stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kastanjamiinaajakoi
Koko ja ulkonäkö

Aikuinen kastanjamiinaajakoi muistuttaa paljon sukulaisiaan, etenkin Phyllonorycter-suvun lajeja. Etusiipien pohjaväri on punaruskea ja sen poikki kulkee kaksi valkoista poikkijuovaa. Siiven kärkiosassa on sekä etu- että takareunassa kaksi valkoista kiilamaista täplää. Valkoiset alueet ovat siiven kärjen puolelta tummavarjosteiset. Siiven tyvessä on lyhyt, siiven suuntainen valkoinen juova. Takasiivet ovat harmaat. Siipiripset ovat siipien kokoon nähden pitkät. Pään karvoitus on oranssinpunaista ja perhosen otsa on valkoinen. Tuntosarvet ovat hieman etusiipiä lyhyemmät ja kärkiosastaan valkoiset. Siipiväli 6–8 mm.
Levinneisyys ja lentoaika

Kastanjamiinaajakoin levinneisyys kattaa suurimman osan Eurooppaa ulottuen Portugalista Kreikkaan ja Ukrainaan sekä Ruotsin, Suomen ja Baltian eteläosiin saakka. Lajin levinneisyysalue laajenee nopeasti ja ainakin osittain ihmisen avustuksella
Perhoset tuottavat kesän aikana yhdestä neljään sukupolvea. Ruotsissa lento tapahtuu kahtena sukupolvena ensin touko-kesäkuussa ja uudestaan heinä-elokuussa.
Ravintokasvi

Toukan ravintokasvi on hevoskastanja (Aesculus hippocastanum) sekä satunnaisesti myös muut hevoskastanjat (Aesculus) ja vuorivaahtera (Acer pseudoplatanus).
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kastanjamiinaajakoi (kastanjamiinakoi) – Cameraria ohridella
Vieraslajit: Kastanjanmiinakoi (Cameraria ohridella)
Cameraria homepage (englanniksi) (saksaksi)
Natural History Museum (englanniksi)
Euroopan suurin ampiainen palasi Suomeen YLE Uutiset 6.6.2013
British Leafminers (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cameraria ohridella (horsechestnut leafminer)
Pherobase: Semiochemicals of Cameraria ohridella, the Horse chestnut leafminer (englanniksi)
Kastanjamiinaajakoin leviäminen Euroopassa vuosina 1984–2007.
Kanstanjamiinaajakoin toukkien aiheuttamaa hevoskastanjan lehtien kuivumista.
Kakkosen kausi 2022

| Kakkosen kausi 2022 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  37
Ajankohta:  19. huhtikuuta –
Ylempi sarjataso:  Ykkösen kausi 2022
Alempi sarjataso:  Kolmosen kausi 2022
  ← 2021 :  2023 → 
Kakkosen kausi 2022 on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi. Se pelataan kahdessa kahdentoista joukkueen lohkossa ja yhdessä kolmentoista joukkueen lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Sarjan jälkeen kunkin lohkon neljä parasta pelaavat vielä yksinkertaisen Kakkosen nousukarsintasarjan (3 peliä). Nousukarsintasarja pelataan jatkumona runkosarjalle, jolloin runkosarjassa saadut pisteet ja maalit seuraavat mukana sellaisenaan nousukarsintasarjaan ilman muutoksia. Sarjassa sijoille 1. ja 2. sijoittuneet joukkueet saavat kaksi kotiottelua nousukarsintasarjaan, ja sarjassa sijoille 3. ja 4. sijoittuneet joukkueet yhden kotiottelun.
Lohkojen voittajat nousevat suoraan Ykköseen kaudelle 2023. Lohkoista putoaa sijoille 11. ja sitä huonommin sijoittuneet joukkueet.
Joukkueet ja lohkojako

Rovaniemen Palloseuran luopuessa Ykkösen sarjapaikastaan vapautui Kakkosessa paikka uudelle joukkueelle. Palloliito myönsi paikan virheellisesti Gamlakarleby BK:lle, vaikka paikka olisi täydennysmenettelyn mukaan kuulunut Espoon Palloseuralle. Virheellisestä menettelystä huolimatta Palloliitto piti GBK:n sarjapaikan voimassa. Näin ollen Kakkonen pelataan kaudella 2022 poikkeuksellisesti 37 joukkueella.
Sarjataulukot > Lohko A

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KäPa | 25 | 17 | 4 | 3 | 67 | 30 | +37 | 55  |
| 2 | Jippo | 25 | 16 | 5 | 4 | 50 | 19 | +31 | 53  |
| 3 | Reipas | 25 | 16 | 2 | 7 | 65 | 32 | +33 | 50  |
| 4 | Kiffen | 25 | 10 | 10 | 5 | 45 | 27 | +18 | 40  |
| 5 | Atlantis | 22 | 11 | 3 | 8 | 38 | 35 | +3 | 36  |
| 6 | PKKU | 22 | 9 | 6 | 7 | 47 | 45 | +2 | 33  |
| 7 | NJS | 22 | 8 | 3 | 11 | 35 | 41 | −6 | 27  |
| 8 | PPJ | 22 | 7 | 4 | 11 | 54 | 42 | +12 | 25  |
| 9 | KuPS Akatemia | 22 | 5 | 7 | 9 | 30 | 36 | −6 | 22  |
| 10 | Futura | 22 | 6 | 4 | 12 | 30 | 49 | −19 | 22  |
| 11 | PeKa | 22 | 5 | 4 | 13 | 27 | 58 | −31 | 19  |
| 12 | LaPa | 22 | 1 | 2 | 19 | 15 | 89 | −74 | 5  |
Lähde: Palloliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarjataulukot > Lohko B

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SalPa | 27 | 18 | 2 | 7 | 55 | 34 | +21 | 56  |
| 2 | Honka/Akatemia | 27 | 15 | 6 | 6 | 66 | 35 | +31 | 51  |
| 3 | Ilves-Kissat | 27 | 13 | 4 | 10 | 65 | 67 | −2 | 43  |
| 4 | Klubi 04 | 27 | 11 | 7 | 9 | 63 | 52 | +11 | 40  |
| 5 | Jazz | 24 | 10 | 6 | 8 | 55 | 46 | +9 | 36  |
| 6 | GrIFK | 24 | 11 | 3 | 10 | 42 | 37 | +5 | 36  |
| 7 | HJS | 24 | 11 | 2 | 11 | 40 | 44 | −4 | 35  |
| 8 | TamU | 24 | 10 | 4 | 10 | 45 | 43 | +2 | 34  |
| 9 | Ilves/2 | 24 | 10 | 3 | 11 | 40 | 43 | −3 | 33  |
| 10 | EPS | 24 | 9 | 5 | 10 | 34 | 31 | +3 | 32  |
| 11 | MuSa | 24 | 8 | 5 | 11 | 38 | 41 | −3 | 29  |
| 12 | VJS | 24 | 8 | 3 | 13 | 34 | 43 | −9 | 27  |
| 13 | KaaPo | 24 | 2 | 2 | 20 | 20 | 81 | −61 | 8  |
Lähde: Palloliitto (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarjataulukot > Lohko C

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | JJK | 25 | 19 | 5 | 1 | 56 | 16 | +40 | 62  |
| 2 | VIFK | 25 | 17 | 4 | 4 | 45 | 23 | +22 | 55  |
| 3 | Hercules | 25 | 11 | 5 | 9 | 39 | 30 | +9 | 38  |
| 4 | OLS | 25 | 10 | 5 | 10 | 37 | 28 | +9 | 35  |
| 5 | Närpes Kraft | 22 | 9 | 7 | 6 | 29 | 26 | +3 | 34  |
| 6 | RoPS | 22 | 8 | 8 | 6 | 37 | 31 | +6 | 32  |
| 7 | OTP | 22 | 7 | 3 | 12 | 28 | 35 | −7 | 24  |
| 8 | FCV | 22 | 6 | 5 | 11 | 26 | 33 | −7 | 23  |
| 9 | GBK | 22 | 6 | 5 | 11 | 34 | 46 | −12 | 23  |
| 10 | JBK | 22 | 6 | 5 | 11 | 24 | 37 | −13 | 23  |
| 11 | KajHa | 22 | 4 | 7 | 11 | 30 | 45 | −15 | 19  |
| 12 | Komeetat | 22 | 4 | 3 | 15 | 16 | 52 | −36 | 15  |
Parhaat pelaajat

Jalkapallon Pelaajayhdistys valitsi vuoden 2022 Kakkosen lohkojen parhaat pelaajat pelaajien oman äänestyksen perusteella:
Lohko A: Kristian Yli-Hietanen (KäPa)
Lohko B: Lyon Firmino (FC Jazz)
Lohko C: Mikko Manninen (JJK Jyväskylä)
Pelipaikkojensa parhaiksi Kakkosessa valittiin:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lohko A Vuoden maalivahti: Pyry Piirainen (JIPPO)  Vuoden puolustaja: Victor de Paula (JIPPO)  Vuoden keskikenttäpelaaja: Joona Tapani (Lahden Reipas)  Vuoden hyökkääjä: Kristian Yli-Hietanen (KäPa) |  Lohko B Vuoden maalivahti: Joni Rahila (SalPa)  Vuoden puolustaja: Joonas Meura (SalPa)  Vuoden keskikenttäpelaaja: Milad Zanidpour (I-Kissat)  Vuoden hyökkääjä: Lyon Firmino (FC Jazz) |  Lohko C Vuoden maalivahti: Ville Viljala (JJK Jyväskylä)  Vuoden puolustaja: Juho Luoma (JJK Jyväskylä)  Vuoden keskikenttäpelaaja: Mikko Manninen (JJK Jyväskylä)  Vuoden hyökkääjä: Felipe Zuca (GBK Kokkola) |
Lähde:
Parhaat maalintekijät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Lohko A: 16 maalia:  Kristian Yli-Hietanen (KäPa) 15 maalia:  Miro Turunen (JIPPO) 11 maalia:  Justus Lehto (KuPS Akatemia)   Lirinis Haziri (Lahden Reipas) 10 maalia:  Hugo Toivonen (PK Keski-Uusimaa)   Mauro Severino (Atlantis)   Iiro Kärsämä (KäPa)   Joonas Manninen (NJS)   Toni Tahvanainen (JIPPO) 9 maalia:  Aapo Hyppölä (PeKa) |  |  Lohko B: 23 maalia:  Lyon Dantas Firmino (FC Jazz) 19 maalia:  Haruna Babangida (Honka Akatemia) 18 maalia:  Elmo Heinonen (SalPa) 15 maalia:  Milad Zeneyedpour (Ilves-Kissat) 14 maalia:  Tuomas Mustonen (Pallo-Pojat) 13 maalia:   Gerald Ben (Ilves-Kissat)   Eemeli Raittinen (HJS) 11 maalia:  Anton Aaltonen (HJK Klubi O4) 10 maalia:  Badreddine Bushara (Ilves/2)   Toni Paukkeri (Ilves-Kissat)   Matias Sorvali (GrIFK)   Joonas Meura (SalPa) 9 maalia:  Jussi-Pekka Rämä (FC Jazz)   Toni Toijala (TamU)   Samuel Tammivuori (Honka Akatemia) |  |  Lohko C: 15 maalia:  Aleksis Lehtonen (JJK Jyväskylä) 14 maalia:  Felipe Zuca (GBK) 13 maalia:  Jyri Vääräniemi (JS Hercules)   Eetu Venäläinen (RoPS) 11 maalia:  Samir Isanovic (Närpes Kraft)   Robin Saastamoinen (JJK Jyväskylä) 10 maalia:  Lubunga Etoka (VIFK) 9 maalia:  Jasper Uwa (JBK)   Matias Sarlin (FCV) |
Lähde:  (Arkistoitu – Internet Archive)
Hugh Johnson

Hugh Johnson vuonna 2003.
Hugh Johnson (s. 10. maaliskuuta 1939) on brittiläinen kirjailija. Häntä on arvioitu maailman parhaaksi viinikirjailijaksi. Johnson on kirjoittanut muun muassa tietokirjan Viinin tarina (1989).
Heinuu

| Heinuu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  62°05′27″N, 23°26′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  oja Vähä Mustajärveen 
Järvinumero:  35.578.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,7 m 
Rantaviiva:  4,22 km 
Pinta-ala:  0,27477 km² 
Tilavuus:  0,000595 km³ 
Suurin syvyys:  6,5 m 
Valuma-alue:  35,3 km² 
 fiHeinuu 
Heinuu  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Lassilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Heinuu on osa Vähä Mustajärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 1,7 kilometriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven itäpuolella Vähä Mustajärven ja Poikelisjärven välissä. Järven pohjoispään ympäristö on tasaista ja soistuvaa metsämaastoa, mutta eteläpään maasto on kumpuilevampaa. Järveen laskee kymmenisen suo-ojaa. Laskuojista yksi on Särkijärven laskuoja, joka laskee järven eteläpäähän. Suurin niistä on Heinuunoja, joka on Poikelisjärven laskuoja. Heinuunojaan laskee myös Ylisen-, Keskisen- ja Alisen Neulalammen yhteinen laskuoja. Heinuun oma laskuojan luusua sijaitsee pohjoispäässä ja laskee Vähä Mustajärven pohjoispäähän. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 22 vuorokautta.
Järvi on pitkä ja kapea, se on melko selväpiirteinen lukuun ottamatta Myllylahtea, jota suojaa 100 metriä pitkä saari. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä. Yli puolet sen pohjoispään rannoista ovat suota, mutta sen eteläpää on lähes kokonaan moreenirantaa. Itärannalla erottuu pari jyrkkää kohtaa. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 3350. Järven pohjoispään suolla sijaitsee kämppä, jonne ei johda tietä.
Vedenlaatu

Heinuun vedenlaatua on tutkittu talvina 1981 ja 2000. Vesi on ollut melko ruskeaa ja sen humuspitoisuus on ollut korkea. Veden happamuudentaso on siten ollut alhainen. Järven ravinnepitoisuudet olivat vuonna 1981 korkeat, mutta ovat toiseen mittauskertaan mennessä ne olivat pienentyneet. Järvi on siten fosforin osalta lievästi rehevöitynyt järvi. Kesän osalta ei tiedetä järven ravinnetilannetta. Koska järven valuma-alue on melko laaja ja järven tilavuus on pieni, vaihtuu vesi nopeasti. Tämä heijastuu myös veden happipitoisuuteen. Pintaveden happikyllästyneisyys on ollut 70%–80%, mikä on humuspitoisille järville tyypillinen arvo. Alusvedessä yli 3 metrin syvyydessä happikato on ollut suurempi. Järven tila saattaa olla palautumassa ja sen virkistyskäyttöluokka on lähes tyydyttävä.
Hugh Le Caine

Hugh Le Caine vuonna 1962.
Hugh Le Caine (27. toukokuuta 1914 – 3. heinäkuuta 1977) oli kanadalainen fyysikko, sähköisten soitinten suunnittelija ja säveltäjä. Hän sai fyysikon koulutuksensa Queen's Collegessa ja myöhemmin Birminghamin yliopistossa. Hän oli nuoresta saakka myös kiinnostunut musiikista ja sähkösoittimista. Vuonna 1945 hän oli jo aloittanut kotistudiossaan työskentelyn elektronisen kosketinsoittimen sackbutin parissa; nykyään soitin tunnustetaan ensimmäiseksi syntetisaattoriksi.
Jäätyään eläkkeelle vuonna 1974 Le Caine oli suunnitellut viisitoista uutta musiikki-instrumenttia. Vuonna 1959 perustettiin Toronton yliopistossa Kanadan ensimmäinen ja Pohjois-Amerikan toinen elektronisen musiikin studio. Sen uniikin välineistön suunnitteli Le Caine. Hän julkaisi työstään useita artikkeleita lähinnä tekniikan alan lehdissä. Le Caine saavutti kansainvälistä tunnustusta työstään elektronisen musiikin kehittämiseksi ja sai kolme kunniatohtorin arvoa Kanadassa.
Henry Blanke

| Henry Blanke> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. joulukuuta 1901  Berliini, Saksa
Kuollut: 28. toukokuuta 1981 (79 vuotta)  Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvatuottaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Henry Blanke (30. joulukuuta 1901 Berliini, Saksa – 28. toukokuuta 1981 Kalifornia, Yhdysvallat) oli saksalaissyntyinen elokuvatuottaja. Hän aloitti 20-vuotiaana Ernst Lubitschin avustajana Ufalla Berliinissä. Blanke seurasi Lubitschia tämän siirtyessä Yhdysvaltoihin 1922, mutta palasi takaisin Saksaan tekemään Fritz Langin Metropolista. Vuosina 1928–1930 Blanke oli Berliinissä valvomassa Warner Brosin Saksassa tapahtuvaa tuotantoa. Hän palasi Yhdysvaltoihin 1930, jossa hän vastasi Warnerin elokuvien monikielisistä versioista ja vuotta myöhemmin hänen vastuualueenaan oli koko studion tuotanto. Elokuvia Blanke tuotti Warnerille 1933–1961.
Valikoitu filmografia

Vahakabinetin arvoitus (Mystery of the Wax Museum, 1933)
Emile Zolan elämä (The Life of Emile Zola, 1937)
Jezebel (1938)
Robin Hoodin seikkailut (The Adventures of Robin Hood, 1938)
Maltan haukka (Maltese Falcon, 1941)
Sierra Madren aarre (Treasure of the Sierra Madre, 1948)
Nunnan tarina (The Nun's Story, 1959)
Hernesin kirkko

| Hernesin kirkko Hernes kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2015.
Sijainti:  Elverum, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1935
Suunnittelija:  Gunnar Bjerke
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hernesin kirkko (norj. Hernes kirke) on Elverumin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1935.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hernesin kirkko Wikimedia Commonsissa
Heinunlammi

| Heinunlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°45′52″N, 24°06′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Myllyjärveen 
Järvinumero:  35.887.1.025
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,6 m  
Rantaviiva:  1,305 km  
Pinta-ala:  5,844 ha  
 fiHeinunlammi 
Heinunlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on melko matala lampi, jos sen rehevä ja vedenpinnalla viihtyvästä rehevästä vesikasvillisuudesta voi niin päätellä. Lampi on kasvamassa umpeen. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat monin paikoin soistunutta metsämaata. Rannoille ei ole rakennettu mitään, mutta rannasta hieman kauempana on yli viisi vapaa-ajan asuntoa. Entisen maatalon Vähä-Heinuun pellot on metsitetty.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kahdeksan kuivatusojaa lähimetsästä tai rantasuolta. Lännestä laskeva Pikku-Heinun laskuoja on Särkijärvenojan jatke. Heinulammiin laskee myös Koivulammi luoteesta päin. Heinuulammin laskuoja putoaa 30 senttimetriä 170 metrin matkalla Myllyjärveen, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli laajempi ja U-kirjaimen muotoinen. Tämä viittaa järvenlaskuun, jossa entinen ”Heino lampi” jakautui laskettaessa mahdollisesti kolmeksi lammeksi. Ne ovat nykyään nimeltään Pikku-Heinu, Heinunlammi ja Myllyjärvi. Kartassa oli laskuojen yläjuoksulle merkitty vesimyllyn paikka ja järven luoteispäähän Heinon talo peltoineen. Särkijärvenoja, joka laskee nykyään Heinunlammiin, laski Kalmbergin kartan mukaan nykyiseen Myllyjärveen. Vuoden 1958 peruskartassa erottuu vielä mahdollisen laskuojan jäänne heikosti ja uusi uoma on merkitty kulkemaan ”Kiesalon” eli nykyisen Pikku-Heinun kautta ”Heinuun”. Vuoden 1979 kartassa ympäristön järvien nimet ovat samoja kuin nykyään. Vuoden 1987 kartassa Vähä-Heinuun pellot olivat lähes kaikki metsitettyjä.
Hugh Latimer

Worcesterin piispa Hugh Latimer
Hugh Latimer (1480–1555) oli englantilainen teologi. Hän oli englantilaisen uskonpuhdistuksen ensimmäisiä miehiä ja etevänä pidetty saarnamies. Katolisen puolen päästessä Marian aikana valtaan hänet poltettiin roviolla Oxfordissa. Uskonpuhdistuksen edistämiseen hänellä oli erittäin suuri vaikutus niin puheidensa kuin varsinkin persoonallisuutensa kautta.
Huoninparatiisiharakka

| Huoninparatiisiharakka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Paratiisilinnut Paradisaeidae
Suku::  Paratiisiharakat Astrapia
Laji::  rothschildi
Kaksiosainen nimi
 Astrapia rothschildi  Förster, 1906 
Katso myös
   Huoninparatiisiharakka Wikispeciesissä   Huoninparatiisiharakka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huoninparatiisiharakka (Astrapia rothschildi) on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Huoninparatiisiharakkaa tavataan Papua-Uudessa-Guineassa, Uuden-Guinean saarella Huonin niemimaalla. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hui Shi

| Hui Shi> 惠施.Henkilötiedot.Koulutus ja ura |
| --- | --- |
Koulukunta:  Nimien koulukunta
Hui Shi (惠施 pinyin: Huì Shī, Wade-Giles: Hui Shih) eli Huizi (惠子 pinyin: Huìzǐ, Wade-Giles: Hui-tzu; "mestari Hui") oli 300-luvulla taistelevien läänitysvaltioiden aikaan elänyt kiinalainen filosofi. Hän edusti "Nimien koulukuntaa", jonka edustajia voidaan kutsua sofisteiksi tai dialektikoiksi.
Hui Shi on tunnettu kymmenestä ajan ja tilan suhteellisuutta koskevasta paradoksista, esimerkiksi: "Lähdin Yueen (Yuen valtio Etelä-Kiinassa) tänään ja saavuin perille eilen". Yksikään Hui Shin filosofisista kirjoituksista ei ole säilynyt meidän päiviimme, mutta niihin viitataan useissa kiinalaisissa klassisissa teoksissa kuten Zhanguo ce, Lushi chunqiu, Han Feizi, Xunzi ja Zhuangzi. Peräti yhdeksässä Zhuangzin luvussa mainitaan Hui Shi, joka esitetään Zhuangzin ystävänä ja kilpailijana. Hui ja Zhuang väittelivät mielellään filosofisista kysymyksistä. Daolaisen perimätiedon mukaan he olivat kilpailevat ystävykset Huizin kuolemaan asti.
Aiheesta muualla

Hui Shin elämä englanniksi, Stanford Encyclopedia of Philosophy
Watson, Burton, tr. 1968. The Complete Works of Chuang Tzu. New York: Columbia University Press.
Kou Pao-koh. Deux sophistes chinois:Houei Che et Kong -souen Long.Paris,1953.
Moritz R. Hui Shi und die Entwicklung des philosophischen Denkens im alten China.Berlin, 1973.
Solomon B.S.The assumptions of Hui Shih //Monumenta Serica,1969,vol.28.P.1-40.
Lucas Thierry. Hui Shih and Kung Sun Lung: an approach from contemporary logic // Journal of Chinese Philosophy 20: 211-255 (1993).
Крушинский А.А. Имена и реалии в древнекитайской логике и методологии (Обзор) // Современные историко-научные исследования:наука в традиционном Китае.Реферативный сборник. М., 1987.
Кобзев А.И."Странное учение" Хуэй Ши //VIII Всероссийская конференция "Философия Восточно-Азиатского региона и современная цивилизация". М.,2002.С.16-20.
Дёмин Р.Н. Собрание "задач" Ричарда Софиста как контекст для "парадоксов" древнекитайской школы имен //Вестник РХГА № 6,СПб.,2005.С.217-221.
Дёмин Р.Н.Рассуждение Диодора Кроноса о движении и "парадокс" Хуэй Ши о прибытии в царство Юэ //Философская компаративистика как видение мира.СПб.,2007.С.43-51.
Heinsberg

| Heinsberg |
| --- | --- |
 Maisema Heinsbergissä
 vaakuna
 Heinsberg
 Koordinaatit: 51°4′N, 6°6′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Piirikunta:  Heinsberg
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  92,2 km²
Korkeus:  76 m
Väkiluku (2019):  42 065
 – Väestötiheys:  456 as./km²
Postinumero:  52525
Suuntanumero(t):  02452, 02453
 
 www.heinsberg.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heinsbergin sijainti Heinsbergin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa.
Heinsberg on kaupunki Heinsbergin piirikunnassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksan läntisimmässä osassa.
Maantiede

Heinsberg sijaitsee Rur-joen laaksossa osavaltionsa lounaisosassa ja se rajautuu luoteessa Alankomaihin. Heinsbergin etäisyys Aachenista on noin 30 kilometriä pohjoiseen ja Mönchengladbachista saman verran lounaaseen. Etäisyys Kölnistä on noin 60 kilometriä länteen.
Historia

Varhaisin asiakirjamaininta Heinsbergistä on vuodelta 1255. Paikkakunnalla oli linnoitus, jonka perusteella on oletettu, että se oli saanut kaupunkioikeudet viimeistään 1255. Kaupunkia hallitsi Heinsburgin mahtisuku, Herren von Heinsberg, jonka mieslinja sammui 1448. Heinsbergin läänitykset päätyivät suvun naislinjan kautta osaksi Jülich-Bergin herttuakuntaa 1400-luvun lopulla. Vuonna 1543 keisarilliset joukot tuhosivat Heinsbergiä Gelren perimyssodan yhteydessä. Vuonna 1683 kaupunkia kohtasi tuhoisa tulipalo.
Ranskan vallankumouksen jälkeen Heinsberg oli ranskalaisten vallassa, mutta vapaussotien jälkeen 1816 siitä tuli osa Preussia. Rautatieyhteyden Heinsberg sai 1800-luvun lopussa. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Heinsberg kuului Reininmaan miehitysalueeseen, toisen maailmansodan aikana kaupunki jäi Westwallin eli Länsivallin puolustuslinjalle ja koki laajamittaisia sotatuhoja. Liittoutuneet miehittivät Rurin kolmion tammikuussa 1945 suoritetun operaatio Blackcockin yhteydessä; kolmioon kuului myös Heinsberg. Vuonna 1972 Heinsbergiin liitettiin useita ympäristön maalaiskuntia.
Talous ja liikenne

Heinsbergissä on muun muassa metalliteollisuutta, muoviteollisuutta, puunjalostusta ja elintarviketeollisuutta. Paikallinen sairaala, Städtisches Krankenhaus Heinsberg, on niin ikään merkittävä työllistäjä. Heinsberg on hallintokaupunki, joten erilaiset virastot työllistävät huomattavasti.
Heinsbergin rautatieasemalla lopetettiin henkilöliikenne vuonna 1980. Vuosikymmeniä myöhemmin rataosuus Lindern–Heinsberg sähköistettiin ja henkilöliikenne aloitettiin uudelleen 2013. Bundesautobahn 46 kulkee Heinsbergin halki länsi–itäsuuntaisesti ja risteää Bundesstraße 221:n kanssa keskustan eteläpuolella.
Aiheesta muualla

Heinsberg, Nordrhein-Westfalen, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Heinsberg
Käännös suomeksi
Kakkosen kausi 2014

| Kakkosen kausi 2014 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  40
Pudonneet joukkueet:  9
Ottelut:  540
Ylempi sarjataso:  Ykkösen kausi 2014
Alempi sarjataso:  Kolmosen kausi 2014
  ← 2013 :  2015 → 
Kakkosen kausi 2014 oli Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi. Kausi pelattiin neljässä 10 joukkueen lohkossa kolminkertaisena sarjana. Lohkojako suoritettiin 22. marraskuuta 2013 maantieteellisin perustein.
Sarjasta nousi kaksi joukkuetta Ykköseen kaudelle 2015. Lohkovoittajat pelasivat pareittain kaksiosaiset nousukarsintafinaalit, joiden yhteistuloksilla kaksi voittajaa nousi Ykköseen. Karsinnan otteluparit arvottiin 27.9.2014. Jokaisen lohkon kaksi viimeiseksi jäänyttä joukkuetta sekä lisäksi huonoiten pelannut kahdeksanneksi sijoittunut joukkue putosivat Kolmoseen kaudeksi 2015. Kaikkiaan Kolmoseen putosi yhdeksän joukkuetta.