stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ulvila
Historia > Uusi aika

Unionisodat olivat rasittaneet ulvilalaisia raskaasti. Kuningas Kustaa Vaasa määräsi vuonna 1550 ulvilalaiset porvarit muuttamaan perustamaansa Helsingin kaupunkiin. Vaikka porvarit saivat muutaman vuoden jälkeen luvan palata, Suomen herttua määräsi vuonna 1558 uuden Porin kaupungin perustettavaksi seitsemän kilometriä lähemmäksi rannikkoa Kokemäenjoen silloiseen suuhun.
Ulvila edusti 1500- ja 1600-luvuilla Suomen maaseutua ja sitä leimasi kartanolaitos. Sodat, nälänhädät ja väenotot autioittivat taloja, mutta tästä huolimatta väestö kasvoi vuoden 1535 noin 350 hengestä 1600-luvun lopun 600 henkeen. Isonvihan jälkeen kasvu nopeutui. Maksamattomien verojen vuoksi kruunulle joutuneita tiloja ostettiin perinnöksi ja kartanot kehittivät maataloutta. Samalla ne ja isot talonpoikaistalot alkoivat perustaa takamailleen torppia, joiden asukkaat raivasivat suuren osan nykyisestä peltoalasta. Myös Lattomeren suoniitty kuivattiin pelloksi, mikä lisäsi peltoalaa sadoilla hehtaareilla. Väestö kasvoi vuoden 1750 seitsemästä ja puolesta sadasta asukkaasta vuoden 1855 3 800 asukkaaseen.
1700-luvulla perustettiin Leineperin ruukki. Siellä jalostettiin suomalmista takorautaa ja se tuotti myös muurauslaastin ainesosaksi tarvittua kalkkia. Ruukin ympärille syntyi omaleimainen yhdyskunta.
Moderniin yhteiskuntaan siirtyminen paransi hiljalleen kansan elinoloja. Vuoroviljelyä alettiin harrastaa järjestelmällisesti 1880-luvulla ja myös osuusmyllyjä ja -meijereitä perustettiin. Vuonna 1892 Arthur Hellman perusti Friitalan nahkatehtaan, joka muutti Friitalan kylän teollisuusyhdyskunnaksi. Vuonna 1895 valmistui Tampereen–Porin rautatie, jonka seisakkeiksi muodostuivat Friitala ja Haistila. Ajan kuljetusmetodeista kertoo se, että alkuvaiheessa Haistila toimi tavaraliikenteen pääteasemana, jossa satamaan matkalla olleet tavarat lastattiin ruuhiin jokikuljetusta varten. Jokea käytettiin myös puutavaran uittoon 1800-luvun loppupuolelta 1960-luvulle saakka.
Historia > Kunnalliselämä ja sisällissota

Vuoden 1865 kunnallishallintouudistuksessa seurakunnan ja kunnan hallinto erotettiin toisistaan. Ensimmäinen kuntakokous pidettiin vuonna 1868. Työväestö ja torpparit eivät saaneet kuntakokouksessa ääntään kuuluville, sillä äänioikeus perustui veronmaksuun ja maanomaisuuteen. Ulvila olikin Suomen teollistuneinta aluetta: lähes 30 % väestöstä työskenteli teollisuudessa. Työväenliike saikin heti synnyttyään vahvan aseman Ulvilassa.
Ensimmäinen kiertokoulu perustettiin Ulvilaan vuonna 1855, mutta kansakoulua – Vanhakylän koulua – saatiin odottaa vuoteen 1880, jolloin se empimisen jälkeen perustettiin. Lainakirjaston oli perustanut rovasti Stenbäck jo vuonna 1865. Myös muut tavanomaiset uudistukset saapuivat Ulvilaan: Kaasmarkkuun perustettiin vapaaehtoinen palokunta vuonna 1898 ja Ulvilaan nuorisoseura 1906, joiden toiminta jatkuu edelleen.
Ravanin kylään perustettiin 1880-luvulla 2. Turun tarkk’ampujapataljoonan 7. reservikomppanian harjoitusalue kasarmeineen. Suomen suuriruhtinaskunnan armeija hajotettiin 1900-luvun alussa ja myöhemmin, 1920- ja 1930-luvuilla, paikalla sijaitsi suojeluskunnan leirialue. Reservikomppanian kasarmirakennus siirtyi myöhemmin Satakunnan maanviljelysseuran omistukseen.
Suomen sisällissotaan enemmistö ulvilalaisista osallistui punaisten puolella. Valkoisessa armeijassa taisteli noin 40 ja punaisella puolella 1 500–2 000 miestä. Vuoden 1916 vaaleissa sosiaalidemokraattinen puolue oli saanut ennätysmäisen 77 % kannatuksen. Suomen sotasurmat -projektin tietojen perusteella ulvilalaisia kuoli väkivaltaisesti sisällissodan yhteydessä 312 ja kullaalaisia 99. Näistä valtaosa oli punaisia ja heitä kuoli myös vankileireillä.
Sisällissodan jälkeen torpparit vapautettiin, jolloin syntyi noin 160 uutta tilaa. Elinkeinorakenteen muutos jatkui teollistumisen edetessä. Toisen maailmansodan aikana Toejoen, Koiviston, Ruosniemen ja Kartanon kylät luovutettiin Porin kaupungille, mikä vähensi ulvilalaisten teollisuustyöläisten määrää, mutta toi nämä taajaväkiset yhdyskunnat kaupungin kunnallistekniikan piiriin. Vasemmisto pysyi kuitenkin voimakkaana. Sosiaalidemokraatit ja kommunistien peitejärjestöt menestyivät kunnallisvaaleissa hyvin ja porvarillisella puolella maltilliset voimat saivat suurimman kannatuksen IKL:n jäädessä vähäiseksi tekijäksi. Ulvila on pysynyt vasemmistoenemmistöisenä kuntana nykypäiviin asti.
Historia > Nykyaikaan

Toisen maailmansodan jälkeen Ulvilaan asutettiin noin 1 000 evakkoa pääasiassa Hiitolan pitäjästä. Karjalaiset kulttuurivaikutteet toivat Ulvilaan mm. virpomisperinteen ja karjalanpiirakat. Ulvilan väkiluku jatkoi nousuaan suurten ikäluokkien myötä ja 1960-luvulla kunta alkoi kunnanjohtaja Teuvo Aallon johdolla harrastaa aktiivista maapolitiikkaa. Keskimäärin kunta on myynyt viitisenkymmentä omakotitonttia vuodessa, mikä on synnyttänyt Krapiston, Mynsterin, Rantalan, Suurpään, Nummelan, Loukkuran, Nahkurin ja Mukulamäen pientaloalueet. Kerrostaloja on rakennettu Vanhaankylään ja Friitalaan.
Ulvilan yhteiskuntarakenne on muuttunut palveluvaltaiseksi. Friitalan nahkatehtaan toiminta on jo loppunut. Sitä ovat korvanneet huipputekniikkayritykset Cimcorp Oy, Neorem Magnets sekä aivan Porin ja Ulvilan rajalla, tosin Porin puolella sijaitsevat Luvata Pori Oy:n ja Cupori Oy:n (aikoinaan Outokumpu Oy:n) kuparinjalostustehtaat.
Kuntarakenteen muutos on vaikuttanut myös Ulvilaan. Aiemmin Ulvilasta eronnut Kullaa on palannut emopitäjänsä yhteyteen vuonna 2005. Samalla Kullaan seurakunnasta tuli jälleen Ulvilan kappeliseurakunta. Kaupungin nimen Ulvila otti itselleen jälleen vuoden 2000 alusta. Viime vuosina Ulvilan väestö on ollut lievässä laskussa.
Yritykset ja elinkeinot

Tunnettuja ulvilalaisia yrityksiä ovat muun muassa automaatioalan Cimcorp, sähköteknisiä tuotteita valmistava Urho Tuominen Oy tytäryhtiöineen, Neorem Magnets, virolaiseen Harju Elekter -konserniin kuuluva Satmatic, Ulvilan Konepaja ja maidonjalostusyritys Satamaito. Friitalan nahkatehdas oli tunnettu nahanjalostusyritys.
Tuotantosektoreittain Ulvilassa on työpaikkoja seuraavasti:
maa- ja metsätalous 3 %
teollisuus 31 %
palvelut 61 %.
Koulutus

Kaupungin asukkaat muodostavat tilastollisesti seuraavat ryhmät:
15 vuotta täyttäneitä: 82,2 %
alimman korkea-asteen tutkinto: 17,0 %
alemman korkeakouluasteen tutkinto: 12,7 %
ylemmän korkeakouluasteen tutkinto: 7,3 %
tutkijakoulutuksen suorittaneet: 0,5 %
eläkkeellä olevien osuus väestöstä: 25,8 %.
Kulttuuri > Murre

Ulvilan alueella puhutun kielen perustana on Porin murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Ulvilan murre kuuluu Porin ryhmän alasatakuntalaiseen eteläpuoliskoon. Ulvilan murteelle tyypillistä on yleisgeminaation ja k:n heikon asteen edustus.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Ulvilan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla silakkamollot eli silakkaperunat ja kirnupiimä, fläskisoosi ja perunavoi sekä korput ja paakkelssit.
Liikenne

Ulvilan kautta kulkevat Tampere–Pori-rata, Porin ja Helsingin välinen valtatie 2 sekä Porin ja Tampereen välinen valtatie 11. Ulvilan (Friitalan) rautatieasema (alkujaan laituri) ja Haistilan pysäkki kuuluivat Porin radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Haistilassa oli radan toiminnan alkuvuosina vilkas lastaussatama, josta junilla sisämaasta tuotu puutavara lastattiin proomuihin kuljetettavaksi edelleen Mäntyluodon satamaan. Maantieliikenteen syrjäytettyä raideliikenteen molemmat liikennepaikat lakkautettiin: Haistilan seisake vuonna 1974, Friitalan asema kymmenen vuotta myöhemmin.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1915 vuoteen 1950.
| Ajankohta | Väkiluku |
| --- | --- |
1915: 8 161
1920: 8 198
1925: 8 392
1930: 9 171
1935: 11 072
1940: 12 252
1950: 7 324
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen eli luvuissa ovat kaikkina vuosina mukana sekä Ulvilan että siihen liitetyn Kullaan asukkaat.
| Ulvilan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 12 809 | 12 809 |
| 1985 | 1985 |    | 13 960 | 13 960 |
| 1990 | 1990 |    | 14 317 | 14 317 |
| 1995 | 1995 |    | 14 490 | 14 490 |
| 2000 | 2000 |    | 14 118 | 14 118 |
| 2005 | 2005 |    | 13 803 | 13 803 |
| 2010 | 2010 |    | 13 606 | 13 606 |
| 2016 | 2016 |    | 13 312 | 13 312 |
| 2020 | 2020 |    | 12 864 | 12 864 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Ulvilassa oli 13 237 asukasta, joista 11 140 asui taajamissa, 1 937 haja-asutusalueilla ja 160:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ulvilan taajama-aste on 85,2 %. Ulvilan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Porin keskustaajama* | 10 549 |
| 2 | Koski | 351 |
| 3 | Kaasmarkku | 240 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Ulvilan keskuspaikka Vanhakylä sekä Friitala eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ne ovat osa Porin keskustaajamaa, joka ulottuu Ulvilan lisäksi usean Porin lähikunnan alueelle. Yhteensä Porin keskustaajamassa on 84 190 asukasta ja sen pinta-ala on 121,37 neliökilometriä.
Väestönkehitys > Ikärakenne

| Ikäryhmä | Osuus 2015 | Osuus 2019 |
| --- | --- | --- |
| 0–14-vuotiaat | 17,7 % | 16,7 % |
| 15–64-vuotiaat | 62,2 % | 57,1 % |
| Yli 65-vuotiaat | 11,8 % | 26,2 % |
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ulvilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Ulvilan seurakunta
Kullaan kappeliseurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ulvilan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Ulvilan kaupungin nykyisellä alueella.
Kullaan seurakunta (liitetty Ulvilan seurakuntaan 2005)
Taajamat ja kylät > Ulvila ennen kuntaliitosta > Vanhakylä

Vanhakylä eli Vanha-Ulvila on maaseutumainen taajama Ulvilassa. Se sijaitsee Kokemäenjoen itärannalla, ja se muodostaa Ulvilan keskustaajaman itäisen osan.
Taajamat ja kylät > Ulvila ennen kuntaliitosta > Friitala

Friitala on osa Ulvilan kaupungin vajaan 6 000 asukkaan keskustaajamaa. Kokemäenjoen eteläpuolella sijaitsevasta Friitalasta on matkaa Porin keskustaan noin seitsemän kilometriä ja se on myös osa Porin keskustaajamaa.
Taajamat ja kylät > Ulvila ennen kuntaliitosta > Haistila

Haistila on kylä Ulvilan kaupungissa valtatie 2:n tuntumassa noin kaksi kilometriä kaupungin keskustaajamasta Friitalasta Helsinkiin päin. Pientaloista koostuva asutus on levinnyt lähinnä nauhamaisesti parin kilometrin matkalle Ulvilasta Nakkilaan johtavan maantien varrelle. Haistila on yksi Ulvilan vanhimmista kylistä, sen asutus lienee syntynyt jo 1200-luvulla. Myös Kokemäellä on Haistila-niminen kylä, joten on mahdollista, että Ulvilan Haistilan alkuperäinen asutus on peräisin sieltä.
Taajamat ja kylät > Ulvila ennen kuntaliitosta > Harjunpää

Harjunpää on 1 500 asukkaan kylä Ulvilassa Porin kaupungin kyljessä. Kylän asutus on pääosin kallioiden päällä ja kupeessa. Harjunpään kylän kallioilta näkyy Harjunpäänjoen ja Kokemäenjoen rantapelloille.
Taajamat ja kylät > Ulvila ennen kuntaliitosta > Kaasmarkku

Kaasmarkku on maaseutukylä ja 607 asukkaan taajama Ulvilan itäosassa. Kaasmarkun merkittävimpiä rakennuksia ovat koulu, VPK:n talo ja rukoushuone. Kaasmarkku sijaitsee lähellä valtatie 11:tä, joka kulkee Porista Tampereelle. Vuonna 2005 Kaasmarkku valittiin Satakunnan vuoden kyläksi.
Taajamat ja kylät > Ulvila ennen kuntaliitosta > Ravani

Ravani on kylä Ulvilan kaupungissa Kokemäenjoen pohjoispuolella yhdystien 2440 varrella. Ulvilan keskustaajamaan kuuluvaan Vanhakylään on matkaa runsas kilometri.
Taajamat ja kylät > Ulvila ennen kuntaliitosta > Sunniemi

Sunniemi on Ulvilan kylä, joka sijaitsee pohjoisempana olevan Harjunpään ja etelämpänä olevan Suosmeren välissä. Maaseudulla sijaitsevan kylän läpi virtaa Harjunpäänjoki. Kylän asutus, noin 90 kotitaloutta, koostuu pääasiassa vanhoista Sunniemen kartanon torpista sekä 1950-luvun maanhankintatiloista, jotka lohkaistiin sodan jälkeen siirtoväelle kartanon maista.
Taajamat ja kylät > Ulvila ennen kuntaliitosta > Suosmeri

Suosmeri on Ulvilan kylä, joka sijaitsee Ulvilasta Tampereelle johtavan valtatien 11 pohjoispuolella, Ulvilan ja Porin palveluiden läheisyydessä. Kylän laidalla virtaavat Kokemäenjoki ja Saarenluotoa kiertävä Pikkujoki.
Taajamat ja kylät > Kullaa > Koski

Koski on kylä Ulvilassa entisen Kullaan kunnan alueella. Koskin koulussa on noin 80 oppilasta ja luokat esikoulusta kuudenteen sekä iltapäiväkerho.
Taajamat ja kylät > Kullaa > Kangas

Kangas on Ulvilaan liitetyn entisen Kullaan kunnan kylä.
Taajamat ja kylät > Kullaa > Leineperi

Leineperi on 261 asukkaan maaseutukylä Kullaalla Ulvilassa. Leineperi tunnetaan yhtenä Suomen parhaiten säilyneenä kulttuurihistoriallisena ruukkikylänä, ja kylässä vierailee vuosittain useita kymmeniä tuhansia vierailijoita. Kylän merkittävin nähtävyys on vuonna 1771 perustettu Leineperin ruukki.
Taajamat ja kylät > Kullaa > Levanpelto

Levanpelto on kylä Kullaalla Ulvilassa ja myös entisen Kullaan kunnan aiempi nimi. 1.1.2005 alkaen, Ulvilan kaupungin ja Kullaan kunnan kuntaliitoksen jälkeen se on ollut osa Ulvilaa.
Taajamat ja kylät > Kullaa > Ahmaus

Ahmaus on Ulvilan kylä entisen Kullaan kunnan alueella. Ahmaus on laaja, noin 20 kotia käsittävä kyläalue itäisimmässä Ulvilassa, valtatien 11 varrella.
Taajamat ja kylät > Kullaa > Palus

Palus on kylä Ulvilassa entisen Kullaan kunnan alueella, Palusjärven rannalla. Asukkaita kylässä on noin 230. Palus valittiin Satakunnan vuoden kyläksi vuonna 2000.
Taajamat ja kylät > Kullaa > Muita Kullaan kyliä

Järventausta
Saarijärvi
Tärkeimmät nähtävyydet

Leineperin ruukki
Jalomäen umpipiha, Satakunnan ainoa täydellinen umpipiha
Ulvilan kaupungintalo
Friitalan nahkamuseo
Joutsijärvi
Palusjärvi
Pyhäjärvi
Ulvilan kirkko
Kullaan kirkko
Liikistön muinaismuistoalue
Ystävyyskaupungit

Ljusdalin kunta (Ruotsi)
Suure-Jaani (Viro)
Tunnettuja ulvilalaisia tai paikkakunnalla syntyneitä

| --- | --- |
 Klaus Alinen, amerikkalaisen jalkapallon pelaaja  Anneli Auer, julkisuuden henkilö, kotiäiti  Aarne Blick, kenraali  Juha Broman, pesäpalloilija  Disco Ensemble, rockyhtye  Anja Eerikäinen, eläinsuojeluvalvoja  Carl Enckell, kenraali  Vihtori Fallila, kansanedustaja  Simo Frangén, koomikko ja käsikirjoittaja  Johan (Juhana) Fredrik Granlund, kirjailija  Achates Ferdinand Gripenberg, kenraalimajuri, valtiopäivämies ja Postihallituksen pääjohtaja  Claes Jakob Gripenberg, valtioneuvos, päätullijohtokunnan ylijohtaja  Pauliina Haasjoki, runoilija  Allan Hagert, liikemies  Marita Hakala, malli  Erik af Hällström, professori  Anne Holmlund, kansanedustaja ja entinen sisäministeri  Armas Honkasalo, punakaartilainen  K. V. Huhtala, kansanedustaja ja Lapuan liikkeen johtohahmo  Olavi Huhtala, kenraaliluutnantti  Edvard Jokela, ammattiyhdistysjohtaja ja kansanedustaja  Kaarlo Kangasniemi, painonnoston olympiavoittaja  Aurora Karamzin, sosiaali- ja diakoniatyön uranuurtaja  Krista Kiuru, kansanedustaja  Timo Koivusalo, elokuvaohjaaja :  Kalevi Korsman, geologi  Asko Martinheimo, kirjailija  Patrik Raitanen, jalkapalloilija  Vilho Rantanen, päätoimittaja  Simo Riikonen, taidemaalari  Mikael Rostedt, kellonvalaja ja maallikkosaarnaaja  Jaakko Salminen, professori  Sylvi Salonen, näyttelijä  Filip von Schantz, säveltäjä  Arto Seppälä, kirjailija  Raimo Seppälä, päätoimittaja ja tietokirjailija  Carl Silfverhjelm, vapaaherra ja kenraalimajuri  Pentti Snellman, yleisurheilija  Maini Sorri, muusikko  Olaus Sundergelteus, kirkkoherra ja kaniikki  Sami Sänpäkkilä, muusikko ja elokuvaohjaaja  Erkki Tuominen, kirjailija  Tapani Valsta, pianisti ja urkuri  Anto Virtanen, jääkiekkoilija  Erkki Wessman, kirjailija ja toimittaja  Juuso Ketola,jääkiekkoilija
Ulvilalaisia urheiluseuroja

Archery Club Ulvila, jousiammunta
FC Ulvila, jalkapallo
Friitalan Yritys, uinti ja lentopallo
Harjunpään Tuisku, petankki ja nuorisotoiminta
Ulvilan Pesä-Veikot, pesäpallo
Ulvilan Ura, hiihto, suunnistus
Kullaan Urheilijat
Ulvilan voimistelu ja liikunta
Ulvila Sport Team
Ulvilan Nuorisoseura
Suosmeren Salpa
Ulvilan FK-kerho
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ulvila Wikimedia Commonsissa
Ulvilan kaupungin kotisivu
Tilastokeskus – Ulvilan avainluvut
Ulvilan kaupungin historia (Arkistoitu – Internet Archive) (toiminut pääasiallisena lähteenä Historia-kappaleelle)
| n k Satakunnan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Eura  Eurajoki  Harjavalta  Huittinen  Jämijärvi  Kankaanpää  Karvia  Kokemäki  Merikarvia  Nakkila  Pomarkku  Pori  Rauma  Siikainen  Säkylä  Ulvila 
Entiset kunnat:  Ahlainen  Hinnerjoki  Honkajoki  Honkilahti  Kauvatsa  Kiukainen  Kodisjoki  Kullaa  Köyliö  Lappi  Lavia  Luvia  Noormarkku  Porin maalaiskunta  Rauman maalaiskunta  Vampula 
Suomen keskiaikaiset kaupungit
Turku
Viipuri
Ulvila
Porvoo
Rauma
Naantali
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 2 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Ulvilan keskiaikainen kirkko.
Ulvilan kirkonseutu
Kuwait Airways

| Kuwait Airways الخطوط الجوية الكويتية al-Khuṭūṭ al-Jawiyyah al-Kuwaītiyyah |
| --- | --- |

 IATA: KU  –  ICAO: KAC 
Kutsukoodi:  KUWAITI
Perustettu:  1954
Laivaston koko:  32
Kohteiden määrä:  44
Tunnuslause:  Earning Your Trust
Solmukohdat:   Kuwaitin kansainvälinen lentoasema
Kotipaikka:   Kuwait, Kuwait
Kanta-asiakasohjelma:  Oasis Club
Allianssi:  Arab Air Carriers Organization
Avainhenkilö(t):  Hamad Abdullatif Al-Falah (toimitusjohtaja)
Yhtiön sivut:  www.kuwaitairways.com
Kuwait Airways (arab. الخطوط الجوية الكويتية‎, al-Khuṭūṭ al-Jawiyyah al-Kuwaītiyyah) (IATA: KU, ICAO: KAC, kutsukoodi: KUWAITI) on Kuwaitin kansallinen lentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 1954. Kuwait Airways on kokonaan valtion omistama ja se liikennöi Kuwaitin kansainväliseltä lentoasemalta 44 kohteeseen Lähi-idässä, Kaakkois- ja Itä-Aasiassa, Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa 32 koneen laivastollaan.
Yhtiö kuuluu lentoyhtiöallianssi Arab Air Carriers Organizationiin.
Historia

Kuwait Airways perustettiin Lähi-idän öljybuumin aikoihin 1954. Kuwaitin valtio kiinnostui tuoreesta lentoyhtiöstä ja osti 50 % yhtiön osakkeista. Myöhemmin koko lentoyhtiön omistus siirtyi Kuwaitin valtiolle. Vuonna 1962 Kuwait Airways vuokrasi käyttöönsä Comet 4-C-tyyppisen koneen, joka on maailman ensimmäinen suihkumoottoreilla varustettu matkustajakone. Siirryttyään suihkumoottoriaikakauteen, yhtiö laajensi reittikarttaansa tuntuvasti 1960-luvulla. Esimerkiksi Lontooseen lennettiin kolmesti viikossa.
Pysyäkseen mukana lentoyhtiöiden välisessä kilpailussa, kolme uutta Boeing 707-konetta toimitettiin vuonna 1968.  Kymmenen vuotta myöhemmin laivasto koostui yksinomaan Boeing 707-koneista, joita oli laivastossa tuolloin kahdeksan kappaletta. Samoihin aikoihin Kuwait Airways vastaanotti ensimmäiset kaksi Boeing 747-200-konetta. Uusien koneiden myötä reittiverkosto laajeni New Yorkiin ja Manilaan. Kaukolentojen laivasto täydentyi myöhemmin vielä kolmella uudella Boeing 747-koneella.
Lentoyhtiö jatkoi laivastonsa modernisointia neljällä Boeing 727-200-koneella, jotka yhtiö sai käyttöönsä vuosina 1980-1981. Kahta vuotta myöhemmin kahdeksan Airbus A310-konetta ja Airbus A300-600-kone liittyivät laivastoon. 1986 kolme uuden sukupolven Boeing 767-200ER-konetta toimitettiin Kuwait Airwaysille.
Irakin–Iranin sodan aikana vuonna 1984 yhtiön lento Kuwatista Karachiin, Pakistaniin, kaapattiin kesken lennon ja kone pakotettiin kääntymään Teheraniin, Iraniin. Kuusi päivää Teheranin kansainvälisellä lentoasemalla kestäneen pattitilanteen lopuksi Iranin turvallisuusviranomaiset vapauttivat koneessa olleet panttivangit. Vuonna 1988 Kuwait Airwaysin Boeing 747-matkustajakone lento 422 kaapattiin lennolla Bangkokista Kuwaitiin. Syynä kaappaukselle oli Kuwaitin hallituksen pakottaminen vapauttamaan vangitut šiiamuslimiterroristit. Kaappauksen aikana ammuttiin koneessa ollut Kuwaitin turvallisupseeri ja kuwaitilainen palomies. Muita lennolla olleita matkustajia tai miehistön jäseniä ei vahingoitettu. Kaappaus päättyi 16 päivän jälkeen, kun Kuwaitin hallituksen ja terroristien neuvottelusopimus syntyi.
Persianlahden sodassa 1990-luvun alussa Irak miehitti Kuwaitin, mikä vaikeutti huomattavasti lentoyhtiön toimintaa. Toiminta katkesi lopulta kokonaan ja sodan jälkeen yhtiö perustettiin uudelleen. Uudelleen perustetun lentoyhtiön laivasto koostui nyt viidestä Airbus A300-605R-koneesta, kolmesta Airbus A310-308-koneesta, neljästä Airbus A320-200-koneesta, viidestä Aibus A340-313-koneesta ja kahdesta Boeing 777-269ER-koneesta. Reittiverkosto uudistettiin kattamaan yli 47 maahan ympäri maailman ja yhtiön tavoitteiksi valittiin matkustajapalveluiden ja turvallisuuden parantaminen.
Lokakuussa 2007 yhtiön uusi toimitusjohtaja Hamad Abdullatif Al-Falah totesi, että ilman yhtiön yksityistämistä Kuwait Airways tulee kärsimään ongelmia kasvamisen ja laivastonsa uusimisen kanssa.
Kohteet

Kuwait Airways liikennöi säännöllisesti 38 kohteeseen ja lisäksi yhtiöllä on code share-kohteita kuusi. Kausittain yhtiö operoi myös Málagaan.
| --- | --- |
  Kuwait Kuwait (Kuwaitin kansainvälinen lentoasema) Solmukohta   Bahrain Al Muharraq (Bahrainin kansainvälinen lentoasema)   Bangladesh Chittagong (Shah Amanatin kansainvälinen lentoasema)  Dhaka (Shahjalalin kansainvälinen lentoasema)   Egypti Aleksandria (Aleksandrian kansainvälinen lentoasema)  Assiut (Assiutin kansainvälinen lenetoasema)  Kairo (Kairon kansainvälinen lentoasema)  Luxor (Luxorin kansainvälinen lentoasema)  Šarm al-Šaikh (Šarm al-Šaikhin kansainvälinen lentoasema)   Espanja Málaga (Málagan kansainvälinen lentoasema) Kausikohde   Etiopia Addis Abeba (Bolen kansainvälinen lentoasema) Code share-kohde   Filippiinit Manila (Ninoy Aquinon kansainvälinen lentoasema)   Indonesia Jakarta (Soekarno-Hattan kansainvälinen lentoasema)   Intia Chennai (Chennain kansainvälinen lentoasema)  Delhi (Indira Gandhin kansainvälinen lentoasema)  Hyderabad (Hyderabadin kansainvälinen lentoasema)  Kochi (Kochin kansainvälinen lentoasema)  Mumbai (Chhatrapati Shivajin kansainvälinen lentoasema)  Thiruvananthapuram (Trivandrumin kansainvälinen lentoasema)   Iran Teheran (Imaami Khomeinin kansainvälinen lentoasema)   Italia Rooma (Leonardo da Vincin kansainvälinen lentoasema)   Jemen Sanaa (Sanaan kansainvälinen lentoasema) Code share-kohde   Jordania Amman (Kuningatar Alian kansainvälinen lentoasema)   Kiina Peking (Pekingin kansainvälinen lentoasema) Code share-kohde   Kreikka Ateena (Ateenan kansainvälinen lentoasema) Code share-kohde:   Libanon Beirut (Rafik Haririn kansainvälinen lentoasema)   Malesia Kuala Lumpur (Kuala Lumpurin kansainvälinen lentoasema)   Oman Masqat (Seebin kansainvälinen lentoasema)   Qatar Doha (Dohan kansainvälinen lentoasema)   Pakistan Islamabad (Benazir Bhutton kansainvälinen lentoasema)  Lahore (Allama Iqbalin kansainvälinen lentoasema)   Ranska Pariisi (Charles de Gaullen kansainvälinen lentoasema)   Saksa Frankfurt (Frankfurtin kansainvälinen lentoasema)   Saudi Arabia Dammam (Kuningas Fahdin kansainvälinen lentoasema)  Jedda (Kuningas Abdilazizin kansainvälinen lentoasema)  Riad (Kuningas Khalidin kansainvälinen lentoasema)   Sri Lanka Colombo (Bandaranaiken kansainvälinen lentoasema)   Sveitsi Geneve (Geneven kansainvälinen lentoasema)   Syyria Damaskos (Damaskoksen kansainvälinen lentoasema)   Thaimaa Bangkok (Suvarnabhumin kansainvälinen lentoasema)   Tunisia Tunis (Tunis-Karthagon kansainvälinen lentoasema) Code share-kohde   Ukraina Kiova (Borispolin kansainvälinen lentoasema) Code share-kohde   Yhdistyneet arabiemiirikunnat Abu Dhabi (Abu Dhabin kansainvälinen lentoasema)  Dubai (Dubain kansainvälinen lentoasema)   Yhdistynyt kuningaskunta Lontoo (Heathrow'n kansainvälinen lentoasema)   Yhdysvallat New York (John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema)