stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
USS New Jersey (BB-62)

| USS New Jersey (BB-62) |
| --- | --- |
 USS New Jersey
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Philadelphian laivastontelakka
Kölinlasku:  16. syyskuuta 1940
Laskettu vesille:  7. joulukuuta 1942
Palveluskäyttöön:  23. toukokuuta 1943 21. marraskuuta 1950 6. huhtikuuta 1968 28. joulukuuta 1982
Poistui palveluskäytöstä:  30. kesäkuuta 1948 21. elokuuta 1957 17. joulukuuta 1969 8. helmikuuta 1991
Loppuvaihe:  museolaiva New Jerseyssä
Tekniset tiedot
Uppouma:  45 000 t
Pituus:  270,54 m
Leveys:  33,0 m
Syväys:  8,8 m
Koneteho:  8 x Babcock & Wilcox -kattilaa 4-akselinen GE-turbiinimoottori 212000 shp
Nopeus:  32,5 solmua (61 km/h)
Miehistöä:  1 921 upseeria ja merimiestä
Aseistus
Aseistus:  9 x 16" tykkiä 20 x 5" DP -tykkiä 80 x 40 mm ilmatorjuntatykkiä 49 x 20 mm ilmatorjuntatykkiä
USS New Jersey (runkonumero BB-62), tunnetaan myös lempinimellä Big J tai Black Dragon, oli Yhdysvaltain laivaston Iowa-luokan taistelulaiva ja toinen alus, joka on nimetty New Jerseyn osavaltion mukaan.
Alus on museoituna Camdenissa nimikko-osavaltiossaan.
Valmistus

Yhdysvaltain kongressi hyväksyi 17. toukokuuta 1938 aluksen hankinnan. Alus tilattiin 1. heinäkuuta 1939 Philadelphian laivastontelakalta, jossa sen piti sopimuksen mukaan valmistua 1. toukokuuta 1944. Köli laskettiin 16. syyskuuta 1940, ja alus laskettiin vesille 7. joulukuuta 1942 kumminaan New Jerseyn kuvernöörin ja entisen laivastoministerin Charles Edisonin puoliso. Alus otettiin palvelukseen 23. toukokuuta 1943 ensimmäisenä päällikönään Carl F. Holden.
Palvelus

New Jersey läpäisi 7. tammikuuta 1944 Panamankanavan matkalla eteläiselle Tyynellemerelle. Se matkasi Ellicesaarten Funafutille, jossa se liittyi 22. tammikuuta sisarlukseensa USS Iowaan alusten muodostaessa 7. taistelulaivaviirikön, joka oli liitettynä Yhdysvaltain 5. laivastoon. Toisen maailmansodan päätyttyä alus oli koulutustehtävissä, kunnes se poistettiin palveluksesta 30. kesäkuuta 1948 Bayonnessa.
Korean sodan alettua alus palautettiin palvelukseen 21. marraskuuta 1950 päällikkönään David M. Tyree, ja se lähti Norfolkista sotatoimialueelle 16. huhtikuuta 1951. Alus teki kaksi palvelusrupeamaa Korean rannikolla, joiden aikana se tuki tykistöllään maajoukkojen taistelua. Alus poistettiin palveluksesta, ja se sijoitettiin reserviin Bayonnessa 21. elokuuta 1957.
Yhdysvaltain ajautuessa tiiviimmin Vietnamin sotaan alus palautettiin palvelukseen 6. huhtikuuta 1968 Philadelphiassa päällikkönään J. Edward Snyder. Se oli varustettu kehittyneellä elektroniikalla, ja sille oli tehty helikopterikenttä. Aluksen 40 millimetrin ilmatorjuntatykit oli poistettu, eli siitä oli tehty tulitukialus. New Jersey lähti 16. toukokuuta Philadelphiasta uuteen tukikohtaansa Long Beachiin Kaliforniaan, josta se jatkoi 3. syyskuuta matkaansa Vietnamin rannikolle tulitukitehtäviin. Operaatiosta vapauduttuaan alus palasi Yhdysvaltoihin, jonne se saapui 9. huhtikuuta 1969. Alus poistettiin palveluksesta 17. joulukuuta 1969, ja se siirrettiin reserviin.
Alus hinattiin 27. heinäkuuta 1981 kunnostettavaksi Long Beachin laivastontelakalle, jonne se saapui 6. elokuuta. Alus laskettiin telakalta vesille 13. maaliskuuta 1982 ja palautettiin palvelukseen 28. joulukuuta. Syyskuusta 1983 huhtikuuhun 1984 alus oli Libanonin rannikolla tulittaen maakohteita useaan kertaan. Se poistettiin palveluksesta 8. helmikuuta 1991 eikä siten osallistunut Persianlahden sotaan. Alus oli ankkuroituna Bremertonissa Washingtonissa, kunnes se poistettiin alusluettelosta 12. tammikuuta 1995.
Alus kuitenkin määrättiin palauttamaan luetteloon Kongressin määräyksellä liikekannellevalmiuden ylläpitämiseksi. Se poistettiin 4. tammikuuta 1999 uudelleen alusluettelosta, jolloin Iowa korvasi sen valmiusvarastona. Alus lähti 12. syyskuuta hinattuna Bremertonista ja saapui 11. marraskuuta Philadelphian laivastontelakalle, missä se huollettiin ja sille avattiin kulkuteitä sekä muita museointia varten tarvittavia töitä. Alus avattiin lokakuussa 2001 Camdenissa nimellä Museum and Memorial.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Historic Naval Ships Association - USS New Jersey (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Iowa-luokan taistelulaivat
Aapahirvenjäkälä

| Aapahirvenjäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Maljajäkälät Lecanorales
Heimo::  Karpeet Parmeliaceae
Suku::  Suohirvenjäkälät Cetrariella
Laji::  fastigiata
Kaksiosainen nimi
 Cetrariella fastigiata  (Delise ex Nyl.) Kärnefelt & Thell 
Synonyymit
 Cetraria fastigiata 
Katso myös
   Aapahirvenjäkälä Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aapahirvenjäkälä (Cetrariella fastigiata) on suohirvenjäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Se on pensasmainen ja 3–5 senttimetriä korkea. Väriltään jäkälä on harmahtavan ruskea. Liuskat ovat 2–5 senttimetriä leveitä ja kourumaisia. Kasvaa soilla ja muilla märillä paikoilla. Esiintyy lähes koko Suomessa lukuun ottamatta eteläisintä Suomea. Jäkälä on yleisimmillään Pohjois-Suomessa.
Aapahirvenjäkälä muistuttaa suohirvenjäkälää (Cetrariella delisei), mutta aapahirvenjäkälän liuskat ovat kourumaiset.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Aapahirvenjäkälä
Valtatie 8 (Viro)

Valtatien kulku Viron kartalla.
Paldiski maantee Tallinnan Haaberstissä.
Valtatie 8 Valksen kylässä Lääne-Harjun kunnassa Keilan länsipuolella.
Valtatie 8 kulkee Tallinnasta Keilan kautta Paldiskiin.  Valtatie on 47,2 kilometriä pitkä.
Keilan ja Paldiskin välinen osuus on Eurooppatietä E265.
Tien kulku

Valtatie 8 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
Tien kulku > Harjumaa

Tallinna
Sauen kunta
Harkun kunta
Keilan kaupunki
Lääne-Harjun kunta
Unkarilainen mytologia

Unkarilainen mytologia kertoo hunnien ja madjaarien alkuperästä ja ennen kristinuskon tuloa vallinneista uskomuksista. Suuri osa unkarilaisista kastettiin kristinuskoon Tapani I:n valtakaudella vuoden 1000 jälkeen.
Tärkeitä hahmoja

Valkoinen peura
Turul-lintu, suuri jalohaukka, joka kuvataan usein kantamassa liekehtivää miekkaa.
Jumalan miekka
Attila, hunnien kuningas
Maailmankuva

Unkarilaisessa mytologiassa maailmankaikkeus on jakaantunut kolmeen osaan: ylämaailmaan, jossa jumalat asuvat, keskimaailmaan, joka on ihmisen tuntema maailma, ja alamaailmaan. Maailman keskipisteessä on maailmanpuu, Világfa, jonka latvus kannattelee ylämaailmaa, juuret ovat alamaailmassa ja runko on keskimaailman keskus. Taivas oli suuri teltta jota maailmanpuun oksat kannattelivat, tähdet olivat reikiä telttakankaassa ja Aurinko ja Kuu sijaitsivat ylämaailmassa taivaan teltan sisällä.
Turulin patsas Tatabányan kaupungin lähellä
Tutkija

Biotekniikan tutkija laboratoriossa.
Tutkija on Suomessa ammattinimike, ja tutkijan työnantaja on yleensä yliopisto, ammattikorkeakoulu, itsenäinen tutkimuslaitos tai suuryrityksen tutkimusosasto. Lisäksi tutkijoiksi kutsutaan tieteitä tai muita asioita intensiivisesti ilman tutkijan työtehtävää tutkivia henkilöitä. Tieteen tai tutkimuksen harrastajia kutsutaankin joskus yleistermillä harrastajatutkija sekä joillakin laajemmin harrastetuilla aloilla erilaisilla tutkija-termin johdannaisilla (esimerkiksi sukututkija).
Koulutus

Tutkijana toimimiseen vaaditaan yleensä tutkimusalalta tai sen lähialalta suoritettu ylempi korkeakoulututkinto ja ammattimaisiin tutkijanvirkoihin tohtorin tutkinto. Suomessa tutkimushenkilöstöä on kaikkiaan noin 80 000. Tutkijoista varsinainen tutkijankoulutus on noin 13 prosentilla. Tohtorintutkintoja suoritetaan vuosittain noin 1 500.
Urakehitys yliopistoissa

Suomessa yliopistollinen tutkijanura on neliportainen. Ensimmäiselle portaalle kuuluvat väitöskirjaa tekevät tohtorikoulutettavat eli nuoremmat tutkijat, toiselle tutkijatohtorit ja yliopisto-opettajat, kolmannelle yliopistonlehtorit, yliopistotutkijat ja apulaisprofessorit, ja neljännelle professorit. Yliopisto-opettajat, yliopistonlehtorit, yliopistotutkijat ja professorit ovat tyypillisesti vakinaisia työsuhteita, muut määräaikaisia. Neliportainen järjestelmä on jo yleisesti käytössä, mutta vanhasta järjestelmä on vielä jäänteitä näkyvissä (muun muassa assistentti-, yliassistentti- ja lehtorinimikkeet). Järjestelmä tuli käyttöön aluksi Helsingin ja Oulun yliopistoissa.
Yliopistoissa monet tutkijat pitävät myös luentoja tai antavat muuta opetusta. Työehtosopimus rajoittaa muuhun kuin tutkimukseen käytettävää aikaa erityisesti tohtorikoulutettavien osalta.
Tutkimuksen rahoitus voi tulla tutkijan edustaman laitoksen rahoituksesta tai ulkopuoliselta rahoittajalta, kuten säätiöltä, Suomen Akatemialta, Euroopan unionilta tai yrityksiltä. Erilaisten apurahojen turvin työskentelemisestä ei ole aikaisemmin kertynyt eläkettä eikä se edelleenkään tarjoa tavanomaista työntekijän sosiaaliturvaa, mikä on nähty ongelmallisena. Muita tutkijoiden urakehityksen haasteita ovat Suomessa muun muassa työsuhteiden epätyypillisyys, matalaksi koettu palkka, kilpailu työpaikoista ja tutkimusrahoituksesta sekä naistutkijoiden miestutkijoita hitaampi urakehitys.
Kirjallisuutta

Lempiäinen, Kirsti & Löytty, Olli & Kinnunen, Merja (toim.): Tutkijan kirja.  Tampere:  Vastapaino, 2008.  ISBN 978-951-768-230-5.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tutkija Wikimedia Commonsissa
Merimaa, Juha: Pakoon yliopistolta. Acatiimi 4/2014.
Psykologi Carol Tavris työpöydän ääressä.
Urmas Vadi

| Urmas Vadi |
| --- | --- |
 Urmas Vadi Pimeiden öiden elokuvafestivaalilla 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1977 (ikä 46–47)
Kansalaisuus:  virolainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: viro
Tuotannon kieli: viro
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Urmas Vadi (s. 28. helmikuuta 1977, Viro) on virolainen kirjailija ja toimittaja.
Vadi on kirjoittanut proosaa, näytelmiä, tekstejä laulujuhlille ja radion kirjallisuus- ja kulttuuriohjelmiin, myös kuunnelmia. Vadin teokset ovat usein humoristisia vakaviin aiheisiin sekoittuneena. Hän hyödyntää eri maiden kansanperinnettä mutta käyttää hyväkseen myös nykyihmisiä, eläviäkin. Georg Otsista kertovassa musikaalissa hän käsitteli henkilöä varoen tietäessään riskin, että jumaloidun Otsin ihailijat voisivat pahastua. Vadin teksteissä on absurdiutta, jopa paasilinnamaisuutta, esimerkiksi Tagasi Eestisse saa  Hannu Oittiselta luonnehdintoja "monitasoinen, absurdi ja vakava kirjallinen täysosuma" ja Vadi "saa lukijan hörähtelemään ja samalla mietteliääksi".
Novellikokoelma Kuidas me koik reas niimoodi läheme (2014) oli ehdolla vuoden parhaaksi virolaiseksi proosateokseksi. Heli Laaksonen on suomentanut Vadin novelleja ja näytelmän.
Teokset

Kui klosetist kerkib kloaak 1996
Suur sekund 1999
Lendav laev 2000
Unetute ralli 2002
Muna 2002
Kohtume trompetis! Elvis oli kapis! 2005
Kohtumine tundmatuga 2008
Revident 2009
Kirjad tädi Annele 2010
Tagasi Eestisse 2012
Kuidas me kõik reas niimoodi läheme 2014
Neverland 2017
Teokset > Antologioissa

”Unissakävelijä” ja ”Kirje Elvis Preslille” antologiassa Tallinnasta pois
Palkinnot ja tunnustukset

Vadin käsikirjoitus "Kohtumine tundmatuga" (2005) sai ETV:n käsikirjoittajien vuosipalkinnon.
2009 – näytelmä Ballettmeister sai Eesti teatriaasta auhind alkuperäisen dramaturgian sarjassa
2010 – Viron yleisradion vuosipalkinto.
2011 – Vadin novelli "Kuidas me kõik reas niimoodi läheme" Friedebert Tuglasin novellipalkinto.
2011 – näytelmä Peeter Volkonski viimane suudlus Eesti Kultuurkapitalin vuoden 2010 kirjallisuuden vuosipalkinto draamasarjassa.
2011 – teos Kirjad tädi Annele Siugja Sulepean kirjallisuuspalkinto.
2013 – Tallinnan yliopiston kirjallisuuspalkinto, alkuperäinen kaunokirjallinen romaani Tagasi Eestisse.
2013 – Tarton kaupungin kulttuuripalkinto 2012 teoksesta Rudolf Allaberdi testament.
2017 – Friedebert Tuglasin novellipalkinto novellista "Auhind", joka ilmestyi aikakauskirjassa Vikerkaar 2016, nro 4/5
Aiheesta muualla

Urmas Vadi Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Aarne Jusu

Aarne Wilhelm Jusu, sukunimi aik. Juselius (1. toukokuuta 1893 Pori – 1. helmikuuta 1949) oli suomalainen majuri, toimitusjohtaja ja liikemies.
Jusun vanhemmat olivat merikapteeni Abraham Wilhelm Juselius ja Olga Rajahalme. Hän kävi Raahen alkeiskoulun 1912 ja Raahen Porvari- ja Kauppakoulun 1915.
Jusu oli Turussa sijainneen Lentokoulun ja Santahaminassa toimineen Ilmailupataljoonan intendenttinä 1918–1919, ilmailuvoimien intendenttinä 1919–1920 ja suojeluskuntien yliesikunnan intendentuuriosaston päällikkönä 1923–1927. Hän oli välillä Tampereen Tupakkatehdas Oy:n palveluksessa 1920–1922 ja Oy Finnish Stevedores Ab:n palveluksessa 1922–1923. Jusu toimi sitten vuodesta 1927 alkaen samana vuonna perustetun Suojeluskuntien Kauppa Oy (vuodesta 1935 Oy Skoha Ab):n toimitusjohtajana ja johtokunnan puheenjohtajana. Jusu oli myös Suomen Ampujainliiton liittohallituksen ja johtokunnan jäsenenä ja toimi Suomen Metsästysyhdistyksen puheenjohtajana 1936–1948. Hän perusti myös keväällä 1941 Töölöntorinkatu 2:een avatun ravintola Motin jonka kanta-asiakkaita olivat muun muassa marsalkka Carl Gustaf Mannerheim sekä presidentti Urho Kekkonen.
Aiheesta muualla

A. W. Jusu upseerin puvussa, Suomen Metsästysmuseon kuvakokoelma (Finna)
Suojeluskuntain kauppa- ja hankintaosakeyhtiö SKOHA:n johtokunta syyskuussa 1937 Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Aarne Kaitila

Aarne Vilhelm Kaitila (15. elokuuta 1886 Nakkila – 25. marraskuuta 1965 Rauma) oli suomalainen kirkkoherra ja filosofian maisteri.
Kaitilan vanhemmat olivat Wilhelm Kaitila (1853–1903) ja tämän ensimmäinen puoliso Hanna Maria Colérus (1862–1887). Hän oli naimisissa 1911–1952 yhteiskoulun opettaja Helmi Sofia Honkavaaran, aik. Helin (k. 1952) kanssa.
Kaitila pääsi ylioppilaaksi 1904 ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1908 ja maisteriksi 1910. Hänet vihittiin papiksi 1911.
Kaitila oli merimiespappina Hampurissa 1911–1914 ja matkasaarnajana kotimaassa 1914–1915. Hän oli Paimion kappalaisena 1916–1923, Lapin Tl. kirkkoherrana 1924–1937 ja välillä Suomen Kirkon Sisälähetysseuran toimitusjohtajana Sortavalassa 1931 sekä Vehkalahden kirkkoherrana 1937–1951. Hän sai rovastin arvon 1937.
Kaitila kirjoitti Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virren 493 Jeesus, lasten auttaja säkeistöt 2–4. Virren sävelsi Armas Maasalo.
Teoksia

Matti Paavola ja Satakunnan herännäisyys teoksessa Satakunta-sarja. Kotiseutututkimuksia II. 1911
Myrskyä ja tyventä. Suomen merimieslähetysseura, Helsinki 1935
Kun isää odotettiin kotiin ... y.m. kertomuksia merimieselämästä. Suomen merimieslähetysseura, Helsinki 1937
"Teille on tänä päivänä syntynyt Vapahtaja" : Luuk. 2:11 : kotiseurakunta tervehtii poikiaan rintamilla sotajouluna 1942. Tekijä, Hamina 1942
Tyräjärvi (Kannonkoski)

| Tyräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kannonkoski, Karstula
Koordinaatit:  62°53′12″N, 25°10′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Enonjärven valuma-alue (14.46)
Laskujoki:  Tyräkoski Enonjärveen 
Järvinumero:  14.465.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,7 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  2,99 km  
Pinta-ala:  18,554 ha  
Tilavuus:  0,000533 km³ 
Keskisyvyys:  2,87 m  
Suurin syvyys:  9 m  
Saaria:  1 
 fiTyräjärvi 
Tyräjärvi  on Keski-Suomessa Kannonkoskella ja Karstulassa Kannonjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,6 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 533 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 9,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Enonjärven valuma-alueella (14.46), jonka Tyräjärven valuma-alueeseen (14.465) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,7 metriä mpy.
Akseptori

Akseptorilla tarkoitetaan kemiassa Lewisin happoa, eli atomia, joka ottaa reaktiossa vastaan elektroniparin. Esimerkiksi kompleksiyhdisteiden syntyessä keskusatomi (kuten metalli-ioni) toimii akseptorina. Ligandien sitä atomia, joka luovuttaa elektroniparin, kutsutaan donoriksi eli Lewisin emäkseksi.
Tyrynjärvi

| Tyrynjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°46′36″N, 25°22′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.108
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,5 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  240 m  
Rantaviiva:  1,019 km  
Pinta-ala:  4,203 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTyrynjärvi 
Tyrynjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Tyryn kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy.
A Moment Apart

| A Moment Apart ODESZA |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 8. syyskuuta 2017
 Formaatti: LP, digitaalinen, CD
 Tuottaja(t): ODESZA
 Tyylilaji: elektroninen, chillwave, future bass
 Kesto: 56.06
 Levy-yhtiö: Ninja Tune, Counter
Listasijoitukset
  Yhdysvallat 3.
A Moment Apart muut julkaisut
| In Return 2014 | A Moment Apart 2017 |   |
Singlet albumilta A Moment Apart
 ”Line of Sight” Julkaistu: 25. huhtikuuta 2017  ”Late Night” Julkaistu: 25. huhtikuuta 2017  ”Meridian” Julkaistu: 12. kesäkuuta 2017  ”Corners of the Earth” Julkaistu: 12. kesäkuuta 2017  ”Higher Ground” Julkaistu: 11. heinäkuuta 2017
A Moment Apart on yhdysvaltalaisen elektronista musiikkia tuottavan duo ODESZAn kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Ninja Tune ja Counter Records 8. syyskuuta 2017.
Duon jäsenet kuvaavat albuminsa kertovan kypsyydestä, kasvusta ja perspektiivistä, joka perustuu kovaan työhön. Duo nauhoitti viisikymmentä kappaletta albumille, joista he valitsivat kuusitoista albumille.
Albumi oli ehdolla vuoden 2017 Grammy -palkintogaalassa parhaasta elektronisen musiikin albumista ja albumilta julkaistu single, "Line of Sight" oli ehdolla parhaasta elektronisen tanssimusiikin kappaleesta.
Kappaleet

Intro – 1.03
A Moment Part – 3.54
Higher Ground – 3.35 (feat. Naomi Wild)
Boy – 3.03
Line of Sight – 3.56 (feat. WYNNE & Mansionair)
Late Night – 3.48
Across the Room – 4.43 (feat. Leon Bridges)
Meridian – 3.55
Everything at Your Feet – 3.28 (feat. The Chamanas)
Just a Memory – 3.56 (feat. Regina Spektor)
Divide – 4.01 (feat. Kelsey Bulkin)
Thin Floors and Tall Ceilings – 2.58
La Cludad – 4.31
Falls – 3.52 (feat. Sasha Sloan)
Show Me – 3.38
Corners of the Earth – 5.05 (feat. RY X)
Arvostelut

Metacritic: 66/100
Pitchfork: 5.8/10
Aksiaalilaakeri

Eräänlainen aksiaalilaakeri
Aksiaalilaakeri on vierintälaakeri, joka kestää kuormitusta akselin suuntaisesti. Aksiaalilaakereita kutsutaan joskus myös painelaakereiksi.
On myös laakereita, jotka ottavat vastaan sekä aksiaali- että radiaalikuormia. Sellaisia ovat esimerkiksi rullalaakerit, joissa laakerielementteinä toimivat lieriöt eivät ole samansuuntaisia kuormittavan akselin suhteen.
Albinot Bekaj

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 27. helmikuuta 1993 (ikä 31)
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 189 cm
Paino: 92 kg
Junioriseurat
2005–2006: SUMU
2007–2011: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010–2011 | Klubi 04 | 10 | (1) |
| 2014 | FC Myllypuro | 10 | (3) |
| 2014 | Honka | 3 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 23 | (4) |
Maajoukkue
| 2008 | Suomi U15 | 1 | (0) |
| 2009 | Suomi U16 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 6. huhtikuuta 2015.
Albinot Bekaj (s. 27. helmikuuta 1993) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Aaro Vuoristo

Aaro Vuoristo (8. lokakuuta 1908 Rovaniemi – 6. tammikuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja kääntäjä. Vuoristo toimi Helsingin Sanomien ulkomaanosaston esimiehenä.
Albion

Albion voi tarkoittaa seuraavia:
Albion, Ison-Britannian saaren vanha nimitys
Albion, Neumannin musiikkialbumi vuodelta 1986
Albion, automerkki
Albion, saksalaisen Blue Byte Softwaren kehittämä tietokoneroolipeli
Albion, hevosten satulamerkki
15760 Albion, väliaikaiselta nimeltään (1992 QB1), toisena löydetty transneptuninen kohde.
Operaatio Albion, Saksan laivasto- ja maahyökkäys Saarenmaalle, Hiidenmaalle ja Muhuun ensimmäisessä maailmansodassa 1917
Albion-luokka, 1760-luvulla käyttöön otettu linjalaivaluokka
Albion-luokka, 1840-luvulla käyttöön otettu linjalaivaluokka
Albion-luokka, 2000-luvun alussa käyttöön otettu maihinnousualusluokka
HMS Albion (1763), Albion-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS Albion (1798), 22-tykkinen sluuppi
HMS Albion (1802), Fame-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
HMS Albion (1842), Albion-luokan 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva
HMS Albion (1898), Canopus-luokan rautaverhoiltu taistelulaiva
HMS Albion (R07), Centaur-luokan lentotukialus
HMS Albion (L14), Albion-luokan maihinnousualus.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Albion”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Agatha Deken

Elisabeth Wolff ja Agatha Deken
Agatha (Aagje) Deken (10. joulukuuta 1741 Amstelveen − 14. marraskuuta 1804 Haag) oli alankomaalainen kirjailija, joka yhdessä ystävättärensä Betje Wolffin kanssa kirjoitti sarjan Samuel Richardsonista herätteensä saaneita, johdonmukaisen toimintansa ja tyydyttävän luonteenkuvauksensa sekä luonnollisen dialoginsa vuoksi huomattavia romaaneja, kuten Historie van Sara Burgerhart ja Abraham Blankaart. Kaksiosaista teosta Historie van Sara Burgerhart pidetään varhaisimpana Alankomaissa kirjoitettuna romaanina.
Deken oli kirjoittanut runoutta ennen tutustumistaan Bekkeriin vuonna 1776.
Bekker oli naimisissa pappi Adrian Wolffin (1707−1777) kanssa. Tämän kuoleman jälkeen naisilla oli läheinen ystävyyssuhde, ja he kirjoittivat yhdessä. Teosten sisältö on perusteltua, henkilöhahmot ovat uskottavia ja dialogi luonnollista.
ASIC

Sovelluskohtainen integroitu piiri eli ASIC (engl. Application Specific Integrated Circuit) on mikropiiri, joka on suunniteltu johonkin tiettyyn käyttötarkoitukseen.
Tyypit

Kuten mikropiirit yleensäkin, sovelluskohtaiset mikropiirit voivat olla joko analogisia, digitaalisia tai yhdistelmäpiirejä jotka sisältävät sekä analogisia että digitaalisia osia. Tyypillisiä analogisia osia ovat esimerkiksi vahvistimet, analogiset suotimet, oskillaattorit ja erilaiset radiotekniset piirit. Digitaalisia osia ovat taas erilaiset digitaalipiirit, yksinkertaisimmillaan yksittäiset logiikkaportit, mutta jopa kokonaisia suoritinytimiä voidaan integroida monimutkaisimpiin piireihin, joita kutsutaan järjestelmäpiireiksi (engl. SoC, system-on-a-chip).