stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aaron Mooy
Aiheesta muualla

Aaron Mooy Childhood Story Plus Untold Biography Facts (Arkistoitu – Internet Archive)
Socceroos' Aaron Mooy out for a wedding and Premier League promotion double with Huddersfield Town
Melbourne City star Aaron Mooy’s family values ground a player whose career is set for take off
Australian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Ryan |
2 Degenek |
3 Meredith |
4 Cahill |
5 Milligan |
6 Jurman |
7 Leckie |
8 Luongo |
9 Juric |
10 Kruse |
11 Nabbout |
12 Jones |
13 Mooy |
14 Maclaren |
15 Jedinak |
16 Behich |
17 Arzani |
18 Vukovic |
19 Risdon |
20 Sainsbury |
21 Petratos |
22 Irvine |
23 Rogic |
Valmentaja Van Marwijk
Australian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Ryan |
2 Degenek |
3 Atkinson |
4 Rowles |
5 Karačić |
6 Tilio |
7 Leckie |
8 Wright |
9 Maclaren |
10 Hrustic |
11 Mabil |
12 Redmayne |
13 Mooy |
14 McGree |
15 Duke |
16 Behich |
17 Devlin |
18 Vukovic |
19 Souttar |
20 Deng |
21 Kuol |
22 Irvine |
23 Goodwin |
24 King |
25 Cummings |
26 Baccus |
Valmentaja Arnold
Jasper Patrikainen

| Jasper Patrikainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. heinäkuuta 2000 (ikä 24) Lahti, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jasse
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  Stavanger Oilers
Sarja:  EliteHockey Ligaen
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Peliitat (Mestis) Pelicans (SML)
Jasper Eetu Antton Patrikainen (s. 1. heinäkuuta 2000 Lahti) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa Norjan EliteHockey Ligaenissa pelaavaa Stavanger Oilersia.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Venäjä 2018 | jääkiekko |  |
Patrikainen edusti Suomea alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2020, jolloin hän puki kolmeen otteluun, mutta ei saanut kuitenkaan peliaikaa. Patrikainen edusti Suomea myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Patrikainen toimi kuitenkin joukkueensa kolmosmaalivahtina ja hän puki vain kahteen otteluun. Yhteensä Patrikainen on pelannut kahdeksan nuorten maaottelua.
Muuta

Patrikainen valmistui merkonomiksi Koulutuskeskus Salpauksesta keväällä 2019.
Patrikainen on maininnut esikuvakseen Henrik Lundqvistin.
Uloshengityksen huippuvirtaus

Mittauksessa käytetty mittalaite.
Uloshengityksen huippuvirtaus eli PEF (engl. Peak expiratory flow) on suure, joka kertoo, kuinka nopeasti henkilö voi puhaltaa ilman pois sisäänhengityksen jälkeen. Huippuvirtaus mitataan erillisellä mittalaitteella. Tuloksiin vaikuttavat henkilön sukupuoli, pituus ja ikä, jotka huomioidaan mittaustuloksissa. Viitearvot voidaan päätellä valmiiksi tehdyistä taulukoista. Eri alueilla käytetään erilaisia mittareita. Jos tulos jää viitearvon 80 l/min alapuolelle, voidaan todeta keuhkoahtauma.
Uloshengityksen huippuvirtauksen merkittävä vaihtelu ajankohdasta toiseen viittaa puolestaan astmaan.
Egyptin asevoimat

| Egyptin asevoimat القوات المسلحة المصرية |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1922-
Valtio:   Egypti
Aselajit:   maavoimat  merivoimat  ilmavoimat  ilmatorjunta-voimat
Rooli:  asevoimat
Koko:  438 500 479 000 (reservi)
Tukikohta:  Kairo
Sodat ja taistelut:  Toinen maailmansota  Israelin itsenäisyyssota  Egyptin 1952 vallankumous  Suezin kriisi  Pohjois-Jemenin sisällissota  Kuuden päivän sota  Biafran sota  Suezin kanavasota  Jom kippur -sota  Shaba I  Libyan-Egyptin sota  Persianlahden sota  Egyptin vallankumous 2011
Egyptin asevoimat vastaa Egyptin sotilaallisesta puolustuksesta. Armeija on yhteensä noin 450 000 hengen vahvuinen.
Hangon maalaiskunta

| Hangon maalaiskunta Hangö landskommun> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Hanko |
| --- | --- |
Sijainti:  59°52′N, 23°08′E
Lääni:  Uudenmaan lääni
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Perustettu:  selvennä
– emäpitäjä:  Bromarv
Liitetty:  1977 (?)
– kuntiin:  Hanko
Pinta-ala:  56,8 km²   (1.1.1927)
Väkiluku:  2 744   (1927)
– väestötiheys:  7,99 as./km²
Hangon maalaiskunta (ruots. Hangö landskommun) oli Länsi-Uudellamaalla Hankoniemellä sijainnut Suomen kunta, joka senaatin vuonna 1909 antaman päätöksen mukaan oli määrä erottaa Bromarvista omaksi kunnakseen, mutta josta ei kuitenkaan tullut itsenäistä kuntaa. Vuoden 1977 alusta lähtien kunnan aiottu alue on kuulunut Hangon kaupunkiin.
Hangon maaseurakunta

Hangon maaseurakunta (ruots. Hangö landsförsamling) perustettiin vuonna 1910, ja siihen siirrettiin alueita sekä Hangon kaupungista että Bromarvin kunnasta.  Sillä oli Hangon kaupunkiseurakunnan kanssa yhteinen talous ja papisto. Koska Suomessa kuntajako maaseudulla vielä tuohon aikaan oli sidoksissa seurakuntajakoon, uuden seurakunnan alueesta oli määrä muodostaa myös erillinen kunta, Hangon maalaiskunta.
Hangon maaseurakuntaan kuuluivat Täktomin, Santalan, Hangonkylän ja Majakkamaan kylät, joiden näin ollen oli määrä kuulua myös Hangon maalaiskuntaan.  Sen alueella Hangon kaupungin välittömässä läheisyydessä sijaitsi kaksi esikaupungin luontoista teollisuusaluetta: Tiilitehtaan alue (Tegelbruksområdet) ja Sahatehtaan alue (Sågområdet).
Vuonna 1910 Hangon maalaiskunnan väkiluku oli 2684. Seurakunnan kirkkona toimi vuodesta 1936 lähtien Täktomin kappeli. Vuodesta 1977 lähtien seurakunnan entinen alue kuuluu myös kirkollisesti Hankoon.
Alueliitos 1922

Vuonna 1922 osa kunnan alueesta liitettiin Hangon kaupunkiin. Liitetyllä alueella asui 2066 henkeä. Liitoksen jälkeen maalaiskuntaan jäi vielä 56,8 neliökilometrin laajuinen alue, jonka asukasluku vuonna 1927 oli 2744.
Kieliolot

Vuonna 1922 vahvistetun kielilain ja väestötilaston nojalla Valtioneuvosto päätti ensin, että Hangon maalaiskunta oli kaksikielinen, enemmistön kielenä ruotsi. Alueliitoksen jälkeen valtioneuvosto päätti seuraavana vuonna, että kunta oli ruotsinkielinen.
Tilastot

Vaikka Hangon maalaiskunnalla ei ollut omaa kunnallishallintoa, se laskettiin vielä 1920-luvulla väestö- ja elinkeinotilastoissa eri kunnaksi. Myöhemmin näin ei enää tehty.
Myöhemmät vaiheet ja lakkauttaminen

Hangon maalaiskunnan alue kuului vuosina 1940–1941 Neuvostoliitolle vuokrattuun Hangon vuokra-alueeseen.
Vielä vuoden 1948 kunnallislain loppusäännöksessä (215 §:n 2. momentissa) todettiin, että kahdella kunnalla voi olla yhteinen kunnallishallinto, jos niin oli päätetty ennen lain voimaantuloa. Tällaisissa tapauksissa niihin oli sovellettava aikaisempia säännöksiä. Ainoat Suomen kunnat, joihin tätä säännöstä enää sovellettiin, olivat Hangon maalaiskunta ja Bromarv. Niidenkin osalta säännös menetti pian merkityksensä, koska Hangon maalaiskunnan aluetta pidettiin osana Bromarvin kunnan aluetta.
Valtioneuvoston vuonna 1975 tekemällä päätöksellä Bromarvin kunta lakkautettiin vuoden 1977 alusta, jolloin sen alueesta liitettiin Hankoniemellä olevat kylät Hankoon, muu osa kunnan alueesta Tenholaan (nyk. Raasepori). Vaikka päätöksessä ei mainittu Hangon maalaiskuntaa, kunta voitiin viimeistään tällöin katsoa lopullisesti lakkautetuksi.
Hangon maalaiskunnan rajat Uudenmaan läänin kartassa vuodelta 1919. Hangon kaupungin raja lisätty karttaan digitaalisesti.
Lasta (tukilaite)

Nilkkalasta
Lasta on määritelty "jäykäksi tai joustavaksi laitteeksi, joka pitää asennossaan sijoiltaan olevan tai liikuteltavan ruumiinosan; sitä käytetään myös vahingoittuneen osan pitämiseen paikallaan ja suojaamiseksi" tai myös  "jäykkänä tai joustavana materiaalina, jota käytetään liikkumisen estämiseen tai rajoittamiseen”. Lastaa voidaan käyttää kun loukkaantuminen ei ole niin vakava että ruuminosan liikuttaminen estyisi kokonaan. Lastaa voidaan käyttää esimerkiksi tietynlaisten murtumien, revähdyksen ja nyrjähdyksien hoidossa. Lastaa voidaan käyttää myös nivelessä olevan kivun levittämiseen. Lasta voi olla kiinteä, joka estää liikuttamisen kokonaan, tai vain jäykkä, joka mahdollistaa rajoitetun liikkumisen. Lasta on helppokäyttöinen, sillä se ei vaadi minkäänlaisen kipsin tekemistä, ja se on melko helppo myös tehdä itse ensiavuksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lasta (tukilaite) Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Splint (medicine)
Käännös suomeksi
Tieliikenteen historia

Tieliikenteen historiaan vaikuttanut ensimmäinen keksintö oli pyörä. Jonkinlaisia pyöriä käytettiin todennäköisesti Mesopotamiassa 3000-luvulla ekr., mutta kärryissä käytettäviä pyöriä alettiin käyttää 2500 ekr. Tuhansia vuosia vanhoista teistä on esimerkki Isossa-Britanniassa sijaitseva Ridgeway, jota pitkin on kuljettu 5000 vuoden ajan. Tätä tietä ovat kulkenet matkustajat, maanviljelijät ja sotilaat. Muinaisteiden käyttötarkoitukset liittyivät usein kaupankäyntiin. Suomen tiedettävästi vanhin tie, 800-luvulla rakennettu Hämeen Härkätie  ja aikoinaan Kiinasta Välimerelle johtanut Silkkitie olivat kaupankäyntiväyliä.
Rooman valtakunnan aikana luotiin tieverkko, joka vastasi hallinnallisia ja sotilaallisia tarpeita. Teillä yhdistettiin myös vanhoja kauppapaikkoja. Tiet rakennettiin säteittäisesti Roomasta ulospäin ja niitä rakennettiin siten, että niitä pitkin pääsi kaikkiin Rooman valtakunnan osiin. Rooman valtakunnan aikana opittiin rakentamaan teitä mahdollisimman lyhyitä ja toimivia reittejä pitkin. Rooman kaupungeissa oli vilkkaita katuja, mutta ne olivat kapeita.
1800-luvulla Euroopassa kehitettiin teiden huollon tekniikkaa ja 1840-luvulla alettiin ensimmäisiä kertoja asfaltoida teitä.
Kulkuneuvot > Autot

Maailman ensimmäisen "itsestään liikkuvan" kulkuneuvon kehitti Nicolas-Joseph Cugnot 1760-luvulla. Tämä kulkuneuvo toimi höyrykattilan avulla. Ensimmäisen auton kaupallista tarkoitusta varten kehitti Karl Benz 1885. Ensimmäisen maantieajon autolla teki Bertha Benz 1888, kun hän matkasi Mannheimista Pforzheimiin. Daimler ja Benz perustivat yhdessä autoja valmistavan yhtiön 1926, jonka valmistama automerkki oli Mercedes.
Kulkuneuvot > Moottoripyörät

Ensimmäisen kerran moottoripyöristä on tiedettävästi mainittu 1893. Tästä 20 vuotta aikaisemmin tiedetään olleen polkupyörissä apumoottoreita. Moottoripyöräteollisuudessa tapahtui merkittävää kehitystä 1920-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeen Japanissa tapahtui suuri nousu moottoripyöräteollisuudessa.
Kulkuneuvot > Polkupyörät

Nykyisiä polkupyöriä edelsivät potkupyörät, jotka olivat erityisesti yläluokan suosiossa 1800-luvun alussa. Lähes nykyisen kaltaisia polkupyöriä alkoi olla 1840-luvulla ja ne yleistyivät 1860-luvulla. Tuolloin polkupyörissä oli vielä rautaiset pyörät ja takapyörä oli etupyörää pienempi. 1880-luvulla oli kolmi- ja nelipyöräisiä polkupyöriä ja nelipyöräisessä mallissa oli kaksi satulaa. 1885 kehitettiin nykyisen kaltainen polkupyörä, jossa molemmat pyörät olivat saman kokoiset. 1940-luvulla alettiin valmistaa ensimmäisiä vaihdepyöriä.
Kulkuneuvot > Traktorit

1910-luvulla traktoreita alkoivat valmistaa Ford, Renault ja John Deere. 1950-luvulla alettiin valmistaa telaketjutraktoreita. Fordson Major-tekniikalla.
Kulkuneuvot > Julkinen liikenne

1800-luvun ja 1900-luvun vaihteessa kehitettiin myös raskasta liikennettä ja alettiin valmistaa kuorma- ja linja-autoja. Daimler alkoi 1899 valmistaa kuorma-autoja, joissa oli nokallinen rakenne. Aluksi kuorma-autojen rinnalla olivat höyrykäyttöiset höyryvaunut. Ensimmäiset kuorma-autot olivat enimmäkseen dieselkäyttöisiä. Alkuun bensiinikäyttöiset kuorma-autot soveltuivat kevyempien lastien kuljettamiseen, kuten Leylandin valmistamat kuorma-autot. 1920-luvulla liikenteeseen tulivat kolmiakseliset ja myöhemmin neliakseliset kuorma-autot. Matkustajaliikenteeseen tarkoitettuja linja-autoja alettiin valmistaa 1920-luvulla. 1930-luvulla linja-autojen korin rakenneta kehitettiin paljolti, mutta kaukoliikenteessä olleet linja-autot muistuttivat henkilöautoja vielä pitkään. Tuohon aikaan joissakin kaukoliikenteen linja-autoissa oli aurinkokatto. 1950-luvun jälkeen linja-autojen valmistajat erikoistuivat joko lähiliikenteeseen tai kaukoliikenteeseen tarkoitettuihin linja-autoihin.
Liikennesäännöt ja liikennemerkit

Säännöt yksisuuntaisista kaduista ja pysäköintikielloista ovat saaneet alkunsa antiikin Rooman ajalla. Keskiajalla otettiin käyttöön kilometripylväitä näyttämään matkaa maan pääkaupunkiin. Iso-Britanniassa liikennevaloja käytössä 1800-luvulla.
Sven Bender

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Sven Bender
Syntymäaika: 27. huhtikuuta 1989 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Rosenheim, Länsi-Saksa
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 186 cm
Junioriseurat
1993–1999: TSV Brannenburg
1999–2002: SpVgg Unterhaching
2002–2006: 1860 München
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2007 | 1860 München II | 20 | (3) |
| 2006–2009 | 1860 München | 70 | (1) |
| 2009 | Borussia Dortmund II | 4 | (0) |
| 2009–2017 | Borussia Dortmund | 158 | (4) |
| 2017–2021 | Bayer Leverkusen | 107 | (4) |
Maajoukkue
| 2005–2006 | Saksa U17 | 10 | (0) |
| 2007–2008 | Saksa U19 | 11 | (1) |
| 2009 | Saksa U20 | 3 | (2) |
| 2016 | Saksan olympiajoukkue | 6 | (0) |
| 2011–2013 | Saksa | 7 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 25. toukokuuta 2021.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 25. toukokuuta 2021.
| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
Sven Bender (s. 27. huhtikuuta 1989 Rosenheim, Baijeri, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja keskuspuolustaja. Hän edusti Saksan 2. Bundesliigassa TSV 1860 Müncheniä vuosina 2006–2009 sekä Bundesliigassa Borussia Dortmundia vuosina 2009–2017 ja Bayer 04 Leverkusenia vuosina 2017–2021. Hänellä on identtinen kaksoisveli Lars Bender, ja molemmat lopettivat pelaajauransa Bayer Leverkusenissa samalla kertaa toukokuussa 2021.
Seurajoukkueura

Bender pelasi TSV 1860 Münchenissä 65 2. Bundesliigan ottelua, joissa teki yhden maalin kausilla 2006–2009. Hän siirtyi Borussia Dortmundiin 1,5 miljoonalla eurolla kesällä 2009. Hän pelasi seurassa kahdeksan kauden aikana 158 bundesliigaottelua, joissa teki neljä ja syötti seitsemän maalia.  Hän voitti Saksan-mestaruuden kausilla 2010–2011 ja 2011–2012, Saksan cupin 2012 ja 2017 sekä DFL-Supercupin 2013 ja 2014. Mestarien liigassa hän pelasi 27 ja Eurooppa-liigassa 14 ottelua.
Bender siirtyi Bayer 04 Leverkuseniin 12,5 miljoonalla eurolla kesällä 2017. Hän pelasi neljänä kautenaan joukkueessa 107 liigaottelua, joissa hän teki neljä maalia ja syötti yhden. Mestarien liigan kuudessa pelissä hän teki yhden maalin. Eurooppa-liigassa hän pelasi seitsemän ottelua.
Maajoukkueura

Bender pelasi kaikki viisi ottelua sekä Saksan sijoittuessa neljänneksi alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2006 että voittaessa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2008. Hän pelasi kaksi ottelua alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2009. Hän pelasi kaikki kuusi ottelua Saksan saavuttaessa olympiahopeaa Rio de Janeirossa 2016.
Bender pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa Australiaa vastaan maaliskuussa 2011. Hän pelasi kolmen vuoden aikana kaikkiaan seitsemän maaottelua, joista yksi oli MM-karsintaottelu.
Strömberg (yritys)

| Oy Strömberg Ab |
| --- | --- |
Perustettu:  1889
Perustaja:  Gottfrid Strömberg
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  sähkötekniikka
Emoyhtiö:  ABB (nykyisin)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oy Strömberg Ab oli suomalainen sähköteknisen alan yritys. Se sai alkunsa Berliinissä sähkötekniikkaa opiskelleen Gottfrid Strömbergin Helsinkiin vuonna 1889 perustamasta Gottfr. Strömbergin sähköliikkeestä, josta tuli Ab Gottfr. Strömberg Oy -niminen osakeyhtiö vuonna 1909. Myöhemmin nimi muuttui vielä lyhyempään muotoon Oy Strömberg Ab. Fuusion seurauksena vuonna 1983 yrityksen nimi muuttui muotoon Kymi-Strömberg Oy ja edelleen vuonna 1988 ABB Strömberg ja viime vuosina puhtaasti ABB:n Suomen yksikkö.
Gottfrid Strömberg menettää valtansa yrityksessä

Suomen itsenäistyttyä tammi–toukokuussa 1918 käyty sisällissota pysäytti tehtaan toiminnan neljäksi kuukaudeksi. Lisäksi Gottfrid Strömbergin valta perustamassaan yrityksessä lipui hänen käsistään valuuttatappioiden vuoksi. Hän uskoi Suomen markan vahvistumiseen eikä toisaalta realisoinut kertyneitä ruplia. Lisäksi hänen henkilökohtainen omaisuutensa puolittui avioeron myötä. Siinä aviovaimo Jenny Stromberg sai vuonna 1919 puolet Strömbergin omaisuudesta. Jenny myi osuutensa yrityksestä saksalaiselle Siemensille ja sveitsiläiselle Brown, Boveri & Cie.:lle. Lisäksi samaan aikaan ruotsalainen Asea yritti vallata yritystä. Gottfrid Strömberg ei ollut siihen valmis luopumaan osakkeistaan. Hän luopui kuitenkin toimitusjohtajan tehtävistä ja toimi edelleen hallituksen puheenjohtajana.
Vuonna 1920 yhtiön oli pakko alaskirjata mittavat 2,5 miljoonan markan valuuttakurssitappiot. Vuoden 1921 tilinpäätöksen pelasti fuusio Suomen Sähköteollisuuden kanssa ja nimeksi tuli Suomen Sähkö Oy Gottfr. Strömberg – Finska Elektriska Aktiebolaget Gottfr. Strömberg. Koska yrityksen talous oli huonossa kunnossa, yrityksen oli myytävä omaisuuttaan. Vuonna 1922 yritys joutui myymään omistamansa osan Suomen Kaapelitehdas Oy:stä Suomen Gummitehdas Oy:lle. Vuonna 1924 rahoittajana toiminut Kansallispankki nimitti saneerajaksi yritykseen insinööri Harald Herlinin, joka pian osti yhtiöstä sen hissitoiminnan. Hissitoiminta oli perustettu Strömbergin tytäryhtiönä Oy Kone Ab:n nimellä vuonna 1910. Herlin toimi Strömbergin saneerajana vuosina 1924–1929. Valta Strömbergin järjestelyissä siirtyi rahoittajille. Yhtiön perustajalle Gottfrid Strömbergille jäi hallituspaikka, ja hän osallistui hallituksen kokouksiin ”vain kutsuttaessa”. Vuonna 1930 yrityksen osake-enemmistö eli 58 % siirtyi ruotsalaiselle Asealle ja sveitsiläiselle Brown, Boveri & Cie:lle toiminnan jatkuessa kuitenkin ennallaan omana suomalaisena yrityksenään Strömbergin nimellä. Entisillä omistajilla oli tämän jälkeen jäljelle jäänyt vähemmistöosuus yrityksestä.
Yritystoiminnan kehittymistä edesauttoi 1920-luvulla vaihtovirran läpilyönti sähköistyksissä. Kehittyvä Suomen metsäteollisuus myös edesauttoi Strömbergin liiketoimintaa. Myytäviä tuotteita olivat vaihtovirtakoneet, muuntajat ja oikosulkumoottorit.
Suuryritykseksi – Strömbergin toiminta Helsingin Pitäjänmäellä ja Vaasassa > Mukana 1930-luvun suomalaisen talouselämän kasvussa

Strömberg muotoutui 1930-luvulla varsinaiseksi teollisuusyritykseksi. Tällöin tehdastuotanto ohitti asennustoiminnan yrityksen kokonaisliikevaihdossa. Vuonna 1934 Sörnäisten tehdas tuhoutui tulipalossa, ja Strömberg muutti viimeisimpään toimipaikkaansa Pitäjänmäen teollisuusalueelle. Työntekijöitä yrityksessä oli vuoden 1934 lopulla Pitäjänmäellä lähes 700.
1930-luku oli Suomessa taloudellisen kasvun aikaa. Vahvan sysäyksen sähkötekniselle teollisuudelle antoi valtion päätös valjastaa Imatrankoski sähköenergian tuotantoon. Samoihin aikoihin yhtiössä kehitettiin uusi täysin suljettu oikosulkumoottori, jolla se pystyi kilpailemaan menestyksellisesti puunjalostusteollisuuden vaativissa käyttöympäristöratkaisuissa. 1930-luvun lopulla yhtiö sai markkinoille uudistetut kolmi- ja yksivaihemuuntajatyypit. Uusina tuotteina yritys alkoi valmistaa sähköliesiä, liikennevälineiden voimansiirtolaitteita, valaistuslaitteita, tuuletinlaitteita ja ilmansuodatinlaitteita.
Suuryritykseksi – Strömbergin toiminta Helsingin Pitäjänmäellä ja Vaasassa > Sotien aika – laajentuminen Vaasaan

Sotien aikana 1943 Strömbergin omistus muuttui suomalaiseksi, kun tehtiin suunnattu osakeanti suomalaisrahoittajille. Lisäksi toinen maailmansota ja erityisesti jatkosodan viime vaiheen ankarat Helsingin suurpommitukset helmikuussa 1944 saivat aikaan sen, että tuotantoa siirrettiin Vaasaan, jossa Strömbergin tehdas Huutoniemellä aloitti toimintansa. Se katsottiin Helsinkiä turvallisemmaksi paikaksi muun muassa sotatarviketuotannolle, johon Strömberg osallistui. Sotatarvikkeina valmistettiin muun muassa panssariammuksia, sytyttimiä ja tulenjohtolaitteita.
Sotavuosina kojeet nousivat koneiden jälkeen suurimmaksi tuoteryhmäksi. Kojeiden merkitys nousi sodan jälkeen tuontisäännöstelyn vuoksi entistä suuremmaksi. Sotavuosina käynnistettiin myös suurten vesivoimageneraattoreiden valmistus. Sotaa seuranneena 20 vuotena yritys valmisti kaikkiaan viisikymmentä vesivoimageneraattoria. Työntekijämäärä Pitäjänmäellä oli vuoden 1945 lopulla 1 600 henkilöä.
Strömberg osaksi ABB-konsernia

Vuonna 1987 Strömberg siirtyi ruotsalaisen ASEA:n omistukseen, ja vuonna 1988 ASEA:n nimi muuttui fuusion kautta ABB:ksi. ABB on jatkanut toimintaansa Strömbergin Helsingin ja Vaasan tehtailla, ja se työllistää Suomessa 6 600 henkilöä.
Johto > Toimitusjohtajat

| --- | --- |
 insinööri Gottfrid Strömberg, 1889–1919  insinööri Erik von Schantz, 1919–1924  insinööri Harald Herlin, 1924–1928  insinööri Otto F. Schmidt, 1928–1937  vuorineuvos Ragnar Enberg, 1937–1957  diplomi-insinööri Lauri Paavolainen, 1957–1958 :  vuorineuvos Helge Berghell, 1958–1971  diplomi-insinööri Fredrik Castrén, 1972–1979  diplomi-insinööri Antti Potila, 1979–1983  diplomi-insinööri Lars-Erik Hukkinen, 1983  vuorineuvos Fredrik Castrén, 1983–1986  diplomi-insinööri Matti Ilmari, 1986–1988
Johto > Hallituksen puheenjohtajat

| --- | --- |
 insinööri Gottfrid Strömberg, 1909–1921  senaattori Kaarlo Castrén, 1921–1924  insinööri Harald Herlin, 1924–1929  varatuomari Yrjö Pulkkinen, 1929–1945  vuorineuvos Arno Solin, 1945–1959  varatuomari Carl Johan Ehrnrooth, 1959–1965 :  vuorineuvos Åke Kihlman, 1965–1968  pääjohtaja Mika Tiivola, 1968–1971  pankinjohtaja Göran Ehrnrooth, 1971–1974  pääjohtaja Mika Tiivola, 1974–1988  vuorineuvos Tor Stolpe, 1988 
Strömbergin valmistama hakuvalonheitin Espoon Haukilahdessa vuonna 1940.
Lars Bender

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Lars Bender
Syntymäaika: 27. huhtikuuta 1989 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Rosenheim, Länsi-Saksa
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 185 cm
Junioriseurat
1993–1999: TSV Brannenburg
1999–2002: SSpVgg Unterhaching
2002–2006: 1860 München
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2009 | 1860 München II | 9 | (1) |
| 2006–2009 | 1860 München | 58 | (4) |
| 2009–2011 | Bayer Leverkusen II | 3 | (0) |
| 2009–2021 | Bayer Leverkusen | 256 | (22) |
Maajoukkue
| 2005–2006 | Saksa U17 | 9 | (1) |
| 2007–2008 | Saksa U19 | 9 | (2) |
| 2008–2009 | Saksa U20 | 6 | (1) |
| 2010 | Saksa U21 | 1 | (0) |
| 2016 | Saksan olympiajoukkue | 6 | (0) |
| 2011–2014 | Saksa | 19 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 25. toukokuuta 2021.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 25. toukokuuta 2021.
| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2016 |  |  |
Lars Bender (s. 27. huhtikuuta 1989 Rosenheim, Baijeri, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja puolustaja. Hän edusti Saksan 2. Bundesliigassa TSV 1860 Müncheniä vuosina 2006–2009 ja Bundesliigassa Bayer 04 Leverkusenia vuosina 2009–2021. Hän oli pitkään Leverkusenin joukkueen kapteeni. Hänellä on identtinen kaksoisveli Sven Bender, ja molemmat lopettivat pelaajauransa Bayer Leverkusenissa samalla kertaa toukokuussa 2021.