marraskuuta 1958.
Kahdestatoista myrskystä (joista yksi syntyi ennen kauden alkua) seitsemän saavutti hurrikaanin voiman.
| Myrsky | SSHS | Aktiivisena |
| --- | --- | --- |
| Trooppinen myrsky 1 | 0 | 25.-27.5. |
| Trooppinen myrsky Alma | 0 | 14.-16.6. |
| Trooppinen myrsky Becky | 0 | 8.-17.8. |
| Hurrikaani Cleo | 4 | 11.-20.8. |
| Hurrikaani Daisy | 4 | 24.-29.8. |
| Hurrikaani Ella | 2 | 30.8.-6.9. |
| Hurrikaani Fifi | 1 | 4.-11.9. |
| Trooppinen myrsky Gerda | 0 | 14.-22.9. |
| Hurrikaani Helene | 4 | 21.-29.9. |
| Hurrikaani Ilsa | 2 | 24.-30.9. |
| Hurrikaani Janice | 2 | 4.-11.10. |
| Trooppinen myrsky  12 | 0 | 15.-17.10, |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 1958 Atlantin hurrikaanikausi Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Vuoden 1957 Atlantin hurrikaanikausi | Hurrikaanit Atlantilla | Seuraaja: Vuoden 1959 Atlantin hurrikaanikausi |
Wattieza

| Wattieza |
| --- | --- |

Fossiili
 Devonikausi 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Sanikkaiset Pteridophyta
Luokka::  Cladoxylopsida
Lahko::  Pseudosporochnales
Suku::  Wattieza  Stockmans
Infobox OKNimi-testi OK: 
Gilboan Wattieza-puun fossiilit, Gilboassa, New York.
Wattieza on sukupuuttoon kuollut suku esihistoriallisia saniaismaisia puita. Sukuun on sijoitettu maailman vanhimmat, ulkonäöltään jonkin verran nykyisiä palmuja muistuttaneet puut. Wattieza-puita oli devonikaudella noin 380 miljoonaa vuotta sitten. Puut olivat täysikasvuisina korkeintaan kymmenmetrisiä. Wattieza-puiden aikakaudella maalla ei vielä ollut juurikaan muita eläimiä kuin nivelkaisia, hämähäkkejä, hyönteisiä ja äyriäisiä. Nämä puut ovat kasvaneet maan päällä jo 140 miljoonaa vuotta ennen dinosauruksia.
Fossiilit

Kivettyneiden fossiilien perusteella on arveltu maapallon ensimmäisten metsien muodostuneen vajaan kymmenen metrin korkuisista Wattieza-puista.  Aiemmin vanhimmat tunnetut puut oli sijoitettu Archaeopteris-sukuun. Wattieza-puiden ensimmäiset fossiilit löydettiin jo 1800-luvun lopulla Gilboan fossiilimetsästä, mutta vasta 2000-luvun alussa parempien fossiililöydöksien perusteella on voitu arvioida miltä maailman vanhimmat puut näyttivät.
Wattieza-puissa ei ollut varsinaisia lehtiä eivätkä ne muodostaneet harottavia oksia. Niiden latvaan kasvoi viuhkamaisia vuosikasvaimia, jotka putosivat uusien tieltä pois, joten pääosin puu oli paljasta runkoa nykyisten palmupuiden tapaan.
Vaikutukset ilmastoon ja eliöihin

Wattieza-metsillä oli suuri merkitys ilmakehän hiilidioksin sitomisessa ja osaltaan ne siten edistivät merkittävästi ilmastonmuutosta. Ne auttoivat hiilidioksidipitoisuuksia vähenemään ja lämpötilaa laskemaan lähemmäs nykypäivän tasoa. Ilmastonmuutoksen myötä kehittyi miljoonia vuosia myöhemmin isolehtisiä puita ja kasveja, jotka saivat Wattieza-puut lopulta kuolemaan sukupuuttoon. Wattieza-puista maahan pudonneet alkeelliset lehvästöt ja lahonneet osat tarjosivat myös ensimmäisille maalla vaeltaville eliölle ravintoa ja synnyttivät siten uudenlaisen ravintoketjun.
Wattieza-suvun puut lisääntyivät itiöiden avulla. Niillä oli verrattain pieni juuristo ja rungon sisusta oli nykypuista poikkeavasti luultavimmin pehmeä.
Devonikaudella ilmaantui myös Wattieza-puiden rinnalle niistä poikkeavia pysyvän oksiston ja laajan juuriston omaavia puita (Archaeopteris-suku).
Volvo 9700

Volvo 9700 on Volvon ja Carruksen valmistama pikavuoro- ja turistibussi, josta on saatavilla matala (S), korotettu (H) ja korkea (HD) versio. Volvo 9700:sta kehitettiin facelift-malli Volvo 9700NG, joka esiteltiin vuonna 2007. Suurimmat erot vanhaan malliin ovat peräosa ja keula, jotka uudistettiin. Volvo 9700NG puolestaan sai faceliftin vuonna 2013 ja nimeksi vaihtui Volvo 9700UG. Suurimmat erot vanhaan malliin jälleen uudistettu keula ja perä.
Carrus valmisti samanlaisella korilla, mutta Scanian tai Mercedes-Benzin alustoilla varustettuja malleja Carrus Star 503 ja Carrus Star 603. 503 vastaa Volvo 9700H:ta ja 603 Volvo 9700HD:tä.
Teknisiä tietoja

Pituus: 10,3–15 m
Leveys: 2,55 m
Korkeus: 3,42, 3,61 tai 3,73 m
Tavaratila: n. 17 m³
Moottori: Keskellä (B12M) tai takana (B12B, B9R tai B13R), 6-sylinterinen 12-litrainen DH12-dieselmoottori
Teho: DH12E340 250 kW (340 hv), DH12E380 279 kW (380 hv), DH12E420 309 kW (420 hv), DH12E460 339 kW (460 hv)
Päästöluokitus: Euro 4 -sertifioitu, saatavana myös Euro 5 -päästövaatimukset täyttävä versio
Aiheesta muualla

Volvo 9700 Volvon sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Volvo 9700 Carrus Deltan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Vöyrinkaupungin koulu

Vöyrinkaupungin koulu ja Onkilahden alakoulu ovat yhdistyneet Onkilahden yhtenäiskouluksi vuonna 2018.
Vöyrinkaupungin koulu on vaasalainen peruskoulu Vöyrinkaupungin kaupunginosassa. Koulussa toimii perusopetuksen luokat 7-9.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Wiener Neustadt

| Wiener Neustadt |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Wiener Neustadt
 Koordinaatit: 47°49′0″N, 16°15′0″E 
Valtio:  Itävalta
Osavaltio:  Ala-Itävalta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  60,96 km²
Väkiluku (1.1.2017):  44 461
 
 www.wiener-neustadt.at 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wiener Neustadt on  kaupunki Ala-Itävallan osavaltiossa Itävallassa. Kaupungin asukasluku on 44 461 asukasta (2017).
Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli keskeinen Messerschmitt Bf 109 -hävittäjien ja A4-rakettien valmistuspaikka ja se kärsikin sen takia mittavia vahinkoja, kun liittoutuneet pommittivat sitä. Noin 80 % kaupungista tuhoutui pommituksissa ja siviiliuhrien määrä oli suuri. Suomen ilmavoimat haki sodan aikana pääosan Messerschmitt Bf 109 -hävittäjistään Wiener Neustadtista.
Nykyään Wiener Neustadt on yksi Itävallan tärkeimmistä liikenteen solmukohdista, sillä siellä yhdistyvät suuret valta- ja rautatiet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wiener Neustadt Wikimedia Commonsissa
Wilsonin lause

Matematiikassa Wilsonin lauseen mukaan p on alkuluku, jos ja vain jos
Historia

Lauseen keksi ensimmäisenä Ibn al-Haytham (tunnetaan myös nimellä Alhazen), mutta se on nimetty John Wilsonin mukaan, joka keksi tuloksen yli 700 vuotta myöhemmin. Edward Waring julkaisi tuloksen vuonna 1770, vaikka hän ja Wilson eivät kyenneet todistamaan lausetta. Joseph Louis Lagrange antoi ensimmäisen todistuksen vuonna 1773. Gottfried Leibniz tunsi myös tuloksen vuosikymmenen aikaisemmin, mutta ei koskaan julkaissut todistusta.
Todistus

Jos p on pariton alkuluku, joukko G = (Z/pZ)× = {1, 2, ... p − 1} muodostaa multiplikatiivisen ryhmän modulo p suhteen. Tällöin kaikilla G:n alkioilla a on olemassa yksikäsitteinen käänteisalkio b, jolle ab ≡ 1 (mod p) ja joka on siis myös G:n alkio. Jos a ≡ b (mod p), on a2 ≡ 1 (mod p), jolloin a2 − 1 = (a + 1)(a − 1) ≡ 0 (mod p), ja koska p on alkuluku, on oltava a ≡ 1 tai −1 (mod p), joten a = 1 tai a = p − 1.
Toisin sanoen 1 ja p − 1 ovat itsensä käänteisalkioita, mutta kaikille muille G:n alkioille on olemassa toinen käänteisalkio, joten ryhmittelemällä tulon tekijät huomataan, että tuloksi tulee −1. Jos p = 2, on helppo nähdä, että Wilsonin lause on voimassa.
Toisaalta olkoon kongruenssirelaatio voimassa yhdistetylle luvulle n. Tällöin n:llä on aito tekijä d, 1 < d < n. Selvästi d jakaa (n − 1)!. Mutta kongruenssin perusteella d jakaa myös luvun (n − 1)! + 1, joten d jakaa ykkösen, mikä on ristiriita.
Yawovi Agboyibo

Yawovi Madji Agboyibo (31. joulukuuta 1943 – 30. toukokuuta 2020) oli togolainen poliitikko. Hän astui pääministerin virkaan 20. syyskuuta 2006 Edem Kodjon seuraajaksi, ja hänen virkakautensa päättyi joulukuussa 2007.
Yawovi Agboyibo oli CAR:n puoluejohtaja. Hänet tuomittiin ja vangittiin kuudeksi kuukaudeksi kyseenalaisin perustein vuonna 2001 "pääministerin kunniaan kohdistuneesta loukkauksesta".
Yaya Sanogo

Yaya Sanogo
Yaya Sanogo (s. 27. tammikuuta 1993 Massy) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Ligue 1ssä pelaavaa Toulousea.
Käännös suomeksi
Yawri Bay

Yawri Bay on lahti Sierra Leonen rannikolla, Atlantin valtamerellä. Se sijaitsee noin 25 kilometriä etelään maan pääkaupungista Freetownista. Banana Islands -saaret sekä Thistle Island sijaitsevat lahdella.