stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Christian Nørgaard
Seurajoukkueura

Nørgaard pelasi kotimaassaan Lyngbyn junioreissa. Hän siirtyi tammikuussa 2012 saksalaisseura Hamburger SV:hen mutta ei saanut peliaikaa edustusjoukkueessa ja palasi 1,5 vuoden kuluttua Tanskaan, tällä kertaa Brøndbyn joukkueeseen. Hän pelasi joukkueessa Tanskan Superliigaa 116 ottelun verran ja teki niissä yhdeksän liigamaalia. Viimeisellä kaudellaan 2017–2018 hän voitti Tanskan cupin. Hän pelasi Eurooppa-liigan karsinnoissa neljänä kautena yhteensä 16 ottelua, mutta paikkaa lohkovaiheeseen ei kertaakaan tullut.
Kesällä 2018 Nørgaard siirtyi italialaisseura Fiorentinaan, jossa hän pelasi kuusi Serie A:n ottelua. Kesällä 2019 hän siirtyi englantilaisseura Brentfordiin, jossa hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan mestaruussarjassa nousukarsinta mukaan lukien 45 ottelua. Lokakuussa 2020 hän loukkaantui kauden 2020–2021 neljännessä sarjaottelussa, ja nilkkavamman myötä hän pelasi kauden aikana vain 17 mestaruussarjan ottelua ja yhden nousukarsintaottelun. Nousun varmistanutta voittoa Swansea Citystä hän seurasi vaihtopenkiltä. Liigacupissa Brentford eteni välierään, jota ennen Nørgaard pelasi cupissa neljä ottelua ja teki maalin toisella kierroksella Southamptonia vastaan sekä rangaistuspotkukilpailun viimeisen maalin kolmannella kierroksella West Bromwich Albionia vastaan.
Kaudella 2021–2022 Nørgaard pelasi Valioliigassa 35 ottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa, ja teki maalin kauden avanneessa 2–0-voitossa Arsenalia vastaan, helmikuussa jälleen Arsenalia vastaan ja huhtikuussa Watfordia vastaan. Kaudella 2022–2023 hän pelasi 22 valioliigaottelua, jotka yhtä lukuun ottamatta avauskokoonpanossa, ja teki maalin elokuussa Fulhamia vastaan. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 31 valioliigaottelua, jotka yhtä lukuun ottamatta avauskokoonpanossa, ja teki maalin lokakuussa Nottinghamia sekä helmikuussa Wolverhamptonia vastaan. Kaudella 2024–2025 hän on 18. joulukuuta mennessä pelannut 13 valioliigaottelua, kaikki avauskokoonpanossa, ja tehnyt maalin lokakuussa Wolverhamptonia vastaan.
Maajoukkueura

Nørgaard pelasi useissa Tanskan nuorisomaajoukkueissa. Vuonna 2011 hän pelasi alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa neljä ottelua, joissa hän teki yhden maalin, ja saman ikäluokan MM-kilpailuissa kolme ottelua. Alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän pelasi yhteensä viisi ottelua vuosina 2015 ja 2017.
Nørgaard pelasi Tanskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Englantia vastaan. Maaliskuussa 2021 hän pelasi kolme MM-karsintaottelua. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän tuli vaihdosta kentälle alkulohko-otteluissa Belgiaa ja Venäjää vastaan sekä jatko-otteluissa Walesia, Tšekkiä ja Englantia vastaan Tanskan yltäessä välieriin. MM-kilpailuissa 2022 hän pelasi muutaman minuutin toisessa alkulohko-ottelussa Ranskaa vastaan. EM-kilpailuissa 2024 hän tuli vaihdosta kentälle kolmessa ottelussa. Hän on pelannut joulukuun 2024 puoliväliin mennessä 32 A-maaottelua, joissa 14 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki maalin lokakuussa 2021 MM-karsinnan vierasottelussa Moldovaa vastaan.
Orgame

| Orgame> Ὀργάμη |
| --- | --- |
 Orgamen arkeologista aluetta ja basilikakirkon rauniot.
Sijainti
 Orgame
Koordinaatit:  44°45′29″N, 28°56′24″E
Valtio:  Romania
Paikkakunta:  Jurilovca, Tulcea
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  600-luku eaa.–
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  itsenäinen kaupunkivaltio Rooman valtakunta
Alue:  Pontinen Traakia
Provinssi:  Moesia (n. 6/44–82/86) Moesia inferior (n. 82/86–293) Scythia (n. 293–)
Orgame (m.kreik. Ὀργάμη, Orgamē, lat. Argamum) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Pontisessa Traakiassa nykyisen Romanian alueella. Se sijaitsi lähellä nykyisiä Jurilovcan ja Sălcioaran kyliä.
Maantiede

Orgamen kaupunki sijaitsi Pontisessa eli Mustanmeren puoleisessa Traakiassa lähellä Istros (nyk. Tonava) -joen suuta, pohjoiseen Istroksen kaupungista. Kaupunki oli rakennettu nykyiselle Doloșmanin niemelle (Capul Doloșman) noin 5,6 kilometriä itään nykyisestä Jurilovcan kylästä.
Orgamen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Samalla rannikolla Orgamesta pohjoiseen sijaitsivat muun muassa Tyras ja Nikonion, ja etelään Istroksen lisäksi Tomis, Kallatis, Dionysopolis ja Odessos.
Historia

Orgame oli kreikkalainen siirtokunta, joka perustettiin joko suoraan Miletoksesta käsin tai Istroksen kautta. Arkeologisten löydösten perusteella perustaminen ajoitetaan arkaaiselle kaudelle 600-luvulle eaa. Orgame on ensimmäinen kreikkalainen siirtokunta nykyisen Dobrudzhan alueella, joka esiintyy jossakin antiikin ajan lähteessä; sen mainitsee Hekataios Miletoslainen jo 500-luvulla eaa.
Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa arkaaisen ja klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Mikään tuon ajan lähde ei mainitse sitä poliksena. Luettelointi perustuu lähinnä siihen, että kaupungin on tulkittu kuuluneen 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Tulkinta perustuu kuitenkin epäselvään kohtaan liiton verotusluetteloa vuodelta 425/424 eaa. sisältävässä piirtokirjoituksessa. Orgame on saattanut olla läheisen Istroksen alaisuudessa.
Kaupunki oli olemassa ainakin 500-luvulle jaa. saakka. Paikalla on suoritettu arkeologisia kaivauksia 1970-luvulta lähtien.
Rakennukset ja löydökset

Orgamen kaupungilla oli linnoitettu akropolis, ja myös muu kaupunki oli ympäröity omilla muureillaan, jotka ajoitetaan noin 300-luvulle eaa. Suuri osa varhaisemman kaupungin jäänteistä on tuhoutunut myöhemmän roomalaisen kauden linnoitustöissä. Tuon ajan kaupunginmuuria rakennettiin ja uusittiin 300–500-luvuilla jaa. Muurit suojasivat kaupunkia vahvimmin sen länsi- ja eteläsivulla, ja ne oli vahvistettu tornein. Muurien pääportti oli länsisivulla.
Kaupungin löydöksiin lukeutuu myös muun muassa hautoja 600–300-luvuilta eaa., kolmen 500-luvulle jaa. ajoittuvan basilikakirkon rauniot sekä praetoriumiksi kutsuttu rakennus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Orgame Wikimedia Commonsissa
Orgamen raunioita.
Orgamen raunioita.
Kaupungin pohjakaava.
GrIFK Arena

| GrIFK Arena |
| --- | --- |
Osoite:  Vanha Turuntie 42, 02700 Kauniainen
Valmistumisvuosi:  2017
Omistaja:  Ab Granifield Oy
Käyttäjä:  Grankulla IFK Fotboll
Pituus:  101 m
Leveys:  74 m
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
GrIFK Arena on Grankulla IFK Fotboll -jalkapalloseuran omistana jalkapallohalli Kauniaisissa. Hallissa on täysimittainen jalkapallokenttä, lämmittelyalue ja kuntosali.
Hallin koko on 101 x 74 m. Ison kentän koko on 95 x 62 m ja pienen kentän koko 62 x 42 m. Käytössä on 4 isoa maalia sekä 8 pientä maalia.
Halli on rakennettu vuonna 2017. Vuonna 2024 halliin uusittiin tekonurmi, jossa on biohajoava korkkitäyte.
GrIFK Fotboll on hallin pääasiallinen käyttäjä, mutta vuoroja vuokrataan myös muille.
Kuopion hiippakunta

| Kuopion hiippakunta Kuopio stift |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Kirkkokunta:  evankelis-luterilainen
Tuomiokirkko:  Kuopion tuomiokirkko
Perustettu:  1939
Seurakuntia:  47
– Jäsenmäärä:  331 336 (2023)
– Osuus asukkaista:  68,9 %
Kuopion piispa:  Jari Jolkkonen
Hiippakuntavaltuusto:  21 paikkaa
– puheenjohtaja:  Pekka Niiranen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuopion hiippakunnan tuomiokapituli. Seinällä on vanhan ja nykyisen Kuopion hiippakunnan piispojen muotokuvia.
Kuopion hiippakunta (ruots. Kuopio stift) on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Hiippakunta perustettiin 1939, ja siihen kuuluu 47 seurakuntaa, jotka on jaettu viiteen rovastikuntaan. Hiippakunnan alueeseen kuuluvat Pohjois-Savo, Kainuu ja Pohjois-Karjala. Alueen suurimmat kaupungit ovat Kuopio, Joensuu ja Kajaani. Hiippakunnan pääkirkko on Kuopion tuomiokirkko.
Historiaa

Alun perin Kuopion hiippakunta perustettiin 1851, mutta vuonna 1900 tuomiokapituli ja piispanistuin siirrettiin keisari Nikolai II:n julistuksella Kuopiosta Ouluun, ja vuonna 1923 hiippakunnan nimi muutettiin Oulun hiippakunnaksi. Nykyinen Kuopion hiippakunta perustettiin 1939 palvelemaan itäistä Suomea.
Piispat

| piispa | piispa | virka-aika | lisätietoa |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Eino Sormunen | 1939–1962 |  |
|  | Olavi Kares | 1962–1974 |  |
|  | Paavo Kortekangas | 1974–1981 |  |
|  | Jukka Malmivaara | 1981–1984 |  |
|  | Matti Sihvonen | 1984–1996 |  |
|  | Wille Riekkinen | 1996–2012 |  |
|  | Jari Jolkkonen | 2012– |  |
Ystävyyshiippakunnat

Kuopion hiippakunnan ystävyyshiippakunta on Jordanian ja Pyhän Maan evankelisluterilainen kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuopion hiippakunta Wikimedia Commonsissa
Tuomiokapitulin kotisivut
Kuopion ev.lut.seurakunnat
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Kuopion piispan vaakuna
Kartta Kuopion hiippakunnan rovasti- ja seurakunnista.
In Your House 10: Mind Games

In Your House 10: Mind Games oli  showpainitapahtuma, minkä tuotti World Wrestling Federation (WWF). Se pidettiin 22. syyskuuta, 1996 CoreStates Centerissä Philadelphiassa, Pennsylvaniassa. Se oli kymmenes In Your House pay-per-view (PPV). Yleisöä oli noin 15 000 paikanpäällä.
Päätapahtuma matsina nähtiin Shawn Michaelsin ja 1. haastajan Mankindin välinen matsi WWF Mestaruudesta. Ottelun voitti diskauksella Michaels, The Undertakerin ja Vaderin sekaannuttua otteluun.
Selostamassa toimi Vince McMahon, Jim Ross ja Mr. Perfect.
Matsit ja tulokset

| # | Matsit | Stipulaatiot | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| Ilmainen kaikille matsi | Savio Vega voitti Marty Jannettyn | Tavallinen matsi | 05:22 |
| 1 | Savio Vega voitti Justin Bradshaw:n | Caribbean Strap matsi | 07:09 |
| 2 | Jose Lothario voitti Jim Cornetten | Tavallinen matsi | 00:57 |
| 3 | Owen Hart & The British Bulldog voittivat Smoking Gunns:it (Billy ja Bart) (c) (Sunnyn kanssa) | Tag team matsi WWF Tag Team Mestaruuksista | 10:59 |
| 4 | Mark Henry voitti Jerry Lawlerin | Singles match | 05:13 |
| 5 | The Undertaker voitti Goldustin (Marlenan kanssa) | Final Curtain matsi | 10:23 |
| 6 | Shawn Michaels (c) (Jose Lotharion kanssa) voitti Mankindin (Paul Bearerin kanssa) diskauksella | Tavallinen matsi WWF Mestaruudesta | 26:25 |
| Dark matsi | Jake Roberts voitti Hunter Hearst Helmsleyn | Tavallinen matsi | ? |
| Dark matsi | Faarooq voitti Marc Meron | Tavallinen matsi | ? |
| Dark matsi | Sycho Sid voitti Vaderin | Tavallinen matsi | ? |
In Your House kronologia

Edellinen: In Your House 9: International Incident
Seuraava: In Your House 11: Buried Alive
William (Walesin prinssi)

| Prinssi William |
| --- | --- |
 Walesin prinssi
 Prinssi William vuonna 2021.
Syntynyt:  21. kesäkuuta 1982 (ikä 42) Lontoo
Puoliso:  Walesin prinsessa Catherine
Lapset:   Prinssi George  Prinsessa Charlotte  Prinssi Louis 
Koko nimi:  William Arthur Philip Louis
Suku:  Windsor (Saksi-Coburg-Gotha)
Isä:  Charles III
Äiti:  Walesin prinsessa Diana
 Sotilasura
Kuuliaisuus:   Yhdistynyt kuningaskunta
Joukko-osasto:    Britannian armeija  Britannian kuninkaalliset ilmavoimat  Kuninkaallinen laivasto 
Palvelusvuodet:  2006–2013 (aktiivipalvelus)
 
Prinssi William, Walesin prinssi (William Arthur Philip Louis, s. 21. kesäkuuta 1982) on Britannian kuninkaan Charles III:n ja edesmenneen Walesin prinsessa Dianan vanhin poika. Kruununperimysjärjestyksessä prinssi William on ensimmäisenä.
Prinssi William meni naimisiin Catherine Middletonin kanssa 29. huhtikuuta 2011 Westminster Abbey -kirkossa. Heillä on kolme lasta, prinssi George, prinsessa Charlotte ja prinssi Louis.
Kuningas Charles III ilmoitti nimenneensä vanhimman poikansa Walesin prinssiksi puheessaan 9. syyskuuta 2022.
Syntymä, lapsuus ja nuoruus

Prinssi William syntyi 21. kesäkuuta 1982 St. Maryn sairaalassa Westminsterissä Lontoossa. Hänen isänsä on silloinen Walesin prinssi Charles, kuningatar Elisabet II:n ja prinssi Philipin vanhin poika. Hänen äitinsä oli Walesin prinsessa Diana, Spencerin 8. jaarlin tytär.
William kastettiin isoisoäitinsä kuningataräiti Elisabetin 82-vuotispäivänä 4. elokuuta 1982 Buckinghamin palatsissa. Kasteen toimitti Canterburyn arkkipiispa Robert Runcie.
Äitinsä kautta prinssi William polveutuu kahdesta kuningas Kaarle II:n aviottomasta pojasta, Graftonin ja Richmondin herttuoista. Valtaan noustessaan hän on ensimmäinen Kaarle II:sta polveutuva brittihallitsija ja ensimmäinen Kaarle I:stä polveutuva hallitsija kuningatar Annan jälkeen.
Syntymä, lapsuus ja nuoruus > Prinsessa Dianan kuolema

31. elokuuta 1997 prinssi Williamin äiti, prinsessa Diana kuoli auto-onnettomuudessa Pariisissa. Vain joitakin päiviä aiemmin Diana oli viettänyt lomaa Etelä-Ranskassa poikiensa prinssi Williamin ja prinssi Harryn kanssa. Äidin kuoleman aikaan prinssit olivat isoäitinsä kanssa Skotlannissa Balmoralin linnassa.
Dianan hautajaisissa prinssi William kulki yhdessä isänsä, veljensä, isoisänsä prinssi Philipin ja enonsa, 9. Spencerin jaarlin kanssa hautajaissaattueen perässä Buckinghamin palatsista Westminster Abbeyhyn. Muistopuheessaan jaarli Spencer lupasi Spencerin perheen ottavan aktiivisen roolin Dianan lapsista huolehtimisessa, vaikka tulevina vuosina William ei juuri häntä ja Dianan äitiä nähnyt.lähde?
Koulutus

Prinssi William oli ensimmäinen brittiprinssi, joka kävi julkista koulua. Peruskoulun hän kävi Lontoossa, minkä jälkeen hän opiskeli maantiedettä, biologiaa ja taidehistoriaa Eton Collegessa. Etonista valmistuttuaan hän piti monien muiden brittiläisten nuorten tapaan välivuoden, jonka aikana hän osallistui armeijan koulutukseen Belizessä sekä vapaaehtoisena avustusjärjestö Raleigh Internationalin toimintaan. Kuvia käymälää siivoavasta prinssistä julkaistiin kaikkialla maailmaa.
Vuosina 2001–2005 prinssi William opiskeli St Andrewsin yliopistossa. Hänen pääaineensa oli aluksi taidehistoria, mutta hän vaihtoi sen maantieteeseen. Vuonna 2005 hän valmistui ja sai skotlantilaisen Master of Arts -kandidaatintutkinnon. Opiskeluaikanaan prinssi käytti nimeä William Wales isänsä arvonimen mukaan.
Edustustehtävät

Prinssi Williamin ensimmäinen julkinen edustustehtävä oli edustaa kuningatarta toisen maailmansodan muistojuhlassa Uudessa-Seelannissa heinäkuussa 2005.
29. huhtikuuta 2011, samana päivänä kun William avioitui, kuningatar Elisabet II myönsi prinssi Williamille Cambridgen herttuan arvon.
Elisabet II:n kuoltua kuningas Charles III nimitti Williamin Walesin prinssiksi 9. syyskuuta 2022.
Avioliitto ja perhe

William alkoi seurustella vuonna 2003 Kate Middletonin kanssa. Pari erosi huhtikuussa 2007, mutta palasi uudelleen yhteen. 16. marraskuuta 2010 hovi ilmoitti virallisesti Prinssi Williamin ja Kate Middletonin avioitumisesta vuonna 2011. Prinssi William ja Catherine Middleton vihittiin avioliittoon Westminster Abbeyssä 29. huhtikuuta 2011.
Pariskunnan esikoinen George Alexander Louis syntyi kello 18.24 Suomen aikaa 22. heinäkuuta 2013 lontoolaisessa St. Maryn sairaalassa. Sekä äidin että vauvan ilmoitettiin voivan hyvin. George aloitti tavallisen päiväkodin Westacre Montessori -koulun päiväkodissa Norfolkissa vuoden 2016 alussa.
Toinen lapsi, Charlotte Elizabeth Diana, syntyi 2. toukokuuta 2015.
Parin kolmas lapsi, Louis Arthur Charles, syntyi 23. huhtikuuta 2018.
Aiheesta muualla

dukeandduchessofcambridge.org
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   | Yhdistyneen kuningaskunnan kruununperimysjärjestys 1. | Seuraaja: Prinssi George |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  Trove  Yle 
Muut:  IdRef  Te Papa (New Zealand) 
Prinssi Williamin vaakuna.
Prinssi William pelaamassa pooloa vuonna 2007.
Maaselän Radio

Maaselän Radio oli suomalainen jatkosodan aikana Maaselän rintamalla toiminut radioasema joka oli toiminnassa vuosina 1942–1944. Radio toimi Karhumäen kaupungissa, ja asemna toimittajina ja selostajina olivat muun muassa Tapio Rautavaara ja Aarne Lasanen.
Muita vastaavia rintamaradioita olivat Rukajärven rintamalla toiminut Korven Radio, Uhtualla toiminut Vienan Radio, Aunuksessa toiminut Aunuksen Radio ja Karjalan kannaksella Valkjärvellä toiminut Kannaksen Radio.
Kallatis

| Kallatis> Κάλλατις |
| --- | --- |
 Kallatiin raunioita.
Sijainti
 Kallatis
Koordinaatit:  43°49′1″N, 28°34′57″E
Valtio:  Romania
Paikkakunta:  Mangalia, Constanța
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Pontinen Traakia
Aiheesta muualla
  Kallatis Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kallatis (m.kreik. Κάλλατις, myös Kalatis, Κάλατις, Kallatia, Καλλατία, Kallantia, Καλλαντία; lat. Callatis) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Pontisessa Traakiassa nykyisen Romanian alueella. Se sijaitsi nykyisen Mangalian kaupungin paikalla.
Kallatis oli alun perin doorilainen kreikkalainen siirtokunta, josta tuli myöhemmin osa Makedonian valtakuntaa ja sitten Rooman valtakuntaa. Välillä se oli seudun barbaariheimojen vallassa.
Maantiede

Kallatis sijaitsi Traakiassa Pontoksen eli Mustanmeren länsirannalla noin 43 kilometriä etelään nykyisestä Constanţasta. Samalla rannikolla kaupungista pohjoiseen sijaitsivat Tomis, joka sijaitsi nykyisen Constanţan paikalla, sekä Istros, ja etelään Dionysopolis, Odessos ja Mesembria.
Kallatiin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä aluetta, jossa viljeltiin paljon viljaa.
Historia

Kallatis oli doorilainen kaupunki, jonka perustivat Herakleia Pontikesta tulleet siirtokuntalaiset. Joissakin antiikin lähteissä se mainitaan megaralaiseksi kaupungiksi, koska Herakleia itse oli Megaran siirtokunta. Pomponius Melan mukaan Kallatis olisi ollut perustettu Joonian Miletoksesta käsin, mutta tätä pidetään virheenä. Kallatis on saatettu perustaa jo arkaaisella kaudella 500-luvun eaa. lopulla tai 400-luvun eaa. alussa, joskaan tälle ei ole arkeologisia todisteita. Kaupungin paikalla on todennäköisesti ollut varhaisempi paikallisten heimojen asutus. Plinius vanhempi sanoo sen nimeksi Acervetis.
Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Kallatis kuului todennäköisesti Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, sillä sen nimen on tulkittu esiintyvän liiton verotusluetteloissa vuonna 425/424 eaa. Kaupunki toimitti viljaa Ateenaan sekä omilta mailtaan että muualta Mustanmeren alueelta. Varhaisimmat arkeologiset todisteet Kallatiin olemassaolosta ovat vasta 300-luvulta eaa. Samalta vuosisadalta lähtien Kallatis löi omaa hopearahaa. Rahojen kuvituksena esiintyy Herakles. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Kallatianos (Καλλατιανός) ja Kallantianos (Καλλαντιανός).
300-luvulla eaa. Kallatis tuli Makedonian vallan alle. Lysimakhos vaati siltä paljon sotaveroja. Hellenistisen kauden alussa vuosina 313–310 eaa. Kallatis johti Lysimakhoksen vastaista symmakhiaa, jonka se oli muodostanut yhdessä seudun muiden kaupunkien kanssa. Se tunnetaan joskus Pontoksen pentapoliina, ja sen muut jäsenet olivat Apollonia, Istros, Mesembria ja Odessos. Lysimakhos valtasi kaupungin, jonka jälkeen sieltä pakeni ihmisiä Bosporoksen valtakunnan alueille. 200–100-luvuilla eaa. Kallatis joutui seudun paikallisten heimojen ahdistamaksi. Se joutui lopulta maksamaan näiden tarjoamasta suojelusta. Rahojen perusteella kaupunkia hallitsivat jossakin vaiheessa skyytit. Se säilyi kuitenkin edelleen merkittävänä kauppapaikkana.
Mithridateen sodissa Kallatis liittyi Mithridates VI:n puolelle. Roomalaiset piirittivät kaupunkia ja valtasivat sen. Tämän jälkeen Kallatis menetti entisen asemansa. Ajan kulussa siitä tuli tavallinen roomalainen kaupunki ja osa Moesia inferiorin provinssia.
Burebista valtasi Kallatiin samoin kuin muut seudun kaupungit ensimmäisen vuosisadan eaa. lopulla, mikä oli jälleen isku kaupungille. Noin vuonna 172 jaa. Kallatista linnoitettiin costobocien hyökkäyksen jälkeen. Se kärsi barbaarien hyökkäyksistä myös myöhempinä aikoina. Myöhemmällä roomalaisella kaudella Diocletianuksen uudistuksen jälkeen Kallatis oli osa Scythian eli Scythia minorin provinssia. Kallatiin linnoitteet uusittiin varhaisella bysanttilaisella kaudella keisari Anastasioksen aikana ja uudelleen Justinianuksen aikana. Tämän jälkeen kaupunki taantui kansainvaellusten vuoksi.
Kaupungin paikalla on suoritettu vain vähän arkeologisia kaivauksia, koska nykyinen Mangalian kaupunki on raunioiden päällä.
Rakennukset ja löydökset

Kallatiin kaupunki on ollut ympäröity muurein, joista varhaisimmat on ajoitettu 300-luvulle eaa. Kaupungin pohjoislaidalla on säilynyt joitakin muurien osia, jotka ajoittuvat 100–200-luvuille jaa.
Kaupungissa tiedetään piirtokirjoituslähteiden perusteella olleen buleuterion, prytaneion sekä teatteri, mutta niitä ei ole löydetty. Kaupungilla oli kultit ja näin oletettavasti myös pyhäköt muun muassa seuraaville jumalille: Zeus Polieus, Zeus Soter, Athene Polias, Dionysos Patroos, Dionysos Dasyllios, Afrodite Pandemos, Peitho, Kronos ja Demeter Khthonia.
Kaupungin ympäriltä on löydetty sen nekropoliita eli hauta-alueita, joista on löydetty useita tumulushautoja. 300–500-luvulta on löydetty kristillisen basilikakirkon jäänteet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kallatis Wikimedia Commonsissa
Kallatiin raunioita.
Hautarakennuksen jäänteet.
Kallatiin raunioita.
Kreikankielinen hautakirjoitus hellenistiseltä kaudelta.
Odessos

| Odessos> Ὀδησσός |
| --- | --- |
 Odessoksen suurempien roomalaisten termien raunioita.
Sijainti
 Odessos
Koordinaatit:  43°12′22″N, 27°54′48″E
Valtio:  Bulgaria
Paikkakunta:  Varna, Varna
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  n. 585/570 eaa.–
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  itsenäinen kaupunkivaltio Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Pontinen Traakia
Provinssi:  Moesia (n. 6/44–82/86) Moesia inferior (n. 82/86–293) Moesia secunda (n. 293–)
Odessos (m.kreik. Ὀδησσός, Odēssos, myös Ὀδησός, Odēsos, Ὀδησόπολις, Odēsopolis, Ὀδυσσός, Odyssos; lat. Odessus, Odissos) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Pontisessa Traakiassa nykyisen Bulgarian alueella. Se sijaitsi nykyisen Varnan kaupungin paikalla.
Maantiede

Odessoksen kaupunki sijaitsi Pontisessa eli Mustanmeren puoleisessa Traakiassa meren länsirannalla Panysos-joen suussa. Sen laskettiin sijainneen 24 tai 34 roomalaista mailia Dionysopoliista ja 360 stadionin päässä Haimos-vuoren (nyk. Balkanvuoret) itäpäästä.
Odessoksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Samalla rannikolla kaupungista pohjoiseen sijaitsivat Dionysopolis, Kallatis, Tomis, Istros ja Orgame, ja etelään Mesembria, Ankhiale ja Apollonia.