stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
KV28

| KV28 |
| --- | --- |
 KV28 rakenne.
Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  176,805 m
Mitat
Korkein kohta:  2,39 m
Kapein kohta:  0,64 m
Levein kohta:  6,23 m
Kokonaispituus:  8,19 m
Pinta-ala yhteensä:  28,88 m2
Tilavuus yhteensä:  55,09 m3
Muita tietoja
Omistaja:  ei tietoa
Sisäänkäynnin tyyppi:  kuilu
Akseli:  taitettu
Koristelu:  ei koristelua
KV28 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Sieltä löydettyjen keramiikan palasten perusteella se olisi louhittu Thutmosis IV:n hallintokaudella.
Hautaa on kartoittanut John Gardner Wilkinson vuosina 1825–1835. Donald Ryan suoritti haudassa kaivauksia vuonna 1990. Hauta on hyvässä kunnossa. Sieltä on löydetty muumioiden kääreitä, ihmisen jäänteitä ja hautakalusteita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV28 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Kankari

Kankari voi tarkoittaa seuraavia:
Kankari myös Kankare, kylä Halikossa
Kankari, kylä Kihniöllä
Kankari on järvi Häijään Sastamalassa
Kankari, kylä Vaalassa
Kankarin pysäkki, entinen rautatieliikennepaikka Vaalassa.
Kalle Kankari (1889-1948), suomalainen poliitikko (SSTP)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kankari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Joseph McFadden

Joseph "Joe" McFadden (s. 9. lokakuuta 1975 Glasgow, Skotlanti) on skotlantilainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa televisiosarjoista Take The High Road, Sex, Chips & Rock n'Roll, Crow Road, Sydämen asialla ja Holby Cityn sairaala.
McFaddenin draamaopettaja Camille Skilling näki hänessä potentiaalia ja näyttelijäntaitoja ja sai hankittua hänelle pienen roolin skotlantilaisessa televisiosarjassa Taggart. 2007 McFadden aloitti Joe Masonin roolissa Aidensfieldin uutena kyläpoliisina Sydämen asialla -sarjan 17. tuotantokaudella. Vuosina 2014–2017 hän näytteli Holby Cityn sairaalassa.
Vuonna 2017 McFadden voitti Strictly Come Dancing -kilpailun, eli Britannian Tanssii tähtien kanssa -kilpailun.
Hän on näytellyt myös Casualty-sarjassa höyrähtynyttä kadunkulkijaa, joka häiritsi ambulanssinkuljettaja-naista ja kuoli lopuksi junan alle.
Valikoitu filmografia

The Crow Road (1996)
Harry Potter ja salaisuuksien kammio -peli (ääni) (2002)
The Trouble with Men and Women (2003)
Sydämen asialla (2007–2010)
Holby Cityn sairaala (2014–2017)
Aiheesta muualla

Joseph McFadden Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jussi Santalahti

| Jussi Santalahti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1994
Kansalaisuus:  Suomi
Uran tiedot
Lempinimi:  Hullu-Jussi
Pituus:  190 cm
Laji:  Thainyrkkeily
Seura:  Turku Thaiboxing Club
Jussi Santalahti (s. 18. maaliskuuta 1994) on suomalainen thainyrkkeilijä, joka edustaa Turku Thaiboxing Clubia. Santalahti on kolminkertainen Suomen mestari ja 37 ottelustaan hän on voittanut 31 ja hävinnyt 6 kertaa. Häntä valmentaa Pasi Luukkanen, Harri Nieminen ja Jani Lehtola.
Elokuussa 2015 Santalahti saavutti pronssia thainyrkkeilyn MM-kisoissa, Royal World Cupissa, Bangkokissa. Pronssi oli ensimmäinen suomalaismiehen MM-mitali thainyrkkeilyn A-sarjassa kahdeksaan vuoteen.
Saavutuksia

Royal World Cup -pronssi 2015 (-81 kg)
Suomen mestaruus 2015 (-91 kg)
Suomen mestaruus 2012 (-81 kg)
Nuorten Suomen mestaruus (-75 kg)
Aiheesta muualla

FightSport: Lohja Fight Night: tuloksia ja tunnelmia
http://www.aamuset.fi/naista-puhutaan/urheilu/jussi-santalahti-thainyrkkeili-pronssille-bangkokissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Jukka Lindströmin Sivuhistoria

| Jukka Lindströmin Sivuhistoria |
| --- | --- |
Tyyli:  satiiri, komedia
Kestoaika:  20–24 minuuttia
Pääosissa:   Jukka Lindström  Teemu Aromaa  Yasir Gaily  Ursula Herlin  Matti Leino  Irina Pulkka  Anna-Riikka Rajanen  Heikki Vilja 
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   Yle Areena  Yle TV1 
Julkaistu:  2022
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jenni Poranen
Vastaava(t) tuottaja(t):   Juha Lahti  Elsa Tolonen 
Ohjaaja(t):  Teemu Niukkanen
Käsikirjoittaja(t):   Yasir Gaily  Anders Helenius  Ursula Herlin  Iikka Kivi  Jukka Lindström  Teemu Niukkanen  Janne Zareff 
Leikkaaja(t):  Jarmo Loikkanen
Lavastaja(t):  Paula Salonen
Kuvaaja(t):  Antti Tuunanen
Tuotantoyhtiö(t):  Yle Luovat sisällöt ja media
Palkinnot
Ehdokkuudet:  Kultainen Venla Komediasarja 2022
Aiheesta muualla
IMDb 
Jukka Lindströmin Sivuhistoria on huhtikuussa 2022 julkaistu satiirinen komediasarja, jota juontaa Jukka Lindström. Ohjelmassa tarkastellaan miltä 2020-luvun suomalainen yhteiskunta näyttäytyy vuonna 2042. Ohjelmassa ei keskitytä päivänpolitiikkaan, vaan siinä käsitellään erilaisia ilmiöitä, kuten julkkiskulttuuria, mediaa ja terveystrendejä.
Ohjelma käsikirjoitettiin ja kuvattiin vuonna 2021. Ohjelman innoittajana on ollut brittiläisen satiirikon Armando Iannuccin BBC:lle vuonna 2006 kehittämä Time Trumpet -sarja.
Keskeisissä rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jukka Lindström  | … |  Jukka Lindström Jr.   |
|  Teemu Aromaa  | … |  Samu Schildt   |
|  Yasir Gaily  | … |  Alex Sarkamaa   |
|  Ursula Herlin  | … |  Tessa Mäkelä   |
|  Matti Leino  | … |  Jens Lindqvist   |
|  Irina Pulkka  | … |  Maaret Kettunen   |
|  Anna-Riikka Rajanen  | … |  Aada Poulsen   |
|  Heikki Vilja  | … |  Antti Tuulos   |
Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu Yle Areenassa | Esitys Yle TV1:llä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Julkkis puristimessa | 23. huhtikuuta 2022 | 23. huhtikuuta 2022 |
| 2 | Kansallistaajuus | 23. huhtikuuta 2022 | 30. huhtikuuta 2022 |
| 3 | Vuohien jäljillä | 23. huhtikuuta 2022 | 7. toukokuuta 2022 |
| 4 | Hilloa kainaloon | 23. huhtikuuta 2022 | 21. toukokuuta 2022 |
| 5 | Vain Jeesuksen elämää | 23. huhtikuuta 2022 | 28. toukokuuta 2022 |
| 6 | Sushi time! | 23. huhtikuuta 2022 | 4. kesäkuuta 2022 |
| 7 | Markku-pakastin | 23. huhtikuuta 2022 | 11. kesäkuuta 2022 |
| 8 | Tuhansien äänien mies | 23. huhtikuuta 2022 | 18. kesäkuuta 2022 |
Aiheesta muualla

Jukka Lindströmin Sivuhistoria Yle Areenassa
Jukka Lindström ja Teemu Niukkanen kertovat sarjasta Ylen aamussa
Kepulaiset kakkaavat Helsingin puistoihin Jukka Lindstömin uudessa huumori­ohjelmassa – stand-up-koomikko kertoo, miksi katosi aikoinaan ruudusta | Helsingin Sanomat 23. huhtikuuta 2022
Kaisu Snellman

Ellen Kaisu Snellman (5. maaliskuuta 1898 Helsinki – 1992) oli suomalainen opettaja ja filosofian kandidaatti. Hän oli mukana Oxfordin ryhmäliikkeessä ja myöhemmin Moraalinen varustautuminen -järjestössä (MRA).
Kaisu Snellmanin vanhemmat olivat todellinen valtioneuvos Karl Snellman ja Ellen Sofia Elisabeth Möller. Hän oli naimisissa vuodesta 1920 Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n toimitusjohtajan Arthur Benjamin Snellmanin (1887–1972) kanssa ja heillä oli kuusi lasta.
Snellman pääsi ylioppilaaksi 1916, valmistui filosofian kandidaatiksi 1934 ja kansakoulunopettajaksi 1950. Hän oli Helsingissä opettajana vuodesta 1951 alkaen.
Snellman tutustui 1930-luvun puolivälissä Oxford-liikkeeseen kirjallisuuden kautta. Hän matkusti Tanskaan tapaamaan liikkeen johtoa ja päätti sitten alkaa edistää liikkeen toimintaa Suomessa. Hän toimitti suomeksi liikkeen Rising Tide -julkaisun, joka ilmestyi Suomessa joulukuussa 1937 nimellä Kansat nousevat.
Myöhemmin Snellman edusti Suomen MRA-liikettä Pohjoismaissa, Hollannissa, Englannissa, Sveitsissä sekä Yhdysvalloissa pidetyissä konferensseissa.
Kaikella on tarkoitus

| Kaikella on tarkoitus Lauri Tähkä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. syyskuuta 2022
 Tuottaja(t): Jukka Immonen, Antti Riihimäki
 Kesto: 34.41
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  1. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Lauri Tähkän muut julkaisut
| Meidän tulevat päivät 2019 | Kaikella on tarkoitus 2022 |   |
Singlet albumilta Kaikella on tarkoitus
 ”Aavikko” Julkaistu: 5. maaliskuuta 2021  ”Keskiyön cowboy” Julkaistu: 27. elokuuta 2021  ”Nukkuvat aamut” Julkaistu: 4. helmikuuta 2022  ”Kaikella on tarkoitus” Julkaistu: 10. kesäkuuta 2022
Kaikella on tarkoitus on suomalaisen muusikko ja lauluntekijä Lauri Tähkän viides sooloalbumi. Albumi julkaistiin 16. syyskuuta 2022, ja sen tuottivat Jukka Immonen ja Antti Riihimäki. Albumin äänitykset aloitettiin tuottaja Immosen kanssa lokakuussa 2020 Muoniossa. Äänityksiä jatkettiin Helsingissä ja Monteceliossa Italiassa.
Kappaleet

Mun maailma – 4.00
Aavikko – 3.48
12 askelta – 3.24
Sydän sininen – 3.03
Champs-Élysées – 2.51
Kaikella on tarkoitus – 3.03
Lupaatko – 3.39 (feat. Anna Puu)
Keskiyön Cowboy – 3.11
Elämänlangat – 4.25
Nukkuvat aamut – 3.14
Indonesian kieli

| Indonesian kieli |
| --- | --- |

Oma nimi:  Bahasa Indonesia
Muu nimi:  indonesia
Tiedot
Virallinen kieli:   Indonesia  Itä-Timor (työkieli)
Puhujia:  250 miljoonaa
Kirjaimisto:  latinalainen kirjaimisto
Kielenhuolto:  Badan Pengembangan dan Pembinaan Bahasa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet malaijilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  id
ISO 639-2:  ind
ISO 639-3:  ind
 Ohje 
Indonesian kieli (Bahasa Indonesia) on Indonesian virallinen kieli. Sitä puhuu äidinkielenään 20–30 miljoonaa ihmistä, vieraana kielenä yli 140 miljoonaa ihmistä pääasiassa Indonesiassa. Indonesia kuuluu länsi-malaiji-polynesialaisiin kieliin, ja on erittäin läheistä sukua malaijille.
Indonesian kieli erosi malaijin kielestä virallisesti Bahasa Indonesia -konferenssissa Jakartassa 28. lokakuuta 1928, ja siitä tehtiin samalla Indonesian saariston virallinen kieli. Saaristossa puhuttu kieli poikkesi toki tätä ennenkin melko paljon mantereella puhuttavasta malaijista. Indonesia itsenäistyi 17. elokuuta 1945, ja indonesian kieli on tämän jälkeen muuttunut nopeaa tahtia, erityisesti sanastoltaan, joka on laajentunut lainasanoilla. Lainoja on otettu erityisesti jaavan, sanskritin, englannin ja hollannin kielistä, uskonnon ansiosta myös arabialaisperäisiä sanoja on melko paljon.
Itä-Timorin perustuslain mukaan indonesia on, englannin rinnalla, maan virallinen työkieli.
Puhuttua indonesiaa
Indonesian katsotaan olevan elinvoimainen. Jakartan indonesia erotetaan toisinaan omaksi kielekseen standardi-indonesiasta..
Indonesian kielelle on laadittu virallinen sanakirja, Kamus Besar Bahasa Indonesia (KBBI).
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i ~ ɪ |  | u ~ ʊ |
| Puolisuppea | e | ə | o |
| Puoliväljä | ɛ | ə | ɔ |
| Väljä |  | a |  |
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Alveolaari | Postalveolaari | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | n |  | ɲ | ŋ |  |
| Klusiili | p | b | t̪ | d |  |  | k | g | (ʔ) |
| Affrikaatta |  |  | ʧ | ʤ |  |  |  |
| Frikatiivi | (f) | s | (z) | (ʃ) |  |  | h |
| Approksimantti | w | l |  | j |  |  |
| Tremulantti |  | r |  |  |  |  |
Lähde:
Kirjoitus

Indonesiaa kirjoitetaan latinalaisella aakkostolla ja lausutaan yleisesti ottaen niin kuin kirjoitetaankin, ja melko pitkälle samalla tavalla kuin suomea. Merkittävimmät poikkeavuudet kirjoituksen ja lausumisen välillä ovat:
E-kirjain. Indonesian kielessä on kolme erilaista lausumistapaa kirjaimelle e: (1) kuten a englannin sanassa make, (2) kuten suomen e ja (3) kuten e englannin sanassa open (eli schwa). Puhekielessä jälkimmäinen usein katoaa, kun se on sanan ensimmäisessä tavussa (kuten esimerkiksi ranskan kielessä), esimerkiksi sekarang ('nyt') ääntyy [skarang]. Näitä kolmea e-kirjainta ei normaalisti erotella mitenkään painetussa tekstissä,  osa oppikirjoista käyttää merkintöjä (1) é, (2) è (3) e. Indonesian eri murteissa é ja è poikkeavat usein huomattavasti näistä ohjeista.
Jotkut lainasanat lausutaan kuten kielessä josta ne on lainattu.
Indonesian kirjoitustapa uudistettiin vuonna 1972, uuden kirjoitustavan nimi on EYD: Ejaan Yang Disempurnakan (perfect spelling). Muutokset olivat: ch ⇒ kh, dj ⇒ j, j ⇒ y, nj ⇒ ny, sj ⇒ sy.
Ennen vuotta 1972 voimassa ollut kirjoitustapa käytti angka dua:a, yläindeksiä osoittamassa sanan kahdennusta, EYD:ssä sanat kirjoitetaan väliviivalla erotettuna, esimerkiksi buku² vs. buku-buku.
Useilla sanoilla, erityisesti puhekielessä, on useita kirjoitus- tai lausuntatapoja.
Lisäksi kieltä voidaan kirjoittaa arabialaisilla aakkosilla ja pistekirjoituksella.
Lausuminen

Indonesian vokaalit ovat i, edellä mainitut kolme e:tä, a, u ja o. Diftongeja ei ole, joskin tiettyjä vokaaliyhdistelmiä lausutaan hieman diftongin tapaan (esimerkiksi au). Pitkiä vokaaleja ei ole myöskään, vaan samanlaisia peräkkäisiä vokaaleja lausutaan erikseen, esimerkiksi maaf ('anteeksi') ääntyy ma-af.
Konsonanteista suomen ääntämyksestä poikkeavat:
c lausutaan kevyehkönä tš-tapaisena äänteenä
j lausutaan dž-tapaisena äänteenä
y lausutaan kuten suomen j
ngg on äng-äänne (ng), jota seuraa g-äänne
Sanan paino indonesiassa on periaatteessa sanan toiseksi viimeisellä tavulla, mutta se vaihtelee eri murteissa. Paino ei ole kuitenkaan kovin merkittävä tekijä indonesian kielessä.
Kielinäyte

»Semua orang dilahirkan merdeka dan mempunyai martabat dan hak-hak yang sama. Mereka dikaruniai akal dan hati nurani dan hendaknya bergaul satu sama lain dalam semangat persaudaraan.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Learn Indonesian online (englanniksi)
Indonesian in 7 days
Bahasa Indonesia Flash Thesaurus (Arkistoitu – Internet Archive)
Austronesialaiset kielet
abadi
abung
adonara
alune
anuta
atšeh
’auhelawa
badui
bali
belait
bugi
buru
cebuano
chuuk
etelämarquesas
fidži
gao
havaiji
hiligaino
iloko
indonesia
jaava
japi
karoliini
kiribati
madura
malagassi
malaiji
maori
minangkabau
mokerang
nauru
palau
pingelap
pohjoismarquesas
rapanui
samoa
sunda
tagalog
tahiti
taroko
tetum
tikopia
timor
tonga
tšamorro
tuvalu
wanukaka
watubela
Indonesiankielinen kalenteri vuodelta 2018.
K-ohjelma

K-ohjelma-nimeä on Suomen poliittisessa historiassa käytetty kahdessa eri yhteydessä.
Pääministeri Urho Kekkosen talouspoliittinen ohjelma 1953

Pääministeri Urho Kekkonen esitti 27. toukokuuta 1953 K-ohjelmaksi kutsuttua talouspoliittista ohjelmaa, jolla oli tarkoitus ratkaista Korean sodan synnyttämän noususuhdanteen päättymisen teollisuudelle aiheuttamia kilpailukykyongelmia. Ohjelman mukaan lapsilisät olisi poistettu, työnantajille annettu verohelpotuksia ja toteutettu kymmenen prosentin palkanalennus kaikista palkkatuloista. Hallituksessa mukana olleet sosialidemokraatit eivät hyväksyneet ohjelmaa ja sen seurauksena Kekkosen III hallitus kaatui ja sen tilalle muodostettiin heinäkuussa 1953 porvarillisista puolueista muodostettu Kekkosen IV hallitus, joka oli vähemmistöhallitus.
Kekkosen IV hallitus laati syksyllä 1953 valtiovarainministeri Juho Niukkasen mukaan Niukkas-budjetiksi kutsutun ehdotuksen valtion budjetiksi, jossa olisi K-ohjelman esitysten mukaisesti tuntuvasti supistettu sosiaalisia menoja lakisääteiset menot mukaan lukien. Kekkosen hallitus ilmoitti kuitenkin lokakuussa 1953 olevansa valmis luopumaan K-ohjelmasta. Kekkosen hallitus sai epäluottamuslauseen marraskuussa 1953 käsiteltäessä Aravan määrärahakysymystä ja sen tilalle tuli Tuomiojan virkamieshallitus.
Puolustusvoimien perushankintasuunnitelma 1962

Puolustusvoimien johdon vuonna 1962 laatimaa perushankintasuunnitelmaa sanottiin K-ohjelmaksi. Noottikriisin jälkivaiheissa laadittua ohjelmaa tutkittiin puolustusneuvoston ja hallituksen toimesta parin vuoden ajan mutta sitä ei lopulta lähdetty toteuttamaan. Syynä olivat valtion rahavaikeudet ja toisaalta myös ohjelman uskottavuuden puute - suuretkaan puolustusmenojen lisäykset eivät olisi merkittävästi lisänneet kykyä torjua ydinaseilla tuetun suurvalta-armeijan hyökkäystä. K-ohjelma olisi nostanut puolustusmenojen osuuden bruttokansantuotteesta 1,5 prosentista 3 prosenttiin painopisteen ollessa ilma- ja meripuolustuksessa.
KV24

| KV24 |
| --- | --- |
 KV24 rakenne.
Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  192,27 m
Mitat
Korkein kohta:  2,5 m
Kapein kohta:  1,35 m
Levein kohta:  5,63 m
Kokonaispituus:  6,42 m
Pinta-ala yhteensä:  23,36 m2
Tilavuus yhteensä:  47,37 m3
Muita tietoja
Omistaja:  ei tiedossa
Sisäänkäynnin tyyppi:  kuilu
Akseli:  suora
Koristelu:  ei koristelua
KV24 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Se sijaitsee laakson vähemmän käytetyssä länsiosassa. Hauta on arvioitu esineiden ja sijaintinsa perusteella Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. Hautaa on käytetty myös kolmannella välikaudella sekä kreikkalais-roomalaisella ja bysanttilaisella kaudella.
Löydettäessä hauta oli täynnä kiviromua. Haudassa oli myös suuria ampiaisyhdyskuntia. Haudasta on löydetty muun muassa puusepän ja kuvanveistäjän työkaluja, ihmisten ja eläinten jäännöksiä, muumion käärinliinoja, köysiä, hautakalusteita ja astioita.
Tutkimuksen historia

John Gardner Wilkinson (1825–1828): kartoitus
Robert Hay (1825–1835): kartoitus
Jaroslav Cerný ja A. A. Sadek (1971): kartoitus
Otto Schaden (1991–1992): kaivaukset
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV24 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
KV3

| KV3 |
| --- | --- |
 KV3:n sisäänkäynti
Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  167,246 m
Mitat
Korkein kohta:  3,13 m
Kapein kohta:  1,03 m
Levein kohta:  7,71 m
Kokonaispituus:  53,47 m
Pinta-ala yhteensä:  193,36 m2
Tilavuus yhteensä:  464,98 m3
Muita tietoja
Omistaja:  prinssi
Sisäänkäynnin tyyppi:  ramppi
Akseli:  suora
Koristelu:  upotettu reliefi
KV3 on Ramses III:n pojan hauta Kuninkaiden laaksossa. Se on tehty Uuden valtakunnan 20. dynastian aikaan, mutta käytetty myös bysanttilaisella kaudella. Haudasta on löydetty astioita. Sen seinäkoristeet B-käytävää lukuun ottamatta ovat lähes täysin irronneet. Roskien poltosta muodostunut savu on vahingoittanut sisäänkäynnin kattoa.
Tutkimuksen historia

Richard Pococke (1737–1738): kartoitus
James Burton (1825): kartoitus
Ranskalais-toscanalainen retkikunta (1828–1829): hautatekstien tulkinta
Carl Richard Lepsius (1844–1845): vierailu
Edward Russell Ayrton (1904–1906): kaivaukset
James Edward Quibell (1904–1906): kaivaukset
Harry Burton (1912): kaivaukset
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV3 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
KV25

| KV25 |
| --- | --- |
 KV25 rakenne.
Sijainti
Korkeus merenpinnasta:  190,58 m
Mitat
Korkein kohta:  2,39 m
Kapein kohta:  1,95 m
Levein kohta:  2,39 m
Kokonaispituus:  15,59 m
Pinta-ala yhteensä:  35,58 m2
Tilavuus yhteensä:  36,27 m3
Muita tietoja
Omistaja:  ei tietoa
Sisäänkäynnin tyyppi:  portaat
Akseli:  suora
Koristelu:  ei koristelua
KV25 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Se sijaitsee laakson vähemmän käytetyssä länsiosassa. Hauta on arvioitu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi, mutta sitä on käytetty vasta kolmannen välikauden 21. ja 22. dynastian aikana.
Haudasta on löydetty muumioita ja niiden käärinliinoja, ihmisten jäännöksiä, veistoksia, hautakalusteita, astioita sekä papyryksia.
Tutkimuksen historia

Giovanni Battista Belzoni (1817): löytäminen ja ensimmäiset kaivaukset
James Burton (1825): vierailu
John Gardner Wilkinson (1825–1828): vierailu
Otto Schaden (1972–1973): kaivaukset
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KV25 Wikimedia Commonsissa
Kuninkaiden laakson haudat
KV1 · KV2 · KV3 · KV4 · KV5 · KV6 · KV7 · KV8 · KV9 · KV10 · KV11 · KV12 · KV13 · KV14 · KV15 · KV16 · KV17 · KV18 · KV19 · KV20 · KV21 · KV22 · KV23 · KV24 · KV25 · KV26 · KV27 · KV28 · KV29 · KV30 · KV31 · KV32 · KV33 · KV34 · KV35 · KV36 · KV37 · KV38 · KV39 · KV40 · KV41 · KV42 · KV43 · KV44 · KV45 · KV46 · KV47 · KV48 · KV49 · KV50 · KV51 · KV52 · KV53 · KV54 · KV55 · KV56 · KV57 · KV58 · KV59 · KV60 · KV61 · KV62 · KV63 · KV64 · KV65 · KVA · KVF
Järvi-Suomen partiolaiset

Järvi-Suomen Partiolaiset ry (JS-P) on iso itäisen Suomen partiopiiri, joka on perustettu Pieksämäellä 21. huhtikuuta 2007 kun Etelä-Savon Partiolaiset ry:n, Kainuun Partiolaiset ry:n, Keski-Suomen Partiolaiset ry:n, Pohjois-Karjalan Partiolaiset ry:n ja Pohjois-Savon Partiolaiset ry:n lippukunnat perustivat uuden partiopiirin.
Partiotoiminta tapahtuu lippukunnissa, mutta partiopiirinä JS-P ohjaa alueellista yhteistyötä ja tarjoaa lippukunnille toimintaa tukevia resursseja. Järvi-Suomen alueella toimii noin 140 lippukuntaa. Yhteensä jäseniä on hieman yli 5 000 partiolaista. Piirin toiminta-aluetta on Etelä-Savo, Kainuu, Keski-Suomi, Pohjois-Karjala sekä Pohjois-Savo.
Piirin lippukuntien edustajat valitsevat Järvi-Suomen Partiolaisille hallituksen. Hallituksen jäsenet ovat vapaaehtoisia piirin partiolaisia. Hallitukseen kuuluu piirinjohtaja ja piirin varajohtaja sekä eri toiminnanalojen ministerit. Hallituksen ja toiminnanalojen lisäksi Järvi-Suomen Partiolaisilla on työntekijöitä, jotka tukevat sekä lippukuntia että piirin vapaaehtoisia. Piirillä on kaksi toimistoa, toinen Kuopiossa ja toinen Jyväskylässä.
Vuonna 2023 piirin puheenjohtajana toimii Miikael Saksman ja varajohtajana Hanna Moisio. Lippukuntatuesta vastaavana hallituksen jäsenenä toimii Matilda Hamara. Kasvatuksesta vastaavana hallituksen jäsenenä toimii Anni Alanko. Vapaaehtoistuesta vastaavana hallituksen jäsenenä toimii Ella Takkinen. Viestinnästä vastaavana hallituksen jäsenenä toimii Emil Lauronen. Yhteiskuntasuhteista ja taloudesta vastaavana hallituksen jäsenenä toimii Hanna Venäläinen. Kasvusta vastaavana hallituksen jäsenenä toimii Jenni Kolmisoppi.