stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Michael Owen
Seurajoukkueura > Manchester United

Heinäkuun 2009 alussa Owen teki kaksivuotisen sopimuksen Manchester Unitedin kanssa. Ensimmäisellä kaudellaan manchesterilaisseurassa Owenin roolina oli pääosin tulla vaihdosta kentälle. Owen ratkaisi mm. lukemin 4–3 päättyneen Manchesterin derbyn lisäajalla ja viimeisteli hattutempun jalkapallon Mestarien liigan ottelussa Wolfsburgia vastaan. Owenin kausi päättyi loukkaantumiseen liigacupin finaalissa, jossa hän onnistui myös maalinteossa. Manchester United voitti ottelun 2–1 ja samalla liigacupin mestaruuden.
Kauden 2010–2011 ensimmäisen liigamaalinsa Owen iski ottelussa Boltonia vastaan tasoittamalla loppulukemiksi 2–2. Vuoden 2011 ensimmäisen maalinsa Owen laukoi tammikuussa FA Cupin ottelussa Sunderlandia vastaan. Unitedin kausi päättyi Valioliigan mestaruuteen. Samalla Owen sai ensimmäisen mestaruusmitalinsa saatuaan täyteen mitaliin vaadittavan ottelumäärän. Owen laukoi joukkueensa kauden viimeisen maalin päätöskierroksella Blackpoolin verkkoon. Maali oli Owenille kauden toinen liigaosuma 11 ottelussa.
Viimeiseksi jääneellä kaudellaan 2011–2012 Owen pelasi vain neljä ottelua. Loukkaantumiset rikkoivat tuttuun tapaan Owenin kautta pahoin. Hänen kauden kaikki kolme täysosumaansa syntyivät liigacupin otteluissa. Liigassa Owen pelasi vain yhden ottelun oltuaan pitkään toipilas reisivamman takia. Hyökkääjä teki paluun joukkueensa kokoonpanoon kauden päätösottelussa, muttei päässyt kentälle. Neljä päivää myöhemmin Owen kertoi Twitterissä, ettei seura tarjoa hänelle jatkosopimusta. Asiasta julkaistiin myös tiedote seuran verkkosivuilla.
Owen siirtyi 4. syyskuuta 2012 vapaalla siirrolla Stokeen vuoden mittaisella sopimuksella ja lopetti uransa 1.7.2014.
Maajoukkueura

Englannin maajoukkueessa Owen debytoi helmikuussa 1998 ollen tuolloin nuorin maansa maajoukkueessa pelannut pelaaja. Hän pelasi vuosien 1998, 2002 ja 2006 MM-kilpailuissa sekä vuosien 2000 ja 2004 EM-kilpailuissa. Hän on ainoa englantilaispelaaja, joka on onnistunut maalinteossa neljissä eri arvokisoissa. Kaikkiaan Owen pelasi 89 maaottelua ja teki niissä 40 maalia.
Maajoukkueura > Maalit Englannin maajoukkueessa

| # | Päivämäärä | Pelipaikka | Vastustaja | Lopputulos | Kilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27.5.1998 | Casablanca |  Marokko | 1–0 | Hassan II Trophy 1998 |
| 2 | 22.6.1998 | Toulouse |  Romania | 1–2 | MM-kisat 1998 |
| 3 | 30.6.1998 | Saint-Étienne |  Argentiina | 2–2 (3–4 rp) | MM-kisat 1998 |
| 4 | 14.10.1998 | Luxemburg |  Luxemburg | 3–0 | EM-kisojen 2000 karsinnat |
| 5 | 4.9.1999 | Lontoo |  Luxemburg | 6–0 | EM-kisojen 2000 karsinnat |
| 6 | 27.5.2000 | Lontoo |  Brasilia | 1–1 | Ystävyysottelu |
| 7 | 20.6.2000 | Charleroi |  Romania | 2–3 | EM-kisat 2000 |
| 8 | 2.9.2000 | Pariisi |  Ranska | 1–1 | Ystävyysottelu |
| 9 | 24.3.2001 | Liverpool |  Suomi | 2–1 | MM-kisojen 2002 karsinnat |
| 10 | 28.3.2001 | Tirana |  Albania | 3–1 | MM-kisojen 2002 karsinnat |
| 11 12 13 | 1.9.2001 | München |  Saksa | 5–1 | MM-kisojen 2002 karsinnat |
| 14 | 5.9.2001 | Newcastle |  Albania | 2–0 | MM-kisojen 2002 karsinnat |
| 15 | 17.4.2002 | Liverpool |  Paraguay | 4–0 | Ystävyysottelu |
| 16 | 21.5.2002 | Seogwipo |  Etelä-Korea | 1–1 | Ystävyysottelu |
| 17 | 15.6.2002 | Niigata |  Tanska | 3–0 | MM-kisat 2002 |
| 18 | 21.6.2002 | Shizuoka |  Brasilia | 1–2 | MM-kisat 2002 |
| 19 | 12.10.2002 | Bratislava |  Slovakia | 2–1 | EM-kisojen 2004 karsinnat |
| 20 | 29.3.2003 | Vaduz |  Liechtenstein | 2–0 | EM-kisojen 2004 karsinnat |
| 21 22 | 11.6.2003 | Middlesbrough |  Slovakia | 2–1 | EM-kisojen 2004 karsinnat |
| 23 | 20.8.2003 | Ipswich |  Kroatia | 3–1 | Ystävyysottelu |
| 24 | 10.9.2003 | Manchester |  Liechtenstein | 2–0 | EM-kisojen 2004 karsinnat |
| 25 | 1.6.2004 | Manchester |  Japani | 1–1 | FA Summer Tournament 2004 |
| 26 | 24.6.2004 | Lissabon |  Portugali | 2–2 (5–6 rp) | EM-kisat 2004 |
| 27 | 18.8.2004 | Newcastle |  Ukraina | 3–0 | Ystävyysottelu |
| 28 | 13.10.2004 | Baku |  Azerbaidžan | 1–0 | MM-kisojen 2006 karsinnat |
| 29 | 26.3.2005 | Manchester |  Pohjois-Irlanti | 4–0 | MM-kisojen 2006 karsinnat |
| 30 31 32 | 31.5.2005 | East Rutherford |  Kolumbia | 3–2 | Ystävyysottelu |
| 33 | 12.10.2005 | Manchester |  Puola | 2–1 | MM-kisojen 2006 karsinnat |
| 34 35 | 12.11.2005 | Geneve |  Argentiina | 3–2 | Ystävyysottelu |
| 36 | 3.6.2006 | Manchester |  Jamaika | 6–0 | Ystävyysottelu |
| 37 | 6.6.2007 | Tallinna |  Viro | 3–0 | EM-kisojen 2008 karsinnat |
| 38 | 8.9.2007 | Lontoo |  Israel | 3–0 | EM-kisojen 2008 karsinnat |
| 39 40 | 12.9.2007 | Lontoo |  Venäjä | 3–0 | EM-kisojen 2008 karsinnat |
Saavutukset

FA Cupin voitto 2000–2001
UEFA Cupin voitto 2000–2001
Liigacupin voitto 2000–2001 ja 2009–2010
UEFA Super Cupin voitto 2001
Kultainen pallo 2001
PFA:n vuoden nuori pelaaja 1998
FIFA 100 Listalle pääsy.
Aiheesta muualla

Owenin esittely Manchester Unitedin sivustolla (englanniksi)
Owenin esittely Englannin jalkapalloliiton sivustolla (englanniksi)
Englannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1998
1 Seaman |
2 Campbell |
3 Le Saux |
4 Ince |
5 Adams |
6 Southgate |
7 Beckham |
8 Batty |
9 Shearer |
10 Sheringham |
11 McManaman |
12 Neville |
13 Martyn |
14 Anderton |
15 Merson |
16 Scholes |
17 Lee |
18 Keown |
19 L. Ferdinand |
20 Owen |
21 R. Ferdinand |
22 Flowers |
Valmentaja Hoddle
Englannin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2000
1 Seaman |
2 G. Neville |
3 P. Neville |
4 Campbell |
5 Adams |
6 Keown |
7 Beckham |
8 Scholes |
9 Shearer |
10 Owen |
11 McManaman |
12 Southgate |
13 Martyn |
14 Ince |
15 Barry |
16 Gerrard |
17 Wise |
18 Barmby |
19 Heskey |
20 Phillips |
21 Fowler |
22 Wright |
Valmentaja Keegan
Englannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Seaman |
2 Mills |
3 A. Cole |
4 Sinclair |
5 Ferdinand |
6 Campbell |
7 Beckham |
8 Scholes |
9 Fowler |
10 Owen |
11 Heskey |
12 Brown |
13 Martyn |
14 Bridge |
15 Keown |
16 Southgate |
17 Sheringham |
18 Hargreaves |
19 J. Cole |
20 Vassell |
21 Butt |
22 James |
23 Dyer |
Valmentaja Eriksson
Englannin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2004
1 James |
2 G. Neville |
3 A. Cole |
4 Gerrard |
5 Terry |
6 Campbell |
7 Beckham |
8 Scholes |
9 Rooney |
10 Owen |
11 Lampard |
12 Bridge |
13 Robinson |
14 P. Neville |
15 King |
16 Carragher |
17 Butt |
18 Hargreaves |
19 J. Cole |
20 Dyer |
21 Heskey |
22 Walker |
23 Vassell |
Valmentaja Eriksson
Englannin joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Robinson |
2 Neville |
3 A. Cole |
4 Gerrard |
5 Terry |
6 Ferdinand |
7 Beckham |
8 Lampard |
9 Rooney |
10 Owen |
11 J. Cole |
12 Campbell |
13 James |
14 Bridge |
15 Carragher |
16 Hargreaves |
17 Jenas |
18 Carrick |
19 Lennon |
20 Downing |
21 Crouch |
22 Carson |
23 Walcott |
Valmentaja Eriksson
Kultainen pallo (Ballon d’Or)
Aiheesta muualla > Miehet

1956: Stanley Matthews • 1957: Alfredo Di Stéfano • 1958: Raymond Kopa • 1959: Alfredo Di Stéfano • 1960: Luis Suárez • 1961: Omar Sivori • 1962: Josef Masopust • 1963: Lev Jašin • 1964: Denis Law • 1965: Eusébio • 1966: Bobby Charlton • 1967: Flórián Albert • 1968: George Best • 1969: Gianni Rivera • 1970: Gerd Müller • 1971: Johan Cruijff • 1972: Franz Beckenbauer • 1973: Johan Cruijff • 1974: Johan Cruijff • 1975: Oleh Bloh’in • 1976: Franz Beckenbauer • 1977: Allan Simonsen • 1978: Kevin Keegan • 1979: Kevin Keegan • 1980: Karl-Heinz Rummenigge • 1981: Karl-Heinz Rummenigge • 1982: Paolo Rossi • 1983: Michel Platini • 1984: Michel Platini • 1985: Michel Platini • 1986: Ihor Bjelanov • 1987: Ruud Gullit • 1988: Marco van Basten • 1989: Marco van Basten • 1990: Lothar Matthäus • 1991: Jean-Pierre Papin • 1992: Marco van Basten • 1993: Roberto Baggio • 1994: Hristo Stoitškov • 1995: George Weah • 1996: Matthias Sammer • 1997: Ronaldo • 1998: Zinédine Zidane • 1999: Rivaldo • 2000: Luís Figo • 2001: Michael Owen • 2002: Ronaldo • 2003: Pavel Nedvěd • 2004: Andri Ševtšenko • 2005: Ronaldinho • 2006: Fabio Cannavaro • 2007: Kaká • 2008: Cristiano Ronaldo • 2009: Lionel Messi • 2016: Cristiano Ronaldo • 2017: Cristiano Ronaldo • 2018: Luka Modrić • 2019: Lionel Messi • 2020: ei jaettu 2021: Lionel Messi • 2022: Karim Benzema • 2023: Lionel Messi • 2024: Rodrigo Hernández
Aiheesta muualla > Naiset

2018: Ada Hegerberg • 2019: Megan Rapinoe • 2020: ei jaettu • 2021: Alexia Putellas • 2022: Alexia Putellas • 2023: Aitana Bonmatí • 2024: Aitana Bonmatí
Englannin Valioliigan Kultainen kenkä
1993: Teddy Sheringham • 1994: Andy Cole • 1995: Alan Shearer • 1996: Alan Shearer • 1997: Alan Shearer • 1998: Chris Sutton, Dion Dublin, Michael Owen • 1999: Michael Owen, Dwight Yorke, Jimmy Floyd Hasselbaink • 2000: Kevin Phillips • 2001: Jimmy Floyd Hasselbaink • 2002: Thierry Henry • 2003: Ruud van Nistelrooy • 2004: Thierry Henry • 2005: Thierry Henry • 2006: Thierry Henry • 2007: Didier Drogba • 2008: Cristiano Ronaldo • 2009: Nicolas Anelka • 2010: Didier Drogba • 2011: Carlos Tévez, Dimităr Berbatov • 2012: Robin van Persie • 2013: Robin van Persie • 2014: Luis Suárez • 2015: Sergio Agüero • 2016: Harry Kane • 2017: Harry Kane • 2018: Mohamed Salah • 2019: Pierre-Emerick Aubameyang, Sadio Mané, Mohamed Salah • 2020: Jamie Vardy • 2021: Harry Kane • 2022: Mohamed Salah, Son Heung-min • 2023: Erling Braut Haaland • 2024: Erling Braut Haaland
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Yhdysvallat  Japani  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  SNAC
Bitti

Bitti (engl. bit, sanoista binary digit ’binäärinen numero’) on informaatioteoriassa informaation määrän mitta ja tietotekniikassa tiedon tai tietovuon pienin käsiteltävä osa. Bitistä voidaan käyttää lyhennettä b – jota ei pidä sekoittaa tavun (engl. byte) lyhenteeseen B – mutta toisinaan käytetään merkintää bit.
Bittien lukumäärä

Yhdellä bitillä on kaksi mahdollista, toisensa poissulkevaa tilaa, joita tyypillisesti merkitään nollalla ja ykkösellä. Kahdella bitillä voidaan esittää neljä vaihtoehtoista tilaa (00, 01, 10, 11), ja useampia bittejä käytettäessä kasvaa vaihtoehtoisten tilojen määrä eksponentiaalisesti. Mahdollisten tilojen määrä voidaan esittää kaavalla tilojen määrä = 2bitit.
1 bitti = 21 = 2 tilaa
2 bittiä = 22 = 4 tilaa
4 bittiä = 24 = 16 tilaa
8 bittiä = 28  = 256 tilaa
16 bittiä = 216  = 65 536 tilaa
32 bittiä = 232  = 4 294 967 296 tilaa
64 bittiä = 264 = 18 446 744 073 709 551 616 tilaa
Jos halutaan koodata kaikki Suomen asukkaat yksikäsitteisesti, tarvitaan siis jokaista suomalaista kohti vähintään 23-bittinen koodi, joka tarjoaa noin 8 miljoonaa vaihtoehtoa.
Kvanttitietokoneissa käytetään bittien asemasta kubitteja. Kun bitti voi olla vain joko tilassa 0 tai 1, niin kubitti voi samanaikaisesti olla molemmissa tiloissa eli näiden tilojen superpositiossa.
Tavu koostui aikaisemmin vaihtelevasta määrästä bittejä, mutta nykyään tavun koko on vakiintunut kahdeksaan bittiin.
Bittimäärä yksikkönä

Bittiä ja sen kerrannaisia voidaan käyttää tietomäärän yksikköinä seuraavasti:
kilobitti (kbit) = 1 000 eli 103 bittiä (tuhat)
megabitti (Mbit) = 1 000 000 eli 106 bittiä (miljoona)
gigabitti (Gbit) = 1 000 000 000 eli 109 bittiä (miljardi)
terabitti (Tbit) = 1 000 000 000 000 eli 1012 bittiä (biljoona)
Toisinaan näillä bittimäärillä tarkoitetaan kuitenkin vastaavia kahden potensseja (kilobitti 1 024 bittiä).
Lyhenteinä esiintyy myös kerrannaismuotoja kuten kb, Mb, joilla tarkoitetaan kilo- ja megabittiä, mutta huolimattomasti luettuna tai kirjoitettuna esim. Mb voi sekaantua megatavuun (MB).
Kymmenkantaisen ja kaksikantaisen "kilon" eron selkeyttämiseksi, IEC julkaisi vuonna 1999 standardin, jossa kahden potensseihin perustuville etuliitteille on määritelty omat, yksiselitteiset, nimet:
kibi = 1 024 eli 210 bittiä
mebi = 1 048 576 eli 220 bittiä
gibi = 1 073 741 824 eli 230 bittiä
tebi = 1 099 511 627 776 eli 240 bittiä
pebi = 1 125 899 906 842 624 eli 250 bittiä
exbi = 1 152 921 504 606 846 976 eli 260 bittiä
zebi = 1 180 591 620 717 411 303 424 eli 270 bittiä
yobi = 1 208 925 819 614 629 174 706 176 eli 280 bittiä
Näiden virallisten ns. binaaristen etuliitteiden käyttö ei kuitenkaan toistaiseksi ole levinnyt kovinkaan laajalle.
Bittimääriä sekuntia kohti käytetään etenkin tiedonsiirtonopeuksista puhuttaessa (bit/s).
Bittisyys käsitteenä

Bittisyydestä puhuttaessa tarkoitetaan yleensä sitä, kuinka monesta bitistä koostuvissa palasissa tietoa käsitellään. Käsitteen vaihtelevat ja epäjohdonmukaiset käyttötavat aiheuttavat kuitenkin usein sekaannuksia.
Binaariluvun bittisyys tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, kuinka monesta bitistä (eli binaarinumerosta 1 tai 0) luku koostuu: 8-bittisellä binaariluvulla voi ilmaista 256 mahdollista arvoa, esimerkiksi kokonaislukujen 0–255 vastineet.
Muistipaikan tai väylän bittisyys viittaa siihen, kuinka monta bittiä siihen mahtuu rinnakkain. Jos jossain laitteessa on esimerkiksi 32-bittinen dataväylä, pystyy muistin ja suorittimen välillä siirtämään korkeintaan 32 bittiä leveän sarjan kerrallaan. 64 bittiä pitkä tieto on tällaisessa koneessa siirrettävä kahdessa palasessa.
Bittisyys käsitteenä > Suorittimet

Tietokoneen tai suorittimen yhteydessä bittisyydellä viitataan paljonko tietoa voidaan kerralla hakea, sekä paljonko muistia se voi osoittaa.
Bittisyydellä tarkoitetaan useimmiten joko dataväylän tai yleisrekisterien leveyttä:
MOS 6502 on 8-bittinen suoritin, koska sen dataväylä ja useimmat rekisterit ovat 8-bittisiä. 6502:ta käyttäviä laitteita sanotaan myös 8-bittisiksi.
Myös Zilog Z80 on varsin yksiselitteisesti 8-bittinen suoritin, vaikka siinä on myös 16-bittisiä rekistereitä ja se kykenee joihinkin 16-bittisiin laskutoimituksiin. Sen dataväylä on kuitenkin 8-bittinen.
IBM PC:tä ei koskaan sanottu 8-bittiseksi koneeksi, vaikka sen suorittimena oli Intel 8088, jonka dataväylä on 8-bittinen. Sen kaikki rekisterit ovat kuitenkin 16-bittisiä.
Motorola 68000:aa käyttäviä 1980-luvun tietokoneita on perinteisesti sanottu 16-bittisiksi, koska 68000:n ulkoinen dataväylä on 16-bittinen. Sen rekisterit ovat kuitenkin 32 bitin levyisiä, ja se suorittaa laskutoimitukset 32-bittisinä. 68000:aa onkin sanottu joskus 16-bittiseksi, joskus 32-bittiseksi, joskus 16/32-bittiseksi ja joskus "sisäisesti 32- mutta ulkoisesti 16-bittiseksi". Toisinaan sitä on sanottu jopa 24-bittiseksi, koska sen ulkoinen osoiteväylä on 24-bittinen.
Intel Pentiumissa on 64-bittinen dataväylä mutta 32-bittiset yleisrekisterit. Sitä ei kuitenkaan ole juuri koskaan sanottu 64-bittiseksi suorittimeksi. Se on 32-bittinen, koska sen käskykanta-arkkitehtuuri (IA-32) on sama kuin 32-bittisessä 386-suorittimessa.
AMD Athlon 64 on 64-bittinen, koska se käyttää 64-bittistä X86-64-arkkitehtuuria, jossa mm. yleisrekisterit ja muistiosoitus on laajennettu 64-bittisiksi. X86-64:een kuuluu toisaalta myös joitakin 128-bittisiä rekistereitä (SSE).
Monissa suoritinperheissä on käytettävissä useita muunnelmia samasta konekielestä tai muuten vain erilaisia toimintatiloja, joissa ajettava koodi poikkeaa toisistaan. Näihin tiloihin viitataan yleensä "bittisyyksien" avulla, ja käsitteen merkitys vaihtelee huomattavasti suoritinarkkitehtuurista toiseen:
X86-suorittimet (kuten 8086 ja 286) olivat alkujaan 16-bittisiä. 32-bittisen 386:n ilmestyttyä alettiin "32-bittisiä ominaisuuksia" käyttäviä ohjelmia sanoa 32-bittisiksi ja vanhempia 286-yhteensopivia ohjelmia 16-bittisiksi.
X86-käyttöjärjestelmistä puhuttaessa kuulee joskus käytettävän ilmausta "aidosti 32-bittinen". Tämä tarkoittaa sitä ettei käyttöjärjestelmä aja normaalitilanteessa lainkaan 286-yhteensopivaa koodia.
ARM on alusta alkaen 32-bittinen suoritinarkkitehtuuri. Joskus puhutaan kuitenkin "16-bittisestä ARM-koodista", mikä tarkoittaa niin sanotussa thumb-tilassa ajettavaa koodia, jossa yksittäisen konekäskyn pituus on 16 bittiä normaalin 32:n sijaan. Thumb-tilassakin rekisterien pituudet ja laskutoimitukset ovat kuitenkin 32-bittisiä, vain käskyt ovat lyhyempiä.
Ennen 16- ja 32-bittisten arkkitehtuurien yleistymistä 24- ja 48-bittiset tietokoneet olivat tavallisia useilta eri valmistajilta.
Bittisyys käsitteenä > Pelikonsolit

Pelikonsolit jaotellaan usein harhaanjohtavasti teknologiasukupolviin "bittisyyden" mukaan. Jaottelu on kuitenkin lähinnä markkinointipuhetta, sillä bittisyydet voivat viitata hyvinkin erilaisiin asioihin. Usein laitteesta on tarkoituksellisesti etsitty markkinointikäyttöä varten leveimmät rekisterit tai väylät ja julistettu sen perusteella tietty "bittisyys".
8-, 16- ja 32-bittisillä konsoleilla bittisyys viittaa lähes aina suorittimeen samoin kuin tavallisillakin tietokoneilla.
64-bittisiä pelikonsoleita ovat mm. Nintendo 64 ja Atari Jaguar. N64:ssä on 64-bittinen suoritin, R4300. Jaguarissa puolestaan on useita suorittimia, joista osa on 32-bittisiä ja osa 64-bittisiä.
Sega Dreamcast oli ensimmäinen "128-bittinen" pelikonsoli. Sen kaksi suoritinta ovat kuitenkin molemmat 32-bittisiä, joskin keskussuorittimessa, SH-4:ssä, on joitakin 128-bittisiä rekistereitä ja muutama lähinnä 3D-laskennassa käyttökelpoinen 128-bittinen laskuoperaatio. Samalla periaatteella myös useimpia nykyisiä PC:itä voisi sanoa 128-bittisiksi.
Bittisyys käsitteenä > Grafiikka

Tietokonegrafiikassa värien "bittisyys" viittaa yleensä värisyvyyteen eli siihen, kuinka monta bittiä yhden pikselin tallentamiseen käytetään. Esimerkiksi 8-bittisellä värisyvyydellä voi kullakin pikselillä olla 256 mahdollista väriä, kun taas 16-bittisillä väreillä mahdollisia värejä on 65 536. Nykyisin yleinen käytössä oleva värisyvyys on 24 bittiä, mikä mahdollistaa kaikkiaan 16 777 216 väriä. 32-bittisessä RGBA-värimallissa lisäbitit ovat alfakanavan käytössä, jolloin lisäbitit käytetään läpinäkyvyystietoon.
Näytönohjainten tapauksessa bittisyydellä tarkoitettiin aiemmin usein suurinta mahdollista värisyvyyttä, mutta nykyisin yleisemmin sisäisen muistiväylän leveyttä. Joskus näkee kuitenkin harhaanjohtavia mainoslauseita, kuten ”256-bittinen 3D-grafiikka”,lähde? vaikka väylän leveys ei vaikuta grafiikan luonteeseen mitenkään.
Bittisyys käsitteenä > Äänentoisto

Digitaalisessa äänentoistossa bittisyydellä tarkoitetaan yleensä yksittäisen ääninäytteen erottelutarkkuutta. Esimerkiksi CD-levyllä kukin ääninäyte vie tilaa 16 bittiä, joten mahdollisia signaalin tasoja on 65 536.
Bittisyys käsitteenä > Salaus

Kryptografiassa bittisyys viittaa yleensä salausalgoritmissa käytetyn avaimen pituuteen. Mitä pitempi avain on, sitä vaikeampaa salausta on yleensä murtaa.
Cliff Burton

| Clifford Lee Burton |
| --- | --- |
 Burton vuonna 1983.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. helmikuuta 1962 Castro Valley, Kalifornia, Yhdysvallat
Kuollut: 27. syyskuuta 1986 (24 vuotta) Dörarp, Ljungbyn kunta, Ruotsi
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Cliff Burton
Aktiivisena:  1976–1986
Tyylilajit:  thrash metal progressiivinen metalli
Soittimet:  basso
Yhtyeet:  Metallica Trauma EZ Street Agents of Misfortune
Levy-yhtiöt:  Vertigo Records Megaforce Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Clifford Lee Burton (10. helmikuuta 1962 Castro Valley, Kalifornia – 27. syyskuuta 1986 Dörarp, Ljungbyn kunta, Ruotsi) oli yhdysvaltalaisessa thrash metal -yhtye Metallicassa soittanut basisti. Cliff Burton ehti tehdä Metallican kanssa kolme studioalbumia ennen kuolemaansa vuonna 1986.
Burton tunnettiin basistina melodisesta soittotyylistä, jossa korostuivat runsas särön ja efektien käyttö. Omien sanojensakin mukaan hän koki roolinsa Metallicassa ”soolobasistiksi”, joka ei pelkästään halunnut luoda kappaleiden rytmipohjia rumpujen tukena. Burtonin taidot säveltäjänä ja sovittajana vaikuttivat huomattavasti Metallican musiikkityyliin ja samalla koko thrash metalin syntyyn.
Cliff Burton liittyi Metallicaan 1982 ja soitti sen esikoisalbumilla Kill ’Em All, jonka materiaali ”(Anesthesia) Pulling Teeth” -kappaletta lukuun ottamatta oli tosin kirjoitettu lähes valmiiksi ennen Burtonin liittymistä yhtyeeseen. Hänen soittotaitonsa kuuluivat selkeämmin Metallican toisella albumilla Ride the Lightning, etenkin instrumentaalikappaleessa ”The Call of Ktulu”. Burtonin viimeiseksi jäänyt albumi Metallican kanssa oli kriitikkojen kehuma Master of Puppets, jonka myynti on tähän mennessä ylittänyt Yhdysvalloissa kuusinkertaisen platinarajan ja joka sittemmin on tasaisesti sijoittunut eri äänestyksissä parhaiden metallimusiikkialbumien joukkoon.
Cliff Burton kuoli liikenneonnettomuudessa vuonna 1986 kesken Metallican Euroopan-kiertueen. Yhtyeen kiertuebussi pyörähti ympäri huonolla tiellä kurjassa säässä. Burton putosi bussin ikkunasta ulos, ja ajoneuvo kaatui hänen päälleen.
Lapsuus ja nuoruus > Hippivanhempien vilkas lapsi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Totuus on moukareista mahtavin. | ” |
– Cliff Burtonin usein siteeraama sananparsi, jolla hän painotti rehellisyyden ja suorapuheisuuden tärkeyttä.
Clifford Lee Burton syntyi 10. helmikuuta 1962 Castro Valleyssa San Franciscon lähellä Kaliforniassa hippivanhempiensa Ray ja Jan Burtonin perheeseen. Burtonit asuivat San Franciscon lähellä Castro Valleyssa. Burtonilla oli kaksi vanhempaa sisarusta, sisar Connie ja kolme vuotta vanhempi veli Scott, joka oli vasta 16-vuotias kuollessaan aivoverenvuotoon toukokuussa 1975.
Sisaruksista Cliff oli vilkas lapsi, joka luki runsaasti kirjoja. Hän pelasi lapsena nappulaliigassa baseballia, ja teini-ikäisenä hän harrasti Kalifornian maisemissa ystäviensä kanssa kalastusta ja metsästystä. Koulujen loma-aikoina Burton rahoitti harrastuksiaan työskentelemällä osa-aikaisena apulaisena työkonevuokraamossa.
Burton vietti paljon aikaa kavereidensa kanssa Castro Valleyssa sijaitsevalla Maxwell Ranchilla. Hän saattoi linnoittautua päiviksi ystäviensä Jim Martinin ja Dave Donaton kanssa syrjäiseen mökkiin, jossa he pelasivat Dungeons & Dragons -roolipeliä, söivät, joivat olutta, ammuskelivat aseilla ja jammailivat soittimillaan. He myös nauhoittivat tuotoksiaan pieninä otoksina C-kaseteille ja koostivat niistä muun muassa 12-minuuttisen kappaleen.