stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hitachi

| Hitachi, Ltd>  |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
ISIN:  JP3788600009
Perustettu:  1910
Perustaja:  Namihei Odara
Toimitusjohtaja:  Hiroaki Nakanishi
Puheenjohtaja:  Takashi Kawamura
Kotipaikka:   Chiyoda, Tokio, Japani
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  monialayritys
Tuotteet:  elektroniikka, teollisuuden koneet, tietoliikennelaitteet, tietojärjestelmät, autojen osat, maarakennus
Henkilöstö:  295 941 (2019)
Tytäryhtiöt:  Hitachi Electronics Hitachi Rail Hitachi Global Storage Technologies
Kotisivu:  www.hitachi.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hitachi, Ltd. (jap. 株式会社日立製作所, Kabushiki-gaisha Hitachi Seisakusho) on japanilainen monikansallinen yhtiö, joka on erikoistunut korkeateknologiaan. Yhtiön päämaja sijaitsee Tokiossa, Japanissa.
Vuonna 2007 Hitachi oli Forbes Global 2000 -listan mukaan maailman 374:nneksi suurin yritys. Vuonna 2012 sen osa, Hitachi Automotive Systems, oli maailman 19:nneksi suurin autoteollisuuden osatoimittajayritys.
Historia

Vuonna 2002 uutisoitiin Hitachin ja IBM:n yhdistävän kiintolevyjen valmistukseen liittyvän liiketoiminnan. Hitachi ostaa enemmistön IBM:n kiintolevyvalmistuksesta kahdella miljardilla dollarissa ja omistaa 70 prosenttia yhteisyrityksestä.
Vuonna 2003 Hitachi ja Mitsubishi Electric perustivat yhteisyrityksen nimellä Renesas Technology, josta tuli myöhemmin Renesas Electronics.
Hitachin, Mitsubishi Electricin ja NECin DRAM-muistien valmistus siirtyi Elpida Memory -yhtiölle.
Vuonna 2012 uutisoitiin Western Digitalin ostavan Hitachin kiintolevyvalmistuksen. Kilpailulainsäädännön vuoksi Western Digital siirsi omistuksia Toshiballe, koska muutoin kiintolevyjen valmistus olisi ollut vain Western Digitalin ja Seagaten hallussa.
Tietokoneet

Hitachi on valmistanut myös tietokoneita kuten supertietokoneet HITAC S-810 ja Hitachi SR2001.
HIPAC MK-1 oli yhtiön ensimmäinen digitaalinen tietokone, joka valmistui vuonna 1957.
Hitachi BASIC Master MB-6880 -mikrotietokone esiteltiin vuonna 1978.
Tekniikkaa

Hitachi patentoi kosketusnäytön vuonna 1979.
Hitachin kehittämiin suorittimiin kuuluu SuperH.
Hitachi Suomessa

Yhtön Suomen toimintoihin kuuluvan Hitachi Energy Finlandin tehtaasssa syttyi maaliskuussa 2023 laaja muuntajatulipalo.
Sorvanen (Uurainen, pohjoinen)

| Sorvanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°23′29″N, 25°30′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Keskiseen 
Järvinumero:  14.295.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  189,6 m  
Pituus:  230 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,516 km  
Pinta-ala:  1,095 ha  
Keskisyvyys:  0,9 m  
Suurin syvyys:  3,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSorvanen 
Sorvanen Sorvanen (p) on Keski-Suomessa Uuraisissa Oikarinperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 189,6 metriä mpy.
Simuna (Uurainen)

| Simuna |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°27′17″N, 25°28′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Saariseen 
Järvinumero:  14.295.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,9 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  630 m  
Rantaviiva:  3,426 km  
Pinta-ala:  39,244 ha  
Tilavuus:  0,0016711 km³ 
Keskisyvyys:  4,26 m  
Suurin syvyys:  11 m  
Saaria:  1 
 fiSimuna 
Simuna  on Keski-Suomessa Uuraisissa Jokihaaran kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 39 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0017 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 11,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,9 metriä mpy.
Tuomilampi (Uurainen)

| Tuomilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Uurainen
Koordinaatit:  62°26′25″N, 25°31′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Kissapuroon 
Järvinumero:  14.295.1.042
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  171,6 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  0,999 km  
Pinta-ala:  6,351 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTuomilampi 
Tuomilampi  on Keski-Suomessa Uuraisilla Jokihaaran kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 171,6 metriä mpy.
Al-Ra’d

Suura 13 kuvaa maata paikkana, jossa on viinitarhoja, hedelmiä ja vettä.
Al-Ra’d (arab. سورة الرعد‎, Sūra ar-Ra‘d) eli Jyrinän suura on Koraanin 13. suura ja sisältää 43 jaetta. Suuran katsotaan olevan mekkalainen paria jaetta lukuun ottamatta. Suura on saanut nimensä jakeen 13 sanoista "Ukkonen julistaa Hänen ylistystänsä"
Sisältö

Suura kertoo Jumalan suuruudesta, hänen tunnusmerkeistään, väittelee uskottomia vastaan ja puhuu profeetoista, jotka on vuorollaan lähetetty kirjoineen.
Sisältö > Kuvauksia luonnosta

Suura kertoo Jumalan tunnusmerkeistä luonnossa. Suura antaa kuvan maasta levitettynä pintana, jota voi reunoilta kaventaa. Maan yläpuolella on näkymättömin pylväin tuettu taivas kattona. Hedelmillä on kaksi sukupuolta:
Jumala on taivaat korkealle rakentanut ilman näkyviä pylväitä - -  Ja juuri Hän on levittänyt maan avaraksi ja sijoittanut siihen vuoria ja jokia. Ja kaikkia hedelmiä Hän on maan päälle luonut, parittain kumpaakin sukupuolta. - - Eivätkö he tiedä, että me tulemme kaventamaan maata sen reunoilta?
Suura kuvailee maata paikkana, jossa on viinitarhoja, viljapeltoja, palmupuita ja vettä:
Ja maan päällä on laajoja alueita, jotka liittyvät toinen toiseensa, viinitarhoja, viljapeltoja ja palmupuita sekä yhteen että erilleen kasvanein juurin, ja kaikkia niitä kastelee sama vesi. Ja me erotamme niistä toisia hyvän makunsa vuoksi syötäviksi. Totisesti, nämä ovat merkkejä niille, joilla on ymmärrystä.
Sisältö > Kirja

Jakeissa 37 ja 39 kerrotaan, että jokaisella ajalla on kirjansa, mutta alkuperäinen Kirja on Jumalan luona. Tästä kehittyi 800-luvulla dogmi, jonka mukaan arabiankielinen Koraani on luomaton ja ollut ikuisesti olemassa. Sanat kuuluvat Hämeen-Anttilan suomentamina seuraavasti:
Olemme lähettäneet tämän sinulle arabiankielisenä ohjeena. - - Jokaisella ajalla on Kirjansa. Jumala pyyhkii pois mitä tahtoo ja säilyttää mitä tahtoo. Hänen luonaan on alkuperäinen kirja.
Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suura kertoo Muhammedista. Muhammedin nimeä ei tekstissä esiinny.
Vedenpuhdistamon lampi (Tikkakoski, itäinen)

| Vedenpuhdistamon lampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°22′39″N, 25°39′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.295.2.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  120 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,482 km  
Pinta-ala:  1,551 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVedenpuhdistamon lampi 
Vedenpuhdistamon lampi Vedenpuhdistamo on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120 metriä mpy.
Missourin mormonisota

Missourin mormonisota oli sarja väkivaltaisia yhteenottoja tuolloin Missourin osavaltioon asettuneiden mormonien ja muiden paikallisten siirtolaisten välillä vuonna 1838. Mormonien ja paikallisten siirtolaisten välit olivat kiristyneet mormonien alettua muuttaa alueelle 1830-luvulla tilanteen purkautuessa lopulta väkivaltana. Veristen yhteenottojen jälkeen mormonien johtajat kuten Joseph Smith antautuivat ja muut mormonit siirtyivät Missourista Illinois’n osavaltioon.
Tausta

Joseph Smith oli julistanut Jacksonin piirikunnan Missourissa Siioniksi kehottaen mormoneja muuttamaan alueelle vuonna 1831. Välit paikallisten ja alueelle muuttavien mormonien välillä alkoivat tulehtua nopeasti. Mormonit väittivät alueen kuuluvan heille Jumalan lupausten mukaisesti perintöosana, minkä lisäksi he alkoivat muodostaa mahdollisen poliittisen blokin osavaltiossa, jossa kysymys orjuudesta oli arka aihe. Kesällä 1833 mormonien lehdessä julkaistiin orjuuden mahdollista lakkauttamista käsitellyt artikkeli, joka kohahdutti kirkon ulkopuolisia. Vaikka lehti pyörsi kantansa nopeasti, tilanne johti yhteenottoon, jossa paikalliset  käsittelivät paikallisia mormonijohtajia tervalla ja höyhenillä. Marraskuussa mormonit muuttivat Jacksonin piirikunnasta Claytonin piirikuntaan, jossa heidät otettiin aluksi hieman paremmin vastaan. Täälläkään paikalliset eivät kuitenkaan halunneet mormonien jäävän paikalle pysyvästi, vaan heille järjestettiin alueet Caldwellin ja Daviessin piirikunnista vuonna 1836. Ajatuksena oli eräänlainen mormonien intiaanireservaatti. Daviessin piirikunnassa sijaitsi Far Westin kaupunki, jonne alettiin rakentaa temppeliä ja jonne myös Joseph Smith muutti perheineen Kirtlandista tammikuussa 1838. kesällä 1838 Missourissa asui jo yli 5 000 mormoneja ja heidän kirkkonsa nimi vaihdettiin nykyiseen muotoon Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko.
Mormonien määrän kasvaessa ratkaisu mormonien omasta piirikunnasta ei enää riittänyt, vaan heitä alkoi muuttaa naapuripiirikuntiin. Mormoneilla oli myös sisäisiä kiistojaan. Osa mormonijohtajista ei tukenut osaa Smithin pyhityksen lain piirteistä. Esimerkiksi Mormonin kirjan parissa aikanaan Smithin kanssa läheisesti työskennellyt Oliver Cowdery, erotettiin krikosta. Kesäkuussa 1838 Sidney Rigdon piti saarnan, jossa hän vertasi kirkon toisinajattelijoita raamatullisesti makunsa menettäneeseen suolaan, jonka voi vain heittää pois ja talloa. Itsenäisyyspäivänä pitämässään saarnassa hän viittasi puolestaan mormonien ulkopuolisiin häiritsijöihin, väläyttäen verisen vastaiskun tekemistä näitä vastaan. Sampson Avard perusti puolestaan mormonien salaisen poliisin tapaisen daniittien järjestön, jonka tehtävänä oli suojella kirkon johtajia ja tarvittaessa tehdä väkivaltaisia iskuja kirkon vihollisia vastaan. Daniittien ohella Missourissa toimi paikallisen väestön perustamia asejoukkoja.
Sota

Elokuussa 1838 alkoi käsiryssy Gallatinin kaupungissa, kun paikallinen väkijoukko yritti estää paikalle saapuneita mormoneja äänestämästä. Käsiryssystä Gallatinista alkoi kiihtyvä sarja väkivaltaisuuksia mormonien ja muiden missourilaisten välillä. Mormonit ja missourilaiset esimerkiksi polttivat vastapuoltensa rakennuksia ja yhteenotoissa syntyi myös kuolonuhreja. Mormonien hyökättyä Missourin kuvernööri Lilburn Boggsin virallisesti hyväksymää asejoukkoa vastaan Boggs antoi käskyn, jonka mukaan mormoneja oli kohdeltava vihollisen tapaan. Vaihtoehtoina olivat joko mormonien ajaminen pois osavaltiosta, tai heidän tuhoamisensa.
30. lokakuuta 1838 mormonien vastainen joukko hyökkäsi mormoniyhteisöä vastaan Haun’s Millillä. Haun’s Millin verilöylyssä sai surmansa 18 mormonimiestä ja poikaa. Lopulta mormonien johtajat, kuten Joseph Smith, antautuivat, kun vaihtoehtona nähtiin mormonien tuhoutuminen. Heitä vastaan järjestettiin laiton oikeudenkäynti, jossa marraskuun alussa langetettiin teloitustuomiot. Tuomiota toteuttamaan valittu kenraali Alexander Doniphan ei kuitenkaan totellut käskyä pitäen sitä murhana. Smith vangittiin kuitenkin uudelleen muutaman viikon jälkeen. Tällä välin Brigham Young johti tuhannet mormonit pois Missourista lopulta Illinois’n osavaltioon.
Seuraukset

Illioisissa mormonit perustivat Nauvoon kaupungin. Smith ja muut vangitut mormonien johtajat pakenivat vankeudesta keväällä 1839. Aikaa Illinois’ssa pidettiin sittemmin Smithin kulta-aikana ja MAP -kirkon teologian kehityskautena. Mormonitraditiossa Missourin ajan vaikeudet on puolestaan tulkittu merkiksi Smithin sanoman oikeellisuudesta ja jumalallisuudesta. Vaikeudet olivat Jumalan keino koulia ja nöyryyttää kansaansa. Smith ja kirkon jäsenet on nähty viattomina uskonnollisen vainon kohteina. Neutraalimmin voidaan kuitenkin katsoa kaikkien osapuolten vaikuttaneen kiristyneeseen tilanteeseen, joka sitten lopulta purkautui väkivaltaisina yhteenottoina.
Lilburn Boggsin kirjoittama käsky mormonien tuhoamisesta.
Vääräjärvi (Jyväskylä, Tikkakoski)

| Vääräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°25′24″N, 25°34′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Luonetjärveen 
Järvinumero:  14.295.1.033
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,9 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  1,558 km  
Pinta-ala:  6,508 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVääräjärvi 
Vääräjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,9 metriä mpy.
Maria islamissa

Neitsyt Maria ja Jeesuslapsi. Vanha persialainen miniatyyri.
Neitsyt Maria (arab. مريم بنت عمران‎, Maryam bint ‘Imrān) eli ”Maria, Imranin tytär” on islamissa kunnioitettu hahmo, sillä hänet mainitaan usein Koraanissa.
Koraanin maininnat

Maria mainitaan  Koraanissa 34 kertaa, mikä on enemmän kuin Raamatussa. Koraani sisältää evankeliumeista ja apokryfikirjallisuudesta saatuja kertomuksia Jeesuksen syntymästä ja lapsuudesta, joihin Maria liittyy. Kuten Raamatussa, myös Koraanissa Maria saa ilmoituksen raskaudestaan hengeltä, jonka katsotaan olevan enkeli Gabriel. Kertomusten yksityiskohdat kuitenkin poikkeavat toisistaan.
Jeesus on islamissa yksi profeetoista, Jumalan lähettiläs (Koraani 4:171) ja Jumalan palvelija (Koraani 19:30). Neitsyt Marian synnittömyys saa vastineen Sahih Muslimin hadithissa, jonka mukaan ”Saatana koskee jokaista Aadamin lasta tämän syntymän päivänä lukuun ottamatta Mariaa ja hänen poikaansa”. Marian suurassa (19:28) Mariaa puhutellaan "Aaronin sisareksi". Koraani sekoittaa tässä Marian Mooseksen ja Aaronin sisareen Mirjamiin, mikä siirtää hänet 1 500 vuotta ajassa taaksepäin.
Historiallis-kriittisen koulukunnan mukaan Jeesukseen liittyvien aiheiden runsas esiintyminen Koraanissa johtuu siitä, että islam kuroutui erilleen itäisestä kristinuskosta aluksi yhtenä sen suuntauksista. Koraania ajallisesti myöhempi hadith-kirjallisuus sisältää vain vähän merkintöjä Mariasta.
Marialle nimetyt moskeijat

Vuonna 1988 yhdysvaltalainen Nation of Islam -järjestö nimesi moskeijansa Chicagossa Marian moskeijaksi.  Vuonna 2017 Yhdistyneiden Arabiemiraattien kruununprinssi sheikki Mohammed Bin Zayed Al Nahyan antoi nimetä Abu Dhabissa sijaitsevan moskeijan "Marian, Isan äidin moskeijaksi" Nimen tarkoituksena oli rakentaa siltaa uskontojen välillä. Maria-moskeijoita on muuallakin lähinnä   länsimaissa.
Tyyppälänjärvi

| Tyyppälänjärvi |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°17′49″N, 25°46′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  Karjujoki Palokkajärveen 
Järvinumero:  14.298.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,7 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  540 m  
Rantaviiva:  3,724 km  
Pinta-ala:  28,165 ha  
Tilavuus:  0,0007796 km³  
Keskisyvyys:  2,77 m  
Suurin syvyys:  7,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiTyyppälänjärvi 
Tyyppälänjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Palokan Ritopohjalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järven levein kohta sijaitsee pohjoispäässä ja se muodostuu niemesta ja kahdesta lahdesta. Muualla järvi on enimmillään 300 metriä leveä. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 0,78 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 7,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven eteläpäässä. Järven rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata, vaikka sitä rikkoo pienet peltopalstat. Asutus on haja-asutusta, joka on länsirannassa tiheää. Rannoille on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet sekä Palokankaan että Pappilanvuoren suunnalta. Pohjoisrannassa sijaitsee seurakunnan maja, missä on myös laavu.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Karjujoen valuma-alueeseen (14.298) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy.
Järveen tulee viisi suurempaa ojaa. Länsirantaan laskee Viitalammen (4 ha) laskuoja, pohjoiskulmaan Kaakkolammen (2 ha) oja, ja muut ojat ovat nykyään jo hulevesiäkin tuovia ojia. Järven laskuoja Karjuoja lähtee sen eteläpäästä ja se laskee kahden kilometrin päässä Palokkajärven Tyyppälänlahteen. Oja virtaa matkallaan Heinälammen läpi.
Manilan taistelu (1945)

Manilan taistelu oli toisen maailmansodan aikana 3. helmikuuta – 3. maaliskuuta 1945 käyty taistelu Yhdysvaltojen ja Japanin joukkojen välillä Filippiinien pääkaupungin Manilan hallinnasta. Taistelujen aikana sai surmansa 100 000 kaupungin siviiliä samalla, kun huomattava osa sen rakennuksista tuhoutui. Japanilaisjoukot syyllistyivät taistelujen aikana raakuuksiin siviiliväestöä vastaan. Kuukauden kestäneen taistelun jälkeen yhdysvaltalaisjoukot saivat kaupungin vallattua sitä puolustaneilta japanilaisilta joukoilta. Yhdysvaltojen tappiot kaatuneina olivat noin 1 000 ja japanilaisten 16 000.
Tausta

Japanin joukot olivat nousseet maihin Yhdysvaltojen hallitsemille Filippiineille toisen maailmansodan aikana joulukuussa 1941. Puolustusta johti Yhdysvaltojen Kaukoidän joukkojen komentaja Douglas MacArthur, joka joutui pakenemaan Filippiineiltä hänen komentamiensa joukkojen antautuessa myöhemmin. Lokakuussa 1944 MacArthur palasi Filippiineille Leytelle maihinnousseiden yhdysvaltalaisjoukkojen komentajana. Filippiinien japanilaisia joukkoja komensi kenraali Tomoyuki Yamashita.
Yamashita piti Leyten puolustamista mahdottomana ja lopulta hän veti suurimman osan joukoistaan Luzonin saaren keskiosan kukkuloille. Yhdysvaltojen joukot nousivat maihin Luzonilla Lingayaninlahdella 9. tammikuuta 1945. Luzonilla MacArthur halusi vapauttaa japanilaisten vankeinaan pitämät sotilaat ja siviilit, joita oli esimerkiksi Santo Tomásin yliopistolla, sekä vallata Manilan sataman ennen kuin japanilaiset tuhoaisivat sen. XIV armeijakunta alkoi työntyä etelään kohti Manilaa. XII armeijakunta nousi maihin Bataanin niemimaalla 29. tammikuuta, mutta sen eteneminen pysähtyi japanilaisten puolustuslinjaan. 11. maahanlaskudivisioonan hyökkäys Manilan eteläpuolella sujui paremmin ja 4. helmikuuta divisioona oli aivan kaupungin eteläosien liepeillä. 3.–7. helmikuuta kaupungin pohjoisosiin saapuivat XIV armeijakunnan 37. jalkaväkidivisioona ja 1. ratsuväkidivisioona.
MacArthur oli aikanaan Filippiineiltä vetäytyessään julistanut Manilan avoimeksi kaupungiksi. Samaan tapaan myös japanilaisjoukkojen komentaja Tomoyuki Yamashita määräsi joukkonsa vetäytymään kaupungista yhdysvaltalaisjoukkojen tieltä. Manilassa kontra-amiraali Iwabuchi Sanji kieltäytyi kuitenkin noudattamasta Yamashitan käskyä. Sen sijaan hän päätti puolustaa kaupunkia viimeiseen asti. Japanilaisten puolustama Manila levittäytyi useiden kilometrien matkalla Manilanlahden rannikolla. Kaupunkia halkoo Pasigjoki. 1500-luvulta peräisin olevaa vanhaakaupunkia (Intramuros) ympäröivät paksut muurit. Iwabuchin alaisuudessa Manilassa oli noin 17 000 japanilaista kolmessa osastossa, yksi Pasigjoen pohjoispuolella, yksi vanhankaupungin käsittävässä keskustassa joen eteläpuolella ja yksi keskustasta etelään.
Taistelu > Eteneminen kaupunkiin

1. ratsuväkidivisioonan joukot saapuivat Santo Tomásin yliopistolle 4. helmikuuta. Japanilaiset olivat pitäneet yliopistolla vankeina Filippiinien valtauksen yhteydessä otettuja yhdysvaltalaisia sotavankeja ja siviilejä. Yhteensä heitä oli hieman alle 4 000. Olot vangeilla olivat tukalat, ja monet olivat nälkiintyneet. Taistelujen jälkeen heidät saatiin vapautettua. 5. helmikuuta yhdysvaltalaisjoukkojen onnistui vapauttaa vielä Bilibidin vankilalla pidetyt 800 sotavankia ja 700 siviiliä. Filippiiniläisten vastarintataistelijat puolestaan valtasivat Malacañanin presidentinpalatsin.
5. helmikuuta taisteltiin myös Manilan eteläosissa, jonne työntyvien maahanlaskujoukkojen etenemistä kuitenkin vaikeutti muun muassa tykistön puute. Joukot onnistuivat kuitenkin 11. helmikuuta valtaamaan Manilan lentoasema. Laskuvarjojoukot olivat näin saavuttaneet myös Manilan saartorenkaan eteläosan ja kaupungin saarrostuksen viimeistelivät pohjoisesta saapuvat joukot.
Manilan pohjoispuolella Pasigjoen pohjoisrannalla 3.–7. helmikuuta yhdysvaltalaisjoukot tiedustelivat japanilaisten asemia ja keskittyivät oman kalustonsa tuomiseen alueelle. Iwabuchin komentamat joukot olivat räjäyttäneet Pasigjoen yli kulkevat kaksi siltaa juuri ennen yhdysvaltalaisjoukkojen saapumista. Joen eteläpuolelle oli näin edettävä maihinnousuilla. Yhdysvaltalaisten etenemisen aikana japanilaiset olivat myös sytyttäneet Manilanlahden rannalle tulipaloja, joiden leviämisen estämiseksi yhdysvaltalaisten oli raivattava huomattava korttelialue. Kaiken kaikkiaan japanilaiset olivat olettaneet hyökkäyksen painopisteen olevan etelässä, joten vastarinta Manilan pohjoisosissa jäi suhteellisen vähäiseksi ja suurin osa siitä oli vallattu 7. huhtikuuta mennessä.