stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Crazy Days
Kappalelista

Kaikki sovitukset Hurriganes
| A-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Päälaulu | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | Crazy Days | Richard Stanley | Hurriganes | Remu Aaltonen | 2.59 |  |  |  |  |
| 2. | Mary Jane | Richard Stanley | Hurriganes | Remu Aaltonen | 3.11 |  |  |  |  |
| 3. | My Only One | Raul Wikström | Raul Wikström | Cisse Häkkinen | 2.50 |  |  |  |  |
| 4. | Jailbait Stalemate | Richard Stanley | Hurriganes | Remu Aaltonen | 3.22 |  |  |  |  |
| 5. | I Can’t Get the Feeling | Richard Stanley | Hurriganes | Remu Aaltonen | 5.00 |  |  |  |  |
| B-puoli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Päälaulu | Kesto |  |  |  |  |
| 6. | Chinatown | Richard Stanley | Hurriganes | Remu Aaltonen | 3.16 |  |  |  |  |
| 7. | Reptile Woman | Richard Stanley | Hurriganes | Remu Aaltonen | 3.12 |  |  |  |  |
| 8. | Bad to Me | Lennon, McCartney | Lennon, McCartney | Cisse Häkkinen | 2.24 |  |  |  |  |
| 9. | Bye Bye Birdie | Richard Stanley | Hurriganes | Remu Aaltonen | 2.55 |  |  |  |  |
| 10. | 11th St. Boogie | Richard Stanley | Hurriganes | Remu Aaltonen | 3.14 |  |  |  |  |
| 11. | Talkin ’bout You | Chuck Berry | Chuck Berry | Remu Aaltonen | 3.20 |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 36.20 |  |  |  |  |
Kokoonpano

Muusikot
Remu Aaltonen – rummut, laulu
Cisse Häkkinen – basso, laulu
Ile Kallio – kitarat
Muut tiedot
Kaikki sovitukset – Hurriganes
Äänitetty – Marcus Music -studiot, Tukholma
Tuottanut – Richard Stanley
Kansi ja kuvat – Risto Vuorimies
Erityiskiitokset – Stella Maris ja Lexa
Painokset

| Formaatti | Valtio | Levy-yhtiö ja tunnus | Julkaistu | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LP |  | Love LRLP 141 | 1975 |  |
| LP |  | Sonet SLP 3018 | 1975 |  |
| MC |  | Love LRC 141 | 1975 |  |
| MC |  | Sonet SKA-3018 | 1975 |  |
| LP |  | Love LRLP 141 (1. uusintapainos) | 19?? |  |
| LP |  | Love LRLP 141 (2. uusintapainos) | 19?? |  |
| LP |  | Love LRLP 141 (3. uusintapainos) | 19?? |  |
| LP |  | Love LRLP 141 (4. uusintapainos) | 19?? |  |
| LP |  | Love LRLP 141 (4. uusintapainos) | 19?? |  |
| LP |  | Sonet SLP 3018 (1. uusintapainos) | 19?? |  |
| LP |  | Sonet SLP 3018 (2. uusintapainos) | 19?? |  |
| CD |  | Love LRCD 141 | 1989 |  |
| CD |  | Love LRCD 141 | 2001 |  |
| LP |  | Love LRLP 141 (5. uusintapainos) | 2011 |  |
| LP |  | Lipposen levy ja kasetti LIPPOLEVY214 | 2021 |  |
Aiheesta muualla

Tietoa Crazy Daysin vinyylipainoksista
Tietoa Crazy Daysin kasettipainoksista
Hurriganes
| --- | --- |
Studioalbumit:   Rock and Roll All Night Long  Roadrunner  Crazy Days  Hot Wheels  Tsugu Way  Hanger  Jailbird  10/80  Fortissimo  Rockin’  Seven Days, Seven Nights  Hurrygames  30th Anniversary  Electric Play 
Livealbumit:   Live at Metropol  Live in Stockholm 1977  Live in Hamina 
Kokoelmat:   Sixteen Golden Greats  Hurrigane By The Hurriganes  20 Golden Greats  1978–1984  Rockin’ Tonight – 18 All Time Hits  The Legacy  20 suosikkia – Get On  Double Trouble  25 Golden Greats  20 suosikkia – Muskogee  20 suosikkia – Let's Go Rocking Tonight  Scandia Years 1977–1984  Rock Rock Tonight  30 Golden Greats 
VHS/DVD:   Oowee – Oohla  Rock’n’Roll All Night Long 1973–1988 
Filmografia:   Kuumat kundit  Ganes 
Hurriganesin basisti-laulaja Cisse Häkkinen.
Crazy Days -vinyylilevyn etiketti.
Creta (provinssi)

| Creta Provincia Creta> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta Itä-Rooma
Prefektuuri:  Italia, Illyricum et Africa Illyricum
Diokeesi:  Moesia (n. 293–395) Macedonia (n. 395–)
Nykyinen valtio/alue:  Kreikka (Kreeta)
Perustettu:  ajoittain vuosien 67–27 eaa. välillä, uudestaan n. 293–305
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Gortyn
Creta (lat. Provincia Creta) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti nimensä mukaisesti Kreetan (lat. Creta) saaren Kreikassa. Se oli mahdollisesti olemassa jo ensimmäisellä vuosisadalla eaa. ja varmuudella myöhäisroomalaisella kaudella sen jälkeen, kun se erotettiin Creta et Cyrenen provinssista.
Maantiede

Cretan provinssi käsitti koko Kreetan (lat. Creta) saaren, joka sijaitsee Egeanmeren (lat. Aegaeum mare) etelälaidalla. Provinssin hallinnollinen keskus oli Gortyn. Knossos oli roomalainen colonia. Hierokleen Synekdemoksen mukaan Kreetalla oli vielä 500-luvulla 22 kaupunkia. 300-luvulle ajoittuvassa Tabula Peutingerianassa esiintyy 18 kreetalaista kaupunkivaltiolta, joista suuremmiksi on merkitty Gortyn (Gortys), Hierapytna (Hiera), Kydonia (Cydenea) ja Kisamos (Cisamos). Näistä Gortyn esiintyy pääteiden risteyskohtana ja selvästi saaren paitsi poliittisena myös talouskeskuksena myöhäisantiikin aikana. Saaren antiikin aikaista asutustilannetta valottaa myös muun muassa Stadiasmus Maris Magni.
Maantiede > Kaupunkeja

Cretan provinssin eli Kreetan saaren roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Aksos (Axus)
Aptera
Araden
Arkades eli Arkadia (Arcadia)
Biannos (Bienna)
Biennos (Biennus)
Inatos (Inatus) eli Einatos (Einatus)
Eleutherna
Elyros (Elyrus)
Foiniks (Phoenix)
Gortyn
Herakleion (Heracleium)
Hierapytna
Hydramia
Istron
Kantanos (Cantanus)
Khersonasos (Chersonesus)
Kisamos (Cisamus)
Knossos (Cnossus, Colonia Julia Nobilis Cnossus)
Kydonia (Cydonia)
Lappa eli Lampe
Lasaia (Lasaea)
Lato pros Kamara (Camara)
Leben
Lissos (Lissus)
Matala
Olus
Sulia
Sybrita (Subrita)
Syia (Suia)
Tarrha
Timothy Daggett

Timothy Daggett vuonna 1984.
Timothy Patrick Daggett (s. 22. toukokuuta 1962 Springfield, Massachusetts) on entinen yhdysvaltalainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.
Daggett voitti Los Angelesin 1984 olympialaisissa kultaa telinevoimistelun joukkuekilpailussa. Hän oli yhdysvaltalaisista neljänneksi paras, joten hän ei päässyt mukaan henkilökohtaisen moniottelun finaaliin. Hevosella hän saavutti pronssia 19,825 pisteellä ja rekillä hän sijoittui neljänneksi 19,850 pisteellä.
MM-kilpailuissa Daggett ei urallaan yltänyt mitaleille.
Kaj Czarnecki

Kaj Karl Boris Czarnecki (10. syyskuuta 1936 Helsinki – 13. tammikuuta 2018 Yhdysvallat) oli suomalainen miekkailija.
Czarnecki edusti Suomea Rooman 1960 olympialaisten kalpamiekkailussa, jossa hän karsiutui sekä henkilökohtaisen kilpailun että joukkuekilpailun alkuerissä. MM-kilpailuissa hän edusti Suomea vuonna 1963, ja Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän sai floretilla hopeaa 1960 ja kalvalla pronssia 1961.
Kotimaassaan Czarnecki edusti Attackia, jonka perustajajäsen hän oli, Helsingin Nykyaikaisia 5-ottelijoita sekä Miekka-Miehiä. Hän voitti henkilökohtaisen Suomen mestaruuden floretilla kahdeksan kertaa, säilällä neljä kertaa ja kalvalla kolmasti.
Aktiiviuransa jälkeen Czarnecki asui Yhdysvalloissa, jossa hän valmensi maan nykyaikaisen viisiottelun olympiajoukkuetta 1972.
Saavutuksia

PM-hopeaa floretilla 1960
PM-pronssia kalvalla 1961
SM-kultaa floretilla 1957–1959, 1961, 1963, 1964, 1967, 1968
SM-kultaa säilällä 1958, 1962–1964
SM-kultaa kalvalla 1958, 1961, 1963
HMAS Culgoa

| HMAS Culgoa |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Williamstownin laivastontelakka, Melbourne
Kölinlasku:  15. heinäkuuta 1943
Laskettu vesille:  22. syyskuuta 1945
Palveluskäyttöön:  1. huhtikuuta 1947
Poistui palveluskäytöstä:  15. huhtikuuta 1954
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 340 t (standardi) 1 923 t (kuormattu)
Pituus:  91,85 m (kokonaispituus)
Leveys:  11,18 m
Syväys:  3,66 m
Koneteho:  5 500 ihp (4,1 MW)
Nopeus:  20 solmua
Miehistöä:  140
Aseistus
Aseistus:  4 × QF 4"/L40 Mk XIX -tykkiä yksiputkisina CP Mk XXIII -asennuksina 3 × Bofors 40 mm ilmatorjuntatykki 4 × Oerlikon 20 mm -ilmatorjuntatykkiä 1 × Hedgehog-sukellusveneentorjuntaheitin 150 syvyyspommia
HMS Culgoa (viirinumero K408) oli Australian kuninkaallisen laivaston vuonna 1947 palvelukseenotettu River-luokan fregatti.
Valmistus

Alus tilattiin 2. kesäkuuta 1942 Williamstownin laivastontelakalta Melbournesta ja sen köli laskettiin 15. heinäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1945 kumminaan 2. laivastoesikunnan 2. jäsenen Showersin puoliso. Valmistuttuaan alus siirrettiin heti reserviin ja se otettiin palvelukseen 1. huhtikuuta 1947 Melbournessa ensimmäisenä päällikkönään komentajakapteeni Herbert L. Gunn.
Häpykieli

Naisen ulkoisten sukupuolielinten yläosa. Ylimpänä häpykielen esinahka eli huppu, joka peittää häpykielen pään eli terskan. Häpykielen ulkonäön yksilöllinen vaihtelu on suurta.
Häpykieli eli klitoris on naisen ulkoisten sukupuolielinten hyvin tuntoherkkä osa. Häpykielestä on näkyvissä vain sen pieni pää, jonka peittona on huppumainen esinahka.
Häpykieli on hyvin herkkä kosketukselle, ja sen kosketus saa aikaan seksuaalista nautintoa. Naisen kiihottuessa seksuaalisesti häpykieli täyttyy verellä, jolloin se kasvaa ja hieman jäykistyy. Nukkuessa on normaalia, että häpykieli voi jäykistyä samalla tavalla kuin miehen siitin.
Osalle naisista häpykieli on erityisen erogeeninen eli nautinnollinen alue.
Anatomia

Häpykieltä hermottavat häpyhermo, lantiohermo ja alavatsahermo. Häpykielessä on noin 8 000 hermopäätettä, joista suurin osa terskassa. Tämä tekee häpykielestä ihmiskehon tuntoherkimmän alueen.
Häpykieli on kokonaispituudeltaan 13 senttimetriä, josta 90 prosenttia on näkymättömissä. Häpykielen ainoa näkyvä osa on sen pää eli terska, joka sijaitsee pienten häpyhuulten yläosan risteyskohdassa. Terska on kärjestä kehään eli koronaan mitattuna keskimäärin 5,1 millimetriä pitkä, ja leveimmältä kohdaltaan se on 3,4 millimetriä. Terskan koko vaihtelee kuitenkin huomattavasti naisten välillä. Yleensä häpykieli on sormin tunnusteltavissa.
Terskaa eli häpykielen päätä peittää ohuesta kudoslevystä muodostunut esinahka eli huppu, joka kasvaa häpykielen selkäpuolta alaspäin. Esinahka suojelee häpykielen herkkää päätä. Se on hupun muotoinen sikiökehityksen aikana tapahtuneen vetäytymisen johdosta. Esinahan alapintaa kutsutaan frenulumiksi eli häpykielen siteeksi. Häpykielen esinahka ei ole kovinkaan joustava, ja sitä on vaikea vetää taakse.
Terskasta alkaa häpykielen runko. Se koostuu kahdesta pitkittäissuuntaisesta paisuvaiskudoksesta, jonka kudosjärjestys vastaa peniksen paisuvaiskudosta. Häpykielen paisuvaiskudoksessa ei kuitenkaan sidekudoskerroksen ja paisuvaiskudoksen välissä ole kerrosta. Naisen ikääntyessä paisuvaiskudoksen sidekudoksen määrä lisääntyy ja sileän lihaksen määrä vähenee. Häpykielen rungon paisuvaiset ovat kahdesta neljään senttimetriä pitkät. Rungon leveys on yhdestä kahteen senttimetriä. Rungon kiinnittää häpyliitokseen viuhkamainen tukiside. Paisuvaiskudokset muuttuvat ihon sisällä kahdeksi haaraksi, jotka kiinnittyvät häpyluun ja istuinluun haaraan. Ne ovat pituudeltaan 5–9 senttimetriä.
Merkitys

Häpykieli on naisen elimistön tuntoherkin paikka. Häpykielen hyväileminen tuottaa voimakasta mielihyvää ja lisää seksuaalista kiihottumista, mikä taas aiheuttaa vaginan eli emättimen kostumisen. Nämä edesauttavat yhdynnän onnistumista sekä lisäävät yhdyntähalukkuutta.
Riittävän voimakas kiihottuminen huipentuu orgasmiin.
Ennen ajateltiin, että häpykielellä ei olisi mitään merkitystä lisääntymisen onnistumisessa. Tämä on kuitenkin nykyään yleisesti kumottu. Häpykielen hyväilyn aiheuttamat reaktiot kehossa antavat ihmisen lisääntymiselle erinomaiset olosuhteet.
Häpykielen poistaminen

Joissakin kulttuureissa on edelleen tapana poistaa ympärileikkauksessa nuoren tytön häpykieli. Silloin puhutaan sukuelinten silpomisesta, mikä loukkaa uhrien ihmisoikeuksia. Suomessa tyttöjen ja naisten sukuelinten silpominen eli ympärileikkaus on rikos.
Sukuelinten silpomista esiintyy yleisimmin Somaliassa, Guineassa ja Djiboutissa, joista suurin osa tytöistä silvotaan. Sukuelinten silpomisesta ei ole minkäänlaisia myönteisiä terveysvaikutuksia. Sen sijaan silpomisesta seuraa tytölle ja naiselle paljon haittaa, kuten verenvuotoa, tulehduksia, virtsaamis- ja yhdyntäkipuja tai vaikeita synnytyksiä. Ympärileikkauksen uhri voi hakeutua korjausleikkaukseen, joka mahdollistaa seksuaalisen nautinnon.
Klitorismi

Klitorismiksi kutsutaan tilaa, jossa häpykieli on jatkuvassa ja kivuliaassa kiihotustilassa. Tila vastaa miesten priapismia.
Aiheesta muualla

Tohtori.fi: Häpykieli (Arkistoitu – Internet Archive)
Erektiossa oleva häpykieli vaaleanpunaisella piirretyn virtsarakon  edessä. Häpykielen juuret piirretty violetilla kuten myös virtsaputken suu. Alimpana punaisella piirretty emätin, takimmaisena kohtu. Häpykielen osat: 1) pää eli terska, 2) varsi, 3) siivekkeet, 4) juuret.
Häpykielen osat punaisella ja oranssilla varjostuksella häpyhuulten takana.
HMS Cygnet (1898)

| HMS Cygnet |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John I. Thornycroft and Company, Chiswick
Kölinlasku:  25. syyskuuta 1896
Laskettu vesille:  3. syyskuuta 1898
Palveluskäyttöön:  helmikuu 1900
Poistui palveluskäytöstä:  myyty romutettavaksi 1920
Tekniset tiedot
Uppouma:  335 t (standardi) 375 t (kuormattu)
Pituus:  65,68 m (kokonaispituus)
Leveys:  5,94 m
Syväys:  2,26 m
Koneteho:  5 700 ihp
Nopeus:  30 solmua (suunniteltu)
Miehistöä:  63
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 3 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
HMS Cygnet oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1900 valmistunut Coquette-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin 21. huhtikuuta 1896 John I. Thornycroft and Companyltä Chiswickistä osana vuosien 1896-1897 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 25. syyskuuta 1896 telakkanumerolla 320. Alus laskettiin vesille 3. syyskuuta 1898 ja se valmistui helmikuussa 1900.
Palvelus

HMS Cygnet myytiin 29. huhtikuuta 1920 romutettavaksi Wardille Rainhamiin.
Härmän rautatieasema

Härmän rautatieasema (lyh. Hm) on Suomen rataverkon liikennepaikka Kauhavan Alahärmässä Etelä-Pohjanmaalla. Liikennepaikka sijaitsee rataosalla Seinäjoki–Oulu, noin 55 kilometrin päässä Seinäjoen ja noin 79 kilometrin päässä Kokkolan asemalta.
Historia

Liikennepaikka avattiin pysäkkinä vuonna 1886, mutta se korotettiin asemaksi jo kaksi vuotta myöhemmin. Asemarakennus on rakennettu Oulun radan tyyppipiirustusten mukaan, ja sitä laajennettiin Bruno Granholmin suunnittelemalla poikkipäädyllä 1905. Asemalla on ollut myös hirsinen yksipaikkainen veturitalli, joka siirrettiin sinne Suupohjan radalta, Perälän asemalta. Talli on myöhemmin purettu.
Miehitys Härmän asemalla lopetettiin toukokuussa 1989 ja henkilöliikenteen pysähdykset 3. syyskuuta 2006. Matkustajalaiturit purettiin vuonna 2008 rataosan perusparannustöiden yhteydessä. Vuosina 2006–2016 liikennepaikalla oli ainoastaan rajoitetusti tavaraliikenteen palveluita; pääasiallisesti se toimi junakohtauspaikkana. Liikenteenohjaus hoidetaan kaukokäytöllä Seinäjoelta käsin.
Kesällä 2016 rakennettiin Kauhavan kaupungin kustantamana uusi 350 metrin pituinen matkustajalaituri, pysäköintialue ja kulkuyhteydet päällystettynä, valaistus ym. varusteet ja informaatiojärjestelmä (mm. kuulutus, opasteet, merkit). Hanke toteutettiin esteettömänä. Kesästä 2017 alkaen asemalla alkoi pysähtyä jälleen matkustajajunat. Asemalla pysähtyy junaliikenteen kesäkaudella kolme junaa molempiin suuntiin. Junien pysähdykset suunnataan etenkin läheisyydessä toimivan huvipuisto PowerParkin tarpeisiin.
Aiheesta muualla

Vaunut.org: kuvia Härmän asemalta
Aelbert Cuyp

Aelbert Cuyp
Aelbert Jacobsz Cuyp [käyp], etunimi usein myös muodossa Albert (1620–1691), oli alankomaalainen taidemaalari, joka oli maan taiteen kultakauden merkittävimpiä maisemamaalareita. Hänen suosikkiaiheitaan olivat lehmät ja lampaat laitumella sekä ratsastajat ratsuineen maisemissa, jotka yleensä on kuvattu aamun tai myöhäisen iltapäivän matalassa valossa. Hän oli harvoja alankomaalaisia niin sanotun ”ihanteellisen” maisemamaalauksen edustajia.
Taiteilijan mukaan on nimetty Amsterdamin Albert Cuypstraat, joka tunnetaan manner-Euroopan pisimmistä katumarkkinoistaan.
Maalauksia

teostiedot: osoita kuvaa
Lehmiä maisemassa
(n. 1639–1649)
National Gallery of Victoria.
Näkymä Maas-joelle Dordrechtista
(n. 1645–1646)
J. Paul Getty Museum
Paimenia ja lehmiä
(n. 1645)
Dulwich Picture Gallery
Karjaa Maasjoen varrella, taustalla Dordrecht
Simpukansyöjä, n. 1650, Museum Boijmans Van Beuningen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aelbert Cuyp Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Taiteenala:  Auckland  KulturNav  National Gallery of Canada  Victoria  RKD Artists  Städel  ULAN 
Henkilöt:  Alankomaat  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Alfred Dahlqvist

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Alfred Dahlqvist |  Alfred Dahlqvist |  Alfred Dahlqvist |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten maastohiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Lahti 1938 | 18 km |  |
Alfred Dahlqvist (31. toukokuuta 1914 Håsjö – 21. lokakuuta 1983) oli ruotsalainen hiihtäjä. Hän oli parhaimmillaan sotavuosina 1940–1942.
Lempinimellä ”Håsjön komeetta” tunnettu Dahlqvist saavutti hopeaa 18 kilometrin matkalla Lahden MM-kisoissa 1938. Sittemmin epävirallisiksi julistetuissa Cortina d'Ampezzon MM-kisoissa 1941 hän voitti kultaa 18 kilometrillä sekä saavutti hopeaa viestissä ja pronssia 50 kilometrillä.
Dahlqvist palkittiin Svenska Dagbladetin kultamitalilla vuonna 1941.
Daga

| Daga |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  9. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Dag (sana dag ’päivä’)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Daga on naisen etunimi. Se on muinaisskandinaavisen Dag-miehennimen feminiininen vastine. Lisäksi Daga voi olla lyhentymä Dag-alkuisista naisennimistä, kuten Dagmarista ja Dagnysta.
Ruotsissa varhaisin tieto Daga-etunimestä on vuodelta 1862. Vuosituhannen vaihteessa Ruotsissa oli noin tuhat tämännimistä naista. Suomessa Daga on ollut huomattavasti harvinaisempi nimi: Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on vuoteen 2021 mennessä kirjattu noin 30–40 Daga-nimistä naista.
Nimipäivät

Daga lisättiin suomenruotsalaiseen almanakkaan vuonna 1973. Nimipäivä on sen mukaan 9. kesäkuuta.
Ruotsin almanakassa Dagan nimipäivä on 16. syyskuuta.
HMS Cynthia (1898)

| HMS Cynthia |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John I. Thornycroft and Company, Chiswick
Kölinlasku:  16. heinäkuuta 1896
Laskettu vesille:  8. tammikuuta 1898
Palveluskäyttöön:  kesäkuu 1899
Poistui palveluskäytöstä:  myyty romutettavaksi 1920
Tekniset tiedot
Uppouma:  335 t (standardi) 375 t (kuormattu)
Pituus:  65,68 m (kokonaispituus)
Leveys:  5,94 m
Syväys:  2,26 m
Koneteho:  5 700 ihp
Nopeus:  30 solmua (suunniteltu)
Miehistöä:  63
Aseistus
Aseistus:  1 × QF 12 naulan 12 cwt laivatykki 3 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18" torpedoputkea
HMS Cynthia oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1899 valmistunut Coquette-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin 21. huhtikuuta 1896 John I. Thornycroft and Companyltä Chiswickistä osana vuosien 1896-1897 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 16. heinäkuuta 1896 telakkanumerolla 321. Alus laskettiin vesille 8. tammikuuta 1898 ja se valmistui kesäkuussa 1899.
Palvelus

HMS Cynthia myytiin 29. huhtikuuta 1920 romutettavaksi Wardille Rainhamiin.
Daguurin kieli

Daguurin kieli on Kiinassa elävien daguurien puhuma mongolikieli. Daguurit asuvat koillis-Kiinassa Heilongjiangin maakunnassa, Sisä-Mongoliassa sekä maan läntisimmässä osassa Xinjiangissa. Vuonna 1999 puhujia arvioitiin olevan 96 100 henkeä.
Kansan etnisestä alkuperästä on esitetty erilaisia näkemyksiä. Eräiden tutkijoiden mukaan daguurit ovat voimakkaan tunguusivaikutuksen kokenut mongoliheimo. Toisten mielestä he ovat mongolikielen 1200–1300-luvulla omaksuneita tunguuseja. Alun perin daguurit asuivat Taka-Baikaliassa Amurin pohjoispuolella. Venäjän laajentuessa 1600-luvulla Kiinan hallitus siirsi heidät Mantšuriaan.
Daguuri luetaan perifeerisiin tai pohjoisiin mongolikieliin. Se jakautuu useisiin toisiaan lähellä oleviin murteisiin. Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. 1920- ja 1950-luvuilla tehdyt yritykset kirjakielen luomiseksi eivät ole johtaneet tuloksiin. Lainasanoja on omaksuttu tunguusikielistä, mantšusta ja kiinasta.
Dai ni Teibō

| Dai ni Teibō / 第二丁卯 |
| --- | --- |
 Dai ni Teibō

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  ?, Lontoo
Laskettu vesille:  1866
Palveluskäyttöön:  1867
Poistui palveluskäytöstä:  haaksirikkoutui 2. huhtikuuta 1885
Tekniset tiedot
Uppouma:  236 t
Pituus:  36,5 m (vesiraja) 38 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,4 m
Syväys:  2,28 m
Koneteho:  60 ihp
Nopeus:  10 solmua
Miehistöä:  87
Aseistus
Aseistus:  2 × BLR 6,5″ tykkiä 2 pienempää tykkiä
Dai ni Teibō (jap. 第二丁卯) oli vuonna 1866 vesillelaskettu parkkitakiloitu puurunkoinen tykkivene, joka oli alun perin vuonna 1867 valmistunut kauppalaivaksi SS Assunta. Chōshūn han osti aluksen vuonna 1868, jolloin se sai nimen Teibōmaru No 2. Alus luovutettiin vuonna 1870 sisaraluksensa Dai Ichi Teibōn kanssa keisarillisen Japanin laivastolle, joka nimesi sen Dai ni Teibōksi.
Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1885, ja se haaksirikkoutui vielä samana vuonna 2. huhtikuuta Anorinniemellä Shimane Kenissä.
Juha Dahllund

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 20. maaliskuuta 1954 (ikä 70)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 182 cm
Lempinimi: Dalla
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1972–1976 | HJK | 65 | (3) |
| 1977 | Kiffen | 21 | (4) |
| 1978–1985 | HJK | 172 | (15) |
| 1986–1992 | VanPa | 75 | (5) |
| 1999 | VJS | 1 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 334 | (27) |
Maajoukkue
| 1974–1976 | Suomi U21 | 6 | (0) |
| 1976–1984 | Suomi | 22 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Juha Kalevi Dahllund (s. 20. maaliskuuta 1954 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija.
Keskikenttäpelaaja "Dalla" Dahllund edusti Suomea 22 A-maaottelussa. Hän pelasi Suomen toistaiseksi viimeisessä olympiakisoihin osallistuneessa jalkapallojoukkueessa Moskovan 1980 kisoissa.
Dahllund voitti Helsingin Jalkapalloklubin joukkueessa Suomen mestaruuden vuosina 1973, 1978, 1981 ja 1985 sekä Suomen Cupin vuosina 1981 ja 1984. Kaikkiaan hän pelasi HJK:n ja Kiffenin joukkueissa 259 SM-sarjaottelua vuosina 1972–1985 ja teki niissä 22 maalia. Urheilutoimittajain liitto valitsi hänet vuoden suomalaisjalkapalloilijaksi 1981.
Culfa

| Culfa Julfa |
| --- | --- |

 Culfa
 Koordinaatit: 38°57′21″N, 45°37′51″E 
Valtio:   Azerbaidžan
Autonominen tasavalta:  Nahitševan
Piirikunta:  Culfa
Väkiluku (2020):  13 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Culfa eli historiallinen Julfa (arm. Ջուղա, Jolgha)  on kaupunki Culfan piirikunnassa Azerbaidžaniin kuuluvassa Nahitševanin autonomisessa tasavallassa.
Kaupunki sijaitsee Araksjoen varrella Iranin rajalla. Kaupungin aikanaan silkkikaupasta tunnettu historiallinen armenialainen väestö siirrettiin pääosin Iraniin 1600-luvulla.
Maantiede

Culfa sijaitsee Araksjoen pohjoisrannalla Nahitševanin kaupungin eteläpuolella. Culfan pohjoispuolella kohoaa vuoria. Araksjoen eteläpuolella on Iran. Ympäröivä seutu on osa kaakkoon leviävää tuliperäistä vyöhykettä. Alue karua ja kivikkoista.