stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalevan kisat 2010
Mitalistit > Naiset > Kenttälajit

| Laji | Sijoitukset | Sijoitukset | Sijoitukset | Selostus |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korkeushyppy  6.8. |  | Maiju Mattila Liedon Parma | 185 |  |  |  |
| Korkeushyppy  6.8. |  | Hanna Grobler Ruoveden Pirkat | 185 |  |  |  |
| Korkeushyppy  6.8. |  | Laura Rautanen Vilppulan Veikot | 181 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seiväshyppy  8.8. |  | Minna Nikkanen Someron Esa | 440 |  |  |  |
| Seiväshyppy  8.8. |  | Vanessa Vandy Vasa IS | 390 |  |  |  |
| Seiväshyppy  8.8. |  | Jatta Salmela Kokkolan Veikot | 390 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Pituushyppy  7.8. |  | Elina Torro Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 619 |  |  |  |
| Pituushyppy  7.8. |  | Sofia Sadeharju Helsingin Kisa-Veikot | 606 |  |  |  |
| Pituushyppy  7.8. |  | Noora Pesola Lahden Ahkera | 604 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kolmiloikka  8.8. |  | Elina Torro Lappeenrannan Urheilu-Miehet | 13,30 |  |  |  |
| Kolmiloikka  8.8. |  | Kristiina Mäkelä Orimattilan Jymy | 13,00 |  |  |  |
| Kolmiloikka  8.8. |  | Essi Lindgren Oulun Pyrintö | 12,96 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kuulantyöntö  7.8. |  | Suvi Helin Nokian Urheilijat | 15,38 |  |  |  |
| Kuulantyöntö  7.8. |  | Niina Kelo Keski-Uudenmaan Yleisurheilu | 15,08 |  |  |  |
| Kuulantyöntö  7.8. |  | Hennariikka Järvinen Turun Urheiluliitto | 14,61 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Kiekonheitto  6.8. |  | Tanja Komulainen Pälkäneen Luja-Lukko | 56,38 |  |  |  |
| Kiekonheitto  6.8. |  | Sanna Kämäräinen Lapinlahden Veto | 54,13 |  |  |  |
| Kiekonheitto  6.8. |  | Elina Mattila Turun Urheiluliitto | 52,89 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Moukarinheitto  7.8. |  | Merja Korpela Soinin Sisu | 66,94 |  |  |  |
| Moukarinheitto  7.8. |  | Lena Solvin IF Nykarlebynejden | 65,47 |  |  |  |
| Moukarinheitto  7.8. |  | Sini Latvala Seinäjoen Seudun Urheilijat | 62,22 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Keihäänheitto  7.8. |  | Sanni Utriainen Nokian Urheilijat | 56,29 |  |  |  |
| Keihäänheitto  7.8. |  | Oona Sormunen Tohmajärven Urheilijat | 55,02 |  |  |  |
| Keihäänheitto  7.8. |  | Niina Kelo Keski-Uudenmaan Yleisurheilu | 52,00 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
| Seitsenottelu  7.–8.8. |  | Niina Kelo Keski-Uudenmaan Yleisurheilu | 5719 |  |  |  |
| Seitsenottelu  7.–8.8. |  | Jutta Heinonen Janakkalan Jana | 5343 |  |  |  |
| Seitsenottelu  7.–8.8. |  | Tiina Säily Helsingin Kisa-Veikot | 5197 |  |  |  |
|    |    |    |    |    |  |  |
WR: maailmanennätys | AR: maanosan ennätys | NR: kansallinen ennätys | CR: kilpailujen ennätys | WL: maailman kauden kärkitulos | EL: Euroopan kauden kärkitulos | kkk: kauden kotimainen kärkitulos | PB: oma ennätys | SB: kauden paras
Kalevan malja

| # | Seura | Pist |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Kisa-Veikot | 311 |
| 2 | Lahden Ahkera | 288 |
| 2 | Turun Urheiluliitto | 288 |
| 4 | Tampereen Pyrintö | 198 |
| 5 | Joensuun Kataja | 188,5 |
| 6 | Jyväskylän Kenttäurheilijat | 170,5 |
| 7 | Viipurin Urheilijat | 169 |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kalevan kisat
| --- | --- |
1900-luku:: 1907 | 1908 | 1909
1910-luku:: 1910 | 1911 | 1912 | 1913 | 1914 | 1915 | 1916 | 1917 | 1918 | 1919
1920-luku:: 1920 | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | 1925 | 1926 | 1927 | 1928 | 1929
1930-luku:: 1930 | 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939
1940-luku:: 1940 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | 1946 | 1947 | 1948 | 1949
1950-luku:: 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959
1960-luku:: 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969
1970-luku:: 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979
1980-luku:: 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989
1990-luku:: 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999
2000-luku:: 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009
2010-luku:: 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019
2020-luku:: 2020 | 2021 | 2022 | 2023  | 2024
Malolotjan luonnonsuojelualue

Malolotjan luonnonsuojelualuetta.
| --- | --- |
Sijainti:  Swazimaa
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Malolotjan luonnonsuojelualue on 18 000 hehtaarin laajuinen luonnonsuojelualue Swazimaan luoteisosassa Etelä-Afrikan rajalla, noin 30 kilometriä pääkaupunki Mbabanesta pohjoiseen. Se on viimeinen Swazimaassa jäljellä oleva koskematon vuoristoerämaa ja kuningaskunnan suurin suojelualue. Elinympäristöt vaihtelevat lyhytruohikkoisista niityistä tiheisiin jokivarsipensaikkoihin, bushveldiin ja kosteaan afromontaanimetsään.
Maantiede

Malolotjan luonnonsuojelualueen korkeus vaihtelee Swazimaan toiseksi korkeimmasta vuoresta Ngwenyasta (1829 m) syvään Nkomat-joen laaksoon (640 m). Suojelualueella sijaitsevat myös Swazimaan korkeimmat putoukset, yli 90 metriä korkeat Malolotjan putoukset. Lisäksi suojelualueella on useita jokia.
Malolotjan kallioperä kuuluu maailman vanhimpiin. Se on muodostunut yli 3,5 miljardin vuoden takaisista valtameren pohjasedimenteistä, kun ne muuttuivat lämmön ja paineen vaikutuksesta liuske- ja kvartsiittikiviksi.
Ilmasto

Lämpötilat vaihtelevat huomattavasti luonnonsuojelualueen sisällä. Vuorokauden keskilämpötilat vaihtelevat kesän 18°C:sta talven noin 11°C:een; myös lämpötilan vuorokausivaihtelu on suurehkoa. Vuotuinen sademäärä on 1150 millimetriä, ja suurin osa sateesta tulee kesäkuukausina. Suhteellinen kosteus on kesäisin korkea, talvisin hieman alhaisempi.
Lajisto > Eläimistö

Merkittävimpiä Malolotjan luonnonsuojelualueella eläviä nisäkäslajeja ovat seepra, gnuut, ruokoantiloopit, valkopäätopi, kaama-antilooppi, leopardi, servaali, maasusi, sakaalit ja pensassika sekä vuohiantilooppi, kalliohyppijä ja ruskopuikkija. Silloin tällöin puistossa havaitaan myös afrikannorsuja ja virtahepoja. Pikkunisäkkäitä ovat kiipijähiiret ja valkohäntämangusti sekä muurahaiskarhut ja -kävyt. Uhanalaisia, eteläiselle Afrikalle endeemisiä sammakkoeläinlajeja ovat kummitussammakko sekä Breviceps verrucosus- ja Strongylopus grayii-lajit.
Malolotjan luonnonsuojelualueen linnusto on monimuotoista, ja eri lajeja on todettu yli 280. Uhanalaisia lajeja ovat muun muassa sinihaarapääsky, hopeakurki, töyhtöiibis ja kaljuiibis. Veden lähellä elävät ylänkörääkkiäinen, afrikankeisarikalastaja, koskikalastaja ja afrikanuikkukana, kun taas natalinmesikko ja eri medestäjälajit viihtyvät proteametsissä. Matalat ruohostomaat ovat sahelinmuurahaistaskun ja laidunhyypän elinympäristöä, ja kalliopaljastumilla voi kohdata rinnekivikkorastaan, kapinpensastaskun tai maatikan. Laaksoissa elää viherkyyhkyjä, etelänturakoja, violettiharjaturakoja, kääpiömehiläissyöjiä, purppurakottaraisia, kukaaleja ja afrikanlepinkäisiä. Afromontaanimetsän lajeja ovat afrikankirjorastas, rantaruostepyrstö, pyövelipunatasku, timanttirintatasku, afrikanharmaakäpinkäinen, oliiviloistolepäinkäinen, rusoduettolepinkäinen ja afrikantrogoni.
Lajisto > Kasvillisuus

Malolotjan luonnonsuojelualueen kasvillisuus on rikasta, ja luonnonvaraisia kukkia riittää ympäri vuoden. Tärkeimpiä uhanalaisia lajeja ovat kaksi karrookävykkilajia. Epätavallinen kasvi on poimusoilikki, jolla on vain yksi jatkuvasti kasvava lehti. Lisäksi suojelualueella esiintyy kuusi protealajia, yksi neulaprotea ja neljä kanervaa. On myös narsissi-, lilja- ja kämmekkäkasveja. Suuria puulajeja ovat afrikanpodokarpus ja kruunujättilehti.
Historia

Swaziland National Trust Commission esitti 1970-luvulla kuningas Sobhuza II:lle Ngwenya- ja Bulembu-vuorten välisen alueen julistamista luonnonsuojelualueeksi. Tuolloin yli 80 prosenttia alueen pinta-alasta oli lammaslaidunta ja suuri osa eteläosista oli yksityisomistuksessa. Kuningas hyväksyi hankkeen, kun havainnot vahvistivat, että alueella oli vain vähän maatalous- tai karjankasvatuspotentiaalia, ja alueella asuneet perheet siirrettiin Malolotjan viereiselle hyvälle maatalousmaalle.
Retkeily

Malolotjan luonnonsuojelualueella vierailevat turistit voivat yöpyä leirintäalueella tai itsepalvelumökissä. Ajokuntoisia teitä on vain 25 kilometriä, mutta vaellusmahdollisuuksia on yhden päivän kävelyretkistä viikkojen pituisiin vaelluksiin. Polkuverkosto on yhteensä yli 200 kilometrin mittainen. Tulenteko on kiellettyä tukikohtaleirin ulkopuolella, ja luonnonsuojelualueelle vaaditaan pääsymaksu.
Kääpiömehiläissyöjä (Merops pusillus)
Encephalartos paucidentatus -karrookävykki.
Matteo Politano

Matteo Politano (s. 3. elokuuta 1993 Rooma) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Napolia.
Politano pelasi AS Roman junioreissa mutta ei koskaan päässyt edustusjoukkueeseen. Hän aloitti liigauransa kaudella 2012–2013 Perugiassa ja edusti sitten kaksi kautta Pescaraa. Ensimmäisen Serie A:n ottelunsa hän pelasi Sassuolon joukkueessa 23. elokuuta 2015, kun hän tuli vaihdosta kentälle voittoisassa kotiottelussa Napolia vastaan. Ensimmäisen pääsarjamaalinsa hän teki neljännessä ottelussaan vieraskentällä Romaa vastaan tasapeliin 2–2 päättyneessä ottelussa. Hän pelasi Sassuolossa kolmen kauden aikana 96 liigaottelua ja teki ensimmäisellä ja toisella kaudellaan viisi sekä kolmannella kymmenen maalia. Kaudella 2015–2016 hän pelasi Eurooppa-liigassa viisi ottelua ja teki niissä kaksi maalia.
Kesällä 2018 Politano siirtyi Interiin lainasopimuksella, joka vuoden kuluttua muuttui pysyväksi siirroksi. Hän pelasi kaudella 2018–2019 Serie A:ssa 36 ottelua, joissa hän teki viisi maalia, Mestarien liigassa kuusi ottelua ilman maaleja sekä Eurooppa-liigassa neljä ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Kauden 2019–2020 alkupuoliskolla hän pelasi Serie A:ssa 11 ottelua ja Mestarien liigassa neljä ottelua. Tammikuun 2020 lopulla hän siirtyi lainalle Napoliin, jossa hän pelasi helmikuussa viisi Serie A:n ottelua, Italian cupin välierien ensimmäisen osaottelun ja Mestarien liigan kotiottelun FC Barcelonaa vastaan. Koronaviruspandemian aiheuttaman tauon jälkeen hän palasi kentille kesäkuussa Italian cupin toisessa välieräottelussa. Cupin loppuottelussa, jonka Napoli voitti, Politano tuli vaihdosta kentälle 66 minuutin kohdalla ja teki maalin ottelun ratkaisseessa rangaistuspotkukilpailussa. Kauden aikana hän pelasi Napolissa kaikkiaan 15 liigaottelua ja teki niissä kaksi maalia. Kaudella 2020–2021 hän pelasi edelleen lainasopimuksella Napolissa 37 liigaottelua ja teki niissä yhdeksän maalia. Italian cupissa hän teki yhden maalin ja Eurooppa-liigan kahdeksassa ottelussaan kaksi maalia. Kesällä 2021 Politano siirtyi Napolin omistukseen.
Politano pelasi kaudella 2021–2022 Napolissa 33 Serie A:n ottelua ja teki kolme maalia. Eurooppa-liigan viidessä ottelussa hän viimeisteli kaksi maalia. Napolin liigamestaruuteen päättyneellä kaudella 2022–2023 hän pelasi 27:ssä Serie A -ottelussa, joista 14:ssä hän oli avauskokoonpanossa ja teki kolme maalia. Mestarien liigassa pelaamissaan yhdeksässä ottelussa hän teki yhden maalin.
Politano on pelannut Italian alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän on pelannut Italian A-maajoukkueessa 12 ottelua. Näistä ensimmäiset olivat toukokuussa 2018 avauskokoonpanossa Saudi-Arabiaa vastaan, marraskuussa 2018 viime minuutit ottelussa Yhdysvaltoja vastaan, maaliskuussa 2019 avauskokoonpanossa EM-karsintaottelussa Liechtensteinia vastaan ja toukokuussa 2021 toisen jakson ystävyysottelussa San Marinoa vastaan. Yhdysvaltoja vastaan hän teki ottelun ainoan maalin ja San Marinoa vastaan kaksi Italian seitsemästä maalista.
Marin Veltchev

Marin Veltchev (6. maaliskuuta 1942 Varna – 1. lokakuuta 2012 Bulgaria) oli bulgarialaissyntyinen balettitanssija ja balettipedagogi, joka teki pääosan urastaan Suomessa. Hänet kiinnitettiin tanssijaksi Suomen Kansallisoopperaan 1976. Hän toimi 1977–1978 sekä Kansallisbaletin taiteilijoiden että ooppe­ran balettikoulun opettajana. Opettaja hän toimi jälleen vuosina 1982–1987.
Sen jälkeen Veltchev keskittyi opetustyöhön ja koreografioihin Vantaan lapsibaletissa, jonka hän perusti vaimonsa kanssa 1983. He saivat Vantaan kulttuuripalkinnon (Vantaa-palkinnon) 2005 työstään lapsibaletin parissa.
Hän työskenteli yhdessä vaimonsa, tanssitaiteilija Tamara Popova-Veltchevan (s. Popova) kanssa.
Marin Draganja

| Marin Draganja |
| --- | --- |
 Marin Draganja vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. toukokuuta 1991 (ikä 33)
Kansalaisuus:   Kroatia
Tennispelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  78 kg
Kätisyys:  vasen
Ammattilaisena:  2009–
Palkintorahat:  604 226 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  550. (29.4.2013)
Turnausvoittoja:  0
Voitot/tappiot:  0–1
Nelinpeli
Paras sijoitus:  24. (9.2.2015)
Turnausvoittoja:  2
Voitot/tappiot:  63–60
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2014)
Ranskan avoimet:  välierät (2014)
Wimbledon:  1. kierros (2014)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2014)
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Marin Draganja (s. 13. toukokuuta 1991 Split) on kroatialainen ammattilaistennispelaaja, jonka ammattilaisura alkoi vuonna 2009. 185 senttimetriä pitkä ja 78 kilogrammaa painava Draganja on vasenkätinen ja hänen valmentajanaan toimii entinen tennispelaaja Gilbert Schaller. Draganja on erikoistunut nelinpeliin.
Kaksinpelissä Draganja on ollut parhaimmillaan ATP-rankingin sijalla 550 huhtikuussa 2013. Nelinpelissä hän on ATP-rankingin sijalla 24., joka on myös hänen uransa korkein sijoitus rankingissa. Draganja on saavuttanut urallaan kaksi nelinpelin ATP-turnausvoittoa, heinäkuussa 2014 Hampurissa Romanian Florin Mergean kanssa, ja helmikuussa 2015 nykyisen parinsa, Suomen Henri Kontisen kanssa kotimaassaan Zagrebissa. Vuonna 2014 Draganja selviytyi Mergean kanssa Ranskan avoimissa semifinaaleihin. Wimbledonissa ja Australian avoimissa Draganja on ollut parhaimmillaan toisella kierroksella ja Yhdysvaltain avoimissa ensimmäisellä kierroksella.
Myös Draganjan pikkuveli Tomislav Draganja on tennispelaaja.
Käännös suomeksi
Luonto vastaan kasvatus

Luonto vastaan kasvatus (engl. nature versus nurture) on yhteiskuntatieteissä käytetty vastakkainasettelu, jolla pyritään ilmentämään eri näkemyksiä siitä, mikä määrä ihmisen käyttäytymisestä on selitettävissä synnynnäisillä biologisilla ominaisuuksilla, kuten geeneillä, ja mikä puolestaan kulttuurilla ja kasvatuksella.
Perinnöllisyystieteilijä Nettie Stevens osoitti vuonna 1905 että ihmisen biologinen sukupuoli määrittyy XX- ja XY-kromosomein. Ennen tätä uskottiin, että biologinen sukupuoli määrittyi ympäristöselityksellä eli raskaana olevan naisen saamalla raskausajan ravinnolla.
Luonto vastaan kasvatus -debatti koskee tavallisesti erilaisia eroavaisuuksia, joihin etsitään tieteellisesti päteviä selityksiä. Esimerkki tällaisesta eroavaisuudesta on valkoisten ja mustien ihmisten havaitut terveyserot eli erot sairastavuudessa. Tutkijat päätyivät tulokseen, että kolme prosenttia eroista selittyi eri tauteja koskevilla geeneillä ja 97 prosenttia sosiaalisilla syillä.
Yhteiskuntatieteissä debatilla on käytännöllisiä vaikutuksia yhteiskunnalliseen epätasa-arvoon, joka ilmenee siten, että kasvatukseen voidaan ohjata resursseja ja sitä kautta voidaan tuottaa osuus piirakasta lukuisille yksilöille. Toisaalta vapautettu luonto johtaa siihen että vahvimmat ja/tai älykkäimmät vievät koko piirakan ja muut jäävät paitsi. Tällaisessa kamppailussa huonossa asemassa olevat eivät saa ympäristöstä tarvitsemaansa tukea.
Kuvaus

Yhdysvaltalaiset tutkijat Jerome H. Barkow, Leda Cosmides ja John Tooby ovat esittäneet, että puhtaan sosiologinen katsantokanta perustuu usein niin kutsuttuun yhteiskuntatieteiden standardimalliin, jonka mukaan biologian vaikutus on joko olematon tai kulttuurin myötä painunut niin olemattomaksi, ettei sitä ihmisen toimintaa selitettäessä tarvitse noteerata millään tapaa. Usein kulttuuri ja syyt ovat yhteiskuntatieteiden standardimallin mukaan täysin tulkinnanvaraisia.
Evoluutiopsykologia ja muut biologiasta ammentavat tutkimussuuntaukset taas esittävät, että koska ihmisen käyttäytymiselle voidaan asettaa myös tieteellisen teorian kriteerit täyttäviä, falsifioitavia selityksiä, olisi järkevää selittää niillä se, mikä voidaan selittää, ja jättää loput kulttuurin tehtäväksi. Heidän mukaansa yhteiskuntatieteet voisivat luopua yhä enemmän tulkinnanvaraisuudestaan ja pyrkiä konsilientisti yhdistämään eri yhteiskuntatieteiden haarat niin kutsuttuun integroituun kausaalimalliin (IKM).
IKM:n mukaan biologia ja geenit määräävät ihmisen kognitiiviset taidot ja "taulun", jolle kulttuuri kirjoitetaan. Kuitenkin ihmisen aivot toimivat modulaarisesti,kenen mukaan? eikä esimerkiksi oppiminen ole mitään yleistä tiedon imemistä, vaan erityisten asioiden erilaista omaksumista. Esimerkiksi kielen, moraalin tai matemaattisten laskutoimitusten opettelemiseen käytetään hyvin erilaisia mekanismeja ihmisen aivoissa. Toisaalta esimerkiksi lukeminen on biologisesti näkökyvyn ja kielen moduulien aikaansaannos. IKM-näkemyksen mukaan luonto siis määrittää sen, miten kasvatus omaksutaan ja miten kulttuuri kehittyy, mutta toisaalta kulttuurikin vaikuttaa luontoon.
Tutkijoilla jotka suosivat kasvatusselityksiä on taipumus olla skeptisiä tieteellistä menetelmää kohtaan. Kasvatusargumenttia puolustaen yhteiskuntatieteilijät ja humanistit voivat sanoa, että ihmisen käyttäytyminen ei ole muuttumattomien lakien sanelemaa. Myös voidaan puolustukseksi sanoa niin, että tieteellinen tieto voi kertoa materiaalisista asioista ja niiden valmistamisesta, mutta ihmisluonto, ihmisen kokemus ja ihmisen käyttäytyminen eivät ole empiirisesti vakaita. Sen sijaan luontoa puolustavat tutkijat, jotka etsivät selityksiä geeneistä ja evoluutiosta sanovat luottavansa tieteeseen.
Esimerkkitapauksia > Sukupuolten tasa-arvon paradoksi

Sukupuolten tasa-arvon paradoksi tarkoittaa, että sukupuolten tasa-arvoa edistävissä maissa on yleensä epätasaisempi sukupuolijakauma tieteen, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan aloilla ("STEM").
Kun yhteiskunnassa varallisuus ja sukupuolten tasa-arvo lisääntyvät, sukupuolten erot kasvavat. Tällöin naiset entistä harvemmin suorittavat tutkinnon luonnontieteessä, tekniikassa tai matematiikassa (STEM). Muuallakin maailmassa naiset ovat aliedustettuja STEM:ssä. Tutkimus myös löysi lähes kaikkialla maailmassa nuorista naisista samat akateemiset vahvuudet ja heikkoudet miehiin nähden, ja nämä erot vaikuttavat naisten STEM-suorituksia vastaan. Biotieteissä naiset ovat hyvin edustettuina, sen sijaan heikosti epäorgaanisissa luonnontieteissä, kuten fysiikassa ja tietotekniikassa.
Sukupuolten tasa-arvo oli korkein Suomessa ja Norjassa (Global Gender Gap Index), ja näissä naisten osuus STEM-tutkinnoista on lähes alhaisin. Naisten osuus oli sitä korkeampi mitä vähäisempää tasa-arvo oli. Tasa-arvoisimmissa maissa naisilla oli tarkemmin samat mahdollisuudet kuin miehillä ja heitä myös kannustettiin STEM-aloille. Psykologian professorinkenen mukaan? mukaan rikkaissa maissa nainen voi valita minkä alan haluaa, köyhässä hänen ehkä pitää taloudellisista syistä valita STEM-ala.
Varakkuus ja tasa-arvo antavat naisille ja miehille enemmän tilaa toteuttaa itseään oman mielensä mukaan. Köyhissä maissa on pakko keskittyä välttämättömyyksiin, mikä tasaa eroja. Miesvaltaisissa yhteiskunnissa naiset eivät voi siis toteuttaa itseään. Esimerkiksi Intiassa tyttöjä koulutetaan tietotekniikkaan, koska se takaa työn ja toimeentulon. Rikkaissa maissa koulutus on pikemminkin kulutushyödyke, omien mielihalujen toteuttamista eikä investointi tulevaisuuteen. Yliopistonlehtori Marja-Liisa Halkon mukaan voi sanoa, että biologia tuottaa naisille ja miehille eroja ja hyvinvoivassa ja tasa-arvoisessa yhteiskunnassa nämä erot voivat korostua.
Esimerkkitapauksia > Ihmisten väliset älykkyyserot

Yksi luontoa ja kasvatusta koskeva debatti on käyty ihmisen älykkyydestä. Rodulliset älykkyyserot on aihe, jossa ympäristötekijöillä on selitetty olevan suuri osuus ja väittämän mukaan korjaamalla ympäristötekijöitä kyetään ryhmien osoittamia eroja kaventamaan. Tutkija Charles Murrayn mukaan ei kuitenkaan tiedetä kuinka ympäristötekijöitä muuttamalla ryhmien väliset erot kyettäisiin poistamaan. Tutkija Bruce Lahn on löytänyt aivojen kasvuun ja älykkyyteen vaikuttavia geenejä, joita ei kaikilla ihmisroduilla ole samassa määrin. Saharan eteläpuolella elävällä negridisellä rodulla tietty geeni ei ole yleinen. Vuonna 2017 on löydetty 52 ihmisen älykkyyteen vaikuttavaa geeniä. Tieteellisesti on osoitettu 4-vuotiailla lapsilla että kyky arvioida määriä on synnynnäinen ominaisuus, joka vaikuttaa matemaattiseen kyvykkyyteen myöhemmin elämässä. Aikaisemmin ajateltiin että matemaattiset taidot ovat kulttuurisia ja kieleen sidottuja ja että taitojen oppimisessa kestäisi useita vuosia.
Esimerkkitapauksia > Naisten ja miesten eroavaisuudet

Toinen luontoa ja kasvatusta koskeva debatti on naisten ja miesten eroavaisuudet. Kolmannen aallon feministeillä on taipumuksena hylätä biologian ja antropologian tarjoamat todisteet naisten ja miesten eroavaisuuksista patriarkaatin vahvistusharhana. Kolmannen aallon feministit myös hylkäävät transliikkeen esittämät todisteet miesten ja naisten aivojen eroavaisuuksista, joilla transihmiset perustelevat transsukupuolisuuden olemassaoloa. Sarah M. Burken et. al tutkimuksessa vuodelta 2017 löydettiin merkittävät erot heteronaisten ja heteromiesten aivoista aivokuvauksella. Toisaalta lesbojen ja homomiesten aivot olivat lähes identtisiä.
Mel Martinez

| Mel Martinez |
| --- | --- |

Yhdysvaltain senaattori Floridasta
 3. tammikuuta 2005 – 9. syyskuuta 2009  
Edeltäjä:  Bob Graham
Seuraaja:  George LeMieux
Yhdysvaltain 12. asunto- ja kaupunkikehityksen ministeri
 24. tammikuuta 2001 – 13. joulukuuta 2003  
Presidentti:  George W. Bush
Edeltäjä:  Andrew Cuomo
Seuraaja:  Alphonso Jackson
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. lokakuuta 1946 (ikä 77) Sagua La Grande, Kuuba
Puoliso:  Kitty Martinez
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Melquíades Rafael "Mel" Martínez (s. 23. lokakuuta 1946) on yhdysvaltalainen lakimies sekä republikaanisen puolueen poliitikko ja entinen senaattori Floridasta.
Martinez on kuubalaissyntyinen ja saapui Yhdysvaltoihin vuonna 1962. Hän toimi vuosina 2001–2003 Yhdysvaltain asunto- ja kaupunkikehityksen ministerinä, mutta erosi asettuakseen ehdolle senaattiin. Hän aloitti senaatissa 3. tammikuuta 2005. Hän erosi senaattorin tehtävästä 9. syyskuuta 2009, kesken kauden.
Martinezilla ja hänen vaimollaan Kittyllä on lapset Lauren, John ja Andrew.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mel Martinez Wikimedia Commonsissa