stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Käsiterealismi
Realismin muotoja > Platoninen realismi

Platonisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä ja ne ovat olemassa itsenäisesti partikulaareista (universalia ante rem, ”universaalit ennen asioita”).
Platoninen realismi on saanut nimensä Platonilta, joka tarjosi sen mukaisen ratkaisun universaalien ongelmaan omassa ideaopissaan. Platonin ratkaisun mukaan jokaista ominaisuutta vastaa idea. Nämä ideat ovat olemassa yksilöllisinä, ajattomina ja täydellisinä entiteetteinä omassa metafyysisessä todellisuudessaan. Platonin ideat vastaavat sitä, mistä on myöhemmin käytetty nimeä universaalit. Jollakin tavalla jonkun värin idea, kuten ’Vihreys’, toteutuu omissa kuvissaan, samalla tavalla kuten prototyyppiä käytetään kopioiden tekemiseen tai kappale jättää varjon. Abstraktimmin esitettynä, yksittäiset väri-ilmentymät (yksittäisen lehden vihreys, sama vihreä sammakossa) osallistuvat samaan ’Vihreän’ ideaan.
Platonin ideaoppi liittyy hänen teoriaansa sisäsyntyisestä tiedosta ja sen mieleenpalauttamisesta (anamnesis). Dialogissa Faidonissa selitetään, että emme voi oppia kokemuksen ja abstrahoinnin kautta, mitä olioiden samankaltaisuus on, vaan meillä on oltava sisäinen idea ennen kokemusta. Platon esitti dialogissaan Parmenides kuitenkin itse useita ongelmia omassa opissaan. Eräs näistä oli myöhemmin kolmannen ihmisen argumenttina tunnettu ongelma.
Keskiajan universaalikiistan aikana Platonia lähelle tullutta kantaa kannattivat muun muassa Johannes Scotus Eriugena, Remigius Auxerrelainen, Odo Tournailainen, Anselm Canterburylainen ja Vilhelm Champeauxlainen. Kantaa on usein kutsuttu äärimmäiseksi realismiksi.
Realismin muotoja > Maltillinen realismi

Maltillisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä, mutta niiden olemassaolo on riippuvaista ne toteuttavista partikulaareista (universalia in rebus, ”universaalit asioissa”).
Maltillista realismia kutsutaan myös aristoteeliseksi realismiksi, koska Aristoteles kannatti sitä. Hän ratkaisi universaalien ongelman korostamalla järkeä, joka tavoittaa havaintomaailman partikulaaristen olioiden yhteiset ominaisuudet. Samoja ominaisuuksia kantavat oliot voidaan Aristoteleen mukaan tunnistaa juuri järjen avulla yhteiseen kategoriaan kuuluviksi. Hänen mukaansa universaalit olivat olemassa, mutta erottamattomina kaikista partikulaareista, joissa ne ilmenevät.
Realismin muotoja > Muut muodot

Bertrand Russell omaksui saman kannan kuin Platon. Hänen argumenttinsa suuntautui periaatteessa kaikkia nominalismin muotoja vastaan. Russellin mukaan jos esittelemme useita vihreän ilmentymiä erillisinä yksilöinä, meidän täytyy joka tapauksessa hyväksyä se, että ryhmittelemme niitä yhteen siksi että ne ovat samanlaisia. Siksi meidän tulee olettaa vähintään yhden aidon universaalin, samankaltaisuuden, olemassaolo.
Muun muassa D. M. Armstrong on katsonut Russellin ja Platonin tavoin, että on olemassa universaalien ilmentymiä. Universaalin ilmentymä on ominaisuus (kuten vihreys), joka on olemassa useissa paikoissa samaan aikaan. Jos kuusi eri oliota ovat kaikki vihreitä, tällöin jokainen niistä ilmentää universaalia vihreää tai ovat osallisia universaalista vihreästä. Täsmälleen sama universaali vihreä sijaitsisi jokaisessa vihreässä oliossa. Jos sammakon ja lehden väri on sama vihreän sävy, sammakon vihreys ja lehden vihreys ovat yksi ja sama entiteetti, joka sattuu sijaitsemaan useassa paikassa.
Aiheesta muualla

De Wulf, Maurice: Nominalism, Realism, Conceptualism Catholic Encyclopedia.  1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
Miller, Alexander: Realism The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Lelkolan rautatieasema

Lelkolan rautatieasema (lyh. Lkl) on rautatieliikennepaikka Savon radalla Hirvensalmella. Se avattiin liikenteelle 16. kesäkuuta 1908. Liikennepaikkaa siirrettiin vuonna 1964 noin 300 metriä pohjoisemmaksi. Tavaraliikenne lakkautettiin 1976 ja henkilöliikenne 10. tammikuuta 2000. Nykyään Lelkola toimii junakohtauspaikkana.
Laguna Beach (Kalifornia)

| Laguna Beach |
| --- | --- |


 Laguna Beach
 Koordinaatit: 33°31′53″N, 117°46′9″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Kalifornia
Piirikunta:  Orangen piirikunta
Väkiluku (2010):  22 723
Suuntanumero(t):  949
 
 www.lagunabeachcity.net 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laguna Beach on rannikkokaupunki Orangen piirikunnassa Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 22 723 ihmistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laguna Beach (Kalifornia) Wikimedia Commonsissa
Lingwoodin rautatieasema

Lingwoodin rautatieasema on rautatieasema Lingwoodin kylässä Norfolkissa, Englannissa. Se sijaitsee Wherry Linesin varrella. Sinne liikennöi Greater Anglia.
Asema avattiin 1. kesäkuuta 1883. Sitä käytti noin 48 000 matkustajaa kaudella 2017–2018.
Asemarakennus nähtynä radan toiselta puolelta.
Laguna Colorada

| Laguna Colorada |
| --- | --- |
 Andienflamingoja Laguna Coloradalla
Valtiot:   Bolivia
Paikkakunta:  Potosí
Koordinaatit:  22°11′55″S, 67°46′52″W
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  4 278  m 
Pituus:  10,7  km
Leveys:  9,7  km 
Rantaviiva:  96,7  km 
Pinta-ala:  60 km2 
Tilavuus:  21 000 000  m3 
Keskisyvyys:  0,35 m
Suurin syvyys:  1,5 m
 fiLaguna Colorada 
Laguna Colorada
Laguna Coloradan sijainti Bolivian kartalla
Laguna Colorada on matala suolajärvi Bolivian kaakkoisosassa. Se kuuluu Eduardo Avaroan suojelualueeseen ja sijaitsee hyvin lähellä Chilen rajaa. Järvi on pinta-alaltaan noin 60 neliökilometriä ja keskimäärin 50 senttimetriä syvä. Järven suolapitoisuus on korkea, ja sen punertava väri johtuu järven mineraalipitoisissa vesissä elävän levän ja planktonin pigmentistä.
Laguna Colorada toimii flamingojen parittelupaikkana. Järvessä kasvava levä tarjoaa ruokaa harvinaiselle punanflamingolle. Järven alueella elää myös vähemmissä määrin andienflamingoja ja chilenflamingoja sekä noin 50 muuta lintulajia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laguna Colorada Wikimedia Commonsissa
Liekkipatsas

Liekkipatsas viittaa seuraaviin:
Liekki-patsas, Oskari Jauhiaisen suunnittelema muistomerkki Pyhäjoella
Liekkipatsas, Alvar Aallon suunnittelema muistomerkki Suomussalmella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Liekkipatsas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lehtisaha

Lehtisaha
Lehtisaha (myös kuviosaha tai koristesaha) on puuntyöstössä käytettävä leikkaava saha, jolla voi tehdä hyvinkin tarkkaa työtä ja monimutkaisia kuvioita.
Ominaisuudet

Lehtisahan terät ovat ohuita, ja täten niillä saa hyvin ohutta sahausjälkeä aikaan, ja ne pystyvät moneen materiaalin joista yleisin on puu ja muovi. Lehtisahan teriä on kahdenlaisia, raspiteriä ja sahateriä. Raspiterillä voi sahata kaikkiin suuntiin, mutta se tekee hieman paksumpaa sahausjälkeä, kun taas sahaterä tekee erittäin sileää jälkeä ohuella sahausjäljellä. Lehtisahoja on sekä sähköisinä että käsikäyttöisinä, joista käsikäyttöinen on parempi vaativaan työhön, kuten vaikkapa viulun tekoon.
Lehtisahoja kannattaa käyttää hiljaisella tahdilla, sekä katsoa ettei sahaa liian paksua materiaalia.
Liekkiparatiisikaija

| Liekkiparatiisikaija |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kaijat Psittaculidae
Suku::  Northiella
Laji::  haematogaster
Kaksiosainen nimi
 Northiella haematogaster  (Gould), 1838 
Katso myös
   Liekkiparatiisikaija Wikispeciesissä   Liekkiparatiisikaija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Liekkiparatiisikaija (Northiella haematogaster) on Australian kotoperäinen kaijalaji. Siitä tunnetaan neljä alalajia. Lajin holotyypin kuvaili John Gould Uudesta Etelä-Walesista vuonna 1838.
Lehtisammakot

| Lehtisammakot |
| --- | --- |
 Punasilmälehtisammakko (Agalychnis callidryas)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  Lehtisammakot Hylidae  Rafinesque-Schamltz 1815
 Lehtisammakoiden levinneisyys
Alaheimot
 Pelodryadinae  Phyllomedusinae  Hemiphractinae  Hylinae 
Katso myös
   Lehtisammakot Wikispeciesissä   Lehtisammakot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtisammakot (Hylidae) on heimo sammakoiden ja konnien lahkossa. Lehtisammakot jaetaan neljään alaheimoon: Pelodryadinae, Phyllomedusinae, Hemiphractinae ja Hylinae, jotka vielä jaetaan useisiin sukuihin. Lehtisammakot ovat levittäytyneet suureen osaa maapalloa, mutta eivät Pohjoismaihin.
Aiheesta muualla

Niina & Joonas Gustafsson: Lehtisammakot
ITIS: Hylidae (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hylidae
Käännös suomeksi
La Verrière

| La Verrière |
| --- | --- |
 Kaupungintalo
 vaakuna
 La Verrière
 Koordinaatit: 48°45′20″N, 1°57′22″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Île-de-France
Departementti:  Yvelines
Arrondissementti:  Rambouillet
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,8 km²
Väkiluku (2019):  6 386 
 – Väestötiheys:  3 607 as./km²
Kunnan numero:  78644
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Verrière on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 40 km Pariisista lounaaseen.
Historia

Kunta on kehittynyt vuonna 1507 rakennetun linnan Château de La Verrièren ympärille. Se oli rauhallinen maaseutukaupunki, kunnes vuonna 1849 rakennettiin La Verrièren kautta kulkeva Versailles’n ja Chartresin välinen rautatie. La Verrièren asema rakennettiin vuonna 1855, ja sen vihki käyttöön Napoleon III. Varsinainen kaupungistuminen alkoi 1930-luvulla. 1960-luvulla alettiin rakentamaan asuntoja pienituloisille. Näitä pienituloisille rakennettuja asuinalueita kutsutaan HLM-alueiksi (Habitation à loyer modéré).
Vuonna 1973 perustettiin uusi kaupunki Saint-Quentin-en-Yvelines, johon myös La Verrière liittyi.
Château de La Verrière
Gare de La Verrière
Vuonna 1972 rakennettu HLM-alue Bois de l'Etang
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Verrière Wikimedia Commonsissa
Hämähäkkimies (animaatiosarja) (4. tuotantokausi)

Hämähäkkimies-animaatiosarjan 4. tuotantokausi kännistyi Yhdysvalloissa 1. helmikuuta 1997 ja päättyi 2. elokuuta 1997.
Jaksoluettelo > Syyllinen (Partners in Danger, Chapter I: Guilty)

| ”Syyllinen” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 42
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Larry Brody   Meg McLaughlin
Esitetty:  7. helmikuuta 1997
Tuotantokoodi:  311
Yhä Mary Janen menetyksestä edellisessä jaksossa kärsivä Hämähäkkimies auttaa J. Jonah Jamesonia puhdistamaan Robbien maineen sen jälkeen, kun hänet lavastettiin rikolliseksi.
Jaksoluettelo > Kissa (Partners in Danger, Chapter II: The Cat)

| ”Kissa” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 43
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Sean Catherine Derek
Esitetty:  8. helmikuuta 1997
Tuotantokoodi:  312
Felicia Hardy tajuaa hänen isänsä olevan rikollinen nimeltä Kissa ja hänet on kidnapattu Kingpinin toimesta, jotta hänen isänsä paljastaisi supersotilas-seerumin kaavan, jolla luotiin Kapteeni Amerikka.selvennä
Jaksoluettelo > Musta Kissa (Partners in Danger, Chapter III: The Black Cat)

| ”Musta Kissa” |
| --- | --- |

Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 44
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Marty Isenberg   Robert N. Skir   Sean Catherine Derek
Esitetty:  15. helmikuuta 1997
Tuotantokoodi:  313
Supersotilas-seerumia testataan Felicia Hardyyn ja hänestä tulee Musta Kissa. Ja nyt, pelastaakseen isänsä Kingpinin kynsistä, Musta Kissa yhdistää voimansa Hämähäkkimiehen kanssa.
Jaksossa esinesiintymisensä sarjassa tekee Musta Kissa
Jaksoluettelo > Kravenin paluu (Partners in Danger, Chapter IV: The Return of Kraven)

| ”Kravenin paluu” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 45
Käsikirjoittaja(t):  Meg McLaughlin
Esitetty:  22. helmikuuta 1997
Tuotantokoodi:  314
Sen jälkeen, kun Dr. Crawford muuttui hirviöksi, Hämähäkkimies ja Musta Kissa yhdistävät voimansa Kravenin kanssa pelastaakseen hänet.
Jaksoluettelo > Partners (Partners in Danger, Chapter V: Partners)

| ”Partners” |
| --- | --- |

Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 46
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Cynthia Harrison   Brooks Wachtel
Esitetty:  3. toukokuuta 1997
Tuotantokoodi:  315
Alistair Smythe kidnappaa Mustan Kissan pakottaen Hämähäkkimiehen vangitsemaan Skorpioni tai Korppikotka, jotta Silvermanistä tulisi nuori mies. Asiat menevät monimutkaisiksi, kun Skorpioni ja Korppikotka elävät maan alla. Sen lisäksi Skorpioni tahtoo parantua ja mennä naimisiin!
Jaksoluettelo > Herääminen (Partners in Danger, Chapter VI: The Awakening)

| ”Herääminen” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 47
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Sean Catherine Derek
Esitetty:  10. toukokuuta 1997
Tuotantokoodi:  316
Debra Whitman yrittää etsiä keinoa parantaa Morbius ja Musta Kissa paljastaa olevansa Felicia Hardy Morbiukselle. Dr. Herbert Landon ja Tärisyttäjä sekaantuvat asiaan.
Jaksoluettelo > Vampyyrikuningatar (Partners in Danger, Chapter VII: The Vampire Queen)

| ”Vampyyrikuningatar” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 48
Käsikirjoittaja(t):  Meg McLaughlin   John Semper
Esitetty:  17. toukokuuta 1997
Tuotantokoodi:  317
Blade palaa pysäyttäkseen Vampyyrikuningattaren, joka paljastuu hänen äidikseen.
Jaksoluettelo > Vihreän Menninkäisen paluu (Partners in Danger, Chapter VIII: The Return of the Green Goblin)

| ”Vihreän Menninkäisen paluu” |
| --- | --- |

Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 49
Käsikirjoittaja(t):  Mark Hoffmeier
Esitetty:  12. heinäkuuta 1997
Tuotantokoodi:  318
Harry Osborn seuraa isänsä jalanjälkiä ja hänestä tulee uusi Vihreä Menninkäinen tappamaan Hämähäkkimies. Vihreä Menninkäinen, joka ottaa yhteyttä Harryyn jonkinlaisella henkilinkillä ja lupaa, että jos Hämähäkkimies kuolee, Harry näkee isänsä jälleen, huolimatta sitä faktaa, että Harryllä ja Vihreällä Menninkäisellä on jo yhteistyö käynnissä. Samalla, Tuomari etsii tietoja siitä, mitä Peter Parker tietää Mary Janen katoamisesta.
Vihreä Menninkäinen II esiintyy ensi kertaa tässä sarjassa
Jaksoluettelo > Mary Janen metsästys (Partners in Danger, Chapter IX: The Haunting of Mary Jane)

| ”Mary Janen metsästys” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 50
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Virginia Roth   Teleplay by: Meg McLaughlin and John Semper
Esitetty:  19. heinäkuuta 1997
Tuotantokoodi:  401
Hämähäkkimies yhdistää voimansa vanhan vihollisensa Mysterion kanssa löytääkseen Mary Janen. Lopussa, Hämähäkkimies kertoo Mary Janelle jotain...
Jaksoluettelo > Liskokuningas (Partners in Danger, Chapter X: The Lizard King)

| ”Liskokuningas” |
| --- | --- |
Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 51
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Gordon Kent
Esitetty:  26. heinäkuuta 1997
Tuotantokoodi:  402
Dr. Connors ja Mary Jane kidnapataan muutaman liskoihmisen toimesta viemäreistä, jotka väittävät Connorsin luoneen heidät.selvennä
Jaksoluettelo > Hiipijä (Partners in Danger, Chapter XI: The Prowler)

| ”Hiipijä” |
| --- | --- |

Sarja:  Hämähäkkimies (animaatiosarja)
Jakson nro.:  Kausi 4 Jakso 52
Käsikirjoittaja(t):  John Semper   Teleplay by: Terence Taylor
Esitetty:  2. elokuuta 1997
Tuotantokoodi:  403
Hobie Brown on vahingossa värvätty Hiipijäksi, kiitos Kingpinin.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: 3. tuotantokausi | Hämähäkkimies (animaatiosarja) 4. tuotantokausi | Seuraaja: 5. tuotantokausi |
Larinsaari

Larinsaari on kylä Juuan kunnassa Pohjois-Karjalassa, Pielisen rannalla. Kylässä on noin 80 vakituista asukasta. Kesäisin saaressa asuu monia kesämökkiläisiä.
Läheisessä Nunnanlahdessa sijaitsevat Tulikivi Oyj ja NunnaUuni Oy työllistävät monia Larinsaaren asukkaita. Larinsaaren entinen kyläkoulu toimii leirikeskuksena ja larinsaarelaisten kokoontumispaikkana.
Larinsaari kirjattiin maakirjoihin ensimmäisen kerran vuonna 1639. Kylään on kuulunut Pielisessä oleva suurehko Larinsaari eli Iso-Lari. Pohjoisempana on sijaitsee Kannaksenkylään kuulunut pienempi saari, Pieni-Lari. Paikannimeen sisältyy ortodoksinen miehennimi Lari (< venäjänkielisestä nimestä Larion < kreikan nimestä Hilarios). Seudun veroluettelossa esiintyy Kyro Larinpoika (1618) ja Teppana Larinen (1623), jolta paikkakunnan nimi juontunee.
Larinsaaren yhdistyksiä ovat Larinsaaren kylätoimikunta ja Larinsaaren metsästysseura.
Hietalampi (Pieksämäki)

| Hietalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°16′49″N, 27°02′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.935.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,9 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,421 km  
Pinta-ala:  5,62 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHietalampi 
Hietalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Naarajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 520 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Naarajärven valuma-alueeseen (14.935) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,9 metriä mpy.
Linia

| Linia |
| --- | --- |
 vaakuna
 Linia
 Koordinaatit: 54°27′N, 17°56′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Pommeri
Piirikunta:  Wejherowo
 – Kunnanjohtaja:  Bogusława Engelbrecht
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  119,8 km²
Väkiluku (2019):  6 432
 – Väestötiheys:  52 as./km²
Suuntanumero(t):  (+48) 58
 
 Kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Linia (kašubiksi gmina Lëniô) on maalaiskunta (puol. gmina wiejska) Wejherowon piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 6 432.
Wejherowon piirikunnan asukkaista kolme prosenttia asuu Linian kunnassa ja sen pinta-alasta 9,3 prosenttia kuuluu Linian kuntaan. Kylät kunnassa ovat Kętrzyno, Kobylasz, Lewinko, Lewino, Linia, Miłoszewo, Niepoczołowice, Osiek, Pobłocie, Smażyno, Strzepcz, Tłuczewo sekä Zakrzewo.
Kunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa 50,2 prosenttia Linian asukkaista oli naispuolisia ja 49,8 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 25,6 prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 61 prosenttia ja eläkeikäiset 13,5 prosenttia väestön keski-iän ollessa 35,1 vuotta. Vuonna 2019 Linian kunnassa syntyi 116 lasta. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väestöstä 52,3 prosenttia puhui kašubin kieltä, ja kašubin kielellä onkin kunnassa virallisen avustavan kielen asema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Linia Wikimedia Commonsissa
Gmina Wiejska Linia Gdańskin tilastokeskus. (puolaksi)
L'Échelle

| L'Échelle |
| --- | --- |

 vaakuna
 L'Échelle
 Koordinaatit: 49°48′03″N, 4°28′28″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Ardennes
Arrondissementti:  Charleville-Mézières
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  10,0 km²
Väkiluku (2019):  142 
 – Väestötiheys:  14 as./km²
Kunnan numero:  08149
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
L'Échelle on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 23 kilometriä Charleville-Mézièresin kaupungista länteen.
Château de l'Echelle
Kunnan nähtävyys on vuonna 1360 rakennettu linna Château de l'Echelle. Linnaan rakennettiin 1500-luvulla pyöreät tornit. 1600-luvulla linnaa uusittiin, ja se puolustautui menestyksellisesti kolmikymmenvuotisen sodan taisteluissa. Taisteluiden muistoksi yhtä torneista kutsutaan nimellä "verilöylytorni". Linna on nimetty historialliseksi muistomerkiksi vuonna 1926. Se on kunnan omistuksessa ja toimii kunnantalona, kouluna ja kirjastona.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta L'Échelle Wikimedia Commonsissa
Lentopallo Euroopan kisoissa 2015

Kuva naisten turnauksen palkintojen jaosta. Turkki voitti mestaruuden.
Euroopan kisojen 2015 miesten lentopallo järjestettiin Bakı Kristal Zalıssa Bakussa 14.–28.6.2015. Naisten turnaus pelattiin 13.-27.6.2015. Kisoissa pelattiin myös miesten ja naisten rantalentopallo -turnaukset.
Mitalistit

Lähde: Baku2015.com
| Sarja | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Lentopallo   Miehet   Tulokset |  Saksa Christian Fromm Sebastian Kühner Denys Kaliberda Marcus Böhme Jochen Schöps (C) Lukas Kampa Ferdinand Tille Tom Strohbach Tim Broshog Jan Zimmermann Michael Andrei Björn Höhne  Matthias Pompe Falko Steinke |  Bulgaria Georgi Bratoev Rozalin Penchev Martin Bozhilov Svetoslav Gotsev Velizar Chernokozhev Branimir Grozdanov Dobromir Dimitrov Valentin Bratoev Jani Jeliazkov Todor Aleksiev (C) Nikolay Nikolov Borislav Apostolov  Ventsislav Ragin Petar Karakashev |  Venäjä Ilia Vlasov Dmitry Kovalev (C) Ivan Demakov Igor Kobzar Alexander Markin Igor Filippov Alexey Kabeshov Alexander Kimerov Dmitrii Volkov Victor Poletaev Maksim Zhigalov Egor Kliuka  Sergey Nikitin Roman Bragin |
| Lentopallo   Naiset   Tulokset |  Turkki Çağla Akın Kübra Akman Seda Aslanyürek Naz Aydemir Diclenur Babat Büşra Cansu Merve Dalbeler Meliha İsmailoğlu Aslı Kalaç Gizem Güreşen Karadayı Güldeniz Önal Paşalıoğlu (C) Neriman Özsoy  Polen Uslupehlivan Gözde Yılmaz |  Puola Anna Werblińska Maja Tokarska Izabela Bełcik (C) Agnieszka Kąkolewska Agnieszka Bednarek-Kasza Anna Miros Katarzyna Zaroślińska Agata Sawicka Daria Paszek Sylwia Pycia Agata Durajczyk Joanna Wołosz Natalia Kurnikowska Katarzyna Skowrońska-Dolata  |  Serbia Maja Savić Marta Drpa Bojana Živković Mina Popović Tijana Malešević Brižitka Molnar Brankica Mihajlović Jelena Nikolić (C) Ana Bjelica Jovana Stevanović Milena Rašić Silvija Popović Slađana Mirković Bianka Buša  |
| Rantalentopallo   Miehet |  Latvia Martins Plavins Haralds Regza |  Venäjä Dmitri Barsouk Jaroslav Koshkarev |  Tšekki Premysl Kubala Jan Hadrava |
| Rantalentopallo   Naiset |  Sveitsi Nicole Eiholzer Nina Betschart |  Itävalta Lena Maria Plesiutschnig Katharina Schutzenhofer |  Liettua Ieva Dumbauskaite Monika Povilaityte |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lentopallo Euroopan kisoissa 2015 Wikimedia Commonsissa
Liekkikurkkukukastaja

| Liekkikurkkukukastaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kukastajat Dicaeidae
Suku::  Kukastajat Dicaeum
Laji::  monticolum
Kaksiosainen nimi
 Dicaeum monticolum  (Sharpe, 1887) 
Katso myös
   Liekkikurkkukukastaja Wikispeciesissä   Liekkikurkkukukastaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Liekkikurkkukukastaja (Dicaeum monticolum) on Borneon kotoperäinen punakurkkuinen pienikokoinen varpuslintu.