stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lucas Cruikshank

Lucas Cruikshank
Lucas Cruikshank (s. 29. elokuuta 1993) on yhdysvaltalainen koomikko. Hän asuu Los Angelesissa. Hän loi the Fred Figglehornin YouTube-sivustolle. Videot kertovat Fred Figglehornista, kuvitteellisesta 6-vuotiaasta pojasta, jolla on häiriintynyt kotiympäristö ja vihanhallintaongelmia.
Cruikshank esitteli Fredin videoissaan JKL Productions -kanavalla, jonka hän aloitti YouTube-sivustoilla serkkujensa Jon ja Katien Smetin kanssa. Hän aloitti Fred-kanavansa huhtikuussa vuonna 2008. Huhtikuussa 2009 kanava sai päälle miljoona tilausta, ja se olikin ensimmäinen YouTube-kanava, joka sai niin monta tilausta.
Joulukuussa 2009 Cruikshank kuvasi Fred: The Movie -elokuvan, joka esitetään Nickelodeonilla myöhemmin vuonna 2010.
Sponsorointi ja esiintymiset

The Zipit Wireless Messenger (Z2) on sponsoroinut Cruikshankin "Frediä" ensimmäisestä kaudesta asti. Vaikka yhteistyö oli alun perin pidetty hillittynä, Fredillä on nyt erillinen verkkosivusto, joka mainostaa The Zipitiä, ja hän on esiintynyt Zipitin Nickelodeon mainoksissa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz
Naksoslaisten kolossi

| Naksoslaisten kolossi |
| --- | --- |
 Naksoslaisten kolossin käsi. Deloksen arkeologinen museo.
Nimi:  Naksoslaisten kolossi
Valmistumisvuosi:  500-luku eaa.
Taiteenlaji:  veistos
Teostyyppi:  kuros
Materiaali:  naksoslainen marmori
Korkeus:  10 m
Sijainti:  Delos, Kykladit, Kreikka (suureksi osaksi kadonnut)
Koordinaatit:  37°24′01″N 25°16′00″E﻿ / ﻿37.40038°N 25.2668°E﻿ / 37.40038; 25.2668
Naksoslaisten kolossi (myös Naksoslaisten Apollon) oli suurikokoinen antiikin aikainen Apollon-jumalaa esittänyt kuros-veistos, joka sijaitsi Apollonin ja Artemiin pyhäkköalueella Deloksen saarella Kreikassa.
Naksoslaisten kolossin jalustan itäsivu piirtokirjoituksineen.
Naksoslaisten kolossin torson osia.
Veistos oli tehty arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Sen olivat lahjoittaneet pyhäkköalueelle naksoslaiset. Se oli veistetty Naksoksella ja kuljetettu Delokselle laivalla (tai useammalla yhteensidotulla aluksella). Deloksella se oli sijoitettu pyhäkköalueen länsilaidalle lähelle Apollonin temppeleitä. Kolossi on todennäköisesti sama suurikokoinen veistos, jonka Plutarkhos (n. 100 jaa.) kertoo kaatuneen sen lähellä sijainneen, Nikiaan vuonna 417 eaa. lahjoittaman pronssisen palmupuun kaaduttua. Kaatumisen ajankohtaa ei kuitenkaan tunneta.
Veistos oli tehty naksoslaisesta marmorista. Sen korkeus oli noin kymmenen metriä ja se on painanut noin 30 tonnia. Apollon oli kuvattu alastomana, vasen jalka astuneena eteen ja kädet hieman kohotettuna. Pitkät hiukset laskeutuivat hartioille. Rinnan ympäri kulki metallinen vyö. Patsas oli asetettu katsomaan länteen merelle päin. Veistoksen jalustan koko oli noin 3,5 x 5,1 metriä. Sen länsisivulla on piirtokirjoitus ΝΑΞΙΟΙ ΑΠΟΛΛΩΝΙ (Naksioi Apollōni, ”Naksoslaiset Apollonille”) ja itäsivulla [Τ]Ο ΑϜΥΤΟ ΛΙΘΟ ΕΜΙ ΑΝΔΡΙΑΣ ΚΑΙ ΤΟ ΣΦΕΛΑΣ (to awuto litho emi andrias kai to sfelas, "Olen samaa kiveä sekä patsas että jalusta").
Cyriacus Anconalainen (Ciriaco de' Pizzicolli) vieraili Deloksella vuonna 1445 ja teki huomioita kaatuneesta veistoksesta, joka oli vielä tuolloin paremmassa kunnossa. Kuroksen pään tiedetään olleen tallella vielä vuonna 1655. Tämän jälkeen veistoksen osia katoili eri puolille 1800-luvulle saakka.
Nykyaikaan veistoksesta on säilynyt jalusta sekä erinäisiä muita osia. Jalusta on alkuperäisellä paikallaan. Sen lähellä on kaksi suurempaa torson osaa. Veistoksen käsi on Deloksen arkeologisessa museossa. Vasen jalka on puolestaan British Museumissa vuodesta 1819.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Naksoslaisten kolossi Wikimedia Commonsissa
Vänern

| Vänern |
| --- | --- |
 Hjortensin niemi
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Läänit:  Länsi-Götanmaan lääni, Värmlannin lääni
Maakunnat:  Dalsland, Värmland, Västergötland
Kunnat:  Karlstad, Hammarö, Kristinehamn, Gullspång, Mariestad, Götene, Lidköping, Vänersborg, Grästorp, Mellerud, Åmål, Säffle ja Grums
Koordinaatit:  58°55′00″N, 13°30′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Götajoen vesistö
Valuma-alue:  vesistön pääuoma
Järveen tulevat joet:  Klarjoki, Gullspångsälven, Byälven, Norsälven, Lidan, Upperudsälven, Tidan
Laskujoki:  Götajoki
Taajamat:  Vänersborg, Lidköping, Mariestad, Kristinehamn, Karlstad
Järvinumero:  651621-133038
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  44,33 m  
Pituus:  150 km  
Leveys:  81 km  
Rantaviiva:  2 007 km  
Pinta-ala:  5 450 km²  
Tilavuus:  153 km³  
Keskisyvyys:  27 m  
Suurin syvyys:  106 m  
Valuma-alue:  46 830 km²  
Keskiylivirtaama:  615 m³/s  
Keskivirtaama:  519,2 m³/s  
Keskialivirtaama:  435 m³/s  
Veden viipymä:  8–9 
Saaria:  Brommö, Hammarö, Kållandsö, Lurö, Torsö
:  22000 
 fiVänern 
Vänern  (aik. suom. Venneri ) on Keski-Ruotsissa Keski-Ruotsin alangolla sijaitseva järvi, joka on Götajoen vesistön pääjärvi. Se jää eteläisen Länsi-Götanmaan ja pohjoisen Värmlannin läänien väliin, ja se on kuulunut perinteisesti pohjoisen Värmlannin, läntisen Dalslandin ja eteläisen Länsi-Götanmaan maakunnille. Vänern on Ruotsin ja Euroopan unionin suurin järvi sekä Euroopan kolmanneksi suurin järvi Laatokan ja Äänisen jälkeen. Järven laskujoki on Götajoki, joka laskee Kattegatiin Göteborgissa ja on virtaamansa vuoksi nimetty Ruotsin suurimmaksi joeksi.
Vänernistä saa alkunsa Götan kanava, joka johtaa Vätterniin ja edelleen Itämereen. Siinä on suojeltu niemi Hindenin riutta, joka on seitsemän kilometriä pitkä mutta hyvin kapea. Vänernin rantakaupunkeja ovat etelästä vastapäivään lueteltuna Vänersborg, Lidköping, Mariestad, Kristinehamn, Karlstad, Säffle ja Åmål.
Maantietoa > Yleistä

Vänern on 150 kilometriä pitkä ja 81 kilometriä leveä. Sen keskimääräinen pinta-ala on 5 450 neliökilometriä (km²), joka on 1,3 kertaa Saimaan ja viisi kertaa Päijänteen pinta-ala. Pinta-alaksi mainitaan myös 5 650 km², joka voi olla suuruus korkean veden aikana. Vänern on kartasta ensisilmäyksellä tarkastellen vähäsaarinen järvi, jolla on laajat järvenselät. Järvessä on kuitenkin arviolta 22 000 saarta, mutta ne sijaitsevat joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta lähellä järven rantoja. Järven rantaviivan pituudeksi on ilmoitettu 2 007 kilometriä. Rantaviiva on Saimaalla seitsemän kertaa ja Päijänteellä 1,4 kertaa pitempi. Rantaviivan pituus riippuu käytettyjen karttojen mittakaavasta, joka on ollut Vänernin tapauksessa 1:10 000. Jos mukaan otetaan myös saarien rantaviiva, tulee siitä 4 500 km pitkä.
Vänernin pohja on suhteellisen tasainen ja sen keskisyvyys on järven laajuuteen nähden vain 27 metriä. Järvessä on tästä huolimatta runsaasti vettä, joka 153 kuutiokilometrin tilavuudella voisi varastoida suuren osan Suomen järvien vesistä. Vänernin tilavuus on 3,6-kertainen Saimaan ja kymmenkertainen Päijänteen tilavuuteen verrattuna. Veden teoreettinen viipymä järvessä on 8–9 vuotta. Syvimmillään se on 106 metriä, mutta syvänteen paikkaa ei tässä tunneta.
Maantietoa > Ilmasto

Järven valuma-alueen pohjoisosissa ovat talvet olleet toistuvasti lumisia ja sieltä saadaan säännöllisesti kevättulvia. Valuma-alueen eteläosissa ovat lumiset talvet satunnaisia ja sadanta tuleekin yleensä vetenä. Valuma-alueella sataa vuodessa keskimäärin 800 millimetriä ja järvialueen vuosittainen keskilämpötila on ollut +6°C, mutta se on ollut nousussa.
Maantietoa > Järvenosia

Järven yhtenäisyyttä rajoittaa luoteisrannasta kaakkoon työntyvä ja 35 km pitkä Värmlandsnäset. Sille löytyy etelärannasta koilliseen työntyvä ja 13 km pitkä niemi. Niemen päässä sijaitsee Kållandsö ja sen saaristo. Kållandsön ja Värmlandsnäsetin välissä on 20 km saaristoista matalikkoa. Niemien ja saariston länsipuolelle jäävän järvenosan nimi on Dalsbosjön  ja itäpuolelle jäävän Värmlandssjön . Dalsbosjönin lounaispää kapenee Vänersborgsvikeniksi. Sen kaakkoispuolelle Vänersnäsin taakse suojaan jää lahti, jonka suuosa on Brandsfjorden  ja pohjukka on Dättern . Värmlandssjönin eteläpäässä on noin 20 km pitkä ja 8 km leveä Kinneviken. Sekä Värmlandssjönin itä- että pohjoisrannassa on monia suojaisia lahtia. Niistä merkittävimmät ovat Mariestadssjön , Kilsviken ja Åråsviken , Kolstrandsviken , Varnumsviken , Sätterholmsfjärdenin lahdet , Kattfjorden  ja Åsfjorden .
Maantietoa > Saaria

Järvessä on huomattava määrä saaria ja luotoja. Kun lasketaan mukaan aivan pienet luodot, saadaan määräksi noin 22 000 saarta. Saarien lukumäärä riippuu siitä, minkä kokoiset saaret lasketaan mukaan. Jos jätetään laskusta pois kaikki alle 25 neliömetrin luodot, saadaan lukumääräksi vielä 12 285 saarta. Suurin saari Torsö (pinta-ala 62 km²) sijaitsee itärannan tuntumassa Mariestadin edustalla ja silta yhdistää sen mantereelle. Torsön takana on vielä Brommö (13 km²), jonne on Torsöltä lauttayhteys. Toiseksi suurin saari Kållandsö (57 km²) sijaitsee Kinnevikenin vieressä etelärannalla ja sinne johtaa yksi lyhyt silta. Seuraava on Hammerön (50 km²), joka sijaitsee Klarjoen suistossa Karlstadin edustalla. Sinne tulee kolme tietä. Luonnontilaisia saaria ovat Lurö ja Djurö, joiden pinta-alat ovat noin 2 km². Molempien saarien saaristot ovat lintujen suojelualueita.
Yhteiskunta > Asutus

Götajoki alkaa järven lounaispäässä Vänersborgin taajama-alueelta. Vaikka Vänersborgissakin on vesivoimalaitos, on suurin vesivoiman tuotanto hieman alempana Trollhättanissa, joka ei kuulu Vänersborgin kuntaan. Seuraava Grästorpin kunta sijaitsee Dätternin rannalla, mutta siellä ei ole taajamia. Järven itärannalla Kinnevikenin pohjukassa sijaitseva Lidköping on Lidköpingin kunnan keskustaajama. Tästä hieman pohjoiseen sijaitsee Götenen kunta, jonka ainoa rantataajama on Hällekis. Siitä koilliseen päin on Mariestadsjönin rannalla sijaitseva Mariestad, joka on Mariestadin kunnan keskustaajama. Siihen kuuluu myös Sjötorp, josta alkaa Vänernin Vätterniin yhdistävä Götan kanava. Tämän pohjoispuolella on ainoa Gullspångin kuntaan kuuluva rantataajama Otterbäcken. Kunnan keskustaajama Gullspång sijaitsee Gullspångälvenin varressa. Järven koillispäässä Kristinehamnin kunnassa sijaitsee Varnumsvikenissä hyvin kätkeytyneenä Kristinehamn. Pohjoisrannan huomattavin taajama on Karlstad, jonka on yhdessä Vålbergin kanssa Karlstadin kunnan ainoat rantataajamat. Kaupungin edustalla sijaitsee Skoghall, joka on järvelle aukeavan Hammarön kunnan ainoa taajama. Skoghall ja Karlstad ovat kasvaneet Klarjoen jokisuiston yli kiinni toisiinsa. Näiden länsipuolella sijaitsee Grumsin kunta, jonka keskusta Grums sijaitsee Slottsbrosundetissä. Lounaisessa Säfflen kunnalla ei ole rantataajamia. Sen keskustaajama Säffle sijaitsee kuusi kilometriä sisämaassa Byälvenin varressa. Järven länsirannalla sijaitseva Åmål on Åmålin kunnan kuntakeskus. Sillä on lounaispuolella seuranaan pieni Tössen lähellä järvenrantaa. Järven lounaispäässä sijaitsee pieni Sunnaånin satama, joka kuuluu Mellerudin kuntaan. Itse Mellerud jää kauemmaksi sisämaahan.
Klarjoen silta Karlstadissa
Gruvönin paperitehdas vuonna 1932
Mariestadin satama
Lidköping ja Kinneviken
Läckön linna Kållandsön saarella
Klarjoki virtaa Karlstadissa
Yhteiskunta > Maantie- ja rautatieliikenne

Järven rantakaupunkien ja sen teollisuuden takia maantiet kiertävät järven lähes sen rantoja seuraten. Eteläosassa sijaitsevista Trollhättanin ja Vänerborgin kaupungeista alkaa itärantaa pohjoiseen nouseva E45, joka kulkee Mellerudin, Åmålin, Säfflen, Grumsin ja Vålbergin läpi. Grumsista haarautuu itään päin Karlstadin ja Kristinehamnin läpi kulkeva E18. Järveä lähin riksvägen 26 kuitenkin haarautuu Kristinehamnista etelään Mariestadiin. Siellä se yhtyy valtatiehen E20 Skaraan asti. Ennen Skaraa siitä haarautuu Götenessä riksvägen 44, joka kulkee Lidköpingin läpi Trollhättaniin. Järveä ympäröiviltä valta- ja pikateiltä pääsee rantaan asti kulkevia kyläteitä myöten.
Trollhättanista ja Vänersborgista alkaa Vänerbanan, joka seuraa länsirannikkoa kulkien vähintään samojen kaupunkien kautta kuin valtatietkin. Karlstadiin päästäkseen tulee kuitenkin kulkea Kiliin asti, jossa on risteysasema. Järven pohjoisrantoja seuraa rannan tuntumassa Värmlandsbanan Kristinehamnin läpi Degerforsiin. Karlstadissa toimii lyhyt Karlstad–Skoghallsin rautatie. Degerforsin kautta kulkee etelästä tuleva kuljetusrata Mariestadin, Lidköpingiin ja lopulta Stora Leveneen. Levenessa on risteysasema, josta alkaa rata Grästorpin kautta Vänersborgiin takaisin.
Yhteiskunta > Kaupallinen laivaliikenne

Järven satamat ovat Götajoen kautta kytkeytyneenä merelliseen kaupankäyntiin. Suurimmat satamat sijaitsevat Vänersborgissa, Lidköpingissä, Otterbäckenissä, Kristinestadissa ja Karlstadissa. Näiden lisäksi on satamia länsirannalla Åmålissa ja Grumsin Gruvönissä, pohjoisrannalla Skoghallissa ja itärannalla Hönsätterin satama Hällekisissä. Satamat tarjoavat palveluita raaka-aineiden käsittelyssä, varastoinnissa, tullauksessa ja edelleen kuljettamisessa. Sjöfartverket toimii joella ja Vänernissä luotsina. Vielä 1800-luvun alussa ei Vänernillä ollut majakoita, mutta 1900-luvun alussa niitä oli jo 60. Majakoita hoidettiin pitämällä niissä öisin tulta. Nykyään on majakoita 130 ja osassa niistä voivat veneilijät yöpyäkin (Djurö ja Lurö). Götajoelta tulee järvelle noin 1 000 laivaa vuodessa . Satamien vuosittainen tavaramäärä on noin 2,6 miljoonaa tonnia (ilmoitettu vuonna 2021). Asiakkaina ovat pääasiassa paperi-, metalli- ja muu raskas teollisuus.
Yhteiskunta > Vapaa-ajan veneily

Järvellä on ainakin 27 vierassatamaa sekä lukuisia luonnonsatamia. Myös monet Vänernin ympäristön järvistä kiinnostavat pienveneilijöitä. Vänernille pääsee Götajokea myöten mereltä ja Vänerniltä voi jatkaa Vätternille Götan kanavaa pitkin. Götajoen kautta kulkee arviolta 2 800 venettä vuodessa .
Silta Götajoen yli Vänersborgissa
Laivaväylän alku Dalbron sillalta nähtynä
Lady Adele puretaan Vänersborgissa
Hällekisin allonmurtaja ja majakka
Djurön majakka
Askeviksbadin leirintäalue
Luontoarvoja > Järven tila

Järven tila on käynyt 1900-luvun teollistumisen aikana läpi vedenlaadun suhteen heikentymisen, joka on suojelutoimien seurauksena palannut takaisin 1800-luvun lopun tilanteeseen. Veden metallipitoisuudet ovat alentuneet, mutta vesistön ravinnekuormitus on edelleen luonnontilaa lievästi korkeampi. Vesi on kuitenkin kohtalaisen kirkasta, koska näkösyvyys on 4–6 metriä. Veden fosforipitoisuudet ovat alhaiset (6–8 mikrogrammaa litrassa vettä eli μg/l), typpipitoisuudet ovat kohtalaiset (800 μg/l) ja klorofyllipitoisuudet ovat tyydyttävät (2 000–3 000 μg/l). Järvestä otetaan raakavettä noin 800 000 asukkaan juomavedeksi ja teollisuus käyttää sen vettä prosesseissaan.
Luontoarvoja > Eläimiä

Järvellä on toiminut 2000-luvulla noin 80 ammattikalastajaa, jotka ovat pyytäneet vuosittain noin 600 000 kiloa kalaa. Kaupaksi menee siikaa, taimenta, haukea ja kuhaa. Vapaa-ajan kalastus on hyvin suosittua ja suosituimat saaliskalat ovat hauki ja ahven. Järvessä viihtyvät sekä kylmä- että lämminvesilajit, joita on yhteensä 38 kalalajia. Vänernissä elää ainakin seuraavat lajit :
Vesivoiman rakentaminen on katkaissut kaloilta vaellustiet ja useita erilaisia lohikantoja on hävinnyt. Jäljellä on enää kaksi kantaa (ruots. gullspångslaxen ja klarälvslaxen). Ankerias ei ole Vänernissä alkuperäislaji, sillä se pääsi järveen vasta kun jyrkät kosket ohitettiin laivasuluilla. Järveen on istutettu myös täplärapu, joka on korvaamassa alkuperäisen jokiravun.
Järvellä tai sen välittömässä läheisyydessä pesii yli 50 lintulajia, joista 20 ovat vaarantuneita lajeja. Linnut suosivat matalia lahtia, kuten esimerkiksi Dättern ja Kilviken, joista tapaa erityisesti hanhia, sorsia ja kahlaajia. Lahdilla pesii myös harvinainen kaulushaikara. Järvelle on perustettu lintujensuojelualueita, joita sijaitsee luodoilla ja saaristoissa sekä rantojen saaririkkailla vesialueilla. Näillä pesivät suurilukuisesti lokki- ja tiirayhdyskunnat. Järven erikoisuuksia ovat räyskä ja karikukko, joita on pesinyt järvellä vain muutama pari.
Ympäristöongelmia
Muun muassa alueen vilkkaaseen laivaliikenteeseen liittyy myös ongelmia. Painolastiveden mukana kulkeutuu vieraslajeja, kuten villasaksirapu (Eriocheir sinensis) ja vaeltajasimpukka (Dreissena polymorpha). Laivojen rungoissa käytetyt likaantumista estävät maalit estävät osaltaan vieraslajien kulkeutumista järveen, mutta ne sisältävät myös ympäristömyrkkyjä, jotka vaikuttavat negatiivisesti muun muassa levien lisääntymiseen. Myrkyt kumuloituvat ravintoverkossa ja johtavat korkeisiin pitoisuuksiin korkeilla trofiatasoilla. Myös laivojen aiheuttama melu aiheuttaa haittoja häiriten esimerkiksi sekä selkärankaisten että selkärangattomien eläinten kehitystä, fysiologiaa ja käyttäytymistä. Lisäksi alueen maanviljely, metsätalous ja vesivoima aiheuttavat haittaa ympäristölle.
Luontoarvoja > Luonnonsuojelu

Järvelle on perustettu useita laajoja lintujensuojelualueita, jotka sisältävät monet saaristoista ja kattavat suojaisia lahtia ja niemiä. Niillä on voimassa pesimäaikaisia liikkumisrajoituksia ja erityisiä säännöksiä. Niiden lisäksi on Djurön saaristoon perustettu kansallispuisto (Djurö nationalpark). Tärkeimmät suojelualueet ovat :
| --- | --- |
 Brommö naturreservat  Dätterns naturreservat  Hindens Udde-Svalnäs naturreservat  Kalvö skärgårds naturreservat  Kållands skärgårds naturreservat  Lurö skärgårds naturreservat  Millesviks skärgårds naturreservat :  Onsö naturreservat  Segerstads skärgårds naturreservat  Tösse skärgårds naturreservat  Vänersnäs skärgårds naturreservat  Värmlandsskärgårdens naturreservat  Yttre Bodane naturreservat 
Järven itärannalla sijaitsee kolme vuorta, jotka näkyvät selvästi järvelle. Kinnekullella on suojelualue (Västerplana storängs naturreservat) ja kahdella pöytävuorella Hallebergilla ja Hunnebergilla on yhteinen suojelualue (Halle- och Hunnebergs platåers naturreservat).
Tössen saaristo
Dätternin lahti Hunnebergin näköalapaikalta
Järvenitärantaa
Yttre Bodanen suojelualuetta
Karlstadin Skutberget
Vesiratsastusta Sandvikenissa
De Geer-moreeneja Kristinehamnissa
Tuulivoimalaoita ulapalla talvella
Vedenkorkeus > Vedenkorkeus

Järven vedenpinnan korkeutta seurataan tiiviisti osana järven säännöstelyn valvontaa. Korkeusvertausjärjestelmässä käytetään kehystä RH1900 eli RH00 on järven referenssikorkeus merikorttien mukaan 43,80 metriä mpy. Järven vedenpinnan keskikorkeus on silloin 0,53 metriä korkeampi eli 44,33 metriä mpy. Uudessa korkeuskehyksessä RH2000 on referenssikorkeus 44,10 metriä mpy.
Järven vedenpinnan korkeutta on seurattu säännöllisesti vuodesta 1807 alkaen. Vedenkorkeutta seurataan kahdessa mittauspisteessä. Järven länsirannassa sijaitsee Sunnanån ja itärannalla Sjötorpin mittauspiste. Järven virallinen korkeusluku saadaan näiden antamien arvojen keskiarvona. Vedenpinnan korkeuteen vaikuttavat jokien virtaamat, säännöstely, sadanta, haihdunta, tuulen suunta ja ilmanpaine. Lisäksi maankohoaminen kallistaa järviallasta kohti etelää, joka huomioidaan pitkällä aikavälillä muuttamalla korkeuskehystä .
Vedenkorkeus > Säännöstely ja sen kehitys

Järven säännöstely aloitettiin vuonna 1937. Tämä tasoitti vedenpinnan vaihteluita, mutta lisäsi Götajoen virtaamien vaihteluita. Alla olevat luvut ovat kaudelta 1807–2020. Vedenpinnan keskikorkeus (MW) oli ennen säännöstelyä 44,34 metriä (RH1900) ja säännösteltynä 44,33 m. Vedenpinnan alin korkeus (LW) oli ennen 43,09 m ja jälkeen 43,25 m, ja ylin korkeus (HW) oli ennen 45,76 m ja alin 45,67 m. Säännöstely on vaikuttanut Götajokeen päästettyihin virtaamiin siten, että keskivirtaama (MQ) oli ennen 543 kuutiometriä sekunnissa (m³/s) ja jälkeen 522 m³/s. Pienin virtaama (NQ) oli ennen 286 m³/s ja jälkeen 56 m³/s, ja korkein virtaama (HQ) oli ennen 836 m³/s ja jälkeen 1 190 m³/s. Järven lähtövirtaamissa on samana aikana ollut keskialivirtaama (MNQ) 435 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) 615 m³/s .
Säännöstelystrategiana on ollut ylläpitää vuoden ajan mahdollisimman tasaista vedenpinnan korkeutta ja tukea vesivoiman tuotantoa mahdollisimman hyvin. Säännöstelyä hoitaakin Vattenfall. Yläkorkeudeksi on sovittu muuten 44,85 metriä (mpy. RH1900) paitsi talvella, jolloin järvialtaaseen juoksutetaan tilaa kevättulville. Silloin on yläkorkeus 44,55 m mpy. Alakorkeus on sovittu lukuisia arvoja väliltä 43,16–43,54 m mpy. Näitä arvoja pyritään ylläpitämään juoksuttamalla Götajokeen vettä virtaamilla 900–1 000 m³/s tilapäisvaihteluilla ±30 m³/s. Säännöstelyväliksi ilmoitetaan 1,7 metriä ja säännöstelytilavuudeksi 9,38 km³. Vuonna 2008 on aloitettu uuden juoksutuskäytännön kokeilujakso, joka on edelleen (vuonna 2021) käytössä.
Vesistösuhteita

Vänern on Götajoen vesistön (päävesistötunnus 108) läpivirtausjärvi, jossa Götajoki, Vänern ja Klarjoki muodostavat pääuoman. Götajoki laskee Atlantin Pohjanmereen Kattegatissa kahta suuhaaraa Kungsälviä ja Nordre älviä myöten.
Vesistösuhteita > Järveen laskevia jokia ja puroja

Vänernin valuma-alueen pinta-ala on 46 830 km², joka on 93 % koko vesistön pinta-alasta ja noin 10 % Ruotsin pinta-alasta . Vesireitin edelliseen osuuteen kuuluvalla Klarjoella on valuma-alueen pinta-ala 11 848 km², joka on 24 % vesistön pinta-alasta. Tämä vaikuttaa osaltaan myös vesireitistön virtaamien jakaumaan, koska Götajoen yläpään keskivirtaama (MQ) on 519 kuutiometriä sekunnissa (m³/s) ja Klarjoen suistossa se on 181 m³/s. Vänerniin tulevasta vedestä 35 % on peräisin Klarjoesta ja loput 65 % tulee suoraan Vänerniin laskevista joista.
| Laskujoen nimi   | Etäisyys Götajoesta (km suusta) | Järvenosan kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dalbergsån | 29 | Dalbosjön | 110 | 13 | 832 | 3,4,3,1,3,3 |
| Nossan | 34 | Dättern | 100 | 9 | 812 | 3,4,3,1,3,3 |
| Lannaån | 33 | Dättern |  | 0,6 | 66 | 3,4,3,–,3,3 |
| Kämpegårdsån | 31 | Brandsfjorden | 12 | 0,3 | 35 | 3,4,3,1,3,3 |
| Storebergsån | 33 | Dalbosjön | 20 | 0,8 | 90 | 3,4,3,1,3,3 |
| Söneån | 40 | Dalbosjön |  | 0,2 | 31 | 3,4,3,–,3,3 |
| Holmsån | 48 | Dalbosjön |  | 2 | 131 | 3,4,3,–,3,3 |
| Upperudsälven | 55 | Dalbosjön | 135 | 48 | 3 480 | 3,4,3,1,3,3 |
| Forsnäsån | 68 | Dalbosjön |  | 2 | 124 | 3,4,3,–,3,3 |
| Åmålsån | 83 | Åmålsviken |  | 2 | 139 | 3,4,3,–,3,3 |
| Kasenbergsån | 85 | Åmålsviken |  | 0,8 | 60 | 3,4,3,–,3,3 |
| Byälven | 87 | Byviken | 190 | 62 | 4 780 | 3,4,3,1,3,3 |
| Forsviksån | 84 | Dalbosjön |  | 0,4 | 37 | 3,4,3,–,3,3 |
| Averstadån | 84 | Dalbosjön | 16 | 0,3 | 36 | 3,4,3,1,3,3 |
| Lidan | 86 | Kinneviken | 93 | 20 | 2 263 | 3,4,3,1,3,3 |
| Öredalsån | 86 | Kinneviken | 30 | 0,6 | 72 | 3,4,3,1,3,3 |
| Råmmån | 85 | Kinneviken | 35 | 0,8 | 102 | 3,4,3,1,3,3 |
| Sjöråsån | 81 | Kinneviken |  | 2 | 242 | 3,4,3,–,3,3 |
| Tidan | 100 | Mariestadssjön | 187 | 20 | 2 184 | 3,4,3,1,3,3 |
| Friaån | 114 | Värmlandsjön |  | 2 | 190 | 3,4,3,–,3,3 |
| Götan kanava | 114 | Värmlandsjö | 191 | 0,7 | 911 | 3,4,3,1,3,3 |
| Gullspångsälven | 125 | Åråsviken | 8 | 69 | 5 040 | 3,4,3,1,3,3 |
| Visman | 125 | Kolstrandsviken | 35 | 2 | 233 | 3,4,3,1,3,3 |
| Varnan | 147 | Varnumsviken |  | 2 | 157 | 3,4,3,–,3,3 |
| Ölman | 147 | Ölmeviken |  | 3 | 202 | 3,4,3,–,3,3 |
| Glumman | 148 | Arnöfjärden |  | 2 | 146 | 3,4,3,–,3,3 |
| Alsterälven | 141 | Sätterholmsfjärden | 50 | 4 | 357 | 3,4,3,1,3,3 |
| Klarjoki | 142 | Sätterholmsfjärden | 460 | 181 | 11 799 | 3,4,3,1,3,3 |
| Norsälven | 134 | Åsfjorden | 179 | 59 | 4 166 | 3,4,3,1,3,3 |
| Malsjöån | 142 | Borgviksjön |  | 0,6 | 57 | 3,4,3,–,3,3 |
| Borgvikeälven | 142 | Borgviksjön | 65 | 11 | 886 | 3,4,3,1,3,3 |
| Tarmsälven | 132 | Ekholmssjön |  | 1 | 128 | 3,4,3,–,3,3 |
Lähteet: 1 = ruotsinkielisestä wikipediasta, 2 = tieto saatu SMHI:n verkkopalvelusta etsimällä sieltä joen tiedot, 3 = tieto saatu SMHI:n karttatietopalvelusta (lähde Modeldata ), 4 = mitattu kartasta (ei tarkka arvo )