stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mako Mermaids
Rooleissa > Kausi 3

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Isabel Durant  | … |  Ondina   |
|  Allie Bertram  | … |  Mimmi   |
|  Linda Ngo  | … |  Weilan   |
|  Chai Romruen  | … |  Zac Blakely   |
|  Dominic Deutscher  | … |  Cam Mitchell   |
|  Gemma Forsyth  | … |  Evie McLaren   |
|  Rowan Hills  | … |  David   |
|  Brooke Lee  | … |  Carly   |
|  Kerith Atkinson  | … |  Rita Santos   |
|  Taylor Glockner  | … |  Chris   |
|  Mikey Wulff  | … |  Karl   |
|  Barbara Lowing  | … |   Mrs. Trumble   |
Käännös suomeksi
Mitä maksaa?

| Mitä maksaa,- |
| --- | --- |
 Ohjelman tunnuskuva.
Tyyli:  visailuohjelma
Kestoaika:  30 minuuttia
Pääosissa:  Petri Liski (juontaja)
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  1998 – toukokuu 2000
Jaksoja:  80
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Proidea Oy
Mitä maksaa,- on vuosina 1998–2000 Nelosella esitetty tietokilpailuohjelma, joka perustui yhdysvaltalaiseen televisioformaattiin The Price Is Right. Ohjelmaa juonsi Petri Liski.
Kilpailun kulku

Jokaisessa jaksossa oli neljä kilpailijaa, joiden eteen tuotiin tuotteita, joiden hinnat heidän piti arvata. Oikein tai lähimmäksi arvannut kilpailija sai pisteen. Se, jolla oli ohjelman lopuksi eniten pisteitä, pääsi finaaliin, jossa oli kaksi pääpalkintovaihtoehtoa. Kilpailijan piti arvata niiden hinta, ja voittaja sai palkinnoksi sen tuotteen, jonka hinta osui lähemmäksi. Jos esimerkiksi pääpalkintoina on 5 500 markan stereot tai 8 000 markan moottoripyörä, ja kilpailija arvaa moottoripyörän hinnaksi 7 000 markkaa ja stereoiden hinnaksi 2 500 markkaa, niin lopulta hän voittaa moottoripyörän, sillä moottoripyörän oletettu hinta oli lähempänä oikeaa hintaa kuin stereoilla. Pääpalkintona oli yleensä uusi auto tai ulkomaanmatka.
Metapsykologia

Metapsykologia on Sigmund Freudin luoma käsite, jolla hän tarkoitti psykologian yleis- tai kokonaisteoriaa. Psykoanalyysissa metapsykologinen kuvaus tarkoittaa, että psyykkisille ilmiöille esitetään samanaikaisesti topologinen, dynaaminen ja ekonominen kuvaus. Topologisessa kuvauksessa selitetään, mihin ilmiö sijoittuu psykoanalyysin jaottelussa viettipohja–minä–yliminä, dynaamisessa kuvauksessa selitetään, kuinka vietit osallistuvat ilmiön syntyyn, ja ekonomisessa kuvauksessa, kuinka psyykkinen energia on jakautunut psyykkisessä ”kojeistossa”.
Sana metapsykologia on jäänyt yksinomaan psykoanalyytikkojen käyttöön.
Freudin jälkeen tutkijat ovat kehittäneet metapsykologian käsitettä ja lisänneet siihen organistisen (elimellisen), geneettisen (syntyhistoriallisen), psykososiaalisen ja adaptiivisen näkökulman.
Kirjallisuutta

Freud, Sigmund: Johdatus narsismiin ja muita esseitä.  ((Zur Einführung des Narzißmus, 1914; Jenseits des Lustprinzips, 1920; Das Ich und das Es, 1923; Aus der Geschichte einer infantilen Neurose, 1918.) Suomentanut Mirja Rutanen)  Helsinki:  Love kirjat, 1993.  ISBN 951-8978-24-7.
Freud, Sigmund: Murhe ja melankolia sekä muita kirjoituksia.  (Suomentanut Markus Lång)  Tampere:  Vastapaino, 2005.  ISBN 951-768-147-X.
Ollinheimo, Ari & Vuorinen, Risto: Metapsychology and the Suggestion Argument. A Reply to Grünbaum’s Critique of Psychoanalysis.  Helsinki:  Suomalainen Tiedeakatemia, 1999.  ISBN 951-653-297-7.  (englanniksi)
Rubinstein, Benjamin B.: Psychoanalysis and the Philosophy of Science.  Madison:  International Universities Press, 1997.  ISBN 0-8236-5245-9.  (englanniksi)
Rycroft, Charles: A Critical Dictionary of Psychoanalysis.  London:  Penguin Books, 1995.  ISBN 0-14-051310-8.  (englanniksi)
Schülein, Johann August: Die Logik der Psychoanalyse. Eine erkenntnistheoretische Studie.  Giessen:  Psychosozial-Verlag, 1999.  ISBN 3-932133-85-4.  (saksaksi)
Toivo Korpela

Toivo Korpela (seisomassa) noin vuonna 1945
Toivo Aleksanteri Korpela (13. tammikuuta 1900 Ähtäri – 9. tammikuuta 1963 Ähtäri) oli pienviljelijä ja metsätyömies, joka tuli tunnetuksi nimeään kantavasta uskonnollisesta hurmosliikkeestä.
Korpelan vanhemmat olivat torppari Santeri Kallenpoika Korpela ja Elisabet Heikintytär Pennala. Vanhoillislestadiolaisen uskonnollisen heräämisen koettuaan Korpela ryhtyi saarnamieheksi, ensin kotiseudullaan ja sitten Pohjois-Suomessa ja Pohjois-Ruotsissa. Varsinkin Ruotsin Lapissa, jonne hän saapui ensimmäisen kerran 1928–1929, Korpela sai aikaan laajan herätysaallon.
Pääasiassa yksin saarnamatkoilla kulkeneen Korpelan mukana olivat toisinaan myös muun muassa Mikko Pääkkölä ja Kalle Sandberg. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys SRK kielsi Korpelan toiminnan saarnaajana keväällä 1929, mutta hän jatkoi saarnaamista kiellosta välittämättä, mikä johti välirikkoon SRK:n kanssa 1931–1932. Pohjois-Ruotsiin Korpela palasi syksyllä 1934, saarnaamaan yhdessä tulevaisuuden näkyjä nähneen Sigurd Siikavaaran kanssa, aina tammikuuhun 1935 saakka. Ns. korpelalaisuudeksi kehittynyt uskonnollinen liike teki kuitenkin saman vuoden keväällä pesäeron Suomeen jo palanneeseen Korpelaan. Liike katosi julkisuudesta 1939 Haaparannalla sen kannattajia vastaan pidettyjen oikeudenkäyntien jälkeen. Korpela ei myöskään itse ollut juurikaan enää yhteyksissä aiempiin kannattajiinsa.
Talvisotaan osallistunut Korpela oli  jatkosodassa sotilaskarkuri ja tuli esiin vasta yleisen armahduksen jälkeen talvella 1945. Kirjailija Bengt Pohjanen on käsitellyt korpelalaisuutta useissa teoksissaan. Niihin perustuva näytelmä Jerusalemin tanssi esitettiin Oulun kaupunginteatterissa vuonna 1990. Maaliskuussa 2025 saa ensi-iltansa niin ikään Pohjasen tekstiin perustuva, korpelelaisuutta käsittelevä Jon Blåhedin ohjaama elokuva Valitut.
Tiikerihai (kappale)

Tiikerihai eli Tiger Shark on alun perin Peter Basil Hodgkinsonin säveltämä ja levyttämä iskelmä, johon suomenkieliset sanat teki Reino Helismaa. Juha Eirto ja Olavi Virta levyttivät kappaleen vuonna 1955 ja seuraavana vuonna sen instrumentaaliversion levytti Onni Gideon orkestereineen.
Juha Eirto esitti kappaleen myös elokuvassa Suuri sävelparaati vuonna 1959.
Vuonna 1981 Sleepy Sleepers levytti teoksesta parodiahenkisen version nimellä ”Hai sie tiikeri” ja 1998 Turo's Hevi Gee samoin nimellä ”Siiderihai”.
Metodi

Metodi tarkoittaa menetelmää, tapaa suorittaa määrämuotoisesti askel askeleelta edistyvä toimintoketju, jossa saavutetaan tavoiteltu tehtävä tai päämäärä. Sana metodi on johdettu kreikan kielen sanasta methodos, joka tarkoittaa sananmukaisesti ”kuljettava tie”. Etenkin tietoteoriassa keinoja tiedon hankkimiseen ja tutkimusmenetelmiä on nimitetty metodeiksi.
Metodit tietoteoriassa

Formalistinen metodi
Hermeneuttinen menetelmä
Luonnontieteellinen menetelmä
Metodinen epäily
Sokraattinen menetelmä
Muuta

Opetuksen eri menetelmistä käytetään nimeä metodi.
Olio-ohjelmoinnissa aliohjelmia nimitetään metodeiksi (olioiden toimintoja).
Metodinäytteleminen
Metarklippan

Metarklippan
| --- | --- |
Sijainti:  60°5′38.30″N, 24°43′15.00″E, Espoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti, Itämeri
Pinta-ala:  0,01 km² 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Metarklippan on linnustoltaan monipuolinen puuton kallioluoto Espoon ulkosaaristossa Kopplorna-saarten eteläpuolella. Metarklippanin lounaispuolella sijaitsevat Långgrundsklackenin ja Långgrundetin kallioluodot. Sen koillispuolella sijaitsevat Alskärsklackenin kallioluodot, joiden itäpuolella on Alskärin saari. Virallisessa kaupunginosajaossa Metarklippan kuuluu Suvisaaristoon.
Metarklippan on rauhoitettu ja se on yksityisomistuksessa. Sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Metarklippanin etäisyys Helsingin ydinkeskustasta on viitisentoista kilometriä lounaaseen. Saaren eteläpuolella avautuu Suomenlahden ulappa.
Aiheesta muualla

Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
Metarklippan, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset and Daylength
Metasequoia (ohjelma)

Metasequoia on 3D-mallinnusohjelma, jonka on kehittänyt japanilainen Osamu Mizuno. Ohjelmasta käytetään usein myös lyhennettä "Metaseq" tai "Meta". Viimeisin versio ohjelmasta on Metasequoia 4, joka on yhteensopiva 32bit ja 64bit Windowsin sekä OS X:n kanssa. Myös ohjelman vanhempi versio Metasequoia 3 on ladattavissa ja versio toimii Windows XP:llä, Vistalla, 7:llä ja 8:lla, mutta Windows 8.1 ja 10 eivät enää tue vanhempaa versiota.
Metasequoian voi ladata ja asentaa ilmaiseksi, mutta ohjelman ilmaisversiossa joitakin ohjelman ominaisuuksien käyttöä on rajoitettu. Kaikki ohjelman ominaisuudet saa käyttöön hankkimalla siihen maksullisen lisenssin. Metasequoia-ohjelman oikeudet omistaa Tetraface Inc. Metasequoia 4 tarjoaa käyttäjilleen kaksi eriversiota, joista Standard Edition soveltuu hyvin aloittelijoille sekä 3D-mallinnuksen ammattilaisille. Toinen versio EX Edition sopii käyttäjille, jotka käyttävät ohjelman kanssa muuta 3DCG-ohjelmistoa tai 3D-tulostinta.
Ominaisuudet

Metasequoia sisältää kaikki 3D-mallinnuksen perustyökalut ja muokkaustoiminnot. Ohjelman viimeisimpään versioon on myös tehty parannuksia ja lisäyksiä, kuten reiän automaattinen täyttö, putkimaisen polygonin luonti kahden reiän välille sekä kulmien pyöristys.
Reunojen lisääminen ja poistaminen ohjelmassa on helppoa ja Armature-ominaisuudella ohjelmassa voi luoda 3D-malleja keskiviivan mukaisesti. Objektin voi luoda myös määrittelemällä keskiviivan ja viivanleveyden, mikä säästää 3D-mallin luomiseen käytettyä aikaa. Luotua objektia voi myös muokata yksityiskohtaisemmin luomalla sille mallinnettuja valmiuksia. Bone-ominaisuudella 3D-mallille voi luoda rangan, joka mahdollistaa muun muassa animaatioiden lisäämisen hahmolle. Morph-ominaisuus puolestaan tarjoaa mahdollisuuden esimerkiksi ilmeiden luomiseen 3D-hahmolle. Ohjelman UV-ominaisuutta on myös parannettu ja se mahdollistaa automaattisen purkamisen, halkaisun ja kiinnittämisen. Määrittämällä objektin kärkipisteille tai linjoille oikean painon, UV-muokkaus ei vääristä mallin tekstuureja niin paljon. Ambient Occlusion -ominaisuudella ohjelmassa voidaan luoda 3D-mallille haluttu valaistusefekti. Metasequoia tukee myös RenderMan-ohjelmaa.
Ohjelma tukee myös useimpia muiden 3DCG-ohjelmien kanssa yhteensopivia tiedostoformaatteja, kuten DoGA CGA (.suf), AutoCAD (.dxf), LightWawe3D (.lwo), 3D Studio (.3ds), trueSpace (.cob), VRML 1.0 (.wrl), Direct3D (.x), Wawefront (.obj), Rokkaku-Daioh (.rok), POV-Ray (.pov), Autodesk FBX (.fbx), COLLADA 1.4 (.dae), Stereolithography (.stl), Stanford Polygon Library (.ply), three.jo JSON Model Format (.js), Additive Manufacturing File (.amf), Scalable Vector Graphics (.svg) ja MikuMikuDance (.pmd).
Luettelo sarjakuva-albumisarjoista

Tämä on luettelo sarjakuva-albumisarjoina julkaistuista sarjakuvista. Mukaan ei ole lueteltu strippisarjakuvien kokoelmia.
# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Å Ä Ö
#

4 ässää
A

Ahmed Ahne
Adele Blanc-Secin uskomattomat seikkailut
Alack Sinner
Alain Chevallier (Timo Mäki)
Aleks Revel
Alix
Anabasis
Anu ja Antti
Aristokraatit
Asterix seikkailee
Autopartio 525
B

Barelli
Barbarella
Basil & Victoria
Berliini
Bernard Prince
Biggles
Blacksad
Blaken ja Mortimerin seikkailut
Blast
Blueberry
Bob Morane
Brendon
Bruce J. Hawker
Bruno Brazil
C

Clifton
Comanche
Corto Maltese
Coyote
D

Dampyr
Demian
Digedagit
Druuna
Dylan Dog
E

Eva ja Adam
F

FC HutiVaara
Filemon
Friikkilän pojat
H

Haikaralaivue (Ilmojen haukat, Michel ja Ernest seikkailevat, Ässälentäjät)
Halo Jones
Historian suuret seikkailut
Huuhkaja
Hämärän matkamiehet
Hölmöläistarinoita
I

Incal
Iso Knut
J

Jeanin elämää
Jeremiah
Jerome K. Bloche
Jerry Corneliuksen ilmatiivis autotalli
Joe Bar Team
Johannes ja Pirkale
Joonatan Pistooli
Judas
Judge Anderson
Judge Dredd
Julius Corentin Aqfaq, unien vanki
Jussi Jäniksen ihmeelliset seikkailut
K

Kaappari
Kadonneiden nummien valitus
Kapteeni Cousteaun seikkailuja
Kaspar Keskiyö
Ken Parker
Kid Paddle
King Kong
Kuusi kaverusta
L

Largo Winch
Lordin sarjakuvat
Lucky Luke
M

Maalari ja merirosvo
Maattoman Juanin matkat
Marsupilami
Maus
Maigret
Marinen seikkailut
Mimu
Minerva
Morgan Kane
Muppelo (Cubitus, Pom Pom)
Mysteeripartio
N

Natasha
Nemesis
Nikke Ruori (Pete Piraatti)
Nyrok City
O

Olipa kerran Ranskassa
Oni Kudaki
P

Peter Pank
Pieniä voittoja
Piko ja Fantasio
Pin-up
Praedor
Professori Anni Isotalon tutkimuksia
Punanahka
Q

Quick & Flupke (Kuikka ja Vili)
R

Raatelijat
Rabbin katti
Rantanplan
Riku Oksa
Ritari Ardent
Ritari Retee
Rubiini
S

Sammy Day
Sankarisissit
Scott Pilgrim
Seikkailujen mies
Semicin sarjakirja
Sillage
Slaine
Smurffit
T

Tappaja
Tarkastaja Ankardo
Teräsnyrkki
Thorgal
Tim ja Tom
Timo Tiikeri
Tintin seikkailut
Titeuf
Toisen maailmansodan kohtalonhetket sarjakuvina
U

Umpah-pah
V

Valerian ja Laureline (Avaruusagentti Valerianin seikkailuja)
Valhalla
Valkoinen tiikeri
Vanhat herrat
Vauhdikasta villiä länttä!
Veikko, Tette ja Jykke
Vili & Bill
Violine
W

West - valkoinen intiaani
Winnetou
X

XIII
Y

Yakari
Yoko Tsuno
Z

Zagor
Ä

Älli ja Tälli
Mestarien liigan kausi 2000–2001

| Mestarien liigan kausi 2000–2001 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  32
Ajankohta:  12. syyskuuta 2000 – 23. toukokuuta 2001
Mestari:   Bayern München
Toinen sija:   Valencia
Ottelut:  157
Maalit:  566 (3,61 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Raúl, Real Madrid (7)
Suurin kotivoitto:  Leeds United – Beşiktaş 6–0 (26. syyskuuta 2000)
Suurin vierasvoitto:  Sturm Graz – Valencia 0–5 (7. maaliskuuta 2001)
  ← 1999–2000 :  2001–2002 → 
Mestarien liigan kausi 2000–2001 oli jalkapallokilpailu Mestarien liigan yhdeksäs kausi ja Euroopan Cup mukaan laskettuna kilpailun 46. kausi.
Loppuottelussa saksalainen Bayern München voitti espanjalaisen Valencian rangaistuspotkukilpailussa 5–4 ottelun päätyttyä 1–1. Voitto oli Bayern Münchenille kaikkiaan neljäs ja ensimmäinen Mestarien liigan aikana. Seuran edellinen voitto oli kaudelta 1975–1976. Valencialle tappio loppuottelussa oli toinen peräkkäinen sen hävittyä kauden 1999–2000 loppuottelussa Real Madridille. Vastakkain olivat kaksi edellisten kausien loppuotteluissa hävinnyttä joukkuetta, sillä Bayern München hävisi kauden 1998–1999 loppuottelun englantilaiselle Manchester Unitedille. Edelliset kaksi mestaria – Real Madrid ja Manchester United – putosivat molemmat kilpailusta Bayern Müncheniä vastaan pelatuissa pudotuspelivaiheen otteluissa.
Välierät > Toiset osaottelut

Valencia eteni loppuotteluun yhteismaalein 3–0.
Bayern München eteni loppuotteluun yhteismaalein 3–1.
Metyylikinnamaatti

| Metyylikinnamaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Metyyli-(E)-3-fenyyliprop-2-enoaatti
CAS-numero:  103-26-4
PubChem CID:  7644
SMILES:  COC(=O)C=CC1=CC=CC=C1
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H10O2
Moolimassa:  162,18 g/mol
Sulamispiste:  36,5 °C
Kiehumispiste:  261,9 °C
Tiheys:  1,0911 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,4055 g/l (25) °C
Metyylikinnamaatti (C10H10O2) eli metyylisinnamaatti on tyydyttymättömiin estereihin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hajusteiden valmistukseen. Metyylikinnamaattia esiintyy useissa kasveissa, muun muassa kamferibasilikassa, pikkugalangajuuressa ja mansikoissa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa metyylikinnamaatti on valkoista kiteistä ainetta, jolla on miellyttävä haju. Yhdiste ei juurikaan liukene veteen mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin, kuten etanoliin, dietyylieetteriin ja asetoniin.
Metyylikinnamaattia valmistetaan metanolin ja kanelihapon esteröintireaktiolla tai vaihtoehtoisesti bentsaldehydin ja metyyliasetaatin Claisen-kondensaatiolla.
Metyylikinnamaattia käytetään hajusteena esimerkiksi saippuoissa ja kosmetiikkatuotteissa sekä aromiaineena.
Tiikerihilleri

| Tiikerihilleri |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Alalahko::  Caniformia
Heimo::  Näätäeläimet Mustelidae
Alaheimo::  Mustelinae
Suku::  Vormela  Blasius, 1884
Laji::  peregusna
Kaksiosainen nimi
 Vormela peregusna  (Güldenstädt, 1770) 
 Tiikerihillerin levinneisyys
Alalajit 
 V. p. peregusna  V. p. koshewnikowi  V. p. negans  V. p. pallidior  V. p. syriaca 
Katso myös
   Tiikerihilleri Wikispeciesissä   Tiikerihilleri Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tiikerihilleri eli kirjohilleri (Vormela peregusna) on keskikokoinen kirjava näätäeläin. Se on sukunsa ainoa laji.
Tiikerihillerillä on lyhyet jalat ja pitkä selkä. Pään ja vartalon yhteispituus on 28–48 cm, häntä lisää eläimen pituutta 15–20 cm. Selkä on oranssin, mustan ja punaisen kirjava. Naaman ympäri kiertää valkoinen raita. Pörröinen häntä on musta ja keltainen.
Tiikerihillerin levinneisyysalue ulottuu Itä-Euroopasta Aasiaan, Pohjois-Kiinaan ja Mongoliaan asti. Suhteellisen laajasta levinneisyydestään huolimatta laji luokitellaan vaarantuneeksi.
Tohmajärven lukio

| Tohmajärven lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Asemantie 35 a, 82600 Tohmajärvi
Koordinaatit:  62.2366°N, 30.3418°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Perustettu:  1966
Rehtori:  Mona-Lotta Savinainen 
Oppilaita:  48 (2018)
Verkkosivut
Tohmajärven lukio on pohjoiskarjalalaisessa Tohmajärven kunnassa toimiva pieni yleislukio. Lukio perustettiin vuonna 1966. Se toimii Tohmajärven koulukeskuksessa yhdessä Tietäväisen koulun kanssa.
Vuonna 2018 lukiossa opiskeli 48 lukiolaista.
Aiheesta muualla

Tohmajärven lukio, Lukio (Arkistoitu – Internet Archive) (opintopolku.fi)
STT: Ruotsinkielisten lukioiden voittokulku jatkuu STT:n lukiovertailussa – 20 parhaasta lukiosta puolet on ruotsinkielisiä  2.12.2019. Yleisradio, yle.fi. Viitattu 31.5.2020.
Tiivistyspaalutus

Tiivistyspaalutus on kitkamaan vahvistamismenetelmä. Siinä maahan upotetaan suhteellisen lyhyitä, pituudeltaan 1,5–6,0 metrin mittaisia kartiomaisia paaluja noin 0,5–1,0 metrin välein. Paalut syrjäyttävät tilavuutensa verran maata, jolloin kitkamaa tiivistyy. Usein työ suoritetaan vaiheittain siten, että ensin tehdään harvempi verkko, jota sen jälkeen tiivistetään. Työ suoritetaan myös usein ulkoreuna-alueilta sisäänpäin.
Paalut voidaan vetää ylös, jolloin reikiin juntataan kitkamaata. Paalujen jäädessä maan sisään, niiden ei oleteta kantavan kuormaa, vaan ainoastaan tiivistävän sitä. Tiivistyspaalutuksessa käytetään yleensä teräsbetoni- tai puupaaluja. Myös Franki-paaluja on käytetty tähän tarkoitukseen, jolloin betonin sijasta niiden sisään juntataan maata.
Toivo Koskelo

Toivo Edvard Koskelo, vuoteen 1918 Lindgrén  (6. elokuuta 1896 Viipuri – 1. kesäkuuta 1971 Pälkäne) oli suomalainen metsänhoitaja, virkamies ja järjestöasiantuntija, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.
Koskelon vanhemmat olivat konttoristi, kirjanpitäjä Karl (Kalle) Edvard Lindgrén ja Hilma Maria Koskelo ja puoliso vuodesta 1930 Maire Elsa Karoliina Isaksson, aiemmin Kartano. Yritysjohtaja, pääkonsuli Aarne Koskelo oli hänen veljensä. Toivo Koskelo tuli ylioppilaaksi Heinolan keskikoulun jatkoluokilta 1915 ja valmistui metsänhoitajaksi 1918. Hän oli Metsähallituksen metsäkonduktööri 1918, avustava metsänhoitaja kirkollisvirkataloilla 1918–1919, Pohjanmaan piirikunnan Pyhäjoen hoitoalueella ja Haapajärven hoitoalueella 1919 ja Savonlinnan hoitoalueella 1919–1925, Suomalainen Puuliike Oy:n metsäosaston johtaja Viipurissa 1925–1929 ja avustava metsänhoitaja Metsähallituksen Itä-Suomen ja Pohjanmaan piirikunnissa 1929–1937.
Koskelo oli Suomen Puunjalostusteollisuuden Keskusliiton asiamies Tampereella 1938–1942, Metsätyömaiden Muonitustoimiston päällikkö 1940–1948 ja Suomen Puunjalostusteollisuuden Työnantajaliiton metsäosaston asiamies Helsingissä 1942–1961. Koskelo myös omisti Hepolahden tilan Pälkäneellä vuodesta 1954. Hänellä oli lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä.  Metsämiesten Säätiössä hän oli pitkäaikainen asiamies 1948–1969 ja hallituksen jäsen 1948–1970 ja hallituksen varapuheenjohtaja 1970–1971. Metsäneuvoksen arvonimen Koskelo sai 1956.
Aiheesta muualla

Niklas Jensen-Eriksen: Toivo Koskelo Biografiasampo.
Toivo Koskikallio

Juho Toivo Koskikallio (sukunimi aik. Forsberg; 26. lokakuuta 1889 Nastola – 27. kesäkuuta 1967 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen lähetyssaarnaaja ja sinologi. Hän toimi lähetystyössä Kiinassa useaan otteeseen 1920-luvulta 1940-luvun lopulle. Sen jälkeen hän oli Hongkongin luterilaisen pappisseminaarin opettaja ja rehtori 1952–1956. Taiwanissa hän työskenteli 1962–1964. Hän suomensi merkittävimmät Kiinan klassisen filosofian teokset. Ennen lähetystyöhön lähtöä hän toimi Suomessa seurakuntapastorina ja Suomenlinnan vankileirillä 1918.
Hänen veljensä oli päätoimittaja Onni Koskikallio.
Aiheesta muualla

Serp ihmettelee lähetyssaarnaajia, Suomen Kuvalehti, 20.10.1934, nro 43, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Metarbitaali

| --- | --- |

Metarbitaali
Systemaattinen (IUPAC) nimi
5,5-dietyyli-1-metyyli-1,3-diatsinaani-2,4,6-trioni
Tunnisteet
CAS-numero: 50-11-3
ATC-koodi: N03AA30
PubChem CID: 4099
DrugBank: DB00463
Kemialliset tiedot
Kaava: C9H14N2O3 
Moolimassa: 198,219 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 150,5 °C
Liukoisuus veteen: 1,98 g/l
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Metarbitaali on barbituraattijohdannainen lääkeaine. Sen patentoi Emil Fischer vuonna 1905 työskennellessään Merckille. Metarbitaalilla on kouristuksia ehkäisevä vaikutus ja sitä on käytetty epilepsian hoidossa. Sillä on samankaltainen vaikutus fenobarbitaalin kanssa.
Metarbitaalia myytiin nimellä Gemonil vuosina 1952–1990.
Metarbitaalin kemiallinen kaava on C9H14N2O3, CAS-numero 50-11-3 ja moolimassa 198,219 g/mol.