stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyynikin käsityöläispanimo
Historia > Kansainvälisiä vientisopimuksia ja kiinteistöinvestointihanke

Vuoden 2018 lopussa julkistettiin Pyynikin käsityöläispanimon oluiden vientisopimus Lidlin Euroopan-myymälöihin: sopimus kattoi 12 maata ja 2 300 myymälää. Maaliskuussa 2019 yritys solmi potentiaaliltaan Lidl-sopimustakin suuremman vientisopimuksen Japaniin. Alkuvuodesta panimolla oli myös pelko siitä, kuinka käsityöläispanimo-sanaa saisi lainmuutoksen myötä käyttää, minkä vuoksi yritys lanseerasi Pyynikin Brewing Company -aputoiminimen. Samoihin aikoihin päättyi panimokaupan vahvojen oluiden myynnin määräaikaislupa.
Loppuvuodesta 2019 panimo toi markkinoille alkoholittoman oluen, halvempia perusoluita ja virvoitusjuomia. Aikaisemmin samana vuonna se oli lanseerannut ensimmäisen väkevän alkoholijuomansa, Payday Craft Gin -ginin, joka voitti heti kesällä kultamitalin kansainvälisestä kilpailusta. Samaan aikaan panimo julkisti hankesuunnitelman siirtyä kasvun maan viiden suurimman panimon joukkoon mahdollistavaan suurempaan tuotantolaitokseen arviolta vuoden 2021 aikana, jolloin sen silloisen kiinteistön vuokrasopimus oli päättymässä. Tuotantokapasiteettia oli tarkoitus kasvattaa vuoden 2019 kolmesta miljoonasta litrasta kymmeneen miljoonaan litraan. Syyskuussa julkistettiin jälleen panimon kokoon nähden suuri kansainvälinen vientisopimus, tällä kertaa brittiläisen olutverkkokaupan kanssa.
Historia > Laajentuminen Viroon ja toiminnan alasajo Tampereella

Tamperelainen yrittäjä Samu Saarikoski hankki keväällä 2021 omistukseensa Viron Haljalassa sijanneen panimon kiinteistöt ja vuokrasi ne Pyynikin käsityöläispanimolle, joka alkoi tuottamaan oluitaan Virossa. Tammikuussa 2022 yritys lopetti oluen tuottamisen Tampereella kannattamattomana. Toiminta jatkui Virossa, jossa yrityksellä oli noin 30 työntekijää. Toukokuussa 2022 uutisoitiin yrityksen akuutin kassakriisin mukanaan tuomista talousvaikeuksista. Saman vuoden syyskuussa yritys hakeutui konkurssiin.
Samu Saarikoski kertoi syyskuussa 2022, että yrittää vuokrata tai jopa myydä tilat panimotoiminnalle kunhan vanhan yrityksen sotkut on siivottu pois. Tällöin ei kuitenkaan ei ole vielä riittävän isoa rahoittajaa ollut tullut Pyynikin käsityöläispanimon aikaisempi yrittäjä Pere kertoi syyskuussa 2022 aloittavansa uuden projektin jossa viedään lonkeroa ”Pablo Escobar" -tuotemerkkin alla Aurinkorannikolle.
Tuotteet > Valikoima

Panimolla on tuotevalikoimassaan sekä kauppavahvuisia että vahvempia oluita useaan tuotekategoriaan jaoteltuna. Useiden ensimmäisinä julkaistujen oluiden tyylillisesti tunnistettavat fantasia-aiheiset etiketit piirsi Tomi Mikkola. Oluiden lisäksi panimo on laajentanut tuotevalikoimaansa väkeviin alkoholijuomiin ja virvoitusjuomiin.
Panimo on historiansa aikana tehnyt lukuisia yhteistyötuotteita ja tietyille asiakkaille luotuja tilaustuotteita, esimerkiksi Varustelekalle tehdyt Miehistö-Pils ja Upseeri Ipa ja Hotelli Torni Tampereen baarin oluet, muun muassa Tenderi ja Pajavasara.
Tuotteet > Palkinnot

Pyynikin käsityöläispanimo tuotteineen on voittanut yhteensä kymmeniä palkintoja niin koti- kuin ulkomailla, muun muassa Suomen paras olut -kilpailusta. Seuraavat panimon tuotteet ovat voittaneet kultamitalin kansainvälisestä kilpailusta:
| Tuote | Palkinnot |
| --- | --- |
Mosaic Lager 4,7 t%: World Beer Awards 2017 (Maailman paras seasonal lager)
Payday Craft Gin 48 t%: Meiningers International Spirits Award ISW 2019
Lapsang Souchong Smoked Tea Gin 43,6 t%: Meiningers International Spirits Award ISW 2020
Korpiklaani Vodka 42,5 t%: World Drinks Awards 2021 (maailman paras infused & botanical vodka)
Payday Craft Gin 48 t%: The Global Gin Masters 2021
Pyynikin Black IPA 4,7 t%: World Beer Idols 2017 (Cascadian Dark Ale 2017)
Pyynikin Klassikko Ruby Jazz Ale 4,7 t%: World Beer Awards 2016 (Maailman paras mieto tumma ale)
Pyynikin Stout 4,2 t%: World Beer Awards 2018 (Maailman paras milk stout)
Vahvaportteri 7,5 t%: Global Craft Beer Award 2014 (Porter/Brown Porter)
Tuotteet > Myynti

Panimon yhteydessä toimii loppuvuodesta 2015 avattu kauppa, jossa myydään kauppavahvuisten oluiden lisäksi muun muassa maltaita ja panimon logolla varustettuja tuotteita. Sen tuotteilla on maanlaajuinen jälleenmyyntiverkosto ravintoloissa ja vähittäiskaupassa. Alkossa panimon yksittäisiä tuotteita on vakiovalikoimassa, ja useita oluita myydään tilausvalikoimassa. Ulkomailta Pyynikin tuotteita saa muun muassa usean eurooppalaisen maan Lidl-myymälöistä. Ulkomaanviennin osuus panimon tuotannosta on vuonna 2019 arviolta noin 10 %.
Osa panimon valmistamista tuotteista on niin sanottua kauppavahvuutta (>5,5 vol-%) vahvempia, minkä vuoksi Suomen alkoholilainsäädäntö muun muassa vuosien 2018–2019 jaksoa lukuun ottamatta on estänyt näiden oluiden myymisen suoraan panimolta, vaikka vertailun kohteena käytettyjen olutta väkevämpien tilaviinien suoramyynti on laissa sallittu. Pyynikin käsityöläispanimo aloitti alkuvuosinaan poliittisena kannanottona rajoituksia vastaan myynnin sittemmin lopetetun virolaisen Papabeers-nimisen verkkokaupan kautta. Verkkokaupan kautta tilatut oluet valmistettiin Tampereella, kuljetettiin Viroon ja sieltä takaisin suomalaisille kuluttajille, ja panimo maksoi asiaankuuluvat verot Suomeen. Myös alkoholin etämyyntiä ja -ostoa on käsitelty EU-tuomioistuinta myöten. Vuodesta 2018 panimolla oli jonkin aikaa lakiuudistusten tukemana vuoden määräaikaisen lupa myydä omassa panimokaupassaan enintään 12 tilavuusprosentin vahvuisia juomia.
Omistus

Pyynikin käsityöläispanimolla on julkisten osakeantiensa ansiosta suhteellisen pienestä koostaan huolimatta laaja omistajakunta. Yhtiöllä oli syyskuussa 2019 noin 5 000 osakkeenomistajaa. Yrityksellä on kaksi osakesarjaa: B-osakkeen äänivalta on kahdeskymmenesosa A-osakkeen äänivallasta. Vuonna 2020 päättyvän osakeannin jälkeen yrityksellä on enintään 4 240 A-osaketta ja 84 520 B-osaketta, ennen mainittua antia noin 73 % tästä.
Yrityksen A-osakkeet ovat olleet kokonaan Peren suvun omistuksessa. Ennen vuonna 2017 päättynyttä osakeantia suurin omistaja omisti alle 5 % ja kymmenen suurinta yhteensä 28 % yhtiön osakkeista. Paikallisten ja muualla Suomessa asuvien osakkaiden lisäksi panimolla on ollut historiansa aikana omistajia ainakin Ruotsissa, Tanskassa ja Saudi-Arabiassa.
Aiheesta muualla

Pyynikin käsityöläispanimon kotisivut pyynikin.com.
Suomen panimot
| --- | --- |
Suuret panimot:  Hartwall  Olvi  Sinebrychoff 
Pienpanimot:  Hailuodon Panimo  Hollolan Hirvi  Fiskarsin Panimo  Laitilan Wirvoitusjuomatehdas  Lammin Sahti  Mallaskoski  Malmgårdin Panimo  Nokian Panimo  Panimoravintola Beer Hunter's  Panimoravintola Bruuveri  Panimoravintola Koulu  Koskipanimo (Panimoravintola Plevna)  Panimoyhtiö Hiisi  Panimoyhtiö X  Perhon Panimo  Saimaan Juomatehdas  Sonnisaari Panimo  Stadin Panimo  Stallhagen  Suomenlinnan Panimo  Teerenpeli  Vakka-Suomen Panimo 
Katso myös:  Pienpanimo  Panimo 
Panimon logo Vahvaportteri-pullon korkissa.
Jan Karjalainen

Jan Karjalainen (s. 19. huhtikuuta 1997 Helsinki) on suomalainen pesäpallon pelituomari. Hän tuomitsee pääsääntöisesti Superpesiksen otteluita. Karjalaisen tuomariparina toimii Jan Brandt.
Karjalainen asuu Jyväskylässä ja on siviiliammatiltaan liikunnanopettaja.
Kieltoverbi

Kieltoverbi on verbi, jonka avulla muodostetaan verbien kieltomuodot. Kieltoverbillä on usein vajaa taivutus ja yleensä esimerkiksi infinitiivi puuttuu.
Kieltoverbi eri kielissä

Kieltoverbi on tyypillinen uralilaisten kielten piirre.
Indoeurooppalaisissa kielissä kieltomuoto muodostetaan taipumattomalla partikkelilla (proto-indoeurooppalainen *ne, latinan nōn), joka liitetään taipuvaan pääverbiin. Englannissa sen yhteydessä käytetään usein (vaillinaista) apuverbiä (do, be, have, shall, will, may, need). Uralilaisten kielten kieltoverbi on itse apuverbin kaltainen, vaikka esiintyykin myös yksinään.
Kieltoverbi eri kielissä > Suomi

Suomen kielessä kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa (indikatiivi ja imperatiivi), mutta aikamuoto- eli tempustaivutus on nykysuomesta kadonnut. Verbillä tiedetään lähes varmasti olleen rikas nominaali- ja tempustaivutus, josta nykysuomessa on jäljellä enää partisiippinen "epä-" ja murteissa ensimmäisen infinitiivin instruktiivi eten- esimerkiksi "etenkehtainen". Menneen ajan taivutusvartalo oli es- (esim. es(i)t, es(i)n jne.) ja siitä on jälkiä ainoastaan viron etelämurteissa sekä liivin kielessä, jossa se on säilynyt sellaisenaan. Aines rekonstruoidaan tyypillisesti jo kantauralin mennyttä aikaa ilmaisseeksi -sj-preteritimuodoksi: kantauralin preteritillä oli kaksi tunnusta, -j ja -sj, joista -sj-preteritin käyttö oli ilmeisesti jo tuolloin jotenkin rajoitettua, mahdollisesti juuri kieltoverbin kontekstiin, mutta varmuutta asiasta ei ole. -j-preteritistä puolestaan kehittyi mm. suomen kielen imperfekti.
| Persoona | Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali> yksikkö | Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali> monikko | Imperatiivi> yksikkö | Imperatiivi> monikko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | en | emme | - | älkäämme |
| 2. | et | ette | älä | älkää |
| 3. | ei | eivät | älköön | älkööt |
Lähde:
Kieltoverbi eri kielissä > Viro

Viron kielessä kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa. Indikatiivissa, konditionaalissa ja kvotatiivissa ei taivutusta kuitenkaan enää ole. Persoonataivutuksen oletetaan kadonneen 1300- ja 1400-luvuilla indoeurooppalaisten kielten, erityisesti saksan ja alasaksan, vaikutuksesta. Tosin persoonataivutusta tavataan vieläkin joissakin murteissa.
| Persoona | Indikatiivi, konditionaali ja kvotatiivi> yksikkö | Indikatiivi, konditionaali ja kvotatiivi> monikko | Imperatiivi> yksikkö | Imperatiivi> monikko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ei | ei | - | ärgem |
| 2. | ei | ei | ära | ärge |
| 3. | ei | ei | ärgu | ärgu |
Kieltoverbi eri kielissä > Inarinsaame

Inarinsaamessa kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa.
| Persoona | Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali> yksikkö | Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali> kaksikko | Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali> monikko | Imperatiivi> yksikkö | Imperatiivi> kaksikko | Imperatiivi> monikko |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | jie´m | iän | ep | iällum | iäl´loon | iällup |
| 2. | jie´h | eppee | eppeđ | ele | ellee | elleđ |
| 3. | ij | iä´vá | iä | iä´lus | iällus | iällus |
Kieltoverbi eri kielissä > Pohjoissaame

Pohjoissaamessa kieltoverbi taipuu persoonissa ja tapaluokissa.
| Persoona | Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali> yksikkö | Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali> kaksikko | Indikatiivi, konditionaali ja potentiaali> monikko | Imperatiivi> yksikkö | Imperatiivi> kaksikko | Imperatiivi> monikko |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | in | ean | eat | allon | allu | allot |
| 2. | it | eahppi | ehpet | ale | alli | allet |
| 3. | ii | eaba | eai | allos | alloska | alloset |
Hamilton

Hamilton tarkoittaa seuraavia asioita:
Maantieteessä

Hamilton, Bermudan pääkaupunki
Hamilton, kaupunki Kanadassa
Hamilton, kaupunki Uudessa-Seelannissa
Hamilton, kaupunki Skotlannissa
Hamilton, kaupunki Ohiossa, Yhdysvalloissa
Hamilton Island, Australian Whitsunday-saaristoon kuuluva saari
Hamiltonin piirikunta, usean Yhdysvaltojen piirikunnan nimi
Hamilton Township, kunta Atlanticin piirikunnassa New Jerseyssä Yhdysvalloissa
Hamilton Township, kunta Mercerin piirikunnassa New Jerseyssä Yhdysvalloissa
Kuvitteellisia henkilöitä

Carl Hamilton, Jan Guilloun samannimisen agenttiromaanisarjan päähenkilö
Francesca Hamilton (entinen Colby, myöhemmin Langdon), päähenkilö televisiosarjassa Colbyt
Jack Hamilton, hahmo televisiosarjassa Kauniit ja rohkeat
Zach Hamilton, hahmo televisiosarjassa Kauniit ja rohkeat
Muita merkityksiä

Hamilton, yhdysvaltalainen musikaali
Hamilton, ruotsalais-norjalainen toimintaelokuva vuodelta 1998
Hamilton, ruotsalainen televisiosarja
Hamilton Academical FC, skotlantilainen jalkapalloseura
Hamilton-Norwoodin asteikko, asteikko, jolla mitataan kaljuuntumisen oireiden tasoa
HMCS Hamilton, toisen maailmansodan aikainen Kanadan laivaston hävittäjä
Hamiltonin mekaniikka, tapa formuloida klassista mekaniikkaa
Hamiltonin operaattori, operaattori kvanttimekaniikassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hamilton”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nocco

| Nocco |
| --- | --- |

Tyyppi:  virvoitusjuoma, energiajuoma
Valmistaja:  No Carbs Company AB
Alkuperä:  Ruotsi
Valmistus aloitettu:  2014
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nocco on vuonna 2014 lanseerattu ruotsalainen virvoitusjuomabrändi, johon kuuluu  muun muassa energiajuomat, jotka sisältävät BCAA-aminohappoja. Noccon juomakategoriat ovat Nocco Focus (kofeiini), Nocco BCAA+ (BCAA-aminohapot) ja Nocco BCAA (kofeiini ja BCAA-aminohapot). Kaikki Suomessa myytävät Nocco-tuotteet ovat sokerittomia. Nocco-brändillä on valmistettu myös Nocco Ice Pop -nimisiä mehujäitä.
Djursland

Djursland on Tanskan Keski-Jyllannin itäinen niemimaa Kattegatin merialueen länsirannalla. Alueen pinta-ala on laskutavasta riippuen noin 1200-1400 neliökilometriä. Litorinameren aikana alue oli pitkälti veden ympäröimä saaristo, ja siinä oli kulkukelpoisia vesiväyliä, mutta niistä jäi maankohoamisen seurauksena nykyaikaan vain Kolindsund-niminen pitkänomainen lahti, joka sekin kuivattiin 1870-luvulla. Randersin vuono rajoittaa yhä aluetta luoteessa. Maa on yhä hyvin alavaa. Sen korkeimmat kohdat ovat Agri Bavnehøj ja Mols Bjerge yli sata metriä merenpinnassa. Pohjoisessa sijaitsevat kalkkikivikalliot Sangstrup Klint ja Karlby Klint. Maa on paljolti viljelysmaata, mutta se on muuhun Jyllantiin verrattuna huomattavan metsäistä. Metsiä tosin hakattiin huomattavasti 1500- ja 1600-luvuilla laivanrakennusteollisuuden ja Ruotsin sotien vaikutuksesta sekä rakentamisen ja energiakäytön tarpeisiin. Tämän seurauksena alue kärsi lentohiekasta, ja metsiä on alettu kunnioittaa ja istuttaa enemmän.
Alue jakautuu nykyään vuoden 1970 kuntauudistuksen jälkeen kahteen kuntaan, Norddjursin ja Syddjursin kuntiin. Merkittäviä historiallisia kaupunkeja, nykyään virallisesti asutuskeskuksia ovat Thorsager lännessä, Rønde ja Ebeltoft etelässä sekä Grenaa idässä. Liikenneyhteydet ovat hyvät sekä mannermaahan että saaristoon. Grenaabanen on rautatie, joka yhdistää Grenaan länteen Randersiin ja lounaaseen Aarhusiin.
Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista pinta-alan mukaan

Ohessa seuraa taulukkomuotoinen luettelo Kiinan hallinnollisista alueista pinta-alan mukaisessa suuruusjärjestyksessä.
Pinta-alat on annettu neliökilometreinä. Osuus Kiinan kokonaispinta-alasta on esitetty prosentteina. Koska tiedot Kiinan maakunta-tason alueiden pinta-aloista vaihtelevat lähteestä toiseen (jopa 10 % luokkaa), alla oleva taulukko on suuntaa antava.
| Sijoitus | Hallinnollinen alue | Pinta-ala  (km2) | Osuus Kiinan  pinta-alasta (%) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Kiina | &&&&&&&&09508062.&&&&009 508 062 | 100,00 |  |
| 1 | Sinkiang | &&&&&&&&01664897.&&&&001 664 897 | 17,5 |  |
| 2 | Tiibet | &&&&&&&&01202072.&&&&001 202 072 | 12,6 |  |
| 3 | Sisä-Mongolia | &&&&&&&&01145121.&&&&001 145 121 | 12,0 |  |
| 4 | Qinghai | &&&&&&&&&0717481.&&&&00717 481 | 7,5 |  |
| 5 | Sichuan | &&&&&&&&&0484056.&&&&00484 056 | 5,1 |  |
| 6 | Heilongjiang | &&&&&&&&&0452645.&&&&00452 645 | 4,8 |  |
| 7 | Gansu | &&&&&&&&&0404091.&&&&00404 091 | 4,2 |  |
| 8 | Yunnan | &&&&&&&&&0383194.&&&&00383 194 | 4,0 |  |
| 9 | Guangxi | &&&&&&&&&0237558.&&&&00237 558 | 2,3 |  |
| 10 | Hunan | &&&&&&&&&0211855.&&&&00211 855 | 2,2 |  |
| 11 | Shaanxi | &&&&&&&&&0205795.&&&&00205 795 | 2,2 |  |
| 12 | Jilin | &&&&&&&&&0191124.&&&&00191 124 | 2,0 |  |
| 13 | Hebei | &&&&&&&&&0188434.&&&&00188 434 | 2,0 |  |
| 14 | Hubei | &&&&&&&&&0185888.&&&&00185 888 | 2,0 |  |
| 15 | Guangdong | &&&&&&&&&0179813.&&&&00179 813 | 1,9 |  |
| 16 | Guizhou | &&&&&&&&&0176152.&&&&00176 152 | 1,9 |  |
| 17 | Jiangxi | &&&&&&&&&0166894.&&&&00166 894 | 1,7 |  |
| 18 | Henan | &&&&&&&&&0165536.&&&&00165 536 | 1,7 |  |
| 19 | Shandong | &&&&&&&&&0157126.&&&&00157 126 | 1,7 |  |
| 20 | Shanxi | &&&&&&&&&0156711.&&&&00156 711 | 1,6 |  |
| 21 | Liaoning | &&&&&&&&&0148064.&&&&00148 064 | 1,6 |  |
| 22 | Anhui | &&&&&&&&&0140126.&&&&00140 126 | 1,5 |  |
| 23 | Fujian | &&&&&&&&&0124016.&&&&00124 016 | 1,3 |  |
| 24 | Jiangsu | &&&&&&&&&0106742.&&&&00106 742 | 1,1 |  |
| 25 | Zhejiang | &&&&&&&&&0105397.&&&&00105 397 | 1,1 |  |
| 26 | Chongqing | &&&&&&&&&&082269.&&&&0082 269 | 0,87 |  |
| 27 | Ningxia | &&&&&&&&&&051954.&&&&0051 954 | 0,55 |  |
| 28 | Hainan | &&&&&&&&&&035354.&&&&0035 354 | 0,37 |  |
| 29 | Peking | &&&&&&&&&&016411.&&&&0016 411 | 0,17 |  |
| 30 | Tianjin | &&&&&&&&&&011917.&&&&0011 917 | 0,13 |  |
| 31 | Shanghai | &&&&&&&&&&&08239.&&&&008 239 | 0,087 |  |
| 32 | Hongkong | &&&&&&&&&&&01101.&&&&001 101 | 0,012 |  |
| 33 | Macao | &&&&&&&&&&&&&030.030000030,3 | 0,00032 |  |
Heikki Sorsa

| Heikki Sorsa |
| --- | --- |
 Heikki Sorsa pelaamassa beachfutista Unibetin joukkueessa Yyteri Beachfutis -tapahtumassa 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1982 (ikä 42) Helsinki, Suomi
Uran tiedot
Laji:  lumilautailu 
Maailmancup
Kaudet:  2000–2002
Voitot:  3
Palkintokorokkeella:  3
Heikki Sorsa (s. 10. helmikuuta 1982 Helsinki) on suomalainen lumilautailija.
Tietoa

Hän aloitti lumilautailun vuonna 1993 ja lajissa kilpailemisen vuonna 1996.lähde? Heikki opiskeli Pohjois-Haagan yhteiskoulussa (PHYK) liikuntalinjalla. Hänen ensimmäinen kilpailunsa oli Suomi Cupin kilpailu, jossa hän sijoittui toiseksi.
Sorsa valittiin vuosina 2001 ja 2002 vuoden suomalaiseksi lumilautailijaksi.
Olympialaiset

Salt Lake Cityn talviolympialaisissa 2002 Sorsa voitti lumikourun karsintakilpailun, mutta jäi kuitenkin finaalissa seitsemännelle sijalle. Sorsa muistetaan myös siitä, että hän nautti olympiakylän McDonald'sissa 44 hampurilaista. Myöhemmin hänestä tuli McDonaldsin mainostaja. Heikki Sorsasta on myös tehty dokumenttisarja nimeltään The Sorsa project. Sarjaa näytti MTV3-kanava vuonna 2006–2007. Heikki Sorsa on myös yksi White Moment -tuotemerkin perustajista. Aktiiviaikanaan Sorsan tavaramerkki oli korkea irokeesi.
Televisio-ohjelmat

Sorsa on esiintynyt uransa aikana suomalaisissa televisio-ohjelmissa.
Televisio-ohjelmat > Selviytyjät

Sorsa oli yksi Selviytyjät Suomi -ohjelman kuudennen kauden kilpailijoista.
Televisio-ohjelmat > Erikoisjoukot

Sorsa osallistui keväällä 2022 Nelosen ja Ruutu-suoratoistopalvelun tosi-tv-ohjelmaan Erikoisjoukot. Hän joutui jättämään ohjelman kesken vanhan urheiluvamman kipeyttäneen polven takia.
Televisio-ohjelmat > Petolliset

Sorsa osallistui Petolliset-sarjan ensimmäiselle kaudelle vuonna 2023. Hän kuului kyseisen kauden voittajakaksikkoon yhdessä Sita Salmisen kanssa.
Fukuokan metro

| Fukuokan metro |
| --- | --- |

 Fukuokan metron linjakartta
Tyyppi:  metro
Sijainti:  Fukuoka, Japani
Avattu:  26. heinäkuuta 1981
Pituus:  29,8 km
Asemia:  35
Linjoja:  3
Liikennöitsijä(t):  Fukuokan kaupungin liikennelaitos
Matkoja vuodessa:  156 081 000 (2015)
Fukuokan metron 3000-sarjan juna
Fukuokan metron 1000-sarjan juna vuonna 1991
Fukuokan metro (jap. 福岡市地下鉄, Fukuoka-shi chikatetsu) on Japanin Kyūshūn saarella sijaitsevaa Fukuokan kaupunkia palveleva metrojärjestelmä. Sitä hallinnoi Fukuokan kaupungin liikennelaitos (jap. 福岡市交通局, Fukuoka-shi kōtsūkyoku). Järjestelmään kuuluu kolme linjaa, Kūkō-linja, Hakozaki-linja ja Nanakuma-linja, joiden yhteispituus on 29,8 kilometriä ja joilla on 35 asemaa. Vuonna 2015 Fukuokan metro kuljetti noin 150 miljoonaa matkustajaa; päivittäin käyttäjiä oli noin 430 000.
Historia

Fukuokan kaupunginvaltuusto teki päätöksen metrojärjestelmän rakentamisesta joulukuussa 1973. Metron ensimmäinen osa, Kūkō-linjan 5,8 kilometriä pitkä osuus, avattiin liikenteelle Muromin ja Tenjinin asemien välillä 26. heinäkuuta 1981. Kūkō-linjan jatke ja Hakozaki-linjan ensimmäinen, puolen kilometrin pituinen osuus avattiin seuraavan vuoden huhtikuussa. Sen jälkeen metroverkko on laajentunut vähitellen. Fukuokan lentoasemalle metroyhteys valmistui vuonna 1993 ja metron kolmas linja, Nanakuma-linja, otettiin käyttöön vuonna 2005.
Rakenteilla on noin 1,4 kilometrin pituinen jatke Nanakuma-linjalle. Sen on arvioitu valmistuvan vuonna 2022.
Linjat

Fukuokan metroon kuuluu kolme linjaa. Kūkō-linja kulkee itä–länsisuuntaisesti lentoasemalta Hakatan ja Tenjinin merkittävien rautatieasemien ja kaupungin keskustan kautta rannikon myötäisesti Meinohamaan, josta on yhteys JR Kyūshūn Chikuhi-linjalle. Fukuokan metro harjoittaa Chikuhi-linjalle myös vastavuoroista läpiajoliikennettä. Hakozaki-linja palvelee kaupungin koillisosia ja siltä on vaihtoyhteys Kūkō-linjaan Nakasu-Kawabatassa sekä Nishitetsun Kaizuka-linjaan Kaizukan asemalla. Nanakuma-linja palvelee vuorostaan kaupungin lounaisosia ja päättyy keskustassa Tenjin-minamin metroasemalle.
| Väri | Väri | Kirjain | No>  | Linja | Japaniksi | Reitti | Pituus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oranssi |  | K | 1 | Kūkō-linja | 空港線 | Meinohama–Nakasu-Kawabata–Fukuokan lentoasema | 13,1 km |
| Sininen |  | H | 2 | Hakozaki-linja | 箱崎線 | Nakasu-Kawabata–Kaizuka | 4,7 km |
| Vihreä |  | N | 3 | Nanakuma-linja | 七隈線 | Hashimoto–Tenjin-minami | 12,0 km |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fukuokan metro Wikimedia Commonsissa
Fukuokan metron internetsivut (japaniksi) (englanniksi)
| n k Japanin metrojärjestelmät |
| --- | --- |
Julkinen palvelu: Fukuokan metro · Jokohaman metro · Kioton metro · Kōben metro · Nagoyan metro · Sapporon metro · Sendain metro · Toei-metro (Tokio)
Yksityinen yritys: Hiroshiman pikaliikenne · Jokohama-pikarautatie · Osakan metro · Saitama-pikarautatie · Tōkyō metro (Tokio) · Tōkyō rinkai -pikarautatie · Tōyō-pikarautatie
Readme.fi

Readme.fi on suomalainen, tieto- ja lastenkirjallisuuteen erikoistunut kustantaja ja kirjojen verkkokauppa. Se perustettiin vuonna 2004, ja vuodesta 2008 se on osa Bonnier-konsernia, ja kirjakauppana osa WSOY:tä. Vuonna 2008 kustantajan liikevaihtoarvio oli noin kaksi miljoonaa euroa.
Vaikka sen toiminta itsenäisenä yhtiönä on lakannut, Readme julkaisee vuosittain parisataa kirjaa. Sen johdossa on kustantaja Ari Sahanen.
Jani Lassila

Jani Lassila Kempeleen Kirin lukkarina 2023.
Jani Lassila (s. 1992) on suomalainen pesäpalloilija. Lassila edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kempeleen Kiriä. Ennen siirtymistä Kiriin kaudeksi 2011 Lassila pelasi Superpesistä kasvattajaseurassaan Pattijoen Urheilijoissa. Ennen kauden 2020 alkua Lassila on pelannut 92 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt kaksi kunnaria ja viisi tavallista juoksua, tuonut 83 juoksua ja kerännyt 363 kärkilyöntiä. Lisäksi hän on pelannut 11 Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on lyönyt kaksi kunnaria ja neljä tavallista juoksua, tuonut 11 juoksua ja kerännyt 41 kärkilyöntiä. Lassila pelaa ulkopelissä lukkarina ja sisäpelissä etenijänä tai vaihtajana. Lassila on pelannut urallaan kaksi Itä-Länsi-ottelua vuosina 2017 ja 2024.
Slow Motion

| Slow Motion Supertramp |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 23. huhtikuuta 2002
 Kesto: 50.07
 Levy-yhtiö: EMI
Supertrampin muut julkaisut
| Is Everybody Listening? 2001 | Slow Motion 2002 | Retrospectacle – The Supertramp Anthology 2005 |
Slow Motion on brittiläisen pop rock -yhtye Supertrampin yhdestoista studioalbumi. Albumi julkaistiin 23. huhtikuuta 2002.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Rick Davies, ellei toisin mainita.
Slow Motion – 3.50
Little By Little – 4.30
Broken Hearted – 4.28
Over You – 5.06
Tenth Avenue Breakdown – 8.57
A Sting in the Tail – 5.17
Bee in Your Bonnet – 6.27
Goldrush – 3.06 (säv. Davies & Richard Palmer-James)
Dead Man’s Blues – 8.26
Arvostelut

Allmusic: