Antikytheran kone
Alkuperäinen laite > Takapaneeli > Kuu- ja aurinkokalenteri ja kisakalenteri

Metonin jakson osoitin
Metonin jaksoa käytettiin kuu- ja aurinkokalenterin synkronisoimisessa. Jakson pituus on 235 kuukuukautta eli 19 aurinkovuotta, minkä seurauksena aurinko- ja kuukalenterit osuvat yhteen aina jakson välein.
Metonin jakson osoitin oli akselissa N ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 — b2 → l1 — l2 → m1 — m2 → n1 liikuttamana. Osoittimen pyöreä näyttö muodostui viisikehäisestä spiraalista, jossa oli 235 solua eli yksi solu jakson jokaista kuukautta kohti. Näytön osoittimen päässä oli tappi, joka kulki spiraalissa kiertäneessä urassa, kun kampea veivattiin. Osoittimen varsi piteni, kun osoittimen pää siirtyi spiraalin uloimpiin kehiin. Kun osoittimen pää päätyi spiraalin loppuun, se piti siirtää käsin takaisin alkupisteeseen.
Koneen kalenterissa käytettiin jonkun tavallisen kreikkalaisen kalenterin kuukausia, mitä on pidetty merkkinä siitä, että noin 100 eaa. mennessä Metonin jaksoa oli alettu käyttää muutoin melko sekavien kreikkalaisten kalenterien synkronointiin. Koneessa kuukausien nimet vastaavat parhaiten Epeiroksen ja Korkyran (nyk. Korfu) alueen tunnettuja kalentereita. Kuukaudet ovat:
| Kuukausi | Kuukausi | Kuukausi | Tunnetut solut |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ΦΟΙΝΙΚΑΙΟΣ (Foinikaios) | ~ varhaissyksy | 001, 039, 088, 138, 175? |
| 2. | ΚΡΑΝΕΙΟΣ (Kraneios) |  | 002, 040, 089, 176 |
| 3. | ΛΑΝΟΤΡΟΠΙΟΣ (Lanotropios) |  | 041, 090, 189? |
| 4. | ΜΑΧΑΝΕΥΣ (Makhaneus) |  | 042, 079?, 091, 141, 178 |
| 5. | ΔΩΔΕΚΑΤΕΥΣ (Dōdekateus) |  | 043, 092, 142, 179 |
| 6. | ΕΥΚΛΕΙΟΣ (Eukleios) |  | 031?, 032?, 081?, 093, 131? |
| 7. | ΑΡΤΕΜΙΣΙΟΣ (Artemisios) |  | 045, 094, 132? |
| 8. | ΨΥΔΡΕΥΣ (Psydreus) |  | 046, 095, 133, 182 |
| 9. | ΓΑΜΕΙΛΙΟΣ (Gameilios) |  | 047, 096, 183 |
| 10. | ΑΓΡΙΑΝΙΟΣ (Agrianios) |  | 048, 097, 135, 184 |
| 11. | ΠΑΝΑΜΟΣ (Panamos) |  | 037, 049, 136, 185 |
| 12. | ΑΠΕΛΛΑΙΟΣ (Apellaios) |  | 038, 087, 137, 186, 235 |
Ensimmäisessä solussa on vuoden ensimmäinen kuukausi Foinikaios ja viimeisessä eli 235:ssä solussa Apellaios. Jakson jokaisen 19 vuoden ensimmäisen kuukauden soluun on merkitty vuoden numero LΑ – LΙΘ (L merkitsi vuotta, eli ”vuosi 1” – ”vuosi 19”). Kuu- ja aurinkokalenterin synnyttämien vuosien pituuksien tasaamiseksi osassa vuosista osa kuukausista on kreikkalaisten kalenterien yleisen käytännön mukaisesti toistettu, niin että näissä vuosissa on ollut 13 kuukautta. Oletetaan, että tällaisten vuosien kohdalla koneen kalenterissa Eukleios-kuukausi on ollut kahdesti peräkkäin.lähde?
Oletusarvoisesti kussakin kuukaudessa oli 30 päivää, mutta kalenterien tasaamiseksi osassa kuukausista tuli olla 29 päivää. Kuukaudet, joista poistettiin yksi päivä, oli merkitty sijoittamalla 235 kuukautta spiraaliin niin, että ne muodostivat samalla viisi kuukautta käsittävät sarakkeet. Spiraalin sisäkehässä suunnilleen joka toisen sarakkeen alapuolella oli kreikkalaisin numeroin merkitty luku, joka ilmaisi, kuinka mones päivä kyseisestä kuukaudesta tuli poistaa. Esimerkiksi solun 1 alapuolella oli luku Α (poistetaan kuukauden 1. päivä), solun 33 alapuolella luku Β (poistetaan 2. päivä) ja solun 35 alapuolella luku Ϛ (poistetaan 6. päivä).
Kallippoksen jakson osoitin
Kallippoksen jakso on tarkempi versio Metonin jaksosta. Se koostuu neljästä Metonin jaksosta ja sen pituus on näin 76 vuotta. Koneessa Metonin jakson näyttöä oli täydennetty sijoittamalla sen sisään pienempi Kallipoksen jakson näyttö.lähde?
Kallippoksen jakson osoitin oli akselissa Q ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 — b2 → l1 — l2 → m1 — m2 → n1 — n2 → p1 — p2 → q1 liikuttamana. Osoittimen pyöreä näyttö koostui neljästä sektorista, jotka oli merkitty numeromerkein Α–Δ (1–4). Näytön osoitin kertoi, kuinka mones Kallippoksen jakson neljästä Metonin jaksosta oli menossa.lähde?
Olympiadiosoitin
Metonin jakson näytön sisään oli sijoitettu myös olympiadiosoitin ja siihen liittynyt kisakalenteri.
Olympiadiosoitin oli akselissa O ja pyöri kammen akselista A alkaen hammasrattaiston a1 → b1 — b2 → l1 — l2 → m1 — m2 → n1 — n3 → o1 liikuttamana. Osoitin oli ainoa, jonka luonnollinen (eli tässä tapauksessa takapaneelin suunnasta katsottu) pyörimissuunta oli vastapäivään. Aiemmin olympiadiosoitinta luultiin Kallippoksen jakson osoittimeksi, ja siksi sen paikalla esiintyy vanhemmissa tutkimuksissa juuri Kallippos-osoitin.lähde?
Osoittimen pyöreä näyttö oli jaettu neljään sektoriin, jotka oli merkitty kirjaimin LΑ – LΔ (”vuosi 1” – ”vuosi 4”). Ne ilmaisivat olympiadin neljää vuotta. Kunkin vuoden kohdalle oli merkitty yksi tai kaksi kisaa. Näytössä olivat ainakin kaikki neljä panhelleenistä kisaa sekä Dodonassa järjestetyt pienemmät Naa- (tai Naia) -kisat. Kisat olivat:
| Olympiadi> Merkintä | Olympiadi> Vuosi | Kisat |
| --- | --- | --- |
| LΑ | 1. | ΙΣθΜΙΑ (Isthmian kisat) ΟΛΥΜΠΙΑ (Olympian kisat) |
| LΒ | 2. | ΝΕΜΕΑ (Nemean kisat) ΝΑΑ (Naan kisat) |
| LΓ | 3. | ΙΣΘΜΙΑ (Isthmian kisat) ΠΥΘΙΑ (Python kisat) |
| LΔ | 4. | ΝΕΜΕΑ (Nemean kisat) ??? (tunnistamaton, mahdollisesti ΑΛΙΕΙΑ eli Rhodoksen Halieian kisat) |
Kisat on ryhmitelty neljälle vuosille eri tavoin kuin normaalisti. Yleensä attikalaista kalenteria käytettäessä vuoden katsotaan alkavan keskikesällä, jolloin peräkkäisinä keväänä ja syksynä meidän kalenterissamme samana vuonna olevat kisat ovat eri vuosina. Koneen kalenterissa saman kevään ja syksyn kisat on kuitenkin merkitty samalle vuodelle.