stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kukkarojärvi (Petäjävesi)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Pirttijoen valuma-alueeseen (14.527) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy.
Klaus Augenthaler

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Klaus Augenthaler
Syntymäaika: 26. syyskuuta 1957 (ikä 67)
Syntymäpaikka: Fürstenzell, Baijeri, Saksa
Lempinimi: Auge
Seura
Seura: –
Tehtävä: Päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1976–1991 |  FC Bayern München | 404 (52) |
Maajoukkue
| 1983–1990 |  Saksa | 27 (0) |
Valmennusura
1991–1992 1992–1997 1997–1999 2000–2003 2003–2005 2005–2007 2010–2011:  Bayern München A-juniorit  FC Bayern München (apuv.)  Grazer AK  1. FC Nürnberg  Bayer 04 Leverkusen  VfL Wolfsburg  SpVgg Unterhaching
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Klaus "Auge" Augenthaler (s. 26. syyskuuta 1957) on saksalainen puolustajana pelannut ja maailmanmestaruuden voittanut jalkapalloilija sekä jalkapallovalmentaja.
Ura

Klaus Augenthaler pelasi koko ammattilaisuransa FC Bayern Münchenin joukkueessa (1976–91). Hän voitti pelaajana seitsemän Saksan mestaruutta ja pääsi kahdesti Mestareiden liigan loppuotteluun, mutta molemmilla kerroilla FC Bayern München hävisi.
Saksan jalkapallomaajoukkueessa Augenthaler debytoi vuonna 1983 ja pelasi vuoteen 1990 asti yhteensä 27 maaottelussa. Maalinteossa hän ei maajoukkueessa onnistunut. Augenthaler osallistui kaksiin Jalkapallon MM-kisoihin. Vuoden 1986 kisoissa Saksa hävisi finaalissa Argentiinalle ja vuoden 1990 kisoissa Saksa voitti maailmanmestaruuden Augenthalerin pelatessa kaikissa Saksan seitsemässä ottelussa.
Augenthaler lopetti pelaajauransa vuonna 1991 ja jo seuraavana vuonna hän aloitti FC Bayern Münchenin apuvalmentajana. Hän toimi tehtävässä viisi vuotta kunnes siirtyi Itävallan pääsarjaan Grazer AK:n päävalmentajaksi. Augenthaler johdatti Grazer AK:n kahdesti kolmanneksi ja UEFA Cupiin. Itävallasta hän siirtyi takaisin Saksaan, nyt 2. Ligaan 1.FC Nürnbergin peräsimeen, jonka hän nosti vajaassa kahdessa kaudessa Bundesliigaan. Kaudesta 2001–02 lähtien hän on toiminut päävalmentajana Bundesliigassa 1.FC Nürnbergin, Bayer Leverkusenin ja viimeisimpänä VfL Wolfsburgin joukkueissa. Bayer Leverkusen oli Bundesliigan kolmas kaudella 2003–04 Augenthalerin käskyttämänä.
Maaliskuun lopulla 2010 Augenthaler palasi valmennustehtäviin lähes kolmen vuoden tauon jälkeen, kun hänestä tuli 3. Ligassa putoamiskamppailuun ajautuneen SpVgg Unterhachingin päävalmentaja.  Augenthalerin johdolla Unterhaching vältti putoamisen 3. Ligasta ollen 10:s. Kaudella 2010/11 Unterhaching oli jälleen kamppailemassa alemmista sijoituksista ja vaikka sarjapaikka säilyikin, ei 14:s sija tyydyttänyt seurajohtoa ja Augenthaler joutui kauden jälkeen lähtemään seurasta.
Helmikuussa 2016 kerrottiin, että Augenthaler aloittaa kesällä SV Donaustaufin päävalmentajana.
Saavutukset pelaajana

Saksan mestaruus (7): 1979–80, 1980–81, 1984–85, 1985–86, 1986–87, 1988–89, 1989–90 (myös hopea ja kaksi pronssia)
Saksan Cup 1981–82, 1983–84, 1985–86
Maailmanmestaruus 1990
Maailmanmestaruushopea 1986
Aiheesta muualla

Fussballdaten.de
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Friedel Rausch | 1. FC Nürnbergin päävalmentaja 3/2000–4/2003 | Seuraaja: Wolfgang Wolf |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Klaus Toppmöller | Bayer 04 Leverkusenin päävalmentaja 2003–9/2005 | Seuraaja: Rudi Völler |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Holger Fach | VfL Wolfsburgin päävalmentaja 12/2005–2007 | Seuraaja: Felix Magath |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Matthias Lust | SpVgg Unterhachingin päävalmentaja 3/2010–2011 | Seuraaja: Heiko Herrlich |
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1986
1 Schumacher |
2 Briegel |
3 Brehme |
4 Förster |
5 Herget |
6 Eder |
7 Littbarski |
8 Matthäus |
9 Völler |
10 Magath |
11 Rummenigge |
12 Stein |
13 Allgöwer |
14 Berthold |
15 Augenthaler |
16 Thon |
17 Jakobs |
18 Rahn |
19 Allofs |
20 Hoeneß |
21 Rolff |
22 Immel |
Valmentaja Beckenbauer
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1990
1 Illgner |
2 Reuter |
3 Brehme |
4 Kohler |
5 Augenthaler |
6 Buchwald |
7 Littbarski |
8 Häßler |
9 Völler |
10 Matthäus |
11 Mill |
12 Aumann |
13 Riedle |
14 Berthold |
15 Bein |
16 Steiner |
17 Möller |
18 Klinsmann |
19 Pflügler |
20 Thon |
21 Hermann |
22 Köpke |
Valmentaja Beckenbauer
Kuropalot

| Kuropalot |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit
Suku::  Kuropalot Alhagi  Gagnebin
Katso myös
   Kuropalot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuropalot (Alhagi) on hernekasveihin kuuluva suku, jossa on neljä lajia. Ne ovat okaisia pensaita, joilla on nimensä mukaisesti papujen ympärille kuroutuneet palot. Kuropalkoja esiintyy alkuperäisenä Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Alhagi graecorum esiintyy myös Kreikassa. Lajin oksat erittävät syötävää luonnonkumia.
Lajit

Alhagi brevispina Maire
Alhagi graecorum Boiss.
kamelinkuropalko (Alhagi maurorum Medik.)
Alhagi pseudalhagi (M.Bieb.) Desv. ex Wangerin
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kuropalot – Alhagi
Kukkarojärvi (Pieksämäki)

| Kukkarojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°17′44″N, 27°13′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pieksäjärven valuma-alue (14.79)
Laskujoki:  sio-oja Pieksänjärveen 
Järvinumero:  14.793.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120,9 m  
Pituus:  3,2 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  13,6674 km  
Pinta-ala:  1,21435 km²   
Tilavuus:  0,00402451 km³ 
Keskisyvyys:  3,31 m  
Suurin syvyys:  11,4 m  
Saaria:  5 
 fiKukkarojärvi 
Kukkarojärvi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Pieksämäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 3,2 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 121 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Sillä on 5 saarta, joiden yhteispinta-ala on 1,01 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,02 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00402 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 11,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 13,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pieksäjärven valuma-alueella (14.79), jonka Pieksäjärven alueeseen (14.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy.
Kylätontti

Urjalankylän ryhmäkylää Urjalassa 1920-luvulla ennen uusjakoa.
Someron Pitkäjärven vanhalla  kylätontilla Pitkäjärven rannalla on vielä kaksi kylän taloista.
Someron Kärilän vanhalla kylätontilla Paimionjoen rannassa on vielä yksi kylän taloista.
Ypäjän Mannisten vanha kylätontti Loimijoen rannassa on tyhjentynyt.
Kylätontti on keskiajalta peräisin oleva kylärakenne, jossa on useita asuintaloja ja muita rakennuksia lähekkäin samassa ryhmässä. Ne voivat olla nykyisin asuttuja tai autioituneita. Kylät olivat alun perin asumakyliä, jotka muodostivat myöhemmin perustan lainsäädännölle.
Kylätontteja voi löytää vanhojen karttojen ja kyläluetteloiden avulla. Ne ovat arvokkaita muinaisjäänteiden ja -jäännösten löytöpaikkoja, joissa voi olla useita kerrostumia eri aikakausilta.
Sarkajaon aikana talot olivat tiiviissä ryhmässä kylätontilla ja yhteiset viljelymaat sijaitsivat tonttimaan ympärillä tai läheisyydessä. Kylän talot ovat saattaneet sijaita myös useilla tonttimailla, mikä voi periytyä sarkajakoa edeltävästä asutustyypistä. Kylätontit ovat usein sijainneet kylien peltoalueen reunoilla tai keskellä, usein paikoissa, joita ei ole voitu viljellä. Osa autioituneista historiallisista tonttimaista on otettu myöhemmin viljelykäyttöön.
Säännösteltyjä kylätontteja oli Suomessa vain Hämeenlinnan ympäristössä ja siitä Satakuntaan suuntautuvalla alueella. Säännöstelyllä kylätontilla kylän maat oli sarkajaossa jaettu talon varallisuuden mukaan, joka taas toimi verotuksen perustana.
Kylätontilla sijainnut kylä oli joko ryhmä-, rivi,- tai raittikylä. Talojen pihat olivat usein ahtaita umpipihoja, jolloin rakennusten väleihin muodostui kapeita kujia. Rakennusten sijoittelussa tonteille on kuitenkin ajallisia ja alueellisia eroja.
Kylätontilla asuneet ihmiset muodostivat tiiviin yhteisön ja olivat sukua keskenään.[lähde? ]
Kylätontilla sijainnut kylä tavallisesti hajosi isojaossa, jolloin talot siirrettiin omien viljelyksien keskelle kylän laidoille.
Suomen keskiaikaisia, myöhemmin autioituneita kylätontteja on 2000-luvulla tutkittu arkeologisesti etenkin Etelä-Suomessa. Laajasti kaivettuja kylätontteja ovat esimerkiksi Espoon Mankby ja Kauklahti sekä Vantaan Gubbacka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kylätontti Wikimedia Commonsissa
Koivujärvi

Koivujärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Kyliä

Koivujärvi, kylä Pielavedellä
Järviä

Koivujärvi, järvi Jämsän Länkippohjassa
Koivujärvi, järvi Jämsän Vehkajärvellä
Koivujärvi, järvi Kannonkoskella
Koivujärvi, järvi Kiuruvedellä ja Pielavedellä
Koivujärvi, järvi Laukaassa ja Jyväskylässä
Koivujärvi, järvi Mänttä-Vilppulan Ylä-Kolkissa
Koivujärvi, järvi Ruovedellä
Koivujärvi, järvi Viitasaarella
Koivujärvi, järvi Virtain Koivujärvenkylässä
Koivujärvi, järvi Virtain Ruohoperällä
Koivujärvet, järvi Mänttä-Vilppulan Suluslahdella
Pitkä Koivujärvi, järvi Viitasaarella.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koivujärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kvartaalikapitalismi

Kvartaalikapitalismi eli kvartaalitalous on arkikielen ilmaus globaalin markkinatalouden ilmiölle, jossa yritykset määrittelevät strategiansa mieluummin lyhyen kuin pitkän aikavälin tavoitteiden kannalta.
Termin juuret ovat Yhdysvalloista peräisin olevasta yritysten tiedotuskäytännöstä. Tällöin yritykset julkaisevat osavuosikatsauksen neljä kertaa vuodessa eli kvartaaleittain. Lisäksi Yhdysvalloissa on mahdollista maksaa osinkoa osavuosikatsausten yhteydessä. Suomessa listatut yhtiöt ovat esimerkiksi säännöllisen tiedonantovelvollisuuden puitteissa velvollisia julkaisemaan osavuosikatsauksia kvartaaleittain.
Aiheesta muualla

Seppänen Pekka. 23.8.2002. Kvartaalikapitalismi, talouden syöpä. Talouselämä (Arkistoitu – Internet Archive)
Kruununasiamies

Kruununasiamies oli aiemmin henkilö, joka edusti valtiota oikeudenkäynneissä ja muissa virallisissa toimituksissa, joissa yleensä käsiteltiin valtion yksityisoikeudellisia etuja. Kruununasiamies toimi joko virkansa puolesta tai jonkin viranomaisen (esimerkiksi lääninhallituksen) määräyksestä kruunun eli valtion edun valvojana. Kun valtio oli osallisena alioikeuden käsittelemässä riita-asiassa, valtion edustajana toimi maaherran määräämä asiamies. Hovioikeudessa valtion etuja valvoi kanneviskaali.
Kruunun ritarikunta (Belgia)

Ritarikunnan tunnuksia
Kruunun ritarikunta (ransk. Ordre de la Couronne, holl. Kroonorde, saks. Kronenorden) on belgialainen ritarikunta, joka perustettiin 15. lokakuuta 1898 kuningas Leopold II:n käskystä. Aluksi kuningas jakoi sitä tunnustuksena sankarillisista saavutuksista Kongon vapaavaltiossa. Belgian valtio otti ritarikunnan osaksi omaa palkitsemisjärjestelmäänsä vuonna 1908 ja sijoitti sen Leopoldin ritarikunnan alapuolelle.
Nykyään kunnianosoitusta myönnetään tunnustuksena ansioista taiteen, kirjallisuuden, tieteen, kaupan ja teollisuuden saralla sekä valtion hyväksi tehdystä palveluksesta.
Ritarikuntaa jaetaan viidessä luokassa, kahdessa alemmassa palmu-luokassa sekä kolmessa mitaliluokassa:
Suurristi
Suurupseeri
Komentaja
Upseeri
Ritari
Kultapalmu
Hopeapalmu
Kultamitali
Hopeamitali
Pronssimitali
Kroketti

Kroketinpeluuta edinburghilaisella krokettiklubilla
Kroketti on seurapeli, jossa pelaajat lyövät vuorotellen nuijan muotoisilla mailoilla pallojaan maahan upotettujen porttien läpi. Alun perin krokettivälineet olivat kokonaan puusta, mutta nykyään valmistuksessa käytetään materiaalin lujuuden vuoksi usein myös muovia ja metallia. Krokettia pelataan moninpelinä, yleisimmin neljällä pelaajalla. Pelin tavoitteena on läpäistä ensimmäisenä radalla olevat portit oikeassa järjestyksessä ja osua sen jälkeen lopetuskeppiin.
Suomalainen kroketti

Suomalainen kroketti on Suomessa amerikkalaisesta Backyard croquetista kehittynyt versio, jota pelataan vapaassa maastossa.
Pelikenttä ja rata ovat vapaamuotoiset. Pelien osallistujamäärää ei ole säännöissä rajattu, mutta virallisissa turnauksissa pelaajamäärä on 4–5 pelaajaa/peli.
Pelin voittaa pelaaja, jonka pallo läpäisee kaikki portit hyväksytysti ja oikeassa järjestyksessä ja tämän jälkeen osuu maalitolppaan ensimmäisenä.
Pelaaja, joka lyö pallonsa portin läpi vuorollaan, saa yhden lisälyönnin
Jos lyöjän pallo osuu toiseen palloon, voi pelaaja krokata palloa tai pelata yhden lisälyönnin. Tämä krokkaussääntö astuu voimaan vasta kun molempien pelaajien pallot ovat läpäisseet ensimmäisen portin.
Kroketin historiaa

Kroketin arvellaan olevan samaa alkuperää golfin ja biljardin kanssa. Mailojen, pallojen ja porttien kanssa ovat pelailleet jo muinaiset roomalaiset, 1300-luvun ranskalaiset paimenet ja 1700-luvun englantilaiset aateliset. Pelin varsinainen synty sijoittuu 1850-luvulle, jolloin englantilainen urheiluväline- ja leluvalmistaja John Jaques ryhtyi valmistamaan krokettivälineitä. Kroketti tunnettiin 1870-luvulle mennessä Englannin siirtomaissa ympäri maailmaa. Vuonna 1868 perustettu krokettiseura The Wimbledon All England Croquet Club vakiinnutti ensimmäisenä kroketin kilpailusäännöt. Kroketti oli olympialajina vuosina 1900 Pariisissa ja 1904 St. Louisissa. Toisen maailmansodan jälkeen kroketti hiipui takapihojen lastenpeliksi, kunnes 1980-luvun alussa sen suosio elpyi jälleen. Maailman Krokettiliitto (World Croquet Federation) perustettiin vuonna 1986 ja vuodesta 1989 kroketissa on voinut tavoitella maailmanmestaruutta. Nykyään Maailman Krokettiliiton piirissä on 27 krokettivaltiota.
Kroketin historiaa > Kroketin historia Suomessa

Kroketti tuli Suomeen 1800-luvun loppupuolella. Se oli herrasväen parissa suosittu koko perheen harrastus ja monien huviloiden pihalta löytyikin krokettikenttä. Suomessa krokettia ei kuitenkaan koskaan tiettävästi pelattu kilpailumielessä. Kun sotien jälkeen luokkaerot pienenivät yhteiskunnassa, kroketti yleistyi jokamiehenpeliksi ja vähitellen menetti suosiotaan. Kroketti säilyi lasten pelinä, kunnes 1990-luvulla se alkoi yleistyä nuorten aikuisten seurapelinä. Vuonna 2000 perustettiin ensimmäinen tunnettu krokettiseura Messukylän Pihakrokettiklubi. Ajatus Suomen Krokettiliitosta sai alkunsa kesän 2003 leikkimielisissä krokettikilpailuissa Kurikassa. Tampereella järjestetty epävirallinen SM-kilpailu MPKK Croquet Challenge 2004 keräsi pelaajia jo ympäri Suomea. Suomen Krokettiliitto aloitti järjestäytyneen kilpailutoiminnan vuonna 2005.
Suomalaisia krokettiseuroja

Messukylän Pihakrokettiklubi, Tampere
Kurikan krokettikerho KurKo (Arkistoitu – Internet Archive)
Bembölen krokettikerho, Espoo
Poroposse, Jyväskylä
Härkämäen Huiske, Turku
M.Ä.K.Y, Muhos
Herttoniemen Krokettikerho, Helsinki
Picnic Sports Club Finland, Virrat
Hernesahon Krokettikerho ry, Kauhava
Kitro, Keuruu
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
World Croquet Federation (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Krokettiliitto
Suomalaisen kroketin viralliset säännöt (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen krokettiliiton sääntösivuilla.
Yhdysvaltalaisia krokettivälineitä
Winslow Homerin maalaus Kroketti (1864)
Valokuva, jonka väitetään kuvaavan Billy the Kidiä (vas.) pelaamassa krokettia New Mexicossa 1878 (osasuurennos).
Kylä-TV

Kylä-TV (ruots. By-TV) oli Turun ylioppilaskylän kaapeliverkossa 1980-luvun keskivaiheilla parisen vuotta toiminut televisiokanava. Sillä oli omaa ohjelmatuotantoa, joka sai myös julkista tukea Turun kaupungilta, korkeakoulujen ylioppilaskunnilta ja hankekohtaisesti muiltakin tahoilta.
Ajatus oman kaapeliverkon televisiotoiminnasta oli syntynyt jo 1980-luvun alussa, ja Turun ylioppilaslehdessä 6/1983 Turun yliopiston ylioppilaskunnan pääsihteeri Teppo Määttänen haki toiminnalle tekijöitä. Hanketta varten rekisteröitiin oma yhdistys, ja Kylä-TV aloitti toimintansa lokakuussa 1984. Ohjelmaa lähetettiin opiskelija-asuntoloiden kaapeliverkkoon pari tuntia tiistai-iltaisin. Tilat tarjosi Turun ylioppilaskyläsäätiö, ja tekniikkana toimi osamaksulla hankittu käytetty Sonyn U-matic low band -kalusto.
Kylä-TV:n toiminnassa oli mukana joitakin sittemmin sähköisen viestinnän ja elokuvan parista tunnettuja nimiä, kuten ohjelmapäällikkönä toiminut Peter Lindholm ja uutistoimittajana uraansa aloitellut Marjukka Havumäki.
Kylä-TV:n merkittävimpiä ohjelmia oli Länsi- ja Itä-Berliinissä kuvattu Berliini 1985 – kuvia jaetusta kaupungista, jonka tuotantoa tukivat myös Turun kaupungin nuorisolautakunta ja Saksalais-suomalaisten yhdistysten liitto. Ohjelma leikattiin kymmenestä tunnista videolle kuvattua materiaalia. Vuonna 1986 tehtiin samanlainen reportaasi Brysselistä.
Kylä-TV:n toiminta lopetettiin vuoden 1986 lopussa.
Elokuvatuotanto

Myös omia amatöörielokuvia kuului Kylä-TV:n ohjelmistoon. Ylivoimaisesti suurisuuntaisin tuotanto oli Rauno Halmeen ja Veijo O. T. Järvisen käsikirjoittama ja ohjaama lännenelokuva Kultajuna Fort Montanaan. Se nähtiin myös muilla suomalaisilla kaapelikanavilla ja nostettiin uudestaan esiin Suomalaisen elokuvan festivaaleilla Turussa 2013. Toinen oma elokuvatuotanto oli Elina Jalkasen ohjaama gangsteritarina Viskibisnes. Kylä-TV:ssä esitettiin myös joitakin Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitoksen oppilastöitä. Kylä-TV:n lähipiireistä sai alkunsa myös Petri Pykälän tuottama ja Peter Lindholmin salanimellä ohjaama, 35 millimetrin filmille kuvattu täyspitkä näytelmäelokuva Tappavat sekunnit.
Kreikan presidentinvaali 1929

Kreikan presidentinvaali 1929 järjestettiin Kreikan toisen tasavallan aikana 14. joulukuuta 1929. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti Pávlos Kountouriótisin seuraajaksi. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin Aléxandros Zaḯmis.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Nimi | Ääniä |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aléxandros Zaḯmis | 257 |  |  |  |  |
| Geórgios Kafantáris | 22 |  |  |  |  |
| Themistoklís Sofoúlis | 6 |  |  |  |  |
| Pávlos Kountouriótis | 2 |  |  |  |  |
| Aléxandros Papanastasíou | 1 |  |  |  |  |
| ”Romanós” (Áthos Romános?) | 1 |  |  |  |  |
| Tyhjiä | 38 |  |  |  |  |

| Ääniä yhteensä | 327 |  |  |  |  |

| Äänestäneitä senaattoreita 120:stä | 101 |  |  |  |  |
| Äänestäneitä parlamentaarikkoja 250:stä | 226 |  |  |  |  |
Kreikan presidentinvaali 1975

Kreikan presidentinvaali 1975 järjestettiin 19. kesäkuuta 1975. Vaalissa valittiin uusi Kreikan presidentti viisivuotiskaudelle 1975–1980. Valinnan suoritti Kreikan parlamentti, ja presidentiksi valittiin Konstantínos Tsátsos.
Vaalissa valittiin seuraaja presidentti Michaíl Stasinópoulokselle, joka oli toiminut Kreikan kolmannen tasavallan ensimmäisenä mutta 
väliaikaisena presidenttinä demokratian palauttamisen jälkeen, 18. joulukuuta 1974 lähtien. Uudet vaalit järjestettiin uuden perustuslain tultua voimaan. Tsátsos tuli valituksi jo ensimmäisellä kierroksella saatuaan 210 ääntä, kun valintaan vaadittiin vähintään 200 ääntä. Hän vannoi virkavalansa 19. heinäkuuta 1975.
Tulokset

Vaalin tulokset olivat:
| Ääni | Tukipuolueet | Äänimäärä> 1. kierros 19. kesäkuuta 1975 |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konstantínos Tsátsos | Uusi demokratia | 210 |  |  |  |
| Panagiótis Kanellópoulos | Keskustaunioni – Uudet voimat | 65 |  |  |  |
| Tyhjää | Pasok, Yhdistynyt vasemmisto | 20 |  |  |  |
| Poissa | Poissa | 5 |  |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | 300 |  |  |  |
| Valintaan vaadittuja ääniä | Valintaan vaadittuja ääniä | 200 |  |  |  |
Kynsilehto

| Kynsilehto |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Kynsilehto korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Myllyojan suuralue
Kaupunginosa nro:  66
Väkiluku:  1 683  31.12.2023
Työpaikkoja:  480 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Kynsilehto
Kynsilehto on Oulun 66. kaupunginosa, ja se sijaitsee Kuusamontien varrella, rajoittuen Takalaanilan, Ruskon, Korvensuoran, Haapalehdon ja Hintan kaupunginosiin. Kaupunginosassa asuu noin 1 600 asukasta.
Kaupunginosa voidaan jakaa karkeasti kolmeen pääosaan. Kaupunginosan länsipuolisko Kuusamontien eteläpuolella on väljähkösti pääosin 1960–1980-luvuilla rakennettua pääasiassa omakotitalovaltaista ja luonnonläheistä aluetta. Alueelle on noussut myös pienen ja keskisuuren teollisuuden toimipisteitä. Laajennusrakentaminen toi 1990-luvulla kaupunginosan koillisosaan uusia omakotitalo- ja kerrostaloalueita. Kuusamontien pohjoispuoli jakaantuu läntiseen omakotitalo-osaan ja itäiseen Sammaltien teollisuusalueeseen.[lähde? ]
Kylätoiminta

Kylätoiminta on asukkaiden omaehtoista toimintaa oman asuinalueensa, yleensä kylän, hyväksi. Kylätoiminta on kansalaisjärjestötoimintaa (ei-valtiollista).
Kylätoiminnan perusteet

Kylätoiminnan perustana on paikalliseen identiteettiin ja palveluihin liittyvät toiminnot.
Kyläyhdistykset järjestävät kylän juhlia ja kerhoja sekä pitävät yllä toiminnan paikkoja, kuten uimarantoja, latuja ja kylätaloja.
Perinteisesti kylätoimintaan kuuluu myös kylän asioiden ajaminen paikallis- ja valtionhallinnossa.
Kyläyhdistykset ovat erityisesti 1990-luvulta lähtien alkaneet toimia enemmän kylän kehittäjinä. Yhtäältä palveluita on alettu tuottaa tai järjestellä itse, toisaalta on kehitetty kylän elinkeinojen edellytyksiä. Palveluista tärkeimmät ovat olleet vanhusten kotona asumista tukevat kyläpalvelut (kyläavustajat yms.). Elinkeinojen kehittämisessä on tuettu muun muassa maaseutumatkailua rakentamalla reitistöjä, jotka ovat sekä kyläläisten virkistyskäytössä että matkailun käytössä. Myös infrastruktuurin kehittäminen on monilla kylillä osa kylätoimintaa, vaikkakin monesti itse rakentaminen organisoidaan omaan organisaatioonsa.
Kylätoiminnan organisaatio

Kylä- ja asukastoimintaa harjoitetaan kylällä kylätoimikunnissa, kyläyhdistyksissä, asukasyhdistyksissä tai muissa yhdistyksissä. (Yleisnimellä näitä kutsutaan kyläyhdistyksiksi.)
Kuntakohtaisesti voi olla kyläneuvostoja tai pitäjäneuvostoja, joihin kaikki ko. kunnan kyläyhdistykset kuuluvat.
Maakunnallisesti Suomessa toimii maakunnallisia kylien yhdistyksiä, esimerkiksi Pohjois-Karjalan Kylät ry, joiden jäseninä on kyläyhdistyksiä ja muita kylien kehittämisestä kiinnostuneita järjestöjä
Valtakunnallisesti Suomessa keskusjärjestönä toimii Suomen Kylätoiminta.
Euroopassa kylätoimijoita ja muita maaseudun toimijoita yhdistää European Rural Alliance ERA.
Vastaavia organisaatiorakenteita on muun muassa Ruotsissa ja Virossa. Pohjois- ja Keski-Euroopan ulkopuolella kylätoiminnalla ei yleensä ole julkishallinnosta riippumattomia valtakunnallisia organisaatioita.
Koivujärvi (Ruovesi)

| Koivujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ruovesi
Koordinaatit:  62°03′17″N, 24°16′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Ruoveteen 
Järvinumero:  35.332.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,5 m  
Rantaviiva:  2,783 km  
Pinta-ala:  24,674 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoivujärvi 
Koivujärvi  on Pirkanmaalla Ruovedellä Tuurakylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Paloselän alueeseen (35.332) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,5 metriä mpy.