stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dead Block
Pelaaminen

Pelin yleisenä tavoitteena on pitää hyökkäävät zombiet ulkona turvapaikasta ja suorittaa toissijainen tehtävä siinä samalla. Peliä voi yksinpelin lisäksi pelata yhteistyönä kavereiden kanssa ja silloin kukin pelaaja valitsee pelattavaksi yhden kolmesta hahmosta. Pelattavat hahmot ovat Rakennusmies, Konstaapelineiti ja Partiolaispoika. Jokaisella hahmolla on omat erikoiskykynsä: Partiolaispoika voi käyttää syöttihampurilaista, Konstaapelineidillä on etälamautin ja Rakennusmiehellä pistooli.
Vastaanotto

Peli on saanut Metacriticissä arvosanaksi 50/100.
Salla Koskela

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten hiihtosuunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten hiihtosuunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Krasnojarsk 2017 | viesti |  |
|  Hopeaa | Krasnojarsk 2017 | sprintti |  |
|  Hopeaa | Krasnojarsk 2017 | keskimatka |  |
|  Hopeaa | Krasnojarsk 2017 | sprinttiviesti |  |
|  Hopeaa | Kemi 2022 | sprintti |  |
|  Hopeaa | Kemi 2022 | takaa-ajo |  |
|  Pronssia | Piitime 2019 | viesti |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Imatra 2017 | viesti |  |
|  Hopeaa | Sarıkamış 2019 | keskimatka |  |
|  Pronssia | Velingrad 2018 | sprintti |  |
|  Pronssia | Sarıkamış 2019 | pitkä matka |  |
|  Pronssia | Sarıkamış 2019 | viesti |  |
|  Pronssia | Hanti-Mansijsk 2020 | viesti |  |
Salla Koskela (s. 7. toukokuuta 1992) on suomalainen hiihtosuunnistaja, joka on voittanut maailman- ja Euroopan-mestaruuden viestissä sekä useita henkilökohtaisia arvokisamitaleja.
Koskela saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia sprintissä ja viestissä vuonna 2012. Aikuisten arvokilpailuissa hän ylsi mitaleille ensimmäisen kerran vuonna 2017, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden ja Euroopan-mestaruuden viestissä sekä saavutti MM-hopeaa sprintissä, keskimatkalla ja sprinttiviestissä. Vuoden 2017 arvokisasijoitukset paranivat alkuperäisistä yhdellä venäläisen Polina Frolovan tultua hylätyksi dopingin käytön vuoksi. Vuoden 2019 MM-kilpailuissa hän saavutti Mirka Suutarin ja Milka Reposen kanssa pronssia viestissä sekä sijoittui pitkällä matkalla neljänneksi. Vuoden 2021 MM-kilpailuissa Koskela sijoittui keskimatkalla neljänneksi, takaa-ajossa seitsemänneksi ja sprintissä yhdeksänneksi. Vuoden 2022 MM-kilpailuissa hän sijoittui sprintissä ja takaa-ajossa toiseksi, keskimatkalla kuudenneksi ja sprinttiviestissä viidenneksi.
EM-kilpailuissa 2018 Koskela saavutti pronssia sprintissä ja EM-kilpailuissa 2019 hopeaa keskimatkalla sekä pronssia pitkällä matkalla ja viestissä. EM-kilpailuissa 2020 Koskela saavutti Tuuli Suutarin ja Marjut Turusen kanssa pronssia viestissä sekä sijoittui seitsemänneksi sprintissä ja pitkällä matkalla. Keskimatkalla hän keskeytti.
Koskela edustaa seuratasolla hiihtosuunnistuksessa Lounais-Hämeen Rastia ja maastohiihdossa Keravan Urheilijoita.
Koskela on kotoisin Ypäjältä. Hän on kirjoittanut ylioppilaaksi Vuokatin urheilulukiosta ja opiskellut metsätieteitä Itä-Suomen yliopistossa. Hän on suorittanut asepalveluksen armeijassa. Hänellä todettiin synnynnäinen sydänvika, Wolff–Parkinson–Whiten oireyhtymä, joka aiheutti kovassa rasituksessa rytmihäiriöitä. Vaiva saatiin usean operaation jälkeen korjattua 2010-luvun alussa.
Suomen Olympiakomitea valitsi Koskelan syksyllä 2017 vuoden opiskelijaurheilijaksi.
Andries Noppert

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 7. huhtikuuta 1994 (ikä 30)
Syntymäpaikka: Heerenveen, Alankomaat
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 203 cm
Seura
Seura: SC Heerenveen
Pelinumero: 44
Junioriseurat
: SC Joure
2005–2013: SC Heerenveen
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2014 | SC Heerenveen | 0 | (0) |
| 2014–2017 | NAC Breda | 6 | (0) |
| 2018–2019 | Foggia Calcio | 8 | (0) |
| 2019–2020 | FC Dordrecht | 2 | (0) |
| 2021–2022 | Go Ahead Eagles | 15 | (0) |
| 2022– | SC Heerenveen | 14 | (0) |
Maajoukkue
| 2022– | Alankomaat | 5 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 25. joulukuuta 2022.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 25. joulukuuta 2022.
Andries Noppert (s. 7. huhtikuuta 1994 Heerenveen, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija. Maalivahtina pelaava Noppert edustaa Eredivisiessa pelaavaa SC Heerenveeniä. Hän edusti SC Heerenveeniä 2013–2014 ja uudelleen toukokuusta 2022 alkaen tehtyään Heerenveenin kanssa kaksivuotisen sopimuksen. Vuosina 2014–2018 hän edusti NAC Bredaa. Vuosina 2018–2019 hän edusti Calcio Foggia 1920:ta Serie B:ssä eli Italian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. 2019–2020 hän edusti FC Dordrechtia. Tammikuussa 2021 hän teki sopimuksen Go Ahead Eaglesin kanssa. Seurajoukkueurallaan Noppert on pelannut jouluun 2022 mennessä Alankomaiden sarjoissa 37 ottelua ja Italian sarjoissa kahdeksan ottelua.
Syyskuussa 2022 Noppert kutsuttiin Alankomaiden A-maajoukkueeseen. Saman vuoden marraskuussa hänet nimettiin Alankomaiden joukkueeseen Qatarin MM-kilpailuihin 2022. Noppert pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa MM-turnauksen avausottelussa Senegalia vastaan. Alankomaat voitti ottelun 2–0. Noppert pelasi kokonaan myös Alankomaiden neljä muuta MM-turnausottelua.
Käännös suomeksi
Magic Kingdom

| Magic Kingdom |
| --- | --- |

Sijainti:  Walt Disney World, Lake Buena Vista, Florida, Yhdysvallat
Omistaja:  The Walt Disney Company
Kävijämäärä:  (2012) 17,536 miljoonaa/vuosi
Pinta-ala:  53 ha (133 ac)
 n k 
Magic Kingdom on Walt Disney Worldissa sijaitseva teemapuisto, joka sijaitsee Orlandossa, Floridassa. Vuosittain siellä käy noin 17 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä maailman eniten vieraillun teemapuiston.
Puiston tunnus ja keskipiste on Tuhkimon linna. Sen ympärille levittäytyvät kuusi teema-aluetta: Main Street USA, Adventureland, Frontierland, Fantasyland, Liberty Square ja Tomorrowland)
Puiston reunaa kulkee kapearaiteinen rautatie, joka pysähtyy asemilla  Main Street, Frontierland ja Fantasyland.
Main street USA: Villin lännen hahmoja
Adventureland: puumaja
Fantasyland; Belle
Frontierland: vuoristorata
Lierty Square: Kummitustalo
Tomorrowland
Kartta.
Puiston yhden päivän lipun hinta nostettiin vuonna 2014 99 dollariin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Magic Kingdom Wikimedia Commonsissa
Ars Fennica -palkinto

Ars Fennica -palkinto on joka toinen vuosi jaettava suomalainen kuvataidepalkinto. Sen myöntää vuonna 1990 perustettu Henna ja Pertti Niemistön kuvataidesäätiö. Ars Fennica -palkinto annetaan taiteilijalle ”tunnustuksena korkeatasoisesta ja persoonallisesta taiteellista työstä”. Vuonna 2021 palkinnon suuruus on 50 000 euroa. Aiempina vuosina palkintosumma oli 40 000 euroa.
Palkinnon tarkoituksena on avata suomalaiselle kuvataiteelle uusia kansainvälisiä yhteyksiä ja innostaa taiteilijoita heidän luovassa työssään. Palkinnon saajan valitsee Ars Fennica -palkintolautakunnan kutsuma kansainvälinen taideasiantuntija lautakunnan asettamien ehdokkaiden joukosta. Palkintoa on myönnetty vuodesta 1991 lähtien. Suomalaisten lisäksi ehdolla on ollut pohjoismaisia, balttilaisia ja Pietarin alueen taiteilijoita.
Aiheesta muualla

Henna ja Pertti Niemistön kuvataidesäätiön verkkosivut.
Ars Fennica hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Israel  Yhdysvallat 
Vuonna 2014 palkitut Tellervo Kalleinen ja Oliver Kochta-Kalleinen.
Mikael Agricola

| Mikael Agricola |
| --- | --- |
 Emil Wikströmin veistämä Mikael Agricolan muistomerkki, Lahden Erkonpuistoon vuonna 1953 pystytetty valos.
Turun piispa
 1554–1557 
Edeltäjä:  Martti Skytte
Seuraaja:  Pietari Follingius
Henkilötiedot
Koko nimi:   Michael Olai  Mikael Olavinpoika 
Syntynyt: noin 1510 Pernaja, Suomi
Kuollut: 9. huhtikuuta 1557 (46–47 vuotta) Uusikirkko, Suomi
Ammatti:  piispa, suomentaja, rehtori
Vanhemmat:  Olof
Puoliso:   Birgitta Olavintytär (vih. 1540-luku) 
Lapset:  Kristian Agricola
Muut tiedot
Koulutus:  Filosofian maisteri (1549)
Tutkinnot:  Wittenbergin yliopisto
Merkittävät teokset:   Abckiria (1543)  Se Wsi Testamenti (Uuden testamentin suomennos, 1548)  Vanhan testamentin osittainen suomennos 
Uskonto:  kristinusko
Tunnustuskunta:  luterilaisuus
Albert Edelfeltin piirros Mikael Agricolasta. Ainuttakaan aikalaiskuvaa Agricolasta ei ole säilynyt.
R. W. Ekman, Mikael Agricola luovuttaa Uuden testamentin suomennoksen kuningas Kustaa Vaasalle, 1853.
Mikael Agricola (noin 1510 Pernaja – 9. huhtikuuta 1557 Uusikirkko) oli Turun piispa ja uskonpuhdistaja, joka raamatunsuomennoksellaan loi suomen kirjakielen pohjan sekä kirjoitti ja käänsi ensimmäiset suomenkieliset painetut kirjat. Häntä pidetäänkin siksi suomen kirjakielen ja suomenkielisen kirjallisuuden isänä.
Agricola opiskeli 1530-luvulla Wittenbergin yliopistossa reformaatiokauden molempien johtohahmojen Philip Melanchthonin ja Martti Lutherin oppilaana. Valmistuttuaan hän toimi Suomessa Turun katedraalikoulun rehtorina ja Turun piispana. Agricolan käännös Uudesta testamentista julkaistiin vuonna 1548 nimellä Se Wsi Testamenti. Kymmenen vuoden aikana yhdeksän kirjaa, yhteensä noin 2 400 sivua, julkaissut Agricola kustansi käännöstyönsä paljolti itse.
Agricolan runomuotoinen luettelo vanhoista suomalaisista jumalista on ollut tärkeä myöhemmälle tutkimukselle. Agricolan kuolinpäivänä 9. huhtikuuta vietetään suomen kielen päivää.
Elämä > Lapsuus ja nuoruus > Syntyperä

Mikael Agricola oli syntyisin Pernajan Torsbysta. Hänen syntymäaikaansa ei tiedetä, mutta hänen myöhempien vaiheidensa perusteella se on sijoitettu noin vuodelle 1510. Hänen isänsä nimi oli Olavi (ruotsalaisittain Olof), äidin nimeä ei tiedetä. Perheessä oli Mikaelin lisäksi kolme tytärtä, joiden nimiä ei tunneta. Hänen isänsä näyttäisi kuolleen 1540-luvun alussa ja äiti noin vuonna 1550.
Elämä > Lapsuus ja nuoruus > Opintojen alku

Agricola oli jo poikana ilmeisen tiedonhaluinen ja erityisen lahjakas. Hänen ensimmäinen opettajansa, Pernajan seurakunnan kirkkoherra, ilmeisesti taivutteli vanhemmat lähettämään pojan 1510-luvun lopulla Viipuriin latinankouluun. Opinkäynti oli tuohon aikaan vain muutamien etuoikeus. Siihen vaadittiin aina varakkaita vanhempia, luontaista kykyä ja kirjasivistyneiden miesten suosituksia. Viipurissa Mikael Olavinpoika otti sukunimekseen isänsä ammatin mukaan Agricolan (lat. ’maanviljelijä’), joka oli suosittu nimenomaan Saksan humanistipiireissä, joihin Agricola opiskeluaikoinaan Viipurissa tutustui.
Elämä > Lapsuus ja nuoruus > Äidinkieli ja kielitaito

Agricolan äidinkielestä on esitetty erilaisia käsityksiä. Käsitykset ovat perustuneet toisaalta Agricolan käyttämään suomen kieleen ja toisaalta hänen syntymäpaikkansa Pernajan kylän asutustilanteeseen.
Heikki Ojansuu on katsonut Agricolan äidinkieleksi suomen. Hänen mukaansa Agricola käyttää kielessään sentapaisia Kanta-Hämeen murteen piirteitä, jotka antavat olettaa kielen omaksutun jo lapsuudessa. Ojansuu katsoo, että Agricolan tekstit sisältävät kieltä, jota hän ei olisi voinut tietää tai hallita, jollei suomi olisi ollut hänen ensimmäinen kielensä.
Samaa kantaa edustaa myös Osmo Ikola. Hänen mukaansa etenkin Agricolan kielen runsaat kaakkoishämäläisyydet, joita esiintyy vain lähellä Pernajaa puhutuissa suomen murteissa, sekä Agricolan suomen yleinen sujuvuus ja rikkaus tukevat näkemystä. Agricola käyttää teksteissään kaikkiaan noin 6 000 suomen sanaa, mikä lähentelee Kalevalan sanamäärää. Näillä perusteilla Ikola pitää todennäköisenä, että nuori Mikael olisi ollut kaksikielinen, mutta pitää todennäköisempänä, että pääasiallinen kotikieli hänen lapsuudenkodissaan oli suomi.
Myös vanhin asutus Pernajassa on ollut suomenkielistä, minkä todistavat Pernajan useat suomenkieliset kylännimet ja vanhat suomenkieliset talonnimet. Vanhat suomalaisasutukset kuitenkin ruotsalaistuivat keskiajalta alkaen niin, että kaikkien kylien nimistö viimeistään 1700-luvulla oli enemmistöltään ruotsinkielistä. Asiakirjoissa säilyneestä nimistöstä on kuitenkin päätelty, että pääosaltaan ruotsinkielisellä alueella on ollut myös Agricolan aikana jonkin verran suomenkielistä asutusta. Samoin Agricolan pernajalaisen opiskelutoverin Martinus Teitin tiedetään osanneen suomea.
Toisaalta on arveltu, että Agricolan äidinkieli oli ruotsi, koska synnyinpitäjä olisi tuolloin ollut pääasiallisesti ruotsinkielistä seutua. Agricolan ruotsinkielisyyttä tukee myös se, että hän kirjoitti omistamansa Martti Lutherin postillan marginaaleihin 45 ruotsinkielistä ja vain yhden suomenkielisen reunahuomautuksen selittäessään latinan kielen sanojen merkityksiä itselleen.
Agricolan henkilöhistorian kirjoittanut Kari Tarkiainen toteaa, että jos lähtökohdaksi otetaan Agricolan käyttämä suomen kieli, niin lopputuloksena on hänen äidinkielensä ollut suomi. Jos taas lähtökohtana ovat Pernajan kieliolot Agricolan syntymän aikoihin, niin varovaisena lopputuloksena hänen äidinkielensä on ollut ruotsi. Tarkiainen pitää mahdollisena, että Agricola tuli täysin ruotsinkielisestä perheestä, mutta saattoi joutua kosketuksiin suomen kielen kanssa perheessä mahdollisesti vaikuttaneen suomenkielisen palvelusväen kautta.
Kaisa Häkkisen mukaan kysymystä Agricolan kotikielestä tai äidinkielestä on mahdotonta yksiselitteisesti ratkaista, mutta hänen suomen kielen taitoaan voidaan pitää syntyperäisen veroisena. Agricolan kielitaito oli kaikkiaan laaja. Suomen ja ruotsin lisäksi Agricola opiskeli Raamatun kieliä ja ilmoitti Uuden testamentin alkupuheessaan, että se on suomennettu osittain kreikan-, latinan-, saksan- ja ruotsinkielisistä laitoksista.
Elämä > Pappisura ja jatko-opiskelu Saksassa

Kahdeksan vuoden opiskelun jälkeen vuonna 1528 Agricola pääsi 18-vuotiaana nuorukaisena Turun piispan Martti Skytten sihteeriksi. Kuunnellessaan Martti Lutherin entisen oppilaan Petrus Särkilahden saarnoja luterilaisesta uskonopista hän sai tuntea, kuinka luterilaiset uudistuksen tuulet jo puhaltelivat kirkollisessa elämässä. Uskonpuhdistus oli pantu virallisesti toimeen Ruotsin valtiopäivillä vuotta aiemmin 1527, ja Agricolasta tuli tärkeimpien uskonnollisten uudistusten toteuttaja Suomessa. Vuonna 1529 Agricolasta tuli kansleri, ja papiksi hänet vihittiin 1530-luvulla.
Agricola lähetettiin 1536 opiskelemaan Saksaan Wittenbergin yliopistoon, jossa Martti Luther ja Philip Melanchthon elivät ja vaikuttivat. Nuoren Agricolan matkakumppanina oli Martinus Teit. Siihen aikaan oli tavallista, että opiskelijat ja muutkin matkalaiset liikkuivat turvallisuussyistä pienissä ryhmissä. Ajan käytännön mukaisesti Turun tuomiokapituli antoi Agricolalle opintoavustukseksi voitynnyreitä, joita tämä voisi myydä elämisen kulujen kattamiseksi. Yliopistossa Mikael Agricola kuunteli teologeja, mutta suoritti opinnäytteensä filosofisessa tiedekunnassa. Agricola valmistui kolmen vuoden opintojen jälkeen keväällä 1539 maisteriksi. Hän oli kolmanneksi paras viidentoista valmistuneen ryhmässä.
Teit ja Agricola palasivat Turkuun kesällä 1539. Sekä Luther että Melanchthon olivat kirjoittaneet Agricolasta suosituskirjeet Kustaa Vaasalle ja Agricola valittiin Turun katedraalikoulun rehtoriksi. Agricola hoiti virkaa yhdeksän vuotta ja kirjoitti samalla ahkerasti. Koulun johtaminen ei aina ollut helppoa, ja hän valittikin eräälle ystävälleen kirjeessään: ”Kuinka hankala toimi on johtaa poikia, noita kesyttömiä eläimiä johonkin hyvään ja varmaan opilliseen kasvatuksen tulokseen”. Agricola riitaantui kuningas Kustaa Vaasan kanssa ja joutui jättämään paikkansa vuonna 1548.
Elämä > Avioliitto ja viimeiset vuodet

Agricola avioitui vuonna 1550 Birgitta Olavintyttären kanssa, ja vuoden kuluttua heille syntyi poika Kristian Agricola. Agricola oli ensimmäisiä suomalaisia pappeja, jotka saivat uskonpuhdistuksen oppien myötä solmia avioliiton.
Turun piispan Martti Skytten kuoltua vuonna 1550 Agricola hoiti tämän tehtäviä. Kun Kustaa Vaasa jakoi Suomen kirkon kahteen hiippakuntaan, Turun ja Viipurin, hän nimitti Mikael Agricolan Turun piispaksi vuonna 1554. Ruotsalaisten ja venäläisten väliset rajariidat olivat tuohon aikaan jatkuvia, niinpä Kustaa Vaasa yritti saada rauhan aikaan neuvotteluilla. Hän lähetti vuoden 1557 alussa Moskovaan rauhanneuvotteluvaltuuskunnan, johon Agricolakin kuului. Paluumatkalla hevoskyydissä Agricola sai ankaran sairauskohtauksen, johon hän kuoli juuri valtakunnan rajan ylitettyään Uudenkirkon pitäjässä, myöhemmän Kuolemajärven kunnan alueella. Paavali Juustenin 1560-luvulla kirjoittaman Suomen piispainkronikan mukaan Agricola haudattiin Viipuriin arkkipiispan läsnä ollessa. Todennäköisesti hautapaikka oli Viipurin vanhassa tuomiokirkossa, mutta tarkkaa sijaintia ei tiedetä. Venäläiset veivät Kuolemajärven kunnassa olleen Agricolan kuolinpaikan muistokiven pois sotien jälkeen, mutta suomalaisten aloitteesta se tuotiin 2000-luvun alussa takaisin ja entisöitiin.
Kirjalliset työt > Kansanperinteen tallentaja

Dauidin Psalttarin esipuheeseen Agricola kirjoitti runomuotoisen luettelon vanhoista suomalaisista jumalista ja lyhyet selostukset eri jumalien merkityksestä ihmisille. Tarkoitus oli osoittaa, miten vimmattua ja syntistä pakanuus oli. Hän liitti luetteloonsa kuitenkin vain osan jumalista. Tarkoituksena lienee ollut muodostaa kreikkalaisen mallin eli olympolaisen pantheonin mukainen suomalainen Pantheon. Luettelo on kiinnostanut tutkijoita, sillä seuraavat laajemmat kansanuskon kuvaukset ovat vasta myöhemmiltä vuosisadoilta. Mikael Agricolan on sanottu jopa laskeneen tietämättään perustan sekä suomalaiselle uskontotieteelle että folkloristiikalle.
Jälkimaine ja merkitys

1800-luvun kansallisromantikkojen idealistinen talonpoikaiskuva vaikutti siihen, että Agricola on kuvattu vaatimattomaksi ihmiseksi, joka oli kotoisin köyhistä oloista. Todellisuudessa hänen kotitalonsa oli varakas ja hän oli tietoinen omasta arvostaan ja merkityksestään.
Jälkipolvet ovat kunnioittaneet Agricolan työtä suomenkielisen kirjallisuuden luojana, mutta Agricola koki aikanaan toisin. Hänen mielestään hänen työtään ei arvostettu, vaan arvosteltiin ja hyljeksittiin. Hän kirjoitti Rukouskirjaan (1544): Älä polje kirjaa kuin sika, vaikka siinä on jokunen vika.
Agricola-tutkija Simo Heinisen mukaan Mikael Agricola ja hänen työnsä unohdettiin melko pian. Suurmieheksi hänet nostettiin vasta satoja vuosia myöhemmin Elias Lönnrotin, J. L. Runebergin ja J. V. Snellmanin rinnalle, kun suomalainen nationalismi oli voimakkaimmillaan. Heinisen mielestä Agricola oli todellinen eurooppalainen humanistioppinut, jolla oli teologisen ja kielellisen harrastuksensa lisäksi aikalaisekseen laajat tiedot historiassa ja maantieteessä.
Heininen luetteli Mikael Agricolan juhlavuoden 2007 vieton yhteydessä asioita, joita Agricolasta pitäisi vielä tutkia. Hänen raamatunkäännöksestään pitäisi tehdä kokonaisesitys ja kaikista julkaisuista kattava bibliografia.
Jälkimaine ja merkitys > Muistaminen

Mikael Agricolan kuolinpäivä, 9. huhtikuuta, on nykyisin liputuspäivä ja suomen kielen päivä. Sama päivä on myös Elias Lönnrotin syntymä- ja nimipäivä.
Mikael Agricolan mukaan on nimetty Agricolankatu Helsingissä, Lohjalla ja Turussa sekä Agricolantie Pernajan Torsbyssä. Hänen mukaansa on Helsingissä saanut nimensä myös Mikael Agricolan kirkko.
Ensimmäinen julkisella paikalla sijaitseva Mikael Agricolan patsas oli Ville Vallgrenin veistämä, ja se paljastettiin vuonna 1887 Helsingin tuomiokirkossa. Sitä ennen vuonna 1877 oli valmistunut C. E. Sjöstrandin suunnittelema Agricolan patsas Turun tuomiokapitulin istuntosaliin. Vuonna 1908 pystytettiin Viipurin tuomiokirkon edustalle Emil Wikströmin tekemä patsas, joka kuitenkin katosi talvisodan loppuvaiheessa. Arkkitehti Alex Nyström oli 1900-luvun alussa tilannut Turun seurakunnalle oman valoksen, joka sijoitettiin tuomiokirkkoon. Muut Wikströmin patsaaseen pohjautuneet valokset pystytettiin vuosina 1953 Lahden Erkonpuistoon ja vuonna 1954 Pernajan kirkon lähelle. Vuonna 2009 uusi valos kadonneesta patsaasta pystytettiin uudelleen Viipuriin, Pietari–Paavalin kirkon edustalle. Turun tuomiokirkon seinustalla on vuonna 1952 paljastettu Oskari Jauhiaisen tekemä Agricolan patsas.
Vuonna 2006 perustettiin Turussa toimiva Mikael Agricola -seura. Agricolan kunniaksi kehitettiin vuonna 2014 Agricola-leivos. Leivoksen suunnittelukilpailun järjesti Suomen pipliaseura.
Turussa vuonna 1938 löydetty pikkuplaneetta 3212 Agricola on nimetty Mikael Agricolan mukaan.
Jälkimaine ja merkitys > Haudan etsintä

Agricolan hautaa yritettiin etsiä Viipurin vanhan tuomiokirkon lattian alta arkeologisissa kaivauksissa J. R. Aspelinin johdolla vuonna 1886 ja Juhani Rinteen johdolla vuonna 1913. Talvisodassa tuhoutuneen kirkon raunioilla käynnistyivät vuonna 2011 Mikael Agricola -seuran tukemat uudet kaivaukset, joiden yhtenä sivutavoitteena oli myös Agricolan haudan mahdollinen löytäminen. Hautaa ei löydetty. Vaikka Agricola olisikin haudattu vanhaan tuomiokirkkoon, hauta lienee tuhoutunut viimeistään 1700-luvulla, jolloin rakennusta käytettiin ensin ortodoksikirkkona ja myöhemmin Venäjän armeijan muona- ja kalustovarastona. Lisäksi kirkkoon haudattiin Agricolan jälkeen 1700-luvun loppuun mennessä lähes 10 000 muuta vainajaa, joten yksittäisen haudan etsiminen on jokseenkin toivotonta.
Jälkimaine ja merkitys > Agricola postimerkeissä

Vuonna 2007 tuli Agricolan kuolemasta kuluneeksi 450 vuotta, minkä kunniaksi julkaistiin postimerkin ohella muun muassa mitali ja juhlaraha. Vuonna 1948 oli Sen Wden Testamentin julkaisun 400-juhlavuosi.
vuodelta 1933
vuodelta 1948
vuodelta 1948
vuodelta 1982
Kirjallisuutta

Agricola, Mikael: Mikael Agricolan Psalttari. 1551.  (Toimittanut Kaisa Häkkinen)  Turku:  Turun yliopisto, 2010.  ISBN 978-951-29-4243-5
Agricola, Mikael: Mikael Agricolan käsikirja 1549.  (Toimittanut Kaisa Häkkinen)  Turku:  Turun yliopisto, 2011.  ISBN 978-951-29-4846-8
Enberg, Sture: Mikael Agricola. Pernåpojken som blev reformator. Litorale, 2017. ISBN 978-952-5045-85-7 (ruotsiksi)
Hatara, Viia & Westermarck, Harri: Sanan mahti. Mikael Agricola 450 vuotta.  (Studia generalia syksy 2007)  Helsinki:  Helsingin yliopiston vapaan sivistystyön toimikunta, 2008.  ISBN 978-952-10-4507-3
Heininen, Simo: Mikael Agricola psalmien suomentajana.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2020.  ISBN 978-951-858-188-1
Eskatologisia piirteitä Mikael Agricolan teoksissa / kirjoittanut V. Tarkiainen.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1943.  Kansalliskirjasto.
Mikael Agricolan opiskelu Wittenbergissä / esittänyt 9.V.1945 V. Tarkiainen.  Suomalainen Tiedeakatemia, 1945.  Kansalliskirjasto.
Mikael Agricola : tutkielmia / V. Tarkiainen ; toimittanut Sulo Haltsonen.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1958.  Kansalliskirjasto.
Pauli Hautala

| Pauli Hautala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1984 Kokkola
Ammatti:  runoilija, opettaja
Kirjailija
Esikoisteos:  Katseen maanosat
Palkinnot
 Kunniamaininta J. H. Erkon kirjoituskilpailussa 2013 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Pauli Hautala (s. 1984 Kokkola) on suomalainen runoilija. Hänen esikoisteoksensa Katseen maanosat ilmestyi Poesian kustantamana keväällä 2022. Hautala on saanut kunniamaininnan J. H. Erkon kirjoituskilpailussa 2013. Hänen tekstejään on julkaistu myös kirjallisuuslehti Parnassossa ja runouslehti Tuli & Savussa sekä Jalokiviä & Kiikareita -julkaisussa. Lisäksi hän on ollut mukana yhtenä tekijänä keskisuomalaisten kirjoittajien Saapuneita-antologiassa. Hautalan tyyliä on luonnehdittu modernismin perinteeseen kytkeytyväksi ja paikoitellen asiaproosaa muistuttavaksi. Hautala on valittu illan runoilijaksi Helsingin yliopiston kirjallisuuden ainejärjestöjen järjestämässä RunoSoul 2022 -esikoisrunotapahtumassa. Artemis Kelosaari on nimennyt Hautalan esikoisteoksen yhdeksi viidestä parhaasta vuoden kirjasta Suomen Kuvalehdessä.
Hautala on koulutukseltaan filosofian maisteri ja työskentelee suomen kielen ja kirjallisuuden lehtorina kokkolalaisen Isokylän koulun luokilla 7-9. Hän on valmistunut Jyväskylän yliopistosta äidinkielen ja kirjallisuuden opettajaksi 2012 ja opiskellut kirjoittamista Jyväskylän avoimen yliopiston kirjoittamisen opinnoissa sekä Helsingissä Kriittisessä korkeakoulussa.
Runokirjat

Hautala, Pauli: Katseen maanosat.  Helsinki:  Poesia, 2022.  ISBN 978-952-305-187-4