stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toni Rossi ja Sinitaivas (albumi)

| Toni Rossi ja Sinitaivas Toni Rossi ja Sinitaivas |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syksyllä 1990,  Nupurin Honkamaja
 Julkaistu: 1990
 Formaatti: LP, MC, CD
 Tuottaja(t): Tom Vuori  Toni Rossi ja Sinitaivas
 Tyylilaji: Poprock
 Kesto: 31.41
 Levy-yhtiö: Audiovox Records
Toni Rossi ja Sinitaivas -yhtyeen muut julkaisut
|   | Toni Rossi ja Sinitaivas 1990 | Katseet kertovat 1992 |
Toni Rossi ja Sinitaivas on samannimisen suomalaisyhtyeen ensialbumi vuodelta 1990. Levyllä yhtyeen omaa tuotantoa edustavat kappaleet "Kirgiisityttö" ja "Leikit vaan", jotka on tehnyt kitaristi Kari Kukkola. Viimeinen kappale "Morgan Kane" on instrumentaali.
Levyn on julkaissut Audiovox Records sarjatunnuksella AXRLP-1009 045. Tuottajina ovat olleet Tom Vuori ja yhtye itse. Äänityksestä on huolehtinut Tom Vuori Production Nupurin Honkamajalla syksyllä 1990. Vuori on myös miksannut levyn Finnvoxin studioilla. Samassa paikassa Mika Jussila on tehnyt levyn editoinnin, CD-masteroinnin ja kaiverruksen.
Valokuvat on ottanut Jouko Lehtola ja kannen ulkoasun on suunnitellut Kimmo Lehtola.
Kiitoksissa on mainittu Harjun nuorisotalo sekä Kurre Yamaha-kitaran lainasta.
Muusikot

Toni Rossi ja Sinitaivas:
Toni Rossi - laulu
Kari Kukkola – kitara
Kimmo Lehtola – basso
Pete Parkkonen – rummut, perkussiot
Kimmo Pohjonen – haitari, huuliharppu
Vierailijat:
Soni Heinilä – saksofoni A3 B2
Timo Paasonen – trumpetti A3
Markku Veijonsuo – vetopasuuna A3
Juha Kapainen – taustalaulu B4
Kappaleet

Kappaleiden sovitukset ovat yhtyeen omia. 

Kappaleessa "Sulamith" sovittajana on ollut yhtyeestä erityisesti Markku Veijonsuo.
A-puoli:
1. Kirgiisityttö - 3:48
2. Kun uskoin unohdukseen (Jet'Appartiens) - 2:41
3. Sulamith - 2:30
4. Pois raiteeltaan (His Latest Flame) - 2:35
5. Kultaiset korvarenkaat (Golden Earrings) - 2:26
6. Sait kai mitä hait (I Need Your Love Tonight) - 2:02
B-puoli:
1. Amor amor amor - 3:25
2. Sokeripala - 2:30
3. Yksinäinen pihlaja - 3:15
4. Leikit vaan - 3:19
5. Morgan Kane - 3:10
Singlet

Kirgiisityttö / Kultaiset korvarenkaat (7") (AXR 1990)
Sä leikit vaan / Sokeripala (7") (AXR 1990))
Tielampi (Pihtipudas)

| Tielampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas
Koordinaatit:  63°29′53″N, 25°07′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Alvajärven valuma-alue (14.48)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.486.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  180,5 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,662 km  
Pinta-ala:  2,824 ha  
Tilavuus:  0.000071 km³ 
Keskisyvyys:  2,52 m  
Suurin syvyys:  3,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiTielampi 
Tielampi  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla  Muurasjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 240 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 71 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Alvajärven valuma-alueella (14.48), jonka Karankajoen valuma-alueeseen (14.486) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 180,5 metriä mpy.
Triathlon olympialaisissa

Triathlon on ollut olympialaisisten kisaohjelmassa vuoden 2000 kesäolympialaisista lähtien. Lajissa on henkilökohtainen kilpailu miehille ja naisille sekä sekaviesti. Sekaviesti tuli lajiohjelmaan Tokion olympialaisissa 2021.
Henkilökohtaisessa kilpailussa kilpaillaan perusmatkalla; 1,5 kilometriä uintia, 40 kilometriä pyöräilyä ja kymmenen kilometriä juoksua. Sekaviestissä joukkueissa on kaksi naista ja kaksi miestä ja matkat ovat 300 metriä uintia, 6,8 km pyöräilyä ja kaksi kilometriä juoksua.
Olympialaisten triathlonia hallitsee International Triathlon Union.
Mitalistit

|  Miesten triathlonin olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Simon Whitfield (CAN) |   Stephan Vuckovic (GER) |   Jan Řehula (CZE) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Hamish Carter (NZL) |   Bevan Docherty (NZL) |   Sven Riederer (SUI) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Jan Frodeno (GER) |   Simon Whitfield (CAN) |   Bevan Docherty (NZL) |  |
| 2012 Lontoo tulokset |   Alistair Brownlee (GBR) |   Javier Gómez Noya (ESP) |   Jonathan Brownlee (GBR) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Alistair Brownlee (GBR) |   Jonathan Brownlee (GBR) |   Henri Schoeman (RSA) |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Kristian Blummenfelt (NOR) |   Alex Yee (GBR) |   Hayden Wilde (NZL) |  |
  Lähde: Triathlon — Olympic Distance, Men Olympedia. Viitattu 7.11.2023. (englanniksi) 
|  Naisten triathlonin olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 2000 Sydney tulokset |   Brigitte McMahon (SUI) |   Michellie Jones (AUS) |   Magali Messmer (SUI) |  |
| 2004 Ateena tulokset |   Kate Allen (AUT) |   Loretta Harrop (AUS) |   Susan Williams (USA) |  |
| 2008 Peking tulokset |   Emma Snowsill (AUS) |   Vanessa Fernandes (POR) |   Emma Moffatt (AUS) |  |
| 2012 Lontoo tulokset |    Nicola Spirig (SUI) |   Lisa Nordén (SWE) |   Erin Densham (AUS) |  |
| 2016 Rio de Janeiro tulokset |   Gwen Jorgensen (USA) |   Nicola Spirig (SUI) |   Vicky Holland (GBR) |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Flora Duffy (BER) |   Georgia Taylor-Brown (GBR) |   Katie Zaferes (USA) |  |
  Lähde: Triathlon — Olympic Distance, Women Olympedia. Viitattu 7.11.2023. (englanniksi) 
|  Triathlonin sekaviestin olympiamitalistit   ohje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 2020 Tokio tulokset |   Iso-Britannia Jessica Learmonth  Jonathan Brownlee  Georgia Taylor-Brown  Alex Yee |   Yhdysvallat Katie Zaferes  Kevin McDowell  Taylor Knibb  Morgan Pearson |   Ranska Léonie Périault  Dorian Coninx  Cassandre Beaugrand  Vincent Luis |  |
  Lähde: 2020 Summer Olympics – Triathlon – Relay, Mixed Olympedia. Viitattu 7.11.2023. (englanniksi)
Mitalitaulukko

| Triathlonin olympiamitalit> Sija | Triathlonin olympiamitalit> Maa | Triathlonin olympiamitalit> Kultaa | Triathlonin olympiamitalit> Hopeaa | Triathlonin olympiamitalit> Pronssia | Triathlonin olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Iso-Britannia | 3 | 3 | 2 | 8 |
| 2 |  Sveitsi | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 3 |  Australia | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 4 |  Uusi-Seelanti | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 4 |  Yhdysvallat | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 6 |  Kanada | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 6 |  Saksa | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 8 |  Itävalta | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8 |  Bermuda | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 8 |  Norja | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 11 |  Portugali | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Espanja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Ruotsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14 |  Tšekki | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Ranska | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14 |  Etelä-Afrikka | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 13 | 13 | 13 | 39 |
Päivitetty: 7.11.2023
Lähde: Olympic Analytics – Medals by Countries – Triathlon olympanalyt.com. Viitattu 7.11.2023. (englanniksi)
Tripla-tupla

Russell Westbrook on nykypelaajista tunnetuimpia tripla-tuplan tekijöitä.
Tripla-tupla on koripalloon liittyvä termi. Saavuttaakseen tripla-tuplan pelaajan pitää yhdessä ottelussa päästä kaksinumeroisiin lukemiin (ts. 10 tai enemmän) kolmessa tilastokategoriassa. Kategorioita ovat pisteet, levypallot, syötöt, riistot sekä torjunnat. Useimmiten tripla-tupla saavutetaan pisteiden, levypallojen ja syöttöjen avulla.
Tripla-tuplat ovat NBA:ssa selvästi yleisempiä kuin muissa sarjoissa. Syy siihen löytyy otteluiden kestosta: NBA-ottelu kestää 48 minuuttia, kun muissa sarjoissa ottelun kesto on 40 minuuttia.
NBA:n kaikkien aikojen tilaston kärjessä (maaliskuu 2023) ovat Russell Westbrook, Oscar Robertson ja Magic Johnson.
James Harden teki 1. tammikuuta 2017 historiallisen triplatuplan: 53 pistettä, 17 syöttöä ja 16 levypalloa. Harden on NBA-historian ensimmäinen pelaaja joka on ylittänyt 50 pistettä, 15 levypalloa ja 15 syöttöä.
Aiheesta muualla

NBA:n tripla-tuplat kaudesta 1986-87 lähtien (Arkistoitu – Internet Archive)
Jason Kiddin tripla-tuplat
James Hardenin historialliset lukemat
Toinen (kappale)

| ”Toinen” Jenni Vartiainen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Ihmisten edessä
 Julkaistu: 3. joulukuuta 2007
 Tuottaja(t): Jukka Immonen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 04.08 
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Jenni Vartiaisen muut singlet
| ”Ihmisten edessä” 2007 | ”Toinen” 2007 | ”Mustaa kahvia” 2008 |
Toinen on Jenni Vartiaisen Ihmisten edessä -albumin kolmas single, joka julkaistiin 3. joulukuuta 2007.
Single on sijoittunut parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan 13. sijalle alkuvuodesta 2008 sekä 10. sijalle Suomen virallisella latauslistalla.
Single löytyy myös vuonna 2007 ensi-iltansa saaneen Sooloilua-elokuvan soundtrack-levyltä.
Kappaleet

Digital download
"Toinen" - 4:08
Listasijoitukset

| Listat (2008) | Sija |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 13
Suomen virallinen latauslista: 10
Torger Nergård

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Torger Nergård |  Torger Nergård |  Torger Nergård |  |
Maa:   Norja
Miesten curling
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Salt Lake City 2002 | curling |  |
|  Hopeaa | Vancouver 2010 | curling |  |
Torger Nergård (s. 12. joulukuuta 1974 Trondheim) on norjalainen curlingpelaaja.
Nergårdin uran suurin saavutus on olympiakulta Salt Lake Citystä 2002. Samana vuonna hän oli voittamassa myös pronssia Grindelwaldin EM-kilpailuista. EM-tasolta hän on saavuttanut lisäksi mestaruuden vuonna 2005, hopeaa Füssenistä 2007 ja Örnsköldsvikistä 2008 sekä pronssia Aberdeenistä 2009. Maailmanmestaruuskisoista hänellä on pronssimitalit Lowellista 2006, Grand Forksista 2008 ja Monctonista 2009. Vancouverin 2010 talviolympialaisissa hän saavutti hopeaa.
Nergård asuu Oslossa.
Tiedediplomatia

Postimerkki "Atomienergiaa rauhan puolesta", Yhdysvallat 1955.
Tiedediplomatia on tutkijoiden ja politiikan päättäjien vuorovaikutuksen lisäämistä, missä tiede auttaa etsimään ratkaisuja globaaleihin ongelmiin tai konflikteihin. Tiedediplomatia on noussut ilmiönä esiin 2000-luvun alkupuolella, mutta sillä on toiminnassaan historiallisia muotoja, jotka eivät ole olleet nimeltään tiedediplomatiaa.
Tiedediplomatian historia

Ydinaseiden ja ydinenergian kehityksellä on ollut keskeinen rooli tiedediplomatian kehityksessä. Ensimmäinen tieteeseen perustuva diplomaattinen aloite oli Baruch-suunnitelma, joka pyrki kansainvälistämään fissiotuotannon Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) Atomienergiakomission alaisuudessa ja estämään ydinasekilpailun. Suunnitelman epäonnistuminen oli yksi syy kylmän sodan alkuun, ja suurvallat toteuttivat omaa politiikkansa. Yhdysvallat esimerkiksi  kehitti  fissioenergian diplomaattisen ohjelman, 'Atoms for Peace' -aloitteen.
Tiedediplomatian määritelmä ja toimintaperusteet

2000-luvun tiedediplomatian peruste on kaksijakoinen: edistää valtion kansallisia etuja ja käsitellä globaaleja haasteita. Tiedediplomatia kattaa laajan valikoiman toimia edistääkseen ja turvatakseen valtion ulkopolitiikan tavoitteita ja toimia turvatakseen globaalia yleistä hyvää kansainvälisellä tasolla, kuten tieteellisen neuvon ja asiantuntemuksen käyttämistä, kansainvälisen tieteellisen yhteistyön mahdollistamista, tiedemiesten ottamista mukaan diplomaattisiin neuvotteluihin tai tiedeasiamiesten nimeämistä suurlähetystöihin.
Tieteidiplomatia on läheisessä suhteessa valtion poliittiseen järjestelmään ja uskomuksiin, koska tieteidiplomatian tehokas käyttö edistää valtion valtaa ja vaikutusvaltaa maailmanpolitiikassa ja kansainvälisissä suhteissa, ja se auttaa synnyttämään pehmeää vetovoimaa ja yhteistyötä.
Kansainvälisiä tiedediplomatiaorganisaatioita

Tiedediplomatian kentässä toimivat organisaatiot pyrkivät edistämään kansainvälistä vuoropuhelua globaaleista kysymyksistä, levittämään käytäntöjä ja osallistumaan tieteidiplomatian käsitteelliseen keskusteluun. Niihin kuuluvat esimerkiksi American Association for the Advancement of Science (AAAS) -tiedediplomatian keskus, International Network for Government Science Advice (INGSA) ja Tufts-yliopiston tiedediplomatian keskus.
Aiheesta muualla

Daryl Copeland (2016) 51 Science Diplomacy. Teoksessa: Sage Handbook of Diplomacy. SAGE Publications Inc. ISBN 978-1-4462-9856-5. (englanniksi)
Carlos Moedas (2016) Science Diplomacy in the European Union. (pdf) Science & Diplomacy, 5 (1) (March 2016). (englanniksi)
Vaughan C. Turekian et. al. (2015) Chapter 1: The Emergence of Science Diplomacy. Teoksessa: Science Diplomacy: New Day Or False Dawn? World Scientific. ISBN 9789814440066 (englanniksi)
Söenke Kunkel (2021) Science Diplomacy in the Twentieth Century: Introduction. Journal of Contemporary History, 56 (3) (englanniksi)
Kristin M. Lord & Vaughan C. Turekian (2007) Time for a New Era of Science Diplomacy. Science, 315 (5813): 769-770 (englanniksi)
Tuutori

Tuutori tai tutori (lat. tutor) tarkoittaa opiskelijaa tai opettajaa, jonka tehtävänä on ohjata ja opastaa nuorempia opiskelijoita. Kouluissa tutori toimii ohjaajana, esimerkkinä ja tietopankkina varsinkin uusille opiskelijoille tai oppilaille. Useissa kouluissa tutoritoimintaa on kehitetty hyvin pitkälle, ja heidät koulutetaan tehtävään huolellisesti.
Tiit Terik

| Tiit Terik |
| --- | --- |
 Tiit Terik vuonna 2017.
Viron kulttuuriministeri
 Kaja Kallaksen hallitus 8. marraskuuta 2021 – 3. kesäkuuta 2022  
Edeltäjä:  Anneli Ott
Seuraaja:  Liina Kersna
Edustaja riigikogussa
 2016–2019  
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. kesäkuuta 1979 (ikä 45) Tallinna, Viron sosialistinen neuvostotasavalta
Kansalaisuus:   Viro
Tiedot
Puolue:  keskustapuolue
Koulutus:  Tallinnan yliopisto (valtiotieteiden maisteri)
Tiit Terik (s. 15. kesäkuuta 1979 Tallinna) on virolainen keskustapuolueen poliitikko. Hän toimi Viron kulttuuriministerinä vuosina 2021–2022. Vuosina 2016–2019 hän oli edustaja riigikogussa. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden maisteri Tallinnan yliopistosta.
Yksityiselämä

Terik on naimisissa, ja hänellä on kaksi lasta. Hän osaa äidinkielensä viron lisäksi englantia, venäjää ja suomea.
Aiheesta muualla

Tiit Terik Viron hallituksen verkkosivuilla (viroksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tiit Terik Wikimedia Commonsissa
Turkmenistanin manat

20 tengen kolikko
Turkmenistanin manat (turkmeeniksi Türkmen manat, түркмен манат) on Turkmenistanin rahayksikkö, joka on ollut käytössä 1. marraskuuta 1993 lähtien. Vuoden 2009 alussa tehdyn rahanuudistuksen jälkeen viisi tuhatta vanhaa manatia vastaa yhtä uutta. Vanhan manatin valuuttakoodi on TMM, uuden TMT. Manat jakaantuu 100 tengeen. Käytössä ovat 1, 2, 5, 10, 20 ja 50 tengen sekä 1 ja 2 manatin kolikot sekä 1, 5, 10, 20, 50, 100 ja 500 manatin setelit.
Tuva Toftdahl Staver

| Tuva Toftdahl Staver> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. toukokuuta 1990 (ikä 34)
Uran tiedot
Seura:  IL Heming
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2009–
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 1. joulukuuta 2014 
Tuva Toftdahl Staver (s. 31. toukokuuta 1990) on norjalainen maastohiihtäjä.
Maailmancupissa Staver kilpaili ensimmäisen kerran Beitostølenissä marraskuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Lahdessa maaliskuussa 2013 oltuaan 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 30:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa 18:nneksi Oslon 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa maaliskuussa 2014.
Nuorten MM-kilpailuissa Hinterzartenissa 2010 Staver voitti kultaa Norjan viestijoukkueen kanssa ja saavutti pronssia 10 kilometrin yhdistelmäkilpailussa.
Toxicodendron

| Toxicodendron |
| --- | --- |
 Vernissasumakki (Toxicodendron vernicifluum)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Sumakkikasvit Anacardiaceae
Suku::  Toxicodendron  Mill.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Toxicodendron on sumakkikasveihin kuuluva kasvisuku. Siinä on 28 lajia, joita esiintyy Amerikassa ja Aasiassa. Ne ovat läheistä sukua nystysumakeille eli sumakeille (Rhus), johon nähden lajien tieteelliset nimet ovat mahdollisesti päällekkäisiä.
Lajeja

lännenmyrkkysumakki (Toxicodendron diversilobum)
myrkkysumakki eli amerikanmyrkkysumakki (Toxicodendron pubescens, syn. Rhus toxicodendron)
liaanimyrkkysumakki (Toxicodendron radicans )
idänliaanimyrkkysumakki (subsp. orientale)
kanadanmyrkkysumakki (Toxicodendron rydbergii)
sukasmyrkkysumakki (Toxicodendron trichocarpum)
vernissasumakki eli vernissapuu (Toxicodendron vernicifluum)
suomyrkkysumakki (Toxicodendron vernix)
Tullimylly

Tullimylly oli vesivoimalla toimiva ratasmylly, jonka omistajalla oli oikeus jauhaa korvausta eli tullia vastaan sivullisten viljaa. Useimmat tullimyllyt olivat 1700-luvun Suomessa säätyläisten tai porvarien omistamia. Jauhatusmaksu oli yleensä yksi kappa tynnyriltä. Tullimyllyn omistaja maksoi kruunulle veroa, joka oli neljännes jauhatusmaksuina kerätystä viljamäärästä. Tullimyllyille jaettiin jauhatuspiirit, joihin kuului useita kyliä. Kylien viljelijät jauhattivat viljansa oman piirinsä tullimyllyssä, ellei heillä ollut käytössään kotitarvemyllyä. Tullimyllyjen jauhatuspiirit järjestettiin niin, etteivät myllymatkat muodostuneet kohtuuttoman pitkiksi. Useimmiten matkat jäivät alle peninkulman.
Toivo Manninen (sotilas)

| Toivo Manninen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. tammikuuta 1915 Calumet, Michigan, Yhdysvallat
Kuollut: 29. joulukuuta 1943 (28 vuotta) Oulu
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Suomi
Palvelusvuodet:  1939–1943
Taistelut ja sodat:  talvisota, jatkosota
Sotilasarvo:  ylikersantti
Kunniamerkit:  Mannerheim-ristin ritari
Joukko-osasto:  JR 25, JR 53
Toivo Kaarlo Manninen (10. tammikuuta 1915 Calumet, Michigan, Yhdysvallat – 29. joulukuuta 1943 Oulu) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 100. Siviiliammatiltaan hän oli maanviljelijä kotitilallaan Pudasjärvellä. Toivo Manninen oli avioliitossa Anna Vainion kanssa ja heillä oli kaksi lasta.
Manninen kuului Pudasjärven suojeluskuntaan vuosina 1938–1940 ja toimi talvisodassa Jääkärirykmentti 25:ssä joukkueen varajohtajana. Hän haavoittui Kuhmossa 5. maaliskuuta 1940. Manninen ylennettiin kersantiksi 11. huhtikuuta 1940. Jatkosodassa Manninen toimi joukkueen varajohtajana Jääkärirykmentti 53:ssa. Hän haavoittui 5. elokuuta 1941 Kiestingin Saarijärvellä ja hänet vapautettiin pysyvän invaliditeetin takia 27. helmikuuta 1942.
Toivo Manninen kuoli Oulussa 32. sotasairaalassa 29. joulukuuta 1943. Hänet on haudattu Pudasjärven sankarihautaan. Hänet ylennettiin kuolemansa jälkeen ylikersantiksi 20. kesäkuuta 1945.
Esitys Mannerheim-ristin myöntämisestä

III Armeijakunnan komentajan, kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuon 17.9.1941 allekirjoittama (merk) ja armeijakunnan esikuntapäällikön, eversti V. J. Oinosen varmentama esitys Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin myöntämisestä kersantti Toivo Manniselle:
»Esitän 2.lk:n Mannerheim-ristin myönnettäväksi II/JR 53:ssa palvelleelle kersantti Toivo Manniselle. Kers. Manninen on syntynyt 10.1.1915 Pudasjärvellä ja haavoittui vaikeasti 5.8.41 Kiestingin länsipuolella.
Perusteluna esitän seuraavaa:
Kersantti Manninen toimi sodan alussa varajoukkeenjohtajana osoittaen jo silloin olevansa erikoisen sisukas ja rohkea toiminnassaan. Hän johti menestyksellisesti toistakymmentää partioretkeä vihollisen asemiin ja selustaan. Usein hänen suorittamallaan tiedustelutoiminnalla oli ratkaiseva merkitys etenemistaistelujen kululle, sillä uhkarohkeasti edeten ja välittämättä vihollisen vastatoiminnasta hän pystyi löytämään heikon kohdan vihollisen asemassa.
Joukkueenjohtajan kaaduttua 5.8.41 hyökättäessä ns. kuolemankukkulalle Kiestingin länsipuolella Saarijärven etelärannalla, kokosi kers. Manninen hajaantuneen joukkueen ja ottaen sen komentoonsa jatkoi keskeytynyttä hyökkäystä hyökäten itse etulinjassa. Jonkin matkaa juostuaan kohti vihollisen asemia, astui hän miinaan menettäen toisen jalkansa nilkkaa myöten. Tämä ei kuitenkaan estänyt etenemistä, sillä huolimatta vaikeasta vammastaan hän vielä kerran sai temmatuksi joukkueensa eteenpäin aina tavoitteeseen ja taistelun lopulliseen voittoon saakka. Yhdellä jalalla liikkuen hän vielä tarkasti joukkueensa asemat eikä sallinut kuljettaa itseään pois ennen kuin voi varmistautua siitä, että asemat myös pitivät.»
Carl Gustaf Mannerheim onnittelee Toivo Mannista ojennettuaan hänelle Mannerheim-ristin 1. maaliskuuta 1943.
Toni Rossi

Toni Rossi, oikealta nimeltään Timo Allan Kipahti, on suomalainen laulaja ja lauluntekijä. Toni Rossin musiikki on tyyliltään melodista ja rokahtavaa iskelmää. Ennen iskelmäuraansa hän oli Peer Güntin ensimmäisen levyttäneen kokoonpanon kakkoskitaristi ja hän on laulanut taustoja usealla bändin levyllä. 1990-luvun alussa hänellä oli oma yhtye Sinitaivas, jossa soittivat muun muassa kitaristi Kari Kukkola, basisti Kimmo Lehtola, haitaristi Kimmo Pohjonen ja myöhempi Zen Cafén rumpali Pete Parkkonen. Toni Rossi on esiintynyt myös rautalankayhtye The Charadesin kanssa. Nykyään Toni Rossi & Sinitaivas esiintyy harvakseltaan hyvin valikoidusti
Julkaisut > Singlet

Peer Günt: "Don't Wanna Speeding" / "Never Said I'll Fall" (7", omakustanne 1979)
Peer Günt: "Animal Lover" / "Liquere and Drugs" (7", omakustanne 1980)
Toni Rossi ja Sinitaivas: "Kirgiisityttö" / "Kultaiset korvarenkaat" (7", AXR 1990)
Toni Rossi ja Sinitaivas: "Sä leikit vaan" / "Sokeripala" (7", AXR 1990)
Toni Rossi & Sinitaivas: "Ei aina käy niinkuin haaveillaan" / "Katseet kertovat" (7", AXR 1992)
Toni Rossi & Sinitaivas: "Ei aina käy niinkuin haaveillaan" / "Jotain muuta" / "Katseet kertovat" (cds, AXR 1992)
Toni Rossi & Sinitaivas: "Kun tyttöjä katselen" / "Kylmä tuuli ja jää" (7", AXR 1992)
Toni Rossi & Sinitaivas: "Sormus" / "Sä luotat karismaan" (7", AXR 1994)
Toni Rossi & Sinitaivas: "Sormus" / "Sä luotat karismaan" / "Sä luotat karismaan" - remix (cds, AXR 1994)
Toni Rossi: "Valaise tie" (cds, Metro Music 1997)
Toni Rossi: "Sä saat kaiken" (cds, AXR 1998)
Toni Rossi: "Pieni sana" (cds, AXR 1998)
Julkaisut > Albumit

Toni Rossi ja Sinitaivas: Toni Rossi ja Sinitaivas (AXR 1990)
Toni Rossi & Sinitaivas: Katseet kertovat (AXR 1992)
Toni Rossi & Sinitaivas: Avaruusvalssi (AXR 1994)
Toni Rossi: Karavaani Kulkee (AXR 1998)
Julkaisut > Kokoelmat

Toni Rossi & Sinitaivas: Parhaat - 20 suosikkisävelmää
Julkaisut > Vierailut

Peer Günt: Through the Wall (EP, Euros Records 1985) taustalaulu
Peer Günt: Peer Günt (Euros Records 1985) taustalaulu
Peer Günt: Backseat (Euros Records 1986) taustalaulu
Peer Günt: Good Girls Don't... (Euros Records 1987) taustalaulu
Peer Günt: Fire Wire (Euros Records 1988) taustalaulu
Peer Günt: Don't Mess with the Countryboys (Euros Records 1990) taustalaulu
Peer Günt
| --- | --- |
Albumit:   Peer Günt  Backseat  Good Girls Don’t...  Fire Wire  Don’t Mess with the Countryboys  Smalltown Maniacs  No Piercing, No Tattoo  Guts and Glory  Buck the Odds 
Kokoelmat:   Peer Günt 1 / Through the Wall  Years On The Road  Golden Greats  20 suosikkia – Liquire and Drugs  Bad Boys Are Here 
Livealbumit:   Live at Rockperry  Live Today, Gone Tomorrow 
DVD:t:   Live at Rockperry  Live at Tavastia 
EP:t:   Through the Wall  Bad Boys Are Here  Bartender