Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke
Viivästymiset > Viivästymisten syyt

Arevan mukaan reaktorin rakentamista ovat hidastaneet laitostoimittajalle yllätyksenä tullut niin suomalaisen tilaajan kuin viranomaisenkin tarkkuus ydinvoima-alalla ja käytetyn uuden teknologian kanssa yhteensopimaton ylioptimistinen rakennusaikataulu. Tosin myös Ranskaan rakenteilla oleva Olkiluoto 3:n sisarvoimala Flamanville 3 on kärsinyt laatuongelmista ja viivästyy useita vuosia. Helsingin Sanomien mukaan alkuvaiheessa vuonna 2007 työ kärsi myös työtapa-, työvoimapula- ja johtajaongelmista sekä sopimuskiistoista alihankkijoiden kanssa.
Helmikuussa 2008 Areva kertoi, että sen mielestä rakennustöiden viivästyminen johtuu suomalaisen teknisen tarkastuksen hitaudesta ja siten TVO:sta. Areva antoi myös ymmärtää, ettei se olisi yksinään vastuussa viivästymiskuluista. Silloinen OL3-projektinjohtaja Martin Landtman totesi, ettei Areva ollut toimittanut vielä tuolloinkaan kuin puolet kaikesta suunnitteluaineistosta ja ettei uutta ydinvoimaa rakenneta ilman piirustuksia ainakaan Suomessa. Elokuussa 2009 Areva esitti uhkauksen, että se viivyttää rakennustöiden viimeisen vaiheen työn aloittamista, kunnes TVO suostuu muuttamaan rakentamissopimusta Arevan eduksi. Urakkasopimusta ei muutettu.
Säteilyturvakeskuksen silloinen pääjohtaja Jukka Laaksonen analysoi Olkiluoto 3:n viivästymisen syitä vuonna 2010:
Euroopassa rakennettiin paljon ydinvoimaa 1970- ja 1980-luvuilla, mutta sen jälkeen rakentamisessa oli pitkä tauko, jonka aikana kokeneet ja osaavat työntekijät jäivät eläkkeelle.
Arevalla ei ollut kokemusta kokonaisten ydinvoimaloiden rakentamisesta. Kaikissa Arevan aikaisemmissa projekteissa se toimi vain reaktorin toimittajana, mutta laitoksen rakennustöistä vastasi Électricité de France. Monet Arevan aikaisemmin käyttämät alihankkijat olivat lopettaneet ydinvoimaloiden rakentamisen, joten sen täytyi käyttää uusia alihankkijoita, joilla ei ollut kokemusta ydinvoima-alalta.
Projektin alkuperäinen neljän vuoden aikataulu oli epärealistinen.
Projekti käynnistyi hyvin hitaasti, koska Areva ei ollut kunnolla valmistautunut. Kun rakentamislupa myönnettiin 2005, laitoksen yksityiskohtaiset suunnitelmat eivät olleet valmiit ja Areva oli aliarvioinut, kuinka paljon suunnittelutyötä vielä tarvittiin. Rakennustyöt alkoivat kunnolla edistyä vasta kaksi vuotta myöhemmin.
Areva ei ollut tottunut Säteilyturvakeskuksen käytäntöön, jossa viranomainen tarkastaa tärkeiden komponenttien valmistus- ja laadunvalvontasuunnitelmat ennen kuin valmistus aloitetaan. STUK tarkastaa komponentteja myös valmistuksen aikana.
Laitoksen suuri koko ja uuden tekniikan käyttö aiheuttivat haasteita. Monia teknologioita ja valmistusmenetelmiä ei ollut aikaisemmin käytetty. Esimerkiksi reaktorin paineastian valmistuksessa käytettiin uudenlaista hitsausmenetelmää. Monia komponentteja, esimerkiksi paineistimen takeita ja reaktorin sisäosia, jouduttiin valmistamaan toisen tai jopa kolmannen kerran, ennen kuin vaadittu laatutaso saavutettiin.
TVO:n avainhenkilöillä ei ollut kokemusta suurten rakennusprojektien johtamisesta.
Siemensin vastuulla olevan turbiinilaitoksen rakentaminen eteni sujuvammin. Siellä tärkeimpien laitteiden asentaminen valmistui noin vuoden myöhässä alkuperäisestä aikataulusta.
Lokakuussa 2021 kerrottiin aiemmin elokuussa ilmoitetun lykkäytymisen syy. Yksi kolmesta matalapaineturbiinista oli jumiutunut ja vaurioitunut, minkä vuoksi turbiinihuolto aloitettiin. Matalapaineturbiinin sisäpesässä ja roottorissa oli vaurioita.
Toukokuussa 2022 ilmenneet irto-osaongelmat aiheuttivat tarvetta korjaustöille. Projektinjohtajan mukaan aikatauluun vaikuttavat ongelmat ovat ilmenneet laitoksen turbiinipuolella kun taas reaktori on käyttäytynyt suunnitellusti.
Lokakuussa 2022 syöttövesipumppujen juoksupyöristä löydettiin säröjä.