stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Riipilä

| Riipilä> Ripuby |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Riipilä korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Kivistön suuralue
Kaupunginosa nro:  32
Pinta-ala:  13,1 km² 
Väkiluku:  703 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  68 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01760, 01750
Lähialueet:  Luhtaanmäki, Seutula, Kiila; Nurmijärvi, Tuusula
Riipilä (ruots. Ripuby) on Kivistön suuralueeseen kuuluva Vantaan kaupunginosa. Se sijaitsee Länsi-Vantaan pohjoisosassa Riipiläntien molemmin puolin, Vantaanjoen mutkan pohjoispuolella, ja ulottuu Nurmijärven ja Tuusulan kunnanrajoille asti. Riipilä on Vantaan pohjoisin kaupunginosa. Vantaalla naapurikaupunginosia ovat Luhtaanmäki, Seutula ja Kiila. Riipilä on harvaan asuttua ja maaseutumaista asuinaluetta.
Riipilä on myös vanhastaan Helsingin pitäjän keskiaikaisperäinen maarekisterikylä, jonka kyläkeskus sijaitsee Seutulan kaupunginosassa Vantaanjoen mutkan sisäpuolella, ja joka ulottuu lännessä Vestraan asti.
Riipilän kaupunginosa sen sijaan sijaitsee nyt kokonaan joenmutkan pohjoispuolella ja kaupunginosan itäisin osa kuuluu Seutulan maarekisterikylään. Tämä johtuu siitä, että kun kauppalanosia muodostettiin 1972, ne rajattiin jokiin ja isoihin teihin. Kauppalanosista tuli kaupunginosia 1974.
Riipilän taajamia ovat Männikkö ja Reuna. Kaupunginosan pohjoiskolkassa sijaitsee Rajakoski.
Nimi

Nimi Riipilä tulee todennäköisesti paikan vanhasta kylännimestä Repo tai Repola, joka on ruotsalaiskirjureiden kirjauksissa muuttunut nykyiseen muotoonsa. Alueen ensimmäiset historialliselle ajalle säilyneet pysyvät asukkaat ovat ilmeisesti olleet lähtöisin rautakautisesta Hämeestä sekä osaksi Lohjan seudulta. Kylän nimenä oli 1960-luvulle saakka Ripukylä.
Rautatiemania

Vuonna 1840 avattua Brightonin rautatieasemaa esittävä aikakauden piirros
Rautatiemania oli spekulatiivisten sijoittajien äkillinen innostus rautateiden rakentamiseen 1830- ja 1840-lukujen Britanniassa. Tapahtumat noudattivat vastaavista talouskuplista tuttua kaavaa. Kun rautatieyhtiöiden osakkeiden arvo epärealististen tuotto-odotusten siivittämänä nousi, yhä useampi sijoittaja oli valmis panostamaan niihin entistä enemmän rahaa. Lopulta seurauksena oli väistämätön romahdus. Rautatiemania saavutti huippunsa vuonna 1846, jolloin perustetut rautatieyhtiöt suunnittelivat yhteensä jopa 15 300:n uuden ratakilometrin rakentamista Britanniaan. Noin kolmannes suunnitelmista jäi toteuttamatta johtuen joko rautatieyhtiön kaatumisesta huonoon taloudenpitoon, suurempien rautatieyhtiöiden ostettua pienemmän kilpailijan pois tai että kyseessä oli pelkkä rahankeräämiseen tarkoitettu huijaus.
Maailman ensimmäinen moderni rautatie avattiin Liverpoolin ja Manchesterin välille vuonna 1830 ja se osoittautui menestykseksi. 1840-luvun alussa talous kehittyi Britanniassa suotuisasti ja teollisuustuotanto kasvoi. Englannin pankki laski sijoittajien aiemmin suosimien obligaatioiden korkotasoa, saaden sijoittajat etsimään uusia paremmin tuottavia kohteita. Koska sijoittajat panostivat vakaina sijoituksina pidettyihin tuottoisten rautatieyhtiöiden osakkeisiin, niiden hinta nousi. Britanniassa teollinen vallankumous oli luonut vauraan keskiluokan, jolla oli mahdollisuuksia ja halua sijoittaa. Rautatieyhtiöiden osakkeisiin sijoittaminen koettiin varmana keinona moninkertaistaa pääoma. Rautatieyhtiöiden äkisti nousseet osakekurssit innostivat entistä laajempaa joukkoa sijoittamaan entistä enemmän rahaa. Muiden vastaavien talouskuplien tapaan, itseään ruokkiva rautatiemania perustui katteettomiin tuotto-odotuksiin, jolloin romahdus oli ennen pitkää väistämättä edessä. Kymmenien rautatieyhtiöiden aloitettua toimintansa ne tuottivat jatkuvia tappiota. Tällöin sijoittajat saivat huomata, etteivät kaikki rautatiet suinkaan olleet tuottoisia eikä rautatien rakentaminen niin yksinkertaista kuin heille oli luvattu.
Vuonna 1845 Englannin pankin nostaessa korkotasoa sijoitusvirrat suuntautuivat jälleen obligaatioihin, pois rautatietoiminnasta. Rautatieosakkeiden indeksin huippu saavutettiin 8. elokuuta 1845, minkä jälkeen niiden arvo alkoi kiihtyvällä vauhdilla pudota. Kun romahdus tapahtui, kaupankäynti päättyi kuvaannollisesti kuin seinään. Tämä jätti lukuisat rautatieyhtiöt kokonaan vaille rahoitusta ja vielä useammat sijoittajat puille paljaille osakkeiden muututtua arvottomiksi.
Monien rautatieyhtiöiden romahtamisesta huolimatta niiden rakentamat rautatieverkostot jäivät jäljelle. Suuremmat romahdukselta välttyneet rautatieyhtiöt ostivat kaatuneita rataosuuksia tarjoamalla niistä huomattavasti reaaliarvoa alhaisempia summia, vaihtoehtona sille että niihin sijoittaneet olisivat menettäneet kokonaan rahansa.
Aiheesta muualla

Railwaymania – Selostuksia tapahtumista ja linkkejä tutkimuksiin aiheesta (englanniksi)
Race (vuoden 2016 elokuva)

| Race |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Stephen Hopkins
Käsikirjoittaja:  Anna Waterhouse Joe Shrapnel
Säveltäjä:  Rachel Portman
Kuvaaja:  Peter Levy
Pääosat:  Stephan James
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Kanada Yhdysvallat Ranska Saksa
Tuotantoyhtiö:  Focus Features
Levittäjä:  Focus Features
Ensi-ilta:   19. helmikuuta 2016
Kesto:  134 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Tuotto:  25,1 milj. (USD; tammikuu 2017)
Aiheesta muualla
IMDb
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Race on vuonna 2016 julkaistu yhdysvaltalainen elokuva. Elokuva kertoo tummaihoisesta yhdysvaltalaisesta olympiaurheilija Jesse Owensista, joka voitti natsi-Saksassa järjestetyissä vuoden 1936 kesäolympialaisissa neljä kultamitalia. Owensia näyttelee elokuvassa Stephan James.
Elokuvan käsikirjoittivat Anna Waterhouse ja Joe Shrapnel. Ohjaajana toimi Stephen Hopkins.
Vastaanotto

Elokuvan vastaanotto oli ristiriitainen. USA Todayn Brian Truitt antoi elokuvalle 3/4 tähteä ja kehui erityisesti Larry Snyderia esittäneen Jason Sudeikisin roolisuoritusta. Toisaalta taas esimerkiksi Miami Heraldin Rene Rodriguez piti elokuvan juonta liian holhoavana ja sen roolihahmoja liian pinnallisina. Kriitikoiden arvosanoja keräävä Metacritic on antanut elokuvalle arvosanan 56/100, joka perustuu 35 kriitikon antamien arvostelujen keskiarvoon.
Race oli tammikuuhun 2017 mennessä tuottanut maailmanlaajuisesti yhteensä noin 25,1 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
Aiheesta muualla

Race Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Reggae (albumi)

| Reggae Pedro’s Heavy Gentlemen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1997
 Studio : Finnvox Studiot
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CD-levy (OMCD 86)
 Tuottaja(t): Pedro Hietanen
 Tyylilaji: reggae, pop
 Kesto: 41.19
 Levy-yhtiö: Olarin Musiikki Oy
 Levymerkki: Olarin Musiikki
Pedro’s Heavy Gentlemenin muut studioalbumit
| Tango 1993 | Reggae 1997 | Mi tango triste 2000 |
Singlet albumilta Reggae
 ”Reppurin laulu / Siboney / Lily Blossom” Julkaistu: 1997
Reggae on Pedro’s Heavy Gentlemenin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997. Albumi on julkaistu vain CD-levynä Olarin Musiikin levittämänä.
Albumi sisältää reggae-henkisiä lauluja, joita tulkitsevat eri solistit muiden muassa Ismo Alanko ja Tuomari Nurmio.
Kappaleet

Kaikki kappaleet sovittanut Pedro Hietanen, ellei toisin mainita.
Reppurin laulu – 3.51 (säv. Oskar Merikanto, san. Larin-Kyösti)
Global backyard – 3.21 (säv. ja san. Jim Pembroke)
Siboney – 3.31 (säv. ja san. Ernesto Lecuona)
Tahdon rakastella sinua – 4.44 (säv. ja san. Ari Taskinen)
In the summertime – 4.47 (säv. ja san. Ray Dorset)
Mitä rankempaa saan – 4.21 (säv. Jimmy Cliff, suom. san. Markku Salo, sov. ei tiedossa)
Nu och då – 5.03 (säv. ja san. Peps Persson)
One little boat – 3.33 (säv. ja san. Jim Pembroke)
Lily blossom – 3.17 (säv. Toivo Kärki, san. Jim Pembroke)
Goalhanger – 3.19 (säv. ja san. Billy Bragg)
Kurt Cobain – 3.32 (säv. ja san. Jim Pembroke)
Kokoonpano > Solistit

Ismo Alanko - kappaleessa "Reppurin laulu"
Jim Pembroke - kappaleissa "Global backyard", "One little boat" ja "Kurt Cobain"
Harri Marstio - kappaleessa "Siboney"
Peps Persson - kappaleissa "Tahdon rakastella sinua", "Nu och då" ja "Lily blossom"
Tuomari Nurmio - kappaleissa "In the summertime" ja "Goalhanger"
Kojo - kappaleessa "Mitä rankempaa saan"
Kokoonpano > Pedro’s Heavy Gentlemen

Pedro Hietanen - urut, harmonikka, klavinetti ja Rhodes-piano
Hannu Lemola - rummut
Harri Merilahti - basso
Jukka Tolonen - kitarat
Pekka Rechardt - kitara (kappaleessa "Kurt Cobain")
Markku Johansson - trumpetti ja flyygelitorvi
Heikki Keskinen - tenorisaksofoni
Tom Bildo - vetopasuuna
Otto Donner - trumpetti (kappaleessa "Siboney")
Mongo Aaltonen - lyömäsoittimet, Wave drum/Korg
Pirjo Bergström - guidance-kuoro
Irina Milan - guidance-kuoro
Paavo Maijanen - guidance-kuoro
Kokoonpano > Tuotanto

Pedro Hietanen - tuottaja
Juha Laakso - äänitys ja miksaus (miksaus kappaleissa 1-3 ja 6-11, Finnvox Studiot)
Risto Hemmi - miksaus (kappaleissa "Tahdon rakastella sinua" ja "In the summertime", Finnvox Studiot)
Mika Jussila - masterointi (Finnvox Studiot)
Jari Eklund - kannen suunnittelu
Timo Kuismin - valokuvat
Pöykärin Linnanmäki

| Pöykärin Linnanmäki |
| --- | --- |
 Sisäänkäynti linnan puolelta katsoen.
Sijainti
 Pöykärin Linnanmäki
Koordinaatit:  60.20398°N, 23.73697°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Lohja (Karjalohja)
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi, keskiaika
Aiheesta muualla
  Pöykärin Linnanmäki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pöykärin Linnanmäki eli Pöykärin linnamäki eli Pöykärin linnavuori on Uudellamaalla Lohjalla Karjalohjan Tallaan kylässä sijaitseva mäkilinna.
Linnamäki

Linnamäki sijaitsee Karjalohjan kirkosta 4,5 kilometriä eteläkaakkoon Lohjanjärven Hauraveden lahden pohjukassa. Linnasta on 200 metriä järven rantaan ja 150 metriä Hotopohjanojaan, joka laskee lahteen. Mäki sijaitsee peltoaukean ja avosuon keskellä ja sen huippu kohoaa yli 25 metriä ympäristöään korkeammalle. Se on moreenimäki, jossa esiintyy kalliopaljastumia eri puolilla mäkeä. Jyrkimmät piirteet sijaitsevat mäen länsipäässä, jossa lounaaseen aukeaa jyrkänne. Koilliseen mäki on loiva. Mäen lakea kiertää pohjois- ja itäpuolella kivistä ladottu valli. Vallin on keskiosasta 2,5–4,0 metriä leveä ja metrin korkuinen. Valli on noin 80 metriä pitkä, mutta reunoissa sen rakenne on epämääräisempi. Luoteessa on vielä kolmimetrinen lyhyt valli, joka sijoittuu kahden kallion väliin. Pitkässä vallissa on kaksi kaksimetristä aukkoa, joita pidetään linnoituksen portteina. Ne sijaitsevat vallin itä- ja koillisosassa. Vallit ja jyrkänne rajaavat sisälleen linnapihan, joka on kooltaan 70×45 metriä.
Hoito ja opastus

Linnanvuorella tehtiin perusraivaus vuosina 1991–1993, jolloin raivattiin muun muassa puustoa mäen lakialueelta, mäen etelärinteiltä ja vallien läheisyydeltä. Kohteen hoidon alkuperäisenä tarkoituksena on varmistaa muinaisjäännöksen säilyminen ja tehdä siitä matkailukohde. Vuonna 2004 raivattiin mäeltä joitakin kiireellisiä kohtia, ja raivausta jatkettiin myöhemmin kotiseutuyhdistyksen raivaustalkoissa. Tien viereen on pystytetty opastaulu. Käynti linnanmäelle on Niemeläntieltä, parikymmentä metriä ennen Linnanmäentietä.
Tutkimukset

Kohdetta on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1879 (J. Wefvar), 1937 (V. Maajoki), 1992 (Hannu Kotivuori) ja 1997 (Kaarlo Katiskoski). Sitä on tutkinut myös Hjalmar Appelgren, mutta hänen käyntinsä ajankohta on tuntematon. Linnanvuorta ei ole tutkittu arkeologisin kaivauksin.
Linnavuoren luoteispuolella noin 350 metrin päässä sijaitsee Lammashaanmäki, jonka kaakkoisrinteessä on metsänrinteessä havaittu terassimaisia raivanteita ja pengerrettyjä kohtia. ne voivat liittyä linnavuoren aikaiseen asutukseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pöykärin Linnanmäki Wikimedia Commonsissa
Suomen muinaislinnat
| --- | --- |
Ahvenanmaa:  Borgbodan linnavuori • Borgdalsbergin linnavuori • Borgön linnavuori • Hammarlandin linnavuori • Jomalan linnavuori • Svelandsberget
Etelä-Karjala:  Kannuksen linnavuori • Kuivaketveleen linnavuori • Lassilan linnavuori • Pieni Linnamäki • Turasalon linnavuori • Sarajärven linnavuori • Suuri Pyhäkalan Linnavuori
Etelä-Savo:  Haukiveden linnasaari • Ihanteensalon linnavuori • Ikoinniemen linnavuori • Otavan linnavuori • Otralan linnavuori • Sairilan linnavuori • Sulkavan linnavuori • Vatilan linnavuori
Kanta-Häme:  Aulangonlinna • Hakoisten linnavuori • Hakovuori • Hangastenmäen linnavuori • Hyypiönvuori • Kestinpäänkallio • Kiianlinna • Kotkonlinna • Kyläkallio • Lammin Linnamäki • Laurinkallio • Lippilinnanmäki • Mantereenlinna • Palvaanlinna • Piilosaari • Tenholan linnavuori • Teponlinna • Unikkolinna
Keski-Suomi:  Linnasenvuori • Pukinvuori • Päijälän linnavuori
Kymenlaakso:  Kirkkovuori • Kuoppalan linnavuori • Salmenkylän Linnamäki
Pirkanmaa:  Apianlahden linnosaari • Arasalon linnavuori • Eskolanvuori • Hiukkasaari • Huntilan linnavuori • Kaakilan linnankallio • Kirvunlinna • Lammelan muinaislinna • Nuutajärven linnavuori • Pentin linnavuori • Pirunlinna • Rapolan muinaislinna • Rutajärven linnavuori • Siuron linnavuori • Valkkisten linnamäki • Veneslinna
Pohjois-Karjala:  Havukkakallio • Linnalampi
Päijät-Häme:  Hankaan linnavuori • Hämeenkosken linnakallio • Kapatuosian linnavuori • Kiiluanmäen linnoitus • Nuppilinna • Pyhäjärven linnanmäki • Salajärven Linnakallio • Villampi • Virmailan linnasaari
Satakunta:  Harolan linnaluoto • Kauttuan linnavuori • Kokemäen linna • Liinmaan linna • Räätikäsvuori
Uusimaa:  Bocklintin linnavuori • Bonäsholmenin linnavuori • Grabbacka • Haveråkersberget • Husholmenin linna • Iso Linnanmäki • Junkarsborg • Pöykärin linnavuori • Riddarkilin viikinkivallit • Sipoonlinna • Skällbergetin muinaislinna • Sutarkullan linnavuori • Uusipöylin linnavuori • Vartiokylän linnavuori
Varsinais-Suomi:  Borgholmin linnasaari • Bårnholm • Hakastaron linna • Hautvuori • Huttalan linnavuori • Häävälän linnamäki • Kajamonvuori • Kaskalan Linnanmäki • Kaupinlinna • Kirkkelinna • Knuuttilan linnasmäki • Koljolan linnavuori • Kulhon linnavuori • Kuuvanvuori • Kärmeorvonmäki • Lallisen linnavuori • Lankvuori • Lautkankareen linnamäki • Liedon Vanhalinna • Luonnonmaan linnavuori • Mynämäen linnavuori • Nakolinna • Nousiaisten linnamäki • Nousiaisten linnavuori • Pailinnan linnamäki • Prusin linnasmäki • Pussilan linnavuori • Pöylän linnanmäki • Pöytiön linnamäki • Rekottilan linnavuori • Repolan Linnavuori • Rikalan Linnamäki • Muurmäki • Seppälän linnavuoret • Tontereenmäki • Vaimaron linnavuoret • Veitakkalan linnavuori • Viikan linnavuori • Vinkkilän linnavuori • Yltjärven linnavuori
Opastaulu.
Näkymä linnanmäeltä lounaaseen.
Renny Quow

| Mitalit> Maa:   Trinidad ja Tobago.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Trinidad ja Tobago.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Trinidad ja Tobago.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Trinidad ja Tobago> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 2017 | 4 × 400 m |  |
|  Hopeaa | Peking 2015 | 4 × 400 m |  |
|  Pronssia | Berliini 2009 | 400 metrin juoksu |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Istanbul 2012 | 4 × 400 m |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Toronto 2015 | 4 × 400 m |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Pronssia | Glasgow 2014 | 4 × 400 m |  |
Renny Quow (s. 25. elokuuta 1987) on trinidadtobagolainen pikajuoksija, joka on erikoistunut 400 metrin juoksuun.
Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän selviytyi välieriin vuonna 2004 ja vuonna 2006 hän voitti kultaa ajalla 45,74 s.
Helsingin MM-kilpailuissa 2005 hän juoksi Trinidad ja Tobagon 4 × 400 metrin viestijoukkueessa, joka selviytyi loppukilpailuun. Loppukilpailussa joukkue hylättiin. Osakan MM-kilpailussa 2007 hän karsiutui 400 metrillä alkuerissä, kuten myös 4 × 400 metrin viestissä. Pekingin olympialaisissa 2008 hän juoksi seitsemänneksi ajalla 45,22 s.
Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Quow saavutti pronssia 400 metrin juoksussa tuloksella 45,02 s. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui 400 metrin välierissä ja pitkän viestin alkuerissä. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän voitti pronssia 4 × 400 metrin viestissä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän oli Trinidad ja Tobagon viestijoukkuueessa kuudes.
Quow saavutti 2014 pronssia 4 × 400 metrin viestissä sekä IAAF World Relays -kilpailuissa että Glasgow'n Kansainyhteisän kisoissa. Hän voitti Pan-Amerikan kisoissa 2015 kultaa pitkässä viestissä. Hän saavutti Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hopeaa 4 × 400 metrin viestissä ja karsiutui 400 metrin välierissä.
Quow juoksi 2017 Lontoon MM-kilpailuissa 4 × 400 metrin viestin alkuerissä. Loppukilpailussa Trinidad ja Tobago voitti toisella kokoonpanolla maailmanmestaruuden. 400 metrillä hän karsiutui alkuerissä.
Henkilökohtaiset ennätykset

200 metriä: 20,39 (2014)
300 metriä: 32,36 (2014)
400 metriä: 44,53 (2009)
Reclaim the Streets

Liikkeen kadunvaltaus vuodelta 2009.
Reclaim the Streets on Englannissa 1990-luvun alussa alkanut ympäristönsuojelua ja kapitalismikriittisyyttä edustava kansalaisliike. Liike järjesti vuonna 1995 ensimmäiset kadunvaltausjuhlat, eli Street Partyt.
Toiminta tuli Suomeen vuonna 1999, jolloin järjestettiin ensimmäiset kadunvaltausjuhlat Helsingissä. Tapahtumia on järjestetty Suomessa jo 10 vuoden ajan, useimmissa suurimmissa kaupungeissa, kuten Helsingissä, Turussa, Lahdessa, Tampereella, Jyväskylässä ja Joensuussa.
Kadunvaltaukset ovat mielenosoituksia, joiden tarkoituksena on vallata yksi kaupungin kaduista lyhyeksi aikaa autoliikenteeltä ja antaa se "takaisin ihmisille", hauskanpidon ja itsensä toteuttamisen tilaksi. Kadunvaltauksilla kritisoidaan kaupunkien autoistumista ja julkisen tilan kaupallistumista. Tapahtumissa on yleensä dj soittamassa musiikkia sekä erilaisia kansalaisjärjestöjä esittelemässä toimintaansa. Kadunvaltaukset ovat kansalaistottelemattomuuden yksi muoto.
Yksittäisten kadunvaltausten lisäksi RTS muun muassa valtasit 1996 Lontoossa sijaitsevan kuusikaistaisen M41-moottoritien, porasi asvalttiin reikiä ja istutti niihin puun taimia.
Aiheesta muualla

Listing on Street Parties and Reclaim Mm.helsinki.fi.  3.10.2007. Arkistoitu 13.8.2009. Viitattu 5.9.2020.
Street Party – Kadut tanssien ihmisille Kulma.net. Arkistoitu 8.7.2007. Viitattu 5.9.2020.
Riina Vilén

Riina Susanna Hyöky (entinen Vilén, o.s. Tolonen, s. 4. toukokuuta 1983 Vantaa) on uransa lopettanut suomalainen keskimatkojen juoksija ja kestävyysjuoksija, joka edusti Suomea aikuisten maaotteluissa ja Euroopan cupin kilpailuissa vuosina 2000–2006. Hän edusti seuratasolla Kenttäurheilijat-58:aa ja Viipurin Urheilijoita, ja häntä valmensivat Eero Hosio, Glen Grant ja Esa Tikkanen.
Hyöky sijoittui maastojuoksun EM-kilpailuissa Ferrarassa 1998 alle 20-vuotiaiden sarjassa 41:nneksi ja Suomi joukkuekilpailussa kymmenenneksi. Vuonna 1999 hän oli maastojuoksun MM-kilpailuissa Belfastissa samassa ikäluokassa 60:s ja Suomi joukkueena kymmenes. Velenjen EM-maastoissa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 18:nneksi ja Suomi joukkuekilpailussa kuudenneksi.
Hyöky oli 2000 Vilamouran maastojuoksun MM-kilpailuissa alle 20-vuotiaiden sarjassa 49:s ja Suomi joukkuekilpailussa 17:s. Santiago de Chilen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän sijoittui 3 000 metrillä 13:nneksi. Kauden päätteeksi hän oli Malmön maastojuoksun EM-kilpailuissa 20-vuotiaissa 25:s ja Suomi joukkuekilpailussa viides. Vuonna 2001 hän sai pronssia Grosseton alle 20-vuotiaiden EM-kilpailujen 1 500 metrillä ajalla 4.14,48. Hän voitti saman ikäluokan maastojuoksun Pohjoismaiden-mestaruuden sekä henkilökohtaisessa että joukkuekilpailussa Perniössä. Thunin EM-maastoissa hän sijoittui 39:nneksi ja Suomi joukkuekilpailussa neljänneksi.
Hyöky sijoittui aikuisten maaotteluissa parhaimmillaan kolmanneksi 1 500 metrillä Uumajan halli- ja Göteborgin ulkoratamaaotteluissa 2001. Hän sai Kalevan kisoissa pronssia 5 000 metrillä 2005. Sisäratojen Suomen-mestaruuden hän voitti 3 000 metrillä 1999, 2000 ja 2001.
Hyökyllä on nimissään useita yleisurheilun Suomen ikäkausiennätyksiä: 800 metrillä (15-vuotiaiden ylipitkän radan halli-SE 2.13,91 ja 17-vuotiaiden halli-SE 2.10,55), 1 500 metrillä (17-vuotiaiden halli-SE 4.26,5, 17-vuotiaiden ylipitkän radan halli-SE 4.21,78 ja 19-vuotiaiden SE 4.14,48), 2 000 metrillä (15-, 17-, 19- ja 22-vuotiaiden SE 6.12,66) ja 10 kilometrin tiejuoksussa (17-, 19- ja 22-vuotiaiden SE 34.42).
Yksityiselämä

Hyöky avioitui vuonna 2007 myös pika-juoksijana tunnetun Markus Vilénin kanssa, jolloin hän otti miehensä sukunimen, mutta sittemmin pariskunta erosi. Urheilu-uransa jälkeen Hyöky satsasi opiskeluun, valmistui vuonna 2008 valtiotieteiden maisteriksi ja vuonna 2011 kauppatieteiden maisteriksi. Nyt (2020) hän työskentelee Finnairilla vastuualueenaan asiakaskokemusten kehittäminen.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 400 m | 58,29 | Espoo | 21. heinäkuuta 1999 |
| 800 m | 2.08,43 | Turku | 16. kesäkuuta 1999 |
| 1 500 m | 4.14,48 | Grosseto | 22. heinäkuuta 2001 |
| 2 000 m | 6.12,66 | Tampere | 27. kesäkuuta 1998 |
| 3 000 m | 9.16,67 | Espoo | 31. toukokuuta 2001 |
| 5 000 m | 16.55,59 | Jyväskylä | 23. heinäkuuta 2006 |
| Maraton | 3.07.43 | Tukholma | 5. kesäkuuta 2010 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 2.10,55 | Helsinki | 6. helmikuuta 2000 |
| 1 500 m | 4.23,07 | Uumaja | 24. helmikuuta 2001 |
| 2 000 m | 6.39,65 | Jyväskylä | 23. helmikuuta 1997 |
| 3 000 m | 9.46,50 | Jyväskylä | 14. helmikuuta 1999 |
Reclaiming

Reclaiming on kansainvälinen uuspakanallinen liike, joka korostaa yhteiskunnallista ja ekologista vastuuta sekä tasa-arvokysymyksiä. Sitä edeltäneen järjestön Reclaiming Collectiven perustivat kaksi juutalaistaustaista uuspakanallista naista Starhawk (synt. Miriam Simos) ja Diane Baker vuonna 1980 tarkoituksenaan tutkia ja kehittää feministisiä ja uuspakanallisia emansipatorisia rituaaleja.
Nykyisin Reclaiming-liikkeellä on pari tusinaa kommuunia ympäri Yhdysvaltoja, Kanadaa, Eurooppaa ja Australiaa. Reclaiming järjestää viikon mittaisia ”Witch Camps” -nimellä tunnettuja kursseja, joilla opetetaan perusasioita muun muassa magiikasta ja rituaaleista. Suomessa rekisteröitiin Reclaiming Finland ry vuonna 2007.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Witch Camp WebSite
Razz (laulaja)

Rasmus "Razz" Ott (s. 30. heinäkuuta 1989 Klarup, Jyllanti, Tanska) on tanskalainen räppäri ja näyttelijä, joka voitti vuonna 2002 MGP Nordic -laulukilpailun kappaleella Kickflipper. Vuotta myöhemmin hän näytteli Oskaria sarjassa Jeesus ja Josefine. Vuoteen 2004 mennessä Razz oli ansainnut urallaan 3 miljoonaa Tanskan kruunua. Vuonna 2006 Razz lopetti laulajan uransa,mutta aloitti taas vuonna 2007 laulamalla Airbreak-nimisessä bändissä.
Razz muutti synnyinpaikastaan Klarupista Alborgiin 3-vuotiaana. Razzin perheeseen kuuluu isä Palle, äiti Helle ja isoveli Rune.
Albumit ja singlet

Kickflipper (2002)
Kast dine haender op (2003)
Julejam       (2002)
Lets go Party! (2004)
Riina Tanskanen

Riina Tanskanen (s. 28. heinäkuuta 1998 Imatra) on suomalainen kuvataiteilija. Hänet tunnetaan Tympeät tytöt -teoksistaan, joita hän julkaisee Instagram-tilillään. Lisäksi hän kirjoittaa runoja, proosaa ja novelleja.
Tanskanen kävi lasten kuviskoulua 19-vuotiaaksi. Hän on valmistunut kirjallisuustieteen kandidaatiksi Tampereen yliopistosta.
Tanskanen on tehnyt viestinnän alan töitä ja toiminut sometuottajana. Tympeät tytöt -taidetilin hän perusti Instagramiin huhtikuussa 2020. Tili sai hieman yli vuodessa 40 000 seuraajaa. Teoksissaan Tanskanen käsittelee suorituskeskeisyyttä, kehonkuvaa, ulkonäköpaineita, rasismia, seksismiä, seksuaalisuutta, seksuaalista väkivaltaa ja tyttöenergiaa. Instagram-tilillään Tanskanen kirjoittaa taideteosten yhteyteen yhteiskuntaa arvostelevia tekstejä ja naiseuteen liittyviä kokemuksia. Teokset on usein tehty tussilla tai vesiväreillä. Tanskasen ensimmäinen näyttely oli Kulttuuritalo Anniksella heinäkuussa 2020. Tanskanen toimii myös päätoimittajana Vita Nuova -verkkomediassa.
Tunnustuksia

Tanskanen sai Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuonna 2022.