stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
ANO 2011
Historia

Puolueen edeltäjä oli Tšekin toiseksi rikkaimman henkilön, Agrofert|Agrofert-konsernin omistajan, Andrej Babišin vuonna 2011 perustama Tyytymättömien kansalaisten toimintaryhmä (tšek. Akce nespokojených občanů), jonka Babiš myöhemmin muutti ANO 2011 -puolueeksi vuoden 2012 lopulla.
Babišin kriitikot nostivat esiin hänen menneisyytensä kommunistipuolueen jäsenenä ja väitetystä yhteistyöstä StB-turvallisuuspalvelun kanssa. Yhteydet StB:hen Babiš on kieltänyt toistuvasti ja pyrkinyt kumoamaan väitteet tuomioistuimissa. Lisäksi esiin nostettiin väitteitä hänen pyrkivän politiikassa toimimalla turvaamaan Agrofertin intressejä.
Vuoden 2013 vaalien alla Babišin korruption ja poliitikkojen vastainen viesti osoittautui suosituksi. Elokuussa puolue oli mielipidetiedustelujen mukaan ylittämässä vaalikynnyksen, ja jo syyskuussa sen kannatusluvut olivat kaksinumeroiset. Lopulta lokakuussa järjestetyissä vaaleissa ANO 2011 sai 18,7 % äänistä, millä puolue sai vain kolme paikkaa vähemmän kuin vaalit voittanut Sosiaalidemokraattinen puolue.
Pitkäksi venyneiden hallitusneuvottelujen jälkeen ANO 2011 lähti lopulta mukaan hallitukseen, missä Babiš toimi varapääministerinä ja valtiovarainministerinä. Vaalien jälkeen hän alkoi esittää jonkin verran euroskeptisiä näkemyksiä kertoen muun muassa vastustavansa Tšekin eurojäsenyyttä ja syvempää EU-integraatiota.
Babišin johdolla ANO 2011 voitti selvällä enemmistöllä lokakuussa 2017 pidetyt parlamenttivaalit. ANO sai noin 30 prosenttia annetuista äänistä, mikä oli lähes kolme kertaa enemmän kuin toiseksi tulleella Kansalaisdemokraattisella puolueella (ODS). Puolueen vaalikampanjan teemoja olivat veronalennukset, EU-kriittisyys ja korruption kitkeminen. Babiš kuitenkin katsoi ANO:n olevan Eurooppa-myönteinen voima, joka haluaa olla aktiivinen EU:n politiikan muovaamisessa. Vaalien jälkeen hän sulki pois hallitusyhteistyön äärioikeiston ja kommunistien kanssa.
Aiheesta muualla

ANO 2011 (tšekiksi)
Kiinanmuurahaiskäpy

| Kiinanmuurahaiskäpy |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Synnyttävät nisäkkäät Theria
Osaluokka::  Istukkanisäkkäät Eutheria
Lahko::  Muurahaiskävyt Pholidota
Heimo::  Muurahaiskävyt Manidae
Suku::  Muurahaiskävyt Manis
Alasuku::  Manis (Manis)
Laji::  pentadactyla
Kaksiosainen nimi
 Manis pentadactyla  Linnaeus, 1758 

Katso myös
   Kiinanmuurahaiskäpy Wikispeciesissä   Kiinanmuurahaiskäpy Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiinanmuurahaiskäpy (Manis pentadactyla) on yksi kahdeksasta muurahaiskäpyjen lahkon nisäkäslajista. Se esiintyy metsäalueilla Himalajan seudulla, Burmassa, pohjoisessa Indokiinassa sekä Etelä-Kiinassa subtrooppisilla ja kesävihannilla alueilla.
Täysikasvuinen kiinanmuurahaiskäpy on häntineen 65–95 sentin pituinen ja painaa 2–7 kiloa. Se synnyttää yleensä yhden poikasen kerrallaan. Kiinanmuurahaiskäpy on hidasliikkeinen ja liikkuu öisin.
Kiinanmuurahaiskäpy on äärimmäisen uhanalainen. Suoranainen uhka on salametsästys, joka liittyy lajin käyttöön sekä ravintona että perinteisessä lääketieteessä.
Aiheesta muualla

http://www.arkive.org/chinese-pagolin/manis-pentadactyla%5Bvanhentunut+linkki%5D (englanniksi)
http://www.edgeofexistence.org/mammal/species-info.php?id=1411%5Bvanhentunut+linkki%5D (englanniksi)
Kari Asikainen

Kari Aaro Juhani Asikainen (s. 24. lokakuuta 1939 Parkano) on suomalainen sisustusarkkitehti. Hän valmistui Taideteollisesta oppilaitoksesta vuonna 1966. Asikaisen tunnetuin tuote on vuodesta 1969 valmistettu Kari-tuolimallisto.
Asikainen on työskennellyt eri suunnittelutoimistoissa, ja oma suunnittelutoimisto Kari Design Oy hänellä on ollut vuodesta 1983. Hän suunnitteli muun muassa Kannelmäen kirkon sisustuksen vuonna 1968. Vuosina 1973–1988 hän työskenteli Taideteollisen korkeakoulun huonekalusuunnittelun tuntiopettajana, sen jälkeen 1988–1994 Taideteollisen korkeakoulun teollisen huonekalusuunnittelun professorina ja Länsi-Suomen muotoilukeskus Muovan johtajana Vaasassa.
Asikainen sai vuonna 1982 SIO:n Vuoden kalustesuunnittelija -palkinnon vuoden parhaasta julkisten tilojen huonekalusta (Kari 3 -tuoli) ja 1984 Valtion taideteollisuuspalkinnon. Hänellä oli 1999 taideteollisuusmuseossa retrospektiivinen näyttely.
Aiheesta muualla

Kari Design.
Kari Asikainen Martelan sivustolla.
1470-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku
Vuosikymmenet: 1390-luku · 1400-luku · 1410-luku · 1420-luku · 1430-luku · 1440-luku 1450-luku · 1460-luku · 1470-luku · 1480-luku · 1490-luku · 1500-luku
Vuodet: 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409 1410 · 1411 · 1412 · 1413 · 1414 · 1415 · 1416 · 1417 · 1418 · 1419 1420 · 1421 · 1422 · 1423 · 1424 · 1425 · 1426 · 1427 · 1428 · 1429 1430 · 1431 · 1432 · 1433 · 1434 · 1435 · 1436 · 1437 · 1438 · 1439 1440 · 1441 · 1442 · 1443 · 1444 · 1445 · 1446 · 1447 · 1448 · 1449 1450 · 1451 · 1452 · 1453 · 1454 · 1455 · 1456 · 1457 · 1458 · 1459 1460 · 1461 · 1462 · 1463 · 1464 · 1465 · 1466 · 1467 · 1468 · 1469 1470 · 1471 · 1472 · 1473 · 1474 · 1475 · 1476 · 1477 · 1478 · 1479 1480 · 1481 · 1482 · 1483 · 1484 · 1485 · 1486 · 1487 · 1488 · 1489 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509
Tapahtui vuosikymmenen aikana

Kalannin kirkossa on Petrus Henrikssonin 1470-luvulla signeeraamia maalauksia.
Syntyneitä

n. 1473 Pierre Terrail de Bayard, ranskalainen soturi, "ritari peloton ja nuhteeton" (k. 1524).
n. 1476 Cuitláhuac, kymmenes asteekkihallitsija (k. 1520).
Kuolleita

ehkä 1470-luvulla Klaus Kurki, Turun linnan vouti, surmasi vaimonsa Elinan (KK:n syntymäaikaa ei tiedetä).
ANSI-taide

ACiD Productions -ryhmän jäsenten tekemä BitchX-ANSI-logo
ANSI-taide on  ASCII-taiteen kaltaista merkkigrafiikkaa, joka käyttää hyväkseen MS-DOSin ANSI.SYS-ajurin ohjauskoodeja ja IBM PC:n näytönohjainten 8-bittistä tekstitilamerkistöä nimeltä code page 437.
Käytettävissä on 256 erilaista merkkiä eli siis huomattavasti enemmän kuin ASCII-kuvissa ja lisäksi kuvia voidaan värittää 16 eri värillä (8 taustaväriä, 16 edustan väriä). Yleensä ANSI-kuvat eivät kuitenkaan juurikaan muistuta ulkonäöltään ASCII-kuvia, sillä kirjainten ja välimerkkien sijasta niissä käytetään lähinnä palikkamaisia rasterimerkkejä (engl. "raster block"). Siten ANSI-taidetta voidaan pitää tietyllä tavalla ASCII-taiteen ja pikseligrafiikan välimuotona. ANSI-standardin ohjauskoodit mahdollistavat myös kuvien animoinnin ja näin tehtyjä tuotoksia kutsutaan usein ansimaatioiksi.
ANSI-taiteen kulta-aika oli modeemilla käytettävissä BBS-järjestelmissä eli "purkeissa", joiden tekstimuotoinen käyttöliittymä kuvitettiin usein ANSI-grafiikalla. BBS:t olivat erittäin suosittuja Suomessa 1990-luvun alkupuoliskolla ja siten ANSI-taidettakin harrastettiin paljon. Nykyään Internet on paljolti syrjäyttänyt BBS:t eikä MS-DOSiakaan juuri käytetä ja taidemuodon merkitys on siten vähäisempi. Harrastajia kuitenkin riittää yhä, erityisesti demoskenen yhteydessä. Kilpailuita ANSI-taiteelle järjestetään edelleen jonkin verran demopartyilla ja Internetissä ja ANSI-taiteilijat keskustelevat keskenään Internet-foorumeilla ja IRC-kanavilla. ANSI-grafiikkaa on käytetty myös monien pelien kuvituksena.
ANSI-kuvien piirtäminen onnistuu teoriassa  millä tahansa tekstieditorilla, mutta tämä on hankalaa ja aikaavievää, sillä se vaatii ohjauskoodien kirjoittamista käsin ja kuvan lopullista ulkonäköä on hyvin vaikea hahmottaa. Siksi ANSI-taiteilijoita varten on kehitetty monia työkaluja, tunnetuimpina kenties TheDraw ja ACiDDraw. PabloDraw eroaa vanhemmista editoreista siten, että se toimii MS-DOSin lisäksi myös nykyaikaisissa käyttöjärjestelmissä ja lisäksi mahdollistaa useamman piirtäjän samanaikaisen työskentelyn samalla tiedostolla Internetin kautta.
ANSI-tiedosto koostuu lukuarvoista, jotka viittaavat käytetyn code page 437 -merkistön merkkeihin, niihin sisältyvistä ASCII-komennoista (lähinnä rivinvaihto ja kursorin palautus rivin alkuun), sekä ANSI.SYS-ajurin ohjauskoodeista. Lisäksi lopussa EOF (end-of-file) -arvon jälkeen on vielä ASCII-tagi (ns. SAUCE tag), johon on lisätty tietoa kuvasta (tekijän ja kuvan nimet jne.). Perinteisesti MS-DOS pysähtyy EOF-arvoon ja näyttää siis vain itse kuvan. ANSI.SYSin komennoista käytetään ennen kaikkea komentoja graphic mode reset, joka laittaa piirtovärit mustaksi, bold mode, jolla saa kirkkaamman puoliskon piirtoväreistä käyttöön sekä muita pää- ja taustaväriä vaihtavia komentoja.
Aiheesta muualla

Sixteencolors.net, ANSI- ja ASCII-taidearkisto (englanniksi)
Textfiles.com-sivuston ANSI-taidehakemisto (englanniksi)
176

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

27. marraskuuta – Commoduksesta tuli isänsä Marcus Aureliuksen kanssahallitsija.
Marcus Aureliuksen ratsastajapatsas tehtiin (arvioitu ajankohta).
Syntyneitä

Fa Zheng, Liu Bein neuvonantaja (k. 220)
Yuan Xi, Yuan Shaon toinen poika (k. 207)
ANSI X3.64

ANSI X3.64 on Yhdysvaltain kansallisen standardi-instituutin ANSI:n 1970-luvulla määrittelemä merkkipohjaisten päätteiden kuvaruudunohjausstandardi. Useimmat nykyiset pääte-emulaattorit ovat VT100-yhteensopivia ja toteuttavat siten tämän standardin.  Monet ohjauskoodit ovat kuitenkin eri pääte- ja ohjelmistovalmistajien toteuttamia laajennuksia.
Useimmat ANSI X3.64 -ohjauskoodit alkavat ASCII-ohjauskoodilla esc (desimaali 27, heksadesimaali 1B), jota seuraa yleensä kirjain tai avaava hakasulku [. Muutamia ohjauskoodeja:
Kuvaruudun tyhjennys: esc [ 2 J
Kohdistimen siirto: esc [ rivi ; sarake H (rivi ja sarake desimaalilukuina)
Lihavointi päälle: esc [ 1 m
Kaikki muotoilut pois päältä: esc [ 0 m
Useimmissa ohjelmointikielissä ohjauskoodeja käytetään tulostamalla niitä suoraan päätelaitteelle, joka on useimmiten standardiulostulossa. Esimerkiksi C-kielessä ANSI X3.64 -yhteensopivan päätteen kuvaruudun voisi tyhjentää seuraavasti:
printf("\033[2J");
Unix-ympäristössä käytetään termcap- tai terminfo-kirjastoa kuvaamaan eri päätteiden ominaisuuksia ja oikeat ohjauskoodit haetaan tietokannasta TERM-ympäristömuuttujan perusteella. curses- ja ncurses-kirjastot tarjoavat C-kielellä ohjelmointirajapinnan jolloin ohjelmoijan ei tarvitse tuntea päätteiden ohjauskoodeja. X/Openin X/Open Curses määrittelee standardina tekstin syötön ja näytön päätteille.
IBM PC -yhteensopivien koneiden MS-DOS-käyttöjärjestelmän ANSI.SYS-laiteajuri toteuttaa nimensä mukaisesti suuren osan ANSI X3.64 -standardista mutta sisältää myös joitakin omia lisäyksiään. Ehkä merkittävin lisäys on mahdollisuus värien käyttöön ohjauskoodeilla, joita kutsutaan usein virheellisesti "ANSI-värikoodeiksi". Kullekin merkille voi asettaa teksti- ja taustavärin 8 vaihtoehdosta. Tekstivärin voi asettaa myös kirkkaaksi, joten tekstivärivaihtoehtoja on käytännössä 16.
PC-koneissa puolestaan harva ohjelma käyttää päätteenohjauskoodeja, vaan useimmat kirjoittavat nopeuden tähden suoraan näyttömuistiin, jonka sijainti ja toimintatapa on tunnettu.
ANSI-taide on ASCII-taiteen kaltaista merkkigrafiikkaa, joka käyttää hyväkseen ANSI.SYS -ajurin sallimia ohjauskoodeja ja IBM PC:n näytönohjainten 8-bittistä tekstitilamerkistöä. ANSI-grafiikka oli suosittua etenkin 1990-luvulla BBS-järjestelmissä, mutta sitä harrastetaan vieläkin.
Aiheesta muualla

ANSI Standard (X3.64) Control Sequences for Video Terminals and Peripherals in alphabetic order by mnemonic (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
ANT1

| ANT1 |
| --- | --- |

Kuvaformaatti:  1080i (HDTV) 16:9 576i (SDTV)
Katsojaosuus:  11,3 % (2021, Nielsen)
Maa:  Kreikka
Kieli:  kreikka
Kotisivu:  www.antenna.gr
Internet
Internet-lähetys:  www.antenna.gr/live
Infobox OKNimi-testi OK: 
ANT1 (myös Antenna) on kreikkalainen kaupallinen televisiokanava.
Kanavan katsojaosuus Kreikassa oli vuonna 2021 11,3 %, mikä tekee siitä maan kolmanneksi katsotuimman televisiokanavan.
Kanavan lyhenteeseen sisältyy sanaleikki: ANT1 eli ANT éna, ”ANT yksi”, lausutaan kuin kreikan sana anténna, ”antenni”. Kyproksella toimii sisarkanava ANT1 Cyprus.
Aiheesta muualla

ANT1. Kanavan verkkosivut. (kreikaksi)
ANT1 Live. Kanavan internet-lähetys. (kreikaksi)
Kim Chaek

Kim Chaek
Kim Chaek (hangul: 김책; hanja: 金策; uudistettu latinisaatio: Gim Chaek; 1903 Pohjois-Hamgyeong – tammikuu 1951) oli pohjoiskorealainen poliitikko ja komentaja.
Kim lähti Mantšuriaan ja liittyi Kiinan kommunisteihin vuonna 1925. Hän oli Kim Il-sungin merkittävä liittolainen sissisodankäynnissä japanilaisia miehittäjiä vastaan. Japanilaisten offensiivin takia hän joutui vuonna 1940 Kim Il-sungin tavoin siirtymään Neuvostoliiton Kaukoitään. Kim pysyi Neuvostoliitossa, kunnes palasi Korean niemimaalle elokuussa 1945. Lokakuussa 1945 hän sai nimityksen sotilasakatemian johtajaksi. Pohjois-Korea perustettiin virallisesti vuonna 1948, jolloin Kim Chaek valittiin sen teollisuusministeriksi ja varapääministeriksi.
Kim oli Korean työväenpuolueen sotilaskomitean jäsenenä vastuussa sodankäynnistä vuonna 1950 alkaneessa Korean sodassa. Syyskuussa 1950 hänestä tuli Korean kansanarmeijan komentaja. Hän vastasi myös sissijoukkojen järjestelystä kansanarmeijan joutuessa vetäytymään. Kim kuoli pommituksissa tammikuussa 1951. Hänen mukaansa on nimetty Gimchaekin kaupunki ja Teknologian Kim Chaek -yliopisto.
Kim Christiansen

| Kim Christiansen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. toukokuuta 1976 Drammen, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Uran tiedot
Pituus:  1,86 m
Laji:  Lumilautailu
Saavutukset
Paras sijoitus maailmancupissa:  1.
 Tietolaatikko päivitetty 28.2.2017 
| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten lumilautailu.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten lumilautailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Madonna di Campiglio 2001 | half-pipe |  |
|  Pronssia | Whistler 2005 | half-pipe |  |
Kim Christiansen (s. 8. toukokuuta 1976) on uransa lopettanut norjalainen lumilautailija ja maailmanmestari half-pipessä vuodelta 2001 ja pronssimitalisti vuodelta 2005. 
Olympialaisissa hän kilpaili kolmesti: vuosina 1998, 2002 ja 2006. Näistä parhaiten hän sijoittui vuonna 2002 Salt Lake Cityssä ollessaan 14.
Hän kilpaili lumilautailun maailmancupissa yhteensä 20 kertaa, voitti kerran ja oli yhteensä kolme kertaa palkintopallilla.
Kirje (vuoden 1978 elokuva)

| Kirje |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Pekka Hyytiäinen
Käsikirjoittaja:  "Erik Sutinen" (Pekka Hyytiäinen ja Markku Oikkonen salanimellä)
Tuottaja:  Markku Oikkonen
Säveltäjä:  Taurus
Kuvaaja:  Matti Kanerva Tahvo Hirvonen
Leikkaaja:  Pekka Hyytiäinen
Pääosat:  Alice Heikkinen Eija Hyytiäinen Tapio Häivä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Lähikuva
Ensi-ilta:  1. joulukuuta, 1978
Kesto:  102 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirje on Pekka Hyytiäisen ohjaama suomalainen jännityselokuva vuodelta 1978. Elokuva oli ensimmäinen Hyytiäisen ohjaama pitkä näytelmäelokuva ja sen käsikirjoittajana toimivat Hyytiäinen sekä elokuvan tuottaja Markku Oikkonen salanimellä "Erik Sutinen". Elokuvan yleisömenestys jäi varsin vaatimattomaksi saaden teatterikierroksella 629 katsojaa.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1933

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1933 pelattiin Tšekkoslovakiassa. Turnaus oli kolmiportainen. Ensin pelattiin alkusarja kolmessa lohkossa, joiden kaksi parasta joukkuetta selviytyivät toiselle kierrokselle. Toisella kierroksella mukaan tulivat myös Kanadan ja Yhdysvaltain joukkueet. Näiden jatkolohkojen kaksi parasta etenivät neljän joukkueen mitalisarjaan. Yhdysvallat pystyi ensimmäistä kertaa kukistamaan Kanadan ja voitti maailmanmestaruuden. Samassa yhteydessä pelatun Euroopan-mestaruuden voitti isäntäjoukkue Tšekkoslovakia.
Alkusarja > Lohko 1

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.2. | Itävalta  | 3-0 |  Italia |  |  |

|  | (0-0, 2-0, 1-0)  | (0-0, 2-0, 1-0)  | (0-0, 2-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.2. | Tšekkoslovakia  | 8-0 |  Romania |  |  |

|  | (2-0, 4-0, 2-0)  | (2-0, 4-0, 2-0)  | (2-0, 4-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2. | Italia  | 2-0 |  Romania |  |  |

|  | (1-0, 1-0, 0-0)  | (1-0, 1-0, 0-0)  | (1-0, 1-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2. | Tšekkoslovakia  | 2-1 |  Itävalta |  |  |

|  | (1-1, 1-0, 0-0)  | (1-1, 1-0, 0-0)  | (1-1, 1-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2. | Itävalta  | 7-1 |  Romania |  |  |

|  | (2-1, 3-0, 2-0)  | (2-1, 3-0, 2-0)  | (2-1, 3-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2. | Tšekkoslovakia  | 3-1 |  Italia |  |  |

|  | (1-0, 1-1, 1-0)  | (1-0, 1-1, 1-0)  | (1-0, 1-1, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekkoslovakia  | 3 |  3  |  0  |  0  |  13  |  2   | +11 | 6 |
|  Itävalta  | 3 |  2  |  0  |  1  |  11  |  3   | +8 | 4 |
|  Italia  | 3 |  1  |  0  |  2  |   3  |  6   | -3 | 2 |
|  Romania  | 3 |  0  |  0  |  3  |   1  |  17  | -16 | 0 |
Alkusarja > Lohko 2

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.2. | Saksa  | 6-0 |  Belgia |  |  |

|  | (2-1, 3-0, 2-0)  | (2-1, 3-0, 2-0)  | (2-1, 3-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2. | Saksa  | 2-0 |  Puola |  |  |

|  | (0-0, 1-0, 1-0)  | (0-0, 1-0, 1-0)  | (0-0, 1-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2. | Puola  | 1-0 |  Belgia |  |  |

|  | (0-0, 0-0, 1-0)  | (0-0, 0-0, 1-0)  | (0-0, 0-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa  | 2 |  2  |  0  |  0  |   8  |  0   | +8 | 4 |
|  Puola  | 2 |  1  |  0  |  1  |   1  |  2   | -1 | 2 |
|  Belgia  | 2 |  0  |  0  |  2  |   0  |  7   | -7 | 0 |
Alkusarja > Lohko 3

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.2. | Sveitsi  | 5-1 |  Latvia |  |  |

|  | (3-0, 1-0, 1-1)  | (3-0, 1-0, 1-1)  | (3-0, 1-0, 1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.2. | Sveitsi  | 1-0 |  Unkari |  |  |

|  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.2. | Unkari  | 3-0 |  Latvia |  |  |

|  | (1-0, 1-0, 1-0)  | (1-0, 1-0, 1-0)  | (1-0, 1-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi  | 2 |  2  |  0  |  0  |   6  |  1   | +5 | 4 |
|  Unkari  | 2 |  1  |  0  |  1  |   3  |  1   | +2 | 2 |
|  Latvia  | 2 |  0  |  0  |  2  |   1  |  8   | -7 | 0 |
Kanada ja Yhdysvallat etenivät suoraan jatkoon ilman karsintoja.
2. kierros > Välieräryhmä A

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2. | Itävalta  | 1-0 ja. |  Unkari |  |  |

|  | (0-0, 0-0, 0-0, 0-0, 0-0, 1-0)  | (0-0, 0-0, 0-0, 0-0, 0-0, 1-0)  | (0-0, 0-0, 0-0, 0-0, 0-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2. | Kanada  | 5-0 |  Saksa |  |  |

|  | (1-0, 2-0, 2-0)  | (1-0, 2-0, 2-0)  | (1-0, 2-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.2. | Saksa  | 4-0 |  Unkari |  |  |

|  | (2-0, 0-0, 2-0)  | (2-0, 0-0, 2-0)  | (2-0, 0-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.2. | Kanada  | 4-0 |  Itävalta |  |  |

|  | (0-0, 2-0, 2-0)  | (0-0, 2-0, 2-0)  | (0-0, 2-0, 2-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.2. | Kanada  | 3-1 |  Unkari |  |  |

|  | (1-0, 1-0, 1-1)  | (1-0, 1-0, 1-1)  | (1-0, 1-0, 1-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.2. | Itävalta  | 2-0 |  Saksa |  |  |

|  | (0-0, 0-0, 2-0)  | (0-0, 0-0, 2-0)  | (0-0, 0-0, 2-0)  |  |  |
|  | Hans Trauttenberg Karl Kirchberger |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada  | 3 |  3  |  0  |  0  |  12  |  1   | +11 | 6 |
|  Itävalta  | 3 |  2  |  0  |  1  |   3  |  4   | -1 | 4 |
|  Saksa  | 3 |  1  |  0  |  2  |   4  |  7   | -3 | 2 |
|  Unkari  | 3 |  0  |  0  |  3  |   1  |  8   | -7 | 0 |
2. kierros > Välieräryhmä B

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2. | Yhdysvallat  | 7-0 |  Sveitsi |  |  |

|  | (1-0, 2-0, 4-0)  | (1-0, 2-0, 4-0)  | (1-0, 2-0, 4-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 21.2. | Tšekkoslovakia  | 1-0 |  Puola |  |  |

|  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.2. | Yhdysvallat  | 4-0 |  Puola |  |  |

|  | (3-0, 0-0, 1-0)  | (3-0, 0-0, 1-0)  | (3-0, 0-0, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.2. | Tšekkoslovakia  | 1-0 |  Sveitsi |  |  |

|  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  | (1-0, 0-0, 0-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.2. | Sveitsi  | 3-1 |  Puola |  |  |

|  | (2-0, 0-1, 1-0)  | (2-0, 0-1, 1-0)  | (2-0, 0-1, 1-0)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.2. | Tšekkoslovakia  | 0-6 |  Yhdysvallat |  |  |

|  | (0-1, 0-4, 0-1)  | (0-1, 0-4, 0-1)  | (0-1, 0-4, 0-1)  |  |  |
|  |  |  |      |  |  |








|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat  | 3 |  3  |  0  |  0  |  17  |  0   | +17 | 6 |
|  Tšekkoslovakia  | 3 |  2  |  0  |  1  |   2  |  6   | -4 | 4 |
|  Sveitsi  | 3 |  1  |  0  |  2  |   3  |  9   | -6 | 2 |
|  Puola  | 3 |  0  |  0  |  3  |   1  |  8   | -7 | 0 |