stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Douglas Flynt

Douglas Flynt (s. 1978) on yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän opettaa useissa työpajoissa ympäri Yhdysvaltoja ja Grand Central Academy of Artin kesäkurseilla. Hän opetti myös muutamia oppilaita omassa studiossaan. Flyntin aiheet ovat usein asetelmia, mutta hän tekee myös jonkin verran figuratiivisia aiheita. Hän maalaa ainoastaan elävästä mallista.
Flynt valmistui taiteiden kandidaatiksi taidehistoriasta ja kritiikistä Floridan valtionyliopistosta ja maisteriksi New York Academy of Artista. Tämän jälkeen hän lähti opiskelemaan Jacob Collinssin ja Michael Grimaldin johdolla Water Street Atelieriin ja vielä tämän jälkeen piirustusta Anthony J. Ryderin ohjauksessa.
Aiheesta muualla

http://www.douglasflynt.com
Eerste Klasse

| Eerste Klasse |
| --- | --- |
Laji:  Jalkapallo
Maa(t):   Alankomaat
Joukkueita:  154
Sarjataso:  6.
Ylempi taso:  Hoofdklasse
Alempi taso:  Tweede Klasse
Eerste Klasse on Alankomaiden jalkapalloilun kuudenneksi korkein sarjataso. Sarja on jaettu yhteentoista divisioonaan, viiteen lauantaisarjaan ja kuuteen sunnuntaisarjaan. Lauantai- ja sunnuntaisarjat pelataan samalla periaatteella kuin Hoofdklassessakin. Divisioonien voittajat nousevat sarjatasoa ylemmäs Hoofdklasseen.
Käännös suomeksi
Eino Wirkkula

Eino Wirkkula (8. marraskuuta 1879 Haukipudas – 18. kesäkuuta 1956 Oulu) oli suomalainen rovasti ja kirjailija.
Henkilöhistoria

Eino Wirkkulan vanhemmat olivat kirkkoherra, rovasti Viktor Alfred Wirkkula ja Johanna Thauvón. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1898 ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen teologian erotutkinnon 1905. Wirkkula vihittiin papiksi samana vuonna. Valmistuttuaan hän toimi pappina Iissä, Simossa ja Hailuodossa. Hailuodon kirkkoherra hän oli 1909–1919 ja Iin kirkkoherra 1919–1950. Hän sai rovastin arvon 1926 ja toimi myös Iin rovastikunnan lääninrovastina 1932–1950. Suomen Nuorten Kristillisen Liiton matkasihteeri Wirkkula oli kolmeen otteeseen ja liiton pääsihteeri 1926–1928. Hän toimi myös Oulun suojeluskuntapiirin kenttäpappina. Wirkkula oli naimisissa vuodesta 1908 Helmi Maria Malmbergin kanssa.
Teoksia

Miksi aikamme nuoret hukkuvat? : siveellisyyspuhe.   Suomen Nuorten Kristillinen Liitto, Helsinki 1918
Valvova nuoriso : piirteitä maamme kristillisestä nuorisotyöstä. Suomen Nuorten Kristillinen Liitto, Kerava 1925
Valkoinen erämaa : metsänkävijän tarinoita. WSOY 1926, uusintapainos Iin kotiseutuyhdistys, Ii 1991
Kun komokkaat saapuivat ja Kun mies on vireessä novellit teoksessa Suomen riistapoluilta. 1961
Suurilla selkosilla. Iin kotiseutuyhdistys, Ii 1993
Kovesjärvi

| Kovesjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°03′33″N, 22°50′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kovesjoen valuma-alue (35.55)
Laskujoki:  Kovesjoki 
Järvinumero:  35.554.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,5 m 
Rantaviiva:  9,37 km 
Pinta-ala:  2,25428 km² 
 fiKovesjärvi 
Kovesjärvi  on Pirkanmaalla Parkanossa Viitalankylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Kovesjärvi on osa Kovesjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 2,3 kilometriä, leveys 1,7 kilometriä ja sen pinta-ala on 225 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon kirkolta 10 kilometriä luoteeseen. Järveen laskee ympäröivistä metsistä parikymmentä suo-ojaa. Yhden ojan kautta laskee Ahvenlampi järven pohjoispäähän. Järven oma laskujoki Kovesjoki lähtee länsilannasta Pässisaaren takaa ja meanderoi Katinhännännevan läpi virratessaan. Kovesjokeen yhtyy Haaranevalla Pirttiluoma, joka on Pirttijärven laskuoja. Kovesjoki laskee kahdeksan kilometrin jälkeen Kotojärveen. Rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Siihen sisältyy myös järven neljän saaren rantaviivat. Saaret ovat nimeltään Pikkusaari, Pukkisaari, Selkäsaari ja Majasaari. Kotosaari on nykyään niemi. Rannat ovat nykyään pääasiassa metsämaata, mutta pohjois- ja etelärannassa rantaan ulottuu pieniä peltoja. Maatiloja on ollut seitsemän. Rantaan on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet seututieltä 274, joka ohittaa järven koillispuolelta parin sadan metrin etäisyydeltä.
Luonto

Järven vedenlaatu on huonontunut ja ranta-asukkaat ovat perustaneet Kovesjärven vesien vesiensuojeluyhdistyksen koordinoimaan kunnostustoimia.
Melontareitti

Kovesjokea seuraa melontareitti, joka alkaa Kovesjärvestä ja päättyy Kyrösjärveen. Reitti kulkee joen mukana Kotojärven läpi.
Historiaa

Vanhasta 1800-luvun pitäjänkarttaan on merkitty luusuaan raivattu Kovesjärven maatalon omistama niitty.
Aiheesta muualla

Syväniemen mäkitupa: Verkkosivut
(35.5)
Eeropekka Rislakki

Eeropekka Rislakki (s. 27. huhtikuuta 1956 Helsinki) on helsinkiläinen toimittaja, kustantaja, galleristi ja Eat&Joy Maatilatori -yrityksen perustajaosakas.
1980-luvun alkupuolella Rislakki toimi Jaana-naistenlehden päätoimittajana lehden lakkauttamiseen 1985 saakka. Sitten Rislakki perusti yhdessä Kim Weckströmin kanssa aikakauslehtimuotoisen 1999 Citylehden, joka pian fuusioitui Scandal-lehden kanssa ja muuttui tabloidikokoiseksi City-lehdeksi.
1980-luvun lopulla Eeropekka Rislakki ja galleristi Krista Mikkola pitivät Kaapelitehtaalla Mikkola & Rislakki -taidegalleriaa, joka kaatui talousvaikeuksiin laman iskiessä 1990-luvun alussa. Rislakki perusti Aquarian Publications -nimisen kirjankustantamon, joka erikoistui muun muassa terveiden elämäntapojen edistämiseen.
Vuonna 2002 perustettu Viisi Tähteä oli Rislakin osin omistaman Uni One Oy:n kustantama hotelli- ja ravintola-alan ilmaislehti, jonka jakelun pohjana oli Tuotevalvontakeskuksen ylläpitämä osoitteisto A-oikeuksilla varustetuista ravintoloista. Koska lehti näin levisi vain ammattilaisille, se kykeni laillisesti julkaisemaan myös alkoholimainontaa. Lehti laajeni sitten myös verkkoon. Lehden paperiversio lopetettiin 2009 ja nettilehden päivitys 2012. Rislakki ja yrityksen muut osakkaat päättivät tuolloin keskittyä lupaavasti käynnistyneen Eat&Joy Maatilatori -ketjunsa kehittämiseen.
Rislakki asuu Helsingissä avoliitossa Eeva Melan kanssa. He tapasivat vuonna 2014.
Emil Korsisaari

Otto Emil Korsisaari, vuoteen 1937 Korzard (11. helmikuuta 1907 Nurmijärvi – 23. heinäkuuta 1996 Nurmijärvi) oli suomalainen liikennöintialan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen.
Korsisaaren vanhemmat olivat  maanviljelijä Otto Selim Korzard ja Maria Elviira Sillanpää ja puoliso Helvi Costiander. Korsisaari suunnitteli ensin kanttorin uraa, mutta aloitti kuitenkin liikennöinnin vuonna 1927 kuljettamalla kuorma-autolla maitoa ja matkustajia Nurmijärveltä Helsinkiin. Linja-auton hän hankki vuonna 1929 ja perusti vuonna 1935 Nurmijärven Linja-auto -yhtiön, myöhemmin Korsisaari, yrityskumppanin ja tulevan vaimonsa kanssa. Talvisodan ja jatkosodan palveluksen jälkeen Emil Korsisaari jatkoi liikennöitsijänä, mutta perusti vuonna 1957 Nurmijärvelle myös huoltamon, kunnes vuokrasi sen Shellille. Hän harjoitti lisäksi muutaman vuoden kuorma-autoliikennettä. Korsisaaren yhtiö kasvoi useilla yrityskaupoilla ja onnistui vuonna 1985 saamaan haltuunsa Nurmijärven ja Helsingin välisen liikenteen kokonaan. Luovutettuaan yrityksensä johtamisen pojalleen vuonna 1982 Korsisaari jatkoi vielä sen hallituksen puheenjohtajana. Korsisaaren yhtiöihin kuului 2010-luvun alussa kaksitoista yritystä ja yhtymää johti jo perheen kolmas sukupolvi. Liikenneneuvoksen arvonimen Emil Korsisaari sai vuonna 1969. Hänet tunnettiin 1930-luvulla myös moottoripyöräajajana, joka voitti kilpailuissa yli 70 palkintoa. Sotilasarvoltaan Korsisaari oli reservin sotilasmestari.
Aiheesta muualla

Korsisaari-yhtiöiden historiaa[vanhentunut linkki]
Eino Heljo

Eino Herman Heljo (25. marraskuuta 1884 Hämeenkyrö – 16. toukokuuta 1959) oli suomalainen taidemaalari.
Heljo opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1905–1908 ja Pariisissa Académie Colarossissa 1913. Heljo täydensi myöhemmin opintojaan vielä Tanskassa. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1915 ja 1916. Vuonna 1923 Heljolla oli näyttely Stenmanin taidesalongissa Helsingissä ja sitä ennen näyttely Tampereella. Heljolla oli ateljee Hämeenkyrössä.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Eino Heljo
Laukalampi (Mäntyharju)

| Laukalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°23′23″N, 26°51′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Vehkaojaan 
Järvinumero:  14.971.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,7 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,608 km  
Pinta-ala:  1,131 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLaukalampi 
Laukalampi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla Varpaisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Laukalampi on 280 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Laukalampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Pyhäveden lähialueeseen (14.971) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,7 metriä mpy.
Last Look at Eden (kappale)

| ”Last Look at Eden” Europe |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Last Look at Eden
 Julkaistu: 8. kesäkuuta 2009
 Tekijä(t): Joey Tempest, Andreas Carlsson, Europe
 Tuottaja(t): Tobias Lindell, Joey Tempest, Mic Michaeli
 Tyylilaji: heavy metal, hard rock
 Kesto: 04.11
 Levy-yhtiö: Universal, Edel
Europen muut singlet
| ”Always the Pretenders” 2006 | ”Last Look at Eden” 2009 | ”New Love in Town” 2009 |
”Last Look at Eden” on Europen kahdeksannen albumin Last Look at Edenin (2009) nimikkokappale. Sen sävelsivät ja sanoittivat Joey Tempest ja Andreas Carlsson. Kappale julkaistiin singlenä, ja siitä kuvattiin musiikkivideo.
Kappaleet

Last Look at Eden – 4.11 (Joey Tempest, Andreas Carlsson, Europe)
U Devil U – 4.09 (Joey Tempest, Europe)
Last Look at Eden (radio edit) – 3.59 (Joey Tempest, Andreas Carlsson, Europe)
Kappaleet > Rajoitettu digipak-painos

Last Look at Eden – 4.11 (Joey Tempest, Andreas Carlsson, Europe)
U Devil U – 4.09 (Joey Tempest, Europe)
Superstitious (live) – 4.56 (Joey Tempest)
Start from the Dark (live) – 4.26 (Joey Tempest, John Norum)
Since I've Been Loving You (live) – 7.24 (Jimmy Page, Robert Plant, John Paul Jones)
Last Look at Eden (video)
Aiheesta muualla

Europen diskografia yhtyeen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kynopolis (Keski-Egypti)

Kynopolis (m.kreik. Κυνόπολις eli Κυνων πόλις, Kynōn polis, ”Koirakaupunki”; lat. Cynopolis) eli Saka (egypt. Sꜣk, kopt. Ⲕⲁⲓⲥ, Ⲕⲟⲉⲓⲥ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Kynopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli. Kaupungin pääjumala oli koiranpäinen Anubis.
Maantiede

Kaupunki sijaitsi lähellä nykyistä Al Qaysia (Al-Qeis, El-Qeis) Niilin länsirannalla. Klaudios Ptolemaioksen mukaan kaupunki oli rakennettu joessa olleelle saarelle. Kynopoliteen nomos ulottui joen kummallekin puolelle.
Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen, vähemmän merkitykselliseen Kynopolikseen, joka sijaitsi Ala-Egyptissä.
Historia

Kynopoliin historiasta tiedetään vain yksittäisiä mainintoja. Nubian varakuningas Pinehesy tuhosi kaupungin faarao Ramses XI:n aikana, ja sen henkiinjääneet asukkaat orjuutettiin. Myöhemmin kaupungilla oli jossakin määrin huonot välit naapureidensa kanssa. Plutarkhos kertoo, että kun eräs kynopolislainen söi oksyrhynkhoslaisen kalan, oksyrhynkhoslaiset alkoivat hyökkäillä kostoksi koiria kohtaan. Tämä johti pienimuotoiseen sisällissotaan.
Plinius vanhemmalla esiintyy kaupunki nimeltä Canum, joka oli todennäköisesti sama paikka. Kynopoliin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Kynopolitēs (Κυνοπολίτης).
Varhaiskristillisellä ajalla Kynopolis oli piispanistuin. Kynopoliin hiippakunta on ollut vuodesta 1933 katolinen titulaaripiispan istuin nimeltä Cynopolis in Aegypto.
Rakennukset ja löydökset

Kynopoliihin liittyen on löydetty koirien hautausmaa joen toiselta puolelta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kynopolis Wikimedia Commonsissa
Kynsi

Vasemman käden kynsiä.
Kynsi (lat. unguicula) sijaitsee sormen tai varpaan päässä. Se on kova, keratiinista muodostunut osa, jonka alussa on valkoinen alue (lunula), joka ei ole vielä täysin kehittynyt. Kynnen ensisijainen tehtävä on suojata sormen- tai varpaanpäätä. Kynnet uusiutuvat ja kasvavat, ja niitä on välillä hyvä leikata lyhyemmiksi. Sormen kynnet uusiutuvat kokonaan noin kuuden kuukauden kuluessa. Varpaankynnen uusiutuminen kestää kauemmin: puolesta vuodesta vuoteen.
Kynnen rakenne

Kynsi on runsasrikkistä keratiinia eli sarveisainetta. Se on samankaltaista valkuaisainetta kuin hiukset. Kynsi koostuu kolmesta kerroksesta. Kynsivallin solut tekevät pintakerroksen, kynnen aiheen solut keskikerroksen ja kynnen pohjan solut alimman kerroksen. Keratiinisolujen välissä on fosfolipidejä, erityisiä rasvoja, jotka tekevät kynnestä taipuisan. Kynnessä ei ole kalsiumia tai muita mineraaleja sen enempää kuin muussakaan keratiinissa. Kynnessä tavataan kymmeniä muutoksia, joista osa on kynnen kehityshäiriöitä (synnynnäisiä), osa jonkin muun taudin ilmentymiä ja osa sieni-infektioita, pääasiassa kynsisilsaa.
Kynnen hoito

Kynnet kasvavat koko ajan, mutta niitä voidaan lyhentää leikkaamalla. Kynsi haurastuu pidetessään, ja silloin siitä on pidettävä erityisesti huolta. Jos kynnet ovat hauraat, täytyy syödä enemmän A-vitamiinia. Jotkut pitävät sormen- ja varpaankynsiensä koristelusta siihen erikseen valmistetulla kynsilakalla, jota on saatavana kauppojen kosmetiikkaosastoilta. Likaisissa olosuhteissa kynnen alle kerääntyy mustat surureunat, jotka voi puhdistaa pois kynsiharjalla. Pitkäaikainen sairaus voi tehdä uran kynteen.
Kynnen tunto

Joskus kynsi voidaan joutua poistamaan, mikäli se on vioittunut tai sen alle on muodostunut infektio. Tämä toimenpide tehdään yleensä paikallispuudutuksen avulla. Naulan tai muun terävän esineen joutuminen kynnen alle on erittäin kivuliasta. Kuitenkaan itse kynnessä ei ole tuntoa, sillä se on kuollutta solukkoa, kuten hiuksetkin. Näin ollen kynnen näkyvää osaa ei voida juurikaan hoitaa, mikäli se on vaurioitunut. Kynteen kohdistuva kova isku saattaa irrottaa kynnen. Ensin kynnen alapuolen verenkierto tyrehtyy ja kynsi tummuu. Tämän jälkeen (3–10 päivää) kynsi nousee ylös ja irtoaa itsestään. Vauriosta riippuen tilalle kasvaa uusi, täydellinen tai hieman epämuodostunut kynsi. Jotkin sairaudet heijastuvat myös kynnenrakenteen muutoksina, kuten esimerkiksi psoriasis. Noin kolmasosalla pälvikaljua sairastavista esiintyy kynsimuutoksia. Kynnen alle saattaa pesiytyä kynsisieni.
Eläinten kynnet

Eläimillä kynnet ovat lajikohtaisesti erilaisia. Esimerkiksi koirilla kynnet parantavat varpaiden otetta liukkailla pinnoilla, kun taas kissoilla kynnet ovat sisäänvedettävät, ja koska ne pysyvät terävinä, ne ovat tehokkaat saalistusaseet. Märehtijöillä kynsiä vastaavat sorkat ja hevosella kaviot. Eläimistä eniten hoidetaan hevosten kavioita, jotka vuollaan oikean muotoisiksi 6-8 viikon välein sekä kengitetään tarpeen mukaan. Lehmien sorkkahoito on nykyisin myös säännöllistä.
Elina Kanervio

Elina Kanervio (9. tammikuuta 1886 Ruovesi – 1961) oli suomalainen koulunjohtaja ja maataloushallituksen kotitaloustarkastaja.
Elina Kanervio valmistui opettajaksi Helsingin suomalaisesta jatko-opistosta 1907 ja oli aluksi vuoden ajan opettajana Porin yksityisessä tyttölyseossa. Hän tuli 22-vuotiaana 1908 viisiluokkaisen Lahden tyttökoulun (nykyinen Tiirismaan koulu) johtajaksi. Hän oli koulunjohtajana 13 vuotta ja toimi samalla suomenkielen, historian ja maantieteen opettajana. Koulun opetuksessa painotettiin kielten lisäksi käsitöitä ja kotitaloutta. Lahden suomalainen tyttökoulu aloitti ensimmäisenä oppikouluna Suomessa kotitalouden opetuksen vuonna 1916. Kanervio käynnisti hankkeen tyttökoulun laajentamiseksi valtion tyttölyseoita vastaavaksi kuusivuotiseksi keskikouluksi, mutta tämä toteutui vasta hänen rehtorikautensa jälkeen.
Kanervio otti virkavapaata ja hankki kotitalousopettajan pätevyyden. Hänet valittiin  Kotitalousopettajien liiton puheenjohtajaksi ja hän toimi myös muissa alan järjestöissä. Kanervio muutti Helsinkiin 1921 kun hänet valittiin maataloushallituksen opetusosaston kotitaloustarkastajaksi. Hän vaikutti Suomen kotitalousopetuksen kehittämiseen ja oli kehittämässä myös suomalaista emäntäkoulujärjestelmää. Hänellä myönnettiin valtion stipendejä, joiden avulla hän suoritti laajoja opintomatkoja muun muassa Pohjoismaihin ja Keski-Eurooppaan ja laati matkoilla tekemistään havainnoista matkakertomuksia. Kanervio kävi 1925 ja 1927 Saksassa, Tshekkoslovakiassa, Itävallassa, Belgiassa, Sveitsissä ja Skandinavian maissa ja oli Suomen edustajana kansainvälisessä kotitalouskongressissa Brüsselissä.
Julkaisuja

Kodinhoito- ja ruokatavaraoppi vasta-alkajille. Kirja, Helsinki 1920, 2. täyd. painos 1926 ja uud. painokset nimellä Kodinhoito- ja ruokatavaraoppi, 3. täyd. painos 1928, 4. painos 1930, 5. uud. painos WSOY 1934, 6. painos 1936
Emil Tahirovič

| Mitalit> Maa:  Slovenia.Miesten uinti.EM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:  Slovenia.Miesten uinti.EM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:  Slovenia.Miesten uinti.EM-kilpailut (lyhyt rata)  | Maa:  Slovenia> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Wien 2004 | 50 m rintauinti |  |
|  Pronssia | Rijeka 2008 | 50 m rintauinti |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Kultaa | Almeria 2005 | 50 m rintauinti |  |
|  Kultaa | Almeria 2005 | 4×100 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Pescara 2009 | 50 m rintauinti |  |
|  Pronssia | Almeria 2005 | 100 m rintauinti |  |
Emil Tahirovič (s. 30. joulukuuta 1979 Krka) on slovenialainen rintauinnin EM-mitalisti. Hän edusti PK Triglav Kranj -seuraa.
Tahirovič sijoittui vuoden 2003 Barcelonan pitkän radan MM-kilpailuissa 50 metrin rintauinnissa seitsemänneksi ja karsiutui 100 metrillä välierissä. Saman vuoden Dublinin lyhyen radan EM-kilpailuissa hän oli 100 metrin rintauinnissa kuudes. Madridin pitkän radan EM-kilpailuissa 2004 hän sijoittui 50 ja 100 metrin rintauinnissa kahdeksanneksi ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä kuudenneksi. Ateenan olympialaisissa hän karsiutui alkuerissä 100 ja 200 metrin rintauinnissa sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestissä.
Tahirovič saavutti Wienin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2004 pronssia 50 metrin rintauinnissa ajalla 27,17 ja sijoittui 100 metrin rintauinnissa neljänneksi. Montrealin pitkän radan MM-kilpailuissa 2005 hän oli seitsemäs 50 metrin rintauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä kahdeksas 100 metrin rintauinnissa. Saman vuoden Almerian Välimeren kilpailuissa hän saavutti kultaa 50 metrin rintauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä pronssia 100 metrin rintauinnissa. Kauden päätteeksi hän oli Triesten lyhyen radan EM-kilpailuissa 50 metrin rintauinnissa neljäs ja 100 metrillä viides.
Tahirovič sijoittui 50 metrin rintauinnissa viidenneksi Helsingin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2006. Hän karsiutui saman matkan välierissä Melbournen pitkän radan MM-kilpailuissa 2007. Hän saavutti 50 metrin rintauinnissa pronssia Rijekan lyhyen radan EM-kilpailuissa 2008 ajalla 26,66. Rooman pitkän radan MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui 50 metrin rintauinnissa seitsemänneksi. Saman vuoden Pescaran Välimeren kilpailuissa hän saavutti 50 metrin rintauinnissa hopeaa.
Tahirovič sijoittui 50 metrin rintauinnin EM-kilpailuissa vuonna 2010 kuudenneksi pitkällä radalla Budapestissa ja viidenneksi lyhyellä radalla Eindhovenissa. Viimeisissä arvokilpailuissaan,  Istanbulin lyhyen radan MM-kilpailuissa 2012, hän karsiutui 50 metrin rintauinnin välierissä.
Tahirovič ennätys 50 metrin rintauinnissa on pitkällä radalla (50 m) 27,19 ja lyhyellä radalla (25 m) 26,53 sekä 100 metrin rintauinnissa pitkällä radalla 1.00,84 ja lyhyellä radalla 58,73.
El Djouf

El Djoufin sijainti
El Djouf on Mauritaniassa ja Malissa sijaitseva eräs Saharan eteläinen osa, joka on hiekkainen ja hyvin kuiva.
Siellä on myös kivisuola-alueita.
Kuristusperiaate

Kuristusperiaate
Kuristusperiaate (myös kuristuslause) on analyysiin liittyvä lause funktion raja-arvon tai lukujonon raja-arvon määrittämiseksi: olkoot  b(x),  a(x) ja  c(x) määriteltyjä  d:n lähellä siten, että
\lim _{x\to d}b(x)=\lim _{x\to d}c(x)=A ja
b(x)\leq a(x)\leq c(x) pätee  d:n lähellä.
Tällöin  \lim _{x\to d}a(x)=A.
Todistus

Todistetaan tapauksessa  x\to d_{-}, tapaus  x\to d_{+} todistetaan vastaavalla tavalla (jos funktiot ovat lauseen ehtojen mukaisesti määriteltyjä, kun  x>d).
Olkoon  \epsilon >0. Oletuksista seuraa, että on olemassa  \delta _{1}>0 siten, että  |b(x)-A|<\epsilon , kun  d-\delta _{1}<x<d. Samaten on olemassa  \delta _{2}>0 siten, että  |c(x)-A|<\epsilon , kun  d-\delta _{2}<x<d.
Valitaan  \delta :=\min\{\delta _{1},\delta _{2}\}. Nyt  A-\epsilon <b(x)\leq a(x)\leq c(x)<A+\epsilon , kun  d-\delta <x<d, joten tällöin pätee  A-\epsilon <a(x)<A+\epsilon . Tämä on yhtäpitävää epäyhtälön  |a(x)-A|<\epsilon  kanssa.
Täten  \lim _{x\to d_{-}}a(x)=A.  \square
Esimerkkejä

x^{2}\sin {({\tfrac {1}{x}})} ei ole määritelty, kun  x=0.
Sinifunktion ominaisuuksista tiedetään, että  -1\leq \sin {({\tfrac {1}{x}})}\leq 1, kun  x\neq 0, joten  -x^{2}\leq x^{2}\sin {({\tfrac {1}{x}})}\leq x^{2}. Koska  \lim _{x\to 0}-x^{2}=0 ja  \lim _{x\to 0}x^{2}=0, niin kuristusperiaatteen nojalla  \lim _{x\to 0}x^{2}\sin {({\tfrac {1}{x}})}=0.
Aiheesta muualla

Raja-arvon kuristaminen
Elizabeth Eaton

| Elizabeth Eaton> ELCA:n johtava piispa |
| --- | --- |
 7. lokakuuta 2013 – 
Edeltäjä:  Mark Hanson
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. huhtikuuta 1955 (ikä 69)  Cleveland, OH, USA
Ammatti:  piispa
Puoliso:  Conrad Selnick
Lapset:  2
Muut tiedot
Uskonto:  kristinusko
Lahko:  luterilaisuus
Elizabeth Eaton (s. 2. huhtikuuta 1955) on yhdysvaltalainen piispa ja Amerikan evankelisluterilaisen kirkon (ELCA) johtaja vuodesta 2013 lähtien.
Eaton syntyi vuonna 1955 Ohiossa. Hän on opiskellut teologiaa Harvardissa, josta hänellä on maisterintutkinto. Lisäksi hänellä on kandidaatintutkinto musiikkipedagogiasta College of Woosterista.
Eaton vihittiin papiksi vuonna 1981, ja tämän jälkeen hän on toiminut pappina kolmessa eri seurakunnassa, kunnes hänet valittiin Ohion piispaksi vuonna 2006.
Vuonna 2013 Eaton valittiin nykyiseen virkaansa ELCA:n ensimmäiseksi kuusivuotiskaudeksi, ja hän aloitti virassaan 7. lokakuuta. Hän oli ensimmäinen nainen virassaan. Vuonna 2019 Eaton uusi paikkansa seuraavaksi kuudeksi vuodeksi.
Eaton on naimisissa episkopaalisen papin, Conrad Selnickin, kanssa. Parilla on kaksi aikuista tytärtä.