Suomen ja Venäjän rajakriisi 2023
Tapahtumia > Tulijoiden määrä

Vuoden 2023 kriisin aikana itärajalta turvapaikkaa hakeneiden merkittävä osa Suomeen itärajan yli saapuneista kolmansien maiden kansalaisista on saapumisen jälkeen kadonnut.
– Jossain vaiheessa kadonneena on ollut noin 35 prosenttia.määrä ylitti vuonna 2015 Euroopan pakolaiskriisin aikana Suomeen itärajan kautta tulleiden hakijoiden määrän. 31.7.–20.11.2023 hakijoita tuli 685, ja heitä oli etenkin Irakista, Somaliasta, Syyriasta, Jemenistä ja Marokosta ja myös Intiasta, Egyptistä ja Algeriasta. 24. marraskuuta mennessä hakijoita oli tullut 800, 27. marraskuuta yli tuhat. Määrä oli tuolloin lähes sama kuin vuonna 2016, jolloin itärajalta haki turvapaikkaa ennätykselliset 1 081 henkeä. Vuoden 2023 tulijoista selvä enemmistä tuli marraskuussa. Pääministeri Petteri Orpo kertoi tiedotustilaisuudessa uusista Suomeen pyrkivien ihmisten ryhmistä. Hänen mukaansa tilanteessa oli merkkejä siitä, että Suomeen haalittiin nykyistä enemmän ihmisiä kolmansista maista. Yleisradion havainnot tukivat tätä arviota. Itärajan yli saapuneita maahantulijoita alettiin lopulta rekisteröidä järjestelykeskuksissa. 25. tammikuuta 2024 tulijoita oli jo yli 1 300.
Turvapaikanhakijoiden saapuminen jatkui rajan sulkemisesta huolimatta. Esimerkiksi 25. tammikuuta 2024 Kaakkois-Suomen rajavartiosto otti yöllä kiinni 18 Lähi-idästä lähtöisin olultta henkilöä epäiltynä valtionrajarikoksesta. 11. tammikuuta otettiin kiinni 11 Iranin kansalaista, jotka hakivat turvapaikkaa. 1.8.2023–29.1.2024 itärajan yli tuli turvapaikanhakijoita kaikkiaan 29 maasta, eniten Syyriasta (491) ja Somaliasta (360). Luvuissa ei ole huomioitu Venäjän kansalaisia. Vuoden 2024 tammikuun lopussa itärajan ylittäneistä marokkolaisista ja intialaisista turvapaikanhakijoista suurin osa oli kadonnut maahantulon jälkeen. Kaikkiaan kadonneita oli liki 200. Valtaosa heistä on Syyriasta. Osa turvapaikanhakijoista haluaa todellisuudessa matkustaa johonkin toiseen Schengen-maahan kuin Suomeen, ja he matkaavat Suomesta edelleen. Matkustaminen on laitonta, jos turvapaikkaprosessi Suomessa on käynnissä. Maaliskuussa kadonneita oli reilusti yli 200 ja tuolloin Suomelle oli tehty Euroopasta noin sata takaisinottopyyntöä, jotka koskivat itärajan yli syksynä tulleita turvapaikanhakijoita. Takaisinottopyyntö tulee, kun Suomesta aiemmin turvapaikkaa hakenut henkilö jättää uuden hakemuksen toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa, Norjassa, Islannissa, Sveitsissä tai Liechtensteinissa. Käytäntö perustuu Euroopan unionin Dublin-sopimukseen. Tuolloin arveltiin, että takaisinottopyyntöjä oli tulossa todennäköisesti lisää.
Helmikuun alussa rajavartiolaitos arvio, että Venäjän puolella asutus­keskuksissa kuten Pietarissa, Viipurissa, Murmanskissa, Kostamuksessa ja Kantalahdessa oli jopa tuhansia rajan yli Suomeen pyrkiviä, kolmansien maiden kansalaisia. Tuolloin maahanmuuttovirasto kertoi, että syksyn jälkeen itärajan kautta Suomeen saapuneille kolmansien maiden kansalaisille ei ole tehty myönteisiä turvapaikka­päätöksiä. Suomeen saapuneet ovat pääosin olleet noin 20–30-vuotiaita miehiä. Heistä suurin osa oli Syyrian, Somalian tai Jemenin kansalaisia.
Venäjältä elokuun jälkeen tulleista turvapaikanhakijoista yksikään ei ollut saanut helmikuun loppuun mennessä myönteistä turvapaikkapäätöstä Suomessa. Tilanteen arveltiin kuitenkin voivan muuttua, sillä tulijoiden joukossa oli yhteensä yli 500 syyrialaista ja jemeniläistä, joiden hakemuksia ei tuolloin oltu vielä käsitelty. Näiden maiden kansalaiset ovat saaneet viime vuosina lähes varmasti myönteisen suojelupäätöksen Suomessa. Maahanmuuttovirasto mukaan itärajan tulijoille oli tehty yhteensä 180 turvapaikkapäätöstä helmikuun loppuun mennessä. Päätöksistä 69 oli kielteisiä, ja 111 hakemusta oli rauennut. Hakemus voi raueta muun muassa siksi, että hakija on poistunut Suomesta. Yhteensä turvapaikanhakijoita oli tullut elokuun alusta helmikuun loppuun Venäjältä Suomeen  yli 1 300. Kesäkuussa 2024 tasavallan presidentti Stubb totesi, että: ”Tiedustelutietomme mukaan Venäjä pystyy siirtämään meidän rajallemme siirtolaisia, jotka eivät ole perinteisiä turvapaikanhakijoita vaan ihmisiä, joita käytetään aseena ja välineellistetään. Yli tuhat muutamassa tunnissa”. Stubb tuki lausunnollaan käännytyslain säätämistä. Marraskuuhun 2024 mennessä noin kymmenesosa itärajan yli Suomeen tulleista turvapaikan­hakijoista oli saanut myönteisen turvapaikka­päätöksen, toinen kymmenys kielteisen ja puolet odotti turvapaikkapäätöstä.