stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hauksbók
Sisältö > AM 544 4to

(1r-14v): Geographica qvædam et physica, Theologica qvædam ex sermonibus Augustini, Varia, atqve inter ea Astronomica qvædam — Heimslýsing ok helgifræði (eri lähteistä peräisin olevaa ensyklopedista tietoa maantieteestä, luonnonilmiöistä ja Raamatun teksteistä)
(15r-19v): Theologica qvædam, videntur esse úr Adamsbók — Heimspeki ok helgifræði (eri lähteistä peräisin olevaa ensyklopedista tietoa filosofiasta ja teologiasta)
(20r-21r): Völuspá
(22r-33v): Trójumanna saga
(34r): Nattúrusteinar (seitsemästä arvokkaasta kivestä ja niiden luonnosta)
(35v): Cisiojanus (kirkkovuoden juhlien muistamista helpottava latinankielinen runomuotoon laadittu lista)
(36r-59r): Breta sögur, mukaan lukien runo Merlínusspá (”Merlinin ennustus”, ei suom.)
(60r-68v): Viðræða líkams ok sálar (keskustelu ruumiin ja sielun välillä)
(69r-72v:9): Hemings þáttr Áslákssonar (lyhytsaaga norjalaisesta talonpojan pojasta)
(72v:9-76v): Hervarar saga ok Heiðreks
(77r-89v:35):  Fóstbrœðra saga
(89v:35-93r:17): Algorismus (lyhyt tutkielma matematiikasta)
(93r:17-101v:24): Eiríks saga rauða
(101v:25-104v:17): Skálda saga (kertomus kuningas Haraldr Kaunotukasta ja tämän skaldista)
(104v:18-105r:21): Af Upplendinga konungum
(105r:21-107v): Ragnarssona þáttr
(107v): Prognostica Temporum (ennusmerkeistä)
Sisältö > AM 675 4to

Elucidarius (käännös Honorius Autunilaisen kristinopillisesta teoksesta Elucidarium)
Editiot ja käännökset

Finnur Jónsson (toim.). 1892–1896. Hauksbók efter de Arnamagnæanske håndskrifter no. 371, 544 og 675, 4 °, samt forskellige papirshåndskrifter av det kongelige nordiske oldskrift-selskab. Køpenhavn: [s.n.].
Hemings þáttr Áslákssonar. Käänt. Anthony Faulkes. Thorisdal: Dundee.
Aiheesta muualla

Lisätietoja Liber floriduksesta Gentin yliopistokirjaston sivulla
Kansalliskauppa

Kansalliskauppa oli Kuopiossa 111 vuotta toiminut vähittäiskauppaketju. Sen perustivat kuopiolaiset suutarit vuonna 1890, ja se yhdistettiin Oy Hallmaniin vuonna 2001.
Suutarien perustama kauppa yhtiöitettiin 1897 Kansallis Kauppa-Osakeyhtiöksi. Se kuului Tukon vähittäiskauppaleiriin 1960-luvun lopulle asti, jolloin se vaihtoi Keskoon. Vuonna 1975 Kuopion keskustassa avattu K-Market teki Kansalliskaupasta Kuopion suurimman päivittäistavarakaupan.
1980-luvulla Kansalliskauppa panosti hotelli- ja ravintolatoimintaan niin, että vuonna 1988 siitä kertyi jo 40 prosenttia yrityksen myynnistä. Yrityksen hotelleja oli muun muassa Atlas, ravintoloita taas Antura ja Club 007.
Kansalliskaupan pitkäaikaisena toimitusjohtana tuli tunnetuksi ekonomi Jorma Turunen, joka johti yritystä Armas af Hällströmin jälkeen 1967–1988 ja sai kauppaneuvoksen arvon 1978. Turunen panosti päivittäistavaroihin, hotelleihin ja ravintoloihin, vaihtoi Tukosta Keskoon ja karsi Kansalliskaupan toiminnasta muun muassa pukimon, leipomon, huonekalumyynnin sekä urheilu- ja koneosastot.
Kansalliskaupan kunniaksi pystytettiin Kuopion kaupungintalon viereen vuonna 1990 Väinö Lätin tekemä suutariaiheinen pronssiveistos Korkoa korolle.
Aiheesta muualla

Hietakari, Eero - Väinämö, Aarne: Kansalliskaupan vuosisata 1890–1990. 1990.
Kansalliskauppa Oy Pörssitiedon netissä
Kangasjärvi (Lempäälä)

| Kangasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°23′22″N, 23°40′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Muuranojan suuntaan 
Järvinumero:  35.211.1.020 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119 m 
Rantaviiva:  0,406 km 
Pinta-ala:  0,01076 km² 
 fiKangasjärvi 
Kangasjärvi  on Pirkanmaalla Lempäälän Säijän Perälänkulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kangasjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.
Maantietoa

Järven pituus on 150 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaaston soistuneessa painaumassa. Rantaviivan pituus on 400 metriä. Järveen on ohjattu suolta kuivatusojia, joista yksi ulottuu ulos painaumasta. Sen tuomat kuivatusvedet laskevat Pikku Muurajärvestä alkavaan Muuranojaan ja siinä olevaan Latikka lampeen. Lammen pohjoisrantaan kulkee polku, jonka päässä on vapaa-ajan asunto. Samalla suolla, missä järvikin on, on vielä toinen rakennus, jolle ei johda tietä.
Historiaa

Järveä ympäröivät ojat on kaivettu suolle 1960-1970-luvuilla, koska ne näkyvät vasta vuoden 1975 kartassa. Pohjoisrannan asunto on tehty viimeistään vuonna 1991.
Kati (yritys)

Oy Kati Ab Kalajoki (tai Kalajoen Timanttikairaus) on malminetsinnän palveluihin erikoistunut urakointiyhtiö, jonka päätoimialana ovat timanttikairaukset sekä niihin liittyvät mittaukset. Yritys on tehnyt kairauksia Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Grönlannissa. Yhtiö on perustettu vuonna 1980 ollen tiettävästi Suomen ensimmäinen yksityisomisteinen timanttikairausurakoitsija, ja sen päätoimipaikka on Raution kylässä Kalajoella. Yrityksellä on 130 täysipäiväistä työntekijää.[lähde? ]
Yritys valmistaa kairausyksikkönsä konepajassaan. Vuonna 2015 se kairasi Espoossa Suomen syvimmän timanttikairausreiän, jonka syvyys oli 2015 metriä. Reikä toimi St1 Deep Heat -projektin testausreikänä.[lähde? ]
Yrityksen asiakkaita ovat suuret ja pienet malminetsintä- tai kaivosyritykset, rakennuskiviteollisuus, ympäristötutkimuslaitokset, voimayhtiöt, kunnat, seutukunnat sekä erilaiset julkisen sektorin yhtiöt ja yhteisöt. Merkittävin osa työstä tehdään malminetsintä- ja kaivosyhtiöille.[lähde? ]
Vuonna 2013 Kati sai Tampereen Euromining-messutapahtumassa Vuoden Ympäristöteko-palkinnon. Palkinnon myösni Suomen Kaivosteollisuus ry. Yhtiö on kehittänyt patentoidun suljetun kierron järjestelmän, jolla kairauksessa syntyvä hienojakoinen kiviaines erotetaan huuhteluvedestä ja voidaan kuljettaa pois tutkimusalueelta. Suljettu kierto myös vähentää kairauksen veden kulutusta jopa 95 %. [lähde? ]
Aiheesta muualla

Oy KATI Ab nettisivut
Vuoden ympäristöteko tiedote[vanhentunut linkki]
Vuoden ympäristöteko lehdistötilaisuus
Kaleva (elokuvateatteri Seinäjoella)

Kaleva 1920-luvulla. Oikean laidan julisteessa mainostetaan Harold Lloydin elokuvaa Ujo poika (Girl Shy, 1924).
Kaleva oli Seinäjoen keskustassa vuodesta 1926 aina 1980-luvun puoleenväliin toiminut elokuvateatteri. Sen iso kaksikerroksinen puutalo Kalevankadun ja Maamiehenkadun kulmassa purettiin vuonna 1990 valmistuneen Epstori-kauppakeskuksen tieltä.
Historiaa

Kaleva-teatteri aloitti toimintansa 17. lokakuuta 1926. Elokuvasalin ensimmäinen vuokraaja oli Kauhajoelta muuttanut Eemeli Raivio, apunaan Ines Heinonen ja tämän poika Valio. Vuonna 1946 koko kiinteistö siirtyi Toivo Rauhalinnan omistukseen ja häneltä vuonna 1969 V. Luhtaselle, joka myi sen jo vuonna 1971 Keijo Aholle. Vuonna 1976 Kaleva siirtyi Keijon veljen Reijo Ahon kommandiittiyhtiölle, joka avasi Maakuntatalon entisen uimahallin paikalle samana vuonna myös Bio Marilynin. Reijo Aho oli suorittanut elokuvakoneenkäyttäjän tutkinnon Helsingissä jo 16-vuotiaana ja tunnetaan sittemmin elokuvateattereita Hämeenlinnassa ja Seinäjoella omistaneena yrittäjänä, jonka Remamian Oy:n omistuksessa on yhä Lapuan Bio Marilyn.
Kangasjärvi (Mänttä-Vilppula)

| Kangasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°09′48″N, 24°13′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vehkajärven valuma-alue (35.49)
Laskujoki:  Kangaskoski Vehkajärveen 
Järvinumero:  35.492.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,8 m  
Rantaviiva:  5,076 km  
Pinta-ala:  53,587 ha  
Saaria:  1 
 fiKangasjärvi 
Kangasjärvi , tai myös Rantalanjärvi , on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Salmentakan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 54 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Kangasjärven alueeseen (35.492) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,8 metriä mpy.
Hyalinoecia tubicola

| Hyalinoecia tubicola |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nivelmadot Annelida
Luokka::  Monisukasmadot Polychaeta
Lahko::  Eunicida
Heimo::  Onuphidae
Suku::  Hyalinoecia
Laji::  tubicola
Kaksiosainen nimi
 Hyalinoecia tubicola  O. F. Müller, 1776  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hyalinoecia tubicola on Eunicida-lahkoon kuuluva, läpinäkyvässä putkessä elävä monisukasmato, jota esiintyy maailman kaikilla merialueilla.
Koko ja ulkonäkö

H. tubicolalla on enintään 21,5 senttimetrin pituinen, ohut ruumis, joka on jakaantunut 180 jaokkeeseen. Eläin on väriltään kellertävä ja helmiäishohtoinen ja sitä ympäröi tiivis, läpinäkyvä putki, jonka pinnalla on himmeitä renkaita. Pään etuosassa on lyhyt ja kartiomainen huuliliuska eli prostotium, jossa on kolme tuntosarvea sekä kaksi soikeaa palpia edessä ja kaksi suurta, pyöreää palpia alapuolella. Mato pystyy työntämään esiin ruoansulatuskanavastaan teräväleukaisen kärsän eli probosciksen. Pään takaosa eli peristomi on samankokoinen tai pienempi kuin ensimmäinen jaoke.
Jokaisessa jaokkeessa on lihaksikas jalakepari, jossa on kimppu kullankeltaisia kitiinisukasia sekä terävä neulamainen aciculum. Kolmessa ensimmäisessä jaokkeessa jalakkeet ovat erityisen suuret ja suuntautuneet eteen- ja alaspäin. Jaokkeiden selkä- ja vatsapuolella on hengitys- ja kosketuseliminä toimivia lisäkkeitä, joiden muoto vaihtelee neulamaisesta tylppään tai tyynymäiseen. Takimmaisissa jaokkeissa lisäkkeiden tyveen on kiinnittynyt myös pitkiä kiduslankoja.
Levinneisyys

H. tubicolaa tavataan maailman kaikilla merialueilla.
Elinympäristö

H. tubicola elää kaikenlaisilla pohjilla vuorovesivyöhykkeeltä yli 4 kilometrin syvyyteen asti.
Ravinto

H. tubicola on kaikkiruokainen haaskaeläin.
Karpit

| Karpit |
| --- | --- |
 Karppi (Cyprinus carpio carpio)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Alalahko::  Särkikalat Cyprinoidei
Heimo::  Karpit Cyprinidae  Rafinesque, 1815
Katso myös
   Karpit Wikispeciesissä   Karpit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karpit (Cyprinidae) on karppikalojen lahkoon (Cypriniformes) ja särkikalojen alalahkoon (Cyprinoidei) kuuluva kalaheimo, johon luetaan noin 157 sukua ja 1 778 lajia.
Suomalaisia karppilajeja ovat karppi, ruutana ja hopearuutana.
Alaheimot

Karppien heimoon kuuluvat seuraavat 10 alaheimoa:
Cyprininae – Karpit
Torinae
Acrossocheilinae
Labeoninae
Smiliogastrinae
Schizothoracinae
Barbinae – Barbit
Probarbinae
Schizopygopsinae
Spinibarbinae
Kangasjärvi (Saarijärvi, Puolimatka)

| Kangasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°42′08″N, 24°36′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karankajärven va (14.66)
Laskuoja:  oja Salmenpuroon 
Järvinumero:  14.664.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  207,6 m  
Pituus:  700 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,679 km  
Pinta-ala:  14,147 ha  
Tilavuus:  0,000175 km³ 
Keskisyvyys:  1,24 m  
Suurin syvyys:  2,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangasjärvi 
Kangasjärvi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Puolimatkan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 700 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 175 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Karankajärven valuma-alueella (14.66), jonka Vihanninjoen valuma-alueeseen (14.664) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 207,6 metriä mpy.
Kangasjärvi (Kuhmoinen, Pirttikulma)

| Kangasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°33′51″N, 24°57′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  oja Palvajärveen 
Järvinumero:  35.761.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,6 m  
Rantaviiva:  7,229 km  
Pinta-ala:  72,309 ha  
Saaria:  4 
 fiKangasjärvi 
Kangasjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Pirttikulman takana sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 72 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sillä on kaksi järvenosaa: järvenselkä sekä pitkä ja mutkikas lahti. Lahden pohjukka aukeaa pieneksi järveksi, jota kutsutaan Vähäjärveksi. Vähäjärven synnyttää Pukkiniemi, jonka jättämä alle 20 metriä leveä salmi yhdistää sen lahdensuuhun. Järvenselällä sijaitsee kaksi suurempaa saarta: Isosaari ja Pikkusaari. Isosaari on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Pikkusaari on vain 60 metriä pitkä. Pikkusaaren vieressä on pieni luoto ja neljäs saari sijaitsee järvenselän eteläpäässä rannan tuntumassa. Kaikki saaret ovat autioita. Järven rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Kiinteää asutusta on vain yhden entisen maatilan verran, mutta vapaa-ajan asuntoja on yli 30. Niille tulee tiet yhdysteiltä 16975, 3282 tai Pirttikulman kautta kulkevalta kylätieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy. Siihen on johdettu useiden soiden ja metsäalueiden kuivatusojat. Vähäjärveen laskee Honkasuon ja Hevoslammin ojat, järvenselän Pudotteenlahteen laskee Saarikkomäen suon oja ja järvenselän eteläosaan Martinrannanlahteen laskee Kilpilammin ja sen ojitetun suon ojat. Järven laskuoja lähtee sen länsirannasta Isosaaren suojista ja se laskee Ylä-Sarkajärveen virrattuaan ensin Palvajärven ja Pirkonlahden läpi.
Kangasjärvi (Saarijärvi, Hirvaanmäki)

| Kangasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°46′16″N, 25°38′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen eteläosan alue (14.41)
Laskupuro:  puro Isojokeen 
Järvinumero:  14.414.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,3 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  880 m  
Rantaviiva:  5,028 km  
Pinta-ala:  72,631 ha  
Tilavuus:  0,00269703 km³ 
Keskisyvyys:  3,71 m  
Suurin syvyys:  10,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangasjärvi 
Kangasjärvi on Keski-Suomessa Saarijärvellä Hirvaanmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 880 metriä leveä ja sen pinta-ala on 73 hehtaaria. Sillä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,70 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00270 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 10,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,3 metriä mpy.
Huppusuohaukka

| Huppusuohaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Circinae
Suku::  Suohaukat Circus
Laji::  maurus
Kaksiosainen nimi
 Circus melanoleucos  (Pennant, 1769) 
Katso myös
   Huppusuohaukka Wikispeciesissä   Huppusuohaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huppusuohaukka (Circus melanoleucos) on haukkojen heimon suohaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Bangladeshissa, Bhutanissa, Kambodžassa, Kiinassa, Hongkongissa, Intiassa, Indonesiassa, Koreassa, Pohjois-Koreassa, Laosissa, Malesiassa, Mongoliassa, Myanmarissa, Nepalissa, Pakistanissa, Filippiineillä, Singaporessa, Sri Lankassa, Taiwanissa, Thaimaassa ja Vietnamissa. Vaeltavana sitä tavataan Bruneissa ja Japanissa
Populaation arvioidaan olevan pienenemässä elinalueiden tuhoutumisen vuoksi. Sen elinpiiriä ovat viljellyt alueet, heinäarot, erilaiset suot ja yli 8 hehtaarin järvet. Yleensä sitä ei esiinny metsissä
Kangasjärvi (Viitasaari, )

| Kangasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari, Kinnula
Koordinaatit:  63°16′46″N, 25°19′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskuoja:  oja Kattilajärveen 
Järvinumero:  14.443.1.038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  173 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  570 m  
Rantaviiva:  3,605 km  
Pinta-ala:  35,484 ha  
Tilavuus:  0,001007 km³ 
Keskisyvyys:  2,84 m  
Suurin syvyys:  7,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangasjärvi 
Kangasjärvi  on Keski-Suomessa Viitasaarella ja Kinnulassa Kotvalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,01 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00101 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 7,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173 metriä mpy.
Kati Arikoski

Kati Eriikka Arikoski-Johnson (s. 1979) on suomalainen konserttipianisti. Leevi Madetoja -pianokilpailussa hän sijoittui kolmanneksi vuonna 2006.. Arikoski voitti nyrkkeilyn SM-hopeaa 1996 (57 kg) ja SM-kultaa 1999 (63,5 kg).
Hän on opiskellut Turun ammattikorkeakoulussa, Grazin musiikkiyliopistossa Itävallassa ja Tanskan kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa pianonsoiton opettajaksi, musiikin maisteriksi ja konserttipianistiksi.
Tätä nykyä Kati Arikoski-Johnson toimii pianonsoiton ja Swing -tanssin opettajana Yhdysvalloissa Atlantassa. Hän on konsertoinut Suomen lisäksi muissa Pohjoismaissa ja Yhdysvalloissa. Arikoski soittaa myös kamarimusiikkiyhtye Elokuu -ensemblessa .  Pianisti Anna-Mari Peltosen (ent. Murdvee) kanssa hän on konsertoinut nelikätisesti useita vuosia. 2012 Arikoski avioitui yhdysvaltalaisen keramiikkataiteilija, apulaisprofessori Darien Johnsonin kanssa. Kati Arikoski-Johnsonilla on kaksi veljeä, psykologi (PsL), johdon työnohjaaja Juha Arikoski ja lastentautien (gastroenterologia ja nefrologia) erikoislääkäri (LT) Pekka Arikoski.
Palkinnot

Leevi Madetoja -pianokilpailu 2006, 3. palkinto
Naisten nyrkkeilyn SM-kulta (63,5 kg) 1999
Naisten nyrkkeilyn SM-hopea (57 kg) 1996
Aiheesta muualla

http://www.arikoski.com/
Hietastenlampi

| Hietastenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°08′04″N, 26°41′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Niskajärveen 
Järvinumero:  14.941.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  94,4 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,717 km  
Pinta-ala:  1,724 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHietastenlampi 
Hietastenlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Siikakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Niskajärven lähi-alueeseen (14.941) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,4 metriä mpy.
Kati Ahonen

| Kati Ahonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. marraskuuta 1966 (ikä 57) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  left
Pituus:  174 cm
Paino:  68 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1982–2001
Seurat:  Ilves Nacka HK Shakers Kiekko-Espoo IHK
| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tampere 1992 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Lake Placid 1994 | jääkiekko |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Länsi-Saksa 1989 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Tšekkoslovakia 1991 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Tanska 1993 | jääkiekko |  |
|  Kultaa | Latvia 1995 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Venäjä 1996 | jääkiekko |  |
Kati Ahonen (s. 7. marraskuuta 1966 Tampere) on uransa päättänyt suomalainen jääkiekkomaalivahti. Seuratasolla hän edusti Naisten SM-sarjassa Tampereen Ilvestä, Keravan Shakersia, Kiekko-Espoota ja Itä-Helsingin Kiekkoa.
Seurajoukkueura

Kaudet 1982–1989 Ahonen pelasi kasvattajaseurassaan Ilveksessä. Kauden 1989–1990 Ahonen oli kokonaan pelaamatta ennen siirtymistään Ruotsin naisten jääkiekkosarjaan Nacka HK:n riveihin. Ruotsissa Ahonen pelasi kolme kautta ja palasi sitten takaisin Suomeen Kerava Shakersin joukkueeseen. Kolmen Keravalla pelatun kauden jälkeen Ahonen siirtyi pelaamaan Kiekko-Espoon (myöhemmin Blues) joukkueeseen. Kolmen Espoon kauden jälkeen Ahonen siirtyi vielä kahdeksi kaudeksi pelaamaan Itä-Helsingin Kiekkoon ennen kuin päätti uransa.
Ahonen oli mukana voittamassa SM-kultaa kahdeksan kertaa. Ensin neljä kertaa peräkkäin Ilveksessä 1985–1988, sitten kolmesti Keravalla ja viimeisen kerran 1999 Espoon Bluesissa.
Maajoukkueura

Suomen maajoukkueessa Ahonen voitti neljästi EM-kultaa 1989–1995 ja pronssimitalin 1996. MM-kisoissa Ahonen oli voittamassa pronssimitaleita 1992 ja 1994. Ahonen pelasi viimeiset arvokisansa 1996 Venäjän EM-kisoissa mutta jatkoi vielä maajoukkueen mukana aina vuoteen 1999 asti.
Kari Tapio konserttilavalla

| Kari Tapio konserttilavalla Kari Tapio |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 2000
 Julkaistu: 23. huhtikuuta 2001
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 54.48
 Levy-yhtiö: Audiovox Records
Listasijoitukset
  Suomi: 30. (toukokuu 2001)
Kari Tapion muut julkaisut
| Bella Capri 2000 | Kari Tapio konserttilavalla 2001 | Joulun tarina 2001 |
Kari Tapio konserttilavalla on suomalaisen iskelmälaulaja Kari Tapion livetaltiointi vuonna 2000 pidetystä Bella Capri -konserttikiertueen konsertista Lahden Sibeliustalossa. Albumi on julkaistu 23. huhtikuuta 2001. Albumi on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet

CD 1:
Bella Capri – 4.08
Milloinkaan en löydä samanlaista – 4.02
Aikaan täysikuun – 4.02
Sinitaikaa – 2.52
Violetta – 2.30
Palaan sua hakemaan – 3.47
Extrapallo – 4.40
Solenzara – 3.25
Ilta tullut on Roomaan – 2.36
Jälkemme hiekalla – 3.48
Sielu, sydän ja kyyneleet – 4.11
CD 2:
Laula kanssain – 3.56
Sinut tulen aina muistamaan – 3.59
Delfiinipoika – 4.04
Yön tuuli vain – 5.00
Jos voit, tule luo – 4.14
Rannan tavernassa kerran – 3.09
Pilvi taivaan peittää – 3.34
Valoon päin – 3.59
Angelique – 3.37
Myrskyn jälkeen – 5.18
Viisitoista kesää – 3.16
Olen suomalainen – 7.07
Jos minuutin saan ajastasi – 3.04