Wäinö Aaltonen
Teoksia > Kuvia julkisista veistoksista

Sankarihauta, vuoden 1918 muistomerkki Raakel itkee lapsiaan, 1919, Alastaro, Loimaa.
Alfred Kordelinin rinta­kuva, 1919, Rauma.
Alfred Kordelinin rinta­kuva, 1919, Naantali (Kultaranta).
K. J. Ståhlbergin rintakuva, 1919, Haapajärvi.
Sankaripatsas, 1921, Savon­linna.
Lilja, 1927, Turku.
V. Westerholmin muotokuvahermi, 1927, Turku.
R. W. Ekmanin muotokuvahermi, 1927, Turku.
Tytön pää, 1928, Harjavalta.
Runoilija ja muusa, 1928, Tampere.
Suomen neito, yksi Pirkkalais­veistoksista, 1928, Tampere.
Veronkantaja, yksi Pirkkalais­veistoksista, 1928, Tampere.
Eränkävijä, yksi Pirkkalais­veistoksista, 1929, Tampere.
Eränkävijä ja Kauppias, kaksi Pirkkalais­veistosta, 1929, Tampere.
Leikkivä nuorukainen, 1930, Mänttä-Vilppula.
Aleksis Kiven muisto­patsaan, 1930, kubistinen versio Mäntän keskustassa.
Torpedovene S2:n muisto­merkki, 1930, Pori ja Turku.
Hj. Nortamon muoto­kuva, 1930, Rauma.
Työ ja tulevaisuus -sarjan Tulevaisuus, Henkinen työ ja Raivaaja, 1930–1932, Helsinki.
Aleksis Kiven pää, 1968 (1930-luku), Kuopion pääkirjasto (sisällä), Kuopio.
Paavo Nurmi, 1935/1952, Ateneum (sisällä), Helsinki, Turku, Lausanne ja Jyväs­kylä.
Oikeus­taistelun muisto­merkki, 1937, Luu­mäki.
Aleksis Kiven muistopatsas, 1939, Helsinki.
Yllättävä vieras, 1939, Helsinki.
Äiti, lapsi ja tulevaisuus, 1945, Helsinki.
Ostoksilta paluu, 1950, Tampere.
Suru, 1951, Karinaisten hautaus­maa.
Elämän ja kuoleman rajalla, Alastaron sankarimuistomerkki, 1951, Loimaa.
Suru, Pyynikin kirkko­puisto, Tampere.
Vapauden hengetär, 1952, Lahti.
Hacklinin muistomuuri, 1952, Pori.
Otto Mannisen patsas, 1953, Mikkeli.
Joel Lehtonen, 1953, Savon­linna.
Vuoden 1918 sodassa vakaumuksensa puolesta kuolleiden muistomerkki, 1954, Rovaniemi.
Lukutupa, 1955, Helsinki.
Kun ystävyyssuhteet solmitaan, 1955, Göteborg ja Turku.
Sarastus, 1956, Helsinki.
Luotsi-suihkukaivo, 1956, Vaasa.
Emil Sarlinin muistomerkki, 1957 (1948), Parainen.
Gösta Serlachiuksen muisto­merkki, 1958, Mänttä-Vilppula.
Osakuva Risto Rytin hauta­muisto­merkistä, 1958, Helsinki.
Läpi tulen, yhdessä Matti Aaltosen kanssa, 1958, Kouvola (Kuusankoski).
Auttin sankarimuistomerkki, 1959, Rovaniemi.
K. J. Ståhlberg, 1959.
Seppelöidyt äidit, 1960, Lappeen­ranta.
Maaemo suojelee poikaansa, 1960, Helsinki.
Rakentajan käsi, 1960, Helsinki.
Genius ohjaa nuoruutta, 1961, Turku.
H. G. Paloheimon muistomerkki, 1961, Riihimäki.
P. E. Svinhufvud, 1961, Helsinki.
Aleksis Kiven muistomerkki, 1962 (1949), Turku.
R. R. Eklundin muistokivi (yhdessä Matti Aaltosen kanssa), 1962, Uusikaarlepyy.
Osakuva R. R. Eklundin muistokivestä, 1962, Uusikaarlepyy.
Valtioneuvos Danielson-Kalmarin patsas, 1963, Asikkala.
Osakuva Toivo Kuulan patsaasta, 1963, Vaasa.
Suomen ratsuväen muisto­merkki, 1963, Lappeen­ranta.
Myrsky, 1967, Turku.
Oma kuva -muisto­merkin reliefi ja kyltti, 1994, Pöytyä.
Enkeli-reliefi Mäntsälän hautaus­maalla Aino Aaltosen ja hänen ja Wäinö Aaltosen tyttärien haudalla.
Alastaron hautausmaan porteissa on Aaltosen suunnittelemat reliefit.
Tunnetuimpien monumentaaliteostensa ohella Aaltonen oli tuottelias muotokuvien veistäjä. Malleina olivat muiden muassa presidentti K. J. Ståhlberg, kirjailija Joel Lehtonen, Jean Sibelius, Ruotsin kruununprinsessa (sittemmin kuningatar) Louise ja professori V. A. Koskenniemi.
Wäinö Aaltosen museo avattiin Turussa vuonna 1967. Sen ovat suunnitelleet taiteilijan poika Matti Aaltonen ja tämän vaimo, arkkitehti Irma Aaltonen.
Wäinö Aaltosen museon kokoelmissa on kaikkiaan noin 5 000 teosta. Lisäksi Aaltosen teoksia on muun muassa Valtion taidemuseossa.