stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Qatarin Grand Prix 2023
Muuta

FIA määräsi tallit suorittamaan ylimääräisen rengastestin ennen sprinttikilpailun aika-ajoja (engl. Sprint Shooutout), koska radan pyramidin muotoon korotetut ratareunukset olivat aiheuttaneet huolta rengaspintojen vaurioitumisesta.
Sunnuntain kilpailua varten FIA rajoitti renkaiden käyttöiän 18 kierroksen mittaiseksi perjantain vapaissa harjoituksissa esiintyneiden rengaskulumien ja terävien ratareunojen vuoksi.
Max Verstappen varmisti kolmannen maailmanmestaruutensa ajamalla toiseksi sprinttikilpailussa.
McLaren teki uuden nopeimman varikkopysähdysennätyksen (1,80 sekuntia).
Williams kilpaili osakilpailuviikonlopun aikana yleisöäänestyksellä valitulla auton erikoisvärityksellä.
Trifenyylitina-asetaatti

| Trifenyylitina-asetaatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  900-95-8
PubChem CID:  16682804 ja 9909408
SMILES:  CC(=O)O[Sn](C1=CC=CC=C1)(C2=CC=CC=C2)C3=CC=CC=C3
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C20H18O2Sn
Moolimassa:  409,054 g/mol
Sulamispiste:  122–124 °C
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Trifenyylitina-asetaatti eli fentina-asetaatti (C20H18O2Sn) on tinan organometalliyhdisteiseiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa sienimyrkkynä, torjumaan nilviäisiä sekä levän kasvua estävänä aineena, mutta sen käyttö on nykyisin kielletty monissa maissa esimerkiksi Euroopan unionin alueella.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa trifenyylitina-asetaatti on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta ja reagoi veden kanssa muodostaen trifenyylitinahydroksidia. Trifenyylitina-asetaatti liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, etyyliasetaattiin, dikloorimetaaniin ja tolueeniin. Aineen fungisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää ATP-syntaasientsyymin toiminnan ja siten solujen tarvitseman ATP:n biosynteesin.
Valmistus ja käyttö

Trifenyylitina-asetaattia valmistetaan trifenyylitinakloridin ja natriumasetaatin välisellä reaktiolla tai neutraloimalla trifenyylitinahydroksidia etikkahapolla.Trifenyylitina-asetaatti tuli fungisidina markkinoille 1960-luvun alussa muun muassa perunoiden, maapähkinöiden ja sokerijuurikkaiden sienitautien torjuntaan ja hoitoon. Lisäksi sitä on käytetty levien torjuntaan ja nilviäisten torjuntaan riisiviljelmiltä ja kalalammikoista. Euroopan unionin alueella trifenyylitina-asetaatin käyttö kiellettiin vuonna 2002. Yhdisteellä ei ole kauppalupaa myöskään Yhdysvalloissa, mutta se on edelleen käytössä esimerkiksi Etelä-Afrikassa.
Trifenyylimetanoli

| Trifenyylimetanoli |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  76-84-6
PubChem CID:  6457
SMILES:  C1=CC=C(C=C1)C(C2=CC=CC=C2)(C3=CC=CC=C3)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C19H16O
Moolimassa:  260,318 g/mol
Sulamispiste:  164,2 °C
Kiehumispiste:  360–380 °C
Tiheys:  1,199 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Trifenyylimetanoli eli trifenyylikarbinoli (C19H16O) on aromaattisiin alkoholeihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä esimerkiksi väriaineiden valmistamiseen.
Ominaisuudet

Trifenyylimetanoli on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee muun muassa etanoliin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Yhdiste liukenee myös vahvojen happojen väkeviin liuoksiin muodostaen voimakkaan keltaisen liuoksen. Väri johtuu trifenyylimetyyli- eli trityylikationin muodostumisesta. Trifenyylimetanoli ei helposti reagoi muodostaen estereitä, mutta hydroksyyliryhmä voidaan korvata muilla ryhmillä.
Valmistus ja käyttö

Tyypillisesti trifenyylimetanolia valmistetaan bentsofenonin tai metyylibentsoaatin ja fenyylimagnesiumbromidin välisellä Grignard-reaktiolla. Toinen tapa on trifenyylimetaanin hapetus kromihapolla. Trifenyylimetanolia voidaan käyttää muiden yhdisteiden esimerkiksi värien ja trifenyylikloorimetaanin valmistamiseen.
Tributyylitinaoksidi

| Tributyylitinaoksidi |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Bis(tributyylitina)oksidi
CAS-numero:  56-35-9
PubChem CID:  16682746 ja 13751184
SMILES:  CCCC[Sn](CCCC)(CCCC)O[Sn](CCCC)(CCCC)CCCC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C24H54Sn2O
Moolimassa:  596,092 g/mol
Sulamispiste:  -45 °C
Kiehumispiste:  254 °C (50 mmHg)
Tiheys:  1,17 g/cm3
Liukoisuus veteen:  0,0712 g/l (20 °C)
Tributyylitinaoksidi eli bis(tributyylitina)oksidi tai TBTO (C24H54Sn2O) on tinan organometalliyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty laivojen pohjamaaleissa, puunsuoja-aineena ja tuholaismyrkkyinä, joskin nämä käyttökohteet ovat vähentyneen yhdisteen myrkyllisyyden vuoksi. Tributyylitinaoksidia voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet

Tributyylitinaoksidi on väritöntä tai kellertävää nestettä. Yhdiste ei käytännöllisesti katsoen liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin kuten dietyylieetteriin ja heksaaniin.
Tributyylitinaoksidi ei liukene veteen, minkä vuoksi se kertyy muun muassa merissä sedimentteihin ja hapettomissa olosuhteissa voi säilyä jopa kaksi vuotta. Yhdiste on erittäin myrkyllistä useille vesieliöille. Yhdiste on hyvin myrkyllistä ja ärsyttää ihoa silmiä ja limakalvoja. Tributyylitinaoksidille altistumisesta voi aiheutua syövytysvammoja ja höyryjen hengittäminen aiheuttaa pääkipua, kurkkukipua, hengityksen vaikeutumista voimakkaita vatsakipuja ja huonovointisuutta. Tributyylitinaoksidi on Euroopan kemikaaliviraston erityistä huolta aiheuttavien aineiden luettelossa.
Valmistus ja käyttö

Tributyylitinaoksidia valmistetaan käsittelemällä tributyylitinakloridia natriumhydroksidilla. Tributyylitinaoksidia on käytetty runsaasti puunsuoja-aineena homehtumista, lahoamista ja hyönteisten aiheuttamia vaurioita vastaan esimerkiksi ikkunoiden ja ovien puitteissa. Aineen etuna tässä käytössä on se, että tributyylitinaoksidi ei muuta puun alkuperäistä väriä eikä vaikuta maalien väreihin. Yhdistettä on käytetty myös maataloudessa hyönteismyrkkynä. Tärkeä aineen käyttökohde on ollut laivojen pohjamaaleissa estämään merirokkojen tarttumista ja skistosomiaasia aiheuttavien loisien kantajaeliöinä toimivien vesikotiloiden hävittämiseen. Tributyylitinaoksidia käytetään useiden organotinayhdisteiden synteesiin. Se reagoi muun muassa aryylihalogenidien kanssa korvaten halogeeniryhmän tributyylitinaryhmällä, substituutioreaktiolla ja additioreaktioilla esimerkiksi karbonyyliyhdisteiden kanssa.Lisäksi yhdistettä voidaan käyttää hapetettaessa sekundäärisiä alkoholeja ja sulfideja, hapen tai typpeä sisältävien funktionaalisten ryhmien aktivointiin, rikinpoistoon molekyyleistä ja hydrolyysien katalyyttinä.
Aiheesta muualla

Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Bis(tributyltin) oxide (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Tributyltin oxide (englanniksi)
ChemBlink: Bis(tributyltin) oxide (englanniksi)
Trietyleeniglykoli

| Trietyleeniglykoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-[2-(2-hydroksietoksi)etoksi]etanoli
CAS-numero:  112-27-6
PubChem CID:  8172
SMILES:  C(COCCOCCO)O 
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H14O4
Moolimassa:  150,172 g/mol
Sulamispiste:  −7 °C
Kiehumispiste:  285 °C
Tiheys:  1,1 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Erittäin hyvä.
Trietyleeniglykoli (C6H14O4) on eetteriryhmiä sisältävä dioli eli alkoholi, jossa on kaksi hydroksyyliryhmää. Trietyleeniglykolia käytetään muun muassa kuivausaineena ja lisäaineena muoveissa. Yhdisteen muita nimiä ovat triglykoli, 2,2'-(1,2-etaanidiyylibis(oksi))-bisetanoli ja 2,2'-etyleenidioksibis(etanoli).
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa trietyleeniglykoli on väritöntä ja vettä sitovaa eli hygroskooppista nestettä, joka liukenee hyvin veteen. Hygroskooppinen ominaisuus johtuu trietyleeniglykolin kyvystä muodostaa hyvin vahvoja vetysidoksia vesimolekyylien kanssa.
Valmistus

Trietyleeniglykolia ja dietyleeniglykolia muodostuu glykolin valmistuksen sivutuotteina. Prosessissa etyleenioksidi ja vesi reagoivat muodostaen näitä alkoholeja. Glykoli, dietyleeniglykoli ja trietyleeniglykoli erotetaan toisistaan tislaamalla vakuumissa.
Käyttö

Trietyleeniglykolin ominaisuudet muistuttavat dietyleeniglykolin ominaisuuksia ja se on korvannut dietyyliglykolin käyttöä tietyissä sovelluksissa, joissa sen heikompi haihtuvuus on etu. Yksi tärkeimmistä yhdisteen käyttökohteista on maakaasun kuivaaminen. Lisäksi trietyleeniglykolia käytetään desinfiointiaineena, aromaattisten yhdisteiden erottamiseen parafiiniöljyistä, lisäämään muovien taipuisuutta, lisäaineena autojen jarrunesteissä ja teattereissa käytettävissä savukoneissa.
Tiibetin kieli

| Tiibet |
| --- | --- |
 Tiibetin ja sen murteiden levinneisyys.
Oma nimi:  བོད་སྐད་ (bod skad)
Tiedot
Alue:   Tiibet  Bhutan  Nepal  Sikkim
Virallinen kieli:   Kiina, Tiibetin autonominen alue
Puhujia:  n. 8 000 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  tiibetiläinen kirjaimisto
Kielenhuolto:  ei virallista kielenhuoltoa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  sinotiibetiläiset kielet
Kieliryhmä:  tiibetiläis-burmalaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  bo
ISO 639-2:  tib
ISO 639-3:  bod
 Ohje 
Om mani padme hum -mantra kirjoitettuna tiibetiksi.
Tiibet on sinotiibetiläisten kielten tiibetiläis-burmalaiseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhuu arviolta kahdeksan  miljoonaa ihmistä pääasiassa Tiibetissä. Lisäksi tiibetin eteläisiä murteita puhutaan Bhutanissa, Nepalissa ja Sikkimissä. Tiibetin kieli jakautuu murteisiin, jotka poikkeavat toisistaan niin voimakkaasti, että niiden puhujat eivät välttämättä ymmärrä toisiaan. Kolme päämurretta ovat ngari, tsang ja ü.
Fonologia > Konsonantit

Moderniin standardoituun tiibetiin, eli ns. Lhasan tiibetiin, verrattuna klassisesta tiibetistä puuttuvat muun muassa soinnilliset klusiilit [b], [d] ja [g] sekä glottaaliklusiili.
|  |  | Bilabiaali | Dentaali | Retrofleksi | Palataali | Velaari> tavallinen | Velaari> velaaristunut | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiili | tavallinen | p | t | ʈ |  | k | kʲ |  |
| Klusiili | aspiroitunut | pʰ | tʰ | ʈʰ |  | kʰ | kʰʲ |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  | s | ʂ |  |  |  | h |
| Affrikaatta | tavallinen |  | ʦ |  | ʧ |  |  |  |
| Affrikaatta | aspiroitunut |  | ʦʰ |  | ʧʰ |  |  |  |
| Nasaali | Nasaali | m | n |  | ɲ | ŋ |  |  |
| Puolivokaali | Puolivokaali | w |  |  | j |  |  |  |
| Likvida | tavallinen |  | l | ɽ |  |  |  |  |
| Likvida | aspiroitunut |  | lʰ | ɽʰ |  |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Etinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i | y | u |
| Puolisuppea | e | ø | o |
| Avoin | a | œ | (ɔ) |
Lhasan tiibetissä vokaaleilla voi olla sekä nouseva että laskeva tooni, joka esiintyy vain sanan ensimmäisellä tavulla.
Lähde:
Kielioppi

Tiibetissä on yhdeksän sijamuotoa. Elollisten substantiivien kohdalla tehdään ero maskuliinin ja feminiinin välille. Verbit eivät taivu persoonamuodoissa..
Numerot 1–10 tiibetiksi:
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ༡ | ༢ | ༣ | ༤ | ༥ | ༦ | ༧ | ༨ | ༩ | ༡༠ |
| chig | nyi | sum | shi | nga | trug | dün | gyay | gu | chu |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Amdotiibet SIL.
Keskitiibet SIL.
Khamstiibet SIL.
Tiibetiläis-burmalaiset kielet
aluentše
amdo
arakan
bai
balti
bara-bodo
burma
dBus
drung
džingpho
dzongkha
etelä-yi
falam-tsin
garo
gTsang
hani
itä-yi
jiarong
kaakkois-yi
kaja
karen
kebumtam
keski-yi
kham
ladakhi
lahu
lhasa
lisu
länsi-yi
manipuri
naaba
nasi
newari
norra
pwo
rawang
rung
šartšagpakha
šerpa
sgaw
sichuanin-yi
tiddim-tsin
tiibet
tripuri
tudžia
Kirkkokallion tuulivoimapuisto

| Kirkkokallion tuulivoimapuisto Honkajoen tuulipuisto |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Kankaanpää (Honkajoki)
Koordinaatit:  61°58′05″N, 22°17′42″E
Rakentaminen alkoi:  2012 
Sähköverkkoon:  2013 
Valmistunut:  syksy 2013 
Perustaja:  Taaleritehdas 
Rakennuttaja:  Taaleritehdas 
Omistaja:  Ardian (2023–)
Operaattori:  Taaleri 
Tuulivoimapuisto
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Sähköasema:  ei omaa 
Korkeus:  105–112 m 
Pinta-ala:  7,4 km² 
Tuulivoimalat:  9 × Nordex N117 (2,4 MW) 
Kapasiteetti:  21,6 MW  
 fiKirkkokallion tuulivoimapuisto 
Kirkkokallion tuulivoimapuisto, eli aikaisemmin myös Honkajoen tuulipuisto, on Satakaunnan Kankaanpäässä Honkajoen kirkonkylällä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 9 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 21,6 megawattia. Tuulipuiston on rakentanut Taaleritehdas, sen omistaa ranskalainen Ardian vuodesta 2023 lähtien ja sitä operoi Taaleri.
Yleistä

Tuulivoimapuisto sijaitsee Honkajoen kirkonkylästä 2,5 kilometriä etelään. Alue on hiekka- ja kalliopohjaista metsäaluetta, joka rajautuu pohjoisessa Kirkkokallion energiapuistoon. Noin puolet kaava-alueesta oli Honkajoen kunnan omistuksessa ja lisäksi on alueella viisi yksityistä maanomistajaa. Tuulivoimapuisto näkyy puiden yläpuolella keskusta-alueelle ja Kuivakankaan kylälle.
Tuulipuiston pituus on 2,0 kilometriä, leveys 1,2 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä . Tuulipuistoksi kaavoitetun alueen pinta-ala on 7,4 neliökilometriä. Voimalat sijaitsevat 105–112 metrin korkeudella mpy. Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordexin valmistamaa N117/2400-mallia, jonka napakorkeus on 120 metriä , tuuliturbiinin halkaisija 117 metriä, ja jonka kapasiteetti on 2,4 megawattia.
Tuulipuistosta on tieyhteys Kirkkokallion energiapuiston kautta. Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa energiapuistossa sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä sähkö johdetaan viiden kilometrin pituista siirtolinjaa myöten pohjoisempana kulkevalle kantaverkon sähkölinjalle. Puistosta kaksi kilometriä etelään sijaitsee Kooninkallion tuulivoimapuisto, joka valmistui 2016, ja molempien lähelle ollaan valmistelemassa Paholammin tuulivoimapuistoa (vuoden 2022 tilanne).
Historiaa > Suunnittelu ja rakentaminen

Kirkkokallion alueelle tehtiin vuonna 2008 vuoden kestävä tuulimittaus 70 metrin korkeuteen mastoon kiinnitetyllä tuulimittarilla. Vuonna 2009 tulokset varmistettiin vielä sodar-mittauksin.Tuulen keskimääräinen nopeus 90 metrin napakorkeudessa oli  8,11 metriä sekunnissa. Honkajoen kunta on tehnyt aloitteen Kirkkokallion tuulipuiston merkitsemisessä maakuntakaavaan.
Honkajoen Kirkkokallion tuulivoimaosayleiskaava laadittiin vuonna 2010 ja se hyväksyttiin Honkajoen kunnanvaltuustossa lokakuussa 2011. Siinä Honkajoen tuulipuistoon (puiston entinen nimitys) kaavailtiin yhdeksän tuulivoimalaa, joiden korkeus olisi enintään 140 metriä. Tuulipuistoa toivoi saavansa rakentaa syyskuussa 2011 perustettu yhtiö, johon kuuluivat Vatajankosken Sähkö Oy ja Honka Holding Oy. Toisin kuitenkin kävi, sillä Taaleritehdas perusti elokuussa 2012 yhtiön Honkajoen Tuulipuisto Ky  rakentamaan ja hallinnoimaan tulevaa Honkajoen tuulivoimapuistoa. Honkajoella on nykyään muitakin tuulipuistoja, joten tästä yhteydessä puistosta käytetään tarkempaa nimeä Kirkkikallion tuulivoimapuistoa. Sitä on käytetty rinnan Honkajoen tuulipuiston kanssa.
Tuulipuiston rakentaminen alkoi vuonna 2012. Sen infrarakenteen rakentamisen koordinoi NCC Rakennus Oy. Tuulivoimalat toimitti paikalle Nordex SE, joka johti tuulivoimaloiden pystytykset ja asensi voimalaitokset käyttökuntoon. Voimaloiden osat kuljetettiin Saksasta Porin satamaan, josta ne kuljetettiin Honkajoelle erikoiskuljetuksilla. Voimaloiden tornit koottiin viidestä valmiiksi tehdystä teräksisestä putkielementistä, jotka kiinnitettiin toisiinsa tornin rakentamisvaiheessa. Puisto vihittiin käyttään syksyllä 2013.
Tuulivoimapuiston vieressä toimii Kirkkokallion energiapuisto, jonka omistajat ovat eri toimijat kuin tuulipuistossa. Niiden alueet sivuavat toisiaan läheltä.
Historiaa > Melunmittaus

Tuulivoimaloiden aiheuttamaa melua tutki Vaasan yliopisto vuosina 2015 ja 2016 WindSoMe-hankkeessa, jossa myös Kirkkokallion voimalat olivat mukana. Tutkimuksessa haastateltiin asukkaita ja mitattiin melua eri säätilanteissa. Tutkimukset julkaistiin vuonna 2020 Vaasan yliopiston raportteja-sarjassa. Tutkimuksen mukaan on näyttöä, että nykyaikainen melumallinnus riittää arvioimaan tulevan tuulivoimalaitosten äänien kuulumista. Infraäänellä ei myöskään todettu todettu olevan terveyshaittoja. Kirkkokalliolta kantautuvaa melua ei Honkajoella havainnut sisällä asuntonnossaan kukaan eikä myöskään ulkona. Asukkaiden mukaan ääntä voimistivat voimalan suunnalta tuleva tuuli sekä kova pakkanen, mitä eivät mittaustulokset kuitenkaan vahvistaneet.
Historiaa > Omistajat

Taaleri myi tuulivoimapuiston saksalaisen Goodyields Capitalin (GmbH) ja brittiläisen Access Capital Partnersin hallinnoiville yhtiöille marraskuussa 2015. Taaleritehdas jatkoi kuitenkin tuulivoimapuiston operointia entiseen tapaan uusien omistajien puolesta. Syyskuussa 2023 ilmoitettiin uudesta kaupasta, jossa Goodyields Capital (GmbH) ja Access Capital Partners myivät tuulipuiston yhdessä ranskalaiselle sijoitusyhtiölle Ardian. Taalerintehdas operoi puistoa tämänkin omistajan puolesta.
Aiheesta muualla

Nimimerkki ylasatakunta: Kirkkokallio tuulipuisto Honkajoella, Youtube
pitkäranta: Taaleritehdas myi Honkajoen tuulivoimalat, 24.9.2015
Trijodidi

Trijodidi-ionin rakenne
Trijodidi (I3−) on yksinkertaisin ja stabiilein jodin polyanioneista. Anioni koostuu kolmesta toisiinsa sitoutuneesta jodiatomista ja tällä kompleksilla on yhden alkeisvarauksen suuruinen negatiivinen sähkövaraus.
Ominaisuudet

Trijodidi-ioni muodostaa stabiileja suoloja lähinnä suurikokoisten kationien kanssa esimerkiksi rubidiumin, cesiumin, ammoniumionin ja tetraetyyliammoniumionin kanssa. Trijodidianionissa jodiatomien väliset sidospituudet ovat 293 pm, mikä on hieman pidempi kuin sidospituus jodimolekyylissä. Muodoltaan ioni on vastakationista riippuen joko lineaarinen tai lähes lineaarinen ja sidoskulmat ovat 177–180 °. Pienempien kationien kanssa trijodidi-ioni muistuttaa jodidi-ionin ja jodimolekyylin löyhää kompleksia.
Trijodidi-ioni muodostuu, kun jodia liuotetaan jodideja sisältäviin vesiliuoksiin ja antaa liuokselle ruskean värin. Ioni on läsnä myös sulassa jodissa.
Trijodidi-ioni muodostaa tärkkelyksen kanssa sinisen yhdisteen ja tätä käytetään hyväksi niin kutsuttuissa jodometrisissä titrauksissa.
Triglavin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Slovenia
Pinta-ala:  839,8 km2, 839,8 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Triglavski narodni park 
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1981 
Luokitus:  registered immobile cultural heritage of Slovenia (d) (käännä suomeksi) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Näkymä Triglavin kansallispuiston pohjoisosassa
Triglavin kansallispuisto on vuonna 1981 perustettu Slovenian ensimmäinen ja ainoa kansallispuisto. Kansallispuisto sijaitsee Julisilla Alpeilla ja sen pinta-ala on 880 km2.
Triglavin kansallispuiston keskellä sijaitsee 2864 metriä korkea vuori Triglav, joka on koko valtion korkein kohta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Triglavin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Trifluorietikkahappoanhydridi

| Trifluorietikkahappoanhydridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  407-25-0
PubChem CID:  9845
SMILES:  C(=O)(C(F)(F)F)OC(=O)C(F)(F)F
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4F6O3
Moolimassa:  210,04 g/mol
Sulamispiste:  -65 °C
Kiehumispiste:  39,5–40,1 °C
Tiheys:  1,49 g/cm3
Trifluorietikkahappoanhydridi (C4F6O3) on trifluorietikkahapon anhydridi. Yhdistettä käytetään orgaanisessa synteesissä valmistettaessa muita orgaanisia yhdisteitä.
Ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämpötilassa trifluorietikkahappoanhydridi on väritön neste. Se liukenee dietyylieetteriin, mutta reagoi veden kanssa trifluorietikkahapoksi ja alkoholien kanssa estereiksi.
Trifluorietikkahappoanhydridiä käytetään hiilihydraatti-, aminohappo- ja peptidikemiassa tuomaan molekyyleihin suojaryhmäksi trifluoriasetyyliryhmä, joka voidaan poistaa suhteellisen helposti. Lisäksi sitä voidaan käyttää valmistettaessa erittäin voimakasta hapetinta trifluoriperetikkahappoa ja katalyyttinä esteröintireaktioissa ja aromaattisten yhdisteiden asyloinnissa. Trifluorietikkahappoanhydridi on myös suositeltu kuivausaine trifluorietikkahapolle.
Aiheesta muualla

ChemBlink: Trifluoroacetic anhydride (englanniksi)
Triklekerrosreaktori

Kaavakuva triklekerrosreaktorista
Triklekerrosreaktori on  kemiallinen reaktori, jossa reagoivat aineet tulevat sisään kahtena fluidivirtauksena: tihkuvana nestevirtana ja kaasuvirtana. Triklekerrosreaktoreilla on useita teollisia sovellutuksia.
Periaate ja käyttö

Triklekerrosreaktori täytetään huokoisilla muutaman sentin kokoisilla kappaleilla, jotka sisältävät katalyytin. Nestefaasi valuu reaktorin yläosasta alas ja kaasuvirtaus voi kulkea myötävirtaan tai vastavirtaan eli alhaalta ylös. Myötävirtareaktori on teollisuudessa useammin käytetty vaihtoehto. Triklekerrosreaktorin etuja ovat esimerkiksi jatkuvatoimisuus, suuret reaktionopeudet ja sopivuus korkeissa paineissa tapahtuviin reaktioihin. Aineen- ja lämmönsiirtoprosessit triklekerrosreaktoreissa ovat monimuotoisia eivätkä täysin tiedossa, mikä vaikeuttaa reaktorin toiminnan mallintamista.
Triklekerrosreaktoreita käytetään muun muassa öljynjalostuksessa rikinpoistoprosesseissa, Fischer–Tropsch-synteesissä, vedytyksissä, aldehydien pelkistyksissä ja hapetuksissa, butyynidiolin valmistuksessa ja vedenpuhdistusprosesseissa. Triklekerrosreaktoreissa voidaan käyttää myös biokatalyyttejä.
Trietyleenitetramiini

| Trietyleenitetramiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  N,N'-bis(2-aminoetyyli)-1,2-etaanidiamiini
CAS-numero:  112-24-3
PubChem CID:  5565
SMILES:  C(CNCCNCCN)N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H18N4
Moolimassa:  146,244 g/mol
Sulamispiste:  12 °C
Kiehumispiste:  275,5 °C
Tiheys:  0,982 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Sekoittuu veteen ja orgaanisiin liuottimiin
Trietyleenitetramiini (C6H18N4) on polyamiini. Yhdistettä käytetään muun muassa muoviteollisuudessa lisäaineena. Yhdisteestä käytetään myös nimiä 3,6-diatsaoktaanietyleenidiamiini, 3,6-diatsaoktaani-1,8-diamiini, trientiini ja TETA.
Valmistus

Trietyleenitetramiinia valmistetaan yleensä kuumentamalla etyleenidiamiinia ja vastaavia yhdisteitä metallioksidi-, -fosfaatti-, tai -volframaattikatalyytin läsnä ollessa. Näin syntyy yleensä eri amiinien seos, josta trietyleenitetramiini erotetaan tislaamalla.
Trietyleenitetramiinia muodostuu myös etyleenidiamiinin valmistuksen sivutuotteena, kun 1,2-dikloorietaani ja ammoniakki reagoivat.
Suoraketjuisen muodon lisäksi teknillinen trietyleenitetramiini sisältää myös yhdisteen haarautuneita tai rengasrakenteisia isomeereja. Vuonna 1999 kilo yhdistettä maksoi 3,33 Yhdysvaltain dollaria.
Käyttö

Trietyleenitetramiinia käytetään epoksihartsien valmistuksessa, muovien pehmentimissä ja polttoaineiden lisäaineena. Siitä voidaan valmistaa myös väriaineita ja lääkkeitä.
Trietyleenitetramiini on nelihampainen ligandi ja kompleksikemiassa yhdisteestä käytetään lyhennettä trien. Metallien kelaatio-ominaisuuteen perustuu myös yhdisteen käyttö lääketieteessä. Sitä käytetään Wilsonin taudin hoitoon, koska se muodostaa kelaatin kuparin kanssa ja näin estää kuparin imeytymistä ja parantaa ylimääräisen kuparin erittymistä kehosta virtsan mukana.
Turvallisuus

Trietyleenitetramiini ärsyttää hengitysteitä ja silmiä. Se on vahvasti emäksistä ja voi aiheuttaa syöpymisvammoja joutuessaan kosketuksiin ihon tai silmien kanssa.
Trifluorietanoli

| Trifluorietanoli |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2,2,2-trifluorietanoli
CAS-numero:  75-89-8
PubChem CID:  6409
SMILES:  C(C(F)(F)F)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2H3F3O
Moolimassa:  100,044 g/mol
Sulamispiste:  –45 °C
Kiehumispiste:  73,6 °C
Tiheys:  1,3283 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Sekoittuu veteen
Trifluorietanoli (C2H3F3O) on alkoholi ja etanolin fluorattu johdannainen. Yhdistettä käytetään liuottimena, orgaanisessa synteesissä ja proteiinien tutkimuksessa.