stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Petri Hervanto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Petri Hervanto Wikimedia Commonsissa
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuninkaat
| --- | --- |
1980-luku:   1985: Kauko Simonen  1986: Teuvo Oinas  1987: Harri Lahti  1988: Kari Piironen  1989: Risto Nevala 
1990-luku:   1990: Jouni Raitio  1991: Jaska Mäkynen  1992: Mika Pohjonen  1993: Sebastian Ahlgren  1994: Sauli Lehtonen  1995: Jari Sillanpää  1996: Tomi Markkola  1997: Matti Korkiala  1998: Jouni Keronen  1999: Petri Hervanto 
2000-luku:   2000: Antti Raiski  2001: Erkki Räsänen  2002: Mikko Kilkkinen  2003: Kari Hirvonen  2004: Tommi Soidinmäki  2005: Saska Helmikallio  2006: Marko Lämsä  2007: Henri Stenroth  2008: Jukka Hallikainen  2009: Amadeus Lundberg 
2010-luku:   2010: Marko Maunuksela  2012: Pekka Mikkola  2013: Kyösti Mäkimattila  2014: Teemu Roivainen  2015: Aki Samuli  2016: Marco Lundberg  2017: Teijo Lindström  2018: Jarno Kokko  2019: Johannes Vatjus 
2020-luku:   2022: Keijo Hietikko  2023: Pasi Flodström  2024: Harri Hautaniemi
Pipefest

Pipefest on vuosittain järjestettävä hip hop - musiikkifestivaali. Rap-musiikin lisäksi ohjelmaan kuuluu break dancea, beat boxausta, katukorista sekä graffititaidetta.
Pipefest järjestettiin vuoteen 2010 asti Vuokatin hiihtokeskuksen ylärinteillä, rinneravintolan vieressä. 
Vuodesta 2011 lähtien tapahtuma järjestetään Jämsän Himoksella.
Tapahtumaa järjestettiin vuodesta 2001 alkaen. Ensimmäisessä Pipefestissä vieraili noin 2 000 ihmistä, ja vuoteen 2005 mennessä määrä oli noussut yli yhdeksään tuhanteen, pääasiassa nuoreen henkilöön. Vuoden 2016 jälkeen Pipefest ilmoitti jäävänsä tauolle.
Pipefest on myös Profeettojen (eli Cheekin ja Elastisen) sekä Palefacen samanniminen kappale.
Pipefestin esiintyjiä > 2018

Paleface, Ceebrolistics, Fintelligens, Kapasiteettiyksikkö, Cheek
Pipefestin esiintyjiä > 2010

Brädi, Bulle, Cheek + livebändi, Fintelligens, Flowboysfam, Hannibal & Joku Roti Mafia, Jätkäjätkät, Kemmuru, Koivuniemen Herrat, OG Ikonen, Olli-PA & Funksons, Paleface, Petri Nygård, Prop Dylan (SWE), Pyhimys & Medium, Redrama, Ritarikunta, Solonen feat Narcotic & Avaintekijät, Steen1, Teflon Brothers, Timi Lexikon, Uniikki ja Veljenpojat
Pipefestin esiintyjiä > 2009

Mm. Jätkäjätkät, Sabac Red, Hannibal & Joku Roti Mafia, Julma-Henri, Nopsajalka, Leijonamieli, Timo Pieni Huijaus, Steen1, Cheek, Teflon Brothers, Solonen, Palestine, Juno, Redrama, Fintelligens, Juju
Pipefestin esiintyjiä > 2008

Mm. Jätkäjätkät, Laineen Kasperi, Pyhimys, Soppamies, Conscious Youths, Freepoint Crew, Fintelligens, Saurus, Cheek
Aiheesta muualla

Pipefestin virallinen sivusto
Pipefestin Facebook fanisivu
Syvällä Pelissä - Minna Immonen (Pipefest) (Arkistoitu – Internet Archive)
Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1985

Pesäpallon Mestaruussarjan kausi 1985. Mestariksi nousi Seinäjoen Maila-Jussit.  Mestaruus ratkesi mitalisarjan viimeisessä kamppailussa, jossa Seinäjoelle riitti tasapeli Jyväskylän Kiriä vastaan mestaruuden varmistamiseksi - Kirin voitto olisi merkinnyt uusintaottelua. Jyväskylän Kiri sai hopeaa ja Alajärven Ankkurit pronssia. Nousijajoukkue Siilinjärven Ponnistus voitti myös Suomen Cupin.
Mestaruussarja

Runkosarja
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | JK | SMJ | AA | KPL | KiU | VM | IPV | HT | SoJ | HNU | KaM | NJ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylän Kiri | 22 | 15 | 1 | 6 | 194-99 | 31 |  | 8-2 | 6-6 | 6-2 | 3-5 | 20-3 | 5-6 | 2-3 | 16-3 | 9-11 | 14-6 | 11-2 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 22 | 14 | 2 | 6 | 139-86 | 30 | 1-4 |  | 4-2 | 7-2 | 4-3 | 3-6 | 5-1 | 3-7 | 8-2 | 16-5 | 4-1 | 3-3 |
| Alajärven Ankkurit | 22 | 13 | 2 | 7 | 181-126 | 28 | 3-4 | 6-10 |  | 8-2 | 17-11 | 18-7 | 6-4 | 4-6 | 14-10 | 12-9 | 13-6 | 12-4 |
| Kouvolan Pallonlyöjät | 22 | 13 | 1 | 8 | 139-124 | 27 | 1-0 | 5-2 | 2-6 |  | 6-4 | 15-5 | 8-2 | 3-9 | 8-3 | 27-1 | 7-6 | 6-4 |
| Kiteen Urheilijat | 22 | 12 | 2 | 8 | 194-147 | 26 | 5-10 | 3-6 | 8-10 | 3-13 |  | 13-6 | 8-8 | 16-10 | 20-8 | 8-2 | 18-0 | 11-3 |
| Vaasan Maila | 22 | 13 | 0 | 9 | 137-138 | 26 | 4-9 | 3-1 | 7-4 | 6-0 | 5-1 |  | 4-2 | 9-4 | 9-10 | 9-6 | 7-0 | 6-3 |
| Imatran Pallo-Veikot | 22 | 9 | 4 | 9 | 157-149 | 22 | 9-13 | 5-8 | 6-6 | 3-3 | 7-14 | 6-1 |  | 16-6 | 4-9 | 6-6 | 20-15 | 13-5 |
| Hyvinkään Tahko | 22 | 10 | 2 | 10 | 184-162 | 22 | 10-13 | 4-4 | 2-15 | 38-4 | 9-12 | 4-10 | 5-8 |  | 5-5 | 15-7 | 3-4 | 5-3 |
| Sotkamon Jymy | 22 | 6 | 2 | 14 | 134-189 | 14 | 7-17 | 8-12 | 5-6 | 2-5 | 3-3 | 5-4 | 7-13 | 11-5 |  | 6-1 | 10-12 | 9-6 |
| Hongikko | 22 | 6 | 2 | 14 | 105-203 | 14 | 2-7 | 2-20 | 3-2 | 6-5 | 6-13 | 7-6 | 2-7 | 5-8 | 8-3 |  | 4-12 | 7-5 |
| Kankaanpään Maila | 22 | 6 | 1 | 15 | 123-197 | 13 | 2-14 | 5-10 | 1-6 | 2-9 | 9-10 | 4-16 | 5-7 | 7-8 | 7-6 | 4-4 |  | 8-5 |
| Nurmon Jymy | 22 | 5 | 1 | 16 | 85-152 | 11 | 6-3 | 1-6 | 9-5 | 1-6 | 2-5 | 3-4 | 8-4 | 1-18 | 6-2 | 3-1 | 2-7 |  |
Mitalisarja
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | SMJ | JK | AA | KPL | Lp>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 6 | 4 | 1 | 1 | 51-23 | 11 |  | 2-3 | 13-5 | 7-2 | 2 |
| Jyväskylän Kiri | 6 | 2 | 2 | 2 | 36-45 | 9 | 5-5 |  | 4-9 | 5-5 | 3 |
| Alajärven Ankkurit | 6 | 3 | 0 | 3 | 51-44 | 7 | 3-8 | 16-6 |  | 9-3 | 1 |
| Kouvolan Pallonlyöjät | 6 | 1 | 1 | 4 | 33-59 | 3 | 5-16 | 8-13 | 10-9 |  | 0 |
Putoamissarja
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | SoJ | HyT | KaM | HNU | Lp>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotkamon Jymy | 6 | 5 | 1 | 0 | 61-26 | 13 |  | 7-4 | 4-2 | 12-3 | 2 |
| Hyvinkään Tahko | 6 | 3 | 1 | 2 | 46-37 | 10 | 10-10 |  | 13-2 | 8-3 | 3 |
| Kankaanpään Maila | 6 | 2 | 0 | 4 | 32-48 | 4 | 4-14 | 12-6 |  | 6-7 | 0 |
| Hongikko | 6 | 1 | 0 | 5 | 23-51 | 3 | 3-14 | 3-5 | 4-6 |  | 1 |
Sarjasta putosivat Kankaanpää, Hongikko ja Nurmo. Tilalle nousivat Ykkössarjan kolme parasta: Siilinjärven Ponnistus, Riihimäen Pallonlyöjät ja Haminan Palloilijat.
SMJ: Heikki Aittasalo, Mauri Pyhälahti, Jan Hautala, Hannes Rajala, Jari Karjanlahti, Ari Rinta-Rahko, Esa Mäntymaa, Tapio Ristilä, Jukka Peltoniemi, Jari Tyynelä, Kai Heikkilä, Vesa Mattila, Jorma Mäntylä,  Tuomo Olli (pelinjohtaja).
Palkinnot

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pesäpalloilija | Jarmo Rönkä | Kiteen Urheilijat |
| Vuoden lukkari | Mauri Pyhälahti | Seinäjoen Maila-Jussit |
| Lyöjäkuningas | Pekka Lavonen | Imatran Pallo-Veikot |
| Kärkilyöjä | Jarmo Rönkä | Kiteen Urheilijat |
| Etenijäkuningas | Vesa Liikala | Alajärven Ankkurit |
| Tehopelaaja | Kari Kuusiniemi | Jyväskylän Kiri |
| Vuoden naispesäpalloilija | Päivi Lähteenmäki | Ikaalisten Tarmo |
| Vuoden naislukkari | Minna Marjamäki | Ikaalisten Tarmo |
| Lyöjäkuningatar | Minna Luotonen |  |
| Kärkilyöjä | Jaana Lindström |  |
| Etenijäkuningatar | Pirkko Rantala |  |
| Tehopelaaja | Marita Karhunen |  |
| vuoden tuomari | Vesa Hämäläinen |  |
| Fair Play -joukkue |  | Alajärven Ankkurit |
| Kunnon Jätkä | Väinö Mujunen |  |
| Johtokunnan pytty | Jukka Peltoniemi |  |
| Vuoden pelinjohtaja | ei valittu |  |
| Itä-Länsi paras pelaaja | Hannes Rajala | Länsi |
Pieni Salmijärvi (Petäjävesi, eteläinen)

| Pieni Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°17′59″N, 25°16′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Petäjäveden alue (14.53)
Laskujoki:  oja Pieneen Salmijärveen 
Järvinumero:  14.534.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,1 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,566 km  
Pinta-ala:  1,594 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Salmijärvi 
Pieni Salmijärvi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kankaanperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 230 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Petäjäveden alueella (14.53), jonka Lammasjoen valuma-alueeseen (14.534) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy.
Prebiootti

Prebiootti on sulamaton ruoan komponentti, joka on tavallisesti hiilihydraatti (oligo- tai polysakkaridi) ja edistää valikoivasti yhden tai useamman bakteerikannan kasvua tai aktiivisuutta paksusuolessa. Bakteerikannan tarkoituksena on, että muuttunut suolistofloora paikallisesti tai systeemisestiselvennä edistäisi terveyttä. Prebiootteja ovat esimerkiksi galakto-oligosakkaridit (GOS) ja inuliinityyppinen fruktoosipolymeeri sekä ravintokuitu.
Pieni Salasjärvi

| Pieni Salasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju, Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°36′11″N, 26°36′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ylä-Suonteen valuma-alue (14.85)
Laskuoja:  Sahinoja Sammallampeen 
Järvinumero:  14.853.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,9 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,785 km  
Pinta-ala:  2,291 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Salasjärvi 
Pieni Salasjärvi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla ja Hirvensalmella Ripatin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 340 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Salasjoen valuma-alueeseen (14.853) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,9 metriä mpy.
Prince of Wales Halt

Prince of Wales Halt oli lyhytaikainen seisake kapearaiteisella Romney, Hythe and Dymchurch Railwayllä Kentin kreivikunnassa Englannissa.
Seisake sijaitsi Palmarshin alueella 1,2 kilometrin päässä rautatien pohjoisesta pääteasemasta, Hythestä Royal Military Canalin varrella paikassa, jossa rautatie alittaa Hythestä Lympneen johtavan tien kaksiaukkoisen kaarisillan. Seisake on nimetty sillan ja sen lähistöllä sijaitsevan pubin, Prince of Walesin, mukaan.
Seisakkeella ei ollut koskaan minkäänlaisia asemarakennuksia, ja junat pysähtyivät siellä vain tarvittaessa. Sillalta johti jyrkkä polku alas seisakkeelle.
Seisake avattiin liikenteelle yhtä aikaa Hythen ja New Romneyn välisen rautatien kanssa vuonna 1927, ja se oli käytössä vain noin vuoden. Alhaisten käyttäjämäärien vuoksi seisake lakkautettiin jo vuonna 1928, ja se ehdittiin mainita vain yhdessä rautatien yleisöaikataulussa. Seisake oli siten rautatien vähiten käytetty, huonoiten varustettu ja lyhytikäisin liikennepaikka.
Pieni Salmijärvi (Petäjävesi, pohjoinen)

| Pieni Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°18′06″N, 25°16′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Petäjäveden alue (14.53)
Laskujoki:  oja Heinäjokeen 
Järvinumero:  14.534.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,1 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,801 km  
Pinta-ala:  1,454 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Salmijärvi 
Pieni Salmijärvi  on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kankaanperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 390 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Petäjäveden alueella (14.53), jonka Lammasjoen valuma-alueeseen (14.534) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy.
Pieni Salmijärvi (Toivakka)

| Pieni Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°05′37″N, 25°53′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskuoja:  oja Kalliolampeen 
Järvinumero:  14.311.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  132,4 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,624 km  
Pinta-ala:  1,903 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Salmijärvi 
Pieni Salmijärvi  on Keski-Suomessa Toivakassa Haukanmaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Leppäveden lähialueeseen (14.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä mpy.
Prinsessa Peach

| Prinsessa Peach> Princess Peach |
| --- | --- |
 Kuva Peachistä pelissä Super Mario Galaxy
Pelisarja:  Mario
Ensimmäinen peli:  Super Mario Bros.
Luoja:  Shigeru Miyamoto
Ääninäyttelijä  (englanti):  Leslie Swan (1996–1999, 2004, 2007) Jen Taylor (1999–2007) Nicole Mills (2005–2006) Samantha Kelly (2007–)
Ääninäyttelijä (suomi):  Ulla Ollikainen (The Super Mario Bros. Super Show!) Liisa Paatso (The Adventures of Super Mario Bros. 3 (1998)) Nina Frisat (The Adventures of Super Mario Bros. 3 (2013)) Emma Louhivuori (The Super Mario Bros. Movie)
Lisää peliartikkeleitavideopelien teemasivulla
Prinsessa Peach on Nintendon Mario-videopelisarjassa esiintyvä fiktiivinen hahmo. Hänet tunnetaan myös nimillä Princess Toadstool, Prinsessa Kantarelli ja Prinsessa Kultakutri. Hän on Sienivaltakunnan prinsessa. Mario, Luigi ja Sarasamaan Prinsessa Daisy ovat Peachin hyviä ystäviä. Bowser on monesti kidnapannut Peachin, mutta Mario pelastaa hänet yleensä mitä vaikeimmista paikoista. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui pelissä Super Mario Bros. vuonna 1985, mutta Mario on pelastanut jo 1981 "Donkey Kong"-pelissä prinsessan.
Peach on myös pelattavana hahmona muutamissa peleissä, kuten Super Mario Bros. 2:ssa, Super Smash Bros. Meleessä, Super Smash Bros. Brawlissa, Super Mario 3D Worldissa, useissa Mario-sarjan urheilupeleissä ja myös Paper Mario -peleissä. Nintendo DS:lle on myös tullut Peachin oma peli nimeltä Super Princess Peach, jossa Peach on pelaajahahmo ja tavoitteena on pelastaa Mario, Luigi ja Toad.
Prinsessa Peach on esiintynyt myös Mario Kart -peleissä.
Pilvien paimen

Pilvien paimen on lastenlaulu, joka pohjautuu suomalaiseen kansansävelmään ja jonka Larin-Kyösti on sanoittanut. Se on merkitty F-duuriin.
Markku Suominen on levyttänyt kappaleen vuonna 1977 lastenlauluna. Sakari Kukko on sovittanut sen Piirpauke-yhtyeelle Laula sinäkin -albumille nimellä "Afrikan paimen".
Sanat

Pimpula pampula paimenparka,

Heitä jo mättäälle marjas.

Hei rallallallalalalla,

Heitä jo mättäälle marjas,
Missä on tuohinen torvesi poika ja

Missä on ruskea karjas?

Hei rallallallalalalla,

Missä on ruskea karjas?
Pilvet on valkeita lampaita,

Ne ajan minä taivahan tarhaan,

Hei rallallallalalalla,

Ne ajan minä taivahan tarhaan.
Kultaportista hopeasillalle

Karjani kulkevi harhaan.

Hei rallallallalalalla,

Karjani kulkevi harhaan.
Pilviin piirretty

| Pilviin piirretty> Tmavomodrý svět |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jan Sverák
Käsikirjoittaja:  Zdeněk Svěrák
Tuottaja:  Jan Svěrák Eric Abraham Iva Procházková Domenico Procacci
Säveltäjä:  Ondřej Soukup
Kuvaaja:  Vladimír Smutný
Leikkaaja:  Alois Fišárek
Tuotantosuunnittelija:  Jan Vlasák
Pääosat:   Ondřej Vetchý  Tara FitzGerald  Oldřich Kaiser  Charles Dance  Kryštof Hádek 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Tšekinmaa, Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Tanska, Italia
Tuotantoyhtiö:  Biograf Jan Svěrák
Levittäjä:  CinemArt Fandango at Home (käännä suomeksi)
Ensi-ilta:  2001
Kesto:  113 min
Alkuperäiskieli:  saksa englanti tšekki
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pilviin piirretty (Tmavomodrý svět, 2001) on tšekkiläisen Jan Svĕrákin ohjaama draamaelokuva, joka kertoo vuonna 1939 Britannian kuninkaallisiin ilmavoimiin liittyvistä tšekkiläissotilaista. Käsikirjoituksen laati ohjaajan kirjailijaisä Zdeněk Svěrák.
Aiheesta muualla

Arvio elokuvasta Film-o-holic-sivustolla
Pesäpallon naisten Mestaruussarjan kausi 1985

Pesäpallon naisten Suomenmestaruudesta 1985 pelattiin 10 joukkueen kaksinkertainen sarja, jonka perusteella lopulliset sijoitukset määräytyivät.
Naisten Mestaruussarja

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikaalisten Tarmo | 18 | 15 | 0 | 3 | 231-120 | 30 |
| Roihuvuoren Roihu | 18 | 14 | 0 | 4 | 208-122 | 28 |
| Mansen Pesäpallo | 18 | 13 | 1 | 4 | 212-125 | 27 |
| Viinijärven Urheilijat | 18 | 9 | 0 | 9 | 145-136 | 18 |
| Jyväskylän Kiri | 18 | 9 | 0 | 9 | 146-136 | 18 |
| Lännen Pallo | 18 | 8 | 1 | 9 | 170-189 | 17 |
| Hyvinkään Tahko | 18 | 7 | 0 | 11 | 170-190 | 14 |
| Lapuan Virkiä | 18 | 6 | 1 | 11 | 100-146 | 13 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 18 | 5 | 1 | 12 | 120-183 | 11 |
| Ulvilan Pesä-Veikot | 18 | 2 | 0 | 16 | 97-223 | 4 |
Riihimäki ja Ulvila putosivat. Sarjaan nousivat Vähänkyrön Viesti ja Keravan Pallokerho.
Ikaalisten Tarmo: Minna Hannonen, Anne Herttua, Katja Holopainen, Kirsti Lamminen, Päivi Lehteenmäki, Minna Marjamäki, Johanna Nieminen, Jaana Ojala, Hannamari Salo, Merja Vainionpää, Katja Varis, Kirsi Virtanen, Päivi Virtanen. Pelinjohtaja ja valmentaja: Markku Lähteenmäki.
Palkinnot

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pesäpalloilija | Jarmo Rönkä | Kiteen Urheilijat |
| Vuoden lukkari | Mauri Pyhälahti | Seinäjoen Maila-Jussit |
| Lyöjäkuningas | Pekka Lavonen | Imatran Pallo-Veikot |
| Kärkilyöjä | Jarmo Rönkä | Kiteen Urheilijat |
| Etenijäkuningas | Vesa Liikala | Alajärven Ankkurit |
| Tehopelaaja | Kari Kuusiniemi | Jyväskylän Kiri |
| Vuoden naispesäpalloilija | Päivi Lähteenmäki | Ikaalisten Tarmo |
| Vuoden naislukkari | Minna Marjamäki | Ikaalisten Tarmo |
| Lyöjäkuningatar | Minna Luotonen |  |
| Kärkilyöjä | Jaana Lindström |  |
| Etenijäkuningatar | Pirkko Rantala |  |
| Tehopelaaja | Marita Karhunen |  |
| vuoden tuomari | Vesa Hämäläinen |  |
| Fair Play -joukkue |  | Alajärven Ankkurit |
| Kunnon Jätkä | Väinö Mujunen |  |
| Johtokunnan pytty | Jukka Peltoniemi |  |
| Vuoden pelinjohtaja | ei valittu |  |
| Itä-Länsi paras pelaaja | Hannes Rajala | Länsi |
Puheenvuoro

Puheenvuoro on ihmisen pitämä tilaisuus, jossa ihminen puhuu (esimerkiksi kertoo jostain asiasta). Puheenvuoron voi pyytää erilaisilla tavoilla ja sen pyytäminen vaihtelee eri tapojen ja kulttuurien kesken.
Puheenvuoro voi olla myös median antava osio, jossa henkilö puhuu ja usein kertoo mielipiteensä jostakin asiasta.
Plotkino

| Plotkino Плоткино |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Outovan piiri
Koordinaatit:  58°24′47″N, 27°56′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Želtšan valuma-alue
Laskujoki:  ei laskujokea
Mittaustietoja
Pituus:  1 km 
Leveys:  0,9 km 
Pinta-ala:  30,2 ha 
Tilavuus:  0,00039 km³ 
Keskisyvyys:  1,3 m 
Suurin syvyys:  2,7 m 
Valuma-alue:  1,48 km² 
Saaria:  ei saaria 
 fiPlotkino 
Plotkino (ven. Плоткино) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 30,2 hehtaaria. Se sijaitsee Dolgojen eteläpuolella sivussa Želtšan pääuomasta. Järvi on itä- ja länsipuolelta soiden ympäröimä, mutta muualla sen rannat ovat metsämaata. Järven keskisyvyys on 1,3 metriä ja sen suurin syvyys on 2,7 metriä. Järvi vaikuttaa ilmakuvissa autiolta eikä sinne johda tietä. Lähin asutus sijaitsee Dolgojen pohjoisrannalla Ozeran (ven. Озера) kylässä Korovje selosta (ven. Коровье Село).
Luontoarvoja

Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, lahna, suutari, ruutana, säyne, kiiski, sorva, mutakala ja pasuri. Järvessä on mutapohja ja järven suorannoilla kasvaa hetteikköä ja metsärannoille on kaatunut metsästä kuolleita puita rantaveteen. Järvessä esiintyy kalakuolemia.
Vesistösuhteita

Plotkino sijaitsee Želtšan valuma-alueella ja sen lasku-uoma on Želtšan sivujoki. Želtša laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on 1,48 neliökilometriä . Järvellä ei ole karttojen tai ilmakuvien perusteella tulo- tai laskuojia.
Huomautuksia

1 2 3 4 5  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing-, ACME- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä.
Puhelaulu

Puhelaulu (saks. Sprechgesang) on vokaalinen ilmaisutapa, joka sijoittuu laulun ja puheen välimaastoon. Puhelaulu nuotinnetaan tavallisesti korvaamalla tavanomaiset nuotinpäät vinoristeillä. Puhelaulussa rytmi on tarkoin määritelty, mutta sävelkorkeudet vain likimääräisesti. Puhelaulu luokitellaan musiikiksi.
Ensimmäisenä puhelaulu-tekniikkaa käytti Engelbert Humperdinck oopperassa Königskinder (1910), mutta muutti sen painetussa partituurissa tavalliseksi lauluksi. Tekniikkaa käytti ensimmäisenä laajemmin Arnold Schönberg, joka käytti sitä lähes kaikissa vokaaliteoksissaan. Oopperassa Mooses ja Aaron Mooseksen osat ovat kirjoitettu puhelauluna ja Aaronin tavallisena lauluna. Puhelaulua käytetään myös Alban Bergin oopperoissa Wozzeck (1925) ja Lulu (1937).
Pedro Diniz

| Pedro Diniz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Brasilia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1995 – 2000
Talli(t):  Forti Corse, Ligier, Arrows, Sauber
Kilpailuja:  99 (98 lähtöä)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  10
Ensimmäinen kilpailu:  Brasilian Grand Prix 1995
Viimeinen kilpailu:  Malesian Grand Prix 2000
Aiheesta muualla
www.pedrodiniz.com
Pedro Paulo Diniz (s. 22. toukokuuta 1970 São Paulo, São Paulo, Brasilia) on brasilialainen liikemies sekä entinen autourheilija ja Formula 1 -kuljettaja.
Ura > Pienet formulasarjat

Dinizin ura alkoi 1980–1990–lukujen vaihteessa eteläamerikkalaisissa formulasarjoissa, joissa hän ajoi ensin Brasilian Formula Fordia vuonna 1989 ja siirtyi heti seuraavana vuonna Sud-Am Formula 3:iin. Saavutuksiksi Sud-Am F3:ista ja Britannian Formula 3:ista kausilta 1991–1992 jäi muutama palkintosija.
Ura > Formula 2 ja Formula 3000

Dinizin vaihtelevasta menestyksestä ja ajokokemuksen puutteen aiheuttamasta virheherkkyydestä huolimatta hän sai mahdollisuuden ajaa Britannian Formula 2 yhden kilpailun verran Donington Parkin radalla, jossa oli viimeinen tuloksen saanut kuljettaja. Formula 3000:issa Diniz ajoi kausina 1993–1994 Forti Corsella. Tallin autolla hän kykeni ajamaan tulokaskauden kilpailuissa parhaimmillaan seitsemänneksi Enna-Pergusan kilpailussa ja seuraavalla kaudella kerran pisteille sijoituttuaan neljänneksi Estorilin kilpailussa.