stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uinti kesäolympialaisissa 1904
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uinti kesäolympialaisissa 1904 Wikimedia Commonsissa
Uinti olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1904 lajit ja kilpailutapahtumat
Golf | Haavipallo | Jalkapallo | Jousiammunta | Koripallo (Näytöslaji) | Köydenveto | Miekkailu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Pyöräily | Roque | Soutu | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Title Fight

Title Fight Coachella festivaaleilla 2014
Title Fight on vuonna 2003 perustettu yhdysvaltalainen punk rock yhtye kotoisin Pennsylvanian osavaltiossa sijaitsevasta Kingstonin kaupungista. Yhtyeen melodisilla kitaroilla ja rouhealla laululla höystetty musiikki ammentaa paljon vaikutteita hardcoren, emon ja shoegazen kaltaisista genreistä. Yhtye on kasvattanut melko mittavaa suosiota ympäri Yhdysvaltojen ja sillä on myös paljon uskollisia faneja Euroopassa. Title Fight on kiertänyt yhtyeiden, kuten Four Year Strong, Rise Against ja Circa Survive kanssa. Title Fight on vieraillut Suomessa kerran, kun keväällä 2013 yhtye konsertoi Kuudes linja klubilla.
Title Fight on tällä hetkellä Anti-Records levy-yhtiöllä, joka julkaisee yhtyeen kolmannen pitkäsoiton "Hyperview". Nelikon aiempia levy-yhtiöitä ovat SideOneDummyRecords, jonka kautta julkaistiin kaksi ensimmäistä albumia "Shed" (2011) ja "Floral Green" (2012), sekä Revelation Records, jonka avulla julkaistiin EP "Spring Songs" (2013). Alkuvuosina yhtye julkaisi kaksi EP:tä ("Erection Kids vs Title Fight" ja "Kingston 7"") FigthPlan Recordsilla ja EP:n "The Last Thing You Forget 7"" Run for Cover Recordsilla. Title Fight kiertää vuonna 2015 Yhdysvaltoja, Eurooppaa ja Australiaa.
Jäsenet

Ned Russin - basso, laulu
Jamie Rhoden - kitara, laulu
Shane Moran - kitara
Ben Russin - rummut
Diskografia > Studioalbumit

2011: Shed
2012: Floral Green
2015: Hyperview
Diskografia > Kokoelmat

2009: The Last Thing You Forget
Diskografia > EP:t

2003: Down for the Count
2004: Demo '04
2005: Demo '05
2006: Light Up the Eyes EP
2007: Erection Kids vs. Title Fight (Erection Kidsin kanssa tehty split)
2008: Kingston 7"
2009: The Last Thing You Forget 7"
2011: Missed flexi 7"
2013: Touché Amoré / Title Fight (Touché Amorén kanssa tehty split)
2013: Spring Songs
Diskografia > Musiikkivideot

2011: "27"
2011: "Shed"
2011: "Coxton Yard"
2012: "Head in the Ceiling Fan"
2012: "Secret Society"
2013: "Be a Toy"
2014: "Chlorine"
2015: "Rose of Sharon"
Where Them Girls At

| ”Where Them Girls At” David Guetta ft>  Flo Rida & Nicki Minaj |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Nothing but the Beat
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 2. toukokuuta 2011
 Formaatti: CD Single, 12" vinyyli, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): David Guetta, Sandy Vee
 Tyylilaji: Hip house, electro house
 Kesto: 03.14 (Single/radioversio) 03.30 (Albumiversio)
 Levy-yhtiö: EMI, Virgin
David Guettan muut singlet
| ”Sweat” 2011 | ”Where Them Girls At” 2011 | ”Little Bad Girl” 2011 |
Flo Ridan muut julkaisut
| ”Dance With Me” 2011 | ”Where Them Girls At” 2011 | ”Club Rocker” 2011 |
Nicki Minajn muut julkaisut
| ”Girls Fall Like Dominoes” 2011 | ”Where Them Girls At” 2011 | ”Fly” 2011 |
Where Them Girls At (alun perin "Where Dem Girls At?") on ranskalaisen DJ-tuottaja David Guettan kappale, joka sisältää myös amerikkalaisräppäri Flo Ridan sekä Trinidadianlais-syntyisen amerikkalaisräppäri Nicki Minajin esittämiä lauluosuuksia. Kappaleen julkaisi Virgin Records Guettan viidennen, Nothing but the Beat-studioalbumin johdantosinglenä 2. toukokuuta 2011. Kappaleen sanoittivat Mike Caren, Jared Cotter, Rida, Guetta, Minaj, Juan ja Oscar Silinas, Giorgio Tuinfort ja Sandy Vee. "Where Them Girls At" nauhoitettiin vuonna 2010 ja se sisälsi alun perin vain Ridan, mutta päästyään juttelemaan kappaleesta Minajin kanssa, Guetta soitti Minajille nauhoituksen ja Minaj päätti nauhoittaa siihen omat vokaaliosuutensa. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo kuvattiin Los Angelesissä toukokuussa 2011 ja se julkaistiin 28. kesäkuuta 2011.
Käännös suomeksi
Walter Habersatter

Walter Habersatter (14. maaliskuuta 1930 Radstadt – 30. toukokuuta 2018 Radstadt) oli itävaltalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili vuosina 1955–1971.
Habersatter sijoittui toiseksi kauden 1958–1959 Keski-Euroopan mäkiviikolla oltuaan Oberstdorfissa yhdestoista, Garmisch-Partenkirchenissä kymmenes ja Innsbruckissa viides sekä voitettuaan Bischofshofenin osakilpailun.
Habersatterin miniä Brigitte Totschnig saavutti hopeaa alppihiihdon syöksylaskussa vuoden 1976 talviolympialaisissa Innsbruckissa.
UARS

UARS
UARS (engl. Upper Atmosphere Research Satellite) oli yläilmakehää tutkiva kaukokartoitussatelliitti. Se laukaistiin avaruuteen NASAn avaruussukkula Discoveryn lennolla STS-48 15. syyskuuta 1991. Sen päätehtävänä oli maapallon ilmakehän ja erityisesti otsonikerroksen tutkiminen. Alun perin satelliitin toimintaiäksi kaavailtiin kolmea vuotta. Sen toiminta päättyi 14. joulukuuta 2005. Satelliitti putosi maahan 24. syyskuuta 2011 klo 3.23 ja 5.09 (UTC) välillä, jona aikana se lensi Tyynenmeren, Atlantin ja Intian valtameren sekä Kanadan ja Afrikan päällä. 6,5 tonnia painava satelliitti paloi Maan ilmakehässä lukuun ottamatta kahtakymmentäkuutta raskaampaa osaa, jotka oli valmistettu ruostumattomasta teräksestä, titaanista ja berylliumista. Osa niistä saattoi pudota maan pinnalle. Raskain niistä oli massaltaan 136 kg.
Satelliitin mittalaitteet

Satelliitin mukana oli kymmenen mittalaitetta:
ACRIM II, Active Cavity Radiometer Irradiance Monitor Auringon säteilyä mittaava radiometri
CLAES, Cryogenic Limb Array Etalon Spectometer,  stratosfäärin yhdisteiden spektroskooppiset mittaukset
HALOE, Halogen Occultation Experiment, ilmakehän keskiosien lämpötilan ja koostumuksen mittaukset
HRDI, High Resolution Doppler Imager, stratosfäärin ja mesosfäärin mittaukset
ISAMS, Improved Stratospheric and Mesospheric Sounder, ilmakehän lämpötilojen ja koostumuksen mittaukset
MLS, Microwave Limb Sounder, ilmakehän kaasujen, lämpötilan ja paineen mittaukset
PEM, Particle Environment Monitor, ilmakehän yläosien energiajakauman mittaaminen
SOLSTICE, Solar Stellar Irradiance Comparison Experiment, Auringon ultraviolettisäteilyn mittaus
SUSIM, Solar Ultraviolet Spectral Irradiance Monitor, Auringon ultraviolettisäteilyn mittauksiin
WINDII, Find Imaging Interferometer, tuulen ja lämpötilan mittauksiin 30–300 km:n korkeudessa
Satelliitin mittoja ja radan ominaisuudet

UARS-satelliitilla oli leveyttä 4,5 metriä ja pituutta 10,7 metriä. Satelliitti kiersi maapalloa noin 600 kilometrin korkeudessa radalla, ja sen kiertoaika maapallon ympäri oli 95,9 minuuttia. Satelliitin massa oli 5 900 kg.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
UARS-satelliitin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
UARS:n ACRIM II
Walter Hackman

Walter Hackman
Walter Leopold Victor Hackman (7. lokakuuta 1916 Helsinki – 8. maaliskuuta 2001 Helsinki) oli hyönteistieteilijä ja Eläinmuseon esimies, joka sai professorin arvonimen.
Walter Hackmanin vanhemmat olivat professori, valtiongeologi Victor Hackman ja Tyra Holm ja puoliso vuodesta 1958 Anne Marie Palmén, akateemikko Erik Palménin tytär. Hackman tuli ylioppilaaksi 1934 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1940 ja lisensiaatiksi 1948. Filosofian tohtoriksi hän väitteli 1949 hämähäkkien kromosomeista. Hackman oli Eläinmuseon ylimääräinen avustaja 1945–1956 ja museon hyönteisosaston vt. museonhoitaja 1954–1955, osaston kustos vuodesta 1957 ja museon esimies 1975–1981. Helsingin yliopiston eläintieteen vt. ruotsinkielisenä professorina Hackman toimi 1972–1975 ja oli yliopiston eläintieteen dosentti 1950–1983. Professorin arvonimen hän sai vuonna 1976. Hackman toimi myös ruotsinkielisen tyttökoulun tuntiopettajana 1946–1957 ja Notulae Entomologicae -lehden päätoimittajana 1948–1961. Hänellä oli useita alansa luottamustoimia, Suomen Tiedeseuran jäsen hän oli vuodesta 1955 puheenjohtaja 1976–1977. Hän julkaisi alaltaan lukuisia tutkimuksia, muun muassa hämähäkeistä, perhosista, koista, kärpäsistä ja sääskistä, mutta oli kiinnostunut myös kasveista. Tutkijana hän kuvasi tieteellisesti useita uusia lajeja, joita on myös nimetty hänen mukaansa.
Walter Grönqvist

Walter (Valter) Fredrik Grönqvist (16. syyskuuta 1875 Helsinki – 23. elokuuta 1962 Tammisaari) oli suomalainen insinööri, yritysjohtaja ja tilanomistaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen.
Grönqvistin vanhemmat olivat tehtailija, kunnallisneuvos Fredrik Wilhelm Grönqvist ja Josefina Fredrika Björklund ja puolisot 1903–1912 Emilia Matilda Heikel, 1913–1921 Judith Eleonora Damstén ja vuodesta 1921 Helene Martha Maria von Pauer-Budahegy. Grönqvist tuli ylioppilaaksi 1894, valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1898 ja suoritti vielä diplomi-insinöörin tutkinnon Dresdenissä 1900. Hän opiskeli myös kansantaloutta Lontoossa ja työskenteli pankkivirkailijana sekä Dresdenissä että Lontoossa. Grönqvist oli isänsä hankkiman ja johtaman Sanduddin toimitusjohtaja 1901–1923 ja sitten yhtiön hallituksen puheenjohtaja, mutta siirtyi maanviljelijäksi hoidettuaan jo aiemmin isänsä omistamia Raalan kartanoa ja Jokelan tilaa.
Vuonna 1917 Grönqvist hankki omistukseensa Anttilan tilan Tuusulasta. Kuivattamalla Tuusulanjärveä Grönqvist sai tilalleen lisää viljelymaata. Tilan maat olivat tunnettuja kokeilu- ja vierailukohteita. Vuonna 1928 Grönqvist osti Kirkkonummelta Junkarsin kartanon, jossa hän harjoitti nurmi-, siemen- ja viljanviljelyä sekä karjataloutta. Jouduttuaan jättämään Junkarsin Porkkalan vuokra-alueelle Grönqvist harjoitti vielä maataloutta vuokraamillaan tiloilla Pohjankurussa ja Snappertunassa. Hänet muistetaan myös merkittävästä lahjoituksesta Mannerheimin Lastensuojeluliitolle. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Grönqvist sai vuonna 1949.
Uinti kesäolympialaisissa 1900

Kesäolympialaisissa 1900, Pariisissa, uitiin seitsemän uintimatkaa, ainoastaan miehille.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 metrin  vapaauinti | Frederick Lane   Australia | Zoltán Halmay   Unkari | Karl Ruberl   Itävalta |
| 1000 metrin  vapaauinti | John Arthur Jarvis   Iso-Britannia | Otto Wahle   Itävalta | Zoltán Halmay   Unkari |
| 4000 metrin  vapaauinti | John Arthur Jarvis   Iso-Britannia | Zoltán Halmay   Unkari | Louis Martin   Ranska |
| 200 metrin  selkäuinti | Ernst Hoppenberg  Saksa | Karl Ruberl  Itävalta | Johannes Drost   Alankomaat |
| 200 metrin  joukkueviesti | Schwimm Verband   Saksa  Ernst Hoppenberg Max Hainle Julius Frey Max Schöne Herbert von Petersdorff  | Tritons Lillois   Ranska  Maurice Hochepied Victor Hochepied Joseph Bertrand Jules Verbecke Victor Cadet | Pupilles de Neptune   Ranska  René Tartara Louis Martin Désiré Mérchez Georges Leuillieux Philippe Houben  |
| 200 metrin  esteuinti | Frederick Lane   Australia | Otto Wahle   Itävalta | Peter Kemp   Iso-Britannia |
| Sukellusuinti | Charles de Vendeville   Ranska | André Six   Ranska | Peder Lykkeberg   Tanska |
Kisojen mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Mitalien määrä | Sijoitus mitalien määrän mukaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Iso-Britannia | 2 | 0 | 1 | 3 | 3. |
| 2. |  Australia | 2 | 0 | 0 | 2 | 5. |
| 2. |  Saksa | 2 | 0 | 0 | 2 | 5. |
| 4. |  Ranska | 1 | 2 | 2 | 5 | 1. |
| 5. |  Itävalta | 0 | 3 | 1 | 4 | 2. |
| 6. |  Unkari | 0 | 2 | 1 | 3 | 3. |
| 7. |  Alankomaat | 0 | 0 | 1 | 1 | 7. |

| 7. |  Tanska | 0 | 0 | 1 | 1 | 7. |

Myös Belgialla, Italialla, Ruotsilla ja Yhdysvalloilla oli kisassa mukana uimareita, mutta he eivät voittaneet mitaleita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uinti kesäolympialaisissa 1900 Wikimedia Commonsissa
Uinti olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1900 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Golf | Jalkapallo | Jousiammunta | Kriketti | Kroketti | Köydenveto | Miekkailu | Pelota | Poolo | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Rugby | Soutu | Tennis | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Titiuksen–Boden laki

Titiuksen–Boden laki on matemaattinen sääntö, jonka avulla voi arvioida planeettojen etäisyydet. Lain mukaan Merkurius on 0,4; Venus 0,7; Maa 1,0; Mars 1,6 jne. AU:n etäisyydellä Auringosta. Laki huomattiin 1700-luvulla. Oletetaan, että Titius-Boden laki (Boden laki, T-B laki, TB laki) on syntynyt planeettojen toisiinsa aiheuttamien häiriöiden ja/tai aurinkokunnan syntyvaiheessa tapahtuneiden planeettojen ja kaasu-/planetesimaalikiekon välisen vuorovaikutuksen ansiosta. Tuolloin planeetat vaeltelivat pääasiassa sisäänpäin, mutta myös ulospäin niin sanotun migraatioteorian mukaan.
Titiuksen–Boden lakiin liittyy monia kiertoaikojan välisiä resonansseja muun muassa Saturnuksen ja Uranuksen välillä.
Kaava

Alkuperäinen kaava Titiuksen–Boden laille on:
jossa n = 0, 3, 6, 12, 24, 48 ..., jokainen n:n arvo kaksi kertaa edellinen, kantaluku on 3.
Nykyaikainen Titiuksen–Boden lain muotoilu on:
Missä k=0, 1, 2, 4, 8, 16, 32, 64, 128 (0 ja luvun 2 potenssit)
Karkea muotoilu laille on: seuraavan planeetan etäisyys Auringosta on suunnilleen kaksi kertaa niin suuri kuin edellisen planeetan etäisyys Auringosta. Esimerkiksi Saturnuksen etäisyys on kaksi kertaa Jupiterin etäisyys.
Titiuksen–Boden laki ja käytäntö

| Planeetta | k | Titius-boden etäisyys | Todellinen etäisyys |
| --- | --- | --- | --- |
| Merkurius | 0 | 0,4 | 0,39 |
| Venus | 1 | 0,7 | 0,72 |
| Maa | 2 | 1,0 | 1,00 |
| Mars | 4 | 1,6 | 1,52 |
| asteroidit | 8 | 2,8 | 2,77 |
| Jupiter | 16 | 5,2 | 5,20 |
| Saturnus | 32 | 10,0 | 9,54 |
| Uranus | 64 | 19,6 | 19,2 |
| Neptunus | - | - | 30,1 |
| plutinot | 128 | 38,8 | 39,5 |
Asteroidivyöhykkeellä ei ole suurta planeettaa. Kääpiöplaneetta Ceres etäisyydellä 2,77 AU eli Titiuksen–Boden laissa k=8 on vain yksi miljoonista, tosin suurin. Cerestä pidettiin aluksi planeettana, mutta kun yhä lisää kappaleita löytyi samalta alueelta niitä ruvettiin sanomaan asteroideiksi tai pikkuplaneetoiksi. Ceres luokiteltiin myöhemmin kääpiöplaneetaksi.  Neptunus muodostaa selvän poikkeuksen säännöstä, sillä se sattuu kohtien k=64 ja k=128 välille. Sitä vastoin Pluto sijaitsee suunnilleen Titius-Boden lain mukaisella kohdalla, mutta nykyisin Kuiperin vyöhykkeen löytöjen vuoksi sitä ei enää luokitella planeetaksi vaan kääpiöplaneetaksi (kuten Ceres sekin on vain yksi monista). Pluton lisäksi muitakin kappaleita on löydetty Neptunuksen kiertoajan 2:3 resonanssista
eli etäisyydeltä, jolla kiertoaika on 2:3 Neptunuksen kiertoajasta.
Titiuksen–Boden laki Merkuriuksen yksiköissä

Merkurius on Aurinkoa lähin planeetta. Sen etäisyyttä voidaan merkitä lyhenteellä MU. Kun Maan etäisyyttä Auringosta merkitään AU, niin MU on noin 0,4 AU. Voidaan laskea etäisyyksiä eri planeetoille yksikössä MU ja etsiä lainalaisuuksia näiden välille.
| Planeetta | AU | MU | MU Merkuriuksesta | Etäisyyssuhde edeltävään planeettaan |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merkurius | 0,387 | 1 | 0 | - |
| Venus | 0,723 | 1,868 | 0,868 | - |
| Maa | 1,0 | 2,584 | 1,584 | 1,825 |
| Mars | 1,524 | 3,938 | 2,938 | 1,855 |
| (asteroidit) | 2,77 | 7,158 | 6,158 | 2,096 |
| Jupiter | 5,203 | 13,444 | 12,444 | 2,021 |
| Saturnus | 9,539 | 24,649 | 23,649 | 1,9 |
| Uranus | 19,18 | 49,561 | 48,561 | 2,053 |
| Neptunus | 30,06 | 77,674 | 76,674 | 1,579 |
| (plutinot) | 39,5 | 102,067 | 101,067 | 2,081 Uranuksesta |
Karke Cohenin sääntö ottaa lukuun Neptunuksen:
1/2, 3/4, 1, 1½, 2½, 5, 10, 20, 30 ja 40 AU.
Muita lainalaisuuksia

Aurinkokunnassa on esimerkiksi kuiden ratojen välillä säännönmukaisuuksia. Neljä Jupiterin suurinta kuuta ovat resonanssissa keskenään, kiertoaikojen suhde on vakio. Sisempi suuri kuu Amalthea on mukana samassa sarjassa, jossa kiertoaikojen suhde on 1:2:4:8. Uloin suuri kuu Kallisto aiheuttaa vuorovesilukituksen, joka ohjaa muita kuita. Jupiterin kuille d = 2n-1 + 0.5, jossa n = 0, 1, 2, 3. Amalthealle n =−∞.
Uranuksen suurilla kuilla on säännöllinen, muttei Boden lakia seuraava etäisyysjakauma jossa d = (n + 1)/2 jossa n = 1, 2, 3, 6,8.
Kolmen planeetan kuujärjestelmiä kuvaa Dermottin laki
T(n)=T(0)C^{n}
jossa
n = 1,2,3 ..
T(n) on n:nen kuun sideerinen kiertoaika.
T(0) on luokkaa 0,46 ja C on vakio.
Jupiterin kuut:     T(0) = 0,444;    C = 2,03
Saturnuksen kuut: T(0) = 0,462;    C = 1,59
Uranuksen kuut:    T(0) = 0,488;    C = 2,24
Monille eksoplaneetoille on löydetty peräkkäisten planeettojen kiertoaikojen suhteita 1:2 eli 1:2 resonansseja. Rataresonanssien pysyvyys riippuu kiertoaikojen suhteiden lisäksi siitä, ovatko planeetat
ollessaan radan samassa pisteessä toistensa kanssa samassa vai esimerkiksi vastakkaisessa suunnassa aurinkoon nähden. Häiriöiden ansiosta planeettojen rataellipsit kiertyvät ja muut rata-arvot muuttuvat aikojen kuluessa.
Aiheesta muualla

The Titius-Bode Number Sequence Deciphered (Arkistoitu – Internet Archive)
Laplacen resonanssi Jupiterin kuissa
Uinti kesäolympialaisissa 1908

Uinti
Kesäolympialaisissa 1908, Lontoossa, uitiin kuusi uintimatkaa, ainoastaan miehille. Suomi ja Kanada osallistuivat ensimmäistä kertaa olympiauinteihin.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 metrin vapaauinti | Charles Daniels   Yhdysvallat | Zoltán Halmay   Unkari | Harald Julin   Ruotsi |
| 400 metrin vapaauinti | Henry Taylor   Iso-Britannia | Frank Beaurepaire   Australaasia | Otto Scheff   Itävalta |
| 1500 metrin vapaauinti | Henry Taylor   Iso-Britannia | Thomas Battersby   Iso-Britannia | Frank Beaurepaire   Australaasia |
| 100 metrin selkäuinti | Arno Bieberstein   Saksa | Hans Peter Ludwig Dam   Tanska | Herbert Haresnape   Iso-Britannia |
| 200 metrin rintauinti | Frederick Holman   Iso-Britannia | William Robinson   Iso-Britannia | Pontus Hanson   Ruotsi |
| 4 × 50 jaardin   vapaauintiviesti |  Iso-Britannia  John Derbyshire Paul Radmilovic William Foster Henry Taylor |  Unkari  Jôzsef Munk Imre Zachár Béla Las Torres Zoltán Halmay |  Yhdysvallat Harry Hebner Leo Goodwin Charles Daniels Leslie Rich |
Kisojen mitalitaulukko

| Sijoitus | Maa | Kulta | Hopea | Pronssi | Mitalien määrä | Sijoitus mitalien määrän mukaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Iso-Britannia | 4 | 2 | 1 | 7 | 1. |
| 2. |  Yhdysvallat | 1 | 0 | 1 | 2 | 2. |
| 3. |  Saksa | 1 | 0 | 0 | 1 | 6. |
| 4. |  Unkari | 0 | 2 | 0 | 2 | 2. |
| 5. |  Australaasia | 0 | 1 | 1 | 2 | 2. |
| 6. |  Tanska | 0 | 1 | 0 | 1 | 6. |
| 7. |  Ruotsi | 0 | 0 | 2 | 2 | 2. |
| 8. |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 | 6. |

Belgia, Italia, Suomi, Kanada, Alankomaat ja Ranska lähettivät myös urheilijoita uintiin, mutta he eivät sijoittuneet mitaleille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uinti kesäolympialaisissa 1908 Wikimedia Commonsissa
Uinti olympialaisissa
1896 •
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Kesäolympialaisten 1908 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Haavipallo | Jalkapallo | Jeu de paume | Jousiammunta | Köydenveto | Maahockey | Miekkailu | Moottoriveneily | Nyrkkeily | Paini | Poolo | Purjehdus | Pyöräily | Racquets | Rugby | Soutu | Taitoluistelu | Tennis | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Wakanohana III Masaru

Wakanohana III Masaru vuonna 2020.
Wakanohana III Masaru (s. 20. tammikuuta 1971 Tokio) alun perin Hanada Masaru, on entinen sumopainija. Hän on järjestyksessä 66. sumopainin suurmestari eli yokozuna. Hänen aktiiviuransa kesti vuodesta 1988 vuoteen 2000. Wakanohana sai yokozunan arvon heinäkuussa 1998.
Wakanohanan veli Takanohana on myös yokozuna, ja veljesten kamppailu havaijilaissyntyistä suurmestari Akebonoa vastaan kasvatti sumon suosiota 1990-luvulla.
Uinti Tampere

| Uinti Tampere ry |
| --- | --- |
Perustettu:  2013
Paikkakunta:   Tampere, Suomi
Lajit:  • Uinti • Vesipallo •Taitouinti
Uinti Tampere (UiTa) on tamperelainen uintilajien erikoisseura, joka perustettiin vuonna 2013 Tampereen Uimaseuran ja Kooveen kilpauintijaoston yhdistyttyä. Seuran lajivalikoimaan kuuluvat uinti ja muut Suomen Uimaliiton urheilulajit. Seuran urheilijat harjoittelevat pääasiassa Tampereen uintikeskuksessa ja Hervannan uimahallissa.
Tampereen uintikeskus kuuluu UiTa:n harjoittelupaikkoihin.
Historia

Tampereen kolme kilpauintiseuraa, TaUs, Koovee ja Tampereen Työväen Uimarit tekivät ennen UiTa:n perustamista yhteistyötä Tampereen Uinnin Tuki ry:n kautta. Kesällä 2012 seurat aloittivat yhdistymiseen tähdänneet neuvottelut, jotka päättyivät kuitenkin saman vuoden joulukuussa tuloksettomina, mutta hyvässä hengessä.
TaUs ja Koovee tiedottivat 4. tammikuuta 2013 yhdistävänsä kilpauintitoimintansa uuteen seuraan, jonka nimeksi annettiin Uinti Tampere. Kooveen valmennus- ja kilpauintitoiminta siirtyivät uuteen seuraan, samoin TaUs:n kilpaurheilutoiminta kokonaisuudessaan. TaUs keskittyy nykyisin tukemaan UiTa:ta.
Tammikuun lopulla UiTa lähetti nuorten lyhyen radan SM-kilpailuihin kisojen suurimman joukkueen, 44 uimaria. Seura oli kilpailujen neljänneksi menestynein. Ensimmäisissä aikuisten lyhyen radan SM-kilpailuissaan UiTa:n uimarit saavuttivat seurapisteissä viidennen sijan. Seuran uimareista Anton Herrala saavutti neljä mitalia. 13. huhtikuuta pitkän radan 4×50 metrin naisten sekaviestijoukkue teki seuran ensimmäisen Suomen ennätyksen. Ensimmäisissä pitkän radan SM-kilpailuissaan UiTa:n edustajat saavuttivat kahdeksan mitalia (1–4–3), joista kultaisen ja seuran ensimmäisen aikuisten Suomen mestaruuden saavutti Eetu Karvonen 100 metrin rintauinnissa.
Seuran SM-mitalistit

2013 (Aikuisten pitkän ja lyhyen radan SM-mitalistit. Lähteet: )
| --- | --- |
 Jeremy Hakala  Anton Herrala  Riina Kaakkolammi  Eetu Karvonen  Emilia Lahtinen  Heikki Luukko :  Anna Mäkinen  Jani Mäkinen  Juho Nieminen  Jaakko Rautalin  Matias Tyry
Vesipallo

Vesipallossa UiTa järjestää toimintaa naisille ja junioreille.
Willy Rutto Komen

Willy Rutto Komen (s. 22. joulukuuta 1987) on kenialainen juoksija, päämatkanaan estejuoksu.
1. syyskuuta vuonna 2005 Komen voitti nuorten Afrikan-mestaruuden Radésissa ajalla 8.35,82. Pekingissä 19. elokuuta vuonna 2006 hän voitti nuorten maailmanmestaruuden ajalla 8.14,00, joka oli 14 sekunnin parannus häneen omaan ennätykseensä ja samalla uusi kisaennätys. Kyseessä oli Kenian kymmenes peräkkäinen nuorten MM-kulta estejuoksussa.
Hänen nykyinen ennätyksensä 3 000 metrin estejuoksussa on 14. syyskuuta 2007 Brysselissä juostu 8.11,18. 1 500 metrillä hänen ennätyksensä on 3.40,0, jonka hän juoksi 29. syyskuuta 2007 Nairobissa.
Wake (Okayama)

| Wake |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Okayaman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  144,2 km²
Väkiluku (2020):  13 634
 – Väestötiheys:  94,54 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wake (jap. 和気町, Wake-chō) on maaseutukaupunki Japanin Okayaman prefektuurissa. Siellä asuu 13 634 asukasta, ja väkiluku laski vuosina 2015-2020 1,1 prosentilla. Väestö on laskenut jo ainakin vuodesta 1995. Kunnan pinta-ala on 144,2 neliökilometriä ja väestötiheys 94,54 asukasta neliökilometrillä.
W Motors

| W Motors |
| --- | --- |

Perustettu:  11 heinäkuuta 2012
Kotipaikka:  Dubai
Tuotteet:  autot
Kotisivu:  http://www.wmotors.ae/
Infobox OKNimi-testi OK: 
W Motors on autovalmistaja, joka julkaisi ensimmäisen autonsa Lykan HyperSportin tammikuussa 2013.
Yritys

Yrityksen perustivat Libanonissa heinäkuussa 2012 Sari El Khalil ja Ralph Debbas. Yrityksen päämaja sijaitsee Dubaissa.