stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ateroskleroosi
Aiheutumismekanismit > Endoteelin toimintahäiriö

Valtimon seinämän endoteeli vaikuttaa ratkaisevasti siihen, mitä seinämän sisään kulkeutuu ja kuinka runsaasti. Endoteelin toiminnan häiriintyminen muuntuneiden LDL-partikkeleiden, sytokiinien ja kasvutekijöiden johdosta lisää tulehdusreaktiota ja aktivoituneiden monosyyttien, makrofagien, verihiutaleiden ja sidekudoksen määrää plakissa. Endoteelin vauriokohdissa LDL-hiukkasten kerääntyminen on runsaampaa. Myös lymfosyyttien tarttuminen endoteeliin ja siirtyminen valtimon seinämään lisääntyy.
Endoteelisolujen aktivoituminen aiheuttaa tavalliselle luonnolliselle immuniteetille tyypillisen tulehdusvasteen, jossa endoteelisolut ilmentävät adheesiomolekyylejä, kuten E-selektiini, P-selektiini ja VCAM-1, ja kemokiinejä, kuten MCP-1. Näiden vaikutuksesta monosyyttien ja neutrofiilien siirtyminen verestä aktivoituneen kohdan intimakerrokseen kasvaa. Nimenomaan saapuvien monosyyttien määrä näyttää olevan oleellisempi plakin kasvun kannalta, eikä niinkään solujen poistumisen vähentyminen.
Endoteelin insuliinireseptoreiden toiminnan poistaminen ja tätä vastaavat signaalinvälitysreitin muutokset (esim. PKB-alfan toiminnan poisto) lisäävät ja vastakkaiset (esim. FOXO1/3 toiminnan poisto ja GSK-3-betan ja farnesyylitransferaasin esto) vähentävät ateroskleroosia eläinmalleissa. Tämä johtuu ainakin insuliinisignaalin kasvua lisäävästä ja solukuolemaa vähentävistä vaikutuksista näissä soluissa. Lisäksi insuliini voi parantaa endoteelin soluväliliitosten toimintaa. PKB luultavasti myös lisää suoraan eNOS-aktiivisuutta. Insuliini vaikuttaa monien kasvutekijöiden tapaan reseptorityrosiinikinaasien (RTK) ja näiden signalointireittien kautta. Muun RTK-välitteisen signaloinnin vaikutus lienee pääosin samankaltainen kuin insuliinin; poikkeuksena ainakin FGFR2-reseptori, jonka yliekspressio endoteelisoluissa lisää ateroskleroosia eläinmalleissa. Myös insuliinille jossakin määrin vastakkaisen AMPK:n toiminnan poistaminen lisää ateroskleroosia.
Aiheutumismekanismit > Hyytymisjärjestelmä

Fibrinogeenin ja faktori VII:n pitoisuus veressä on yhteydessä verihyytymien muodostumiseen ateroskleroottisessa plakissa eli aterotromboosiin.
Plakissa on rajoittunutta trombin muodostusta ja organisoitumista, mikä kasvattaa plakkia nopeasti sidekudosrikkaalla materiaalilla.
Aiheutumismekanismit > Mikrobit

Jotkin infektiotaudit ja bakteerit on liitetty ateroskleroosin kehittymiseen. Tunnetuimpia näistä ovat keuhkoklamydia, kariesta ja ikenien sekä hampaiden kiinnityskudosten kroonisia tulehduksia aiheuttavat bakteerit sekä klamydia- ja sytomegalovirusinfektiot. Ihmisen elinaikanaan sairastamien infektioiden kokonaismäärä on yhteydessä valtimonkovettumataudin riskiin.
Aiheutumismekanismit > Geenit

Ateroskleroosin genomiikassa on syytä muistaa, että kyse on kompleksisesta järjestelmästä, jossa voidaan olettaa esiintyvän verkostovuorovaikutuksia, redundanssia ja kompensaatiota. Signaalireitit ovat tiukasti yhteydessä toisiinsa, jolloin lopputulos riippuu enemmän koko signaaliverkoston tilasta kuin yksittäisistä viestiaineista.
Riskitekijät

INTERHEART-tutkimuksessa mitatuista tekijöistä tupakointi, psyykkinen pahoinvointi, diabetes, kohonnut verenpaine ja veren korkea apoB/apoA1-lipoproteiinisuhde olivat voimakkaimmin itsenäisesti yhteydessä sydäninfarktiin kulttuurista, iästä ja sukupuolesta riippumatta. Vuonna 2021 julkaistussa Harvardin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että diabetes sekä lipoproteiini-insuliiniresistenssi korreloivat voimakkaimmin sairastumisriskin kanssa etenkin alle 55-vuotiailla naisilla.
Riskitekijät > Tupakointi

Tupakka on keskeinen sydäninfarktin riskitekijä. Tupakoinnin lopettaminen on edelleen tärkeimpiä vaiheita ateroskleroosin aiheuttaman sydäninfarktin hoidossa. Tupakan savun aineiden on ajateltu muun muassa vaurioittavan valtimon sisäpintaa eli endoteeliä. Nikotiinin on lisäksi havaittu aiheuttavan verisuonten lihassolujen vanhenemista.
Riskitekijät > Ilmansaasteet

Ilman pienhiukkasille altistuminen lisää ateroskleroosin riskiä.
Riskitekijät > Korkea verensokeri ja diabetes

Ateroskleroosin esiintyvyys on lähes kaksinkertainen niillä, joiden veren pitkäaikaista glukoosipitoisuutta kuvaava sokerihemoglobiiniarvo on 6,4 % eli 1,6 prosenttiyksikköä yli viitearvon. Jo 0,2 prosenttiyksikön ylitys nostaa riskiä 27 prosentilla. Diabetes korreloi voimakkaimmin sairastumisriskin kanssa etenkin alle 55-vuotiailla naisilla.
Diabeettiset tilat aiheuttavat erityisesti alaraajojen valtimoiden ateroskleroosia – taudin myöhäisvaiheissa lähes aina. Vaikutus välittyy osittain korkean veren sokeripitoisuuden eli hyperglykemian, LDL- ja HDL-glykosylaation ja verihiutaleiden voimistuneen adheesion kautta. Korkea verensokeri kiihdyttää inflammaatiota aiheuttavien geenien toimintaa. Insuliiniresistenssi tappaa myös verisuonten lihassoluja.
Riskitekijät > Ientulehdus

Ientulehdusta sairastavilla esiintyy muita enemmän ateroskleroosia. Suurimmassa osassa ientulehdukseen liittyvistä hoitokokeista on myös havaittu, että ientulehduksen hoito laskee verenpainetta, parantaa veren rasvaprofiilia ja verisuonten endoteelin toimintaa, hillitsee matala-asteista tulehdusta ja parantaa myös diabeteksen sokeritasapainoa.
Ientulehduksen hoito parantaa myös diabeteksen sokeritasapainoa.
Riskitekijät > Apo B -lipoproteiinit

Erityisesti veren apo B -lipoproteiinien suuri määrä suhteessa apo A1 -lipoproteiineihin on itsenäinen sydäninfarktin riskitekijä.
Riskitekijät > Dyslipidemia

Dyslipidemialla tarkoitetaan tilaa, jossa veressä on matala HDL-kolesterolin pitoisuus (erityisesti alle 1,0 mmol/l), korkea VLDL-kolesterolin pitoisuus (erityisesti yli 2,0 mmol/l), korkea triglyseridin pitoisuus (erityisesti yli 2,0 mmol/l) sekä korkea LDL-kolesterolin pitoisuus (erityisesti yli 3,0 mmol/l).
LDL-kolesterolin kokonaismäärä ei kuvasta ateroskleroottisten kolesterolihiukkasten määrää,mutta se lisää Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin vuonna 2012 julkaiseman ateroskleroosia käsittelevän kirjan mukaan ateroskleroosin riskiä. Myös familiaarinen hyperkolesterolemia eli perinnöllisistä syistä johtuva veren huomattavan korkea LDL-kolesterolin taso lisää lisää ateroskleroosin riskiä.
Riskitekijät > Muut sairaudet

Psoriasis lisää ateroskleroosin riskiä.
Riskitekijät > Ravinto

Teolliset transrasvat lisäävät yli neljälläkymmenellä prosentilla riskiä sairastua sydän ja verisuonitautiin. Sairastumisriski lisääntyy arviolta 23 prosenttia transrasvan jokaista kahden prosentin lisäystä kohti. Teollisiin transrasvoihin kuuluvat elaidiinihappo, linolihaposta muodostunut linolelaidiinihappo (C18:2 trans-9 trans-12) ja hapettumisen yhteydessä syntyvä konjugoitu linolihappo ovat yliedustettuja verisuonen seinämän sisimpään kerrokseen ateroskleroosissa kertyvien kolesteroliestereiden rasvahappoketjuissa.
Runsaasti tyydyttymätöntä rasvaa sisältävä ruokavalio lisää ateroskleroosin riskiä, koska paljon tyydyttymätöntä rasvaa sisältävät LDL-hiukkaset hapettuvat helpoiten. Verisuonten sisäpinnan solut hapettavat poikkeuksellisen herkästi etenkin runsaasti linolihappoa sisältävää LDL-kolesterolia.
Sokerin sisältämän fruktoosin on puolestaan havaittu aiheuttavan verisuonten sisäseinien endoteelisolujen tulehdusta.
Riskitekijät > Psyykkinen pahoinvointi

Elämänkriisien, stressin, rahahuolien ja masennuksen kasautuminen sekä omien vaikutusmahdollisuuksien vähäisyyden kokemus on itsenäisesti ja voimakkaasti yhteydessä sydäninfarktiin.
Riskitekijät > Merkittävä lihavuus

Merkittävä lihavuus altistaa valtimonkovettumataudille. Osittain vaikutus välittyy lihavuuden aiheuttaman pitkäaikaisen lievän tulehduksen kautta. Ihonalaisessa rasvakerroksessa syntyvä adiponektiini-hormoni hillitsee tulehdusta ja estää plakkien muodostumista. Kyseisen hormonin määrä on suurimmillaan niillä, joilla on normaalin paksuinen ihonalainen rasvakerros, mutta sen määrä vähenee rasvakerroksen lisääntyessä. Niillä, joilla on suuri vyötärönympärys suhteessa lantionympärykseen, esiintyy noin 60 prosenttia enemmän sydänkohtauksia kuin niillä, joilla on kapea vyötärö. Sen sijaan keskipaksun vyötärön omaaminen ei lisää kovin paljoa infarktiriskiä kapeavyötäröisiin verrattuna.
Riskitekijät > Iän ja sukupuolen merkitys

Rasvajuosteita alkaa varsinaisesti kerääntyä murrosiän jälkeen, yleisimmin rinta-aorttaan ja sepelvaltimoihin. Naiset sairastuvat valtimotauteihin noin kymmenen vuotta vanhempina kuin miehet, mikä välittyy osittain estrogeenin valtimovaikutusten kautta.
Riskitekijät > Fyysinen passiivisuus

Vähäinen liikunta lisää valtimotaudin riskiä ja fyysisen aktiivisuuden harjoittaminen vähintään neljä tuntia viikossa on havaittu vähentävän jonkin verran sydäninfarktin riskiä.
Riskitekijät > Geneettiset tekijät

Ateroskleroosin riski on suurempi niillä, joiden suvussa on esiintynyt sairautta. Suomalaiseen tautiperimään kuuluu geenivirheitä eli tiettyjä geenivariantteja, joiden vuoksi eräissä suvuissa esiintyy erittäin korkeita kolesterolipitoisuuksia.
Suojaavat tekijät > Ravinto

Runsaasti tyydyttynyttä rasvaa sisältävä ravinto suurentaa LDL-kolesterolihiukkasten kokoa, millä on sydän ja verisuonitaudin riskiä vähentävä vaikutus. Ravinnon tyydyttyneen rasvan korvaaminen viljalla, hedelmillä ja vihanneksilla siinä määrin, että veren kolesterolipitoisuus vähenee, vähentää yli 50 prosentilla sydänsairaiden naisten riskiä saada sydänkohtaus.
Beta-karoteeni, lykopeeni, polyfenoliset flavonoidit ja E-vitamiini suojaavat ateroskleroosilta, koska ne vähentävät LDL-kolesterolin hapettumista.
Päivittäinen vihannesten ja hedelmien nauttiminen vähentää jonkin verran sydäninfarktin riskiä.
Suojaavat tekijät > APO A-1 Milano -proteiini

APO A-1 Milano -proteiinin on havaittu ehkäisevän valtimonkovettumistautialähde?.
Vaikutukset > Verenkierto

Ateroskleroosi laskee valtimon joustavuutta. Ateroskleroosi voi pienentää valtimon läpimittaa, mikä vähentää verenkiertoa ahtauman ääreispuolella oleviin kudoksiin eli aiheuttaa iskemiaa. Suuri plakki tekee veren virtauksesta plakin kohdalla nopeaa ja pyörteistä, mikä lisää plakin pinnan kulutusta (eroosio), tromboosia ja embolisaation riskiä.
Iskemia aiheuttaa ennen kaikkea runsaasti energiaa tarvitsevan lihaskudoksen hapenpuutetta eli hypoksiaa ja lopulta valtimon ravitseman alueen kuolion eli infarktin. Erityisesti plakin repeämän aiheuttama äkillinen tromboosi voi pysäyttää verenkierron nopeasti.
Vaikutukset > Embolisaatio

Ateroskleroottisesta plakista voi sen revetessä tai trombosoituessa irrota verenkiertoon kudosmassaa eli embolia, joka kulkeutuu valtimoa pitkin kunnes hajoaa tai kiilautuu suoneen tukkien suonen äkillisesti. Tällainen ateroskleroosin aiheuttama embolisaatio tukkii yleisimmin aivojen ja alaraajojen valtimoita, kun taas paikallisempi veritulpan muodostuminen tukkii yleisemmin sydämen ja suolen valtimoita.
Vaikutukset > Oireet

Iskemian aiheuttamat oireet alkavat ateroskleroosin aiheuttamissa taudeissa vasta, kun yli puolet suonesta on tukossa tai suoni tukkeutuu tromboosin tai embolian vuoksi kokonaan äkillisesti.
Tyypillisessä vakaan sepelvaltimotaudin rasitusrintakivussa rintakehän alla tuntuu epämukavuutta tai kipua, joka ilmenee fyysisen ponnistelun tai voimakkaan tunnetilan aiheuttamassa rasituksessa, kestää alle 10 minuuttia ja helpottaa levolla tai nitraattilääkkeellä muutamissa minuuteissa. Rasitusrintakipua kutsutaan epätyypilliseksi, jos vain kaksi edellisistä piirteistä täyttyy. Tuntemus kuvataan joskus myös närästykseksi, paineeksi, hengenahdistukseksi tai pahoinvoinniksi. Oireen vaikeutta voidaan arvioida CCS-luokituksella, joka jakaa oiretta aiheuttavan rasitustason ja oireen aiheuttaman toimintakyvyn laskun neljään luokkaan (I-IV).
Alaraajojen valtimotauti on yleensä oireeton, mutta se voi aiheuttaa rasituskipua, lepokipua ja kudosvauriota kuten huonosti paranevan haavan tai kuolion. Alaraajan lihasten hapenpuute ilmenee verenkierron huonontuessa ensin katkokävelynä. Katkokävelyllä eli klaudikaatiolla tarkoitetaan oiretta, jossa alaraajan rasituskipu pakottaa toistuvasti pysähtymään tai hiljentämään vauhtia ja kipu häviää noin 5–15 minuutissa riittävän levon jälkeen. Kivun sijainti riippuu tukoksen sijainnista. Säären valtimon tukos voi aiheuttaa kivun sijasta jalanpohjan tunnottomuutta. Taudin edetessä alaraajan kriittinen iskemia aiheuttaa lepokipua. Lepokipu johtuu siitä, että makuuasento laskee valtimon hydrostaattista painetta. Lievä iskemia voi olla myös oireeton etenkin silloin, jos potilas ei kävele pitkiä matkoja. Alaraajojen valtimotauti on oireettomanakin osoitus siitä, että myös sepel- ja aivovaltimot ovat ahtautuneet.
Aivojen valtimosuonten tukosoire riippuu siitä, missä aivoalueella tukoksen aiheuttama infarkti on. Tyypillisin oire on toispuolinen tunnottomuus ja lihasheikkous, joka näkyy ja tuntuu raajojen lisäksi myös kasvoissa niin, että toisen puolen suupieli ja silmäluomi eivät ole kohotettavissa ja roikkuvat. Puhe alkaa herkästi sammaltaa (dysartria). Aivojen hapenpuute voi myös aiheuttaa pahoinvointia, huimausta tai näköhäiriöitä. Joskus aivoverenkiertohäiriöt aiheuttavat keinuttavaa ja etovaa oloa tai kovaa päänsärkyä.
Vaikutukset > Sairaudet

Ateroskleroosin aiheuttamiin sairauksiin kuuluvat muun muassa iskeemiset sydänsairaudet, kuten sepelvaltimotauti, sepelvaltimotautikohtaus (engl. acute coronary syndrome, ACS), epästabiili angina pectoris (engl. unstable angina pectoris, UAP) ja sydäninfarkti ilman ST-nousuja (engl. non-ST-elevation myocardial infarction, NSTEMI) sekä ST-nousuinfarkti (STEMI). Sairauksiin kuuluvat myös iskeemiset aivoverenkiertohäiriöt (AVH) kuten aivoinfarkti ja ohimenevä aivoverenkiertohäiriö (engl. transient ischaemic attack, TIA), ja muiden valtimoalueiden taudit, kuten alaraajojen tukkivan valtimotaudin aiheuttama alaraajaiskemia ja suolen mesenteriaali-iskemia.
Vatsa-aortan ateroskleroosi aiheuttaa välilevyrappeumaa.
Suurten kaula- ja aivovaltimoiden ateroskleroosi aiheuttaa noin 21 % kaikista aivoinfarkteista. Kallonsisäisten pienten suonten tauti, jossa ateroskleroosi on myös keskeisenä syynä, aiheuttaa noin 21 % kaikista aivoinfarkteista. Sepelvaltimoiden ateroskleroosi lisää myös sydänperäisiä embolisaatioita, jotka aiheuttavat noin 26 % aivoinfarkteista. Noin 23 % aivoinfarkteista jää tutkimusten jälkeen salasyntyisiksi.
Alaraajojen tukkivaan valtimotautiin säären valtimoissa liittyy erityisen huono ennuste, sillä kolmen vuoden kuolleisuustodennäköisyys on pahimmillaan 33 prosenttia. Tauti tunnetaan ja tunnistetaan huonommin kuin sepel- ja aivovaltimotaudit, mikä heikentää ennaltaehkäisyä, diagnoosia ja hoitoa. Alaraajojen valtimotautiin liittyy myös suuri sydän- ja aivoinfarktiriski ja jalkojen kriittiseen iskemiaan liittyy koko elimistön tulehdustila.
Aortassa valtimon seinämän heikentyminen voi johtaa lopulta ateroskleroottiseen aneurysmaan eli laajentumaan. Seinämän heikentyminen voi johtaa myös seinämien kerrosten irtoamiseen toisistaan (dissekaatio) tai seinämän repeämiseen (ruptuura).
Ateroskleroosin aiheuttamat aivoverenkiertohäiriöt lisäävät myös Alzheimerin taudin riskiä.
Diagnostiikka > Kliininen tutkimus

Kroonisen alaraajaiskemian diagnoosi varmennetaan mittaamalla nilkka-olkavarsipainesuhde (ABI), varvaspaine tai transkutaaninen happiosapaine. Muita diagnoosikriteereitä ovat nilkan sykkeiden puuttuminen ja parantumaton haava tai kuolio jalassa.
Diagnostiikka > Kemialliset tutkimukset

Valtimotaudin riskiä voidaan arvioida matala-asteisesta tulehduksesta kertovan herkän CRP kokeen avulla. Jo lievästi kohonnut herkän CRP:n arvo korreloi lisääntyneen ateroskleroosiriskin kanssa. Vuonna 2018 käyttöön otettu, Suomessa kehitetty, kroonista matala-asteista tulehdusta ja valtimotaudin solumuutoksia kuvastavien keramidi-lipidien määritys eli CERT- (Coronary Event Risk Test) eli Hertta-testi ennustaa muita lipiditestejä paremmin sydän ja verisuonisairauksien riskiä. Myös hapettunut LDL-kolesteroli (LDLox) lisää ateroskleroosin riskiä. LDLox:in määrä voidaan mitata suoraan verinäytteestä entsyymi-immunologisella menetelmällä.
Diagnostiikka > Kuvantamistutkimukset

Kontrastiainetehostetulla tietokonekerroskuvauksella voidaan mitata (ja pisteyttää) koko kehon ateroskleroottiset muutokset ja ennustaa varsin tarkasti tämän tiedon perusteella sepelvaltimotapahtumien ja kuoleman riski. Sepelvaltimoihin rajattua tutkimusta kutsutaan sepelvaltimoiden kalsiumpisteytykseksi (engl. coronary artery calcium scoring tai CAC scoring). Tällaista ateroskleroosin suoraa CT-kuvaamista kuitenkin tehdään sädehaitan, hinnan ja muiden haittojen vuoksi lähinnä tieteellisessä tutkimuksessa.
Hoito

Alaraajojen valtimonkovettumataudista johtuvaa katkokävelyä hoidetaan ensisijaisesti siihen suunnitellun kävelyharjoittelun avulla. Jos elintapa- ja lääkehoito ei lievitä katkokävelyoireita, valtimotukos poistetaan ohitussiirteen avulla tai laajentamalla valtimoahtaumaa suoneen asetettavalla pallokatetrilla.
Hoito > Lääkehoito

Statiinit ovat ateroskleroosin aiheuttamien sairauksien hoidossa runsaasti käytettyjä lääkeaineita, joiden sivuketju muistuttaa yhtä kolesterolisynteesin välituotetta eli on tämän rakenneanalogi. Statiinien pääasiallinen terapeuttinen vaikutusmekanismi on vähentää LDL-partikkeleiden määrää plasmassa ja valtimon seinämän sisimmässä kerroksessa vähentämällä maksasolujen HMGCR-entsyymin aktiivisuutta, kolesterolisynteesiä ja kolesterolipitoisuutta. LDL-kolesterolin pitoisuus vähenee statiinihoidosta riippuen maksimissaan noin 20–55 % 7–10 hoitopäivän jälkeen.
Historiaa

Alppijäätiköltä löydetyn 5300 vuotta sitten eläneen muumioituneen miehen verisuonista on löydetty kalkkeumia. Muumiosta löydettiin myös useita ateroskleroosiin yhdistettyjä geenivariantteja sekä ateroskleroosiriskiä lisäävää hammasmätää. Myös egyptiläisiltä muumioilta on tehty vastaavia löytöjä, mistä on päätelty, että ateroskleroosi oli yleinen sairaus jo antiikin aikana.
Aiheesta muualla

Mayo Clinic: Arteriosclerosis / atherosclerosis (englanniksi)
Johns Hopkins Medicine: Atherosclerosis (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ateroskleroosi Wikimedia Commonsissa
Mats Löfström

| Mats Löfström |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 22.04.2015–  
Ryhmä/puolue:  Ruotsalainen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Ahvenanmaa
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. lokakuuta 1983 (ikä 41)  Eckerö, Ahvenanmaa
Kansalaisuus:   suomalainen – ahvenanmaalainen (kotiseutuoikeus)
Asuinpaikka:  Eckerö
Puoliso:  Noora Löfström (vih. 2014)
Tiedot
Puolue:  Åländsk center
Koulutus:  Valtiotieteiden kandidaatti
Valiokunnat:  Sosiaali- ja terveysvaliokunta 02.05.2019–
Aiheesta muualla
Kotisivu
Mats Åke Löfström (s. 27. lokakuuta 1983 Eckerö) on ahvenanmaalainen poliitikko, joka valittiin Ahvenanmaan vaalipiirin edustajaksi eduskuntaan vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Åländsk Samlingin listalta. Hänet valittiin uudestaan eduskuntaan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa För Åland -nimiseltä yhteislistalta. Hän uusi paikkansa myös vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Tälläkin kertaa hänet valittiin För Åland -nimiseltä yhteislistalta.
Poliittinen ura

Löfström toimi vuodesta 2012 europarlamentaarikko Carl Haglundin erityisavustajana Brysselissä. Kun Haglund valittiin kesällä 2013 puolustusministeriksi, jatkoi Löfström europarlamentaarikko Nils Torvaldsin erityisavustajana. Hän vastasi talouteen ja raha-asioihin, kalatalouteen sekä Ahvenanmaahan liittyvistä asioista.
Vuonna 2015 Löfström valittiin Ahvenanmaan vaalipiirin edustajaksi eduskuntaan vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Åländsk Samlingin listalta. Åländsk Samling on poliittinen allianssi, joka koostuu Ahvenanmaan pääpuolueista. Löfström valittiin Åländsk Samlingin listalle Ahvenanmaan keskustan ehdokkaana. Hänet valittiin kansanedustajaksi 5217 äänellä. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa hänet valittiin jatkamaan kansanedustajana 11051 äänellä. Hän uusi paikkansa vielä toistamiseen vuonna 2023 saatuaan melkein 80 % ahvenanmaalaisten antamista äänistä.
Eduskunnassa hän toimii osana ruotsalaista eduskuntaryhmää, kuten aiemmatkin Ahvenanmaan edustajat.
Yksityiselämä

Löfström on vuodesta 2014 lähtien ollut naimisissa Noora Löfströmin kanssa.
Äidinkielensä ruotsin lisäksi Löfström osaa myös suomea, englantia ja saksaa.
Kunnianosoituksia

Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan ritari (Suomi, 2023)
Aiheesta muualla

.aspx Mats Löfström Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Yle: Seuraa kansanedustajaasi: Mats Löfström (r.)
Ahvenanmaan vaalipiirin kansanedustajat
| n k Ruotsalaisen eduskuntaryhmän kansanedustajat 2015–2019 |
| --- | --- |
RKP (9):  Adlercreutz  Biaudet  Blomqvist  Haglund (2015–2016)1  Henriksson  Nylander  Nylund  Rehn-Kivi (2016–)1  Strand  Wallin 
Ahvenanmaa:  Löfström 
1 Carl Haglund valittiin Sunshine Kaidi New Energy Groupin varatoimitusjohtajaksi elokuussa 2016, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Veronica Rehn-Kivi.
| n k Ruotsalaisen eduskuntaryhmän kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
RKP (9):  Adlercreutz  Bergqvist  Biaudet  Blomqvist  Henriksson  Norrback  Ollikainen  Rehn-Kivi  Strand 
Ahvenanmaa:  Löfström 
| n k Ruotsalaisen eduskuntaryhmän kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
RKP (9):  Adlercreutz  Andersson  Bergqvist  Biaudet  Henriksson (2023–2024)1  Ingo (2024–)1  Norrback  Ollikainen  Strand  Wickström 
Ahvenanmaa:  Löfström 
1 Anna-Maja Henriksson siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2024, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Christoffer Ingo.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Scanoffice

| Scanoffice |
| --- | --- |
Perustettu:  1984
Toimitusjohtaja:  Sandberg, Oliver Mikael
Toimiala:  Lämpö-, vesi- ja ilmastointilaitteiden ja -tarvikkeiden tukkukauppa
Tuotteet:  ilmälämpöpumput, aurinkopaneelit, lämpöpumput, ilmanvaihtolaitteet, sähköautojen latausasemat
Liikevaihto:  150 milj. € (Scanoffice Group)
Nettotulos:  7,8 milj. €
Henkilöstö:  n. 100
Tytäryhtiöt:  Scanvarm Oy Ab, Scanoffice Solar Oy
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Scanoffice on vuonna 1984 perustettu suomalainen yritys. Se on tunnettu maahantuomistaan ja myymistään Mitsubishi Electric ja GREE -ilmalämpöpumpuista, mutta myy myös esimerkiksi muita lämpöpumppuuja, ilmanvaihtolaitteita, aurinkopaneeleja ja sähköautojen latausasemia. Yritys on osa Pohjoismaista Scanoffice Groupia, jonka liikevaihto on noin 150 miljoonaa euroa.
Yrityksen mainoksissa on esiintynyt humoristinen karvalakkipäinen henkilö, joka on näytellyt Kari Hietalahti.
Kestävän kiertotalouden tutkimuskeskus

Kestävän kiertotalouden tutkimuskeskus (engl. Research Center for Sustainable Circular Economy) eli CECE on Itä-Suomen yliopiston tutkimuskeskus. Se on yksi Kestävä resurssiyhteiskunta tutkimusyhteisön tutkimuskeskuksista. Keskus kokoaa yhteen monialaista kestävän kiertotalouden tutkimusta, jota tehdään Itä-Suomen yliopistossa Joensuun ja Kuopion kampuksilla ja yhteistyössä suomalaisten ja kansainvälisten tutkimusyksiköiden kanssa.
Kestävän kiertotalouden tutkimuskeskus on monitieteinen akateeminen tutkimus-, koulutus- ja kehittämisyksikkö, jonka johtoajatuksena on edistää kestävän kiertotalouden tutkimusta, kouluttaa kiertotalouden osaajia ja vauhdittaa kestävän kiertotalouden yhteiskunnallista muutosta Suomessa ja kansainvälisesti. Tutkimuskeskus tuottaa tietoa kiertotaloudesta taloudellisena, sosiaalisena ja kulttuurisena muutoksena. Keskuksen hankkeissa tutkitaan kiertotalouden ratkaisuja muoveille ja mikromuoveille , kriittisiin raaka-aineisiin, yritysten, kaupunkien ja yhteiskunnan kestävyysmuutokseen ja sosiaaliseen yrittäjyyteen.