stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaksi-nolla
Kappaleet

Niin oot kaveria! – 1.53
Huimaa, huimaa (maagista vetovoimaa) – 1.50
Inhat silmät tuijottaa – 1.59
Luonnon helmaan – 2.11
Minun ikioma kesälaulu – 1.39
Nimi muistiossa – 2.02
Karkkiautomaatti bop – 1.01
Pliis Denise – 1.53
Sovitelma: Erätauko – 1.44
Viikonloppu kahdestaan – 2.27
Vanha älppärini tuo (soi dadididididamdaa) – 2.45
Ja kesä hiipuu hiljaa... – 2.50
Aiheesta muualla

Kaksi-nolla discogs.com -sivustolla
Kaiu järv

| Kaiu järv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Jõgevamaa
Kunnat:  Mustveen kunta
Koordinaatit:  58°38′47″N, 26°49′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Kääpa jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Kääpa jõgi
Laskujoki:  Kääpa jõgi 
Järvinumero:  VEE2057800
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  39,8 m  mpy. 
Rantaviiva:  5,892 km  
Pinta-ala:  1,344 km²  
Tilavuus:  0,0035 km³  
Keskisyvyys:  2,6 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Valuma-alue:  216 km²  
 fiKaiu järv 
Panoraamakuva Kaiun järven Pedassaarelta kohti etelää.
Kaiun suon pitkospuut Kaiun ja Jõemõisan välisellä kanaksella
Kaiun suon kävelysilta samalta patikkareitiltä.
Kaiu järv  on Virossa Jõgevamaan Mustveen kunnassa sijaitseva järvi . Se on yksi kolmen järven järvikokonaisuudesta, jotka eriytyivät toisistaan omiksi järviksi järvenlaskussa.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 135 hehtaaria (ha) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä ja sen rannat ovat matalat, mutaiset ja järven rantojen ympäristö on suomaata . Vain järven itärannassa on alle kilometrin mittainen metsärinteinen ja kovan maan rannikko. Pohjoista soistunutta ranta-aluetta kutsutaan nimellä Tammeluht (20 ha ). Se jää Padassaarin ja itäpuolisen mäen väliin ja erottaa Kaiun Jõemõisa järvestä. Pedassaar on entinen saari, jossa kohoaa kymmenmetriset mäet. Pedassaaren länsipuolella aukeaa osin metsäinen suoalue, jota kutsutaan Heinasaareksi. Heinasaaren itäreunassa virtaa pohjoiseen kapea salmi. Toinen salmi virtaa länsirannasta Papijärveen. Kaiu järven eteläpuolella levittäytyy parikilometrinen ja puuton Kaiu soo (91 ha ). Järvi on luodattu. Sen syvyys on 3,0 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 2,6 metriä. Järven tilavuus on laskettu kertomalla sen keskisyvyys pinta-alalla, ja tilavuudeksi on näin saatu 0,0035 kuutiokilometriä eli 3,5 miljoonaa kuutiometriä . Kaikki järven rakennukset ovat sen itärannalla, jossa sijaitsee ilmakuvien perusteella joitakin vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee idästä metsäteitä.
Historiaa

Järvellä on järvenlaskun muodossa yhteinen alkuhistoria Jõemõisan ja Papijärvn kanssa. Se kerrotaan Jõemõisan artikkelissa.
Järven luokittelu ja luontoarvoja

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (vir. keskmise karedusega kihistumata veega järv). Järvi luokitellaan limnologisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi  (vir. eutroofne ehk rohketoiteline järv, KE). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea, että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt.
Järven vesi on tumman väristä johtuen veden korkeasta humuspitoisuudesta, mutta sen vesi vaihtuu Kääpa jõen takia 14 kertaa vuodessa eli veden viipymä järvessä on 26 vuorokautta. Järvi on lähes tasapohjainen eikä sen vesi lämpötilakerrostu talvellakaan . Järven pohjassa on lukuisia lähteitä . Järvessä elää ainakin särki, ahven, hauki, sorva, lahna, suutari, ruutana, made, kuha ja kiiski. Suojelualueen silmällä pidettäviä kalalajeja ovat rantanuoliainen, kivisimppu ja mutakala. Etelärantojen suoalueella viihtyy hyvin majava . Ilmakuvien perusteella Heinasaar on puskoitunutta avosuota ja Tammluht on kevättulvien aikana veden peitossa. Sana luht tarkoittanee, että alue peittyy kesäisin tiheään ruohikkoon eli se muodostaa luhdan. Järvet ja osa kaakossa sijaitsevaa Kääpan jokilaaksoa kuuluvat Kääpa jõen maisemansuojelualueeseen (2 296 ha, vir. Kääpa maastikukaitseala ). Padassaareen tulee luhta-alueen läpi kävelypolku, joka on vahvistettu pitkospuilla. Polku kiertää Pedassaaen ympäri. Samaan polkureitistöön kuuluu itärantaa alaspäin seuraava polku, jonka varrella sijaitsee neljä levähdyspaikkaa ja mökkiä. Kävelyreitistö ylettyy järvistä muutaman kilometrin päähän idässä. Järvellä voi myös vuokrata veneen.
Vesistösuhteita

Järvi kuuluu Kullavere jõen valuma-alueeseen, sillä se on sen sivuhaaran Kääpa jõen läpivirtausjärvi. Kääpa jõgi tulee kaakosta päin järven etelärantaan ja sen vedet poistuvat järvestä kahta salmea tai kanavaa pitkin Papijärveen ja Jõemõisa järveen. Sieltä Kääpa jõgi jatkaa eteenpäin ja yhtyy Kullavere jõgeen 14 kilometrin päässä koillisessa ja kuusi kilometriä ennen sen joensuuta Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 216 neliökilometriä.
Huomautuksia

1 2  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2 3  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaiu järv Wikimedia Commonsissa
Kassiakumi

Soijasenna eli afrikankassia
Kassiakumi on soijasennan eli afrikankassian (Senna obtusifolia) tai sirppisennan eli sirppikassian (Senna tora) siemenistä valmistettavaa jauhetta, jota käytetään elintarvikelisäaineena. Kasvit tunnetaan myös nimillä Cassia obtusifolia ja Cassia tora. Aasiassa kasvin siemeniä on perinteisesti käytetty myös kansanlääkinnässä. Kassiakumin elintarvikkeiden E-koodi on E427. Eläintenruoissa lisäaineesta käytetään koodia E499. Jauhetta käytetään hyytelöimisaineena mm. kastikkeissa, kuivatuissa keitoissa sekä maitopohjaisissa jälkiruoissa. Kassiakumille ei ole määritelty ADI-arvoa eli ylintä hyväksyttävää päivittäistä saantia.
Aiheesta muualla

Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Soijasenna eli afrikankassia (Senna obtusifolia)
Kanervala (runokokoelma)

Kanervala – runoelmia on Aleksis Kiven ainoa runokokoelma. Kokoelma ilmestyi 1866, ja Kivi julkaisi sen omalla kustannuksellaan.
Kokoelmassa Kivi kehitteli vapaata runomittaa, josta sai arvostelua etenkin professori August Ahlqvistilta. Ahlqvist arvosteli kokoelmaa muodottomuudesta – hänhän yritti itse saada muiden kielten runomittoja käyttöön suomen kieleen.
Kokoelman on kääntänyt ruotsiksi Thomas Warburton, ja se on julkaistu nimellä Ljunglandet och andra dikter (Atlantis, Stockholm 1995).
Runot

Kanervakankaalla
Keinu
Joulu-ilta
Eksynyt impi
Anjanpelto
Karhunpyynti
Helavalkea
Äiti ja lapsi
Rippilapset
Uudistalon-perhe
Ruususolmu
Mies
Niittu
Ikävyys
Metsämiehen laulu
Aiheesta muualla

Kanervala, Finlit.fi (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Kari Toivonen

Kari Toivonen (28. heinäkuuta 1942 Helsinki – 28. syyskuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja uutisankkuri. Hän työskenteli Yleisradiossa vuosina 1966–2005.
Nuoruus ja koulutus

Jatkosodan aikana syntynyt Toivonen oli vanhempiensa ainoa lapsi. Hänen isänsä työskenteli varastomiehenä ja äitinsä kukkakauppiaana. Toivonen varttui Helsingin Töölössä. Vuonna 1951 hän pääsi näyttelemään sivuosaan Kipparikvartetti-elokuvaan kujeilevan poikajoukon jäsentä.
Suoritettuaan ylioppilastutkinnon Kari Toivonen siirtyi Helsingin yliopistoon opiskelemaan valtiotieteitä. Hän rahoitti opintojaan työskentelemällä Helsingin poliisilaitoksella ajokorttirekisterin hoitajana.
Ura

Kari Toivonen päätyi vuonna 1966 töihin Yleisradioon lapsuudenystävänsä kautta. Televisiossa tekstittäjänä toiminut ystävä oli saanut opiskelupaikan Yhdysvalloista, ja uutisten päällikkö oli kysynyt häneltä, tunsiko hän ketään, joka pystyisi jatkossa työskentelemään tehtävässä. Ystävä oli tämän jälkeen kysynyt Toivoselta, pystyisikö hän tulemaan tekstittäjäksi Yleisradioon. Toivonen sai paikan vaikkei osannut edes kirjoittaa kirjoituskoneella.
Uudessa työpaikassaan Toivonen alkoi laatia yhdessä Arvi Lindin kanssa tekstejä aikansa tunnetuille uutisankkureille Heikki Kahilalle ja Kauko Saarentaukselle. Sittemmin sekä Lind että Toivonen alkoivat myös lukea televisiouutisia ja näkyä muutenkin ruudussa. Ensimmäisiä kertoja Toivosta nähtiin televisiossa vuonna 1967 kun hän haastatteli juuri valmistuneen Helsingin Kaupunginteatterin hallituksen jäsentä Onni Turtiaista.
Sekä Kari Toivosesta että Arvi Lindistä tuli ajan mittaan uutisankkureita, joiden ura kesti vuosikymmeniä. Kari Toivonen luki viimeiset uutisensa Yle TV1:n klo 20.30 alkaneessa pääuutislähetyksessä 24. toukokuuta 2005. Samana päivänä koko televisiotoiminta Suomessa täytti 50 vuotta.
Toivonen luki uransa varrella uutisia monista merkittävistä tapahtumista, kuten ensimmäisestä kuulennosta 1969, Tšernobylin ydinonnettomuudesta 1986, presidentti Urho Kekkosen kuolemasta 1986, Neuvostoliiton hajoamisesta 1991, autolautta Estonian uppoamisesta 1994, Lahden MM-hiihtojen dopingskandaalista 2001 ja syyskuun 11. päivän iskuista 2001. Viimeiseksi suureksi uutiseksi hänen osaltaan jäi Kaakkois-Aasian hyökyaaltokatastrofi 2004.
Yksityiselämä

Toivonen oli avioliitossa Yleisradiossa ohjaajana työskennelleen Marjo Nurun kanssa vuodesta 1970 alkaen. Heille ei syntynyt lapsia.
Toivonen kuoli kotonaan Helsingissä pitkäaikaiseen sairauteen 28.9.2019.
Aiheesta muualla

Kari Toivosen viimeinen uutislähetys Ylen Elävässä arkistossa
Kari Toivonen – uutismies -dokumentti Ylen Areenassa
Kansainväliset pakotteet

Kansainväliset pakotteet ovat poliittisia rajoituksia, jotka valtio tai valtioiden liittouma voi kohdistaa tiettyyn valtioon tai ihmisryhmään, jonka he katsovat uhkaavan kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta. Pakotteet voivat olla luonteeltaan esimerkiksi taloudellisia tai diplomaattisia, ja niiden tarkoitus on saada pakotteiden kohde muuttamaan harjoittamaansa politiikkaa tai toimintaa.
Pakotetyypit

Talouspakotteisiin kuuluvat esimerkiksi tuonti- ja vientirajoitukset sekä pankki-, rahoitus- ja vakuutussektorin rajoitukset. Tuontirajoituksilla pyritään rajoittamaan pakotteiden kohteen tulojen hankintaa, jos näitä tuloja käytettäisiin pakotteilla vastustettavan toiminnan rahoittamiseen. Vientirajoituksia kohdistetaan tyypillisesti sotatoimissa tarvittaviin välineisiin, kuten aseisiin ja puolustustarvikkeisiin sekä ydinteollisuudessa, öljy- ja maakaasuteollisuudessa ja telakkateollisuudessa tarvittaviin tuotteisiin. Historiallisesti talouspakotteena on käytetty myös kokonaisvaltaisia taloussaartoja, joissa kaikki kaupankäynti pakotteiden kohteen kanssa on estetty. Ainakin Yhdistyneet kansakunnat (YK) ja Euroopan unioni (EU) ovat kuitenkin luopuneet tästä käytännössä kokonaan.
Pankki-, rahoitus- ja vakuutussektorin rajoituksien avulla pyritään estämään rahoituksen, vakuutusten ja näihin liittyvien palveluiden järjestäminen tuonti- ja vientirajoitusten kohteena olevien tuotteiden hankkimista varten. Pakotteita voidaan myös kohdistaa sellaisiin henkilöihin tai yhteisöihin, joiden katsotaan olleen vastuussa pakotteiden asettamisen syynä olevasta toiminnasta. Taloudellisten pakotteiden lisäksi näiden henkilöiden liikkumista voidaan rajoittaa maahantulo- ja kauttakulkurajoituksien avulla.
Pakotteita voidaan kohdistaa myös liikennöintiin, jolloin esimerkiksi pakotteiden kohteena olevan valtion yritysten lentokoneille ei myönnetä lupaa laskeutua pakotteiden asettajan hallinnoimille lentokentille.
Aiheesta muualla

Ulkoministeriön luettelo voimassa olevista pakotteista
Kalev Ermits

Kalev Ermits (s. 19. syyskuuta 1992) on virolainen ampumahiihtäjä, joka edustaa  Elva skiclubia. Hänen henkilökohtaisena valmentajanaan on vuodesta 2011 lähtien toiminut Ilkka Luttunen.
Sotšin olympialaisissa 2014 Ermits sijoittui normaalimatkalla 70:nneksi. Maailmancupissa Ermits kilpaili ensimmäisen kerran Oberhofissa kaudella 2012–2013. Ermits voitti vuoden 2014 ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailuissa kaksi mestaruutta. Kaudella 2014–2015 Ermits sijoittui parhaimmillaan ampumahiihdon maailmancupissa sijalle 20. Seuraavalla kaudella hän saavutti uransa toistaiseksi parhaan maailmancupsijoituksen oltuaan 11:s Presque Islen takaa-ajokilpailussa.
Aiheesta muualla

Kalev Ermits Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)
Kaari Martin

| Kaari Martin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1972 (ikä 52) Helsinki
Taiteilija
Ala:  tanssi
Taidesuuntaus:  nykyflamenco, nykytanssi
Kuuluisimpia töitä:   Punainen nainen  Korppi ja kello  On a String  Kerro minulle sade  Peppi Pitkätossu 
Kaari Martin (s. 13. maaliskuuta 1972 Helsinki) on suomalainen tanssija, pedagogi ja koreografi. Hän on tullut tunnetuksi flamencoteoksistaan, jossa on vaikutteita nykytanssista. Martinin johtama tanssiryhmä Compañía Kaari & Roni Martin on yksi menestyneimpiä Espanjan ulkopuolelta tulleita nykyflamencoryhmiä.
Kaari Martin on ainoa ykköspalkinnolla palkittu ulkomaalainen koreografi flamencon tärkeimmässä koreografiakilpailussa Certamen de Coreografía de Danza Española y Flamencossa.
Vuonna 2023 Kaari Martin palkittiin Suomi-palkinnolla.
Koreografioita

Flamencotanssijattaren muotokuva (2000)
Bernarda Alban talo, Katja Lundénin kanssa (2001)
La Kalevala, Tove Djupsjöbackan kanssa (2003)
Maailmasta (2004)
Jöröjukka (Helsingin Juhlaviikot 2004)
koreografia Manuel de Fallan musiikkiin Dalhalla Sinfoniettan säestyksellä (2005)
Kerro minulle sade (2006)
Lumotut (Danza Flamenca 2006)
Kaksi unta yhdessä (2007)
Pieni merenneito (2007)
Olé Piazzolla! (2008)
Peppi Pitkätossu (Helsingin juhlaviikot 2009)
On a String – tulkinta Sibeliuksen viulukonsertoon, Minna Tervamäen kanssa (2010)
Korppi ja kello / The Raven (2010)
Punainen Nainen / La Femme Rouge (2013)
Kill Carmen (2015)
Anna Karenina (2018)
Uotinen goes Kekkonen (2020)
Bakteeri (2021)
Kirjeitä saaresta (2021)
Bergman - Kuiskauksia ja huutoja (2021)
La Familia (Compañía Kaari & Roni Martin Porttiteatterin kanssa, 2022)
Veren häät (Compañía Kaari & Roni Martin yhdessä Helsinki Dance Companyn kanssa, 2024)
Aiheesta muualla

Compañía Kaari Martin (Arkistoitu – Internet Archive)
Korppi-teoksen arvostelu Liikekieli.comissa: "Mykistävän hieno soolo!", 4.10.2011[vanhentunut linkki]
Peppi Pitkätossu, Kouvolan Sanomat 28.5.2010
Peppi Pitkätossu, Helsingin Juhlaviikot 2009, Helsingin Sanomat 25.8.2009
Compañía Kaari Martin: Olé Piazzolla!, Helsingin Sanomat, 20.3.2008
Compañía Kaari Martin: Jöröjukka, Helsingin Sanomat 3.9.2004
Kaleva (Michigan)

Kalevan sijainti Michiganin osavaltiossa.
Kaleva on kylä Michiganissa, Yhdysvalloissa. Kylä sijaitsee Manisteen piirikunnassa, ja sen väkiluku oli 509 vuoden 2000 väestönlaskennassa.
Suomalaiset siirtolaiset perustivat Kalevan vuonna 1900. Kylässä sijaitsee kaksi Michiganin osavaltion historiallista kohdetta: Pullotalo John J. Makinen ja toinen historiallinen kohde on itse kylä.
Aiheesta muualla

Kalevan kylän viralliset sivut
Kalev Katus

Kalev Katus (29. lokakuuta 1955 Tallinna Viro – 11. kesäkuuta 2008 Helsinki) oli virolainen professori ja Viron väestöntutkimuslaitoksen johtaja.
Katus väitteli Moskovan yliopistossa. Hän teki väitöskirjansa väestönkehitykseen vaikuttavista tekijöistä. Hän oli Viron väestöntutkimuslaitoksen johtajana vuodesta 1994.
Katus piti aktiivisesti yhteyksiä ulkomaille ja oli kuollessaan Helsingissä väestökonferenssissa, jossa hän ehti pitää puheen.
Aiheesta muualla

Kalev Katus muistokirjoitus (Tallinnan yliopisto) (viroksi)
Uutinen Viron väestöntutkimuslaitoksen johtajaksi valitsemisesta Instituudi (viroksi)
Riigi Teataja 29.02.2000 (viroksi)
Kaihlalampi (Saarijärvi)

| Kaihlalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°44′52″N, 25°02′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskupuro:  puro Tarvolampeen 
Järvinumero:  14.629.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,1 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  1,012 km  
Pinta-ala:  4,38 ha  
Tilavuus:  0.000012 km³ 
Keskisyvyys:  0,28 m  
Suurin syvyys:  0,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaihlalampi 
Kaihlalampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 460 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 12 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Iso-Löytänän valuma-alueeseen (14.629) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,1 metriä mpy.
Kaleva (Viipuri)

Kaleva (aik. Pietarin esikaupunki ja Anina) oli yksi Viipurin vanhoista suomalaisista kaupunginosista. Se sijaitsi keskustan koillisosassa Pietarin radan ja Valtion rautateiden alueen eteläpuolella. Kaleva sai uuden asemakaavan vuonna 1861, jolloin aluetta kutsuttiin vielä Pietarin esikaupungiksi. Vuosisadan vaihteessa siitä käytettiin paikalla aikaisemmin toimineen venäläisen varuskunnan mukaan nimitystä Anina; Kaleva vakiintui kaupunginosan nimeksi 1920–1930-luvuilla. Kalevan läpi kulki Punaisenlähteentorilta alkanut Kannaksenkatu (ent. Pietarinkatu), joka jatkui maantienä kohti Terijokea ja Pietaria.
Vuoden 1930 väestönlaskennassa Kalevassa oli 4 391 asukasta, joista 4 069 oli suomenkielisiä, 142 ruotsinkielisiä ja 180 muunkielisiä.
Rakennuksia

Kalevan kaupunginosassa sijaitsivat Viipurin läänin- ja kaupunginsairaalat, pääpaloasema, Suomen Vapaakirkon rukoushuone sekä juutalaisen seurakunnan synagoga. Viipurin lääninsairaalan ensimmäinen rakennus valmistui silloisen Pietarinkadun varrelle vuonna 1839. Sitä laajennettiin useaan otteeseen muun muassa 1890- ja 1910-luvulla, sekä viimeisen kerran 1930-luvulla, jonka jälkeen sairaalassa oli yhteensä 360 sairaansijaa. Viipurin kaupunginsairaala perustettiin Pietarinkadulle vuonna 1856, josta se 1929 siirrettiin läheiselle Patterinmäelle. Sen yhteydessä toimi myös köyhäintalo.
Viipurin pääpaloaseman suunnitteli arkkitehti Brynolf Blomqvist ja se valmistui Kalevan- ja Kullervonkatujen kulmaukseen vuonna 1906. Kolme vuotta myöhemmin otettiin käyttöön Blomqvistin piirtämä Viipurin II:n piirin poliisiasema. Uskonnollisia rakennuksia Kalevassa olivat lääninarkkitehti Heikki Lankisen suunnittelema Suomen Vapaakirkon rukoushuone (1935) ja Viipurin synagoga (1910), jonka alun perin suunnitteli arkkitehti Gerhard Sohlberg. Synagoga toteutettiin kuitenkin lopulta rakennusmestari Viktor Riihelän muokkaamana. Teollisuutta edustivat muun muassa vuonna 1920 rakennettu Valion konttori varastoineen sekä Viipurin Tupakka Oy:n tehdas.
Viipurin pääpaloasema Myllymäenaukion laidalla.
Kanariankyyhky

| Kanariankyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Kyyhkyt Columba
Laji::  bollii
Kaksiosainen nimi
 Columba bollii  Godman, 1872 
Katso myös
   Kanariankyyhky Wikispeciesissä   Kanariankyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanariankyyhky (Columba bollii) on Kanariansaarten kotoperäinen kyyhkylintu, jonka holotyypin Frederick DuCane Godman kuvaili Teneriffalta. Laji on nimetty Carl Bollen kunniaksi.
Kalev (makeisvalmistaja)

Kalevin tunnus
Kalevin tuotteita
Kalev on virolainen makeisvalmistaja, joka on maan johtava suklaan ja sokerimakeisten valmistaja. Kalevin liikevaihto vuonna 2016 oli noin 47 miljoonaa euroa ja se työllisti noin 400 henkilöä.
Kalevin historia ulottuu vuoteen 1806. Vuodesta 2006 alkaen yritys toimi nimellä Kalev Chocolate Factory, joka kuitenkin vaihdettiin keväällä 2012 takaisin historialliseen AS Kalev -nimeen sen tunnettuuden ja vieraskielisyyden poistamisen takia. Kalevin omistaja on norjalaiseen Orkla-konserniin kuuluva Felix Abba, joka osti sen suklaa-, keksi-, ja jauholiiketoiminnan Lutermalta vuonna 2010.
Orklan virolaiset tytäryhtiöt AS Kalev ja AS Põltsamaa Felix yhdistettiin keväällä 2018 Orkla Eesti AS -yhtiöksi. Järjestely ei vaikuttanut Kalevin käyttöön tuotemerkkinä.
Kalev omistaa myös Tallinnassa sijaitsevan Viron vanhimman kahvilan ja leipomon Maiasmokkin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kalev (viroksi)
Maiasmokk (viroksi, venäjäksi, englanniksi)
Orkla Eesti (viroksi)
KNDS Deutschland

| KNDS Deutschland |
| --- | --- |

Perustettu:  1999
Kotipaikka:  München, Saksa
Toimiala:  aseteollisuus
Tuotteet:  aseet ammukset sotilasajoneuvot muu sotilasmateriaali
Emoyhtiö:  KNDS
Sisaryhtiöt:  KNDS France
Kotisivu:  www.knds.de
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
KNDS Deutschland GmbH & Co, aiemmin Krauss-Maffei Wegmann GmbH & Co. KG eli KMW, on saksalainen puolustusteollisuusyhtiö, jonka kotipaikka on München. Yhtiö kuuluu KNDS-konserniin ja valmistaa monenlaisia aseita ja sotilaskalustoa, kuten panssariajoneuvoja.
Historia

Nykyisen yrityksen juuret ovat Krauss ja Maffei -yrityksistä syntyneessä Krauss-Maffeissa. Krauss-Maffei Wegmann (KMW) syntyi vuonna 1999, kun Krauss-Maffein puolustusalan osasto irrotettiin ja yhdistettiin Wegmann & Co.:n kanssa omaksi uudeksi yhtiökseen. Krauss-Maffei jäi valmistamaan muita tuotteita, kuten ruiskuvalukoneita.
Joulukuussa 2015 KMW ja ranskalainen Nexter muodostivat yhdessä uuden holdingyhtiön, KMW+Nexter Defense Systemsin (KNDS), jonka omistivat puoliksi KMW:n yksityisomistajat ja Ranskan valtio. Osana tämän yhtiön uudelleenbrändäämistä KNDS:ksi, muuttui tytäryhtiöidensä KMW:n nimi KNDS Deutschlandiksi ja Nexterin nimi KNDS Franceksi vuonna 2024. Nimet kuvaavat yhtiöiden kotimaita ja juuria.
Tuotteet

Krauss-Maffei, Krauss-Maffei Wegmann ja KNDS Deutschland ovat valmistaneet monenlaista sotilaskalustoa.
Tuotteet > Kuvia tuotteista

Leopard 2A5 -taistelupanssarivaunu
Puma-rynnäkköpanssarivaunu
PzH 2000 -telahaupitsi ampuu Afganistanissa
Flakpanzer Gepard -ilmatorjuntapanssarivaunu
Boxer-miehistönkuljetusajoneuvo
ATF Dingo -panssariajoneuvo
Mungo ESK -panssariajoneuvo
Fennek-tiedusteluajoneuvo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KNDS Deutschland Wikimedia Commonsissa
KMW:n logo
Kaihlanen (Savitaipale)

| Kaihlanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Savitaipale, Luumäki
Koordinaatit:  61°01′38″N, 27°30′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  Kaihlasenoja Pentinlampeen 
Järvinumero:  14.192.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,2 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  2,021 km  
Pinta-ala:  14,448 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaihlanen 
Kaihlanen  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella ja Luumäellä Kunttulan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,4 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,2 metriä mpy.