stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kanaš
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanaš Wikimedia Commonsissa
Pääkaupunki: Tšeboksary
Alatyr |
Jadrin |
Kanaš |
Kozlovka |
Mariinski Posad |
Novotšeboksarsk |
Šumerlja |
Tsivilsk
Alatyr •
Alatyr •
Alikovo •
Batyrevo •
Ibresi •
Jadrin •
Jaltšiki •
Jantikovo •
Kanaš •
Kanaš •
Komsomolskoje •
Kozlovka •
Krasnoarmeiskoje •
Krasnyje Tšetai •
Mariinski Posad •
Morgauši •
Novotšeboksarsk •
Poretskoje •
Šemurša •
Šumerlja •
Šumerlja •
Tšeboksary •
Tšeboksary •
Tsivilsk •
Urmary •
Vurnary
Tšuvassian lippu
Kansainvälinen suvaitsevaisuuden päivä

Kansainvälinen suvaitsevaisuuden päivä on YK:n vuonna 1996 julistama kansainvälinen vuosipäivä, jota vietetään 16. marraskuuta. Edellinen vuosi 1995 oli YK:n "suvaitsevaisuuden vuosi", jolloin 16. marraskuuta hyväksyttiin YK:n suvaitsevaisuuden periaatteiden julistus.
Suvaitsevaisuuden päivänä YK muistuttaa kaikkia kunnioittamaan ihmisten moninaisuutta, vapautta ja tasa-arvoa ja kannustaa erilaisten kulttuurien, yhteiskuntien ja ihmisten väliseen yhteistyöhön, arvostukseen ja vuorovaikutukseen.
YK:n suvaitsevaisuuden periaatteiden julistus

Päätös kansainvälisen suvaitsevaisuuden päivän viettämisestä tehtiin YK:n yleiskokouksessa 12.12. vuonna 1996. Päivän ajankohta juontuu siitä, että juuri 16. marraskuuta 1995 Unescon jäsenvaltiot hyväksyivät suvaitsevaisuuden periaatteiden julistuksen (Declaration of Principles on Tolerance).
Unescon julistuksen mukaan suvaitsevaisuus on "meidän maailmamme kulttuureiden, ilmaisutapojemme ja inhimillisten elämänmuotojen rikkaan moninaisuuden kunnioittamista, hyväksymistä ja arvostamista." Julistus myös tarkentaa suvaitsevaisuuden ja ihmisoikeuksien suhdetta:
- Ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteen mukaisesti suvaitsevaisuuden osoittaminen ei merkitse yhteiskunnallisen epäoikeudenmukaisuuden sietämistä eikä omasta vakaumuksesta luopumista eikä sen heikentämistä. Se merkitsee, että ihminen saa vapaasti pitää kiinni vakaumuksestaan ja hyväksyy sen, että toiset pitävät kiinni omastaan. Se merkitsee sen tosiasian hyväksymistä, että ihmisillä, jotka ovat luonnostaan erilaisia ulkomuotonsa, asemansa, puhetapansa, käyttäytymismuotojensa ja arvojensa puolesta, on oikeus elää rauhassa ja olla sellaisia kuin ovat. Se merkitsee myös, ettei kukaan saa väkisin tyrkyttää näkemyksiään toisille.
Julistuksessa todetaan, että suvaitsevaisuus ei ole vain vaalittava arvo, vaan myös edellytys rauhalle sekä yleiselle taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen suvaitsevaisuuden päivän tehtäviä koululaisille (Arkistoitu – Internet Archive)
Kari Lumme

Kari Antero Lumme (19. heinäkuuta 1942 Oulu – 23. marraskuuta 2013 Espoo) oli suomalainen tähtitieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston tähtitieteen henkilökohtainen ylimääräinen professori vuodesta 1985. Hänen tutkimuskohteitaan olivat esimerkiksi säteilyn siirtymisen yleinen teoria ja Aurinkokunnan ilmakehättömien kappaleiden valon heijastus.
Pikkuplaneetta 2600 Lumme on nimetty Kari Lumpeen mukaan.
Jäätie

Jäätie Saimaalla
Jäätie on talveksi vesistön kuten järven, joen tai meren jäälle avattu tieura, jonka tarkoituksena on lyhentää ajomatkaa. Jäätiet korvaavat pääasiassa lautta- ja lossireittejä ja toimivat oikoreitteinä. Suomessa jäätiet ovat yleensä avoinna joulukuusta maaliskuun loppuun. Jäätien vaatiman jään paksuuden minimivahvuus on yleensä 20 senttimetriä tai enemmän. Jääteillä liikuttaessa ovat voimassa samat liikennesäännöt kuin muussa tieliikenteessä.
Jäätiellä ajettaessa riittävä turvaväli on ensiarvoisen tärkeä turvallisuuden säilyttämiseksi. Turvavälin pituutta on hankala määrittää, mutta ajoneuvojen ei koskaan tulisi kulkea 50 metriä lähempänä toisiaan.
Jääteiden ongelmia

Jääteille asetettavien nopeusrajoitusten tarkoituksena on varmistaa jäätien turvallinen ylitys. Rajoitusten tarkoituksena on asettaa turvallinen tilannenopeus liukkaalla pinnalla, sekä estää jään murtuminen. Ylinopeudet jäätiellä voivat johtaa jääkuoren särkymiseen.
Jääkuoren alla oleva sula vesi lähtee aaltoliikkeeseen, kun sen päältä kulkee jäätietä käyttävä ajoneuvo. Mikäli ajoneuvon nopeus on hitaampi kuin aaltoliikkeen nopeus, ei ongelmia synny. Kun ajoneuvon nopeus on sama kuin aallon nopeus, seurauksena aallon reuna muodostuu niin jyrkäksi, että se voi rikkoa jääkuoren. Jääkuoren murtumat muodostuvat yleensä ajoneuvon taakse ja muodostavat siten takana ajaville surmanloukun. Rannan lähellä aaltoliike voi heijastua rannasta, jolloin ajoneuvo jää jääkuoren alla olevaan ristiaallokkoon, joka voi murtaa jään ajoneuvon alla.
Jääteitä

Saaristomeren jäätilanteen salliessa on mantereen ja Ahvenanmaan välillä joinakin talvina ollut epävirallinen jäätieyhteys koko matkalle, joka on reitistä riippuen noin 140 kilometriä. Sellainen kulki ainakin kevättalvella 1963, 1967 1970, 1971, 1979 1988, 2003 ja 2011. Lisäksi Ahvenanmaan ja Turun saaristossa on mahdollisuuksien mukaan talvisin lyhyempiä jääteitä saarelta toiselle.
Talven jäätiet ovat mahdollisuuksien mukaan perinteenä muun muassa Merenkurkussa, missä se talvella 1966 kulki 115 kilometrin pituisena Vaasasta aina Uumajaan asti.
Savonlinnan seudulla on useita jääteitä, jotka lyhentävät ajoreittejä ja korvaavat losseja:
Rantakaartila - Laukansaari
Ikoinniemi - Ritosaari - Kongonsaari - Saukonsaari - Pietolansaari - Kiviapaja
Liistonsaari - Tuohisaari
Pellossalo - Kongonsaari
Kesamonsaari - Kokonsaari
Lisäksi jääteitä on myös:
Hailuodossa (pisin Liikenneviraston ylläpitämä jäätie)
Kolilla
Tilapäisiä jääteitä:
Metsätöissä koneiden siirtoon vesistön yli hakkuutyömaalle ja puutavaran kuljetuksiin
)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jäätie Wikimedia Commonsissa
YLE Liikenne: Ylinopeudet heikentävät jääteitä altapäin
Kapteeni Qwark

Kapteeni Qwark (oikealta nimeltään Copernicus Leslie Qwark) on Ratchet & Clank -pelisarjassa seikkaileva itsepäinen supersankari. Kun Qwark oli pieni, hänen vanhempansa, jotka olivat myös supersankareita, eliminoidaan pieleen menneellä teknomiittien kokeilulla ja pieni vauva joutuu apinoiden kasvatettavaksi planeetta Floranalle. Ensimmäisen kerran Ratchet & Clank -sarjassa Qwark nähdään ensimmäisessä osassa melko alussa, kun hän komeilee Ratchetin pajan seinällä olevassa julisteessa.
Ratchet sekä Clank tapaavat Qwarkin ensimmäistä kertaa planeetta Rilgar:lla, Black Water Cityssä. Myöhemmin sen jälkeen blarg-rotuun kuuluva ilkeä Chairman Dreck pakottaa Qwarkin tuhoamaan Ratchetin ja Clankin. Kakkososassa Qwark joutuu vankilaan, myytyään viallista laitetta nimeltä Personal Hygieanator. Hän kuitenkin pakenee vankilasta vetämällä itsensä vessanpöntöstä. Erityisesti kolmannessa Ratchet & Clank -seikkailussa Qwark varastaa koko ajan kunnian Ratchetin tekemistä urotöistä, kuten Thyrranoidien emon tuhoamisesta. Qwarkilla on myös viisi omaa "vid-comic"-videopeliä Ratchet & Clank 3:ssa, joissa tulee ilmi, että Qwarkilla on ollut menneisyyttä pääpahiksen Dr. Nefariouksen kanssa. Qwark on myös mukana pelisarjan ensimmäisessä PS3 -pelissä Ratchet & Clank Future: Tools of Destructionissa ja Ratchet & Clank Future: A Crack In Timessä.
Kapteeni Sharpe

| Kapteeni Sharpe> Sharpe’s Company.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Bernard Cornwell
Kieli:  englanti
Genre:  historiallinen romaani
Kustantaja:  HarperCollins
Julkaistu:  1982
Suomennos
Suomentaja:  Anu Niroma
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1985
Ulkoasu:  sidottu
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kapteeni Sharpe (engl. Sharpe’s Company) on Bernard Cornwellin historiallinen romaani, ainoa suomennettu osa[lähde? ] itsenäisistä teoksista koostuvaa Sharpe-sarjaa. Sen suomensi 1985 Ano Niroma ja kustansi WSOY.
Romaanin päähenkilö Richard Sharpe on Etelä-Essexin kevyen komppanian joukoissa taisteleva sotilas ja näkyvin hahmo koko sekalaisessa Ison-Britannian armeijassa, joka Wellingtonin johdolla on komennettu taisteluun ranskalaisia vastaan Napoleonin mannermaan sodassa. Teos kuvaa Ciudad Rodrigon ja Badajozin puolustuslinnakkeiden taistelua vuonna 1812. Juoneen liittyy myös espanjalaistyttö Teresa, johon Sharpe on rakastunut.
Kirjailija sanoo erään suomennoksen liitteessä (Kirjavalio), että hän halusi tehdä maavoimien sotilaasta Napoleonin sodissa kirjasarjan, joka vetäisi vertoja Hornblower-sarjalle. Cornwell sanoo samassa yhteydessä pitävänsä Wellingtonia suurimpana koskaan eläneenä kenraalina.[lähde? ]
Judy Cornwell

Judy Cornwell (s. 20. helmikuuta 1940, Lontoo) on brittiläinen naisnäyttelijä, jonka tunnetuin televisiosarjarooli on Pokka pitää -sarjan Daisyna.
Judy Cornwell on näytellyt myös muun muassa elokuvissa Joulupukki ja Every Home Should Have One.
Aiheesta muualla

Judy Cornwell Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Julia Woivalin

Julia Woivalin (s. 14. syyskuuta 1999) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja.
Woivalin on edustanut Naisten Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa tamperelaista Classicia kaudesta 2014–2015 alkaen. Hän on pelannut liigassa kauden 2021–2022 runkosarjan loppuun mennessä 137 runkosarjaottelua, joissa hän on tehnyt 45 maalia ja antanut 20 maalisyöttöä, sekä 32 pudotuspeliä, joissa hän on tehnyt 15 maalia ja saanut kaksi syöttöpistettä. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuosina 2015 ja 2017 sekä saavutti SM-hopeaa vuosina 2016 ja 2018.
Woivalin saavutti alle 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018 hopeaa. Hän teki loppuottelussa Ruotsia vastaan Suomen 1–0-johtomaalin mutta Suomi hävisi lopulta maalein 2–7.
Kari Koskelainen (pesäpallotuomari)

Kari Koskelainen (s. 1965) on kouvolalainen pesäpallon pelituomari. Koskelainen on A-tason tuomari eli hän tuomitsee pääsääntöisesti Superpesistä. Koskelaisen ensimmäinen ottelu Superpesiksessä oli 20. toukokuuta 2007 pelattu Joensuun Maila – Kiteen Pallo. Ammatiltaan Koskelainen on yrittäjä.
Jyväskylän suurajot 1974

|  Suomen ralli 1974 |
| --- | --- |
 6. osakilpailu 11 osakilpailusta kaudella 1974. 
Ajankohta:  2. – 4. elokuuta 1974
Pituus:  36 erikoiskoetta, 343,50 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Hannu Mikkola    John Davenport  (Ford Motor Company)
Toinen:   Timo Mäkinen    Henry Liddon  (Ford Motor Company)
Kolmas:   Markku Alen    Ilkka Kivimäki  (Fiat)
Suomen ralli 1974 (viralliselta nimeltään 25. Jyväskylän Suurajot tai 1000 Lakes Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan kuudes kilpailu kaudella 1974. Kilpailu järjestettiin 2. – 4. elokuuta 1974.
Reitti

Rallin 36 erikoiskokeen yhteenlaskettu pituus oli 343,50 kilometriä.
| Perjantai | Lauantai | Lauantai | Lauantai | Sunnuntai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylä–(Orivesi)*–(Virrat)*–Jyväskylä | Jyväskylä–(Orivesi)*–(Virrat)*–Jyväskylä | Jyväskylä | Jyväskylä–(Mikkeli)*–Jyväskylä | Jyväskylä–(Mikkeli)*–Jyväskylä |
| 16 EK:ta | 16 EK:ta | Tauko | 20 EK:ta | 20 EK:ta |
| 156 km |  |  | 207,8 km |  |
*=ei kokoomataukoa
Reitti oli hyvin samankaltainen kuin edellisvuonna, mutta lyhyempi. Reitti ei nyt käynyt Saarijärvellä eikä Kuopiossa. Koivistonkylän erikoiskoe ajettiin nyt ensimmäistä kertaa. Rallin keskellä ollut tauko kesti nyt kuuden sijasta kymmenen tuntia.
Kaksi rallin erikoiskokeista peruutettiin. EK7 Väärinmaja peruutettiin, koska paikalla oli liikaa yleisöä väärillä paikoilla ja humalassa. Suuri osa autoista ehti ajaa EK22 Mataramäen läpi, mutta ukkosmyrsky sotki tuloslaskennan, joten erikoiskoe poistettiin tuloksista.
Kilpailun tapahtumia

Markku Alen ja Tapio Rainio kärsivät rengasrikot EK4:llä Ehikissä, mutta Alen menetti enemmän aikaa. Timo Mäkinen puolestaan sai aikasakkoa ajettuaan seuraavalla siirtymällä ylinopeutta poliisin tutkaan, minkä hän itse kiisti. Ulf Grönholm keskeytti pyörän taittumiseen alle EK5:llä Ouninpohjassa. Hannu Mikkola hyppäsi rajusti EK10:llä Hintalassa, mutta sai pidettyä autonsa hallinnassa.
Toisen lenkin avanneella EK17 Seppälänkankaalla Hannu Mikkollalla jumiutui kolmosvaihde päälle. Hän joutui ajamaan myös seuraavan Kuukanpään erikoiskokeen pelkällä kolmosvaihteella.
Per Eklund ajoi rajusti ulos EK19:llä Koivistonkylässä. Ensimmäisiä Suurajojaan ajanut Ari Vatanen keskeytti EK31 Koirakivessä vetoakselin katkeamiseen ja takapyörän irtoamiseen. Vatanen olisi tosin saatettu hylätä ylinopeuden vuoksi.
Stig Blomvistin autosta katkesi toinen takaiskunvaimennin EK32 Saviniemellä, minkä johdosta Markku Alen pääsi hänestä ohi.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Hannu Mikkola |  John Davenport | Ford Escort RS1600 | 3:11.42 | 0.0 |  |
| 2. |  Timo Mäkinen |  Henry Liddon | Ford Escort RS1600 | 3:12.13 | +0.31 |  |
| 3. |  Markku Alen |  Ilkka Kivimäki | Fiat 124 Abarth Rallye | 3:13.52 | +2.10 |  |
| 4. |  Stig Blomqvist |  Hans Sylvan | Saab 96 V4 | 3:14.02 | +2:20 |  |
| 5. |  Simo Lampinen |  Juhani Markkanen | Saab 96 V4 | 3:17.33 | +5.51 |  |
| 6. |  Leo Kinnunen |  Atso Aho | Fiat 124 Abarth Rallye | 3:17.54 | +6.12 |  |
| 7. |  Tapio Rainio |  Erkki Nyman | Saab 96 V4 | 3:19.16 | +7.34 |  |
| 8. |  Anders Kulläng |  Göran-Claes Andersson | Opel Ascona | 3:21.26 | +9.44 |  |
| 9. |  Antti Ojanen |  Timo Mäkelä | Fiat 124 Abarth Rallye | 3:21.35 | +9.53 |  |
| 10. |  Björn Waldegård |  Arne Hertz | Opel Ascona | 3:23.05 | +11.23 |  |
Lähde:

Mikkola voitti rallin 2-ryhmän autolla. Nopein 4-ryhmän kuljettaja oli Markku Alen. 1-Ryhmän voitti Pentti Airikkala.
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla (englanniksi)
Rallin maailmanmestaruussarjan Suomen rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024
Jyväskylän suurajot 1975

|  Suomen ralli 1975 |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 10 osakilpailusta kaudella 1975. 
Ajankohta:  29. – 31. elokuuta 1975
Pituus:  42 erikoiskoetta, 287,50 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Hannu Mikkola    Atso Aho  (HM-Racing)
Toinen:   Simo Lampinen    Juhani Markkanen  (Saab-Scania)
Kolmas:   Timo Mäkinen    Henry Liddon  (Ford Motor Company)
Suomen ralli 1975 (viralliselta nimeltään 26. Jyväskylän Suurajot tai 1000 Lakes Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan seitsemäs kilpailu kaudella 1975. Kilpailu järjestettiin 29. – 31 elokuuta 1975. Rallin ajankohta siirrettiin elokuun alusta elokuun loppuun. Vain kolmetoista rallin erikoiskokeista oli avoinna yleisölle.
Reitti

Rallin 42 erikoiskokeen yhteenlaskettu pituus oli 287,50 kilometriä, mikä on rallin MM-historian lyhyin mitta. Rallin tauko vietettiin nyt poikkeuksellisesti Savonlinnassa.
| Perjantai | Lauantai | Lauantai | Lauantai | Sunnuntai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylä–(Petäjävesi)*–Mikkeli | Mikkeli–Savonlinna | Savonlinna | Savonlinna–(Kitee)*–Savonlinna | Savonlinna–Jyväskylä |
| 11 EK:ta | 8 EK:ta | Tauko | 11 EK:ta | 12 EK:ta |
| 49,1 km | 76,6 km |  | 79,0 km | 82,7 km |
*=ei kokoomataukoa
Suuri osa rallin erikoiskokeista oli todella lyhyitä. Vain viisi erikoiskoetta yli kymmenen kilometriä pitkiä ja puolet 5,5 kilometriä pitkiä tai lyhyempiä. Osittain tähän saattoi johtaa pyrkimys pienentää rallin keskinopeutta, minkä vuoksi erikoiskokeita ajettiin lähinnä yksityisteillä.
Ensimmäiset erikoiskokeet ajettiin Jyväskylän länsipuolella, minkä jälkeen Päijänne ylitettiin lossilla Kärkistensalmen kohdalta. Ensimmäisen lenkin uusia erikoiskokeita olivat Niemiaho, Mutanen, Hännilä ja Tenkkeli, jotka tunnettaisiin myöhemmin nimillä Moksi, Oittila, Kutemajärvi ja Toikkala.
Savonlinnan tauon jälkeen käytiin lähellä itärajaa, minkä jälkeen palattiin Jyväskylään Pieksämäen kautta.
Ouninpohjaa ei ajettu laisinkaan, ei edes mitään osia siitä.
Kilpailun tapahtumia

Ari Vatanen johti kilpailua kolmen ensimmäisen erikoiskokeen ajan, vaikka ei ymmärtänyt kartanlukijansa nuoteista mitään. Hän keskeytti ulosajoon EK7 Mutasessa, mutta sai ansaitsi suorituksestaan tehdasauton myös RAC-ralliin.
Pentti Airikkala ja Hannu Valtaharju keskeyttivät samaan mutkaan EK4:llä Urriassa. Markku Alen kärsi rengasrikon EK16 Kokkosenlahdella. Stig Blomqvist hylättiin ylinopeuden vuoksi ensimmäisen lenkin lopussa.
Jussi Kynsilehto keskeytti EK23 Raikuulla valtavaan hyppyyn, joka johtui Timo Mäkiseltä kopioitujen nuottien väärinymmärtämisestä. Kartanlukijana oli kuuluisa toimittaja Martin Holmes.
Markku Alen keskeytti ulosajoon EK24:llä Niinikummussa taistellessaan voitosta Hannu Mikkolaa vastaan.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Hannu Mikkola |  Atso Aho |  Toyota Corolla Levin | 2:52.33 | 0.0 |  |
| 2. |  Simo Lampinen |  Juhani Markkanen | Saab 96 V4 | 2:53.47 | +1.14 |  |
| 3. |  Timo Mäkinen |  Henry Liddon | Ford Escort RS1800 | 2:54.35 | +2.02 |  |
| 4. |  Per Eklund |  Björn Cederberg | Saab 96 V4 | 2:54.40 | +2:07 |  |
| 5. |  Anders Kulläng |  Göran-Claes Andersson | Opel Ascona | 2:57.27 | +4.54 |  |
| 6. |  Timo Salonen | Jaakko Markkula |  Datsun Violet 160J | 2:58.11 | +5.38 |  |
| 7. |  Jari Vilkas |  Juhani Soini | Saab 96 V4 | 3:00.29 | +7.56 |  |
| 8. |  Erik Aaby |  Monty Karlan | Ford Escort RS 1600 | 3:02.26 | +9.53 |  |
| 9. |  Kyösti Hämäläinen |  Urpo Vihervaara | Sunbeam Avenger | 3:02.51 | +10.18 |  |
| 10. |  Antero Laine |  Raimo Alm | Saab 96 V4 | 3:04.28 | +11.55 |  |
Lähde:

Mikkola voitti rallin 2-ryhmän autolla. Nopein 4-ryhmän kuljettaja oli Heikki Vilkman. 1-Ryhmän voitti Kyösti Hämäläinen.
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla (englanniksi)
Rallin maailmanmestaruussarjan Suomen rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024
Kansalaisoikeuksien puolue

| Kansalaisoikeuksien puolue> Strana Práv Občanů |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  8. joulukuuta 2009
Johtaja:  Martin Šulc
Ideologia:  sosiaalidemokratia, suora demokratia, vasemmistopopulismi
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Jäsenmäärä:  2 500
Edustajainhuone:  0 / 200
Senaatti:  0 / 81
Euroopan parlamentti:  0 / 21
Kotisivu:  www.stranaprav.cz
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansalaisoikeuksien puolue – Zemanin kansa (tšekiksi: Strana Práv Občanů – Zemanovci, SPOZ), joka tunnetaan myös nimellä Zemanovci, entinen Kansalaisoikeuksien puolue (tšekiksi: Strana Práv Občanů, SPO) on tšekkiläinen poliittinen puolue, joka on perustettu lokakuussa 2009. Puolueen perusti Tšekin entinen pääministeri Miloš Zeman, joka oli aiemmin Tšekin sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtaja.
Zeman valittiin Kansalaisoikeuksien puolueen presidenttiehdokkaaksi vuoden 2013 presidentinvaaleissa, jotka hän voitti toisella kierroksella.
Vuoden 2012 aluevaaleissa valittu senaattori Jan Veleba liittyi keväällä 2014 Kansalaisoikeuksien puolueeseen ja toimi sen puheenjohtajana vuosina 2014-2018.
Vuoden 2016 Tšekin aluevaaleissa SPO osallistui yhteiseen koalitioon Tomio Okamuran johtaman Vapaus ja suora demokratia -puolueen kanssa ja sai 16 paikkaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansalaisoikeuksien puolue Wikimedia Commonsissa
Kansalaisoikeuksien puolue (Arkistoitu – Internet Archive) (tšekiksi)
Kansainvälinen soveltavan estetiikan instituutti

Kansainvälinen soveltavan estetiikan instituutti (KSEI) on Helsingin yliopiston yhteydessä Lahden yliopistokampuksella toimiva instituutti, jonka toiminta painottuu erityisesti ympäristöestetiikkaan sekä muuhun humanistiseen ympäristötutkimukseen.
Yleistä

KSEI:n toimialoja ovat tutkiminen, kouluttaminen sekä alan kirjallisuuden julkaiseminen. Instituutti järjestää sekä kotimaisia että kansainvälisiä seminaareja. Vuodesta 1995 järjestetty kansainvälinen soveltavan estetiikan kesäkoulusarja vuorottelee vuosittain vuonna 2005 alkaneen ympäristöestetiikan syysseminaarien sarjan kanssa. KSEI:n neuvottelukunnan puheenjohtajana toimii professori Arto Haapala. Kansainvälisen yhteistyön kehittämiseksi KSEI:llä on Kansainvälinen neuvottelutoimikunta, IAB, jonka puheenjohtajana toimii emeritusprofessori Arnold Berleant.
KSEI:n historiaa

Helsingin yliopisto, Lahden kaupunki, Suomen Estetiikan Seura ja Päijät-Hämeen korkeakouluyhdistys ry (nykyinen Päijät-Hämeen kesäyliopistoyhdistys ry) perustivat KSEI:n kannatusyhdistys ry:n vuonna 1993. Yhdistyksen tarkoituksena oli edistää soveltavan estetiikan julkaisutoimintaa, koulutusta ja tieteellistä tutkimusta sekä toimia kansainvälisen soveltavan estetiikan koulutus- ja tutkimuslaitoksen (KSEI) kehittämiseksi.
Vuoden 2008 alussa KSEI:stä tuli osa Helsingin yliopiston Taiteiden tutkimuksen laitosta estetiikan oppiaineen Lahden yksikkönä. Samalla KSEI liittyi Lahden yliopistokeskukseen.
Vuoden 2010 alusta KSEI liitettiin Helsingin yliopiston Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmeniaan. Vuonna 2014 KSEI liitettiin Helsingin yliopiston silloiseen Filosofian, historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitokseen.
Aiheesta muualla

Kansainvälinen soveltavan estetiikan instituutti
Kaakonlampi (Suonenjoki)

| Kaakonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°29′25″N, 27°05′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.797.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,7 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,626 km  
Pinta-ala:  1,495 ha  
Suurin syvyys:  3,4 m  
Saaria:  1 
 fiKaakonlampi 
Kaakonlampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Viiperonharjun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. #ARVO! Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Vuorisen valuma-alueeseen (14.797) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.
Kajsa Mattas

Ulla Kajsa Mattas (s. 21. syyskuuta 1948 Suomi) on ruotsinsuomenruotsalainen kuvanveistäjä, taidemaalari Åke Mattaksen tytär.
Mattas opiskeli Tukholman Kuninkaallisessa taidekorkeakoulussa vuosina 1975–1981. Useat hänen veistoksensa ovat betonia, ja hänen teoksiaan on esitteillä julkisissa tiloissa.
Mattas on saanut Ruotsissa useita palkintoja ja huomionosoituksia, muun muassa Prinssi Eugenin mitalin ja Sergel-palkinnon.
Kanawa (1945)

| Kanawa / 金輪 |
| --- | --- |
 Kanawa

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Mitsui Engineering & Shipbuilding, Tamano
Kölinlasku:  15. marraskuuta 1944
Laskettu vesille:  20. tammikuuta 1945
Palveluskäyttöön:  15. maaliskuuta 1945
Poistui palveluskäytöstä:  5. lokakuuta 1945
Loppuvaihe:  Britannialle 1947
Tekniset tiedot
Uppouma:  940 t (standardi) 1 004 t (kuormattu)
Pituus:  77,5 m (vesiraja) 78,8 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  3,06 m
Koneteho:  4 200 bhp
Nopeus:  19,5 solmua
Miehistöä:  noin 150
Aseistus
Aseistus:  3 × 12 cm/45 tykkiä 6 × 25 mm tyyppi 96 120 × syvyyspommia
Kanawa (jap. 金輪) oli keisarillisen Japanin laivaston Ukuru-luokan saattaja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1944 hankinnoissa Mitsui Engineering & Shipbuildingin Tamanon telakalta, missä köli laskettiin 15. marraskuuta 1944. Se laskettiin vesille 20. tammikuuta 1945 ja otettiin palvelukseen 15. maaliskuuta.