stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Finnhits
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits 7 (1978)

Danny & Armi: Kaiken sulle antaisin – 3.16 (säv. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Tapani Kansa: Sulle – 3.50 ( Il etait une fois nous deux, säv. Toto Cutugno, Vito Pallavicini, san. Tapani Kansa)
Seija Simola: Et itkeä saa Argentina – 4.30 (Don't Cry for Me Argentina, säv. Andrew Lloyd Webber, Tim Rice, san. Pentti Saaritsa)
Erkki Liikanen: Kolmen konstin timpermanni – 3.00 (säv. ja san. Erkki Liikanen, sov. Risto Pelli)
Frederik: Kotiinpäin äiti – 3.19 (Make My Bed Mama, säv. Bernd Simon, san. Juha Vainio)
Silhuetit: Jos mulle sydämesi annat – 3.39 (Amada mia amore mio, säv. Celso Valli, Paolo Zavallone, Bruno Pallisi, san. Juha Vainio, sov. Markku Johansson)
Ahmed: Äidin pikku poika – 3.07 (Lilla Olles låt, säv. Martti Mårtens, san. Tapani Kansa)
Merja Rantamäki: Jossain – 2.53 (Det gör detsamma, säv. Bert Österlund, san. Juha Vainio, sov. Nacke Johansson)
Jamppa Tuominen: Aamu toi ilta vei – 3.41 (säv. ja san. Veikko Juntunen, san. Nacke Johansson)
Cumulus: Marseillen poika – 2.50 (Marsigliese, säv. Guido De Angelis, Maurizio De Angelis, san. Irina Milan)
Seitsemän seinähullua veljestä: Banaania poskeen – 2.58 (Gimme Dat Banana, säv. Bernd Dietrich, Rainer Pietsch, Wolff-Eckehardt Stein, san. Pertti Reponen)
Eini: Yes, Sir alkaa polttaa – 4.22 (Yes Sir, I Can Boogie, säv. Rolf Soja, Frank Dostal, san. Irina Milan)
Markku Aro: Ollaan lähekkäin – 3.34 (säv. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Irwin Goodman: Cha Cha Cha – 3.10 (säv. Irwin Goodman, san. Vexi Salmi)
Päivi Vesalainen: Rakkaus on hellyyttä – 3.00 (säv. Antti Hyvärinen, san. Chrisse Johansson)
Anna & Kirka: Cindy – 3.28 (Cindy, säv. Peter Reber, Rolf Zuckowski, san. Pertti Reponen, sov. Kassu Halonen)
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits 8 (1978)

Frederik: Rakkauden aika – 3.00 (Abanibi, säv. Nurit Hirsch, san. Raul Reiman, sov. Kassu Halonen)
Taiska: Miksi näin? – 2.47 (säv. Arto Alaspää, Hannu Seppänen, san. Hannu Seppänen)
Kari Tapio: Kaipuu – 4.20 (Sorrow, säv. Mort Shuman, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Hanne: Hän on mun – 2.59 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi, sov. Paul Fagerlund)
Hector: Ei mittään (Työttömän arkiviisu) – 2.54 (säv. trad., san. Hector)
Fredi: Seilaan – 3.50 (Sailing, säv. Gavin Sutherland, san. Arto Sotavalta)
Päivi: Suoraan suoneen – 4.17 (Mellow Loving, säv. Anton Monn, san. Juha Vainio, sov. Kim Kuusi)
Danny & Armi: Me vain – 3.00 (säv. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Juhamatti: Fanny Fanny – 3.19 (Fanny Fanny, säv. Frédéric François, Marino Atria, san. Chrisse Johansson)
Katri Helena: Ystävä – 2.54 (säv. Timo Kalaoja, san. Katri Helena, sov. Veikko Samuli)
Ami Jaara: Rokkivaari Hotanen – 2.27 (Daddy Cool, säv. Bob Crewe, Frank Slay, san. Tapani Kansa)
Pepe Willberg: Olet mulle maailmain – 3.56 (How Deep Is Your Love, säv. Barry Gibb, Maurice Gibb, Robin Gibb, san. Pertti Reponen, sov. Veikko Samuli)
Jukka Raitanen: Miksi lyötyä miestä näin lyöt – 3.48 (Lucille, säv. Roger Dale Bowling, Hal Bynum, san. Pertti Reponen, sov. Veikko Samuli)
Juhani Markola: Ääni puhelimessa – 3.50 (La telephone pleure, säv. Jean-Pierre Bourtayre, Claude François, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Eini: Vielä jossakin kohdataan – 3.32 (säv. Kassu Halonen, san. Juha Vainio)
Olli Junttila: Jos ystävään luottaa voit – 2.46 (säv. ja san. Veikko Juntunen)
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits 9 (1979)

Tupla Finnhits 9–10
Marion: Senorita por favor – 3.03 (Senorita por favor, säv. Toto Cutugno, san. Chrisse Johansson, sov. Rudi Bauer)
Lea Laven: Aamulla rakkaani näin – 3.07 (säv. ja san. Raul Reiman, sov. Jori Sivonen)
Markku Aro: Rakkautta vain – 3.46 (Love Is in the Air, säv. Harry Vanda, George Young, san. Pertti Reponen)
Mika ja Turkka Mali: Runkomäen iltamat – 3.26 (Wine with Dinner, säv. Loudon Wainwright III, san. Turkka Mali)
Eino Valtanen: No justiinsa juu – 2.52 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Heikki Annala)
Francis Goya: Tyttöni mun – 3.21 (Sheila, mon amour, säv. trad., sov. Paroni Paakkunainen)
Maarit: Jäätelökesä – 3.36 (säv. Sami Hurmerinta, san. Mikko Alatalo)
Anneli Sari, Feija ja Taisto: Luonnonlapset – 3.26 (säv. Reino Markkula, san. Juha Vainio, sov. Jaakko Salo)
Kontra: Jerry Cotton – 3.08 (Jack the Idiot Dunce, säv. Ray Davies, san. Moog Konttinen)
Pepe Willberg: Rasvis mä oon – 3.16 (Grease, säv. Barry Gibb, san. Hector, Pertti Reponen, sov. Markku Johansson)
Kake Singers: Me halutaan olla neekereitä – 3.23 (säv. Jukka Nurmela, san. Olli Tola, sov. Jukka Nurmela)
Merja Rantamäki: Sinne – 2.07 (säv. Toivo Kärki, san. Juha Vainio, sov. Toivo Kärki)
Jamppa Tuominen: Yritetään yhdessä vielä – 3.19 (säv. ja san. Veikko Juntunen, san. Jori Sivonen)
Taiska: On uusi päivä huominen – 3.15 (Tomorrow Is Another Day, säv. Carol Connors, Ayn Robbins, san. Hector)
Tapani Kansa: Tulkaa tytöt takaisin – 4.34 (säv. ja san. Tapani Kansa, san. Antti Hyvärinen)
Mikko Alatalo: Vicky Lee – 3.25 (säv. ja san. Mikko Alatalo, Harri Rinne, san. Kassu Halonen)
Albumit > 1970-luvun Finnhits-albumit > Finnhits 10 (1979)

Tupla Finnhits 9–10
Marion: Halleluja – 3.19 (Hallelujah, säv. Shimrit Orr, san. Pertti Reponen, sov. Antti Hyvärinen)
Kake Singers: Mäntsälä mielessäin – 2.36 (säv. Risto Rinne, san. Olli Tola)
Mona Carita: Rasputin – 4.43 (säv. Frank Farian, Fred Jay, George Reyam, san. Raul Reiman, sov. Jori Sivonen)
Juha "Watt" Vainio: Käyn ahon laitaa – 3.24 (säv. ja san. Juha Vainio, sov. Jaakko Salo)
Maarit: Pieni niin oon – 3.12 (säv. Esa Nieminen, san. Juha Vainio)
Närhi: Samapa tuo – 3.00 (Promises, säv. Richard G Feldman, Roger Curtis Linn, san. Juice Leskinen)
Lea Laven: Hän mennyt on – 4.11 (Avant de nous dire adieu, säv. Michel Mallory, Jean Gaston Renard, san. Vexi Salmi, sov. Jori Sivonen)
Tuomari Nurmio ja Orpojen Tuki: Valo yössä – 2.26 (säv. ja san. Hannu Nurmio)
Frederik: Tsingis Khan – 3.00 (Dschinghis Khan, säv. Ralph Siegel, san. Juha Vainio, sov. Esa Nieminen)
Vicky Rosti: Menolippu – 3.31 (One Way Ticket, säv. Hank Hunter, Jack Keller, san. Sauvo Puhtila, sov. Veikko Samuli)
Jamppa Tuominen: Yön syliin – 2.51 (säv. Heikki Annala, san. Veikko Juntunen)
Taljanka: Huopikkaat – 2.15 (säv. G. Ponomarenko, san. Anja Tyrväinen, sov. Timo Tyrväinen)
Seitsemän seinähullua veljestä: Kelpaisiko seksi? – 4.23 (Do Ya Think I'm Sexy, säv. Carmine Appice, Rod Stewart, san. Raul Reiman)
Eini: Kuinka rakastan Travoltaa – 3.41 (Ik ben verliefd op John Travolta, säv. T. Peters, J.V.D.Ven, Lurech, Lirach, san. Chrisse Johansson, sov. Markku Johansson)
Pepe Willberg: Päivä tuskin päättyis kauniimmin – 4.06 (säv. Markku Johansson, Pepe Willberg, san. Juha Vainio, sov. Markku Johansson)
Katri Helena: Katson sineen taivaan – 2.53 (säv. Matti Siitonen, san. Vexi Salmi, sov. Paul Fagerlund)
Albumit > 1980-luvun Finnhits-albumit > 80-luvun Finnhits 1 (11) (1980)

Tupla Finnhits 11–12
Frederik:  Linda Linda – 3.27 (Linda Linda, säv. Hans van Eijck, Michel Boesveld, Peter Tetteroo, san. Chrisse Johansson, sov. Kassu Halonen)
Katri Helena: Katson autiota hiekkarantaa – 3.49 (säv. ja sov. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Eric Lars Four: Tarantella Joe – 3.34 (Tarantella Joe, säv. Roberto Danova, David Howman, san. Juice Leskinen)
Mika Mali ja Turkka Mali: Tyykikylään takaisin – 3.27 (säv. Mika Mali, san. Turkka Mali)
Päivi: Pakoon – 3.16 (säv. ja sov. Esa Nieminen, san. Juha Vainio)
Kari Tapio: Volga – 4.33 (Moskau, säv. Ralph Siegel, san. Bernd Meinunger, sov. Raul Reiman)
Kake Singers: Ollaan kahden lällällää – 2.49 (säv. Jukka Nurmela, san. Olli Tola)
Purema: Elegia – 2.18 (säv. Matti T. Tuominen)
Mikko Alatalo: Vesilasi, vessanavain, heiniä paali – 2.52 (säv. ja san. Mikko Alatalo, Harri Rinne, sov. Kassu Halonen)
Marion:  Napoleon – 3.08 (Napoleon, säv. Bob Bolland, Ferdi Bolland, Gerd Thumser, Rudi Bauer, san. Juha Vainio)
Pentti Oskari Kankaan 7 seinähullua veljestä: Cuba – 3.41 (Cuba, säv. Daniel Vangarde, Jean Kluger, san. Jorma Toiviainen, sov. Hannu Keinänen)
Danny & Armi: Jos sinäkin tahdot – 3.39 (Tu sei l'unica donna per me, säv. Alan Sorrenti, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)
Vicky: Soita kelloain – 3.24 (Ring My Bell, säv. Frederick Knight, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)
Eino Grön: Yksinäinen – 3.33 (säv. ja san. Reijo Lumisalmi, sov. Veikko Samuli)
Kai Hyttinen: Varpunen – 3.43 (Gorrion, säv. Miguel Gallardo, san. Vexi Salmi, sov. Paul Fagerlund)
Tapio Rautavaara: En päivääkään vaihtaisi pois – 3.18 (säv. Reino Markkula, san. Juha Vainio, sov. Pentti Lasanen)
Albumit > 1980-luvun Finnhits-albumit > 80-luvun Finnhits 2 (12) (1980)

Tupla Finnhits 11-12
Paula Koivuniemi: Tummat silmät ruskea tukka – 3.21 (Le coeur somnambule, säv. Danielle Vezolles, Jeff Barnel, Michel Jouveaux, san. Raul Reiman, sov. Esa Nieminen)
Frederik: Sheikki Ali Hassan – 3.45 (Hadschi Halef Omar, säv. Bernd Meinunger, Ralph Siegel, san. Juha Vainio, sov. Esa Nieminen)
Marion: Hyvästi yö – 3.02 (säv. ja san. Esko Koivumies, san. Esa Nieminen)
Bamperos: Tule kanssani kylpyyn – 3.41 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Heikki Annala)
Mona Carita: Soita mulle – 3.43 (Call Me, säv. Giorgio Moroder, Debbie Harry, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)
Kake Randelin: Kirje kotiin – 3.25 (säv. ja san. Ari Häkkinen, san. Esa Nieminen)
SIG: Tiina menee naimisiin – 3.22 (säv. ja san. Matti Inkinen)
Armi Aavikko: Isä-Pappa Pingviini – 3.15 (Le papa pingouin, säv. Bernd Meinunger, Jean Paul Cara, Pierre Delanoë, Ralph Siegel, san. Pertti Reponen, sov. Veikko Samuli)
Tarja Ylitalo: Kerrasta poikki – 2.31 (säv. Antti Hyvärinen, Matti Ruohonen, san. Vexi Salmi)
Mikko Alatalo:  Kyllä sitä ny ollaan niin neekeriä, että – 3.12 (säv. ja san. Mikko Alatalo, Harri Rinne, sov. Mikko Alatalo)
Jukka Raitanen:  Viikonloppuisä – 3.23 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Veikko Samuli)
Taiska: Yhden kerran – 4.06 (säv. Esko Koivumies, san. Raul Reiman, sov. Jori Sivonen)
Pelle Miljoona: Tahdon rakastella sinua – 3.33 (säv. ja san. Ari Taskinen)
Eija Halttu: Tyttö ja meri – 4.37 (säv. Matti Hiekkalinna, san. Matti Hiekkalinna, Raul Reiman)
Kisu: Jokaiseen päivään niin paljon mahtuu – 3.27 (säv. ja sov. Veikko Samuli, san. Chrisse Johansson)
Katri Helena: Amsterdam – 2.37 (säv. Alex Alberts, Frans Smit, Robert Verwey, Sjoukje Smit, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Albumit > 1980-luvun Finnhits-albumit > 80-luvun Finnhits 3 (13) (1981)

Tupla Finnhits 13-14
Katri Helena: Mun sydämeni tänne jää – 2.59 (säv. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Mikko Alatalo: Rikoo on riskillä ruma – 3.04 (säv. ja san. Mikko Alatalo, Harri Rinne)
Seija Simola: Jos katsot silmiini – 3.42 (Woman in Love, säv. Barry Gibb, Robin Gibb, san. Chrisse Johansson)
Mika Sundqvist: Moottoripyörä on moottoripyörä – 3.38 (säv. , san. ja sov. Mika Sundqvist)
Tarja Ylitalo: Mua kuule äiti – 4.45 (säv. ja san. Seppo Leino)
Markku Aro: Daniela – 3.21 (säv. Zdenko Runjic, Nena Labic, Stipica Kalogjera, san. Chrisse Johansson, sov. Esa Nieminen)
Paula Koivuniemi: Meren taa – 3.48 (säv. ja sov. Esa Nieminen, san. Juha Vainio)
Eino Grön: Näkemiin Moskova – 3.12 (Do svidanja Moskva, säv. A. Pakhmutova, san. Pauli Salonen, sov. Jori Sivonen)
Frederik: Kolmekymppinen – 3.01 (säv. ja sov. Esa Nieminen, san. Raul Reiman)
Taiska: Rannalla – 3.51 (Angelica and Ramone, säv. Claes af Geijerstam, san. Raul Reiman, sov. Jori Sivonen)
Matti Esko: Yksin – 4.03 (Lady, säv. Lionel Richie, san. Raul Reiman)
Eini: Xanadu – 3.24 (säv. Jeff Lynne, san. Raul Reiman, sov. Kassu Halonen)
Vesa-Matti Loiri: Löysäläisen laulu – 5.31 (säv. Perttu Hietanen, Taisto Wesslin, san. Eino Leino)
Pirjo Lehti: Portit – 2.51 (säv. ja sov. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Eero Piirto: Kirijeen sulle kirijootan – 2.54 (säv. ja san. Jussi Asu, sov. Rauno Lehtinen)
Matti Asla: Pepita – 2.50 (säv. ja san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)
Albumit > 1980-luvun Finnhits-albumit > 80-luvun Finnhits 4 (14) (1981)

Tupla Finnhits 13-14
Mona Carita: Anna kulta anna – 3.33 (Haut les mains, säv. Jean Kluger, Daniel Vangarde, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli) }}
Kake Randelin: Ero – 3.06 (säv. ja sov. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Katri Helena: Johnny Blue – 3.05 (säv. Ralph Siegel, san. Kaisu Liuhala, sov. Veikko Samuli)
Frederik: Titanic – 2.48 (säv. ja sov. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Matti ja Teppo: Näitä polkuja tallaan – 2.29 (säv. Matti Ruohonen, san. Veli-Pekka Lehto, sov. Antti Hyvärinen)
Mistakes: Pidä huolta – 2.52 (säv. ja san. Pave Maijanen)
Danny: Vain kaksi nauhaa – 3.29 (Six Ribbons, tv-sarjasta Vastatuuleen, säv. Jon English, san. Pertti Reponen, sov. Veikko Samuli)
Maritta: Sattuman sanelema juttu – 4.18 (säv. Esko Koivumies, san. Linda Vallila, sov. Nacke Johansson)
Mikko Alatalo: Ihmisen ikävä toisen luo – 3.41 (säv. ja san. Mikko Alatalo, Harri Rinne)
Paula Koivuniemi: Sata kesää, tuhat yötä – 4.07 ((Boogie woogie) Dancin' Shoes, säv. Mats Björklund, Jörg Evers, Keith Forsey, Jürgen S. Korduletsch, san. Raul Reiman)
Tapani Kansa: Lapsuuteni sunnuntait – 3.35 (säv. ja san. Tapani Kansa, sov. Bruno Korpela)
Juice Leskinen: Ilomantsi – 3.01 (säv. ja san. Juice Leskinen, sov. Anssi Tikanmäki)
Taiska: Hiroshima – 3.07 (säv. ja san. Raul Reiman, san. Veikko Samuli)
Reijo Taipale: Olen saanut elää – 3.00 (Jag har vandrat mina stigar, säv. Mats Wicken, san. Vexi Salmi)
Markku Aro: Mun suothan tulla vierees sun – 2.54 (säv. Veikko Samuli, san. Juha Vainio)
Hurriganes: Just for You – 2.09 (säv. Remu Aaltonen, Albert Järvinen)
Albumit > 1980-luvun Finnhits-albumit > Finnhits – 14 huippuhittiä (1983)

Kari Tapio: Olen suomalainen – 3.51 (”L'Italiano”, säv. S. Cutugno, san. Raul Reiman)
Meiju Suvas: Kova duuni on rahaa – 4.14 (”She Works Hard For The Money”, säv. Donna Summer, san. Pyry Lundén)
Solistiyhtye Suomi: Mahtava peräsin ja pulleat purjeet – 3.01 (säv. Jori Sivonen, san. Antero Ollikainen)
Katri Helena: Kirje sulle – 3.10 (”Per Lucia”, säv. M. Fabrizio, san. Raul Reiman)
Kake Randelin: Nasta pimu – 3.01 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Eini: Elämäni mies – 3.02 (säv. Jori Sivonen, san. Antero Ollikainen)
Mikko Alatalo: Maailmanlopun meininki – 3.00 (säv. Mikko Alatalo, san. Harri Rinne)
Erkki Liikanen: Reikani Reikani – 2.48 (säv.  ja san. Erkki Liikanen)
Paula Koivuniemi: Kanssain jos aiot vähän matkaa – 3.34 (säv. Antti Hyvärinen, san. Pertti Reponen)
Frederik: Milla – 3.40 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Armi Aavikko: Paratiisi – 3.37 (”Paradise”, säv. J. Diamond, san. Kaisu Liuhala)
7 seinähullua veljestä: Vamos A La Playa – 3.38 (”Vamos A La Playa”, säv. S. Righi, san. Raul Reiman)
Mona Carita: Sama tyttö – 3.30 (säv. Jori Sivonen, san. Titta Jaskari)
Kisu: Ei passaa pussaa mustaa kissaa – 2.34 (säv. Kristian Jernström/Kassu Halonen, san. Impi Riimi)
Chittagong

| Chattogram Chittagong |
| --- | --- |
 Näkymä Chattogramiin.
 Chattogram
 Koordinaatit: 22°19′N, 91°49′E 
Valtio:  Bangladesh
Alue:  Chattogram
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  155,4 km²
Väkiluku (2011):  2 592 439
 – Metropolialue:  4 009 423
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chattogram (bengaliksi চট্টগ্রাম, Côṭṭôgram), joka tunnettiin huhtikuuhun 2018 saakka nimellä Chittagong, on kaupunki Bangladeshin kaakkoisosassa Bengalinlahden rannikolla. Chattogram (Chittagong) on maan toiseksi suurin kaupunki Dhakan jälkeen ja maan merkittävin satamakaupunki. Vuonna 2011 kaupungin asukasluku oli 2 592 439 ja suuremman metropolialueen 4 009 423.
Suomen ulkoministeriön matkustustiedotteen mukaan Chattogramissa matkustavan on syytä noudattaa erityistä varovaisuutta. Lain ja yleisen järjestyksen noudattaminen on maassa heikentynyt ja esimerkiksi puhelinliikennekin on ajoittain epävarmalla pohjalla.
Maantiede

Chattogram sijaitsee Karnafulijoen rannalla noin 19 kilometriä joen suulta pohjoiseen Intian valtameren rannikolla Bengalinlahdella Bangladeshin kaakkoisosassa. Ympäröivä alue on muusta melko tasaisesta Bangladeshista poiketen kukkulaista. Itse kaupunki sijaitsee kapealla alueella kukkuloiden ja rannikon välissä. Alueella ei ole luonnollisia järviä, mutta aikanaan alueelle on tehty useita tekojärviä ja lampia. Läheisillä kukkuloilla on myös useita lähteitä, joiden vettä on käytetty juomavetenä ja peltojen kasteluun. Osa vanhoista järvistä on sittemmin täytetty rakentamista varten.
Historia

Chattogramin varhaisesta historiasta ei tiedetä paljoa. Burmalaisten kronikoiden mukaan alueella vaikutti 500- ja 600-luvuilla useita arakanilaisia hallitsijoita. Arabilähteissä paikasta puhutaan 800-luvulta lähtien. Yhden tarinan mukaan kaupungin nimi on johdettu arabiankielen sanasta Shat ja Gangesjoen nimestä Ganga, jolloin nimi saattaisi viitata Gangesin suistoon. Myöhemmin portugalilaiset ja venetsialaiset lähteet puhuvat Porto Grande -nimisestä kaupungista, joka on viitannut nykyiseen Chattogramiin. Al-Idrisi mainitsee alueella käyneen muslimikauppiaita ja matkailijoita esimerkiksi Bagdadista ja Basrasta, mutta varsinaisesti muslimivalta alueella alkoi vasta ghuridikenraali Bakhtiyar Khaljin vallattua Bengalin alueen vuonna 1204. Kiinalainen historioitsija Ma Huan, joka vieraili paikkakunnalla 1405, viittaa siihen nimellä Chit-le-gan, kertoen kiinalaisten kauppa-alusten käyneen paikalla usein. Porto Grandesta puhunut portugalilainen João de Barros kuvaili kaupunkia vuonna 1552 Bengalin kuningaskunnan rikkaimmaksi. Arakanilaiset valtasivat alueen vuonna 1538 ja Intian Suurmogulit vuonna 1666. Vuonna 1760 kaupunki luovutettiin brittien Itä-Intian kauppakomppanialle.
Chattogram (Chittagong) kehittyi huomattavasti brittien rakennettua kaupunkia sisämaahan yhdistävän Bengalin ja Assamin välisen rautatien. Brittien ja paikallisten välit eivät tosin pysyneet aina hyvinä ja sepoy-kapinan aikana vuonna 1857 paikalliset intialaiset armeijan osastot kapinoivat siirtomaaherrojansa vastaan. Kapina kukistettiin ja brittivalta jatkui. Vuonna 1925 Kalkuttassa surmattiin paikallisia muslimeja ja seuranneet väkivaltaisuudet levisivät myös Chittagongiin. Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli tärkeä brittien sotilastukikohta, jota vastaan japanilaiset tekivät ilmaiskuja. Osa paikallisista vaurastui sotatoimien tuottamalla liike-elämällä, mutta toisaalta vuonna 1943 kaupunkiin iski suuri nälänhätä. Intian jaon yhteydessä vuonna 1947 Chittagongista tuli muun nykyisen Bangladeshin ohella osa Pakistania. Bangladeshin itsenäisyyssodan alkaessa vuonna 1971 Bangladeshin itsenäisyys julistettiin radiolähetyksellä Chittagongista ja kaupunki kärsi huomattavia vaurioita sodan aikana. Sittemmin Chittagongin satamasta tuli itsenäisen Bangladeshin pääsatama.
Liikenne ja talous

Chittagong on merkittävä liikenteen solmukohta. Kaupungista on maantie ja rautatieyhteys Dhakaan, Comillaan ja Feniin. Lentoliikennettä on pääkaupunki Dhakaan, sekä ulkomailla esimerkiksi Kolkataan, Masqatiin ja Dubaihin. Chittagongin satama on maan pääasiallinen ulkomaankaupan yhteys. Chittagong on myös yksi Bangladeshin tärkeimmistä teollisuuden keskuksista. Kaupungissa on esimerkiksi teräs-, kemikaali- ja öljyteollisuutta. Monilla ulkomaalaisilla yrityksillä on sivukonttoreita kaupungissa. Tärkeimpiin vientituotteisiin lukeutuvat tee, juutti ja vuoriöljy.
Chattogramin satamaa Karnafuli-joen varrella.
Eastern Refinery Limited -öljynjalostamo Chattogramissa.
Karnafuli-joen suu ja Chattogramin lentoasema ilmakuvassa.
Väestö

Vuonna 2011 Chittagongin asukasluku oli 2 592 439 ja suuremman metropolialueen 4 009 423. Varsinaisen kaupungin pinta-ala on 155,4 neliökilometriä. Kaupunki on Dhakan jälkeen Bangladeshin toiseksi suurin kaupunki ja sen alue on hyvin tiheään asuttua. Kaupungin asukkaiden suuri valtaosa on muslimeja. Pienempiä vähemmistöjä ovat hindut ja kristityt. Alueen valtakieli on bengali, ja sen paikallisessa murteessa (Chatgaiyan Buli) on vaikutteita esimerkiksi arabiasta, arakanista, paalista, portugalista ja hindistä. Muiden bengalin puhujien saattaa olla vaikeaa ymmärtää paikallista murretta, mutta sen kirjoitettu muoto on sama kuin muualla Bangladeshissa.
Kaupunkiin on saapunut sen historian aikana useita eri väestönryhmiä, joiden vaikutus näkyy osittain edelleen. Osa paikallissita polveutuu esimerkiksi arabeista, paštuista ja osa portugalilaisista. Monet chittagongilaiset itse ovat historiansa aikana muuttaneet muualle maailmaan. brittien siirtomaakaudella esimerkiksi Intiaan ja Burmaan muuttaneista monet palasivat takaisin toisen maailmansodan jälkeisenä aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chittagong Wikimedia Commonsissa
History of Chattogram City Corporation (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (ccc.org.bd)
Karnafulin ylittävä silta.
Keskiaikainen Kadam Mubarakin moskeija.
Chittagongin sotahautausmaa.
Ruuanlaittoa perinteiseen tapaan Chittagongissa.
Anodisointi

IPod mini -soittimen pinta on anodisoitu.
Anodisointi eli eloksointi (vanha termi alumiinin anodisoinnista puhuttaessa) on metallien pintakäsittely, joka lisää metallien luontaista korroosionkestävyyttä ja kestoikää. Anodisointi muodostaa sähkövirran avulla suojaavan oksidipinnoitteen metallin pinnalle. Anodisoitu pinta on kova ja kulutusta kestävä. Anodisointi parantaa myös kappaleen ulkonäköä ja anodisoitu pinta on helppo pitää puhtaana. Anodisoinnilla voidaan estää alumiinin korroosio esimerkiksi merivedelle alttiissa osissa. Kappale upotetaan anodisointiliuokseen ja sähkövirran avulla sen pinnalle kasvatetaan suojaava oksidikerros. Pinta voidaan samalla värjätä lisäämällä oksidikerrokseen erilaisia väriaineita.
Historia

Anodisointia käytettiin ensimmäistä kertaa teollisessa mittakaavassa vuonna 1923. Tällä menetelmällä suojattiin vesilentokoneiden duralumiinirakenteita korroosiolta. Anodisoinnissa aluksi käytettyä kromihappo-emäs prosessia sanottiin Bengough-Stuart prosessiksi. Prosessista kehitettiin pian uusia versioita, joista ensimmäisen rikkihappoanodisointiprosessin patentoivat Gower ja O’Brien vuonna 1927. Rikkihaposta tuli tämän jälkeen nopeasti yleisimmin käytetty elektrolyytti anodisointiprosesseissa.
Vuonna 1923 Japanissa patentoitiin ensimmäinen oksaalihappoanodisointiprosessi, jota käytettiin myöhemmin laajalti Saksassa erityisesti rakennusteollisuudessa rakennusten julkisivuissa. Anodisoidun alumiinin ekstruusio oli suosittu arkkitehtuurinen materiaali 1960- ja 1970-luvuilla. Nykyisin materiaali on korvattu edullisemmilla muovi- ja jauhepinnoitteilla. Fosforihappoprosessit ovat tuorein isompi edistysaskel anodisoinnissa. Fosforihappoprosessia käytetään lähinnä kun esikäsitellään pintoja liimoja ja muita sidosaineita varten sekä orgaanisia maaleja käytettäessä. Anodisointiprosesseista kehitetään edelleen useita patentoituja ja kasvavassa määrin monimutkaisia variaatioita teollisuudessa. Koska prosesseja on jo monia ja ne ovat monimutkaisia, luokitellaan pinnoitteet nykyisin armeija- ja teollisuusstandardien mukaan usein pinnoitteen ominaisuuksien mukaan sen sijaan, että pinnoitteet luokiteltaisiin valmistuksessa käytettyjen kemiallisten prosessien mukaan.