stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen presidentinvaali 1988
Tulokset > Eniten ääniä saaneet valitsijamiehet

| Sija | Ehdokas | Puolue | Äänet | Vaalipiiri |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalevi Sorsa | SDP | 32 089 | Helsingin kaupungin vaalipiiri |  |
| 2 | Pirjo Ala-Kapee | SDP | 31 131 | Uudenmaan läänin vaalipiiri |  |
| 3 | Matti Ahde | SDP | 25 335 | Oulun läänin vaalipiiri |  |
| 4 | Pertti Paasio | SDP | 24 633 | Turun läänin eteläinen vaalipiiri |  |
| 5 | Matti Luttinen | SDP | 18 966 | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri |  |
| 6 | Marja-Liisa Tykkyläinen | SDP | 18 914 | Kuopion läänin vaalipiiri |  |
| 7 | Erkki Liikanen | SDP | 18 875 | Mikkelin läänin vaalipiiri |  |
| 8 | Pertti Salolainen | Kok. | 18 397 | Helsingin kaupungin vaalipiiri |  |
| 9 | Antero Kekkonen | SDP | 18 350 | Kymen läänin vaalipiiri |  |
| 10 | Sirpa Pietikäinen | Kok. | 17 354 | Hämeen läänin eteläinen vaalipiiri |  |
Lähde: Tilastokeskus
Tulokset > Valitsijamiesten suorittama vaali

| Ehdokas | 1>  kierros | 2>  kierros |
| --- | --- | --- |
| Koivisto, MaunoMauno Koivisto | 144 | 189 |
Väyrynen, PaavoPaavo Väyrynen: 68
| Holkeri, HarriHarri Holkeri | 63 | 18 |
Kivistö, KaleviKalevi Kivistö: 26
Vaalitoimitus

Valitsijamiehet kokoontuivat 15. helmikuuta 1988 Eduskuntatalossa. Puheenjohtajana toimi pääministeri Harri Holkeri ja sihteerinä eduskunnan pääsihteeri Erkki Ketola. Ensimmäiellä kierroksella kaikki puolueet äänestivät omia ehdokkaitaan. Toisella kierroksella 45 kokoomuksen valitsijamiestä äänesti Koivistoa, joka sai 189 ääntä ja tuli siten valituksi. Kokoomuksen loput 18 valitsijamiestä äänestivät toisellakin kierroksella puolueen omaa ehdokasta Holkeria.
Mauno Koiviston toinen, jälkimmäinen toimikausi alkoi 1. maaliskuuta 1988.
Jälkiarvioita

Professori Risto Sänkiahon mukaan presidentinvaalin muuttumista luonteeltaan henkilövaaliksi osoitti selvästi se, että valitsijamiesten vaalikampanja jäi täysin presidenttiehdokkaiden kampanjoinnin varjoon eivätkä valitsijamiehet tosiasiassa käyneet juuri minkäänlaista vaalikamppailua. Lisäksi vaalissa äänioikeuttaan käyttäneistä noin neljä prosenttia äänesti vain presidenttiehdokasta eikä lainkaan valitsijamiesehdokasta.
Länsiterminaali 1

| Länsiterminaali 1 |
| --- | --- |

Osoite:  Tyynenmerenkatu 8
Sijainti:  Jätkäsaari, Helsinki
Koordinaatit:  60°9′16.02″N, 24°55′15.85″E
Rakennustyyppi:  Matkustajalaivaterminaali (en), satamaterminaali (d), laituri ja venesatama
Suunnittelija:  Gunnar Taucher
Valmistumisvuosi:  1941
Omistaja:  Helsingin Satama
Käyttäjä:  Tallink Eckerö Line St. Peter Line
 fiLänsiterminaali 1 
  
Terminaalin sisätiloja.
Länsiterminaali 1 on  Helsingin Jätkäsaaressa sijaitseva matkustajaterminaali, joka on osa Länsisatamaa. 
Rakennus on kahdesta Länsiterminaalista vanhempi ja tunnettiin aiemmin pelkkänä Länsiterminaalina. Helmikuussa 2017 valmistunut Länsiterminaali 2 toi satama-alueelle kaksi uutta laivapaikkaa.
Gunnar Taucherin suunnittelema rakennus valmistui satamavarastoksi vuonna 1941. Vuonna 1992 rakennus päätettiin muuttaa Tallinnan laivaliikennettä palvelevaksi matkustajaterminaaliksi ja se avattiin vappuna 1995. Terminaalista liikennöivät Tallink ja Eckerö Line.
Rakennus puretaan vuosien 2024–2025 aikana ja korvataan uudella, korkeammalla terminaalirakennuksella, Merikeskuksella. Siitä on suunniteltu yhtä korkeaa kuin viereisestä Bunkkeri-rakennuksesta. Neliömääräksi on ilmoitettu noin 55 000. Uuden terminaalin alle suunnitellaan Jätkäsaaren tunnelia, jonka on arvioitu olevan liikennekelpoinen vuonna 2032.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länsiterminaali 1 Wikimedia Commonsissa
Helsingin satama: Länsiterminaali 1
Numidia

Numidian kuningaskunnan alue laajimmillaan.
Numidia oli antiikin aikainen alue Pohjois-Afrikassa nykyisen Algerian ja Tunisian alueella. Sieltä värvättiin usein laadukasta ratsuväkeä.
Masinissa muodosti alueesta Numidian kuningaskunnan, jonka pääkaupunkina toimi Thugga. Jugurtha ajautui sotaan Rooman kanssa. Juba asettui Pompeiuksen puolelle Julius Caesaria vastaan. Tämän jälkeen osa Numidiaa liitettiin Rooman Africa novan provinssiin.
Myöhemmin Numidiasta tehtiin Rooman vasallivaltio, sitten Africa proconsulariksen provinssin osa ja lopulta noin vuonna 197 oma Numidian provinssinsa. Noin vuosina 303–314/315 provinssi oli jaettuna kahdeksi osaksi, jotka olivat Numidia Cirtensis ja Numidia militiana.
Numidia joutui vandaaleille vuonna 435 ja edelleen 500-luvulla Bysantille ja 600-luvun puolivälissä osaksi Arabivaltakuntaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Numidia Wikimedia Commonsissa
Meetvursti

Hollantilaista meetwurstia.
Meetvursti eli metvursti tai meetwursti on pohjoissaksalaista alkuperää oleva maitohappobakteerien avulla valmistettu kestomakkara.
Meetvursti voidaan valmistaa hienoksi jauhetusta sian-, naudan-, hevosen-, kalkkunan- tai poronlihasta. Meetvurstia voidaan käyttää ruokien mausteena sekä esimerkiksi voileipien päällysteenä muiden leikkelemakkaroiden tavoin.
Meetvurstin syvänpunaisen värin aikaansaamiseksi makkaraan on joissakin maissa aiemmin käytetty väriaineena karmiinihappoa sisältävää kokenillia, mutta EU on nyttemmin kieltänyt väriaineen käytön makkaroissa.
Meetvurstipötköjen kuori on tehty pitkäkuituisesta paperista, joka on päällystetty nestemäisellä selluloosalla, viskoosilla. Pitkäkuituinen paperi on yleensä peräisin manilahamppukasvista, josta tehtyä paperia käytetään myös muun muassa teepusseissa. Kuori on makkaranvalmistusprosessissa tärkeä osatekijä, sillä sen täytyy päästää kypsytyksen aikana kosteutta läpi mutta samalla säilyttää makkaran paksuus samana.
Tunnetuimpia meetwurstilajeja ovat muun muassa venäläiset ja saksalaiset meetwurstit, mutta Suomessa myös erilaiset kotimaiset meetwurstilajit ovat varsin suosittuja.lähde?
Venäläinen meetvursti

Venäläisen meetvurstin resepti ja valmistusmenetelmä ovat nimensä mukaisesti peräisin Venäjältä, josta ne ovat kulkeutuneet aikoinaan Pietarin kautta Suomeen. Venäläisen meetvurstin valmistukseen käytetään sian-, hevosen- ja naudanlihaa, silavaa, suolaa ja mausteita. Yhden meetvurstikilon valmistukseen käytetään jopa runsas kilo enemmän tuoretta lihaa, sillä valmistuksen aikana makkaran kuiva-ainepitoisuus kasvaa selvästi. Venäläisessä meetvurstissa on voimakas maku, joka syntyy yli viisi viikkoa kestävässä, kylmäsavustuksessa. Venäläinen meetvursti on Suomen suosituimpia meetvurstilajeja. Se säilyy hyvin.lähde?
Aiheesta muualla

ravintoainekoostumus fineli.fi
Everything Everywhere All at Once

| Everything Everywhere All at Once |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Dan Kwan  Daniel Scheinert 
Käsikirjoittaja:   Dan Kwan  Daniel Scheinert 
Tuottaja:   Anthony Russo  Joe Russo  Mike Larocca  Dan Kwan  Daniel Scheinert  Jonathan Wang 
Säveltäjä:  Son Lux
Kuvaaja:  Larkin Seiple
Leikkaaja:  Paul Rogers
Pääosat:   Michelle Yeoh  Stephanie Hsu  Ke Huy Quan  Jenny Slate  Harry Shum Jr.  James Hong  Jamie Lee Curtis 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   AGBO  Ley Line Entertainment  IAC Films  Year of the Rat 
Levittäjä:  A24
Ensi-ilta:   2022-3-1111. maaliskuuta 2022 (SXSW)  2022-4-2929. huhtikuuta 2022 (Suomi)  
Kesto:  139 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti mandariinikiina kantoninkiina
Budjetti:  14,3–25 miljoonaa dollaria
Tuotto:  106,5 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Everything Everywhere All at Once (kiin.: 天馬行空; pinyin: Tiān mǎ xíng kōng, joskus myös lyhenteenä EEAAO) on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, jonka ovat ohjanneet ja käsikirjoittaneet Dan Kwan ja Daniel Scheinert. Sen pääosia esittävät Michelle Yeoh, Stephanie Hsu, Ke Huy Quan, Jenny Slate, Harry Shum Jr., James Hong ja Jamie Lee Curtis.
Elokuva seuraa kiinalais-yhdysvaltalaista naista, joka ei kykene maksamaan verojaan. Nainen päätyy järjettömään seikkailuun, jossa hän yksin kykenee pelastamaan maailman tutkimalla elämäänsä liittyviä multiversumeja.
Everything Everywhere All at Once sai maailmanensi-iltansa South by Southwest -tapahtumassa 11. maaliskuuta 2022. Suomen ensi-iltansa se sai 29. huhtikuuta 2022. Elokuva sai ylistäviä arvioita kriitikoilta: sitä kiitettiin erityisesti mielikuvituksellisuudesta, ohjauksesta, roolisuorituksista, sekä siitä miten se käsittelee teemoja, kuten eksistentialismia ja nihilismiä. Elokuva oli myös taloudellinen menestys ja tuotti yli 100 miljoonaa dollaria. Vuoden 2023 Oscar-gaalassa elokuva oli ehdolla 11 Oscar-palkintoon. Se voitti lopulta 7 Oscaria: parhaan elokuvan, parhaan ohjauksen, parhaan naispääosan (Yeoh), parhaan miessivuosan (Quan), parhaan naissivuosan (Curtis), parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen ja parhaan leikkauksen palkinnot.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Michelle Yeoh  | … |  Evelyn Quan Wang   |
|  Stephanie Hsu  | … |  Joy Wang / Jobu Tupaki   |
|  Ke Huy Quan  | … |  Waymond Wang   |
|  James Hong  | … |  Gong Gong   |
|  Jamie Lee Curtis  | … |  Deirdre Beaubeirdra   |
|  Jenny Slate  | … |  Debbie   |
|  Harry Shum Jr.  | … |  Chad   |
|  Tallie Medel  | … |  Becky Sregor   |
|  Biff Wiff  | … |  Rick   |
|  Sunita Mani  | … |  televisiomusikaali – kuningatar   |
|  Aaron Lazar  | … |  televisiomusikaali – sotilas   |
|  Audrey Wasilewski  | … |  Alpha RV -upseeri   |
|  Daniel Scheinert  | … |  aluepäällikkö   |
Aiheesta muualla

Everything Everywhere All at Once Internet Movie Databasessa (englanniksi)
A-ohjelmat

A-ohjelmat on Yleisradion ohjelmasarja, johon kuuluu useita ajankohtaisohjelmia. A-ohjelmat on lyhenne nimestä ajankohtaisohjelmat. A-ohjelmia tuottaa Ylen TV:n ajankohtaistoimitus, joka on osa Ylen uutis- ja ajankohtaistoimitusta. Samassa toimituksessa tuotetaan myös MOT.
Nykyisinmilloin? A-ohjelmiin kuuluvia ohjelmia ovat maanantaisin, tiistaisin ja keskiviikkoisin nähtävä A-studio, torstaisin nähtävä A-Talk ja A-teema-lähetykset.
Aiempia A-ohjelmia ovat olleet muun muassa Keskiviikko (1966–1967), Ajankuva (1967–1971), Me kysymme, Politiikan viikko, A-raportti, Iltalinja, A-mok (1993–1994), Ykkösjuttu, Atlas, A-bros. (1995–2000), A-zoom, A-plus ja A2-illat (nyk. A-teema).
Ohjelmat

A-studio on Ylen ajankohtaisohjelma, jonka ensimmäinen lähetys nähtiin vuonna 1967. Tuolloin ohjelma käytti nimeä Ajankuva. Nykyisen nimensä ohjelma sai vuonna 1971. Nykyisin ohjelmaa esitetään Yle TV1:ssä maanantaisin ja tiistaisin kello 21.00 sekä keskiviikkoisin kello 21.05. Ohjelmaa juontavat Katri Makkonen, Heikki Ali-Hokka ja Annika Damström. Ohjelman kesto on 30–45 minuuttia. A-studion tunnusmusiikkina on ollut mm. Paul Hartin kappale Futurism 2.
A-Talk -ohjelma on keskusteluohjelma, jossa studiovieraat keskustelevat ajankohtaisista aiheista. Ohjelmaa esitetään Yle TV1:ssä torstaisin klo 21.05 alkaen. Ohjelman juontaa Sakari Sirkkanen. Ohjelman kesto on 40 minuuttia.milloin?lähde?
A-teema on Suomen suurin keskusteluohjelma. Ohjelmaa on esitetty Yle TV1:ssä vuonna 2017 (viisi lähetystä) ja vuonna 2018 (kolme lähetystä). Ohjelma on ollut tauolla vuoden 2018 toukokuusta lähtien. Ohjelman juontajina ovat toimineet Markus Liimatainen ja Annika Damström.
Aiheesta muualla

Ajankohtaisohjelmat Yle Areenassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Lower the Bar

| Lower the Bar Steel Panther |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. maaliskuuta 2017
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: glam metal, heavy metal, hard rock
 Kesto: 39.13
 Levy-yhtiö: Open E Music Kobalt Music Recordings
Listasijoitukset
  26.  40.
Steel Pantherin muut julkaisut
| All You Can Eat 2014 | Lower the Bar 2017 | Heavy Metal Rules 2019 |
Singlet albumilta Lower the Bar
 ”She’s Tight” Julkaistu: 29. syyskuuta 2016  ”Anything Goes” Julkaistu: 16. joulukuuta 2016  ”Poontang Boomerang” Julkaistu: 9. helmikuuta 2017
Lower the Bar on yhdysvaltalaisen heavy metal -yhtye Steel Pantherin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 24. maaliskuuta 2017. Albumi oli määrä julkaista jo helmikuussa, mutta julkaisu viivästyi rumpali Stix Zadinian alkoholiriippuvuudesta johtuneen vieroitushoidon seurauksena.
Albumi ylsi Isossa-Britanniassa albumilistan sijalle 26. Yhdysvalloissa se debytoi Billboard 200 -listan sijalla 40.
Kappaleet

Goin’ in the Backdoor – 3.10
Anything Goes – 3.01
Poontang Boomerang – 3.22
That’s When You Came In – 3.46
Wrong Side of the Tracks (Out in Beverly Hills) – 3.07
Now the Fun Starts – 3.43
Pussy Ain’t Free – 3.56
Wasted Too Much Time – 3.50
I Got What You Want – 4.13
Walk of Shame – 4.11
She’s Tight – 2.54
Kappaleet > Deluxe CD bonuskappaleet

Red Headed Step Child – 3.40
Momentary Epiphany – 2.57
Kappaleet > Japanin bonuskappale

Gloryhole (Live from Wacken 2016)
Kokoonpano

Michael Starr – laulu, taustalaulu
Satchel – kitarat, taustalaulu
Lexxi Foxx – basso, taustalaulu
Stix Zadinia – rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu
Kuvatiedostomuodot

Kuvatiedostomuodot eli -formaatit ovat tiedostomuotoja, joilla tallennetaan digitaalisia kuvia.
Kuvatiedostot ovat joko bittikartta- tai vektorigrafiikkaa. Bittikarttagrafiikassa kuvat esitetään pikseleiden eli neliömäisten alkioiden taulukkona. Vektorigrafiikassa kuvan elementit ovat koordinaatein ja matemaattisin funktioin esitettäviä peruselementtejä, joita yhdistelemällä muodostetaan monimutkaisempia kuvia. Bittikarttakuvaa suurennettaessa neliöt tulevat näkyviin ja reunaviivan sahalaitaisuus ilmaantuu näkyviin. Vektorikuvassa reunaviiva säilyy aina viivamaisena ja terävänä.
Ohjelmia

Kuvia käsitellään ja tehdään piirto-ohjelmilla ja kuvankäsittelyohjelmilla. Kuvat voidaan tuoda digitaalisesta lähteestä kuten digitaalisesta kamerasta tietokoneelle käsittelyä varten.
Kuvatiedostojen tiedostomuotoa voidaan vaihtaa kuvankäsittelyohjelmalla tai tarkoitukseen tehdyillä apuohjelmilla. Tiedostomuodon vaihtaminen voi vaikuttaa kuvan laatuun.
Pakkaus

Jotkut pikselikuvat käyttävät kuvanpakkausmenetelmiä. Tällöin kuvatiedoston tarvitsema bittimäärä pienenee, jolloin käsittely tarvitsee vähemmän muistia ja tiedosto on nopeammin siirrettävissä tietoverkossa. Kuvan pakkaaminen voi kuitenkin tasapäistää kuvassa olevien pikselien väritarkkuutta. Häviöllistä pakkausta (esimerkiksi JPEG) käytettäessä kuvatiedostosta tuhoutuu lopullisesti osa pikselien väri-informaatiosta. Muutosta ei välttämättä näe silmin. Pakkaus jättää kuitenkin jälkensä kuvatiedostoon. Kuvatiedostoa suurentamalla näkyviin saadaan 8 x 8 pikselin alueita, jotka vaikeuttavat kuvankäsittelyä. Joissakin kuvankäsittelyohjelmissa on mahdollista vähentää pakkauksen kuvatiedostoon aiheuttamia vaikutuksia.
Metatiedot

Kuvatiedostoon liittyy varsinaisen kuvadatan lisäksi metatietoa, kuten milloin kuva on luotu. Exchangeable image file format on yleisesti käytetty muoto metatiedolle.
| n k Kuvatiedostomuodot |
| --- | --- |
Bittikartta:  ANI  ANIM  APNG  ART  AVIF  BEF  BMF  BMP  BPG  BSAVE  CAL  CIN  CPC  DPX  ECW  EXR  FITS  FLIC  FLIF  FPX  GIF  HDRi  ICER  ICNS  ICO  ICS  ILBM  JBIG  JNG  JPEG  JPEG 2000  JPEG-LS  JPEG-HDR  JPEG XR  MNG  MIFF  ORF  PBM  PCX  PFG  PGM  PICT  PICtor  PNG  PPM  PSP  RAD  RGBE  SGI  TGA  TIFF  WBMP  WebP  XBM  XCF  XPM 
Raw:  CIFF  DNG 
Vektori:  AI  CDR  CGM  DXF  EMF  EVA  IGES  PGML  SVG  VML  WMF  XAR 
Yhdistelmä:  DjVu  EPS  PDF  PS 
Aiheeseen liittyvä:  Exif  XMP 
  Luokka   Commons
Iiris Suomela

| Iiris Suomela |
| --- | --- |
 Suomela hallituspuolueiden ilmastokokouksessa helmikuussa 2020
Kansanedustaja
 17.4.2019–4.4.2023  
Ryhmä/puolue:  Vihreä eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Pirkanmaa
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. toukokuuta 1994 (ikä 30) Tampere
Kansalaisuus:  suomalainen
Puoliso:  Matti Parpala
Lapset:  1
Tiedot
Puolue:  vihreät
Koulutus:  ylioppilas
Aiheesta muualla
www.iirissuomela.fi
Iiris Suomela (s. 1. toukokuuta 1994) on suomalainen vihreiden entinen kansanedustaja ja Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen. Suomela valittiin kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Pirkanmaan vaalipiiristä 4 873 äänellä. Samana vuonna hän oli myös vihreiden europarlamenttivaaliehdokkaana muttei tullut valituksi. Tammikuusta 2024 alkaen Suomela on toiminut musiikin alkutuotannon (Teosto, Suomen Musiikintekijät, Suomen Säveltäjät ja Suomen Musiikkikustantajat) yhteisenä edunvalvonnan päällikkönä.
Suomela valittiin syyskuussa 2021 vihreiden puoluehallituksen kokouksessa sijaistamaan Maria Ohisaloa puheenjohtajana vanhempainvapaan ajaksi. Hän aloitti vihreiden puheenjohtajana marraskuussa 2021. Puheenjohtajana Suomela johti vihreät Suomen historian ensimmäisiin aluevaaleihin, joissa puolue koki vaalitappion saadessaan vain 7,4% valtakunnallisista äänistä. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Suomela putosi eduskunnasta. Suomela valittiin Tampereen kaupunginhallituksen jäseneksi kesäkuussa 2024.
Suomela ilmoitti joulukuussa 2024 muuttavansa perhesyistä Tampereelta Helsinkiin. Hän eroaa Tampereen kaupunginvaltuustosta, kaupunginhallituksesta ja Pirkanmaan aluevaltuustosta. Hän asettuu vihreiden ehdokkaaksi vuoden 2025 kuntavaaleissa Helsingissä.
Tausta

Suomela on kotoisin Tampereelta mutta on asunut myös ulkomailla yhteensä seitsemän vuoden ajan. Hän on valmistunut IB-ylioppilaaksi vuonna 2013 UWC Atlantic Collegesta Walesista, jonne hän sai Suomen Kulttuurirahaston stipendin 17-vuotiaana.
Suomela on opiskellut Tampereen yliopistossa sosiologiaa. Suomela on toiminut toisena Vihreiden nuorten kahdesta puheenjohtajasta vuodet 2017 ja 2018, Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan edustajiston jäsenenä vuosina 2015–2018 ja vihreiden puoluevaltuuskunnan jäsenenä vuosina 2015–2019. Hänet valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon kuntavaaleissa 2017 1 981 äänellä.
Aiemmin Suomela on toiminut Tampereen vihreiden nuorten varapuheenjohtajana, Tampereen ammattikorkeakoulun hallituksessa sekä Tampereen yliopiston hallituksessa. Hän oli ehdolla eduskuntavaaleissa myös vuonna 2015, sai 958 ääntä eikä tullut valituksi.
Suomelan puoliso on yrittäjä ja kokoomuksen entinen kaupunginvaltuutettu Matti Parpala. Suomelalla on yksi lapsi. Suomela on kertonut julkusesti Instagramissa, ettei ole hetero.
Nuorempana Suomela harrasti judoa edustaen Tampereen Judoa. Hän voitti SM-hopeaa vuonna 2011 alle 70-kilon sarjassa.
Politiikka

Suomela on kertonut kiinnostuneensa politiikasta ilmastoahdistuksensa vuoksi.
Politiikka > Raiskauslainsäädäntö

Suomela on toinen alullepanija Suostumus2018-kansalaisaloitteessa, joka tähtää rikoslain uudistamiseen niin, että ilman toisen suostumusta tapahtuva sukupuoliyhteys olisi aina raiskaus.
Politiikka > Kielenkäyttö ja väestöryhmät

Suomela nousi otsikoihin kritisoimalla Iltalehdessä ja Twitter-tilillään naispuolisiin poliitikkoihin kohdistuvaa ulkonäköperusteista kielenkäyttöä. Toimittaja Seppo Varjus oli kutsunut sisäministeri Maria Ohisaloa "jääprinsessaksi". Lisäksi vihreistä naisista oli Suomelan mukaan käytetty termejä kuten "misuehdokas" ja "vihreä herkku". Suomela oli aikaisemmin kommentoinut perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-ahon ulkonäköä vertaamalla tätä Tähtien sota -saagan pääviholliseen Darth Sidioukseen. Keski-ikäisistä miehistä käytettyä termiä "setämies" Suomela ei nähnyt Ylen Aamu-tv:n haastattelussa halventavana, vaan näki termin sellaisena ilmiönä, joka pyrkii tunnustamaan, että miehillä on enemmän valtaa yhteiskunnassa.
Ensimmäisessä puheenvuorossaan eduskunnassa kesäkuussa 2019 Suomela kutsui toista varapuhemiestä Juho Eerolaa puhemies-termin sijaan ”puheenjohtajaksi”. Suomelan mukaan puhemies-termi on sukupuolittunut, koska sen päätteenä on -mies. Suomela sanoi, ettei eduskunnan puheenjohtaminen ole sukupuolesta kiinni, minkä vuoksi hän kertoi kutsuvansa eduskunnan puheenjohtajistoa puheenjohtajiksi. Suomela kutsui Eerolaa puheenjohtajaksi jälleen syyskuussa ja sai välihuomautuksen puhutteluetiketistä.
Politiikka > Sukupolvien vastakkainasettelu

Heinäkuussa 2019 Suomela väitti, että hänen sukupolvensa on vanhempiaan köyhempi. Taloustieteen professori Roope Uusitalo sekä sosiologian professori Jani Erola pitivät Helsingin Sanomien aiheesta tekemässä haastattelussa väitettä epäuskottavana vedoten siihen, että suomalaisten mediaanitulot ovat kasvaneet ja huono-osaisuus vähentynyt kaikissa ikäryhmissä. Erola kuitenkin huomautti, että nuorempien sukupolvien tulevaan köyhyyteen vaikuttanee perinnönjaon keskittyminen sekä koulutustason nousun pysähtyminen ja matalan koulutuksen saaneiden nuorten määrän kasvu.
Kansanedustajana

Hallintovaliokunta (varajäsen) 2.5.2019–17.6.2019
Talousvaliokunta (jäsen) 2.5.2019–17.6.2019
Lakivaliokunta (jäsen) 28.2.2020–24.9.2020
Sivistys- ja tiedejaosto (jäsen) 6.9.2019–3.11.2020
Suuri valiokunta (jäsen) 18.6.2019–3.11.2020, 11.6.2021–4.4.2023
Perustuslakivaliokunta (varajäsen) 18.6.2019–3.11.2020, 11.6.2021–4.4.2023
Valtiovarainvaliokunta (jäsen) 18.6.2019–3.11.2020, 11.06.2021–4.4.2023
Verojaosto (jäsen) 06.09.2019–3.11.2020, 15.6.2021–4.4.2023
Kunta- ja terveysjaosto (jäsen) 6.9.2019–3.11.2020, 15.6.2021–4.4.2023
Lobbari

Joulukuussa 2023 kerrottiin että Suomela aloittaa tammikuussa 2024 työt musiikkialan lobbarina. Teosto, Suomen Musiikintekijät, Suomen Säveltäjät ja Suomen Musiikkikustantajat palkkasivat hänet edistämään musiikin luomisen toimintaedellytyksiä yhteiskunnassa tittelillä edunvalvontapäällikkö.
Aiheesta muualla

.aspx Iiris Suomela Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
| n k Vihreän liiton kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (20):  Alanko-Kahiluoto   Elo   Forsgrén  Haavisto  Harjanne  Hassi  H. Holopainen  M. Holopainen  Hopsu  Hyrkkö  Järvinen   Kari  Koponen  Mikkonen  Ohisalo  Petelius  Pitko  Soinikoski  Suomela  Virta 
| n k Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liiton puheenjohtajat |
| --- | --- |
 Antero Eerola (1993)  Vesa Kotilainen (1996–1997)  Anssi Leino (1998)  Azar Saiyar (1999–2000)  Markus Drake (2001–2003)  Mari Puoskari (2004)  Olli-Poika Parviainen (2005)  Tapio Laakso (2006–2007)  Amu Urhonen (2007)  Heikki Korpela (2008)  Laura Nordström (2008)  Erkki Perälä (2009)  Sini Terävä (2009)  Paloma Hannonen (2010–2011)  Heikki Sairanen (2010)  Inka Venetvaara (2011)  Hanna Hakko (2012)  Aleksi Laine (2012)  Maria Ohisalo (2013–2014)  Veli-Matti Partanen (2013)  Aaro Häkkinen (2014)  Saara Ilvessalo (2015–2016)  Ozan Yanar (2015)  Jaakko Mustakallio (2016–2017)  Iiris Suomela (2017–2018)  Sameli Sivonen (2018–2019)  Amanda Pasanen (2019–2020)  Brigita Krasniqi (2020–2021)  Peppi Seppälä (2021–2022)  Jami Haavisto (2022–2023)  Selinä Nera (2023–)  Miro Ilvonen (2024–) 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle