stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krasnoznamensk (Moskovan alue)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krasnoznamensk (Moskovan alue) Wikimedia Commonsissa
Krasnoznamenskin kaupungin sivusto (venäjäksi)
Moskovan alueen kaupungit
Horta

Horta voi viitata seuraaviin:
Paikkoja

Horta, kaupunki Azoreilla Portugalissa
Hortan piiri, yksi Azorien hallinnollisista piireistä 1836–1976
Horta, Barcelonan kaupunginosa Espanjassa
Horta-Guinardó, Hortan ja Guinardón kaupunginosat käsittävä hallintoalue Barcelonassa
Henkilöitä

José Ramos Horta (s. 1949), Itä-Timorin presidentti 2007–2012, Nobelin rauhanpalkinnon saaja
Ricardo Horta (s. 1994), portugalilainen jalkapalloilija
Silvio Horta (1974–2020), yhdysvaltalainen televisiotuottaja ja käsikirjoittaja
Victor Horta (1861–1947), belgialainen arkkitehti
Muita merkityksiä

Horta, esikkokasvien (Primulaceae) heimoon kuuluva suku
horta, villiyrtit kreikkalaisessa keittiössä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Horta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kotkansaaren sairaala

Kotkansaaren sairaalan päärakennus.
Kotkansaaren sairaala on Kotkassa kaupungin keskustassa Kotkansaarella sijaitseva entinen sairaala. Kaarlo Könösen suunnittelema päärakennus on valmistunut vuonna 1925 ja se edustaa 1920-luvun klassisismia.
Historia

Kotkansaaren sairaalaa on laajennettu useaan otteeseen. Kotkan kunnallissairaalan nimellä tunnetussa sairaalassa oli aluksi 67 vuodepaikkaa. Vuonna 1938 valmistui uusi sairaalarakennus ja pesutupa, jotka edustavat funktionaalista tyylisuuntaa. Uusiin tiloihin sijoittuivat muun muassa röntgen- ja synnytysosasto sekä neuvola. Toisen maailmansodan pommituksissa tuhoutuivat pesula ja röntgenlaitos.
Viipurin lääninsairaala siirtyi vuonna 1944 Kotkaan ja sairaalan nimeksi tuli Kotkan yleinen sairaala. Sairaalan paikkaluku oli sairaalatoimintojen yhdistämisen myötä 1950-luvun alussa 217. Kymenlaakson keskussairaalan valmistumisen myötä vuonna 1970 erikoissairaanhoito siirtyi keskussairaalaan ja Kotkansaaren sairaala keskittyi vanhusten pitkäaikaishoitoon. Sairaalan viereen valmistui terveyskeskusrakennus vuonna 1982.
Sairaalan viimeiset vuodeosastot suljettiin joulukuussa 2010 ja sairaalassa väliaikaisesti toiminut Pyhtään terveyskeskuksen vuodeosasto elokuussa 2011, jonka jälkeen tiloissa toimii vielä muun muassa Kotkansaaren terveysasema siipirakennuksessa.
Tulevaisuus

Kotkan kaupunki on asettanut kiinteistön myyntiin. Rakennusten kokonaispinta-ala on noin 10 000 m². Kaupunki etsii tiloille uusiokäyttöä, koska sairaalaksi se ei sovellu enää ilman mittavia korjauksia. Rakennuksia ei ole suojeltu nykyisessä kaavassa.
Kitron pesäpallostadion

| Kitron pesäpallostadion> Kitron Stadion |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Hirsikankaantie 3 62900 Alajärvi
Koordinaatit:  62°59′58″N, 23°48′25″E
Avattu:  1990
Omistaja:  Alajärven kaupunki
Kenttä:  hiekkatekonurmi
Käyttäjät
 Pesäpallo:   Alajärven Ankkurit (Superpesis) 
Katsojakapasiteetti
 4000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kitron pesäpallostadion on Alajärven kaupungissa sijaitseva pesäpallostadion, joka on valmistunut vuonna 1990. Kitron Stadion toimii Superpesis-seura Alajärven Ankkureiden kotikenttänä. Stadionin katsojakapasiteetti on 4000 katsojaa. Stadionin yleisöennätys on 6 822 katsojaa miesten Itä–Länsi-ottelussa vuonna 1995.
Stadionin hiekkatekonurmi vaihdettiin kesällä 2012, Ankkurien noustua edellisenä keväänä takaisin korkeimmalle sarjatasolle Superpesikseen.
Kitron nimi tulee Raamatun Kidronin laaksosta. Kentän lähellä sijaitsee Kitronjoki, josta nimi on otettu kentän käyttöön.
Kuvagalleria

Stadion ulkoapäin
Ottelu meneillään
Kakkospuolelta päin
Kenttä
Kookossaaren laatta

Kookossaaren laatta sekä sitä ympäröivät laatat kartalla liikkeineen
Kookossaaren laatta on pieni, mereinen litosfäärilaatta, joka sijaitsee Tyynellämerellä lähellä rannikkoa Väli-Amerikan eteläpuolella. Kookossaaren laatta on saanut nimensä Kookossaaresta, joka on ainut laatan alueella sijaitseva merkittävämpi saari.
Kookossaaren laatta rajautuu koillisessa Pohjois-Amerikan ja Karibian laattoihin, etelässä Nazcalaattaan ja lännessä Tyynenmeren laattaan. Kookossaaren laatta on subduktoitumassa Meksikon ja Keski-Amerikan alle, minkä seurauksena on muodostunut useiden tuliperäisten vuorten ketjuja Meksikosta Panamaan. Kookossaaren laatan ja Pohjois-Amerikan laatan välisellä alityöntövyöhykkeellä Meksikon rannikon edustalla sijaitsee Väli-Amerikan hauta ja alityöntö saa alueella aikaan maanjäristyksiä sekä joskus myös tsunameja.
Kookossaaren laatta on aikoinaan ollut osa suurempaa Farallonin laattaa, joka hajosi noin 23 miljoonaa vuotta sitten kahteen osaan Nazcalaataksi ja Kookossaaren laataksi. Sittemmin Kookossaaren laatta on hajonnut edelleen kahteen osaan muodostaen pienen Riveran laatan.
Aiheesta muualla

Maximilian Goetz: Cocos and Rivera Plates (Americas: Tectonics) (englanniksi)
Hoforsin kunta

| Hoforsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Gästrikland
Keskustaajama:  Hofors
Kuntakoodi:  2104
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  409,95 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  9 570
 – Väestötiheys:  23,3 as./km²
 
 www.hofors.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hoforsin kunta (ruots. Hofors kommun) on Gävleborgin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Gästriklandiin. Kunnan keskustaajama on Hofors.
Kunnan maapinta-ala on 409,95 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 570 henkeä (31.12.2020).
Hoforsissa on ollut metalliteollisuutta 1600-luvulta asti. Hoforsin rautaruukki oli ensimmäinen Gästriklandiin perustettu. Vuodesta 1916 lähtien tehtaan omisti kuulalaakeriyhtiö SKF. Tehdas erikoistui laatuteräksen valmistamiseen, jota tuotettiin 1960-luvun puolivälissä noin 100 000 tonnia vuodessa. Tuolloin kunnan 13 000 asukkaasta 4 300 työskenteli terästehtaassa. Nykyisin tehdas on osa suomalaislähtöistä Ovakoa ja työllisti vuonna 2012 noin 1 200 ihmistä.
Kunnassa on tarjolla muun muassa koulutusta lukiotasolle asti, kirjasto ja urheiluhalli sekä pienehkö laskettelukeskus.
Vuonna 2007 kunnassa oli 28,26 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Torsåkerin pitäjästä muodostettiin maalaiskunta, kun vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan. Vuonna 1925 siitä erotettiin Hoforsin maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa aluejako ei muuttunut. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Hoforsin ja Torsåkerin maalaiskunnat yhdistettiin nykyiseksi Hoforsin kunnaksi.
Väestönkehitys

| Hoforsin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 13 304 | 13 304 |
| 1955 | 1955 |    | 14 448 | 14 448 |
| 1960 | 1960 |    | 15 288 | 15 288 |
| 1965 | 1965 |    | 16 559 | 16 559 |
| 1970 | 1970 |    | 15 615 | 15 615 |
| 1975 | 1975 |    | 14 456 | 14 456 |
| 1980 | 1980 |    | 13 170 | 13 170 |
| 1985 | 1985 |    | 12 368 | 12 368 |
| 1990 | 1990 |    | 12 028 | 12 028 |
| 1995 | 1995 |    | 11 368 | 11 368 |
| 2000 | 2000 |    | 10 624 | 10 624 |
| 2005 | 2005 |    | 10 197 | 10 197 |
| 2010 | 2010 |    | 9 741 | 9 741 |
| 2015 | 2015 |    | 9 435 | 9 435 |
| 2020 | 2020 |    | 9 570 | 9 570 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 272 | 13,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 319 | 3,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 668 | 7,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 176 | 76,1 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 473 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 752 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 480 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 40 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,2 %
18–64-vuotiaat: 57,2 %
65 vuotta täyttäneet: 24,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,2 | 1,3 |
|   | jalostus | 44,6 | 42,9 |
|   | palvelut | 50,4 | 52,6 |
|   | tuntematon | 3,8 | 3,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 095 | 4 265 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 96,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 77,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 161 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Hofors | 6 681 |
| 2 | Torsåker | 899 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bergvreten
Bodåsgruvan
Robertsholm
Luettelossa mainituista taajamista Robertsholm ovat sittemmin kasvanut yhteen Hoforsin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Berg
Bodås
Edsken
Fagersta
Långnäs + Tjärnäs
Råbacka + Tjärnäs
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Ho
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hoforsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 2 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 4 | 4 | 3 | 3 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 7 | 6 | 5 | 5 | 5 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 1 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 3 | 3 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 24 | 25 | 26 | 27 | 26 | 24 | 20 | 21 | 18 | 17 | 14 | 14 | 12 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 6 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 4 | 6 | 4 | 3 | 3 | 4 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 4 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 3 | 5 | 5 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | 35 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Hoforsin piiri
Torsåkerin piiri (Gästrikland)
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Hofors
Torsåker
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Hofors
Torsåker
Seurakunnat > Kirkot

Hoforsin kirkko
Torsåkerin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hoforsin kunnan kotisivut
Hofors Elverk (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Hoforsin seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Sarjakuvapiirtäjä-koulu (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hofors kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Gävleborgin läänin kunnat
Kartta Hoforsin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kepa Lehtinen

| Kepa Lehtinen |
| --- | --- |
 Kepa Lehtinen ja theremin
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. maaliskuuta 1971 (ikä 53) Helsinki
Muusikko
Tyylilajit:  elokuvamusiikki
Soittimet:  koskettimet, theremin
Levy-yhtiöt:  Helsingin ääniraita oy
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kimmo ”Kepa” Lehtinen (s. 25. maaliskuuta 1971) on suomalainen elokuvasäveltäjä. Hän on opiskellut Taideteollisen korkeakoulun  elokuvataiteen osastolla.
Valikoitu diskografia säveltäjänä

Made in Finland/Mobile 101, S1 (OST)
Face plant 2021
It is ok to be sad and dark 2020
Helsinki in November 2019
Playing theremin 2018
Valikoitu filmografia säveltäjänä > Elokuvat

Kuudes kerta 2017
Kohta 18 2012
Likainen pommi 2011
Tove ja Tooti Euroopassa 2004
Valikoitu filmografia säveltäjänä > Lyhytelokuvat

I've only just begun (musiikki E./Kepa Lehtinen) 2012
Keinu kanssain 2009
Vaihdokas 2009
Järvi 2006
Giant Steps 2000
Kovat miehet 1999
Terror 1999
"43" 1997
Legio 1997
Pojat pojat, auringot laskee 1997
Suojaviiva 1995
Valikoitu filmografia säveltäjänä > Televisiosarjat

Made in Finland 2022
Kohta 18 2014
Kotia kohti 2013
Kimmo 2012
Minä ja mun äiti 2012
Kansallistietäjä 2008
Donna Paukku  2007
Dekkariaika  2006
Tutkittu juttu  2000
Lisäksi Lehtinen on säveltänyt televisio- ja radiomainoksia muun muassa Valiolle, Soneralle, Hartwallille, Pauligille ja Tjäreborgille.
Valikoitu filmografia äänileikkaajana

Jos rakastat 2010
Mosku 2003
Aiheesta muualla

Kepa Lehtinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Ääniraita oy
Kepa Lehtinen Elonetissä.
Kolmannen ihmisen argumentti

Kolmannen ihmisen argumentti on Platonin ideaoppia vastaan suunnattu filosofinen argumentti, jonka Platon esitti itse dialogissaan Parmenides, ja jota Aristoteles myöhemmin hyödynsi.
Tulkinta

Jotkut tutkijat, kuten Gregory Vlastos, ovat nähneet kolmannen ihmisen argumentin osoituksena Platonin ”aidosta hämmennyksestä” ideaopin suhteen. Jotkut toiset tutkijat ovat katsoneet, että Platon on pyrkinyt siihen, että joku edellä esitetyistä periaatteista, joka saa aikaan äärettömän regression, hylättäisiin (joko ykseys-moneudessa-, itsestä-predikointi- tai ei-osallinen-itsestä-periaate). Ristiriidat voidaan kuitenkin välttää myös hylkäämällä ykseys tai ristiriidattomuus-periaatteet (ja samalla hyväksymällä ykseys-moneudessa-, itsestä-predikointi- ja ei-osallinen-itsestä-periaatteet). Joidenkin mielestä argumentti on mitätön, mikäli täydelliset ideat ovat olemassa ihmisen käsityskyvyn ulkopuolella, niin kuin Platon alun perin sanoi.
Kirjallisuutta

Cohen, S. M.: The Logic of the Third Man. Philosophical Review, 1971, 80. vsk, s. 448–475.
Owen, G.E.L.: The Place of the Timaeus in Plato’s Dialogues. Classical Quarterly n.s., 1953, 3. vsk, s. 79–95. ; myös teoksessa Allen, R. E.: Studies in Plato’s Metaphysics, s. 313–338.  London:  Routledge & Kegan Paul, 1965.
Peterson, S.: A Reasonable Self-Predication Premise for the Third Man Argument. Philosophical Review, 1973, 82. vsk, s. 451–470.
Sellars, W.: Vlastos and the Third Man. Philosophical Review, 1955, 64. vsk, s. 405–437.
Smith D., Nicholas (toim.): Plato: Critical Assesment.  London, New York:  Routledge and Kegan Paul, 1998.
Strang, C.: Plato and the Third Man. Proceedings of the Aristotelian Society, 1963, Suppl. vol. 37. vsk, s. 147–164.
Vlastos, G.: Plato: A Collection of Critical Essays, s. 184–200.  (vol. 1)  New York:  Anchor, 1971.
Vlastos, G.: The Third Man Argument in the Parmenides. Philosophical Review, 1954, 63. vsk, s. 319–349. ; myös teoksessa Allen, R. E.: Studies in Plato’s Metaphysics, s. 231–263.  London:  Routledge & Kegan Paul, 1965.
Aiheesta muualla

Cohen, S. Marc: Criticism of Theory of Forms (englanniksi)
Newton, Joe: The Third Man Argument in Plato (englanniksi)
Vandoulakis, Ioannis M.: On the Peripatetic Versions of the Third Man Argument[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Third Man Argument
Käännös suomeksi
Howlandinsaari

Kartta saaresta
| --- | --- |
Sijainti:  0°48′20.6″N, 176°37′08.6″W Yhdysvallat
Saariryhmä:  Phoenixsaaret
Korkein kohta:  6 m
Pinta-ala:  1,84 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Howlandinsaari (engl. Howland Island) on pieni (1,84 km²) Yhdysvalloille kuuluva asumaton atolli Tyynenmeren keskiosissa noin 2 600 kilometriä Honolulusta lounaaseen. Saarella sijaitsi pieni yhdyskunta vuosina 1935–1942. Toisessa maailmansodassa japanilaiset pommittivat saarta Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeisenä päivänä. Iskussa kuoli kaksi ihmistä. Kaksi päivää myöhemmin japanilainen sukellusvene pommitti saarella sijainneet asuinrakennukset. Saaren viimeiset asukkaat evakuoitiin 31. tammikuuta 1942 saarelle saapuneeseen  yhdysvaltalaisen hävittäjään. Yhdysvaltalaissotilaat miehittivät saaren syyskuussa 1943, ja saarella oli laivaston lentokenttä toukokuuhun 1944 asti.
Saaren majakka Earhart Light vaurioitui toisessa maailmansodassa. Majakka nimettiin 1930-luvulla Amelia Earhartin mukaan.
Saari on nykyään kansallinen villieläinten suojelualue, ja sitä hallinnoi Yhdysvaltain kala- ja villieläinvirasto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Howlandinsaari Wikimedia Commonsissa
Howie Morenz

Howie Morenz oli 1920- ja 1930-lukujen parhaita pelaajia.
Howard ”Howie” William Morenz (21. kesäkuuta 1902 – 8. maaliskuuta 1937 Mitchell, Ontario, Kanada) oli jääkiekkoilija ja varhaisen National Hockey Leaguen nimekkäimpiä pelaajia. Hän pelasi Montreal Canadiensissa vuodesta 1923 vuoteen 1934, Chicago Blackhawksissa 1934–1935, New York Rangersissa 1935–1936 ja vielä Montrealissa 1936–1937.
Hyökkääjä Morenz sai lempinimen ”jääkiekon Babe Ruth”. Urheilutoimittajat nimesivät 1920-luvun urheilun kulta-ajaksi ja nostivat Howie Morenzin ajan symboliksi siinä missä Ruth sai saman kunnian baseballin, Red Grange amerikkalaisen jalkapallon, Jack Dempsey nyrkkeilyn, Bobby Jones golfin ja Bill Tilden tenniksen parissa.
Morenz täytti kiekkokatsomot ennennäkemättömällä tavalla ja hänen nopeutensa teki katsojiin erityisen suuren vaikutuksen. Howie Morenz teki lajilleen PR:ää etenkin Yhdysvalloissa. Ehkä parhaalla kaudellaan 1927–28 hän teki 33 maalia ja voitti myös syöttötilaston 18 maaliin johtaneella syötöllä. Hän teki 40 maalia kaudella 1929–30 ja vei NHL:n maalikuninkuuden myös seuraavalla kaudella.
28. tammikuuta 1937 pelatussa Canadiensin kotiottelussa Howie Morenz kaatui tavoitellessaan kiekkoa, jolloin samaan tilanteeseen osallistunut vastapelaaja Earl Seibert suistui täydessä vauhdissa häntä päin ja kaatui Morenzin päälle katkaisten tämän vasemman jalan neljästä kohtaa. Morenz ymmärsi peliuransa olevan ohi ja saman vuoden helmikuussa Canadiensin lääkäri diagnosoi Morenzilla hermoromahduksen. 8. maaliskuuta Morenz sai sydänkohtauksen ja menehtyi saman päivän iltana.
Saavutuksia ja palkintoja

Stanley Cup 1924, 1930 ja 1931
Hart Trophy 1928, 1931 ja 1932 (arvokkain pelaaja)
NHL:n ykköstähdistössä 1931 ja 1932
NHL:n kakkostähdistössä 1933
pelaajanumero 7 jäädytettiin 2. marraskuuta 1937 kaikkien aikojen ensimmäisenä jäädytyksenä.
Howie Morenz oli ensimmäisten Hockey Hall of Fameen otettujen joukossa 1945
Canadian Sports Hall of Famen jäsen
1950 Howie Morenz valittiin lehtien järjestämässä äänestyksessä 1900-luvun alkupuolen parhaaksi kiekkoilijaksi Kanadassa
1998 sai sijanumeron 15 The Hockey News' -lehden 100 suurimman NHL-pelaajan nimeämisessä
Honda Fireblade

Honda Fireblade tai Honda CBR Fireblade on Hondan valmistama moottoripyörämalli. Se tuli markkinoille vuonna 1992 täysin uutena mallina. Pyörässä on alusta asti ollut nelisylinterinen rivimoottori, jonka tehot ovat kasvaneet alkuperäisestä 124 hevosvoimasta vuonna 2008 markkinoille tulleen uusimman mallin 178 hevosvoimaan. Fireblade kuuluu Hondan CBR -sarjaan.
Mallin historiaa > 1992

Honda esitteli uuden mallin CBR sarjaansa. Uudessa Firebladessa oli nelisylinterinen 893 cm³ rivimoottori, joka tuotti tehoa 124 hevosvoimaa. Sen paino oli 185 kg. Pyörällä ei juuri ollut kilpailijoita sen tullessa markkinoille. Esimerkiksi Yamahalla oli tehokkaampi malli FZR 1000, mutta se oli painavampi painaessaan 209 kg.
Mallin historiaa > 1996

Firebladen moottorin iskutilavuus nousi 918,5 kuutioon, ja sen tehoalue laajeni. Uuden mallin huipputeho oli 130 hv. Vuonna 1998 malli sai kilpailijakseen Yamaha YZF-R1 moottoripyörän, joka oli tehokkaampi ja kevyempi.
Mallin historiaa > 2000

Firebladen moottorin iskutilavuus nousi 929 kuutioon, ja se tuotti 150 hevosvoimaa kierrosnopeudella 11250.
Mallin historiaa > 2002

Firebladen moottorin iskutilavuus kasvoi jälleen. Nyt 954 kuutioinen moottori tuotti 154, (Mitattu 152,8) hevosvoimaa, ollen tehokkaampi kuin sen kilpailija Yamaha YZF-R1.
Mallin historiaa > 2004

Firebladen moottorin iskutilavuus kasvoi 998 kuutioon, ja se tuotti 172 hevosvoimaa kierrosnopeudella 11250. Moottorin lisäksi mallin ulkoasu muuttui melkoisesti. Uusi pakoputkisto oli nostettu satulan alle. Fireblade painoi 180 kg kuivana.
Mallin historiaa > 2006

Uuden Firebladen moottorin tehot pysyivät samana 172 hevosvoimana, mutta ne saavutettiin aiempaa korkeammilla kierroksilla, kierrosnopeudella 12500. Kuivapaino laski 176 kilogrammaan, ja sitä poistettiin mm. pakoputkistosta, nokka-akselista ja sen vetolaitteista.