stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Pekko Aikamiespoika -elokuvasarjan hahmoista
Reino Kuovi

Reino Kuovi (Esko Nikkari) on Tyräahon kylän poliisi. Hän yleensä kävelee kylässä siviiliasu päällä. Reino on ihastunut kylän asukkaaseen Kaisaan, joka pitää kauneushoitolaa kylässä. Myöhemmin Reino paljastaa tunteensa kesä-iltana Kaisalle romanttisen runon muodossa ja näin heidän romanttinen suhde alkaa. Myöhemmin he menevät naimisiin ja saavat pojan. Luonteelta Reino on herkkä, rauhallinen mutta kumminkin välillä hieman pöhkö. Hän alistuu helposti alkoholin liikakäyttöön ja tämän takia käyttäytyy epäsovinnaisesti. Televisiosarjassa hänen yhdeksi rakkaimista harrastuksista paljastuu virkkaus.
Kaisa Kuovi

Kaisa Kuovi (Tuija Piepponen) on Tyräahon asukas. Hän pitää kylässä perustamaansa kauneushoitolaa. Hänellä on romanttinen suhde kylän poliisin Reinon kanssa, jonka kanssa hän menee naimisiin. Myöhemmin he saivat poikalapsen.
Heka Haimakainen

Heka Haimakainen (Jope Ruonansuu) on Tyräahon asukkaan Hemmon velipoika. Hän saapuu Tyräaholle autokorjaamoon töihin, kun Hemmo lähtee ulkomaille saatuaan suuren summan rahaa. Heka pukeutuu yleensä villapuseroon ja sinisiin "Suomi-verkkareihin". Hänen vakiolausahduksensa on "Aatteleppa ite". Elokuvassa Pekko ja massahurmaaja hän ei esiinny, koska tuolloin esittäjä Ruonansuu oli terveydellistä syistä estynyt tulemasta elokuvan tekoon. Tuossa elokuvassa on Heka Haimakaisen tilalla Juha Laitilan esittämä hahmo Kaino Lingsman, joka oli vuokrannut Haimakaisen verstaan. Seuraavissa Pekko-elokuvissa sekä Heka Haimakainen että Kaino Lingsman ovat kumpikin mukana hahmokaartissa.
Äitee

Äitee asuu poikansa Pekon kanssa Tyräahon kylässä. Hän pitää Pekkoa kunnon poikana ja puolustaa häntä asiassa kuin asiassa. Hän yrittää naittaa hänet kylän Siiri Saikkoselle, mutta Pekko ei lämpene. Äiteetä esitti televisiosarjassa Helka Kuusiluoto, mutta ensimmäisessä Pekko-elokuvassa hänet korvattiin Orvokki Oksasella. Myöhemmin Kuusiluoto tuli rooliin takaisin ja esitti Äiteetä lopuissa Pekko-elokuvissa. Pekko Aikamiespojan poikamiesaika -elokuvan loppupuolella Äiteen nimeksi paljastuu Tyyne.
Kauppias Iisakki Torkkeli

Iisakki Torkkeli (Seppo Helenius) pitää Tyräaholla kyläkauppaa ja sen takia hänet koko kylä tuntee. Hän ajelee punaisella Fiatilla.
Muita hahmoja

Pekon, Kallen ja Pipsan isä Unto – Risto Salmi
Kunnankameeri Kalenius – Seppo Kolehmainen
Hemmo Issakainen – Seppo Kulmala
Pipsan äiti – Rea Mauranen
Jokke – Joel Hallikainen
Tuikku, Hallikaisen vaimo – Tuija Ernamo
Kaino Lingsman – Juha Laitila
Pekon ja Pipsan velipuoli Kalle – Kalle Wallin
Katariina, apteekkarin pojantytär – Tiina Mylläri
Kunnanlääkäri Kaarlo Marttinen – Esko Hukkanen
Apteekkari – Leo Lastumäki
Siiri Saikkonen – Maritta Viitamäki
Reinon ja Kaisan lapsi – Joona Luukko
Laxån kunta

| Laxån kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Närke ja Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Laxå
Kuntakoodi:  1860
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  602,00 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  5 582
 – Väestötiheys:  9,3 as./km²
 
 www.laxa.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ramundebodan luostarin rauniot.
Laxån kunta (ruots. Laxå kommun) on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Närkeen ja Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Laxå.
Kunnan maapinta-ala on 602,00 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 582 henkeä (31.12.2021).
Laxå sijaitsee Tukholman ja Göteborgin välisen E20-tien varrella. Kunnassa sijaitsevat Ramundebodan luostarin rauniot ja osa Tivedenin kansallispuistosta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 12,43 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Ramundebodan maalaiskuntaan alettiin soveltaa kaupunkeja koskevia määräyksiä (ruots. stadsstadgorna) vuonna 1943, mutta taajaväkistä yhdyskuntaa ei kuitenkaan perustettu alueelle. Vuonna 1946 koko maalaiskunta muutettiin Laxån kauppalaksi.
Vuoden 1952 kuntauudistetuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Svartå (Kvistbro, Nysund ja Skagershult)
Tiveden (Finnerödja ja Tived)
Tivedenin maalaiskunta kuului tuolloin Skaraborgin lääniin. Laxån kauppalaan tämä uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1967 Tiveden siirrettiin Örebron lääniin ja liitettiin kauppalaan yhdessä Svartåhon kuuluneen Skagershultin seurakunnan kanssa. Laxån kauppala muutettiin vuonna 1971 Laxån kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon.
Väestönkehitys

| Laxån kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 7 210 | 7 210 |
| 1955 | 1955 |    | 8 273 | 8 273 |
| 1960 | 1960 |    | 8 549 | 8 549 |
| 1965 | 1965 |    | 9 180 | 9 180 |
| 1970 | 1970 |    | 9 536 | 9 536 |
| 1975 | 1975 |    | 8 664 | 8 664 |
| 1980 | 1980 |    | 8 662 | 8 662 |
| 1985 | 1985 |    | 7 972 | 7 972 |
| 1990 | 1990 |    | 7 622 | 7 622 |
| 1995 | 1995 |    | 7 065 | 7 065 |
| 2000 | 2000 |    | 6 699 | 6 699 |
| 2005 | 2005 |    | 6 136 | 6 136 |
| 2010 | 2010 |    | 5 686 | 5 686 |
| 2015 | 2015 |    | 5 656 | 5 656 |
| 2020 | 2020 |    | 5 659 | 5 659 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 929 | 16,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 156 | 2,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 320 | 5,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 4 251 | 75,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 217 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 395 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 172 024 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 16,5 %
18–64-vuotiaat: 56,8 %
65 vuotta täyttäneet: 26,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 3,4 | 3,4 |
|   | jalostus | 49,9 | 39,4 |
|   | palvelut | 45,3 | 55,6 |
|   | tuntematon | 1,4 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 659 | 2 563 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 103,7 |  |
Taajamat

Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 383 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Laxå | 3 064 |
| 2 | Finnerödja | 604 |
| 3 | Hasselfors | 428 |
| 4 | Röfors | 207 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Laxån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 1 | 2 | 2 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 4 | 4 | 3 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 7 | 7 | 6 | 7 | 6 | 6 | 6 | 5 | 4 | 3 | 4 | 3 | 3 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 3 | 3 | 1 | 3 | 4 | 5 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 1 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 3 | 5 | 3 | 3 | 4 | 6 | 12 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 19 | 21 | 23 | 20 | 20 | 16 | 20 | 17 | 14 | 14 | 14 | 10 | 7 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 4 | 3 | 3 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 6 | 5 | 4 | 2 | 3 | 5 | 7 | 6 | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Finnerödjan piiri
Ramundebodan piiri
Skagershultin piiri
Tivedin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Ramundeboda
Finnerödja-Tived
Skagershult
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Finnerödja
Ramundeboda (Bodarne, Tivedsbodarne)
Skagershult
Tived
Seurakunnat > Kirkot

Finnerödjan kirkko
Ramundebodan kirkko
Skagershultin vanha kirkko
Skagershultin kirkko
Tivedin kirkko
Lisäksi kunnassa sijaitsee Porlan kappeli.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laxån kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Sevärda kulturmiljöer i Laxå kommun (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Laxå kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Örebron läänin kunnat
Kartta Laxån kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Mannerjäätikkö

Grönlannin mannerjäätikkö satelliittikuvassa valkoisella.
Etelämantereen mannerjäätikkö kuvassa valkoisella.
Mannerjäätikkö on jäätikkö, jonka pinta-ala on vähintään 50 000 neliökilometriä. Maailmassa on nykyisin kaksi mannerjäätikköä: Etelämantereen mannerjäätikkö  (5,4 miljoonaa neliökilometriä ja 30 miljoonaa kuutiokilometriä) ja Grönlannin mannerjäätikkö (1,7 miljoonaa neliökilometriä). Viimeisen jääkauden aikana pohjoisen pallonpuoliskon mannerjäätiköt peittivät suuren osan Pohjois-Amerikasta ja Pohjois-Euroopasta.
Mannerjäätikkö muodostuu, kun jollekin alueelle talvella satanut lumi ei sula kokonaan pois kesällä. Lunta kasaantuu tuhansien vuosien aikana ja tiivistyy jääksi uuden lumen paineessa. Valtavat jäämassat litistävät maankuorta jonkin verran alapuoleltaan.
Mannerjäätikön jää virtaa koko ajan hitaasti alamäkeen. Rannikon lähellä valuva jää muodostaa jäävirtoja, jäätiköitä ja jäähyllyjä. Mannerjäätikkö lakkaa kasvamasta siinä vaiheessa, kun uuden lumen määrä on sama kuin mereen valuneen jään määrä.
Maapallon kahdessa mannerjäätikössä on yhteensä yli 99 prosenttia maapallon kaikesta jäästä. Etelämantereen mannerjäätikköön sitoutunut vesi vastaa 60 metrin eroa merenpinnan korkeudessa ja Grönlannin mannerjäätikköön sitoutunut vesi kuuden metrin eroa. Mannerjäätiköt vaikuttavat myös maapallon säihin ja ilmastoon.
Ilmaston lämpenemisen johdosta Grönlannin mannerjäätiköstä sulaa kesäisin suurempi osa kuin aiemmin. Toisaalta jäätikön korkeimmilla kohdilla sataa nyt aiempaa enemmän, mikä kumoaa osittain sulamisen vaikutuksen. Itä-Etelämantereen mannerjäätikkö ei ole alkanut sulaa, mutta Länsi-Etelämantereen jäätikkö on pienentynyt.
Aiheesta muualla

United Nations Environment Programme: Global Outlook for Ice and Snow (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.nasa.gov/vision/earth/environment/ice_sheets.html (Arkistoitu – Internet Archive)
Lucie Gascon

Lucie Géraldine Gascon (alun perin Fortin; s. 1. tammikuuta 1944 Normandin, Quebec) on kanadalainen harpisti ja säveltäjä. Hän alkoi 11-vuotiaana opiskella pianon- ja nokkahuilunsoittoa Céline Bussières’n johdolla. Conservatoire de musique du Québecissa hän opiskeli Dorothy Weldon Masellan johdolla harpunsoittoa vuosina 1962–1969. Conservatoire de musique du Québec à Montréalissa hän jatkoi opintojaan vuosina 1969–1972 saman opettajan johdolla. Vuosina 1973–1979 hän opiskeli siellä myös kamarimusiikkia Otto Joachimin sekä Arthur Garamin johdolla ja musiikin historiaa Andrée Desautelsin johdolla. Ulkomailla Gascon opiskeli Lily Laskinen johdolla Nizzassa 1975 ja Lucille Lawrencen johdolla New Yorkissa 1976–1977.
Gasconille myönnettiin CMM:ssä kamarimusiikin deuxième prix vuonna 1979. Quebecin kulttuuriministeriön vuonna 1980 myöntämällä stipendillä Gascon lähti Pariisiin, jossa hän työskenteli taas Laskinen kanssa. Siellä hän myös tutustui kelttiharppuun Denise Mégevandin johdattamana. Palattuaan Marokkoon suuntautuneelta kiertueeltaan (1987) Gascon työskenteli afrikkalaisen kora-soittimen parissa.
Gascon on kieränyt Kanadan lisäksi Meksikossa, Kolumbiassa, Martiniquella ja Afrikassa. Hän on esiintynyt resitaaleissa ja muiden muassa Trois-Rivièresin ja Sherbrooken sinfoniaorkesterien kanssa. Gascon alkoi myös järjestää workshop-koulutusta vuonna 1978. Hänen osallistumisessa lukuisiin radio- ja TV-lähetyksiin teki harpun tunnetummaksi ja arvostetummaksi laajan yleisön silmissä. Gascon on säveltänyt omia teoksia harpulle ja levyttänyt niitä. Hän kehitti musiikillisen korttipelin Anim-aux-sons, jota on levitetty kansainvälisesti.
Levy-yhtiö Dorette on julkaissut Gasconin levytyksiä.
Lucidi Motors

Lucidi Motors on italialainen pikkuformulatalli. Talli perustettiin vuonna 1991. Talli on voittanut Italian F3-sarjan mestaruuden kaksi kertaa vuosina 2007 ja 2008. Talli on kilpaillut myös Britannian F3 ja Eurocup Formula Renault-sarjoissa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Lucie Décosse

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lucie Décosse esittelee Lontoon olympialaisten kultamitaliaan vuonna 2012. |  Lucie Décosse esittelee Lontoon olympialaisten kultamitaliaan vuonna 2012. |  Lucie Décosse esittelee Lontoon olympialaisten kultamitaliaan vuonna 2012. |  |
Maa:   Ranska
Naisten judo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 2012 | 70 kg |  |
|  Hopeaa | Peking 2008 | 63 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kairo 2005 | 63 kg |  |
|  Kultaa | Tokio 2010 | 70 kg |  |
|  Kultaa | Pariisi 2011 | 70 kg |  |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2007 | 63 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Maribor 2002 | 63 kg |  |
|  Kultaa | Belgrad 2007 | 63 kg |  |
|  Kultaa | Lissabon 2008 | 63 kg |  |
|  Kultaa | Tbilisi 2009 | 70 kg |  |
|  Hopeaa | Tampere 2006 | 63 kg |  |
|  Pronssia | Rotterdam 2005 | 63 kg |  |
|  Pronssia | Istanbul 2011 | 70 kg |  |
Lucie Décosse (s. 6. elokuuta 1981 Chaumont) on ranskalainen judoka ja olympiavoittaja. Hän edustaa seuratasolla USO Judo -seuraa. Décosse voitti hopeaa alle 63-kiloisten sarjassa Pekingin olympialaisissa 2008 ja kultaa alle 70-kiloisten sarjassa Lontoossa 2012, jonka lisäksi hän on saanut MM-kisoista neljä ja EM-kisoista seitsemän mitalia. Hän on voittanut maansa mestaruuskilpailuissa neljä kultaista ja yhden hopeisen mitalin.
Louisville Grays

| Louisville Grays |
| --- | --- |
Perustettu:  1876
Kotiareena:  Louisville Baseball Park
Paikkakunta:  Louisville, Kentucky
Lajit:  baseball
Omistajat:  Walter N. Haldeman
Mestaruudet:  0
Louisville Grays oli yhdysvaltalainen baseballjoukkue ja 1876 perustetun National Leaguen perustajajäseniä. Joukkue toimi Louisvillessä, Kentuckyssa kausina 1876-1877. Seuran omisti liikemies Walter N. Haldeman, joka oli myös Louisville Courier-Journal -sanomalehden omistaja ja julkaisija.
Joukkueen tarina päättyi major leaguen ensimmäiseen sopupeliskandaaliin. Joukkue johti sarjaa elokuussa 1877, kunnes se yllättäin hävisi seitsemän ja pelasi yhden ottelun tasan vastustajinaan Boston Red Stockings ja Hartford Dark Blues. Lopulta Boston voitti liigamestaruuden, ja toiseksi sijoittunut Grays jäi siitä seitsemän voiton päähän. Courier-Journal -sanomalehden tarinan joukkueen kyseenalaisesta käyttäytymisestä kirjoitti John Haldeman, joukkueen omistajan poika.
Tutkimusten jälkeen kolmen pelaajan todettiin hävinneen pelejä tahallaan rahallista korvausta vastaan. Kaikki nämä ja neljäs pelaaja, joka kieltäytyi osallistumasta tutkimuksiin, suljettiin eliniäksi baseballin parista.
Aiheesta muualla

http://www.baseball-reference.com/teams/LGR/
Lucie Böhm

| Mitalit> Maa:   Itävalta.Naisten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Naisten suunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Itävalta.Naisten suunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Itävalta> Naisten suunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Grimstad 1997 | pikamatka |  |
|  Hopeaa | Inverness 1999 | pikamatka |  |
Lucie Böhm (nyk. Rothauer, s. 12. lokakuuta 1974) on itävaltalainen suunnistaja ja maailmanmestari. Aktiivivuosinaan hän edusti ruotsalaista IFK Lidingöä.
Böhm voitti pikamatkan maailmanmestaruuden Grimstadissa 1997. Kaksi vuotta myöhemmin Invernessissä hän voitti MM-hopeaa pikamatkalla. EM-kilpailuissa Böhm on parhaimmillaan sijoittunut neljänneksi pitkällä matkalla ja viidenneksi sprintissä.
Ludwig Abeille

Johann Christian Ludwig (Louis) Abeille (20. helmikuuta 1761 Bayreuth − 2. maaliskuuta 1838 Stuttgart) oli saksalainen pianisti ja säveltäjä. Hänen isänsä toimi paronin palvelijana Bayreuthissa.
Abeille opiskeli Karlsschulessa, Stuttgartissa. Hänen opettajinaan olivat Antonio Boroni, Ferdinando Mazzanti ja Johann Gottlieb Sämann.
Abeille sävelsi muun muassa kaksi oopperaa.
Ludwig A. Schwindt

Ludwig August Schwindt (13. maaliskuuta 1872 Inkerinmaa – 23. syyskuuta 1936 Viipuri) oli suomalainen eversti ja yritysjohtaja.
Schwindtin vanhemmat olivat Spankkovan ja Kolppanan kirkkoherra Paul Theodor Schwindt (1813–1876) ja Anna Amanda Alopaeus (k. 1884). Hän valmistui Haminan kadettikoulusta 1896 ja palveli venäläisen kenttätykistön upseerina Itä-Siperiassa 1896–1907. Schwindt otti osaa muun muassa Kiinan boksarikapinan kukistamiseen 1900–1901 ja Port Arthurin puolustukseen Venäjän-Japanin sodan aikana 1904–1905. Siviiliin siirryttyään hän oli Kone- ja Siltarakennus Oy:n palveluksessa 1908-1910 ja Hietalahden Telakka- ja Konepaja Oy:n johtajan apulaisena 1910–1917.
Suomen sisällissodan aikana Schwindt oli tykistöpäällikkönä Karjalan rintamalla. Sodan jälkeen hän toimi puolustusministeriön taisteluvälineosaston päällikkönä 1918–1924 ja sen jälkeen Oy Crichton-Vulcanin apulaisjohtajana Turussa 1925–1928 sekä Viipurissa Bruno Procopé Oy:n prokuristina ja Waldhof Oy:n johtokunnan jäsenenä vuodesta 1929 aina kuolemaansa saakka. Schwindt oli Ranskan kunnialegioonan upseeri.
Ludwig Schwindt oli naimisissa vuodesta 1900 Siviä Aurora Amanda Langolainin kanssa. Schwindtin veljiä olivat Kolppanan kansakouluseminaarin johtaja Paul Alexander Schwindt (1854–1884), Moloskovitsan kirkkoherra Johan Edvard Schwindt (1857–1911) ja Viipurin suomalaisen klassillisen lyseon kollega Fredrik Maximilian Schwindt (1861–1936).
Oikeusneuvos Bertel Schwindt oli Ludwig A. Schwindtin ja Siviä Aurora Amanda Langolainin poika.
Ludwig Averkamp

Ludwig Averkamp (16. helmikuuta 1927 – 29. heinäkuuta 2013) oli saksalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi Münsterin hiippakunnassa Ettore Cunial 10. lokakuuta 1954. Hän sai 18. tammikuuta 1973 nimityksen Münsterin vihkipiispaksi ja Thapsuksen titulaaripiispaksi. Hänet vihittiin piispaksi 24. helmikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Heinrich Tenhumberg, jota avustivat Heinrich Baaken ja Laurenz Böggering.
7. marraskuuta 1985 Averkamp sai nimityksen Osnabrückin hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi. Hänestä tuli 9. syyskuuta 1987 Osnabrückin piispa, ja hänet asetettiin tähän virkaan 27. syyskuuta. Hänet nimitettiin Hampurin arkkipiispaksi 24. lokakuuta 1994 ja asetettiin virkaan 7. tammikuuta 1995. Hän jäi eläkkeelle 75-vuotispäivänään, 16. helmikuuta 2002.
Averkamp oli Euroopan tieteiden ja taiteiden akatemian jäsen.
Leppävaaran Pyrintö

| Leppävaaran Pyrintö |
| --- | --- |
Perustettu:  1931
Paikkakunta:  Espoo
Lajit:  koripallo
Kotisivu:  https://www.leppavaaranpyrinto.fi
Leppävaaran Pyrintö (LePy) on espoolainen vuonna 1931 perustettu urheiluseura. Seura on nykyisin koripallon erikoisseura, jonka toiminta on painottunut erityisesti junioriurheiluun. Leppävaaran Pyrintö on Espoon vanhin koripalloseura. Koripallolisenssien määrällä mitattuna LePy oli lokakuussa 2021 Suomen kolmanneksi suurin.
Historia

LePy perustettiin Leppävaarassa 23. marraskuuta 1931. Alkuvuosikymmeninä LePyllä oli toimintaa muissakin lajeissa, kuten suunnistuksessa, hiihdossa ja voimistelussa. Seurassa toimi myös mieskuoro ja ompeluseura. Koripalloilu aloitettiin LePyssä melko pian sen jälkeen, kun Nils Fabricius toi lajin Suomeen vuonna 1937. 1960-luvulta lähtien LePy on ollut koripallon erikoisseura.
Naisten koripallossa seura nousi vuonna 1955 lyhyeksi aikaa mestaruussarjaan. Miesten puolella joukkue nousi vuonna 1960 Suomensarjaan, jossa se pelasi yhtäjaksoisesti 18 vuotta. Seura aloitti voimakkaan satsauksen junioritoimintaan 1970-luvulla, ja siitä tulikin seuran päätehtävä. LePyllä on kuitenkin koko ajan ollut joukkueita sekä junioreissa että aikuisissa. Seura on järjestänyt loppukesäisin päiväkoti- ja peruskouluikäisille suunnattuja, lajiin tutustuttavia koriskouluja koulujen alkamisajan läheisinä päivinä.
LePyssä oli lokakuussa 2021 yli 700 lisenssipelaajaa. Jo vuonna 2019 seuralla oli 22 juniorien joukkuetta ja 8 aikuisten joukkuetta, jonka lisäksi seura järjesti Unified-toimintaa. Seuralla oli myös neljä aikuisten harrastekorisryhmää, kolme lasten liikuntaleikkikouluryhmää sekä kaksi vanhempi-lapsikorisryhmää. Jäseniä LePyssä oli noin tuhat.
Aiheesta muualla

Seuran sivut
Luettelo Englannin historiallisista kreivikunnista

Englannin 39 historiallista kreivikuntaa aakkosjärjestyksessä luetteloituna.
B

Bedfordshire
Berkshire
Buckinghamshire
C

Cambridgeshire
Cheshire
Cornwall
Cumberland
D

Derbyshire
Devon
Dorset
Durham
E

Essex
G

Gloucestershire
H

Hampshire (vuoteen 1959 Southamptonshire)
Herefordshire
Hertfordshire
Huntingdonshire
K

Kent
L

Lancashire
Leicestershire
Lincolnshire
M

Middlesex
N

Norfolk
Northamptonshire
Northumberland
Nottinghamshire
O

Oxfordshire
R

Rutland