stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuuloksenjoki
Tuuloksenjoen valuma-alue > Järviä

Tuuloksenjoen valuma-alueella on kaksi laajempaa järvialuetta. Eteläisestä järvialueesta alkaa Sjandebkan sivujoki. Sen valuma-alueella sijaitsee esimerkiksi Sjandebskoje (Сяндебское), Kjuljujarvi (Кюлюярви) ja Suarimägi (Сарьмяги ). Saman järvialueen luoteispuolella virtaa Huškalanjogi, jonka valuma-alueella sijaitsee esimerkiksi Peizijärvi (Пейзиярви ), Pygäjärvi (Пюгяярви ), Kimusellänjärvi (Кимусельгское ), Irzijärvi (Ирзиярви ) ja Puskujärvi (Puskujarvi, Пускуярви ). Nizojan valuma-alueella sijaitsee Niinisellänjärvi (Нинисельгское ), joka kuuluu jo pohjoisempana sijaitsevaan laajempaan järvialueeseen. Tihverinjoen valuma-alueella sijaitsevat Tuulosjärvi (Тулосъярви ), Tihverinjärvi (Тигверинъярви ), Ojajärvi (Ojajarvi, Ояярви) ja Ivkijarvi (Ивкиярви). Pääuoman latvajärviä ovat pieni Puoroinjarvi (Пуоройнъярви) ja ylimpänä Varloilan-Tšijrakko (Варлойлан-Чийракко). Tänne asti yltää myös Lumbasojan latvahaarat, joilla on pieniä lampia.
Huomioita

1 2 3  Asia katsottu ja mitattu Internetin karttapalveluista kuten esimerkiksi Google Earth, GeoMixer tai ACME.
1 2  Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Тулокса.
Seututie 847

Seututie 847 (eli niin kutsuttu vanha nelostie) on Limingasta Kempeleen, Oulun ja Haukiputaan kautta Iin Räinänperälle johtava seututie. Pääosa tiestä on entistä valtatie 4:ää.
Tie alkaa Limingan keskustaajaman kaakkoispuolelta Haaransillan kiertoliittymästä, jossa kohtaavat valtatiet 4 ja 8. Tie kulkee seuraillen Pohjanmaan rataa aina Kempeleen Ristisuon kiertoliittymään, jossa kohtaavat Ylikylään johtava Ketolanperäntie sekä Ristisuon asuin- ja teollisuusalueelle johtava Kaartotie. Kiertoliittymästä tie kääntyy vasemmalle, ja jonkin matkan päässä se ylittää rautatien, ja kulkee Kempeleen keskustan lävitse. Tie jatkuu rautatien suuntaisena sen länsipuolella aina Oulun Limingantulliin saakka, jossa se sulautuu katuverkkoon.
Oulun pohjoispuolella tie jatkuu erikseen merkittynä Taskilan kaupunginosan pohjoispuolella, ja jatkuu entisen Haukiputaan kunnan alueelle, läpi Kellon kaupunginosan sekä Haukiputaan kirkonkylän. Kirkonkylän pohjoispuolella tie ylittää Kiiminkijoen, ja kulkee Martinniemen sivuitse aina Iin kunnanrajan yli Räinänperän kylän itäpuolelle, jossa se yhtyy nykyiselle Nelostielle.
Seututien 847:n osa tieosuuksista on Vehmaan ja Tornion välistä Pohjanlahden rantatie -matkailutietä.
Historiaa

Suunnilleen nykyisen seututien 847 paikalla on kulkenut maantie jo hyvin pitkään. Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä tie oli osa tuolloin Helsingistä Petsamoon kulkenutta valtatie 4:ää. Kaupungin ohittavan Pohjantien ensimmäisen, Perävainion ja Taskilan välisen osuuden, valmistuttua 1960-luvulla siirtyi valtatie 4 kulkemaan uutta reittiä. Vanhan nelostien Perävainion ja Limingantullin välinen osuus jäi kuitenkin osaksi valtatietä 8. Muilta osin vanha tie muutettiin kaduksi tai muuksi yleiseksi tieksi.
Kun Kempeleen ohittava Pohjantien osuus valmistui vuonna 1990, muutettiin vanha nelostie Kempeleen ja Limingantullin väliseltä osuudelta seututieksi 814. Haukiputaan ohitustien valmistuttua vuonna 1993 vanha nelostie muutettiin seututieksi 847 Oulun–Haukiputaan kunnanrajan ja Iin Räinänperän väliseltä osuudelta. 1990-luvun puolivälissä myös maantie 814 muutettiin osaksi seututietä 847, jota jatkettiin Haaransillalle saakka vuonna 2003, kun Pohjantien viimeisin osuus valmistui. Vuonna 2006 myös Linnanmaan ja Haukiputaan kunnanrajan välinen osuus muutettiin seututieksi 847. Vuonna 2021 Tupoksen taajamaan seututien 847, Vesikarintien ja yhdystien 8240 risteykseen rakennettiin liikennevalot.
Kuvia

Oulun kunnanraja seututiellä 847 Kempeleen suunnasta katsottuna
Ristisuon kiertoliittymä, jossa seututie 847 kääntyy Oulun suuntaan.
Limingantien ja Poikkimaantien liikennevaloliittymä Äimäraution kohdalla
Oulun kuntarajakyltti Iin suunnasta katsottuna.
Liikenneviraston määrittelemä Pohjanmaan Rantatie-matkailutien opastekyltti seututiellä 847 Kempeleen Riihivainiolla. Kyltti on sittemmin poistettu.
Glover Trophy

|  Glover Trophy |
| --- | --- |

Rata:  Goodwood Circuit
Radan pituus:  3,862 km
Kilpailun pituus:  42 kierrosta, 162,2 km
Ensimmäinen tapahtuma:  1949
Viimeisin tapahtuma:  1965
Glover Trophy, eli toiselta nimeltään Richmond Trophy, oli Formula 1-sarjan ulkopuolella järjestetty osakilpailu, joka järjestettiin keväisin Goodwood Circuitilla Englannissa vuosina 1949–1965.
Maserati, jolla Reg Parnell voitti vuoden 1949 Richmond Trophyn
Tunnetuin on vuoden 1962 Glover Trophy. Tuolloin kilpailun kahteen kertaan aikaisemmin voittanut Stirling Moss, jota pidettiin jo kyseisenä aikana maailman parhaana kilpa-autoilijana, törmäsi St. Mary's -mutkaan 37. kierroksella. Törmäyksen seurauksena Moss oli koomassa usean viikon ajan ja hän joutui lopettamaan kilpa-autoilijan uransa. Törmäyksessä vaurioitunut kypärä on yleisön nähtävillä osana Donington Grand Prix -kokoelmaa.
Viime vuosina kilpailua on herätelty eloon Historic Racing -tapahtumana muodostamalla sen osaksi vuosittaista Goodwoodin Revival -tapahtumaa.
Voittajat

| Vuosi | Voittaja | Auto | Raportti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1949 |  Reg Parnell | Maserati 4CLT/48 | Raportti |
| 1950 |  Reg Parnell | Maserati 4CLT/48 | Raportti |
| 1951 |  Prinssi Bira | Maserati 4CLT/48-OSCA | Raportti |
| 1952 |  José Froilán González | Ferrari 375 | Raportti |
| 1953 |  Ken Wharton | BRM P15 | Raportti |
| 1954 |  Reg Parnell | Ferrari 500 | Raportti |
| 1955 |  Roy Salvadori | Maserati 250F | Raportti |
| 1956 |  Stirling Moss | Maserati 250F | Raportti |
| 1957 |  Stuart Lewis-Evans | Connaught B-Alta | Raportti |
| 1958 |  Mike Hawthorn | Ferrari 246 | Raportti |
| 1959 |  Stirling Moss | Cooper T51-Climax | Raportti |
| 1960 |  Innes Ireland | Lotus 18-Climax | Raportti |
| 1961 |  John Surtees | Cooper T53-Climax | Raportti |
| 1962 |  Graham Hill | BRM P57 | Raportti |
| 1963 |  Innes Ireland | Lotus 24-BRM | Raportti |
| 1964 |  Jim Clark | Lotus 25-Climax | Raportti |
| 1965 |  Jim Clark | Lotus 25-Climax | Raportti |

Käännös suomeksi
Luettelo Somalian kansallispuistoista

Luettelo Somalian kansallispuistoista sisältää tietoja Somalian kansallispuistoista.
UNEP-WCMC:n Protected Planet -raportissa on kaksitoista kansallispuistoa ja yhdeksän vilieläinreservaattia. Useimpien hoitosuunnitelma on "olemassa mutta vanhentunut".
| Kansallispuisto | Sijainti | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- |
| Arbawerowin kansallispuisto | Shabeellaha Hoose |  |  |
| Baraako madowin kansallispuisto | Keski-Juba |  |  |
| Bushbushlen kansallispuisto | Ala-Juba |  |  |
| Daalovuoren kansallispuisto | Sanaag, Somalimaa |  |  |
| Ga'an Libahin kansallispuisto | Woqooyi Galbeed, Somalimaa |  |  |
| Hobyon kansallispuisto | Itärannikko, Galmudug |  |  |
| Las Anodin kansallispuisto | Sool |  |  |
| Ras Hafunin kansallispuisto | Bari, Puntmaa |  |  |
| Taleh-El Chebetin kansallispuisto | Nugaal, Puntmaa |  |  |
| Zeilan kansallispuisto | Somalimaa |  |  |
| Jilibin kansallispuisto | Keski-Juba |  |  |
| Kismayon kansallispuisto | Kismayo, Ala-Juba |  |  |
| Lag Badanan kansallispuisto | Ala-Juba |  |  |

Käännös suomeksi
Defensores del Chacon kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Alto Paraguay
Pinta-ala:  6 859,0 km2 
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1975
Luokitus:  Maailmanperinnön aieluettelon kohde (d) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Defensores del Chacon kansallispuisto on luonnonsuojelualue Paraguayn pohjoisosassa, Alto Paraguayn departementissa. Etäisyys maan pääkaupunkiin Asuncióniin on 830 km. Puiston pinta-ala on 780 000 hehtaaria.
Puiston halki kulkee lännestä itään kanjonimaisia jokilaaksoja, jotka tulvivat sateisena vuodenaikana. Cerro Leonin vuoret sijaitsevat keskellä puistoa ja kohoavat 430 m Chacon tasangon yläpuolelle (620 m merenpinnasta). Jokilaaksoissa kasvaa tulva-alueille sopeutunutta sademetsää, kun taas ylempänä vallitsevia kasvilajeja ovat erilaiset mehikasvit (kaktuskasvit ja ananaskasvit) sekä piikkiset lajit (paatsamakasvit, kelaskasvit, hernekasvit). Puistossa kasvaa uhanalaisia ja kotoperäisiä kasvilajeja sekä viljelykasvien villejä kantamuotoja (tupakkaa, maniokkia ja maapähkinää).
Kansallispuiston tiheiden, piikkisten metsien suojissa elää Paraguayn harvinaisimpia eläinlajeja kuten jaguaareja, puumia ja oselotteja. Puistossa elävät myös chaconpekari, amerikantapiiri ja harjasusi. Lintuihin kuuluvat jabiru, papukaijat ja muut trooppiset lintulajit.
Aiheesta muualla

Parque Defensores del Chaco (Arkistoitu – Internet Archive) Salve Moslos
Mourunkijärvi

| Mourunkijärvi |
| --- | --- |
 Mourunkijärvi kaakon suuntaan.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kempele, Juurussuo
Koordinaatit:  64°52′30″N, 25°39′36″E
Järvinumero:  59.111.1.004 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  35,5 m
Rantaviiva:  1,8 km
Pinta-ala:  0,114 km²
 fiMourunkijärvi 
Mourunki eli Mourunkijärvi (Maanmittauslaitoksen kartoissa järvi merkitty myös nimellä Mourunginjärvi) on Kempeleen kunnassa Juurussuon kylässä sijaitseva kunnan ainoa järvi. Järvi sijaitsee noin 20 kilometrin päässä kunnan keskustasta.
Mourunki on puhdasvetinen suo- ja metsäalueiden ympäröimä matala järvi. Sen pohjoisrannalla sijaitsee Kempeleen kunnan ylläpitämä uimaranta. Mourunkijärven rantakaava on hyväksytty kunnanhallituksessa elokuussa 1988, jonka Oulun lääninhallitus hyväksyi kesäkuussa 1989.
Mourunkijärvelle on tieyhteydet Linnakankaalta Tahkoseläntietä Juurussuontien risteykseen, ja siitä noin kolme kilometriä Mourungintietä. Toinen tieyhteys on Tyrnävän kunnan puolelta Murrosta, josta muutama kilometri Pikkaralan suuntaan Pikkaralantietä, ja siitä vasemmalle muutama kilometri kapeaa metsätietä. Kolmas tieyhteys on Kempeleen Metsärinteen asuinalueelta lähtevä metsätie, josta on matkaa järvelle noin viitisen kilometriä, jota tosin ei suositella ajoreittinä autolla sen huonokuntoisuuden vuoksi.
Kuvia Mourunkijärveltä

Hiekkaranta-aluetta
Rantalentopallokenttä
Järven luoteisnurkkaus
Näkymä Pitkäniemestä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mourunkijärvi Wikimedia Commonsissa
Kempele
| --- | --- |
Kempeleen alueista ja kylistä kertovat artikkelit: Alakylä (kylä) · Asemanseutu (keskustaajaman keskuspaikka, asuinalue) · Hakamaa (teollisuusalue) · Juurussuo (kylä) · Ketolanperä (kylä) · Kirkonseutu (keskustaajaman osa) · Rajakorpi (kylä) · Vihiluoto (kylä, asuinalue, yritysalue) · Väärälänperä (kylä, asuinalue) · Ylikylä (keskustaajaman osa)  · Zatelliitti (yritysalue)
Kempeleen asuinalueista kertovat artikkelit: Kempeleen keskustan asuinalueet (keskustaajaman länsipuolen asuinalueet) · Ylikylä (keskustaajaman itäpuolen asuinalueet)
Muuta Kempeleeseen liittyvää: Honkasen lasten- ja nuortentalo · Kempelehalli · Kirjasto · Kotiseutumuseo · Köykkyrin virkistysalue · Meijeri · Mourunkijärvi · Pappila (uusi) · Pappila (vanha) · Pyhän Kolminaisuuden kirkko · Rautatieasema · Tiilitehdas · Vanha kirkko · Vesitorni · Zeppelin · Zimmari
Samsung Galaxy A52

| Samsung Galaxy A52 |
| --- | --- |

Valmistaja:  Samsung
Edeltäjä:  Samsung Galaxy A51
Muut versiot:  Samsung Galaxy A52 5G
Käyttöverkot:  2G, 3G ja 4G
Mitat:  159,9 × 75,1 × 8,4 mm
Paino:  189 g
Näyttö:  Super AMOLED 6,5", 90 Hz
Näytön kuvatarkkuus:  1 080 × 2 400 px
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 720G -kahdeksanydin­prosessori
Grafiikkapiiri:  Adreno 618
Muisti:  128 tai 256 Gt
Keskusmuisti:  4, 6 tai 8 Gt
Takakamera:  64 Mpx + 12 Mpx (ultralaajakulma) + 5 Mpx (makro) + 5 Mpx (syvyys)
Etukamera:  32 Mpx
Käyttöjärjestelmä:  Android 11
Akku:  4 500 mAh
Liitännät:  USB-C, kuulokeliitäntä
Muistikorttipaikka:  tukee enintään 1 Tt:n microSD-kortteja
Muuta:  sormenjälkitunnistin, IP67
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samsung Galaxy A52 on Samsungin 17. maaliskuuta 2021 julkistama älypuhelin. Siitä julkistettiin myös 5G-verkkoja tukeva Samsung Galaxy A52 5G.
Puhelimessa on kahdeksanydinprosessori ja 6,5 tuuman näyttö, jonka kuvataajuus on 90 hertsiä. Tallennustilaa on valittavana 128 tai 256 gigatavua ja keskusmuistia neljä, kuusi tai kahdeksan gigatavua. Suomessa myyntiin tuli vain malli, jossa on 128 gigatavua tallennustilaa ja kuusi gigatavua keskusmuistia. Puhelimessa on neljä takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 64 megapikseliä, ultralaajakulmakameran 12 megapikseliä, makrokameran viisi megapikseliä ja syvyyskameran viisi megapikseliä. Akun kapasiteetti on 4 500 milliampeerituntia ja se tukee 25 watin pikalatausta. Puhelin on pölyn- ja vedenkestävä ja sen IP-luokitus on 67. Käyttöjärjestelmänä on Android 11 ja käyttöliittymänä One UI 3.1.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Samsung Galaxy A52 Samsungin sivuilla
| n k Samsung Galaxy -sarjan laitteet |
| --- | --- | --- |
| A-sarja | A3 ·  A3 (2016) ·  A3 (2017) ·  A5 ·  A5 (2016) ·  A5 (2017) ·  A7 ·  A7 (2016) ·  A7 (2017) ·  A8 ·  A8 (2016) ·  A9 ·  A01 ·  A10 ·  A10e ·  A10s ·  A11 ·  A12 ·  A13 ·  A14 ·  A15 ·  A20 ·  A20e ·  A21 ·  A22 ·  A23 ·  A24 ·  A25 ·  A30 ·  A30s ·  A31 ·  A32 ·  A32 5G ·  A33 ·  A34 ·  A35 ·  A40 ·  A41 ·  A42 5G ·  A50 ·  A50s ·  A51 ·  A51 5G ·  A52 ·  A52 5G ·  A52s 5G ·  A53 ·  A54 ·  A55 ·  A60 ·  A70 ·  A71 ·  A71 5G ·  A72 ·  A73 ·  A80 ·  A90 5G |  |
| S-sarja | S ·  S Duos ·  S Duos 2 ·  S Duos 3 ·  S Advance ·  S Plus ·  S II ·  S III ·  S III Mini ·  S4 ·  S4 Mini ·  S4 Active ·  S4 Zoom ·  S5 ·  S5 Mini ·  S6 ·  S6 Edge ·  S6 Edge+ ·  S6 Active ·  S7 ·  S7 Edge ·  S8 ·  S8+ ·  S9 ·  S9+ ·  S10 ·  S10+ ·  S10e ·  S20 ·  S20+ ·  S20 Ultra ·  S20 FE ·  S21 ·  S21+ ·  S21 Ultra ·  S21 FE ·  S22 ·  S22+ ·  S22 Ultra ·  S23 ·  S23+ ·  S23 Ultra ·  S24 ·  S24+ ·  S24 Ultra |  |
| Note-sarja | Note ·  Note II ·  Note 3 ·  Note 3 Neo ·  Note 4 ·  Note Edge ·  Note 5 ·  Note 7 ·  Note 8 ·  Note 9 ·  Note 10 ·  Note 20 |  |
| Tab-sarja | Tab 7.0 ·  Tab 7.0 Plus ·  Tab 7.7 ·  Tab 8.9 ·  Tab 10.1 ·  Tab 2 7.0 ·  Tab 2 10.1 ·  Tab 3 7.0 ·  Tab 3 8.0 ·  Tab 10.1 ·  3 Lite 7.0 ·  Tab 4 7.0 ·  Tab 4 8.0 ·  Tab 4 10.1 ·  Tab Pro 8.4 ·  Tab Pro 10.1 ·  Tab Pro 12.2 ·  Tab S 8.4 ·  Tab S 10.5 ·  Tab A 8.0 ·  Tab A 9.7 ·  Tab E 9.6 ·  Tab E 7.0 ·  S2 8.0 ·  Tab S2 9.7 ·  TabPro S ·  Tab A 10.1 ·  Tab A 7.0 |  |
| Muut | Ace ·  Ace Plus ·  Ace 2 ·  Ace 3 ·  Ace 4 ·  Alpha ·  Beam ·  Core ·  Core Plus ·  Core 2 ·  Express ·  Fame ·  Fit ·  Fold ·  Gio ·  Grand ·  Grand Prime ·  Grand 2 ·  J ·  J1 ·  J1 (2016) ·  J2 ·  J2 (2016) ·  J2 (2017) · J3 (2016) ·  J3 (2017) ·  J3 (2018) ·  J5 ·  J5 (2016) ·  J5 (2017) ·  J6 ·  J7 ·  J7 (2016) ·  J7 (2017) ·  J7 (2018) ·  Mini ·  Mega ·  Pocket ·  Pocket 2 ·  Pocket Neo ·  Pocket Plus ·  Round ·  Trend ·  Trend Plus ·  Win ·  Xcover ·  Xcover 2 ·  Xcover 3 ·  Xcover 4 ·  Y ·  Young ·  Young 2 ·  Z Flip ·  Z Flip 3 ·  Z Flip 4 ·  Z Flip 5 ·  Z Flip 6 ·  Z Fold 2 ·  Z Fold 3 ·  Z Fold 4 ·  Z Fold 5 ·  Z Fold 6 |  |
Luettelo Samsung Galaxy -tuoteperheen tuotteista
Wiradhurin kieli

| Wiradhurin kieli |
| --- | --- |
 Wiradhurilaisten kielten puhuma-alue
Tiedot
Alue:   Uusi Etelä-Wales, Australia
Puhujia:  1479 (2021)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Pama-nyungalaiset kielet
Kieliryhmä:  Wiradhurilaiset kielet
ISO 639-3:  wrh
 Ohje 
Wiradhuri on pama-nyungalainen kieli Wiradhuric-alaryhmässä. Se on Australian Wiradhurin kansan perinteinen kieli. Edistyksellinen elpyminen on käynnissä, ja kieltä opetetaan kouluissa. Wiraiari ja Jeithi saattavat olla murteita. Kielen puhujamäärä on ollut nousussa ja vuoden 2021 väestölaskennan mukaan puhujia oli 1479.
Kielellä ei ole kirjallista muotoa.
Väärälänperä

Ouluntulli-kyltti Ouluntullin eritasoliittymässä.
Väärälänperä on Kempeleen kunnassa lähellä Oulun kaupungin rajaa sijaitseva kylä ja asuinalue. Alue sijaitsee viisi kilometriä kunnan keskustasta pohjoiseen. Väärälänperällä on perinteistä maanviljelysmaisemaa sekä uudenlaista taajama-asutusta. Alkujaan maatalouslähtöisenä kylänä tunnettu Väärälänperä on kehittymässä tulevaisuudessa suuremmaksi asuinalueeksi. Vuonna 1985 Väärälänperälle perustettiin kylätoimikunta.
Väärälänperällä sijaitsee Ouluntullin palvelualue, jossa on Nesteen huoltoasema. Huoltoaseman takana on Kempeleen kunnan ylläpitämä uimaranta Kalliomonttu. Alueen yksi tärkeimmistä liikenneväylistä on paikallistie Kokkokankaantie.
Ouluntulli

Ouluntullin palvelualue sijaitsee valtatien 4 Limingan Haaransillan ja Iin Räinänperän välisen moottoritieosuuden varrella noin kolme kilometriä Kauppakeskus Zeppelinin liittymästä pohjoiseen. Kempeleen keskustaajamasta on matkaa noin viisi kilometriä. Palvelualue avattiin syksyllä 1990.
Palvelualueella sijaitsee Nesteen huoltoasema, jonka yhteydessä on Kotipizza. Aiemmin huoltoasema kuului Kesoil-ketjuun.
Uimaranta

Huoltoaseman takana on uimaranta Kalliomonttu, joka on alkujaan ollut vanha kalliolouhosalue. Kalliomonttu on luokiteltu Euroopan unionin asettamien kriteerien täyttäväksi EU-rannaksi, jolla arvioidaan käyvän kesäkauden aikana lämpimänä kesäpäivänä vähintään sata uimaria päivässä sekä sieltä löytyy muut tarpeelliset vaatimukset. Vesi on pohjasta tihkuvaa kirkasta pohjavettä, joka pitää veden viileänä. Uimarannalla on pukusuojat, ja kolme hyppytasoa.  Veden syvyys on parhaimmillaan yli kahdeksan metriä. Talvella uimarannalla voi harrastaa avantouintia. Uimarannalle on kulkuyhteys huoltamoalueelta että Kokkokankaantieltä.
Aiheesta muualla

Uimavesiprofiili - Kalliomonttu, Kempele (PDF) Kempeleen kunta. 2018.
Väärälänperällä sijaitsee kempeleläisten suosima uimaranta Kalliomonttu, joka on alkujaan ollut vanha kalliolouhosalue.
Kgalagadi

| Kgalagadi |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:   Botswana
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tsabong (11 651 as., 2022)
Pinta-ala:  105 200 km²
Väkiluku (2022)  ():  58 857
HDI (2022):  0,675
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  BW-KG
Kgalagadi on hallinnollinen alue Botswanan lounaisosassa. Sen pinta-ala on 105 200 neliökilometriä. Alueen väkiluku oli 58 857 (VL2022), runsas vuosikymmen aiemmin 50 492 (VL2011). Alueen hallintokeskus on Tsabong (11 651 as., 2022).
Köppenin ilmastoluokituksessa Kgalagadin alue kuuluu osin kuumaan aavikkoilmastoon (BWh, esimerkiksi Tsabongin kylä) ja osin kuumaan aroilmastoon (BSh, esimerkiksi Kangin kylä). Suuri osa Kgalagadista on Kalaharin autiomaata. Alueen länsiosassa on laaja Kgalagadin kansallispuisto, joka on osa Etelä-Afrikan kanssa jaettua Kgalagadi Transfrontier Park -suojelualuetta (37 991 km).
Näkymä Tsabongin kylään (2006).
Ihmisiä ja heidän karjaansa Kangin kylässä (2021).
Kameleita Tsabongissa vuonna 1995. Kgalagadissa käytetään kameleita kulkuneuvoina, jopa poliisi kulkee niillä autiomaassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kgalagadi Wikimedia Commonsissa
Botswanan alueet
Central
Chobe
Ghanzi
Kgalagadi
Kgatleng
Kweneng
North-East
North-West
South-East
Southern
Yllätys!

Henri Rousseau: Yllätys! (1891).
Yllätys! (ransk. Surpris!) eli Tiikeri viidakossa rajuilmalla on ranskalaisen naivistisen taidemaalarin Henri Rousseaun maalaus vuodelta 1891. Se oli ensimmäinen lukuisista viidakkoaiheisista maalauksista, joista Rousseau pääasiassa muistetaan.
Maalaus esittää tiikeriä väijymässä saalistaan viidakon aluskasvillisuuden seassa keskellä rajuilmaa. Nimi Yllätys! viittaa luultavasti yllätettävään saaliseläimeen, joka ei kuitenkaan näy kuvassa. Toisen tulkinnan mukaan nimi viittaisi salaman leimahduksen valaisemaan tiikeriin. Rousseau itse selitti myöhemmin, että maalauksen tiikeri on saalistamassa tutkimusmatkailijoita. Rousseau maalasi paljon eksoottisia viidakkonäkymiä, joissa esiintyi usein suuria kissapetoja. Hän väitti innoituksen aihepiiriin syntyneen hänen palvellessaan nuorena muutaman vuoden Ranskan armeijan sotaretkellä Meksikossa, mutta todellisuudessa hän poimi aiheensa lähinnä Pariisin eläintarhasta ja kasvitieteellisestä puutarhasta, joissa hän vieraili usein. Tämän maalauksen tiikerin kuvan hän ilmeisesti jäljensi pantografin avulla erään lastenkirjan kuvasta. Se voi olla lainattu myös Eugènen Delacroix’n tiikeriä esittäneestä pastellimaalauksesta.
Teos on värikäs ja maalattu pikkutarkalla tekniikalla. Värien kontrastit ovat voimakkaat. Sade on kuvattu ohennetulla harmaalla maalilla ja pitkillä sekä kapeilla siveltimenvedoilla.
Maalaus oli ensi kerran esillä Pariisin riippumattomien taiteilijoiden salongissa eli Salon des Indépendantsissa vuonna 1891, jossa se herätti sekä pilkkaa että ihastusta. Taidemaalari Félix Vallotton ihaili sitä ja kutsui sitä nimellä ”maalaustaiteen alfa ja omega”.
Öljymaalauksen leveys on 161,9 senttimetriä ja korkeus 129,8 senttimetriä. Sen on omistanut vuodesta 1972 Lontoon National Gallery, joka osti sen liikemies Walter H. Annenbergin lahjoitusvaroilla.
Missouri (elokuva)

| Missouri> The Missouri Breaks |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Arthur Penn
Käsikirjoittaja:  Thomas McGuane Robert Towne
Tuottaja:  Elliott Kastner
Säveltäjä:  John Williams
Kuvaaja:  Michael C. Butler
Leikkaaja:  Gerald B. Greenberg
Pääosat:   Marlon Brando  Jack Nicholson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  United Artists
Levittäjä:  United Artists
Ensi-ilta:  1976
Kesto:  126 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Missouri (The Missouri Breaks) on Arthur Pennin lännenelokuva vuodelta 1976, jolloin lännenelokuvan katsottiin kuuluvan menneeseen aikaan.
Marlon Brando oikutteli ja siten hidasti elokuvan tekoa vaatimalla erikoiskohtelua ja muokkaamalla rooliaan ja vuorosanoja. Hevosvarkaiden johtajaa ja toista pääosaa esittävän Jack Nicholsonin sanotaan tympääntyneen Brandon käytökseen. Brando ja Nicholson olivat kuitenkin keskenään ystäviä. Nicholson ihaili Brandoa, ja vuonna 2004 hän ylisti tämän roolisuoritusta Rolling Stone -lehdelle.
Kuvauksissa yksi hevonen kuoli, ja näin eläinten kohtelua elokuvatuotannoissa seuraava järjestö ei hyväksynyt elokuvaa.
Missouri sai Suomen elokuvateattereissa 125 522 katsojaa ja ylsi vuoden 1976 ensi-iltaelokuvista kymmenenneksi katsotuimmaksi.
Näyttelijät

| Näyttelijä |   | Rooli |
| --- | --- | --- |
|  Marlon Brando  | … |  Lee Clayton   |
|  Jack Nicholson  | … |  Tom Logan    |
|  Kathleen Lloyd  | … |  Jane Braxton   |
|  Harry Dean Stanton  | … |  Calvin   |
|  Randy Quaid  | … |  Little Tod   |
|  Frederic Forrest  | … |  Cary   |
|  John McLiam  | … |  David Braxton   |
|  John P. Ryan  | … |  Si   |
|  Sam Gilman  | … |  Hank Rate   |
|  Steve Franken  | … |  The Lonesome Kid   |
|  Richard Bradford  | … |  Pete Marker   |
|  Hunter von Leer  | … |  Sandy   |
Arviot

Arto Pajukallion näkemyksen mukaan elokuvassa yhdistyy eurooppalainen hienostelu ja amerikkalainen barbaria Brandon näyttelemäksi sadistiseksi eksentrikoksi.
Kirjallisuutta

Moilanen, Harri: ”Koston maailma”, essee elokuvasta, Filmihullu 8/1976.
Monsieur Bertinin muotokuva

| Monsieur Bertinin muotokuva |
| --- | --- |

Nimi:  Monsieur Bertinin muotokuva
Tekijä:  Jean Auguste Dominique Ingres
Valmistumisvuosi:  1832
Taiteenlaji:  Muotokuva
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  116  cm
Leveys:  95  cm
Kokoelma:  Louvren maalaustaiteen osasto
Monsieur Bertinin muotokuva on Jean Auguste Dominique Ingresin vuonna 1832 tekemä öljyvärityö kankaalle. Se kuvaa Louis-François Bertiniä, ranskalaista kirjailijaa, taiteen keräilijää ja rojalismia kannattavan Journal des debatsin johtajaa. Ingres sai muotokuvan valmiiksi ensimmäisen menestyskautensa aikana; saavutettuaan tunnustusta historiallisten aiheiden maalaajana hän hyväksyi muotokuvatilauksia vastahakoisesti pitäen niitä huomionviejänä tärkeämmistä teoksista. Bertin oli Ranskan ylemmän keskiluokan poliittisesti aktiivinen jäsen ja ystävä
Ingresin muotokuva Bertinistä oli arvostelu- ja yleisömenestys, mutta muotokuvattava oli yksityinen henkilö. Nykyään taidekriitikot pitävät sitä Ingresin hienoimpana miesmuotokuvana
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Portrait of Monsieur Bertin