Valko-Venäjä
Aiheesta muualla > Uutistoimistot ja media (linkkien toiminnassa voi olla katkoja, osoitteet voivat vaihtua)

Belta – Valko-Venäjän tasavallan virallinen uutistoimisto (belta.by) (englanniksi), (valkovenäjäksi), (venäjäksi), (saksaksi) ja (espanjaksi)
Interfax (interfax.by) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
(Links to) Media in Belarus (e-belarus.org) (englanniksi)
Belorusskie novosti - Belarus News (naviny.by) (venäjäksi) ja (englanniksi)
Charter 97 (charter97.org) (valkovenäjäksi), (venäjäksi) ja (englanniksi)
Belarusian Association of Journalists (BAJ, baj.by) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) ja (venäjäksi)
Uutisia valkovenäläisestä politiikasta (udf.by) (venäjäksi) ja (englanniksi)
| n k Euroopan valtiot |
| --- | --- | --- |
| Itsenäiset valtiot |  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia1  Azerbaidžan1  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia1  Irlanti  Islanti  Italia  Itävalta  Kazakstan1  Kreikka  Kroatia  Kypros1  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki1  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaani  Venäjä1  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta  |  |
| Kiistanalaiset valtiot |  Abhasia1  Artsakh1  Etelä-Ossetia1  Katalonia  Kosovo  Pohjois-Kypros1  Transnistria  |  |
1Lasketaan kuuluvaksi myös Aasiaan.
Sosnajärvi Vitsebskin pohjoispuolella. Maan tuhannet pikkujärvet ovat tärkeitä valkovenäläisille; järvien kokonaispinta-ala on silti varsin pieni.
Kattohaikaraa pidetään Valko-Venäjän kansallislintuna.
Valko-Venäjän kartta
Ukrainalainen näkemys Kiovan Rusin aluejaosta eri ruhtinaskuntiin vuosina 1054–1132. Yksi ruhtinaskunnista oli Polatsk.
Magnus Ducatus Lithuania, Tobias Lotter, 1780
Valko-Venäjä SNT vapautui Natsi-Saksan miehityksestä 4. syyskuuta 1944. Tätä on kuvattu vuonna 2014 julkaistussa valkovenäläisessä postimerkissä.
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen syntynyt Valko-Venäjä otti käyttöön neuvostovaltaa edeltäneen lyhyen itsenäisyyden ajan tunnukset eli valko-puna-valko-raitaisen lipun…
…ja ratsastavan ritarin vaakunan.
Putin ja Lukašenka Konevskyn luostarissa
Presidentinvaalien 2020 jälkeiset rauhanomaiset mielenosoitukset keräsivät runsaasti osallistujia. Kuva Minskistä 23. elokuuta 2020.
Valko-Venäjän hallituksen talo ja Leninin patsas Minskin keskustassa Itsenäisyyden aukiolla.
Valko-Venäjän oppositiota vuoden 2006 presidentinvaalien jälkeen.
Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Valko-Venäjän presidentti Aljaksandr Lukašenka Moskovan Kremlissä (2012).
Kaksi Valko-Venäjän ilmavoimien hävittäjää (MiG-29).
Useat Valko-Venäjän kaupungit ovat syntyneet navigointikelpoisten jokien äärelle. Vitsebsk.
Valkovenäläisen Gomselmašin leikkuupuimuri.
Bruttokansantuotteen kasvu (%) ja kuluttajahintojen inflaatio (%) vuosittain Valko-Venäjällä vuosina 2001-2013. Vuoden 2013 arvo on osin arvio.
Valko-Venäjän viennin jakautuminen vuonna 2017. Polttoaineviennin suuri osuus kuvastaa osaltaan kansantalouden riippuvuutta öljyn tuonnista Venäjältä.
Valko-Venäjän 50 ruplan (BYN) seteli (noin 16 EUR).
Valko-Venäjän 500 ruplan (BYN) seteli (noin 160 EUR).
Minskistä Mahiljouhun johtavaa valtatietä M4. Valtatien läntinen pää on yksi elokuussa 2013 raskaalle liikenteelle ja ulkomaalaisille autoille maksulliseksi muuttuneista valtatieosuuksista.
Suomen pääkaupunkiseudun liikenteestä tuttuja Flirt-junia on hankittu myös Valko-Venäjän rautateille.
Valko-Venäjän ikäpyramidi lokakuun 2009 väestönlaskennassa.
Polatskin Pyhän Sofian katedraali (alkujaan 1044–1066).
Kirkko Hrodnan alueen Murovankassa. Osa vanhimmista kirkoista on rakenteeltaan linnoitettuja.
Mirin linna kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Mir, Hrodnan alue.
Budslaun kylän katolinen, Neitsyt Marialle omistettu kirkko
Perinteisestä koristeellista valkovenäläistä puurakentamistyyliä edustava apteekki Svislatšin kylässä Asipovitšyssä.
Marc Chagall (1887–1985) oli tunnettu, Valko-Venäjän Vitsebskissä syntynyt kuvataiteilija.
Sisänäkymä Minsk-Arenaan. (Lainsäädännön eroa Valko-Venäjän ja Suomen välillä kuvaa, ettei jääkiekon MM-kisa-areenaksi valitun Minsk-Arenan ulkokuvaa saa levittää vapaasti tekijänoikeussyistä.) lähde?.
Tenniksen maailman kärkipelaajiin kuuluva Viktoryja Azarenka on kuuluisimpia valkovenäläisiä urheilijoita.