stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Chikungunya
Taudinkuva

Chikungunya ei yleensä ole hengenvaarallinen. Kuitenkin vuosina 2005–2006 ilmoitettiin 200 ihmisen kuolleen chikungunyaan Réunionin saarella sekä Intiassa puhjenneessa laajassa epidemiassa erityisesti Tamil Nadussa, Karnatakassa, Keralassa ja Andhra Pradeshissa. Elokuussa 2006 Rajasthanissa, Intiassa tutkittiin tulvien ja rankkasateiden jälkeen tuhansia tapauksia Rajsamandin, Bhilwaran, Udaipurin ja Chittorgarhin piirikunnissa, näiden naapuripiirikunnissa Gujaratin ja Madhya Pradeshin osavaltioiden puolella sekä naapurimaassa Sri Lankassa. Keralan osavaltiossa, Etelä-Intiassa ilmoitettiin 125 ihmisen menehtyneen chikungunyaan. Tapauksista suurin osa oli Alapuzhan piirikunnassa, pääosin Cherthala Talukissa. Joulukuussa 2006 ilmoitettiin 3 500 ihmisen sairastuneen Malediiveilla ja yli 60 000:n Sri Lankassa. Sairastuneista yli 80 menehtyi. Lokakuussa 2006 Pakistanissa raportoitiin toistakymmentä chikungunyatapausta. Kesäkuussa 2007 Pathanamthittan, Kottayamin ja Alappuzhan piirikunnissa, eteläisessä Keralassa, Intiassa puhjennut epidemia surmasi yli 50 ihmistä. Virallisesti on vahvistettu 7 000 ihmisen sairastuneen chikungunyaan näillä alueilla. European Network for Diagnostics of "Imported" Viral Diseases (ENIVD) (Euroopan 'tuotujen' virustautien diagnoosiverkosto) sanoo viruksesta löydetyn Réunionilla fylogeneettisesti uusia, hengenvaarallisia muunnoksia.
Oireet

Chikungunyan oireisiin kuuluu kuume, joka voi nousta 39° C:een, hiussuoniverenvuotoja tai näppyläistä rokahtumaa tavallisesti raajoissa ja vartalolla sekä kipuja tai niveltulehdus useissa nivelissä, jotka voivat myös vahingoittua. Joskus oireina ovat myös päänsärky, sidekalvon vetistys ja lievä valoherkkyys. Andhra Pradeshissa ja Tamil Nadussa, Intiassa korkea kuume ja rampauttava nivelkipu ovat olleet pääasialliset oireet. Kuume kestää tyypillisesti kaksi päivää, minkä jälkeen se laskee äkillisesti. Muut oireet – ankara päänsärky, unettomuus ja äärimmäinen uupumus – kestävät yleensä 5–7 päivää. Potilaat ovat kuitenkin kärsineet nivelkivuista pitkään tämän jälkeenkin: Nuorimmilla toipuminen on tapahtunut 5–10 päivässä ja keski-ikäisillä 1–2 kuukaudessa mutta ikääntyneillä vieläkin pitempään. Heikosti raportoidut näkökyvyn menetykset olisi hoidettava oireiden alkuvaiheessa. Silmäongelmien yhteyksiä tautiin ei tunneta tarkasti, koska ei ole yleensä tutkittu syy-yhteyttä chikungunyaan.
Eteläisen Intian epidemiassa chikungunyan on havaittu aiheuttaneen ainakin seuraavia oireita:
Oireet > Dermatologisesti

näppyläistä rokahtumaa
laikukasta punoitusta nenän iholla
pisamamaista pigmenttiä kasvoissa
siimaeläinmäisiä kuvioita kasvoilla ja raajoissa
jäkälää muistuttavaa ihottumaa ja pigmentin lisääntymistä auringonvalolle altistuneilla alueilla
runsaasti aftamaisia haavaumia kivespusseissa, säärissä ja pohkeissa sekä kainaloissa
turvotusta ääreisosien imusolmukkeissa kehon toisella tai kummallakin puolella
lapsilla runsaasti verenpurkaumien aiheuttamia laikkuja
pikkulapsilla rakkulamaisia ihomuutoksia
kynnenalaista verenvuotoa
valoaltistuksen aiheuttamaa nokkosihottumaa
kehon ääreisosissa nokkosihottumaa
Oireet > Histopatologisesti

pigmenttimuutoksia
näppyläistä rokahtumaa
jäkälää muistuttavaa ihottumaa
imusolujen kerääntymisestä ihon verisuonien ympärille aiheutuneita aftamaisia haavaumia
monilla potilailla jalkojen turvotusta, jonka takia täytyy sulkea pois verenkierron, munuaisten ja maksan mahdolliset poikkeavuudet
Oireet > Sekä myös

päänsärkyä
lumbagoa
kahvinväristä oksennusta
nenäverenvuotoa
Hoito

Chikungunyaan ei tunneta hoitoa. Vuonna 2000 tehtiin rokotekokeiluja, jotka kuitenkin keskeytyivät rahoituksen puutteeseen. Näin ei myöskään rokotteita ole olemassa. Serologisia testejä on kuitenkin saatavilla Malaijan yliopistosta, Kuala Lumpurista, Malesiasta.
Klorokiini on ensisijainen ajateltavissa oleva oireenmukainen hoito chikungunyaan ja virusvasta-aine sitä aiheuttavaa virusta vastaan. Malaijan yliopisto on ilmoittanut: "Kun niveltulehdus on osoittautunut vastustuskykyiseksi aspiriinille ja steroidittomille tulehduslääkkeille, klorokiinifosfaatti (250 mg/vuorokausi) on antanut lupaavia tuloksia."  Italialaisen tutkijan Andrea Savarinon kollegoineen tekemät tutkimukset sekä Ranskan hallituksen lehdistötiedote maaliskuussa 2006  (Arkistoitu – Internet Archive) ovat lisänneet uskoa siihen, että klorokiini saattaa olla tehokas hoito sairauteen. Yhdysvaltain terveysministeriön tautienhallinta ja -ehkäisykeskus CDC kehottaa välttämään taudin hoidossa aspiriinia, ibuprofeenia, naprokseenia ja muita steroidittomia tulehduslääkkeitä, joita sen sijaan suositellaan käytettäviksi niveltulehduksen aiheuttamiin kipuun ja kuumeeseen.
Tartunnan saaneiden tulisi välttää saamasta uusia hyttysenpistoja ja pysytellä sisätiloissa hyttysverkon suojassa. Lepoa pidetään perusteltuna osana niveloireiden hoitoa. Liikkuminen ja kevyt harjoitus vaikuttavat vähentävän jäykkyyttä ja aamuisin esiintyvää nivelkipua, kun taas raskas harjoitus saattaa aiheuttaa reumaattisia oireita. Nivelkipu on jatkunut jopa yli 8 kuukauden ajan.
Epidemiologia

Chikungunya kuvattiin ensimmäisen kerran Tansaniassa, Afrikassa vuonna 1952. Intiassa sitä tavattiin ensimmäisen kerran vuonna 1963 Kalkutassa. Vuonna 1999 se aiheutti Pelabuhan Klangissa, Malesiassa 27 ihmisen sairastumisen.
Joulukuussa 2013 tautia havaittiin ensi kerran Karibialla, ja alueen sairaaloihin ja terveyskeskuksiin on tullut tuhansia ihmisiä, joilla on samat taudin oireet. Tietoon on tullut 55 000 tartunnan saanutta. Sen pelätään rantautuvan Pohjois-Amerikkaan kesällä 2014. Vuoden 2014 kesäkuun alussa tautia oli havaittu Floridassa 18:lla ulkomailla sairastuneella ihmisellä, mutta virusta ei vielä tiettävästi esiintynyt paikallisessa hyttyskannassa.
Ennaltaehkäisy

Taudin tehokkain ennaltaehkäisy on suojautuminen sitä kantavilta hyttysiltä. Tähän sisältyy dietyylitoluamidia tai permetriiniä sisältävien hyönteiskarkotteiden sekä pitkähihaisten ja -lahkeisten vaatteiden käyttö ja myös ikkuna- ja oviaukkojen suojaaminen. On lisäksi tärkeää tyhjentää seisovan veden säiliöt, jotta hyttyset eivät pääse lisääntymään niissä.
Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Aiheesta muualla > Yleistä

CDC factsheet on Chikungunya (englanniksi)
Alphaviruses (englanniksi)
WHO site on disease outbreak news (englanniksi)
Chikungunya Research (Arkistoitu – Internet Archive) and Chikun guniya (Arkistoitu – Internet Archive) – latest publications (englanniksi)
Chikungunya is not Swahili (Internet Living Swahili Dictionary) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Chikungunya and Pregnancy (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Chikungunya Infection in India and Vector Control (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Genome Microevolution of Chikungunya Viruses Causing the Indian Ocean Outbreak, NIH, July 2006 (englanniksi)
Chikungunya Siddha Treatment (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Aiheesta muualla > Uutisraportteja

Chikungunya fever epidemic in Reunion Island (FR) (englanniksi)
French pledge for disease island (BBC article) (englanniksi)
Articles on Chikungunya in Seychelles (englanniksi)
Madagascar hit by mosquito virus (BBC article) (englanniksi)
Medindia.net (englanniksi)
(englanniksi)
(Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Örserum

| Örserum |
| --- | --- |

 Örserum
 Koordinaatit: 58°00′24″N, 14°34′39″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Jönköping
Väkiluku (2021):  369
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Örserum on taajama Jönköpingin kunnassa Jönköpingin läänissä Smålannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 369 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Örserum Wikimedia Commonsissa
Pörssitalo (Helsinki)

Pörssitalon julkisivu.
Pörssitalon pääsisäänkäynti.
Pörssitalossa käytössä ollut sähkömekaaninen noteeraustaulu Suomen Pankin Rahamuseossa.
Pörssitalo on Helsingin pörssin rakennus Fabianinkatu 14:ssä Helsingin Kluuvissa. Vuosina 1911–1912 valmistuneen, kansallisromanttista tyylisuuntaa edustavan harmaagraniittisen talon suunnitteli arkkitehti Lars Sonck. Meklarit jättivät talon 1990-luvun alussa, kun pörssi siirtyi sähköiseen arvopaperikauppaan. Talossa on kuitenkin edelleen Helsingin pörssin muuta toimintaa. Lisäksi rakennuksessa toimii muun muassa tilausravintola, jonka ravintolatoiminnasta vastaa Royal Ravintolat, sekä historiallinen Pörssiklubi. Koko rakennuksen omistaa Suomen Pörssisäätiö.
Pörssitalon vuokrattavat tilat koostuvat Linnanpihasta, Restaurant Pörssistä, Peilisalista, Börs- ja Patio-kabineteista sekä toisen kerroksen Pörssisalista. Tiloissa järjestetään kokouksia, näyttelyitä, juhlia kuten häitä ja yritystilaisuuksia sekä buffet- tai istuvia illallisia. Tiloja yhdistämällä Pörssitaloon voidaan kattaa istuva illallinen 550 hengelle ja cocktail-tilaisuus jopa tuhannelle.
Historia > Pörssin ja rakennuksen historia

Arkkitehti Carl Ludvig Engel oli jo 1820-luvulla laatinut suunnitelmat Esplanadin puiston varrelle rakennettavaa Helsingin pörssitaloa varten. Talo jäi rakentamatta, koska pörssitoiminta ei käynnistynyt Helsingissä vielä Engelin aikana. Pörssikauppa alkoi Suomessa 1860-luvulla. Aluksi Helsingin pörssin toiminta oli epäsäännöllistä eikä vakituista kokoontumispaikkaa ollut. Ennen omia tiloja pörssi-istuntoja pidettiin Helsingissä muun muassa Ritarihuoneella ja nykyisen kaupungintalon itäpuolella sijainneessa hotelli Kleinehissä.
Kauppias Julius Tallberg ja kauppaneuvos Victor Ek ostivat yhdessä muutaman muun liikemiehen kanssa vuonna 1907 Fabianinkadulta tontin Pörssitaloa varten. Talon suunnittelijaksi valittiin arkkitehti Lars Sonck. Talon piirustukset valmistuivat 1910. Samana vuonna perustettiin kiinteistöyhtiö Aktiebolaget Börs (nykyinen Pörssitalo Oy) sekä Helsingin Pörssiklubi, jonka jäseniksi pääsivät vain yhtiön osakkaat. Rakennuksen kadunpuoleinen osa valmistui 1911 ja sisäosa seuraavana vuonna. Sonck oli itse Pörssiklubin perustajajäsen ja viihtyi talon valmistumisen jälkeen usein klubilla. Pörssi osti kiinteistöyhtiön osakkeet takaisin itselleen vuonna 1917. Vuonna 1985 se luovutti ne tuolloin perustetun Suomen Pörssisäätiön peruspääomaksi. Sähköinen pörssikauppa otettiin Helsingin pörssissä käyttöön vaiheittain vuodesta 1987 alkaen. Viimeinen julkihuuto pidettiin pörssitalossa vuonna 1990, minkä jälkeen meklarien toiminta pörssisalissa päättyi.
Nykyisen pörssitalon paikalla sijaitsi aiemmin 1800-luvun alkupuolella valmistunut empiretyylinen kaksikerroksinen puutalo, jossa olivat asuneet muun muassa Elias Lönnrot ja ravintoloitsija Florio Catani. Rakennuksessa toimi myös aikanaan tunnettu ravintola Gambrini ja biljardisali sekä Hufvudstadsbladetin konttori.
Pörssiklubin lisäksi pörssitalon vuokralaisina toimivat pitkään muun muassa Keskuskauppakamari, Suomen Autoklubi ja G. W. Berg Oy. Pörssitalo toimi 1900-luvun alussa myös Helsingin kaupunginvaltuuston istuntosalina. Tilantarpeensa lisääntymisen vuoksi Helsingin Pörssi otti vuonna 1997 käyttöönsä kaikki talon toimistotilat ja vuoteen 2001 mennessä myös kaikki liiketilat. Vuonna 2010 katutason liiketilat vapautettiin muotiliikkeiden käyttöön. Nykyään Helsingin pörssi eli NASDAQ Helsinki toimii rakennuksen toisessa ja kolmannessa kerroksessa, Suomen Pörssisäätiö neljännessä kerroksessa. Ensimmäisen kerroksen ravintola ja neljännen kerroksen Pörssiklubi ovat toimineet rakennuksessa katkeamatta.
Helsingin suurpommitusten aikana taloon osui 27. helmikuuta 1944 pommi, joka tuhosi Pörssiklubin sisustuksen.
Historia > Ravintolatoiminnan historia

Pörssitaloon avattiin heti perustamisvuonna ravintola Grand Restaurant Börs, jota ruvettiin tuttavallisesti kutsumaan Pörssiksi. Se oli Helsingin korkeatasoisimpia ravintoloita, jossa juhlivat silmäätekevät ja kaupungin seurapiirit. Börsissä järjestettiin kabareita, konsertteja ja muita esityksiä sekä juhlia, kuten Siperiaan karkotetun P. E. Svinhufvudin kotiinpaluun kunniaksi vietetty kansalaisjuhla vuonna 1917. Vuoden 1917 jälkeen kabareet ja taiteilijoiden esitykset tulivat vähitellen mahdottomiksi korkean huviveron ja kieltolain vuoksi, mutta 1920-luvulla ravintolaelämä alkoi taas kukoistaa. Grand Restaurant Börsissä kestittiin myös kuninkaallisia ja muita arvovieraita. Esimerkiksi Ruotsin kuninkaan Kustaa V:n vieraillessa Suomessa vuonna 1925 presidentti Lauri Kristian Relanderin isännöimät juhlatanssiaiset järjestettiin Pörssissä. Vaikka pääsyliput loppuivatkin kesken, tanssiaiset olivat menestys ja ne jatkuivat kolmeen asti aamulla.
Grand Restaurant Börs toimi vuoteen 1938, jolloin se avattiin omistajanvaihdoksen jälkeen Adlon-nimisenä. Ravintola Adlon piti pitkään yllä entisen Pörssin mainetta Helsingin tasokkaimpiin kuuluvana ruoka- ja viihderavintolana. Adlon oli suosittu filmauspaikka, jossa kuvattiin 1930–1950-luvuilla muun muassa Suomi-Filmin elokuvia. Jussi-gaala pidettiin ravintolassa useita kertoja. Adlonin maineikkaimpia tapahtumia olivat teatteritanssiaiset, jotka pidettiin 35 kertaa. Teatteritanssiaisissa esiintyjinä ovat olleet vuosien varrella muun muassa Karita Mattila ja Matti Salminen. Tanssiaisten perinteisiin kuului myös Pentti Siimeksen ja Elina Pohjanpään pitämä keskiyön osteribaari. Osterit lennätettiin aina päiväntuoreina suoraan Pariisista. Arpoja oli myymässä usein Tauno Palo, joka jakoi myös käsisuudelmia naisvieraille. Ostereista, illalliskorteista ja arvoista saaduilla tuloilla rahoitettiin Munkkiniemessä sijaitsevan näyttelijäkoti Thalian Torpan rakentamista.
1960-luvun lopulla Adlon esitteli helsinkiläisille ravintolashow’t. Esimerkiksi Marjatta Leppänen esiintyi Adlonissa vuodesta 1968 lähtien viitenätoista peräkkäisenä syksynä. Vuonna 1976 Adlon siirtyi Satu Tiivolan johtamalle Vuoristo Yhtiöt Oy:lle ja ravintola korjattiin ja uudistettiin Lars Sonckin luomaa alkuperäistä henkeä seuraten. Korjaustyön yhteydessä alun perin kabinetteina toimineitten tilojen paikalle avattiin unkarilaisravintola Egri ja ranskalaishenkinen Petit Paris. Iltaisin oli edelleen tarjolla kotimaista viihdeohjelmaa.
Vuonna 1986 uusi omistaja, ruotsalainen sijoitusyhtiö, muutti ravintolan Café Adlon -nimiseksi, nuorille aikuisille tarkoitetuksi yökerhoksi ja diskoksi. Kun paikan suosio kymmenisen vuotta myöhemmin hiipui, Adlon siirtyi Arctia Oy:lle ja se avattiin laajan kunnostustyön jälkeen korkeatasoisena à la carte -ravintolana. Nykyään ravintola kuuluu Royal Ravintolat Oy:lle. 2010-luvulla Pörssitalo on toiminut tilausravintolana, jossa järjestetään yritystilaisuuksia, juhlia, vastaanottoja, häitä ja kokouksia.
Arkkitehtuuri

Rakennusta pidetään yhtenä Sonckin onnistuneimmista töistä ja eräänä 1900-luvun suomalaisen jugend-arkkitehtuurin vaikuttavimmista edustajista. Suunnittelun teki haastavaksi toisaalta tontin kapeus, toisaalta myös edessä kulkevan Fabianinkadun kapeus, mikä hankaloittaa nelikerroksisen talon julkisivun näkymistä kadulle. Sonckia avustivat talon julkisivun suunnittelussa Max Frelander ja Gösta Kulvik. Julkisivun harmaan graniitin toimitti Suomen kiviteollisuus Oy. Rakennuksen sisäänkäynniltä johtaa holvimainen ja niukasti valaistu käytävä avaralle ja valoisalle katetulle sisäpihalle. Lasikaton suunnitteli Wietti Nykänen. Sisäpihalta johtavat näyttävät monumentaaliportaat toisen kerroksen pörssisaliin. Portaikot on koristeltu kipsiornamenteilla, jotka restauroitiin alkuperäiseen asuunsa vuonna 2010. Pääsalin ikkunat on koristeltu lasimaalauksin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pörssitalo (Helsinki) Wikimedia Commonsissa
Ravintola Adlon; ravintolasali ja tanssilattia 1938.
Bob the Robot

Bob the Robotin logo
Bob the Robot on vuonna 2013 perustettu helsinkiläinen mainostoimisto. Maaliskuusta 2022 asti se on ollut osa The North Alliancen luovien toimistojen verkostoa. Bob the Robotin toimitilat ovat Helsingin Kruununhaassa.
Bob the Robotilla on noin 70 työntekijää. Yrityksen toimitusjohtaja on Miska Rajasuo.
Historia

Bob Helsingin perustivat vuonna 2002 Kari Eilola, Jon Granström, Anu Igoni, Jukka Kurttila, Marko Parkkinen ja Petri Pesonen. Vuonna 2013 Bob Helsingin ja Robot Creative Agencyn yhdistymisestä syntyi Bob the Robot.
Art director Granström palkittiin vuonna 2005, copywriter Pesonen vuonna 2008, art director Igoni vuonna 2012 ja Kari Eilola vuonna 2019 Grafian Vuoden huiput -kilpailussa platinahuipulla.
Vuonna 2014 perustettiin Bob the Robotin sisaryhtiö Pictures Helsinki, joka keskittyi videosisältöjen tuotantoon ja suunnitteluun.
Bob the Robot voitti Vuoden toimisto -palkinnon isojen toimistojen sarjassa vuonna 2017  ja uudelleen seuraavana vuonna 2018.
Maaliskuussa 2022 Bob the Robot liittyi osaksi The North Alliancen luovien toimistojen verkostoa.
Tunnetuimmat työt > Bob Helsinki

2003 Korkeasaaren paviaanien pelastamista vaativa kampanja
2003 YO-pipo
2005 Äitien tekemää ruokaa (Saarioinen)
2005 Asuntolaina tunnissa (Sampo pankki)
2006 Sauli Niinistön presidentinvaalikampanja
2006 Headplayer – Päänsoittaja (Leiras)
2007 Kännissä olet ääliö (Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliitto)
2012 Rikkaat ja järjettömät (Saunalahti)
Tunnetuimmat työt > Bob the Robot

2015 Hintasaarnaajat (Elisa)
2015 Herra Tokmanni (Tokmanni)
2015 An Elephant in the Porcelaine Shop (ABB)
2017 Pidetään yhtä. Pidetään yhteyttä. (Elisa)
2017 #IAMTOMOFFINLAND
2018 Vuoden harmain päivä (Hartwall Original Long Drink)
2019 Kyllä klassikon tunnistaa (Saarioinen)
2020 Climate Action Vodka (Koskenkorva)
2021 Virtuaalivaikuttaja Myrsky (MIELI ry)
Palkintoja

Grand Effie 2017, 2019, 2021
Eurobest 2019
Epica Awards 2019
Bob the Robot on lisäksi palkittu muun muassa seuraavassa kilpailuissa: Goodadvertising Awards, Evento Awards, Effie Awards, Vuoden huiput, New York Festivals Advertising Awards, Young Lions ja Voitto.
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivut
Anna

| Anna |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  9. joulukuuta
– ruotsinkielinen:  9. joulukuuta
– ortodoksinen:  10. helmikuuta, 25. heinäkuuta, 9. syyskuuta, 9. joulukuuta
Muunnelmia:  Anne, Anni, Anu, Anneli, Anniina, Annika, Annikka, Annikki, Anja, Annukka, Anette, Annette, Anita, Anitta
Vastineita eri kielissä:  Ana
Nimen alkuperä:  Hannah
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anna on monissa maissa yleinen naisen etunimi. Anna on muunnos heprean armoa tai suosiota tarkoittavasta nimestä Hannah. Nimen laajaan maailmanlaajuiseen suosioon on vaikuttanut se, että Neitsyt Marian äiti oli kristillisen ja islamilaisen perimätiedon mukaan Anna.
Anna-alkuisia yhdysnimiä, joilla on Suomessa yli 500 kantajaa, ovat Anna-Kaisa, Anna-Leena, Anna-Liisa, Anna-Maija, Anna-Mari, Anna-Maria ja Anna-Sofia. Anna-Liisa on Suomen yleisin yhdysnimi.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 120 511 Anna-nimen saanutta naista ja noin 30 miestä. Anna on yksi suosituimmista tyttöjen etunimistä Suomessa.
Nimipäivä ja muunnelmat

Anna otettiin suomalaiseen almanakkaan vuonna 1705. Nimipäivä oli aluksi 15. joulukuuta, mutta 1708 se muutettiin Ruotsin mallin mukaan nykyiselle päivälleen 9. joulukuuta. Roomalaiskatoliset juhlivat Annaa 26. heinäkuuta. Ortodokseilla nimipäivä on perinteisesti 25. heinäkuuta, mutta nykyisin myös 10. helmikuuta, 9. syyskuuta sekä suomalaisalmanakan kanssa yhtä aikaa 9. joulukuuta.
Myös useiden Annan muunnelmien nimipäivä on 9. joulukuuta: Annen, Annin, Anun, Annelin, Annikin, Annikan ja Annukan. Annasta on muitakin muunnelmia, joilla on eri nimipäivä tai joita ei ole otettu suomalaiseen almanakkaan, esimerkiksi Anniina, Anja, Anita, Anitta, Ana, Annu, Annele, Ann, Anette ja Annette. Lisäksi Anna on ollut suosittu kaksoisnimien alkuosana, kuten: Anna-Kaisa, Anna-Leena, Anna-Liisa, Anna-Maija ja Anna-Mari.
Tunnettuja suomalaisia, joilla on Anna-alkuinen yhdysnimi > Anna-Kaisa

Anna-Kaisa Ant-Wuorinen, diplomi-insinööri ja kuvanveistäjä
Anna-Kaisa Antti-Roiko, jääkiekkoilija
Anna-Kaisa Hannuksela, futsalpelaaja ja jalkapalloilija
Anna-Kaisa Hermunen, televisiotoimittaja
Anna-Kaisa Ikonen, Kokoomuksen poliitikko, kansanedustaja ja ministeri, Tampereen pormestari 2013–2017 ja 2021–2023
Anna-Kaisa Linna-Aho, kirjailija
Anna-Kaisa Pusa, Kurikan kaupunginjohtaja
Anna-Kaisa Raesola, ringettenpelaaja
Anna-Kaisa Rantanen, jalkapalloilija
Anna-Kaisa Rastenberger, museonjohtaja ja professori
Anna-Kaisa Riitijoki, laulaja, vuoden 2008 Idols-finalisti
Anna-Kaisa Salmi, arkeologi ja professori
Tunnettuja suomalaisia, joilla on Anna-alkuinen yhdysnimi > Anna-Mari

Anna-Mari Ahonen, arkkitehti ja maakuntajohtaja
Anna-Mari Karvonen, teatteriohjaaja ja esitystaiteilija
Anna-Mari Kaskinen, kirjailija
Anna-Mari Knuuti, kestävyysjuoksija
Anna-Mari Kähärä, säveltäjä, laulaja ja pianisti
Anna-Mari Peltonen, pianisti.
Tunnettuja suomalaisia, joilla on Anna-alkuinen yhdysnimi > Anna-Maria

Anna-Maria Haarala, oik. Taimi Lounassalo, kirjailija
Anna-Maria Helsing, kapellimestari
Anna-Maria Idman-Tigerstedt, huone- ja maustekasveista kirjoittanut tietokirjailija
Anna-Maria Jurvelin, oopperalaulaja
Anna-Maria Lehtonen, jalkapalloilija
Anna-Maria Mård, kansanparantaja
Anna-Maria Osipow, keramiikkataiteilija ja kuvanveistäjä
Anna-Maria Tallgren, esseisti
Anna-Maria Tokola, painonnostaja
Anna-Maria Urhonen, kansalaisaktivisti ja poliitikko.
Anna-Maria Åström, kansatieteen professori
Tunnettuja suomalaisia, joilla on Anna-alkuinen yhdysnimi > Tunnettuja suomalaisia, joilla on muu Anna-alkuinen yhdysnimi

Anna-Kaarina Aalto, kokoomuslainen poliitikko
Anna-Riikka Carlson, kirjankustantaja
Anna-Kaari Hakkarainen, toimittaja ja kirjailija
Anna-Maja Henriksson, RKP:n kansanedustaja ja ministeri
Anna-Lovisa Inkinen, suomalaissyntyinen Ruotsissa toiminut opettaja ja virkamies
Anna-Kristiina Kaappola, sopraanolaulaja
Anna-Kaarina "Annikki" Keinonen, kansakoulunopettaja, lähetystyöntekijä ja lastenkirjailija
Anna-Kaarina Kiviniemi, musiikkitoimittaja ja säveltäjä
Anna-Lea Kopperi, kuvataiteilija ja kuvanveistäjä
Anna-Reeta Korhonen, kansanrunoilija
Anna-Julia Kontio, esteratsastaja
Anna-Katriina Kykkänen, näyttelijä ja äänikirjanlukija
Anna-Elina Lehesjoki, lääkäri ja genetiikan professori
Anna-Kaarina Louvo, Kokoomuksen ent. kansanedustaja
Anna-Elina Lyytikäinen, näyttelijä, ohjaaja ja käsikirjoittaja
Anna-Kristiina Mikkonen, poliitikko, SDP:n kansanedustaja ja rehtori
Anna-Reetta Niemelä, joikaaja
Anna-Stina Nykänen, toimittaja ja kolumnisti
Anna-Riikka Rajanen, näyttelijä
Anna-Katri Räihä, ympäristöasiantuntija, bloginpitäjä ja maailmanmatkaaja
Anna-Stina Simonen, jalkapalloilija
Anna-Lea Tiilikainen, kirjailija
Anna-Sofia Tuominen, näyttelijä ja muusikko
Anna-Reetta Väänänen, korumuotoilija
Tunnettuja muunmaalaisia Annoja > Hallitsijoita

Anna, Englannin kuningatar 1702–1714
Anna, Venäjän keisarinna 1730–1740.