stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alttiiksi asettumisen etiikka

| Alttiiksi asettumisen etiikka: Laadullisen tutkimuksen eettisiä kysymyksiä |
| --- | --- |
Kirjailija:  Aino Palmroth ja Ismo Nurmi (toim.)
Genre:  tieteen etiikka
Kustantaja:  Kampus Kustannus
Julkaistu:  1996
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  166
ISBN:  951-9113-37-1
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Alttiiksi asettumisen etiikka: Laadullisen tutkimuksen eettisiä kysymyksiä on vuonna 1996 ilmestynyt artikkelikokoelma, jonka ovat toimittaneet Aino Palmroth ja Ismo Nurmi. Kirja on ilmestynyt Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan julkaisusarjassa. Teoksen artikkelit perustuvat Jyväskylän yliopiston 1995 Tutkimusetiikan päivänä pidettyihin puheenvuoroihin.
Kirjoittajat käsittelevät laadulliseen tutkimukseen liittyviä eettisiä kysymyksiä. Toimittajien mukaan teos on tarkoitettu paitsi tutkijoille, myös niille, jotka käyttävät tutkimustietoa opiskelijoina, päätöksentekijöinä tai esimerkiksi tulosten julkistajina.
Vastaanotto

Filosofi Juha Varto kirjoitti Niin & näin -lehden arvostelussa, että teos on kokonaisuutena outo. Hänen mukaansa se antaa tutkijoista kuvan viisastelijoina. ”Jotkut lauseet ovat pitkiä kuin nälkävuosi ja yhtä kauhistuttavia. Sivistyssanat lisääntyvät heti kohdissa, joissa kirjoittaja ei enää tarkalleen tiedä, mistä puhuu.”
Panetoz

| Panetoz |
| --- | --- |
 Panetoz Grammis-gaalassa Cirkuksessa, Tukholma 20. helmikuuta 2013.
Tiedot
Toiminnassa:  2001–
Tyylilaji:  Afrikkalainen musiikki, pop, hip hop
Kotipaikka:  Ruotsi
Jäsenet:  Pa Moudou Badjie   Nebeyu Baheru   Johan Hirvi   Njol Ismail Badjie   Daniel Nzinga  
Entiset jäsenet:  Tobias   Christian Omonomben (aka DJ Flatline)  
Levy-yhtiö:  Warner Music Sweden  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Panetoz on ruotsalainen yhtye, johon kuuluu viisi jäsentä: Pa Moudou Badjie, Nebeyu Baheru, Johan Hirvi, Njol Ismail Badjie ja Daniel Nzinga. Yhtyeen nimi Panetoz muodostuu kolmen perustajajäsenen etunimen kahdesta ensimmäisestä kirjaimesta: Pa Modou, Nebeyu ja Tobias (Tobias ei ole enää mukana yhtyeessä).
Yhtyeen musiikissa on vaikutteita perinteisestä afrikkalaisesta musiikista sekä ruotsalaisesta hip hopista ja R&B:stä. Lyriikoissa sekoittuu ruotsi, englanti ja monet afrikkalaiset kielet. Panetozilla on levytyssopimus Vägen Ut:in ja Warner Music:in kanssa.
Panetoz on lähtöisin Tukholman Jordbrosta, joka on yksi kaupungin suojattomimmista alueista. Yhtye on perustanut sinne Vägen Ut Vi Ungan vastaamaan nuorten suuriin tarpeisiin yhteenkuuluvuuden tunteesta ja yhteisöllisyydestä, joita nuorilta uupui toiminnan perustamisen aikaan. Vägen Ut Vi Ungan tavoitteena on nuorten musiikki-innostuksen avulla vähentää nuorisorikollisuutta, huumeiden käyttöä ja syrjintää. Nuorille halutaan tarjota myös luova ympäristö oleskelulle. Toiminta tarjoaa studion ja osaavaa ohjausta, jotta nuorilla olisi mahdollisuus tehdä omaa hip hop -musiikkia. Musiikkistudion myötä nuorille on luotu hyviä esikuvia ja yhteinen arvopohja, joiden avulla osallistujien itsetuntoa on onnistuttu vahvistamaan ja samalla vähentämään ulkopuolisuutta.
Vägen Ut Vi Unga perustettiin vuonna 2004 ja se on ollut suurmenestys. Jo alkuajoista lähtien toiminta on saavuttanut vuosittain noin 100 nuorta, jotka ovat saaneet tehdä ja soittaa omaa musiikkiaan studiossa. Toiminta on keskittynyt tarjoamaan osallistujille kattavan opastuksen musiikkituotantoon ja tiedonvälitykseen sekä luomaan yhteisen arvopohjan. Studion avulla he ovat onnistuneet muuttamaan käsityksiä siitä, että hip hop –kulttuurissa ei olisi sijaa yhteistyölle. Nykyään nuoria autetaan niin erilaisilla tapahtumilla kuin musiikin luomisessa.
Toiminta on perustettu opintopiirimuodossa Studieförbundet Vuxenskolanissa, jossa Pa Modou Badjie myös nykyään työskentelee.
Historia

Panetoz tuli tunnetuksi suurelle yleisölle vuonna 2008 osallistuttuaan Hitmakers -ohjelmaan kappaleella "Efterfest". Ohjelman myötä tanskalainen levy-yhtiö Phatphase  tarjosi heille levytyssopimusta. "Efterfest" julkaistiin digitaalisena singlenä Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa. Singlen lisäksi julkaistiin remix, jossa tanskalainen Mosays oli mukana vierailevana artistina.
Panetoz julkaisi virallisen debyyttisinglensä "Mama Africa" 11. elokuuta 2009 itse johtamansa levy-yhtiön PNTZ Vägen Ut:in kautta. "Mama Africa" julkaistiin heidän esiintymisensä yhteydessä Ung 08 –festivaaleilla Tukholmassa. Kappaleesta tuli erittäin suosittu monilla radioasemilla. Panetoz valittiin myös lämmittelijäksi Busta Rhymesille.
Seuraava single "Känn dig fri" julkaistiin 15. maaliskuuta 2010 ja se menestyi radioasemilla edellistäkin singleä paremmin. "Känn dig fri" pääsi myös MTV:lle, jossa se sijoittui parhaimmillaan toiselle sijalle ohjelmassa "top 7 at 7" New Music.
Suuri läpimurto tapahtui keväällä 2012 singlellä "Dansa pausa". Vuonna 2014 yhtye kilpaili Melodifestivalenissa kappaleella "Efter solsken" sijoittuen finaalissa yhdeksänneksi. Yhtye palasi Melodifestivaleniin vuonna 2016 kappaleella "Håll om mig hårt" sijoittuen finaalissa kahdeksanneksi.
Kokoonpano

Pa Moudou Badjie (gambialaissyntyinen). Tuli Ruotsiin 1996. Perustajajäsen.
Nebeyu Baheru (etiopialaissyntyinen). Tuli Ruotsiin 1994. Perustajajäsen.
Johan Hirvi (suomalaissyntyinen). Isä on suomalainen ja äiti ruotsalainen. Liittyi yhtyeeseen 2001.
Daniel Nzinga (angolalaissyntyinen). Syntyi Angolassa ja tuli Ruotsiin 1990.
Njol Ismail Badjie (gambialaissyntyinen). Yhtyeen uusin jäsen, joka korvaa Christian Omonombenen.
Entiset jäsenet
Tobias. Perustajajäsen. On jättänyt yhtyeen toisen uran vuoksi.
Christian Omonomben (kongolaissyntyinen). Varajäsen ja yhtyeen DJ.
Diskografia > Albumit

2014: Det blir vad du gör det till (#19, Sverigetopplistan)
Diskografia > Singlet

2009: "Mama Africa"
2010: "Känn dig fri"
2010: "Mer än ord"
2012: "Dansa pausa" (#1, Sverigetopplistan)
2013: "Vissla med mig" (#45, Sverigetopplistan)
2014: "Efter solsken" (#4, Sverigetopplistan)
2015: "Norge"
2016: "Håll om mig hårt"
Videografia

2008: "Efterfest"
2009: "Mama Africa"
2010: "Känn dig fri"
2010: "Mer än ord"
2012: "Dansa pausa"
2012: "Le för mig"
2012: Minialbumi nimellä "Le för mig"
Aiheesta muualla

Panetoz.com
Förbundet Vi Unga (Arkistoitu – Internet Archive)
Studieförbundet Vuxenskolan (Arkistoitu – Internet Archive)
Alppihiihdon maailmancup 1986–1987

Alppihiihdon maailmancup 1986–1987 oli historian 21. alppihiihdon maailmancup -kausi.
Loppupisteet > Miehet > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Pirmin Zurbriggen | 339 |
| 2. |  Marc Girardelli | 190 |
| 3. |  Markus Wasmeier | 174 |
| 4. |  Joël Gaspoz | 153 |
| 5. |  Richard Pramotton | 139 |
| 6. |  Ingemar Stenmark | 134 |
Loppupisteet > Naiset > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Maria Walliser | 269 |
| 2. |  Vreni Schneider | 262 |
| 3. |  Brigitte Oertli | 206 |
| 4. |  Erika Hess | 169 |
| 5. |  Michela Figini | 162 |
| 6. |  Tamara McKinney | 127 |
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2024

Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2024 pelattiin Suomessa 25. huhtikuuta – 5. toukokuuta 2024. Otteluareenat olivat Espoon Metro Areena ja Vantaan Tikkurilan Areena. Suomessa on aiemmin pelattu alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuja vuosina 2001, 2007 ja 2014. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun kilpailut järjestettiin Espoossa tai Vantaalla.
Turnauksessa oli mukana 10 joukkuetta, ja Kazakstan nousi pääsarjaan voitettuaan vuonna 2023 1. divisioonan.
Turnauksen voitti Kanada sen päihitettyä Yhdysvallat loppuottelussa maalein 6–4.
Otteluareenat

| Espoo> Metro Areena Kapasiteetti: 6 982 | Vantaa> Tikkurilan areena Kapasiteetti: 2 004 |
| --- | --- |
Joukkueet

Kanada
Kazakstan
Latvia
Norja
Ruotsi
Slovakia
Suomi (I)
Sveitsi
Tšekki
Yhdysvallat
Ottelut > Sijoitusottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. toukokuuta 2024 | Norja  | 6–5 vl |  Kazakstan | Trio Areena, Vantaa |  |
11.00: 
| 11.00 | (2–1, 2–2, 1–2, 0–0, 1–0)  | (2–1, 2–2, 1–2, 0–0, 1–0)  | (2–1, 2–2, 1–2, 0–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 295 |  |
| 11.00 |  |  |      | Yleisömäärä: 295 |  |
11.00: 
11.00: 
11.00: 
11.00: 
11.00: 
11.00:
Pudotuspelit > Turnauspuu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   | 2. toukokuuta | 2. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 2. toukokuuta | 2. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Yhdysvallat | 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   |  Yhdysvallat | 4 |  |  | 4. toukokuuta | 4. toukokuuta |  |  |  |  |
|   |  Sveitsi | 0  |  |  | 4. toukokuuta | 4. toukokuuta |  |  |  |  |
|   |  Sveitsi | 0  |  |  |  Yhdysvallat | 7 |  |  |  |  |
|   | 2. toukokuuta | 2. toukokuuta |  |  |  Yhdysvallat | 7 |  |  |  |  |
|   | 2. toukokuuta | 2. toukokuuta |  |  |  Slovakia | 2  |  |  |  |  |
|   |  Tšekki | 2 |  |  |  Slovakia | 2  |  |  |  |  |
|   |  Tšekki | 2 |  |  |  |  |  |  | 5. toukokuuta | 5. toukokuuta |
|   |  Slovakia | 3  |  |  |  |  |  |  | 5. toukokuuta | 5. toukokuuta |
|   |  Slovakia | 3  |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat | 4 |
|   | 2. toukokuuta | 2. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |  Yhdysvallat | 4 |
|   | 2. toukokuuta | 2. toukokuuta |  |  |  |  |  |  |   Kanada | 6   |
|   |  Suomi | 1 |  |  |  |  |  |  |   Kanada | 6   |
|   |  Suomi | 1 |  |  | 4. toukokuuta | 4. toukokuuta |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 2  |  |  | 4. toukokuuta | 4. toukokuuta |  |  |  |  |
|   |  Ruotsi | 2  |  |  |  Ruotsi | 4 |  |  |  |  |
|   | 2. toukokuuta | 2. toukokuuta |  |  |  Ruotsi | 4 |  |  |  |  |
|   | 2. toukokuuta | 2. toukokuuta |  |  |  Kanada | 5  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Kanada | 4 |  |  |  Kanada | 5  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   |  Kanada | 4 |  |  |  |  |  |  | 5. toukokuuta | 5. toukokuuta |
|   |  Latvia | 0  |  |  |  |  |  |  | 5. toukokuuta | 5. toukokuuta |
|   |  Latvia | 0  |  |  |  |  |  |  |  Slovakia | 0 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  Slovakia | 0 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Ruotsi | 4  |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |   Ruotsi | 4  |
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. toukokuuta 2024 | Yhdysvallat  | 4–0 |  Sveitsi | Espoo Metro Areena, Espoo |  |
12:00: 
| 12:00 | (0–0, 3–0, 1–0)  | (0–0, 3–0, 1–0)  | (0–0, 3–0, 1–0)  | Yleisömäärä: 1 249 |  |
| 12:00 |  |  |      | Yleisömäärä: 1 249 |  |
12:00: 
12:00: 
12:00: 
12:00: 
12:00: 
12:00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. toukokuuta 2024 | Tšekki  | 2–3 |  Slovakia | Trio Areena, Vantaa |  |
14.45: 
| 14.45 | (1–1, 0–1, 1–1)  | (1–1, 0–1, 1–1)  | (1–1, 0–1, 1–1)  | Yleisömäärä: 380 |  |
| 14.45 |  |  |      | Yleisömäärä: 380 |  |
14.45: 
14.45: 
14.45: 
14.45: 
14.45: 
14.45: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. toukokuuta 2024 | Suomi  | 1–2 |  Ruotsi | Espoo Metro Areena, Espoo |  |
17.00: 
| 17.00 | (0–1, 1–1, 0–0)  | (0–1, 1–1, 0–0)  | (0–1, 1–1, 0–0)  | Yleisömäärä: 5 053 |  |
| 17.00 |  |  |      | Yleisömäärä: 5 053 |  |
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 
17.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. toukokuuta 2024 | Kanada  | 4–0 |  Latvia | Trio Areena, Vantaa |  |
19.45: 
| 19.45 | (2–0, 0–0, 2–0)  | (2–0, 0–0, 2–0)  | (2–0, 0–0, 2–0)  | Yleisömäärä: 788 |  |
| 19.45 |  |  |      | Yleisömäärä: 788 |  |
19.45: 
19.45: 
19.45: 
19.45: 
19.45: 
19.45:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. toukokuuta 2024 |  Yhdysvallat | 7–2 |  Slovakia | Espoo Metro Areena, Espoo |  |
14.00: 
| 14.00 | (2–1, 3–0, 2–1)  | (2–1, 3–0, 2–1)  | (2–1, 3–0, 2–1)  | Yleisömäärä: 2 665 |  |
| 14.00 |  |  |      | Yleisömäärä: 2 665 |  |
14.00: 
14.00: 
14.00: 
14.00: 
14.00: 
14.00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. toukokuuta 2024 |  Kanada | 5–4 |  Ruotsi | Espoo Metro Areena, Espoo |  |
18.00: 
| 18.00 | (4–0, 1–2, 0–2)  | (4–0, 1–2, 0–2)  | (4–0, 1–2, 0–2)  | Yleisömäärä: 2 808 |  |
| 18.00 |  |  |      | Yleisömäärä: 2 808 |  |
18.00: 
18.00: 
18.00: 
18.00: 
18.00: 
18.00:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. toukokuuta 2024 |  Ruotsi | 4–0 |  Slovakia | Espoo Metro Areena, Espoo |  |
14.00: 
| 14.00 | (0–0, 0–0, 4–0)  | (0–0, 0–0, 4–0)  | (0–0, 0–0, 4–0)  | Yleisömäärä: 2 501 |  |
| 14.00 |  |  |      | Yleisömäärä: 2 501 |  |
14.00: 
14.00: 
14.00: 
14.00: 
14.00: 
14.00:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5. toukokuuta 2024 |  Yhdysvallat | 4–6 |  Kanada | Espoo Metro Areena, Espoo |  |
18.00: 
| 18.00 | (1–0, 2–2, 1–4)  | (1–0, 2–2, 1–4)  | (1–0, 2–2, 1–4)  | Yleisömäärä: 5 800 |  |
| 18.00 |  |  |      | Yleisömäärä: 5 800 |  |
18.00: 
18.00: 
18.00: 
18.00: 
18.00: 
18.00:
Lopputulokset

Lähde: https://www.iihf.com/pdf/674/ihm6749900_76_11_0
| Sija  | Joukkue  |
| --- | --- |
:  Kanada 
:  Yhdysvallat 
:  Ruotsi 
4.:  Slovakia 
5.:  Suomi 
6.:  Tšekki 
7.:  Sveitsi 
8.:  Latvia 
9.:  Norja 
10.:  Kazakstan
Erotuomarit

Kisojen erotuomariryhmään kuului 22 erotuomaria. Päätuomareita oli 11 ja linjatuomareita myös 11.
| --- | --- |
 Päätuomarit:  Taylor Burzminski   Emīls Druseiks   Jesse Gour   Adam Kika   Juraj Konc   John Lindner   Alexander Österberg   Loïc Ruprecht   Timo Ruuska   Johan Wedin   Janne Wuorenheimo Lähde:https://www.iihf.com/pdf/674/ihm674000_35b_4_0 :  Linjatuomarit:  Albert Ankerstjerne   Maxime Bedard   Renārs Davidonis   Peter Jedlička   William Kingdon   Luka Mäkinen   Wolfgang Puff   Njaal Søstumoen   Michael Stalder   Rasmus Strömberg   Christopher Williams
Alppihiihdon maailmancup 1985–1986

Alppihiihdon maailmancup 1985–1986 oli historian 20. alppihiihdon maailmancup -kausi.
Loppupisteet > Miehet > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Marc Girardelli | 294 |
| 2. |  Pirmin Zurbriggen | 284 |
| 3. |  Markus Wasmeier | 214 |
| 4. |  Peter Müller | 204 |
| 5. |  Ingemar Stenmark | 196 |
| 6. |  Leonhard Stock |  |
| 6. |  Rok Petrovič |  |
Loppupisteet > Naiset > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Maria Walliser | 287 |
| 2. |  Erika Hess | 242 |
| 3. |  Vreni Schneider | 216 |
| 4. |  Olga Charvátová | 199 |
| 5. |  Brigitte Oertli | 181 |
| 6. |  Michela Figini | 178 |
Alppihiihdon maailmancup 1987–1988

Alppihiihdon maailmancup 1987–1988 oli historian 22. alppihiihdon maailmancup -kausi.
Loppupisteet > Miehet > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Pirmin Zurbriggen | 310 |
| 2. |  Alberto Tomba | 281 |
| 3. |  Hubert Strolz | 190 |
| 4. |  Günther Mader | 189 |
| 5. |  Marc Girardelli | 142 |
| 6. |  Markus Wasmeier | 138 |
Loppupisteet > Naiset > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Michela Figini | 244 |
| 2. |  Brigitte Oertli | 226 |
| 3. |  Anita Wachter | 211 |
| 4. |  Blanca Fernández Ochoa | 190 |
| 5. |  Vreni Schneider | 185 |
| 6. |  Mateja Svet | 167 |
Alsila

Alsila (ruots. Alsböle) on kylä Sauvossa, Varsinais-Suomessa.
Sijainti ja maantiede

Kylä sijaitsee Sauvon keskiosassa ja se rajautuu Siurin, Martbölen ja Luurilan kyliin. Sen keskivaiheilla levittäytyy naapurikylien peltoihin yhdistyvä yhtenäinen peltoaukea. Kylän pohjois- ja eteläosa on metsää. Kylän rakennuskanta keskittyy kylän eteläreunalle ja vanhan kylätontin läheisyyteen.
Historia

Kylä kuului Ruonankartanon läänin Lattmarkin verokuntaan. Ruonankartanon lääni oli ruotsalaisen siirtolaisuuden aluetta, minkä vuoksi myös Alsila (Alsböle) on ilmeisesti ollut keskiajalla ruotsinkielinen kylä. Siihen kuului koko Ruotsin vallan ajan kaksi taloa, Alastalo (Alitalo) ja Ylistalo (Ylöstalo). Molemmat olivat 1660-luvulta lähtien Turun Akatemian palkkatiloja. Alastalolla mainitaan vuonna 1808 olleen yksi torppa. Kumpikin tila säilyi kruununtilana vuoteen 1830 asti.
1890-luvulla riehui Alsilan vanhalla kylätontilla tulipalo, joka tuhosi miltei kaikki rakennukset. Alastalon rakennuksia ei rakennettu enää uudelleen, jolloin tontti jäi tyhjäksi ja yhdistettiin myöhemmin Ylitaloon, jonka kantatalo sijaitsee yhä vanhalla kylätontilla. Yhdessä sen työväenrakennuksista toimi 1900-luvun alussa puhelinkeskus.
Vuonna 1899 rakennettiin Alsilaan kansakoulu, jonka rakennuspiirustukset laati Wihtori Sjöberg ja rakensi rakennusmies Otto Lehtonen. Koulu toimi vuoteen 1972 asti, jolloin Alsilan koulupiiri lakkautettiin.
Aluerakentaminen

Aluerakentaminen tarkoittaa jonkin alueen rakentamista niin, että kokonaisuus on toteutettu suunnitelmallisesti.
Aluerakentaminen Suomessa

Ensimmäisiä aluerakentamiskohteita Suomessa olivat Helsingin Puu-Käpylä 1920-luvulla ja Olympiakylä 1930-luvulla sekä myöhemmin Espoon Tapiola 1950-luvulla. 1960- ja 1970-luvuilla aluerakentaminen perustui kuntien ja rakennusliikkeiden tekemiin aluerakentamissopimuksiin, joiden mukaan rakennusliike hankki ja kaavoitti maan sekä rakensi sille uudet asunnot huolehtien myös niiden markkinoinnista. Suomessa aluerakentaminen liitetäänkin lähiöiden syntyyn. Jo Heikki von Hertzen esitti pamfletissaan Koti vaiko kasarmi lapsillemme (1946) alueittain rakentaminen välttämättömänä edellytyksenä paremmalla asuinympäristölle, rationalisoinnin ja standardisoinnin ohella.
2000-luvulla aluerakentamissopimuksia muistuttava käytäntö on kumppanuussopimus, jossa kaupunki, maanomistaja ja urakoitsija kaavoittavat maan yhdessä. Kumppanuussopimuksilla ei anneta kaavoittajalle yhtä suuria vapauksia kuin 1960- ja 1970-luvuilla. Myös pientaloalueita on rakennettu kumppanuussopimuksilla, kuten Espoon Friisilän ja Vantaan Ylästön pientaloalueet.
Alppihiihdon maailmancup 1989–1990

Alppihiihdon maailmancup 1989–1990 oli historian 24. alppihiihdon maailmancup -kausi.
Loppupisteet > Miehet > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Pirmin Zurbriggen | 357 |
| 2. |  Ole Kristian Furuseth | 234 |
| 3. |  Günther Mader | 213 |
| 4. |  Armin Bittner | 193 |
| 5. |  Helmut Höflehner | 174 |
| 6. |  Atle Skårdal | 167 |
Loppupisteet > Naiset > Kokonaiskilpailu

| Sij>  |  | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Petra Kronberger | 341 |
| 2. |  Anita Wachter | 300 |
| 3. |  Michaela Gerg | 270 |
| 4. |  Maria Walliser | 227 |
| 5. |  Carole Merle | 202 |
| 6. |  Vreni Schneider | 198 |
Tasmania

| Tasmania |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Australia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Hobart
 – Pääministeri:  Will Hodgman
 – Kuvernööri:  Kate Warner
Edustus:  Australian parlamentti
 – Edustajainhuone:  5 paikkaa
 – Senaatti:  12 paikkaa
Pinta-ala:  90 758 km² (7.)
 – maa:  68 018 km²
 – sisävesi:  22 357 km² (24,63 %)
Väkiluku (2016):  509 965 (6.)
 – väestötiheys:  7,5 as./km²
Symbolit:  
 – motto:  ”Ubertas et Fidelitas” (engl. ”Fertility and Faithfulness”)
 – lempinimi:  The Apple Isle, Holiday Isle
 – korkein kohta:  Mount Ossa (+1 617 m)
Lyhenteet:  
 – postitunnus:  TAS
 – ISO 3166:  AU-TS
 
Government of Tasmania
Tasmania (palawa kaniksi lutruwita) on Australialle kuuluva saari ja Australian osavaltio. Se sijaitsee Australian mantereen itäosan eteläpuolella, josta sen erottaa 240 kilometriä leveä Bassinsalmi. Tasmanian väkiluku oli 509 965 vuoden 2016 väestönlaskennassa ja sen pinta-ala on 68 018 km². Tasmanian pääkaupunki ja suurin asutuskeskus on Hobart. Tasmania on sekä asukasluvultaan että pinta-alaltaan pienin Australian osavaltio.
Historia

Ihmiset saapuivat saarelle maata pitkin 25 000–40 000 vuotta sitten. Tasmania oli vielä tuolloin maa-yhteydessä manner-Australiaan, mutta vedenpinnan kohoaminen erotti sen siitä noin 12 000 vuotta sitten. Tästä syystä Tasmanian aboriginaalit kehittyivät omaan suuntaansa mannermaan aboriginaaleihin verrattuna. Tasmanian aboriginaalit harjoittivat metsästystä ja keräilyä. Paikalliset olivat jakautuneet yhdeksään kieli- ja heimoryhmään.
Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli hollantilainen Abel Janszoon Tasman, joka purjehti läheltä Tasmanian länsirannikkoa vuonna 1642. Hän nimesi saaren Van Diemenin maaksi Batavian kuvernöörin mukaan. Ensimmäinen saarelle varsinaisesti astunut eurooppalainen oli ranskalainen Marion du Fresne vuonna 1772. Vuonna 1803 brittiläinen John Bowen perusti ensimmäisen eurooppalaisen siirtokunnan Risdon Coveen. Siirtokunta siirrettiin vuonna 1804 nykyisen Hobartin paikalle. Tasmania kuului Uuteen Etelä-Walesiin vuoteen 1825 saakka, jolloin siitä tuli oma koloniansa.
1820-luvun lopussa alkoi niin sanottu musta sota, jonka seurauksena lähes koko alkuperäisväestö hävisi. Vuonna 1842 Hobart sai kaupungin oikeudet. Samana vuonna vankisiirtolaisten määrä oli huipussaan, tuona vuonna saarelle siirrettiin Isosta-Britanniasta 5 329 vankia. Vuonna 1856 nimitys Van Diemenin maa jäi pois käytöstä ja nimi vaihdettiin virallisesti Tasmaniaksi. Tasmaniasta tuli osa Australiaa sen itsenäistyttyä vuonna 1901.
Maantiede

Tasmania muistuttaa muodoltaan sydäntä. Tasmania on vuoristoista aluetta. Se kuuluu geologisesti Australian Kordillieereihin. Saaren korkein huippu on 1 617 metriä korkea Mount Ossa. Kaksi tärkeintä jokijärjestelmää ovat Derwent kaakossa ja South Esk koillisessa. Lisäksi saarella on useita pienempiä jokijärjestelmiä. Saaren keskiosan ylängöllä on yli 4 000 järveä, joista suurin osa on melko matalia. Suurimmat ovat Great Lake ja Lake Saint Chair. Tätä Tasmanian maisemaa on verrattu Suomeen. Useat järvistä ovat vesivoimaloita varten luotuja tekojärviä. Suurin osa maaperästä on hapanta ja vähäravinteista. Saaren kaakkoisosassa sijaitsevat Tasmanian erämaat ovat lähes asumattomia ja ne ovat yksi UNESCOn maailmanperintöluettelon suojelukohteista.
Maantiede > Eläimistö

Kotoperäisiä lajeja Tasmaniassa ovat pussiahma eli Tasmanian tuholainen ja pussihukka eli tasmaniantiikeri, joista jälkimmäinen on kuollut sukupuuttoon.lähde? Muita Tasmaniassa esiintyviä lajeja ovat vompatit, vallabit, delfiinit, sinipingviini, valaat ja vesinokkaeläin.
Väestö

Vuonna 2009 Tasmaniassa asui 502 600 henkilöä. Valtaosa Tasmanian asukkaista on syntynyt Australiassa ja heidän osuutensa on Tasmaniassa Australian alueista kaikkein korkein. Väestö on keskittynyt pääasiassa saaren pohjois- ja koillisosiin, sekä siellä etenkin kaupunkeihin. Suurin osa saaren asukkaista on brittiläistä alkuperää. Aboriginaaleja, mukaan lukien tasmanialaiset ja Australian mannermaalta muuttaneet sekä Torresinsalmen saarten asukkaat, oli vuonna 2006 16 900 eli noin 3,5 % silloisesta väestömäärästä. Käytetyin kieli on englanti, jota puhuu 93 % väestöstä. Seuraavaksi suurimmat kielet ovat italia, saksa ja kiina.
Tasmanian hallinto on ottanut tavoitteekseen kasvattaa väestöään 650 000:een vuoteen 2050 mennessä. Tavoitteena on nopeuttaa talouden kasvua, luoda työpaikkoja ja kohentaa tasmanialaisten yleistä elintasoa.