stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Proterotsooinen eoni

| Geologinen ajanlasku> Alkamisaika milj. v sitten | Geologinen ajanlasku> Aioni |
| --- | --- |
542: fanerotsooinen
2 500: proterotsooinen
4 000: arkeeinen
4 570: hadeeinen
Proterotsooinen eoni on geologinen ajanjakso 2 500–542 miljoonaa vuotta sitten. Proterotsooisella ajalla mantereista tuli vakaita, happi lisääntyi ilmakehässä ja syntyi supermantereita monien mantereiden törmätessä toisiinsa. Edellisellä arkeeisella eonilla syntynyt elämä kehittyi bakteerien ja sinilevien kaltaisista alkeistumallisista ensin aitotumaisiksi 2,5–1,5 miljardia vuotta sitten. Monisoluiset syntyivät ehkä 1,5–1,0 miljardia vuotta sitten, viimeistään niitä oli noin 800 miljoonaa vuotta sitten, jolloin useimmat bakteerimatot, stromatoliitit oli syöty. Ajalta noin 2,0–1,8 miljardia vuotta sitten on rautaraitoja, niitä lienee syntynyt eniten noin 2,5–2,0 miljardia vuotta sitten raudan hapettuessa ilmakehässä olleen vapaan hapen takia. Ilmakehän vapaa happi lienee ollut fotosynteesin ja bakteerien kemiallisen toiminnan aikaansaamaa.
Vihreät levät syntyivät ehkä noin 1,3 miljardia vuotta sitten ja alkueläimiä saattoi olla hieman alle miljardi vuotta sitten. Ensimmäiset jääkaudet koettiin ainakin jo 2,3 miljardia vuotta sitten. Happipitoinen ilmakehä syntyi välillä 2,0–0,5 miljardia vuotta sitten.
Jättiläismanner Rodinia syntyi noin 1,1 miljardia vuotta sitten. Kauden lopulla ediacarakaudella noin 570 miljoonaa vuotta sitten eli ainakin kymmeniä alkueläinlajeja. Viimeistään proterotsooisen kauden lopussa maan lämpötila oli suunnilleen sama kuin myöhemmin fanerotsooisella kaudella, mutta melko varmasti jo kauden alussa.
Kauden jako

Paleoproterotsooinen maailmankausi 2 500–1 600 miljoonaa vuotta sitten
Mesoproterotsooinen maailmankausi 1 600–1 000 miljoonaa vuotta sitten
Neoproterotsooinen maailmankausi 1 000–542 miljoonaa vuotta sitten
Tai myös
<Varhaisproterotsooinen (Proterofyyttinen)
Myöhäisproterotsooinen (Paleofyyttinen)
Veikkausliigan kausi 2012

| Veikkausliigan kausi 2012 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  15. huhtikuuta 2012 – 27. lokakuuta 2012
Mestari:  HJK
Toinen sija:  FC Inter
Kolmas sija:  TPS
Pudonneet joukkueet:  FC Haka
Paras maalintekijä:  Irakli Sirbiladze
Yleisökeskiarvo:  2036
Alempi sarjataso:  Ykkösen kausi 2012
  ← 2011 :  2013 → 
Veikkausliigan kausi 2012 oli Suomen jalkapallon pääsarjan Veikkausliigan 23. kausi. Helsingin Jalkapalloklubi voitti neljännen peräkkäisen mestaruutensa, mihin saavutukseen ei aiemmin mikään muu seura ole pystynyt Suomen pääsarjassa. Hopeaa voitti FC Inter Turku ja pronssia Turun Palloseura. Liigasta putosi Valkeakosken Haka.
Edellisellä kaudella Ykköseen putosi Rovaniemen Palloseura ja tilalle nousi FC Lahti.
Kausi pelattiin 12 joukkueen kolminkertaisena sarjana. Kolmannella kierroksella edelliskauden kuusi parasta joukkuetta saivat kuusi kotiottelua ja muut viisi kotiottelua.
Joukkueet kaudella 2012

FC Honka
| Joukkue | Kaupunki | Kotikenttä | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FC Honka | Espoo | Tapiolan urheilupuisto | 1975 |  Mika Lehkosuo |
| FC Inter | Turku | Veritas-stadion | 1990 |  Job Dragtsma |
| FC Lahti | Lahti | Lahden stadion | 1996 |  Tommi Kautonen |
| FF Jaro | Pietarsaari | Pietarsaaren keskuskenttä | 1965 |  Alexei Eremenko |
| Haka | Valkeakoski | Tehtaan kenttä | 1934 |  Sami Ristilä /  Juha Malinen |
| HJK | Helsinki | Sonera Stadium | 1907 |  Antti Muurinen |
| IFK Mariehamn | Maarianhamina | Wiklöf Holding Arena | 1919 |  Pekka Lyyski |
| JJK | Jyväskylä | Harjun stadion | 1992 |  Kari Martonen |
| KuPS | Kuopio | Kuopion keskuskenttä | 1923 |  Esa Pekonen |
| MyPa | Kouvola | Saviniemi | 1947 |  Toni Korkeakunnas |
| TPS | Turku | Veritas-stadion | 1922 |  Marko Rajamäki |
| VPS | Vaasa | Hietalahden jalkapallostadion | 1924 |  Olli Huttunen |
Sarjataulukko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HJK | 33 | 19 | 7 | 7 | 63 | 33 | +30 | 64 | Mestari 2013–2014 Mestarien liigan 2. karsintakierrokselle |
| 2 | FC Inter | 33 | 17 | 7 | 9 | 57 | 42 | +15 | 58 | Hopea 2013–2014 Eurooppa-liigan 1. karsintakierrokselle |
| 3 | TPS | 33 | 16 | 6 | 11 | 55 | 33 | +22 | 54 | Pronssi 2013–2014 Eurooppa-liigan 1. karsintakierrokselle |
| 4 | IFK Mariehamn | 33 | 13 | 12 | 8 | 50 | 43 | +7 | 51  |  |
| 5 | FC Lahti | 33 | 16 | 2 | 15 | 45 | 49 | −4 | 50  |  |
| 6 | MYPA | 33 | 13 | 10 | 10 | 39 | 33 | +6 | 49  |  |
| 7 | FC Honka | 33 | 12 | 7 | 14 | 37 | 38 | −1 | 43  |  |
| 8 | VPS | 33 | 12 | 7 | 14 | 36 | 38 | −2 | 43  |  |
| 9 | JJK | 33 | 12 | 4 | 17 | 54 | 65 | −11 | 40  |  |
| 10 | KuPS | 33 | 10 | 6 | 17 | 39 | 53 | −14 | 36  |  |
| 11 | FF Jaro | 33 | 8 | 9 | 16 | 28 | 51 | −23 | 33  |  |
| 12 | Haka | 33 | 9 | 5 | 19 | 32 | 57 | −25 | 32 | Putoaa Ykköseen |
Sarjataulukko > Ottelut

| Kotij>  \ Vierasj.  | Kotij>  \ Vierasj.  | HJK   | Inter   | TPS   | IFKM   | Lahti   | MYPA   | Honka   | VPS   | JJK   | KuPS   | Jaro   | Haka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Jalkapalloklubi | HJK   | ● | 1–1 2–1 | 0–0 | 5–1 3–1 | 2–0 2–0 | 1–1 | 1–0 3–0 | 3–3 | 2–0 | 4–1 2–0 | 0–0 4–1 | 1–0  |
| FC Inter | Inter | 2–0 | ● | 0–0 3–3 | 1–0 0–3 | 2–0 | 2–0 | 2–1 | 2–0 1–1 | 3–2 2–1 | 1–4 2–1 | 3–1 1–1 | 4–1  |
| Turun Palloseura | TPS   | 1–2 3–1 | 4–1 | ● | 1–1 | 4–0 | 1–0 0–1 | 2–1 | 1–0 1–0 | 1–0 2–3 | 3–0 | 1–2 2–3 | 9–2 2–0  |
| IFK Mariehamn | IFKM  | 2–0 | 2–1 | 1–0 2–1 | ● | 2–2 2–0 | 2–2 0–0 | 1–1 0–0 | 0–0 | 3–3 | 2–0 1–1 | 2–0 | 1–0  |
| FC Lahti | Lahti | 3–0 | 4–3 0–5 | 1–0 2–0 | 2–0 | ● | 3–1 0–0 | 3–2 2–1 | 1–0 | 2–1 | 2–1 | 0–2 | 0–1 1–0  |
| Myllykosken Pallo -47 | MYPA  | 1–4 1–0 | 0–0 4–0 | 1–1 | 2–1 | 3–1 | ● | 0–0 | 1–1 1–0 | 2–1 0–1 | 1–1 | 2–0 | 1–0 3–1  |
| FC Honka | Honka | 1–0 | 3–0 2–1 | 0–1 0–2 | 2–2 | 3–2 | 1–1 2–1 | ● | 1–2 1–1 | 3–0 0–2 | 2–1 1–0 | 2–0 | 2–2  |
| Vaasan Palloseura | VPS   | 1–3 1–0 | 0–2 | 1–3 | 1–3 1–2 | 1–3 2–1 | 2–0 | 2–0 | ● | 2–0 | 0–1 | 2–1 1–1 | 0–1 2–1  |
| JJK Jyväskylä | JJK   | 3–6 0–3 | 0–0 | 2–1 | 3–2 5–2 | 3–1 2–1 | 0–3 | 0–1 | 1–2 0–2 | ● | 1–5 | 4–2 1–1 | 5–0 1–4  |
| Kuopion Palloseura | KuPS  | 0–3 | 0–6 | 1–3 1–1 | 2–0 | 1–0 1–2 | 2–0 1–2 | 0–2 | 2–1 0–3 | 2–3 2–2 | ● | 1–0 | 1–1 3–0  |
| FF Jaro | Jaro  | 2–2 | 0–1 | 0–1 | 3–3 0–3 | 2–1 0–2 | 0–3 2–0 | 1–0 0–1 | 0–0 | 0–3 | 1–1 1–0 | ● | 1–0  |
| FC Haka | Haka  | 2–2 0–1 | 1–2 0–2 | 1–0 | 1–1 0–2 | 0–3 | 3–1 | 1–0 2–1 | 0–1 | 3–1 | 0–2 | 0–0 4–1 | ●  |
Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| HJK | 17 | 63 882 | 3757 |
| TPS | 17 | 51 733 | 3043 |
| JJK | 17 | 43 619 | 2565 |
| Inter | 17 | 39 645 | 2332 |
| VPS | 16 | 36 208 | 2263 |
| Honka | 17 | 27 791 | 1634 |
| KuPS | 17 | 26 777 | 1575 |
| Jaro | 16 | 23 874 | 1492 |
| FC Lahti | 16 | 23 539 | 1471 |
| Haka | 16 | 22 276 | 1392 |
| MYPA | 16 | 21 986 | 1374 |
| MIFK | 16 | 21 913 | 1369 |
| Yhteensä | 198 | 403 243 | 2036 |
Parhaat maalintekijät

17 maalia:
Irakli Sirbiladze (FC Inter)
16 maalia:
Aleksei Kangaskolkka (IFK Mariehamn)
15 maalia:
Steven Morrissey (VPS)
14 maalia:
Pekka Sihvola (MYPA)
12 maalia:
Tamás Gruborovics (JJK)
Mika Ojala (FC Inter)
Demba Savage (HJK)
11 maalia:
Joel Pohjanpalo (HJK)
Aleksi Ristola (TPS)
Kymmenen maalia:
Mikko Innanen (JJK)
Juho Mäkelä (HJK)
Babatunde Wusu (JJK)
Tim Väyrynen (FC Honka)
Yhdeksän maalia:
Petteri Forsell (IFK Mariehamn)
Kahdeksan maalia:
Dennis Okaru (TPS)
Jarno Parikka (VPS)
Akseli Pelvas (HJK)
Shane Robinson (Haka)
Jussi Vasara (FC Honka)
Mika Ääritalo (TPS)
Joukkueet eurokentillä (kilpailut kaudella 2012-13)

Mestarien liiga:
HJK pääsi suoraan toiselle karsintakierrokselle ja voitti siellä islantilaisen KR Reykjavík:in, mutta kolmannella se hävisi skotlantilaiselle Celtic FC:lle.
Eurooppa-liiga:
JJK voitti ensimmäisellä karsintakierroksella norjalaisen Stabæk IF:n, mutta toisella se hävisi montenegrolaiselle FK Zeta:lle.
MYPA voitti ensimmäisellä karsintakierroksella walesilaisen Cefn Druids AFC:n, mutta toisella se hävisi romanialaiselle Rapid Bukarest:ille.
KuPS voitti ensimmäisellä karsintakierroksella walesilaisen Llanelli AFC:n ja toisella israelilaisen Maccabi Netanya FC:n, mutta kolmannella se hävisi turkkilaiselle Bursaspor:ille.
FC Inter pääsi suoraan toiselle karsintakierrokselle ja hävisi siellä hollantilaiselle FC Twente:lle.
HJK pääsi suoraan neljännelle karsintakierrokselle ja hävisi siellä espanjalaiselle Athletic Bilbao:lle.
Palkinnot > Kuukauden pelaajat

| Kuukausi | Pelaaja | Joukkue |  |
| --- | --- | --- | --- |
| huhtikuu | Magnus Bahne | FC Inter |  |
| toukokuu | Tamás Gruborovics | JJK |  |
| kesäkuu | Sampo Koskinen | FC Honka |  |
| heinäkuu | Petteri Forsell | IFK Mariehamn |  |
| elokuu | Pekka Sihvola | MYPA |  |
| syyskuu | Irakli Sirbiladze | FC Inter |  |
| lokakuu | Rasmus Schüller | HJK |  |
Palkinnot > Kuukauden valmentajat

| Kuukausi | Valmentaja | Joukkue |  |
| --- | --- | --- | --- |
| huhtikuu | Toni Korkeakunnas | MYPA |  |
| toukokuu | Pekka Lyyski | IFK Mariehamn |  |
| kesäkuu | Alexei Eremenko | FF Jaro |  |
| heinäkuu | Marko Rajamäki | TPS |  |
| elokuu | Toni Korkeakunnas | MYPA |  |
| syyskuu | Tommi Kautonen | FC Lahti |  |
| lokakuu | Antti Muurinen | HJK |  |
Palkinnot > Kuukauden joukkueet

| Kuukausi | Maalivahti | Puolustajat | Keskikenttäpelaajat | Hyökkääjät |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| huhtikuu | Magnus Bahne (FC Inter) | O’Brian Woodbine (VPS) Ari Nyman (FC Inter) Jani Lyyski (IFK Mariehamn) Niko Kukka (MYPA) | Mika Ojala (FC Inter) Petteri Forsell (IFK Mariehamn) Henri Lehtonen (FC Inter) | Aleksi Ristola (TPS) Irakli Sirbiladze (FC Inter) Pekka Sihvola (MYPA) |  |
| toukokuu | Simon Nurme (IFK Mariehamn) | Ville Nikkari (FC Inter) Mathias Lindström (HJK) Liam O’Neil (VPS) Mikko Sumusalo (HJK) | Demba Savage (HJK) Mika Ojala (FC Inter) Tamás Gruborovics (JJK Jyväskylä) Petteri Forsell (IFK Mariehamn) Sebastian Mannström (HJK) | Steven Morrissey (VPS) |  |
| kesäkuu | Henrik Moisander (TPS) | Sampo Koskinen (FC Honka) Ilja Vaganov (FF Jaro) Ville Koskimaa (VPS) Jarkko Värttö (IFK Mariehamn) | Ats Purje (KuPS) Shane Robinson (Haka) Edgar Bernhardt (FC Lahti) | Mattias Wargh (FF Jaro) Frank Jonke (FF Jaro) Steven Morrissey (VPS) |  |
| heinäkuu | Bouna Coundoul (VPS) | Tapio Heikkilä (FC Honka) Liam O’Neil (VPS) Maksim Vasiljev (FF Jaro) | Mika Ojala (FC Inter) Petteri Pennanen (TPS) Joni Kauko (FC Inter) Moshtagh Yaghoubi (FC Honka) Petteri Forsell (IFK Mariehamn) | Tim Väyrynen (FC Honka) Aleksei Kangaskolkka (IFK Mariehamn) |  |
| elokuu | Antti Kuismala (MYPA) | Ville Koskimaa (VPS) Tuomas Aho (MYPA) Ari Nyman (FC Inter) Jukka Sinisalo (FC Lahti) | Mika Mäkitalo (FC Lahti) Mika Väyrynen (HJK) Toni Kolehmainen (TPS) Petteri Pennanen (TPS) | Pekka Sihvola (MYPA) Aleksi Ristola (TPS) |  |
| syyskuu | Henrik Moisander (TPS) | Heikki Aho (FF Jaro) Jani Tanska (TPS) Mikko Hauhia (FC Lahti) | Mattias Wiklöf (IFK Mariehamn) Dennis Okaru (TPS) Johan Brunell (FF Jaro) Rasmus Schüller (HJK) Erfan Zeneli (HJK) | Ariel Ngueukam (FC Lahti) Irakli Sirbiladze (FC Inter) |  |
| lokakuu | Ville Wallén (HJK) | Rami Hakanpää (HJK) Tapio Heikkilä (FC Honka) Mikko Hauhia (FC Lahti) | Matti Klinga (FC Lahti) Demba Savage (HJK) Rasmus Schüller (HJK) Antti Mäkijärvi (FC Honka) Juha Pirinen (Haka) | Joel Pohjanpalo (HJK) Sherif Ashraf (FF Jaro) |  |
Okinawan prefektuuri

| Okinawan prefektuuri 沖縄県 |
| --- | --- |
 Shurin linna Nahassa
 Lippu:  Symboli
 Okinawan prefektuurin sijainti Japanissa. Saaria esittävä pala on siirretty suhteessa pääsaarten karttaan.
Valtio:  Japani
Alue:  Nanseisaaret, Kyūshū
Kuntia:  41
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Naha
 – kuvernööri:  Denny Tamaki
Pinta-ala:  2 276,49 km² (44.)
Väkiluku (1.10.2022):  1 467 480 (28.)
 – väestötiheys:  580 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Pinus luchuensis
 – kukka:  Kirjokorallipuu
 – lintu:  Okinawantikka
 – kala:  Pterocaesio digramma
 – perhonen:  Idea leuconoe
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-47
 
Prefektuurin internetsivut
Okinawan prefektuuri (jap. 沖縄県, Okinawa-ken) on Japanille kuuluva prefektuuri, jota ympäröivät Tyyni valtameri ja Itä-Kiinan meri. Se käsittää Ryūkyū-saarten eteläisimmät saaret (pohjoisimmat kuuluvat Kagoshiman hallintoalueeseen).
Okinawan prefektuuriin kuuluu runsaat 160 saarta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on 2 276 neliökilometriä. Prefektuurin pääsaari on Okinawa-hontō, jolla sijaitsee myös Okinawan pääkaupunki Naha. Okinawan asukasluku oli vuonna 2020 toimitetun väestönlaskennan mukaan noin 1,47 miljoonaa.
Nahan Shurin alue oli Ryūkyū-kuningaskunnan pääkaupunki ennen kuin Okinawasta tuli osa Japania vuonna 1879. Toisessa maailmansodassa Okinawan alueella käytiin Tyynen valtameren alueen suurin maihinnousutaistelu. Japanin antauduttua Okinawa oli 27 vuotta Yhdysvaltain miehittämä.
Okinawan pääkieli on japani, vaikka alueella puhuttu murre poikkeaa standardikielestä. Prefektuurin hallinto jakautuu yhteentoista kaupunkiin ja 30 muuhun kuntaan.
Maantiede

Okinawan prefektuuri on Tyynen valtameren ja Itä-Kiinan meren ympäröimä Japanin eteläisin ja läntisin prefektuuri, joka sijaitsee  24. ja 28. pohjoisten leveyspiirien välissä. Prefektuuri käsittää Ryūkyū-saarten eteläisimmät saaret. Pohjoisimmat Ryūkyū-saaret kuuluvat Kagoshiman prefektuuriin.
Okinawan yli 1 000 kilometrin pituudelle ulottuvaan prefektuuriin kuuluu runsaat 160 saarta, joista osa on asumattomia. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 2 276 neliökilometriä. Pohjoisin asuttu saari on Iheya ja eteläisin Hateruma. Prefektuurin läntisin saari Yonaguni sijaitsee lähempänä Taiwania kuin Manner-Japania.
Maantiede > Ilmasto ja luonto

Okinawan on ainut Japanin prefektuuri, jonka koko alueella vallitsee subtrooppinen ilmasto. Prefektuurin pääkaupunki Nahassa vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on noin 29 celsiusastetta. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 17 celsiusastetta. Toukokuun ja kesäkuun välillä on lyhyt sadekausi. Elo- ja syyskuussa alueella voi esiintyä taifuuneja.
Okinawan alueella on runsaasti kasvillisuutta ja villieläimiä. Prefektuuri on kuuluisa iriomotenkissasta ja okinawantikasta. Okinawan prefektuuri on tunnettu myös kauniista rannoistaan, koralliriutoistaan ja kirkkaasta turkoosista vedestä.
Historia > Ryūkyū-kuningaskunta

Okinawa on 1300–1800-luvuilla kuulunut itsenäiseen Ryūkyūn kuningaskuntaan, jolla oli oma erillinen kielensä, uskontonsa ja kulttuurinsa. Ryūkyū-kuningaskunnalla oli pitkäaikainen kauppasuhde Kiinaan. 1400-luvulla Ryūkyū-kuningaskunta muodosti Ming-dynastian kanssa tribuuttisuhteen ja kukoisti seuraavat 200 vuotta. Maantieteellisen edun ansiosta kuningaskunta pystyi avaamaan kauppareittejä Kaakkois-Aasiaan. Vuonna 1609 Satsuman maihinnousu kuitenkin pakotti Ryūkyūn tasapainottamaan tribuuttisuhdettaan Kiinaan. Lopulta länsimaiden kasvava paine saada pääsy Ryūkyū-saarille johti siihen, että Japani liitti saaret itseensä vuonna 1879.
Historia > Yhdysvaltojen sotilaallinen läsnäolo alueella

Toisessa maailmansodassa saarella käytiin Tyynen valtameren alueen suurin maihinnousutaistelu. Japanin antauduttua Okinawa oli 27 vuotta Yhdysvaltain miehittämä. Yhdysvallat luovutti Okinawan takaisin Japanille vuonna 1972.
Okinawa on maantieteellisesti strategisessa mutta haavoittuvassa paikassa, mikä tekee siitä alueen geopoliittisen kilpailun keskipisteen. Japanissa on nykyään enemmän Yhdysvaltojen sotilastukikohtia ja joukkoja kuin missään muussa maassa. Näistä 70 prosenttia sijaitsee Okinawan alueella, vaikka se kattaa vain 0,6 prosenttia Japanin kokonaispinta-alasta. Saarilla on yhteensä noin 25 000 amerikkalaista sotilasta.
Sotilastukikohdat ovat olleet epäsuosittuja paikallisten keskuudessa, ja alueella on pitkä antimilitaristisen liikehdinnän perinne. Sotilastukikohtien vastustaminen on kuitenkin näyttänyt laantumisen merkkejä. Vuonna 2012 74 prosenttia okinawalaisista oli sitä mieltä, että Yhdysvaltojen mittava sotilaallinen läsnäolo Okinawassa on ”syrjivää”; vuonna 2021 luku oli laskenut 66 prosenttiin. Laskevan suuntauksen taustalla ovat pääasiassa nuoret äänestäjät. Vuosikymmenten ajan tukikohtia vastustavien järjestöjen tukemat ehdokkaat voittivat useimmat vaalit ja Japanin valtapuolue LDP jäi vähemmälle suosiolle. Nuoret äänestävät enenevissä määrin LDP:n tukemia ehdokkaita.
Kulttuuri > Kieli

Nykyään Okinawan prefektuurissa puhutaan pitkälti japania, ja standardijapanin asema vahvistuu jatkuvasti. Perinteisesti Okinawa on kuitenkin ollut monikielinen alue, jolla on puhuttu kotoperäisiä ryūkyū-kieliä, joista viisi on kotoisin Okinawan prefektuurin alueelta: miyako, okinawa, kunigami, yaeyama ja yonaguni.
Yhä 2010-luvulla Okinawalla on esiintynyt useita japanin kielen variaatioita (standardijapani, okinawan kielestä vaikutteita saanut japani) sekä okinawan kielen ja muiden ryūkyū-kielten paikallisia ja sosiaalisia variaatioita. Ryūkyū-kielten puhujia ei ole tilastoitu Japanin virallisessa väestönlaskennassa.
Japanin kieli otettiin Okinawassa virallisesti käyttöön vuonna 1880. Aiemmin japania oli käytetty vain Ryukyu-kuningaskunnan hovissa kirjoittamiseen ja diplomatiaan. Japanin kielen yleistyessä  ryūkyū-kieliä tukahdutettiin ja leimattiin viranomaisten toimesta eri tavoin.
Japanin ja kotoperäisten kielten lisäksi saarella esiintyy englannin kielen variaatioita, sillä Okinawalle sijoitetun Yhdysvaltain sotilashenkilöstön ja heidän perheidensä vuoksi saarella asuu yli 30 000 englantia äidinkielenään puhuvaa henkilöä.
Kulttuuri > Ruoka

Okinawalle tyypillisessä ruuassa näkyy vaikutteita useista Kaakkois-Aasian kulttuureista, joiden kanssa alueelta käytiin kauppaa Ryūkyū-kuningaskunnan aikana. Myöhemmin ruoka on saanut japanilaisia ja länsimaisia makuja.
Okinawan peruselintarvike on riisin sijasta bataatti, joka tuli alueelle 1600-luvun alussa Alankomaiden kanssa käydyn kaupan myötä. Okinawalaiset syövät myös runsaasti vihreitä ja keltaisia vihanneksia kuten karvaskurkkua sekä erilaisia soijatuotteita. Ruokavalio koostuu enimmäkseen kasvipohjaisista elintarvikkeista, mutta siihen kuuluu myös pieniä määriä sianlihaa, kalaa ja muuta lihaa. Ruokavalio on hiilihydraattipainotteinen.
Okinawan alueelle tyypillisiä ruokalajeja ovat muun muassa champurū-paistos, takoraisu (taco rice) ja okinawa soba.
Awamori on okinawalainen shōchū-viina, joka tehdään pääasiassa Thaimaasta tuodusta indica-riisistä ja mustasta koji-homeesta valmistetusta fermentoidusta riisimaltaasta, joka antaa awamorille sen tunnusomaisen aromin.
Väestö

Vuonna 2022 Okinawan prefektuurin väkiluku oli noin 1,47 miljoonaa.
Väestö > Pitkäikäisyys

Okinawan prefektuurin alueella elävät ovat maailman pitkäikäisimpien joukossa. Alueella on huomattavan paljon yli satavuotiaita ihmisiä. Alueella on 68 satavuotiasta asukasta 100 000 asukasta kohti, mikä on yli kolme kertaa enemmän kuin samankokoisessa yhdysvaltalaisessa väestössä. Okinawalaisilla on 40 prosenttia suurempi mahdollisuus elää satavuotiaaksi kuin muilla japanilaisilla.
Yli satavuotiaaksi elävistä okinawalaisista yli 85 prosenttia on naisia. Ympäristön ja geenien vaikutusta okinawalaisten pitkäikäisyyteen on tutkittu vuosikymmenten ajan. Okinawalaiset satavuotiaat ovat tyypillisesti muita japanilaisia lyhyempiä ja laihempia, heillä on vähemmän ikääntymiseen liittyviä sairauksia ja terveempi aineenvaihdunta. Todennäköisesti pitkäikäisyyteen on vaikuttanut alueelle tyypillinen kevyt ja kasvipainotteinen ruokavalio, mutta tutkimusten mukaan okinawalaiset myös eroavat muista aasialaisista väestöistä geneettisesti.
Väestö > Syntyvyys

Okinawa oli vuosikymmenten ajan Japanin ainoa prefektuuri, jonka väestö kasvoi luonnollisesti eli jonka syntyvyys oli suurempaa kuin kuolleisuus. Vuonna 2022 raportoitiin ensimmäistä kertaa väestön luonnollisesta vähenemisestä sitten vuoden 1975, jolloin tilastointi aloitettiin. Väestön väheneminen johtui sekä COVID-19-viruksen aiheuttamasta kuolemantapausten lisääntymisestä että aiempaa myöhäisemmästä avioitumisesta ja lastenhankinnasta.
Okinawan prefektuurin hedelmällisyysluku eli keskimääräinen lapsiluku, jonka naisen odotetaan synnyttävän elinaikanaan, on Japanin prefektuureista korkein. Se oli vuonna 2021 1,80, kun Japanin keskiarvo oli 1,30.
Hallinto

Okinawan prefektuuri jakautuu yhteentoista kaupunkiin ja 30 muuhun kuntaan, joista 11 on maaseutukaupunkeja ja 19 kyläkuntia. Kunnat kuuluvat viiteen piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.
Ginowan
Ishigaki
Itoman
Miyakojima
Nago
Naha (pääkaupunki)
Nanjō
Okinawa
Tomigusuku
Urasoe
Uruma
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Kunigami: Ginoza · Higashi · Ie · Kin · Kunigami · Motobu · Nakijin · Ōgimi · Onna
Miyako: Tarama
Nakagami: Chatan · Kadena · Kita-Nakagusuku · Nakagusuku · Nishihara · Yomitan
Shimajiri: Aguni · Haebaru · Iheya · Izena · Kita-Daitō · Kumejima · Minami-Daitō · Tokashiki · Tonaki · Yaese · Yonabaru · Zamami
Yaeyama: Taketomi · Yonaguni
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Okinawan prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Prefektuurin internetsivut (japaniksi)
| n k Okinawan prefektuuri |
| --- | --- |
Kaupungit:  Ginowan  Ishigaki  Itoman  Miyakojima  Nago  Naha (pääkaupunki)  Nanjō  Okinawa  Tomigusuku  Urasoe  Uruma 
Kunnat piirikunnittain: Kunigamin piirikunta (Ginoza · Higashi · Ie · Kin · Kunigami · Motobu · Nakijin · Ōgimi · Onna) · Miyakon piirikunta (Tarama) · Nakagamin piirikunta (Chatan · Kadena · Kita-Nakagusuku · Nakagusuku · Nishihara · Yomitan) · Shimajirin piirikunta (Aguni · Haebaru · Iheya · Izena · Kita-Daitō · Kumejima · Minami-Daitō · Tokashiki · Tonaki · Yaese · Yonabaru · Zamami) · Yaeyaman piirikunta (Taketomi · Yonaguni)
| n k Japanin prefektuurit ja alueet |
| --- | --- | --- |
| Hokkaidō |  Hokkaidō  |  |
| Tōhoku |  Aomori  Iwate  Miyagi  Akita  Yamagata  Fukushima  |  |
| Kantō |  Ibaraki  Tochigi  Gunma  Saitama  Chiba  Tokio  Kanagawa  |  |
| Chūbu |  Niigata  Toyama  Ishikawa  Fukui  Yamanashi  Nagano  Gifu  Shizuoka  Aichi  |  |
| Kansai |  Mie  Shiga  Kioto  Osaka  Hyōgo  Nara  Wakayama  |  |
| Chūgoku |  Tottori  Shimane  Okayama  Hiroshima  Yamaguchi  |  |
| Shikoku |  Tokushima  Kagawa  Ehime  Kōchi  |  |
| Kyūshū · Ryūkyū |  Fukuoka  Saga  Nagasaki  Kumamoto  Ōita  Miyazaki  Kagoshima  Okinawa  |  |
Okinawan prefektuuri
Sami al-Hajj

| Sami al-Hajj |
| --- | --- |
 Sami al-Hajj vapauttamisensa jälkeen Dohassa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. helmikuuta 1969 (ikä 56)
Ammatti:  toimittaja
Sami Mohy El Din Muhammed al-Hajj (arab. سامي محي الدين محمد الحاج‎, Sāmī Muḥiyy ad-Dīn Muḥammad al-Ḥajj, s. 15. helmikuuta 1969) on sudanilainen toimittaja, joka työskentelee qatarilaisen Al Jazeera -televisiokanavalle. Hän oli vangittuna Guantanamo Bayn vankileirillä joulukuusta 2001 ja vapautui sieltä 1. toukokuuta 2008.
Yhdysvaltain joukot vangitsivat al-Hajjin Pakistanissa 15. joulukuuta 2001. Hän oli matkalla Afganistaniin Al Jazeeran tehtävissä, ja hänellä oli voimassa oleva viisumi. Al-Hajj siirrettiin Yhdysvaltain Guantanamo Bayn laivastotukikohdan vankileirille Kuubaan, jossa hänet tunnettiin ”vankina numero 345”. Hän oli ainoa Guantanamossa säilytetty journalisti.
Al-Hajjia edusti ihmisoikeuslakimies Clive Stafford Smith, joka sai tavata hänet 2005. Stafford Smithin mukaan al-Hajj kertoi tulleensa hakatuksi ja seksuaalisen väkivallan kohteeksi. Hän oli todistanut myös Koraanin häpäisyä. Häntä oli kuulusteltu 130 kertaa. Stafford Smithin mukaan yleisin kysymys oli, oliko Al Jazeera al-Qaidan peitetoimi. Stafford Smithin mukaan al-Hajjilla oli myös kurkkusyöpä, johon vangitsijat kieltäytyivät antamasta hoitoa. Hän aloitti 16 kuukautta kestäneen nälkälakon tammikuussa 2007.
Toivuttuaan Al-Hajj palasi Al Jazeeran palvelukseen ja hänet nimitettiin sen juuri perustetun ihmisoikeustoimituksen johtajaksi. Hän asuu perheineen Qatarin pääkaupungissa Dohassa.