stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus
Sisältö

Itsenäisyysjulistuksen tekstin voi jakaa viiteen osaan: esipuheeseen, asian esittelyyn, Britannian kuningas Yrjö III:n syytelistaan, Britannian kansan moittimiseen ja viimein lopetukseen, jossa osavaltiot julistautuvat itsenäiseksi.
Julistuksessa ilmenee vaikutteita englantilaisten poliittisten teoreetikkojen, erityisesti John Locken ajattelusta. Tuomitessaan kuningas Yrjö III:n julistus ei vetoa enää siirtokuntalaisten laillisiin oikeuksiin Britannian kansalaisina, vaan luonnonoikeuksiin ja yhteiskuntasopimusteorioihin. Myös Thomas Painen Common Sensen vaikutus on nähtävissä.
Kun mannermaakongressi käsitteli julistusta, Thomas Jeffersonin laatimaan alkuperäistekstiin tehtiin joitain poistoja ja täydennyksiä. ”Kaikki ihmiset ovat syntyneet vapaiksi ja tasa-arvoisiksi” sai jäädä, samoin useimmat ihmisoikeudet, mutta orjakaupan tuominnut kohta poistettiin, sillä monet edustajista pitivät sitä hyökkäyksenä itseään kohtaan. Kongressi poisti myös kohdan, jossa tuomittiin britit kansakuntana, mutta lisäsi kuninkaaseen henkilönä kohdistuneita syytöksiä. Lisäksi poistettiin lause, jossa skotit määriteltiin ulkomaalaisiksi. Kuuluisassa lauseessa, jossa puhutaan luovuttamattomista ihmisoikeuksista, sana inalienable vaihtui tuntemattomasta syystä muotoon unalienable, jota nykyään pidetään kieliopillisesti virheellisenä.
Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus vaikutti paljon sitä seuranneisiin vastaavanlaisiin julistuksiin. Vuonna 1789 laadittu Ranskan vallankumouksen ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistus tarkastutettiin tuolloin suurlähettiläänä Pariisissa toimineella Jeffersonilla ennen sen hyväksymistä.lähde?
Itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajat

Itsenäisyysjulistuksen kaikki allekirjoittaneet olivat miehiä ja heitä oli 56. Itsenäisyysjulistuksen allekirjoittivat:
New Hampshire: Josiah Bartlett, William Whipple, Matthew Thornton
Massachusetts: Samuel Adams, John Adams, John Hancock, Robert Treat Paine, Elbridge Gerry
Rhode Island: Stephen Hopkins, William Ellery
Connecticut: Roger Sherman, Samuel Huntington, William Williams, Oliver Wolcott
New York: William Floyd, Philip Livingston, Francis Lewis, Lewis Morris
New Jersey: Richard Stockton, John Witherspoon, Francis Hopkinson, John Hart, Abraham Clark
Pennsylvania: Robert Morris, Benjamin Rush, Benjamin Franklin, John Morton, James Smith, George Taylor, James Wilson, George Ross
Delaware: George Read, Caesar Rodney, Thomas McKean
Maryland: Samuel Chase, William Paca, Thomas Stone, Charles Carroll of Carrollton
Virginia: George Wythe, Richard Henry Lee, Thomas Jefferson, Benjamin Harrison V, Thomas Nelson Jr., Francis Lightfoot Lee, Carter Braxton
Pohjois-Carolina: William Hooper, Joseph Hewes, John Penn
Etelä-Carolina: Edward Rutledge, Thomas Heyward Jr., Thomas Lynch Jr., Arthur Middleton
Georgia: Button Gwinnett, Lyman Hall, George Walton
Allekirjoittajista Yhdysvaltain toinen presidentti John Adams ja kolmas presidentti Thomas Jefferson kuolivat tasan viisikymmentä vuotta myöhemmin 4. heinäkuuta 1826.
Itsenäisyyden tunnustaminen

Kymmenen ensimmäistä Yhdysvaltain itsenäisyyden tunnustanutta maata olivat:
| Maa | Päivämäärä | Muuta | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
|  Marokko | 2. syyskuuta 1777 | Sulttaani Muhammad III avasi maansa satamat Yhdysvaltain lipun alla seilaaville laivoille vuonna 1777 samoilla ehdoilla kuin muillekin Marokon tunnustamille valtioille. Marokko virallisti suhteet 23. kesäkuuta 1786 allekirjoitetulla ystävyyssopimuksella. |  |
|  Ranskan kuningaskunta | 6. helmikuuta 1778 | Ranska allekirjoitti samassa yhteydessä sopimuksen, jolla se aloitti sotatoimet Englantia vastaan. |  |
|  Yhdistyneet provinssit | 19. huhtikuuta 1782 | Tunnustus tapahtui hyväksymällä John Adamsin suurlähettilään valtakirja. |  |
|  Portugalin kuningaskunta | 15. helmikuuta 1783 | Kuningatar Maria I tunnusti Yhdysvallat ennen kuin allekirjoitti Pariisin rauhansopimuksen. |  |
|  Espanja | 20. helmikuuta 1783 | Tunnustus tapahtui hyväksymällä William Carmichaelin chargé d’affaires -valtakirja |  |
|  Ruotsi | 3. huhtikuuta 1783 | Kuningas Kustaa III oli jo 1777 ilmaissut myötämielisen suhtautumisensa Yhdysvaltoihin, koska tämän henkilökohtainen ystävä Axel von Fersen toimi tulkkina amerikkalaisten puolella. Maiden välinen ystävyys- ja kauppasopimus allekirjoitettiin vasta 1783. |  |
|   Ragusan tasavalta | 7. heinäkuuta 1783 | Tunnustus jäi de facto -tasolle |  |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | 3. syyskuuta 1783 | Tunnustus tapahtui Pariisin rauhansopimuksen yhteydessä |  |
|  Kirkkovaltio | 15. joulukuuta 1784 |  |  |
|  Preussi | 18. syyskuuta 1785 |  |  |
Itsenäisyysjulistus fyysisenä dokumenttina nykyään

Itsenäisyysjulistuksen pergamenttikappale on ollut vuodesta 1952 nähtävillä Yhdysvaltain kansallisarkiston näyttelyssä Washingtonissa. Se on sijoitettu arkistorakennuksen Rotunda for the Charters of Freedom -nimiseen näyttelytilaan. Dokumentin mitat ovat 75,5 × 62 cm. 1800-luvun huonojen konservointimenetelmien vuoksi teksti on nykyään pahasti haalistunut.
Populaarikulttuurissa

Elokuvassa National Treasure – kansallisaarre (2004) julistuksen takana on näkymätön kartta, joka toimii johtolankana temppeliherrojen aarteeseen. Todellisuudessa takapuolella lukee vain ”Original Declaration of Independence, dated 4th July 1776”.
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus on Wikiaineistossa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain itsenäisyysjulistus Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltain kansallisarkiston sivusto itsenäisyysjulistuksesta (englanniksi)
John Trumbull: Itsenäisyysjulistuksen allekirjoitus (1819). Todellisuudessa maalaus kuvaa luonnoksen esittelyä kongressille 1. heinäkuuta 1776. Tämän maalauksen kuva on myös Yhdysvaltain kahden dollarin setelin kääntöpuolella.
Itsenäisyysjulistuksen hyväksymispaikka, Philadelphian Independence Hall.
Thomas Jefferson
Kakkuri (Ulvila)

| Kakkuri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°32′05″N, 22°12′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Harjunpäänjoen valuma-alue‎ (35.14)
Laskuoja:  metsäoja Joutsijärvelle päin 
Järvinumero:  35.143.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  51,7 m 
Rantaviiva:  0,79 km 
Pinta-ala:  0,02736 km² 
 fiKakkuri 
Kakkuri on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Joutsijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja, jonka vedet imeytetään Joutsijärveen laskevaan ojitettuun suohon.
Järven rantaviiva on 0,79 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvi on metsäsoiden ympäröimä. Järven lähelle johtaa metsäautotie, mutta sen länsirantaa seuraa retkeilyreitti ja sen lähellä on laavu.
Ahvenlammi (Ulvila)

| Ahvenlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°31′58″N, 22°08′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Harjunpäänjoen valuma-alue‎ (35.14)
Laskuoja:  oja Joutsijärveen 
Järvinumero:  35.143.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  50,8 m 
Rantaviiva:  0,638 km 
Pinta-ala:  0,1255 km² 
 fiAhvenlammi 
Ahvenlammi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Joutsijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla pitkässä lahdessa, josta saa alkunsa noin 5 kilometriä pitkä laskuoja Joutsijärveen.
Järven rantaviiva on 0,64 kilometriä pitkä ja ranta on metsäistä suota, mutta pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Lammen lähellä on rakennuksia.
Ruonajärvi (Ulvila)

| Ruonajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta‎
Kunnat:  Ulvila
Koordinaatit:  61°30′03″N, 22°11′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Harjunpäänjoen valuma-alue‎ (35.14)
Laskuoja:  oja Joutsijärveen 
Järvinumero:  35.143.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  45,1 m 
Rantaviiva:  1,596 km 
Pinta-ala:  0,13748 km² 
 fiRuonajärvi 
Ruonajärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Joutsijärven alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 100 metriä pitkä laskuoja Joutsijärveen Pirttilahteen.
Järven rantaviiva on 1,60 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven kaakkoisrannalla on metsäistä suota, josta on johdettu ojia järveen. Järven lähellä on leiriytymisalue.
Golden Earring

| Golden Earring |
| --- | --- |
 Golden Earring vuonna 1974.
Tiedot
Toiminnassa:  1961–2021
Tyylilaji:  hard rock, progressiivinen rock  psykedeelinen rock
Kotipaikka:   Haag, Alankomaat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  George Kooymans   Rinus Gerritsen   Barry Hay   Cesar Zuiderwijk  
Entiset jäsenet:  Hans van Herwerden Fred van der Hilst Jaap Eggermont Frans Krassenburg Peter de Ronde Sieb Warner Bertus Borgers Eelco Gelling Robert Jan Stips John Legrand
Levy-yhtiö:  Polydor Records   Universal Music  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Golden Earring oli hollantilainen rockyhtye, joka perustettiin Haagissa vuonna 1961. Uransa aikana yhtyeellä on ollut lähes 30 top ten -singleä Hollannin listalla ja vuosien varrella yhtye on tuottanut 25 studioalbumia. Viimeisin kokoonpano yhtyeessä oli: Barry Hay (laulu, kitara, huilu ja saksofoni, vuodesta 1967), George Kooymans (laulu ja kitara; yhtyeen perustaja), Rinus Gerritsen (basso ja kosketinsoittimet, perustajajäsen) ja Cesar Zuiderwijk (rummut ja lyömäsoittimet, vuodesta 1970). Vuonna 2021 yhtye lopetti toimintansa, kun kitaristi Kooymansilla todettiin ALS-tauti.
Yhtye saavutti maailmanlaajuista kuuluisuutta kansainvälisillä hiteillä: "Radar Love" vuonna 1973, "Twilight Zone" eli "When Bullet Hits Bone" vuonna 1982 ja "When Lady Smiles" vuonna 1984.
Diskografia

| --- | --- |
 Studioalbumit 1965 	Just Ear-rings  1967 	Winter-Harvest  1968 	Miracle Mirror  1969 	On the Double  1969 	Eight Miles High  1970 	Golden Earring  1971 	Seven Tears  1972 	Together  1973 	Moontan  1975 	Switch  1976 	To the Hilt  1976 	Contraband (USA:ssa Mad Love, 1977)  1978 	Grab It for a Second  1979 	No Promises...No Debts  1980 	Prisoner of the Night (Long Blond Animal)  1982 	Cut  1984 	N.E.W.S.  1986 	The Hole  1989 	Keeper of the Flame  1991 	Bloody Buccaneers  1994 	Face It  1995 	Love Sweat  1999 	Paradise in Distress  2003 	Millbrook U.S.A.  2012 	Tits ’n Ass :  Kokoelmat 1989 	The Continuing Story of Radar Love  2008   Very Best of Golden Earring  2017	Complete Studio Recordings  2018   Alive... Though the Years Livealbumit 1977   Live  1981 	2nd Live  1984 	Something Heavy Going Down  1992 	The Naked Truth  1997 	Naked II  2000 	Last Blast of the Century  2005 	Naked III, Live at the Panama  2006   Live in Ahoy  2016   Five Zero  2022 	You Know We Love You! - Live Ahoy 2019  2023 	Back Home - The complete Leiden 1984 concert
Jäsenet

| --- | --- |
 Nykyiset Rinus Gerritsen - basso, koskettimet, kitara, huuliharppu  (1961-2021)   George Kooymans - kitara, laulu  (1961-2021)   Barry Hay - laulu, kitara, huilu, saksofoni  (1967-2021)   Cesar Zuiderwijk - rummut, lyömäsoittimet  (1970-2021)  :  Entiset Fred van der Hilst - rummut, lyömäsoittimet  (1962-1965)   Hans van Herwerden - kitara  (1962-1963)   Peter de Ronde - kitara  (1963-1966)   Frans Krassenburg - laulu  (1964-1967)   Jaap Eggermont - rummut, lyömäsoittimet  (1965-1969)   Sieb Warner - rummut, lyömäsoittimet  (1969-1970)   Bertus Borgers - saksofoni  (1973-1976)   Eelco Geelling - kitara  (1973-1975, 1976-1978)   Robert Jan Stips - koskettimet, syntetisaattorit  (1974-1976, 1977-1978, 1980, 1982, 1986)   John Legrand - huuliharppu  (1979)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Golden Earring Discogsissa. (englanniksi)
Virallinen sivusto
Radar Love 300+ cover versionta kappaleesta: U2, R.E.M., Santana, Bryan Adams, Def Leppard, James Last ja muita
Golden Earring Record (Arkistoitu – Internet Archive)
Golden Earring discografia
Audiomateriaalia George Kooymansin haastattelusta 'MusicMirror'
Golden Earring Fanisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Golden Earring WorldMusicDatabasessa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
| n k Golden Earring |
| --- | --- |
 Rinus Gerritsen  George Kooymans  Barry Hay  Cesar Zuiderwijk   Fred van der Hilst  Hans van Herwerden  Peter de Ronde  Frans Krassenburg  Jaap Eggermont  Sieb Warner  Bertus Borgers  Eelco Geelling  Robert Jan Stips  John Legrand 
Studioalbumit:  Just Ear-rings  Winter-Harvest  Miracle Mirror  On the Double  Eight Miles High  Golden Earring  Seven Tears  Together  Moontan  Switch  To the Hilt  Contraband  Grab It for a Second  No Promises...No Debts  Prisoner of the Night  Cut  N.E.W.S.  The Hole  Keeper of the Flame  Bloody Buccaneers  Face It  Love Sweat  Paradise in Distress  Millbrook U.S.A.  Tits ’n Ass 
Kokoelmat:  The Continuing Story of Radar Love  Very Best of Golden Earring  Complete Studio Recordings  Alive... Though the Years 
Livealbumit:  Live  2nd Live  Something Heavy Going Down  The Naked Truth  Naked II  Last Blast of the Century  Naked III, Live at the Panama  Live in Ahoy  Five Zero 
Käännös suomeksi
Vähä Lutajärvi (Pori)

| Vähä Lutajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°32′44″N, 22°22′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.146.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  74,2 m 
Rantaviiva:  0,77 km 
Pinta-ala:  0,03774 km² 
 fiVähä Lutajärvi 
Vähä Lutajärvi on Satakunnassa Porin Laviassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Jylhäjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 150 metriä. Järvellä ei ole varsinaista laskuojaa, mutta lyhyt oja ulottuu mäen satulapisteen yli ja loppuu siihen. Järven rantaviiva on 0,77 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin suota. Se sijaitsee Keksalmin ja Lutajärven välissä.
Vähä Saarijärvi (Pori)

| Vähä Saarijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Paikkakunta:  Pori
Koordinaatit:  61°32′08″N, 22°19′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Liesoja 
Järvinumero:  35.146.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  66,5 m 
Rantaviiva:  1,154 km 
Pinta-ala:  0,08297 km² 
 fiVähä Saarijärvi 
Vähä Saarijärvi on Porin Laviassa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Jylhäjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Pyöreähkön järven pinta-ala on 8,3 hehtaaria ja sen halkaisija on 350 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin 8 kilometriä pitkä Liesoja, joka yhtyy Jylhäjokeen.
Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, joka on soistunutta. Järvellä ei ole saaria eikä sen rannoilla asutusta. Ulvilan raja kulkee vain 100 metrin päästä järven lounaisrannasta.
Didrik Tønseth
Norjan mestaruuskisojen mitalit

2012: kultaa viestissä
2013: kultaa viestissä, hopeaa yhdistelmäkilpailussa
2015: hopeaa 10 km:llä, hopeaa 50 km:llä, pronssia yhdistelmäkilpailussa
2017: kultaa 15 km:llä, pronssia 10 km:llä ja yhdistelmäkilpailussa
Yksityiselämä

Tønseth seurusteli 12 vuoden ajan vuoteen 2023 asti hiihtäjä Anne Kjersti Kalvån kanssa.
Vanitas

Pieter Claeszin (1597–1661) maalaama Vanitas.
Edwaert Collierin (1642–1708) Vanitas, 1600-luvun puoliväli.
Vanitas-maalaukset (lat.  turhuus) ovat asetelmamaalauksia, jotka aiheillaan muistuttavat ihmisen kuolevaisuudesta, elämän lyhyydestä ja maallisen rikkauden katoavaisuudesta. Tämä maalaustyyppi oli yleinen erityisesti Alankomaissa 1600-luvulla. Se saavutti itsenäisen aseman 1550-luvulle mennessä, ja kukoistus jatkui noin 1650-luvulle.
Vanitas viittaa Vanhan testamentin Saarnaajan kirjaan:
»Turhuuksien turhuus, sanoi Saarnaaja, turhuuksien turhuus, kaikki on turhuutta!»
Kuoleman ja katoavaisuuden symbolit

Elämän rajallisuuden ja kuoleman vertauskuvia maalauksissa olivat mm. kallot, palavat ja sammuneet kynttilät sekä saippuakuplat tai niiden puhaltamiseen käytetty ruokopilli. Ajan kulumiseen viitattiin myös kelloilla ja tiimalaseilla sekä kukilla. Maallisia nautintoja kuvasivat juomapikarit, piiput ja pelikortit. Tieteen, taiteen ja oppineisuuden symboleja olivat kirjat, kartat ja soittimet. Esineet oli usein aseteltu epäjärjestykseen, mikä kertoi niiden symboloimien saavutusten väliaikaisuudesta.
Kuolema on tasapuolinen

Usein maalauksissa haluttiin muistuttaa myös ihmisten tasavertaisuudesta kuoleman edessä. Tähän käytettiin maallisen vallan ja varallisuuden vertauskuvia kuten kruunuja, muita kultaesineitä ja koruja. Esimerkiksi Edwaert Collierin Vanitas-maalauksessa kruunu on ylösalaisin ja valtikka pistetty kallon suuhun. Kuoleman tasapuolisuudesta tunnettiin myös useita sanontoja, kuten latinankielinen "Sic transit gloria mundi" (Niin katoaa maailman kunnia).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanitas Wikimedia Commonsissa
Naskh

Naskh (arab. نسخ)  eli abrogaatio on islamilaiseen Koraanin eksegetiikkaan (tafsir) kuuluva käsite. Sen mukaisesti Koraaniin sisältyvät ristiriitaisuudet ratkaistaan niin, että voimaan jää vain Muhammedin saamista ilmestyksistä myöhäisin. Periaatteen toi islamilaiseen tieteeseen imaami Muhammad al-Shafi'i (767–820).
Abrogaation periaate syntyi siitä havainnosta, että eräät Koraanin kohdat olivat keskenään ristiriidassa. Tunnetuin esimerkki on Koraanin suhtautuminen viiniin. Sekä kristinuskossa että juutalaisuudessa viinillä on tärkeä uskonnollinen merkitys. Näin oli aluksi myös islamissa, kuten käy ilmi useista Koraanin kohdista (Koraani 16:67, 47:15, 83:25). Niitä kaikkia myöhäisemmässä Lehmän suurassa (2:219) viini lopulta kielletään.
Abrogaation periaate nojautuu Koraanin sanoihin: ”Jos me pyyhimme pois jonkin jakeen tai annamme sen unohtua, annamme tilalle samanlaisen tai paremman”  (Koraani 2:106). Abrogaatiossa sääntönä on, että myöhemmät ilmoitukset kumoavat aikaisemmat, jos niiden välillä on ristiriitaa. Koska Lehmän suura 2 on myöhäinen, viinikielto on Koraanin viimeinen sana. Väkivaltaisia kehotuksia sisältävä suura 9 on viimeinen tai toiseksi viimeinen, joten monien mielestä se tällä perusteella kumoaa Koraanin rauhallisemmat jakeet.
Abrogaation soveltaminen ei ole aivan helppoa, sillä uskonoppineiden keskuudessa on erimielisyyttä siitä, missä järjestyksessä Muhammed sai ilmestyksensä. Koraanin suuria ei ole pantu ilmestymisjärjestykseen, ja lisäksi yksittäiset suurat voivat koostua eri aikoina saaduista ilmestyksistä.
Islamilaisen käsityksen mukaan Koraanin ristiriidat johtuvat siitä, että jotkut sen opit oli tarkoitettu ohjenuoriksi vain islamin syntyvaiheessa, mutta ei myöhemmin. Historiakriittisen selityksen mukaan ristiriidat osoittavat uskonnon luonnollista kehitystä ajan myötä ja johtuvat siitä, että Koraanin tekstit ovat peräisin pitkältä ajalta.
Abrogaation tyypit

Islamilaisen lain asiantuntijan Sami Aldeeb Abu-Sahliehin mukaan on olemassa kahdeksan erilaista abrogaation tyyppiä.
Ensinnäkin jae voi kumota toisen, mutta molemmat on säilytetty Koraanissa. Tällöin puhutaan normin kumoamisesta, mutta "luennan" säilyttämisestä. Täten jae 2:115, joka sallii rukoilun kaikkiin suuntiin tulee kumotuksi jakeella 2:144, joka määrää rukouksen suunnaksi Kaaban.
Toisessa tapauksessa Muhammed on saanut kaksi keskenään ristiriitaista ilmoitusta, joita kumpaakaan ei löydy Koraanista. Niistä jälkimmäinen jää voimaan. Esimerkkinä tästä on rintaruokintaa koskeva ohje. Ensimmäisen määräyksen mukaan avioliitto oli kielletty sellaisten henkilöiden välillä, joita oli vähintään kymmenen kertaa imettänyt sama nainen. Myöhempi vaatimus laski määrän viiteen kertaan, ja tämä on jäänyt voimaan.
Kolmas  tapaus on sellainen, jossa Koraanissa olevan jakeen kumoaa ohje, jota ei enää ole Koraanissa. Jae 24:2 määrää sata ruoskaniskua haureudesta. Se katsotaan kuitenkin kumotuksi ohjeella, joka määrää haureudesta kuolemantuomion kivittämällä.
Neljännessä tapauksessa ilmoitus on kyllä annettu Muhammedille, mutta Jumala on pannut hänet unohtamaan sen. Nekin jakeet, jotka kirjurit ovat merkinneet muistiin, on ihmeen kautta pyyhitty pois, ja ne, jotka olivat oppineet ne ulkoa, olivat myös ihmeen kautta unohtaneet ne. Koraanissa on viitteitä tällaisista tapauksista (2:106).
Viidenneksi Saatana on paljastanut jakeet, mutta Jumala on peruuttanut ne (22:52). Tähän ryhmään kuuluvat kuuluisat saatanalliset säkeet, joiden jälkiä on jakeissa 53:19-23.
Kuudennessa tapauksessa Muhammedin sunna kumoaa Koraanin jakeet. Esimerkiksi Koraanissa sanotaan: teille määrätään, kun kuolema lähestyy jotakuta teistä, jos hänellä on omaisuutta, tekemään testamentin vanhemmilleen ja läheisille tavan mukaan. Se on niiden tehtävä, jotka pelkäävät Jumalaa (2:180). Tämän jakeen kumoaa Muhammedin lausahdus: Ei perintöä perilliselle.
Seitsemänneksi Koraanin jae voi kumota Muhammedin sanoman asian. Aseleposopimus, jonka Muhammed allekirjoitti Mekkalaisten kanssa ennen Mekan valloitusta, sisälsi ehdon, jonka mukaan Muhammedin piti vapauttaa kaikki, jotka olivat kääntyneet islamiin liittyäkseen häneen. Tämän sopimuksen kumosi kuitenkin Koraanin jae 60:10.
Kahdeksas tapaus on moninkertainen kumoaminen. Kuuluisa esimerkki on viininjuonnin kielto, josta säädetään asteittain jakeissa 2:219, 4:43 ja 5:90-91. Koraanin jakeet kumoavat peräkkäin toisensa ja niitä täydentää Muhammedin lausuma, että hän oli valmis ruoskimaan viinin nauttijan.
Oppineiden erimielisyyksiä > Kumottujen jakeitten määrä

Vaikka abrogaation periaate on selkeä, sen soveltaminen on aiheuttanut erimielisyyksiä, ja uskonoppineet ovat samaa mieltä vain harvoista asioista. Esimerkiksi Ibn-al-Jawzi (k. 1200) ilmoittaa kumotuiksi 247 jaetta, kun taas Al-Suyuti (k. 1505) katsoo, että kumottu on vain 22 jaetta. Mustafa Zayd laskee eri muslimikirjoittajien mainitsevan 293 kumottua jaetta, mutta hän itse pitää kumottuina vain kuutta Koraanin kohtaa. Sami Aldeeb Abu-Sahlieh katsoo, että nämä laajat erimielisyydet pakottavat suhtautumaan varovaisesti väitteisiin siitä, mitkä jakeet on todella kumottu ja mitkä eivät. Samaa korostaa Yasir Qadhi. Varovaisuus koskee myös niin sanottua miekkajaetta 9:5. Klassiset kirjoittajat arvelevat, että tämä jae yksinään kumoaa 124 tai jopa 140 Koraanin jaetta, kun Mustafa Zaydin mielestä koko kirjassa vain kuusi jaetta tulee kumotuksi. Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan "enemmistön mielestä jae 2:256 kumoaa kaikki sotaisat jakeet".  Toisissa lähteissä tätä jaetta ei edes mainita muita kumoavana Koraanin kohtana.
Oppineiden erimielisyyksiä > Mahmud Muhammad Tahan tapaus

Sudanissa abrogaatiokiista johti vuonna 1985 siihen, että presidentti Jaafar Nimeiri määräsi imaami Mahmud Muhammad Tahan hirtettäväksi šarialain nojalla, joka määrää kuolemantuomion uskosta luopuneille. Taha oli väittänyt, että vain Koraanin varhaisin osa eli Mekan kauden suurat edustaisivat todellista islamia, kun taas Medinan ajan suurat olivat aikaansa sidottuja. Tahan mielestä varhaiset Mekan kauden suurat kumosivat kaikki Medinan kauden suurat. Taha sai suurta huomiota, kun Somalian presidentti Siad Barre ilmoitti vuonna 1975, että puolet Koraanista on peruutettu, ja että tämän takia sitä ei voi enää soveltaa. Ilmoitus herätti al-Azharin yliopiston tuomitsemaan näkemyksen 6. tammikuuta 1975.  Muslimioppineet, jotka nykyisin kannattavat Tahan ajatusta vertaavat jakoa Mekan ja Medinan suuriin erontekoon Vanhan ja Uuden testamentin välillä.