Karjalan tasavallan hallinnollinen jako
Piirijaon historiaa

Karjalan työkansan kommuuni perustettiin 8. kesäkuuta 1920. Siihen liitettiin osia Aunuksen kuvernementtiin kuuluneista Aunuksen, Petroskoin ja Poventsan kihlakunnista ja Arkangelin kuvernementtiin kuuluneesta Kemin kihlakunnasta.
18. syyskuuta 1922: Poventsan kihlakunta sekä Puudožin kaupunki, Avdejevon, Vodlajärven, Kolovon, Korbozeron ja Nigižman volostit Aunuksen kuvernementin Puudožin kihlakunnasta liitettiin Karjalan työkansan kommuuniin.
1923: Karjalan työkansan kommuuni muutettiin Karjalan ASNT:ksi, johon kuului 7 kihlakuntaa: Kemin, Aunuksen, Petroskoin, Poventsan, Puudožin, Uhtuan ja Paatenen kihlakunnat.
3. marraskuuta 1924: osa Leningradin kuvernementin Lotinapellon kihlakunnasta liitettiin Karjalan ASNT:hen.
Karjalan ASNT:n hallinnollinen jako 1. tammikuuta 1926:
| Kihlakunta | Volosti |
| --- | --- |
Kemin kihlakunta: Vitsataipale, Kantalahti, Kieretti, Knäsöi, Kouta, Kuolisma, Lapino, Vojatsu, Suikujärvi, Voijärvi, Njuhtša, Paanajärvi, Usmana, Ponkama, Sorokka, Suma, Tunkua, Suiku
Aunuksen kihlakunta: Vieljärvi, Vitele, Kotkajärvi, Kuujärvi, Nekkula, Riipuskala, Tulemajärvi
Paatenen kihlakunta: Paatene, Porajärvi, Repola, Rukajärvi, Kiimasjärvi
Petroskoin kihlakunta: Derevjanskajaselvennä, Kontupohja, Kenttijärvi, Käppäselkä, Ladva, Mäntyselkä, Petrovskiselvennä, Pyhäjärvi, Säämäjärvi, Tiutia, Rannanpuoleinen Soutjärvi, Suoju, Jallahti
Poventsan kihlakunta: Suurlahti, Danilova, Kiži, Petrovo-Jam, Rimoila, Tipinitsa, Sunku, Lumbušin alueen kyläneuvosto
Puudožin kihlakunta: Avdejevo, Vodlajärvi, Kolovo, Korbozero, Nigižma
Uhtuan kihlakunta: Vuokkiniemi, Kiestinki, Kontokki, Oulanka, Pistojärvi, Uhtua, Jyskyjärvi
1927: Kihlakuntien tilalle muodostetaan 26 piiriä: Suurlahden piiri, Vitelen piiri, Kantalahden piiri, Kemijoen piiri, Kemin piiri, Kiestingin piiri, Kontupohjan piiri, Louhen piiri, Karhumäen piiri, Aunuksen piiri, Petrovskin piiri, Poventsan piiri, Äänisenrannan piiri, Puudožin piiri, Repolan piiri, Rukajärven piiri, Pyhäjärven piiri, Segežan piiri, Seesjärven piiri, Sorokan piiri, Säämäjärven piiri, Tunkuan piiri, Uhtuan piiri, Šallan piiri, Soutjärven piiri (vepsäläisten kansallinen piiri) ja Sungun piiri.
1930: Hallintouudistuksen seurauksena piirien määrä vähenee 19 piiriin, jotka ovat: Äänisentauksen, Kantalahden, Kemin, Kiestingin, Kontupohjan, Louhen, Karhumäen, Aunuksen, Petrovskin, Petroskoin, Prääsän, Puudožin, Repolan, Rukajärven, Seesjärven, Sorokan, Tunkuan, Soutjärven ja Uhtuan piirit.
23. syyskuuta 1930: Solovetskin saaret liitetään Karjalan ASNT:n Kemin piiriin
20. lokakuuta 1930: Solovetskin saaret liitetään Karjalan ASNT:stä Pohjoisen aluepiirin osaksi
1935: Vieljärven piiri perustetaan. Uhtuan piiri nimetään Kalevalan piiriksi.
1938: Kantalahden piiri liitetään Murmanskin alueeseen. Sorokan piiri nimetään Belomorskin piiriksi.
1940: Karjalan ASNT muutetaan Karjalais-suomalaiseksi neuvostotasavallaksi. Alueeseen liitetään pääosa Suomen luovuttamista alueista, joihin muodostetaan Viipurin piiri, Käkisalmen piiri, Kurkijoen piiri, Pitkärannan piiri, Sortavalan piiri, Suojärven piiri ja Jääsken piiri.
1944: Viipurin, Käkisalmen ja Jääsken piirit liitetään Leningradin alueeseen.
1945: Segežan piiri perustetaan.
1948: Repolan piiri lakkautetaan
1952: Karjala jaetaan 2 aluepiiriin, jotka ovat Petroskoin ja Segežan aluepiirit.
1953: Aluepiirit lakkautetaan.
1955–1956: Karjalais-suomalainen neuvostotasavalta muutetaan Karjalan ASNT:ksi. Kiestingin, Tunkuan, Vieljärven, Seesjärven ja Soutjärven piirit lakkautetaan.
1957: Pitkärannan ja Petrovskin piirit lakkautetaan.
1958: Kurkijoen ja Rukajärven piiri piirit lakkautetaan.
1959: Äänisentauksen piiri lakkautetaan.
1966: Mujejärven piiri ja Pitkärannan piiri muodostetaan.
1970: Lahdenpohjan piiri muodostetaan.
1991: Karjalan ASNT:stä tulee Karjalan tasavalta.
1994: Vepsän kansallinen volosti perustetaan entisen piirin tilalle.
2005: Vepsän kansallinen volosti lakkautetaan.