stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkenttien kuningatar

| Jääkenttien kuningatar> Go Figure |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Francine McDougall
Käsikirjoittaja:  Patrick J. Clifton Beth Rigazio
Tuottaja:  Don Schain
Säveltäjä:  Kenneth Burgomaster
Kuvaaja:  Gordon Lonsdale
Leikkaaja:  Terry Blythe
Pääosat:  Jordan Hinson Whitney Sloan Cristine Rose Ryan Malgarini Tania Gunadi Amy Halloran Brittany Curran Sabrina Speer Jake Abel Paul Kiernan
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Disney Channel Just Singer Entertainment Salty Pictures
Levittäjä:  Disney-ABC Domestic Television Disney+
Ensi-ilta:   10. kesäkuuta 2005  20. helmikuuta 2010
Kesto:  88 min
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jääkenttien kuningatar (engl. Go Figure) on vuonna 2005 ensi-illan saanut yhdysvaltalainen Disney Channel Original Moviesin tuottama televisioelokuva, jonka ohjasi Francine McDougall. Käsikirjoituksesta vastasivat Patrick J. Clifton ja Beth Rigazio. Pääosissa näyttelevät muun muassa Jordan Hinson, Whitney Sloan, Cristine Rose, Ryan Malgarini, Jake Abel ja Paul Kiernan.
Juoni

14-vuotias Katelin haluaa tulla maailmanluokan taitoluistelijaksi ja saa siihen tilaisuuden, kun venäläinen taitoluistelijavalmentaja Natasha Goberman tarjoutuu valmentamaan tyttöä yksityiskoulussa. Katelinella ei ole kuitenkaan varaa kalliseen kouluun, eikä Yhdysvalloissa saa taitoluistelusta stipendiä. Goberman saa kuitenkin suostuteltua jääkiekkovalmentajan ottamaan Katelinen joukkueeseen stipendiä varten. Katelin on valmis tekemään mitä tahansa ja liittyy koulun jääkiekkojoukkueeseen saadakseen stipendin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jordan Hinson  | … |  Katelin Kingsford   |
|  Whitney Sloan  | … |  Hollywood Henderson   |
|  Cristine Rose  | … |  Natasha Goberman   |
|  Ryan Malgarini  | … |  Bradley Kingsford   |
|  Tania Gunadi  | … |  Mojo   |
|  Amy Halloran  | … |  Ronnie   |
|  Brittany Curran  | … |  Pamela   |
|  Sabrina Speer  | … |  Shelby Singer   |
|  Jake Abel  | … |  Spencer   |
|  Kristi Yamaguchi  | … |  Oma itse   |
|  Jodi Russell  | … |  Linda Kingsford   |
|  Curt Dousett  | … |  Ed Kingsford   |
|  Paul Kiernan  | … |  valmentaja Reynolds   |
|  Morgan Lund  | … |  Bob   |
|  Austin Jepson  | … |  Hooner   |
Palkinnot > Ehdokkuudet

Young Artist
2006: Paras perhe televisioelokuva tai spesiaali.
Kaartjärvi

| Kaartjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°45′28″N, 24°09′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskujoki:  Kaartjoki 
Järvinumero:  35.887.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,2 m  
Rantaviiva:  24,9185 km  
Pinta-ala:  7,47557 km²  
Tilavuus:  0,0250252 km³ 
Keskisyvyys:  3,35 m  
Suurin syvyys:  16,38 m  
Saaria:  5 
 fiKaartjärvi 
Kaartjärvi  on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan ja Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 748 hehtaaria ja se on 5,4 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, mutta etelässä järvi kapeampi. Järvi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Tämä selittää monien rantojen hiekkaisuuden.
Järvellä on viisi saarta, joista yksi on yli hehtaarin ja neljä muuta ovat yli aarin kokoiset. Saarten yhteispinta-ala on 3,7 ha ja rantaviivan yhteispituus on 2,4 kilometriä. Järvenselän kaakkoisrannassa sijaitsee aivan Antinniemen kärjen tuntumassa Selkäsaari. Muut saaret sijaitsevat järven eteläpäässä ja ovat muodoiltansa kuin harjuselänteitä. Näitä ovat Pitkäsaari, Vohlasaari, Käärmesaari ja Varissaari. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 25,0 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 16,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee Antinniemen länsipuolella sen edustalla. Tämä syvänne jatkuu luoteeseen yli 10 metriä syvänä. Muut syvänteen sijaitsevat järven eteläpäässä saarien lomassa.
Sen rantaviivan pituus on 25 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsää tai suota, joiden välissä on peltomaatakin. Yhtenäiset peltoaukeat sijaitsevat Vojakkalan ja Räyskälän kylissä. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli kymmenen maatilaa. Järven muu asutus on haja-asutusta ja niiden välissä on runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet kantatieltä 54, yhdystieltä 2824 ja 2832 sekä muita kyläteiltä. Vojakkala ja Räyskälä ovat järvialueen ainoat kylät. Järven kaakkoisrannassa olevalla Laakasalon niemellä on golfrata ja lomakylä. Hieman pohjoisempana sijaitsee Riihisalon leirikeskus.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy. Järveen laskee muutamia johto-ojia tai puroja. Järven valuma-alue seuraa läheltä sen itärantaa, mutta lännessä se käsittää suuren osan Pernunnummea. Siellä siihen kuuluu 36 muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Tässä mainitaan vain suoraan tai lähes suoraan Kaartjärveen laskevat vesistöt. Pohjoisrantaan laskevat Kyläntaustanoja, missä sijaitsevat Kyläntaustanjärvet (2 ha), ja Lakeasuon kuivatusojat. Länsirannalle laskee Myllyoja, joka on Myllyjärven (11 ha) ja Heinunlammin (6 ha) laskuoja. Myllyojan valuma-alueen suurin järvi on Särkijärvi (55 ha). Etelämmäksi länsirantaan laskee Valtaoja, joka on Alimmaisen (6 ha) ja Taipaleenjärven (11 ha) laskuoja. Valtaojan valuma-alueella sijaitsevat myös Tourijärvi (40 ha), Ali-Mylly (34 ha), Yli-Mylly (16 ha) ja Iso-Melkutin (62 ha). Lukuisat Pernunnummen järvistä ja lammista ovat umpijärviä, joiden vesitalous on pääasiassa pohjaveden varassa. Kaartjärven laskujoki on Kaartjoki, joka lähtee järven kaakkoisrannasta Riihisalon pohjoispuolelta. Se laskee Kaartlammin läpi ja jatkaa sitten Turiston suon läpi, ohittaa Siilinsuon pohjoispuolelta, ja virtaa Topenon läpi. Se laskee seuraavaksi Torhoon ja Lairoon.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Kard järvi”. Sen läheisyydessä sijaitsivat ”Wojakkalan” kylä, ”Räyskälän” kylä ja ”Salo gård”. Näiden peltomaiden lisäksi esiintyi alueella muutamia niittyjä ja torppia.
Järven pohjoisrannat ovat matalia pitkälle rannasta.
Rantakaislikko muodostaa leveän kasvuvyöhykkeen.
Ranta on kapea.
Länteen päin Vojakkalan uimarannasta.
Eteläpää.
Kansallinen ylösnousemuksen puolue

Kansallinen ylösnousemuksen puolue (liett. Tautos prisikėlimo partija, käännetään myös: Nousevan kansan puolue) on Liettuassa toimiva keskusta-oikeistolainen puolue. Vuoden 2008 parlamenttivaaleissa vaalien alla perustettu puolue sai 16 paikkaa Seimasiin ja pääsi mukaan Andrius Kubiliuksen koalitiohallitukseen. Puolue on yksi Kubiliusin johtaman nykyisen hallituksen hallituspuolueista.
Puolueen puheenjohtajana toimii sen perustaja, televisiotähti Arūnas Valinskas.
Aiheesta muualla

Puolueen virallinen sivusto (liettuaksi)
Kansainvälinen terveyssäännöstö

Kansainvälinen terveyssäännöstö (engl. International Health Regulations, IHR) on Maailman terveysjärjestön WHO:n koordinoima kansainvälinen sopimus, jolla pyritään ehkäisemään tartuntatautien leviämistä. Voimassa oleva terveyssäännöstö hyväksyttiin Genevessä 23. toukokuuta 2005 ja se tuli voimaan 15. kesäkuuta 2007. Edellinen oli peräisin vuodelta 1969. 196 valtiota, mukaan lukien Suomi, on ratifioinut sopimuksen.
Aiheesta muualla

Kansainvälinen terveyssäännöstö WHO:n sivuilla
Kansainvälinen terveyssäännöstö (SopS 51/2007) Finlexissä
Katiska (täsmennyssivu)

Katiska voi tarkoittaa seuraavia asioita:
katiska, kalastusväline
Katiska, kaupunginosa ja asuinalue Kajaanissa
Katiska-juttu, iso huumeiden salakuljetus- ja myyntijuttu vuosina 2018–2021
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Katiska”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalkkiliina (liturgia)

Kalkkiliina (lat. velum) on  ehtoollisen vietossa käytetty liina ehtoollismaljan (kalkin) ja pateenin peittämistä varten silloin kun ne messussa eivät ole katettu alttaripöydälle. .
Kalkkiliina on neliskulmainen liina, jonka sivu on n. 60-80 cm. Kalkkiliinan käytössä seurataan liturgisia värejä, joten niitä on yleensä kirkossa neljä; valkoinen, vihreä, violetti ja punainen. Kalkkiliina voi olla rikkaasti kuvioitu ja se voi olla kuvioinniltaan samantapainen kuin kirkon alttarin antependium ja kyseisen värinen messukasukka.
Kun ehtoollisvälineet valmistellaan sakaristossa messua varten, ehtoolliskalkin päälle asetetaan puhdistusliina, sen päälle pateeni (ehtoollisleipälautanen) ja palla. Ne peitetään kalkkiliinalla, ja sen päälle voidaan asettaa bursa . Sen jälkeen ne ovat valmiina messua varten.
Kalkkiliina on tullut käyttöön läntisissä kirkoissa 1500-luvulla, aluksi Roomassa. Kalkkiliina ja puhdistusliina (purificatorium), jolla ehtoolliskalkin reunaa puhdistetaan ehtoollisen jaon aikana ovat säilyneet käytössä Suomen ja Ruotsin kirkoissa myös reformaation jälkeen.
Kalkki ja sitä peittävä kalkkiliina sekä bursa valmiina sakariston alttarilla.
Useat nimekkäät suomalaiset tekstiilitaiteilijat ovat suunnitelleet ja valmistaneet kalkkiliinoja kirkkoihin.
Ortodoksisissa kirkoissa kalkkiliinaa vastaavat ehtoollispeitteet.
Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1924

Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1924 pelattiin Milanossa olympiakisojen jälkeen 12.–15. maaliskuuta. Mestaruuden voitti Ranska.
Lohko A

| joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | SWE | SUI | ESP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 1 | 1 | 0 | 0 | 6–2 | 2 |  | 6–2 | X |
|  Sveitsi | 2 | 1 | 0 | 1 | 14–6 | 2 |  |  | 12–0 |
|  Espanja | 1 | 0 | 0 | 1 | 0–12 | 0 |  |  |  |
Lohko B

| joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | FRA | BEL | ITA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ranska | 2 | 2 | 0 | 0 | 15–0 | 4 |  | 3–0 | 12–0 |
|  Belgia | 2 | 1 | 0 | 1 | 4–3 | 2 |  |  | 4–0 |
|  Italia | 2 | 0 | 0 | 2 | 0–16 | 0 |  |  |  |
Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  Ranska  | – |  Ruotsi |  | 2-1 |
Mestarijoukkue

|  | Joukkue | Pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1. | FRA |  Léon Quaglia, Joseph Monnard, André Charlet, Raoul Couvert, Albert Hassler, Pierre Charpentier, Hubert Grunwald, Robert George, Albert De Rauch (c). |
Kaartlammi

| Kaartlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°44′25″N, 24°11′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskujoki:  Kaartjoki 
Järvinumero:  35.886.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,1 m  
Rantaviiva:  2,577 km  
Pinta-ala:  23,842 ha  
 fiKaartlammi 
Kaartlammi  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuolta länteen ja se on keskeltä kapeampi kuin järven päistä, koska järveen laskee Kaartjoki sen keskivaiheille. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio eikä sinne johda maantietä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa ja se on myös Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoki alkaa Kaartjärvestä ja se laskee seitsemän kilometrin päässä Torhoon ja Lairoon.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Karalampi”. Vuoden 1979 peruskartassa se nimi on ollut Kaartlampi ja silloin oli Kaartjoen tulouoma oikastu Riihisalosta tulevalla leveällä ojalla. Vanha uoma luikerteli uuden uoman vierellä seisahtuneena. Suoalue oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa oli koko suo ojitettu.
Katiéna

| Katiéna |
| --- | --- |
 Katiéna
 Koordinaatit: 13°19′18″N, 5°38′29″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Ségoun piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 285 km²
Väkiluku (2009):  34 100
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katiéna on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen ja Banin välisellä tasangolla 85 kilometriä Ségousta maanteitse itään. Kunnassa on 34 100 asukasta (vuonna 2009).
Katiénan kunnan pinta-ala on noin 1 285 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Ségoun piirin Cinzanan, pohjoisessa Diédougoun ja idässä Fatinén sekä etelässä Blan piirin Fanin, Korodougoun, Kazangasson ja Tounan kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kunnan etelärajalla virtaa Banijoki, jonka rannoilla on galleriametsää.
Kuntaan kuuluu 27 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, miniankoja, fulbeja, moseja, markoja ja boboja.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, lehmänpapu, durra, maapähkinä, fonio ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Katiénassa ja Fomorilassa pidetään viikoittaiset markkinat. Palveluihin kuuluvat kaksi julkista alakoulua, 11 kyläkoulua ja kaksi terveysasemaa.
Karisjärvi

Karisjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Karisjärvi, kylä Lohjalla ent. Pusulan kunnan alueella
Karisjärvi, järvi Lohjalla ent. Pusulan kunnan alueella
Karisjärvi, järvi Jyväskylän Nakkerissa
Karisjärvi, järvi Jyväskylässä ja Muuramessa
Vähä Karisjärvi, järvi Muuramessa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karisjärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaipa

Kaipa on ruotsalainen progressiivista rockmusiikkia soittava yhtye. Sen perustivat kosketinsoittaja Hans Lundin (s. 1948) ja basisti Tomas Eriksson vuonna 1973 alun perin nimellä Ura Kaipa. Kitaristi Roine Stolt (s. 1956) liittyi mukaan 17-vuotiaana. Lyhennettyään nimensä nykyiseen muotoon yhtye julkaisi debyyttialbuminsa Kaipa vuonna 1975. Yhtye hajosi 1982, mutta 2000-luvun alussa Lundin ja Stolt perustivat sen uudelleen.
Roine Stolt, joka vuonna 1994 oli perustanut myös oman yhtyeensä The Flower Kingsin, jätti Kaipan Mindrevolutions-levyn (2005) nauhoitusten jälkeen, ja yhtye on jatkanut ilman häntä. Kaipan nykyinen kitaristi on Scar Symmetry -yhtyeessäkin vaikuttava Per Nilsson. Hänen lisäkseen nykyisessä (2018) kokoonpanossa ovat mukana Hans Lundin (koskettimet, laulu), Patrik Lundström (laulu), Aleena Gibson (laulu), Jonas Reingold (basso) ja Morgan Ågren (rummut).
Diskografia > Studioalbumit

Kaipa (1975)
Inget Nytt Under Solen (1976)
Solo (1978)
Händer (1980)
Nattdjurstid (1982)
Stockholm Symphonie (bootleg, 1993)
Notes from the Past (2002)
Keyholder (2003)
Mindrevolutions (2005)
Angling Feelings (2007)
In the Wake of Evolution (2010)
Vittjar (2012)
Sattyg (2014)
Children of the Sounds (2017)
Urskog (2022)
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset kotisivut
Kalsiumferrosyanidi

| Kalsiumferrosyanidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  (anhydraatti) 13821-08-4 (anhydraatti)
PubChem CID:  166920 ja 87185144
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Ca2[Fe(CN)6]
Moolimassa:  292,11
Tiheys:  1,68 g/cm3
Liukoisuus veteen:  87 g/100 g (20 °C)
Kalsiumferrosyanidi eli kalsiumheksasyanoferraatti(II) (Ca2[Fe(CN)6]) on kalsium- ja ferrosyanidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Kalsiumferrosyanidia käytetään muun muassa elintarvikkeiden lisäaineena sekä paakkuuntumisenestoaineena suolassa, esimerkiksi maantiesuolassa.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa kalsiumferrosyanidi on vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Kidevedettömän muodon lisäksi tunnetaan kidevedellinen dodekahydraatti Ca2[Fe(CN)6]·12H2O. Kalsiumferrosyanidi liukenee hyvin veteen, mutta ei etanoliin.
Valmistus ja käyttö

Kalsiumferrosyanidia voidaan valmistaa käsittelemällä natriumferrosyanidia kalsiumhydroksidilla:
Kalsiumferrosyanidia voidaan lisätä suolan joukkoon paakkuuntumisenestoaineeksi. Yhdisteen E-koodi on E538. Suomessa sitä saa käyttää elintarvikkeiden lisäaineena ainoastaan ruokasuolalle ja sen johdannaisille. Ruokaviraston mukaan hyväksyttävä päivittäinen enimmäissaanti (ADI) ferrosyanidia sisältävien lisäaineiden E535-E538 (natriumferrosyanidi, kaliumferrosyanidi ja kalsiumferrosyanidi) yhteismäärälle on 0,025 mg/kg/vrk.
Kalsiumferrosyanidin imeyminen ihmiskehoon on vähäistä ja se ei keräänny elimistöön. Sitä pidetään turvallisena, kunhan nautitut määrät pysyvät vähäisinä ja saantisuosituksen mukaisena. Aineen myrkytysvaikutus kohdistuu munuaisiin.
Kaakamon työväentalo

| Kaakamon Työväentalo |
| --- | --- |

Osoite:  Vanha Alapääntie 230
Sijainti:  Kaakamo, Tornio
Rakennustyyppi:  työväentalo
Valmistumisvuosi:  1908
Rakennuttaja:  Kaakamon työväenyhdistys
Runkorakenne:  hirsi
Huoneistoala:  190 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaakamon Työväentalo on Tornion kaupungissa Kaakamon kylässä sijainnut työväentalo. Käyttämätön työväentalo on muutettu asuinrakennukseksi.
Historiaa

Kaakamon työväenyhdistys on perustettu vuonna 1908. Yhdistys toimi alussa vuokratiloissa, mutta pian yhdistyksen perustamisen jälkeen alettiin suunnitella omaa työväentaloa. Talon rakennuskustannukset saatiin kerättyä iltama- ja arpajaistuloilla.. Itse rakentaminen tapahtui talkoilla. Talon avajaiset pidettiin 12. huhtikuuta 1908. Tontti lunastettiin yhdistykselle 1914.
Yhdistyksen toiminta oli vilkasta 1920-luvulla mutta hiljaisempaa 1930-luvulla, jolloin talo oli osittain suljettuna. Sodan aikana yhdistyksen toiminta loppui kokonaan, ja talo oli ensin saksalaisten ja myöhemmin suomalaisten sotilaiden majoitustilana. Sotien jälkeen toiminta työväentalolla virisi jälleen.
Talo on peruskorjattu 1983.
Rakennus

Talon on suunnitellut Ville Liiden. Talo on hirsirakenteinen, lautavuorattu, ja katteena on alkuun ollut teevikate,selvennä joka vaihdettiin pärekatoksi 1946, ja vielä 1977 vaihdettiin päreet peltikatteeksi. Sisäseinissä on ollut puolipaneeli ja tapetti. Talossa on juhlasali, näyttämö, ravintola ja eteinen. Lämmitys suoritettiin aluksi puukamiinoilla. Tarkempaa tietoa remontista ei ole.
Rakennus edustaa kaunista ja koristeellista uusrenessanssityylistä seurataloa, jossa ikkunajaotus ja vuorauksen rytmitys toteuttavat tasapainoisen symmetrian.
Kaakamon Sos.dem.Ty luovutti talon 3. syyskuuta 1992 lahjakirjalla Tornion Työväensäätiölle
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty iltamia, kokouksia, nuorisotoimintaa sekä tansseja ja juhlia.
Keenleysiden pato

| Hugh Keenleysiden pato Arrow Lakesin vesivoimalaitos |
| --- | --- |
 Voimalaitos marraskuussa 2006.
Tyyppi:  vesivoimalaitos
Teho:  185 MW
Pudotuskorkeus:  52 m
Omistaja:  BC Hydro
Valmistunut:  10. lokakuuta 1968
Sijainti:  Castlegar, Kanada
Koordinaatit:  52°04′40″N, 118°33′59″W
Joki:  Columbia
Hugh Keenleysiden pato (engl. Hugh Keenleyside Dam, aiemmin High Arrow'n pato, engl. High Arrow Dam) on BC Hydron operoima pato Columbiajoessa kahdeksan kilometriä Brittiläisen Kolumbian Castlegarin kaupungista yläjuoksulle. Pato toteutettiin osana Columbia-joen sopimusta, ja otettiin käyttöön 10. lokakuuta 1968. Pato on 52 metriä korkea. Vuosina 1999–2002 sen yhteyteen rakennettiin 185 megawatin Arrow Lakesin vesivoimalaitos (engl. Arrow Lakes Generating Station), jonka omistaa puoliksi Columbia Power Corporation ja Columbia Basin Trust.
Kansainvälinen terrestrinen vertausjärjestelmä

Kansainvälinen terrestrinen vertausjärjestelmä (lyh. ITRS, engl. International Terrestrial Reference System) on maailmanlaajuinen kolmiulotteinen geosentrinen terrestrinen vertausjärjestelmä, joka on määritelty IUGG:n ja IAG:n päätöslauselmissa vuosilta 1991 ja 2007.
Vertauskehykset

Vertausjärjestelmän viimeisin realisaatio on Kansainvälinen terrestrinen vertauskehys 2014 (lyh. ITRF 2014, engl. International Terrestrial Reference Frame 2014).
Aiheesta muualla

International Association of Geodesy (IAG)
The International Union of Geodesy and Geophysics (IUGG)
Luettelo vuonna 1934 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1934 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

1. tammikuuta – Juho Kanervo, suomalainen taidemaalari (s. 1891)
16. tammikuuta – Tokihiko Okada, japanilainen näyttelijä (s. 1903)
Helmikuu

10. helmikuuta – Fedor von Zobeltitz, saksalainen kirjailija, toimittaja ja sotilas (s. 1857)
15. helmikuuta – Ai Xia, kiinalainen näyttelijä (s. 1912)
15. helmikuuta − Johan Teodor Isotupa, suomalainen liikemies (s. 1877)
17. helmikuuta – Albert I, belgialaisten kuningas 1909–1934 (s. 1875)
19. helmikuuta – Koloman Wallisch, itävaltalainen poliitikko (s. 1889)
21. helmikuuta – Aleksi Korvenranta, suomalainen maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari (s. 1862)
Maaliskuu

7. maaliskuuta – John Campbell Hamilton-Gordon, skotlantilainen aatelismies, Kanadan kenraalikuvernööri 1893–1898 ja Irlannin loordiluutnantti 1886 ja 1905–1915 (s. 1847)
16. maaliskuuta – Aukusti Aho, suomalainen poliitikko, kauppa- ja teollisuusministeri 1922–1924 (amm.) ja Mikkelin läänin maaherra 1917–1918 (s. 1867)
Huhtikuu

17. huhtikuuta – Ivar P. Tveiten, norjalainen poliitikko (s. 1850)
Kesäkuu

11. kesäkuuta – Ester Almqvist, ruotsalainen taidemaalari (s. 1869)
30. kesäkuuta – Viktor Aarne, suomalainen jalokiviseppämestari (s. 1863)
Elokuu

1. elokuuta – J. E. Forsman, suomalainen kivenveistäjä ja Forsmanin kiviveistämön perustaja (s. 1857)
15. elokuuta – Ernst Ahlbom, ruotsalais-suomalainen teatterinjohtaja ja näyttelijä (s. 1866)
22. elokuuta – Aleksi Uginelainen (oik. Aleksis Medvedkov), venäläis-ranskalainen emigranttipappi ja pyhimys (s. 1867)
30. elokuuta – Ernst von Wolzogen, saksalainen kulttuurikriitikko, kirjailija ja kirjallisen kabareen perustaja (s. 1855)
Syyskuu

29. syyskuuta – Ilmari Aalto, suomalainen taidemaalari (s. 1891)
Lokakuu

9. lokakuuta – Aleksanteri I, Jugoslavian kuningas 1921–1934 ja henkirikoksen uhri (s. 1888)
Marraskuu

5. marraskuuta – Hulda Garborg, norjalainen kirjailija (s. 1862)
8. marraskuuta – Gustaf Rönnholm, suomalainen eläinlääkäri (s. 1858)
16. marraskuuta – Carl von Linde, saksalainen insinööri (s. 1842)
21. marraskuuta – Axel Alfthan, suomalainen agronomi, maatalousalan opettaja, yritys- ja pankinjohtaja, hevoshoidon asiantuntija, tietokirjailija ja valtiopäivämies (s. 1862)
Joulukuu

12. joulukuuta – Thorleif Haug, norjalainen urheilija ja olympiavoittaja, joka kilpaili hiihdossa, yhdistetyssä ja mäkihypyssä (s. 1894)
23. joulukuuta – Georg Elias Müller, saksalainen psykologi (s. 1850)
30. joulukuuta – Gertrud Månsson, ruotsalainen poliitikko (s. 1866)
Tuntematon päivämäärä

A. E. Forsman, suomalainen toimittaja ja poliitikko (SDP, SSTP, SKP) (s. 1891)
Wladimir Schohin, suomalainen kauppias ja valokuvaaja (s. 1862)