stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkapallo kesäolympialaisissa 2008 – miesten turnaus

| Jalkapallo kesäolympialaisissa 2008 miesten turnaus |
| --- | --- |
 
Joukkueet:  16
Isäntämaa:   Kiina
Kaupungit:  Peking, Qinhuangdao, Shenyang, Tianjin, Shanghai
Ajankohta:  7.8.-23.8.2008
 
Mitalistit
–  Kulta:   Argentiina
–  Hopea:   Nigeria
–  Pronssi:   Brasilia
 
Ottelut:  32
Maalit:  75 (2,3 per ottelu)
Yleisö:  1 397 448 (43 670 per ottelu)
Maalintekijä:   Giuseppe Rossi
  ← 2004 2012 →
Pekingin olympialaisten 2008 miesten jalkapalloturnaus pelattiin  7.-23. elokuuta 2008. Olympiaturnauksen pelaajien piti olla alle 23-vuotiaita, mutta jokaisella joukkueella oli oikeus käyttää kolmea yli-ikäistä pelaajaa.
Olympiakultaa voitti Argentiina. Se voitti loppuottelussa Nigerian maalein 1-0.
Karsinnat

Vuoden 2008 olympialaisten jalkapalloturnaukseen selviytyi karsintojen kautta 15 maata. Isäntämaa Kiina selviytyi kisoihin ilman karsintoja.
Alkulohkot > Lohko A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Argentiina  | 3 |  3  |  0  |  0  |  5  |  1  | +4 | 9 |
|  Norsunluurannikko  | 3 |  2  |  0  |  1  |  6  |  4  | +2 | 6 |
|  Australia  | 3 |  0  |  1  |  2  |  1  |  3  | -2 | 1 |
|  Serbia  | 3 |  0  |  1  |  2  |  3  |  7  | -4 | 1 |
Alkulohkot > Lohko B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Nigeria  | 3 |  2  |  1  |  0  |  4  |  2  | +2 | 7 |
|  Alankomaat  | 3 |  1  |  2  |  0  |  3  |  2  | +1 | 5 |
|  Yhdysvallat  | 3 |  1  |  1  |  1  |  4  |  4  | 0 | 4 |
|  Japani  | 3 |  0  |  0  |  3  |  1  |  4  | -3 | 0 |
Alkulohkot > Lohko C

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brasilia  | 3 |  3  |  0  |  0  |  9  |  0  | +9 | 9 |
|  Belgia  | 3 |  2  |  0  |  1  |  3  |  1  | +2 | 6 |
|  Kiina  | 3 |  0  |  1  |  2  |  1  |  6  | -5 | 1 |
|  Uusi-Seelanti  | 3 |  0  |  1  |  2  |  1  |  7  | -6 | 1 |
Alkulohkot > Lohko D

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia  | 3 |  2  |  1  |  0  |  6  |  0  | +6 | 7 |
|  Kamerun  | 3 |  1  |  2  |  0  |  2  |  1  | +1 | 5 |
|  Etelä-Korea  | 3 |  1  |  1  |  1  |  2  |  4  | -2 | 4 |
|  Honduras  | 3 |  0  |  0  |  3  |  0  |  5  | -5 | 0 |
Maalintekijät

Turnauksen paras maalintekijä oli neljä maalia tehnyt Italian Giuseppe Rossi.
Giuseppe Rossi
Mousa Dembélé
Victor Obinna
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Sergio Agüero   Ezequiel Lavezzi   Ángel Di María   Lionel Messi   Kevin Mirallas  |   Diego   Jô   Thiago Neves   Ronaldinho   Rafael Sóbis  |   Sekou Cissé   Salomon Kalou   Gerald Sibon   Chinedu Obasi   Sacha Kljestan  |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Lautaro Acosta   Diego Buonanotte   Juan Román Riquelme   Ruben Zadkovich   Laurent Ciman   Faris Haroun   Anderson   Hernanes   Marcelo   Alexandre Pato   Georges Mandjeck   Stéphane Mbia  |   Dong Fangzhuo   Gervinho   Robert Acquafresca   Sebastian Giovinco   Riccardo Montolivo   Tommaso Rocchi   Yohei Toyoda   Kim Dong-Jin   Park Chu-Young   Ryan Babel   Otman Bakkal  |   Jeremy Brockie   Olubayo Adefemi   Victor Anichebe   Peter Odemwingie   Chibuzor Okonkwo   Isaac Promise   Miljan Mrdakovic   Slobodan Rajkovic   Ðorde Rakic   Jozy Altidore   Stuart Holden  |
Slobodan Rajkovic
Akkitham Achuthan Namboothiri

Akkitham Achuthan Namboothiri
Akkitham Achuthan Namboothiri (malajalamiksi അക്കിത്തം അച്യുതൻ നമ്പൂതിരി; 18. maaliskuuta 1926 Kumaranellur – 15. lokakuuta 2020 Thrissur) oli intialainen runoilija. Hän kirjoitti malajalamin kielellä ja tuli yleisesti tunnetuksi myös pelkällä nimellä Akkitham.
Akkitham työskenteli vuodesta 1946 lehdistä, sittemmin myös radioasemilla. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1985. Hän julkaisi malajalamiksi kymmeniä teoksia, joista merkittävimpiin lukeutuu Irupatham Nootandinte Ithihasam. Akkitham sai urallaan lukuisia palkintoja ja tunnustuksia. Näihin kuuluivat Padma Shri (2017) ja Jnanpith-palkinto (2019), joista jälkimmäisen Akkitham sai kuudentena malajalaminkielisenä kirjoittajana. Vaikka hän julkaisi myös proosaa, runous muodostaa enemmistön hänen tuotannostaan.
Akkitham oli naimisissa Sreedevi Antharjanamin kanssa, kunnes tämä kuoli 2019. Hän itse kuoli lokakuussa 2020 yksityissairaalassa, jossa oli saanut hoitoa iän mukanaan tuomiin terveysongelmiin. Häntä jäivät kaipaamaan tytär ja poika. Akkithamin veli on kuvataiteilija Akkitham Narayanan.
Kalle Jutila

Kalle Jutila vasemmalla
Kaarle (Kalle) Teodor (K. T.) Jutila (sukunimi vuoteen 1906 Lindfors) (27. tammikuuta 1891 Pirkkala – 21. kesäkuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen professori, diplomaatti ja Maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri.
Jutilan vanhemmat olivat maanviljelijä Adolf Malakias Lindfors ja Helena Matilda Mäkelä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1910, suoritti agronomin ja filosofian kandidaatin tutkinnot 1919, filosofian lisensiaatin tutkinnon 1921 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1922.[lähde? ]
Jutila oli Maataloushallituksen maanviljelystaloudellisen osaston assistenttina 1915–1916, Sörnäisten kristillisen kansanopiston maatalousaineiden opettajana 1915–1916, Helsingin maanviljelyslyseon opettajana 1916–1917 sekä tutki Peräpohjolan ja Lapin maatalous- ja asutusasioita valtion toimeksiannosta 1917–1921.[lähde? ]
Jutila toimi metsähallituksen maankäyttöosaston agronomina 1921–1924, maataloushallituksen maanviljelystaloudellisen tutkimustoimiston johtajana 1924–1928, Helsingin yliopiston maatalouspolitiikan ylimääräisenä opettajana 1921–1926 ja yliopiston agraaripolitiikan professorina 1928–1938. Lisäksi Jutila oli Suomen Pankin johtokunnan jäsenenä 1938–1958, Teknillisen korkeakoulun maanviljelystalouden opettajana 1928–1945 ja Suomenmaa-lehden päätoimittajana 1930–1931.[lähde? ]
Sodan jälkeen Jutila nimitettiin lokakuussa 1945 Suomen lähettilääksi Washingtoniin. Hän oli Suomen lähettiläs Washingtonissa 1945–1951, Havannassa 1948–1951 ja Meksikossa 1950–1951.[lähde? ]
Jutila valittiin 1945 Maalaisliiton kansanedustajaksi Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä ja hän oli kansanedustajana lähettilääksi nimittämiseensä saakka. Jutila oli Sunilan I hallituksessa salkuttomana ministerinä 1927–1928 ja vt. apulaismaatalousministerinä 1928. Hän oli maatalousministerinä Kivimäen hallituksessa 1932–1936, kansanhuoltoministerinä Paasikiven II hallituksessa 1944–1945 ja maatalousministerinä Paasikiven III hallituksessa 1945. Viimeksi Jutila oli maatalousministerinä Tuomiojan hallituksessa 1953–1954.
Kivimäen hallituksesta Kalle Jutila joutui eroamaan kesken sen toimikauden, koska etsivän keskuspoliisin muistio, jossa hänet ja muita arvovaltaisia kansalaisia mainittiin, pääsi julkisuuteen. Jutila erosi Kivimäen hallituksesta 25. syyskuuta 1936
Maatalousministerin tehtävää Jutilan jälkeen hoiti Kivimäen hallituksessa Edistyspuolueen Eemil Linna.[lähde? ]
Aiheesta muualla

.aspx Kalle Jutila Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kalle Jutila Suomen ministerit. Valtioneuvosto.
K. T. Jutila : Presidentti Hoover - parempien kotien presidentti, Suomen Kuvalehti, 08.12.1928, nro 50, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Sigurd Mattsson Eemil Luukka Martti Miettunen | Suomen maatalousministeri 1932−1936 1945 1953−1954 | Seuraaja: Eemil Linna Vihtori Vesterinen Viljami Kalliokoski |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Kaarle Ellilä | Suomen kansanhuoltoministeri 1944–1945 | Seuraaja: Kaarlo Hillilä |
African Moot

| African Moot |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Shameela Seedat
Käsikirjoittaja:  Shameela Seedat
Tuottaja:  Shameela Seedat Francois Verster Don Edkins Tiny Mungwe Venla Hellstedt Juha Löppönen
Säveltäjä:  Tuomas Skopa
Leikkaaja:  Francois Verster Khalid Shamis Peter Neal
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Etelä-Afrikka Suomi
Tuotantoyhtiö:  Undercurrent Film and Television Steps International Tuffi Films
Levittäjä:  Tuffi Films
Ensi-ilta:  2022 (Rakkautta ja Anarkiaa)
Kesto:  85 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti portugali ranska swahili
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
African Moot on Shameela Seedatin ohjaama ja käsikirjoittama eteläafrikkalais-suomalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 2022.
Elokuva käsittelee African Human Rights Moot Court Competition -kilpailua, jossa afrikkalaiset tuomarit, oikeusoppineet ja oikeustieteen opiskelijat argumentoivat toisiaan vastaan fiktiivisissä oikeustapauksissa.
Aiheesta muualla

African Moot Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2010

| --- | --- |


Ajankohta: 13. huhtikuuta - 18. huhtikuuta
Isäntämaat: Luxemburg ja Armenia
Joukkueet: 8
Nousivat 2-Divisioonaan:  Irlanti    Pohjois-Korea

Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2010 pelattiin kahdessa lohkossa: Luxemburgin Kockelscheuer isännöi A-lohkoa 13-16. huhtikuuta ja Armenian Jerevan B-lohkoa 15-18. huhtikuuta.
A-lohkon joukkueet:  Luxemburg,  Kreikka,  Irlanti,  Arabiemiraatit
B-lohkon joukkueet:  Pohjois-Korea,  Etelä-Afrikka,  Mongolia,  Armenia
Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | IRE | GRE | LUX | UAE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Irlanti | 3 | 3 | 0 | 0 | 17-7 | 9 |  | 3-1 | 6-4 | 8-2 |
|  Kreikka | 3 | 2 | 0 | 1 | 10-5 | 6 |  |  | 2-1 | 7-1 |
|  Luxemburg | 3 | 1 | 0 | 2 | 8-10 | 3 |  |  |  | 3-2 |
|  Arabiemiraatit | 3 | 0 | 0 | 3 | 5-18 | 0 |  |  |  |  |
Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | Pts | ARM | PRK | RSA | MON |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Armenia | 3 | 3 | 0 | 0 | 31-8 | 9 |  | 7-6 | 9-2 | 15-0 |
|  Pohjois-Korea | 3 | 2 | 0 | 1 | 32-11 | 6 |  |  | 4-3 | 22-1 |
|  Etelä-Afrikka | 3 | 1 | 0 | 2 | 17-14 | 3 |  |  |  | 12-1 |
|  Mongolia | 3 | 0 | 0 | 3 | 2-49 | 0 |  |  |  |  |
Loppuottelu: Armenia - Pohjois-Korea 2-5
pronssiottelu: Etelä-Afrikka - Mongolia 8-3
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
41.:  Irlanti
42.:  Pohjois-Korea
43.:  Kreikka
44.:  Etelä-Afrikka
45.:  Luxemburg
46.:  Arabiemiraatit
47.:  Mongolia
DSQ.:  Armenia
Armenian joukkue diskattiin sen peluutettua edustuskelvottomia pelaajia ja kaikki sen pelit tuomittiin 0–5-tappioiksi.
Kaikki tiet tukossa

| Kaikki tiet tukossa> No Way Out |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joseph L. Mankiewicz
Käsikirjoittaja:   Lesser Samuels  Joseph L. Mankiewicz 
Tuottaja:  Darryl F. Zanuck
Säveltäjä:  Alfred Newman
Kuvaaja:  Milton R. Krasner
Leikkaaja:  Barbara McLean
Tuotantosuunnittelija:  George Davis
Pukusuunnittelija:  William Travilla
Pääosat:   Sidney Poitier  Richard Widmark  Linda Darnell  Stephen McNally 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix
Ensi-ilta:  1950
Kesto:  106 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaikki tiet tukossa (No Way Out) on Joseph L. Mankiewiczin ohjaama mustavalkoinen yhdysvaltalainen film noir -elokuva vuodelta 1950. Pääosia näyttelevät Richard Widmark, Linda Darnell, Stephen McNally ja Sidney Poitier. Poitier esittää lääkäriä, joka hoitaa köyhälistöasukkaita ja joutuu rasismin kohteeksi, mikä henkilöityy Richard Widmarkin esittämässä vihan täyttämässä rasistisessa roistossa Ray Biddlessa.
Sidney Poitier näytteli elokuvassa ensimmäistä rooliaan, kuten myös Mildred Joanne Smith.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Richard Widmark  | … |  Ray Biddle   |
|  Linda Darnell  | … |  Edie Johnson   |
|  Stephen McNally  | … |  lääkäri Daniel Wharton   |
|  Sidney Poitier  | … |  lääkäri Luther Brooks   |
|  Mildred Joanne Smith  | … |  Cora Brooks   |
|  Harry Bellaver  | … |  George Biddle   |
|  Stanley Ridges  | … |  lääkäri Sam Moreland   |
|  Dots Johnson  | … |  Lefty Jones   |
|  Amanda Randolph  | … |  Gladys   |
|  Bill Walker Alderman  | … |  Mathew Tompkins   |
|  Ruby Dee  | … |  Connie   |
|  Ossie Davis  | … |  John   |
Aiheesta muualla

Kaikki tiet tukossa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
No Way Out. Turner Classic Movies – TCM. Arkistoitu 8.8.2021. Viitattu 29.5.2022. (englanniksi)
Acer

Acer voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
vaahterat (Acer), kasvisuku
Acer, taiwanilainen tietokone- ja elektroniikkavalmistaja
Acer, Formula 1:ssä kaudella 2001 toiminut moottoritoimittaja
Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER).
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Acer”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Java Database Connectivity

Java Database Connectivity (JDBC) on Javan ohjelmointirajapinta, joka hallinnoi yhteyttä tietokannan hallintajärjestelmään, välittää kyselyjä ja komentoja, sekä käsittelee saatavan tulosjoukon. JDBC on julkaistu JDK versio 1.1:n mukana vuonna 1997. JDBC toteutti alun perin vain asiakasrajapinnan ja JDBC versio 2.0:sta lähtien myös valinnaisen paketin palvelinpuolen toteutukseen.
JDBC on kehitetty vaihtoehtona ODBC-rajapinnalle.
Yleiset JDBC-komponentit

JDBC API (application programming interface) tarjoaa seuraavat rajapinnat ja luokat
Yleiset JDBC-komponentit > DriverManager

Tämä luokka hallinnoi luettelo tietokannan ohjaimista. Se toimii yhdistävänä linkkinä Java sovelluksen ja tietokannan ohjaimien välillä. Kun sovellus pyytää yhteyttä tietokantaan, DriverManager yrittää löytää sopivan ohjaimen. Kun sopiva ohjain löydetään, käytetään se muodostamaan tietokantayhteys.
Yleiset JDBC-komponentit > Driver

Tämä käyttöliittymä käsittelee tietoliikennettä tietokantapalvelimen kanssa. Eli ollaan hyvin harvoin suoraan vuorovaikutuksessa Driver-objektien kanssa. Sen sijaan käytetään DriverManager-objekteja, jotka ovat vastuussa tämän tyyppisistä objekteista. Se myös tiivistää Driver-objektien kanssa työskentelemiseen liittyviä yksityiskohtia.
Yleiset JDBC-komponentit > Connection

Tämä käyttöliittymä sisältää kaikki menetelmät yhteyden muodostamiseen tietokantaan. Yhteysolio edustaa kommunikaatio kontekstia, eli kaikki viestintä tietokannan kanssa tapahtuu vain yhteysolion kautta.
Yleiset JDBC-komponentit > Statement

Tämän käyttöliittymästä luotuja objekteja käytetään SQL-käskyjen (structured query language) lähettämiseen tietokantaan. Joillakin johdetuilla rajapinnoilla voi olla muitakin toimintoja, kuten parametrien vastaanottaminen tallennettuja toimintoja suorittaessa.
Yleiset JDBC-komponentit > ResultSet

Nämä oliot pitävät sisällään tietokannasta haetut tiedot, niitä käytetään yleensä yhdessä Statement-olioiden kanssa SQL-kyselyjen suorittamiseksi. Se toimii iteraattorina, jonka avulla voi selata tietojaan.
Yleiset JDBC-komponentit > SQLException

Käsittelee kaikki tietokantasovelluksessa ilmenevät virheet.
Aiheesta muualla

tivi.fi: JDBC vie tietokantaan Javalla
jyu.fi: Tietokantapohjaisten WWW-liittymien rakentaminen
Jyväskylän Hippos

| Jyväskylän Hippos |
| --- | --- |
 Jyväskylän Hippos 1920-luvulla.
Sijainti:  Rautpohjankatu, Jyväskylä
Koordinaatit:  62.236743°N, 025.721655°E
Avattu:  1913
Suljettu:  1974
Jyväskylän Hippos oli vuosina 1913–1974 Jyväskylän Mäki-Matin kaupunginosassa toiminut ravirata. Se on antanut myös nimensä ympärilleen kasvaneelle Hippoksen urheilualueelle, jossa nykyään sijaitsee useita Jyväskylän merkittäviä urheilu- ja liikuntapaikkoja. Kuninkuusravit Jyväskylän Hippoksella järjestettiin vuonna 1962.
Hippoksen rakentaminen aloitettiin vuonna 1912 tuolloisen kaupunkialueen ulkopuolella sijainneelle alueelle Köyhälammen ympäristöön. Ravirata toimi alkuvuosinaan hevosurheilun lisäksi hiihto- ja yleisurheilukilpailujen näyttämönä. Yleisurheilua Hippoksella harrastettiin vuoteen 1926 saakka, jolloin valmistui Harjun stadion. Myöhempinä vuosikymmeninä raviradalla järjestettiin lisäksi moottoripyöräkilpailuja. 1940-luvun lopulta lähtien Hippoksen ympäristöön alettiin rakentaa useita muita liikuntapaikkoja. Alueelle valmistuivat muun muassa uimahalli sekä pesäpallokenttä, raviradan keskelle puolestaan rakennettiin jalkapallokenttä ja jääkiekkokaukalo.
Raviradan paikalle on rakennettu monitoimitalo (vas.) ja sen viereen Hippos-halli. Savu tulee Valmetin tehtaan tulipalosta 2022.
1960-luvun lopulle tultaessa Hippos oli käynyt jo liian ahtaaksi ravitoiminnalle ja Jyväskylässä alettiin suunnitella uuden raviradan rakentamista. Killerin ravirata valmistui vuonna 1974, jolloin myös kilpailutoiminta Hippoksella loppui. Nykyään raviradan paikalla sijaitsevat Jyväskylän jäähalli, Jyväskylän yliopiston käytössä olevia tiloja, monitoimitalo sekä Hipposhalli-niminen urheiluhalli.
Kari Piironen

| Kari Piironen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. lokakuuta 1947 Mellilä
Kuollut: 31. maaliskuuta 2020 (72 vuotta) Jyväskylä
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Soittimet:  laulu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kari Veikko Piironen (31. lokakuuta 1947 Mellilä – 31. maaliskuuta 2020 Jyväskylä) oli suomalainen iskelmälaulaja, joka kruunattiin tangokuninkaaksi Seinäjoen tangomarkkinoilla 1988. Piironen keikkaili yli 50 vuotta, levytti 14 albumia ja lähes 200 kappaletta.
Piironen muutti nuorena Ruotsiin metallitöihin. Hän osallistui ensimmäisen kerran Seinäjoen tangomarkkinoille vuonna 1987. Seuraavana vuonna hän osallistui kilpailuun toisen kerran ja voitti. Hän saattoi aloittaa täysipainoisen laulajanuran ja päätti muuttaa takaisin Suomeen.
Piironen asui vuodesta 1996 Viitasaarella yhdessä vaimonsa kanssa. Myös Piirosen sisko Vuokko oli iskelmälaulaja.
Piirosella todettiin vuoden 2017 alussa keuhkosyöpä ja hän joutui peruuttamaan kaikki keväälle Suomeen ja Ruotsiin suunnitellut 50-vuotisjuhlakonserttinsa.
Diskografia

Aamuinen maa (1989)
Kuin lintu luottaa tuuleen (1991)
Kuumat kirjeet (1993)
Oo lähelläin (1995)
Kuninkaan vuosikymmen (1998)
Parhainta aikaa (2001)
Yhteinen tie (2001)
Nyt tai ei koskaan (2004)
Juhlalevy: 10 uutta & 10 toivotuinta (2008)
Toivo Kärjen sävelin (2011)
Vaarallista onnea (2013)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kari Piironen Wikimedia Commonsissa
Kari Piirosen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuninkaat
| --- | --- |
1980-luku:   1985: Kauko Simonen  1986: Teuvo Oinas  1987: Harri Lahti  1988: Kari Piironen  1989: Risto Nevala 
1990-luku:   1990: Jouni Raitio  1991: Jaska Mäkynen  1992: Mika Pohjonen  1993: Sebastian Ahlgren  1994: Sauli Lehtonen  1995: Jari Sillanpää  1996: Tomi Markkola  1997: Matti Korkiala  1998: Jouni Keronen  1999: Petri Hervanto 
2000-luku:   2000: Antti Raiski  2001: Erkki Räsänen  2002: Mikko Kilkkinen  2003: Kari Hirvonen  2004: Tommi Soidinmäki  2005: Saska Helmikallio  2006: Marko Lämsä  2007: Henri Stenroth  2008: Jukka Hallikainen  2009: Amadeus Lundberg 
2010-luku:   2010: Marko Maunuksela  2012: Pekka Mikkola  2013: Kyösti Mäkimattila  2014: Teemu Roivainen  2015: Aki Samuli  2016: Marco Lundberg  2017: Teijo Lindström  2018: Jarno Kokko  2019: Johannes Vatjus 
2020-luku:   2022: Keijo Hietikko  2023: Pasi Flodström  2024: Harri Hautaniemi
Kalle Kahiluoto

Kalle Heribert Kahiluoto, sukunimi vuoteen 1899 Hagert (16. syyskuuta 1881 Tampere – 15. joulukuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen kirkkoherra.
Kahiluodon vanhemmat olivat tukkipäällysmies Karl Henrik Hagert ja Elina Josefina Perkiö. Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1900, suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa ja hänet vihittiin papiksi 1904.
Kahiluoto toimi Raittiuden Ystävien matkasaarnaajana 1904–1907, Länsi-Uudenmaan kansanopiston johtajana 1907–1913, Tammelan vt. kappalaisena 1913–1915, Korpilahden kappalaisena 1915–1920 ja Jokioisten kirkkoherrana 1920–1925. Hän oli Turun tuomiokirkkoseurakunnan 2. kappalaisena 1925–1936 ja toimi samalla uskonnonopettajana Turun suomalaisessa yhteiskoulussa 1926 ja 1929–1931 sekä Turun tyttölyseossa 1926–1935. Viimeksi Kahiluoto oli Vesilahden kirkkoherrana 1936–1953. Kahiluoto sai rovastin arvon 1935.
Kahiluoto oli Suomen Pipliaseuran sihteeri 1926–1936 ja johtokunnan jäsen 1927–1936. Hän toimi Turun kaupunginvaltuutettuna ja Vesilahden kunnanvaltuutettuna.
Kalle Kahiluoto oli naimisissa 1910–1923 kansanopiston johtaja Maria Elina Suomelan (Finne, k. 1923) kanssa ja 1925–1926 pankkivirkailija Helmi Saarron (Sahlstedt, k. 1926) kanssa. Kahiluodon tytär Sirkka-Liisa Kahiluoto oli naimisissa kirjailija Oiva Paloheimon kanssa vuosina 1945–1953 ja he asuivat Vesilahden pappilan piharakennuksessa.
Teoksia

Kristityt ja kieltolaki. Kirjoituksia kieltolakiasiassa / Raittiuden ystävien toimittamia 4. Edistysseurojen kustannusosakeyhtiö, Helsinki 1919
Älkää juopuko viinistä : saarna 20 : kolm. p. jälkeisenä sunnuntaina 1927. Helsinki 1927
Kertomus Suomen pipliaseuran toiminnasta vuosina 1929 – 1932. Suomen pipliaseura, Turku 1933
Viha ja rakkaus : juhlasaarna Suomen 57. yleisessä raittiuskokouksessa Jyväskylässä 18.6.1939. Raittiuden ystävät, Helsinki 1939
Vesilahti 1346–1946. 600-vuotisjuhlajulkaisu ; toimituskunta U. Hakuni, K. Kahiluoto, A. Nopola, J. Poukka. Tampere 1946
Suomennoksia

Eivind Berggrav-Jensen : Sotilaselämä ja uskonnollisuus : kokemuksia ja kirjallisia todistuskappaleita sotanäyttämöltä. WSOY 1916
Kallinjärvi

| Kallinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°39′47″N, 25°17′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskujoki:  Majakoski Summaseen 
Järvinumero:  14.613.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,6 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  760 m  
Rantaviiva:  4,995 km  
Pinta-ala:  52,25 ha  
Tilavuus:  0,0012989 km³ 
Keskisyvyys:  2,49 m  
Suurin syvyys:  3,6 m  
Saaria:  3 
 fiKallinjärvi 
Kallinjärvi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä Tarvaalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 760 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järven tilavuudeksi on saatu 1,30 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 3,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Summasjärven alueeseen (14.613) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy. Järven länsiosaan laskee kaksi jokea: Murronjoki Rimminlammesta suvantomaisen Jolingin kautta ja Leuhunjoki Saarijärvestä. Jolinkiin laskee myös pieni oja luoteesta. Kallinjärven vedet laskevat sen itäosasta Kallinkosken ja Majakosken kautta Summaseen.
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2014

| --- | --- |


Ajankohta: 6. huhtikuuta -   12. huhtikuuta 2014
Isäntämaa:  Luxemburg
Joukkueet: 6
Nousee   2. divisioonaan 2015:  Bulgaria

Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2014 pelattiin keväällä 2014 Luxemburgissa. Turnauksen voittaja Bulgaria nousi seuraavaksi vuodeksi 2. divisioonaan.
Joukkueet

Bulgaria
Pohjois-Korea
Luxemburg
Arabiemiraatit
Hongkong
Georgia