stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Samuli Rantanen
Kuolema

Sisällissodan alettua valkoiset pidättivät Keuruulla helmikuun ensimmäisenä päivänä viisi henkilöä, joiden joukossa oli Rantasen lisäksi neljä työväen järjestyskaartin jäsentä. Pidätetyt miehet olivat koko ajan pysytelleet kodeissaan, eivätkä olleet ottaneet millään tavoin osaa punakaartien sotilaalliseen toimintaan. Rantasen tiedetään jopa vastustaneen aseelliseen kapinaan ryhtymistä viimeiseen asti. Pidätykset oli ilmeisesti järjestänyt jääkärikapteeni Paul Wallenius, joka määräsi Ähtäristä kotoisin olleen suojeluskuntalaisen Kalle A. Ritokankaan kuljettamaan vangit junalla Seinäjoelle. Samassa junassa matkusti Rantasen lisäksi myös toinen kansanedustaja, nuorsuomalaisia edustanut lakimies Jonas Castrén.
Ritokangas alaisineen teloitti vangitut Seinäjoella 2.–3. helmikuuta kapinaan yllytyksestä syytettynä. Rantasen lisäksi ammuttiin Keuruulta kotoisin olleet nahkuri Eevert Lampinen (s. 1874) ja sekatyömies Heikki Saxberg (s. 1882) sekä vilppulalaiset työmies Nikolai Lahtinen (s. 1887) ja tynnyrintekijä Juho Salonen (s. 1879). Teloitukset rikkoivat Mannerheimin ja senaatin antamaa julistusta suojeluskuntien aseellisesta vastustamisesta maanpetoksena, koska yksikään heistä ei ollut liittynyt aseelliseen vastarintaan. Ritokangas kuvaili itse teloituksia vuosi sodan jälkeen ilmestyneessä Arvid Borgin teoksessa Ähtärin suojeluskunta Suomen vapaussodassa 1918.
Eino Räsänen (poliitikko)

Eino August Räsänen (15. marraskuuta 1921 Kuopion maalaiskunta – 8. syyskuuta 1997 Kuopio) oli suomalainen apulaisjohtaja ja sosiaalineuvos, joka toimi Keskustan kansanedustajana Kuopion läänin vaalipiiristä vuosina 1962–1970.
Räsänen suoritti kansakoulun vuonna 1941. Hän työskenteli maanviljelijänä, Maalaisliiton Kuopion piirin toiminnanjohtajana sekä Rautaruukin palveluksessa sosiaalipäällikkönä sekä apulaisjohtajana. Kunnallispolitiikassa Räsänen oli mukana toimien sekä kunnanvaltuuston että kunnanhallituksen jäsenenä Kuopion maalaiskunnassa sekä valtuuston jäsenenä Kuopiossa. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuosien 1962 ja 1968 vaaleissa.
Räsäsen vanhemmat olivat maanviljelijä August Räsänen ja Anna Roponen. Räsänen oli naimisissa Hilkka Annikki Jauhiaisen kansa vuodesta 1949 lähtien. Hän sai sosiaalineuvoksen arvonimen vuonna 1980, minkä lisäksi hänelle myönnettiin herastuomarin arvo lautamiehenä toimimisesta.
Juho Rytkönen

| Juho Rytkönen> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 21. heinäkuuta 1951 – 21. heinäkuuta 1958  
Ryhmä/puolue:  Suomen kansan demokraattisen liiton eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Kuopion läänin läntinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. helmikuuta 1917  Kiuruvesi, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 31. joulukuuta 1973 (56 vuotta)  Kiuruvesi, Suomi
Ammatti:  Metsätyömies
Tiedot
Puolue:  SKP  SKDL
Juho Fredrik Rytkönen (2. helmikuuta 1917 Kiuruvesi – 31. joulukuuta 1973 Kiuruvesi) oli suomalainen metsätyömies, kommunistipoliitikko ja kansanedustaja. Eduskuntaan hänet valittiin ensimmäisen kerran vuoden 1951 vaaleissa SKDL:n edustajana Kuopion läänin läntisestä vaali­piiristä. Hän toimi kansan­edustajana vuoteen 1958. Sitä ennen hän työskenteli Suomen kommunistisen puolueen Iisalmen piiri­järjestön piiri­sihteerinä vuosina 1947–1949 ja Mikkelin piiri­järjestön valistus­sihteerinä 1949–1950. Hän toimi myös valitsija­miehenä presidentin­vaaleissa 1956.
Juho Rytkönen (suutarin Jussi) asui vaimonsa Saimin kanssa Kiuruveden Remeskylässä reilut 20 km taajamasta Pyhännälle menevän tien varressa pienehkössä talossa, joka on vieläkin jäljellä.lähde? Juho osallistui tiiviisti yhteiskunnalliseen toimintaan ja keskusteluihin. Esimerkiksi tupailloissa usein hän piti poliittisen katsauksen puheen muodossa, osallistui vaalikeskusteluihin eli kaikkeen mikä koski yhteiskuntaa ja sen epäoikeudenmukaisuutta.lähde?
Mirtatsapiini

| --- | --- |

Mirtatsapiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(RS)-1,2,3,4,10,14b-heksahydro-2-metyylipyratsino[2,1-a]pyrido[2,3-c]bentsatsepiini
Tunnisteet
CAS-numero: 61337-67-5
ATC-koodi: N06AX11
PubChem CID: 4205
DrugBank: DB00370
Kemialliset tiedot
Kaava: C17H19N3 
Moolimassa: 265.36 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 50 %
Proteiinisitoutuminen: 85 %
Metabolia: Mirtatsapiini metaboloituu maksassa laajasti demetylaation ja hydroksyloinnin kautta, jota seuraa glukuronidikonjugaatio. Sytokromi P450 CYP2D6 ja sytokromi P450 CYP1A2 osallistuvat mirtatsapiinin 8-hydroksimetaboliitin muodostumiseen, ja sytokromi P450 CYP3A4 on vastuussa N-desmetyyli- ja N-oksidimetaboliittien muodostumisesta. Useilla metaboliiteilla on farmakologista vaikutusta, mutta plasmapitoisuudet ovat hyvin alhaiset.
Puoliintumisaika: 20–40 tuntia
Ekskreetio: 75 % renaalinen 15 % fekaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  B3(AU) C(US) 
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: oraalinen sublinguaalinen
Mirtatsapiini on piperatsinoatsepiineihin kuuluva tetrasyklinen masennuslääke (Suomessa valmistenimillä Mirtagav, Mirtamerck, Mirtazapin, Mirtazapine). Mirtatsapiini luokitellaan NaSSA-lääkkeeksi (Noradrenergic and Specific Serotonergic Antidepressant), ja sen vaikutustapa eroaa SSRI- ja trisyklisistä masennuslääkkeistä. Lääkkeen toi markkinoille Organon International vuonna 1996. Mirtatsapiinin alkuperäinen tuotenimi lääkemarkkinoilla on Remeron. Lääkeaine syntyi edelleen kehittelyn seurauksena pyridiinianalogina mianseriinista, joka on käytössä vielä edelleen.
Käyttöaiheet

Mirtatsapiini on tarkoitettu aikuisten masennustilojen hoitoon. Sitä käytetään myös pieninä annoksina pitkäaikaisen unettomuuden hoitoon.
Masennuksen hoidossa vuorokausiannos on yleensä 15–45 mg; aloitusannos on 15 mg tai 30 mg. Mirtatsapiinin vaikutus saattaa alkaa jo 1–2 viikossa.
Vaikutustapa

Mirtatsapiini on mianseriinin lähisukulainen ja rakenteeltaan sen pyridiinianalogi. Vaikutukset solutasolla ovat monimutkaisia, mutta nettotuloksena se lisää noradrenergistä ja serotonergistä neurotransmissiota. Mirtatsapiini salpaa farmakologisissa testeissä postsynaptisia 5-HT2- ja 5-HT3-serotoniinireseptoreita. SSRI-lääkkeille ominaisia hoidon alussa ilmeneviä haittoja, kuten levottomuus- tai ahdistuneisuusoireita ja pahoinvointia on mirtatsapiinilla vähemmän. Myös seksuaaliset haitat ovat vähäisempiä kuin SSRI-lääkkeillä. Mirtatsapiini ei juuri sitoudu alfa-1-adrenergisiin eikä muskariinireseptoreihin. Se ei hoitoannoksilla yleensä vaikuta sydämen tai verenkierron toimintaan. Mirtatsapiini sitoutuu histamiinireseptoreihin, mikä selittää sen sedatiivisen vaikutuksen.
Lääkettä pidetään ns. kaksikanavaisena, koska se vaikuttaa sekä serotonergisesti että adrenergisesti.
Nykytietämyksen mukaan mirtatsapiinin antidepressiivinen vaikutus perustuu presynaptisten Alfa2A-reseptorien salpautumiseen, mikä aktivoi keskushermoston noradnergistä järjestelmää negatiivisen palautteen estyessä. Mirtatsapiini aktivoi myös keskushermoston serotonergista ja dopaminergista järjestelmää, kuitenkaan vaikuttamatta välittäjäaineiden takaisinottoa estämällä, kuten esimerkiksi SSRI-lääkkeet. Myös 5-HT2C-reseptorin salpautumisella saattaa olla rooli mirtatsapiinin antidepressiiviseen tehoon.
5-HT3-serotoniinireseptoreiden salpautumisesta saattaa olla hyötyä potilailla, jotka kärsivät pahoinvoinnista.
Mirtatsapiinin suositeltava  annos on unettomuuteen 3,75–7,5 mg, jolla ei ole antidepressiivistä vaikutusta. Yli 15 mg:n annokset saattavat jopa huonontaa yöunta. Masentunut tai ahdistunut potilas voi hyötyä yöksi otetusta pienestä mirtatsapiini-annoksesta liitettynä muuhun masennuslääkkeeseen.
HUS, Helsingin yliopisto ja Aalto-yliopisto selvittivät tutkimuksessa toiminnallisen magneettikuvauksen avulla, miten mirtatsapiini vaikuttaa aivojen toimintaan. Tutkijat huomasivat, että mirtatsapiini pystyy vaimentamaan epämiellyttäviin tapahtumiin liittyviä reaktioita aivojen useilla eri alueilla. Lisäksi mirtatsapiini voi tutkimuksen mukaan vahvistaa positiivisia kokemuksia.
Sivuvaikutukset

Takykardia ja asentohypotensio ovat mahdollisia mirtatsapiinin haittavaikutuksia. Yleisiä mirtatsapiinin haittoja ovat myös lisääntynyt ruokahalu ja painonnousu. Yksittäisinä haittavaikutuksina on kuvattu mm. hyperkinesiaa, levottomat jalat -oireyhtymää, hallusinaatioita, huimausta, päänsärkyä ja valkosolukatoa. Mirtatsapiinin äkillisen lopettamisen yhteydessä on kuvattu vieroitusoireita, kuten huimausta, ahdistuneisuutta tai parestesioita. Mirtatsapiini otetaan yleensä yhtenä annoksena iltaisin, johtuen sedatiivisesta vaikutuksesta. Yliannostuksen yhteydessä on kuvattu lähinnä nopeaa pulssia.
Sivuvaikutukset > Yleiset sivuvaikutukset

Ruokahalun ja painon lisääntyminen
Uneliaisuus
Huimaus
Päänsärky
Turvotus
Sivuvaikutukset > Melko harvinaiset sivuvaikutukset

Pahoinvointi
Levottomat jalat
Painajaiset
Ahdistuneisuus
Sivuvaikutukset > Harvinaiset sivuvaikutukset

Aistiharhat
Akuutti luuydindepressio
Kouristukset
Levottomat jalat
Levottomuus
Mania
Nivel- ja lihaskipu
Painajaiset ja vilkkaat unet
Paniikkikohtaukset
Pyörtyminen
Ripuli
Sekavuus
Tuntoharhat
Unettomuus
Sivuvaikutukset > Esiintymistiheys tuntematon

Agranulosytoosi
Yhteisvaikutukset muihin lääkkeisiin

Lääke saattaa voimistaa muiden samanaikaisesti käytettävien lääkeaineiden vaikutusta. Tämä pätee etenkin sedatiivien sekä anksiolyyttien kohdalla, sillä mirtatsapiini saattaa näiden hoitovaikutuksia voimistaa. MAO-estäjät (lähinnä moklobemidi, selegiliini) ovat ehdottomasti vasta-aiheisia, ns. turva-aikana pidetään kahta viikkoa. Samanaikaisuudesta aiheutuisi vakava serotoniinioireyhtymän vaara, joka voi olla kohtalokasta.
Yhteisvaikutukset muihin lääkkeisiin > Vieroitusoireet

Mirtatsapiinin ja muiden masennuslääkkeiden käytön lopettaminen voi aiheuttaa vieroitusoireita. Tästä syystä käytön asteittainen lopettaminen on suositeltavaa.
Ahdistuneisuus ja paniikkikohtaukset
Flunssan kaltaiset oireet
Ruoansulatusjärjestelmän häiriöt
Päänsärky
Mania tai hypomania
Univaikeudet
Ärtyneisyys
Pahoinvointi
Aistihäiriöt
Tuotenimet

Avanza, Axit ja Mirtazon: Australia
Míron: Islanti
Mirtabene: Itävalta
Mirtaz: Intia ja Sri Lanka
Mirtazapin: Suomi, Sveitsi ja Tanska
Mirzaten ja Mizapin Sol: Unkari, Puola ja Slovakia
Norset: Ranska
Noxibel: Bolivia
Promyrtil: Chile
Psidep: Portugali
Remergil: Saksa
Remergon: Belgia
Remeron: Brasilia, Kanada, Tšekki, Tanska, Viro, Suomi, Kreikka, Israel, Italia, Malesia, Meksiko, Alankomaat, Uusi-Seelanti, Norja, Pakistan, Romania, Ruotsi, Sveitsi, Turkki ja Yhdysvallat
Rexer: Espanja
Zispin: Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
ChemBlink: Mirtazapine (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Antidepressantit
| Valikoivat takaisinoton estäjät ja/tai reseptorimodulaattorit |
| --- | --- |
SSRI:t:   essitalopraami  fluoksetiini  fluvoksamiini  paroksetiini  sertraliini  sitalopraami  tsimelidiini‡ 
SNRI:t:   desvenlafaksiini*  duloksetiini  levomilnasipraani*  milnasipraani  tofenasiini*  venlafaksiini 
NRI:t:   atomoksetiini  reboksetiini  viloksatsiini* 
SARI:t:   etoperidoni‡  nefatsodoni‡  tratsodoni 
SMS:t:   vilatsodoni  vortioksetiini 
Muut:   agomelatiini  alfaetyylitryptamiini‡  alfametyylitryptamiini‡  amisulpridi  bupropioni  dekstrometorfaani/bupropioni*  esketamiini†  flupentiksoli  indeloksaksiini*  ketamiini†  medifoksamiini‡  nomifensiini‡  pivagabiini‡  tandospironi*  teniloksaksiini* 
| Trisykliset masennuslääkkeet |
| --- | --- |
Trisykliset masennuslääkkeet:   amineptiini‡  amitriptyliini  amitriptyliiniioksidi  butriptyliini  desipramiini  dibentsepiini  dosulepiini  doksepiini  imipramiini  imipramiinioksidi‡  iprindoli‡  klomipramiini  lofepramiini  melitraseeni  metapramiini‡  nortriptyliini  noksiptiliini  opipramoli  pipofetsiini  propitsepiini  protriptyliini  tianeptiini  tiatsesiimi‡  trimipramiini 
Tetrasykliset masennuslääkkeet:   amoksapiini*  maprotiliini‡  mianseriini  mirtatsapiini  setiptiliini* 
| Monoamiinioksidaasiestäjät |
| --- | --- |
Ei-selektiiviset:   feneltsiini*  iproniatsidi‡  isokarboksatsidi  isoniatsidi‡  linetsolidi  nialamidi  teditsolidi  tranyylisypromiini* 
MAOA-selektiiviset:   bifemelaani  eprobemidi  metralindoli†  minapriini‡  moklobemidi  pirlindoli*  tetrindoli†  toloksatooni 
MAOB-selektiiviset:  selegiliini
‡ markkinoilta poistettu lääke, † kokeellinen lääke,* ei myynnissä Suomessa
Mirtatsapiiniin perustuvia lääkkeitä.
Suomalaisia Mirtazapin Orion 15mg -mirtatsapiinitabletteja.
Mauritz Rosenberg

Mauritz Fredrik ”Mauri” Rosenberg (27. marraskuuta 1879 Turku – 1. marraskuuta 1941 Moskova) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja. Hän oli Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaaliliiton kansanedustaja ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja (1924–1930) sekä ”Terijoen hallituksen” kakkosmies ja valtiovarainministeri (1939–1941).
Rosenberg valittiin eduskuntaan vaaleissa 1924, 1927 ja 1929 Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä. Rosenbergin edustajantoimi todettiin lakanneeksi 1. heinäkuuta 1930 yhdessä muun sosialistisen eduskuntaryhmän kanssa. Kansanedustaja sai viettää seuraavat kolme vuotta vankilassa. Rosenberg kuului kiellettyyn Suomen kommunistiseen puolueeseen ja eduskuntaryhmän puheenjohtajana hän oli yksi SKP:n keskushenkilöistä Suomessa. Vapauduttuaan Rosenberg siirtyi vuonna 1934 Ruotsin kautta Neuvostoliittoon, jossa hän työskenteli Kommunistisen internationaalin kielenkääntäjänä Moskovassa.
Rosenberg toimi veturinlämmittäjänä ja veturinkuljettajana Valtionrautateillä 18 vuotta, mutta joutui poliittisista syistä eroamaan. Sen jälkeen hän työskenteli toimittajana sisällissodan jälkeen Suomessa useissa työväenlehdissä. Hän vaikutti muun muassa lehdissä Työläinen, Vapaa Sana ja Pohjan Voima.
Mauritz Rosenberg oli naimisissa Ida Granlundin kanssa. Heidän poikansa Gösta Rosenberg toimi sotien jälkeen kaksikymmentä vuotta Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustajana.
Aiheesta muualla

.aspx Mauritz Rosenberg Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Terijoen hallitus
Otto Wille Kuusinen
Mauritz Rosenberg
Akseli Anttila
Tuure Lehén
Armas Äikiä
Inkeri Lehtinen
Paavo Prokkonen
Työväen ja pienviljeläin eduskuntaryhmän kansanedustajat
| n k Työväen ja pienviljelijäin eduskuntaryhmän kansanedustajat 1924–1927 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (18):  Allila  Asikainen  Huttunen  Isaksson  Jokela  Komulainen (1924–1927†)  Kulmala  Liedes (1924–1927)  Nurminen  Pitkänen (1927)  Ramstedt  Rosenberg  Räsänen  Savenius  Soikkeli  Strengell (1924–1927)  Tabell  Tenhunen (1924)  Varho (1925–1927)  Virta  Vuokila (1924)  Vuorio (1924–1925) 
| n k Työväen ja pienviljelijäin eduskuntaryhmän kansanedustajat 1927–1929 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (20):  Asikainen  Enne (1927–1928)  Hämäläinen  Isaksson  Kulmala  Latva (1927–1928)  Lehtonen (1927)  Lehtinen (1927–1929)  Liedes  Myllymäki  Pekkala  Perälä (1928–1929)  Ramstedt  Riihimäki  Rosenberg  Savenius  Savolainen  Strengell (1928–1929)  Tabell  Tanner  Turunen  Urpilainen  Virta 
| n k Työväen ja pienviljelijäin eduskuntaryhmän kansanedustajat 1929–1930 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (23):  Halén  Kallio (1929–1930)  Kulmala  Kyhälä  Lehto  Liedes  Meriläinen  Myllymäki  Mäenpää (1930)  Pekkala  Perälä  Pohjaranta  Riihimäki  Rosenberg  Rötkö  Salo  Strengell  Tabell  Talvio  Tanner  Turunen  Urpilainen  Virta  Väisänen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Mika Raatikainen

| Mika Raatikainen |
| --- | --- |
 Mika Raatikainen eduskunnassa 12.2.2019.
Kansanedustaja
 4.7.2014–16.4.2019, 24.4.2019–2.7.2019  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 1961 (ikä 63) Helsinki
Ammatti:  Rikosylikonstaapeli
Tiedot
Puolue:  Perussuomalaiset
Koulutus:  Poliisipäällystötutkinto (2004)
Mika Pekka Raatikainen (s. 7. marraskuuta 1961 Helsinki) on suomalainen poliisi ja perussuomalainen poliitikko. Hänestä tuli kansanedustaja varasijalta heinäkuussa 2014, kun Jussi Halla-aho valittiin Euroopan parlamenttiin kevään 2014 europarlamenttivaaleissa.
Raatikainen valittiin jatkokaudelle vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hän jäi valitsematta vuoden 2019 eduskuntavaaleissa, mutta toimi Halla-ahon varaedustajana heinäkuuhun 2019 saakka. Hän on myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen.
Ura

Siviiliammatiltaan Raatikainen on poliisi. Hän on työskennellyt Helsingin poliisilaitoksella vuodesta 1983. Raatikainen on ollut rikoskomisario ja tutkinnanjohtaja Helsingin poliisin huumerikosyksikössä ja  toiminut ulkomaalaispoliisin maastapoistamisryhmässä.
Raatikainen on työskennellyt yli kymmenen vuotta ulkomailla. Hän on ollut sotilaspoliisina rauhanturvatehtävissä Libanonissa, kouluttanut irakilaisia poliiseja Jordaniassa ja ollut YK:n tehtävissä Gazassa ja Kosovossa. Lisäksi Raatikainen on toiminut EU:n korruptionvastaisen projektin pysyvänä asiantuntijana Jordaniassa Resident Twinning Adviser -nimikkeellä.
Raatikainen oli Perussuomalaisten ehdokkaana ensimmäisen kerran vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Helsingissä ja jäi varasijalle 596 äänellä. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Raatikainen valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon 1 071 äänellä. Raatikainen valittiin Helsingin kaupunginhallitukseen Halla-ahon siirryttyä europarlamenttiin. Lisäksi Raatikainen on johtanut Helsingin pelastuslautakuntaa vuodesta 2013 lähtien ja hänet valittiin Uudenmaan maakuntahallitukseen vuonna 2014 missä tehtävässä hän jatkaa edelleen.lähde? Kuntavaaleissa 2017 Raatikainen uusi paikkansa Helsingin kaupunginvaltuustossa 1 407 äänellä.
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Raatikainen sai Helsingin vaalipiirissä 2 425 ääntä ja jäi varasijalle. Kun Halla-aho valittiin Euroopan parlamenttiin kevään 2014 vaaleissa, Raatikainen nousi kansanedustajaksi 4. heinäkuuta 2014.
Monista muista perussuomalaisista poiketen Raatikainen ei vastusta pakkoruotsia. Hän ei kannata sukupuolineutraalia avioliittolakia.
Raatikainen oli jälleen ehdolla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Hän sai vaaleissa 3 370 ääntä ja tuli valituksi. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Raatikainen jäi valitsematta, mutta kohosi varasijalta kansanedustajaksi Halla-ahon pyydettyä vapautusta edustajantoimestaan heinäkuuhun 2019 asti, jolloin vuonna 2014 valitun Euroopan parlamentin toimikausi päättyi.
Yksityiselämä

Raatikainen on ollut vuodesta 2012 naimisissa libanonilaisen kääntäjänä ja tulkkina työskentelevän Stacy Makhoulin kanssa. He tapasivat Italiassa vuonna 2006 Raatikaisen luennoidessa International Institute of Humanitarian Law-instituutissa (IIHL).
Raatikaisella on kaksi aikuista lasta. Hänen äitinsä on suomenruotsalainen. Raatikainen ilmoitti huhtikuussa 2017 eroavansa protestina evankelis-luterilaisesta kirkosta.
Eino Raunio

| Eino Raunio |
| --- | --- |
 Rainio vuonna 1969
Suomen valtiovarainministeri
 Paasion I hallitus 1.1.1968–21.3.1968 Koiviston I hallitus 22.3.1968–13.5.1970  
Edeltäjä:  Mauno Koivisto
Seuraaja:  Päiviö Hetemäki
Kansanedustaja
 1.9.1939–22.3.1970  
Ryhmä/puolue:  Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. tammikuuta 1909 Sääksmäki
Kuollut: 18. maaliskuuta 1979 (70 vuotta) Forssa
Arvonimi: kaupunkineuvos (1970)
Puoliso:  Katri Elina o.s. Väyrynen
Tiedot
Puolue:  SDP
Eino Albin Raunio (18. tammikuuta 1909 Sääksmäki – 18. maaliskuuta 1979 Forssa) oli suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ministeri.
Raunion vanhemmat olivat suutari Kaarlo Raunio ja Johanna Elviira Haapala. Hän kävi kansakoulun ja 1932 Työväen akatemian. Raunio teki maa- ja rakennustöitä sekä toimi suutarin ammatissa Sääksmäellä ja Hattulassa vuoteen 1934 saakka. Vuosina 1934–1935 Raunio oli sosialidemokraattisen nuorisoliiton järjestäjä ja Etelä-Hämeen sosialidemokraattisen piirin luennoitsija. Raunio työskenteli Hämeen Kansa -lehden Forssan toimiston hoitajana 1936–1939.
Raunio oli SDP:n pitkäaikaisena kansanedustajana 1939–1970. Hän toimi valtiovarainministerinä Rafael Paasion I hallituksessa 1968 ja sitä seuranneessa Mauno Koiviston I hallituksessa 1968–1970.
Raunio toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940, 1943, 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän toimi kunnanvaltuuston puheenjohtajana Hattulassa sekä kauppalan- ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajana Forssassa.
Eino Raunion muistokivi Forssan työväentalon edustalla.
Raunio sai kaupunkineuvoksen arvonimen 1970. Häntä on Forssassa kunnioitettu nimeämällä Forssan työväentalon edustan aukio hänen mukaansa.
Kirjallisuutta

Keravuori, Kirsi: ”Raunio, Eino (1909–1979)”, Suomen kansallisbiografia, osa 8, s. 140–141.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-449-5  / Teoksen verkkoversio.
Ernst Saari

Johan Ernst Saari (aiemmin Ylisaari; 20. heinäkuuta 1882 Lapua – 29. maaliskuuta 1918 Tampere) oli suomalainen maanviljelijä ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.
Saaren vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Ylisaari ja Wilhelmiina Leskelä. Kansakoulun käytyään Saari oli maanviljelijänä Lapualla ja toimi myös yhden vuoden Lapuan osuuskaupan johtajana. Saari oli Osuusteurastamo Itikan hallintoneuvoston puheenjohtaja ja Meijeriliitto Muurahaisten johtokunnan varapuheenjohtaja sekä oli jäsenenä Valion hallintoneuvostossa ja Vaasa-lehden, Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuran sekä Etelä-Pohjanmaan osuuskauppapiirin johtokunnissa.
Saari oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1914–1918 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli myös Lapuan kunnanvaltuuston varapuheenjohtaja.
Saari oli naimisissa Tyyne Elisabeth Filppulan kanssa vuodesta 1905.
Saari murhattiin Suomen sisällissodan Tampereen taistelun aikana. Hänet löydettiin murhattuna pitkänäperjantaina 1918 kellarista Tampereen Tammelasta. Punaisten vankina ollut Saari ei pystynyt kätensä loukattuaan vallitöihin, joten eräs turkulainen kaartilainen kuljetti hänet toiselle puolelle kaupunkia ja murhasi hänet. Saari haudattiin aluksi tuntemattomana punaisten joukkohautaan, mutta löydettiin uudelleen haudattaessa pistimen reikä rinnassaan.
Frans Rantanen

| Frans Rantanen |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 22.5.1907–31.05.1909, 1.3.1910–25.9.1918  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun läänin pohjoinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. helmikuuta 1874 Kokemäki
Kuollut: 29. elokuuta 1921 (47 vuotta) Kokemäki
Ammatti:  kirvesmies
Frans Vihtori Rantanen (14. helmikuuta 1874 Kokemäki – 29. elokuuta 1921 Kokemäki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1909 ja 1910–1918.