stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Harri Toivonen

Harri Juha Toivonen (s. 22. lokakuuta 1960 Helsinki) on suomalainen kilpa-autoilija. Hän on rallin vuoden 1968 Euroopan mestari Pauli Toivosen poika ja vuonna 1986 Korsikan rallissa kuolleen Henri Toivosen veli. Hän on ajanut muun muassa rallia useissa eri ryhmissä aina tehdastasolle asti. Rata-autoilua Toivonen on ajanut A-ryhmässä, C-ryhmän prototyyppiautoilla ja Le Mans Prototype -autoilla. Le Mansin 24 tunnin ajossa hän on ollut mukana viisi kertaa vuosina 1991–1992, 1996–1997 ja viimeksi 2001. Daytonan kilpailussa Harri on ollut mukana kaksi kertaa.
Toivonen omistaa osan Englannissa olevasta tiimistä ja ajaa kaikki testit ja ainakin American ja Le Mans 24h -kilpailut vuonna 2006. Kyseinen talli ajattaa Lolan korilla olevaa ensimmäistä LMP1-luokan BioDiesel-moottorilla varustettua autoa.
Toivonen oli vuosina 1989–2011 naimisissa vuoden 1985 Miss Suomi Marja Kinnusen kanssa, ja heillä on kaksi tytärtä. Tyttäristä nuorempi, Bea, valittiin Miss Suomeksi vuonna 2014.
Le Mansin 24 tunnin ajon tulokset

| Vuosi | Talli | Kanssa- kuljettajat | Auto | Luokka | Kierroksia | Sija | Luokan sija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 |  Porsche Kremer Racing |  Manuel Reuter  JJ Lehto | Porsche 962CK6 | C2 | 343 | 9. | 9. |
| 1992 |  British Racing Motors |  Wayne Taylor  Richard Jones | BRM P351 | C1 | 20 | Kesk. | Kesk. |
| 1996 |  Kremer Racing |  Christophe Bouchut  Jürgen Lässig | Kremer K8 Spyder | LMP1 | 110 | Kesk. | Kesk. |
| 1997 |  Pacific Racing Ltd. |  Eliseo Salazar  Jesús Pareja | BRM P301-Nissan | LMP | 6 | Kesk. | Kesk. |
| 2001 |  Team Ascari |  Werner Lupberger  Ben Collins | Ascari A410-Judd | LMP900 | 134 | Kesk. | Kesk. |
Heartbeat

Heartbeat tai Heart Beat voi viitata esimerkiksi seuraaviin:
Musiikki

Heartbeat, Curtis Mayfieldin albumi vuodelta 1979
Heartbeat, Bad Boys Bluen albumi vuodelta 1986
Heartbeat, Don Johnsonin albumi vuodelta 1986
Heartbeat, The Oak Ridge Boysin albumi vuodelta 1987
Heartbeat, Ryūichi Sakamoton albumi vuodelta 1991
Heartbeat, Ruby Linin albumi vuodelta 1999
Heart Beat, Space Triben albumi vuodelta 2002
Heart Beat, Wang Leehomin albumi vuodelta 2008
Heartbeat, Sarah Engelsin albumi vuodelta 2011
Heartbeat, Da' T.R.U.T.H.:in albumi vuodelta 2014
Heartbeat, G.E.M.:in albumi vuodelta 2015
"Heartbeat", Can-linnin kappale, Irlannin edustaja Eurovision laulukilpailussa 2014
"Heartbeat", Justsin kappale, Latvian edustaja Eurovision laulukilpailussa 2016
Televisio ja elokuvat

Sydämen asialla (Heartbeat), brittiläinen televisiosarja vuosilta 1992–2009
Sellaista tapahtuu Pariisissa (Heartbeat), Sam Woodin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1946
Heart Beat, John Byrumin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1980
Heartbeat, John Nicolellan ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1987
Sydänääniä (Heartbeat), Michael Millerin ohjaama yhdysvaltalainen televisioelokuva vuodelta 1992.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Heartbeat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Harri Tuominen

Harri Tuominen kotonaan Lappeenrannassa 26.10.1988.
Harri Olavi Tuominen (1. huhtikuuta 1944 Kuusankoski – 1. maaliskuuta 2006 [lähde? ]) oli suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja. Häntä opettivat vuosina 1966–1973 Tauno Marttinen ja Ahti Sonninen.
Tuominen nimitettiin vuodesta 1969 Kuusankosken Työväen Laulajien johtajaksi. Hän johti Kuusankosken jälkeen Joensuussa ja vuosina 1975–1994 Lappeenrannassa. Tuominen toimi lisäksi Kuusankosken musiikki- ja taidelautakunnan puheenjohtajana 1969–1972. Vuodet 1979–1990 hän kuului Kotkan merilaulufestivaalien tuomaristoon. Tuominen oli Kymen läänin taidetoimikunnan läänintaiteilijana.
Tuominen piti vuodesta 1973 alkaen omia sävellyskonserttejaan Kouvolassa, Kotkassa, Lappeenrannassa, Porissa, Imatralla ja Kuusankoskella. Tuominen kuoli 2006, kuukautta aiemmin kuin olisi täyttänyt 62 vuotta. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu näyttämömusiikin lisäksi muun muassa orkesteriteoksia ja vokaalimusiikkia. Kotkan kaupunki tilasi häneltä teoksen Nocturne in City kaupungin satavuotisjuhlaan.
Aiheesta muualla

Fimic: Harri Tuominen.[vanhentunut linkki]
Hermetismi

Hermes Trismegistos
Hermetismi on joukko filosofisia ja uskonnollisia liikkeitä, jotka perustuvat Hermes Trismegistoksen nimiin laitettuihin kirjoituksiin (ns. Hermetica tai Corpus Hermeticum). Kiinnostus kirjoituksiin heräsi uudelleen Italiassa 1500-luvulla. Kirjoitukset ovat vaikuttaneet erityisesti magian perinteisiin, ja suuri osa keskiajan ja nykyajan magiasta, esoteriasta ja New Agesta perustuu hermeettisiin teoksiin.[lähde? ]
Hermes Trismegistoksen esitettiin olleen muinainen viisas, egyptiläinen pappi. Todellisuudessa kyse oli erilaisista juutalaisista, egyptiläisistä ja gnostilaisista kirjoituksista. Kaksi merkittävää hermeettistä kirjoitusta ovat Poimandres (eli Poimander), joka kertoo, kuinka ihmisen sielu voi saavuttaa matkansa päämäärän ja tulla jumalaiseksi, sekä niin sanottu Smaragditaulu (Tabula Smaragdina), jossa on esitetty vastaavuus kahden tason, mikro- ja makrokosmoksen (ihmisen maailman ja maailmankaikkeuden) välillä. Sen mukaan ihminen voi toisen tason tuntemalla vaikuttaa toiseen tasoon.
Kirjallisuuden suuntaus

Kirjallisuudessa hermetismi oli 1920-1940-luvun italialaisen runouden suuntaus, jolle on ominaista moniselitteisyys, vaikeaselkoisuus ja hämäryys. Hermetistit kirjoittivat mystiikan sävyttämää runoutta, jossa korostuu sanojen musiikin, melodisuuden suggestiivinen voima. Hermetistit halusivat hylätä suuret aiheet, juhlavan saarnatyylin ja muun korkean retoriikan konkreettisen hyväksi. Paradoksaalisesti heidän tekstinsä usein kurkottavat metafyysiseen. Käsitteen hermetismi esitteli Francesco Flora teoksessaan La poesia ermetica (1936). Suuntauksen keskeisiä edustajia olivat Giuseppe Ungaretti (1888–1970), Salvatore Quasimodo (1901–1968), Eugenio Montale (1896–1981) ja Arturo Onofri (1885–1928), joiden esikuvana oli Charles Baudelairen ohella erityisesti Stéphane Mallarmé ja Paul Valéry.
Helmi Mattson

Helmi Mattson (o.s. Lampila, 20. joulukuuta 1890 Multia – 10. kesäkuuta 1974 Kelso, Washington) oli amerikansuomalainen toimittaja ja kirjailija.
Elämä

Puusepän perheeseen syntynyt Mattson kävi kauppakoulun Helsingissä ja kotitalouskoulun Tampereella. Vuonna 1911 hän muutti veljensä perässä Kanadaan, jossa hän työskenteli kotiapulaisena. Vuoden kuluttua Mattson siirtyi Minnesotan International Fallsiin, jossa hän sai työtä hotellin palvelijana. Vuonna 1913 hän meni naimisiin suomalaisen paperityöläisen William Mattsonin kanssa.
International Fallsissa Mattson alkoi kirjoittaa runoja ja kertomuksia Oregonin Astoriassa ilmestyneeseen Toveritar-lehteen. Vuonna 1920 hänestä tuli lehden toimittaja. Kesällä 1923 Mattson siirtyi aputoimittajaksi Toveriin, mutta palasi vuonna 1926 Toverittaren toimittajaksi. Vuonna 1930 Mattsonit muuttivat New Yorkiin, jossa Helmi työskenteli Eteenpäin-lehden kirjakaupassa ja Suomalaisen Työväenjärjestön näytelmälainaamossa. Myöhemmin hän työskenteli Eteenpäin-lehden toimittajana ja avusti sen seuraajaa Työmies–Eteenpäin -lehteä Washingtonin osavaltion Kelsosta, jonne Mattsonit muuttivat 1930-luvun lopulla. Lehtityön ohella Mattson toimi Suomalaisen Työväenjärjestön naisjärjestön sihteerinä ja puhujana. Vuonna 1961 hän oli perustamassa Pohjoislännen Suomalaista Historiaseuraa (The Northwestern Finnish Historical Society).
Mattson julkaisi elämänsä aikana yli 500 runoa, mutta parhaiten hänet tunnetaan romaanikirjailijana. Erillisinä kirjoina ovat ilmestyneet Erämaassa ja maailmalla (1920), Lännen auringon alla (1926), Aavikon vaeltajat (1929), Mutkaisilla poluilla (1947) ja Pauloihin kierretty (1949). Lisäksi hän julkaisi seitsemän romaania jatkokertomuksina muun muassa Naisten Viiri -lehdessä. Mattsonin pääteema ovat amerikansuomalaisen työväenluokan kokemukset. Hänen kasvukertomustensa sankareita ovat sosiaalisesti ja poliittisesti tiedostavat miehet ja naiset, jotka nousevat vastustamaan kapitalistista yhteiskuntaa. Varsinkin myöhemmässä tuotannossaan kirjailija keskittyy historiallisiin aiheisiin.
Teoksia

Erämaassa ja mailmalla. Astoria: Western Workmen's Publishing Society, s.a.
Sumusaarella. S.l.: s.n., s.a.
Vapautta varrotessa. S.l.: s.n., 1920.
Lännen auringon alla. Superior: Amerikan suomalaiset sosialistiset kustannusliikkeet, 1926. Digitoituna Internet Arhivessa.
Aavikon vaeltajat. Astoria: Pacific Development Society, 1928.
Mutkaisilla poluilla. Superior: Työväen lehtiliikkeiden kustannuskomitea, 1947.
Pauloihin kierretty. Superior: Työväen lehtiliikkeiden kustannuskomitea, 1949.
Muisto-albumi: jaoteltu Pohjoislännen suurempiin suomalaisseutuihin ympäristöineen (toim.). Kelso: Northwest Finnish historical society, 1965.
Harri Törmänen

Harri Törmänen (s. 1970) on kaarinalainen baarimestari, joka on Suomen ja maailmanmestari drinkkien kehittämisessä. Törmänen on toiminut turkulaisen Ravintola Zanzibarin toimitusjohtajana.
Mestaruudet

Vuonna 2005 Törmänen voitti Suomen mestaruuden baarijuomien luomisessa Sweet Suction -reseptillään, jossa maut vaihtelevat mansikasta vatukkaan ja kookoksesta mustikkaan. Saman vuoden syksyllä hän voitti MM-kisoissa samalla drinkkireseptillä pronssia. Vuonna 2006 Törmänen uusi Suomen mestaruuden longdrinkillään Stop-Ready-Go. Kyseinen drinkki menestyi myös vuoden 2006 MM-kilpailuissa Kreikassa. Törmänen toi Suomeen jälleen pronssia. Vuonna 2006 Suomi toi kotiin Kreikasta myös joukkuekilpailun palkinnon. Jan Lindgren ja Harri Törmänen olivat edellisenä neljänä vuonna (2002–2006) keränneet MM-kisoissa pisteitä niin paljon, että Suomi voitti joukkuekilpailun ylivoimaisesti. Törmänen menestyi myös Suomen Finlandia cupissa ja edusti Suomea kansainvälisessä finaalissa tammikuussa 2007 Levillä.
Heinrich I

Heinrich (k. 1158 Ravenna) oli Mainzin arkkipiispa vuosina 1142–1153.
Arkkipiispankauden alkuaikoina häntä avusti Anselm Havelbergilainen. Hän kannatti Fredrik IV:ttä Konrad III:n seuraajaksi.
Toisen ristiretken aikana hän yritti estää Mainzin juutalaisiin vuonna 1096 kohdistuneiden väkivaltaisuuksien toistumista. Hän kutsui Bernard Clairvauxlaisen vastaamaan munkki Radulf Sistersiläisen kiihotuspuheisiin.
Hän oli Hildegard Bingeniläisen kannattaja ja oli tämän kanssa kirjeenvaihdossa. Hän siunasi Hildegardin luostarin kirkon  Rupertsbergissa 1152. Hänet on kuvattu viemässä Hildegardin teoksia paavi Eugenius III:lle ja Bernard Clairvauxlaiselle.
Hän oli Saksan arkkikansleri, ex officio, mutta myös Burgundin elämänsä lopulla.
Heinrich Kayser

Heinrich Kayser
Heinrich Gustav Johannes Kayser (1853–1940) oli saksalainen fyysikko ja professori Bonnissa. Hän oli merkittävä spektrien tutkijana ja spektrianalyysin kehittäjänä ja julkaisi spektrianalyysiin liittyviä teoksia. Carl Rungen kanssa yhdessä tutkiessaan alkuaineitten spektrejä hän onnistui näyttämään, että ne ryhmittyvät sarjoiksi, jotka vastaavat alkuaineiden jaksollisen järjestelmän ryhmiä.
Herman Starckjohann

Herman Starckjohann (21. maaliskuuta 1889 Viipuri – 23. kesäkuuta 1944 Lahti) oli suomalainen konsuli ja viipurilaisen rautakaupan Oy Starckjohann & Co Ab:n johtaja.
Starckjohann meni koulun päätettyään 1908 isänsä omistaman, osakeyhtiöksi muutetun Oy Starckjohann & Co Ab:n palvelukseen. Hän oli eri tehtävissä liikkeessä vuoteen 1918 saakka, jolloin siirtyi ulkomaille työskennellen siellä rauta-alan liikkeissä Saksassa. Palattuaan Suomeen Starckjohann tuli 1918 Oy Starckjohann & Co Ab:n johtokunnan jäseneksi ja johtajaksi. Espanjan varakonsuli hänestä tuli 1921. Talvisodan jälkeen Oy Starckjohann & Co Ab:n toiminta siirtyi Viipurista ensin Pietarsaareen ja sitten Lahteen. Jatkosodan aikana Starckjohann pääsi palaamaan Viipuriin ja käynnistämään siellä yrityksen toimintaa uudelleen mutta kesäkuussa 1944 hän joutui taas lähtemään Viipurista venäläisten suurhyökkäyksen alettua.
Herman Starckjohann kuoli 55-vuotiaana heinäkuussa 1944 Lahdessa lyhyen sairauden jälkeen.
Heinrich Holzschuher

Johann Heinrich Christoph Holzschuher (11. helmikuuta 1798 Wunsiedel, Oberfranken, Saksa - 30. joulukuuta 1847 Schloss Burg, Hof/Saale) oli saksalainen lakimies, sosiaalityöntekijä, pedagogi ja runoilija.
Holzschuer kasvoi vaikeissa olosuhteissa. Hän oli 13-vuotias, kun hänen isänsä ampui itsensä taloudellisten vaikeuksien takia ja poika joutui jättämään koulunkäyntinsä. Tämä kannusti häntä työskentelemään epäoikeudenmukaisuuksia vastaan.
Holzschuher tutustui Weimarissa Johannes Falkiin ja hänen innoittamanaan perusti koulun nuorille vangeille, jossa hän seurasi Falkin kasvatusmenetelmiä. Vuonna 1827 Holzschuher siirtyi Erfurtiin lastenkotiin ja toimi lakimiehenä eri tehtävissä, mm. Baijerin säätykokouksen kirjurina vuosina 1931–1932 sekä julkaisi useita kirjoituksia, joissa hän osoitti yhteiskunnallisia epäkohtia ja ehdotuksia niiden korjaamiseksi.
Holzschuer tunnetaan joululaulun "O Du fröliche" tekijänä. Laulu on alkuaan Johannes Falkin kirjoittama "kolmen juhlan laulu" (joulu, pääsiäinen, helluntai), jonka joulusta kertovan säkeistön jatkoksi Holzschuer kirjoitti vuonna 1827 kaksi lisäsäkeistöä joulunäytelmää "Die Kinder an der Kribbe" (Lapset seimen äärellä) varten ja loi siten yhden eniten levinneitä joululauluja. Laulu tunnetaan suomeksi nimellä "Oi sä riemuisa".
Hepatomegalia

Tietokonetomografiakuva laajenneesta maksasta.
Hepatomegalia tarkoittaa maksan suurenemista. Sen yleisin aiheuttaja on rasvamaksa. Rasvamaksassa maksaan kertyy rasvaa ja sen paino voi nousta normaalista 1–1,4 kilogrammasta jopa 4–6 kilogrammaan. Rasvamaksan yleisimmät syyt ovat alkoholi, ylipaino ja diabetes.
Hepatosplenomegaliasta kärsivällä myös perna on epätavallisen suuri.
Helsingborgin urheilutalo

Helsingborgin urheilutalo
Helsingborgin urheilutalo (ruots. Idrottens hus) on vuonna 1957 rakennettu urheilurakennus Helsingborgissa Ruotsissa. Urheilutalo on isännöinyt voimistelun Ruotsin mestaruus-kisoja sekä vuonna 2006 Ruotsissa järjestettyjä salibandyn MM-kilpailuja.
Ruotsin salibandyn pääsarjaseura, Superliigassa pelaava FC Helsingborg, käyttää urheilutaloa kotihallinaan.
Aiheesta muualla

Idrottens hus i Helsingborg (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
Herman Tammilehto

Herman Robert Tammilehto (22. toukokuuta 1902 Seinäjoki – 27. lokakuuta 1954 Seinäjoki) oli Seinäjoen kauppalanjohtaja vuosina 1935–1954.
Herman Tammilehdon vanhemmat olivat seppä Johan Akseli Tammilehto ja Sanna Raumann ja puoliso vuodesta 1937 Aili Katri Ojala. Tammilehto tuli ylioppilaaksi 1923 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1931, varatuomarin arvon hän sai vuonna 1936. Tammilehto toimi asianajajana Tampereella 1932–1933, oma asianajotoimisto hänellä oli Seinäjoella 1934–1935. Kauppalanjohtajan toimen ohella Tammilehdolla oli Seinäjoella useita luottamustehtäviä, kuten Seinäjoen orkesteriyhdistyksen puheenjohtajuus vuodesta 1936.
Heinrich Iffland

Heinrich Richard Karl Johannes Iffland (3. huhtikuuta 1897 Danzig-Langfuhr, Saksan keisarikunta – maaliskuu 1944 Königsberg, Saksa) oli saksalaissyntyinen valokuvaaja, joka työskenteli Helsingissä vuosina 1922–1939. Häntä pidetään yhtenä Suomen merkittävimmistä 1920–1930-luvun valokuvaajista.
Heinrich Ifflandin vanhemmat olivat salaylifinanssineuvos Richard Iffland ja Marie Peiker. Hän otti osaa ensimmäiseen maailmansotaan Feld Artillerie-Regiment 97:n luutnanttina 1914–1918 ja tutustui sotatehtävissä Suomeen. Sodan jälkeen Iffland suoritti ylioppilastutkinnon 1919, opiskeli valokuvausta Münchenissä 1920–1922 ja toimi sitten vuodesta 1922 alkaen valokuvaajana Helsingissä. Hän osti vuonna 1930 Karl Emil Ståhlbergin perustaman perinteikkään valokuvaamon Atelier Apollon, jossa oli työskennellyt vuodesta 1922 lähtien.
Iffland kuvasi paljon henkilö- ja muotikuvia ja harjoitti lisäksi teollisuus- ja arkkitehtuurikuvausta. Hän kuului modernia valokuvakäsitystä suosineeseen ABISS-ryhmään ja osallistui Kameraseuran toimintaan.
Iffland poistui Suomesta syksyllä 1939 ja kuoli Königsbergissä toisen maailmansodan loppuvaiheissa.
Hieromneme

Hieromneme (m.kreik. Ιερμνημη) oli kreikkalaisessa mytologiassa jokijumala Simoeisin tytär. Hän oli Assarakoksen puoliso ja Kapyksen äiti.
Hepatorenaalinen oireyhtymä

Hepatorenaalinen oireyhtymä (HRS) on tila, jossa munuaiset äkisti pettävät vaikean maksavaurion takia. Se on yleinen komplikaatio kirroosin loppuvaiheessa, ja siihen liittyy erittäin korkea kuolleisuus. Joskus oireyhtymä voi iskeä myös henkilöön, joka kärsii akuutista maksan vajaatoiminnasta tai alkoholihepatiitista. Hoitona on maksansiirto, jonka usein estävät kontraindikaatiot ja potilaan hyvin lyhyt elinajanodote.
Jo vuonna 1877 Friedrich Theodor von Frerichs raportoi oliguriasta potilailla, joilla oli askites. Termiä "hepatorenaalinen syndrooma" käytettiin ensi kertaa 1939.
Herman Suselbeek

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Roderick Rijnders, Herman Suselbeek (keskellä) ja Hadriaan van Nes vuonna 1967. |  Roderick Rijnders, Herman Suselbeek (keskellä) ja Hadriaan van Nes vuonna 1967. |  Roderick Rijnders, Herman Suselbeek (keskellä) ja Hadriaan van Nes vuonna 1967. |  |
Maa:   Alankomaat
Miesten soutu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | México 1968 | perämiehellinen kaksikko |  |
Herman Johan ("Suus") Suselbeek (s. 27. marraskuuta 1943 Silvolde) on alankomaalainen entinen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1968 kesäolympialaisissa Méxicossa ja oli siellä mukana saamassa hopeaa perämiehellisessä kaksikossa.
Helsingborgin kaupunginteatteri

Nykyinen teatteritalo.
Helsingborgin kaupunginteatteri (ruots. Helsingborgs stadsteater) on teatteri Helsingborgin kaupungissa, Ruotsin eteläisessä maakunnassa Skånessa. Teatterin nykyinen rakennus on valmistunut vuonna 1921. Sen tieltä purettiin vuonna 1877 valmistunut vanha teatteritalo. Teatteria ovat johtaneet muun muassa Ingmar Bergman (1944-46) ja Lars-Levi Læstadius (1945-50).
Aiheesta muualla

Helsingborgin kaupunginteatterin viralliset sivut
Hierokles (stoalainen)

Hierokles (m.kreik. Ἱεροκλῆς, Hieroklēs, 100-luku) oli kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hänen ainoa tunnettu kirjoituksensa on kokoelma eettisiä käyttäytymissääntöjä stoalaisen filosofian malliin. Kokoelmasta on säilynyt osia.
Hepatoblastooma

Hepatoblastooma on lasten yleisin maksasyöpä.
Sairauden esiintyvyys on suurempi pojilla kuin tytöillä. Kasvain ei pahanlaatuisuudestaan huolimatta leviä herkästi. Tauti on useimmiten satunnainen mutta voi myös liittyä perinnöllisiin oireyhtymiin: familiaaliseen adenomatoottiseen polypoosiin tai Beckwith–Wiedemannin oireyhtymään. Tautia on raportoitu myös Li–Fraumenin oireyhtymän yhteydessä.
Hepatoblastooman keskeisiä oireita ovat pullistuma oikealla ylävatsalla ja heikkenevä yleiskunto. Myös ikterusta voi esiintyä. Keuhkot ovat hepatoblastooman etäpesäkkeiden yleisin kohde. Diagnoosihetkellä tauti on levinnyt keuhkoihin 10–20 %:lla sairastuneista.
Hepatoblastooma on sangen harvinainen. Se yhdessä hepatosellulaarisen karsinooman kanssa kattaa arvioidusti vain 1–2 prosenttia kaikista lapsuusiän syövistä. Sairauden ilmaantuvuus on yksi tapaus miljoonaa alle 15-vuotiasta kohden. Mediaani-ikä diagnoosihetkellä on yksi vuosi. Hepatoblastoomia on joskus tavattu myös aikuisilla.
Hepolan koulu (Kemi)

| Hepolan koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Hepola, Kemi
Koordinaatit:  65°40′59″N, 024°39′57″E
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Anna-Maija Leinonen
Luokat:  1-9
Oppilaita:  476 (2018)
Verkkosivut
Hepolan koulu on Hepolan kaupunginosassa Kemissä sijaitseva peruskoulu. Koulu on yksi kuudesta Kemin kaupungin peruskoulusta.
Hepolan koulussa oli hieman alle 500 oppilasta vuonna 2018. Hepolan Koulussa järjestettiin olympialaisten kunniaksi Talviolympialaiset vuonna 2008. Olympialaiset järjestettiin myös vuonna 2009. Koulun rehtorina toimii Anna-Maija Leinonen. Koulu sijaitsee Hepolan keskellä.
Hepolan koulussa on vuosiluokkia ensimmäisestä yhdeksänteen, ja lisäksi muutama erityisluokka. Koulun tiloissa on myös esikoulu sekä päiväkoti. Koulun vieressä on myös urheilukenttä johon tehtiin 2020 juoksu- sekä  pituushyppyradat ja kuulantyöntö mahdollisuus.
Kemin Kaupungin kouluverkkoselvityksen lopputulemana Hepolan koulua esitetään lakkautettavaksi vuoteen 2028 mennessä. Kemissä jatkaisi 2 yläkoulua Syväkankaalla ja keskustassa, sekä viisi alakoulua.
Aiheesta muualla

Hepolan koulun sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Haapamäki–Seinäjoki-rata

Haapamäki–Seinäjoki-rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka johtaa Haapamäeltä Ähtärin ja Alavuden kautta Seinäjoelle.
Rataosuudella on kahdeksan henkilöliikenteen nykykäytössä olevaa asemaa. VR liikennöi osuudella taajamajunia. Radalla kulkee neljä matkustajajunaa päivässä, kaksi kumpaankin suuntaan.
Historia

Rataosuus Tampere–Haapamäki–Seinäjoki valmistui vuonna 1882. Se oli valmistuessaan osa Helsingistä Pohjanmaalle johtavaa päärataa. Liikenne oli vilkasta vuoteen 1971 asti, jolloin valmistui Tampere–Parkano–Seinäjoki-oikorata.
Rataosuudella sijaitsivat aikanaan mm. Albergin sekä Kuoraksen (nyk. Koura) vekselit.
Nykytilanne

Rata on yksiraiteinen ja sähköistämätön. Haapamäeltä on yhteys Jyväskylään sekä Oriveden kautta Tampereelle. Yhteys Parkanon kautta Poriin on lakkautettu, joskin rata on suurimmaksi osaksi edelleen olemassa. Seinäjoelta on yhteys edelleen Tampereelle, Kaskisiin, Vaasaan ja Kokkolan kautta Ouluun.
Nykyisin rataosan liikenteenohjaus hoidetaan kaukokäytöllä Seinäjoella sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta. Junien kohtaamiset ovat nykyisin mahdollisia vain Alavuden, Ähtärin ja Pihlajaveden rautatieasemilla.
Liikenne

Haapamäki–Seinäjoki-radalla on sekä VR:n henkilö- että tavaraliikennettä. Henkilöliikenne hoidetaan taajamajunilla, jotka kulkevat reitillä Jyväskylä–Seinäjoki. Päivittäisiä junavuoroja on kumpaankin suuntaan kaksi. Henkilöliikenteen asemat ovat Haapamäki, Pihlajavesi, Myllymäki, Eläinpuisto-Zoo, Ähtäri, Tuuri, Alavus ja Seinäjoki.
Tulevaisuus

Vuonna 2010 suunniteltiin, että nykyisten liikennepaikkojen lisäksi otettaisiin käyttöön myös Kouran sekä Sydänmaan liikennepaikat, mikäli kyliin tulee uutta asutusta. LVM oli suunnitellut, että radalla tehtäisiin 2020-luvulla parannustöitä; radan nopeustasoa nostettaisiin ja kiskot vaihdettaisiin.
Syyskuussa 2015 LVM kuitenkin ilmoitti säästötoimista, joka tarkoitti Haapamäki–Seinäjoki-radan lakkautamista matkustaliikenteeltä 27.3.2016. Ilmoitus herätti suurta vastustusta ja adressit.com-verkkosivustolle perustetun adressin on jo allekirjoittanut (18.9.2015) yli 5 000 henkilöä. Junaliikenne jatkui kuitenkin  velvoiteliikenteenä toistaiseksi.
Seinäjoelle matkalla oleva taajamajuna kohtaa Dm12-kiskobussin Haapamäen asemalla
Hastingsin taistelu

Hastingsin taistelu käytiin 14. lokakuuta 1066 Englannin kuninkaan Harald Godwininpojan ja normannien herttuan Vilhelm Valloittajan välillä. Normannit voittivat taistelun, joka käytiin lähellä Hastingsin kaupunkia suoalueen reunustamalla mäellä. Sen huipulla kasvoi perimätiedon mukaan omenapuu. Hastingsin taistelua on usein sanottu koko Englannin historian tärkeimmäksi. Se kesti kuusi tuntia ja oli ilmeisesti yksi keskiajan pisimmistä taisteluista. Vilhelmistä alkoi dynastia, jonka jälkeläisiä Ison-Britannian nykyinenkin kuningashuone eri mutkien kautta on. Monet katsovat Englannin valtion syntyneen taistelun seurauksena vuonna 1066.