stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eve Babitz
Kirjallisuutta

Lili Anolik: Hollywood’s Eve: Eve Babitz and the Secret History of L.A. (2019)
Lili Anolik: Didion & Babitz (2024)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  IdRef
Aasian ja Oseanian salibandyliitto

| Aasia Oceania Floorball Confederation> AOFC |
| --- | --- |

Perustettu:  2005
Tyyppi:  salibandyliitto
Toiminta-alue:  Aasia ja Oseania
Jäsenet:  15 kansallista salibandyliittoa
Presidentti:   Dato‘Seri Chaiyapak Siriwat
Kattojärjestö:  IFF
Aiheesta muualla
AOFC.org
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Asia Oceania Floorball Confederation (AOFC) on 2005 perustettu salibandyliitto Aasian ja Oseanian maiden Salibandyliitoille. AOFC järjestää mm. vuosittaisen Aasian ja Oceanian mestaruusturnauksen AOFC Cupin.lähde?
Karjalaisten laulu

Karjalaisten laulu on Etelä-Karjalan ja Pohjois-Karjalan sekä karjalaistenlähde? maakuntalaulu, jota lauletaan paljon karjalaisten pitäjäjuhlissa. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut P. J. Hannikainen. Laulusta lauletaan yleensä ensimmäinen, neljäs ja seitsemäs eli viimeinen säkeistö. Toinen karjalaisten paljon laulama laulu on Karjalan kunnailla. Karjalaisten laulu on yksi Suomen tunnetuimmista ja esitetyimmistä maakuntalauluista.
Laulua on soitettu myös Kotiteollisuus-yhtyeen keikkojen alussa.
Laulun alkuperä > Ensimmäisen version synty 1881

Jyväskylän seminaarin musiikin lehtori P. J. Hannikainen kirjoitti Karjalaisten laulun ensimmäisen version vuonna 1881, jolloin se julkaistiin Savo-Karjalaisen osakunnan julkaisemassa mieskvartetille sovitettuja kansanlauluja sisältävässä vihkosessa Uusi kannel Karjalasta, soitto sointuva Savosta. Ensimmäisen version sävelmän Hannikainen koosti kahdesta eri kansansävelmästä. Laulun sanoittajaksi oli vihkoseen merkitty Juhani P. -nimimerkki.
Hannikaisen mielestä kansanlaulujen yhdistelmä ei ollut onnistunut eikä laulu ollut tekstiltäänkään hyvä. Hän ei halunnut julkaista laulua uudelleen, kun Kontiossa työskentelevä opettaja Pekka Puhakka vuonna 1898 pyysi häneltä yksiäänistä sovitusta tekeillä olleeseen Kansanopiston laulukirjaan. Hannikainen toivoi myös, ettei kukaan muukaan sitä sovittaisi, vaan Karjalalle tehtäisiin kokonaan uusi maakuntalaulu.
Laulun alkuperä > Lopullinen versio vuonna 1899

Laulu jäi vaivaamaan Hannikaisen mieltä, joten hän kesän 1899 aikana kirjoitti uuden tekstin ja sävelsi sen. Hän teki siitä yli 20 työversiota ennen kuin oli tyytyväinen. Puhakka sai nuotit loppukesällä 1899. Hän jakoi laulua kaikkiin Pohjois-Karjalan kansakoulupiireihin, ja Hannikainen puolestaan painatti laulun kahteen lauluvihkoon, jolloin Karjalaisten laulu alkoi nopeasti levitä.
Laulun onnistumista kuvaa Hannikaisen kohtaaminen säveltäjämestari Jean Sibeliuksen kanssa kesällä 1899: Hannikainen oli esittänyt Karjalaisten laulua Sibeliukselle, joka oli lausunut siitä pienen kohteliaisuuden. Myöhemmin Hannikainen näki Sibeliuksen istumassa ajatuksissaan, ja hän kuuli Sibeliuksen hyräilevän Karjalaisten laulua.
Kurja-sana hämmentää

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Konsa vaino Suomeamme kovin kourin koittelee, silloin kurja Karjalamme Suomen surut soittelee. | ” |

Laulun viimeisen säkeistön sanoja ”kurja Karjalamme” on aika ajoin arvosteltu. Varsin usein tässä kohdassa on alkuperäisten sanojen sijasta laulettu ”kaunis Karjalamme”. Jo laulun uusitun version ensimmäisenä käsiinsä saanut ja sitä levittänyt Pekka Puhakka oli kysynyt Hannikaiselta, voisiko kurja-sanan vaihtaa. Hannikainen kuitenkin kieltäytyi, sillä hänen mukaansa ”kurja” tarkoittaa onnetonta.
Maaherra Pirjo Ala-Kapee ehdotti heinäkuussa 2004 laulun sanoja muutettavaksi.lähde? Hän piti sanoja ”kurja Karjalamme” Karjalaa väheksyvinä. Karjalaiset kävivät keskustelua muun muassa Karjala-lehdessä eivätkä lämmenneet muutokselle.lähde? Sana ”kurja” viittaa tässä siihen, että kaikista Suomen maakunnista juuri Karjala on kautta aikojen joutunut eniten kärsimään sodista, kuten on tapahtunut useita kertoja sekä ennen laulun kirjoittamista että myöhemminkin. Tämän totesi myös Ala-Kapeen herättämän keskustelun yhteydessä muun muassa Karjalan Liiton kunniapuheenjohtaja Markku Laukkanen.lähde? Muutosta vastaan on huomautettu myös, että laulun ensimmäisessä säkeistössä todella sanotaankin: ”kaunis Karjalamme”.
Laulun sanat

Karjalaisten laulusta lauletaan tyypillisesti ensimmäinen, neljäs ja seitsemäs eli viimeinen säkeistö.
Osmo’s Cosmos -yhtyeen versio

| ”Karjalaisten laulu” Osmo’s Cosmos |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 2015
 Formaatti: digitaalinen jakelu
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 02.45
Etelä-Karjalan liitto ja Pohjois-Karjalan maakuntaliitto järjestivät vuoden 2015 alussa sovituskilpailun, jossa haettiin Karjalaisten laululle nuorekasta ilmettä ja haluttiin tehdä Karjalaisten laulua ja maakuntahenkeä tunnetuksi erityisesti nuorille. Tämän takia kappaleelle tehtiin myös musiikkivideo. Tuomareina kilpailussa toimivat Karelia-ammattikorkeakoulu lehtori Jyrki Kurki ja yliopettaja Sanna Kurki-Suonio, muusikko Jani Pola, elokuvaohjaaja Markku Pölönen sekä molemmat maakuntajohtajat Pentti Hyttinen ja Matti Viialainen. Kilpailun ensimmäinen palkinto oli 5 000 euroa, toinen palkinto 2 000 euroa ja kolmas palkinto 1 000 euroa.
Kilpailuun saatiin päättymisaikaan 31. maaliskuuta mennessä 15 osallistujaa ja tulokset julkistettiin 1. kesäkuuta Joensuussa. Voittajaksi valittiin imatralaisen Osmo’s Cosmos Band -yhtyeen rock-tyylinen sovitus. Sovituksesta tehty musiikkivideo julkistettiin helmikuun 2016 alussa Lappeenrannassa. Pääosin kuvaukset tehtiin Lappeenrannassa ja Joensuussa, minkä lisäksi kuvattiin myös tunnetuilla karjalaisilla paikoilla, kuten Imatrankoskella ja Kolilla.
»Toteutus on vekkuli ja kappale lähtee mukavasti lentoon. Sovitus on ylpeä karjalaisuudesta. Siinä on mukana ripaus karjalaista hulluutta, energiaa, positiivisuutta ja joukkovoimaa. Kuorot ovat osa moniulotteista kokonaisuutta, joka tekee kunniaa alkuperäiselle sävelelle ja sanoille.» 
(Tuomariston kuvaus voittajakappaleesta)
Osmo's Cosmos -yhtyeen sovitus on sittemmin julkaistu yhtyeen albumilla Twenty Years On The Road (2016) ja Etelä-Karjalan liiton kokoelmalevyllä Etelä-Karjalan liitto: Karjalasta kajahtaa (2018).
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta alkuperäinen vuoden 1881 versio on Wikiaineistossa
Lisää luettavaa aiheesta lopullinen vuoden 1899 versio on Wikiaineistossa
Karjalaisten laulun eri esityksiä Fono.fi-äänitetietokannassa
Karjalaisten laulun nuotit
Musiikkivideo Osmo’s Cosmos -yhtyeen sovituksesta
Naurujooga

Naurujoogan kehittäjä, tohtori Madan Kataria antamassa opettajainkoulutusta Suomessa vuonna 2009.
Naurujooga on intialaisen lääkäri Madan Katarian kehittämä menetelmä, jolla pyritään edistämään terveyttä nauramalla erilaisten harjoitusten avulla.
Naurujooga sai alkunsa maaliskuussa 1995, kun Madan Kataria kirjoitti terveyslehteen naurun terveellisistä vaikutuksista. Hän innostui miettimään, miten voisi lisätä naurua omaan elämäänsä. Yöllä hän kehitti idean nauruklubista ja lähti aamulla puistoon kävelylle kysyen usealta sadalta ihmiseltä, lähtisivätkö he nauramaan hänen kanssaan. Vain viisi lähti sinä aamuna, mutta nauru tarttui ja pian puistossa oli nauramassa viitisenkymmentä ihmistä. Nykyään Intiassa nauravat sadat tuhannet aamuisin.
Aluksi naurujoogassa naurettiin vitseille, mutta pian huomattiin, että vitsit eivät toimineet kaikille ja osa ihmisistä koki jotkut niistä loukkaavina. Oli pakko keksiä metodi, jotta kaikki voisivat nauraa. Apu löytyi yllättävästä suunnasta. Menetelmän kannattajien mukaan nauraakseen ei nauru tarvitse syytä. Naurun voi aloittaa menetelmän kannattajien mukaan "tietoisesti", jolloin elimistö seuraa perässä ja nauraminen muuttuu pian "aidoksi". Tämän huomion jälkeen naurujoogan metodin kehittämistä jatkettiin. Pranayaman eli joogisten hengitysharjoitusten tuominen mukaan harjoituksiin yhdisti joogan nauruun. Katsekontakti lisää naurun määrää ja on tärkeä osa naurujoogaa. Niin myös harjoitusten tuoma liike, joka menetelmän kannattajien mukaan lisää tunnetta. Naurujoogan perusta on menetelmän kannattajien mukaan kuitenkin leikkimielisyys ja heittäytyminen.
Suomeen naurujooga tuli vuonna 2001. Ensimmäiset ohjaajat kävivät Ruotsissa kouluttautumassa. Vuonna 2003 Essi Tolonen oli ensimmäinen tri Madan Katarian kouluttama  naurujoogaohjaaja sekä kouluttaja Suomessa. Vuonna 2009 kouluttajia oli parikymmentä ja naurujoogaohjaajia parisataa.
Norjan urheiluliitto

| Norjan urheiluliitto> Norges idrettsforbund (NIF) |
| --- | --- |


Perustettu:  1905 (Norjan olympiakomitea) 1946 (Norjan urheiluliitto) 1996 (yhdistyivät)
Kotipaikka:  Oslo
Toiminta-alue:  Norja
Puheenjohtaja:  Berit Kjøll
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Norjan urheiluliitto (norj. Norges idrettsforbund, lyh. NIF; virallisesti Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité) on Norjan kansallinen urheilun kattojärjestö sekä maan olympia- ja paralympiakomitea. Sillä on noin 1,7 miljoonaa jäsentä ja siihen kuuluu yli 11 000 urheiluseuraa 55 eri lajiliiton alla. Nykyinen järjestö perustettiin 1996, kun Norjan urheiluliitto ja Norjan olympiakomitea yhdistyivät.
Puheenjohtajat

1946–1948: Olaf Helset
1948–1961: Arthur Ruud
1961–1965: Axel Proet Høst
1965–1967: Johan Christian Schønheyder
1967–1973: Torfinn Bentzen
1973–1984: Ole Jacob Bangstad
1984–1990: Hans B. Skaset
1990–1994: William Engseth
1994–1999: Arne Myhrvold
1999–2004: Kjell O. Kran
2004: Grethe Fossli (vt.)
2004–2007: Karl-Arne Johannessen
2007: Odd-Roar Thorsen (vt.)
2007–2011: Tove Paule
2011–2015: Børre Rognlien
2015–2019: Tom Tvedt
2019–: Berit Kjøll
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Norjan urheiluliitto Wikimedia Commonsissa
Järjestön verkkoivut (norjaksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  ISNI  VIAF
Liettuan salibandyliitto

Liettuan salibandyliitto (liettuaksi: Lietuvos grindų riedulio federacija, lyhenne liettuaksi: LGRF) on Liettuan salibandya hallitseva järjestö. Se perustettiin 2010 ja se on ollut myös siitä lähtien IFF:n jäsenenä. Liettuassa pelasi vuonna 2020 yhteensä 285 pelaajaa. Liettua ei toistaiseksi ole osallistunut yhteenkään kansainväliseen salibandyn arvoturnaukseen. Salibandykerhoja Liettuassa oli vuonna 2020 kahdeksan.
Aiheesta muualla

Liettuan salibandyliiton kotisivut (liettuaksi)
Englannin Valioliigan kausi 1992–1993

| Valioliigan kausi 1992–1993 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  22
Ajankohta:  15.elokuuta 1992- 11.toukokuuta 1993
Mestari:  Manchester United
Pudonneet joukkueet:  Crystal Palace Nottingham Forest Middlesbrough
Maalit:  1222 (2,65 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Teddy Sheringham, Tottenham (22)
Yleisökeskiarvo:  21 126
Alempi sarjataso:  1. divisioona
  ← 1991–1992 :  1993–1994 → 
Englannin Valioliigan kausi 1992–1993 oli Valioliigan ensimmäinen kausi. Edellisen kauden jälkeen 22 Valioliigaseuraa erosivat The Football Leaguesta, jolloin Valioliigasta tuli Englannin korkein sarjataso ja 1.divisioonasta toiseksi korkein sarjataso. Sarjajärjestelmään ei tullut muutoksia, ja Valioliigan perustaminen tehtiin puhtaasti kaupallisista syistä.
Ensimmäisen Valioliigakauden mestaruuden voitti Manchester United 10 pisteen erolla Aston Villaan. Edellisen mestaruutensa ManU oli voittanut kaudella 1966–1967.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Manchester United  | 42 | 24 | 12 | 6 | 67 | 31 | +36 | 84 |
| 2 | Aston Villa  | 42 | 21 | 11 | 10 | 57 | 40 | +17 | 74 |
| 3 | Norwich City  | 42 | 21 | 9 | 12 | 61 | 65 | -4 | 72 |
| 4 | Blackburn Rovers  | 42 | 20 | 11 | 11 | 68 | 46 | +22 | 71 |
| 5 | Queens Park Rangers  | 42 | 17 | 12 | 13 | 63 | 55 | +8 | 63 |
| 6 | Liverpool  | 42 | 16 | 11 | 15 | 62 | 55 | +7 | 59 |
| 7 | Sheffield Wednesday  | 42 | 15 | 14 | 13 | 55 | 51 | +4 | 59 |
| 8 | Tottenham Hotspur  | 42 | 16 | 11 | 15 | 60 | 66 | -6 | 59 |
| 9 | Manchester City  | 42 | 15 | 12 | 15 | 56 | 51 | +5 | 57 |
| 10 | Arsenal  | 42 | 15 | 11 | 16 | 40 | 38 | +2 | 56 |
| 11 | Chelsea  | 42 | 14 | 14 | 14 | 51 | 54 | -3 | 56 |
| 12 | Wimbledon  | 42 | 14 | 12 | 16 | 56 | 55 | +1 | 54 |
| 13 | Everton  | 42 | 15 |  8 | 19 | 53 | 55 | -2 | 53 |
| 14 | Sheffield United  | 42 | 14 | 10 | 18 | 54 | 53 | +1 | 52 |
| 15 | Coventry City  | 42 | 13 | 13 | 16 | 52 | 57 | -5 | 52 |
| 16 | Ipswich Town  | 42 | 12 | 16 | 14 | 50 | 55 | -5 | 52 |
| 17 | Leeds United  | 42 | 12 | 15 | 15 | 57 | 62 | -5 | 51 |
| 18 | Southampton | 42 | 13 | 11 | 18 | 54 | 61 | -7 | 50 |
| 19 | Oldham Athletic  | 42 | 13 | 10 | 19 | 63 | 74 | -11 | 49 |
| 20 | Crystal Palace  | 42 | 11 | 16 | 15 | 48 | 61 | -13 | 49 |
| 21 | Middlesbrough | 42 | 11 | 11 | 20 | 54 | 75 | -21 | 44 |
| 22 | Nottingham Forest  | 42 | 10 | 10 | 22 | 41 | 62 | -21 | 40 |
Parhaat maalintekijät

Lähde: Transfermarkt
| Sija | Pelaaja | Seura | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Teddy Sheringham | Nottingham Forest / Tottenham Hotspur | 22 |
| 2 |  Les Ferdinand | Queens Park Rangers | 20 |
| 3 |  Dean Holdsworth | Wimbledon | 19 |
| 4 |  Micky Quinn | Coventry City | 17 |
| 5 |  Alan Shearer | Blackburn Rovers | 16 |
| 5 |  David White | Manchester City | 16 |
| 7 |  Chris Armstrong | Crystal Palace | 15 |
| 7 |  Eric Cantona | Leeds United / Manchester United | 15 |
| 7 |  Lee Chapman | Leeds United | 15 |
| 7 |  Brian Deane | Sheffield United | 15 |
| 7 |  Mark Hughes | Manchester United | 15 |
| 7 |  Matthew Le Tissier | Southampton | 15 |
| 7 |  Ian Wright | Arsenal | 15 |
Reima (yritys)

| Reima Oy |
| --- | --- |
Perustettu:  1944 (Kankaanpää)
Toimitusjohtaja:  Elina Björklund
Kotipaikka:  Vantaa, Suomi
Tuotteet:  lastenvaatteet
Liikevaihto:  69,2M € (2019)
Liikevoitto:  −11,0M € (2019)
Henkilöstö:  207 (2018)
Kotisivu:  www.reima.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Reima Oy on suomalainen lastenvaatevalmistaja, joka perustettiin Kankaanpäässä vuonna 1944. Reiman lisäksi sen vaatemerkkejä ovat Tutta ja Lassie.
Reiman tunnetuimpiin keksintöihin kuuluu Porin Puuvillan kanssa 1960-luvulla kehitetty muovipinnoitettu Enstex-puuvillakangas, jonka ulkopinta on vettä ja likaa hylkivää polyamidia eli nailonia ja sisäpinta pehmeäksi karstattua puuvillaa. Enstexistä tuli suosittu lastenvaatteiden materiaali helppohoitoisuutensa ansiosta.
Tunnettuja Reiman käyttämiä suunnittelijoita ovat olleet Enstexin kehityksessä mukana ollut Reino Koski sekä Kristina Jakobsson-Kärki, joka sai työstään vuonna 1987 Lastenkulttuurin valtionpalkinnon. Muita Reimalle suunnitelleita ovat Hillevi Aalto, Ritva-Liisa Alasaari, Satu Halme, Anneli Kukkonen, Mare Lappalainen, Kari Lepistö, Esa Lukala ja Tarja Salomaa.
Historia

Reiman synty liittyy talvisodan aikaan, jolloin Pallo-Paita Oy joutui lähtemään evakkoon Helsingin pommitusten seurauksena ja päätyi Kankaanpäähän. Kankaanpäässä valmistettiin lumipukuja Suomen armeijalle. Jatkosodan kuluessa Pallo-Paita palasi Helsinkiin, mutta Kankaanpäähän jääneet vaatetusammattilaiset perustivat uuden yrityksen, Kankama Oy:n, josta tuli vuonna 1952 Reima-Pukine Oy. Kankama Oy:lle rakennettiin vielä jatkosodan kestäessä vuonna 1944 uusi miltei 4 000 neliömetrin tehdasrakennus. Materiaalipulan vuosina käytettiin materiaalina mitä saatiin, kuten armeijan käytöstä poistuneita telttoja.
1950-luvun alussa Reimassa alettiin kehittää uudenlaisia materiaaleja ulkoiluvaatteisiin, kuten Littoisten verkatehtaan kanssa kehitetty Reilon. Reiman pääkohderyhmäksi valittiin 1950-luvun mittaan lapset, vaikka ulkoilupusakoita naisille ja miehille yhä tehtiin. 1960-luvun puolivälissä kehitetystä Enstexistä tuli erittäin suosittu kurahaalareiden ja muiden lasten ulkovaatteiden materiaali. Vuoteen 1970 mennessä 900 työntekijän Reimasta oli kasvanut Pohjoismaiden suurin lastenvaatteiden valmistaja, jonka tuotannosta 40 prosenttia meni vientiin. Yksi kolmesta yhtiön perustajasta ja sen toimitusjohtajana alusta asti toiminut Olavi Jalava menehtyi heti 1970-luvun alussa, vain pari kuukautta sen jälkeen, kun hän oli saanut teollisuusneuvoksen arvonimen. Myöhemmin 1970-luvulla yritys laajeni yhä ja perusti tehtaita myös Parkanoon, Merikarvialle, Honkajoelle, Jämijärvelle ja Raumalle.
1980-luvulla jopa 80 prosenttia Reiman tuotannosta vietiin ulkomaille Yhdysvaltoja ja Japania myöden. Vuosikymmenen lopulla Reiman tehtaat sijaitsivat Kankaanpään lisäksi Porissa, Parkanossa ja Ivalossa ja työllistivät 750 henkeä. Reima ajautui konkurssiin Suomen 1990-luvun alun laman myötä vuonna 1991, mutta tilalle perustettiin uusi Reima-Tutta Oy jatkamaan paitsi Reiman, myös konkurssiin menneen lastenvaateyritys Tutta-Tuotteen toimintaa. Tuotantoa alettiin kustannuspaineissa siirtää Baltian maihin, Venäjälle ja Kiinaan. Vuonna 1998 Reima perusti puettavan teknologian kehitysosaston, josta kolme vuotta myöhemmin muodostettiin oma yhtiö Clothing+.
Omistajat

Vuodesta 2011 Reiman osake-enemmistön on omistanut yhdysvaltalainen pääomasijoitusyhtiö The Riverside Company.
Brändi

Markkinointi & Mainonta -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -tutkimuksessa Reima oli vuonna 2014 Suomen toiseksi arvostetuin vaatemerkki Nanson jälkeen.
Tuotanto ja alihankkijat

Reimalla ei enää ole omia tehtaita, vaan tuotteet teetetään alihankintana. Vuonna 2009 Reiman tuotteista noin 70 prosenttia valmistettiin Kiinassa. Muita suurimpia valmistusmaita olivat Sri Lanka (14 %) ja Etelä-Korea (8 %).
Reiman kiinalaisen alihankkijan on väitetty teettävän uiguureilla pakkotyötä. Reima aikoo lopettaa yhteistyön kyseisen yrityksen kanssa.
Aiheesta muualla

Reima.fi
Reiman tuotantoa ja historiaa esitellään Kankaanpään kaupunginmuseossa.
Beeta-sukupolvi

Beta-sukupolvi (engl. Generation Beta) on sukupolvi, joka koostuu vuodesta 2025 alkaen syntyneistä henkilöistä. Termin loi australialainen tutkimusyhtiö McCrindle jatkaen kreikkalaisten aakkosten käyttöä sukupolvien nimeämisessä Alfa-sukupolven jälkeen.
Beta-sukupolven edustajat ovat nuorempien milleniaalien ja vanhempien Z-sukupolven edustajien lapsia. Sukupolven odotetaan muodostavan 16 % maailman väestöstä vuoteen 2035 mennessä.
Määritelmä

Beta-sukupolveen kuuluvat vuosien 2025–2039 välillä syntyneet henkilöt McCrindlen määritelmän mukaan. Monet sukupolven edustajista tulevat todennäköisesti elämään 2100-luvulle asti.
Ominaispiirteet

Beta-sukupolvi tulee McCrindlen mukaan kokemaan tekoälyn ja automaation vaikutukset elämän kaikilla osa-alueilla aiempia sukupolvia voimakkaammin.
IMSA

| IMSA |
| --- | --- |
Perustettu:  1969
Päämaja:  Daytona Beach, Florida
Toiminta-alue:  Pohjois-Amerikka; Yhdysvallat ja Kanada
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
International Motor Sports Association (IMSA) on pohjoisamerikkalainen autourheilujärjestö, jonka päämaja sijaitsee Daytona Beachissä Floridassa. Se toimii FIA:n ACCUS-haaran määräysvallan alla. IMSA:n perusti John Bishop vuonna 1969 ja nykyään sen omistaa NASCAR-järjestö.
IMSA järjestää muun muassa IMSA SportsCar Championship -sarjaa. Aiempiin sarjoihin kuuluu IMSA GT Championship.
Vuonna 2021 kerrottiin, että IMSA, FIA ja ACO ovat päässeet yhteisymmärrykseen Le Mans Hypercar (LMH) ja Le Mans Daytona h (LMDh) -autojen yhteensopivuudesta eri sarjoissa ja kilpailuissa.
Käännös suomeksi
Polytooppi

Polytooppi on geometrinen kappale, joka on n-ulotteisen avaruuden vastine monikulmiolle ja monitahokkaalle. Yksinkertaisemmin ilmaistuna, samoin kuin monikulmio on kaksiulotteinen monikulmio ja monitahokas on kolmiulotteinen kappale, polytooppi on näiden yleistys mihin tahansa ulottuvuuteen. Se on äärellinen alue, jota rajaavat hypertasot (jotka ovat yleistyksiä tavallisille tasoille).
Polytooppi voidaan määritellä kahdella tavalla:
Äärellisen pistejoukon konveksina peitteenä, eli pienimpänä konveksina joukkona joka sisältää kaikki annetut pisteet. Esimerkiksi kolmiulotteisessa avaruudessa tämä vastaa pisteiden ympärille "käärittyä" monitahokasta.
Äärellisenä puoliavaruuksien leikkauksena, eli alueena joka syntyy, kun avaruus jaetaan usealla tasolla ja otetaan mukaan vain halutut puolet näistä jaoista.
Neljäulotteista polytooppia kutsutaan joskus nimellä polykoorinen kappale.
Säännöllisiä polytooppeja on Ludwig Schläflin mukaan n-ulotteisessa avaruudessa (n ≥ 5) vain kolme: hyperkuutio, ristipolytooppi ja säännöllinen simpleksi. Nämä ovat vastaavasti kuution, oktaedrin ja tetraedrin yleistyksiä korkeampiin ulottuvuuksiin.
Termin "polytooppi" otti käyttöön George Boolen tytär Alicia Boole Stott, joka tutki neliulotteisia geometrisia kappaleita.
Amaury Sport Organisation

Logo
Amaury Sport Organisation (ASO) on vuonna 1992 perustettu ranskalainen järjestö, joka on tunnettu suurten urheilutapahtumien järjestäjänä. Se on osa ranskalaista  mediayhtiötä Éditions Philippe Amauryta (EPA).
ASO toimii Ranskan ympäriajon, Pariisi-Tours- ja Pariisi–Nizza -pyöräilykilpailujen sekä Dakar-rallin järjestäjäorganisaationa. Lisäksi se järjestää monia muita pienempiä pyöräilykilpailuja ja Pariisin maratonia. Ason presidentti on Jean-Etienne Amaury.
ASO toimii World Rally-Raid Championship -sarjan promoottorina sarjan ensimmäiset viisi vuotta vuodesta 2022 alkaen.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut (ranskaksi, englanniksi)
Raija

| Raija |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  9. helmikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  6. syyskuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Raisa
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raija on suomalainen naisen etunimi, alkuperältään todennäköisesti Raisa-nimen muunnelma. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Raija-nimen on saanut vuoden 2019 loppuun mennessä 28 668 henkilöä, joista suurin osa on syntynyt 1940- ja 1950-luvuilla. Raija viettää nimipäivää 9. helmikuuta.