stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Wietse Venema

Wietse Venema
Wietse Zweitze Venema (s. 1951) on alankomaalainen ohjelmoija ja fyysikko, joka tunnetaan parhaiten Postfix-sähköpostipalvelinohjelmasta. Tohtori Venema on kirjoittanut myös muita tunnettuja tietoturvaohjelmia, kuten TCP Wrapper -suojausjärjestelmän, SATAN-tietoturvaskannerin ja Coroner's toolkit -työkalusarjan.
Venema opiskeli Groningenin yliopistossa ja työskenteli matematiikan ja tietotekniikan laitoksella Eindhovenin teknillisessä korkeakoulussa ja vuodesta 1996 IBM:n Thomas J. Watson Research Centerissa Yhdysvalloissa New Yorkin osavaltiossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wietsen kotisivut
Postfix-kotisivut
The Coroner's Toolkit -kotisivut
TCP-wrapper -ohjelma
Wigan

| Wigan |
| --- | --- |
 Wigan Pier
 vaakuna
 Wiganin sijainti Englannissa ja Suur-Manchesterissa.
 Koordinaatit: 53°32′N, 2°37′W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Luoteis-Englanti
Kreivikunta:  Suur-Manchester
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Metropolihallintopiiri
 – Pormestari:  Billy Rotherham
Piirivaltuusto:  75 paikkaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  25 km²
 – Metropolialue:  188 km²
Väkiluku (2017):  107 000
 – Väestötiheys:  4 280 as./km²
 – Metropolialue:  324 650
 – Väestötiheys metropolialue:  1 727 as./km²
 
 www.wigan.gov.uk 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wigan on noin 107 000 asukkaan kaupunki ja 325 000 asukkaan metropolihallintopiiri (metropolitan borough) Suur-Manchesterin metropolikreivikunnassa Luoteis-Englannissa. Se sijaitsee Douglasjoen ja Leedsin–Liverpoolin kanavan varsilla. Hallintopiiriin kuuluu Wiganin ja Leigh’n teollisuuskaupunkien lisäksi esikaupunkialueita ja pieniä maaseutuyhteisöjä.
Wiganin alueella oli 1700-luvulta alkaen hiilikaivoksia ja tekstiiliteollisuutta, mutta tekstiilitehtaat on sittemmin suljettu ja viimeinen hiilikaivos lopetti toimintansa 1993. Nykyään hallintopiirissä on teollisuutta, joka valmistaa elintarvikkeita, paperia ja pakkauksia sekä sähkö- ja konetekniikkaa.
Wiganissa toimii Englannin Mestaruussarjassa pelaava jalkapalloseura Wigan Athletic FC sekä Englannin pääsarjassa pelaava rugbyseura Wigan Warriors.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wigan Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Wigan
Käännös suomeksi
Wenla Männistö

| Wenla Männistö |
| --- | --- |

Kirjailija:  Riina Katajavuori
Kansitaiteilija:  Markko Taina
Kieli:  suomi
Genre:  kehitysromaani, satiiri
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2014
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  272
ISBN:  978-951-31-7983-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Wenla Männistö on Riina Katajavuoren kirjoittama romaani, joka julkaistiin vuonna 2014. Teos on satiirinen versio Aleksis Kiven Seitsemästä veljeksestä. Tapahtumat on siirretty nykypäivään Helsingin Kumpulaan, ja tässä teoksessa äänessä ovat etenkin naiset: teinityttö Wenla Männistö, hänen äitinsä Marja Männistö, Jukolan veljessarjan jo edesmennyt äiti Alli Jukola sekä pesijä Kajsa Rajamäki. Teos on julkaistu myös äänikirjana, jossa lukijana on Krista Putkonen-Örn.
Kirjan päähenkilöt

Kumpulassa sijaitsevassa huonokuntoisessa punaisessa puutalossa asuvat Jukolan veljekset. Vanhin heistä on Jusa, joka on Juho ja Alli Jukolan poika. Juhon ja Allin poikia ovat myös Tommi ja Aapo. Juho ja Alli ovat eronneet, ja sittemmin Juho kuoli auto-onnettomuudessa. Simppa on Allin ja afrikkalaisen Tumelon lapsi. Allin biologinen lapsi on myös Eppu, jonka isä on Allin toinen aviomies, englantilainen didgeridoon soittaja Ben. Late ja Timi ovat Benin poikia tämän entisestä suhteesta. Kirjan tapahtumien aikaan Alli on jo vainaa ja hän tarkkailee poikiensa elämää ylhäältä käsin. Ben asuu kalastajakylässä Pohjanmeren rannalla eikä osallistu poikiensa elämään.
Wenla Männistö asuu kerrostalohuoneistossa äitinsä Marjan kanssa. Marja on ammatiltaan kätilö. Wenla ei tiedä, kuka hänen isänsä on, eikä äiti ole sitä halukas kertomaan. Wenla opiskelee sisustussaneeraajaksi ja viettää aikaansa Jukolan veljesten sekä muiden kavereidensa kanssa. Wenlan paras ystävä on Ansku Seunala.
Kajsa Rajamäki on suorapuheinen nainen, joka työskentelee Harjun pesulassa pesijänä. Kajsa asuu yhdessä kolmen poikansa ja miehensä Mikon kanssa. Kajsalla on myös kaksospojat, jotka asuvat isänsä luona Tanskassa.
Kärstilän seisake

Kärstilän seisake oli rautatieliikennepaikka Viipuri-Joensuu rataosalla. Se sijaitsi Viipurin maalaiskunnan ja Viipurin välisellä harvaanasutulla seudulla. Jatkosodan aikana seisakkeen miehitys poistettiin. Rakennus on purettu sotien jälkeen 1940-luvulla.
Kärsädiki

| Kärsädiki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Onttosarviset Bovidae
Alaheimo::  Gasellit Antilopinae
Suku::  Dikdikit Madoqua
Laji::  guentheri
Kaksiosainen nimi
 Madoqua guentheri  (Thomas, 1894) 
Katso myös
   Kärsädiki Wikispeciesissä   Kärsädiki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kärsädiki, aiemmin güntherindikdikantilooppi (Madoqua guentheri), on pieni Itä-Afrikassa elävä gasellien alaheimoon kuuluva antilooppilaji. Se painaa täysikasvuisena 3–5 kilogrammaa. Väritys vaihtelee kellertävän harmaasta punertavan ruskeaan. Sillä on lyhyt 3–5 senttimetriä pitkä häntä ja noin kymmensenttiset sarvet.[lähde? ]
Kärsädikiä tavataan Ugandan pohjoisosissa ja siitä itään Keniassa, Etiopian Ogadenissa ja Somaliassa. Se viihtyy matalan pensaikon peittämällä puoliaavikolla mutta tarvitsee tiheitä pensaikkoja suojapaikoikseen.[lähde? ]
Kymmenpistepirkko

| Kymmenpistepirkko |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Cucujiformia
Yläheimo::  Härömäiset Cucujoidea
Heimo::  Leppäkertut Coccinellidae
Alaheimo::  Coccinellinae
Tribus::  Coccinellini
Suku::  Adalia
Laji::  decempunctata
Kaksiosainen nimi
 Adalia decempunctata  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Kymmenpistepirkko Wikispeciesissä   Kymmenpistepirkko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kymmenpistepirkko (Adalia decempunctata) on leppäkerttujen heimoon kuuluva hyönteislaji. Kymmenpistepirkko on kaksipistepirkon kokoinen 3,5–4,5 mm kovakuoriainen, jonka tuntosarvet ja jalat ovat aina punakeltaiset. Väritys muuten on hyvin vaihteleva. Keltaisessa etuselässä on mustia kuvioita. Peitinsiivet voivat olla punaiset, mustat tai kellertävät. Peitinsiivissä on tyypillisesti kummallakin puolella viisi mustaa tai keltaista täplää riippuen peitinsiiven pohjaväristä. Lajille on ominaista kuvioiden huomattava vaihtelu eri yksilöiden välillä. Kymmenpistepirkot liikkuvat puissa ja pensaissa saalistaen mm. kirvoja ja punkkeja. Laji talvehtii aikuisena maassa, lehtikarikkeessa ja kuolleen kasvillisuuden seassa. Toukka on harmaa ja siinä on mustia karvatupsuja. Kymmenpistepirkko on kaksipistepirkkoa harvinaisempi ja runsain Suomen lounaisosissa.
Kymmenpistepirkon toukka.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kymmenpistepirkko (Adalia decempunctata)
Ötökkätieto: Kymmenpistepirkko (Adalia decempunctata)
Insects.fi: Kuvia eri värisistä kymmenpistepirkoista[vanhentunut linkki]
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Adalia decempunctata (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Adalia decempunctata, the Ten-spotted ladybird (englanniksi)
Yhdysvaltain presidentin sinetti

Yhdysvaltain presidentin sinetti
Yhdysvaltain presidentin sinettiä käytetään merkitsemään Yhdysvaltain presidentin kirjeenvaihtoa Yhdysvaltain kongressille, ja sitä käytetään myös itse presidenttiyden symbolina. Sinetin pääasiallinen ulkoasu, joka perustuu Yhdysvaltain vaakunaan, on presidentin virallinen vaakuna ja esiintyy myös presidentin lipussa .
Nykypäivän sinetin käyttö juontaa ainakin vuoteen 1850 ja todennäköisesti paljon aikaisempaan. Nykypäivän sinetin pääasiallinen ulkoasu on peräisin Rutherford B. Hayesilta, joka käytti ensimmäisenä vaakunaa Valkoisen talon kutsuissa vuonna 1877. Tarkka suunnitelma on peräisin vuodelta 1945, kun presidentti Truman määritteli sen toimeksiannossa 9646. Ainoat muutokset sen jälkeen ovat olleet vuosina 1959 ja 1960, jotka lisäsivät ympyrään 49. ja 50. tähdet Alaskan ja Havaijin osavaltioiden liittymisen jälkeen.
Suunnittelu ja symbolismi

Nykyisen sinetin määritteli presidentti Dwight D. Eisenhower 5. helmikuuta 1960 antamassa toimeksiannossa 10860, joka astui voimaan 4. heinäkuuta 1960.
Kehys (muotoilu) on olennaisesti sama kuin Yhdysvaltain vaakunan, sellaisena kuin se on määritelty vuonna 1782, vaikkakin värejä, tähtien- ja pilvien asettelua on hieman muutettu.  Ainoa puhtaasti erottuva elementti on 50 tähden rengas, joka edustaa 50 osavaltiota . Muuten symbolismi seuraa Yhdysvaltojen vaakunaa:
Kilven raidat edustavat 13 alkuperäistä siirtokuntaa.
Kolmentoista pilven ja kolmentoista tähden kaari viittaavat myös alkuperäisiin 13 siirtokuntaan.
Oliivipuun oksat ja nuolet kuvaavat rauhan ja sodan voimia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain presidentin sinetti Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Seal of the President of the United States
Käännös suomeksi
La Congolaise

La Congolaise on Kongon kansallislaulu. Sen sanoitti Levent Kimbangui ja sävelsi Français Jacques Tondra. Sanoitus on ranskankielinen. La Congolaise oli kansallislauluna aluksi vuosina 1959–1969. Se otettiin uudelleen kansallislauluksi vuonna 1991.
Walter Wright

Walter Wright (s. 20. helmikuuta 1981) on yhdysvaltalainen entinen ammattinyrkkeilijä. Hänen asuinkaupunkinsa on Seattle Washingtonissa.
Amatööriura

Wright otteli itselleen 90 voiton ja 12 tappion amatööritilaston.
Ammattinyrkkeily

Wrightin ensimmäinen ottelu oli Brian O'Brieniä vastaan. Walter johti viimesessä erässä ottelua ja alkoi esiintyä. Siinä kohtaa O'Neil sai hyvän osuman perille. Walter hävisi ottelun tyrmäyksellä. Tämän jälkeen hän voitti kymmenen ottelua putkeen ja pääsi mukaan Contender – Haastajaan.
Haastajassa

Haastajan toisella kaudella Walter Wright valittiin mukaan keltaisten joukkueeseen. Keltaiset hävisivät ensimmäiset kaksi ottelua jonka jälkeen Gary Balletto toi päätösvallan keltaisille. Walter otti tästä mahdollisuudesta kiinni ja haastoi sinisten Andre Easonin. Ottelu oli yksipuolinen. Andre kävi kanveesissa ensimmäisessä erässä mutta nousi ylös, ottaen lisää selkäänsä. Tuomarit pisteyttivät ottelun 50-44 Walterille.
Cornlius Bundrage, joka oli Andren hyvä ystävä, haastoi Walterin. Toisella kierroksella nämä kaksi kohtasivat viisi-eräisessä ottelussa. Ottelu oli todella likainen. Bundrage voitti ottelun yksimielisesti. Yleisö buuasi päätökselle.
Finaalien näytösottelussa Walter kohtasi joukkuetoverinsa Vinroy Barrettin. Walter voitti ottelun tyrmäten Vinroyn neljännessä erässä.
Ura Haastajan jälkeen

Wright kohtasi Dan Wallacen 12. tammikuuta 2007. Wright tyrmäsi aiemmin voittamattoman Wallacen kahdeksannessa erässä.
Wright oli myös yksi suosituimmista Haastajan kilpailijoista. Tällä suosiolla hänet valittiin mukaan Haastajan Yhdysvaltojen joukkueeseen The Contender UK VS USA -turnaukseen. Wright kohtasi voittamattoman Anthony Smallin. Ottelu kesti kahdeksan erää. Viimeisessä erässä Wrightilla oli mahdollisuus tyrmäykseen, mutta häneltä loppui polttoaine ennen kuin se onnistui. Small voitti ottelun ei-yksimielisesti 77-76,77-75,74-78.
Kolmen vuoden tauon jälkeen Wright palasi kehään 19.6.2010. Hän kohtasi keskisarjalaisen Joshua Snyderin voittaen ottelun yksimielisin tuomariäänin.
Yhdysvaltain presidentin virkavala

Presidentti Ronald Reagan vannomassa valaa toisissa virkaanastujaisissaan vuonna 1985.
Yhdysvaltain presidentin virkavala on Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaisissaan antama vala tai vakuutus, jossa hän lupaa vaalia Yhdysvaltain perustuslakia. Valatilaisuudessa virkaan astuva presidentti asettaa vasemman kätensä yleensä Raamatun päälle ja toistaa korkeimman oikeuden puheenjohtajan lukeman valatekstin. Usein valan loppuun lisätään myös ”So help me God” (suom. Jumala minua auttakoon).
Laissa ei edellytetä uskonnollisia elementtejä, kuten Raamatun käyttöä. Theodore Roosevelt ei käyttänyt Raamattua astuessaan virkaan vuonna 1901. Harry S. Truman, Dwight D. Eisenhower, Richard Nixon, George H. W. Bush, Barack Obama ja Donald Trump käyttivät kahta raamattua.
Teksti

Presidentin virkavalasta säädetään perustuslain toisessa artiklassa.
»I do solemnly swear (or affirm) that I will faithfully execute the Office of President of the United States, and will to the best of my ability, preserve, protect and defend the Constitution of the United States.»
Suomeksi:
»Pyhästi vannon (tai vakuutan), että hoidan uskollisesti Yhdysvaltain presidentinvirkaa ja parhaan kykyni mukaan varjelen, suojelen ja puolustan Yhdysvaltain perustuslakia.»
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain presidentin virkavala Wikimedia Commonsissa
Helo, Ari: Yhdysvaltain demokratian synty.  Gaudeamus, 2014.
La Clairon

Clair Josèphe Hippolyte Clairon, Jean-Baptiste Michelin kaiverrus.
La Clairon eli oikealta nimeltään Clair Josèphe Hippolyte Leris (25. tammikuuta 1723 – 29. tammikuuta 1803) oli ranskalainen näyttelijä. Hän oli saksalaisen aatelismiehen Alexander von Brandenburg-Ansbachin rakastajatar ja asui tämän lahjoittamassa linnassa. La Clairionia pidettiin yhtenä sukupolvensa parhaista näyttelijöistä.
Wihuri Packaging

| Wihuri Packaging Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Toiminta-alue:  koko maailma
Toimiala:  pakkausteollisuus
Tuotteet:  pakkaukset
Kotisivu:  Wipak ja  Winpak
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wihuri Packaging Oy kansainvälisesti toimiva pakkausteollisuusyritys, jolla on yhteensä 21 tuotantolaitosta Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Se toimii Euroopassa ja Aasiassa Wipak-brändillä ja Pohjois-Amerikassa Winpak-nimellä. Yhtiö kuuluu Wihuri-konserniin.
Yhtiö valmistaa elintarvike- ja sairaalatarviketuotteiden pakkaamiseen tarkoitettuja monikerroskalvoja.
Historia

Wihurin pakkausteollisuus alkoi pienen Matti Reijonen Oy:n ostosta vuonna 1966. Helsinkiläinen Matti Reijonen Oy oli alkanut valmistaa 1950-luvulla kalvopakkauspusseja polyeteenimuovista, ensimmäisenä Suomessa. Wihurin Espoosta ostamassa tuotantolaitoksessa keskityttiin muovikalvojen painamiseen ja painotuotteiden jälkikäsittelyyn, jotta niistä voisi valmistaa pakkausmateriaalia.
Vuonna 1969 tuotantolaitos ja suurin osa työntekijöistä siirtyi Nastolaan, jossa toimintaa jatkettiin ja laajennettiin toiminimellä Wihuri Oy Wipakkaus.
Vuonna 1977 perustettiin Winpak Ltd Kanadaan, Winnipegiin.
Vuonna 1993 konsernin toimialoja olivat pakkausteollisuus, päivittäistavarakauppa ja tekninen kauppa. Pohjois-Amerikasta ostettiin Portion Packaging, jolla oli tehtaita Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
Vuonna 2007 yli puolet Wihurin liikevaihdosta tuli kansainvälisessä pakkausteollisuudessa toimivasta Winpakista ja Wipakista.
Heinäkuussa 2013 yhtiö päätti jakautua, eli erottaa pakkausliiketoiminnan muista liiketoiminnoista Wihuri Packaging Oy -yhtiöön. Muu liiketoiminta jäi Wihuri Oy:lle.
Vuoden 2014 toimintansa aloittanut Wihuri Packaging Oy toimi Pohjois-Amerikassa Winpak-brändillä ja Euroopassa Wipak-brändillä. Pakkausteollisuus työllisti 75 prosenttia konsernin työntekijöistä. Wihurilla oli ympäri maailmaa yli kaksikymmentä tehdasta, jotka olivat keskittyneet ruoka- ja terveydenhoitopakkausten valmistamiseen.
Vuonna 2019 Antti Aarnio-Wihurin perhe yhdisti omistuksensa Wihuri Packaging Oy:ssä ja Wihuri Oy:ssä Wihuri International Services Oy:hyn, josta tuli konsernin emoyhtiö.
Organisaatio

Wihuri-konsernin emoyhtiö on Wihuri International Oy ja sillä on kaksi alakonsernia, Wihuri Oy ja Wihuri Packaging Oy.
Wihuri Packaging Oy toimii kahdella tuotemerkillä, Euroopassa ja Aasiassa Wipak-brändillä ja Pohjois-Amerikassa Winpak-nimellä. Yrityksellä on yhteensä 21 tuotantolaitosta ympäri maailmaa.
Vuonna 2021 Wipakilla oli 1800 työntekijää ja sen liikevaihto oli 450 miljoonaa euroa. Tehtaita sillä oli 11.
Winpakin osakkeet on noteerattu Toronton pörssissä.
Tuotteet

Wipak-brändillä valmistetaan pakkauksia sairaalatarvikkeille sekä kalvopakkauksia elintarvike- ja lääketeollisuuteen, esimerkiksi HK:n Sinisen ja Valion Oltermanni-juuston pakkaukset.
Winpak valmistaa ja myy pakkausmateriaaleja ja pakkauskoneita. Winpakilla on kymmenen Pohjois-Amerikassa sijaitsevaa tehdasta. Myös sen asiakkaat sijaitsevat pääasiassa Pohjois-Amerikassa. Winpakin tuotteita käytetään helposti pilaantuvien elintarvikkeiden, juomien ja sairaalatarvikkeiden pakkaamiseen.
Tunnustuksia

Wipak sai Tasavallan presidentin kansainvälistymispalkinnon vuonna 1987
Aiheesta muualla

Wipak ja Winpak
Lapa

Lapa voi tarkoittaa seuraavia asioita
lapa, kitaran kaulan litteä pää
lehtilapa, kasvin lehden osa
lapaluu tai lapaluun seutu
lapa, airon tai melan leveä ja litteä osa
lapa, potkurin napaan kiinnittyvä siipi
lapa, käden leikillinen nimitys
Lapa, kaupunginosa Rio de Janeirossa
LaPa, Lappeenrannan Pallo
La-Pa, Laitumen Pallo, urheiluseura Punkalaitumella
LaPa-95, urheiluseura Lapinlahdella
La Clusaz

| La Clusaz |
| --- | --- |
 La Clusaz tammikuussa 2004
 vaakuna
 La Clusaz
 Koordinaatit: 45°54′18″N, 6°25′26″E 
Valtio:  Ranska
Hallintoalue:  Rhône-Alpes
Departementti:  Haute-Savoie
Arrondissementti:  Annecy
Hallinto:  
 – Pormestari:  André Vittoz
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  40,62 km²
Korkeus:  98 – 2 616 m
Väkiluku (2010):  1 876
 – Väestötiheys:  46 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  74220
 
 http://www.laclusaz.fr/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Clusaz [klyza] on kunta Rhône-Alpesin hallintoalueella itäisessä Ranskassa lähellä Sveitsin rajaa. Kunnan asukasluku vuonna 2010 oli 1 876, ja sen pinta-ala on 40,62 neliökilometriä.
Rhône-Alpesin hallintoalueella sijaitseva La Clusaz’n kunta kuuluu myös Haute-Savoien departementtiin ja Annecyn arrondissementtiin. La Clusaz’n nimi tulee sanasta cluse, joka tarkoittaa kapeaa polkua kahden vuoren välissä. Kaupunkia on kutsuttu myös nimellä Clusa Locus Dei (jumalan kapea paikka).
La Clusaz on tärkeä hiihtokeskus. Moni tunnettu ranskalainen hiihtäjä on kotoisin sieltä. La Clusaz’ssa on myös käyty monena vuotena maastohiihdon maailmancupin osakilpailu. Myös maantiepyöräilyn Tour de Francea on käyty La Clusaz’ssa.
Käännös suomeksi
Wenla Reimaluoto

| Wenla Reimaluoto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1995
Kansalaisuus:  suomi
Näyttelijä
Aktiivisena:  2010-
Palkinnot
 Veikko Sinisalo -kilpailu (2022) 
Aiheesta muualla
IMDb
Wenla Reimaluoto (s. 1995) on suomalainen näyttelijä. Hän asuu Helsingissä. Reimaluoto on näytellyt sekä teatterissa että televisiossa. Reimaluoto on valmistunut teatteritieteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta 2021. Hänet kiinnitettiin keväällä 2023 Kansallisteatterin näyttelijöiden ensembleen.
Hän oli ehdolla 25-vuotiaana Vuoden Teatterinäyttelijä -palkinnon saajaksi roolityöstään Lauri Maijalan näytelmässä Punaorvot.  Kesällä 2022 Reimaluoto voitti monologillaan Päivä elämässä Vuoden nuoren lausujan tittelin Veikko Sinisalo -kilpailussa Kajaanin Runoviikolla.[lähde? ]
Vuonna 2022 hänellä on päärooli Helsingin kaupunginteatterissa pyörivässä Minä valitsin sinut -näytelmässä, jonka on ohjannut Milja Sarkola. Kaupunginteatterin pienellä näyttämöllä esitettävä näytelmä on naisparin rakkaustarina, jonka ohjaaja Milja Sarkola ja kirjailija Laura Lehtola ovat yhdessä sovittaneet Lehtolan vuonna 2020 julkaistun romaanin pohjalta.
Tv-sarjassa Kalifornian Kommando Reimaluoto näyttelee sotilaspoliisi Minttua. Ivalo-sarjassa Reimaluodon roolihahmo Aava on puolestaan huippujudoka, joka valmistautuu ensimmäisiin olympialaisiinsa.
Wenla Reimaluoto toimii valitsijana 45. Työväen Näyttämöpäiville, jotka järjestetään vuonna 2023.
Näyttelijä Taisto Reimaluoto on Wenla Reimaluodon isä.
Teatterirooleja

2023 Selli, Teatteri Jurkka
2022 Minä valitsin sinut, Helsingin kaupunginteatteri
2021 Karpolla on asiaa, TeaK - Kotkan kaupunginteatteri
2020 Punaorvot, Helsingin kaupunginteatteri
2020 Sinä päivänä kun Luoja teki isän, Q-teatteri - TeaK
2019 Muistelmia kuolleesta talosta, TeaK - Näty
2018 Punainen viiva, TeaK
2018 Shakespeare: Kuinka äkäpussi kesytetään, TeaK
2017 KOVAA PASKAA, TeaK
Filmografia

| Televisio |
| --- | --- | --- |
| Vuosi | Televisiosarja | Rooli |
| 2021 | Rosvopankki | Kati Roine |
| 2021 | Musta valo / "A Good Family" | Erika |
| 2021 | Aikuiset, 3. tuotantokausi | Iisa (7. jakso) |
| 2021 | Ivalo, 2. tuotantokausi | Aava Lahti |
| 2020 | Kalifornian kommando | Minttu Koljonen |
| 2020 | Hotel Swan | Emilia (jaksot 7 & 8) |
| 2024 | Hautalehto: Rakennus 31 | Jannika Vainio |
Verkatehdas

Verkatehdas elokuussa 2012.
Verkatehdas on kulttuuri- ja kongressikeskus Hämeenlinnan Keinusaaressa, lähellä rautatieasemaa Vanajaveden läheisyydessä.
Vanhan tehtaan puitteisiin on rakennettu muun muassa 703-paikkainen musiikki- ja kongressisali, kokouskeskus, elokuvakeskus Bio Rex sekä ravintola. Tiloissa toimivat myös Hämeenlinnan kaupunginteatteri, Miniteatteri, Sibeliuksen syntymäkaupunki -säätiö  sekä Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX. Lisäksi siellä toimii kulttuuri- ja media-alan yhdistyksiä ja yrityksiä sekä ammatinharjoittajia. Ars-Häme ry:n ylläpitämä Galleria kone sekä taidelainaamo avattiin vuoden 2008 alusta. Verkatehtaan 30 000 kerrosneliön sisään on sijoittunut yli 20 yritystä. Verkatehtaan toimitusjohtajana työskentelee Janne Auvinen.
Verkatehtaan alueella toimivat lisäksi Hämeenlinnan taidemuseo, Sibelius-opisto, Yleisradion aluetoimitus sekä aikaisemmin myös Vanajaveden opisto.[lähde? ]
Historiaa ja taustaa

Hämeenlinnan verkatehdas aloitti toimintansa vuonna 1895. Ensin Vanajaveden rannalla sijaitsevalle tontille rakennettiin kutomo ja voima-asema, sen jälkeen kehräämö ja korjauspajat. Sitten nousivat isännöitsijän ja teknillisen johtajan huvilat tontille. Tehtaan johtajana toimi pitkään kunnallismiehenäkin tunnettu Henrik Holmén, jonka johdossa tehdas kehittyi. Se olikin pitkään kaupungin merkittävin teollisuuslaitos ja sitä laajennettiin useaan otteeseen. Kansalaissodan aikana toiminta pysähtyi olosuhteiden pakosta pariksi vuodeksi. Vuonna 1927 osakkeiden enemmistö siirtyi Amberlan suvulle ja toimitusjohtajaksi siirtyi vuorineuvos Arthur Amberla. Vuonna 1937 rakennettiin uusi karstalankakehräämö, mikä laajensi tehtaan kapasiteettia entisestään.[lähde? ]
Sotien aikana tehdas valmisti ennätyksellisiä tuotantomääriä. Jatkosodan päätyttyä se pystyi työllistämään kaikkiaan 625 työntekijää ja kohosi näin maan suurimpien verkatehtaiden joukkoon. Tehtaan viimeinen kukoistuskausi osui 1950-luvulle, jolloin työntekijöitä oli 1 300. Koko Eurooppaa koskenut villateollisuuden lama ei voinut olla jälkiä jättämättä myöskään Hämeenlinnan verkatehtaan toimintaan. Se liittyi Villayhtymään, jolla kituvia tehtaita yritettiin pelastaa. Toiminnan loppuminen oli kuitenkin edessä vuonna 1963 Sen jälkeen tehtaan alueella toimi yksityisiä yrityksiä.