stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Menkaure

Menkaure (kreik. Mykerinos) oli Egyptin Vanhan valtakunnan 4. dynastian aikana hallinnut faarao, joka tunnetaan Gizaan rakennuttamastaan pyramidista. Hän oli vallassa noin vuosina 2530–2510 eKr.
Manethon mukaan Menkaure seurasi valtaistuimella kuningas Bikherisiä, mutta arkeologisten todisteiden perusteella hän oli pikemminkin Khefrenin seuraaja.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Khafre | Egyptin faarao 4. dynastia | Seuraaja: Sepseskaf |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki 
Henkilöt:  Deutsche Biographie
Limáni Iéraka

| Limáni Iéraka Λιμάνι Ιέρακα |
| --- | --- |
 Limáni Iérakan kylää.
 Limáni Iéraka
 Koordinaatit: 36°47′13″N, 23°5′0″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Lakonia
Kunta:  Monemvasiá
Kunnallisyksikkö:  Zárakas
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4305040204
Väkiluku (2021):  51
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Limáni Iéraka (kreik. Λιμάνι Ιέρακα, myös Λιμάνι Γέρακα, Limáni Géraka, Λιμάνι Ιέρακος, Limáni Iérakos; kath.kreik. Λιμήν Ιέρακος, Limín Iérakos) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Monemvasián kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 51 (2021).
Limáni Iérakan kylä ja Gérakaksenlahtea.
Limáni Iérakan kylä, suomeksi ”Iérakasin satama”, sijaitsee Lakonian itärannikolla olevan pienen Gérakaksenlahden pohjoisrannalla noin 96 kilometriä kaakkoon Spártista. Se on osa Iérakasin eli Gérakasin kyläyhdyskuntaa ja toimii nimensä mukaisesti sen satamana. Antiikin ajan Zaraksin kaupunki sijaitsi nykyisen kylän lähellä, ja siitä on periytynyt myös nykyisen Iérakasin nimi. Kaupungin arkeologinen alue sijaitsee niemenkärjessä nykyisen kylän itäpuolella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Limáni Iéraka Wikimedia Commonsissa
Merneith

Merneith oli noin vuonna 2960 eaa. elänyt egyptiläinen kuningatar.
Hän hallitsi ensin miehensä faarao Djetin rinnalla Egyptin kuningattarena. Kun Djet kuoli, valtaan nousi hänen poikansa Den. Den oli kuitenkin tuolloin vielä alaikäinen, ja siksi sijaishallitsijana toimi kuningatar Merneith.
Merneith on yksi varhaisimpia nimeltä tunnettuja henkilöitä Egyptin historiassa ja lisäksi ainoa naispuolinen henkilö, joka on haudattu Abydoksen esihistorialliselle kuninkaalliselle hautausmaalle. Abydos on 1. dynastian aikaisten egyptiläisten hallitsijoiden hautauspaikka.
Tästä huolimatta ei ole suoria todisteita siitä, että Merneith olisi toiminut sijaishallitsijuutta lukuun ottamatta itsenäisenä Egyptin faaraona, ja hänen nimensä puuttuu myöhempien aikojen kuningasluetteloista.
Sörnäisten rantatie

| Sörnäisten rantatie> Sörnäs strandväg |
| --- | --- |
 Sörnäisten rantatietä kuvattuna Näkinsillalta pohjoiseen muutostöiden jälkeen marraskuussa 2024.
Kaupunki:  Helsinki
Tieluokka:  katu
Alkupiste:  Näkinsillan edusta Merihaassa
Päätepiste:  Junatien eritasoliittymä Kalasatamassa
Kaistaluku:  vaihtelee
Katso myös:  Sörnäisten rantatie Commonsissa
Sörnäisten rantatie (ruots. Sörnäs strandväg) on leveä katu Helsingin Sörnäisissä. Se johtaa Merihaan edustalta Suvilahteen lähelle Kalasataman metroasemaa. Katu on osa Eurooppatietä 75, ja sitä käyttää noin 40 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Kadun kaistamäärä vaihtelee kolmen ja neljän välillä suuntaansa. Nopeusrajoitus on 50 km/h.
Suurimmaksi osaksi Sörnäisten rantatie on vilkasliikenteinen liikenneväylä, joka yhdistää Itäväylän Helsingin keskustaan. Hakaniemensilta yhdistää Sörnäisten rantatien Pohjoisrantaan, joka johtaa Kauppatorille. Jalankulkua ja pyöräliikennettä rantatie hankaloittaa, ja se muodostaa estevaikutuksen kadunylitykselle. Rannan puolella on erillinen kävelykatu, Sörnäisten rantapromenadi, jonka varrelle aiotaan rakentaa 1 400 asukkaan asuinalue. Kaavamuutoksen myötä myös Sörnäisten rantatien linjaus muuttuu hieman, ja sen varrelle nousee lisää toimistotaloja.
Itäväylän lisäksi kadun pohjoispäässä olevasta eritasoliittymästä alkaa kohti Lahdenväylää johtava Hermannin rantatie. Sörnäisten rantatie on tärkein itäisen ja koillisen Helsingin säteittäisten sisääntuloväylien (Tuusulanväylä, Lahdenväylä, Itäväylä) liikenteen keskusta-alueelle johtava tieyhteys.
Historia

Sörnäisten rantatie -nimitystä on käytetty vuodesta 1893. Aikaisemmin Sörnäisten rantatie oli lähinnä teollisuus- ja satama-alueen sisäinen katu, jonka reunaa pitkin kulki myös Sörnäisten satamaradasta haarautunut, Hakaniemen torille johtanut sivuraide. V. I. Lenin asui osoitteessa Sörnäisten rantatie 1 (sittemmin Miina Sillanpään katu 1) elo–syyskuussa 1917 Helsingin miliisipäällikkö Kustaa Rovion kotona.
Suureksi liikenneväyläksi sitä alettiin rakentaa 1950-luvun alussa samaan aikaan kun uutta Kulosaaren siltaa rakennettiin. Vuonna 1961 valmistui Hakaniemen silta, joka yhdistää Sörnäisten rantatien Kruununhaan Pohjoisrantaan ja edelleen kohti Eteläsatamaa. Koska aluksi liikenne meni Hakaniemenrannan kautta Pitkällesillalle, Hakaniemenrannan katu oli vielä 2020-luvun alkuun asti nelikaistainen, vaikka liikennemäärät eivät sitä enää perusteleet.
Rantatie yhdisti sillat toisiinsa ja loi pääreitin Itäiseltä moottoritieltä (nyk. Itäväylä) Helsingin keskustaan uusien itäisten kaupunginosien kasvaessa entiselle haja-asutusalueelle. Kasvaneiden liikennemäärien myötä 1960–1970-luvuilla tietä levennettiin vaihe vaiheelta kaikkiaan kuusikaistaiseksi. Ajoneuvomäärät niin Itäväylällä kuin Sörnäisten rantatielläkin vähenivät olennaisesti, kun Helsingin metro avattiin vuonna 1982.lähde? Vuosina 1995–1997 Helsingin Sörnäisten rantatien tuntumassa 3,3 kilometrin katuradalla ajettiin kansainvälinen autokilpailu Helsinki Thunder.
Sörnäisten rantatien nopeusrajoitus päätettiin vuonna 2009 laskea 60:stä 50:een kilometriin tunnissa.
Historia > Kadun lyhentäminen

Sörnäisten rantatien läntisin, lähimpänä Hakaniementoria sijainnut osuus jäi liikenteellisesti muusta erilleen, vähäliikenteiseksi sivukaduksi. Osuuden nimi muutettiin Miina Sillanpään kaduksi 14. marraskuuta 2022. Sillanpää, kansalaisvaikuttaja ja Suomen ensimmäinen naisministeri, on asunut lähistöllä Pitkänsillanrannassa.
Alueelle muodostettiin vuonna 2024 myös toinen uusi katu, kun uusi Hakaniemensilta valmistui: Sörnäisten rantatien ja sillan väliin perustettiin Merihaankatu.
Hankkeet

Sörnäisten rantatietä suunnitellaan käytettäväksi erikoiskuljetuksissa. Sen vuoksi tien eteläpäässä sijaitseva liian matala vanha Näkinsilta purettiin ja korvattiin korkeammalla. Uusi jalankulun ja pyöräilyn silta avattiin kesäkuussa 2023. Työn ajaksi kadulle sijoitettiin väliaikainen kiertoliittymä. Kuten Hakaniemen sillan uusiminen, myös Näkinsilta liittyi Kruunusillat-kokonaisuuteen.
Rantatien varteen Sörnäisten rantapromenadille suunnitellaan uutta asuinaluetta. Sen myötä Sörnäisten rantatien linjaus muuttuisi, kun se kaartuisi lähemmäs julkisivulinjaa nykyisen huoltoaseman ja parkkipaikan tilalle. Vilkas liikenneväylä olisi tarkoitus muuttaa katumaisemmaksi ympäristöksi poistamalla ylikulkusillat, lisäämällä tienylityspaikkoja, parantamalla jalankulun ja pyöräilyn edellytyksiä, lisäämällä katupuita ja rakentamalla rantatien reunoille tonttiliikennettä palvelemaan rinnakkaiskadut. Ajoneuvokaistojen määrä pysyisi samana, ja nopeusrajoitus laskettaisiin 50:stä 40:een kilometriin tunnissa. Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi kaavamuutoksen helmikuussa 2024.
Hankkeet > Sörnäistentunneli

Siirtymistä pohjoiseen Hermannin rantatielle pyritään sujuvoittamaan tunnelilla. Suunniteltu 1,6 kilometriä pitkä Sörnäistentunneli ulottuisi Sörnäisten rantatieltä Vilhonvuorenkadun tuntumasta   Hermanniin Haukilahdenkadun eteläpuolelle. Hanketta on myös ehdotettu yhdistettäväksi keskustatunneliin, joka voisi jatkua Länsiväylälle asti.
Kuvia

Näkymä etelään rantatien ylittävältä jalankulkusillalta Vilhonvuorenkadun tuntumassa.
Sörnäisten rantatie pohjoiseen. Taustalla Hanasaaren voimalaitos.
Helsingin Mylly Oy:n entinen rakennus Sörnäisten rantatiellä. Osa rakennuksista purettiin vuonna 2018, ja paikalle rakennettiin uusi rakennus Taideyliopiston Kuvataideakatemialle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sörnäisten rantatie Wikimedia Commonsissa
Liittymätaulukko
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 : Sörnäisten rantatie (1+1)
|  |   |  |  | Näkinkuja |  |
 :         Sörnäisten rantatie (1+ 4+3)
|  |   |  |  | Haapaniemenkatu |  |
|  |   |  |  | Kaikukatu |  |
 :         Sörnäisten rantatie (1+ 3+3)
|  |   |  |  | Lintulahdenkatu |  |
|  |   |  |  | Lintulahdenkuja Hanasaarenkatu |  |
 :         Sörnäisten rantatie (3+3)
|  |   |  |  | Parrukatu |  |
|  |   |  |  | Käenkuja |  |
|  |   |  |  | Vilhovuorenkatu |  |
|  |  |  |  | Junatie   Itäväylä | Itäkeskus, Porvoo |
|  |   |  |  |   Lautatarhankatu Pääskylänkatu Tynnyrintekijänkatu | Tuusula, Pasila |
Veldren kirkko

| Veldren kirkko Veldre kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2011.
Sijainti:  Ringsaker, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  2000
Suunnittelija:  Ulf Zettersten ja Roar Jacobsen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  275
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Veldren kirkko (norj. Veldre kirke) on Ringsakerin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 2000. Sen edeltäjä tuhoutui tulipalossa vuonna 1996.
Kuvia

Entinen Veldren kirkko vuonna 1920.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Veldren kirkko Wikimedia Commonsissa
Mithridates III (Pontos)

Tetradrakma, johon on lyöty Mithridates III:n kuva.
Mithridates III (m.kreik. Mιθριδάτης) oli neljäs Pontoksen kuningas ja todennäköisesti Mithridates II:n poika. Hän hallitsi ehkä vuosien 220 eaa. ja 183 eaa. välisenä aikana. Mithridates III:sta ei tiedetä juuri mitään. Eräät historioitsijat kiistävät kokonaan hänen olemassaolonsa, vaikka Appianus luetteleekin kuusi Mithridates-nimistä kuningasta, kuudentena Pontoksen kahdeksas kuningas Mithridates VI Suuri.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Mithridates II | Pontoksen kuningas | Seuraaja: Farnakes I |
ICON Parkin onnettomuus

| ICON Parkin onnettomuus |
| --- | --- |
Päivämäärä:  24. maaliskuuta 2022
Tapahtumapaikka:  ICON Park, Orlando
Syy:  Työntekijän virhe
Kuolleita:  1
ICON Parkin onnettomuus tapahtui 24. maaliskuuta 2022, kun Freefall-vapaapudotustornissa olleen 14-vuotiaan Tyre Sampsonin turvapuomit aukesivat ja hän putosi 30 metriä maahan kuollen välittömästi.
Syy

Onnettomuuden syynä pidetään työntekijää, joka löysti Tyren turvapuomin säätöjä, mikä johti lopulta putoamiseen. Lisäksi Tyre painoi myös selvästi enemmän kuin laitteen valmistajan määrittelemä maksimipaino.
Freefall

Freefall oli ollut onnettomuuden tapahtuessa käytössä ainoastaan kolme kuukautta. Freefall oli maailman korkein vapaapudotustorni ja yksi maailman korkeimmista huvipuistolaitteista. Pudotus tapahtui siinä noin 130 metrin korkeudesta. Lokakuussa onnettomuuden seurauksena laite purettiin.
Neferkamin

Neferkamin oli muinaisen Egyptin 7. dynastian faarao. Hän on ilmeisesti Abydoksen kuningasluettelossa mainittu Sneferka (Kaunis on Min Ka). Valtaistuinnimi Seneferka on kaiverrettu myös British Museumin kokoelmiin kuuluvaan kultaiseen levyyn.
Furnesin kirkko

| Furnesin kirkko Furnes kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2009.
Sijainti:  Ringsaker, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Hamarin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1708
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  390
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Furnesin kirkko (norj. Furnes kirke) on Ringsakerin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen ristikirkko vuodelta 1708.
Kuvia

Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Furnesin kirkko Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  KulturNav
Menkijärven lentokenttä

Menkijärven lentokenttä on Alajärvellä Menkijärven kylässä lähellä Lapuan ja Kuortaneen rajaa sijaitseva lentopaikka. Lentokenttää käyttävät Alajärven Ilmailukerho, Järviseudun Lentokerho, Vaasan Lentokerho sekä kesäisin Ilmasotakoulun Lentokerho ja Etelä-Pohjanmaan Ilmailukerho. Keväisin kenttä on myös puolustusvoimien käytössä, jolloin se saattaa olla siviileiltä suljettu.
Kentän pääkiitotie on hyvässä kunnossa, eikä siinä ole vaikuttavia reunaesteitä. Toista, vanhaa kiitotietä käytetään pääasiassa hinauskoneiden laskeutumiseen ja purjekoneiden varalaskupaikaksi, ja sen pinta on murtunut ja osittain kuoppainen.
Historia

Vuonna 1933 metsäpalo tuhosi Menkijärvellä noin 200 hehtaaria metsää. 1930-luvun lopulla päätettiin palaneelle alueelle raivata lentokenttä. Sotien aikana kenttä oli Kauhavan ilmasotakoulun käytössä. 1970-luvun alussa kiitotie päällystettiin öljysoralla ja vuosina 1982 ja 1984 kiitotietä levennettiin ja pidennettiin.
Aiheesta muualla

Menkijärven lentokenttä (Arkistoitu – Internet Archive)
VFR Suomi/Finland – Menkijärven lentopaikka (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka
Mithridates I (Pontos)

Mithridates I Ktistes (Perustaja, m.kreik. Mιθριδάτης Kτίστης, Mithridatēs Ktistēs) oli Pontoksen ensimmäinen kuningas vuosina 281–266 eaa. Mithridates I:n isän oli Mithridates Kioslainen, jonka isä puolestaan oli Bithynian länsipuolella sijainneen pienen Kioksen hallitsija Ariobarzanes (noin 362–337 eaa.)
Diadokki Antigonos I Monofthalmos tappoi Mithridateen isän noin vuonna 302 eaa. Mithridates pakeni tuolloin itään Kioksesta ja saapui kuuden toverinsa kanssa Paflagoniaan ja sieltä edelleen Amaseiaan Pontokseen. pontoslainen ajanlasku alkoi vuodesta 297 eaa. Tämä vuosi saattaa olla sama jolloin Mithridates saapui Amasiaan. Sen jälkeen kun Lysimakhos kärsi tappion Korupedionin taistelussa, Mithridates taisteli Seleukos I:tä vastaan ja saavutti itsenäisyyden. Vuonna 281/280 eaa. Mithridates julisti itsensä kuninkaaksi. Mithridateen kuningaskunta käsitti Paflagonian itäosan ja Kappadokian pohjoisosan. Vuonna 279 eaa. eräs Mithridateen poika valtasi Amastriksen rannikkokaupungin. Mithridates I:n seuraaja oli hänen poikansa Ariobarzanes.
Neferirkare

Neferirkare (Kaunis Ren muoto ja sielu) tai Neferirkare II oli muinaisen Egyptin 8.dynastian faarao. Hän hallitsi noin vuoden ajan 2161–2160 eaa. Neferirkare oli luultavasti 8. dynastian viimeinen hallitsija.
Neferkare Neby

Neferkare Nebyn nimi Abydoksen kuningasluettelossa.
Neferkare Neby (Kaunis on Ren Ka), myös Neferkare Nebi tai Neferkare III, oli muinaisen Egyptin faarao 7. ja 8. dynastian aikana, noin 2175–2165 eaa. Hänen vanhempansa olivat faarao Pepi II ja kuningatar Ankhesenpepi II. Neferkare Neby mainitaan Abydoksen kuningasluettelossa nimellä Neferkare Neby yhdessä synnyinnimensä Nebin (Suojelija) kanssa. Hänet mainitaan myös Ankhesenpepi II:n sarkofagissa ja tämän haudan valeovessa. Neferkare haudattiin luultavasti keskeneräiseen pyramidiin Sakkarassa.
Neferkare Khendu

Neferkare Khendu tai Neferkare IV oli muinaisen Egyptin 7. dynastian faarao. Hänen valtaistuinnimensä Neferkare merkitsee ”Kaunis on Ren Ka”. Khendu on synnyinnimi. Neferkare Khendu mainitaan ainoastaan Abydoksen kuningasluettelossa.
Neferkare VI

Neferkare VI tai Neferkare Pepiseneb oli muinaisen Egyptin 8.dynastian faarao. Hänen valtaistuinnimensä merkitsee ”Kaunis Ka Re”. Pepiseneb merkitsee ”Pepi on terve”. Neferkare VI mainitaan sekä Abydoksen kuningasluettelossa että Torinon papyruksessa. Jälkimmäisessä on lisäksi epiteetti  Sri eli “Nuorempi”.
Neferkauhor

Neferkauhor (Kaunis on Horuksen sielu) oli muinaisen Egyptin 8.dynastian faarao. Hän hallitsi noin 2163–2161 eaa. Neferkauhorin synnyinnimi Khuiuihepu tai  Khuwihapi merkitsee ”Apis suojelee minua”. Neferkauhorin hallintokaudelle ajoittuvat Koptoksen asetukset, joissa mainitaan muun muassa faaraon vanhimman tyttären avioituminen Shemai-nimisen Ylä-Egyptin visiirin kanssa.
Ғ

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ғ ғ
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Ғ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy turkkilaisten kazakin, tofan, uzbekin ja baškiirin aakkosiin.
Ääntäminen

Ғ on kazakissa ja uzbekissa soinnillisen uvulaarisen frikatiivin /ʁ/ merkki.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Ғ | ғ |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 0492 | 0493 |
ISO 8859-5: -
KOI8: -
Windows-1251: -
MS-DOS-koodisivu 866: -
| HTML | &#x0492; | &#x0493; |
↑  Bashkir Cyrillic Keyboard lexilogos.com. Viitattu 14.11.2024.
Kroisos

Kroisos hautaroviolla. Attikalainen punakuvioamfora, n. 500–490 eaa.
Kroisos (m.kreik. Κροῖσος) oli Lyydian kuningas noin vuodesta 560 eaa. vuoteen 546 eaa. Kroisos oli tunnettu valtavista rikkauksistaan. Hän oli Alyatteen poika ja jatkoi tämän työtä valloittamalla joonialaiset kaupungit Vähässä-Aasiassa.
Herodotoksen mukaan Kroisos aloitti sodan Persian kuningasta Kyyros Suurta vastaan saatuaan Delfoin oraakkelilta ennustuksen, jonka mukaan suuri valtakunta tulisi tuhoutumaan, jos Kroisos aloittaisi sodan. Kroisoksen ja Kyyroksen ensimmäinen taistelu päättyi tasapeliin, ja Kroisos vetäytyi armeijansa kanssa talvilevolle. Kyyros käytti tilaisuutta hyväkseen, ja hyökkäsi Lyydian pääkaupunkia Sardista vastaan. Kyyros sai vangittua Kroisoksen. Näin oraakkelin ennustus kävi toteen: Lyydian suuri valtakunta tuhoutui.
Kroisos palveli lopun elämäänsä Kyyroksen ja tämän pojan Kambyses II:n neuvonantajana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kroisos Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Alyattes II | Lyydian kuningas  555–541 eaa. | Seuraaja: – |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Kreikka 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Samuli Kivelä

| Samuli Kivelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. elokuuta 1973 (ikä 51) Kemijärvi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  195 cm
Paino:  96 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1990–2002
Seurat:  HPK (SML)   Kalix UHC (SWE II)   Kiruna IF (SWE II)   Diskos (I-div.)   FPS (Mestis, I-div.)
Samuli Kivelä (1. elokuuta 1973 Kemijärvi) on entinen suomalainen jääkiekkopuolustaja. Kivelä on Forssan Palloseuran kasvatti ja pelasikin seurassa suurimman osan urastaan.
Uran alku

Kivelä pelasi FPS:n riveissä ensimmäisen miesten pelinsä kaudella 1990–1991. Seuraavakin kausi toi mukanaan vain yhden miesten ottelun. Kaudella 1992–1993 Kivelä pelasikin FPS:in miesten joukkueessa 23 ottelua. Kausi toi mukanaa Kivelälle ensimmäisen maalin ja syöttöpisteen.
Kausi 1993–1994 toi Kivelällä I-divisioonassa 15 tehopistettä, mikä teki hänestä joukkueen tehokkaimman puolustajan. Samu Jalonen jäi Kivelästä vain pisteen päähän, mutta Jalonen pelasi 14 ottelua enemmän.
SM-liiga

Kaudella 1993–1994 Kivelä siirtyi FPS:stä jääkiekon SM-liigaseura Hämeenlinnan Pallokerhoon. Kivelä pelasi HPK:ssä kauden aikana 15 ottelua, joissa hän teki maalin ja antoi kaksi maalisyöttöä. HPK oli runkosarjan yhdeksäs eikä edennyt pudotuspeleihin.
Paluu Forssaan

Kivelän kausi 1994–1995 oli FPS:ssä loistava. Hän teki uuden yhden kauden piste-ennätyksensä (22 pistettä) ja oli jälleen joukkueen puolustajien pistepörssin toinen. Tällä kertaa Jalonen teki kolme pistettä enemmän, vaikka pelasi 16 ottelua vähemmän. Vuodet 1995–1997 oli Kivelälle pisteiden valoissa heikkoja: 68 ottelua toi mukanaan yhteensä vain 20 tehopistettä. Kauden 1996–1997 päätteeksi Kivelä pelasi ensi kerran I-divisioonan pudotuspelejä.
Ura Ruotsissa

Kaudeksi 1997–1998 Kivelä siirtyi Ruotsin Division 1-seura Kalix HF:ää. Kalixissa pelasi kyseisellä kaudella neljä muutakin suomalaista: maalivahti Timo Leinonen sekä puolustajat Tero Aaltonen, Matias Isomaa ja Tommi Juutilainen. Kausi Kalixissa toi Kivelellä kymmennen tehopistettä.
Kivelän ura Division 1:ssä jatkui myös kaudella 1998–1999, kun hän siirtyi Kiruna IF:n riveihin. Kaluxista Kirunaan siirtyi myös maalivahti Leinonen. Kivelä teki 14 tehopistettä, ollen tehokkain puolustaja ruotsalaisen Jan-Ove Mettävainion jälkeen.
Paluu Suomeen ja uran loppu

Kivelä palasi Suomeen kaudeksi 1999–2000 ja sai uudeksi seurakseen jyväskyläläisen Diskoksen. Diskos pelasi myös I-divisioonassa. Kymmenessä ottelussa Kivelä onnistui tekemään vain kaksi pistettä ja siirtyikin kesken kauden takaisin FPS:ään. Loppukauden aikana Kivelä teki FPS:ssä 17 pistettä, ollen Riku Varjamon jälkeen tehokkain puolustaja.
I-divisioona muuttui Mestikseksi kaudella 2000–2001. Kausi oli Kivelän uran huonoimpia: hän teki ainoastaan yhdeksän pistettä 43:ssa pelaamassaan ottelussa ja hänen teholukemansa oli -28 mikä oli joukkueen selvästi huonoin.
Mestis-kausi 2001–2002 sen sijaan oli Kivelän parhaimpia, mutta myös viimeinen. Kivelä teki uuden yhden kauden piste-ennätyksensä, 27 pistettä. Kivelä ei kuitenkaan ollut vieläkää joukkueen tehokkain puolustaja, vaan Aki Heino onnistui tekemään kolme pistettä enemmän.  Kivelän teholukemakin palasi plussan puolella, sen ollessa kauden päätyttyä +3. Kivelä onnistui tekemään myös ensimmäiset maalinsa ja pisteensä pudotuspeleissä, kun viidessä ottelussa hän kirjasi tehot 2+2. Hän oli pudotuspeleissä puolustajien pistepörssin kuudes ja tehokkain FPS:n puolustaja.
Kivelä pelasi urallaan I-divisioonassa 211 ottelua ja Mestiksessä 83 ottelua. FPS:än riveissä miesten otteluita kertyi yhteensä 284. Kivelä otti I-divisioonassa 269 rangaistusminuuttia, mikä riittää kaikkien aikojen tilastossa sijaan 69.