stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirka
Suosio ja tunnustukset > Palkinnot ja kunnianosoitukset

Kirkalle myönnettiin vuosina 1984 ja 2000 Vuoden miessolistin Emma-palkinto. Vuonna 1992 hänet palkittiin Erikois-Emmalla, ja osana Mestareita hän saavutti vuosituhannen vaihteessa Vuoden yllättäjän ja Vuoden albumin Emma-patsaat.
Kirka oli ehdolla Iskelmä-Finlandian saajaksi vuonna 2003, jolloin palkinnon sai Kari Tapio. Vuonna 2024 Kirka valittiin Musiikkimuseo Famen Suomen musiikin kunniagalleriaan.
Teoksia Kirkasta

Yleisradio esitti vuonna 1982 televisiossa dokumentin Kirka, laulaja. Kirkaa haastateltiin siinä työstä, uran alkuvaiheista ja perhe-elämästä. MTV3 teki puolestaan vuonna 1987 25-vuotisjuhlaa viettäneestä Kirkasta tv-ohjelman Tänä iltana Kirka. Tunnin mittainen ohjelma sisälsi musiikkia ja haastatteluita, ja se esitteli Kirkan voimakkaalla intohimolla rockia laulavana artistina. Ohjelmassa olivat mukana myös Kirkan laulavat sisarukset Muska, Anna ja Ykä. Vuonna 1990 näytettiin televisiossa Yleisradion ja Neuvostoliiton Gosteleradion yhteistyössä tekemä dokumentti, joka esitteli Kirkan sukujuuria. Ohjelmaan liittyen Kirka ja hänen äitinsä Elisabeth viettivät viikon kuvauksissa Neuvostoliitossa.
Raila Kinnusen ja Kirkan yhdessä tekemä elämäkerta Enimmäkseen Kirkasta ilmestyi lokakuussa 1999. Kirja oli omaelämäkerrallinen ja noudatti Kirkan hyväntahtoista imagoa, vaikkakin hän kertoi siinä myös elämänsä haasteista, kuten vaikeasta isäsuhteestaan, aviottomasta lapsestaan ja ensimmäisen avioliittonsa kariutumisesta. Monet Kirkan hyvin tuntevat kritisoivat kirjan antavan kohteestaan yksiulotteisen kiiltokuvamaisen vaikutelman.
Hengaillaan-kiertueella vuonna 2014 esitettiin Kirkan tunnettuja kappaleita sekä hänelle läheisten henkilöiden kertomia tarinoita. Kirkan oman yhtyeen säestyksellä kiertueella esiintyivät Pauli Hanhiniemi, Pete Parkkonen, Pentti Hietanen, Sami Hintsanen, Roosa Nummela sekä Muska, Ykä ja Alexandra Babitzin.
Helsingin kaupunginteatterin Kirka-musikaalin Surun pyyhit silmistäni ensi-ilta järjestettiin helmikuussa 2017 Linnanmäen Peacock-teatterissa. Kirkaa näyttelivät vuorotellen Kalle Lindroth ja Heikki Ranta.
Kirka-musikaalin Varrella virran ensi-ilta järjestettiin helmikuussa 2018 Salossa. Kirkan roolissa esiintyi Markus Niemi. Syyskuussa käynnistyi toinen Kirka-musikaali, Suomen musiikkiteatterin esittämä Hetki lyö, jossa Kirkaa näytteli Ilari Hämäläinen. Uusi Kirka-musikaali Surun pyyhit silmistäni sai ensi-iltansa syyskuussa 2020 Kouvolan Teatterissa. Rovaniemen Teatterin Surun pyyhit silmistäni -musikaalin ensi-ilta oli Kirkan syntymäpäivänä 22. syyskuuta 2022. Suomen musiikkiteatterin Kirka-musikaalia esitettiin Vantaalla Backaksen kesäteatterissa heinäkuusta 2024 alkaen.
Petri Lahden kirjoittama teos Kirka – Hetki lyö ilmestyi 2022. Se keskittyi ennen kaikkea Kirkan musiikkiin mutta dokumentoi myös muistoja ja näkemyksiä hänen keikoistaan ja julkisuuskuvastaan.
Diskografia > Albumit

| --- | --- |
 Kirka keikalla (live, 1969)  Saat kaiken (1971)  Nykyaikaa (1972)  Rautaa ja kettinkiä (1973)  Tiukka linja (1975)  Lauantaiyö (1976)  Kaksi puolta (1977)  Anna & Kirka (1978)  Kirka (1981)  Täytyy uskaltaa (1983)  Hengaillaan (1984)  Älä sano ei (1985)  R.O.C.K. (1986) :  The Spell (1987)  Surun pyyhit silmistäni (1988)  Anna käsi (1989)  Parhaat, uudet versiot (1990)  Ota lähellesi (1990)  Kasvot peilissä (1991)  Pyydä vain (1992)  Sadness in Your Eyes (Kreikassa julkaistu albumi, 1993)  Kirka (1994)  Tie huomiseen (1996)  Suuri hetki (2000)  Sinut siinä nään (2002)  Elämääni eksynyt (2005)
Filmografia

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1966 | Topralli | The Creaturesin laulaja (kreditoimaton) |
| 1970 | Takiaispallo | pop-yhtyeen laulusolisti |
Dubbaukset

Kirkalla oli dubbausrooli piirroselokuvassa Rokkikukko (1992), jossa hän ääninäytteli pääosassa olleen kukon laulu- ja puheosuudet. Disneyn elokuvassa Oliver ja kumppanit (1988) on mukana Kirkan esittämä kappale ”Olipa kerran New Yorkissa”.
1991:	Rokkikukko (Trubaduuri)
Yhdysvaltain maatalousministeriö

| Yhdysvaltain maatalousministeriö > U.S. Department of Agriculture |
| --- | --- |

 Yhdysvaltain maatalousministeriön Jamie L. Whitten-rakennus.
Perustettu:  15. toukokuuta 1862
Toimivalta:  Yhdysvaltain liittovaltion hallinto
Päätoimi­paikka:  Jamie L. Whitten, Washington (DC), Yhdysvallat
Ministeri:  Tom Vilsack
Työntekijöitä:  n. 100 000
Vuosibudjetti:  150 mrd. USD
Aiheesta muualla
Sivusto
Yhdysvaltain maatalousministeriö (engl. U.S. Department of Agriculture, lyh. USDA) on Yhdysvaltain hallinnon maanviljely-, maatalous- ja elintarvikepolitiikasta vastaava toimeenpano-osasto. USDA:n toimialaan kuuluvat elintarvikkeisiin, maatalouteen ja luonnonvaroihin liittyvät kysymykset.
Maatalousministeriön johtajana toimii Yhdysvaltain maatalousministeri.
Crunchyroll

| Crunchyroll |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  crunchyroll.com
Kaupallinen:  kyllä
Tyyppi:  video- ja suoratoistopalvelu
Rekisteröinti:  vaihtoehtoinen
Kielet:  englanti, japani, espanja, portugali
Omistaja:  Funimation
Avattu:  14. toukokuuta 2006
Similarweb-sija:  464. (kesäkuu 2023)
Nykyinen tila:  aktiivinen
Crunchyroll on animen, mangan ja draamasarjojen katsomiseen tarkoitettu verkkosivusto ja suoratoistopalvelu. Crunchyrollissa on yli 25 000 videota, joiden toistamiseen menisi yli 15 000 tuntia. Crunchyrollin palvelimet sijaitsevat Kaliforniassa, mutta sivustolla on myös toimisto Tokiossa. Crunchyroll on ollut jo useiden vuosien ajan suomalaisten käytetyin palvelu animen suoratoistamiseen,lähde? koska hyvin harva muu laillinen palvelu tarjoaa samanlaista palvelua Suomen alueelle. Tekijänoikeussyistä kaikkia palvelun animesarjoja ei ole lisensoitu suomalaisten nähtäviksi, mutta siitä huolimatta suomalaisille on näkyvillä palvelussa yli 200 animesarjaa. Animen lisäksi sivustolta löytyy myös mangaa.
Elokuussa 2021 Sony Picturesin omistama Funimation hankki Crunchyrollin yli miljardin dollarin hintaan. Kaupasta ilmoitettiin ensi kerran joulukuussa 2020, mutta se odotti hyväksyntää. Crunchyrollilla on yli 5 miljoonaa maksavaa tilaajaa maailmanlaajusesti ja 120 miljoonaa rekisteröitynyttä käyttäjää yli 200:ssa maassa.
Crunchyroll on perustettu vuonna 2006.
Helmikuussa 2024 Sony ilmoitti Funimationin yhdistämisestä Crunchyrolliin.
Palvelut

Ilmaiset käyttäjät saavat katsoa videoita SD-laadulla mainoskatkojen kera. Palvelusta maksaneet käyttäjät saavat katsoa videoita Full HD 1080p -laadulla, ilman mainoksia ja heillä on myös monia muita palveluita, joita ei ilmaiseksi saa. Maksaneet käyttäjät näkevät videolähetyksen yleensä noin tunnin kuluttua japanilaisesta TV-lähetyksestä. Crunchyrollissa toimii palvelun oma nettikauppa, josta voi ostaa aiheisiin kuuluvia tavaroita. Palvelusta maksaneet käyttäjät saavat tuotteista alennusta. Näiden lisäksi palvelu tarjoaa muun muassa aihekohtaiset uutiset, käyttäjäprofiilit, keskustelufoorumit sekä Crunchyroll Libraryn, joka on eräänlainen palvelun sisäinen versio Wikipediasta. Sivusto antaa myös työkalut käyttäjille muun muassa oman blogin, nettisivujen, fanisivujen, klubien ja foorumien tekoon.
Yhteensopivuus

Crunchyrollia käytetään enimmäkseen tietokoneella, kuten Windowsilla, Macillä taikka Linuxilla. Pääasia on, että laitteessa toimii Adobe Flash Player. Tämän lisäksi Crunchyroll toimii myös iPadeilla, iPhoneilla, Android laitteilla, joissakin digibokseissa, PlayStation 3, PS Vita, Nintendo Switch, ja Xbox 360 -pelikonsoleissa sovelluksen kautta sekä uusimmissa televisioissa.
Indiemateriaali

Sivustolla julkaistaan myös runsaasti indiemateriaalia, kuten indieanimea ja indiemangaa.
Tiheysfunktio

Normaalijakauman tiheysfunktion kuvaajaa kutsutaan "kellokäyräksi" tai "Gaussin käyräksi". Kun halutaan laskea todennäköisyys  \scriptstyle P(X\leq 0,75), integroidaan tiheysfunktio vasemmalta oikealle päin arvoon 0,75 asti. Määrätyn integraalin tulos on sama kuin keltaisella merkitty pinta-ala, joka on suoraan kysytty todennäköisyyden arvo.
Tiheysfunktio  (engl. probability density function ) on todennäköisyyslaskennassa ja tilastotieteessä jatkuvan satunnaismuuttujan todennäköisyyden jakautumista kuvaava todennäköisyysfunktio. Tiheysfunktiolla on läheinen yhteys tilastotieteessä käytettävään histogrammiin, jolla havainnollistetaan luokitellun aineiston arvojen jakautumista. Tiheysfunktioiden arvot eivät itsessään ole todennäköisyyksiä, mutta tiheysfunktion avulla voidaan laskea todennäköisyydet käyttämällä määrättyä integraalia. Tiheysfunktio määrittelee satunnaismuuttujan täysin, ja sen avulla voidaan määrittää satunnaismuuttujan kaikki ominaisuudet.
Nimityksistä

Satunnaismuuttujan todennäköisyysfunktio on tiheysfunktiolle yläkäsite, jossa diskreetin satunnaismuuttujan pistetodennäköisyysfunktio on tiheysfunktiolle rinnakkaiskäsite. Tiheys- ja pistetodennäköisyysfunktioilla on varsin erilaiset ominaisuudet ja matemaattiset vaatimukset, joten on perusteltua kutsuakin näitä eri nimillä. Tiheysfunktion nimitykset muilla kielillä ovat suomalaisen nimityksen kanssa vastaavia, mikä voidaan todeta esimerkiksi engl. probability density function (eli PDF), saks. Wahrscheinlichkeitsdichtefunktion (eli WDF) tai ransk. densité de probabilité.
Tiheysfunktiota kutsutaan joskus myös todennäköisyyden massafunktioksi, jotta nimityksen mieleyhtymä todennäköisyyden kasautumisesta tietyille arvoalueille korostuisi. Samaa yritetään kenties tiheys-sanan käytöllä. Muutamilla muilla käsitteillä, kuten esimerkiksi momenteilla, etsitään kenties vertailukohtia mekaniikasta.
Normaalijakauman tiheysfunktion kuvaajaa kutsutaan yleisesti "kellokäyräksi" tai "Gaussin käyräksi".
Määritelmä

Satunnaismuuttuja  X on jatkuva, jos on olemassa sellainen funktio  f(x)\geq 0, että kaikille reaaliakselin väleille  [a,b] on
Tätä funktiota  f(x) kutsutaan tiheysfunktioksi. Satunnaismuuttujan jatkuvuuden edellytys on, että mitkä tahansa todennäköisyydet tulee voida laskea tiheysfunktion määrättyjen integraalien avulla yksikäsitteisellä tavalla. Samalla käy ilmi tiheysfunktion kytkentä todennäköisyyteen.
Kukin yksittäinen satunnaismuuttujan arvo on alkeistapaus. Kaikki mahdolliset alkeistapaukset muodostavat yhdessä perusjoukon. Kun ajatellaan tiheysfunktiota, on sen määrittelyjoukko ja satunnaismuuttujan perusjoukko sama joukko. Yksittäiset määrittelyjoukon kohdat ovat satunnaismuuttujan alkeistapauksia. Tapahtumaa, joka koostuu usein useista alkeistapauksista, merkitään tavallisesti lukujoukkona esimerkiksi lukuvälinä. Lukuvälit rajaavat perusjoukosta suuren osan alkeistapauksista itseensä ja loput perusjoukon alkeistapauksista muodostavat vastatapahtuman. Määritelmä esittää, miten lukuvälin arvojen muodostama tapahtumasta voidaan laskea sen todennäköisyys.
Tiheysfunktio voidaan määritellä myös kertymäfunktion (katso alla) derivaattanakin
mikäli se vain on derivoituva funktio.
Määritelmä > Kertymä- eli jakaumafunktio

Todennäköisyyksien laskemiseksi tulee tiheysfunktiosta ottaa määrätty integraali. Tämä voi tulla vaivalloiseksi tai se voi olla jopa mahdotontakin, sillä kaikille tiheysfunktioille integraalia ei voida määrittää lausekkeen muodossa (esimerkiksi normaalijakauma). Näiden tapausten todennäköisyydet lasketaan numeerisen analyysin avulla likiarvoina ja tulokset kootaan taulukoiksi.
Toistuvan integroimisen välttää antamalla todennäköisyydet valmiiksi integroituna lausekkeena, jota kutsutaan kertymäfunktioksi  F(x). Kertymäfunktion avulla todennäköisyydet saadaan funktioiden arvojen aritmeettisilla laskutoimituksilla. Yleisin tapa on määrittää todennäköisyys tapahtumana, joka sisältää alkeistapaukset tiettyyn arvoon  a asti:
Esimerkiksi eksponenttijakaumassa satunnaismuuttujan  X tiheysfunktio on
joka on määritelty  [0,\infty ). Sen kertymäfunktio  F(x) saadaan määritettyä integroimalla se ensin välin  [0,a] yli
Kun ylärajaksi merkitään  x, saadaan kertymäfunktion lauseke
Kertymäfunktiolla voidaan nyt laskea todennäköisyys integroimatta kertaakaan (parametrilla  \lambda =0{,}33)
Vaikka kertymäfunktio on todennäköisyyksien laskemisessa käytännöllisempi, tarvitaan tiheysfunktiota edelleen tunnuslukujen laskemisessa.
Esimerkki

Tasaisen jatkuvan jakauman tiheysfunktio saa saman arvon kaikkialla perusjoukkonsa alueella. Mitä leveämpi on perusjoukko, sen pienempiä ovat tiheysfunktion arvot. Jos tiheysfunktio saa arvoja väliltä  [4,8], tulee tiheysfunktion arvoksi 0,25, sillä  (8-4)\cdot 0{,}25=1. Tasaisen jakauman tiheysfunktion arvot välillä  [a,b] ovat aina välin pituuden käänteisluku eli  {\frac {1}{b-a}}.
Yhteys tilastotieteeseen

Tiheysfunktio voidaan ajatella syntyvän satunnaismuuttujan antamien arvojen eli ulostulojen tilastollisesta histogrammista. Kun ulostulojen määrää kasvatetaan hyvin suureksi, voidaan luokittelua tihentää ja silloin pylväistä tulee hyvin kapeita. Kapeiden pylväiden yläpäät piirtävät melko sileän käyrän, joka tulee pylväiden kaventamisprosessin edetessä lähestymään tiheysfunktiota. Tiheysfunktio edustaa sellaista "histogrammia", jossa on ääretön määrä ulostuloja ja olemattoman kapeat luokat. Histogrammilla voidaan laskea prosentteina erilaisien tapahtumien osuuksia, joita voidaan tulkita tilastollisen todennäköisyyden tulkinnan mukaan todennäköisyyksien likiarvoiksi. Histogrammin alue ja tiheysfunktion alle jäävä alue voidaan siten tulkita samaksi asiaksi. Pinta-alaa, joka jää tiheysfunktion käyrän alle, kutsutaan joskus "todennäköisyysmassaksi". Tiheysfunktion arvo  f(a) tietyssä kohdassa  a kertoo vain "todennäköisyysmassan" korkeuden kyseisessä kohdassa x-akselia.
Ominaisuuksia > Ei-negatiivisuus ja epäjatkuvuuskohdat

Tiheysfunktiolta vaaditaan yleisesti, että
kaikille reaaliluvuille. Tämä varmistaa sen, että määrätyt integraalit eli todennäköisyydet olisivat positiivisia tai ainakin ei-negatiivisia.
Määrätyn integraalin ominaisuuksista johtuen funktion äärellinen määrä epäjatkuvuuskohtia ei vielä estä integraalin laskemista. Integraalilaskennossa jokainen yksittäisen pisteen integraali saa arvokseen nolla, joten äärellinen määrä puuttuvia pisteitä ei pienennä määrätyn integraalin arvoa. Asia muuttuu silloin, jos epäjätkuvuuskohtia on numeroituvasti tai ylinumeroituvasti ääretön määrä.
Ominaisuuksia > Normitus

Mikä tahansa funktio ei voi olla tiheysfunktio. Ei-negatiivisuuden lisäksi tiheysfunktion avulla muodostettavat todennäköisyydet tulisivat kaikki olla satunnaismuuttujan todennäköisyyksien mukaisia. Tämä ominaisuus johtaa myös siihen, että koko perusjoukon sisältävän välin  \Omega :=[a,b] todennäköisyys ja samalla tiheysfunktion määrätyn integraalin arvo tällä välillä on yksi:
Tämä ehto normittaa funktion. Eräissä tapauksissa jälkimmäinen päätepiste voi olla ääretön tai ensimmäinen päätepiste voi olla "miinus ääretön". Silloin tulee myös epäoleellinen integraali toteuttaa ehdon
Ominaisuuksia > Yksittäisen pisteen todennäköisyys

Diskreetin satunnaismuuttujan kullakin yksittäisellä arvolla on nollasta poikkeava todennäköisyys. Tämä johtuu satunnaismuuttujan perusjoukon äärellisestä tai numeroituvasti äärettömästä koosta. Tämän perusteella kukin lukuarvo esiintyy "kohtuullisen" usein satunnaismuuttujan ulostulojen joukossa. Jatkuvan satunnaismuuttujan jakaumassa mahdollisia reaalilukuarvoisia arvoja on ylinumeroituvasti ääretön määrä, jolloin yksittäisen lukuarvon esiintyminen on "äärimmäisen harvinaista". Usein tulkitaankin, että sen esiintymistodennäköisyys on "nolla". Tässä on kuitenkin ristiriita käytännön kanssa, sillä satunnaismuuttujahan antaa aina tulokseksi joitakin lukuarvoja. Ainakaan näiden arvojen todennäköisyys ei voi olla "tasan nolla", sillä silloinhan niitä ei esiintyisi ollenkaan. Koska yksittäiset satunnaismuuttujan arvot ovat selvästi mahdollisia, mutta kuitenkin äärimmäisen epätodennäköisiä, voi niiden todennäköisyyttä pitää "melkein nollana". Syntyvä paradoksi kierretään välttämällä jatkuvien satunnaismuuttujien tapauksissa yksittäisten tapauksien todennäköisyyksien laskemista ja summaamista.
Todennäköisyyksiä lasketaankin vain tapahtumille, jotka muodostavat lukusuoralla välejä  \scriptstyle [a,b]. Todennäköisyys, että seuraava satunnaismuuttujan arvo on jokin välin sisältävistä luvuista, lasketaan määrättyllä integraalilla
Huomaa, että edellisen selostuksen nojalla voidaan pitää seuraavia todennäköisyyksiä yhtäsuurina:
sillä avoimella välillä puuttuvan päätepisteen lisäys on todennäköisyydessä vain "nollan" lisäämistä tulokseen. Tämän ymmärtää helposti määrätyn integraalin ominaisuudesta, jossa
Integraalin sisältävä määritelmä on käytännöllinen myös sen vuoksi, että se sallii tiheysfunktiolle joitakin yksittäisiä, eli äärellisen määrän, epäjatkuvuuskohtia ilman, että integraalin laskemisessa tulisi ongelmia.
Ominaisuuksia > Epäoleellinen integraali

Jos epäoleelliset integraalit ovat olemassa, voidaan laskea myös
Todennäköisyys, että seuraava satunnaismuuttujan arvo on jokin perusjoukon luvuista, on luonnollisesti yksi (tapahtuu aina). Välin rajat voidaan merkitä äärettömän kauaksi toisistaan, vaikka perusjoukko voikin olla rajoitettu. Tällöin
raja-arvon määrittämässä mielessä.
Tunnuslukuja: Momentit

Jatkuvien satunnaismuuttujien jakaumien tunnuslukuja on lukuisia. Odotusarvo merkitään ja määritellään
Kyseessä on epäoleellinen integraali ja se on olemassa vain, kun se suppenee itseisesti. Mikäli perusjoukko on rajoitettu esimerkiksi välille  [a,b], voidaan odotusarvo laskea määrätyllä integraalilla
Odotusarvoa kutsutaan myös ensimmäiseksi momentiksi, sillä se on ensimmäinen pitkässä momenttien sarjassa. Yleinen määritelmä n:nelle momentille on
Keskusmomenteiksi tai keskeismomentiksi kutsutaan niitä odostusarvoja, jotka lasketaan erotuksista  X-\mu . Ne määritellään muuten samalla tavalla kuin tavalliset momentit eli origomomentit:
Näistä toinen keskusmomentti on varianssi:
josta saadaan neliöjuurella keskihajonta
Kaikki momentit saadaan momentit generoivasta funktiosta
Tiheysfunktion kuvaajia

Beta-jakauman odotusarvon sijainti
Burrin jakaumia eri parametreillä
Cauchyn jakaumia eri parametreillä
Khi-jakaumia
χ²-jakaumia
Eksponenttijakaumia kolmella parametrillä
Frechet-jakaumia eri parametreillä
Gammajakaumia eri parametreillä
Maxwell-Boltzmannin jakaumia eri parametreillä
Normaalijakaumia neljällä parametriparilla
Pareto-jakaumia eri parametreillä
Rayleigh-jakaumia eri parametreillä
Tasajakauma
Aiheesta muualla

Weisstein, Eric W.: Continuous Distribution (Math World – A Wolfram Web Resource) Wolfram Research. (englanniksi)
Kolmen tasajakauman tiheysfunktiot samassa koordinaatistossa. Sinisen kuvaajan tiheysfunktio saa arvon 0,25 jokaisessa perusjoukkonsa pisteessä.
Histogrammin ja tiheysfunktion suhde selviää paremmin, jos ulostuloja on runsaammin ja pylväiden luokkavälejä kavennetaan lisää.
Sebastian Dahlström

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 5. marraskuuta 1996 (ikä 28)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 183 cm
Seura
Seura: IFK Mariehamn
Pelinumero: 8
Junioriseurat
0000–2008: HPS
2009–2014: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2015–2016 | Klubi 04 | 24 | (6) |
| 2015–2019 | HJK | 100 | (10) |
| 2020–2021 | Sheriff Tiraspol | 16 | (1) |
| 2021 | HJK | 7 | (0) |
| 2021 | → Klubi 04 | 3 | (2) |
| 2022–2023 | KuPS | 38 | (1) |
| 2024– | IFK Mariehamn | 25 | (4) |
Maajoukkue
| 2011 | Suomi U15 | 4 | (1) |
| 2012 | Suomi U16 | 12 | (0) |
| 2017–2018 | Suomi U21 | 12 | (1) |
| 2019 | Suomi | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. lokakuuta 2016.
Sebastian Dahlström (s. 5. marraskuuta 1996 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa IFK Mariehamnia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Dahlström on edustanut juniorina sekä Helsingin Palloseuraa että Helsingin Jalkapalloklubia. Kaudella 2015 hän pelasi HJK:n farmijoukkueessa Klubi 04:ssä 23 Kakkosen ottelua viimeistellen kuusi maalia. Lisäksi hän pelasi kaksi nousukarsintaottelua. Samalla kaudella hän toimi HJK:n nuorten joukkueen kapteenina UEFA Youth Leaguessa. Veikkausliigassa hän teki debyyttinsä toukokuussa 2016 Tampereen Ilvestä vastaan onnistuen heti maalinteossa.
Dahlströmillä on salibandystä Suomen-mestaruus B- ja C-junioreista.
Saamelaisten historia

Saamelaisten historia juontaa muiden uralilaisten kansojen tavoin Volgan seudulle, nykyisen Venäjän alueelle. Saamelaisten juuret ovat kivikaudella tekstiilikeramiikkaa valmistaneissa ihmisissä, jotka alkoivat liikkua uralilaisten kielten alkukodista, Volgan keski- ja yläjuoksun alueelta luoteeseen toisen vuosituhannen toisella ja kolmannella neljänneksellä ennen ajanlaskun alkua. Ryhmät käyttivät siirtymiseensä ikivanhoja, jo vuosituhansia käytössä olleita Pohjois-Venäjän jokireittejä. Kielellisesti he olivat länsiuralilaisia. Suomeen nämä ryhmät saapuivat aikaisintaan noin 1600 tai 1500 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Näiden yhteisöjen Sisä-Suomen järvialueelle päätyneistä jäsenistä muodostuivat myöhemmin saamelaiset.
Tekstiilikeramiikan levinneisyyden perusteella näiden, alun perin samaa kieltä puhuneiden yhteisöjen jäseniä, jäi myös Karjalaan, Laatokan ja Ilmajärven välimaille ja myös vielä edemmäs itään ja kaakkoon. Näistä kansoista kaikki muut paitsi saamelaiset ovat sulautuneet historian saatossa joko slaavilaisiin, itämerensuomalaisiin tai muihin suomalais-ugrilaisiin kansoihin. Geneettisten isälinjojen pohjalta voidaan arvella, että valtaosa Suomeen vaeltaneista saamelaisten esivanhemmista ei siirtynyt muualle suomalaisten kielellisten esivanhempien saapuessa maahan aikaisintaan noin 800-luvulla eaa., vaan he vaihtoivat kielensä ajan saatossa itämerensuomeksi.
Keskeisiä vaiheita saamelaisten historiassa ovat siirtyminen keräilystä poronhoitoon, Ruotsin ja Norjan sekä suomalaisten ja venäläisperäisten pomorien ja karjalaisten tulo asuttamaan ja viljelemään maata, heidän tuomansa kulkutaudit ja kristinusko. Myöhemmin on saamelaisuutta pyritty jopa hävittämään. Nykyään vähemmistökansojen kulttuureja ja kieliä on ryhdytty elvyttämään.