stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Manoj Kumar

| Manoj Kumar |
| --- | --- |
 Manoj Kumar vuonna 2012.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Harikrishan Goswami
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1937 (ikä 87) Abbottabad, Luoteisprovinssi, Brittiläinen Intia
Kansalaisuus:  Intia
Ammatti:  näyttelijä, elokuvaohjaaja, elokuvatuottaja, käsikirjoittaja, leikkaaja, poliitikko
Puoliso:  Shashi Goswami
Lapset:  2
Näyttelijä
Aktiivisena:  1957–1999
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Manoj Kumar (hindiksi मनोज कुमार, Manoj Kumār, oik. Harikrishan Goswami, pandžabiksi ਹਰੀਕਿਸ਼ਨ ਗਿਰੀ ਗੋਸਵਾਮੀ, Harīkiśan Gosvāmī; s. 24. heinäkuuta 1937 Abbottabad, Luoteisprovinssi, Brittiläinen Intia) on intialainen näyttelijä, elokuvaohjaaja, elokuvatuottaja, käsikirjoittaja ja leikkaaja, joka työskenteli hindinkielisissä elokuvissa. Hänet tunnetaan työstään isänmaallisten elokuvien parissa, ja hänelle on annettu lempinimi Bharat Kumar. Hänen voittamiinsa palkintoihin kuuluvat kahdeksan Filmfare Awards -palkintoa, mukaan lukien elämäntyöpalkinto. Intian valtio myönsi hänelle Padma Shrin vuonna 1992 ja Dadasaheb Phalke Awardin vuonna 2016.
Valikoitu filmografia

Hariyali Aur Rasta (1962)
Woh Kaun Thi? (1964)
Shaheed (1965)
Himalay Ki God Mein (1965)
Gumnaam (1965)
Do Badan (1966)
Upkar (1967)
Patthar Ke Sanam (1967)
Neel Kamal (1968)
Purab Aur Paschim (1970)
Mera Naam Joker (1970)
Shor (1972)
Be-Imaan (1972)
Roti Kapada Aur Makaan (1974)
Sanyasi (1975)
Dus Numbri (1976)
Kranti (1981)
Palkinnot

Bengal Film Journalists’ Association Awards
1968: Paras dialogi (hindi) – Upkar
Filmfare Awards
1968: Paras elokuva – Upkar
1968: Paras ohjaus – Upkar
1968: Paras tarina – Upkar
1968: Paras dialogi – Upkar
1972: Paras miespääosa – Be-Imaan
1972: Paras leikkaus – Shor
1975: Paras ohjaus – Roti Kapada Aur Makaan
1999: Elämäntyöpalkinto
National Film Awards
1968: Toiseksi paras elokuva – Upkar
2016: Dadasaheb Phalke Award
Muut palkinnot:
1992: Padma Shri Intian valtiolta
2008: Kishore Kumar Award Madhya Pradeshin osavaltiolta
2010: Raj Kapoor Award Maharashtran osavaltiolta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Manoj Kumar Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Manoj Kumar Allmoviessa (englanniksi)
Mantineian taistelu (362 eaa.)

Mantineian taistelu käytiin vuonna 362 eaa. Theban ja Spartan välillä. Epameinondaan johtama thebalainen armeija voitti spartalaiset, mutta Epameinondas itse kuoli taistelussa.
Tausta

Vuonna 362 eaa. Epameinondas johti taas joukkoja peloponnesolaisia vastaan. Hänen päätarkoituksenaan oli kukistaa Mantineia, joka vastusti Theban valtaa niemimaalla. Matkalla Mantineiaa kohti Epameinondas sai kuulla, että spartasta oli lähtenyt niin paljon sotilaita Mantineian avuksi, että itse Sparta oli miltei täysin ilman puolustajia. Epameinondas näki taas mainion tilaisuuden ja marssi suoraan Spartaa kohti. Spartan kuningas Arkhidamos III sai kuitenkin tietää Epameinondaan olevan matkalla ja ehti kerätä tarpeeksi joukkoja kaupungin suojaksi.
Epameinondas marssi tämän jälkeen pikaisesti takaisin tukikohtaansa Tegeassa ja lähetti ratsuväkensä Mantineiaa kohti. Hän toivoi että spartalaiset olisivat lähteneet suojelemaan kotikaupunkiaan ja jättäneet samalla Mantineian ilman puolustajia. Mantineiassa ollut ateenalainen ratsuväki löi kuitenkin takaisin thebalaisen ratsuväen kaupungin edustalla. Epameinondaalle oli selvää, että Theban oli lyötävä vihollisensa hopliittitaistelussa, jos se halusi pitää kiinni valloituksistaan.
Taistelu

Mantineian taistelu oli suurin Kreikassa koskaan käyty hopliittitaistelu. Miltei kaikki kaupungit ottivat osaa siihen jollain tavalla. Boiotian kanssa sotivista tärkeimmät olivat Tegea, Megalopolis ja Argos. Heitä vastassa olivat Sparta, Ateena, Elis ja monta muuta kaupunkia. Kummallakin puolella taisteli noin 20 000–30 000 sotilasta.
Kuten Leuktrassa Epameinondas sijoitti thebalaiset vasemmalle siivelle, spartalaisia vastapäätä. Tässä vasemmassa siivessä oli enemmän rivejä syvässä kolonnassa. Oikealle siivelle hän sijoitti liittolaisensa ja ratsuväkensä. Epameinondas toivoi ratsuväkensä lyövän vihollisen oikean sivustan ja sen jälkeen pystyvänsä murtamaan spartalaisten muodostelman. Näin kävikin. Voimakkaampi boiotialainen ratsuväki löi takaisin ateenalaisen ja mantineialaisen ratsuväen oikealla siivellä ja hyökkäsi sen jälkeen suojaamattoman falangin sivustaan. Vähän aikaa spartalaiset saivat pidäteltyä Theban syvää falangia, mutta lopulta spartalaisten puolustus murtui ja koko vihollisen armeija lähti pakoon. Epameinondas haavoittui samalla kun thebalaiset lähtivät ajamaan takaa vihollisiaan. Hän kuoli pian tämän jälkeen.
Kun sotilaat saivat kuulla Epameinondaan kaatuneen, lakkasivat he ajamasta takaa vastustajiaan. Taistelun jälkeen kummatkin osapuolet väittivät itseään voittajaksi ja pystyttivät taistelukentälle muistomerkin voittonsa kunniaksi. Spartalaisia suuresti ihannoinut historioitsija Ksenofon kertoo, että Mantineian taistelun jälkeen Kreikka vajosi suurempaan epäjärjestykseen ja sekasortoon kuin koskaan aikaisemmin.
Seuraukset

Tradition mukaan ennen kuolemaansa Epameinondas olisi sanonut, että Theban pitäisi pyrkiä solmimaan rauhan vastustajiensa kanssa. Taistelun jälkeen osapuolet sopivat uudesta yleisestä rauhasta, mutta Theba oli tämän jälkeen puolustuskannalla ja pian Ateena otti taas johtoaseman Kreikassa.
Luettelo Ruotsin ruukkialueista

Husebyn ruukki Alvestan kunnassa.
Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin paikkakunnista, jotka ovat edelleen tai ovat aiemmin olleet ruukkiyhdyskuntia. Niitä on hallinnut yksi ruukki, jolla voidaan tarkoittaa yhtä teollisuudenalaa tai jotakin tiettyä teollisuusyritystä. Ruukkialue voidaan määritellä monella tavalla, ja voi olla olemassa paikkakuntia, joita voitaisiin myös pitää ruukkialueina, mutta jotka eivät kuitenkaan ole mukana seuraavassa luettelossa.
Ruukkialueet on seuraavassa lueteltu maakunnittain. Sulkuihin on merkitty mitä teollisuudenalaa paikkakunnilla on harjoitettu.
Esiteollisen ajan ruukit on lueteltu artikkelissa Luettelo Ruotsin rautaruukeista.
Blekinge

Kallinge (aiemmin rautaruukki)
Olofström (konepajateollisuus, aiemmin myös terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Bohuslän

Munkedal (paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Dalsland

Bengtsfors (aiemmin autonosien valmistus, alun perin sellutehdas)
Billingsfors (paperitehdas, aiemmin myös saha, alun perin rautaruukki)
Dals Långed (paperitehdas)
Fengersfors (aiemmin paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Forsbacka
Gustavsfors (aiemmin sellu- ja paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Rådanefors (aiemmin valimo ja konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Skåpafors (paperitehdas, aiemmin myös saha)
Åsensbruk (aiemmin paperitehdas)
Ödeborg (aiemmin konepajateollisuus)
Gotlanti

Bläse (aiemmin kalkkiteollisuus)
Slite (sementtiteollisuus)
Gästrikland

Axmar bruk (aiemmin rautaruukki)
Bodås (aiemmin kaivosteollisuus)
Bomhus (sellu- ja paperitehdas)
Forsbacka (aiemmin terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Gysinge (aiemmin rautaruukki)
Gästrike-Hammarby (aiemmin paperinjalostusteollisuus, sellu- ja paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Hofors (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Mackmyra (aiemmin sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Norrsundet (aiemmin sellutehdas)
Sandviken (teräs- ja konepajateollisuus)
Strömsbro (aiemmin tekstiiliteollisuus)
Tolvfors (aiemmin rautaruukki)
Halland

Sennan (aiemmin tiilitehdas)
Hälsingland

Hybo (aiemmin puusepän- ja sahateollisuus)
Iggesund (sellu- ja kartonkiteollisuus, sahateollisuus, alun perin rautaruukki)
Ljusne (sahateollisuus, aiemmin myös puunjalostusteollisuus ja konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Marmaverken (aiemmin sulfiittisellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Sandarne (kemianteollisuus, aiemmin myös sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Sibo (kemianteollisuus)
Stocka (Hälsingland) (aiemmin sahateollisuus)
Strömbacka (aiemmin rautaruukki)
Strömsbruk (paperinjalostusteollisuus, aiemmin sellu- ja paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Sörforsa (aiemmin tekstiiliteollisuus)
Vallvik (sulfaattisellutehdas)
Vannsätter (aiemmin sellutehdas)
Voxnabruk (aiemmin rautaruukki)
Itä-Götanmaa

Borggård (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Boxholm (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Finspång (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki ja aseidenvalmistusta)
Fiskeby (paperitehdas)
Grytgöl (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Gusum (aiemmin konepajateollisuus ja messinkiruukki)
Hults Bruk (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Hävla (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Ljusfallshammar (aiemmin konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Loddby (aiemmin sellutehdas)
Skärblacka (sellu- ja paperitehdas)
Åtvidaberg (aiemmin hienomekaaninen teollisuus, alun perin rautaruukki)
Jämtland

Hissmofors (sahateollisuus, aiemmin myös sellutehdas)
Ulriksfors (aiemmin sellutehdas)
Vaplan (konepajateollisuus, aiemmin myös sellutehdas, mylly ja sahateollisuus)
Lappi

Kiiruna (ruots. Kiruna) (kaivosteollisuus)
Malmivaara (ruots. Malmberget) (kaivosteollisuus)
Porjus (voimala, aiemmin sulattamo ja kemianteollisuus)
Svappavaara (kaivosteollisuus)
Länsi-Götanmaa

Forsvik (pientä metalliteollisuutta ja mylly, aiemmin valimo, konepajateollisuus sekä sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Fåglavik (aiemmin lasitehdas)
Hällekis (aiemmin sementtiteollisuus)
Jonsered (aiemmin konepajateollisuus sekä tekstiiliteollisuus)
Lilla Edet (paperitehdas)
Limmared (lasitehdas)
Mölnlycke (aiemmin tekstiiliteollisuus)
Rydal (aiemmin tekstiiliteollisuus)
Rydboholm (aiemmin tekstiiliteollisuus)
Surte (aiemmin lasitehdas)
Tollered (aiemmin tekstiiliteollisuus)
Vargön (sulattamo, aiemmin myös sellu- ja paperitehdas)
Årnäs (aiemmin lasitehdas)
Medelpad

Alby (kemianteollisuus)
Essvik (aiemmin kemianteollisuus, alun perin sellutehdas)
Fagervik (aiemmin sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Nyhamn (aiemmin kemianteollisuus, alun perin sahateollisuus ja sitten sellutehdas)
Ljungaverk (aiemmin kemianteollisuus)
Galtström (aiemmin rautaruukki)
Lögdö (aiemmin rautaruukki)
Stockvik (kemianteollisuus)
Svartvik (aiemmin sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Sundsbruk (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki ja sahateollisuus)
Sörfors (aiemmin rautaruukki)
Söråker (aiemmin mineraalivillan valmistus, alun perin sellutehdas ja saha)
Tunadal (sahateollisuus)
Vivstavarv (aiemmin paperitehdas, alun perin laivatelakka)
Östrand (sellutehdas)
Norrbotten

Bodträskfors (aiemmin sahateollisuus)
Karlsborg (sellu- ja paperitehdas)
Munksund (sellu- ja paperitehdas)
Piitime (ruots. Piteå) (sellu- ja paperitehdas)
Töre (aiemmin rautaruukki)
Närke

Aspa (sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Brevens bruk (aiemmin valimo ja konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Garphyttan (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Hammar (aiemmin lasitehdas)
Hasselfors
Svartå (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Zinkgruvan (kaivosteollisuus)
Åmmeberg
Skåne

Bromölla (keraaminen teollisuus)
Hasslarp (aiemmin sokeriteollisuus)
Gunnarstorp (aiemmin kaivosteollisuus)
Hasslarp (aiemmin sokeriteollisuus)
Hyllinge (aiemmin kaivosteollisuus)
Höganäs (jauhemetallurginen teollisuus, alun perin keramiikka- ja tiiliteollisuus)
Klippans bruk (paperitehdas)
Köpingebro (aiemmin sokeritehdas)
Nymölla (sellu- ja paperitehdas)
Nyvång (aiemmin kaivosteollisuus)
Perstorp (kemianteollisuus)
Sibbhult (konepajateollisuus, aiemmin lasitehdas)
Skromberga (keraaminen teollisuus, aiemmin myös kaivosteollisuus)
Skånes-Fagerhult (aiemmin tekstiiliteollisuus)
Stidsvig (kemianteollisuus)
Stockamöllan (konepajateollisuus, aiemmin myös puusepänteollisuus, alun perin tekstiiliteollisuus ja mylly)
Teckomatorp (aiemmin kemianteollisuus, alun perin sokeriteollisuus)
Örtofta (sokeriteollisuus)
Östanå (aiemmin sellu- ja paperitehdas)
Småland

Ankarsrum (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Alsterbro (lasitehdas)
Alsterfors (aiemmin lasitehdas, alun perin rautaruukki)
Boda glasbruk (lasitehdas)
Bruzaholm (valimo, alun perin rautaruukki)
Böksholm (aiemmin sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Delary (aiemmin sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Edsbruk (aiemmin sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Emsfors (aiemmin sellu- ja paperitehdas)
Flerohopp (aiemmin lasitehdas, alun perin rautaruukki)
Flygsfors (aiemmin lasitehdas, alun perin rautaruukki)
Fridafors (aiemmin paperitehdas)
Gullaskruv (aiemmin lasitehdas)
Gunnebo (metallituoteteollisuus, alun perin rautaruukki)
Huseby (aiemmin rautaruukki)
Huskvarna (konepajateollisuus, alun perin asetehdas)
Hyltebruk (paperitehdas)
Konga (konepajateollisuus, aiemmin paperisellutehdas, alun perin rautaruukki)
Kosta (lasitehdas)
Lessebo (paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Orrefors (lasitehdas, alun perin rautaruukki)
Os (aiemmin paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Målerås (lasitehdas)
Norrahammar (aiemmin valimo ja konepajateollisuus)
Klavreström (aiemmin valimo ja konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Pauliström (paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Silverdalen (aiemmin paperitehdas)
Storebro (veneenvalmistus, alun perin rautaruukki)
Strömsnäsbruk (aiemmin sellu- ja paperitehdas)
Sävsjöström (aiemmin sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Timsfors (aiemmin paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Torpsbruk (aiemmin rautaruukki)
Åfors (lasitehdas)
Åminne (aiemmin rautaruukki)
Överum (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Södermanland

Hälleforsnäs (aiemmin teräs- ja konepajateollisuus sekä valimo, alun perin rautaruukki)
Högsjö
Nyby bruk (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Nykvarn (aiemmin paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Nävekvarn (aiemmin tykkitehdas)
Oaxen (aiemmin kalkkiteollisuus)
Stora Vika (aiemmin sementtiteollisuus)
Åkers styckebruk (tykkitehdas ja terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Valla (aiemmin tiilitehdas)
Taalainmaa

Avesta (terästeollisuus, alun perin mm. rautaruukki)
Bispberg (aiemmin kaivosteollisuus)
Blötberget (aiemmin kaivosteollisuus)
Borlänge (Domnarvet ja Kvarnsveden) (terästeollisuus ja paperitehdas)
Fors (kartonginvalmistus, alun perin sellutehdas ja rautaruukki)
Fredriksberg (aiemmin sellu- ja paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Garpenberg (kaivosteollisuus)
Grycksbo (paperitehdas)
Grängesberg (aiemmin kaivosteollisuus)
Horndal (aiemmin terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Håksberg (aiemmin kaivosteollisuus)
Idkerberget (aiemmin kaivosteollisuus)
Långshyttan (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Morgårdshammar (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Nyhammar (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Näs bruk (aiemmin rautaruukki)
Smedjebacken (terästeollisuus)
Stjärnsund (aiemmin rautaruukki ja hienomekaaninen teollisuus)
Sågmyra (aiemmin tekstiiliteollisuus)
Tuna-Hästberg (aiemmin kaivosteollisuus)
Turbo (aiemmin saha ja sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Ulvshyttan (aiemmin konepaja- ja kaivosteollisuus sekä rautaruukki)
Vintjärn (aiemmin kaivosteollisuus)
Vikmanshyttan (aiemmin terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Uplanti

Dannemora (aiemmin kaivosteollisuus)
Edsbro (aiemmin rautaruukki)
Forsmark (aiemmin rautaruukki)
Gimo (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Gustavsberg (keraaminen teollisuus)
Länna (aiemmin rautaruukki)
Hallstavik (paperitehdas, alun perin saha)
Harg (aiemmin rautaruukki)
Harnäs (aiemmin rautaruukki)
Herräng (valimo, alun perin terästeollisuus)
Hillebola (aiemmin rautaruukki)
Karlholm (träindustri, alun perin rautaruukki)
Lövstabruk (aiemmin rautaruukki)
Rånäs (aiemmin rautaruukki)
Skebobruk (aiemmin rautaruukki)
Skutskär (sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Strömsberg (aiemmin rautaruukki)
Söderfors (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Tobo (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Västland (aiemmin rautaruukki)
Älvkarleö (aiemmin konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Österbybruk (valimo, aiemmin terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Värmlanti

Blombacka (aiemmin konepajateollisuus)
Borgvik (aiemmin rautaruukki)
Björneborg (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Bäckhammar (paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Degerfors (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Deje (aiemmin sellu- ja paperitehdas)
Dömle (aiemmin rautaruukki)
Edsvalla (aiemmin sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Forshaga (paperinjalostusteollisuus, aiemmin sellu- ja paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Glava (aiemmin lasitehdas)
Grums (sellu- ja paperitehdas)
Hagfors (terästeollisuus)
Karlskoga (aseteollisuus sekä konepaja- ja terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Koppom (aiemmin sellu- ja paperitehdas)
Lesjöfors (konepajateollisuus, aiemmin myös terästeollisuus ja saha, alun perin rautaruukki)
Munkfors (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Mölnbacka (aiemmin sellu- ja paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Nykroppa (aiemmin terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Persberg (aiemmin kaivosteollisuus)
Rottneros (sellutehdas)
Segmon (aiemmin sellutehdas)
Skoghall (sellu- ja paperitehdas sekä kemianteollisuus)
Stjärnsfors (aiemmin rautaruukki)
Vålberg (aiemmin kemianteollisuus)
Västerbotten

Bureå (aiemmin sellutehdas ja sahateollisuus)
Klemensnäs (aiemmin sellutehdas ja puunjalostusteollisuus, alun perin sahateollisuus)
Obbola (sellu- ja paperitehdas)
Robertsfors (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Skelleftehamn (sulattamo)
Västmanland

Bredsjö (aiemmin rautaruukki)
Bångbro (aiemmin terästeollisuus)
Fagersta (teräs- ja konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Frövi (sellu- ja paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Guldsmedshyttan (valimo, aiemmin myös terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Gyttorp (kemianteollisuus)
Hallstahammar (konepajateollisuus, aiemmin myös terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Hällefors (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Högfors (aiemmin rautaruukki)
Kolbäck
Kolsva (valimo ja konepajateollisuus, aiemmin myös terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Mossgruvan (aiemmin kaivosteollisuus)
Norberg (aiemmin kaivosteollisuus)
Oppboga (paperitehdas, aiemmin myös sellutehdas)
Ramnäs (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Riddarhyttan (aiemmin kaivosteollisuus, sahateollisuus ja rautaruukki)
Rockhammar (sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Sikfors (aiemmin rautaruukki)
Skultuna (konepaja- ja metallitavarateollisuus sekä messinkitehdas)
Striberg (aiemmin kaivosteollisuus)
Stråssa (aiemmin kaivosteollisuus)
Ställberg (aiemmin kaivosteollisuus)
Ställdalen (paperitehdas, alun perin rautaruukki)
Surahammar (terästeollisuus, alun perin rautaruukki)
Sörstafors (aiemmin sellu- ja paperitehdas)
Vedevåg (konepajateollisuus sekä kemianteollisuus, alun perin rautaruukki)
Virsbo (konepajateollisuus, alun perin rautaruukki)
Yxsjöberg (aiemmin kaivosteollisuus)
Ängelsberg (aiemmin rautaruukki)
Ångermanland

Bollstabruk (sahateollisuus, alun perin rautaruukki)
Domsjö (sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Dynäs (sellu- ja paperitehdas, alun perin sahateollisuus)
Graningebruk (aiemmin rautaruukki)
Frånö (aiemmin sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Hallstanäs (aiemmin sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Husum (sellutehdas)
Köpmanholmen (aiemmin sellutehdas)
Lugnvik (aiemmin sahateollisuus)
Marieberg (aiemmin sahateollisuus)
Norrbyskär (aiemmin sahateollisuus)
Rundvik (saha- ja puunjalostusteollisuus)
Sandviken (aiemmin sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Sprängsviken (aiemmin sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Svanö (aiemmin sellutehdas, alun perin sahateollisuus)
Utansjö (aiemmin sellutehdas, alun perin rautaruukki)
Öölanti

Degerhamn (sementtiteollisuus)
Grönhögen (aiemmin sementtiteollisuus)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Lista över bruksorter i Sverige
Käännös suomeksi
Marin kielioppi

| Marin kielioppi |
| --- | --- |
Kirjailija:  Alho Alhoniemi
Kieli:  suomi
Genre:  sanakirja
Kustantaja:  Suomalais-Ugrilainen Seura
Julkaistu:  1985
Sivumäärä:  172
ISBN:  951-9019-88-X
Sarja: Apuneuvoja suomalais-ugrilaisten kielten opintoja varten X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Marin kielioppi on vuonna 1985 julkaistu kielioppikirja marin kielestä. Teoksen on laatinut Alho Alhoniemi ja julkaissut Suomalais-Ugrilainen Seura. Toinen painos on vuodelta 2010.
Teoksen tarkoituksena on julkaisijansa mukaan antaa lukijalle perustiedot marin äänne- ja muotorakenteesta, oikeinkirjoituksen periaatteista sekä taivutusmuotojen käytöstä. Teos on pyritty laatimaan mahdollisimman konkreettiseksi ja havainnolliseksi sekä oppikirjaksi soveltuvaksi.
Kielioppi pyrkii kuvaamaan nimenomaan marin kahta kirjakieltä, niittymarin eli itämarin ja vuorimarin eli länsimarin kirjakieltä. Vain muutamissa kohdin on vertailun vuoksi viittauksia murteiden erikoispiirteisiin.
Marin kirjakieliä kirjoitetaan kyrillisin kirjaimin, mutta kieliopissa kirjakielten ilmaukset on kuitenkin esitetty käyttämällä suomalais-ugrilaista transkriptiota.
Marianne Thesleff

Marianne Alice Johanna Thesleff (14. heinäkuuta 1908 Viipuri – 31. maaliskuuta 1992 Tukholma) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut muistelmakirjailija.
Thesleffin vanhemmat olivat Viipurin hovioikeuden kanslisti ja Viipurin kunnallispormestari Johannes Amatus Thesleff ja Sigrid von Wilcken. Hän oli naimisissa 1941–1945 insinööri Antti Osmo Johannes Kiikan (s. 1909) kanssa ja meni avioeron jälkeen 1945 uusiin naimisiin ruotsalaisen huolitsija Erik Helmer Hedströmin (s. 1886) kanssa. Marianne Thesleffin veli Aleksander Thesleff (s. 1907) toimi Suomen suurlähettiläänä Brysselissä 1959–1963 ja Argentiinassa 1966–1974.
Thesleffin perhe omisti Viipurin maalaiskunnassa sijoinneen Lavolan kartanon jonka hänen isoisänsä alikapteeni Alexander Kristian Thesleff oli ostanut 1881. Marianne Thesleff muutti 1920-luvulla Helsinkiin aloittaakseen opinnot Helsingin yliopistossa mutta pääkaupungin seuraelämä syrjäytti pian opiskelun. Hän palasi 1930-luvulla hoitamaan perheen maatilaa mutta perhe joutui evakoiksi talvisodan jälkeen koska tila sijaitsi luovutetulla alueella. Thesleffit pääsivät jatkosodan aikana Lavolaan josta kaikki rakennukset oli kuitenkin tuhottu. Syksyllä 1944 heidän oli lähdettävä siellä lopullisesti ja seuraavana vuonna Marianne Thesleff muutti Ruotsiin.
Marianne Thesleff julkaisi muistelmansa elämänvaiheistaan 1950-luvulle saakka vuonna 1977 ja suomeksi ne ilmestyivät 1980.
Teoksia

Jag föddes till ett ljuvligt liv.    Schildt, Helsingfors 1977 (suomeksi nimellä Ihana elämä, Kirjayhtymä 1980)
Aiheesta muualla

Juhani Paunu : Flapperin valituslaulu,  Kahvi, Konjakki & Sikarintuhkaa-blogi 3.10.2009[vanhentunut linkki]
Makedonian jääkiekkoliitto

Makedonian jääkiekkoliitto (mak. Хокеј федерација на Македонија, Hokej federacija na Makedonija) on Pohjois-Makedonian jääkiekkotoiminnasta vastaava järjestö. Liiton presidentti on Nikola Tasev.
Järjestö liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 2001. Liiton ensimmäisinä toimintavuosina maa ei osallistunut kansainvälisiin turnauksiin, mutta kaudella 2017–2018 silloinen entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia otti osaa ensimmäiseen kansainväliseen IIHF:n turnaukseen. Maan nimen muututtua joukkueen nimi on Pohjois-Makedonian jääkiekkomaajoukkue.
Vuonna 2021 maassa oli yksi ulkokaukalo, 38 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa, 33 rekisteröitynyttä junioria, 11 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa ja neljä virallista tuomaria.