1941
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Suomi katkaisi diplomaattisuhteet Isoon-Britanniaan.
6. elokuuta – Saksalaiset joukot saavuttivat Suomenlahden rannikon Pohjois-Virossa, lähellä Kundaa. Tallinna–Narva-rautatie katkaistiin ja puna-armeijan 8. armeija jaettiin kahtia.
7. elokuuta − Josif Stalin julistautui puna-armeijan ylipäälliköksi.
10. elokuuta − Suomalaiset saivat haltuunsa Karmalansalmen.
14. elokuuta – Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Roosevelt ja Ison-Britannian pääministeri Winston Churchill antoivat Atlantin julistuksen.
15. elokuuta – Suomalaiset takaisinvaltasivat Sortavalan.
17. elokuuta – Virolaiset partisaanit ja saksalaiset saivat haltuunsa Narvan Itä-Virossa.
17. elokuuta – Suomalaiset aloittivat hyökkäyksessä Rautalahtea vastaan, joka pysähtyi pian neuvostojoukkojen sitkeään vastarintaan ja vastahyökkäykseen. Neuvostojoukot saivat kuljetettua pääosan materiaalistaan ja henkilöstöstään pois 19. elokuuta mennessä.
Tämän rakennuksen kellarissa Sonnensteinissa lähellä Dresdeniä surmattiin kaasuttamalla 13 720 Aktion T4 -eutanasiaohjelman uhria sekä yli tuhat keskitysleirivankia.18. elokuuta – Saksassa Hitler määräsi väliaikaisesti keskeyttämään mielisairaiden ja vammaisten järjestelmällisen eutanasian eli T4-ohjelman protestien vuoksi. Tähän mennessä T4-ohjelmassa oli surmattu jo 70 000 henkilöä. Julkinen vastustus kykeni kuitenkin vain hidastamaan operaatiota, ja murhat jatkuivat vain entistä salaisempina.
19. elokuuta –  Karjalan armeija aloitti hyökkäyksensä, jonka tavoitteena oli vallata Suojärvi ja loput pohjoisemmasta Laatokan Karjalasta. Suomalaiset saivat vallatuksi Suojärven alueen.
20. elokuuta – Hitler määräsi kenraali Waldemar Erfurthin esittämään suomalaisille toivomuksen mahdollisimman tehokkaasta osallistumisesta hyökkäykseen Leningradia vastaan. Ryti ja Mannerheim lähettivät Saksaan 26. elokuuta kielteisen vastauksen.
21. elokuuta – Suomalaiset takaisinvaltasivat Käkisalmen.
21. elokuuta − Kokoomuksen kansanedustaja, kirkkoherra ja reservin kapteeni Väinö Havas kaatui Suojärvellä. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli Oskari Heikinheimo.
23. elokuuta − Suomalaiset etenivät Tsalkkiin asti.
24. elokuuta − Suomalaiset valtasivat Konevitsan saaren Laatokalla.
27. elokuuta − Ylipäällikkö Mannerheim antoi käskyn Karjalan armeijalle, jonka hyökkäyksen tavoitteena oli edetä Syvärille. Sivutavoitteena oli edetä Prääsään ja Munjärvelle.
28. elokuuta – Neuvostoliiton Itämeren laivasto evakuoi Tallinnan, jonka laivastotukikohtaa 60 000 puna-armeijan sotilasta oli puolustanut.
28. heinäkuuta – Saksalaiset valtasivat Tallinnan.
29. elokuuta – Valtiollinen poliisi pidätti Sosialidemokraattien opposition, Sosialistisen eduskuntaryhmän eli niin sanotut kuutoset sekä kansanedustaja Johan Helon. Heidät asetettiin syytteeseen valtiopetoksen valmistelusta.
29. elokuuta − Professori Jalmari Jaakkola julkisti saksankielisen teoksensa Die Ostfrage Finnlands (Suomen idänkysymys), jossa hän pyrki osoittamaan Itä-Karjalan kuuluvan Suomelle. Teos herätti kielteistä arvostelua muun muassa Ruotsissa ja Yhdysvalloissa.
30. elokuuta – Suomalaiset takaisinvaltasivat Viipurin.
31. elokuuta – Presidentti Risto Ryti antoi suomalaisille sotajoukoille luvan ylittää vanha raja Itä-Karjalassa.
31. elokuuta – Ensimmäinen Neuvostoliittoa avustanut Atlantin saattue saapui Arkangeliin. Kuuden kauppa-aluksen ”Dervish”-saattue kokoontui Islannin Hvalfjörðurissa ja purjehti 10 päivää.