stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Phillips Idowu
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

100 metrin juoksu: 10,60 (2006)
Pituushyppy: 756 (2006)
Kolmiloikka: 17,81 (2010)
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

60 metrin juoksu: 6,81 (2004)
Kolmiloikka: 17,75 (2008)
Luonnonsuojelu

Suojelutaulu metsässä.
Luonnonsuojelu on toimintaa, jonka tavoitteena on eliölajien, luontotyyppien, luonnon monimuotoisuuden, luonnonkauneuden ja maisema-arvojen elin nk. luonnon säilyttäminen. Suojelu voi kohdistua eliölajiin, elinympäristöön, luontotyyppiin, luonnonmuistomerkkiin, alueeseen tai koko maailman kattaviin järjestelmiin kuten meret, ilmakehä ja ilmasto. Luonnonsuojelulle osittain rinnakkainen käsite on ympäristönsuojelu.
Luonnonsuojelu pyrkii ehkäisemään ihmisen aiheuttamia muutoksia luonnontilaisessa ympäristössä. Tämän lisäksi pyritään säilyttämään ihmisen pitkäaikaisen toiminnan aikaansaamia ympäristöjä, joille on muodostunut omaleimainen pienekosysteemi. Lisäksi pyritään palauttamaan ihmisen toiminnan tuhoamia ympäristöjä entiselleen.
Tyypillisesti luonnonsuojelussa keskitytään ihmisen toiminnan aiheuttamiin uhkiin luonnolle. Ihmisen toiminnasta aiheutuu luonnontilaisen ympäristön muuttumista tai tuhoutumista, saastumista, roskaantumista, rehevöitymistä ja muista kuormittumista. Eliölajien pyynti aiheuttaa muutoksia lajitasapainoon, ja eliölajien teollinen kasvattaminen ja viljely yksipuolistavat ympäristöä.
Kasvi-, sieni- ja eläinlajien yksilömääriä tutkitaan ja seurataan, ja tutkimusten mukaan pidetään kirjaa uhanalaisista lajeista. Kun jokin laji on käymässä uhanalaiseksi, sen elinympäristöä pyritään suojelemaan. Esimerkiksi metsikön hakkaaminen tai tien rakentaminen voidaan estää, jos todetaan, että se uhkaa uhanalaisen lajin elinmahdollisuuksia.
Luonnonsuojelu ja julkishallinto

Luonnonsuojelua toimeenpannaan monenlaisilla julkisen hallinnon direktiiveillä, laeilla, asetuksilla ja päätöksillä ja ohjeilla.
Lainsäädäntö asettaa yhteiskunnalle ja yritystoiminnalle vaatimuksia päästörajoitusten, maankäytön ja ympäristövahinkojen ennaltaehkäisyn suhteen. Pääosiltaan tämä lasketaan ympäristönsuojelun piiriin.
Julkishallinnon lisäksi luonnonsuojeluun osallistuu suuri määrä luonnonvara-alan yrityksiä, järjestöjä, yhdistyksiä ja yksityishenkilöitä.
Euroopan unionin suojelupolitiikka > Lintudirektiivi

Euroopan unionissa luonnonsuojelu perustuu pääasiassa sitoviin lainsäädäntöohjeisiin, direktiiveihin, jotka jäsenvaltioiden on saatettava kohtuullisessa ajassa kansallisiin lainsäädäntöihinsä osaksi uhalla, että muutoin Euroopan unionin komissio haastaa oikeuteen.
Euroopan unionissa noudatettava ensimmäinen luonnonsuojelua tarkoittava direktiivi oli Euroopan talousyhteisön neuvoston 2. huhtikuuta 1979 hyväksymä direktiivi 79/409/EEC, johon viitataan lintudirektiivinä yleisesti. Lintudirektiivin I liite määrittelee 181 uhanalaista villieläinlintua, joista Suomessa esiintyy 63 lajia.
Euroopan unionin suojelupolitiikka > Luontodirektiivi

Euroopan unionissa noudatettava toinen luonnonsuojelua tarkoittava direktiivi Euroopan talousyhteisön neuvoston 21. toukokuuta 1982 hyväksymä direktiivi 92/43/EEC, johon viitataan luontodirektiivinä yleisesti.
Luontodirektiivin I liite määrittelee suojeltavia kasvupaikkoja. Luontodirektiivin II liite puolestaan Euroopan talousyhteisön tärkeinä pitämät eläin- ja kasvilajit, joiden suojelemiseksi on osoitettava erityisiä suojelutoimen alueita, joita I liitteen kanssa Suomessa ovat Natura 2000-alueet.
Lisäksi direktiivissä on Luontodirektiivin III liite, Luontodirektiivin IV liite ja Luontodirektiivin IV (a) liite, joista Luontodirektiivin IV liittessä suojellaan mm. liito-oravaa, ja jonka suojelematta jättämisestä mm. Lounaisen Sisä-Suomen luonnonsuojeluyhdistys on jättänyt kantelun Euroopan unionin komissiolle yhteisöoikeuden sovitus- ja harmonisointivirheestä sekä noudattamis- ja valvontavelvollisuuden rikkomisesta Suomen valtiota, ympäristöministeriötä, Hämeen ympäristökeskusta ja Forssan kaupunginvaltuuston ympäristölautakuntaa koskien.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomi

Luonnonsuojelusta määrää Suomessa Luonnonsuojelulaki (20.12.1996/1096), jonka tavoitteena on luonnon monimuotoisuuden ylläpitäminen, luonnonkauneuden ja maisema-arvojen vaaliminen, luonnonvarojen ja luonnonympäristön kestävän käytön tukeminen, luonnontuntemuksen ja yleisen luonnonharrastuksen lisääminen sekä luonnontutkimuksen edistäminen.
Luonnon- ja maisemansuojelua ohjaava ja valvova ylin elin on ympäristöministeriö. Alueellisten ympäristökeskusten tehtävänä on edistää ja valvoa suojelua alueellaan. Kunnat on velvoitettu edistämään suojelua alueellaan.
Suomi > Eläimet

Suomessa lähes kaikki luonnossa elävät eli luonnonvaraiset eläimet on rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla. Niitä ei saa ampua tai pyydystää, niiden pesiä ei saa vahingoittaa eikä eläimiä muutenkaan häiritä tahallaan.  Riistaeläimiä, kuten hirveä tai jänistä, saa metsästää tiettyinä aikana vuodesta, muulloin nekin on rauhoitettu. Joitakin petoeläimiä, kuten kettua ja minkkiä, metsästetään sen vuoksi, että ne syövät riistaeläimiä ja aiheuttavat haittaa muullekin luonnolle. Tarpeen tullen jokin metsästettävä voidaan kokonaan rauhoittaa. Esimerkiksi ahmaa ei saa lainkaan metsästää sen takia, että se on vaarassa hävitä Suomen luonnosta. Joka vuosi määrätään erikseen, kuinka monta ilvestä, sutta ja karhua saa ampua. Luonnonsuojelun tavoitteena on pitää näiden eläinten määrä sopivana metsästyksellä säätelemällä.
Suomi > Luonnonsuojelualueet

Luonnonsuojelulain mukaan luonnonsuojelualueita ovat kansallispuistot, luonnonpuistot ja muut luonnonsuojelualueet.
Suomi > Luonnonsuojelualueet > Kansallispuisto

Kansallispuisto on valtion omistama alue, jonka käyttö kansallispuistona on säädetty lailla. Vaatimuksena on alueen merkitys yleisenä luonnonnähtävyytenä tai muutoin luonnontuntemuksen lisäämisen tai yleisen luonnonharrastuksen kannalta. Vähimmäispinta-ala kansallispuistolle on 1000 hehtaaria.
Kaikkia Suomen kansallispuistoja hoitaa Metsähallitus.
Kansallispuistoissa saa liikkua puiston järjestyssääntöjä noudattaen.
Suomi > Luonnonsuojelualueet > Luonnonpuisto

Luonnonpuisto on valtion omistama alue, jonka käyttö luonnonpuistona on säädetty lailla (pinta-ala 1000 hehtaaria tai enemmän), tai asetuksella (pinta-ala alle 1000 hehtaaria). Vaatimuksena on alueen merkitys luonnonmukaisen kehityksen turvaamiselle, tieteelliselle tutkimukselle tai opetukselle.
Luonnonpuistoissa liikkuminen on sallittu vain merkittyjä reittejä pitkin.
Suomi > Luonnonsuojelualueet > Muu luonnonsuojelualue

Suomessa on myös lehtojensuojelualueita, soidensuojelualueita ja vanhojen metsien suojelualueita. Pohjoiseen Lappiin on perustettu erämaalailla 12 erämaa-aluetta. Erämaa-alueet eivät ole varsinaisia luonnonsuojelualueita, vaikka niiden tarkoituksena on alueensa erämaaluonteen säilyttäminen.
Muita luonnonsuojelualueita voidaan perustaa kunnan, yhteisön ja yksityinen omistamalle maalle maanomistajan hakemuksesta tai suostumuksella ympäristökeskusten päätöksellä.
Suomi > Luonnonsuojelualueet > Yksityisomistus

Yksi lisätapa suojella luontoa, on ostaa suojeltava alue itselle, jolloin omistusoikeus suojaa alueen. Yksi tällaisista järjestelyistä on Luonnonperintösäätiö, mikä on toiminut vuodesta 1995, ja mikä ostaa koko ajan metsää suojellakseen sitä talouskäytöltä. Luonnonperitäsäätiöllä on 205 aluetta, yhteensä 5 155 hehtaaria eri puolilla Suomea.
Suomi > Luonnonsuojelualueet > Luonnonsuojelualueiden määrä Suomessa

Vuonna 2017 Suomessa on luonnon monimuotoisuuden edistämiseksi suojeltu Luonnonvarakeskuksen mukaan 12 prosenttia metsä- ja kitumaan alasta. Nagoyan sopimuksen periaatteilla laskien määrä on Suomessa vähintään Nagoyan sopimuksen tavoitteen mukainen 17 prosenttia suojeltuja maa- ja vesialueita.
Merien suojelu

Meristä alle neljä prosenttia on jollain tasolla suojeltu ja osittain vain paperilla.
2016 Commission for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources (CCAMLR) sopi Rossinmerelle perustettavasta suojelualueesta. 1,55 miljoonan km2 kokoisena se olisi suurin meren suojelualue.
Kirjallisuutta

Lisää luettavaa aiheesta Kirjallisuutta ympäristönsuojelusta on Wikiaineistossa
Pulliainen, Kyösti & Seiskari, Pertti: Luonnon ja ihmisen polut. Maahenki Oy, 2011.
Telkänranta, Helena (päätoim.): Laulujoutsenen perintö: Suomalaisen ympäristöliikkeen taival.  Helsinki:  Suomen luonnonsuojeluliitto: WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-32428-8.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luonnonsuojelu Wikimedia Commonsissa
Poludei

| ”Poludei” Andrea |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 31. joulukuuta 2015
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Yordantško Vasilvoski - Ocko
 Tyylilaji: pop-folk
 Kesto: 03.17
 Levy-yhtiö: Payner / Andrea Production
Listasijoitukset
 Signal.bg Top 50: 3
Andrean muut singlet
| ”Passion” 2015 | ”Poludei” 2015 | ”Love Is Mine” 2016 |
"Poludei" (Hullu) on  bulgarialaisen pop-folk-laulaja Andrean single. Single julkaistiin 31. joulukuuta 2015.
Perstechnique

| Perstechnique Turmion Kätilöt |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio Sound Tegelman & Osasto-A
 Julkaistu: 23. helmikuuta 2011
 Tuottaja(t): Turmion Kätilöt
 Tyylilaji: industrial metal
 Kesto: 38.23
 Levy-yhtiö: Osasto-A
Listasijoitukset
  6.
Turmion Kätilöiden muut julkaisut
| U.S.C.H! 2008 | Perstechnique 2011 | Mitä näitä nyt oli 2012 |
Singlet albumilta Perstechnique
 ”Ihmisixsixsix” Julkaistu: 16. lokakuuta 2010
Perstechnique on suomalaisen industrial metal -yhtye Turmion Kätilöiden helmikuussa 2011 julkaistu neljäs täyspitkä albumi. Albumin julkaisi Osasto-A Records ja se on yhtyeen ensimmäinen levytys nykyisen kitaristin Bobby Undertakerin kanssa.
Kappaleet

Grand Ball – 3.36
Ihmisixsixsix – 3.37
Suolainen kapteeni – 4.15
Hanska – 4.07
Hellbound Earth – 3.21
Lapset ja vanhemmat – 5.26
Herran toinen tuleminen – 2.29
Verta sataa – 3.39
Rukoukset rattoisat – 4.19
Vedetäänkö vai ei? – 3.34
Kokoonpano

Spellgoth – laulu
MC Raaka Pee – laulu
Bobby Undertaker – kitara
Master Bates – basso
DQ – rummut
RunQ – kosketinsoitin
Arvostelut

Desibeli.net:
Kaaoszine: 9/10
Lammaszine: neutraali
Perungan Pojat

| Perungan Pojat |
| --- | --- |

Koko nimi:  Perungan Pojat
Lempinimet:  PerPo
Perustettu:  1947
Kotipaikka:  Rovaniemi
Kenttä:  Lapin urheiluopisto
Puheenjohtaja:  Oiva Tapio 
Valmentaja:  Henri Tuomi 
Sarja:  SM-liiga
Perungan Pojat (lyh. PerPo) on vuonna 1947 perustettu urheiluseura Rovaniemeltä. Seuran päälaji on lentopallo, jossa sen edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-liigassa nimellä Team Lakkapää. Se pelaa kotiottelunsa Lapin urheiluopistolla. Valmentajana toimii Henri Tuomi. Aiempia valmentajia ovat muun muassa Ismo Tuominen ja Normunds Veinbergs.
Perungan Pojat pelaa Mestaruusliiga Team Lakkapää nimellä yhteistyösopimuksen mukaisesti. Syksystä 2010 vuoteen 2015, viisi sarjakautta, joukkueen nimi liigassa on Team Lakkapää.selvennä
Saavutukset

Suomen-mestaruus 2003, 2007, 2008 ja 2011
kaksi SM-hopeaa ja kaksi -pronssia
Kansainvälisen turnauksen 3. sija 2008
Top Teams Cupissa puolivälierät 2007
Challenge Cupin neljännesvälierät 2008
Vuoden toiseksi parhain lappilainen 2008
Historia

Alkujaan seura perustettiin nimellä Perunkajärven Pojat Ounasvaaran Hiihtoseuran alajaostoksi Perunkajärven kylässä. Alkujaan seuralla oli vilkasta hiihto- ja mäenlaskutoimintaa. Vuonna 1990 seurassa alkoi vuosikymmenten tauon jälkeen lentopallotoiminta, ja edustusjoukkue nousi 12 vuodessa kuutossarjasta liigaan.
Historia > Santasport

Ennen lentopallon SM-liigakautta 2006 Perungan Pojat ja toinen rovaniemeläinen liigajoukkue Napapiirin Palloketut yhdistyivät Rovaniemen Santasport -tuotemerkin alla toimivaksi urheiluseuraksi. NaPa oli kuitenkin mukana vain yhden kauden ja jatkoi kaudella 2007–2008 pelaamista omana seuranaan ykkössarjassa.
Ensimmäisellä Santasport-nimellä pelatulla kaudella runkosarjassa joukkue sijoittui lopuksi toiseksi edellään vain suurin mestarisuosikki Pielaveden Sampo. Pudotuspeleissä Santasport eteni aina finaaleihin asti, pudottamalla muun muassa edelliskauden Suomen-mestarin Tampereen Isku-Volleyn välierissä. Finaaleissa joukkue kohtasi mestarisuosikin Pielaveden Sammon. Finaalisarja alkoi Kuopiohallissa, jossa Sampo voitti ensimmäisen pelin erin 3–2. Rovaniemellä kotijoukkue otti 3–1 voiton, ja jatkoi voittokulkuaan Kuopion jäähallissa erin 3–1. Suomenmestaruus oli katkolla seuraavassa ottelussa kotikentällä Santasportille, mutta joukkue ei pystynyt voittamaan ottelua ja ottelusarja eteni viidenteen loppuotteluun. Kuopion jäähallissa pelatussa ottelussa Santasport voitti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa vaiheikkaan vaiheiden jälkeen erin 3–2. Finaalisarja nostettiin yhdeksi kautta aikojen parhaimmista mitä on SM-liigassa pelattu.
Santasport osallistui kaudella myös 2006–07 Top Teams Cupiin pudoten puolivälierissä pelattuaan venäläistä miljoonajoukkuetta Iskra Odintsovoa vastaan. Ensimmäinen ottelu oli päättynyt Venäjällä Odintsovan tiukkaan 3–2 voittoon ja toisessa pelissä Santasport voitti venäläiset 3–2 kotikentällään. Odintsovo pääsi lopulta lopputurnaukseen, koska se voitti ratkaisuerän, jonka voittaja selviytyi lopputurnaukseen.
Santasport hajosi mestaruuskauden jälkeen heti, kun Napapiirin Palloketut sanoi irti yhteistyösopimuksen Perungan Poikien kanssa. Perungan Pojat jatkoivat edelleen silti SM-liigassa koska Napapiirin Palloketut eivät halunneet liigaan vaan jatkoivat edustustoimintaansa ykkössarjassa. Liigaan jääneen Perungan Poikien joukkueen nimi säilyi edelleen Santasportina.
Historia > 2009-2015

Kaudeksi 2009/2010 joukkue luopui Santasport-nimestä ja jatkoi liigassa nimellä Perungan Pojat. Perpo voitti runkosarjan ja johti puolivälieräsarjaa Raision Loimua vastaan jo voitoin 3-0. Joukkue kadotti kuitenkin vireensä, ja tippui välieristä voitoin 3-4. Ennen viimeistä ottelua PerPo oli erottanut Pavel Tresnakin tehtävistään, ja viimeisen ottelun joukkuetta valmensi Jukka Tuovinen.
Syksystä 2010 vuoteen 2015, viisi sarjakautta, joukkueen nimi liigassa on Team Lakkapää.
Kaudeksi 2010-11 PerPon valmennusvastuun otti englantilainen Shailen Ramdoo. Joukkue uudistui hieman, mutta runko pysyi joukkueella kohtuullisen hyvin kasassa. PerPo voitti runkosarjan, ja sen aikana myös lentopallon Liiga-Cupin. Joukkueen nestorille Normunds Veinbergsille haussa ollut Cup-kulta oli pääsyy peliuran pitkittämiseen vuodella. Runkosarjan voittoa PerPo ei juhlinut, ja joukkueen pelivire oli ailahtelevaista kevätkaudella. Pudotuspelien koittaessa kuitenkin joukkue löysi sen kadoksissa olleen peli-ilon ja eteni Suomen mestariksi häviten vain yhden ottelun pudotuspeleissä. Finaaleissa VaLePa kaatui otteluvoitoin 4-1. Samalla päättyi ikoni Normunds Veinbergsin pitkäaikainen pelaajaura.
Kaudeksi 2011-12 Lakkapään joukkue muuttui jonkun verran, esimerkiksi Veinbergs lopetti uransa ja latvialaishakkuri Hermans Egleskalns siirtyi Belgian liigaan. Joukkue nuorentui, ja päävalmentajaksi tuli seuraikoni Veinbergs. Lakkapää pelasi läpi kauden ailahtelevasti, mutta menestyi silti hyvin. Joukkue voitti Suomen Cupissa hopeaa ja ponnisti runkosarjan viidenneltä tilalta lopulta pudotuspeleissä pronssille.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Profítis Ilías (Thessalia)

| --- | --- |
Sijainti:  Lárisa, Thessalia, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 045 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Profítis Ilías (kreik. Προφήτης Ηλίας; myös Palioailiás, Παλιοαηλιάς; Átyno Mýlo, Άτυνο Μύλο) on vuori Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on 1 045 metriä.
Vuori sijaitsee Lárisan alueyksikössä noin viisi kilometriä etelälounaaseen Kranéasta. Se on nimetty profeetta Elian mukaan.
Poldark (kirjasarja)

Poldark on Winston Grahamin kirjoittama historiallinen kirjasarja, jonka 12 romaania julkaistiin vuosina 1945–1953 ja 1973–2002. Ensimmäiset seitsemän romaania sijoittuvat 1700-luvulle ja loput viisi romaania 1800-luvulle ensimmäisten romaanien henkilöhahmojen jälkeläisten elämään. Graham kirjoitti ensimmäiset neljä Poldark-kirjaa 1940- ja 1950-luvuilla. Näitä seurasi pitkä tauko, jonka jälkeen Graham julkaisi viidennen kirjan, The Black Moon, vuonna 1973. Kahdestoista ja viimeinen kirja julkaistiin vuonna 2002, vuosi ennen Grahamin kuolemaa.
Kirjojen päähenkilö, kapteeni Ross Poldark palaa Yhdysvaltain vapaussodasta kotiinsa pieneen kaivoskylään Cornwallissa, Englannissa. Kaikki ovat kuvitelleet Rossin kuolleen sodassa, ja hänen rakastettunsa Elizabeth on kihlautunut Rossin serkun Francisin kanssa. Poissaolon aikana Rossin isä on kuollut ja jättänyt perheen tilukset ja liikeasiat rempalleen. Ross ei aio luovuttaa vaan haluaa elvyttää isältään perimänsä kaivoksen. Hän nai Demelza Carnen, köyhän tytön, ja alkaa vähitellen toipua Elizabethin menetyksestä. Rossin menestyksen tiellä on hänen arkkivihollisensa, pankkiiri George Warleggan, joka yrittää kaikin keinoin päästä eroon Rossista.
Kirjat

| # | Alkuperäinen nimi | Kirjan tapahtumat | Julkaistu | 1>  suomennos | 2>  suomennos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ross Poldark | 1783–87 | 1945 | Ross Poldark – Nuoren miehen tie (1977) | Poldark – Kapinallinen (2016) |
| 2. | Demelza | 1788–90 | 1946 | Demelza (1981) | Poldark – Demelzan laulu (2016) |
| 3. | Jeremy Poldark | 1790–91 | 1950 | Jeremy Poldark (1981) | Poldark – Syytetty (2017) |
| 4. | Warleggan | 1792–93 | 1953 | – | Poldark – Vastatuulessa (2017) |
| 5. | The Black Moon | 1794–95 | 1973 | – | Poldark – Musta kuu (2017) |
| 6. | The Four Swans | 1795–97 | 1976 | – | Poldark – Neljä joutsenta (2018) |
| 7. | The Angry Tide | 1798–99 | 1977 | – | Poldark – Vihan vuorovedet (2019) |
| 8. | The Stranger from the Sea | 1810–11 | 1981 | – | Poldark – Muukalainen mereltä (2019) |
| 9. | The Miller's Dance | 1812–13 | 1982 | – | Poldark – Tanssiinkutsu (2020) |
| 10. | The Loving Cup | 1813–15 | 1984 | – | Poldark – Rakkauden malja (2020) |
| 11. | The Twisted Sword | 1815 | 1990 | – | Poldark – Kaksiteräinen miekka (2021) |
| 12. | Bella Poldark | 1818–20 | 2002 | – | Poldark – Laululintu (2022) |
Televisioversiot

BBC tuotti kirjasarjan seitsemästä ensimmäisestä kirjasta televisiosarjan Poldark, jota esitettiin vuodesta 1975 vuoteen 1977. Ross Poldarkia näytteli Robin Ellis ja Demelza Poldarkia Angharad Rees.
HTV tuotti vuonna 1996 televisioon pilottijakson nimellä The Stranger from the Sea, jonka oli käsikirjoittanut Robin Mukherjee. Ross Poldarkia näytteli John Bowe ja Demelza Poldarkia Mel Martin. Pilottijakso saavutti epäsuosion fanien keskuudessa, eikä sarjaa jatkettu pilottijakson jälkeen.
BBC:n uusi versio Poldark alkoi vuonna 2015. Sarja saavutti suuren suosion, ja toinen tuotantokausi alkoi vuonna 2016, kolmas vuonna 2017, neljäs vuonna 2018 ja viides vuonna 2019. Ross Poldarkia näyttelee Aidan Turner ja Demelza Poldarkia Eleanor Tomlinson. Myös alkuperäisen 1970-luvun Poldark-sarjan päätähti Robin Ellis nähdään sarjassa tohtori Halsen roolissa.
Progenies of the Great Apocalypse

| ”Progenies of the Great Apocalypse” Dimmu Borgir |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Death Cult Armageddon
 Äänitetty : 2003
 Julkaistu: 2003
 Tuottaja(t): Dimmu Borgir
 Tyylilaji: sinfoninen black metal
 Kesto: 05.17
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Dimmu Borgirin muut singlet
|   | ”Progenies of the Great Apocalypse” 2003 | ”Vredesbyrd” 2004 |
Progenies of the Great Apocalypse on norjalaisen sinfonista black metalia soittavan Dimmu Borgirin ensimmäinen single, joka on julkaistu albumilta Death Cult Armageddon.
Kappaleessa vierailevana laulajana toimii Immortal-yhtyeen keulahahmo Abbath.
Platinum

| Platinum Creedence Clearwater Revival |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1968 – 1972
 Julkaistu: 2001
 Tuottaja(t): John Fogerty
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Amigo Musik AB
Creedence Clearwater Revivalin muut julkaisut
| The Best of Creedence Clearwater Revival 1998 | Platinum 2001 | The Singles Collection 2009 |
Platinum on yhdysvaltalaisen rockyhtyeen Creedence Clearwater Revivalin vuonna 2001 julkaistu kahden CD:n kokoelma-albumi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut John Fogerty, ellei toisin mainita.
Kappaleet > CD 1

Green River – 2:34
Fortunate Son – 2:19
Up Around the Bend – 2:39
Bad Moon Rising – 2:19
Porterville – 2:20
Penthouse Pauper – 3:38
Someday Never Comes – 3:59
Long As I Can See the Light – 3:33
Hey Tonight – 2:43
Ramble Tamble – 7:11
I Put a Spell on You – 4:31 (J. Hawkins)
It Came Out of the Sky – 2:54
Who'll Stop the Rain – 2:28
Wrote a Song for Everyone – 4:57
I Heard It Through the Grapevine – 11:06 (Whitfield-Strong)
Feelin' Blue – 5:03
Don't Look Now – 2:09
Molina – 2:42
Sweet Hitch-Hiker – 2:59
Proud Mary – 3:05
Kappaleet > CD 2

Run Through the Jungle – 3:06
Commotion – 2:42
Travelin' Band – 2:00
Walk on the Water – 4:39
Pagan Baby – 6:25
Good Golly Miss Molly – 2:40 (Blackwell/Marascalco)
Have You Ever Seen the Rain? – 2:39
Susie Q – 8:36 (Hawkins/Lewis/Broadwater)
Lodi – 3:10
Down on the Corner – 2:45
(I Wish I Could) Hideaway – 3:53
Born on the Bayou – 5:13
Before You Accuse Me – 3:25 (E. McDaniel)
Cross-Tie Walker – 3:17
Cotton Fields – 2:54 (Trad. sov. H. Ledbetter)
Lookin' for a Reason – 3:25
The Working Man – 3:03
Lookin' Out My Back Door – 2:32
The Midnight Special – 4:11 (Trad. sov. John Fogerty)
The Night Time Is the Right Time – 3:07 (Brown/Cadena/Herman)
Kokoonpano

John Fogerty – soolokitara, laulu
Tom Fogerty – komppikitara, paitsi CD 1: 7, 19 ja CD 2: 16
Stu Cook – basso
Doug Clifford – rummut
Persianlahden oireyhtymä

Köyhdytetyn uraanin käyttö Persianlahden sodassa
Persianlahden oireyhtymä on yleisnimitys Persianlahden sodassa 1991 palvelleita sotilaita vaivaaville erilaisille psykologisille ja fysiologisille oireille. Tosin ei olla varmoja, liittyvätkö nämä oireet sotapalvelukseen tai yleensä toisiinsa. Oireiksi on esitetty muun muassa krooninen väsymys, kivut nivelissä ja lihaksissa, päänsärky, ripuli, muistinmenetykset, unihäiriöt, tasapainohäiriöt sekä ihottuma.
Syndrooman aiheuttajat

Syitä on esitetty useita: sotilaiden saamat rokotteet pernaruttoa vastaan, erilaiset virukset, köyhdytetty uraani, kemiallisten aseiden jäämät ja stressi ovat olleet ehdokkaina, kuten myös aspartaamimyrkytys, rakettipolttoaineet ja joukkohysteria.
Rokotteiden apuaineissa käytetyn skvaleenille elimistössä muodostuvien vasta-aineiden on virheellisesti epäilty liittyvän oireyhtymään. Skvaleenin vasta-aineita esiintyy osalla ihmisistä luonnostaan, ja erään tutkimuksen mukaan vasta-aineita esiintyy veteraaneilla yhtä usein kuin yleisessä väestössäkin eikä rokotteen skvaleeni muuta vasta-aineiden pitoisuuksia. Sotilaille annetuissa rokotteissa ei myöskään käytetty skvaleenia adjuvanttina vaan alumiinia.
Marraskuussa 2004 riippumaton brittiläinen tutkimus ehdotti, että sotaveteraaneilla oli kaksinkertainen mahdollisuus sairastua muualla palvelleisiin sotilaisiin verrattuna. Tutkimuksen johtopäätöksenä oli, että oireet johtuivat monien tekijöiden yhteisvaikutuksesta, mukaan lukien hyönteismyrkyt, köyhdytetty uraani ja hermokaasut.
Tulane University School of Medicine julkaisi tutkimuksen helmikuun 2000 Experimental Molecular Pathology -lehden numerossa löydöksistään:
95 % potilaista, jotka kärsivät Persianlahden oireyhtymästä tunnistettavin oirein, kehitti vasta-aineita skvaleenille. Toisaalta kukaan oireettomista ei ollut kehittänyt vasta-aineita skvaleenille.  Tutkimuksen metodeita on kuitenkin kritisoitu muiden tutkijoiden osalta, eikä muissa tutkimuksissa ole havaittu vastaavanlaista yhteyttä. Rotilla tehdyssä kokeissa injektoitu skvaleeni aiheutti eläimille immuunivälitteisen kroonisen nivelreuman. Yhteenvedon mukaan tutkimus herätti kysymyksiä adjuvanttien roolista kroonisissa tulehdustaudeissa.