Ruotsin kirkko
Seurakunta ja pastoraatti

Paikallisseurakunta on Ruotsin kirkon organisaation perusta. Vuonna 2020 oli noin 1300 seurakuntaa, jotka kattavat koko maan. Niiden lisäksi on muutama ei-alueellinen seurakunta, kuten Tukholman suomalainen ja saksalainen seurakunta sekä Hoviseurakunta. Ei-alueellisen seurakunnan jäsenyys ei ole sidottu maantieteelliseen alueeseen, ja jäsenyyden ehdot on määritelty kirkkojärjestyksessä (VIII osa, 35. luku)  Seurakunnilla on paikallinen itsehallinto mutta ne ovat samalla myös osa hiippakuntaa ja Ruotsin kirkkoa uskonnollisena yhteisönä. Seurakuntien perustehtäviä ovat kirkkojärjestyksen mukaan viettää jumalanpalvelusta, antaa opetusta, sekä harjoittaa diakoniaa ja lähetystä.
Seurakunnan korkein päättävä elin on kirkkovaltuusto. Jokaisessa seurakunnassa on kirkkovaltuuston valitsema kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto joka toimii seurakunnan hallituksena, ja kirkkoherra (kyrkoherde), joka on vastuussa johdosta, koordinoinnista ja valvonnasta. Seurakunnalla tulee olla myös seurakuntaohjesääntö (Församlingsinstruktion) jossa kuvataan seurakuntaa, sen tavoitteita ja toimintamuotoja.
Seurakunnat voivat tehdä yhteistyötä myös pastoraattien muodossa. Pastoraatti on toiminnan muoto joka auttaa seurakuntia niiden perustehtävässä. Pastoraatin ja seurakuntien välisestä työnjaosta määritellään pastoraatin seurakuntaohjesäännössä. Pastoraatti vastaa myös taloudesta, henkilöstöstä, kiinteistöistä ja hautaustoimesta. Ruotsin kirkossa on noin 250 pastoraattia, joissa on noin 970 seurakuntaa (2020). Pastoraattiin kuuluvan seurakunnan toimintaa johtaa pappi, josta käytetään nimitystä seurakuntapaimen (ruots. församlingsherde).
Lapsi- ja nuorisotyötä varten on valtakunnallinen järjestö Ruotsin kirkon lapset ja nuoret, joka toimii yhteistyössä paikallisseurakuntien kanssa. Se on itsenäinen ja demokraattinen lapsi- ja nuorisojärjestö, joka toimii Ruotsin kirkon sisällä.
Ruotsin kirkon jumalanpalveluskirjat ilmentävät kirkon uskoa, oppia, ja tunnustusta:
Raamattu (Bibel 2000), vuonna 2000 käyttöön otettu käännös
Ruotsin kirkon kirkkokäsikirja, hyväksytty 2018
Ruotsin kirkon virsikirja, hyväksytty 1986 (suomenkielisenä Ruotsin kirkon virsikirja)
Ruotsin kirkon evankeliumikirja (hyväksytty 2002) sekä Rukouskirja
Jumalanpalveluskirjat on käännetty osin tai kokonaan myös Ruotsin virallisille vähemmistökielille.
Kirkon virkoihin voi valmistua eri koulutuslaitoksissa. Uppsalan ja Lundin yliopistoissa on teologinen tiedekunta ja muissakin korkeakouluissa voi suorittaa teologisia opintoja. Niistä merkittävin on Evankelisen Isänmaansäätiön Johannelundin teologinen korkeakoulu, jonka teologinen linja on ollut vuodesta 2007 alkaen yksi koulutusmahdollisuus Ruotsin kirkon pappisvirkaan. Kuitenkin ehtona Ruotsin kirkon virkoihin, papinvirkaan, kirkkomuusikon, diakonin ja pedagogin virkaan on Ruotsin kirkon koulutuslaitoksessa suoritettu kirkon virkaan valmistava opintojakso.
Seurakuntien viranomaistoiminnasta on jäljellä kaksi tehtävää: hautausmaiden ylläpito ja vihkimisoikeus. Ruotsin kirkko vastaa yleensä hautausmaista, poikkeuksena ovat Tukholman ja Tranåsin kunnat. Muutamien muiden uskonnollisten yhteisöjen tavoin Ruotsin kirkolla on valtiovallan myöntämä oikeus avioliittoon vihkimiseen. Vuonna 2009 päätti valtiopäivien hyväksymän sukupuolineutraalin avioliittolain mukaisesti, että kirkollinen avioliitto voi olla miehen ja naisen tai kahden samaa sukupuolta olevan henkilön välinen liitto, ja siten Ruotsin kirkossa vihitään avioliittoon myös samaa sukupuolta olevia pareja.