stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vähä Haukijärvi (Virrat)
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Naulaojan valuma-alueeseen (35.426) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.
Walter Reynolds

Reynoldsin hauta Canterburyn tuomiokirkossa.
Walter Reynolds (k. 16. marraskuuta 1327) oli Lord High Treasurer, lordikansleri, Worcesterin piispa 1307–1313 ja Canterburyn arkkipiispa.
Reynolds kuoli 16. marraskuuta 1327.
Vitali Menšikov

| Vitali Menšikov> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. heinäkuuta 1989 (ikä 35) Tšeljabinsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Venäjä
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Menšik
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  190 cm
Paino:  98 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  Metallurg Serov (RUS-2) Zauralje Kurgan(RUS-2/VHL) TsSK VVS Samara (RUS-2) HK Rjazan (RUS-2) Ariada-Akpars Volžsk (VHL) (Neftjanik Almetjevsk (VHL) Sokol Krasnojarsk (VHL) Avtomobilist Jekaterinburg (KHL) HK Kaztsink-Torpedo (VHL) Sibir Novosibirsk (KHL) Avangard Omsk (KHL) Dinamo Moskova (KHL) Traktor Tšeljabinsk (KHL) Metallurg Magnitogorsk (KHL) Graz 99ers (ICEHL) Admiral Vladivostok (KHL) Jokerit (KHL) HK Vitjaz (KHL)
Vitali Anatoljevitš Menšikov (ven. Виталий Анатольевич Меньшиков; s. 15. heinäkuuta 1989 Tšeljabinsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, jolla ei ole tällä hetkellä pelaajasopimusta minkään seuran kanssa. Hän aloitti pelaajauransa hyökkääjänä. Menšikov laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Talviuniversiadit  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Talviuniversiadit  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten jääkiekko.Talviuniversiadit  | Maa:   Venäjä> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Trentino 2013 | jääkiekko |  |
Menšikov on pelannut Venäjän A-maajoukkueessa kolme ottelua tehopistein 1+1=2. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Karjala-turnauksen 5. marraskuuta 2015 Helsingin Hartwall Arenalla pelatussa avausottelussa turnauksen isäntäjoukkue Suomea vastaan. Menšikov merkittiin Venäjän nelospuolustajapariin Jegor Jakovlevin viereen. Hän sai ottelussa yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Menšikov teki toisessa ottelussaan Euro Hockey Challengessa 8. huhtikuuta 2016 Pietarissa Norjaa vastaan. Hän ratkaisi Venäjälle 2–1-jatkoaikavoiton ajassa 64.20.
Menšikov pelasi myös talviuniversiadeissa vuonna 2013, jolloin hän voitti pronssia. Menšikov on pelannut myös neljä nuorten maaottelua.
Muuta

Kesällä 2019 Menšikov valmistui Siperian valtion fyysisen kulttuurin ja urheilun yliopiston valmentajien korkeakoulusta.
Menšikovilla on vaimo Viktoria ja lapsia.
Viinamoisionmäen joukkohauta

Joukkohauta muistomerkkeineen.
Viinamoisionmäen joukkohauta on Lavian Niemenkylässä sijaitseva joukkohauta, jonne on haudattu noin 30 sisällissodan Sampakosken taistelussa kaatunutta tai sen jälkeen teloitettua punakaartilaista. Paikalla on vuonna 1949 pystytetty muistomerkki. Joukkohauta sijaitsee metsäautotien varrella pari kilometriä kantatie 44:n länsipuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Viinamoisionmäen joukkohauta Wikimedia Commonsissa
Von Haartmanin senaatti

von Haartmanin senaatti oli Suomen senaatti vuosina 1841–1858. Talousosaston varapuheenjohtaja toimi Lars Gabriel von Haartman, joka oli samanaikaisesti myös valtiovaraintoimituskunnan päällikkönä.
Sotilastoimituskunta lakkautettiin senaattia nimitettäessä 1.10.1841, mutta perustettiin uudelleen 11.1.1858. Valtiovaraintoimituskunnan apulaispäällikön tehtävät erotettiin vuosiksi 1845–1856 erityiseksi viraksi, jonka hoitaja saattoi kuitenkin osallistua senaatin kokouksiin toimituskunnan päällikön ollessa estyneenä.
Kokoonpano

| Senaattori | Tehtävissä |
| --- | --- |
Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja Lars Gabriel von Haartman:  1.10.1841 – 29.4.1858
Kamaritoimituskunnan päällikkö Bror Ulrik Björksten, vuodesta 1854 af Björkstén  Carl Wilhelm Trapp  Berndt Federley:  1.10.1841 – 1.10.1853   1.10.1853 – 20.12.1855   20.12.1855 – 29.4.1858
Valtiovaraintoimituskunnan päällikkö Lars Gabriel von Haartman:  1.10.1841 – 29.4.1858
Valtiovaraintoimituskunnan apulaispäällikkö Carl Edvard af Heurlin  Carl Wilhelm Trapp  Axel Ludvig Born:  1.10.1841 – 15.12.1844 (kuoli)   26.2.1845 – 2.2.1853   2.2.1853 – 29.4.1858
Kirkollistoimituskunnan päällikkö Fredrik Wilhelm Pipping  Casimir von Kothen  Harald Viktor Wilhelm Furuhjelm  .:  1.10.1840 – 1.10.1853    1.10.1853 – 22.2.1854   vt. 20.12.1855 – 11.1.1858   11.1.1858 – 29.4.1858
Kansliatoimituskunnan päällikkö Lars Sackleen  Mauritz Wilhelm Nordenheim:  1.10.1841 – 5.12.1854   5.12.1854 – 29.4.1858
Kansliatoimituskunnan apulaispäällikkö Frans Olof af Brunér:  1.10.1856 – 1.9.1857
Sotilastoimituskunnan päällikkö Casimir von Kothen:  11.1.1858 – 29.4.1858
Salkuton senaattori Otto Wilhelm Klinckowström  Carl August Ramsay  Lars Rutger Jägerhorn  Otto Reinhold af Schultén  Carl Olof Cronstedt  Gustaf Magnus Armfelt  Johan Mauritz Nordenstam  Fredrik Wilhelm Pipping  Bror Ulrik af Björksten  Robert Axel Hisinger  Frans Olof af Brunér  Robert Trapp  Fabian Langenskiöld:  1.10.1841 – 2.6.1847   1.10.1841 – 1.10.1844   1.10.1841 – 2.2.1853   1.10.1844 – 5.12.1854   16.4.1845 – 29.4.1858   1.10.1847 – 1.10.1853   11.5.1848 – 29.4.1858   1.10.1853 – 29.10.1855   1.10.1853 – 14.9.1856 (kuoli)   5.12.1854 – 21.11.1855   21.11.1855 – 29.4.1858   23.12.1857 – 29.4.1858   30.12.1857 – 29.4.1858
Walter Ris

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Walter Ris |  Walter Ris |  Walter Ris |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | 100 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | 4 x 200 m vapaauintiviesti |  |
Walter Stephen ”Wally” Ris (4. tammikuuta 1924 Chicago, Illinois – 25. joulukuuta 1989 Kalifornia) oli yhdysvaltalainen uimari. Hän voitti vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa kultaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 57,3 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä.
Ris pääsi uinnin kansainväliseen Hall of Fameen vuonna 1966.
Viktorija Rybalko

Viktorija Rybalko (ukr. Вікторія Рибалко, s. 26. lokakuuta 1982) on ukrainalainen pituushyppääjä.
Hän oli neljäs Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 tuloksella 662 cm. Vuonna 2007 hän sijoittui seitsemänneksi Birminghamin sisäratojen EM-kilpailuissa tuloksella 644 cm ja 11:nneksi Osakan MM-kilpailuissa tuloksella 645 cm. Hän karsiutui Pekingin olympialaisissa 2008 ja Berliinin MM-kilpailuissa 2009. Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 hän oli kahdeksas tuloksella 628 cm. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 678. Seuraavan vuoden Daegun MM-kilpailuissa hän karsiutui.
Hänen ennätyksensä on 695 cm, jonka hän hyppäsi Jaltalla 13. kesäkuuta 2012. Sisäradoilla hän on hypännyt 674 cm Moskovassa 28. tammikuuta 2007.
Vähä Hankajärvi

| Vähä Hankajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°18′42″N, 25°04′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  salmi Isoon Hankajärveen 
Järvinumero:  35.786.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,2 m  
Rantaviiva:  2,385 km  
Pinta-ala:  12,762 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiVähä Hankajärvi 
Vähä Hankajärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13 hehtaaria. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.
Viktorija Moltšanova

Viktorija Moltšanova (ukr. Вікторія Молчанова, s. 26. toukokuuta 1982) on ukrainalainen pituushyppääjä.
Hän karsiutui Göteborgin EM-kilpailuissa 2006, Berliinin MM-kilpailuissa 2009 ja Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010.
Hänen ennätyksensä on 682 cm, jonka hän hyppäsi Jaltalla 4. kesäkuuta 2009. Sisäradoilla hän on hypännyt 681 cm Harkovassa 19. tammikuuta 2005. Kolmiloikkaa hän on hypännyt ulkoradoilla 13,60 m Harkovassa 17. toukokuuta 2003 ja sisäradoilla 13,50 m Harkovassa 27. joulukuuta 2003.
Vanhan Maan kreationismi

Tyyppejä
Nuoren Maan kreationismi
Teistinen evoluutio
Uuskreationismi
Vanhan Maan kreationismi
Luomiskertomus
Ensimmäinen Mooseksen kirja
Raamatun luomiskertomus
Luomistiede
Baraminologia
Tulvageologia
Älykäs suunnittelu
Kreationismi ja evoluutio
Kreationismi kouluissa
malline: näytä • keskustele •
Osa artikkelisarjaa
Vanhan Maan kreationismi on oppi, jonka mukaan elämä on luotu ilman evoluutioteorian mekanismeja. Vanhan Maan kreationismi on ylemmän tason termi useille luomisoppityypeille, jotka eri tavoin pyrkivät selittämään  Raamatun tai muiden luomiskertomusten kohtia niin, että ne sopivat nykyisiin tieteellisiin havaintoihin, erityisesti arvioihin Maapallon iästä.
Määritelmä

Vanhan Maan kreationismi hyväksyy yleisesti tieteellisesti määritellyn iän Maapallolle, toisin kuin Nuoren Maan kreationismi. Yhtenä määritelmänä on pidetty sitä, että Vanhan Maan kreationismin mukaan Jumala tai jumalainen olento on suunnitellut koko nykyisen biologisen monimuotoisuuden ollen aktiivinen toimija sekä alun luomisprosessissa että myös sen jälkeisinä aikoina.
Alalajit

Vanhan Maan kreationismi jakaantuu useisiin alalajeihin, jotka selittävät Maapallon tieteellisesti havaittua ikää eri tavoilla. Esimerkiksi Aukkojen kreationismin mukaan Raamatun tarinassa on pitkiä ajallisia aukkoja, erityisesti kahden ensimmäisen jakeen välissä, jolloin Jumala ensin loi Maan ja vasta paljon myöhemmin aloitti seitsemän päivän luomistyönsä. Raamatun luomistarinan seitsemän päivän voidaan myös selittää olevan vertauskuvallisia ja tarkoittavan todellisuudessa huomattavasti pidempiä ajanjaksoja. Progressiivisen kreationismin mukaan Jumala on luonut elämänmuodot vaiheittain, niin että ensin on luotu yksinkertaiset eliöt ja myöhemmin miljardien vuosien kuluessa jaksoittain aina monimutkaisempia elämänmuotoja. Näin voidaan selittää fossiililöydöissä havaittu elämän monimuotoisuuden hidas kehitys miljoonien vuosien kuluessa ja ristiriita Raamatun kanssa. Progressiivisen kreationismin mukaan luomisjaksojen välissä on pitkiä ajanjaksoja, jolloin elämänmuodot voivat lisäksi kehittyä mikroevoluution mukaisesti. Makroevoluutiota, eli lajien kehittymistä toisiksi lajeiksi ei kuitenkaan progressiivisessa kreationismissakaan hyväksytä.
Uskontokuntien kantoja kreationismiin

Jehovan todistajat uskovat eräänlaiseen vanhan Maan kreationismin muotoon, jossa maailma on luotu, mutta  Raamatun luomiskertomuksessa mainitut päivät voivat viitata hyvinkin pitkään ajanjaksoon, ja siksi Maapallon tieteellisesti määriteltyä ikää ei pidetä vääränä. Jehovan todistajat eivät kuitenkaan oman määritelmänsä mukaan ole kreationisteja.
Vesipallo

| Vesipallo |
| --- | --- |

Alkuperämaa:  Britannia
Piirteet
Tyyppi:  pallopeli
Joukkueen koko:  2 maalivahtia ja 11 kenttäpelaajaa
Pelaajien määrä:  1 + 6 kentällä kerrallaan
Varusteet:  pallo
Pelialue:  20 m × 10 m – 30 m × 20 m
Peliaika:  4 × 8 min
Kilpailutoiminta
Kansainvälinen kattojärjestö:  FINA
Olympialaisissa:  1900–
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vesipallo on uima-altaassa pelattava pallopeli kahden joukkueen välillä. Se on ollut olympialaisten ohjelmassa vakituisesti vuodesta 1900 alkaen. Joukkueissa on kentällä kerrallaan kuusi kenttäpelaajaa ja maalivahti, ja nelieräisen ottelun voittaa se joukkue, joka tekee enemmän maaleja.
Vesipallo on kova kontaktilaji, jossa on kestettävä taklauksia.  Yksi pelaaja voi uida ottelun aikana jopa yli kolme kilometriä.
Historia

Vesipallon esimuotoja pelattiin 1800-luvulla Englannissa ja Skotlannissa. Pelin varhaisin muoto tunnettiin väkivaltaisena pelinä. Olympialaisten lajina vesipallo oli ensimmäisen kerran vuoden 1900 kisoissa. Vuodesta 1908 alkaen miesten vesipallo on ollut kaikkien olympialaisten ohjelmassa. Eniten kultamitaleita on Unkarilla, yhdeksän kappaletta. Naisten vesipallo otettiin olympiakisoihin 2000. Olympialaisten lisäksi muita suuria kilpailuja ovat maailmanliiga ja maailmanmestaruuskilpailut, jotka kummatkin järjestää Kansainvälinen Uimaliitto.
Joukkueet ja varusteet

Joukkueessa on kuusi kenttäpelaajaa ja maalivahti lisäksi varamaalivahti ja viisi vaihtopelaajaa. Pelaajilla on uima-asut, numeroidut lakit joissa on korvasuojat. Ottelupallo painaa 400–450 grammaa, ja se on yleensä keltainen. Miesten pallo on isompi koko 5 ja naisten pallo on koko 4.
Allas

Vesipalloaltaan mitat ovat tavallisimmin 20 × 10 metrin ja 30 × 20 metrin väliltä. Altaan täytyy olympialaisissa olla vähintään 1,8 metriä syvä. Kentässä on keskilinja, maalilinjat, kahden metrin linjat ja viiden metrin linjat, joiden paikat merkitään kelluvilla köysillä ja altaan pohjalla olevilla viivoilla. Viiden metrin linjan takana tehtyä puolustavan joukkueen rikkomusta seuraa rangaistusheitto. Kahden metrin linjan taakse ei hyökkäävä pelaaja saa mennä ilman palloa tai ennen palloa.
Maalin leveys on kolme metriä ja korkeus vedenpinnasta 90 senttimetriä. Maali voi olla kiinni altaan reunoissa tai kellua köysien varassa.
Pelin kulku

Vesipallossa tavoitteena on heittää pallo maaliin, ja ottelun voittaa enemmän maaleja tehnyt joukkue. Ottelussa on neljä kahdeksan minuutin erää ja tarvittaessa rangaistusheittokilpailu. Ensimmäinen ja kolmas erätauko on kaksi minuuttia ja keskimmäinen viisi minuuttia. Jokainen erä alkaa sillä, että joukkueet uivat omilta maalilinjoiltaan pallolle keskilinjalle. Kumpikin joukkue voi käyttää yhden aikalisän erää kohden.
Kenttäpelaaja saa pelata palloa vain yhdellä kädellä, eikä hän saa lyödä palloa nyrkillä. Pelaaja ei saa koskettaa altaan pohjaa tai reunoja. Maalivahti saa koskea palloon molemmilla käsillä mutta hän ei saa ylittää keskilinjaa. Joukkueen hyökkäysaika on 30 sekuntia pallon haltuunsaamisesta. Mahdollinen uusi hyökkäysaika esimerkiksi maalintekoyrityksen jälkeen on 20 sekuntia. Pelaaja voi liikuttaa palloa syöttämällä sen tai kuljettamalla sitä edessään samalla kun ui.
Joukkue voi puolustaa miesvartioinnilla tai paikkapuolustuksella. Yleisin pelimuodostelma on 3–3 eli kaksi kolmen pelaajan linjaa.
Ottelussa on kaksi tuomaria. Vakavasta rikkeestä seuraa enintään 20 sekunnin ulosajo, sekä kolmannesta vakavasta rikkeestä poistaminen pelistä. Lisäksi tuomari voi poistaa pelaajan epäurheilijamaisesta käytöksestä suoraan suihkuun. Pahin virhe on ”raakuus” josta pelaaja poistetaan ottelusta ja joukkue joutuu pelaamaan 4 minuuttia alivoimalla kunnes joukkueet ovat taas täysilukuisia. Raakuudesta pelaajalle tuomitaan aina vähintään yhden ottelun pelikielto.
Vesipallo Suomessa

Suomessa vesipallon pelaaminen alkoi vuonna 1901, ja Suomen mestaruudesta alettiin otella vuonna 1908. Ensimmäisen mestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap, joka kukisti Helsingfors Idrottsklubbin 7–1. Suomen kautta aikain menestynein seura on Helsingfors Simsällskap, joka on voittanut 46 mestaruutta. Kuopion Uimaseuralla oli pitkä mitaliputki, jolloin seura voitti mitalin joka vuosi vuosina 1976–2006. Joukkue saavutti 10 kultaa, 11 hopeaa ja 10 pronssia, viimeisimmät neljä mestaruutta vuosina 2001–2004. Vuoden 2013 miesten Suomen mestari oli Uintiseura Kuhat Helsingistä, mestaruus vuonna 2013 oli seuralle jo yhdestoista ja kahdeksas 2000-luvulla. Vuosina 2014–2016 Turun Uimarit voitti kolme mestaruutta peräkkäin, kunnes vuonna 2017 oli taas Kuhien vuoro ottaa mestaruus. Vuoden 2018 Suomen mestari oli Cetus, jolle mestaruus oli seurahistorian ensimmäinen miesten sarjassa. Cetus uusi mestaruuden vuosina 2019, 2020 ja 2021.
Naisten vesipalloa on Suomessa pelattu vuodesta 1985. Ensimmäisenä kautena sarja pelattiin epävirallisena koska sarjaan ilmoittautui vain kolme joukkuetta. Virallisen ensimmäisen mestaruuden voitti 1986 Kuopion Uimaseura. 1990-luvun vaihteessa lajia hallitsi Oulun Vespa voittaen monia mestaruuksia. Vuosina 2015 ja 2017 naisten Suomen mestari oli Porin Sentterit. Sentterit ovat voittaneet yhteensä kymmenen Suomen mestaruutta. Vuonna 2016 mestaruuden voitti Uinti Tampere ja vuonna 2018 ja 2019 Turun Uimarit. Vuoden 2020 naisten Suomen mestari on Cetus.
Kaudella 2018–2019 vesipallossa on Suomessa sarjat miehille, naisille ja kolmelle eri juniori-ikäluokalle sekä maajoukkueet B- ja C-junioreille. Viralliseen sarjatoimintaan osallistuvat Cetus (Espoo), Jyväskylän Saukot, Kuhat (Helsinki), Kuopion Uimaseura, Oulun Lohet, Sentterit (Pori), Turun Uimarit ja Uinti Tampere.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vesipallo Suomen Uimaliiton sivulla
Vesipallosäännöt 2019-2021 Suomen uimaliitto
Suomen vesipallon FB-ryhmä
Vähä Haukijärvi (Juupajoki)

| Vähä Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°49′46″N, 24°15′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  oja Isoon Haukijärveen 
Järvinumero:  35.754.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,5 m  
Rantaviiva:  1,438 km  
Pinta-ala:  4,752 ha  
Saaria:  1 
 fiVähä Haukijärvi 
Vähä Haukijärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Haukijärvi , on Pirkanmaalla Juupajoen Hyvelässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Välikankaan mäen itäpuolella samassa painaumassa kuin Iso Haukijärvi. Järvellä on kartan mukaan yksi nimetön saari, joka on 50 metriä pitkä. Se sijaitsee järven pohjoisosassa, joka muodostaa järvellä sen suurimman laajentuman. Laajentumasta työntyy etelään 300 metriä pitkä lahti kohti Isoa Haukijärveä. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi on autio ja sen laskuojan ylittää läheltä kulkeva metsäautotie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme ojaa, joista kaksi tulee pohjoispuolen ojitetulta suolta. Järven etelärantaan tulee Jouttijärven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee eteläpäästä ja se laskee 200 metrin päässä Isoon Haukijärveen. Molempien järvien vedenpinnat ovat samalla tasolla. Vesireitti jatkaa Vähäjärven läpi Jouttijokeen.
Viktorija Terešuk

| Mitalit> Maa:   Ukraina.Nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ukraina.Nykyaikainen viisiottelu. Olympialaiset  | Maa:   Ukraina> Nykyaikainen viisiottelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|       Hylätty | Peking 2008 | Yksilö |  |
| MM–kilpailut  | MM–kilpailut  | MM–kilpailut  |  |
|  Kultaa | Moskova 2011 | Yksilö |  |
|  Kultaa | Moskova 2011 | Sekaviesti |  |
|  Kultaa | Kaoshiung 2013 | Viesti |  |
|  Hopeaa | Guatemala 2006 | Yksilö |  |
|  Hopeaa | Chengdu 2010 | Sekaviesti |  |
|  Pronssia | Moskova 2011 | Viesti |  |
|  Pronssia | Kaoshiung 2013 | Joukkue |  |
Viktorija Terešuk (s. 18. helmikuuta 1982 Luhansk) on ukrainalainen nykyaikainen viisiottelija.
Terešuk sijoittui Pekingin olympialaisissa 2008 yksilökilpailuissa alun perin kolmanneksi, mutta menetti mitalinsa vuonna 2017, kun hän jäi kiinni dopingin käytöstä Pekingissä antamansa dopingnäytteen uusintatutkimuksessa.
Terešuk on saavuttanut kolme maailmanmestaruutta, kaksi MM-hopeaa ja kaksi MM-pronssia.
Võngjärv

| Võngjärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Tartumaa
Kunnat:  Kastren kunta
Koordinaatit:  58°19′45″N, 27°08′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Ahja jõen valuma-alue
Tulouoma:  Kõrvesilla kraavi
Laskujoki:  Ahja jõgi
Järvinumero:  VEE2085700
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  31 m
Rantaviiva:  2,251 km
Pinta-ala:  21,2 ha
Keskisyvyys:  2 m
Suurin syvyys:  2,5 m
Valuma-alue:  1 039 km²
 fiVõngjärv 
Võngjärv  on Virossa Tartumaalla Kastren kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Jõmmsoon reunalla, missä se on vesiyhteydessä ohi virtaavaan Ahja jõgeen. Järveen laskee vielä neljä lyhyttä suo-ojaa. Järven valuma-alueen laajuus on Ahja jõesta johtuen 1 039,0 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 31,0 m mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00042 kuutiokilometriä eli 0,42 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja siitä puolet on suota ja loput metsämaata. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.
Vähä Harjujärvi

| Vähä Harjujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°51′49″N, 26°00′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rutajoen valuma-alue (14.236)
Laskuoja:  oja Harjujärveen 
Järvinumero:  14.236.1.050
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,1 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  2,468 km  
Pinta-ala:  15,127 ha  
Saaria:  1 
 fiVähä Harjujärvi 
Vähä Harjujärvi on Keski-Suomessa Joutsassa Kivisuon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 15,1 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,1 metriä mpy.
Von Essen (täsmennyssivu)

Von Essen tai Essen -sukunimeä on käyttänyt usea Itämeren alueella vaikuttanut aatelis- ja porvarissuku. Näistä suvuista kolme on introdusoitu Ruotsin ritarihuoneseen.
von Essen – Suomen ritarihuoneeseen introdusoitu aatelissuku numero 58, tunnetaan Ruotsissa nimellä von Essen af Zellie (numero 723, numero 1919)
von Essen – Liivinmaan ”uradel”, Ruotsin vapaaherrallinen suku numero 158, sekä kreivillinen suku numero 118
von Essen af Geldern – Ruotsalainen aatelisuku numero 1957
"Von Essen", Vänrikki Stoolin tarinoiden runo
Essen-Stenbock-Fermor, kreivillinen suku Venäjällä, kantaisä Peter Essen kuului balttilaisen aatelisuvun pärnulaiseen porvarihaaraan
Essen, Riian raatiherrojen suku
Essen, Tallinnan raatiherrojen suku
Edle von Essen, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan aateliin vuonna 1782 korotettu suku