stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuore kangas
Kerrokset > Kenttäkerros

Kenttäkerroksen tyyppivarpu on mustikka. Koska sen ei tarvitse säästää vettä, sillä on ohuemmat lehdet kuin puolukalla. Sillä on myös varaa pudottaa lehtensä talveksi. Lehtien muodon perusteella tunnistaa helposti valkokukkaisen oravanmarjan, metsätähden, pikkutalvikin ja käenkaalin. Näiden yläpuolelle kohoaa leveälehtinen tuuhearöyhyinen heinä, metsäkastikka, joka menestyy erityisen hyvin hakkuuaukeilla. Paikoin kasvaa saniaisia, kuten metsäalvejuurta, isoa kolmiomaista sananjalkaa tai pientä kolmiomaista metsäimarretta. Sammalmättäillä ratsastavat havumaiset riidenlieot, pienet kellokukkaiset vanamot sekä lillukan rönsyt.
Saniaisia, kortteita, liekokasveja, sammalia ja jäkäliä sanotaan itiökasveiksi, koske ne lisääntyvät itiöiden avulla.
Kerrokset > Pohjakerros

Pohjakerrosta peittää yhtenäinen seinäsammal-, kerrossammal- ja kynsisammalmatto. Kerrossammal kasvattaa joka vuosi uuden versokerroksen. Siro sulkasammal muistuttaa linnun sulkaa ja erottuu sammalikosta heleän vaaleanvihreänä. Varjostuksen takia jäkälät eivät menesty tuoreella kankaalla. Maanpinnalta löytyy nahkajäkälää ja puiden rungoilta ja oksilta paisukarvetta.
Tuoreen kankaan tyypit > Mustikkatyyppi

Mustikkatyyppi (Myrtillus-tyyppi, MT) on Etelä-Suomen yleisin metsätyyppi, johon kuuluu 35 % alueen metsämaasta. Se on verrattain korkeatuottoinen.
Mustikan lisäksi kenttäkerroksen marjoina esiintyy myös puolukkaa. Muita lajeja ovat vanamo, lillukka, oravanmarja, metsäimarre, metsämaitikka, metsäkurjenpolvi ja nuokkutalvikki sekä mahdollisesti myös lehtomaisen kankaan lajeja.
Mustikkatyypin metsissä puukerroksen  lajeja ovat kuusi, mänty, koivut ja haapa.  Myös harmaaleppää voi esiintyä  sukkession alkuvaiheissa.
Tuoreen kankaan tyypit > Puolukka-mustikkatyyppi

Puolukka-mustikkatyyppi (Vaccinium-Myrtillus-tyyppi, VMT) on Pohjanmaalla ja Kainuussa esiintyvä tuoreen kankaan tyyppi, jossa esiintyy runsaasti puolukkaa. Kasvillisuudeltaan puolukka-mustikkatyyppi asettuu Etelä-Suomen mustikkatyyppiin kuuluvien tuoreiden kankaiden ja Peräpohjolan seinäsammal-mustikkatyyppiin kuuluvien tuoreiden kankaiden välille.
Kasvualustana puuntuotoltaan puolukka-mustikkatyypin metsä on jonkin verran heikompi kuin Etelä-Suomen mustikkatyyppi, jonka metsäveroluokka oli I B. Puolukka-mustikkatyypin metsäveroluokka oli II.
Puolukan ja mustikan lisäksi kenttäkerroksessa esiintyy variksenmarjaa, suopursua ja juolukkaa. Heiniä ja ruohoja kasvaa ilmaston vuoksi niukemmin kuin Etelä-Suomen mustikkatyyppiin kuuluvilla tuoreilla kankailla.
Luonnostaan puolukka-mustikkatyypin tuoreet kankaat ovat kuusimetsiä, mutta hakkuiden jälkeen niihin on yleensä istutettu mäntyjä.
Tuoreen kankaan tyypit > Seinäsammal-mustikkatyyppi

Seinäsammal-mustikkatyyppi (Hylocomium-Myrtillus-tyyppi, HMT), on Peräpohjolassa esiintyvät tuore kangastyyppi, jossa on yleisinä kenttäkerroksen lajeina seinäsammal ja mustikka. Puuntuoton vähäisyyden vuoksi seinäsammal-mustikkatyypin metsä on luettu metsäveroluokkaan III.
Seinäsammal-mustikkatyypille on yleistä tiivis ja paksu seinäsammalkerros, minkä vuoksi seinäsammal-mustikkatyyppiä on kutsuttu myös paksusammaltyypiksi. Mustikoita ja pohjoisten kankaiden varpuja on runsaasti, mutta heiniä ja ruohoja jo niukasti.
Puustona sukkession kliimaksivaiheessa on vanha hidaskasvuinen ja naavainen kuusikko.
Soistuminen

Tuoreesta kankaasta voi soistuessaan tulla lehtokorpi tai kangaskorpi.
Tuoretta kangasmetsää Etelä-Suomessa
Suomalais-Eestiläinen kauppayhdistys

Suomalais-Eestiläiseen kauppayhdistykseen kuuluu noin 150 suomalais-virolaista kauppaa tekevää yritystä. Yhdistyksestä käytetään lyhennettä SEKY. Se järjestää seminaareja, matkoja ja muita tilaisuuksia, joilla vahvistetaan suomalaisten ja virolaisten yritysten tuntemusta suomalais-virolaisista suhteista.
Aiheesta muualla

Suomalais-Eestiläisen kauppayhdistyksen kotisivut Kauppayhdistykset-sivustolla
Eyvind Rafn

Eyvind Gerhard Rafn (17. syyskuuta 1931 Kööpenhamina – 28. syyskuuta 2024) oli tanskalainen huilisti. Hän opiskeli Holger Gilbert-Jespersenin johdolla Tanskan kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa, Severino Gazzellonin johdolla Roomassa ja Julius Bakerin johdolla New Yorkissa. Rafn liittyi vuonna 1955 Tanskan kuninkaalliseen orkesteriin. Hän esiintyi myös solistina kotimaassaan ja kansainvälisesti. Hän levytti muun muassa Friedrich Kuhlaun teoksia Naxos-levymerkillä.
Anton Geesink

Anton Geesink mursi japanilaisten pitkällisen ylivallan judossa.
Anton Geesink (6. huhtikuuta 1934 – 27. elokuuta 2010) oli hollantilainen judon euroopan- ja maailmanmestari, ja hän sai myös olympialaisten kultamitalin Tokiossa 1964. Hän oli uransa huipulla vuodet 1951–1967 ja voitti 21 euroopan- ja kaksi maailmanmestaruutta.
Geesinkista tuli vuonna 1961 ensimmäinen ei-japanilainen judon maailmanmestari. Hän voitti olympialaisten välierässä Tokiossa 1964 australialaisen Theodore Boronovskisin 12 sekunnissa ja loppuottelussa japanilaisen Akio Kaminagan sidonnalla (kesa-gatame) ajassa 9.22.
Geesinkin pituus oli 198 senttimetriä, ja hän painoi yli 140 kilogrammaa.
Geesink oli vuodesta 1987 Kansainvälisen olympiakomitean KOK:n jäsen. Päätettyään aktiiviurheilun hän työskenteli opettajana urheilun parissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Anton Geesink Wikimedia Commonsissa
Evans, Hilary et al.: Anton Geesink Bio, Stats and Results. Sports Reference. Arkistoitu 18.4.2020. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Belgia  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Muut:  IdRef
Svendsen

Svendsen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anna Svendsen (s. 1990), norjalainen maastohiihtäjä
Bodil Svendsen (s. 1916), tanskalainen meloja
Brandon Svendsen (s. 1985), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Emil Hegle Svendsen (s. 1985), norjalainen ampumahiihtäjä
Erik Norman Svendsen (s. 1941), tanskalainen piispa
Hanne Marie Svendsen (s. 1933), tanskalainen kirjailija
Johan Svendsen (1840–1911), norjalainen säveltäjä, viulisti ja kapellimestari
Poul Svendsen (1927–2024), tanskalainen soutaja ja olympiamitalisti
Sander Svendsen (s. 1997), norjalainen jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Luettelo Lesothon kaupungeista

Lesothon kartta
Tämä on luettelo Lesothossa sijaitsevista kaupungeista. Vuoden 2016 väestönlaskennassa Lesothon väestön kaupungistumisaste oli 31,7 prosenttia.
| Sija | Kaupunki | Väkiluku> VL 1986 | Väkiluku> VL 1996 | Väkiluku> VL 2006 | Väkiluku> VL 2016 | Alue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Maseru | &&&&&&&&&&098017.&&&&0098 017 | &&&&&&&&&0137837.&&&&00137 837 | &&&&&&&&&0197907.&&&&00197 907 | &&&&&&&&&0330760.&&&&00330 760 | Maseru |
| 2. | Maputsoe | &&&&&&&&&&&08267.&&&&008 267 | &&&&&&&&&&027951.&&&&0027 951 | &&&&&&&&&&030800.&&&&0030 800 | &&&&&&&&&&055541.&&&&0055 541 | Leribe |
| 3. | Mohale’s Hoek | &&&&&&&&&&&07899.&&&&007 899 | &&&&&&&&&&017871.&&&&0017 871 | &&&&&&&&&&028310.&&&&0028 310 | &&&&&&&&&&040040.&&&&0040 040 | Mohale’s Hoek |
| 4. | Mafeteng | &&&&&&&&&&012598.&&&&0012 598 | &&&&&&&&&&020804.&&&&0020 804 | &&&&&&&&&&032148.&&&&0032 148 | &&&&&&&&&&039754.&&&&0039 754 | Mafeteng |
| 5. | Hlotse | &&&&&&&&&&&08021.&&&&008 021 | &&&&&&&&&&023122.&&&&0023 122 | &&&&&&&&&&025300.&&&&0025 300 | &&&&&&&&&&038558.&&&&0038 558 | Leribe |
| 6. | Quthing | &&&&&&&&&&&04471.&&&&004 471 | &&&&&&&&&&&09858.&&&&009 858 | &&&&&&&&&&013776.&&&&0013 776 | &&&&&&&&&&027314.&&&&0027 314 | Quthing |
| 7. | Teyateyaneng (Berea) |  |  |  | &&&&&&&&&&024257.&&&&0024 257 | Berea |
| 8. | Qacha’s Nek | &&&&&&&&&&&04589.&&&&004 589 | &&&&&&&&&&&04797.&&&&004 797 | &&&&&&&&&&&08167.&&&&008 167 | &&&&&&&&&&015917.&&&&0015 917 | Qacha’s Nek |
| 9. | Thaba-Tseka  | &&&&&&&&&&&02127.&&&&002 127 | &&&&&&&&&&&04449.&&&&004 449 | &&&&&&&&&&&06752.&&&&006 752 | &&&&&&&&&&015248.&&&&0015 248 | Thaba-Tseka |
| 10. | Mokhotlong | &&&&&&&&&&&02257.&&&&002 257 | &&&&&&&&&&&04275.&&&&004 275 | &&&&&&&&&&&08808.&&&&008 808 | &&&&&&&&&&012940.&&&&0012 940 | Mokhotlong |
| 11. | Semonkong |  |  |  | &&&&&&&&&&&07856.&&&&007 856 | Maseru |
Käännös suomeksi
Turn It Down

| ”Turn It Down” The Sweet |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Desolation Boulevard
 B-puoli: ”Someone Else Will”
 Äänitetty : 1974
 Julkaistu: marraskuu 1974
 Formaatti: 7"-single
 Tekijä(t): Chinn/Chapman
 Tuottaja(t): Chinn/Chapman
 Tyylilaji: hard rock, glam rock
 Kesto: 03.30
 Levy-yhtiö: RCA
Sweetin muut singlet
| ”The Six Teens” 1974 | ”Turn It Down” 1974 | ”Fox on the Run” 1975 |
”Turn It Down” on brittiläisen Sweet-yhtyeen kappale ja single vuonna 1974 ilmestyneeltä albumilta Desolation Boulevard. Se oli yhtyeen viimeinen single, jonka olivat kirjoittaneet Nicky Chinn ja Mike Chapman Sweetin jäsenten sijaan. Kyseessä on raa'an riffin omaava hard rock -kappale.
Julkaisu ja vastaanotto

Single ilmestyi RCA Recordsin julkaisemana marraskuussa 1974. Kappale oli joutua sanoitusrivinsä ”For God's sakes, turn it down!” (suom. Laita herran tähden hiljemmalle!) vuoksi pannaan BBC:n radiokanavilla, koska pelättiin, että radiokuuntelijat noudattaisivat kyseistä kehotusta. Yhdysvalloissa singlen julkaisi sama yhtiö.
”Turn It Down” ei yltänyt Britanniassa sijaa 41 korkeammalle, mutta saavutti suurempaa menestystä Manner-Euroopassa; Länsi-Saksassa ja Norjassa se pääsi sijalle 4. Kappale ei saavuttanut sijoitusta Yhdysvalloissa.
Rateyourmusic.com-sivuston käyttäjien mielestä ”Turn It Down” on vuoden 1974 379:nneksi paras singlejulkaisu.
Alkuperäisen singlen B-puolella oli yhtyeen itse tekemä kappale ”Someone Else Will”, joka oli siistitympi versio yhtyeen konserteissa esittämästä kappaleesta ”Burning/Someone Else Will”. Kyseinen versio oli sanoitustensa ”If we don't fuck you, then someone else will” vuoksi julkaisukelvoton. Vuonna 1973 Sweet oli julkaissut ”Hell Raiser” -singlen B-puolella toisen sensuroidun version samasta kappaleesta nimellä ”Burning”. Espanjan-painoksessa B-puolena oli Desolation Boulevard -albumille sisältyvä ”Breakdown”.
Julkaisu ja vastaanotto > Listasijoitukset

| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Länsi-Saksa | 4. | 9 (top 10) | viikko 45/1974 |  |
|  Norja | 4. | 13 (top 10) | viikko 48/1974 |  |
|  Suomi | 10. |  | marraskuu 1974 |  |
|  Itävalta | 14. | 4 (top 20) | 15.12.1974 |  |
|  Iso-Britannia | 41. | 2 (top 50) | 9.11.1974 |  |
Kappaleet

A-puoli
Turn It Down – 3.30 (säv. Nicky Chinn/Mike Chapman)
B-puoli
Someone Else Will – 3.25 (säv. Brian Connolly/Steve Priest/Andy Scott/Mick Tucker)
Aiheesta muualla

Promovideo yhtyeen virallisella YouTube-kanavalla
Tuomioistuin

Oikeudenkäynti Lontoossa Old Baileyssa. Thomas Rowlandsonin ja Augustus Puginin piirros teoksesta Ackermann's Microcosm of London (1808–1811).
Tuomioistuin on oikeuslaitokseen kuuluva organisaatio, joka ratkaisee eri toimijoiden välisiä erimielisyyksiä lainsäädäntöön nojautuen oikeudenkäynnissä tai muulla menettelyllä siten, että ratkaisu on osapuolia oikeudellisesti sitova. Tuomioistuimesta käytetään myös termiä oikeus. Tuomioistuimen jäseniä kutsutaan tuomareiksi. Tuomioistuimia koskeva lainsäädäntö sijoittuu oikeustieteen systematiikassa prosessioikeuteen.
Pätevän tuomioistuimen edellytykset vaihtelevat. Kaksi mallia ovat tosiasiallinen ja muodollinen tuomioistuin. Ensimmäisen kohdalla tärkeänä pidetään sitä, missä jutun käsittely tapahtuu, kun taas jälkimmäisen käsityksen mukaan lainmukaisuuden vaatimuksena on tiettyjen toimijoiden paikallaolo.
Tuomioistuinten riippumattomuus on oikeusvaltion keskeinen ominaisuus. Usein tuomioistuinten asema on määritelty asianomaisen valtion perustuslaissa. Näin on myös Suomessa. Tuomioistuinten yhteys perusoikeuksiin ilmenee perustuslain 21 §:stä, jonka mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä lain mukaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa tai muussa viranomaisessa sekä oikeus saada oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan koskeva päätös tuomioistuimen tai muun riippumattoman lainkäyttöelimen käsiteltäväksi.
Suomen tuomioistuinjärjestelmä

Suomen tuomioistuinjärjestelmä jakautuu yleisiin tuomioistuimiin, hallintotuomioistuimiin ja erityistuomioistuimiin. Yleisiä tuomioistuimia ovat oikeusaste- eli instanssijärjestyksessä käräjäoikeudet, hovioikeudet ja ylimpänä korkein oikeus. Yleisissä tuomioistuimissa käsitellään rikos- ja riita-asioita sekä eräitä hakemusasioita. Prosessilajeista niissä tulevat siis sovellettavaksi siviili- ja rikosprosessi.
Hallintotuomioistuimia ovat hallinto-oikeudet sekä korkein hallinto-oikeus. Ne ovat yleisiä tuomioistuimia hallinto-oikeudellisissa asioissa ja menettely niissä on hallintoprosessia.
Erityistuomioistuimia ovat:
Markkinaoikeus
Työtuomioistuin
Vakuutusoikeus
Valtakunnanoikeus
Erityistuomioistuimissa prosessi on yleensä monessa suhteessa erikseen säänneltyä, mutta pohjana on kulloinkin siviiliprosessin, hallintoprosessin tai (valtakunnanoikeuden osalta) rikosprosessin yleinen sääntely.
Lisäksi eräät tuomiovaltaa käyttävät lautakunnat ovat rinnastettavissa erityistuomioistuimiin.
Tuomarit

Tuomioistuimen jäseniltä eli tuomareilta edellytetään tuomitsemisen vaatimaa ammattitaitoa sekä kykyä ja tahtoa tuomita oikein. Tuomarin tulee hallita oikeusjärjestys ja kyetä soveltamaan oikeusnormeja konkreettisiin tapauksiin, ja hänen tulee lisäksi olla vapaa kaikenlaisista ulkoisista vaikutteista, jotka voisivat vaikuttaa hänen puolueettomuuteensa. Siksi tuomarin yleisistä ja erityisistä kelpoisuusehdoista on säädetty laissa. Yleisillä kelpoisuusehdoilla tarkoitetaan ominaisuuksia, joita henkilöltä edellytetään, jotta hän voisi ylipäätään toimia tuomarina. Erityiset kelpoisuusehdot puolestaan varmistavat, että tuomari on yksittäisessä jutussa esteetön (jäävitön) eli vapaa sellaisesta henkilökohtaisesta suhteesta asiaan tai asianosaisiin, joka voisi horjuttaa luottamusta hänen puolueettomuuteensa.
Tuomioistuimen toimivalta

Jotta tuomioistuin voisi käsitellä yksittäistä asiaa, sillä tulee olla siihen toimivalta. Toimivalta jakautuu oikeusasteelliseen, asialliseen, alueelliseen ja kansainväliseen toimivaltaan. Toimivaltaa eri prosessilajeissa (siviili-, rikos- ja hallintoprosessissa) sääntelevät eri normit. Seuraavassa tarkastellaan siviili- ja rikosprosesseja yleisissä tuomioistuimissa.
Tuomioistuimen toimivalta > Oikeusasteellinen toimivalta

Oikeusasteellinen toimivalta liittyy oikeusaste- eli instanssijärjestykseen. Riita-asiat tulee aina panna ensi asteessa vireille käräjäoikeudessa, ei hovioikeudessa tai korkeimmassa oikeudessa. Myös rikosasiat käsitellään lähes aina ensi asteena käräjäoikeudessa. Tästä poikkeuksen muodostavat ainoastaan tuomareihin ja syyttäjiin kohdistuvat virkasyytteet, jotka käsitellään ensi asteena hovioikeudessa tai korkeimmassa oikeudessa.
Instanssijärjestyksestä johtuu myös, että muutoksenhakutuomioistuin voi tutkia jutun enintään siinä laajuudessa, kun se on ollut alemman tuomioistuimen käsiteltävänä. Uusia vaatimuksia tai perusteita ei siis yleensä ole mahdollista esittää enää muutoksenhaussa.
Tuomioistuimen toimivalta > Asiallinen toimivalta

Asiallinen toimivalta jakaa asiat niiden laadun perusteella eri tuomioistuimiin. Riita- ja rikosasiat käsitellään pääsääntöisesti yleisissä tuomioistuimissa. Tietyt asiat tulee kuitenkin käsitellä erityistuomioistuimissa, joita ovat riita-asioissa markkinaoikeus, työtuomioistuin ja vakuutusoikeus sekä rikosasioissa valtakunnanoikeus. Eräissä valtioissa on myös erillinen perustuslakituomioistuin. Tuomioistuin voidaan myös väliaikaisesti perustaa esimerkiksi käsittelemään sotarikoksia, kuten Haagin sotarikostuomioistuin.
Tietyt asiat on keskitetty asian laadun perusteella vain joihinkin käräjäoikeuksiin. Tällaisia ovat esimerkiksi yrityssaneerausasiat, joita käsitellään yhdeksässä käräjäoikeudessa.
Tuomioistuimen toimivalta > Alueellinen toimivalta > Alueellinen toimivalta rikosasioissa

Rikosasioissa toimivaltaisesta tuomioistuimesta säädetään oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain (689/1997, ROL) 4 luvussa. Toimivaltainen tuomioistuin on pääsääntöisesti sen paikkakunnan tuomioistuin, jossa rikos on tehty (forum delicti, ROL 4:1). Syyte Suomen ulkopuolella tehdystä rikoksesta tutkitaan vastaajan asuin-, oleskelu- tai tapaamispaikan tuomioistuimessa (ROL 4:2). Rikosasia voidaan tutkia vastaajan asuin- tai oleskelupaikan tuomioistuimessa myös muussa tapauksessa, jos syyttäjä katsoo sen tarkoituksenmukaiseksi (ROL 4:1.3). Lisäksi toisiinsa liittyvät, mutta erilliset syytteet voidaan tietyin edellytyksin tutkia samassa tuomioistuimessa (ROL 4:3−6).
Tuomioistuimen toimivalta > Toimivallan puuttumisen seuraukset

Tuomioistuimen on heti jutun saavuttua käsiteltäväksi tutkittava, että se on asiassa oikeusasteellisesti, asiallisesti ja alueellisesti toimivaltainen. Jos alueellista toimivaltaa koskeva säännös on dispositiivinen, tuomioistuin tutkii alueellisen toimivaltansa vain, jos vastaaja huomauttaa asiasta käyttäessään asiassa ensimmäistä kertaa puhevaltaa tai ei lainkaan vastaa asiassa. Jos tuomioistuin katsoo, ettei sillä ole toimivaltaa, sen on siviiliasiassa jätettävä asia tutkimatta. Rikosasiassa tuomioistuin voi kuitenkin siirtää asian toiseen tuomioistuimeen ROL 4:8:ssä säädetyin edellytyksin.
Kirjallisuutta

Ervasti, Kaijus: Uusi tuomioistuinsovittelulaki.  Helsinki:  Talentum, 2013.  ISBN 978-952-14-1955-3
Tapanila, Antti: Tuomarin esteellisyys.  Helsinki:  Suomalainen Lakimiesyhdistys, 2007.  ISBN 978-951-855-272-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Oikeus.fi: Oikeuslaitos – Tuomioistuimet (Arkistoitu – Internet Archive)
Mustanaamamuura

| Mustanaamamuura |
| --- | --- |
 Naaras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Kiipijämuurat Myrmoborus
Laji::  myotherinus
Kaksiosainen nimi
 Myrmoborus myotherinus  (Spix, 1825) 

Katso myös
   Mustanaamamuura Wikispeciesissä   Mustanaamamuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustanaamamuura (Myrmoborus myotherinus) on Amazonasin alueella Etelä-Amerikassa tavattava puumuuriin kuuluva varpuslintu.
Mustanaamamuurakoiras.
Koko ja ulkonäkö

Kooltaan mustanaamamuura on noin 13 cm. Koiras- ja naarasyksilöt eroavat väritykseltään selvästi. Koiras on selästään ja päästään väriltään sinertävän harmaa. Silmien ympärillä on musta maski ja myös kurkku on musta. Silmän iiris on väriltään punainen. Harmaissa siivissä on kolme valkoista juovaa. Naarasmustanaamamuura on selästään tumman oliivinruskea. Myös naaraalla on koiraan tapaan silmien ympärillä musta maski. Siipijuovat ovat kellertävät. Kurkku on väritykseltään valkoinen ja vatsa on okrankellertävä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Mustanaamamuuraa tavataan eteläisestä Venezuelasta, Kolumbian, Ecuadorin ja Perun itäosista, Pohjois-Boliviasta sekä Amazonasin alueen Brasiliasta. Lajin elinympäristöä ovat kosteat niin sanotut terra firme-metsät ja muut vanhat metsät. Laji elää erityisesti tiheän aluskasvillisuuden joukossa. Yleensä lajia tavataan metsissä, jotka sijaitsevat alle 700 metrin korkeudella merenpinnasta.
Johann Baptist von Spix kuvasi lajin holotyypin vuonna 1825 Brasiliasta (Fonte Boa, Rio Solimões). Lajista tunnetaan seitsemän alalajia: elegans, myotherinus, incanus, ardesiacus, proximus, sororius ja ochrolaema.
Elintavat

Mustanaamamuura liikkuu yleensä pareittain tai pienissä ryhmissä. Muiden lähisukulaistensa tavoin laji syö hyönteisiä ja voi ravintoa etsiessään seurata muurahaislaumaa, jonka edestä hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat lähtevät pakoon.
Ensimmäisen kerran mustanaamamuuran pesä löydettiin vuonna 2001. Pesä on uunimainen rakennelma ja se sijaitsi maassa. Naaras munii yhdestä kahteen valkoista violettipilkullista munaa. Sekä naaras että koiras osallistuvat munien hautomiseen ja kuoriutuneiden poikasten hoitamiseen.
Romanian liittyminen euroalueeseen

Euroalue.
  EU:n jäsenvaltio, ERM II-vaiheessa, oma kansallinen valuutta.
  EU:n jäsenvaltio, ei euroaluetta, oma kansallinen valuutta.
  EU:n ulkopuolinen euroa käyttävä valtio (myös violetilla alleviivatut pikkuvaltiot).
Romanialla ei toistaiseksi ole määriteltyä tavoitepäivämäärää euroalueeseen liittymiselle. Aiemmin Romanian hallitus suunnitteli euroalueeseen liittymistä vuodeksi 2014. Romanian leu ei ole vielä osa ERM II:ta, johon leu oli tarkoitus liittää vuosina 2011-2012. Maaliskuussa 2018 Romanian parlamentti äänesti mahdollisesta euroonliittymisestä vuodelle 2024. Myöhemmin mahdollista euroon liittymistä lykättiin vuosille 2027-2029.
Kun Romanian uusi leu (10 000 vanhaa leuta = 1 uusi leu) otettiin käyttöön vuonna 2005, uusilla leuseteleillä on samanlaiset mitat kuin euroseteleillä pankkiautomaattien mukauttamiseksi euroa varten, lukuun ottamatta 200 leun seteliä (ei vastaavanmittaista euroseteliä) ja 500 leun seteliä (200 euron setelin mitat). Vanhat leusetelit olivat hieman leveämpiä kuin uudet.
Romanian eurokolikoita ei ole vielä suunniteltu. Ainakin toistaiseksi voimassa olevan Romanian lain mukaan valtion vaakunan pitää esiintyä kolikoissa.
Lähentymiskriteerien täyttyminen

Euroopan unionin jäsenmaana Romanialla on mahdollisuus ottaa käyttöön yhteisvaluutta euro. Sen käyttöönottamiseksi pitää kuitenkin täyttää lähentymiskriteerit.lähde?
Romanialla on edelleen ongelmia kriteerien täyttämisessä seuraavilta osin:
Inflaatio on pysytellyt yli vaaditun 3,0 prosentin tason.
Romania ei ole ERM II:n jäsen; jäsenyys vaaditaan vähintään kahden vuoden ajalta ennen euron käyttöönottoa.
Bruttokansantuotteeseen suhteutettu julkisen talouden alijäämä on enemmän kuin sallittu 3,0 prosenttia.
Pitkät korot ovat korkeammalla kuin sallittu viitearvo.
Lisäksi maan lainsäädäntö ei vielä ole sopusoinnussa Euroopan keskuspankkilainsäädännön kanssa.lähde?
Turku 1200-luvulla

Esihistoria
Kivikausi
Pronssikausi
Rautakausi
Keskiaika
1200-luku
1300-luku
1400-luku
Uusi aika
1500-luku
1600-luku
1700-luku
Uusin aika
1800-luku
1900-luku
näytä
keskustele
Osa artikkelisarjaa
1200-luvulla Turun alueelle syntyi kaupunkiasutus, joka oli lajissaan Suomen ensimmäinen. Aluksi asutus sijaitsi piispanistuimen luona Koroisissa, mutta mahdollisesti jo vuosisadan loppupuolella tai viimeistään 1300-luvun alussa perustettiin Turun kaupunki Aurajoen alajuoksulle. Sana turku tulee yleisesti hyväksytyn teorian mukaan muinaisvenäjän sanasta tǔrgǔ, joka tarkoittaa ”toria”. Nykyistä Turkua alettiin kenties sanoa ”Suomen Turuksi” erotukseksi muista markkinapaikoista eli ”turuista”, joita muinoin ehkä sijaitsi pitkin Suomen rannikkoa.