stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Askolan seurakunta
Kirjallisuutta

R. Hausen, Anteckningar om Askola kapellkyrka (Finska Vetenskaps-Societetens Bidrag 44)
| n k Askola |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Porvoon seutu 
| Historia |  Askolan kulttuuri  Johannes Linnankoski  Kottian kylän hiidenkirnualue  |  |
| Kylät ja  kunnanosat |  Huuvari  Juornaankylä  Kirkonkylä  Korttia  Monninkylä  Nalkkila  Nietoo  Puhar-Onkimaa  Särkijärvi  Tiilää  Vahijärvi  Vakkola  |  |
| Luonto |  Askolan hiidenkirnut  Ilolanjoen vesistö Ilolanjoki  Porvoonjoki Linnankoski  Vakkolankoski  Etujärvi  Koukjärvi  Kylänpäänjärvi  Takajärvi  Tiiläänjärvi  Vahijärvi  Valkjärvi  |  |
| Talous |  Posintra  |  |
| Kulttuuri |  Askola-seura  Askolapäivä  Askolan kotiseutumuseo  Askolan pääkirjasto  Huuvarin-Särkijärven nuorisoseura  Johannes Linnankosken nuoruudenkoti  Juornaankylän nuorisoseura  Laulu tulipunaisesta kukasta  Monninkylän nuorisoseura  Tuomiranta  Vahijärven nuorioseura  Luettelo taideteoksista  |  |
| Seurakunnat |  Askolan seurakunta Askolan seurakuntakoti  Askolan siunauskappeli  Askolan kirkko  Juornaankylän rukoushuone  |  |
| Urheilu ja liikunta |  Askolan Urheilijat  Askola-Areena  Askolan liikuntakeskus Askolan yleisurheilukenttä  Askolan pesäpallokenttä  Inkilän lenkki  |  |
| Koulutus |  Askola-Instituutti – Ammattiopisto  Monninkylän koulu  |  |
| Liikenne |  Kantatie 55  Seututie 151  Seututie 167  |  |
| Muuta |  Askolan kunnanvaltuusto  Askolan vaakuna  Askolan terveyskeskus  Mäntsälä-lehti  |  |
| n k Porvoon rovastikunta |
| --- | --- | --- |
| Seurakunnat |  Agricola (suom.)  Askola–Pukkila  Myrskylä  Pornainen  Porvoo (suom.)  Sipoo  |  |
| Entiset seurakunnat |  Askola  Lapinjärvi (suom.)  Loviisa (suom.)  Pukkila  Ruotsinpyhtää  Sipoo  |  |
Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Lottie Dod

Lottie Dod 20-vuotiaana vuonna 1891.
Charlotte ”Lottie” Dod (24. syyskuuta 1871 – 27. kesäkuuta 1960) oli englantilainen urheilija, joka voitti tenniksessä Wimbledonin turnauksen viisi kertaa, ensimmäisen kerran viisitoistavuotiaana, ja hopeaa jousiammunnassa Lontoon olympialaisten kansallisella kierroksella vuonna 1908. Näiden lisäksi hän voitti naisten amatöörigolfmestaruuden 1904 ja pelasi kahdesti Englannin naisten kansallisessa maahockeyjoukkueessa, jota oli perustamassa.
Tausta

Dod oli kotoisin Bebingtonista, Cheshiresta. Hänen liverpoolilainen isänsä Joseph Dod teki omaisuuden puuvillakaupalla: Lottien ja hänen veljensä Willyn ei ikinä tarvinnut tehdä työtä. Lisäksi hänellä oli sisar Annie ja toinen veli Tony. Kaikki sisarukset harrastivat urheilua, veli Willy Dod voitti kultaa vuoden 1908 olympialaisten jousiammunnassa. Perheen Edgeworthin tilan lähelle rakennettiin kaksi tenniskenttää Lottien ollessa yhdeksänvuotias ja koko sisarusparvi alkoi pelata vuonna 1873 keksittyä muodikasta tennistä.
Tennisharrastus

Lottie Dodin pelityyliä pidettiin eriskummallisena, vaikka se nykyään näyttäisi aivan nykyaikaiselta. Siskonsa Annien kanssa hän osallistui vuoden 1883 pohjoisen mestaruuskisoihin Manchesterissa. He hävisivät ensimmäisellä kierroksella nelinpelissä. Vuonna 1885 hän hävisi samassa turnauksessa hallitsevalle Wimbledonin mestari Maud Watsonille loppuottelussa ja voitti Annien kanssa nelinpelin. Lehdistössä hän sai lempinimen ”Little Wonder”.
Dodista tuli vähitellen huippupelaaja, ja hän osallistui Wimbledonin turnaukseen ensimmäisen kerran vuonna 1887. Kuudesta kilpailijasta hän selviytyi voittajaksi lyöden hallitsevan mestarin Blanche Bingleyn 6–2, 6–0. Sama toistui seuraavana vuonna luvuin 6–3, 6–3.
Vuonna 1889 Dod ei osallistunut Wimbledoniin, koska hän oli purjehtimassa ystäviensä kanssa Skotlannin rannikolla. Vuonna 1890 hän ei osallistunut lajiin lainkaan, mutta voitti Wimbledonin 1891, 1892 ja 1893.
Talviurheilua hän lähti harrastamaan 1895 veljensä Tonyn kanssa 1895 Sankt Moritziin, joka oli hyvin suosittu matkailukohde. Pitkän pyöräilymatkan jälkeen Italiassa, he palasivat Sankt Moritziin marraskuussa 1896. Kesällä 1897 oli vuorossa patikointia Norjassa.
Maahockey

Naisten maahockey oli vielä melko tuntematonta, kun Dod kiinnostui lajista 1897. Hän oli yksi Spitalin hockey clubin perustajia. Vuonna 1899 hänestä tuli Cheshiren kreivikunnan joukkueen kapteeni. Hän pelasi maaliskuussa kansallisessa Englannin joukkueessa, joka voitti Irlannin 3–1. Vuoden 1900 ottelussa Dod teki molemmat maalit ja varmisti Englannille 2–1-voiton. Hän ei kuitenkaan päässyt pelaamaan Walesia vastaan iskiaksen takia.
Perhe lopetti täysin urheilun, kun äiti kuoli 1. elokuuta 1901, ja Dod menetti kiinnostuksensa maahockeyhin tänä aikana.
Jousiammunta

Syksyllä Dod ja veljensä myivät Edgeworthin tilan ja muuttivat lähelle Newburya Berkshireen. He olivat harjoitelleet jousiammuntaa aiemminkin, mutta täällä kaikki liittyivät Welford Park Archersin jäseniksi. Koska yksi heidän esi-isistään oli komentanut englantilaisia pitkäjousimiehiä Agincourtin taistelussa 1415, laji oli selvästi sopiva.
Lottie Dod voitti ensimmäisen kilpailunsa 1906 ja pääsi viidenneksi lajin de facto englanninmestaruuskilpailussa, Grand Nationalissa 1906, 1907 ja 1908. Vuoden 1908 tulos antoi hänelle oikeuden paikkaan Britannian olympiajoukkueessa. Olympialaisten naisten jousiammuntaan osallistui vain brittejä, mutta ilman huippuampujaa Alice Leghia. Dod johti ensimmäisen päivän sateista kilpailua, mutta Queenie Newall ohitti hänet seuraavana päivänä ja voitti. Dodin veli Willy voitti kultaa miesten kilpailussa.
Vuonna 1910 Dod oli lähellä Grand Nationalin voittoa, mutta jäi toiseksi seuraavana päivänä. Kun Welford Archers lakkautettiin vuoden 1911 lopussa, Dodin pitkä kilpaura jäi.
Myöhemmät vaiheet

Vuonna 1913 Willy ja Lottie muuttivat uuteen taloon Bidefordiin Tonyn mentyä naimisiin. Kun ensimmäinen maailmansota syttyi, Willy liittyi The Royal Fusiliersiin ja Lottie työskenteli sairaanhoitajana Englannissa. Hän sai Punaisen Ristin ansiomitalin yli tuhannesta työtunnista.
Lottie Dod asui Lontoossa ja Devonissa, ja oli aina katsomassa Wimbledonia aina 80-vuotiaaksi asti. Kun hänen veljensä Willy kuoli 1954, hän asui vanhainkodeissa, viimeisenä Birchy Hill Nursing Homessa Swayssa.
Kuortane

| Kuortane |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Kuortaneen kunnantalo.
Sijainti:  62°48′20″N, 023°30′25″E
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Kuusiokuntien seutukunta
Kuntanumero:  300
Hallinnollinen keskus:  Kuortaneen kirkonkylä
Perustettu:  –
Kokonaispinta-ala:  484,85 km² 228:nneksi suurin 2022 
– maa:  462,37 km²
– sisävesi:  22,48 km²
Väkiluku:  3 332 206:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  7,21 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,9 %
– 15–64-v.:  53,1 %
– yli 64-v.:  33,1 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  97,6 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  2,2 %
Kunnallisvero:  8,40 % 199:nneksi suurin 2024 
Työttömyysaste:  9,0 % (2015)
Kunnanjohtaja:  Teemu Puolijoki
Kunnanvaltuusto:  19 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • PS   • KD:   8 6 4 1
kuortane.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuortane, paikallisella murteella Kuurtanes, on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa, Länsi-Suomessa. Kunnassa asuu 3 332 ihmistä ja sen pinta-ala on 484,85 km², josta 22,48 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 7,21 asukasta/km². Kuortaneen naapurikunnat ovat Alajärvi, Alavus, Lapua ja Seinäjoki.
Kuortane on tunnettu erityisesti suuresta ja matalasta Kuortaneenjärvestä sekä yli sadasta kaksikerroksisesta pohjalaistalostaan ja muusta talonpoikaiskulttuuristaan. Rannikko-Suomen savilakeus ja kankaremaa muuttuvat Kuortaneen kohdalla Keski-Suomen heikkaiseksi ja eloisaksi mäkimaaksi.
Kuortaneen vaakuna on aaltokoroisesti katkoinen hopea-sininen kilpi, jonka yläkentässä kolme nousevaa punaista liekkiä ja alakentässä uiva hopeinen kuha. Kuha on vanhasta pitäjänsinetistä. Liekit viittaavat tarinaan järven palosta. Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar.
Kuortane ja Lehtimäki kävivät alkuvuodesta 2006 neuvotteluja Lehtimäen liittymisestä Kuortaneeseen. Neuvotteluprosessin lopputuloksena Kuortane olisi hyväksynyt kuntaliitoksen, mutta Lehtimäki vetäytyi viime hetkellä jo valmiiksi neuvotellusta liitossopimuksesta. Vuoden 2009 alussa Lehtimäki liittyi Alajärven kaupunkiin. Entisiä Kuortaneen naapurikuntia ovat myös Seinäjokeen liitetty Nurmo ja Alavuteen liitetty Töysä.
Kuortaneella on avoin langaton lähiverkko freedom.
Historia > Varhainen asutus

Kuortaneella on ollut asutusta jo Suomusjärven kulttuurin kaudella. Aikakauden asuinpaikkoja ovat muun muassa Lahdenkangas ja Haavistonharju. Haavistonharjun asuinpaikalta on tavattu muun muassa Suomusjärven kulttuurin hauta. Löydöt sijoittuvat silloisen Litorinameren rannalle, 90 metriä nykyisen merenpinnan yläpuolelle. Muita esihistoriallisen ajan asuinpaikkoja on muun muassa Lappakangas ja Salmi. Löydetyistä kivikautisista esineistä yleisimpiä ovat taltat, keihäänkärjet ja verkonpainot. Kunnasta on löydetty myös kivikautinen reenjalas.
Maankohoamisen vaikutuksesta rantaviiva vetäytyi kunnan alueelta ja samalla asutus siirtyi länteen päin. Niinpä pronssikauden aikaisia löytöjä Kuortaneella ei ole tehty. Sen sijaan muutamia rautakautisia esineitä on löydetty.
Historia > Kyläkuntien synty

Kuortane asutettiin vakinaisesti 1500-luvulla. Seudun ensimmäinen asukas oli Simo Juhonpoika, joka muutti 1549 Ruonan kylään. Vuoden 1557 Kyrön manttaaliluettelon mukaan tällä Kurtana by -nimisellä paikkakunnalla oli kuusi taloa. 1500-luvun lopulle tultaessa Kuortaneen taloluettelo käsitti jo 30 taloa. Vaurauden kasvaessa ja väkiluvun lisääntyessä tuli tarve kirkollisten olojen järjestämiseen. Kuortane perustettiin Lapuan kappeliseurakunnaksi 1645. Ensimmäinen kirkko paikkakunnalle rakennettiin 1654. Kuortaneen käräjäkunta perustettiin vuonna 1794 ja 1798 Kuortaneesta muodostettiin oma kirkkoherrakunta, johon Alavus liitettiin kappelina. Kuortaneen keskeinen sijainti korostui merkittävästi, kun pitäjän halki valmistui 1786 Vaasan ja Kuopion välinen tieyhteys. Tällöin myös Kuortaneen Salmesta tuli tärkeä kauppa- ja kauttakulkupaikka. Tähän liikenteellisesti keskeisen sijaintiin liittyy yksi paikkakunnan historian vaikeimmista hetkistä: Kuortaneella käytyä Ruonan ja Salmen taistelua on luonnehdittu Suomen sodan verisimmäksi ratkaisutaisteluksi. 1.–2. syyskuuta 1808 käydyssä taistelussa suomalaiset menettivät kaatuneina, haavoittuneina tai kadonneina yhteensä 680 miestä. Ruonan taistelun muistomerkki on pystytetty Nurminiemeen.
Historia > Tervanpolton aloittaminen

Tervanpoltto on yksi Kuortaneen kulttuurihistorian merkittävimpiä tekijöitä. Se muodosti jo 1600-luvulla kuortanelaisille tärkeän sivuelinkeinon. Tervanpolton todellinen valtakausi alkoi 1700-luvun puolivälissä, jolloin Kuortaneella poltettiin tervaa vuosittain yli 1 000 tynnyriä. Viimeinen noususuhdanne tervamarkkinoilla sattui 1860-luvun loppupuolella. Tällöin Kuortaneen kihlakunnasta myytiin tervaa 25 000 tynnyriä vuodessa, minkä määrän koko maassa ylitti ainoastaan Kajaanin kihlakunta. Kuortaneen seudulta on löydetty kaikkiaan yli 300 tervahautaa. Sitä mukaa kun tervanpoltto sai yhä suuremman merkityksen, se toi paikkakunnalle vaurautta. Kuuluisat kaksifooninkiset talonpoikaistalot rakennettiin Kuortaneella pääasiassa 1800-luvun alkupuolella. Ensin otettiin käyttöön yksitupaiset ja sitten kaksitupaiset tuparahdit. Kuortaneen jäljellä olevat 170 kaksifooninkista asuinrakennusta esittävät kokonaisuutena yhtä kaikkein arvokkainta helmeä suomalaisessa talonpoikaiskulttuurissa.
Korsholman itäisen jaon yhteydessä perustettiin 1834 Kuortaneen kihlakunta, johon kuuluivat Keuruu, Pihlajavesi, Multia, Kuortane, Alavus, Töysä, Ähtäri, Virrat, Ruovesi, Alajärvi, Soini, Lehtimäki, Lappajärvi, Evijärvi, Vimpeli ja Kortesjärvi.
Kuortaneen väkiluku oli vuonna 1960 hieman yli 6 000. Vuoteen 1975 mennessä väkiluku oli laskenut 5 200 asukkaaseen. Samanaikaisesti oli maatalouden ammatissa toimivien määrä pudonnut runsaalla tuhannella hengellä. Epäsuotuisan kehityksen katkaisemiseksi Kuortaneella laadittiin 1975 koko valtakunnankin huomioon ottaen uraauurtava kunnallispoliittinen kehitysohjelma. Elinkeinoelämän kehittämisen tavoitteeksi asetettiin samanaikaisesti maatalouden kehitysedellytysten turvaaminen, teollisten elinkeinojen monipuolistaminen ja palveluelinkeinojen laajentaminen. Myös jokaiselle talouskylälle laadittiin oma kehittämisohjelmansa.
Kuortaneelta on myös löydetty noin 400 vuotta vanha ruuhi.
Maantiede

Kuortane sijaitsee itäisellä Etelä-Pohjanmaalla, keskisen Suomenselän alueella. Kuortaneen kohdalla Etelä-Pohjanmaan lakeus ja kankaremaa muuttuvat vaihtelevaksi mäkimaaksi. Kuortaneen korkein kohta, Jäkälämäki, kohoaa 204 metrin korkeuteen, kun taas Kuortaneenjärven pinta on 75 metrin korkeudella.
Maantiede > Maisema

Kuortaneen maisemakuvaa hallitsevat kunnan halki virtaava Lapuanjoki ja sen varrelle levittäytyvät yhtenäiset viljelyalueet. Kuortaneenjärvi, pinta-alaltaan 16,5 neliökilometriä, on Lapuanjoen vesistöalueen suurin järvi. Se on tunnettu kauniista hiekkarannoistaan ja hyvästä kalasaalistaan. Muista pääasiassa huvila-asutuksen kannalta merkittäviä pikkujärviä ovat Kuhajärvi, Kaarankajärvi ja Porraslampi. Aivan oman erityishuomionsa ansaitsee Nisosjärvi: Se on karulla Suomenselällä harvinainen keidas, joka on luokiteltu valtakunnallisestikin arvokkaaksi lintuvedeksi. Nisosjärvi avautuu maisemassaan selvästi muuta ympäristöä alempana, joten sen linnustoa on helppo tarkkailla. Järvellä pesii muun muassa heinätavi, lapasorsa, jouhisorsa, haapana ja punajalkaviklo.
Maantiede > Luonto

Kuortaneen kallioperän pääkivilajit ovat graniitti ja dioriitti. Kunnan länsiosassa on huomattavia kiilleliuske- ja gneissiesiintymiä. Entisestä Kaatialan maasälpälouhoksesta on tullut keräilijöiden ja korukiven hiojien suosima matkailukohde. Irtaimet maalajit ovat Kuortaneella pääasiallisesti hietaa, hiesusavea ja moreenia. Turve peittää lähes 20 prosenttia maa-alasta. Lappakankaan ja Lahdenkankaan soraesiintymiä on hyödynnetty tehokkaasti. Lappakangas on maakunnallisesti tärkeä pohjaveden muodostumisalue.
Kunnan pinta-alasta on hyväkasvuista metsämaata noin 59 prosenttia. Mäntyvaltaisten kuivien kankaiden osuus metsämaasta on lähes kolme neljäsosaa. Heikkotuottoiset rämeet ja rahkasuot käsittävät kunnan pinta-alasta noin 16 prosenttia. Kaulalamminnevan samoilualueella voi tavata kalasääsken omalla reviirillään. Kuortaneen riistapolut jättävät taitavan eränkävijän harvoin ilman saalista. Myös sudet ja karhut ovat alkaneet yhä useammin liikkua Kuortaneen kytöpeltojen laitamilla.
Maantiede > Kylät

Kuortane koostuu seuraavista kylistä: Kirkonkylä, Salmi, Ruona, Länsiranta, Kaaranka, Mäyry, Leppälä, Heikkilä, Löyä, Ylijoki ja Luhtala-Kivenmäki.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Kuortaneella oli 3 637 asukasta, joista 1 250 asui taajamassa, 2 361 haja-asutusalueilla ja 26:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kuortaneen taajama-aste on 34,6 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kuortaneen kirkonkylä.
Liikenne

Kuortaneen kautta kulkee Oriveden ja Lapuan välinen kantatie 66. Lähimmät rautatieasemat ovat Lapuan rautatieasema Seinäjoki–Oulu-radalla ja Alavuden rautatieasema Seinäjoki–Haapamäki-radalla sekä Seinäjoen rautatieasema viiden radan risteyksessä.
Liikenne > Etäisyyksiä Kuortaneelta

Jyväskylä 200 km
Kokkola 150 km
Lapua 30 km
Seinäjoki 35 km
Tampere 180 km
Vaasa 110 km
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Kuortaneen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 5 004 | 5 004 |
| 1985 | 1985 |    | 5 065 | 5 065 |
| 1990 | 1990 |    | 4 863 | 4 863 |
| 1995 | 1995 |    | 4 809 | 4 809 |
| 2000 | 2000 |    | 4 457 | 4 457 |
| 2005 | 2005 |    | 4 185 | 4 185 |
| 2010 | 2010 |    | 3 943 | 3 943 |
| 2015 | 2015 |    | 3 715 | 3 715 |
| 2020 | 2020 |    | 3 548 | 3 548 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kieli ja etnisyys

Kuortaneen väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 97,6 prosenttia, ruotsinkielisiä 0,2 prosenttia ja vieraskielisiä 2,2 prosenttia. Kuortaneella asui vuoden 2023 lopussa 64 ulkomaan kansalaista, mikä on 1,9 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on ukrainalaiset, joita asuu Kuortaneella 18 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat virolaiset (12) ja puolalaiset (11).
Väestö > Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kuortaneella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kuortaneen seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kuortaneella toimii Kuortaneen helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kuortaneen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Talous

Kuortaneen työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (11.9%)
Jalostus (21.3%)
Palvelusektori (65.1%)
Muut sektorit (1.7%)
Talousalueena Kuortane kuuluu Kuusiokuntien seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 33 036 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 61. suurin ja maan yhdeksänneksi pienin.
Kuortaneella oli vuonna 2022 yhteensä 1 306 työpaikkaa ja kunnassa asui 1 373 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 58,3 prosenttia. Kuortaneen työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 65,1 prosenttia, jalostuksen 21,3 prosenttia ja alkutuotannon 11,9 prosenttia.
Kuortaneen työpaikkaomavaraisuus on 95,1 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,2 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 5,0 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kuortaneella on 150,3 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Kuortaneen Kaivin Oy, Kotoraitti Oy ja Kuortaneen Osuuspankki.
Koulutus

Kuortaneella opetetaan peruskoulun luokkia 1–6 kahdessa koulussa: keskustan Alvarin koulussa ja Ylijoen kyläkoulussa. Esiopetus järjestetään Alvarin koulun alaisuudessa entisellä Ruonan koululla. Keskustassa sijaitsevassa Kuortaneen yhteiskoulussa opetetaan luokkia 7–9. Keskustassa toimii myös Kuortaneen urheilulukio ja urheiluopisto.
Vapaan sivistystyön koulutusta Kuortaneen alueella tarjoaa Lakeudenportin kansalaisopisto.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Kuortaneen urheiluopisto
Kuortaneen urheiluhotelli
Kuortane Golf:n golfkenttä
Kuortaneen museot
Kuortaneen kirkko ja kellotapuli
Haapaniemen hiippakuntakartano
Arkkitehti, akateemikko Alvar Aallon syntymäkoti ja muistoreliefi
Taiteilija Iivari Honkolan pysyvä näyttely kunnantalolla
Talonpoikaistyylinen rakennuskulttuuri
Ruonan vanha kivisilta
Suomen sodan aikainen Ruonan taistelun muistomerkki
Tiedon portaat -muistomerkki
Talvisotaan lähteneiden kuortanelaisten muistomerkki
Virtalan saha ja mylly
Soile Yli-Mäyryn taidehalli
Kaatialan louhos
Rasulan louhos eli Ruukin runni
Sarvikkaan kosket
Tervahauta
Retkeilyreitit
Piiskoomänty Salmella
Kulttuuri > Tapahtumat

Kuortaneen Kuhinat - vuosittainen markkina- ja tapahtumaviikko heinäkuussa
Kuortaneen Terwaviikko - järjestetään muutaman vuoden välein Kuhinoiden yhteydessä
Kuortane Games - perinteiset yleisurheilukisat, jotka pidetään juhannuksen aikaan
Kulttuuri > Ruoka

Kuortaneen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla hernesoppa.
Kulttuuri > Urheilu

Team Kuortane pelaa jääkiekon naisten SM-liigassa.
Hallinto ja politiikka > Hallinto

Kuortaneen kunnanjohtaja on Teemu Puolijoki. Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista kahdeksan on Keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Hallinto ja politiikka > Politiikka

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | KESK | KESK | KOK | KOK | PS | PS | KD | KD | VIHR | VIHR | SDP | SDP | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2017 | 892 | 44,1 | 506 | 25,0 | 391 | 19,3 | 133 | 6,6 |  |  | 102 | 5,0 | 19,1 |
| 2021 | 704 | 39,4 | 486 | 27,1 | 343 | 19,2 | 141 | 7,9 | 62 | 3,5 | 51 | 2,9 | 12,3 |
Tunnettuja kuortanelaisia

Alvar Aalto (1898–1976), arkkitehti, akateemikko
Eveliina Ala-Kulju (1867–1940), ensimmäisiä naiskansanedustajia Suomessa
Reino Ala-Kulju (1898–1983), kansanedustaja
Petri Ala-Maunus (s. 1970), taidemaalari
Heikki Ala-Mäyry (1893–1960), kansanedustaja
Iivari Honkola (1898–1970), taidemaalari
Aleksanteri Koivisto (1863–1921), valtiopäivämies, kansanedustaja
Heikki Kurikka (1887–1972), yritysjohtaja, laivanvarustaja
Svante Kurikka (1894–1984), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Heikki Klemetti (1876–1953), säveltäjä
Timo Kokkila (s. 1961), sarjakuvapiirtäjä
Armas Luukko (1908–1993), historiantutkija
Aukusti Luoma (1888–1943), pankinjohtaja ja kansanedustaja
Heikki Mikkilä (1801–1850), talonpoikaisveistäjä
Krista Pärmäkoski (s. 1990), maastohiihtäjä
Karl Fredrik Stenbäck (1798–1875), kirkkoherra ja valtiopäivämies
Heikki Takamäki (s. 1947), kauppias ja kaupan alan järjestövaikuttaja, kauppaneuvos
Soile Yli-Mäyry (s. 1950), kuvataiteilija
Heikki Ylinen (1818–1887), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Lennart Hohenthal (1877–1951) murhasi prokuraattori Eliel Soisalo-Soinisen
Saku Taittonen (s. 1996) näyttelijä
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuortaneen kunnan kotisivu
Tilastokeskus – Kuortaneen avainluvut
Kuortaneen urheiluopiston kotisivu
Kuortane Golf:n kotisivu
Kuortaneen lukion ja urheilulukion kotisivu
Tietoja Kuortaneen seurakunnasta ja historiasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Googlessa oleva tarkka satelliittikuva
Teppo Ylitalo, Sulevi Riukulehto; Jaakko Mäntylä: Nokiottat, Kuortane ja kuortanelaiset 1860-1960.  Kuortane:  Kuortaneen kunta, 2021.  ISBN 978-951-96641-3-2
| n k Etelä-Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Alajärvi  Alavus  Evijärvi  Ilmajoki  Isojoki  Isokyrö  Karijoki  Kauhajoki  Kauhava  Kuortane  Kurikka  Lappajärvi  Lapua  Seinäjoki  Soini  Teuva  Vimpeli  Ähtäri 
Entiset kunnat:  Alahärmä  Jalasjärvi  Jurva  Kortesjärvi  Lehtimäki  Nurmo  Peräseinäjoki  Seinäjoen maalaiskunta  Töysä  Ylihärmä  Ylistaro 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST 2  ISNI 2  VIAF 2  3  4 
Kansalliset:  Saksa  Israel 2  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 2 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kuortaneen yhteiskoulu
Kuortaneen kirkonrantaa.
Kuortaneen kirkko
3-metyylibutanaali

| 3-metyylibutanaali |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  590-86-3
PubChem CID:  11552
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H10O
Moolimassa:  86,132 g/mol
Ulkomuoto:  neste
Sulamispiste:  –51 °C (222 K)
Kiehumispiste:  92,5 °C (366 K)
Tiheys:  0,796 g/cm3
Liukoisuus veteen:  veteen 2 g/100 ml
    
3-metyylibutanaali on orgaaninen yhdiste (aldehydi), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä helposti syttyvää nestettä, jolla on pistävä haju. Sen kemiallinen kaava on C5H10O ja rakennekaava (CH3)2CHCH2CHO. 3-metyylibutanaalista käytetään myös nimiä isovaleraldehydi, isopentaldehydi ja isopentanaali.
3-metyylibutanaalin moolimassa on 86.132 g/mol, sulamispiste –51 °C, kiehumispiste 92,5 °C, tiheys 0,796 g/cm3, liukoisuus veteen 20 °C lämpötilassa 2 g/100 ml, leimahduspiste –3 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 175 °C ja CAS-numero 590-86-3.
3-metyylibutanaali on leusiinin hajoamistuote.
Valmistus ja käyttö

3-metyylibutanaalia valmistetaan kahdella tavalla. Joko hydroformyloimalla isobuteenia, jolloin sivutuotteena voi muodostua 2,2-dimetyylipropanaalia tai isomeroimalla 3-metyyli-3-butenolia. Yhdistettä käytetään eräiden lääkeaineiden, kuten butitsidin tai muiden kemikaalien, kuten 2,3-dimetyyli-2-buteenin, pinakolin ja pinakolonin valmistamiseen.
Ympäristö- ja terveysvaikutukset

Lyhytaikainen altistus aineelle ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.
Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.