stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keltaotsaseppä
Lisääntyminen

Keltaotsasepän pesä on puun- tai kannonkolossa. Valkoisia munia on kaksi tai kolme. Haudonta kestää noin 12 päivää ja poikaset lähtevät pesästä kolmiviikkoisina. Laji voi pesiä ympäri vuoden ja sillä voi olla vuodessa kolmesta neljään pesyettä.
Ravinto

Lajin pääasiallista ravintoa ovat hyönteiset ja muut selkärangattomat sekä pienet hedelmät ja marjat. Se levittää tehokkaasti hedelmäpuiden siemeniä ulosteidensa mukana.
Kirja (täsmennyssivu)

Kirja voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
kirja, painettua tekstiä tai kuvia sisältävä kirjallinen tuote; myös vastaava sisältö sähköisessä tai muussa muodossa
kirja, kirjallisen teoksen laaja itsenäinen osa, esimerkiksi Raamatun kirjat
kirja, kappalemitta, 25 arkkia paperia
Kustannusosakeyhtiö Kirja, entinen suomalainen kirjankustantamo
Kustannusliike Kirja, Neuvostoliitossa toiminut suomenkielisen kirjallisuuden ja lehtien kustantamo
ravintola Kirja, Helsingin Kruununhaassa 1935–2007 toiminut ruokaravintola, nykyinen yksityisklubi KirjaClub
Kirja, Kalle Päätalon muistomerkki Taivalkoskella.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kirja”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kamppilampi (Keuruu)

| Kamppilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°12′49″N, 24°56′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Asunnanjärven valuma-alue (35.68)
Laskujoki:  oja Lempaatsuolle 
Järvinumero:  35.687.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  159,3 m  
Rantaviiva:  0,604 km  
Pinta-ala:  1,774 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKamppilampi 
Kamppilampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Kamppiperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Vähä-Asunnan valuma-alueeseen (35.687) se kuuluu.
Klingberg

Klingberg voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Carl Klingberg (s. 1991), ruotsalainen jääkiekkoilija
John Klingberg (s. 1992), ruotsalainen jääkiekkopuolustaja
Kimi Klingberg (s. 1976), suomalainen koripalloilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kline

Kline on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Boštjan Kline (s. 1991), slovenialainen alppihiihtäjä
Forrest Kline (s. 1983), yhdysvaltalainen laulaja/laulujen sanoittaja sekä kitaristi
Franz Kline (1910–1962), yhdysvaltalainen taidemaalari
Kevin Kline (s. 1947), yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko ja laulaja
Owen Kline (s. 1991), yhdysvaltalainen näyttelijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kirjallisuusvuosi 1765

Kirjallisuusvuosi 1765 käsittelee vuoden 1765 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Anders Chydeniuksen pääteos Kansallinen voitto (alkukielellä Den Nationnale Winsten) ilmestyi heinäkuussa Tukholmassa. Se sisälsi vapaakaupan hyödyllisyydestä ajatuksia, jotka tulivat laajemman lukijakunnan tietoon kymmenen vuotta myöhemmin Adam Smithin teoksessa The Wealth of Nations.
Ison-Britannian parlamentti hyväksyi leimaverolain (engl. Stamp Act), jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli verottaa siirtomaissa käytettävää paperia.
Itävaltalainen kirjailija Joseph von Sonnenfels alkoi julkaista kirjallisuuslehteä Der Mann ohne Vorurtheil.
Ranskalainen kirjailija Denis Diderot myi kirjastonsa Venäjän keisarinna Katariina Suurelle.
Julkaisuja

Dorothea Biehl – Den listige Optrækkerske
Anders Chydenius – Den Nationnale Winsten
Oliver Goldsmith – The History of Little Goody Two-Shoes (lastenkirja)
Carlo Gozzi – L'augellino bel verde (näytelmä)
James Macpherson – The Poems of Ossian (Ossianin laulut)
Joseph Priestley – Essay on a Course of Liberal Education for Civil and Active Life
Joseph Priestley – A Chart of Biography
Palkintoja

Den Nationnale Winsten -teoksen ensimmäisen painoksen nimiölehti.
Joseph von Sonnenfelsin julkaiseman lehden Der Mann ohne Vorurtheil kansi.
Kielletyt leikit (Carolan albumi, 1997)

| Kielletyt leikit Carola |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CD-levy
 Kesto: 59.38
 Levy-yhtiö: Warner Music
Kielletyt leikit on vuonna 1997 julkaistu, 20 suosikkia -sarjaan kuuluva Carolan kokoelmalevy.
Kappaleet

Kielletyt leikit – 2.29
Ei aina käy niin kuin haaveillaan – 2.46
Nuori tumma – 3.26
Penkki, puu ja puistotie – 2.48
Tuutulaulu – 3.00
Jo riittää – 2.47
Chico – Mustalainen – 2.49
Se oli silloin – 3.14
Kaikki tiet vievät Roomaan – 3.02
Näytelmä – 3.29
Hunajainen – 2.28
Armonaikaa – 2.30
Mä tahdon pojan – 1.58
Mä lähden Stadiin – 2.51
Se onko hän? – 2.55
Kesäinen kukkiva maa – 2.58
Tanssi hiekalla – 2.29
Joet tulvimaan itke – 3.59
Kuolleen toiveen maa – 3.20
Siellä jossain on se maa – 4.19
Kirjallisuusvuosi 1771

Kirjallisuusvuosi 1771 käsittelee vuoden 1771 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Sanomalehti Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo alkoi ilmestyä Turussa.
Hollantilainen kauppa-alus Vrouw Maria upposi Nauvon ulkosaaristossa.
Julkaisuja

James Beattie – The Minstrel (runokokoelma, 1. osa)
George Campbell – The Spirit of the Gospel: A Spirit neither of Superstition nor of Enthusiasm
Christfried Ganander – Wanhan wuoden muistutuxet Psalm. 143:5. Uuden wuoden toiwotuxet 5 Mos. kirj. 11:12. Laihelan pitäjän asuwaisille Pohjan maalla, uuden wuoden lahjaxi, uunna wuonna 1771. 5 Mos. 11:18, 19, 20, 21. Rackaasta ja hywää toiwottawaisesta sydämmestä, 1. Sam. 12:12. ulosjaetut Christfried Gananderilda
André Ernest Modeste Grétry – L'ami de la maison
André Ernest Modeste Grétry – Zémire et Azor
August Wilhelm Hupel – An lief und das ehstländische Publicum
Friedrich Gottlieb Klopstock – Oden (ensimmäinen saksankielinen runoteos, jonka tekstiä nykylukijakin ymmärtää.)
Sophie von La Roche – Geschichte des Fräuleins von Sternheim: Von einer Freundin derselben aus Original-Papieren und andern zuverläßigen Quellen gezogen (ensimmäinen huomattava saksankielinen naisen kirjoittama romaani)
Louis-Sébastien Mercier – L'An 2440, rêve s'il en fut jamais (vuotta 2440 kuvaava utopistinen romaani, jonka jälkimmäinen osa ilmestyi 1772)
Thomas Pennant – Synopsis of Quadrupeds
Thomas Pennant – A Tour in Scotland in 1769
Tobias Smollett – The expedition of Humphrey Clinker
Arthur Young – The Farmer's Tour Through the East of England: Being the Register of a Journey Through Various ...
Palkintoja

Mercierin utopistinen teos vuodesta 2440.
Kliininen psykologia

Kliininen psykologia on mielenterveyden tutkimiseen ja hoitoon erikoistunut psykologian osa-alue. Oireiden määrittelyn lisäksi hyvin tärkeää on selvittää myös sitä, millaisia hoitomuotoja on olemassa ja mitkä soveltuvat parhaiten mihinkin ongelmaan. Kliiniset psykologit työskentelevät muun muassa mielenterveystoimistoissa, psykiatrisissa sairaaloissa, koulussa ja työelämän parissa. Kliininen psykologia on lähellä psykiatriaa.[lähde? ]
Kliininen psykologia, kuten terveydenhuolto yleensä, voidaan jakaa ehkäisevään, parantavaan ja ylläpitävään apuun (ks. tarkemmin interventio). Ehkäisevään apuun kuuluu mm. tiedotus ja valistus, työnohjaus ja erilaiset kasvatus- ja terveysneuvonnat. Se alkaa jo neuvolassa ja jatkuu läpi elämän. Ehkäisevällä avulla ihmisestä yritetään saada mahdollisimman tasapainoinen. Parantava työ tapahtuu mielisairaaloiden muassa kriisipalveluiden ja avopalvelujen kautta, jotka ovatkin yleistyneet viime vuosina.[lähde? ]
Suomessa psykologit voivat erikoistua kliinisessä psykologiassa psykoterapiaan. Tämä on yksi tapa hankkia psykoterapeutin pätevyys.
Ksenija Makarova

Ksenija Makarova vuonna 2009.
Ksenija Olegovna Makarova (ven. Ксения Олеговна Макарова, s. 20. joulukuuta 1992 Pietari, Venäjä) on venäläis-yhdysvaltalainen taitoluistelija, joka kilpailee naisten yksinluistelussa. Hän on taitoluistelun Venäjän mestari vuodelta 2010.
Makarova edusti Venäjää Vancouverin talviolympialaisissa 2010, missä hän sijoittui kymmenenneksi. Vuoden 2010 MM-kisoissa Torinossa hän sijoittui Venäjän edustajana kahdeksanneksi, ja Moskovan MM-kilpailuissa 2011 hän oli seitsemäs.
Makarova syntyi Pietarissa Venäjällä. Hän muutti vanhempiansa kanssa kahdeksanvuotiaana Yhdysvaltoihin. Makarovan valmentajina toimivat tämän vanhemmat, pariluistelussa olympiapronssia voittaneet Larisa Selezneva ja  Oleg Makarov. Makarova asuu Newburghissa New Yorkin osavaltiossa. Hän on edustanut Yhdysvaltoja ja Venäjää luistelu-urallaan.
Ksenija Sydorenko

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sydorenko vuonna 2021 |  Sydorenko vuonna 2021 |  Sydorenko vuonna 2021 |  |
Maa:   Ukraina
Naisten taitouinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Tokio 2020 | joukkuekilpailu |  |
Ksenija Volodymyrivna Sydorenko (ukr. Ксенія Володимирівна Сидоренко, s. 2. heinäkuuta 1986 Harkova) on ukrainalainen taitouimari ja olympiamitalisti. Hän saavutti olympiapronssia Tokion olympialaisissa 2020 joukkuekilpailussa. Lisäksi Sydorenkolla on kaksi MM-mitalia.
Sydorenko osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Pekingissä 2008, jolloin hän kilpaili naisten parikilpailussa. Pari jäi kahdeksannelle sijalla. Neljä vuotta myöhemmin Lontoon olympialaisissa 2012 Sydorenko osallistui jälleen parikilpailuun sijoittuen kuudenneksi. Rion olympialaisissa 2016 hän kilpaili osana Ukrainan joukkuetta joukkuekilpailussa, kun Ukraina sijoittui neljänneksi. Uran ensimmäisen olympiamitalin hän saavutti Tokiossa, kun hän oli mukana joukkuekilpailun pronssia saavuttaneessa joukkueessa.
Koristearonia

| Koristearonia |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Amygdaloideae
Suku::  Aroniat Aronia
Laji::  × prunifolia
Kaksiosainen nimi
 Aronia × prunifolia  (Marsh.) Rehd. 
Katso myös
   Koristearonia Wikispeciesissä   Koristearonia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koristearonia (Aronia × prunifolia) on koristepensas. Se kasvaa pari metriä korkeaksi. Kasvupaikaksi sopii parhaiten aurinkoinen tai puolivarjoinen paikka ja laji menestyy lähes koko Suomessa. Pensas kukkii alkukesällä valkoisin kukin. Lehdet saavat syksyllä voimakkaan punaisen värin. Mustat parkkihappoa sisältävät marjat ovat syötäviä. Pensas ei kuki eikä tuota marjoja leikkausvuonna.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Koristearonia (Aronia ×prunifolia)
Kekkilä: Koristearonia (Aronia × prunifolia)
ITIS: Aronia X prunifolia (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Aronia ×prunifolia (englanniksi)
Korissía (kunnallisyksikkö)

| Korissía Κορισσία |
| --- | --- |
 Korissían Perivólin kylää.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Korissía
 Koordinaatit: 39°26′N, 19°58′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Alueyksikkö:  Korfu
Kunta:  Etelä-Korfu
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  320108
Väkiluku (2011):  4 775
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KY
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korissía (kreik. Κορισσία; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κορισσίων, Dimotikí Enótita Korissíon) on yksi Etelä-Korfun kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 775 (vuonna 2011).
Korissían kunnallisyksikkö käsittää alueen Korfun saaren eteläosassa. Sen suurin asutus on Perivólin kylä. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä läheisestä Korissía-järvestä, vaikka se ei sijaitsekaan kunnallisyksikön alueella. Korissía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Korfun kunnaksi yhdessä Achílleion, Ágios Geórgioksen, Ereikoússan, Esperíeen, Faíakeen, Kassopaían, Korfun kaupungin, Lefkímmin, Mathrákin, Meliteieíin, Othonoín, Palaiokastrítsan, Parélioin ja Thinálin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Etelä-Korfun kuntaa.
Kunnallisyksikön osat

Korissían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Ágios Nikólaos | Ágios Nikólaos | 315 |
| Ágios Nikólaos | Nótos | 93 |
| Ágios Nikólaos | Roumanádes | 32 |
| Argyrádes | Ágios Geórgios | 503 |
| Argyrádes | Argyrádes | 660 |
| Argyrádes | Marathiás | 331 |
| Argyrádes | Neochoráki | 225 |
| Kouspádes | Boúkaris | 54 |
| Kouspádes | Kouspádes | 295 |
| Perivóli | Perivóli | 1 378 |
| Perivóli | Potámia | 49 |
| Petrití | Korakádes | 30 |
| Petrití | Petrití | 663 |
| Vasilátika | Vasilátika | 147 |
Yhteensä: 4 775
Ksenija Boguslavskaja

| Ksenija Boguslavskaja |
| --- | --- |
 Boguslavskaja vuonna 1915
Henkilötiedot
Syntynyt: 1892
Kuollut: 1973
Ammatti:  taidemaalari, kuvittaja ja suunnittelija
Taiteilija
Taidesuuntaus:  avantgarde
Ksenija Boguslavskaja (ven. Ксения Богуславская; 1892–1973) oli venäläinen taidemaalari, kuvittaja, suunnittelija ja organisaattori.
Ksenija Boguslavskaja syntyi 1892. Hänen äitinsä oli kreikkalaistaustainen, ja hänen isänsä oli Venäjän keisarillisen armeijan korkea-arovinen upseeri.
Boguslavskaja opsiskeli taidetta Pietarissa ja sitten Napolissa vuonna 1910 ja Pariisissa 1911–1913. Pariisissa hän tutustui muihin venäläisiin maanpakolaisiin ja elätti itsensä vaatesuunnittelulla ja kukkakorttien piirtämisellä.
Boguslavskaja pystyi vuonna 1913 palaamaan Pietariin ja meni siellä naimisiin taidemaalari Ivan Punin kanssa. Heidän kodistaan tulee venäläisten avantgardistien kokoontumispaikka. Boguslavskaja järjestää ja rahoittaa futuristisen antologian sekä ryhmänäyttelyt ”Raitiovaunu V” ja ”0,10”, johon hän myös tekee miehensä kanssa maalauksia. Boguslavskaja oli myös allekirjoittamassa suprematismistista manifestia.
Boguslavskaja ja Puni opettivat vuonna 1919 hetken vitebskiläisessä taidekoulussa, johon heidät houkutteli koulun johtaja Marc Chagall. Vielä samana vuonna he joutuivat pakenemaan Venäjältä jään yli Suomeen Kuokkalaan. Heidät ensin internoitiin, mutta päästettiin lähtemään.
Bogulavskaja ja Puni päätyivät vuonna 1924 Pariisiin. Bogulavskaja oli perheen elättäjä, ja hän toimi vaate- ja tekstiilisuunnittelijana hänen miehensä saadessaan mainetta taiteilijana. Bogulavskaja jättäytyi omalta uraltaan 1930-luvulla ja alkoi keskittyä miehensä työn edistämiseen. Hän järjesti näyttelyitä ja julkaisi 1972 Punin töiden katalogin.
Kauppilanjärvi (Virrat)

| Kauppilanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°06′17″N, 23°41′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Keihäsjärveen 
Järvinumero:  35.415.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,3 m  
Rantaviiva:  2,11 km  
Pinta-ala:  9,268 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKauppilanjärvi 
Kauppilanjärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Nojoskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Keihäsjärven valuma-alueeseen (35.415) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Kilpi (tähdistö)

| Kilpi |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Scutum
Lyhenne:  Sct
Genetiivi:  Scuti
Symbologia:  Kilpi
Rektaskensio:  19h
Deklinaatio:  -10°
Ala taivaasta:  109 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  0
Kirkkain tähti:  Alfa Scuti (3,85 mag.)
Meteoriparvet:  Kesäkuun Scutidit
Naapuri- tähdistöt:  Kotka  Jousimies  Käärme
 Näkyy leveysasteiden +80° ja −90° välillä  Näkyy Suomessa parhaiten elokuussa 
Kilpi (lat. Scutum, gen. Scuti) on pieni tähdistö ekvaattorin eteläpuolella, Linnunradan tähtipilvien kohdalla. Suomessa se näkyy parhaiten syksyisin.
Tähdistön alueella sijaitsevia Messierin kohteita ovat tiivis tähtijoukko M11, jota on epäilty välillä avoimeksi, välillä pallomaiseksi tähtijoukoksi, sekä M26.
R Scuti on puolisäännöllinen RV Tauri -tyyppinen muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee välillä 5,7–8,4 magnitudia.
Tähtikuvion alkuperäinen koko nimi on Scutum Sobieskii eli Sobieskin kilpi. Johannes Hevelius nimesi sen vuonna 1690 puolalaisen kansallissankarin ja vaalikuninkaan Jan Sobieskin eli Juhana III:n (1629–1696) mukaan.
| --- | --- |
Tähdet:  α Sct, β Sct, ζ Sct, γ Sct, δ Sct, η Sct, ε Sct, R Sct, Struve 2325, PSR 1829-10
Eksoplaneetat: 
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Kirja (taideteos)

| Kirja |
| --- | --- |
 Teoksen torilla oleva osa.
Nimi:  Kirja
Tekijä:  Arja Renell
Valmistumisvuosi:  2005
Taiteenlaji:  kuvanveisto
Sijainti:  Taivalkosken tori, Kirkkotie
Paikkakunta:  Taivalkoski
Koordinaatit:  65°34′32.3″N, 28°14′32.0″E (kirja torilla) 65°34′29.0″N, 28°14′34.1″E (kirjan lehdet puistossa)
Kirja on Taivalkosken kirkonkylässä vuonna 2005 julkistettu Kalle Päätalon muistomerkki, jonka on tehnyt taiteilija, arkkitehti Arja Renell. Teokseen liittyy Tampereella vuonna 2014 julkistettu teos Maaltamuutto.
Teräksinen teos Kirja koostuu avoimesta kirjasta torin päädyssä ja siitä irronneista lehdistä torin viereisessä puistossa. Kalle Päätalo oli ottanut kantaa muistomerkin luonteeseen: hän ei halunnut näköispatsasta. Kirja-teos on tehty corten-teräksestä, jonka pintaan muodostuva oksidikerros, tiivis ruostepinta, on lämpimän ruskea. Teokseen puistossa olevan osan yhteydessä on kaksi kivipenkkiä, jotka on tehty harmaasta graniitista, niiden yläpinta on tasoittamaton, louhimisen jäljiltä. Teos sai vuoden 2005 ympäristötaideteospalkinnon.
Taideteoshanke lähti liikkeelle keväällä 2003, jolloin Taivalkosken kunnanhallitus sai Kalle Päätalon seura ry:ltä ja Kallioniemi-säätiöltä aloitteen muistomerkin hankkimisesta.
Kirjan ”selkäpuoli”.
Torin viereisessä puistossa olevia ”kirjan lehtiä”.
Osa teoksesta on torin viereisessä puistossa.
Aiheesta muualla

Kirja - Kalle Päätalon muistomerkki Taivalkosken kunnan sivuilla
Kilpi (heraldiikka)

Ylhäällä 2. Ritarinkilpi eli silitysrautakilpi keskiajalta, 3. 1700-luvun kilpi, 5. naisen kilpi, 7. hevosenpääkilpi. Alhaalla 2. sveitsiläinen kilpi, 3. englantilainen 1700–1800-lukujen kilpi, 4. turnajaiskilpi eli tarssi (targa), 5. puolalainen kilpi, 6. espanjalainen kilpi
Vaakunan osat
Kilpi
(Tinktuurit)
Kilven jako
Kilven-
kannattaja
Kilven-
kannattaja
Sotahuuto
Kypäränkoriste
Lakipunos
Kypäränpeite
Kypärä
Arvokruunu
Postamentti
Kunniamerkki
Airut-
kuviot
Yleis-
kuviot
Tunnuslause
Kilpi on heraldiikassa keskeisin elementti. Alun perin kilpi oli vain taistelijan suojavaruste, mutta viimeistään keskiajalla siihen ryhdyttiin järjestelmällisesti lisäämään tunnuksia.
Vaikka heraldiikassa kilpi on kaikkein keskeisin elementti, ei sen muotoa selitetä vaakunaselityksessä, vain sen tunnus. Kilven muodon saneli alun perin käytännöllisyys, sillä vaakunakilpiä käytettiin nimenomaan kilpenä, suojana taisteluissa. 1400-luvun jälkeen kilven muodosta tuli kuitenkin hiljalleen enemmän taiteellinen ja suunnittelullinen seikka. Oletusarvoisesti miehen kilpi on perinteisen 1200-luvun ritarinkilven muotoinen ja naisen joko vinoneliön muotoinen tai elliptinen, mutta nykyheraldiikassa sekä miehet että naiset käyttävät tavallisimmin oletusarvoisesti ritarinkilpeä.
Muita heraldiikassa käytettyjä kilpimalleja ovat paviisi, joka on alun perin maahan tuettu varsijousimiehen tai keihäsmiehen suojus, hevosenpääkilpi, joka on hevoshaarniskan pääsuojuksen muotoinen, sekä turnajaiskilpi eli tarssi (targa), jota käytettiin turnajaisissa ja jotka olivat usein pultattuja kiinni haarniskaan. Espanjalainen kilpi puolestaan on alhaalta pyöreä, ja afrikkalainen kilpi puolestaan kalanrakon (vesica piscis) muotoinen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kilpi (heraldiikka) Wikimedia Commonsissa
Kirja kerrallaan

| Kirja kerrallaan |
| --- | --- |
Perustettu:  1999
Lakkautettu:  2012
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  kirjankustantamo
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirja kerrallaan oli vuonna 1999 perustettu helsinkiläinen kirjankustantamo. Omien sanojensa mukaan se oli Suomen suurin näytelmäkirjallisuuden kustantaja. Kustantamo aloitti toimintansa Lasipalatsin Mediakeskus Oy:n puolivuotisena hankkeena Euroopan unionin Urban Pilot -projektin tuella Meteori Booksin tiloissa Lasipalatsissa. Myönteisten kokemusten perusteella kustantamon toimintaa päätettiin jatkaa projektin päätyttyä 2000. Kustantamo oli erikoistunut pienlevikkiseen kirjallisuuteen tuottaen pieniäkin sarjoja digitaalisella painotekniikalla, pehmeäkantisina pokkareina. Kirja kerrallaan päätti toimintansa 31.10.2012 ja sen kirjavalikoima siirtyi Ntamolle.
Kirja kerrallaan -kustantamo kuului Suomen Kustannusyhdistys ry:hyn.
Aiheesta muualla

Kirja kerrallaan -kustantamon esittely.
Lasipalatsin info (Arkistoitu – Internet Archive).
Urban Pilot -projektin loppuraportti[vanhentunut linkki]. Lasipalatsi. (PDF)
Kamppijärvi

| Kamppijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  61°54′42″N, 25°46′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.209
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,3 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  0,82 km  
Pinta-ala:  3,789 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKamppijärvi 
Kamppijärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Putkilahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 176,3 metriä mpy.
Kielo (nimi)

| Kielo |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  14. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  kasvin nimi kielo
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kielo on suomalainen naisen etunimi. Syyskuun 2022 loppuun mennessä Kielo on annettu nimeksi 1 022 naiselle ja noin kymmenelle miehelle. Nimi tulee kasvista, Suomen kansalliskukaksikin valitusta valkokelloisesta kielosta (Convallaria majalis), joka kukkii Kielon nimipäivän (14. kesäkuuta) aikoihin noin viikon verran.
Kielo on myös ollut yksi suosituimmista lehmän nimistä.