stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neitsyt (tähdistö)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neitsyt (tähdistö) Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Tähdet:  Spica, γ Vir A, ε Vir, ζ Vir, δ Vir, β Vir, γ Vir B, 109 Vir, μ Vir, η Vir, ν Vir, ι Vir, ο Vir, κ Vir, τ Vir, θ Vir, 110 Vir, λ Vir, π Vir, χ Vir, l Vir, 61 Vir, 69 Vir, ψ Vir, σ Vir, φ Vir, ξ Vir, ρ Vir, o Vir, 89 Vir, 16 Vir, 70 Vir, 82 Vir, 53 Vir, υ Vir, 49 Vir, 90 Vir, 59 Vir, 57 Vir, 76 Vir, d2 Vir, ω Vir, 68 Vir, 4 Vir, 55 Vir, 84 Vir, 7 Vir, 63 Vir, 87 Vir, 106 Vir, 95 Vir, 21 Vir, 86 Vir, 1 Ser, 75 Vir, 83 Vir, 31 Vir, g Vir, 6 Vir, 33 Vir, 71 Vir, 108 Vir, 80 Vir, 2 Ser, 11 Vir, 66 Vir, 44 Vir, 12 Vir, CS Vir, 25 Vir, 65 Vir, 64 Vir, 13 Vir, 92 Vir, y Vir, 10 Vir, 50 Vir, 46 Vir, 73 Vir, 37 Vir, 72 Vir, 34 Vir, 38 Vir, 85 Vir, 104 Vir, 27 Vir, 41 Vir, 54 Vir, 20 Vir, 35 Vir, 96 Vir, 17 Vir, 94 Vir, 48 Vir, S Vir, 62 Vir, 28 Vir, 56 Vir, 77 Vir, R Vir, HD 114783, HD 130322, HD 125612, EQ Vir, DT Vir, Ross 128, Wolf 424, FL Vir, PSR 1257+12
Eksoplaneetat:  70 Vir b, HD 114783 b, HD 130322 b, HD 125612 b, Draugr, Poltergeist, Phobetor
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Niila Arajuuri

Niila esiintymässä Kielissä vuonna 2018.
Niila Julius Arajuuri (s. 7. maaliskuuta 1987 Espoo) on suomalainen poplaulaja ja lauluntekijä.
Elämä ja ura

Arajuuri syntyi Espoossa, mutta kasvoi Nummelassa. Hän kiinnostui musiikista jo pienenä ja päätti lukiossa hän, että hänestä tulee muusikko.[lähde? ] Hän solmi levityssopimuksen Saksan Universal Musicin kanssa vuonna 2015. Hänen ensimmäinen julkaistiin vuonna 2016
Arajuuren kuuluisimmat kappaleet ovat, Restless Heart, Sorry, A Hundred Years ja Green Light · 2017.
Maaliskuussa 2021 Arajuuri perusti veljensä Paulus Arajuuren kanssa Wellos-nimisen levymerkin, jonka ensimmäinen julkaisu oli Niilan suomenkielinen single "Sukupolvien unelma". Kappale kertoo Suomen jalkapallomaajoukkueen "Huuhkajien" selviytymisestä ensimmäistä kertaa sen historiassa EM-kisoihin. Paulus Arajuuri pelasi tuolloin Suomen maajoukkueessa.
Niklas Nevalainen

| Niklas Nevalainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1993 (ikä 31) Nakkila, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Nikke
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  82 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Sport (SML) SaiPa (SML) Frisk Asker (Norja) Sheffield Steelers (EIHL)
Niklas Sami Nevalainen (s. 28. kesäkuuta 1993 Nakkila) on suomalainen jääkiekkopuolustaja.
Ura > Maajoukkueura

Nevalainen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2010. Yhteensä hän on pelannut 25 poikien maaottelua. Nevalainen valittiin Pohjola-leirin tähdistökentälliseen vuonna 2008.
Pelityyli

Nevalaista kuvaillaan Sportin kotisivujen pelaajaprofiilissa pienikokoiseksi kiekolliseksi puolustajaksi, joka tukee hyvin hyökkäyksiä ja omaa viihdyttävän pelityylin. Kiekkoareena -verkkolehden toimittaja Toni Rajamäen mukaan hän lukee peliä hyvin, sijoittuu oikein ja puolustaa mailallaan viisaasti. Samassa haastattelussa Sportin silloinen päävalmentaja Tomek Valtonen mainitsee Nevalaisen erittäin valmiiksi paketiksi, jonka luistelu, sijoittuminen ja hyökkäyksien tukeminen ovat loistavalla tasolla, eikä hän anna pienen koon haitata.
Nemeton

Arkkidruidi pyhäkössä. Vuonna 1815 julkaistun teoksen The Costume of the Original Inhabitants of the British Islands kuvitusta.
Nemeton (yks.), Nemeta (mon.), oli kelttiläisen uskonnon pyhä paikka. ’’Nemeta’’ sijaitsivat luonnollisilla paikoilla, joissa puita käytettiin uskonnollisissa tarkoituksissa, uhripuina. Näin Nemeta voidaan kääntää pyhäksi lehdoksi tai uhrilehdoksi.  Nimi viittaa myös rakennettuihin rituaalipaikkoihin, kuten pyhäkköihin ja temppeleihin, jotka alkoivat yleistyä roomalaisajoilla.
Todisteet muinaisista nemeton-uhrilehdoista ovat pääasiassa kuvauksia sekä heimojen ja paikkojen nimiä, joita esiintyy ympäri muinaista kelttiläistä maailmaa Iberian niemimaalta Anatoliaan ja Alppien ympäristöstä Gallian kautta Brittein saarille Skotlantia ja Irlantia myöten.
Aikalaiskuvauksia

Plinius ja Lucanus kirjoittivat, että druidit eivät kokoontuneet temppeleissä tai muissa rakennuksissa vaan puiden muodostamissa lehdoissa.
Lucanus kuvaa teoksessaan Pharsalia lehtoa, joka sijaitsi sekä Marseillen (Massalia) että Nîmesin lähellä:
»Ei lintua pesi lehdossa, ei eläin käy lähellä; lehdet havisevat lakkaamatta, vaikkei tuuli puhalla. Alttarit seisovat puiden keskellä yhdessä jumalpatsaiden kanssa. Joka puu on tahrittu uhriverellä, itse maakin vaikeroi. Kuivat marjakuuset elpyvät, polttamattomat puut tulin ympäröity, valtavat käärmeet kiehnaavat tammien ympärillä. Ihmiset pelkäävät käydä lehtoon, papitkin välttävät menemästä sinne keskipäivällä tai keskiyöllä, elleivät ole menossa tapaamaan sen jumalaista suojelijaa.»
Esimerkkejä

Arnemeton (Arnemetian lehto); Buxton, Derbyshire, Englanti
Drunemeton (Tammilehto); Galatia, Turkki
Medionemeton (Mebdin lehto); Antoninuksen valli, Skotlanti. Etymologia saattaa olla Medb-Medh-Medio, kuten etymologia Mebdlan-Medhlan-Mediolanum-Milan kantanimenä Connachtin jumalatarkuningatar Mebd.
Namet; Pariisi, Ranska (Venemiesten pilarin löytöpaikka)
Nemausus (Esuksen lehto); Nîmes, Ranska
Nemetobriga (Brigantian lehto); Ourense, Espanja
Nemetodurum (Lehdon portti); Nanterre, Ranska
Nemetostatio (Lehdon paikka); Ravenna, Italia
Novionemetum (Uusi lehto); Nonant, Ranska
Rigonemeti (Kuninkaan, siis mahdollisesti taistelukuninkaan eli Caturixin lehto); Nettleham, Lincolnshire, Englanti.
Vernemeton (Veteriksen lehto); Willoughby-on-the-Wolds, Nottinghamshire, Englanti
Lisäksi Nemeton-kantasanan johdannaisia sisältäviä paikannimiä löytyy laajalti, kuten Walesissa Nyfed, Ranskassa Névet (Gourney-sûr-Aronde, Ranska) ja Irlannissa Nemed.
Osastopäällikkö

Osastopäällikkö on organisaation toimintayksikön johtajan tehtävänimike, valtion ja kuntien hallinnossa yleensä virka. Ministeriöissä ja keskusvirastoissa osastopäällikkö kuuluu viraston ylimpään johtoon ja toimii suoraan virastopäällikön (kansliapäällikkö, pääjohtaja tai ylijohtaja) alaisena, valtiovarainministerössä ja työ- ja elinkeinoministeriössä kuitenkin alivaltiosihteerin alaisena. Ministeriöissä on tyypillisesti 3–8 osastoa. Useiden ministeriöiden osastopäälliköillä on ylijohtajan arvonimi. Ministeriöiden osastopäälliköt nimittää valtioneuvoston yleisistunto.
Niiles

| Niiles |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Niiles korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Hiukkavaaran suuralue
Kaupunginosa nro:  91
Väkiluku:  0  31.12.2023
Työpaikkoja:  0 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Niiles, Niilesjärvi, Valkiaisjärvi
Niiles on pääosin metsä- ja suoalueita käsittävä Oulun kaupunginosa Hiukkavaaran suuralueella, noin kymmenen kilometriä itään kaupungin keskustasta. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Saviharjuun, idässä Ulkosankeen ja Sanginsuuhun, etelässä Puolukkakankaaseen ja Kivikkokankaaseen sekä idässä Hiukkavaaraan ja Haukkasuohon. Niiles on Oulun 91. kaupunginosa.
Kaupunginosan merkittävimmät alueet ovat Valkiaisjärvi sekä Niilesjärvi, joiden rannalle on noussut kesäasutusta. Järvien rannoilla on myös kaupungin ylläpitämät uimarannat. Alueelle suunnitellaan lisärakentamista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Niiles Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Huuhteluaine

Huuhteluaineita
Huuhteluainetta käytetään pyykinpesussa, jotta pesty pyykki tuntuisi pehmeämmältä, tuoksuisi paremmalta eikä sähköistyisi. Sähköistyneet vaatteet vetävät itseensä enemmän likaa. Huuhteluaineessa olevat molekyylit vähentävät hankauskitkaa ja siten hankaussähkön muodostumista kankaaseen. Lisäksi aineen molekyylit ja niiden sitomat vesimolekyylit kiinnittyvät kankaaseen, jolloin pinta tuntuu pehmeämmältä.
Annostelu

Huuhteluainetta riittää usein pienempi määrä kuin ohjeessa väitetään. Vajaaseen koneelliseen tulee muutenkin laittaa vajaa annos huuhteluainetta. Jotkin kankaat voivat pysyä pehmeinä, vaikka ainetta ei käyttäisi joka kerta.
Mihin huuhteluaine sopii

Erityisen hyvin huuhteluaine sopii sähköistyville kankaille kuten polyesteri, polyamidi ja akryyli, etenkin talvella. Sen väitetään parantavan näiden käyttömukavuutta ja käyttöikää.
Työtehoseuran tutkija Tarja Marjomaa sanoo, että huuhteluaine sopii myös puuvilla- ja villavaatteille muttei pidennä vaatteiden käyttöikää.
Mihin huuhteluainetta ei pidä käyttää

Jos huuhteluaine ei sovi tekstiilille, siinä on yleensä huuhteluaineen kieltomerkki.
Pyyhkeiden imukyky kärsii huuhteluaineesta, samoin mikrokuituisten siivousliinojen kyky imeä likaa ja pölyä.
Huuhteluaine voi vahingoittaa elastaanikuituja. Se ei siis sovi vaatteille, joiden tuoteselosteessa lukee "elastaani" tai sen tuotenimi Lycra, Dorlastan tai Spandex. Elastaania on erityisen usein uimapuvuissa ja alushousuissa sekä muissa joustavissa vaatteissa.
Huuhteluaine voi heikentää ulkoiluvaatteen vedenhylkivyyttä. Se ei siis sovi vettä hylkiville ulkoiluvaatteille (esim. dry/dri-fit ja goretex).
Untuvavaatteillekaan huuhteluaine ei sovi, koska se vähentää niiden ilmavuutta.
Haittoja

Huuhteluaine kuormittaa ympäristöä eikä välttämättä sovi herkälle iholle.
Hyvin harvat saavat huuhteluaineiden hajusteista tai säilöntäaineista allergiaoireita. Allergisille tarkoitetut "Sensitive"-huuhteluaineet ovat yleensä hajusteettomia, mutta niissäkin voi olla säilöntäaineita.
Jotkut pitävät huuhteluainetta turhana eivätkä käytä sitä lainkaan.
Huuhteluainetta kertyy helposti vaatteisiin, jos sitä käyttää suositellun määrän joka pesussa.
Huuhteluaineen vaihtoehtoja

Silittäminen, rumpukuivaus, mankelointi ja kädellä hierominen ovat vaihtoehtoisia keinoja tehdä vaate pehmeäksi.
Huuhteluaineen sijaan voidaan käyttää myös etikkaa, joka samalla raikastaa pyykinpesukoneen.
Omelek

Omelek
| --- | --- |
Sijainti:  9°2′53″N, 167°44′35″E Marshallsaaret
Saariryhmä:  Kwajaleinin atolli, Ralik
Vesialue:  Tyynimeri 
Pinta-ala:  0,032 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Omelek on saari Kwajaleinin atollissa Marshallinsaarilla. Se on toiminut osana Yhdysvaltain ohjuspuolustusjärjestelmän Ronald Reagan Ballistic Missile Defense Test Siteä, mutta on nykyisin yksityisen satelliittilaukaisuja tekevän SpaceX-yhtiön käytössä.
Aiheesta muualla

Omelek Wikimapiassa (englanniksi)
Marshallinsaaret
Ailinginae
Ailinglaplap
Ailuk
Arno
Aur
Bikar
Bikini
Bokak
Ebon
Enewetak
Erikub
Jabat
Jaluit
Jemo
Kili
Kwajalein
Lae
Lib
Likiep
Majuro
Maloelap
Mejit
Mili
Nadikdik
Namorik
Namu
Rongelap
Rongerik
Toke
Ujae
Ujelang
Utirik
Wotho
Wotje
Osatalokas

Osatalokas eli talonosakas oli yhteisomistuksessa olevan kaupunkitalon tai kaupunkitontin osakas eli osuudenomistaja. Kullakin osatalokkaalla oli oma huoneisto samassa talossa yhteisellä tontilla tai oma talo yhteisellä tontilla tai tietty osa yhteisestä talosta ja tontista. Vuoden 1734 lain maakaaren mukaan osatalokkaan myydessä osuutensa oli toisella osatalokkaalla lunastusoikeus. Osuutta oli tarjottava toisen osatalokkaan tai naapurin lunastettavaksi ennen lainhuudatuksen hakemista. Toisella osatalokkaalla oli vieressä asuviin naapureihin nähden etuoikeus lunastukseen. Naapurien riitautuessa etuosto-oikeudesta tuli tuomarin ratkaista kuka eniten tarvitsi myytävää osuutta. Laki lunastustarjousvelvollisuuden lakkauttamisesta tuli voimaan vuoden 1932 alussa.
Vuoden 1931 asemakaavalaki sääti tontinosan lunastusoikeudesta, jos tontin osat olivat eri omistajan hallussa. Jos lunastusta haluavia oli useita, oli sillä etuoikeus, jonka tontinosan kolmihenkinen lautakunta arvioi arvokkaimmaksi. Jos tontinosien arvo arvioitiin yhtäläiseksi, oli lunastusoikeus sillä, joka ensiksi pani vireille lunastusvaatimuksen. Vuoden 1958 rakennuslain mukaan tontinosan omistajalla oli oikeus lunastaa itselleen tontin muu osa vuoden kuluessa tonttijaon vahvistamisesta. Kaupungilla oli lunastusoikeus, jos tontin osat eivät lunastuksella joutuneet yhdelle omistajalle.
Uuden maakaaren (540/1995) tullessa voimaan vuoden 1997 alussa siirtyi osatalokas-nimitys historiaan. Jos osatalokkaan lunastusoikeutta koskeva kanne oli pantu vireille ennen uuden maakaaren voimaantuloa, sovellettiin siihen kuitenkin vanhan maakaaren säännöksiä.
Nordenskiöldinkatu

| Nordenskiöldinkatu> Nordenskiöldsgatan |
| --- | --- |
 Nordenskiöldinkatua Mannerheimintieltä länteen. Oikealla Kansaneläkelaitoksen pääkonttori.
Maa:   Suomi
Tieluokka:  katu
Pituus:  1,4 km
Alkupiste:  Nordenskiöldin aukio
Päätepiste:  Savonkadun ja Viipurinkadun risteys (1,4 km)
Päällyste:  asfaltti
Kaistaluku:  pääosin nelikaistainen
Nordenskiöldinkatua Mannerheimintieltä itään. Oikealla Helsingin jäähalli, vasemmalla puiden takana Laakson sairaalan rakennuksia.
Nordenskiöldinkadun itäosaa. Vasemmalla Auroran sairaalan rakennuksia.
Nordenskiöldinkatu (ruots. Nordenskiöldsgatan) on vilkas­liikenteinen katu, joka johtaa Helsingin Taka-Töölöstä Alppilaan ja Pasilaan. Se on saanut nimensä tutkimus­matkailija Adolf Erik Nordenskiöldin, koillisväylän löytäjän mukaan.
Nordenskiöldin­katu muodostaa jatkeen Mechelinin­kadulle. Sen länsi­pää on Taka-Töölössä Nordenskiöldin aukiolla, jolle Mechelinin­katu päättyy ja jonka kautta kulkevat myös Topeliuksenkatu ja Linnankoskenkatu. Idässä se päättyy rauta­tien ali­käytävään, jonka toisella puolella liikenne­väylä jatkuu Savon­kadun nimisenä Itä-Pasilaa kohti. Nordenskiöldin­katu on ainoa katu, joka jatkuu nimeään vaihtamatta Mannerheimin­tien poikki.
Nordenskiöldin aukion ja Urheilu­kadun välisellä osuudella kadun varrella sijaitsevat  Venäjän tiede- ja kulttuurikeskus sekä Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo.
Kadun itäosa kulkee Eläin­tarhan viher­alueen reunaa pitkin. Sen laidalla Nordenskiöldin­kadun varressa sijaitsevat Helsingin jäähalli ja Eläintarhan urheilu­kenttä. Kadun varrella puiston reunassa on myös vuoden 1918 kansalaissodan uhrien muistomerkki. Tällä osuudella Nordens­kiöldin­kadun pohjois­puolella ovat Laakson ja Auroran sairaaloiden laajat tontit; Laakson sairaalan pää­rakennus kuitenkin sijaitsee tontin toisessa reunassa Lääkärin­kadun varressa.  Laakson ja Auroran sairaaloiden välistä alkaa Helsingin keskuspuisto, joka tässä Nordenskiöldin­kadun-puoleisessa päässään kapenee vain noin 200 metrin levyiseksi. Sen eteläpäässä Nordenskiöldin­kadun varressa on lasten liikenne­harjoittelu­alue eli liikennekaupunki. Keskuspuiston kohdalla kadun yli kulkee Auroransilta-niminen jalankulku- ja pyöräilysilta, joka avattiin liikenteelle marraskuussa 2012.
Mannerheimintien itäpuolella Nordenskiöldin­katua pitkin kulkee raitio­linja 2, Reijolan­kadun itäpuolella myös useat Pasilan kautta kulkevat poikittaiset bussilinjat sekä raitiolinja 3. Linja 69 kulkee kadulla sen päästä päähän. Kadun länsiosa sijaitsee Taka-Töölössä. Sen itäosa on kaupungin­osien rajana, sillä Eläin­tarha kuuluu myös Taka-Töölöön, mutta Laakson sairaalan tontti ja Keskus­puiston eteläosa Laakson kaupungin­osaan, Auroran sairaalan tontti Länsi-Pasilaan.
Alun perin, vuodesta 1906 lähtien, Nordenskiöldin­katu käsitti myös nykyisen Mechelinin­kadun, joka erotettiin siitä eri nimiseksi vuonna 1917.. Kadun itäisimmästä, Urheilu­kadun itä­puolella olevasta osuudesta on aikoinaan käytetty epävirallisesti myös nimeä Norden­skiöldin puisto­katu.
Poikkikadut lännestä itään

Nordenskiöldin aukio: Mechelininkatu, Topeliuksenkatu, Linnankoskenkatu
Minna Canthin katu
Messeniuksenkatu (pohjoiseen/luoteeseen)
Mannerheimintie
Urheilukatu
Reijolankatu (pohjoiseen/luoteeseen)
Pohjoinen Stadiontie (etelään)/Auroranportti (pohjoiseen); tällä kohdalla kadun ylittää Auroransilta
Veturitie (pohjoiseen); jakautuu Nordenskilöldinkadun-puoleisessa päässään kahteen haaraan, joiden välissä on huoltoasema; itäinen haara suorana jatkeena Vauhtitielle
Vauhtitie (etelään)
rautatien alikäytävä, jonka toiselta puolelta jatkuvat Savonkatu pohjoiseen (koilliseen) sekä Viipurinkatu itäkaakkoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nordenskiöldinkatu Wikimedia Commonsissa
Onnen kiertokulku

| Onnen kiertokulku> State Fair |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Henry King
Käsikirjoittaja:  Sonya Levien Paul Green
Perustuu:  Phil Stongin romaaniin
Tuottaja:  Henry King
Säveltäjä:  Louis De Francesco
Kuvaaja:  Hal Mohr
Leikkaaja:  Robert Bischoff
Pääosat:  Janet Gaynor Will Rogers Lew Ayres
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fox Film Corporation
Levittäjä:  20th Century Studios
Kesto:  97 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Onnen kiertokulku (State Fair) on Henry Kingin ohjaama yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 1933. Ennen niin sanottua Hollywood-koodia eli Haysin ohjeistoa tehty elokuva kertoo osavaltion suureen maatalousnäyttelyyn lähtevästä perheestä Phil Stongin romaanin pohjalta. Myöhemmin samasta tarinasta on tehty uusintaversiot 1945 ja 1962, molemmat suomalaisnimellä Kevättä ilmassa.
Onnen kiertokulku tuli Suomessa teattereihin tuoreeltaan huhtikuussa 1933. Sitä mainostettiin Helsingin Sanomissa näin:
Elokuva esittää suurten markkinain sykähtelevää elämää, romantiikkaa ja yllätyksiä – kaikki tavoittamassa onnea, rakkautta tai seikkaluja ja kaikkia kietoo markkinain kiihkeys ja kuohuva elämä.
Onnen kiertokulku valittiin vuonna 2014 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti ja kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Aiheesta muualla

Onnen kiertokulku Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:State Fair (1933 film)
Käännös suomeksi
Nuits-Saint-Georges

| Nuits-Saint-Georges |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Nuits-Saint-Georges
 Koordinaatit: 47°08′18″N, 4°57′04″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Burgundi-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20,5 km²
Väkiluku (2014):  5 578 
 – Väestötiheys:  272 as./km²
Kunnan numero:  21464
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nuits-Saint-Georges on kunta itäisessä Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella.
Kunta kuuluu Burgundin tunnettuun Côte de Nuits´n viinialueeseen ja on Burgundin viinialueiden läpi kulkevan viinitien Route des Grands Crus´n varrella.
Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyyksiä on 1600-luvulla perustettu sairaala Hospices de Nuits-Saint-Georges. Sairaalassa on yhä aktiivista toimintaa, ja siellä on vuonna 1813 vuonna toimintansa aloittanut apteekki. Sairaalassa järjestetään vuosittain maaliskuun viimeisenä sunnuntaina viinihuutokauppa. Muita kunnan nähtävyyksiä ovat 1200-luvulta peräisin oleva Saint-Symphorien -kirkko ja 1600-luvulta oleva kellotapuli (Beffroi de Nuits-Saint Georges).
Tunnettuja kuntalaisia

François Thurot (1727–1760) kaappari
Félix Tisserand (1845–1896), astronomi
Félix Tisserandin muistomerkki
Hospices de Nuits-Saint-Georges
Saint-Symphorien -kirkko
Kellotapuli
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nuits-Saint-Georges Wikimedia Commonsissa
Onnen kerjäläinen

| Onnen kerjäläinen Jaakko Teppo |
| --- | --- | --- |

Albumin kansikuva
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1984
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP, c-kasetti, CD
 Tuottaja(t): Jarmo Jylhä
 Tyylilaji: kupletti
 Kesto: 35.54
Jaakko Tepon muut julkaisut
| Katuojalaulaja 1981 | Onnen kerjäläinen 1984 | Uutisraivooja 1993 |
Onnen kerjäläinen on suomalaisen kuplettilaulaja Jaakko Tepon vuonna 1984 julkaistu albumi. Levyltä löytyy muun muassa Jaakko Tepon tunnetuimpiin kappaleisiin kuuluva "Pamela".
Kappaleet

Ieva – 3.12
Mikko-sika Mallorcalla – 3.13
Rullatuoli Aatu – 2.35
Joen valjastus – 2.38
Ravimatka – 3.02
Pilkillä – 3.41
Pamela – 3.02
Onnen kerjäläinen – 2.48
Rötösrock – 2.56
Tuupovaaran yössä – 2.22
Valko – 3.03
Ukki – 3.16
Jaakko Teppo
| --- | --- |
Studioalbumit:   Ruikonperän multakurkku  Katuojalaulaja  Onnen kerjäläinen  Uutisraivooja  Pers’aukisten piiritarkastaja 
Kokoelmat:   Nevergreens  Parhaat / 20 parasta  Ruikonperän multakurkku  Parhaat  Ruikonperän suosikit A-P  Ruikonperän suosikit R-Y  Jälkitauti – Kaikki levytykset 1980–1986  Sammakkoprinssi – Kaikki levytykset 1987–1993  Ruikonperän sanaseppo  Rakkaus ja metsärahat – Kaikki laulut 1980–1995 
Livealbumit:   Parhaat vitsit  Karjalan kunnailla 1984 
Singlet:   ”Hilma & Onni” / ”Haiseva henki”  ”Työttömän laulu” / ”Rakkaus & metsärahat”  ”Pilkillä” / ”Tuupovaaran yössä”  ”Pamela” / ”Onnen kerjäläinen”  ”Mikko sika Mallorcalla” / ”Rötösrock”  ”Ryynäsen Vartti” / ”Rantaleijona”  ”Sammakkoprinssi” / ”Lenita” 
DVD:t:   Onnen kerjäläiset
Nykyajan filosofia (kirja)

| Nykyajan filosofia |
| --- | --- |
Kirjailija:  Ilkka Niiniluoto ja Esa Saarinen (toim.)
Kansitaiteilija:  Sami Saramäki
Kieli:  suomi
Genre:  filosofia
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2002
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  484
ISBN:  951-0-26207-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Nykyajan filosofia on Ilkka Niiniluodon ja Esa Saarisen toimittama, vuonna 2002 ilmestynyt artikkelikokoelma nykyfilosofiasta. Teos on uusittu laitos teoksesta Vuosisatamme filosofia (1986). Teoksen kustantaja on WSOY.