stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trond Magnussen

| Trond Magnussen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. helmikuuta 1973 (ikä 51) Fredrikstad, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  lopettanut
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1989–2007
Aik. seurat:  Stjernen Västra Frölunda Lillehammer IHK Färjestads BK Düsseldorfer EG Leksands IF EV Duisburg
Trond Magnussen (s. 1. helmikuuta 1973 Fredrikstad, Norja) on uransa lopettanut norjalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Magnussen pelasi urallaan Norjan, Ruotsin ja Saksan pääsarjoissa. Norjassa seuroina olivat Lillehammer IHK ja Stjernen, Saksassa Düsseldorfer EG ja EV Duisburg ja Ruotsissa Färjestads BK ja Västra Frölunda. Lisäksi Magnussen pelasi Ruotsin toisella sarjatasolla Allsvenskanissa Leksands IF:ssä. Magnussen voitti Ruotsin mestaruuden Färjestadissa kaudella 1997-1998.
Magnussen on edustanut Norjan maajoukkuetta MM-tasolla 11 kertaa. Hänet valittiin Norjan liigan parhaaksi pelaajaksi vuonna 1995
Topi Riutta

| Topi Riutta |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. toukokuuta 1980 Heinola
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Rosenborg IHK
Sarja:  NOR-2
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1998–2007
Aik. seurat:  JYP (SML),   Diskos (Mestis),   Hermes (Mestis),   UJK (Mestis),   TuTo (Mestis),   Jokipojat (Mestis)   Lillehammer IHK (NEL)
Topi Riutta (s. 8. toukokuuta 1980 Heinola) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa keskushyökkääjänä.
Ura

Riutta on Lahden Pelicansin tai Heinolan kiekkokoulun kasvatti HeKistä. Hän aloitti uransa aikuisten sarjoissa kaudella 1998–1999, Jypissä pelaamalla 8 ottelua SM-liigaa. Seuraavalla kaudella 1999–2000 Riutta solmi Jypin kanssa vuoden sopimuksen pelaten koko kaudella 40 ottelua. Samana vuonna hän pelasi nuorten MM-kisat.
Kauden 2000–2001 Riutta pelasi vuoden sopimuksella Jyväskylän Diskoksessa. Ensimmäisen Mestis-kauden aikana hän suoritti varusmiespalveluksen Tikkakoskella. Kaudella 2001–2002 Riutta pelasi ensimmäiset 22 ottelua Kokkolan Hermeksessä. Riutta siirtyi kesken kauden Uudenkaupungin Jää-Kotkiin. Riutta jatkoi seuraavan kauden Uudessakaupungissa. Jääkotkien pudottua Mestiksestä Riutta vaihtoi jälleen seuraa. Kauden 2003–2004 hän pelasi TuTossa ja voitti joukkueen sisäisen pistepörssin tehopisteillä 13+19.
Kaudet 2004–2006 Riutta pelasi Mestistä Joensuun Jokipojissa. Ensimmäisellä kaudella hän teki 41 pelissä tehopisteet 13+20. Toisella kaudella joukkueen kapteenina hän teki 25 pistettä. Kausi 2006–2007 alkoi Riutan osalta vasta lokakuun lopussa sopimusneuvotteluiden ollessa jäissä. Uusi seura löytyi Norjan pääsarjan Lillehammer IHK:sta. Hän pelasi seurassa 32 ottelua tehopistein 10+17=27.
Kaudeksi 2007–2008 Riutta palasi Mestiksen Jokipoikiin. Seuraavalla kaudella (2008–2009) hän aloitti SapKossa, mutta sopimus seuran kanssa purettiin kesken kauden ja Riutta siirtyi Norjaan. Norjassa hän pelasi 1. divisioonan Rosenborg IHK:ssa.
Muuta

Riutta on voittanut rullakiekon Suomen mestaruuden 2002–2003 Roller Eaglesissa. Finaalissa Roller Eaglesien ja GrIFK:n välillä Riutta teki tehopisteet 1+2.
Topi Mikkola

Topi Mikkola (s. 1949 Sodankylä) on Kuhmon kulttuurisíhteeri, näyttelijä ja ohjaaja.
Teatteriroolit

Putkinotko, rooli Topi, 1967, Mikkelin Naisvuoren kesäteatteri
Ruumis myytävänä,1967–68, (kapakan isäntä), Paukkulan Teatteri
Setsuanin hyvä ihminen,1967–68,(parturi Su Fu), Paukkulan Teatteri
Lapualaisooppera, 1968–69, Mikkelin teatteri, joukkokohtauksissa
Ruma Elsa, 1978–79, (professori Harju), Kuhmolaisteatteri
Vanja-Eno, 1996–97, professori Serebrjakovin rooli, Kajaanin kaupunginteatteri
Umur, 2001, Papin rooli Kai Lehtisen ohjaamassa elokuvassa
Aiheesta muualla

http://www.topimikkola.com/topi.html (Arkistoitu – Internet Archive)
Pålkemjaure

| Pålkemjaure Bålggemjávrre |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Läänit:  Norrbottenin lääni
Maakunnat:  Norrbotten
Kunnat:  Jällivaara, Boden
Koordinaatit:  66°22′24″N, 21°36′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  Rörånin valuma-alue
Laskujoki:  Vitträskbäcken Spikälveniin
Järvinumero:  SE737480-176014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  241,9 m  mpy. 
Pituus:  2,769 km  
Leveys:  0,957 km  
Rantaviiva:  6,189 km  
Pinta-ala:  1,75 km²  
Valuma-alue:  22,93 km²  
Keskivirtaama:  noin 0,3 m³/s  
Saaria:  ei saaria
 fiPålkemjaure 
Pålkemjaure (luulajansaameksi Bålggemjávrre ) 
on Ruotsissa Norrbottenissa Jällivaaran ja Bodenin kunnissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.
Maantietoa

Pålkemjaure on 2,8 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 175 hehtaaria eli 1,75 neliökilometriä. Se sijaitsee Pålkemin kirkonkylässä (luulajansaameksi Bålggem). Järvi on luode-kaakko- suuntainen ja se on muodostunut Storspikenin (396 metriä mpy.) ja Bålggemgåggån (403 m mpy.) väliseen painaumaan. Se on saareton. Laakso on järven molemmista päistä soistunut ja kylä sijaitseekin pohjoispuolella kohoavalla mäellä. Vain järven luoteispään molemmat rannat ovat asuttuja. Kylän läpi kulkee Vuottaksesta alkava tie Näätäsuantoon (Mårdsel). Jällivaaran ja Bodenin välinen kuntaraja ylittää järven sen puolivälissä.
Luontoarvoja

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (49,2 %), turve (6,5 %), hiekka tai sora (1,4 %), siltti (2,8 %) ja kallio (10,0 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.
Vesistösuhteet

Pålkemjaure kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen sivujoen Rörånin valuma-alueeseen . Rörånin valuma-alueen pinta-ala on noin 1 057 neliökilometriä (km²), joka on noin 25 % koko vesistön 4 207 km² pinta-alasta. Rörånin keskivirtaama (MQ) sen joensuussa on 11,7 m³/s .
Järvi on Vitträskbäckenin lähdejärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 22,93 km². Siihen laskee valuma-alueelta neljä puroa. Järven eteläpäähän tulee koillisrinteiltä lyhyt puro, lounaisrantaan tulee lounaisrinteiltä suopuro, ja kaksi muuta laskee järven sen luoteispäähän. Ne ovat kummatkin suo-ojia. Järven keskivirtaama arvioidaan olevan 0,31 m³/s . Vitträskbäcken yhtyy 10 kilometrin päässä Spikälveniin, joka on Livasälvenin sivujoki. Tämä joki on Rörånin valuma-alueen pääuoman latvaosuus, joka vietaa Stor-Lappträsketin kautta alajuoksulle. Rörån laskee Överstbyträsketiin, joka on Rånejoen vesireitin järvimäinen suvanto. Rånejoki laskee Selkämereen Råneåssa Luulajassa.
Lähteitä > Huomautuksia

1 2  Järven virtaamana luusuassa on käytetty vesistöviranomaisten vuosina 1981–2010 julkaisemien kuukausittain laskettujen keskivirtaamien keskiarvoa.
Tous Illicites Production

| Tous Illicites Production |
| --- | --- |

Perustettu:  1999
Perustajat:  LIM ja R.A.T.
Tyylilajit:  Rap
Kotimaa:   Ranska
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tous Illicites Production on ranskalainen levy-yhtiö, joka on erikoistunut tuottamaan rap-musiikkia. Yhtiön perustivat LIM ja R.A.T.
Artistit

| --- | --- |
 LIM  R.A.T  Boulox Force  Cens Nino  Zeler  Aty.k  La Banlieue  Neoklash  Karl'1 :  Les Généros  Fantom  Dam 16  Moha  Furax  Big Boss  Denver  Kayzer
Trond Nymark

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Berliini 2009 | 50 km kävely |  |
Trond Nymark (s. 28. joulukuuta 1976 Bergen, Norja) on norjalainen kävelijä.
Nymark sijoittui viidenneksi Münchenin 2002 EM-kilpailujen 50 kilometrin kävelyssä ajalla 3.50.16. Pariisin MM-kilpailuissa 2003 hän oli samalla matkalla kahdeksas ajalla 3.46.14 ja Ateenan olympialaisissa 2004 kolmastoista.
Nymark sijoittui Helsingin 2005 MM-kilpailuissa 50 kilometrin kävelyssä neljänneksi. Hän teki Norjan ennätyksen 3.44.04, mutta jäi pronssimitalista yli kahden minuutin päähän. Kävelyn maailmancupissa A Coruñassa 2006 hän oli toinen, ja teki jälleen Norjan ennätyksen, 3.41.40. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 hän oli 50 kilometrillä neljäs ja Osakan MM-kilpailuissa 2007 kahdeksas. Kävelyn Euroopan cupissa Leamington Spassa 2007 hän sijoittui 50 kilometrillä toiseksi ajalla 3.41.31.
Nymark sijoittui Tšeboksaryn kävelyn maailmancupissa 2008 50 kilometrillä kolmanneksi, mutta keskeytti Pekingin olympialaisissa. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui alun perin toiseksi Norjan ennätysajalla 3.41.16. Alkuperäinen voittaja Sergei Kirdjapkin kuitenkin hylättiin dopingin takia vuonna 2016 ja Nymark nousi jälkikäteen maailmanmestariksi. Barcelonan EM-kisoissa 2010 Nymark keskeytti. Daegun MM-kisoissa 2011 hän oli kuudestoista ja Lontoon olympialaisissa 2012 kahdeksastoista.
Nymarkin ennätys 20 kilometrin kävelyssä on 1.22.56 vuodelta 2002.
Topi Orpana

Topi (Tobias) Orpana (22. maaliskuuta 1886 Käkisalmi – 24. joulukuuta 1930 Käkisalmi) oli suomalainen runoilija joka käytti nimimerkkiä Juhani Suur-Juhola.
Orpanan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Orpana ja Helena Komonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Sortavalan reaalilyseosta 1905 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1910.
Topi Orpana oli aluksi toimittajana Suomalainen Kansa-lehdessä ja sen lakattua ilmestymästä hän siirtyi Tampereen Sanomiin ja sieltä 1913 Käkisalmen Sanomat-lehteen, jossa hän oli työssä 11 vuotta. Orpana oli sitten vuoden ajan opettajana Sakkolan Vilakkalan kansakoulussa ja kaksi vuotta Joensuussa kokoomuspuolueen piirisihteerinä ja Karjalainen-lehden toimittajana. Hän muutti sitten takaisin Käkisalmelle ja kirjoitti Käkisalmen Sanomat- ja Karjalainen-lehtiin sekä muihinkin karjalaisiin lehtiin. Vuonna 1911 Orpana julkaisi salanimellä Juhani Suur-Juhola runokokoelman ja myöhemmin hän kirjoitti vielä tilapäisrunoja.
Teoksia

Nimimerkillä Juhani Suur-Juhola:
Talven tullessa : runoja.       Yrjö Weilin, Helsinki 1911
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Topi Orpanan (Juhani Suur-Juhola) e-kirjoja Projekti Lönnrotilta
Tobias Furneaux

Tobias Furneaux
Tobias Furneaux (21. elokuuta 1735 – 19. syyskuuta 1781) oli englantilainen meriupseeri ja tutkimusmatkailija. Hän oli ensimmäinen, joka pyrjehti maailman ympäri molempiin suuntiin.
Furneaux osallistui Samuel Wallisin maailmanympäripurjehdukseen vuosina 1766–1768. Toisen kerran hän lähti purjehtimaan maailman ympäri maineikkaan James Cookin alaisuudessa vuonna 1772. Hän sai komentoonsa laivan nimeltä Adventure, ja tarkoitus oli, että hän avustaisi Cookia tämän tutkiessa eteläistä Jäämerta ja Tyyntä valtamerta. Vaikeat sääolosuhteet tekivät kuitenkin yhteistyön hankalaksi. Cookin komentama Resolution ja Furneaux'n Adventure kadottivat yhteyden toisiinsa kahdesti, jälkimmäisellä kerralla pysyvästi.
Furneaux palasi Englantiin heinäkuussa 1774, melkein vuoden aiemmin kuin Cook. Hän purjehti ensimmäisenä maailman ympäri itäistä reittiä, eli "vastapäivään". (Läntistä reittiä maailman ympäri purjehdittiin jo 250 vuotta aiemmin.)
The Blood Brothers

The Blood Brothers on englantilaisen näytelmäkirjailija ja säveltäjä Willy Russellin musikaali. Se
sai ensi-iltansa Lontoossa 1983, mutta ei ollut menestys ja näytökset lopetettiin pian.
Tuottaja Bill Kenwright tuotti musikaalista uuden version v.1988 ja siirsi näytelmän Phoenix Theatreen. Musikaalista tuli yksi West Endin pitkäkestoisimmista ja suosituimmista esityksistä ja sitä esitetään edelleen täysille katsomoille. The Blood Brothersia on esitetty ympäri maailmaa, muun muassa Broadwayllä, Wellingtonissa, Soulissa, Amsterdamissa ja Tukholmassa.
Suomeksi The Blood Brothersin ovat kääntäneet Jukka Virtanen ja Reino Bragge. Musikaalia on esitetty nimellä Veriveljet Tampereen työväen teatterissa, Porin Kaupunginteatterissa, Kotkan kaupunginteatterissa ja Helsingissä Teatteri Rujon esityksenä. Tuorein versio on Jyväskylän kaupunginteatterissa, suomentaja Reino Braggen ohjaamana.
Tommi Tuominen (koomikko)

| Tommi Tuominen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  stand up -koomikko
Aiheesta muualla
Kotisivu
Tommi Tuominen on suomalainen stand up -koomikko. Hänet on valittu vuoden 2008 stand up -koomikkotulokkaaksi. Suuremman yleisön tietoisuuteen Tuominen nousi sijoituttuaan toiseksi Yle TV2:lla esitetyn Naurun tasapaino -ohjelman ensimmäisellä tuotantokaudella.
Naurun tasapainon toisella tuotantokaudella Tuominen juonsi Naurun tasapaino Extra -lisäohjelmaa. Hän on myös juontanut radio-ohjelmia Iskelmä- ja Yle Puhe -kanavilla, jossa jälkimmäisellä hän juonsi ohjelmaa Ismo Leikolan kanssa.
Marraskuusta 2014 alkaen Tuominen on käsikirjoittanut ja esiintynyt vakiokasvona Yle TV2:lla esitettävässä Noin viikon uutiset -ajankohtaissatiirissa.
Aiheesta muualla

Tommi Tuomisen verkkosivut
Tommi Tuominen Twitterissä
Tobias Hauke

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Maalaus Tobias Haukesta |  Maalaus Tobias Haukesta |  Maalaus Tobias Haukesta |  |
Miesten maahockey
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
Maa:   Saksa
|  Kultaa | Peking 2008 | maahockey |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | maahockey |  |
|  Pronssia | Rio de Janeiro 2016 | maahockey |  |
Tobias Constantin Hauke (s. 11. syyskuuta 1987 Hampuri) on saksalainen maahockeypelaaja. Hän voitti olympiakultaa vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä ja neljä vuotta myöhemmin Lontoossa. Kolmansissa olympialaisissaan Riossa 2016 hän saavutti pronssia. Lisäksi hän on ollut muun muassa mukana voittamassa kultaa EM-kilpailuissa 2011 ja 2013. MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa vuonna 2010.
Tommi Torkkeli

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 19. heinäkuuta 1976 (ikä 48)
Syntymäpaikka: Rauma, Suomi
Pelipaikka: laitalinkki
Pituus: 173 cm
Lempinimi: Toke
Junioriseurat
1987–1993:  P-Iirot
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1993–1996 |  P-Iirot | 73 | (21) |
| 1997–2005 |  Haka | 214 | (22) |
| 2007 |  PS-44 | 6 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 293 | (44) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tommi Torkkeli (s. 19. heinäkuuta 1976 Rauma) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli laitalinkki.
Torkkeli aloitti jalkapallon pelaamisen Rauman Pallo-Iiroissa. Hänet valittiin Satakunnan vuoden poikajunioriksi vuonna 1994. Suurimman osan urastaan hän edusti Valkeakosken Hakaa, jossa hän pelasi vuosina 1998–2005 189 Veikkausliiga-ottelua ja teki niissä 18 maalia. Ensiesiintymisensä pääsarjatasolla Torkkeli teki 2. toukokuuta 1998 ottelussa Finnairin Palloilijoita vastaan ja ensimmäisen liigamaalinsa 26. syyskuuta samana vuonna Pallokerho-35:ttä vastaan. Suomen mestaruuden hän voitti neljä kertaa – kausina 1998, 1999, 2000 ja 2004. Suomen Cupia hän oli voittamassa vuosina 1997 ja 2002. Hakan jälkeen Torkkeli edusti Kolmosessa pelaavaa niin ikään valkeakoskelaista Pallo-Seppoja.
Saavutukset

Suomen mestaruus: 1998, 1999, 2000 ja 2004
Suomen Cupin voitto: 1997, 2002
Satakunnan vuoden poikajuniori: 1994
Suomen maaherrat

Maaherra (ruots. landshövding) oli Suomen valtionhallinnon virkamies, joka johti lääninhallituksen toimintaa. Maaherrat nimitti tasavallan presidentti. Maaherran virkanimike perustettiin vuonna 1634, jolloin Ruotsin hovin kansleri Axel Oxenstierna kehitti siviilihallintoa Suomeen. Aluksi valittiin viisi maaherraa. Ruotsin vallan aikana maaherrat edustivat kuningasta hallintoalueillaan. Suomen itsenäistyttyä edustus siirtyi keskushallinnon suuntaan. Vuosina 1837–1918 maaherran virkanimike oli kuvernööri.
Vuoden 2009 lopussa maaherran virat Suomessa lakkautettiin Suomen läänien lakkauttamisen myötä. Ainoan poikkeuksen muodostaa Ahvenanmaan valtionvirasto, jonka ylimmän johtajan virkanimike on edelleen maaherra.
Kuopion läänin maaherra Gustaf Ignatius pitämässä Kotitalousnäyttelyn avajaispuhetta Väinölänniemellä 1934.
Viran toimenkuva > Maaherran tehtävät 1930-luvulla

Maaherran toimeen kuuluvat asiat käsiteltiin lääninhallituksessa eli maaherranvirastossa kahdella osastolla, lääninkansliassa ja lääninkonttorissa. Lääninkanslian esimiehenä toimi lääninsihteeri ja lääninkonttorin esimiehenä lääninkamreeri. Jokainen lääni oli jaettu eri kihlakuntiin ja nämä puolestaan nimismiespiireihin.
Maaherran nimitti virkaan tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä, ja toimessaan hän oli valtioneuvoston ja erityisesti sisäasiainministeriön alainen. Maaherra oli lääninhallituksen esimies ja samalla ulosotonhaltija läänin alueella lukuun ottamatta kaupunkeja, joissa maistraatti oli ulosotonhaltijana.
Maaherra oli läänin korkein järjestyksen valvoja ja hallinnon edustaja. Tässä ominaisuudessa hänen tuli pitää huolta siitä, että:
yleinen järjestys ja turvallisuus säilyvät läänin alueella;
tehdyt rikokset saatetaan syytteeseen, ja tässä ominaisuudessa maaherra oli kaikkien poliisiviranomaisten esimies sekä läänin alueella olevissa kaupungeissa että maaseudulla;
läänissä olevat virkamiehet täyttävät velvollisuutensa;
kunnallisia asioita hoidetaan lakien ja asetusten mukaisesti;
julkaistavat lait ja asetukset tulevat oikealla tavalla kuulutetuiksi läänissä.
Lisäksi maaherran tuli seurata julkisten laitosten toimintaa sekä pyrkiä hankkimaan tietoa siitä, mikä eri aloilla oli soveliasta edistämään läänin ja sen asukkaiden etuja. Hänen tuli myös valvoa kruununverojen ja muiden kruununtulojen kantoa sekä köyhäinhoito- ja terveydenhoitolaitoksia.
Muuten maaherra valvoi, että rikosjutuissa annetut päätökset pantiin täytäntöön ja että alemmat ulosottomiehet täyttivät tehtävänsä riitajutuissa annettujen tuomioiden ja päätösten toimeenpanemisessa.
Maaherra antoi passin ulkomaille matkustaville, tarkasti lääniin tulevien ulkomaalaisten passit sekä antoi ulkomaalaisille ololippuja maassa oleskelua varten.
Ulosotonhaltijana maaherra käsitteli lainhakuasioita ja ulosmittausvalituksia. Erinäisissä hallinnolliseen lainkäyttöön kuuluvissa asioissa maaherranvirasto oli ensimmäinen oikeusaste.
Luettelo maaherroista > Turun ja Porin lääni 1634–1997

Bror Rålamb 1634–1637
Melkior von Falkenberg 1637–1641
Melkior von Falkenberg 1641–1642 (Turun lääni)
Knut Lilliehöök 1642–1646 (Turun lääni)
Ei maaherraa 1641–1646 (Porin lääni)
Knut Lilliehöök 1647–1648
Lorentz Creutz (vanhempi) 1649–1653
Carl Henrik Wrede 1653–1654
Erik von der Linde 1655–1666
Ernst Johan Creutz (vanhempi) 1666
Harald Oxe 1666–1682
Lorenz Creutz (nuorempi) 1682–1698
Jakob Bure 1698–1706
Justus von Palmenberg 1706–1714
Johan Stiernstedt 1711–1713 (vt.) ja 1714–1722
Otto Reinhold Yxkull 1722–1746
Lars Johan Ehrenmalm 1744–1747 (vt.) ja 1747–1749
Johan Georg Lillienberg 1749–1757
Jeremias Wallén 1757–1768
Kristoffer Johan Rappe 1769–1776
Fredrik Ulrik von Rosen 1776–1781
Nils Fredensköld 1776, 1778, 1781 (vt.)
Magnus Wilhelm Armfelt 1782–1790
Joakim von Glan 1789–1790 (vt.)
Ernst Gustaf von Willebrand 1790–1806
Olof Wibelius 1801–1802 (vt.)
Knut von Troil 1806–1816
Otto Herman Lode 1811–1813 (vt.)
Carl Erik Mannerheim 1816–1826
Lars Gabriel von Haartman 1820–1822 (vt.)
Erik Wallensköld 1822–1826 (vt.) ja 1826–1828
Adolf Broberg 1828–1831
Lars Gabriel von Haartman 1831–1842
Gabriel Anton Cronstedt 1840–1842 (vt.) ja 1842–1856
Samuel Werner von Troil 1856 (vt.)
Carl Fabian Langenskiöld 1856–1858
Selim Mohamed Ekbom 1857–1858 (vt.)
Johan Axel Cedercreutz 1858–1863 (vt.) ja 1863
Carl Magnus Creutz 1864–1866 (vt.) ja 1866–1889
Axel Gustaf Samuel von Troil 1889–1891
Wilhelm Theodor von Kraemer 1891–1903
Theodor Hjalmar Lang 1903–1905
Knut Gustaf Nikolai Borgenström 1905–1911
Eliel Ilmari Wuorinen 1911–1917
Albert Alexander von Hellens 1917 (vt.)
Mikko Collan 1917–1921
Walfrid Suhonen 1921–1922 (vt.)
Ilmari Helenius 1922–1932
Wilho Kyttä 1932–1949
Erkki Härmä 1949–1957
Esko Kulovaara 1957–1971
Sylvi Siltanen 1972–1977
Paavo Aitio 1977–1985
Pirkko Työläjärvi 1985–1997
Lääni liitettiin Länsi-Suomen lääniin 1997.
Luettelo maaherroista > Uudenmaan ja Hämeen lääni 1634–1831

Arvid Göransson Horn af Kanckas 1634–1640
Arvid Göransson Horn af Kanckas 1640–1648 (Hämeen lääni)
Reinhold Mettstake 1640–1642 (Uudenmaan lääni)
Jacob Uggla 1642–1648 (Uudenmaan lääni)
Erik Andersson Oxe 1648–1652
Ernest Johann Creutz 1652–1666
Udde Knutsson Ödell 1666–1668
Axel Eriksson Stålarm 1668–1678
Axel Rosenhane 1678–1685
Jonas Klingstedt 1685–1687
Karl Bonde 1687–1695
Mårten Lindhielm 1695–1696
Abraham Cronhjort 1696–1703
Johan Creutz 1703–1719
Peter Stierncrantz 1719–1737
Axel Erik Gyllenstierna af Lundholm 1737–1746
Gustaf Samuel Gylleborg 1746–1756
Anders Johan Nordenskjöld 1756–1761
Hans Henrik Boije af Gennäs 1761–1772
Carl Ribbing af Koberg 1773
Anders Henrik Ramsay 1774–1776
Anders de Bruce 1777–1786
Carl Gustaf Armfelt 1787–1788
Johan Henrik Munck 1790–1809
Gustaf Fredrik Stjernvall 1810–1815
Gustaf Hjärne 1816–1828
Carl Klick 1828–1831
Lääni jaettiin Uudenmaan lääniksi ja Hämeen lääniksi 1831.
Luettelo maaherroista > Pohjanmaan lääni 1634–1775

Melcher Wernstedt 1635–1642
Hans Kyle 1642–1648 (Vaasan lääni)
Erik Åkesson Soop 1644–1648 (Oulun lääni)
Hans Kyle 1648–1650
Ture Svensson Ribbing 1650–1654
Johan Graan 1654–1668
Jacob Duwall 1668–1669
Johan Graan 1669–1674
Didrik Wrangel af Adinal 1674–1685
Gustaf Grass 1685–1694
Johan Nilsson Ehrenskiöldh 1694–1706
Johan Stiernstedt 1706 (vt.)
Lorentz Clerck 1706–1720
Reinhold Wilhelm von Essen 1720–1732
Carl Henrik Wrangel af Adinal 1732
Broor Rålamb 1733–1734
Carl Frölich 1734–1739
Gustaf Creutz 1739–1746
Gustaf Abraham Piper 1746–1761
Gustaf von Grooth 1761–1762
Carl Sparre 1763
Fredrik Henrik Sparre 1763
Lorentz Johan Göös 1763–1774
Fredrik Magnus von Numers 1774 (vt.)
Lääni jaettiin Vaasan lääniksi ja Oulun lääniksi 1775.
Luettelo maaherroista > Viipurin ja Savonlinnan lääni 1634–1721

Åke Eriksson Oxenstierna 1634–1637
Erik Gyllenstierna 1637–1641
Karl Mörner 1641–1644 (Viipurin lääni)
Johan Rosenhane 1644–1650 (Viipurin lääni)
Herman Fleming 1641–1645 (Savonlinnan lääni)
Mikael von Jordan 1645–1650 (Savonlinnan lääni)
Johan Rosenhane 1650–1655
Axel Axelsson Stålarm 1655-1656
Anders Koskull 1656–1657
Erik Kruse 1657–1658
Jakob Törnsköld 1658–1667
Harald Oxe 1667
Conrad Gyllenstierna 1667–1674
Fabian Wrede 1675–1681
Carl Falkenberg 1681–1686
Anders Lindhielm 1689–1704
Georg Lybecker 1705–1712
Läänin kaakkoisosa luovutettiin Venäjälle 1721; Ruotsille jäänyt osa yhdistettiin Käkisalmen läänin jäännösten kanssa Savonlinnan ja Kymenkartanon lääniksi.
Luettelo maaherroista > Käkisalmen lääni 1634–1721

Henrik Månsson 1634–1636
Magnus Nieroth 1636–1641
Henrik Piper 1641–1642 (vt.)
Reinhold Mettstake 1642–1652
Jakob Törnsköld 1652–1656
Karl von Scheiding 1657–1660
Patrick Ogilwie 1660–1674
Berendt Mellin 1674–1690
Läänin itäosa luovutettiin Venäjälle 1721; Ruotsille jäänyt osa yhdistettiin Viipurin ja Savonlinnan läänin jäännösten kanssa Savonlinnan ja Kymenkartanon lääniksi.
Luettelo maaherroista > Savonlinnan ja Kymenkartanon lääni 1721–1747

Johan Henrik Frisenheim 1721–1737
Joachim von Dittmer 1738–1741
Carl Johan Stiernstedt 1741–1746
Läänin eteläosa luovutettiin Venäjälle 1743; läänin tilalle perustettiin Kymenkartanon ja Savon lääni 1747.
Luettelo maaherroista > Kymenkartanon ja Savon lääni 1747–1775

Henrik Jacob Wrede af Elimä 1747–1753
Anders Johan Nordenskjöld 1753–1756
Otto Wilhelm De Geer 1757–1765
Anders Henrik Ramsay 1765–1774
Lääni jaettiin Kymenkartanon lääniksi ja Savon ja Karjalan lääniksi 1775.