stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ehkäisypilleri
Yhdistelmävalmisteet

Perinteisten ehkäisypillereiden toiminta perustuu estrogeenia jäljitteleviin estrogeeninmatkijoihin, jotka saavat aivot luulemaan, että veressä on runsaasti estrogeeniä. Tämä johtaa elimistön estrogeenintuotannon loppumiseen ja ovulaation estymiseen. Perinteiset yhdistelmäehkäisypillerit sisältävät luontaista estrogeenihormonia jäljittelevää etinyyliestradiolia sekä luontaista keltarauhashormonia jäljittelevää progestiinia. Nämä synteettiset yhdisteet toimivat luonnollisia hormoneja tehokkaammin.
Nykyisin markkinoilla on myös luonnollista estrogeenia eli estradiolia sisältäviä yhdistelmäehkäisypillereitä, joita suositellaan etenkin yli 40-vuotiaille tai niille yli 35-vuotiaille, joille etinyyliestradioli ei sovi. Nykykäsityksen mukaan terveiden, tupakoimattomien naisten ei tarvitse vaihtaa luonnon estrogeenia sisältävään ehkäisyvalmisteeseen, vaan he voivat jatkaa normaalien matalahormonisten ehkäisyvalmisteiden käyttöä vaihdevuosi-ikään asti.
Ehkäisypilleri vaikuttaa vähentämällä aivolisäkkeen FSH- ja LH-hormonien erittymistä, josta seuraa elimistön oman hormonintuotannon loppuminen ja munarakkulan kypsymisen ja ovulaation estyminen. Ehkäisypillerit ovat luotettavia, jos ne muistaa ottaa säännöllisesti: oikein käytettynä menetelmän pettämisen todennäköisyys on vain 0,1 % vuodessa eli pienempi kuin esimerkiksi kondomilla tai kuparikierukalla.
Ehkäisypillereitä syödään tavallisesti 21 päivää peräkkäin joka päivä samaan aikaan. Pillerin otto voi myöhästyä alle 12 tuntia normaalista ottoajasta, jolloin myöhästyminen ei vaikuta ehkäisytehoon. 21 päivän syömisen jälkeen pidetään seitsemän päivän tauko. Tästä on kuitenkin merkkikohtaisia poikkeuksia. Seitsemän päivän tauon aikana alkaa kuukautisvuodon tapainen tyhjennysvuoto.
Ehkäisypillerien teho säilyy myös tauon aikana. Ei ole mitään terveydellistä syytä, miksi tauko pitäisi pitää joka kuukausi. Kiinteäannoksisia pillereitä, renkaita ja laastareita voidaan käyttää yhtäjaksoisesti jopa kuukausia ja vasta sitten pitää tauko, jolloin tyhjennysvuoto tulee. Näin voidaan vähentää kuukautisvuodon määrää ja vuotoon liittyviä oireita, kuten kipua tai päänsärkyä.
Yhdistelmäpillereitä on kiinteäannoksisia (kaikissa tableteissa on sama määrä hormonia) ja vaihtuva-annoksisia (hormonien määrä vaihtuu kierron aikana). Se, kumman tyyppinen yhdistelmäpilleri valitaan, riippuu pitkälti naisen kokemista hyödyistä tai haitoista. Kiinteäannoksinen pilleri saattaa vähentää kiertoon liittyviä mielialavaihteluita joillain naisilla, mutta osa taas kokee tasaisen hormonipitoisuuden liiankin tasaiseksi. Vaihtuva-annoksinen yhdistelmäpilleri voi estää paremmin läpivuotoa, etenkin jos estrogeenina on estradioli. Myös progestiiniosaa vaihtamalla voidaan vaikuttaa sivuvaikutusriskeihin sekä koettuihin hyötyihin ja haittoihin. Esimerkiksi antiandrogeeniset progestiinit, kuten drospirenoni, vähentävät ihon rasvoittumista ja karvankasvua, kun taas levonorgestreeli lisää ihon rasvoittumista ja voi lisätä aknea.
Minipilleri

Eräät ehkäisypillerit, niin kutsutut minipillerit, sisältävät vain progestiinia. 15 %:lla käyttäjistä ne estävät ovulaation ja osalla häiritsevät sitä. Muilla minipillerin teho perustuu sen aiheuttamiin kohdun limakalvon ja kohdunsuun liman muutoksiin, jotka vaikeuttavat siittiöiden etenemistä, ja mikäli hedelmöitys silti tapahtuu, limakalvon muutokset estävät alkion kiinnittymisen. Minipillereitä otetaan päivittäin ilman taukoja.
Minipillereiden ehkäisyteho on alhaisempi kuin yhdistelmäpillerien. Toisin kuin yhdistelmäpillereitä, minipillereitä voi käyttää raskauden ehkäisyyn myös imetyksen aikana.
Käyttöaiheet

Ehkäisypillereitä saa Suomessa vain lääkärin määräyksestä. Jälkiehkäisypillereitä voivat nykyään ostaa myös alle 15-vuotiaat ilman reseptiä apteekista. Vielä vuonna 2014 alle 15-vuotiaat saivat ne lääkärin luvalla.
Ehkäisypillereitä voidaan käyttää myös aknen, hirsutismin, runsaiden ja/tai epäsäännöllisten kuukautisvuotojen ja kuukautiskipujen sekä endometrioosin hoitoon. Ovulaation ehkäisevät yhdistelmäehkäisypillerit vähentävät toiminnallisten munasarjakystien ilmaantumista ja suojaavat myös kohdunulkoiselta raskaudelta.
Historiaa

Ajatus ehkäisypillerin kaltaisesta lääkkeestä lähti yhdysvaltalaiselta sairaanhoitajalta Margaret Sangerilta. Ehkäisypillerin ”isiksi” on nimetty Carl Djerassi ja Gregory Pincus. Ensimmäiset ehkäisypillerit saivat Yhdysvalloissa myyntiluvan vuonna 1960, tosin vain kuukautiskipujen hoitoon.
Aiheesta muualla

Terveyskirjasto – Ehkäisypillerit (yhdistelmäehkäisy)
Yle Areena – Ehkäisypilleri 50 vuotta
Ylen Elävä arkisto – Ensimmäisissä e-pillereissä oli norsunannos hormoneja ja haittavaikutuksia
Ylen Elävä arkisto – Mahdollisuus ehkäisyyn herätti vastustusta ja arvokysymyksiä
Ylen Elävä arkisto – Sukupuolivalistusta nuorelle parille
Yle.fi – Ehkäisypillereiden vaikutus parinvalintaan
Ehkäisypillerin vaiheikas historia – vapauden symboli ja terveysriski, MTV Uutiset 10.8.2014
Miesten ehkäisypilleri voi olla totta jo lähivuosina – estää siittiöitä uimasta, Voice 24.10.2016
Jizzax

| Jizzax |
| --- | --- |
 Suihkulähde kaupungin keskustassa.
 Jizzax
 Koordinaatit: 40°7′16″N, 67°50′52″E 
Valtio:  Uzbekistan
Alue:  Jizzaxin alue
Kaupungiksi:  1926
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  496,4 km²
Korkeus:  460 m
Väkiluku (2024):  195 800
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jizzax (uzb. kyrill. Жиззах, ven. Джиза́к, Džizak) on kaupunki ja Jizzaxin alueen hallinnollinen keskus Uzbekistanissa. Se sijaitsee Sangzorjoen varrella 200 kilometriä Taškentista lounaaseen. Kaupungissa oli 195 800 asukasta vuonna 2024.
Keski-Aasian karavaaniteiden risteyksessä sijainnut Jizzax on perustettu ennen 700-luvun arabivalloitusta. Sen nimi perustunee sogdin kielen ”linnaketta” tarkoittavaan sanaan. 1500-luvulta lähtien alue kuului Buharan kaanikuntaan. Venäläiset valtasivat Jizzaxin linnoituksen verisessä taistelussa vuonna 1866, ja vuonna 1916 kaupunki oli yksi Keski-Aasian kansannousun keskuksista. Neuvostoaikana Jizzaxista kehittyi huomattava teollisuuskaupunki, ja sen asukasmäärä on kasvanut nopeasti.
Jizzaxin kautta kulkee Taškentin ja Samarkandin välinen maantie ja rautatie. Kaupungissa on muun muassa muovi-, rakennustarvike-, elintarvike-, tekstiili- ja huonekaluteollisuutta.
Jizzaxissa toimivat pedagoginen yliopisto ja tekninen korkeakoulu. Kulttuurilaitoksia ovat kotiseutumuseo, teatteri ja nukketeatteri. Kaupungissa on myös siellä syntyneelle puoluejohtaja Sharof Rashidoville omistettu museo. Lähiseudun nähtävyyksiä ovat ”Timurin portiksi” kutsuttu sola ja Zominin kansallispuisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jizzax Wikimedia Commonsissa
Jizzaxin kaupungin sivusto
Jingei (1923)

| Jingei / 迅鯨 |
| --- | --- |
 Jingei

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Mitsubishi, Nagasaki
Kölinlasku:  16. helmikuuta 1922
Laskettu vesille:  4. toukokuuta 1923
Palveluskäyttöön:  20. elokuuta 1923
Loppuvaihe:  upotettu 10. lokakuuta 1944
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 160 t
Pituus:  123,5 m
Leveys:  16,15 m
Syväys:  6,91 m
Koneteho:  7 500 shp
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  399
Aseistus
Aseistus:  4 × 14 cm/50 tykkiä 2 × 8 cm/40 ilmatorjuntatykkiä 2 × 7,7 mm ilmatorjuntakonekivääriä 1 × lentokone
Jingei (jap. 迅鯨) oli keisarillisen Japanin laivaston Jingei-luokan sukellusveneidenemäalus toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Mitsubishin Nagasakin telakalta osana vuoden 1920 hankintoja ja sen köli laskettiin 16. helmikuuta 1922. Alus laskettiin vesille 4. toukokuuta 1923 ja se otettiin palvelukseen 20. elokuuta.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1. joulukuuta 1924 sukellusveneidenemälaivaksi. Se upposi ilmahyökkäyksessä Okinawan länsipuolella 10. lokakuuta 1944 ja alus poistettiin alusluettelosta 10. marraskuuta.
Ekskavaatit

| Excavata |
| --- | --- |
 Euglena-silmälevä.
Tieteellinen luokittelu
domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
kunta::  Excavata  Cavalier-Smith 2002 emend. Simpson 2003
Kaaria
 Euglenozoa Silmälevät (Euglenoidea)  Harvasiimaeliöt  (Kintetoplastea)  Ameboflagellaatit (Percolozoa)  Loukozoa  Metamonada 
Katso myös
   Ekskavaatit Wikispeciesissä   Ekskavaatit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ekskavaatit (Excavata) on pieni aitotumaisiin kuuluva kunta, johon kuuluu yksisoluisia eliöitä. Kunta kuvattiin 2000-luvun alussa, kun oli todettu, että eräät yksisoluiset eliöt kuten silmälevät näyttivät edustavan hyvin vanhaa ja itsenäistä kehityslinjaansa. Ekskavaatteihin kuuluu erilaisia vapaana eläviä ja symbionttisia eliöitä sekä loisia. Eräät ovat hankkineet kyvyn yhteyttää ottamalla soluihinsa endosymbionttisia viherleviä, jotka ovat sittemmin surkastuneet ja muuttuneet viherhiukkasiksi. Kunnan luokittelu ei kuitenkaan vielä nykyään ole selkeä, eikä ole myöskään ole ollut aivan selvää, onko kunta monofyleettinen eli kaikki samasta kantamuodosta kehittyneet lajit sisältävä ryhmä. Vuonna 2009 julkaistut tutkimustulokset vahvistavat oletusta kunnan monofyleettisyydestä ja hyvin vanhasta kehityslinjasta.
Joillakin ekskavaateilla ei ole mitokondrioita. 1990-luvun alkuun saakka näiden uskottiin polveutuvan sellaisista muinaisista aitotumaisista, joille ei koskaan ollut syntynyt mitokondrioita endosymbioosin tuloksena. Sittemmin selvisi, että nämä ovat menettäneet mitokondriot evoluution kuluessa. Ekskavaateilla on yleensä kaksi tai useampia uintisiimoja.
Ekskavaatit näyttävät jakautuvan neljään eri ryhmään. Silmälevät ja harvasiimaeliöt eli kinetoplastidit muodostavat monofyleettisen pääjaksonsa Euglenozoa (Silmäeliöt), jonka edustajilla on tyypillisenä rakennepiirteenä mitokondrioiden sisäkalvojen kiekkomaiset kristat eli kalvopoimut. Silmälevät ovat vedessä eläviä yleensä yhteyttäviä levämäisiä yksisoluisia eliöitä. Kinetoplastideihin kuuluu unitautia aiheuttava Trypanosoma-loisio. Metamonada-pääjaksoon kuuluvilla eilöillä ei ole mitokondrioita, ja niihin lukeutuu mm. vatsatautia aiheuttava Giardia-loinen. Ameboflagellaatit ovat eliöitä, jotka kykenevät vaihtelemaan elomuotoaan amebamaisen ja uintisiimallisen välillä.
Jingyuan (1887)

| Jingyuan |
| --- | --- |
 Jingyuan

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Stettiner Vulcan AG, Stettin, Saksa
Kölinlasku:  1. tammikuuta 1885
Laskettu vesille:  3. tammikuuta 1887
Palveluskäyttöön:  1. tammikuuta 1888
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut 17. syyskuuta 1894
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 900 t
Pituus:  82,4 m (kokonaispituus)
Leveys:  11,99 m
Syväys:  5,11 m
Nopeus:  16 solmua
Miehistöä:  270
Aseistus
Aseistus:  2 x 210 mm/L35 Krupp -tykkiä 2 x 150 mm Krupp -tykkiä 4 x 18" Schwartzkopf-torpedoputkea 8 x konekivääriä
Jingyuan (kiin. 經遠) oli Kiinan Qing-dynastian Beiyangin laivaston Stettinissä Saksassa vuonna 1888 valmistunut Jingyuan-luokan panssariristeilijä. Alus upposi 17. syyskuuta 1894 Jalujoen taistelussa.
Valmistus

Jingyuan tilattiin Stettiner AG Vulcanilta Stettinistä Saksasta ja sen köli laskettiin 1. tammikuuta 1885. Alus laskettiin vesille 3. tammikuuta 1887 ja se valmistui heinäkuussa 1887. Alus saapui marraskuussa Kiinaan, missä se liitettiin Beiyangin laivastoon 1. tammikuuta 1888.
Palvelus

Jingyuanin liitettiin sisaraluksensa Laiyuanin kanssa Kiinassa Beiyangin laivastoon. Alukset kuuluivat vuonna 1889 amiraali Ding Ruchangin osastoon, joka vieraili Vladivostokissa. Alku vuodesta 1894 alus vieraili Dingyuanin ja Zhenyuanin sekä sisaraluksensa kanssa Singaporessa, mutta osaston käskettiin palaamaan Weihaiweihin ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan uhatessa.
Alus sisaraluksineen osallistui Jalujoen taisteluun 17. syyskuuta 1894, jossa ne joutuivat taisteluun keisarillisen Japanin laivaston risteilijäosaston kanssa. Jingyuan yritti törmätä risteilijä Yoshinoon onnistumatta. Alus räjähti tykkitulessa vieden lähes koko 270 hengen miehistön mukanaan.
Jens

| Jens |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  24. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Janne, Jani
Vastineita eri kielissä:  John, Johnny, Jean, Juan, Jón, Giovanni, Ivan
Nimen alkuperä:  englantilainen, John, Johannes
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jens on miehen etunimi, alkujaan friisiläinen ja tanskalainen muunnos nimestä Johannes.
Suomessa Jens-nimisiä henkilöitä on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut vuoden 2019 loppuun mennessä noin 1 700. Jensin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 24. kesäkuuta.
Tunnettuja Jens-nimisiä > Kuvitteellisia

Jens von Bustenskjold, norjalainen sarjakuvahahmo
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jens Wikimedia Commonsissa
Eksostoosi

Eksostoosi (lat. exostosis) tarkoittaa hyvänlaatuista paikallista luista kyhmyä, luun liikakasvua. Joidenkin lähteiden mukaan eksostoosi tarkoittaa samaa kuin osteokondrooma, joka on rustoa muodostava hyvänlaatuinen kasvain. Osteokondroomia voi esiintyä pitkien luiden metafyysialueella. Eksostooseja ovat kuitenkin myös luuvallit, joita joillakuilla on suun luissa (näistä yleisimpiä ovat alaleukaluun valli (torus mandibularis) ja suulakivalli (torus palatinus)) ja jotka ovat histologisesti tiivistä luuta.
Jingyuen (1886)

| Jingyuen |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Armstrong Whitworth, Elswick
Kölinlasku:  29. lokakuuta 1885
Laskettu vesille:  14. joulukuuta 1886
Palveluskäyttöön:  9. heinäkuuta 1887
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 7. helmikuuta 1895
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 393 t
Pituus:  72 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,05 m
Syväys:  4,8 m
Nopeus:  18 solmua
Miehistöä:  260
Aseistus
Aseistus:  3 x Krupp 210 mm/L35 13 tonnin -tykkiä 2 x Armstrong 6"/L35 -tykkiä 8 x QF 6 naulan -tykkiä 2 x QF 3 naulan tykkiä 6 x QF 1 naulan tykkiä 6 x Gatling-konekivääriä 4 x 14" torpedoputkea
Jingyuen (kiin. 靖遠) oli Kiinan Qing-dynastian Beiyangin laivaston vuonna 1886 vesillelaskettu Zhiyuan-luokan panssarikansiristeilijä. Alus upposi ensimmäisessä Kiinan-Japanin sodassa 7. helmikuuta 1895.
Valmistus

Alus tilattiin Armstrong Whitworthilta Elswickistä. Sen köli laskettiin 29. lokakuuta 1885 Elswickin telakalla numerolla 494, ja alus laskettiin vesille 14. joulukuuta 1886. W. H. Whiten suunnittelema alus valmistui 9. heinäkuuta 1887.
Palvelus

Alus lähti 2. elokuuta 1887 sisaraluksensa sekä Vulcanin valmistamien Jingyuan-luokan panssariristeilijöiden ja yhden torpedoveneen kanssa Spitheadistä merelle. Kiinaan saavuttuaan alus liitettiin vuonna 1888 sisaraluksensa Zhiyuanin kanssa Beiyangin laivastoon. Seuraavana kesänä alus kuului amiraali Ding Ruchangin johtamaan osastoon, joka vieraili Venäjän keisarikunnan laivaston tukikohdassa Vladivostokissa.
Ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan puhjettua alus kuului 17. syyskuuta 1894 amiraali Dingin taistelulinjaan Jalujoen taistelussa, missä aluksen päällikkö piti aluksensa poissa kiivaimmista taisteluista eikä kohdannut keisarillisen Japanin laivastoa. Alus kuitenkin joutui kahakoimaan japanilaisten nopean risteilijäosaston kanssa, jolloin siihen osui kolme kranaattia surmaten kaksi ja haavoittaen seitsemäätoista miehistönjäsentä sekä sytyttäen tulipalon aluksella. Taistelun päätyttyä alus pakeni muiden pelastuneiden alusten mukana Lûshunkouhun ja sataman jouduttua Lüshunkoun taistelun jälkeen uhatuksi siirtyi Weihaiweihin.
Weihaiwein taistelun aikana rannikkopattereiden jouduttua japanilaisjoukkojen haltuun Jingyuen joutui tykistön maaliksi. Muutamien osumien jälkeen alus räjähti upoten ankkuripaikalleen.
Austin Ejide

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Austin Amamchukwu Ejide
Syntymäaika: 8. huhtikuuta 1984
Syntymäpaikka: Onitsha, Nigeria
Pelipaikka: Maalivahti
Pituus: 189 cm
Seura
Seura:  Hapoel Hadera
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999–2002   2002–2006   2006–2009   2009– |  Gabros International    ES Sahel    SC Bastia    Hapoel Petah Tikva |     44 (0)   5 (0) |
Maajoukkue
| 2001–2014 |  Nigeria | 34 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5. kesäkuuta 2010.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 6. heinäkuuta 2019.
| Mitalit> Maa:   Nigeria.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Nigeria.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Nigeria.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Maa:   Nigeria> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Etelä-Afrikka 2013 | Jalkapallo |  |
|  Pronssia | Tunisia 2004 | Jalkapallo |  |
|  Pronssia | Egypti 2006 | Jalkapallo |  |
|  Pronssia | Angola 2010 | Jalkapallo |  |
Austin Amamchukwu Ejide (s. 8. huhtikuuta 1984 Onitsha) on nigerialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Hapoel Haderaa.
Seurajoukkueura

Ejide on pelannut urallaan kolmessa seurassa. Hän aloitti uransa Gabros Internationalissa, josta hän siirtyi Tunisiaan Étoile Sportive du Saheliin, jossa hän viihtyi neljä vuotta. Vuonna 2006 Ejide siirtyi SC Bastiaan, jossa hän pelasi ykkösmaalivahtina kahden kauden verran. Kolmannella kaudella hän jäi varavahdin roolin ja kesällä 2009 vaihtoi seuraa israelilaiseen Hapoel Petah Tikvaan.
Seurajoukkueura > Maajoukkueura

Maajoukkueessa Ejide on pelannut 34 ottelua ja on ollut mukana useissa arvokisoissa, muun muassa MM-kisoissa 2002, missä hän ei päässyt pelaamaan, Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2008 ja 2010.
Einhard

Kuvitusta Einhardin kirjasta Vita Karoli Magni.
Einhard (noin 775–14. maaliskuuta 840) oli frankkilainen historioitsija ja Kaarle Suuren uskollinen avustaja.
Elämänvaiheet > Kaarle Suuren hovissa

Einhard oli kotoisin frankkien valtakunnan itäosista, Main-joen läheltä. Hän opiskeli Fuldassa. Luostarissa on säilynyt kaksi Einhardin kirjoittamaa käsikirjoitusta vuosilta 788 ja 791. Pian vuoden 791 jälkeen apotti Baugolf lähetti Einhardin Kaarle Suuren hovikouluun Aacheniin, ja sitä kautta Einhard tutustui keisariin sekä tämän poikiin. Kaarle kokosi ympärilleen oppineita miehiä northumbrialaisen Alkuinin johdolla. Einhard oli myös tunnettu arkkitehtina ja rakennutti mm. Aachenin tuomiokirkon sekä palatseja Aacheniin ja Ingelheimiin.
Elämänvaiheet > Ludvigin kirjurina

Kaarlen kuoltua vuonna 814 hänen poikansa Ludvig Hurskas teki Einhardista henkilökohtaisen kirjurinsa.
Elämänvaiheet > Luostariin vetäytyminen

Ludvigin ja hänen poikiensa välisten riitojen aikana noin vuonna 830 Einhard vetäytyi pois Aachenista luostariin, Hessenin Seligenstadtissa toimineeseen benediktiläisluostariin. Siellä Einhard kirjoitti monia kirjoja, joista kuuluisin on Kaarle Suuren elämäkerta, Vita Karoli Magni, joka sisältää paljon tietoa Kaarlen henkilöstä ja elämästä. Einhard jäljitteli tietoisesti kuuluisia roomalaisia elämäkertojia, kuten Suetoniusta.
Einhard kuoli 840 Seligenstadtissa. Hänen vaimonsa Imma kuoli samoin siellä vuonna 836.
Einhardin kirjoitukset

Einhardin kirjoituksista on säilynyt neljä latinaksi kirjoitettua teosta. Vita Karoli Magni, joka on kirjoitettu 829−836, Einhardi Epistolae, joka sisältää tekstejä vuosilta 814−840, De translatione et miraculis sanctorum suorum Marcellini et Petri ja Servatus lupukselle omistettu Libellus de adoranda Cruce.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vita Karoli Magni latinaksi (The Latin Library)
Early Lives of Charlemagne -- Einhard's Life of Charlemage and an anonymous monk of St. Gall's Life of Charlemagne. 1922 English translation by Arthur James Grant, London : Chatto & Windus, via Internet Archive.
Life of Charlemagne (Arkistoitu – Internet Archive) -- Einhardin Vita Karoli Magni englanniksi, kääntäjä Samuel Epes Turner, painettu 1880
Einhard kirjoittamassa
Nikolai Ekk

| Nikolai Ekk> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Nikolai Ivakin
Syntynyt: 1. kesäkuuta 1902 Riika, Venäjä
Kuollut: 14. heinäkuuta 1976 (74 vuotta) Moskova, Neuvostoliitto
Ammatti:  elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Passi elämään (1931)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Nikolai Vladimirovitš Ekk (ven. Никола́й Влади́мирович Экк, 1. kesäkuuta 1902 Riika, Venäjä – 14. heinäkuuta 1976 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen tunnetuin ohjauksensa on Passi elämään (Putjovka v žizn 1931).
Ohjaajana

Valmistuttuaan alalle 1920-luvulla Ekk työskenteli ennen ohjaajan uraansa Vsevolod Meyerholdin teatterissa. Ekkin ura elokuvan parissa osuu 1930-luvulle, jolloin valmistui neljä näytelmäelokuvaa ja yksi dokumentti.
Ekkin ensimmäinen ja samalla tunnetuin ohjaustyö on Passi elämään (Putjovka v žizn 1931), vaikuttava kuvaus Venäjän sisällissodan orvoiksi jättämistä nuorista. Elokuva oli myös ensimmäinen neuvostoliittolainen äänielokuva. Seuraava ohjaus, vuonna 1936 valmistunut Grunja Kornakova oli puolestaan ensimmäinen neuvostoliittolainen värielokuva.
Ekk ei yltänyt myöhemmissä töissään enää debyyttielokuvansa tasolle. Ura jatkui 1930-luvun jälkeen muun muassa televisio- ja teatteriohjaajana.
Vaikutus

Ekkin Passi elämään tunnustetaan vaikutusvaltaiseksi teokseksi, vaikka omana aikanaan se saikin Neuvostoliitossa huomattavista katsojaluvuista huolimatta myös kritiikkiä osakseen, elokuva kun ei osoittanut tarpeeksi selvästi kapitalismin ja yhteiskunnallisten ongelmien välistä yhteyttä.
Realistinen mutta samalla lämmin kuvaus Passi elämään pantiin merkille saman tien myös ulkomailla ja sen vaikutusta on nähtävissä muun muassa William A. Wellmanin elokuvasta Kovan onnen pojat (Wild Boys on the Road 1933) ja Luis Buñuelin elokuvasta Los Olvidados (1951) sekä monista muista 1950-luvun nuorisokuvauksista.
Filmografia

Toukokuun yö (Maiskaja notš 1941)
Sorotšinskaja jarmarka (1939)
Grunja Kornakova (1936)
Karnaval tsvetov (1935), dokumentti
Passi elämään (Putjovka v žizn 1931)
Kak nado i ne nado (1929), lyhytelokuva
Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

Eksponenttifunktion sarjakehitelmä muuttujan x potenssisarjana on muotoa
e^{x}=a_{0}+a_{1}x+a_{2}x^{2}+a_{3}x^{3}+...=\sum _{n=0}^{\infty }{a_{n}x^{n}}
Kertoimet  a_{n} voidaan määrittää tarkastelemalla myös eksponenttifunktion derivaatan  de^{x}/dx
sarjakehitelmää
{de^{x} \over dx}=\sum _{n=0}^{\infty }{a_{n}nx^{n-1}}=\sum _{n=1}^{\infty }{a_{n}nx^{n-1}}=\sum _{n=0}^{\infty }{a_{n+1}(n+1)x^{n}}
Mutta koska eksponenttifunktion määritelmän perusteella
{de^{x} \over dx}=e^{x},
saadaan rekursioyhtälö
a_{n+1}={a_{n} \over {n+1}},
alkuarvolla  a_{0}=e^{0}=1.
Kertoimet ovat siis
 a_{0}=1, 
 a_{1}=1,
 a_{2}={\frac {1}{2}},
 a_{3}={\frac {1}{2\cdot 3}}={\frac {1}{6}},
 a_{4}={\frac {1}{2\cdot 3\cdot 4}}={\frac {1}{24}}
ja niin edelleen. Yleinen ratkaisu voidaan kirjoittaa kertoman avulla muodossa 
 a_{n}={\frac {1}{n!}}.
Kantaluvun  e eksponenttifunktio voidaan siten määritellä päättymättömänä potenssisarjana seuraavasti:
Tässä määritelmässä  n on luonnollinen luku,  x on mielivaltainen reaaliluku tai kompleksiluku ja  n! on kertoma.
Ekstruusioreaktio

Ekstruusioreaktio on kemiallisen reaktion tyyppi, jossa atomi tai atomiryhmä irtoaa molekyylistä ja tuotteeseen muodostuu uusi kemiallinen sidos niiden kahden atomin välille, joihin irtoava ryhmä alun perin oli sitoutunut. Ekstruusioreaktio on insertioreaktion käänteisreaktio. Ekstruusioreaktiota voidaan kuvata yleisellä reaktioyhtälöllä:
Ekstruusioreaktioissa irtoava ryhmä on usein pienikokoinen kaasumainen molekyyli. Tällaisia ovat esimerkiksi typpi, hiilimonoksidi, hiilidioksidi tai rikkidioksidi. Ekstruusioreaktio voi tapahtua joko kuumennettaessa tai fotokemiallisesti säteilyttämällä. Tyypillisiä esimerkkejä ekstruusioreaktioista ovat typen ekstruusio pyratsoliinijohdannaisista, jolloin muodostuu syklopropaanijohdannaisia, rikkidioksidin irtoaminen sulfoneista Ramberg–Bäcklund-reaktiossa sekä hiilimonoksidin irtoaminen aldehydeistä säteilytettäessä niitä ultraviolettivalolla.
Eit, Eip, Ep ja Ein
Teknisiä tietoja

Pituus: 26,4 metriä
Leveys: 3,066 metriä
Korkeus 4,13 metriä
Paino: tyhjänä 40–45 t
Telit: Minden-Deutz
Suurin rakenteellinen nopeus: 140 km/h (muutostöiden jälkeen 160 km/h, 23000-23011 120 km/h)
Istumapaikkoja: 80 (Ein ja Eit), 76 (Eip ja Ep)
Käyttöalue: pikajunat, taajamajunat
Lemmikkieläinosasto: Eip- ja Ep-vaunussa
Tupakointimahdollisuus: Eit-vaunussa
Hylätty: Kaikki Eit-, Eip-, Ep- ja Ein-vaunut
Museoitu: Eit 23114, Eit 23002 ja Ein 23270 (Haapamäen museoveturiyhdistys)
Museoitu: Ep 23256 ja Ein 23232 (Keitele-museo)
Museoitu: Ein 23212 ja Ein 23246 (Höyryveturimatkat 1009)