stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turun kauppatieteiden ylioppilaat

| Turun kauppatieteiden ylioppilaat |
| --- | --- |
Perustettu:  20. kesäkuuta 1995
Toimiala:  Opiskelijajärjestö
Kotipaikka:  Turku
Jäsenmäärä:  noin 2300
Toiminnanjohtaja:  Minttu Agarth
Puheenjohtaja:  Jenny Sääksi
Hallitus:  Martta Iso-Kuortti, Ida Hartikainen, Ossi Ryynänen, Aada Rehnberg, Robert Vehma, Anna Immo, Sara Korpineva, Siiri Tella, Anton Martti, Miro Ikäheimonen
Jäsenlehti:  KYliste
 Turun kauppatieteiden ylioppilaat (ry) jatkaa Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan (perustettu 12. lokakuuta 1950) perinteitä ja tehtäviä. 
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Turun kauppatieteiden ylioppilaat ry (lyh. TuKY tai Turun KY) on vuonna 1995 perustettu, mutta vuonna 2010 varsinaisen toimintansa aloittanut yhdistys. Se perustettiin jatkamaan Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan perinteitä ja toimintaa ja se kerää kaikki Turun kauppakorkeakoulussa opiskelevat kauppatieteilijät eli kylterit yhteen. Yhdistyksen tarkoituksena on olla jäsentensä yhdyssiteenä ja edistää heidän yhteiskunnallisia, ammatillisia, sosiaalisia ja henkisiä pyrkimyksiään. Käytännössä tämä tarkoittaa opiskelijoiden edunvalvontaa Turun Kauppakorkeakoulussa sekä opiskelijajärjestötoimintaa juhlineen ja vapaa-ajan harrastuksineen.
Organisaatio > Hallinto > Hallitus

Yhdistyksen jäsenistö valitsee syyskokouksessa hallituksen, jolla on yhdistyksen hallinto- ja toimeenpanovalta. Tämä tarkoittaa esimerkiksi hallinnollista vastuuta, sääntöjen- ja määräysten noudattamista, sekä yhdistyksen järjestötoiminnan johtamista. Hallitus. Hallitukseen valitaan puheenjohtajan lisäksi 11 jäsentä, joilla kaikilla on oma vastuusektorinsa. Hallituksen on nautittava yhdistyksen luottamusta ja se raportoi vuosittain toiminnastaan yhdistyksen kevätkokouksessa.
Hallituksen puheenjohtajat:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  1950 Jussi Sukkinen  1951 Jussi Sukkinen  1952 Pentti Kuusisto  1953 Aaro Lahtinen  1954 Olli Rusama  1955 Ossi Pohjanvirta  1956 Mikko Karlsson  1957 Oiva Jansson I  1958 Oiva Jansson II  1959 Jukka Mäki I  1960 Jukka Mäki II  1961 Jukka Mäki III  1962 Risto Heikkinen  1963 Sampsa Heino I  1964 Sampsa Heino II  1965 Jarkko Artkoski  1966 Erkki Reims  1967 Matti Penttinen  1968 Paavo Okko  1969 Arto Rissanen  |  1970 Jorma Lehtimäki / Pekka Kivelä  1971 Juhani Hacklin  1972 Juha Hacklin  1973 Kari O. Wilkman  1974 Seppo Kaihlanen  1975 Rauli Lehtonen  1976 Olli Joukanen  1977 Harri Fagerlund  1978 Erkki Silveri  1979 Jukka Rastas  1980 Pekka Turunen  1981 Rauno Hiltunen  1982 Jukka Hienonen  1983 Timo Hiekkaranta  1984 Tero Kulha  1985 Timo Linnosuo  1986 Juha-Petri Heinonen I  1987 Juha-Petri Heinonen II  1988 Leena Palin  1988 Merja Kämppi (2)  |  1989 Petri Sinervo  1990 Kati Autere  1991 Sanna Kirjavainen  1991 Antti Hakala (2)  1992 Jaakko Mäkikalli  1994 Heikki Veijola  1995 Anu Syrmä  1996 Mikko Peltomäki  1997 Anna-Riikka Hovi  1998 Anna Korhonen  1999 Otso Huovinen  2000 Ville Niukko  2001 Jere Jaakkola  2002 Hanna  Pihkola  2003 Kaisa Valkama  2004 Eeva Heinonen  2005 Rosa Cortez Monto  2006 Heidi Kronström  2007 Viivi Haonperä  2008 Anu Lahtinen I  |  2009 Anu Lahtinen  (II, Vapusta ylioppilaskuntien yhdistymiseen)  2010 Mikko Leino (ensimmäinen yhdistyksen hallitus)  2011 Juho Harmaa  2012 Jussi Heikkonen  2013 Olli Tehikari  2014 Ann-Sofie Leimu  2015 Laura Vähäsaari  2016 Paula Peltomaa  2017 Kristian Raitio  2018 Joona Uusitalo  2019 Sandra Saranpää  2020 Kalle Kahanpää  2021 Sofia Isolauri  2022 Juho Perttula  2023 Frans Isolauri  2024 Jenny Sääksi |
Organisaatio > Hallinto > Toimihenkilöt

Toimihenkilöt ovat yhdistyksen palkattuja työntekijöitä, jotka avustavat yhdistyksen toimintaa eri asiantuntijatehtävissä
Pääsihteerit (YO) ja toiminnanjohtajat (Yhd.):
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ilkka Arjaluoto  Antti Manninen  Jouko Pyysalo  Seppo Kaihlanen  Risto Pitkänen  Lauri Halminen  Osmo Rauhala  Markku Ahponen  Riitta Ekqvist  Rauno Hiltunen  |  Terhi Lehtonen  Kaarle Kaleva  Jyrki Lalla  Petri Puhakka  Pekka Palomäki  Jyri Salin  Jaakko Mäkikalli  Jari Haavisto  Tommi Paalama  Marko Virtanen  |  Hanna Gorschelnik  Matti Koivisto  Johanna Kärki  Emma Mikkilä (yhdistyksen 1. toiminnanjohtaja)  Lotta Kaleva  Henna Lunkka  Maria Tyynelä  Meeri Hannula  Aliisa Mäkinen  Anna Veijalainen  Elle Luukkala  Minttu Agarth  |
Jaostot, asiantuntijaelimet, luottamustoimet sekä työntekijät

Jaostot ovat toimintasektoreittain asetettuja pysyviä työryhmiä, jotka tuottavat palveluja yhdistyksen jäsenistölle. Toiminta ulottuu aina vapaa-ajan toiminnasta korkeakoulun edunvalvontaan.
Jaostoja ovat:
Ulkoasiainjaosto (Ulkkis)
NESU-TuKY
Liikuntajaosto (KY-Sport)
Kulttuurijaosto (Kulttis)
Edunvalvontajaosto (EVA)
Kansainvälisten asioiden jaosto (CIA TuKY)
Muut toimielimet
Taloustoimikunta
Yrityssuhdetiimi (CORE)
Tutortiimi
Parkkiryhmä
Viestintä
Huomionosoitustoimikunta
Kunniaseura
Muut luottamustoimet
TuKY-Speksin päätuottaja(t)
Pikkulaskiaisen päätuottaja(t)
Vapputuottajat
Vuosijuhlatuottajat
Taloustoimikunnan puheenjohtaja (Leevi Vesanen)
Webmaster
Työntekijät (Toiminnanjohtajan lisäksi)
Talouspäällikkö
Myyntipäällikkö
Baarimestari
Toimijaryhmät

Toimijaryhmät ovat Turun KYn hyväksymiä erillisiä yhdistyksiä, jotka tarjoavat palveluita kauppakorkeakoulun opiskelijoille. Ainejärjestöt tarjoavat palveluita eri oppiaineiden opiskelutoiminnan piiristä. Harrasteryhmät taas keskittyvät jonkin harrastuksen tai urheilulajin toimintaan. Lisäksi toimijaryhmiin kuuluu bändejä, kuoro sekä erillistoimijoita.
| --- | --- |
 Ainejärjestöt Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan alaisuudessa toimii 10 ainejärjestöä. 3P - Logistiikan ainejärjestö  Aktiiva - Laskentatoimen ainejärjestö  KKOY - Kansainvälisen kaupan opiskelijayhdistys  KY-Visio - Johtamisen ja organisoinnin ainejärjestö  KY-Hansa -  Saksan Kielten  ja -kulttuurin ainejärjestö  KY-Tricolore -  Ranskan Kielten  ja -kulttuurin ainejärjestö  M-klubi - Markkinoinnin ainejärjestö  TuKYData - Tietojärjestelmätieteen ainejärjestö  Kartelli - Kansantaloustieteen ainejärjestö  KY-Troika - Venäjän kielen ja kulttuurin ainejärjestö  Black Swans - Tulevaisuudentutkimuksen ainejärjestö:  Harrasteryhmät Alppikanuunat  Cantus Mercurialis, ylioppilaskunnan sekakuoro  TuKY Golf  KY-Gourmet  KY-Kasino  KY-KeKe  TuKY Yacht Club  Pintahiiva  KYSS  UTU Beaver Hunters  Wiiniklubi  KY-MoPo
Edustajistoryhmä

Turun KY:llä on ryhmä TYYn edustajistossa, joka käyttää ylioppilaskunnan korkeinta valtaa. Edustajistoryhmän toiminta pitää huolen, että kauppakorkeakoulussa opiskelevien jäsenten ääni kuuluu myös uudessa Turun yliopiston ylioppilaskunnassa. Edustajiston kaksivuotiskaudelle valitaan vaaleilla 41 jäsentä.
TuKY-listan paikat Turun yliopiston ylioppilaskunnan edustajistossa:
Kausi 2010-2011: 6 paikkaa
Kausi 2012-2013: 9 paikkaa
Kausi 2014-2015: 11 paikkaa
Kausi 2016-2017: 8 paikkaa
Kausi 2018-2019:
Kausi 2020-2021: 8 paikkaa
Kausi 2022-2023: 10 paikkaa
Kausi 2024-2025: 7 paikkaa
Toiminta > Toimitilat > Monttu

Montun alkutaipale sijoittuu alkuvuoteen 1953 ja silloiseen kauppakorkeakoulurakennukseen, joka sijaitsi kauppaopiston kanssa samassa talossa Aurakatu 11:ssä. Ylioppilaskunnalla oli tuolloin polttava tilaongelma, johon se haki ratkaisua pyytämällä rehtori Niilo Ikolalta lupaa saada käyttää tiettyinä päivinä viikossa koulun tiloja. Vahtimestarille luvattiin maksaa siivoamisesta ja koululle korvausta valosta ja lämmöstä. Keskusteluissa Ikolan kanssa kävi ilmi, että ylioppilaskunnalla oli mahdollisuus saada käyttöönsä kokonaan oma tila - kellarikerroksessa sijaitsevat kaksi koululle tarpeettomiksi jäänyttä laboratoriohuonetta. Tämä mahdollisuus toteutui ja ylioppilaskunnalla oli huhtikuussa 1953 oma kolmenkymmenen neliön kerhohuone. Paikka sai sijaintinsa perusteella nimekseen Monttu.
Ylioppilaskunta ja Monttu muuttivat korkeakoulun mukana Aurakadulta Rehtorinpellolle maaliskuussa 1958. Monttu oli alkuaikoinaan ajanviettopaikka, joka oli auki joka päivä iltamyöhään asti. Montussa oli radio, televisio ja puhelin, siellä oli myös tarjolla virvokkeita, sanomalehtiä sekä ammatillisia aikakauslehtiä. Alusta lähtien Monttu toimi myös railakkaampien opiskelijajuhlien näyttämönä. 1950-luvulla Monttu jouduttiin parikin kertaa sulkemaan määräajaksi juhlimisen aiheuttamien järjestyshäiriöiden vuoksi. Molemmilla kerroilla sulkemisen syynä oli “juhlinnan laatu”, johon rehtori oli pakotettu puuttumaan.
Montussa sijaitsivat myös ylioppilaskunnan kirjakauppa, ylioppilaskuntatuotteita myyvä Wanha Narikka sekä ylioppilaskunnan toimistotilat. Monttu on vuosien aikana käynyt läpi ehkä suurimman yksittäisen muutoksen Aurakadulta Rehtorinpellonkadulle muuton jälkeen. Korkeakoulun lisärakennus valmistui 2002 ja samalla korkeakoulun vanhan puolen kunnostus alkoi, joten myös Monttu oli kunnostettavana koko lukuvuoden 2002–2003 ajan. Ylioppilaskunnan toimisto muutti korjauksen alta korkeakoulun puutalon ensimmäiseen kerrokseen Patriankadulle. Ylioppilaskunta nimesi talon Patriaksi ja sinne siirtyivät hallituksen ja sihteeristön työhuoneet sekä ylioppilaskunnan toimisto. Kirjakauppa ja Wanha Narikka siirtyivät lisärakennuksen uusiin tiloihin, mutta niille osoitettiin huomattavasti entistä pienempi tila, joten Wanhan Narikan tuotevalikoimaa jouduttiin osin karsimaan ja osin yhdistämään kirjakaupan tuotevalikoimiin. Samalla aikaisemmin pelkästään kirjakauppana tunnetun kaupan nimeksi muutettiin Wanha Narikka, eikä erillistä ylioppilaskuntatuotteita myyvää kauppaa enää ollut. Montun juhlien järjestämisestä kunnostusvuonna ylioppilaskunta teki sopimuksen Sedu Koskisen ja SK-ravintoloiden kanssa ensin ravintola Metropolissa ja myöhemmin, kun sen tilat osoittautuivat liian ahtaiksi, ravintola Primassa. Kokonaisen vuosikurssin ensikosketus ylioppilaskunnan juhlahumuun tapahtui poissa ylioppilaskunnan kodista, Montusta.
Historia > 1950-luku

Turun KY perustettiin vuonna 1950. Varsinainen perustamiskokous pidettiin 12. lokakuuta 1950. Syyskuun 25. päivän iltana 1950 kokoontui Lehtisen kahvilaan Yliopistonkadun varrelle kahdeksan opiskelijaa äskettäin sadan opiskelijan voimin aloittaneen silloin yksityisen Turun Kauppakorkeakoulun neljältä vuosikurssilta. Tapaamisessa keskusteltiin oman ylioppilaskunnan perustamisesta ja sääntöehdotusta laatimaan valittiin Jyrki Valtanen, ylioppilaskunnan ensimmäinen puolestapuhuja. Perustavassa kokouksessa 12. lokakuuta 32 opiskelijaa vahvisti säännöt, valitsi hallituksen ja näin loi pohjan ylioppilaskunnan toiminnalle. Maaliskuun alussa 1951 runsaan puolen vuoden ikäinen ylioppilaskunta järjesti ravintola Itämeressä korkeatasoiset illallistanssiaiset. Menestyksellinen tapaus huomattiin laajalti ja seuraavina vuosina turkulaiset seurapiirit odottivat jännityksellä, mihin Uncle Baltic - pyörähtelevä herrasmies Merkuriuksen sauvoineen - suvaitsee heitä kutsua. Syksyllä 1953 ylioppilaskunta sai koulutalon kellarista 30m2:n oleskelu- ja toimistotilan, joka sijaintinsa mukaan nimettiin Montuksi. Kerho- toiminta laajeni, ja muutenkin vuodet 1953–1954 olivat ylioppilaskunnan ensimmäisen kymmenvuotiskauden aktiivisimmat.
Koko 1950- luvun ajan oli Turun KY:n toiminta pienen ylioppilaskunnan kiinteähenkistä vapaa-ajanviettoa. Baltic Clubin tyyppisillä tempauksilla pidettiin yllä sekä ylioppilaskunnan taloutta että suhteita talousalueen päättäjiin. Kerhotoiminta oli vaihtelevan vilkasta ja bridgen peluu monella opiskelijalla lähes sivuaineena, vaikka vuonna 1954 luennoilla pelaaminen kiellettiinkin. Yhteydet muihin ylioppilaskuntiin olivat muodollisia ja rajoittuivat lähinnä vuosijuhlaedustajien vaihtoon, mutta muutto Rehtorinpellonkadulle vuonna 1958 lisäsi turkulaisten ylioppilaskuntienyhteistyötä esimerkiksi ylioppilaslehden teossa ja opintososiaalisissa asioissa. Päähuomio säilyi kuitenkin sisäisissä asioissa ja kerhotoiminnassa, ja jäsenkunnan voimakkaasti kasvaessa jouduttiin panostamaan erityisesti sisäiseen tiedotukseen.
Historia > 1960-luku

Ylioppilaskunnan toinen vuosikymmen oli vahvasti kriisiytynyttä aikaa. Kuntalaiset muuttuivat passiivisiksi ja kokoukset olivat useimmiten päätösvallattomia. Sisäinen tiedote Aika-Akseli paisui 80-sivuiseksi mammutiksi mainoksineen. Opintososiaaliset ongelmat olivat polttavia, mutta ratkaisuja etsittiin tuloksettomasti omassa piirissä vailla riittäviä yhteyksiä ulospäin. 60-luvulta Turun KY:llä on rekisterissä ainakin kaksi maailmanennätystä. Ompelun maailmanennätystä pidettiin jonkin aikaa hallussa tekemällä viikko yhtäjaksoisesti djellabaviittoja Algerian pakolaisille. Hieman myöhemmin saavutettiin kuntokävelyn maailmanennätys kahden vuorokauden viestikävelyllä. Maininnan arvoisia ovat myös mittava metsämarssi ja Maku Mappi -teos, joka koottiin turkulaisten julkkisten mieliruoka-vihjeistä.
Vuosikymmenen viimeiset vuodet merkitsivät painopisteen muuttumista koko opiskelijamiljöössä; Euroopassa, Suomessa, Turussa ja jopa Turun KY:ssä. Opiskelijat pyrkivät vaikuttamaan opintojen sisältöön ja korkeakoulun hallintoon; ylioppilaskunnasta tehtiin kovalla vauhdilla opiskelijoiden etujärjestö. Yhteyksiä Suomen Ylioppilaskuntien Liittoon tehostettiin ja tuettiin poliittisten ryhmientoimintaa. Samalla lisättiin voimakkaasti kauppatieteiden opiskelijoiden pohjoismaista yhteistoimintaa. Ikkunoita avattiin, joitakin ehkä tavallista rajummin ottein. Tämä tapahtui tilanteessa, jossa opiskelijamäärän kasvun takia ylioppilaskunnan jäsenet eivät enää muodostaneet ylioppilaskuntaa, vaan he kuuluivat siihen. Kuvaavaa oli organisaation muutos edustajistojärjestelmään, jolloin kuntakokous jäi pois eivätkä jäsenet enää suoraan voineet osallistua päätöksentekoon. Ensimmäinen edustajisto otti päätäntävallan syksyllä 1971.
Historia > 1970-luku

Seitsemänkymmentäluvulla ylioppilaskunnan etujärjestörooli alkoi vahvistua. Ylioppilaskunta vaati muun muassa assistenttien vt. virkojen julkista auki julistamista ja kielten tenttien lisäämistä. Tutkinnonuudistuksen toteutumista 1974 vauhditettiin lakkojärjestelyin. Tilanne kuitenkin laukesi ilman lakkoa, ja syksyllä 1974 aloittanut kurssi ei suorittanutkaan arvosanoja vaan pisteitä, eikä heistä tulisi ekonomeja vaan kauppatieteiden kandidaatteja. Ylioppilaskunnan 25-vuotisjuhlien kynnyksellä näytti siltä, että koulun taival yksityisenä laitoksena oli väistämättä päättymässä. Ylioppilaskunta ajoi valtiollistamista tarmokkaasti kannustimenaan 800 markkaan noussut lukukausimaksu. Sopimus Turun kauppakorkeakoulun valtiollistamisesta allekirjoitettiin 18.11.1976 ja leijonalippu vedettiin Turun kauppakorkeakoulun salkoon ensimmäisen kerran aprillipäivänä 1977.
Kasvava kiinnostus opintojen ja opiskelun kehittämiseen johti ensimmäisten ainekerhojen perustamiseen vuonna 1978. Keväällä syntyi Markkinointiklubi (M-klubi) ja loppuvuodesta kansantalouden ja talousmaantieteen ainekerho KAMA. Vielä pari vuotta aikaisemmin ainekerhot oli virallisesti julistettu tarpeettomiksi. Vuonna 1972 ensimmäisen kerran järjestetty Siskodisco oli keksintö, joka nosti Montussa järjestetyn KY Clubin pitkäksi aikaa yhdeksi Turun suosituimmista tanssipaikoista. Siskodiskossa yhdistyivät silloin vielä tuore ilmiö disko ja tuliterä ajatus naistentansseista, ja väitetäänkin, että Turun KY olisi Suomen ensimmäinen naistentanssien järjestäjä. Soitannolliset illat kokosivat KY Clubille toisenlaisen yleisön kuin normaali disko. Vielä 1979 riitti diskossakin kävijöitä, mutta sitten kilpailutilanne muuttui epäedulliseksi ja kesällä 1980 KY Clubin tarina yleisenä tanssipaikkana päättyi. Monttu ei kuitenkaan jäänyt tyhjilleen. Lama-ajat olivat viihteen kulta-aikaa. Turun KY kokikin keväällä 1977 vuosikymmenen vauhdikkaimman kulttuuriboomin, jossa pääpaino oli viihdyttävällä, huuheloinniksi kutsutulla yhdessäololla. Boomin merkitys ylioppilaskuntatoiminnalle oli joka tapauksessa perinpohjaisen elvyttävä. Edellisen vuoden syksyllä oli järjestetty ensimmäiset perinteiset KYlumpialaiset. Vuosien varrella lajeina on nähty mm. karjuntaa (RAHAA!), veden heittoa, tandem-pussijuoksua ja veronkiertoa. Ensimmäisissä KYlumpialaisissa rahaa kerättiin SOS-lapsikylän hyväksi. 70-luvun lopulla yhdessäolotoiminnassa toteutettiin rutiinilla tuttuja ja suosittuja tempauksia: laskiainen, T-illat, ekskursiot, soitannolliset illat, Anselminpäivä Helsingin KY:n kanssa, kulttuuri- sekä vuosijuhlaviikot.
Siskodiskon lisäksi kehitettiin muutakin liiketoimintaa. Vuodesta 1972 lähtien ylioppilaskunnan taloudelliselle tilanteelle antoi oman panoksensa Oy Antenna Ab:n toiminnan aloittaminen. Yhtiölle hankittiin Ruotsista Antenna ID-kortin edustus silloisen hallituksen puheenjohtajan Olli Hakkaraisen eräällä ekskursiolla saaman idean pohjalta. Seuraavana vuonna liiketoimintaa kasvatettiin perustamalla Tuki ry:lle pieni offset-paino kirjakaupan takahuoneeseen.
Historia > 1980-luku

Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan neljäs vuosikymmen aloitettiin luonnollisesti juhlimalla 30-vuotista taivalta muun muassa muutaman tunnin ja 12 000 turkulaisen mittaisella kättelyn maailmanennätystempauksella sekä Turun linnassa pidetyillä vuosijuhlilla. Historia kertoo, että vuosikymmenen lumisateen vuoksi juhlaväki ei voinut poistua jatkoilta ennen aamuyhdeksää, vaan yhteisen aamukahvin jälkeen he siirtyivät Kårenin Sillikselle frakeissaan ja iltapuvuissaan Hämeenkadun kinoksissa kahlaten. Kuntatoiminta oli jatkuvaa aaltoliikettä aktiivisten ihmisten vaihtuessa nopeasti ja toiminnan muuttaessa muotoaan ja painopistealueitaan. Kulttuurin kukoistuskaudesta kertoo Turun KY:n kuoron perustaminen vuonna 1982.
Kaikesta väitetystä sisäänpäin lämpiävyydestä huolimatta Turun KY katseli kaudella 1980–1990 vilkkaasti myös ulospäin - tai ainakin sivuilleen, ja olikin joulukuussa 1981 mukana perustamassa Ekonomiopiskelijoiden liittoa hoitamaan erityisesti kauppatieteellisen alan opiskelijoiden asioita. Myös ensimmäiset valtakunnalliset ekonomiopiskelija-päivät järjestettiin Turussa.
Vuokratiloissa toimimiseen kyllästyneenä taloudeltaan vakaa Turun KY etsiskeli koko 1980-luvun alun ajan sopivaa kiinteistöä korkeakoulun lähettyviltä. Lisäksi 30-vuotisjuhlien yhteydessä tempauksilla kerätty pesämuna yhdessä osakesalkun ja Kerttulinkadun huoneiston kanssa lisäsi taloudellisia mahdollisuuksia. Kesän 1984 kynnyksellä sopiva kiinteistö löydettiinkin ja kauppa Parkinkatu 6:sta lyötiin lukkoon syksyllä. Turun KY:n rahoitustavoitteeksi asetettiin noin 700 000 markkaa ja yritysten sekä yksityisten tuen varaan jäi 400 000 markkaa. Parkin kerhotilat saatiin  käyttöön  loppusyksystä 1986, jolloin tapahtumaa juhlistamassa oli mukana muun muassa mahdollisille tukijoille suunnatun rahankeräysvetoomuksen aikanaan allekirjoittanut Tellervo Koivisto.
Ylioppilaskunnan liiketoiminta lopahti vuosikymmenen ensimmäisellä puoliskolla lähes olemattomiin. Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan Tuki ry. eriytettiin konsernista vuonna 1982, jolloin sen vastattavaksi jäi ruokala- ja kirjakauppatoiminta voittoa tuottamatta. Samassa yhteydessä KY Offset myytiin toimintaansa ID-korttivalmistajana jatkaneelle Antennalle. Ylioppilaskunnan pääsihteeri otti talouspäällikön tehtävät ja taloustoimikunnan rooli ylioppilaskunnan talouden hoidosta vastaavana elimenä vahvistui. Vuosikymmenen viimeisinä vuosina liiketoiminnan kehittämiseen kiinnitettiin erityistä huomiota ja sekä Antenna että KY Contact saivat uudet tilat ylioppilastalosta Turun ylioppilaskyläsäätiöltä vuokratuista tiloista. Tällöin Parkinkadun tilat jäivät kokonaan ylioppilaskunnan järjestötoiminnan käyttöön.
Historia > 1990-luku

Vuonna 1990, 40-vuotisjuhlavuonnaan, Turun KY kärsi jonkinlaisesta kriisistä. Keski-iän kriisi oli tuntematon käsite, mutta kuntalaisten alhaisen edustajistovaalikiinnostuksen vuoksi oltiin pulassa. Aiemmin korkeaa osallistumisaktiivisuutta ylioppilaskunnan toimintaan oli pidetty itsestäänselvyytenä, mutta kaudella 1990–1991 ymmärrettiin, että Turun KY:n tarvitsee tosissaan kilpailla omista jäsenistään ulkopuolisten aktiviteettien kanssa.
Suhteet muihin sidosryhmiin olivat ajoittain koetuksella, ajoittain erinomaiset. Turkulaisten ylioppilaskuntien liiton STYL:n tarkoituksena oli 1990–1991 yhdessä kaupungin johdon kanssa luoda Turusta opiskelijaystävällisempi kaupunki. Ekonomiopiskelijoiden liiton toimintaan oltiin Turun KY:ssä 1991–1992 jopa erosuunnitelmiin asti tyytymättömiä. Kausi 1999–2000 oli ylioppilaskunnalle monella tapaa merkittävä. Ylioppilaskunta täytti puoli vuosisataa ja sen kunniaksi julkaistiin ylioppilaskunnan historiikki sekä oma Monttu Auki -laulukirja, naulattiin ylioppilaskunnan uusi lippu, ja vietettiin tavallista juhlavammat vuosijuhlat. Ylioppilaskunnan kuorokin järjesti 50-vuotisjuhlakonsertin. Juhlavuosi oli merkittävä valtakunnallisellakin tasolla. Heti kauden alussa Suomen Ylioppilas-kuntien Liittoon valittiin sen historian ensimmäinen Turun KY:n edustaja Anna Korhonen.
Ylioppilaskunnassa ei hurjimpien kasinotalousvuosienkaan aikoina totuttu rypemään rahassa, vaan työtä tehtiin pyyteettömästi ja suurella sydämellä. Ylioppilaskunnan 50-vuotismatrikkelissa kauden 1999–2000 hallituksen puheenjohtaja kirjoittikin ylioppilaskuntatoiminnasta seuraavasti: Taloudellista hyötyä enemmän viivan alle jää lukemattomia ystäviä, työkavereita, voittoja ja tappioita, mutta ennen kaikkea kokemuksia opiskelusta elämää varten.
Historia > 2000-luku

Lisätietoa muun muassa TuKYn historiasta löytyy vanhan Ylioppilaskunta-TuKYn sivulta.
Aiheesta muualla

Turun kauppatieteiden ylioppilaat ry
Bahira

Bahira kohtaa nuoren Muhammedin. Miniatyyri vuodelta 1315
Bahira (arab. بحيرى) oli profeetta Muhammedin varhaisessa elämäkerrassa Syyrian Bosrassa asunut erakkomunkki, joka sattui näkemään Muhammedin lapsena, kun tämä oli otettu mukaan setänsä Abu Talibin kauppakaravaaniin. Bahira tunnisti lapsessa tulevan suurmiehen, kehotti Abu Talibia palaamaan kiireesti takaisin Mekkaan ja varoitti heitä juutalaisista, jotka voisivat tehdä pojalle pahaa.
Alkuperäinen tarina

Alkuperäisen tarinan kertoo Ibn Ishaq 700-luvun puolivälin jälkeen, ja se on tallentunut Ibn Hishamin tekemänä versiona 800-luvun alussa. Itse tarina kertoo tapahtumista, jotka sattuivat viimeistään 580-luvulla. Ibn Ishaq kertoo, että Abu Talib otti pikku-Muhammedin mukaansa, koska tämäkin tahtoi karavaanimatkalle. Karavaani saapui Syyrian Bosraan, missä erakkomajassa asui munkki nimeltä Bahira. Hänellä oli hallussaan koko kristikunnan tieto. Se oli peräisin majassa olleesta kirjasta, joka oli kulkenut perintönä munkilta toiselle. Elizabeth Key Fowden toteaa, että tässä näkyy klassinen teema: tekstiä säilytetään pyhässä paikassa pyhän miehen vartioimana.
Abu Talibin retkue asettui lepäämään lähelle erakkomajaa, jolloin Bahira huomasi, että taivaalla ollut pilvi varjosti yksin Muhammedia, ja puu taivutti oksia suojatakseen häntä. Bahira valmisti sen takia aterian koko seurueelle ja kutsui sen syömään. Bahira tarkkaili Muhammedia ja etsi hänen kehostaan merkkejä, jotka hän tunsi kuvauksista. Hän kuulusteli poikaa, jonka vastaukset sopivat siihen kuvaukseen, joka Bahiralla oli. Hän havaitsi myös Muhammedin selässä profetian sinetin juuri siellä, missä sen pitikin olla. Tutkimustensa lopputuloksena Bahira esittää ennustuksen pojan tulevasta suuruudesta ja antaa varoituksensa. Jos juutalaiset näkevät saman kuin hän, he yrittäisivät vahingoittaa poikaa. Ibn Ishaq kertoo vielä, että tällainen yritys mahdollisesti tapahtuikin (hän ei tosin ollut asiasta varma). Kolme kirjan uskontoon kuuluvaa miestä, Zurair, Tammam ja Darish huomasivat saman, minkä Bahira, ja aikoivat käydä Muhammediin käsiksi. Bahira sai väkivallan estettyä vetoamalla siihen, mitä hänen hallussaan olevassa Kirjassa oli kirjoitettu pojasta, ja siitä, miten Jumala kostaisi, jos poikaan kajotaan.