stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jokelan koulusurmat
Pekka-Eric Auvinen

Pekka-Eric Auvinen (4. kesäkuuta 1989 – 7. marraskuuta 2007) oli Jokelan koulukeskuksen lukion 18-vuotias abiturientti, jonka muusikkoisä oli nimennyt hänet kitaristien Pekka ”Albert” Järvisen ja Eric Claptonin mukaan.
Keskusrikospoliisin raportin mukaan Auvinen menestyi koulussa kohtuullisesti tai hyvin ja hän valmistautui kirjoittamaan ylioppilaaksi keväällä 2008. Auvista pidettiin yleisesti melko ujona ja hiljaisena ja joidenkin mielestä muista eristäytyvänä oppilaana. Hänen tuttavapiirinsä oli hyvin suppea. Joidenkin mielestä hän erottui ulkoasullaan ja pukeutumisellaan ikäisistään. Seiskaluokalla Auvinen muun muassa pukeutui suoriin housuihin, käytti salkkua ja luki Uutispäivä Demaria luokassa.
Auviselle oli myönnetty aseenkantolupa. Hänellä ei ollut kuitenkaan rikosrekisteriä eikä hän ollut käyttäytynyt uhkaavasti koulussa.
Auvinen asui perheensä kanssa Tuusulan Jokelassa, jossa vietti paljon aikaansa tietokoneen ja Internetin äärellä. Helsingin Sanomien toimittaja luonnehti Auvista erilaiseksi nuoreksi, joka koki yksinäisyyttä. Hänellä oli kuitenkin Internetissä laaja ja kansainvälinen tuttavapiiri.
Auvisella oli varsin radikaaleja mielipiteitä eikä hän hyväksynyt muun muassa yksinhuoltajia tai homoseksuaaleja. Erityisesti homoseksuaaleja hänen on kerrottu pitäneen luonnonoikkuina ja virheinä. Auvinen oli myös ateisti ja tunnettiin vahvoista uskonnonvastaisista mielipiteistään. Hänen kerrotaan myös puhuneen aikomuksesta jättäytyä kutsunnoista tai käydä paikalla ilmoittautumassa totaalikieltäytyjäksi. Ylipäätään hänen tiedettiin olleen kiinnostunut ääri-ilmiöistä. Hän ilmaisi ihailua aiempia koulusurmia kohtaan.
Pekka-Eric Auvinen > Etäsuhteen päättyminen

Auvinen seurusteli internetissä etäsuhteessa nuoren naisen kanssa, joka oli hänen ensirakkautensa, Auvinen tunnusti rakkautensa julkisesti YouTubessa. Nettisuhde katkesi, kun kyseinen nainen valitsi toisen nettirakkauden. Auvinen purki pettymystään kirjoituksillaan pitkin syksyä ja vielä päivää ennen koulusurmia.
Pekka-Eric Auvinen > Kiusaaminen

Auvista oli kiusattu koulussa lapsesta alkaen. Poliisitutkintaraportin mukaan Auvisen kokemaan kiusaamiseen olisi puututtu koulun ja kodin suorittamien "toimenpiteiden" avulla. Tutkintaraportissa kerrottiin toisaalta myös, että muiden tiedossa oli ollut vain osa Auvisen kokemasta kiusaamisesta.
Auvinen sai kuulla viikkoa ennen surmia, että myös hänen yksitoistavuotias pikkuveljensä koki koulukiusaamista. Auvinen oli ollut itse samanikäinen silloin, kun häneen kohdistunut  kiusaaminen alkoi pahentua.
Auvinen kärsi lievästä paniikkihäiriöstä ja esiintymispelosta. Hän oli käyttänyt epäsäännöllisesti 17-vuotiaana paniikkihäiriön oireisiin saamiaan SSRI-masennuslääkkeitä, joita ei suositella lapsille eikä nuorille. Helsingin yliopiston oikeuslääketieteellisen laitoksen johtajan Erkki Vuoren mukaan SSRI-lääkityksen satunnainen käyttö saattaa aiheuttaa aggressiivisuutta ja mielialan heilahtelua.
Auvinen oli hakenut myös muunlaista kuin lääkkeellistä apua, mutta ei ollut saanut sellaista. Hän ei ollut tekohetkellä lääkkeiden, alkoholin eikä huumeiden vaikutuksen alaisena.
Psykologi teki saamiinsa tietoihin perustuvan arvion, jossa teon mahdollisiksi motiiveiksi nousivat Auviseen ja hänen veljeensä kohdistunut koulukiusaaminen, seurustelusuhteen päättyminen sekä Auvisen sosiaaliseen tilanteeseen kuten ystävyyssuhteisiin liittyvät seikat.
Pekka-Eric Auvinen > Suunnitelma

Poliisin mukaan Auvinen oli suunnitellut aseellista iskua maaliskuusta 2007 lähtien. Se, kuinka tosissaan Auvinen oli joukkosurmaa suunnitellut jo tuolloin, ei koskaan selvinnyt. Poliisin mukaan mitään iskun laukaisevaa tekijää ei ole tullut esiin eikä myöskään ole tiedossa, milloin se oli Auvisen päässä täsmentynyt kouluiskuksi. Auvinen oli antanut iskulle nimen ”Operation Mainstrike” ja hän käytti käsitettä jo suunnitteluvaiheessa.
Poliisin tutkinnassa ei ole tullut tietoon, että kukaan olisi tiennyt iskusta etukäteen. Auvinen oli ladannut tiedot iskusta internetiin puolisen tuntia ennen iskua.
Pekka-Eric Auvinen > Aseen hankinta

Auvinen oli hankkinut Helsingissä toimivan kaupallisen ampumaradan Helsinki Shooting Clubin jäsenkortin. Se on saatavissa käymällä vajaan tunnin mittainen kurssi, joka koostuu aseturvallisuudesta ja ammuntaharjoittelusta. Hän oli esittänyt HSC:n liittymistodistuksen Keski-Uudenmaan poliisille osoittaakseen harrastavansa ammuntaa hakiessaan ampuma-aselupaa. Poliisi ei kuitenkaan myöntänyt lupaa Auvisen hakemaan 9 millimetrin pistooliin, vaan aloittelijalle paremmin sopivaan, .22 LR-kaliiperiseen pienoispistooliin. Luvan myöntäminen oli Keski-Uudenmaan poliisin mukaan ”itsestäänselvyys, jossa ei ollut juurikaan harkintavaltaa”, koska Auvisella ei ollut rikollista taustaa tai muitakaan aseen saannin estäviä ominaisuuksia. Hän sai aseen hankkimisluvan 19. lokakuuta 2007 eli muutamaa viikkoa ennen tapahtumaa.
Pekka-Eric Auvinen > Materiaalia internetissä > YouTube

Auvinen oli lähettänyt nimimerkeillä Sturmgeist89 ja NaturalSelector89 YouTube-videopalveluun useita videoita, muiden muassa videon, jossa hän ampuu aseellaan metsässä omenaa ja esittelee asettaan sekä masennuslääkevideon, jossa viitataan Yhdysvalloissa tapahtuneisiin Columbinen ja Virginia Techin kouluammuskeluihin.
Auvinen kertoi myös vaikuttimistaan YouTubessa ja hän esitteli historiallisia henkilöitä.lähde?
Ennen hyökkäystään Auvinen lähetti viimeisen videonsa nimeltä ”Jokela High School Massacre – 11/7/2007” (suom. Jokelan lukion verilöyly). Videon taustalla soi KMFDM-yhtyeen kappale ”Stray Bullet”, joka oli aikaisemmin yhdistetty myös Columbinen koulusurmiin, koska Eric Harrisin ja Dylan Kleboldin tiedettiin kuunnelleen yhtyeen musiikkia ja Harris oli kirjoittanut laulun sanat verkkosivuilleen.
Auvisen kaikki videot poistettiin YouTubesta ampumavälikohtauspäivänä kello neljän aikaan iltapäivällä.
Pekka-Eric Auvinen > Materiaalia internetissä > Tiedostopaketti

Auvinen jätti ennen tapahtunutta internetin Rapidshare-tiedostonjakopalveluun tiedostopaketin, joka sisältää 21 tiedostoa. Se koostuu kuvista hänestä itsestään, koulustaan ja ampuma-aseestaan, yhdestä musiikkitiedostosta ja kolmesta asiakirjasta sekä suomeksi että englanniksi.
Yksi teksteistä sisältää hyökkäyssuunnitelman. Teksteistä pisin oli yli tuhatsanainen ”Luonnollisen valitsijan manifesti”, jossa hän kertoi ajatusmaailmastaan ja syistä, jotka johtivat ammuskeluun Jokelan koulussa. Hän kirjoittaa muun muassa luonnonvalinnasta, yhteiskunnan nykytilasta, sekä omasta sodastaan ihmiskuntaa vastaan.
Auvinen pyysi, ettei hänen teostaan syytettäisi kirjoja, elokuvia, musiikkia, videopelejä tai hänen vanhempiaan. Auvinen korosti, että hän toimi yksin eikä ollut kertonut aikeistaan etukäteen muille.
Pekka-Eric Auvinen > Ideologia

Auvinen luetteli verkkosivuillaan erilaisia yhteiskuntakriittisiä ajattelijoita, kuten Platon (Valtio), Friedrich Nietzsche ja Pentti Linkola, sekä kaunokirjallisia teoksia, kuten Ray Bradburyn Fahrenheit 451, George Orwellin Vuonna 1984 ja Aldous Huxleyn Uljas uusi maailma. Juha Sihvolan ja Henrik Rydenfeltin mukaan tämä näkyi siinä ideologiassa, jonka hän kuvasi kirjoittamassaan manifestissa. Auvinen muun muassa jakoi ihmiset kolmeen kastiin hieman kuten Platon ja korosti itsenäiseen ajatteluun kykenevän parhaimmiston oikeuksia. Manifestissa on viitteitä myös Nietzschen yli-ihmisestä ja Theodore "Unabomber" Kaczynskin kirjoittamasta manifestista Teollinen yhteiskunta ja sen tulevaisuus. Yhteydet saivat aikaan keskustelua filosofian opetuksesta ja filosofien väärin tulkitsemisen vaaroista. Professori Tarmo Kunnaksen mukaan Auvinen oli ymmärtänyt Nietzschen väärin, ja edusti enemmän sosiaalidarwinismia kuin nietzscheläisyyttä. Myös Rydenfelt huomauttaa, ettei Nietzsche kehottanut ääritekoihin. Opetusneuvos Pekka Elo sanoi, että tapaus saattaa vaikuttaa koulujen filosofianopetuksen sisältöön. Filosofian tutkijoiden mukaan olisi kuitenkin vaarallista, jos myös kriittisiä ja radikaaleja ajatuksia ei käsiteltäisi kouluissa.
Pekka-Eric Auvinen > Materiaalia tietokoneella

Auvinen oli jättänyt tietokoneelleen itsemurhaviestejä joukkosurmaa edeltävänä iltana ja yönä. Yhdessä viestissä Auvinen kertoo muun muassa: ”kun luette tätä viestiä, olen luultavasti jo kuollut”. Auvisen koneelta löytyi myös muun muassa video, jossa Auvinen esittelee itsensä englanniksi.
Varoitusmerkkejä

Verkkolehti Wiredin mukaan YouTubeen nimellä TheAmazingAtheist rekisteröitynyt käyttäjä oli kiinnittänyt huomiota Auvisen YouTube-materiaaliin jo kesäkuussa. Omassa videossaan TheAmazingAtheist kehotti poliisia tutkimaan Auvista ja eräitä muita käyttäjiä, koska nämä olivat lähettäneet YouTubeen useita videoita, joissa muun muassa ihannoitiin Columbinen verilöylyä ja Oklahoma Cityn pommi-iskua. TheAmazingAtheist katsoi näiden YouTube-käyttäjien osoittavan varoittavia merkkejä siitä, että saattavat olla enemmän kuin pelkästään ihastuneita väkivaltaan tai kiinnostuneita siitä. Käyttäjä ei kuitenkaan ottanut itse yhteyttä poliisiin, vaan kehotti muita tekemään niin.
Ampuja oli puhunut joillekin nettitutuillensa kouluiskusuunnitelmistaan. Nämä eivät kuitenkaan ottaneet puheita tosissaan eivätkä ilmoittaneet niistä.
Seuraukset > Vaikutukset lainsäädäntöön

Hallitus päätti 9. marraskuuta 2007 myöntyä Euroopan unionin ampuma-asedirektiivin muuttamiseen siten, että alaikäiset eivät enää saisi lupaa omaan aseeseen eivätkä ampua muutoin kuin ampuma-aselupakirjan omistavan aikuisen henkilön valvonnassa. Ennen direktiivin muutosta oman aseen oli Suomessa voinut hankkia 15 vuotta täyttänyt huoltajansa suostumuksella. Aiemmin hallitus oli vastustanut muiden EU-maiden pyrkimystä direktiivin muuttamiseen. Sisäministeri Anne Holmlundin erityisavustaja Ilkka Salmen mukaan kannanmuutos ei liittynyt Jokelan koulusurmiin, vaan siihen, että Suomi oli mielipiteineen yksin. Direktiivi olisi Salmen mukaan tullut voimaan Suomen vastustuksesta huolimatta.
Oikeusministeriö asetti 27.11.2007 työryhmän, jonka tehtävänä oli valmistella lautakuntaa tutkimaan Jokelan surmatyötä. Työryhmän määrittelyn perusteella valmisteltiin tutkintaa koskeva laki (662/2008).
Hallitus esitti 16. toukokuuta 2008 täsmälakia, jonka perusteella Jokelan surmaa varten perustettaisiin tutkintalautakunta. Vastaava laki on olemassa onnettomuustutkintaa varten, mutta ei sovellu tapaukseen, koska kyseessä ei ollut onnettomuus vaan rikos. Tutkintalautakunnalle tulee lain mukaan oikeus saada muun muassa muutoin salassa pidettäviä terveystietoja tekijästä. Eduskunta hyväksyi lain lokakuussa 2008.
Lain nojalla valtioneuvosto asetti tutkintalautakunnan 6.11.2008. Kymmenjäsenisen lautakuntaan kuuluivat muun muassa ylijohtaja Jarmo Littunen oikeusministeriöstä; valmiusjohtaja Janne Koivukoski sisäasiainministeriöstä ja poliisiylitarkastaja Robin Lardot sisäasiainministeriöstä. Yhtä lukuun ottamatta samat henkilöt olivat mukana jo valmistelevassa työryhmässä. Lautakunnan puheenjohtajana toimi varatuomari Tuulikki Petäjäniemi.
26.2.2009 julkaistussa raportissaan tutkintalautakunta antoi 13 suositusta. Ne koskivat oppilashuoltotyön kehittämistä; oppilashuollon tiedonkulkuun vaikuttavien säännöksien selkeyttämistä; perusterveydenhuollon, erikoissairaanhoidon ja sosiaalitoimen yhteistyötä; kiusaamisen ehkäisyä; ampuma-aseiden luvansaannin tiukentamista ja aseiden määrän vähentämistä; koulujen turvallisuussuunnittelua; internetin moderointia; netin käyttäjien vihjejärjestelmän luomista; henkirikoksen valmistelun kriminalisointia; poliisin internetissä tapahtuvan tiedonhankinnan mahdollistamista; viranomaisten yhteistyön kehittämistä; poliisioperaatioiden viestintää sekä median toimintatapojen uudistamista.
Suositusten toteutumisen seuranta ei ole ollut kenenkään vastuulla ja tietoa niiden toteuttamisesta ei ole koottu yhteen.
Henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelu kriminalisoitiin 2013.
Vuonna 2011 lakiin lisättiin vaatimus, että aseluvan hakijan on oltava aktiivisesti harrastanut ampumaurheilua kahden vuoden ajan. Lisäksi määrättiin 20:n vuoden ikäraja käsiaseille sekä soveltuvuustesti, joka sittemmin korvattiin poliisin haastattelulla. Näiden muutosten arvioitiin vaikuttaneen toivotulla tavalla muun muassa Kuopion kouluhyökkäyksen yhteydessä, jolloin hyökkääjä ei pystynytkään hankkimaan haluamaansa käsiasetta, ja useiden potentiaalisten uhrien henki säästyi.
Seuraukset > Jäljittelijät

Opettaja-lehden mukaan Jokelaan viitanneita uhkauksia tehtiin marraskuun alun jälkeen eri puolilla Suomea. Yhteensä ainakin 70 uhkausta tehtiin 64 kouluun 40 kunnassa. Niistä selviteltiin lastensuojeluviranomaisten johdolla alaikäisten tekemät uhkaukset, ja KRP:n mukaan tutkintapyyntöjä tehtiin 26 tapauksessa. Suurin osa uhkauksista tehtiin vuoden 2007 puolella, mutta lehti kertoo kahdesta vielä tammikuun 2008 lopulla ilmenneestä uhkauksesta.
»Opettaja-lehden soitot läänien poliisiosastoille ja kihlakuntiin osoittavat, että koulu-uhkauksia on marraskuun 7. päivän jälkeen ollut kaikissa Suomen lääneissä Ahvenanmaata myöten. Uhkauksiksi luettiin selvästi Jokelaan viitanneet, poliisin puuttumista vaatineet tilanteet kouluissa. Yhteensä uhkauksia on ollut tammikuun loppuun mennessä 70 kaikkiaan 40 kunnassa ja 64 koulussa tai oppilaitoksessa. Paikkakuntien poliisit tutkivat tapauksia, eikä niitä ole koottu valtakunnallisesti tai edes lääneittäin. On siis ilmeistä, että todellinen määrä voi olla vieläkin suurempi.» 
( Opettaja-lehti 15.2.2008)
Ehkä tunnetuimmat uhkailut tehtiin Pateniemen lukiota kohtaan, jossa 14-vuotias poika uhkaili koulua nettikeskustelu ”Sturmgeist 2nd 27.11.07 Oulu, Patelan lukio”, sekä esimerkiksi Maaningan kirkonkylän yläastetta uhattiin tapauksen jälkeen videolla nimeltä ”Maaninka Massacre”.
Seuraukset > Uskonnollisen ääriryhmän reaktio

Yhdysvalloissa Kansasin osavaltiossa toimiva Westboron baptistikirkko julkaisi Internetissä kolme päivää koulusurmien jälkeen, 10. marraskuuta 2007 tiedotteen, jossa se ilmaisi ilonsa yhdeksästä suomalaisesta kuolonuhrista. Tiedotteen mukaan surmat olivat ”rangaistus vihaiselta Jumalalta homoseksuaalisuutta edistävälle Suomelle”. Noin sadan hengen yhteisö oli tunnettu erityisesti avoimen vihamielisestä suhtautumisestaan homoseksuaaleja kohtaan.
Kirjallisuutta ja dokumentit

Jokelan koulusurmien tutkintalautakunta: Jokelan koulusurmat 7.11.2007. Tutkintalautakunnan raportti.  (Oikeusministeriön julkaisuja 2009:2)  Helsinki:  Oikeusministeriö, 2009.  ISSN 1458-6444  ISBN 978-952-466-805-7  Raportin verkkoversio (PDF) Viitattu 6.10.2017.
Pekka – Inside the Mind of a School Shooter, vuonna 2015 valmistunut dokumenttielokuva tapahtumasta
Aiheesta muualla

Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Tuusulassa ampumavälikohtaus
Lisää luettavaa aiheesta Jokelan koulusurmat on Wikiaineistossa
Aiheesta muualla > Yleistä

Muutaman Jokelan koulun opiskelijan tekemä yhteenveto tiedotusvälineiden toiminnasta Jokelassa.
Jokelan koulusurmat mediassa – journalistinen tutkimus suomalaismedioiden uutisoinnista.
Jokela-ilmiö. Sikermä nuorisotutkijoiden näkökulmia.
Hakala, Salli (2009): Koulusurmat verkostoyhteiskunnassa: Analyysi Jokelan ja Kauhajoen kriisien viestinnästä. Viestinnän laitoksen tutkimusraportteja 2/2009. Viestinnän tutkimuskeskus CRC, Helsingin yliopisto.
Kiilakoski, Tomi (2009): Viiltoja: Analyysi kouluväkivallasta Jokelassa. Verkkojulkaisuja 28, Nuorisotutkimusseura.
Ampujan jättämä tiedostopaketti ja YouTube-sivustolta sittemmin poistettuja videoita.
Hyvinkään murhenäytelmä 2012. Ylen Elävä arkisto.
Aiheesta muualla > Uutiskoosteita

Kaikki Tuusulan ampumavälikohtauksesta Ylen koostesivu Jokelan ampumavälikohtauksesta. 7.11.2007 klo 18.53päivitetty 31.10.2008
Helsingin Sanomien koostesivu Jokelan kouluammuskelun uutisista.
MTV3:n koostesivu Jokelan kouluammuskelua koskevista uutisista.
Aiheesta muualla > Reportaaseja

Jokelan syvä viilto. Yle MOT 3.12.2007.
Skolskjutningen i Jokela. P3 Dokumentär 1.10.2017. Sveriges Radio.
SIG Sauer Mosquito
Kuvakaappaus Auvisen YouTubeen lähettämästä videosta.
Kontovázaina

| Kontovázaina Κοντοβάζαινα |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kontovázaina
 Koordinaatit: 37°47′49″N, 21°54′00″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Arkadia
Kunta:  Gortynía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  400305
Väkiluku (2011):  1 171
 – Kylä­yhdys­kunta:  386
 – Kylä:  386
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  TP
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kontovázaina (kreik. Κοντοβάζαινα; myös Kondovázena) on Kreikan kylä sekä samanniminen Gortynían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κοντοβαζαίνης, Dimotikí Enótita Kontovazaínis) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 171 ja varsinaisen Kontovázainan kylän väkiluku 386 (vuonna 2011).
Kontovázainan kylä sijaitsee linnuntietä noin 54 kilometriä luoteeseen Trípolista. Kontovázainan kunnallisyksikkö käsittää Gortynían kunnan luoteisosan. Kontovázaina oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Gortynían kunnaksi yhdessä Dimitsánan, Iraían, Kleítoraksen, Lagkádian, Trikólonoin, Trópaian ja Vytínan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Kontovázainan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Dímitra | Dímitra | 103 |
| Dímitra | Stavrí | 8 |
| Kardarítsi | Kardarítsi | 41 |
| Kontovázaina | Kontovázaina | 386 |
| Monastiráki | Arsinaía | 13 |
| Monastiráki | Monastiráki | 103 |
| Monastiráki | Peléki | 19 |
| Paralongoí | Ágios Nikólaos | 38 |
| Paralongoí | Paralongoí | 48 |
| Paralongoí | Pétas | 3 |
| Váchlia | Péra Váchlia | 32 |
| Váchlia | Váchlia | 64 |
| Velimáchi | Apóskia | 26 |
| Velimáchi | Soúdeli | 22 |
| Velimáchi | Velimáchi | 65 |
| Vidiáki | Vidiáki | 93 |
| Voútsis | Voútsis | 107 |
Yhteensä: 1 171
Soldiers of Odin

| Soldiers of Odin |
| --- | --- |
 Soldiers of Odinin logo
Perustettu:  lokakuu 2015
Perustaja:  Mika Ranta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Soldiers of Odin (suom. Odinin soturit, lyhenne S.O.O.) on Suomessa perustettu äärioikeistolainen järjestö, joka aloitti toimintansa lokakuussa 2015 Kemissä maahanmuuttovastaisena katupartioliikkeenä. Myöhemmin järjestö laajeni myös ulkomaille. Suomen yhdistysrekisteriin Soldiers of Odin hyväksyttiin helmikuussa 2016. Suojelupoliisin mukaan järjestö on muukalaisvastainen ja rasistinen, ja sen toimintaan liittyy väkivallan uhka.
Tanskan Soldiers of Odin ilmoitti 8. huhtikuuta 2016 lopettavansa toimintansa, koska ei halunnut äärioikeistoleimaa.
Historia

Toimintansa alkuvaiheessa Soldiers of Odin ilmoitti haluavansa parantaa ihmisten turvallisuudentunnetta puuttumalla tarvittaessa uhkaaviin tilanteisiin. Myöhemmin järjestö on julkisesti uhkaillut väkivallalla maahanmuuttajia sekä vastustajiaan. Soldiers of Odinin johtohenkilöillä ja lukuisilla muilla jäsenillä on taustallaan useita tuomioita muun muassa väkivalta- ja huumausainerikoksista. Järjestön toiminta oli aktiivisinta vuosina 2015–2016, jonka jälkeen se alkoi hiipua.. Mutta aktiivisuus lisääntyi uudestaan syksyllä 2018-kevättalvella 2019.
Vuonna 2015 Suomeen tuli paljon turvapaikanhakijoita. Soldiers of Odin -järjestöön kuuluvat alkoivat toimia lokakuussa 2015 Kemissä. Järjestön perustajiin kuuluvan Mika Rannan mukaan katupartointi oli vastaus siihen, että turvapaikanhakijat kuvasivat nuoria tyttöjä koulujen edustalla.  Viikinkijumala Odinin nimen käyttö järjestön nimessä oli Mika Rannan ajatus.
Vuodenvaihteessa 2015–2016 toiminta laajeni muualle Suomeen, niin että keväällä 2016 järjestö toimi Suomessa 27 paikkakunnalla. Suurimmat katupartioryhmät olivat 5–15 miehen suuruisia. Ryhmällä oli tuolloin Karjalan Heili -lehden mukaan 500 jäsentä. Helsingissä järjestöön liittyi myös Suomessa asuvia virolaisia.
Tiedotusvälineiden mukaan jäsenistön määrän kasvu pysähtyi vuoden 2016 ensimmäisen puoliskon aikana. Vuoden 2016 touko–kesäkuussa uutisoitiin myös järjestön sisäisistä ristiriidoita, toiminnan vähäisyydestä ja jäsenkadosta. Syksyllä 2016 toiminta oli pitkälti lamassa muun muassa Savonlinnassa, jossa toiminta oli hyvin aktiivista keväällä. Katupartiointi hiipui tai hävisi kokonaan muun muassa Joensuussa, Tampereella, Oulussa ja Jyväskylässä. Helsingissä jossa katupartiotoiminta alkoi myöhemmin, toiminta oli hyvin vähäistä: katupartiot tekivät kierroksiaan vain muutamia kertoja. Liikkeen aktiivin mukaan oli vaikeaa houkutella ihmisiä mukaan. Tämä johtui siitä, ettei kaduilla sattunut mitään huonoa. Myös jäsenten perhe- ja työtilanne vähensi kiinnostusta aktiivien katupartiointiin. Toiminta hiljeni Kemissäkin. Paikkakuntien S.O.O.-osastoja lakkautettiin. Ryhmien toiminta jyrkentyi. Eri paikkakuntien ryhmiä esiintyi yhdessä. Turun S.O.O. lopetti toimintansa elokuussa 2016.
Järjestöllä on yhteyksiä muun muassa MV-lehteen. MV-lehti tuki S.O.O.:n toimintaa esimerkiksi mustamaalaamalla järjestön vastustajia.
Toukokuun lopussa 2017 Helsingin Sanomat arvioi S.O.O.:lla olevan Suomessa noin 300 jäsentä. Järjestö näytti lisäävän toimintaansa syksyllä 2018- kevättalvella 2019. Katupartioita liikkui varsinkin pääkaupunkiseudulla. Syynä tähän pidetään muiden muassa Oulun seksuaalirikosepäilyjä.
Järjestön perustaja Mika Ranta erosi järjestöstä 16.11.2024. Samalla järjestö ilmoitti kotisivuillaan jatkavansa toimintaansa normaalisti.
Toiminta

Oman ilmoituksensa mukaan yhdistys tukee ja ylläpitää alueensa turvallisuuskulttuuria ja edistää kansalaisten omaehtoista ympäristön turvallisuuden ylläpitoa. Soldiers of Odin ilmoitti Facebook-sivullaan vuoden 2016 alussa, ettei se ole ”rasistinen ryhmä, kansallissosialistinen liike, huumejengi, moottoripyöräkerho tai rikollisjärjestö”. Järjestön päämajassa on kuitenkin esillä useita kansallissosialismiin ja valkoiseen ylivaltaan liittyviä esineitä, muun muassa koristepääkallon päässä oleva SS-upseerin koppalakki, hakaristitikari sekä Adolf Hitler -T-paita. Kemin jäsenet ovat väittäneet, etteivät ole kansallissosialistinen järjestö, vaikka usea jäsen on myöntänyt lehdelle, ettei pidä natsismia ”täysin pahana” aatteena. Järjestön perustajan Mika Rannan mukaan valkoisen rodun ylivaltaa kannattavat ihmiset ovat tervetulleita ryhmään.  Päällystön jäsenillä on erilaiset tunnukset kuin rivijäsenillä.
Soldiers of Odinin edustajan mukaan osalla jäsenistä on rikostausta, mutta se on taakse jäänyttä elämää. Poliittinen kanta on jokaisen jäsenen yksityisasia. Ylilyönneille väitetään olevan nollatoleranssi, ja kerhosta ilmoitetaan erotettavan niiden takia. Joensuun Soldiers of Odinin jäsenet kertoivat, että heitä ei pidä sotkea Joensuun 90-luvun alun väkivaltaisiin skineihin, vaan että he vain puolustautuvat ja soittavat poliisin paikalle tarvittaessa.
Toiminta > Tavaramerkki

Keväällä 2016 patentti- ja rekisterihallitus hyväksyi Soldiers of Odinia koskevat vaatteet, jalkineet ja päähineet tavaramerkiksi. Tavaramerkin haltija kertoo vastustavansa rasismia ja kyseenalaistavansa viranomaisten päätöksen hyväksyä Soldiers of Odin yhdistysrekisteriin.