stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isadore Perlman

| Isadore Perlman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. huhtikuuta 1915 Milwaukee, Wisconsin
Kuollut: 3. elokuuta 1991 (76 vuotta) Los Alamitos, California
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Kalifornian yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Israel L. Chaikoff
Instituutti:  Kalifornian yliopisto Jerusalemin heprealainen yliopisto Lawrence Berkeley National Laboratory 
Tutkimusalue:  radiokemia
Tunnetut työt:  alfahajoaminen, curium, radioaktiiviset merkkiaineet
Palkinnot:  John Simon Guggenheim Fellowship (1955 ja 1962) Ernst O. Lawrence palkinto (1960) Amerikan kemian seuran palkinto (1952 ja 1964)
Isadore Perlman (12. huhtikuuta 1915 – 3. elokuuta 1991) oli yhdysvaltalainen kemisti.
Perlman syntyi Milwaukeessa Wisconsinissa ja suoritti Ph.D. tutkinnon fysiologiasta Kalifornian yliopistosta Berkeleyssä vuonna 1940. Hän teki jo uransa alkuvaiheissa yhteistyötä Nobel-palkitun Glenn T. Seaborgin kanssa. Toisen maailmansodan aikana Perlman toimi Manhattan-projektissa, jossa hän kehitti menetelmiä plutoniumin eristämiseksi.
Sodan jälkeen Perlman opetti kemiaa Berkeleyssä sekä toimi tutkijana Lawrence Berkeley National Laboratoryssä. Yhdessä Seaborgin kanssa Perlman julkaisi ensimmäisen taulukon isotoopeista vuonna 1948. Myöhemmin urallaan hän työskenteli Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa, jossa tutki neutronien käyttöä arkeologisessa iänmäärityksessä.
Perlman, yhdessä oppilaansa Louis B. Wernerin kanssa, tuotti ensimmäisenä alkuaine curiumia punnittavissa olevia määriä (40 µg epäpuhdasta 242Cm oksidia) vuonna 1947.
Perlman oli ensimmäisiä radioaktiivisten merkkiaineiden tutkijoita niiden lääketieteellistä käyttöä varten. Hän julkaisi varhain urallaan 19 tutkimusartikkelia, jotka käsittelivät radioaktiivisen fosforin, bromin ja radiojodin käyttöä fysiologiassa. Hän tutki myös alfahajoamista ja Seaborgin mukaan oli maailman johtava tämän alueen asiantuntija kahden vuosikymmenen ajan.
Uransa myöhäisvaiheessa Perlman keskittyi radioaktiiviseen iänmääritykseen ja mm. auttoi Frank Asaroa varmistamaan Alvarezin hypoteesia dinosaurusten joukkotuhosta analysoimalla tuhansien kivinäytteiden iridiumpitoisuuksia.
Perlman oli jäsen Yhdysvaltain kansallisessa tiedeakatemiassa, American Academy of Arts and Sciences tiedeyhteisössä ja Tanskan kuninkaallisessa akatemiassa.
Inkeri Wallenius

Inkeri Wallenius (o.s. Vauhkonen, s. 8. heinäkuuta 1947 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka on tunnettu erityisesti ääninäyttelijänä ja äänikirjojen lukijana. Wallenius esiintyi 1970-luvun draamasarjassa Rintamäkeläiset.
Hän on esiintynyt kertojana ja näyttelijänä lasten piirrosohjelmissa, kuten Vili Vilperi, Miki, Taotao, Oravan seikkailut ja Peukaloisen retket, Kikattava Kakkiainen sekä kolmessa Petteri Kaniini ja hänen ystävänsä -ohjelman jaksossa. Hän on myös dubannut elokuvia, kuten Ihmeperhe, Ihmeperhe 2, Barbie Mermaidia, Atlantis – Kadonnut kaupunki, Herkules, Hiidenpata, Maija Poppanen ja Jali ja suklaatehdas. Äänikirjoja hän on lukenut suomeksi muun muassa monia Peppi Pitkätossun, Viirun ja Pesosen ja Vaahteramäen Eemelin seikkailuja. Wallenius on lukenut myös aikuisten äänikirjoja.
Piirrosohjelmien lisäksi hänet on nähty näyttelijänä draamasarjoissa Kovaa maata (1994) ja Kotikatu (1996).
Aiheesta muualla

Inkeri Wallenius Elonetissä.
Helsingin nähtävyydet

Näkymä Helsingin kauppatorille ja historialliseen keskustaan.
Helsinki on Suomen pääkaupunki, joka sijaitsee Suomenlahden rannalla. Vuosittain kaupungissa vierailee yhteensä yli kolme miljoonaa matkailijaa niin Suomesta kuin ulkomailtakin.selvennä Tässä artikkelissa luetellaan nähtävyyksiä Helsingissä.
Mereltä Senaatintorille

Mereltä Helsinkiä lähestyvä matkustaja kohtaa ensimmäisenä Kustaanmiekassa Kuninkaanportin, sisäänkäynnin Suomenlinnaan. Suomenlinna on vahva osa helsinkiläistä kaupunki-identiteettiä ja suosittu kesänviettopaikka lukuisine vihreine nummineen ja rantoineen.
Kauppatorille saavuttaessa ollaankin jo lähellä Helsingin historiallisesti tärkeimpiä rakennuksia. Presidentinlinna ja Helsingin kaupungintalo tervehtivät pohjoisessa, Esplanadin puisto avautuu Havis Amandan patsaalta länteen ja idässä Katajanokalla kohoaa ortodoksinen Uspenskin katedraali. Kauppatorin länsipäästä on vain yhden korttelin matka pohjoiseen empiretyyliselle Senaatintorille, jota reunustavat muun muassa Tuomiokirkko pohjoisessa, yliopiston päärakennus lännessä ja valtioneuvoston linna idässä. Välin voi kulkea esimerkiksi Sofiankadun katumuseon kautta.
Senaatintorin koilliskulmasta lähtee pohjoisen suuntaan Snellmaninkatu, jonka varrella sijaitsevat Suomen Pankki, Säätytalo ja Kansallisarkisto.
Mannerheimintien varrella

Monet merkittävät rakennukset ja muut nähtävyydet ovat Esplanadin länsipäästä luoteeseen Töölönlahden länsipuolitse suuntautuvan pääkadun Mannerheimintien varrella. Kadun alkupisteestä korttelin päässä länteen on Vanha kirkkopuisto eli Ruttopuisto. Esplanadin jälkeen oikealla ovat Stockmannin tavaratalo, sen jälkeen Kolmen sepän patsas ja Vanha ylioppilastalo. Yhtä kadunväliä myöhemmin vasemmalla on funktionalistinen Lasipalatsi ja oikealla Sokoksen tavaratalo, jota seuraavat Postitalo sekä nykytaiteen museo Kiasma, jonka edessä on Mannerheimin ratsastajapatsas. Kiasman takana on Sanomatalo. Mannerheimintietä pohjoiseen jatkettaessa seuraavina vasemmalla ovat Eduskuntatalo ja Suomen kansallismuseo, sitten oikealla Finlandia-talo ja hiukan myöhemmin Suomen Kansallisooppera, Ratikkamuseo sekä Kisahalli ja Olympiastadion. Stadionin 72-metrinen torni toimii näkötornina ja sen juurella on Urheilumuseo.
Finlandiatalon ja oopperan välillä Mannerheimintie reunustaa Töölönlahden rantapuistoja. Kappaleen matkaa Töölönlahden pohjoispäästä koilliseen sijaitsee huvipuisto Linnanmäki, jonka yhteydessä toimii akvaariokeskus Merimaailma Sea Life. Radan itäpuolisen Eläintarhanlahden pohjoisrannalla on Helsingin Kaupunginteatteri.
Nähtävyyksiä lännempänä

Bulevardin länsipäässä on Sinebrychoffin taidemuseo, Valtion taidemuseon vanhempaa ulkomaista taidetta esittelevä yksikkö.
Kallioon louhittu Temppeliaukion kirkko Etu-Töölössä on yksi Suomen suosituimmista turistikohteista.
Hietaniemen hautausmaalle on haudattu monia kuuluisia suomalaisia.
Sibeliuksen puistossa Taka-Töölössä on Sibelius-monumentti.
Meilahden edustalla on ulkomuseo Seurasaari, jonka lähistöllä on myös Urho Kekkosen henkilömuseoksi muutettu entinen presidenttien virka-asunto Tamminiemi.
Kuusisaaressa on Didrichsenin taidemuseo.
Mäntyniemi, tasavallan presidentin virka-asunto.
Keskustasta Hämeentien suuntaan

Nähtävyyksiä ja merkittäviä rakennuksia on keskittynyt myös päärautatieaseman edestä Kaivokadulta lähtevän Kaisaniemenkatuna, Siltasaarenkatuna ja Hämeentienä jatkuvan itäisen pääkadun varrelle. Eliel Saarisen suunnittelemaa rautatieasemaa vastapäätä City-korttelissa on 1960-luvun betoniarkkitehtuuria edustava Makkaratalo. Rautatientorilla on kansalliskirjailija Aleksis Kiven muistopatsas. Rautatientorin pohjoislaidalla sijaitsee Suomen Kansallisteatteri ja etelälaidalla Ateneumin taidemuseo. Kansallisteatterin takaa pääsee Kaisaniemen puistoon, jossa on myös Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha.
Kaisaniemen jälkeen pääkatu ylittää salmen Hakaniemeen aikoinaan luokkaerojen symboliksi noussutta Pitkääsiltaa myöten. Hakaniemen tori on vilkas kauppapaikka, jolla sijaitsee myös yksi Helsingin kolmesta kauppahallista (muut ovat Hietalahden kauppahalli ja Vanha kauppahalli Etelärannassa lähellä Kauppatoria). Torin kulmalla on myös pyöreä Ympyrätalo. Siltasaarenkatu nousee torilta pohjoiseen kohti Kallion kirkkoa.
Hämeentieltä Tuusulan suuntaan erkanevan Mäkelänkadun varrella on suomalaista nykyarkkitehtuuria edustava Vallilan uusi kirjasto.
Nähtävyyksiä idempänä

Korkeasaaren eläintarha sijaitsee Helsingin niemen itäpuolisen Kruunuvuorenselän pohjoispuolella Korkeasaaressa.
Itä-Helsingin aluekeskus on suuresta Itiksen kauppakeskuksesta tunnettu Itäkeskus.
Herttoniemen kartano puistoineen on ehkä Helsingin hienoin kartanomiljöö.
Japanilaistyylinen puutarha ja Kirsikkapuisto Roihuvuoressa ovat myös näkemisen arvoisia puistoista kiinnostuneille.
Uutelan ulkoilupuisto meren äärellä Vuosaaressa tunnetaan monipuolisesta luonnostaan.
Malmin lentoaseman Alvar Aallon suunnittelema päärakennus ja ilmailuhistoriaa aistiva lentokenttämiljöö.
Raitiovaunukierrokset linjoilla 2 ja 3

Helsingin kaupungin liikennelaitos on julkaissut "Kiertoajelu Helsingissä" -nimisen esitteen, joka kertoo raitiolinjojen 2 ja 3 varrella olevista nähtävyyksistä. Tämän esitteen avulla on helppo toteuttaa omatoimiset kaupunkikiertoajelut.
Ulkoilu- ja viheralueet

Yli puolen miljoonan asukkaan kaupungiksi Helsinki on yleisilmeeltään suhteellisen avara ja vihreä. Suurin puisto on keskustasta pohjoiseen sijaitseva keskuspuisto, mutta kantakaupunginkin katuverkostossa on lukuisia pienempiä puistoja. Merellisestä Kaivopuistosta aukeaa näkymät Suomenlinnaan ja ulkomerelle.
Helsingissä on myös kotieläinpuistoja, joista Keskuspuiston pohjoislaidalla oleva, Vantaanjokeen rajoittuvalla Haltialan maatilalla voi tutustua yleisiin kotieläimiin kulttuurimaisemassa. Läheinen Haltialan aarnialue, Niskalan arboretum ja Pitkäkosken ja Ruutinkosken koski- ja lehtoalue ovat merkittäviä ulkoilualueita. Koskialueet ovat luonnonsuojelualueita ja luokiteltu linnustoltaan arvoluokkaan I.
Vantaanjoen varsi ja Vantaanjokeen liittyvän Keravanjoen varsi ovat kauttaaltaan kauniita ja hyvin hoidettuja ulkoilualueita. Keravanjoen varrella on myös kauniita koskia, esimerkiksi Myllykoski Helsingin Siltamäen kohdalla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Visit Helsinki - tapahtumia ja nähtävyyksiä Helsingissä
Virtuaalinen kaupunkikierros Helsingissä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kiertoajelu Helsingissä -esite (Arkistoitu – Internet Archive) pdf
Julkiset veistokset (Taidemuseo) (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsingin nähtävyydet Helsingin kaupunkioppaassa
Retkiopas Helsingin luontoon[vanhentunut linkki]
Suomenlinnan Susisaaren arkkitehtuuria.
Edessä on nykytaiteen museo Kiasma ja vasemmalla taustalla näkyy Helsingin Sanomatalo sekä oikealla taustalla Postitalo.
Kallion kirkko.
Keskuspuistoa elokuussa 2005.
Hämeranta

Hämeranta on suomenkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Kerttu Hämeranta (o.s. Vaara, 1907–1962), teatterinjohtaja, elokuvanäyttelijä ja lastenkirjailija
Tauno Hämeranta (ent. Göhlstrand, 1910–1987), taidemaalari
Toivo Hämeranta (ent. Göhlstrand, 1900–1969), elokuvaohjaaja ja näyttelijä, Kerttu Hämerannan puoliso
Irja Ranin (o.s. Hämeranta, 1930–1995), teatteri- ja televisio-ohjaaja, näyttelijä ja toimittaja, Kerttu ja Toivo Hämerannan tytär.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Huittisten Lihapojat

| Huittisten Lihapojat |
| --- | --- |
Tunnuslause:  "Hullu mies Huittisista" "Huitsin Hyvää"
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1948
Lakkautettu:  2001
Toimitusjohtaja:  Juha Saarela
Puheenjohtaja:  Jouko Lehmus
Kotipaikka:  Huittinen, Rauma
Tuotteet:  elintarvikkeet
Henkilöstö:  noin 200
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Huittisten Lihapojat oli suomalainen vuosina 1948–2001 toiminnassa ollut lihanjalostusyhtiö. Se perustettiin Laviassa vuonna 1948.
Yhtiön toimitilat sijaitsivat Huittisissa ja Raumalla. Huittisten Lihapojat oli aikoinaan Huittisten kaupungin yksi suurimpia työnantajia, joka työllisti 180 työntekijää.
Tuotteet

Huittisten Lihapoikien valmistamia tuotteita olivat erilaiset lihanjalostus- ja einestuotteet, kuten muun muassa makkarat, kinkut ja hampurilaiset. Tuotemerkkejä olivat muun muassa Ocel, Balanssi, Gourmét, Prima ja Jyrki.
Yhtiö toi markkinoille vuoden 1999 alussa ensimmäisenä maailmassa makkaran, joka auttaa alentamaan veren kolesterolia. Makkaran raaka-aineisiin sekoitettiin rypsiöljyä, mikä paransi sen rasvakoostumusta.
Vastaavanlaisia tuotteita alettiin kehittelemään, mutta tuotteen vähäisen kysynnän takia, yhtiö joutui supistamaan tuotevalikoimaa.
Lihajaloste Korpela valmistaa nykyään joitakin Huittisten Lihapoikien aikaisia tuotteita, kuten "Kartanon napakat" -nakkeja.
Konkurssi

Yhtiö hakeutui huhtikuussa 2001 konkurssiin taloudellisten ongelmien takia, johon liittyi muun muassa pahentunut velkaantuminen. Selvitystilaan sen ajoi lopulta alkuvuodesta 2001 tapahtunut raaka-ainekustannusten reipas nousu, jota ei saatu siirrettyä tuotteiden hintoihin.
Yhtiölle etsittiin mahdollista jatkajaa, mutta sitä ei löytynyt. Loppujen lopuksi yhtiöllä oli velkaa 70 miljoonaa markkaa. 10. toukokuuta 2001 olivat työntekijät töissä viimeistä kertaa.
Yhteistyö

Huittisten Lihapojat on tehnyt yhteistyötä muun muassa Tampereen Ilveksen kanssa. Yhtiö haki näkyvyyttä muun muassa joukkueen pelikypäristä.
Aiheesta muualla

Kauppalehti: Huittisten Lihapojat Oy konkurssipesä
Ilhan Omar

| Ilhan Omar |
| --- | --- |

Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen Minnesotan 5. vaalipiiristä
 3. tammikuuta 2019 -  
Edeltäjä:  Keith Ellison
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. lokakuuta 1981 (ikä 43) Mogadishu, Somalia
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:   Ahmed Nur Said Elmi (vih. 2009; ero 2017)  Ahmed Hersi (vih. 2018; ero 2019) 
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Tutkinnot:  Pohjois-Dakotan osavaltionyliopisto
Uskonto:  islam
Aiheesta muualla
ilhanomar.com
Ilhan Abdullahi Omar (s. 4. lokakuuta 1981 Mogadishu, Somalia) on somalialaissyntyinen yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hänet valittiin Minnesotan osavaltion edustajainhuoneeseen 2016, mikä teki hänestä ensimmäisen amerikansomalin, joka on äänestetty lainsäädäntöelimeen Yhdysvalloissa.
Omar valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen 6. marraskuuta 2018 edustamaan Minnesotan 5. vaalipiiriä. Hänestä tuli kongressin ensimmäinen amerikansomalialainen jäsen ja yhdessä Rashida Tlaibin kanssa ensimmäinen musliminainen kongressissa. Omar on myös ensimmäinen tummaihoinen naispuolinen edustajainhuoneen jäsen Minnesotasta.
Omar kuuluu kongressissa neljän progressiivisen ja sosialistinaisen muodostamaan ryhmään "the Squad", johon kuuluvat myös Ayanna Pressley, Alexandria Ocasio-Cortez ja Rashida Tlaib.
Presidentti Donald Trump herätti heinäkuussa 2019 huomiota toivottamalla Twitterissä progressiiviset demokraattinaiset "palaamaan sinne, mistä ovat tulleet", vaikka joukosta vain Ilhan Omar on syntynyt ulkomailla. Demokraattienemmistöinen edustajainhuone tuomitsi presidentin twiitin rasistiseksi. Trump on kampanjoinnissaan kutsunut naisia myös "vihaa täynnä oleviksi ekstremisteiksi."
Elokuussa 2019 Israel esti Omarin ja Tlaibin pääsyn maahan, mutta Tlaibin osalta kielto kumottiin humanitaarisista syistä.
Helmikuussa 2023 republikaanien hallitsema edustajainhuone tuomitsi Omarin antisemitistiset lausunnot ja erotti hänet ulkoasiainvaliokunnasta.
Perhe

Omar meni 19-vuotiaana vuonna 2002 naimisiin muslimimenojen mukaan Ahmed Hirsin kanssa Minnesotassa, mutta Yhdysvaltain lain mukaan he eivät olleet naimisissa. He saivat kaksi lasta mutta erosivat 2008 muslimiperinteen mukaan. Vuosina 2009–2017 hän oli naimisissa Ahmed Nur Said Elmin kanssa, joka on Britannian kansalainen. He erosivat muslimimenojen mukaan jo 2011, mutta laillisesti Omar oli naimisissa vuoteen 2017 asti. Omar ja Hirsi palasivat yhteen 2012 ja saivat vielä kolmannen tyttären ja ovat nykyisin naimisissa myös Yhdysvaltojen lain mukaan.
Omar on sanonut, ettei hänellä ole ollut kontaktia Elmiin vuoden 2011 jälkeen. Sosiaalisen median päivitykset ovat kuitenkin kertoneet toista. Erityisesti huomiota on herättänyt kuva Elmista vuodelta 2012, jossa hän pitelee käsissään Omarin kolmatta lasta, ja kuvatekstin mukaan lapsi on "sisarenpoika". Kuva on kiertänyt somalien foorumeilla ja konservatiivisissa blogeissa. On väitetty, että Omar solmi avioliiton veljensä kanssa määrittämättömien maahanmuuttoon liittyneiden etujen vuoksi. Omar on kieltänyt, että hänellä oli tuon nimistä veljeä. Hän on kieltäytynyt julkaisemasta maahanmuuttoonsa liittyviä asiakirjoja.
Elmi asuu sosiaalisen median päivitysten mukaan Afrikassa, eikä häntä ole voitu haastatella mediassa.
Hyttyshattu

Hyttyshattu käytössä
Hyttyshattu on hyönteisverkolla varustettu päähine. Hattua käytetään esimerkiksi metsässä liikuttaessa hyönteisten pistojen ja puremien estämiseksi.
Hyttyshattu naulakossa
Ithómi

Ithómi eli Ithome (kreik. Ιθώμη) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Ithome, antiikin aikainen kaupunki Messeniassa, myöhempi Messene
Ithómi, vuori Messeniassa
Ithómi, Messínin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Messenian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
Ithómi, Mouzákin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ithomi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hämmästyttävät tarinat

| Hämmästyttävät tarinat> Amazing Stories |
| --- | --- |

Tyyli:   fantasia  sci-fi  kauhu 
Kestoaika:  25 min
Kehittäjä(t):  Steven Spielberg
Pääosissa:   Priscilla Pointer  Brad Bird  Douglas Seale  JoAnn Willette  Eve Smith  Pamela Guest  Tracey Walter  Ben Kronen  Charles Durning  Arnold Johnson 
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  NBC
Esitetty:  1985 – 1987
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  45
Tuotanto
Ohjaaja(t):   Steven Spielberg  Lesli Linka Glatter  Phil Joanou  Steven Spielberg  Paul Bartel  Thomas Carter  Joe Dante  Joan Darling 
Käsikirjoittaja(t):   Bob Gale  Todd Holland  Richard Matheson  Menno Meyjes. Idea: Steven Spielberg  Joshua Brand  John Falsey 
Säveltäjä(t):  John Williams
Kuvaaja(t):   Vincent A. Martinelli  Charles Minsky  Robert M. Stevens 
Tuotantoyhtiö(t):   Amblin Entertainment  Universal Pictures Television 
Aiheesta muualla
IMDb 
Hämmästyttävät tarinat eli Steven Spielbergin hämmästyttävät tarinat (Amazing Stories) on yhdysvaltalainen, NBC-yhtiölle vuosina 1985–1987 tuotettu televisiosarja. Sarjan 45 jakson komediaa, kauhua, draamaa ja jännitystä sisältävät tarinat kertovat yliluonnollisista tapahtumista. Rakenteeltaan sarja muistuttaa Hämärän rajamailla -sarjaa, mutta sillä ei ollut Rod Serlingin tapaista juontajaa.
Sarjan tuottanut ja ideoinut Steven Spielberg ohjasi itse kaksi jaksoa, muita ohjaajia olivat muun muassa Clint Eastwood, Martin Scorsese, Joe Dante ja Tobe Hooper. Käsikirjoittajista mainittakoon Frank Deese ja Rockne S. O'Bannon.
Sarjaa esitettiin Suomessa vuonna 1987. Jaksot olivat myös 8:ssa episodielokuvissa, joita esitettiin Filmnet-maksu-tv:ssä noin vuonna 1990.
Huopanan työväentalo

| Huopanan työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Huopanankylä, 44580 Huopanankoski
Sijainti:  Viitasaari
Valmistumisvuosi:  1954–1955
Rakennuttaja:  Huopanan työväenyhdistys
Omistaja:  Erkki Tuohimetsä ja Väinö Tanttu
Runkorakenne:  lauta
Kerrosluku:  (1) 2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Huopanan työväentalo 13.10.1956
Huopanan työväentalo on Viitasaarella Huopanankoskella Huopanan kylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti ja historiallisesti arvokas. Talo edustaa 1950-luvun seurantalorakentamista.
Historia

Huopanan torppariosasto perustettiin vuonna 1906. Sen muutettiin vuonna 1912 Huopanan työväenyhdistykseksi. Ensimmäinen työväentalo rakennettiin talkoovoimin vuonna 1921. Tonttimaa ostettiin seppä Antti Rantaselta. Talo rakennettiin Rajalan torpan riihestä. Ensin rakennettiin sali ja sitten jatkettiin rakentamalla näyttämö laudasta. Myöhemmin lisättiin vielä ravintola. Talo paloi vuonna 1953.
Uusi työväentalo rakennettiin vuosina 1954–1955 keräyspuin ja lahjoituksin. Vuonna 1956 talo myytiin Erkki Tuohimetsälle ja Väinö Tantulle.
Rakennus

Rakennus on osittain hirsi- ja osittain lautarunkoinen ja satulakattoinen. Katteena on huopa. Perusta ovat betonista. Ulkoväri on keltainen.
Talossa oli sen valmistuessa juhlasali, joka toimi myös elokuvasalina, ravintola, keittiö, vahtimestarin asunto, paini- ja voimistelusali ja sauna.
Toimintaa työväentalolla

Talo oli vuonna 1979 yksityisasuntona.
Henry Bessemer

Henry Bessemer
Henry Bessemer (19. tammikuuta 1813 – 15. maaliskuuta 1898) oli englantilainen insinööri, keksijä ja liikemies. Hänen nimensä tunnetaan parhaiten hänen keksimästään teräksen valmistukseen liittyvästä Bessemer-prosessista.
Varhaiset keksinnöt

Keksintö, jolla Bessemer menestyi ensimmäiseksi, oli kuuden höyrykoneen sarja tekemään erittäin hienoa pronssipulveria, jota käytettiin maalin raaka-aineena. Omaelämäkertansa mukaan hän tutki Nürnbergissä tehtyä kultamaalia, joka oli ainut tuolloin tarjolla oleva kultamaali. Hän kopio ja paransi tätä tuotetta (varhainen esimerkki käänteiselle suunnittelulle) ja loi sille yksinkertaisen tuotantolinjan. Tuotesalaisuus pidettiin siten, että kukin työntekijä tunsi vain oman tuotantovaiheensa, mikä on yksi tapa suojata tuote patentoinnin lisäksi. Koko tuotannon tunsi vain luotettu henkilö ja perheen jäsen. Bessemer onnistui laskemaan kultamaalinsa kustannukset 1/40 osaan saksalaisesta kilpailijastaan.
Maalin myyntivoitot antoivat hänelle mahdollisuuden kehittää muita keksintöjään. Bessemer patentoi 1848 menetelmän tehdä jatkuvana nauhana tasolasia, mikä ei kuitenkaan ollut taloudellisesti menestyksekäs. Joka tapauksessa hän sai tästä työstä kokemusta uuneista, mikä oli avuksi teräksen valmistusprosessien kehittämisessä.
Bessemer-prosessi

Bessemer työskenteli halvan teräksen valmistusongelmien kanssa vuodesta 1850 vuoteen 1855, jolloin hän patentoi menetelmänsä.  24. elokuuta 1856 Bessemer kuvasi ensimmäisen kerran menetelmäänsä Brittiläisen tiedeseuran kokouksessa Celtenhamissa otsikolla "Raudan valmistus ilman polttoainetta". Se julkaistiin kokonaisuudessaan The Times-lehdessä. Bessemer-prosessissa puhalletaan happea sulaan takkirautaan epäpuhtauksien polttamiseksi pois ja siten teräksen tuottamiseksi. James Nasmyth oli käsitellyt samankaltaista ajatusta jo muutamia vuosia aikaisemmin. Haluttomana patentoimaan Nasmyth, jolla oli vielä ratkaisematta muutama ongelma omassa menetelmässään, luopui kehitystyöstä kuultuaan Bessemerin esityksen tuossa kokouksessa. Bessemer kuitenkin tunnusti Nasmythin panoksen ja tarjosi hänelle kolmasosaa patenttinsa tuotosta, mutta eläkkeelle pian siirtyvä Nasmyth kieltäytyi siitä.
Teräksen puute rajoitti monia teollisia toimintoja, kun jouduttiin tyytymään valurautaan tai kankirautaan. Esimerkiksi rautatiesiltojen ja -kiskojen kanssa moni insinööri ja suunnittelija kohtasi suuria ongelmia valurautarakenteiden valuvioista johtuvan epäluotettavuuden vuoksi. Tapahtui monia onnettomuuksia, kun valurautaiset rakenteet sortuivat yllättäen kuten Dee-joen siltaonnettomuus 1847 ja myöhemmät onnettomuudet kuten Woottonin rautatiesillan ja Bullbridgen sillan sortumiset 1860. Ongelma esiintyi uudelleen Tayn siltatuhossa 1879 ja murtumiset jatkuivat kunnes kaikki valurautasillat oli korvattu teräksisillä. Kankirautaiset sillat olivat luotettavampia.
Vaikka Bessemer-prosessi ei ole enää sellaisenaan käytössä, sillä oli aikoinaan valtava teollinen merkitys, koska se laski teräksen valmistuskustannuksia ja korvasi laajasti valurautaa.