Haukonsalo
Maantietoa > Yleistä

Haukonsalona pitettävän pääsaaren alue on 20,0 kilometriä pitkä, 11,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 126 neliökilometriä. Haukonsaloon voidaan lukea mukaan myös Kitulansalo, joka on 11 kilometriä pitkä ja jonka pinta-ala on 24 neliökilometriä. Kitulansalo on historiallinen saari, joka Vuosalmen vesiyhteys on katkaistu sillan korvaavalla pengertiellä. Haukonsaloa voi sen sijaan pitää sekä historiallisena että nykyisenäkin saarena, sillä Käyhkäällä sijaitseva salmi on syvennetty avokanavaksi 1790-luvulla .
Haukonsaloa ympäröivät saaren kokoon verrattunat kapeat vesistöalueet. Läntiset ja eteläiset vesistöt kuuluvat varsinaisen Saimaan Suur-Saimaalle. Etelässä sijaitsee Käkövesi, joka on yhteydessä Suur-Saimaaseen Petranselän kohdalla. Petranselän pohjoispuolella sijaitsee saaristoalue, jonka itäpuolella virtaavat etelään Petranselälle peräkkäiset Hätinvirta ja Luukkolanvirta. Hätinvirta alkaa Lehmäinselältä, joka saa vetensä Saimaan pohjoisosien vesistöalueesta Puumalansalmen kautta. Puumalansalmi voidaan lukea Pihlajavedeksi, joka kiertää Haukonsalon sen pohjoisia ja itäisiä rantoja. Puumalansalmen eteläpuolella sijaitsee Kitulansalo. Kitulansalon ja Haukonsalon välissä sijaitsee Naistenvesi, joka on huomattavan suuri Suur-Saimaan lahti. Kitulansalon ja Haukonsalon pohjoispuolelle jää Viljakansaari, jotka kiertää Pihlajaveden eri vesistöalueet. Suuri osa Saimaan pohjoisosien vesistä virtaavat Viljakansaaren koillispuolella Toivanselän kautta. Viljakansaaren eteläpuolinen vesistöreitti kulkee Muikunselän ja Pyysaarenselän kautta. Haukonsalon pohjoispuolella ovat Ummistonvirta ja Tetrinselkä, jotka virtaavat Leukoinsalmen läpi Mutikonselälle. Se yhtyy Osmonaskeleenselällä pohjoisesta tulevaan Viljakansaaren pohjoispuoliseen vesistöreittiin ja jatkaa sen jälkeen Puumalansalmeen. Tetrinselältä työntyy etelään laaja mutta saaristoinen Tuomilahti. Tuomilahti ja Naisenvesi lähes kohtaavat toisensa entisen Vuosalmen paikalla olevan 50 metrin leveän kannaksen eri puolilla. Pyysaarenselältä ja Maksasaarenselältä työntyy etelään Pytäränsaaren itä- ja länsipuolelta kapeita salmia, jotka johtavat Ristiveden kautta ja Kukonharjun kanavan kautta Heikinluodonselälle, josta vesistöreitti jatkuu etelään Ahvenniemenselän ja Polosselän kautta Käyhkäälle. Siellä Pihjalanveden ja Suur-Saimaan vedet kohtaavat uudestaan Käyhkään kanavassa.
Haukonsalo voidaan käsitellä kolmessa osassa. Kitulansalo muodostaa yhden saarenosan. Sen eteläpuolella sijaitsee saaren lounainen ja kapeampi osa. Kylliönjärven ja Vuosalmen itäpuoli muodostaa koko saaren pääosan. Lounaisen osan pääosa on yhdeksän kilometriä pitkä ja 4,5 kilometriä leveä. Siitä työntyvät esille kaksi niemimaata. Luoteeseen päin työntyy nelikilometrinen niemi, jossa sijaitsee Junninmäen kylä. Sen koillispuolelle jää Kuivinsaarenselkä ja eteläpuolelle 2,5 kilometriä pitkä ja L-kirjaimen muotoinen Ahonlahti. Lounaaseen työntyy suuri Luukkolansaaren niemi. Sen kannas on 400 metriä leveä. Lännessä sijaitsee Heinäjärvi ja itäpuolelle Lummuslahti. Heinäjärvi on ollut lahti, jonka suu on suljettu kahdesta kohtaa pengertiellä. Naistenveden puolelta voidaan mainita vielä Martinlahti ja Sirkuspohja. Kitulansaloon päin työntyy oma niemi, jolla ei ole nimeä. Se jää Tuomilahden ja Sirkuspohjan väliin. Saaren pääosan pohjoinen ja itäinen rantaviiva on melko mutkitteleva. Ummistonvedeltä työntyy sisämaahan kaksikilometriset Sarkalahti ja Huuhtlahti. Ummistonvedeltä Polosselälle johtavassa salmessa on Hakolahden eteläpuolella isompi lahti, Ristiveden kohdalla Vuorilahti ja Soilahti, Heikinluodonselän kohdalla Kelkanlahti, Ahvenniemenselällä Halosenlahti, ja lopuksi Poloselän kohdalla Kuikanlahti. Lahtien välisillä niemillä ei näyttäisi olevan kartan mukaan nimiä.
Haukonsalon pääosa on pohjoisosiltaan erittäin vaihtelevaa vuorimaata, jonka laaksoihin on kertynyt lampia ja järviä. Vuorimaat tasoittaa keskiosissa sijaitseva Palokangas, joka on hyvin tasainen hiekka-alue. Toinen hiekka-alue Akokangas sijaitsee saaren pääosan etelärannikolla. Kitulansalossa on vuoria mutta myös tasaisempia moreenimäkiä. Saaren lounaisosassa jatkuu samanlainen vuorialue kuin Kitulansalossakin, mutta sen länsiosassa Suurisuon kohdalla on maasto tasaisempaa. Haukonsalossa ovat 120 metrin korkeuteen (mpy.) kohoavat vuoret yleisiä. Sen sijaan 140 metriin kohoavia vuoria on lounaisosassa Härkyrävuori (140 m), Juurilanvuori (135 m), Mustalamminvuori (150 m), Kylliönmäki (150 m) ja Torninmäki (155 m). Saaren pääosassa on vielä lisäksi Kerimäki (153 m), Härkävuori (158 m, joka on Haukonsalon korkein mäki), Konnalamminmäki (140 m), Karkahonmäki (140 m) ja Haukijärvenmäki (143 m). Pohjoisosissa sijaitsevat Haukonsalon korkeimmat mäet. Siellä sijaitsevat esimerkiksi Pekkavuorenmäki (145 m), Mukarinmäki (140 m), Rapeikkomäki (150 m) ja Lehtilamminmäki (143 m).