stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leena Peltonen-Palotie
Aiheesta muualla

Leena Peltonen-Palotien muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. (Arkistoitu – Internet Archive)
Palotien haastattelu vuoden 1997 lampaan kloonauskohusta Ylen Elävässä arkistossa.
Leena Palotie – ihmiskunnan kartantekijä, henkilökuva ja haastatteluja Ylen Elävässä arkistossa
Ehnholm, Christian: / Palotie, Leena (1952–2010). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 12.3.2010. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Ritva  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Vuoden 2010 Kansainvälisen naistenpäivän kunniaksi julkaistu postimerkki akateemikko Leena Peltonen-Palotiestä.
Suomen museot

Museoita on Suomessa yli tuhat. Suomen museolaitos on jaettu vastuualueittain museoihin, alueellisiin vastuumuseoihin ja valtakunnallisiin vastuumuseoihin. Suomen museoista ammatillisesti hoidettuja ja ympärivuotisesti avoinna olevia on runsaat 300. Loput museoista on pääasiassa kesäaikaan avoinna olevia kotiseutumuseoita.
Museotilastot

Opetus- ja kulttuuriministeriön alainen Museovirasto julkaisee joka vuosi tietoja Suomen päätoimisesti ja ammatillisesti hoidettujen museoiden toiminnasta, taloudesta ja henkilöstöstä. Tilastotiedot vuodesta 2007 lähtien on koottu Museotilasto-verkkopalveluun.
Suomessa otettiin keväällä 2015 käyttöön Museokortti-järjestelmä, mikä lisäsi museokäyntien määrää. Ennen kuin Museokortti tuli käyttöön, 2000-luvun Suomessa tehtiin keskimäärin 5,2 miljoonaa museovierailua vuodessa. Vuonna 2015 Suomen ammattimaisesti hoidetuissa museoissa käytiin yli 5,6 miljoonaa kertaa ja vuonna 2016 yli 6,6 miljoonaa kertaa. Vuonna 2017 museokäyntejä kertyi 7,1 miljoonaa, mikä oli enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Myös vuonna 2018 museokäyntejä oli suurin piirtein saman verran. Tiedot perustuvat museotilastoihin, joissa on mukana noin 150 ammattimaisesti hoidettua museota ja yhteensä noin 330 eri museokohdetta.
Museotilastot > Kävijämäärät museoryhmittäin

Vuonna 2015
Aluetaide- ja maakuntamuseot 31,6 %
Valtakunnalliset erikoismuseot 10,3 %
Muut valtionosuutta saavat museot 29,3 %
Valtakunnalliset museot 21,9 %
Muut valtion museot ja yliopistolliset museot 2,7 %
Muut museot 4,2 %
Vuonna 2016
Aluetaide- ja maakuntamuseot 34 %
Valtakunnalliset erikoismuseot 10 %
Muut valtionosuutta saavat museot 28 %
Valtakunnalliset museot 25 %
Muut museot 3 %
Museotilastot > Kävijämääriltään suurimmat museot

|  | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin kaupunginmuseo |  | 315 334 | 362 631 | 364 543 |  |  |  |
| Ateneumin taidemuseo | 263 960 | 397 198 | 440 834 | 322 912 |  |  |  |
| Nykytaiteen museo Kiasma | 235 560 | 319 945 | 295 802 | 295 387 |  |  |  |
| Amos Rex |  |  |  | 257 000 |  |  |  |
| Suomen kansallismuseo | 152 691 | 177 916 |  | 225 472 |  |  |  |
| Helsingin taidemuseo HAM |  | 253 522 | 203 734 |  |  |  |  |
| Vapriikki |  |  | 206 171 |  |  |  |  |
| Luonnontieteellinen museo Luomus | 167 395 |  |  |  |  |  |  |
| Turun linna | 138 115 |  |  |  |  |  |  |
Alueelliset vastuumuseot

Uudistetun museolain mukaan alueelliset ja valtakunnalliset vastuumuseot korvasivat maakunta- ja aluetaidemuseojärjestelmän sekä valtakunnalliset erikoismuseot. Laki astui voimaan 1.1.2020.
Alueelliset vastuumuseot > Suomen alueelliset vastuumuseot

Suomessa toimii tällä hetkellä 32 alueellista vastuumuseota. Alueellisilla vastuumuseoilla on erilaisia tehtäviä niiden toimialueillaan, kuten edistää museotoimintaa ja toimia taiteen, kulttuuriperinnön ja kulttuuriympäristön asiantuntijoina.
Alueelliset vastuumuseot > Suomen valtakunnalliset vastuumuseot

Suomessa toimii tällä hetkellä 17 valtakunnallisen vastuumuseon statuksen saanutta museota. Ne ovat valtakunnallisia asiantuntijoita niiden omilla erikoisaloillaan.
Kulttuurihistorialliset museot

Kulttuurihistorialliset museot tallentavat ihmisen ja kulttuurin kehitystä kuvaavia objekteja, jotka voivat olla hyvin yleisiä tai uniikkeja. Museot ovat usein erikoistuneet johonkin ajanjaksoon, maantieteelliseen alueeseen tai alaan.
Kulttuurihistorialliset museot > Valtakunnallinen keskusmuseo

Valtakunnallisena kulttuurihistorian museona toimii Suomen kansallismuseo, joka sijaitsee Helsingissä. Kansallismuseon tehtävänä on tutkia, kartuttaa ja esitellä aineellista kulttuuriperintöä. Perusnäyttelyt käsittelevät Suomen esihistoriaa, Ruotsin ja Venäjän vallan aikaa sekä itsenäisyyden aikaa. Kansallismuseo vastaa myös Kulttuurien museon, Suomen merimuseon, Seurasaaren ulkomuseon, Olavinlinnan, Hämeen linnan, Hvitträskin, Tamminiemen ja Louhisaaren toiminnasta.
Kulttuurihistorialliset museot > Maakuntamuseot

Suomessa toimi 22 kulttuurihistoriallista maakuntamuseota, mutta maakuntajärjestelmä korvattiin uudella vastuumuseojärjestelmällä vuonna 2020. Ne saivat korotettua valtionosuutta, koska ne ohjasivat ja tukivat museotoimintaa sekä kulttuuriperinnön ja kulttuuriympäristön hoitoa ja säilymistä omilla toimialueellaan. Maakuntamuseoissa työskenteli maakuntamuseotutkija tai -amanuenssi, joka neuvoi alueen paikallismuseoita ja muita toimijoita kulttuuriperintöasioissa. Lisäksi maakuntamuseoilla oli hallinnollisia tehtäviä, jotka liittyivät kulttuuriesineiden maastavientiin, rakennussuojeluun ja muinaismuistojen suojeluun. Maakuntamuseot olivat kotikaupunkiensa omistamia.
Taidemuseot

Taidemuseot keräävät, tutkivat, säilyttävät ja esittelevät taideteoksia. Taidemuseoiden tehtävänä on edistää taiteen tuntemusta ja perehdyttää kuvataiteeseen taidekasvatuksen avulla. Jotkin museot ovat erikoistuneet esimerkiksi maalaus-, veistos- tai piirrostaiteeseen tai keskittyneet tietyn aikakauden, taiteilijan tai taiteilijaryhmän teoksiin.
Suomen ensimmäinen taidemuseo oli vuonna 1882 avattu Cygnaeuksen galleria. Se lopetti toimintansa vuonna 2014.
Taidemuseot > Valtakunnallinen keskusmuseo

Kansallisgalleria, Helsinki
Ateneumin taidemuseo
Nykytaiteen museo Kiasma
Sinebrychoffin taidemuseo
Kuvataiteen keskusarkisto
Taidemuseot > Aluetaidemuseot

Suomessa oli 16 aluetaidemuseota, joiden tehtävänä on tutkimus-, tallennus- ja näyttelytoiminnan lisäksi ohjata ja tukea taidemuseotoimintaa omalla alueellaan. Aluetaidemuseojärjestelmä korvattiin uudella vastuumuseojärjestelmällä vuonna 2020.
Helsingin taidemuseo HAM (Uusimaa)
Hämeenlinnan taidemuseo (Kanta-Häme)
Joensuun taidemuseo (Pohjois-Karjala)
Jyväskylän taidemuseo (Keski-Suomi)
Kemin taidemuseo (Tornionlaakso, Kemin alue ja Länsi-Lappi)
Kuopion taidemuseo (Pohjois-Savo)
Lahden taidemuseo (Päijät-Häme)
Lappeenrannan taidemuseo (Etelä-Karjala ja Kymenlaakso)
Mikkelin taidemuseo (Etelä-Savo)
Nelimarkka-museo, Alajärvi (Etelä-Pohjanmaa)
Oulun taidemuseo (Pohjois-Pohjanmaa ja Kainuu)
Pohjanmaan museo, Vaasa (Pohjanmaa ja Keski-Pohjanmaa)
Porin taidemuseo (Satakunta)
Rovaniemen taidemuseo (Lappi, lukuun ottamatta Kemin taidemuseon aluetta)
Tampereen taidemuseo (Pirkanmaa)
Turun taidemuseo (Varsinais-Suomi)
Taidemuseot > Muita suomalaisia taidemuseoita

Aboa Vetus & Ars Nova, Turku
Ahvenanmaan taidemuseo, Maarianhamina
Aineen taidemuseo, Tornio
Amos Rex, Helsinki
Cygnaeuksen galleria, Helsinki (suljettu)
Didrichsenin taidemuseo, Helsinki
Einari Junttila -taidemuseo, Kittilä
Emil Aaltosen museo, Tampere
Emil Cedercreutzin museo, Harjavalta
Espoon modernin taiteen museo Emma
Gallen-Kallelan museo, Espoo
Galleria Oskari Jauhiainen, Oulu
Halosenniemi, Tuusula
Heinolan taidemuseo
Helsingin taidehalli
Hiekan taidemuseo, Tampere
Hyvinkään taidemuseo
Imatran taidemuseo
Järvenpään taidemuseo
K. H. Renlundin museo, Kokkola
Kajaanin taidemuseo
Keravan taidemuseo
Keuruun museo
Kimmo Pyykkö -taidemuseo, Kangasala
Kouvolan taidemuseo
Kuntsin modernin taiteen museo, Vaasa
Lönnströmin taidemuseo, Rauma
Malkkimuseo, Tampere
Museo-Galleria Alariesto, Sodankylä
Muumimuseo, Tampere
Orimattilan taidemuseo
Raision museo Harkko
Rauman taidemuseo
Reitzin säätiön kokoelmat, Helsinki
Retretti, Punkaharju, Savonlinna (suljettu)
Riihimäen taidemuseo
Saarijärven museo
Salon taidemuseo Veturitalli
Sara Hildénin taidemuseo, Tampere
Serlachius-museo Gösta, Mänttä, Mänttä-Vilppula
Särestöniemi-museo, Kittilä
Taidekeskus Kasarmi, Tuusula
Taidekoti Kirpilä, Helsinki
Taidemuseo Eemil, Lapinlahti
Tampereen nykytaiteen museo (suljettu)
Tikanojan taidekoti, Vaasa
Turun taidemuseo
Vantaan taidemuseo Artsi
Varkauden taidemuseo
Vilho Lampi -museo, Liminka
Villa Gyllenberg, Helsinki
Visavuori, Tarttila, Valkeakoski
Willa MAC, Tampere (suljettu)
Wäinö Aaltosen museo, Turku
Yrjö Liipolan taidemuseo, Koski Tl
Äänekosken taidemuseo
Luonnontieteelliset museot

Luonnontieteellisissä museoissa keskitytään jonkin luonnon osa-alueen, kuten eläintieteen, kasvitieteen tai geologian, näytteiden tallentamiseen, tutkimukseen ja esittelyyn. Suomen tieteelliset museot ovat pääsääntöisesti luonnontieteellisiä museoita. Luonnontieteellisten museoiden kokoelmia kartutetaan jatkuvasti laajojen tutkimusmateriaalien aikaansaamiseksi.
Luonnontieteelliset museot > Valtakunnallinen keskusmuseo

Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki
Luonnontieteellinen museo Luomus
Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha
Kasvimuseo
Luonnontieteelliset museot > Muita suomalaisia luonnontieteellisiä museoita

Biologinen museo, Turku
Eräjärven kivimuseo, Eräjärvi, Orivesi
Forssan luonnonhistoriallinen museo
Geologian tutkimuskeskuksen geonäyttelyt, Espoo, Kuopio ja Rovaniemi
Iisalmen luontomuseo
Keski-Suomen luontomuseo, Jyväskylä
Kokkolan luonnontieteellinen museo Kieppi
Kortesjärven luontomuseo, Kortesjärvi, Kauhava
Kuopion luonnontieteellinen museo
Luontotalo Arkki, Pori
Merenkurkun luontokeskus Terranova, Vaasa
Oulun yliopiston eläinmuseo, Oulu
Oulun yliopiston geologinen museo, Oulu
Oulun yliopiston kasvimuseo, Oulu
Tampereen kivimuseo
Tampereen luonnontieteellinen museo
Turun yliopiston eläinmuseo, Turku
Turun yliopiston kasvimuseo, Turku
Ylämaan jalokivimuseo, Ylämaa, Lappeenranta
Erikoismuseot

Erikoismuseot keskittyvät jonkin yksittäisen ilmiön tai esinetyypin tallennukseen, tutkimukseen ja esittelyyn. Erikoismuseoiden näyttelyiden tarjoama tieto omasta alastaan on huomattavasti syvempi kuin erimerkiksi laajempaan aihealueiden kirjoon keskittyneiden kulttuurihistoriallisten museoiden näyttelyt. Erikoismuseoiden toiminnassa saattaa olla yhtä aikaa piirteitä niin kulttuurihistoriallisten-, taide- kuin luonnontieteellisten museoiden toiminta-alueelta.
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Auto- ja tieliikennemuseoita > Automuseoita

Antin Automuseo, Vesivehmaa
Brandkårsmuseet, Hammarland
Classic Garage, Jämsä
Espoon Automuseo, Espoo
Etelä-Karjalan Automuseo, Lappeenranta
Hajottamomuseo, Kälviä
Jakolan tilan automuseo, Pääjärvi
Keski-Suomen tieliikennemuseo, Petäjävesi
Kotajärven auto- ja traktorimuseo, Sastamala
Kuopion automuseo, Kuopio
Linja-automuseo, Lavia
Mobilia, Kangasala
Myllyn vanhat autot, Ylämylly
Oulun Automuseo, Oulu
Perniön nostalgia-automuseo, Salo
Turun Automuseo, Turku
Tuusulan Automuseo, Tuusula
Uudenkaupungin automuseo, Uusikaupunki
Vaasan auto- ja moottorimuseo, Vaasa
Vehoniemen automuseo, Kangasala
Wanhat wehkeet, Karstula
Woikosken automuseo, Nurmaa
Ylämyllyn Wanha Automuseo, Ylämylly
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Auto- ja tieliikennemuseoita > Polkupyörämuseoita

Teuvan pyörätalli
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Auto- ja tieliikennemuseoita > Moottoripyörämuseoita

Suomen Moottoripyörämuseo, Lahti
Ole Grunérin moottoripyöräkokoelma ja ilmailuhistoriaa, Vårdö, Ahvenanmaa
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Auto- ja tieliikennemuseoita > Tieliikennemuseoita

Härkätien museo, Renko, Hämeenlinna
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Urheilumuseoita

Hiihtomuseo, Lahti
Kansainvälinen Suomen golfmuseo, Jokikunta, Vihti
Keihäsmuseo, Pihtipudas
Suomen hevosurheilumuseo, Ypäjä
Suomen jalkapallomuseo, Valkeakoski
Suomen jääkiekkomuseo, Tampere
Suomen koripallomuseo, Helsinki
Suomen melontamuseo, Lahti
Suomen nyrkkeilymuseo, Tampere
Suomen pesäpallomuseo, Vimpeli
Varalan liikuntamuseo, Tampere
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Koulumuseoita

Haapaveden koulumuseo
Kivijärven koulumuseo
Nukarin koulumuseo, Nukari, Nurmijärvi
Oravaisten koulumuseo, Oravainen, Vöyri
Pajulan koulumuseo, Somero
Pyhäkoulumuseo, Maksamaa, Vöyri
Saukkojärven kotiseutu- ja koulumuseo, Ranua
Sipoon koulumuseo
Suomen koulumuseo, Tampere (suljettu)
Suomen ruotsalainen koulumuseo, Uusikaarlepyy
Yttilän museokoulu, Köyliö, Säkylä
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Kirkkomuseoita

Kauhajoen kirkkomuseo
Kirkonrakentajien museo, Savitaipale
Laukaan seurakunnan kirkkomuseo
Marttilan kirkkomuseo
Mynämäen kirkkomuseo
Pornaisten seurakunnan museo
Pukkilan kirkkomuseo
Savilahden kivisakasti, Mikkeli
Tapulimuseo, Lempäälä
Turun tuomiokirkkomuseo
Vehkalahden kirkkomuseo, Hamina
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Sairaala- ja terveydenhuoltomuseoita

Harjamäen sairaalamuseo, Siilinjärvi
Härmän parantolamuseo, Kangasto, Kauhava
Kellokosken sairaalamuseo, Kellokoski, Tuusula
Keski-Suomen sairaanhoitopiirin sairaalamuseo, Jyväskylä
Kuopion yliopistollisen sairaalan sairaalamuseo, Siilinjärvi
Länsi-Uudenmaan sairaalamuseo, Tammisaari, Raasepori
Moision sairaalamuseo, Mikkeli
Pitkäniemen sairaalamuseo, Pitkäniemi, Nokia
Sairaalamuseo, Seinäjoki
Turun lasarettimuseo
Turun terveydenhuoltomuseo
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Soitinmuseoita

Harmonikka- ja soitinrakennusmuseo Akordia, Ikaalinen
Kitarakartano, Lapinjärvi
Suomen harmonikkamuseo, Sysmä
Suomen kansansoitinmuseo, Kaustinen
Suomen kantelemuseo, Palokka, Jyväskylä
Urkumuseo, Maksamaa, Vöyri
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Henkilömuseoita

Alvar Aalto -museo, Jyväskylä
August Pyölniitun henkilöhistoriallinen museo, Paimio
D. E. D. Europaeus -talo, Savitaipale
Einari Junttila -taidemuseo, Kittilä
Helinä Rautavaaran museo, Espoo
Kyösti ja Kalervo Kallion museo, Nivala
Lauri Viita -museo, Tampere
Lenin-museo, Tampere
Mannerheim-museo, Helsinki
Palsa-museo, Kittilä
Sibelius-museo, Turku
Särestöniemi-museo, Kaukonen, Kittilä
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Kotimuseoita

Ahola, Järvenpää
Ainola, Järvenpää
Albert Edelfeltin ateljeemuseo, Porvoo
Aleksis Kiven syntymäkoti, Palojoki, Nurmijärvi
Aleksis Kiven kuolinmökki, Tuusula
Alikartano, Numminen, Mäntsälä
Ett Hem, Turku
Heiskan taiteilijakoti, Jyväskylä
Hvitträsk, Luoma, Kirkkonummi
J. V. Snellmanin kotimuseo, Kuopio
Kalela, Ruovesi
Kuddnäs, Uusikaarlepyy
Lammintalo, Sammatti, Lohja
Marela, Rauma
Muistokoti Aappola, Liminka
Paikkarin torppa, Sammatti, Lohja
Palanderin talo, Hämeenlinna
Päivikki ja Sakari Sohlbergin kotimuseo, Helsinki
Runebergin koti, Porvoo
Sibeliuksen syntymäkoti, Hämeenlinna
Söderlångvikin kartano, Dragsfjärd, Kemiönsaari
Taiteilijakoti Harjula, Harjavalta
Tamminiemi, Helsinki
Teresia ja Rafael Lönnströmin kotimuseo, Rauma
Toivi Järvisen taidekoti, Saarijärvi
Turjanlinna, Suomussalmi
Urajärven kartano, Urajärvi, Asikkala
Villa Aalto, Helsinki
Villa Kokkonen, Järvenpää
Wolkoffin talomuseo, Lappeenranta
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Teollisuusmuseoita

Ankkapurhan teollisuusmuseo, Inkeroinen, Kouvola
Emil Aaltosen museo, Tampere
Juankosken tehtaan ja työväen museo Masuuni Brunou, Juankoski, Kuopio
Juutilan valimomuseo, Luikonlahti, Kaavi
Jyrkkäkosken ruukki, Jyrkkä, Sonkajärvi
Karkkilan ruukkimuseo Senkka
Kaukaan tehdasmuseo, Lappeenranta
Kauttuan tehtaitten museo, Kauttua, Eura
Lapuan patruunatehtaan museo
Limonaditehdasmuseo Limutippu ja Iitin kioski, Evijärvi
Möhkön ruukkimuseo, Möhkö, Ilomantsi
Paraisten teollisuusmuseo
Rajamäen tehdasmuseo, Rajamäki, Nurmijärvi
Rosenlew-museo, Pori
Serlachius-museo Gustaf, Mänttä, Mänttä-Vilppula
Valvillan tehdasmuseo, Hyvinkää
Verlan tehdasmuseo, Verla, Kouvola
Erikoismuseot > Suomalaisia erikoismuseoita > Museolaivoja

M/S Bore, Turku
Jäänmurtaja Tarmo, Kotka
Majakkalaiva Kemi, Kotka
Pommern, Maarianhamina
Sigyn, Turku
S/S Santtu, Pori
Sukellusvene Vesikko, Helsinki
Suomen Joutsen, Turku
Kirjallisuus

Pettersson, Susanna, (toim.): Tulevaisuuden taidemuseo (Kehys/Valtion taidemuseo, 2009)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen museoliiton Museot-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Museoviraston Museotilasto-sivusto
Suomen museoiden yhteinen hakuportaali Museot Online
| n k Perustiedot Wikidatassa: Suomen museot (Q6629776)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: Wikimedia-luetteloartikkeli
valtio: Suomi

Pohjois-Pohjanmaan museo Oulussa
Lastenkodinkadun silta

| Lastenkodinkadun silta |
| --- | --- |
 Rakennustyömaa maaliskuussa 2025.
Ylittää:  Baanan
Sijainti:  Kamppi, Helsinki
Ylläpitäjä:  Helsingin kaupunki
Siltatyyppi:  jalankulun ja pyöräilyn silta
Avattu liikenteelle:  kesällä 2025 (tavoite)
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lastenkodinkadun silta on rakenteilla oleva jalankulun ja pyöräilyn silta Helsingin Kampissa. Se johtaa Lastenkodinkadulta Marian uudelle yritysalueelle ylittäen Baanan. Sillan rakennustyöt alkoivat keväällä 2024 ja niiden odotetaan valmistuvan kesällä 2025.
Rakennustyöt

Rakennustöitä edelsi Marian alueella sijaitsevan 1980-luvulla valmistuneen kerrostalon purkaminen. Sillan länsipäähän rakennetaan ramppi alas Baanalle, ja Lastenkodinkadun päässä sijaitsevat pysäköintipaikat muutetaan aukioksi. Baana pysyy avoinna liikenteelle koko rakennustöiden ajan.
Sillan ja siihen liittyvän kadunrakentamisen kustannusarvio on noin 1,2 miljoonaa euroa. Sillan urakoitsija E. M. Pekkinen hakeutui konkurssiin syyskuussa 2024, ja se keskeytti rakennustyöt joksikin aikaa. Urakan hoitaa loppuun rakennusyhtiö VM Suomalainen.
Arkkitehtuuri

Sillan leveys yhdistetylle jalankululle ja pyöräilylle on 4,5 metriä ja rampilla 2,9 metriä. Sillan ja rampin päällysmateriaali on asfaltti. Rampin tukimuuri ja sillan maatuki verhoillaan mustalla luonnonkivellä. Sillan kannen rakenne värjätään umbraksi, jotta se sopii yhteen viereisen Love Helsinki -taideteoksen värimaailmaan.
Piperatsiini

| Piperatsiini |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1,4-dietyleenidiamiini
CAS-numero:  110-85-0
PubChem CID:  4837
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C4H10N2
Moolimassa:  86,14 g/mol g/mol
Ulkomuoto:  Värittömiä kiteitä tai   valkoisia hiutaleita
Sulamispiste:  106 °C (379 K)
Kiehumispiste:  146 °C (419 K)
Tiheys:  1,07 g/cm3
Liukoisuus veteen:  veteen 15 g/100 ml (20 °C)
Piperatsiini on sekundäärinen amiini ja heterosyklinen yhdiste, jonka kemiallinen kaava on C4H10N2. Siitä käytetään myös nimiä antireni, 1,4-diatsasykloheksaani, 1,4-dietyleenidiamiini, dietyleeni-imiini, heksahydropiratsiini ja piperatsidiini.
Piperatsiini on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan kiinteää, värittömiä kiteitä taikka valkoisia hiutaleita, palavaa ja hygroskooppista (kosteutta itseensä sitovaa) ainetta, jolla on pistävä haju. Piperatsiinin moolimassa on 86,14 g/mol, sulamispiste 106 °C, kiehumispiste 146 °C, tiheys 1,07 g/cm3, leimahduspiste 65 °C, itsesyttymislämpötila 320 °C ja CAS-numero 110-85-0. Piperatsiini liukenee veteen 15 g/100 ml lämpötilan ollessa 20 °C sekä myös alkoholiin.
Piperatsiini hajoaa palaessaan ja muodostaa myrkyllisiä typen oksideja sekä reagoi happoanhydridien, vahvojen happojen ja voimakkaiden hapettimien kanssa.
Piperatsiinia käytetään lääkeaineiden ja torjunta-aineiden valmistuksessa. Lääkkeenä piperatsiinia käytetään kihomatojen ja suolinkaisten häädössä. Piperatsiinia käytetään myös vulkanointikiihdyttimenä kumiteollisuudessa sekä antioksidanttina, korroosionestoaineena tekstiiliväreissä ja kemian analyyseissä.
Piperatsiinin vedellinen muoto on piperatsiiniheksahydraatti C4H10N2·6H2O, jonka CAS-numero on 142-63-2.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikaisessakin altistumisessa piperatsiini voi syövyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä. Höyryn hengittäminen voi aiheuttaa keuhkopöhöä sekä altistumisesta voi seurata myös vaikutuksia hermostossa. Aine voi aiheuttaa vaaraa ympäristölle, erityisesti kaloille.
Aiheesta muualla

Piperatsiinin kansainvälinen kemikaalikortti
KETSU Kemian työsuojeluneuvottelukunta: Piperatsiini
Human Metabolome Database (HMDB): Piperazine (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Piperazine (englanniksi)
DrugBank: Piperazine (englanniksi)
KEGG: Piperazine (englanniksi)
ChemBlink: Piperazine (englanniksi)
Etyyliformiaatti

| Etyyliformiaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  109-94-4
PubChem CID:  8025
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C3H6O2
Moolimassa:  74,1 g/mol g/mol
Ulkomuoto:  Väritön neste
Sulamispiste:  –80 °C (193 K)
Kiehumispiste:  52–54 °C (325–327 K)
Tiheys:  0,92 g/cm3
Liukoisuus veteen:  veteen 10,5 g/100 ml (20 °C)
   
Etyyliformiaatti on muurahaishapon etyyliesteri. Se on orgaaninen yhdiste (formiaatti), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan helposti syttyvää väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on C3H6O2 ja rakennekaava HCOOC2H5. Etyyliformiaatista käytetään myös nimityksiä muurahaishappoeetteri ja muurahaishappoetyyliesteri.
Etyyliformiaatin moolimassa on 74,1 g/mol, sulamispiste –80 °C, kiehumispiste 52–54 °C, tiheys 0,92 g/cm3, leimahduspiste –20 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 440 °C ja CAS-numero 109-94-4. Etyyliformiaatin liukoisuus veteen (20 °C) on 10,5 g/100 ml.
Etyyliformiaattia käytetään osana sitruunan, mansikan ja rommin tuoksu- ja aromiaineissa.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Etyyliformiaatin höyry ärsyttää lyhytaikaisessakin altistuksessa silmiä ja ihoa. Aineelle altistumisesta voi seurata vaikutuksia keskushermostossa. Pitkäaikaisessa altistuksessa nestemäisessä muodossa aine kuivattaa ihoa.
Aiheesta muualla

Etyyliformiaatin kansainvälinen kemikaalikortti
Suomen kongolaiset

| suomen kongolaiset suomenkongolaiset |
| --- | --- |
Väkiluku:  yli 4 800
Kielet:  ranskan kieli kituban kieli lingalan kieli swahilin kieli luluanluban kieli
Uskonnot:  katolilaisuus protestanttisuus kimbangulaisuus
Suomen kongolaiset tai suomenkongolaiset ovat Kongon demokraattisesta tasavallasta Suomeen muuttaneita henkilöitä. Vuonna 2023 suomenkongolaisia oli yli 4 800. Ei ole varmaa tietoa siitä mihin etniseen ryhmään suomenkongolaiset kuuluvat, sillä Suomessa ei tilastoida etnisiä ryhmiä. Suomenkongolaiset muodostuvat todennäköisesti seuraavista etnisistä ryhmistä: luba-kasaït, kongot, mongot, lubakatit, luluat, tetelat, nandet, ngbandit, ngombet, yakat tai ngbakat.lähde?