stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
International Paper
International Paper EMEA (Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka)

International Paperilla toimii Euroopassa kolme sellu- ja paperi-/ kartonkitehdasintegraattia:
Kwidzyn, Puola (sellu- ja paperi-/ kartonkitehdas)
Saillat, Ranska (sellu- ja paperitehdas)
Svetogorsk, Venäjä (sellu- ja paperi-/ kartonkitehdas)
Kolmen tehdasintegraatin lisäksi IP:llä on Euroopassa myös kartonkitehdas Madridissa Espanjassa, jonka yhtiö osti ruotsalaiselta Holmenilta (v. 2016) konvertoidakseen tehtaan tuotantosuunnan sanomalehtipaperista kierrätyskuitupohjaiseen aaltopahvin raaka-aineeseen. Toinen ulkopakkauskartonkia, kierrätyskuitupohjaista aaltopahvin raaka-ainetta valmistava kartonkitehdas EMEA-alueella sijaitsee Kenitrassa Marokossa.
Lisäksi yhtiöllä on yhteensä 26 pakkaustehdasta (aaltopahvitehdasta) Ranskassa, Italiassa, Espanjassa, Marokossa ja Turkissa.
Suomessa International Paper omisti aiemmin Arizona Chemical Oy:n, jolla on mäntyöljyä ja tärpättiä valmistava tehdas Oulussa. Joulukuussa 2006 International Paper ilmoitti myyvänsä koko Arizona Chemical -toimialansa ranskalaiselle Rhone Capitalille..
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
International Paper
Google Finance: International Paper
Ismael Borrero

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ismael Borrero Rion olympialaisissa 2016. |  Ismael Borrero Rion olympialaisissa 2016. |  Ismael Borrero Rion olympialaisissa 2016. |  |
Maa:  Kuuba
Miesten kreikkalais-roomalainen paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio 2016 | –59 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Las Vegas 2015 | –59 kg |  |
|  Kultaa | Nur-Sultan 2019 | –67 kg |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Lima 2019 | -67 kg |  |
| Keski-Amerikan ja Karibian kisat  | Keski-Amerikan ja Karibian kisat  | Keski-Amerikan ja Karibian kisat  |  |
|  Kultaa | San Juan 2014 | -59 kg |  |
|  Kultaa | Veracruz 2014 | –59 kg |  |
|  Kultaa | Barranquilla 2018 | -67 kg |  |
| Pan-Amerikan mestaruuskilpailut  | Pan-Amerikan mestaruuskilpailut  | Pan-Amerikan mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Colorado Springs 2012 | -60 kg |  |
|  Kultaa | Panamá 2013 | -60 kg |  |
|  Kultaa | México 2014 | -59 kg |  |
|  Kultaa | Lima 2018 | -67 kg |  |
|  Kultaa | Buenoa Aires 2019 | -67 kg |  |
Ismael Borrero Molina (s. 6. tammikuuta 1992 Santiago de Cuba) on kuubalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Borrero on 160 senttimetriä pitkä ja painaa 59 kilogrammaa. Hän edustaa Cerro Pelado -seuraa.
Borrero voitti Pan-Amerikan-mestaruuden 60 kg:n painoluokassa 2012 ja 2013 sekä 59-kiloisissa 2014. Hän voitti 2014 kultaa myös kaksista Keski-Amerikan ja Karibian kisoista. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän oli viides.
Borrero saavutti kultaa alle 59-kiloisten sarjasta vuoden 2015 MM-kilpailuista Las Vegasista. Saman vuoden Pan-Amerikan kisoissa hän oli seitsemäs. Vuoden 2016 kesäolympialaisista Rio de Janeirosta Borrero saavutti kultaa.
Borrero voitti 67 kg:n painoluokassa vuonna 2018 kultaa Keski-Amerikan ja Karibian-mestaruuskilpailuissa, Pan-Amerikan-mestaruuskilpailuissa ja Keski-Amerikan ja Karibian kisoissa. Seuraavana vuonna hän voitti samassa painoluokassa kultaa Pan-Amerikan-mestaruuskilpailuissa, Pan-Amerikan kisoissa ja Nur-Sultanin MM-kilpailuissa.
Jana Velďáková

Jana Velďáková
Jana Velďáková (s. 3. kesäkuuta 1981) on slovakialainen pituushyppääjä.
Velďáková oli kahdestoista alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2000 tuloksella 570 cm ja kahdeksas alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 2001. Hän karsiutui Madridin sisäratojen EM-kisoissa 2005, mutta oli kahdestoista Göteborgin EM-kisoissa 2006 tuloksella 629 cm. Vuonna 2007 hän karsiutui Birminghamin sisäratojen EM-kisoissa, mutta oli kahdestoista Osakan MM-kisoissa tuloksella 621 cm. Vuonna 2009 hän karsiutui sekä Torinon sisäratojen EM-kisoissa että Berliinin MM-kisoissa, mutta Barcelonan EM-kisoissa 2010 hän oli yhdeksäs tuloksella 654 cm. Pariisin sisäratojen EM-kisoissa 2011 hän karsiutui.
Velďáková sijoittui Helsingin EM-kilpailuissa 2012 yhdeksänneksi tuloksella 631. Hän karsiutui loppukilpailusta Lontoon olympialaisissa 2012, Göteborgin sisäratojen EM-kisoissa 2013 ja Moskovan MM-kilpailuissa 2013.
Velďákován ennätys on 672 cm, jonka hän hyppäsi Košicessa 3. toukokuuta 2008. Sisäradoilla hän on hypännyt 656 cm Stuttgartissa 3. helmikuuta 2007. Kolmiloikassa hänen ennätyksensä on Innsbruckissa 30. toukokuuta 2004 hypätty 13,40 m.
Janan kaksossisko Dana on myös yleisurheilija, päälajinaan kolmiloikka.
Jana Tšurikova

Jana Tšurikova
Jana Tšurikova (ven. Яна Чурикова) (s. 6. marraskuuta 1978 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen toimittaja, joka on työskennellyt Venäjän MTV-kanavalla, jossa hän juonsi kuusi kautta Star Factory -nimistä show’ta. Hän on toiminut Venäjän pisteidenlukijana Eurovision laulukilpailussa useina vuosina.
Jaakobintikapuut

12kV valokaaria Jaakobintikapuissa.
Jaakobintikapuut toiminnassa.
Öljypolttimen sytytysmuuntaja jonka ulostulonavoille asennettu jaakobintikapuut.
Jaakobintikapuut ovat lähinnä koristeena käytetty sähköinen rakennelma joka koostuu kahdesta vierekkäin olevasta, toisistaan ylöspäin erkanevasta V:n muotoon asetetuista metallitangosta joihin johdetaan suurjännite, joka usein vaatii tarkkuutta hengenvaarallisuutensa vuoksi.
Toiminta

Suurjännite muodostaa valokaaren Jaakobintikapuiden alaosaan, siihen missä metallitangot ovat lähinnä toisiaan, ja valokaari lähtee kiipeämään tankojen välissä ylöspäin, samalla pidentyen ja muodostaen valoefektin.
Tarpeeksi ylös tullessaan, ilman johtokyvyn loputtua valokaari syttyy taas tankojen alaosaan ja jatkaa siitä ylöspäin.
Tavallisesti Jaakobintikapuut toimivat ilman erillistä sytytintä, jos tangot ovat alhaalta tarpeeksi lähellä toisiaan. Joissakin tapauksissa voidaan kuitenkin käyttää erillistä sytytyselektrodia tikapuiden alla ionisoimaan ilman jolloin valokaari voi syttyä.
Suosittu elektroniikkalaite

Jaakobintikapuut ovat varsin yksinkertainen laite, joka on helppo koota itse. Se onkin suosittu elektroniikkaharrastajien rakennelma, jota virroitetaan esimerkiksi neonvalaisinten sytytysmuuntajalla, televisiosta otetulla juovamuuntajalla, tai muulla vastaavalla suurjännitettä antavalla muuntajalla.
Jaakobintikapuut tarvitsevat useiden kilovolttien jännitteen syttyäkseen, ja valokaarten pituus riippuu siihen syötettävästä jännitteestä.
Historia

Jaakobintikapuut olivat 1950- ja 1960-luvuilla tyypillinen laite, jota esiteltiin ja tutkittiin kouluissa fysiikantunneilla. Jaakobintikapuita nähdään usein myös kyseisen ajan elokuvissa ”hullujen tiedemiesten” työpajoilla.
Jaakobintikapuut ovat nimetty Raamatussa mainittujen taivaaseen johtavien tikapuiden mukaan.
Käännös suomeksi
Jana Zinkevytš

Zinkevytš Kiovassa vuonna 2019.
Jana Vadymivna Zinkevytš (ukr. Яна Вадимівна Зінкевич; s. 2. heinäkuuta 1995 Rivne) on ukrainalainen poliitikko ja entinen sotilas.
Zinkevytš liittyi vuonna 2014 vapaaehtoisena Oikean sektorin pataljoonaan ja taisteli Itä-Ukrainan sodassa kesällä 2014, minkä jälkeen hän perusti Hospitaljery-lääkintäpataljoonan. Vuonna 2015 hän perusti Pavlohradiin lääkintämiesten koulutuskeskuksen. Joulukuussa 2015 hän joutui liikenneonnettomuuteen, jonka seurauksena hän halvaantui alaraajoistaan. Vuonna 2017 hän aloitti opinnot Dnipron lääketieteellisessä valtionyliopistossa. Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa Zinkevytš valittiin Ukrainan parlamenttiin eli Verh’ovna Radaan Euroopan solidaarisuus -puolueen listan seitsemäntenä, riippumattomana ehdokkaana. Vuonna 2022 hänet valittiin BBC:n 100 Women -listalle.
Jakob Axel Nielsen

| Jakob Axel Nielsen> Tanskan terveysministeri |
| --- | --- |
 Anders Fogh Rasmussenin III ja Lars Løkke Rasmussenin I hallitus 23. marraskuuta 2007 – 23. helmikuuta 2010  
Edeltäjä:  Lars Løkke Rasmussen
Seuraaja:  Bertel Haarder
Tanskan liikenne- ja energiaministeri
 Anders Fogh Rasmussenin II hallitus 12. syyskuuta 2007 – 23. marraskuuta 2007  
Edeltäjä:  Flemming Hansen
Seuraaja:  Carina Christensen (liikenneministeri) Connie Hedegaard (energiaministeri)
Kansankäräjäedustaja
 2005–2010  
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1967 (ikä 57)
Ammatti:  asianajaja, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Konservatiivinen kansanpuolue
Koulutus:  Aarhusin yliopisto
Jakob Axel Nielsen (s. 12. huhtikuuta 1967) on tanskalainen asianajaja ja konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko. Hän on istunut kansankäräjillä vuosina 2005–2010 ja toiminut Tanskan liikenne- ja energiaministerinä vuonna 2007 sekä terveysministerinä vuosina 2007–2010.
Aiheesta muualla

Jakob Axel Nielsen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
James Weddell

| James Weddell |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. elokuuta 1787 Oostende, Itävallan Alankomaat
Kuollut: 9. syyskuuta 1834 (47 vuotta) Lontoo
James Weddell (24. elokuuta 1787 Oostende, Itävallan Alankomaat – 9. syyskuuta 1834 Lontoo) oli skotlantilainen merenkävijä, hylkeenmetsästäjä ja Etelämantereen tutkimusmatkailija. Weddellinmeri on nimetty hänen mukaansa.
Elämä ja ura

Weddellin verhoilija-isä oli kotoisin Lanarkshiresta, Skotlannista ja kuoli pian Jamesin synnyttyä, jättäen lesken ja kaksi poikaa. James, jolla ei ollut muuta koulutusta kuin se vähäinen, jonka hänen äitinsä oli itse kyennyt hänelle antamaan, lähti jo hyvin nuorena hiilenkuljetuslaivan palvelukseen. Noin vuonna 1805 hän siirtyi Länsi-Intiaan liikennöivään kauppalaivaan ja teki useita matkoja. Vuonna 1808 hän löi kapteeniaan ja hänet luovutettiin kuninkaallisen laivaston rangaistavaksi. Vangeuden jälkeen hän siirtyi merivoimien palvelukseen ja kohosi kapteeniksi. Napoleonin sotien päätyttyä Weddell irtisanottiin kuninkaallisesta laivastosta.
Weddell johti hylkeenpyyntialusta Jane Etelämantereen matkoilla, joista ensimmäisen (1819–1821) menestyksen ansiosta hän pystyi ostamaan osuuden aluksesta. Toisella matkalla (1821–1822) hänellä oli Jane -aluksen lisäksi mukana Beaufoy -alus. Näillä kahdella pienellä aluksella, jotka purjehtivat Englannista 17. syyskuuta 1822, Weddell tutki turkishylkeitä etsiessään Falklandinsaaria, Kap Hornia ja sen lähiympäristöä, Eteläisiä Shetlandinsaaria, Etelä-Georgiaa ja Eteläisiä Orkneysaaria, jotka hän oli löytänyt ja nimennyt edellisellä matkallaan, ja kun hän havaitsi meren avoimeksi, hän jatkoi etelään etsimään uutta maata. Ohitettuaan suuret jäähyllyt hän saavutti 20. helmikuuta 1823 lähes jäättömällä reitillä 74° 15' eteläisen leveysasteen merellä, joka myöhemmin nimettiin hänen mukaansa, joka oli pitkään eteläisin ihmisen saavuttama leveysaste. Hänen matkansa uusiminen epäonnistui 1840-luvulla, ja hänen löytämänsä merialue tutkittin vasta 1900-luvulla. Weddell palasi Englantiin heinäkuussa 1824 ja kuvaili matkojaan teoksessa A Voyage Towards the South Pole (1825). Weddellin myöhemmistä elinvuosista ei ole selkeää tietoa. Hänen liiketoimensa eivät onnistuneet ja hän kuoli naimattomana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta James Weddell Wikimedia Commonsissa
Janne Antin

Janne Antin (s. 1970 Pietarsaari) on suomalainen televisiojuontaja. Hän tuli tunnetuksi kohdepäällikkönä Matkaoppaat-ohjelmasta, jota kuvattiin Bulgarian Sunny Beachilla. Vuodesta 2015 lähtien hän juonsi Nelosella Onnenarpa-ohjelmaa. Antin lopetti juontamisen Onnenarpa-ohjelmassa yllättäen. Hänen viimeinen lähetyksensä oli 18.6.2024. Janne Antin kertoo, että lopetti Onnenarvan juontamisen osittain sen takia, ettei hän saanut toivomaansa korotettua korvausta työpanoksestaan.
Antin aloitti matkaoppaan työt Lontoossa vuonna 1996 ja on sittemmin muun muassa asunut sekä työskennellyt matkanjohtajana Dubaissa. Lisäksi hän on työskennellyt kampaajana. Antin sai kesällä 2006 diagnoosin HIV-infektiosta, jonka hän on kertonut saaneensa tutun miehen huumattua ja raiskattua hänet Ghanassa syyskuussa 2005. Hän kertoi asiasta julkisuudessa vuonna 2013. Antin on kertonut kokeneensa asian johdosta työsyrjintää. Hän koki syyllistämistä myös julkisuudessa ja kertoi kohdanneensa HIV-positiivisuuden takia torjuntaa sekä muiden homomiesten että HIV-positiivisia tukevien järjestöjen taholta. Pettyneenä Antin muutti pois Suomesta vuonna 2014.
Antin aloitti Onnenarvan juontamisen vuonna 2015 Unkarista käsin. Hän sanoutui irti juontajan tehtävistään vuonna 2018 ja palasi Suomeen, mutta juontotyö ohjelmassa jatkui myös tuotannon palattua Suomeen. Lisäksi Antin osallistui vuonna 2015 Yle Kioski -ohjelman tempaukseen, jonka tarkoitus oli kokeilla, uskaltaisivatko tuntemattomat koskea HIV-positiivisuudestaan kertovaan henkilöön. Antin on sittemmin pyörittänyt Suomessa juontotöidensä ohella lemmikkihotellitoimintaa.
Itämainen lyhytkarva

| Itämainen lyhytkarva |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa::  Iso-Britannia
Rodun lyhenne::  OSH
Kategoria::  IV
Ulkonäkö ja terveys
Turkki::  lyhyt
Itämainen lyhytkarva on siamilaistyyppinen kissarotu, josta tunnetaan satoja värimuunnoksia.
Historia

Risteyttämällä siamilaisia ja muita lyhytkarvoja, saatiin linjakas itämaistyyppinen kissa, jolla ei ollut naamiota. Rotumääritelmä hyväksyttiin 1970-luvun lopulla. Sana itämainen ei tarkoita välttämättä rodun alkuperää, vaan kissan siroa rakennetta, jollainen on itämaisilla kissaroduilla.
Luonne

Itämaiset ovat perineet siamilaiskissojen vilkkauden ja uteliaisuuden. Ne ovat rakastettavia ja touhukkaita seuralaisia.
Rakenne

Vartalo on keskikokoinen, pitkä, notkea ja hoikka.
Häntä on pitkä, kapea, kärjestä kaventunut teräväksi kärjeksi.
Käpälät ovat sirot, pienet ja soikeanmuotoiset.
Jalat ovat pitkät, linjakkaat ja hoikat.
Turkki on lyhyt, hienonlaatuinen, vartalonmukainen ja sileää.
Pää on kiilamainen siamilaistyyppinen pää ja pitkä nenä, jonka väri sointuu turkkiin.
Silmät ovat keskikokoiset, mantelinmuotoiset ja vinot. Väri vihreä. Amerikassa hyväksytään joillakin väreillä meripihka, oranssit ja kupari.
Korvat ovat suuret ja teräväkärkiset.
Värimuunnoksia

Hyväksyttyjä värejä:
Musta
Sininen
Punainen
Creme
Hopea
Cameo
Suklaasavu
Lilasavu
Tabbymuunnokset
Kilpikonnamuunnokset
Valkoinen (silmien täytyy olla vihreät, sinisilmäinen valkoinen itämaistyyppinen kissa on valkoinen siamilainen)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla

Oricat Ry
Isojärvi (järvi Multialla)

| Isojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°19′57″N, 24°54′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pengerjoen valuma-alue (14.54)
Laskujoki:  Myllypuro Kulhapäähän 
Järvinumero:  14.544.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  190,5 m  
Pituus:  1,9 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  6,313 km  
Pinta-ala:  74,474 ha  
Tilavuus:  0,00258569 km³ 
Keskisyvyys:  3,47 m  
Suurin syvyys:  11,5 m  
Saaria:  2 
 fiIsojärvi 
Isojärvi  on Keski-Suomessa Multialla Isojärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 74 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,59 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00259 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 11,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Kuhanjoen valuma-alueeseen (14.544) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 190,5 metriä mpy.
Isojärvi (Virrat)

| Isojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°19′05″N, 23°55′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  Isojärvenoja Saarisjärveen 
Järvinumero:  35.481.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,1 m  
Rantaviiva:  5,37 km  
Pinta-ala:  27,902 ha  
Saaria:  3 
 fiIsojärvi 
Isojärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Kangasniemenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Uurasjärven alueeseen (35.481) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,1 metriä mpy.
Ilmansulku

Ilmansulku tarkoittaa rakennusosan ainekerrosta, jonka pääasiallinen tehtävä on estää haitallinen ilmavirtaus rakenteen läpi puolelta toiselle. Suomen rakentamismääräyskokoelman osan C3 mukaan rakennuksen vaipan tulee olla riittävän ilmanpitävä. Mikäli rakenne ei tätä muuten ole, on siihen lisättävä erillinen ilmansulkukerros. Ilmansulkua käytetään usein hengittävissä rakenteissa, jotka eivät välttämättä tarvitse höyrynsulkua.
Ilmansulkumateriaaleja

rakennuskartonki
liimalaminoitu rakennuskartonki
verkkovahvistettu liimalaminoitu rakennuskartonki
bitumiraitalaminoitu rakennuskartonki
bitumikäsitelty rakennuspaperi
ilmansulkukalvo
Ilmansulun toiminta

Ilmansulku estää hallitsemattoman ilmavirtauksen rakennuksen vaipan läpi. Hallitsemattomat ilmavirtaukset aiheuttavat rakenteellisen riskin ja vähentävät viihtyisyyttä vedon tunteena. Hallittu ilmavirtausten ja ilmanpaineen säätely on myös edellytys toimivan ilmanvaihdon aikaan saamiseksi.
Ilmansulun toimivuuden kannalta sen eheys on oleellinen seikka. Rikkoutunut ilmansulku aiheuttaa paikallisen ilmavuodon, jonka yhteydessä rakenteeseen voi kohdistua myös huomattava paikallinen kosteusrasite virtaavan ilman sisältämän kosteuden myötä. Rikko aikaansaa myös lämpövuotoa sekä vetoa sisätiloissa.
Ilmanvuotoluku

Ilmansulun toimivuutta rakenteessa, rakenteen tiiviyttä, voidaan koejärjestelyin mitata, jolloin tulokseksi saadaan ilmanvuotoluku. ilmanvuotoluku kuvaa sitä ilmamäärää, joka vuotaa vaipan rakenteiden läpi yhden tunnin aikana sisä- ja ulkotilojen paine-eron ollessa 50 Pascalia. Yleensä tiiviys mitataan aiheuttamalla rakennuksen sisälle alipaine.
Asennus

Ilmansulku asennetaan materiaalin vaatimusten mukaan. Kartonkipohjaiset ilmansulut tyypillisesti limitetään noin 20 cm ja mieluiten puristetaan yhteen rakenteiden väliin. Jos puristusta ei voida käyttää limitykseen pursotetaan jatkuva PVAC-liimapalko. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää sauman teippausta, mutta tällöin on huomioitava teipin kestoikä; useimpien teippien liima-aineet haihtuvat 10–20 vuoden aikana.
Erityisesti tulee huomioida liittymät viereisiin rakenteisiin, joihin ilmansulku liitetään tiiviisti mieluiten rimalla puristamalla.  Läpivienneissä käytetään mieluiten erityisiä tehdasvalmisteisia läpivientikappaleita, joihin ilmansulkukerroksen kiinnittäminen onnistuu tiiviisti. Ilmansulkukerroksesta on saatava kauttaaltaan tiivis.
Yksi tapa ilmasulun tiiviyden ja ehjyyden varmistamiseksi on käyttää rakennetta, jossa ilmansulku sijaitsee sisällä rakenteessa sisäpinnan sijaan. Tällöin on huomioitava rakenteen kosteustekninen toiminta; ilmansulku aiheuttaa aina jonkin verran höyrynosapaineen vastusta, jonka määrä riippuu kaytetystä ilmansulkumateriaalista.
Ilmansulku ja rakenteet

Ilmansulun tyyppiä valittaessa olennaista on huomioida rakenteen kosteuskäyttäytyminen. Mikäli höyrynsulkua ei käytetä on rakenteen sisäpinnan, ilmansulun ja vaipan ulkopinnan materiaalin – esimerkiksi tuulensuojalevyn – yhteistoiminta suunniteltava huolellisesti.
Ilmansulku ja rakenteet > Esimerkkejä ilmansulullisista rakenteista

Ohessa esimerkkejä ilmansulullisista rakenteista. Rakenteet on aina suunniteltava ja niiden toiminta tarkistettava kohdekohtaisesti.
Ilmansulku ja rakenteet > Esimerkkejä ilmansulullisista rakenteista > Puuverhoiltu ulkoseinä

Ulkoverhouspaneli
Tuuletusrako ja koolaukset
Tuulensuojalevy: 13 mm huokoinen kuitulevy
150 mm runko ja lämmöneriste: märkäruiskutettu puukuituvilla
Ilmansulku: liimalaminoitu kraftliner-rakennuskartonki
50 mm koolaus ja puukuituvillalevy
13 mm reunaohennettu kipsilevy
Pintakäsittely
Ilmansulku ja rakenteet > Esimerkkejä ilmansulullisista rakenteista > Harjakattoinen yläpohja

Vesikatto: vesikate tarvittavine rakenteineen (aluslaudoitus/ruoteet, aluskate, kattokannattimet)
Yläpohjan ontelo: tuuletustila
Lämmöneriste: 400 mm kuivapuhallettu puukuitueriste. Räystään reuna-alueiden suojaus tuulenohjaimilla tai tuulensuojalevyillä.
Ilmansulku: verkkovahvistettu laminoitu kraftliner-rakennuskartonki
Koolaus
Rakennuslevy tai puupanelointi
Pintakäsittely
Ilmansulku ja rakenteet > Tyypillisiä rakenteita, jotka eivät tarvitse erillistä ilmansulkua

höyrynsulun sisältävät rakenteet
betonirakenteet
massiiviset puurakenteet (hirsirakenteet)
kevytbetonirakenteet
kevytsorarakenteet
tiilirakenteet, joissa tiili on sisäpuolisena kerroksena
rakenteet joissa lämmöneristekerroksena on saumavaahdotettu polyuretaani
rakenteet joissa on metallilevykerros
Ilmansulkumateriaalien valmistajia ja ilmansulkutuotteita

Laminoidut Elt-kraft-ilmansulkukartongit (Arkistoitu – Internet Archive)
Ilmari- ja Konsta 5x -ilmansulkupaperit (Arkistoitu – Internet Archive)
Kerabit-bitumivuorauspaperi (Arkistoitu – Internet Archive)
Paroc-ilmansulkupaperi (Arkistoitu – Internet Archive)
Laminoitu X5-ilmansulkukartonki
Rakentaminen ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Yhdyskuntasuunnittelu:   ympäristövaikutusten arviointi  ekokylä  yhteisökylä 
Suunnitteluperiaatteet:   ekorakentaminen  aurinkoarkkitehtuuri  matalaenergiatalo  passiivitalo  nollaenergiatalo  plusenergiatalo 
Lämmitys:   aurinkolämmitys  kaukolämpö  lämpöpumppu  maalämpö  puupelletti  takka 
Talotekniikka:   ilmanvaihtokone  aurinkokenno  energiansäästölamppu 
Rakennustekniikka:   rakennuksen vaippa  lämmöneriste  ilmansulku  ikkuna 
Perinnerakentaminen:   hirsirakentaminen  olkipaalirakentaminen  savirakentaminen  turpasmökki  terva  keittomaali 
Organisaatiot:   ympäristöhallinto  Ympäristöministeriö  Ympäristökeskus  Motiva
Irak kesäolympialaisissa 2008

Irakin osallistuminen vuoden 2008 olympialaisiin uhkasi peruuntua juuri ennen kisoja, sillä heinäkuussa 2008 Kansainvälinen olympiakomitea päätti, että maa ei saa osallistua olympialaisiin. Syyksi tähän ilmoitettiin Irakin hallituksen puuttuminen maan kansallisen olympiakomitean toimintaan. Viikkoa myöhemmin kiistassa päästiin sopuun, mutta viiden kisoihin valmistautuneen irakilaisurheilijan kiintiöpaikat oli jo ehditty antaa muiden maiden urheilijoille. Lopulta Irak osallistui vuoden 2008 Pekingin kesäolympialaisiin neljän urheilijan joukkueella. Heistä kaksi yleisurheilijaa ja kaksi soutajaa.
Isojärvi (Ruovesi)

| Isojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  61°53′06″N, 24°03′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Paloveden alue (35.32)
Laskuoja:  oja Vähäjärveen 
Järvinumero:  35.327.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,5 m  
Rantaviiva:  5,973 km  
Pinta-ala:  75,859 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIsojärvi 
Isojärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Isojärven valuma-alueeseen (35.327) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.