stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Johan Bojer
Elämä ja ura

Bojer oli 1900-luvun tuotteliaimpia norjalaisia kirjailijoita. Hänen kuvauksensa tavallisista ihmisistä kuuluvat Norjan kirjallisuuden merkittävimpiin teoksiin.
Avioliiton ulkopuolella syntynyt Bojer käytti sukunimeä Hansen kasvatti-isänsä kuolemaan asti. Hän kävi ammattikoulun ja sai sotilaskoulutuksen Trondheimin aliupseerikoulussa mutta valitsi kuitenkin ammatikseen toimistotyön ja työskenteli Tobias U. Borthenin tukkukaupassa. Hän luki paljon ja kirjoitti ensimmäiset näytelmänsä, jotka ilmestyivät Fremtidens Haabin jäsenlehdessä.
Esikoisteos Unge tanker ilmestyi 1893 tekijänimellä Johan K. Hanssen. Hänen ensimmäinen näytelmänsä oli En Moder (Äiti), jonka ensiesitys tapahtui 1894 ja joka ilmestyi kirjana 1895. Esikoisteostaan Bojer ei kelpuuttanut koottuihin teoksiinsa.
Bojer matkusti 1895 Pariisiin mutta palasi 1896, jolloin ilmestyi hänen ensimmäinen merkittävä romaaninsa Et folketog. Se kuvaa, kuinka puoluepolitiikasta voi tulla elämän ja kuoleman kysymys. Bojer avioitui ja pariskunta muutti ensin Roomaan ja sitten Pariisiin. Hänen romaaninsa Troens Magt käännettiin ranskaksi, ja sen ansiosta hänestä tuli suosittu kirjailija Ranskassa. Hän sai 1908 Prix Langlois -palkinnon. Vuodesta 1914 hän työskenteli Aftenpostenin teatterikriitikkona ja asettui aseumaan Askeriin.
Näytelmä Kjærlighetens øine (1909) oli menestys Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa, mutta sitä ei esitetty Norjassa. Suuri aateromaani Den store hunger (Suuri nälkä) kuuluu hänen pääteoksiinsa. Se käännettiin monille kielille ja oli menestys Yhdysvalloissakin, jonne Bojer matkusti ensi kerran 1920. Parhaiten aikaa ovat Bojerin tuotannosta kestäneet realistiset eeppiset romaanit Dyrendal (1919), Den siste viking (1921, Viimeinen viikinki), Vor egen stamme (1924) ja Folk ved sjøen (1929). Viimeisen viikingin Bojer nykyaikaisti kielellisesti myöhempiin painoksiin, ja sitä pidetään Norjan 1900-luvun merkittävimpiin kuuluvana romaanina.
Bojer oli 1920-luvulla kirjailijana suositumpi ulkomailla kuin kotimaasa. Kritiikki Norjassa suhtautui häneen usein viileästi. Ensimmäinen tutkimus hänestä kirjailijana ilmestyi 1917 Kööpenhaminassa. Hän oli ahkera kirjailija, jolta sairausvuosia lukuun ottamatta ilmestyi kirja joka vuosi.
Bojer oli Norjan kirjailijaliiton (Den norske Forfatterforening) puheenjohtaja kahteen otteeseen, mutta hän erosi liitosta 1954 vastalauseena sille kuvaukselle, joka hänen puheenjohtajuudestaan annettiin Georg Brochmannin postuumisti ilmestyneessä juhlakirjassa.
Boijer oli viisi kertaa ehdokkaana Nobelin kirjallisuuspalkinnon saajaksi.
Bojerin teoksen Sigurd Braa (1916) pohjalta valmistui 1943 Leif Sindingin ohjaamana elokuva Sangen til livet (Laulu elämälle).
Suomennetut teokset

Lea-äiti: romaani, suom. Anton Helve. Helsinki: Helsingin uusi kp., 1903.
Uskon voima: romaani, suomentanut V. Tarkiainen. Porvoo: WSOY, 1907.
Äiti: 1-näytöksinen näytelmä, suomentanut Onni Savola. Kuopio: U. W. Telén & C:o, 1908. (Näytelmäkirjallisuutta; n:o 100.).
Suuri nälkä: romaani, suomentanut Eino Kaila. Helsinki: Otava, 1917.
Viimeinen viikinki, suom. Aino Airamo. Jyväskylä: Gummerus, 1925.
Uusi temppeli: romaani, Joel Lehtonen. Helsinki: Otava, 1928.
Isän sairaus, antologiassa: Kalajuttuja, toim. Martti Pernaja, suom. Vilho Hokkanen, Helsinki: Tammi 1964 Sarja: Omnibus
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johan Bojer Wikimedia Commonsissa
Johan Bojerin teoksia Gutenberg-projektissa
Johan Bojerin teoksia Internet Archivessa
John Edwards (muusikko)

| John "Rhino" Edwards |
| --- | --- |
 Rhino lavalla Bristolissa 2005.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. toukokuuta 1953 (ikä 71) Chiswick, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Muusikko
Taiteilijanimi:  Rhino 
Aktiivisena:  1973–
Tyylilajit:  hard rock
Soittimet:  bassokitara
Yhtyeet:  Judie Tzuke Dexys Midnight Runners Status Quo
Aiheesta muualla
www.rhinosrevenge.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
John Victor "Rhino" Edwards (s. 9. toukokuuta 1953, Chiswick, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen basisti. Hän on tullut tunnetuksi yhtyeistä Dexys Midnight Runners ja Status Quo.
Rhino Edwards syntyi Suur-Lontoon alueella Chiswickissä. Hän opiskeli lapsena klassista viulunsoittoa ja sai 11-vuotiaana stipendin London College of Music -oppilaitokseen.
1970-luvun alussa Rhino soitti kahdessa eri pubibändissä Hounslown The White Bear -pubissa. Yhtyeistä ensimmäinen oli nimeltään The Sunday Band, koska se esiintyi vain sunnuntaisin, ja toinen nimeltään Rococo. Rhinon ohella myös bändien vokalistina toimi sama henkilö. Rococo jopa julkaisi urallaan yhden singlen "Ultrastar/Wildfire" Decca-levymerkille vuonna 1973.
Ensimmäisen kerran Rhino pääsi listoille, kun ranskalaisen bändin, Space, single Magic Fly ylsi Englannin singlelistoilla top 10:n joukkoon. Hieman myöhemmin Edwards liittyi Judie Tzuken taustabändiin ja sai lempinimensä Rhino kömpelyytensä vuoksi.
Edwards soitti yhdessä rumpali Jeff Richin kanssa Status Quon kitaristi Rick Parfittin ottaessa yhteyttä ja pyytäessä heitä molempia mukaan sooloprojektiinsa Recorded Delivery. Kun Parfitt ja Francis Rossi saivat oikeustaisteluiden jälkeen heinäkuussa 1986 oikeudet Status Quon nimeen, Edwards ja Rich pyydettiin mukaan korvaamaan rumpali Pete Kircher ja yhtyeen perustajajäsen, Australiaan asettunut ja yhtyeen kanssa riitautunut Alan Lancaster.
Vuonna 2000 Edwards julkaisi soololevyn Rhino's Revenge jonka joillakin raidoilla mukana on myös Status Quon jäseniä. Viime aikoina Edwards on myös harvakseltaan kiertänyt Eurooppaa kokoonpanolla Woodedz, jossa soittavat Rhinon ohella mm. hänen poikansa Freddie (kitara) ja Max (rummut).
Perhe

Rhinon poika Freddie on kitaristi. Hän esiintyi lokakuussa 2014 Status Quon kanssa keikalla Lontoon Roundhousessa. Konsertti esitettiin livenä BBC Radio 2 -kanavalla, ja se julkaistiin Aquostic (Stripped Bare) -nimisenä albumina. Rhinon toinen poika Max ja tytär Mae ovat rumpaleita.
Käännös suomeksi
Joensuun kaupunginorkesteri

Joensuun kaupunginorkesterin logo.
Joensuun kaupunginorkesteri (engl. Joensuu City Orchestra) on vuonna 1953 perustettu 35 muusikosta koostuva sinfoniaorkesteri.
Orkesterin kapellimestareina ovat toimineet Pentti Sistonen (1957), Pekka Paasio (1966) ja Usko Aro (1972). Sen ensimmäinen taiteellinen johtaja oli Pekka Haapasalo (1974). Häntä seurasivat Juozas Domarkas (1990), Atso Almila (1993) ja Hannu Koivula (2000–2007). Vuosina 2008–2009 taiteellisena johtajana oli Esa Heikkilä. Atso Almila palasi orkesteriin tammikuussa 2010, ensin taiteellisen neuvonantajan tehtävään ja syksystä 2011 alkaen jälleen taiteelliseksi johtajaksi. Orkesterin taiteellinen johtaja on 1. elokuuta 2013 alkaen kolmivuotiskauden ajan hollantilainen Jurjen Hempel. Samana syksynä kautensa päättänyt Atso Almila valittiin orkesterin ensimmäiseksi kunniakapellimestariksi.
Joensuun kaupunginorkesteri kunnallistettiin vuonna 1978. Sen pääasiallisena konserttipaikkana toimii 599-paikkainen Itä-Suomen yliopiston Carelia-sali.
Joensuun kaupunginorkesterissa on soittajia seuraavasti (2008):
I viulussa on 6 soittajaa, II viulussa 5, alttoviulussa 4, sellossa 4, kontrabassossa 2, huilussa 2, oboessa 2, klarinetissa 2, fagotissa 2, käyrätorvessa 2, trumpetissa 2, tuubassa 1 ja lyömäsoittimissa 1 soittaja.
Vuosittain orkesterilla on noin 20 sinfoniakonserttia. Lisäksi viihde-, kamari- ja lastenkonsertit sekä oopperaproduktiot kuuluvat orkesterin perusohjelmistoon. Vuonna 2001 aloitettu Joensuun musiikkitalvi on merkittävä kamarimusiikkitapahtuma, jonka järjestämisessä kaupunginorkesterilla on merkittävä rooli.
Historiaa

Joensuun orkesteriyhdistys perustettiin 1953.
Kaupunginorkesteri kunnallistettiin vuonna 1978.
Orkesterin ensimmäiseksi intendentiksi nimettiin valt.maist. Heikki Riikonen 1979.
Carelia-sali valmistui orkesterin omaksi saliksi 1985. Sitä ennen esiintymispaikkoja olivat muun muassa Karjalantalo, Joensuun ammattikoulun sali, Joensuun kaupunginteatteri, kirkot ja musiikkiopiston sali.
Aiheesta muualla

Joensuun kaupunginorkesterin kotisivut
Elsinen, Pertti: Joensuun historia VI, 1998, sivut 189–192
Joensuun musiikkitalvi (Arkistoitu – Internet Archive)
Jim Courier

| Jim Courier |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. elokuuta 1970  Sanford 
Tennispelaaja
Pituus:  185  cm
Paino:  83 kg
Kätisyys:  oikeakätisyys
Ammattilaisena:  1988–2000
Palkintorahat:  14 034 132 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  1  (10. helmikuuta 1992)
Voitot/tappiot:  506–237
Nelinpeli
Paras sijoitus:  20  (9. lokakuuta 1989)
Voitot/tappiot:  124–97
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Jim Courier (s. 17. elokuuta 1970) on yhdysvaltalainen entinen tennispelaaja. Hän voitti urallaan neljästi Grand Slam -turnauksen kaksinpelin: Ranskan avoimet kahdesti ja Australian avoimet samoin kahdesti.
Courier aloitti ammattilaisuransa vuonna 1988 ja teki läpimurtonsa Grand Slam -tasolla vuonna 1991, jolloin hän voitti maanmiehensä Andre Agassin viisi erää kestäneessä Ranskan avointen loppuottelussa. Hän selviytyi samana vuonna myös Yhdysvaltain avointen loppuotteluun, jossa kuitenkin hävisi Stefan Edbergille.
Vuonna 1992 Courierilla oli 25 ottelun mittainen voittoputki ja hän voitti vuoden kaksi ensimmäistä Grand Slam -turnausta, Australian avoimet ja Ranskan avoimet. Saman vuoden helmikuussa hänestä tuli kautta aikojen kymmenes ATP-maailmanlistan kärkeen noussut pelaaja. Hän päätti kauden maailmanlistan kärjessä ja oli myös osa Davis Cupin voittanutta Yhdysvaltain joukkuetta.
Vuonna 1993 Courier uusi Australian avointen voittonsa. Hän pääsi samana vuonna kolmannen kerran peräkkäin Ranskan avointen loppuotteluun, jossa hävisi Sergi Brugueralle, ja uransa ainoan kerran Wimbledonin loppuotteluun, jonka hävisi maanmiehelleen Pete Samprasille.
Courier oli mukana voittamassa Davis Cupia myös vuonna 1995.
Courier voitti urallaan yhteensä 23 kaksinpeli- ja 6 nelinpeliturnausta. Hän oli maailmanlistan kärjessä vuosina 1992 ja 1993 yhteensä 58 viikkoa. Hän on International Tennis Federationin maailmanmestari vuodelta 1992.
Courier lopetti ammattilaisuransa vuonna 2000. Hänet valittiin tenniksen kansainväliseen Hall of Fameen (International Tennis Hall of Fame) vuonna 2005.
Pelaajauransa jälkeen Courier on toiminut muun muassa USA Networkin ja NBC Sportsin tenniskommentaattorina.
Grand Slam -loppuottelut > Neljä voittoa

| Vuosi | Turnaus | Vastustaja loppuottelussa | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Ranskan avoimet |  Andre Agassi | 3–6, 6–4, 2–6, 6–1, 6–4 |
| 1992 | Australian avoimet |  Stefan Edberg | 6–3, 3–6, 6–4, 6–2 |
| 1992 | Ranskan avoimet |  Petr Korda | 7–5, 6–2, 6–1 |
| 1993 | Australian avoimet |  Stefan Edberg | 6–2, 6–1, 2–6, 7–5 |
Grand Slam -loppuottelut > Kolme tappiota

| Vuosi | Turnaus | Vastustaja loppuottelussa | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Yhdysvaltain avoimet |  Stefan Edberg | 6–2, 6–4, 6–0 |
| 1993 | Ranskan avoimet |  Sergi Bruguera | 6–4, 2–6, 6–2, 3–6, 6–3 |
| 1993 | Wimbledon |  Pete Sampras | 7–6, 7–6, 3–6, 6–3 |
Aiheesta muualla

Courierin esittely International Tennis Hall of Famen verkkosivulla (englanniksi)
1 2  Bud Collins, The Bud Collins History of Tennis, New York, New Chapter Press, 2010, 2. painos  (ISBN 978-0-942257-70-0, OCLC 456175786), s. 565 . Tieto on haettu Wikidatasta.
Joselyn Cano

|  |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1990
Kuollut: 7. joulukuuta 2020 (30 vuotta)
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  malli
Aiheesta muualla
Kotisivu
Joselyn Cano (14. maaliskuuta 1990 – 7. joulukuuta 2020) oli yhdysvaltalainen sosiaalisen median vaikuttaja. Hänen Instagram-tilillään oli yli 12 miljoonaa seuraajaa. Lisäksi hän esiintyi mallina ja suunnitteli uima-asumalliston. Sosiaalisen median suosion vuoksi häntä on kutsuttu latinalaisamerikkalaisessa mediassa ”meksikolaiseksi Kim Kardashianiksi”.
Cano kuoli 7. joulukuuta 2020. Lehtitietojen mukaan hän matkusti Kolumbiaan kauneusleikkaukseen ja kuoli leikkauksen komplikaatioihin.
Jean Adair

Jean Adair noin vuonna 1910.
Jean Adair (syntymänimeltään Violet McNaughton, 13. kesäkuuta 1873 Hamilton, Ontario, Kanada – 11. toukokuuta 1953 New York City) oli kanadalais-yhdysvaltalainen näyttelijä. Vaikka hänen elämäntyönsä tapahtui suurimmaksi osaksi teatterissa (esiintymänimenä joskus Jennet Adair), hän esiintyi elokuvissa useita kertoja uransa jälkipuoliskon aikana, joista merkittävin oli yksi harhaanjohdetuista murhaajatädeistä Cary Grantin elokuvassa Arsenikkia ja vanhoja pitsejä (Arsenic and Old Lace), Broadway-näytelmään pohjautuvassa roolissa. Monien muiden sen aikakauden teatterinäyttelijöiden tavoin Adair esiintyi myös vaudevillenäytöksissä.
Filmografia

Jean Adairin elokuvaroolit:
Advice to the Lovelorn (1933) (lopputeksteissä mainitsematon)
Arsenikkia ja vanhoja pitsejä (Arsenic and Old Lace, 1944) – täti Martha Brewsteri
Living in a Big Way (1947) – Abigail Morgan
Something in the Wind (1947) – täti Mary Collins
Alaston kaupunki (The Naked City, 1948)
Broadway-esiintymiset

Jean Adair esiintyi Broadwaylla seuraavissa näytelmissä:
Mother (1910-)
It's a Boy! (1922)
The Jay Walker (1926)
Devils (1926)
The Good Fellow (1926)
Machinal (1928)
That Ferguson Family (1928-9)
Scarlet Pages (1929)
Everything's Jake (1930)
Rock Me, Julie (1931)
Blessed Event (1932)
Best Years (1932)
Black Sheep (1932)
The Show Off (1932-3)
For Services Rendered (1933)
Murder at the Vanities (1933-4)
Broomsticks, Amen! (1934)
Picnic (1934-?)
Mid-West (1936-?)
Sun Kissed (1937-?)
On Borrowed Time (1938)
Morning's at Seven (1939-40)
Goodbye in the Night (1940)
Arsenic and Old Lace (1941-4)
Star-Spangled Family (1945)
The Next Half Hour (1945)
Detective Story (1949-50)
Bell, Book and Candle (1950-1)
The Crucible (1953)
Aiheesta muualla

Jean Adair Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jokimaa (Janakkala)

| Jokimaa |
| --- | --- |
 Jokimaa
 Koordinaatit: 60°52′38″N, 24°52′14″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Kanta-Häme
Seutukunta:  Hämeenlinna
Kunta:  Janakkala
Väkiluku:  n. 300
Postinumero:  14140
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jokimaa on noin 300 asukkaan kylä, joka sijaitsee Janakkalan kunnassa. Kylässä sijaitsee Mallinkaistenjärvi ja Löyttymäen seudun VPK:n talo. Jokimaalla sijaitsee lakkautettu koulu, joka toimii nykyään juhlatalona.
Jos rakastat (täsmennyssivu)

Jos rakastat voi tarkoittaa seuraavia:
”Jos rakastat”, Kristiina Halkolan esittämä kappale
Jos rakastat,  Neil Hardwickin ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 2010
Jos rakastat, Pirkko Vekkelin kirjoittama Kristiina Halkolasta kertova kirja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Jos rakastat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Esperanton kielioppi

Esperanto on keinotekoinen apukieli, jonka kielioppi on luonnollisiin kieliin verrattuna hyvin helppo. Vaikka useimmat esperanton kieliopin piirteistä onkin lainattu eurooppalaisista kielistä, on kielen oppiminen säännöllisistä ja loogisista rakenteista johtuen helppoa myös muiden kielten puhujille.
Joitakin ominaisuuksia

morfologia on agglutinoivaa
substantiiveilla ei ole sukua
substantiivit ja adjektiivit taipuvat yksikössä ja monikossa, sekä kahdessa sijamuodossa – nominatiivissa ja akkusatiivissa
akkusatiivi voi objektin lisäksi osoittaa liikkeen suuntaa tai korvata preposition
substantiivit taipuvat aina samalla tavalla niitä kuvaavien adjektiivien kanssa
verbeillä on kolme tapaluokkaa: indikatiivi, konditionaali ja volitiivi
indikatiivilla on kolme aikamuotoa: preesens, imperfekti ja futuuri
verbit eivät taivu persoonamuodoissa
ei määrättyä sanajärjestystä
suurin osa kantasanastosta on lainattu indoeurooppalaisen kielikunnan itaalisista, germaanisista, slaavilaisista ja kreikkalaisista kielistä, erityisesti ranskasta, latinasta, englannista, saksasta, kreikasta, puolasta ja venäjästä
ei yhtään epäsäännöllistä verbiä tai nominia
jokainen kirjainmerkki vastaa yhtä äännettä
eri sanaluokilla on omat kirjainpäätteensä: -o substantiiveilla, -a adjektiiveilla ja -i verbeillä
yhdestä sanasta voi tehdä useita uusia sanoja etu- ja jälkiliitteillä
Artikkeli

Esperantossa on ainoastaan määräinen artikkeli, la, jota käytetään sekä yksikössä että monikossa. Määräistä artikkelia käytetään ilmaisemaan jotain joukkoa edustavaa yksilöä, aikaisemmin mainittua asiaa, tai tilanteen vuoksi tuttua asiaa. Joskus se voidaan suomentaa sanalla se.
”Bonvolu malfermi la pordon.” – Ole hyvä ja avaa ovi.
”La mondo estas tro eta por ni ĉiuj.” – Maailma on liian pieni meille kaikille.
”La gepardo estas la plej rapida de la bestoj.” – Gepardi on eläimistä nopein.
”Mi volas havi tiun ĉemizon, la bluan.” – Haluan tuon paidan, (sen) sinisen.
Koska määräisen artikkelin käyttö voi olla vaikeaa erityisesti sellaisten kielten puhujille, joissa määräistä artikkelia ei esiinny, aloittelijan ei yleensä katsota tarvitsevan käyttää sitä.
Sanojen päätteet

Esperantossa pääte -o tarkoittaa substantiivia, -a adjektiivia, -i verbin infinitiiviä ja -e adverbia. Kun substantiiviin tai adjektiiviin lisätään -j, tulee sanasta monikollinen. Viimeiseksi tulee mahdollisen akkusatiivin pääte -n. Substantiivilla ja sen määritteenä olevalla adjektiivilla on samat päätteet.
bona knabo, bonan knabon, (la) bonaj knaboj, bonajn knabojn – hyvä poika, hyvää poikaa, hyvät pojat, hyviä poikia
Sanojen päätteitä vaihtamalla voi helposti muodostaa uusia eri sanaluokkien sanoja. Lisää kohdassa Sanojen muodostaminen.
koro, kora, kore – sydän, sydämellinen, sydämellisesti
Akkusatiivin päätteen ansiosta sanajärjestys on melko vapaa:
La knabino feliĉan knabon kisis – Tyttö suuteli onnellista poikaa
La knabino feliĉa knabon kisis – Onnellinen tyttö suuteli poikaa
Substantiivin ja artikkelin loppuvokaali voi jäädä pois esim. runokielessä. Tällainen loppuheitto osoitetaan heittomerkillä, esim. belec' de l' mond' (sama kuin beleco de la mondo, suomeksi maailman kauneus).
Pronominit

mi - minä

vi - sinä

li - hän (mies)

ŝi - hän (nainen)

ĝi - se

ni - me

vi - te

ili - he, ne
Lisäksi esperantossa on suomen kielestä puuttuva passiivipronomini oni, joka suomennetaan passiivilla. Vanhanaikaisessa, raamatullisessa tekstissä saatetaan käyttää myös pronominia ci (sinä). Nykyesperantossa sitä ei kuitenkaan enää käytetä.
Refleksiivipronominia si käytetään, kun yksikön tai monikon kolmannen persoonan tekeminen kohdistuu itseensä.
Pronominit taipuvat myös akkusatiivimuodossa. Lisäämällä pronominin perään pääte -a, saadaan aikaan omistusmuoto, jolla on myös monikko ja akkusatiivimuoto.
Verbit

Kaikki esperanton verbit ovat säännöllisiä. Perusmuodon pääte on aina -i, jonka korvaamalla muilla päätteillä saadaan eri aikamuotoja. -as on preesens, -is on preteriti ja -os on futuuri. Suomen kielestä tuttuja perfektiä ja pluskvamperfektiä ei varsinaisesti ole, mutta ne voidaan muodostaa partisiipeilla. Verbit eivät taivu subjektin mukaan.
Indikatiivin lisäksi esperantossa voidaan muodostaa kaksi muuta modusta: imperatiivi päätteellä -u ja konditionaali päätteellä -us. Imperatiivi tunnetaan esperantossa myös nimellä volitiivi ja se voi toimia myös konjunktiivina.
Kahdesta peräkkäisestä verbistä jälkimmäinen on aina perusmuodossa.
Mi petas, ke vi foriru.
Kieltäminen

Väitelauseesta tehdään kielteinen käyttämällä sanaa ne, tai jotakin neni- -alkuisista korrelatiiveista. Yhdessä lauseessa voi olla vain yksi kieltävä sana.
Mi ne faris nenion ajn. Mi ne faris ion ajn. – En tehnyt mitään.
Kieltosana tulee ennen kiellettävää sanaa, useimmiten ennen verbiä.
Mi ne skribis tion. – Minä en kirjoittanut tuota.
Ne mi skribis tion. – En minä tuota kirjoittanut. (joku muu kirjoitti)
Mi skribis ne tion. – Tuota minä en kirjoittanut. (mutta jotain muuta kirjoitin)
Omistus

Omistuspronominien lisäksi omistusta voi ilmaista sanalla de. Yleensä omistettava sana tarvitsee tällöin määräisen artikkelin. De-prepositiolla voidaan korvata myös persoonapronominien omistusmuoto.
La flugiloj de la birdo. – Linnun siivet.
Mia ĉambro. = La ĉambro de mi. – Minun huoneeni.
Sanojen muodostaminen

Esperanton erikoisominaisuus on sanojen helppo muodostaminen. Yhdestä juurisanasta voidaan päätteitä vaihtamalla ja liitteitä lisäämällä saada jopa kymmeniä uusia sanoja täysin säännönmukaisella muodostustavalla.
Sanojen muodostaminen > Päätteiden vaihtaminen

amo - rakkaus
ama - rakas
ame - rakkaasti
ami - rakastaa
intereso - mielenkiinto
interesa - mielenkiintoinen
interese - mielenkiintoisesti
interesi - kiinnostaa
Sanojen muodostaminen > Yhdyssanat

Yhdyssanat muodostetaan liittämällä sanat yhteen. Ensimmäisen sanan sanaluokkapääte voidaan jättää pois, jos se kuulostaa paremmalta. Esimerkiksi maanosa on mondoparto ja pääkaupunki on ĉefurbo.
Sanojen muodostaminen > Liitteet > Jälkiliitteet

-aĉ- = kehno, huono
domaĉo (< domo — talo) = hökkeli; ĉevalaĉo (< ĉevalo — hevonen) = koni, kaakki
-ad- = jatkuva tai toistuva toiminta
legado (< legi — lukea) = lukeminen; lernadi (< lerni — oppia) = opiskella
-aĵ- = konkreettinen asia, esine, valmiste
utilaĵo (< utila — hyödyllinen) = hyödyke, hyötyohjelma
-an- = jäsen
aziano (< Azio — Aasia) = aasialainen; klubano (< klupo — kerho) = kerholainen, kerhon jäsen
-ar- = ryhmä
vortaro (< vorto — sana) = sanakirja; membraro (< membro — jäsen) = jäsenistö, jäsenkunta
-ĉj- = hyväilysana miehestä
paĉjo (< patro — isä) = iskä
-ebl- = mahdollinen
portebla (< porti — kantaa) = kannettava, kannettavissa oleva
-ec- = ominaisuus
aktiveco (< aktiva — aktiivinen) = aktiivisuus, toimekkuus; beleco (< bela — kaunis) = kauneus
-eg- = suurennus
domego (< domo — talo) = kartano; amegi (< ami — rakastaa) = jumaloida
-ej- = huone, tila
lernejo (< lerni — oppia) = koulu
-em- = taipuvainen
laborema (< laboro — työ) = työteliäs
-end- = pakko
pagenda (< pagi — maksaa) = maksettava
-er- = osanen
monero (< mono — raha) = kolikko
-estr- = päällikkö, johtaja
urbestro (< urbo — kaupunki) = kaupunginjohtaja
-et- = pienennys
rideti (< ridi — nauraa) = hymyillä
-id- = jälkeläinen, poikanen
ursido (< urso — karhu) = karhunpoika; latinidaj lingvoj = romaaniset kielet
-ig- = tehdä jks, teettää
beligi (< bela — kaunis) = kaunistaa
-iĝ- = tulla jks
beliĝi (< bela — kanis) = kaunistua
-il- = väline, laite
komunikiloj (< komuniki — kommunikoida) = tiedotusvälineet, viestimet
-in- = naispuolinen
patrino (< patro — isä) = äiti
-ind- = arvoinen
leginda (< legi — lukea) = luettava, lukemisen arvoinen
-ing- = pidin
kandelingo (< kandelo — kynttilä) = kynttilänjalka
-ism- = oppi, aate, suunta
kristanismo (< Kristo — Kristus) = kristinusko
-ist- = ammatti
artisto (< arto — taide) = taiteilija
-nj- = naisen hyväilynimi
panjo (< patrino — äiti) = äiskä, äitikulta
-obl- = -kertainen
sepobla (< sep — seitsemän) = seitsenkertainen
-on- = murtoluku, osa
kvarono (< kvar — neljä) = neljännes
-op- = ryhmitys
triope (< tri — kolme) = kolmisin
-uj- = säiliö, hedelmäpuu, maiden nimiä
dokumentujo (< dokumento — asiakirja) = asiakirjasalkku; pomujo (< pomo — omena) = omenapuu; Francujo (< franco — ranskalainen) = Ranska
-ul- = henkilö, olio
sanktulo (< sankta — pyhä) = pyhimys; romulo (< rampi — ryömiä, madella) = matelija
-um- = epämääräinen merkitys
plenumi (< plena — täysi) = täyttää (tehtävä); saŭnumi (< saŭno — sauna) = saunoa
Vertailu

Esperantossa komparatiivi muodostetaan sanalla pli ja superlatiivi sanalla plej. Vertailusana "kuin" on ol. Superlatiivissa substantiivi vaatii määräisen artikkelin. Myös vertailumuodot tarvitsevat monikon ja akkusatiivin päätteen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Esperanto - Kielen esittely (suomeksi)
Esperanto - Sanakirja (suomeksi)
Esperanto - Yksityiskohtainen kielioppi (suomeksi)