Vuorimiehenkatu
Vuorimiehenkadun rakennuksia > Kadun pohjoispuoli

ennen nykyisiä kivitaloja Vuorimiehenkadun alkupään pohjoispuolella (ns. Ankeriaan kortteli) oli 1800-luvulla monia Andsténin muurariveljesten piirtämiä vaaleita puutaloja.
Vuorimiehenkatu 1: rakennuttaja rautatievirkamies Karl Sundström, suunnittelijoina Elia Heikel ja Selim A. Lindqvist, valmistunut 1897. Talossa sijaitsi kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin kanslia 1900-luvun alkuvuosina. Merenkulkuhallitus oli talossa liki 80 vuotta. Talo siirtyi 2005 valtion omistuksesta asunto-osakeyhtiöksi.
Vuorimiehenkatu 3 / Tähtitorninkatu 4: as. oy Skyberg tontin entisen omistajan, professori Magnus Gottfrid Schybergsonin mukaan, valmistunut 1938.
Vuorimiehenkatu 5 / Tähtitorninkatu 6: arkkitehdit von Essen, Kallio ja Ikäläinen, valmistunut 1912. Perustajiin ja asukkaisiin kuului mm. kauppaneuvos Antti Ahlström, jonka yhtiö omisti talon kunnes siitä 1954 tehtiin asunto-osakeyhtiö. Talon muita asukkaita ovat olleet kirjailija Arvid Lydecken, oikeusneuvos Knut Molin ja historioitsija Sigurd Nordenstreng.
Vuorimiehenkatu 7 / Tähtitorninkatu 4: arkkitehdit Sigurd Frosterus & Ole Gripenberg, valmistunut 1928. Asukkaita mm. vuorineuvos Sadi Sandell.
Vuorimiehenkatu 9–11 / Tähtitorninkatu 10–12: 1800-luvulla poikakoti ja Ponthanin koulu, josta tuli sitten Munkkiniemen ruotsalainen yhteiskoulu. Vuonna 1916 valmistui Armas Lindgrenin ja Bertel Liljeqvistin piirtämä suuri rakennus moderneine tennis- ja autohalleineen, jotka toimivat 1960-luvun taitteessa Suomen Television studioina. Vuodesta 1964 rakennuksessa oli myös Uudenmaan läänin maaherran virka-asunto. Talossa on asunut muun muassa Alfthanin, Ahlströmin, von Bonsdorffin, Idmanin, Krogiuksen, Schaumanin, Steniuksen ja Thomén suvun jäseniä.
Vuorimiehenkatu 13 / Tähtitorninkatu 14: Lars Karl Krogiuksen vuonna 1894 ostamalle tontille nousi ensin kolme pienempää taloa, kunnes vuonna 1927 valmistui nykyinen Bertel Liljeqvistin piirtämä kivitalo. Siinä on asunut Ahlqvistin, Godenhjelmin, Ohlsonin ja Zilliacuksen sukujen jäseniä.
Vuorimiehenkatu 15: as. oy Helsingin Päivärinne, aiemmin tunnettu Hindsbergin talona. Viisikerroksinen kivitalo vuodelta 1911, piirtänyt W. G. Palmqvist. Oli Osuuskassojen keskuksen (OKO) omistuksessa, ja sen entinen pääjohtaja asui talossa. Asukkaita myös mm. Teknillisen korkeakoulun rehtorit Hjalmar Brotherus ja Harald Kyrklund.
Vuorimiehenkatu 17: Bertel Liljeqvistin tai T. R. Paasion piirtämä kerrostalo vuodelta 1928, joka kuuluu Suomen Lähetysseuran rakennuskokonaisuuteen. Sen takana Tähtitorninkadun puolella on Lähetystalo ja Lähetyskirkko 1900-luvun taitteesta.
Vuorimiehenkatu 19 / Tähtitorninkatu 20: vuonna 1866 tilapäinen lavantautilasaretti, josta Helsingin kunnallinen sairaanhoito sai alkunsa. Vuonna 1911 valmistui K. Oilan suunnittelema kivitalo. Asukkaita mm. kenttäpiispa Johannes Björklund, oikeuskansleri Albert Makkonen ja koulumies Johannes Tarjanne.
Vuorimiehenkatu 21 / Kasarmikatu 1 / Tähtitorninkatu 22: Kahdeksankerroksinen noin sadan asunnon moderni kerrostalo nauhaparvekkeineen vuodelta 1962. Arkkitehti Kaj Salenius.
Vuorimiehenkatu 23a / Kasarmikatu 2: Seitsenkerroksinen kivitalo vuodelta 1923, suunnitellut Jalmari Peltonen. Jugentyylinen talo 23b on vuodelta 1907, korotusosa 1930-luvun alusta jolloin valmistui myös pitkään leipomona toiminut piharakennus.
Vuorimiehenkatu 25 / Korkeavuorenkatu 1: as.oy Makrillen, kivitalo vuodelta 1904, piirtänyt Hugo E. Saurén, korotusosat 1918 (A. Stierncreutz) ja 1927 (H. Norrbäck, Gustaf Strengell). Asukkaina ollut pankinjohtaja C. J. Wegelius sekä Hackzellin, Grotenfeltin, Langenskiöldin ja Palménin suvun jäseniä.
Vuorimiehenkatu 27 / Korkeavuorenkatu 2a: Moderni nauhaikkunatalo, suunnitellut Olli Kuusi, valmistunut 1960 Albert Nybergin piirtämän jugendtalon (1905) tilalle. Kiinteistöön kuuluvat funkistyylinen osa (Korkeavuorenkatu 2a) ja sisäpihan jugendtalo.
Vuorimiehenkatu 29: G. W. Sohlbergin pääkonttorin tilalle noussut kuusikerroksinen talo vuodelta 1982, suunnitellut Kalevi Ruokosuo.
Vuorimiehenkatu 31: kerrostalo, Niilo Kokko, 1961. Sitä ennen Aimo Eklundin piirtämä jugendtalo vuodelta 1898.
Vuorimiehenkatu 33: vuonna 1903 valmistuneen jugendtalon tilalle 1953 pystytetty, Einari Teräsvirran piirtämä seitsenkerroksinen talo, rakennettu Alkon henkilökunnan asunnoiksi. Talossa toimii yhä Ullanlinnan Alko.
Vuorimiehenkatu 35 / Laivurinkatu 37: Aimo Eklundin piirtämä talo nimeltä Suoja vuodelta 1901 on korttelin vanhimpia. Venäläinen vallankumousjohtaja Vladimir Lenin asui osoitteessa keväällä 1906.  Leninin muistolaatta varastettiin talon seinästä lokakuussa 2015.