stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen musiikinopettajien liitto
Aiheesta muualla

Suomen musiikinopettajien liitto SMOL ry:n kotisivut
Smol Facebookissa ja Instagramissa
https://www.oaj.fi/
https://oao.oaj.fi/
Pöytävuori (tähdistö)

| Pöytävuori |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Mensa
Lyhenne:  Men
Genetiivi:  Mensae
Symbologia:  Pöytävuori
Rektaskensio:  5h
Deklinaatio:  -80°
Ala taivaasta:  153 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  0
Kirkkain tähti:  Alfa Mensae (5,09 mag.)
Meteoriparvet:  ei
Naapuri- tähdistöt:  Kameleontti  Kultakala  Etelän vesikäärme  Oktantti  Lentokala
 Näkyy leveysasteiden +18° ja −90° välillä 
Pöytävuori (lat. Mensa, genetiivi  Mensae, lyhenne Men)
on Suomessa näkymätön pieni hyvin himmeä tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla.
α Mensae (Alfa Mensaen), tähdistön kirkkaimman tähden, näennäinen kirkkaus on vain 5,09 mikä tekee tähdistöstä todella himmeän. Tämä tähdistö sijaitsee hyvin lähellä eteläistä taivaannapaa ja rajoittuu napatähdistö Oktanttiin. Osa Suuresta Magellanin pilvestä on Pöytävuoressa, suurin osa Kultakalassa.
Tähdistön aikaisempi tieteellinen nimi oli  Mons Mensae, josta suomenkielinen nimi on käännös. Se viittaa Etelä-Afrikan Pöytävuoreen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pöytävuori (tähdistö) Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Tähdet:  α Men, γ Men, β Men, θ Men, κ Men, η Men, μ Men, ε Men, ζ Men, π Men, δ Men, ν Men, WX Men, ξ Men, ι Men, 31 Men, λ Men, W Men
Eksoplaneetat:  π Men b
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
RAY Pokeri

Pokeri on Veikkauksen rahapeliautomaatti, jolla pelataan pokeria. Eri malleissa vaihtelevat pelityyppi eli voitonmaksutaulukko, säännöt ja käytettävä pakka. Pelivalikoimasta löytyvät mm. jokeripokeri, ässäpokeri, kakkospokeri, kymppipokeri, senttipokeri, taitopokeri ja DEAL.
Pelivälineenä Pokerissa käytetään 52 kortin pakkaa, jossa voi olla myös jokerikortti (Jokeripokeri). Pelissä automaatti jakaa pelaajalle viisi korttia, minkä jälkeen hänellä on yhden kerran mahdollisuus vaihtaa valitsemansa kortit. Vaihtaminen ei ole pakollista. Tämän jälkeen pelaaja voittaa, mikäli voittava korttiyhdistelmä on muodostunut. Pelin päävoitto on 50 tai 75 euroa pelikoneesta riippuen.
Voittaessaan pelaaja voi tuplata voittonsa, mikäli voittosumma on korkeintaan puolet päävoitosta. Tällöin pelaajan on arvattava, vetääkö automaatti pakasta seuraavaksi suuren kortin (yli seitsemän) vai pienen (alle seitsemän). Jos arvaus on väärä, pelaaja menettää panoksensa. Seitsemää ei voi veikata, joten jos automaatti vetää pakasta sen, pelaaja häviää aina, paitsi että uusissa pokeripelikoneissa punaisella 7:llä tuplaus päättyy ja siihen saakka kerrytetyt voitot saa pitää.
Päävoittoon tarvitaan joko värisuora (viisi peräkkäistä korttia samaa maata) tai viitoset (neloset ja jokeri). Poikkeuksen tekee kuitenkin RAY:n 70-vuotisjuhlavuosi, jonka kunniaksi viitosilla voittaa 70 euroa.
Pokerin laitteisto oli RAY:n itse suunnittelema, ja siinä käytettiin suorittimena Motorolan MC68008-suoritinta, RAM-käyttömuistia oli 16 kilotavua, videopiirinä oli Hitachi HD63484 jopa 512 kilotavun näyttömuistilla ja 16 värin paletilla, sekä äänipiirinä General Instrumentsin AY-3-8912.
Aiheesta muualla

Videopokeri Veikkauksen sivustolla
Raymond.fi: Klassikon paluu
Dome.fi: Pokeri-automaatti paloina – 80-luvun peliautomaattiklassikko suurennuslasin alla (Arkistoitu – Internet Archive)
Sivuasunto

Sivuasunto on suuremmasta asunnosta erotettu, siihen liitettävissä oleva tai välittömässä läheisyydessä sijaitseva pienehkö asunto tai rakennus. Sivuasunnolla on oma sisäänkäynti sekä keitto- ja kylpyhuonetila.
Sivuasuntoa käytetään esimerkiksi työ- tai vastaanottotilana tai vieraiden, omaisten tai alivuokralaisten majoitukseen.
Crozetsaaret

| Crozetsaaret |
| --- | --- |
 Crozetsaarien sijainti.
Merialue:  Intian valtameri
Suurin saari:  Île de la Possession
Muita saaria:  Île aux Cochons, Île des Pingouins, Îlots des Apôtres, Île de l’Est
Valtio
Valtio:   Ranska
Alue:  Ranskan eteläiset ja antarktiset alueet
Crozetsaarten lippu.
Crozetsaaret (ransk. Îles Crozet) on Ranskan eteläisiin ja antarktisiin alueisiin lukeutuva subantarktinen saariryhmä eteläisellä Intian valtamerellä. Se sijaitsee noin 2 400 kilometrin päässä Etelämantereen rannikolta.
Maantiede

Crozetsaarien yhteispinta-ala on noin 300 neliökilometriä. Niihin kuuluu viisi suurta ja 15 pientä saarta. Saaret jaetaan läntiseen (L’Occidental) ja itäiseen (L’Oriental) ryhmään. Läntinen ryhmä koostuu kolmesta osasta. Suurin niistä on Île aux Cochons, joka on pinta-alaltaan 70 neliökilometriä. Muut saaret ovat pinta-alaltaan 4,2 neliökilometriä oleva Île des Pingouinsis ja kahdesta saaresta ja 12 karista koostuva Îlots des Apôtres, jonka pääsaari Grande Terre on kahden neliökilometrin kokoinen. Sen vieressä sijaitsee pienempi Petite Île. Itäinen saariryhmä sijaitsee noin 100 kilometriä läntisestä ryhmästä itään ja se koostuu kahdesta saaresta. Itäiseen saariryhmään kuuluu Crozetsaarien suurin saari Île de la Possession, joka on pinta-alataan 146 neliökilometriä. Siitä noin 20 kilometriä itään sijaitsee 130 neliökilometrin kokoinen Île de l’Est. Itäiset saaret koostuvat plutonisista ja vulkaanisista kivistä läntisen ryhmän koostuessa vain vulkaanisesta. Saarten ilmasto on merellinen ja kylmä. Talvisin keskilämpötila on 3 °C ja kesäisin 7,9 °C. Vettä sataa vuosittain noin 2 400 millimetriä ja tuulet ovat kovat. Saarilla ei ole jäätiköitä, mutta niillä on ennen ollut niitä.
Luonto > Kasvit

Crozetsaarten rannoilla ruoholajit Crassula moschata ja Leptinella plumosa ovat yleisiä. Poa cookii on yleinen merinorsujen ja pingviinien käyttämillä rannoilla. Korkeammilla paikoilla noin 150 metrin korkeuteen asti yleisiä kasveja ovat pensas tulimaanakeena (Acaena magellanica) ja etelänkampasaniainen (Blechnum penna-marina). Kergueleninkaalia (Pringlea antiscorbutica) tavataan kosteilla paikoilla. Sisämaan laaksoissa tavataan useita eri sammallajeja ja Agrostis magellanica -ruoholajia. 150 metrin korkeuden yläpuolella kasvillisuus on harvaa, mutta sielläkin kasvaa A. magellanicaa ja Azorella selagoa. Saarilla ei ole endeemisiä kasvilajeja, vaan kaikkia niistä tavataan muuallakin. Ihmisten tukikohtien lähettyvillä kasvaa joitakin vierasperäisiä lajeja. Niistä pääosa kasvaa Île de la Possessionilla ja Île des Pingouins on niistä kokonaan vapaa.
Luonto > Eläimet

Crozetsaarilla on enemmän pesiviä merilintuja kuin missään muualla maailmassa. Eri lajeja on 36 ja yhteensä lintuja on arviolta 25 miljoonaa. Linnuista yleisimpiä ovat esimerkiksi kuningaspingviini, kultatöyhtöpingviini, kalliotöyhtöpingviini, jättiläisalbatrossi, nokialbatrossi, isomyrskyliitäjät ja mustatuppinokka, jonka alalaji Chionis minor crozettensis on saarilla endeeminen. Nisäkkäistä saarilla tavataan esimerkiksi etelänmerinorsua, kergueleninmerikarhua ja ámsterdaminsaarenmerikarhua. Île de la Possessionilla tavataan saarille tuotuina nisäkkäinä mustarottaa, Île de l’Estilla kaniinia ja Île aux Cochonsilla kissoja ja kotihiiriä. Hyönteislajeja Crozetsaarilla tunnetaan 63 ja niistä 57 prosenttia on saarille endeemisiä.
Historia

Crozetsaaret löysi 22. tammikuuta 1772 ranskalaisen Marc-Joseph Marion du Fresnen johtama retkikunta. Hänen tuttavansa, niin ikään ranskalainen Julien Crozet julisti kuitenkin virallisesti löytäneensä ne kaksi päivää myöhemmin. Myöhemmin saarille tuli hylkeenpyytäjiä, jotka saalistivat lähinnä merikarhuja. Metsästyksen takia merikarhut hävisivät saarilta lähes kokonaan vuoteen 1835 mennessä. Hylkeiden hävittyä niiden metsästys korvautui valaanpyynnillä. Sekä hylkeen- että valaanpyytäjien pääosa oli kotoisin Yhdysvaltojen pohjoisosista, kuten esimerkiksi Massachusettsista. Saarilla kävi silloin tällöin myös lähistölle haaksirikkoutuneiden laivojen miehistöjä. Haaksirikoista tuli niin yleisiä, että Royal Navy alkoi järjestää parin vuoden välein saarille pelastusoperaatioita. Ranskalaiset viranomaiset kiinnostuivat saarista 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa järjestäen matkoja saarille Ranskan hallinnon tukemiseksi. Crozetsaaria hallinnoitiin aluksi Madagaskarin osana, mutta niistä tuli osa Terres Australes and Antarctiques Françaisesia eli Ranskan eteläisiä ja antarktisia alueita vuonna 1955. Ensimmäinen väliaikainen tieteellinen asema perustettiin Île de la Possessionlle vuonna 1961. Vuosina 1963–1964 perustettiin Alfred-Fauren asema, jossa on nykyisin talvien yli 35 henkilöä. Asemaan kuuluu myös postitoimisto ja kirkko. Ylikalastuksen estämiseksi Ranskan laivasto partioi alueen vesiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Crozetsaaret Wikimedia Commonsissa
Crozetsaarten kartta.
Pingviinejä ja tutkimusalus Marion Dufresne Crozetsaarilla.
Thurgau

| Thurgau Kanton Thurgau |
| --- | --- |
 Kumpuilevaa Thurgauta.
 Vaakuna
 Thurgaun kantoni sijaitsee Koillis-Sveitsissä.
 Koordinaatit: 47°34′N, 9°3′E 
Valtio:   Sveitsi
Kuntia:  80
Hallintoalueita (Bezirk):  5
Valaliiton jäseneksi:  1803
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Frauenfeld
Pinta-ala:  991,55 km² (12.)
 – maa:  862,89 km²
 – sisävesi:  (Bodenjärvi)128,66 km² 
Väkiluku (31.12.2019)  (vakinaiset asukkaat):  279 547 (12.)
 – väestötiheys:  282 as./km²
Kielet:  saksa 90 % (2017)
Uskonnot:  reformoitu kirkko 32 % katolisuus 31 % (2017)
BKT (2015, alustava):  16 mrd. Sfr (15.)
 – asukasta kohti:  60 000 Sfr (21.)
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  TG
 
Kantonin internetsivut
Thurgau on kantoni Sveitsin koillisosassa Bodenjärven lounaisrannalla. Sen pääkaupunki on Frauenfeld. Kantonissa on vajaat 280 000 asukasta.
Maantiede

Kantonin maasto on kumpuilevaa tasankoaluetta, jolla ei ole vuoria. Thurjoki halkoo kantonin. Kantonin korkein kohta on kantonin lounaisnurkassa, Fischingenin kunnan eteläpäässä (992 m mpy.). Matalin kohta on Thurin laaksossa, Neunfornin kunnassa (370 m mpy.).
Alueen pohjoisrajana on Reinjoki, jonka takana ovat Schaffhausenin kantoni ja Saksa. Koillisrajan muodostaa Bodenjärvi. Etelässä kantoni rajoittuu Sankt Gallenin kantoniin, lännessä Zürichin kantoniin.
Historiaa

Thurgau on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1803.
Hallinto ja asutus > Hallintoalueet

Thurgau koostuu 80 kunnasta (vuodesta 2000 alkaen), jotka muodostavat viisi hallintoaluetta (saks. Bezirk): Arbon, Frauenfeld, Kreuzlingen, Münchwilen ja Weinfelden.
Hallinto ja asutus > Kaupungit

Kantonin kaupungit eli yli 10 000 asukkaan kunnat ovat:
| Kunta | asukasluku  31> 12.2019 |
| --- | --- |
Frauenfeld: 25 781
Kreuzlingen: 22 188
Arbon: 14 796
Amriswil: 13 816
Weinfelden: 11 602
Romanshorn: 11 269
Kantoni on saksankielinen: 90 prosenttia asukkaista käyttää saksaa pääkielenään (vuonna 2017). Kantonissa ei ole selkeää valtauskontoa: vuonna 2017 katolisia oli 31 prosenttia ja reformoituja 32 prosenttia asukkaista.
Talous

Thurgau tunnetaan maanviljelystään, etenkin hedelmien tuottajana. Yli puolet kantonin pinta-alasta (52 % v. 2009) onkin maatalouskäytössä. Alkutuotannon merkitys on kuitenkin vähentynyt niin, että vuonna 2016 maa- ja metsätaloudessa oli enää kuusi prosenttia työpaikoista. Teollisuudessa oli 30 prosenttia ja palvelutoiminnassa 63 prosenttia Thurgaun työpaikoista.
Tunnettuja thurgaulaisia teollisuusyrityksiä ovat muun muassa Bernina (ompelukoneet), Saurer (kuorma-autot, linja-autot ja kutomakoneet), Stadler Rail (junat), SIGG (alumiinipullot) ja A. Vogel (terveystuotteet).
Liikenne

Moottoritiet A1 ja A7 halkovat kantonin alueen. A7 päättyy Kreuzlingeniin, joka on rajanylityspaikka Konstanziin, Saksaan.
Thurgaussa on tiheä rautatieverkosto:
Winterthur – Sankt Gallen -rata kulkee kantonin eteläosan osan poikki ja Aadorfin kautta.
Winterthur–Romanshorn-rautatie kulkee kantonin poikki Frauenfeldin, Weinfeldenin ja Amriswilin kautta.
Rorschach–Schaffhausen-rata kulkee Bodenjärven ja Reinin rantaa Arbonin, Romanshornin ja Kreuzlingenin kautta.
Weinfeldenistä on yhteys Kreuzlingeniin ja edelleen Saksan Konstanziin.
Romanshornista on rata Sankt Galleniin.
Sulgenista on rata Gossauhun.
Weinfeldenistä on rata Bussnangin kautta Wiliin.
Frauenfeldenistä on rata Münchwilenin kautta Wiliin.
Etzwilenistä lähtee rata Winterthuriin.
Romanshornista on autolauttayhteys Bodenjärven yli Friedrichshafeniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thurgau Wikimedia Commonsissa
| n k Thurgaun hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Bezirk) ja kunnat (80 kpl, 1.1.2000–)
 Arbon: Arbon • Dozwil • Egnach • Hefenhofen • Horn • Kesswil • Roggwil • Romanshorn • Salmsach • Sommeri • Uttwil • Amriswil
 Frauenfeld: Basadingen-Schlattingen • Berlingen • Diessenhofen • Eschenz • Felben-Wellhausen • Frauenfeld • Gachnang • Herdern • Homburg • Hüttlingen • Hüttwilen • Mammern • Matzingen •  Müllheim • Neunforn • Pfyn • Schlatt • Steckborn • Stettfurt • Thundorf • Uesslingen-Buch • Wagenhausen • Warth-Weiningen
 Kreuzlingen: Altnau • Bottighofen • Ermatingen • Gottlieben • Güttingen • Kemmental • Kreuzlingen • Langrickenbach • Lengwil • Münsterlingen • Raperswilen • Salenstein • Tägerwilen • Wäldi
 Münchwilen: Aadorf • Bettwiesen • Bichelsee-Balterswil •  Braunau • Eschlikon • Fischingen • Lommis • Münchwilen • Rickenbach • Sirnach • Tobel-Tägerschen • Wängi •  Wilen
 Weinfelden: Affeltrangen • Amlikon-Bissegg •  Berg • Birwinken • Bischofszell • Bürglen • Bussnang • Erlen • Hauptwil-Gottshaus • Hohentannen • Kradolf-Schönenberg • Märstetten • Schönholzerswilen • Sulgen • Weinfelden • Wigoltingen • Wuppenau • Zihlschlacht-Sitterdorf
| n k Sveitsin kantonit |
| --- | --- | --- |
| Kantonit |  Aargau  Appenzell Ausserrhoden  Appenzell Innerrhoden  Basel-Landschaft  Basel-Stadt  Bern  Fribourg  Geneve  Glarus  Graubünden  Jura  Luzern  Neuchâtel  Nidwalden  Obwalden  Sankt Gallen  Schaffhausen  Schwyz  Solothurn  Thurgau  Ticino  Uri  Valais  Vaud  Zug  Zürich  |  |
Thurgaun kantonin hallinnolliset alueet.
Thono Slowknow

| Thono Slowknow> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1982 Vantaa
Ammatti:  liikemies
Muusikko
Taiteilijanimi:  Thono Slowknow Tono Slono Tonto Slonko Tonto Slongon Touka Smouka Tantr Slangrr Tontr Slonkr Tonton Slonko Thonoslono Tonto Sloossi
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1996–
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  Vähäiset Äänet Rivot Rakit Vihreys Project Loota Kii SMC Lähiörotat TMP (The Mental Physics)
Levy-yhtiöt:  Slowknow Production
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Thono Slowknow (oikealta nimeltään Tony Sheng, s. 1982 Vantaa) on helsinkiläinen rap-artisti. Hän on tunnettu Vähäiset Äänet -yhtyeestä Ruudolfin ja Karri Koiran kanssa. Thono on julkaissut myös neljä soololevyä. Ensimmäinen, Solo Debyytti julkaistiin vuonna 2002. Toinen levy Kaks levyä hyllyssä ilmestyi vuonna 2003 ja kolmas, Pihalla Taas vuonna 2009. Neljäs ja viimeisin levy Tono Slono Vs. Tantr Slangrr julkaistiin vuonna 2016. Slowknow'n perheellä on kiinalainen ravintola Aleksis Kiven kadulla.
Diskografia

Solo debyytti (2002) CD EP (nimellä Tono Slono; EP, omakustanne)
Kaks levyä hyllyssä (2003) CD (nimellä Tonto Slonko; Helleaalto)
Tiukka tapaus / Aika pakenee (2003) 10" (nimellä Tono Slono; single, Helleaalto)
Dena Hena & Tono Slono: Helsingist Matinkylään 4 raitaa ja takas (2004) 10" (EP, Helleaalto)
Dena Hena & Tono Slono: nimetön (2004) kasetti (omakustanne)
Molotonon Cocktail (2006) kasetti (nimellä Tono Slono; kokoelma, omakustanne)
Pihalla taas (2009) CD (Slowknow Production)
Tono Slono Vs. Tantr Slangrr (2016) CD/LP/kasetti (nimellä Tono Slono, Slowknow Production)
Diskografia > Rivot Rakit

Helleaalto (2003) CD
Diskografia > Vihreys

Vihreys (2000) kasetti
Vihreys Vol 2 (2003) 10" (Fjuu Records)
Diskografia > Vähäiset Äänet

Vähäiset Äänet (2000) kasetti
...Iso patukka! (2001) kasetti
Paskaacz Däzzä / Menee Pop / Uli Uli (2003) 12"
Stupid Hop! (2003) CD-R
Diskografia > Project Loota Kii

Fosforin kivennäiset EP (2006) CD-R
Fosforin kivennäiset LP (2009) 12"
Diskografia > SMC Lähiörotat

Raffii Suomi-flättii (2011) CD/LP/kasetti (Full House Records)
Split EP (Notkea Rotta & SMC Lähiörotat) (2014) LP
Ja Niin Se Menee (2015) CD/LP/kasetti (Sony Music Entertainment Finland Oy & Fullsteam Records)
Diskografia > Musiikkivideot

"Paskaaks tässä" (Vähäiset Äänet, 2003)
"Kuppikunnat" (2009)
"Northside Nagetti" (SMC Lähiörotat, 2009)
"Lähiörotat skujaa" (SMC Lähiörotat mukana Notkea Rotta, 2010)
"Yks risti kaks" (SMC Lähiörotat, 2011)
"Raffii Suomi-flättii" (SMC Lähiörotat, 2011)
"Vastavirta" (SMC Lähiörotat mukana Naispyy & Jinks, 2012)
"Se on se" (Tantr Slangrr mukana Ice Dawg, 2013)
"Rottaradio" (Notkea Rotta & SMC Lähiörotat, 2013)
"Bitumin katku" (SMC Lähiörotat, 2014)
"Ja Niin Se Menee" (SMC Lähiörotat, 2015)
"Mitä meil oli" (Tantr Slangrr, 2015)
"Hiljaa Liukuu" (Avionin Prinssi mukana Tantr Slangrr, 2015)
"Just niiku kelasin" (2017)
Diskografia > Vierailijana

| Artisti | Kappale | Albumilta | Muut vierailijat | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mexicano Rudy | "Slonkolla on asiaaa-aa" | Palmujen alta / Tacobellinkasvatti  |  | 2004 |
| Anti-Party People | "Viha vs. rakkaus" | Chapter 2 (The End Of Stone Age) | Kiltit Ihmiset | 2004 |
| Jodarok | "Reissuviisu", "Ylös, ylös" | Stabiili asunnoton |  | 2004 |
| Jodarok | "Ylös ylös", "Reissuviisu" | Teille ei tarjoilla promo 2004 |  | 2004 |
| Saurus | "Apina lasihäkissä" | 400 000 |  | 2005 |
| Tupla-A | "Pakkopullaa" | Rennosti täysii |  | 2005 |
| AiDii | "Tunteita" | Sielumusiikkii |  | 2005 |
| Kemmuru | "Goodbye Mister White Man" | Kehumatta paras | Super Janne, Seyed Ali, Karri Koira, Rolf Teneriffa & Särre | 2006 |
| Kube & B-Mäkki | "Kunnes aurinko laskee" | Sirkus |  | 2007 |
| Taivastelutaajuus | "Posse biisi" | Vuosia... | Atomi, Mikko P & Sensi Hensi | 2007 |
| Giant Räbät | "Ei huolii?!?" | 1. erä |  | 2008 |
| Chebaleba | "Otan iisii" | Puun takaa |  | 2009 |
| Ruudolf | "Ihanku ei ois pamahtanu" | Asfalttisoturin viimeinen hidas | Koira | 2010 |
| Green Buddha Records | "365 HKI" | Parasta Buddhaa | Matinpoika, Okku, Juno & VilleGalle | 2010 |
| Chebaleba | "Sitä saa mitä tilaa" | Himaa ennen hesarii |  | 2011 |
| Saurus | "Juoma" | Elossa | Peedee, Joustava Moraali, Ghetto-Juuhan, Niko & Tapsa | 2011 |
| KC/MD Mafia | "Joulu, joulu" | Mustajoulu |  | 2011 |
| K.V.N & Lobo | "Tänä vuonna" | Sutenööriskeidaa | SMC Lähiörotat | 2012 |
| Symposium Infra | "Paikaltani kasvan" | Pohjola | Steen1 | 2012 |
| KC/MD Mafia | "Joulu, joulu" | Kauheimmat joululaulut |  | 2012 |
| Ali & Mode | "Oli miten oli" | Likapyykkiä |  | 2014 |
| Chebaleba | "Syttyy" | Ottaa tyypit | Juno | 2014 |
| Moonlit | "Torstaisin" | Remixes (Prelude To Tapanila Tapes) | Betonipossu, Kesken & Dumb | 2014 |
Aiheesta muualla

Thono Slowknow Myspacessa (englanniksi)
Thono Slowknown haastattelu Redrum-187 -sivustolla
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Pál Dárdai

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 16. maaliskuuta 1976 (ikä 48)
Syntymäpaikka: Pécs, Unkari
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 179 cm
Seura
Seura:  Hertha BSC
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1991–1995 |  Pécsi MFC | 68 | (11) |
| 1996 |  Budapesti VSC | 22 | (3) |
| 1997–2011 |  Hertha BSC | 297 | (17) |
Maajoukkue
| 1998–2010 |  Unkari | 61 | (5) |
Valmennusura
2012–2015:  Hertha BSC (juniorit)
2014–2015:  Unkari
2015–2019:  Hertha BSC
2019–2021:  Hertha BSC (juniorit)
2021:  Hertha BSC
2023–:  Hertha BSC
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Pál Dárdai (s. 16. maaliskuuta 1976) on unkarilainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Huhtikuusta 2023 lähtien hän on toiminut Herthan päävalmentajana.
Ura pelaajana

Dárdai aloitti peliuransa Pécsi Mecsekin joukkueessa juniorina ja debytoi vuonna 1991 seuran edustusmiehistössä. Tammikuussa 1996 hän siirtyi Budapesti VSC:hen, josta vuotta myöhemmin Saksan 2. Bundesliigaan Herthan riveihin. Dárdain debyyttikaudella Hertha nousi takaisin Bundesliigaan, jossa seura pelasi aina kauden 2009/10 loppuun saakka. Dárdai pelasi vaihtelevasti Herthan keskikentällä, parhaina kausina 2002/03 ja 2003/04 hän urakoi 29 liigaottelussa. Vuonna 2009 Dárdai jatkoi edelleen sopimustaan Herthan kanssa ja hänestä tuli seuraa pisimpään edustanut pelaaja. Kaudella 2010/11 Dárdai pelasi enää yhden ottelun 2. Bundesliigassa. Dárdai pelasi vielä kauden 2011/12 Herthan II-joukkueessa, kunnes lopetti pitkän pelaajauransa. Kaikkiaan Dárdai pelasi Herthan paidassa 286 Bundesliigaottelua.
Maajoukkuetasolla Dárdai edusti Unkaria 61 maaottelussa ja teki niissä viisi maalia. Vuonna 2006 hän toimi myös maajoukkueen kapteenina. Vuonna 2006 Dárdai valittiin Unkarin vuoden jalkapalloilijaksi.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

2. Bundesliiga: 2011
Saksan liigacup (2): 2001, 2002
UEFA Intertoto cup: 2006
Unkarin vuoden jalkapalloilija: 2006
Ura valmentajana

Dárdai aloitti valmennusuransa vuonna 2012 Herthan alle 17-vuotiaiden joukkueen apuvalmentajana. Kesällä 2013 hän siirtyi päävalmentajatehtäviin Herthan junioriorganisaatiossa.
Syyskuussa 2014 Dárdaista tuli Unkarin jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Joulukuussa 2014 Unkarin liitto teki Dárdain kanssa EM-projektin loppuun ulottuvan jatkosopimuksen. Dárdain johdolla Unkari teki tasaista jälkeä EM2016-karsinnoissa eikä hävinnyt otteluakaan.
Helmikuussa 2015 Dárdaista tuli maajoukkuetehtävien lisäksi Herthan päävalmentaja. Dárdain johdolla Hertha pelastui niukasti putoamiselta Bundesliigasta kaudella 2014/15 ja joukkue palkitsi unkarilaisen jatkosopimuksella keväällä 2015. Dárdai toimi kaksoisroolissa heinäkuuhun 2015 saakka, kunnes siirtyi sivuun maajoukkuevalmentajan tehtävistä. Unkari eteni lopulta EM-lopputurnaukseen jatkokarsintojen kautta. Kaudella 2015/16 Hertha pelasi hyvin Dárdain alaisuudessa ja joukkue selvisi Saksan cupissa aina välieriin saakka, kunnes hävisi Borussia Dortmundille.
Dárdai jatkoi hyvää työtään Herthan peräsimessä myös seuraavilla kausilla. Hertha paransi kaudella 2016/17 Bundesliigan sijoitustaan pykälällä ja oli 6:s. Seura selvitti näin tiensä Eurooppa-liigaan kaudeksi 2017/18. Kausi 2017/18 oli menestykseltään heikompi, kun Hertha putosi Eurooppa-liigasta jo lohkovaiheen jälkeen ja jäi Bundesliigassa kymmenenneksi. Kaudella 2018/19 Herthan vahva alkukausi kääntyi tappiolliseksi ja keskikastissa majaillut seura ilmoitti huhtikuussa 2019, että Dárdai jättää tehtävänsä kauden päätteeksi. Hän siirtyy päävalmentajan tehtävistä seuran juniorivalmennukseen.
Dárdai palasi tammikuun lopulla 2021 Herthan päävalmentajaksi, kun Bundesliigassa sijalle 14 vajonnut seura erotti Bruno Labbadian tehtävistään. Dárdai ei onnistunut nostamaan seuran sijoitusta kevätkauden aikana. Kausi 2021/22 sujui edelliskauden tapaan alavireisesti ja Hertha voitti vain neljä kauden 14 ensimmäisestä ottelustaan. Seurajohto erotti Dárdain marraskuun lopussa 2021 Herthan ollessa sijalla 14.
Dárdai palasi valmennustehtäviin huhtikuussa 2023, kun Bundesliigan viimeiseksi juuttunut Hertha palkkasi hänet jälleen päävalmentajakseen. Dárdai ei onnistunut pelastamaan Herthaa putoamiselta 2. Bundesliigaan. Putoamisesta huolimatta Hertha jatkoi Dárdain sopimusta kauden jälkeen.