stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karen McCluskey
Esiintymiset > Kausi 4

Rouva McCluskey kyselee Katherine Mayfairin grillijuhlissa tämän vuosien takaisen lähdön syytä, jolloin Katherine järkyttyy ajatellessaan tämän muistavan liikaa. Selviää, että Karen tapasi vahtia Katherinen tytärtä Dylania ja tiesi asioita tämän isästä, vaikka jopa Dylan väittää isänsä jättäneen perheen ollessaan vauva.
Karen antaa myöhemmin mielipiteensä uusien naapureiden Bobin ja Leen suihkulähteestä sanoen sen olevan "paska". Kun Katherine ja Lynette pyrkivät molemmat kodinomistajien yhdistyksen puheenjohtajaksi Karen antaa äänensä Lynettelle, mutta Katherine voittaa silti.
Jaksossa "Something's Coming" rouva McCluskey kutsuu vastentahtoisesti Lynetten perheineen kotiinsa suojaan tornadolta. Mutta kutsuessaan Ida Greenbergun ja tämän lemmikkikissa Tobyn asiat mutkistuvat Lynetten miehen ollessa kissoille allerginen. Lynette yrittää salakuljettaa Tobyn ulos, mutta Karen saa Lynetten kiinni itse teossa. Lynette syyttää Karenin valitsevan mieluummin kissan kuin Tomin, jolloin ulko-ovi aukeaa ja Toby karkaa. Karenin yrittäessä saada Toby takaisin taloon, Lynette saa tämän kiinni ja näkee tornadon olevan tulossa. He yrittävät ehtiä takaisin taloon, mutta menevät lopulta Lynetten kotiin ja turvaan kylpyammeeseen. Myöhemmin tornadon mentyä ohi, he astuva ulos ja näkevät rouva McCluskeyn kodin tuhoutuneen täysin.
Jaksosa "Welcome to Kanawaga" rouva McCluskey näkee Lynetten lapsien ja miehen pelastautuvan, mutta Ida ei selvinnyt. Lynetten ja Karenin pakatessa Idan tavaroita, he päättävät ripotella hänen tuhkat baseball-kentälle, mutta asiat mutkistuvat Idan siskonpojan ja -tyttären saapuessa hakemaan tuhkia. Lynette vaihtaa tuhkat imurin pölypussin sisältöön ja myöhemmin samana iltana Lynette ja Karen ripottelevat tuhkat stadionille.
Jaksossa "Free" sarja hyppää viisi vuotta ajassa eteenpäin.
SQLWindows

SQLWindows on sovelluskehitin, jonka ohjelmointikielenä on olio-ohjelmointisuuntautunut SAL (SQLWindows Application Language). Se soveltuu tietokantapohjaisten Client-Server -sovellusten tekemiseen MS-Windows- ja Linux-ympäristöön. Tämä graafisen sovelluskehittimen ja ohjelmointikielen yhdistelmä tunnetaan myös nimillä Centura sekä TD (Team Developer).
SQLWindows tukee ohjelmistokehityksessä ryhmätyöskentelyä. Lähdekoodi voidaan pilkkoa kirjastoiksi, joita samanaikaisesti muokataan eri tahoilla, ja kun yhden kirjaston muutokset ovat valmiit ja kirjasto siirretään työryhmälle jakoon, uusi versio lähdekoodikirjastosta on heti kaikkien muiden nähtävissä ja käytettävissä.
SQLWindows käyttää samantapaisia rakenteita (If, Select Case, While ...) kuin mitä esiintyy esimerkiksi C-kielessä, mutta SQLWindowsin perusajatuksena on toteuttaa ohjelmointi lähettämällä ja vastaanottamalla viestejä graafisten komponenttien välillä. Viestit voivat olla sekä Windows-käyttöjärjestelmän lähettämiä (esimerkiksi WM_LBUTTONDOWN), ohjelmointikielen omia (esimerkiksi SAM_Click), tai ohjelmoijan itse määrittelemiä.
Viestien käsittely tarkoittaa sitä, että sovellusikkuna tai sovellusikkunassa oleva elementti (esimerkiksi painike) saavat monenlaisia viestejä, mutta sovelluksessa erikseen kerrotaan, mihin viesteihin halutaan reagoida ja millä tavalla. Esimerkiksi kun käyttäjä napsauttaa sovellusikkunassa olevaa painiketta, painike saa viestin SAM_Click. Painikkeen alle koodissa voidaan sitten laittaa Message Actions -lohkoon rivin ”On SAM_Click” sekä sen alle tehtävät toimenpiteet.
Klassikkoesimerkki toteutettuna TD:llä (avataan viesti-ikkuna tervehdyksellä ja OK-painikkeella):
On SAM_Click
   Call SalMessageBox ( "Hei maailma!", "IkkunaOtsikko", MB_Ok )
Kajaanin rautatieasema

Kajaanin rautatieasema (lyh. Kaj, ruots. Kajana järnvägsstation) on rautatieliikennepaikka Kajaanissa. Asemarakennuksen on suunnitellut Gustaf Nyström, ja se rakennettiin vuosina 1904–1905. Tätä jugendtyylistä asemarakennusta pidetään usein yhtenä Suomen kauneimmista asemarakennuksista. Museovirasto on luokitellut aseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Historia

Kajaanin rautatieasema sijoitettiin kaupungin etelälaidalle, koska suunnittelijat pitivät aseman sijoittamista lähemmäksi kaupunkia teknisesti vaikeana ratkaisuna. Liikenne Kajaanin alkoi 16. lokakuuta 1904. Vuonna 1918 aloitettiin jatkoyhteyden rakentaminen Kajaanista Kontiomäelle, ja rata valmistui 1923.
Kajaanin asemarakennus on poikkeuksellisesti Gustaf Nyströmin suunnittelema, vaikka Kuopio–Kajaani-rataosan muut asemarakennukset ovat Bruno Granholmin suunnittelemia. Jugendtyylinen asemarakennus rakennettiin vuosina 1904–1905. Jugendiin viittaavat esimerkiksi ikkunajärjestely ja paanukuvioidut julkisivut. Asemarakennus on kaksikerroksinen, ja sitä on myöhemmin laajennettu matalammalla siipiosalla.
Kajaanin veturitalli on luultavasti alun perin ollut kaksipaikkainen, mutta se on sittemmin laajennettu viisipaikkaiseksi. Kääntöpöytä ja raideyhteys veturitallille on purettu. Veturitallin yhteydessä on vesitorni.
Palvelut

Odotussali on avoinna päivisin. Kaikki matkustajajunat käyttävät raidetta yksi, lukuun ottamatta neljää junaa, jotka käyttävät raidetta 2.
Aseman lipunmyynti lakkautettiin 2. elokuuta 2014, mutta asemalla on lippuautomaatti.
Vuonna 2019 rautatieasema-alueelle valmistui rautatie- ja linja-autoliikenteen yhteinen matkakeskus samalla kun Kajaanin linja-autoasema erillisenä lakkautettiin.
Ratapiha

Ratapihalla on kaksi henkilöliikenteen raidetta ja kuusi läpiajettavaa tavaraliikenteen raidetta. Ratapihalta on raideyhteys Lamminniemeen sahalle ja entiselle paperitehtaalle. Aiemmin asemalta oli raideyhteys myös Petäisenniskan suuntaan.
Kajaanin ratapihalla suoritettiin vuoden 2005 aikana laajoja muutos- ja kunnostustöitä, jotka liittyivät rataosan Iisalmi–Kontiomäki sähköistys- ja turvalaitetöihin. Samalla Kajaanin ratapihan kampiasetinlaite purettiin. Nykyisin liikennepaikan liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Iisalmesta käsin.
Ratapiha > Petäisenniskan raiteisto

Petäisenniskan ratapiha oli Kajaanin liikennepaikkaan kuulunut tehtaan ratapiha, joka sijaitsi Kajaanin ratapihalta haarautuvan, noin kahden kilometrin mittaisen pistoraiteen päässä. Ratapiha palveli Petäisenniskalla sijainneita Lihakunnan, Kainuun Sementin ja Kajaani Oy:n puusepäntehtaan kuljetuspalveluita sekä Nuasjärven uitto- ja muuta rahtiliikennettä. Petäisenniskassa oli suuri siltanosturi lähellä radan päätepistettä. Raideyhteys Petäisenniskaan purettiin rataosan Iisalmi–Kontiomäki turvalaite- ja sähköistystöihin liittyvien ratapihamuutosten yhteydessä vuosina 2005–2006.
Ratapiha > Lamminniemen raiteisto

Lamminniemen raiteisto oli osa Kajaanin liikennepaikkaa 3. kesäkuuta 2007 saakka. Tuolloin Lamminniemen ratapiha erotettiin Kajaanin liikennepaikasta itsenäiseksi liikennepaikaksi. Lamminniemen sivuradan pituus on noin 3,2 kilometriä, ja sillä on ainoastaan vaihtotyöliikennettä. Raidetta ei ole sähköistetty eikä sillä ole junien automaattisen kulunvalvonnan laitteita. Rata palveli UPM-Kymmenen Kajaanin paperitehtaan raaka-aineiden ja lopputuotteiden kuljetuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kajaanin rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Vaunut.org: Liikennepaikan tiedot
Rautatieasemaa sisältä.
Rautatieaseman vanha uuni.
Salmin kapina 1831

Salmin kapina tapahtui elokuun lopulla 1831 Salmin pitäjässä Laatokan Karjalassa, kun paikalliset talonpojat polttivat pitäjän nimismiehen Georg Neiglickin elävältä talonsa mukana ja pahoinpitelivät lisäksi useita muita virkamiehiä.
Salmissa oli jo pitempään ollut yhteenottoja lahjoitusmaatalonpoikien ja virkamiesten välillä. Maaliskuussa 1831 pitäjässä mellakoitiin verorästien keruun yhteydessä. Vuonna 1831 puhjennut koleraepidemia ja siihen liittyneet viranomaisten karanteenimääräykset kärjistivät sitten tilanteen avoimeksi kapinaksi.
Kapina huipentui siihen, kun noin 300 talonpojan joukko saapui illalla 30. elokuuta 1831 Salmin Lunkulansaaressa sijainneelle Lehonniemen karanteenialueelle. Talonpoika Feodor Michailov Pantschukoff löi nimismies Neiglickin talon lattialle, ja sen jälkeen talonpojat polttivat nimismiehen talon mukana.
Turun hovioikeus tuomitsi 148 kapinallista ankariin rangaistuksiin. Kapinallisista 93 sai kuolemantuomion, mutta keisari armahti heidät, ja he joutuivat pakkotöihin Siperiaan, Kronstadtiin tai Viaporiin. Lisäksi 20 sai työvankeutta, 21 raipparangaistuksen ja 14 vesileipärangaistuksen.
Aiheesta muualla

Salmin kapina sata vuotta sitten, Hakkapeliitta, 30.08.1932, nro 35, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ruotsi lasten Eurovision laulukilpailussa

| Ruotsi lasten Eurovision laulukilpailussa |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  SVT (2003–2005, 2010–2014)  TV4 (2006–2007, 2009)
Esiintymiset
Ensiesiintyminen:  2003
Esiintymiskerrat:  11
Paras sijoitus:  3. (2006)
Huonoin sijoitus:  15. (2003, 2004, 2005)
Paras pistemäärä:  116
Huonoin pistemäärä:  8
Ruotsi on osallistunut lasten Eurovision laulukilpailuun vuodesta 2003 lähtien. Vuonna 2008 Ruotsi jätti kilpailut väliin. Ruotsin edustajaksi lasten Eurovision laulukilpailuun on valittu eri vuosina muun muassa SVT:n järjestämän Lilla Melodifestivalenin tai Stage Junior -kilpailun voittaja.
Lilla Melodifestivalenia ei ole järjestetty vuoden 2014 jälkeen, eikä Ruotsi ole palannut Lasten Euroviisuihin sen jälkeen.
| Vuosi | Esittäjä | Kappale | Suomennos | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | The Honeypies | Stoppa mig | Pysäytä minut | 15. | 12 |
| 2004 | Limelights | Varför jag | Miksi minä | 15. | 8 |
| 2005 | M+ | Gränslös kärlek | Rajaton rakkaus | 15. | 22 |
| 2006 | Molly Sandén | Det finaste någon kan få | Kaunein asia että kuka tahansa voi saada | 3. | 116 |
| 2007 | Frida Sandén | Nu eller aldrig | Nyt tai ei koskaan | 8. | 83 |
| 2009 | Mimmi Sandén | Du | Sinä | 6. | 68 |
| 2010 | Josefine Ridell | Allt Jag Vill Ha | Kaikki mitä haluan | 11. | 48 |
| 2011 | Erik Rapp | Faller | Putoan | 9. | 57 |
| 2012 | Lova Sönnerbo | Mitt Mod | Rohkeukseni | 6. | 70 |
| 2013 | Eliias | Det är dit vi ska | Sinne olemme menossa | 9. | 46 |
| 2014 | Julia Kedhammar | Du är inte ensam | Et ole yksin | 13. | 28 |
Aiheesta muualla

Ruotsi lasten Eurovision laulukilpailun sivustolla (englanniksi)
Lasten Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset:  Alankomaat · Albania · Armenia · Espanja · Georgia · Irlanti · Italia · Kypros · Malta · Pohjois-Makedonia · Portugali · Puola · Ranska · Saksa · San Marino · Ukraina · Viro
Epäaktiiviset:  Australia · Azerbaidžan · Belgia · Bulgaria · Israel · Kazakstan · Kreikka · Kroatia · Latvia · Liettua · Moldova · Montenegro · Norja · Romania · Ruotsi · Serbia · Slovenia · Sveitsi · Tanska · Valko-Venäjä · Venäjä · Wales · Yhdistynyt kuningaskunta
Entiset:  Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset:  Bosnia ja Hertsegovina · Monaco · Slovakia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
2000-:  2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-:  2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-:  2020 · 2021 · 2022 · 2023
Ruotsin radion runopalkinto

Ruotsin radion runopalkinto (Sveriges Radios lyrikpris) on Ruotsin radion vuosittain jakama palkinto. Palkintoa on jaettu vuodesta 1958.
Palkitut

| --- | --- |
 1958 – Nelly Sachs  1959 – Sten Hagliden  1960 – Folke Dahlberg  1961 – Arne Nyman, Elis Elmgren  1962 – Urban Torhamn  1963 – Ann Margret Dahlquist-Ljungberg  1964 – Palkintoa ei jaettu  1965 – Majken Johansson  1966 – Ralf Parland  1967 – Harry Martinson  1968 – Göran Sonnevi  1969 – Lasse Söderberg  1970 – Åke Hodell  1971 – Helmer Grundström  1972 – Lars Fredin  1973 – Tomas Tranströmer  1974 – Sture Axelson  1975 – Ingemar Leckius  1976 – Axel Liffner  1977 – Karl Vennberg  1978 – Elsa Grave  1979 – Lennart Sjögren  1980 – Anna Rydstedt  1981 – Lars Lundkvist  1982 – Eva Runefelt  1983 – Erik Beckman, Petter Bergman  1984 – Göran Printz-Påhlson  1985 – Nils-Åke Hasselmark  1986 – Rolf Aggestam  1987 – Tua Forsström  1988 – Staffan Söderblom  1989 – Konny Isgren  1990 – Lars Gustafsson:  1991 – Kristina Lugn  1992 – Birgitta Lillpers  1993 – Jesper Svenbro  1994 – Ann Jäderlund  1995 – Göran Greider  1996 – Katarina Frostenson  1997 – Stig Larsson  1998 – Eva-Stina Byggmästar  1999 – Bruno K. Öijer  2000 – Gunnar D. Hansson  2001 – Lars Mikael Raattamaa  2002 – Marie Lundquist  2003 – Marie Silkeberg  2004 – Gunnar Harding  2005 – Anne-Marie Berglund  2006 – Åsa Maria Kraft  2007 – Birgitta Trotzig  2008 – Helena Eriksson  2009 – Björner Torsson  2010 – Ida Börjel  2011 – David Vikgren  2012 – Lars Norén  2013 – Ann Hallström  2015 – Jörgen Lind runokokoelmasta Vita kommun  2016 – Catharina Gripenberg runokokoelmasta Handbok att bära till en dräkt  2017  – Palkintojenjako siirrettiin syksystä kevääseen  2018 – Gunnar D. Hansson runokokoelmasta Tapeshavet  2019 – Matilda Södergran teoksesta Överlevorna  2020 – Johan Jönson teoksesta Marginalia/Xterminalia  2021 – Birgitta Lillpers teoksesta Kälda  2022 – Hanna Hallgren teoksesta Ensamhetsträning med Majken Johansson  2023 − Ingela Strandberg teoksesta Ingenstans mitt segel
Ruotsin puolustusvoimien komentaja

| Ruotsin puolustusvoimien komentaja |
| --- | --- |
 Sveriges överbefälhavare
 
 
 Nykyinen Michael Claesson 1. lokakuuta 2024 lähtien
Virka-asunto:  Karlbergin linna
Nimittäjä:  Ruotsin hallitus
Perustettu:  1939
Ensimmäinen:  Olof Thörnell
Ruotsin puolustusvoimien komentaja (ruotsiksi Sveriges överbefälhavare) on kenraalin arvoinen sotilas, joka johtaa Ruotsin puolustusvoimia. Nykyään tehtävässä toimii kenraali Michael Claesson, joka aloitti virassaan 1. lokakuuta 2024.
Virkaan nimittävä taho on Ruotsin hallitus.
Ensimmäinen puolustusvoimien komentaja oli Olof Thörnell, joka aloitti toimessaan 1939. Vuoteen 1975 asti Ruotsin kuningas oli vielä virallisesti korkeampi virka, mutta nykyisin kuninkaan sotilasarvot ovat lähinnä seremoniallisia.
Luettelo ylimmistä komentajista

| Sija | Komentaja | Komentaja | Arvonimi | Yksikkö | Virkakausi | Virkakausi | Pääministeri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Olof Thörnell | kenraali |  Maavoimat | 8. joulukuuta 1939 | 31. maaliskuuta 1944 | Per Albin Hansson |
| 2 |  | Helge Jung | kenraali |  Maavoimat | 1. huhtikuuta 1944 | 31. maaliskuuta 1951 | Per Albin Hansson Tage Erlander |
| 3 |  | Nils Swedlund | kenraali |  Maavoimat | 1. huhtikuuta 1951 | 30. syyskuuta 1961 | Tage Erlander |
| 4 |  | Torsten Rapp | kenraali |  Ilmavoimat | 1. lokakuuta 1961 | 30. syyskuuta 1970 | Tage Erlander Olof Palme |
| 5 |  | Stig Synnergren | kenraali |  Maavoimat | 1. lokakuuta 1970 | 30. syyskuuta 1978 | Olof Palme Thorbjörn Fälldin |
| 6 |  | Lennart Ljung | kenraali |  Maavoimat | 1. lokakuuta 1978 | 30. syyskuuta 1986 | Thorbjörn Fälldin Ola Ullsten Olof Palme Ingvar Carlsson |
| 7 |  | Bengt Gustafsson | kenraali |  Maavoimat | 1. lokakuuta 1986 | 30. keskuuta 1994 | Ingvar Carlsson Carl Bildt |
| 8 |  | Owe Wiktorin | kenraali |  Ilmavoimat | 1. heinäkuuta 1994 | 30. kesäkuuta 2000 | Carl Bildt Ingvar Carlsson Göran Persson |
| 9 |  | Johan Hederstedt | kenraali |  Maavoimat | 1. heinäkuuta 2000 | 31. joulukuuta 2003 | Göran Persson |
| 10 |  | Håkan Syrén | kenraali |  Rannikkotykistö | 1. tammikuuta 2004 | 24. maaliskuuta 2009 | Göran Persson Fredrik Reinfeldt |
| 11 |  | Sverker Göranson | kenraali |   Maavoimat | 25. maaliskuuta 2009 | 30. syyskuuta 2015 | Fredrik Reinfeldt Stefan Löfven |
| 12 |  | Micael Bydén | kenraali |  Maavoimat | 1. lokakuuta 2015 | 1. lokakuuta 2024 | Stefan Löfven Magdalena Andersson Ulf Kristersson |
| 13 |  | Michael Claesson | kenraali |  Maavoimat | 1. lokakuuta 2024 | virassa | Ulf Kristersson |
Kamelianainen (vuoden 1981 elokuva)

| Kamelianainen> La storia vera della signora dalle camelie |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Mauro Bolognini
Käsikirjoittaja:   Jean Aurenche  Vladimir Pozner  Enrico Medioli (sovitus) 
Perustuu:  Alexandre Dumas nuoremman romaaniin Kamelianainen (ransk. La Dame aux camélias, 1848)
Tuottaja:   Manolo Bolognini  Margaret Ménégoz 
Säveltäjä:  Ennio Morricone
Kuvaaja:  Ennio Guarnieri
Leikkaaja:  Nino Baragli
Tuotantosuunnittelija:  Mario Garbuglia
Pukusuunnittelija:  Piero Tosi
Pääosat:   Isabelle Huppert  Gian Maria Volonté 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia  Ranska 
Tuotantoyhtiö:   Opera Film Produzione (Italia)  Gaumont (Ranska)  Les Films du Losange (Ranska)  France 3 (Ranska) 
Ensi-ilta:   1981-2-2626. helmikuuta 1981 (Italia)  1981-3-1111. maaliskuuta 1981 (Ranska)  1981-12-2525. joulukuuta 1981 (Suomi)  
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  italia, ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kamelianainen (suomenkielisinä niminä myös Kamelianaisen todelliset kasvot ja Isabelle Huppertin kamelianainen; ital. La storia vera della signora dalle camelie; ransk. La Dame aux camélias) on vuonna 1981 ensi-iltansa saanut Mauro Bologninin ohjaama italialais-ranskalainen historiallinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert ja Gian Maria Volonté.
Kamelianainen perustuu kuuluisaan tosielämän ranskalaiskurtisaani Marie Duplessisiin (oik. Alphonsine Plessis; 1824–1847) ja Alexandre Dumas nuoremman samannimiseen romaaniin Kamelianainen (ransk. La Dame aux camélias, 1848), jonka pohjalta Jean Aurenche, Vladimir Pozner ja Enrico Medioli laativat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat Manolo Bolognini ja Margaret Ménégoz. Elokuva palkittiin kahdella David di Donatellolla ja kolmella Nastro d’argentolla.
Juoni

Kamelianainen kertoo köyhästä maalaistytöstä Alphonsinesta (Isabelle Huppert), joka saapuu Pariisiin tullakseen osaksi rikasta porvaristoa. Saavuttaakseen tämän hän alkaa käyttää ainutlaatuista kauneuttaan ja viehätysvoimaansa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Isabelle Huppert  | … |  Alphonsine Plessis   |
|  Gian Maria Volonté  | … |  herra Plessis   |
|  Bruno Ganz  | … |  kreivi Edouard de Perregaux   |
|  Fabrizio Bentivoglio  | … |  Alexandre Dumas nuorempi   |
|  Mario Maranzana  | … |  Alexandre Dumas vanhempi   |
|  Clio Goldsmith  | … |  Clémence   |
|  Yann Babilée  | … |  Agénor   |
|  Carla Fracci  | … |  Marguerite Gauthier   |
|  Cécile Vassort  | … |  Henriette   |
|  David Jalil  | … |  Maxence   |
|  Stefania Pierangelini  | … |  Thérèse   |
|  Fernando Rey  | … |  kreivi Serge Stackelberg   |
|  Fabio Traversa  | … |  pappi   |
Julkaisu

Kamelianainen sai teatteriensi-iltansa Italiassa 26. helmikuuta 1981, Ranskassa 11. maaliskuuta 1981 ja Suomessa 25. joulukuuta 1981. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Italiassa ja Ranskassa Gaumont sekä Suomessa Cine-Studio Oy. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 453 141 katsojaa ja oli Suomessa 158. katsotuin elokuva 6 947 hengen katsojamäärällään vuonna 1981.
Kamelianainen julkaistiin Italiassa DVD:lle vuonna 2005 ja Ranskassa 14. maaliskuuta 2012.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Ehdokas | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| David di Donatello | Paras lavastus | Mario Garbuglia | Voitto |
| David di Donatello | Paras puvustus | Piero Tosi | Voitto |
| David di Donatello | Paras miessivuosa | Bruno Ganz | Ehdokkuus |
| David di Donatello | Paras kuvaus | Ennio Guarnieri | Ehdokkuus |
| David di Donatello | Paras musiikki | Ennio Morricone | Ehdokkuus |
| Nastro d’argento | Paras uusi naisnäyttelijä | Carla Fracci | Voitto |
| Nastro d’argento | Paras lavastus | Mario Garbuglia | Voitto |
| Nastro d’argento | Paras puvustus | Piero Tosi | Voitto |
Aiheesta muualla

Kamelianainen Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kamelianainen Elonet.
Kamelianainen AllMoviessa. (englanniksi)
Kamelianainen Archivio del Cinema Italianossa (italiaksi)
Kamelianainen AlloCinéssä (ranskaksi)
Saskylah

| Saskylah Саскылах, Сааскылаах |
| --- | --- |
 Sahan tasavalta Venäjällä, alla kylä tasavallan kartalla
 Saskylah
 Koordinaatit: 71.9653°N, 114.0922°E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Piiri:  Anabarin kansallinen ulus
Perustettu:  1930 
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  Kansallinen nasleg
Väkiluku (2007):  3 814
Aikavyöhyke:  UTC+9 (MSK+6)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saskylah (ven. Саскылах) eli Saaskylaax (jak. Сааскылаах)  on maalaiskunta ("Saskylahin kansallinen nasleg", ven. Саскылахский национальный  наслег, Saskylahski natsionalnyi nasleg) ja sen keskuskylä Anabarin kansallisessa ulusissa Sahan tasavallan pohjoisosassa. Saskylah sijaitsee ulusin eli piirin eteläosassa, Anabarjoen varrella, 1 515 kilometriä tasavallan pääkaupungista Jakutskista luoteeseen. Saskylahissa on ala- ja keskiasteen koulu, musiikkikoulu, terveyskeskus, teatteri, kauppa ja kulttuuritalo. Paikkakunnalla harjoitetaan poronhoitoa, kalastusta ja turkiseläinten metsästystä.  Asukkaista suuri osa on evenkejä ja eveenejä.
Saskylah on Anabarin tärkeimpiä satamia. Kylän eteläpuolella on 2 000 metriä pitkä kiitotie.
Asukasluvun kehitys:
1 900 (1989)
2 128 (2001)
3 814 (2007)
Saskylahin naslegiin kuuluu nykyisin keskuskylän lisäksi Ebeljahin kylä, joka aiemmin oli oma nasleginsa.
Sasquatch (sarjakuvahahmo)

Sasquatch on Marvel-universumin supersankari.
Alun perin hän oli kanadalainen fyysikko, tekniikan tohtori Walter Langovski, joka tutki gammasäteilyä McGillin yliopistossa; hän on säteilyfysiikan osaston päällikkö. Erään riskialttiin kokeen yhteydessä hän altistui säteilypurkaukselle, joka muutti hänet Hulkin kaltaiseksi voimaolennoksi; tässä hahmossa hänen ulkomuotonsa on noin kolme metriä pitkä, apinamainen ja oranssikarvainen. Hän säilyttää älynsä muutoksesta huolimatta ja on oppinut hallitsemaan muutosta että se tapahtuu vain hänen halutessaan. Halutessaan muuttua hän lukee tiettyä mantraa, ja henkinen keskittyminen aikaansaa muutoksen, joka on pääosin hormonaalinen. Samalla tavoin hän palaa ihmishahmoonsa. Toisin kuin Hulkin kohdalla, myös hänen vaatteensa muuttuvat eli niistä tulee turkkia. Palatessaan ihmishahmoon vaatteet palaavat ennalleen eivätkä mene riekaleiksi kuten Hulkilla.
Siviilihahmossaan Langovski on kaksimetrinen, harteikas vaaleatukkainen mies, jolla on kanadalaisen tyypillinen karski huumorintaju.
Sasquatch kuuluu kanadalaiseen Alfa-lentueeseen, joka oli aluksi virallinen mutta myöhemmin budjettisyistä epävirallinen supersankarijoukko.
Voimiltaan hän vastaa aika tarkkaan Hulkia; vielä ei ole selvinnyt, onko Sasquatchilla samankaltainen lisävoimakyky kuin Hulkilla - joka tulee sitä voimakkaammaksi mitä vihaisempi on.
Se tiedetään, että Sasquatch on varsin pitkälti haavoittumaton: hän on kestänyt pitkäaikaisen raskaan konekiväärin tulituksen saamatta naarmuakaan.
Sabotage (Beastie Boysin kappale)

| ”Sabotage” Beastie Boys |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Ill Communication
 Äänitetty : 1993
 Julkaistu: 28. tammikuuta 1994
 Formaatti: CDS
 Tekijä(t): Michael Diamond, Adam Horovitz, Adam Yauch
 Tuottaja(t): Beastie Boys, Mario Caldato, Jr.
 Tyylilaji: rap rock
 Kesto: 02.58
 Levy-yhtiö: Grand Royal
Beastie Boysin muut singlet
| ”Professor Booty” 1992 | ”Sabotage” 1994 | ”Get It Together” 1994 |
Sabotage on yhdysvaltalaisen hip hop -yhtyeen Beastie Boysin julkaisema kappale heidän neljänneltä levyltään Ill Communication.
Kappale on yhdistelmä rapcore- ja rock- musiikkityylejä, sisältäen sekä perinteisiä rock-instrumentteja että levysoittimen skrätsäystä ja muunneltuja bassokitaran ääniä.
Musiikkivideo

Kappale on tunnettu Spike Jonzen ohjaamasta musiikkivideostaan.Videossa yhtyeen jäsenet ja heidän DJ:nsä esiintyvät kuvitteellisen, 1970-luvulle sijoittuvan poliisi-televisiosarjan näyttelijöinä, ja heille on erikseen keksitty hahmot. Videossa esiintyvät hahmot ovat (ilmestymisjärjestyksessä):
Sir Stewart Wallace: itsensä (MCA)
Nathan Wind: Cochese (myös MCA)
Vic Colfari: Bobby, "aloittelija" (Ad-Rock)
Alasandro Alegré: "pomo" (Mike D)
Fred Kelly: Bunny (DJ Hurricane)