stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varenne

| Varenne |
| --- | --- |
 Varenne vuonna 2004
Syntynyt:  19. toukokuuta 1995
Sukupuoli:  ori
Väri:  tummanruunikko
Rotu:  lämminveriravuri
Synnyinmaa:   Italia
Isä:  Waikiki Beach
Emä:  Ialmaz
Emänisä:  Zebu
Lähdöt:  73: 62-6-2
Autoennätys:  09,1aly
Voittosumma:  6 038 408 EUR
Varenne (s. 19. toukokuuta 1995) on italialainen kilpauransa lopettanut lämminverinen ravihevonen, jota pidettiin aikoinaan maailman parhaana ravihevosena. Oriin ennätys on 09,1aly, jonka se juoksi mailin radalla. Varenne juoksi vuonna 2002 myös kilometrin ratojen maailmanennätyksen 09,3aly Mikkelin St. Michel-ajossa. Ennätys kesti aina heinäkuuhun 2012 asti, jolloin ruotsalainen Commander Crowe juoksi Malmössä uuden maailmanennätyksen 08,9aly.
Varenne voitti urallaan muiden muassa kahdesti Elitloppetin sekä Prix d'Amériquen, Italian Derbyn, Gran Premio Lotterian, Breeders Crownin ja useita muita suurkilpailuja. Varenne juoksi urallaan 6 038 408 euroa ja voitti 76 startistaan 62 (sekä sijoittui kolmen parhaan joukkoon yhteensä 70 kertaa). Varennen valmentajana toimi Jori Turja ja hoitajana Iina Rastas. Ori on nyt siirtynyt siitoskäyttöön ja ensimmäiset varsat ovat syntyneet Italiassa 2004. Varennen varsoista on maksettu suuria summia huutokaupoissa.
Kotimaassaan Italiassa Varenne on koko kansan suursuosikki, joka tunnetaan lempinimellä Il Capitano eli "Kapteeni".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varenne Wikimedia Commonsissa
Varenne Sukuposti Onlinessa
Velan vaihtaminen luontoon

Velan vaihtaminen luontoon on rahoitustransaktio, jossa osa kehitysmaan ulkomaanvelasta annetaan anteeksi vastineeksi paikallisista investoinneista ympäristönsuojelutoimiin.
Historia

Käsitteen synty sai pohjansa 1987 kun Thomas Lovejoy World Wildlife Fundista halusi käsitellä kehitysmaiden velkaantumisongelmia ja sen ympäristölle haitallisia vaikutuksia.  Latinalaisen Amerikan velkakriisin ja sen vuoksi voimakkaasti velkaantuneiden maiden ympäristönsuojelukyvyn jyrkän heikkenemisen myötä Lovejoy ehdotti, että velan vähentäminen ja luonnonsuojelun edistäminen voitaisiin tehdä samanaikaisesti. Siitä lähtien, kun Conservation Internationalin ja Bolivian välillä tehtiin ensimmäinen velan vaihtaminen luontoon vuonna 1987, monet kansalliset hallitukset ja luonnonsuojelujärjestöt ovat ryhtyneet toimiin velan vaihtaminen luontoon- rahoituksen kannustamiseksi. Suurin osa vaihdoista tapahtuu trooppisissa maissa, joissa on monia erilaisia kasvi- ja eläinlajeja.  Lisäksi maissa, jotka ovat tehneet velan vaihtamista luontoon, on tyypillisesti useita uhanalaisia tai uhanalaisia lajeja, metsien häviäminen on nopeaa ja poliittiset järjestelmät ovat demokraattisia ja suhteellisen vakaita.
Prosessi

Velan vaihtaminen luontoon -sopimusten rahoitusmekanismi on rahoittajien, velallisen maan kansallisen hallituksen ja varoja käyttävän luonnonsuojeluorganisaation välinen sopimus. Velkaantuneen maan hallitus hyväksyy maksuaikataulun anteeksiannetun velan määrästä, joka maksetaan yleensä maan keskuspankin kautta.
Þáttr

Þáttr (mon. þættir) on islanninkielinen nimitys keskiajan Islannissa kirjoitetuille tarinoille, jotka ovat yleensä tavanomaisia saagoja lyhyempiä. Sana þáttr tarkoittaa säiettä tai silmukkaa. Nykytutkimuksessa þáttr-termi pitää sisällään kaksi erilaista tarinatyyppiä. Termin alkuperäisen merkityksen mukaisesti þáttr viittaa niihin itsenäisen kertomuksen muodostamiin tarinoihin, jotka ovat osa jotain pidempää saagakokonaisuutta. Nykytutkimuksessa þáttr-termillä viitataan myös sellaisiin kertomuksiin, jotka ovat lyhyehköjä, yleensä islantilaisesta hahmosta kertovia tarinoita (isl. Íslendingaþáttr eli ”islantilaistarinat”), mutta muodostavat itsenäisen teoksen. Viimeksi mainituista itsenäisistä tarinoista voidaan myös käyttää termiä lyhytsaaga. Þáttr-tarinoita on keskiajalla sisällytetty laajoihin useita saagoja sisältäviin kokoelmakäsikirjoituksiin, kuten islantilaissaagoja sisältäviin käsikirjoituksiin Vatnshyrna ja Möðruvallabók sekä kuningassaagojen kokoelmiin Morkinskinna ja Flateyjarbók.
Þáttr-teoria saagakirjallisuuden synnystä

Niin kutsuttu þáttr-teoria (þáttr-theory) on teoria proosamuotoisen saagakirjallisuuden ja -kerronnan synnystä. Keskiajan islantilaiset saagat pohjautuivat suuressa määrin suulliselle kertomusperinteelle. Saagojen kaltaiset pitkähköt ja proosamuotoiset kertomukset eivät kuitenkaan ole yleisiä suullisissa kulttuureissa yleensä. Þáttr-teorian mukaan saagojen tarina-aines liikkui ensin suullisessa perinteessä þáttr-tarinoiden kaltaisina lyhyempinä, kertomiskerrasta toiseen muuntuvina kertomuksina. Niiden pohjalta alettiin kirjoittaa pitempiä saagoja. Tällaiset þáttr-tarinat eivät olleet olemassa ennen kirjallista vaihetta siinä muodossa kuin ne nykyään tunnetaan, oli tämä muoto sitten saaga tai lyhytsaaga. Teorian mukaan suullisen kulttuurin tarinavarasto on ollut eräänlainen potentiaalinen kokonaisuus, josta saagakirjoittajat ovat voineet ammentaa. Sen erikokoisia ja -muotoisia osia on voitu esittää suullisesti eri aikoina, toisia useammin ja toisia harvemmin. Osa niistä on myöhemmin valikoitunut osaksi jotain saagaa.
Þáttr-tarinoiden kirjallinen synty

Þáttr-kategorian alle luetteloituja tekstejä on määrittelykriteereistä riippuen noin 75–100 kappaletta. Kaikki keskiaikaiset kirjoittajat eivät käyttäneet lyhyemmistä teksteistä nimitystä þáttr, vaan saattoivat puhua niistä myös saagoina tai käyttää muita kertomusta merkitseviä sanoja kuten frásögn ja sögn, mikä on vaikuttanut niiden luokitteluun. Osa tutkijoista pitää þáttr-tarinoita muita saagoja vanhempina teksteinä. Vanhimmat þáttr-tarinat kirjoitettiin tämän näkemyksen mukaan ennen vuotta 1220 ja nuorimmat 1300–1400-lukujen aikana. Þáttr-tarinoiden käsikirjoituskontekstien perusteella on myös esitetty, että ne olisivat syntyneet itsenäisinä kirjallisina kertomusyksikköinä vasta 1400-luvulla, kun kirjurit alkoivat käsitellä niitä erillisinä teksteinä. Tarinoita on voitu sisällyttää pitempiin saagoihin esimerkiksi exemplumin kaltaiseksi moraalisesti opettavaiseksi kertomukseksi, jonka tarkoituksena oli tukea ja toteuttaa uskonnollisia tai muita ideologisia päämääriä.
Þáttr: alakategoriat > Teeman ja rakenteen mukainen jaottelu

Suuri osa þáttr-tarinoista kertoo Islannin asuttamisen jälkeisen ajan (870–) islantilaisista, ja niitä voidaan kutsua islantilaistarinoiksi (isl. Íslendinga þættir). Tarinaan liittyy usein myös kertomuksen päähenkilön tekemä matka Islannista Norjaan. Matkan aikana tämä saavuttaa mainetta, kunniaa ja varallisuutta. Þáttr-tarinoita on jaoteltu esimerkiksi seitsemään erilaiseen alakategoriaan niissä käsiteltyjen teemojen ja kerronnallisen rakenteen perusteella .
Ensimmäiseen kategoriaan kuuluvat tämän jaottelun mukaan ne tarinat, jotka kuvaavat Norjan kuninkaan ja islantilaisen suhdetta ja joilla on usein ollut myös moraalis-opetuksellinen tehtävä (esim. Auðunar þáttr vestfirzka). Toiseen kategoriaan on luettu ne tarinat, jotka keskittyvät käsittelemään kristinuskon ja pakanallisuuden ristiriitoja vuonna 999/1000 tapahtuneen islantilaisten kristinuskoon kääntymisen tietämillä (esim. Þorsteins þáttr skelks). Omana kategorianaan on eroteltu myös verikostotarinat, jotka muiden islantilaissaagojen tavoin käsittelevät islantilaisten perheiden välistä vihanpitoa (esim. Þorsteins þáttr stangarhöggs). Näiden lisäksi on eroteltu omaksi alakategoriakseen Norjan kuninkaan hovissa olleeseen islantilaiseen runoilijaan ja hänen runoihinsa keskittyvät skalditarinat (esim. Einars þáttr Skúlasonar), islantilaishahmon merkittävistä unista ja niihin liittyvistä tapahtumista kertovat unitarinat (esim. Kumlbúa þáttr) sekä tuonpuoleiseen maailmaan suuntautuvista matkoista kertovat tarinat (esim. Þorsteins þáttr bæjarmagns) ja runsaasti yliluonnollista ainesta kuten outoja olentoja ja hirviöitä sisältävät myyttis-herooiset tarinat (esim. Þorsteins þáttr uxafóts). Viimeksi mainituista puhutaan joskus myös ”muinaistarinoina” (fornaldarþættir), koska ne muistuttavat tyyliltään ja sisällöltään muinaissaagoja, mutta niiden päähenkilö on yleensä islantilainen ja saagan tapahtumat sijoittuvat Islannin asuttamisen jälkeiseen aikaan islantilaissaagoille tyypilliseen tapaan. Islantilaistarinoiden ja muinaistarinoiden lisäksi on muutamia þáttr-tarinoita, jotka poikkeavat edellä esitetyistä määritelmistä esimerkiksi teemaltaan tai siinä, että niiden päähenkilö ei ole islantilainen.
Þáttr: alakategoriat > Islantilaistarinat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Albani þáttr ok Sunnifu  Arnórs þáttr jarlaskálds  Auðunar þáttr vestfirzka  Bergbúa þáttr  Bolla þáttr Bollasonar  Brandkrossa þáttr  Brands þáttr örva  Draumr Þorsteins Síðu-Hallssonar  Egils þáttr Síðu-Hallssonar  Einars þáttr Skúlasonar  Eiríks þáttr rauða  Geirmundar þáttr  Gísls þáttr Illugasonar  Grœnlendinga þáttr  Gull-Ásu-Þórðar þáttr  Gunnars þáttr Þiðrandabana  Halldórs þáttr Snorrasonar inn fyrri  Halldórs þáttr Snorrasonar inn síðari  Hallfreðar þáttr vandræðaskálds  Hauks þáttr hábrókar  Hrafns þáttr Guðrúnarsonar  Hreiðars þáttr  Hrómundar þáttr halta  |  Íslendings þáttr sögufróða  Ívars þáttr Ingimundarsonar  Jökuls þáttr Búasonar  Kjartans þáttr Ólafssonar  Kristni þáttr  Kumlbúa þáttr  Mána þáttr skálds  Odds þáttr Ófeigssonar  Orms þáttr Stórólfssonar  Óttars þáttr svarta  Rauðs þáttr hins ramma  Rauðúlfs þáttr  Rögnvalds þáttr ok Rauðs  Sneglu-Halla þáttr  Steins þáttr Skaptasonar  Stefnis þáttr Þorgilssonar  Stjörnu-Odda draumr  Stúfs þáttr inn meiri  Stúfs þáttr inn skemmri  Svaða þáttr ok Arnórs kerlingarnefs  Sveins þáttr ok Finns  Þiðranda þáttr ok Þórhalls  Þorgríms þáttr Hallasonar  |  Þorleifs þáttr jarlaskálds  Þormóðar þáttr  Þorsteins þáttr Austfirðings  Þorsteins þáttr forvitna  Þorsteins þáttr Síðu-Hallssonar  Þorsteins þáttr skelks  Þorsteins þáttr stangarhöggs  Þorsteins þáttr sögufróða  Þorsteins þáttr tjaldstœðings  Þorsteins þáttr uxafóts  Þorvalds þáttr tasalda  Þorvalds þáttr víðförla  Þorvarðar þáttr krákunefs  Þórarins þáttr Nefjólfssonar  Þórarins þáttr ofsa  Þórarins þáttr stuttfeldar  Þórhalls þáttr knapps  Ævi Snorra goða  Ögmundar þáttr dytts (tunnettu myös nimellä Gunnars þáttr helmings)  Ölkofra þáttr |
Þáttr: alakategoriat > Muinaistarinat

Ásbjarnar þáttr Selsbana
Helga þáttr ok Úlfs
Helga þáttr Þórissonar
Norna-Gests þáttr
Ragnarssona þáttr
Sörla þáttr
Tóka þáttr Tókasonar
Völsa þáttr
Þorsteins þáttr bæjarmagns
Þáttr: alakategoriat > Muut þáttr-tarinat

Brenna Adams byskups
Eindriða þáttr ok Erlings
Eymundar þáttr hrings
Eymundar þáttr af Skörum
Hálfdanar þáttr svarta
Haralds þáttr grenska
Haralds þáttr hárfagra
Hemings þáttr Áslákssonar (kaksi versiota)
Hróa þáttr heimska
Ísleifs þáttr byskups
Knúts þáttr hins ríka
Orkneyinga þáttr
Otto þáttr keisara
Ólafs þáttr Geirstaðaálfs
Styrbjarnar þáttr Svíakappa
Velasco (1881)

| Velasco |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Thames Ironworks and Shipbuilding Company
Laskettu vesille:  1881
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 1. toukokuuta 1898
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 152 t
Pituus:  64,01 m
Leveys:  9,75 m
Syväys:  4,17 m
Koneteho:  1 500 ihp
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  173
Aseistus
Aseistus:  4 × 15 cm tykkiä 2 × 76 mm tykkiä 2 × konekivääriä 2 × 356 mm torpedoputkea
Velasco oli Espanjan laivaston vuonna 1881 vesillelaskettu Velasco-luokan risteilijä.
Valmistus

Alus tilattiin Leamouthista Thames Ironworks and Shipbuilding Companyltä. Alus laskettiin vesille vuonna 1881.
Palvelus

Espanjan ja Yhdysvaltain välisen sodan alkaessa huhtikuussa 1898 alus oli kontra-amiraali Patricio Montojo y Pasaronin komentajaman Tyynenmeren laivueen mukana ankkurissa Caviten edustalla Manilanlahdella. Manilanlahden taistelussa 1. toukokuuta 1898 alus upotettiin.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Spanish cruiser Velasco
Käännös suomeksi
AEW&C

E-3 Sentry valmistautuu lentoon
AEW&C (lyhenne sanoista Airborne Early Warning and Control) tarkoittaa ilma-aluspohjaista ilmavalvonta- ja johtojärjestelmää. AEW&C-koneiden tehtävä on valvoa tehokkaalla tutkalla suurta ilmatilaa ja mahdollisesti myös maanpinnalla tapahtuvaa toimintaa sekä välittää tietoa taisteluyksiköille ja johtaa taistelua. AEW&C-kone voidaan suomentaa esimerkiksi muotoon valvonta- ja johtokeskuslentokone. Tunnetuin esimerkki tällaisesta lentokoneesta lienee Boeing E-3 Sentry. Toisinaan AEW&C:n synonyyminä käytetään termiä AWACS (Airborne Warning and Control System), mutta se tarkoittaa oikeastaan vain E-3:n ja siitä Japanille jatkokehitellyn Boeing E-767:n valvontajärjestelmää.
Historia

Yksi ensimmäisistä varsinaisista ilmavalvontakoneista on Yhdysvaltojen Lockheed EC-121 Warning Star, joka otettiin käyttöön vuonna 1953. Koneita käytettiin Pohjois-Amerikan ilmatilan valvonnassa ja taistelutoimissa Vietnamin sodassa. 24. lokakuuta 1967 EC-121 ohjasi yhdysvaltalaishävittäjän tuhoamaan vihollisen MiG-21:den Tonkininlahden yllä, mikä oli ensimmäinen kerta historiassa, kun valvontalentokoneen miehistö ohjaa onnistuneesti hyökkäyksen viholliskonetta vastaan. Konetyypin korvasi E-3. Viimeinen EC-121 poistettiin käytöstä vuonna 1978.
Neuvostoliitto kehitti oman AEW&C-koneensa 1960-luvulla. Kehitysohjelman tuloksena syntyi Tupolev Tu-114:n rungosta ja sen päälle asennetusta tutkakiekosta koostunut Tupolev Tu-126. Neuvostoliitto oli kylmän sodan aikana länsimaita jäljessä elektronisen sodankäynnin teknologioissa ja länsimaissa uskotaankin, ettei Tu-126 ollut kyvykäs risteilyohjusten tai pienempien ilma-alusten tarkkailuun. Neuvostoliiton ilmapuolustus nojautui pitkälti maassa oleviin tutka-asemiin ja Tu-126:n hyöty oli lähinnä sen tehokas tutkanhäirintäkyky. Kone oli käytössä 1980-luvulle asti, jolloin Berijev A-50 korvasi sen.
Merkitys

Lennettäessä 10 kilometrin korkeudessa radiohorisontti on noin 410 kilometrin etäisyydellä. Tämä tarkoittaa, että AWACS-kone näkee periaatteessa tasaisella maalla tai merellä pinnassa lentävät maalit tältä etäisyydeltä. Maanpinnalla 20 metrin mäellä oleva ja 20 metrin mastolla varustettu tutka näkee 20 metrin korkeudessa lentävät koneet noin 55 kilometrin etäisyydelle. Yhtä AWACS:ia kohti tarvitaan siis em. tilanteessa noin 64 tutka-asemaa. AWACS on oleellinen mm. risteilyohjusten ja muiden matalalla lentävien kohteiden torjunnassa.
Koska AWACS on erittäin liikkuva järjestelmä, sen merkitys on erityisen suuri liikkuvissa sotatoimissa tai toimittaessa oman maan ulkopuolella.
AWACS-tyyppinen kone on nykyaikaisen ilmavoiman sekä myös epäsuoran tulen johtamisen oleellinen komponentti.
Puutteita

Koneet ovat kalliita, (E-3 Sentry maksaa 270 miljoonaa dollaria kappale), eli ne ovat rajallinen resurssi. Kalleutta korostaa vielä se, että yhdellä koneella ei kyetä jatkuvaan 24/7-valvontaan. Koska kone on kallis ja vaarallinen, sen torjuntaan kannattaa myös panostaa. Sotilaallisesti kehittyneiden valtioiden välisissä sodissa AWACS-koneiden vastaiset sotatoimet ja -tekniikat ovat todennäköisesti osa tärkeintä ja salaisinta taktiikkaa.
Vuoristossa koneen tutka ei näe vuorten (mäkien, vaarojen) taakse, jonne muodostuu laajoja katveita. Tätä tosin voidaan kompensoida toisella AWACS-koneella. Koneiden tutkakuvat yhdistämällä saadaan melko hyvä kokonaiskuva.
Elektroniikka (tiedot keräävä tutka ja tiedot välittävä radio) on keskeisessä osassa näissä koneissa, joten ne ovat periaatteessa elektronisen sodankäynnin potentiaalisia kohteita.
Konetyyppejä > E-3 Sentry ja E-767 (AWACS)

Boeing E-3 Sentry on yhdysvaltalaisen Boeingin 1970-luvulla suunnittelema ilmavalvontakone, jossa on Boeing 707:n rungolle asennettu suuri lautasmainen tutka. E-3 on maailman tunnetuin ja käytetyin AEW&C -kone; se on Chilen, Naton, Ranskan Saudi-Arabian ja Yhdysvaltain ilmavoimien sekä aiemmin myös Yhdistyneen kuningaskunnan käytössä.
E-3:n AWACS-järjestelmä on myöhemmin asennettu myös Boeing 767:n rungolle. Boeing E-767 on Japanin itsepuolustusilmavoimien käytössä.
Konetyyppejä > E-2 Hawkeye

Northrop Grumman E-2 Hawkeye on Yhdysvalloissa 1960-luvulla lentotukialuskäyttöön suunniteltu ilmavalvontakone. Sen uusin malli on E-2D Advanced Hawkeye. Koneen pohjana on potkuriturbiinikäyttöinen Grumman C-2 Greyhound. E-2 -koneita on myyty myös Egyptiin, Israeliin, Japaniin Ranskaan, Singaporeen ja Taiwaniin.
Konetyyppejä > Berijev A-50

Berijev A-50 on Venäjän käyttämä valvontakone, joka pohjatuu Iljušin Il-76 -rahtikoneeseen. Korvaava kone tulee olemaan Berijev A-100.
Konetyyppejä > KJ-2000

KJ-2000 on Kiinan käyttämä valvontalentokone. Se pohjautuu myös venäläiseen Il-76:een, mutta sen tutkakiekon sisällä on kolme kiinteää tutkaa, yhden pyörivän sijaan.
Konetyyppejä > Netra AEW&CS

DRDO AEW&CS on Intian DRDO:n kehittämä valvontakone, jota kutsutaan Netraksi. Se on Embraer ERJ 145 -pohjainen.
Konetyyppejä > Boeing 737 AEW&C

Boeing 737 AEW&C on Boeing 737 -koneen rungolle kehitetty valvontakone, jonka pääelementti on AESA-tutka. Se on E-3:n seuraaja ja otetaan tulevaisuudessa käyttöön useiden maiden ilmavoimissa. Australiassa koneelle on annettu nimi "E-7 Wedgetail".
Konetyyppejä > Erieye/GlobalEye

Erieye on ruotsalaisen Saabin kehittämä tutkajärjestelmä. Ruotsin ilmavoimat käyttää Erieyllä varustettuja, Saab 340 -pohjaisia Saab 340 AEW&C -koneita. Saab tarjoaa myös Erieyllä varustettua Saab 2000 -konetta ja Bombardier Global 6000 -pohjaista GlobalEye -järjestelmää. Erieye-järjestelmiä on myyty useisiin maihin. Kreikan, Brasilian ja Meksikon ilmavoimat puolestaan käyttävät niinikään Erieyeen perustuvaa, Embraer ERJ 145 -pohjaista Embraer R-99 -konetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta AEW&C Wikimedia Commonsissa
E-2 Hawkeyen operaattori Persianlahdella valvontatehtävissä vuonna 2001
Velanan kansainvälinen lentoasema

Vesitasoja lentokentän alueella.
Lennonjohtotorni.
Lentokenttä vuoden 2004 tsunamin jälkeen
Velanan kansainvälinen lentoasema (divehiksi އިބްރާހިމް ނާސިރު ބައިނަލްއަޤުވާމީ ވައިގެ ބަނދަރު) (IATA: MLE, ICAO: VRMM) on lentoasema Hulhulén saarella Malediiveilla. Lentoasema sijaitsee pääkaupunki Malén välittömässä läheisyydessä. Lentoasema avattiin liikenteelle 1966.
Lentoasemalla on yksi 3 200 metriä pitkä ja 45 metriä leveä kiitotie, minkä lisäksi sen yhteydessä on neljä laskeutumisaluetta vesilentokoneita varten.
Lentoyhtiöt

Velanan kansainväliselle lentoasemalle lensivät vuoden 2019 aikana aikataulun mukaisia lentoja seuraavat lentoyhtiöt:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aeroflot  AirAsia  AirAsia Thailand  Air France  Air Italy  Alitalia  Austrian Airlines  Bangkok Airways  Beijing Capital Airlines  Blue Panorama Airlines  British Airways  Cathay Pacific  |  China Eastern Airlines  China Southern Airlines  Condor  Edelweiss Air  Emirates  Etihad Airways  GoAir  Gulf Air  Hong Kong Airlines  Indian Airlines  IndiGo  Korean Air  |  Lufthansa  Maldivian  Neos  Oman Air  Qatar Airways  Saudia  Silk Air  Singapore Airlines  SpiceJet  SriLankan Airlines  Tiger Airways  Turkish Airlines  |
Flyme
Maldivian
Manta Air
Maldivian
Manta Air
Trans Maldivian Airways
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Velanan kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
World Aero Data: MALE INTL -- VRMM[vanhentunut linkki]
Vistonída

| Vistonída Βιστωνίδα |
| --- | --- |
 Vistonída-järvi.
Valtiot:   Kreikka
Paikkakunta:  Xánthi ja Rodópi, Itä-Makedonia ja Traakia
Koordinaatit:  41°02′21″N, 25°06′53″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  0  m 
Pinta-ala:  45 km²
Suurin syvyys:  3 m
 fiVistonída 
Vistonída (kreik. Βιστωνίδα, kath.kreik. Βιστωνίς, Vistonís) on järvi Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa lähellä Traakianmeren rantaa. Se on Kreikan neljänneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on vuodenajasta riippuen noin 42–45 neliökilometriä. Vistonída on suurimmillaan noin 12,5 kilometriä pitkä ja noin 7 kilometriä leveä. Järven suurin syvyys on 3 metriä.
Vistonída-järveä.
Vistonída sijaitsee Xánthin ja Rodópin alueyksiköiden alueella noin 25 kilometriä kaakkoon Xánthin kaupungista, 23 kilometriä lounaaseen Komotinísta ja noin 225 kilometriä itään Thessalonikista. Kompsátos- ja Kósynthos-joet laskevat järveen. Vistonída-järvi on laguunimainen, sijaitsee merenpinnan tasolla ja sen vesi on suhteellisen suolaista. Järven erottaa Traakianmerestä vain kapea maakaistale, ja se yhdistyy mereen itäosassa Pórto Lágoksen laguunin kautta ja lännempänä 1950-luvulla kaivetun kanavan kautta. Järven alue on osa Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuistoa.
Järvi on saanut nimensä alueella aiemmin asuneesta traakialaisesta vistonien heimosta. Ávdiran kunnan osa Vistonídan kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä järvestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vistonída Wikimedia Commonsissa
Amran (maakunta)

Amranin maakunnan sijainti
Amranin maakunta (arab. عمران‎‎ , 'Amrān) on yksi Jemenin maakunnista. Se on saanut nimensä pääkaupunkinsa 'Amranin mukaan. Maakunnan pinta-ala on 7 900 neliökilometriä ja sen asukasluku on 1 092 100.
Amran jakautuu 20 piirikuntaan, jotka ovat:
| --- | --- |
 Al Ashah  Al Madan  Al Qaflah  Amran  As Sawd  As Sudah  Bani Suraim  Dhi Bin  Habur Zulaymah  Harf Sufyan :  Huth  Iyal Surayh  Jabal Iyal Yazid  Khamir  Kharif  Maswar  Raydah  Shaharah  Suwayr  Thula
Voúrinos

Voúrinos-vuorta.
| --- | --- |
Sijainti:  Grevená/Kozáni, Länsi-Makedonia, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 863 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Voúrinos (kreik. Βούρινος, myös Boúrinos, Μπούρινος) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 863 metriä. Vuori sijaitsee Grevenán ja Kozánin alueyksiköiden alueella Länsi-Makedoniassa linnuntietä noin 23 kilometriä koilliseen Grevenásta ja noin 17 kilometriä lounaaseen Kozánista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Ntrisiníkos (Ντρισινίκος).
Voúrinos-vuorta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Voúrinos Wikimedia Commonsissa
Vanderlei de Lima

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Vanderlei de Lima palatessaan Brasiliaan Ateenan olympialaisten jälkeen. |  Vanderlei de Lima palatessaan Brasiliaan Ateenan olympialaisten jälkeen. |  Vanderlei de Lima palatessaan Brasiliaan Ateenan olympialaisten jälkeen. |  |
Maa:   Brasilia
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Ateena 2004 | maraton |  |
Vanderlei de Lima valmiina sytyttämään olympiatulen.
Vanderlei Cordeiro de Lima (s. 11. elokuuta 1969 Cruzeiro do Oeste) on brasilialainen kestävyysjuoksija ja maratonin olympiamitalisti.
De Lima saavutti maratonilla olympiapronssia Ateenassa 2004. Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui sijalle 47 ja Sydneyn olympialaisissa 2000 sijalle 75. Ateenan MM-kilpailuissa 1997 hän sijoittui 23:nneksi ja Helsingin MM-kilpailuissa 2005 hän keskeytti. Pan-Amerikan kisojen maratonin hän voitti vuosina 1999 ja 2003. Hän voitti Reimsin maratonin vuonna 1994, Tokion maratonin vuonna 1996, Sao Paulon maratonin vuonna 2002 ja Hampurin maratonin vuonna 2004.
168-senttinen ja 54-kiloinen de Lima aloitti työskentelyn maatiloilla kahdeksanvuotiaana isänsä kanssa.  [lähde? ]