stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Komentoliittymä
Rajoituksia

Kuvien ja äänten käsittely luonnollisesti on hyvin hankalaa komentoliittymästä. Vieraan komentoliittymän käyttäminen ilman ohjeita on vaikeaa ilman huolellisesti tehtyä aputoimintoa. Tavalliseen webin selailuun komentoliittymää ei voi suositella, vaikka se onkin mahdollista telnet-yhteyden yli Unix-palvelinkoneella tai Lynx-selaimella.
Aiheesta muualla

UNIX-ohjelmointiympäristön erityispiirteitä, Helsingin yliopisto (Arkistoitu – Internet Archive)
GNU Octaven graafinen käyttöliittymä sekä sen komentoliittymä.
Tv-uutiset

Yle Uutiset on Yleisradion (Yle) Yle TV1:ssä esitettävien suomenkielisten uutislähetysten nimi. Arkisin Yle Uutiset tulee Ylen aamussa puolen tunnin välein klo 6.30 alkaen klo 9:ään saakka. Sen jälkeen uutiset lähetetään klo 17.00, 18.00, 20.30 ja 21.45.
Viikonloppuisin Yle Uutiset lähetetään klo 8.00, 9.00, 10.00, 17.00, 18.00 ja 20.30.
Yle Uutiset 20.30 on niin arkisin kuin viikonloppuisinkin Yleisradion pääuutislähetys ja myös katsotuin uutislähetys. Arkisin se on 25 minuutin mittainen, kun taas viikonloppuisin ja pyhinä 15 minuutin mittainen.
Historia

Yleisradio aloitti uutislähetykset televisiossa vuonna 1959 Kamerakierros-ohjelmalla. Värilähetykset alkoivat vappuna 1977 ja niitä esitettiin aluksi viikonloppuisin. Väriuutisten lähetyspäiviä laajennettiin vähitellen, kunnes enää vain maanantain lähetys oli mustavalkoinen. Maanantaista 14. toukokuuta 1979 lähtien kaikki uutislähetykset on lähetetty värillisinä.
Pääuutislähetyksen niminä ovat olleet 1970-luvulta TV1:n ohjelmatiedoissa 11. syyskuuta 1988 ja TV2:n ohjelmatiedoissa 25. syyskuuta 1988 asti Uutiset ja sää, 12. syyskuuta 1988 (TV1) / 26. syyskuuta 1988 (TV2) alkaen vuoden 1992 loppuun asti Tv-uutiset ja 1. maaliskuuta 1993–4. maaliskuuta 2012 Tv-uutiset ja sää. Vuonna 2013 Yle muutti kaikkien uutislähetystensä nimiksi Yle Uutiset.
Vuoden 1993 alun kanavauudistuksessa TV1 lähetti Uutistuntia, joka oli Tv-uutiset ja sää, A-studio ja Urheiluruutu koottuna yhdeksi ohjelmaksi. Uutistunti alkoi joka päivä kello 20.00. Katsojat eivät pitäneet siitä, että Yleisradio oli siirtänyt pääuutislähetyksen alkamaan kello 20.00, joten Uutistunnin historia jäi lyhyeksi. Maaliskuun alusta 1993 lähtien päälähetys alkoi jälleen kello 20.30.
Ennen 2010-luvun loppua Yle lähetti uutisia myös Yle TV2:ssa. Pääuutislähetys esitettiin TV1:ssä ja TV2:ssa samanaikaisesti vuodesta 1964 (jolloin kanavien niminä oli vielä Suomen Televisio ja Tesvisio) tammikuuhun 1990 saakka. TV2 esitti uutisten jälkeen yleensä lyhyen tietoiskun. 15. tammikuuta 1990 alkaen pääuutislähetystä esitettiin vain TV1:ssä ja samalla TV2 sai oman uutislähetyksensä, joka alkoi kello 18.30. 28. lokakuuta 1996–2. syyskuuta 2007 TV2:n uutislähetys alkoi kello 18.00 ja 3. syyskuuta 2007–8. tammikuuta 2012 kello 18.50. TV2:n pääsääntöisesti kello 21.50 alkava lähetys, jonka nimi oli vuosina 2001–2012 Tv-uutiset, sää ja urheilu, aloitettiin vuonna 2001. Aluksi se esitettiin vain tiistaista perjantaihin, mutta digitaalisten televisiolähetysten alettua 27. elokuuta 2001 lähtien joka päivä, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Myöhemmin tämäkin lähetys siirrettiin Yle TV1:een ja alkamaan klo 21.45.
12. syyskuuta 1988 aloitettiin myös Tv-uutisten myöhäislähetys noin kello 23:n aikoihin. Samalla TV1:n ja TV2:n illat useimpina arkipäivinä päättänyt teksti-TV:n uutiset ja sää jäi pois. 2010-luvun loppupuolella myöhäisuutiset lopetettiin. Myöhäisuutiset luettiin niiden viimeisinä vuosina voiceoverina näkyvän uutistenlukijan sijasta.
Kakkosen sää

Kakkosen sää oli vuosina 1995–2007 Yle TV2:lla esitetty, tv-uutisten tuottama sääohjelma. Ohjelman nimi vaihteli vuodenajan mukaan, esimerkiksi keväisin se oli Kakkosen kevätsää.
Vuosina 1995–2007 oli paljon erilaisia tunnuksia, joissa näytettiin videokuvaa eri kohteista ja akustisella kitaralla esitetyn, Kari Nihdin säveltämän tunnusmusiikki sisälsi vuoden ajoittain erilaisia luonnonääniä, mm. linnunlaulua ja puron solinaa. Tunnusmusiikki oli mukaelma tv-uutisten tunnusmusiikista, joka sekin oli Nihdin käsialaa. lähde? Tunnuksen loppuun ilmestyi TV2:n logo, joita ehti olla käytössä neljä tunnuksen elinkaaren aikana.tarvitaan parempi lähde
Syyskuussa 2007 Kakkosen sää lakkasi itsenäisenä ohjelmana uutisten ilmeen uudistuksen vuoksi ja sen jälkeen se oli osana TV2:n kello 18.50 uutislähetystä.
Tekniikka

Vuosina 1999-2024 Ylen televisiouutisia tehtiin yllä mainitusta studio 24:sta, jona aikana ehti olla käytössä kolme eri ilmettä. Robottikameratekniikkaa on ollut käytössä vuodesta 2007. Vuodesta 2013 lähtien käytössä on päästudion lisäksi ollut erikoislähetyksiä ja ylimääräisiä lähetyksiä varten nk. Nopsa-studio, josta lähetys voidaan tarvittaessa käynnistää nopeasti.  Vuoteen 2024 käytössä olleessa studiossa päälähetyksen tekemiseen tarvittiin viimeisinä vuosina yhteensä seitsemän ihmistä (juontaja, ohjaaja, apulaisohjaaja, tuottaja, äänitarkkailija, kuvatarkkailija, teleprompterin käyttäjä), jotka studion ja ohjaamon lisäksi työskentelivät mm. ääni- ja kuvatarkkaamossa.  Uudessa studiossa henkilöstöä on juontajan lisäksi 1-4 ihmistä. Lähetystä hallinnoidaan Viz Mosart-studioautomaatiojärjestelmällä, johon studion keskeinen tekniikka on kytketty. Järjestely mahdollistaa juontajan työskentelyn studiossa yksin, ilman aiemmin tarvittuja studio-ohjaajaa ja kameraoperaattoreita. Kesäkuussa 2024 käyttöön otettu uusi studiokokonaisuus on rakennettu Mediatalon vanhaan A-studioon (yläkerrassa), ja siellä uutta tekniikkaa on aiempaakin enemmän: esimerkiksi kameraohjauksessa hyödynnetään osin tekoälyä, ja perinteisistä kuvamiksereistä on siirrytty Internet-protokollapohjaisiin ratkaisuihin. Myös uudessa studiokokonaisuudessa on pienempi, mutta toiminnallisesti identtinen lisästudio, joka huoltovarmuustekijöiden ohella palvelee pienemmän mittakaavan lähetyksiä, kuten ruotsinkielisiä uutisia. Uudistuksen kokonaiskustannus on noin 10 miljoonaa euroa. Ensimmäinen lähetys uudesta studiosta nähtiin maanantaina 10. kesäkuuta 2024 klo 18.
Aiheesta muualla

Viiden vuosikymmenen ikkuna, Ylen tv-uutisten historia vuodelta 2009, video 87 min, Yle Areena
Pernaa, Ville (2009). Uutisista, hyvää iltaa. Ylen tv-uutiset ja yhteiskunta 1959–2009.
Paasonen, Seija (2009). Pois Espanjan edestä. YLEn tv-sää 1959–2009.
Nykyinen logo
Kuun vaiheet

Kuun vaiheet ovat eri tapoja, joilla Kuu näyttäytyy Maahan. Kun Kuu liikkuu avaruudessa, sen asento suhteessa Aurinkoon muuttuu, jolloin vaihtuvat ne Kuun osat, jotka ovat Aurinkoa kohti. Aurinkoa kohti oleva puoli on valaistu, ja Auringon valaiseman alueen näemme Kuun kulloisenakin ”muotona”. Jos katsoo tarkkaan, on Kuun pinta kuitenkin näkyvissä myös tummalla alueella, johon Aurinko ei paista.
Kuun vaiheet vaikuttavat kansanperinteen mukaan kasvien kasvuun, mutta tieteellisissä tutkimuksissa ei ole havaittu tällaista ilmiötä.
Kuun vaiheet

Uusikuu on, kun Kuu on kokonaan pimeä. Maata kohti ei ole yhtään Kuun pintaa, joka olisi Auringon valaisema, vaan Aurinko valaisee juuri Kuun vastakkaista puolta.
Täysikuu on, kun Kuu on kokonaan valaistu. Pimeä puoli ei silloin näy ollenkaan Maahan, vaan on toisella puolella Kuuta.
Puolikuu on silloin, kun puolet meille näkyvästä Kuun pinnasta on Auringon valaisemana. Kasvavasta ja vähenevästä puolikuusta käytetään myös termejä ensimmäinen neljännes ja viimeinen neljännes.
Kuun sirppi on silloin, kun suurin osa Kuusta on pimeänä, mutta kaistale Kuun reunaa on Auringon valaisemana.
Kuun vaiheet kasvavat uudestakuusta puolikuuhun ja puolikuusta täyteen kuuhun, ja alkavat sitten vähentyä täydestäkuusta puolikuuhun, ja puolestakuusta uuteen kuuhun. Tähän kuluu noin kuukausi (keskimäärin 29,53 päivää, synodinen kuukausi). Tämän jälkeen uusi kuu alkaa jälleen kasvaa, ja niin edespäin.
Täydenkuun ja uudenkuun sekä ensimmäisen ja viimeisen neljänneksen ajankohdat on merkitty useimpiin almanakkoihin. Eri vuosina ne sattuvat eri päiville, mutta joka 19. vuosi Kuun vaiheet sattuvat likipitäen samoille vuoden päiville. Tätä 19 vuoden jaksoa nimitetään Metonin jaksoksi.
Uudenkuun aikana Kuu on suunnilleen Maan ja Auringon välissä, täydenkuun aikana lähes päinvastaisessa suunnassa  kuin Aurinko. Jos Aurinko, Kuu ja Maa sattuvat tarkalleen samalle suoralle, tapahtuu uudenkuun aikana auringonpimennys, täydenkuun aikana kuunpimennys.  Pimennyksiä ei kuitenkaan satu joka kuukausi, koska Kuun rata on jonkin verran kallellaan Maan rataan nähden.
Täysikuu on horisontin yläpuolella suunnilleen auringonlaskusta auringonnousuun.  Ensimmäisen neljänneksen aikana Kuu nousee suunnilleen puolenpäivän ja laskee puolenyön aikaan, viimeisen neljänneksen aikana päinvastoin. Näin ollen kasvava kuu on näkyvissä lähinnä illalla, vähenevä aamulla.
Kuun kasvaessa siitä on pohjoiselta pallonpuoliskolta katsottuna valaistuna sen oikea reuna, sen vähentyessä taas vasen reuna.  Eteläisellä pallonpuoliskolla asian laita on päinvastoin. Päiväntasaajalta katsottuna Kuu kulkee miltei taivaan korkeimman kohdan eli zeniitin kautta, jolloin siitä on kasvavana idästä noustessa valaistuna yläreuna ja laskiessa alareuna, vähentyessä päinvastoin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Six Millennium Catalog of Phases of the Moon (Taulukko Kuun vaiheista 6000 vuoden ajalta) astropixels.com. Viitattu 29.10.2015.
Anssi A.: Kuu ja kohtalo. Taivaannaula.  9.4.2010. Arkistoitu 6.11.2015.
Kuun vaiheiden selitys.
Gagnef (taajama)

| Gagnef |
| --- | --- |

 Gagnef
 Koordinaatit: 60°35′49″N, 15°04′26″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Gagnef
Väkiluku (2021):  1 212
Gagnef on taajama Gagnefin kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 212 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gagnef (taajama) Wikimedia Commonsissa
Lysteri (metallipinnoite)

Lysteri (ransk. lustre, kiilto) on lasitetun posliini- tai keramiikkaesineen tai lasiesineen pinnalle levitetty ohut metallisuolakerros, joka poltetaan 600–800 asteen lämmössä. Tällöin metallisuolat saavat aikaan metallia jäljittelevän välkehtivän pinnan, jonka sävy määräytyy raaka-aineen mukaan. Raaka-aineena on tavallisesti hopea, kulta, kupari tai platina. Pinnoitettavan materiaalin mukaan käytetään nimityksiä lysterikeramiikka ja lysterilasi. Pinnoitteen sävyn mukaan käytetään nimityksiä hopealysteri, kultalysteri ja kuparilysteri. Käytetyn koristelutavan mukaan määräytyy se peitetäänkö esine kokonaan suolakerroksella vai käytetäänkö vain osittaista peittämistä. Usein käytetään vielä esineen maalauskoristelua vaikutelman lisätehosteena.
Civic Arena

| Civic Arena> The Igloo |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  66 Mario Lemieux Place, Pittsburgh, Pennsylvania 15219-3516
Koordinaatit:  40°26′29.97″N, 79°59′24.33″W
Rakennustyöt aloitettu:  12. maaliskuuta 1957
Avattu:  19. syyskuuta 1961
Purettu:  2012
Omistaja:  Pittsburghin kaupunki
Arkkitehti:  Mitchell and Ritchey
Aiemmat nimet:  Pittsburgh Civic Arena (1961–1999)  Mellon Arena
Käyttäjät
 Entiset: Pittsburgh Penguins Pittsburgh Hornets Pittsburgh CrosseFire Pittsburgh Bulls Pittsburgh Gladiators Pittsburgh Stingers Pittsburgh Phantoms Pittsburgh Rens Pittsburgh Triangles Pittsburgh Pipers Pittsburgh Condors Pittsburgh Spirits Pittsburgh Xplosion   
Katsojakapasiteetti
 16 958 (jääkiekko)  17 537 (koripallo)  15 924 (arena football)  15 788 (sirkus)  18 150 (paini) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Civic Arena oli Pittsburghissa Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva urheiluareena. Se avattiin 19. syyskuuta 1961. Areenassa oli 16 958 paikkaa hallin ollessaan mukautettu jääkiekko-ottelua varten. Paikoista 1 696 oli klubipaikkoja. Yhdysvalloissa areenasta käytettiin nimitystä ”The Igloo” (suomeksi ”Iglu”).
Kaudesta 2010–2011 alkaen Penguins on pelannut kotipelinsä Consol Energy Centerissä.
Atlantin hurrikaanikausi

Atlantin hurrikaanit (punaisella) ja heikommat trooppiset myrskyt (vihreällä) sekä niiden yhteismäärä (sinisellä) eri kuukausina jaksolla 1851–2017. Suurin osa on kesäkuun (Jun) ja marraskuun (Nov) välillä.
Atlantin hurrikaanikausi on vuosittainen ajanjakso, jolloin trooppisia hirmumyrskyjä muodostuu todennäköisimmin Pohjois-Atlantin valtamerellä. Sen on sovittu kestävän kesäkuun alusta marraskuun loppuun, ja 97% hurrikaaneista ajoittuu tälle kaudelle. Joitakin myrskyjä muodostuu siis myös tämän kauden ulkopuolella.
Tyypillisestä hurrikaanikaudesta kertovat tilastot päivitetään kymmenen vuoden välein, käyttäen oklmenkymmenen vuoden tilastoja. Vuosina 1991–2020 Atlantin hurrikaanikauden aikana esiintyi keskimäärin 14,4 nimettyä trooppista matalapainetta (suurin 1 minuutin jatkuva 10 metrin tuulen nopeus välillä 17-33 m/s), joista 7,2 muuttui hurrikaaniksi (suurin 1 minuutin jatkuva 10 metrin tuulen nopeus vähintään 33 m/s) ja 3,2 kehittyi voimakkaaksi hurrikaaniksi (suurin 1 minuutin jatkuva 10 metrin tuulen nopeus yli 49 m/s, luokat 3-5 Saffir-Simpsonin hurrikaaniasteikolla).
Kolmenkymmenen vuoden kausi on yleinen ilmaston normaalikausi, mutta koska hurrikaaneihin vaikuttavat suuresti myös valtamerten pidempikestoiset kausivaihtelut, on ehdotettu käytettäväksi 50 vuoden laskentakausia. NOAA on laskenut joitakin tunnuslukuja myös 70 vuoden aineistosta käyttäen apunaan laskelmia hurrikaanien ttuulen liike-energiasta. Tästä saadaan määrtielmä "normaalin aktiiviselle" hurrikaanikaudelle jossa eri tunnusluvut ovat keskimmäisessä tertiilissä.
|  | Nimettyjä myrskyjä | Hurrikaaneja | Voimakkaita hurrikaaneja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1991–2020 ka. | 14,4 | 7,2 | 3,2 |
| 1981–2010 ka. | 12 | 6 | 3 |
| 1951–2020, normaali aktiivisuus, ka. | 11,7 | 6,2 | 2,2 |
| 1951–2020 normaali aktiivisuus, hajonta | 6–18 | 3–9 | 1–4 |
Historia

Hurrikaanien esiintyminen tiettyyn aikaan vuodesta on tunnettu ja otettu huomioon Atlantin merenkulun suunnittelussa vuosisatojen ajan. Yhdysvaltain kansallinen sääpalvelu perusti hurrikaanivaroituskeskuksia Karibialle 180-luvun lopulla, ja vuodesta 1935 alkaen säähavaintotoimintaa lisättiin hurrikaanikauden ajaksi. Ennen sääsatelliittien aikakautta hurrikaanikaudella tehtiin myös säännöllisiä tarkkailulentoja. 1960-luvulta alkaen ensihavainnot hurrikaaneista on saatu satelliiteilla, mutta havaintolentokoneet käyvät edelleen keräämässä lisätietoja havaituista hurrikaaneista.
El Niño ja La Niña

Hurrikaanien esiintymisen todennäköisyys Yhdysvaltojen rannikolla ja Karibian saarilla on suurempi La Niñan aikana ja pienenempi El Niñon aikana. El Niño ja La Niña vaikuttavat myös siihen, missä Atlantin hurrikaanit muodostuvat. La Niñan aikana Pohjois-Afrikan puolelta peräisin olevat säähäiriöt kehittyvät useammin tropiikissa hurrikaaneiksi. Niistä kehittyy usein voimakkaita hurrikaaneja.
Ilmastonmuutos ja hurrikaanit

IPCC:n mukaan ilmastonmuutos ei välttämättä lisää hurrikaanien lukumäärää. Se kuitenkin lisää niistä tulevaa sademäärää, ja todennäköisesti myös hurrikaanien voimakkuutta. Ilmastonmuutoksen takia lämmennyt merivesi syöttää energiaa ja kosteutta hurrikaaneille, ja tämän johdosta esimerkiksi hurrikaanikaudesta 2024 ennustettiin tavanomaista voimakkaampaa. On keskusteltu Saffirin-Simpsonin asteikon laajentamista kuudennella luokalla.
Kun "normaalin" kauden havainnoissa siirryttiin käyttämään 1991–2020-jakson keskiarvoja kymmenen vuotta vanhemman aineiston sijaan, nimettyjen myrskyjen määrä kasvoi kahdella ja hurrikaanien määrä yhdellä.
Firstbeat Technologies

| Firstbeat Technologies |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Perustettu:  2002
Perustaja:  Aki Pulkkinen Heikki Rusko Joni Kettunen
Toimitusjohtaja:  Joni Kettunen
Puheenjohtaja:  Kari Liuska
Kotipaikka:  Jyväskylä
Toiminta-alue:  kansainvälinen
Henkilöstö:  80
Kotisivu:  www.firstbeat.com/fi/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Firstbeat Technologies on  vuonna 2002 perustettu   hyvinvoinnin, huippu-urheilun ja kuluttajatuotteiden parissa toimiva yritys, jonka kehittämän sydämen sykevälianalyysin tarkoitus on parantaa suorituskykyä ja hyvinvointia.  Tutkimukseen perustuva analyysi tuottaa henkilökohtaista tietoa stressistä, palautumisesta ja liikunnan vaikutuksista.
Firstbeat Technologiesin tuotteita käyttävät huippu-urheilijat ja joukkueet, hyvinvoinnin ammattilaiset ja kuluttajat.
Yhtiön kotipaikka on Jyväskylä.
Firstbeatilla työskentelee 80 asiantuntijaa (2017) eri tehtävissä. Yhtiön toimitusjohtaja ja yksi perustajista on Joni Kettunen.  Muita perustajia ovat Heikki Rusko ja  Aki Pulkkinen.  Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on Kari Liuska.
Historia

Ratkaisut pohjautuvat Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksessa (KIHU) professori Heikki Ruskon johdolla tehtyyn tutkimukseen urheilijoiden ylikunnon mittaamisesta . Tutkimustyö on aloitettu 1990-luvulla. Tutkimus jatkui Jyväskylän yliopistossa 2000-luvun alussa, jolloin oli tarkoitus selvittää, voidaanko työntekijöiden stressiä ja palautumista mitata alun perin urheilijoille kehitettyjen menetelmien avulla. Hankkeessa tehtiin lisäksi kliinisiä validaatiotutkimuksia autonomisen hermoston toiminnan mittaamiseksi sykevaihtelun (HRV) avulla. Tutkimukset osoittivat, että paitsi urheilijoilla, myös tavallisilla ihmisillä voidaan mitata kehon toimintaa ja stressiä epäsuorasti sykevaihteluun perustuvien menetelmien avulla.
Sydämen mittaukseen perustuvaa menetelmää käytetään kehon toimintojen analysointiin. Menetelmän avulla voidaan kartoittaa ja kehittää ihmisen hyvinvointia ja suorituskykyä. Menetelmä tuottaa henkilökohtaista ja tarkkaa tietoa esimerkiksi liikunnan vaikuttavuudesta, stressin hallinnasta ja levon palauttavista vaikutuksista.
Syksyllä 2016 Firstbeat valittiin Piilaakson kasvuyritysohjelmaan.
Toukokuussa 2020 Firstbeatista irroitettiin erillinen analytiikkaohjelmistojen lisensioimiseen keskittyvä yhtiö Firstbeat Analytics , joka myytiin Garminille 30.6.2020.
Tieteellinen perusta

Firstbeatin teknologioita ja niiden soveltuvuusalojen tieteellistä perustaa voi tarkastella yksityiskohtaisemmin tieteellisistä julkaisuista. Tutkimuksia on tehty monilla eri aloilla, esimerkiksi työterveyshuollossa, unitutkimuksessa, psykoterapiassa ja käyttäytymistieteissä, liikunta- ja terveystieteissä sekä urheiluvalmennuksessa. Firstbeatin menetelmiä on käytetty tutkimustyössä noin 50 yliopistossa ja tutkimuslaitoksessa.
Physiological self assessments and HRV in long-term measurements at home.
Stress and relaxation based on heart rate variability.
Associations of physical activity, fitness and body composition with heart rate variability.
Heart Rate variability in prediction of individual adaptation to endurance training.
Validation of Heart rate monitor- based predictions of oxygen update and energy expenditure.
Palkinnot

Tasavallan Presidentin Innosuomi-palkinto 2004.
Keski-Suomen yrittäjäpalkinto 2015.
Kauppakamarin Maineteko maailmalla -palkinto 2016.
Valtakunnallinen yrittäjäpalkinto 2016,
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut (www.firstbeat.com)
Korvaushoito

Korvaushoito voi tarkoittaa:
Hormonikorvaushoito, vaihdevuosista johtuvien oireiden hoitokeino naisille
Opioidikorvaushoito, huumeriippuvaisten hoitokeino kun vieroitus ei ole onnistunut
Nikotiinikorvaushoito, tupakoinnin lopettamiseen
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Korvaushoito”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sotalaitos

Sotalaitos tarkoittaa valtion aseellisia joukkoja, joilla pyritään turvaamaan maan alueellinen koskemattomuus ja joita maan poliittiset johtajat voivat käyttää muidenkin päämäärien saavuttamiseksi. Nykyisin käytetään yleensä sotalaitos-sanan sijasta sanoja puolustuslaitos, puolustusvoimat, sotavoimat, armeija tai asevoimat.
Sotalaitoksen perustyypit ovat ammatti-, kaaderi- ja miliisijärjestelmä sekä näiden osista koostuvat yhdistelmät.
Ammattijärjestelmä on sotalaitosmuoto, joka perustuu miehistön palkkaamiseen tehtäviinsä, eli se on vastakohta yleiselle asevelvollisuudelle. Tällaisten värvättyjen joukkojen parhaana puolena pidetään pitkäaikaisen koulutuksen ja harjoituksen mahdollistamaa hyvää taistelutaitoa. Yleensä tällaiset armeijat kootaan tietyn valtion kansalaisista eikä enää värvätä palkka-armeijoita kansallisuuteen katsomatta, kuten tehtiin vanhalla ajalla ja keskiajalla. Poikkeuksen muodosti esimerkiksi Espanjan muukalaislegioona ja muodostaa Ranskan muukalaislegioona.
Kaaderijärjestelmä (ransk. cadre, runko) on sotalaitoksen muoto, jossa on asevelvollisten joukkojen lisäksi usein varsin suuri kaaderi eli rauhankin aikana palveluksessa oleva päällystö, alipäällystö ja värvätyt. Kaaderi muodostaa keskeisen rakenteen liikekannallepanossa perustettaville sodan ajan joukoille. Järjestelmä oli yleinen eri maiden puolustusvoimissa ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Suomessa kaaderijärjestelmä oli käytössä 1918–1932, jolloin se korvattiin aluejärjestelmällä.
Miliisi on sotalaitosjärjestelmä, jossa rauhan aikainen sotaväki on palveluksessa vuosittain vain lyhyen ajan. Se ei muodosta vakinaista armeijaa, vaan kootaan joukko-osastoiksi vain tarpeen vaatiessa.
Djurmo

| Djurmo |
| --- | --- |

 Djurmo
 Koordinaatit: 60°33′00″N, 15°11′00″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Gagnef
Djurmo on asuinalue ja entinen taajama Gagnefin kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Vuodesta 2015 Djurmo on laskettu osaksi Djuråsin taajamaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Djurmo Wikimedia Commonsissa
Mart Siimer

Mart Siimer (s. 1967) on virolainen säveltäjä. Siimerin usein sointuvasta musiikista voidaan löytää historiallisten tyylien ja uuden musiikin ilmaisukeinojen odottamattomia, hienopiirteisiä yhteenliittymiä. Hän on kirjoittanut paljon kuoromusiikkia, jossa on käytetty vakavia hengellisiä tekstejä sekä virolaista ja ulkomaista runoutta. Hänen harvat orkesteriteoksensa kantavat myös liturgisia ja eksistentiaalisia viestejä.
Siimer valmistui vuonna 1990 Tallinnan konservatoriosta, jossa hän opiskeli professori Eino Tambergin oppilaana. Hän täydensi opintojaan 1992–1993 Norjan musiikkiakatemiassa. Vuosina 1996–1998 hän suoritti sävellyksen jatkotutkinnon Eastmanin musiikkikoulussa Rochesterissa Yhdysvalloissa, jossa hänen ohjaajinaan olivat Christopher Rouse, Augusta R. Thomas ja James Willey. Siimer on työskennellyt opettajana Kolumbiassa Bogotán yksityisessä Universidad Javeriana -yliopistossa ja nykyään hän on Tallinnan musiikki- ja teatteriakatemian opettaja.