stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
24 Hour Party People
Rooliluettelo

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Steve Coogan  | … |  Tony Wilson   |
|  Shirley Henderson  | … |  Lindsay Wilson (Tonyn ensimmäinen vaimo)   |
|  Paddy Considine  | … |  Rob Gretton (Joy Divisionin ja New Orderin manageri)   |
|  Lennie James  | … |  Alan Erasmus (Factoryn perustajajäsen)   |
|  Andy Serkis  | … |  Martin Hannett (tuottaja)   |
|  Sean Harris  | … |  Ian Curtis (Joy Divisionin laulaja)   |
|  John Simm  | … |  Bernard Sumner (Joy Divisionin ja New Orderin kitaristi)   |
|  Danny Cunningham  | … |  Shaun Ryder (Happy Mondaysin laulaja)   |
|  Chris Coghill  | … |  Bez (Happy Mondaysin tanssija ja lyömäsoittaja)   |
|  Dave Gorman  | … |  John The Postman   |
|  Peter Kay  | … |  Don Tonay   |
Cameorooleissa lisäksi:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Smug Roberts  | … |     |
|  Clint Boon  | … |     |
|  Martin Coogan  | … |     |
|  Rowetta  | … |     |
|  Simon Pegg  | … |     |
|  Rob Brydon  | … |     |
|  Mark E. Smith  | … |     |
|  Gary Mounfield  | … |     |
|  Vini Reilly  | … |     |
|  Paul Ryder  | … |     |
|  Christopher Eccleston  | … |     |
|  Howard Devoto  | … |     |
|  Tony Wilson  | … |     |
Aiheesta muualla

Elokuvan virallinen sivu. (englanniksi)
16 Blocks

| 16 Blocks |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Richard Donner
Käsikirjoittaja:  Richard Wenk
Tuottaja:  Avi Lerner John Thompson
Säveltäjä:  Klaus Badelt
Kuvaaja:  Glen MacPherson
Leikkaaja:  Steve Mirkovich
Pääosat:  Bruce Willis Mos Def David Morse Cylk Cozart Jenna Stern
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  2006
Kesto:  105 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
16 Blocks on vuonna 2006 tehty elokuva, joka on päivitysversio Clint Eastwoodin vuoden 1977 elokuvalle Luotikuja. Elokuvan on ohjannut Richard Donner.
Elokuva kertoo newyorkilaispoliisista nimeltä Jack Mosley. Alkoholisoitunut, työhönsä ja elämäänsä kyllästynyt Jack saa tehtäväkseen viedä pikkurikollisen, Eddien, 16 korttelin matkan oikeustalolle todistamaan tärkeässä jutussa. Matkaan tulee mutkia kun Jackin korruptoituneet kollegat yrittävät estää kaksikon perillepääsyn, sillä Eddien todistus paljastaisi heidän rikolliset sivutoimensa julkisuuteen. Jack ja Eddie saavat taistella henkensä edestä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bruce Willis  | … |  Jack Mosley   |
|  Mos Def  | … |  Eddie Bunker   |
|  David Morse  | … |  Frank Nugent   |
|  Cylk Cozart  | … |  Jimmy Mulvey   |
|  Jenna Stern  | … |  Diane Mosley   |
Heckin alkuhärkä

| Heckin alkuhärkä> Alkuperä ja nimet |
| --- | --- |
Rodun syntyaika::  1900-luvun alku
Polveutuminen::  useita erilaisia eurooppalaisia rotuja
Muita nimityksiä::  Heck aurochs, Heck cattle
Esiintyminen
Maailmanlaajuinen merkitys::  noin 2 000 eläintä
Ominaisuudet
Paino::  600–900 kg
Aiheesta muualla
  Heckin alkuhärkä Commonsissa 
Heckin alkuhärkä on nautarotu, joka luotiin yrityksenä takaisinristeyttää alkuhärkä nykyisistä alkuhärästä polveutuvista nautaroduista. Se tunnetaan myös nimellä "uusi alkuhärkä" (reconstructed aurochs). Rotu muistuttaa esikuvaansa ulkoisesti, mutta on sitä merkittävästi pienempi.
Kehitys

Heckin alkuhärkä kehitettiin 1900-luvun alkupuolella, kun saksalaiset veljekset Heinz Heck ja Lutz Heck yrittivät takaisinristeyttää nykynautarotuja kantamuodokseen alkuhäräksi. Münchenissä sijaitsevassa Hellabrunnin eläintarhassa työskennellyt Heinz Heck aloitti rodun työstämisen vuoden 1920 tienoilla. Berliinin eläintarhan johtajana toiminut Lutz Heck aloitti laajan jaostusohjelman natsien tuella toisen maailmansodan aikana. Uudelleenluotu alkuhärkä sopi natsipropagandaan osana arjalaisvaltion idyllistä historiaa.
 Heinz Heck risteytti Münchenissä unkarintasankokarjaa, skotlantilaista ylämaankarjaa, murnau-werdenfelsinkarjaa, angelninkarjaa, saksalaista friisiläiskarjaa, podolicinkarjaa ja korsikankarjaa. Lutz Heck risteytti Berliinissä espanjalaisia ja ranskalaisia taisteluhärkärotuja muihin rotuihin. Risteytysten tulokset muistuttivat suuresti toisiaan. Berliinin kanta menetettiin toisen maailmansodan loppukahinoissa, ja nykyiset Heckin alkuhärät polveutuvat Münchenin kannasta. 1900-luvun lopulla muita niin kutsuttuja alkukantaisia rotuja risteytettiin Heckin alkuhärkiin tarkoituksena saada rotu muistuttamaan enemmän sukupuuttoon kuollutta alkuhärkää.
Ominaisuudet

Tyypillinen rodun sonni on ainakin 160 cm ja lehmä 140 cm korkea. Paino vaihtelee 600 ja 900 kg välillä. Rotu on 20–30 cm matalampi kuin alkuhärkä, jota muistuttamaan se luotiin. Jatkojalostus etenkin Saksassa pyrkii kuitenkin tekemään rodusta kookkaamman.
Heck-sonnit eivät ole juurikaan painavampia kuin useimpien kesynautarotujen sonnit; alkuhärkäsonnien uskotaan painaneen usein yli tonnin eli noin puolet sarvikuonon painosta. Niinpä laumaan tuotiin afrikkalaista watusi-rotua. Tuloksena oli jonkin verran kookkaampi eläin, mutta risteytys aiheutti lehmissä hedelmättömyyttä, mikä viittaa siihen, että näiden Bos-suvun populaatioiden välille oli syntynyt vuosituhannen kuluessa geneettistä divergenssiä. Uudet risteytykset ratkaisivat lehmien hedelmättömyysongelman.
Eläintarhojen ulkopuolella Heckin alkuhärkiä syntyi ensi kerran vuonna 1980. Rotuun rekisteröityjä eläimiä oli tuolloin 88.
Levinneisyys

Euroopassa Heckin alkuhärkiä on noin 2 000 eläintä, Euroopan ulkopuolella muutamia.
Alankomaissa Lelystadin lähellä sijaitsevan Oostvaardersplassenin luonnonsuojelualueella vaeltaa noin 600 Heckin alkuhärkää ilman ihmiskontaktia. Rodun laumoja  on myös Nesseauen luonnonsuojelualueella Jenan lähellä Thüringenissa ja Grubenfelder Leonien luonnonsuojelualueella Baijerin Auerbachissa. Vuonna 2000 Ranskassa oli rekisteröitynä noin sata rodun edustajaa. Vuonna 2009 Belgiasta tuotiin Lounais-Englantiin yhdeksän lehmää ja neljä sonnia.
Vastustus

Vaikka sukupuuttoon kuolleen lajin uudelleenherättäminen voi vaikuttaa hyvältä ajatukselta, "takaisinristeytys" on tiedeyhteisössä kiistelty menetelmä. Nykybiologit ovat yhtä mieltä siitä, että Heckien menetelmässä "uudelleenluoda" alkuhärkä oli virheellinen: kun geneettinen linja on kerran katkennut, sitä ei voida enää "takaisinristeyttää". Jotkut ovat jopa sitä mieltä, että menetelmä on suorastaan petollinen. Esimerkiksi Białowiezan luonnonsuojelualueen professori Z. Pucek on luonnehtinut Heckin alkuhärkää "1900-luvun suurimmaksi tiedehuijaukseksi". Pucek on omistanut elämänsä säilyttääkseen visentin, jota jotkut pitävät kilpailijana Heckin alkuhärän kehitykselle.
Toisaalta jotkin tahot pitävät Heckin alkuhärkää mitä sopivimpana rotuna alhaisen intensiteetin laidunnussysteemeihin tietyntyyppisillä luonnonsuojelualueilla koska rotu on karaistunut eikä tarvitse ihmisen huolenpitoa. Rotua levitetään joillakin alueilla täyttämään sukupuuttoon kuolleen megafaunan paikka ekosysteemissä. Toisaalta on epäselvyyttä siitä, mihin ekologiseen lokeroon alkuperäinen alkuhärkä itse sijoittui. Frans Veran mukaan alkuhärkä eli puuryhmien täplittämillä ruohomailla ja tukee rodun käyttöä luonnonsuojelussa. Toisaalta Cis van Vuure esittää kirjassaan Retracing the Aurochs: History, Morphology and Ecology of an Extinct Wild Ox alkuhärän eläneen tiheissä metsissä ja suomailla ja visentin hallinneen avointa maastoa. Visentin tukijoiden mukaan Heckin alkuhärän käyttö luonnonsuojelussa on suhdetoimijoiden juoni, jonka tarkoituksena olisi lisätä Heckin alkuhärän suosiota visentin kustannuksella.
Joka tapauksessa nykyajan maatalouskarjan jalostuksen näkökulmasta Heckin alkuhärkä edustaa tärkeää elinvoimaisten geenien lähdettä. Koska yksi ainoa hyvägeeninen siitossonni voi keinosiemennyksen keinoin saada jopa sata tuhatta jälkeläistä, sisäsiitos on nykyaikaisessa nautakarjan jalostuksessa vakava uhka ja voi johtaa tauteihin, joista Heckin alkuhärkä ja vanhat maatiaisrodut harvoin kärsivät.
Rotujärjestöt

SIERDA – Syndicat International pour l’Elevage, la Reconnaissance et le Développement de l’Aurochs-reconstitué (suom. ''Kansainvälinen yhdistys uuden alkuhärän jalostuksen, tunnetuksi tekemisen ja kehityksen edistämiseksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heckin alkuhärkä Wikimedia Commonsissa
EAAP breed description (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Modern German Heck cattle (saksaksi)
'Nazi' cattle being bred in UK BBC Newsin video Heckin alkuhärän tuonnista Devoniin 26.4.2009. (englanniksi)
Heckin alkuhärkä -lehmä vasikoineen
57 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
57 ← 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 →
Kardinaaliluku: viisikymmentäseitsemän
Järjestysluku: viideskymmenesseitsemäs
Tekijät: 1, 3, 19, 57
Alkutekijät:  3\cdot 19

Roomalainen numero: LVII
Binääriluku: 111001
Oktaaliluku: 71
Duodesimaaliluku: 49
Heksadesimaaliluku: 39
Vigesimaaliluku: 2H
57 (viisikymmentäseitsemän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 56 ja seuraa luku 58.
Matematiikassa

57 on puolialkuluku ja siten myös yhdistetty luku.
57 on vajaa luku.
57 on Leylandin luku:  2^{5}+5^{2}.
57 on Duffyn luku.
57 kuuluu Ulamin lukujonoon (engl. Ulam numbers).
57 on palindromi viisijärjestelmässä (2125) ja seitsenjärjestelmässä (1117).
57 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana kahdella tavalla:  7^{2}+2^{2}+2^{2} tai  5^{2}+4^{2}+4^{2}.
57 voidaan muodostaa kahden neliöluvun erotuksena kahdella tavalla:  11^{2}-8^{2} tai  29^{2}-28^{2}.
57 esiintyy kahdessa jaottomassa Pythagoraan kolmikossa: (57, 176, 185) ja (57, 1624, 1625).
Radiaani on noin 57 astetta.
Luonnontieteissä

57 on lantaanin järjestysluku.
Rauta-57 on raudan vakaa isotooppi.
Rutenium-101 on ruteniumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 57.
57 Mnemosyne on pikkuplaneetta.
Lyyran rengassumu tunnetaan myös nimellä Messier 57.
Muissa yhteyksissä

57 on Kolumbian kansainvälinen suuntanumero.
Kolme Yhdysvaltain neljästä ensimmäisestä presidentistä astui virkaan 57-vuotiaana (Washington, Jefferson ja Madison).
Eurooppatie E57 kulkee Itävallan ja Slovenian välillä.
Matkustaja 57 on elokuva.
Kantatie 57 kulkee Hämeenlinnan ja Pälkäneen välillä.
Hersin tauti

Hersin tauti on tyypin VI glykogeenin varastoitumissairaus. Se johtuu maksan glykogeenifosforylaasin puutoksesta, joka on seuraus PYGL-geenin mutaatiosta. Yleensä taudinkuva on suhteellisen lievä. Ilman hoitoa Hersin tauti aiheuttaa muun muassa hepatomegaliaa, hidastuneen pituuskasvun, ketoottisen hypoglykemian, kohonneita maksan transaminaasiarvoja ja matalia prealbumiiniarvoja.
Hersin taudille erityisen tyypillinen piirre on yön yli paastoamisen jälkeen ilmenevä lievä ketoottinen hypoglykemiatila. Varhaislapsuuden ja lapsuuden aikana tauti saattaa tulla esiin hepatomegaliana, vatsan turvotuksena ja kasvun hitautena. Ilman hyvää hoitoa voivat kehittyä myös osteopenia ja osteoporoosi. Lisäksi murrosikä voi tällöin viivästyä. Fibroosi maksassa on yleinen, mutta kirroosi harvinainen. Myös maksan adenoomat ja maksasolusyöpä ovat Hersin taudissa harvinaisia. Hypotonia ja viivästynyt motoristen taitojen omaksuminen ovat mahdollisia. Lihaskramppeja voi esiintyä etenkin alaraajoissa. Hypertrofinen kardiomyopatia on ollut harvinainen. Sairastuneilla on yleensä normaali älyllinen kehitys. Harvinaisina on kuvattu haastavampia tapauksia, joihin liittyvät vakavat toistuvat hypoglykemiatilat, vaikea hepatomegalia ja aterian jälkeinen hyperlaktatemia.
Hersin taudissa maissitärkkelys ja proteiini parantavat kasvua ja kestävyyttä. Lisäksi ne lievittävät biokemiallisia poikkeavuuksia, kuten hypoglykemiaa ja ketoosia. Pituuskasvu ja luuston mineraalitiheys voivat hoidon myötä normalisoitua. Seurantaa toteutetaan muun muassa maksan ultraäänitutkimuksin. Oireet ja biokemialliset poikkeavuudet voivat vähentyä iän myötä, ja monet aikuiset ovatkin oireettomia. Hersin taudilla on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Hersin taudin kuvasi ensimmäisenä Henri G. Hers vuonna 1959. Sen esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on arvioitu 1/65 000 – 1/85 000, mutta monet jäävät diagnosoimatta. Suurempaa esiintyvyyttä on havaittu Skotlannissa ja Pohjois-Afrikassa. Mennoniittojen keskuudessa on todettu perustajavaikutuksen johdosta niinnkin korkea esiintyvyys kuin 1/1 000.
Henderson

Henderson voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Paikannimenä

Henderson, Argentiina
Henderson, Länsi-Australia, Australia
Henderson, Uusi-Seelanti
Henderson, Colorado, Yhdysvallat
Henderson, Illinois, Yhdysvallat
Henderson, Kentucky, Yhdysvallat
Henderson, Louisiana, Yhdysvallat
Henderson, Maryland, Yhdysvallat
Henderson, Nebraska, Yhdysvallat
Henderson, Nevada, Yhdysvallat
Henderson, New York, Yhdysvallat
Henderson, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Henderson, Tennessee, Yhdysvallat
Henderson, Texas, Yhdysvallat
Hendersonin piirikunta, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat
Henderson Island, asumaton saari Pitcairnin saariryhmässä
Sukunimenä

Albert Henderson (1881–1947), kanadalainen jalkapalloilija
Ann Henderson-Sellers (s. 1952), englantilais-australialainen matemaatikko, maantieteilijä ja ilmastotutkija
Arthur Henderson (1863–1935), brittiläinen poliitikko, Nobelin rauhanpalkinnon saaja
Benson Henderson (s. 1983), yhdysvaltalainen vapaaottelija
Bill Henderson (1926–2016), yhdysvaltalainen jazz-laulaja ja näyttelijä
Bobby Henderson, yhdysvaltalainen "Lentävän spagettihirviön" keksijä
Brooke Henderson (s. 1997), kanadalainen golfpelaaja
Charles Henderson (1860–1937), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Chris Henderson (s. 1971), yhdysvaltalainen kitaristi
Dan Henderson (s. 1970), yhdysvaltalainen painija ja vapaaottelija
Dave Henderson (s. 1952), kandadalais-ranskalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
David B. Henderson (1840–1906), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
Dean Henderson (s. 1997), englantilainen jalkapalloilija
Ella Henderson (s. 1996), englantilainen laulaja ja lauluntekijä
Esian Henderson (s. 1985), yhdysvaltalainen koripalloilija
Fletcher Henderson (1897–1952), yhdysvaltalainen jazz-pianisti, yhtyejohtaja, sovittaja ja säveltäjä
Florence Henderson (1934–2016), yhdysvaltalainen sitcom-näyttelijä
Gerald Henderson (s. 1956), yhdysvaltalainen koripalloilija
Gerald Henderson Jr. (s. 1987), yhdysvaltalainen koripalloilija
Greg Henderson (s. 1976), uusiseelantilainen rata- ja maantiepyöräilijä
Jeff Henderson (s. 1989), yhdysvaltalainen pituushyppääjä
Joe Henderson (1937–2001), yhdysvaltalainen jazz-saksofonisti
Jordan Henderson (s. 1990), englantilainen jalkapalloilija
Josh Henderson (s. 1981), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kenneth Henderson (s.  1982), yhdysvaltalainen koripalloilija
Kevin Henderson (s. 1986), kanadalainen jääkiekkoilija
Laura Henderson (1864–1944), brittiläinen miljardööri, Windmill-teatterin perustaja
Lawrence Joseph Henderson (1878–1942), yhdysvaltalainen kemisti, biologi ja filosofi, toinen Hendersonin–Hasselbalchin yhtälön kehittäjistä
Martin Henderson, (s. 1974), uusiseelantilainen näyttelijä
Matt Henderson (s. 1974), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Monique Henderson (s. 1983), yhdysvaltalainen pikajuoksija
Nicholas Henderson (1919–2009), brittiläinen suurlähettiläs
Paul Henderson (s. 1943), kanadalainen jääkiekkoilija
Reece Henderson (s. 1992), australialainen karateka
Richard Henderson (s. 1945), brittiläinen biologi ja biofyysikko, Nobelin kemianpalkinnon saaja
Ruth Watson Henderson (s. 1932), kanadalainen säveltäjä, pianisti ja urkuri
Saffron Henderson (s. 1965), kanadalainen ääninäyttelijä
Safiya Henderson-Holmes (1950–2001), yhdysvaltalainen runoilija
Scott Henderson (1860–1937), yhdysvaltalainen jazz-kitaristi ja säveltäjä
Shauntay Henderson (s. 1982), yhdysvaltalainen rikollinen
Shirley Henderson (s. 1965), skotlantilainen näyttelijä
Sukunimenä > Kuvitteellisia henkilöitä

Christopher Henderson, tv-sarjassa 24
Rose Henderson, tv-sarjassa Lost.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Henderson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Abel Burja

Abel Burja, sukunimi esiintyy myös muodoissa Bürja, Buria, Burgeat (30. elokuuta 1752 Kiekebusch – 16. helmikuuta 1816 Berliini) oli saksalainen matemaatikko ja Preussin tiedeakatemian jäsen. Hän vieraili vuonna 1780 Viipurissa ja Imatralla.
Burja kuului Ranskasta uskonvainoja paenneeseen hugenottisukuun. Hän kävi Berliinissä ranskalaista kymnaasia (College francaise) ja oli 1770–1779 kymnaasissa opettajana. Hän lähti sitten Pietariin, jossa hän oli Tatištševin perheessä kotiopettajana sekä toimi kalvinistisen kirkon saarnaajana. Pietarissa hän meni naimisiin Catherine Julienne Maßin kanssa.[lähde? ]
Tutustuakseen Suomen oloihin Burja matkusti vuonna 1780 Pietarista Viipuriin. Hän teki samalla myös retken Imatrankoskelle. Vuonna 1787 ilmestyneessä matkakertomuksessaan Burja mainitsi tataarien karkottaneen suomalaiset Aasiasta nykyisille asuinsijoilleen. Hänen mukaansa suomalaisissa oli vielä havaittavissa jälkiä Tacituksen mainitsemista vastenmielisistä ominaisuuksista, kuten laiskuudesta ja epäsiisteydestä. Burja väitti, että suomalaiset eivät olleet läheskään niin puhtaita kuin venäläiset. Burjan mukaan suomalaiset olivat säilyttäneet myös pakanallista taikauskoa ja veivät esimerkiksi uhrilahjoja pyhille puille. Burja mainitsi suomen ja heprean kielen sanojen muistuttavan toisiaan ja Tahitin kielen olevan äänteellisesti lähellä suomea. James Cookin Tahitista käyttämä nimi Otaheiti oli Burjan mukaan suomea ja vastasi sanoja Ota heitä. Pietarin suomalaisen seurakunnan kirkkoherra Johan Henrik Krogius (1728–1791) omisti Burjalle suomenkielisen runon tämän palattua Pietarista Berliiniin 1784. Burjan matkakuvaus Suomesta ilmestyi kirjassa Observations d’un voyageur sur la Russie, la Finlande, la Livonie, la Curlande et la Prusse (Unger, Berlin 1785).
Burja palasi Berliiniin vuonna 1784 ja toimi sitten siellä Französische Friedrichstadtkirche -kirkon saarnaajana. Vuonna 1789 Burja valittiin Preussin tiedeakatemian matematiikan osaston jäseneksi. Hän luopui kirkollisesta virastaan 1793 ja toimi sitten matematiikan professorina kuninkaallisessa ratsastusakatemiassa (Ritterakademie). 1790-luvulla Burja työskenteli optisen lennättimen parissa. Hän kehitti lippuihin tai soihtuihin perustuneen lennätinkoodin, jolla yksittäisiä kirjaimia voitiin lähettää useiden kilometrien päähän. Vuonna 1794 Burjasta tuli Venäjän tiedeakatemian kunniajäsen. Hän julkaisi useita oppikirjoja matematiikan, mekaniikan, optiikan ja tähtitieteen alueelta.[lähde? ]
Burja oli Collège françaisin tarkastajana 1800–1810. Vuodesta 1810 alkaen hän toimi luennoitsijana Berliinin Humboldt-yliopistossa. Hän kuoli helmikuussa 1816 Berliinissä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Burja, Abel: Observations D'Un Voyageur Sur La Russie, La Finlande, La Livonie, La Curlande Et La Prusse, MDZ Digitalen Sammlungen
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Abel Burja
Käännös suomeksi
Hersjana Matmuja

| Hersjana Matmuja |
| --- | --- |
 Matmuja haastateltavana Eurovision laulukilpailun ennakkotapahtumassa vuonna 2014
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1990 (ikä 34)
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Hersi, Hersi Matmuja
Aktiivisena:  2005–
Tyylilajit:  pop, klassinen
Aiheesta muualla
www.hersimatmuja.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Hersjana ”Hersi” Matmuja (s. 1. helmikuuta 1990) on albanialainen laulaja, joka voitti Festivali i Këngës -laulukilpailun joulukuussa 2013 kappaleellaan ”Zemërimi i një nate” ja pääsi näin edustamaan Albaniaa vuoden 2014 Eurovision laulukilpailussa. Kansainvälistä kilpailua varten kappale käännettiin englanniksi nimelle ”One Night’s Anger”. Matmuja esiintyi ensimmäisessä semifinaalissa, mutta ei selviytynyt finaaliin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matmujan esittely Eurovision laulukilpailun virallisilla sivuilla. (englanniksi)
Formiga

Formiga
Miraildes Maciel Mota, taiteilijanimeltään Formiga (s. 3. maaliskuuta 1978) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Brasilian naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 189 maaottelua ja tehnyt niissä 26 maalia. Hän on ainoana pelannut olympialaisissa joka kerta, kun naisten jalkapallo on kuulunut kisaohjelmaan vuodesta 1996 alkaen. Maailmanmestaruuskilpailuihin hän on osallistunut ennätykselliset seitsemän kertaa ja hän on vanhin MM-lopputurnauksessa pelannut nainen oltuaan 41-vuotiaana mukana vuonna 2019.
Formiga edustaa seuratasolla ranskalaista Paris Saint-Germainia.
Formicini

| Formicini |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Osalahko::  Myrkkypistiäiset Aculeata
Yläheimo::  Muurahaismaiset Formicoidea
Heimo::  Muurahaiset Formicidae
Alaheimo::  Suomumuurahaiset Formicinae
Tribus::  Formicini  Latreille, 1809
Suvut 
 Alloformica  Bajcaridris  Cataglyphis  Formica  Polyergus  Glaphyromyrmex oligocenicus  Proformica  Protoformica proformicoides  Rossomyrmex 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Formicini on alaheimon suomumuurahaiset suuri tribus, johon Suomessa kuuluu ainoastaan suku Formica.
Eugen Seiterle

| Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Sveitsi.Miesten käsipallo. Olympialaiset  | Maa:   Sveitsi> Miesten käsipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Berliini 1936 | käsipallo |  |
Eugen Seiterle (7. joulukuuta 1913 Zürich – 23. marraskuuta 1998) oli sveitsiläinen käsipalloilija sekä olympiamitalisti.
Seiterle kuului Sveitsin käsipallojoukkueeseen, joka voitti pronssia Berliinin kesäolympialaisissa vuonna 1936. Hän pelasi turnauksessa kolme ottelua.
Hershey Bar

Suklaalevy avattuna.
Hershey’s Milk Chocolate Bar tai Hershey Bar on The Hershey Companyn valmistama ja sen lippulaivatuotteena tunnettu maitosuklaalevy. Nykyään se on tunnettu Hersheyn ansiosta lauseella ”The Great American Chocolate Bar”. Hershey’s Milk Chocolate Bar esiteltiin ja sen myynti aloitettiin vuonna 1900, ja vuonna 1908 aloitettiin manteleita sisältävän levyn tuotanto. Suklaalevyn pyöreämuotoinen versio nimeltään Hershey’s Drops julkaistiin vuonna 2010.
Tuotetiedot

Rasvaa: 13 g
Kolesterolia: 10 mg
Natriumia: 35 mg
Hiilihydraatteja: 26 g
Ravintokuituja: 1 g
Sokeria: 24 g
Proteiinia: 3 g
Hemppo

| Hemppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Hempot Linaria
Laji::  cannabina
Kaksiosainen nimi
 Linaria cannabina  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Carduelis cannabina 

Katso myös
   Hemppo Wikispeciesissä   Hemppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hemppo (Linaria cannabina) on siemeniä syövä peippoihin kuuluva varpuslintu. Se on erikoistunut rikkaruohojen siemeniin, joita se hakee joutomailta, puistoista, pihoilta ja pellonreunoilta.
Koko ja ulkonäkö

Hempon pituus on noin 13–14 cm ja paino noin 17 grammaa.
Juhlapukuinen koiras on rinnasta heleän punainen ja sillä on punainen otsatäplä muuten harmaassa päässä. Selkä on ruskea, maha vaalea ja siivellä valkoinen siipijuova. Naaras on harmaanruskea, mahasta vaalea, ja myös sillä on valkoinen siipijuova. Nuori lintu muistuttaa naarasta, ollen vähän viirukkaampi. Vanhoilla linnuilla on täydellinen sulkasato elo–lokakuussa, jonka jälkeen koiras muistuttaa naarasta ja nuorta lintua, kunnes höyhenten kulumisen takia saa vähitellen juhlapuvun talven aikana. Kaikissa puvuissa erottuvat valkeat pyrstön reunasulat.
Laulu on hilpeää livertelyä, jota koiras esittää jostain korkealta paikalta, esim. talon katolla, puhelinlangalla tai puun latvassa. Kutsuääni on napakka "du-duk".
Vanhin suomalainen rengastettu hemppo on ollut vähintään 3 vuotta 3 kuukautta 17 päivää vanha.