stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aliupseeri

Kenraalikunta
kenraali
kenraaliluutnantti
kenraalimajuri
prikaatikenraali
Esiupseerit
eversti
everstiluutnantti
majuri
Komppaniaupseerit
kapteeni
yliluutnantti
luutnantti
vänrikki
sotilasmestari
ylivääpeli
vääpeli
ylikersantti
kersantti
alikersantti
korpraali
sotamies
Suomen maa- ja ilmavoimien sotilasarvot
Aliupseeri on sotilasarvoltaan upseereiden ja miehistön väliin sijoittuva sotilasjohtaja. Aliupseerit lukeutuvat alipäällystöön.
Aliupseerien tehtävät vaihtelevat eri asevoimissa. Yleensä niihin liittyy ammatti- tai opistotasoinen koulutus, jonka turvin hoidetaan joko työnjohdollisia tai erityistä ammattitaitoa vaativia sotilastehtäviä. Yleisin aliupseerin tehtävä Suomen puolustusvoimissa on opetusaliupseeri. Opetusaliupseeri työskentelee lähtököhtaisesti perusyksiköissä varusmiesten kouluttajina. Tästä tehtävästä on näyttöjen ja koulutuksen myötä mahdollisuus nousta vaativimpiin tehtäviin. esimerkiksi operatiivisiin tehtäviin.
Yleensä ryhmänjohtajat ja huollon toimihenkilöt ovat arvoltaan aliupseereita. Aliupseerin arvossa palvelevat yleensä myös sellaiset sotilaat, joiden tehtävät vaativat selkeästi tavanomaista miehistökoulutusta suurempaa ammattitaitoa tai tehtävä on operatiivinen, vaikka näillä ei olisikaan alaisia tai alaiset ovat oman työn ohella olevia sotilaita tai siviileitä. Esimerkiksi Suomen puolustusvoimien aseseppä- ja elektroniikka-aliupseerit, pelastusaliupseerit ja pelastusmestarit ovat näitä tehtäviä. Vanhemmat aliupseerit palvelevat yleensä kouluttajina tai esikuntien käytännön tehtävissä.
Monissa armeijoissa ero upseerikunnan ja aliupseeriston välillä voi olla suuri ja nousu upseeristoon hankalaa. Suomessa aliupseerit voivat hakea upseerikoulutukseen yleisen korkeakoulukelpoisuuden täyttyessä ja suoritettuaan hyväksytysti valinta- ja soveltuvuuskokeet sekä edetä valmistuttuaan upseerin uralla näyttöjensä perusteella.
Aliupseerit Suomen puolustusvoimissa

Suomen Puolustusvoimissa aliupseereiden sotilasarvot ovat:
sotilasmestari
ylivääpeli / ylipursimies (merivoimat)
vääpeli / pursimies (merivoimat)
ylikersantti
upseerikokelas (palvelusarvo, rinnastetaan kersanttiin)
kersantti
upseerioppilas (palvelusarvo, rinnastetaan alikersanttiin)
alikersantti
sotilasammattihenkilö (palvelusarvo)
Aliupseerit Suomen puolustusvoimissa > Historiallinen kehitys

Suomen vanhan väen sekä sisällissodan valkoisessa armeijassa termi aliupseeri oli oma sotilasarvonsa. Aliupseerin sotilasarvo oli käytössä Jääkäripataljoona 27:ssä palvelleilla, joita ylennettiin 11. helmikuuta 1918 tähän arvoon 423 miestä. Sisällissodan aikana, 11. huhtikuuta 1918 annetuissa ensimmäisissä virallisissa sotilasarvomääräyksissä termi aliupseeri oli korvattu termillä kersantti. Sama nimike säilyi heinäkuussa 1918 annetuissa uusissa määräyksissä, mutta mielenkiintoista on että kersantin alapuolelle luotu uusi sotilasarvo sai nimekseen nuorempi aliupseeri.
1920-luvulla vääpeli oli korkein aliupseeriarvo, ja kapitulanttikoulun käyneet kanta-aliupseerit aloittivat palveluksensa kersantteina. Vääpeleiksi ylenivät vain kokeneimmat aliupseerit. Yleneminen vääpeliksi tapahtui silti melko nopeasti ja urakierron pysähtyminen turhautti kyvykkäitä aliupseereita. Toisaalta aliupseereilla ei ollut halukkuutta pyrkiä upseerikoulutukseen. Tilanteen korjaamiseksi 1930-luvulla luotiin erikoismestarin sotilasarvo, joka oli käytössä tietyissä aselajeissa. Erikoismestarit palvelivat aina aselajikohtaisessa arvossa, esimerkiksi panssarimestareina. Sotilasarvon tunnuksena oli kauluslaattaan sijoitettu suurikokoinen poikittainen miekka.
Sotien jälkeen aliupseeriston uralla etemistä edistettiin muuttamalla tiettyihin erikoisaselajeihin rajoittunut erikoismestarin arvo sotilasmestariksi, joka oli käytössä kaikissa aselajeissa. Samalla luotiin uralla etenemisen edistämiseksi uusi ylivääpelin arvo, joka sijoittui vääpelin ja sotilasmestarin välille. Samaan aikaan upseerikunnan urakiertoa tehtiin näkyvämmäksi yliluutnantin sotilasarvon luomisella.
Aliupseerikunta taisteli 1960-luvulla voimakkaasti saadakseen korkeamman aseman, koulutuksen ja palkkauksen. Tämän seurauksena kanta-aliupseerit muutettiin toimiupseereiksi, joitten urakierto mahdollisti ylenemisen ylikersantista aina yliluutnantiksi (erikoistapauksissa kapteeniksi) saakka.
Sotilasammattihenkilöistä, entisistä värvätyistä, luotiin 1.1.2007 alkaen uusi aliupseerikunta.
Aliupseerien ammattikunta luotiin sotilasammattihenkilöistä ja rekrytoimalla aliupseereita, ensisijaisesti ammattitehtäviin joukkueen kouluttajiksi, sotilapoliisi- ja vartioalalle ja teknisiin tehtäviin. Jatkossa heille koulutetaan opistoupseereiden tehtävät jotka kaikki tulevat aliupseeriston hoidettavaksi siirtymävaiheen aikana/opistoupseereiden poistuessa.
Aliupseerit Suomen puolustusvoimissa > Aliupseerikunta

Aliupseerilta edellytetään toisen asteen koulutusta eli ammatillisen perustutkinnon tai lukion suorittamista. Miehiltä vaaditaan suoritettua varusmiespalvelusta ja naisilta vapaaehtoista asepalvelusta. Aliupseeri- tai reserviupseerikurssin suorittamisesta on tehtävissä etua. Useimmat aliupseerit ovat palvelleet lisäksi sopimussotilaana 6 kuukautta.
Aliupseerien sotilasammatillinen koulutus on täydennyskoulutusta. Perustason (kersantti - ylikersantti), tehtäviin valmiudet antaa sotilasammatilliset opinnot 1. Yleistason tehtäviin (vääpeli - ylivääpeli) valmiudet antaa sotilasammatilliset opinnot 2. Aliupseerien vaativimpiin tehtäväviin (sotilasmestari) antaa valmiudet mestariopinnot.
Aliupseerit nimittää ja ylentää joukko-osaston komentaja, joka kantaa vastuun joukko-osastonsa aliupseeriston kehittämisestä. Ylivääpelit ylentää puolustushaaran komentaja ja sotilasmestarit Pääesikunnan päällikkö.
Aliupseereilla on mahdollisuus hakea upseerikoulutukseen.
Edunvalvonta-asioita hoitaa valtakunnallisesti Aliupseeriliitto ja evp-henkilöstön yhteydenpitoa hoitaa Aliupseeriliiton EVP-yhdistys ry.
Aliupseerit Suomen puolustusvoimissa > Reservin aliupseerit

Reservin aliupseereita ovat henkilöt, jotka ovat saaneet varusmiespalveluksen aikana reservialiupseerin koulutuksen. Koulutus käsittää aliupseerikurssin 1.jakson 7 viikkoa ja 2.jakson 9 viikkoa sekä tehtävässä harjaantumisen 23 viikkoa.
Aliupseeriksi koulutettavat valitaan kaikille varusmiehille yhtenäisen peruskoulutuksen näyttöjen ja oman halukkuuden sekä psykologisten testien perusteella.
Reservissä aliupseerin opiskelu upseeriksi on ollut mahdollista vuodesta 2000 alkaen. Tällöin aloitettiin aliupseerista upseeriksi reservissä -kurssit Reserviupseerikoulussa. Näille vapaaehtoisille ja vuoden ajalle sijoituville opinnoille valitaan aliupseereita, jotka ovat sopivia koulutettaviksi upseereiksi ja jotka on suunniteltu sijoitettavan upseerikoulutusta vaativiin sodan ajan tehtäviin.
Opiskelu reservissä upseeriksi edellyttää sitoutumista ja opintojen suorittamista omalla ajalla, verkossa ja lähijaksoilla.
Aiheesta muualla

Puolustusvoimien tiedote aliupseeriston perustamisesta
Aliupseeriliitto
Suomen puolustusvoimien aliupseerikurssien suorittaneille myönnetään aliupseerin risti.
Moiry

| Moiry |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Moiry
 Koordinaatit: 46°38′54″N, 6°27′12″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Morges
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,66 km²
Väkiluku (5.6.2024):  296
Moiry on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Morgesin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 296 asukasta.
Tähdet, tähdet (kappale)

| ”Tähdet, tähdet” Rauli Somerjoki |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Tähdet, tähdet
 B-puoli: ”Moody River”
 Julkaistu: 1983
 Formaatti: 7" vinyylisingle
 Tekijä(t): säv. Rauli Somerjoki, san. Rauli Somerjoki, sov. Esa Pulliainen
 Kesto: 03.07
 Levymerkki: Johanna
Rauli Somerjoen muut singlet
| ”Yölinjalla” 1983 | ”Tähdet, tähdet” 1983 | ”Rakkauden Kiertokulku” 1984 |
Tähdet, tähdet on Rauli ”Badding” Somerjoen säveltämä ja sanoittama iskelmä vuodelta 1983. Se on  Somerjoen toiseksi viimeiseksi jääneen albumin Tähdet, tähdet nimikappale.
Somerjoki on kertonut vuoden 1985 radiohaastattelussa omakohtaisen kappaleen syntyneen tilanteessa, jossa tyttöystävä oli jättänyt hänet: ”Sitte se vaan yks kaks tuli se melodia mun päähän ja suurin piirtein sanatkin, jotka tietenkin muokkasin sitten sopivaan asuun. Se on ollu mulle yks vaikuttavimpia hommia miten itsestään syntyy. Ja sitä paitsi se melodia on kaunis. Sanat nyt on aika tylyt. Suoraan sanoen joo.”
Helsingin Sanomat teki keväällä 2006 juttusarjan ja yleisöäänestyksen Suomen synkimmistä lauluista. Somerjoen ystävä M. A. Numminen sanoi tuolloin, että ”Tähdet, tähdet” on eräänlainen mollitoisinto Somerjoen aiemmasta, duurissa kulkevasta sävellyksestä ”Valot” albumilta Synnyin rokkaamaan (1971), koska molemmissa on sama yksinäisyyden tunnelma.
Laulu on antanut nimensä Somerjoen albumin lisäksi muun muassa Somerjoen elämästä kertovalle musikaalille, jonka on kirjoittanut Marianne Tikkanen. Vuonna 2005 kantaesitetty musikaali on ollut monien kesäteatterien ohjelmistossa. Tähdet, tähdet on myös MTV:n vuodesta 2014 alkaen esitetyn esiintymiskilpailuohjelman nimi.
Coverversiot

Anne Mattila julkaisi kappaleesta oman versionsa vuoden 2008 albumilla Tähdet, tähdet – Tribuutti Rauli Badding Somerjoelle, ja tämä levytys päätyi myös Mattilan samana vuonna julkaistulle omalle kokoelmalle 40 unohtumatonta laulua. Ville Valo levytti oman versionsa Agentsin kanssa 2019 julkaistulle levylle Ville Valo & Agents. Waltari on levyttänyt kappaleen englanniksi nimellä ”Stars” albumilleen Space Avenue (1997).
Aiheesta muualla

kappaleen musiikivideo Youtubessa
Discogs - Rauli Badding Somerjoki ‎– Tähdet tähdet / Moody River (englanniksi)
Rundi (elokuva)

| Rundi |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jouko Suikkari
Käsikirjoittaja:  Jouko Suikkari
Tuottaja:  Jouko Suikkari Veikko Uusimäki
Kuvaaja:  Raimo Paananen
Leikkaaja:  Keijo Virtanen
Lavastaja:  Seppo Saksa
Pääosat:  Vesku Tenhunen, Jorma Kurki
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Tuki-Filmi
Ensi-ilta:  13. huhtikuuta, 1990
Kesto:  99 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rundi on Jouko Suikkarin ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 1990. Markku Vuorisen romaaniin Rundi – Kyösti Erkinkorven tarina perustuvassa elokuvassa vankilakierteeseen ajautunut Taisto löytää apua ongelmiinsa Jumalalta.
Helsingin Sanomien elokuvakriitikko Helena Ylänen kehui elokuvan näyttävän erilaiselta kuin mikään muu suomalainen elokuva mutta valitteli, ettei siitä lopulta löydy mitään tarinaa, vaikka alussa päähenkilön umpimielisyys on vaikuttavaa. Uskontoteema ilmestyy elokuvaan hänen mielestään kuin tyhjästä. Yläsestä elokuvassa on paljon turhia kuvia, kun taas monet tarinan kannalta olennaiset kuvat ja kohtaukset puuttuvat. Myös Suomen Kuvalehden Ywe Jalander kehui kuvausta, joskin moitti sitä paikoin mainosmaiseksi ja kikkailevaksi.
D. E. D. Europaeus

| D>  E. D. Europaeus |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. joulukuuta 1820 Savitaipale
Kuollut: 15. lokakuuta 1884 (63 vuotta) Pietari, Venäjä
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  kielitiede, kansanrunous
David Emanuel Daniel (Taneli) Europaeus (1. joulukuuta 1820 Savitaipale – 15. lokakuuta 1884 Pietari) oli suomalainen kansanrunouden kerääjä, kielitieteilijä ja arkeologi. Hän oli Elias Lönnrotin aikalainen ja Suometar-lehden perustajia.
Perhe

Europaeuksen isä Peter Adolf Europaeus oli Savitaipaleen kirkkoherra, joka kuului Europaeusten sukuun. Kuuluisuutta saavuttanut Taneli-poika syntyi isänsä toisesta avioliitosta. Hänen äitinsä oli pappilan entinen karjapiika Sofia Peijo, joka oli savitaipalelaista sukua ja syntyisin Heituinlahden Peijolta. Tämä epäsäätyinen syntyperä sulki Europaeuksen paljolti aikansa varsinaisen sivistyneistön ulkopuolelle. Papin poikana Taneli pääsi kuitenkin opintielle, ja hän kävi Käkisalmen piirikoulua ja Viipurin lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä vuonna 1844.
Ura

Europaeus teki vuosina 1845–1854 yhteensä seitsemän runonkeruumatkaa Karjalaan, Vienan Karjalaan, Inkeriin ja Viroon. Hän keräsi matkoillaan jopa enemmän runonsäkeitä kuin Elias Lönnrot. Europaeuksen kolmen ensimmäisen runonkeruumatkan tulokset ovatkin huomattavin lisäaineisto Uudessa Kalevalassa. Lisäksi Kullervo-runot ovat Kalevalassa mukana Europaeuksen ansiosta, joka toi ne neljänneltä runonkeruuretkeltään. Lönnrot otti lisäksi huomioon joitakin Europaeuksen ehdotuksia Kalevalan yksityiskohtien, sisällön ja rakenteen suhteen.
Europaeus oli merkittävä kielitieteilijä. Hän loi paljon uudissanoja suomen kieleen. Europaeuksen keksimiä sanoja ovat muun muassa eduskunta, enemmistö, esitelmä, harrastus, huvila, tasa-arvo, toimeentulo, vety, kertosäe, suorasanainen, säännöllisyys ja valtava.
Europaeus harjoitti arkeologista tutkimusta ja pohti laajoja teoreettisia kysymyksiä, kuten ihmiskunnan alkuperää. Hän päätteli ihmisen olevan peräisin Afrikasta, mistä hän sai aikalaisiltaan pilkkanimen Europaeus-Africanus. Monet Europaeuksen aikanaan virheellisiksi tuomitut päätelmät ovat sittemmin osoittautuneet tosiksi, ja toisaalta monet aikalaisten hyväksymät ovat osoittautuneet nykykäsityksessä virheellisiksi.
Europaeus laati suomenkielisen äännekuvaston, jossa eri äänteiden tuottaminen kuvattiin anatomisia kuvia apuna käyttäen. Tätä voi periaatteessa käyttää muun muassa kuulovammaisten opetuksessa.
Vastaanotto

Kyvyistään huolimatta Europaeus jäi vaille varsinaista tunnustusta. Osaksi vieroksunta johtui hänen alhaisesta syntyperästäänlähde?, osaksi siitä, ettei häntä juurikaan kiinnostanut kansakunnan rakentaminen, vaan tiede ja tutkimus yleensä. Sanotaan myös, että hänen luonteensa oli hankala.
Europaeus oli varsin pyyteetön tieteellisen tutkimuksen edistäjä, eikä juuri ajanut omia etujaan vaan luotti oikeudenmukaisuuden voittoon. Luottamus osoittautui virheeksi. Suomen harvalukuinen sivistyneistö oli tuolloin keskittynyt Suomen asujaimiston muokkaamiseen kansakunnaksi, eivätkä sitä miellyttäneet Europaeuksen laajat ongelmanasettelut. Keskeiset kulttuurivaikuttajat sulkivat häneltä rahoituskanavat yksi toisensa jälkeen.lähde?
Lisää hankaluuksia aiheutti se, että kansallisromantikot halusivat liittää Suomen Pohjoismaihin, joihin heistä osalla oli varsinaisen äidinkielensä ruotsin ja omien sukujensa puoleen oli läheiset välit. Kymijoen itäpuolelle oli kuitenkin syntynyt toisenlainen asetelma. Europaeuksen kotiseutu Savitaipale ja koko Viipurin lääni oli jo 1700-luvun alkupuoliskolla siirtynyt Venäjän haltuun. Niinpä Europaeuksen suku, kuten Viipurin kuvernementin virkamiehistö yleensäkin, oli ehtinyt sukulaistua venäläisten kanssa ja uuden isäntämaan aatevirtaukset olivat tulleet tutuiksi. Siltäkin pohjalta Europaeusta kiinnostivat Venäjällä asuvat sukukansat ja toisaalta yleiset tieteelliset ongelmat. Näin ollen hänet Suomessa sysättiin sopimattomana syrjään. Hän joutui unohduksiin sekä hengentuotteidensa ryöstön kohteeksi. Sama kohtalo tuli Suomessa iittiläissyntyisen, Venäjän tiedeakatemian akateemikon Anders Johan Sjögrenin ja toisinajattelija K. A. Gottlundin osaksi.lähde?
Uuden-Suomettaren julkaiseman kuolinuutisen mukaan Europaeus vietti säännötöntä ja rauhatonta elämää, mikä sen ohella, että hänellä ei ollut asemaa eikä taattuja tuloja, ei ollut omiansa tekemään hänestä varsinaista tiedemiestä. Hän sai tosin raha-apua tutkimuksiin valtion tai yliopiston varoista. Uutisessa arvioidaan, että tutkimuksen hedelmät eivät päässeet säännöllisesti kypsymään varsinkin siitä syystä, että Europaeus tuon tuostakin sekoitti niihin hämäriä valtiollis-yhteiskunnallisia tuumia ja haaveita.
Europaeus kuoli rutiköyhänä Pietarissa, ja hänet haudattiin köyhien joukkohautaan, mutta myöhemmin hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle. Hautakiveen on kuolinpäiväksi merkitty 15. lokakuuta, joka arkistotukija Juha Nirkon mukaan on ainakin lähellä totuutta. Joissakin lähteissä kuolinajaksi on mainittu toukokuu 1884. Yli sata vuotta hänen kuolemansa jälkeen hänen syntymäpitäjäänsä Savitaipaleelle pystytettiin muistopatsas ja perustettiin hänen nimeään kantava museo. Nykyisin kirkonkylän yläasteen koulu on nimetty Europaeuksen kouluksi.
Juha Hurmeen kirjoittama ja ohjaama näytelmä Europaeus tuli ensi-iltaan Kansallisteatterissa maaliskuussa 2014.
Kirjallinen tuotanto

Pieni runon-seppä eli kokous paraimmista Inkerinmaan puolelta kerätyistä runo-lauluista ynnä johdatuksia runon tekoon. Clouberg, Vipuri 1847
Ruotsalais-suomalainen sanakirja. 1 osa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 16 osa, 1 jako. Helsinki 1852
Komparativ framställning af de finsk-ungerska språkens räkneord, till bevis för Ungrarnes stamförvandtskap med Finnarne, och den indogermaniska folkstammens urförvandtskap med den finsk-ungerska. Helsingfors 1853
Ruotsalais-suomalainen sanakirja. 2 osa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 16 osa, 2 jako. Helsinki 1853
Karjalan kevätkäkönen: runolaulukirja: parhaista Kalevalan ja Kantelettaren ja muutamista muista runolauluista kokoon pantu. Frenckell, Helsinki 1854
Suomalaisten puustawein äännöskuwat ylös-ajatellunna. 1857
Kirjoituksia Suomen kansan tärkeimmistä asioista, suurimmaksi osaksi syrjä-sensuureista paenneita. 1 nios, Onko Suomen kansa voimihinsa päästettävä vain eikö?. Helsinki 1862
Vorläufiger Entwurf über den Urstamm der indoeuropäischen Sprachfamilie und seine vor-indoeuropäischen Abzweigungen, namentlich die finnisch-ungarische. H. C. Friis, Helsingfors 1863
Tietoja suomalais-ugrilaisten kansain muinaisista olopaikoista. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1868-1870
Die Stammverwandtschaft der meisten Sprachen der Alten und Australischen Welt. Die Zahlwörtertabelle 1, Die Zahlwörter der finnisch-ungarischen Sprachen; bewiesen von D. E. D. Europaeus. St. Petersburg 1870
M. A. Castrén: försvarad för missförstånd från ett och för otillbörliga tillvitelser från annat håll. Helsingfors 1871
Ett fornfolk med långskallig afrikansk hufvudskålstyp i norden, bestämdt till språk oeh nationalitet, jemte finsk-ungerska omdömen. Helsingfors 1873
Die Stammverwandtschaft der meisten Sprachen der Alten und Australischen Welt. Die Zahlwörtertabelle 2, Die Indo-europäischen Sprachen; bewiesen von D. E. D. Europaeus; nach Bopp, Sleicher, Kuhn, Ascoli, Fick u.a. lautgesetzlich bestimmt. St. Petersburg 1878
Alt-ugrische und finnische Alterthümer aus Grabhügeln in Russland gefunden. [i.a.]
Die finnisch-ungarischen Sprachen und die Urheimath des Menschengeschlechtes: zur Beleuchtung der archäologischen Fragen im Betreff des ältesten vorhistorischen Daseins der Menschen. ei julk. vuotta
Työmiehen mietteitälähde?
Suomennoksia

Mittauden oppi-kirja jossa löytyy ensimmäinen kirja Eukliideksen alkeista: enennetty muistutuksilla ja lisäyksillä kuin myös sovittamisilla, kaikellaisiin toimituksiin antanut Henrik Heikel; D. E. D. Europaeus käänt. suomeksi kolmannesta ruotsalaisesta painosta. G. W. Edlund, Helsinki 1847
Kirjallisuutta

A. V. Forsman: Taavetti Emanuel Taneli Europæus. Gummerus 1896
Väinö Salminen: D. E. D. Europæus. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1906
D. E. D. Europaeus - Suurmies vai kummajainen. Kalevalaseuran vuosikirja 67. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Pieksämäki 1988
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta D. E. D. Europaeus on Wikiaineistossa
Vapaasti ladattavia D. E. D. Europaeuksen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 
Muut:  IdRef
Tempest (lentokone)

BAE Systems Tempest, DSEI-2019 (ExCel, London)
Tempest on Britannian hanke uuden sukupolven hävittäjälentokoneen kehittämiseen. Lentokoneen suunnitellaan korvaavan Eurofighter Typhoonin ja sen ensilento olisi vuonna 2035. Lentokoneen kehittäjiä ovat:
BAE Systems
Leonardo S.p.A.
MBDA
Rolls-Royce
Lentokone on kaksimoottorinen deltasiipinen monitoimihävittäjä, jossa on myös häiveominaisuuksia.
Lentokonetta esiteltiin Farnborough’n ilmailunäyttelyssä. Koneen kehittämiseen on  budjetoitu vuoteen 2025 saakka yhteensä kaksi miljardia puntaa. Poliittinen päätös budjetoinnista tuleville järjestelmille tehtiin vuonna 2015. Lopullisesta kustannuksesta ei ole arviota. Lentokoneeseen on suunniteltu kykyä lentää myös miehittämättömänä.
Syyskuussa 2023 Britannia, Italia ja Japani sopivat Global Combat Air Programme -hankkeesta (GCAP). Hanke vahvistettiin joulukuussa 2023. Tämän tarkoituksena on yhdistää brittiläis-italialainen Tempest-hanke ja japanilainen X-2 -hanke. GCAP tähtää yhteisen seuraavan sukupolven hävittäjälentokoneen suunnittelemiseen niin, että konetyyppi tulisi palveluskäyttöön vuodesta 2035 lähtien. Hankkeen suunnitteluvaihe alkaa vuonna 2025. Prototyyppilentokone pyritään saamaan valmiiksi vuonna 2027.
Sininen eduskuntaryhmä

| Sininen eduskuntaryhmä Blåa riksdagsgruppen |
| --- | --- |
Asema:  Valtioneuvosto
Perustettu:  13. kesäkuuta 2017
Lakkautettu:  16. huhtikuuta 2019
Puheenjohtaja:  Simon Elo
Varapuheenjohtajat:   Tiina Elovaara  Ari Jalonen  Lea Mäkipää 
Pääsihteeri:  Jouni Westling
Edustus:  0 / 200
Sinisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Simon Elo.
Sininen eduskuntaryhmä (lyhenne sin., ruots. Blåa riksdagsgruppen; aiemmin Uusi vaihtoehto lyh. uv) oli suomalainen Sininen tulevaisuus -puolueen eduskuntaryhmä, joka aloitti toimintansa 13. kesäkuuta 2017. Eduskuntaryhmän muodostivat sellaiset perussuomalaisten edustajat, jotka olivat tyytymättömiä 2017 puoluekokouksen lopputulemaan ja halusivat pysyä Sipilän hallituksessa. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa yksikään sinisten ehdokas ei tullut uudelleen valituksi.
Vuoden 2016 lopussa perussuomalaisten kannatus oli pudonnut edellisen vuoden eduskuntavaalien 17,6 äänestysprosentista 8,5 prosenttiin. Äänestämättömien ryhmään tai eduskunnan ulkopuolisten puolueiden kannattajiksi siirtyneet entiset perussuomalaisten äänestäjät olivat jyrkemmin maahanmuuttovastaisia ja pettyneitä demokratian toimivuuteen.
Vaikka leikkauspolitiikan kannattaminen oli yksi harvoista kolmea hallituspuolueita yhdistävistä arvoista, säästötoimenpiteet olivat olleet vaikeinta juuri perussuomalaisille Hallituspuolueissa oli erimielisyyttä suhteessa maahanmuuttajien kotouttamiseen, EU-velvoitteisiin, vapaaseen liikkuvuuteen ja Venäjä-suhteisiin.
Historia > Puoluekokouksen alla

Perussuomalaisten puheenjohtajavaalin lähestyessä puolueen europarlamentaarikko Jussi Halla-aho ilmoittautui maaliskuussa 2017 puheenjohtajaehdokkaaksi. Hänen päävastustajansa oli puolueen pitkäaikaisen johtajan Timo Soinin suosikki, kansanedustaja Sampo Terho. Kuukausia aikaisemmin puolueen kansallismielisten jyrkkä siipi oli vahvistanut sosiaalisessa mediassa lobbausta puolueen linjan kääntämiseksi silloista johtoa maahanmuuttokriittisemmälle linjalle. Puolueen eduskuntaryhmän enemmistö sen sijaan Helsingin Sanomien mukaan oli maltillisia, jotka alkoivat miettiä mitä tehdä jos puolue muuttuisi selvästi EU- ja maahanmuuttokriittisemmäksi ja kansallismielisemmäksi. He totesivat, ettei pelkkä Halla-ahon valinta välttämättä olisi suuri ongelma, vaan uusien varapuheenjohtajien nimet olisivat tärkeitä.
Myös muut puolueet olivat alkaneet spekuloida sillä, että osa perussuomalaisten edustajista saattaisi erota ryhmästään. Eduskunnassa arvailtiin 20 edustajan voivan irtautua.