stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Modula-2
Kirjallisuutta

Wirth, Niklaus: Programming in Modula-2.  Springer, 1985.  ISBN 978-3-642-96878-5  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Modula-2 and Oberon (PDF) (englanniksi)
Työterveyslaitos

Työterveyslaitos (lyhenne TTL, ruots. Arbetshälsoinstitutet) on itsenäinen julkisoikeudellinen yhteisö ja toimii Suomen sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla. Työterveyslaitos on työhyvinvoinnin asiantuntija, joka tutkii, palvelee ja kouluttaa. Työterveyslaitoksen toiminta perustuu monitieteiselle tutkimus- ja kehittämistyölle. Tutkimustulokset siirretään työpaikkojen käyttöön asiantuntijapalveluiden, koulutuksen ja viestinnän avulla. Laitoksen tavoite on, että työ edistää terveyttä ja toimintakykyä eikä vaaranna niitä. Budjetista noin 55 prosenttia tulee valtion budjetista ja 45 prosenttia hankitaan itse esimerkiksi EU-tutkimusrahoituksen ja asiantuntijapalveluiden myynnin avulla.
Toiminta

Työterveyslaitos toimii viidellä paikkakunnalla Helsingissä, Kuopiossa, Oulussa, Tampereella ja Turussa. Päätoimipiste on Helsingissä. Henkilöstöä on noin 500. Laitos on perustettu vuonna 1945. Työterveyslaitos on Maailman terveysjärjestön (WHO:n) ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiantuntijalaitos työterveyden alalla.
Työterveyslaitos julkaisee jatkuvasti päivittyvää Työpiste-verkkolehteä.
Historia

Työterveyslaitoksen perustamista edelsi 4. huhtikuuta 1945 Lääkintöhallituksen aloitteesta perustettu Helsingin yleisen sairaalan ammattitautien osasto, joka erikoistui ammattitautien tutkimukseen ja hoitoon. Alan tutkimuksen rahoittamiseksi perustettiin Ammattilääketieteen säätiö – Stiftelsen för yrkesmedicin -niminen säätiö, jonka säännöt vahvistettiin 26. kesäkuuta 1945. Tämä yksityinen säätiö perusti Työterveyslaitoksen, jonka toiminta käynnistyi 1. tammikuuta 1950 valtion taloudellisesti tukemana ja avustamana. Laitos kansallistettiin valtion ja säätiön välisellä sopimuksella ja muutettiin sosiaali- ja terveysministeriön alaiseksi itsenäiseksi julkisoikeudelliseksi yhteisöksi 1. heinäkuuta 1978 alkaen.
Työterveyslaitoksen johtajina ovat toimineet Leo Noro (1950–1970) sekä Martti J. Karvonen (1970–1974) ja pääjohtajina Jorma Rantanen (1974–2003), Harri Vainio (2003–2015) ja Antti Koivula (2015– ).
Aiheesta muualla

Työterveyslaitoksen verkkosivut
Työterveyslaitoksen Työpiste-verkkolehti[vanhentunut linkki]
Millainen laulu jää

| Millainen laulu jää Jari Sillanpää |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2011
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: VeiJari-tuotanto
Jari Sillanpään muut julkaisut
| Kuin elokuvissa 2009 | Millainen laulu jää 2011 | Kaikkien aikojen parhaat 2013 |
Millainen laulu jää on Jari Sillanpään vuonna 2011 julkaistu albumi. Albumi saavutti parhaimmillaan Suomen virallisen listan Kolmannentoista sijan.
Kappaleet

Tuo viini pöytään – 2.57
Millainen laulu jää – 4.09
Tanssit taikurilla – 3.37
En se olla saa – 3.49
Hiljainen satama – 3.40
Kesä piirtyi sydämeen – 4.03
Myrskyn maa – 4.06
Aliina – 3.31
Leijun hetkeksi pois – 3.08
Vielä jää – 3.46
Jack – 3.34
Monta kuolemaa – 4.17
Varastetut helmet

| Varastetut helmet Jari Sillanpää |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1998
 Formaatti: CD, C-kasetti, digitaalinen
 Tyylilaji: viihde, tango, jazz
 Kesto: 47.06
 Levy-yhtiö: Bridgehead Productions / Universal
Jari Sillanpään muut julkaisut
| Auringonnousu 1997 | Varastetut helmet 1998 | Onnenetsijä 1999 |
Varastetut helmet on Jari Sillanpään vuonna 1998 julkaistu neljäs studioalbumi. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan marraskuussa 1998 Suomen virallisen albumilistan kahdeksanneksi (46/1998) ja seuraavalla viikolla se saavutti parhaan sijoituksensa, neljännen sijan. Yhteensä Varastetut helmet oli albumilistalla kahdentoista viikon ajan. Albumia on myyty yli 53 300 kappaletta, joka tuolloin oikeutti platinalevyyn.
Albumilla Sillanpäätä säestää Vantaan viihdeorkesteri kapellimestarinaan Markku Johansson.
Singleinä albumilta julkaistiin kappaleet ”Keinu kanssani” sekä ”Romanesca”, mutta kumpikaan ei sijoittunut listoille.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Romanesca | Jacob Gade, Pekka Saarto | 3.05 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Blue Skies | Irving Berlin | 2.20 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Keinu kanssani | Pablo Beltran Ruiz, Ulla Sand | 2.32 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Niin paljon kuuluu rakkauteen | Sammy Fain, Saukki | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Nature Boy | Eden Ahbez | 4.28 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Unforgettable | Irving Gordon | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Sinua sinua rakastan | Kaj Chydenius, Aulikki Oksanen | 3.05 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Auringon lapset | Georg Malmstén, Erkki Karu | 3.52 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | As Time Goes By | Herman Hupfeld | 3.24 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Lady Is a Tramp | Richard Rodgers, Lorenz Hart | 3.06 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Kun hämärtää | Al Nevins, Morty Nevins, Artie Dunn, Merja | 3.27 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Granada | Agustin Lara | 3.38 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | My Way | Claude Francois, Jacques Revaux, Paul Anka | 4.42 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | When You Wish Upon a Star | Leigh Harline, Ned Washington | 2.14 |  |  |  |  |  |  |
Fenatsepaami

| --- | --- |

Fenatsepaami
Systemaattinen (IUPAC) nimi
7-bromi-5-(2-kloorifenyyli)-1,3-dihydro-1,4-bentsodiatsepin-2-oni
Tunnisteet
CAS-numero: 51753-57-2
ATC-koodi:  ?
PubChem CID: 40113
Kemialliset tiedot
Kaava: C15H10N2BrClO 
Moolimassa: 349,61 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 60 tuntia
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Fenatsepaami on bentsodiatsepiini, joka kehitettiin Venäjällä, missä sitä nykyisin valmistetaan joidenkin IVY-maiden lisäksi.
Fenatsepaamia käytetään neurologisiin häiriöihin, epilepsiaan, alkoholista vieroitukseen ja unettomuuteen. Sitä voidaan myös käyttää leikkauksen esilääkityksenä, koska se lisää nukutuslääkkeiden tehoa ja vähentää ahdistusta.
2010-luvulla fenatsepaamista on kehittynyt eräänlainen viihdekäyttöhuume, sen väärinkäyttöä on raportoitu esimerkiksi Britanniassa, Suomessa, Ruotsissa, ja Yhdysvalloissa.
Fenatsepaamin tavallinen annostus on 0,5 mg 2–3 kertaa päivässä. Maksimiannostus on 10 mg; ja 1 mg fenatsepaamia vastaa kymmentä milligrammaa diatsepaamia.
Fenatsepaami on Suomessa luokiteltu huumausaineeksi heinäkuussa 2014.
Käännös suomeksi
Maa on niin kaunis (albumi)

| Maa on niin kaunis Jari Sillanpää |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Kesto: 39.04
 Levy-yhtiö: Veijari-tuotanto / Universal
Jari Sillanpään muut julkaisut
| Onnenetsijä 1999 | Maa on niin kaunis 2000 | Kuninkaan kyyneleet – 38 suosituinta 2000 |
Maa on niin kaunis on Jari Sillanpään vuonna 2000 julkaisema toinen joululevy. Albumi on Sillanpään albumijulkaisuista ainut, joka ei ole noussut lainkaan Suomen viralliselle albumilistalle.
Albumin kansikuva on Sillanpään itsensä suunnittelema.
Albumin mukana olevassa vihkosessa on useiden kappaleiden nimet väärin Sillanpään graafikolle tekemän kepposen vuoksi. Esimerkiksi kappaleen ”Joulu, loisteesi luo” nimi on muodossa ”Joulu, loisteesi”. Lyhentyneiden nimien lisäksi esimerkiksi albumin nimikappale ”Maa on niin kaunis” on nimetty ”Mä oon niin kaunis” -nimelle. Albumista ei tuolloin ehditty ottamaan uutta painosta, sillä se olisi muuten myöhästynyt joulumyynnistä.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Tuikkikaa, oi joulun tähtöset | P. J. Hannikainen, Elsa Koponen | 3.47 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Joululaulu (Konstan joululaulu) | Konsta Jylhä, Paul Holm | 5.09 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Maa on niin kaunis | tuntematon säveltäjä, Hilja Haahti | 4.41 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | En etsi valtaa loistoa | Jean Sibelius, suomenkielisen tekstin tekijä tuntematon | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Varpunen jouluaamuna | Otto Kotilainen, K. A. Hougberg | 4.13 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Ave Maria | Charles Gounod | 3.28 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Sylvian joululaulu | Karl Collan, Martti Korpilahti | 5.25 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Joulu, loisteesi luo | Gustaf Nordqvist, Samppa P. Asunta | 2.55 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Betlehemin tähti | Alice Tegnér, Aukusti Simojoki | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Nyt syttyy valot tuhannet | Emmy Köhler, Kullervo | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
NHL:n varaustilaisuus 2022

Tilaisuuden tunnus.
NHL:n varaustilaisuus 2022 oli järjestyksessään National Hockey Leaguen historian 60. varaustilaisuus. Se järjestettiin 7.–8. heinäkuuta 2022 Centre Bell -areenalla Montrealissa, Kanadassa. Montreal Canadiens voitti arvonnassa ensimmäisen varausvuoron, jolla se varasi slovakialaisen laitahyökkääjän Juraj Slafkovskýn. Toisena varattiin slovakialainen puolustaja Šimon Nemec ja kolmantena yhdysvaltalainen hyökkääjä Logan Cooley. Ensimmäisellä kierroksella varattiin kaksi suomalaista, numerolla 17 Joakim Kemell ja numerolla 30 Brad Lambert.
Varauskelpoisuus

Tilaisuudessa voidaan varata pelaajia, jotka ovat syntyneet 1. tammikuuta 2002 – 15. syyskuuta 2004. Lisäksi varaamattomat pelaajat, jotka ovat muualta kuin Pohjois-Amerikasta ja syntyneet vuonna 2001 ovat kelvollisia varaustilaisuuteen.
Pelaajat, jotka varattiin vuoden 2020 tilaisuudessa, mutta jotka eivät solmineet NHL-sopimusta ja ovat syntyneet 30. kesäkuuta 2002 jälkeen, voivat asettua varattavaksi uudelleen.
Ennakkoarviot

Sportsnetin listauksen kärkikymmenikkö kesäkuulta 2022
| Sija | Nimi | Pelipaikka | Seura |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Shane Wright | KH | Kingston Frontenacs (OHL) |
| 2. |  Logan Cooley | KH | USNTDP |
| 3. |  Juraj Slafkovský | VL | TPS (Liiga) |
| 4. |  Šimon Nemec | P | HK Nitra (Extraliga (Slovakia) |
| 5. |  David Jiříček | P | HC Škoda Plzeň (Extraliga) |
| 6. |  Matthew Savoie | KH | Winnipeg Ice (WHL) |
| 7. |  Cutter Gauthier | VL | Boston College (NCAA) |
| 8. |  Marco Kasper | KH | Rögle BK (SHL) |
| 9. |  Joakim Kemell | VL | JYP (Liiga) |
| 10. |  Jonathan Lekkerimäki | OL | Djurgårdens IF Hockey (SHL) |
Varaukset

Montreal Canadiens varasi tilaisuuden ensimmäisellä vuorolla slovakkihyökkääjä Juraj Slafkovskyn, josta tuli NHL-historian ensimmäinen slovakialainen ykkösvaraus. Toisena varaamaan päässyt New Jersey Devils käytti vuoronsa slovakialaispuolustaja Simon Nemeciin. Tilaisuuden kolmantena pelaajana varattiin yhdysvaltalaishyökkääjä Logan Cooley Arizona Coyotesin toimesta. Pitkään ykkösvaraukseksi povattu Shane Wright tippui lopulta varaustilaisuuden kärkikolmikon ulkopuolelle, ja hänet varasi neljännellä vuorolla Seattle Kraken. Suomalaisista ykköskierroksella varatuksi tulivat 17.vuorolla Nashvilleen Joakim Kemell sekä vuorolla 30 Winnipegiin Brad Lambert.
Varaukset > 1. kierros

| # | Pelaaja | Kansallisuus | Varaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Juraj Slafkovský (VLH) |  Slovakia | Montreal Canadiens | TPS (Liiga) |
| 2. | Šimon Nemec (P) |  Slovakia | New Jersey Devils | HK Nitra (Extraliga) |
| 3. | Logan Cooley (KH) |  Yhdysvallat | Arizona Coyotes | USNTDP (USHL) |
| 4. | Shane Wright (KH) |  Kanada | Seattle Kraken | Kingston Frontenacs (OHL) |
| 5. | Cutter Gauthier (VLH) |  Yhdysvallat | Philadelphia Flyers | USNTDP (USHL) |
| 6. | David Jiříček (P) |  Tšekki | Columbus Blue Jackets (Chicagolta) | HC Škoda Plzeň (Extraliga) |
| 7. | Kevin Korchinski (P) |  Kanada | Chicago Blackhawks (Ottawalta) | Seattle Thunderbirds (WHL) |
| 8. | Marco Kasper (KH) |  Itävalta | Detroit Red Wings | Rögle BK (SHL) |
| 9. | Matthew Savoie (KH) |  Kanada | Buffalo Sabres | Winnipeg Ice (WHL) |
| 10. | Pavel Mintjukov (P) |  Venäjä | Anaheim Ducks | Saginaw Spirit (OHL) |
| 11. | Conor Geekie (KH) |  Kanada | Arizona Coyotes (San Joselta) | Winnipeg Ice (WHL) |
| 12. | Denton Mateychuk (P) |  Kanada | Columbus Blue Jackets | Moose Jaw Warriors (WHL) |
| 13. | Frank Nazar (KH) |  Yhdysvallat | Chicago Blackhawks (NY Islandersilta Montrealin kautta) | USNTDP (USHL) |
| 14. | Rutger McGroarty (OLH) |  Yhdysvallat | Winnipeg Jets | USNTDP (USHL) |
| 15. | Jonathan Lekkerimäki (OLH) |  Ruotsi | Vancouver Canucks | Djurgårdens IF (SHL) |
| 16. | Noah Östlund (KH) |  Ruotsi | Buffalo Sabres (Vegasilta) | Djurgårdens IF (SHL) |
| 17. | Joakim Kemell (OLH) |  Suomi | Nashville Predators | JYP (Liiga) |
| 18. | Lian Bichsel (P) |  Sveitsi | Dallas Stars | Leksands IF (SHL) |
| 19. | Liam Öhgren (VLH) |  Ruotsi | Minnesota Wild (Los Angelesilta) | Djurgårdens IF (SHL) |
| 20. | Ivan Mirošnitšenko (OLH) |  Venäjä | Washington Capitals | Omskie Krylya (VHL) |
| 21. | Owen Pickering (P) |  Kanada | Pittsburgh Penguins | Swift Current Broncos (WHL) |
| 22. | Nathan Gaucher (KH) |  Kanada | Anaheim Ducks (Bostonilta) | Quebec Remparts (QMJHL) |
| 23. | Jimmy Snuggerud (OLH) |  Yhdysvallat | St. Louis Blues | USNTDP (USHL) |
| 24. | Danila Jurov (OLH) |  Venäjä | Minnesota Wild | Metallurg Magnitogorsk (KHL) |
| 25. | Sam Rinzel (P) |  Yhdysvallat | Chicago Blackhawks (Torontolta) | Chaska Hawks (MSHSL) |
| 26. | Filip Mešár (P) |  Slovakia | Montreal Canadiens (Calgarylta) | HK Poprad (Extraliga) |
| 27. | Filip Bystedt (KH) |  Ruotsi | San Jose Sharks (Carolinalta Montrealin ja Arizonan kautta) | Linköping HC (SHL) |
| 28. | Jiří Kulich (KH) |  Tšekki | Buffalo Sabres (Floridalta) | HC Energie Karlovy Vary (Extraliga) |
| 29. | Maveric Lamoureux (P) |  Kanada | Arizona Coyotes (Edmontonilta) | Drummondville Voltigeurs (QMJHL) |
| 30. | Brad Lambert (KH) |  Suomi | Winnipeg Jets (NY Rangersilta) | Lahden Pelicans (Liiga) |
| 31. | Isaac Howard (VLH) |  Yhdysvallat | Tampa Bay Lightning | USNTDP (USHL) |
| 32. | Reid Schaefer (VLH) |  Kanada | Edmonton Oilers (Coloradolta Arizonan kautta) | Seattle Thunderbirds (WHL) |
Aiheesta muualla

Luettelo varauskelpoisista pelaajista Elite Prospects -sivustolla.
Henriikka Hietaniemi

Henriikka Hietaniemi (s. 26. toukokuuta 1987 Helsinki) on suomalainen taitoluistelija. Hän sijoittui hopealle vuoden 2006 Cup of Nice -kilpailussa ja pronssille vuoden 2009 Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Henriikka Hietaniemi
Bramsche

| Bramsche |
| --- | --- |
 St. Martinin kirkko
 lippu:  vaakuna
 Bramsche
 Koordinaatit: 52°24′N, 7°59′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Ala-Saksi
Piirikunta:  Osnabrück
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  183,4 km²
Korkeus:  53 m
Väkiluku (2023):  31 801
 – Väestötiheys:  173 as./km²
Postinumero:  49565
Suuntanumero(t):  05461, 05464, 05468
 
 www.bramsche.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bramschen sijainti Osnabrückin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Ala-Saksin osavaltiossa.
Bramsche on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa luoteisessa Saksassa. Sen asukasluku oli vuonna 2023 noin 32 000. Nykyinen Bramsche syntyi 1970-luvun kuntaliitosten seurauksena. Teutoburgin taistelu käytiin nykyisen Kalkriesen alueella, joka sijaitsee Bramschen itäosassa.
Maantiede

Bramsche sijaitsee Ala-Saksin lounaisosassa Teutoburgin metsän pohjoispuolella. Etäisyys Osnabrückistä on noin 16 kilometriä pohjoisluoteeseen, Bielefeldistä noin 60 kilometriä luoteeseen ja osavaltion pääkaupungista Hannoverista noin 120 kilometriä länteen.
Bramschen halki virtaa Hasejoki. Hase on Emsin noin 170-kilometrinen sivujoki. Joen itäpuolella sijaitsee 12,7-hehtaarinen Hasesee, joka tunnetaan myös nimellä Bramschen tulva-allas.
Historia

Ensimmäinen kirjallinen maininta Bramschesta on vuodelta 1097.  Kaupungin juuret ovat huomattavasti vanhemmat, ne ulottuvat Kaarle Suuren aikaan. Bramschesta kehittyi ajan saatossa käsityöläisten ja kauppiaiden paikkakunta, ja siitä tuli tunnettu Osnabrückin alueen ulkopuolella eritoten pellavan ja villan tuotantonsa ansiosta. Bramschen kangastehdas työllisti 1800-luvulla yli sata käsityöläistä. "Bramscher Rot" oli niin tunnettu värisävy, että siitä kehkeytyi Bramschen tavaramerkki.
St. Martinin kirkon rakentaminen aloitettiin noin vuonna 1200. Kirkontorni sortui vuoden 1552 myrskyssä. Kulkutaudit ja sodat koettelivat Bramschea 1500- ja 1600-luvuilla. Vuonna 1636 rutto vaati noin 1 400 ihmisen hengen Bramschen seurakunnan alueella. 1800-luvulla Bramschen infrastruktuuria parannettiin huomattavasti. Terveydenhuolto, liikenneyhteydet ja pankkipalvelut kohenivat. Bramsche sai kaupunkioikeudet 25. lokakuuta 1929. Toisen maailmansodan taisteluissa kuoli yli 200 bramschelaista ja yli 100 katosi. Sodan jälkeinen aika oli jälleen suotuisan kehityksen kautta, ja 1970-luvun alussa Bramscheen liitettiin yksitoista maalaiskuntaa. Kaupungin kävelykeskusta avattiin syyskuussa 1987.
Bramschen historiallista arkkitehtuuria edustavat keskiaikaisten kirkkojen ohella useat linnat, joiden historia alkaa niin ikään keskiajalta. Näihin lukeutuu muun muassa Wasserburg Alt Barenaue 1200-luvulta. St. Martinin kirkontorni hallitsee kaupunkikuvaa, etenkin vanhankaupungin osalta.
Talous ja liikenne

Bramschen elinkeinorakenne on muuttunut tekstiiliteollisuuden hiivuttua nykyaikaisempien teollisuus- ja palvelualojen suuntaan. Bramschella on kaksi liittymää moottoritielle BAB 1 (Bramsche ja Bramsche-Süd). Bramschen rautatieasema sijaitsee rataosuudella Oldenburg–Osnabrück.
Aiheesta muualla

Bramsche, Ala-Saksi, Saksa — Sunrise, Sunset, and Daylength
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Bramsche
Bramschen rautatieasema.
Käännös suomeksi
Auringonnousu (albumi)

| Auringonnousu Jari Sillanpää |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CD, C-kasetti, digitaalinen
 Tuottaja(t): Juha Björninen, Kassu Halonen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 54.08
 Levy-yhtiö: MTV-Musiikki
Jari Sillanpään muut julkaisut
| Hyvää joulua 1996 | Auringonnousu 1997 | Varastetut helmet 1998 |
Auringonnousu on Jari Sillanpään vuonna 1997 julkaistu kolmas studioalbumi. Albumi nousi suoraan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiseksi maaliskuussa 1997. Yhteensä se oli 40 myydyimmän albumin joukossa 24 viikkoa. Albumia on myyty yli 160 000 kappaletta.
Albumilta radiohiteiksi muodostuivat kappaleet ”Bum bum bum” sekä nimikappale ”Auringonnousu”, joista ensin mainittu nousi radiolistan toiseksi ja jälkimmäinen ensimmäiseksi.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Bum bum bum (Sweet Hunaja Mix) | Mika Toivanen, Veikko Siltsu | 4.31 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Auringonnousu | Jukka Kuoppamäki | 3.56 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Suomi-neidolle | Kassu Halonen, Hector | 2.58 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Heräävä Wien valssi | Kassu Halonen, Vexi Salmi | 3.50 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Tie jokainen | Kassu Halonen, Vexi Salmi | 3.50 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Tähdet tietävät sen | Jukka Kuoppamäki | 4.20 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Jos saan sulle itseni antaa | Kassu Halonen, Vexi Salmi | 3.33 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | On aika auringon | Kassu Halonen, Vexi Salmi | 3.12 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Eiliseen | Mika Toivanen, Anna Eriksson | 4.24 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Bum bum bum (Regular Dance Mix) | Mika Toivanen, Veikko Siltsu | 4.31 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Vie täältä pois | Kassu Halonen, Vexi Salmi | 3.42 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Yö kaunein | Kassu Halonen, Vexi Salmi | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Lia | Jose Maria Cano, Jaana Lappo | 4.53 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Sydämemme laulu | Kassu Halonen, Vexi Salmi | 3.19 |  |  |  |  |  |  |
Parhaat (Jari Sillanpää)

| Parhaat Jari Sillanpää |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2005
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Mediamusiikki
Jari Sillanpään muut julkaisut
| Määränpää tuntematon 2003 | Parhaat 2005 | Albumi 2008 |
Parhaat on Jari Sillanpään vuonna 2005 julkaistu kokoelma-albumi. Kokoelma saavutti kultalevyn oikeuttavan määrän vuonna 2006.
Kappaleet

Tuntematon – 4.02
Satulinna – 3.57
Oot täydellinen – 4.09
Kaduilla tuulee – 4.29
Pariisi-Helsinki – 3.55
Bum bum bum (sweet hunaja mix) – 4.31
Lia – 4.53
Valkeaa unelmaa – 3.00
Granada – 3.38
My Way – 4.42
Onnenetsijä – 3.42
Kuuleeko Eero – 3.30
Unta en saa (Love Me Tonight) – 3.20
Guldet blev till sand – 4.01
Sininen ja punainen – 4.04
Kaunis ikävä – 3.55
Viilenneen (radio edit) – 3.44
Tahdion taikka en – 4.10
Takes 2 to Tango – 2.58
Hän laulaa – 3.58
Kim Jäämeri

| Kim Jäämeri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1964 (ikä 60) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):  Suomi
Komentajuudet:  Satakunnan lennosto 2011–2012  ilmavoimien komentaja 2014–2017 Puolustusvoimain strategiapäällikkö 2017–2022
Sotilasarvo:  kenraaliluutnantti
Ylennykset:  prikaatikenraali 1/2014 kenraalimajuri 12/2014 kenraaliluutnantti 8/2017
Kim Erkki Akseli Jäämeri (s. 5. kesäkuuta 1964 Helsinki) on suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti. Tasavallan presidentti nimitti Jäämeren kenraalin virkaan ja Suomen sotilasedustajaksi Euroopan unioniin ja Natoon 1. tammikuuta 2023 alkaen. Hän toimi Puolustusvoimien strategiapäällikkönä vuosina 2017–2022  ja sitä ennen ilmavoimien komentajana.
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö vahvisti 8. marraskuuta 2013 Jäämeren presidentin esittelyssä valtioneuvoston esityksestä ylennettäväksi kenraalin virkaan 1. tammikuuta 2014 ja määrättäväksi ilmavoimien komentajaksi huhtikuun 2014 alusta. Hänet ylennettiin tuolloin prikaatikenraaliksi ja jo itsenäisyyspäivänä 2014 hän sai kenraalimajurin arvon.
Sotilasurasta

Jäämeri valmistui Kadettikoulusta ilmasotalinjalta vuonna 1987. Hän on palvellut seuraavissa tehtävissä:
ohjaajaupseerina ja opettajana 1988–1992
hävittäjälentolaivueen varapäällikkönä 1993–94
hävittäjälentolaivueen päällikkönä ja koelentäjänä 1994–1997
Hävittäjälentolaivue 21:n komentajana 1999–2001
EU:n sotilaskomitean puheenjohtajan 1. sotilasavustajana Brysselissä 2001–2004
ilmapuolustussektorin johtajana Pääesikunnan operatiivisella osastolla 2004–2006
apulaisosastopäällikkönä Pääesikunnan operatiivisella osastolla 2006
osastoesiupseerina Pääesikunnan suunnitteluosastolla 2007
valtakunnallisten Maanpuolustuskurssien johtajana Maanpuolustuskorkeakoululla 2007–2010
komentajana Satakunnan Lennostossa 2011–2012
operaatiopäällikkönä Ilmavoimien Esikunnassa Jyväskylässä 2012–2014
ilmavoimien komentajana 2014–2017
ulkoministeri Pekka Haaviston johtaman NATO-liittymiskeskusteluita käyvän neuvotteluvaltuuskunnan jäsen 2022
Sotilasurasta > Hornet-tunnistuslentokohu

Vuonna 2014 Jäämeren toimiessa Ilmavoimien komentajana hänen vastuulleen lankesi ykkösuutiseksi nousseen Hornet-kohun selittely. Kolme venäläiskonetta oli tunkeutunut Suomen ilmatilaan, ja silloinen pääministeri Jyrki Katainen oli väittänyt Hornetien olleen ilmassa ”alta aikayksikön”. Todellisuudessa koneet olivat pysyneet maassa eikä tapahtumiin reagoitu. Julkisuudessa nousi keskustelua ilmavoimien rauhanajan valmiudesta ja kyvystä vastata yllättävään uhkaan. Tieto Hornetien maassa pysymisestä tuli kiusallisesti julkisuuteen Savon Sanomien uutisesta, jonka presidentti myöhemmin vahvisti. Jäämeri syytti Savon Sanomien uutisointia väärästä tiedosta ja epäili asiassa myyrää ja tietovuotoa.  Myöhemmin hän perui epäilyn tietovuodosta, mutta sanoi ilmavoimien tekevän selvityksen siitä kannattaako ”väärän tiedon” lähdettä alkaa selvittämään.  Savon Sanomat ilmoitti kuitenkin seisovansa uutisensa takana eikä myöntänyt tietojen olleen virheellisiä.
Yksityiselämä

Jäämeri kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1982. Hän suoritti yleisesikuntaupseerin tutkinnon vuonna 1999 ja hänet ylennettiin everstiksi vuonna 2006. Jäämeri on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
SYK:n alumniyhdistys Syke ry valitsi Jäämeren Vuoden sykkiläiseksi vuonna 2022.