stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuivuuskausi
Pahoja kuivuuskausia

Esihistoriallisella ajalla 135 000–90 000 vuotta sitten Saharan eteläpuolinen Afrikka kärsi useista suurista kuivuuskausista.
Egyptissä, Mesopotamiassa ja Indus-joen seudulla alkoi mahdollisesti vakava kuivuuskausi 4200 vuotta sitten. Sen arvellaan saattaneen aiheuttaa usean korkeakulttuurin taantumisen.
Mesoamerikassa oli vuosien 760–910 välillä kuivuuskausi, jonka arvellaan vaikuttaneen mayojen korkeakulttuurin romahdukseen.
Euroopan viimeisimpien 500 vuoden historian pahimpia kuivuuskausia ovat olleet vuosien 1566, 1666, 1719, 1818, 1893 ja 1921 kuivuuskaudet.
Australia on asutuista mantereista kuivin. Australian eurooppalaisajan pahin kuivuuskausi oli vuosina 1895–1903, jolloin maassa kuoli valtava määrä karjaa ja paimentolaistalous loppui osassa maata. Vuosien 1860–2000 välillä Australiassa oli ainakin 10 suurta kuivuuskautta. Niitä seurasi vuosien 2001–2009 kuivuuskausi, ja vuonna 2017 alkoi uusi kuivuuskausi Uudessa Etelä-Walesissa ja Queenslandissa.
Yhdysvaltain pahin tilastoitu kuivuuskausi "Dust Bowl" tapahtui 1930-luvulla Keskilännessä, ja se kattoi yli 60 prosenttia koko Yhdysvalloista. Kuivuuden seurauksena miljoonat ihmiset muuttivat pois alueelta. Seuraava laaja kuivuuskausi Yhdysvalloissa tapahtui vuosina 1987–1989 pohjoisessa Keskilännessä.
Yksi Kiinan pahimmista kuivuuskausista tapahtui Henanissa 1941–1942. Yhdessä muiden luonnonmullistusten ja sodan vaikutusten kanssa se aiheutti kolmen miljoonan kiinalaisen nälkäkuoleman.
Vuosien 1970–2012 väliset kuivuudet aiheuttivat kaikkiaan lähes 680 000 kuolonuhria. Suurin osa kuolemista tapahtui Afrikassa, missä oli ankaria kuivuuskausia vuosina 1975, 1983 ja 1984. Pohjois-Afrikan viimeisin kuivuuskausi vuosina 1999–2002 oli pahin yli 500 vuoteen, osoittaa Tunisiasta ja Algeriasta kerätyistä puiden vuosirengasnäytteistä tehty arvio vuodesta 1456 nykyaikaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuivuuskausi Wikimedia Commonsissa
Ilmastonmuutos ja ilmaston lämpeneminen
| --- | --- |
Syyt:   Kasvihuoneilmiö  Kasvihuonekaasu  Hiilidioksidi  Metaani  Auringon aktiivisuus  Ilmaston viileneminen  Milankovićin jaksot  Vulkanismi  Laattatektoniikka  Termohaliinikierto 
Vaikutukset:   Ilmastopakolaisuus  Merien happamoituminen  Merenpinnan nousu  Tulvat  Sadannan muutokset  Kuivuuskaudet  Lämpöaallot  Äärimmäiset sääilmiöt  Trooppiset hirmumyrskyt 
Tiede:   Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC  Ilmastoherkkyys  Ilmastomalli  Palautekytkennät  Kaupunkisaarekeilmiö  Keskiajan lämmin kausi  Pieni jääkausi  Hiilinielu  Otsonikato  Historialliset vaikutukset 
Keskustelu ja politiikka:   Hillitseminen  Hinku-verkosto  Sopeutuminen  Kioton sopimus  Kööpenhaminan ilmastokokous  UNFCCC  Päästökauppa  Sternin raportti  Uusiutuva energia  Energiansäästö  Oregonin vetoomus  Energiapolitiikka  Euroopan unionin energiapolitiikka  Suomen energiapolitiikka  Kiinan energiapolitiikka 
Kuivaa maaperää.
Span 24 tunnin ajo 2015

Circuit de Spa-Francorchamps rata.
Span 24 tunnin ajo 2015 oli Blancpain Endurance Series -kauden 2015 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 25.–26. heinäkuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.
Kilpailun voitti Marc VDS Racing Team kolmikko Markus Palttala, Lucas Luhr ja Nick Catsburg.
Spectre

Spectre voi tarkoittaa seuraavia:
Spectre, kuvitteellinen rikollisjärjestö James Bond -elokuvissa
007 Spectre, vuoden 2015 James Bond -elokuva
Spectre, Laibachin vuoden 2014 albumi
Spectres, Blue Öyster Cultin vuoden 1977 albumi
”The Spectre”, Alan Walkerin musiikkikappale vuodelta 2017
Tekniikka

Lockheed AC-130H lentokonemallin lisänimi
Spectre, vuonna 2018 julkaistu tietoturvahaavoittuvuus
Spectre M4, italialainen konepistooli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Spectre”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kreikka yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 2008

Kreikan joukkue Valencian sisäratojen MM-kisoihin 2008 julkistettiin 27. helmikuuta 2008.
Joukkue > Miehet

Pituushyppy: Loúis Tsátoumas
Joukkue > Naiset

60 metrin aitajuoksu: Flóra Redoúmi
Seiväshyppy: Nikoléta Kiriakopoúlou
Pituushyppy: Hrisopigi Devetzi
Kolmiloikka: Hrisopigi Devetzi, Pérra Athanasía
Tulokset > Miehet

| laji | urheilija | kilpailu | sijoitus | tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pituushyppy | Loúis Tsátoumas | karsinta | 10. | 777 |
Tulokset > Naiset

| laji | urheilija | kilpailu | sijoitus | tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m aidat | Flóra Redoúmi | alkuerät | DNF | keskeytti |
| Seiväshyppy | Nikoléta Kiriakopoúlou | karsinta | 13. | 415 |
| Kolmiloikka | Hrisopigi Devetzi | karsinta | 1. | 14,63 |
| Kolmiloikka | Hrisopigi Devetzi | loppukilpailu | 2. | 15,00 NR |
| Kolmiloikka | Pérra Athanasía | karsinta | 15. | 13,61 |
Suomalainen kärsäkirja

| Suomalainen kärsäkirja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Arto Paasilinna
Kieli:  suomi
Genre:  huumori
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2005
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  245
ISBN:  951-0-30804-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Suomalainen kärsäkirja on Arto Paasilinnan kirjoittama humoristinen kirja, jonka on julkaissut WSOY vuonna 2005. Teos on julkaistu myös Kari Pajun lukemana äänikirjana.
Kirja kertoo sirkusnorsu Emilian vaiheista ensin Moskovan sirkuksessa ja muualla Venäjällä ja sitten Suomessa, jossa EU on kieltänyt sirkusnorsut. Omistaja Lucia Lucander solmii lämpimän ihmissuhteen maanviljelijä Paavo Satoveräjän kanssa. Alkaa matka norsun kyydissä Satakunnasta Saimaan kanavan kautta Afrikkaan asti. Matkan aikana tapahtuu jos jonkinlaista, muun muassa Emilian humaltuminen ja heinätöihin joutuminen.
Span 24 tunnin ajo 2009

Circuit de Spa-Francorchamps rata.
Span 24 tunnin ajo 2009 oli FIA GT Championship -kauden 2009 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 25.–26. heinäkuuta. Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.
Kilpailun voittivat Chevroletilla ajaneet Anthony Kumpen, Kurt Mollekens, Mike Hezemans ja Jos Menten.
Stemma (yritys)

| Stemma |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1974
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  huonekalut
Kotisivu:  www.stemma.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Stemma Oy on suomalainen vuonna 1974 perustettu yksityisten huonekaluyrittäjien yhteenliittymä, jonka pääkonttori sijaitsee Jyväskylässä. Stemma-ketjuun kuuluvia myymälöitä on nykyisin noin 40 ympäri Suomea. Päätoimipisteestä tehdään yrityksille maahantuonti, markkinointi ja sopimukset tehtaiden kanssa, mutta paikalliset kauppiaat omistavat omat myymälänsä.
Paikalliset Stemma-huonekaluliikkeet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Stemma Hamina  Stemma Huittinen  Stemma Iisalmi  Stemma Joensuu  Stemma Jyväskylä  Stemma Kitee  Stemma Kristiinankaupunki  Stemma Kuopio  Stemma Kuusamo  |  Stemma Lahti  Stemma Lappeenranta  Stemma Lieksa  Stemma Loviisa  Stemma Masku  Stemma Mäntsälä  Stemma Mänttä  Stemma Mäntyharju  Stemma Nummela  |  Stemma Nurmes  Stemma Oulu  Stemma Parikkala  Stemma Pieksämäki  Stemma Pihtipudas  Stemma Riihimäki  Stemma Savonlinna  Stemma Seinäjoki  Stemma Tornio  |  Stemma Uusikaupunki  Stemma Vantaa Porttipuisto  Stemma Varkaus  Stemma Veteli  Stemma Virrat  Stemma Ylitornio  Stemma Ylivieska  |
Lähde
Aiheesta muualla

Stemman kotisivut
Span 6 tunnin ajo

Span Rata
Span 6 tunnin ajo (aiemmin Span tuhannen kilometrin ajo) on moottoriurheilun kestävyyskilpailu joka ajetaan Circuit de Spa-Francorchamps’n radalla Belgiassa. Kilpailu kestää nimensä mukaisesti kuusi tuntia. Ensimmäinen kestävyyskilpailu siellä ajettiin vuonna 1953. Vuodesta 2012 alkaen kilpailu on kuulunut FIA World Endurance Championship -sarjaan.
Sulo Räikkönen

Sulo Räikkönen 1930-luvun alussa.
Sulo Eugen Räikkönen (1. heinäkuuta 1896 Lempaala, Inkeri – 26. lokakuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja, baritoni. Hän oli kiinnitetty Suomalaisessa oopperassa 1923–1939. Hän toimi sen talouspäällikkönä 1943–1952 ja pääjohtajana vuodesta 1953.
Sulo Räikkösen isä oli Pietarin Pyhän Marian kirkon kanttori Pekka Bernhard Räikkönen. Hänen veljiään olivat musiikkipedagogi Arvo Räikkönen ja äärioikeistolainen poliitikko Erkki Räikkönen.
Sound Pack (Klamydia)

| Sound Pack Klamydia |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1989–2009
 Julkaistu: 2010
 Tyylilaji: punk, shock rock
 Levy-yhtiö: Kråklund, Supersounds
Klamydian muut julkaisut
| Jubelium! 2009 | Sound Pack 2010 | Loputon luokkaretki 2011 |
Sound Pack (KRÅCD-116) on Klamydia-yhtyeen vuonna 2010 ilmestynyt kokoelma-albumi. Se sisältää valikoituja kappaleita yhtyeen tuotannosta vuosilta 1989–2009 sekä 4. heinäkuuta 2008 tallennetun esiintymisen Rovaniemen Simerockista DVD-muotoisena. Albumi on osa Supersounds Musicin julkaisemaa samannimistä kokoelmalevysarjaa.
Spectre (tietoturvahaavoittuvuus)

Spectre ja Meltdown ovat tietokoneen suorittimissa olevia tietoturva-aukkoja. Meltdown perustuu virheeseen suorittimen kyvyssä suorittaa ohjelmaa epäjärjestyksessä (engl. out of order execution). Spectre perustuu haarautumisen ennakoinnissa (engl. branch prediction) ja spekulatiivisessa suorituksessa olevaan virheeseen. Haavoittuvuutta on kutsuttu "luultavasti pahimmaksi koskaan löydetyksi suorittimen bugiksi".
Suorittimet suorittavat käskyjä ennakoivasti ja hylkäävät suoritetun osan mikäli ennakoitu ehto olikin väärä. Hylätyt käskyt eivät muuta ohjelman lopputulosta, mutta vaikuttavat välimuistin myöhempään suorituskykyyn myös, kun arvoja ei olisi koskaan pitänyt ladata ilman ennakoivaa suorittamista. Välimuistiin jääneet arvot voidaan havaita, koska niiden haku on hieman nopeampaa. Myös haarautumisen ennakoinnin nopeutta voidaan seurata, joka samalla tavoin voi paljastaa tietoa.
Käyttöjärjestelmiin on tehty muutoksia tavoitteena suojata haavoittuvuuksilta.
Aukoista julkaistiin alkuvuonna 2018.
Aukon julkaisun jälkeen on löydetty useita muita muunnelmia (kuten Foreshadow, ZombieLoad, RIDL ja Fallout).
Julkaisun jälkeen on löydetty myös luokka haavoittuvuuksia nimeltä Microarchitectural Data Sampling (MDS), joka kohdistuu suorittimen sisäisiin puskureihin eikä välimuistiin. Haavoittuvuudet mahdollistavat järjestelmän suojauksien ohittamisen ja suojautun järjestelmämuistin lukemisen antaen pääsyn tietoihin kuten salasanoihin ja salausavaimiin.
Myös suorittimien sisäisestä mikro-operaatioiden käsittelystä on löydetty haavoittuvuuksia. Vuonna 2020 uutisoitiin Spectre-STC -muunnelmasta ja vuonna 2021 julkistettiin SRV-muunnelma. Vuonna 2024 kerrottiin BHI-muunnelmasta.
Googlen tutkijoiden mukaan vastaavat haavoittuvuudet säilyvät uhkana.
Aiheesta muualla

https://meltdownattack.com
https://www.kyberturvallisuuskeskus.fi/fi/meltdown-ja-spectre-hyokkaykset-hyodyntavat-prosessorien-ongelmia
Studio 666

| Studio 666 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  BJ McDonnell
Käsikirjoittaja:   Dave Grohl  Jeff Buhler  Rebecca Hughes 
Tuottaja:   John Ramsay  James Rota 
Säveltäjä:  Foo Fighters John Carpenter Cody Carpenter Daniel Davies Roy Mayorga
Kuvaaja:   Michael Dallatorre  Eric Leach 
Pääosat:   David Grohl  Nate Mendel  Pat Smear 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Roswell Records
Levittäjä:  Open Road Films
Ensi-ilta:  25. helmikuuta 2022
Kesto:  106 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Studio 666 on Foo Fighters-yhtyeen tähdittämä kauhuelokuva.  Elokuvan ensi-ilta oli maailmalla 25. helmikuuta 2022. Elokuvassa yhtye vuokraa Encino-nimisen kartanon  äänittäkseen uuden albumin. Yliluonnolliset voimat uhkaavat katkaista albuminteon, sekä päättää yhtyeen jäsenten elämät lyhyeen.
Sulo Salmelin

Salmelin 1900-luvun alussa
Sulo Toivo Valdemar Salmelin (12. marraskuuta 1883 Jyväskylä – 26. maaliskuuta 1930 Tampere) oli suomalainen tehtailija ja konsuli.
Salmelinin vanhemmat olivat seppä Erkki Salmelin (s. 1853) ja Maria Toivontytär Nieminen (s. 1855). Hän muutti 1897 vanhempiensa mukana Tampereelle ja perusti jo 17-vuotiaana sekatavarakaupan. Myöhemmin Salmelin perusti paperipussitehtaan ja kirjapainon sekä toimi myös tukkukauppiaana. Hän perusti 1911 Tampereelle Suomen ensimmäisen tehdaspukuja valmistaneen yrityksen Pukutehdas Osakeyhtiön ja hän oli mukana myös perustamassa Lokomo Oy:tä ja Väriteollisuus Oy:tä.
Vuonna 1922 Salmelin hankki Pyynikin juomatehtaan osake-enemmistön ja laajensi sen toimintaa. Vuonna 1927 hän osti Porissa toimineen Bäckmanin Olutpanimo Oy:n osakkeet. vuonna 1928 yhdistettiin tämä panimo sekä Oy Satakunnan Mallasjuoma Ab, uuden yhtiön nimeksi tuli samana vuonna Porin Oluttehdas Oy.  Vuonna 1928 Salmelin nimitettiin Viron kunniakonsuliksi Tampereella.
Sulo Salmelin oli naimisissa vuodesta 1912 Rosa Aleksandra Lembergin kanssa joka johti Salmelinin yrityksiä hänen kuoltuaan. Heillä oli viisi lasta. Heidän poikansa Simo Salmelin (1913–1973) oli Oy Pyynikin toimitusjohtajana vuodesta 1939 alkaen. Toinen poika Juhani Salmelin (1927–1992) johti Pyynikin panimoa vuoteen 1985 saakka jolloin panimo myytiin Sinebrychoffille ja toiminta siirretiin Keravan panimolle.
Sulanriippukaija

| Sulanriippukaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Riippukaijat Loriculus
Laji::  sclateri
Kaksiosainen nimi
 Loriculus sclateri 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sulanriippukaija (Loriculus sclateri) on riippukaijoihin kuuluva pieni lintulaji. Sitä pidettiin aiemmin molukkienriippukaijan (Loriculus amabilis) alalajina.
Kls.

| Kls>  |
| --- | --- |
 KLS yhtye esiintymässä rippikoululaisille
Tiedot
Toiminnassa:  2004–2024
Tyylilaji:  kristillinen rock, gospel
Kotipaikka:  Ikaalinen, Suomi
Laulukieli:  Suomi
Jäsenet:  Perttu, laulu   Kimmo, kitara   Taneli, kitara   Jaakko, rummut   Tatu, basso  
Aiheesta muualla
www.kls.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
kls. (lyhenne sanoista kiitän luojaani sinusta) oli vuonna 2004 perustettu suomalainen, Ikaalisista lähtöisin ollut kristillinen rock-yhtye, joka syntyi kahden muun yhtyeen, Caden ja Highway 7:nin, jäljiltä. Vuoden 2009 syksyyn asti kokoonpanon muodostivat Perttu Läykki, Tatu Kekkonen, Kimmo Keskinen, Olli-Juhani Ollila, Ville Karjalainen ja Eska Talonen, minkä jälkeen kitaristi Olli ja toinen laulaja Ville poistuivat kokoonpanosta, ja Lassi rupesi hoitamaan kitaristin virkaa. Yhtyeen musiikki on raskasta mutta melodista rock-musiikkia[lähde? ], särökitaroiden ja pianomelodioiden säestämänä, ja sanoitukset ovat evankelioivia. Yhtyeen sanoitukset heijastavat yhtyeen jäsenien ajatuksia uskosta ja elämästä yleensä. Kls ilmoitti keväällä 2023 lopettavansa keikkailut vuonna 2024. Yhtye järjesti jäähyväiskiertueellaan neljä keikkaa Helsingissä, Seinäjoella, Oulussa ja Tampereella yhdessä räppärikaksikko Immanuelin kanssa. Kls lopetti 20-vuotisen uransa loppuunmyydyn Pakkahuoneen edessä, Tampereella.
Yhtye julkisti Maata näkyvissä -festareilla vuonna 2011 Hyvyyden eteen! -nimisen kampanjan, jonka tarkoituksena on tehdä hyviä tekoja muille ihmisille.
Yhtyeen kolmas studioalbumi Vedä Henkeä Nyt nousi julkaisuviikollaan Rumban albumilistan sijalle 10. ja Suomen virallisen listan sijalle 34. Yhtyeen kolmas single "Alpha Omega" nousi iTunesissa 1. sijalle.
Yhtye on äänittänyt kappaleitaan myös englanniksi käyttäen nimeä Ablaze Us. Tällä nimellä he ovat julkaisseet yhden EP:n, Blind leading the blind.
Kokoonpano

Perttu Läykki – laulu (2004–)
Kimmo Keskinen – kitara, taustalaulu (2004–)
Tatu Kekkonen – basso (2004–)
Olli-Juhani Ollila – kitara (2004–2009)
Lassi – kitara (2009–2015)
Esa ”Eska” Talonen – rummut (2004–2015)
Taneli Törölä – kitara (2015–)
Taneli Läykki – kitara (2021–)
Jaakko Järvensivu – rummut (2015–)
Diskografia > EP:t

rikki. (2006)
Diskografia > Studiolevyt

Kiitän Luojaani sinusta (2007)
Sokea toista taluttaa (2010)
Vedä henkeä nyt (2012)
Hiljaisuus huutaa (2013)
Ilot ja Surut (2004–2014) (2014)
Me vastaan maailma (2017)
Acoustic Sessions 2020 (2020)
Arvista tehty (2022)
Diskografia > Singlet

Vielä täällä on meitä (2011)
Tanssi (2014)
AlphaOmega (2015)
Kuningas palaa (2016)
Teet minusta totta (2017)
Valvotaan vielä (2019)
Uusia silmiä luon (2022)
Onnela (2022)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut
Ablaze Us MySpace-sivustolla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kls. Wikimedia Commonsissa
Sukasnokka

| Sukasnokka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Bulbulit Pycnonotidae
Suku::  Sukasnokat Bleda
Laji::  syndactylus
Kaksiosainen nimi
 Bleda syndactylus  (Swainson, 1837) 
Katso myös
   Sukasnokka Wikispeciesissä   Sukasnokka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sukasnokka (Bleda syndactylus) on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Sukasnokkaa tavataan laajalla alueella Afrikassa. Lännessä sen levinneisyysalue ulottuu Sierra Leoneen, idässä Keniaan ja etelässä Angolaan ja Sambiaan. Lajin on kuvattu olevan salamyhkäinen, ja sen yksilömäärät on ehkä aliarvioitu. Sukasnokka on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ketill Kojamon saaga

Kuva Ketill Kojamon saagan käsikirjoituksesta.
Ketill Kojamon saaga (isl. Ketils saga hængs) on keskiaikainen islantilainen saaga. Saaga sijoittuu aikaan ennen Islannin asuttamista ja luetaan siksi niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Se on yksi neljästä ”Hrafnistan miehistä” kertovasta saagasta (isl. Hrafnistumannasögur), jotka kertovat Norjan Hrafnistasta (nyk. Nærøyn kuntaan kuuluva Ramsta Pohjois-Trøndelagin läänissä) keskiaikaisesta Hálogalandista lähtöisin olevan suvun neljän sukupolven miehistä ja joihin luetaan myös Grímr Karvaposken saaga, Nuoli-Oddrin saaga sekä Án Jousentaivuttajan saaga. Ketill Kojamon saaga kertoo Grímr Karvaposken isästä Ketillistä ja tämän monista voimannäytteistä ja urotöistä, kuten lohikäärmeen, peikkojen ja jättiläisten surmaamisesta, ja Ketillin matkoista pohjoiseen, missä hän kohtaa myös Finnmarkin asukkaita. Saaga on kirjoitettu todennäköisesti 1200-luvulla, mutta sen säilyneet pääkäsikirjoitukset ovat 1400-luvulta (AM 343a 4to (Arkistoitu – Internet Archive), AM 471 4to). Ketill Kojamon saaga sisältää useita edda-mittaisia runoja ja runomuodossa olevaa dialogia.  Ketill Kojamon saagaa ei ole suomennettu.
Synopsis > Ketillin lapsuus

Ketillin isän kerrotaan olevan nimeltään Hallbjörn. Hallbjörnin tila on Hrafnistassa, Hálogalandissa. Hänen lisänimensä sanotaan olleen ”Puoli-peikko” (isl. hálftröll).  Saaga kertoo, miten Ketill istuskelee pikkupoikana mieluusti tulen ääressä, mitä ei pidetä miehekkäänä, ja Ketillin välit äitiin ovat lämpimämmät kuin isään. Jo nelivuotiaana Ketill tekee kuitenkin huomattavaa kyvykkyyttä osoittavia tekoja, ja Hallbjörn katsoo tämän jo olevan valmis ottamaan maatilasta vastuun. Ketill kuitenkin kieltäytyy.
Synopsis > Ketill ja Björn

Hallbjörn on varoitellut Ketilliä, ettei tämä saisi päivän töiden jälkeen viettää kovinkaan paljon aikaa ulkosalla ja ennen kaikkea, ettei tämän tulisi lähteä asutuksen ulkopuolelle saaren pohjoisosaan. Lähistöllä asuu mies nimeltä Björn, joka pilkkaa Ketilliä ja kutsuu tätä Hrafnistan Hulluksi (isl. hrafnistufífl). Eräänä päivänä Björnin ollessa muiden miesten kanssa kalassa, myös Ketill lähtee kalaan. Björn miehineen saa paljon kalaa, mutta Ketill saa vain yhden sintin. Björn ja tämän seuralaiset naureskelevat Ketillille. Ketill sanoo silloin tahtovansa antaa oman saaliinsa sille, joka saa sen ensin käsiinsä. Hän viskaa kalansa toista laivaa kohti ja se iskee Björniä korville niin kovaa, että tämän kallo halkeaa ja mies lentää yli laidan eikä enää nouse ylös. Kalamiehet palaavat rannalle.
Synopsis > Lohikäärme

Eräänä yönä Ketill ottaa kirveensä ja lähtee saaren pohjoisosaan. Hän näkee lohikäärmeen lentävän vastaan. Lohikäärme hyökkää Ketillin kimppuun, mutta tämä puolustautuu kirveensä kanssa ja saa surmattua käärmeen. Kun Ketill palaa kotiin, hän vastaa kysyttäessä, oliko nähnyt jotain outoja olioita pohjoisesa, iskeneensä kahtia yhden uroslohen. Hallbjörn antaa hänelle siitä hyvästä lisänimen Kojamo (l. uroslohi, isl. hængr). Myöhemmin Ketill kohtaa kalareissulla kaksi lainsuojatonta, Hrafnin (suom. ”Korppi”) ja Hængrin (suom. ”Kojamo”), jotka yrittävät viedä Ketillin saaliin. Ketill surmaa Hængrin ja ajaa Hrafnin pois. Hallbjörn sanoo lisänimen sopivan hänelle.
Synopsis > Ketill tappaa jättiläiset

Hálogalandiin tulee katovuosi ja Ketill lähtee kala-apajille. Hän lähtee ensin kesällä Keskivuonolle (isl. Miðfjörðr). Siellä hän saapuu majalle, minne eräs jätti nimeltä Surtr on säilönyt kaikenlaisten eläinten lihaa ja suolattua ihmislihaa. Ketill tuhoaa viimeksi mainitun. Surtr palaa ja huomaa herkkujensa hävinneen. Hän tietää Ketillin olleen asialla, mutta Ketill pääsee yllättämään ja surmaa Surtrin kirveellään. Hän ottaa eläinten lihat mukaansa ja palaa kotiin.



Seuraavana kesänä Ketill suuntaa isänsä estelyistä huolimatta vuonolle nimeltä Vitaðsgjafi (suom. ”varma antaja”).  Ketill saa paljon kalaa, mutta seuraavana aamuna hän huomaa, että saalis on viety. Seuraavana yönä Ketill valvoo ja huomaa, että kaloja ryöstää peikkohirviö nimeltä Kaldrani. Ketill lähtee Kaldranin perään ja surmaa tämän, lastaa sitten veneensä ja palaa kotiin.
Synopsis > Ketill Finnmarkissa

Syksyllä ennen ensimmäisiä talviöitä  Ketill lähtee pohjoiseen kalastamaan ilman Hallbjörnin lupaa. Nousee myrsky, ja Ketill ajautuu Finnmarkiin. Valas, jolla on ihmisen silmät, näyttää suojelevan Ketilliä myrskyltä. Ketill epäilee myrskyn olevan Finnien (isl. Finnar) noituudella nostattama (Finns fjölkynngi). Hän käy rantaan, missä kohtaa talolla miehen nimeltä Brúni. Brúni toivottaa Ketillin tervetulleeksi ja kihlaa tälle tyttärensä Hrafnhildrin. 



Brúnin luona ollessaan Ketill törmää metsässä myös Finnien kuninkaaseen (isl. Finnakonungr) Gusiriin. Brúni on antanut Ketillille jousen ja nuolia. Gusir ja Ketill lausuvat ensin toisilleen herjoja ja ampuvat sitten toisiaan nuolillaan, mutta kaikki heidän ampumansa nuolet törmäävät ilmassa toisiinsa. Gusirin seuraava nuoli näyttää Brúnin taikojen vuoksi taittuneelta, ja kun miehet nyt ampuvat toisiaan, Ketillin ase osuu Gusirin rintaan ja tämä kuolee. Ketill ottaa mukaansa Gusirin miekan, jonka nimi on Dragvendill, sekä tältä jääneet kolme nuolta.  Ketill antaa Gusirin valtakunnan Brúnin haltuun, ja palaa Hrafnistaan, missä ollaan aloittelemassa Ketillin hautajaisjuominkeja, jotka muuttuvatkin Ketillin kotiinpaluujuhlaksi.
Synopsis > Ensimmäinen kaksintaistelu

Ketill on nyt kotona kolmen vuoden ajan. Hrafnhildr Brúnintytär saapuu Hrafnistaan, mutta Hallbjörn suhtautuu tähän vihamielisesti. Hrafnhildr jättää Ketillin kanssa saamansa pojan, Grímr Karvaposken, Ketillin luokse. Hallbjörn tahtoo Ketillin unohtavan Hrafnhildrin ja hankkii tälle vaimon, Sigríðrin. Nämä saavat tyttären, Hrafnhildrin. Sattuu niin, että eräs mies, Áli Uppdalakappi, tahtoo Hrafnhildrin puolisokseen, mutta Ketill kieltäytyy naittamasta tytärtään vastoin tämän tahtoa. Áli haastaa Ketillin kaksintaisteluun. Ketill suostuu ja surmaa Álin tässä taistelussa.
Synopsis > Peikkonaiset

Myöhemmin seudulle saapuu jälleen nälänhätä ja Ketill lähtee taas kalaan. Matkan aikana Ketill kohta ensin peikkonaisen (tröllkona), joka sanailun päätteeksi Ketillin yrittäessä ampua tätä nuolillaan muuttuu valaaksi ja katoaa mereen. Myöhemmin Ketill kohtaa vielä toisen peikkonaisen, joka on matkalla noitakäräjille (tröllaþing). Yöllä saarella matkaa joukoittain noitia (gandreiðir), mutta näistä ei koidu Ketillille mitään haittaa. Aamulla Ketill palaa kotiin.