stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Punasiipimuura
Levinneisyys ja elinympäristö

Keski-Amerikassa punasiipimuura esiintyy Panamassa. Etelä-Amerikassa linnun esiintymisalue on laikuittainen ja lajia tavataan neljällä alueella. Lintu esiintyy Andeilla Venezuelassa, Kolumbiassa, paikoittain Ecuadorissa, Perun ja Bolivian itäosissa, mistä alue laajenee itään päin Brasiliaan Amazonasin alueen länsiosiin. Lisäksi lajia tavataan Venezuelan eteläosissa, Koillis-Brasiliassa Pernambucon lähettyvillä ja alueella, joka ulottuu Etelä-Brasiliasta Paraguayn itäosiin ja Koillis-Argentiinaan. Lajin elinympäristöä ovat kuivat ja kosteat metsät sekä niiden reunamaat. Laji voi elää myös pensaikoissa kaukanakin metsästä. Yleensä punasiipimuuraa tavataan elinympäristöistä, jotka sijaitsevat alle 1 000 metrin korkeudella merenpinnasta.
Elintavat

Punasiipimuurat liikkuvat yleensä pareittain ja usein liittyneinä sekaparviksi muiden lintulajien kanssa. Ravintoaan laji etsii puiden lehvästöistä ja köynnösten seasta. Punasiipimuurat elävät metsän keski- ja latvuskerroksissa. Lintu kuullaan useammin kuin nähdään.
Promootio

Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan promootio 31. toukokuuta 1960.
Promootio (lat. promotio, sanasta promovere ’liikuttaa t. liikkua eteenpäin’, josta on johdettu merkitys ’ylentää (arvossa)’) on yliopistollinen juhlatilaisuus, jossa tutkinnon suorittaneita henkilöitä vihitään juhlallisesti. Akateemisen työn korkeimmaksi juhlaksi luonnehditussa promootiossa voidaan promovoida joko yksinomaan tohtoreita tai niin maistereita kuin tohtoreitakin. Promootio on yliopistomaailman omaleimaisin ja merkittävin juhla, joka on kehitynyt vuosisatojen aikana akateemisen kulttuurin muodoksi.
Historiaa

Promootio on eurooppalainen perinne. Bolognan yliopistossa on promovoitu 1100-luvulta lähtien, ja 1300-luvulla promootio oli Länsi-Euroopassa jo melko yleistä. Promootio on syntynyt Bolognan yliopiston conventus publicus ja Pariisin yliopiston inceptio -rituaaleista, joissa uudet maisterit otettiin jäseneksi oppineiden korporaatioon.  Suomessa ensimmäinen promootio järjestettiin Turun akatemiassa vuonna 1643.
Promovendit

Promootioon osallistuvia maistereita ja tohtoreita kutsutaan promovendeiksi. Promootiossa voidaan promovoida maistereiden ja tohtoreiden lisäksi kunniatohtoreita sekä riemumaistereita, -tohtoreita sekä -kunniatohtoreita. Maisteri- ja tohtoripromovendeiksi pääsevät ne, jotka ovat suorittaneet asianomaisen tutkinnon eivätkä ole vielä osallistuneet kyseisellä tutkinnolla promootioon. Kunniatohtoreiksi (lat. doctor honoris causa) promovoidaan erityisen ansioituneita henkilöitä. Kunniatohtorit valitsee tiedekunta tai yliopisto. Riemupromovendit ovat promovendeja, jotka on promovoitu 50 vuotta aikaisemmin järjestetyssä promootiossa.
Maistereista valitaan yksi ensimmäiselle kunniasijalle primusmaisteriksi, ja yksi toiselle kunniasijalle ultimusmaisteriksi. Vastaavasti tohtoreista valitaan primus- ja ultimustohtori. Useat yliopistot valitsevat vain priimustohtorin.
Promovendit saavat promootiossa oikeuden käyttää akateemisia arvonmerkkejä. Maistereiden arvon merkit ovat maisterinseppele ja joissain yliopistoissa maisterin sormus. Tohtoreiden arvonmerkit ovat tohtorinhattu ja -miekka. Teologian ja tekniikan tohtoreiden arvonmerkkeihin ei kuulu miekkaa.
Aikoinaan tohtorin tai maisterin arvon sai ainoastaan osallistumalla promootioon tahi maksamalla leimaveron. Mikäli näin ei tehnyt, oli tyydyttävä oppiarvoon lisensiaatti (väitellyt) tai kandidaatti. Nykyään tohtorin ja maisterin arvon saa heti, kun tutkinto on hyväksytty. Oikeuden käyttää tutkintoon kuuluvia akateemisia arvonmerkkejä saa kuitenkin vain osallistumalla promootioaktiin joko läsnä- tai poissaolevana.
Maisteripromovendien seuralaisia kutsutaan seppeleensitojiksi, sillä he sitovat maisterinseppeleen. Tohtoripromovendien seuralaisia kutsutaan miekanhiojiksi.
Suurissa promootioissa promootion järjestelyistä vastaa promootiotoimikunta, joka koostuu vapaaehtoisista maisteri- ja tohtoripromovendeista. Promootiotoimikunnan puheenjohtajaa kutsutaan nimellä gratisti (miespuolinen) tai gratista (naispuolinen).
Yleinen seppeleensitoja

Joissain promootioissa maisteripromovendit valitsevat yleisen seppeleensitojattaren tai yleisen seppeleensitojan. Perinteisesti yleinen seppeleensitoja sitoo seppeleen niille maisteripromovendeille, jotka saapuvat promootioon ilman seuralaista. Yleiseksi seppeleensitojaksi valitaan yleensä professorin tytär tai poika. Koska ilman seuralaista saapuvia maistereita saattaa nykyään olla toistasataa, on yleisen seppeleensitojan rooli enemmänkin seremoniallinen. Yleinen seppeleensitoja edustaa promootiossa nuoruutta ja kevättä.lähde?
Promootiojuhlat

Promootio on kolmipäiväinen sarja juhlatilaisuuksia. Varsinaista promootiopäivää edeltävänä päivänä on tohtoreilla miekanhiojaiset ja maistereilla seppeleensitojaiset. Aloilla, joilla tohtorin arvomerkkeihin ei kuulu miekkaa (teologinen ja teknillinen), pidetään valmistelujuhla.
Varsinaisen promootiopäivän päätapahtuma on promootioakti, jossa promovendit promovoidaan. Promootion suorittaa promoottori, jona toimii tavallisesti virkaiältään tiedekunnan tai yliopiston vanhin professori.lähde?
Promootioaktin jälkeen on juhlajumalanpalvelus, jonne siirrytään akateemisessa kulkueessa. Jumalanpalveluksen sijaan joissakin promootioissa voi osallistua myös tunnustuksettomaan tilaisuuteen. Promootiopäivän iltana on promootioillallinen. Promootioillallisen yhteydessä tai heti sen jälkeen on promootiotanssiaiset.
Promootiopäivää seuraavana päivänä on huviretki promovendeille. Huviretki on usein purjehdus yliopiston lähellä olevilla meri- tai järvialueilla. Helsingin yliopistossa promootiotanssiaiset järjestään vasta kolmantena päivänä. Tanssiaisten jälkeen siirrytään kulkueena puheita pitäen Senaatintorille tai Haaksirikkoutuneiden patsaalle, jossa pidetään puhe nousevalle auringolle.
Eri yliopistoilla juhliin voi liittyä paikallisia perinteitä. Välillä on myös jätetty valmistelujuhla tai huviretki väliin tai muulla tavalla sovellettu yleistä rakennetta.lähde?
Promootiot Suomessa

Turun Akatemian filosofisessa tiedekunnassa järjestettiin ensimmäinen maisteripromootio jo vuonna 1643 (kolmen vuoden kuluttua akatemian perustamisesta). Alun perin kaikki filosofisen tiedekunnan promootion promovendit vihittiin maistereiksi, sillä filosofian tohtorin arvo tuli Aleksanterin-Yliopistoon vasta v. 1828 statuuttien myötä.
Promootiot Suomessa > Helsingin yliopistossa

Helsingin yliopistossa promootiot järjestetään silloin, kun jostain aikaisemmasta saman tiedekunnan promootiosta on kulunut 50, 100 tai 150 vuotta. Promootioita voidaan myös pitää muinakin vuosina, jolloin kyseessä on uusi promootio vailla selvää edeltäjää 50 vuoden takana menneisyydessä. 2010-luvulla etenkin filosofisen tiedekunnan promootion kasvaneen suosion takia on pidetty uusia promootioita, jotta kaikki halukkaat mahtuvat osallistumaan juhlallisuuksiin.
Promootiot Suomessa > Helsingin yliopistossa > Filosofinen tiedekunta

Filosofisen tiedekunnan promootiolla on Suomen vanhimmat ja näyttävimmät promootioperinteet. Filosofinen tiedekunta lakkautettiin virallisesti vuonna 1992 ja pilkottiin pienempiin tiedekuntiin, mutta kaikkien näiden tiedekuntien maisterit ja tohtorit promovoidaan yhä yhteisessä tilaisuudessa, jota kutsutaan filosofisen tiedekunnan promootioksi. Helsingin yliopistossa järjestetään filosofisen tiedekunnan juhlallinen maisteri- ja tohtoripromootio joka kolmas tai neljäs vuosi. Edellinen promootio, joka oli järjestyksessään 95:s, järjestettiin vuonna 2010. Promoottorina toimi biokemian professori Carl G. Gahmberg ja yleisenä seppeleensitojana Ilmo Korhonen. Seuraava promootio järjestettiin 22.–24. toukokuuta 2014. Järjestyksessään 98. filosofisen tiedekunnan promootio järjestettiin 23.–25.5.2019.
Filosofisen tiedekunnan promootioon osallistuvat humanistisen, matemaattis-luonnontieteellisen, käyttäytymistieteellisen, farmasian sekä bio- ja ympäristötieteellisen tiedekuntien maisterit ja tohtorit.
Promootiot Suomessa > Helsingin yliopistossa > Valtiotieteellinen tiedekunta

Tiedekunta vihkii promootioissaan sekä maistereita että tohtoreita. Edellinen promootio järjestettiin vuonna 2016, jolloin promoottorina toimi yleisen valtio-opin professori Jan Sundberg . Tätä edellinen promootio järjestettiin vuonna 2011, jolloin promoottorina toimi poliittisen historian professori Seppo Hentilä.
Promootiot Suomessa > Helsingin yliopistossa > Maatalous-metsätieteellinen tiedekunta

Tiedekunta vihkii promootioissaan sekä maistereita että tohtoreita. Edelliset promootiot on järjestetty 2008 ja 2014. Promootiossa promoottorina toimi professori Eero Puolanne ja yleisenä seppeleensitojattarena toimi neiti Marja Koskela. Seuraava promootio järjestetään vuonna 2022.
Promootiot Suomessa > Helsingin yliopistossa > Muut tiedekunnat

Helsingin yliopiston muut tiedekunnat (teologinen, oikeustieteellinen, lääketieteellinen, eläinlääketieteellinen) vihkivät promootioissaan ainoastaan tohtoreita.lähde?
Promootiot Suomessa > Tampereen yliopistossa

Tampereen yliopistossa promootio on pelkästään tohtoripromootio. Humanistisen, kauppa- ja hallinto- sekä informaatiotieteiden tiedekuntien yhteinen promootio pidettiin 21.5.2010. Tämä promootio oli Tampereen yliopiston kahdeksas promootio. Tohtoreiksi promovoitiin 8 kunniatohtoria ja 100 vuosina 2000-2010 valmistunutta "nuorta" tohtoria.lähde?
Vuoden 2014 promootiossa vihittiin yhdeksän kunniatohtoria ja 90 tohtoria. Mukana olivat kasvatustieteiden, viestinnän, median ja teatterin sekä yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksiköt.
Promootiot Suomessa > Tampereen teknillisessä yliopistossa

Tampereen teknillisessä yliopistossa promootio on pelkästään tohtoripromootio. Promootio on kerran viidessä vuodessa. Toukokuussa 2017 järjestetty promootio oli järjestyksessään yhdeksäs Tampereen teknillisen yliopiston promootio.
Promootiot Suomessa > Teknillisessä korkeakoulussa

Teknillisessä korkeakoulussa promootio on tohtoripromootio.lähde?
Promootiot Suomessa > Turun yliopistossa

Turun yliopistossa promootio on nykyisin kaikkien tiedekuntien yhteinen tohtoripromootio. Turun yliopiston ensimmäinen kaikkien tiedekuntien promootio järjestettiin vuonna 1927 ja seuraava promootio järjestetään toukokuussa 2017. Vuoden 2009 promootio oli 17. tohtoripromootio, johon osallistuivat kaikki yliopiston tiedekunnatlähde?.
Promootiot Suomessa > Vaasan yliopistossa

Vaasan yliopistossa promootioita on ollut neljästi. 1988 ja 1998 promovoitiin maistereita ja tohtoreita, 2006 ainoastaan tohtoreita. Viimeisin promootio oli 26.-28. toukokuuta 2011.
Promootiot Suomessa > Jyväskylän yliopistossa

Jyväskylän yliopistossa on koko yliopiston yhteinen promootio yleensä neljän vuoden välein. Viimeisin, kaikkien tiedekuntien yhteinen promootio järjestettiin toukokuussa 2023. Jyväskylässä vihitään sekä maistereita että tohtoreita.
Promootiot Suomessa > Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa

Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa promootio on pelkästään tohtoripromootio ja se järjestetään yleensä viiden vuoden välein. Seuraava promootio Lappeenrannassa on järjestyksessään kahdeksas. Seitsemäs promootio järjestettiin toukokuussa 2022.
Promootiot Suomessa > Maanpuolustuskorkeakoulussa

Maanpuolustuskorkeakoulu promovoi 6. syyskuuta 2013 vuodesta 2003 asti valmistuneet sotatieteiden tohtorit. Samassa yhteydessä vihittiin Maanpuolustuskorkeakoulun ensimmäiset kunniatohtorit. Kyseessä on Euroopan ensimmäinen sotatieteiden tohtoripromootio.
Promootiot Suomessa > Oulun yliopistossa

Oulun yliopiston yhdeksäs promootio järjestettiin toukokuussa 2013. Promootio järjestetään neljän vuoden välein. Vuonna 1972 järjestetyssä ensimmäisessä promootiossa kantaesitettiin Einojuhani Rautavaaran Cantus arcticus, konsertto linnuille ja orkesterille.
Promootiot Suomessa > Lapin yliopistossa

Promootio on järjestetty viisi kertaa. Seuraava on vuorossa 2024.
Promootiot Suomessa > Itä-Suomen yliopistossa

Itä-Suomen yliopisto järjesti promootion viimeksi kesäkuussa 2015, jolloin kaikkiaan 146 Itä-Suomen tai Kuopion yliopistoissa väitellyttä tohtoria promovoitiin Kuopiossa. Edellinen promootio tapahtui elokuussa 2014 Joensuussa ja niitä edeltävät promootiot viisi vuotta aiemmin, tuolloin vielä Joensuun tai Kuopion yliopiston alaisuudessa. Joensuussa ensimmäinen tohtoripromootio oli vuonna 1979. Siellä on ollut vuodesta 1989 lähtien tapana promootion yhteydessä istuttaa muistopuut kunniatohtoreille.
Kirjallisuutta

Bagge, Taina: Promootiot Helsingin yliopistossa 1832–1967.  (Helsingin yliopiston historian laitoksen julkaisuja, 5)  Helsingin yliopisto, 1974.  ISSN 0357-9549  ISBN 951-45-0353-8
Halonen, Tero: Promootio: Elävän yliopistoperinteen historiaa.  Helsinki:  Otava, 2023.  ISBN 978-951-1-45341-3
Ilmakunnas, Johanna (toim.): Promootio akateemisena juhlana.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2011.  ISBN 978-952-222-274-9
Aiheesta muualla

Promootio ja sanasto Jyväskylän yliopistossa. Yle Uutiset.
Helsingin yliopiston promootioperinteen historiaa.
Yliopiston promootio sata vuotta sitten. (Arkistoitu – Internet Archive). Ylen Elävä arkisto.
Luukkainen, Jouni: Promootiojumalanpalvelukselle oli uskonnoton vaihtoehto. Pääkaupunkiseudun ateistit 28.5.2010.
Promotion hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Uppslagsverket Finland
Punaiset (elokuva)

| Punaiset> Reds |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Warren Beatty
Käsikirjoittaja:  Warren Beatty   Trevor Griffiths
Tuottaja:  Warren Beatty
Säveltäjä:  Stephen Sondheim   Dave Grusin
Kuvaaja:  Vittorio Storaro
Leikkaaja:  Dede Allen   Craig McKay
Tuotantosuunnittelija:  Richard Sylbert
Pääosat:  Warren Beatty   Diane Keaton   Jack Nicholson   Paul Sorvino   Maureen Stapleton
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix Fandango at Home
Ensi-ilta:   4. joulukuuta 1981    9. huhtikuuta 1982 
Kesto:  194 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  35 000 000 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punaiset (Reds) on vuoden 1981 yhdysvaltalainen historiallinen draamaelokuva. Sen on tuottanut, ohjannut ja osittain käsikirjoittanut Warren Beatty, joka myös näyttelee pääosan. Naispääosassa esiintyy Diane Keaton. Elokuva keskittyy kirjailija John Reediin, joka kirjoitti kirjan vuoden 1917 Venäjän vallankumouksesta Kymmenen päivää, jotka järisyttivät maailmaa. Muissa keskeisissä rooleissa ovat lisäksi Edward Herrmann, Jerzy Kosinski, Jack Nicholson, Paul Sorvino, Maureen Stapleton, Ramon Bieri, Nicolas Coster ja M. Emmet Walsh.
Elokuvassa esiintyy lisäksi useita silminnäkijöitä. Toiset heistä ovat kuuluisia henkilöitä. Silminnäkijöinä esiintyvät muun muassa radikaalikasvattaja ja rauhanaktivisti Scott Nearing, kirjailija Dorothy Frooks, toimittaja ja kirjailija George Seldes ja kirjailija Henry Miller.
Punaiset oli ehdolla 12 Oscarin, kuuden Bafta-palkinnon ja seitsemän Golden Globen saajaksi. Maureen Stapleton voitti roolisuorituksestaan parhaan naissivuosan Oscarin ja Baftan, Warren Beatty ohjauksesta Oscarin ja Golden Globen. Lisäksi Parhaan kuvauksen Oscar-palkinto ja Jack Nicholsonin sivuosa-Bafta menivät elokuvalle.
Elokuvan lokakuun vallankumous -jakso on kuvattu Helsingin Senaatintorilla ja sen lähiympäristössä. Elokuvan tarina sijoittuu myös osittain Suomeen. Matkatessaan Suomen halki Neuvostoliittoon Jack Reed jää kiinni ja hänet passitetaan vankilaan Suomenlinnaan. Joitakin kohtauksia kuvattiin Rovaniemellä, Kokkolassa ja Kemijärvellä. Elokuvassa esiintyi pienissä rooleissa myös joitakin suomalaisia näyttelijöitä, kuten Åke Lindman ja Pertti Weckström. Elokuvaa kuvattiin myös Vihdin Otalammen rautatieasemalla.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Warren Beatty  | … |  John Reed   |
|  Diane Keaton  | … |  Louise Bryant   |
|  Edward Herrmann  | … |  Max Eastman   |
|  Jerzy Kosinski  | … |  Grigori Zinovjev   |
|  Jack Nicholson  | … |  Eugene O’Neill   |
|  Maureen Stapleton  | … |  Emma Goldman   |
|  Paul Sorvino  | … |  Louis C. Fraina   |
Palkintoja > Oscarit

Paras naissivuosa: Maureen Stapleton
Paras ohjaus: Warren Beatty
Paras kuvaus: Vittorio Storaro
Ehdokkaana:
Paras elokuva
Paras miespääosa: Warren Beatty
Paras naispääosa: Diane Keaton
Paras miessivuosa: Jack Nicholson
Paras alkuperäinen käsikirjoitus: Warren Beatty, Trevor Griffiths
Paras leikkaus: Dede Allen, Craig McKay
Paras lavastus: Richard Sylbert, Michael Seirton
Paras puvustus: Shirley Russell
Paras äänitys: Dick Vorisek, Tom Fleischman, Simon Kaye
Palkintoja > BAFTAt

Paras miessivuosa: Jack Nicholson
Paras naissivuosa: Maureen Stapleton
Ehdokkaana:
Paras miespääosa: Warren Beatty
Paras naispääosa: Diane Keaton
Paras kuvaus: Vittorio Storaro
Paras puvustus: Shirley Russell
Palkintoja > Golden Globet

Paras ohjaaja: Warren Beatty
Ehdokkaana:
Paras draamaelokuva
Paras miespääosa draamaelokuvassa: Warren Beatty
Paras naispääosa draamaelokuvassa: Diane Keaton
Paras miessivuosa: Jack Nicholson
Paras naissivuosa: Maureen Stapleton
Paras käsikirjoitus: Warren Beatty, Trevor Griffiths
Myöhempi arvostus

The New York Timesin kriitikot valitsivat Punaiset vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen pitää sitä ylipitkänä, jaarittelevana ja pinnallisena ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Punalehtiruusu

| Punalehtiruusu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Ruusut Rosa
Laji::  glauca
Kaksiosainen nimi
 Rosa glauca  Pourr. (1788) 
Katso myös
   Punalehtiruusu Wikispeciesissä   Punalehtiruusu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punalehtiruusu (Rosa glauca) on Keski-Euroopan vuoristoalueilta kotoisin oleva kesävihanta ruusulaji, jota kasvatetaan yleisesti puutarhojen koristepensaana.
Ulkonäkö ja koko

Punalehtiruusu on 1–3 metriä korkea, juurivesaton pensas, jolla on siirottavat, hennot haarat. Sen haararanka on nuorena sinihärmäinen, mutta muuttuu vanhemmiten ruskeanpunaiseksi. Suorat tai hieman käyrät piikit ovat hennohkot ja sijaitsevat pareittain kasvin nivelissä. Lehtilavat muodostuvat 5–9 lehdykästä ja niiden tyvessä on kapeakärkiset korvakkeet. Soikean- tai puikeanmuotoiset lehdykät ovat sahalaitaiset, 2–4,5 senttiä pitkät ja punertavan sinivihreät.
Punalehtiruusu kukkii kesä–elokuussa. Sen kukat ovat yksittäiset tai muodostavat kukintoja, joissa on 2–5 kukkaa. Kukan teriö on ruusunpunainen ja 3–4 senttiä leveä. Kukkaperä on yleensä kalju, mutta joskus myös nystykarvainen. Pitkät, kapeat verholehdet ovat kaljut ja ehytlaitaiset, ja niiden tyvessä on joskus nauhamaisia, pystyjä lisäkkeitä. Lähes pallomaiset, kaljut kiulukat ovat punaiset ja 1,5 senttiä leveät. Kiulukoiden kypsyttyä verholehdet karisevat pois.
Levinneisyys

Punalehtiruusu kasvaa luonnonvaraisena Ranskassa ja Saksassa. Sitä esiintyy koristepensaana ja viljelmiltä karanneena vieraslajina lähes koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Suomessa punalehtiruusu kuuluu hävitettäviin vieraslajeihin. Sen siemenet leviävät lintujen mukana kauas istutuspaikoilta, esimerkiksi asumattomilta saarilta on paljon havaintoja.
Elinympäristö

Punalehtiruusu viihtyy boreaalisella vyöhykkeellä kuivahkoissa, keskiravinteisissa vuoristometsissä ja -pensaikoissa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Punalehtiruusu (Rosa glauca)
Kasviatlas 2022: Punalehtiruusun (Rosa glauca) levinneisyys Suomessa.
Luontoportti: Punalehtiruusu (Rosa glauca)
Pohjolan kasvien pauloissa: Rosa glauca - punalehtiruusu
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q158929  Wikispecies: Rosa glauca  BioLib: 39752  BOLD: 436630  CoL: 4TDB4  EoL: 240473  EPPO: ROSGL  FNA: 250100415  GBIF: 3003709  GRIN: 104819  iNaturalist: 204398  IPNI: 732629-1  ITIS: 520236  MoBotPF: 286362  NatureServe: 2.144148  NCBI: 74637  Open Tree of Life: 333889  PFI: 1969  Plant List: rjp-1050  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:732629-1  VASCAN: 20329  WFO: wfo-0000983687  Laji.fi: MX.38816 
Punalehtiruusun marjoja eli kiulukoita.
Pungdon taistelu

Pungdon taistelu tai Feng-taon taistelu (jap. 豊島沖海戦, Hoto-oki kaisen) oli ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan ensimmäinen meritaistelu. Se käytiin 25. heinäkuuta 1894 Korean Chungcheongnam-don rannikolla Asanin edustalla keisarillisen Japanin laivaston risteilijäosaston ja Kiinan keisarillisen laivaston Beiyangin laivaston osaston välillä.
Taustaa

Qing-dynastian hallitsema Kiina ja Japani olivat kumpikin sekaantuneet Korean sisäisiin asioihin Donghak-kapinan aikana. Kiinan pyrkiessä ylläpitämään asemaansa Korean niemimaalla ja Japanin pyrkiessä sitä vastoin lisäämään omaansa. Kummallakin valtiolla oli joukkoja alueella sisällissodan osapuolten pyytäminä. Kiinan Beiyangin armeijaan kuuluvista joukoista oli heinäkuussa noin 3000 miestä sijoitettu Asaniin. Näiden joukkojen huolto oli täysin merikuljetusten varassa.
Japanilaisten suunnitelmana oli sulkea Asaninlahden suu maajoukkojen edetessä ja piirittäessä kiinalaisjoukot ennen lisäjoukkojen saapumista alueelle. Kiinalaisjoukkojen komentajat olivat tiedostaneet vaikean tilanteensa ja ehdottaneet joko joukkojen siirtämistä pohjoisemmaksi Pyongyangiin tai siirtää koko Beiyangin laivaston Inchoniin torjumaan mahdolliset japanilaisten toimet alueella. Valitettavasti Qing-dynastian hallinto ei saanut päätöstä aikaiseksi varakuninkaan Li Hongzhangin laivaston turvassapitämisen ja keisari Guangxun vaatimuksen voimakkaammista toimista riidellessä keskenään. Ratkaisuksi saatiin, että Asaniin sijoitettua osastoa vahvistettaisiin ja siirtoja suojaisivat jo Korean vesillä olevat laivaston alukset. Päättämättömyys esti alueella olleiden joukkojen toiminnan sotatoimien alkaessa.
Taistelu

Beiyangin laivaston risteilijä Jiyuan ja tykkivene Kwang Yi saapuivat 23. heinäkuuta 1894 Asanin satamaan, josta ne lähtivät aamulla 25. heinäkuuta kohdatakseen Tianjinistä saapuvan täydennysjoukkoja kuljettavan rahtialuksen SS Kowshingin ja sitä suojaavan tykkiveneen Tsao Kiangin. Pungdon lähistöllä Asanista lähteneet alukset kohtasivat kolme keisarillisen Japanin laivaston risteilijää Akitsuhiman, Naniwan ja Yoshinon.
Seuranneessa taistelussa Jiyuan vaurioitui menettäen ohjattavuuden. Aluksen ohjattavuus saatiin palautettua ja se pääsi pakenemaan Yoshinon ajaessa sitä takaa. Kwang Yi ajoi karille, jossa aluksen ruutivarasto räjähdys tuhosi sen täysin.
Hieman myöhemmin samalle alueelle saapui tuhatta kiinalaista sotilasta kuljettanut brittilipun alla purjehtinut SS Kowshing ja sitä suojannut Tsao Kiang. Rahtialus kieltäytyi seuraamasta japanilaisosastoa lähimpään japanilaisten hallussa olevaan satamaan, minkä jälkeen Naniwa upotti rahtialuksen, jolta pelastui ainoastaan kolme neljästäkymmenestä miehistönjäsenestä. Noin 1100 kiinalaissotilasta sai surmansa. Akitsuhima valtasi taistelun päätteeksi Tsao Kiangin, joka liitettiin Japanin laivastoon.
Puri (leipä)

Purileipiä
Puri (poori, boori, pandžabiksi ਪੁੜੀ (pūḍī), teluguksi పూరి (pūri), hindiksi पूरी (pūrī), urduksi ‏بوری,‎, tamiliksi பூரி (pūri), georg. ಪೂರಿ (pūri), orijaksi ପୁରି (luchi/puri)) on öljyssä kypsennetty leipä, jota muun muassa Intian niemimaalla valmistetaan.
Ohut leipä paistetaan öljyssä ja syödään kevyellä kikherne-perunan currylla ja makealla vanukkaalla.