stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kari Salmi

| Kari Salmi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. syyskuuta 1947 (ikä 77) Lahti, Suomi
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  virkamies, kaupunginjohtaja
Poliitikko
Puolue:  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
Kari Salmi (s. 13. syyskuuta 1947 Lahti) oli Lahden kaupunginsihteeri, josta tuli Lahden kahdeksas kaupunginjohtaja Seppo Välisalon jälkeen. Hän edisti Lahden tunnettavuutta kulttuurikaupunkina tukemalla merkittävänä puuarkkitehtuurihankkeena EU-projektina Sibeliustalon rakentamista.
Määräaikaisen kaupunginjohtajuutensa jälkeen hänestä tuli sisäasiainministeri Kari Rajamäen määräaikainen valtiosihteeri Matti Vanhasen hallituksen ajaksi.
Eduskuntavaaleissa 2003 Kari Salmi sai 3 510 ääntä. Salmi oli myös ehdokkaana eduskuntavaaleissa 2007 mutta ei tullut valituksi.
Sisäasiainministeriön määräaikaisen viran jälkeen Kari Salmi toimi konsulttina Kari Salmi Consulting -nimisessä yrityksessä sekä Askon säätiön asiamiehenä. Hän osallistui kunnallisvaaleihin 2008 Lahden kaupungissa ja sai eniten ääniä lahtelaisista kaupunginvaltuustoehdokkaista – 1 872 ääntä.
Kari Salmi toimi Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAn projektipäällikkönä vuosina 2008–2011 valtakunnallisessa Lähiöohjelmassa. 27.9.2011 hänet valittiin ARAn määräaikaiseksi johtajaksi Jarmo Lindénin sijaiseksi Lindénin siirryttyä kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäen valtiosihteeriksi.
Salmelle on myönnetty kauounkineuvoksen arvonimi ja hän on LUT - yliopiston tekniikan kunniatohtori.[lähde? ]
Kicker

| kicker Sportmagazin |
| --- | --- |

Lyhenne:  kicker
Lehtityyppi:  aikakauslehti
Aihealue:  urheilu
Julkaisija:  Olympia-Verlag GmbH
Perustettu:  1920
Kotikunta:  Nürnberg
Kotimaa:  Saksa
Ilmestymistiheys:  kaksi kertaa viikossa
Kieli:  saksa
Aiheesta muualla
kicker.de
kicker Sportmagazin on saksalainen urheiluaiheinen lehti, joka ilmestyy kahdesti viikossa ja keskittyy pääasiallisesti jalkapalloon. Tavallisesti maanantaisin ja torstaisin julkaistava aikakauslehti perustettiin vuonna 1920.
Keturah Orji

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Keturah Orji Yhdysvaltain-mestaruuskilpailuissa 2018. |  Keturah Orji Yhdysvaltain-mestaruuskilpailuissa 2018. |  Keturah Orji Yhdysvaltain-mestaruuskilpailuissa 2018. |  |
Naisten yleisurheilu
Maa:   Yhdysvallat
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Hopeaa | Lima 2019 | pituushyppy |  |
Keturah Orji (s. 5. maaliskuuta 1996) on yhdysvaltalainen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä.
Orji saavutti alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2013 hopeaa pituushypyssä ja pronssia kolmiloikassa. Yleisen sarjan arvokilpailuissa hän on kilpaillut pääasiassa kolmiloikkaajana. Olympialaisissa hän sijoittui neljänneksi Rio de Janeirossa 2016 tuloksella 14,71 ja seitsemänneksi Tokiossa 2021 tuloksella 14,59. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän oli seitsemäs Dohassa 2019 tuloksella 14,46 ja kuudes Eugenessa 2022 tuloksella 14,49. Sisäratojen MM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi vuonna 2016, viidenneksi vuonna 2018 ja seitsemänneksi vuonna 2022. Pan-Amerikan kisoissa 2019 hän saavutti pituushypyssä hopeaa tuloksella 666.
Orji on voittanut Yhdysvaltain-mestaruuden kolmiloikassa ulkoradoilla vuosina 2016–2019 ja 2021–2022 sekä sisäradoilla vuosina 2019 ja 2022–2023. Hän on voittanut NCAA:n mestaruuden kolmiloikassa vuosina 2015–2018 ja pituushypyssä vuonna 2018.
Orjin ennätys kolmiloikassa on huhtikuun 2021 lopulla syntynyt Yhdysvaltain-ennätys 14,92 ja pituushypyssä huhtikuun 2021 alussa tehty 685. Sisäradoilla hänen parhaat tuloksensa ovat kolmiloikassa 14,60 vuodelta 2020 ja pituushypyssä 672 vuodelta 2017.
Järjestelmän dynamiikka

Järjestelmän dynamiikka tai järjestelmädynamiikka kuvaa ajan suhteen riippuvaisen systeemin, kuten esimerkiksi jousi-massa-vaimentimen tai RLC-piirin käyttäytymistä. Dynaamisessa järjestelmässä tulosuureet, kuten jännite tai paine, eivät vaikuta lähtösuureisiin suoraviivaisesti, vaan järjestelmässä saattaa esiintyä värähtelyä ja viivettä sekä systeemin sisäisten osien että tulon ja lähdön välillä. Kun lineaarisessa järjestelmässä tulo- ja lähtösuureet kasvavat ja pienenevät samaan tahtiin, dynaamisessa järjestelmässä lähtösuureen muutosnopeus ja -suunta voivat vaihdella eri nopeudella kuin tulosuure. Järjestelmän dynamiikkaa havainnollistetaan usein mm. Bode-diagrammeilla ja askelvastekuvaajilla.
Dynamiikan kuvaus differentiaaliyhtälöin

Järjestelmän dynamiikkaa kuvataan yleisesti lineaaristen differentiaaliyhtälöryhmien avulla.
Järjestelmän kertaluku määräytyy järjestelmässä olevien energiavarastojen lukumäärän mukaan, mikä näkyy systeemin differentiaalinyhtälön kertaluvusta. Toisin sanoen systeemin kertaluku kertoo systeemin tilamuuttujien lukumäärän. Tilamuuttujana voi olla esimerkiksi virta, jännite, paikka tai nopeus. Yleisimmin systeemin dynamiikkaa kuvaamaan käytetään 1. ja 2. kertaluvun yhtälöitä. Kolmannen ja sitä suurempien kertalukujen yhtälöt ovat matemaattisesti vaikeasti käsiteltäviä, joten ne yleensä esitetään alempien kertalukujen lausekkeiden yhdistelminä.
Differentiaaliyhtälöiden yleinen muoto on:
missä x on tulomuuttuja ja y on lähtömuuttuja. Kertoimet an,...a0 ovat vakioita. Järjestelmän dynaamisten ominaisuuksien kuvaus on lineaarinen, joten se voidaan kuvata siirtofunktiomuodossa Laplace-muunnoksen avulla.
Kertaluvut

Järjestelmän dynamiikkaa voidaan analysoida siirtofunktioiden avulla. Siirtofunktio voidaan muodostaan systeemin lähdön ja tulon suhteella ja ne voidaan laijitella kertalukujen perusteella.
Kertaluvut > 0. kertaluku

0. kertaluvun järjestelmässä ei ole yhtään energiavarastoa, joten systeemin lähdön muoto seuraa tulon muotoa. Järjestelmä voi sisältää vahvistusta, jolloin lähdön amplitudi kasvaa tai pienenee.
0. kertaluvun yhtälö on muotoa
Siirtofunktio on tällöin muotoa
missä A on vahvistus.
Ideaalinen 0. kertaluvun järjestelmä ei olekaan dynaaminen, vaan staattinen järjestelmä, koska sen käyttäytymiseen vaikuttaa ainoastaan järjestelmän tulo.
Resistiivinen venymäliuska on tietyllä toiminta-alueella esimerkki nollannen kertaluvun järjestelmästä.
Kertaluvut > 1. kertaluku

1. kertaluvun järjestelmä eroaa staattisesta järjestelmästä, koska se kykenee varastoimaan energiaa. Nyt systeemiä ei voida kuvata suoraan tulon perusteella. 1. kertaluvun järjestelmä on yksinkertaisin mahdollinen dynaaminen järjestelmä.
1. kertaluvun yhtälö on muotoa
Tälle yhtälölle saadaan seuraava siirtofunktio
missä A on järjestelmän vahvistus ja τ aikavakio.
Esimerkkejä ensimmäisen kertaluvun järjestelmästä ovat mm. RC-piiri ja nestepohjainen lämpömittari.
Kertaluvut > 2. kertaluku

2. kertaluvun järjestelmässä energia varastoituu tai purkautuu kahden erillisen energiavaraston kautta. Jos energia vaihtelee näiden varastojen välillä, systeemi oskilloi eli värähtelee. Värähtelyn voimakkuus määräytyy systeemin vaimennusvakion suuruudesta. 2. Kertaluvun järjestelmä voidaan tehdä esimerkiksi liittämällä kaksi 1. kertaluvun järjestelmää yhteen.
Järjestelmän siirtofunktio on yleisessä muodossa
missä A on järjestelmän vahvistus, ω järjestelmän ominaiskulmataajuus ja ξ vaimennusvakio.
Amplitudin vaimeneminen riippuu vaimennusvakiosta
missä A0 on amplitudin arvo alussa.
ξ<0 Järjestelmän amplitudi kasvaa, kunnes se saavuttaa maksimaalisen arvonsa.
ξ<1 Järjestelmä on alivaimennettu eli värähtelee.
ξ=1 Järjestelmä on kriittisesti vaimennettu eli se saavuttaa loppuarvonsa nopeimmin eikä värähdä kertaakaan.
ξ>1 Järjestelmä on ylivaimennettu eli järjestelmä ei värähtele ja saavuttaa huippuarvonsa hitaammin.
Esimerkkejä toisen kertaluvun järjestelmästä ovat mm. RLC-piiri sekä vaimennettu harmoninen värähtelijä.
Järjestelmän tunnuslukuja

Järjestelmän dynaamisia ominaisuuksia kuvataan tunnuslukujen avulla, joista olennaisimpia ovat:
Järjestelmän tunnuslukuja > Aikavakio

Aikavakiolla (τ) tarkoitetaan ajanhetkeä, jolloin signaali on saavuttanut 1-e-1≈63,2% loppuarvostaan. Mitä suurempi järjestelmän aikavakio on, sitä suurempi aika kuluu suhteellisesti tietyn suuruisen
muutoksen aikaansaamiseen. Järjestelmä vaimentaa tällöin tulosuureen nopeita muutoksia enemmän ja on dynaamisesti hidas.
Järjestelmän tunnuslukuja > Vahvistuskerroin

Vahvistuskerroin (A) ilmaisee systeemin vahvistuksen tai vaimennuksen systeemin saavuttaessa staattisen tilan.
Järjestelmän tunnuslukuja > Nousuaika

Aika, jonka kuluessa lähtösuureen arvo kasvaa 10%:n tasolta 90%:n tasolle. Arvoja voidaan tutkia  myös muilta väleiltä.
Järjestelmän tunnuslukuja > Huippuarvo

Lähtösuureen suurin arvo, joka voi poiketa lopullisesta arvosta riippuen vaimennuksesta.
Järjestelmän tunnuslukuja > Huippuaika

Lähtöarvon huippuarvon saavuttamiseen kulunut aika.
Järjestelmän tunnuslukuja > Asettumisaika

Aika, jonka kuluttua systeemin lähtö asettuu X%:iin sisään lopullisesta arvostaan ( yleensä käytetään kahden tai viiden prosentin asettumisaikaa ).
Järjestelmän tunnuslukuja > Ominaiskulmataajuus

Järjestelmän ominaiskulmataajuus (ω) kertoo systeemin värähtelynopeuden.
Järjestelmän tunnuslukuja > Vaimennusvakio

Vaimennusvakio (ξ) kuvaa järjestelmän värähtelyn vaimenemista.
Ensimmäisen kertaluvun systeemin askelvaste
Toisen kertaluvun järjestelmän lähdön käyttäytyminen ajan funktiona eri vaimennusvakion, ξ, arvoilla.
2. kertaluvun askelvaste ja sen tunnuslukuja
Kickflip

Kickflip
Kickflip (alun perin magic flip), usein pelkkä flip, flippi, on rullalaudalla suoritettava temppu, jossa lauta pyörähtää lautailijan selän suuntaan pyörien kierroksen pituusakselinsa ympäri. Tempusta on luonnollisesti olemassa useita muunnelmia, kuten 360 flip eli 360 asteen flippi (temppuun lisätään 360 asteen vaakasuora pyöritys) tai doubleflip (lauta pyörii kaksi kierrosta). Nykyaikaisen kickflipin perusidean kehitti yhdysvaltalainen ammattirullalautailija Rodney Mullen 1980-luvun alkupuolella.
Jääpallon Neuvostoliiton mestaruussarja 1987–1988

| Neuvostoliiton mestaruussarja 1987-1988 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  14
Mestari:  Jenisei Krasnojarsk
Toinen sija:  Dynamo Moskova
Kolmas sija:  SKA Habarovsk
Paras maalintekijä:  Nikolai Afanasenko, Volga (41)
Alempi sarjataso:  Pervaja liga
  ← 1987 :  1989 → 
Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarja kaudella 1987-1988 pelattiin eri sarjajärjestelmällä kuin aiemmin. Sarjajärjestelmää muutettiin siten että sarja pelattiin kahdessa maantieteellisessä jaetussa seitsemän joukkueen lohkossa. Lohkojen kolme parasta jatkoivat ylempään ja neljä heikoiten sijoittunutta alempaan loppusarjaan. Ylemmän loppusarjan voittaja oli Neuvostoliiton mestari. Mestaruuden voitti Krasnojarskin Jenisei.
Jatkosarjat > Ylempi loppusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jenisei Krasnojarsk  | 10 | 9 | 0 | 1 | 62 |  30 | +32 | 18 |
| 2 | Dynamo Moskova  | 10 | 7 | 1 | 2 | 62 |  46 | +16 | 15 |
| 3 | SKA Habarovsk  | 10 | 5 | 0 | 5 | 49 |  42 | +7 | 10 |
| 4 | Zorki Krasnogorsk  | 10 | 5 | 1 | 4 | 45 |  45 | 0 | 11 |
| 5 | Start Gorki  | 10 | 2 | 1 | 7 | 51 | 79 | -28 | 5 |
| 6 | SKA Sverdlovsk  | 10 | 0 | 1 | 9 | 28 |  55 | -27 | 1 |
Jatkosarjat > Alempi loppusarja

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | Vodnik Arkangeli  | 14 | 8 | 1 | 5 | 73 |  43 | +30 | 17 |
| 8 | Yunost Omsk  | 14 | 6 | 3 | 5 | 45 | 52 | -7 | 15 |
| 9 | Dynamo Alma-Ata  | 14 | 6 | 1 | 7 | 49 | 56 | -7 | 13 |
| 10 | Stroitel Syktyvkar  | 14 | 9 | 0 | 5 | 57 |  37 | +20 | 18 |
| 11 | Lokomotiv Irkutsk  | 14 | 8 | 1 | 5 | 48 | 50 | -2 | 17 |
| 12 | Kuzbass Kemerovo  | 14 | 7 | 1 | 6 | 59 | 56 | +3 | 15 |
| 13 | Sayany Abakan  | 14 | 3 | 2 | 9 | 43 | 63 | -20 | 8 |
| 14 | Volga Uljanovsk  | 14 | 4 | 1 | 9 | 35 | 52 | -17 | 9 |
Neljä viimeistä karsintasarjaan.
Karsintasarja

Karsintasarjaan osallistuivat neljän mestaruussarjan heikoimman lisäksi Ykkösliigan toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet Uralski Trubnik ja Vympel. Ykkösliigan voittaja Sibselmash Novosibirsk nousi seuraavan kauden mestaruussarjaan.
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lokomotiv Irkutsk  | 5 | 4 | 0 | 1 | 33 | 15 | +18 | 8 |
| 2 | Kuzbass Kemerovo  | 5 | 3 | 1 | 1 | 23 | 17 | +6 | 7 |
| 3 | Volga Uljanovsk  | 5 | 3 | 1 | 1 | 24 | 20 | +4 | 7 |
| 4 | Sayany Abakan  | 5 | 3 | 0 | 2 | 20 | 18 | +2 | 6 |
| 5 | Uralski Trubnik Pervouralsk  | 5 | 1 | 0 | 4 | 20 | 36 | -16 | 2 |
| 6 | Vympel Kaliningrad  | 5 | 0 | 0 | 5 | 12 | 26 | -14 | 0 |
Sarjan kolme parasta seuraavan kauden mestaruussarjaan. Sajany putosi mestaruussarjasta.
Amauri

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Amauri Carvalho de Oliveira
Syntymäaika: 3. kesäkuuta 1980 (ikä 44)
Syntymäpaikka: Carapicuíba, Brasilia
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 186 senttimetriä
Junioriseurat
1999–2000: Santa Catarina Clube
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2000–2001   2001  2001  2001–2002   2002–2003   2002   2003–2006   2006–2008   2008–2011   2011   2012   2012–2014   2014–2016   2016   2017 | Bellinzona  Parma   → Napoli (laina) Piacenza   Empoli  → Messina (laina) Chievo Verona Palermo Juventus  → Parma (laina) Fiorentina Parma FC Torino Fort Lauderdale Strikers New York Cosmos | 5 (1) 0 (0) 6 (1) 7 (1)  0 (0)   23 (4) 90 (17) 52 (23) 71 (17) 11 (7) 13 (1) 57 (16) 21 (1) 13 (5) 3 (0) |
Maajoukkue
| 2010 |  Italia | 1 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. helmikuuta 2018.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 14. helmikuuta 2018.
Amauri Carvalho de Oliveira (s. 3. kesäkuuta 1980 Carapicuíba, Brasilia) on brasilialais-italialainen uransa lopettanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Ura

Kun Amauri oli brasilialaisjoukkueessaan pelaamassa Italiassa Viareggio-turnauksessa, moni italialainen jalkapalloseura huomasi hänen kykynsä ja Amaurille sateli tarjouksia Italiasta. Hän kuitenkin päätti mennä Sveitsiin, Bellinzonaan, aloittamaan jalkapallouransa Euroopassa. Parma osti Amaurin ja laittoi hänet välittömästi lainalle Napoliin tammikuussa 2001. Napolissa hän teki Serie A-debyyttinsä 14. huhtikuuta 2001 Baria vastaan.
Napolista hän siirtyi kaudeksi 2001–2002 Serie B joukkue Piacenzaan. Kauden jälkeen Amaurin ura jatkui Serie A:ssa pelaavaan Empoliin. Empoli laittoi Amaurin välittömästi lainalle Serie B joukkue Messinaan puoleksi kaudeksi 2002. FC Messinasta Amaurin ura jatkui Chievo Veronassa, jossa hän pelasi kolmen kauden ajan (2003–2006). Chievo Veronassa Amauri näytti potentiaalinsa ja oli siellä seuran tärkeimpiä pelaajia.
Ura > Palermo

Kesän 2006 viimeisenä siirtopäivänä 30. kesäkuuta Amauri myytiin Palermoon noin 8 miljoonan euron siirtosummaa vastaan. Heti Palermossa Amaurista tuli rosanero-ultrafanien suosikki. Amauri teki 18 maalia joulukuuhun 2006 mennessä, mutta loukkasi sitten polvensa vakavasti ottelussa Sienaa vastaan. Hän joutui olemaan poissa pelikentiltä seitsemän kuukauden ajan. Amauri toipui vammastaan kauden 2007-2008 alkuun ja palasikin heti Palermon vakituiseksi avauspelaajaksi ja pelasi kauden ensimmäisessa ottelussa Romaa vastaan. Heti seuraavassa pelissään hän teki maalin vierasottelussa Livornoa vastaan, joka päättyi Palemon 4-2 voittoon.
Ura > Juventus

30. toukokuuta 2008 Amauri myytiin 22,8 miljoonalla eurolla Italian merkittävimpiin jalkapalloseuroihin lukeutuvaan Juventukseen. Vastakkaiseen suuntaan kaupassa lähti Antonio Nocerino (7,5M€), sekä Davide Lanzafame, joka siirtyi seurojen yhteisomistukseen kolmen ja puolen miljoonan euron summaa vastaan.
Debyyttiottelussaan 11. heinäkuuta 2008, Amauri teki viisi maalia Mezzocoronaa vastaan käydyssä ystävyysottelussa. Amaurin ensimmäinen Serie A -maali Juventuksessa tapahtui 14.9.2008 Udineseä vastaan. Maali oli ottelun ainoa. Amauri pääsi myös kentälle Mestarien liigan ottelussa pietarilaista Zenitiä vastaan vaihdosta sisään viimeiselle kuudelle minuutille 1–0 tilanteessa, (mikä oli myös ottelun lopputulos).
Amauri valitsi kaudelle 2009–2010 paitanumeroksi 11, koska hänen aiemmin käyttämänsä numero 8 meni keskikenttäpelaaja Claudio Marchisiolle. Amaurin osalta kausi meni heikosti. Amauri joutui fanien hampaisiin, kun hän teki ainoastaan 6 maalia 30 ottelussa.
Kausi 2010–2011 alkoi Amaurilla hyvin, kun hän teki kaksi maalia Shamrock Roversia vastaan Eurooppa-liigan karsintakierroksella. Ennen sitä Amauri ei ollut joukkueensa avauspelaaja ja toimi vaihtopelaajana useasti uuden managerin Luigi Delnerin toimesta.
31. tammikuuta 2011 Amauri siirtyi entiseen seuraansa Parmaan 30. kesäkuuta 2011 asti kestävällä lainasopimuksella. Hän nautti menestyksekkäistä kuukausista Parmassa tehden seitsemän maalia 11 ottelussa ja pelasi tärkeässä roolissa, kun seura varmisti paikkansa Serie A:ssa. Amauri muodosti tehokkaan hyökkäysduon entisen Juventus-joukkuekaverinsa Sebastian Giovincon kanssa.
Amauri palasi lainasopimuksen jälkeen Juventukseen, mutta siirtyi tammikuussa 2012 pysyvällä siirrolla ACF Fiorentinaan.
Ura > Fiorentina

Amauri pelasi Fiorentinassa ainoastaan 12 ottelua ja teki niissä yhden maalin.  7. huhtikuuta 2012 ottelussa sarjakärki Milania vastaan Amauri teki ottelun loppuhetkillä 1-2 voittomaalin. AC Milanin hävittyä kyseisen ottelun, Amaurin entinen seura Juventus nousi Milanin ohi sarjakärkeen ja pysyi siellä kauden loppuun saakka.
Ura > Paluu Parmaan

2. heinäkuuta 2012 Amauri palasi Parmaan, kun hän teki seuran kanssa neljävuotisen sopimuksen. Tällä kertaa hän teki Parmassa kaikkiaan 16 maalia 57 ottelussa.
Ura > Torino

Siirtoikkunan viimeisenä päivänä, 1. syyskuuta 2014, Amauri teki sopimuksen Torinoon. Debyyttimaalinsa Torinossa hän teki 23. lokakuuta 2014 2–0 kotivoitossa HJK:a vastaan Eurooppa-liigan lohkovaiheen kolmannella kierroksella.
Kaudella 2015–2016 Amauri pelasi uuden managerin, Giampiero Venturan alaisuudessa yhteensä kaksi ottelua Serie A:ssa ja Italian Cupissa. Hänestä tuli 11. helmikuuta 2016 vapaa agentti.
Ura > Fort Lauderdale Strikers

9. elokuuta 2016 Fort Lauderdale Strikers teki sopimuksen Amaurin kanssa.
Ura > New York Cosmos

21. helmikuuta 2017 New York Cosmos ilmoitti, että seura oli solminut sopimuksen Amaurin kanssa. 1. elokuuta 2017 New York vapautti Amaurin sopimuksestaan ja hänestä tuli jälleen vapaa agentti.
Maajoukkueura

Amauri sai Italian kansalaisuuden maaliskuussa 2009 ja oli vuotta myöhemmin mukana Italian maajoukkueen harjoitusleirillä. Hänet kuitenkin jätettiin pois Roomassa 3–5. toukokuuta pidetystä leiristä. Kyseisellä leirillä Italian valmentaja Marcello Lippi päätti Italian lopullisesta 2010 MM-kisakokoonpanosta.
Amauri pelasi ensimmäisen maaottelunsa 6. elokuuta 2010 Norsunluurannikkoa vastaan.
Kaukolanharjun näkötorni

Kaukolanharjun näkötorni
Kaukolanharjun näkötorni on vuonna 1926 valmistunut puurakenteinen näkötorni Tammelan Kaukolanharjulla, läheiseen Saaren kansanpuistoon rajoittuvalla harjualueella. Tornin suunnitteli forssalainen rakennusmestari A. Nummi.
Tornista avautuu näkymä Saarensalmelle, Pyhäjärvelle ja Kuivajärvelle paikalta, jolla taiteilija Albert Edelfelt maalasi tunnetun maalauksensa Näkymä Kaukolanharjulta (1889–1890). Vuonna 1953 tornin viereen pystytettiin tästä kertova Edelfeltin muistokivi.
Kuvia

Näkötornin 1. kerros.
Näkötonin portaikkoa.
Albert Edelfeltin muistokivi edestä.
Muistokivi takaa ja näkötorni.
Näkymä luoteeseen näkötornista on lähes sama kuin Albert Edelfeltin maalauksessa Näkymä Kaukolanharjulta.
Näkymä tornin huipulta sisäänkäynnin puolelta.
Aiheesta muualla

Kaukolanharjun näkötornin esittely Tammelan kunnan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaukolämpöverkko

Kaukolämpöverkko on eristettyjen putkien verkosto, jolla siirretään lämpöä veden tai höyryn mukana lämpölaitokselta tai lämmitysvoimalaitokselta lämmityskohteisiin, tavallisesti erillisiin rakennuksiin taajama-alueilla. Kaukolämmöllä tarkoitetaan keskitettyä lämmitystapaa, jossa lämpö tuotetaan käyttökohteista erillisessä lämpölaitoksessa.
Kaukolämpöverkon osat

Kaukolämpövesi siirtyy lämpöeristettyjä menoputkia pitkin lämpölaitokselta kulutuskohteen lämmönvaihtimeen, jolla lämmitetään asiakkaan lämmitysvettä. Viilentynyt vesi palaa menoputken rinnalla samassa kaivannossa olevaa paluuputkea uudelleen lämmitettäväksi.
Verkossa tarvitaan pumppaamoja veden kierrättämiseksi. Putket mitoitetaan yleensä siten, että painehäviö on 1 baari per kilometri. Tällä mitoituksella saadaan tavallisesti taloudellisin putki- ja pumppauskustannusten yhdistelmä. Kaukolämpöveteen lisätään yleisesti vuotojen paikallistamiseksi väriaineita, joiden fluoresoiva väri voidaan havaita pienissäkin pitoisuuksissa voimakkaalla ultraviolettivalolla. Tällaisia väriaineita ovat pyraniini (solvent green 7, C16H7Na3O10S3) ja uraniini (solvent yellow 94, C20H10Na2O5).
Verkossa on putkien lämpölaajenemisen vuoksi ankkurointiasemia, joilla putket ankkuroidaan maahan. Lisäksi on lukuisia venttiileitä, varsinkin putkien haarautumissa.
Verkkoon on yhdistetty tavallisesti päälämmitysvoimalaitoksen lisäksi varalämpölaitoksia edellisen vikaantumisen varalle sekä huippulämpölaitoksia lyhyen huippulämmönkulutuksen ajan varalle.
Aiheesta muualla

Energiateollisuus ry: Ympäristö- ja jäteasiat kaukolämpöverkon rakentamisessa ja kunnossapidossa, Pöyry Finland Oy, 8.12.2010
Energiateollisuus ry: Kaukolämmön kiertoveden käsittely,  2007 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Piirros kaukolämpöverkosta[vanhentunut linkki]
Kietsimävaarat

Kietsimävaarat (pohjoissaameksi Skiehččanvárit ja inarinsaameksi Skieččâmväärih) on tunturijono Kietsimä- ja Vaskojoen välissä Lemmenjoen kansallispuiston länsiosassa Inarin kunnassa lähellä Norjan rajaa. Sen korkein huippu on 557 metriä merenpinnan yläpuolelle kohoava Stuorrabogeoaivi. Muita alueen tuntureita ovat Jäkäläpää (540 m m.p.y.), Roavvoaivi (530 m m.p.y.), Guovžuroaivi (470 m m.p.y.) ja Laurivaara sekä Lauravaara (455 m m.p.y.).
Kiettareenluoto

Kiettareenluoto
Kiettareenluoto oikealla kuvattuna Kiettareen sillalta.
| --- | --- |
Sijainti:  Kokemäki ja Huittinen Satakunta Suomi
Vesialue:  Kokemäenjoki
Pinta-ala:  18 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kiettareenluoto (myös Kiettare) on Kokemäenjoen suurin saari. Se sijaitsee Kokemäellä, noin viisi kilometriä kaupungin keskustan itäpuolella. Pieni kaistale saaren itäreunasta kuuluu Huittisiin.
Noin 18 neliökilometrin kokoinen Kiettareenluoto muodostuu kahden Kokemäenjoen haaran, Kyttälänhaaran ja Kiettareenhaaran väliin. Se on hieman yli seitsemän kilometrin pituinen ja leveimmältä kohdaltaan saarella on mittaa kolme kilometriä. Kiettareenluoto kuuluu Suomen sisävesien 30 suurimman saaren joukkoon. Se on myös Satakunnan maakunnan suurin saari merialueetkin mukaan lukien.
Saaren itäpäässä sijaitsee kaksi keidassuota. Aronsuo ja Kiettareensuo kuuluvat molemmat Puurijärven ja Isosuon kansallispuistoon. Kiettareenluodon reunoja ympäröi viljelysmaa, mutta saaren sisäosa on soiden lisäksi suurimmaksi osaksi kangasmetsää.
Kiettareenluotoon johtaa yksi maantiesilta ja yksi lossi. 86 metrin pituinen riippusilta rakennettiin vuonna 1958. Lisäksi saaresta johtaa vuonna 2000 valmistunut silta läheiseen Vitikkalanluotoon, jonne ainoa maantieyhteys kulkee Kiettareen kautta.
KNDS France

| KNDS France |
| --- | --- |

Perustettu:  1973
Kotipaikka:  Versailles, Ranska
Toimiala:  aseteollisuus
Tuotteet:  aseet ammukset sotilasajoneuvot muu sotilasmateriaali
Emoyhtiö:  KNDS
Sisaryhtiöt:  KNDS Deutschland
Kotisivu:  www.knds.fr
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
KNDS France, aiemmin Nexter ja alun perin GIAT industries, on ranskalainen aseteollisuusyhtiö, joka kuuluu eurooppalaiseen KNDS-konserniin. Nexter yhdistyi vuonna 2015 saksalaisen Krauss-Maffei Wegmann -yhtiön kanssa, muodostaen KNDS:n. Nexterin nimi vaihdettiin KNDS Franceksi vuonna 2024.
Yhtiön kotipaikka on Versailles Ranskassa.