stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syntynyt terve tyttö
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paavo Jännes  | … |  tuomari Markkunen, Ireene Helasuon isä (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Salli Karuna  | … |  Ireene Helasuo (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Joel Rinne  | … |  johtaja Kustaa Helasuo (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Olavi Reimas  | … |  eläinlääkäri Emil Timonen (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Liisa Tuomi  | … |  lastenhoitajatar Anja Kari (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Vilho Siivola  | … |  Salmio (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Emma Väänänen  | … |  Hanna Salmio, Kustaa Helasuon sisar (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Kaija Rahola  | … |  sairaanhoitajatar (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Rauha Rentola  | … |  Kerttu, Helasoiden kotiapulainen (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Elsa Turakainen  | … |  talonmiehen rouva (alkuteksteissä ei roolinimeä)   |
|  Apsa Turunen  | … |  Jalmari, pieni kukkienmyyjä   |
|  Wilho Ilmari  | … |  tohtori   |
|  Matti Lehtelä  | … |  Salmion 1. toveri   |
|  Terttu Tuominen  | … |  myyjätär   |
|  Pentti Saares  | … |  1. nuorukainen   |
|  Vilho Ruuskanen  | … |  2. nuorukainen   |
|  Usko Kantola  | … |  3. nuorukainen   |
|  Santa Tuomi  | … |  1. nainen   |
|  Laina Laine  | … |  2. nainen   |
|  Toivo Lehmus  | … |  Salmion 2. toveri   |
Arviot

Aikalaisarvioissa Rislakin näytelmän nähneet huomauttivat huonosta toteutuksesta. Puhetta seuraa puheen perään, ja toiminnan sijasta juostaan ovissa, totesi Greta Brotherus Svenska Pressenissä.
Televisioesityksen yhteydessä 2000-luvun puolella on todettu, että lapsettomuutta vastaan suunnattu propagandaelokuva on yhden ajatuksen moraalisaarna. Pertti Avolan (Helsingin Sanomat) mielestä filmattua teatteria olevalla elokuvalla on nykypäivänä enää kuriositeettiarvoa.
The British Grenadiers

Näyte
Esittäjänä Kanadan kuninkaallisen rykmentin soittokunta. Marssi vaihtuu kohdassa 0:31.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
The British Grenadiers (”Brittiläiset krenatöörit”) on brittiläinen sotilasmarssi ja isänmaallinen laulu. Se on Britanniassa, Kanadassa ja eräissä muissa brittiläisen kansainyhteisön maissa lukuisten sotilasyksiköiden kunniamarssina. Maailmalla kappaletta pidetään yhtenä Britannian symboleista.
Kappale oli alkujaan brittiläisten krenatöörijoukkojen marssilaulu. Melodia on ilmeisesti peräisin 1600-luvulta, mutta sen alkuperästä ei ole varmuutta eikä säveltäjää tiedetä. Yhden teorian mukaan sävel olisi peräisin ”The New Bath” -nimisestä laulusta, joka löytyy John Playfordin 1600-luvun lopulla julkaisemasta tanssikirjasta. Toisen teorian mukaan se perustuisi ”De Jonge Prins van Friesland” (”Friisinmaan nuori prinssi”) -nimiseen hollantilaiseen marssiin, joka otettiin käyttöön Englannissa hollantilaissyntyisen kuningas Vilhelm III Oranialaisen valtakaudella. Varhaisin maininta nykyisestä marssista krenatöörijoukkojen yhteydessä on vuodelta 1706 ja kappaleen varhaisin painettu versio vuodelta 1750. Myöskään sanoittajaa ei tunneta, mutta sanojen arvellaan olevan peräisin Espanjan perimyssodan ajoilta 1700-luvun alusta.
Nykyään ”The British Grenadiers” on Britanniassa muun muassa Grenadier Guards -rykmentin, kuninkaallisen tykistön ja kuninkaallisen fusilieerirykmentin, Kanadassa kuninkaallisen tykistön ja neljän muun rykmentin, sekä Gibraltarin puolustuksesta vastaavan Royal Gibraltar Regimentin kunniamarssina.
Marssi soitetaan aina Lontoossa vuosittain järjestettävän Trooping the Colour -sotilasseremonian yhteydessä.
The British Trust for Ornithology

The British Trust for Ornithology (BTO) on Britannian lintujen tutkimista varten vuonna 1932 perustettu järjestö.
BTO perustettiin vuonna 1927 aloitetun Oxford Bird Census -nimisen tutkimusohjelman innoittamana ja sen kehittämiseksi. Koollekutsujana ja ensimmäisenä lahjoittajana toimi Max Nicholson, ensimmäisenä sihteerinä Bernard Tucker ja varapuheenjohtajana Henry Witherby. Nimensä järjestö sai toukokuussa 1933, ja ensimmäinen vetoomus lahjoituksista oli The Timesissa 1.7.1933.
BTO:n tehtävänä on johtaa lintututkimusta, ja se keskittyy populaatio- ja pesimälinnustotutkimuksiin sekä rengastukseen, jonka aineiston kerää suuri joukko vapaaehtoisia harrastajia. Esimerkiksi järjestön Garden BirdWatch tutkimus perustuu tavallisten ihmisten omassa puutarhassaan viikoittain tekemään lintulaskentaan. Suomessa BirdLife Suomi järjestää samantapaisia laskentoja, esimerkiksi Pihabongaus-tapahtuman talvilintujen laskemiseksi.
BTO:n julkaisuja ovat:
Bird Study - tieteellinen julkaisu vuodesta 1953.
BTO News - jäsentiedote.
Bird Table - Garden BirdWatch projektin osallistujille.
Ringing & Migration - rengastajille suunnattu julkaisu.
Vuonna 1967 BTO aloitti Britteinsaarten pesimälinnustokartoituksen Atlas of Breeding Birds in Britain and Ireland, jonka tulokset julkaistiin 1976. Suomessa aloitti Lintutieteellisten yhdistysten liitto (LYL, nykyisin BirdLife Suomi) Lintuatlaksen vuonna 1974 juuri brittien Atlaksen innoittamana. Toisen Lintuatlaksen tulokset julkaistiin 1993 (The New Atlas), ja parhaillaan on Britanniassa, kuten myös Suomessa, menossa Bird Atlas 2007-2011, jossa selvitetään Britteinsaarten pesimä- ja talvilinnusto.
Vuonna 1938 BTO lahjoitti varat uuden Edward Grey Institute of Field Ornithologyn perustamiseen. Instituutti liitettiin 1947 Oxfordin yliopiston uuteen eläintieteen maastotutkimusorganisaatioon. Joulukuussa 1962 BTO hankki Tringistä Hertfordshirestä omistukseensa suuren viktoriaanisen rakennuksen Beech Groven, jonne siirrettiin järjestön päämaja Oxfordista ja rengastustoiminta British Museumista. Huhtikuussa 1991 BTO muutti lahjoituksena saadulle The Nunnery -nimiselle tilalle Thetfordiin Norfolkiin. Paikalla on sijainnut benediktiininunnien luostari, josta on yhä rakenteita jäljellä. 2000-luvun alussa perustettiin uusi kirjasto, joka on omistettu Chris Meadin muistolle. Professori Jeremy Greenwood toimi The Nunneryn johtajana 1988–2007. Nykyinen johtaja on tohtori Andy Clements.
Tatarstanin tasavallan hymni

| Tatarstanin tasavallan hymni |
| --- | --- |
 Tatarstanin lippu.
Valtio:   Venäjä
Säveltäjä:  Röstəm Yaxin
Sanoittaja:  Ramazan Baytimerov
  
Tatarstanin tasavallan hymni otettiin virallisesti käyttöön 4. heinäkuuta 1993. Sen on säveltänyt Röstəm Yaxin ja sanoittanut vuonna 2013 Ramazan Baytimerov, perustuen hänen aikaisempaan runoonsa Tuğan yağım ("kotimaani"). Hymnin sanoista puolet on tataariksi ja puolet venäjäksi.
Sanoitukset

I. Mäñge yäşä, ğaziz Watanıbız,
Xalqım teli izge teläklär!
Ğomerlekkä yaqın tuğan bulıp
Yäşi bezdä törle millätlär.
II. Küp ğasırlar kiçkän çal tarixlı
Danlı ilem, üzeñ ber dastan!
𝄆 Sindä genä bezneñ yazmışıbız,
Respublikam minem, Tatarstan!
III. Tsveti, svjaštšennaja zemlja moja,
Da budet mirnym tvoi nebosvod!
Yedinyi dom u nas, odna semja,
Živjot v soglasi naš narod.
IV. Bogatyi mudrostju sedyh vekov,
Nadeždoi, veroju ty nam stal,
𝄆 I pust hranit tebja moja ljubov,
Moja Respublika, moy Tatarstan!𝄇
Alkuperäinen runo

Tuğan yağım - Ramazan Baytimerov
Terry Fenwick

Terrence "Terry" William Fenwick (s. 17. marraskuuta 1959 Seaham, County Durham) on englantilainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hänen peliuransa parhaat vuodet olivat 1980-luvulla, jolloin hän pelasi myös Englannin maajoukkueessa. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Fenwick aloitti liigauransa vuonna 1976 Crystal Palacessa, jonka riveissä hän voitti 2. divisioonan mestaruuden vuonna 1979 ja nousi pääsarjatasolle. Vuonna 1980 hän siirtyi Queens Park Rangersiin. Seura voitti 2. divisioonan mestaruuden vuonna 1983 sekä pelasi häviävänä osapuolena vuonna 1982 FA Cupin loppuottelussa, jossa Fenwick teki jatkoajalla 1–1-tasoitusmaalin siirtäen ratkaisun uusintaotteluun, ja vuonna 1986 liigacupin loppuottelussa. Fenwick pelasi QPR:ssä seitsemän vuoden aikana 256 liigaottelua ja teki niissä 33 maalia.
Fenwick seurasi vuonna 1987 QPR:n entistä valmentajaa Terry Venablesia Tottenham Hotspuriin, jossa hän pelasi 93 liigaottelua ja teki kahdeksan maalia, kaikki rangaistuspotkuista kaudella 1988–1989. Hän pelasi Leicester Cityssä lainalla kahdeksan ottelua kaudella 1990–1991. Peliuransa viimeiset kaudet 1993–1995 Fenwick edusti Swindon Townia.
Fenwick pelasi 20 maaottelua, ensimmäisen toukokuussa 1984 ja viimeisen helmikuussa 1988 palattuaan yhden ottelun ajaksi maajoukkueeseen yli 1,5 vuoden tauon jälkeen. MM-kilpailuissa 1986 hän pelasi täyden ajan neljässä Englannin viidestä ottelusta. Hän sai kisoissa kolme varoitusta ja joutui jäämään pois neljännesvälieräottelusta Paraguayta vastaan kahden alkulohkossa saamansa varoituksen vuoksi.
Fenwick kuului joukkueeseen, joka voitti alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 1982. Englanti voitti tuolloin Saksan kaksiosaisessa loppuottelussa yhteismaalein 5–4.
Pelaajauransa jälkeen Fenwick on toiminut valmentajana muun muassa Portsmouthissa vuosina 1995–1998 sekä myöhemmin Trinidad ja Tobagossa.
Tauno Riekki

Tauno Vilhelm Riekki (s. 3. helmikuuta 1941 Kuusamo) on suomalainen eläköitynyt yritysjohtaja ja osuustoimintavaikuttaja, joka on saanut kauppaneuvoksen arvonimen.
Tauno Riekki syntyi maanviljelijä Antti Vilhelm Riekin ja Impi Susanna Palosaaren perheenseen ja avioitui 1966 Hilkka Taurovaaran kanssa. Hän valmistui merkantiksi Kajaanin kauppakoulusta 1962 ja merkonomiksi Kajaanin kauppaopistosta 1965. Tultuaan ylioppilaaksi Tampereen iltaoppikoulusta 1974 hän valmistui Oulun yliopistosta humanististen tieteiden kandidaatiksi 1978 ja filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1984. Riekki oli Kuusamon postitoimiston autopostimies, postinkantaja ja postivirkailija 1957–1960,  Outokumpu Oy:n kaivoksella Vihannissa tehdaskonttoristi, palkanlaskija ja työhönottajan apulainen 1965–1969, Oy Nokia Ab:n Puunjalostuksen kustannuslaskija ja budjettilaskennan esimies Nokialla 1969–1974 ja Tampereen Verkatehdas Oy:n laskentapäällikkö 1974.
Kemiran Oulun tehtaiden laskentapäällikkö Riekki oli 1974–1978, Koillis-Suomen Säästöpankin Kuusamon konttorin pankinjohtaja 1979–1980, Kemiran budjettipäällikkö Helsingissä 1980–1982, Osuuspankkien Keskusliiton liiketalouskonsultti 1982–1983, Kemira Oy Engineeringin hallintopäällikkö 1983 ja yhtiön keskushallinnon talous- ja atk-projektipäällikkö 1984 ja apulaisjohtaja 1984–1985, Osuuskauppa Arinan hallintojohtaja Oulussa 1985 ja Koillismaan Osuuskaupan toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja Kuusamossa 1985–2001. Riekillä oli työuransa aikana myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 2001.
Aiheesta muualla

Postiauton rahastajasta kauppaneuvokseksi, 2022, Seppo Salminen (toim.)
Tauno Riekiltä kiinnostava muistelmakirja, Matti Kyllönen, Uusi Suomi Blogit, 5.5.2023
Tanem

| Tanem |
| --- | --- |
 Tanem
 Koordinaatit: 63°18′29″N, 10°26′15″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Trøndelag
Kunta:  Trondheim
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,5 km²
Väkiluku (2023):  1 302
 – Väestötiheys:  2 604 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tanem on taajama Trondheimin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,5 neliökilometriä ja asukasluku 1 302 vuonna 2023.
Televisiouutiset

Uutisstudio
Televisiouutiset on televisiossa lähetettävä ohjelma, jossa käsitellään uutisia. Televisiouutiset on muodoltaan monikko mutta voi tarkoittaa yksittäistä uutislähetystä.
Historia

Televisiouutisten juttujen kaltaisia uutisfilmejä on esitetty elokuvateattereissa elokuvan keksimisestä lähtien. Television käyttöönoton jälkeen uutisifilmien esittäminen väheni. Television erilaisen luonteen myötä muodostui nykymuotoinen televisiouutiset, jossa niin kutsutut uutisankkurit lukevat uutisia ja tavallisesti useimmista aiheista esitetään toimittajan raportti ja kuvamateriaalia.[lähde? ]
Uutislähetyksen rakenne

Television uutislähetys on pohjimmiltaan makasiiniohjelma, joka koostuu lyhyistä eri aiheita käsittelevistä osioista. Ne ovat kuitenkin yleensä lyhyempiä niin, että aiheita voi puolen tunnin tv-uutisissa olla parikymmentä siinä missä muissa samanpituisissa makasiiniohjelmissa niitä on vain muutama. Kunkin uutisaiheen käsittely noudattaa lehtiuutisissakin perinteisesti käytettyä kärjelleen käännetyn pyramidin mallia, jossa tärkein asia kerrotaan ensin ja vähemmän tärkeät myöhemmin jos ollenkaan. Myös koko lähetys kulkee tärkeimmästä vähemmän tärkeään: ensin päivän pääuutinen, sitten kotimaan ja kansainväliset pääuutiset, talousuutiset ja lopuksi kulttuuri- ja urheiluaiheet sekä säätiedot. Katsojat tietävät tämän järjestyksen niin, että tv-uutisten katsojamäärä on suurimmillaan alussa ja lopussa. Lähetyksen keskivaiheilla nimittäin monet kääntävät muille kanaville mutta palaavat taas katsomaan säätiedotusta.
Uutiskriteereinä on perinteisesti pidetty merkitystä, tuoreutta, paikallisuutta, poikkeuksellisuutta ja kiinnostavuutta. Merkitys tarkoittaa esimerkiksi Suomen Tietotoimiston mukaan sitä, että aihe vaikuttaa hyvin suureen osaan katsojakunnasta inhmillisesti, taloudellisesti tai poliittisesti. Tuoreus on paitsi välitöntä päivänkohtaisuutta, myös ajankohdan huomioon ottamista: joulun alla suositaan esimerkiksi paloturvallisuus- ja perheaiheita, vaalien alla politiikka-aiheita.
Televisiouutiset Suomessa

Yleisradion Suomen Television Kamerakierros -ohjelman ensimmäinen esitys oli 1. syyskuuta 1959. Tämä merkitsi jokapäiväisen, kuvaan perustuvan uutistoiminnan käynnistymistä Suomessa. Virallisesti television uutistoimitus perustettiin syyskuussa 1960. Aluksi uutistoimitukset olivat lähes täysin Suomen tietotoimiston (STT:n) tarjonnan varassa. Uutistoimitukseen kuului aluksi kymmenen työntekijää. Ensimmäinen Yleisradion uutispäällikkö Ralf Friberg aloitti vuonna 1965. Samana vuonna uutistoimitus jakautui urheilutoimitukseen ja ajankohtaistoimitukseen.[lähde? ]
Alun perin Yleisradion TV-uutisten päälähetys esitettiin sekä ykkösellä että kakkosella. Vuodesta 1990 pääuutislähetys on esitetty vain ykkösverkossa, ja kakkosverkko sai omat uutisensa kello 18.30 (vuosina 1996–2007 kello 18.00). 27. helmikuuta 1978 lähtien päivän päälähetys on esitetty päivittäin kello 20.30. Vuoden 1993 alusta TV1:ssä nähtiin tosin tunnin pituinen Uutistunti, joka alkoi kello 20.00. Katsojaluvut kuitenkin romahtivat, ja jo maaliskuun alussa samana vuonna palattiin tuttuun puoli yhdeksän lähetykseen. Ensimmäiset kilpailevat televisiouutiset tulivat vuonna 1981, kun Mainostelevisio aloitti oman uutislähetyksensä, Kymmenen uutiset. Neloskanavan tuottamaa uutislähetystä Nelosen uutiset alettiin lähettämään 11. tammikuuta 1998 lähtien.[lähde? ]
Vielä 2000-luvun alussa Yleisradion pääuutislähetys keräsi keskimäärin lähes joka päivä yli miljoona katsojaa. Kun 2010-luvulla siirryttiin sosiaalisen median aikaan, tv-uutisten katsojamäärät vähenivät selvästi. Nykyisin Ylen pääuutislähetys kerää keskimäärin noin 700 000–800 000 katsojaa. MTV:n tv-uutisten katsojamäärät eivät ole vähentyneet samassa määrin vaan jopa lisääntyivät 2010-luvulla. Nykyisinmilloin? MTV:n Seitsemän- ja Kymmenen Uutiset keräävät keskimäärin noin 600 000 katsojaa.[lähde? ]
Uutistoimittajan työpäivä kestää kymmenen tuntia, mutta ylipitkä työpäivä korvataan vapaapäivillä. Työpäivään sisältyy uutisten lukemisen lisäksi paljon muuta työtä. Uutistoimittaja referoi ja kirjoittaa puhtaaksi lähetyksessä luettavat uutiset. Kun uutistoimittaja lukee uutista, teksti näkyy televisiokameraan liitetyssä lisälaitteessa eli teleprompterissa muutama rivi kerrallaan. Lisälaitteessa tekstin nopeus on määriteltävissä vapaasti, mikä ajoitetaan lukunopeuden mukaan. Suomessa teleprompteri otettiin ensimmäisenä käyttöön vuonna 1981 aloitetuissa MTV:n televisiouutisissa. Aluksi katsojapalautteessa ihmeteltiin kameraan tuijottavia uutisankkureita, mutta muutaman vuoden päästä teleprompterin otti käyttöönsä myös Yleisradio. Edellä mainittuun tekniikkaan siirryttiin Yleisradiossa 1987, kun uutisten osalta siirryttiin tietokoneaikaan. Tätä ennen toimittaja luki uutiset edessään olevista papereista.[lähde? ]
Suomi–Ruotsi-maaottelu 2021

Suomi–Ruotsi-maaottelu 2021 järjestettiin Tukholman olympiastadionilla 4.–5. syyskuuta 2021. Kyseessä oli 81. yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelu.
Teuvo Syvänen

Teuvo Syvänen (14. elokuuta 1926 Kurkijoki – 13. elokuuta 1986 Loimaa) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Syvänen tuli jatkosodan jälkeen evakkona Loimaalle ja alkoi maanviljelijäksi. Maatalouskoulun käytyään hän ryhtyi vuonna 1952 kyläsepäksi ja alkoi sen ohella kehittää maatalousvälineitä ja -koneita. Ensimmäisiä hänen valmistamiaan tuotteita olivat kitkaketjut ja oja-aurat, sittemmin myös lumilingot ja kuormaimet. Syväsen konepajan toiminta laajeni 1960-alkuvuosina, yritys käytti markkinointi- ja myyntikumppanina Hankkijaa. Vuonna 1966 se sai ison työkonetilauksen TVH:lta. 1970-luvulla yritys keskittyi omiin kaivureihin, mutta toimi myös Valmetin traktoreiden työkoneiden valmistajana. 1980-luvun alussa yritys oli Loimaan suurin työnantaja. Teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1982 saanut Syvänen myi yrityksensä vuonna 1984 Manconille, jolta se siirtyi  Lännen Tehtaille. Lännen Tractors on edelleen merkittävä työkoneyritys Loimaalla.
Suomi–Ruotsi-maaottelu 2016

| Suomi–Ruotsi-maaottelu 2016 |
| --- | --- |
 Miesten seiväshyppy Tampereen Keskustorilla.
Sijainti:  Tampere Suomi
Kilpailupaikka:  Tampereen stadion
Osallistujamaita:  2  Suomi  Ruotsi
Kotisivu:  Virallinen sivusto
Suomi–Ruotsi-maaottelu 2016 järjestettiin Tampereen stadionilla, Tampereella, Suomessa 3.–4. syyskuuta 2016. Seiväshypyssä kilpailtiin jo 2. syyskuuta Keskustorilla. Kyseessä on 76. yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelu.
Maaottelu järjestettiin Suomessa ensimmäistä kertaa Helsingin ulkopuolella.
The Broads

The Broads on yksi Britannian 15 kansallispuistosta. Se on Britannian laajin suojeltu kosteikkoalue. Se syntyi, kun vanhoille turpeennostoalueille laskettiin vettä. Alueella on seitsemän jokea ja laajoja tulvaniittyjä. Wensum-joki virtaa Norwichiin, joka sijaitsee kahden tunnin matkan päässä Lontoosta.
The Broadsista tuli kansallispuisto vuonna 1989. Sen alueella asuu noin 6300 ihmistä. Puistossa käy vuosittain noin 7,6 miljoonaa vierailijaa. Puiston pinta-ala on 303 neliökilometriä, ja siellä on yli 300 kilometriä vaellusreittejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta The Broads Wikimedia Commonsissa
Teisti

| Teisti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Puutteellisesti tunnettu  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Teistit Pholidae
Suku::  Pholis
Laji::  gunnellus
Kaksiosainen nimi
 Pholis gunnellus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Teisti Wikispeciesissä   Teisti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teisti (Pholis gunnellus) on Atlantin pohjoisosissa ja sivumerissä elävä noin 15–25 senttimetriä pitkä kala. Se kuuluu vain 13 lajia käsittävään teistien heimoon (Pholidae). Esiintymisalueena Suomen rannikolla on suurin piirtein Helsingin ja Kaskisten välinen alue. Se elää kesäaikaan matalassa vedessä rakkolevän suojissa ja pohjan kivenkoloissa. Hämäräaktiivisena kalana teisti tulee pois piiloistaan vasta illan hämärtyessä. Teistit syövät pääasiassa monia äyriäisiä, nilviäisiä, monisukasmatoja ja muiden kalojen mätiä. Kutuaika on talven kevätpuoliskolla. Koiras rakentaa pesän kiven tai simpukankuoren alle ja emokalat vahtivat sitä.  Teistillä ei ole taloudellista merkitystä.
Teistiä tavataan Atlantin pohjoisosassa sekä Itämerellä, Pohjanmerellä ja Vienanmerellä. Atlantin länsirannalla sen levinneisyysalue ulottuu Labradorilta Delawarenlahdelle. Kalaa tavataan Islannissa, mutta ei Grönlannissa, Huippuvuorilla tai Novaja Zemljan lähivesillä.
Teistin kanssa hieman samannäköisiä lajeja ovat elaska (Lumpenus lampretaeformis), kivinilkka (Zoarces viviparus) ja neliviiksimade (Rhinonemus cimbrius).
Aiheesta muualla

Luontoportti: Teisti (Pholis gunnellus)
Laji.fi: Teisti (Pholis gunnellus)
Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos (RKTL): Teisti (Pholis gunnellus) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Pholis gunnellus (englanniksi)
Suomi–Ruotsi-maaottelu 2017

Suomi-Ruotsi maaottelu 2017 järjestettiin Tukholman olympiastadionilla 2.–3. syyskuuta 2017. Kyseessä oli 77. yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelu.
Tauno Rautiainen

Tauno Rautiainen vuonna 1961.
Tauno Ukko Kullervo Rautiainen (31. heinäkuuta 1912 – 29. marraskuuta 1962) oli suomalainen toimittaja, joka tuli tunnetuksi Yleisradion tietokilpailujen juontajana.
Vuonna 1945 Rautiainen perusti Viisasten kerhon, jonka puheenjohtajana hän toimi kuolemaansa saakka. Toinen suosittu Rautiaisen kehittämä radion tietokilpailu oli 1950-luvun alussa alkanut Ota tai jätä. Hänen kuolemansa jälkeen visailu jatkui Timo T. Kaukosen juontamana 1970-luvun puoliväliin saakka. Televisiolähetysten aloittamisen jälkeen Rautiainen kehitti Visailukisailu -nimisen tietokilpailuohjelman vuonna 1958. Visailukisailu päättyi Rautiaisen kuollessa 1962. Rautiainen muistetaan myös jokaisen ohjelman päätössanoista ”Palaver on päättynyt”, josta tuli lentävä lause.
Jukka Virtasen mukaan Stadin slangia hampaat yhdessä puhunut Rautiainen oli Spede Pasasen kehittämän sketsihahmon G. Pula-ahon puhetyylin esikuva.
Tauno Rautiaisen puoliso oli Kirsti Rautiainen, joka tunnetaan Tupla tai kuitti -visailun juontajana.
Teoksia

Viisasten kerhon parhaat palaverit, 1954.
Viisasten kerhon verekset visailut, Tammi, Helsinki, 1958.
Aiheesta muualla

Ote Viisasten kerhon istunnosta Ylen elävä arkisto
Tauno Rautiainen Elonetissä.
Sō Fujitani

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Sō Fujitani
Syntymäaika: 28. lokakuuta 1997 (ikä 26)
Syntymäpaikka: Kōbe, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 178 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2015– | Vissel Kobe | 34 (0) |
Maajoukkue
| 2017 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Sō Fujitani (jap. 藤谷 壮, Fujitani Sō; s. 28. lokakuuta 1997 Kōbe) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Fujitani kuului Japanin U-20 joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2017.
Aiheesta muualla

Soccerway
Suomi–Ruotsi-maaottelu 2020

Suomi–Ruotsi-maaottelu 2020 järjestettiin Tampereen stadionilla 5.–6. syyskuuta 2020. Kyseessä oli 80. yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelu.
Tania Cagnotto
Ura

Cagnotto syntyi Bolzanossa, Italiassa vuonna 1985. Ensimmäisen mitalinsa hän voitti jo 14-vuotiaana. Sen jälkeen hän on kerännyt mitaleita tiuhaan tahtiin arvokilpailuissa. EM-tasolla Cagnotto on voittanut 20 kultamitalia vuodesta 2004 lähtien, ja kuuluukin tällä hetkellä Euroopan parhaimmistoon lajissaan.
Cagnotto on voittanut kolme EM-kultamitalia kolmesti vuosina 2009, 2015 ja 2016. Myös vuoden 2013 EM-kilpailuissa Rostockissa Cagnotto voitti kolme mitalia ollen siten kisojen menestynein urheilija. Hän on osallistunut myös olympialaisiin vuodesta 2000 lähtien. Lontoossa 2012 hän hyppäsi kaksi neljättä sijaa ja Riossa 2016 hän saavutti hopeaa kolmen metrin ponnahduslaudan parikilpailussa parinaan Francesca Dallapè ja pronssia kolmen metrin ponnahduslaudan yksilökilpailusta.
Yksityiselämä

Cagnotton vanhemmat ovat molemmat entisiä uimahyppääjiä. Isä Giorgio voitti urallaan neljä olympiamitalia, ja vähemmän tunnettu äiti Carmen Casteiner sijoittui parhaimmillaan Montrealin olympialaisissa 10 metrin kerroshypyissä sijalle 19.
Aiheesta muualla

Profiili Sports Referencen sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
The Brooding Soldier

Saint Julien Memorial
Saint Julien Memorial eli The Brooding Soldier (suom. Saint Julienin muistomerkki) on ensimmäisessä maailmansodassa kuolleiden kanadalaisten muistoksi pystytetty muistomerkki. Muistomerkki sijaitsee Belgiassa Länsi-Flanderissa sijaitsevassa Sint-Juliaanin kylässä Langemark-Poelkapellessa. Se valmistui vuonna 1923.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta The Brooding Soldier Wikimedia Commonsissa