stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1982
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Sveitsi | 3 | 2 | 0 | 5 |
| 2 |  Yhdysvallat | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 3 |  Ruotsi | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 4 |  Ranska | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 5 |  Itävalta | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 6 |  Kanada | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 7 |  Jugoslavia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 8 |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8 |  Liechtenstein | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 8 | 8 | 8 | 24 |
Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1966

19. alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Chilen Portillossa 5.–14. elokuuta 1966.
Miehet > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jean-Claude Killy | 1.34,40 |
| 2 |  | Léo Lacroix | 1.34,80 |
| 3 |  | Franz Vogler | 1.35,16 |
| 4 |  | Heinrich Messner | 1.36,02 |
| 5 |  | Pierre Stamos | 1.36,12 |
| 6 |  | Bernard Orcel | 1.36,38 |
Miehet > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Guy Périllat | 3.19,42 |
| 2 |  | Georges Mauduit | 3.19,93 |
| 3 |  | Karl Schranz | 3.20,40 |
| 4 |  | Jakob Tischhauser | 3.20,90 |
| 5 |  | Jean-Claude Killy | 3.21,42 |
| 6 |  | Willy Favre | 3.23,02 |
Miehet > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Carlo Senoner | 1.41,56 |
| 2 |  | Guy Périllat | 1.42,25 |
| 3 |  | Louis Jauffret | 1.42,58 |
| 4 |  | Willy Bogner | 1.43,06 |
| 5 |  | Ludwig Leitner | 1.43,07 |
| 6 |  | Jimmy Heuga | 1.43,69 |
Miehet > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Jean-Claude Killy | 20,92 |
| 2 |  | Léo Lacroix | 42,13 |
| 3 |  | Ludwig Leitner | 54,95 |
| 4 |  | Jimmy Heuga | 56,71 |
| 5 |  | Willy Bogner | 69,61 |
| 6 |  | Ivo Mahlknecht | 72,96 |
Naiset > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marielle Goitschel | 1.33,42 |
| 2 |  | Annie Famose | 1.34,36 |
| 3 |  | Burgl Färbinger | 1.34,38 |
| 4 |  | Suzy Chaffee | 1.34,77 |
| 5 |  | Christl Haas | 1.34,81 |
| 6 |  | Giustina Demetz | 1.34,94 |
Naiset > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marielle Goitschel | 1.22,64 |
| 2 |  | Heidi Zimmermann | 1.23,81 |
| 3 |  | Florence Steurer | 1.24,92 |
| 4 |  | Nancy Greene | 1.25,38 |
| 5 |  | Annie Famose | 1.25,58 |
| 6 |  | Giustina Demetz | 1.26,08 |
Naiset > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Annie Famose | 1.30,48 |
| 2 |  | Marielle Goitschel | 1.30,95 |
| 3 |  | Penny McCoy | 1.32,35 |
| 4 |  | Jean Saubert | 1.32,37 |
| 5 |  | Cathy Allen | 1.32,77 |
| 6 |  | Christine Goitschel | 1.32,94 |
Naiset > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marielle Goitschel | 8,76 |
| 2 |  | Annie Famose | 35,16 |
| 3 |  | Heidi Zimmermann | 62,91 |
| 4 |  | Burgl Färbinger | 73,69 |
| 5 |  | Giustina Demetz | 83,68 |
| 6 |  | Christa Prinzing | 86,49 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 7 | 7 | 2 | 16 |
| 2 |  Italia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 |  Itävalta | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 4 |  Länsi-Saksa | 0 | 0 | 3 | 3 |
| 5 |  Yhdysvallat | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 8 | 8 | 8 | 24 |
Ammunnan Suomen-mestaruuskilpailut 1907

Ammunnan Suomen-mestaruudesta kilpailtiin ensimmäisen kerran Hämeenlinnassa 11.–12. toukokuuta 1907. Mestaruuskilpailu oli kolmiosainen: ensiksi ammuttiin 100 metrin matkalta ja vähintään tuloksen 330 viidellätoista laukauksella saavuttaneet ylsivät toiseen luokkaan ja olivat oikeutettuja jatkamaan kilpailua 150 metrin matkalta. Tässä toisessa osassa oli karsintarajana 300 cm ja sen saavuttaneet yhdeksän ampujaa noteerattiin 1. luokkaan ja nämä jatkoivat kilpailua Suomen mestaruudesta, nyt 300 metrin matkalta.
Vapaakivääri 15 laukausta pystystä, 300 metriä

| Sija | Kilpailija | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 1 | Huvi Tuiskunen | 491 |
| 2 | Karl Reilin | 455 |
| 3 | Gustav Nyman | 446 |
| 4 | Iivo Väänänen | 442 |
| 5 | Heikki Hallamaa | 392 |
| 6 | Heikki Huttunen | 385 |
| 7 | H. Holmén | 353 |
| 8 | Ernst Edvard Rosenqvist | 252 |
| 9 | K. Närhi | 159 |
Ampumahiihto talviolympialaisissa 1968

X talviolympialaisissa Grenoblessa  vuonna 1968 ampumahiihto oli kolmatta kertaa olympialaisten ohjelmassa. Ampumahiihdossa järjestettiin kaksi kilpailutapahtumaa: miesten 20 kilometrin kilpailu sekä 4 × 7,5 kilometrin viesti.
Miehet > 20 km

| Sija | Maa | Kilpailija |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Magnar Solberg | 1.13.45,9 |
| 2 |  | Aleksandr Tihonov | 1.14.40,4 |
| 3 |  | Vladimir Gundartsev | 1.18.24,7 |
| 4 |  | Stanisław Szczepaniak | 1.18.56,8 |
| 5 |  | Arvo Kinnari | 1.19.47,9 |
| 6 |  | Nikolai Puzanov | 1.20.14,5 |
| 7 |  | Viktor Mamatov | 1.20.20,8 |
| 8 |  | Stanisław Łukaszczyk | 1.20.28,1 |
Miehet > 4 × 7,5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Aleksandr Tihonov   Nikolai Puzanov   Viktor Mamatov   Vladimir Gundartsev | 2.13.02,4 |
| 2 |  | Ola Waerhaug   Olav Jordet   Magnar Solberg   Jon Istad | 2.14.50,2 |
| 3 |  | Lars-Göran Arwidson   Tore Eriksson   Olle Petrusson   Holmfrid Olsson | 2.17.26,3 |
| 4 |  | Józef Rózak   Andrzej Fiedor   Stanisław Łukaszczyk   Stanisław Szczepaniak | 2.20.19,6 |
| 5 |  | Juhani Suutarinen   Heikki Flöjt   Kalevi Vähäkylä   Arvo Kinnari | 2.20.41,8 |
| 6 |  | Heinz Kluge   Hans-Gert Jahn   Horst Koschka   Dieter Speer | 2.21.54,5 |
| 7 |  | Gheorghe Cimpoia   Constant Carabela   Nicolae Barbarescu   Wilhelm György | 2.25.39,8 |
| 8 |  | Ralph Wakely   Edward Williams   William Spencer   John Ehrensbeck | 2.28.35,5 |
Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1932

| Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1932 > Maastohiihto | Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1932 > Maastohiihto | Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1932 > Maastohiihto | Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1932 > Maastohiihto | Pohjoismaiset hiihtolajit talviolympialaisissa 1932 > Maastohiihto |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18 km |  | Miehet |  |  |  |
| 50 km |  | Miehet |  |  |  |
| Mäkihyppy | Mäkihyppy | Mäkihyppy | Mäkihyppy | Mäkihyppy |  |
| Suurmäki |  | Miehet |  |  |  |
| Yhdistetty | Yhdistetty | Yhdistetty | Yhdistetty | Yhdistetty |  |
| Yksilökilpailu |  | Miehet |  |  |  |
1932 talviolympialaisissa Lake Placidissa Yhdysvalloissa kilpailtiin hiihdossa, mäkihypyssä ja yhdistetyssä neljässä eri sarjassa. Kilpailut toimivat myös lajien maailmanmestaruuskilpailuina.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 18 km |  Sven Utterström |  Axel Wikström |  Veli Saarinen |
| 50 km |  Veli Saarinen |  Väinö Liikkanen |  Arne Rustadstuen |
| Mäkihyppy |  Birger Ruud |  Hans Beck |  Kåre Walberg |
| Yhdistetty |  Johan Grøttumsbråten |  Ole Stenen |  Hans Vinjarengen |
Maastohiihto > 18 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Sven Utterström | 1.23.07 |
| 2. |  | Axel Wikström | 1.25.07 |
| 3. |  | Veli Saarinen | 1.25.24 |
| 4. |  | Martti Lappalainen | 1.26.31 |
| 5. |  | Arne Rustadstuen | 1.27.06 |
| 6. |  | Johan Grøttumsbråten | 1.27.15 |
| 7. |  | Valmari Toikka | 1.27.51 |
Päivämäärä: 10. helmikuuta
Maastohiihto > 50 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Veli Saarinen | 4.28.00 |
| 2. |  | Väinö Liikkanen | 4.28.20 |
| 3. |  | Arne Rustadstuen | 4.31.53 |
| 4. |  | Ole Hegge | 4.32.04 |
| 5. |  | Sigurd Vestad | 4.32.40 |
| 6. |  | Sven Utterström | 4.33.35 |
| 7. |  | Tauno Lappalainen | 4.45.02 |
Päivämäärä: 13. helmikuuta
Yhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Johan Grøttumsbråten | 446,00 |
| 2. |  | Ole Stenen | 436,05 |
| 3. |  | Hans Vinjarengen | 434,60 |
| 4. |  | Sverre Kolterud | 418,70 |
| 5. |  | Sven Eriksson | 402,30 |
| 6. |  | Antonin Barton | 397,10 |

Päivämäärä: 10. helmikuuta
Mäkihyppy

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Birger Ruud | 228,1 |
| 2. |  | Hans Beck | 227,0 |
| 3. |  | Kåre Walberg | 219,5 |
| 4. |  | Sven Eriksson | 218,9 |
| 5. |  | Caspar Oimoen | 216,7 |
| 6. |  | Fritz Kauffmann | 215,8 |

Päivämäärä: 10. helmikuuta
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 2. |  Suomi | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3. |  Ruotsi | 1 | 1 | 0 | 2 |
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Chamonix´sta Sankt Moritziin
1932 talviolympialaisten kilpailulajit
Jääkiekko
|
Maastohiihto
|
Mäkihyppy
|
Pikaluistelu
|
Rattikelkkailu
|
Taitoluistelu
|
Yhdistetty
Näytöslajit:
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1993

32. alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Japanin Moriokassa 4.–14. helmikuuta 1993. Miesten supersuurpujottelukilpailu jäi kokonaan järjestämättä huonon sään takia.
Miehet > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Urs Lehmann | 1.32,06 |
| 2 |  | Atle Skårdal | 1.32,66 |
| 3 |  | A. J. Kitt | 1.32,98 |
| 4 |  | Luc Alphand | 1.32,99 |
| 5 |  | Tommy Moe | 1.33,09 |
| 6 |  | Denis Rey | 1.33,20 |
Miehet > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kjetil André Aamodt | 2.15,36 |
| 2 |  | Rainer Salzgeber | 2.16,23 |
| 3 |  | Johan Wallner | 2.17,27 |
| 4 |  | Urs Kälin | 2.17,63 |
| 5 |  | Hans Pieren | 2.17,75 |
| 6 |  | Hubert Strolz | 2.18,16 |
Miehet > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kjetil André Aamodt | 1.40,33 |
| 2 |  | Marc Girardelli | 1.40,37 |
| 3 |  | Thomas Stangassinger | 1.40,44 |
| 4 |  | Hubert Strolz | 1.40,98 |
| 5 |  | Paul Accola | 1.41,12 |
| 6 |  | Thomas Fogdö | 1.41,31 |
Miehet > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lasse Kjus | 34,22 |
| 2 |  | Kjetil André Aamodt | 36,09 |
| 3 |  | Marc Girardelli | 36,27 |
| 4 |  | Günther Mader | 45,53 |
| 5 |  | Steve Locher | 63,34 |
| 6 |  | Luc Alphand | 70,81 |
Naiset > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kate Pace | 1.27,38 |
| 2 |  | Astrid Lødemel | 1.27,66 |
| 3 |  | Anja Haas | 1.27,84 |
| 4 |  | Katja Seizinger | 1.27,89 |
| 5 |  | Miriam Vogt | 1.28,13 |
| 6 |  | Ulrike Stanggassinger | 1.28,16 |
Naiset > Supersuurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Katja Seizinger | 1.33,52 |
| 2 |  | Sylvia Eder | 1.33,68 |
| 3 |  | Astrid Lødemel | 1.34,07 |
| 4 |  | Kerrin Lee-Gartner | 1.34,21 |
| 5 |  | Deborah Compagnoni | 1.34,44 |
| 6 |  | Anita Wachter | 1.34,52 |
Naiset > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Carole Merle | 2.17,59 |
| 2 |  | Anita Wachter | 2.17,99 |
| 3 |  | Martina Ertl | 2.18,70 |
| 4 |  | Heidi Zeller-Bähler | 2.19,07 |
| 5 |  | Sabina Panzanini | 2.19,17 |
| 6 |  | Špela Pretnar | 2.19,21 |
Naiset > Pujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Karin Buder | 1.27,66 |
| 2 |  | Julie Parisien | 1.27,87 |
| 3 |  | Elfi Eder | 1.28,65 |
| 4 |  | Kristina Andersson | 1.28,69 |
| 5 |  | Morena Gallizio | 1.28,94 |
| 6 |  | Titti Rodling | 1.29,12 |
Naiset > Alppiyhdistetty

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Miriam Vogt | 3,39 |
| 2 |  | Picabo Street | 32,15 |
| 3 |  | Anita Wachter | 33,52 |
| 4 |  | Bibiana Perez | 39,04 |
| 5 |  | Erika Hansson | 42,45 |
| 6 |  | Stefanie Schuster | 47,30 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norja | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 2 |  Saksa | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 3 |  Itävalta | 1 | 3 | 4 | 8 |
| 4 |  Kanada | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4 |  Ranska | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4 |  Sveitsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 7 |  Yhdysvallat | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 8 |  Luxemburg | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 9 |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 9 | 9 | 9 | 27 |
Multian terveysasema

| Multian terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Nehentie 2 42600 Multia
Sijainti:  Multia
Käyttäjä:  Keski-Suomen hyvinvointialue
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Keski-Suomen hyvinvointialueen ylläpitämä Multian terveysasema toimii Multialla osoitteessa Nehentie 2. Se on avoinna keskiviikkoisin kello 8–16. Palvelupiste on avoinna keskiviikkoisin kello 12–14. Kiireellisissä tapauksissa palveluita tarjoaa Keuruun terveysasema kello 8-16 sekä iltaisin ja viikonloppuisin Jyväskylässä Sairaala Novan yhteispäivystys kello 8–22. Terveysasemalla toimii lääkäri- ja hoitajavastaanoton puhelinpalvelu. Hoitotarvikejakelu on avoinna keskiviikkoisin kello 14–15. Terveysasemalla toimii myös suun terveydenhuolto, kuntoutus, mielenterveys- ja päihdepalvelut sekä neuvola.
Keski-Suomen hyvinvointialue julkisti syyskuussa 2024 suunnitelman, jossa lääkäri- ja hoitajavastaanottot tuotetaan jatkossa ostopalveluna. Suunnitelma koskee Keuruun ja Multian terveysasemia. Muut palvelut eli kuntoutus, mielenterveys- ja päihdepalvelut, neuvolatoiminta ja suun terveydenhoito jatkuvat hyvinvointialueen omana toimintana. Käytännön toteutukseen tämä suunnitelma ei ole vielä edennyt.
Ampumahiihto talviolympialaisissa 1988

XV talviolympialaisissa Calgaryssa  vuonna 1988 ampumahiihto oli kahdeksatta kertaa olympialaisten ohjelmassa. Ampumahiihdossa järjestettiin kolme kilpailutapahtumaa: miesten 10 ja 20 kilometrin kilpailut sekä 4 x 7,5 kilometrin viesti.
Miehet > 10 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Frank-Peter Roetsch | 25.08,1 / 1 |
| 2 |  | Valeri Medvedtsev | 25.23,7 / 0 |
| 3 |  | Sergei Tšepikov | 25.29,4 / 0 |
| 4 |  | Birk Anders | 25.51,8 / 2 |
| 5 |  | André Sehmisch | 25.52,3 / 2 |
| 6 |  | Frank Luck | 25.57,6 / 1 |
| 7 |  | Tapio Piipponen | 26.02,2 / 1 |
| 8 |  | Johann Passler | 26.07,7 / 2 |
Miehet > 20 km

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Frank-Peter Roetsch | 56.33,3 / 3 |
| 2 |  | Valeri Medvedtsev | 56.54,6 / 2 |
| 3 |  | Johann Passler | 57.10,1 / 2 |
| 4 |  | Sergei Tšepikov | 57.17,5 / 1 |
| 5 |  | Juri Kaškarov | 57.43,1 / 2 |
| 6 |  | Eirik Kvalfoss | 57.54,6 / 3 |
| 7 |  | André Sehmisch | 58.11,4 / 3 |
| 8 |  | Tapio Piipponen | 58.18,3 / 3 |
Miehet > 4 x 7,5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika / ohilaukaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Dmitri Vasiljev   Sergei Tšepikov   Aleksandr Popov   Valeri Medvedtsev | 1.22.30,0 / 0 |
| 2 |  | Ernst Reiter   Stefan Höck   Peter Angerer   Fritz Fischer | 1.23.37,4 / 0 |
| 3 |  | Werner Kiem   Gottlieb Taschler   Johann Passler   Andreas Zingerle | 1.23.51,5 / 0 |
| 4 |  | Anton Lengauer-Stockner   Bruno Hofstätter   Franz Schuler   Alfred Eder | 1.24.17,6 / 0 |
| 5 |  | Jürgen Wirth   Frank-Peter Roetsch   Matthias Jacob   André Sehmisch | 1.24.28,4 / 3 |
| 6 |  | Geir Einang   Frode Løberg   Gisle Fenne   Eirik Kvalfoss | 1.25.57,0 / 0 |
| 7 |  | Peter Sjödén   Mikael Löfgren   Roger Westling   Leif Andersson | 1.29.11,9 / 3 |
| 8 |  | Vasil Bozhilov   Vladimir Velitškov   Krasimir Videnov   Hristo Vodenitšarov | 1.29.24,9 / 7 |
Antioksidantit

Glutationiperoksidaasientsyymi on elimistön itse tuottama antioksidantti. Malli ihmisen glutationiperoksidaasin rakenteesta
Hapettumisenestoaine eli antioksidantti on kemiallinen yhdiste, joka estää toisten yhdisteiden hapettumista ja niin sanottujen happiradikaalien syntyä.
Antioksidantit tasapainottavat biologisissa järjestelmissä hapetusstressin eli oksidatiivisen stressin aikaansaamia haitallisia reaktioita. Eri antioksidanttien kyky estää eri radikaalien vaikutuksia vaihtelee kuitenkin suuresti.
Ihminen käyttää antioksidantteja säilöntäaineina.
Rasvaliukoiset antioksidantit kertyvät ihmisen rasvakudokseen.
Alkuperä

Elimistö tuottaa glutationiperoksidaasin, superoksididismutaasin, katalaasin, glutationin ja karnosiinin kaltaisia antioksidantteja.
Myös ravinto sisältää antioksidantteja. Viljan fytaatit ovat ravinnon yleisimpiä antioksidantteja. Jotkin suojaravintoaineet kuten sinkki ja seleeni sekä A- C- ja E-vitamiinit toimivat myös antioksidantteina. Monet värikkäät kasvikunnan tuotteet sisältävät esimerkiksi karotenoideja ja flavonoideja.
Historia

Hapen löytänyt tutkija Joseph Priestley päätteli 1700-luvulla, että happi voi lyhentää ihmisen elämää. Hän havaitsi kynttilän palavan nopeammin puhtaassa hapessa kuin tavallisessa ilmassa. Kemianteollisuudessa havaittiin 1930-luvulla, että rasva, muovi ja kumi härskiintyvät vapaiden happiradikaalien vaikutuksesta. Nebraskan yliopiston tutkija, tohtori Denham Harman esitti vuonna 1956, että happiradikaalit vaurioittavat myös soluja. Hänen teoriansa mukaan ne aiheuttavat suuren osan pitkäaikaissairauksista ja vaikuttavat merkittävästi vanhenemiseen.
Käyttö elintarvikkeiden lisäaineina

Antioksidantteja käytetään yleisesti myös ruoan lisäaineina parantamaan ruoan säilyvyyttä ja estämään pilaantumista. Esimerkiksi rasvojen härskiintymisessä on kyse juuri hapettumisreaktioista, ja hapen vaikutuksesta tapahtuva ruoan pilaantuminen poikkeaa olennaisesti mikrobien aikaansaamasta pilaantumisesta siinä suhteessa, että hapettumisreaktiot jatkuvat lähes samalla nopeudella vaikka ruoka pidettäisiin jääkaapissa tai pakastimessa. Hapettumisreaktiot tapahtuvat ilmakehän hapen ja auringonvalon vaikutuksesta, joten ruoka-aineiden säilymisen kannalta olisi edullista säilyttää ne pimeässä ja mahdollisimman vähähappisissa oloissa. Kuitenkin esim. kasvikunnan tuotteisiin muodostuu täysin hapettomissa oloissa epämiellyttäviä makuja ja värejä, ja siksi jakeluverkostoissa kasvikunnan tuotteet pyritään säilyttämään olosuhteissa, joissa vallitseva happipitoisuus on 8 prosenttia hengitysilman 21 prosentin sijasta. Elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä antioksidantit merkitään tuotteen sisältämien ainesosien listaan yleensä termillä hapettumisenestoaine sekä merkitsemällä käytetyn lisäaineen E-koodi. Tavallisimpia elintarvikkeissa käytettyjä antioksidantteja ovat:
askorbiinihappo eli C-vitamiini (E300)
propyyligallaatti (E310)
tokoferoli eli E-vitamiini (E306)
tert-butyylihydrokinoni (TBHQ)
butyloitu hydroksianisoli (BHA, E320)
butyloitu hydroksitolueeni (BHT, E321).
Antioksidanttien kemiaa

Antioksidantit ovat yhdisteitä, jotka estävät muiden yhdisteiden hapettumista; kemiallisesti tämä tarkoittaa sitä että useimmiten ne hapettuvat itse. Monet antioksidantit voidaankin siis lukea pelkistäviksi yhdisteiksi. Tyypillinen antioksidatiivinen mekanismi on radikaalien sieppausreaktio, jossa antioksidantti pysäyttää radikaalinsiirroista koostuvan reaktioketjun reagoimalla elimistössä olevien radikaalien kanssa ja muodostaen suhteellisen pysyvän rakenteen joka ei siirrä radikaalirakennetta enää eteenpäin.
Antioksidanttien biologiaa

Elimistö tuottaa antioksidanttina toimivia entsyymejä, kuten glutationiperoksidaasia, superoksididismutaasia (SOD) ja katalaasia. Myös elimistössä syntyvät glutationi ja karnosiini ovat antioksidantteja.
Osalla vitamiineista on myös antioksidatiivisia vaikutuksia. Osa ravinnon antioksidanteista toimii lisäksi vitamiineina. Antioksidantti tarkoittaa yhdisteen kykyä estää hapettumisreaktioita, kun taas vitamiini viittaa ravinnosta saataviin elintärkeisiin orgaanisiin yhdisteisiin.
Suuri määrä mitään yksittäistä antioksidanttia ei riitä suojaamaan elimistöä oksidatiiviselta stressiltä. Tämä liittyy siihen, että elimistössä muodostuu useammanlaisia happiradikaaleja, ja eri antioksidanttien kyky estää eri radikaalien vaikutuksia vaihtelee suuresti.
Antioksidanteilla on antioksidatiivisen ominaisuutensa lisäksi lukuisia muita vaikutuksia, jotka muodostavat antioksidatiivisen vaikutuksen kanssa kullekin antioksidantille tyypilliset terveysvaikutukset.
Merkitys terveydelle

Elimistössä tapahtuu jatkuvasti suuri määrä hapetusreaktioita osana normaalia aineenvaihduntaa. Hapetusreaktiot ovat välttämättömiä elimistön toiminnalle. Osaa hapetusreaktioista tarvitaan esim. infektioiden torjunnassa.
Hapetusreaktiot aiheuttavat niin sanottua hapetusstressiä (oksidatiivinen stressi), mikä kuluttaa elimistön rakenteita. Oksidatiivinen stressi vaikuttaa vahvasti mm. elimistön ikääntymiseen liittyvissä muutoksissa.  Aivot ovat erityisen herkkä elin oksidatiiviselle stressille, sillä siellä on jatkuvasti vilkas aineenvaihdunta sekä erityisen runsaasti lipidiperoksidaatiolle alttiita tyydyttymättömiä rasvahappoja. Oksidatiivista stressiä pidetään keskeisenä syynä useiden rappeumasairauksien synnyssä.lähde?
Antioksidanttien tarkoituksena on pitää happiradikaalien määrä kohtuullisella tasolla. Antioksidantit suojaavat siten elimistöä oksidatiivisen stressin liiallisilta vaikutuksilta.
Elimistön antioksidantit koostuvat elimistön itse tuottamista entsyymeistä sekä ravinnon mukana saatavista antioksidatiivisista yhdisteistä ja vastaavalla tavalla toimivista molekyyleistä. Oikea tasapaino eri antioksidanttien välillä on olennaista järjestelmän optimaalisen toiminnan kannalta, koska järjestelmien eri osat toimivat vuorovaikutuksessa toistensa kanssa.
Antioksidanttiteoriat

Antioksidanttiteorioilla tai -hypoteeseilla tarkoitetaan teorioita antioksidanttien nauttimisen terveysvaikutuksista. Erään suositun teorian mukaan antioksidanteilla voitaisiin estää vapaiden radikaalien haitat, torjua sairaudet ja hidastaa vanhenemista.
Antioksidanttiteoria juontaa juurensa 1960-luvulla tehtyihin havaintoihin. Tiedeyhteisön enemmistö piti teoriaa antioksidanttien terveyttä edistävistä vaikutuksista pitkään epätieteellisenä humpuukina. Antioksidanttihypoteesi nousi kuitenkin 1980- ja 1990-lukujen kuluessa yhdeksi lääketieteen suosituimmista teorioista. Jo lähes puoli miljoonaa suomalaista käytti kaupallisia antioksidanttivalmisteita vuonna 1993..
Antioksidantit ovat estäneet eläinkokeissa esimerkiksi syöpää ja sepelvaltimotautia. Yhdeksänkymmenluvulla havaittiin myös, että runsaasti antioksidantteja saavilla esiintyi vähemmän sairauksia. Laajojen kontrolloitujen tutkimuksen tuloksena oli kuitenkin se, ettei antioksidanttien runsaalla käytöllä olekaan myönteisiä terveysvaikutuksia tai niillä on haitallisia vaikutuksia tai kokeiden tulokset olivat ristiriidassa keskenään.