stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Helmiä ja sikoja
Juoni

Hirvosen veljesten, Läden, Timon, Ruhon ja Pojun, elämä keskittyy enimmäkseen pimeän viinan ja pikkusuolaisten kauppaamiseen ja saksalaisten poliisisarjojen katsomiseen. Epäonnisen viinan salakuljetusmatkan jälkeen poikien isä joutuu vankilaan. Hirvosten isän vastuu velasta rikollisfirmalle siirtyy pojille, ja firman jäsenet Sika ja Limppu vaativat suurta rahasummaa heiltä.
Pojat saavat yllättäen uuden perheenjäsenen, kun heidän pikkusiskopuolensa Saara muuttaa heidän luokseen. Pian selviää, että Saaralla on upea lauluääni, ja pojat keksivät ilmoittaa tytön lasten laulukilpailuun. Tyttöä valmentamaan palkataan entinen tenavatähti, nykyinen kapakkaruusu, Laura. Saara selviytyy kilpailuun, jossa palkintona ovat auto ja suuri rahasumma. Saaran äiti on kuitenkin esteenä, sillä hän myös vaatii voittorahoja itselleen. Kesken esityksensä Saara pyörtyy lavalle. Seuraa kaaos, jota hyväksi käyttäen laaditun juonen mukaan pojat varastavat palkintorahat. Pojat livahtavat paikalta ja postittavat osan rahoista Sialle ja Limpulle.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Amanda Pilke  | … |  Saara Mäkinen   |
|  Mikko Leppilampi  | … |  Läde Hirvonen   |
|  Laura Birn  | … |  Laura   |
|  Timo Lavikainen  | … |  Ruho Hirvonen   |
|  Unto Helo  | … |  Timo Hirvonen   |
|  Jimi Pääkallo  | … |  Poju Hirvonen   |
|  Outi Mäenpää  | … |  Saaran äiti   |
|  Antti Reini  | … |  Lauran ex-miesystävä   |
|  Pekka Valkeejärvi  | … |  Erkki ”Ukko” Hirvonen   |
|  Antti Virmavirta  | … |  Sika    |
|  Tomi Salmela  | … |  Limppu    |
|  Sakari Kuosmanen  | … |  Lehikoinen   |
|  Matti Onnismaa  | … |  Saaran äidin miesystävä   |
|  Risto Salmi  | … |  Alkon myyjä   |
Aiheesta muualla

Helmiä ja sikoja - Yle Areena
Haukur Tómasson

Haukur Tómasson vuonna 2004.
Haukur Tómasson (s. 1960) on islantilainen säveltäjä. Hän sai vuonna 2004 Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon kamarioopperastaan Gudrún's 4th Song. Muihin hänen saamiinsa palkintoihin kuuluu muiden muassa useita Islannin musiikkipalkintoja.
Haukur sai maisterinarvon Kalifornian yliopistosta (San Diego). Hän omisti viulukonserton (1997) Sigrún Eðvaldsdóttirille ja CAPUT Ensemblelle.
Haulikkorihla

Haulikkorihla
Haulikkorihla on pitkäpiippuinen metsästykseen tarkoitettu taittolukkoinen yhdistelmäase, jossa on yksi haulipiippu ja yksi rihlapiippu. Rihlapiippu eli luotipiippu tavallisesti alempana. Piiput voivat sijaita myös rinnakkain, mutta se on harvinaista.
Haulikkorihlaa ei tule sekoittaa rihlakkoon, jolla tarkoitetaan rihlattua metsästysasetta (luodikko ja kivääri). Vanhat suustaladattavat "metsästyspyssyt" olivat sileäpiippuisia ja ne ladattiin vaihtoehtoisesti joko haulipanoksella tai kuulalla aiotun riistan mukaan. Piipun rihlaaminen ja kaliiperin pienentäminen tarkkuuden ja lähtönopeuden parantamiseksi edustivat tuolloin uutta tekniikkaa ja aseiden eriytymistä käyttötarkoituksen mukaan. Nimityksiksi vakiintui haulikko ja luodikko eli  rihlakko tai sotilastermein saksalaislainana kivääri ( <Gewehr).
Haulikkorihla on lähes aina taittuvalukkoinen ase haulikon tapaan, ja sitä käytetään tavallisimmin pienriistan metsästyksessä. Haulipiippu on yleensä 12/70 tai 12/76 -kaliiperinen, luotipiippu esimerkiksi .222 rem.
Haulikkorihlaa käytetään korvaamaan kaksi asetta esimerkiksi metsälintuja haukkuvalla lintukoiralla metsästettäessä, jolloin karkottuvia tai lähietäisyydellä olevia saaliita pyydystetään haulipiipulla ja haulikon kantomatkan (noin 35 metriä) ulkopuolella olevia liikkumattomia maaleja rihlapiipulla. Näin vältytään kahden erillisen aseen kantamiselta.
Haulikkorihla ei yleensä ole luotipiippunsa osalta yhtä tarkka kuin pulttilukkoiset kiväärit, mutta tarkkuus on silti yleensä täysin riittävä vaativaankin metsästykseen. Haulipiippu eroaa haulikon piipusta usein vain pituutensa osalta: haulikkorihlojen piippupari on usein lyhyempi aseen keventämiseksi ja sen käytön nopeuttamiseksi.
Muita monipiippuisia yhdistelmäaseita ovat muun muassa drillinki kahdella hauli- ja yhdellä luotipiipullaan, ja kaksoisluodikko kahdella luotipiipullaan. Drillinki ei ole Suomessa niin yleinen kuin haulikkorihla.
Kaksoisluodikko yleistyi Suomessa vasta, kun Valmet toi 412-sarjansa markkinoille 80-luvulla. Tätä ennen kaksoisluodikkoja ei yleisesti Suomessa käytetty, lähinnä aseiden korkean hinnan vuoksi. Edullisempia haulikkorihloja sekä kaksoisluodikoita on tullut viimeisen kymmenen vuoden aikana myyntiin Venäjältä. Niitä valmistaa venäläisen Kalašnikov-konsernin Iževskin asetehdas (Ižmaš). Kyseinen tehdas valmistaa Baikal-haulikot sekä Kalashnkikov AK-47 rynnäkkökiväärit.
Harmonia

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Harmonia – tarkoittaen yleensäkin sopusointua – voi viitata seuraaviin asioihin:
harmonia, musiikin teorian termi, jolla tarkoitetaan yhtä aikaa soivia erikorkuisia ääniä
Harmonia, kreikkalaisen mytologian sovun jumalatar
40 Harmonia, asteroidi
Harmonia, leppäkerttuihin (Coccinellidae) kuuluva kovakuoriaissuku
Harmonia, kasvisuku, johon kuuluu Kaliforniassa kasvavia asterikasveja
Harmonia, kaupunki Rio Grande do Sulissa, Brasiliassa
Harmonia, Turussa sijaitseva suihkulähdeveistos
Harmonia, Mika Myllyahon kirjoittama näytelmä
Harmonia, saksalainen yhtye
Harmonia-puolue, latvialainen puolue
Harmonia Mundi, ranskalainen levy-yhtiö
looginen harmonia, logiikan käsite
ennalta-asetettu harmonia, Leibnizin filosofiaan liittyvä käsite.
Harmonia, Nicolen EP-levy vuodelta 2001.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Harmonia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Freestylehiihto

Freestylen hyppytekniikkaa.
Freestyle on laskettelun osa-alue, joka muodostuu useista alalajeista, joita ei voida täysin erotella. Perinteinen freestylehiihto koostui kumparelaskusta, hypyistä (engl. aerials) ja suksibaletista (engl. ski ballet ja myöhemmin acroski). Suksibaletin kilpailutoiminta on loppunut lähes kokonaan.
Lajin alkujuuret löytyvät 1930-luvulta, jolloin norjalaiset hiihtäjät ryhtyivät käyttämään ”hiihtoaerobikkia” sekä alppi- että murtomaahiihtoharjoittelussa. Edelleen laji kehittyi 1960- ja 1970-lukujen taitteen hurjapäisten hot dog -laskijoiden räväkästä laskutavasta, joka poikkesi suuresti aikansa hiihtokäsityksestä. ”Hodarihiihdon” keskeisiä arvoja olivat kova vauhti, ilmavat hypyt ja näyttävä tyyli. Aikanaan laji sai lisäkseen voimisteluvaikutteita ja vakiintui olympiakelpoiseksi kilpaurheiluksi.
Freestylen yhteen nitova ajatus on kautta aikojen ollut kaikkien lajien tasapainoinen osaaminen. Alkujaan freestylekisat olivat kokonaiskilpailuja, joissa kaikki laskivat sekä kumpareet, hypyt, että baletin. 1980-luvulta alkanut erikoistumisen kausi näyttää tällä hetkellämilloin? olevan päättymässä, sillä ”new school” on nostanut monipuolisuuden takaisin arvoonsakenen mukaan?.
Lajit > Baletti

Baletti on vanha freestylehiihdon muoto, jossa kilpailijat laskevat loivaa rinnettä alas ja tekevät musiikin tahdissa erilaisia taitoa vaativia temppuja. Suksibaletti oli olympialaisten näytöslajina sekä 1988 Calgaryssä että 1992 Albertvillessä, mutta laji ei ole enää FIS:n lajiohjelmassa. Lajin viimeinen maailmancup-kausi kisattiin vuonna 2000.
Lajit > Aerials

Perinteiset hypyt eli aerials ovat freestylehiihdon laji, jossa kilpailijat hyppäävät jyrkästä hyppyristä korkealle ilmaan ja tekevät erilaisia voltteja ja käänteitä. Seitsemän arvostelutuomaria arvostelee ennalta ilmoitetut hypyt vaikeuskertoimen mukaan siten, että 20 prosenttia pisteistä tulee ilmaannoususta, 50 prosenttia muodosta ilmassa ja 30 prosenttia alastulosta. Kilpailusuoritus koostuu kahdesta hypystä. Loppukilpailuun selviytyy 10–12 parasta. Hypyt olivat olympialaisissa näytöslajina vuonna 1988 Calgaryssä ja virallisessa kisaohjelmassa ensimmäistä kertaa vuonna 1994 Lillehammerissa.
Lajit > Kumparelasku

Muiden freestylen osalajien kutistuttua kumparelaskusta on tullut Suomessa lähestulkoon freestylehiihdon synonyymi. Kumparelasku on energinen sekoitus ratalaskua sekä freestylelle ominaista tyylittelyä ja teknistä monimutkaisuutta. Kumparelaskussa kilpailurinne on 235 metriä ± 35 metriä pitkä (poikkeus: mm-kilpailuissa 225 ja olympialaisissa 250 metriä), jonka aikana suoritetaan kaksi vapaavalintaista hyppyä. Radan keskijyrkkyys on 28 astetta. Kumparelaskua tuomaroi yleensä 5–7 tuomaria, joista 3–5 on tekniikkatuomareita ja kaksi hyppytuomareita. Kumparelaskijan kokonaispisteet muodostuvat tekniikasta (60 % pisteistä), ajasta (20 % pisteistä) sekä hypyistä (20 % pisteistä).
Lajit > Skicross

Skicross on lumilautailun vastaavanlaisesta lajista kehitetty kilpailumuoto, jossa tavallisimmin neljä osanottajaa laskee yhtä aikaa 800–1 200 metrin mittaista rataa, joka sisältää käännöksiä ja hyppyreitä. Kilpailut koostuvat tavallisesti useista pudotuseristä, joiden parhaiten sijoittuneet laskijat etenevät seuraavalle kierrokselle. Lajissa käytetään alppihiihdon suurpujottelun tyyppisiä välineitä ja selkäpanssari sekä kypärä ovat pakollisia. Laji oli ensimmäistä kertaa mukana talviolympialaisissa vuonna 2010 Vancouverissa. Skicrossissa ranking on täysin maaliinsaapumisjärjestykseen perustuva, eikä se sisällä lainkaan arvosteluelementtejä. Näin ollen skicross ei ole varsinaisesti freestyle-laji.
Lajit > Halfpipe

Halfpipe eli paippi (käännetään joskus mediassa 'lumikouru') on laji, jossa kilpailijat laskevat alas puolikaaren muotoista paippia ja tekevät taitoa vaativia temppuja hypätessään paipin kaaresta ilmaan. Yhteen paippiraniin (engl. run) mahtuu yleensä 6–8 hyppyä eli hittiä. Lasku arvostellaan kokonaiskuvan perusteella.   Välineinä lajissa käyteään twintip-suksia, joilla on mahdollista laskea myös takaperin. Kilpailuissa kypärän käyttö on pakollista.
Kisakokoisia paippeja on suomalaisissa hiihtokeskuksissa ajankohdasta riippuen yhdestä kolmeen kappaletta, ja kaikki sijaitsevat Ruuhka-Suomen ulkopuolella. Suorituspaikkojen vähyys ja heikohko laatu sekä paippilaskun korkea tekninen aloittamiskynnys on johtanut harrastajien siirtymiseen parkkeihin. Paipista on muodostunut vanhojen freestyle-lajien kaltainen eliittilaji, jolla on vähän harrastajia ja mutta suhteellisen paljon medianäkyvyyttä.
Lajit > Slopestyle

Slopestyle on tyypillistä parkkilaskua mukaileva kilpailulaji, ja harrastajatasolla freestyle-lajeista suosituin. Sappeella järjestettävä Finnish Open Slopestyle kerää vuosittain noin seitsemänkymmentä kilpailijaa. Finnish Open on ensimmäinen suomalainen freestyle-hiihdon kilpailu jolle on myönnetty AFP-status. Rukan SM-kisojen kerätessä kaikkiin freestyle-lajeihin (sis. skicross) yhteensä noin 140 osallistujaa.  Lajissa käytetään twintip-suksia, jotka mahdollistavat laskemisen takaperin.Kilpailuissa kypärän käyttö on pakollista.
Slopestylessa kilpailuratana on parkki, joka voi sisältää kaikkia mahdollisia freestyle-elementtejä. Tyypillisesti slopestyle-radat koostuvat hyppyreistä ja reileistä eli kaiteista, joiden sijoittelussa ja muotoilussa eli sheippauksessa paikallinen järjestäjätaho pyrkii tuomaan esiin omaa luovuttaan. Yhteen kisalaskuun kuuluu tyypillisesti kolmesta kymmeneen hittiä. Lasku arvostellaan kokonaiskuvan perusteella.
Lajit > Big air

Big air on nykyaikainen new school -hyppylaji. Big air -hyppyrin profiili on nykyaikaisen parkkihyppyrin mukainen; hyppyrin nokka nousee rauhallisesti, ja lähtökulma on huomattavasti loivempi kuin aerials-hyppyrissä. Alastulon kumpu on yleensä suunnilleen nokan kärjen korkeudella, mikä lisää laskijoiden turvallisuutta. Koko hyppyrin leveys on aerials-hyppyriin verrattuna moninkertainen, koska hyppyihin lähdetään usein leikkaavalla käännöksellä. Big air -hypyt arvostellaan kokonaiskuvan perusteella.
Lajit > New school- eli vapaahiihto

Freestyle-hiihdon ”new school” -lajeiksi luetaan usein hypyt (engl. big air), paippi (half pipe), ja slopestyle. Tämä jaottelu on kuitenkin vain kilpailutoimintaa varten luotu kategoriointi. New school -lajien suorituspaikat ja -tavat eivät ole kovin vakiintuneita. Newschool-hiihdossa tärkeitä arvoja suhteessa perinteiseen freestyleen ovat laskun tyylikkyys ja oivaltavuus. New school -kilpailujen arvostelu poikkeaa suuresti perinteisistä lajeista. Arvostelu perustuu laskusuorituksen kokonaiskuvaan, jossa yksikään elementti yksinään ei erotu muista tai nouse muiden yläpuolelle. Tämä arvosteluperiaate antaa laskijoille vapautta tehdä asioita uudella tavalla ja mahdollistaa lajin kehittymisen ajan myötä. AFP:n tuomarointikriteeristö, jota käytetään kaikissa AFP:n ja FIS:n kilpailuissa, muodostuu seuraavista osa-alueista:
Puhtaus
Vaikeustaso
Ilmavuus
Temppujen monipuolisuus
Temppuyhdistelmät
Luovuus
Kilpailusuoritukset arvostellaan skaalalla 0–100. Pisteet 0–40 on varattu lähinnä kaadutuille suorituksille ja kisan voittosuoritus pyritään sijoittamaan välille 90–95 pistettä. Pisteytys on suhteellinen ja vertailukelpoinen vain saman kilpailun sisällä, usein ainoastaan saman lähdön eli heatin sisällä. Pisteytys ei siis ole itsetarkoituksellinen, vaan ainoastaan työkalu oikean järjestyksen löytämistä varten. Kilpailusijoituksista AFP ja FIS jakavat ranking-pisteitä, joilla määräytyvät maailmanlistan sijoitukset.
Kilpailuja

Freestylehiihdossa järjestetään MM-kisat joka toinen vuosi. Ensimmäiset maailmanmestaruuskisat järjestettiin Ranskan Tignesissä vuonna 1986. Lajin 10. MM-kilpailut järjestettiin Kuusamon Rukalla maaliskuussa 2005, jossa oli ensimmäistä kertaa viisi lajia ohjelmistossa. Nämä lajit olivat kumpareet, parikumpareet, hypyt, skicross ja halfpipe. Olympialaisissa kumpareiden ensimmäiset mestaruudet ratkottiin Albertvillessä 1992 ja hypyissä puolestaan Lillehammerissa 1994. Vancouverissa 2010 ohjelmassa oli ensimmäistä kertaa mukana skicross ja Sotšissa 2014 mukana olivat myös halfpipe ja slopestyle.
Freestylehiihdon maailmancupia on laskettu vuodesta 1979 asti.
New school -lajien arvostetuin kilpailu on Winter X Games, joissa on kilpailtu hiihdon slopestylessa ensi kerran vuonna 1998. Nykyisin X Gamesin freestyle-hiihtolajeja ovat big air, slopestyle, half pipe sekä Real Ski -videokisa. Myös ski crossissa kilpaillaan. Vuodesta 2010 lähtien on järjestetty Ranskan Tignesissä Winter X Games Europe, joka on saavuttanut lähes alkuperäisen USA:n Coloradossa järjestettävän tapahtuman suosion.
New school -lajeissa järjestetään myös vuosittain kymmeniä muita suuria kisoja jotka lähes kaikki kuuluvat AFP:n rankingiin mutta eivät ole minkään liiton alaisia.
Freestylehiihtäjiä

Suomen freestylehiihdon A-maajoukkueeseen kuuluvat kaudella 2017–2018 Anni Kärävä, Joona Kangas, Jussi Penttala, Jimi Salonen ja Riku Voutilainen.
Suomen kaikkein menestynein freestylelaskija on Janne Lahtela, joka on voittanut kaiken mahdollisen kumparelaskussa. Hänen lisäkseen muita arvokisamitalin voittaneita freestylelaskijoita ovat Mikko Ronkainen, Sami Mustonen, Martti Kellokumpu, Lauri Lassila, Tapio Luusua, Jouni Pellinen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
FIS:n kuvaus freestyle-hiihdon lajeista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Google Video

Google Videon logo.
Google Video oli hakukoneyhtiö Googlen videohakukone.
Google Video oli alun perin Googlen ilmainen palvelu, jonne käyttäjät saattoivat tallentaa omia videoleikkeitään ja etsiä ja katsella niitä. Tallennettavien videoiden pituutta ja määrää ei rajoitettu. Verkkopalvelussa olevia videoita voi myös tallentaa omalle koneelleen tai linkittää niihin. Videon toisto oli toteutettu Adobe Flash -tekniikalla. Google Video oli Googlen vastaisku suositulle YouTubelle, mutta se ei saavuttanut samanlaista suosiota kuin YouTube. 9. lokakuuta 2006 Google ilmoitti ostaneensa YouTuben noin 1,3 miljardilla eurolla.
Osana palvelujensa karsimista Google ilmoitti 14. tammikuuta 2009, että käyttäjät eivät voi enää tallentaa Google Videoon uusia videoita. Palvelussa jo olevat videot säilyvät siellä.
Huhtikuussa 2011 Google ilmoitti että kuun lopussa sisältöä ei ole enää käytettävissä.
Aiheesta muualla

Google Video
Hauta (täsmennyssivu)

Hauta voi tarkoittaa:
hauta, kuolleen ruumiin viimeinen leposija
kuoppa, syvänne, kaivanto
hautavajoama, laattatektoniikan käsite: siirrosten ympäröimä, jyrkkäreunainen maankuoren vajoama
juoksuhauta, taisteluhauta, sodankäynnin suojavaruste
syvänmeren hauta
tervahauta, tervan valmistuspaikka
vesihauta, urheilussa.
kylä Lapin kunnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hauta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haut-Mbomou

| Haut-Mbomou |
| --- | --- |
 Prefektuurin sijainti Keski-Afrikan tasavallassa
Valtio:  Keski-Afrikan tasavalta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Obo
Pinta-ala:  55 530 km²
Väkiluku (2003):  57 602
 – väestötiheys:  1 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CF-HM
Haut-Mbomou on yksi Keski-Afrikan tasavallan prefektuureista. Sen pääkaupunki on Obo. Haut-Mbomoun pinta-ala on 55 530 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan 57 602 asukasta.
Haut-Mbomou sijaitsee maan kaakkoisosassa ja sillä on yhteistä rajaa Etelä-Sudanin ja Kongon demokraattisen tasavallan kanssa.
Haut-Mbomoun naapuriprefektuurit ovat Haute-Kotto ja Mbomou. Haut-Mbomoun ja Haute-Kotton välisellä rajalla virtaa Chinko- sekä Haut-Mbomoun ja Kongo-Kinshasan rajalla Mbomoujoki.
Hautaajaviippa

| Hautaajaviippa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Lari
Heimo::  Pääskykahlaajat Glareolidae
Suku::  Viipat Rhinoptilus
Laji::  cinctus
Kaksiosainen nimi
 Rhinoptilus cinctus  (Heuglin, 1863) 
Katso myös
   Hautaajaviippa Wikispeciesissä   Hautaajaviippa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hautaajaviippa (Rhinoptilus cinctus) on itä- ja eteläafrikkalainen rantalintu. Sen elinympäristö ulottuu Kaakkois-Sudanista, Somaliasta ja Itä-Etiopiasta etelään Namibiaan, Angolaan ja Etelä-Afrikkaan. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Theodor von Heuglin Gondokoron läheltä Valkoiselta-Niililtä 1863.
Hetemaj

Hetemaj on sukunimi ja tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Fatbardhe Hetemaj (s. 1985), suomalainen poliitikko ja vuoden 2009 pakolaisnainen
Mehmet Hetemaj (s. 1987), jalkapalloilija
Perparim Hetemaj (s. 1986), jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Heikki Luoma (professori)

Heikki Luoma (21. syyskuuta 1926 Seinäjoki – 21. kesäkuuta 2013 Espoo) oli suomalainen hammaslääkäri. Hän oli Kuopion yliopiston hammaslääketieteen professori vuodesta 1975. Hän tutki erityisesti hammaskarieksen mekanismeja ja ehkäisyä ja fluorin vaikutuksia. Hän siirtyi eläkkeelle 1991.
Luoma valmistui hammaslääkäriksi 1953 ja tohtoriksi 1964. Vietettyään kaksi vuotta Yhdysvalloissa hän palasi Suomeen ja loi Helsingin yliopiston Hammaslääketieteen laitoksen tutkimuslaboratorion, ja työskenteli siellä akatemiatutkijana vuoteen 1975, jolloin hänet nimitettiin Kuopioon.
Haukur Pálsson

| Haukur Pálsson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Haukur Helgi Pálsson
Syntynyt: 18. toukokuuta 1992 (ikä 32) Reykjavík, Islanti
Kansalaisuus:   Islanti
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  197 cm
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2010–2011:  Marylandin yliopisto (College Park)
Seurajoukkueet
2011–2013 2013–2014 2014–2015 2015 2015 2015–:  Bàsquet Manresa CB Breogán LF Basket Saski Baskonia Mitteldeutscher BC UMF Njarðvík
Maajoukkueet
:   Islanti
Aiheesta muualla
FIBA
Haukur Helgi Pálsson (s. 18. toukokuuta 1992 Reykjavík) on islantilainen koripalloilija.
Haukur pelasi kauden 2010–2011 Yhdysvalloissa Marylandin yliopistossa, minkä jälkeen hän on pelannut Espanjan, Ruotsin, Saksan ja Islannin pääsarjoissa.
Islannin miesten maajoukkueessa Haukur pelasi vuoden 2015 EM-kilpailuissa, jotka olivat maan historian ensimmäiset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haukur Pálsson Wikimedia Commonsissa
Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Paula Koivuniemi

| Paula Koivuniemi |
| --- | --- |
 Paula Koivuniemi Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa 2019
Henkilötiedot
Koko nimi:  Paula Kristiina Koivuniemi
Syntynyt: 19. kesäkuuta 1947 (ikä 77)
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Aktiivisena:  1966–2022
Tyylilajit:  Iskelmä
Aiheesta muualla
www.paulakoivuniemi.fi
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Paula Kristiina Koivuniemi (vuosina 1969–1975 Lehti; s. 19. kesäkuuta 1947 Seinäjoki) on uransa jo lopettanut suomalainen iskelmälaulaja. Hän on ollut suomalaisten kestosuosikki 1960-luvulta alkaen. Koivuniemen pitkän suosion syitä ovat olleet lukuisten, ajattomiksi osoittautuneiden kestohittien ohella hänen omaleimainen, käheän matala alttoäänensä ja vahva lavakarisma. Nimikkohitin asemaan hänen urallaan nousi käännösiskelmä ”Aikuinen nainen” vuodelta 1982. Koivuniemi on vuodesta 1982 ollut ohjelmatoimisto PKK-viihde ky:n toimitusjohtaja.
Koivuniemen läpimurto iskelmän tähtitaivaalle tapahtui Toivo Kärjen tuella. Jo ensilevytys, vuonna 1966 julkaistu ”Perhonen” oli menestys. Seuraavien vuosikymmenien hittejä olivat muun muassa ”Aikaan sinikellojen”, ”Astun aurinkolaivaan”, ”Kapteeni Aika”, ”Romantiikkaa”, ”Sua vasten aina painautuisin” ja ”Tummat silmät, ruskea tukka”. 1990-luvulta on jäänyt soimaan muun muassa ”Kun kuuntelen Tomppaa”. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen kaupallisesti vahvinta tuotantoa edustivat hittikappaleet ”Kuka pelkää Paulaa” ja ”Sata miestä”. 2010-luvulla Koivuniemen menestyssävelmiä olivat muun muassa ”Kaiken antanut” ja ”Queen”.
Koivuniemi on saanut urallaan 13 kultalevyä, yhden platinalevyn ja yhden tuplaplatinan, ja lisäksi Leidit levyllä -albumi myi kultaa vuonna 2000.
Uran alku

Paula Koivuniemi kiinnostui musiikista jo nuorena. Hänen isänsä Mauri Koivuniemi oli Etelä-Pohjanmaalla suosittu tanssimuusikko, ja Paula seurasi isäänsä tämän tanssiorkesterin keikoille. Vuonna 1965 kahdeksantoistavuotias Paula Koivuniemi matkusti Kanadan Sudburyyn tätiensä luo, jossa teki vuoden verran siivoojan töitä, hoiti nuorempia serkkujaan ja esiintyi muusikkosetiensä yhtyeiden laulusolistina.
Koivuniemen musiikkiura alkoi varsinaisesti 1960-luvun puolivälissä kun Toivo Kärki antoi hänen levyttää kappaleen ”Perhonen” (1966). Laulusta tuli heti hitti, jota seurasivat menestysiskelmät ”Jos helmiä kyyneleet ois” (1968)  ja ”Jos konduktöörin nait” (1972). ”Jos helmiä kyyneleet ois” oli yksi vuonna 1960 kuolleen Helena Eevan kirjoittamista ja Toivo Kärjelle jääneistä lauluteksteistä, jonka Kärki löysi pöytälaatikostaan ja sävelsi Koivuniemeä varten. Muita Koivuniemen 1960-luvun Kärki-levytyksiä olivat triolifoxit  "Mitä mulle jää" (1969, san.Tuula Valkama)  ja "Kaupungin illassa yksin"  (1969, san.Pauli Salonen).
1970-luku

1970-luvulla Koivuniemen ura oli laskujohteinen, sillä hänen taiteellinen tyylinsä ei ollut täysin vakiintunut. Toisinaan hän levytti tuolloin suosiossa ollutta purkkapopmusiikkia, toisinaan vaikeatajuisia soul-levytyksiä.[lähde? ] Hittejä ei kuitenkaan tullut, ja hän oli jo aikeissa lopettaa laulajan uransa kokonaan.
Toivo Kärkeä Koivuniemi levytti taas muutaman kappaleen verran, esim.  "Aigeianmeren laulu" (1970, san .Tuula Valkama)  ja "Chinchilla"  (1974, san. Juha Vainio).
Vuosikymmenen lopulla Koivuniemi löysi oman tyylinsä levytuottaja Jori Sivosen avulla, kun ”Kapteeni Aika” alkoi soida radioissa. Tätä seurasi kolmas sija vuoden 1978 Syksyn sävelessä laululla ”Sua vasten aina painautuisin”.