stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neitsyt (Eläinradan merkki)

| Neitsyt |
| --- | --- |

Syntymäaika:  23. elokuuta - 23. syyskuuta
Elementti:  Maa
Laatu:  Muuttuva
Neitsyen symboli
Neitsyt (Virgo) on kuudes niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 150–180 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain elokuun 23. päivän aikoihin ja siirtyy seuraavaan, Vaa'an merkkiin syys­­päivän­tasauksena 22. tai 23. syyskuuta.
Merkki on saanut nimensä Neitsyen tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Neitsyen merkki vastaa suunnilleen Leijonan tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä neitsyt (tai Neitsyt) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neitsyt (Eläinradan merkki) Wikimedia Commonsissa
Eläinradan merkit
Oinas | Härkä | Kaksoset | Krapu | Leijona | Neitsyt | Vaaka | Skorpioni | Jousimies | Kauris | Vesimies | Kalat
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1953

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1953 ilman uusia miesvoittajia, mutta naisten sarjassa Mirja Hietamies saavutti ensimmäisen SM-kultansa.
Tulokset > Miehet 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Hasu | Myllykosken Kilpa-Veikot | 51.09 |
| 2 | Veikko Räsänen | Puijon Hiihtäjät | 51.49 |
| 3 | Manne Hyrkkänen | Savitaipaleen Urheilijat | 52.18 |
| 4 | Arvo Viitanen | Evon Metsäpojat | 52.22 |
| 5 | Matti Lankinen | Kainun Ärjy | 52.24 |
| 6 | Toimi Alatalo | Savitaipaleen Urheilijat | 52.38 |
Perjantaina 20. helmikuuta kisattiin Joensuun SM-kisojen avauspäivänä miesten 15 kilometriä. Yhdistetyn kilpailijana myös tunnettu Heikki Hasu otti kisan puolimatkassa 12 sekunnin johdon ennen Veikko Räsästä. Seuraavina olivat Hyrkkänen, Alatalo, Lappeenrannan Aarne Hiiva, Jämsänkosken Pauli Huhtala ja Lankinen. Maalissa Hasu otti selvän 40 sekunnin voiton ennen Räsästä. Lopputuloksissa nousua teki Arvo Viitanen nousten 4:ksi.
Tulokset > Miehet 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Viljo Vellonen | Savonlinnan Hiihtoseura | 3.12.48 |
| 2 | Veikko Hakulinen | Valkeakosken Haka | 3.14.15 |
| 3 | Kalevi Mononen | Savonrannan Urheilijat | 3.14.24 |
| 4 | Eero Kolehmainen | Anttolan Urheilijat | 3.14.28 |
| 5 | Pekka Kuvaja | Jämsänkosken Ilves | 3.15.28 |
| 6 | Leo Backman | IK Örnen | 3.15.28 |
Lauantaiaamuna 21. helmikuuta oli kilpailupaikalla Joensuussa pakkasta 31 astetta, mutta ilma lauhtui lähtöhetkeen mennessä. Hakulinen johti kisaa puolimatkassa lähes minuutilla ennen Kolehmaista ja edelleen puolitoista minuuttia ennen Savonrannan Juho Suomalaista. Seuraavina olivat Vellonen, Kainuun Pentti Taskinen ja Kuvaja. Hakulinen johti Velloseen nähden yli kaksi minuuttia 37,5 km:n kohdalla. Vellosen voitto oli radioselostaja Pekka Tiilikaisellekin yllätys, sillä hän oli ehtinyt kuuluttaa Hakulisen jo mestariksi ennen Vellosen maaliintuloa.
Tulokset > Miehet 3 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jämsänkosken Ilves | Pauli Huhtala   Reino Korhonen   Veini Kontinen | 1.49.24 |
| 2 | Savitaipaleen Urheilijat | Väinö Karkia   Toimi Alatalo   Manne Hyrkkänen | 1.49.54 |
| 3 | Kainuun Ärjy | Toivo Kärnä   Eero Naapuri   Matti Lankinen | 1.51.35 |
Miesten viesti käytiin Joensuussa 22. helmikuuta. Mukana oli 23 joukkuetta. Ensimmäisellä osuudella Jämsänkosken Pauli Huhtala lähes minuutin johdon ennen Kainuun Kärnää, Lahden Eino Suomalaista, Savitaipaleen Juho Suomalaista ja Väinö Karkiaa. Toisella osuudella Jämsänkosken Korhonen säilytti johtoaseman ja Kainuun Naapurin sauvoessa toisena vaihtoon. Osuuden parhaan yksityisajan sai Savitaipaleen Alatalo. Erot maalissa 3. osuuden jälkeen olivat selviä. Jämsänkosken, Savitaipaleen ja Kainuun jälkeen maaliin tulivat Valkeakosken Haka, Kiuruveden Jänne ja Lappeen Riento, jonka viimeisen osuuden Martti Lautala sauvoi parhaan osuusajan.
Tulokset > Naiset 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mirja Hietamies | Lemin Eskot | 43.17 |
| 2 | Siiri Rantanen | Lahden Hiihtoseura | 44.34 |
| 3 | Sirkka Polkunen | Vihtavuoren Pamaus | 45.04 |
| 4 | Maire Hahl | Sysmän Sisu | 45.20 |
| 5 | Hilja Pakarinen | Savonrannan Urheilijat | 46.21 |
| 6 | Pirkko Korkee | Virtain Urheilijat | 46.26 |
Kilpailut käytiin Joensuussa 21. helmikuuta. Naisten 10 km:n kisassa saatiin väliajat 5 km:n kohdalla. Siellä kärjen järjestys oli Mirja Hietamies 25.08, Siiri Rantanen 25.35, Sirkka Polkunen 26.02, Maire Hahl 26.15 ja Hilja Pakarinen 26.32. Loppumatkalla Hietamies lisäsi etumatkaansa "Äitee"-Rantaseen.
Tulokset > Naiset 3 × 5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ylämaan Pyrkijät | Liisa Rumpu   Helvi Rumpu   Sanna Kiero | 1.00.49 |
| 2 | Lahden Hiihtoseura | Kaarina Manninen   Leila Mäkelä   Siiri Rantanen | 1.01.56 |
| 3 | Sysmän Sisu | Liisa Lehto   Saara Saarinen   Maire Hahl | 1.02.34 |
Naisten viesti käytiin Joensuussa 22. helmikuuta. Kisaan lähti 12 joukkuetta. Kisaan suosikkina lähtenyt edellisen vuoden mestari Lahden Hiihtoseura sai todeta tasaisen Ylämaan Pyrkijöiden naistrion paremmakseen. Ylämaan ryhmä johti kisaa alusta loppuun. Ylämaan Liisa Rumpu toi joukkueensa ennen Lahden Mannista vaihtoon. Helvi Rumpu jatkoi johdossa Ylämaan viestiä ollen kuten siskonsa Liisa osuutensa nopein. Lahden Leila Mäkelä sai päästää toisella osuudella Miehikkälän Vilkkaan Eila Lapin, Sysmän Sisun Saara Saarisen ja Valkealan Roiman Aini Pokin ohitseen. Kolmannella osuudella Sanna Kiero toi Ylämaan voitokkaana maalin ennen Lahden asemia nostanutta Siiri Rantasta. Sysmän Maire Hahl nosti seuransa pronssille. Seuraaville sijoille Sysmän Sisun jälkeen maaliin tulivat Miehikkälän Vilkas, Valkealan Roima ja Virtain Urheilijat. Pienoisena yllätyksenä pidettiin nimekkään Vihtavuoren Pamauksen jäämistä 7:ksi.
Tulokset > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matti Pietikäinen | Puijon Mäki-Seura | 225,0 | 53,0 - 548,5 |
| 2 | Esko Mömmö | Ounasvaaran Hiihtoseura | 221,4 | 53,0 - 54,0 |
| 3 | Matti Kaakkolahti | Jyväskylän Hiihtoseura | 213,6 | 51,5 - 52,0 |
| 4 | Veikko Heinonen | Lahden Hiihtoseura | 219,5 | 48,5 - 49,0 |
| 5 | Unto Oksanen | Kouvolan Hiihtoseura | 210,6 | 51,5 - 51,5 |
| 6 | Esko Tinnilä | Lahden Hiihtoseura | 209,1 |  |
Kilpailut käytiin Joensuussa viimeisenä kilpailupäivänä 22. helmikuuta Höytiäisen hiihtomontussa 66 kilpailijan voimin yli 6 000 katselijan läsnäollessa. Kisaa johti jo ensimmäisen kierroksen jälkeen Puijon Matti Pietikäinen. Tunnetuja hyppynsä kaatuneita olivat Lahden Pentti Uotinen ja Kouvolan Lasse Johansson.
Tulokset > Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Hasu | Myllykosken Kilpa-Veikot | 447,3 | 240,0 + 207,3 |
| 2 | Paavo Korhonen | Joutsenon Kullervo | 420,8 | 225,3 + 215,5 |
| 3 | Aulis Sipponen | Jämsänkosken Ilves | 419,2 | 220,7 + 198,5 |
| 4 | Eeti Nieminen | Nokian Urheilijat | 415,2 | 209,2 + 206,0 |
| 5 | Eero Kemppainen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 407,3 |  |
| 6 | Urho Rautiainen | Kouvolan Hiihtoseura | 403,1 | 223,9 + 179,2 |
Yhdistetyn mäenlaskun alkaessa oli samallamiesten 15 km:n hihtokisan voittaja Heikki Hasu ottanut selvän johdon eli 3,5 minuutin erolla toiseksi tulleeseen yhdistetyn hiihtäjään Paavo Korhoseen eli  pisteissä yli 15. Seuraavina Hasun ja Korhosen jälkeen hiihto-osuudella olivat Uuno Rautiainen, Utin Pentti Napari, Aulis Sipponen ja Valkeakosken Erkki Lyijynen. Mäkiosuudella hyvät hiihtäjät Hasu ja Korhonen pitivät kärkipaikat. Parhaina nousijoina mäkiosuudella olivat Eeti Nieminen ja Ounasvaaran E.Kemppainen.
São Tomén ja Príncipen kansalliskirjasto

| São Tomén ja Príncipen kansalliskirjasto> Biblioteca Nacional de São Tomé e Príncipe |
| --- | --- |
 Kansalliskirjaston rakennus vuodelta 2002.
Osoite:  P. O. Box 181, São Tomé, São Tomé ja Príncipe
Valmistumisvuosi:  2002
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
São Tomén ja Príncipen kansalliskirjasto (port. Biblioteca Nacional de São Tomé e Príncipe) on São Tomén ja Príncipen demokraattisen tasavallan pääkaupungissa São Toméssä toimiva kansalliskirjasto. Nykyinen kansalliskirjaston rakennus on vuodelta 2002.
Vuosina 1994–2002 São Tomén ja Príncipen kansalliskirjaston tehtävää hoiti parlamentin kirjasto (port. Biblioteca da Assembleia Nacional). Osa sen kokoelmista oli peräisin vuodesta 1975 lähtien São Tomén kaupungintalolla toimineesta, mutta myöhemmin rappiolle joutuneesta  kaupunginkirjastosta. Kaupunginkirjaston kokoelmiin kuului 3 500–5 000 teosta.
Maassa on ollut vuodesta 1952 voimassa Portugalin siirtomaihin annettu vapaakappalelaki.
Kansalliskirjastoa johti vuosina 2011–2012 tohtori Maria Nazaré Ceita.
São Tomén ja Príncipen yli 15-vuotiaasta väestöstä lukutaitoisia oli YK:n kehitysohjelma UNEP:in mukaan 74,9 prosenttia vuonna 2015.
Saproli

Saproli on seos korkeassa lämpötilassa kiehuvia hiilivetyjä ja noin 25-40 % kresolia. Aine on tummanruskeaa nestettä. Se liukenee vain osaksi veteen. Ainetta käytetäänselvennä desinfiointiin.
Kasvihuoneissa härmän torjuntaan käytetty Saprol-niminen kasvinsuojeluaine, jonka tehoaine oli triforiini, on poistettu vuonna 2003 Tukesin rekisteristä.
Vesa Santavuori

Vesa Santavuori (4. huhtikuuta 1945 Helsinki – 14. huhtikuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen toimittaja.
Santavuori aloitti toimittajanuransa Uudessa Suomessa, sen jälkeen hän oli BBC:n suomenkielisessä toimituksessa ja vuodesta 1979 Helsingin Sanomissa. Hän myös suomensi useita kirjoja.
Santavuoren isä oli sisällissotaan osallistunut everstiluutnantti ja kirjailija Martti Santavuori, jonka elämästä ja toiminnasta hän on kirjoittanut kirjan Valkoinen suomalainen. Hänellä oli tekeillä jatko isänsä kirjeenvaihdon perusteella ja aineistoa myös BBC:n suomenkielisen osaston historiaan.
Teokset

Valkoinen suomalainen, Karisto, 1999. ISBN 951-23-3921-8
Sankt Eriksgatan

Sankt Eriksgatania pohjoiseen Sankt Eriksbron -sillalta, jonka yli katu kulkee Kungsholmenilta Vasastadeniin.
Sankt Eriksgatan on Tukholman Vasastadenissa ja Kungsholmenilla sijaitseva katu, joka ulottuu Norr Mälarstrandilta Kungsholmenin etelärannalta Norra Stationsgatanille Vasastadenin pohjoisrajalle. Sen varrella sijaitsevat aukiot Fridhemsplan, Sankt Eriksplan ja Vanadisplan.
Kuvia

Lumenpudotusta tammikuussa 2013.
Sankt Eriksgatanin ja Fleminggatanin kulmassa sijaitseva ostoskeskus Västermalmsgallerian.
Herrainpukimo Georg Sörman toimi Sankt Eriksgatanilla vuodesta 1937, kunnes koronapandemia ajoi sen konkurssiin. Klassinen mainoskyltti otettiin alas tammikuussa 2022.
Sankt Eriksgatan kulkee Kungsholmenin pohjoisrannalla Sportspalatsetin (Jean Adrian, 1930) ja S:t Erikspalatsetin (arkkitehtitoimisto Dorph & Höök, 1910) välistä.
Sankt Eriksgatanin pohjoispäässä Norra Stationsgatanin risteyksessä on Grönstedtin palatsi, joka valmistui vuonna 1924 Vin & Sprit -yhtiön pääkonttoriksi. Arkkitehti oli Cyrillus Johansson.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sankt Eriksgatan Wikimedia Commonsissa
Sammalkaijanen

| Sammalkaijanen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Pikkukaijaset Micropsitta
Laji::  keiensis
Kaksiosainen nimi
 Micropsitta keiensis  Salvadori, 1875 
Katso myös
   Sammalkaijanen Wikispeciesissä   Sammalkaijanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sammalkaijanen (Micropsitta keiensis) on pienikokoinen melanesialainen kaijalaji.
Koko ja ulkonäkö

Sammalkaijanen on noin 9,5 cm pitkä ja 11–14 g painava lintu, jonka höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta vaaleanvihreä. Sen päälaki on keltainen ja posket harmahtavat. Alaperä on keltainen, pyrstön keskimmäiset sulat ovat siniset ja reunimmaiset mustat ja niissä on keltaiset kärkitäplät. Siiven peitinhöyhenet ovat mustat levein vihrein reunuksin. Nokka on harmaa, iiris ruskea ja koivet harmaat. Koiraan värit ovat hieman kirkkaammat kuin naaraan. Nuoren linnun nokka on keltainen ja tummanharmaakärkinen.
Sammalkaijaset kiipeilevät puun rungolla kuten tikat tai puukiipijät. Ne ovat vaikeasti havaittavia, mutta niiden voimakkaat kutsuäänet paljastavat niiden esiintymisen.
Esiintyminen

Sammalkaijaset elävät Uuden-Guinean saarella. Lajista tunnetaan kolme alalajia: keiensis elää Indonesiaan kuuluvilla Kain ja Arun saarilla, viridipectus Uuden-Guinean eteläosassa ja chloroxantha Länsi-Irianissa ja alueen läntisillä saarilla. Lajin elinympäristön laajuus on 50 000–100 000 neliökilometriä ja sen populaatio on kooltaan vähintään 100 000 yksilöä. Sammalkaijanen ja keltapääkaijanen ovat vastinlajeja, eivätkä niiden elinalueet kohtaa.
Elinympäristö

Sammalkaijaset asuvat alavien maiden metsissä. Ne liikkuvat tavallisesti pareittain tai muutaman yksilön parvissa.
Lisääntyminen

Lajin pesintä tunnetaan huonosti. Pesä on usein puussa olevassa termiittipesässä. Naaras huolehtii hautomisesta ja koiras enimmäkseen poikasten ruokkimisen.
Ravinto

Sammalkaijanen syö ainakin siemeniä, sieniä ja jäkälää, mahdollisesti myös hedelmiä sekä hyönteisiä ja niiden toukkia.
Timo Santalainen

Timo Juhani Santalainen on suomalainen kauppatieteiden tohtori ja valtiotieteen lisensiaatti, joka on erikoistunut tutkimaan  organisaatioiden strategista johtamista. Hän työskentelee Genevessä perustamansa yritysjohdon kehittämis- ja tutkimuspalveluja tarjoavan Stratnetin (www.stratnet.org) toimitusjohtajana. Hän toimii Helsingin kauppakorkeakoulun (nykyisin Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu), Lappeenrannan teknillisen yliopiston ja Maanpuolustuskorkeakoulun dosenttina. Hän on aiemmin ollut vierailevana professorina Texas Tech -yliopistossa sekä Thunderbird Graduate School of Global Management -korkeakoulussa Arizonassa ja Sveitsissä sekä Management Centre Europessa.  Hän on  Strategic Management Societyn perustajajäsen ja ollut sen Strategy Practice-intressiryhmän puheenjohtaja.
Santalainen teki valtiotieteen lisensiaatintyönsä henkilöstöhallinnon alalta Turun yliopistossa. Santalainen väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Turun kauppakorkeakoulussa. Santalainen toimi 1990-luvun alkuvuosiin saakka liike-elämässä muun muassa säästöpankkiryhmässä Säästöpankkiopiston johtajana sekä Skopbankin vähittäispankkitoiminnasta ja henkilöstöhallinnosta vastaavana johtajana ja johtoryhmän jäsenenä. Hän on hankkinut henkilöstöhallinnon kokemusta SOK:n palveluksessa.
Santalainen on toiminut Suomen lentopalloliiton puheenjohtajana ja vuosina 1992–2002 Kansainvälisen lentopalloliiton varapuheenjohtajana.
Teoksia

Timo Santalainen, Eero Voutilainen, Pertti Porenne, Jouko H. Nissinen: Tulosjohtaminen, Weilin + Göös, 1981.
Reijo Niiranen, Pertti Porenne, Eero Voutilainen, Arvo Saarikko ja Timo Santalainen: Tuloksekas johtoryhmätyöskentely, Weilin + Göös 1983.
Risto Tainio, Keijo Räsänen ja Timo Santalainen: Suuryritykset ja niiden johtaminen Suomessa: liiketoiminnan johtamisesta yhtymän strategiseen johtamiseen. Weilin + Göös 1985. ISBN 9789513536152.
Timo Santalainen, Eero Voutilainen ja Pertti Porenne: Tulosjohtaminen uudistuu ja uudistaa, Weilin + Göös 1987. ISBN 9513540952.
Resurssijohtaminen, Weilin + Göös 1990. ISBN 9789513550493.
Timo Santalainen ja Pekka Huttunen: Strateginen johtaminen julkisessa hallinnossa, Weilin + Göös 1993. ISBN 9513556425.
Rajaram Baliga ja Timo Santalainen: Telecommunications in Transition: The US Experience, Helsinki School of Economics and Business Administration, 1999. ISBN 9789517913843.
Risto Tainio, Kari Lilja ja Timo Santalainen: Organizational Learning in the Context of Corporate Growth and Decline: A Case Study of a Major Finnish Bank, Helsinki School of Economics and Business Administration, 2002.
Timo Santalainen: Strateginen ajattelu, Talentum 2005. ISBN 9789521413735. E-book 2014.
Timo Santalainen: "Strategic Thinking", Talentum 2006. ISBN 9521410965. E-book 2014.
Timo Santalainen: Strateginen ajattelu & toiminta, Talentum 2009. ISBN 9789521413735. E-book 2014.
Timo Santalainen ja Ram Baliga: Kun normibisnes ei riitä: Kestävä strategointi, Talentum 2015. ISBN 9789521422294.
Ram Baliga and Timo Santalainen: "Escaping Business as Usual: Rethinking Strategy": Talentum 2016 (Forthcoming).
Pekka

| Pekka |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  29. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  25. kesäkuuta
Muunnelmia:  Pekko
Vastineita eri kielissä:  Beahkká, Petrus, Peter, Pierre, Pietro
Nimen alkuperä:  Petros, kallio
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pekka on suomalainen yleinen miehen etunimi, Pietari-nimen muoto. Pekan nimipäivä on 29. kesäkuuta, jolloin on myös Petrin, Petran, Pietarin, Petterin, Pekon  ja Petjan nimipäivä. Suomessa on vuoden helmikuuhun 2025 mennessä ollut 104 376 Pekka-nimistä miestä. Aiemmin Pekka-nimeä annettiin vain Itä-Suomessa; Länsi-Suomessa sitä pidettiin alatyylisenä, kunnes presidentti Pehr Evind Svinhufvudin lempinimi Ukko-Pekka nosti sen koko Suomessa suosituksi, hyvään tyyliin kuuluvaksi miehennimeksi. Pekka on myös jälkiosana suuressa osassa Suomen yleisimmistä miesten yhdysnimistä: Ari-Pekka, Juha-Pekka, Jukka-Pekka, Jussi-Pekka, Kari-Pekka, Olli-Pekka, Veli-Pekka, Vesa-Pekka, Ville-Pekka.
Pekka on myös harvinainen suomalainen sukunimi, joka on käytössä sekä sellaisenaan että osana yhdysnimiä kuten Jussi-Pekka
Tunnettuja Pekkoja > Pekka osana yhdysnimeä > Ari-Pekka

Ari-Pekka Anttila, Ape Anttila (s. 1966), jazzmuusikko
Ari-Pekka Hakala (s. 1985), jääkiekkoilija
Ari-Pekka Koivisto (s. 1964), valtakunnansyyttäjä
Ari-Pekka Lahti (s. 1975), näytelmäkirjailija, dramaturgi ja teatteriohjaaja
Ari-Pekka Lattu (s. 1978), aitajuoksija
Ari-Pekka Lehtonen (s. 1964), jääkiekkoilija
Ari-Pekka Liukkonen (s. 1989), uimari
Ari-Pekka Mäenpää, lyömäsoittaja
Ari-Pekka Nikkola (s. 1969), mäkihyppääjä, olympiavoittaja, maailmanmestari ja mäkihyppyvalmentaja
Ari-Pekka Nurmenkari (s. 1983), taitoluistelija
Ari-Pekka Pajuluoma (s. 1976), jääkiekkovalmentaja
Ari-Pekka Roiko (s. 1975), jalkapalloilija
Ari-Pekka Selin (s. 1963), jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
Ari-Pekka Siekkinen (s. 1965), jääkiekkomaalivahti ja jääkiekkovalmentaja
Ari-Pekka Strander (s. 1957), jääkiekkoilija
Tunnettuja Pekkoja > Pekka osana yhdysnimeä > Eero-Pekka

Eero-Pekka Uotila (s. 1967), asianajaja ja Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja
Tunnettuja Pekkoja > Pekka osana yhdysnimeä > Esa-Pekka

Esa-Pekka Mattila (s. 1989), vammaisurheilija
Esa-Pekka Salonen (s. 1958), kapellimestari ja säveltäjä
Tunnettuja Pekkoja > Pekka osana yhdysnimeä > Hannu-Pekka

Hannu-Pekka Björkman (s. 1969), näyttelijä
Hannu-Pekka Holmström, balettitanssija ja balettipromoottori
Hannu-Pekka Hänninen (s. 1972), urheilutoimittaja ja -selostaja
Hannu-Pekka Korpi (s. 1982), suomalainen ravivalmentaja ja -ohjastaja
Hannu-Pekka Lappalainen (s. 1950), opetusneuvos, kirjallisuuden opettaja, toimittaja ja tutkija
Hannu-Pekka Parviainen (s. 1981), Duudsonit-stuntryhmän jäsen
Tunnettuja Pekkoja > Pekka osana yhdysnimeä > Jari-Pekka

Jari-Pekka Keurulainen (s. 1956), jalkapallovalmentaja
Jari-Pekka Kolanen (s. 1961), basisti, säveltäjä ja tuottaja
Jari-Pekka Laaksonen (1962–2020), rumpali ja sovittaja
Jari-Pekka Laitio-Ramone (s. 1978), toimittaja ja kirjailija
Jari-Pekka Lehtonen (s. 1976), salibandyn pelaaja
Jari-Pekka Pajula (s. 1980), jääkiekkotuomari
Tunnettuja Pekkoja > Pekka osana yhdysnimeä > Juha-Pekka

Juha-Pekka Alanen, kitaristi ja tuottaja
Juha-Pekka Haataja (s. 1982), jääkiekkoilija
Juha-Pekka Hippi (s. 1978), asianajaja ja Setan puheenjohtaja 2013–2014
Juha-Pekka Hotinen (s. 1957), dramaturgi, ohjaaja, kirjoittaja ja tuottaja
Juha-Pekka Hytönen (s. 1981), jääkiekkoilija
Juha-Pekka Inkeröinen (s. 1988), jalkapalloilija
Juha-Pekka Jalo (s. 1957), urheiluselostaja
Juha-Pekka Keränen (s. 1968), prikaatikenraali
Juha-Pekka Keskiaho (s. 1944), yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
Juha-Pekka Ketola (s. 1983), jääkiekkoilija
Juha-Pekka Kiljunen (1968–2005), lavastaja ja pukusuunnittelija
Juha-Pekka Koskinen (s. 1968), kirjailija
Juha-Pekka Laine (1948–2007), jalkapalloilija ja jääpalloilija
Juha-Pekka Lammi (1953–2020), urheilutoimittaja
Juha-Pekka Leppäluoto (s. 1974), rockmuusikko, laulaja, kitaristi ja sanoittaja
Juha-Pekka Liikola (s. 1954), kenraalimajuri
Juha-Pekka Loikas (s. 1980), jääkiekkoilija
Juha-Pekka Mikkola (s. 1975), näyttelijä
Juha-Pekka Paananen, koodari ja basisti
Juha-Pekka Pantsu (s. 1978), futsalpelaaja
Juha-Pekka Pietilä (s. 1991), jääkiekkoilija
Juha-Pekka Pirinen (s. 1980), taikuri ja stand up -koomikko
Juha-Pekka Raeste (s. 1962), toimittaja
Juha-Pekka Rusanen (s. 1990), poliitikko
Juha-Pekka Soini (s. 1974), pesäpalloilija
Juha-Pekka Tikka, toimittaja
Juha-Pekka Torvinen (s. 1983), futsalpelaaja
Juha-Pekka Väisänen (s. 1966), kommunistipoliitikko ja käsite- ja performanssitaiteilija
Juha-Pekka Weckström (s. 1970), yritysjohtaja
Tunnettuja Pekkoja > Pekka osana yhdysnimeä > Jukka-Pekka

Jukka-Pekka Annala (s. 1967), psykologi, yrittäjä ja valmentaja
Jukka-Pekka Heikkilä (s. 1979), kauppatieteilijä
Jukka-Pekka Isokangas, J. Jyrä (s. 1965), gospel-muusikko
Jukka-Pekka Karttunen (s. 1974), pesäpalloilija
Jukka-Pekka Kauhanen (s. 1963), raviohjastaja ja ravivalmentaja
Jukka-Pekka Kervinen (s. 1961), säveltäjä ja runoilija
Jukka-Pekka Kivistö, koripalloilija
Jukka-Pekka Kujala (s. 1979), koripalloilija
Jukka-Pekka Laamanen (s. 1976), urheilija
Jukka-Pekka Lehto (s. 1958), säveltäjä ja huilisti
Jukka-Pekka Mattila (s. 1963), kasinotalouden riskisijoittaja ja talousrikollinen
Jukka-Pekka Mecklin (s. 1952), yleiskirurgian professori
Jukka-Pekka Metsola (s. 1964), judoka
Jukka-Pekka Pajunen (s. 1961), saksalaisen kulttuurin ja saksalaisen teatterin asiantuntija
Jukka-Pekka Palo (s. 1954), näyttelijä
Jukka-Pekka Palviainen (s. 1967), kirjailija
Jukka-Pekka Pelto-Arvo (s. 1993), salibandyn pelaaja
Jukka-Pekka Pietiäinen (s. 1956), historioitsija ja tietokirjailija
Jukka-Pekka Puro (s. 1968), tietokirjailija, viestintätutkija ja kolumnisti
Jukka-Pekka Rahkonen, kansalaisaktivisti ja Oikea Media -verkkolehden päätoimittaja
Jukka-Pekka Saraste (s. 1956), kapellimestari
Jukka-Pekka Seppo (s. 1968), urheilija
Jukka-Pekka Siili (s. 1964), elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Jukka-Pekka Tanner (s. 1963), painija
Jukka-Pekka Tuomanen (s. 1985), urheilija
Jukka-Pekka Ujula (s. 1970), Helsingin kaupungin kansliapäällikkö, Porvoon ent. kaupunginjohtaja
Jukka-Pekka Vainionpää (s. 1990), pesäpalloilija
Jukka-Pekka Valkeapää (s. 1977), elokuvantekijä
Jukka-Pekka Virtanen (s. 1966), muusikko
Jukka-Pekka Vuorenmaa, lentopalloilija
Jukka-Pekka Vuorinen (s. 1956), jääkiekkovaikuttaja
Jukka-Pekka Välimaa eli Kauko Röyhkä (s. 1959), muusikko ja kirjailija
Jukka-Pekka Väyrynen (s. 1961), urheilija
Jukka-Pekka Väänänen (s. 1984), koripalloilija
Tunnettuja Pekkoja > Pekka osana yhdysnimeä > Jussi-Pekka

Jussi-Pekka Ahonen (s. 1981), sarjakuvantekijä ja kuvittaja
Jussi-Pekka Alanen (s. 1938), maaneuvos ja varatuomari
Jussi-Pekka Anttila (s. 1982), pesäpallon syöttötuomari
Jussi-Pekka Lämsä (s. 1955), ylikomisario ja kirjailija
Jussi-Pekka Maunuksela (s. 1988), pesäpalloilija
Jussi-Pekka Niittymäki (s. 1986), pelinjohtaja ja päävalmentaja
Jussi-Pekka Rantanen (s. 1975), toimittaja
Jussi-Pekka Savolainen (s. 1986), jalkapalloilija
Jussi-Pekka Sorri (s. 1988), jalkapalloilija
Jussi-Pekka Taavitsainen (s. 1951), arkeologian professori