stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kazlų Rūda
Aiheesta muualla

Kaupungin virallinen sivusto (liettuaksi) (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Marijampolėn lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Kalvarijan kunta • Kazlų Rūdan kunta • Marijampolėn kaupunkikunta • Šakiain kunnallispiiri • Vilkaviškisin kunnallispiiri
Kaupungit:  Kalvarija • Kazlų Rūda • Marijampolė • Šakiai • Gelgaudiškis • Kudirkos Naumiestis • Panemunė • Vilkaviškis • Kybartai • Virbalis
Kauppalat:  Jūrė • Lukšiai • Lekėčiai • Griškabūdis • Barzdai • Kriūkai • Žemoji Panemunė • Žvirgždaičiai • Pilviškiai • Pajevonys • Vištytis
Kylät:  Jungėnai • Jusevičiai • Sangrūda • Mikalauka • Liubavas • Sūsninkai • Brukai • Mockai • Senoji Radiškė • Antanavas • Jūrė • Bagotoji • Ąžuolų Būda • Bebruliškė •  Plutiškės • Jankai • Būda • Giedručiai • Girėnai • Veršiai • Sintautai • Stotis • Paežeriai • Giedriai • Dvarnieji
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Kirjallisuusvuosi 1955

Kirjallisuusvuosi 1955 käsittelee vuoden 1955 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Väinö Linnan Tuntemattoman sotilaan elokuvaoikeudet myytiin tammikuussa Suomen Filmiteollisuudelle ja romaanista tehty elokuva sai ensi-iltansa joulukuussa.
Kirjailija Toivo Pekkanen nimitettiin akateemikoksi.
Vladimir Nabokovin romaani Lolita ilmestyi ja julistettiin Ranskassa kielletyksi kirjaksi, koska teos kuvaa keski-ikäisen miehen seksuaalista suhdetta 12-vuotiaaseen tyttöön. Siitä kuitenkin tuli bestseller Euroopassa ja Yhdysvalloissa.
Julkaisuja

Anthony Burgess – Kellopeliappelsiini (A Clockwork Orange, suomennos 1991)
James Clavell – Kuningasrotta
Philip K. Dick – Oraakkelin kirja
J. P. Donleavy – The Ginger Man (suom. Holtiton mies, 1968)
Graham Greene – Hiljainen amerikkalainen
Guinnessin ennätysten kirja alkoi ilmestyä Irlannissa.
Pentti Haanpää – Kootut teokset
Patricia Highsmith – The Talented Mr Ripley (suom. Lahjakas herra Ripley)
Veikko Huovinen – Ihmisten puheet
Max Jakobson – Diplomaattien talvisota
Eeva Joenpelto – Neito kulkee vetten päällä
Yaşar Kemal – Haukkani Memed (İnce Memed, suomennos 1974)
Pekka Kuusi – Alkoholikysymys
Astrid Lindgren – Pikkuveli ja Katto-Kassinen (ruots. Lillebror och Karlsson på taket)
Walter Lord – Titanicin kohtalonyö
Margaret Millar – Beast in View (rikosromaani)
Juan Rulfo – Pedro Pálamo
W. Somerset Maugham – Eikä mikään muutu
W. Somerset Maugham – Elämältä se maistui
Czesław Miłosz – Issan laakso (puolaksi Dolina Issy, suom. 1981)
Vladimir Nabokov – Lolita
D’Arcy Niland – Kulkuri ja olkihattuinen tyttö
Olli (Väinö Nuorteva) – Törkeätä lievempää
Kalle Päätalo – Selkosen kansaa
John Steinbeck – Matka Charleyn kanssa
J. R. R. Tolkien – Taru sormusten herrasta, viimeinen osa
Rauha S. Virtanen – Seljan tytöt
Mika Waltari – Turms, kuolematon
Leo Ågren – Lapualaisballadi
Palkintoja

Aale Tynni
Mark Clifton ja Frank Riley – They'd Rather Be Right (The Forever Machine)
Martti Palkispää
Halldór Laxness
William Faulkner
Kirby’s Fun Pak

| Kirby’s Fun Pak |
| --- | --- |

Kehittäjä:  HAL Laboratory
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Masahiro Sakurai
Tuottaja:  Satoru Iwata Shigeru Miyamoto
Säveltäjä:  Jun Ishikawa Dan Miyakawa
Pelisarja:  Kirby
Julkaistu:  SNESJP 21. maaliskuuta 1996NA 20. syyskuuta 1996PAL 23. tammikuuta 1997
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  PEGI 3 
Alusta:  SNES, Virtual Console
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Kirby’s Fun Pak on HAL Laboratoryn kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli Super Nintendo Entertainment System -pelikonsolille. Tämä peli tunnetaan Japanissa nimellä Hoshi no Kirby: Super Deluxe ja Pohjois-Amerikassa nimellä Kirby Super Star.
Pelit

Kirby’s Fun Pakissa on yhdeksän erilaista pienimuotoista peliä. Ne voidaan jakaa kahdeksi ryhmäksi: tasohyppelypelit ja muut pelit. Kaikkia pelejä, lukuun ottamatta yhtä, voi pelata yksi tai kaksi pelaajaa.
Pelit > Tasohyppelypelit

Tässä pelissä on viisi erilaista tasohyppely- eli ns. peruspeliä:
Pelit > Tasohyppelypelit > Spring Breeze

Spring Breeze on uusintaversio Kirby’s Dream Land -pelistä. Eroja alkuperäiseen peliin: Yksi taso vähemmän, mahdollista saada vastustajien kyvyt, uudistetut grafiikat.
Pelit > Tasohyppelypelit > Dyna Blade

Dyna Bladessa liikutaan eri tasoihin pienellä kartalla. Tavallisia tasoja on viisi ja salaisia tasoja on kaksi. Loppuvastus on jättiläislintu Dyna Blade.
Pelit > Tasohyppelypelit > The Great Cave Offensive

The Great Cave Offensive on aarteenmetsästyspeli. Siinä on tarkoitus löytää 60 aarrearkkua. Jotkut aarteet ovat helpommin löydettävissä kun taas toiset ovat piilotettuna tai muuten hankalampia saada.
Pelit > Tasohyppelypelit > Revenge of Meta-Knight

Revenge of Meta-Knightissa on tarkoitus tuhota Kirbyn vihollisen Meta Knightin alus, Halberd, ja näin estää Meta Knightin valloitussuunnitelmat Dream Landia kohtaan. Jokaisessa erillisessä peliosuudessa on aikaraja, jonka aikana taso pitää läpäistä. Pelissä tavataan myös uudestaan Dyna Blade.
Pelit > Tasohyppelypelit > Milky Way Wishes

Milky Way Wishesin tarina alkaa siitä, että kuu ja aurinko taistelevat ja Kirby matkaa avaruuden ja planeettojen läpi lopettaakseen tämän sotkun. Peli on erilainen verrattuna muihin Kirby-peleihin, sillä tässä pelissä ei voi saada vihollisten kykyjä imemällä niitä, vaan kyvyt kerätään planeetoilta ns. taitojalustoilta. Kun on kerran saanut kyvyn, niin sitä ei tarvitse enää hakea uudestaan vaan sen voi vaihtaa suoraa kykyvalikosta. Milky Way Wishes on Kirby’s Fun Pakin toinen peli jossa siirrytään tasosta toiseen minikartan avulla. Milky Way Wishesin loppuvastus on nimeltään Marx.
Pelit > Muut pelit

Kirby’s Fun Pakissa on neljä erilaista ei-tasohyppelypeliä (voidaan luokitella minipeleiksi):
Pelit > Muut pelit > Gourmet Race

Gourmet Race on juoksukisapeli, jossa on kolme eri tasoa. Niitä voi pelata joko aikaa (itseään) tai Kuningas Dededeä vastaan.
Pelit > Muut pelit > The Arena

The Arenassa sinun pitää voittaa kaikki Kirby’s Fun Pakissa esiintyneet vastukset lukuun ottamatta tavallisia vihollisia (poikkeuksena Waddle Dee). Käytössä on vain yksi elämä ja viisi voimat kokonaan parantavaa Maximum Tomatoa ja pelin alussa saa valita minkä tahansa taidon. Taisteluita on yhteensä yhdeksäntoista. The Arenaa saa pelata vasta kun on läpäissyt kaikki edellä mainitut pelimuodot ainakin kerran. Kun on läpäissyt The Arenan, eräs salaisuus aukeaa.
Pelit > Muut pelit > Megaton Punch

Megaton Punchissa on ajoitus tärkeää. Se on minipeli, jossa on kolme osuutta, joissa pitää napin painallus ajoittaa oikein saadakseen mahdollisimman korkeat pisteet.
Pelit > Muut pelit > Samurai Kirby

Samurai Kirby on peli joka testaa reaktionopeutta. Se pelaaja joka ensimmäisenä painaa nappia kun ruutuun tulee merkki ja kuuluu äänimerkki, voittaa kierroksen.
Viittaukset muihin Nintendon peleihin

The Great Cave Offensive -pelissä aarrearkuissa on esineitä eri peleistä, mm. seuraavia:
Koopa Shell eli Koopa Troopan kilpi Super Mario Bros. -pelistä
Kong’s Barrel eli Donkey Kongin tynnyri Donkey Kong -pelistä
Triforce The Legend of Zelda (TLOZ) -pelistä
Falcon’s helmet eli Falconin kypärä F-Zero-pelistä
Screw Attack Metroid-pelistä jne.
Mario, Luigi, Toad, Prinsessa Peach ja Birdo Mario-peleistä nähdään Megaton Punch -minipelissä yleisössä, sekä taustalla myös viimeisessä taistelussa Spring Breezessä.
Mario näkyy Milky Way Wishesissä lopputeksteissä.
Kirby saa miekkakyvystä The Legend of Zelda -pelisarjan päähenkilön Linkin päähineen näköisen hatun.
kivikyvyllä Kirbyn muuttuessa kiveksi Kirby saattaa myös muuttua Samus Aranin (Metroidista) patsaaksi tai jopa kultaiseksi Mario-patsaaksi.
Aiheesta muualla

Kirby Super Star MobyGamesissa (englanniksi)
Kirby-pelit
| --- | --- |
Tasohyppelyt::   Kirby’s Dream Land  Kirby’s Adventure  Kirby’s Dream Land 2  Kirby’s Fun Pak  Kirby’s Dream Land 3  Kirby 64: The Crystal Shards  Kirby and the Amazing Mirror  Kirby: Power Paintbrush  Kirby: Mouse Attack  Kirby’s Epic Yarn  Kirby Mass Attack  Kirby’s Adventure Wii  Kirby: Triple Deluxe  Kirby and the Rainbow Curse  Kirby: Planet Robobot  Kirby Star Allies 
Spinoff-pelit::   Kirby’s Pinball Land  Kirby’s Dream Course  Kirby’s Avalanche  Kirby’s Block Ball  Kirby no Omochabako  Kirby’s Star Stacker  Kirby’s Tilt 'n' Tumble  Kirby Air Ride  Kirby Battle Royale 
Uudelleenjulkaisut::   Kirby: Nightmare in Dream Land  Kirby Super Star Ultra  Kirby’s Dream Collection  Kirby’s Extra Epic Yarn
Kolmpersjärvi

| Kolmpersjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°21′37″N, 23°52′08″E
Järvinumero:  23.024.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  73,6 m 
Rantaviiva:  3,56 km 
Pinta-ala:  0,26 km² 
Suurin syvyys:  11,5  m 
 fiKolmpersjärvi 
Kolmpersjärvi (myös Kolmperänjärvi) on karu järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 25,6 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 16 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Kolmpersjärven rantaviiva on varsin mutkainen, sen pituus on 3 559 metriä. Etäisyys järven kaakkoisosan kapean lahden pohjukasta järven luoteisrannalle on 950 metriä. Järven itäosassa sijaitsee luoto. Järven keskivaiheilla on 11,5 metrin syvänne. Rannoilla on melko tiheään asutusta, valuma-alue on etupäässä metsämaata. Noin 300 metriä Kolmpersjärven itäpuolitse kulkee Valtatie 1, jonka itäpuolella sijaitsee muun muassa Saarilampi ja Syvälampi.
Kolmpersjärveen virtaa laskuojia luoteesta Hauklammesta Saukoonlammen kautta, koillisesta Saarilammesta ja etelästä Pikku Kolmpersjärvestä. Kolmpersjärvestä lähtee runsaan kilometrin pituinen laskuoja etelään Kirmusjärveen, jonka korkeustaso on 19,3 metriä Kolmpersjärveä alempi.
Kolmpersjärvi (23.024.1.005) kuuluu Raatinjoen-Myllyojan valuma-alueeseen (23.024), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Lohjanjärven alue (23.02). Se on Raatinjoen-Myllyojan alueen laajin järvi Valkerpyyn ja Kirmusjärven jälkeen. Alueella on viisitoista yli hehtaarin laajuista vakavettä.
Lasihelmipeli (albumi)

| Lasihelmipeli Vesa-Matti Loiri |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1983-84
 Studio : Takomo-studiot
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP-levy (GDL 2055)   C-kasetti (GDK 2055)
 Tuottaja(t): Olli Ahvenlahti   Juha Björninen
 Tyylilaji: jazz, smooth jazz 
 Kesto: 37.38
 Levy-yhtiö: Levytuottajat
 Levymerkki: Gold Disc
Listasijoitukset
  Suomi: 19. (maaliskuu 1985) 
Vesa-Matti Loirin muut julkaisut
| Täällä Pohjantähden alla 1983 | Lasihelmipeli 1984 | Eino Leino 3 1985 |
Lasihelmipeli on suomalaisnäyttelijä-laulaja Vesa-Matti Loirin 11. studioalbumi vuodelta 1984. Albumi julkaistiin Gold Disc -levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Albumista ei ole julkaistu CD-levypainosta.
Albumi sisältää Hermann Hessen romaanin Lasihelmipeli (1943) tekstejä. Tekstien käännökset ovat Elvi Sinervon tekemiä sekä sävellykset ja sovitukset Olli Ahvenlahden käsialaa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Olli Ahvenlahti, sanoitukset tehnyt Hermann Hesse ja suomennokset tehnyt Elvi Sinervo.
Kappaleet > A-puoli

Valitus – 4.45
Salattu kaipaus – 4.22
Vanhaa filosofiaa lukiessa – 4.54
Vaiheet – 5.07
Kappaleet > B-puoli

Viimeinen lasihelmipelaaja – 5.55
Tehtävä – 4.40
Kirjaimet – 5.07
Lasihelmipeli – 2.48
Kokoonpano > Muusikot

Vesa-Matti Loiri – laulu
Olli Ahvenlahti – piano, kosketinsoittimet
Juha Björninen – kitarat
Christer ”Kicke” Bergholm – bassokitara
Vesa Aaltonen – rummut ja lyömäsoittimet
Frank Robson – syntetisaattorien ohjelmointi
Kokoonpano > Tuotanto

Matti Louhi – kannen suunnittelu ja toteutus
Jukka Lavinto / Q-studio – takakannen valokuva
Dan Tigerstedt – äänitys ja miksaus (Takomo-studiot 1983-84)
Olli Ahvenlahti – tuottaja
Juha Björninen – tuottaja
Aiheesta muualla

Albumi Flamingo Musicin sivuilla
Koiravero

Koiravero oli Suomessa entisen koiraverolain (590/1979, poistettu lainsäädännöstä vuonna 2018) nojalla mahdollisesti peritty kunnallinen maksu viisi kuukautta täyttäneestä koirasta. Lain mukaan koiravero saattoi olla enintään 50 euroa kalenterivuodelta, suuruudesta päätti kunnanvaltuusto. Vuodesta 1991 se saattoi myös tehdä päätöksen, ettei kunnassa peritä lainkaan koiraveroa.
Veroa perivien kuntien lukumäärä romahti vuodesta 1991, jolloin kunnat saivat oikeuden päättää itsenäisesti sen perimättä jättämisestä. Päätökset luopumisesta perustuivat hyvin pieneen tuottoon nähden korkeisiin perintäkustannuksiin sekä mahdottomuuteen ylläpitää ajantasaista veroluetteloa verotettavista koirista.
Vuonna 2016 Suomessa oli 313 kuntaa, joista enää vain kaksi peri koiraveroa, Helsinki (50 €/2016) ja Tampere (34 €/2016). MTV uutisten 10.7.2016 mukaan sekä Helsingissä että Tampereella koiraveron maksamatta jättäminen oli tuolloin yleistä, sillä arviolta vain 15–25 % näiden kuntien koirista oli enää ilmoitettu verolle. Vuonna 2017 molemmat kaupungit tekivät päätöksen luopua koiraverosta 1.1.2018 alkaen. Näiden päätösten jälkeen ei Suomessa ollut yhtään kuntaa joka olisi enää perinyt koiraveroa, joten vuonna 2018 hallitus teki esityksen, jonka mukaan koiraverolaki poistuu Suomen lainsäädännöstä.
Aiheesta muualla

Laki koiraverosta
Helsingin kaupungin koiravero (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle Uutiset 26.11.2013 - "Koiraveron maksaminen ei jaksa enää kiinnostaa"
MTV uutiset 10.7.2016 - "Harva vaivautuu maksamaan Suomen kierretyintä veroa" (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle 31.5.2018: Koiravero poistuu kokonaan
Suomen kulutusverot
ajoneuvovero • arvonlisävero • autovero • koiravero • makeisvero • tulli • vakuutusmaksuvero
Valmisteverot: alkoholivero • tupakkavero • virvoitusjuomavero
Veromerkki tamperelaisen koiran kaulapannassa.
Kyrönsalmen sillat

Kyrönsalmen rautatiesilta vuonna 2011. Sen takana näkyvät maantiesillat.
Kyrönsalmen sillat Savonlinnassa ovat Kyrönsalmen ylittävät kaksi maantiesiltaa ja yksi rautatiesilta. Lisäksi salmessa on kävelyliikenteen ponttoonisilta Tallisaaren ja Olavinlinnan välillä. Kaikki neljä siltaa ovat vesiliikenteelle avattavia.
Ennen siltoja Kyrönsalmen ylitystä hoitivat soudettavat lossiveneet. Ylityksestä vastasi Olavinlinnan linnoitus, myöhemmin ylläpitäjiksi velvoitettiin Kerimäen ja Säämingin talonpojat. Vuonna 1883 ehdotettiin rakennettavaksi rautainen silta Kyrönsalmen yli, mutta hanke ei edennyt. Puurunkoinen polttomoottorilossi aloitti liikennöinnin salmessa vuonna 1902, mutta lossi oli voimiltaan pienehkö Kyrönsalmeen. Rautarunkoinen Kyrönsalmi-höyrylossi otettiin käyttöön 1908, ja samana vuonna salmen yli valmistui teräksinen rautatiesilta. Junat ja jalankulkijat käyttivät rautatiesiltaa, mutta hevoskuormat, myöhemmin henkilöautot ja bussit matkustajineen, käyttivät lossia. Lossille pääsyä jonotettiin niin kaupungin puolella kuin Kyrönniemelläkin. Kun autoliikenne päästettiin sillalle vuonna 1935, lossi poistui käytöstä. Liikenne rautatiesillalla oli hidasta, koska siltaa pystyi ajamaan vain yhteen suuntaan kerrallaan ja maantieliikenne oli katkaistava joko junan tai laivan tulon takia.
Maantiesillat

Kyrönsalmen valtatie 14:n maantiesillat (61°52.196′N, 28°54.467′E) ovat 435 metrin pituisia ja 12,5 metrin levyisiä teräsbetonikantisia liittopalkkisiltoja. Molemmissa silloissa on hydraulisesti avattava teräskantinen 42 metrin pituinen läppä. Siltojen alla on 22 metriä leveä ja 80 metriä pitkä laivajohde. Sillan kiinteän osan vapaa alikulkukorkeus on 12,4 metriä. Siltojen kohdalla vesisyvyys on suurimmillaan yli 20 metriä, ja salmessa on voimakas virta. Molemmissa maantiesilloissa on kaksi ajokaistaa ja yhdistetty kävely- ja pyörätie. Maantiesilloista pohjoisempi on valmistunut vuonna 2000 ja eteläinen 2011.
Maantiesillat > Historiaa

Savonlinnan kaupunki oli esittänyt vuonna 1900 senaatin rautatievaliokunnalle, että rautatiesiltaa suunniteltaessa otettaisiin huomioon maantieliikennekin, mutta esitystä ei huomioitu. Kyrönsalmeen valmistui vuonna 1968 ensimmäinen maantiesilta. Silta oli avattava, 423 metriä pitkä kotelopalkkiläppäsilta. Suomen saamaan toiseen kansainväliseen tielainaan sisältyivät Savonlinnan Kyrönsalmen maantiesilta ja tiejärjestelyt välillä Viiskulma–Mertala, ja hankkeen budjetti oli 15 miljoonaa markkaa.
Sopimus sillan rakentamisesta tehtiin huhtikuussa 1966, ja sillan pystytys alkoi saman vuoden syyskuussa. Tietyöt ja sillan alusrakenteet teki ruotsalaisen Armerad Betongin ja suomalaisen Asvaltti Lemminkäisen työyhtymä. Teräksinen päällysrakenne tuli Wärtsilä Oy:ltä. Sillan suunnitteli saksalainen insinööritoimisto Hans Grassl. Rakentajina toimi kansainvälinen 300 hengen ryhmä, työmaakielinä olivat suomi, ruotsi, saksa ja englanti. Sillan rakentamisen vedenalaisissa töissä käytettiin ensimmäistä kertaa siltarakentamisessa apuna televisiota ja kameraa.
Kyrönsalmen sillan vihki käyttöön syyskuussa 1968 kulkulaitosministeri Paavo Aitio. Silta oli tuolloin Suomen toiseksi pisin ja kallein. Kyrönsalmeen vuonna 1968 valmistunut maantiesilta purettiin talvella vuonna 2000–2001. Sillan teräsrakenteet olivat väsyneet, koska liikenne ja kuormitus olivat vuosien saatossa kasvaneet yli suunnitellun. Sillan teräskannen ja läppäosan vauriot pahenivat sillan viimeisten 10 vuoden aikana niin, että raskaimmille ajoneuvoille ja kuljetuksille asetettiin painonrajoitus. Perustuksille rakennettiin uusi silta vuosina 2010–2011.
Rautatiesilta

Kyrönsalmen rautatiesilta (61°51.992′N, 28°54.209′E) on kääntösilta Huutokoski-Parikkala-rataosalla. Nopeusrajoitus sillalla junille on 20 km/h, ja sillalla kulkee kapea kävelytie.
Kyrönsalmen 210 metriä pitkä rautatiesilta on rakennettu vuosina 1906–1908[lähde? ]. Elisenvaarasta tulevalle junaliikenteelle silta avattiin 1907. Silta muodostuu neljästä jaksosta: 33 metriä pitkästä ristikkosillasta, kaksivartisesta kääntösillasta, 125 metriä pitkästä ristikkosillasta ja 9 metriä pitkästä levypalkkisillasta. Sillan teräsosien paino on 1 026 tonnia.[lähde? ] Sillan rakensi saksalainen yritys MAN-Werk Gustavsburg. Teräsosat ovat Siemens-Martin-menetelmällä valmistettua valantaterästä, jonka käyttö siltarakenteissa yleistyi 1890-luvulla. Rautatiesilta avattiin vuonna 1935 myös maantieliikenteelle. Kapea silta mahdollisti vain yhdensuuntaisen tieliikenteen. Maantiesillan valmistuttua vuonna 1968 silta palautui vain rautatiekäyttöön.
Siltaan tehtiin merkittäviä muutoksia talvella 1967–1968 kantavuuden parantamiseksi. Kääntösillan osan paikkaa eli laiva-aukkoa siirrettiin keskemmälle salmea. Junien kuormaulottumaa korotettiin lyhentämällä 125-metrinen ristikkosillan osan jänne 104 metrin pituiseksi. Siltaan asennettiin uusi 18-metrinen levypalkkijakso. Rautatiesiltaa kunnostettiin viimeksi vuonna 2000, kun sillan kääntyvä osa peruskorjattiin. Kyrönsalmen rautatiesilta ei ole suojeltu kohde, vaikka se on osa Olavinlinnan kulttuurimaisemaa, koska siltaa on ajan mittaan muunneltu paljon alkuperäisestä ja silta on teknisen käyttöikänsä loppupuolella.
Linnansalmen ponttonisilta

Linnansalmen kävelyliikenteen kääntöponttonisilta Olavinlinnan vieressä (61°51.837′N, 28°53.942′E) valmistui 1974 Olavinlinnan 500-vuotisjuhlaan. Ponttonisilta korvasi aiemmat väliaikaiset sillat ja venekuljetukset Olavinlinnaan. Ponttonisiltaa on vuosien saatossa vaurioittaneet useat alukset: esimerkiksi vuonna 2010 ruoppausproomu vioitti siltaa, ja silta oli poissa käytöstä korjaamisen vuoksi muutaman päivän.
Laivaliikenne Kyrönsalmessa

Maantiesiltojen alituskorkeus on 12 metriä ja rautatiesillan 7,5 metriä (vedenkorkeudella 76,60). Kyrönsalmi syväväylänä ei täytä geometrialtaan voimassa olevia merenkulun turvallisuusvaatimuksia, eikä Kyrönsalmeen pysty rakentamaan merenkulun vaatimuksia täyttävää vesiväylää Olavinlinnan sijainnin vuoksi. Liikenteen ongelmana ovat Kyrönsalmen maantiesiltojen avaukset ja niiden aiheuttamat vaikutukset – pitkät jonot ja katuverkon ruuhkautuminen. Maantiesiltojen avaustarve Kyrösalmessa on suurin lomakauden aikana, hyötyliikenteen aiheuttamat avaukset ovat noin 20 avausta kuukausittain ja yhteensä noin vajaa 500 avausta vuodessa. Kyrönsalmen rautatiesillan avauskertojen määrä on tiesiltoja suurempi, noin 1 300 kertaa vuodessa. Saimaan syväväylästöllä tapahtuneista onnettomuuksista noin 20 prosenttia on tapahtunut Kyrönsalmessa. Salmessa on rekisteröity vain useita pieniä onnettomuuksia, kuten törmäyksiä siltojen laivajohteisiin ja Olavinlinnan rantakallioon.[lähde? ]
Laivaliikenteen turvallisuuden varmistamiseksi ja siltojen suojaamiseksi on rautatie- ja maantiesiltojen kohdalle rakennettu johteiden muodostamat aukot. Pohjoisesta tultaessa Kyrönsalmen väylän varsinainen linjaus kulkee ensin maantiesiltojen avattavien osien ali, jossa johteet ohjaavat aukkoon. Tämän aukon leveys on 22 m ja korkeus 11 m. Maantiesiltojen jälkeen väylä kaartaa oikealle kohti rautatiesillan alla olevia johteita. Tämän johteiden rajaaman aukon leveys on 15,2 metriä ja korkeus 7,5 m. Suurin sallittu alusleveys johteiden välissä on 12,2 metriä.[lähde? ]
Vaihtoehtoinen linja kulkee maantiesiltojen tukipilarien välistä, keskeltä siltojen alta, alituskorkeus maantiesiltojen keskellä on 12 metriä. Aukosta tultaessa käännös kohti rautatiesiltaa on jyrkempi kuin peruslinjauksessa. Rautatiesillan ali voi ajaa johteiden oikealta tai vasemmalta puolelta. Linnansalmessa on Olavinlinnan puolella kalliosta noin kaksi metriä esiin työntyvä ohjuri. Linnansalmen jälkeen väylällä on edessä poijuportti, ja pian sen jälkeen on edessä jyrkkä käännös oikealle. Linnansaari on mahdollista kiertää Olavinlinnan toiselta puolelta, mutta väylä on liian matala suurille aluksille.[lähde? ]