stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koivulampi (Heinola, Vanhakylä)
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.
Klaipėdan kunnallispiiri

| Klaipėdan kunnallispiiri (Klaipėdos rajono savivaldybė) |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Liettua
Lääni:  Klaipėdan lääni
Hallinnollinen keskus:  Klaipėda
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1336 km²
Väkiluku (2008):  50 617
 – Väestötiheys:  34,6 as./km²
 
 www.klaipedos-r.lt  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Klaipėdan kunnallispiiri (liett. Klaipėdos rajono savivaldybė) on yksi Liettuan 60 kunnallispiiristä, joka sijaitsee Klaipėdan läänissä, maan länsiosassa. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 50 617 asukasta (13,4 % läänin väkiluvusta). Hallinnollisena keskuksena toimii Gargždai.
Kunnallispiiri ympäröi Klaipėdan kaupunkia ja rajoittuu lännessä Itämereen. Nimestään huolimatta Klaipėdan kaupunki on oma kuntansa, eikä se ole osa samannimistä kunnallispiiriä.
Asutuskeskukset > Kaupungit

Gargždai (hallinnollinen keskus)
Priekulė
Asutuskeskukset > Kauppalat

Vėžaičiai
Dovilai
Kretingalė
Veiviržėnai
Endriejavas
Plikiai
Judrėnai
Asutuskeskukset > Kylät

Agluonėnai
Dercekliai
Dreverna
Aiheesta muualla

Kunnallispiirin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (liettuaksi) (englanniksi)
Klaipėdan lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Klaipėdan kaupunkikunta • Klaipėdan kunnallispiiri • Kretingan kunnallispiiri • Neringan kunta • Palangan kaupunkikunta • Šilutėn kunnallispiiri • Skuodasin kunnallispiiri
Kaupungit:  Klaipėda • Gargždai • Priekulė • Kretinga • Salantai • Palanga • Šilutė • Skuodas
Kauppalat:  Vėžaičiai • Dovilai • Kretingalė • Veiviržėnai • Endriejavas • Plikiai • Judrėnai • Darbėnai • Kartena • Grūšlaukė • Švėkšna • Žemaičių Naumiestis • Rusnė • Vainutas • Mosėdis Ylakiai • Lenkimai • Barstyčiai
Kylät:  Agluonėnai • Dercekliai • Dreverna • Vydmantai • Kūlupėnai • Padvariai • Kretingsodis • Kurmaičiai • Nida • Juodkrantė • Preila • Traksėdžiai • Juknaičiai • Macikai • Saugos • Pagryniai • Daukšiai • Notėnai • Šaukliai • Šatės • Mažieji Rūšupiai
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Jussi-palkinnot 1998

Jussi-palkinnot 1998 jaettiin vuoden 1997 elokuville 20. maaliskuuta 1998 Valkoisessa salissa järjestetyssä Jussi-palkintojen jakotilaisuudessa ja tapahtuman televisioi Nelonen.
Ehdokkaat julkistettiin etukäteen ensimmäistä kertaa.
Voittajat ja ehdokkaat

| Sarja | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| Paras elokuva |  | Sairaan kaunis maailma |  Neitoperho  Lunastus |
| Paras ohjaus | Olli Saarela | Lunastus |  Auli Mantila - Neitoperho  Jarmo Lampela - Sairaan kaunis maailma |
| Paras miespääosa | Kari Heiskanen | Lunastus |  Joonas Bragge - Sairaan kaunis maailma  Erik Kiviniemi - Sagojogan ministeri |
| Paras naispääosa | Leea Klemola | Neitoperho |  Pihla Penttinen - Sairaan kaunis maailma  Sara Margrethe Oskal - Sagojogan ministeri |
| Paras miessivuosa | Martti Suosalo | Palkkasoturi |  Heikki Hela - Kummeli kultakuume  Jussi Lehtonen - Lunastus |
| Paras naissivuosa | Rea Mauranen | Neitoperho |  Kati Outinen - Sairaan kaunis maailma  Elina Hurme - Neitoperho |
| Paras käsikirjoitus | Olli Saarela ja Heikki Vuento | Lunastus |  Jarmo Lampela - Sairaan kaunis maailma |
| Paras kuvaus | Harri Räty | Sairaan kaunis maailma |  |
| Paras musiikki | Tuomas Kantelinen | Lunastus |  Ismo Alanko - Vaiennut kylä  Esa Kotilainen, Hedningarna ja Wimme Saari - Sagojogan ministeri |
| Paras leikkaus | Kimmo Taavila | Sairaan kaunis maailma |  |
| Paras lavastus | Risto Karhula | Sagojogan ministeri |  |
| Paras tuottaja | Mika Ritalahti | Sairaan kaunis maailma |  |
| Paras puvustus | Tiina Kaukanen | Sagojogan ministeri  Lunastus |  Jaana Aro - Kummeli kultakuume |
Voittajat ja ehdokkaat > Muut palkinnot

Betoni-Jussi kunnianosoituksena elämäntyöstä elokuvan alalla: Vesa-Matti Loiri
Yleisö-Jussin voitti Kummeli Kultakuume.
Aiheesta muualla

IMDb: Jussi Awards: 1998[vanhentunut linkki]
"Sairaan kaunis maailma ja Lunastus kahmivat eniten Jussi-ehdokkuuksia." Helsingin Sanomat 10.3.1998.
Jussi-palkinnot 2001

Jussi-palkinnot 2001 jaettiin 18. helmikuuta 2001 Finlandia-talossa järjestetyssä palkintojenjakotilaisuudessa vuoden 2000 suomalaisille elokuville. Gaalan juonsivat Irina Björklund ja Lasse Pöysti.
Gaalassa ei jaettu Parhaan musiikin Jussi-palkintoa, koska liian harvassa vuoden 2000 suomalaisessa elokuvassa oli alkuperäinen musiikki.
Voittajat ja ehdokkaat

| Sarja | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| Paras elokuva |  | Seitsemän laulua tundralta (1999) |  Bad Luck Love  Badding  Pelon maantiede |
| Paras ohjaus | Olli Saarela | Bad Luck Love |  |
| Paras miespääosa | Janne Reinikainen | Badding |  Jorma Tommila - Bad Luck Love  Kari Väänänen - Lakeuden kutsu |
| Paras naispääosa | Outi Mäenpää | Lomalla |  Maria Järvenhelmi - Bad Luck Love  Tanjalotta Räikkä - Pelon maantiede |
| Paras miessivuosa | Tommi Eronen | Bad Luck Love |  |
| Paras naissivuosa | Tarja-Tuulikki Tarsala | Bad Luck Love |  Vappu Jurkka - Lakeuden kutsu |
| Paras käsikirjoitus | Auli Mantila | Pelon maantiede |  Olli Saarela ja Heikki Vuento - Bad Luck Love  Anastasia Lapsui - Seitsemän laulua tundralta |
| Paras kuvaus | Kari Sohlberg | Badding |  |
| Paras äänisuunnittelu | Kyösti Väntänen | Bad Luck Love |  |
| Paras leikkaus | Samu Heikkilä | Levottomat |  |
| Paras lavastus | Minna Santakari | Badding |  |
| Paras puvustus | Tiina Kaukanen | Badding |  Anu Pirilä - Bad Luck Love  Johanna Hänninen - Pelon maantiede |
Voittajat ja ehdokkaat > Muut palkinnot

Erikois-Jussi ääniraidasta: Leri Leskinen - Levottomat
Yleisö-Jussi: Levottomat
Aiheesta muualla

IMDb: Jussi Awards: 2001
Jukinkylä

Jukin kunta Seuloskoin piirin kartalla.
Jukinkylä eli Jukki (ven. Юкки́) on kylä ja maalaiskunta Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Karjalankannaksella heti Pietarin kaupungin rajan pohjoispuolella. Kylässä on asukkaita 700 ja kunnassa 2 300 henkeä (vuonna 2007).
Kunnan hallinnollinen keskus on Jukin taajama. Lisäksi siihen kuuluu 4 kylää: Haapaoja (ven. Дранишники, Dranišniki), Luuppola (ven. Лупполово, Luppolovo), Saarselki (ven. Сарженка, Sarženki) ja Vaskisavotta (ven. Медный Завод, Mednyi Zavod). Ennen toista maailmansotaa seudulla asui inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Haapakankaan luterilaiseen seurakuntaan.
Nykyään Jukki on suosittua huvila- ja vapaa-ajanviettoseutua. Siellä toimii laskettelukeskus Jukki-Park.
Kunnan päämies on Igor Petrov, kunnanhallinnon päämies Aleksandr Sazonov.
Aiheesta muualla

Jukin kunnan sivusto (venäjäksi)
Jukin kunta Seuloskoin piirin sivustolla (venäjäksi)
Jukki Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa[vanhentunut linkki] (venäjäksi)
Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet

Keski- ja pohjoispohjalaisten murteiden levinneisyys
Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet ovat suomen kielen murteita, joita puhutaan Etelä-Pohjanmaan järviseudun pohjoispuolelta aina Peräpohjan eteläisimpään osaan asti. Raja keski- ja pohjoispohjalaisen murrealueen välillä kulkee Raahen kohdalla. Alueen ylärajan pohjoispuolelta alkaa peräpohjalainen murrealue.
Keski- ja pohjoispohjalaisten murteiden alueen eteläraja kulkee linjaa Perho–Veteli–Kaustinen–Kälviä, eli Perhonjoen laaksoa pitkin Kaustiselle asti. Lännessä meri muodostaa luonnollisen rajan Simojokeen asti. Pohjoisessa raja on Simojoen laakso. Itäraja kulkee Perhosta Lestijärven, Reisjärven, Haapajärven, Pyhäjärven osittain, Kärsämäen, Pyhännän, Siikalatvan, Utajärven ja Pudasjärven kautta Ranualle saakka. Keski- ja pohjoispohjalaisten murrealueiden välinen raja kulkee Raahesta Siikalatvalle.
Keski- ja pohjoispohjalaiset murteet lasketaan kuuluvaksi länsimurteisiin, vaikka niissä on paljon itämurteiden piirteitä, etenkin savolaismurteista tulleita. Näinpä keski- ja pohjoispohjalaiset murteet luetaankin sekamurteisiin. Ne ovat epäyhtenäisiä, koska ne ovat kehittyneet sekä läntisistä lounais- ja hämäläismurteista että itäisistä savolaismurteista. Esimerkiksi Haapaveden, Kärsämäen, Nivalan ja Pyhäjärven sekä Koillismaan murteissa savolaisvaikutteet ovat voimakkaat, mikä ilmenee selvimmin sanoista kuten mehtä tai kahto, joissa ts korvataan ht:lla.
Savolaisvaikutteet kuuluvat enemmän keskipohjalaisissa murteissa, mutta ne lisääntyvät yleisesti ottaen aina, mitä kauemmas rannikolta mennään. Keski-Pohjanmaan murteissa on alueellista vaihtelua jopa siinä määrin, että jokainen jokilaakso erottuu omaksi murrealueekseen.
Keski-Pohjanmaan murteet

Keski-Pohjanmaan murrealue voidaan jakaa kolmeen ala-alueeseen, jotka ovat Perhonjoen, Lestijoen ja Kalajoen–Pyhäjoen murrealueet. Viimeisellä alueella voidaan vielä erottaa niin sanottu Rantamurre ja Ylämaan murteet.
Keski-Pohjanmaan murteet > Perhonjoen murre

Eteläisin, Perhonjoen murre voitaisiin lukea myös eteläpohjalaiseen murteeseen. Nimittäin Perhonjoen murteessa - niin kuin Etelä-Pohjanmaallakin – t:n vastine astevaihtelussa on r (yleiskielessä d). Esimerkiksi: sota – soran, pata – paran. Tämä variantti tavataan Vetelissä, Halsualla, Kaustisella ja Kokkolassa. Myös Etelä-Pohjanmaalla havaittava erikoispiirre on h:n esiintyminen pitkän vokaalin tilalla illatiivissa, passiivissa sekä monikossa. Esimerkiksi: verkkohon, mennähän, lampahat. Edellä mainituissa pitäjissä sekä Kälviällä huomattava ilmiö on h:n edellä tapahtuva sisäheitto, vokaalin katoaminen: verkhon, menhän, lamphat. Yhteinen piirre eteläpohjalaisen murteen kanssa ovat myös asteittaisesti aukenevat diftongit: uo > ua, yö > yä, ie > ia tai iä, kuten sanoissa tuo > tua, vyöllä > vyällä, mies > miäs. 
Perhonjoen murteen erityinen piirre on ts:n vastine ss: messässä, isse, ei tarvisse.
Perhon- ja Lestijoen murreryhmille yhteistä on se, että k:n astevaihteluparina on j tai v, esimerkiksi hylky – hyljyn, korko – korvon, tahko – tahvon. Toinen on se, että passiivin toisen partisiipin lopussa esiintyy jokin klusiili (k, p tai t). Esimerkiksi: on saatuk kaloja.
Keski-Pohjanmaan murteet > Lestijoen murre

Ero Perhon- ja Lestijoen murteiden välillä ilmenee t:n heikon asteen ja ts:n edustuksessa. Nimittäin Lestijoen murreryhmässä t:n heikon asteen edustus on j: ettei hän tiejä. Lisäksi ts:n vastine on ht, esimerkiksi mehtä.
Keski-Pohjanmaan murteet > Kalajoen−Pyhäjoen murre

Keski-Pohjanmaan murteiden kolmas merkittävä ryhmä on Kalajoen–Pyhäjoen murre, jolle on kuvaavaa Etelä-Pohjanmaan murrepiirteiden heikentyminen ja samalla hämäläis- ja savolaismurteiden tunnusmerkkien lisääntyminen. Seuraavat ovat hyviä esimerkkiä siitä: h häviää painottoman tavun kahden vokaalien välistä: tullaan, lampaat, verkkoon. Kuvaavaa on, että ts:n vastine on ht (mehtä, kahtoo, veihti) ja murteessa voidaan kuulla myös saaha (saada), jäähä (jäädä) -tyyppisiä infinitiivimuotoja niin kuin savolaismurteissakin. Tässä murreryhmässä sananloppuisen –i:n säilyminen on silmiinpistävää: sanotaan makasi, antaisi, suureksi, kun taas etelämpänä sanotaan makas, antais, suureks.
Keski-Pohjanmaan murteet > Muita keskipohjalaisia murrepiirteitä

Välivokaalin esiintyminen: pohoja 'pohja', jalaka 'jalka', lehemä 'lehmä'
Inessiivin päätteet: talosa ~ talossa 'talossa', seurosa ~ seurossa 'seuroissa'
Konsonanttien geminoituminen: sannoo 'sanoo', mittään 'mitään', makkaa 'makaa'
Vokaaliyhtymien -ea, -eä edustus: korkia 'korkea', pimiä 'pimeä'
Pääpainottoman -oa-yhtymän vastineena -ua: maitua 'maitoa', peltua 'peltoa'
Yhteinen omistusliite -nna monikon 1. ja 2. persoonassa: *talonna 'talomme, talonne'
Monikon 1. persoonan pääte -mma, -mmä: olimma 'olimme', menimmä 'menimme'
Keski-Pohjanmaan murteet > Keskipohjalaisten murteiden paikkakuntia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   Alavieska   Haapajärvi   Haapavesi   Halsua   Kalajoki (ml. entiset Himanka ja Rautio)   Kannus |   Kaustinen   Kokkola (entiset Kälviä, Lohtaja ja Ullava)   Kärsämäki   Lestijärvi   Merijärvi   Nivala |   Oulainen   Perho   Pyhäjoki   Pyhäjärvi (osittain)   Pyhäntä   Reisjärvi |   Sievi   Siikalatva (entiset Kestilä, Piippola ja Pulkkila)   Toholampi   Veteli   Ylivieska |
Pohjois-Pohjanmaan (Oulun) murteet

Pohjois-Pohjanmaan murrealueella tehdään ero kahden ala-alueen välillä. Ne ovat Rantamurteet ja Ylämaan murteet.
Pohjois-Pohjanmaan (Oulun) murteet > Rantamurteet

Rantamurteiden länsisuomalaisista piirteistä tärkein on ts:n vastine tt, kuten sanoissa mettä, katton, tarvitten. Merkittävää on myös, että uo, yö ja ie -diftongit voivat avartua: sua, yällä, miäs. Inessiivin pääte on -sa, -sä: maasa, kyläsä.
Itäsuomalaisuuksia alueella on h yleiskielen d:n tilalla, esimerkiksi saaha, jäähä, myös saahaan. Silmäänpistävä on myös savolainen vaikutus i-, u- ja y-loppuisissa diftongeissa. Esimerkiksi poeka, laolaa, käömään. Jälkitavuissa ie > ii, esimerkiksi sormien > sormiin, lehmien > lehmiin. Kolmannen persoonan omistusliite on -sa, -sä: poekasa, isäsä. Preesensin yksikön 3. persoonan pääte on -pi: hän jääpi, hän saapi.
Pohjois-Pohjanmaan (Oulun) murteet > Ylämaan murteet

Ylämaan murteissa savolaisvaikutus on vahvempi kuin rantamurteissa. Inessiivin pääte on –ssa, -ssä ja ts:n vastine on ht(astevaihtelussa t): mehtä ja metän. Liitepartikkeli –kin on asussa –nii: onkin > onnii, kumminkin > kumminnii. Sanojen alussa ei yleensä ole kahta konsonanttia, eivätkä diftongit avarru.
Pohjois-Pohjanmaan (Oulun) murteet > Muita pohjoispohjalaisia murrepiirteitä

Välivokaalin esiintyminen: pohoja 'pohja', jalaka 'jalka', lehemä 'lehmä'
Konsonanttien geminoituminen: sannoo 'sanoo', mittään 'mitään', makkaa 'makaa'
Vokaaliyhtymien -ea, -eä edustus: korkia 'korkea', pimiä 'pimeä'
Assimilaatio (samankaltaistuminen) tk → kk: ookkona ~ ookkonää 'oletko sinä?', tuukkona ~ tuukkonää 'tuletko sinä?'
Pohjois-Pohjanmaan (Oulun) murteet > Pohjoispohjalaisten murteiden paikkakuntia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   Hailuoto   Ii   Kempele   Liminka |   Lumijoki   Muhos   Oulu   Pudasjärvi |   Raahe   Ranua   Siikajoki   Siikalatva (entinen Rantsila) |   Tyrnävä   Utajärvi   Vaala (osittain) |
Aiheesta muualla

Internetix - Suomen murteet (Arkistoitu – Internet Archive)
Juha Karhunen

Juha Karhunen (s. 23. huhtikuuta 1954 Juva) on  Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun tietojenkäsittelytieteen, erityisesti neuroverkkojen ja signaalinkäsittelyn professori. Hän toimii Adaptiivisen informatiikan tutkimuksen huippuyksikössä, jonka asema perustuu Suomen akatemian tekemään valintaan.
Tiedemies

Professori Juha Karhunen on tehnyt maailmanlaajuista pioneerityötä liittyen lineaarisiin ominaisvektoripohjaisiin ja aliavaruustyyppisiin pääkomponenttiverkkoihin eli PCA-verkkoihin (Principal Component Analysis), epälineaariseen  PCA:han, neuraalisiin ICA-verkkoihin (Independent Component Analysis) eli riippumattomien komponenttien analyysiin sekä BSS-menetelmiin (Blind Source Separation) eli sokeaan signaalien separointiin. Hän on ollut mukana kirjoittamassa ICA:sta ja BSS:stä teosta (ks. "Teoksia"), jota on myyty v. 2011 mennessä n. 4000 kappaletta. Siitä on tullut tällä tieteenalalla perusviite.[lähde? ] Se on käännetty myös kiinaksi.
Juha Karhunen johtaa ryhmää, joka tutkii Bayesilaista koneoppimista. Uusimpana tutkimustuloksena on Riemannin geometriaan perustuva approksimatiivinen konjugaattigradienttialgoritmi, johon liittyviä artikkeleita on julkaistu arvovaltaisilla kansainvälisillä tiedefoorumeilla.
Juha Karhusen tutkimustöihin on viitattu Microsoftin tietokannan mukaan lähes 1800 kansainvälisessä julkaisussa, ja hänen g-indeksinsä on 40 ja h-indeksi on 20.
Teoksia

Aapo Hyvärinen, Juha Karhunen, and Erkki Oja, Independent Component Analysis, Wiley 2001.
Aiheesta muualla

Juha Karhusen kotisivut (Aalto-yliopisto)
Krejčí

Krejčí on pääosin tšekkiläinen sukunimi. Se on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
David Krejčí (s. 1986), tšekkiläinen jääkiekkoilija
Iša Krejčí (1904–1968), tšekkoslovakialainen kapellimestari ja säveltäjä
Josef Krejci (s. 1911), itävaltalainen käsipalloilija
Ladislav Krejčí (s. 1992), tšekkiläinen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kaarle Seitola

Kaarle Kustaa Seitola (6. tammikuuta 1928 Käkisalmi – 20. maaliskuuta 1997 Kotka) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja nuortenkirjailija.
Seitola pääsi ylioppilaaksi 1948 ja valmistui 1954 opettajaksi Helsingin opettajakorkeakoulusta. Hän kävi myös Merisotakoulun 1955. Seitola toimi opettajana Sippolassa 1951–1952, Elimäellä 1955–1962 ja vuodesta 1962 alkaen Kotkassa.
Seitolan isä oli suojeluskuntaupseeri Urho Seitola.[lähde? ]
Teoksia

Saariston sankarit: seikkailuromaani nuorisolle. Helsinki, Valistus, 1954
Kostajat vanavedessä: seikkailuromaani nuorille. Helsinki, Valistus, 1955
Palaneen kaupungin pakolaiset: seikkailukertomus pikkuvihan ajoilta. Helsinki, Valistus, 1958
Tuntematon tuttava. Helsinki, Valistus, 1963
Kotka: Kotiseutuoppia kolmannelle luokalle. Kotka, Kotkan kaupunki, 1968
Kotka, kotikaupunkini: kotiseutuoppia kolmannelle luokalle: johdatus maantiedon opiskeluun, kirj. Esko Karhu, Seppo Rautava ja Kaarle Seitola. Kotka, Kotkan kaupunki, 1982
Toimitustöitä

Haminan suomalainen yhteiskoulu - Haminan yhteislyseo 1894-1969 : 75 (vuotta) ; toimituskunta Kaarle Seitola ym., Hamina, HYL:n seniorit 1969
Jørn Krab

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | México 1968 | perämiehellinen kaksikko |  |
Jørn Krab (s. 3. joulukuuta 1945 Haderslev) on tanskalainen entinen soutaja ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1968 kesäolympialaisissa Méxicossa ja sai siellä pronssia perämiehellisessä kaksikossa. Myös hänen veljensä Preben Krab osallistui kisoihin.
Koiranpäivät

| Koiranpäivät> Trouble |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Kevin Johnson
Käsikirjoittaja:   Rob Muir  John Paul Murphy  Harland Williams 
Tuottaja:   John H. Williams  Danielle Sterling 
Säveltäjä:  Jessica Weiss
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   3QU Media  Cinesite Animation  Storyoscopic Films  Trouble  Vanguard Films and Animation  Summit Entertainment (USA) 
Levittäjä:  Vanguard Animation
Ensi-ilta:  2019
Kesto:  87 min.
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koiranpäivät (Trouble) on vuoden 2019 tietokoneanimoitu komediaperhe-elokuva, jonka ohjaavat Kevin Johnson pääosissa Sean "Big Sean" Andersen, Pamela Adlon ja Lucy Hale.
Juoni

Luksuselämään tottunut koira nimeltä Riesa päätyy rikkauksista ryysyihin paetessaan entisen omistajansa ahneita lapsia. Hän joutuu opettelemaan, kuinka oikeassa maailmassa eletään. Matkalla Riesa tapaa aivan uusia ystäviä – ja löytää uuden kodin odottamattomasta paikasta.
Äänirooleissa

| --- | --- |
Alkuperäinen näyttelijä: Rooli
Big Sean: Trouble
Pamela Adlon: Rousey
Lucy Hale: Zoe Bell
Marissa Winokur: Claire
Wilmer Valderrama: Thurman Sanchez
Joel McHale: Norbert
Seth Rollins: Norm
Damon Wayans Jr.: Gizmo
Olivia Holt: Bella
Carlos PenaVega: Tippy
Harland Williams: Caramel
Conrad Vernon: Otis
Korean avaruusteknologian komitea

Korean avaruusteknologian komitea (hangul 조선우주공간기술위원회, hanja 朝鮮宇宙空間技術委員會) on Korean demokraattisen kansantasavallan (Pohjois-Korean) avaruusjärjestö, joka on perustettu 1980-luvulla.
Sen toiminta perustuu – kuten kaikkien omia kantoraketteja kehittäneiden maiden kohdalla on – yhteistoimintaan puolustusvoimien rakettikehitykseen. kenen mukaan?
Komitea johtaa avaruustutkimusta ja satelliittien kehittämistä. 12. maaliskuuta 2009 Korean demokraattinen tasavalta solmi YK:n alaisen Outer Space Treaty -sopimuksen ja satelliittien rekisteröintikonvention.. Maa oli ennen tätä laukaissut Kwangmyŏngsŏng-2-satelliittinsa avaruuteen.
Komitea johtaa Musudan-ri-avaruuskeskuksen toimintaa ja on kehittänyt Paektusan- ja Unha-kantoraketit ja Kwangmyŏngsŏng-satelliitit. Ensimmäisen Kwangmyŏngsŏng-1-satelliitin laukaisu tehtiin 31. elokuuta 1998. Länsimaat eivät ole tunnustaneet kumpaakaan onnistuneeksi. Vuoden 2009 laukaisu johti länsimaiden lisääntyneeseen painostukseen syyttäen maata mannertenvälisen ohjuksen laukaisukokeesta.
Pohjois-Korea on esittänyt kaavailuja jopa miehitetyistä lennoista vaikka sen rakettikapasiteetti ei selvästikään riitä sellaiseen avaruustoimintaan.
Maalla on pitkään ollut yhteistyötä Pakistanin ja Iranin islamilaisen tasavallan kanssa.
Jussi-palkinnot 2004

Jussi-palkinnot 2004 jaettiin 1. helmikuuta Showravintola Maestrossa järjestetyssä jakotilaisuudessa vuoden 2003 elokuville. Gaalan juonsivat Baba Lybeck ja Nicke Lignell.
Useamman palkinnon saaneet elokuvat

| --- | --- |
 Kolme Nousukausi  Raid :  Kaksi Eila  Helmiä ja sikoja  Pahat pojat  Sotalapset
Voittajat ja ehdokkaat

| Sarja | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| Paras elokuva |  | Nousukausi |  Helmiä ja sikoja  Pahat pojat |
| Paras ohjaus | Jarmo Lampela | Eila |  Johanna Vuoksenmaa - Nousukausi  Aleksi Mäkelä - Pahat pojat |
| Paras miespääosa | Mikko Leppilampi | Helmiä ja sikoja |  Reino Nordin - Hymypoika  Petteri Summanen - Nousukausi |
| Paras naispääosa | Sari Mällinen | Eila |  Tiina Lymi - Nousukausi  Elsa Saisio - Pahat pojat |
| Paras miessivuosa | Juha Muje | Raid |  Hannes Suominen - Eila  Kari-Pekka Toivonen - Nousukausi |
| Paras naissivuosa | Outi Mäenpää | Helmiä ja sikoja |  Laura Birn - Helmiä ja sikoja  Mervi Takatalo - Hymypoika |
| Paras käsikirjoitus | Mika Ripatti | Nousukausi |  Tove Idström - Eila  Mika Ripatti ja Seppo Vesiluoma - Vieraalla maalla |
| Paras kuvaus | Pini Hellstedt | Pahat pojat |  Harri Räty - Eila  Jyrki Arnikari - Helmiä ja sikoja |
| Paras musiikki | Kerkko Koskinen | Nousukausi |  Johnny Lee Michaels ja Tuomas Kantelinen - Mosku – lajinsa viimeinen  Pekka Karjalainen - Vieraalla maalla |
| Paras äänisuunnittelu | Jyrki Rahkonen | Pahat pojat |  Juha Hakanen - Hymypoika  Pekka Karjalainen - Vieraalla maalla |
| Paras leikkaus | Jukka Nykänen | Sotalapset |  Joona Louhivuori - Eila  Kimmo Kohtamäki - Nousukausi |
| Paras lavastus | Jukka Uusitalo | Raid |  Kalle Nurminen - Eila  Päivi Kettunen - Nousukausi |
| Paras puvustus | Pentti Tillder | Raid |  Niina Pasanen - Eila  Tiina Kaukanen - Nousukausi |
| Paras dokumentti | Erja Dammert | Sotalapset |  Mika Ronkainen - Huutajat – Screaming Men  Kiti Luostarinen - Kuoleman kasvot |
Voittajat ja ehdokkaat > Yleisö-Jussi

Yleisö-Jussin voitti Pahat pojat.
Aiheesta muualla

IMDb: Jussi Awards: 2004 (Arkistoitu – Internet Archive)