stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bengt Broms (professori)
Teoksia

Yhdistyneet Kansakunnat, 1968
Kansainvälinen oikeus, 1978
Aiheesta muualla

Koskenniemi, Martti: / Broms, Bengt (1929–). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen).  17.2.2003. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Bengt Bromsin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Asko Lehtonen

Asko Juhani Lehtonen (s. 20. joulukuuta 1960 Pertteli) on salolainen toimittaja ja runoilija. Hän työskentelee toimittajana  Salon Seudun Sanomissa. Lehtonen on myös lehden pakinoitsija, ja hän on kirjoittanut neljä runokokoelmaa sekä julkaissut musiikkia.
Lehtonen toimi pitkään Suomen Journalistiliiton luottamustehtävissä. Hän on kuulunut liiton hallitukseen, ja vuosina 2006-2014 hän toimi liiton valtuuston puheenjohtajana.
Kirjat

Joku raapii oveani, runoja (Enostone, 2006)
Tuuli vei kuistilta hatun, runoja (Enostone, 2009)
Ihmisen opas, pakinoita (Salon Seudun Sanomat, 2009, toim. Kauko Mäntylä)
Puhukaa oikeilla nimillä, runoja (Enostone, 2012)
Pakinalähetys, pakinoita ja kirjoituksia pakinasta (Enostone 2014)
Tartuntaketjureaktio, pakinoita (BoD 2021)
Rakastetun hattu lakastuu, runoja (BoD 2024)
Diskografia

Veljeksiltä paloi koti, runoja ja lauluja (yhdessä Kari Pyrhösen kanssa) (Ison Kiven Kustannusliike 2018, cd ja suoratoisto-lp)
Kuninkaantien kylmä penkka (Ison Kiven Kustannusliike 2024, suoratoisto-ep)
Aiheesta muualla

Asko Lehtosen blogi
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Grannies Smoking Pipes

| Grannies Smoking Pipes> Tiedot |
| --- | --- |
Tyylilaji:  rap, reggae, jazz, funk
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Juho Nuutinen, räpit   Pekka Asikainen, räpit   Lasse Asu, koskettimet, saksofoni   Henrik Meyer, rummut   Jaakko Elenius, koskettimet   Jenni Keränen, basso  
Entiset jäsenet:  Ilkka Kleemola, basso  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Grannies Smoking Pipes on mikkeliläislähtöinen hip hop -yhtye. Kuusihenkisen orkesterin jäseninä ovat Juho Nuutinen, Pekka Asikainen, Lasse Asu, Henrik Meyer, Jaakko Elenius ja Jenni Keränen. Grannies Smoking Pipes voitti LivESavo-bändikisan vuonna 2012 ja sai sitä kautta esiintymispaikan Jurassic Rock -festivaaleille. Yhtye tunnetaan myös kiertävästä aggregaattisoittokunnasta, jonka on voinut tilata puhelimella esiintymään Yläkaupungin Yö-, Provinssirock- ja Ilosaarirock-festivaaleilla.
Diskografia > Albumit

G.S.P (2011)
Radiopassiivista jätettä EP (2013)
Saunafunk / Elä kerralla enemmän (2015)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut
Grannies Smoking Pipes Facebookissa
[vanhentunut linkki]
[vanhentunut linkki]
Honor 9X Pro

Honor (eli Huawein tytäryhtiö), Julkaisi vuonna 2019 älypuhelimen X8, Joka oli osa Honorin x- sarjaa. Myöhempi versio X8a, Julkaistiin vuonna 2023. Laitteen pituus oli 163,4 mm, leveys 74,7mm, syvyys 7,45mm ja paino noin 177g sisältäen akun. Koko oli 6,7 tuumaa ja näytössä oli 16,7 miljoonaa väriä. Suoritin oli Octa Core Qualcomm snapdragon 680, ja grafiikkasuoritin Ardeno 610.
↑  HONOR X8:n tekniset tiedot | HONOR FI www.honor.com. Viitattu 8.1.2025.
Magritte-museo

| Magritte-museo |
| --- | --- |

Koordinaatit:  50°50′31″N, 4°21′31″E
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Magritte-museo (ransk. Musée Magritte) on Brysselissä sijaitseva taidemuseo, jossa on maailman suurin surrealistisen taiteilija René Magritten teosten kokoelma. Se kuuluu Belgian kuninkaallisiin taidemuseoihin.
Magritte-museo avattiin vuonna 2009. Ensimmäisen vuoden aikana siellä kävi 500 000 vierailijaa. Museosta tulikin yksi Brysselin vierailluimmista. Siellä sijaitsevat 230–250 Magritten teosta ja tämän arkistot. Museossa on maalausten lisäksi piirroksia, veistoksia, esineitä, mainosjulisteita, nuotteja, valokuvia ja elokuvia. Magritte-museo toimii uusklassistisessa Hôtel Altenloh -rakennuksessa. Sen kokoelma on jaettu kolmeen kerrokseen, joista kukin on omistettu Magritten uran erillisille luoville kausille.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi), (hollanniksi), (ranskaksi)
Martti Larni

| Martti Larni |
| --- | --- |
 Martti ja Viola Larni Putkilahdessa 1938.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. syyskuuta 1909 Helsingin maalaiskunta
Kuollut: 7. maaliskuuta 1993 (83 vuotta) Helsinki
Vanhemmat:  Johan Viktor Laine & Matilda Puntila
Puoliso:  Gurli Viola o.s. Zetterström
Lapset:  Harri "Harry" Martin Larni
Kirjailija
Salanimi: mm. Dan Aster, Aslak Nuorti
Aikakausi:  1930–1970-luku
Tyylilajit:  satiiri
Palkinnot
 Pro Finlandia   Leninin 100-vuotismuistomitali. 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Martti Johannes Larni (vuoteen 1942 Laine; 22. syyskuuta 1909 Helsingin maalaiskunta – 7. maaliskuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja toimittaja. Larni oli elinaikanaan Suomen kansainvälisesti tunnetuimpia kirjailijoita Neuvostoliitossa ja muissa itäblokin maissa kirjansa Neljäs nikama ansiosta. Larni oli Suomen kirjailijaliiton puheenjohtaja vuosina 1964–1967. Presidentti Urho Kekkosen jälkeen Larni oli tunnetuin suomalainen Neuvostoliitossa.
Elämäkerta

Larni syntyi maalarimestari Johan Viktor Laineen ja Matilda Puntilan yhdeksänlapsiseen perheeseen neljäntenä lapsena. Kansakoulua käydessään hän oli kesäisin paimenena äitinsä kotona Hauholla. Näistä kokemuksista hän myöhemmin työsti kirjan Hyvien ihmisten kylä. Larni alkoi kirjoittaa runoja ja novelleja 15-vuotiaana, ja hänen runojaan julkaistiin ensimmäisen kerran Juttutupa-nimisessä lehdessä vuonna 1926. Hän liittyi Nuoren Voiman Liiton jäseneksi vuonna 1928.
Kansakoulun jälkeen Larni toimi puutarha-apulaisena, liikemiehenä ja kävi myös osuuskauppakoulun. Vuosina 1937–1943 hän toimi helsinkiläisen osuusliike Elannon julkaiseman Elanto-lehden toimittajana ja sen jälkeen vuoteen 1951 saakka Elannon osastopäällikkönä ja Elanto-lehden päätoimittajana.
Larni asui Yhdysvalloissa vuosina 1948–1949 ja 1951–1954 työskennellen amerikansuomalaisen Keskusosuuskunnan kustannusliikkeen palveluksessa toimittajana. Suomeen palattuaan Larni toimi vuosina 1955–1965 Me Kuluttajat -lehden toimittajana sekä vuosina 1956–1959 Kulutusosuuskuntien Keskusliiton osastopäällikkönä.
Kirjailijanura

Larnin ensimmäinen romaani oli Aslak Nuorti -salanimellä vuonna 1936 julkaistu Seikkailuja Saamenmaassa. Vuonna 1937 ilmestynyt seuraava kirja Kuilu aiheutti sitten valtavan kohun, koska siinä käsiteltiin silloin hyvin arkoja aiheita, Suomen sisällissotaa punaisten näkökulmasta ja homoseksuaalisuutta. Kuilu kertoi toimittaja ja kirjailija Unto Kamarasta, jolla oli homoseksuaalinen suhde tohtori H:ksi kutsuttuun kirjallisuudentutkijaan. Sisällissodan alkaessa Kamara liittyy punaisiin ja tappaa tohtori H:n. Kamara joutuu valkoisten vangiksi ja valkoiset upseerit vaativat häneltä sukupuolisia palveluita vastineena lievemmästä tuomiosta. Vapauduttuaan Kamara yrittää muuttaa elämänsä ja menee naimisiin. Lopulta hän kuitenkin tappaa vaimonsa ja tekee itsemurhan. Erityisesti oikeistolaiset lukijat ja arvostelijat hyökkäsivät teoksen rohkean sisällön vuoksi kirjan kimppuun pitäen sitä sairaana ja moraalisesti vahingollisena.
Osittain tämän kritiikin takia Larni julkaisi seuraavan kirjansa vasta vuonna 1942 muutettuaan sitä ennen sukunimensä Laineesta Larniksi. Sodan aikana hän kirjoitti käsikirjoituksia Suomi-Filmin elokuviin ja oli yhteistyössä elokuvaohjaaja Valentin Vaalan kanssa monissa elokuvissa.
Larnin sodan jälkeen kirjoittamista kirjoista Lähellä syntiä (1946) oli pohjana Hannu Lemisen vuonna 1955 ensi-illan saaneelle samannimiselle elokuvalle. Yhdysvaltain kokemustensa perusteella Larni kirjoitti vuonna 1957 kirjan Neljäs nikama eli veijari vastoin tahtoaan. Tämä kirja oli satiiri amerikkalaisesta yhteiskunnasta ja sen ilmiöistä kuten pika-avioliitoista, kaupallisuudesta ja amerikkalaisten tietämättömyydestä muun maailman asioista. Päähenkilö Jeremias Suomalainen muuttaa Yhdysvaltoihin, ja pian hänestä tulee siellä professori ja ihmeparantaja Jerry Finn. Kirjan nimi tuli siitä, että eräs sen henkilöistä, kiropraktikko Isaac Rivers uskoi kaikkien selkäsairauksien aiheutuvan selkärangan neljännestä nikamasta.
Larnin tietämättä teos käännettiin Neuvostoliitossa vuonna 1959, ja kirjasta tuli siellä samoin kuin muissa Itä-Euroopan maissa heti valtaisa menestys. Larni jatkoi myöhemmin samantyyppisten satiiristen kirjojen parissa. mutta myöhemmät kirjat eivät enää saavuttaneet Neljännen nikaman suosiota. Kaikkiaan Larnin teoksia on käännetty 20 eri kielelle.
Larnille myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1966. Hänet on haudattu Malmin hautausmaalle. Haudan osoite on 59-18-240b.
Teokset > Kirjat

Nuoret runoilijat 1934. Toimittanut Mika Waltari. WSOY 1934. (Sisältää runoja seuraavilta kirjoittajilta: Helli Hannula, Kyllikki Huhtala, Aari Surakka, Helvi Hämäläinen, Arvo Laro, Heikki Jylhä, Martti Laine, Oiva Paloheimo, Eino Kauppinen, Unto Kupiainen, Yrjö Teppo.)
Seikkailuja Saamenmaassa (1936) (nimellä Aslak Nuorti)
Kuilu (Kirjailijain Kustannusliike 1937) (nimellä Martti Laine)
Hyvien ihmisten kylä (1942)
Arvokkaat köyhät ja heidän kirjava seurakuntansa (1944)
Kahden maailma (1944) (nimellä Dan Aster)
Laulun miekka (1944) (yhteisjulkaisu muiden tekijöiden kanssa)
Malttamaton intohimo (1945) (nimellä Dan Aster)
Äidin kädet (1945)
Lähellä syntiä (1946)
Musta Venus (1946) (nimellä Dan Aster)
Juokseva lähde (1947)
Taivas laskeutui maahan (1948)
Musta Venus (1951)
Minnesota palaa (1952)
Neljäs nikama eli Veijari vastoin tahtoaan (1957)
Kaunis sikopaimen eli Talousneuvos Minna Karlsson-Kanasen muistelmia (1959)
Suomalainen mollikissa (1962)
Tästä ei puhuta julkisesti (1964)
Uskomatonta onnea (1966)
Esikoispoika (1968)
Sokrates Helsingissä ja muita tarinoita (1972)
Laugh With Larni 1973
Isät äitiyslomalle ja muita tarinoita (1978)
Teokset > Elokuvakäsikirjoitukset

Yli rajan 1938 (pohjana Urho Karhumäen romaani, ohjaaja Wilho Ilmari)
Hopeakihlajaiset 1942 (pohjana Klaus U. Suomelan näytelmä, ohjaaja Wilho Ilmari)
Keinumorsian 1943 (pohjana Lauri Haarlan näytelmä, ohjaaja Valentin Vaala)
Neiti Tuittupää 1943 (pohjana Hilja Valtosen romaani, ohjaaja Valentin Vaala)
Tuomari Martta 1943 (pohjana Ilmari Turjan näytelmä, ohjaaja Hannu Leminen)
Lähellä syntiä 1955 (pohjana oma romaani, ohjaaja Hannu Leminen)
Aiheesta muualla

Martti Larnin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Martti Larnin haastattelu vuodelta 1964. Ylen Elävä arkisto.
Larni, Martti hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Puola 
Henkilöt:  Elonet  Kansallisbiografia  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Intiaanien tekstiilit

Intiaanien tekstiileistä puhuttaessa kerrotaan intiaaniheimojen keskuudessa tehtyjen tekstiilien tyyleistä ja valmistustavoista. Niiden historia painottuu suurelta osin esikolumbiaanisten intiaanikulttuurien aikaan.
Paracasin niemimaalla varhaisen horisontin aikana Paracasin kulttuurikauddella kudottiin tekstiilejä, joissa käytettiin lankoja erittäin tiheään. Samalla niemimaalla Cavernas- ja Necropoliskaudella kudottiin puuvillatekstiilejä, joissa kuvattiin ihmishahmoja. Moche-kulttuurin aikana puuvilla- ja villakankaat olivat hyvin koristeellisia. Chimorin valtakunnan aikana tekstiileihin lisättiin höyheniä ja simpukankuoria.
Inkat omaksuivat Andien varhaisempien kulttuurien tekstiilien kudontamenetelmät ja inkojen keskuudessa kehittyi kudontaperinne, joka on ollut yksi maailman taidokkaimmista. Varhaisimmissa Andien kulttuureissa kankaat tehtiin punomalla. Varhaismpia merkkejä kankaanpunonnasta on Huaca Pietasta löytyneet 4000 vuotta vanhat kankaat, joissa oli kuvattu eläinhahmoja. Myöhemmin Andien alueella otettiin käyttöön pystykangaspuut, jotka mahdollistivat monenlaisten kankaiden kutomisen ja myös monenlaisten kuvioiden tekemisen. Inkojen merkittävin vaate oli tunika, joka tehtiin suorakaiteen muotoisesta kahtia taitetusta kangaskappaleesta. Laukkuja ja vöitä koristeltiin loimilangoilla sommitelmallisilla kuvioilla.
Paracasin ja Nazcan kulttuurien tekstiileissä esiintyi symbolisia kuvioita, jotka liittyivät kosmologisiin uskomuksiin ja maailmankuvaan. Ennen puuvillan käyttöönottoa kaikki tekstiilit punottiin käsin. Myöhemmin otettiin käyttöön kehruupuikko ja värttinä. Puuvillan käyttöönoton jälkeen otettiin käyttöön vyökangaspuut, joita käytetään syrjäisissä kylissä edelleen. Kankaiden värjäämisessä käytettiin mineraaleihin ja kasveista saatuihin aineisiin pohjautuvia väriaineita. Vaatteita ja muita tekstiilejä koristeltiin metallin palasilla ja höyhenillä. Nazcan kulttuurin kudottiin suurikokoisia kankaita, joiden kuviot olivat suurikokoisia ja esittivät joitakin tapahtumia.
Vastarintaliike

Bren LMG -pikakiväärillä aseistautunut Ranskan vastarintaliikkeen jäsen kuvattuna vuonna 1944.
Vastarintaliike on yleensä maan tai alueen ulkomaista tai ulkopuolista miehittäjää aseellisella toiminnalla vastustava liike.
Vastarintaliike taisteli muun muassa toisessa maailmansodassa natsi-Saksan miehitystä vastaan monissa maissa, ja sodan jälkeen sana leimautuikin tarkoittamaan juuri tätä. Tunnettuja ovat esimerkiksi Ranskan, Puolan, Norjan ja Neuvostoliiton vastarintaliikkeet sekä Jugoslavian partisaanit.
Vastarintaliikkeitä on ollut historiassa aikaisemminkin, muun muassa kolonialismin ajalla eurooppalaisia miehittäjiä vastustettiin aseellisesti. Uuden testamentin tarinat kertovat juutalaisten organisoituneen Rooman valtaa vastaan. Intian itsenäistymisessä Mahatma Gandhin johtama brittiläisen siirtomaavallan vastustus perustui rauhanomaiseen vastarintaan. Useimmat siirtomaiden vapautusjärjestöt olivat vastarintaliikkeitä.
Myös 1800-luvun lopun Suomessa esiintyi passiivista vastarintaa, mutta se perustui Ruotsin vallan aikaisten lakien tulkintaan tavalla, joka vaikeutti Suomen venäläistämistoimia. Toiminta ei kuitenkaan täytä vastarintaliikkeen – pikemminkin kansanliikkeen – ”määritelmää”. Sen sijaan vuonna 1906 perustettu Voimaliitto oli vastarintaliike Venäjän hallintoa vastaan, kuten myös saksalaisten vuonna 1944 äärioikeiston avulla Suomeen masinoima vastarintaliike Suomen hallitusta vastaan.
Miehittäjä tai vallanpitäjä nimittää vastarintaliikkeen toimijoita usein bandiiteiksi, terroristeiksi tai rikollisiksi. Kapinallisille myötämielisessä tai miehitysvallan vastaisessa mediassa sisäisesti että ulkoisesti käytetään muun muassa termejä sissi, vapaustaistelija tai vapautusrintama.
God of Thunder

| ”God of Thunder” Kiss |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Destroyer
 A-puoli: ”Flaming Youth”
 Äänitetty : Record Plant -äänitysstudiolla New York Cityssä vuonna 1976
 Julkaistu: 10. huhtikuuta 1976
 Formaatti: 7"-vinyylisingle
 Tekijä(t): Paul Stanley
 Tuottaja(t): Bob Ezrin
 Tyylilaji: heavy metal, hard rock
 Kesto: 04.13
 Levy-yhtiö: Casablanca Records
Kissin muut singlet
| ”Shout It Out Loud” 1976 | ”Flaming Youth” 1976 | ”Detroit Rock City” 1976 |
”God of Thunder” on rockyhtye Kissin kappale. Se julkaistiin alun perin Destroyer-albumilla vuonna 1976. Se oli myös ”Flaming Youth” -singlen B-puoli.
”God of Thunder” muodostui Kissin konserttien ohjelmiston vakionumeroksi. Paul Stanley sävelsi kappaleen alun perin laulettavaksi itselleen, mutta tuottaja Bob Ezrin halusi Gene Simmonsin esittävän kappaleen Stanleyn sijaan. ”God of Thunderista” muodostui sittemmin yksi tunnetuimpia Kissin kappaleita, ja yhtyeen konserteissa Simmons sylkee kappaleen aikana usein suustaan tekoverta.lähde?
Kappaleen hitaan raskassävyinen studioversio poikkeaa huomattavasti rock-henkisemmästä ja energisemmästä livetulkinnasta. Yksi tunnetuimmista livetulkinnoista on Alive II -albumilla vuodelta 1977.
Kokoonpano

Paul Stanley – rytmikitara, taustalaulu
Gene Simmons – bassokitara, päälaulu
Ace Frehley – soolokitara, taustalaulu
Peter Criss – rummut, taustalaulu
Tina Turns the Country On

| Tina Turns the Country On Tina Turner |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesäkuu 1974
 Julkaistu: elokuu 1974
 Tuottaja(t): Tom Thacker
 Tyylilaji: country, rhythm and blues
 Kesto: 33.49
 Levy-yhtiö: United Artists
Tina Turnerin muut studioalbumit
|   | Tina Turns the Country On 1974 | Acid Queen 1975 |
Tina Turns the Country On! on Tina Turnerin ensimmäinen sooloalbumi, joka on julkaistu vuonna 1974. Tina oli yhdessä silloin vielä Ike Turnerin kanssa.
Kappaleet

| Side A |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Bayou Song | P.J. Morse | 3.22 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Help Me Make It Through the Night | Kris Kristofferson | 2.48 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Tonight I'll Be Staying Here With You | Bob Dylan | 2.58 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | If You Love Me (Let Me Know) | John Rostill | 3.00 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | He Belongs to Me | Dylan | 3.59 |  |  |  |  |  |  |
| Side B |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Don't Talk Now | James Taylor | 2.58 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Long Long Time | White | 4.42 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | I'm Movin' On | Hank Snow | 2.37 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | There'll Always Be Music | Dolly Parton | 4.10 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | The Love That Lights Our Way | Fred Karlin | 3.15 |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Tina Turns the Country On Discogsissa. (englanniksi)
Ontologia

Filosofi
Luettelo filosofeista
Luettelo filosofian osa-alueista, koulukunnista ja opeista
Filosofian teemasivu
Filosofian tietosanakirja
Ontologia (kreikan sanoista ὄν, ὄντος ’oleminen’ ja -λογία ’oppi’) on olevaisen perimmäistä olemusta tutkiva filosofian osa. Se tutkii olemisen ja olemassaolon käsitteitä ja olevaisen perimmäistä laatua, kuten sitä, mitä tyyppiä olevia asioita on olemassa ja minkälaisia suhteita niiden välillä on. Tällaisena metafysiikan on perinteisesti sanottu olevan tutkimusta olevasta itsenään, ei olevasta sellaisena kuin se ilmenee.
Yleistä

Ontologia voidaan jakaa neljään osaan: (1) sen tutkimiseen, mitä on olemassa, (2) sen tutkimiseen, minkälaisia käsityksiä olevaisesta on, (3) sen tutkimiseen, minkälaisia kaikkein yleisluontoisimpia ominaisuuksia ja suhteita olevaisella on, sekä (4) niin sanotun metaontologian eli ontologian päämäärien ja menetelmien sekä ontologisten kysymysten luonteen tutkimiseen.
Termiä ontologia käytetään, paitsi filosofian osa-alueen nimenä, myös puhuttaessa jonkin tietyn teorian olettamasta entiteettien joukosta. Tyypillisesti tällainen ontologia muodostaa hierarkkisen rakenteen, jossa ylimmällä tasolla oleva olio tai olio sisältää kaiken muun olemassa olevan. Tyypillisiä seuraavan tason luokitteluja ovat universaalit ja partikulaarit, sekä abstraktit ja konkreettiset oliot. Universaalien jaotteluja ovat edelleen muun muassa ominaisuudet ja suhteet. Ontologiset teoriat pyrkivät usein selittämään, mitkä sanat viittaavat todellisiin olemassa oleviin olioihin ja miten, mitkä eivät, ja mitä olemassaolon luokkia tästä seuraa. Kun tätä menetelmää sovelletaan esimerkiksi sellaisiin käsitteisiin kuin ”elektroni”, ”energia”, ”aika”, ”totuus”, ”kausaliteetti”, ”mieli” ja ”Jumala”, ontologia muodostuu keskeiseksi monien filosofian osa-alueiden perusteiden selventämisessä. Myös luonnontieteelliset teoriat olettavat tyypillisesti jonkinlaisen ontologisen järjestelmän, eivätkä nämä perustu aina puhtaasti empiirisiin havaintoihin: esimerkkinä toimivat kvanttimekaniikan teorioissa esiintyvät entiteetit.
Jotkut filosofit, erityisesti platonilaiset, ovat ajatelleet, että kaikki käsitteet viittaavat todellisiin olioihin (ideaoppi, ominaisuus-olemassolokäsitys eli käsiterealismi). Toiset filosofit taas ovat katsoneet, että jotkin käsitteet eivät viittaa sinänsä todellisiin asioihin vaan ne ovat enemmänkin vain viittauksia asioiden tai tapahtumien kokonaisuuksiin. Tällöin esimerkiksi sana ”mieli” viittaisi mielen varsinaisen olemassaolon sijasta joukkoon henkilön kokemia mielellisiä tapahtumia, ”yhteiskunta” viittaisi joukkoon yhteen kuuluvia henkilöitä, ja ”geometria” viittaisi joukkoon tietynlaisia älyllisiä toimintoja (olio-olemassaolokäsitys eli nominalismi).
Ontologialla on hyvin läheiset suhteet tietoteoriaan, koska todellisuutta koskevat väitteet perustuvat käsityksiin tiedon hankkimisen mahdollisuudesta ja päinvastoin. Eräs ontologinen ongelma onkin, kuinka olemassaoloa koskeviin kysymyksiin hankitaan vastaus. Ontologia on osin päällekkäistä myös logiikan kanssa; tällöin eräs keskeinen kysymys on, millaisen ontologian olemassaoloon loogiset lauseet sitoutuvat.
Ontologia luetaan usein niin sanotun metafysiikan osa-alueeksi yleisenä metafysiikkana. Ontologian ja muun metafysiikan rajanveto on usein vaikeaa.
Ontologisia kysymyksiä

Ontologisia kysymyksiä ovat muun muassa seuraavat:
Mitä on olemassaolo?
Mitä on olemassa?
Miksi jotain on olemassa, sen sijaan että ei olisi mitään?
Onko universaaleja, partikulaareja, lukuja, Jumalaa tms. olemassa?
Mitä yleisiä ominaisuuksia olemassa olevilla asioilla on?
Kuinka olemassa olevat asiat liittyvät muihin olemassa oleviin asioihin, toisin sanoen mitä yleisiä suhteita asioiden välillä on?
Mikä on universaalien suhde niihin partikulaarien, joilla ne ovat?
Ontologisia kysymyksiä > Ontologisia näkökulmia

Mitä todellisuus on?
Materialismi: todellisuus on ainetta.
Fysikalismi: kaikki olemassa oleva on fysikaalista tai päältää fysikaalista.
Naturalismi: luonto on kaiken käsittävä eikä ole olemassa mitään sen ulkopuolista (tai ”yliluonnollista”).
Idealismi eli sieluttava (ei-aineellinen) käsitys todellisuudesta: todellisuus on henkeä.
Onko todellisuus olemassa?lähde?
Realismi: todellisuus on olemassa tajunnasta riippumatta. (Realismi-sanan merkitys on vaihdellut; sitä on käytetty esimerkiksi joskus materialismin, joskus idealismin merkityksessä.)
Subjektivismi: todellisuuden olemassaolo riippuu tajunnasta.
Riippuuko todellisuus ihmisestä, vai onko se itsenäinen?lähde?
Subjektivismi: todellisuuden olemassaolo riippuu tajunnasta.
Objektivismi: todellisuus on olemassa tajunnasta riippumatta.
Kuinka monta todellisuuden perustaa on olemassa?lähde?
Monismi: yksi (kreikan sanasta monos).
Dualismi: kaksi (kaksijakoinen todellisuuskäsitys).
Pluralismi: useita (monijakoinen todellisuuskäsitys).
Onko kaikki lainalaista vai sattumanvaraista?
Determinismi eli lainalaisuusoppi.
Indeterminismi eli satunnaisuusoppi.
Ontologisia kysymyksiä > Ontologian käsitteitä

Eräitä muita ontologian keskeisiä käsitteitä ovat:
entiteetti, olio, abstrakti olio, ominaisuus, trooppi
universaalit eli yleiskäsitteet tai yleiset ominaisuudet
substanssi eli aine tai itseis- tai perusaines, itsenäinen olio, olio sinänsä
aksidenssi eli olion ominaisuus, jota ei voi olla ilman substanssia eli perusainesta
luokka, luonnollinen luokka, kategoria, tyyppi ja token, suku ja laji
identiteetti, muutos
oleminen