stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kosteusvoide

Kosteusvoide on tyypillisesti koostumukseltaan rasvamaista
Kosteusvoide on kosmeettinen tuote, jota käytetään kosteuttamaan ihon pintakerrosta, jotta ihosta tulisi pehmeämpi ja kimmoisampi. Tyypillisesti kosteusvoiteet sisältävät
hygroskooppisia eli kosteutta sitovia ainesosia, kuten glyseriiniä, ureaa, maitohappoa tai sorbitolia
imeytymistä edistäviä aineita: joko pienimolekyylisiä aineita, kuten ammoniakkia, kretiniinia tai sitraatteja, tai helposti liukenevia ioniyhdisteitä, kuten natriumia, kaliumia, fosfaatteja tai magnesiumia
pehmentimiä, kuten lanoliinia
emulsiointiainetta, säilöntäainetta ja hajusteita
Eri kosteusvoiteita suositellaan erityisesti eri kohtiin kehoa: kasvoihin, vartalolle, käsiin tai jalkoihin.  Käsiin käytettävän aineen on tärkeää imeytyä nopeasti, eikä se saa jäädä tahmeaksi. Jaloissa ihon pintakerros on paksuin, ja jalkatuotteissa onkin muita enemmän hygroskooppisia aineita, kuten ureaa. Kasvoissa käytettävään tuotteeseen saatetaan lisätä uv-säteilyltä suojaavia ainesosia.
Kosteusvoiteen on havaittu aiheuttavan karvattomille rotilla ihosyöpää, mutta samaa vaikutusta ihmisiin ei ole ainakaan vielä todettu.
Krasnyi Jag

Krasnyi Jag (ven. Красный Яг, komiksi Краснöй Яг, Krasnöi Jag) on maaseututaajama ja maalaiskunta Komin tasavallan Petšoran piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Petšorajoen varrella 14 kilometriä Petšoran kaupungista etelään. Taajamassa on 400 ja kunnassa noin 550 asukasta (vuonna 2007).
Paikkakunta mainitaan ensimmäisen kerran 1800-luvun alussa. 1940–1950-luvuilla siellä toimi Venäjän sisäministeriön ratatyömaan sovhoosi. Maatalous- ja puunjalostusyritykset lopettivat toimintansa 2000-luvun vaihteessa. Nykyään seudun talous perustuu maakaasun tuotantoon. Palveluihin kuuluvat koulu, kulttuuritalo, kirjasto, ensiapuasema, posti ja kauppa. Krasnyi Jagin kuntaan kuuluu myös Byzovajan kylä (ven. Бызовая, komiksi Бызöвöй, Byzövöi).
Vähä Sääksjärvi

| Vähä Sääksjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°39′08″N, 25°16′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Isoon Pihlajajärveen
Järvinumero:  14.225.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,9 m  
Pituus:  840 m  
Leveys:  380 m  
Rantaviiva:  2,712 km  
Pinta-ala:  18,263 ha  
Saaria:  3 
 fiVähä Sääksjärvi 
Vähä Sääksjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 18,3 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järvellä on yksi talo ja kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet kaakosta valtatieltä 24.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy. Sihen johtaa neljä ojaa, joista yksi tuo vettä Löytöjärvestä. Laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 500 metrin päässä toiseen ojaan, joka laskee lopulta Isoon Pihlajajärveen. Vähän Sääksjärven ja Ison Pihlajajärven välinen pudotus on 34,4 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Säks järvi.
Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio ja siihen johti yksi oja. Vuoteen mennessä järvelle oli rakennettu kolme taloa ja järveen oli johdettu kaksi ojaa lisää.
Kosti Antikainen

Kosti Antikaisen kansikuva Delfiini-sarjassa julkaistussa Eino Leinon Helkavirsissä (1979). Oikeassa alakulmassa taiteilijan signeeraus Antik.
Kosti Aukusti Antikainen (5. kesäkuuta 1930 Kuopio – 3. lokakuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen graafikko, joka tunnetaan erityisesti kirjojen kuvittajana ja niiden kansitaiteilijana.
Antikainen oli itseoppinut taiteilija. Hän aloitti Kuopiossa 14-vuotiaana työuransa mainostoimiston asiapoikana, ja sai siellä piirrostöitä ja alan ohjausta. Vuonna 1948 hän muutti Helsinkiin mainosgraafikoksi. Pisimpään hän työskenteli mainostoimisto Seitsenmainoksessa suunnitellen logotyyppejä, mainoskuvia ja julisteita. Vuodesta 1957 alkaen Antikainen teki Otavan tilauksesta kirjojen kuvitus- ja grafiikkatehtäviä. Kokopäiväiseksi freelancer-kirjansuunnittelijaksi ja -kuvittajaksi hän siirtyi 1970-luvulla.
Antikainen toteutti noin kuudensadan kirjan kannet. Niistä 190 kuului Otavan Delfiinisarjaan, jonka alkuperäinen graafinen asu on lähtöisin kokonaan hänen kynästään ja johon hän suunnitteli lähes jokaisen osan kannet. Kansikuvataiteilijana Antikainen oli uudistaja: hän luki tarkasti työn alla olevan kirjan ja pyrki tekemään sen kannesta sisältöön sopivan. Toteutus saattoi perustua myös kollaasitekniikkaan. Toimittaja Ville Hännisen mukaan Antikaisen kirjankansissa näkyy selkeästi puolalaisen julistetaiteen vaikutus.
Antikainen kuoli hirvionnettomuudessa.
Ketšuat

Ketšuat ovat alkuperäiskansa Etelä-Amerikassa Andien ylängöllä Ecuadorista Boliviaan ulottuvalla alueella. Heidän puhumansa ketšuan kieli monine alueellisine murteineen oli aikoinaan Inkavaltakunnan pääkieli.
Ketšuat ovat muodostaneet tärkeän osan Andien väestöstä 1400-luvun alkupuolelta lähtien. Heidän yhteiskuntansa muuttui rajusti, kun espanjalaiset valloittivat Inkavaltakunnan 1500-luvulla. Valloituksen jälkeen ketšuat ovat olleet jatkuvasti poliittisten konfliktien ja etnisen vainon uhreina. 1980-luvulla käydyssä Perun sisällissodassa pääosa kuolonuhreista oli ketšuoita, vaikka taistelijat olivat lähinnä valkoisia ja mestitsejä. Myös Alberto Fujimorin aikana noudatettu pakkosterilointipolitiikka vaikutti lähes yksinomaan ketšua- ja aimaranaisiin.
Ketšuoiden uskonto on yhdistelmä roomalaiskatolisuutta ja alkuperäisuskontoa. He harjoittavat perinteistä käsityötä, kehräävät villaa ja kutovat kankaita sekä kotikäyttöön että myyntiin. Koska ketšuan puhujien ja ketšualaisen kulttuuriperinnön välillä ei ole selkeää eroa, arviot heidän määrästään vaihtelevat noin 13 miljoonasta noin 16 miljoonaan.
Monissa ketšua-perheissä lapsia kasvatetaan yksinomaan espanjaksi, koska sillä katsotaan olevan parempi status huolimatta siitä, että ketšuoiden alkuperäiskieliä on pyritty elvyttämään aktiivisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ketšuat Wikimedia Commonsissa
Klamath Falls

| Klamath Falls |
| --- | --- |
 Klamath Fallsin keskusta.

 Koordinaatit: 42°13′30″N, 121°46′54″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:   Oregon
Piirikunta:  Klamath
Hallinto:  
 – Pormestari:  Carol Westfall
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  53,51 km²
 – Josta vettä:  2,20 km² 
Korkeus:  1 249,4 m
Väkiluku (2010):  20 840
 – Väestötiheys:  1 052 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-8 (kesäaika UTC-7)
Lempinimi::  Oregon's City of Sunshine
Motto::  Working For You
 
 City Website 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Klamath Falls on kaupunki Oregonin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 20 840. Klamath Falls on Klamathin piirikunnan hallintokeskus. Se sai kaupunkioikeudet vuonna 1905.
Klamath Fallsin pormestarina toimii Carol Westfall.
Kuvia kaupungista

Link River valuu Klamath Fallsin läpi.
Oregon Bank Building.
Klamathin piirikunnan oikeustalo.
Klamath Fallsin rautatieasema.
Veterans Park.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klamath Falls Wikimedia Commonsissa
Kasabian

| Kasabian |
| --- | --- |
 Kasabian Pariisissa vuonna 2007.
Tiedot
Toiminnassa:  1999–
Tyylilaji:  vaihtoehtorock, indie rock, psykedeelinen rock, space rock, electronic rock
Kotipaikka:   Lontoo, Iso-Britannia
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Tom Meighan,  laulu   Sergio Pizzorno,  kitara ja laulu   Chris Edwards,  basso   Ian Matthews,  rummut (2005−) 
Entiset jäsenet:  Chris Karloff,  kitara ja koskettimet (2003−2006) 
Levy-yhtiö:  Sony BMG Music Entertainment   RCA Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kasabian on vuonna 1997 perustettu englantilainen rock-yhtye Leicesteristä.
Yhtye on saanut nimensä Charles Mansonin kultissa mukana olleesta Linda Kasabianista. Kasabian on myös yleinen armenialainen sukunimi, jonka alkuperäinen turkkilainen/arabialainen/persialainen muoto kasap tarkoittaa teurastajaa.[lähde? ]
Kokoonpano

Sergio Pizzorno − kitara ja laulu
Chris Edwards − basso
Chris Karloff − kitara ja koskettimet (2003−2006)
Ian Matthews − rummut (2005−)
Jay Mehler − kitara (2010− virallinen jäsen, mutta keikoilla jo vuodesta 2006)
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Kesäkuussa 2020 yhtye ilmoitti, että sen pitkäaikainen laulaja/taustalaulaja Tom Meighan jättää yhtyeen yhteisellä päätöksellä. Yhtye ei halua kommentoida asiaa muuten, mutta heidän tiedotteessaan todetaan, että Meighan lähtee yhtyeestä henkilökohtaisten ongelmiensa vuoksi. Nämä ongelmat ovat vaikuttaneet jo pidemmän aikaa Meighanin käytökseen, joten hän jää yhtyeestä pois ja koettaa keskittyä saamaan elämänsä raiteilleen.
Tom Meighan − laulu (–2020)
Diskografia > Studioalbumit

Kasabian (2004)
Empire (2006)
West Ryder Pauper Lunatic Asylum (2009)
Velociraptor! (2011)
48:13 (2014)
For Crying Out Loud (2017)
The Alchemist's Euphoria (2022)
Happenings (2024)
Diskografia > Singlet

Reason is Treason (2004)
Club Foot (2004)
L.S.F. (Lost Souls Forever) (2004)
Processed Beats (2004)
Cutt Off (2005)
Club Foot (2005)
Empire (2006)
Shoot the Runner (2006)
Me Plus One (2007)
Fire (2009)
Underdog (2009)
Eez-eh (2014)
Bumblebeee (2014)
Bow (2014)
Stevie (2014)
You're in Love with a Psycho (2017)
Comeback Kid (2017)
Bless This Acid House (2017)
Ill Ray (The King) (2017)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Yhtyeen virallinen sivusto (englanniksi)
Kasabian Myspacessa (englanniksi)
Kiteen keskustaajama

| Kiteen keskustaajama |
| --- | --- |
 Kiteen keskustaajama
 Koordinaatit: 62.0967°N, 30.1454°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjois-Karjala
Kunta:  Kitee
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  9,65 km2 km²
Väkiluku (2020):  4 459
 – Väestötiheys:  462,1 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2020 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiteen keskustaajama on Kiteen kaupungin keskustaajama, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan eteläosassa, Kiteenjärven länsirannalla. Kiteen keskustaajama sijaitsee linnuntietä noin 60 kilometriä maakuntakeskus Joensuusta eteläkaakkoon.
Kiteen kirkko (1886).
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan Kiteen keskustaajaman pinta-ala oli 9,65 neliökilometriä ja väkiluku 4 459 vuoden 2020 lopussa. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnan tai kunnanosien rajauksesta.
Kitee (ruots. Kides) esiintyy kirjallisissa merkinnöissä vuosina 1500 (Kides. Dr. Kitjaga Podorje, Dr. Petkovo nad Kitjažskim
ozero), 1582 (Kitehe by), 1589 (Kitehes by), 1618 (Kidenselgä) ja 1631 (Kiteis Pogost, Kideen selka). Kiteen seurakunta perustettiin vuonna 1621. Nimi Kitee pohjautuu karjalan kielen ja suomen itämurteiden adjektiiviin kiteä (esimerkiksi ilmaisussa kiteä keli ’nihkeä keli’, kiteä pakkanen ’kireä pakkanen’, kiteästi ’hitaasti’). Kylännimi liittyy luontonimiin Kiteenjärvi, -lahti ja -joki, Kiteenjoki virtaa kohti kaakkoa ja laskee Sortavalassa Laatokkaan.
Kuivalihamarkkinat

Kuivalihamarkkinat ovat vuosittain Savukoskella järjestettävä, Lapin suurin ohjelmallinen perinneruoka- ja kotiseututapahtuma. Markkinoiden pääteemana on poro ja erityisesti sen kuivaliha. Markkinoilla on tarjolla myös monenlaisia muita perinteisiä pororuokia, kuten kuivalihakeittoa, poronkäristystä, kampsuja sekä koparakeittoa.
Vuonna 2012 Kuivalihamarkkinat järjestettiin jo 25. kerran.
Krasnyi Borin ongelmajätekaatopaikka

Tulipalo kaatopaikalla toukokuussa 2008.
Krasnyi Borin ongelmajätekaatopaikka on Venäjällä Leningradin alueella, 30 km Pietarista kaakkoon, lähellä Punaporua sijaitseva kaatopaikka, joka on perustettu vuonna 1970. Sitä on kuvattu ekologiseksi aikapommiksi. Itämeren suojelukomissio HELCOM on luokitellut sen erityisen saastuneeksi alueeksi, josta aiheutuu merkittävä uhka myös Itämerelle. Laitos kuuluu virallisesti Pietarin kaupungin alaisuuteen.
Krasnyi Borissa on kaksi miljoonaa tonnia jätettä altaissa, jotka ovat osittain kattamattomia. Alue on ympäröity piikkilangalla, mutta aidan ulkopuolella on kanava, johon kerätään sade- ja jätevesiä. Siihen valuu myös myrkkyjä niistä jätealtaista, jotka ovat kattamattomia.
Kaatopaikan vieressä virtaavat Inkereenjoki eli Ižora ja Tusinajoki, jotka laskevat Nevaan, joten jos Krasnyi Borin altaista pääsee valumaan nesteitä pois tai niiden vallit sortuvat, ongelmajätteet päätyvät Suomenlahteen. Maaliskuun alkupuolella 2016 suotoveden läheisestä purosta erottanut pato murtuikin, mutta vuoto huomattiin ja se tukittiin nopeasti.
Laitoksen puhdistuslaitteet ovat vanhoja, tehottomia ja toimivat entisen johtajan Koljadovin mukaan vain, kun lämpötila on plussan puolella. Lisäksi ongelmia aiheuttaa se, että jätteet on kipattu jätealtaisiin ilman minkäänlaista lajittelua.
Vuoden 2016 keväällä Helsingin Sanomat raportoi, että Krasnyi Borin kaatopaikka on kriittisessä tilassa, sillä teollisuusjätteitä sisältävät altaat alkoivat olla täynnä. Tilanne on vaarallinen myös Pietarin kannalta, sillä kaupunki ottaa vesijohtovetensä Nevasta Inkereenjoen laskukohdan alapuolelta.
Helsingin Sanomat otti vesinäytteitä kaatopaikan läheltä maaliskuussa 2016. Kaatopaikan lähellä olevasta ojasta löytyi PCB-yhdisteitä ja kadmiumia, jotka vaarallisia ympäristömyrkkyjä. Alueelta löytyi myös muita raskasmetalleja, syanidia, arsenikkia, samoin löytyi hyönteismyrkky HCH:ta ja merkkejä liuottimista ja torjunta-aineista kuten kasvitorjunta-aine MPCA:sta. Kaatopaikalla väitetään olevan myös radioaktiivisia jätteitä. Pietarin viranomaiset ovat väittäneet, että nämä kaikki ovat perättömiä väitteitä.
Suomen ympäristökeskus SYKEn haitallisten aineitten päällikön Jaakko Mannion mukaan haitta-aineiden löytyminen kaatopaikan ulkopuolelta on merkki vuodosta.
Kaatopaikan ongelmat toi esiin sen johtaja Viktor Koljadov, joka erotettiin viisi kuukautta paljastusten jälkeen. Tämän jälkeen Pietarin kaupunki on uhannut nostaa syytteen häntä vastaan “perättömän tiedon levittämisestä”.
Kaatopaikan toiminnan tutki helmikuussa 2016 Venäjän syyttäjänvirasto. Koljadovin edeltäjää epäillään valtuuksiensa ylittämisestä. Kaatopaikkaan liittyen on myös vireillä oikeusjuttuja Pietarin kaupungin budjettivarojen varastamisesta.
Vuonna 2015 Pietari olisi halunnut rakentaa alueelle jätteenpolttolaitoksen, jonka olisi ollut suomalaisen konsultti- ja suunnitteluyritys Pöyryn venäläisen tytäryhtiön suunnittelema. Leningradin alueen asukkaat ja poliitikot kuitenkin vastustivat ajatusta jätteiden polttamisesta, ja hanke kariutui. Mitään muuta suunnitelmaa jätteiden käsittelystä ei kaupungilla ole.
Kirjokevättähti

| Kirjokevättähti |
| --- | --- |
 Kirjokevättähti (Scilla forbesii). Kuvattu Göteborgin kasvitieteellisessä puutarhassa.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Parsakasvit Asparagaceae
Alaheimo::  Scilloideae
Suku::  Kevättähdet Scilla
Laji::  forbesii
Kaksiosainen nimi
 Scilla forbesii  (Baker) Speta 
Synonyymit
 Chionodoxa forbesii Baker  Chionodoxa luciliae var. forbesii (Baker) Drude  Chionodoxa siehei Stapf  Chionodoxa tmolusi Whittall  Scilla siehei (Stapf) Speta  Scilla tmolusi (Whittall) Speta 
Katso myös
   Kirjokevättähti Wikispeciesissä   Kirjokevättähti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjokevättähti (Scilla forbesii) on parsakasvien heimoon kuuluvan sinililjojen (Scilla) suvun sipulikasvi.
Ulkonäkö > Varret ja lehdet

Kirjokevättähden lehdet ovat ruodittomia ja suoria. Niiden pituus on noin 10–20 senttimetriä ja ne kasvavat lehtiruusukkeena tyvellä. Kukkavarsi on yleensä tummanvihreä tai ruskehtavanvioletti.
Ulkonäkö > Kukat

Kirjokevättähden kukinto on terttu, joka sijaitsee kukkavarren latvassa. Kukkia siinä on 1–12. Ne ovat halkaisijaltaan 10–20 millimetriä. Kehälehtien väri on sininen mutta vaalenee keskustaan päin ja on aivan keskeltä valkoinen. Heteiden palhot ovat kärkeä kohti kapenevat ja ponnet ovat vaaleankeltaiset. Koska laji risteytyy helposti muiden sinililjojen kanssa, niin kirjokevättähdestä on olemassa paljon erilaisia variaatioita ja risteytymiä esimerkiksi vaaleanpunaisella kukalla oleva.
Kasvupaikat ja levinneisyys

Kirjokevättähteä kasvatetaan esimerkiksi pihoilla, puistoissa, puutarhoissa ja pensasaitojen vierillä koristekasvina. Se karkailee joskus mutta harvoin kovin kauas. Se lisääntyy itsestään tekemällä sivusipuleita. Kirjokevättähti on kotoisin Turkin länsiosista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirjokevättähti Wikimedia Commonsissa
Kirjokevättähti Kekkilä. Viitattu 2.8.2019. (englanniksi)
Karsinnat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2020 – Lohko F

Lohko F karsinnoissa jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2020 oli yksi kymmenestä karsintalohkosta, jolla ratkaistiin pääsy Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2020. Lohkossa pelasivat Färsaaret, Malta, Norja, Romania, Espanja ja Ruotsi.
Espanja ja Ruotsi etenivät kahtena parhaiten sijoittuneena joukkueena lopputurnaukseen.
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Espanja | 10 | 8 | 2 | 0 | 31 | 5 | +26 | 26 | Etenee lopputurnaukseen |
| 2 |  Ruotsi | 10 | 6 | 3 | 1 | 23 | 9 | +14 | 21 | Etenee lopputurnaukseen |
| 3 |  Norja | 10 | 4 | 5 | 1 | 19 | 11 | +8 | 17 |  |
| 4 |  Romania | 10 | 4 | 2 | 4 | 17 | 15 | +2 | 14 |  |
| 5 |  Färsaaret | 10 | 1 | 0 | 9 | 4 | 30 | −26 | 3 |  |
| 6 |  Malta | 10 | 1 | 0 | 9 | 3 | 27 | −24 | 3 |  |
1 2  Keskinäisten ottelujen vierasmaalit: Färsaaret 1, Malta 0.
Karsinnat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2020 – Lohko G

Lohko G karsinnoissa jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2020 oli yksi kymmenestä karsintalohkosta, jolla ratkaistiin pääsy Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2020. Lohkossa pelasivat Israel, Itävalta, Latvia, Pohjois-Makedonia, Puola ja Slovenia.
Puola ja Itävalta etenivät kahtena parhaiten sijoittuneena joukkueena lopputurnaukseen.
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Puola | 10 | 8 | 1 | 1 | 18 | 5 | +13 | 25 | Etenee lopputurnaukseen |
| 2 |  Itävalta | 10 | 6 | 1 | 3 | 19 | 9 | +10 | 19 | Etenee lopputurnaukseen |
| 3 |  Pohjois-Makedonia | 10 | 4 | 2 | 4 | 12 | 13 | −1 | 14 |  |
| 4 |  Slovenia | 10 | 4 | 2 | 4 | 16 | 11 | +5 | 14 |  |
| 5 |  Israel | 10 | 3 | 2 | 5 | 16 | 18 | −2 | 11 |  |
| 6 |  Latvia | 10 | 1 | 0 | 9 | 3 | 28 | −25 | 3 |  |
1 2  Keskinäisten ottelujen pisteet: Pohjois-Makedonia 4, Slovenia 1
Kirkonmäen hautausmaa

Kirkonmäen hautausmaa viittaa seuraaviin:
Kirkonmäen hautausmaa, Kempele
Kirkonmäen hautausmaa, Mikkeli
Kirkonmäen hautausmaa, Vihti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirkonmäen hautausmaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kazunori Iio

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kazunori Iio
Syntymäaika: 23. helmikuuta 1982 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Iwate, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 168 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999–2013 2002 2005 2006 2014–2015 | Tokyo Verdy →Kawasaki Frontale →Kawasaki Frontale →Avispa Fukuoka Yokohama FC | 276 (30) 7 (2) 5 (0) 17 (4) 10 (1) |
Maajoukkue
| 2001 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kazunori Iio (jap. 飯尾 一慶, Iio Kazunori; s. 23. helmikuuta 1982 Iwate) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Iio kuului Japanin U-20 joukkueeseen nuorten MM-kilpailuissa 2001.
Aiheesta muualla

Soccerway
Kosti Emaus

Kosti Mikael Aatos Emaus (s. 15. huhtikuuta 1993) on suomalainen näyttelijä. Hän syntyi näyttelijäperheeseen, ja kävi Gygnaeus-koulun. Emaus on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa Äkkiä Anttolassa, Vintiöt ja Studio Impossible. Hän on esiintynyt myös Lauri Nurksen televisioelokuvassa Teräsvilla – Hevimatka navetan nurkasta Tavastian lavalle (2006). Emaus on sukua näyttelijä Jyri Ojansivulle.
Aiheesta muualla

Kosti Emaus Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kirkonmäen hautausmaa (Kempele)

| Kirkonmäen hautausmaa Kempeleen vanha hautausmaa |
| --- | --- |
 Näkymä Kirkonmäen hautausmaalla heinäkuussa 2021. Takana näkyy Kempeleen vanha kirkko.
Sijainti:  Kempele
Seurakunta:  Kempeleen seurakunta
Avattu:  1700-luku
Kotisivu:  Kempeleen seurakunta: Kirkonmäen hautausmaa
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkonmäen hautausmaa eli Kempeleen vanha hautausmaa on toinen Kempeleessä sijaitsevista hautausmaista. Se sijaitsee keskustaajaman läheisyydessä Kempeleen vanhan kirkon ja Pyhän kolminaisuuden kirkon välissä. Hautausmaan alue on yksi valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Kaikkiaan hautausmaalla on yhteensä 1 500 hautapaikkaa.
Hautausmaan vanhimmat haudat ovat 1700-luvun loppupuolelta. Vanhempia hautoja on vanhan kirkon alla olevissa hautaholveissa. Nykyään Kempeleessä tehtävät hautaukset tehdään keskustaajaman itäpuolella sijaitsevalle Kokkokankaan hautausmaalle.
Hautausmaan läheisyydessä sijaitsee myös sankarihauta-alue, jonka on suunnitellut Ilmari Wirkkala vuonna 1947. Vuosien 1939–1945 sankarihautamerkki paljastettiin 31. elokuuta 1952, jonka on suunnitellut Martti Tarvainen. Sen pääaiheena on Vehmaan graniitista tehty iso risti, johon on kaiverrettu vuodet sekä teksti. Yksittäisten sankarivainajien muistomerkit on myös tehty graniitista. Luonnonkivilohkareista kootun matalan muurin sisäpuolella on
lisäksi kolmelle vuoden 1918 vapaussoturille pystytetty vanhempi muistokivi.
Viime vuosina hautausmaa-alueen puuston kuntoa on kartoitettu, ja sen perusteella on tehty ensimmäisen vaiheen puukaadot. Vanhan kirkon ja kellotapulin näkyvyyttä eri ilmansuuntiin tullaan tulevaisuudessa parantamaan kirkon alueeseen liittyvän aluesuunnittelutoteutuksen yhteydessä.
Kazumi Tsubota

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Kazumi Tsubota
Syntymäaika: 23. tammikuuta 1956 (ikä 68)
Syntymäpaikka: Nagasaki, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Maalivahti
Pituus: 177 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1979–1992 | Yanmar Diesel |  |
Maajoukkue
| 1981–1984 | Japani | 7 (0) |
Kazumi Tsubota (jap. 坪田 和美, Tsubota Kazumi; s. 23. tammikuuta 1956 Nagasaki) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Tsubota debytoi Japanin maajoukkueessa maaliskuussa 1981. Hän on pelannut seitsemän maaottelua.
Aiheesta muualla

National Football Teams