stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Masseli

| Masseli |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Keitele
Koordinaatit:  63°06′09″N, 26°17′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Likapuroon 
Järvinumero:  14.723.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  163 m  
Pituus:  580 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,455 km  
Pinta-ala:  7,806 ha  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Masseli  on Pohjois-Savossa Keiteleellä  Hyödynkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 580 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kukertaisjoen valuma-alueeseen (14.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 163 metriä mpy.
Pieni-Kukertaja

| Pieni-Kukertaja |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto, Keitele
Koordinaatit:  63°02′07″N, 26°20′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Iso-Kukertajaan 
Järvinumero:  14.723.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,1 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,971 km  
Pinta-ala:  3,127 ha  
Suurin syvyys:  1 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Pieni-Kukertaja  on Pohjois-Savossa Vesannolla ja Keiteleellä Oinaskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kukertaisjoen valuma-alueeseen (14.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy.
Iso-Kukertaja

| Iso-Kukertaja |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto, Keitele
Koordinaatit:  63°02′03″N, 26°20′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  Kukertaisjoki Niiniveteen 
Järvinumero:  14.723.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,8 m  
Pituus:  680 m  
Leveys:  480 m  
Rantaviiva:  2,09 km  
Pinta-ala:  19,377 ha  
Suurin syvyys:  1,9 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Iso-Kukertaja  on Pohjois-Savossa Vesannolla ja Keiteleellä Oinaskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 680 metriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kukertaisjoen valuma-alueeseen (14.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,8 metriä mpy.
Kia Rio

Kia Rio on Kia Motorsin vuosina 1999–2023 valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi Kia Priden ja Avellan.
Kia Rio DC (1999–2005)

| Kia Rio DC |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ecuador  Etelä-Korea  Iran  Venäjä
Valmistaja:  Kia Motors
Valmistusvuodet:  1999–2005
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Kia Avella Kia Pride
Seuraaja:  Kia Rio (JB)
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,3–1,6 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven Rio esiteltiin vuoden 1999 lopulla viisiovisena farmarimallina. Neliovinen sedan esiteltiin vuonna 2001.
Moottoreina olivat 1,3- (75 hv), 1,5- (98 hv) ja 1,6-litraiset (106 hv) bensiinimoottorit. Viisivaihteisen manuaalivaihteison lisäksi saatavana oli Fordin neliportainen automaattivaihteisto.
Syksyllä 2002 Rio sai uudet puskurit, valot ja etusäleikön. 1,3-litraisen moottorin teho nousi 82 hevosvoimaan.
Kia Rio JB (2005–2011)

| Kia Rio JB |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Korea  Kiina  Venäjä
Valmistaja:  Kia Motors
Valmistusvuodet:  2005–2011
Muut nimet:  Kia New Pride
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Kia Rio (DC)
Seuraaja:  Kia Rio (UB)
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai Accent (MC)
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,4–1,6 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven Rio esiteltiin vuonna 2005. Sen viisiovinen hatchback-malli oli edeltäjäänsä 23 senttimetriä lyhyempi. Etelä-Koreassa ja Indonesiassa autoa myytiin Kia New Pride -nimisenä.
Vuoden 2005 Euro NCAP -kolaritestistä Rio sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Bensiinimoottorit olivat 1,4- (96 hv) ja 1,6-litraiset (112 hv). Lisäksi valikoimassa oli 1,5-litrainen (109 hv) dieselmoottori.
Vuonna 2009 Rio sai uudet puskurit, etusäleikön ja mustapohjaiset ajovalot.
Kia Rio UB (2011–2017)

| Kia Rio UB |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Korea  Kiina  Malesia  Venäjä
Valmistaja:  Kia Motors
Valmistusvuodet:  2011–2017
Muut nimet:  Kia K2 Kia Pride
Korimalli:  3-ovinen hatchback 4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Kia Rio (JB)
Seuraaja:  Kia Rio (YB)
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai Accent (RB) Hyundai HB20 (HB) Hyundai HB20 (BR2) Hyundai i20 (PB) Hyundai ix20 Hyundai ix25 (GS) Hyundai Reina Hyundai Veloster (FS) Kia Pegas Kia Soul (AM) Kia Venga
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Hyundai–Kia PB
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,1–1,6 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen automaatti
Kolmannen sukupolven Rio esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2011. Uutena korimallina oli kolmiovinen hatchback. Etelä-Koreassa auton nimenä oli Kia Pride, Kiinassa Kia K2.
Vuoden 2011 Euro NCAP -kolaritestistä Rio sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2014 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Rio, jonka suurimmat uudistukset oli tehty keulan alueella. Myös sisustukseen tehtiin muutoksia ja auto sai uuden navigointijärjestelmän.
Kia Rio YB (2017–2023)

| Kia Rio YB |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Algeria  Etelä-Korea  Meksiko
Valmistaja:  Kia Motors
Valmistusvuodet:  2017–2023
Muut nimet:  Kia K2
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Kia Rio (UB)
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai i20 (GB) Kia KX Cross Kia Stonic
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Hyundai–Kia GB
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,0–1,6 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen automaatti
Neljännen sukupolven Rio esiteltiin syksyllä 2016 Pariisin autonäyttelyssä. Kiinassa myydään myös malliin perustuvaa crossover-versiota nimeltään Kia KX Cross.
Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Rio sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kia Rio Wikimedia Commonsissa
Sedan-korinen Kia Rio.
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Sedan-korinen Kia Rio.
Toisen sukupolven facelift-malli.
Sedan-korinen Kia Rio.
Kolmannen sukupolven facelift-malli.
Sedan-korinen Kia Rio.
Hakonen (Keitele)

| Hakonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Keitele, Viitasaari
Koordinaatit:  63°02′46″N, 26°19′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskupuro:  puro Pieni-Kukertajaan
Järvinumero:  14.723.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,2 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  3,415 km  
Pinta-ala:  24,19 ha   
Suurin syvyys:  13,4 m  
Saaria:  ei saaria
  [ ohje ]  
Hakonen on Pohjois-Savossa Keiteleen ja Viitasaaren rajalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Hakonen on 1,5 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 24 hehtaaria. Se sijaitsee Pirttikylän kulmakunnalla kahden mäen välissä. Järven lounaiset rannat ovat jyrkimmät. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Matalan järven syvänne sijaitsee järven keskilinjalla. Järven luoteispäässä on 13,4 metriä syvää syvänne . Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Pohjoisrannoilla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Pirttikylän yhdystieltä 16009.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kukertaisjoen valuma-alueeseen (14.723) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,2 metriä mpy. Järven kaakkoispäästä laskee luontainen puro Pieni-Kukertajaan.
Ludolph van Ceulen

| Ludolph van Ceulen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. tammikuuta 1540 Hildesheim, Saksa
Kuollut: 31. joulukuuta 1610 Leiden, Alankomaat
Koulutus ja ura
Instituutti:  Opetti useissa oppilaitoksissa (matematiikan lisäksi myös miekkailua)
Tutkimusalue:  Matematiikka
Tunnetut työt:  Piin 35 ensimmäistä desimaalia
Ludolph van Ceulen (28. tammikuuta 1540 – 31. joulukuuta 1610) oli saksalainen matemaatikko. Hänet tunnetaan parhaiten piin arvon laskemisesta 35 desimaalin tarkkuudella. Saksassa piitä kutsuttiin pitkään Ludolphin numeroksi.
Elämäkerta

Ludolph van Ceulen syntyi lähes varmasti saksalaisessa Hildesheimin kaupungissa vuonna 1540. Tämä vuosiluku on kirjoitettu hänen hautaansa, mutta John Meursius kirjoittaa Athenae Batavae -teoksessa (1625) van Ceulenin syntyneen vuotta aiemmin. Meursius kuitenkin mainitsee myös teoksessaansa van Ceulenin kuolleen vuonna 1610 lähes 71-vuotiaana. Tämä ei sovi vuoteen 1639, joten Mersiuksen uskotaan tehneen laskuvirheen.
Van Ceulen ei saanut minkäänlaista yliopisto-opetusta, sillä hänen vanhemapnsa olivat niin köyhiä, etteivät kyenneet maksamaan poikansa opintoja. Van Ceulenin elämästä ennen vuotta 1578 ei tiedetä paljoakaan. Hän kuitenkin opetti Delftissä miekkailua ja matematiikkaa. Vuonna 1594 hän perusti Leideniin miekkailukoulun. Kuusi vuotta myöhemmin hän sai viran Prince Mauritsin perustamasta insinöörikoulusta. Viimeiset kymmenen elinvuottaansa hän opetti artimetiikkaa.
Van Ceulen tunnetaan piin likiarvon laskemisesta. Aluksi hän laski piin 20, myöhemmin 32 ja lopuksi 35 ensimmäistä desimaalia. Van Ceulenin hautaan on kaiverrettu hänen löytämät desimaalit.
De circulo & adscriptis liber (1619)
Köyrtynlampi

| Köyrtynlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Vesanto
Koordinaatit:  63°01′12″N, 26°19′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Pieni-Kukertajaan 
Järvinumero:  14.723.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  156,7 m  
Pituus:  630 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  1,382 km  
Pinta-ala:  8,901 ha  
Suurin syvyys:  4,8 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Köyrtynlampi  on Pohjois-Savossa Vesannolla  Oinaskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 630 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kukertaisjoen valuma-alueeseen (14.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 156,7 metriä mpy.
Iso Hangasjärvi

| Iso Hangasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Lieksa
Koordinaatit:  63°17′11″N, 30°09′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.429.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,8 m 
Rantaviiva:  8,75 km 
Pinta-ala:  0,87 km² 
Tilavuus:  0,00267 km³ 
Keskisyvyys:  3,06 m 
Suurin syvyys:  10 m 
Saaria:  4
:  Isosaari Suosaaret
  [ ohje ]  
Iso Hangasjärvi on metsäjärvi Lieksassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 87 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 78 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Ison Hangasjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on noin 2,5 kilometriä. Rantaviivan pituus on 8 751 metriä. Vihtaniemi erottaa läntistä Kortelahtea muusta järvestä. Syvin kohta, noin kymmenen metriä, sijaitsee pohjoisessa.
Ison Hangasjärven saariluku on neljä. Saaret sijaitsevat järven keskiosassa (Lintusaari, Isosaari, Pikkusaari). Suosaari sijaitsee järven kaakkoisosassa. Järven rannoilla on jonkin verran pientaloja.
Isoon Hangasjärveen virtaa nimetön tulouoma luoteesta. Järven eteläpuolella sijaitsee Mäntyniemi, jonka laki on noin 160 metriä merenpinnan yläpuolella.
Ison Hangasjärven vesitilavuus on 2 673 000 kuutiometriä.
Iso Hangasjärvi (04.429.1.004) kuuluu Sokojoen valuma-alueeseen (04.429), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Lieksanjoen alue (04.42) ja ensimmäinen on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Iso Hangasjärvi on alueensa kolmanneksi laajin vakavesi. Laajin on Sokojärvi, jota seuraa Pitkäjärvi. Kaikkiaan Sokojoen valuma-alueella on 45 vähintään hehtaarin laajuista järveä.
Salosvesi–Pettämä

| Salosvesi–Pettämä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä, Petäjävesi
Koordinaatit:  62°06′40″N, 25°10′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Tulouomat:  Suolijoki Suolivedestä, Kylmäoja, Vuojanjoki, Kotioja, Hirvioja, Kuoreoja
Lasku-uoma:  Virtalankoski Kalmaveteen
Taajamat:  Koskenpää
Järvinumero:  14.523.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,5 m  
Pituus:  13,9 km  
Leveys:  2,9 km  
Rantaviiva:  62,8633 km  
Pinta-ala:  8,97514 km²  
Tilavuus:  0,0651372 km³  
Keskisyvyys:  7,26 m  
Suurin syvyys:  36,2 m  
Valuma-alue:  866,7 km²  
Keskivirtaama:  7,98 m³/s  
Saaria:  27 
:  Vuojansalo, Huhtisaari, Mikonsaari
 fiSalosvesi–Pettämä 
Salosvesi–Pettämä, myös vain Salosvesi, on Keski-Suomessa Jämsässä Koskenpään kylän lähellä sijaitseva järvi. Järven pohjoisosassa pieni osa järvenlahtea kuuluu Petäjävedelle. Se muodostaa osan Jämsän reitistä ja sen kautta kulkee Wanhan Witosen melontareitti.
Virkistys

Melontareitillä on Salosvedellä kaksi pysähdyspaikkaa. Vuojansalon luoteispäässä on pitkänkapea Kuivaniemi, jonka kärjessä on laavu ja nuotiopaikka. Toinen pysähdyspaikka sijaitsee Virtalankosken luusuan pohjoispuolella, missä sijaitsee lomakylä ja Kievarin Rantapirtti.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Salosveden–Pettämän alueeseen (14.523) järvi kuuluu. Salosveden–Pettämän alue on muodostettu järven ympärille niin, että läpivirtaus alkaa Suolijoen Kalliokoskesta, joka kuuluu yläpuoliseen Petäjäveden alueeseen (14.53), ja päättyy Virtalankoskeen, joka samalla myös järven laskujoki Kalmaveteen ja joka kuuluu Iso Rautaveden–Kalmaveden alueeseen (14.522).
Järven lähialue on pinta-alaltaan pieni ja sen tulo-ojat ovat yleensä lyhyitä ja vähävetisiä. Pettämän eteläpäässä lahteen laskee Pitkäjärvi (24 ha), joka sijaitsee samassa pitkässä laaksossa kuin Pettämäkin. Huhtian kylässä ovat sen rinnalla pienet Riihilammi (10 ha) ja Koukkulammi (2 ha), jotka laskevat samaan lahdenpohjukkaan. Kuoreoja tulee kaakosta ja se laskee Etelä-Pettämän itärantaan. Sen valuma-alueelta löytyvät Pohjansuon turvetuotantoalueet ja Aidaslammi (2 ha). Koskenpään itäpuolella sijaitsee Sonkeri (1 ha), joka laskee Kiusanlahteen. Yli kahden kilometrin päässä Pettämän itäpuolella sijaitsee Hirvijärvi (3 ha), jonka laskuoja Hirvioja laskee Pohjois-Pettämän Hirvilahteen. Myös Suolammi (2 ha) sijaitsee itäpuolella, mutta Hirvijärveä lähempänä Pettämää. Se on Pirunpesävuoren eteläpuolinen suolampi tiheästi ojitetulla suolla ja sen laskuoja päättyy Joensuunlahteen. Pirunpesävuoren pohjoispuolelta löytyy Lampilanlammi (3 ha), joka laskee Salosveden kaakkoisrannan Lahdenpohjaan. Salosveden länsirantaa tulee Kilpalammin (3 ha) laskuoja. Kilpavuoren takana sijaitseva Vähä Hallinlammi (1 ha) laskee kartan mukaan Hallinlammiin, jolla on kaksi laskusuuntaa. Se taitaa kuitenkin kuulua toiseen valuma-alueeseen. Suurin laskujoki on Vuojanjoen valuma-alueelta (14.528) tuleva Vuojanjoki, joka alkaa Myllyojana Iso Koirajärvi (44 ha). Vuojanjoen valuma-alueella sijaitsee kahdeksan muuta yli hehtaarin kokoista järveä.
Salosvesi–Pettämä kuuluu Jämsän reitin pääuomaan. Järven vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä mpy. Yläpuolinen Suoliveden vedenpinta on 108,5 metriä ja alapuolinen Kalmavesi on 102,4 metriä mpy. Laskujoen pudotus on vain 10 cm, mutta yläpuolisessa Suolijoessa on 6,0 metrin pudotus. Suolijoen alapäässä sijaitseekin Kalliokosken voimalaitos, jonka tuotantoteho on noin 0,5 megawattia.
Historiaa

Syvännejakson aiheuttaa kallioperässä oleva ikivanha ruhje, jonka viime jääkauden loppuvaiheen jäänalaiset jäätikköjokivirtaukset ovat puhdistaneet maa-aineksesta. Syvännejakso jatkuu etelään päin aiheuttaen Pitkäjärven ja Sovijärven muodot. Jämsän seudun taloudellisessa kartassa vuodelta 1949 on Pettämän Kukkassalmeen ja Viekansalmeen piirretty lossien karttamerkit. Vuoden 1963 peruskartassa on Kukkassalmen lossin vieressä painorajoitus 4,5 tonnia ja Viekansalmen lossilla 12,0 tonnia . Kukkassalmen lossi on korvattu sillalla vuoden 1980 kartassa ja Viekansalmesta se on otettu pois . Samassa kartassa on Huhtasaaressa ja Vuojansalossa kummassakin maatilat. Maatilat ja peltomaat näkyvät vielä vuoden 1963 peruskartassa, mutta peltomaat on metsitetty vuoden 1985 kartassa.
Aiheesta muualla

Salosveden vesistöseuranta, vesi.fi
Virtalankoski
Salosvesi ja Vuojansalo
(14.5)
Mustalampi (Kuopio, Kuttakoski)

| Mustalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°52′43″N, 27°03′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Kuttajärveen 
Järvinumero:  14.724.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,6 km  
Pinta-ala:  1,484 ha  
Suurin syvyys:  2,1 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Mustalampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Kuttakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kuttajärven alueeseen (14.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100 metriä mpy.
Tšekin asevoimat

Tšekin asevoimat (tšek. Ozbrojené síly České republiky) on Tšekin tasavallan asevoimat. Asevoimat on perustettu maan itsenäistyessä vuoden 1993 alussa. Ne jakautuvat maa- ja ilmavoimiin. Niihin kuuluvat myös kyberjoukot ja erikoisjoukot.
Maa osallistuu kansainvälisiin operaatioihin osana Naton ja EU:n joukkoja. Se liittyi Natoon vuonna 1999.  Vuodesta 2005 alkaen maassa on ollut ammattiarmeija, ja pakollisista kutsunnoista on luovuttu. Tšekin ilmavoimat käyttävät JAS Gripen C -lentokoneita: ensimmäiset koneet on otettu käyttöön vuonna 2005.
Aktiivisessa palveluksessa on noin 26000 sotilasta, joista 6000 ilmavoimissa.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
| n k Euroopan asevoimat |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Alankomaat  Albania  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Espanja  Georgia  Islanti  Irlanti  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Monaco  Montenegro  Norja  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Vatikaani  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta 
Kiistanalaiset valtiot:  Abhasia  Artsakh  Etelä-Ossetia  Kosovo  Pohjois-Kypros  Transnistria 
Muut toimijat:  Euroopan unioni
Puupäähattu

| Puupäähattu |
| --- | --- |
Palkinnon antaja:  Suomen sarjakuvaseura
Maa:  Suomi
Ensimmäinen palkinto:  1972
Puupäähattu on Suomen sarjakuvaseuran ansioituneelle suomalaiselle sarjakuvantekijälle vuosittain myöntämä palkinto. Suurin osa palkituista on ollut sarjakuvapiirtäjiä, mutta palkinto on myönnetty joitain kertoja myös käsikirjoittajalle.
Puupäähattu on kopio Pekka Puupään tötteröhatusta päivänkakkaroineen. Ola Fogelbergin luomaa Pekka Puupäätä pidetään ensimmäisenä merkittävänä suomalaisena sarjakuvasankarina. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1972. Sen jako on vakiintunut keväälle. Palkittu hatutetaan Kansalliskirjastossa, jossa järjestetään myös palkitun näyttely.
Puupää-hatun saajat (suluissa tunnetuin sarjakuva)

1972 Toto Fogelberg-Kaila (Pekka Puupää)
1973 Veikko Savolainen (Joonas)
1975 Asmo Alho (Kieku ja Kaiku)
1978 Tarmo Koivisto (Mämmilä)
1979 Veli-Pekka Alare (Pekko)
1980 Tove Jansson ja Lars Jansson (Muumipeikko)
1981 Mauri Kunnas (Nyrok City)
1982 Erkki Tanttu (Rymy-Eetu)
1983 Jorma ”Jope” Pitkänen (Näkymätön Viänänen)
1984 Kari Suomalainen (Välskärin kertomuksia)
1985 Kari Leppänen (Raiden) − ei ottanut palkintoa vastaan
1988 Usko Laukkanen (Masto ja Märssy)
1989 Timo Mäkelä (Peikkonen, Häjyt)
1990 Touko Laaksonen eli Tom of Finland (Kake, Mike)
1991 Kivi Larmola
1992 Jyrki ”Jykä” Paavola ja Risto ”Rike” Nurisalo (Puutaheinää)
1993 Riitta Uusitalo (Nasu, Tipu Laitinen)
1994 Pauli Kallio (Kramppeja & nyrjähdyksiä)
1995 Pentti Otsamo (FC Palloseura)
1996 Egon Meuronen ja Olavi Vikainen
1997 Matti Hagelberg (B.E.M.-sarja)
1998 Pauli Heikkilä ja Markku Paretskoi (Vanhat herrat)
1999 Kati Kovács
2000 Jussi ”Juba” Tuomola (Viivi ja Wagner)
2001 Jukka Tilsa (Postimies Niilo, Sekametsä)
2002 Petri Hiltunen (Praedor, Väinämöisen paluu)
2003 Katja Tukiainen (Hyvät Hyssykät)
2004 Timo Aarniala
2005 Jii Roikonen (Jasso-kissa)
2006 Ilkka Heilä (B. Virtanen)
2007 Marko Turunen (Pohja, Kuolema kulkee kintereillä ja Lihat puntarissa)
2008 Juho Juntunen (Paholaisen morsian)
2009 Ville Ranta (Sade)
2010 Tiina Pystynen
2011 Tommi Musturi (Toivon kirja)
2012 Kaisa Leka (I Am Not These Feet)
2013 Heikki Paakkanen
2014 Terhi Ekebom (Kummituslapsi)
2015 Kari Korhonen (Aku Ankka)
2016 Ville Pirinen (Ornette Birks Makkonen)
2017 Tiitu Takalo
2018 Martti Sirola
2019 Tiina Paju ja Sari Luhtanen (Maisa ja Kaarina)
2020 Petteri Tikkanen
2021 Hanneriina Moisseinen
2022 Harri "Wallu" Vaalio (Mikrokivikausi)
2023 Mari Ahokoivu (Oksi)
2024 Pekka A. Manninen
2025 Ulla Donner
Kia Optima

Kia Optima on Kia Motorsin vuodesta 2000 lähtien valmistama ylemmän keskiluokan automalli, joka korvasi Kia Clarusin. Sen kahta ensimmäistä sukupolvea myytiin Euroopassa ja Kanadassa nimellä Kia Magentis.
Kia Optima MS (2000–2006)

| Kia Optima (MS) |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Etelä-Korea  Kiina  Venäjä
Valmistaja:  Kia Motors
Valmistusvuodet:  2000–2006
Muut nimet:  Kia Magentis
Korimalli:  4-ovinen sedan
Luokka:  D-segmentti
Edeltäjä:  Kia Clarus
Seuraaja:  Kia Optima (MG)
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai Grandeur (XG) Hyundai Santa Fe (SM) Hyundai Sonata (EF) Hyundai Trajet
Pohjalevy:  Hyundai–Kia Y4
Iskutilavuus:  2,4–2,7 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven Optima oli uudelleennimetty Hyundai Sonata, ja autot erosivat toisistaan lähinnä erilaisen keulailmeen osalta. Malli tuli myyntiin Euroopassa vuonna 2002 Kia Magentis -nimisenä.
Vuonna 2002 Optima sai uudenmalliset ajovalot ja etusäleikön.