stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vendetta (kappale)

| ”Vendetta” Bushido, Chakuza & Eko Fresh |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Ersguterjunge Sampler Vol. 2 – Vendetta
 Julkaistu: 2006
 Tyylilaji: Rap
 Kesto: 04.08
 Levy-yhtiö: ersguterjunge
Listasijoitukset
 Media Control Charts #32 (2006)
Bushido muut singlet
| ”Sonnenbank Flavour” 2006 | ”Vendetta” 2006 | ”Janine” 2006 |
Vendetta on Bushidon yhdeksäs single ja ainoa single Ersguterjunge Sampler Vol. 2 – Vendetta kokoelmalevyltä ja se julkaistiin vuonna 2006. Kappaleessa olivat mukana myös Chakuza ja Eko Fresh.
Listasijoitukset

| Vuosi | Lista | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
| 2006 |  Media Control Charts | 32 |
| 2006 |  Ö3 Austria TOP 40 | 53 |
Vege ån vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Vege ån vesistö (ruots. Vege ås avrinningsområde, vesistöaluetunnus 95) muodostuu Pohjanmeren Kattegatiin laskevan Vege ån ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 488 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Vege å, joka saa alkunsa Söderåsenin korkeassa maastossa. Joen kokonaispituus on 51 kilometriä  ja se laskee Itämereen alle 0,2 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Vege ån vesistö sijaitsee kolmen päävesistön ympäröimänä. Pohjoisessa ja idässä sijaitsee Rönne ån vesistö (tunnus 96), kaakossa Saxånin vesistö (tunnus 93) ja etelässä sijaitsee Råånin vesistö (tunnus 94). Joki laskee Skäldervikeniin, jonka eteläinen ranta muodostuu mereen laskevista ojien ja purojen pienistä valuma-alueista.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (26,4 %), turve (1,2 %), kalliomaa (1,1 %), hiekka ja sora (4,0 %), multamaa (27,5 %), savimaa (36,7 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,9 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (21,7 %), soita ja kosteikkoja (0,5 %), viljelymaita (60,5 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (7,1 %) sekä joutomaita (10,1 %). Näiden lisäksi on 0,1 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Vege ån virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 4,86 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 40,7 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,29 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 5 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 38 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 26,4 m³/s on mitattu joulukuussa 1985 ja pienin 0,2 m³/s monenakin kuukautena useina vuosina . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Käännös suomeksi
Vihtijärvi (järvi)

| Vihtijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Vihti
Koordinaatit:  60°31′24″N, 24°36′00″E
Järvinumero:  23.093.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,5 m 
Rantaviiva:  16,2 km 
Pinta-ala:  3,25 km² 
Tilavuus:  0,016 km³
Keskisyvyys:  5 m
Suurin syvyys:  14,9 m
 fiVihtijärvi 
Vihtijärvi on Vihdin koillisosassa läntisellä Uudellamaalla sijaitseva 3,25 neliökilometrin laajuinen järvi lähellä samannimistä kylää. Se on niukkaravinteinen ja humuspitoisuudeltaan vähäinen. Etäisyys Nummelasta on 26 kilometriä koilliseen ja Helsingin keskustasta 42 kilometriä pohjoisluoteeseen. Vihtijärvi on Vihdin kolmanneksi laajin järvi. Järven ympäristössä on asuttu vakinaisesti keskiajan lopulta alkaen.
Maantiede

Vihtijärven pituus kaakosta luoteeseen on 5,2 kilometriä ja tilavuus runsaat 16,3 miljoonaa kuutiometriä. Järven keskiosan leveys on noin kilometri, saaria on muutama, suurin niistä kahden hehtaarin laajuinen Kyläsaari järven länsiosassa. Rannoilla on sekä kulttuurimaisemaa että metsää. Keskiosassa lähellä pohjoisrantaa on noin 15-metrinen syvänne, länsiosassa Kyläsaaren ja pohjoisrannan välissä on 12-metrinen syvänne.
Vihtijärven pohjoispuolella sijaitsee Komi, Iso-Kairi ja Löytlammi, idässä on Sääksjärvi, etelässä Lapoo ja Niemenjärvi, lännessä Ylimmäinen ja luoteessa Petäys. Järven läntisimmän kolkan eteläpuolella sijaitsee pieni Laihue. Uudenmaan ja Kanta-Hämeen maakuntaraja kulkee kolmisen kilometriä Vihtijärveltä pohjoiseen. Järven kaakkoisosasta kuuluu muutama hehtaari Nurmijärven kuntaan. Vihdin ja Hyvinkään raja puolestaan hipoo järven itäisiä rantoja. Aivan Vihtijärven eteläpuolitse kulkee seututie 132, itäpuolitse valtatie 25.
Vihtijärven ekologinen tila on hyvä, mutta pientä rehevöitymistä on havaittavissa. Järven itäosaan laskee Stenbackan oja, länsiosaan laskee laskeutusaltaasta oja. Iso-Kairista laskee Kalakoskenoja. Vihtijärvestä lähtee Sorvarinjoki Lapooseen.
Vihtijärvi (23.093.1.001) kuuluu Vihtijärven valuma-alueeseen (23.093), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Vihtijoen valuma-alue (23.09). Vihtijärvi on Vihtijärven valuma-alueen laajin vakavesi ja Karjaanjoen vesistön koillisia vakavesiä.
Kalakanta

Vihtijärven kalakantaan kuuluu muun muassa isokokoinen muikku, ankerias, harjus, karppi, kirjolohi, made ja suutari. Rapurutto hävitti aikoinaan järven runsaan jokirapukannan.
Muuta

Ennen vakinaista asutusta Vihtijärvi lähitienoineen oli hämäläisten eränkäyntialuetta. Keskiajan lopulla syntyi Vihtijärven neljänneskunta, johon kuuluivat Vanhakylä, Niemi,  Veirlä ja Hiiskula. Kulmakunnan elämänmenoon on vaikuttanut etenkin Hiiskulan kartano.
Ruskoluhtahaukka

| Ruskoluhtahaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Buteoninae
Suku::  Luhtahaukat Buteogallus
Laji::  meridionalis
Kaksiosainen nimi
 Buteogallus meridionalis  (Latham, 1790) 
Synonyymit
 Heterospizias meridionalis  Heterospizias meridionalis meridionalis 
Katso myös
   Ruskoluhtahaukka Wikispeciesissä   Ruskoluhtahaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ruskoluhtahaukka Goiasissa Brasiliassa.
Ruskoluhtahaukka (Buteogallus meridionalis) on luhtahaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Etelä-Amerikassa Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Paraguayssa, Perussa, Surinamessa, Trinidad ja Tobagossa, Uruguayssa ja Venezuelassa sekä Keski-Amerikassa Panamassa.
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset .laidunmaat, hakatut metsät, mangrovekasvillisuus vuorovesirajan yläpuolella, kausittain kosteat preeriat, kuivat savannit, sisämaan kosteikot, kuten monentyyppiset suot. Populaation arvioidaan olevan kasvamassa metsänhakkuiden vuoksi.
Venla Laiho

Venla Susanna Laiho (s. 12. kesäkuuta 1995) on suomalainen kilpakävelijä. Laiho edustaa Laitilan Jyskettä ja häntä valmentaa Matias Korpela.
Laiho sijoittui 2022 Münchenin EM-kilpailuissa 20 kilometrin kävelyssä 20:nneksi. Hän saavutti Kalevan kisoissa hopeaa 10 kilometrin kävelyssä Lahdessa 2023 ajalla 49.20 sekä samalta matkalta pronssia vuonna 2017 Seinäjoella silloisella ennätyksellään 50.31 ja Joensuussa 2022 ajalla 49.37. Maantiekävelyn SM-kilpailuissa 20 kilometrin matkalla hän saavutti hopeaa vuosina 2020, 2021 ja 2023 ja pronssia 2022 ja 2024. Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailuissa hän on sijoittunut Laitilan Jyskeen joukkueessa hopealle 3 × 3 000 metrin viestikävelyssä vuosina 2017, 2022, 2023 ja 2024 sekä pronssille vuosina 2012, 2018 ja 2021. Sisäratojen SM-kilpailuissa Laiho on saanut pronssia 3 000 metrin kävelyssä vuonna 2018.
Henkilökohtaiset ennätykset

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 km kävely | 48.18 | Lappeenranta | 1.8.2019 |
| 20 km kävely | 1.40.40 | Laitila | 21.5.2022 |
Lähde
Viitasiepot

| Viitasiepot |
| --- | --- |
 Viitasieppo (Culicicapa ceylonensis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Viitasiepot Culicicapa  Swinhoe, 1871
Katso myös
   Viitasiepot Wikispeciesissä   Viitasiepot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viitasiepot (Culicicapa) on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Viitasieppojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Viitasieppoihin kuuluvia lajeja

Filippiinienviitasieppo (Culicicapa helianthea)
Viitasieppo (Culicicapa ceylonensis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Culicicapa (englanniksi)
Venla Kokkonen

Venla Kokkonen (s. 1983 Lappeenranta) on suomalainen toimittaja. Hän juonsi Yleisradion YleX-kanavan Uuden musiikin ohjelmia vuosina 2010–2017. Toukokuussa 2017 Kokkonen aloitti Iltalehden toimittajana.
Ura

Kokkonen tuli YleX-kanavalle työharjoitteluun kesällä 2006. Freelancer-työskentelyn jälkeen hän aloitti täysipäiväisenä toimittajana syksyllä 2008, jolloin hän juonsi YleX Aamua yhdessä Matti Ylösen ja Juuso Pekkisen kanssa. Vuodenvaihteesta 2010 Kokkonen siirtyi Uuden musiikin ohjelmien juontajaksi. Kokkonen juonsi viimeisen Uuden musiikin iltavuoron lähetyksensä 27. huhtikuuta 2017. Toukokuussa 2017 hän aloitti Iltalehden viihde- ja kulttuuritoimittajana.
Kokkonen valittiin musiikkialan Musiikki & Media -tapahtuman Industry Awards -gaalassa vuoden toimittajaksi vuonna 2015. Hän esiintyi vuonna 2013 Iholla-ohjelmassa.
Koulutukseltaan Kokkonen on medianomi.
Viitavaaranlampi (Rovaniemi, Sonka)

| Viitavaaranlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Rovaniemi
Koordinaatit:  66°34′41″N, 25°13′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Viitavaaranlamminoja 
Järvinumero:  67.973.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,4 m  
Rantaviiva:  0,658 km  
Pinta-ala:  1,153 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiViitavaaranlampi 
Viitavaaranlampi  on Lapissa Rovaniemellä Sonkan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Palojärven valuma-alueeseen (67.973) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,4 metriä mpy.
Vihtiälä (Laukaa)

| Vihtiälä |
| --- | --- |
 Vihtiäläntien vartta.
 Vihtiälä
 Koordinaatit: 62.3002°N, 25.8715°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Laukaa
Postinumero:  41310, 40800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vihtiälä on kylä Leppäveden taajama-alueella Laukaassa, Leppäveden luoteisrannalla ja Jyväskylän rajalla, Vaajakosken pohjoispuolella. Vihtiälän asutus sijaitsee lähinnä seututeiden 637 ja 638 (Jyväskyläntien ja Vaajakoskentien) välillä kulkevan Vihtiäläntien lähistöllä. Matkaa Laukaan kirkonkylään on noin 14 km.
Vihtiälä kuului myös virallisesti Leppäveden rekisterikylään, mutta oli kuitenkin yksi virallisen kylän jakokunnista. Vihtiälän jakokuntaan kuului Nojosniemi sekä koko Autiolahden ympäristö, mukaan lukien suurin osa niemestä, jolla sijaitsee nykyinen Jyväskylän Kaunisharjun asuinalue.
Historiaa

Ennen nykyisen asutuksen syntymistä Leppäveden Ankeriaslahden eli nykyisen Autiolahden ympäristö oli hauholaisten erämaata, ja kuului joko Ajorannan tai Kalailan kylälle. Omistuksesta ei ole varmaa tietoa, sillä kummankin eräkappaleen nimi viittasi vain Leppäveteen. Vuonna 1564 erämaalla oli uudisasukkaana Hauhon Vitsiälän kylästä saapunut Yrjänä Mikonpoika, joka perusti alueelle Vihtiälän talon. Vihtiälän kantatalo jakautui vuonna 1621 Seppälän ja Kovalan (Kovasen) taloiksi. Vihtiälän kantatalon perustanut hauholainen suku asui Seppälän talossa 1690-luvulle asti. Seppälästä erotettiin vuonna 1768 Lähteelä ja vuonna 1772 Luhtala. Nämä neljä taloa sijaitsivat tuolloin lähellä toisiaan ja muodostivat Vihtiälän asutuskylän.
Vihtiälän jakokuntaan perustettiin vielä kaksi taloa ennen isonjaon suorittamista. Ensimmäinen näistä oli Saanijärven talo, joka syntyi vuonna 1786 Parkkosen suvun ostaessa maata Seppälän talolta. Toinen talo oli Riitaoja, joka oli Kovasen torppa vuoteen 1790 asti. Isojako Vihtiälässä suoritettiin vuonna 1804, jolloin talot siirrettiin myöhemmille paikoilleen. Vuonna 1835 Kovasesta erotettiin vielä Niemelän talo.
Luhtalan ja Saanijärven talot siirrettiin vuonna 1925 Laukaasta Jyväskylän maalaiskuntaan. Tieyhteydet Vihtiälään olivat heikot vielä 1960-luvulle asti, jolloin Leppäveden ja Vaajakosken välinen seututie 638 rakennettiin.
Palvelut

Jyväskylän Liikenteen linja 42 kulkee Vaajakoskentien kautta.
Palvelut > Entiset palvelut

Ennen Seppälän kansakoulun (myöhemmän Leppäveden koulun) perustamista vuonna 1903 Lähteelän talon mailla toimi vuonna 1897 perustettu Vihtiälän lainakirjasto. Kirjastossa oli sieltä säilyneiden luetteloiden mukaan 69 kirjaa. Kirjaston toiminta loppui vuonna 1918.
Travis Ehrhardt

| Travis Ehrhardt |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1989 (ikä 35) Calgary, AB, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada  Yhdistynyt kuningaskunta
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  93 kg
Pelinumero:  2
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2009–2020
Seurat:  Manitoba Moose (AHL) Toledo Walleye (ECHL) Grand Rapids Griffins (AHL) TPS (SML) St. John's IceCaps (AHL) Stavanger Oilers (Norja) Utica Comets (AHL) Genève-Servette HC (NLA) KRS Heilongjiang (VHL) Glasgow Clan (EIHL)
Travis Ehrhardt (s. 12. huhtikuuta 1989 Calgary, Alberta, Kanada) on kanadalais-brittiläinen entinen jääkiekkopuolustaja. Hänen vahvuuksiinsa kuuluivat puolustusvarmuus ja kiekon liikuttaminen. Erhardt pelasi urallaan lähinnä Pohjois-Amerikan alasarjoissa, sekä uran loppupuolella Euroopassa ja Kiinassa. Hän voitti Norjan mestaruuden kaudella 2013–2014.
Ura > Seuraura

WHL-joukkue Moose Jaw Warriors varasi Ehrhardtin 18. pelaajana vuonna 2004. Hän pelasi siellä kaksi ottelua kaudella 2004–2005, mutta suurimmaksi osaksi kausi eteni Ehrhardtin alaiän vuoksi vielä AMHL-joukkue Calgary Northstarsissa. Kausi oli 2005–2006 oli Ehrhardtille WHL:n tulokaskausi ja se toi 45 runkosarjaottelussa tehot 1+10=11 sekä 18 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Kaudella 2006–2007 hän oli Warriorsin tehokkain puolustaja 29 syöttöpisteellään. Kesken kauden 2007–2008 Ehrhardt kaupattiin Portland Winterhawksiin. Tästä ja hänen pelipaikastaan huolimatta hän oli tehoilla 7+22=29 joukkueen paras syöttäjä Tyler Swystunin kanssa, jonka jälkeen Ehrhardt oli myös Winterhawksin toiseksi paras pistemies.
Viimeisellä WHL-kaudellaan 2008–2009 Ehrhardt oli Winterhawksin tehokkain puolustaja tehoilla 9+28=37. Hän oli myös joukkueen toiseksi paras syöttäjä ja neljänneksi paras pistemies. Keväällä 2009 NHL-varaamaton Ehrhardt kävi try-outilla AHL-joukkue Manitoba Moosessa, jossa hän pelasi kolme ottelua. Heinäkuussa 2009 Ehrhardt teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa. Hän pelasi kaikki kolme sopimuskauttaan AHL-joukkue Grand Rapids Griffinsissä, mutta pelasi ensimmäisellä kaudellaan 2009–2010 myös kolme ottelua ECHL-joukkue Toledo Walleyessa.
Elokuussa 2012 Ehrhardt teki vuoden mittaisen ja runkosarjan alkuun asti kestäväneen try-outin sisältävän sopimuksen SM-liigajoukkue Turun Palloseuran kanssa. Hän päätyi joukkueeseen myös Detroit Red Wingsin kykyjenetsijänä toimineen pelaajakoordinaattori Ari Vuoren kautta ja sai sen päätteeksi jatkaa joukkueessa. Jo marraskuussa Ehrhardt joutui kuitenkin olkapäävamman takia sivuun loppukaudeksi 2012–2013. Hän pelasi ennen tätä SM-liigassa 17 runkosarjaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä.
Syyskuussa 2013 Ehrhardt liittyi AHL-joukkue St. John's IceCapsin harjoitusleirille. Hän jatkoi joukkueessa ammattilaistry-out -sopimuksella ja pelasi kahdeksan runkosarjaottelua, kunnes Ehrhardt jäi joulukuussa vaille jatkosopimusta. Muutamaa päivää myöhemmin hän siirtyi loppukauden 2013–2014 kattaneella sopimuksella Norjan GET-ligaenin Stavanger Oilersiin. Ehrhardt voitti kauden päätteeksi Norjan-mestaruuden. Hän edusti Oilersia kauden aikana myös Continental Cupissa, joka päättyi myös voittoon.
Kauden 2014–2015 Ehrhardt aloitti jälleen try-outilla AHL:ssä, tällä kertaa Utica Cometsin paidassa. Hän sai marraskuussa 2014 joukkueeseen loppukauden kattaneen sopimuksen. Ehrhardt eteni Cometsin kanssa aina Calder Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Manchester Monarchs otteluvoitoin 4–1. Erhardt jatkoi kauden 2015–2016 Uticassa.
Ura > Maajoukkueura

Ehrhardt edusti Kanadan A-maajoukkuetta Spengler Cupissa vuonna 2013. Hän edusti myös Canada Pacificin joukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2006.
Muuta

Ehrhardtin pikkuveli Dallas pelaa EIHL-joukkue Manchester Stormissa.
Vathý (Sámos)

| Vathý Βαθύ |
| --- | --- |
 Vathýn kylää.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Vathý
 Koordinaatit: 37°44′N, 26°59′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Sámos
Kunta:  Anatolikí Sámos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  560101
Väkiluku (2011):  12 517
 – Kylä­yhdys­kunta:  3 147
 – Kylä:  1 888
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  831 00
Suuntanumero(t):  22730
Rekisterikilpi:  ΜΟ
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vathý (kreik. Βαθύ, myös Áno Vathý, Άνω Βαθύ, ”Ylempi Vathý” tai Palaió Vathý, Παλαιό Βαθύ, ”Vanha Vathý”) on Kreikan kylä sekä samanniminen Anatolikí Sámoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βαθέος, Dimotikí Enótita Vathéos) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sámoksen saarella, Sámoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 12 517 ja varsinaisen Vathýn kylän väkiluku 1 888 (vuonna 2011).
Maantiede ja historia

Vathý on vanha yläkylä, jonka alapuolella sijainnut satama on myöhemmin kehittynyt erilliseksi kaupungiksi, nykyiseksi saaren pääkaupungiksi Sámoksen kaupungiksi (myös Káto Vathý, ”Alempi Vathý”). Varsinainen Vathý eli ”Ylempi Vathý” sijaitsee ylärinteessä aivan Sámoksen kaupungin vieressä ja muodostaa käytännössä yhden taajaman sen kanssa. Siksi koko taajamasta ja Sámoksen kaupungista käytetään usein edelleen vanhempaa nimeä Vathý. Nimi viittaa taajaman sijaintiin lahdenpohjukassa. Koko Sámoksen kaupungin ja Vathýn kylän muodostaman taajaman väkiluku on noin 8 100.
Vathýn kunnallisyksikkö käsittää saaren koillisosan. Sámoksen kaupunki on kunnallisyksikön suurin asutus. Sen muut suurimmat asutukset ovat Vathýn kylä itse sekä Kokkárin kylä.
Vathý oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sámoksen kunnaksi yhdessä Karlóvasin, Marathókampoksen ja Pythagóreion kanssa. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Anatolikí Sámoksen kuntaa.
Nähtävyydet

Vathýn yläkylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa jälkibysanttilaisen ajan Pyhän Johanneksen (Aï Giannákis) kirkko sekä vanhat rakennukset, kuten uusklassista arkkitehtuuria edustava koulutalo.
Kunnallisyksikön osat

Vathýn kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Konstantínos | Ágios Konstantínos | 368 |
| Ágios Konstantínos | Valeontádes | 1 |
| Ámpelos | Ámpelos | 252 |
| Ámpelos | Livadáki | 28 |
| Ámpelos | Petalídes | 29 |
| Kokkári | Kokkári | 1 060 |
| Manolátes | Manolátes | 131 |
| Manolátes | Margarítes | 0 |
| Palaiókastro | Argyrós | 45 |
| Palaiókastro | Charavgí | 54 |
| Palaiókastro | Klíma | 26 |
| Palaiókastro | Palaiókastro | 502 |
| Palaiókastro | Poseidónio | 31 |
| Palaiókastro | Psilí Ámmos | 49 |
| Samía | Agía Paraskeví | 26 |
| Samía | Ágios Nikólaos (saari) | 0 |
| Samía | Asprochórti | 11 |
| Samía | Diapórti (saari) | 0 |
| Samía | Galázio | 23 |
| Samía | Kasonísi (saari) | 0 |
| Samía | Makróniso (saari) | 0 |
| Samía | Prasonísi (saari) | 0 |
| Samía | Sámos | 6 191 |
| Samía | Strongyló (saari) | 0 |
| Stavrinídes | Stavrinídes | 42 |
| Vathý | Agía Markélla | 7 |
| Vathý | Agía Triáda | 46 |
| Vathý | Agía Zóni | 128 |
| Vathý | Ái Thanásis | 21 |
| Vathý | Drosiá | 69 |
| Vathý | Flóka | 21 |
| Vathý | Kamára | 258 |
| Vathý | Kédro | 109 |
| Vathý | Koumariónas | 112 |
| Vathý | Mesókampos | 110 |
| Vathý | Moraïtochóri | 30 |
| Vathý | Nikóla | 144 |
| Vathý | Panaḯtsa | 19 |
| Vathý | Plátanos | 23 |
| Vathý | Tourkomylonás | 16 |
| Vathý | Varélla | 106 |
| Vathý | Vathý | 1 888 |
| Vathý | Zervoú | 34 |
| Vathý | Zoodóchos Pigí | 6 |
| Vourliótes | Avlákia | 18 |
| Vourliótes | Kámpos | 91 |
| Vourliótes | Vrontianín luostari (Moní Vrontá) | 16 |
| Vourliótes | Vourliótes | 376 |
Yhteensä: 12 517
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vathý Wikimedia Commonsissa
Vathýn yläkylä (rinteessä) ja satama vuonna 1901.
Vathýn kylä (etualalla), taustalla alempana Sámoksen kaupunki.
Vathýn vanha koulutalo.
Pieni kirkko Vathýssa.
Rustem Kazakov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | München 1972 | 57 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Mar del Plata 1969 | 57 kg |  |
|  Kultaa | Sofia 1971 | 57 kg |  |
|  Hopeaa | Teheran 1973 | 57 kg |  |
|  Pronssia | Edmonton 1970 | 57 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Minsk 1967 | 57 kg |  |
Rustem Kazakov (s. 2. tammikuuta 1947) on entinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiavoittaja. Hän edusti aktiiviaikoinaan Neuvostoliittoa.
Kazakov voitti olympiakultaa 57 kilogramman painoluokassa 1972 Münchenissä, missä hän kohtasi loppuottelussa Saksan liittotasavallan Hans-Jürgen Veilin. Maailmanmestaruuksia Kazakov voitti kaksi kappaletta: 1969 Mar del Platassa ja 1971 Sofiassa. Välissä hän saavutti MM-pronssia Edmontonin kisoissa. Ensimmäisen arvokisamitalinsa, pronssin, hän saavutti 1967 Minskin EM-kisoista. Viimeisimmissä arvokisoissaan, 1973 Teheranin MM-kisoissa, hän jäi hopealle hävittyään loppuottelussa Puolan Józef Lipieńille.
Seuratasolla Kazakov edusti SKA Taškentia ja myöhemmin Moskovan TsSKAta.
Risto Tyrväinen

Risto Perttu Tapani Tyrväinen (s. 10. helmikuuta 1947 Mikkeli) on suomalainen everstiluutnantti, joka toimi muun muassa Lapin ilmatorjuntarykmentin komentajana ja Ilmatorjuntakoulun johtajana.
Tyrväinen syntyi vääpeli Albin Tyrväisen ja Aino Laitisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 on Ilona Waris.
Tyrväinen tuli ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta 1966, Kadettikoulusta hän valmistui 1971 ja Sotakorkeakoulusta 1983. Tyrväinen toimi  Salpausselän Ilmatorjuntapatteriston opetusupseerina, yksikön päällikkönä ja aliupseerikoulun johtajana 1971–1986 ja Pääesikunnan toimistoupseerina 1986–1988. Apulaissotilasasiamies Lontoossa hän oli 1988–1991 ja patteristonkomentaja Helsingin ilmatorjuntarykmentissä 1991–1992. Ilmatorjuntakoulun johtajana Tyrväinen toimi 1992–1996 ja Lapin ilmatorjuntarykmentin  komentajana 1996–1999, minkä jälkeen hän työskenteli vielä Maanpuolustuskorkeakoulun opettajana.
Tyrväinen ylennettiin vänrikiksi 1968, luutnantiksi 1971, yliluutnantiksi 1974, kapteeniksi 1979, majuriksi 1985 ja everstiluutnantiksi 1991.