stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristinan kirkko
Sisätilat

1880-luvulla kirkossa tehtiin mittava korjaustyö: Kirkonpenkit uusittiin ja sisätilat maalattiin valkoisiksi ajan hengen mukaisesti. Kirkko sai uudet protit etelään ja pohjoiseen. Vuosina 1905–1906 tehtiin toinen remontti, jonka yhteydessä asennettiin keskuslämmitys ja sähkövalaistus.
Alttaritaulu esittää Jeesusta ja apostoleja viimeisellä aterialla. Sen lahjoitti kungatar Ulrika Eleonora vuonna 1738. Se on todennäköisesti hovimaalari Georg Engelhard Schröderin käsialaa. Vanhaan alttaritauluun kuuluneet enkelit pelastettiin vuoden 1736 palosta ja sijoitettiin uuden alttaritaulun viereen. Ne on tehnyt Daniel Kortz, Burchardt Prechtin oppilas.
Kastemalja on tehty ahvenanmaalaisesta kalkkikivestä, tyylistä päätellen 1600-luvulla. Kyseessä on ehkä kirkon alkuperäinen kastemalja.
Kirkon alkuperäinen saarnastuoli tunnetaan vain kirjanpitotietojen perusteella. Se valmistui 1647 ja tuhoutui sittemmin vuoden 1736 suurpalossa. Nykyisen saarnastuolin on tehnyt västeråsilainen kuvanveistäjä Jonas Holmin vuonna 1762.
Sakaristo on kaksiosainen. Itäisellä seinällä on kreivi Fredrik Bogislaus von Schwerinin muotokuva; hän toimi Salan kirkkoherrana vuosina 1788–1834. Muotokuvan vieressä on muotokuvamedaljonki, joka esittää hänen poikaansa Wilhelmiä, joka kaatui Oravaisten taistelussa vuonna 1808.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristinan kirkko Wikimedia Commonsissa
Salan seurakuntayhtymän sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kristina kyrka
Käännös suomeksi
Kvantti-informaatio

Kvantti-informaatio on informaatiota, joka sisältyy kvanttifysikaalisen järjestelmän tai laitteen tilaan. Kvantti-informaation tavanomainen yksikkö on kubitti (engl. qubit), ja samaa nimeä voidaan käyttää myös kaksitilaisesta kvanttioliosta kvanttitietokoneen osana.
Kvantti-informaatiota käsitellään kvanttitietokoneella ja tallennetaan kubiteista muodostuvaan kvanttimuistiin.
Kvantti-informaatiota ei yleensä voi kopioida tai lukea muuttamatta samalla sen tilaa.
Kvantti-information käsittely mahdollistaa toimintoja, jotka eivät ole mahdollisia klassisissa järjestelmissä.  Esimerkkinä on ehdottoman turvallinen tiedon välitys ja salaus.
Kvantti-informaatiota ja sen muutoksia voidaan mitata Shannonin entropian kanssa analogisella kvanttientropialla:
missä ρ on kvanttijärjestelmän tiheysmatriisi.
Kolumbian kongressi

Kolumbian kongressin kokoontumispaikka, Capitolio Nacional.
Kolumbian tasavallan kongressi (esp. Congreso de la República de Colombia) on Kolumbian kaksikamarinen kansanedustuslaitos, joka käyttää maassa lainsäädäntövaltaa.
Kolumbian kongressi koostuu 102-paikkaisesta Senaatista (Senado) sekä 166-paikkaisessa edustajainhuoneesta (Cámara de Representantes). Jäsenet molempiin kamareihin valitaan kansanäänestyksellä neljän vuoden kaudelle.
Kongressin koostumus, organisaatio ja valtuudet määritelty Kolumbian perustuslain neljännessä pykälässä.
Molemmat kongressin kamarit kokoontuvat uusklassisessa Capitolio Nacional ("National Capitol") rakennuksessa Bogotán keskustassa. Talon rakentaminen alkoi vuonna 1847 ja päättyi vasta 1926.
Kongressi > Kelpoisuus

Kummassakin kamarissa on omat kelpoisuusvaatimuksensa, jotka on vahvistettu perustuslaissa, mutta on olemassa yhteisiä sääntöjä siitä, ketkä eivät voi päästä kongressin kummankaan kamarin jäseniksi.
Tällaisia syitä ovat esimerkiksi vankeustuomiot tai kaksoiskansalaisuus ihmisillä, jotka eivät ole syntyperäisiä Kolumbian kansalaisia.
Kongressi > Yhteisistunto

Kongressi kokoontuu molempien kamarien yhteisistuntoon (Congreso pleno) vain poikkeuksellisissa tilanteissa. Näitä ovat:
Presidentin virkaanastujaiset
Vieraan valtion ja hallitusten päämiesten vastaanotto
Oikeuskanslerin vaali
Varapresidentin vaali kesken virkakauden
Varapresidentin toimintakyvyttömyyden arvioiminen
Korkeimman oikeuden tuomarien valinta
Hallituksen ministerien epäluottamuslauseesta päättäminen
Kongressi > Istuntokaudet

Kongressilla on vuodessa kaksi sääntömääräistä istuntokautta: ensimmäinen 20 heinäkuuta - 16. joulukuu, ja toinen 16. maaliskuusta - 20. kesäkuuta .
Hallitus voi kutsua koolle ylimääräisiä istuntoja milloin tahansa, mutta ei koskaan kesäkuun 20. päivän jälkeen vaalivuonna, ja Kongressi voi näissä istunnoissa keskustella vain hallituksen sen harkittavaksi osoittamista asioista.
Senaatti

Senaattiin valitaan 102 jäsentä neljäksi vuodeksi. Sata senaattoria valitaan vaaleilla, joissa koko maa on yksi vaalipiiri. Loput kaksi valitaan alkukperäiskansojen yhteisöistä.
Senaattoriksi valittavan henkilön on oltava syntyperäinen Kolumbian kansalainen, ja vaalien aikaan yli 30-vuotias.
Edustajainhuone

Kongressin alahuoneeseen eli edustajainhuoneeseen valitaan 166 jäsentä neljäksi vuodeksi.
Vaaleissa on alueelliset vaalipiirit. 
Edustajaksi valittavan henkilön on oltava Kolumbian kansalainen (perustuu syntymään tai kansalaisuuden) ja yli 25-vuotias.
Vaalituloksia

Vuonna 2014 valitussa kongressissa presidentti Juan Manuel Santosin keskustaoikeistolainen U-puolue sai suurimman ääniosuuden yksittäisistä puolueista. Viiden puolueen hallituskoalitio sai enemmistön sekä ylä- että alahuoneessa, mutta enemmistö oli niukempi kuin edellisellä kaudella.
Käännös suomeksi
Kvantti-Zenon-ilmiö

Mittausten määrän kasvaessa aaltofunktio pyrkii pysymään alkuperäisessä muodossaan. Animaatiossa vasemmalla kuvattu aaltofunktion vapaa-aikainen kehitys keskeytyy keskiosassa satunnaisilla sijaintimittauksilla, jotka paikallistavat aaltofunktion yhteen yhdeksästä sektorista. Oikealla hyvin usein toistuvien mittausten sarja johtaa kvanttitason Zeno-ilmiöön.
Kvantti-Zenon-efekti tai kvantti-Zenon-ilmiö (tunnetaan myös nimellä Turingin paradoksi) on kvanttimekaanisten systeemien ominaisuus, joka vähentää hiukkasen tilan muutoksen nopeutta mittaamalla sitä riittävän usein.
Joskus tämä efekti tulkitaan seuraavasti: ”Systeemi ei voi muuttua, kun sitä tarkkaillaan.” Systeemin evoluutio voidaan "jäädyttää" mittaamalla se riittävän usein tunnetussa alkutilassaan. Termin merkitys on sittemmin laajentunut, mikä on johtanut teknisempään määritelmään, jossa tilan, esimerkiksi elektronin spinin, aikakehitystä voidaan tukahduttaa muillakin kuin mittauksilla. Kvantti-Zenon-efektissä hiukkasen muutosta voidaan tukahduttaa tai hidastaa mittauksilla, vuorovaikutuksella ympäristön kanssa, stokastisilla kentillä ja muilla tavoilla. Kvantti-Zenon-ilmiön tutkimisen seurauksena on käynyt selväksi, että myös riittävän voimakkaiden ja nopeiden pulssisarjojen käyttäminen sopivalla symmetrialla voi irrottaa järjestelmän sen dekoherenssiympäristöstään.
Käytännön sovelluksena kvantti-Zenon-ilmiölle on muun muassa kvanttivirheenkorjaus. Kvantti-Zenon efektillä voidaan tarvittaessa hidastaa kubittien tilojen dekoherenssia.
Kivenlahti

Kivenlahti
Meritorni Espoon Kivenlahdessa
Kivenlahti ilmasta.
Kivenlahti (ruots. Stensvik) on lähiö ja vanha kylä Espoonlahdessa, Espoossa. Kivenlahti jakautuu nykyisin kolmeen osaan, Ylä-, Ala- ja Meri-Kivenlahteen. Ala-Kivenlahti on syntynyt alkuperäisen kylän paikalle. Stensvik on tämän alueen alkuperäinen nimi ja Kivenlahti on tästä kehitetty suomennos, kun Stensvikiä alettiin rakentaa nykyaikaiseksi lähiöksi ja asutuskeskukseksi 1970-luvulla. Alue on ilmeisesti saanut nimensä kalastaja-talonpoika Stenin mukaan.
Historia

Stensvik-niminen kylä mainittiin ensimmäisen kerran maakirjassa 1540. Silloin Stensvikin kylä käsitti viisi tilaa. Kylän tärkeimmät tilat olivat Antas ja Tyskas, jotka esiintyvät edelleen tienniminä Nöykkiössä. Antaksen ja Tyskaksen tiloista muodostettiin kylän keskus, Stensvikin kartano.
Stensvikistä tuli merkittävämpi paikka, kun sinne perustettiin 1861 tiilitehdas. Se tuotti tiiliä Helsingin ja Suomen rannikon linnoituksiin ja muun muassa Uspenskin katedraaliin. Kauimmaksi joutunut Stenswik-tiili on löytynyt Alaskasta, jonne se oli joutunut laivan painolastissa.
Kivenlahti nimettiin Espoon yhdeksi neljästä aluekeskuksesta kaupungin ensimmäisen yleiskaavan laatimisen yhteydessä vuosina 1966–1968.
Vuonna 1966 Alvar Aalto loi yleiskaavan, jonka pohjalta aloitettiin Stensvikin rakentaminen nykyaikaiseksi Espoonlahden osaksi, Kivenlahdeksi. Ala-Kivenlahteen tiilitehtaan paikalle rakennettiin ostoskeskus ja rannasta hävitettiin tehtaan varastotiloja. Viimeisen varaston rauniot hävitettiin 90-luvun lopulla. Stensvikin kartano purettiin 1977 ja tilalle rakennettiin Meriusvan koulu. Vanhasta kylästä on jäänyt kaksi vanhaa puutaloa jäljelle, kansakoulu ja postirakennus, joka on nykyään seurakunnan tilana. Vanha koulurakennus on Kivenlahti-Stensvik ry:n hallinnassa. Nykyään asuntoja rakennetaan lisää rantaan ja ranta onkin erittäin tiheään rakennettu.
Ensimmäiset nyky-kivenlahtelaiset muuttivat asuntoihinsa 1971. Vuonna 1976 Kivenlahden väkiluku oli 5 326. 1986 väkiluku oli 7 102 ja 2019 se on noin 8 135.
Liikenne

Kivenlahdesta pääsee Matinkylään useilla busseilla. Lisäksi Kivenlahdesta liikennöivät bussit Leppävaaraan, Tillinmäkeen, Kauklahteen, Saunalahteen sekä arkipäivisin ruuhka-aikoina myös Kamppiin. Kivenlahden Meritorilta lähtee kesäisin saaristoveneitä rannikon saariin.
Kivenlahdessa on Länsimetron jatkeen pääteasema Kivenlahden metroasema, joka avattiin liikenteelle 3. joulukuuta 2022.
Kulttuuri

Kivenlahdessa on muun muassa venesatama, kauppoja, ravintoloita ja kaksi koulua. Lisäksi Kivenlahdessa sijaitsi vuoteen 2009 asti Big Brother -tositelevisiosarjan kilpailijoiden yhteisasunto; kuudetta tuotantokautta varten rakennettiin uusi asunto Kiloon. Suurin kulttuuritapahtuma Kivenlahdessa on ollut Kivenlahti Rock, joka kuitenkin järjestetään nykyisin Leppävaarassa.
Kulotino

| Kulotino Кулотино |
| --- | --- |
 Kulotino
 Koordinaatit: 58°27′N, 33°23′E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Novgorodin alue
Piiri:  Okulovkan piiri
Väkiluku (2010):  3 000
 
 kulotinoadm.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kulotino (ven. Куло́тино) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Novgorodin alueen Okulovkan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mstajoen sivujoen Peretnan varrella 12 kilometriä Okulovkasta koilliseen. Kunnan pinta-ala on 187 neliökilometriä. Asukkaita on 3 000 henkeä (vuonna 2010).
Taajaman historia

Kulotinon kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Derevan viidenneksen verokirjassa vuonna 1495. Myöhemmin se kuului Novgorodin läänin Kresttsyn kihlakuntaan. Vuosina 1844–1912 paikkakunnalla toimi lasitehdas ja vuodesta 1882 lähtien kutomo ja säkkitehdas. Niiden ympärille syntyi työläisasutus. Lähistöllä sijaitsi Bolšije Polištšin kirkonkylä.
Vuonna 1928 Kulotino sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Tekstiilitehdas evakuoitiin toisen maailmansodan aikana, mutta siirrettiin takaisin vuonna 1946. Vuonna 2005 perustettiin Kulotinon kaupunkikunta, johon seuraavana vuonna liitettiin Polištšin kyläneuvostoalue.
Kulotinon kunta

Kulotinon kunta rajoittuu koillisessa Kotovon, luoteessa Borovjonkan, lännessä Berjozovikin, lounaassa Okulovkan ja etelässä Uglovkan kuntiin sekä idässä Borovitšin piiriin. Pinta-alasta 72,4 % on metsää ja 17,0 % maatalousmaata.
Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 17 kylää: Bobylevo, Bojevo, Dolmanovo, Dorohnovo, Drutšno, Glazovo, Goruška, Jakovkovo, Kuznetševitsy, Mahnovo, Opetšek, Pestovo, Podberezje, Polištši, Staroje, Verešino ja Zujevo. Lähes 90 % asukkaista asuu Kulotinon taajamassa. Toinen suurempi asutuskeskus on reilun 300 hengen Polištši.
Liikenne ja talous

Kulotinosta on maantieyhteys Okulovkaan. Sen kautta kulkee myös Okulovkan, Ljubytinon ja Neboltšin välinen yhdysrata, jolla on nykyään vähän liikennettä.
Neuvostoaikainen tekstiilitehdas on lopettanut toimintansa ja taajaman asukasluku on pienentynyt huomattavasti. Työvoimasta 77 % käy töissä kunnan ulkopuolella (vuonna 2009). Tärkeimpiä työnantajia ovat julkiset palvelut ja kauppa. Kulotinossa toimivia yrityksiä ovat kivennäisvesipullottamo Sem rutšjev, kosmetiikkatehdas Organic Pharmaseuticals, pahvipakkauksia valmistava Gofra ja lämpoeristeitä tuottava Ekoservis.
Palvelut ja nähtävyydet

Taajaman palveluja ovat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto ja sairaala. Nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset asuin- ja hautapaikat, 1800-luvulta peräisin olevat Polištšin kirkko ja Kulotinon kartanoalue sekä vuosina 1875–1882 pystytetty tehdasrakennus.
Aiheesta muualla

Kulotinon kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kylotonn

| Kylotonn |
| --- | --- |
Perustettu:  2002
Avainhenkilöt:  Roman Vincent Yann Tambellini
Kotipaikka:  Pariisi, Ranska
Toimiala:  videopeliteollisuus
Omistaja:  Nacon
Kotisivu:  www.kylotonngames.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kylotonn SARL on ranskalainen videopelien kehittämiseen keskittynyt yritys. Yritys on perustettu vuonna 2002 kehitysstudiona ja vuonna 2006 itsenäisenä yrityksenä.
Yritys tunnetaan myös nimikkeellä KT Racing. Yritys on kehittänyt useita pelejä FIA:n rallin MM-sarjaan perustuen.
Vuonna 2015 yritys avasi uuden studion Lyonin lähelle.
Bigben Interactive osti yrityksen vuonna 2018.
Pelit

| Vuosi | Peli |
| --- | --- |
2002: Iron Storm
2005: Bet On Soldier: Blood Sport
2006: Bet On Soldier: Blood of Sahara
2006: Bet On Soldier: Blackout on Saigon
2007: Speedball 2 Tournament
2009: Little Folk of Faery
2011: The Cursed Crusade
2013: Truck Racer
2014: Motorcycle Club
2015: WRC 5: FIA World Rally Championship
2016: Flatout 4: Total Insanity
2016: WRC 6
2016: H.U.N.T
2017: FlatOut 4: Total Insanity
2017: WRC 7
2018: TT Isle Of Man
2018: V-Rally 4
2019: WRC 8
2019: FIA European Truck Racing Championship
2020: WRC 9
2021: WRC 10
2022: WRC Generations
2023: Test Drive Unlimited Solar Crown
Aiheesta muualla

Profiili MobyGamesissä (englanniksi)
Kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kylotonn
Käännös suomeksi
Kuivasjärvi (Alavus)

| Kuivasjärvi (44> 057.1.001) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Alavus
Koordinaatit:  62°34′30″N, 23°31′01″E
Järvinumero:  44.057.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,6 m
Rantaviiva:  17 km
Pinta-ala:  2,2 km²
Keskisyvyys:  0,2 m
Suurin syvyys:  0,71 m
 fiKuivasjärvi 
Kuivasjärvi on pieni järvi ja luonnonsuojelualue Alavuden kunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Järven pinnankorkeus on 113,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Matalan järven keskisyvyys on vain 0,2 metriä. Kuivasjärven luonnonsuojelualueeseen kuuluvat sekä Pikkuselän että Kuivasjärven vesialtaat, niitä yhdistävä kapea salmi sekä järvialtaita ympäröivät suoalueet. Järveen laskeva Kontoluoma-niminen pikkujoki muodostaa Pikkuselän kaakkoiskulmaan suistoalueen.
Järveä ympäröivä maasto on pääasiassa kulkukelvotonta suota. Järvi on alueellisesti tärkeä lintuvesi. Perunakielenniemessä sijaitsee lintutorni.
Saaria

Aittoosaari, Kalliosaari, Matkusniemi, Pikkusaari, Varpoosaari sekä kaksi nimetöntä saarta.
Kyproksen europarlamenttivaalit 2014

Kyproksen europarlamenttivaalit 2014 järjestettiin 25. toukokuuta 2014, ja ne olivat osa vuoden 2014 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Vaaleissa valittiin 6 europarlamentaarikkoa kaudeksi 2014–2019.
Kyproksen europarlamenttivaalit 2019

Kyproksen europarlamenttivaalit 2019 järjestettiin 26. toukokuuta 2019, ja ne olivat osa vuoden 2019 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Vaaleissa valittiin 6 europarlamentaarikkoa kaudeksi 2019–2024.
Kutná Hora

| Kutná Hora |
| --- | --- |
 Näkymä kaupunkiin.
 lippu:  vaakuna
 Kutná Hora
 Koordinaatit: 49°57′N, 15°16′E 
Valtio:  Tšekki
Lääni:  Keski-Böömi
Piirikunta:  Kutná Hora
Perustettu:  1200-luvulla
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ivo Šalátek
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33,1 km²
Korkeus:  254 m
Väkiluku (2020)  (arvio):  20 653
 – Väestötiheys:  624 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.kutnahora.cz/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kutná Hora (saks. Kuttenberg) on kaupunki Keski-Böömin läänissä Tšekissä. Se sijaitsee 70 kilometriä Prahasta itään. Kaupungissa asui vuoden 2020 arvion mukaan 20 653 asukasta.
Kutná Horan vanha kaupunki on kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1995 lähtien. Kohteeseen kuuluvat muun muassa gotiikkaa edustava viisilaivainen Pyhän Barbaran katedraali, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1368, ja Neitsyt Marian katedraali Sedlecissä.
Historia

Kutná Hora perustettiin hopeakaivosten ympärille. Kaivoksia on ollut alueella ainakin 1200-luvun ensimmäiseltä puoliskolta asti. Kaupunki kehittyi nopeasti ja vuonna 1419 hussilaissotien alussa se oli Böömin toiseksi suurin ja merkittävin kaupunki pääkaupunki Prahan jälkeen. Kutná Hora oli myös useiden Böömin kuninkaiden suosiossa, ja ajoittain maata hallittiinkin Prahan sijasta Kutná Horasta käsin.
Vuonna 1420 keisari Sigismund teki Kutná Horasta tukikohdan epäonnistuneille hyökkäyksilleen taboriitteja vastaan. Jan Žižka valtasi kaupungin ja sotivien osapuolten väliaikaisen sovinnon jälkeen keisarilliset joukot polttivat kaupungin vuonna 1422 estääkseen sen joutumisen uudestaan taboriittien käsiin. Žižka otti kuitenkin Kutná Horan ja böömiläisten tuella kaupunki nousi uuteen kukoistuskauteen.
Uuden ajan alussa Kutná Hora koki joukon vastoinkäymisiä, jotka tuhosivat sen aseman. Vuonna 1541 rikkain hopeakaivoksista tulvi täyteen vettä ja muuttui käyttökelvottomaksi. Böömin kansannousussa Ferdinand I:stä vastaan kaupunki menetti kaikki etuutensa. Ruton toistuvat vierailut ja kolmikymmenvuotinen sota aiheuttivat lopullisesti kaupungin köyhtymisen, ja puolittaiset yritykset korjata kaivoksia sodan jälkeen epäonnistuivat. Köyhtynyt kaupunki tuhoutui lisäksi tulipalossa vuonna 1770. Kutná Horan viimeiset hopeakaivokset hylättiin 1700-luvun lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kutná Hora Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivut (tšekiksi)
Kutná Hora UNESCOn sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Unescon maailmanperintökohteet Tšekissä
Kladruby nad Labemin hevostila
Erzgebirgen ja Krušnohořín kaivosalue
Kroměřížin linna
Český Krumlovin historiallinen keskusta
Prahan historiallinen keskusta
Telčin historiallinen keskusta
Holašovicen historiallinen kylä
Pyhän kolminaisuuden pylväs
Juutalaiset korttelit ja Pyhän Prokopiuksen basilika Třebíčissä
Kutná Horan historiallinen keskusta ja kirkot
Lednice-Valticen kulttuurimaisema
Litomyšlin linna
Johannes Nepomukilaisen pyhiinvaelluskirkko
Villa Tugendhat
1200-luvulla rakennettu kuninkaallisten asuinrakennus ja rahapaja.
Kivipaarina

Kivipaarina oli kylä Viipurin läänin Pyhäjärvellä, Karjalankannaksella. Kylä sijaitsi Pyhäjärven länsirannalla. Sen kaakkoispuolella sijaitsi Jaaman kylä, lounaispuolella Kiimajärven kylä, luoteispuolella Montruan kylä ja aivan vieressä, pohjoispuolella pieni Suhapaarinan kylä.
Asutus Kivipaarinassa ja viereisessä Suhapaarinassa, jotka ajoittain luettiin samaksi kyläksi, on vanhaa. J.V. Ronimuksen toimittamaan Vatjan viidenneksen verokirjaan vuodelta 1500 on merkitty kaksi Pa(a)rinan kylää, joissa talonpoikina ovat Vasjko Grihnov ja Jefko Nefedov. Näistä toinen on Ronimuksen mukaan merkitty erehdyksessä sijaitsevaksi Suvannonjärven rannalla.
Kylät elivät 1800–1900-luvuilla etupäässä maanviljelyksestä ja karjanhoidosta, kalastus oli tärkeä sivuelinkeino. Vuonna 1925 kylässä oli kaikkiaan 13 tilaa. Neljä vuotta myöhemmin tehdyssä maatalouslaskennassa kylässä oli kaikkiaan 55,48 hehtaaria peltoa, 22,34 ha niittyä ja 153,25 ha metsää, kokonaispinta-alan ollessa 233,90 hehtaaria. Paarinoiden kylän rantamaisemiin olivat rakentaneet kesähuvilat nimismies Fabritius ja kauppias Taivalantti. Ennen talvisotaa kylässä asui yhteensä 91 vakituista asukasta.
Kivipelto

Kivipelto on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Janne Kivipelto (s. 1990), pesäpalloilija
Miia Kivipelto (s. 1973), neurologiaan erikoistunut geriatri ja professori
T. E. Kivipelto (oik. Toivo Edvard Kari, 1886–1943), kirjastonhoitaja ja näytelmäkirjailija
Taavi Kivipelto (s. 1962), pesäpalloilija
Onni Kivipelto (s. 2003), laulaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kiviranta (Huittinen)

Kiviranta on kylä Huittisissa. Kylässä sijaitsee muun muassa yli 200-vuotias Kivirannan kartano. Huittisten osuusmeijeri perustettiin Kivirannassa.
Kvanttidarwinismi

Kvanttidarwinismi (engl. Quantum darwinism) on termi, joka selittää miten klassinen maailma on muodostunut kvanttimaailmasta Darwinin esittämän luonnonvalinnan seurauksena; missä moni mahdollinen kvanttitila on valikoitunut silloin vakaan kohdistintilan vastaisesti. Sen esitti 2003 Wojciech H. Zurek avustajineen, joihin kuuluivat Ollivier, Poulin, Paz ja Blume-Kohout. Teoria kehittyi niiden tutkimusaiheiden yhdistämisestä, joihin Zurek on keskittynyt, mukaan luettuna kohdistintilat (engl.  pointer states), ylävalinta ja dekoherenssi.
Vuoden 2010 tutkimus tuotti alustavia todisteita kvanttidarwinismista toteamalla kvanttipisteen arpirakenteen "muodostuvan äiti-tytär -tilojen ryhmäksi" ja osoitti, että ne voisivat vakautua lukuisiksi kohdistintiloiksi.
Aiheesta muualla

Zwolak (2016): Amplification, Decoherence, and the Acquisition of Information by Spin Environments
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:
Käännös suomeksi
Kälviän vaakuna

Kälviän vaakuna (1962–2008)
Väinö Wallinin piirros Kälviän pitäjän sinetistä vuodelta 1896.
Kälviän vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers. Se on saanut aiheensa vanhasta pitäjänsinetistä. Sinetin vaikeaselkoinen kuvio, joka mahdollisesti kuvaa rantamaisemaa, on vaakunassa yksinkertaistettu tulkitsemalla se kolmeksi osmankäämiksi.
Vaakunan selitys on "sinisessä kentässä kolme hopeista, nousevaa osmankäämiä, emitähkät kultaa". Se muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuonna 2009 Kälviän liityttyä osaksi Kokkolan kaupunkia.
Kymintehtaan koulu

Kymintehtaan koulu
Kymintehtaan koulu on peruskoulun yhtenäiskoulu Kouvolan Mäyrämäellä, Kuusankosken suuralueella. Koulussa on noin 330 oppilasta luokilla 1-9, joista 180 on ala-asteella ja 150 yläasteella. Koulu sijaitsee Mäyrämäen kaupunginosassa, Takaharjun asuinalueella entisen Kuusankosken kaupungin eteläosassa. Vuonna 2016 koulussa oli 312 oppilasta.
Koulun rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Georg Jägerroos ja Tauno Salo, ja se valmistui vuonna 1953.
Kouvolan koulujen hallintouudistuksen mukaisesti Pilkan koulu yhdistetään Kymintehtaan kouluun niin, että koulurakennukset pysyvät ennallaan, ja Kymintehtaan koulu toimii sekä Kymintehtaan että Pilkan toimipisteissä.
Kristine Frøseth

| Kristine Frøseth |
| --- | --- |
 Kristine Frøseth (2019)
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1996 (ikä 28) Oslo, Norja
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2013–
Aiheesta muualla
IMDb 
Kristine Frøseth (s. 21. syyskuuta 1996 Oslo) on norjalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan Kelly Aldrichin roolista Netflix-sarjassa The Society ja Alaska Youngin roolista Hulu-sarjassa Looking for Alaska. Vuonna 2022 hän näytteli Showtime-sarjassa The First Lady nuorena Betty Fordina.
Filmografia > Elokuva

2017: Rebel in the Rye ... Shirley Blaney
2018: Sierra Burgess Is a Loser ... Veronica
2018: Apostle ... Ffion
2019: Prey ... Madeleine
2019: Low Tide ... Mary
2019: The Assistant ... Sienna
2021: Birds of Paradise ... Marine Elise Durand
2022: Sharp Stick ... Sarah Jo
2022: How to Blow Up a Pipeline ... Rowan
Filmografia > Televisio

2016: Junior ... Jess
2017: Let the Right One In ... Eli
2018: Totuus Harry Quebertin tapauksesta (The Truth About the Harry Quebert Affair) ... Nola Kellergan
2019: The Society ... Kelly
2019: Looking for Alaska ... Alaska Young
2020: When the Streetlights Go On ... Chrissy Monroe
2022: The First Lady ... Betty Ford (nuori)
2022: American Horror Stories ... Coby Rae Dellum
2023: The Buccaneers ... Nan St. George
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kristine Frøseth Internet Movie Databasessa. (englanniksi)