stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Savilahden kivisakasti
Historiaa

Samalla paikalla Savilahden pohjukkaan laskevan virran länsirannalla, jossa keskiajalta peräisin oleva kivisakasti vieläkin on, on ollut Savilahden katolisen pitäjän vanhin tunnettu kirkko.
Kivisakasti pystytettiin vanhan puukirkon viereen luultavasti 1500-luvun ensi puoliskolla, todennäköisimmin vuosivälillä 1520–1560. Se oli tarkoitettu ensi askeleeksi kivikirkon rakentamiseen. Suunnitelma raukesi kruunun takavarikoitua seurakunnalta siihen tarkoitetut varat. Uusi puukirkko rakennettiin 1664, joskin sen puumateriaali on kaadettu Leniuksen tilan kirkkotallin puulustotutkimusten mukaan talvella 1661–1662. 1700-luvun alkupuolella kirkko oli jo pahasti rappeutunut, ja se alkoi käydä ahtaaksi seurakunnalle. Tästä syystä rakennettiin vuosina 1753–1754 seurakunnalle uusi kirkko nykyisen Kirkkopuiston koilliskulmaan. Kirkko paloi 1806 salaman sytytettyä sen.
Kylmilleen jätettyä vanhaa kirkkoa käytettiin tämän jälkeen enää säätyläisten hautapaikkana. Kivisakastissa lepää kaikkiaan 22 vainajaa. Vuonna 1769 pitäjänkokouksessa tehtiin päätös kirkon purkamisesta. Asia kuitenkin raukesi, kunnes vuonna 1776 kirkko päätettiin myydä huutokaupalla. Kirkon puisen osan lunastaja käytti hirret läheisen rusthollin ulkorakennuksien pystyttämiseen.
Myös itse kivisakasti olisi myyty ja purettu jo 1700-luvulla, mutta ostajia ei löytynyt, ja se jäi paikalleen rappeutumaan. Uudelleen kivisakasti aiottiin hävittää 1850-luvulla, mutta siitä luovuttiin ja huonokuntoinen sakasti päätettiin korjata, ja 1853 sille tehtiinkin korjauksia. Perusteellisiin korjauksiin ryhdyttiin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Tällöin kivisakasti sai nykyisen ulkoasunsa: korkean paanukaton, kattoratsastajan ja koristeelliset tiilipäädyt. Suunnitelmat laati arkkitehti Magnus Schjerfbeck. Sakariston liittävät muihin keskiajan kivisakaristoihin pohjoisseinän sakramenttikomero ja itäseinän ikkuna.
Pappila on vuodelta 1440 säilyneen tiedon mukaan sijainnut aikaisemmin kirkon pohjoispuolella, mutta siirretty myöhemmin kirkon eteläpuoliselle saarelle.
Kirkon kellot ovat olleet telineessä varsinaisen kirkon länsipuolella sijaitsevalla Kellokalliolla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suur-Savon museo - Kivisakastin alkuperästä (Arkistoitu – Internet Archive)
Suur-Savon museo - Kivisakasti
Vanhan sakastin salaisuus, Seura, 16.02.1938, nro 7, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sami Kortemäki

Sami Kortemäki (s. 1975) on suomalainen graafinen suunnittelija ja kirjainmuotoilija. Kortemäki on opiskellut graafista suunnittelua Lahden Muotoiluinstituutissa ja Haagin KABK:ssa. Kortemäki on yksi hollantilais-suomalaisen typografiastudio Underwaren perustajista.
Kortemäen suunnittelemia kirjaintyyppejä

Auto
Bello
Dolly
Fakir
Sauna
Unibody
FF Nelio
Aiheesta muualla

Underware
Typografia
| --- | --- |
Typografit ja kirjainmuotoilijat:   Jonathan Barnbrook  Saul Bass  Ed Benguiat  Morris Fuller Benton  Neville Brody  Frederic Goudy  Claude Garamond  Eric Gill  Tomi Haaparanta  Nicolas Jenson  Edward Johnston  Donald Knuth  Rudolf Koch  Sami Kortemäki  Zuzana Ličko  William Morris  Stanley Morison  Jan Tschichold  Carol Twombly  Wolfgang Weingart  Hermann Zapf  Gudrun Zapf-von Hesse 
Kirjaintyylit ja -lajit:   Anfangi  Antiikva  Arial  Baskerville  ITC New Baskerville  Calibri  Comic Sans  Egyptienne  Fraktuura  Garamond  Gill Sans  Helvetica  Palatino  Times Roman  Unsiaali  Verdana 
Merkit:   Alduksen lehti ❦  Asteriski *  Ät-merkki @  Englannin punta £  Ampersandi &  Jokerimerkki  Kappaleen merkki ¶  Luetelmamerkki  Luettelo matemaattisista merkeistä  Plus-miinusmerkki ±  Promille ‰  Prosentti %  Pykälämerkki §  Risti †  Ristikkomerkki #  Rub el Hizb ۞  Tekijänoikeusmerkki ©  Tilde ~  Valuuttamerkki ¤  Yläpuolinen indeksointipilkku 
Suuntaukset:   Amerikan uusi aalto  Dekonstruktivismi  Postmodernismi  Sveitsiläinen tyyli 
Muut aiheet:   Aakkoslaji  CamelCase  Glyyfi  Goottilaiset kirjaintyypit  Kapiteeli  Kirjain  Kirjaintyyppi  Kursiivi  Ligatuuri  Logo  Lorem ipsum  Orpo- ja leskirivit  Painokirjaimet  Sans-serif  Serif  TrueType  Web Open Font Format  X-korkeus  Yliviivaus  Ylleviivaus  Ylä- ja alaindeksi
Seppo Sanaksenaho

| Seppo Sanaksenaho> Vaasan kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
 1997–2001  
Edeltäjä:  Juhani Turunen
Seuraaja:  Markku Lumio
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. toukokuuta 1938 Oulu
Kuollut: 1. marraskuuta 2011 (73 vuotta) Vaasa
Arvonimi: kaupunkineuvos
Seppo Sanaksenaho (5. toukokuuta 1938 Oulu – 1. marraskuuta 2011 Vaasa) oli Vaasan kaupunginjohtaja ja kaupunkineuvos.
Sanaksenaho kirjoitti ylioppilaaksi Tornion yhteislyseosta ja opiskeli muun muassa Yhdysvalloissa. Hän työskenteli aluksi TVH:lla ja Helsingin kaupungilla. Sen jälkeen hän oli Porvoon apulaiskaupunginjohtaja, mutta siirtyi Vaasaan 1979, jossa hänestä tuli 1997 kaupunginjohtaja. Hän jäi eläkkeelle 2001.
Sanaksenaho toimi luottamustehtävissä, muun muassa Vaasa Oy:n hallituksessa, ja hyödynsi niissä monipuolista asiantuntemustaan. Hän toimi Tansaniassa Vaasan ystävyyskaupungin Morogoron kehittämisessä.
Aiheesta muualla

Seppo Sanaksenaho on kuollut Yle.fi/Pohjanmaa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Juhani Turunen | Vaasan kaupunginjohtaja 1997–2001 | Seuraaja: Markku Lumio |
Salmijärvi (Jämsä, Koskenpää)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°04′24″N, 24°55′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Järvinumero:  14.525.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  131,5 m 
Rantaviiva:  1,7 km 
Pinta-ala:  0,035 km² 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 3,5 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä kuusitoista kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede

Salmijärven pituus on 600 metriä. Useat pienet niemet jakavat järveä lahtiin ja poukamiin. Järven länsipuolella on noin puolen hehtaarin laajuinen nimeämätön vakavesi. Idässä on Salmimäki, etelässä Valkeakangas, lounaassa Salmisuo ja luoteessa Piikkisuo. Salmijärven länsirannalle virtaa laskuoja Salmisuon halki, itärannalta lähtee Salmioja koilliseen ja päätyy Hanhijärven luoteiskolkkaan.
Salmijärvi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee kolmisen kilometriä Salmijärveltä koilliseen ja sen korkeustaso on noin 30 metriä Salmijärveä alempana.
Noin puoli kilometriä Salmijärveltä kaakkoon sijaitsee Valkeajärven valuma-alueeseen kuuluva Valkeajärvi.
Sanni Koivuranta

| Sanni Koivuranta (o> s. Leinonen).Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Sanni Maaria  Koivuranta (o.s. Leinonen)
Syntynyt: 8. marraskuuta 1989 (ikä 34) Siilinjärvi, Suomi
Uran tiedot
Pituus:  165 cm
Seura:  Tampereen Slalomseura
Laji:  alppihiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2006–2012
 Tietolaatikko päivitetty 30. huhtikuuta 2017 
Sanni Maaria Koivuranta (o.s. Leinonen s. 8. marraskuuta 1989 Siilinjärvi) on suomalainen entinen alppihiihtäjä.  Leinonen edusti Tampereen Slalomseuraa (TSS).
Koulutus ja työura

Koivuranta kävi kaksi luokkaa Nilsiän alppilukiota (Tahkon alppikoulu), valmistuen kuitenkin ylioppilaaksi Tampereen Sammon urheilulukiosta 2009. Häntä on hyödynnetty sittemmin Nilsiän Tahkon matkailukeskuksen markkinoinnissa. Koivuranta on koulutukseltaan liikunnanohjaaja ja valmistunut Lapin ammattikorkeakoulusta. Hän aloitti keväällä 2015 työt Hiihtoliiton mäkihypyn ja yhdistetyn lajikoordinaattorin sijaisena.
Urheilu-ura

Koivuranta osallistui ensimmäisen kerran maailmancupiin kaudella 2005–2006, ja toisella kaudellaan hän sai ensimmäiset pisteensä. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Semmeringin pujottelukisassa joulukuussa 2006. Parhaimmillaan hän oli seitsemäs Mariborin pujottelussa tammikuussa 2010. Kaudella 2006–2007 hän oli yhteistilastoissa cupissa 63. ja pujottelussa 23.
Åren maailmanmestaruuskisoissa 2007 Leinonen osallistui kahteen henkilökohtaiseen lajiin: pujottelussa hän oli 30:s ja suurpujottelussa 31:s. Joukkuekilpailussa hän oli mukana Suomen neljänneksi sijoittuneessa joukkueessa. Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui suurpujottelussa 21:nneksi ja pujottelussa sijalle 11.
Koivuranta solmi 15. toukokuuta 2010 varustesopimuksen Fischerin kanssa. Viisi edellistä vuotta hän laski Völklin, ja sitä aikaisemmin Fischerin välineillä.
19. huhtikuuta 2010 Koivuranta laski Pyhätunturilla pujottelun SM-kultaa katkaisten Tanja Poutiaisen kolmen vuoden voittoputken. Leinonen ilmoitti elokuussa 2012 lopettavansa uransa.
Perhe

Sanni Koivurannan kaksoisveli Kalle Leinonen on menestynyt freestylehiihtäjä. Koivuranta on seurustellut Anssi Koivurannan kanssa vuodesta 2009, ja heille syntyi poikalapsi 25. toukokuuta 2016 ja toinen poika 25. kesäkuuta 2018.
Koivurannan urheilu-uran aikaiset mitat olivat 165 senttiä ja 58 kiloa.
San Marinon Grand Prix 2005

|  San Marinon Grand Prix 2005  |
| --- | --- |
 4 osakilpailu 19 osakilpailusta kaudella 2005. 

Päivämäärä:  24. huhtikuuta 2005
Sijainti:  Autodromo Enzo e Dino Ferrari, Imola, Emilia-Romagna, Italia
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,933 km
Kilpailun pituus:  62 kierrosta, 305,609 km
Sää:   Pilvinen, lämmin
Paalupaikka
Kuljettaja:   Kimi Räikkönen   (McLaren)
Paaluaika:  2.42,880
Palkintokoroke
Voittaja:   Fernando Alonso   (Renault)
Toinen:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Kolmas:   Alexander Wurz   (McLaren)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Michael Schumacher   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.21,858 (kierroksella 48)
Kilpailun kärkikolmikko palkintokorokkeella Alonso, Schumacher, Button ja Bob Bell.
San Marinon Grand Prix 2005 (virallisesti XXV Gran Premio Foster's di San Marino) oli Formula 1 -kauden 2005 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 22.–24. huhtikuuta 2005 Autodromo Enzo e Dino Ferrarin moottoriradalla Italian Imolassa. Radalla järjestettiin samana viikonloppuna myös historian ensimmäinen oheisluokan GP2:n osakilpailu.
Renault'n Fernando Alonso voitti kauden kolmannen GP:nsä perättäin ja vahvisti johtoaan toisena olevaan Toyotan Jarno Trulliin 16 pisteeseen. Paalupaikalta startannut McLarenin Kimi Räikkönen keskeytti 9. kierroksella johtopaikalta vetoakselin hajottua.
BAR-kuljettajat Jenson Button ja Takuma Satō hylättiin autojen sääntöjen vastaisen polttoaineensyöttöjärjestelmän vuoksi. Tallille annettiin kahden kilpailun kilpailukielto tapauksen johdosta.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Fernando Alonso | Renault | 62 | 1.27.41,921 | 2 | 10 |
| 2 | 1 |  Michael Schumacher | Ferrari | 62 | +0,215 | 13 | 8 |
| 3 | 10 |  Alexander Wurz | McLaren-Mercedes | 62 | +27,554 | 7 | 6 |
| 4 | 11 |  Jacques Villeneuve | Sauber-Petronas | 62 | +1.04,442 | 11 | 5 |
| 5 | 16 |  Jarno Trulli | Toyota | 62 | +1.10,258 | 5 | 4 |
| 6 | 8 |  Nick Heidfeld | Williams-BMW | 62 | +1.11,282 | 8 | 3 |
| 7 | 7 |  Mark Webber | Williams-BMW | 62 | +1.23,297 | 4 | 2 |
| 8 | 15 |  Vitantonio Liuzzi | Red Bull-Cosworth | 62 | +1.23,764 | 15 | 1 |
| 9 | 17 |  Ralf Schumacher | Toyota | 62 | +1.35,841 | 10 |   |
| 10 | 12 |  Felipe Massa | Sauber-Petronas | 61 | +1 kierros | 18 |  |
| 11 | 14 |  David Coulthard | Red Bull-Cosworth | 61 | +1 kierros | 14 |  |
| 12 | 19 |  Narain Karthikeyan | Jordan-Toyota | 61 | +1 kierros | 16 |  |
| 13 | 18 |  Tiago Monteiro | Jordan-Toyota | 60 | +2 kierrosta | 17 |  |
| Kesk. | 21 |  Christijan Albers | Minardi-Cosworth | 20 | Hydrauliikka | 20 |  |
| Kesk. | 2 |  Rubens Barrichello | Ferrari | 18 | Elektroniikka | 9 |  |
| Kesk. | 9 |  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | 9 | Vetoakseli | 1 |  |
| Kesk. | 20 |  Patrick Friesacher | Minardi-Cosworth | 8 | Kytkin | 19 |  |
| Kesk. | 6 |  Giancarlo Fisichella | Renault | 5 | Ulosajo | 12 |  |
| DSQ | 3 |  Jenson Button | BAR-Honda | 62 | +10,481 | 3 |  |
| DSQ | 4 |  Takuma Satō | BAR-Honda | 62 | +34,783 | 6 |  |
Lähde:
Muuta

Alexander Wurzin ensimmäinen kilpailu McLarenilla.
Felipe Massan, Patrick Friesacherin ja Christijan Albersin sijoitusta pudotettiin kymmenellä moottorivaihdon takia.
Ralf Schumacher sai 25 sekuntia lisäaikaa kiilattuaan Nick Heidfeldin eteen varikolla.
Jenson Button ja Takuma Satō hylättiin alipainoisten autojen takia. BAR sai lisäksi kahden kilpailun mittaisen kilpailukiellon.
Vitantonio Liuzzin uran ensimmäinen kilpailu Red Bullilla ja uran ensimmäinen MM-piste.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta San Marinon Grand Prix 2005 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan San Marinon Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Radat: Autodromo Enzo e Dino Ferrari (1981–2006)
Formula 1 -kausi 2005
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Bahrain |  San Marino |  Espanja |  Monaco |  Eurooppa |
|  Kanada |  Yhdysvallat |  Ranska |  Britannia |  Saksa |  Unkari |  Turkki |
|  Italia |  Belgia |  Brasilia |  Japani |  Kiina |  |  |
Salmijärvi (Multia)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°30′53″N, 24°57′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskuoja:  oja Pääkköön 
Järvinumero:  14.625.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  211,6 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  3,61 km  
Pinta-ala:  13,618 ha  
Tilavuus:  0,0002688 km³ 
Keskisyvyys:  1,97 m  
Suurin syvyys:  4,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi  on Keski-Suomessa Multialla  Linnankylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 268 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 4,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Konttijoen valuma-alueeseen (14.625) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 211,6 metriä mpy.
Salmijärvi (Mänttä-Vilppula, Suluslahti)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  61°54′54″N, 24°24′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Kalliojärveen 
Järvinumero:  35.339.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,4 m  
Rantaviiva:  3,337 km  
Pinta-ala:  18,593 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Suluslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 18,6 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Enonjoen valuma-alueeseen (35.339) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,4 metriä mpy.
Salmijärvi (Jämsä, Holiseva)

| Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°56′21″N, 24°57′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsänjoen alue (14.51)
Laskujoki:  Salmioja Ruotsinojaan 
Järvinumero:  14.514.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,666 km  
Pinta-ala:  1,37 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä  Holisevan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 240 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134 metriä mpy.
Seinälukit

| Seinälukit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hämähäkkieläimet Arachnida
Lahko::  Lukit Opiliones
Yläheimo::  Phalangioidea
Heimo::  Seinälukit Phalangiidae  Latreille, 1802
Katso myös
   Seinälukit Wikispeciesissä   Seinälukit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Seinälukit (Phalangiidae) on lukkeihin kuuluva hämähäkkieläinheimo. Seinälukkien jalkojenväli voi olla jopa 10 cm:n mittainen, mutta niiden pehmeä vartalo on harvoin senttimetriä pidempi. Muiden lukkien tavoin seinälukkienkin silmät ovat kohoumassa toisiaan lähellä. Koiraat ja naaraat ovat erinäköisiä. Varsinkin koiraan suuret kelikerit errotuvat. Naaras munii 20-100 munaa kerrallaan ja hautaa ne multaan tai puunkuoren alle. Useimmat lajit ovat yöaktiivisia ja viihtyvät kosteissa ympäristöissä. Ne sekä saalistavat että syövät kuolleita eläimiä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Phalangiidae
ITIS: Phalangiidae (englanniksi)
Senala

| Senala |
| --- | --- |
Valtio:   Tuvalu
Atolli:  Funafuti
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,13 km²
Väkiluku:  1 207
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Senala on Tuvalussa, Funafutin atolilla, sijaitseva kylä. Pinta-alaa kylällä on 0,13 km2 ja vuoden 2012 väestönlaskennan perusteella asukkaita oli 1 207.
Senator Lines

Senator Lines on saksalainen kontteja meritse kuljettava yritys, jonka pääkonttori on Bremenissä. Yhtiö syntyi 1994 kahden yrityksen DSR-Lines GmbH:n (Rostock) ja Senator Linie GmbH & Co. KG:n (Bremen) yhteensulautuessa.
DSR aloitti toimintansa 1956 kuljettamalla rahtia Suomeen. Kaksi vuotta myöhemmin se aloitti liikenteen Egyptiin, mitä seurasi liikenteen aloittaminen Intiaan 1963. Senator Linie perustettiin 1963, jolloin sen koko laivasto oli vuokrattua. Vuodesta 1997 lähtien yhtiön pääomistajana on ollut Hanjin ja vähemmistöomistajina ovat olleet F. Laeisz Shipping Company ja Investment Company Bremen. Kun yhtiön konttilaivat yhdistetään Hanjinin laivastoon on Hanjin-Senator maailman seitsemänneksi suurin konttivarustamo. Senator Lines liikennöi 250 satamaan 64 maassa kaikkialla maailmassa, ja sillä on 113 konttilaivaa.
Semi Pekki

| Semi Pekki> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1973 Mänttä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  87 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–2000
Seurat:  Ilves (SML) HPK (SML) Ahmat (I divisioona Jokerit (SML) SaiPa (SML)
Semi Pekki (s. 12.kesäkuuta 1973 Mänttä) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Pekki pelasi liigaurallaan neljässä seurassa. Hän aloitti uransa Ilveksen riveissä kaudella 1993-1994.
Neljän Ilveksessä pelatun kauden jälkeen Pekki siirtyi Hämeenlinnaan HPK:n riveihin. Hämeenlinnassa Pekki pelasi kaksi kautta. Kaudelle 1999-2000 Pekki siiryi pelaamaan I divisioonan Hyvinkään Ahmoihin ja pelasi tällä kaudella myös kolme liigaottelua lainalla Jokereissa ja toiset kolme Lappeenrannan SaiPassa. Hyvinkään Ahmoissa divaripelejä kertyi 19. Loppukaudeksi Pekki palasi Tampereelle Ilvekseen. Ilveksessä hän pelasi 26 peliä. Seuraavalle kaudelle Pekki palasi Hyvinkäälle pelaamaan uransa kolme viimeistä kautta. Hän päätti jääkiekkouransa kauteen 2003-2004, jolloin pelasi vain kaksi ottelua Ahmojen paidassa.
Kaikkiaan Pekki pelasi seitsemän kauden aikana 236 liigaottelua ja teki niissä 41 maalia ja 86 tehopistettä. Jäähyjä hänelle vihellettiin 110 minuuttia.
Setä-Pappa

| Setä-Pappa> Uncle Grandpa |
| --- | --- |
Tyyli:  surrealistinen huumori
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Esitetty:  2. syyskuuta 2013 – 30. kesäkuuta 2017
Tuotantokausia:  5
Aiheesta muualla
IMDb
Setä-Pappa (engl. Uncle Grandpa) on yhdysvaltalainen, Peter Browngardtin luoma animaatiosarja. Sitä esitiettiin Cartoon Networkilla vuosina 2013–2017.[lähde? ]
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Hahmo |
| --- | --- | --- |
| Peter Browngardt | Aku Laitinen | Setä-Pappa |
| Kevin Michael Richardson | Pasi Ruohonen | herra Gus |
| Adam DeVine | Petri Hanttu | Pizza-Steve |
Salmijärvi (Yykeänperänjoen vesistö)

| Salmijärvi Šalmmijávri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Enontekiö
Koordinaatit:  69°02′54″N, 21°10′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Uoma Saarijärveen
Järvinumero:  00.000.1.056 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  713,5 m
Pinta-ala:  0,848 km²
 fiSalmijärvi 
Salmijärvi (pohjoissaameksi Šalmmijávri) on Yykeänperänjoen (norj. Skibotnelva, pohjoissaameksi Ivgojohka) vesistöön kuuluva järvi Enontekiöllä Suomessa. Järven pinta-ala on 0,848 km² ja sen korkeus merenpinnasta on eri tiedoissa 713,5 tai 712,3 metriä.
Järveen laskee idästä Bahtasgophejávri eli Jágonajávri. Järvi laskee pohjoispäästään luoteen suuntaan Saarijärveen joka edelleen laskee Norjan ja Suomen rajalla sijaitsevaan Čoahpejávriin.
SZD-9 Bocian

| SZD-9 Bocian |
| --- | --- |
 SZD-9 Bocian ilmassa
Tyyppi:  purjelentokone
Alkuperämaa:  Puola
Suunnittelija:  Marian Wasilewski Roman Zatwarnicki Justyn Sandauer
Ensilento:  10. maaliskuuta 1952
Esitelty:  1953
Pääkäyttäjät:  Polish Aero Club
Valmistusmäärä:  616 kpl
PZL Bielsko SZD-9 Bocian on puolalainen kaksipaikkainen purjelentokone, jonka nimi tarkoittaa suomeksi haikaraa.
Sen suunnittelivat Marian Wasilewski, Roman Zatwarnicki ja Justyn Sandauer. Kone on puurakenteinen.
Koneen ensilento tapahtui 11. maaliskuuta 1952. Sitä myytiin 33 maahan, mukaan lukien Suomi. Konetta valmistettiin yhteensä 620 kappaletta, valmistus loppui 1977. Konetta käytettiin vielä vuonna 2007 koulukoneena esimerkiksi Puolassa ja Saksassa.
Versiot

SZD-9 Bocian – koelentokone
SZD-9bis Bocian-1A – 1. tuotantomalli, 11 rakennettiin
SZD-9bis Bocian-1B – suurempi korkeusvakain, 11 rakennettiin
SZD-9bis Bocian-1C – vuoden 1954 versio, siiven negatiivisen nuolikulman pienennys, siivekkeiden muutokset, kannus, 40 rakennettiin
SZD-9bis Bocian-Z – kilpaversio vuoden 1956 MM-kisoihin, 3 rakennettiin
SZD-9bis Bocian-1D – vuoden 1958 versio, isompi pyörä, 186 rakennettiin
SZD-9bis Bocian-1E – vuoden 1967 versio, kuomun yksinkertaistus, laskutelineeseen iskunvaimennin, 366 rakennettiin
Versiot > Mitat

pituus 8,2 m
kärkiväli 17,8 m
Aiheesta muualla

RC-Modelling & Polish Sailplanes – Umfangreiche Infos zu polnischen Segelflugzeugen (saksaksi)