stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Turpasauna
Kokoonpano > Muut levyn tekoon osallistuneet

Risto Puukko – slide-kitara (’’Maanalainen’’)
Tuomo Valtonen – äänittäjä, miksaaja
Savonlinnan maakuntamuseo – kannen valokuva
YUP
| --- | --- |
Studioalbumit:   The Hippos from Hell  Huuda harkiten  Toppatakkeja ja Toledon terästä  Homo sapiens  Yövieraat  Outo elämä  Normaalien maihinnousu  Lauluja metsästä  Leppymättömät  Keppijumppaa  Vapauden kaupungit  Opus 1 
EP:t:   Who Dares Farts  Whlap-Zap Ninja  Turpasauna  Julmasti juhlallista  Minä olen myyrä  Me viihdytämme teitä  Minä en tiedä mitään  Maailmannäyttely 
Kokoelmat:   1990–1992  Hajota ja hallitse 1993–2001  The Hippos from Hell & Other Oddities 1988–1990  Helppoa kuunneltavaa 
Singlet:   ”Daavidin fuzz / Paratiisin sahakielet”  ”Jumala halkaisi ihmisen kahtia”  ”Homo sapiens”  ”Porvariston hillitty charmi”  ”Tavaroiden taikamaailma”  ”Tuuliajolla”  ”Mitä luoja teki ennen kuin loi maailman?”  ”Meitä odotellaan mullan alla”  ”Varjoleikit”  ”Pohjaton säkki”  ”Ihana elämä”  ”Rakkaus on pesti hulluuteen”  ”Joutilas”  ”Pahassa paikassa”  ”Päivä kerrallaan”  ”Intiaanit ymmärtävät”  ”He olivat vapaat”  ”Rähinää, höyheniä”  ”Presto Ma Non Troppo” 
DVD:t:   Helppoa katseltavaa 
Muuta:   Luettelo YUP:n kappaleista
Unto Jutila

Unto Väinö Jutila (5. joulukuuta 1944 Kalajoki – 5. maaliskuuta 1992 Toholampi) oli suomalainen harmonikkataiteilija ja säveltäjä.
Tausta

Unto Jutila syntyi Kalajoella, sahanasettaja Väinö Jutilan ja Anni o.s. Tiinasen perheeseen. Lapsuusaika kului Kalajoen Plassilla. Vaikka suvussa ei aiemmin ollut muusikoita, Väinö-isä oli kulttuurin ja musiikin ystävä, joka hankki pojalleen harmonikan. Jo 11-vuotiaana poika pääsi soittamaan Kalajoen teatteritalon tansseissa taukoja.
Avioiduttuaan 2. heinäkuuta 1977 filosofian kandidaatti Sinikka o.s. Alasen (s. 1946 Karkku) kanssa, Jutilat muuttivat Toholammille.
Koulutus

Vaikka Jutila oli soittajana pääosin itseoppinut, hän opiskeli musiikin teoriaa Pauli Kilpiön johdolla, sekä harmonikansoittoa ja esiintymistaitoa Leander Norrbackin ja Veikko Ahvenaisen johdolla.
Muusikko, säveltäjä, pedagogi, vaikuttaja

Jutila toimi noin 10 vuoden ajan tanssimuusikkona 1960-luvulla, kiertäen maata oman yhtyeensä kanssa.
Ensimmäinen sävellys, "Iloinen meripoika", syntyi 1959, jonka jälkeen hän sävelsi noin 200 teosta, kattaen erilaisia tyylilajeja viihdemusiikkia ja taidemusiikkia. Sävellyksistä tunnetuimpia ovat Rapsodia harmonikalle, Konsertto F-duuri ja Kuvia lapsille -sarja. Hänen viimeiseksi sävellyksekseen jäi Hyväntuulen jenkka, 1990. Hänen sävellyksiään ovat levyttäneet muun muassa Pekka Himanka (esimerkiksi Kalajoki-valssi) ja useat harmonikansoittajat, kuten Matti Rantanen (Kuvia lapsille -sarja).
Jutila toimi harmonikansoiton opettajana Raahen musiikkikoulussa 1975–1980 ja Keski-Pohjanmaan musiikkiopistossa 1978–1987, minkä lisäksi hänellä oli lukuisia yksityisoppilaita.
Hän osallistui erilaisiin harmonikkamusiikin tapahtumiin esiintyvänä taiteilijana ja opettajana, sekä toimi Kalajoen "Särkät soi" (1974–1985) ja Toholammin harmonikkaviikot (1986–1992) -tapahtumien taiteellisena johtajana. Ulkomailla Jutila konsertoi Ruotsissa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Neuvostoliitossa, Baltian maissa sekä Italiassa. Hän oli muuntautumiskykyinen taiteilija, joka esitti niin klassista harmonikkamusiikkia, tanssimusiikkia, ranskalaista musette-musiikkia kuin jazziakin.
Jutilan kansainväliset kontaktit alalla olivat laajat, ja muun muassa ranskalainen musette-harmonikan taitaja Maurice Vittenet oli hänen hyvä ystävänsä. Elämän loppuvuosia varjosti vaikea sairaus, joka ei kuitenkaan estänyt sävellystyötä eikä esiintymisiä. Hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke vuonna 1987.
Levytykset

Unto Jutila levytti kuusi omaa pitkäsoittoa, sekä esiintyi kokoomalevyillä. Jutilan levytyksiä ovat muun muassa:.
Hilpeä hanuri, 1977 (Blue master)
Hanuri ja hattu, 1979 (Anuco)
Ranskalainen visiitti, 1983 (Vip)
Kuutamoserenadi, 1988 (omakust.)
Aiheesta muualla

Unto Jutilan esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Unto Jutilan sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Utti

| Utti Uttis |
| --- | --- |
 Utti
 Koordinaatit: 60°53′47″N, 26°56′17″E 
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Kymenlaakso
Seutukunta:  Kouvolan seutukunta
Kunta:  Kouvola
Suuralue:  Valkeala
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,52 km²
Väkiluku:  392
 – Väestötiheys:  155,6 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2022   mukaiset. [] 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
| Utti> (Kaupunginosa) |
| --- | --- |
 Utin lentokenttä
 Kaupungin kartta, jossa Utti korostettuna.
Kaupunki:  Kouvola
Suuralue:  Valkeala
Kaupunginosa nro:  46
Tilastoalue nro:  46
Väkiluku:  1 083  (2015)
Osa-alueet:  Utti  Tyrri  Kattilaharju  Ranta-Utti  Kuivala  Haimila  Kipparila  Tirva  Pasi  Sorsala  Pyötsiä  Rautjärvi
Postinumerot:  45410 Utti  46400 Kaipiainen  46430 Tirva  46530 Kannuskoski
Naapurikaupunginosat:  Valkealan kirkonkylä  Niinistö  Aitomäki  Tuohikotti  Myllykoski (Anjalankoski)  Sippola (Anjalankoski)  Kaipiainen (Anjalankoski)
Utti (ruots. Uttis) on kylä, taajama, tilastoalue ja Kouvolan kaupunginosa Valkealan suuralueella. Itse Utin kylässä on noin 500 asukasta, kaupunginosa käsittää myös Utin kylän lähialueet sekä koko kaakkoisen Valkealan, eli muun muassa Tirvan seudun. Kouvolan keskustaan on Utista matkaa noin 12 kilometriä. Utissa sijaitsee Utin jääkärirykmentti, johon on keskitetty maavoimien erikoisjoukkotoiminta, puolustusvoimien helikopteritoiminta sekä näitä kahta tukevat toimialat. 
Suomen ensimmäinen ABC-liikennemyymälä, ABC Utti avattiin Utin kylään Valtatie 6:n varrelle joulukuussa 1998.
Utin postinumeroalueen (45410 Utti) väkiluku oli 824 vuonna 2020. Utissa sijaitsee myös lentokenttä, joka on pääasiallisesti sotilaskäytössä. Utissa sijaitsee myös alakoulu sekä kuntosalikäytössä itsepalveluperiaatteella toimiva Utti-halli.
Kouvolan paikallisliikenteen bussilinjat 8, 80, 82 ja 83 ajavat Utin kautta.
Utin rautatieliikennepaikka ja vanha rautatieasema maaliskuussa 2019
Valtatie 6 Utin kohdalla.
Utin linnoitus
Kylät

Utti (taajama)
Utin asemanseutu
Ranta-Utti
Kuivala
Tyrri
Kattilaharju
Haimila
Metso
Kipparila
Mankki
Tirva
Pasi
Pyötsiä
Vääntäjä
Kimmo
Sorsala
Truth and Soul Records

Truth and Soul Records on yhdysvaltalainen Brooklynin Williamsburgissa vuonna 2004 perustettu funkiin ja souliin keskittynyt levy-yhtiö. Yhtiön perustivat Leon Michels ja Jeff Silverman. Truth and Soul on julkaissut muun muassa El Michels Affairin, Bronx River Parkwayn ja The Phenomenal Handclap Bandin levyjä.
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut
Kummunkylän työväentalo

| Kummunkylän työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Kummunkylä, Keitele
Valmistumisvuosi:  1916 tai 1917
Rakennuttaja:  Kummunkylän Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kummunkylän työväentalo oli Keiteleen Kummunkylässä sijainnut työväentalo. Kummunkylän työväenyhdistys perustettiin Leppäselän Työväenyhdistyksen nimellä vuonna 1910 tai 1911, ja nimi muuttui Kummunkylän työväenyhdistykseksi sisällissodan jälkeen, mahdollisesti vuonna 1919. Työväentalo valmistui ilmeisesti vuonna 1916 tai 1917. Vuoden 1919 jälkeen toiminta ja talous vakiintuivat niin, että yhdistys pystyi myös lainaamaan varoja Hamulan työväentalohankkeelle. Tällöin yhdistys myös liittyi Suomen Sosialidemokraattiseen puolueeseen. SDP:n puoluetilastossa 1931 sillä mainitaan olevan 6 jäsentä.
Vuonna 1932, kun työväentaloja suljettiin ja yhdistyksiä lakkautettiin, Kummunkylän työväenyhdistys myi talonsa vastaperustetulle Keiteleen sosialidemokraattiselle työväenyhdistykselle. Kummunkylän yhdistys lakkautettiin pian tämän jälkeen, ja sen jäsenet siirtyivät Keiteleen sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen jäseniksi.
Ukrainan aseavun 2022 aikajana

Venäjän hyökättyä ukrainaan helmikuussa 2022 länsimaat alkoivat avustaa maata asein. Tämä on aikajana valtioiden päätöksistä.
Turpan

| Turpan (Turpan / Tǔlǔfān) تۇرپان / 吐鲁番 |
| --- | --- |
 Eminin minareetti
 Turpan (punaisella) Xinjiangissa (oranssilla)
 Koordinaatit: 42°59′N, 89°11′E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Xinjiang
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Prefektuuritason kaupunki
Pinta-ala:  
 – Maa:  69 620 km²
Väkiluku (2010):  622 903
 – Väestötiheys:  8,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  838000
Suuntanumero(t):  0995
Rekisterikilpi:  新K
 
 www.tlf.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Turpan 
(uiguuriksi تۇرپان, Turpan, kiin.: 吐魯番; pinyin: Tǔlǔfān) on keidaskaupunki prefektuuritasolla Kiinan Xinjiangissa. Se sijaitsee Turpanin hautavajoaman pohjoisreunalla linnuntietä noin 160 kilometriä Ürümqistä kaakkoon. Prefektuuritason kaupungin pinta-ala on 69 620 neliökilometriä ja väkiluku 622 903 (vuonna 2010).
Historia

Turpan on muinainen silkkitien kauppapaikka ja maanviljelyalueen keskus. Vuosina 745–1207 se toimi uiguurivaltakunnan pääkaupunkina. Sen ympäristössä on useita rauniokaupunkeja, joista on löydetty 700–800-lukujen hellenistisvaikutteisen buddhalaisen ja manikealaisen kulttuurin muistomerkkejä sekä kiinalaisia ja muinaisuiguurilaisia käsikirjoituksia.
Hallinnollinen jako

Aiemmin Turpan oli piirikuntatason kaupunki Turpanin prefektuurissa. Prefektuurista tuli 12. huhtikuuta 2015 prefektuuritason kaupunki, ja piirikuntatason kaupungista tuli Gaochangin kaupunkipiiri. Muutoksen jälkeen prefektuuritason kaupunki jaetaan yhteen kaupunkipiiriin ja kahteen piirikuntaan: Gaochang, Shanshan (Piqan) ja Toksun.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| # | Nimi | Hanzi | Pinyin | Uiguuri | Uiguuri (ULY) | Väkiluku (v. 2010) | Pinta-ala (km²) | Tiheys (/km²) |
| 1 | Gaochangin kaupunkipiiri | 高昌区 | Gāochāng Qū | قاراھوجا رايونى | Qarahoja Rayoni | 273 385 | 13 690 | 19,96 |
| 2 | Shanshanin piirikunta | 鄯善县 | Shànshàn Xiàn | پىچان ناھىيىسى | Pichan Nahiyisi | 231 297 | 39 759 | 5,81 |
| 3 | Toksunin piirikunta | 托克逊县 | Tuōkèxùn Xiàn | توقسۇن ناھىيىسى | Toqsun Nahiyisi | 118 221 | 16 171 | 7,31 |
Väestö

Vuonna 2000 väestölaskennassa Turpanin kaupungissa (piirikuntatasolla ) asukasmäärä oli 251 652, josta 70 prosenttia on uiguureja, 22 prosenttia han-kiinalaisia ja 7 prosenttia hui-kiinalaisia. Vuoden 2014 lopussa koko prefektuuritason kaupungissa asukasmäärä oli noin 653 000, josta 72,6 prosenttia on uiguureja, 21,2 prosenttia han-kiinalaisia ja 5,9 prosenttia hui-kiinalaisia.
Talous

Kaupungissa on öljynjalostus-, elintarvike-, rakennustarvike- ja metalliteollisuutta. Sen ympäristössä kasvatetaan mm. puuvillaa, viinirypäleitä ja meloneja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turpan Wikimedia Commonsissa
Truth in 24

| Truth in 24 |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Keith Cossrow Bennett Viseltear
Käsikirjoittaja:  Keith Cossrow Bennett Viseltear
Perustuu:  Le Mansin 24 tunnin ajo
Tuottaja:  Charles N. Besser Alan Brown Matt Goldfine Chuck Johnsen Howard Katz Pat Kelleher Ross Ketover Steve Sabol Scot Thor
Säveltäjä:  David Robidoux
Pääosat:  Jason Statham (kertoja) Allan McNish Rinaldo Capello Tom Kristensen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Intersport Television NFL Films
Levittäjä:  Intersport
Ensi-ilta:  25. lokakuuta 2008
Kesto:  98 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Truth in 24 on Keith Cossrown ja Bennett Visltearnin ohjaama yhdysvaltalainen dokumenttielokuva vuodelta 2008. Elokuva kuvaa Audin valmistaumista Le Mansin vuoden 2008 ajoon.
Elokuvasta julkaistiin jatko-osa vuonna 2012 Truth in 24 II, jossa seurataan Audin valmistaumista Le Mansin vuoden 2011 ajoon.
Aiheesta muualla

Truth in 24 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Truth in 24
Käännös suomeksi
Kuivasjärven Aura

Kuivasjärven Aura ry on vuonna 1949 perustettu oululainen urheiluseura. Seura oli alkujaan kyläseura, mutta laajeni myöhemmin koko kaupungin seuraksi. Seuran lajeina ovat yleisurheilu ja hiihto, aiemmin myös suunnistus, naisvoimistelu, jalkapallo ja lentopallo. Yleisurheilussa seura oli seuraluokittelun kymmenes vuonna 2006, jolloin sillä oli lisenssejä yhdeksänneksi eniten yhdessä HKV:n kanssa (299). Vuonna 2017 lisenssejä oli 639. Kuivasjärven Aura on Oulun suurin yleisurheiluseura[lähde? ], joka keskittyy lasten ja nuorten liikuttamiseen. Seura kuuluu nuorissa Suomen 10 parhaan seuran joukkoon ja aikuisissa 30 parhaan joukkoon.
Unelmien tanssi

| Unelmien tanssi> The Waterdance |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Neal Jimenez  Michael Steinberg 
Käsikirjoittaja:  Neal Jimenez
Tuottaja:  Gale Anne Hurd
Säveltäjä:  Michael Convertino
Kuvaaja:  Mark Plummer
Pääosat:   Eric Stoltz  Wesley Snipes  William Forsythe  Helen Hunt  Elizabeth Peña 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Samuel Goldwyn Company
Levittäjä:  The Samuel Goldwyn Company Netflix
Ensi-ilta:  1992, Suomessa 1994
Kesto:  106 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Unelmien tanssi (The Waterdance) on Neal Jimenezin käsikirjoittama ja yhdessä Michael Steinbergin kanssa ohjaama omaelämäkerrallinen draamaelokuva vuodelta 1992. Neliraajahalvauksen vammauttaman kirjailijan toipumisesta kertovan elokuvan pääosissa näyttelevät Eric Stoltz, Wesley Snipes, William Forsythe, Helen Hunt ja Elizabeth Peña.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Mikael Fräntille Unelmien tanssi oli todenmakuinen, vakaumuksella ja ymmärtämyksellä tehty pieni marginaalielokuva. Se toi hänen mieleensä Fred Zinnemannin elokuvan Miehet vuodelta 1950. Ohjausta hän piti epävarmana etenkin elokuvan alkujaksoissa.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Unelmien tanssin vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Kuivasjärven koulu

| Kuivasjärven koulu |
| --- | --- |

 Kuivasjärven koulun piha
Sijainti:  Kuivasjärvi, Oulu
Tyyppi:  yhtenäisperuskoulu
Rehtori:  Risto Saartola/Janne Koivukoski
Luokat:  1–6
Verkkosivut
Kuivasjärven koulu on Oulun kaupungin yhtenäisperuskoulu. Oppilaat tulevat lähinnä Kuivasjärven, Oinaansuon, Kaijonrannan, Kaijonharjun ja Jylkynkankaan asuinalueilta.
Malline:Tynkä/koulutus
Kuhankeittäjä

| Kuhankeittäjä |
| --- | --- |
 Kuhankeittäjäkoiras
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Erittäin uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kuhankeittäjät Oriolidae
Suku::  Kuhankeittäjät Oriolus
Laji::  oriolus
Kaksiosainen nimi
 Oriolus oriolus  (Linnaeus, 1758) 
 Kuhankeittäjän levinneisyys
Alalajit
 O. o. kundoo  O. o. oriolus 
Katso myös
   Kuhankeittäjä Wikispeciesissä   Kuhankeittäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuhankeittäjä (Oriolus oriolus) on kellertävä varpuslintulaji.
Koko ja ulkonäkö

Kuhankeittäjä on 22–25 senttimetriä pitkä kellertävä lintu. Uroksen pääväri on kirkkaankeltainen, kun taas naaras ja nuori lintu ovat yläpuolelta vihertäviä ja alapuolelta kellertäviä. Naaras on vatsapuolelta harmaanvalkoinen ja tummaviiruinen. Kuhankeittäjäkoiraan pyrstö ja siivet ovat mustat. Kuhankeittäjän nokka on punainen ja jalat siniharmaat. Nuoren linnun nokka on ruskea.
Levinneisyys

Kuhankeittäjän pesimäalueet ovat Euroopassa ja Aasiassa. Sen talvehtimisalue on trooppisessa Itä-Afrikassa. Suomessa kuhankeittäjiä pesii arviolta 2 000–3 000 paria lähinnä Etelä- ja Järvi-Suomessa.
Suomessa kuhankeittäjien kanta on taantunut. 1800-luvulla sillä oli vahva kanta, mutta 1900-luvun alkupuolella kanta väheni. 1980-luvun lopulla kuhankeittäjien määräksi arvioitiin 5 000 paria. Taantuman syistä ei ole tietoa, mutta sen arvellaan johtuvan talvehtimisalueen olosuhteista. Ainakin Välimeren alueella kuhankeittäjiä on pyydystetty.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut kuhankeittäjän elinvoimaiseksi. Suomessa laji on erittäin uhanalainen ja se on rauhoitettu. Kuhankeittäjän korvaussummaksi on asetettu 252 euroa. Vuonna 2000 kuhankeittäjä luokiteltiin Suomen uhanalaisuusarvioinnissa elinvoimaiseksi ja vuoden 2010 arvioinnissa silmälläpidettäväksi. Vuoden 2015 arvioinnista lähtien se on ollut erittäin uhanalainen.
Elinympäristö

Kuhankeittäjän elinympäristöä ovat vanhat lehtimetsät, Baltiassa ja Keski-Euroopassa myös rehevät puistot. Suomessa lajia tavataan tyypillisesti vesistöjen läheisissä lehtimetsissä. Kuhankeittäjä viihtyy puiden lehvästön suojassa, minkä takia sitä näkee todella harvoin, ellei sitä osaa sen huilumaisen laulun perusteella etsiä.
Lisääntyminen

Kuhankeittäjä tekee korimaisen pesän oksanhaaraan. Naaras munii touko–kesäkuussa 3–5 munaa, jotka ovat kooltaan noin 2×3 cm. Munat ovat valkoisia ja pilkullisia. Haudonta-aika on kahdesta kolmeen viikkoa ja pesäpoikasaika noin kaksi viikkoa.
Ravinto

Kuhankeittäjä syö hyönteisiä, selkärangattomia, marjoja ja siemeniä.
Erityistä

Kuhankeittäjä on valittu Etelä-Savon maakuntalinnuksi. Se oli myös Liberaalit-puolueen tunnuslintu.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kuhankeittäjä (Oriolus oriolus)
ITIS: Oriolus oriolus (englanniksi)
Kuhankeittäjänaaras
Kuhankeittäjän pesä
Kuhankeittäjän munia
Unconditional Love

| ”Unconditional Love” Kwan |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Love Beyond This World
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.43
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Kwanin muut singlet
| ”I Wonder” 2003 | ”Unconditional Love” 2004 | ”Decadence of the Heart” 2004 |
Unconditional Love on suomalaisen Kwan -yhtyeen single, joka julkaistiin vuonna 2004. Kappale on mukana myös vuoden 2004 albumilla Love Beyond This World. Se nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 1.
Kappaleet

Unconditional Love (Radio Edit) – 3.34
Unconditional Love (Album Version) – 3.43
Aiheesta muualla

Unconditional Love discogs.com -sivustolla
Umma (kaupunki)

Umman kuningas Lugalzaggesi yhdisti Sumerin, kunnes Akkadin Sargon kukisti hänet.
Umma oli muinainen kaupunki Mesopotamiassa, nykyisessä Irakissa. Dhi Qarin maakunnassa sijainneen nyt jo raunioituneen kaupungin rauniokummun nimi on Tell Jokha. Tutkijat eivät ole varmoja kaupungin muinaisnimestä. Umma kukoisti Sumerin aikoihin eli 2000-luvulla eaa. Se tunnetaan rajariidasta Lagašin kaupunkivaltion kanssa ja koko Sumeria vallinneesta suurkuningas Lugalzaggesista. Ummasta on myös säilynyt vanhin tunnettu kalenteri.
Historia

Umma taisteli pitkään naapurikaupunki Lagašin kanssa maiden rajalla sijaitsevasta viljavasta maa-alueesta Gu-Edinasta. Sumerilaisissa teksteissä mainitaan, että Sumeria silloin hallinnut Kišin mahtava kuningas Mesilim veti rajan Umman ja Lagašin välille noin 2550 eaa. Mesilimin rajanveto suosi Umman vihollista Lagašia.
2494–2465 eaa. vallinneen Lagašin kuninkaan Ur-Nanshen aikaan Umma ja Lagaš kävivät rajasotaa.. Umman pappiskuningas Ush valtasi noin 2455 eaa. Lagašilta alueita ja luultavasti tappoi Lagašia hallinneen Akurgalin.
Umman Enakalle kiskoi rajakiven paikaltaan 2455 eaa. Lagašin kuningas Eannatum valloitti käytännössä koko Sumerin. Ummasta tuli nyt Lagašin vasalli. Ummalaiset saivat viljellä Lagašin alueella, mutta heidän piti maksaa osa tuotosta viljaverona. Umma itsenäistyi pian Eannatumin heikomman seuraajan Enannatumin aikana. Ur-Lumma (Urlumma) yritti vallata Lagašin. Hän lopetti veronmaksun, ylitti ”Ingirsun rajalinjan” ja kuivatti rajakanavan. Ur-Lumma tuhosi myös lähistöllä sijainneen uskonnollisen alttarin. Ur-Lumman armeija eteni kohti Lagašia ja saapui sen lähelle Ugiggaan.
Lagašin armeija voitti taistelun ja surmasi Ummaan paenneen Ur-Lumman. Lagaš merkitsi voiton muistiin ”korppikotkien steelaan”, ja Enannatum nosti Ummaan vasallikuninkaan. Seuraava noin vuonna 2420 eaa. valtaan noussut Umman kuningas oli Lagašista kotoisin oleva Ili (Illi). Enannatumin Umman johtoon nimittämä hallitsija oli alkujaan Ininnin Eshin pappi. Ili petti Lagašin ja toimi Lagašia vastaan samaan tapaan kuin Ur-Lumman. Ili kuivatti rajakanavan ja varasti Lagašin viljaa. Lagašissa nousi valtaan taas voimakas hallitsija, Entemena, joka kukisti Umman Illin.
Umman kuningas Lugalzaggesi (Lugal-Zage-Si), joka hallitsi noin 2355–2330 eaa., valtasi koko Sumerin noin 2340 eaa. kukistaen vihollisensa Lagašin. Silloin Lagašia vallitsi kansan asettamaksi väitetty uudistajana pidetty Urukagina. Nyt Umman vallan alla oli Ur, Uruk ja monia muita Sumerin kaupunkeja. Uusi mahti, seemiläinen Akkadin Sargon kukisti Umman noin 2330 eaa. Urin kolmannen dynastian aikana Umma oli merkittävä provinssin pääkaupunki. Umman kalenteri, joka laadittiin Urin kolmannen dynastian kuninkaan Šulgin aikana, oli myöhempien Babylonian ja epäsuorasti myös heprealaisen kalenterin edeltäjä.
Umman kuninkaat

Seuraavien Umman kuninkaiden nimet ovat säilyneet savitauluissa:
Pabilgaltuk
Ush 2455 eaa.
Enakalli (Ekallatum) 2445 eaa.
Urlumma 2425 eaa.
Ili (Il, Illi) 2420 eaa.
Gishakiddu (Gish-Shag-ki-dug) 2400–2391 eaa.
Bubu
Lugalzagesi (noin 2358–2334 eaa.)
Kummituspeli

Kummituspeli
Kummituspeli on lautapeli, jota pelataan 6 × 6-ruutuisella pelilaudalla. Pelin on kehittänyt Alex Randolph ja julkaissut Milton Bradley vuonna 1985.
Aiheesta muualla

Ghosts! Review (Arkistoitu – Internet Archive)
Ghosts! (1980)
Utti Hietala

Utti Hietala (s. 13. tammikuuta 1983) on suomalainen Classic Bodybuilding -kehonrakentaja. Hänen kehonrakennusaiheinen treenibloginsa on kävijämäärien perusteella Suomen suosituin omalla alallaan. Hietala tunnetaan erityisesti naturaalikehonrakennuksen puolestapuhujana. Tunnettavuutensa hän on alkujaan hankkinut pääasiassa kirjoittamalla aktiivisesti voimailuaiheisilla keskustelufoorumeilla.
Utti Hietala aloitti salilla käymisen 14-vuotiaana, jolloin hän harrasti koripalloa ja yleisurheilua. Hän aloitti varsinaisen kehonrakennukseen tähtäävän treenin vuoden 2000 keväällä. Vuonna 2006 hän kilpaili ensimmäistä kertaa Classic Bodybuilding -kisoissa voittaen Turun kisan ja sijoittuen toiseksi Lahden SM-kisoissa. Kisamenestyksensä ansiosta hän pääsi myös edustamaan Suomea PM-kisoihin, joissa hän sijoittui seitsemänneksi. Vuonna 2008 Hietala voitti Classic BB SM kilpailuissa sekä pitkän sarjan (+178 cm), että kokonaiskilpailun. Vuoden 2008 PM-kilpailuissa hän sijoittui viidenneksi.
Kolmen vuoden kilpailutauon jälkeen Hietala kilpaili uudestaan vuonna 2011, jolloin hän sijoittui SM-kilpailuissa toiseksi ja voitti Pohjoismaiden mestaruuden. Ensimmäisissä MM-kisoissaan hän sijoittui alkujaan kahdeksanneksi, mutta nousi doping-käryjen jälkeen kuudenneksi. Hietala kilpaili uudestaan vuosina 2012 ja 2013, jolloin hän voitti toisen SM-kultansa.
Saavutukset

1997: Kolmiloikan alle 15-vuotiaiden SM-kultaa ja pituushypyn alle 15-vuotiaiden SM-hopeaa
1998: Kolmiloikan alle 16-vuotiaiden SM-kultaa
2006: Classic BB PM 2006 (7. sija)
2006: Classic BB SM 2006 (+178 cm 2. sija)
2006: Turku Body & Fitness 2006, Classic BB (1. sija)
2008: Classic BB PM 2008 (5. sija)
2008: Classic BB SM 2008 (+178 cm 1. sija)
2008: Turku Body & Fitness 2008, Classic BB (1. sija)
2011: Classic BB MM 2011 (+180 cm 6. sija)
2011: Classic BB PM 2011 (+180 cm 1. sija)
2011: Classic BB SM 2011 (+178 cm 2. sija)
2011: Lappeenranta Body & Fitness 2011, Classic BB (+180 cm 1. sija)
2012: Classic BB PM 2012 (+180 cm 4. sija)
2012: Classic BB SM 2012 (+180 cm 1. sija)
2013: BMR Grand Prix (Classic bb 2. sija)
2013: Fitness classic (Classic bb +180 cm 1. sija)
2016: Fitness classic (Classic bb open 4. sija)
2017: Fitness classic (Classic bb open 4. sija)
2018: Classic bb PM (Classic bb +180 2. sija)
2018: Fitness classic (Classic bb +180 cm 1. sija)
2018: Games Classic bb MM (Classic bb +180 cm 5. sija)
2018: Gardermoen open (Classic bb +180 cm 1. sija)
Aiheesta muualla

Hietalan harjoituspäiväkirja (Arkistoitu – Internet Archive)
Utti Hietalan haastattelu Penkkipunnerrus.fi:ssä