stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pitch Perfect 2
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anna Kendrick  | … |  Beca Mitchell   |
|  Rebel Wilson  | … |  Patricia, ”Fat Amy”   |
|  Brittany Snow  | … |  Chloe Beale   |
|  Ester Dean  | … |  Cynthia-Rose Adams   |
|  Alexis Knapp  | … |  Stacie Conrad   |
|  Hana Mae Lee  | … |  Lilly Onakurama   |
|  Kelley Jakle  | … |  Jessica   |
|  Shelley Regner  | … |  Ashley   |
|  Hailee Steinfeld  | … |  Emily Junk   |
|  Chrissie Fit  | … |  Florencia ”Flo” Fuentes   |
|  Skylar Astin  | … |  Jesse Swanson   |
|  Adam DeVine  | … |  Bumper Allen   |
|  Ben Platt  | … |  Benjamin ”Benji” Applebaum   |
|  Anna Camp  | … |  Aubrey Posen   |
|  Birgitte Hjort Sørensen  | … |  Kommissaar   |
|  Katey Sagal  | … |  Katherine Junk, Emilyn äiti   |
|  Elizabeth Banks  | … |  Gail Abernathy-McKadden-Feinberger   |
|  John Michael Higgins  | … |  John Smith   |
|  David Cross  | … |  Riff-Offin juontaja   |
Arvioita

Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä jatko-osan parasta antia ovat ykkösosan tavoin laulu- ja tanssikohtaukset, kun taas tarina on silkkaa hömppää ja toistaa kulunutta kaavaa vaikeuksien kautta voittoon kulkemisesta. Päähenkilö Becaa ja sivuhahmo Fat Amya lukuun ottamatta henkilöt ovat pelkkiä paperinukkeja.
Aiheesta muualla

Pitch Perfect 2 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Pollarin kylän työväentalo

| Pollarin kylän työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Pollari, Alavus
Valmistumisvuosi:  1923
Rakennuttaja:  Pollarin kylän työväenyhdistys
Omistaja:  Osuuskunta Kukkaro
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pollarin kylän työväentalo Alavudella Pollarin kylässä sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Pollarin kylän työväenyhdistys perustettiin 19.5.1916 Justus Korpilammen talossa. Yhdistys oli Alavuden kunnan kuudes työväenyhdistys. Jäseniä liittyi heti yhdistykseen 35 henkilöä.
Rakennus

Jo syksyllä 1917 yhdistys oli ostamassa torppaa työväentalon rakennuspuiksi, mutta vuoden 1918 tapahtumat olivat esteenä rakentamisen aloittamiselle. Pollarinkylän työväentalon vihkiäiset pidettiin vuonna 1923. Se oli Alavuden viimeisin työväentalo. Matti Kattelus luovutti syyskuussa 1926 yhdistykselle lisämaa-alueen, jolle yhdistys sai laajennettua työväentaloaan. Sivuun rakennettiin 10x10 metrin suuruinen sali sekä kuusi metriä pitkä näyttämö. Tyväentalo poltettiin sunnuntai-iltana 20.9.1931. Uusi työväentalo valmistui ja 3.9.1933 uudessa työväentalossa pidettiin ensimmäinen kokous. Talo sähköistettiin vuonna 1952. Yhdistyksen talo ja tontti myytiin Alavuden Urheilijain Itäkunnan osastolle lokakuussa 1962.
Toimintaa

Kansalaissodan jälkeisen politiikan tuoman työväenliikkeen erimielisyyden suunnasta Pollarinkylän sosialidemokraatit olivat yksimielisiä. Työväentalolla järjestettiin iltamia arpajaisineen, ja myös urheiluseura Kipinä toimi Pollarinkylän työväentalon tiloissa. Suomen sotien jälkeen, koska toiminta oli sotian aikaan hiipunut, piti yhdistys ensimmäisen kokouksensa 10.12.1944 työväentalossa. Kotiuttamisjuhlassa, joita sodan jälkeen pidettiin, yhdistys päätti "antaa huoneet ilman vuokraa". Marraskuussa 1952 yhdistys päätti ottaa 100 000 markkaa velkaa talon sähköistämiseen. Työväentalon sähköistäminen aiheutti vaikean velkaantumisen, ja toiminta alkoi hiipua. Vielä vuosina 1955–1956 Pollarin kylässä pidettiin Sos.-dem. Kunnallisjärjestön kesä- ja syysjuhlia. Nykyisin, lähdeteoksen vuodelta 1995 mukaan, Pollarinkylän työväentalossa toimii Osuuskunta Kukkaro, joka myös omistaa talon.
Pähkinänrousku

| Pähkinänrousku |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Rouskut Lactarius
Laji::  pyrogalus
Kaksiosainen nimi
 Lactarius pyrogalus  (Bull.) Fr. 
 Euroopan maat, joissa lajia tavataan
Katso myös
   Pähkinänrousku Wikispeciesissä   Pähkinänrousku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pähkinänrousku (Lactarius pyrogalus, joskus myös virheellisesti L. hortensis) on kupera tai laakealakkinen kellanharmaa tai harmaanruskea rouskulaji. Lakki on 4–10 senttimetriä leveä. Sen heltat ovat kellertävät. Jalka on 3–7 senttimetriä pitkä ja lakkia vaaleampi. Malto on valkoista. Maitiaisneste on valkoista ja hitaasti harmaanvihertyvää. Sieni maistuu polttavan kirpeältä. Se on syötävä, mutta pitää esikäsitellä keittämällä. Rousku kasvaa lehtimetsissä, puistoalueilla ja lehdoissa pähkinäpensaan juurisienenä. Suomessa sitä tavataan Ahvenanmaan ja Etelä-Suomen pähkinälehdoissa. Kasvuaika on elokuusta syyskuuhun. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Pähkinänrousku
Pyhän Marian katedraali (Newcastle)

| Pyhän Marian katedraali |
| --- | --- |

Sijainti:  Newcastle upon Tyne, Englanti
Koordinaatit:  54°58′09″N, 001°37′09″W
Rakentamisvuosi:  1844
Suunnittelija:  Augustus Pugin
Tyylisuunta:  uusgotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Marian katedraali on kirkkorakennus Newcastle upon Tynessä, Englannissa. Vuonna 1844 valmistunut Augustus Puginin suunnittelema rakennus edustaa uusgotiikaa.
Historia

Heinäkuussa 1838 Newcastlen katolisten tapaamisessa päätettiin uuden kirkon rakentamisesta. Vuoteen 1842 mennessä kansalaiset keräsivät 6 500 puntaa (nykyrahassa noin miljoona puntaa) kirkon rakentamiseksi. Katolilainen Augustus Pugin valittiin kirkon arkkitehdiksi, ja hän sai suunnitelmansa valmiiksi pian vuoden 1842 Newcastlen-vierailunsa jälkeen. Rakentamista valvonut komitea tarkkaili, että kirkon rakennustyöt eivät ylittäisi budjettia. Vaikka komitea vaatikin Puginin suunnitelmiin useita muutoksia taloudellisten syiden takia, niin lopulta ulkoasu oli pitkälti sellainen kuin Pugin halusi sen olevan, vain kirkontornia ei rakennettu. Rakennustöitä johti Puginin ystävä George Myers. Kirkko avattiin 21. elokuuta 1844, ja sen seurakunnan ensimmäiseksi papiksi valittiin aiemmin samana vuonna piispaksi nimetty William Riddell.
Kirkosta tuli katedraali, kun se valittiin 29. syyskuuta 1850 perustetun Hexhamin hiippakunnan pääkirkoksi. Hiippakunnan nimeksi tuli 11 vuotta myöhemmin Hexhamin ja Newcastlen hiippakunta. Vuonna 1870 kuolleen Elizabeth Dunnin testamenttirahojen ansiosta kirkkoon pystyttiin rakennuttamaan lopulta torni. Vuonna 1894 kirkon 150-vuotisjuhlavuonna aloitettiin laajat kunnostustyöt, ja vuonna 1901 sinne rakennettiin kastekappeli. Toisessa maailmansodassa katedraalin eteläpuolen ikkunat vaurioituivat räjähdyksessä.
1980-luvulla alkoivat uudet kunnostustyöt, joiden aikana vaihdettiin muun muassa pahoin kärsinyt katto. 1980-luvun kunnostustyöt maksoivat 10 kertaa niin paljon kuin kirkon rakennustyöt. Vuonna 1998 kirkolle ehdotettiin jälleen uutta neljä vuotta kestävää kunnostusta, ja tuona aikana kirkkoon asenettiin muun muassa keskuslämmitysjärjestelmä. Sisätilojen kunnostus saatiin valmiiksi joulukuussa 2002, mutta uuden valaistuksen asentaminen kesti helmikuulle 2003. Kesäkuussa 2004 kirkkon toisessa maailmansodassa vaurioituneiden ikkunoiden tilalle laitettuun uudet ikkunat, jotka omistettiin sodassa kuolleelle, jälkikäteen Viktorian ristillä palkitulle Adam Wakenshaw’lle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Marian katedraali (Newcastle) Wikimedia Commonsissa
Katedraalin kotisivut (englanniksi)
Pyhän Marian katolinen seurakunta

| Pyhän Marian katolinen seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  Katolinen kirkko
Kirkkokunta:  Katolinen kirkko Suomessa
Hiippakunta:  Helsingin katolinen hiippakunta
Perustettu:  6. joulukuuta 1954
Kirkkoherra:  Rafal Czernia
Pääkirkko:  Pyhän Marian kirkko Helsingissä
Jäseniä:  4 107 (1.1.2018)
Aiheesta muualla
Pyhän Marian katolinen seurakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhän Marian katolinen seurakunta on suomalainen katolisen kirkon seurakunta, jonka toiminta-alueena on Helsingin länsiosa sekä läntinen Uusimaa. Seurakunnan keskuspaikka on Helsinki, jossa seurakunnalla on Pyhän Marian kirkko. Lisäksi seurakunnalla on säännöllistä toimintaa Espoossa, Hyvinkäällä, Karjaalla sekä Nummi-Pusulassa.[lähde? ]
Historia

Pääkaupunkiseudun läntisen osan kasvun vuoksi koettiin tarpeelliseksi perustaa toinen katolinen seurakunta Helsinkiin Pyhän Henrikin katedraaliseurakunnan lisäksi. Pyhän Marian kirkko vihittiin käyttöön 6. joulukuuta 1954. Vuoden 2016 lopussa seurakunnalla oli 3 990 jäsentä.
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
Power Corporation of Canada

| Power Corporation of Canada |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  TSX: POW
Markkina-arvo:  10,8  mrd. USD (5/2017)
ISIN:  CA7392391016
Perustettu:  18.4.1925
Perustaja:  Arthur J. Nesbitt ja Peter A. Thomson
Toimitusjohtaja:  Paul Guy Desmarais Jr. ja André Roger Desmarais
Puheenjohtaja:  André Roger Desmarais
Kotipaikka:   751 du Square-Victoria St, Montreal, QC H2Y 2J3, Kanada
Toimiala:  monialayritys, toimialoina mm. rahoitus, vakuutus ja jälleenvakuutus, kiinteistösijoitus, tietoliikenne, media, teollisuuden raaka-aineet, öljy-, kaasu- ja vaihtoehtoenergiat, sähköntuotanto
Liikevaihto:   35,42 mrd. USD (2016)
Liikevoitto:   0,856 mrd. USD (2016)
Henkilöstö:  30 259 (2016)
Emoyhtiö:  Pansolo Holding Inc.
Omistaja:  Pansolo Holding Inc.
Kotisivu:  www.powercorporation.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Power Corporation of Canada on suuri kanadalainen pörssinoteerattu holding-yhtiönä toimiva monialakonserni, jonka päämaja sijaitsee Montrealissa Quebecin provinssissa.  Yhtiö toimii Pansolo Holding Inc:in tytäryrityksenä ja sen omistajina hallitsevassa asemassa ovat Paul Desmarais Jr. ja André Desmarais.
Monialakonsernin palveluksessa työskentelee runsas 30 000 ihmistä. Konsernin liiketoiminta-alat ovat: Lifeco, IGM Financial, ja Pargesa. Näistä Lifeco (Great-West Lifeco Inc.) on rahoitusalan holdingyhtiö, joka toimii henki- ja terveysvakuutusten, eläkerahoituksen ja investointien hallintapalvelujen parissa sekä varojenhallinnassa ja jälleenvakuutustoiminnassa. IGM Financial -toimiala (IGM) tarjoaa sijoitusneuvontaa ja -hallintaa lähinnä Kanadassa. Pargesa (Pargesa Holding SA) on puolestaan mukana erityisesti Euroopassa mineraalipohjaisten teollisuusratkaisujen alalla, toimittaa sementtiä ja betonia; tekee energiaa öljyllä, kaasulla ja vaihtoetoisilla tavoilla; on mukana viinien ja alkoholijuomien kaupassa; testaus-, tarkastus- ja sertifiointialalla; sähkön-, kaasun, energian ja yhdyskuntapalvelujen tarjoajana. Tytäryrityksensä Gescan välityksellä Power Corporation of Canada hallitsee muun muassa Kanadan johtaviin kuuluvaa ranskankielistä La Presse-sanomalehteä ja kuutta muuta kanadalaista sanomalehteä. Toisen tytäryhtiönsä (Square Victoria Digital Properties) välityksellä konserni on mukana televisiotuotannoissa ja digitaalisessa liiketoiminnassa sekä omistaa osan uutistoimisto The Canadian Pressistä.
Talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten Forbes Global 2000 -listalla yhtiö oli vuonna 2017 sijalla 358. Se luokiteltiin samalla Kanadan 11. suurimmaksi pörssiyritykseksi tämän yrityslistan mittaustavalla. Yhtiön markkina-arvo oli 10,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria (toukokuussa 2017) ja liikevaihto 35,42 miljardia USD (2016).
Aiheesta muualla

History Infographic (englanniksi) (powercorporation.com)
Rannankylä (Kärsämäki)

Rannankylä on noin 400 asukkaan kylä Kärsämäen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla, aivan kirkonkylän läheisyydessä. Se on Pyhäjoen rannoilla sijaitseva laaja kyläkokonaisuus. Kylän nähtävyyksiin kuuluu paanukirkko Pyhäjoen rannalla.
Kylälle leimansa antaa sen poikkeuksellisen suuri eteläpohjalaisten määrä[lähde? ], joka on perua 1900-luvun alun muuttoliikkeestä. Kylän pääelinkeino on maatalous, mikä näkyy laajoina peltoaukeina joka suuntaan Pyhäjoen rannasta. Kylälle valmistui 1990-luvulla kyläkirja Joki virtaa. Kylältä on kotoisin muun muassa pitkäaikainen kansanedustaja ja eduskunnan varapuhemies Markku Koski.
Ranne (sukunimi)

Ranne on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Helmi Ranne (1892–1978), runoilija
Iida Ranne (s. 1995), pesäpalloilija
Katriina Ranne (s. 1981), kirjailija, tutkija ja runouden suomentaja
Lulu Ranne (s. 1971), diplomi-insinööri, Perussuomalaisten kansanedustaja ja ministeri
Milla Ranne (s. 1986), salibandyn pelaaja
Tiina Ranne (s. 1994), jääkiekkomaalivahti
Virpi Niemi (o.s. Ranne s. 1966), maastohiihtäjä
Voitto Ranne (s. 1932), suomalainen ammattijärjestöjohtaja ja kouluneuvos, Akavan puheenjohtaja 1991–1995.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Puoluekokous

Puoluekokous on puolueen jäseniä edustava virallinen kokous, joka on yleensä myös puolueen korkein päättävä elin. Suomessa puoluekokouksen tarkoituksena on valita puolueelle puheenjohtaja ja puoluehallitus, joissakin puolueissa myös puoluevaltuusto, keskuskomitea tai vastaava elin ja päättää puolueohjelmasta. Henkilövalintojen lisäksi puoluekokouksessa hyväksytään puolueen periaatteet, joita kutsutaan joko periaateohjelmaksi tai puolueohjelmaksi. Puoluekokous voi myös valita puolueen ehdokkaan esimerkiksi presidentinvaaleihin.
Puoluekokous järjestetään tavallisesti muutaman vuoden välein (esimerkiksi Keskusta ja Kokoomus kahden vuoden välein). Erityistä tarvetta varten voidaan kutsua koolle ylimääräisiä puoluekokouksia. Joissakin puolueissa puoluekokoukset on tapana nimetä järjestysnumeroilla ensimmäisestä kokouksesta alkaen.
Puoluekokoukset voivat olla edustuksellisia, joihin valitaan edustajat puolueen paikallisyhdistyksistä tai vaihtoehtoisesti puoluekokoukseen voivat osallistua kaikki halukkaat puolueen jäsenet. Jälkimmäistä periaatetta toteuttaa Suomen puolueista ainoastaan Perussuomalaiset.
Pähkinäkukkula

| Pähkinäkukkula> Natura 2000 -alue: FI0306004.Suojelun perusteet |
| --- | --- |
Aluetyyppi:  SCI
Luontodirektiivin luontotyypit:  Boreaaliset lehdot (90%)
Suojeluohjelmat:  lehtojensuojeluohjelma
Sijainti ja koko
Koordinaatit:  61°03′N, 025°37′E
Kunta:  Hollola
Kartta:  ymparisto.fi
Pinta-ala:  13 hehtaaria
Suojellut lajit
Muuta kasvilajistoa:  pähkinäpensas
Pähkinäkukkula on Vesijärven Isosaaressa Hollolan Kukkilassa sijaitseva kukkula, joka kuuluu Natura 2000-luonnonsuojeluohjelmaan pähkinäpensaidensa vuoksi.
Aiheesta muualla

Hämeen ympäristökeskus: Pähkinäkukkula ja kartta
Euroopan unionin komission päätös: Virallinen lehti nro L 040 , 11/02/2005 s. 0001 - 0181
European Nature Information System: FI0306004
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta • Hankaa • Hedelmätarha • Heinlammi • Herrala • Hälvälä • Kalliola • Kirkonkylä • Kukkila • Kukonkoivu • Laitiala • Länsi-Hollola • Messilä • Miekkiö • Noitala • Okeroinen • Paimela • Pyhäniemi • Sairakkala • Salpakangas • Sarva • Tennilä • Tiirismaa • Uskila • |Vaania • Vanhatalo • Vesala • Vesikansa
Luonto:  Hahmajärvi • Hammonjoki • Iso-Tiilijärvi • Keski-Tiilijärvi • Kiikunlähde • Kintterönsuon aarnimetsä • Kivijärvi • Kotajärvi • Kutajärvi • Kutajärven alue • Laasonpohja • Pirunpesä • Pähkinäkukkula • Riihikallio-Pilkanmäki • Sairakkalanjärvi • Tiirismaan luonnonsuojelualue • Työtjärvi • Vesijärvi • Vähä-Tiilijärvi
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo • Hiljaisuuden huone • Hollo ja Martta • Hollolan Hirvi • Hollolan keskiaikainen kivikirkko • Hollolan keskiaikatapahtuma • Hollolan kotiseutumuseo • Hollolan kunnantupa • Hälvälän ampumarata • Kapatuosia • Laitialan kartano • Linnamäki • Messilän kartano • Pyhäniemen kartano
Liikenne:  Herralan rautatieasema • Hollolan lentokenttä • valtatie 12 • kantatie 54 • seututie 296 • yhdystie 2955 • yhdystie 2956 • yhdystie 3173 • Launeen tie
Muuta:  Camping Messilä • Hollolan kunnanvaltuusto • Hollolan lukio • Hollolan seurakunta • Hollolan Sanomat • Hollolan Seutu • Hollolan vaakuna
Raisa Raekallio

| Raisa Raekallio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1978 (ikä 45–46) Kittilä
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  taidemaalari
Raisa Raekallio (s. 1978 Kittilä) on taidemaalari. Raekallio asuu ja työskentelee Kittilän Sirkassa.
Raekallio on valmistunut Lahden taideinstituutista pääaineenaan kuvataide vuonna 2002.
Raekallio maalaa yhdessä taiteilijapuolisonsa Misha del Valin kanssa . Taiteilijaparin teoksia on ollut esillä esimerkiksi Tm-Galleriassa, Korundissa, Kemin taidemuseossa, Särestöniemi-museossa, Pohjois-Suomen aluetaidenäyttelyssä Oulun taidemuseossa; ulkomailla heidän yhteisä töitä on ollut esillä muun muassa  Bilbaossa, Espanjassa sekä Berliinissä, Saksassa. Pari on tavannut 2010-luvun alussa Kreikassa . Taiteellisen yhteistyönsä he aloittivat vuonna 2013.
Kittilän kunta on tilannut Raekalliolta ja del Valilta kaksi teosta Kittilän 150-vuotisjuhlan kunniaksi. Suomen Kulttuurirahaston Lapin rahasto puolestaan lahjoitti Savukosken kunnalle Raekallion ja del Valin tilaustyönä tekemät kaksi maalausta. Tilausteokset on sijoitettu Savukosken koulukeskukseen.
Taiteen tekemisen ohella Raekallio opettaa kuvataidetta muun muassa Revontuli-opistossa ja Sirkan koulussa. Raekallion perheeseen kuuluu puolison lisäksi lapsi sekä samojedinkoira Kolja.
Renfors

Renfors on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Alina Renfors (1855–1937), koulunjohtaja ja Viipurin suomalaisen jatko-opiston perustaja
Eskil Renfors (1865–1953), Vapaakirkon saarnaaja, toimittaja, sovittaja ja säveltäjä
Herman Renfors (1849–1928), teollisuusyrittäjä
Kalle Renfors (1901–1968), kansanedustaja ja poliitikko (SKDL, SKP)
Markku Renfors (s. 1953), digitaalisen signaalinkäsittelyn kehittäjä ja professori
Tekla Renfors (1872–1912), runoilija ja kääntäjä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Putinin palatsi

| Putinin palatsi |
| --- | --- |

Sijainti:  Gelendžik, Krasnodarin aluepiiri  Venäjä
Koordinaatit:  44°25′9.43″N, 38°12′18.98″E
Rakennustyyppi:  palatsi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Putinin palatsi on Gelendžikin lähellä Mustanmeren rannikolla Venäjällä sijaitseva palatsimainen rakennus, jonka rakennuttamiseen ja omistukseen liittyy korruptioepäilyjä. Rakennuksen tosiasialliseksi omistajaksi on väitetty Venäjän presidentti Vladimir Putinia, minkä Putin itse on tosin kiistänyt. Oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyin korruptionvastaisen säätiön FBK:n vuonna 2021 julkaiseman tutkimuksen mukaan rakennustöihin on käytetty noin sata miljardia ruplaa, eli noin 1,2 miljardia euroa. Sen mukaan hanke on toteutettu monimutkaisella järjestelmällä varojen ja omistussuhteiden siirtoja sekä käyttäen useita eri yrityksiä.
FBK:n julkaisemassa videossa Navalnyi väittää, että palatsin on rakentanut Putinin lähipiiri hänen käyttöönsä. Venäjänkielisellä, englanniksi tekstitetyllä videolla, joka julkaistiin 19.1.2021 oli katsojia 1.2.2021 yli  106 miljoonaa.
Sijainti ja piirteet

Niin sanottu Putinin palatsi sijaitsee Idokopasin niemellä Mustanmeren rannikolla lähellä Gelendžikin kaupunkia alle 200 kilometrin päässä Sotšin kaupungista. Paikalla on 7 800 hehtaarin maa-alue, ja mereltä päin liikkuminen sen edustalla on kielletty merimailin eli noin 1,8 kilometrin matkalta. Alueen yllä on myös lentokieltoalue.
Oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyin korruptionvastaisen säätiön FBK:n vuonna 2021 julkaiseman tutkimuksen mukaan palatsin päärakennus on kooltaan 17 691 m². 68 hehtaarin piha-alueella on lisäksi useita muita rakennuksia, joihin lukeutuvat esimerkiksi maanalainen jääkiekkohalli, kylpylä, elokuvateatteri, viinikellari, teatteri, kasino, tankotanssilava, oma kirkko, 80-metrinen silta ja merenrantaan johtava tunneli. FBK:n mukaan rakennustöihin on käytetty noin sata miljardia ruplaa, eli noin 1,2 miljardia euroa. Putin on kiistänyt yhteytensä palatsin rakentamiseen tai omistukseen. Putinilla on myös paljon pienempi virallinen asunto Mustallamerellä Sotšissa.
Rakennushanke ja korruptioepäilyt

Ensimmäisen kerran palatsin rakennushankkeesta kerrottiin julkisuuteen vuonna 2010, jolloin venäläinen liikemies ja Petromedin osaomistaja Sergei Kolesnikov julkaisi tuolloiselle Venäjän presidentti Dmitri Medvedeville osoitetun avoimen kirjeen. Kolesnikovin mukaan hän ja Nikolai Šamalov ohjasivat varoja omistamiensa yritysten kautta liiketoiminnoissa salanimellä "Mihail Ivanovitš" tunnetun Vladimir Putinin puolesta. Kolesnikov, Šamalov ja Dmitri Gorelov hankkivat Putinin ehdotuksen mukaan tarvikkeita Venäjän sairaaloille. Hanke sai miljoonalahjoituksia useilta venäläisiltä miljonääreiltä, kuten esimerkiksi Roman Abramovitšilta. Kolesnikovin yritys toi tarvikkeita maahan ja sai hänen mukaansa suuria alennuksia. Näin säästettiin miljoonia, jotka Kolesnikovin mukaan ohjattiin Putinin ehdotuksesta ulkomaalaisiin yhtiöihin lahjoittajien tietämättä. Osa rahoista käytettiin talousvaikeuksissa olevien yritysten, kuten telakoiden, tukemiseen. Kolesnikovin mukaan satoja miljoonia ohjattiin edelleen palatsin rakennustöihin Gelendžikissä. Kolesnikovin mukaan palatsin omisti virallisesti Kyprokselle rekisteröity yritys, jonka omistaa edelleen yritys Brittiläisillä Neitsytsaarilla. Kolesnikovin mukaan kukaan ei tietänyt palatsin lopullista omistajaa. Palatsin virallisesti omistanut yritys oli osittain Šamalovin omistuksessa.
Videotutkimus

Oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyin korruptionvastainen säätiö FBK julkaisi tammikuussa 2021 YouTubessa lähes kahden tunnin videon, jossa palatsi ja sen rakentaminen selvitetään. FBK:n mukaan palatsin rakennustyöt alkoivat vuonna 2005 ja hanketta toteuttamassa ovat olleet monet Putinin lähipiiriläiset. Video perustuu paitsi Kolesnikovin paljastuksiin, myös FBK:n omiin tutkimuksiin. Selvitystä kuvailtiin siihenastisista kattavimmaksi. Se sisälsi esimerkiksi pohjapiirustuksia, kuvia palatsin sisältä ja yksityiskohtia finansseista.
Navalnyi oli myrkytetty vuoden 2020 elokuussa ja häntä hoidettiin Saksassa. Hän palasi Venäjälle tammikuussa 2021 ja päätyi heti poliisin pidättämäksi. Videotutkimus julkaistiin pidätyksen jälkeen. Tutkimus oli alkanut jo kesällä 2020.
Venäläismiljardööri Arkadi Rotenberg ilmoitti FBK:n videon julkaisun jälkeen venäläisissä medioissa olevansa palatsin omistaja. Rotenbergin mukaan hän oli hankkinut kiinteistön joitakin vuosia aikaisemmin ja kaavaili hotellin perustamista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Putinin palatsi Wikimedia Commonsissa
Palatsin piha-aluetta.
Sänky sisätiloissa.
Sisätilojen koristeluja.
Sergei Kolesnikovin tietoihin perustuva kaavio palatsin rakennustöiden rahoituksesta.