Siiri Angerkoski
Elokuvaura > Hildasta Kunigundaan

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Siiri teki melkein pelkkää komediaa. Hänet oli mielletty vain keittiökarhuksi, Mimmiksi tai Mantaksi, vaikka ainesta hänessä olisi ollut paljon muuhunkin. | ” |
– Rauha Rentola
Suomen Filmiteollisuus kiinnitti kesällä 1938 Siiri ja Kaarlo Angerkosken kuukausipalkkaisiksi elokuvanäyttelijöiksi, joita ei Suomessa tuolloin juuri ollut. SF:n johtaja T. J. Särkkä oli ohjannut Angerkoskia jo muutamassa elokuvassa ja tarjosi pariskunnalle vakinaista ja päätoimista sopimusta yhtiössä. Siiri Angerkoski epäröi siirtyä täysipäiväisesti elokuvayhtiöön, sillä hän ei olisi halunnut jättää teatteria. Kansanteatterin johtaja Eino Salmelainen myös houkutteli vahvasti pariskuntaa jäämään. Pari harkitsi Särkän tarjousta pitkään ja otti sen lopulta vastaan. Päätöksen ratkaisi pitkälti taloudellinen etu.
Angerkosket näyttelivät usein samoissa elokuvatuotannoissa ja saavuttivat nopeasti koko kansan suosion. He olivat keskushenkilöinä muun muassa Rykmentin murheenkryynissä (1938), jota on pidetty Suomen ensimmäisenä sotilasfarssina. Kaarlo ja Siiri Angerkoski olivat usein koomisena kevennyksenä nuorten päätähtien, kuten Ansa Ikosen, Tauno Palon ja Regina Linnanheimon romanttisten hahmojen rinnalla. Kaarlo Angerkoski kuoli sydänkohtaukseen talvisodan kynnyksellä 1. lokakuuta 1939 vain 33-vuotiaana. Hänen kuluttava elämäntapansa johti varhaiseen kuolemaan. Hän ehti esiintyä 24:ssä elokuvassa, ja pari roolityötä jäi kesken.
Puolisonsa poismenon jälkeen Siiri Angerkoski jatkoi SF:n palveluksessa lähes neljännesvuosisadan ajan. Työ toimi eräänlaisena lääkkeenä suruun. Roolejaan Angerkoski ei voinut juuri valikoida, vaan ne määräsi viime kädessä Särkkä. Hänen rooleikseen vakiintuivat koomiset ja topakat täti-ihmiset. Harvoja vakavia rooleja oli muun muassa isoäidin osa Kaivopuiston kauniissa Reginassa (1941) sekä tummanpuhuva Husso Anna Liisassa (1945), josta Angerkoski palkittiin Jussi-patsaalla parhaasta naissivuosasta. Eräs Angerkosken pitkäaikainen rooli oli Suomisen perheen kotiapulainen Hilda, jota hän näytteli kuudessa Suomisen perhe -elokuvassa vuosina 1941–1959. Roolia pidettiin hänelle kuin mittatilaustyönä tehtynä: Ilta-Sanomien mukaan hän oli roolissaan ”kuin suoraan keittiöstä tuotu studioon”. Hilda oli Angerkosken tavaramerkki 1950-luvulle asti.
Siiri Angerkosken 1940-luvun elokuviin kuuluvat Suomisten lisäksi muun muassa SF-paraati, jossa hän on toisen päähenkilön äiti, sekä Perheen musta lammas, jossa hän on parhaat päivänsä nähnyt diivamainen operettitähti. Elokuvassa August järjestää kaiken (1942) hänellä on naispääosa, Maria Blom. Angerkoski itse piti kyseisestä roolista, koska siinä oli lämpöä ja inhimillisyyttä, ja myös lehdistö kiitteli hänen osasuoritustaan. Hyveellisten kotihengettärien osien vastakohtana Angerkoski näyttelee juopottelevaa Olga-tätiä elokuvassa Pikku-Matti maailmalla (1947). Hienostorouvaa Angerkoski tulkitsi muun muassa Haaviston Leenissä (1948). Täysin erilainen on satuelokuva Prinsessa Ruusunen (1949), jossa hänellä on valtioneuvoksetar Kunigundan rooli. Tuttuun kotiapulaisrooliinsa Angerkoski palasi sotilasfarssissa Serenaadiluutnantti (1949), jossa hän näyttelee majurin kotihengetärtä Lilja Muhosta. Kaikkiaan Siiri Angerkoski oli mukana 36:ssa 1940-luvun ensi-iltaelokuvassa.