stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuohimaa (yhtye)

Tuohimaa on suomenkielistä popia ja rockia esittävä yhtye, joka perustettiin Oulussa vuonna 2014.

Yhtyeen keulahahmo ja säveltäjä on laulaja-kitaristi Lauri Tuohimaa, jonka lisäksi yhtyeeseen kuuluvat basisti Olli-Pekka Karvonen ja rumpali Antti Liimatainen. Yhtyeen sanoitukset ovat pääosin näyttelijä Miia Nuutilan tekemiä mutta sanoituksia ovat tehneet myös muun muassa Kati Valjus ja Lauri Tuohimaa itse. Tuohimaa ja Nuutila tutustuivat samoissa kesäteatterituotannoissa työskentelyn kautta. Tosin Lauri Tuohimaa aloitti suomenkielisen musiikin tekemisen jo vuonna 2009 Tuohimaa-nimellä.
Tuohimaan levymerkki on oululainen Go Music! Records. Yhtyeen ensimmäinen albumi, Lähellä totuutta, ilmestyi syyskuussa 2015. Sitä edelsivät singlet kappaleista ”Sinä kestät sen” ja ”Vapaus” keväällä 2015.
Tuohimaan toinen levy Uuden alun edessä julkaistiin saman levy-yhtiön kautta. Levyllä jatkuu myös yhteistyö Miia Nuutilan kanssa ja levyllä ovat Nuutilan lisäksi mukana myös Tuohimaan Charon-toveri J-P Leppäluoto ja Aki Louhela. "Jos en sua koskaan" -singlellä vierailee lisäksi myös Poisonblack-muusikko Marco Sneck.
Tuohimaa julkaisi coverversion Mikko Alatalon kappaleesta "Kiiminkijoki".
Vuonna 2020 ilmestyi uusi single "Suisto", joka oli alun perin kirjoitettu vuonna 2009 ja julkaistu promojulkaisuna.
Vuonna 2022 julkaistiin yhtyeen kolmas albumi jonka sanoituksista suurin osa on Laurin kirjoittamia, sen sijaan Luota hyvään-biisi on kirjoitettu Kati Valjuksen kanssa. Albumista on julkaistu pari tuplasingleä. . Samalla yhtyeeseen tuli uudeksi jäseneksi kosketinsoittaja Marco Sneck .
Diskografia > Albumit

Lähellä totuutta (Go Music!, 2015)
Uuden alun edessä (Go Music!, 2018)
III (Go Music!, 2022)
Diskografia > Singlet

Hetket haihtuu (E. Punto Production, 2014)
Sinä kestät sen (Go Music!, 2015)
Vapaus (Go Music!, 2015)
Kahleet (Go Music!, 2016)
Ohikulkija (Go Music!, 2016)
Jos en sua koskaan (Go Music!, 2017)
Seinät (Go Music!, 2017)
Uuden alun edessä (Go Music!, 2017)
Kiiminkijoki (Go Music!, 2018)
Suisto (Go Music!, 2020)
Toinen mies (Go Music!, 2020)
Kierrän ympyrää (Go Music!, 2020)
Mennyt ei takaisin tuu/Pimeää ja tyhjää (Go Music!, 2022)
Luota hyvään/Tulvaa (Go Music!, 2022)
Aiheesta muualla

Tuohimaan sivusto
Kummitus (yhtye)

| Kummitus> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  noin 1975–1976
Tyylilaji:  rock and roll, shock rock, progressiivinen rock
Kotipaikka:  Tampere
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Jussi Niemi   Olli Kivistö   Hannu Latva-Hakuni   Seppo Tammilehto  
Levy-yhtiö:  Love Records, BASF
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kummitus oli 1970-luvun puolivälissä toiminut suomalainen rockyhtye, jonka ainoaksi jäänyt albumi Kahdet kasvot julkaistiin 1976. Jäsenet pitivät henkilöllisyytensä salassa ja pukeutuivat kauhuviihteen innottamiin esiintymisasuihin, ja yhtyeen sanoituksissa käsiteltiin yliluonnollisia ja pelottavia aiheita. Epätavallinen julkikuva toi Kummitukselle hetkellistä näkyvyyttä, mutta yhtye ei lyhyen toimintansa aikana saavuttanut merkittävää kaupallista menestystä. Alkuperäisen kokoonpanon hajottua Kummituksen nimellä toimi lyhyen aikaa toinen yhtye.
Musiikkityyli ja esiintyminen

Kummituksen tuotanto sisältää sekä suoraviivaista rock and rollia että kokeellisempia sävellyksiä. Yhtyeen musiikkia on kuvailtu progressiiviseksi kauhurockiksi. Muutamissa kappaleissa on myös psykedeelisiä- ja bluesvaikutteita. Sanoitukset käsittelevät B-elokuville ominaista kauhukuvastoa, kuten kuolemaa, haamuja ja Helvettiä.
Kummituksen konsertit aloitti lausahdus: ”Maasta sinä olet tullut, maaksi pitää sinun jälleen tulevan.” Konsertit jäjestettiin pimeässä, jäsenet käyttivät peruukkeja ja maalasivat itsensä luurangoiksi hohtavalla maalilla. Esiintymisten koreografia oli suunniteltu huolella. Lavan takaosassa oli televisioita, joissa näytettiin katkelmia kauhuelokuvista ja musiikkivideoista. Konsertit olivat usein tanssipaikkoja, eivätkä tapahtumajäjestäjät suhtautuneet Kummituksen erikoislaatuisiin esiintymisiin myönteisesti. Valituksia tuli esimerkiksi salin pimentämisestä ja lyhyistä esiintymisistä, kun tapahtumajärjestäjät olisivat toivoneet orkesterin soittavan koko illan. Valoshow meni kesän 1975 ulkokonserteissa hukkaan, eivätkä myöskään yhtyeen asut eivätkä meikit näyttäneet kirkkaassa valaistuksessa vakuuttavilta. Myöhemmin yhtye luopui rooliasujen käytöstä.
Kummitusta on verrattu muiden muassa Kissiin ja Lordiin. Huomionarvoisesti yhtye aloitti toimintansa ennen kuin Kiss oli saavuttanut merkittävää suosiota. Soundin Mikko Mattlar kirjoitti vuonna 2016, että Kummituksen ”lavashow-suunnitelmista saattaa ehkä tulla mieleen myös Spinal Tap -niminen rockryhmä”. Kauhua yhtyeen musiikki ei herätä, ja ”voi olla kyseenalaista, aiheuttiko se sitä 1970-luvullakaan”.
Diskografia

”Kalman koura” / ”Kuoleman liekki” (1975)
Kahdet kasvot (1976)
Kokoonpano

Pertti Hurmalainen – bassokitara (1975–1976)
Juhani Kivistö – bassokitara, laulu (1975)
Hannu Latva-Hakuni – kosketinsoittimet
Jussi Niemi – kitara, laulu
Seppo Tammilehto – rummut, laulu
Aiheesta muualla

Kummituksen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Promiskuiteetti

Promiskuiteetti kuvaa sosiaalista sukupuolten vapaata yhteiselämää. Yleensä promiskuiteetillä tarkoitetaan yhteiskunnallista tilaa, jossa ei ole avioliittoja tai muita pysyviä sukupuolisuhteita, vaan ihmiset harrastavat seksiä vapaasti eri kumppanien kanssa.
Ihmisten lähimmät sukulaiset simpanssit ja etenkin bonobot elävät promiskuiteetissa: yhteisössä on useita uroksia ja naaraita ja kaikki naaraat parittelevat useiden urosten kanssa ja päinvastoin. Bonobot harjoittavat seksuaalista kanssakäymistä myös saman sukupuolen edustajien kanssa.
Ihmisten promiskuiteetti

Vuonna 2008 yhdysvaltalainen yliopistotutkimus totesi eräiden Pohjois-Euroopan maiden olevan maailman promiskuiteettisimmasta päästä, Suomi ensimmäisenä. Tutkimus mittasi yhdenyönsuhteita, asenteita irtoseksiin ja seksikumppaneiden määrää.
Tutkijoiden mukaan tulokset saattoivat kertoa ”naisten ja miesten promiskuiteetin lisääntyvästä sosiaalisesta hyväksynnästä”. Tähän saattoivat liittyä uskonnollisen paheksunnan väheneminen, naisten aiempaa paremmat tulot, tasa-arvo ja entistä seksuaalisempi populaarikulttuuri.
Keskimäärin miehet väittivät harrastaneensa seksiä useamman kumppanin kanssa kuin naiset.
Ihmisten promiskuiteetti > Syrjähypyt

Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa vuonna 1994 pitkäaikaisessa suhteessa olevista naisista kovin harva oli harrastanut jonkun ulkopuolisen kanssa seksiä viimeisten kolmen kuukauden aikana. Lesboilla luku oli vieläkin alhaisempi kuin heteronaisilla.
Ihmisten promiskuiteetti > Moniavioisuus

80–85 prosenttia ihmiskulttuureista on moniavioisia, mutta niissäkin vain harvalla on useita puolisoita. Useimmat kulttuurit ovat polygyynisiä (monivaimoisia). Monimiehisyys polyandria on sallittua varsin harvoissa kulttuureissa.
Länsimaissa tyypillisin parisuhdemuoto on yksiavioisuus, tarkemmin määriteltynä sarjamonogamia, kahden ihmisen välinen seksisuhde, jollaisia samalla ihmisellä on useita peräkkäin.
Yhdysvalloissa vajaa puolet homomiesten parisuhteista on monogaamisia.
Ihmisten promiskuiteetti > Käsitteen historiaa

1800-luvulla oli laajalti hyväksytty näkemys kansatieteen, sosiologian, kulttuuriantropologian ja muiden humanististen ja yhteiskuntatieteiden piirissä, että primitiivinen yhteiskunta ennen avioliiton ja perheen syntymistä olisi ollut promiskuiteettinen tai seksuaalisesti suvaitsevainen. Uskottiin, että vastakkaisten sukupuolten muodostama yhteisö oli ryhmäavioliitossa, ja vasta myöhemmin kehittyivät muun tyyppiset avioliitot (polygamia, polyandria ja monogamia).
1800-luvulla eräät tutkijat kuten sveitsiläinen antropologi Johann Jakob Bachofen uskoivat promiskuiteetin olleen ihmiskunnan alkuperäinen tila (”alkukantainen promiskuiteetti”). Tämän käsityksen kannattajat vetosivat siihen, että monissa kulttuureissa sukulaisuus on laskettu pelkästään äidin puolelta ja olettivat tämän johtuneen siitä, että promiskuiteetin johdosta useimmiten olisi ollut mahdollista tunnistaa lapsen vanhemmista vain äiti, ei isää.
Tähän kantaan oli useita syitä. Suurimman osan niin kutsuttujen luonnonkansojen kulttuuriantropologisesta tutkimuksesta suorittivat 1800-luvulla "kabinettitieteilijät", jotka eivät olleet koskaan käyneet paikan päällä itse ja luottivat pelkästään matkailijoiden, lähetyssaarnaajien ja muiden henkilöiden tietoihin. Alkuperäisen primitiivisen yhteiskunnan tai ihmiskunnan tilan jälleenrakentaminen perustui ajatukseen edistyksestä, jonka mukaan kaikki kulttuurit parantuvat ja muuttuvat monimutkaisemmiksi. Vaikutti johdonmukaiselta olettaa, että koskaan ennen kehittyneitä perhetyyppejä ei yksinkertaisesti ollut, ja primitiivisessä yhteiskunnassa seksuaalisuhteet olivat ilman rajoja ja tabuja. Tätä näkemystä edustaa muun muassa Friedrich Engelsin teos "Perheen, yksityisomaisuuden ja valtion alkuperä", jota yhdessä Karl Marxin teoksien kanssa käytettiin kommunistisen ideologian palveluksessa.
On myös huomautettu, että viktoriaanisen moraalin olosuhteissa 1800-luvulla tällaiset fantasiat ovat voineet johtua myös psykologisista syistä.
Nykyaikainen kulttuuriantropologia ei ole vahvistanut täydellisen promiskuiteetin olemassaoloa missään tunnetussa yhteiskunnassa tai kulttuurissa. Historiallinen todistusaineisto rajoittuu joihinkin Herodotoksen, Strabonin ja Solinuksen teksteihin, jotka ovat olleet vaikeasti tulkittavia.
1900-luvulla tämä käsitys enimmäkseen hylättiin, mm. Edvard Westermarck, avioliiton historiaan syvällisesti perehtynyt suomalainen filosofi, sosiaaliantropologi ja sosiologi, esitti vahvoja todisteita sen puolesta, että ainakin jo sivistyskehityksen aivan ensi askelilla yksiavioisuus on ollut aivan normaali ja luonnollinen miehen ja naisen välisen yhteiselämän muoto..
Ihmisten promiskuiteetti > Käytännössä

Promiskuiteettia on harjoitettu hippiyhteisöissä ja muissa vaihtoehtoisissa alakulttuureissa 1960-luvulla, ja 1960-luvulta lähtien perinteisen yksiavioisuuden häviämisen jälkeen siitä on tullut yleistä kaikkialla länsimaissa.
Ihmisten promiskuiteetti > Uskonnolliset näkökulmat

Promiskuiteetilla on ollut historiallisesti kielteinen lataus, koska sekä kristinusko, juutalaisuus että islam tuomitsevat elämäntavan ja sen sijaan puolustavat elinikäistä yksiavioista avioliittoa (vaikka islam sallii moniavioisuuden miehille).
Ihmisten promiskuiteetti > Seksuaalinen kaksoisstandardi

Satunnaista seksiä harjoittaneita naisia arvioitiin positiivisemmin kuin miehiä, heitä haluttiin useammin tapailla ja harjoittaa seksiä heidän kanssaan. Tutkijoiden mukaan tämä viittaa "käänteiseen" seksuaaliseen kaksoisstandardiin, koska on laajalti luultu, että "löyhä" seksuaalimoraali haittaisi enemmän naisia kuin miehiä.
Meta (yritys)

| Meta Platforms Inc>  |
| --- | --- |

 Metan pääkonttori Kalifornian Menlo Parkissa.
Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Osake:  NASDAQ: META NASDAQ-100
ISIN:  US30303M1027
Perustettu:  2004
Perustaja:   Mark Zuckerberg  Eduardo Saverin  Dustin Moskovitz  Chris Hughes 
Toimitusjohtaja:  Mark Zuckerberg
Kotipaikka:  Menlo Park, Kalifornia, Yhdysvallat
Toimiala:  Sosiaalinen media Mainonta
Tuotteet:   Facebook  Instagram  Messenger tai Facebook Messenger  WhatsApp  Oculus VR  Workplace from Meta  Horizon Worlds  Threads 
Liikevaihto:   116,61 mrd. USD (2022)
Liikevoitto:   28,94 mrd. USD (2022)
Henkilöstö:  n. 76 000 (2022)
Kotisivu:  about.fb.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meta Platforms Inc. (aiemmin Facebook, Inc.) on yhdysvaltalainen mediakonglomeraatti, jonka markkinaosuus sosiaalisessa mediassa oli 2010-luvulla lähes monopolimainen. Metaa pidetään yhtenä ”viidestä isosta” teknologiajätistä, ja se on muiden teknologiajättien tavoin syyllistynyt valta-aseman väärinkäyttöön. 2020-luvulla Meta on menettänyt markkinaosuuttaan merkittävästi, muun muassa kiinalaiselle Tiktokille.
Yhtiön perusti sen nykyinen toimitusjohtaja Mark Zuckerberg Harvardin yliopistossa yhdessä opiskelukavereidensa Eduardo Saverinin, Dustin Moskovitzin ja Chris Hughesin kanssa. Metan nimi oli alun perin Facebook, mutta se vaihtoi nimensä lokakuussa 2021 vastatakseen paremmin nykyistä yrityskuvaa.
Yhteisöpalvelu Facebookin lisäksi yhtiö tarjoaa muita tuotteita ja palveluita, kuten Facebook Messenger, Facebook Watch, Facebook Portal ja Threads. Se on myös hankkinut Instagramin, WhatsAppin, Oculuksen, Giphyn, Mapillaryn, ja sillä on 9,9 prosentin omistusosuus Jio Platformista. Meta sijoittui vuoden 2020 Fortune 500 -listalla sijalle 46.
Meta on jäänyt kiinni käyttäjätietojen luvattomasta jakamisesta ja myymisestä, muun muassa kiinalaisille teknologiayrityksille. Yrityksen suunnittelemaa metaversumia on luonnehdittu dystopisen valvontayhteiskunnan ilmentymäksi. Vuodesta 2021 lähtien Meta on käyttänyt kymmeniä miljardeja dollareja virtuaalitodellisuuden kehittämiseen, mutta sen graafinen ulkonäkö ja toiminnallisuus on ollut lähinnä pilkan kohteena.
Vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä Metan tulos oli rajussa laskussa vähenevien käyttäjämäärien ja metaversumin epäonnistumisen vuoksi.
Historia

Lokakuussa 2007 Microsoft osti 1,6 prosentin osuuden Facebookista 240 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla, mikä antoi koko yrityksen arvoksi noin 10,5 miljardia euroa.
Facebook virallisti 1. helmikuuta 2012 suunnitelmansa listautua pörssiin yhtiön jättäessä listautumishakemuksensa Yhdysvaltain arvopaperimarkkinaviranomaisille. Vuoden 2011 liikevaihdon yhtiö arvioi yltävän 3,7 miljardiin dollariin eli noin 2,8 miljardiin euroon. Yhtiö ei ole aikaisemmin julkaissut tarkkoja talousarvioitaan.
Huhtikuussa 2012 Facebook osti miljardilla dollarilla Instagramin. Facebook listattiin NASDAQ OMX:iin New Yorkiin 18. toukokuuta 2012. Yhtiön markkina-arvoksi muodostui avauspäivänä 104 miljardia euroa.
Helmikuussa 2014 Facebook osti WhatsAppin 19 miljardilla dollarilla, ja myöhemmin samana vuonna Oculus VR:n 2 miljardilla.
Toukokuussa 2019 The Wall Street Journal uutisoi että Facebook kehittää omaa kryptovaluuttaa.
Huhtikuussa 2020 Facebook ilmoitti 5,7 miljardin dollarin kaupasta intialaisen monikansallisen Reliance Industries -konsernin kanssa ostaakseen noin 10 prosenttia Jio Platformista. Toukokuussa 2020 Facebook osti Giphyn 400 miljoonalla dollarilla.
Syyskuussa 2021 Facebook ilmoitti vaihtavansa nimensä vastaamaan paremmin sen nykyistä yrityskuvaa metaversumin kehittäjänä. Yritys julkisti uuden nimensä, Meta 28. lokakuuta 2021 Facebook Connect -julkaisutapahtumassa.
Kesäkuussa 2022 Zuckerberg kertoi näkemyksestään, että miljardi käyttäjää käyttäisi kukin satoja dollareita kaupankäyntiin metaversumissa vuosikymmenen jälkimmäisellä puoliskolla. Zuckerbergin mukaan käyttäjät ostaisivat digitaalisia hyödykkeitä virtuaalikotiinsa ja vaatteita avatarillensa. Zuckerbergin mukaan Meta Quest 2 -virtuaalitodellisuuslasit ovat olleet menestys. Quest 2 -lasit kattavat 78 prosenttia virtuaalitodellisuuslasien markkinoista, joita myytiin yhteensä 11,2 miljoonaa kappaletta vuodessa.
Syyskuussa 2022 Meta lakkautti digitaalisen lompakkonsa Novin, joka oli osa epäonnista Libra/Diem-kryptovaluuttaprojektia.
Lokakuussa 2022 kerrottiin yhtiön markkina-arvon pudonneen merkittävästi uudelleenbrändäyksen jälkeen: markkina-arvo on pudonnut yli 600 miljardilla dollarilla.
9. marraskuuta 2022 Mark Zuckerberg ilmoitti viestissään työntekijöille Metan leikkaavan 11 000 työpaikkaa.
Helmikuussa 2023 kerrottiin, että yhtiö on menettänyt 13,72 miljardia dollaria vuoden 2022 aikana Reality Labs -osastossaan. Lokakuussa 2023 kerrottiin Reality Labsin 3,7 miljardin dollarin tappioista edeltävältä vuosineljännekseltä.
Toukokuussa 2023 Euroopan unioni määräsi yhtiölle ennätysmäiset 1,2 miljardin euron sakot yksityisyyttä koskevien säädöksien rikkomisesta.
Heinäkuussa 2023 Meta julkaisi Threads-yhteisöpalvelun Elon Muskin Twitterin kilpailijaksi. Palvelua ei ole vielä julkaistu EU:ssa, koska se vaatii käyttäjän älylaitteelta paljon tietoja, mihin EU ei suostu.
Marraskuussa 2024 EU määräsi Metalle 797,72 miljoonan euron sakon monopolisäädännön rikkomisesta Facebookin markkinapaikkaa koskien.
Yritys

| --- | --- |
 Johtoryhmä Metan johtoryhmään kuului heinäkuussa 2024: Mark Zuckerberg (puheenjohtaja ja toimitusjohtaja)  Javier Olivan (operatiivinen johtaja)  Andrew Bosworth (teknologiajohtaja)  Susan Li (talousjohtaja)  Chris Cox (tuotejohtaja)  Nick Clegg (globaalit asiat)  Jennifer Newstead (lakiasiainjohtaja) :  Hallitus Metan hallitukseen kuului heinäkuussa 2024: Mark Zuckerberg  Drew Houston  Peggy Alford  Marc Andreessen  Nancy Killefer  Robert M. Kimmitt  Tracey Travis  John Arnold  Hock E. Tan  Tony Xu
Kritiikki

Metan yksi perustajista, Chris Hughes, vaati vuonna 2019 yrityksen hajoamista. Hughes totesi, että toimitusjohtaja Mark Zuckerbergillä on liikaa valtaa, ja että "yritys on nyt voimakas monopoli".
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut
| n k  NASDAQ-100-indeksin yritykset |
| --- | --- |
 Adobe  Advanced Micro Devices  Airbnb  Alphabet  American Electric Power  Amazon  Amgen  Analog Devices  Ansys  Apple  Applied Materials  ASML Holding  Astra Zeneca  Atlassian  Autodesk  Automatic Data Processing  Baker Hughes Company  Biogen  Booking Holdings  Broadcom  Cadence Design Systems  CDW  Cintas  Cisco Systems  Charter Communications  Coca-Cola Europacific Partners  Cognizant  Comcast  Constellation Energy  Copart  CoStar Group  Costco  CrowdStrike  CSX  Datadog  Dexcom  Diamondback Energy  DoorDash  Dollar Tree  Electronic Arts  Exelon  Fastenal  Fortinet  GE HealthCare  Gilead Sciences  Globalfoundries  Honeywell  Idexx Laboratories  Illumina  Intel  Intuit  Intuitive Surgical  Keurig Dr Pepper  KLA Corporation  Kraft Heinz  Lam Research  Lululemon Athletica  Marriott International  Marvell Technology Group  MercadoLibre  Meta  Microchip Technology  Micron Technology  Microsoft  Mondelez International  MongoDB  Monster Beverage  Moderna  Netflix  Nvidia  NXP Semiconductors  Old Dominion Freight Line  ON Semiconductor  O'Reilly Auto Parts  Paccar  Palo Alto Networks  Paychex  PayPal  PDD Holdings  PepsiCo  Qualcomm  Regeneron Pharmaceuticals  Roper Technologies  Ross Stores  Sirius XM  Splunk  Starbucks  Synopsys  T-Mobile US  Take-Two Interactive  Tesla, Inc.  Texas Instruments  Trade Desk  Verisk Analytics  Vertex Pharmaceuticals  Walgreens Boots Alliance  Warner Bros. Discovery  Workday  Xcel Energy  Zscaler 
Päivitetty: 4. tammikuuta 2024
15. marraskuuta

15. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 319. päivä (320. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 46 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Janina, Janika, Janita, Janette
suomenruotsalainen kalenteri: Janina, Janica, Jannika, Jeanette
ortodoksinen kalenteri: Guri
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Janihtá, Janiinná
vanhemmissa kalentereissa: Leimu, Leopold, Leopoldus, Vaula
Tapahtumia

1533 – Konkistadori Francisco Pizarro saapui inkojen pääkaupunkiin Cuzcoon.
1889 – Marechal Deodoro da Fonseca julisti Brasilian tasavallaksi. Keisari Pedro II kukistettiin sotilasvallankaappauksessa.
1917 – Eduskunta julistautui Suomen korkeimman valtiovallan haltijaksi. Käytännössä Suomi julistautui itsenäiseksi ja irrottautui Venäjästä.
1920 – Ensimmäinen Kansainliiton yleiskokous pidettiin Genevessä.
1920 – Danzigista muodostettiin Kansainliiton suojeluksessa oleva vapaakaupunki.
1941 – SS-johtaja Heinrich Himmler määräsi eräitä natsien johtavia virkamiehiä lukuun ottamatta kaikki Saksan homoseksuaalit pidätettäviksi ja karkotettavaksi keskitysleireille.
1942 – Toinen maailmansota: Guadalcanalin laivastotaistelu päättyi liittoutuneiden selkeään voittoon.
1943 – SS-johtaja Heinrich Himmler määräsi romanit asetettavaksi "juutalaisten kanssa samaan asemaan ja sijoitettaviksi keskitysleireille".
1945 – Sotasyyllisyysoikeudenkäynti Suomen sodanaikaista poliittista johtoa vastaan alkoi.
1956 – Ensimmäinen Elvis Presley -elokuva, Love Me Tender, oli ensi-illassa.
1959 – Richard Hickock ja Perry Smith murhasivat Clutterin perheen Kansasin Holcombissa. Murha oli aiheena kuusi vuotta myöhemmin ilmestyneessä Truman Capoten dokumenttiromaanissa Kylmäverisesti.
1966 – Avaruustutkimus: Gemini-12 laskeutui turvallisesti maahan.
1969 – Kylmä sota: neuvostoliittolainen sukellusvene K-19 ja yhdysvaltalainen sukellusvene USS Gato törmäsivät Barentsinmerellä.
1971 – Intel julkaisi maailman ensimmäisen kaupallisen yhden mikropiirin mikroprosessorin, Intel 4004:n.
1978 – Ilmailu: Tilauslennolla ollut DC-8 syöksyi maahan Colombon lähellä Sri Lankassa, 183 ihmistä sai surmansa.
1983 – Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta perustettiin.
1988 – Neuvostoliiton avaruussukkula Buran teki miehittämättömän lennon kiertäen Maan kahdesti. Tämä jäi Neuvostoliiton sukkulaohjelman ainoaksi toteutuneeksi avaruuslennoksi.
1995 – Alko poisti myynnistä 400 000 ranskalaista viinipulloa, saatuan uhkauskirjeen, jonka mukaan viidessä pullossa on karvasmantelisyanidia.
2001 – Microsoft julkaisi Xbox-pelikonsolin.
2002 – Hu Jintaosta tuli Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeri.
2002 – Yhdysvaltalaisjääkiekkoilija Mike Modano ylitti tuhannen pisteen rajan jääkiekon NHL-liigassa.
2016 – Suomen pisin maantietunneli, Rantatunneli avattiin liikenteelle Tampereella.
2024 – Yö julkaisi uuden solistinsa JP Leppäluodon. Leppäluoto seuraa Olli Lindhomia yhtyeen laulajana.
Kuolleita

1028 – Konstantinos VIII Porfyrogennitos, Bysantin keisari (s. 960)
1280 – Albert Suuri, Albertus Magnus, saksalainen dominikaanimunkki, filosofi ja teologi (s. n. 1200)
1630 – Johannes Kepler, saksalainen tähtitieteilijä (s. 1571)
1670 – Johan Amos Comenius, tšekkiläinen kasvatusajattelija, teologi, filosofi ja kirjailija (s. 1592)
1832 – Jean-Baptiste Say, ranskalainen taloustieteilijä (s. 1767)
1908 – Cixi, Kiinan leskikeisarinna ja sijaishallitsija (s. 1835)
1916 – Henryk Sienkiewicz, vuoden 1905 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut puolalainen kirjailija (s. 1846)
1917 – Émile Durkheim, ranskalainen sosiologi (s. 1858)
1917 – John W. Foster, yhdysvaltalainen kenraali ja diplomaatti (s. 1836)
1919 – Alfred Werner, vuoden 1913 Nobelin kemianpalkinnon saanut sveitsiläinen kemisti (s. 1866)
1928 – Kössi Kaatra, suomalainen runoilija (s. 1882)
1937 – Eero Järnefelt, suomalainen taidemaalari (s. 1863)
1949 – Nathuram Godse, intialainen hinduradikaali, Mahatma Gandhin murhaaja (hirtettiin) (s. 1910)
1953 – Wilhelm Stuckart, saksalainen kansallissosialisti, valtiosihteeri ja sotarikollinen (s. 1902)
1958 – Tyrone Power, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1914)
1959 – Charles Thomson Rees Wilson, vuoden 1927 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut skotlantilainen fyysikko ja meteorologi (s. 1869)
1967 – Michael J. Adams, yhdysvaltalainen koelentäjä ja astronautti (s. 1930)
1969 – Toivo Aleksis Hämeranta, suomalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (s. 1900)
1976 – Jean Gabin, ranskalainen näyttelijä (s. 1894)
1978 – Margaret Mead, yhdysvaltalainen antropologi (s. 1901)
1998 – Nina Sailo, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1906)
2002 – Myra Hindley, englantilainen lasten sarjamurhaaja (s. 1942)
2005 – Arto Salminen, suomalainen kirjailija (s. 1959)
2006 – Ana Carolina Reston brasilialainen malli (s. 1985)
2007 – Anki Lindqvist, suomalainen muusikko, tv-ohjaaja ja -tuottaja (s. 1945)
2008 – Ivan Southall, australialainen lastenkirjailija (s. 1921)
2014 – Serge Moscovici, romanialais-ranskalainen sosiaalipsykologi ja yhteiskuntatieteilijä (s. 1925)
2015 – Vincent Margera, yhdysvaltalainen televisionäyttelijä (s. 1956)
2016 – Mose Allison yhdysvaltalainen jazzpiaisti, laulaja ja lauluntekijä (s. 1927)
2016 – Aki Hintsa, suomalainen urheilulääkäri ja ortopedi (s. 1958)
2016 – Viljo Remes, suomalainen teologi ja kenttäpiispa (s. 1926)
2017 – Luis Bacalov, argentiinalais-italialainen säveltäjä (s. 1933)
2017 – Gustav Åhr (”Lil Peep”), yhdysvaltalainen rap-artisti ja laulaja (s. 1996)
2019 – Vojtěch Jasný, tšekkiläinen elokuvaohjaaja (s. 1925)
2020 – Soumitra Chatterjee, intialainen näyttelijä (s. 1935)
2021 – Clarissa Eden, brittiläinen muistelmakirjailija, pääministeri Anthony Edenin puoliso (s. 1920)
2023 – Hans Herbjörnsrud, norjalainen kirjailija (s. 1938)