stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirsi Nurmi

Kirsi Nurmi (s. 8. syyskuuta 1992) on suomalainen suunnistaja. Hän sijoittui MM-kilpailuissa 27:nneksi sprintissä vuonna 2017 ja kahdeksanneksi sprinttiviestissä vuonna 2018. EM-kilpailuissa Nurmi sijoittui kahdeksanneksi viestissä ja 11:nneksi sprintissä vuonna 2018.
Nurmi voitti nuorten maailmanmestaruuden pitkällä matkalla vuonna 2012. Nurmi voitti sprintin suomenmestaruuden vuonna 2017. Hän edustaa seuratasolla IFK Göteborgia.
Aiheesta muualla

Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Komisario Palmun erehdys

| Komisario Palmun erehdys |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mika Waltari
Kieli:  suomi
Genre:  Rikoskirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1940
Sivumäärä:  272
Sarja: Komisario Palmu
Edeltävä:  Kuka murhasi rouva Skrofin?
Seuraava:  Tähdet kertovat, Komisario Palmu
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Komisario Palmun erehdys on Mika Waltarin kirjoittama vuonna 1940 ilmestynyt salapoliisiromaani. Kirja on Komisario Palmu -sarjan toinen Kuka murhasi rouva Skrofin? -teoksen jälkeen.
Juoni

Syksyiseen Helsinkiin sijoittuvassa tarinassa rikkaan suvun musta lammas Bruno Rygseck löydetään kotoaan kylpyammeeseensa hukkuneena. Bruno omistaa asunnon Helsingin hienostoalueella Kaivopuistossa. Talon henkilökuntaan kuuluvat keittäjä ja hovimestari.
Komisario Palmu apulaisineen alkaa tutkia tapausta, joka aluksi näyttää selvältä tapaturmalta. Palmua kuitenkin ihmetyttää muun muassa, miksi suurin osa suvusta oli yhtä aikaa paikalla Brunon luona. Alkuvaiheen tapahtumissa on epäselvää myös se, onko Bruno hukkunut vai vielä sittenkin hengissä. Kun tieto Brunon kuolemasta tulee, komisario Palmu alkaa tutkia aluksi tapaturmalta vaikuttavaa onnettomuutta. Pian selviää, että Bruno onkin murhattu. Tämän paljastaa hovimestarin kertomus kylpyhuoneen valokatkaisijasta. Mahdollisia epäiltyjä ovat useat suvun jäsenet sekä oudosti käyttäytyvä hovimestari Batler. Jokainen epäillyistä tuntuu kantaneen kaunaa Brunoa kohtaan, minkä vuoksi jutun selvittäminen ei ole helppoa.
Sovitukset

Matti Kassila on ohjannut kirjasta vuonna 1960 elokuvan Komisario Palmun erehdys, jossa Palmua esittää Joel Rinne.
Joel Elstelän ohjaama ensimmäinen teatterisovitus kirjasta oli Helsingin kaupunginteatterin ohjelmistossa elokuusta joulukuuhun 2016. Palmua esitti Mikko Kivinen. Loppuvuodesta 2017 Mikkelin teatterissa sai ensi-illan uusi sovitus, jossa Palmua näyttelee Ismo Sievinen. Ohjaaja on edelleen Elstelä. Kivisen tulkinta Palmusta jakoi arvostelijoiden mielipiteitä, mutta Sievistä on pidetty onnistuneena valintana.[lähde? ]
Kilwa

| Kilwa > 960–1506 |
| --- | --- |
Valtiomuoto:  Monarkia
Hallitsija:  Sulttaani
Pääkaupunki:  Kilwa Kisiwani
Uskonnot:  Islam
Edeltäjä:  Bantujen maita
Seuraaja:  Portugalin alusmaa
Kilwa on entinen valtio Afrikan itärannikolla. Valtio syntyi Kilwa Kisiwanin kaupungin ympärille 900-luvun lopulla. Kilwasta kehittyi Itä-Afrikan kaupan keskus ja 1100-luvulla se sai haltuunsa merkittävän osa Itä-Afrikan rannikosta. Kilwa kävi kauppaa Zimbabwen, arabien, intialaisten ja kiinalaisten kanssa. Valtio hajosi valtataisteluihin ja lopulta Portugali valloitti sen vuonna 1506.
Kolumbiaaninen vaihto

Kolumbiaaninen vaihto tarkoittaa uudella ajalla tapahtunutta kasvi- ja eläinlajien mannertenvälistä siirtymistä Uuden ja Vanhan maailman välillä sekä siihen liittyneitä massiivisia ekologian, maatalouden ja kulttuurin muutoksia – erityisesti viljelykasvien, karjan, ihmisten (orjat mukaan lukien) ja tartuntatautien siirtymisestä seuranneita muutoksia. Nämä muutokset johtivat ekologiseen ja kulttuurivallankumoukseen niin Amerikassa kuin Euroopassa. Uusi yhteyksien aika alkoi vuonna 1492 Kristoffer Kolumbuksen ensimmäisestä purjehduksesta Amerikkaan, mistä juontuu nimitys ”kolumbiaaninen”.
Esimerkkejä

Kasvien ja eläinten mannertenvälinen siirtyminen muutti niin eurooppalaisten, amerikkalaisten, afrikkalaisten kuin aasialaistenkin elämäntapoja. Aikaisemmin tuntemattomista elintarvikkeista tuli nopeasti perusruokaa ja uusilla alueilla alettiin harjoittaa maataloutta. Esimerkiksi ennen vuotta 1492 perunaa ei tunnettu Etelä-Amerikan ulkopuolella, mutta 1840-luvulla Irlantia kohtasi vakava nälänhäta perunasatoon iskeneen perunaruton vuoksi. Eurooppalaisten ensimmäinen Uuteen maailmaan tuoma eläin, hevonen, muutti Suurten tasankojen intiaaniheimojen elämää pysyvästi ja mahdollisti elintavan muutoksen biisoninmetsästykseen perustuvaan nomadismiin. Tomaattikastikkeesta, joka tehdään amerikkalaisperäisestä kasvista, tuli Italian symboli ja afrikkalaisperäisestä kahvista ja aasialaisperäisestä sokeriruo’osta tuli Latinalaisen Amerikan plantaasien pääasiallisia viljelykasveja.
Ennen kolumbiaanista vaihtoa Floridassa ei ollut appelsiineja, Ecuadorissa banaaneja, paprikaa Unkarissa, kesäkurpitsaa Italiassa, ananasta Havaijilla, maniokkia ja bataattia Afrikassa, nautoja Texasissa, chiliä Thaimaassa, tupakkaa Ranskassa eikä suklaata Sveitsissä. Eurooppalaiset toivat Amerikkaan voikukankin.
Ennen pysyvien yhteyksien syntymistä kahden pallonpuoliskon välille kotieläinten ja tartuntatautien lukumäärä oli suurempi Vanhassa maailmassa kuin Uudessa. Vanhan maailman tautien ja erityisesti isorokon siirtyminen koitui tuhoisaksi Amerikan intiaaneille.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Échange colombien
Käännös suomeksi
Kostiainen

Kostiainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Auvo Kostiainen (s. 1946), historiantutkija, Turun yliopiston professori
Elina Kostiainen (s. 1992), kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä
Ilmari Kostiainen (1935–2011), valokuvaaja
Juha Kostiainen (s. 1965), hallintotieteiden tohtori ja diplomi-insinööri, Sitran Julkishallinnon johtamisohjelman johtaja
Joonas Kostiainen (s. 1987), autourheilija
Kalevi Kostiainen (s. 1967), kilpapurjehtija
Leena Kostiainen (s. 1956), pika- ja keskimatkojen juoksija
Leila Kostiainen (s. 1950), järjestövaikuttaja, ammattiyhdistysjohtaja ja valtiosihteeri
Pekka Kostiainen (s. 1944), säveltäjä ja kuoronjohtaja
Roope Kostiainen (s. 1985), jalkapalloilija
Tuomas Kostiainen (Costi, s. 1998), rap-artisti
Vilhelm Johan Kostiainen (1889–1968), Työväen Urheiluliiton ensimmäinen pääsihteeri
Veikko Kostiainen (1942–2013), suunnistaja, hiistosuunnistaja ja suunnistusvalmentaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Katja Karisukki

Katja Marika Karisukki (o.s. Sukki, 20. maaliskuuta 1975 [lähde? ]) on suomalainen viihdelaulaja, lauluntekijä, juontaja, sekä laulu- ja esiintymisvalmentaja.
Esiintymisura

Katja Karisukki on keikkaillut jo reilut 25 vuotta, vuodesta 2020 alkaen viimeisimmät tanssiorkesteri Fernandan solistina.
Katja kiertää teemakonserteissa solistina sekä valmentaa laulajia ja muita esiintyjiä. Hän on tuttu myös monista laulukilpailuista. Vuonna 2018 hän voitti naisten sarjan Laila ja Olavi -laulukilpailussa. Voice of Finland-kilpailussa hän esiintyi siskonsa kanssa vuonna 2019 mutta ei päässyt jatkoon.
Katja säveltää itse musiikkia ja kirjoittaa näytelmäkäsikirjoituksia. Hänen kirjoituksiaan ovat mm. musiikkinäytelmät Puhelinlangat laulaa, Lailan tähtihetket, Esko Rahkonen – Kruunaamaton tangokuningas  ja ensi-iltansa toukokuussa 2023 Baltic Princessillä saava Ikkunaprinsessat -revyy, jonka Katja myös ohjaa. Katja myös itse näyttelee useimmissa kirjoittamissaan musiikkinäytelmissä.
Katjalla on oma yritys Musakat jossa hän tarjoaa laulu- ja esiintymisvalmennusta lauluharrastajille sekä muille esiintyjille.
Katja Karisukki on tunnettu myös KataK artistinimen takaa ja lastenmusiikkihahmo Kuutoskonista.
Katja Karisukin tuorein taltiointi on Lav juu -single ilmestyi huhtikuun 2023 lopussa yhteistyössä Finlanderssista tutun multi-instrumentalisti/tuottaja Pasi Ketolan kanssa.
Yksityiselämä

Katja Karisukki on eronnut ja hänellä on kolme lasta.[lähde? ]  Hänellä on todettu autoimmuunisairaus alopecia universalis, josta hän on myös puhunut julkisesti. Alkuperäiseltä ammatiltaan Katja on huonekalupuuseppä. Hän on opiskellut myös rakennusarkkitehtuuria Tanskassa.
Yksityiselämä > Opinnot

Freefalling Musiikkiteatterikoulutus Eurajoki 2000
Sanoituskurssi Sinikka Svärd/Turku 2016
CVT -laulutekniikan koulutus Jyväskylä 2017
Laulunlinja Laajasalon opisto/Helsinki 2018-2019
Yrittäjäkoulutus Loimaa 2019
Juontajakoulutus VeraVia Finland Oy/Vantaa 2020
Lastenmusiikkikurssi Helsingin Yliopisto 2021
Ammattina ääninäyttelijä -koulutus Audiospot/Mia Renwall/Helsinki 2022
Rekisterimestari -verkkokoulutus/Maarit Aura 2022
Diskografia > Julkaisut

2009 Rakkautta vailla LP (Sisters)
2014 Pohjaanpalanut Eloveena (KataK)
2015 Olet niin nuori SINGLE (Musiikkinäytelmä Mervin tarina tunnari)
2015 Seis SINGLE/MUSIIKKIVIDEO (KataK)
2019 Kaviot kattoon EP (Kuutoskoni)
2019 Ipaneman tyttö SINGLE (Katja Karisukki)
2019 Kaikkialla SINGLE (Katja Karisukki)
2020 Erämaa SINGLE (KataK)
2020 Tule ja vie SINGLE (Katja Karisukki)
2020 Tallin joulussa tapahtuu SINGLE (Kuutoskoni)
2021 Ihmeiden yö SINGLE (Katja Karisukki)
2021 Piirrä minut SINGLE (Katja Karisukki)
2022 Rakkaus on totta SINGLE (Katja Karisukki feat. Pekka Kuorikoski)
2022 Sieluuni jäät SINGLE (Katja Karisukki)
2023 Lav juu SINGLE (Katja Karisukki)
Lisäksi Katja on esiintynyt lukuisilla levyillä taustalaulajana sekä demolaulajana.
Diskografia > Näytelmäkirjoitukset

Lailan tähtihetket -musiikkinäytelmä (näyttelijä/käsikirjoittaja)
Puhelinlangat laulaa -musiikkinäytelmä (näyttelijä/käsikirjoittaja)
Esko Rahkonen – Kruunaamaton tangokuningas -musiikkinäytelmä (käsikirjoittaja)
Ikkunaprinsessat-revyy (näyttelijä/käsikirjoittaja/ohjaaja)
Diskografia > Osallistunut/esiintynyt

Somero soikoon -laulukilpailu voitto 2012
Laila-ja Olavi laulukilpailu voitto 2018
Kainuun Tangotaitaja -laulukilpailu jaettu 2.sija 2018
SM Karaoke Starat Etelä-Suomen mestaruus 2018
Voice of Finland Ääni ratkaisee 2018
Tangomarkkinat sävellys- ja sanoituskilpailun 2019 sijoitus 20 parasta tangoa (oma sävellys Piirrä minut)
Tangomarkkinat laulukilpailu 2018 semifinaali 16 laulajaa
Muistojen bulevardi -konserttikiertue (laulu) 2018
Vuoden uusi lastenlaulu-sävellyskilpailu 2021 3. sija (laulu)
Unelmahäät -ohjelma (laulaja)
Somero-sarja (laulaja)
Diskografia > Juontanut

Laila ja Olavi laulukilpailu (tv-juonto suora)
Lasten maatalousnäyttely Mansikki (juonto)
Oi niitä aikoja -konserttikiertue (laulu/tv-juonto)
Humpparalli sekä Humpparalli Merellä (juonto)
Suomen Seniorimissikilpailu (juonto)
Unohtumattomat iskelmät -konsertti (tv-juonto)
Korvasienet

| Korvasienet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Pezizomycetes
Lahko::  Pezizales
Heimo::  Discinaceae
Suku::  Korvasienet Gyromitra  Fr. (1849)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korvasienet (Gyromitra) on kotelosieniin luettava suku. Suvun eräissä lajeissa on gyromitriiniä, joka on tappavan vaarallinen solumyrkky. Tätä myrkkyä esiintyy etenkin useissa korvasienilajeissa ja myös pohjanpiispanhiipassa, ei kuitenkaan sangen samantapaisissa lajeissa kuten piispanhiipassa eikä lehtokorvasienessä.
Lajeja

Pohjanpiispanhiippa (Gyromitra ambigua)
Gyromitra bubakii
Gyromitra californica
Korvasieni (Gyromitra esculenta)
Gyromitra fluctuans
Lehtokorvasieni (Gyromitra gigas)
Gyromitra korfii
Gyromitra inflata
Piispanhiippa (Gyromitra infula)
Gyromitra leucoxantha
Kaitakorvasieni (Gyromitra longipes)
Gyromitra mcknightii
Kesäkorvasieni (Gyromitra sphaerospora)
Gyromitra splendida
Lattakorvasieni (Gyromitra warnei)
Klaus Müller

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Klaus Müller
Syntymäaika: 26. tammikuuta 1953 (ikä 71)
Syntymäpaikka: Dresden, Saksan demokraattinen tasavalta
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1972–1980 1980–1982 |  Dynamo Dresden  FC Karl-Marx-Stadt | 87 (9) 13 (0) |
Maajoukkue
| 1976 |  DDR | 2 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Klaus Müller (s. 21. tammikuuta 1953 Dresden, Saksan demokraattinen tasavalta[lähde? ]) on uransa päättänyt saksalainen jalkapalloilija.
Ura

Müller aloitti pääsarjauransa Dynamo Dresdenissä, jonka joukkueessa hän pelasi vuonna 1972 ensimmäisen ottelunsa. Hän voitti joukkueessa ollessaan neljä DDR-Oberligan mestaruutta ja yhden FDGB-Pokalin. Vuonna 1980 Müller siirtyi FC Karl-Marx-Stadtiin, mutta pelasi seuran paidassa ainoastaan kolmetoista ottelua. Kauden 1981–1982 jälkeen hän lopetti ammattilaisuransa.
Müller edusti DDR:n alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta kuusitoista kertaa ja teki otteluissa yhden maalin. Aikuisten maajoukkueessa Müller pelasi kaksi ottelua.
Klara (kaupunginosa)

Klaran kaupunginosaa noin vuonna 1930
Näkymä Klaran alueesta vuonna 2009
Klara (ruots. Klarakvarteren tai Klara) on vanhentunut[lähde? ] nimitys Tukholman keskustassa sijaitsevalle alueelle, joka käsittää suunnilleen Norrmalmin kaupunginosan eteläisen osan. Klara tarkoittaa yleensä Vasagatanin, Klarabergsgatanin, Drottninggatanin ja Fredgatanin rajaamaa aluetta. Kirkon hallinnollinen alue Klaran seurakunta (lakkautettu 1988) muodosti hieman laajemman alueen.[lähde? ]
Aiemmin Klara tunnettiin monien taiteilijoiden asuinalueena. 1960-luvulle saakka suurin osa tukholmalaisten lehtien pääkonttoreista sijaitsi alueella. Yhtenä syynä tähän oli sijainti rautatieaseman lähellä.kenen mukaan? Suurin osa Klaran vanhoista taloista purettiin 1950-, 1960- ja 1970-luvuilla  osana Norrmalmin uudelleenjärjestelyä ja korvattiin moderneilla rakennuksilla. Alueen kaupunkikuva ja asukkaat muuttuivat hyvin erilaisiksi.
Säilyneitä vanhoja rakennuksia Klarassa

Adelcrantzin palatsi, Karduansmakargatan 8
Perintöruhtinaan palatsi, Ruotsin ulkoministeriön toimipaikka
Gustav Hornin palatsi, Fredsgatan 2
Klaran vanha koulu
Klaaran kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Klara (kaupunginosa) Wikimedia Commonsissa
Tukholman kaupunginosat
Killoran

Killoran vuosien 1924 ja 1940 välisenä aikana.
Killoran oli kolmimastoparkki, joka kuului ahvenanmaalaisen Gustaf Eriksonin kauppalaivastoon vuosina 1924–1940.
Valmistus

Aluksen oli rakentanut skotlantilainen Ailsa Shipbuilding Company, ja se oli laskettu vesille 30. kesäkuuta 1900. Aluksen kantavuus oli 3 000 tonnia kuollutta painoa, ja sen kantavuus oli 1 816,98 bruttorekisteritonnia. Alus oli 77,70 metriä pitkä, 11,90 metriä leveä, ja sen rungon korkeus kölistä kannelle oli 6,90 metriä. Syväys täydessä lastissa oli 5,40 metriä.
Palvelus

Gustaf Erikson osti aluksen Englannista 2 650 punnan kauppahinnalla vuonna 1924. Sen kapteeni oli Karl Algot Leman.
Killoran oli toisen maailmansodan 10. elokuuta 1940 aikana matkalla Etelä-Amerikasta Kanariansaarten kautta Espanjaan. Aluksen oli määrä tehdä välipysähdys Kanariansaarilla, mutta kovan tuulen vuoksi se joutui purjehtimaan ensin saarten koillispuolelle, josta se suuntaisi kohti satamaa.
Alus oli juuri saapumassa käännöskohtaan, kun Saksan laivaston korvettikapteeni Hellmuth von Ruckteschellin komentama apuristeilijä Widder pysäytti sen. Kapteeni Leman kutsuttiin apuristeilijälle selvittämään aluksen reittiä ja määränpäätä. Selostuksen kuultuaan von Ruckteschell kuitenkin ilmoitti, että Killoranin lastina oli Englantiin matkalla olevaa sotakieltotavaraa ja että alus upotettaisiin.
Kapteeni Lemanin vastalauseista huolimatta Killoranin miehistö ja osa ruokatarpeista määrättiin siirrettäväksi apuristeilijälle, ja aluksen ruumaan mastojen juurelle asetettiin kolme räjähdyspanosta. Nämä räjähtivät aikasytytyksellä, ja puolessatoista minuutissa parkki Killoran vaipui aaltojen alle paikassa 33°06' N, 34°17'W.
Killoranin miehistöä pidettiin korvetilla noin kuukauden verran, kunnes heidät siirrettiin mantereelle matkalla olevaan alukseen. Koko miehistö pääsi myöhemmin palaamaan kotimaahansa.
Kuten kaikki Eriksonin purjelaivat, alus oli vakuuttamaton, eikä varustaja saanut siitä mitään korvausta.
Sodan jälkeen Hellmuth von Ruchteschell tuomittiin ainoana[lähde? ] apuristeilijäkomentajana sotarikoksista vankeuteen, jossa hän kuoli 1948.
Päälliköt

Karl Johan Eriksson 1924–1927
Ragnar Lindholm 1927–1930
Hugo Donatus Karlsson 1930–1932
Arthur Alexander Söderlund 1932–1933 sekä 6. tammikuuta 1940 – 26. helmikuuta 1940
Viktor Verner Björkfelt 1933–1937
Allan Fallström 1937–1938
Karl Algot Leman 28. heinäkuuta 1938 – 6. tammikuuta 1940 sekä 26. helmikuuta 1940 – 10. elokuuta 1940
Aiheesta muualla

Killoran (Arkistoitu – Internet Archive). Jukka Mikkolan sivusto.
Klaus Olkkola

| Klaus Olkkola |
| --- | --- |
 Professori Klaus Olkkola.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. syyskuuta 1958 Lahti (ikä 66)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  anestesiologian ja tehohoidon professori, ylilääkäri
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (LL 1983, LT 1985)
Väitöstyön ohjaaja:  Pertti J. Neuvonen
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  anestesiologinen kliininen farmakologia, farmakokinetiikka, lääkeaineiden yhteisvaikutukset
Palkinnot:  useita, mm. Maailman kivuntutkimusyhdistyksen lasten kivuntutkimuspalkinto (1997)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Klaus Tapio Olkkola (1. syyskuuta 1958 Lahti) on suomalainen lääkäri ja farmakologi. Hän on työskennellyt anestesiologian ja tehohoidon professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 2014 ja sitä ennenTurun yliopistossa (2003–2013).
Olkkola valmistui ylioppilaaksi Myllyharjun lukiosta 1977. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa lääketiedettä ja valmistui lääkäriksi 1983 (LL) ja lääketieteen tohtoriksi vuonna 1985 professori Pertti J. Neuvosen ohjauksessa. Hänen artikkeliväitöskirjansa Factors effecting the antidotal efficacy of oral activated charcoal käsitteli tekijöitä, jotka vaikuttavat lääkehiilen tehoon myrkytysten hoidossa. Olkkola pätevöityi anestesiologian erikoislääkäriksi ja kliinisen farmakologian erikoislääkäriksi vuonna 1992 (HY). Hän on ollut Helsingin yliopiston anestesiologian dosentti vuodesta 1995 ja oli sitä ennen farmakologian dosentti (1991–1994).
Aiheesta muualla

Klaus Olkkolan Google Scholar -julkaisuprofiili (englanniksi) (scholar.google.com)
Päivi Annila & Klaus Olkkola (25.1.1999) Opetuspotilaana turvallista olla (maksumuuri: Tilaajille) (hs.fi)
Klaus Olkkola nominated for next SSAI president (April 17, 2017) (englanniksi) (ssai.info)
Klaus Olkkolan profiili Helsingin yliopiston sivustolla
Kim Sul-song

Kim Sul-song (kor. 김설송, s. 30. joulukuuta 1974) on Korean demokraattisen kansantasavallan entisen johtajan Kim Jong-ilin ja tämän ensimmäisen vaimon Kim Young-sukin tytär, joka on toiminut ainakin propagandadepartementin kirjallisuusasiavastaavana ja isänsä turvallisuusvastaavana.
Kim Jong-il ja Kim Jong-suk avioituivat 1973 ja Kim Sul-song syntyi heti seuraavana vuonna. Kim Sul-song on valmistunut Kim Il-sungin yliopiston taloustieteen laitoksesta.
Kattarat

| Töpökattarat |
| --- | --- |
 Idänkattaran (Bromus inermis eli Bromopsis inermis) kukkiva röyhy.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliopsida
Kladi::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Pooideae
Suku::  Töpökattarat Bromus  L.
Katso myös
   Kattarat Wikispeciesissä   Kattarat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mäkikattara ja ruiskattara.
Kattarat eli töpökattarat (Bromus) on heinäkasveihin kuuluva kasvisuku. Sukunimeä Bromus käytetään nimenä isosta joukosta lajeja, jotka voidaan käsittää yhdeksi heinäsuvuksi tai vaihtoehtoisesti jakaa useiksi suvuiksi. Suppean sukurajauksen mukaan kattarat jaetaan töpökattaroiden lisäksi viuhkakattaroihin (Anisantha), rönsykattaroihin (Bromopsis) ja lattakattaroihin (Ceratochloa).
Kattaralajeja > Töpökattaroihin (Bromus) kuuluvia lajeja

Bromus arvensis – pyörtänökattara
Bromus briziformis – räpelökattara
Bromus commutatus – vaihdokaskattara
Bromus danthoniae
Bromus hordeaceus – mäkikattara
Bromus japonicus – japaninkattara
Bromus lanceolatus – hiirenkattara
Bromus lepidus – sirokattara
Bromus mango – viljakattara
Bromus pseudosecalinus – englanninkattara
Bromus racemosus – myllykattara
Bromus scoparius – luutakattara
Bromus secalinus – ruiskattara
Bromus squarrosus – pörrökattara eli pyörökattara
Bromus × pseudothominii – valesirokattara
Kattaralajeja > Rönsykattaroihin (Bromopsis) kuuluvia lajeja

Bromus benekenii, syn. Bromopsis benekenii – lehtokattara
Bromus condensatus, syn. Bromopsis condensata – ripsikattara
Bromus erectus, syn. Bromopsis erecta – pystykattara
Bromus inermis, syn. Bromopsis inermis – idänkattara eli rehukattara
Bromus pubescens, syn. Bromopsis pubescens – hahtukattara
Bromus ramosus, syn. Bromopsis ramosa – varjokattara
Bromus riparius, syn. Bromopsis riparia – niittykattara
Kattaralajeja > Viuhkakattaroihin (Anisantha) kuuluvia lajeja

Bromus diandrus, syn. Anisantha diandra – sutikattara
Bromus madritensis, syn. Anisantha madritensis – nuokkukattara
Bromus rigidus, syn. Anisantha rigida – jäykkäkattara
Bromus rubens, syn. Anisantha rubens – tupsukattara
Bromus sterilis, syn. Anisantha sterilis – hietakattara
Bromus tectorum, syn. Anisantha tectorum – kattokattara
Kattaralajeja > Lattakattaroihin (Ceratochloa) kuuluvia lajeja

Bromus carinatus, syn. Ceratochloa sitchensis – sitkankattara
Bromus willdenowii, syn. Ceratochloa cathartica – litteäkattara
Kattarat Suomessa

Suomessa on havaittu luonnonvaraisena 21 eri kattaralajia, kaikissa Pohjoismaissa vähintään 25 lajia. Suomen kattaroista alkuperäislaji on vain lehtokattara, joka on hyvin harvinainen ja rauhoitettu lehtokasvi. Mäkikattara on yleinen muinaistulokasheinä kedoilla Lounais-Suomessa ja Ahvenanmaalla. Idänkattara on Etelä-Suomessa paikoin melko yleinen tulokas, joka on myös nurmiheinä ja viljelykasvi. Ruiskattara on Pohjois-Pohjanmaan korkeudelle aiemmin yleisenä kasvanut ruispeltojen rikkakasvi, joka on sittemmin suuresti harvinaistunut.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Töpökattarat – Bromus
ITIS: Bromus (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Bromus (englanniksi)
Flora of China: Bromus (englanniksi)
Kansojen liiga 2018–2019 – Liiga C

Kansojen liigan kauden 2018–2019 Liiga C:n lohkovaihe pelataan 6. syyskuuta – 20. marraskuuta 2018. Liiga C:n neljän lohkon voittajat nousevat Kansojen liigan kauden 2020–2021 Liiga B:hen, ja huonoin kolmanneksi sijoittunut sekä neljänneksi sijoittuneet putoavat Liiga D:hen. Liiga C:ssä pelaavat UEFA:n maapisterankingilta sijoilla 25–39 olleet joukkueet.
Arvonta

Lohkoarvonta suoritettiin 24. tammikuuta 2018 Lausannessa, Sveitsissä.
Lohkot > Lohko 1

| Sij>  | Joukkuen • k •  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Skotlanti (N) | 4 | 3 | 0 | 1 | 10 | 4 | +6 | 9 | Nousee Liiga B:hen |  | — | 3–2 | 2–0 |
| 2 |  Israel | 4 | 2 | 0 | 2 | 6 | 5 | +1 | 6 |  |  | 2–1 | — | 2–0 |
| 3 |  Albania | 4 | 1 | 0 | 3 | 1 | 8 | −7 | 3 |  |  | 0–4 | 1–0 | — |
.
Albania  v  Israel
| Albania  | 1–0 |  Israel |
| --- | --- | --- |
|  Xhaka  55'  | Raportti |  |
Skotlanti  v  Albania
| Skotlanti  | 2–0 |  Albania |
| --- | --- | --- |
|  Xhimshiti  47' (om.)  Naismith  68'  | Raportti |  |
Israel  v  Skotlanti
| Israel  | 2–1 |  Skotlanti |
| --- | --- | --- |
|  Peretz  52'  Tierney  75' (om.)  | Raportti |  Mulgrew  25' (rp.)  |
Israel  v  Albania
| Israel  | 2–0 |  Albania |
| --- | --- | --- |
|  Hemed  8'  Seba  83'  | Raportti |  |
Albania  v  Skotlanti
| Albania  | 0–4 |  Skotlanti |
| --- | --- | --- |
|  | Raportti |  Fraser  14'  Fletcher  45+2' (rp.)  Forrest  55', 67'  |
Skotlanti  v  Israel
| Skotlanti  | 3–2 |  Israel |
| --- | --- | --- |
|  Forrest  34', 43', 64'  | Raportti |  Kayal  9'  Zahavi  75'  |