stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rättvikin kunta
Väestönkehitys

| Rättvikin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 13 562 | 13 562 |
| 1955 | 1955 |    | 13 270 | 13 270 |
| 1960 | 1960 |    | 12 459 | 12 459 |
| 1965 | 1965 |    | 11 735 | 11 735 |
| 1970 | 1970 |    | 10 805 | 10 805 |
| 1975 | 1975 |    | 10 732 | 10 732 |
| 1980 | 1980 |    | 11 194 | 11 194 |
| 1985 | 1985 |    | 10 967 | 10 967 |
| 1990 | 1990 |    | 11 345 | 11 345 |
| 1995 | 1995 |    | 11 325 | 11 325 |
| 2000 | 2000 |    | 10 847 | 10 847 |
| 2005 | 2005 |    | 10 886 | 10 886 |
| 2010 | 2010 |    | 10 811 | 10 811 |
| 2015 | 2015 |    | 10 759 | 10 759 |
| 2020 | 2020 |    | 11 047 | 11 047 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 633 | 5,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 73 | 0,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 483 | 4,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 9 570 | 88,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 98 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 75 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 643 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 147 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,9 %
18–64-vuotiaat: 54,4 %
65 vuotta täyttäneet: 28,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,2 | 4,0 |
|   | jalostus | 23,3 | 24,8 |
|   | palvelut | 66,8 | 67,4 |
|   | tuntematon | 5,7 | 3,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 933 | 4 766 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 82,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 68,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 448 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Rättvik | 4 686 |
| 2 | Vikarbyn | 1 171 |
| 3 | Boda | 541 |
| 4 | Furudal | 407 |
| 5 | Gulleråsen | 333 |
| 6 | Nedre Gärdsjö | 225 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Arvet
Backa
Dalfors
Söderås
Västberg
Östanvik
Luettelossa mainituista taajamista Söderås on sittemmin kasvanut yhteen Rättvikin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Backa
Blecket
Nittsjö
Röjeråsen
Stumsnäs och Västra byn
Sätra
Utby
Västberg
Västbjörka
Västgärdet + Utanåker
Östanvik
Östbjörka
Östra Born
Övre Gärdsjö
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Arvet
Dalfors + Böle
Dalstuga
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Rättvikin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 6 | 8 | 9 | 7 | 6 | 8 | 8 | 7 | 3 | 5 | 6 | 5 | 6 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 19 | 17 | 15 | 15 | 13 | 11 | 12 | 8 | 8 | 11 | 13 | 10 | 13 | 13 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 5 | 4 | 3 | 8 | 7 | 5 | 4 | 4 | 5 | 4 | 2 | 1 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 18 | 18 | 18 | 17 | 19 | 19 | 24 | 14 | 14 | 13 | 14 | 12 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 6 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | 39 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bodan piiri (Taalainmaa)
Oren piiri
Rättvikin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Rättvik
Boda
Ore
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bingsjö-Dådran
Boda (Ovanheds kapell)
Ore
Rättvik
Seurakunnat > Kirkot

Bingsjön kirkko
Bodan kirkko
Dådranin kappeli
Oren kirkko
Rättvikin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rättvikin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Rättviksdansen Folklore Festival (ruotsiksi)
Hotelli Lerdalshöjden (ruotsiksi)
Motocross-yhdistys (ruotsiksi)
Paikallisten yritysten sivu (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Rättviks kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Taalainmaan läänin kunnat
Kartta Rättvikin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Onkimus

| Onkimus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°44′26″N, 23°21′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  oja Tavinojaan 
Järvinumero:  35.528.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,6 m 
Rantaviiva:  2,332 km 
Pinta-ala:  0,2269 km² 
 fiOnkimus 
Onkimus  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Nisunperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Onkimus kuuluu Tavinojan valuma-alueeseen.
Maantietoa

Järvi on 800 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Se sijaitsee peltojen äärellä painaumassa, jonne laskee yksi suuo-oja, yksi pelto-oja, joka on Kaakkurin laskuoja, ja idästä laskee Pikku-Onkimuksen laskuoja. Järven laskuoja lähtee länsikulmasta ja yhtyy 600 metrin jälkeen Tavinojaan. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä, mutta ranta on pääosin suota ja vain etelässä rantaan ulottuu kallioita. Rannalla on vain yksi rakennus eikä rantaan johda teitä. Yhdystie 2763 ohittaa järven länsipään 200 metrin etäisyydeltä.
Luonto

Sekä Pikku-Onkimus että Onkimus ovat molemmat reheviä järviä, jotka muodostavat yhdessä 24 hehtaarin alueen Onkimuksen ollessa selvästi suurin järvi. Lammet ovat rannoiltaan soistuneita ja järven keskiosat ovat kasvaneet lähes umpeen sarakasvuston takia. Nykyään ei tunneta linnuston tilaa, mutta ennen täällä tavattiin heinätavia, mustakurkku-uikkua, harmaahaikaraa ja naurulokkia.
Historiaa

Järven vanha nimi on ollut myös Kohosjärvi  tai Korhostenjärvi . Vuonna 1885 talollinen Johan Nisu Viljakkalasta haki lupaa saada laskea "Onkimusjärvi". Järvenlasku on harkittu, sillä myös katselmus suoritettiin ja se johti nopeaan päätökseen. Vuonna 1886 lupa saatiinkin. Laskun seurauksena järvi kutistui ja muodosti kaksi järviallasta, joista Pikku-Onkimus on toinen. Järvenlaskun aikataulusta tiedetään, että vuoden 1884 Senaatinkartaston Viljakkalan kartassa järvi on jo piirretty kaksiosaisena. Vuoden 1907 lohkorajakartassa kuivatettu alue näkyy vielä jakamattomana ja yhteisenä vesijättömaana.
Samut Prakan (provinssi)

| Samut Prakan จังหวัดสมุทรปราการ |
| --- | --- |
 Suvarnabhumin lentoasema ja ympäristön riisipeltoja
 Vaakuna
 Provinssin sijainti Thaimaassa
Valtio:  Thaimaa
Alue:  Keski-Thaimaa
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Samut Prakan
Pinta-ala:  1 004,1 km²
Väkiluku (2017):  2 089 200
 – väestötiheys:  2 080,7 as./km²
Lyhenteet:  
 – postitunnus:  10
 – ISO 3166:  TH-11
Samut Prakanin provinssi (thaiksi จังหวัดสมุทรปราการ) on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan keskiosassa Bangkokin metropolialueella. Naapuriprovinsseja ovat Bangkok lännessä ja pohjoisessa sekä Chachoengsao idässä. Provinssin pinta-ala on 1 004,1 neliökilometriä ja siellä on arviolta 2 089 200 asukasta (vuonna 2017).
Maantiede

Samut Prakan sijaitsee Chao Phraya -joen suulla Siaminlahden kupeessa. Tämän vuoksi provinssia joskus kutsutaan nimellä Pak Nam (ปากน้ำ) eli ’joen suu’. Provinssin joen länsipuolinen osa koostuu suurimmaksi osaksi riisipelloista, katkarapukasvattamoista ja mangrovepuumetsistä, kun taas itäpuoli koostuu kaupunkikeskuksesta, sisältäen teollisuusalueita. Samut Prakan on osa Bangkokin suurkaupunkia, kaupungistuminen kummallakin puolella provinssin rajaa on identtistä. Provinssilla on noin 47,2 kilometriä rantaviivaa.
Historia

Provinssi on perustettu Ayutthayan kuningaskunnan aikakaudella, jolloin hallinnollinen keskus sijaitsi Prapadaengissa. Provinssi oli portti mereltä Siamiin ja oli turvattu linnoituksin, vallihaudoin ja muurein. Kuningas Rama II alkoi rakentaa uutta keskusta Samut Prakaniin vuonna 1819, kun hänen edeltäjänsä kuningas Taksin oli hylännyt kaupungin linnoittamisen. Yhteensä kuusi linnoitusta rakennettiin kummallekin puolelle Chao Phraya -jokea, ja joella sijaitsevalle saarelle pystytettiin pagodi Phra Samut Chedi. Alkuperäisistä kuudesta linnoituksesta pystyssä ovat vain Phi Sua Samut ja Phra Chulachomklao.
Symbolit

Maakuntaleimassa on kuva Phra Samut Chedi -temppelistä, joka on alueen tärkein buddhalainen temppeli.
Maakuntapuu on Thespesia populnea.
Aluejako

Provinssi on jaettu viiteen piiriin (amphoe) ja yhteen pienempään piiriin (king amphoe). Piirit on jaettu 50 kunnaksi (tambon) ja 396 kyläksi. Provinssi on jaettu seitsemään äänestyspiiriin.
| Amphoe |  | King Amphoe |
| --- | --- | --- |
|  Mueang Samut Prakan  Bang Bo  Bang Phli |   Phra Pradaeng  Phra Samut Chedi  |   Bang Sao Thong  |
Nähtävyydet

Samut Prakanin provinssin alueella on useita suosittuja turistinähtävyyksiä. Amphoe Samut Prakanin Ancient City (thaiksi เมืองโบราณ) Bang Pu Maissa on Thaimaa pienoiskoossa. Alueella on pienoismallit tärkeimmistä thaimaalaisista rakennuksista Thaimaan kartan mukaisesti sijoitettuina.
Amphoe Samut Prakanin tambol Tai Banissa sijaitseva Crocodile Farm (thaiksi ฟาร์มจระเข้ และสวนสัตว์สมุทรปราการ) on Thaimaan suurin krokotiilipuisto. Krokotiilien lisäksi nähtävillä on muitakin eläimiä.
Viimeisin nähtävyys on amphoe Samut Prakanin tambol Samrong Nuassa sijaitseva Erawanin museo (thaiksi พิพิธภัณฑ์ช้างเอราวัณ), jonka 43,60 metriä korkea kolmipäinen elefanttipatsas on Samut Prakanin huomattavin maamerkki.
Amphoe Phra Samut Chedissä on merkittävä buddhalainen temppeli Wat Phra Samut Chedi, joka on rakennettu vuosina 1827–1828 Rama II:n hallituskaudella. Temppeli sijaitsee Chao Phraya -joen saarella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samut Prakanin provinssi Wikimedia Commonsissa
Thaimaan turistiviranomaisten provinssin sivut
paknam.com - Sriwittayapaknam koulun ylläpitämät
Thaimaan provinssit
| --- | --- |
Pohjoinen:   Chiang Mai  Chiang Rai  Kamphaeng Phet  Lampang  Lamphun  Mae Hong Son  Nakhon Sawan  Nan  Phayao  Phetchabun  Phichit  Phitsanulok  Phrae  Sukhothai  Uthai Thani  Uttaradit 
Koillinen:   Annat Charoen  Buriram  Chaiyaphum  Kalasin  Khon Kaen  Loei  Maha Sarakham  Mukdahan  Nakhon Phanom  Nakhon Ratchasima  Nongbua Lamphu  Nong Khai  Roi Et  Sakhon Nakhon  Sisaket  Surin  Ubon Ratchathani  Udon Thani  Yasothon 
Keskinen:   Ang Thong  Ayutthaya  Bangkok  Chainat  Lopburi  Nakhon Nayok  Nakhon Pathom  Nonthaburi  Pathum Thani  Samut Prakan  Samut Sakhon  Samut Songkhram  Saraburi  Sing Buri  Suphanburi 
Itäinen:   Chachoengsao  Chanthaburi  Chonburi  Rayong  Prachinburi  Sa Kaeo  Trat 
Läntinen:   Kanchanaburi  Phetchaburi  Prachuap Khiri Khan  Ratchaburi  Tak 
Eteläinen:   Chumphon  Krabi  Nakhon Si Thammarat  Narathiwat  Pattani  Phang Nga  Phattalung  Phuket  Ranong  Satun  Songkhla  Surat Thani  Trang  Yala 
Samut Prakanin kartta
Kolmipäinen norsupatsas Erawanin museossa Samut Prakanissa.
Wat Phra Samut Chedin kuuluisa chedi
Oudhin kuningaskunta

Esihistoria
Esiharappalaiset kulttuurit (700-300 eaa.)
Indus-kulttuuri (3300–1700 eaa.)
Vedalainen kulttuuri (1500–500 eaa.)
Varhaiset kuningaskunnat
Mahajanapada (700-300 eaa.)
Magadha (684–320 eaa.)
Maurya-valtakunta (321–184 eaa.)
Klassinen aika
Sātavāhana (230 eaa.–199)
Kušana-valtakunta (60–240)
Gupta-valtakunta (300–550)
Palan valtakunta (750–1174)
Chola (250 eaa.–1279)
Hoysala (1040–1346)
Kakatiya (1083–1323)
Keski- ja varhaismoderni aika
Delhin sulttaanikunta (1206–1526)
Deccanin sulttaanikunnat (1490–1596)
Vijayanagara (1336–1565)
Suurmogulien valtakunta (1526–1707)
Sikhivaltio (1801-1849)
Marathivaltakunta (1674–1818)
Siirtomaa-aika
Alankomaiden Intia
Brittiläinen Intia
Portugalin Intia
Ranskan Intia
Tanskan Intia
Intian itsenäisyysliike
Intian jako
Oudhin kuningaskunta tai Awadhin kuningaskunta oli 1700- ja 1800-luvuilla Pohjois-Intian alueella hallinnut kuningaskunta. Oudhin kuningaskunta syntyi Mogulivaltakunnan romahtamisen seurauksena 1700-luvulla. Aluetta hallinnut dynastia kieltäytyi enää maksamasta mogulivallalle maaveroa, järjesti oman armeijansa ja julisti itsensä Oudhin perinnöllisiksi hallitsijoiksi. Maan ensimmäinen kuningas oli Saadat Khan Burhan-ul-Mulk. Valtio toimi itsenäisesti vuoteen 1856 saakka, jolloin Iso-Britannia otti alueen hallinnon itselleen.
Ouest (Haiti)

| Ouest |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Haiti
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Port-au-Prince
Pinta-ala:  4827 km²
Väkiluku (2003):  3 096 967
 – väestötiheys:  641,6 as./km²
Ouest (haitiksi Lwès) on departementti Haitissa. Vuonna 2003 departementissa oli 3 096 967 asukasta ja sen pinta-ala on 4 827 neliökilometriä. Departementin väestötiheys on siten 641,6 asukasta neliökilometrillä. Departementin pääkaupunki on myös valtion pääkaupunki Port-au-Prince. Departementti on maan toiseksi laajin Artiboniten jälkeen. Vuoden 2010 maanjäristys koetteli erityisesti Ouestin departementin aluetta.
Ouest rajautuu pohjoisessa Artiboniten ja Centren departementteihin, idässä Dominikaaniseen tasavaltaan, etelässä Sud-Estin ja Nippesin departementteihin sekä lännessä Gonâvenlahteen. Departementtiin kuuluu lisäksi Gonâvensaari. Ouestin departementti jakautuu viiteen arrondissementtiin (väkiluvut vuonna 2003):
| Arrondissementti | Väkiluku | Kunnat |
| --- | --- | --- |
| Arcahaie | 166 089 | Arcahaie, Cabaret |
| Croix-des-Bouquets | 441 563 | Cornillon, Croix-des-Bouquets, Fonds-Verrettes, Ganthier, Thomazeau |
| La Gonâve | 75 548 | Anse-à-Galets, Pointe-à-Raquette |
| Léogâne | 300 982 | Grand-Goâve, Léogâne, Petit-Goâve |
| Port-au-Prince | 2 109 516 | Carrefour, Cité Soleil, Delmas, Gressier, Kenscoff, Pétionville, Port-au-Prince, Tabarre |
Samsung Galaxy S Advance

| Samsung Galaxy S Advance |
| --- | --- |


Valmistaja:  Samsung Electronics
Julkaistu:  huhtikuu 2012
Käyttöverkot:  2G: GSM 850 / 900 / 1800 / 1900, 3G: 850 / 900 / 1900 / 2100
Mitat:  123,2 × 63 × 9,69 mm
Paino:  120 g
Näyttö:  4" Super AMOLED
Näytön kuvatarkkuus:  480 × 800 px
Suoritin:  ARM Cortex-A9 -kaksiydin­prosessori, 1,0 GHz
Grafiikkapiiri:  Mali-400
Keskusmuisti:  768 megatavua
Flash-muisti:  8/16 gigatavua
Takakamera:  5 Mpx
Etukamera:  1,3 Mpx
Valmiusaika:  570 h
Puheaika:  15 h
Käyttöjärjestelmä:  Android 2.3.6, päivitettävissä Android 4.1.2 -versioon
Akku:  1 500 mAh
Liitännät:  Bluetooth 3.0, microUSB
Muistikorttipaikka:  tukee enintään 32 gigatavun microSD-kortteja
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samsung Galaxy S Advance on Samsung Electronicsin huhtikuussa 2012 julkaisema älypuhelin. Puhelimessa on neljän tuuman Super AMOLED -näyttö, jonka tarkkuus on 480 × 800 kuvapistettä. Siinä on ygden gigahertsin kaksiydinsuoritin, 768 megatavua keskusmuistia ja 8 tai 16 gigatavua tallennustilaa. Laite tukee enintään 32 gigatavun microSD-kortteja. Puhelimessa on 5 megapikselin pääkamera ja 1,3 megapikselin etukamera. Akkua on 1 500 milliampeerituntia. Laitteen käyttöjärjestelmä on oletuksena Android 2.3.6 (Gingerbread), mutta sen voi päivittää 4.1.2 (Jelly Bean) -versioon. Android-käyttöjärjestelmän lisäksi puhelin on varustettu TouchWiz-käyttöliittymällä.
Käännös suomeksi
Nokia E5

| Nokia E5 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  huhtikuu 2010
Käyttöverkot:  850/900/1900/2100 MHz
Mitat:  115 × 58,9 × 12,8 mm 
Paino:  126 g 
Näyttö:  2,36 tuumaa, TFT 
Näytön kuvatarkkuus:  320 × 240 pikseliä 
Värien lukumäärä:  256 tuhatta 
Suoritin:  ARM 11 (600 MHz) 
Muisti:  sisäinen: 250 Mt, RAM: 256 Mt 
Kamera:  5 MPix, LED-salama 
Radio:  stereo FM, RDS 
Musiikkisoitin:  on
Valmiusaika:  635 h (2G), 670 h (3G)
Puheaika:  13 h (2G), 5h 15 min (3G) 
Käyttöjärjestelmä:  Symbian OS v9.3, Series 60 rel. 3.2
Tiedonsiirto:  GPRS, EDGE, HSDPA (cat9 10,2 Mbps), WLAN (802.11 b/g)
Liitännät:  Micro-USB 2.0, Bluetooth 2.0, 3,5 mm Nokia-AV
Muuta:  A-GPS, laitteen elinikäinen navigointilisenssi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia E5 on Nokian loppukesästä 2010 myyntiin tullut matkapuhelinmalli. Se on muiden Nokian E-sarjan laitteiden tapaan yrityskäyttöön suunnattu älypuhelin.
Käyttöjärjestelmä ja ohjelmistot

Puhelimen käyttöjärjestelmä on Symbian OS ja käyttöliittymä S60 3rd edition, Feature Pack 2.
Tekniikka

Puhelimessa on 2,36 tuuman 320 × 240 pikselin värinäyttö ja täysi QWERTY-näppäimistö. Puhelin eroaa useimmista vuonna 2010 esitellyistä älypuhelimista siten, että siinä ei ole kosketusnäyttöä. Puhelimen käyttöjärjestelmä ja -liittymä ei sitä tue. Sisäistä 256 megatavun muistia on mahdollisuus laajentaa ei lennosta vaihdettavalla enintään 32 gigatavun microSD-muistikortilla. Akku on BL-4D litium-akku ja kapasiteetiltaan 1 200 mAh.
Aiheesta muualla

Käyttöohje (PDF) (Arkistoitu – Internet Archive)
Nokia E5 - Tuki
Osku Pajamäki

Osku Pajamäki heinäkuussa 2010.
Osku Markus Oskari Pajamäki (s. 8. kesäkuuta 1970 Helsinki) on helsinkiläinen SDP:n kaupunginvaltuutettu ja tv-tuottaja. Hän työskentelee Funny Films Oy:n toimitusjohtajana. Hän oli 20 vuotta Helsingin kaupunginvaltuutettuna vuoden 1996 kunnallisvaaleista alkaen. Vuosina 1996–2000 hän oli Demarinuorten puheenjohtajana ja vaikutti vuosina 1996–2002 SDP:n puoluehallituksessa. Marraskuusta 2012 alkaen hän toimi SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtajana, mutta ei asettunut enää ehdokkaaksi vuoden 2017 vaaleissa.
Pajamäki julkaisi vuonna 2006 kirjan Ahne sukupolvi – Suurten ikäluokkien perintö, jossa hän syyttää sodan jälkeen syntyneitä suuria ikäluokkia ahneudesta ja muutosvastarinnasta. Hänen mukaansa suuret ikäluokat ovat itsekäs ikäpolvi, joka ei välitä jälkeläisistään.[lähde? ]
Vuonna 2011 Pajamäki julkaisi teoksen Perintö vai perintä, jossa hän ehdottaa uutta "sukupolvisopimusta", eläkeiän ja eläkemaksujen nostamista, suurten ikäluokkien tulevien hoivamenojen rahastoimista työeläkerahojen tapaan sekä sapattilomia nuoremmille sukupolville.
Elämä

Pajamäki on opiskellut kansantaloustiedettä. Hän työskenteli aiemmin Yellow Film & TV -konserniin kuuluvan Filmiteollisuus Finen palveluksessa, joka tuotti muun muassa Itse valtiaat -sarjaa. Hänen nimensä oli vuosina 2001–2008 esitetyn ohjelman lopputeksteissä vaihtelevasti muun muassa titteleillä ”suunnittelu”, ”poliittinen taustoitus” ja ”background artist”. Pajamäki oli alun perin nimeltään vain Markus Oskari Pajamäki, mutta hän lisäsi nimen Osku, koska se oli vakiintunut hänen lempinimekseen ja hän halusi käyttää sitä virallisesti.lähde tarkemmin?
Pajamäki on ollut SDP:n ehdokkaana kaikissa eduskuntavaaleissa vuosina 1995–2011. Hän pääsi varasijalle vuoden 2003 eduskuntavaaleissa ja oli ehdokkaana vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Helsingin vaalipiirissä, mutta ei tullut valituksi.[lähde? ]
Teokset

Valtakirja.  Helsinki:  Urheilukulttuurin Ystävät ry, 2003.  ISBN 952-99111-0-6.
Ahne sukupolvi: Suurten ikäluokkien perintö.  Helsinki:  Ajatus, 2006.  ISBN 951-20-6938-5.
Perintö vai perintä.  Helsinki:  Helsinki-kirjat, 2011.  ISBN 978-952-5874-47-1.
Otto Seidenschnur

Otto Heinrich Seidenschnur, vuodesta 1945 Seire (14. lokakuuta 1909 Helsinki – 24. joulukuuta 1980 Espoo) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Seidenschnurin vanhemmat olivat Karl Theodor Seidenschnur (1882–1948) ja Dorothea van Bockhoven. Hän oli naimisissa 1936–1938 Brita Ysabel Gustafssonin kanssa ja avioeron jälkeen Hannele Margareta Tallqvistin kanssa.
Teoksia

Nimellä Otto Seidenschnur:
Impression : runoja. Söderström, Helsingfors 1932
Nimellä Otto Seire:
Stockmann 1862-1962. 1961
Svanarnas vik i Ingå-Degerby. Nyländska öden 2. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1966
Men liljorna lyser än : berättelse från Porkalaområdet : romaani. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1980
Occidentali’s Karma

|  Occidentali’s Karma |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Francesco Gabbani
Levy-yhtiö:  BMG
Kesto:  3:37
Tyylilaji:  Electropop, Indie pop, Disko
Julkaistu:  10. helmikuuta 2017
Säveltäjä(t):  Francesco Gabbani, Filippo Gabbani, Fabio Ilacqua ja Luca Chiaravalli
Sanoittaja(t):  Francesco Gabbani, Filippo Gabbani, Fabio Ilacqua ja Luca Chiaravalli
Euroviisutiedot
Vuosi:  2017
Maa:  Italia
Kieli:  italia
Sijoitus:  6.
Pisteet:  334
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
Occidentali’s Karma on italialaisen laulajan Francesco Gabbanin esittämä kappale, jolla hän voitti San Remon musiikkifestivaalit 2017 ja edusti Italiaa Eurovision laulukilpailussa 2017.
Vedonlyöntikertoimien mukaan kappale oli 10 päivää ennen kilpailua ylivoimainen voittajasuosikki.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa 13. toukokuuta, jossa se sai 334 pistettä ja saavutti sijan 6.
Francesco esittämässä kappalettaan Euroviisujen harjoituksissa.