stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Türkistanin alue

| Türkistanin alue Түркістан облысы Туркестанская область |
| --- | --- |
 Maisemaa Kentawissa
 Vaakuna
 Alueen sijainti Kazakstanissa
 Koordinaatit: 43°00′N, 68°30′E 
Valtio:  Kazakstan
Piiritasoisia kaupunkeja:  4
Piirejä:  11
Perustettu:  1932
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Türkistan
Pinta-ala:  117 300 km²
Väkiluku (2016):  2 840 557
 – väestötiheys:  24,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+5
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  KZ-YUZ
 
Etelä-Kazakstanin alueen internetsivut
Türkistanin alue (kaz. Түркістан облысы, Türkistan oblısı, ven. Туркестанская область, Turkestanskaja oblast) on hallinnollinen alue Kazakstanin eteläosassa. Alue rajoittuu etelässä Uzbekistaniin, jonka pääkaupunki Taškent on lähellä rajaa. Väestöstä huomattava osa onkin uzbekkeja.
Alueella on arviolta 2 840 557 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 117 300 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Türkistan. Muita suuria kaupunkeja ovat Sayram, Kentaw ja Arıs. Türkistan on tärkeä pyhiinvaelluskohde ja pyhin kaupunki enemmistölle Kazakstanin muslimeita. Sayram on ikivanha kaupunki, joka juhli perustamisensa 3 000-vuotisjuhlaa vuonna 1999.
Alueen väestöstä on kazakkeja 55,7 prosenttia ja venäläisiä 15,7 prosenttia.
Alue tunnettiin aiemmin nimellä Etelä-Kazakstanin alue. Kun vuonna 2018 sen pääkaupungista Şımkentistä tehtiin oma hallintoalueensa, alueen pääkaupunki siirrettin Türkistaniin ja se nimettiin uudelleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Türkistanin alue Wikimedia Commonsissa
Alueen internetsivut
Kazakstanin alueellinen jako
| --- | --- |
Alueet:  Almaty  Aqmola  Aqtöbe  Atıraw  Etelä-Kazakstan  Itä-Kazakstan  Jambıl  Karaganda  Länsi-Kazakstan  Mañğıstaw  Pavlodar  Pohjois-Kazakstan  Qızılorda  Qostanay 
Kaupungit:  Almaty  Astana (pääkaupunki)  Baikonur
Sirpa Koivu

Sirpa Koivu vuonna 1956.
Sirpa Helena Kiviharju (o.s. Koivu; 15. tammikuuta 1938 Salo – 9. heinäkuuta 2012 Turku) oli vuoden 1956 Miss Suomi. Kilpailuun oli valittu 28 kokelasta 90 ehdokkaan joukosta. Arkipuku-, uimapuku- ja juhlapukukierrokset käytiin yleisön edessä täydessä Messuhallissa. Tuomaristossa oli elokuva-alan, kuvanveiston ja julkisen sanan edustajia. Koivu valittiin voittajaksi yksimielisesti. Hän oli valinnan aikaan 18-vuotias salolainen leninkiliikkeen työntekijä ja mannekiini. Miss Maailma- ja Miss Eurooppa- kilpailuissa Koivu ei saavuttanut menestystä.
Koivu avioitui Salossa kenkätehtaan johtaja Ismo Kiviharjun kanssa, joka sai myöhemmin teollisuusneuvoksen arvonimen. Puolison työ kenkätehtaan johtajana vei myös Koivun Mäntyharjulle. Eläkepäiviään he viettivät Naantalissa.
Leo Pesonen

Leo Pesonen vuonna 1942.
Leo Johannes Pesonen (24. kesäkuuta 1892 Viipuri – 2. huhtikuuta 1964 Helsinki) oli viipurilais-helsinkiläinen varatuomari ja Helsingin kaupungin palopäällikkö. Hän julkaisi pakinoita ja kirjoja nimimerkillä Antti Eräs. Hänen muistelmakäsikirjoituksensa pohjalta julkaistiin kirja Taikasormus vuonna 2004. Kirjan kirjoitti Leo Pesosen tytär Pirjo Manninen.
Leo Pesosen vanhemmat olivat kauppias Pekka Juho Pesonen ja Emilia Mölsä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1910 ja suoritti oikeustutkinnon 1915. Pesonen teki opintomatkoja Saksaan 1918–1919, Yhdysvaltoihin 1925 sekä Itävaltaan ja Unkariin 1930.
Pesonen oli Viipurin kaupunginvaltuuston sihteerinä 1922-1924, Palosuojeluyhdistyksen toimitusjohtajana 1924-1948 ja Palovartija-lehden päätoimittajana 1925-1948. Pesonen toimi palopäällystökoulun johtajana 1935-1948, paloylitarkastajana 1940-1944 ja Helsingin kaupungin palopäällikkönä vuodesta 1948. Hän oli palosääntökomitean puheenjohtajana ja sihteerinä 1918-1920 ja Helsingin palotoimikunnan varapuheenjohtajana vuodesta 1931. Suomen sisällissodan aikana Pesonen oli piiripäällikön esikunnan apulaistarkastajana ja 11. pataljoonan adjutanttina Karjalassa.
Leo Pesonen oli naimisissa vuodesta 1932 Raili Mäntyvaaran kanssa.
Teoksia

Nimellä Antti Eräs:
Valtiollinen tervahöyrymme: Ajankohtaista ajatusurheilua (WSOY, 1930)
Kaukokuvastin eli Jooseppi Puustisen ihmeellinen seikkailu (WSOY, 1931)
Entäs nyt? (WSOY, 1932)
Sotanäyttämön kulissimiehenä: Huomioita ja muistelmia Karjalasta vuodelta 1918 (WSOY, 1933)
Perhepiireistä suurvaltoihin: Elokuvakatsaus (WSOY, 1942)
Täyttyvien toiveiden valtakunta: Kuvittelua ja kiikarointia (Pellervo-seura, 1949)
Palokippari kertoo (Kirjavälitys, 1952)
Omalla nimellä:
Tulen vaara ja sen torjuminen. WSOY 1920
Palokuntalaisten abc-kirja: alkaville opetuxexi/Tuhmille tuexi/Muille mielenylennyxexi. Nuoraa-Alasommeen V.P.K, Viipuri 1923
Maaseudun palosuojeluksesta. Jälleenvakuutusyhdistys Vakava, Porvoo 1924
Tulensammutus. Suomen palosuojeluyhdistyksen julkaisu n:o 1. Helsinki 1926
Ajatuksia Viipurin korkeakoulukysymyksestä. Viipuri 1927
Maaseudun palosuojelusta ; kirj. Leo Pesonen arkkitehti V. Killisen ja insinööri V. Niemistön avustuksella. Suomen palosuojeluyhdistys, Helsinki 1927
Palosuojeluksen kehittäminen maaseudulla: esitelmä maatalousviikolla. Jälleenvakuutusyhdistys Vakava, Helsinki 1927
Psykologiset tekijät palontorjuntatyössä. Suomen palosuojelusyhdistys, Oulunkylä 1930
Palontorjunta: palohallinto ja lainsäädäntö. Suomen palosuojeluyhdistys, Helsinki 1932
Ilolaulu Wiisaasta Majisterista Yrjö Harvia, joka laveata tietä vaeltanut oli, mutta yhdennellätoista hetkellä peräti ihmeellisellä tavalla pelastetuksi tuli. Helsinki 1934
Palolaki ja sen sovellutus. Suomen palosuojelusyhdistys, Oulunkylä 1934
Tuhkana tuuleen: tulentorjunnan tarinoita: hapanta huumoria. WSOY 1934
Kansallisen itsetunnon nimessä: puhe Suomen 54. yleisessä raittiuskokouksessa Kotkassa 5.7.1936. Helsinki 1936
Suomen palosuojeluyhdistys 1921-1935. Suomen palosuojeluyhdistys, Helsinki 1936
Palopommitus ja sammutustaistelu. Suomen palosuojeluyhdistys, Helsinki 1938, 2. painos 1939
Juhlakantaatti Suomen vakuutusyhdistyksen 30-vuotisillatsussa Aprillikuun 7 päivänä 1941; puheenjohtajan yllytyksestä sanat sepustanut Tobias Tossavainen. Helsinki 1941
Suomen palotorjunnan uusi organisaatio. Helsinki 1941
20 vuotta taakse- ja eteenpäin: juhlaesitelmä Suomen palosuojeluyhdistyksen valtuuskunnan kokouksessa 22.5.1942, Suomen palosuojeluyhdistys, Helsinki 1942
Suomen sodanjälkeinen palokuntalaitos: yleiset suuntaviivat, organisatio, koulutus, suhteet, Helsinki 1943
Valtion palosääntökomitea: 25-vuotismuisto. Helsinki 1943
Tulensammutusopas. WSOY 1944
Maaherra läänin palopäällikkönä. Suomen palosuojeluyhdistys, Helsinki 1945
Palopäällystökoulu kuvin ja sanoin. Suomen palosuojeluyhdistys, Helsinki 1946
Pikalaskento- ja arviointiopas. Palopäällystökoulun opaskirja 1. Helsinki 1946
Suuntapainetuuletus : palokuntien "ilma-ase". WSOY 1946
Fenno-vent - ajattelua. Palopäällystökoulun opaskirja 2. Helsinki 1947
Tulentorjuntarintama. Tekijä, Helsinki 1951
Helsingin palokunta 1948-1954. Helsingin palokunta, Helsinki 1954
Fenno-vent, tulta torjuva tuuli. Tekijä, Helsinki 1958
Aiheesta muualla

Leo Pesosen lehtikirjoituksia :
Varokaa tulta! Olkaa valmiit!, Suomen Kuvalehti, 10.07.1926, nro 28, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Valkoista armeijaa luotaessa. Suojeluskuntain ensimäinen ohjesääntö, Hakkapeliitta, 12.05.1928, nro 20-21, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Leo Pesonen kirjoitti Antti Eräs-nimimerkillä pakinoita Kansan Kuvalehteen ja Suomen Kuvalehteen vuosina 1932–1934.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Vazgen I

| Vazgen I> Levon Karapet Abrahami Paltšjan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. syyskuuta 1908 Bukarest, Romania
Kuollut: 18. elokuuta 1994 (85 vuotta) Jerevan, Armenia
Ammatti:  pappi
Arvonimi: katolikos
Muut tiedot
Uskonto:  kristinusko
Kirkkokunta:  Armenian apostolinen kirkko
Vazgen I (arm. Վազգեն Ա; synt. Levon Karapet Abrahami Paltšjan, arm. Լևոն Կարապետ Աբրահամի Պալճյան; 20. syyskuuta 1908 – 18. elokuuta 1994) toimi Armenian katolikoksena vuosina 1955–1994. Hän oli diaspora-armenialainen, sillä hän syntyi ja opiskeli Bukarestissa, Romaniassa, hänet vihittiin papiksi Kreikan Ateenassa ja hän toimi Bulgarian ja Romanian piispana. Katolikoksena hän yritti korostaa maallikkojen merkitystä kirkossa, mutta hänen aikanaan pappien määrä hupeni, toiminta liki tyrehtyi ja suurinta osaa armenialaisista ei enää kastettu virallisen neuvostoateismin seurauksena. Vazgenin kauden loppupuolella Armenia kuitenkin itsenäistyi, ja Vazgenista tuli kuuteensataan vuoteen ensimmäinen katolikos, joka kuoli itsenäisessä armenialaisvaltiossa. Häntä seurasi katolikoksena Karekin I.
Toimiessaan apostolisen kirkon johdossa Vazgen pyrki oli tiiviisti yhteydessä Armenian katoliseen kirkkoon ja pyrki yhdistämään nämä yhdeksi yhtenäiseksi kirkkokunnaksi.
Vazgen kuoli häntä jo pitkään vaivanneeseen syöpään 18. elokuuta 1994 virka-asunnossaan Jerevanissa.
Kunnianosoitukset

Armenian kansallissankari (Armenia, 1994)
Pelastusrengas

M/S Finnstarin valolla varustettu pelastusrengas.
Pelastusrengas on ihmisten pelastamiseen vedestä tarkoitettu kelluva pelastusväline.
Pelastusrenkaat kauppa-aluksissa

SOLAS-hyväksytyn pelastusrenkaan vaatimuksiin kuuluvat muun muassa seuraavat ominaisuudet:
Renkaan tulee olla valmistettu kelluvasta materiaalista.
Rengas on ulkohalkaisijaltaan enintään 80 senttimetriä ja sisähalkaisijaltaan vähintään 40 senttimetriä.
Renkaan tulee olla väriltään hyvin näkyvä.
Renkaan tulee painaa vähintään 2,5 kilogrammaa.
Rengas tulee olla varustettu siihen neljästä kohtaa kiinnitetyllä tartuntaköydellä.
Renkaan tulee pystyä kannattamaan vähintään 14,5 kilogrammaa rautaa makeassa vedessä vuorokauden ajan.
Renkaan tulee kestää pudotus veteen 30 metrin korkeudelta tai sijoituspaikaltaan alukselta veteen, suuremman etäisyyden mukaan.
Pelastusrenkaaseen voidaan lisäksi liittää:
Kelluva pelastusköysi
Itsesyttyvä valolaite (yöetsinnän helpottamiseksi)
Itsestään toimiva savumerkinantolaite (oranssi savu, päiväetsinnän helpottamiseksi)
Kauppa-aluksissa tulee renkaisiin olla merkittynä aluksen nimi ja kotipaikka ja lisäksi:
Aluksen molemmilla sivuilla olevista renkaista vähintään yhdessä on oltava pelastusköysi.
Vähintään puolessa aluksen renkaista on oltava valolaite.
Vähintään yksi rengas on oltava sijoitettuna aluksen perään.
Aluksilla on myös oltava kaksi rengasta, joissa on sekä valo- että savumerkinantolaite. Nämä sijoitetaan aluksen komentosillan molemmille siiville. Näistä kahdesta renkaasta käytetään nimitystä MOB (engl. Man Over Board) -rengas, ja ne ovat pudotettavissa komentosillalta käsin avaamalla lukitukset. MOB-renkaiden tarkoitus ei ole ensisijaisesti toimia varsinaisena pelastautumisvälineenä veteen pudonneelle vaan helpottaa putoamispaikan löytymistä/etsintää, kun alus käännetään ympäri veteen pudonneen pelastamiseksi.
Pelastusrenkaat muualla

Pelastusrenkaita käytetään hyvin paljon myös muissa aluksissa, kuten huviveneissä, sekä satamissa ja laitureilla. Renkaita on usein sijoitettuna myös puistoissa olevien lampien ja muiden vesistöjen rannoilla eli lähestulkoon kaikissa paikoissa, missä on suuri mahdollisuus joutua veden varaan.
Huvivenekäyttöön tarkoitetut pelastusrenkaat saattavat olla muodoltaan myös hevosenkengän muotoisia ja valmistettu pehmeästä, kelluvasta materiaalista.
Pelastusrenkaita käytetään eri muodoissaan myös meriaiheisina koriste-esineinä.
Suomen Meripelastusseuraan kuuluu alaosastoina myös nimellä Pelastusrengas toimivia alaosastoja; niistä huomattava osa on paikallisten pelastusyhdistysten yhteydessä toimivia naisjaostoja, jotka keskittyvät varainhankintaan. Huomattavin poikkeus on Rauman Pelastusrengas, joka hoitaa kokonaisuudessaan paikallisen pelastusyhdistyksen tehtäviä.
Oskari Suutala

| Oskari Suutala |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 1.11.1917–25.9.1918  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Vaasan itäinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. toukokuuta 1887 Töysä
Kuollut: 25. helmikuuta 1919 (31 vuotta) Helsinki
Ammatti:  piirisihteeri, toimittaja
Juho Oskari Suutala (10. toukokuuta 1887 Töysä – 25. helmikuuta 1919 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1917–1918. Sisällissodan aikana hän vaikutti sosialidemokraattien rauhanoppositiossa, mutta sai siitä huolimatta pitkän vankilatuomion ja kuoli Sörnäisten kuritushuoneessa.
Elämä > Nuoruusvuodet

Töysän kirkonkylässä syntyneen Oskari Suutalan vanhemmat olivat mäkitupalainen Heikki Suutala (1841-1927) ja Maria Justiina Mantila (1853-1934). Hän oli työelämässä jo pienestä pitäen. 13-vuotiaana Suutala jäi junanvaunun alle avustaessaan isäänsä puutavaran lastaamisessa ja menetti oikean kätensä. Kansakoulun käytyään hän kartutti tietojaan ahkeralla itseopiskelulla.
Elämä > Työväenliikkeessä

Joulukuussa 1906 Suutala oli perustamassa Töysän työväenyhdistystä. Hän valittiin myös sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Vuodesta 1907 lähtien Suutala toimi Vaasan läänin itäisen vaalipiirin sosialidemokraattisen piirijärjestön kiertävänä puhujana sekä Sorretun Voiman asiamiehenä. Lisäksi hän hengaili reilun vuoden ajan Viitasaaren Kolimassa kansakoulunopettaja Juho Etelämäen luona opiskelemassa sosialismin teoriaa. Vuosina 1910-1917 Suutala työskenteli Jyväskylässä SDP:n piirisihteerinä. Helmikuun vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 hänestä tuli Jyväskylän järjestystoimikunnan jäsen. Elokuussa 1917 Suutala aloitti Sorretun Voiman vastaavana toimittajana. Hän oli jo piirisihteerinä työskennellessään kirjoittanut lehteen nimimerkeillä ”Kuisma”, ”Jörri” ja ”–uu–”. Suutala vaikutti Jyväskylän työväenyhdistyksessä ja oli muun muassa Keski-Suomen Työväenlehti Oy:n hallituksen sekä Jyväskylän Työväen Näyttämön johtokunnan jäsen. Lokakuussa 1917 hänet valittiin eduskuntaan.
Elämä > Sisällissota ja kuolema

Sisällissodan alettua Suutala pysytteli sivussa punaisten toiminnasta. Hän ei ottanut vastaan kansanvaltuuskunnan tarjoamia tehtäviä, mutta ryhtyi lopulta SDP:n puoluetoimikunnan kirjuriksi. Suutala kuului Väinö Tannerin johdolla toimineeseen sosialidemokraattisten vaikuttajien rauhanoppositioon, joka laati Työmiehessä huhtikuun alussa julkaistun vetoomuksen sodan lopettamista. Saksalaisten hyökätessä Helsinkiin Suutala, Lauri af Heurlin ja Hannes Ryömä kävivät tapaamassa miliisipäällikkö Edvard Nyqvistiä, jolta vaadittiin kaupungin puolustuksen lopettamista, mutta Helsingin punakaartin päälliköt päättivät jatkaa taistelua.
Nälän heikentämä Suutela kärsi veriyskästä, jonka seurauksena hänet passitettiin myöhemmin keväällä sairaalahoitoon. Suutala oli Ida Maukosen yksityissairaalassa Vuorikadulla, josta hänet vietiin 15. toukokuuta kuulusteltavaksi esikunnan tiedusteluosastolle. Kuulustelujen jälkeen Suutala määrättiin sairaalaan kotiarestiin. Kesäkuun alussa Suutala sai prokuraattorin virastosta todistuksen, ettei häntä vastaan olla nostamassa syytettä, minkä nojalla Suutalalle alettiin maksamaan kansanedustajanpalkkaa, vaikkei hän osallistunutkaan istuntoihin. Hannes Ryömä hankki Suutalalle kesällä hoitopaikan Takaharjun parantolasta, mutta tutkintoasiain päällikkö Gustaf Aminoff ei päästänyt häntä lähtemään. Suutalaa kuulustetiin vielä elokuussa Maukosen sairaalassa ja lokakuussa hän sai kuuden vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta. Suutalan katsottiin syksyllä 1917 kiihottaneen kirjoituksillaan ja puheillaan aseelliseen kapinaan, jonka ohella hänen todettiin osallistuneen vallankumouksellisena pidetyn Me vaadimme -vaalijulistuksen laatimiseen. Tammikuussa 1919 valtiorikosylioikeus korotti tuomion kahdeksaksi vuodeksi. Suutala kärsi tuomiotaan Sörnäisten kuritushuoneessa, jossa hän kuoli keuhkotautiin helmikuussa 1919. Suutala haudattiin Jyväskylän hautausmaahan satojen saattajien läsnäollessa.
Perhe

Oskari Suutalan puoliso oli Petäjävedellä syntynyt kansakoulunopettaja Impi Lahja Rainio, jonka kanssa hän avioitui 1916. Pariskunnalla oli yksi tytär.
Pohjois-Makedonian lippu

Pohjois-Makedonian tasavallan lippu, suhteet 1:2 5. lokakuuta 1995 –
Pohjois-Makedonian lippu (mak. знаме на Северна Македонија, zname na Severna Makedonija) on Pohjois-Makedonian tunnus. Lipussa on punaisella pohjalla keltainen nouseva aurinko, jonka kahdeksan sädettä ulottuvat lipun reunoille asti. Aurinko edustaa "uutta vapauden aurinkoa", joka esiintyy maan kansallislaulussa Denes nad Makedonijassa:
|  |
| --- | --- |
 Денес над Македонија се раѓа,: Tänään Makedonian yllä syntyy,
 ново сонце на слободата !: uusi vapauden aurinko!
 Македонците се борат,: Makedonialaiset taistelevat
 за своите правдини !: oikeuksiensa puolesta!
Makedonian sosialistisen tasavallan lippu 31. joulukuuta 1946 – 11. heinäkuuta 1992
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonian lippu 11. heinäkuuta 1992 – 5. lokakuuta 1995
Aiemmat liput

Ennen vuotta 1995 lipussa oli Verginan aurinko, mikä johti Kreikan esittämiin protesteihin symbolin alkuperän vuoksi. Aurinko jouduttiin vaihtamaan.
Vuoteen 1992 asti, kun Makedonian sosialistinen tasavalta oli osa Jugoslavian sosialistista liittotasavaltaa, maalla oli käytössä punainen lippu, jonka yläkulmassa oli kultareunainen tähti.
Aiheesta muualla

My Macedonia: Macedonian flag (Arkistoitu – Internet Archive)
Flags of the World: Macedonia
Euroopan liput
| --- | --- |
Valtiot:  Alankomaat  Albania  Andorra  Azerbaidžan  Armenia  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Islanti  Irlanti  Italia  Itävalta  Kroatia  Kreikka  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Yhdistynyt kuningaskunta Englanti  Skotlanti  Wales  Valko-Venäjä  Vatikaanivaltio  Venäjä  Viro 
Itsehallintoalueet:  Ahvenanmaa  Färsaaret  Gibraltar  Guernsey  Jersey  Mansaari 
Tunnustamattomat valtiot:  Abhasia  Artsakh  Kosovo  Transnistria  Pohjois-Kypros
Hotellien luokitus

Viiden tähden luokituksesta kertova kyltti saksalaisen hotellin seinässä
Hotellien luokitus viittaa useisiin erilaisiin luokittelujärjestelmiin, jotka kertovat hotellien ominaisuuksista.
Tähdet kertovat hotellin varuste- ja palvelutasosta, kuten siitä, onko huoneessa televisio ja minibaari tai aulassa kampaamo ja matkamuistomyymälä.  Luokitukset eivät yleensä kerro esimerkiksi henkilökunnan palveluhalukkuudesta, huoneiden siisteydestä tai hotellin ympäristöstä.
Tähtiluokitukset jakavat hotellit yleensä viiteen luokkaan, joissa yhden tähden luokka tarkoittaa vaatimatonta majoitusta.
Maailmassa ei ole yhtä kansainvälistä tähtiluokitusjärjestelmää. Maasta riippuen tähdet jakaa esimerkiksi turistiviranomainen, hotelli- ja ravintolaliitto tai hotelli itse. Suomessa virallista tähtiluokitusjärjestelmää ei ole lainkaan.
Luokittelujärjestelmien lisäksi hotelleja arvottavat erilaiset varaus- ja arvostelusivustot. Niiden arvosanat perustuvat joko asiakkaiden arviointeihin, omiin tähtiin tai viralliseen luokitukseen. Asiakasarvioita keräävät esimerkiksi TripAdvisor, Booking.com ja Hotels.com.
Luokittelujärjestelmät maittain > Suomessa

Virallisen tähtiluokituksen luomista on selvitetty Suomessa useasti ainakin 1980-luvulta alkaen.
Matkailun edistämiskeskus (MEK) ja Suomen Matkatoimistojen liitto ajoivat Suomeen kansainvälistä tähtiluokitustamilloin?, mutta hanke kaatui kolmen suuren hotelliketjun vastustukseen. Sokos-, Scandic- ja Restel -ketjut, joilla oli lähes 60 prosenttia Suomen hotellien majoituskapasiteetista, vastustivat tähtiluokitusta.
Luokittelujärjestelmät maittain > Ulkomailla

| Maa | Luokitusjärjestelmä |
| --- | --- |
Alankomaat: Hotelstars
Australia: Star Rating
Belgia: Hotelstars
Islanti: Nordic-Baltic
Itävalta: Hotelstars
Latvia: Hotelstars
Liechtenstein: Hotelstars
Liettua: Hotelstars
Luxemburg: Hotelstars
Malta: Hotelstars
Norja: ei virallista tähtiluokitusta
Ranska: Atout France
Ruotsi: Hotelstars
Saksa: Hotelstars
Slovenia: Hotelstars
Suomi: ei virallista tähtiluokitusta
Sveitsi: Hotelstars
Tanska: Hotelstars
Tšekki: Hotelstars
Unkari: Hotelstars
Viro: Hotelstars
Yhdistynyt kuningaskunta: RatedTrips.com
Yhdysvallat: AAA ja Forbes Travel Guide
Järjestelmien kuvaus > Hotelstars

Vuonna 2009 seitsemän Euroopan maan majoitusalan yhdistykset sopivat käyttävänsä yhtenäisiä kriteereitä hotellien arvioinnissa. Arviointiperusteet päivitetään 5–6 vuoden välein.
Hotelstars-tähtien merkitys:
Yksi tähti ★
Kaikissa huoneissa oltava suihku ja wc tai kylpyamme ja wc
Huoneet siivotaan päivittäin
Kaikissa huoneissa oltava tv ja kaukosäädin
WIFI-internetyhteys yleisissä tiloissa ja huoneissa
Pöytä ja tuoli
Saippuaa tai suihkusaippuaa
Saniteettituotteiden tarjous tilauksesta (esim. hammasharja, hammastahna, parranajopakkaus)
Pyyhkeitä
Vastaanottopalvelu
Mahdollisuus maksaa ilman käteistä rahaa
Laajennettu aamiainen
Mahdollisuus ostaa juomia hotellilta
Tallelokeromahdollisuus
Kaksi tähteä ★★
Edellisten lisäksi:
Aamiaisbuffet
Lukuvalo sängyn vierellä
Pesuaine tai suihkugeeli
Petivaatehyllyt
Kylpy- ja käsipyyhkeet
Kaksikielinen henkilökunta
Ompeluvälineet ja kengänkiillotusvälineet tilauksesta
Kolme tähteä ★★★
Edellisten lisäksi:
Vastaanotto auki 10 tuntia, mutta virkailijan saa kiinni digitaalisen viestinnän tai puhelimen kautta vuorokauden ympäri
Lounge-sviitti vastaanottoalueella, matkatavarapalvelu pyynnöstä
Valikoima juomia huoneessa
Puhelin huoneessa
Audio- tai multimediaviihdettä
Hiustenkuivaaja, puhdistuspyyhkeitä
Kokovartalopeili, paikka matkatavaroille
Pesula- ja silityspalvelu
Lisätyyny ja peitto pyynnöstä
Systemaattinen reklamaatioiden käsittely
Hotellin oma verkkosivusto kahdella kielellä
Neljä tähteä ★★★★
Edellisten lisäksi:
Vastaanotto auki 16 tuntia, mutta virkailijan saa kiinni digitaalisen viestinnän tai puhelimen kautta vuorokauden ympäri
Aula, jossa istuinpaikkoja ja juomatarjoilua, hotellin baari tai oleskelutila
Aamiaisbuffetti palvelulla tai aamiaismenu
Minibaari tai maksibaari tai juomia toimittava huonepalvelu 16 tunnin ajan
Mukavat istuimet (pehmustettu nojatuoli/sohva) sivupöydällä/hyllyllä
Kylpytakki ja tossut tilauksesta
Kosmeettisia tuotteita (esim. suihkumyssy, kynsiviila, vanupuikot), meikkipeili, suuri säilytystaso kylpyhuoneessa
Kansainväliset tv-kanavat
Viisi tähteä ★★★★★
Edellisten lisäksi:
Vastaanotto auki ympäri vuorokauden, fyysisesti saatavilla digitaalisen viestinnän tai puhelimen kautta ympäri vuorokauden
Pysäköintipalvelu
Concierge
Kuljetus- tai limusiinipalvelu
Matkatavarapalvelu
Henkilökohtainen tervehdys jokaiselle vieraalle, kukkia tai lahja huoneessa
Minibaari sekä ruoka- ja juomatarjous huonepalvelun kautta 24 tunnin ajan
Internet-laite huoneeseen pyynnöstä
Tallelokero huoneessa
Silityspalvelu (palautus 1 h sisällä), kengänkiillotus ja ompelupalvelu
Iltaisin huoneen yökuntoon valmistelu
Aamiaismenu huonepalvelun kautta
Järjestelmien kuvaus > AAA

Yhdysvaltalainen autoliitto AAA on tarkastanut sikäläisiä hotelleja vuodesta 1937.
AAA:n tarkastajat mittaavat huoneen pintojen puhtauden ja arvioivat varustus- ja palvelutason, ja antavat hotellille luokituksen neliportaisella asteikolla: hyväksytty, kolme timanttia, neljä timanttia tai viisi timanttia.
Järjestelmien kuvaus > Atout France

Ranskan kansallinen matkailun kehittämisvirasto Atout France antaa majoituksen tarjoajille 1 – 5 tähden arvosanan. Näin on arvioitu 22 000 laitosta, jotka muodostavat 80 % maan majoituskapasiteetista. Arviointikriteerit päivitetään 5 vuoden välein. Ylellisimpiä 5 tähden hotelleja varten on olemassa Palace de France -merkki.
Järjestelmien kuvaus > Forbes Travel Guide

Forbes Travel Guide tunnettiin aiemmin Mobilin nimellä. Nykyään se keskittyy luksushotelleihin. Sen mukaan on arvioitu 1 276 hotellia 74 maassa. Forbes Travel Guide myöntää joko viiden tähden, neljän tähden tai suositellun (kolmen tähden) arvosanansa vuosittain nimettömien tarkastusten perusteella.
Järjestelmien kuvaus > RatedTrips.com

Brittiläisen autoliitto AA:n ja matkailunedistämisjärjestö VisitEnglandin tarkastajat luokittelevat majoitusta tarjoavat laitokset viisiportaisella tähtiasteikolla ja julkaisevat luokituksensa verkossa osoitteessa RatedTrips.com.
Järjestelmien kuvaus > Star Rating

Star Ratings Australia arvioi hotelleja viisiportaisella tähtiasteikolla.