stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Martti Ruokonen

Martti Ruokonen (s. 1958) on suomalainen graafinen suunnittelija. Hän on ollut WSOY:n palveluksessa vuodesta 1990 ja suunnitellut kirjojen ulkoasuja, näkyvimpänä kansia. Ruokonen opiskeli alkuun biologiaa mutta siirtyi sitten Taideteolliseen korkeakouluun.
Omista suunnittelutöistään Ruokonen mainitsee esimerkkinä Gillian Flynnin romaanin Kiltti tyttö kannen, joka ”mursi lajin rajoja”. Merkittävimpinä hän pitää myös Peter von Baghin kirjojen suunnittelua ja niistä erityisesti Finlandia-palkittua kirjaa Sininen laulu. Ruokosen mukaan kirjansuunnittelun taso on Suomessa noussut, typografinen suunnittelu on huolellisempaa ja osaamisen taso korkeampi.
Ruokonen on saanut palkintoja työstään. Hänen suunnittelemansa ulkoasu sarjaan Muotoilun aarteet on saanut Kaunis kirja -palkinnon vuonna 2012.
Marvikenin voimalaitos

Marvikenin voimala sijaitsee Norrköpingissä Ruotsissa. Se on öljykäyttöinen varavoimala, jonka teho on 200 megawattia. Laitoksesta piti alun perin tulla raskaalla vedellä toimiva ydinvoimala. Marvikenin voimalaitoshanke liittyi Ruotsin ydintutkimusohjelmaan. Useista eri syistä, muun muassa turvallisuuskysymysten vuoksi, laitoksen reaktori korvattiin öljypolttoisella kattilalla ydinvoimalaprojektin alasajon jälkeen vuonna 1970. Reaktorina olisi käytetty tyyppiä R4 eli Eva. Sen avulla olisi voitu tuottaa materiaalia myös ydinaseisiin. Aiemmin ydintutkimusohjelman puitteissa oli rakennettu reaktorit R1, R2, ja R3 (Adam).
Koska voimala oli maailman ainoita täysin toimintavalmiita ydinvoimaloita, joissa ei kuitenkaan ollut mitään säteilyvaaraa, monet maat järjestivät siellä katastrofiharjoituksia. Erilaiset tutkimusprojektit jatkuivat 1980-luvulle asti.
Öljykattila toimi 45 baarin paineella ja kulutti 16,6 kg öljyä sekunnissa 200 MW teholla[lähde? ].
Vuonna 2008 Vattenfall päätti sulkea voimalan. Laitos on myytävänä, ja vuonna 2013 huhuttiin, että siitä saattaa tulla hotelli. Ostajaehdokkaan nimeä ei paljastettu julkisuuteen.
Aiheesta muualla

Kuvia Marvikenin voimalasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Martti Romppanen

Martti Romppanen (myös virheellisesti nimellä Martti Romppainen, 2. heinäkuuta 1927 Kuhmo – 12. kesäkuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Romppanen opiskeli Teatterikoulussa Helsingissä vuosina 1947–1950. Samalla kurssilla olivat myös mm. Mikko Niskanen, Jussi Jurkka, Pia Hattara, Ahti Haljala, Rauni Mollberg, Veikko Sinisalo, Tiina Rinne ja Leo Jokela. Romppanen aloitti uransa Kotkan kaupunginteatterissa 1950–52, elämäntyö Suomen Kansallisteatterissa Helsingissä vuodesta 1952 aina 1960-luvun lopulle. Huonetoverinaan Kansallisessa hänellä oli mm. Ekke Hämäläinen.
Romppanen näytteli Kansallisteatterissa vuosien varrella mm. Laertesin osan Hamletissa, Richardin osan Oi nuoruudessa, Tyykon osan Karkureissa, Laurin ja Juhanin osat Seitsemässä veljeksessä, Hippolytoksen osan Phaidrassa, Tybaltin osan Romeossa ja Juliassa, Jerryn osan Zoo Storyssä sekä Teemun osan Nummisuutareissa. Suomalaisen teatteritaiteen huippuihin nousivat näistä hänen tulkintansa Kiven näytelmissä ja Shakespearen klassikoissa. Hänen mieliohjaajiansa olivat mm. Wilho Ilmari ja Ralf Långbacka.
Teatterivalokuvauksen klassikoihin kuuluu yhteinen roolikuva Eeva-Kaarina Volasen kanssa August Strindbergin Uninäytelmästä.
Romppanen oli myös tunnettu elokuvarooleistaan. Kaiken kaikkiaan Romppanen esiintyi 25 elokuvassa. Romppanen tunnetaan kenties parhaiten elokuvista Tuntematon sotilas, jossa Romppanen esitti sotamies Sihvosta, sekä Skandaali tyttökoulussa. Martti Romppanen oli usein kuultu lausuja (mm. Arvo Turtiaisen runot) radiossa. Romppanen kuoli vain 47-vuotiaana pitkän sairauden murtamana. Romppanen on haudattu Kansallisteatterin näyttelijöiden yhteishautaan Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Näyttelijä oli kolmesti naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Ensimmäinen puoliso oli kollega, näyttelijä Aino Lehtimäki.
Marvin Carlson

Marvin Albert Carlson (s. 15. syyskuuta 1935) on yhdysvaltalainen teatterintutkija. Hän on toiminut professorina New Yorkin kaupunginyliopistossa ja aiemmin  Washingtonin yliopistossa. Tutkimuksissaan hän on tarkastellut erityisesti eurooppalaista teatterihistoriaa 1700-luvulta 1900-luvulle.
Teoksia

Performance: A Critical Introduction . Routledge, 1980. ISBN 978-0415137034.
Esitys ja performanssi: kriittinen johdatus.  Suomentanut Riina Maukola. Like, 2006.  ISBN 952-471-482-5.
The Haunted Stage: The Theatre as Memory Machine.  University of Michigan Press, 2003.  ISBN 978-0-472-08937-6.
Speaking in Tongues: Languages at Play in Theatre.  University of Michigan Press, 2009.  ISBN 978-0-472-03392-8.
Shattering Hamlet's Mirror: Theatre and Reality.  University of Michigan Press, 2016.  ISBN 978-0-472-11985-1.
Ten Thousand Nights: Highlights from 50 Years of Theatre-Going.  University of Michigan Press, 2017.  ISBN 978-0-472-13050-4.
Matadiva

| Matadiva |
| --- | --- |
 Matadiva
 Koordinaatit: 16°50′00″S, 15°41′00″E 
Valtio:   Angola
Alue:  Cunenen maakunta
Korkeus:  1130 m
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Matadiva oli katolisen kirkon lähetysasema lyhyen aikaa eteläisessä Angolassa, n. 30 km Ondjivasta. Se sijaitsi Oukwanyaman heimon alueen pohjoisimmassa kolkassa.
Matadivan perusti isä Génié vuonna 1900, mutta kun paikka osoittautui huonoksi, lähetysasema siirrettiin vuonna 1903 Oupyakadiin, n. 20 pohjoisemmaksi.
Marvin Anderson

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jamaikan viestikvartetti Osakassa, Anderson 1. vasemmalta |  Jamaikan viestikvartetti Osakassa, Anderson 1. vasemmalta |  Jamaikan viestikvartetti Osakassa, Anderson 1. vasemmalta |  |
Maa:  Jamaika
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Osaka 2007 | 4×100 m viesti |  |
Marvin Anderson (s. 12. toukokuuta 1982 Trelawny, Jamaika) on jamaikalainen 200 metrin juoksija.
Anderson sijoittui 2000 Santiago de Chilen nuorten MM-kisoissa 200 metrillä kuudenneksi ajalla 21,06 ja oli samoissa kisoissa mukana Jamaikan joukkueessa, joka sijoittui viidenneksi 4 x 100 metrin viestijuoksussa. Osakan MM-kisoissa 2007 Anderson juoksi 200 metrillä kuudenneksi ajalla 20,28. Hän oli samoissa kisoissa mukana Jamaikan pikaviestihopeaa voittaneessa joukkueessa. Pekingin olympialaisissa 2008 hän keskeytti 200 metrin juoksun puolivälierissä.
Anderson jäi kesällä 2009 Jamaikan mestaruuskilpailuissa kiinni piristeen käytöstä yhdessä Yohan Blaken, Allodin Fothergillin, Lansford Spencen ja Sheri-Ann Brooksin kanssa. Brooksia lukuun ottamatta he saivat kolmen kuukauden kilpailukiellon. Daegun MM-kisoissa 2011 hän karsiutui 200 metrin alkuerissä.
Ennätykset

100 metrin juoksu: 10,11 (2008)
200 metrin juoksu: 20,06 (2007)
Maat ja Kansat

Maat ja Kansat oli Tampereella vuosina 1906–1913 toiminut elokuvayhtiö. Se omisti elokuvateattereita, toi maahan ja vuokrasi elokuvaohjelmia sekä valmisti lähes 30 lyhytelokuvaa.
Keväällä 1906 perustetun osakeyhtiön hallituksen muodostivat merikapteeni Axel Backman, kauppias Rafael Harberg (Haarla), rautatiekirjuri Arthur Johannes Forsander ja varajäsenenä isännöitsijä Arthur Prikander. Sen toimialaksi ilmoitettiin ”kansa- ja maantieteellisten opettavien ja huvittavien kuvien näytteleminen maamme eri kaupungeissa ja keisarikunnassa”. Yhtiö perusti elokuvateatterin Viipuriin ja osti turkulaisen Maailman Ympäri -teatterin. Tampereella sen omistukseen siirtyivät Ruuskasen talon Ympäri Maailman ja Palanderin talon Maailman Ympäri, jotka elokuussa 1907 korvattiin Hämeenkatu 8:n Ympäri Maailman -teatterilla. Kuopioon avattiin kiinteä elokuvateatteri lokakuussa 1906 ja yhtiö harjoitti myös kiertuetoimintaa. Loppuvuodesta 1907 Maat ja Kansat mainosti, että sillä oli filiaali myös Venäjällä.
Maat ja Kansat oli Suomen ainoa Helsingin ulkopuolinen elokuvien maahantuontia ja levitystä harjoittanut yhtiö. Syksyllä 1908 se oli perustamassa maahantuonti- ja levitysyhtiö Bioa, jossa olivat mukana myös helsinkiläiset Central, Kansainvälinen Biografi sekä myöhemmin Pathé Frèresin agenttina toiminut Erik Estlander. Bion toiminta lakkasi jo seuraavana keväänä, ja samalla päättyi myös tamperelaisyhtiön maahantuonti.
Elokuvien valmistaminen liitettiin yhtiön toimenkuvaan osakepääoman korotuksen yhteydessä vuonna 1909. Hallituksen jäseninä toimivat tuolloin Forsander, Backman ja isännöitsijä K. O. Toivonen sekä varajäsenenä rouva H. Forsander. Ensimmäinen, Nokiankoskea esittänyt kuva oli kuitenkin esitetty jo Hämeenkatu 8:n avajaisissa vuonna 1907. Maat ja Kansat valmisti yhteensä lähes kolmekymmentä lyhyttä dokumenttielokuvaa sekä näytelmäelokuvan Vasikan häntä (1908). Vuosina 1907–1908 se oli Karl Emil Ståhlbergin Atelier Apollon jälkeen Suomen toiseksi suurin elokuvatuottaja. Yhtiön elokuvien laatua on pidetty heikkona. Niistä on säilynyt vain Kuvia valtiopäivien juhlallisista avajaisista vuodelta 1910.
Yhtiön hallituksen puheenjohtaja Forsander ja Toivonen ajautuivat vuonna 1910 talousvaikeuksiin ja heidän osakkeensa pakkohuutokaupattiin. Tampereen Ympäri Maailman -teatteri siirtyi joulukuussa 1910 tehtailija Sulo Salmelinin omistukseen. Osakeyhtiö Maat ja Kansat ilmoitti toiminnastaan kaupparekisteriin viimeisen kerran kesäkuussa 1911, jolloin sen hallitukseen kuuluivat Vihtori Mäkelä, Vilho Osola ja Arthur Prikander sekä varajäsenenä August Lahti. Yhtiön teatteritoiminta Turussa ja Viipurissa päättyi vuonna 1913 ja se poistettiin kaupparekisteristä vuonna 1980.
Lumiraja (aurinkokunnan synty)

Lumiraja on se etäisyys auringosta, jolla vesi tiivistyy jääksi. Yleisemmin lumiraja on jonkin haihtuvan aineen tiivistymisetäisyys. Alkuaurinkokunnassa veden lumiraja oli asteroidivyöhykkeellä, mutta häkäkaasun lumiraja Neptunuksen etäisyydellä.
Veden lumiraja

Monet asteroidit ja komeetat sisältävät paljon haihtuvia aineita, koska syntyivät lumirajan ulkopuolella.
Veden lumirajan arvellaan monesti olleen noin 2,7-3,2 AUn päässä auringosta. Tällä etäisyydellä on nykyään asteroidivyöhyke. Nykyään lumiraja on lähempänä Aurinkoa, noin 1,7 AUn päässä siitä.
Vesi tiivistyi harvassa alkuaurinkoa ympäröineessä sumussa vasta hyvin kylmässä noin 130-170 K:n lämpötilassa.
Lumirajan etäisyys vaihteli aurinkokunnan synnyn aikanakin. Toisaalta lumirajan etäisyys riippui suhteellisen vähän alkuauringon kirkkaudesta ja kiekon tiheydestä.
Lunta saattoi säilyä varjoisissa kohdissa lumirajan sisäpuolellakin.
Teoreettinen esiplanetaarisen kiekon pintatiheys kasvoi lumirajan kohdalla noin 3-4-kertaiseksi. Näin koska haihtuvia aineita oli alkuaurinkosumussa 1,6 %, kun kiveä ja metallia 0,6 %.
Niinpä tiivistyneitten jäitten takia tiheämmässä kiekossa syntyi suuria planeettaytimiä, jotka keräsivät ympärilleen suuren vetyvaipan.
Maapallon vesi tuli lumirajan takaa asteroideista ja/tai komeetoista.
Muita lumirajoja

Muita lumirajoja ovat esimerkiksi hiilidioksidin, häkäkaasun ja ammoniakin lumirajat. Häkäkaasun lumiraja oli noin 30 AUn päässä Auringosta eli suunnilleen Neptunuksen radan nykyisellä paikalla.
Uusien tutkimusten mukaan eri aineiden lumirajat ovat epävakaita.Tämä johtuu jatkuvasta tiivistymisestä ja sublimoitumisesta. Prosessi johtaa tiheän ainerenkaan syntyyn lumirajan sisäpuolella, ja aineen harvenemiseen lumirajan kohdalla.  Planeettojen synty nopeutuu näin eri lumirajojen lähellä. Lumirajat myös hyppelevät, syntyy monia harvoja ja tiheitä vyöhykkeitä.
Lumirajoja muilla tähdillä

Laskelmien mukaan Aurinkoa kevyemmillä tähdillä lumiraja on suhteessa kauempana keskustähdestään kuin Auringolla. Vertailukohde on tällöin etäisyys, jolla planeetan lämpötila vastaa Maan lämpötilaa, kun tähti on vakaassa pääsarjatilassa.Tällöin lämpötilan puolesta elinkelpoisella vyöhykkeellä oleva planeetta  on tavallisemmin Maata kuivempiAurinkoa kevyemmällä tähdellä. Tällöin esimerkiksi K-spektrityypin pääsarjan tähden planeetat ovat useammin Maata kuivempia.
Tähden HL Tauri ympärillä on esiplanetaarinen kaasu- ja pölykiekko, jossa on aukkoja. Suuria aukkoja on keskustähdestä katsoen etäisyyksillä
13, 32 ja 63 AU. Lämpötilat näillä etäisyyksillä ovat 144, 84 ja 57 K. Nämä vastaavat veden, ammoniakin ja häkäkaasun hydraatin tiivistymisrajoja. Näissä on tapahtunut pölyhitustan kasvua suuremmiksi kappaleiksi, ehkä ainakin desimetrin kokoisiksi.
Aiheesta muualla

Euroopan eteläinen observatorio (ESO): Lumirajan etäisyys aurinkokuntaan verrattuna
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Frost line (astrophysics)
Käännös suomeksi
Marvi Vallaste

Marvi Vallaste esiintymässä Lontoon olympiamitalistien juhlassa.
Marvi Vallaste (s. 28. elokuuta 1983) on virolainen laulaja.
Marvi on syntynyt Saarenmaan Kärlassa ja lopetti vuonna 1999 Kärlan peruskoulun. Samana vuonna hän lopetti viuluopinnot Kuressaaren Musiikkikoulussa. Kesällä 2003 hän valmistui lukiosta ja 2008 Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool -nimisestä musiikkioppilaitoksesta.
Keväällä 2012 Marvi osallistui Euroviisuihin Ott Lepland taustalaulajana. Balladi "Kuula" sijoittui Bakussa järjestetyssä finaalissa kuudenneksi.
Marvi edusti Viroa myös vuoden 2014 Euroviisuissa Kööpenhaminassa Tanja Mihhailovan taustalaulajana.
Alkuvuodesta 2014 Vallaste, Tarvi Kull ja Kaspar Kalluste perustivat elektropoptrion Würffel.
Kesällä 2014 Marvi jätti Würffelin ja saman vuoden lokakuussa hän synnytti esikoisensa.
Diskografia

Marvi on esiintynyt useiden yhtyeiden kokoonpanoissa. Hän on tehnyt yhteistyötä useiden jazzmuusikoiden kanssa ja toiminut taustalaulajana Viron tunnetuimmissa yhtyeissä, kuten Tanel Padar & The Sun ja Traffic. Marvi kuuluu Ott Leplandin bändin jäsenistöön taustalaulajana.
Diskografia > Singlet

"Koos nii hea" (2008)
"Kuhu unenäod saata" (2008)
"See tüdruk" (2009)
"Homme hommikul" (2010)
Mantšuriankärhö

| Mantšuriankärhö |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Tribus::  Anemoneae
Suku::  Kärhöt Clematis
Laji::  mandshurica
Kaksiosainen nimi
 Clematis mandshurica  Rupr. 
Synonyymit
 Clematis terniflora var. mandshurica 
Katso myös
   Mantšuriankärhö Wikispeciesissä   Mantšuriankärhö Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mantšuriankärhö (Clematis mandshurica) on leinikkikasvien (Ranunculaceae) heimoon, kärhöjen (Clematis) sukuun kuuluva kasvilaji. Se voidaan luokitella myös pilvikärhön (Clematis terniflora) muunnokseksi.
Mantšuriankärhö on monivuotinen, kiipeilevä köynnös, joka voi kasvaa noin 1,2 metriä korkeaksi.
Mantšuriankärhö kasvaa luonnossa pensaikoissa sekä avoimissa rinnemetsissä merenpinnan tasosta aina noin 800 metrin korkeuteen saakka. Lajia tavataan luonnossa Venäjän Kaukoidässä, Mongoliassa, Kiinassa sekä Korean niemimaalla.
Mantšuriankärhöä on kerätty luonnosta paikallisesti lääkinnällisiin tarkoituksiin sekä kosmetiikan ainesosaksi. Joskus lajia on myös kasvatettu koristekasvina.
Mamot

| Mamot |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Mamot Drepanis  Temminck, 1820
Katso myös
   Mamot Wikispeciesissä   Mamot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mamot (Drepanis) on sukupuuttoon kuollut peippojen heimoon kuuluva varpuslintusuku.
Mamot olivat meden syömiseen erikoistuneita varpuslintuja, jotka elivät Havaijin saariryhmän metsissä. Ne olivat kooltaan noin 20 senttiä pitkiä ja niillä oli pitkä, alaspäin kaartunut nokka. Ne kuolivat sukupuuttoon vuosina 1899–1907 elinympäristöjen tuhoutumisen sekä liiallisen ja valvomattoman keräilyn takia.
Mamolajit

Kultamamo Drepanis pacifica
Tuhkamamo Drepanis funerea
Lumipulmunen

| Lumipulmunen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pulmuset Calcariidae
Suku::  Pulmuset Plectrophenax
Laji::  hyperboreus
Kaksiosainen nimi
 Plectrophenax hyperboreus  (Ridgway, 1884) 
Katso myös
   Lumipulmunen Wikispeciesissä   Lumipulmunen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lumipulmunen (Plectrophenax hyperboreus) on pulmusten heimoon kuuluva varpuslintu.
Koko ja ulkonäkö

Lumipulmunen muistuttaa suuresti sekä kooltaan että väritykseltään pulmusta. Sen höyhenpuvussa on kuitenkin vielä enemmän valkoista ja siivillä ja pyrstössä vähemmän mustaa kuin pulmusella. Naaras, nuori lintu ja talvipukuinen koiras ovat hieman kirjavampia ja niiden puvussa on myös ruskeita kohtia.
Esiintyminen

Lumipulmunen pesii vain kahdella Beringinmeren Yhdysvaltain puolella olevalla saarella (St. Matthew ja Hall Islands). Se on muuttolintu ja talvehtii pääasiassa Alaskan länsirannikolla. Lajin populaation koko on noin 6 000 yksilöä. Lajin kanta on vaarantunut saarille levinneiden rottien, kettujen ja näätäeläinten takia.
Elinympäristö

Lumipulmunen elää pesimäaikana tundran ruohostoisilla ja kivikkoisilla alueilla, etenkin rannoilla. Muuttomatkoilla ja talvehtimisseuduilla se elää rannoilla, soilla ja viljelysmailla.
Ravinto

Lumipulmunen on siemensyöjä.
Mamoutou Diarra

| Mamoutou Diarra |
| --- | --- |
 Diarra (nro 19) vuonna 2009.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Mamoutou Diarra
Syntynyt: 21. toukokuuta 1980 (ikä 44) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:   Ranska
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  200 cm
Paino:  102 kg
Maajoukkueet
2004–2009:   Ranska
Ottelut (pisteet):  44 (159)
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Serbia ja Montenegro 2005 |  |  |
Mamoutou Diarra (s. 21. toukokuuta 1980 Pariisi) on ranskalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Diarra edusti Ranskan maajoukkuetta vuoden 2005 EM-kilpailuissa voittaen pronssia ja vuoden 2006 MM-kilpailuissa. Hän edusti urallaan valtaosin ranskalaisseuroja ja pelasi myös Kreikassa ja Italiassa.
Elämä ja urheilu-ura

Diarra edusti Ranskan miesten maajoukkuetta Serbia ja Montenegron EM-kilpailuissa 2005, missä Ranska voitti pronssia, ja Japanin MM-kilpailuissa 2006, missä maa sijoittui viidenneksi. Hän edusti Ranskaa vuosina 2004–2009 yhteensä 44 maaottelussa 3,6 pisteen keskiarvolla.
Seurajoukkuetasolla Diarra pelasi pääosin kotimaassaan mutta myös Kreikassa ja hetken aikaa Italiassa. Pisimpään hän edusti vuosina 2000–2005 Paris Basket Racingiä.
Meanderi

Meanderi  voi tarkoittaa seuraavia asioita:
meanderi, jokiuoman mutka
meanderi, koristekuvio
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Meanderi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo FIFAn maakoodeista

Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA käyttää jäsenmaistaan kolmikirjaimista maakoodia. FIFAn käyttämät maatunnukset poikkeavat joidenkin maiden kohdalla Kansainvälisen olympiakomitean maakoodeista ja ISO 3166 -standardin maakoodeista.
FIFAan kuulumattomat maat

Jotkut itsenäiset valtiot eivät kuulu FIFAan, mutta ne ovat jalkapallon maanosaliittojen jäseniä. Iso-Britannia ei kuulu mihinkään liittoon, mutta se on KOK:n jäsen, jolloin sillä on oikeus osallistua olympialaisten jalkapalloturnauksiin.
| Joukkue | Maakoodi |
| --- | --- |
 Bonaire: BOE
 Ranskan Guayana: GYF
 Gibraltar: GIB
 Iso-Britannia: GBR
 Guadeloupe: GPE
 Kosovo: KOS
 Martinique: MTQ
 Réunion: REU
 Sint Maarten: SXM
 Tuvalu: TUV
 Sansibar: ZAN
 Mikronesia: FSM
 Kiribati: KIR
 Niue: NIU
 Pohjois-Mariaanit: NMI
 Palau: PLW
 Saint-Martin: SMT
Historialliset maakoodit

Toiset maakoodit ovat poistuneet käytöstä, kun maan jalkapallomaajoukkue on lakkautettu tai valtion nimi on muuttunut.
Historialliset maakoodit > Historiallisten maiden maakoodit

| Joukkue | Maakoodi |
| --- | --- |
 Itsenäisten valtioiden yhteisö: CIS
 Tšekkoslovakia: TCH
 Itä-Saksa: DDR
 Alankomaiden Antillit: ANT
 Pohjois-Vietnam: VNO
 Pohjois-Jemen: NYE
 Saarin protektoraatti: SAA
 Serbia ja Montenegro: SCG
 Etelä-Vietnam: VSO
 Etelä-Jemen: SYE
 Neuvostoliitto: URS
 Länsi-Saksa: FRG
 Jugoslavia: YUG
Historialliset maakoodit > Käytöstä poistuneet maakoodit

| Joukkue | Maakoodi |  |
| --- | --- | --- |
|  Böömi | BOH | Myöhemmin osa Tšekkoslovakiaa |
|  Burma | BUR | Nykyinen Myanmar |
|  Ceylon | CEY | Nykyinen Sri Lanka |
|  Kongo-Kinshasa | CKN | Nykyinen Kongon demokraattinen tasavalta |
|  Kongo-Brazzaville | COB | Nykyinen Kongon tasavalta |
|  Tšekkoslovakia | TCH | Nykyisin Tšekki ja Slovakia |
|  Dahomey | DAH | Nykyinen Benin |
|  Alankomaiden Itä-Intia | DEI | Nykyinen Indonesia |
|  Uudet Hebridit | HEB | Nykyinen Vanuatu |
|  Palestiinan brittiläinen mandaatti | PAL | Nykyinen Israel |
|  Rhodesia | RHO | Nykyinen Zimbabwe |
|  Tanganjika | TAA | Nykyisin osa Tansaniaa |
|  Taiwan | TAI | Käyttää nykyisin nimeä Kiinan Taipei |
|  Yhdistynyt arabitasavalta | UAR | Egyptin ja Syyrian valtioliitto |
|  Ylä-Volta | UPV | Nykyinen Burkina Faso |
|  Länsi-Samoa | WSM | Nykyinen Samoa |
|  Zaire | ZAI | Nykyinen Kongon demokraattinen tasavalta |
Lödöse

| Lödöse |
| --- | --- |
 Lödösen museon rakennus.
 Lödöse
 Koordinaatit: 58°1′46″N, 12°9′47″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Lilla Edetin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,28 km²
Väkiluku:  1 266
 – Väestötiheys:  989,1 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lödöse (myös Gamla Lödöse, Gamlöse eli Gammelös) on taajama Lilla Edetin kunnassa, Länsi-Götanmaan läänissä Länsi-Götanmaan maakunnassa Ruotsissa. Siellä oli 1 265 asukasta vuonna 2005. Lödöse sijaitsee 40 kilometriä pohjoiseen Göteborgista.
Noin vuonna 1000 Lödöse oli tärkeä kauppapaikka Götajoen varrella. Se oli Ruotsin portti länteen. Lödösen asukkaat muuttivat Göteborgiin 1400-luvulla, jonka jälkeen Lödöse jäi pieneksi kyläksi. Lödöse on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon.
Lödöse Museum avattiin 1996.
Väestönkehitys

| Lödösen taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 549 | 549 |
| 1965 | 1965 |    | 696 | 696 |
| 1970 | 1970 |    | 1 004 | 1 004 |
| 1975 | 1975 |    | 1 244 | 1 244 |
| 1980 | 1980 |    | 1 181 | 1 181 |
| 1990 | 1990 |    | 1 291 | 1 291 |
| 1995 | 1995 |    | 1 227 | 1 227 |
| 2000 | 2000 |    | 1 227 | 1 227 |
| 2005 | 2005 |    | 1 265 | 1 265 |
| 2010 | 2010 |    | 1 266 | 1 266 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lödöse Museum (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)