stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ben Kweller
Ura > Sooloura

Kweller siirtyi Radishin jälkeen soolouralle. Kaikki alkoi hänen muutettuaan 19 vuotta täytettyään New Yorkiin tyttöystävänsä Liz Smithin kanssa. Kweller keikkaili akustisesti ja julkaisi yhteensä neljä EP:tä. Vuonna 2001 hän sai levytyssopimuksen ATO Recordsilta ja julkaisi EP Phone Homen, viidennen EP:nsä. 
Marraskuussa vuonna 2002 hänen ensimmäinen studioalbuminsa Sha Sha julkaistiin. Kyseiseltä levyltä ilmestyi yhteensä kolme singleä, joista eniten Kwellerin uraa on edistänyt niistä ensimmäinen, Wasted & Ready. Syynä siihen oli kappaleen saama valtava radiosoitto.
Ura > Muut projektit

The Bens on Ben Kwellerin, Ben Foldsin ja Ben Leen yhteisen projektin nimi. He keikkailivat yhtenä ryhmänä vuonna 2003 The Bens Rock Over Australia -kiertueella ja levyttivät neljä kappaletta sisältävän EP:n. Näistä kappaleista suurimman suosion on saanut Just Pretend, joka ylsi levyn ilmestymisvuonna jopa listalle Triple J Hottest 100. Enempää musiikkia he eivät ole sen jälkeen tehneet saatikka keikkailleet yhdessä, vaikka huhuja näiden asioiden suhteen on ollut liikkeellä.
Diskografia

Albumit
Sha Sha (2002)
On My Way (2004)
Ben Kweller (2006)
Changing Horses (2008)
Ep:t
Melange (1999)
Sha Sha (2000)
Bromeo (2000)
Freak Out, It's Ben Kweller (2000)
EP Phone Home (2001)
Sundress (2006)
Live and Solo from the Artists Den (2007)
Singlet
"Wasted & Ready" (2002)
"Commerce, TX" (2003)
"Falling" (2003)
"The Rules" (2004)
"Sundress" (2006)
"Penny On The Train Track" (2006)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ben Kwellerin virallinen kotisivu (englanniksi)
Ben Kweller MySpace-sivustolla (englanniksi)
Ben Kweller Jared Wilsonin haastattelemana (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Beautiful Intentions

| Beautiful Intentions Melanie C |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 11. huhtikuuta 2005
 Tuottaja(t): Greg Haver Guy Chambers
 Tyylilaji: Pop rock
 Kesto: 45.26
 Levy-yhtiö: Red Girl Records
Melanie C:n muut julkaisut
| Reason 2003 | Beautiful Intentions 2005 | This Time 2007 |
Beautiful Intentions on brittiläisen Melanie C:n kolmas sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 2005.
Kappaleet

"Beautiful Intentions" (Chisholm, Boddy, Ladimeji) – 3:52
"Next Best Superstar" (Argyle) – 3:29
"Better Alone" (Chisholm, Vettese) – 4:35
"Last Night on Earth" (Chisholm, Thornalley, Munday) – 3:28
"You Will See" (Chisholm, Kroeyer, Binzer, Owais, Odedere) – 3:29
"Never Say Never" (Chisholm) – 3:11
"Good Girl" (Chisholm, Johansonn) – 4:07
"Don't Need This" (Chisholm, Hatwell, Lane) – 3:50
"Little Piece of Me" (Chisholm, Buckton, Woodroffe) – 3:00
"Here and Now" (Chisholm, Benbrook, Simmons) – 4:29
"Take Your Pleasure" (Chisholm, Boddy, Ladimeji) – 3:11
"You'll Get Yours" (Chisholm, Vettese) – 4:43
"First Day of My Life" (Guy Chambers, Enrique Iglesias) – 4:04 (uudemmalla CD-julkaisulla)
Metsä Board Kyro

Kyron paperi- ja kartonkitehdas
Metsä Board Kyro (aiemmin Hammaren & C:o, Hammarén & C:o Osakeyhtiö, O/y Kyro A/b, Kyro Oyj sekä M-real Kyro) on kartonkitehdas  Kyröskoskella Hämeenkyrön kunnassa. Tehdas perustettiin vuonna 1870 Hammaren & Co-nimellä ja siitä tuli osakeyhtiö vuonna 1909. Vuonna 1941 tehtaan nimeksi tuli O/y Kyro A/b. Tehdas toimi vuoteen 1995 Kyro Oyj-nimisenä, jolloin Metsä-Serla (nykyinen Metsä Board) osti Kyron metsäteollisuuden. Vuodesta 2001 vuoden 2012 alkuun tehdas toimi M-real-nimellä. Tehtaalla on yksi kartonkikone. Työntekijöitä on 250. Tehtaan historiaan liittyyselvennä merkittävästi Axel Sumelius.[lähde? ]
Varhaisvaiheet

Toukokuussa 1860 neljä Tampereella Finlaysonin puuvillatehtaassa työskennellyttä työnjohtajaa ja laitosmiestä Kaarlo Adolf Björkbom, Samuel Lindstedt, Juhana Kustaa Ståhlström ja Juhana Fredrik Ekgvist saapui Kyröskoskelle perustaakseen sinne puuvillatehtaan Kyröskosken Tehdastyökunnan nimellä. Vesivoimaa käyttänyt tehdas käynnistyi 1861, jolloin siellä kudottiin kankaita 18 kutomakoneella. Tehdas joutui kuitenkin vaikeuksiin Yhdysvaltain sisällissodan lopetettua puuvillan saannin ja sen toiminta päättyi 1866. Vuonna 1865 oli muodostettu Kyröskosken tehdasyhtiö ja tämä yhtiö myi 1868 tehdaslaitoksen koneineen uusille omistajille, joiden joukossa oli vielä alkuperäisistä perustajista Samuel Lindstedt. Entinen puuvillatehdas myytiin 1870 tamperelaisten G. O. Sumeliuksen ja L. J. Hammarénin perustamalle Hammaren & Co:lle, joka muutti tehtaan pian puuhiomoksi. Puuvillatehtaan perustajista Samuel Lindstedt jäi uuden omistajan palvelukseen toimien ulkotyömestarina. 1824 syntynyt Lindstedt kuoli Kyröskoskella 28. marraskuuta 1927 103-vuotiaana.
Polttoturvelaitos

Hammarén & Co rakensi 1920-luvun alussa Kyröskoskelle pohjoismaiden suurimman polttoturvelaitoksen, joka valmisti 1930-luvun lopulla kaksi kolmasosaa Suomessa käytetystä polttoturpeesta. Turve nostettiin 200 hehtaarin kokoiselta turvesuolta, joka sijaitsi viiden kilometrin päässä yhtiön tehtailta. Suolla ilmakuivattu turve siirrettiin sitten 4,5 kilometriä pitkän köysiradan vaunuilla tehtaan höyryvoima-asemalle. Turpeen nosto aloitettiin vuonna 1922 ja vuotuinen nostomäärä kohosi 1930-luvulla jo yli 10 000 tonniin.
Tehtaan paperi- ja kartonkikoneet

Vuonna 2008 oli paperin valmistuksen aloittamisesta kulunut 130 vuotta. Tehtaalla on ollut toiminnassa seitsemän eri paperi- ja kartonkikonetta. Tällä hetkellä toiminnassa on enää yksi kone: kartonkikone.
Tehtaan paperi- ja kartonkikoneet > Nykyiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Kartonkikone KK1 (PK1) | Tampella | 11.6.1957– (Uusittu 1967, 1985, 1994, 1996, 2011) | Tasoviira | 3 277 mm (129") |  ? | 600 m/min | 190 000 t/a, taivekartonki (FBB) (alkuperäinen 28 000 t/a) |  ? |
Tehtaan paperi- ja kartonkikoneet > Entiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kone | Valmistaja | Toiminnassa vuosina | Viiraosa | Viiraleveys | Puristinosa | Nopeus | Kapasiteetti | Muuta |
| Paperikone PK I | James Bertram & Son | 1878–1880, 1882–1889 | Tasoviira | 70" (1 700 mm) |  ? |  ? | Ruskea käärepaperi | Vaurioitui tulipalossa 18.8.1880. Tuhoutui tulipalossa 24.8.1889. |
| Paperikone PK II | James Bertram & Son | 1882–1889 | Tasoviira |  ? |  ? |  ? | Ruskea käärepaperi | Tuhoutui tulipalossa 24.8.1889 |
| Paperikone PK1 | Gebrüder Hemmer | 30.12.1890–17.9.1930 klo 15:20 (uusittu 1904 Voith) | Tasoviira | 2 160 mm |  ? |  ? | n. 3 000–4 200 t/a | Purettu vuonna 1930. |
| Paperikone PK2 | James Bertram & Son | 1.11.1890–1936 (uusittu 1904 Voith) | Tasoviira | 2 160 mm |  ? |  ? | n. 2 000–5 600 t/a, käärepaperi, sanomalehtipaperi | Purettu vuonna 1936. Tilalle rakennettu kartonkikone KK2. |
| Paperikone PK3 | Charles Walmsley (Valmet/Metso uusinut useita kertoja) | 23.3.1931–28.9.2016 klo 21  (Uusittu 1958, 1960–62, 1984, 2002) | Tasoviira | 4 000 mm (ennen 3 600 mm) | PressGem W/Valmet MB Former | 860–1 000 m/min (alkuper. 350 m/min) | 105 000 t/a (alkuper. 27 500 t/a), päällystetty tapetin pohjapaperi 120–150 g/m2 (sanomalehtipaperi vuoteen 1958) | Kuva koneesta 1930-luvulla[vanhentunut linkki] Metsä Board ilmoitti 4.8.2016 aikeistaan lopettaa koneen toiminta vuoden 2017 aikana. |
| Kartonkikone KK2 (PK2) | Füllner | 13.3.1936–1988 | Tasoviira | 93" (2362 mm) |  ? |  ? | 8 000 t/a, kartonki | Kuva koneesta 1950-luvulla. (Arkistoitu – Internet Archive) Kromoersatz-koneessa oli rullalaakerit. Sijoitettu paperikone PK2:n tilalle. Poistettu. |
Voimalaitos

Tehtaalla on voimalaitos, jossa on kolme kattilaa. Nykyinen kombivoimalaitos on rakennettu vanhan maakaasuvoimalaitoksen yhteyteen. Vanha voimalaitos on rakennettu 1950- ja 1970-luvuilla. Voimalaitoksen kokonaisteho on 276 MW.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kattila | Valmistaja | Valmistusvuosi | Teho | Polttoaineet |
Kattila 1, poistettu: 
Kattila 2, poistettu: 
Kattila 3, poistettu: 
Kattila 4, poistettu: 
| Kattila 5, ei käytössä |  | 195x |  | kiinteät polttoaineet |
| Kattila 6, varakattila (ex. pääkattila) |  | 1972 (uusittu 1985) | 90 MW | maakaasu/raskas polttoöljy |
| Kattila 7, kombikattila |  | 1995 | 40 MW | maakaasu |
| Kattila 8, leijukattila | Andritz | 2012 | lämpöteho 80 MW | puupitoinen polttoaine ja turve |
Lisäksi voimalaitokseen kuuluu kaasuturbiini G7 (146 MW, GE Frame 6, nimellissähköteho 38,3 MW), vastapaineturbiini G4 ja lauhdeturbiini G3.selvennä
Tehtaan yhteydssä toimii myös Kyröskosken vesivoimalaitos.
Tehtaan rautatiet

Tehtaalla oli aiemmin Suomessa harvinainen kapearaiteinen sähkörautatie, joka lopetettiin vuonna 1989.
Merkittäviä vuosilukuja

1870 Tehdas perustetaan
1872 Mekaanisen massan valmistus alkaa
1878 Ensimmäinen paperikone PK I
1882 Toinen paperikone PK II
1889 Tulipalo tuhoaa tehtaan koneineen
1890 Kaksi uutta paperikonetta, PK1 ja PK2
1930 Paperikone PK1 poistetaan
1931 Paperikone PK3 käynnistyy
1936 Paperikone PK2 poistetaan
1937 Kartonkikone KK2 käynnistyy paperikone PK2:n tilalla
1957 Kartonkikone KK1 käynnistyy
1984 Paperikone PK3:n uusinta
1985 Kartonkikoneen KK1 uusinta
1987 Biologinen jäteveden puhdistuslaitos
1988 Kartonkikone KK2 pysäytetään
1991 Uusi kuorimo
1994 Kartonkikone KK1:n uusinta
1995 Metsä-Serla ostaa Kyron metsäteollisuusliiketoiminnot
1996 Kartonkikone KK1:n uusinta
1998 Jälkikäsittelyosaston uusinta
2001 Metsä-Serlan nimi muutetaan M-realiksi
2002 Paperikone PK3:n uusinta
2004 Jäteveden puhdistamon laajennus
2011 Kartonkikone KK1:n uusinta
2012 M-realin nimi muutetaan Metsä Boardiksi
2012 Uuden (Pohjolan Voiman tytäryhtiön Hämeenkyrön Voima Oy:n) biovoimalaitoksen käyttöönotto Metsä Board Kyron tehdasalueella
2016 Paperikone PK3 sekä kuorimo ja hiomo suljetaan
Aiheesta muualla

Oy Kyro Ab:n pörssihistoriaa Pörssitiedon nettisivuilla
Bad Boys (vuoden 1983 elokuva)

| Bad Boys |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Rick Rosenthal
Käsikirjoittaja:  Richard Di Lello
Tuottaja:  Robert H. Solo
Säveltäjä:  Bill Conti
Kuvaaja:   Bruce Surtees  Donald E. Thorin 
Leikkaaja:  Antony Gibbs
Pääosat:   Sean Penn  Reni Santoni  Ally Sheedy  Jim Moody  Esai Morales 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Universal Pictures  EMI Films 
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 25. maaliskuuta 1983  Suomi 27. tammikuuta 1984 
Kesto:   104 minuuttia  123 minuuttia (leikkaamaton) 
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  5 miljoonaa $
Tuotto:  9,2 miljoonaa $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bad Boys on vuonna 1983 ilmestynyt yhdysvaltalainen rikosdraamaelokuva. Elokuvan on ohjannut Rick Rosenthal, ja sen pääosissa nähdään Sean Penn, Esai Morales, Clancy Brown, Alan Ruck ja Ally Sheedy debyyttirooleissaan.
Juoni

Chicagon kaduilla kasvanut amerikanirlantilainen nuorisorikollinen Mickey O’Brien ajaa epäonnistuneen keikan jälkeen poliisia paetessaan pahimman kilpailijansa Paco Morenon viattoman veljen kuoliaaksi. Mickey tuomitaan vartioituun nuorten kasvatuslaitokseen Rainfordiin, jossa hän yrittää sopeutua aivan uuden maailman sääntöihin ja tuskalliseen eroon rakkaasta tyttöystävästään J.C. Walenskista. Pacon kostonhimolla ei kuitenkaan ole lainkaan rajoja, eikä Mickeyn elämää myöskään helpota laitokseen suljetut sadistit (kuten ”Viking” ja ”Tweety”), jotka myös päätyvät ottamaan Mickeyn silmätikukseen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sean Penn  | … |  Mick O'Brien   |
|  Esai Morales  | … |  Paco Moreno   |
|  Ally Sheedy  | … |  J.C. Walenski   |
|  Reni Santoni  | … |  Ramon Herrera   |
|  Eric Gurry  | … |  Barry Horowitz   |
|  Jim Moody  | … |  Gene Daniels   |
|  Clancy Brown  | … |  "Viking" Lofgren   |
|  Robert Lee Rush  | … |  Warren "Tweety" Jerome   |
|  John Zenda  | … |  Wagner   |
|  Alan Ruck  | … |  Carl Brennan   |
|  Tony Mockus, Jr.  | … |  Warden Bendix  |
Vastaanotto

Bad Boys on saanut pääasiassa positiivista palautetta kriitikoilta, muun muassa Roger Ebert ylisti elokuvan ohjausta ja kuvausta kirjoittamalla: "Rick Rosenthalin ohjaus on varma-askelinen, luottavainen ja sujuva. Me olemme hyvän ohjaajan käsissä." Rotten Tomatoes -sivustolla elokuvalle on annettu arvosanaksi 89 % sivuston noin 20 arvosteluun perustuen.
Aíginan aarre

| Aíginan aarre |
| --- | --- |
 Aíginan aarteeseen kuuluva korvakoru.
Nimi:  Aíginan aarre
Valmistumisvuosi:  noin 1850–1550 eaa.
Taiteenlaji:  korukokoelma
Sijainti:  British Museum, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Aíginan aarre on nimitys, jota käytetään Aíginan saarelta Kreikasta löydetyistä kullasta ja puolijalokivistä tehdyistä minolaisaikaisista koruista. Nykyisin korut ajoitetaan noin vuosiin 1850–1550 eaa.
Aíginan aarre on merkittävimpiä pronssikautisia korukokoelmia. Korujen kerrotaan löytyneen minolaisesta haudasta vuonna 1891, mutta tarkka löytöhistoria on epävarma. British Museum hankki kokoelman vuonna 1892. Arthur Evans teki korulöydöstä tieteellisen julkaisun vuonna 1893. Korut ajoitettiin pitkään nuoremmiksi, ja niiden ehdotettiin aluksi olevan mykeneläisiä, foinikialaisia tai peräisin vasta antiikin ajalta.
Kaulakoruja, kultaa ja puolijakokiviä.
Kaulakoru: Potnia Theron?
Kultakoru.
Sormus, kultaa ja puolijakokiviä.
Kultakoru.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aíginan aarre Wikimedia Commonsissa
Blues Brothers 2000

| Blues Brothers 2000 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Landis
Käsikirjoittaja:   Dan Aykroyd  Leslie Belzberg  John Landis 
Tuottaja:   Dan Aykroyd  Leslie Belzberg  John Landis 
Säveltäjä:  Paul Shaffer
Kuvaaja:  David Herrington
Leikkaaja:  Dale Beldin
Pääosat:   Dan Aykroyd  John Goodman  Joe Morton 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix
Ensi-ilta:  6. helmikuuta 1998
Kesto:  123 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti, venäjä
Budjetti:  28 000 000 dollaria[lähde? ]
Edeltäjä:  The Blues Brothers
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Blues Brothers 2000 on yhdysvaltalainen vuonna 1998 ensi-iltansa saanut John Landisin ohjaama musiikkikomedia.
Elokuva tehtiin kunnioittamaan John Belushin, Cab Callowayn ja John Candyn muistoa. He olivat kuolleet The Blues Brothers -elokuvan jälkeen.
Juoni

Elwood Blues pääsee pois vankilasta ja kuulee veljensä Jaken ja isähahmonsa Curtisin kuolleen. Hän kuulee myös, että hänellä on veli, joka on Curtisin poika Cab Chamberlain, Illinoisin osavaltiopoliisi. Pian Elwood alkaa koota jälleen bändiä, johon liittyvät niin Buster ja Cab kuin esimerkiksi rumpali Willie Hall ja baarimikko Mack McTeer. Yhtye suuntaa kohti Louisianassa pidettäviä ”bändien taisteluiksi” kutsuttuja kilpailuja.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Dan Aykroyd  | … |  Elwood J. Blues   |
|  John Goodman  | … |  ”Mighty” Mack McTeer   |
|  J. Evan Bonifant  | … |  Buster    |
|  Kathleen Freeman  | … |  Mary Stigmata   |
|  Joe Morton  | … |  Cab Chamberlain   |
|  Steve Cropper  | … |  Steve ”the Colonel” Cropper    |
|  Donald Dunn  | … |  Donald ”Duck” Dunn   |
|  Murphy Dunne  | … |  Murphy ”Murph” Dunne    |
|  Willie Hall  | … |  Willie ”Too Big” Hall   |
|  Tom Malone  | … |  Tom ”Bones” Malone –   |
|  Lou Marini  | … |  ”Blue Lou” Marini    |
|  Matt Murphy  | … |  Matt ”Guitar” Murphy    |
|  Alan Rubin  | … |  Alan ”Mr. Fabulous” Rubin   |
Luettelo San Marinon kapteenivaltionhoitajista

Tämä on luettelo San Marinon kapteenivaltionhoitajista (ital. Capitani Reggenti).
Maastrichtin sopimus

| Maastrichtin sopimus> Sopimus Euroopan unionista |
| --- | --- |
 Maastrichtin sopimus.
Allekirjoitettu:  7. helmikuuta 1992
Allekirjoituspaikka:  Maastricht, Alankomaat
Voimaantulopäivä:  1. maaliskuuta 1993
Osapuolet
Allekirjoittajat:  EU:n jäsenvaltiot
Euroopan unioni 1992/1993
Maastrichtin sopimus (virallisemmin Sopimus Euroopan unionista, SEU) on perussopimus, joka perusti Euroopan unionin ja loi talous- ja rahaliiton. Sopimus allekirjoitettiin 7. helmikuuta 1992 Maastrichtissa, Alankomaissa, Euroopan yhteisön jäsenien kesken. Sopimus astui voimaan 1. marraskuuta 1993. Se syntyi talous- ja rahaliittoa ja poliittista yhteistyötä koskevien erillisten neuvottelujen tuloksena.
Sopimus johti Euroopan unionin syntyyn, euron luomiseen, ja siinä esiteltiin kolme peruspilaria: yhteisö, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa.
Johdanto

Vuoden 1992 allekirjoituksen jälkeen seurasi ratifiointiprosessi, jossa sopimus kohtasi joissakin maissa vastustusta. Ranskan kansanäänestyksessä sopimus sai vain niukan enemmistön, 51,05 prosentin, tuen, Tanskassa sopimus hyväksyttiin vasta toisessa kansanäänestyksessä ja Britanniassa ratifioinnista vastannut parlamentti oli vähällä estää sopimuksen voimaantulon. Sopimus tuli kuitenkin voimaan marraskuussa 1993.
Maastrichtin sopimus sisältää sekä muutoksia aiempiin EY- ja Euratom-sopimuksiin että Euroopan unionin perustamissopimuksen. Sitä voidaan pitää askeleena kohti koko Euroopan laajuista perustuslakia, johon kuuluvat kaikki EY:n ja EU:n sopimukset.
Maastrichtin sopimuksella perustettu Euroopan unioni ei siis korvaa Euroopan yhteisöjä (EY), vaan tuo ne saman katon alle uusien poliittisten ynnä muiden yhteistyömuotojen kanssa. Tässä yhteydessä puhutaan Euroopan unionin "kolmesta pilarista":
Euroopan yhteisöt
Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka
Yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa
Sopimuksen sisältö > Talous- ja rahaliitto

Sopimuksen keskeisintä sisältöä on Euroopan talous- ja rahaliiton perustaminen kolmessa vaiheessa. Sopimustekstin mukaan EU:ssa otetaan käyttöön yhteinen valuutta (euro) aikaisintaan 1. tammikuuta 1997 tai viimeistään 1. tammikuuta 1999. Rahaliittoon osallistuvan valtion on täytettävä ns. lähentymiskriteerit, joiden tarkoituksena on varmistaa rahaliiton vakaus.
Kun sopimus tuli voimaan, alkoi myös automaattinen prosessi, jossa kaikki ministerineuvoston päättämien kriteerien rajoissa pysyneet valtiot liittyvät yhteisvaluuttaan. Britannia ja Tanska pidättivät itsellään oikeuden jättäytyä yhteisvaluutan ulkopuolelle.
Sopimuksen sisältö > Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka

Euroopan unionin yhteistyöelimet päättävät unionin linjasta yhteisessä ulko- ja turvallisuuspolitiikassa. Vaikka ulko- ja turvallisuuspoliittinen yhteistyö on yksi EU:n peruspilareita, säilyy lopullinen päätäntävalta kansallisvaltioilla. Lisäksi suurin osa päätöksistä tulee tehdä yksimielisesti.
Sopimuksen sisältö > Unionin kansalaisuus

Maastrichtin sopimuksen myötä tuli käyttöön myös käsite "unionin kansalaisuus". Unionin kansalaisuus ei rajoita tai korvaa vaan laajentaa perinteistä valtionkansalaisuutta. Unionin kansalaisia ovat kaikki EU:n jäsenvaltioiden kansalaiset. EU-kansalaisilla on muun muassa oikeus oleskella kaikkialla unionin alueella, aktiivinen ja passiivinen kunnallisvaalioikeus sekä oikeus osallistua Euroopan parlamentin valintaan kaikkialla EU:ssa.
Sopimuksen sisältö > Demokratisointi

Yksi tärkeistä muutoksista oli yhteispäätösmenettelyn käyttöönotto. Euroopan parlamentti pääsi näin tiettyjen asioiden käsittelyssä samalle tasolle ministerineuvoston kanssa. Lisäksi päätettiin alueiden komitean perustamisesta. Komitean tehtävänä on varmistaa, että eri alueet, esimerkiksi Suomen maakunnat, saavat tasapuolisesti huomiota.
Sopimuksen sisältö > Oikeus- ja sisäasiat

Lisäksi sopimuksessa päätettiin tehostaa yhteistyötä oikeus- ja sisäasioissa. Kuten toisessa pilarissakin (yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka), pysyi käytäntönä suurelta osin yksimielisyyden vaatimus. EU:n alueen poliisiyhteistyötä vahvistamaan perustettiin Euroopan poliisiviranomainen, Europol.
Ratifiointi

Kolmessa jäsenmaassa; Tanskassa, Ranskassa ja Irlannissa, sopimuksesta järjestettiin kansanäänestys. Tanskassa äänestäjät hylkäsivät sopimuksen 2. kesäkuuta 1992 järjestetyssä kansanäänestyksessä vain 50 000 äänen erolla. Ranskassa sopimuksen kannattajat voittivat vain 51,05 %:lla annetuista äänistä. Irlannissa äänestäneistä 69 % kannatti sopimusta.
Tanskalaiset hyväksyivät sopimuksen 18. toukokuuta 1993 järjestetyssä toisessa kansanäänestyksessä maan saatua sopimukseen poikkeumia, erityisesti rahaliittoa ja puolustusta koskevissa asioissa.
Myöhempi kehitys

EU-sopimusta kehitettiin myöhemmin muun muassa vuoden 1997 Amsterdamin sopimuksella. Yhteispäätösmenettelyä vahvistettiin ja laajennettiin, ja näin korostettiin Euroopan parlamentin asemaa päätöksenteossa.
Vuoden 1998 aikana tapahtumien kulku lähti etenemään siihen suuntaan, että yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan syventäminen Amsterdamin sopimukseen kirjatusta tasosta alkoi toteutua jo ennen sopimuksen voimaanastumista keväällä 1999. Nopean etenemisen taustalla oli Jugoslavian hajoamiseen liittynyt Kosovon sota.
Keväällä 1999 Saksan puheenjohtajuuskaudella EU:n turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa ryhdyttiin valmistelemaan vahvasti Amsterdamin sopimuksesta poikkeavalta pohjalta (mm. EU:lle päätettiin luoda kriisinhallintajoukot sekä tätä tukeva päätöksenteko- ja suunnittelujärjestelmä).
Suomen asema

Suomi hyväksyi Maastrichtin sopimuksen vuoden 1995 liittymissopimuksessaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sopimus Euroopan unionista (Arkistoitu – Internet Archive)
Tietoa EU:n oikeudesta: Yhteisön oikeuden perusteet (Arkistoitu – Internet Archive)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoitu toisinto (2009, PDF)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen konsolidoitu toisinto (2009, iPhone / iPod Touch)
Balevuorten kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:   Etiopia
Pinta-ala:  2 150 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1969
Hallinto:  Ethiopian Wildlife Conservation Authority
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Balevuorten kansallispuisto on kansallispuisto Etiopian Oromian osavaltiossa, joka käsittää osan Balevuorista. Kansallispuiston pinta-ala on 2 150 km². Alueeseen kuuluu Afrikan suurin afro-alpiininen vyöhyke ja osa Etiopian toiseksi suurinta metsäaluetta. Sen alueella tavataan useita harvinaisia eläinlajeja, kuten simieninsakaalia, vuorinjalaa ja isomyllikkäitä. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1969. Sittemmin aluetta on uhannut kansallispuiston alueelle leviävä ihmisasutus ja karjanlaidunnus. Puisto pääsi silti  Unescon maailmanperintöluetteloon.
Maantiede

Balevuorten kansallispuiston pinta-ala on yhteensä 2 150 km². Kansallispuisto sijaitsee yli 3 000:n metrin korkeudella merenpinnasta. Korkein huippu sen alueella on koko Etiopian toiseksi korkein Tullu Dimtuu (4 377 metriä). Alue voidaan jakaa viiteen kasvillisuusvyöhykkeeseen. 3 000–3 500 lähes puurajan tuntumassa metrin korkeudella sijaitsee Gaysayn ruohotasanko. Balevuorten pohjoisrinteillä on katajametsävyöhyke. Heti puurajan yläpuolella 3 400–3 800 metrin korkeudella kasvaa kellokanervia. Afroalpiininen vyöhykkeellä kasvillisuus on suhteellisen harvaa. Viidennen vyöhykkeen muodostaa Harennan metsä kansallispuiston eteläosassa. Metsä on Etiopian toiseksi suurin ja osa siitä on kansallispuiston ulkopuolella.