stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Loosu järv
Maantietoa

Järvi on 700 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Järvi on muodostunut peltoalueella sijaitsevaan virtaveden kuluttamaan matalaan laaksoon. Sen syvyys on 4,3 metriä, mutta keskisyvyys on vain 2,1 metriä. Järvi on siksi kapea verrattuna sen pituuteen. Sen luoteisrannat ovat asuttuja, mutta kaakkoisrannoilla on alavaa niittyä ja metsää. Asunnot ja peltomaat tulevat sadan metrin päähän ranasta. Väimelän asuialueelle on yli puoli kilometriä matkaa. Järven rantaan ei tule tietä.
Luontoarvoja

Järven rannat ovat soistuneita ja järven pohjassa on yli 10 metriä paksu mutakerros. Veden läpivirtaus on pientä, vedenväri on vihertävän keltaista ja näkösyvyys on 2 metriä. Vesi on kesäisin lämmintä ja sen alusvesi sekoittuu päällysveden kanssa jatkuvasti. Talvella järven pohjaan muodostuu hapeton vesikerros. Vuonna 1958 havaittiin vesikasvillisuuden peittävän puolet järvestä. Järvessä elää ainakin ahven ja ruutana.
Vesistösuhteita

Loosu järv kuuluu Albri ojan valuma-alueeseen, jossa Albri oja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen on johdettu pieniä ojia järven ympäristöstä. Järven laskuoja Albri oja virtaa suoraksi kaivettuna ojana kahden lammen kautta ja yhtyy Kirumpään kylässä Võhanduun. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Luovutetut

| Luovutetut: Suomen ihmisluovutukset Gestapolle |
| --- | --- |
Kirjailija:  Elina Sana
Kieli:  suomi
Genre:  historia
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2003
ISBN:  951-0-27975-7
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Luovutetut: Suomen ihmisluovutukset Gestapolle on Elina Sanan vuonna 2003 ilmestynyt teos, jonka on julkaissut WSOY. Teos herätti ilmestyttyään runsaasti huomiota.
Aiheesta muualla

Näkökulmia ja reaktioita Elina Sanan Luovutetut-kirjaan (Agricola-Suomen historiaverkko -portaali)
Länsigermaaniset kielet

Länsigermaaniset kielet muodostavat suurimman osan germaanista kieliryhmää. Siihen kuuluvat esimerkiksi englanti, saksa, friisi, afrikaans ja hollanti. Germaaniseen kieliryhmään kuuluvat kaksi muuta alahaaraa ovat itägermaaniset kielet ja pohjoisgermaaniset eli skandinaaviset kielet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länsigermaaniset kielet Wikimedia Commonsissa
Länsi-Sjællandin amt

| Länsi-Sjællandin amt |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Tanska
Perustettu:  1970
Lakkautettu:  2007
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Sorø
Pinta-ala:  2 984 km²
Väkiluku (2006):  307 207
Länsi-Sjællandin amt (tansk. Vestsjællands Amtskommune) on vuosina 1970–2007 Sjællandin länsi- ja pohjoisosassa toiminut amt, johon kuului 23 kuntaa. Amt lakkautettiin vuonna 2007 osana Tanskan rakenneuudistusta.
Kunnat

Bjergsted
Dianalund
Dragsholm
Fuglebjerg
Gørlev
Hashøj
Haslev
Holbæk
Hvidebæk
Høng
Jernløse
Kalundborg
Korsør
Nykøbing-Rørvig
Ringsted
Skælskør
Slagelse
Svinninge
Sorø
Stenlille
Tornved
Trundholm
Tølløse
Pormestarit

Amtin pormestari on valittu vuodesta 1970 lähtien. Seuraavat henkilöt toimivat Länsi-Sjællandin amtin pormestareina vuosina 1970–2006:
1970–1974: Jørgen Herman Monrad
1974–1985: Hans Kjeld Brinth
1986–1989: Søren Eriksen
1990–1993: Henning Tellerup
1994–2001: Søren Eriksen
2002–2006: Hans Jørgen Holm
Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix 1976

|  Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix 1976  |
| --- | --- |
Päivämäärä:  28. maaliskuuta 1976
Sijainti:  Long Beachin katurata
Ratatyyppi:  Katurata
Palkintokoroke
Voittaja:   Clay Regazzoni   (Ferrari)
Länsi-Yhdysvaltain Grand Prix 1976 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 28. maaliskuuta Long Beachin radalla. Kilpailun voitti sveitsiläinen Clay Regazzoni, jolle voitto oli kauden ensimmäinen. Kilpailu ajettiin kuumassa ja aurinkoisessa kelissä.
Tulokset

| Sijoitus | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierroksia | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Clay Regazzoni | Ferrari | 80 | 1.53.18,471 | 1 | 9 |
| 2 | 1 |  Niki Lauda | Ferrari | 80 | + 42,414 s | 4 | 6 |
| 3 | 4 |  Patrick Depailler | Tyrrell-Ford | 80 | + 49,972 s | 2 | 4 |
| 4 | 26 |  Jacques Laffite | Ligier-Matra | 80 | + 1.12,828 | 12 | 3 |
| 5 | 12 |  Jochen Mass | Team McLaren-Ford | 80 | + 1.22,292 | 14 | 2 |
| 6 | 30 |  Emerson Fittipaldi | Fittipaldi-Ford | 79 | + 1 kierros | 16 | 1 |
| 7 | 17 |  Jean-Pierre Jarier | Shadow-Ford | 79 | + 1 kierros | 7 |   |
| 8 | 22 |  Chris Amon | Ensign-Ford | 78 | + 2 kierrosta | 17 |   |
| 9 | 8 |  Carlos Pace | Brabham-Alfa Romeo | 77 | + 3 kierrosta | 13 |   |
| 10 | 10 |  Ronnie Peterson | March-Ford | 77 | + 3 kierrosta | 6 |   |
| - | 19 |  Alan Jones | Surtees-Ford | 70 | Ei luokiteltu | 19 |   |
| - | 28 |  John Watson | Penske-Ford | 69 | Ei luokiteltu | 9 |   |
| Kesk. | 3 |  Jody Scheckter | Tyrrell-Ford | 34 | Jousitus | 11 |   |
| Kesk. | 16 |  Tom Pryce | Shadow-Ford | 32 | Akseli | 5 |   |
| Kesk. | 27 |  Mario Andretti | Parnelli-Ford | 15 | Vesivuoto | 15 |   |
| Kesk. | 11 |  James Hunt | McLaren-Ford | 3 | Ulosajo | 3 |   |
| Kesk. | 34 |  Hans Joachim Stuck | March-Ford | 2 | Ulosajo | 18 |   |
| Kesk. | 9 |  Vittorio Brambilla | March-Ford | 0 | Ulosajo | 20 |   |
| Kesk. | 7 |  Carlos Reutemann | Brabham-Alfa Romeo | 0 | Ulosajo | 10 |   |
| Kesk. | 6 |  Gunnar Nilsson | Lotus-Ford | 0 | Jousitus | 8 |   |
| DNQ | 21 |  Michel Leclère | Wolf-Williams-Ford |   |   | 0 |   |
| DNQ | 31 |  Ingo Hoffmann | Fittipaldi-Ford |   |   | 0 |   |
| DNQ | 35 |  Arturo Merzario | March-Ford |   |   | 0 |   |
| DNQ | 5 |  Bob Evans | Lotus-Ford |   |   | 0 |   |
| DNQ | 20 |  Jacky Ickx | Wolf-Williams-Ford |   |   | 0 |   |
| DNQ | 24 |  Harald Ertl | Hesketh-Ford |   |   | 0 |   |
| DNQ | 18 |  Brett Lunger | Surtees-Ford |   |   | 0 |   |
Lähde:
Muuta

Paalupaikka Clay Regazzoni – 1.23,099
Nopein kierros Clay Regazzoni – 1.23,076 kierroksella 61
Luhtapäästäinen

| Luhtapäästäinen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Soricomorpha
Heimo::  Päästäiset Soricidae
Alaheimo::  Varsinaiset päästäiset Soricinae
Suku::  Palustris
Laji::  caecutiensis
Kaksiosainen nimi
 Sorex palustris  Richardson, 1828 
 Luhtapäästäisen levinneisyys
Katso myös
   Luhtapäästäinen Wikispeciesissä   Luhtapäästäinen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Luhtapäästäinen (Sorex palustris) on päästäislaji, jota tavataan lähinnä vain Pohjois-Amerikassa.
Kuvaus

Luhtapäästäinen kasvaa yleensä 15 senttimetrin pituiseksi, joiden paino on 8–18 grammaa. Niiden hännän pituudet vaihtelevat koko 57 millimetristä, jopa 89 millimetriin. Niillä on suhteellisen suuri kuono. Niillä on tummanharmaa tai musta turkki ja valkoinen vatsa. Niillä on mustat silmät ja pitkä häntä. Ne pystyvät juoksemaan myös veden päällä tietyn ajan. Ne ovat aktiivisia ympäri vuoden, joten ne eivät nuku talviunta.
Elinalue

Luhtapäästäisiä tavataan Alaskan ja Kanadan vesistöistä. Niitä ollaan myös löydetty pohjoisesta Yhdysvalloissa.
Elinalue > Elinympäristö

Luhtapäästäiset ovat yleisiä asukkaita pohjoisissa metsissä. Ne elävät yleensä virroissa ja muissa vesistöissä, jota ympäröi yleensä runsas kasvillisuus.
Ravinto

Luhtapäästäiset ovat loistavia sukeltajia, ja voivat olla veden alla noin 15 sekuntia. Ne syövät muun muassa koskikorentoja ja vaaksiaisia.
Lisääntyminen

Luhtapäästäiset parittelevat yleensä joulukuusta syyskuuhun. Naaraan raskausaika on noin kolme viikkoa. Naaras synnyttää 3–10 poikasta keväällä tai kesällä. Pesä rakennetaan yleensä kuivatetuista kasveista.
Vaarat

Luhtapäästäisen vaaroihin kuuluvat muun muassa käärmeet, pöllöt, haukat, opossumit, ketut ja punailvekset.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Luhtapäästäinen (Sorex palustris)
ITIS: Sorex palustris (englanniksi)
Luhtapäästäinen
Luhtapäästäinen poikasten kanssa
Lygourió

| Lygourió Λυγουριό |
| --- | --- |
 Lygourión kylää ja Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen (Koímisi tis Theotókou) kirkko.
 Lygourió
 Koordinaatit: 37°36′44″N, 23°02′08″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Argolis
Kunta:  Epídavros
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  4103010101
Väkiluku (2011):  2 482
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lygourió (kreik. Λυγουριό; kath.kreik. Λυγούριον, Lygoúrion; transl. myös Ligourió) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Epídavroksen kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Asklipieíon kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Epídavroksen kunnan Asklipieíon kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 2 482 (vuonna 2011). Lygourió on Epídavroksen kunnan kuntakeskus.
Lygourión Pyhän Johannes Laupiaan (Ágios Ioánnis Eleímonas) kirkko.
Lygourió sijaitsee noin 21 kilometriä Náfpliosta itäkoilliseen. Se oli lakkautetun Asklipieíon kunnan kuntakeskus. Antiikin Epidauroksen arkeologinen alue sijaitsee noin neljä kilometriä Lygouriósta itään. Kylän lähellä sijaitsevat myös niin kutsutun Lygourión pyramidin jäänteet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lygourió Wikimedia Commonsissa
L’Innovation-tavaratalon tulipalo

L’Innovationin julkisivu 1900-luvun alussa.
L’Innovation-tavaratalon tulipalo 22. toukokuuta 1967 on Belgian historian tuhoisin tulipalo. Siinä kuoli 251 ihmistä ja 62 loukkaantui. Tulipalo tapahtui Brysselissä Rue Neuve -kadun varrella sijainneessa tavaratalossa, joka tuhoutui. Rakennus oli Victor Hortan suunnittelema ja peräisin vuodelta 1902. Sen paikalla on nykyisin Galeria Inno -tavaratalo.
Palon syttymissyytä ei tiedetä. Tavaratalossa oli meneillään yhdysvaltalaisten tuotteiden markkinointikampanja, ja kadulla oli pieni ryhmä mielenosoittajia, jotka vastustivat Vietnamin sotaa, mutta heidän osuudestaan tulipalon syttymiseen ei ole näyttöä.
Kuningas Baudouin I ja kuningatar Fabiola osallistuivat uhrien hautajaismessuun Sacré-Cœurin basilikassa. L’Innovationin tulipalo oli maailman tuhoisin yksittäisen rakennuksen tulipalo vuoden 1961 jälkeen, jolloin oli ollut Niteróin sirkuksen tulipalo Brasiliassa.
Luigi Contessi

| Mitalit> Maa:   Italia.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Italia.Miesten voimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Italia> Miesten voimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu |  |
Luigi Contessi (14. elokuuta 1894 Brescia – 23. helmikuuta 1967 Brescia) oli italialainen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja oli siellä mukana voittamassa joukkuekilpailussa kultaa.
Lima

| Lima |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Lima
 Koordinaatit: 12°05′35″S, 77°02′47″W 
Valtio:   Peru
Alue:  Lima
Perustettu:  18. tammikuuta 1535
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Jorge Muñoz (2019-2022)
Korkeus:  156 m
Väkiluku (2007):  
 – Metropolialue:  8 482 619
Aikavyöhyke:  UTC-5
Lempinimi::  Ciudad de los Reyes Kuninkaiden kaupunki
Motto::  Hoc signum vere regum est
 
 Municipalidad Metropolitana de Lima 
 Lähteet:  = Väkiluku 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lima on Perun pääkaupunki ja suurin kaupunki. Liman suurkaupunkialueella elää noin 10,8 miljoonaa ihmistä (2020), mikä on lähes kolmasosa Perun asukkaista.
Maantiede ja ilmasto

Lima sijaitsee Rimacjoen laaksossa 13 kilometrin päässä merenrannasta Perun aavikkoisella rannikolla, jossa ei sada juuri lainkaan. Sen länsipuolella on Callaon satamakaupunki. Liman esikaupunkialue ulottuu Andien vuoristoon yli 500 metrin korkeuteen.
Historia

Kaupungin perusti valloittaja Francisco Pizarro 18. tammikuuta 1535. Siitä tuli Perun varakuningaskunnan pääkaupunki, ja espanjalaisten Etelä-Amerikassa käymän kaupan keskus. Sen sataman kautta laivattiin hopeaa emämaa Espanjaan. Kahden uuden varakuningaskunnan perustaminen 1700-luvulla päätti Liman valtakauden.
Monet kirkolliset järjestöt tulivat tekemään lähetystyötä 1600-luvulla, ja kaupunkiin rakennettiin kirkkoja ja luostareita. Myös kouluja, sairaaloita perustettiin.
Kaupungissa on 1500-luvulla rakennettu tuomiokirkko, ja sen 1551 avattu yliopisto (nykyisin Universidad Nacional Mayor de San Marcos, UNMSM) oli Amerikan mantereen ensimmäinen ja yksi tärkeimmistä.[lähde? ]
Maanjäristykset muokkasivat kaupunkikuvaa vuosina 1586, 1687 ja 1746.  Vuoden 1746 järistys tuhosi  suurimman osan kaupungista. Sen voimakkuudeksi on arvioitu 8.6.
Vuosien 1879–1883 Tyynenmeren sodan aikana Chilen joukot miehittivät kaupunkia. Vuonna 1940 maanjäristys tuhosi uudelleen suuren osan kaupunkia.
1940-luvulla käynnistyi myös kaupungin nopea kasvu, vuoden 1940 600 000 asukkaasta 1,9 miljoonaan vuoteen 1960 ja 4,8 miljoonaan vuoteen 1980 mennessä. Tämä on johtanut laajaan slummien syntymiseen kaupungin laitamille.
Hallinto ja aluejako

Lima on jaettu 43 kaupunginosaan, joista 30 kuuluu kantakaupunkiin ja 13 on esikaupunkeja ja lähiöitä. Lisäksi naapurikaupunki Callaon kuusi kaupunginosaa kuuluvat virallisesti Liman suurkaupunkialueeseen.
Jokaisella alueella on oma johtonsa, mikä tekee yhteisestä päätöksenteosta vaikeaa.
Liikenne

Liman ilmanlaatu on Latinalaisen Amerikan huonoin. Huonon laadun syynä pidetään huonolaatuista polttoainetta ja vanhaa autokantaa. Julkisen liikenteen kehittäminen, kuten kaasulla toimiva Metropolitano-bussilinja ja sähköllä kulkeva metro ovat jonkun verran parantaneet tilannetta.
Metron rakennus jäi kesken 1980-luvulla presidentti Alan Garcían aikana. Metro valmistui lopulta vuonna 2012, ja koko 24 aseman metroverkko on ollut käytössä vuodesta 2014. Metropolitano-busseja liikennöidään toistaiseksi vain yhdellä linjalla.
Yksityiset huonokuntoiset microt ja combit (käytetyistä pakettiautoista tehtyjä pikkubusseja) ovat yleensä hyvin täysiä ja kulkevat hyvin hitaasti. Liikenteen sujuvuutta heikentää edelleen niiden mutkittelevat reitit.
Kaupungin kansainvälinen lentokenttä on nimetty ilmailupioneeri Jorge Chávezin mukaan.
Teollisuus

Limassa on huomattavaa teollisuutta: pääalat ovat tekstiilit, paperi, maalit ja elintarviketeollisuus.
Muuta

Vuonna 2012 avattu Kansallisteatteri on Perun suurin. Se toimii myös konserttisalina. Siellä järjestetään baletti- ja oopperaesityksiä sekä sinfoniakonsertteja.
Liman historiallinen keskusta on Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1988.
Vuonna 1997 kaupungissa oli 126-päiväinen panttivankikriisi, joka päättyi 22. huhtikuuta hallituksen erikoisjoukkojen vallattua Japanin lähettilään asunnon Movimiento Revolucionario Túpac Amarulta ja pelastettua 71 panttivankia.
Kolme limalaista jalkapallojoukkuetta pelaa Perun Primera Divisiónissa: Club Universitario de Deportes, Alianza Lima ja Sporting Cristal.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lima Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Perussa
Arequipan historiallinen keskusta
Caralin pyhä kaupunki
Chan Chanin arkeologinen alue
Chavinin arkeologinen alue
Cuscon kaupunki
Huascaránin kansallispuisto
Liman historiallinen keskusta
Machu Picchu
Manún kansallispuisto
Nazcan ja Pampas de Jumanan kalliopiirrokset
Inkavaltakunnan tieverkosto
Río Abiseon kansallispuisto
Liman katedraali
Länsisaaret

| Länsisaaret> Västra holmarna |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Länsisaaret korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Eteläinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  531
Pinta-ala:  1,20 km² 
Väkiluku:  0 (31.12.2022)
Väestötiheys:  0 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa Ullanlinnan peruspiiriä ja Ulkosaarten kaupunginosaa
Postinumero(t):  00210
Lähialueet:  Espoo, Lauttasaari, Länsisatama, Hernesaari, Ullanlinna, Suomenlinna, Aluemeri
Länsisaaret (ruots.  Västra holmarna) on eteläisen Helsingin kaupungin Ulkosaarten kaupunginosaan ja Ullanlinnan peruspiiriin kuuluva merellinen, saaria ja merta käsittävä osa-alue. Alueella ei asu ihmisiä pysyvästi.
Länsisaariin kuuluvat muun muassa Pihlajasaaret Helsinginniemen eteläpuolella, ja siitä edelleen ulompana olevat Tiirakari, Mäntykari, Tammakari ja Katajaluoto sekä Lauttasaaren eteläpuolinen Melkki.
Alueen pohjoisraja kulkee lännessä Käärmeluotojen, Lauttasaaren ja Ulko-Hatun eteläpuolelta, sitten itä-länsi -suuntaisena Hernesaaren etelärantaa hipoen. Idässä naapurina on Suomenlinna ja Itäsaaret. Etelässä alue jatkunee Halliluodon ja Länsitoukin etelärajojen luota kulkevan sisäisten aluevesien ulkorajalle saakka, josta alkaa Helsingin aluemeri.
Pihlajasaaret muodostavan suositun ulkoilu- ja veneilysaaren ja sinne pääsee kesäisin myös yhteisaluksella. Itäistä ja Läntistä Pihlajasaarta yhdistää salmen ylittävä silta. Läntisellä Pihlajasaarella toimii kesäravintola (Villa Hellebo) vanhassa 1800-luvulla rakennetussa huvilarakennuksessa. Siellä on myös suuri hiekkapohjainen uimaranta ja kioski. Itäisellä Pihlajasaarella saa telttailla (telttamaksua vastaan) ja siellä sijaitsee yksi Helsingin naturistirannoista. Mänty- ja Tammakareille veneillään ja niissä voi yöpyä venemajoituksen ohella telttaillen. Länsisaarista Katajaluoto ja Melkki ovat Puolustusvoimien käytössä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lauttasaaren ja Helsinginniemen eteläpuolisia Länsisaaria satelliitista
Pihlajasaaret – Pihlis
Helsingin ja Espoon saaristo-opas
Luettelo Yhdysvaltain osavaltioista väkiluvun mukaan

Tämä on luettelo Yhdysvaltain osavaltioiden ja erillisalueiden väkiluvusta.
Osavaltioiden asukasmääriä 2020 kuvaava kartta.
Luettelo

| Sija (2020) | Sija (2010) | Osavaltio ja erillisalue | Väkiluku 2020 | Prosentti koko Yhdysvaltain väkiluvusta 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 |  Kalifornia | 39 538 223 | 11,80 % |
| 2 | 2 |  Texas | 29 145 505 | 8,70 % |
| 3 | 4 |  Florida | 21 538 187 | 6,43 % |
| 4 | 3 |  New York | 20 201 249 | 6,03 % |
| 5 | 6 |  Pennsylvania | 13 011 844 | 3,88 % |
| 6 | 5 |  Illinois | 12 812 508 | 3,82 % |
| 7 | 7 |  Ohio | 11 799 448 | 3,52 % |
| 8 | 9 |  Georgia | 10 711 908 | 3,20 % |
| 9 | 10 |  Pohjois-Carolina | 10 439 388 | 3,12 % |
| 10 | 8 |  Michigan | 10 077 331 | 3,01 % |
| 11 | 11 |  New Jersey | 9 288 994 | 2,77 % |
| 12 | 12 |  Virginia | 8 631 393 | 2,58 % |
| 13 | 13 |  Washington | 7 705 281 | 2,30 % |
| 14 | 16 |  Arizona | 7 151 502 | 2,13 % |
| 15 | 14 |  Massachusetts | 7 029 917 | 2,10 % |
| 16 | 17 |  Tennessee | 6 910 840 | 2,06 % |
| 17 | 15 |  Indiana | 6 785 528 | 2,02 % |
| 18 | 19 |  Maryland | 6 177 224 | 1,84 % |
| 19 | 18 |  Missouri | 6 154 913 | 1,84 % |
| 20 | 20 |  Wisconsin | 5 893 718 | 1,76 % |
| 21 | 22 |  Colorado | 5 773 714 | 1,72 % |
| 22 | 21 |  Minnesota | 5 706 494 | 1,70 % |
| 23 | 24 |  Etelä-Carolina | 5 118 425 | 1,53 % |
| 24 | 23 |  Alabama | 5 024 279 | 1,50 % |
| 25 | 25 |  Louisiana | 4 657 757 | 1,39 % |
| 26 | 26 |  Kentucky | 4 505 836 | 1,35 % |
| 27 | 27 |  Oregon | 4 237 256 | 1,26 % |
| 28 | 28 |  Oklahoma | 3 959 353 | 1,18 % |
| 29 | 30 |  Connecticut | 3 605 944 | 1,08 % |
| 30 | 29 |  Puerto Rico | 3 285 874 | 0,98 % |
| 31 | 35 |  Utah | 3 271 616 | 0,98 % |
| 32 | 31 |  Iowa | 3 190 369 | 0,95 % |
| 33 | 36 |  Nevada | 3 104 614 | 0,93 % |
| 34 | 33 |  Arkansas | 3 011 524 | 0,90 % |
| 35 | 32 |  Mississippi | 2 961 100 | 0,88 % |
| 36 | 34 |  Kansas | 2 937 880 | 0,88 % |
| 37 | 37 |  New Mexico | 2 117 522 | 0,63 % |
| 38 | 39 |  Nebraska | 1 961 504 | 0,59 % |
| 39 | 40 |  Idaho | 1 839 106 | 0,55 % |
| 39 | 40 |  Länsi-Virginia | 1 793 716 | 0,54 % |
| 41 | 41 |  Havaiji | 1 455 271 | 0,44 % |
| 42 | 43 |  New Hampshire | 1 377 529 | 0,41 % |
| 43 | 42 |  Maine | 1 362 359 | 0,41 % |
| 44 | 44 |  Rhode Island | 1 097 379 | 0,33 % |
| 45 | 45 |  Montana | 1 084 225 | 0,32 % |
| 46 | 46 |  Delaware | 989 948 | 0,30 % |
| 44 | 47 |  Etelä-Dakota | 886 667 | 0,26 % |
| 48 | 49 |  Pohjois-Dakota | 779 094 | 0,23 % |
| 49 | 48 |  Alaska | 733 391 | 0,22 % |
| 50 | 51 |  Columbian liittopiiri | 689 545 | 0,21 % |
| 51 | 50 |  Vermont | 643 077 | 0,19 % |
| 52 | 52 |  Wyoming | 576 851 | 0,17 % |
| 53 | 53 |  Guam | 168 485 | 0,05 % |
| 54 | 54 |  Yhdysvaltain Neitsytsaaret | 106 235 | 0,03 % |
| 55 | 56 |  Pohjois-Mariaanit | 51 433 | 0,02 % |
| 56 | 55 |  Amerikan Samoa | 49 437 | 0,01 % |
| — | — | 50 osavaltiota | 330 759 736 | 98,04 % |
| — | — | 50 osavaltiota + DC | 331 449 281 | 98,91 % |
| — | — | Kokonaisuus yhteensä | 335 110 745 | 100,00 % |
Luoyang

| Luoyang 洛阳市, Luòyáng Shì |
| --- | --- |
 Luoyangin kantakaupunkia
 Luoyangin sijainti Kiinan Henanin maakunnassa
 Luoyang
 Koordinaatit: 34.6222°N, 112.4476°E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Henan
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15 492 km²
Väkiluku (2010):  6 549 941
 – Väestötiheys:  423 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  471000
Suuntanumero(t):  0379
Rekisterikilpi:  豫C
 
 www.ly.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luoyang (kiin. 洛阳市, pinyin:Luòyáng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinassa Henanin maakunnan länsiosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 110 kilometriä maakunnan pääkaupunki Zhengzhousta länteen. Vuonna 2010 prefektuurissa asui 6 549 941 henkeä; prefektuurin pinta-ala on 15 492 neliökilometriä.
Kaupunki on historiassa ollut yksi Kiinan neljästä pääkaupungista, kaupunki on toiminut pääkaupunkina useita jaksoja, kaikkiaan yli 1500 vuotta, jo Xia-dynastian vuosista (2000–1500 eaa.) lähtien. Alkuperäinen kaupunki on perustettu jo ennen 1100-lukua eaa. Vuonna 25 siitä tuli itäisen Han-dynastian pääkaupunki, ja se pysyi keskeisenä paikkana vuosisatojen ajan. Läntinen Jin-dynastia joutui siirtämään pääkaupungin Chang’aniin vuonna 311, kun vihollinen valtasi Luoyangin.
Kaupungin lähellä sijaitsevat Longmenin luolat on Unescon maailmanperintökohde. Pitkäaikaisena pääkaupunkina kaupungissa on runsaasti historiallisia tutustumiskohteita. Esimerkiksi Valkoisen hevosen temppeli, Kiinan ensimmäinen buddhalainen temppeli vuodelta 68 jaa., on eräs tunnettu matkailukohde.
Kaupungin tunnuskukka on pioni, sillä se on perinteinen pioninviljelyn ja -jalostuksen keskus. Kaupungissa sijaitsee turisteille avoin Kansallinen pionikeskus, jossa 46,667 hehtaarin alalla on yli 800 000 pionia.
Valkoisen hevosen temppeli
Ilmasto

Luoyangissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Kesät ovat kuumia ja sateisia, talvella on kuivaa ja viileää. Vuoden keskilämpötila on noin 14 °C ja keskimääräinen sademäärä 610 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 27 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 0 °C. Sateisin kuukausi on heinäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 150 millimetriä. Tammikuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 8 millimetriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luoyang Wikimedia Commonsissa
Luoyang Travel Guide (englanniksi) (travelchinaguide.com)
Lunastus

Lunastus voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
maksun suorittamista ja maksetun hyödykkeen haltuun ottamista
uskonnollista käsitystä tai teologista oppia ihmisen lunastuksesta
Lunastus, Olli Saarelan esikoiselokuva vuodelta 1997.
Lunastus, Márton Jelinkón ohjaama elokuva vuodelta 2015.