stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ihmisrotu
Rotu yhteiskunnallisena ilmiönä > Rotu ja älykkyys

Rodun ja älykkyysosamäärän yhteyksien tutkiminen on älykkyyden tutkimuksen kiistanalainen osa-alue. Sen pyrkimyksenä on tarkastella etnisten ryhmien välisten älykkyyserojen taustaa, luonnetta ja seurauksia. Tutkimussuuntauksen arvostelu kohdistuu sekä rotumäärittelyjen epätieteellisyyteen että älykkyyden määrittelyn vaikeuteen.
Erot koulumenestyksessä eri rotujen välillä korreloivat hyvin älykkyysosamäärämittausten tulosten kanssa. Yhdysvalloissa on todettu, että 12. luokkaa käyvät afroamerikkalaiset oppilaat suoriutuvat koulussa keskimäärin yhtä hyvin kuin valkoiset 8. luokkaa käyvät oppilaat. Latinalaisamerikkalaisilla tulokset ovat vain hieman parempia kuin afroamerikkalaisilla. Taloustieteilijä Steven Levittin ja toimittaja Stephen Dubnerin mukaan sosioekonomisen aseman vakioimisen jälkeen afroamerikkalaisten ja valkoisten lasten oppimistulosten ero ei ole havaittavaissa viisivuotiailla lapsilla, mutta ero ilmenee jo kaksi vuotta myöhemmin. Syynä tähän voivat olla erot koulujen opetuksen tasossa: afroamerikkalaiset lapset käyvät yleensä kouluja, jotka ovat 60 %:sti oppilailtaan mustia ja valtaosa näistä kouluista on tasoltaan huonoja. Mustia kouluja käyvät valkoiset lapset eivät menesty kokeissa yhtään paremmin kuin heidän afroamerikkalaiset koulutoverinsa.
Kirjallisuutta

Rutherford, Adam: Vastaväitteitä rasisteille. Ihmisrotujen historia, tiede ja todellisuus.  ((How to Argue With a Racist. What Our Genes Do (and Don’t) Say About Human Difference, 2020.) Suomentanut Veli-Pekka Ketola)  Helsinki:  Bazar, 2022.  ISBN 978-952-376-132-2
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aiheesta muualla > Virallisia kannanottoja

The Race Question (PDF) 1950. Unesco. Viitattu 16.4.2008. (englanniksi)
Four statements on the race question (PDF) 1969. Unesco. Viitattu 14.4.2008. (englanniksi)
American Anthropological Association Statement on ”Race” 17.5.1998. American Anthropological Association. Viitattu 9.4.2007. (englanniksi)
US Census Bureau: rodun määritelmä. (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Aiheesta muualla > Muut

American Anthropological Associationin verkkosivusto roduista peruskoulujen opettajille ja tutkijoille (englanniksi)
James, Michael: Race The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Malik, Kenan: Rodusta kiistelevät ovat väärässä. Suomentanut Ville Lähde. Niin & näin 1/2013.
Rautanen, Mika: Kalloharppi piirtää pääasiassa laajoja kaaria. Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 23/2008.
Sinokki, Jani: Rodusta ja rotujen olemassaolosta. Tieteessä tapahtuu 5/2020. (PDF)
Muinaisen Egyptin taiteessa eri kansojen edustajat maalattiin erivärisiksi. Vuonna 1820 tehty kopio muinaisegyptiläisestä freskosta, jossa vasemmalta oikealle libyalainen, nubialainen, levanttilainen ja egyptiläinen.
Luonnontutkija ja taksonomian isä Carl von Linné jakoi ihmiset neljään rotuun: Homo sapiens americanus, Homo sapiens europaeus, Homo sapiens asiaticus ja Homo sapiens afer. Alexander Roslinin maalaus Linnéstä on vuodelta 1775.
”Negroidisen”, ”kaukaasialaisen” ja ”mongolidisen” kallon vertailu Samuel George Mortonin kirjasta Crania Americana vuodelta 1839.
Yksityiskohta saksalaisen Meyersin tietosanakirjan etnografisesta kartasta vuodelta 1890. Kartaan merkitty muun muassa ”arjalaisten” ja ”indoarjalaisten” asuinalueet.
Kartta alkuperäisasukkaiden ihonvärin vaihtelusta Renato Biasuttin keräämänä ennen 1940-lukua.
Saksalais-yhdysvaltalaisen antropologin Franz Boasin empiirinen tutkimus kyseenalaisti ihmisten jakaantumisen eri rotuihin.
DNA sisältää ihmisen perintöaineksen. 1 056 ihmiseltä yhteensä 52 eri ryhmistä mitattiin 377 DNA-tuntomerkkiä, joiden pohjalta ihmiset voitiin jaotella kuuden eri joukon eli geneettisen klusterin (K=2, 3, 4, 5 tai 6) perusteella, joista viisi noudatti populaatioiden pääasiallisia maantieteellisiä sijainteja. K=2 erotti Afrikan ja Euraasian Itä-Aasiasta, Oseaniasta ja Amerikasta. K=3 erotti Afrikan ja Euraasian. K=4 erotti Amerikan. K=5 erotti Oseanian (oheisessa kaaviossa vihreä). K=6 erotti pohjoisessa Pakistanissa elävät kalashit (Rosenberg et al. (2002)). Tällainen analyysi muodostaa perustan geneettisten ryhmien määrittämiselle tilastollisten analyysien avulla.
Ihmisen kallon mittaamiseen tarkoitettu laite vuodelta 1902.
”Nämä tilat varattu valkoisille”, apartheidin aikainen kyltti englanniksi ja afrikaansiksi.
Yhdysvaltalaisten jakaantuminen sosiaalisiin roturyhmiin vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan.
Huippusprintterit ovat nykyisin sukutaustaltaan lähes poikkeuksetta länsiafrikkalaisia. Kuvassa miesten 400 metrin juoksun finaali vuoden 2000 olympialaisista.
Pöykkölä

| Pöykkölä |
| --- | --- |
Kaupunki:  Rovaniemi
Kaupunginosa nro:  11.
Väkiluku:  2 564 (2008–2011)
Väestötiheys:  850 as./km²
Työpaikkoja:  n. 200 kpl   (2008–2011)
Postinumero(t):  96460
Pöykkölän Siwa (nykyään K-market).
Pöykkölä on Rovaniemen kaupunginosa. Se sijaitsee Kemijoen itäpuolella Ranualle johtavan kantatie 78:n varrella.
Asutuksesta ja palveluista

Pöykkölän asutus koostuu rivi- ja omakotitaloista. Asukkaista 32,06 prosenttia on iältään 19–44-vuotiaita.
Pöykkölässä oli koulu, jossa oppilaiden vuosiluokat olivat 1–2. Se lakkautettiin 2009. Muun muassa kaupunginjohtaja Mauri Gardin ehdotti koulun lakkauttamista. Pöykkölässä on kolme päiväkotia, K-market ja grillikioski, joka sijaitsee Ranuantien varrella. Pöykkölässä sijaitsevat Rovaniemen kotiseutumuseo Kemijoen varrella ja Lapin metsämuseo Salmijärven rannalla. Pöykkölässä toimii myös Rovaniemen ratsastuskeskus. Salmijärvellä on kaupungin yleinen uimaranta.
Mike Hodges

Michael Tommy Hodges (29. heinäkuuta 1932 Bristol – 17. joulukuuta 2022 Dorset) oli brittiläinen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja.
Filmografia

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Tehtävät |
| --- | --- | --- | --- |
| 1971 | Tappakaa Carter | Get Carter | ohjaaja, käsikirjoittaja |
| 1972 | Pulp | Pulp | ohjaaja |
| 1974 | Aivoryöstö | The Terminal Man | ohjaaja, tuottaja |
| 1978 | Kirous | Damien: Omen II | käsikirjoittaja  |
| 1980 | Flash Gordon – iskevä salama | Flash Gordon | ohjaaja |
| 1983 | Kaksinpeliä | Missing pieces | ohjaaja, käsikirjoittaja |
| 1985 | Ääliöt ulkoavaruudesta | Morons from Outer Space | ohjaaja |
| 1986 | Florida Straits – viidakon kätkö | Florida Straits | ohjaaja |
| 1987 | Viimeinen palvelus | A Prayer for the Dying | ohjaaja |
| 1989 | Musta sateenkaari | Black Rainbow | ohjaaja, käsikirjoittaja |
| 1994 | Auttaisiko arsenikki? | Dandelion Dead | ohjaaja |
| 1998 | Kasinokeikka | Croupier | ohjaaja |
| 2003 | I'll Sleep When I'm Dead | I'll Sleep When I'm Dead | ohjaaja |
Vuorilampi (Laajavuori)

| Vuorilampi |
| --- | --- |
 Vuorilampi
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°15′40″N, 25°41′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.291.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,4 m  
Pituus:  310 m  
Leveys:  230 m  
Rantaviiva:  0,586 km  
Pinta-ala:  2,217 ha  
Tilavuus:  0,0001694 km³  
Keskisyvyys:  7,64 m  
Suurin syvyys:  16,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVuorilampi 
Vuorilampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Laajavuorella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi on muodostunut Laajavuoren rinteessä olevaan painanteeseen ja etenkin huipun puoleiset rinteet putoavat suoraan lampeen. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 0,17 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys on 16,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee lammen keskellä. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen pohjoisrannassa tilauksesta toimiva savusauna ja tupakabinetti , jossa harrastetaan myös avantouintia , ja lounaispuolella on neljä hyppyrimäkeä. Lampea kiertää kävelypolut ja lähistöllä sijaitsee Laajavuoren laskettelurinteet.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Tuomiojärven–Palokkajärven alueeseen (14.291) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,4 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia eikä sillä ole avointa laskuojaakaan. Lammen vedet kuitenkin laskevat sen eteläosasta alkavaa viemäriä tai rumpua pitkin Laajavuoren asuinalueen keskiosaan, josta uoma jatkuu avoimena ojana Tuomiojärveen. Pudotusta uomalla on noin 43 metriä.
Iso-Vasarainen

| Iso-Vasarainen |
| --- | --- |
 Näkymä etelästä Vesanganlahdelta.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°19′21″N, 25°36′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  Vasarajoki Korttajärveen 
Järvinumero:  14.294.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,3 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  5,254 km  
Pinta-ala:  52,75 ha  
Tilavuus:  0,00206192 km³ 
Keskisyvyys:  3,91 m  
Suurin syvyys:  12,5 m  
Saaria:  1 
 fiIso-Vasarainen 
Iso-Vasarainen on Keski-Suomessa Jyväskylässä Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 53 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven pohjoisosassa on yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,1 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 3,9 metriä. Syvimmässä kohdassa on 12,5 metriä vettä. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Vasarajoen valuma-alueeseen (14.294) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,3 metriä mpy. Kaakkolammen laskuoja laskee järveen lännestä ja Pienen-Vasaraisen laskuoja idästä. Ison-Vasaraisen oma laskuoja Vasarajoki alkaa sen pohjoisosasta ja kulkee Pahalammen läpi, jonka itäosasta joki jatkuu. Vasarajokeen laskee useampi pieni oja, muun muassa Kangaslammesta. Vasarajoki laskee Puuppolantien kohdalla Korttajärveen.
Kaakkolampi (Jyväskylä, Saarenmaa)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°19′25″N, 25°36′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Iso-Vasaraiseen 
Järvinumero:  14.294.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,3 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  0,908 km  
Pinta-ala:  2,455 ha  
Saaria:  1 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Saarenmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Vasarajoen valuma-alueeseen (14.294) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,3 metriä mpy.
Tapaus Ritva Valkama

| Tapaus Ritva Valkama |
| --- | --- |
Pääosissa:  Ritva Valkama
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV2
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Ere Kokkonen Juhani Valasvaara
Käsikirjoittaja(t):  Matti Rosvall Jussi Tuominen
Aiheesta muualla
IMDb 
Tapaus Ritva Valkama oli näyttelijä Ritva Valkaman oma televisioshow, jota Yle TV2 tuotti kevät- ja kesäkaudella 1972 alaotsikolla ”Sketsejä, musiikkia ja asiaa”. Sarjan käsikirjoittajia olivat Matti Rosvall ja Jussi Tuominen ja Valkaman lisäksi muita vakioesiintyjiä Pertti Palo ja Seppo Korjus. Jokaisessa jaksossa oli myös vierailija, heitä olivat ainakin Anita Välkki, Fredi, Eila Roine ja Liisa Roine. Musiikin sovituksista ja johdosta vastasi Paavo Raninen.
Helsingin Sanomien televisioarvostelija Jukka Kajava moitti sketsien ja vitsien käsikirjoituksia väkinäisiksi ja koulupoikien speksien tasoisiksi, mutta kehui Ritva Valkaman huumorintajua ja luontevuutta, usein myös vierailevia tähtiä. Valkaman tai muidenkaan vakioesiintyjien laulutaitoja hän ei arvostanut ja kirjoitti sarjan keskusteluuosuuksien edustavan todella kömpelöä tv-ohjausta. Kajava arveli, että Valkamassa voisi olla aineksia paljon parempienkin televisio-ohjelmien keskushenkilöksi, mikä sitten toteutuikin 1970-luvun lopulta alkaen Mainos-TV:n sarjoissa Parempi myöhään (1979) ja Ollaan kuin kotonanne (1982).
Aiheesta muualla

Miau-duo, Ritva Valkama juttelee ja laulaa vieraansa Anita Välkin kanssa, video 3 min. Yle Elävä arkisto.
Kangaslampi (järvi Lintukankaalla Jyväskylässä)

| Kangaslampi |
| --- | --- |
 Näkymä lammen eteläpäästä
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°18′47″N, 25°41′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Vasarajokeen 
Järvinumero:  14.294.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,5 m  
Pituus:  360 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,805 km  
Pinta-ala:  2,811 ha  
Tilavuus:  0,0001212 km³ 
Keskisyvyys:  4,31 m  
Suurin syvyys:  7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKangaslampi 
Kangaslampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lintukankaan ja Kirrin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 121 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Vasarajoen valuma-alueeseen (14.294) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,5 metriä mpy.
Ruokepuolinen (Jyväskylä)

| Ruokepuolinen |
| --- | --- |
 Ruokepuolinen Ruokkeelta nähtynä, taustalla Hanhiperän mäkiä
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°15′24″N, 25°37′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Lummelampeen 
Järvinumero:  14.293.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  760 m  
Rantaviiva:  4,356 km  
Pinta-ala:  28,8 ha  
Tilavuus:  0,0004306 km³  
Keskisyvyys:  1,5 m  
Suurin syvyys:  4,4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuokepuolinen 
Ruokepuolinen  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Ruokkeella sijaitseva järvi. Jyväskylän ja Muuramen rajalla Taka-Keljossa sijaitsee toinen Ruokepuolinen.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 29 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se on muodostunut kolmen korkean mäen väliseen laaksoon. Mäistä huolimatta järven rannat ovat alavat ja loivat. Valtatie 18 ylittää järven pengertietä myöten. Penkereeseen on jätetty pieni silta-aukko veden vaihtumista varten. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 0,43 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 4,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven eteläisessä osassa. Pohjoisosan syvyys on korkeintaan 2,8 metriä. Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai asuinaluetta. Pohjoisrantaa seuraa yhdystie 16684 ja Haapamäki–Jyväskylä-rautatie.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Syväojan valuma-alueeseen (14.293) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,0 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa. Etelästä päin siihen laskee Hanhioja, jonka valuma-alueella sijaitsee Hanhijärvi. Järven laskuoja lähtee järven pohjoisosan pohjoisrannasta ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Lummelampeen. Vesireitti jatkaa alas Myllyjärven ja Syväojan kautta Tuomiojärveen.
Historiaa

Järven nimi esiintyy vanhemmilla kartoilla, kuten vuoden 1930 pitäjänkartalla, myös muodossa Ruoketpuolinen.
Ruoke on nimetty järven mukaan; Ahti Lahtinen ja ratavartija Aukusti Salo keksivät nimen järven nimen pohjalta alueen rautatieseisakkeelle 1900-luvun alkupuolella, josta nimi levisi tarkoittamaan koko kyläkuntaa. Sitä ennen Ruoketta kutsuttiin Siltalan peräksi.
Taivallahden peruskoulu

| Taivallahden peruskoulu> Taivallahden kansakoulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Etu-Töölö, Helsinki
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  1955
Rehtori:  Annarella Ahlroos
Luokat:  1–9
Oppilaita:  650
Verkkosivut
Taivallahden peruskoulu sijaitsee Helsingin Etu-Töölössä. Koulussa annetaan opetusta luokilla 1–9. Koulussa on ruotsinkielistä kielikylpyopetusta ja pidennetyn oppivelvollisuuden ryhmiä. Oppilaita koulussa on noin 650. Koulun rehtorina oli 2000-luvun alusta vuoteen 2017 asti Hannu Kosonen. Koulun nykyinen rehtori on Annarella Ahlroos. Vuonna 2014 koulu paloi osittain oppilaiden tulitikkuleikin seurauksena.
Historia

Silloisessa Taivallahden kansakoulussa järjestettiin 27. toukokuuta 1971 elokuva-alan Jussi-patsaiden jakotilaisuus. Taivallahden peruskoulun nykyinen nimi on ollut vuodesta 2001, jolloin Taivallahden ala-asteen koulu ja sen kanssa samassa rakennuksessa toiminut erityiskoulu, Kampin koulu, yhdistettiin hallinnollisesti. Taivallahden peruskouluun yhdistettiin 1. elokuuta 2009 samassa rakennuksessa Etu-Töölön lukion kanssa toiminut Etu-Töölön yläasteen koulu.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Koulun Facebook-sivu
Ykshaukinen (Jyväskylä, Puuppola)

| Ykshaukinen |
| --- | --- |
 Näkymä pohjoisesta yhdystieltä 16691.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°20′01″N, 25°40′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Vasarajokeen 
Järvinumero:  14.294.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,2 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,083 km  
Pinta-ala:  6,423 ha  
Tilavuus:  0,0002268 km³ 
Keskisyvyys:  3,53 m  
Suurin syvyys:  7,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiYkshaukinen 
Ykshaukinen on Keski-Suomessa Jyväskylässä Puuppolan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 226 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 7,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Ykshaukinen sijaitsee Puuppolan keskusalueen länsiosassa ja sen ympärillä on sekä peltoa että omakotitalojen keskittymiä. Korttajärvestä Ykshaukisen erottaa lyhyt kannas.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Vasarajoen valuma-alueeseen (14.294) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,2 metriä mpy. Ykshaukiseen laskee pohjoisesta Kalettoman (5 ha) laskuoja. Järven oma laskuoja alkaa sen eteläosasta ja yhtyy yhdystien 16690 lähellä Vasarajokeen, joka laskee Korttajärveen (44 ha).
Mäyrälampi (Jyväskylä)

| Mäyrälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°20′33″N, 25°33′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  14.294.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,5 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,436 km  
Pinta-ala:  1,023 ha  
Saaria:  1 
 fiMäyrälampi 
Mäyrälampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vertaalan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Vasarajoen valuma-alueeseen (14.294) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 171,5 metriä mpy.
Viinijärven seurakunta

Viinijärven kirkko
Viinijärven seurakunta oli Liperin kunnan alueella vuosina 1959–1995 toiminut evankelis-luterilainen seurakunta.
Seurakunta itsenäistyi Liperin seurakunnasta, mutta oli yhteistaloudessa sen kanssa. Seurakunta käsitti Liperin kunnan pohjoisosat ja sen tärkeimpiä taajamia olivat Viinijärvi ja Ylämylly. Seurakunnan pinta-ala oli 420 km2 ja sen jäsenmäärä oli 1960-luvun lopulla noin 5 000 jäsentä. Seurakunnan ensimmäisenä kirkkoherrana toimi Jaakko Turunen. Seurakunnalla ehti olla yhteensä kolme kirkkoherraa, joista pitkäaikaisin oli  rovasti Pertti Juvonen (1973–1995).
Viinijärven kirkko oli myös Viinijärven seurakunnan pääkirkko. Ylämyllyn taajamaan oli rakennettu seurakuntatalo 1970-luvulla. Seurakunta liitettiin takaisin Liperin seurakuntaan talousvaikeuksien takia vuonna 1995.
Myllyjärvi (Jyväskylä, Vertaala)

| Myllyjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°20′19″N, 25°32′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Ylä-Kännään 
Järvinumero:  14.294.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,3 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,819 km  
Pinta-ala:  2,867 ha  
Tilavuus:  0,000245 km³ 
Keskisyvyys:  8,55 m  
Suurin syvyys:  14 m  
Saaria:  1 
 fiMyllyjärvi 
Myllyjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vertaalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 245 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 8,6 metriä ja suurin syvyys on 14,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Vasarajoen valuma-alueeseen (14.294) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 183,3 metriä mpy.
Kalajoki (joki)

| Kalajoki |
| --- | --- |

Alkulähde:  Reisjärvi, Reisjärvi  63.618625°N, 25.005775°E
Laskupaikka:  Kalajoki, Satulaperä, Perämeri  64°17′39″N, 23°54′24″E
Maat:  Suomi
Pituus:  130  km
Alkulähteen korkeus:  114 km m
Valuma-alue:  4246,97  km²
Kalajoki on Kalajoen vesistön 130 kilometriä pitkä laskujoki Pohjanmaalla. Se alkaa Reisjärvestä ja laskee Perämereen. Kalajoen varrella on useita säännöstelyaltaita suurimpana Hautaperän tekojärvi Haapajärvellä, minkä tarkoitus on kevättulvien säännöstely ja sähköntuotanto. Kalajoen varrella sijaitsevat Haapajärvi, Nivala, Ylivieska ja Alavieska sekä joen suulla Kalajoen kaupunki.
Vesivoimalaitoksia

Kalajoen vesistöalueella on neljä vesivoimalaa, joiden yhteisteho on 12 MW.
| nimi | putous (m) | teho (MW) | valmistunut | kunta | yhtiö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hamarin voimalaitos | 6,4 | 2,5 | 1984 | Ylivieska | Kalajokilaakson Sähkö Oy |
| Padingin voimalaitos | 4,3 | 1,1 | 1979 | Nivala | Kalajokilaakson Sähkö Oy |
| Oksavan voimalaitos | 10,5 | 3,0 | 1975 | Haapajärvi | Vattenfall |
| Hinkuan voimalaitos | 19,6 | 6,3 | 1975 | Haapajärvi | Vattenfall |