Jarmila Kratochvílová

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jarmila Kratochvílová vuonna 2010. |  Jarmila Kratochvílová vuonna 2010. |  Jarmila Kratochvílová vuonna 2010. |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Moskova 1980 | 400 metriä |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | 400 metriä |  |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | 800 metriä |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1983 | 4×400 metriä |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ateena 1982 | 400 metriä |  |
|  Hopeaa | Ateena 1982 | 4×400 metriä |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Grenoble 1981 | 400 metriä |  |
|  Kultaa | Milano 1982 | 400 metriä |  |
|  Kultaa | Budapest 1983 | 400 metriä |  |
|  Kultaa | Göteborg 1984 | 200 metriä |  |
|  Hopeaa | Wien 1979 | 400 metriä |  |
Jarmila Kratochvílová  kuuntele ääntämys (ohje) (s. 26. tammikuuta 1951 Golčův Jeníkov, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen 400 ja 800 metrin juoksun maailmanmestari, 400 metrin olympiahopeamitalisti ja 800 metrin maailmanennätyksen haltija. Aiemmin hänen nimissään oli myös 400 metrin maailmanennätys. Kratochvílová kehittyi juoksijana myöhään ja hän kärsi urallaan myös loukkaantumisista ja sairauksista. Hän oli itäsaksalaisen Marita Kochin varjossa lähes koko uransa – parhaimmillaan hän oli vuonna 1983, 32-vuotiaana.
Kratochvílová sijoittui 400 metrillä kuudenneksi San Sebastiánin EM-hallikilpailuissa 1977. Seuraavana vuonna hän karsiutui samalla matkalla alkuerissä Milanon EM-hallikilpailuissa ja välierissä Prahan EM-kilpailuissa. Hän saavutti 400 metrillä hopeaa sisäratojen EM-kilpailissa Wienissä 1979 ajalla 51,81.
Kratochvílová saavutti Moskovan olympialaisissa 1980 hopeaa 400 metrillä tuolloisella ennätyksellään 49,46. Hän voitti saman matkan sisäratojen Euroopan-mestaruuden Grenoblessa 1981 ajalla 50,07. Hän uusi mestaruutensa Milanossa 1982 maailmanennätysajalla 49,59. Aika säilyi sisäratojen maailmanennätyksenä helmikuuhun 2023 asti, jolloin sen rikkoi Femke Bol. Saman vuoden Ateenan EM-kilpailuissa hän saavutti 400 metrillä hopeaa Tšekkoslovakian ennätysajalla 48,85. Lisäksi hän juoksi ankkuriosuuden hopeaa saaneessa maansa 4 × 400 metrin viestijoukkueessa.
Kratochvílová voitti 400 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden jälleen Budapestissa 1983 ajalla 49,69. Hän osallistui 26. heinäkuuta Münchenissä 800 metrin kilpailuun, ilmoittamansa mukaan harjoitusmielessä. Hän teki kilpailussa maailmanennätyksen ajalla 1.53,28. Maailmanennätys on edelleen rikkomatta (helmikuu 2023), ja siitä on tullut yksi kaikkien aikojen pisimpään säilyneistä yleisurheilun maailmanennätyksistä.
Elokuussa 1983 Kratochvílová haki tuplamestaruutta yleisurheilun ensimmäisistä MM-kilpailuista Helsingissä. Hän voitti 800 metriä ajalla 1.54,68 ja teki 400 metrillä uuden maailmanennätyksen, 47,99. Se on kaikkien aikojen toiseksi paras aika edelleen helmikuussa 2023. Lisäksi hän juoksi ankkuriosuuden hopeaa saaneessa Tšekkoslovakian joukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. Mainittakoon, että Marita Koch oli ollut loukkaantuneena harjoituskaudella, juoksi siksi Helsingin MM-kilpailuissa 200 metriä ja voitti matkan.
Kratochvílová voitti sisäratojen Euroopan-mestaruuden 200 metrillä Göteborgissa 1984 ajalla 23,02. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän sijoittui 800 metrillä viidenneksi ajalla 1.57,81.