stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olofström

| Olofström |
| --- | --- |
 Olofström
 Koordinaatit: 56°16′41″N, 14°31′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Blekingen lääni
Maakunta:  Blekinge
Kunta:  Olofströmin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  7,04 km²
Väkiluku:  7 327
 – Väestötiheys:  1 040,8 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Olofström on entinen Ruotsin kauppala ja nykyinen  Olofströmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Blekingen läänissä  Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa Olofströmin taajamassa oli 7 327 asukasta. Taajama on Blekingen läänin viidenneksi suurin.
Olofström on kehittynyt vuonna 1735 perustetun rautatehtaan ympärille. Autoistuminen 1950–1960-luvuilla oli paikkakunnalle oikea piristysruiske, ja autoteollisuus on nykyäänkin Olofströmin suurin työllistäjä. Sen nykyisin merkittävin yritys on Volvo, joka osti vuonna 1969 Alfa Lavalilta noin 5 000 ihmistä työllistäneen, siihen asti erilaisista Olofström-terästuotteista kuten tiskipöydistä ja kattiloista tunnetun Svenska Stålpressnings AB:n. Yhtiö oli pitkään ollut myös Volvon suuri autonkorien alihankkija.
Olofströmin lukio on yksi Ruotsin harvoista suunnistuskouluista ja ainoa jousiammuntaa opettava.
Tunnettuja paikkakuntalaisia

Terho Koskela, jääkiekkoilija
Harry Martinson (1904–1978), Nobel-palkittu kirjailija
Väestönkehitys

| Olofströmin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 6 339 | 6 339 |
| 1965 | 1965 |    | 8 763 | 8 763 |
| 1970 | 1970 |    | 10 482 | 10 482 |
| 1975 | 1975 |    | 10 096 | 10 096 |
| 1980 | 1980 |    | 8 822 | 8 822 |
| 1990 | 1990 |    | 8 298 | 8 298 |
| 1995 | 1995 |    | 8 220 | 8 220 |
| 2000 | 2000 |    | 7 690 | 7 690 |
| 2005 | 2005 |    | 7 382 | 7 382 |
| 2010 | 2010 |    | 7 327 | 7 327 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Olofströmin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Olofström teoksessa Nordisk familjebok ("Uggleupplagan", 1904–1926) (ruotsiksi)
Blekingen läänin kuntien keskustaajamat
Sovetski sport

Sovetski sport (ven. Советский спорт) on venäläinen (aiemmin neuvostoliittolainen) päivittäin ilmestyvä urheiluaiheinen sanomalehti. Vuosina 1924–1946 sen nimi oli Krasnyi sport (ven. Красный спорт) eli ”Punainen urheilu”. Lehteä ei painettu vuosien 1928  ja 1932 välillä.
Moskovassa 20. heinäkuuta 1924 perustettu lehti oli Neuvostoliiton ensimmäinen urheiluaiheihen sanomalehti ja Fyysisen kulttuurin ja urheilun komitean sekä ammattiliittojen VTsSPS:n (ven. ВЦСПС, Всесоюзный  Центральный Совет Профессиональных Союзов) virallinen elin. Sovetski sport oli yksi Neuvostoliiton päälehdistä, ja vuonna 1975 sitä jaettiin 104 maahan levikin ollessa noin 3 900 000. Vuonna 1988 levikki oli kohonnut jo yli viiteen miljoonaan. Lehti maksoi vain kolme kopeekkaa, joten se oli jokaisen asukkaan saatavissa.
Sovetski sport tarjosi reportaaseja merkittävistä kilpailuista Neuvostoliitossa ja ulkomailla sekä selostuksia kansallisten ja kansainvälisten urheiluliittojen toiminnasta. Se myös julkaisi urheilijoiden ja valmentajien haastatteluja ja pyrki edistämään terveellistä elämäntapaa. Lisäksi lehti järjesti esimerkiksi jääkiekko-, yleisurheilu-, lentopallo-, uinti- ja hiihtokilpailuita. Sanomalehti palkittiin Työn punaisen lipun kunniamerkillä 1974.
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen lehden levikki laski noin 123 000:een (2006). Yksi tärkeimmistä syistä tähän oli päivittäislehti Sport-Ekspressin perustaminen 1991. Senkään levikki – 650 000 – ei tosin ole yhtä suuri kuin Sovetski sportin aiemmin.
Nykyisin Sovetski sportin julkaisijoina toimivat Venäjän olympiakomitea ja Sovetski sport -kustantamo. Vuodesta 2001 lähtien lehteä on painettu värillisenä.
Aiheesta muualla

Sovetski sportin verkkosivut (venäjäksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Soviet Sports
Käännös suomeksi
Nushrat Bharucha

| Nushrat Bharucha |
| --- | --- |
 Nushrat Bharucha vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. toukokuuta 1985 (ikä 39) Bombay, Maharashtra, Intia
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2002–
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Nushrat Bharucha (hindiksi नुसरत भरुचा, Nusrat Bharuca; s. 17. toukokuuta 1985 Bombay, Maharashtra, Intia), myös Nushrratt Bharuccha, on intialainen näyttelijä, joka työskentelee pääasiassa hindinkielisissä elokuvissa. Hänet tunnetaan muun muassa romanttisista menestyskomedioista Pyaar Ka Punchnama (2011), Pyaar Ka Punchnama 2 (2015) ja Sonu Ke Titu Ki Sweety (2018).
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | Jai Santoshi Maa | Mahima |  |
| 2009 | Kal Kissne Dekha | Riya |  |
| 2010 | Taj Mahal | Shruthi | Telugunkielinen elokuva |
| 2010 | Love Sex Aur Dhokha | Shruti Dhaiya |  |
| 2011 | Pyaar Ka Punchnama | Neha |  |
| 2013 | Akaash Vani | Vani Ahuja |  |
| 2014 | Darr @ the Mall | Ahana |  |
| 2015 | Meeruthiya Gangsters | Mansi |  |
| 2015 | Pyaar Ka Punchnama 2 | Ruchika ”Chiku” Khanna |  |
| 2016 | Valeba Raja | Sweety | Tamilinkielinen elokuva |
| 2018 | Sonu Ke Titu Ki Sweety | Sweety Sharma |  |
| 2019 | Dream Girl | Mahi Rajput |  |
| 2019 | Marjaavaan | Itsenään | Erikoisesiintyminen laulussa ”Peeyu Datt Ke” |
| 2020 | Jai Mummy Di | Nuori Laali Khanna |  |
| 2020 | Chhalaang | Neelima Mehra |  |
| 2021 | Ajeeb Daastaans | Meenal |  |
| 2021 | Chhorii | Sakshi |  |
| 2022 | Hurdang | Jhulan |  |
| 2022 | Janhit Mein Jaari | Manokamna |  |
| 2022 | Ram Setu | Gayatri Kulshrestha |  |
| 2023 | Selfiee | Minti Agarwal |  |
| 2023 | Tu Jhoothi Main Makkaar  | Anya |  |
| 2023 | Chatrapathi | Sapna |  |
| 2023 | Akelli | Jyoti |  |
Televisio

| Vuosi | Ohjelma | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2002 | Kittie Party | Chiku |
| 2010 | Seven | Drishika Kashyap |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nushrat Bharucha Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Nushrat Bharucha Allmoviessa (englanniksi)
Suomenselän Sanomat

| Suomenselän Sanomat |
| --- | --- |


Lyhenne:  SSS
Päätoimittaja:  Riikka Tallila
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kerran viikossa
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Suomenselän Sanomat (SSS) on Suomenselän alueella Virroilla ilmestyvä paikallislehti, jonka levikkialueeseen kuuluvat myös Ähtäri, Lehtimäki ja Soini. Lehti ilmestyy nykyään kerran viikossa, torstaisin.
Kustantaja Suomenselän Sanomat Oy julkaisee myös toista paikallislehteä, Ähtärinjärven Uutisnuottaa, joka kattaa SSS:n kanssa täysin saman levikkialueen Virtaita lukuun ottamatta. Näin Suomenselän Sanomat on muotoutunut lähinnä Virtain paikallislehdeksi etenkin, kun otetaan vielä huomioon se, että Viiskunta ja ilmaisjakelulehti Ykköset kilpailevat samoista markkinoista.
Lehden perusti nimismies A. O. Sario vuonna 1921 nimellä Virtain Sanomat. Vuonna 1925 perustettiin Kunnallisten Sanomain Oy, joka alkoi kustantaa lehteä nimellä Virtain, Ähtärin ja Pihlajaveden Sanomat, päätoimittajana edelleen A. O. Sario, jolla oli 33 % yhtiön osakkeista. Lehden nimeksi vaihtui vuonna 1927 Virtain, Ähtärin, Alavuden ja Kuortaneen Sanomat. Vuonna 1929 nimeen vaihtui Kuortaneen tilalle Töysä ja vuonna 1962 lehden nimeksi vaihdettiin Suomenselän Sanomat. Kunnallisten Sanomain Oy:n toiminta lakkasi 1977, kun lehteä alkoi kustantaa Suomenselän Sanomat Oy.
Lehden toimitussihteerinä toimi ensi vuosikymmeninä Heikki Korhonen. Lehden toimitus sijaitsi tällöin nimismiehen talossa osoitteessa Virtaintie 17, joka tunnetaan Virtain Majana.
Sovijärvi

Sovijärvi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Sovijärvi, järvi Jämsässä
Sukunimi

Anssi Sovijärvi (s. 1945), lääkäri ja professori
Antti Sovijärvi (1912–1995), foneetikko ja kielentutkija
Kaarlo Sovijärvi, aik. Rantanen (1879–1954), pappi, päätoimittaja ja Kokoomuksen kansanedustaja
Sini Sovijärvi (s. 1952), televisiotoimittaja, tulkki ja kääntäjä, Kunnialegioonan ritari.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sovijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Suomen Biathlon

| Suomen Biathlon Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  1979
Perustaja:  Ilmo Kurvinen
Kotipaikka:   Ylämylly, Liperi
Tuotteet:  Ampumahiihdon taululaitteistot
Kotisivu:  www.biathlontargets.com/fi/etusivu/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Biathlon Oy (tunnetaan myös nimellä Biathlon Target System Kurvinen) on suomalainen ampumahiihdon taululaitteistoja ja ampumaratavarusteita valmistava yritys. Sen valmistamat, painovoimaan perustuvat, taululaitteistot mullistivat 1980-luvulla ampumahiihdon helppokäyttöisyydellään ja toimintavarmuudellaan. Aiemmin ampumahiihdossa oli ammuttu pahvisiin tai lasisiin tauluihin. Nämä niin kutsutut Kurvisen taulut ovat toiset kahdesta Kansainvälisen ampumahiihtoliiton (IBU) nykyään hyväksymistä taululaitteistoista. Toiset hyväksytyt taululaitteet ovat saksalaiset, elektroniset HoRan taulut. Kurvisen taulut saavat nimensä kehittäjänsä, Ilmo Kurvisen, mukaan.
Tuotteet

Suomen Biathlon Oy valmistaa varsinaisten taululaitteistojen lisäksi myös muita ampumaratavarusteita, kuten katoksia, kylttejä, ampumapaikkamattoja, tuuliviirejä, paperisia kohdistustauluja jne. Myös para-ampumahiihdon Eko-Aims-taululaitteistot kuuluvat yrityksen tuotteisiin. Samaan tekniikkaan perustuvia optisia Kurvisen taululaitteita käytettiin Lontoon olympialaisten nykyaikaisessa viisiottelussa. Itse varsinainen taululaitteisto perustuu painovoimaan. Taulu kaatuu taaksepäin luodin osuessa vähintään puoliksi tauluun.
Samalla valkoinen taulu nousee kaatuvan taulun paikalle laitteiston etupuolelta. Tietokone tunnistaa osumat sekä laitteistoon osuneet ohilaukaukset ja kirjaa ne tulospalveluun. Taululaitteistot ovat kauko-ohjattavia.
Kurvisen tauluja on viety yli kolmeenkymmeneen maahan. Niitä käytetään pääasiassa pohjoismaissa, Venäjällä, Kauko-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Keski-Euroopassa sen sijaan käytetään lähinnä HoRa:n tauluja.
Suomen Biathlon Oy valmistaa tuotteensa omalla konepajallaan Liperin Ylämyllyllä. Samalla konepajalla valmistetaan myös mm. Abloyn tuotteita.
Operaatio Kayla Mueller

Operaatio Kayla Mueller oli Yhdysvaltojen 26. – 27. lokakuuta 2019 toteuttama operaatio terroristijärjestö Isistä vastaan, jonka kohteena oli järjestön johtaja Abu Bakr al-Baghdadi. Operaatio tehtiin Baghdadin oleskelupaikkaan Syyrian Barishan kylässä. Operaation aikana sai surmansa useita Isisin taistelijoita ja Baghdadi räjäytti itsemurhavyönsä saaden surmansa.
Tausta

Baghdadin oleskelupaikkanaan käyttämän rakennuksen sijainti Syyrian kartalla.
Yhdysvallat yritti jäljittää Isis-järjestön johtaja Abu Bakr al-Baghdadin sijaintia useiden vuosien ajan järjestön nousun jälkeen siinä onnistumatta. Lopulta joitakin viitteitä Baghdadin olinpaikasta saatiin Irakissa kiinni jääneiltä Baghdadin vaimolta ja hänen käyttämältään viestinkantajalta. Tiretojen perusteella Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA, sekä Irakin ja kurdien tiedustelu alkoi värvätä vakoojia, joiden tehtävänä oli kerätä tietoa Baghdadin tunnetuista kulkureiteistä Syyrian ja Irakin vastisella rajalla. Tietojen perusteella Baghdadi oli viettänyt useita lyhyitä kertoja Barishan kylässä Syyrian Idlibissä.
Baghdadin olinpaikkaa Idlibissä pidettiin yllätyksenä. Alueella tosin tiedettiin toimineen Isisin taistelijoita. Donald Trumpin mukaan Baghdadi yritti jällenrakentaa järjestöään Idlibissä sen menetettyä hallitsemansa alueet muualla Syyriassa. Isisin viimeinen tukikohta Baghuz oli kukistunut saman vuoden maaliskuussa. Donald Trumpille tiedotettiin Baghdadin oletetusta oleskelupaikasta 24. lokakuuta. Trump hyväksyi esitetyn operaatiosuunnitelman, joka sai nimen operaatio Kayla Mueller Isisin ottaman ja surmaaman amerikkalaisen naisvangin mukaan. Trump ja joukko muita johdon jäseniä siirtyivät seuraamaan operaatiota Valkoisen talon tilannehuoneeseen kello 17.00 Washingtonin aikaa.
Operaatio

Iskuun osallistuneet Delta Forcen sotilaat käyttivät kahdeksaa CH-47-helikopteria, jotka lähtivät Pohjois-Irakissa sijaitsevasta tukikohdasta kello 23.00 Syyrian aikaa 26. lokakuuta. Sotilaiden tarkkaa lukumäärää ei paljastettu, mutta operaatioon osallistui todennäköisesti alle 100 sotilasta. Mukana oli sotilaiden lisäksi sotakoiria ja robotti. Lähtötukikohdan sijaintia ei paljastettu, mutta useat lähteet ovat maininneen sen sijaitsevan Irbilissä. Kohteeseen päästäkseen helikopterit lensivät Turkin ilmatilan kautta Syyriaan ja edelleen Venäjän asevoimien valvomassa ilmatilassa Syyriassa. Turkki, Venäjä, Irak ja Syyrian demokraattiset joukot saivat tiedon operaation toteutuksesta etukäteen.
Barishan kylä noin viiden kilometrin päässä Syyrian Turkin vastaisesta rajasta saavutettiin tunnin ja kymmenen minuutin lennon jälkeen noin kello 01.00 paikallista aikaa. Baghdadi oleskeli pienessä rakennelmassa hieman kylän ulkopuolella. Yhdysvaltain puolustusministeriön mukaan helikoptereja vastaan avattiin tuli maasta. Paikallisten kyläläisten mukaan tulitus alkoi puoli tuntia ennen sotilaiden tuomista maahan ja helikopterit tulittivat ohjuksin kahta taloa, joista toinen tuhoutui. Yhteenotossa kuoli tarkemmin määrittelemätön määrä Isisin taistelijoita.
Maahan lasketut joukot käskyttivät Baghdadia tulemaan ulos ja antautumaan. Ulos rakennuksesta tuli kaksi aikuista ja 11 lasta. Lapset jätettiin paikallisten huostaan ja kaksi miestä otettiin vangiksi. Baghdadi itse jäi sisälle paeten rakennuksen alla olleeseen tunneliverkostoon. Baghdadilla oli päällään räjähteillä varustettu itsemurhavyö ja mukanaan hän vei kaksi lastaan. Sotilaat menivät rakennuksen sisään räjäyttämällä reiän sen seinään, koska rakennuksen ulko-oven uskottiin olevan ansoitettu. Rakennuksen sisällä saivat surmansa yksi mies ja neljä itsemurhavöin varustautunutta naista. Tunneliverkostoon laitettiin robotti ja Baghdadin perään lähetettiin sotilaskoira. Baghdadi kulki lopulta tunneliverkostossa umpikujaan, jolloin hän räjäytti itsemurhavyönsä surmaten samalla mukana olleet kaksi lastaan.
Sotilaat joutuivat kaivamaan räjähdyksen luhistamaa tunnelia Baghdadin jäännökset löytääkseen. Kun joitakin osia löydettiin, niille tehtiin DNA-testi paikan päällä. Käytetty testi varmisti kyseessä olevan Baghdadin jäännökset vain 15 minuutissa. DNA varmistettiin US Central Commandin päällikkö kenraali Kenneth McKenzien mukaan näytteistä, jotka oli otettu Baghdadin ollessa jonkin aikaa pidätettynä Irakissa vuonna 2004. Sotilaat olivat paikanpäällä noin kahden tunnin ajan Baghdadin kuolemasta heidän kerätessään tiedusteluaineistoa. Sotilaiden vetäytyessä yhdysvaltalaiset lentokoneet tuhosivat rakennuksen kuudella raketilla. Helikopterit lähtivät sotilaat mukaanaan kello 03.00 paikallista aikaa. Mukana olleet Baghdadin jäännökset upotettiin myöhemmin mereen.
Seuraukset

Operaation aikana ei menetetty yhtäkään Yhdysvaltain sotilasta. Kahden sotilaan kuvailtiin saaneen lieviä vammoja, mutta palanneen nopeasti palvelukseen. Yksi Conan-niminen sotakoira loukkaantui, mutta selvisi vammoistaan. Yhdysvaltojen Defense Intelligence Agency kuvaili Baghdadin kuoleman olevan huomattava isku Isisille, mutta vaikuttavan sen kykyyn jatkaa toimintaansa vain vähän. Brookings Institution kuvaili operaatiota osoitukseksi Yhdysvaltojen tiedustelun ja erikoisoperaatioiden ylivoimasta. Isis ilmoitti 31. lokakuuta 2019 valinneensa Baghdadin seuraajaksi Abu Ibrahim al-Hashemi al-Qurashin.
Donald Trump (kesk.) seuraamassa operaation toteutusta Valkoisella talolla.
Ilmaisku rakennuksella olleita taistelijoita vastaan.
Yhdysvaltain erikoisjoukot lähestymässä Baghdadin rakennusta.
Baghdadin rakennus tuhotaan ilmaiskulla vetäytymisen jälkeen.
Sotakoira "Conan" Valkoisella talolla.
Sultan ibn Salman Al Sa’ud

| Sultan ibn Salman Al Sa’ud |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. toukokuuta 1956 (ikä 68) Riad, Saudi-Arabia
Kansalaisuus:  saudiarabialainen
Ammatti:  hävittäjälentäjä
Ura
Tyyppi:  astronautti
Sotilasarvo:  eversti
Aika avaruudessa:  7 pv. 1 h 38 min.
Lennot

:  STS-51-G
 
Prinssi Sultan ibn Salman ibn Abdilaziz Al Sa’ud (27. kesäkuuta 1956 Riad, Saudi-Arabia) (arab. سلطان بن سلمان بن عبد العزيز آل سعود‎) on Saudi-Arabian kuninkaallisten ilmavoimien eversti ja entinen astronautti. Hän oli ensimmäinen arabi, ensimmäinen muslimi ja ensimmäinen kuninkaallinen, joka on lentänyt avaruudessa.
Prinssi Sultan on kuningas Abdullahin veljenpoika. Hänen isänsä on Saudi-Arabian nykyinen kuningas Salman bin Abdul-Aziz Al Saud.
Hän opiskeli valtiotiedettä Syracusen yliopistossa. Hän on eversti (evp) ja omaa myös siviililentolupakirjoja. Hän lensi STS-51-G-lennolla 17.6.–24.7.1985, joka vei avaruuteen Arabsat-tietoliikennesatelliitin. Nykyisin hän on avaruuskomission johtaja, joka on ministeritasoinen virka.
Aiheesta muualla

Sultan ibn Salman ibn Abdilaziz Al Sa’ud
Ohijuoksutus

Ylisyöksypato Basic Creekin varastoaltaalla Albany Countyssa New Yorkissa USA:ssa
Croton Dam ylisyöksypato Croton-on-Hudsonilla New Yorkissa USA:ssa
Patoluukut osittain avattuina Folsom Damin voimalaitoksessa.
Glen Canyonin vesivoimalaitoksen ohijuoksutus suoritetaan tunneleita myöten.
Imatrankosken ohijuoksutus
Bagen padolla sijaitseva tulvakuilun suuaukko vedenpinnan yläpuolella Pont-de-Salarsissa Ranskan Aveyronissa.
Ohijuoksutus  on toimenpide esimerkiksi vesivoimalaitoksien ja varastoaltaiden yhteydessä, jossa padottua vettä päästetään vesirakenteen ohitse turvallisesti erityisten ohijuoksutusporttien tai -uomien kautta. Ohijuoksutusta voidaan käyttää esimerkiksi sateen altaaseen tuoman liikaveden poistamiseksi, padotun joen virtauksien kasvamisen takia, patojärjestelmän huoltotoimenpiteiden tai varotoimenpiteenä patorakenteen äkillisen heikentymisen vuoksi. Ohijuoksutuskanavat ovat patojen patoturvallisuuteen liittyvä rakenne, jolla voidaan päästää vettä hallitusti ja turvallisesti ohi patojärjestelmän. Esimerkiksi Suomessa on tietyn patoturvallisuusluokituksen omaavilla vesirakenteilla oltava ohijuoksutusmahdollisuus (Suomen patoturvallisuuslaki vuodelta 2009 (SDK 494/2009)).
Tarpeet ohijuoksutuksen käyttämiselle

Ohijuoksutus olisi tarpeeton toimenpide, jos patorakenteet kestäisivät määrättömästi veden aiheuttamaa painetta ja jos padon takana oleva varastoallas vetäisi määräämättömästi vettä. Käytännössä jokaisessa vesirakenteessa on rajoituksensa, jonka takia on varauduttava veden kertymisen vaihteluihin. Tärkein syy on kuitenkin vesirakenteiden mitoitus. Rakenteet pyritään mitoittamaan mahdollisimman edullisiksi, jotta vedenhallinnasta saatava hyöty olisi suurempi. Esimerkiksi jokivoimalaitoksessa voi olla hankalaa toteuttaa suuri patoallas, joten silloin tyydytään tilavuudeltaan pienempään ratkaisuun. Tällainen allas riittää hyvin suurimman osan aikaa, mutta säännöllisesti tulee tilanteita, jossa vedenpinta ylittäisi padon reunan. On lähes aina edullisempaa rakentaa matalampi pato tai pienempi varastoallas ja käyttää ohijuoksutusta poikkeustilanteiden hallinnassa.
Seuduilla, jossa esiintyy lumisia talvia, alkaa säiden pysyvästi lämmettyä jokakeväinen massiivinen lumen sulaminen. Silloin vapautuu monen kuukauden sadanta virtaavaksi vedeksi, joka hakeutuu nopeasti jokiin ja aiheuttaa niiden alajuoksuilla tulvia. Monsuunialueilla sadekausi tuottaa suuren vesimäärän, jonka hallinta voi osoittautua yhtä ylivoimaiseksi ilman ohijuoksutusta. Säännöllisten vuodenaikojen muutoksien lisäksi ohijuoksutusta voivat vaatia äkilliset sääilmiöt. Tavallinen trooppinen myrsky voi sataa voimakkaasti ja aiheuttaa viikkoja kestävän tulvan. Yhdessä vuosittaisten säännöllisten muutoksien kanssa voivat sääilmiöistä johtuvat muutokset kertautua suuriksi muutoksiksi, jotka ovat harvinaisia mutta patojärjestelmille tuhoisia. Keskiarvosta poikkeavat muutokset tulee huomioida vesirakenteita suunniteltaessa. Uusi näkökulma patoturvallisuuteen on syntynyt ilmastonmuutoksesta, joka muuttaa luonnossa vedenkiertokulkua pysyvästi.
Edellisiin turvallisuusnäkökohtiin tulee lisätä joitakin hyötynäkökohtiakin, sillä ohijuoksutus voi olla tarpeen muistakin syistä. Vähäsateisena vuodenaikana voidaan vettä joutua keräämään padon taakse varastoon, mutta silloin voi joki sen alajuoksulla kuivua tai joen ekologia voi kärsiä vedenvähyydestä liikaa. Tämän estämiseksi joudutaan osa varastoitavaksi halutusta vedestä päästämään virtaamaan joen uomaan. Samantapainen syy löytyy kalateiden tarpeesta. Jotta vaelluskalat voisivat edetä joessa padon ohitse, tarvitsevat kalat vettä uimiseen ja sen lisäksi padon kiertävä erityinen ohituskanava eli kalatie. Tällainen ohijuoksutus tarvitsee muutaman kuutiometrin vettä sekunnissa.
Talvella voi jokeen jäädä virtaavia avantoja, joissa vesi jäähtyy kovalla pakkasella jäätymispisteen alapuolelle. Tällöin syntyy virtaavaan veteen suppojäätä, joka on aluksi vain vedessä kelluvia jääkiteitä. Nämä kiteet kuitenkin jäätyvät kiinni toisiinsa sekä joen pohjaan, siltojen tai voimaloiden rakenteisiin. Pakkasjaksolla on tarpeen luoda jokeen olosuhteet, jotka estävät supon muodostumisen. Tässä auttaa joen pintaan muodostuva ehjä jääkansi, joka eristää veden pakkaselta. Jääkannen muodostumista voi nopeuttaa säätelemällä aktiivisesti ohijuoksutusta niin, että joen virtaamat rauhoittuvat ja vedenpinnan korkeus vakautetaan.
Ohijuoksutusratkaisuja

Virtaavalla vedellä on suuri eroosiovaikutus joen uoman maaperään ja myös vesitien rakenteisiin. Koska ohijuoksutus suoritetaan kohteissa, jossa yläveden ja alaveden pinnoilla on suuri korkeusero, saa alasvirtaava vesi runsaasti liike-energiaa. Eroosion vaikutukset ovat tällaisessa tilanteessa nopeita, ja siksi ohijuoksutuksen järjestämiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Erilaisissa ratkaisuissa hyödynnetään ympäristön olosuhteita eri tavoilla. Ratkaisut jakautuvat kahteen luokkaan sen mukaan, onko ohijuoksutus passiivista vai aktiivisesti säädeltävää. Passiivisessa ohijuoksutuksessa vesi päästetään tulvimaan padonreunan ylitse, tai veden annetaan virrata ohijuoksutustunneliin. Aktiivinen ohijuoksutus käynnistetään ja sitä säädellä päästämällä vesi avatun sulkuportin kautta. Virtaavan veden eroosio huomioidaan erilaisilla ratkaisuilla. Vesi voidaan johtaa vuorattuun kanavaan, päästää putoamaan syvään veteen, johtaa se kallioiseen koskeen, tai veden liike-energia voidaan kuolettaa muulla tavalla.
Veden aktiiviseen ohijuoksuttamisessa yleinen ratkaisu on ylisyöksypato, jossa padon reuna on tarkoitettu liikaveden ylivuotamiseen (engl. overflow spillway ). Joissakin patorakennelmissä ohijuoksutus toteutetaan patoaltaan rinnalla tai sivussa kulkevassa sivukanavassa (engl. side channel spillway). Vesi voidaan juoksuttaa kauempana patojärven rannasta sijaitsevan tornin tulva-aukosta sisään ja johtaa se tulvakuilua  pitkin maan alla altaan ulkopuolelle (engl. shaft spillway, glory hole spillway). Kontroloiduinta ohijuoksutusta tarvitaan myös silloin, kun aiotaan ennakoida tulevia tulvia. Patoon on siksi voitu rakentaa tulvaportit, jossa ohijuoksutusluukkuja voidaan avata ja sulkea tarpeen mukaan. Patoaltaaseen voidaan myös rakentaa torni (engl. outlet tower), jonka rungossa on veden alla eri korkeuksilla avattavia tulvaportteja. Niistä voidaan johtaa vettä ulos patoaltaasta ilman, että itse patorakennelmaan tarvitsee tehdä aukkoja. Jatkuvaan ohijuoksutukseen voidaan rakentaa pysyvä ohijuoksutusaukko, josta purkautuu alapuoliseen vesistöön vettä (engl. compensation water ). Tämä voidaan tehdä esimerkiksi joen pitämiseksi elävänä tai luomalla kaloille mahdollisuus nousta virtaavaa kalatietä pitkin patoaltaaseen.
Ohijuoksutusenergia

Ohijuoksutuksessa voimalaitoksen tuotosta menetetty energia  \displaystyle P_{ohi} (watteina) voidaan karkeasti arvioida seuraavanlaisella laskukaavalla:
missä  Q_{kok} tarkoittaa joen koko virtaama,  Q_{rak} rakennevirtaama eli se virtaama, joka mahtuu voimalaitoksen tuotannosta läpi, sekä hyötysuhde 0,9.