stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1987
A-sarja > Suomi turnauksessa

Suomi aloitti turnauksen heikosti. Yksi syy tähän oli, että joukkueen pelaajat laukoivat huomattavan huonoja laukauksia, jotka eivät menneet kohti maalia. Esimerkiksi alkusarjan ottelussa Länsi-Saksaa vastaan Leijonat tarvitsi 54 laukausta yhden maalin tekemiseen. Jääkiekon suurmaista Suomi kuitenkin voitti ensin Yhdysvallat, lukemin 5–2. Suomen avausmaalin teki Teppo Numminen ja voittomaaliksi jääneen kolmannen maalin Iiro Järvi. Sitten julkiseen kiistelyyn äityneet Suomi ja Ruotsi kohtasivat ottelussa, jonka Suomi voitti eritoten Nummisen ja Janne Ojasen ansiosta. Leijonat voitti turnauksessa Yhdysvallat vielä uudelleen. Ottelussa, joka ratkaisi samalla paikan saman vuoden Kanada-cupiin, Suomen joukkue kohtasi Länsi-Saksan. Ottelu päättyi tasapeliin 2–2, mikä takasi Suomelle paikan Kanada-cupiin. Suomi saavutti Wienissä Euroopan-mestaruuspronssia.
A-sarja > Alkusarja

| --- | --- |
    : Joukkue jatkoi ylempään jatkosarjaan
    : Joukkue jatkoi alempaan jatkosarjaan
| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 7 | 7 | 0 | 0 | 48 | 12 | 14 |
|  Tšekkoslovakia | 7 | 5 | 1 | 1 | 24 | 15 | 11 |
|  Ruotsi | 7 | 4 | 0 | 3 | 30 | 17 | 8 |
|  Kanada | 7 | 3 | 1 | 3 | 25 | 17 | 7 |
|  Länsi-Saksa | 7 | 3 | 0 | 4 | 18 | 28 | 6 |
|  Suomi | 7 | 3 | 0 | 4 | 17 | 24 | 6 |
|  Yhdysvallat | 7 | 2 | 0 | 5 | 19 | 36 | 4 |
|  Sveitsi | 7 | 0 | 0 | 7 | 17 | 49 | 0 |
A-sarja > Alempi jatkosarja

Sveitsi putosi B-sarjaan vuodeksi 1989.
| --- | --- |
    : Joukkue pudotettiin B-sarjaan
| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 10 | 5 | 1 | 4 | 32 | 34 | 11 |
|  Länsi-Saksa | 10 | 4 | 1 | 5 | 31 | 37 | 9 |
|  Yhdysvallat | 10 | 4 | 0 | 6 | 36 | 49 | 8 |
|  Sveitsi | 10 | 0 | 0 | 10 | 26 | 71 | 0 |
Alkusarjan ottelutulokset pysyivät jatkosarjassa mukana.
A-sarja > Alempi jatkosarja > Tulokset

Kaikki ajat ovat  paikallisia (GMT+1).
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. huhtikuuta 1987 |  Länsi-Saksa | 8–1 |  Sveitsi |  |  |

|  | (4–0, 2–0, 2–1)  | (4–0, 2–0, 2–1)  | (4–0, 2–0, 2–1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. huhtikuuta 1987 |  Suomi | 6–4 |  Yhdysvallat |  |  |

|  | (1–2, 4–2, 1–0)  | (1–2, 4–2, 1–0)  | (1–2, 4–2, 1–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30. huhtikuuta 1987 |  Suomi | 7–4 |  Sveitsi |  |  |

|  | (1–1, 4–3, 2–0)  | (1–1, 4–3, 2–0)  | (1–1, 4–3, 2–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30. huhtikuuta 1987 |  Länsi-Saksa | 3–6 |  Yhdysvallat |  |  |

|  | (1–2, 1–2, 1–2)  | (1–2, 1–2, 1–2)  | (1–2, 1–2, 1–2)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. toukokuuta 1987 |  Yhdysvallat | 7–4 |  Sveitsi |  |  |

|  | (2–0, 2–3, 3–1)  | (2–0, 2–3, 3–1)  | (2–0, 2–3, 3–1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. toukokuuta 1987 |  Suomi | 2–2 |  Länsi-Saksa |  |  |

|  | (1–2, 1–0, 0–0)  | (1–2, 1–0, 0–0)  | (1–2, 1–0, 0–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
A-sarja > Ylempi jatkosarja

Maailmanmestaruus ja muut mitalisijat ratkesivat ylemmän jatkosarjan perusteella. Alkusarjan tuloksia ei huomioitu.
| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 3 | 1 | 2 | 0 | 14 | 5 | 4 |
|  Neuvostoliitto | 3 | 1 | 2 | 0 | 4 | 3 | 4 |
|  Tšekkoslovakia | 3 | 1 | 1 | 1 | 8 | 7 | 3 |
|  Kanada | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 13 | 1 |
A-sarja > Ylempi jatkosarja > Tulokset

Kaikki ajat ovat paikallisia (GMT+1).
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. huhtikuuta 1987 |  Neuvostoliitto | 0–0 |  Kanada |  |  |

|  | (0–0, 0–0, 0–0)  | (0–0, 0–0, 0–0)  | (0–0, 0–0, 0–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. huhtikuuta 1987 |  Tšekkoslovakia | 3–3 |  Ruotsi |  |  |

|  | (3–1, 0–1, 0–1)  | (3–1, 0–1, 0–1)  | (3–1, 0–1, 0–1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. toukokuuta 1987 |  Tšekkoslovakia | 4–2 |  Kanada |  |  |

|  | (2–1, 0–1, 2–0)  | (2–1, 0–1, 2–0)  | (2–1, 0–1, 2–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. toukokuuta 1987 |  Neuvostoliitto | 2–2 |  Ruotsi |  |  |

|  | (1–1, 0–0, 1–1)  | (1–1, 0–0, 1–1)  | (1–1, 0–0, 1–1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. toukokuuta 1987 |  Ruotsi | 9–0 |  Kanada |  |  |

|  | (3–0, 2–0, 4–0)  | (3–0, 2–0, 4–0)  | (3–0, 2–0, 4–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. toukokuuta 1987 |  Neuvostoliitto | 2–1 |  Tšekkoslovakia |  |  |

|  | (0–1, 0–0, 2–0)  | (0–1, 0–0, 2–0)  | (0–1, 0–0, 2–0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |
A-sarja > Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Ruotsi
:  Neuvostoliitto
:  Tšekkoslovakia
4.:  Kanada
5.:  Suomi
6.:  Länsi-Saksa
7.:  Yhdysvallat
8.:  Sveitsi
A-sarja > Pistepörssi

| Pelaaja | Pelaaja | M | S | P |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Vladimir Krutov | 11 | 4 | 15 |
|  | Sergei Makarov | 4 | 10 | 14 |
|  | Igor Larionov | 4 | 8 | 12 |
|  | Vjatšeslav Bykov | 5 | 6 | 11 |
|  | Aaron Broten | 5 | 6 | 11 |
|  | Gerd Truntschka | 3 | 8 | 11 |
|  | Bengt-Åke Gustafsson | 3 | 8 | 11 |
|  | Helmut Steiger | 5 | 5 | 10 |
|  | Tomas Sandström | 5 | 5 | 10 |
|  | Vjatšeslav Fetisov | 5 | 5 | 10 |
Euroopan-mestaruus

Eurooppalaisten joukkueiden loppusijoitukset turnauksessa
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | URS | TCH | FIN | SWE | BRD | SUI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 5 | 5 | 0 | 0 | 34–8 | 10 |  | 6–1 | 4–0 | 4–2 | 7–0 | 13–5 |
|  Tšekkoslovakia | 5 | 4 | 0 | 1 | 19–14 | 8 |  |  | 5–2 | 3–2 | 5–2 | 5–2 |
|  Suomi | 5 | 2 | 0 | 3 | 10–15 | 4 |  |  |  | 4–1 | 1–3 | 3–2 |
|  Ruotsi | 5 | 2 | 0 | 3 | 20–12 | 4 |  |  |  |  | 3–0 | 12–1 |
|  Länsi-Saksa | 5 | 2 | 0 | 3 | 9–19 | 4 |  |  |  |  |  | 4–3 |
|  Sveitsi | 5 | 0 | 0 | 5 | 13–37 | 0 |  |  |  |  |  |  |
Euroopan-mestaruuskisojen sarjataulukko laskettiin eurooppalaisten keskinäisistä alkusarjan otteluista.
B-sarja

B-sarjan turnaus pidettiin Canazeissa, Italiassa, 26. maaliskuuta – 5. huhtikuuta. Puola nousi A-sarjan kisoihin vuodeksi 1989, kun taas Alankomaat ja Kiina pudotettiin C-sarjaan. Lisäksi B-sarjan kolme parasta pääsivat suoraan karsintojen ohi vuoden 1988 Calgaryn olympiaturnaukseen.
B-sarja > Lopulliset sijoitukset

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | POL | NOR | AUT | FRA | DDR | ITA | NED | CHN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Puola | 7 | 6 | 0 | 1 | 39–11 | 12 |  | 5–1 | 6–4 | 6–2 | 1–2 | 4–2 | 3–0 | 14–0 |
|  Norja | 7 | 5 | 1 | 1 | 33–25 | 11 |  |  | 5–3 | 5–5 | 6–2 | 5–4 | 7–4 | 4–2 |
|  Itävalta | 7 | 5 | 0 | 2 | 41–27 | 10 |  |  |  | 6–5 | 7–3 | 4–1 | 6–4 | 11–3 |
|  Ranska | 7 | 4 | 1 | 2 | 37–26 | 9 |  |  |  |  | 5–2 | 3–1 | 5–3 | 12–3 |
|  Itä-Saksa | 7 | 2 | 2 | 3 | 25–31 | 6 |  |  |  |  |  | 5–5 | 6–6 | 5–1 |
|  Italia | 7 | 2 | 1 | 4 | 28–30 | 5 |  |  |  |  |  |  | 8–6 | 7–3 |
|  Alankomaat | 7 | 1 | 1 | 5 | 30–37 | 3 |  |  |  |  |  |  |  | 7–2 |
|  Kiina | 7 | 0 | 0 | 7 | 14–60 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |
C-sarja

C-sarjan turnaus pidettiin Kööpenhaminassa, Tanskassa, 20.–29. maaliskuuta. Japani ja Tanska nousivat B-sarjan turnaukseen vuodeksi 1989. Belgia ja Romania pudotettiin D-sarjaan. Taloudellisten syiden takia Romania valitsi putoavansa Bulgarian sijaan.
C-sarja > Lopulliset sijoitukset

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | JPN | DEN | ROM | YUG | HUN | PRK | BUL | BEL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 7 | 5 | 1 | 1 | 61–13 | 11 |  | 6–0 | 3–5 | 5–5 | 3–1 | 9–0 | 11–2 | 24–0 |
|  Tanska | 7 | 5 | 1 | 1 | 47–23 | 11 |  |  | 8–2 | 6–6 | 6–4 | 9–1 | 10–3 | 8–1 |
|  Romania | 7 | 5 | 1 | 1 | 48–22 | 11 |  |  |  | 4–4 | 4–2 | 7–1 | 7–3 | 19–1 |
|  Jugoslavia | 7 | 3 | 4 | 0 | 60–23 | 10 |  |  |  |  | 6–2 | 8–2 | 3–3 | 28–1 |
|  Unkari | 7 | 3 | 0 | 4 | 33–28 | 6 |  |  |  |  |  | 9–3 | 6–2 | 9–4 |
|  Pohjois-Korea | 7 | 2 | 0 | 5 | 13–45 | 4 |  |  |  |  |  |  | 3–2 | 3–1 |
|  Bulgaria | 7 | 1 | 1 | 5 | 21–40 | 3 |  |  |  |  |  |  |  | 6–0 |
|  Belgia | 7 | 0 | 0 | 7 | 8–97 | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |
D-sarja

D-sarjan turnaus pidettiin Perthissä, Australiassa, 13.–29. maaliskuuta. Australia ja Etelä-Korea nousivat C-sarjan turnaukseen vuodeksi 1989.
D-sarja > Lopulliset sijoitukset

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | AUS | KOR | NZL | HKG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia | 6 | 5 | 1 | 0 | 177–6 | 11 |  | 7–2 | 58–0 | 37–0 |
|  Etelä-Korea | 6 | 4 | 1 | 1 | 130–16 | 9 | 4–4 |  | 35–2 | 44–0 |
|  Uusi-Seelanti | 6 | 2 | 0 | 4 | 42–143 | 4 | 0–29 | 2–21 |  | 19–0 |
|  Hongkong | 6 | 0 | 0 | 6 | 1–185 | 0 | 0–42 | 1–24 | 0–19 |  |
|  Kiinan Taipei | Tuloksia ei huomioitu sarjataulukossa, koska maa ei osallistunut kisoihin. | Tuloksia ei huomioitu sarjataulukossa, koska maa ei osallistunut kisoihin. | Tuloksia ei huomioitu sarjataulukossa, koska maa ei osallistunut kisoihin. | Tuloksia ei huomioitu sarjataulukossa, koska maa ei osallistunut kisoihin. | Tuloksia ei huomioitu sarjataulukossa, koska maa ei osallistunut kisoihin. | Tuloksia ei huomioitu sarjataulukossa, koska maa ei osallistunut kisoihin. | 3–31 | 0–24 | 1–12 | 2–2 |
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Leijonaprotesti Wienissä 1987
Kawasaki ER-5

| Kawasaki ER-5 |
| --- | --- |

Historia
Valmistaja:  Kawasaki
Valmistusmaa:   Japani
Valm. vuosina:  1997–2006
Yleiset tiedot
Pituus:  2040 mm
Leveys:  730 mm
Korkeus:  1070 mm
Kuivapaino:  179 kg
Jarrut:  edessä levyjarru, takana rumpujarru
Moottori
Moottori:  DOHC, 2-sylinterinen, 4-tahti, nestejäähdytteinen 37 kW (50,3 hv)
Kuutiotilavuus:  498
Puristussuhde:  9,8:1
Kaasutin:  Keihin CVK34x2
Polttoainesäiliö:  17 l
Huippunopeus:  183 km/h
ER-5 on Kawasakin vuosina 1997-2006 valmistama perusmallinen moottoripyörä. Se kuuluu Kawasakin Standard Sports -luokkaan, jossa pääpiirteinä ovat pelkistetty ja toimintavarma rakenne, helppo huollettavuus ja kulutusta kestävä mitoitus. ER-5:n moottori perustuu Kawasaki EN 450 Customin tekniikkaan. Luonteensa puolesta joustava moottori sopii hyvin vaihtelevaan ajoon maantiellä tai kaupungissa.
Teknisiä tietoja

Vaihteisto 6-nopeuksinen, ketjuveto
Märkä monilevykytkin
Vääntömomentti 45 Nm / 7200 rpm
Akseliväli 1430 mm
Eturengas 110/70-17
Takarengas 130/70-17
Akku 12 V / 10 Ah
Sähkökäynnistys
Aiheesta muualla

www.kawasaki.eu - ER-5 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Cyclechaos: Kawasaki ER-5 (englanniksi)
Teknisiä tietoja
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Keke Palmer

| Keke Palmer |
| --- | --- |
 Keke Palmer San Diegon Comic-Conissa 2015.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Lauren Keyana Palmer
Syntynyt: 26. elokuuta 1993 (ikä 31)  Harvey, Illinois, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä laulaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2002–
Aiheesta muualla
kekepalmer.com
IMDb 
Elonet
Lauren Keyana ”Keke” Palmer (s. 26. elokuuta 1993 Harvey, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja, joka tunnetaan kenties parhaiten pääroolistaan Nickelodeonin tilannekomediasarjassa True Jackson, VP. Hän on lisäksi esiintynyt muiden muassa elokuvissa Kaikki alkaa A:sta (2006), Cleaner (2007) ja Jump in! (2007). Hän myös ääninäyttelee Layla-keijua animaatiosarjassa Winx-klubi sekä Peachesia elokuvassa Ice Age 4: Mannerten mullistus.
Tausta

Palmer syntyi Illinoisin osavaltiossa kristittyyn perheeseen. Hänen vanhempansa ovat Sharon ja Larry Palmer, jotka tapasivat teatterikoulussa ja ovat entisiä näyttelijöitä. Palmerilla on neljä sisarusta. Hän muutti perheineen Los Angelesiin vuonna 2004, pian hänen elokuvadebyyttinsä jälkeen. Palmer aloitti laulamisen nuorella iällä ja lauloi aluksi kirkossa, mutta myöhemmin myös teatterimusikaaleissa.
Ura

Keke Palmerin elokuvaura alkoi vuonna 2004, kun hän teki debyyttiroolinsa 11-vuotiaana elokuvassa Barbershop 2: Back in Business (2004). Sen jälkeen hän on saanut lukuisia merkittäviä rooleja elokuvista, kuten Cleaner, Jump in!, Shrink – Tapaus tohtori Carter (2009) ja Soul-siskot (2012). Vuoden 2006 draamaelokuvassa Kaikki alkaa A:sta Palmerilla oli ensimmäinen pääroolinsa. Hän näytteli pääroolin myös muun muassa tositapahtumiin perustuvassa televisioelokuvassa Abducted: The Carlina White Story (2012).
Palmer julkaisi debyyttialbuminsa So Uncool Atlantic Recordsin kautta 18. syyskuuta 2007. Hän on näyttelijänuransa aikana voittanut useita palkintoja, kuten Black Reel Awardin ja Young Artist Awardin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keke Palmer Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (englanniksi)
Keke Palmer Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Keravan keskuskoulu

Koulun Sibeliuksentien puoleinen julkisivu.
Keravan keskuskoulu on Keravalla Keskustan kaupunginosassa sijaitseva peruskoulurakennus, joka ei enää ole koulukäytössä.
Se valmistui vuonna 1939, mutta sitä ei otettu heti opetuskäyttöön, koska talvisodan vuoksi koulu otettiin sotasairaalaksi. Varsinainen koulutyö alkoi koulussa syksyllä 1940. Koulun tontilla oli vanha rakennus Sirénin huvila, joka oli pitkään opettajien asuntona.
Keskuskoulu on ollut monien kokeilujen oppilaitos ja jo syksyllä 1967 aloitettiin niin sanottu musiikkiluokkaopetus, joka tosin lopetettiin vuonna 1972 eriarvoistavana. Uudelleen musiikkiluokkatoiminta alkoi vuonna 1980, mutta se lopetettiin uudelleen vuonna 2017 syyslukukaudella.
Keskuskoulun oppilaat siirtyvät lukuvuodeksi 2017-2018 Kurkelan kouluun Keskuskoulun sisätilaongelmien vuoksi. Syksyllä 2020 koulun ulko-oven eteen kiinnitettyä suojavaneria oli yritetty polttaa.
Keravan mieslaulajat

Keravan mieslaulajat (KML) on eteläsuomalainen mieskuoro, joka on perustettu vuonna 1928. Kuorossa on noin 50 laulajaa ja vuosittain 3-5 omaa suurta konserttia. Kuoro esiintyy näiden lisäksi myös erilaisissa tilaisuuksissa. Keravan Mieslaulajat on Mieskuoroliiton ja SULASOLin jäsen.
Syyskuusta 1999 alkaen Keravan Mieslaulajien musikaalisena johtajana on toiminut musiikkineuvos,  diplomiklarinetisti, säveltäjä, musiikinopettaja ja kuoronjohtaja Teppo Salakka. Häntä ennen kuoroa johti yhteensä 23 vuoden ajan musiikinjohtaja, kanttoriurkuri Pekka Laakkonen.
Keravan Mieslaulajien ensimmäinen CD-levy "Tupa on täynnä tuppisuita" julkaistiin joulukuussa 2002 juhlistamaan kuoron 75-vuotistaivalta. Kuoro on myös käynyt useita kertoja ulkomailla konsertti- ja kilpailumatkoilla. Matkat ovat suuntautuneet muun muassa Yhdysvaltoihin, Ruotsiin, Islantiin, Viroon, Tanskaan, Norjaan ja Unkariin.
Kisa

| Kisa |
| --- | --- |
 Kisan kotiseutumuseo.
 Kisa
 Koordinaatit: 57°59′21″N, 15°37′38″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Itä-Götanmaan lääni
Maakunta:  Itä-Götanmaa
Kunta:  Kindan kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  4,03 km²
Väkiluku:  3 687
 – Väestötiheys:  914,9 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kisa on Kindan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 687 asukasta.
Väestönkehitys

| Kisan taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 2 658 | 2 658 |
| 1965 | 1965 |    | 3 224 | 3 224 |
| 1970 | 1970 |    | 3 951 | 3 951 |
| 1975 | 1975 |    | 4 323 | 4 323 |
| 1980 | 1980 |    | 4 468 | 4 468 |
| 1990 | 1990 |    | 4 014 | 4 014 |
| 1995 | 1995 |    | 3 964 | 3 964 |
| 2000 | 2000 |    | 3 723 | 3 723 |
| 2005 | 2005 |    | 3 697 | 3 697 |
| 2010 | 2010 |    | 3 687 | 3 687 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kawartha Lakes

| Kawartha Lakes (City of Kawartha Lakes) |
| --- | --- |
 Lindsay
 lippu:  Logo

 Kawartha Lakes
 Koordinaatit: 44°21′0″N, 78°45′0″W 
Valtio:   Kanada
Provinssi:  Ontario
Perustettu:  1. tammikuuta 2001
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Ric McGee
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  3 059,47 km²
Väkiluku (2006):  74 561
 – Väestötiheys:  24,4 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5
 – Kesäaika:  UTC-4
Suuntanumero(t):  705
Motto::  Catch the Kawartha Spirit
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kawartha Lakes on 74 561 asukkaan (2006) kaupunkimainen kunta Ontarion provinssin eteläosassa, Kanadassa. Kawartha Lakesin kunta on enimmäkseen harvaan asuttua maaseutua sisältäen ainoastaan muutaman suuremman asuinalueen. Kunnan suurimpia asutusalueita ovat Omemee, Lindsay, Fenelon Falls, Woodville ja Bobcaygeon. Kunta on saanut nimensä sen alueella sijaitsevista Kawartha-järvistä. Kunnassa sijaitsee suosittu virkistys- ja kesämökkialue.
Historia

Kunnan alueella sijaitsevat Kawartha-järvet muodostuivat viimeisen jääkauden vetäytyessä alueelta. Pian tämän jälkeen ensimmäiset paleointiaanit saapuivat alueelle noin 9000-luvulla eaa. Arkeologisissa kaivauksissa on todettu Pohjois-Amerikan arkaaisella kaudella alueella vaikuttaneen useita eri kulttuureita 7500-luvulta eaa. alkaen. 800-luvulla eaa. nämä syrjäytti Pohjois-Amerikan itäiset metsämaan kulttuurit ja nykyiset algonkin-, irokeesi- ja huron-intiaanit periytyvät näistä kulttuureista.
Vuoteen 2001 saakka alue tunnettiin Victorian kreivikuntana. Ontarion provinssin hallinto päätti yhdistää alueen kylät, kaupungit ja asuinalueet kaupunkimaiseksi kunnaksi, jossa on vain yksi kunnanvaltuusto. Muutos astui voimaan 1. tammikuuta 2001.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kawartha Lakes Wikimedia Commonsissa
Kisalföld

Kisalföldin kattama alue Unkarissa
Kisalföld Győr-Moson-Sopronin läänissä Unkarissa.
Kisalföld eli Pieni Unkarin tasanko on noin 8 000 neliökilometrin laajuinen tasankoalue Luoteis-Unkarissa, Lounais-Slovakiassa ja Itävallan itäosassa. Kisalföld on osa Karpaattien allasta, joka kattaa suurimman osan Unkarin pinta-alasta.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kisalföld Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Little Hungarian Plain
Käännös suomeksi
Kimmo Hiltunen

| Kimmo Hiltunen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Heavy, Heavy Hiltunen, Kimmo "Heavy" Hiltunen
Aktiivisena:  1998–
Tyylilajit:  metal
Soittimet:  kitara, basso
Yhtyeet:  Lullacry, The Black League, S-TOOL
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kimmo Hiltunen on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan metalliyhtyeestä Lullacry, jonka basistina hän toimi vuodesta 1998 lähtien sen lopettamiseen asti. Vuodesta 2016 asti hän on kuulunut Ville Laihialan kasaamaan S-TOOL -yhtyeeseen.
Diskografia > Lullacry

Sweet Desire (1999)
Be My God (2001)
Crucify My Heart (2003)
Fire Within (2004) (EP)
Vol. 4 (2005)
Where Angels Fear (2012)
Diskografia > The Black League

A Place Called Bad (2005)
Ghost Brothel (2009)
Kevin Johnson (täsmennyssivu)

Kevin Johnson -nimisiä henkilöitä ovat muun muassa:
Kevin Johnson (s. 1966), yhdysvaltalainen poliitikko ja koripalloilija
Kevin Johnson (s. 1984), yhdysvaltalainen koripalloilija
Kevin Johnson (s. 1979), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kevin Johnson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirjettä lukeva nainen

| Kirjettä lukeva nainen (Paitasillaan) |
| --- | --- |

Nimi:  Kirjettä lukeva nainen (Paitasillaan)
Tekijä:  Magnus Enckell
Valmistumisvuosi:  1912
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  65  cm
Leveys:  50  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Kirjettä lukeva nainen eli Paitasillaan on suomalaisen taiteilijan Magnus Enckellin öljyvärityö kankaalle vuodelta 1912. Kooltaan maalaus on 65 cm × 50 cm, ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmaan.
Paitasillaan-maalauksessa kiteytyvät Magnus Enckellin väriharmoniapyrkimykset. Hän oli muuttanut 1890-luvun askeettista ilmaisuaan vähitellen, ja värikkyys alkoi lisääntyä hänen töissään. Hän oli saanut 1900-luvun alussa vaikutteita Espanjan vanhemmasta taiteesta. Samalla hän oli mukana Suomen taidemaailmaan vaikuttaneessa värikentän mullistuksessa.
Maalaus syntyi Pariisissa, jossa sen mallina oli pariisitar Madame Tibault. Toinen suomalainen taiteilija Alanko oli maalannut samaa mallia, ja hän esitteli mallin Enckelille. Maalaus oli mukana Septem-ryhmän toisessa näyttelyssä 1913 nimellä Lukeva tyttö.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaválan arkeologinen museo

| Kaválan arkeologinen museo Αρχαιολογικό Μουσείο Καβάλας |
| --- | --- |
 Kaválan arkeologinen museo.
Tyyppi:  arkeologinen museo
Sijainti:  Kavála, Itä-Makedonia ja Traakia, Kreikka
Perustettu:  1934
Koordinaatit:  40°56′9″N, 24°24′14″E
 fiKaválan arkeologinen museo 
   
Kaválan arkeologinen museo (kreik. Αρχαιολογικό Μουσείο Καβάλας, Archaiologikó Mouseío Kaválas) on arkeologinen museo Kaválan kaupungissa Kreikassa. Se esittelee seudulta löydettyä esihistoriallista ja antiikin aikaista esineistöä.
Museo on perustettu vuonna 1934. Nykyinen museorakennus rakennettiin vuosina 1963–1964.
Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä neoliittiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Kokoelmiin kuuluu esineitä muinaisen Traakian alueelta, muun muassa Ntikilí Tasin (Dikili Tash) neoliittisen ja helladisen kauden asuinpaikasta, sekä antiikin Abderan, Amfipoliin, Galepsoksen, Neapoliin ja Oisymen kaupungeista. Museoesineisiin lukeutuu muun muassa veistoksia, keramiikkaa ja figuriineja eli pienoispatsaita.
Neoliittinen astia, Ntikilí Tas.
Varhaishelladinen astia, Ntikilí Tas.
Hauta-arkku.
Aryballos, Oisyme.
Ruukku, Oisyme.
Stele, Oisyme.
Demeterin pyhäkön rajakivet, Galepsos, n. 510–490 eaa.
Löytöjä Galepsoksesta ja Oisymestä, n. 600–480 eaa.
Patsaan torso.
Hauta-ateriaa kuvaava reliefi, 300-luku eaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaválan arkeologinen museo Wikimedia Commonsissa
Knud Leem

Knud Leem (1697–1774) oli vuodesta 1725 Lapissa toiminut norjalainen lähetyssaarnaaja. Hän toimi professor docensina ja johtajana Trondheimin saamelaisessa pappis- ja opettajaseminaarissa Seminarium lapponicumissa. Hänen kieli- ja kansatieteelliset teoksensa En lappisk grammatica (1748), Beskrivelse over Finnmarkens lapper (1767) ja Lexicon lapponicum (I, 1768 ja II, julkaisija G. Sandberg 1781) ovat uraauurtavia.
Kakkosen kausi 2009

| Kakkosen kausi 2009 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  42
Ylempi sarjataso:  Ykkösen kausi 2009
  ← 2008 :  2010 → 
Kakkonen on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkein sarjataso. Kaudella 2009 se pelattiin kolmessa 14 joukkueen lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat nousivat suoraan Ykköseen ja kolme viimeistä putosivat suoraan Kolmoseen.