stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seinäjoen JymyJussit
Junioritoiminta

Kaudella 2013 JymyJussien toiminnassa on mukana yksi juniorijoukkue. Seuran A-juniorit pelaavat Poikien superpesiksessä. Joukkueen pelaajisto koostuu noin 20 hengen harjoitteluryhmästä, minkä lisäksi mukana pelaa myös Maila-Jussien ja Jymyn lahjakkaimpia B-junioreita.
| Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Joukkue | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Mitalit | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Vuodet | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit> Yhteensä | Pesäpallon junioreiden SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
A-pojat: 
| A-pojat |  Pronssia | 2014, 2015 | 2 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 2 |  |
Organisaatio

JymyJussien toiminnasta vastasi JymyJussit Oy, joka haettiin konkurssiin marraskuussa 2024, suurimpana velkojana verohallinto. Yhtiö vastasi miesten superpesiksen, Ykköspesiksen sekä A-poikien superpesiksen joukkueiden toiminnasta. Osakeyhtiön omistajina olivat Seinäjoen Maila-Jussit, joka vastaa junioripesäpallosta sekä naisten superpesiksestä ja Nurmon Jymy, joka on yleisseura. Osakeyhtiön toimialaa olivat lisäksi liikunta- ja koulutuspalvelut, myynti- ja hankintatoiminta, työvoimanvuokraus ja työsuoriteurakointi. Osakeyhtiön ensimmäisenä toimitusjohtajana toimi Jukka Marttala ja ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Kimmo Heinonen.
Organisaatio > Talous

| JymyJussien budjetit miesten superpesiksessä> Kausi | JymyJussien budjetit miesten superpesiksessä> Lipputulot | JymyJussien budjetit miesten superpesiksessä> Yhteistyösopimukset | JymyJussien budjetit miesten superpesiksessä> Kenttämyynti | JymyJussien budjetit miesten superpesiksessä> Muut tulot | JymyJussien budjetit miesten superpesiksessä> Kokonaisbudjetti | JymyJussien budjetit miesten superpesiksessä> Joukkuekulut | JymyJussien budjetit miesten superpesiksessä> Yleisötavoite/ott. | JymyJussien budjetit miesten superpesiksessä> Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | 85 000 | 350 000 | 30 000 | 60 000 | 525 000 | 315 000 | 1 500 |  |
| 2014 | 85 000 | 400 000 | 35 000 | 60 000 | 580 000 | 255 000 | 1 500 |  |
| 2015 | 90 000 | 400 000 | 40 000 | 70 000 | 600 000 | 225 000 | 1 500 |  |
Organisaatio > Hallitus

Puheenjohtaja: Ossi Viljanen
Vesa Puutonen
Jukka Marttala
Jari-Matti Marttala
Palkinnot ja huomionosoitukset > Palkitut

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lyöjäkuningas: Jukka-Pekka Vainionpää (2014, 2016, 2018, 2019)  |  Vuoden jokeri: Jukka-Pekka Vainionpää (2014, 2016)  |  Kultainen maila: Jukka-Pekka Vainionpää (2016)  |
Palkinnot ja huomionosoitukset > Miesten Itä-Länsi-valinnat

Paavo Pelto (2013)
Jukka-Pekka Vainionpää (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019)
Ville Viita (2014)
Veli-Pekka Yli-Hirvelä (2015)
Juuso Myllyniemi (2017)
Tuomas Raunio (2017)
Toni Marjamäki (2018)
Elmeri Lieto (2019)
Henri Puputti (2019)
Tilastot ja luettelot

| --- | --- |
 Pelinjohtajat Superpesis: Sami-Petteri Kivimäki 2013–2014   Mikko Hylkilä 2015   Mikko Vainionpää 2016–2019  Antti Piuhola 2019 Ykköspesis: Jouni Sivunen 2013     :  Kapteenit Superpesis: Markku Hylkilä 2013-2014   Antti Kuusisto 2015   Jukka-Pekka Vainionpää 2016- Ykköspesis Tuomas Prusti 2013   A-pojat: Ossi Maunula 2013   Tuomas Raunio 2014
Tilastot ja luettelot > Kotiotteluiden yleisömäärät

| Kausi | Keskiarvo runkosarjassa | Yleisöä runkosarjassa | Keskiarvo pudotuspeleissä | Yleisöä pudotuspeleissä | Yleisöä yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | 1689 | 21 952 | 3284 | 3284 | 25 263 |
| 2014 | 1717 | 25 762 | 1347 | 2694 | 28 456 |
| 2015 | 1401 | 21 011 | - | - | 21 011 |
| 2016 | 1363 | 19 083 | 692 | 692 | 19 775 |
| 2017 | 1439 | 23 019 | 2703 | 5405 | 28 424 |
| 2018 | 1642 | 26 274 | 1421 | 1421 | 27 695 |
| 2019 | 1444 | 21 663 | 0 | 0 | 21 663 |
Tilastot ja luettelot > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Runkosarja | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit | Pudotuspelit |
| Kausi | Sarja | O | V | T | H | 3p | 2p | tp | 1p | 0p | TJ | PJ | Y | P | Sijoitus | O | V | T | H | 3p | 2p | tp | 1p | 0p | TJ | PJ | Y | P | Sijoitus |
| 2013 | Superpesis | 26 | 12 | 0 | 14 | 8 | 4 | 0 | 5 | 9 | 170 | 156 | 1689 | 37 | 7. | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 12 | 35 | 3284 | 1 | 7. |
| 2014 | Superpesis | 30 | 16 | 0 | 14 | 11 | 5 | 0 | 4 | 10 | 229 | 206 | 1717 | 47 | 4. | 4 | 1 | 0 | 3 | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | - | - | 1347 | 4 | 5. |
| 2015 | Superpesis | 30 | 11 | 0 | 13 | 6 | 5 | 0 | 6 | 13 | 200 | 247 | 1401 | 34 | 9. | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 9. |
| 2016 | Superpesis | 28 | 11 | 0 | 17 | 5 | 6 | 0 | 6 | 11 | 237 | 283 | 1363 | 33 | 9. | 3 | 1 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2 | 9 | 29 | 692 | 3 | 9. |
| 2017 | Superpesis | 32 | 20 | 0 | 12 | 13 | 7 | 0 | 1 | 11 | 285 | 267 | 1438 | 54 | 5. | 4 | 1 | 0 | 3 | 0 | 1 | 0 | 3 | 0 | 30 | 24 | 2703 | 5 | 5. |
| 2018 | Superpesis | 32 | 15 | 0 | 14 | 9 | 6 | 0 | 4 | 13 | 320 | 330 | 1642 | 43 | 7. | 4 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 11 | 28 | 1421 | 1 | 7. |
| 2019 | Superpesis | 30 |  | 0 |  | 8 | 7 | 0 | 7 | 8 | 265 | 224 |  | 45 | 6. | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |  |  |  | 0 | 6. |
| 2020 | Superpesis | 24 |  | 0 |  | 7 | 5 | 0 | 1 | 11 | 176 | 201 |  | 32 | 7. | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 |  |  |  | 0 | 7. |
| 2021 | Superpesis | 28 |  | 0 |  | 4 | 11 | 0 | 3 | 10 | 173 | 197 |  | (37) | 10. | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 10. |
| 2022 | Superpesis | 30 |  | 0 |  | 4 | 5 | 0 | 4 | 17 | 134 | 218 |  | 26 | 9. | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 9. |
| 2023 | Superpesis | 30 |  | 0 |  | 5 | 4 | 0 | 7 | 12 | 168 | 228 |  | 30 | 10. | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 8. |
| 2024 | Superpesis | 29 |  | 0 |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 27 | 13. | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 13. |
Saavutukset

JymyJussien toistaiseksi paras saavutus on Halli-SM hopea vuodelta 2015.
| Miesten SM-mitalit> Laji | Miesten SM-mitalit> Mitalit | Miesten SM-mitalit> Vuodet | Miesten SM-mitalit> Yhteensä | Miesten SM-mitalit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
SM-HALLI: 
| SM-HALLI |  Hopeaa | 2015 | 1 |  |
| Yhteensä: | Yhteensä: | Yhteensä: | 1 |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
JymyJussit
JymyJussit Twitterissä
JymyJussit Facebookissa
Superpesisjoukkue pelaa ottelunsa Seinäjoen pesäpallostadionilla.
Superpesis pelaa osan otteluista Skaala-areenalla. Ykköspesisjoukkueen kotikenttä oli Skaala-areena.
JymyJussit (musta) kotipeliasuissaan ottelussa Kiteetä vastan.
Ykköspesiksen mainoslause.
Unescon maailmanperintökohteet Tšekissä

Unesco on nimennyt Tšekistä 17 kohdetta maailmanperintöluetteloon. Maailmanperintökohteet ovat merkittäviä kulttuuri- tai luontokohteita, joiden uskotaan olevan erityisen merkittäviä ihmiskunnalle. Periaate on kirjattu vuonna 1972 allekirjoitettuun Unescon yleissopimukseen kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämisestä. Tšekin ensimmäiset maailmanperintökohteet olivat Prahan, Český Krumlovin ja Telčin historialliset keskustat, jotka liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 1992.
Aiheesta muualla

UNESCO Czech heritage: 14 Czech wonders of the world. Unesco Czech heritage -verkkopalvelu. (englanniksi)
Unescon maailmanperintökohteet Euroopassa
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alankomaat | Albania | Andorra | Belgia | Bosnia ja Hertsegovina | Bulgaria | Espanja | Irlanti |
| Islanti | Italia | Itävalta | Kreikka | Kroatia | Kypros | Latvia | Liettua |
| Luxemburg | Makedonia | Malta | Moldova | Montenegro | Norja | Portugali | Puola |
| Ranska | Romania | Ruotsi | Saksa | San Marino | Serbia | Slovakia | Slovenia |
| Suomi | Sveitsi | Tanska | Tšekki | Turkki | Ukraina | Unkari | Valko-Venäjä |
| Vatikaani | Venäjä | Viro | Yhdistynyt kuningaskunta |  |  |  |  |
Unescon maailmanperintökohteet Tšekissä
Kladruby nad Labemin hevostila
Erzgebirgen ja Krušnohořín kaivosalue
Kroměřížin linna
Český Krumlovin historiallinen keskusta
Prahan historiallinen keskusta
Telčin historiallinen keskusta
Holašovicen historiallinen kylä
Pyhän kolminaisuuden pylväs
Juutalaiset korttelit ja Pyhän Prokopiuksen basilika Třebíčissä
Kutná Horan historiallinen keskusta ja kirkot
Lednice-Valticen kulttuurimaisema
Litomyšlin linna
Johannes Nepomukilaisen pyhiinvaelluskirkko
Villa Tugendhat
Mysiönlampi

| Mysiönlampi |
| --- | --- |
 Mysiönlammen pohjoisosaa elokuussa 2024.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°16′31″N, 25°35′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Majajärveen
Järvinumero:  14.293.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,6 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,607 km  
Pinta-ala:  2,067 ha  
Tilavuus:  0,0001562 km³ 
Keskisyvyys:  7,56 m  
Suurin syvyys:  13,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMysiönlampi 
Mysiönlampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Orisillanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee painanteessa Vesangan ja Ruokkeen välisellä mäkisellä alueella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 156 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys on 13,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Lampi on autio, mutta sen ympärillä kulkee metsätiestä haarautuva polku.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) se kuuluu. Lammen laskuoja alkaa sen eteläpäästä, kulkee Päijännelammen suonsilmäkkeen kautta ja yhtyy Pilkkurilammen laskuojaan, joka puolestaan yhtyy Ylä-Tuomiojärven laskuojaan. Lopulta vedet laskevat Majajärveen. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,6 metriä mpy.
Suur Komöödiaõhtu

| Suur Komöödiaõhtu>  |
| --- | --- |
Tyyli:  sketsiviihde
Pääosissa:  Tiit Sukk (2016–2017) Piret Kalda (2017)  Kait Kall (2017)  Kristel Aaslaid (2017)  Peeter Oja (2017)  Kristjan Kasearu (2017)  Nele-Liis Vaiksoo (2017)   Christopher Rajaveer (2017) Kaisa Selde (2016) Mirtel Pohla (2016) Merle Palmiste (2016) Mart Müürisepp (2016) Juss Haasma (2016) Tõnis Niinemets (2016) Argo Aadli (2016)
Alkuperämaa:   Viro
Verkko:  Kanal 2
Esitetty:  3. maaliskuuta 2016 – 30. marraskuuta 2017
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  32
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Thors Production
Suur Komöödiaõhtu (suom. Suuri komediailta) oli virolainen versio suomalaisesta televisiosarjaformaatista Putous. Sarjaa esitettiin Virossa televisiokanava Kanal2, ja sen tuotti Thors Production.
Sarjan ensimmäinen lähetys alkoi 3. maaliskuuta 2016. Aloituskaudella näyttelijöinä olivat Juss Haasma, Mirtel Pohla, Argo Aadli, Merle Palmiste, Mart Müürisepp, Kaisa Selde ja Tõnis Niinemets, ja juontajana toimi Tiit Sukk. Viimeinen jakso esitettiin 26. toukokuuta. Ohjelma sai jatkoa toiselle tuotantokaudelle, joka alkoi 6. lokakuuta 2016. Toisen kauden päätösjakso esitettiin 8. joulukuuta 2016. Kaikki ensimmäisen kauden näyttelijät ja myös juontaja jatkoivat toisella kaudella. Elokuussa 2017 Kanal2 tiedotti, että ohjelma saa jatkoa kolmannelle tuotantokaudelle syksyllä 2017. Kolmas tuotantokausi alkoi 28. syyskuuta 2017. Juontajana jatkoi Tiit Sukk, sekä uusina näyttelijöinä nähtiin Piret Kalda, Kait Kall, Kristel Aaslaid, Peeter Oja, Kristjan Kasearu, Nele-Liis Vaiksoo ja Christopher Rajaveer. Kolmannen tuotantokauden päätösjakso esitettiin 30. marraskuuta 2017.
Ohjelmassa näyttelijät esittävät erilaisia sketsejä puolentoista tunnin ajan. Käsikirjoitettujen osioiden lisäksi näyttelijät joutuvat esiintymään improvisoiden. Lisäksi olennainen osa ohjelmaa on tositelevisiota parodioiva Vuoden sketsihahmo -kilpailu.
Ensimmäisellä tuotantokaudella kolme ensimmäistä pudonnutta näyttelijät pääsivät luomaan oman kakkoshahmonsa (paitsi ensimmäisen kauden kolmannessa ja viidennessä jaksossa julkistettiin yleisön paras hahmo). Sketsihahmon jatkoon äänestää studioyleisö; finaalijaksossa sen sijaan puhelimitse. Toisella kaudella yleisön parhaaksi hahmo valittiin kolmannessa ja neljännessä jaksossa. Ensimmäinen hahmo putosi viidennessä jaksossa.
Ensimmäisellä kaudella tulikokeen immuniteetin saajaa päätti studioyleisö. Toisella kaudella immuniteettia ei ole, vaan näyttelijät äänestävät toisen tulikokeen parhaaksi, jonka hänet päästetään näytön paikkaan.
Sketsihahmot > Kausi 1 (kevät 2016)

| Sketsihahmo | Näyttelijä | Sija |
| --- | --- | --- |
| Ex-Mees | Kaisa Selde | 1. pudonnut 10. maaliskuuta 2016 |
| Kaja Lood | Mirtel Pohla | 2. pudonnut 24. maaliskuuta 2016 |
| Hele Laks | Merle Palmiste | 3. pudonnut 7. huhtikuuta 2016 |
| Milvi Vanilli | Kaisa Selde | 4. pudonnut 14. huhtikuuta 2016 |
| Siidor Kang | Merle Palmiste | 5. pudonnut 21. huhtikuuta 2016 |
| Vormsi Erna | Mirtel Pohla | 6. pudonnut 28. huhtikuuta 2016 |
| Metanooli Technochuck | Mart Müürisepp | 7. pudonnut 5. toukokuuta 2016 |
| Xavier Jesus | Juss Haasma | 3. sija 12. toukokuuta 2016 |
| Suzi Vesik | Tõnis Niinemets | 2. sija 19. toukokuuta 2016 |
| Herberg Ving | Argo Aadli | Voittaja 19. toukokuuta 2016 |
Sketsihahmot > Kausi 2 (syksy 2016)

| Sketsihahmo | Näyttelijä | Sija |
| --- | --- | --- |
| Dr. Halpanen | Merle Palmiste | 1. pudonnut 3. marraskuuta |
| Vana Toomas | Mirtel Pohla | 2. pudonnut 10. marraskuuta |
| Vladimir Puhh | Mart Müürisepp | 3. pudonnut 17. marraskuuta |
| Kaupo-Peep Üks Kaks-kaks-kolm | Aargo Aadli | 4. pudonnut 24. marraskuuta |
| Karbi Barbi | Kaisa Selde | 3. sija 1. joulukuuta |
| Kevin-Christian | Tõnis Niinemets | 2. sija 8. joulukuuta |
| Reet Pull | Juss Haasma | Voittaja 8. joulukuuta |
Sketsihahmot > Kausi 3 (syksy 2017)

| Sketsihahmo | Näyttelijä | Sija |
| --- | --- | --- |
| Ustav Tõukeratas | Christopher Rajaveer | 1. pudonnut 26. lokakuuta |
| Tõdva DiTiit | Peeter Oja | 2. pudonnut 2. marraskuuta |
| Vigri | Kristel Aaslaid | 3. pudonnut 9. marraskuuta |
| Mai Või | Nele-Liis Vaiksoo | 4. pudonnut 16. marraskuuta |
| Vadim Metsik | Kristjan Kasearu | 3. sija 23. marraskuuta |
| Põlva Purustaja | Kait Kall | 2. sija 30. marraskuuta |
| Wilhelmiine Vibu | Piret Kalda | Voittaja 30. marraskuuta |
Fenheksamidi

| Fenheksamidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  N-(2,3-dikloori-4-hydroksifenyyli)-1-metyylisykloheksaani-1-karboksamidi
CAS-numero:  126833-17-8
PubChem CID:  213031
SMILES:  CC1(CCCCC1)C(=O)NC2=C(C(=C(C=C2)O)Cl)Cl
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C14H17NCl2O2
Moolimassa:  302,186 g/mol
Sulamispiste:  153 °C
Kiehumispiste:  320 °C
Tiheys:  1,34 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,02 g/l (20 °C)
Fenheksamidi (C14H17NCl2O2) on aromaattisiin amideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa fenheksamidi on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen ja paremmin muun muassa asetoniin, dikloorimetaaniin ja tolueeniin. Aineen sienten kasvua estävät ominaisuudet perustuvat sienten ergosterolin synteesin tarvittavan 3-ketoreduktaasientsyymin toiminnan estämiseen.
Fenheksamidin synteesissä 1,5-dibromipentaani reagoi etyylipropionaatin kanssa 1-metyylisykloheksaanikarboksyylihapoksi, josta muodostetaan happokloridi. Tämä happokloridi reagoi emäksisissä olosuhteissa 2,3-dikloori-4-hydroksianiliinin kanssa amidiksi. 2,3-dikloori-4-hydroksianiliini valmistetaan lähtien o-diklooribentseenistä.
Fenheksamidia käytetään useiden sienitautien torjuntaan muun muassa mansikka-, hedelmä- ja koristekasviviljelmillä. Yhdiste tuli markkinoille 1998 ja Euroopan unionin alueella se hyväksyttiin käytettäväksi vuonna 2001.
Toissijaisuustestaus

Toissijaisuustestaus on tarkastelu, jonka Euroopan unionin kansalliset parlamentit voivat tehdä lainsäädäntömenettelyn alussa. Kullakin kansallisella parlamentilla on mahdollisuus tutkia, ovatko lainsäädäntöehdotukset sellaiselta toimivalta-alueelta, joka ei ole unionin yksinomaista toimivaltaa, sopusoinnussa toissijaisuusperiaatteen kanssa.
Lissabonin sopimus, joka tuli voimaan 1.12.2009, vahvisti kansallisten parlamenttien vaikutusvaltaa unionin lainsäädäntömenettelyissä. Euroopan komission on toimitettava kaikki kuulemisasiakirjansa (vihreät kirjat, valkoiset kirjat ja tiedonannot) ja muut lainsäädäntöasiakirjat kansallisille parlamenteille.Tähän kuuluu sen velvollisuus toimittaa lainsäädäntöehdotuksensa samanaikaisesti, kun se toimittaa ne Euroopan parlamentille ja Euroopan unionin neuvostolle eli ministerineuvostolle. Vastaavasti Euroopan parlamentin on toimitettava lainsäädäntöehdotuksensa kansallisille parlamenteille. Ministerineuvosto taas vastaa jäsenvaltioiden ryhmän, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen, Euroopan keskuspankin ja Euroopan investointipankin lainsäädäntöehdotusten toimittamisesta kansallisille parlamenteille.
Kansallisilla parlamenteilla on kahdeksan viikkoa aikaa tarkastella lakiehdotusta. Tämän ajan kuluessa ne voivat antaa perustellun lausunnon. Niiden lausunnoissa käsitellään erityisesti sitä, onko lakiehdotus toissijaisuusperiaatteen mukainen. Yksittäisellä jäsenvaltion parlamentilla on kaksi ääntä. Jos kyseessä on kaksikamarinen parlamentti, niin jokaisella kamarilla (huoneella) on yksi ääni. Tavallisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisessa yhteispäätösmenettelyssä Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat lainsäädäntöehdotuksen yhteensopivuutta toissijaisuusperiaatteen kanssa. Jos jompikumpi toteaa, että lainsäädäntöehdotus ei ole periaatteen mukainen, sitä ei voida viedä eteenpäin.
Aiheesta muualla

​Toissijaisuusasiat Eduskunta. Viitattu 8.12.2022.
Toissijaisuusperiaate Tieteen termipankki. Viitattu 8.12.2022.
Suhteet kansallisiin parlamentteihin Euroopan komissio. Viitattu 8.12.2022.
Faktatietoja Euroopan unionista (Toissijaisuusperiaate: D. Kansallisten parlamenttien valvontaoikeus) Euroopan parlamentti. Viitattu 8.12.2022.
Toissijaisuusperiaatteen valvontamekanismi Euroopan komissio. Viitattu 8.12.2022.
Senon

| Senon |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 Senon
 Koordinaatit: 49°16′50″N, 5°38′29″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Meuse
Arrondissementti:  Verdun
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,89 km²
Väkiluku (2017):  336
Aikavyöhyke:  UTC+1
Postinumero:  55230
Suuntanumero(t):  55481
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Senon on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 336 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 19,89 neliökilometriä.
Maantiede

Senon sijaitsee Ranskan koillisosassa Meusen departementissa. Sen lähikunnat ovat Amel-sur-l’Étang, Gouraincourt, Éton, Loison, Vaudoncourt, Domremy-la-Canne, Dommary-Baroncourt ja Foameix-Ornel. Senonin ja Amel-sur-l’Étangin kunnat sisältävät Amelin lammen ja sen luonnonsuojelualueen.
Väestö

Senonissa asui 336 asukasta vuonna 2017. Kunnan väkiluku on kasvanut 35 asukkaalla vuodesta 2007, jolloin siellä asui 301 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 313, eli siellä asui 23 asukasta vähemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa. Vuonna 2007 Senonin asukkaista 51 prosenttia oli naispuolisia ja 49 prosenttia miespuolisia. Kunnan asukkaista 0–14-vuotiaat muodostivat noin 28 prosenttia, 15–29-vuotiaat noin 19 prosenttia, 30–44-vuotiaat noin 22 prosenttia, 45–59-vuotiaat noin 14 prosenttia, 60–74-vuotiaat noin yhdeksän prosenttia ja yli 75-vuotiaat noin kahdeksan prosenttia. Kunnassa oli 131 asuntoa vuonna 2007. Jokaista asuntoa kohden oli keskimäärin 2,3 asukasta.
Kuvia

Kunnanrajakyltti.
Senonin kirkko.
Peltomaisemaa.
Paikka, jossa natsit telottivat 28.8.1944 laatassa mainitut vastarintamiehet.
Siviiliuhrien muistomerkki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Senon Wikimedia Commonsissa
Amelin luonnonsuojelualuetta Senonissa
Luis Advíncula

Luis Advíncula pelaamassa Boca Juniorsin joukkueessa vuonna 2023.
Luis Jan Piers Advíncula Castrillón (s. 2. maaliskuuta 1990) on perulais-espanjalainen jalkapalloilija. Hän on pääasialliselta pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta hän voi pelata myös oikeana keskikenttäpelaajana tai oikeana laitahyökkääjänä. Hän edustaa Argentiinan pääsarjassa pelaavaa Boca Juniorsia ja Perun A-maajoukkuetta.
Advíncula on edustanut urallaan lukuisia joukkueita, niistä kuitenkin merkittävimpänä nykyistä Boca Juniorsia, jonka kanssa hän on voittanut muun muassa kerran Argentiinan pääsarjamestaruuden ja Copa Argentinan. Lisäksi hän on voittanut Perun pääsarjamestaruuden kahdesti Sporting Cristalin joukkueessa.
Advíncula on pelannut syyskuusta 2010 lähtien 125 Perun A-maajoukkueottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Hän on kuulunut joukkueen kokoonpanoon merkittävimpänä MM-kilpailuissa 2018, jossa hän pelasi kolmessa ottelussa täydet minuutit.
Kaarle

| Kaarle |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  28. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  10. helmikuuta
Muunnelmia:  Kaarlo, Kalle, Kake, Karlo
Vastineita eri kielissä:  Carolus, Karl, Carl, Charles, Carlo
Nimen alkuperä:  germaaninen charal, vapaa talonpoikainen mies
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaarle on suomalainen muoto alkuaan vapaata miestä tarkoittavasta germaanisesta sanasta charal, joka on toiminut etunimenä jo varhain. Kaarlen nimipäivä on 28. tammikuuta, Kaarle Suuren kuolin- ja muistopäivänä. Nimen suomalaisia muunnoksia ovat Kaarlo ja Kalle.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Kaarle on Suomessa annettu 1900-luvun alusta tammikuuhun 2025 mennessä 4 871 henkilölle.
Nimi eri muunnelmineen on keskiajalta saakka ollut yleinen monien Euroopan maiden hallitsijoilla. Suomen kielessä nimimuotoa Kaarle on ollut tapana käyttää useista ulkomaiden historiallisista hallitsijoista, joista kotimaassaan tietenkin käytettiin nimen paikallista muotoa, esim. Carolus, Charles tai Karl.
Vastineita eri kielissä

Charles (Englanti, Ranska)
Carl (Ruotsi, Norja, Tanska)
Carlo (Italia)
Carlos (Portugali, Espanja)
Carol (Romania)
Carolus (latina)
Karl (Saksa, Ruotsi, Norja, Tanska)
Karel (Tšekki, Hollanti)
Karol (Puola)
Károly (Unkari; alun perin nimi on unkarin kielessä vanha turkkilaisperäinen etunimi, joka merkitsee ’haukkaa’, nykyunk. karvaly, mutta se on tulkittu kansainvälisen Kaarle-nimen unkarilaiseksi vastineeksi)
Siarl (kymri)
Samaan tapaan kuin ’keisaria’ ja ’tsaaria’ merkitsevät sanat monissa kielissä palautuvat historiallisen hallitsijan Julius Caesarin nimeen, Kaarle Suuren etunimi on lainautunut slaavilaisiin kieliin ’kuninkaan’ merkityksessä (esim. venäjän король korol', puolan król, tšekin král) ja jostain slaavilaisesta kielestä edelleen unkariin (király ’kuningas’).