stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kill

| Kill Cannibal Corpse |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2005
 Studio : Mana Studios St. Petersburg, Florida
 Julkaistu: 21. maaliskuuta 2006
 Tuottaja(t): Erik Rutan Cannibal Corpse
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 42.10
 Levy-yhtiö: Metal Blade
Cannibal Corpsen muut julkaisut
| The Wretched Spawn 2004 | Kill 2006 | Evisceration Plague 2009 |
Kill on Cannibal Corpsen kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 21. maaliskuuta 2006.
Kappaleista ”Make Them Suffer” ja ”Death Walking Terror” kuvattiin musiikkivideot.
Kappaleet

The Time to Kill Is Now – 2.03
Make Them Suffer – 2.50
Murder Worship – 3.56
Necrosadistic Warning – 3.28
Five Nails Through the Neck – 3.45
Purification by Fire – 2.57
Death Walking Terror – 3.32
Barbaric Bludegeonings – 3.42
The Discipline of Revenge  – 3.39
Brain Removal Device – 3.14
Manical – 2.12
Submerged in Boiling Flesh – 2.52
Infinite Misery – 4.01
Kokoonpano

George ”Corpsegrinder” Fisher – laulu
Rob Barrett – kitara
Pat O’Brien – kitara
Alex Webster – bassokitara
Paul Mazurkiewicz – rummut
Arvostelut

About.com:
Allmusic:
Blabbermouth: 8.5/10
Imperiumi: 8/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Kill Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kill Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Kellon suuralue

| Kellon suuralue |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kellon suuralue korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue nro:  21
Väkiluku:  6 167   (31.12.2023)
Kaupunginosat:  Kalimenkylä Kello
Kellon suuralue on Oulun kaupungin suuralue. Se muodostettiin 1. tammikuuta 2013, kun Haukiputaan kunta lakkautettiin ja liitettiin osaksi Oulun kaupunkia. Suuralueen muodostaa lakkautetun Haukiputaan kunnan eteläosa ja se käsittää kaksi kaupunginosaa. Suuralueella asuu noin 6 000 ihmistä. Suuralue rajoittuu Haukiputaan, Pateniemen, Kaijonharjun, Korvensuoran, Jäälin ja Kiimingin suuralueisiin.
Kaupunginosat Kellon suuralueella

Kalimenkylä
Kello
Kirkkopuisto

Kirkkopuiston kukkaloistoa ja Oskar Raja-ahon teos Neito/Kevät/Ikävä.
Jyväskylän kirkkopuisto vappuna 2009. Kuvassa näkyy Jyväskylän kaupunginkirkko ja taustalla Jyväskylän kaupunginteatteri.
Kirkkopuistossa oleva Jyväskylän kaupunginkirkko talvi-iltana.
Jyväskylän kirkkopuisto Vapaudenkadun ja Gummeruksenkadun risteyksestä katsottuna.
Kirkkopuisto on Jyväskylän keskustassa sijaitseva puisto. Puistossa on Jyväskylän kaupunginkirkko sekä Pauli Koskisen veistos Nuori Minna Canth vuodelta 1962.
C. L. Engelin vuonna 1837 laatimassa Jyväskylän ensimmäisessä asemakaavassa nykyinen kirkkopuiston kortteli suunniteltiin kirkkotoriksi; toriaukioksi, jonka keskellä kaavassa oli puistikon ympäröimä kirkko. L. I. Lindqvistin suunnittelema Jyväskylän kaupunginkirkko valmistui vasta vuonna 1880 keskelle markkinatoria. Tori poistui alueelta 1930-luvulla ja puisto laajennettiin koko korttelin kokoiseksi. Puisto peruskorjattiin vuosina 2000–2003. Puisto kuuluu valtakunnallisesti merkittävään miljöökokonaisuuteen ja kaupunkiympäristöön.
Jyväskyläiseen opiskelijaperinteeseen kuuluu, että yliopisto- ja ammattikorkeakouluopiskelijat kokoontuvat jokaisena vapunaattona Kirkkopuistoon ja lakittavat Minna Canthin patsaan samaan tapaan kuin Helsingissä lakitetaan Havis Amanda.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirkkopuisto Wikimedia Commonsissa
Kieruhelotähti

| Kieruhelotähti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Iirikkikasvit Hypoxidaceae
Suku::  Helotähdet Hypoxis
Laji::  obtusa
Kaksiosainen nimi
 Hypoxis obtusa  Burch. ex Ker Gawl. 
Katso myös
   Kieruhelotähti Wikispeciesissä   Kieruhelotähti Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kieruhelotähti (Hypoxis obtusa) on iirikkikasvien (Hypoxidaceae) heimoon, helotähtien (Hypoxis) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka voi kasvaa noin 15–50 cm korkeaksi.
Kieruhelotähti kasvaa luonnossa avoimilla heinämailla, kausivihannissa sekametsissä sekä soiden ja kosteikkojen reunamilla. Lajia tavataan laikuittaisesti päiväntasaajan eteläpuolisessa Afrikassa, ja laji oli vuonna 2013 luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT).[lähde? ]
Kieruhelotähteä on kerätty luonnosta varsin paljon lääkinnällisiin tarkoituksiin. Koristeellisen ulkonäkönsä ansiosta laji voisi sopia myös koristekasviksi.
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Hypoxis obtusa (englanniksi)
Keltakylkikukastaja

| Keltakylkikukastaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kukastajat Dicaeidae
Suku::  Kukastajat Dicaeum
Laji::  aureolimbatum
Kaksiosainen nimi
 Dicaeum aureolimbatum  (Wallace, 1865) 
Katso myös
   Keltakylkikukastaja Wikispeciesissä   Keltakylkikukastaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltakylkikukastaja (Dicaeum aureolimbatum) on kotoperäinen indonesialainen varpuslintu.
Esiintyminen

Keltakylkikukastajat elävät Indonesiassa, nimialalaji aureolimbatum Sulawesilla ja lähisaarilla, alalaji laterale Sangihen saarella. Wallace kuvaili lajin holotyypin Sulawesin Minahassan vuoristosta. Lajin elinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä.
Elinympäristö

Trooppiset ja subtroopiset kosteat metsät.
Aiheesta muualla

Valokuva (Iris) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiia

| Kiia |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  24. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  7. heinäkuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Kia
Nimen alkuperä:  Kristiina
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiia on suomalainen naisen etunimi. Kiia on suomalainen muunnos Kristina-nimen ruotsinkielisestä puhuttelumuodosta Kia. Kristina tai Christina taas on feminiininen muoto nimestä Christian, joka tarkoittaa 'kristittyä'.
Kiian nimipäivä on 24. heinäkuuta, joka on myös Kristiinan nimipäivä. Nimi lisättiin suomenkieliseen kalenteriin vuonna 2000.
Suomen väestörekisterijärjestelmään on vuoden 2019 loppuun mennessä merkitty noin 2 620 henkilöä, jolla on Kiia yhtenä etunimistä. Heistä yli puolet on vuosina 2000–2009 syntyneitä.
Kiia-nimisiä henkilöitä

Kiia Laine (s. 1985), jalkapalloilija
Kiia Nousiainen (s. 2000), jääkiekkoilija
Kuvitteellisia Kiioja

Kiia Hyvönen, hahmo Salatut Elämät -sarjassa
Kotajärvi (Pello)

| Kotajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°52′34″N, 24°53′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Kotaojaan 
Järvinumero:  67.964.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,9 m  
Rantaviiva:  1,125 km  
Pinta-ala:  5,551 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotajärvi 
Kotajärvi  on Lapissa Pellossa Rattosjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Rattosjärven valuma-alueeseen (67.964) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,9 metriä mpy.
Koivusaari (Siilinjärvi)

Koivusaari on kylä Siilinjärvellä. Se sijaitsee Siilinjärven kunnan länsiosassa, noin 10 kilometrin päässä Siilinjärven kirkonkylän keskustasta. Syksyllä 2007 kylässä asui 253 ihmistä. Kylässä asuu paljon lapsiperheitä. Koivusaaressa oli aiemmin kyläkoulu, mutta nykyään valtaosa koululaisista käy Hamulan koulua ja kylän eteläosissa asuvat Kehvon koulua. Koivusaaressa on useita toimivia maa- ja metsätiloja. Useilla tiloilla on karjaa, osa on erikoistunut kasvien viljelyyn. Kylällä on myös runsaasti pienimuotoista yritystoimintaa, lähinnä palveluyrittäjyyttä.
Kasvihuonekirva

| Kasvihuonekirva |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Kirvansukuiset Sternorrhyncha
Yläheimo::  Aphidoidea
Heimo::  Kirvat Aphididae
Alaheimo::  Putkikirvat Aphidinae
Tribus::  Macrosiphini
Suku::  Neomyzus
Laji::  circumflexus
Kaksiosainen nimi
 Neomyzus circumflexus  (Buckton, 1876) 
Synonyymit
 Aulacorthum circumflexum  Aulacorthum circumflexus 
Katso myös
   Kasvihuonekirva Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kasvihuonekirva (Neomyzus circumflexus) on kirvoihin kuuluva hyönteislaji. Se on maailmanlaajuisesti merkittävä kasvien tuholainen ja luetaan Suomessakin haitallisiin vieraslajeihin.
Koko ja ulkonäkö

Kasvihuonekirva on helposti tunnistettava kirvalaji. Siivettömät yksilöt ovat päärynänmuotoisia, hyvin kiiltäväpintaisia ja väriltään vaaleankeltaisesta tai lähes valkeasta kirkkaan vihreään. Keskiruumiin selkäpuolella on mustia poikkijuovia ja takaruumiin selkäpuolella on musta, eteenpäin avautuvan U-kirjaimen muotoinen kuvio. Raajat ovat vaaleat, nivelkohdista ja nilkoista tummat. Tuntosarvet ovat ruumista pidemmät. Takaruumiin kärjen cauda on lyhyt ja vaharauhasputket ruskehtavat, kärjestään tummat ja noin kaksi kertaa caudan pituiset. Ruumiin pituus 1,2–2,6 mm.
Kromosomiluku 2n=8.
Levinneisyys

Kasvihuonekirvan alkuperäistä levinneisyysaluetta ei tunneta, mutta laji saattaa olla peräisin Itä-Aasiasta. Se on levinnyt ihmisen mukana kaikkialle maailmaan ja on nykyisin levinneisyydeltään täysin kosmopoliitti. Suomessa laji elää luultavasti ainoastaan sisätiloissa.
Elinympäristö ja elintavat

Kasvihuonekirva elää erittäin monilla erilaisilla kasvilajeilla. Viileämmän ilmanalan alueilla laji elää pääasiassa kasvihuoneissa kukilla ja vihanneksilla tai asunnoissa huonekasveilla. Laji on lisääntymiseltään täysin anholosyklinen eli naaraat lisääntyvät neitseellisesti synnyttäen eläviä poikasia. Koiraita tai munivia naaraita ei ole löydetty.
Kasvinesteiden imemisen aiheuttaman haitan lisäksi kirvan arvellaan levittävän yli 31 kasvien virustautia. Suomessa kasvihuonekirva on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.
Ravintokasvit

Laji on äärimmäisen polyfagi ja ravintokasvivalikoima on kirvalajiston laajimpia kattaen lajeja yli 80 eri kasviheimosta. Se kelpuuttaa ravinnokseen paitsi tavanomaiset kukkakasvit, myös esimerkiksi havupuut ja jopa sanikkaiset.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kasvihuonekirva – Neomyzus circumflexus
UniProt: Taxonomy -  Neomyzus circumflexus (crescentmarked lily aphid) (englanniksi)
Influential point: Neomyzus circumflexus (=Aulacorthum circumflexum) Crescent-marked lily aphid, Mottled arum aphid (englanniksi)
Kierukkavaihde

Animaatio kierukkavaihteen toiminnasta
Kierukkavaihde on yksinkertainen vaihteisto, jossa kierreruuvi (joskus myös matoruuvi) välittää pyörimisliikkeen avulla liike-energian kierrerattaalle.  Kierukkavaihteen avulla voidaan vähentää pyörimisnopeutta tai suurentaa vääntömomenttia. Yksi kierukkavaihteen eduista on sen kyky vaihtaa voiman suuntaa kierreruuvin akselilta kierrerattaan akselille.
Toimintaperiaate

Vaihteistossa oleva kierreruuvin ja hammasrattaan akselit ovat 90 asteen kulmassa toisiaan vasten. Kun kierreruuvia käännetään 360 astetta eli yhden täyden kierroksen verran, vaihteen kierreratas etenee vastaavasti yhden hammasvälin. Välityssuhde on siis ”hammasrattaan koko-suhde-yhteen”. Esimerkiksi 20 hampaan kierreruuvi hidastaa liikkeen välityssuhteella 20:1.
Käyttökohteet

Kierukkavaihteen sovelluksia käytetään muun muassa kuljettimissa, prässeissä, luukkujen avaajina, ruuvikäytöissä, nostinjärjestelmissä sekä manuaalisena vaihteena teollisuusventtiileiden operoinnissa.
Korfunkilli

| Korfunkilli> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hammaskarppikalat Cyprinodontiformes
Alalahko::  Cyprinodontoidei
Heimo::  Euroopankillit Valenciidae
Suku::  Valencia
Laji::  letourneuxi
Kaksiosainen nimi
 Valencia letourneuxi  Sauvage, 1880 
Katso myös
   Korfunkilli Wikispeciesissä   Korfunkilli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Korfunkilli (Valencia letourneuxi) on äärimmäisen uhanalainen euroopankillien (Valenciidae) heimoon kuuluva kalalaji, jota pidetään akvaariossa. Sitä tavataan Albaniassa ja Kreikassa. Korfunkilli voi kasvaa jopa kahdeksan senttimetrin mittaiseksi ja elää jopa kolmen vuoden ikäiseksi.
Koivusalo

Koivusalo on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Eeva Koivusalo (s. 1963), muusikko
Erkki Koivusalo (1925–1988), kuunnelmakirjailija, elokuvakäsikirjoittaja ja mainostoimittaja
Esko Koivusalo (1936–2012), suomen kielen asiantuntija, professorin arvonimi
Jussi Koivusalo (1929–2000), kuvanveistäjä
Markku Koivusalo (s. 1969), valtio-opin tutkija, Martti Koivusalon poika
Martti Koivusalo (1930–2015), lääkäri, lääketieteellisen kemian professori
Meri Koivusalo (s. 1964), lääkäri, kansainvälisen terveyspolitiikan professori, Martti Koivusalon tytär
Mikko Koivusalo (s. 1956), näytelmäkirjailija, suomentaja ja muusikko
Olli Koivusalo (s. 1970), urheilutoimittaja, juoksija
Severi Koivusalo (s. 1990), elokuvaohjaaja, tuottaja ja muusikko
Timo Koivusalo (s. 1963), viihdetaiteilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Koivusaari (Rovaniemi)

Koivusaari on iso saari Kemijoen ja Ounasjoen rajalla. Sen yli kulkee Ounasjoki-Kemijoki-silta. Koivusaaressa sijaitsee myös luontopolku, jossa on kesäisin lampaita.
Kotajärvi (Multia)

| Kotajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°32′39″N, 25°05′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Kotajokeen 
Järvinumero:  14.624.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  217,3 m  
Pituus:  820 m  
Leveys:  410 m  
Rantaviiva:  2,14 km  
Pinta-ala:  19,581 ha  
Tilavuus:  0,0005073 km³ 
Keskisyvyys:  2,59 m  
Suurin syvyys:  6,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotajärvi 
Kotajärvi  on Keski-Suomessa Multialla  Nikaranperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 820 metriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 507 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 6,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Kotajoen alueeseen (14.624) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 217,3 metriä mpy.
Kestomuovi

Kestomuovi eli termoplastinen polymeeri on lämmittämällä uudelleen muovattava polymeeri.
Kestomuovit muodostuvat pitkistä polymeeriketjuista, jotka sitoutuvat toisiinsa heikoilla sidoksilla. Lämmitettäessä polymeeriketjut pääsevät liikkumaan toistensa lomitse. Tämä termoplastinen ominaisuus mahdollistaa kestomuovien uudelleenmuotoilun. Kestomuovi on amorfinen aine, eli sillä ei ole tarkkaa sulamispistettä, vaan se pehmenee vähitellen lämpötilan kohotessa.
Kestomuovilaatuja

| Nimi | Lyhenne | Käyttö |
| --- | --- | --- |
| Akryyli | PMMA | Maalit, koristeet, lasinkorvikkeet |
| Polyeteeni | PE-LD | Muovikassit, pussit, narut |
| Polyeteeni | PE-HD | Putket, saavit, pullot, jotkut puukomposiitit |
| Polypropeeni | PP | Taloustavarat, auton osat, tekstiilit, jotkut puukomposiitit, rakennustuotteet (mm. viemäriputket ja kemikaaliputkistot joita voidaan vahvistaa lasikuidulla) |
| Polystyreeni | PS | Astiat, Lelut, kotelot ja rasiat; kondensaattorit |
| Polyeteenitereftalaatti | PET | Virvoitusjuomapullot, uistimet |
| Polyvinyylikloridi | PVC | Rakennustuotteet (mm. viemäriputket), johdinten eristeet ja kaapeleiden vaipat, sadeasut, jotkut puukomposiitit |
| Polyamidi | PA | Vaatteet (nylon), hammasharjat, koneenosat |
| Polykarbonaatti | PC | Aurinkolasien linssit, CD-levyt, mellakkakilvet, turvalasit. |
| Polylaktidi | PLA | 3D-tulostamisessa |
| Polytetrafluoretyleeni | PTFE | pinnoitteet (paistinpannujen teflonpinta), putkitiivisteteippi |
| Polyoksimetyleeni tai polyasetaali | POM | hammaspyörät, liukulaakerit, ruuvit |
| Eteeniklooritrifluorieteeni | ECTFE | prosessiteollisuuden putkistot ja säiliöiden pinnoitteet |
| Polyvinylideenifluoridi | PVDF | suodattimet, mikrosirut, putket, venttiilit, laakerit |
| Akryylinitriilibutadieenistyreeni | ABS | Kotitalous- ja konttorikoneet, kotelot, putket ja profiilit, veneet sekä 3D-tulostamisessa |
Amorfiset kestomuovit

Amorfisten muovien sisäinen rakenne on järjestäytymätön eli amorfinen. Se tarkoittaa, että polymeerin molekyyliketjut ovat sotkeentuneet toisiinsa ilman järjestystä. Amorfisen muovin jäähtyessä sulatilasta kiinteäksi järjestäytymätön sisäinen rakenne säilyy mutta molekyyliketjujen välinen etäisyys pienenee eli sisäinen rakenne tiivistyy. Amorfiselle muoville lasisiirtymälämpötila Tg on erittäin tärkeä. Tg:n alapuolella, lasitilassa, molekyyliketjujen liike on estynyt. Siksi polymeeri on lasitilassa jäykkä, kova ja usein hauras. Tg:n yläpuolella, kumitilassa, molekyyliketjut pääsevät liikkumaan. Siksi polymeeri on pehmeä ja lämpötilan noustessa riittävästi se muuttuu juoksevaksi. Amorfisen muovin käyttölämpötila-alue on Tg:n alapuolella ja sulatyöstö- ja muovauslämpötila-alue Tg:n yläpuolella. Amorfisella muovilla ei ole sulamispistettä.
Amorfisen muovin järjestäytymättömästä sisäisestä rakenteesta seuraa, että amorfiset muovit käyttäytyvät eri tavalla kuin osakiteiset. Amorfiselle muoville on tyypillistä verrattuna osakiteiseen muoviin:
Läpinäkyvyys (homopolymeerit aina)
Pienempi ja tasaisempi kutistuma
Pienempi lämpölaajeneminen
Mittatarkkuus ja -pysyvyys helpommin saavutettavissa
Huonompi dynaaminen kuormitettavuus
Huonompi kemikaalien kestävyys
Huonompi kulumiskestävyys
Huonommat liukuominaisuudet
Jännityssäröilyherkkyys
Alhainen viruminen ja relaksaatio
Osakiteiset kestomuovit

Osakiteiset muovit ovat sulatilassa (lämpötila sulamispisteen yläpuolella) amorfisessa tilassa eli sisäinen rakenne järjestäytymätön. Kun lämpötila laskee alle sulamispisteen, alkaa kiteytymisprosessi, jossa osa rakenteesta kiteytyy eli molekyyliketjut laskostuvat tiiviiksi rakenteeksi. Kiteytyminen tapahtuu sulamispisteen (Tm) ja lasisiirtymälämpötilan (Tg) välissä. Tg:n alapuolelle kiteytyminen ei ole mahdollista, koska molekyyliketjujen liike on estynyt. Kiteisyysaste kertoo, kuinka monta prosenttia sisäisestä rakenteesta on kiteytynyt lopun jäädessä amorfiseksi. Kiteytyminen vaatii aikaa eli jäähtymisnopeuden kasvaessa kiteytymisaste laskee. Jos muovimateriaali ei ehdi kiteytyä riittävästi ruiskuvalussa (alhainen muottilämpötila), se pyrkii jatkamaan kiteytymistä myöhemmin, jos lämpötila nousee riittävästi yli Tg:n (jälkikiteytyminen). Jälkikiteytymisestä seuraa, että kappaleen mitat ja ominaisuudet muuttuvat. Osakiteisen muovin käyttölämpötila-alue ulottuu Tg:n yläpuolelle. Lämpötilan noustessa yli Tg:n sen jäykkyys laskee ja sitkeys kasvaa sitä vähemmän mitä korkeampi kiteisyysaste.
Sisäisestä rakenne-erosta seuraa, että osakiteiset muovit käyttäytyvät eri tavalla kuin amorfiset. Tästä voidaan johtaa osakiteisille muoveille tyypilliset ominaisuudet. Osakiteisellä muovilla on amorfiseen muoviin verrattuna yleisesti:
paremmat liukuominaisuudet
parempi kulumiskestävyys
parempi dynaamisen kuormituksen kesto
parempi sulajuoksevuus
parempi jännityssäröilyn kesto
suurempi muottikutistuma (myös epätasaisempi)
huonompi mittatarkkuus ja -pysyvyys (jälkikutistuma, suurempi lämpölaajeneminen)
parempi mekaaninen vaimennus
parempi kemikaalien sieto
parempi lämmönkestävyys
Aiheesta muualla

Muoviteollisuus.fi: Muovien luokitus
Vaahtomuovi.
Kirk Acevedo

| Kirk Acevedo |
| --- | --- |
 Kirk Acevedo vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kirk M. Acevedo
Syntynyt: 27. marraskuuta 1971 (ikä 52) New York, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Palkinnot
 ALMA-palkinto (1999) 
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Kirk M. Acevedo (s. 27. marraskuuta 1971 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten rooleistaan televisiosarjoissa Kova laki, Kylmä rinki ja Fringe – rajamailla.
Acevedo syntyi Brooklynissa kolmilapsiseen newyorkilaisperheeseen. Hänen vanhempansa ovat puertoricolaista ja kiinalaista sukujuurta. Hän kasvoi Bronxissa ja osoitti jo lapsena kiinnostusta näyttelemiseen ja osallistui koulunsa näytelmäkerhoon.
Acevedo näytteli kersantti Joseph ”Joe” Toyea Steven Spielbergin ja Tom Hanksin televisiosarjassa Taistelutoverit. Acevedo on tehnyt työtä enimmäkseen televisioon. Hänen harvoihin elokuvarooleihinsa lukeutuu muun muassa sivuosa elokuvassa Veteen piirretty viiva, josta hänelle myönnettiin latinalaisamerikkalaisten mediataiteiden ALMA-palkinto.
Acevedo meni vuonna 2005 naimisiin näyttelijä Kiersten Warrenin kanssa. Parilla on yksi tytär.
Aiheesta muualla

Kirk Acevedo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kobolttiheksasyanoferraatti

| Kobolttiheksasyanoferraatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
SMILES:  C(#N)[Fe-2](C#N)(C#N)(C#N)(C#N)C#N.[Co+2]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Co[Fe(CN)6]
Moolimassa:  270,883
Kobolttiheksasyanoferraatti (Co[Fe(CN)6]) on koboltti- ja ferrosyanidi-ionien [Fe(CN)6]- muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Yhdiste osoittaa palautuvasti elektrokromismia vihertävän ruskeasta tummanvihreään.
Kobolttiheksasyanoferraattia nanopartikkeleina on valmistettu sekoittamalla kaliumferrisyanidia K3[Fe(CN)6] kobolttikloridin CoCl2 kanssa.
Kobolttiheksasyanoferraattia on tutkittu käytettäväksi vedyn varastointiin, akkujen elektrodien materiaalina ja välituotteena bioantureiden valmistuksessa. Sovelluksissa sitä käytetään usein niin, että jokin alkalimetalli, kuten natrium, kalium tai litium, on siihen kelatoituneena. Samoin usein käytetään läheisiä yhdisteitä, kuten kobolttiheksasyanoferraatti(II) tai koboltti(II)heksasyanoferraatti(II). Kaliumkobolttiheksasyanoferraatti(II):ta K2CoFe(CN)6 on tutkittu käytettäväksi ioninvaihtomenetelmässä radioaktiivisen cesiumin erotteluun ydinjätteestä.