stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Typen kierto luonnossa

Kaavakuva typen kiertokulusta
Typen kierto luonnossa on tärkeä osa ravintoketjuja ja erilaisten ekosysteemien toimintaa.
Typpi on elämälle tärkeä alkuaine, ja sitä on kaikissa aminohapoissa ja proteiineissa. Kasveissa iso osa typestä on lehtivihreämolekyyleissä, jotka ovat yhteyttämisen keskeinen tekijä.
Ilmasta 78 % on typpeä, mutta useimmat eliöt eivät voi sitä suoraan käyttää hyväkseen. Eräät bakteerit sitovat typpeä (N2) vedyn kanssa ammoniakiksi (NH3), jonka toiset bakteerit muuttavat nitriitiksi (NO2), jonka kolmannet muuttavat nitraatiksi (NO3), joka sitoutuu aminohappoihin ja edelleen proteiineihin. Eläimet saavat kaiken typpensä syömällä kasveja tai kasvinsyöjiä tai kasvinsyöjäsyöjiä, riippuen siitä, missä kohti ravintoketjua ne elävät.
Eläinten eritteissä ja kuolleissa eliöissä on typpiyhdisteitä. Erikoistuneet bakteerit hajottavat näitä proteiineja ja vapauttavat jälleen typen ilmakehään. Typen kierrossa erilaiset bakteerit ovatkin tärkeimmässä osassa.
Typpikaasusta ammoniakkia tekeviä bakteereita on vähän, ammoniakista nitriittejä tekeviä eli nitrifioivia bakteereita taas on maaperässä niin paljon, ettei maassa ole juurikaan vapaata ammoniakkia.
Jos meren pohjasedimentissä on tarpeeksi happea, näin käy myös meressä. Itämeren syvillä alueilla on happikatoa, ja siellä veteen jää ammoniumtyppeä, joka voi ruokkia leväkukintoja.
Ihmiskunta vaikuttaa aktiivisesti typen kiertoon käyttämällä maanviljelyssä typpilannoitteita. Liian iso määrä typpiyhdisteitä on pahaksi, sillä ne rehevöittävät vesistöjä. 
Itämeressä lasketaan, että ihmisperäinen typpilannoitus ja polttoprosessit ovat yli kaksinkertaistaneet luonnollisen typen kierron. Typpioksiduuli N2O, jota pääsee luontoon keinolannoitteista, on hiilidioksidin ja metaanin jälkeen kolmanneksi tärkein ihmisperäinen kasvihuonekaasu.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Klemola, Kimmo: 1900-luvun tärkein keksintö
NUTS  - Hanke: Typen kiertokulku maataloudessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjallinen materiaali: Typen kierto Luento videolla Youtubessa: BI3 Typen kierto
Turbo Lover

| ”Turbo Lover” Judas Priest |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Turbo
 Julkaistu: 1986
 Tuottaja(t): Tom Allom
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 05.33
 Levy-yhtiö: Columbia
Judas Priestin muut singlet
| ”Some Heads Are Gonna Roll” 1984 | ”Turbo Lover” 1986 | ”Locked In” 1988 |
Turbo Lover on brittiläisen heavy metal -yhtye Judas Priestin tunnetuimpia kappaleita ja singlejulkaisu vuodelta 1986. Kappale löytyy myös Judas Priestin Turbo-levyltä, ja kappaleesta on tehty musiikkivideo. Kappaleen B-puolena oli kappale ”Hot for Love”.
Kappale kertoo nimensä mukaisesti rakkaudesta, tai yhtyeen tyylille uskollisesti ronskiin tyyliin rakastelusta nopean auton kyydissä. Kappale on hyvin kasarimaisen rokkaava, ja siinä on käytetty kitarasyntetisaattoreita. Se on myös yhtyeen vakiokappaleita keikoilla.
Kappaleet

Turbo Lover
Hot for Love
Aiheesta muualla

Turbo Lover Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Turbo Lover Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Judas Priest
| --- | --- |
Studioalbumit:   Rocka Rolla  Sad Wings of Destiny  Sin After Sin  Stained Class  Killing Machine  British Steel  Point of Entry  Screaming for Vengeance  Defenders of the Faith  Turbo  Ram It Down  Painkiller  Jugulator  Demolition  Angel of Retribution  Nostradamus  Redeemer of Souls  Firepower  Invincible Shield 
Konserttitallenteet:   Unleashed in the East  Priest...Live!  Live in London  ’98 Live Meltdown  A Touch of Evil: Live  British Steel - 30th Anniversary - Live  Battle cry    
Kokoelmat:   The Best of Judas Priest  Hero, Hero  The Collection (Judas Priest)  Genocide  Metal Works ’73–’93  Prisoners of Pain  The Best of Judas Priest: Living After Midnight  Metalogy  The Essential Judas Priest  Single Cuts  The Chosen Few  The Complete Albums Collection 
Videografia:   Live Vengeance ’82  Fuel for Life  Priest...Live!  Metal Works ’73–’93  British Steel  Live in London  Electric Eye  Rising in the East  Live Vengeance ’82  British Steel - 30th Anniversary DVD  Epitaph  Battle cry
Juurimeduusat

| Juurimeduusat |
| --- | --- |
 Tykinkuulameduusa (Stomolophus meleagris)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  aitotumaiset Eucarya
Kunta::  eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Alajakso::  Medusozoa
Luokka::  Meduusat Scyphozoa
Alaluokka::  Discomedusae
Lahko::  Juurimeduusat Rhizostomeae  Cuvier 1799
Synonyymit
 Rhizostomatida 
Katso myös
   Juurimeduusat Wikispeciesissä   Juurimeduusat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juurimeduusat (Rhizostomeae) on meduusoihin kuuluva lahko. Siihen kuuluvien lajien suuliuskat ovat haaroittuneet siivilöimään vedestä ravintoa ja niissä on monia imusuita.
Heimot

Catostylidae
Lobonematidae
Lychnorhizidae
Rhizostomatidae
Stomolophidae
Cassiopeidae
Cepheidae
Mastigiidae
Thysanostomatidae
Versurigidae
Turbo (suku)

| Turbo |
| --- | --- |
 Turbo sarmaticus
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Lahko::  Archaeogastropoda
Heimo::  Turbinidae
Suku::  Turbo  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Turbo (suku) Wikispeciesissä   Turbo (suku) Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turbo on meressä elävien kotiloiden suku. Siihen kuuluu ainakin seitsemän lajia. Suku on saanut nimensä latinan hyrrää merkitsevästä sanasta. Niillä on paksu kuori, jonka sisäpinnalla hohtaa helmiäinen. Suurin laji on Turbo marmoratus. Se voi kasvaa halkaisijaltaan 25-senttiseksi ja painaa yli kaksi kiloa.
Turbo-suvun kotiloita suositaan meriakvaarioissa, koska ne syövät tehokkaasti ei-toivottuja leviä. Akvaariokaupassa suosituin laji on Turbo fluctuosus, joka on kotoisin Meksikonlahdelta. Erakkoravut käyttävät usein turbokotiloiden kuoria asuntoinaan.
Lajeja

Turbo cailletii
Turbo canaliculatus
Turbo castanea
Turbo fluctuosus
Turbo haraldi
Turbo marmoratus
Turbo petholatus
Turbo sandwicensis
Aiheesta muualla

Turbo fluctuosus (Arkistoitu – Internet Archive) lajiesittely Central pets
The Grazing Snails, Part I - Turbo, Trochus, Astraea, and Kin Reefkeeping 2004
Juurinimipalvelin

Juurinimipalvelin (engl. Root name server) on Internetissä ylimmän tason DNS-palvelin. Juurinimipalvelimista voidaan aloittaa  verkkotunnusten käännös IP-osoitteiksi. Juurinimipalvelimen IP-osoitteen on oltava asiakasnimipalvelimien tiedossa sisäänrakennettuna ohjelmaan.
Juurinimipalvelin sisältää tiedot seuraavan tason palvelinten osoitteista. Vasta seuraavan tason nimipalvelimet vastaavat konkreettisesti omasta alueesta (esimerkiksi .fi, .se, .com tai .net). Esimerkiksi etsittäessä verkkotunnuksen www.yritys.fi osoitetta kysytään ensin joltain juurinimipalvelimelta (IP-osoite sisäänrakennettu nimipalvelimeen) fi-alueesta vastaavan nimipalvelimen IP-osoitetta. Tältä nimipalvelimelta sitten kysytään yritys.fi:stä vastaavan nimipalvelimen IP-osoitetta. Tältä viimeiseltä sitten kysytään IP-osoitetta, joka vastaa www.yritys.fi-verkkotunnusta.
On olemassa 13 samalla tavoin toimivaa juurinimipalvelinta. Yleensä asiakasnimipalvelimet tuntevat ne kaikki ja käyttävät niitä satunnaisessa järjestyksessä. Juurinimipalvelimia ovat:
| kirjain | entinen nimi | ylläpitäjä | sijainti |
| --- | --- | --- | --- |
| A | ns.internic.net | VeriSign | Dulles, Virginia, USA |
| B | ns1.isi.edu | Information Sciences Institute | Marina del Rey, Kalifornia, USA |
| C | c.psi.net | Cogent | Herndon, Virginia, USA |
| D | terp.umd.edu | University of Maryland | College Park, Maryland, USA |
| E | ns.nasa.gov | Nasa | Mountain View, Santa Clara County, Kalifornia, USA |
| F | ns.isc.org | ISC | Palo Alto, Kalifornia, USA |
| G | ns.nic.ddn.mil | USA, DoD (puolustusministeriö) | Vienna, Virginia, USA |
| H | aos.arl.army.mil | USA, maavoimien tutkimuslaitos | Aberdeen, Maryland, USA |
| I | nic.nordu.net | Netnod | Tukholma |
| J |  | VeriSign | Dulles, Virginia, USA |
| K |  | RIPE | Lontoo |
| L |  | ICANN | Los Angeles, Kalifornia, USA |
| M |  | WIDE-projekti | Tokio |
C-, F-, I-, J- ja K- juurinimipalvelimet on monistettu useisiin paikkoihin jokulähetys (anycast) tekniikalla. Suomessa on paikalliset kopiot I-, J- ja K-juurinimipalvelimista (FICIX). Enemmistö fyysisistä juuripalvelimista on nykyisin USA:n ulkopuolella, vaikka "kirjaimista" vain kolmea ylläpitää muu kuin yhdysvaltalainen organisaatio.
Internet-verkkotunnusten tulkinta riippuu siitä, mitkä juurinimipalvelimien osoitteet on määritelty asiakasohjelmiin. AlterNIC oli vaihtoehtoinen juurinimipalvelinjoukko, joka saatiin käyttöön vaihtamalla asiakasohjelmiin määriteltyjä juurinimipalvelimien IP-osoitteita. Asiakasohjelma, jossa juurinimipalvelinten osoitteet on vaihdettu, toimii aivan samalla tavalla kuin nytkin, mutta www.firma.fi voi tarkoittaa aivan toista IP-osoitetta kuin "virallisessa" verkkotunnusavaruudessa.  IETF on määritellyt käytännöt siitä, miten verkkotunnuksia käytetään, mutta mitään virallista kansainvälistä sopimusta verkkotunnusavaruudesta ei ole. AlterNICin perustaja pidätettiin 1997 (ei suoranaisesti juurinimipalvelimien ylläpidosta) eikä järjestelmää ole sen jälkeen käytetty.
Aiheesta muualla

Suomen K-juurinimipalvelimen sivut
I-juurinimipalvelimen sivut
FICIX ry, Finnish Communication and Internet Exchange
Root Server Technical Operations Association
DNS Root Server System Advisory Committee
RFC 2826 - IAB Technical Comment on the Unique DNS Root
Jussi Salonoja

Jussi Salonoja (s. 19. kesäkuuta 1976) on suomalainen liikemies ja sijoittaja. Hän on tullut tunnetuksi erityisesti konkurssiin ajautuneen Espoo Blues -jääkiekkojoukkueen omistajana.
Salonoja nousi ensimmäisen kerran julkisuuteen saatuaan vasta 11-vuotiaana miljoonaperinnön makkaratehtailijana tunnetulta Helsingin Kauppiaat Oy:n perustaja, kauppaneuvos Erkki Salonojalta. Käyttöönsä hän sai perinnön vasta 25-vuotiaana vuonna 2001.
Tausta

Salonojan isosetä Erkki oli perustanut sotien jälkeen hyvin menestyneen Helsingin Kauppiaat -nimisen lihanjalostusyrityksen (tunnetaan nykyisin paremmin nimellä HK), jonka hän myi vuonna 1975. Erityisesti Sinisestä Lenkistä tunnetun yrityksen myynnistä saadut rahat Erkki Salonoja sijoitti perustamaansa Erja-yhtymään, johon kuului muun muassa Erja-kiinteistöt Oy -niminen kiinteistösijoitusyhtiö.
Erkki Salonoja kuoli vuonna 1987 ja Jussi Salonoja sai isosetänsä hänelle testamenttaaman perinnön haltuunsa vuonna 2001 täytettyään 25 vuotta. Perintöön kuului 250 miljoonan markan omaisuus ja 350 miljoonan markan arvoiset kiinteistöt. Ennen kuin Jussi Salonoja täytti 25 vuotta, Erja-yhtymässä valtaa käytti hänen isänsä Pekka Salonoja. Jussi oli kuitenkin mukana yhtiön toiminnassa ja istui muun muassa Blues Hockey Oy:n hallituksessa.
Salonoja pelasi itsekin nuorempana jääkiekkoa muun muassa GrIFK:ssa. Lupaava kiekkoura kaatui B-juniorina harjoituksissa sattuneeseen nilkkamurtumaan ja motivaation puutteeseen. Hän toimi sittemmin Bluesissa huoltajana ja päätyi lopulta monien vaiheiden kautta niin koko joukkueen omistajaksi kuin pääomistajaksi sen käyttämän Barona-areenan omistavaan Tapiolan Monitoimiareena Oy:öön.
Erja-yhtymä

Erja-yhtymä Oy oli kiinteistösijoittamisen lisäksi mukana myös muussa sijoitustoiminnassa ja omisti reilusti yli 50 prosenttia vuonna 1999 perustetusta Blues Hockey Oy:stä, jolle aiemmin yhdistysmuotoisena toimineen Espoo Blues -jääkiekkojoukkueen toiminta siirrettiin.
Jussi Salonoja myi muun muassa Tapiolan Monitoimiareenan ja Blues Hockey Oy:n omistaneen Erja-yhtymän huhtikuussa 2005 luxemburgilaiselle Lombard International Assurance -vakuutusyhtiölle. Todennäköisesti kyseessä oli kuitenkin verosuunnittelujärjestely ja Salonoja hallitsi edelleen myymäänsä omaisuutta sijoitusvakuutuksen kautta hyvin alhaisin verorasittein.
Salonojalle jäi kaupan jälkeen vielä aiemmin Erja-holding Oy -nimellä toiminut holdingyritys, jonka nimi oli syyskuusta 2007 lähtien ollut Joy Group Oy ja johon Salonojan omistukset muissa yrityksissä on keskitetty. Lombard International Assurancen vastuuhenkilöt kuuluivat Salonojan lähipiiriin ja Salonoja oli edelleen muun muassa Bluesin tosiasiallinen omistaja ja vallankäyttäjä.
Muut sijoitukset

Salonoja on sijoittanut omaisuuttaan useisiin kohteisiin. Vuonna 2002 hän oli 50,4 % osuudella perustamassa lomalentoyhtiö Air Finlandia, josta yhtiön toimiva johto osti Salonojan omistusosuuden kesällä 2005. Yrityssijoituksiin kuuluvat myös muun muassa informaatiotekniikan yritykset mElement Oy, GISnet solutions Oy ja XRSolution Oy, joista syntyi marraskuussa 2004 Fifth Element Oy.
Salonoja on ollut myös apulaistuottajana useissa Solar Filmsin elokuvissa, kuten Pahat pojat, Levottomat 3 ja Vares – yksityisetsivä.
Vuonna 2016 Salonoja perusti Espoo Unitedin urheilujoukkueet. Joukkueet pelasivat jääkiekon Mestiksessä ja miesten korisliigassa. Unitedilla oli ensimmäisellä toimintakaudellaan myös naisten jääkiekko- ja koripallojoukkueet pääsarjoissa, mutta seura luopui naisjoukkueistaan ennen kauden 2017-2018 alkua.
Toukokuussa 2018 Salonojaa vastaan on nostettu velkomuskanne Espoon käräjäoikeudessa noin miljoonasta eurosta. Kyseessä on lainat Lease Deal Oy:ltä kesältä 2017, joita kanteen mukaan Salonoja ei ole maksanut takaisin sovittuna aikana.
Yksityiselämä

Salonojan entinen puoliso on ruotsalainen Frida Sjöström, joka tunnetaan mallina ja personal trainerina. Pari kihlautui kesällä 2008 Mauritiuksella, ja tammikuussa 2009 heille syntyi tytär. Heinäkuussa 2009 pari muutti erilleen.
Perävarppi

Perävarppi on entinen kylä Kotkassa. Se sijaitsi Hallan, Popinniemen ja Suulisniemen välissä entisen Kymin kunnan ja sittemmin Karhulan kauppalan alueella. Perävarppi on nykyisin asumaton metsäalue Popinniemen kaupunginosan itäosassa.
Perävarppi oli puurakenteinen työläiskylä, jonka asunnot olivat Hallan sahan omistuksessa. Tyypillinen talo Perävarpissa sisälsi neljä kahden huoneen asuntoa, joissa oli omat sisäänkäynnit. Sisäänkäynnit sijaitsivat talon pitkillä sivuilla molemmin puolin taloa. Talot olivat puulämmitteisiä. Keittiössä oli valurautakannella varustettu hella ja kammarissa kattoon asti ulottuva pyöreä uuni, jonka lämmönvarauskyky oli erinomainen. Puuvarastona toimivat erilliset liiterit, joissa oli paljon säilytystilaa polttopuille ja muille tavaroille. Talojen ainoa mukavuus oli sähkö, joka mahdollisti sähkölieden ja jääkaapin käytön. Vesi oli haettava kaivosta. Kylän yhteiset WC:t olivat aivan meren rannassa ja siellä oli myös paikka, jonne likaämpäri tyhjennettiin. Kylässä ei ollut omaa saunaa ja lähin sauna oli naapurikylässä Popinniemessä, jossa kyläläiset pääsivät peseytymään kerran viikossa. Perävarpissa tai sen läheisyydessä sijaitsivat muun muassa seuraavat paikat, joissa kylän lapset leikkivät: Iso-Hullu (kallio Hallan tien vieressä), Pituska/Pikkurilli (niemi kylän keskikohdalla), Kivirautio (isoja kivia ja onkaloita sisältävä kivikko Pituskan itäpuolella), Junttaska/Junttaniemi (niemi Suulisniemen länsipuolella, niemessä sijaitsi kylän ainoa uimaranta). Junttaniemen vieressä (länsipuolella) sijaitsi kaatopaikka, joka oli lähialueen käytössä.
Perävirtausyksikkö

Perävirtausyksikön havainnekuva. Ylempi osa kuvaa palokaasujen pakoaukkoja ammuksen perässä. Poikkileikkauksessa on nähtävissä paloaineella täytetty peräosa.
Perävirtausyksikkö on tykistöammuksen kantaman kasvattamiseen käytettävä järjestelmä, jossa kranaatin peräosaan asennetaan palavaa ainetta sisältävä lisäosa. Perävirtausyksikkö syttyy palamaan laukaisun yhteydessä, ja vapauttaa palokaasunsa lentävän ammuksen taakse. Laitteiston tavoitteena on täyttää ammuksen lennossa taakseen synnyttämä alipainealue, ja näin ollen pienentää ammuksen eri osien välisiä paine-eroja, mikä pudottaa koko kappaleeseen vaikuttavaa kokonaisilmanvastusta ja kasvattaa kantamaa. Perävirtausyksikköjen palokaasut virtaavat aliääninopeuksilla, eikä laitteiston tavoitteena ole niinkään työntövoiman synnyttäminen rakettiavusteisten tykistöammusten tapaan.
Palveluskäytössä olevilla ammustyypeillä on saavutettu noin 20–30 prosenttia suurempia kantamia, kun niihin on asennettu perävirtausyksikkö.
Outback

Outback näkyy satelliittikuvassa punertavana.
Outbackin maisemia.
Outback (yleisnimenä suomeksi ’takamaa’) tarkoittaa Australian syrjäistä sisämaata, sanan yleisen käytön mukaan sitä puolikuivaa tai kuivaa avaraa seutua, jota on laajalti mantereen itäosissa sekä läntisten tasankojen keskiosissa ja Länsi-Australian pohjoisosissa.
Länsi-Australian Outbackissa sijaitsevat muun muassa MacDonnellin, Musgraven ja Petermannin vuorijonot, Gibsonin aavikko, Iso Hiekka-aavikko, Iso Victorian aavikko ja Tanamin aavikko, sekä Uluru-monoliitti.
Aboriginaaleja on asunut Outbackissa jo kymmenien tuhansien vuosien ajan. Kun eurooppalaiset tulivat Australiaan, he toivat maahan kameleita päästäkseen autiomaiden yli. Nykyisin Outbackissa elää yli puoli miljoonaa villiä kamelia. Kotoperäiseen eläimistöön kuuluvat muun muassa punajättikenguru ja erilaiset papukaijat.
Joillain Outbackin seuduilla voidaan kasvattaa karjaa ja lampaita. Kiireelliset lääkäripalvelut näille harvaan asutuille syrjäseuduille saadaan lentokoneella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Outback Wikimedia Commonsissa
Ulster

| Ulster Ulaidh |
| --- | --- |
 Lippu
 Maakunnan sijainti Irlannissa
Valtio:  Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta
Kreivikuntia:  9
Hallinto:  
 – suurin kaupunki:  Belfast
Pinta-ala:  21 456 km²
Väkiluku (2011):  2 105 666
 – väestötiheys:  98,1 as./km²
 Tilastotiedot yhteenlaskettuina Irlannin tasavaltaan ja Pohjois-Irlantiin kuuluvilta alueilta 
Ulsterin sijainti Irlannin saarella. Vihreällä merkityt alueet kuuluvat Irlannin tasavaltaan ja oranssilla merkityt Pohjois-Irlantiin.
Ulster (iiriksi Ulaidh, Ulsterin skotiksi Ulstèr tai Ulster) on yksi Irlannin saaren historiallisista maakunnista. Ulsterin yhdeksästä kreivikunnasta kolme kuuluu Irlannin tasavallalle, kuusi kuuluu Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja muodostaa Pohjois-Irlannin.
Ulsterin pinta-ala on noin 21 456 neliökilometriä (josta Irlannin tasavallassa 7 893,77 neliökilometriä, Pohjois-Irlannissa 13 562 neliökilometriä) ja asukasluku 2 105 666 (vuonna 2011). Tästä Irlannin tasavaltaan kuuluvilla alueilla on 294 803 asukasta ja Pohjois-Irlannissa 1 810 863 asukasta.
Useimmat Ulsterin asukkaat puhuvat englantia; toiseksi puhutuin kieli on iiri. Yhdistyneen kuningaskunnan suurin järvi Lough Neagh sijaitsee Ulsterin itäosassa.
Kreivikunnat

Irlannin tasavaltaan kuuluvat kreivikunnat:
Cavan (An Cabhán)
Donegal  (Dún na nGall)
Monaghan (Muineachán)
Pohjois-Irlantiin kuuluvat kreivikunnat:
Antrim (Aontroim)
Armagh (Ard Mhacha)
Down (An Dún)
Derry (Doire)
Fermanagh (Fear Manach)
Tyrone (Tír Eoghain)
Suurimmat kaupungit

Belfast (275 000 as.)
Derry (90 000 as.)
Bangor (80 000 as.)
Lisburn (70 000 as.)
Newtownabbey (60 000 as.)
Craigavon (60 000 as.)
Newry (40 000 as.)
Ballymena (30 000 as.)
Carrickfergus (30 000 as.)
Newtownards (30 000 as.)
Portadown (30 000 as.)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ulster Wikimedia Commonsissa
Irlannin kreivikunnat
| --- | --- |
Connacht:   Galway  Leitrim  Mayo  Roscommon  Sligo 
Leinster:   Carlow  Dublin Dún Laoghaire–Rathdown  Etelä-Dublin  Fingal  Kildare  Kilkenny  Laois  Longford  Louth  Meath  Offaly  Westmeath  Wexford  Wicklow 
Munster:   Clare  Cork  Kerry  Limerick  Tipperary  Waterford 
Ulster:   Antrim†  Armagh†  Cavan  Derry†  Donegal  Down†  Fermanagh†  Monaghan  Tyrone† 
kreivikunnilla ei ole hallinnollista merkitystä • †Kreivikunta kuuluu Pohjois-Irlantiin
Kaarle Kustaa

Kaarle Kustaa voi tarkoittaa seuraavia:
Kaarle XVI Kustaa (s. 1946), Ruotsin nykyinen kuningas
Kaarle X Kustaa (1622–1660), Ruotsin kuningas vuosina 1654–1660
Kaarle Kustaa (1802–1805), Ruotsin prinssi, Suomen suuriruhtinas, kuningas Kustaa IV Aadolfin poika
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaarle Kustaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Joonas Pajunen

Joonas Pajunen (s. 1985) on helsinkiläinen yrittäjä, elokuvaohjaaja sekä käsikirjoittaja.
Pajunen toimii perustamassaan V2B Videoviestintä Oy:ssä ohjaajana ja toimitusjohtajana. Pajunen on lisäksi start up -sijoituksia tekevän Parepak Finland Oy:n hallituksen jäsen ja tapahtumatoimisto OFRD Oy:n perustajajäsen sekä hallituksen jäsen.
Pajunen on ohjannut ja käsikirjoittanut yhdessä kirjailija Max Seeckin kanssa suomalaisen kauhuelokuvan Koputus, joka tuli Suomessa ensi-iltaan helmikuussa 2022. Elokuvan päärooleissa esiintyvät Pekka Strang, Inka Kallén ja Saana Koivisto. Elokuvan tuottajina ovat Markus Selin, Jukka Helle sekä Hanna Virolainen.
Filmografia > Elokuvat

Koputus-kauhuelokuva (2022), käsikirjoitus ja ohjaus.
Uuden-Seelannin ralli 1985

|  Uuden-Seelannin ralli 1985 |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 1985. 
Ajankohta:  29. kesäkuuta–2. heinäkuuta 1985
Pituus:  48 erikoiskoetta, 898,50 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Timo Salonen    Seppo Harjanne  (Peugeot Talbot Sport)
Toinen:   Ari Vatanen    Terry Harryman  (Peugeot Talbot Sport)
Kolmas:   Walter Röhrl    Christian Geistdörfer  (Audi Sport)
Uuden-Seelannin ralli 1985 (viralliselta nimeltään 16. AWA Clarion Rally of New Zealand) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1985. Kilpailu järjestettiin 29. kesäkuuta–2. heinäkuuta 1985 Aucklandissa. Kilpailu oli kauden seitsemäs ja erikoiskokeiden yhteispituus oli 898,5 kilometriä.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Timo Salonen |  Seppo Harjanne | Peugeot 205 Turbo 16 E2 | 8:29.16 | 0.0 |  |
| 2. |  Ari Vatanen |  Terry Harryman | Peugeot 205 Turbo 16 E2 | 8:30.33 | +1.17 |  |
| 3. |  Walter Röhrl |  Christian Geistdörfer | Audi Quattro Sport | 8:31.42 | +2.26 |  |
| 4. |  Stig Blomqvist |  Björn Cederberg | Audi Quattro Sport | 8:35.22 | +6.06 |  |
| 5. |  Malcolm Stewart |  Doug Parkhill | Audi Quattro A2 | 9:29.04 | +59.48 |  |
| 6. |  Reg Cook |  Wayne Jones | Nissan 240RS | 9:46.53 | +1:17.37 |  |
| 7. |  Inky Tulloch |  John Cowan | Ford Escort RS1800 | 9:49.08 | +1:19.52 |  |
| 8. |  Possum Bourne |  Michael Eggleton | Subaru Leone RX Turbo | 9:52.01 | +1:22.45 |  |
| 9. |  Jim Donald |  Kevin Lancaster | Nissan 240RS | 10:01.35 | +1:32.19 |  |
| 10. |  Tony Teesdale |  Bob Haldane | Subaru Leone RX Turbo | 10:01.54 | +1:32.38 |  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com (englanniksi)
Osakilpailut MM-rallikaudella 1985
Monaco
Ruotsi
Portugali
Kenia
Ranska
Kreikka
Uusi-Seelanti
Argentiina
Suomi
Italia
Norsunluurannikko
Yhdistynyt kuningaskunta
Rallin maailmanmestaruussarjan Uuden-Seelannin rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1977  1979 
1980-luku:   1980  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1995  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008 
2010-luku:   2010  2012 
2020-luku:   2020  2022