stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdysvaltain kongressitalon valtaus 2021
Seuraukset Trumpille > Sosiaalisen median tilien jäädyttämiset

Tapahtumien ollessa meneillään presidentti Trump teki sosiaalisen median kanaviinsa useita päivityksiä, joiden johdosta moni hänen sosiaalisen median tileistään jäädytettiin ainakin väliaikaisesti. Twitter jäädytti Trumpin tilin 12 tunniksi keskiviikkona palvelun käyttöehtojen vastaisten toimien vuoksi, poisti kolme Trumpin tviittiä ja uhkasi poistaa tilin pysyvästi, jos sääntörikkomukset jatkuvat. Trumpin tilit Meta, Inc. -yrityksen omistamissa Facebookissa ja Instagramissa jäädytettiin alun perin 24 tunniksi, mutta torstaina 7. tammikuuta yrityksen toimitusjohtaja Mark Zuckerberg ilmoitti, että ne jäädytetään ainakin kahdeksi viikoksi eli vallanvaihtoon asti. Zuckerbergin mukaan myös Facebook on poistanut Trumpin julkaisuja. Facebook ilmoitti kesäkuussa, että Metan langettama porttikielto sen alustoille on voimassa ainakin tammikuuhun 2023 asti. Myös Snapchat jäädytti Trumpin tilin keskiviikkona 6. tammikuuta. Snapchat ilmoitti 14. tammikuuta langettaneensa Trumpille pysyvän porttikiellon. Torstaina striimauspalvelu Twitch ilmoitti jäädyttäneensä Trumpin kanavan. Twitchin kerrottiin 20. tammikuuta poistaneen Trumpin tilin ja määränneen hänelle porttikiellon toistaiseksi.
Twitter ilmoitti 9. tammikuuta jäädyttävänsä Trumpin Twitter-tilin pysyvästi. Syyksi kerrottiin, että Trump lietsoo twiiteillään väkivaltaa ja siten jatkuvasti rikkoo Twitterin käyttöehtoja.
Lisäksi Twitter, Facebook ja YouTube poistivat palveluistaan Trumpin kannattajilleen osoittaman puheen, jossa hän kiitti kannattajiaan ennen kuin pyysi heitä lähtemään kotiin. Ennen videon poistamista Twitter oli ainoastaan poistanut mahdollisuudet tykätä ja keskustella twiitistä ja jakaa sitä eteenpäin.
Seuraukset Trumpille > Vaatimukset presidentti Trumpin välittömästä erottamisesta

Yhdysvaltain perustuslain 25. lisäys mahdollistaa presidentin erottamisen virasta, jos varapresidentti ja hallituksen enemmistö arvioivat, että presidentti on ”kykenemätön hoitamaan virkansa valtuuksia ja velvollisuuksia”. Perustuslain 25. lisäys ratifioitiin vuonna 1967, ja se käsittelee vallansiirron järjestystä ja presidentin mahdollista työkyvyttömyyttä. Lisäyksen neljäs kohta koskee tilanteita, joissa presidentti katsotaan kykenemättömäksi hoitamaan tehtäviään mutta hän ei luovu virastaan vapaaehtoisesti. Uutistoimisto AFP:n mukaan lisäyksen laatijat tarkoittivat sillä tapauksia, joissa presidentti on työkyvytön joko fyysisen tai psyykkisen sairauden vuoksi. Jotkut lakioppineet ovat kuitenkin tulkinneet lisäystä niin, että sen neljäs kohta voisi soveltua myös laajemmin tapauksiin, joissa presidentti on vaarallisen epäpätevä virkaansa. Vaikka Joe Bidenin presidenttikausi alkoi jo 20. tammikuuta puoliltapäivin paikallista aikaa eli Trumpin kautta oli 6. päivän tapahtumista jäljellä enää kaksi viikkoa, hänet olisi voitu yhä erottaa virastaan.
Tapahtumien jälkeisenä päivänä senaatin demokraattien johtaja Chuck Schumer vaati varapresidentti Mike Penceä käynnistämään menettelyn presidentti Donald Trumpin erottamiseksi välittömästi. Hän totesi, että jos Pence ei käynnistä toimia Trumpin erottamiseksi, kongressin tulisi käynnistää virkasyytemenettely Trumpin toimista. Uutismedia CNN:n mukaan myös useat republikaanit kannattavat Trumpin erottamista perustuslain 25. lisäyksen avulla. Ensimmäisenä republikaanisen puolueen kongressiedustajana tätä vaati julkisesti Illinoisin kongressiedustajaedustaja Adam Kinzinger. Myöhemmin samana päivänä myös edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi vaati Trumpin viraltapanoa välittömästi.
Presidentti voidaan erottaa virastaan myös virkasyytemenettelyllä, mutta Coloradon yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Paul Campos kertoi uutistoimisto AFP:lle, että soveliaampi ja nopeampi tapa erottaa Trump virasta on perustuslain 25. lisäyksen soveltaminen. Hänen mukaansa varapresidentti Pencestä ”voisi tulla presidentti välittömästi [perustuslain 25. lisäystä käyttämällä], kun taas virkarikossyyte ja viraltapano kestäisi ainakin muutaman päivän”.
Trumpia ei kuitenkaan erotettu virasta, vaan virkakausi päättyi 21. tammikuuta Joe Bidenin vannottua virkavalansa.
Seuraukset Trumpille > Syyte kapinaan kiihottamisesta

Yhdysvaltain kongressin alahuone äänesti keskiviikkona tammikuun 13. päivänä Donald Trumpin virkasyytteen nostamisen puolesta. Trumpia syytetään ”kapinaan kiihottamisesta” kongressirakennuksen väkivaltaiseen valtaukseen liittyen. Virkarikossyyte kaatui 13. helmikuuta, kun senaatti hylkäsi syytteet.
Trumpin sanotaan harkinneen vakavissaan yleistä armahdusta kaikille mellakoihin osallistuneille. Sitä pidettiin kuitenkin oikeudellisesti kyseenalaisena, koska suurin osa mellakoijista oli vielä tunnistamatta.
Reaktiot > Asiantuntijoiden arvioita

Ulkopoliittisen instituutin johtajan Mika Aaltolan mukaan tapaus on ennennäkemätön ja kyseessä on vallankaappausyritys. Hän sanoo Trumpin vastuun asiassa olevan tuottamuksellinen.
Professori Teivo Teivaisen mukaan Trump oli alusta asti suunnitellut kiistävänsä vaalituloksen, jos häviää.
Poliisi oli varautunut paljon heikommin kuin olisi pitänyt. Asiantuntijoiden mukaan poliisi oli odottanut ennemminkin villiä mielenosoitusta kuin hyökkäystä kongressirakennukseen.
Toimittaja Jussi Pullisen mukaan kongressitalon valtaus liittyy pitkään jatkuneeseen internetin poliittiseen aktivoitumiseen ja kamppailuun kulttuurisesta tilasta. Verkon alakulttuureille tyypillinen pelleily, liioittelu ja trollaaminen kulminoituivat valtauksessa. Tunkeutujat eivät näyttäneet tavoittelevan todellista valtaa, vaan esittivät performanssin.
Fox Newsin poliittinen kommentaattori Tucker Carlson on kyseenalaistanut tapahtumien kulun. Hän pitää mahdollisena liittovaltion poliisin FBI:n sekaantumista valtaukseen.
Reaktiot > Yhdysvaltain kärkipoliitikkojen reaktiot

| Ulkoisia videoita> Joe Bidenin kommentteja |
| --- | --- |

 Joe Bidenin kommentteja tapahtuneesta 6. tammikuuta C-SPAN: 

Kongressitalon valtauksen aikana mielenosoittajille Twitterissä osoittamassaan viestissä istuva presidentti Donald Trump kehotti heitä lähtemään kotiin ja sanoi myös rakastavansa heitä. Kongressin vahvistettua Bidenin vaalivoiton Trump kertoi tiedottajansa kautta, että hän lupaa vallanvaihdon tapahtuvan hyvässä järjestyksessä muttei vieläkään myöntänyt tappiotaan.
Washingtonin pormestari Muriel Bowser kutsui kongressitalon valtausta terrorismiksi. Hän lupasi, että kaikki valtaukseen osallistuneet joutuvat vastuuseen teoistaan, ja vaati, että myös presidentti Trump joutuu vastuuseen. Lisäksi hän vaati, että kongressin tulee perustaa riippumaton valiokunta selvittämään turvallisuuskysymyksiin liittyviä virheitä, jotka mahdollistivat kongressitalon valtauksen.
Edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi sanoi torstaina 7. tammikuuta Trumpia vaaralliseksi ja vaati siksi hänen viraltapanoonsa johtavaa prosessia käynnistettäväksi välittömästi. Lisäksi hän vaatii Yhdysvaltain kongressirakennuksen turvallisuudesta vastaavan United States Capitol Policen poliisipäällikön eroa.
Tuleva presidentti Joe Biden ja tuleva varapresidentti Kamala Harris pitivät torstai-iltapäivänä 7. tammikuuta yhteisen tiedotustilaisuuden, jossa heidän oli tarkoitus esitellä ehdokkaat oikeusministeriön tärkeimpiin tehtäviin. Tiedotustilaisuudessa Biden syytti istuvaa presidenttiä Trumpia väkivallan lietsomisesta ja totesi hyökkääjien olleen mielenosoittajien sijaan kotimaisia terroristeja.
Reaktiot > Kansainväliset reaktiot > Suomessa

Suomessa tapahtumat tuomitsivat presidentti Sauli Niinistö ja heti keskiviikkoyöhön 6.–7. tammikuuta mennessä kaikkien eduskuntapuolueiden puheenjohtajat vasemmistoliiton Li Anderssonia, perussuomalaisten Jussi Halla-ahoa ja Liike Nytin Hjallis Harkimoa lukuun ottamatta. Sauli Niinistö luonnehti kongressin tapahtumia ”uskomattomaksi demokratian painajaiseksi”. Halla-aho tuomitsi iskun ja väkivallan käytön torstaina 7. tammikuuta. Ulkoministeri Pekka Haaviston mukaan Trumpilla on oma vastuunsa asiassa ja Washingtonissa vallitsee nyt pelon ilmapiiri.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain kongressitalon valtaus 2021 Wikimedia Commonsissa
Helsingin Sanomien artikkeli tapahtumien kulusta kronologisesti kuvien ja karttojen avulla
”Huomenna helvetti on irti”, Trumpin entinen strategi lupasi – Moni tiesi, että väkivaltainen joukko aikoo vallata kongressin Suomen Kuvalehti
Valtaajat pystyttivät hirsipuun kongressitalon edustalle.
Proud Boys -ryhmä marssii.
Valtaajia tunnuksineen.
Trumpin videoviesti valtaajille 6. tammikuuta neljältä iltapäivällä paikallista aikaa valtauksen ollessa yhä käynnissä. Video poistettiin myöhemmin monista sosiaalisen median palveluista. (tekstitys suomeksi)
1,2-diklooripropaani

| 1,2-diklooripropaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  78-87-5
PubChem CID:  6564
SMILES:  CC(CCl)Cl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H6Cl2
Moolimassa:  112,978 g/mol
Sulamispiste:  -100,4 °C
Kiehumispiste:  93,4 °C
Tiheys:  1,1554 g/cm3
Liukoisuus veteen:  2,8 g/l (20 °C)
1,2-diklooripropaani (C10H8O2) eli propyleenidikloridi on kloorattuihin hiilivetyihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää esimerkiksi muiden yhdisteiden valmistukseen.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa 1,2-diklooripropaani on väritöntä nestemäistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen vain vähäisessä määrin, sen sijaan useisiin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja hiilivetyihin, se liukenee hyvin. 1,2-diklooripropaani reagoi voimakkaiden emästen kanssa ja hajoaa kuumennettaessa allyylikloridiksi. 1,2-diklooripropaani on ärsyttävä yhdiste ja todennäköisesti karsinogeenistä.
Valmistus ja käyttö

1,2-diklooripropaania muodostuu muiden reaktioiden sivutuotteina. Tällaisia prosesseja ovat esimerkiksi propyleenikloorihydriinin valmistus ja allyylikloridin valmistus klooraamalla propeenia.
1,2-diklooripropaania käytetään valmistettaessa propyleenikloorihydridiä tai tetrakloorieteeniä. Sitä on käytetty myös rasvojen, hartsien ja öljyjen liuottimena, puhdistusaineissa, veden poistamiseen orgaanisista liuoksista ja maaperän fumigaatioon.
2-metyyli-2-propaanitioli

| 2-metyyli-2-propaanitioli |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  75-66-1
PubChem CID:  6387
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H10S
Moolimassa:  90,2 g/mol
Ulkomuoto:  väritön neste
Sulamispiste:  0 °C (273,2 K)
Kiehumispiste:  64 °C (337,2 K)
Tiheys:  0,80 g/cm
Liukoisuus veteen:  1,47 g/l (25 °C)
    
2-metyyli-2-propaanitioli on orgaaninen yhdiste (tioli), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on C4H10S ja rakennekaava on (CH3)3CSH. 2-metyyli-2-propaanitiolista käytetään myös nimeä tert-butyylimerkaptaani.
2-metyyli-2-propaanitiolin moolimassa on 90,2 g/mol, sulamispiste 0 °C, kiehumispiste 64 °C, tiheys 0,80 g/cm3, leimahduspiste −26 °C c.c. ja CAS-numero 75-66-1.
2-metyyli-2-propaanitiolia valmistetaan isobuteenin ja divetysulfidin reaktiolla. Yhdistettä lisätään voimakkaan hajunsa vuoksi maakaasuun vuotojen havaitsemiseksi.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä ja hengitysteitä.
Väylä

Neljä PCI Express -väylän laitepaikkaa (ylhäältä toiseksi alimmaiseen: ×4, ×16, ×1 ja ×16), verrattuna 32-bittiseen perinteiseen PCI -väylän liittimeen (alimmaisena).
Väylä on tietokonetekniikassa alijärjestelmä, joka siirtää dataa tietokoneen osille tietokoneen sisällä tai tietokoneiden välillä. Toisin kuin kaksipisteyhteys (point-to-point -yhteys, vrt. Point-to-Multipoint eli monipisteyhteys), väylä yhdistää useita lisälaitteita saman väylän varrella johdotuksilla. Väylä mahdollistaa hyvinkin erilaisten oheislaitteiden liittämisen tietokonejärjestelmään yhtenäisen standardoidun rajapinnan kautta.
Taustaa

Väyliä käytetään useisiin eri tarkoituksiin. Väylä voi olla tietokoneen sisäinen laiteväylä (system bus), jolloin se siirtää tietoa tietokoneen emolevyllä suorittimen, keskusmuistin ja emolevyllä olevien laitteiden välillä. Laajennusväylä on tietokoneen emolevyllä oleva väylä, johon voidaan liittää erilaisia laajennuskortteja siinä oleviin korttipaikkoihin. Tämä voi olla tekniikaltaan sama kuin emolevyn laiteväylä (esimerkiksi ISA tai PCI) tai sitten laiteväylä on nopeampi väylä, johon laajennusväylä on liitetty yhtenä laitteena (esimerkiksi ISA-korttipaikat PCI-väyläisillä emolevyillä). Väylä voi myös ulottua tietokoneen ulkopuolelle, jolloin siihen voi liittää erilaisia hitaan tiedonsiirron laitteita (näppäimistöt, hiiret, tulostimet, skannerit) tai massamuisteja (ulkoiset kiintolevyt, DVD- ja CD-kirjoittimet).
Varhaiset väylät olivat kirjaimellisesti rinnakkaisia sähköisiä väyliä useilla yhteyksillä, mutta termiä käytetään nykyään mistä tahansa fyysisestä liitännästä, joka tarjoaa saman loogisen toiminnon kuin rinnakkainen sähköinen väylä. Modernit tietokoneväylät voivat käyttää joko rinnakkais- tai sarjayhteyksiä, ja ne voidaan johdottaa joko multidrop-menetelmällä (sähköinen rinnakkainen) tai ketjutopologialla, tai liittää keskittimiin kuten USB:n tapauksessa. Modernit väylät kuten PCI Express ottavat mallia pakettikytkentäisestä tiedonsiirrosta.
IBM PC -yhteensopivat ovat käyttäneet useita väyläratkaisuja. Lisäksi on työasemissa ja supertietokoneissa sekä sulautetuissa järjestelmissä käytetty lukuisia erilaisia väylätekniikoita joita ovat mm.:
SBus
VMEbus
InfiniBand
Väylään liittyy toisinaan myös virransiirto esimerkiksi PCI-kortille, jolloin kortti ei tarvitse ulkoista virtalähdettä.
VMEbus

VMEbus (usein vain VME) on alun perin kehitetty vuonna 1981 käytettäväksi Motorola 68000 -sarjan suorittimien kanssa. Väylä on standardoitu ANSI/IEEE 1014-1987 ja se on vielä nykyään käytössä.
Väylää käytetään nykyisin teollisuus- ja puolustusvälinetekniikassa.
Väylästä on 64-bittiset VME64- ja VME64x-versiot ja siihen on tehty useita laajennuksia.
VXIbus on VMEbus-väylään perustuva IEEE 1155 -standardoitu automatisoidun mittalaitteiston väylä.
VME-väylää on käytetty mm. Sun Microsystemsin ja Hewlett-Packardin työasemissa.
Sun-2:sta Sun-4-malleihin
HP9000-teollisuustyöasemat
Atari TT030
Data General Aviion-palvelimet
MVME alusta
sulautetut järjestelmät
Väylä käyttää "latteaa" (segmentoimatonta) muistiavaruutta.
ISA

Varhainen IBM PC sisälsi ensimmäistä sukupolvea edustaneen oheislaiteväylän, jota kloonivalmistajat alkoivat kutsua ISA-väyläksi (Industry Standard Architecture). Se on kaikkein laajimmalle PC-yhteensopivissa tietokoneissa levinnyt laitteistoväylä sen valmistamisen yksinkertaisuuden sekä edullisuuden vuoksi. Siihen liitettiin kaikenlaisia kortteja, kuten kiintolevyohjaimia, verkkokortteja ja tehokkaampia näytönohjaimia. Myöhemmin ISA-väylän tiedonsiirtokapasiteetti osoittautui liian heikoksi vaativille oheislaitteille kuten esimerkiksi näytönohjaimille.
Suoritintehojen kasvaessa ISA-väylä alkoi käydä hitaaksi ja sille alettiin etsiä nopeampaa seuraajaa. 1980-luvulla oli ns. väyläsotia. IBM kehitti Micro Channel Architecture -väylän (MCA) ja Compaq kumppaneineen EISA:n (Extended ISA).
VLB

Intel i486 -suorittimeen perustuvissa koneissa ja varhaisissa Pentium-suorittimeen perustuvissa tietokoneissa käytettiin jonkin verran VLB-paikallisväylää (VESA Local Bus), lähinnä näytönohjaimen liittämiseen. VLB-korttipaikkoja oli tietokoneessa tyypillisesti vain yksi, siinä missä tyypillisessä emolevyssä oli 4–6 paikkaa ISA-väyläisille oheislaitteille. VLB tarjosi kuitenkin moninkertaisen suorituskyvyn ISA-väylään verrattuna.
PCI

Väylien toisena sukupolvena pidetään vielä vallalla olevaa PCI-väylää (Peripheral Component Interconnect), jonka kehittivät vuonna 1992 Intel, Compaq ja Digital.
PCI:tä käytetään yleisesti tietokoneen sisäisenä laiteväylänä siirtämään tietoa koneen sisällä emolevyllä oleville muille laitteille. PCI on myös yleisin tapa liittää oheislaitteita emolevyyn. PCI-väylän avulla ns. väylänhaltija-tyyppiset oheislaitteet voivat kommunikoida suoraan muiden oheislaitteiden kautta käyttämättä prosessoria.
PCI:stä on tullut kymmenen vuoden aikana useita eri variaatioita. Väylän muodostuessa pullonkaulaksi nopeiden verkkoliitäntöjen ja massamuistien myötä sitä nopeutettiin lisäämällä väylän nopeutta (66 MHz PCI) ja leveyttä (64-bittinen PCI). PCI:n variaatioita kannettavissa tietokoneissa ovat PCMCIA ja CardBUS-väylät ja teollisuusmikroissa CompactPCI.
AGP

AGP-väylä (Advanced Graphics Port) kehitettiin alati nopeutuvien oheislaitteiden, erityisesti 3D-näytönohjainten, yleistyttyä markkinoilla. AGP ei ole varsinaisesti väylä, koska siihen voi liittää vain yhden oheislaitteen.
AGP Pro on AGP-väylän laajennos, joka sisältää ylimääräisen virtaliittimen paljon tehoa käyttäville näytönohjaimille. Sitä ei ole hyödynnetty missään kuluttajatason näytönohjaimessa.
1× = 66 MHz = 266 MB/s
2× = 133 MHz = 533 MB/s
4× = 266 MHz = 1,066 GB/s
8× = 533 MHz = 2,133 GB/s
PCI Express

PCI Expressistä on tullut PCI- ja AGP-väylän korvaaja erityisesti suuria tiedonsiirtonopeuksia vaativien laitteiden kuten näytönohjainten liittämisessä, ja sen odotetaan syrjäyttävän vanhemmat väylät kokonaan tulevaisuudessa.
PCI Express on merkittävästi erilainen kuin useat aikaisemmat väylät, sillä se käyttää laitteiden liittämiseen sarjamuotoisia laitekohtaisia linkkejä kaikille laitteille jaetun rinnakkaisväylän sijasta. Siitä on tarjolla myös erinopeuksisia mutta keskenään yhteensopivia versioita erilaisia tiedonsiirtonopeuksia vaativille laitteille.
Väylää kehittää käyttäjien ja valmistajien yhteenliittymä PCI Sig.
Remote DMA

Remote DMA (RDMA) on termi supertietokoneissa käytetyille muistista-muistiin-tyyppiselle tiedon välitykselle. Mekanismia käytetään suurteholaskennassa tietokoneklustereissa.
Mekanismi tukee nolla-kopio-menetelmää tiedon siirtoon ilman tietokoneen oman suorittimen tukea kuten perinteinen oikosiirto (DMA).
Esimerkkitoteutuksia RDMA:lle ovat InfiniBand, iWARP ja Virtual Interface Architecture.
Kolmannen sukupolven väylät

Kolmannen sukupolven väylä on nimitys nykyisille tietokoneen suorittimen, keskusmuistin ja oheislaiteväylän välisille laiteväylille. Näitä ovat mm. HyperTransport ja QuickPath.
AMD:n Infinity Fabric on kehitysaskel HyperTransport-väylästä.
Näihin ei liitetä suoraan ulkoisia laitteita, vaan laajennuskortit liitetään hitaampaan PCI Express -väylään.
SBus

SBus on Sun Microsystemsin kehittämä 64-bittinen väylä, jolla korvattiin työasemissa aiemmin käytetty VMEbus-väylä.
Väylää on käytetty mm. kuvapuskurinäytönohjaimille (framebuffer) sekä ethernet-liitännöille.
Väylä esiteltiin SPARCstation 1 -työaseman yhteydessä vuonna 1989.
USB

USB (Universal Serial Bus) on hitaan tiedonsiirron väylä, joka oli aluksi tarkoitettu lähinnä näppäimistöjen ja muiden osoitinlaitteiden, kirjoitinten ja skannereiden liittämiseen. USB:n suurin etu tässä käytössä on mahdollisuus kytkeä ja liittää oheislaitteet virtaa katkaisematta. USB on nopeutettu 2.0-versiossaan, ja siihen on nykyään käytännöllistä kytkeä myös massamuisteja, siirrettäviä kiintolevyjä tai CD-kirjoittimia. USB tukee vain liikennöintiä isännän ja oheislaitteen välillä, joten kahta oheislaitetta, esimerkiksi digitaalikameraa ja tulostinta, yhteen kytkettäessä kannattaa ensin varmistaa, että valmistaja vakuuttaa yhteensopivuuden.
FireWire

FireWire on alun perin Apple Computerin kehittämä väylä, joka tarjoaa samat edut kuin USB ja lisäksi laitteille mahdollisuuden liikennöidä suoraan toistensa kanssa. FireWire on yleistynyt lähinnä massamuistikäytössä ja tapana kytkeä digitaalivideokamera tietokoneeseen.
Kiintolevyt

Yleisimmät liitäntätavat kiintolevyille ovat SCSI (Small Computer System Interface), SATA (Serial ATA) ja IDE (Integrated Drive Electronics). SCSI:lla on laajempaakin käyttöä – siihen on perinteisesti liitetty skannereita ja ulkoisia massamuisteja ennen lennossa kytkettävien USB 2.0- ja Firewire-väylien yleistymistä. SCSI on erittäin monipuolinen ja on edelleen pääasiallinen liitäntätapa vakavammassa palvelinkäytössä.
Kuluttajatasolla sarjamuotoiseen tiedonsiirtoon perustuva SATA-väylä on pääasiassa korvannut IDE-liitäntäiset kiintolevyt.
SAS (Serial Attached SCSI) on palvelinympäristöissä käytetty liitäntäväylä. Myös Fibre Channel on käytössä.
Poistuneita väyliä ovat muun muassa ST-506 ja ESDI.
Näytönohjainväylät

Näytönohjaimet ovat ajankohdasta riippuen käyttäneet eri väyläteknologiaa. Näitä ovat olleet mm. ISA, VLB, PCI ja AGP. Nykyisin PCI Express korvannut useat muut PC-arkkitehtuurissa.
Väyläliitäntöjen ominaisuuksia

Väyläliitäntöjä kronologisessa järjestyksessä:
S-100: vuonna 1974 osana Altair 8800 -mikrotietokonetta suunniteltu väylä, josta tuli ensimmäinen teollisuusstandardoitu väylä.
ISA: IBM:n esittelemä väylä, joka hallitsi markkinoita 1980-luvulla.
C-Bus: NEC PC-9801:n käyttämä laajennusväylä.
NuBus: Macintosh II:ssa käytetty väylä, jonka leveys oli 32 bittiä ja nopeus 10–20 Mt/s.
MCA: IBM:n kehittämä 1987 käyttöön otettu väylätyyppi. Leveys 32 bittiä ja kellotaajuus 10 MHz.
EISA: 1988 julkaistu IBM:n MCA-väylän kilpailija, joka oli yhteensopiva aikaisemman ISA-väylän kanssa. 32 bittiä leveä, kellotaajuus 8,33 MHz.
VLB: ISA:n laajennus 32-bittisellä leveydellä ja 33 MHz kellotaajuudella.
PCI: Korvasi ISA-, MCA-, EISA- ja VLB-väylät vuodesta 1993 eteenpäin. PCI-väylän leveys on 32 bittiä ja kellotaajuus 33 MHz.
SBus: Sun Microsystemsin väylä, joka korvasi aiemmin työasemissa käytetyn VMEbus-väylän.
MBus: Sun Microsystemsin moniprosessoritietokoneisiin kehittämä väylä.
UPA: Sun Microsystemsin vuonna 1995 esittelemä 64-bittinen väylä, jonka kellotaajuus oli 66 MHz.
USB: Käytetään enimmäkseen muissa laitteissa, mutta USB-näyttöjäkin on olemassa.
AGP: Vuonna 1997 käyttöön otettu vain näytönohjaimelle tarkoitettu väylä. 32 bittiä leveä, kellotaajuus alkaen 66 MHz.
PCI-X: PCI-väylän vuonna 1998 luotu laajennus. Parannuksia PCI-väylään nähden ovat 64-bittisyys ja 133 MHz kellotaajuus.
PCI Express, lyhyesti PCIe, on vuonna 2004 julkaistu sarjamuotoinen tiedonsiirtoväylä. Vuonna 2006 PCI Expressin tiedonsiirtonopeus oli kaksinkertainen AGP-väylään verrattuna.
| Väylä | Leveys (bittiä) | Kellotaajuus (MHz) | Siirtonopeus (Mt/s) | Tyyppi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ISA XT | 8 | 4,77 | 8 | Rinnakkainen |
| ISA AT | 16 | 8,33 | 16 | Rinnakkainen |
| MCA | 32 | 10 | 20 | Rinnakkainen |
| EISA | 32 | 8,33 | 32 | Rinnakkainen |
| VESA | 32 | 40 | 160 | Rinnakkainen |
| PCI | 32–64 | 33–100 | 132–800 | Rinnakkainen |
| AGP 1x | 32 | 66 | 264 | Rinnakkainen |
| AGP 2x | 32 | 66 | 528 | Rinnakkainen |
| AGP 4x | 32 | 66 | 1 000 | Rinnakkainen |
| AGP 8x | 32 | 66 | 2 000 | Rinnakkainen |
| PCIe x1 | 1 | 2 500 / 5 000 | 250 / 500 | Sarja |
| PCIe x4 | 1 × 4 | 2 500 / 5 000 | 1 000 / 2 000 | Sarja |
| PCIe x8 | 1 × 8 | 2 500 / 5 000 | 2 000 / 4 000 | Sarja |
| PCIe x16 | 1 × 16 | 2 500 / 5 000 | 4 000 / 8 000 | Sarja |
| PCIe x16 2.0 | 1 × 16 | 5 000 / 10 000 | 8 000 / 16 000 | Sarja |
Muita väyliä

Jotkut valmistajat ovat käyttäneet emolevyillään portteja, joihin voidaan liittää valmistajan modeemi tai verkkokortti. Tällaisia ovat muun muassa ACR, AMR, ASUS MediaBus ja CNR.
Vanhemmissa Macintosh-tietokoneissa käytettiin ADB-väylää (Apple Desktop Bus) näppäimistöjen ja hiirten liittämiseen sekä NuBus-väylää laajennuskorteille. Uudemmissa malleissa USB- ja PCI-väylä korvasivat nämä väylät.
Sun Microsystemsin valmistamissa vanhemmissa koneissa on käytetty SBus-väylää; se jäi käytöstä siirryttäessä 64-bittisiin suorittimiin.
Amiga-tietokoneet käyttivät Zorro-väylää, joka tuki osoiteavaruuden automaattista konfiguraatiota (Autoconfig-toimintoa) ilman jumppereita ennen ISA-väylän Plug and Play -ominaisuutta.
Digital Equipment Corporation (DEC) käytti TURBOchannel-väylää useissa DEC Alpha -suoritinta käyttävissä tietokoneissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Väylä Wikimedia Commonsissa
USB-liitin