Akava
Toiminta > Muutokset kilpailukieltosopimuksiin

Akavalla oli tärkeä merkitys siinä, että Suomeen saatiin lakimuutokset, joiden mukaan työnantajalla olisi aina velvollisuus maksaa työntekijälle korvausta kilpailukieltosopimuksesta. Muutoksella pyrittiin karsimaan turhia kilpailukieltoja. Uuden lain on tarkoitus astua voimaan tammikuussa 2022, ja vuodesta 2023 alkaen se tulisi voimaan taannehtivasti, jolloin se koskisi myös ennen lain käyttöönottoa tehtyjä sopimuksia.
Muutos lähti liikkeelle Akavan tekemästä kyselystä, jonka mukaan joka kolmannella vastaajalla oli kilpailukieltosopimus, mutta vuosina 2014–2017 solmituissa uusista sopimuksista sellainen oli jo lähes puolessa (45 prosenttia). Tuloksia elokuussa 2017 esitellessään Akava kertoi, että yrityksissä työskentelevien akavalaisten kilpailukieltosopimukset olivat kolminkertaistuneet 2000-luvulla. Akavan puheenjohtaja Fjäderin mukaan selvitys osoitti, että liian laajalle levinneet kilpailukielto- ja salassapitosopimukset jäykistivät työmarkkinoiden toimintaa ja esitti lainsäädännön uudistamista. Lain mukaan yritysten ei tarvinnut maksaa korvausta työntekijälle kilpailunrajoitusajalta, jos aika oli alle kuusi kuukautta.
Syksyllä 2017 työministeri Jari Lindström tilasi varatuomari Jukka Ahtelalta selvityksen kilpailukielto- ja salassapitosopimuksista. Kesäkuussa 2018 valmistuneen selvityksen mukaan työnantajajärjestöt katsoivat, ettei tarvetta lainsäädäntömuutoksiin ole, sen sijaan työntekijäjärjestöistä muun muassa Akava ja Tradenomiliitto vaativat muutoksia. Ahtela ehdotti selvityksessään tiukennuksia kilpailukieltosopimusten käytön perusteisiin. Lindström oli hänen kanssaan samaa mieltä korjaustarpeista. Syyskuussa 2018 valmistui Akava Worksin Aalto-yliopiston taloustieteen työryhmältä tilaama selvitys, jossa  tutkittiin professori Matti Liskin johdolla sitä, millaisia vaikutuksia kilpailukieltojen lisääntymisellä on yrityksiin, työntekijöihin ja työmarkkinoihin. Liski ehdotti joko lisää viranomaisvalvontaa tai lainsäädännön muuttamista.  Lindströmin asettama kolmikantainen työryhmä alkoi selvittää muutostarpeita kilpailukieltosopimusten lainsäädännössä. Työryhmässä oli virkamiesten lisäksi työnantaja- ja työntekijäliittojen edustajia, Elinkeinoelämän Keskusliitto, Kunnallinen työmarkkinalaitos, Suomen Yrittäjät, STTK ja Akava. Työryhmä ei saanut vuodessa ratkottua erimielisyyksiään kilpailukieltosopimuksista.
Antti Rinteen hallitusohjelmaan otettiin mukaan kilpailukieltosopimusten käytön rajaaminen lainsäädäntöä täsmentämällä. Syyskuussa 2019 Akava julkaisi selvityksen, jossa vertailtiin kilpailukieltoja EU-maissa. Pakollinen korvausvelvollisuus oli voimassa 21 maassa, yhdeksässä maassa, mukaan lukien Suomi, korvausvelvollisuutta ei ollut. Lokakuussa työ- ja elinkeinoministeriö asetti työministeri Timo Harakan johdolla uuden työryhmän tekemään selvitystä. Myös Akava oli mukana työryhmässä. Huhtikuussa 2020 työryhmä sai valmiiksi luonnoksen lakimuutoksista. SAK, Akava ja STTK jättivät mietinnön jättämisen yhteydessä sitä täydentävän lausumansa, jossa ne kertoivat olevansa tyytymättömiä ehdotuksessa olevaan portaittaiseen malliin, jossa yli puolen vuoden kilpailukieltosopimuksesta maksettaisiin 60 prosentin korvaus kun taas sitä lyhyemmistä maksettaisiin vain 40 prosenttia.