stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hayden
Hayden sukunimenä

Bill Hayden (1933–2023), australialainen poliitikko, ulkoministeri 1983–1988, kenraalikuvernööri 1989–1996
Brent Hayden (s. 1983), kanadalainen uimari
Carl Hayden (1877–1972), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Chloé Hayden (s. 1997), australialainen näyttelijä, sosiaalisen median persoona ja kirjailija
Diana Hayden (s. 1973), intialainen näyttelijä ja malli, Miss Maailma 1997
Isaac Hayden (s. 1995), englantilainen jalkapalloilija
John Hayden (s. 1995), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Michael Hayden (s. 1945), Yhdysvaltain ilmavoimien kenraali, CIA:n entinen johtaja
Nicky Hayden (1981–2017), yhdysvaltalainen ratamoottoripyöräilijä ja maailmanmestari
Pamela Hayden (s. 1953), yhdysvaltalainen ääninäyttelijä ja stand up -koomikko
Sterling Hayden (1916–1986), yhdysvaltalainen näyttelijä
Torey Hayden (s. 1951), yhdysvaltalainen psykologi ja erityisopettaja
Hayden etunimenä

Hayden Carruth (1921–2008), yhdysvaltalainen kirjailija
Hayden Christensen (s. 1981), kanadalainen näyttelijä
Hayden Foxe (s. 1977), australialainen jalkapalloilija
Hayden Fry (1929–2019), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja
Hayden Paddon (s. 1987), uusiseelantilainen ralliautoilija
Hayden Panettiere (s. 1989), yhdysvaltalainen näyttelijä
Hayden Poulter (1961–2018), uusiseelantilainen sarjamurhaaja
Kuvitteellisia henkilöitä

Jennifer-Lynn Hayden, Jade, supersankari DC Comicsin sarjakuvissa.
Muita merkityksiä

Mr. Peter Hayden, suomalainen yhtye
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vaaliruhtinaan linna (Koblenz)

Vaaliruhtinaan linna Koblenzissa
Vaaliruhtinaan linna (saks. Kurfürstliches Schloss) on linna Koblenzin kaupungissa Saksassa. Linna toimi Trierin viimeisen vaaliruhtinaan ja arkkipiispan Clemens Wenzeslausin residenssinä. Myöhemmin linnassa on asunut puolisonsa kanssa Preussin kruununprinssi Vilhelm ollessaan Reinin ja Westfalenin sotilaskuvernöörinä. Myöhemmin hänestä tuli keisari Vilhelm I. Nykyisin linnassa on valtion virastoja.
Vaaliruhtinas Wenzeslaus käynnisti linnan rakennustyöt melko pian sen jälkeen, kun hän oli noussut asemaansa vuonna 1777. Ne saatiin päätökseen vuonna 1793. Sisätilat eivät kuitenkaan olleet vielä ehtineet valmistua, kun ranskalaiset vallankumousjoukot karkottivat Wenzeslausin vuonna 1794. Linnan kalusteet ja koristeet myytiin vuonna 1799. Vuosina 1842–1845 sisätilojen uuden ulkonäön suunnittelivat arkkitehdit Friedrich August Stüler ja Johann Claudius von Lassaulx.
Toisessa maailmansodassa vuonna 1944 linna vaurioitui merkittävästi. Vuosina 1950–1951 se jälleenrakennettiin, mutta interiööri muutamaa edustushuonetta lukuun ottamatta ei saanut takaisin entistä ilmettään, vaan uuden modernin ilmeen. Vuodesta 2002 lähtien on Koblenzin vaaliruhtinaan linna ollut osa Unescon maailmanperintökohdetta Keski-Reinin laakson yläosa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa linnasta Welterbe Oberes Mittelrheintal -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoa linnasta Koblenzin virallisilla sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Valkosilmämesikko

| Valkosilmämesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Kultasiipimesikot Phylidonyris
Laji::  novaehollandiae
Kaksiosainen nimi
 Phylidonyris novaehollandiae  (Latham, 1790) 
Katso myös
   Valkosilmämesikko Wikispeciesissä   Valkosilmämesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkosilmämesikko (Phylidonyris novaehollandiae) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkosilmämesikkoa tavataan Australiassa. Lajia on kuvattu paikallisesti yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hengitysliitto

Hengitysliitto on sosiaali- ja terveysalan järjestö, jonka tarkoituksena on edistää hengityssairaiden ja heidän läheistensä elämänlaatua ja yhdenvertaisia osallistumismahdollisuuksia sekä toimia terveyden edistämiseksi. Liitto toimii kahdella tasolla: se on hengityssairaiden edunvalvoja sekä hyvinvoinnin ja terveyden edistäjä. Se myös tuottaa koulutus- ja työllistämispalveluita kaikille suomalaisille.
Hengitysliitto vaikuttaa etujärjestönä ja asiantuntijayhteisönä edistämällä liiton, jäsenyhdistysten ja toimintayksiköiden yhteistyötä ja vuorovaikutusta sekä luomalla kansainvälisiä, kansallisia ja paikallisia yhteistyöverkostoja. Hengitysliitto on SOSTEn jäsenjärjestö.
Hengitysliitto tuottaa ja kehittää järjestö- koulutus-, työhyvinvointi- ja työllistämispalveluja. Liiton järjestöpalvelut tuottavat tietoa ja neuvontapalveluita hengityssairaille ja hengitysterveydestä kiinnostuneille. Savuttomuus, hengitysterveyttä tukevat elintavat (kuten liikunta) ja terveellinen hengitysilma (ulko- ja sisäilma) ovat Hengitysliiton terveydenedistämistoiminnan kulmakivet. Omaan toimialaan liittyvä tutkimus ja kehittäminen ovat myös osa Hengitysliiton toimintaa.
Hengitysliiton tuottamasta koulutuksesta vastaa valtakunnallisesti toimiva Ammattiopisto Luovi, joka on Suomen suurin ammatillinen erityisoppilaitos.
Lisäksi Hengitysliitto tuottaa hotelli-. ravintola-, kokous-, virkistys-, loma- ja matkailupalveluja. Majoitus- ja ravintolatoimintaa harjoittavat Hotelli-ravintola Lasaretti Oulussa ja Anttolanhovi Mikkelissä, työllistämistoiminnasta vastaavat Kovak Oy / Lovak ja työvalmennuskeskus Sytyke-Centre.
Järjestötoiminta

Hengitysliiton järjestötoiminnan tarkoituksena on edistää hengitysterveyttä ja hengityssairaan hyvää elämää, josta on johdettu Hengitysliiton nykyinen slogan ”Hengitysterveys on jokamiehenoikeus”.
Liiton järjestötoiminnan kivijalka on eri puolilla Suomea toimivat 91 paikallisyhdistystä. Paikallisiin hengitysyhdistyksiin kuuluu noin 30 000 henkilöjäsentä.
Henkilöjäsenistä noin puolet on astmaatikkoja ja heidän huoltajiaan tai perheenjäseniään. Jäseninä on myös uniapneaa, keuhkoahtaumaa, allergista nuhaa, tuberkuloosia, sisäilmasta sairastuneita ja muita hengityssairauksia sairastavia, heidän perheenjäseniään sekä kannatusjäseniä.
Aiheesta muualla

Hengitysliiton kotisivut
Valtellina Casera

Valtellina Casera-juustoa.
Valtellina Casera on italialainen lehmänmaidosta valmistettava juusto.
Valtellina Casera-juustoa valmistetaan Italian Sondrion maakunnan alueella maan pohjoisosassa. Valtellina on paikallinen laakso ja casera viittaa juuston valmistus- tai kypsytyspaikkaan. Perinteisesti juustoa valmistettiin loppukesästä, jolloin karja tuotiin alemmaksi korkeilta laitumilta vuorilla. Nykyisin juustoa tehdään kuitenkin koko vuoden ajan.
Juustoa valmistettaessa maito lämmitetään 40–45°C lämpötilaan, jolloin maitoon lisätään juoksute. Muodostuva juustomassa pilkotaan ja asetellaan muotteihin. Juusto puristetaan ja suolataan kuivana tai suolaliuoksessa. Juusto kypsyy vähintään 70 päivää.
Valmiilla juustolla on kova ja ohut vaaleankeltainen tai norsunluun valkoinen kuori. Juustoa käytetään pöytäjuustona, tai ainesosana muussa ruuanlaitossa. Juustoa sisältäviä ruokalajeja ovat esimerkiksi pizzoccheri, sciatt, tarozz, chisciöi ja polenta taragna.
Valkosilmäsieppo

| Valkosilmäsieppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pensassiepot Petroicidae
Suku::  Valkosilmäsiepot Pachycephalopsis
Laji::  poliosoma
Kaksiosainen nimi
 Pachycephalopsis poliosoma  Sharpe, 1882 
Katso myös
   Valkosilmäsieppo Wikispeciesissä   Valkosilmäsieppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkosilmäsieppo (Pachycephalopsis poliosoma) on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkosilmäsieppoa tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Sitä on kuvattu paikallisesti yleisestä runsaslukuiseksi. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Valtellina

Valtellinan kartta
Sondrion kaupunki sijaitsee laaksossa.
Valtellina tai Valtelline (ital. Valtellina, saks. Veltlin, retoromaaniksi Vuclina) on Adda-joen laakso sivulaaksoineen. Se sijaitsee Pohjois-Italian Lombardiassa, ja rajoittuu pohjoisessa Sveitsiin. Aikaisemmin se on ollut tärkeä kauttakulkualue Pohjois-Italiasta Saksaan.
Turun oikeustalo

| Turun oikeustalo |
| --- | --- |
 Oikeustalo kattoremontin alla kesällä 2014.
Osoite:  Sairashuoneenkatu 2-4, 20101 Turku
Koordinaatit:  60.44469°N, 22.25136°E
Rakennustyyppi:  julkinen rakennus
Valmistumisvuosi:  1998
Suunnittelija:  Pekka Pitkänen
Omistaja:  Senaatti-kiinteistöt
Käyttäjä:  Varsinais-Suomen käräjäoikeus, Turun hallinto-oikeus, Syyttäjälaitos
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turun oikeustalo on valmistunut Sairashuoneen- ja Linnankadun kulmatontille vuonna 1998. Se on Valtion kiinteistölaitoksen rakennuttama ja arkkitehti Pekka Pitkäsen suunnittelema. Kiveä julkisivussaan hyödyntävä rakennus sai vuoden 1998 kivipalkinnon. Oikeuslaitoksessa tapahtuneiden uudistusten myötä talossa toimivat nykyisin Turun hallinto-oikeus, Varsinais-Suomen käräjäoikeus ja Syyttäjälaitoksen Turun toimipaikka.
Oikeustalossa on 10 istuntosalia. Ne ovat aulatiloineen sijoitettu harmailla graniittilaatoilla verhottuun 3-kerroksiseen rakennusosaan Sairashuoneenkadun varrelle. Rikosistuntosalit ovat talon pohjakerroksessa, riitasalit kolmannessa kerroksessa. Suunnittelun yhtenä lähtökohtana oli, että saleissa tulee olla päivänvalo. Oikeustalon vaaleaksi rapattu 6-kerroksinen virasto-osa on sijoitettu tontin takaosaan Kakolanmäen rinteeseen. Oikeustalon kellarikerrokseen on rakennettu Suomen ensimmäinen erityisin turvajärjestelyin varustettu istuntosali.
Sisäänkäynti oikeustaloon tapahtuu vanhan korkkitehtaan piha-aukiolta talon eteen myöhemmin rakennetun turvatarkastustilan kautta. 
Sisätilojen suunnittelussa panostettiin erityisesti odotusaulojen ja istuntosalien tilalliseen ilmeeseen. Osin kolmikerroksisten aulatilojen seinäpinnat on jäsennöity arkkitehdin suunnittelemalla värijaottelulla. Istuntosaleissa katseen kiinnekohtana toimivat oppilastyönä toteutetut, Leena Wiikarin suunnittelemat seinätekstiilit.
Vanha korkkitehdas

Oikeustaloon liittyy samalla tontilla, Linnankadun varrelle 1890-luvulla rakennettu korkkitehdas, joka 1990-luvun alussa peruskorjattiin oikeustalon käyttöön. Siinä toimii Varsinais-Suomen ulosottovirasto.
Wicander & Larsonin korkkitehtaan perusti Turkuun ruotsalainen teollisuusmies August Wicander 1871, joka loi korkkiteollisuutta ympäri Eurooppaa. Uusrenessanssityylisen rakennuksen on suunnitellut Arthur Kajanus vuonna 1891. Se on savipohjaisella maaperällä kallistunut Linnankatua kohti, mutta sitä ei ole oikaistu saneerauksen yhteydessä.
Vanha korkkitehdas, takana uusi oikeustalo.
Valter Forsius

Valter Woldemar Forsius (14. syyskuuta 1856 Heinola – 27. syyskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen opettaja, aistivialliskoulujen tarkastaja ja kouluneuvos.
Forsiuksen vanhemmat olivat lyseonrehtori Carl Henrik Forsius ja Amalia Charlotta Aschan. Hän pääsi ylioppilaaksi Porvoon ruotsalaisesta lyseosta 1875. Forsius valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1880 ja filosofian maisteriksi 1882 opiskeltuaan luonnontieteitä. Forsius vihittiin riemumaisteriksi 1932.
Forsius toimi koulunopettajana Porvoossa 1878–1880 ja Haminassa 1882–1885. Hän lähti sitten valtion apurahalla tutustumaan aistiviallisten opetusmenetelmiin Skandinavian maissa, Saksassa ja Sveitsissä. Matkansa perusteella hän laati laajan ehdotuksen aistiviallisten opetussuunnitelman uudelleen järjestämiseksi Suomessa. Forsius oli 1890–1892 Porvoon kuuromykkäkoulun opettajana ja Porvoon kansakoulujen tarkastajana sekä samanaikaisesti Porvooseen perustetun Suomen ensimmäisen ruotsinkielisen kansanopiston johtajana.. Vuonna 1892 hänestä tuli aistivialliskoulujen tarkastaja kouluhallitukseen, ja lastensuojeluosaston kouluneuvos hän oli 1918–1925. Hän erosi virasta 1926 täysinpalvelleena ja asettui asumaan Tammisaareen. Forsius toimi Helsingissä ollessaan lisäksi säästöpankin virkailijana sekä Kustannus Oy G. W. Edlundin johtajana 1907–1917. Aistivialliskoulujen Lehden toimittaja hän oli 1892–1919. Forsius oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä, useiden valtion ja kuntain komiteain puheenjohtajana ja jäsenenä sekä Helsingin VPK:n päällikkönä.
Forsius oli naimisissa vuodesta 1883 Emilia Sofia Liliuksen kanssa. Heidän poikansa oli aluelääkäri ja hyönteistieteilijä Runar Forsius (1884–1935).
Uusi-Britannia

| --- | --- |
Sijainti:  5°44′S, 150°44′E Papua-Uusi-Guinea
Saariryhmä:  Bismarckinsaaret
Vesialue:  Bismarckinmeri, Salomonmeri 
Korkeimmat kohdat:  Ulawun, 2 334  m 
Pinta-ala:  36 520 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  405 000
Suurin kaupunki:  Kokopo
Kieli:  useita kieliä
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Uusi-Britannia satelliittikuvassa kesäkuussa 2005. Vasemmassa reunassa on näkyvissä tuhkapilvi, joka on lähtöisin Langila- ja Ulawun-tulivuorista.
Uusi-Britannia (engl. New Britain) on Papua-Uuteen-Guineaan kuuluvien Bismarckinsaarten suurin saari, joka sijaitsee Uuden-Guinean koillispuolella. Se on maailman 37. suurin saari ja maansa toiseksi suurin pääsaaren jälkeen. Karkeasti sirpin muotoinen saari on noin 600 kilometriä pitkä ja suurimmillaan 80 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 36 520 neliökilometriä ja asukasluku 404 641 (vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan).
Uusi-Britannia on jaettu kahteen maakuntaan: West New Britainiin (pääkaupunki Kimbe) ja East New Britainiin (pääkaupunki Kokopo). Saarella on kulta-, kupari-, rauta- ja hiiliesiintymiä sekä kaakaon ja kopran tuotantoa.
Saari on vulkaanisesti aktiivinen ja siellä on useita toimivia tulivuoria. Vuoristojen hallitseman saaren korkein vuori on toimiva tulivuori Mount Sinewit (2 438 m) saaren pohjoisosassa. Useat muutkin huiput kohoavat yli kahden kilometrin korkeuteen. Muita tulivuoria ovat muun muassa Ulawun, Langila, Tavurvur sekä Suluvuoret.
Historia

Ensimmäinen Uuden-Britannian saarelle saapunut eurooppalainen oli William Dampier 27. helmikuuta 1700. Hän antoi saarelle latinankielisen nimen Nova Britannia. Saksalaisten hallitessa saarta 1884–1914 Saksan Uuden-Guinean osana sitä kutsuttiin Uudeksi-Pommeriksi. 11. syyskuuta 1914 saarella käytiin yksi ensimmäisen maailmansodan varhaisista taisteluista, kun australialaiset joukot saapuivat saarelle. Vuonna 1994 saaren suurinta kaupunkia Rabaulia koetteli tulivuorenpurkaus, joka peitti suurimman osan kaupungista ja lentokentän tuhkan alle. Kaupunki jouduttiin hylkäämään ja siirtämään 20 kilometrin päähän Kokopoon. Uutta East New Britainin pääkaupunkialuetta kutsutaan yhä usein Rabauliksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uusi-Britannia Wikimedia Commonsissa
Hans Pflügler

Johannes Christian "Hansi" Pflügler (s. 27. maaliskuuta 1960 Freising, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1990 MM-kisoissa. Pflügler pelasi puolustajana ja puolustavana keskikenttäpelaajana.
Hans Pflügler pelasi koko uransa Bayern Münchenissä. Hän aloitti vuonna 1981 ja pelasi vuoteen 1995 asti. Tosin viimeisellä kaudella hän pelasi vain yhden Bundesliga-ottelun. Pflügler voitti Bayern Münchenissä viisi kertaa Saksan mestaruuden ja kolmesti Saksan cupin. Hän oli kahdesti Euroopan Cupin loppuottelussa, mutta molemmilla kerroilla tuli tappio. Pflügler kokeili vielä paluuta kentille ja pelasi kaudella 2001–2002 Saksan eteläisessä aluesarjassa Bayern Münchenin reservijoukkueessa 32 ottelua.
Saksan jalkapallomaajoukkueessa Pflügler pelasi 11 maaottelua vuosina 1987–1990 ja oli voittamassa maailmanmestaruutta vuonna 1990.
Seurat

1981–1995 FC Bayern München
(2001–2002 Bayern Münchenin reservijoukkue)
Saavutukset

Maailmanmestaruus 1990
Euroopan Cupin hopea 1982 ja 1987
Saksan mestaruus 1985, 1986, 1987, 1989 ja 1990
Saksan Cup 1982, 1984 ja 1986
Aiheesta muualla

Fussballdaten
Saksan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 1988
1 Immel |
2 Buchwald |
3 Brehme |
4 Kohler |
5 Herget |
6 Borowka |
7 Littbarski |
8 Matthäus |
9 Völler |
10 Thon |
11 Mill |
12 Illgner |
13 Wuttke |
14 Berthold |
15 Pflügler |
16 Eckstein |
17 Dorfner |
18 Klinsmann |
19 Sauer |
20 Rolff |
Valmentaja Beckenbauer
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1990
1 Illgner |
2 Reuter |
3 Brehme |
4 Kohler |
5 Augenthaler |
6 Buchwald |
7 Littbarski |
8 Häßler |
9 Völler |
10 Matthäus |
11 Mill |
12 Aumann |
13 Riedle |
14 Berthold |
15 Bein |
16 Steiner |
17 Möller |
18 Klinsmann |
19 Pflügler |
20 Thon |
21 Hermann |
22 Köpke |
Valmentaja Beckenbauer
Valma Yli-Vakkuri

Valma Laura Yli-Vakkuri (o.s. Lankinen; s. 24. toukokuuta 1935 Rautjärvi) on suomalainen kielitieteilijä (fennisti), joka hoiti Turun yliopiston suomen kielen professuuria vuosina 1988–1998. Yli-Vakkuri opiskeli sekä Turun että Tampereen yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Turussa vuonna 1986 tutkielmalla Suomen kieliopillisten muotojen toissijainen käyttö, joka edustaa semioottista pragmatiikkaa. Hän on tutkinut myös suomen kielen kohteliaisuuskoodia ja Itämeren piirin kielten syntaksia.
Valma Yli-Vakkurin vanhempi tytär Laura Yli-Vakkuri toimii ylijohtajana sisäministeriössä ja nuorempi tytär Leena Gardemeister on diplomaatti.
Valeri Koroljov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Argentiina 1990 |  |  |
Valeri Nikolajevitš Koroljov (ven. Валерий Николаевич Королёв, s. 7. syyskuuta 1965 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Miesten maajoukkuetasolla Koroljov edusti Neuvostoliittoa Argentiinan MM-kilpailuissa 1990, missä maa ylsi hopealle.
Aiheesta muualla

Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Neuvostoliiton joukkue – Koripallon MM-kilpailut 1990
4 Vētra |
5 Sokk |
6 Berežnyi |
7 Meleštšenko |
8 Lopatov |
9 Tihonenko |
10 Bazarevitš |
11 Volkov |
12 Suharev |
13 Koroljov |
14 Bilostinnyi |
15 Pintšuk |
Valmentaja Garastas
Vallée

Vallée on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
André Vallée (1930–2015), kanadalainen roomalaiskatolinen piispa
Jacques Vallée (s. 1939), ranskalainen tietokoneasiantuntija, tähtitieteilijä
Jean Vallée, oik. Paul Goeders (1941–2014), belgialainen laulaja ja lauluntekijä
Jean de la Vallée (1620–1696), ranskalais-ruotsalainen arkkitehti, Simon de la Valléen poika
Jean-Marc Vallée (1963–2021), kanadalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja leikkaaja
Rudy Vallée (1901–1986), yhdysvaltalainen muusikko ja näyttelijä
Simon de la Vallée (noin 1590–1642), ranskalais-ruotsalainen arkkitehti
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Valkosilmäsiepot

| Valkosilmäsiepot |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pensassiepot Petroicidae
Suku::  Valkosilmäsiepot Pachycephalopsis  Salvadori, 1879
Katso myös
   Valkosilmäsiepot Wikispeciesissä   Valkosilmäsiepot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkosilmäsiepot (Pachycephalopsis) on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Valkosilmäsieppojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Valkosilmäsieppoihin kuuluvia lajeja

Valkosilmäsieppo (Pachycephalopsis poliosoma)
Vihersieppo (Pachycephalopsis hattamensis)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Pachycephalopsis (englanniksi)
Helsingin Taekwondoseura

| Helsingin Taekwondoseura |
| --- | --- |
Perustettu:  25.4.1982
Toimiala:  WTF-taekwondo
Kotipaikka:   Helsinki, Suomi
Jäsenmäärä:  n. 300
Puheenjohtaja:  Tarja Röytiö
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helsingin Taekwondoseura ry (lyh. HTKD) on helsinkiläinen 1982 perustettu kamppailuseura, jonka pääharjoittelupaikka sijaitsee Helsingin Itäkeskuksessa. Seurassa on noin 300 jäsentä ja sen pääopettaja on Henri Nordenswan (6. dan, tilanne 2020).
Historia

HTKD on perinteikäs taekwondoseura, jonka jäsenet ovat sen perustamisesta lähtien toimineet taekwondon suunnannäyttäjinä Suomessa. Seuran ottelijat ovat menestyneet kilpailuissa aina MM- ja EM-tasoa myöten ja olleet johtavissa rooleissa suomalaisessa taekwondossa niin Suomen Taekwondoliiton puheenjohtajina, hallituksen jäseninä kuin myös tuomareina, kouluttajina ja ohjaajina.
Tyyli

Helsingin Taekwondoseurassa opetetaan taekwondon yleisintä suuntausta ja olympialaisista tuttua Maailman Taekwondoliiton (WTF) taekwondoa. WTF-taekwondo koostuu eri osa-aluista: ottelu, liikesarjat, perustekniikka, itsepuolustus sekä murskaus. Kilpaottelussa potkut vartalon peittävään panssariin ja kypärän suojaamaan päähän suoritetaan täydellä kontaktilla. Sen sijaan lyönnit päähän ovat kiellettyjä.
Toiminta

Seurassa harjoittelee viikoittain toistasataa aktiivista lasta ja aikuista, joista naisia ja miehiä on suunnilleen yhtä paljon. Nuorimmat harrastajat ovat nappula-taekwondon 4-6-vuotiaat lapset. Helsingin taekwondoseuran harjoituksia ohjaa toistakymmentä eri ohjaajaa. Vuonna 2013 seura panosti lasten ja nuorten opetukseen palkkaamalla yhdessä Espoo Hwarang Teamin kanssa erityisen nuorisopäällikön. Vuonna 2019 seura palkkasi toisen täyspäiväisen työntekijän. Seuran harjoitussali sijaitsee Helsingin Itäkeskuksessa. Tämän lisäksi opetusta järjestetään Pasilan, Laajasalon, Latokartanon, Lauttasaaren ja Pihlajamäen kouluilla.
Taustayhteisöt

Helsingin Taekwondoseura kuuluu Suomen Taekwondoliittoon, joka on kansallinen kattojärjestö Maailman Taekwondoliitossa (WTF) ja Suomen olympiakomitean jäsen. Seura on myös osa tanskalaisen mestari Ko Tae-Jeongin (8. dan) taekwondo-perhettä, eli niin sanottua Sim Uu -yhteisöä.
Aiheesta muualla

Helsingin Taekwondoseuran / Wondo-yhteisön sivusto