stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tositelevisio
Suosion syitä

Tositelevisio on nykyisin hyvin suosittu ohjelmatyyppi. Mediatutkija Veijo Hietalan mukaan tositelevision suosio perustuu siihen, että ihmiset ovat sosiaalisia olentoja, jotka tarkastelevat mielellään muita ihmisiä ja heidän toimintaansa erilaisissa tilanteissa. Hänen mukaansa kulttuurimme muuttui 2000-luvun taitteessa tunteita ja elämyksiä korostavaksi. Tositelevisio näyttää suuria tunteita ja esittelee tavallisten ihmisten koko tunnekirjon. Toisin kuin elokuvissa, tositelevisio tarjoaa todellisia ihmisiä ja oikeita tunteita.
Yksi muista ohjelmatyypeistä poikkeava tositelevision tarjoama tunnetila on myötähäpeä (saks. Fremdscham), joka on empaattisempi muoto vahingonilosta. Lahjattomia, itsekkäitä ja typerästi käyttäytyviä tosi-tv-osallistujia katsoessaan voi jalostaa myötätunnottoman vahingonilon tunteensa osallistujien puolesta häpeämiseksi, kun nämä eivät itse ymmärrä hävetä. Myötähäpeä saa sarjan koukkuun katsojan, joka haluaa seurata voivatko osallistujat käyttäytyä jatkossakin noin hölmösti.
Tositelevisio-ohjelmien katsojamäärien maksimoimiseksi ja suosion ylläpitämiseksi ohjelmia markkinoidaan katsojille tehokkaasti paitsi kyseisellä tv-kanavalla, myös ristiinpromootion avulla muissa saman mediayhtiön tiedotusvälineissä tai kilpailijoiden medioissa, jos näin on sovittu. Esimerkiksi Sanoma-konserni tekee Neloskanavansa tosi-tv-ohjelmista ja niiden esiintyjistä paljon juttuja omistamiinsa lehtiin, kuten Ilta-Sanomiin ja Me Naisiin.
Arvostelua

Tositelevision arvostelijat väittävät, että termi on harhaanjohtava, koska ohjelmat esittävät kaikkea muuta kuin todellisuutta. Tositelevision tekijät usein ohjailevatkin osallistujia eri tavoin. Yleisimpiä ohjailutapoja ovat käsikirjoittaminen, tarkoitushakuiset leikkaukset, eri äänipätkien yhdistely, tapahtumien lavastaminen sekä epäaitojen tilanteiden luominen. Kahden henkilön välille voidaan luoda editoinnin avulla draamaa, jota todellisuudessa ei ole, esimerkiksi leikkaamalla henkilön kommentista toisen henkilön reaktioon, joka onkin kuvattu eri asiayhteydessä, siis reaktiona eri asiaan. Joskus osanottajia kehotetaan käyttäytymään tietyllä tavalla tai sanomaan tiettyjä asioita. Katsojia ei silti useinkaan haittaa, vaikka he tietäisivätkin ohjelmien olevan manipuloituja, sillä se tekee ohjelmista kiinnostavampia.
Joidenkin arvostelijoiden mielestä tositelevisiosarjat ovat sosiaalipornoa ja sen katselijat tirkistelijöitä.
Ylen tutkivan journalismin MOT-ohjelma sai keväällä 2021 haltuunsa kolmen tosi-tv-sarjan suomalaisversioiden esiintyjäsopimuksia (Temptation Island Suomi, Big Brother Suomi sekä Au pairit) ja pyysi niistä kommentteja asiantuntijoilta. Salassapitosopimusten, toimintakieltojen ja kaikista oikeuksista luopumisvaatimusten todettiin olevan tarpeettoman pitkäaikaisia ja monelta osin kohtuuttomia, mahdollisesti jopa lainvastaisia.
Ainakin Ranskassa on oikeuskäsittelyn tuloksena saatu ennakkopäätös, jonka mukaan tosi-tv-ohjelmaan osallistuminen muodostaa työsopimuksen ja osallistujia on siis kohdeltava työntekijöinä siihen liittyvine työaika-, palkkaus- ja työsuojelusäännöksineen. Ennakkopäätöksen tuloksena maassa on eri oikeusasteissa päätetty siitä, minkä suuruisia korvauksia työstä pitäisi milloinkin maksaa. Tositelevisio-ohjelmien tuotantoyhtiöt ovat joutuneet maksamaan suuria korvauksia myös takautuvasti.
Kirjallisuutta

Heikki Kujansivu & Laura Saarenmaa (toim.): Tunnustus ja todistus. Näkökulmia kahteen elämän esittämisen tapaan. Gaudeamus 2007. ISBN 9789524950053
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tositelevisio Wikimedia Commonsissa
Canadian Idol -ohjelman finalisteja vuonna 2008.
Australialaisia rantavahteja seuraavan Hengenpelastajat-sarjan kuvauksissa.
Julkkistositelevisiotähdet Ozzy ja Sharon Osbourne vuonna 2004.
Ukrainan kansantasavalta

Ukrainan kansantasavalta (ukr. Українска Народня Республіка, Ukrajinska Narodna Respublika) oli Ukrainan itsenäiseksi 22. tammikuuta 1918 julistettu tasavalta, joka käsitti periaatteessa Ukrainan lukuun ottamatta Länsi-Ukrainan kansantasavallan aluetta. Ukrainan kielen sana Narodna voidaan kääntää suomeksi kahdella tavalla: joko ’kansan’ tai ’kansallinen’.
Ukrainan valtio

Vallankaappaajat lupasivat pitää yksityisomaisuuden kunniassa ja järjestää uudet vaalit. Valtion nimeksi tuli nyt Ukrainan valtio (ukrainaksi Українска Держава, Ukrajinska Deržava). Vaalien päivämäärä oli jossain epämääräisessä tulevaisuudessa, ja ennen vaaleja olisi hetmanilla diktaattorin valtaoikeudet.
Tämä valtio kuvasti Brest-Litovskin rauhassa ja jo sitä ennen itään suuntautuneessa hyökkäyksessä saksalaisten vahvistunutta asemaa. Ukrainan valtio solmi lukuisia diplomaattisia suhteita, mutta johtuen saksalaisten ja itävaltalaisten miehityksestä laajoilla Ukrainan alueilla, ei Skoropadskyin johtama valtio kyennyt ajamaan kovinkaan kansallista politiikkaa. Lisäksi hetmanihallinto määritteli ukrainalaisuuden valtiollisesti, ei kielellisesti; ukrainalaisia olivat kaikki siellä asuvat, eivät vain ukrainankieliset. Tämän johdosta kansallismieliset suhtautuivat hallintoon epäilevästi. Lopullisesti välit kiristyivät, kun Symon Petljura ja Volodymyr Vynnytšenko pidätettiin syytettynä bolševismista. Syytös oli mieletön, ja miehet vapautettiin, mutta luottamusta hallintoon ei enää voinut syntyä.
Ukrainassa elettiin nyt lyhyttä hengähdystaukoa pitkässä ja monivaiheisessa sodassa. Moni venäläinen konservatiivisesti ajatteleva siirtyi Ukrainaan pakoon Venäjän bolševikkihallintoa ja juuri puhjennutta sisällissotaa. He toivoivat maasta tukikohtaa, josta käsin Venäjä myöhemmin vapautettaisiin.
Uutta hallintoa inhottiin myös maaseudulla. Maareformin peruuttaminen ja vaatimus elintarvikkeiden pakkoluovutuksesta saivat talonpojat tarttumaan aseisiin.
Vaikka hetmanin johtama valtio oli sotilaallisesti ja ulkopoliittisesti täysin riippuvainen Saksasta, sen aikana tehtiin merkittävää kulttuurityötä. Kiovaan perustettiin yliopisto ja Pultavaan Historian ja filologian akatemia. Jo olemassa oleviin yliopistoihin, kuten Odessan yliopistoon, perustettiin ukrainan kielen tiedekuntia. Kiovaan perustettiin myös taideakatemia, kansalliskirjasto ja kansallisarkisto.
Kun Ympärysvaltojen ja Saksan aselepo alkoi 11. marraskuuta 1918, Ukrainan valtion valtiojohto menetti poliittisen voimansa, jolloin ukrainalaiset kansallismieliset sosialidemokraatit saivat jälleen mahdollisuuden nousta valtaan saksalaisvaikutuksen lakattua. Suomen diplomaattisena edustajana Ukrainan valtiossa oli Herman Gummerus, joka kirjoitti kokemuksistaan kirjan Ukrainan murrosajoilta.
Postimerkit

Toinen kansantasavalta ehti painattaa 14 erityyppistä merkkiä käsittävän postimerkkisarjan, jossa on kussakin merkissä merkitykseltään tuntematon kolmikärkivaakuna. Ne painettiin laadukkaana tunnetussa wieniläisessä postimerkkipainossa. Merkeissä oli kuvattuna muun muassa ukrainalaisia merkkihenkilöitä kuten runoilija Taras Ševtšenko ja vapaustaistelija Symon Petljura. Postimerkkejä oli painettu jo vuonna 1918 ja niissäkin oli sama kolmikärkivaakuna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ukrainan kansantasavalta Wikimedia Commonsissa
Volodymyr Vynnytšenko 1910-luvulla.
Skoropadskyi (keskellä) ja hänen upseereitaan.
Ukrainan kansantasavallan myöntämä diplomaattipassi. Myönnetty Sveitsissä oleskelevalle diplomaatille, vuodelta 1919.
Kansantasavallan johtaja Petljura (kolmas vasemmalta) vierailulla Puolassa 9. huhtikuuta 1921.
Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä

Tietoja Suomen tasavallan presidenteistä
Presidenttiys toimikausineen > Presidentit, jotka ovat eronneet kesken toimikauttaan

Risto Ryti erosi vuonna 1944.
Gustaf Mannerheim erosi vuonna 1946.
Urho Kekkonen erosi vuonna 1981.
Presidenttiys toimikausineen > Presidentti, joka on kuollut toimikautensa aikana

Kyösti Kallio kuoli 1940, vajaata kuukautta aiemmin hän oli ilmoittanut eroavansa huonoon terveyteensä vedoten ja hänen toimensa tasavallan presidenttinä oli virallisesti tarkoitus päättyä seuraajakseen valitun Risto Rytin toimeenastumistilaisuudessa
Presidenttiys toimikausineen > Presidenttien antama juhlallinen vakuutus

Luettelo niistä päivistä, jolloin presidentit ovat antaneet juhlallisen vakuutuksen eduskunnan edessä ensimmäisen toimikautensa alussa.
| Presidentti | Vuosi | Päivämäärä | Viikonpäivä | Huomautus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ståhlberg, K. J.K. J. Ståhlberg | 1919 | 26. heinäkuuta 1919  | lauantai  | Eduskunta toimitti presidentin vaalin perjantaina 25. heinäkuuta 1919. |
| Relander, Lauri KristianLauri Kristian Relander | 1925 | 2. maaliskuuta 1925  | maanantai  |  |
| Svinhufvud, P. E.P. E. Svinhufvud | 1931 | 2. maaliskuuta 1931  | maanantai  |  |
| Kallio, KyöstiKyösti Kallio | 1937 | 1. maaliskuuta 1937  | maanantai  |  |
| Ryti, RistoRisto Ryti | 1940 | 21. joulukuuta 1940  | lauantai  |  |
| Mannerheim, GustafGustaf Mannerheim | 1944 | 4. elokuuta 1944  | perjantai | Laki vahvistettiin 4. elokuuta 1944. |
| Paasikivi, J. K.J. K. Paasikivi | 1946 | 11. maaliskuuta 1946  | maanantai  | Eduskunta toimitti presidentin vaalin lauantaina 9. maaliskuuta 1946. |
| Kekkonen, UrhoUrho Kekkonen | 1956 | 1. maaliskuuta 1956  | torstai  |  |
| Koivisto, MaunoMauno Koivisto | 1982 | 27. tammikuuta 1982  | keskiviikko  |  |
| Ahtisaari, MarttiMartti Ahtisaari | 1994 | 1. maaliskuuta 1994  | tiistai  |  |
| Halonen, TarjaTarja Halonen | 2000 | 1. maaliskuuta 2000  | keskiviikko  |  |
| Niinistö, SauliSauli Niinistö | 2012 | 1. maaliskuuta 2012 | torstai |  |
| Stubb, AlexanderAlexander Stubb | 2024 | 1. maaliskuuta 2024 | perjantai |  |
1 2  Valtiopäivät 1919, osa pöytäkirjat I, sivut 1085–1086.
↑  Valtiopäivät 1919, osa pöytäkirjat I, sivut 1083–1084.
1 2  Valtiopäivät 1925, osa pöytäkirjat I, sivut 313–316.
↑  Esko Hakkila: ”Laki Suomen Hallitusmuodon täytäntöönpanosta”, Suomen tasavallan perustuslait, s. 352.  (Huomautus 1 §:n alla)  Werner Söderström Oy, 1939.
1 2  Valtiopäivät 1931, osa pöytäkirjat I, sivut 127–132.
1 2  Valtiopäivät 1937, osa pöytäkirjat I, sivut 305–310.
1 2  Valtiopäivät 1940, osa pöytäkirjat II, sivut 1793–1799.
↑  Valtiopäivät 1944, osa pöytäkirjat I, sivut 533–534.
↑  Valtiopäivät 1946, osa pöytäkirjat I, sivut 279–282.
1 2  Valtiopäivät 1946, osa pöytäkirjat I, sivut 277–278.
1 2  Valtiopäivät 1956, osa pöytäkirjat I, sivut 119–125.
1 2  Vuoden 1981 valtiopäivät, osa pöytäkirjat 4, sivut 3655–3659.
1 2  Vuoden 1994 valtiopäivät, osa pöytäkirjat 1, sivut 195–202.
1 2  Vuoden 2000 valtiopäivät, osa pöytäkirjat 1, sivut 497–505
Presidenttien valinnat > Presidentit, jotka on valittu toimeensa useamman kuin yhden kerran

Risto Ryti valittiin vuonna 1943 toiselle kaudelle.
J. K. Paasikivi valittiin vuonna 1950 toiselle kaudelle.
Urho Kekkonen valittiin uudelleen presidentiksi vuosina 1962, 1968 ja 1978.
Mauno Koivisto valittiin vuonna 1988 toiselle kaudelle.
Tarja Halonen valittiin vuonna 2006 toiselle kaudelle.
Sauli Niinistö valittiin vuonna 2018 toiselle kaudelle.
Presidenttien valinnat > Presidentit, jotka ovat hävinneet vaalin tasavallan presidenttinä

P. E. Svinhufvud hävisi 1937 Kyösti Kalliolle 73 valitsijamiesäänellä.
J. K. Paasikivi sai 1956 84 ääntä toisella kierroksella, vaikka vielä sitä ennen ei ollut suostunut käytännössä ehdokkaaksi.
Presidenttien valinnat > Presidentti, joka on ollut ehdolla presidenttikautensa jälkeen

K. J. Ståhlberg oli ehdolla vuosina 1931, 1937 ja 1946 tulematta kuitenkaan valituksi.
Presidenttien valinnat > Presidentit, jotka ovat olleet ehdolla myös ennen kuin heistä tuli presidentti

Gustaf Mannerheim (1919)
Lauri Kristian Relander (1919)
Risto Ryti (1925)
Kyösti Kallio (1931)
Urho Kekkonen (1950)
Sauli Niinistö (2006)
Presidenttien valinnat > Presidentit, jotka on valittu puolueisiin sitoutumattomina ehdokkaina

1944: Gustaf Mannerheim
2018: Sauli Niinistö valittiin toiselle kaudelle valitsijayhdistyksen ehdokkaana
Presidenttien valinnat > Presidentit, jotka on valinnut eduskunta

1919: K. J. Ståhlberg valittiin Suomen ensimmäiseksi presidentiksi
1946: J. K. Paasikivi valittiin presidentiksi Mannerheimin erottua toimesta tämän kauden loppuosaksi eduskunnassa sotatilan takia.
Presidenttien valinnat > Presidentit, joiden toimikausi on säädetty poikkeuslailla

1944: Gustaf Mannerheim määrättiin Risto Rytin seuraajaksi eduskunnan yksimielisesti säätämällä poikkeuslailla.
1973: Urho Kekkosen kolmatta presidenttikautta jatkettiin neljällä vuodella poikkeuslailla.
Presidenttien valinnat > Presidentit, jotka ovat tulleet valituksi, vaikka ovat saaneet ensimmäisellä tai toisella kierroksella vähemmän ääniä kuin toinen ehdokas

Lauri Kristian Relander sai 1925 toisella kierroksella 97 valitsijamiesääntä ja Risto Ryti 104. Kolmannella kierroksella Relander sai 172 ja Ryti 109 ääntä
P. E. Svinhufvud sai 1931 ensimmäisellä kierroksella 88 valitsijamiesääntä ja Väinö Tanner 90. Toisella kierroksella Svinhufvud sai 98 ääntä ja K. J. Ståhlberg 149 ääntä; Tanner ei saanut yhtään ääntä. Kolmannella kierroksella Svinhufvud sai 151 ja Ståhlberg 149 ääntä
Kyösti Kallio sai 1937 ensimmäisellä kierroksella 56 ääntä, P. E. Svinhufvud 94 ääntä ja K. J. Ståhlberg 150 ääntä. Toisella kierroksella Kallio sai 177, Svinhufvud 104 ja Ståhlberg 19 ääntä
Urho Kekkonen sai 1956 toisella kierroksella 102 ääntä ja K.-A. Fagerholm 114 ääntä. Kolmannella kierroksella Kekkonen sai 151 ääntä ja Fagerholm 149 ääntä.
Presidenttien valinnat > Presidenteiksi valituiksi tulleet ehdokkaina puolueen mukaan

| Vaali | Presidentti | Ehdokkaaksi asettanut puolue tai ryhmä/ehdokkaaksi asettaneet puolueet tai ryhmät | Äänimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1919 | Ståhlberg, K. J.K. J. Ståhlberg | Kansallinen Edistyspuolue | kansaned. 143 |
| 1925 | Relander, Lauri KristianLauri Kristian Relander | Maalaisliitto | valitsijam. 172 |
| 1931 | Svinhufvud, P. E.P. E. Svinhufvud | Kansallinen Kokoomuspuolue | valitsijam. 151 |
| 1937 | Kallio, KyöstiKyösti Kallio | Maalaisliitto | valitsijam. 177 |
| 1940 | Ryti, RistoRisto Ryti | Kansallinen Edistyspuolue | valitsijam. 288 |
| 1943 | Ryti, RistoRisto Ryti | Kansallinen Edistyspuolue | valitsijam. 269 |
| 1946 | Paasikivi, J. K.J. K. Paasikivi | Kansallinen Kokoomuspuolue | kansaned. 159 |
| 1950 | Paasikivi, J. K.J. K. Paasikivi | Kansallinen Kokoomuspuolue, Kansallinen Edistyspuolue, Itsenäinen Keskiluokka, Pienviljelijäin puolue, Ruotsalainen kansanpuolue, Ruotsalainen vapaamielinen puolue | valitsijam. 171 |
| 1956 | Kekkonen, UrhoUrho Kekkonen | Maalaisliitto | valitsijam. 151 |
| 1962 | Kekkonen, UrhoUrho Kekkonen | Maalaisliitto, Ruotsalainen kansanpuolue, Suomen Kansanpuolue | valitsijam. 199 |
| 1968 | Kekkonen, UrhoUrho Kekkonen | Keskustapuolue, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto | valitsijam. 201 |
| 1978 | Kekkonen, UrhoUrho Kekkonen | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Keskustapuolue, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, Kansallinen Kokoomus, Ruotsalainen kansanpuolue, Liberaalinen Kansanpuolue, Sosialistinen Työväenpuolue, Suomen Yksityisyrittäjäin Puolue, Åländsk Samling | valitsijam. 259 |
| 1982 | Koivisto, MaunoMauno Koivisto | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | valitsijam. 167 |
| 1988 | Koivisto, MaunoMauno Koivisto | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Suomen Maaseudun Puolue, Pro Koivisto, Åländsk Samling | valitsijam. 189 |
| 1994 | Ahtisaari, MarttiMartti Ahtisaari | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 1 723 485 |
| 2000 | Halonen, TarjaTarja Halonen | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 1 644 532 |
| 2006 | Halonen, TarjaTarja Halonen | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, Vasemmistoliitto | 1 630 980 |
| 2012 | Niinistö, SauliSauli Niinistö | Kansallinen Kokoomus | 1 802 328 |
| 2018 | Niinistö, SauliSauli Niinistö | valitsijayhdistys, Kansallinen Kokoomus, Suomen Kristillisdemokraatit | 1 874 331 |
| 2024 | Stubb, AlexanderAlexander Stubb | Kansallinen Kokoomus | 1 575 211 |
Presidenttien nimet > Presidenttien entiset nimet

Kaarlo Juho Ståhlberg oli ristimänimeltään Carl Johan Ståhlberg
Lauri Kristian Relander oli ristimänimeltään Lars Kristian Relander
Kyösti Kallio oli ristimänimeltään Gustaf Kalliokangas
Juho Kusti Paasikiven nimi oli vuoteen 1887 Johan Gustaf Hellstén.
Presidenttien nimet > Presidenteistä käytetyt lempinimet

Lauri Kristian Relander: Reissu-Lasse, Reissu-Lassi, Reslander
P. E. Svinhufvud: Ukko-Pekka
Gustaf Mannerheim: Marski
J. K. Paasikivi: Ukko
Urho Kekkonen: Urkki, UKK, Ukko
Mauno Koivisto: Manu
Martti Ahtisaari: Mara
Tarja Halonen: Muumimamma
Sauli Niinistö: Saukki, Sale
Alexander Stubb: Alex
Presidenttien taustat > Presidentit, joilla on oikeustieteellinen koulutus

K. J. Ståhlberg
P. E. Svinhufvud
Risto Ryti
J. K. Paasikivi
Urho Kekkonen
Tarja Halonen
Sauli Niinistö
Presidenttien taustat > Presidentit, jotka ovat toimineet diplomaattina

Juho Kusti Paasikivi
Martti Ahtisaari
Presidenttien taustat > Presidentit, jotka ovat toimineet Suomen Pankin pääjohtajana

Risto Ryti 1924–1943, 1944–1945
Mauno Koivisto 1968–1982
Presidenttien taustat > Presidentti, joka on toiminut oikeuskanslerina

P. E. Svinhufvud 1918
Presidenttien taustat > Presidenttien asepalvelus

Suorittaneet (ylin sotilasarvo):
P. E. Svinhufvud (sotamies Venäjän armeijan Suomen kaartissa)
Gustaf Mannerheim (kenraaliluutnantti Venäjän armeijassa, Suomen marsalkka Suomen puolustusvoimissa)
Urho Kekkonen (kersantti)
Mauno Koivisto (alikersantti)
Martti Ahtisaari (kapteeni)
Sauli Niinistö (kapteeni)
Alexander Stubb (korpraali)
Eivät suorittaneet:
K. J. Ståhlberg
Lauri Kristian Relander
Kyösti Kallio
Risto Ryti
J. K. Paasikivi
Tarja Halonen
Presidenttien taustat > Presidentit, jotka eivät ole toimineet ylipäällikkönä

Kyösti Kallio, luovutti ylipäällikkyyden sotamarsalkka Gustaf Mannerheimille talvisodan alettua 1939.
Risto Ryti
Presidenttien taustat > Presidentit, jotka ovat palvelleet rintamalla sodassa

Gustaf Mannerheim (Venäjän palveluksessa Venäjän–Japanin sodassa 1904–1905 ja ensimmäisessä maailmansodassa Itävalta-Unkarin vastaisella rintamalla 1914–1917, kenraalikuntaan kuuluneena ei kuitenkaan varsinaisissa taisteluissa)
Urho Kekkonen (Suomen sisällissodassa 1918)
Mauno Koivisto (jatkosodassa 1942–1944).
Presidenttien taustat > Presidenttien äidinkieli

Presidentti Gustaf Mannerheim oli äidinkieleltään ruotsinkielinen.
Presidentti Alexander Stubb syntyi kaksikieliseen perheeseen ja puhui äitinsä kanssa suomea ja isänsä kanssa ruotsia.
Presidentti Lauri Kristian Relanderin äidinkieli oli suomi. Puolisonsa Signen kanssa Relander puhui ruotsia.
P. E. Svinhufvudin äidinkieli oli suomi. Puolisonsa Ellenin kanssa Svinhufvud puhui ruotsia.
Presidenttien taustat > Presidentit, jotka ovat tulleet politiikan ulkopuolelta

Gustaf Mannerheim
Martti Ahtisaari
Presidentit politiikassa > Presidentit, jotka ovat toimineet pääministerinä

P. E. Svinhufvud 1917–1918, 1930–1931
J. K. Paasikivi 1918, 1944–1946
Kyösti Kallio 1922–1924, 1925–1926, 1929–1930, 1936–1937
Risto Ryti 1939–1940
Urho Kekkonen 1950–1951, 1952–1953, 1954–1956
Mauno Koivisto 1968–1970, 1979–1982
Alexander Stubb 2014–2015
Presidentit politiikassa > Presidentit, jotka ovat toimineet valtiovarainministerinä

Risto Ryti 1921–1922, 1922–1924
Mauno Koivisto 1966–1968, 1972
Sauli Niinistö 1996–2003
Alexander Stubb 2015–2016
Presidentit politiikassa > Presidentit, jotka ovat toimineet ulkoasiainministerinä

Urho Kekkonen 1952–1953, 1954
Tarja Halonen 1995–2000
Alexander Stubb 2008–2011
Presidentit politiikassa > Presidentit, jotka ovat toimineet oikeusministerinä

Urho Kekkonen 1936–1937, 1944–1946, 1951
Tarja Halonen 1990–1991
Sauli Niinistö 1995–1996
Presidentit politiikassa > Presidentti, joka on toiminut puolustusministerinä

Kyösti Kallio 1923
Presidentit politiikassa > Presidentit, jotka ovat toimineet kansanedustajana

P. E. Svinhufvud 1907–1917, 1930–1931: eduskunnan puhemies 1907–1913
Kyösti Kallio 1907–1937: eduskunnan puhemies 1920–1921, 1924–1925, 1927–1928, 1929, 1930–1936
J. K. Paasikivi 1907–1909, 1910–1914
K. J. Ståhlberg 1908–1910, 1914–1918, 1930–1933: eduskunnan puhemies 1914–1917
Lauri Kristian Relander 1910–1914, 1917–1920: eduskunnan puhemies 1919–1920
Risto Ryti 1919–1924, 1927–1929
Urho Kekkonen 1936–1956: eduskunnan puhemies 1948–1950
Tarja Halonen 1979–2000
Sauli Niinistö 1987–2003, 2007–2011: eduskunnan puhemies 2007–2011
Alexander Stubb 2011–2017
Presidentit politiikassa > Presidentti, joka on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä

Alexander Stubb 2004–2008
Presidentit politiikassa > Presidentit, jotka ovat toimineet kaupunginvaltuutettuna

K. J. Ståhlberg (Helsinki 1901–1903)
Risto Ryti (Helsinki 1924–1927)
J. K. Paasikivi (Helsinki 1915–1918)
Mauno Koivisto (Turku 1957)
Tarja Halonen (Helsinki 1977–1996)
Sauli Niinistö (Salo 1977–1992)
Presidentit politiikassa > Presidentti, joka on toiminut maaherrana

Lauri Kristian Relander 1920–1925 (Viipurin lääni)
Presidentit politiikassa > Presidentit, jotka ovat toimineet puolueen puheenjohtajana

Kyösti Kallio 1909–1917 (Maalaisliitto)
J. K. Paasikivi 1934–1936 (Kansallinen Kokoomuspuolue)
Sauli Niinistö 1994–2001 (Kansallinen Kokoomus)
Alexander Stubb 2014–2016 (Kansallinen Kokoomus)
Presidentit oikeudessa

Suomen perustuslain 113 §:n mukaan Suomen tasavallan presidentin toimesta ei saa nostaa syytettä, ellei kyseessä ole maanpetosrikos, valtiopetosrikos tai rikos ihmisyyttä vastaan. Vastaava säännös oli jo vuoden 1919 hallitusmuodossa. Siitä kuitenkin poikettiin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, jota koskenut laki säädettiin perustuslain säätämisjärjestyksessä.
Presidentintoimesta elokuussa 1944 eronnut Risto Ryti oli syytettynä sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä 1945–1946.
Oikeudenkäymiskaaren mukaan toimessa olevaa tasavallan presidenttiä ei voida kutsua todistajaksi oikeudenkäyntiin. Presidentti voi kuitenkin halutessaan suostua antamaan todistajanlausunnon tuomioistuimessa taikka kirjallisen lausunnon, jota voidaan käyttää todisteena.