stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tietokonepeli
2000-luku

Nopeammat näytönohjaimet, joista tunnetuimpina ATI:n Radeon-sarja ja Nvidia:n GeForce-sarja ovat jatkuvasti parantaneet tietokonepelien grafiikkaa ja mahdollistavat nykyaikaisten pelimoottorien toiminnan. 2000-luvulla pelien grafiikka on edelleen jatkuvasti parantunut, mutta mikään yksittäinen teknologia ei ole vienyt kehitystä eteenpäin yhtä nopeasti kuin aiemmin oli mahdollista.
Pelien julkaisu myös Linux käyttöjärjestelmälle alkoi. Loki Software teki Linux-käännöksiä tunnetuista Windows-alustalle julkaistuista peleistä.
2010-luku

Virtuaalitodellisuuslasit kuten HTC Vive ja Oculus Rift sekä PlayStation VR ovat saapuneet markkinoille 2010-luvun jälkipuoliskolla.
Valve julkaisee aikomuksensa tuoda markkinoille Linux-käyttöjärjestelmään perustuvan SteamOS-käyttöjärjestelmän sekä sitä käyttäviä Steam Machine tietokoneita. Aspyr Media julkaisee useita käännöksiä Linuxille kuten Civilization VI -pelin.
Kirjallisuutta

Donovan, Tristan: Replay: The History of Video Games Illustrated Edition.  Yellow Ant, 2010.  ISBN 978-0-9565072-0-4
Kent, Steven L.: The Ultimate History of Video Games: From Pong to Pokemon--The Story Behind the Craze That Touched Our Lives and Changed the World.  Crown, 2001.  ISBN 0-7615-3643-4
Kent, Steven L.: The Ultimate History of Video Games, Volume 2: Nintendo, Sony, Microsoft, and the Billion-Dollar Battle to Shape Modern Gaming.  Crown, 2021.  ISBN 978-1984825438
Juho Kuorikoski: Pelien Suomi — Tarinoita kotimaiselta pelialalta.  Gaudeamus, 2021.  ISBN 978-952-345-109-4
Kuorikoski, Juho: Sinivalkoinen pelikirja..  Fobos, 2014.  ISBN 9789526793719
Aiheesta muualla

Pelaajalauta. Keskustelupalsta tietokonepeleistä kiinnostuneille.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:PC game
Spacewar!, on PDP-1:lle kehitetty peli vuodelta 1961. Pelissä kaksi pelaajaa pyrki tuhoamaan tähden avaruusaluksillaan.
Käännös suomeksi
Ylä-Vihtajärvi

| Ylä-Vihtajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°03′58″N, 25°32′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Ala-Vihtajärvei 
Järvinumero:  14.281.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,8 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,676 km  
Pinta-ala:  1,98 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlä-Vihtajärvi 
Ylä-Vihtajärvi eli Yläinen Vihtajärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hankapohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Muuratjärven lähialueeseen (14.281) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,8 metriä mpy.
Ilkka Salminen

Ilkka Salminen (s. 1966 tai 1967) on suomalainen kuntajohtaja. Hän on toiminut viimeksi Jämsän kaupunginjohtajana vuosina 2010–2019. Aiemmin hän on ollut Perttelin ja Lopen kunnanjohtajana vuoteen 2010 ja  mm. taloussihteerinä Ruotsinpyhtäällä, talousjohtajana Joutsenossa sekä hallintopäällikkönä Lappeenrannassa. Hän on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri.
Salminen on Perussuomalaisten Keski-Suomen piirin puheenjohtaja.
Moksinmyllylampi

| Moksinmyllylampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°07′23″N, 25°27′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskujoki:  Vuojoki Muuratjärveen 
Järvinumero:  14.283.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  1,288 km  
Pinta-ala:  2,814 ha  
Saaria:  2 
 fiMoksinmyllylampi 
Moksinmyllylampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Viljaspohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vuojoen valuma-alueeseen (14.283) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy.
Pekka Lappalainen

Pekka Jouko Tapani Lappalainen (12. toukokuuta 1925 Ristiina – 8. kesäkuuta 1981 Jyväskylä) oli suomalainen historian ja kirjallisuuden tutkija.
Lappalainen väitteli tohtoriksi 1959 Turun yliopistossa aiheenaan Aukusti Juhana Mela.  Hän toimi Jyväskylän yliopiston kotimaisen kirjallisuuden apulaisprofessorina 1966–1981.
Lappalainen julkaisi useita paikallishistoriikkeja (Pieksämäen seutu, Puumala, Sääminki, Kuopio) ja tutki muun muassa aatehistoriaa.
Teoksia

R. T. Lagin ja J. D. Strunckin osuus kuopiolaisen musiikkiperinteen syntyyn.   Kuopio 1956
Realismi ja romantiikka 1890-luvun ruotsalaisessa kirjallisuudessa.    Tekijä, Helsinki 1956
Sääminkiläisen talouspoikaisyhteiskunnan varallisuus 1820-luvulla.    Savonlinna 1956
Jakob Johan Malmberg - unohdettu kuopiolainen merkkimies.    Kuopio 1957
Karl August Malmberg - "Kuopion kuulu Malaperi" - kunnallismies ja herännäisjohtaja.    Kuopio 1957
Kuopiolaisen luonnontieteellisen harrastuksen syntyvaiheista.    Kuopio 1957
Aukusti Juhana Mela : uranaukaisijan elämä, väitöskirja.   Turun yliopisto, Turku 1959
Pieksämäen seudun historia : Pieksämäki, Jäppilä, Virtasalmi ja Pieksämäen kauppala 1–2.   Pieksämäen seudun historiatoimikunta, Pieksämäki 1961
"Kuopiolaisuuden" rakenneosat ja sävyerot historiansa valaistuksessa.   Kuopio 1965
Darwinin teorioiden ja darwinistisen maailmanselityksen tulo Suomeen.    Jyväskylän yliopisto, Jyväskylä 1967
Gustaf Fröding ja Ruotsin runouden uudistus : Kaunokirjallisuuden henkilö- ja aatehistoriallinen tutkimus. Jyväskylä studies in the arts 1.   Jyväskylän yliopisto, Jyväskylä 1967
Puumalan historia 1 : Luonto, esihistoria ja vaiheet vuoteen 1743.    Puumalan kunta ja seurakunta 1967
Realistisen valtavirtauksen aatteet ja niiden kontinuitiivisuus Suomen kirjallisuudessa vuosisadan alkuun saakka : Kaunokirjallisuuden ja sen arvostelun aatehistoriallinen tutkimus. Jyväskylä studies in the arts 2.     Jyväskylän yliopisto 1967
Itäinen Savo karjalaisen eräkulttuurin, matkareittien ja rajaperinteen piirissä.   Tekijä, Jyväskylä 1970
Säämingin historia 1–2.    Säämingin kunta ja seurakunta 1970, 1971
Loispoika Joel Heikarainen : Joel Lehtosen syntyperä, sukujuuret ja varhaislapsuus.     Savonlinna 1971
Kustavilaisen kulttuurin kaikuja 1790-luvun Kuopiosta :  Johan Peter Stolpen "Cuopio stads tidningar" -julkaisun kuopiolaiset aiheet ja niiden todellisuuspohja.     Kuopio 1972
"Nilsiästä Kuopionniemelle" : Kuopion kirkonkylästä lääninsä hallinnolliseksi ja kaupalliseksi keskukseksi - katsaus Kuopion kaupungin perustamisen historiaan.    Kuopio 1972
Savon historia ja savolaisuuden kehitys- ja yleispiirteistä.     Suomen maaseutujulkaisu, Vaasa 1972
Venäläisen kaunokirjallisuuden suomennokset autonomian (1809-1917) aikana : julkaistu ja teatteria varten käännetty kaunokirjallisuus.   Jyväskylän yliopisto, kirjallisuuden laitos 1975
Karjalan maa ; toimitus ja taitto Jussi Jäppinen.    Gummerus 1979
Suomalaisen kaunokirjallisen realismin jatkuvuus 1878-1910.    Jyväskylän yliopiston kirjallisuuden laitos, Jyväskylä 1980
J. V. Snellman : kansallinen herättäjä Kuopiossa.   Kuopion kaupunki, Kuopio 1982
Kuopion historia 1 : Kuopion kaupungin esivaiheet ja perustamistoimet ; toim. Pekka Toivanen.   Kustannuskiila, Kuopio 1982
Damokles

Richard Westallin maalaus Damokleen miekka vuodelta 1812.
Damokles (m.kreik. Δαμοκλῆς, Dāmoklēs) on henkilö antiikin ajan kreikkalaisessa tarinassa. Hän oli  Sisilian Syrakusan tyrannin Dionysios nuoremman ystävä neljännellä vuosisadalla eaa.
Kertomus Damokleen miekasta

Damokles sanoi Dionysiokselle, että tämä oli todella onnekas, koska tällä oli suuri käskyvalta. Dionysios tarjoutui vaihtamaan Damokleen kanssa paikkaa päivän ajaksi, jotta tämä voisi itse koettaa tätä onnea. Illalla pidettiin juhlaillallinen, jolla Damokles nautti suuresti tullessaan kohdelluksi kuin kuningas. Vasta aterian lopulla hän katsoi ylös, ja huomasi terävän miekan roikkuvan ainoastaan yhden hevosen jouhen varassa kuninkaanistuimen yläpuolella. Damokleelta katosi  ruokahalu, ja hän totesi Dionysiokselle, ettei enää halua olla onnekas.
Merkitys

Damokleen miekka on vertauskuva, joka kertoo valtaa käyttävien turvattomuudesta ja siitä, että valta voi nopeasti kadota. Puupiirroksia Damokleen miekasta alkoi esiintyä 1500- ja 1600-luvuilla eurooppalaisissa kirjoissa.
Pirttijärvi (Jyväskylä, Moksi)

| Pirttijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°06′54″N, 25°24′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Vuojokeen 
Järvinumero:  14.283.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,2 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,087 km  
Pinta-ala:  4,407 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPirttijärvi 
Pirttijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Moksin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vuojoen valuma-alueeseen (14.283) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,2 metriä mpy.
Kurppa (Jyväskylä)

| Kurppa |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°07′41″N, 25°20′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Surkeeseen 
Järvinumero:  14.283.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,9 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  250 m  
Rantaviiva:  1,301 km  
Pinta-ala:  7,457 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKurppa 
Kurppa  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Humman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,5 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vuojoen valuma-alueeseen (14.283) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy.
Kotalampi (Jyväskylä, Varrasperä)

| Kotalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°07′56″N, 25°21′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Surkeeseen 
Järvinumero:  14.283.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,632 km  
Pinta-ala:  2,115 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotalampi 
Kotalampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Varrasperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vuojoen valuma-alueeseen (14.283) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138 metriä mpy.
Surkee

| Surkee |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°07′26″N, 25°21′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskuoja:  oja Hoikkaan 
Järvinumero:  14.283.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,7 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  1 km  
Rantaviiva:  5,896 km  
Pinta-ala:  66,756 ha  
Saaria:  4 
 fiSurkee 
Surkee  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Humman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 67 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vuojoen valuma-alueeseen (14.283) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,7 metriä mpy.
Akheron

Kharon ylittämässä Akheronia Danten Jumalaisen näytelmän 3. laulussa. Gustave Dorén piirros.
Akheron (m.kreik. Ἀχέρων) on kreikkalaisessa mytologiassa joki, joka virtaa Haadeen eli manalan halki. Yleensä se yhdistetään samannimiseen luoteiskreikkalaiseen jokeen, jonka nykykreikkalainen nimi on Achérontas.
Økokrim

Logo
Økokrim (käännetty nimi: Norjalainen kansallinen virasto taloudellisten ja ympäristöön kohdistuvien rikosten tutkintaan ja syyttämiseen), jonka nimi on lyhenne Økonomisk Kriminalitetista ("Talousrikos"), on Norjan taloudellisia, ympäristöön kohdistuvia sekä tietokonerikoksia tutkiva virasto. Virasto perustettiin 1989 ja sen päätoimisto on Oslossa.
Økokrim on sekä poliisiyksikkö että syyttävä viranomainen. Tällä hetkellä viraston johtajana on Trond Eirik Schea.
Organisaatio on ollut tärkeä tekijä muutamissa suurissa oikeusjutuissa. Esimerkiksi vuosina 2002 ja 2003, DeCSS:ään liittyen, se syytti Jon Lech Johansenia, jonka puolustuksessa avusti EFF (Electronic Frontier Foundation).
Belait

| Belait> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Brunei
Puhujia:  700
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet pohjoisborneolaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  beg
 Ohje 
Belait on austronesialainen kieli, jota puhutaan Bruneissa. Kieltä äidinkielenään puhuvia on noin 700 (1995).
Erato

Erato (Simon Vouet)
Erato (m.kreik. Ἐρατώ, "ihana, rakastettava") oli kreikkalaisessa mytologiassa lyyrisen runouden, hymnien ja lemmenlaulun muusa eli runotar. Hänet kuvattiin lyyran kanssa. Hän oli dryadi ja Arkaan puoliso. Hänellä oli Arkaan kanssa pojat Azan, Afeidas ja Erato.
Tsaari

Simeon I Suuri, Bulgarian ensimmäinen tsaari ja ensimmäinen, joka käytti itsestään ”tsaari”-arvonimeä.
Tsaari on muutamissa slaavilaisissa maissa käytetty hallitsijan arvonimi. Nimi johtuu latinan sanasta caesar.
Arvonimi on ollut virallisessa käytössä:
Bulgariassa vuosina 913–1018, 1185–1422 ja 1908–1946
Serbiassa vuosina 1346–1371
Venäjällä 1547–1721; eräiden Venäjän keisarikuntaan kuuluneiden alueiden osalta myöhemminkin vuoteen 1917 saakka.
Tsaarin puolison tai keisarinnan arvonimi on tsarina (ven. царица). Kruununperillinen on tsesarevitš (ven. цесаре́вич), poika tsarevitš (ven. царе́вич) ja tyttö tsarevna (ven. царевна).
Venäjän tsaarit

Venäjän hallitsijalle arvonimi omaksuttiin Bysantista sen jälkeen, kun Venäjä julistautui kolmanneksi Roomaksi ja Itä-Rooman perinteen jatkajaksi.
Terminä tsaari jäi slaavilaisen kulttuuripiirin sanaksi, kun saksalainen kielialue käytti muotoa Kaiser ja muissa Euroopan kielissä käytettiin eri kantasanasta imperator johdettuja sanamuotoja.
Pietari I:n laajennettua ja länsimaistettua Venäjää 1700-luvun alussa Venäjä nousi suurvallaksi ja keisarikunnan hallitsija Pietari Suuri julistettiin Isänmaan Isäksi ja Koko Venäjänmaan Keisariksi  (Vserossijski Imperator). Arvonimi ”tsaari” säilyi ennallaan, mutta ei koko Venäjän keisarikunnan, vaan lukuisten muiden siihen kuuluneiden alueiden hallitsijan nimenä. Näitä olivat muun muassa Kasanin tsaari, Astrakanin tsaari, Siperian tsaari, Taurian Kersoneson tsaari muiden arvonimien ohessa. Matti Klingen mukaan Venäjän imperiumin keisari oli Suomen suuriruhtinaskunnan hallitsija nimenomaan keisarin arvonimellä, kun taas venäläisille hän oli ja on edelleen puhekielessä tsaari.
Amerikkalaisen historioitsija ja Romanovien tuntija Robert K. Massien mukaan Nikolai II käytti arvonimenään juuri tsaaria siksi, että hän piti sitä venäläisempänä.
Venäjän hallitsijoista onkin syytä puhua Venäjän keisareina Pietari Suuren jälkeen, koska juuri Pietari liitti Venäjän länsimaisuuteen ja eurooppalaiseen kulttuuriperintöön luomalla virka-asteikon tabel o rangah ja Ruotsin mallista mukaillun aluehallinnon. Venäläisen rahvaan näkökulmasta termien ”keisari” ja ”tsaari” välillä ei käytännössä ollut eroa. Suomalaisessa historiankirjoituksessa on käytetty yleisesti kumpaakin nimitystä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tsaari Wikimedia Commonsissa
Polyhymnia

Polyhymnia Francesco del Cossan maalauksessa
Polyhymnia (m.kreik. Πολύμνια, Polýmnia, "monta laulua") oli kreikkalaisessa mytologiassa pyhän laulun ja kaunopuheisuuden muusa eli runotar. Hänet kuvataan vakavamielisenä, ajatuksiinsa vaipuneena ja mietiskelevänä naisena. Hän on usein pukeutunut pitkään viittaan ja nojaa pylvääseen. Joskus Polyhymnia tunnetaan myös geometrian, miimisen näytelmän, mietiskelyn ja maanviljelyn muusana.
Joutee (Jyväskylä)

| Joutee |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä (Korpilahti)
Koordinaatit:  62°06′52″N, 25°22′46″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Tulo-ojia:  Paksuoja Kumpulammesta, oja Hoikasta
Laskuoja:  Heimolanoja Moksinjärveen 
Järvinumero:  14.283.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,5 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  580 m  
Rantaviiva:  2,31 km  
Pinta-ala:  20,901 ha  
Saaria:  2 
 fiJoutee 
Joutee  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Humman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, jotka ovat pieniä luotoja. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Järven rannoilla on vapaa-ajan asutusta, josta suurin osa on sen länsi- ja itärannoilla.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Vuojoen valuma-alueeseen (14.283) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Järveen laskee kaksi ojaa: etelästä Kumpulammen laskuoja Paksuoja, johon yhtyvät myös Perälänlammen ja Muuralanlammen laskuojat, sekä pohjoisesta Hoikan nimetön laskuoja. Jouteen oma laskuoja Heimolanoja alkaa sen eteläpäästä, alittaa yhdystien 16601 ja laskee Moksinjärveen.
Historiaa

Vuoden 1879 kihlakunnankartalla järven nimenä on Joutsenjärvi.
Adamstown

| Adamstown |
| --- | --- |
 Adamstown
 Adamstown Pitcairnin kartalla
 Koordinaatit: 25°4′S, 130°6′W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Erillisalue:   Pitcairn
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Saari
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,6 km²
Väkiluku (2011):  53
 – Väestötiheys:  10,4 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Adamstown on Pitcairnin saarten ainoa kaupunki ja virallinen pääkaupunki. Se on saanut nimensä viimeisen eloonjääneen HMS Bounty -laivan kapinallisen John Adamsin mukaan. Adamstown sijaitsee saaren pohjoisosissa ja on maailman pienin virallinen pääkaupunki. Saaren kaikki noin 50 asukasta asuvat Adamstownissa. Adamstownissa on muun muassa koulu, kirkko, museo ja satelliittiasema, joka huolehtii saarten tietoliikenteestä. Kaupungista löytyy myös yksi baari Christian’s Cafe, joka palvelee janoisia asiakkaitaan vain yhtenä päivänä viikossa eli perjantaisin.
Kaupunkiin saavutaan pienen Bounty Bay -lahden kautta 70 metriä korkean jyrkänteen yli. Itse kaupunki levittäytyy kukkulan pohjoisrinteelle, 120–150 metrin korkeudelle merenpinnasta. Sen 800 metriä pitkä ”pääkatu” on rantaviivan suuntainen. Puutarhojen ympäröimät talot ovat hajallaan tämän tien ja sen sivuteiden varrella. Kylän keskusaukiolla on Bounty-laivan ankkuri ja laivakello, jonka soittamisella ilmoitetaan laivojen saapumisesta ja muista tärkeistä tapahtumista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adamstown Wikimedia Commonsissa
Morihei Ueshiba

| Morihei Ushiba |
| --- | --- |
 Ueshiba vuonna 1939
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. joulukuuta 1883 Tanabe, Japani
Kuollut: 26. huhtikuuta 1969 (85 vuotta) Tokio, Japani
Muut tiedot
Merkittävät teokset: aikidon kehittäjä
Morihei Ueshiba (jap. 植芝盛平, 14. joulukuuta 1883 Tanabe, Japani – 26. huhtikuuta 1969) oli japanilainen taistelulajien opettaja ja kehittäjä.
Ueshiba harrasti useita eri taistelulajeja jo nuoresta iästä lähtien. Näihin kuuluivat mm. jujutsu-tyylit tenjin shin’yō -ryū ja Gotō-ha Yagyū shingan -ryū, judo sekä daitō-ryū aikijūjutsu. Näistä jälkimmäistä Ueshiba harjoitteli pisimpään, ja hänen opettajansa lajissa oli Sōkaku Takeda. Daitō-ryūn harjoittelu kesti vuodesta 1915 aina 1930-luvulle. Ueshiba oli yksi Takedan etevimmistä oppilaista.
Vasemmalta lukien: Morihei Ueshiban henkinen oppi-isä-Onisaburo Deguchi, Tōyama Mitsuru ja Uchida Ryohei
Morihei Ueshiba toimi aluksi daitō-ryū-opettajana ja vasta myöhemmin perusti oman lajinsa, aikidon, ja etääntyi omasta opettajastaan. Aikidon suurimmat vaikutteet ovat tulleet teknisesti daitō-ryū aikijūjutsusta ja elämänkatsomuksen puolella ōmoto-kyō-šintolaisuudesta. Vuosien varrella Ueshiba opetti useita tuhansia oppilaita. Myöhemmässä vaiheessa hän opetti etenkin Tokiossa sijaitsevalla Kōbukan–dojolla (myöh. Aikikai honbu dōjō)  ja Iwamassa, jossa hän vietti vanhuutensa vuodet yhä aktiivisesti harjoitellen ja opettaen.
Morihei Ueshiba ei juurikaan matkustellut Japanin ulkopuolella. Eräänä poikkeuksena tähän oli vierailu Havaijille vuonna 1961. Morihei Ueshiba kuoli maksasyöpään 26. huhtikuuta 1969. Ueshiban perintönä on aikidon humaani filosofia, jossa taistelutaitoa ei nähdä vastustajan nujertamisen vaan henkilökohtaisen kasvun ja rauhan edistämisen välineenä.
Kunnianosoituksia

Nousevan auringon ritarikunnan kultasäteet ruseteilla (Japani, 1964)
Kunniamitali violettina (Japani, 1960)
Vehkajärvi (järvi Kangasalla)

| Vehkajärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme, Pirkanmaa
Kunnat:  Padasjoki, Kuhmoinen, Kangasala, Pälkäne
Koordinaatit:  61°28′48″N, 24°52′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78), Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskujoki:  Hirvensalmesta Vesijakoon 
Järvinumero:  35.784.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,5 m  
Rantaviiva:  118,888 km  
Pinta-ala:  26,0833 km²  
Tilavuus:  0,144325 km³  
Keskisyvyys:  5,53 m  
Suurin syvyys:  19,64 m  
Saaria:  247 
 fiVehkajärvi 
Vehkajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla (entinen Kuhmalahti), Kuhmoisissa ja Pälkäneellä (entinen Luopioinen) sekä Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi. Vaikka Vehkajärvi ei itse ole bifurkaatiojärvi, sijaitsee se kahden sellaisen eli Lummennen ja Vesijaon välissä. Vehkajärven vesistä osa virtaa Vesijaossa Kymijokeen ja osa Kokemäenjokeen.