stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seletskijenjärvi

| Seletskijenjärvi Селецкие озёра, Тайловское |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Novoržev, Bežanitsy
Koordinaatit:  57°07′33″N, 29°34′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Sorotin valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Sorot
Laskujoki:  Sorot
Järvinumero:  01030000111102000026455
Mittaustietoja
Pituus:  3,1 km 
Leveys:  2,4 km 
Pinta-ala:  383,6 ha  
Keskisyvyys:  2 m 
Suurin syvyys:  6 m 
 fiSeletskijenjärvi 
Seletskijenjärvi (ven. Селецкие озёра) tai myös Tailovskoje (ven. Тайловское) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueella Novorževin piirin ja Bežanitsyn piirin välisellä rajalla.
Maantietoa

Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 2,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 383 hehtaaria. Pinta-ala ilman saaria on 213,2 hehtaatia. Järven keskisyvyys on noin 2 metriä, ja suurin syvyys on 6 metriä. Se on Sorotjoen läpivirtausjärvi, mutta matalanveden aikana se on pikemminkin kosteikko, jossa on runsaasti lampareita. Järven toinen nimi on Tailovskoje, joka kuitenkin on myös järvialueen lounaispään lampi. Muita lampia ovat kaakossa Tšornoje eli Mustalampi (Чёрное), lännessä Priperno (Приперно), keskellä Iso Zadravnoje (Большое Здравное), idässä Dubnovskoje (Дубновское) ja pohjoisessa Jermolkino (Ермолкино). Lampia on yhdistetty toisiinsa ojilla, jotka kanavoidaan Sorotin uomaan johto-ojalla Luka. Järven rannat ovat suomaata, mutta sen lähellä sijaitsee kuitenkin kaksi kylää, Seletskoje (Селецкое) ja Tailovo (Тайлово).
Luontoarvoja

Järven rannat ovat matalia ja soistuneita, järven pohja on keskeltä mutaa, mutta rannoilla on paikoin hiekkaa ja silttiä. Kohdissa, joissa Sorot virtaa järven läpi, näkyy pohjassa hiekkaa ja soraa tai kiviä. Järvessä on voimakas vesikasvillisuus, ja järvi uhkaa kasvaa umpeen. Järvessä on runsaasti kalalajeja: lahna, hauki, ahven, salakka, pasuri, karppi, suutari, säyne, turpa, allikkosalakka, törö, rantanuoliainen, mutakala ja nieriä, sekä joitakin Rutilus- ja Carassius-suvun kalalajeja.
Vesistösuhteita

Seletskijenjärven läpvirtaa Sorot, jonka valuma-alueella järvi siten sijaitsee. Sorot on Velikajan sivujoki ja kuuluu siten Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2 3 4  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Google Earth-karttapalvelusta käyttäen  järven koordinaatteja.
1 2 3 4 5 6 7  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Селецкие озёра, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
Käännös suomeksi
Tytön ja laivaston puolesta

| Tytön ja laivaston puolesta> That Navy Spirit |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Kurt Neumann
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Ensi-ilta:  1937.
Kesto:  64 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tytön ja laivaston puolesta (engl. That Navy Spirit, myös Hold 'Em Navy) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1937. Se kertoo kahdesta laivastossa työskentelevästä jalkapalloilijasta, jotka ihastuvat samaan tyttöön.
Aiheesta muualla

Tytön ja laivaston puolesta Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tulosveto

Tulosveto on peli, jossa veikataan ottelun täsmällistä lopputulosta eli maalimäärää. Riippuen vedon välittäjästä eri lopputuloksien kertoimet saattavat olla muuttuvia tai kiinteitä.  Kertoimet voivat olla suurempia kuin pitkävedossa. Tulosveto on tosin usein varsin vaikeaa, eikä pelimuotoa suositella pelattavaksi ilman jonkinasteista järjestelmää.
Tulosvetoa tarjoaa esimerkiksi pelilistoillaan Suomessa Veikkaus, jolla pelimuodon kertoimet liikkuvat pelivaihdon mukaisesti. Pelimuoto on lähes jokaisen vedonlyöntifirman valikoimissa, ja ulkomaisilla vedonlyöntisivustoilla on usein käytössä kiinteät kertoimet[lähde? ].
Tulppa

Tulppa on yksinkertainen apuväline, jota käytetään pitämään reikä suljettuna nesteen valumiselta. Tulppa voi viitata myös seuraaviin asioihin:
korvatulppa
sytytystulppa
veritulppa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tulppa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Soumar

| Soumar |
| --- | --- |
Tyyppi:  Risteilyohjus
Valmistushistoria
Valmistaja:  Aerospace Industries Organisation
Valmistusmaa:   Iran
Soumar on Iranissa kehitetty maasta laukaistava risteilyohjus. Ohjus esiteltiin julkisuudessa ensimmäisen kerran vuonna 2015.
Kehittely

Tieto uudesta iranilaisesta risteilyohjuksesta vuosi julkisuuteen ensimmäisen kerran vuonna 2014 iranilaisen kansanedustajan kautta, mutta vielä tuolloin siitä käytettiin nimitystä Meshkat. Ohjus esiteltiin ensimmäisen kerran virallisesti julkisuudessa 8. maaliskuuta 2015 Iranin puolustusministeriön tilaisuudessa. Ohjuksen on suunnitellut iranilainen Aerospace Industries Organisation ja se on nimetty Irakin–Iranin sodassa 1980–1988 tuhoutuneen kaupungin mukaan.
Ominaisuudet

Soumar on ilmeisesti läheinen kopio venäläisestä H-55-risteilyohjuksesta. Ukrainalaisten viranomaisten mukaan Iraniin myytiin laittomasti 12 H-55-ohjusta ilman niiden ydinkärkiä vuonna 2001. Soumarin kantamaksi on uutisoitu 2 500 kilometriä, mikä vastaisi sen venäläisen vastineen kantamaa. Iranilaisen ohjuksen kantama on kuitenkin rodennäköisesti pienempi, sillä Iranin ei uskota kykenevän tuottamaan yhtä tehokasta suihkumoottoria kuin alkuperäisessä H-55-ohjuksessa. Tästä huolimatta vaikka ohjuksen kantama jäisi vain puoleen väitetystä, se yltäisi silti suurimpaan osaan Yhdysvaltojen sotilastukikohdista Lähi-idässä, sekä Israeliin. Alkuperäinen H-55 on ilmasta maahan -ohjus ja se laukaisualustoina toimivat strategiset pommikoneet kuten Tupolev Tu-95 tai Tu-160. Iranilla ei ole käytössään tällaisia pommikoneita ja Soumar laukaistaankin maasta. Maasta laukaisua varten ohjus on varustettu kantoraketilla.
Soumarin uskotaan olevan kopio venäläisestä H-55-ohjuksesta. Valokuvassa H-55 Ukrainan ilmavoimien museossa.
Sorvanjärvi (Virrat)

| Sorvanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°15′19″N, 23°48′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Puttosenjärveen 
Järvinumero:  35.421.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128 m  
Rantaviiva:  1,577 km  
Pinta-ala:  6,691 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSorvanjärvi 
Sorvanjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Puttoskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128 metriä mpy.
Skelleftejoen vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Joki Arjeplogin lähellä.
Skelleftejoen vesistö (ruots. Skellefteälvens avrinningsområde, vesistöaluetunnus 20) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Skelleftejoen (ruots. Skellefteälven) ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 11 731 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. Vesistöä on muokattu voimakkaasti vesivoiman tuottamiseksi.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Skelleftejoki, jonka kokonaispituus on 410 kilometriä.
Vesistön valuma-alue

Skelleftejoen vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Piitimenjoen vesistön (tunnus 13) ja Uumajanjoen vesistön (tunnus 28) välissä. Sillä on lounaispuolella yhteistä vedenjakajaa Uumajanjoen vesistön kanssa lähes koko matkan, mutta Skelleftejoen alajuoksulla niiden väliin tulee ensin Kålabodaånin vesistö (tunnus 23) ja sitten Bureälvenin vesistö (tunnus 21). Skelleftejoen vesistön koillispuolella on yhteistä vedenjakajaa pääasiassa Piitimenjoen vesistön kanssa, mutta täälläkin niiden väliin tulee alajuoksulla ensin Byskeälvenin vesistö (tunnus 18) ja sitten alempana Kågeälvenin vesistö (tunnus 19). Skelleftejoen joensuun ympärillä on mereen laskevia pienten ojien ja purojen valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on pieni. Ruotsin ja Norjan valtioraja seuraa vesistöjen vedenjakajaa ja luoteispuoliset norjalaiset vesistöt laskevat Atlanttiin.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (48,8 %), turve (16,4 %), kalliomaa (17,8 %), hiekka ja sora (0,8 %), multamaa (1,4 %), savimaa (0,4 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,4 %), joiden lisäksi on vielä 12,8 % muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (57,5 %), soita ja kosteikkoja (11,7 %), kalliomaita (4,8 %), viljelymaita (0,6 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,5 %) sekä joutomaita (12,3 %). Näiden lisäksi on 12,7 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Skelleftejokiin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 175 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 378 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 99,8 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 162,5 m³/s, keskiylivirtaama (MHQ) on 420 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 46 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 415,1 m³/s on mitattu toukokuussa 1988 ja pienin 42,7 m³/s heinäkuussa 2003. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulvat ja muut tulvat tasoittuvat keräämällä vesistöalueen järviin ja varastoaltaisiin vettä. Tilastoista ei enää erota voimakkaita tulvapiikkejä.
Vesivoima

Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 196 patoa, joista 52,5 % säännöstellään vesistöjä. Säännöstelykapasiteetti on 2 877 miljoonaa kuutiometriä.
Skelleftejoen uomassa on 17 vesivoimalaitosta: Kvistforsen, Selsforsen, Krångfors, Granfors, Finnforsen, Båtfors, Rengård, Vargfors, Gallejaur, Grytfors, Bastusel, Slagnäs, Bergnäs, Riebnes, Sädva, Ringsele ja Sälla. Sivu-uomassa Petikånissa on vielä yksi pieni voimala Petiknäs. Voimalaoiden yhteisteho on 1 070 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 4 248 gigawattituntia.
Käännös suomeksi
Trollshovdan ruukki

Trollshovdan ruukki toimi Tammisaaressa Trollshovdan kylässä Trollshovdavikenin pohjukkaan laskeneen puron varrella vuosina 1840–1915.
Trollshovdan ruukin ja masuunin perusti vuorineuvos John Julin, joka sai ruukille privilegion vuonna 1840. Ruukin masuuni käytti aluksi Julinin omista kaivoksista saatua rautamalmia sekä Itä-Suomesta kuljetettuja järvi- ja suomalmeja. 1870-luvulla masuuni siirtyi käyttämään yksinomaan Ruotsista tuotua rautamalmia. Ruukki oli 1900-luvun alussa käynyt vanhanaikaiseksi, ja kun ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen vuonna 1914 lopetti malmintuonnin Ruotsista, ruukin malmivarastot käytettiin loppuun ja sen toiminta päättyi kesällä 1915.
Ruukkialueella on jälkellä rakennusten pohjia ja jäännöksiä voimakanavista. Kallioiden välissä Degergårdsträsket-järven ja merenlahden puolivälissä sijainneen masuunin lähellä on säilynyt malmikasa ja kalkkikiveä. Merenlahden pohjukassa ja länsirannalla oli aikoinaan 12–13 slagitiilistä hiiliuunia, joista 1980-luvulla oli jäljellä neljä ja yksi oli muutettu kappelirakennukseksi.
Sorvanen (Lahti)

| Sorvanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Lahti
Koordinaatit:  61°01′26″N, 25°48′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arrajoen valuma-alue (14.16)
Laskuoja:  Sorvastenoja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.165.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,8 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,148 km  
Pinta-ala:  4,48 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSorvanen 
Sorvanen  on Päijät-Hämeessä Lahdessa Sydänkankaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy.
Sigir

| SIGIR> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2019– 
Tyylilaji:  melodinen death metal
Kotipaikka:  Vesanto
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Viljami Toikkanen, laulu, kitara (2019-)  Eetu Pennanen, rummut (2019-)  Paavo Luttinen, basso (2019-)  Teemu Hietamäki, kitara (2024-) 
Entiset jäsenet:  Valtteri Pitkänen, kitara (2021-2024) 
Levy-yhtiö:  Gramophone Records
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sigir on vuonna 2019 Vesannolla perustettu suomalainen melodista death metallia soittava yhtye. Sigir julkaisi ensimmäisen albuminsa Rainmaker marraskuussa 2023. Albumin nimikkokappaleelle "Rainmaker" julkaistiin musiikkivideo syyskussa 2023. Videossa esiintyy bändin lisäksi myös näyttelijä Aku Hirviniemi.
Kokoonpano > Nykyiset jäsenet

Viljami Toikkanen - laulu, kitara (2019-)
Eetu Pennanen - rummut (2019-)
Paavo Luttinen - basso (2019-)
Teemu Hietamäki - kitara (2024-)
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Valtteri Pitkänen - kitara (2021-2024)
Diskografia > Albumit

Rainmaker (2023)
Diskografia > Singlet

"The Lantern" (2023)
"Depraved" (2023)
"Rainmaker" (2023)
Tytönkorennot

| Tytönkorennot |
| --- | --- |
 Hoikkatytönkorento (Ischnura elegans)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Hentosudenkorennot Zygoptera
Heimo::  Tytönkorennot Coenagrionidae  Kirby, 1890
Katso myös
   Tytönkorennot Wikispeciesissä   Tytönkorennot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tytönkorennot (Coenagrionidae) ovat suuri hentosudenkorentojen heimo, johon kuuluu suuri osa Euroopan hentosudenkorennoista. Useiden lajien koiraat ovat sinisen ja mustan kirjavia. Eräät Suomen yleisimmistä sudenkorennoista kuuluvat tähän ryhmään, samoin Suomen harvinaisin sudenkorento, kääpiötytönkorento.
Suomessa tavataan kuutta sukua ja 12 eri lajia.
Suomessa tavatut tytönkorentosuvut

Ischnura
hoikkatytönkorento (Ischnura elegans)
keritytönkorento (Ischnura pumilio)
Enallagma
okatytönkorento (Enallagma cyathigerum)
Coenagrion
sirotytönkorento (Coenagrion pulchellum)
eteläntytönkorento (Coenagrion puella)
keihästytönkorento (Coenagrion hastulatum)
kuutytönkorento (Coenagrion lunulatum)
taigatytönkorento (Coenagrion johanssoni)
vihertytönkorento (Coenagrion armatum)
Erythromma
isotytönkorento (Erythromma najas)
Pyrrhosoma
punatytönkorento (Pyrrhosoma nymphula)
Nehalennia
kääpiötytönkorento (Nehalennia speciosa)
Turun kauppaopisto

Vuonna 1968 Turun kauppaopistolle valmistunut rakennus, jossa sittemmin opetettiin liiketaloutta ja tieto- ja viestintätekniikkaa Turun ammatti-instituutin toimesta. Rakennus purettiin 2020-luvun alussa asuntorakentamisen tieltä.
Turun kauppaopisto oli vuosina 1839–1983 Turussa toiminut kauppaoppilaitos. Vuonna 1983 se yhdistyi Turun kaupungin kauppakoulun kanssa Turun Kauppaoppilaitos - Handelsläroverket i Åboksi, joka vuonna 1998 yhdistettiin silloisen Turun ammatti-instituutin, Turun teknillisen ammattioppilaitoksen ja Turun terveydenhuolto-oppilaitoksen kanssa Turun ammatti-instituutiksi.
Historia

Opisto sai alkunsa vuonna 1837, kun Turun Kauppaseura ja Turun suomalainen porvaristo asettivat toimikunnan kauppakoulun perustamiseksi. Toimikuntaan kuuluivat kauppaneuvos A. Kingelin, sekä kauppiaat N. P. Cajander, C. U. Grönberg ja J. E. Humelin. Koulun ensimmäiset oppilaat aloittivat 7. lokakuuta 1839. Vuonna 1870 opistoon alettiin ottaa myös naisoppilaita ja 1884 opistossa alettiin antaa myös suomenkielistä opetusta. Ensimmäinen suomenkielinen opisto-osasto perustettiin vasta 1905 Turun kaupunginvaltuuston aloitteesta. Asiaa oli aiemmin ajettu tuloksetta myös yksityisten tahojen toimesta.
Kauppakoulun viralliseksi nimeksi muutettiin Turun Kauppaopisto (Handelsinstitutet i Åbo) vuonna 1880.
Vuosina 1946–1951 opistossa toimi jatkoluokka varsinaisen opistotutkinnon jo suorittaneille, mutta luokka lakkautettiin Turun kauppakorkeakoulun aloitettua toimintansa.
Historia > Toimipaikat

Alkuvuosinaan koulu toimi hovineuvos Langéllin talossa Puutarha- ja Humalistonkatujen kulmassa. Huonosti toimintaan sopivista tiloista muutettiin vuonna 1841 kauppaneuvos Kingelinin omistamaan taloon Yliopiston- ja Aninkaistenkatujen kulmaan. 1851 koulu muutti Vanhan Suurtorin laidalla sijaitsevaan Tryggin taloon. 1860 koulu muutti Itäisen Rantakadun varrella sijaitsevassa ja Carl Hambergin omistamassa 1643 rakennettuun kivitaloon, jonka paikalla nykyisin on Rettigin palatsi. Vuonna 1862 koulu muutti Iso Hämeenkatu 28:ssa sijainneeseen Suomen Talousseuran rakennukseen. Vuosina 1867–1885 koulu toimi niin sanotussa Richterin talossa.
Vuonna 1886 opisto sai ensimmäisen oman talonsa osoitteeseen  Eerikinkatu 22. Puutalossa oli kolme luokkahuonetta, opettajainhuone, naisoppilaiden huone ja vahtimestarin asunto. Koulu toimi rakennuksessa vuoteen 1908 saakka, jolloin sille rakennettu jugend-tyylinen kivitalo valmistui osoitteeseen Aurakatu 11. Koulu toimi jugend-rakennuksessa vuoteen 1968, jolloin se sai seuraavan uuden talonsa osoitteeseen Kellonsoittajankatu 9–11. Kellonsoittajan kadun rakennuksessa toimi sittemmin Turun ammatti-instituutin toimipiste, joka antoi suomen- ja ruotsinkielistä opetusta liiketalouden ja tieto- ja viestintätekniikan aloilla.
Kaavamuutoksen myötä opetustoiminta Kellonsoittajankadun kauppaopistorakennuksessa loppui vuonna 2020 ja talo purettiin asuntorakentamisen tieltä.
Kauppaopiston perustamisen muistolaatta osoitteessa Humalistonkatu 7.
Kauppaopistolle vuonna 1908 valmistunut jugend-rakennus osoitteessa Aurakatu 11, Turku.
Tyler Zeller

Zeller vuonna 2011
Tyler Paul Zeller (s. 17. tammikuuta 1990 Visalia, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pieni laitahyökkääjä. Hän on edustanut NBA-liigassa Cleveland Cavaliersia 2012–2014, Boston Celticsia 2014–2017, Brooklyn Netsiä 2017–2018 sekä Milwaukee Bucksia vuonna 2018.
Zellerin veljet, Cody Zeller ja Luke Zeller ovat myös koripalloilijoita. Veljeksistä nuorin, Cody, varattiin neljäntenä vuoden 2013 NBA:n varaustilaisuudessa.
Ura

Yliopistokoripalloa Pohjois-Carolinan yliopiston joukkueessa pelannut Zeller oli yksi 14:stä NBA:n vuoden 2012 varaustilaisuuteen paikan päälle kutsumasta pelaajasta, yhdessä joukkuetovereidensa Harrison Barnesin ja John Hensonin kanssa. Hän varattiin tilaisuudessa 17. pelaajana.
Transvision

Transvision tai TransVision on World Transhumanist Associationin ja sen yhteistyöjärjestöjen vuosittain järjestämä kansainvälinen transhumanistinen konferenssi. Konferenssin ajankohta sijoittuu yleensä heinä-elokuulle.
Aikaisemmat konferenssit

TransVision 1998, Weesp, Hollanti
TransVision 1999, Tukholma, Ruotsi
TransVision 2000, Lontoo, Englanti
TransVision 2001, Berliini, Saksa
TransVision 2003, New Haven, Connecticut, Yhdysvallat
TransVision 2004, Toronto, Kanada
TransVision 2005, Caracas, Venezuela
TransVision 2006, Helsinki, Suomi.
TransVision 2007 Chicago, Yhdysvallat
Aiheesta muualla

Transvision Conferences (Arkistoitu – Internet Archive)
TransVision 2006 Helsingissä
Sorvanlammi

| Sorvanlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°10′53″N, 23°46′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Vaskiveteen 
Järvinumero:  35.412.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,4 m  
Rantaviiva:  0,695 km  
Pinta-ala:  1,813 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSorvanlammi 
Sorvanlammi  on Pirkanmaalla Virroilla Jähdyspohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole yhtään saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Vaskiveden lähialueeseen (35.412) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,4 metriä mpy.
U;Nee

U;Nee (s. Heo Yoon, 3. toukokuuta 1981 – 21. tammikuuta 2007) oli eteläkorealainen K-pop-muusikko ja näyttelijä. Ennen musiikkiuraansa hän käytti taiteilijanimeä Lee Hye-Ryeon.
U;neen isä on kertoman mukaan kuollut nuorena ja isoäiti kasvatti hänet. Tämän kerrotaan johtaneen aikaiseen masennukseen jo 7-vuotiaana. U;nee aloitti näyttelijän uransa 17-vuotiaana. Hänen unelmansa oli kuitenkin tulla laulajaksi, jonka hän myöhemmin toteutti.
U;nee oli julkaissut kaksi albumia ennen itsemurhaansa ja kolmas albumi julkaistiin vasta tähden kuoleman jälkeen.
U;Nee joutui hämmentävään tilanteeseen syksyllä 2006, kun hänen kuviaan esitettiin sanomalehdissä Shah Alamissa, Malesiassa murhatun osa-aikaisen mongolimalli Altantuya Shaaribuun kuvina. 
U;neen suuri hitti oli radiokanavilla tiuhaan soitettu Call Call Call.
U;Nee oli kärsinyt pitkään masennuksesta ennen hirttäytymistään huoneeseensa Incheonissa tammikuussa 2007. Hänen olisi ollut määrä tehdä piakkoin musiikkivideo ja julkaista uusi studioalbumi.
U;neen äiti kertoi tyttärensä kuoleman jälkeen lehdistölle U;neen kärsineen masennuksesta ja oli siihen lääkityksellä, myös kuuluisuuden taakat painoivat häntä. Hänestä kirjoitettiin netissä negatiivisia asioita, jotka pahensivat masennusta. U;nee:n isoäiti löysi hänet hirttäytyneenä tultuaan kirkosta. Perhe oli lähtenyt kirkkoon, mutta U;nee oli sanonut olevansa liian väsynyt lähteäkseen mukaan, hän hirttäytyi kun perhe oli kirkossa. Eteläkorealaisen lehdistön mukaan U;nee löytyi vaatehuoneestaan hirttäytyneenä 2 metrin korkeudelta.
U9 (Berliinin metro)

U9 on Großprofil-linja Berliinin metrossa. Linja kulkee Osloer Straßen ja Rathaus Steglitzin välillä ja sillä on 18 asemaa.
Linjan kartta
| Asema | Risteävät linjat |
| --- | --- |
U9
Osloer Straße: U8
Nauener Platz: 
Leopoldplatz: U6
Amrumer Straße: 
Westhafen: S41, S42
Birkenstraße: 
Turmstraße: 
Hansaplatz: 
Zoologischer Garten: U2, S3, S5, S7, S9, DB
Kurfürstendamm: U1
Spichernstraße: U3
Güntzelstraße: 
Berliner Straße: U7
Bundesplatz: S41, S42, S46
Friedrich-Wilhelm-Platz: 
Walther-Schreiber-Platz: 
Schloßstraße: 
Rathaus Steglitz: S1
Tytöstä tyttöön

| Tytöstä tyttöön> Live a Little, Love a Little |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Norman Taurog
Käsikirjoittaja:  Michael A. Hoey
Tuottaja:  Douglas Laurence
Säveltäjä:  Billy Strange
Kuvaaja:  Fred J. Koenekamp
Leikkaaja:  John McSweeney, Jr.
Pääosat:  Elvis Presley Michele Carey Rudy Vallée
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Metro-Goldwyn-Mayer
Levittäjä:  Metro-Goldwyn-Mayer
Ensi-ilta:  28. lokakuuta 1968
Kesto:  90 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tytöstä tyttöön on yhdysvaltalainen musikaalinen komediaelokuva vuodelta 1968, jossa pääosaa esittää Elvis Presley. Elokuvan ohjasi Norman Taurog, joka oli ennen elokuvaa ohjannut useita muita Presleyn elokuvia. Tytöstä tyttöön oli Taurogin viimeinen elokuva, sillä pian elokuvan jälkeen hän sokeutui. Elokuva sisältää kappaleen ”A Little Less Conversation”, jonka alankomaalaisen artistin Junkie XL:n remix palautti Presleyn albumimyyntilistoille kansainvälisesti vuonna 2002. Elokuvassa Presley näyttelee toisen kuuluisan laulajan Rudy Valléen kanssa.