stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Joustopiikkiäes

Joustopiikkiäes takaa
Joustopiikkiäes eli S-piikkiäes on traktorivetoinen maanmuokkauskone, jota käytetään maataloudessa maan äestykseen. Se on tarkoitettu pellon pintakerroksen tasaamiseen ja kuohkeuttamiseen. Sen tarkoitus on luoda hyvät edellytyksen kylvösiemenen itämiselle. Muokkaussyvyys on useimmiten säädettävissä ja tavoitteena on muokata maata kylvösyvyyteen asti. Äkeet vaativat traktorilta paljon tehoa, noin 15–20 hevosvoimaa työleveyden metriä kohden.lähde? Tämäntyyppisiä äkeitä on ollut kaupan jo viitisenkymmentä vuotta.
Rakenne

Nykyiset joustopiikkiäkeet ovat yleensä 5–10 metriä leveitä ja hinattavia. Aiemmin pienemmät äkeet olivat myös nostolaitekiinnitteisiä, jolloin ei tarvittu erillisiä pyöriä. Nykyiset suuret äkeet on kuitenkin painonsa takia pakko tehdä hinattaviksi. Äkeissä on yleensä kolme osaa; keskilohko ja kaksi sivulohkoa keskilohkon kummallakin puolella. Keskilohko on kiinnitetty traktoriin ja sivulohkot on saranoitu siihen kiinni. Kuljetuksen ajaksi sivulohkot on mahdollista nostaa ylös, jolloin äes on riittävän kapea maantiekuljetukseen.
Äkeen piikit on kiinnitetty lohkoihin. Yleensä äes on normaalin käytön aikana pyöriensä kannatuksella, ja pyörien korkeutta säätämällä voidaan säätää muokkaussyvyyttä. Äkeessä on yleensä piikkien lisäksi myös muita osia, kuten varpajyrät, etulata tai jälkihara.
Joukkorahoitus

Joukkorahoitus kuvaa tapaa tehdä yhteistyötä ja saada huomiota henkilöiden tai organisaatioiden hankkeille, joiden rahoittaminen tapahtuu keskenään verkostoituvien ihmisten avulla, yleensä internetin välityksellä. Joukkorahoitusta on käytetty monissa yhteyksissä katastrofirahoituksesta kansalaisjournalismiin, poliittisiin kampanjoihin, kulttuurihankkeiden ja startup-yritysten rahoittamiseen, elokuvien sekä vapaan lähdekoodin tietokoneohjelmien tuottamiseen.
Joukkorahoituksen idea on yksinkertainen. Hyväksi pitämäänsä hanketta voi tukea vaikka yhdellä eurolla. Kun näin tekee iso joukko ihmisiä, voidaan kerätä rahoitus valtavaankin hankkeeseen. Yleisö pääsee suoraan vaikuttamaan siihen, minkälaisia tuotteita tulee ja välikädet putoavat pois tuottajan ja yleisön väliltä, kuten monilla muilla aloilla on käynyt. Viraalihyväntekeväisyys on joukkorahoituksen näkyvä ulottuvuus
Joukkorahoitustyypit

Vastikkeellinen lahjoitus projektille tai hankkeelle. Vastike voi olla tuote, lahja tai palkinto mutta ei rahaa.
Vertaislainapalvelu (P2P Peer to Peer Lending). Vertaislainat ovat lainoja, jotka yksityishenkilöt myöntävät toisille yksityishenkilöille. Palvelun tarjoaa luotonvälittäjäyritys, joka perii välityspalkkioita lainan ottajilta. Välityspalkkion lisäksi lainan ottaja maksaa korkoa. Vertaislainojen välittäjäksi voi ryhtyä kuka hyvänsä, eikä finanssivalvonta valvo toimintaa mitenkään. Lupia toimintaan ei tarvitse, koska vertaislainojen välittäminen ei ole pankkitoimintaa (luotonvälittäjä ei missään vaiheessa pidä rahoja hallussaan), eikä sijoitustoimintaa (lainasopimukset tehdään lainan antajien ja ottajien välillä).
Joukkotuottaminen (Crowd co-production). Projektiin tai yritykseen sijoittaminen, jolloin saa vastineeksi aikanaan aikaan saatavia tuottoja tai projektia voi tukea tilaamalla tuotteita ennakkoon.
Pääomitusperusteinen joukkorahoitus (Equity-based Crowdfunding). Mikro-investointi yksityiseen yritykseen tai yritys hankkii rahoitusta antamalla osakkeita vastineeksi. Samankaltainen kuin enkeli- tai VC-rahoitus (Venture Capital).
Ensimmäiset kolme vaihtoehtoa ovat henkilöiden ja organisaatioiden, niin tuottoja tavoittelevien kuin tavoittelemattomienkin, käytössä. Neljäs on ainoastaan yritysten käytössä.
Joukkorahoitusalustoja

Kickstarter on maailman suurin vuonna 2009 perustettu joukkorahoitusalusta. Jotta voi käynnistää palvelussa projektin, tulee tämän hetken sääntöjen mukaan täyttää Amazon Payments -edellytykset eli hankkeessa on oltava mukana Yhdysvalloissa tai Britanniassa osoitteen ja pankkitilin omaava henkilö. Kickstarterin avulla on kerätty 956 miljoonaa dollaria 55 000 projektiin, joita on tukenut 5,5 miljoonaa henkilöä (tilanne 25.1.2014). Yleisin Kickstarterin kautta kokoon saatu summa on tuhannen ja 10 000 dollarin välillä. Kautta aikojen eniten rahoitusta kerännyt projekti on Pebble E-Paper Watch, joka keräsi 10 miljoonaa dollaria.
Joukkorahoitusalustoja > Joukkorahoitus Suomessa

Suomen ensimmäinen vastikepohjaiseen joukkorahoitukseen keskittynyt alusta on Mesenaatti.me. Se aloitti syksyllä 2012 pilottiprojekteilla ja varsinainen palvelualusta avattiin heinäkuussa 2013. Mesenaatin kautta on rahoitettu muun muassa levyntekoprojekteja, uusia lehtiä ja tapahtumia kuten Kallio Block Party. lähde?
Suomalaisiin joukkorahoitusalustoihin lukeutuvat muun muassa pääomitusperusteiseen joukkorahoitukseen keskittyvät Venture Bonsai, Invesdor ja Springvest. Venture Bonsai on Suomen ensimmäinen, vuonna 2010 perustettu osakepohjaiseen joukkorahoitukseen keskittuvät palvelu. Invesdor on tarjonnut joukkorahoituspalveluita startup- ja kasvuyrityksille toukokuusta 2012 alkaen. Invesdorin kautta on Suomessa sijoitettu 481 000 euroa (kesäkuu 2013). Kasvuvaiheen yleisöanteihin keskittyvä Springvest on toiminut vuodesta 2012 lähtien alun perin Kansalaisrahoitus -nimellä ja kerännyt joulukuuhun 2019 mennessä noin 96 miljoonaa euroa koko toimintansa aikana. Springvestin suurin rahoituskierros keräsi 4,9 miljoonaa euroa keväällä 2019.lähde? Vastaavasti suomalaisen Fellow Financen kautta voidaan sijoittaa lainapohjaisesti sekä yrityksiin että vertaislainoihin. Toukokuun 2018 alussa Fellow Financen kautta on sijoitettu yritys- ja kuluttajalainoihin yli 250 miljoonan euron edestä.
Joukkorahoitusprojekteja

Eräs menestyksekäs joukkorahoitusprojekti Suomessa on Wishbone. Wishbone-keksinnölle kerättiin rahaa Kickstarterin kautta. Hankkeen tavoite oli kerätä 10 000 Yhdysvaltain dollaria, mutta tavoite ylittyi reippaasti (1450 tukijaa, 29 858 dollaria). Myös elokuva Iron Sky toteutettiin osittain joukkorahoituksen avulla.
Suomessa pääomapohjaista joukkorahoitusta saaneisiin yrityksiin lukeutuvat muun muassa Climbstation-kiipeilyseinän kehittäjä Joyride Games Oy (64 000 euroa) ja panimoravintola Bryggeri Helsinkiä ylläpitävä Rakuuna Olut Oy (158 600 euroa). Molemmat yritykset keräsivät joukkorahoitusta joukkorahoituspalvelu Invesdorin kautta. Rakuuna Olut Oy on ensimmäinen suomalainen yritys, joka on avannut toisen joukkorahoituskierroksen ensimmäisen kierroksen onnistuttua.Esimerkkinä suuremman joukkorahoituskierroksen onnistumisesta on käyttäjiä palkitsevaa vuorovaikutteista tv- ja videomainontaa (tunnettu tavaramerkillä Flexvee) kehittävä Neonella Oy, joka keräsi Vauraus Suomi Oy:n toimeksiannosta 1,2 milj. euroa vuoden 2013 loppupuolella.|
Joukkorahoitus ja rahankeräyslaki

Joukkorahoitusprojektia suunnittelevan on hyvä ottaa huomioon Suomen rahankeräyslaki. Suomen laki ei salli yksityishenkilön keräävän vastikkeettomia lahjoituksia, vaan rahankeräykseen tarvitaan lupa viranomaisilta ja käytännössä vain yleishyödylliseen tarkoitukseen rahaa keräävä rekisteröity yhdistys voi sellaisen saada. Vuonna 2012 joukkorahoituksen avulla kustannettu ruotsin kielen oppikirja herätti poliisihallituksen kiinnostuksen juuri tästä syystä ja lopulta kerätyt rahat palautettiin. Suomessa palkintoihin perustuvan joukkorahoituskampanjan voi järjestää mikäli kampanja mukailee ennakkotilauskampanjan piirteitä: sijoitukselle tulee tarjota aina vastike, yleensä rahoitettavan tuotteen muodossa.
Sisäministeriön asettama työryhmä selvitti rahankeräyslain muutostarpeita vuonna 2012, mutta joukkorahoitusta koskevaa uudistusta lakiin ei näillä näkymin kuitenkaan ole tulossa.
Pääomapohjaiseen joukkorahoitukseen rahankeräyslaki ei kuitenkaan vaikuta, sillä sitä koskeva lainsäädäntö on Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen säätelystä johtuen samankaltainen koko Euroopassa.
Vastikkeellisen joukkorahoituksen laillistamisesta on tehty 10.02.2015 oikeusministeriön hyväksymä kansalaisaloite..
Joukkorahoituslaki astui voimaan syyskuun alussa 2016. Laki koskee sijoitusmuotoisen ja lainamuotoisen joukkorahoituksen tarjoamista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Joukkorahoitus on muutakin kuin rahan keräämistä (Arkistoitu – Internet Archive) Anyplanet.org.
Kickstarter
Groundfunding Kiinteistöjen joukkorahoituspalvelu.
Vauraus Suomi
Invesdor
Venture Bonsai
Mesenaatti
FundedByMe (Arkistoitu – Internet Archive)
Fellow Finance
Springvest
Jens Böhrnsen

| Jens Böhrnsen |
| --- | --- |

Saksan liittopresidentti
 31.5.2010 - 30.6.2010  
Edeltäjä:  Horst Köhler
Seuraaja:  Christian Wulff
Saksan liittoneuvoston presidentti
 1.11.2009 -  
Edeltäjä:  Peter Müller
Bremenin kaupunginjohtaja
 8.11.2005 -  
Edeltäjä:  Henning Scherf
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. kesäkuuta 1949 (ikä 75)  Bremen, Länsi-Saksa
Tiedot
Puolue:  SPD
Jens Böhrnsen (s. 12. kesäkuuta 1949 Bremen, Länsi-Saksa) on saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän on ollut Bremenin osavaltion senaatin puhemies eli osavaltion pääministeri ja Bremenin kaupungin pormestari vuodesta 2005 lähtien ja Saksan virkaatekevä presidentti toukokuusta 2010 kesäkuuhun 2010 asti.
Hän on ammatiltaan lakimies ja toimi vuosina 1978–1995 tuomarina Bremenissä. Vuodesta 1995 lähtien hän on ollut kokoaikainen poliitikko.
Taustaa

Böhrnsen syntyi 12. kesäkuuta 1949 Gröpelingenissä, joka on Bremenin työläiskaupunginosaa. Hänen vanhempansa toimivat aktiivisesti SDP:ssä ja ammattiliitoissa. Hänen isänsä oli Gustav Böhrnsen (alun perin kommunisti mutta kääntyi sosiaalidemokraatiksi), joka oli myös SPD:n poliitikkoja ja toimi puheenjohtajana SPD-ryhmittymässä Bremenin parlamentissa vuosina 1968–1971. Jens Böhrnsen liittyi SPD:hen vuonna 1967. Hän opiskeli lakia Kielin yliopistossa. Hän toimi asessorina Bremenin hallinnossa, sen jälkeen tuomarina 17 vuotta, ennen kuin hänet valittiin Bremenin parlamenttiin (Bürgerschaft).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jens Böhrnsen Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa 
Henkilöt:  Deutsche Biographie
Lovely

| ”Lovely” Billie Eilish ja Khalid |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: 13 Reasons Why: Season 2 (A Netflix Original Series Soundtrack)
 Julkaistu: 19. huhtikuuta 2018
 Tekijä(t): Billie Eilish O’Connell Finneas O’Connell Khalid Robinson
 Tuottaja(t): Finneas
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Darkroom, Interscope
Billie Eilishin muut singlet
| ”Bitches Broken Hearts” 2018 | ”Lovely” 2018 | ”Party Favor” 2018 |
Khalidin muut singlet
| ”Love Lies” 2018 | ”Lovely” 2018 | ”OTW” 2018 |
Lovely on Billie Eilishin ja Khalidin kappale, joka julkaistiin singlenä 19. huhtikuuta 2018. Balladi on osa Netflixin tuottaman Kolmetoista syytä -televisiosarjan toisen tuotantokauden ääniraitaa. Vuoden 2019 syyskuuhun mennessä kappaleen myynti oli ylittänyt platinalevyrajan kaksinkertaisesti Yhdysvalloissa. Musiikkipalvelu Spotifyssa se on Eilishin kuunnelluin kappale, jota oli marraskuuhun 2024 mennessä striimattu yli kolme miljardia kertaa.
Kappale on Khalidin, Eilishin ja tämän veljen Finneasin kirjoittama. Finneas on myös tuottanut sen. Sillä käsitellään muun muassa yksinäisyyttä ja ajatuksiinsa juuttumista. Eilishin mukaan kirjoitusprosessi oli enemmänkin ajanviettoa ystävien kesken kuin tulevan hittikappaleen tekoa.
Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 26. huhtikuuta 2018. Synkällä videolla mustiin vaatteisiin ja hopeaketjuihin pukeutuneet Eilish ja Khalid ovat loukussa lasiseinäisessä laatikossa. Vuoden 2021 tammikuuhun mennessä videota oli katsottu yli miljardi kertaa videopalvelu YouTubessa.
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo YouTubessa
Billie Eilish
| --- | --- |
Studioalbumit:   When We All Fall Asleep, Where Do We Go?  Happier Than Ever  Hit Me Hard and Soft 
Livealbumit:   Live at Third Man Records 
EP:t:   Don’t Smile at Me 
Singlet:   ”Ocean Eyes”  ”Six Feet Under”  ”Bellyache”  ”Bored”  ”Watch”  ”Copycat”  ”Idontwannabeyouanymore”  ”My Boy”  ”&Burn”  ”Bitches Broken Hearts”  ”Lovely”  ”Party Favor”  ”You Should See Me in a Crown”  ”When the Party’s Over”  ”Come Out and Play”  ”When I Was Older”  ”Bury a Friend”  ”Wish You Were Gay”  ”Bad Guy”  ”All the Good Girls Go to Hell”  ”Everything I Wanted”  ”No Time to Die”  ”Ilomilo”  ”My Future”  ”Therefore I Am”  ”Lo vas a olvidar”  ”Your Power”  ”Lost Cause”  ”NDA”  ”Happier Than Ever”  ”What Was I Made For?”  ”Lunch”  ”Birds of a Feather” 
Muuta:   Diskografia  Finneas O’Connell
Sturenkadun silta

| Sturenkadun silta |
| --- | --- |
 Silta kaakkoispuolelta maaliskuussa 2023.
Ajokaistoja:  2+2
Raiteita:  2
Ylittää:  Teollisuuskadun
Sijainti:  Vallila, Helsinki
Siltatyyppi:  teräsbetoninen laattasilta
Pituus:  31 m
Leveys:  23 m
Avattu liikenteelle:  15. marraskuuta 1929
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Sturenkadun silta on Helsingin Vallilassa sijaitseva tieliikennesilta, joka on osa Sturenkatua ja ylittää vilkasliikenteisen Teollisuuskadun. Silta avattiin liikenteelle 15. marraskuuta 1929. Sillan rakennustyöt alkoivat syksyllä 1928 maanvallitustöillä Aleksis Kiven kadun ja rautatien välisellä osalla ja varsinainen sillanrakennus alkoi keväällä 1929.
Silta on kolmeaukkoinen teräsbetoninen jatkuva laattasilta. Sen aukot ovat leveydeltään kukin 10,3 metriä. Sillalla on kaksi ajokaistaa ja raitiovaunukiskot molempiin suuntiin sekä kävely- ja pyörätiet. Alkujaan silta ylitti Sörnäisten satamaradan rautatiekiskot, nykyään sen alta kulkee Teollisuuskadun autoliikenne ja kävelytie. Sillalle johtaa ajorampit Teollisuuskadulta molemmin puolin.
Lähes satavuotiaan sillan on sanottu olevan käyttöikänsä loppupuolella, ja siinä on korjattu rakennevaurioita vuosina 1994, 2006 ja 2018. Vuonna 1997 sillan pintarakenteet ja kaiteet uusittiin.
Helsingin kaupungin selvityksessä vuonna 2020 arvioitiin, ettei sillalle voi tehdä suurempia kaistamuutoksia sen iän ja kunnon vuoksi. Samalla esiteltiin neljä vaihtoehtoa uudelle Sturenkadun sillalle, jonka kustannukset olisivat noin 3–4 miljoonaa euroa.
Kuvia

Sillan avajaiset 15. marraskuuta 1929.
Silta 1930-luvulla, kun se ylitti Sörnäisten satamaradan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sturenkadun silta Wikimedia Commonsissa
Riigikogun vaalit 1920

Riigikogun vaalit 1920 (I Riigikogu valimised) olivat Viron parlamenttivaalit ja niissä valittiin satajäseninen ensimmäinen riigikogu.
Vaalit pidettiin 27.–29. marraskuuta 1920 ja hyväksyttyjä ääniä annettiin 471 228. Riigikogun paikat jakautuivat puolueittain seuraavasti:
Viron työpuolue 22 (ääniosuus 21,0 %)
Põllumeeste Kogud 21  (20,8 %)
Viron sosiaalidemokraattinen työväenpuolue 17  (17,0 %)
Viron kansanpuolue 10  (10,4 %)
Viron riippumaton sosialistinen työväenpuolue 11 (10,4 %)
Viron kristillinen kansanpuolue 8 (7,5 %)
Tallinnan ammattiyhdistysten keskusneuvosto 5 (5,3 %)
Saksalais-balttilainen puolue 4  (5,3 %)
Venäläinen kansalliskokous 1  (1,8 %)
Maatalousryhmä 1  (1,1 %)
Perustuslain mukaan ensimmäinen riigikogu valittiin kolmeksi vuodeksi, mutta ensimmäinen riigikogu julisti ennenaikaiset vaalit, koska kansan enemmistö hylkäsi 17.–19. helmikuuta 1923 pidetyssä kansanäänestyksessä ehdotuksen kansakoululain muuttamisesta. Kansan enemmistö vastusti lakia, minkä vuoksi uuden Riigikogun vaalit järjestettiin perustuslain 32 §:n perusteella. Se oli ainoa kerta, kun Riigikogu hajotettiin kyseisen pykälän perusteella. Toinen riigikogu valittiin 5.–7. toukokuuta 1923.
Käännös suomeksi
Paulina Brandberg

| Paulina Brandberg |
| --- | --- |
 Brandberg vuonna 2022.
Ruotsin tasa-arvoministeri
 Kristerssonin hallitus 18. lokakuuta 2022–  
Edeltäjä:  Eva Nordmark
Henkilötiedot
Syntynyt: 1983
Ammatti:  juristi, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Liberaalit
Koulutus:  Lundin yliopisto
Paulina Brandberg (s. 1983) on ruotsalainen liberaali poliitikko ja Ruotsin tasa-arvoministeri sekä varatyöministeri lokakuusta 2022. Hän valmistui juristiksi Lundin yliopistosta vuonna 2008 ja on sen jälkeen työskennellyt muun muassa syyttäjänä Malmössä ja Tukholmassa sekä sihteerinä oikeusministeriössä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paulina Brandberg Wikimedia Commonsissa
Paulina Brandberg Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Mats Persson

| Mats Persson |
| --- | --- |
 Persson vuonna 2016.
Ruotsin työmarkkina- ja integraatioministeri
 Kristerssonin hallitus 10. syyskuuta 2024–  
Edeltäjä:  Johan Pehrson
Ruotsin opetusministeri
 Kristerssonin hallitus 18. lokakuuta 2022 – 10. syyskuuta 2024  
Edeltäjä:  Anna Ekström
Seuraaja:  Johan Pehrson
Valtiopäiväedustaja
 Skånen eteläinen vaalipiiri 2014–  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mats Robert Persson
Syntynyt: 27. marraskuuta 1980 (ikä 43) Markaryd, Ruotsi
Tiedot
Puolue:  Liberaalit
Tutkinnot:  Lundin yliopisto
Mats Robert Persson (s. 27. marraskuuta 1980 Markaryd) on ruotsalainen liberaali poliitikko ja Ruotsin nykyinen työmarkkina- ja integraatioministeri syyskuusta 2024. Tätä ennen hän oli opetusministeri. Hän on istunut valtiopäivillä vuodesta 2014. Persson on väitellyt taloushistorian tohtoriksi Lundin yliopistosta vuonna 2015.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mats Persson Wikimedia Commonsissa
Mats Persson Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Mats Persson Ruotsin hallituksen verkkosivuilla (ruotsiksi)
Mats Persson Liberaalien verkkosivuilla (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Tomas (elokuva)

| Tomas |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Johan Olin, 1996.
Ohjaaja:  Raimo O. Niemi
Käsikirjoittaja:  Risto Hyppönen
Tuottaja:  Heikki Takkinen
Säveltäjä:  Sami Sarhamaa Kari Suosalmi
Kuvaaja:  Pentti Keskimäki
Leikkaaja:  Lena Paersch
Lavastaja:  Torsti Nyholm
Pääosat:  Arttu Kapulainen Janika Jokela Antti Merilehto Matti Onnismaa
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filminor Oy
Ensi-ilta:  1995
Kesto:  78 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tomas on Raimo O. Niemen ohjaama elokuva vuodelta 1995.
Kun Niemi aloitti elokuvan kuvaamisen, hänen samassa aihepiirissä liikkuva edellinen elokuvansa Kissan kuolema ei ollut vielä ehtinyt ensi-iltaan. Käsikirjoittaja Risto Hyppönen oli tehnyt tarinasta eri versioita jo vuonna 1991, mutta Elokuvasäätiö ei ollut kiinnostunut tukemaan toteutusta. Filminor kuitenkin ryhtyi toteuttamaan sitä, ja ohjaajaksi tuli Niemi. Käsikirjoitusta kehitettiin edelleen, Niemen toivomuksesta pehmeämpään suuntaan.
Tarina

Tarina kertoo koulukotimaailmasta ja varhaisteinistä Tomaksesta, joka vanhempien erotessa jää alkoholisoituneen isän luokse. Hän sortuu näpistelyyn ja joutuu koulukotiin, jossa ovat vallalla väkivallan lait.
Arviot

Aikalaisarvioissa elokuva saa ylitsevuotavaa kiitosta: "parasta [nuortenelokuvaa] mitä meille on koskaan tehty" mutta myös kritiikkiä piinaavasta tunnelmastaan.
Erään myöhemmän kriitikon mielestä kurjuutta tarjoava tarina lähenee paikoin sosiaalipornoa, mutta kritiikissä kiitetään kuitenkin Niemen henkilöohjausta ja Arttu Kapulaisen hienoa roolisuoritusta, josta hänet palkittiin tulokas-Jussilla. Elokuva on rankkanakin kuvaus toivosta, siitä kuinka koskaan ei ole liian myöhäistä kääntää suuntaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Arttu Kapulainen  | … |  Tomas Natri   |
|  Janika Jokela  | … |  Mari   |
|  Antti Merilehto  | … |  Patu, koulukotipoika   |
|  Matti Onnismaa  | … |  Matias Natri, Tomaksen isä   |
|  Sarina Röhr  | … |  Pipa, isän naisystävä   |
|  Tero Jartti  | … |  Atte, koulukodin valvoja   |
|  Kai Lehtinen  | … |  Rate, isän työtoveri   |
|  Aarno Sulkanen  | … |  Pertti Vettenranta, "Pera", koulukodin johtaja   |
|  Elina Hurme  | … |  Heidi, Marin äiti   |
|  Heikki J. Kinnunen  | … |  vanhempi poliisi   |
|  Markku Mäkinen  | … |  nuorempi poliisi   |
|  Joona Salmi  | … |  Erik   |
|  Petteri Jamalainen  | … |  Makke, koulukotipoika   |
|  Eero Milonoff  | … |  Eki, koulukotipoika   |
|  Poika Orma  | … |  koulukotipoika   |
|  Pekko Borgar  | … |  koulukotipoika   |
|  Joonas Saartamo  | … |  koulukotipoika   |
|  Janne Kippola  | … |  koulukotipoika   |
|  Pasi Helenius  | … |  koulukotipoika   |
|  Tiina Mäensivu  | … |  kaupan kassa   |
|  Jouko Martikainen  | … |  kauppias   |
|  Anneli Heino  | … |  sairaanhoitaja   |
|  Mika Ritalahti  | … |  rehtori   |
|  Kari Leppänen  | … |  poliisi ratsiassa / mies sosiaalitoimiston käytävällä   |
|  Tomi Pulkkinen  | … |  Hanski   |
|  Jari Vilkki  | … |  pikkupoika   |
|  Anni Takkinen  | … |  koululainen   |
|  Esko Paananen  | … |  koululainen   |
|  Milla Makkonen  | … |  koululainen   |
|  Nuutti Takkinen  | … |  koululainen   |
|  Outi Dorsen  | … |  koululainen   |
|  Jarmo Helenius  | … |  talonmies   |
|  Anssi Parviainen  | … |  poliisi   |
|  Mika Jokinen  | … |  poliisi   |
|  Outi Horn  | … |  kaupan asiakas   |
|  Kari Sinivuori  | … |  poliisi liikennevaloissa   |
|  Jyri Kähönen  | … |  polkupyöräilijä / ambulanssimies   |
|  Kati Kelo  | … |  nainen sosiaalitoimiston käytävällä   |
|  Ellinora Piela  | … |  Anja, Tomaksen äiti valokuvassa   |
|  Risto Hyppönen  | … |  Tomaksen huonetoveri sairaalassa   |
|  Leena Toivo  | … |  sairaalan henkilökuntaa   |
|  Nina Puolakka  | … |  sairaalan henkilökuntaa   |
|  Tiina Luomala  | … |  sairaalan henkilökuntaa   |
|  Tiina Åberg  | … |  sairaalan henkilökuntaa   |
|  Turgur Tatlisumak  | … |  sairaalan henkilökuntaa   |
|  Tuula Unhola  | … |  sairaalan henkilökuntaa   |
|  Nico Ritalahti  | … |  ambulanssilääkäri   |
|  Bengt Lindholm  | … |  koirapoliisi   |
Palkinnot

Arttu Kapulainen, tulokas-Jussi, 1997
palkinto Moskovan lasten- ja nuortenelokuvan festivaaleilla 1997
Aiheesta muualla

Tomas Elonet.
Athena

| Athena> Anatomian laitos |
| --- | --- |
 Rakennus vuonna 1928
Osoite:  Siltavuorenpenger 3 A, 00170 Helsinki
Sijainti:  Siltavuori
Valmistumisvuosi:  1928
Suunnittelija:  Toivo ja Jussi Paatela
Haltija:  Helsingin yliopisto
Tyylisuunta:  1920-luvun klassisismi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Athena on Helsingin yliopiston opetusrakennus Helsingin Kruununhaan Siltavuoressa. Se toimi alun perin anatomian laitoksena, ja nykyisin se on kasvatustieteellisen tiedekunnan käytössä.
Vuonna 1928 valmistunut rakennus edustaa tyypillistä 1920-luvun klassisismia. Sen ovat suunnitelleet arkkitehtiveljekset Toivo Paatela ja Jussi Paatela. Rakennuksen sisätiloista ja rakentamisen valvonnasta vastasi Toivo Paatela yhdessä professori Yrjö Kajavan kanssa. Rakennus on peruskorjattu kahdesti, 1960-luvulla ja 2010-luvulla. Nimityksen Athena rakennus sai vasta jälkimmäisen peruskorjauksen yhteydessä.
Rakennuksen suunnittelukilpailuun osallistui yhteensä 5 työtä, joista Paateloiden Asis-suunnitelma arvioitiin ehdottomasti parhaaksi. Rakentaminen aloitettiin vuonna 1927 ja muutto tiloihin tapahtui syksyllä 1928. Rakennuksessa keskeistä ovat kaarevat luentosalit, niin kutsutut anatomiset teatterit, joita edellytettiin arkkitehtuurikilpailun ohjelmassa, sillä vastaavanlaisia oli anatomian laitoksissa muualla Euroopassa. Rakennuksessa on muun muassa seitsemän metriä korkea amfiteatterimainen luentosali, jonka yläpuolella on vanha mikroskooppisali.
Rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa on varattu tiloja ruumiiden käsittelyyn ja säilytykseen. Ruumiiden käsittelyhuoneiden ja ruumiskellarin yhteydessä on myös pieni kappeli, jossa vainajat siunattiin palvelemaan tiedettä. Kappelin katossa ja seinillä on arkkitehtien veljen Oskari Paatelan piirtämiä freskoja.
Kuvagalleria

Rakennuksen sisäpiha
Kappeli
Luokkahuone, entinen mikroskooppisali
Mikroskooppisali vuonna 1928
Dissektiosali vuonna 1928
Dissektiosalin sisäänkäynnin teksti: "Tämä on paikka, jossa kuolema iloitsee auttaessaan elämää.”