stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Springfieldin ydinvoimala
Voimalaan liittyviä henkilöitä

C. Montgomery Burns, multimiljardööri, voimalan 104-vuotias pääomistaja.
Waylon Smithers, Burnsin oikea käsi, henkilökohtainen avustaja ja todennäköisesti myös sihteeri. Viettää kaikki työpäivänsä Burnsin seurassa.
Homer Simpson, töissä voimalassa turvallisuusvastaavana sektorilla 7G.
Lenny Leonard, töissä voimalassa.
Carl Carlson, töissä voimalassa.
Voimalaan liittyviä henkilöitä > Sivuhahmoja

Frank Grimes, lyhytaikainen työntekijä, jonka Homer Simpsonin epäpätevyys työssään ajoi hermoromahdukseen ja itseaiheutettuun kuolettavaan tapaturmaan.
Canary M. Burns, koko voimala oli kirjattu tämän kanarialinnun nimiin siltä varalta, että voimalan puutteista mahdollisesti koituvat sakot ja vankeusrangaistukset lankeaisivat linnun, eivätkä Burnsin niskoille.
Karl, toimi Homerin henkilökohtaisena johtajatason assistenttina nostaakseen tämän itsetuntoa.
Mindy Simmons, tavoiltaan Homeria muistuttava, jaksossa ”Homerin viimeiset kiusaukset” voimalaan palkattu työntekijä, johon Homer ihastui.
Tibor, ei osaa englantia. Homer laittaa aina omat mokansa Tiborin syyksi.
Charlie, työntekijä, Homerin, Carlin ja Lennyn työkaveri. Esiintyy heidän seurassaan vain työpaikalla, ei koskaan esimerkiksi Moen kapakassa.
Simpsonit
| --- | --- |
Sekalaista:   alkutekstijakso  D’oh!  Duff Beer  Kauhujen talo  lyhytfilmit  Springfield  Springfieldin ala-aste  Springfieldin ydinvoimala  742 Evergreen Terrace 
Luettelot:   luettelo jaksoista  luettelo hahmoista  luettelo palkinnoista  luettelo DVD-julkaisuista  luettelo videopeleistä  luettelo vierailleista tähdistä 
Tuotantokaudet:   1.  2.  3.  4.  5.  6.  7.  8.  9.  10.  11.  12.  13.  14.  15.  16.  17.  18.  19.  20.  21.  22.  23.  24.  25.  26.  27.  28.  29.  30.  31.  32.  33.  34.  35. 
Elokuvat ja erikoisjaksot:   The Simpsons Movie  The Longest Daycare  Playdate with Destiny  Kuka ampui johtajan? 
Videopelit:   Bart vs. the Space Mutants  Bart vs. the World  Bart's Nightmare  Virtual Bart  Bart and the Beanstalk  Wrestling  Road Rage  Skateboarding  Hit & Run  The Simpsons Game  Tapped Out
Neues Rathaus (Hannover)

Ilmakuva
Neues Rathaus (suom. Uusi raatihuone) on Hannoverissa sijaitseva rakennus, jossa Hannoverin kaupunginhallitus kokoontuu. Linnamainen rakennus on sekoitus erilaisia arkkitehtonisia tyylejä, ja se on rakennettu vilhelmiinisenä aikana vuosina 1901–1913.
Rakennus sijaitsee kymmenen hehtaarin suuruisessa Maschparkissa, Hannoverin ydinkeskustan eteläpuolella. Sen pohjoisjulkisivun edessä on Trammplatz-aukio, kun taas rakennuksen eteläpuolella on Maschteich-niminen tekolampi.
Stargazy pie

Stargazy pie
Stargazy pie on cornwallilainen piirakka, joka on tehty sardiineista, kananmunista ja perunasta sekä päällystetty taikinakuorella. Vaikka piirakasta on useita eri muunnelmia kalavaihtoehtoineen, sen ainutlaatuinen piirre on kuoren läpi ulos työntyvät kalanpäät ja joskus pyrstötkin. Kalat näyttävät katsovan kohti taivasta, mistä englanninkielinen nimi onkin peräisin.
Piirakan uskotaan olevan peräisin Mouseholen kylästä Cornwallista, ja sitä syödään perinteisesti Tom Bawcock’s Eve -festivaalin aikaan tarkoituksena juhlistaa Tom Bawcockin sankarillisesti talvimyrskyssä pyydystämää kalansaalista.
Piirakan kuvaus

Stargazy pie -piirakka on taikinapohjainen kalapiirakka, joka perinteisesti täytetään kokonaisilla sardiineilla. Tärkeintä on, että sardiinien päät jätetään koskemattomiksi ja että ne työntyvät taikinakuoren läpi näyttäen siltä kuin katselisivat tähtiä. Kalojen sijainnin ansiosta niistä paiston aikana tihkuva rasva valuu taikinan päälle antaen näin piirakalle kosteutta ja täyteläisemmän maun. Julkkiskokki Rick Stein esitti, että sardiinin pyrstötkin pilkistäisivät taikinakuoren läpi näyttäen siltä kuin kalat hyppäisivät vedestä.
Long Play

| Long Play Vox |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1977, Love Studio, Helsinki
 Julkaistu: 1977
 Tuottaja(t): Tapio Korjus
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Love Records
Voxin muut julkaisut
|   | Long Play 1977 | A Wop Bop A Loo Bop 1986 |
Long Play on suomalaisen Vox-yhtyeen debyyttialbumi. Sen julkaisi Love Records vuonna 1977.
Kappaleet > A-puoli

All the Same – 2.43
I'm moving on – 2.09
You Can't Judge a Book – 1.56
Little Queenie – 3.19
Drunken Dude Blow – 0.39
Busted Again – 5.41
Kappaleet > B-puoli

Just Another Boogie – 3.20
Tiger in Your Tank – 3.07
Connection – 3.22
Mona (I Need You Baby) – 4.13
It's Alright – 2.35
Kokoonpano

Pete Viteli – fender basso
Juke Aronen – rummut
Timo Huovinen – kitarat, laulu, huuliharppu
Markku Lampi – kitara, laulu, kansikuva, rummut ("Drunken Dude Blow")
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Jim Pembroke – taustalaulu ("Just Another Boogie")
Hillel Tokazier – grand piano ("Little Queenie")
Tapio Korjus – tuottaja, rummut ("Drunken Dude Blow")
Kokoonpano > Muut tekijät

Måns Groundstroem – äänittäjä, miksaaja
Richard Stanley – äänittäjä, miksaaja (kappaleet 3, 6 ja 9)
Single

"Just Another Boogie" / "Little Queenie" (1997,  LRS 2187)
Suko

Sukopistorasia ja -pistoke.
Suko (lyhenne sanasta suojakosketin) on yleisesti käytetty nimitys suojamaadoitetulle sähköpistokkeelle tai -pistorasialle. Keksinnön alkuperämaassa Saksassa siitä käytetään nimitystä Schuko (sanasta Schutzkontakt) ja muualla Euroopassa myös nimityksiä ”Type F” ja ”CEE 7/4”.
Rakenne

Sukopistokkeessa on kaksi pyöreää sauvaa, joiden halkaisija on 4,8 millimetriä ja pituus 19 millimetriä. Niiden etäisyys toisistaan, keskipisteistä mitattuna, on 19 millimetriä. Sauvojen kautta kulkee vaihe- ja nollavirta. Pistokkeen ylä- ja alasivulla on metallilevy. Nämä antavat suojaavan maakosketuksen. Sukopistorasiassa on aukko, johon pistoke asetetaan.
Sukopistokkeet ja -pistorasiat ovat symmetrisiä vaihtovirtajohtimia. Ne voidaan yhdistää toisiinsa kahdessa eri asennossa; näin sähkölaitteeseen voidaan syöttää sekä vaihe- että nollavirtaa kummasta tahansa sauvasta. Kuten useimpiin Euroopassa käytössä oleviin pistorasioihin, myös sukoon voidaan asettaa niin sanottu europistoke. Sukopistoketta pidetään sukopistorasiaan kytkettynä hyvin turvallisena. Maadoittamattomassa pistorasiassa turvallisuus vastaa maadoittamatonta pistoketta. Sukopistokkeita käytetään tavallisesti 230 voltin ja 50 hertsin sähköverkoissa.
Historiaa

Sukojärjestelmä kehitettiin Saksassa. Sitä koskeva patentti DE 370538 myönnettiin vuonna 1926 baijerilaiselle sähkötarvikkeiden tuottajalle Albert Büttnerille. Nykyään järjestelmä on käytössä yli 40 maassa. Näihin kuuluu suurin osa Manner- ja Itä-Euroopan maista. Irlannissa sitä esiintyy joissakin hyvin vanhoissa asennuksissa. Ranskassa, Belgiassa, Tšekissä, Slovakiassa ja Puolassa on käytössä järjestelmä, jossa pistoke ja pistorasia ovat samankokoiset sekä pääsauvojen sijoittelu sama, mutta pistorasiassa on maadoituslevyjen sijasta suojamaadoitussauva eikä siinä ole ohjausuria sivuilla. Uudenaikaisin sukopistoke on yhdistelmäversio ”CEE 7/7”. Siinä on aukko, jonka avulla se sopii myös ranskalaisiin, maasauvallisiin pistorasioihin.
Sukopistorasioita on käytetty perinteisesti kosteissa tiloissa, kun taas kuivissa tiloissa on käytetty maadoittamattomia pistorasioita. Kuivassa tilassa ei ole maata, jolloin mahdollinen sähköisku ei yleensä ole hengenvaarallinen. Vuodesta 1997 sukopistorasiat ovat kuitenkin Suomessa olleet pakollisia uusissa asennuksissa myös kuivissa tiloissa.
Turvaominaisuuksia

Pistorasiaan asetettaessa sukopistoke täyttää pistorasian aukon ja synnyttää suojamaadoituskosketuksen maadoituslevyillään ennen kuin vaihe- ja nollasauvat muodostavat kosketuksen. Näin se suojaa käyttäjää koskettamasta sauvoihin, joissa on jännite. Tämän takia sukojärjestelmässä ei tarvita osittain eristettyjä sauvoja kuten europistokkeissa sekä brittiläisissä ja australialaisissa pistokkeissa. Sivuille sijoitetut, sähköä johtamattomat ohjausurat antavat lisäsuojaa mahdollistamalla suurien ja painavien pistokkeiden turvallisen käytön esimerkiksi sisäänrakennetuissa muuntajissa ja ajastimissa.
Yhteensopivuus muiden järjestelmien kanssa

Sukopistorasiaan voidaan kytkeä kaksisauvaiset suojaeristetyt pistokkeet CEE 7/16 ja CEE 7/17. Sukopistoke voidaan toki liittää kaksisauvaisiin maadoittamattomiin pistorasioihin. Tällöin turvallisuus on tyydyttävä, koska tällaisessa tilassa ei ole maata. Pistoke voidaan myös liittää pistorasioihin, joiden maadoitusjärjestelmä on siinä määrin erilainen, että ne eivät sukopistoketta käytettäessä muodosta maakosketusta. Tällöin ei käyttö ole kuitenkaan turvallista. Monista muun tyyppisistä pistorasioista myös puuttuu käyttäjää pistoketta paikoilleen asetettaessa sähköiskulta suojaava aukko. Perinteinen maadoittamaton pistotulppa ei ole yhteensopiva sukopistorasian kanssa, koska maadoittamaton ja suojaeristämätön laite ei ole turvallinen kosteissa tiloissa tai tiloissa, joissa on maadoitettuja laitteita. Tällaisen laitteen käyttämiseen turvallisesti tilassa, jossa on sukorasoita tarvitaan suojaerotusmuuntaja. Suomessa käytettävissä pistotulpissa ja rasioissa sääntö on, että jos pistoke sopii, sitä saa käyttää. Sääntöä ei saa kiertää muokkaamalla pistoketta tai tuomalla sähköä huoneesta toiseen jatkojohdolla. Esimerkiksi tietokoneelle ei saa tuoda maadoitusta vaikka keittiöstä jatkojohdolla.
Italiassa käytetään sukopistorasioista yhdistelmäversioita, joissa on ylimääräinen sauvanreikä paikallista pienempää pistokemallia varten. Käytössä on myös yhdistelmä, jossa on kolme ylimääräistä sauvanreikää ja laajempi aukko paikallista suurempaa pistokemallia varten.
Neues Schloss

Neues Schloss (suom. Uusi linna) on useiden saksalaisten linnojen nimi.
Neues Schloss (Baden-Baden)
Neues Schloss (Gießen)
Neues Schloss (Hechingen)
Neues Schloss (Ingolstadt)
Neues Schloss (Meersburg)
Neues Schloss (Stuttgart)
Neues Schloss (Tettnang)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Neues Schloss”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Strong (kappale)

| ”Strong” Soma Manuchar |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Drifer
 Julkaistu: 7. joulukuuta 2010
 Tuottaja(t): Kim Wennerström
 Tyylilaji: pop, dancepop
 Kesto: 03.00
 Levy-yhtiö: Universal Music Group
Soma Manucharin muut singlet
| ”Crazy ’Bout the Boy” 2010 | ”Strong” 2010 | ”Making My Heart Beat” 2011 |
Strong on Soma Manucharin kappale debyyttialbumiltaan Drifter. Strong julkaistiin digitaalisesti 7. joulukuuta 2010 ja se palvelee kolmantena singlenä albumilta. Manuchar osallistui tällä kappaleellaan Suomen vuoden 2011 Euroviisukarsintoihin tammikuussa 2011. Strong kilpaili toisessa alkukarsinnassa jääden kuitenkin finaalin ulkopuolelle. Myöhemmin ilmoitetuissa sijoituksissa ilmeni, että kappale oli jäänyt oman alkukarsintansa viimeiseksi.
Strong on Ellen T.:n ja Antti C.:n säveltämä ja sanoittama sekä heidän lisäksi sovituksessa ovat olleet mukana myös Kim Wennerström ja Elof Loelv.
Kappaleet

Strong – 3.00
Musiikkivideo

Kappaleen Strong musiikkivideo julkaistiin Manucharin Youtube ja VEVO-kanavilla 17. tammikuuta 2011.. Videolla nähdään Soma tanssimassa Nelosen Dance-ohjelmasta tutun Markku Haussilan kanssa. Tunnelma on katkera, kolkko sekä hieman vihainen. Video on kuvattu betoniseinää vasten sillan alla. Siinä näytetään Manuchar hänelle tyypillisessä korkeassa ponihännässä sekä mustassa asussa, joka peittää vastakkaiset olkapään ja jalan. Olkapäässä hänellä on kimalteleva koriste. Video on lähes mustavalkoinen.
Soma Manuchar ja Markku Haussila "Strong" musiikkivideolla.
Luettelo Amerikan suurimmista metropolialueista

Tämä on luettelo Amerikan suurimmista metropolialueista. Luettelossa on otettu huomioon myös kaksoiskaupungit  jotka sijaitsevat kahden valtion alueella – yleensä Kanadan ja Yhdysvaltojen tai Meksikon ja Yhdysvaltojen rajalla. Luettelossa on otettu huomioon Pohjois-   Etelä- ja Keski-Amerikan valtiot.
Luettelo

| Järjestys | Metropolialue | Valtio | Väestö | vuosi | Huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | São Paulo |  Brasilia | 22 001 281 | 2022 |  |
| 2 | Mexico City |  Meksiko | 21 804 515 | 2020 |  |
| 3 | New Yorkin metropolialue |  Yhdysvallat | 20 140 470 | 2022 |  |
| 4 | Buenos Aires |  Argentiina | 13 985 794 | 2022 |  |
| 5 | Rio de Janeiro |  Brasilia | 13 191 031 | 2022 |  |
| 6 | Bogotá |  Kolumbia | 12 772 828 | 2022 |  |
| 7 | Los Angelesin suuralue  |  Yhdysvallat | 12 872 322 | 2022 |  |
| 8 | Lima |  Peru | 11 283 787 | 2022 |  |
| 9 | Chicago |  Yhdysvallat | 9 876 339 | 2022 |  |
| 10 | Suur-Toronto |  Kanada | 9 765 188 | 2022 |  |
| 11 | San Franciscon lahden ympäristö |  Yhdysvallat | 9 545 921 | 2022 |  |
| 12 | Miami |  Yhdysvallat | 9 484 409 | 2022 |  |
| 13 | Boston |  Yhdysvallat | 8 466 186 | 2022 |  |
| 14 | Dallasin–Fort Worthin metropolialue |  Yhdysvallat | 7 943 685 | 2022 |  |
| 15 | Houston |  Yhdysvallat | 7 368 466 | 2022 |  |
| 16 | Santiago |  Chile | 6 903 479 | 2017 |  |
| 17 | Washington D.C. |  Yhdysvallat | 6 304 975 | 2023 |  |
| 18 | Philadelphia |  Yhdysvallat | 6 241 164 | 2022 |  |
| 19 | Atlanta |  Yhdysvallat | 6 237 435 | 2022 |  |
| 20 | Belo Horizonte |  Brasilia | 6 194 000 | 2022 |  |
| 22 | Detroit–Windsor |  Yhdysvallat(bretoniksi) Kanada | 5 976 595 | 2009 |  |
| 23 | San Diego–Tijuana |  Yhdysvallat(bretoniksi) Meksiko | 5 434 061 | 2020 |  |
| 24 | Monterrey |  Meksiko | 5 341 171 | 2015 |  |
| 25 | Guadalajara |  Meksiko | 5 286 642 | 2015 |  |
| 26 | Maracaibo |  Venezuela | 5 278 448 | 2010 |  |
| 27 | Caracas |  Venezuela | 5 243 301 | 2011 |  |
| 28 | Phoenix |  Yhdysvallat | 5 015 678 | 2022 |  |
| 29 | Porto Alegre |  Brasilia | 4 405 769 | 2022 |  |
| 30 | Montreal |  Kanada | 4 291 732 | 2021 |  |
| 31 | Santo Domingo |  Dominikaaninen tasavalta | 4 274 651 | 2022 |  |
| 32 | Fortaleza |  Brasilia | 4 167 996 | 2015 |  |
| 33 | Medellín |  Kolumbia | 4 068 000 | 2022 |  |
| 34 | Seattle  |  Yhdysvallat | 4 034 248 | 2022 |  |
| 35 | Salvadorin metropolialue |  Brasilia | 3 919 864 | 2022 |  |
| 36 | Recife |  Brasilia | 3 743 854 | 2022 |  |
| 37 | Curitiba |  Brasilia | 3 731 769 | 2022 |  |
| 38 | Minneapolis–Saint Paul  |  Yhdysvallat | 3 693 729 | 2022 |  |
| 39 | Campinas |  Brasilia | 3 656 363 | 2022 |  |
| 40 | Brasília |  Brasilia | 3 548 438 | 2015 |  |
| 41 | Tampa |  Yhdysvallat | 3 290 730 | 2022 |  |
| 42 | Puebla–Tlaxcala |  Meksiko | 3 199 530 | 2020 |  |
| 43 | San Jose | Malline:Flag | 3 160 000 | 2011 |  |
| 44 | Guatemala  |  Guatemala | 3 160 000 | 2024 |  |
| 45 | Guayaquil |  Ecuador | 3 092 000 | 2022 |  |
| 46 | Denverin metropolialue |  Yhdysvallat | 2 985 871 | 2022 |  |
| 47 | Port-au-Prince |  Haiti | 2 915 000 | 2022 |  |
| 48 | Quito |  Ecuador | 2 889 703 | 2022 |  |
| 49 | Cali |  Kolumbia | 2 837 000 | 2022 |  |
| 50 | Baltimore  |  Yhdysvallat | 2 835 672 | 2022 |  |
Suni (täsmennyssivu)

Suni voi tarkoittaa seuraavia:
Suni eli myskiantilooppi (Neotragus moschatus), sorkkaeläintaja
Sunita ”Suni” Williams (s. 1965), yhdysvaltalainen astronautti
Suni, kunta Italiassa
Suni Oy, vuonna 1905 perustettu eteläkarjalainen perheyritys
Sukunimi

Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Aino Suni (s. 1985), suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Annikki Suni (1941–2012), suomalainen kirjallisuuden kääntäjä
Janne Suni (taiteilijanimi Tempest), suomalainen muusikko
Jessica Suni (s. 1977), suomalainen kirjailija ja vapaa toimittaja
Leo Suni (1891–1942), suomalainen uimahyppääjä
Leo Suni (1932–2022), venäläinen historiantutkija ja professori
Martti Suni (1926–2014), lisenssivirastoin ent. johtaja
Minna Suni (s. 1967), suomalainen kielitieteilijä ja professori
Oliver Suni (s. 2002), suomalainen jääkiekkoilija
Ritva Suni (s. 1957), suomalainen kiekonheittäjä
Terttu Suni (s. 1936), suomalainen iskelmäsanoittaja
Tuomo Suni (s. 1977), suomalainen barokkiviulisti
Uuno Suni (1926–1962), suomalainen murhaaja
Väinö Kallio (e. Suni, 1897–1938), suomalainen kansanedustaja
Walter Suni (1909–1979), neuvostoliittolainen näyttelijä ja teatteriohjaaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Suni”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luonnollinen luokka

Luonnollinen luokka tai luonnollinen laji  tarkoittaa filosofiassa sellaista asioiden luokittelua, joka on luonnollinen, ei keinotekoinen. Luonnolliseen luokkaan kuuluvilla asioilla (olioilla, tapahtumilla jne.) on jotain yhteistä, joka erottaa ne todellisena joukkona muista asioista, sen sijaan että ne olisivat vain joukko jonkun ihmisen tai ryhmän satunnaisesti yhteen luokkaan luokittelemia asioita. Niillä on siis on jotain muutakin yhteistä kuin se, millä perusteella luokitus on tehty.
Filosofit ovat väitelleet siitä, onko mitään luonnollisia luokkia olemassa vai ei. Essentialismin mukaan luonnollisia luokkia on olemassa, konventionalismin mukaan taas kaikki luokat ovat konventionaalisia eli perustuvat pelkkään tapaan tai käytäntöön. Esimerkiksi biologian filosofit ovat väitelleet siitä, ovatko biologiset lajit luonnollisia luokkia. Toiset filosofit taas ovat keskustelleet siitä, ovatko esimerkiksi rotu, sukupuoli ja sukupuolinen suuntautuminen luonnollisia luokkia. Meteorologit luokittelevat erityyppisiä pilviä, mutta on epäselvää, missä määrin ne ovat todella eri luokkia, vai heijastelevatko luokitukset vain ihmisten tarpeita tai mielenkiinnon kohteita.
Jos luonnollisia luokkia on olemassa lainkaan, fysikaaliset partikkelit kuten kvarkit, alkuaineet ja luonnossa esiintyvät kemialliset yhdisteet saattavat olla hyviä ehdokkaita. Ne olisivat olemassa omana ryhmänään riippumatta siitä, onko kukaan luokittelemassa niitä. Esimerkiksi ”vesi” nimeää luonnollisen luokan, johon kuuluu kaikki aine jolla on tietty molekyylirakenne. Sen sijaan ”juoma” nimeää pelkästään konventionaalisen luokan. Luonnollinen luokka voidaankin määritellä ”entiteeteiksi, joilla on luonnonlakien sitomia ominaisuuksia”. Tällaiset luokittelut ovat yhteneväisiä kaikille inhimillisille kulttuureille niiden tehdessä luokitteluja niitä ympäröivästä luonnollisesta todellisuudesta.
Termiä ”luonnollinen luokka” käytti ensi kertaa William Whewell vuonna 1847, mutta ensimmäisenä varsinaisena luonnollisten luokkien teorian esittäjänä pidetään John Stuart Milliä. W. V. O. Quine on kirjoittanut luonnollisista luokista tärkeän esseen ”Natural Kinds” (1969). Hänen mukaansa joukko olioita muodostaa luokan jos se on ”projisoitavissa”, eli jos joukon joitakin jäseniä koskevat arvostelmat voidaan laajentaa koskemaan muita jäseniä tieteellisellä induktiivisella päättelyllä.
Aiheesta muualla

Bird, Alexander & Tobin, Emma: Natural Kinds The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Gross, Steven: Natural Kind Terms (Arkistoitu – Internet Archive), Encyclopedia of Language and Linguistics (PDF)
Pöyhönen, Samuli: Luonnollinen luokka Logos-ensyklopedia. Filosofia.fi.
Loudguns

| Loudguns> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2009–
Tyylilaji:  hard rock, AOR
Jäsenet:  Olli Kärki, laulu  Sami Pilve, kitara  Henri Saarinen, kitara  Akseli Kaasalainen, koskettimet  Toni Lehmusoksa, rummut
Levy-yhtiö:  City of Lights Records Rock It Up Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Loudguns on suomalainen hard rock -yhtye, jonka kitaristi Sami Pilve perusti vuonna 2009. Yhtye on julkaissut uransa aikana kaksi albumia, Broken Highway (2011) ja Sunset Runaway (2014). Ensimmäisellä albumilla rumpuja soittaa Stratovariuksen rumpali sekä kitaristi Sami Pilven serkku Rolf Pilve. Yhtyeen levy-yhtiönä toimii saksalainen Rock It Up Records/City of Lights Records.
Yhtyeen single ”Who Needs a Heaven” on julkaistu Rock It Up Recordsin You Better Rock It Up Vol. 2 -kokoelmalevyllä. Kesällä 2015 yhtye esiintyi Tampereen South Park -festivaalilla, jossa esiintyi lisäksi muun muassa Helloween ja Def Leppard.
Historia

Yhtyeen perusti kitaristi Sami Pilve vuonna 2009 keskeytettyään koulunkäynnin. Pilve pyysi yhtyeeseensä mukaan basisti Markus Sirénin. Yhdessä he alkoivat työstää materiaalia yhtyeen ensimmäiselle levylle. Lopulliseen kokoonpanoon liittyivät lisäksi Lassi Vääränen, Heikki Kokko, Akseli Kaasalainen ja Rolf Pilve, joka soitti rummut yhtyeen ensimmäiselle albumille, muttei jäänyt vakituiseksi jäseneksi. Hänen tilalleen tuli rumpali Jussi Kallava. Debyyttialbumi Broken Highway julkaistiin vuonna 2011.
Yhtye keikkaili ja julkaisi heinäkuussa 2014 toisen albuminsa Sunset Runawayn. Tämän albumin avulla yhtye sai levytyssopimuksensa Rock It Up Records/City of Lights Recordsin kanssa. Samana vuonna yhtyeen jäsenet Heikki Kokko ja Jussi Kallava lähtivät yhtyeestä. Heidät korvasivat Henri Saarinen ja Toni Lehmusoksa.
Alkuvuodesta yhtye julkaisi netissä musiikkivideon toisen albuminsa kappaleelle "Loud 'n' Proud". Kyseisen vuoden lopussa yhtye ilmoitti kotisivuillaan laulaja Lassi Vääräsen jättävän yhtyeen. Bändi julkaisi uuden singlen "Who Needs a Heaven" digitaalisesti 23. lokakuuta 2015. Lassi Vääränen laulaa yhä lähtönsä jälkeen julkaistulla singlellä.
Vuoden 2016 huhtikuussa yhtyeen levymerkki City Of Lights Records ilmoitti uudelleenjulkaisevansa yhtyeen omakustanteisesti julkaistun debyyttilevyn Broken Highway. Samoihin aikoihin basisti Markus Sirén jätti yhtyeen.
Syyskuussa 2016 yhtye julkaisi uuden laulajansa nimen. Vääräsen korvaisi Olli Kärki.
Single "Billie the Queen / These Dreams" julkaistiin 19. helmikuuta 2017.
Jäsenet

| --- | --- |
 Nykyiset jäsenet Sami Pilve – kitara  Henri Saarinen – kitara (2014–)  Akseli Kaasalainen – koskettimet  Toni Lehmusoksa – rummut (2014–) :  Entiset jäsenet Lassi Vääränen – laulu (2009–2015)  Heikki Kokko – kitara (2009–2014)  Jussi Kallava – rummut (2009–2014)  Markus Sirén – basso (2009–2016)
Jäsenet > Muut

Rolf Pilve – rummut yhtyeen ensimmäisellä albumilla
Diskografia > Albumit

Broken Highway (2011)
Sunset Runaway (2014)
Diskografia > Singlet

”Who Needs a Heaven” (2015)
Nihoanpalila

| Nihoanpalila |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Itähavaijinpalilat Telespiza
Laji::  ultima
Kaksiosainen nimi
 Telespiza ultima  Bryan, 1917 
Katso myös
   Nihoanpalila Wikispeciesissä   Nihoanpalila Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nihoanpalila (Telespiza ultima) on äärimmäisen uhanalainen Havaijilla Nihoan saarella elävä varpuslintu.
Kooltaan nihoanpalila on noin 17 senttimetriä pitkä. Koiraan pää ja rinta ovat keltaiset. Vatsa on valkoinen. Selkä koiraalla on keltaisen ja harmaan kirjava. Naaraan ja nuoren nihoanpalilan väritys ei ole yhtä kirkas kuin koiraan. Lajin laulu on monimutkainen ja eläväinen liverrys.
Nihoanpalilan elinympäristöä ovat pensaikot ja ruohomaat. Ravintonaan linnut käyttävät hyönteisiä, siemeniä ja kukkia. Pesän laji tekee kivikkoon. Nihaonpalilakannan kooksi arvioidaan noin 3 180 yksilöä. Suurimmat lajiin kohdistuvat uhkat ovat saarelle levinneiden vieraiden lajien kantamat taudit sekä hurrikaanit ja ruohikkopalot.