Suomen jääkiekon historia

| Mitalit> Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Miesten jääkiekko>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Peking 2022 |  |  |
|  Hopeaa | Calgary 1988 |  |  |
|  Hopeaa | Torino 2006 |  |  |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 |  |  |
|  Pronssia | Nagano 1998 |  |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 |  |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1995 |  |  |
|  Kultaa | Slovakia 2011 |  |  |
|  Kultaa | Slovakia 2019 |  |  |
|  Kultaa | Suomi 2022 |  |  |
|  Hopeaa | Tšekkoslovakia 1992 |  |  |
|  Hopeaa | Italia 1994 |  |  |
|  Hopeaa | Sveitsi 1998 |  |  |
|  Hopeaa | Norja 1999 |  |  |
|  Hopeaa | Saksa 2001 |  |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2007 |  |  |
|  Hopeaa | Valko-Venäjä 2014 |  |  |
|  Hopeaa | Venäjä 2016 |  |  |
|  Hopeaa | Latvia 2021 |  |  |
|  Pronssia | Venäjä 2000 |  |  |
|  Pronssia | Latvia 2006 |  |  |
|  Pronssia | Kanada 2008 |  |  |
| Kanada-cup/Maailmancup  | Kanada-cup/Maailmancup  | Kanada-cup/Maailmancup  |  |
|  Hopeaa | Maailmancup 2004 |  |  |
|  Pronssia | Kanada-cup 1991 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Yhdysvallat 1962 |  |  |
|  Pronssia | Tšekkoslovakia 1985 |  |  |
|  Pronssia | Neuvostoliitto 1986 |  |  |
|  Pronssia | Itävalta 1987 |  |  |
|  Pronssia | Suomi 1991 |  |  |
Suomessa nähtiin ensimmäisen kerran jääkiekko tai sen tapaista peliä jo 1800-luvun viimeisellä vuosikymmenellä, jolloin Lennart Borgström käynnisti Helsingissä Pohjoissataman luistinradalla jääkiekon pelaamisen. Peli oli jonkinlaista jääkiekon ja jääpallon sekoitusta, eikä pelialue muistuttanut nykyisin käytettävää kaukaloa. Maaleina toimi kaksi tolppaa, mutta kentällä ei ollut minkäänlaisia reunuksia.
Borgströmin jääkiekko sai julkisuutta Suomen Urheilulehdessä huhtikuussa 1899.
»Uutta jääurheilua, englantilaista ns. hockipeliä, näkee nykyään aamuisin Pohjoissataman radalla innokaasti harjoitettavan. Se käy päinsä seuraavasti: Kahteen ryhmään jaetut luistinjalkaiset osanottajat koettavat varstantapaisilla sauvoilla vihollisen vastustaessa lyödä pyöreätä jäätä myöten liukuvaa kiekkoa vastapuolen portin läpi (2 jäähän kiinnitettyä punaista toista metriä pitkää patsasta, jotka ovat puolentoista metrin päässä toisistaan). Peli on aika huvittavaa, kysyy väsymättömiä sääriä ja käsivarsia sekä aika paljon neuvokkuutta, mielenmalttia ja nopeutta.» 
(Urheilulehti)
Pohjoissatamassa peliä pelattiin kiinnostuksen hiipumisen takia vain yhden talven ajan ja seuraavan kerran jääkiekkoa nähtiin Suomessa vasta 1927-1928 Tampereella, jolloin insinööri Yrjö Salminen toi Pyhäjärvellä sijainneelle Tampereen Pyrinnön luistinradalle Englannista ostamiaan jääkiekkomailoja ja kiekkoja. Paikalla olleet olivat lähinnä jääpalloilijoita, jotka ottivat mailat kokeiltavakseen.
15. tammikuuta 1928 järjestettiin ensimmäinen jääkiekko-ottelu, jossa vastakkain pelasivat Tampereen Pyrintö ja Tampereen Palloilijat. Suomi hyväksyttiin kansainvälisen jääkiekkoliiton jäseneksi 10. helmikuuta 1928.
Euroopan parhaat pelaajat olivat pitkään harjoitelleet tekojäällä, mutta suomalaiset olivat täysin riippuvaisia ulkoradoista. Maan ensimmäinen tekojäärata avattiin 22.11.1956 Tampereella. Suomen kolme ensimmäistä merkittävää voittoa olivat 3–1-voitto Tšekkoslovakiasta vuoden 1967 MM-kisoissa, 5–2-voitto Kanadasta olympialaisissa 1968 ja 3–1-voitto arkkivihollisesta Ruotsista MM-kisoissa 1970.
Suomen maajoukkue nousi kansainväliseksi menestyjäksi 1960-luvulla. Calgaryn talviolympialaisissa 1988 Suomi sijoittui ensimmäisen kerran hopealle ja voitti kisoissa Neuvostoliiton numeroin 2–1.
Teemu Selänne aloitti NHL-uransa kaudella 1992–1993 ja teki suurimman suomalaissaavutuksen parantamalla Mike Bossyn tulokaskauden maaliennätystä peräti 23 maalilla. Uudeksi ennätykseksi tuli 76 maalia. Selänne teki 132 pisteellään myös tulokaskauden piste-ennätyksen. Aikaisempi oli 109 pistettä tehneen Peter Stastnyn nimissä.
Pentti Lindegren: Jääkiekon tulo Suomeen, s. viii-ix, 197-198.  ReadMe.  ISBN 978-952-220-034-1