stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raimo Bärman

Raimo Kyösti Bärman (s. 6. kesäkuuta 1932 Sulkava) on suomalainen kirjailija. Hän on käyttänyt myös nimimerkkiä R. A. Karhumies vaimonsa Annikki Bärmanin kanssa..
Bärmanin vanhemmat olivat sahatyömies August Bärman ja Hilja Vasara. Lappeenrannassa lapsuutensa viettänyt Bärman kävi vuosina 1956-1957 Lahden Kansankorkeakoulun ja työskenteli sitten terveystarkastajana ja asuntojen tarkastajana Kajaanissa 1960-1964 sekä terveystarkastajana Lahdessa 1964-1982 aina sairauseläkkeelle jäämiseensä saakka. Bärman on toiminut myös freelance-toimittajana. Nykyisin Raimo Bärman asuu Lahdessa.
Bärmanin pääteos on Ruijaan 1800-luvulla muuttaneista suomalaisista kertova Kveenitrilogia: Kveenien rannat, Jäämeren soutajia ja Ruija kutsuu. Bärmanin eräaiheisia tekstejä on julkaistu myös antologioissa Erämiesten matkassa: eräkirjailijamme kertovat (Otava 1987) ja Erämaailman vuosikymmenet (Karisto 2000).
Raimo Bärman oli naimisissa vuodesta 1954 vuoteen 2016 opettaja ja kirjailija Annikki Bärmanin (o.s. Kuukka) kanssa.
Teokset

Salaperäinen savu, nuortenkirja. Valistus 1964 (nimimerkillä R. A. Karhumies yhdessä Annikki Bärmanin kanssa)
Kuusi kadonnutta päivää, nuortenkirja. Valistus 1968 (nimimerkillä R. A. Karhumies yhdessä Annikki Bärmanin kanssa)
Taimenjoelta Ahmatunturille - kertomuksia eräretkiltä. Weilin+Göös 1980
Tunturin takana, novellikokoelma. Weilin+Göös 1981
Jossakin palaa nuotio - vaeltajan tarinoita luonnosta ja ihmisestä. Otava 1984
Vaivaiskoivun maa, novellikokoelma. WSOY 1986
Suurilta järviltä, novellikokoelma. WSOY 1987
Kuusi pegasosta lumessa sunnuntaiaamuna, runokokoelma. FinnEpos 1990
Kveenien rannat, romaani. FinnEpos 1991
Jäämeren soutajia, romaani. FinnEpos 1994
Ruija kutsuu, romaani. FinnEpos 1996
Harakanvarpaita kalliossa, runokokoelma. FinnEpos 1997
Luontopolun kulkijoita : eränovelleja luonnosta ja ihmisestä. FinnEpos 2000
Linnoituksen takana: muistelmia Lappeenrannasta. FinnEpos 2006
Rannalta rannalle: luontoaiheisia runoja. FinnEpos 2009
Salapärased kirikukellad, novellikokoelma, virontanut Aivo Lõhmus
Lohta ja sananrieskaa, romaani. Kustannusosakeyhtiö Otava 2015
Loimulohta ja Kekkosen parhaat kiitokset, romaani. Atrain & Nord Kustannusliike 2021
Rivibarbi

| Rivibarbi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Karpit Cyprinidae
Suku::  Enteromius
Laji::  ablabes
Kaksiosainen nimi
 Enteromius ablabes  (Bleeker, 1863) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rivibarbi (Enteromius ablabes) on karppien heimoon (Cyprinidae) kuuluva makean veden kalalaji.
Rivibarbin levinneisyysalue on Länsi-Afrikassa ja Kongojoen vesistöalueella. Kala kasvaa korkeintaan 9,6 senttimetrin mittaiseksi. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Rauvanjärvi (Kaavi)

| Rauvanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kaavi 
Koordinaatit:  62°53′26″N, 28°49′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Rauvanjoki 
Järvinumero:  04.781.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106 m  
Rantaviiva:  43,9232 km  
Pinta-ala:  8,82094 km²  
Tilavuus:  0,06311107258 km³  
Keskisyvyys:  7,15469 m  
Suurin syvyys:  26,73 m  
Saaria:  17 
 fiRauvanjärvi 
Rauvanjärvi  on Pohjois-Savossa Kaavilla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 880 hehtaaria eli 8,8 neliökilometriä. Se on 6,5 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee painaumassa, jonka luoteis- ja kaakkoispuolella on korkeampia mäkiä. Järven lahdet ja niemen seuraavat kallioperän uurroksia ja siksi rannat voivat viettää järveen jyrkästi. Järvi olisi melko yhtenäinen, elleivät 1,5 kilometriä pitkä Hautaniemi ja kilometrin pituinen Riihiniemi jakaisi järveä. Riihiniemen ja Iso-Pippurin suojaan jäävät Luvelammen lahti ja Tulilahti. Hautaniemen takana aukeaa 3,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä selkä. Suurin järvenselkä aukeaa kuitenkin järven keskiosassa, joka on 3,2 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Sen keskellä sijaitsee vain kolme saarta Rymäsaari, Ahosaari ja Purnusaari. Järven kaakkoispäässä työntyy kaakkoon päin 2,2 kilometriä pitkä lahti, jonka lahdensuu on 400 metriä leveä ja jonka pohjukan nimi on Jokilahti. Järveltä erottuu korkeita mäkiä esimerkiksi Hautaniemessä, jossa niemenpää kohoaa lähes 30 metrin korkeuteen, Itälahdenkankaalla, jossa mäki kohoaa 40 metriä. Jokilahdella saattaa erottaa pohjoisessa 65 metrin korkeuteen kohoavan Hautamäen.
Järvessä on laskettu olevan 17 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 12 hehtaaria, mikä on noin 1,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Iso-Pippuri ja Rymäsaari ovat pinta-alaltaan yli hehtaarin suuruisia, saarista 14 muuta ovat yli aarin ja yksi saarista on alle aarin kokoinen. Kartasta mitattuna Iso-Pippuri on yli 400 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on lähes 7 hehtaaria. Rymäsaari on 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on lähes 1,5 hehtaaria. Muita nimettyjä saaria ovat Pohjoislahdella Myllysaari, järven länsipäässä Lahdensuusaari, Likosaari, Pieni-Pippuri, järvenselällä Rymäsaaren eteläpuolella Ruunasaari, Rihmasaari ja Liimosaari, järvenselän itärannalla Ahosaari ja Purnusaari, sekä vielä pieni Paskonsaari. Vain Iso-Pippurissa on rakennuksia.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 63 miljoonaa kuutiometriä eli 0,063 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 7,2 metriä ja suurin syvyys on 26,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Itälahdenkankaan edustalla Hanhikaarren kohdalla noin 300 metriä rannasta. Muita syvänteitä sijaitsee Hautaniemen itäpuolella Itälahdessa, jossa on 17 metriä syvää, Iso-Pippurin kaakkoispuolella, missä on 19 metriä syvää ja järvenselän keskellä, jossa on useassa kohdassa yli 20 metriä syvää.
Järven rantaviivan pituus on 44 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on neljä kilometriä. Rannoilla ei ole kiinteää asutusta juuri ollenkaan ja vapaa-ajan asuntojakin on vain alle 30. Järveä luonnehtii sen erämaisuus. Järven lounaisrantaa seuraavat etäältä seututie 573 ja Siilinjärvi–Viinijärvi-rautatie. Seututieltä haarautuu Rauvantaipaleen suuntaan yhdystie 16498 ja Maarianvaaralla seututie 502.  Näiltä teiltä haarautuu rantojen asukkaille omia teitä. Järven ainoa kulmakunta on Kurolankylä, koska Rauvantaipale sijaitsee laskujoen ympärillä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Juojärven reitin valuma-alueen (04.7) Rauvanjärven valuma-alueella (04.78), jonka Rauvanjärven lähialueeseen (04.781) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,0 metriä mpy.
Valuma-alue saa pääosan vedestään kaakon suunnalta Jokilahteen laskevasta Suurjoesta, joka on Suurijoen valuma-alueen (04.783) laskujoki, ja Pohjoislahteen laskevasta Syrjäjoesta, joka on Syrjäjoen valuma-alueen (04.782) laskujoki. Suurjoen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Rauvanlampi (27 ha) ja Keskilampi (14 ha) ja Syrjäjoen valuma-alueeseella Syrjäjärvi (272 ha), Saarijärvi (254 ha) ja Alimmainen Saarilampi (26 ha). Rauvanjärven alueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Suuri-Huussa (3 ha) ja Pieni-Huussa (2 ha) laskevat Pohjoislahteen Huussanpuroa pitkin. Samaan puroon yhtyy Riihilammen oja, johon yhtyvät vielä Palomäen Valkeinen (27 ha) ja Mustinlampi (2 ha) yhteistä ojaa myöten. Iso-Pippurin pohjoispuolelle Tulilahteen laskevat Onkilampi (2 ha) ja Tulilampi (4 ha) yhteistä ojaa pitkin. Muut järvet laskevat Rauvanjärveen omia laskuojaiaan myöten. Niitä ovat Jokilahteen laskeva Hautalampi (18 ha), Romulahteen Romupuroa myöten laskeva Maarianlampi (2 ha), ja vielä Tervalammen (3 ha) laskuoja Tevapuro laskee Pietunsuonlahteen Hautaniemen vastarantaan.
Järven laskujoen, Rauvanjoen, luusua sijaitsee Luvelammessa, josta joki laskee kahden kilometrin mittaisena 1,5 kilometrin päässä Rikkaveden Luikonlahteen. Järvien välinen korkeusero on viisi metriä. Jokeen laskee valuma-alueen järvistä vielä Iso Rupanlampi (3 ha) ja Mankara (2 ha) yhteistä laskuojaa myöten.
Päälampi (Karstula, Kiminki)

| Päälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°57′08″N, 24°47′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyjärven valuma-alue (14.64)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.642.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,3 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  1,116 km  
Pinta-ala:  4,908 ha  
Tilavuus:  0,0001034 km³ 
Keskisyvyys:  2,11 m  
Suurin syvyys:  4 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPäälampi 
Päälampi  on Keski-Suomessa Karstulassa  Kimingin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 460 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 103 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Kyyjärven valuma-alueella (14.64), jonka Kiminginjärven–Oikarinjoen alueeseen (14.642) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,3 metriä mpy.
Reformiliike

| Reformiliike> Mouvement Réformateur |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  21. maaliskuuta 2002
Puheenjohtaja:  Georges-Louis Bouchez
Ideologia:  sosiaaliliberalismi EU-myönteisyys liberalismi konservatiivinen liberalismi
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Värit:  sininen
Edustajainhuone:  14 / 150
Senaatti:  8 / 60
Euroopan parlamentti:  2 / 21
Kansainväliset jäsenyydet:  – Liberal International – ALDE – Uudistuva Eurooppa
Nuorisojärjestö:  Jeunes MR
Opiskelijajärjestö:  Étudiants Libéraux
Kotisivu:  www.mr.be
Infobox OKNimi-testi OK: 
Reformiliike (ransk. Mouvement Réformateur) on belgialainen, lähinnä ranskankielisessä Valloniassa vaikuttava sosiaaliliberaali puolue. Puolueen läheinen yhteistyökumppani Flanderissa on Open VLD.
Puolueen puheenjohtajana toimi Charles Michel, kunnes hän tuli valituksi Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaksi vuonna 2019.
Historia

Reformiliikkeen juuret ulottuvat vuoteen 1846, jolloin perustettiin Liberaali reformipuolue (ran. Parti Réformateur Libéral), joka oli Belgian ensimmäinen puolue. Nykyisellä nimellään puolue aloitti toimintansa 2002.
Näkemyksiä

Reformiliike kannattaa yhteistä eurooppalaista armeijaa mantereen turvallisuuden takaamiseksi. Se myös haluaa euroalueelle oman vaaleilla valitun parlamentin.
Puolue katsoo, että hallintoa voidaan tehostaa laskemalla ministerien määrää.
Pätkönlampi

| Pätkönlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  61°57′17″N, 26°37′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Säynätlampeen 
Järvinumero:  14.923.1.064
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,9 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,011 km  
Pinta-ala:  3,776 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPätkönlampi 
Pätkönlampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 500 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,9 metriä mpy.
Rick Parfitt

| Rick Parfitt |
| --- | --- |
 Rick Parfitt lavalla Örebrossa 2007
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. lokakuuta 1948
Kuollut: 24. joulukuuta 2016 (68 vuotta)
Ammatti:  kitaristi, laulaja
Muusikko
Aktiivisena:  1962 - 2016
Tyylilajit:  hard rock, blues rock
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Status Quo
Aiheesta muualla
www.statusquo.uk.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Parfitt, Francis Rossi, 2013
Richard John "Rick" Parfitt OBE (12. lokakuuta 1948 Woking, Surrey, Iso-Britannia – 24. joulukuuta 2016 Marbella, Espanja) oli rytmikitaristi ja laulaja rockyhtyeessä Status Quo.
Parfitt tapasi Status Quon perustajajäsenen Francis Rossin ensimmäistä kertaa vuonna 1965. Parfitt liittyi Status Quon jäseneksi kaksi vuotta myöhemmin ja esiintyi yhtyeessä kuolemaansa saakka. Vuonna 1985 Parfitt teki sooloalbumia, mutta sitä ei ole koskaan julkaistu.
Parfitt on kirjoittanut useita Status Quon hittejä, kuten "Whatever You Want", "Again and Again" ja "Rain". Vuonna 2005 Parfittilla epäiltiin kurkkusyöpää, mutta kasvain osoittautui hyvänlaatuiseksi, ja se poistettiin.
Vuonna 2015 hän meni mukaan yhdessä vaimonsa Lyndsay Parfittin kanssa Julian Hallin vuonna 1999 perustamaan "Status Homes" -nimiseen kiinteistöalan yritykseen Marbellaan Aurinkorannikolle Espanjaan.
Parfitt jätti Status Quon 29. lokakuuta 2016 saatuaan aiemmin samana vuonna jälleen yhden sydänkohtauksen. Hänen tilalleen rytmikitaristiksi tuli The Last of the Electrics Tourin lopuille keikoille Richie Malone.
Parfitt kuoli espanjalaisessa sairaalassa lounasaikaan jouluaattona 2016 verenmyrkytykseen, jonka oli aiheuttanut aikaisemmin saatu olkapäävamma.
Aiheesta muualla

Rick Parfittin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Raimo Blom

Raimo Blom (8. maaliskuuta 1943 Längelmäki – 23. tammikuuta 2023 Tampere) oli suomalainen sosiologi. Hän oli Tampereen yliopiston sosiologian professori.
Blom tutki esimerkiksi yhteiskuntaluokkia ja oikeussosiologiaa. Hän oli Sosiologian ja Acta Sociologican päätoimittaja.
Julkaisut

Raimo Blom: Luottamus oikeuslaitokseen (väitöskirja). Tampereen yliopisto, 1970.
Raimo Blom et al: Suomalaiset luokkakuvassa: Luokkaprojekti. Vastapaino, 1984.
Pasi Pyöriä, Harri Melin ja Raimo Blom: Knowledge Workers in the Information Society: Evidence from Finland. Tampereen yliopisto, 2005. https://urn.fi/URN:ISBN:951-44-6482-6
Julkaisut > Toimitteita

Raimo Blom (toim.): The diverging patterns of change: Finland and Soviet Union. Tampereen yliopisto, 1991.
Raimo Blom (toim.): Regulation and institutionalization in the Baltic states. Tampereen yliopisto, 1996.
Raimo Blom (toim.): Between Plan and Market: Social Change in the Baltic States and Russia. De Gruyter, 1996.
Raimo Blom (toim.): Mikä Suomessa muuttui? Sosiologinen kuva 1990-luvusta. Gaudeamus, 1999.
Raimo Blom (toim.): Managers in Russia: still so different? Aleksanteri-instituutti, 2008.
Raimo Blom ja Ari Hautaniemi (toim.): Työelämä muuttuu, joustaako hyvinvointi? Gaudeamus, 2009.
Raúl Fernández

| Mitalit> Maa:   Meksiko.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Meksiko.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Meksiko.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Meksiko> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Berliini 1936 |  |  |
Raúl ”El Foch” Fernández Robert (17. syyskuuta 1905 México – 4. syyskuuta 1982 México) oli meksikolainen koripalloilija ja olympiamitalisti.
Fernández voitti Meksikon maajoukkueessa olympiapronssia Berliinissä 1936.
Randy Barnes

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Randy Barnes |  Randy Barnes |  Randy Barnes |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Atlanta 1996 | kuula |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 | kuula |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Stuttgart 1993 | kuula |  |
|  Pronssia | Göteborg 1995 | kuula |  |
Eric Randolph ”Randy” Barnes (s. 16. kesäkuuta 1966 Charleston, Länsi-Virginia) on yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä, joka on asetettu elinikäiseen kilpailukieltoon. Hän piti piti pitkään hallussaan sekä sisä- että ulkoratojen maailmanennätyksiä.
Barnes aloitti kuulantyönnön ollessaan lukiossa ja jatkoi uraansa yliopistossa Teksasissa, missä hän työnsi 21,88 metriä. 1988 Soulin olympialaisissa 22-vuotiaana Barnes työnsi peräti 22,39, mikä ei kuitenkaan riittänyt kuin hopeamitaliin itäsaksalaisen Ulf Timmermannin työnnettyä 22,47. 20. tammikuuta 1989 Barnes työnsi Los Angelesissa hallimaailmanennätyksen 22,66. Ennätyksen rikkoi Ryan Crouser vuonna 2021. Budapestin MM-hallikisoissa 1989 Barnes oli jälleen hopealla Timmermannin takana. 20. toukokuuta 1990 Barnes työnsi ulkoratojen maailmanennätyksen 23,12. Tämän ennätyksen rikkoi Ryan Crouser vuonna 2021. Vuoden 1990 elokuussa Barnes antoi Malmössä anabolisia steroideja sisältäneen doping-näytteen ja joutui 27 kuukaudeksi kilpailukieltoon. Kilpailukiellosta vapauduttuaan hän saavutti 1993 Stuttgartin MM-kisoissa hopeaa ja 1995 Göteborgin MM-kisoissa pronssia. 1996 Atlantan olympialaisissa hän voitti kultaa viimeisen kierroksen 21,62 kantaneella työnnöllään.
Vuonna 1998 Barnes antoi jälleen positiivisen doping-näytteen, joka sisälsi kiellettyä androstenedionia ja hänelle langetettiin elinikäinen kilpailukielto. Sittemmin Barnes on työnnellyt kuulaa huvikseen ja harrastanut MM-tasolla lajia, jossa pyritään lyömään golf-palloa mahdollisimman pitkälle.
Rick Pasqualone

| Rick Pasqualone> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Richard Rocco Pasqualone
Syntynyt: maaliskuu 1966  Albertson, New York
Näyttelijä
Aktiivisena:  1993–
Merkittävät roolit:  Vito Scaletta (Mafia II)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Richard Rocco "Rick" Pasqualone (s. 30. maaliskuuta 1966 Albertson, New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka esitti pääosaa videopelissä Mafia II.
Ura

Pasqualone aloitti näyttelemisen televisiossa 1990-luvulla, jolloin hän esiintyi pääosin televisiosarjoissa, kuten Lisa ja pojat, Star Trek: Deep Space Nine ja Frendit. 2000-luvun alussa Pasqualone esiintyi vielä muun muassa sarjoissa NYPD Blue, C.S.I. ja Siskoni on noita, kunnes vuodesta 2005 lähtien häntä on kuultu pääosin videopeleissä eri äänirooleissa. Pasqualone oli muun muassa äänenä peleissä kuten Resistance 2 ja The Godfather II sekä Vito Scalettan roolissa Mafia II:ssa ja Mafia III:ssa.
Reformipuolue (Islanti)

| Reformipuolue> Viðreisn |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  2016
Johto:   Þorgerður Katrín Gunnarsdóttir (pj.) 
Ideologia:   liberalismi  EU-myönteisyys  vihreä liberalismi 
Poliittinen kirjo:  keskusta
Värit:  oranssi
Allting:  5 / 63
Kansainväliset jäsenyydet:  – ALDE – Keskiryhmä
Nuorisojärjestö:  Uppreisn
Kotisivu:  vidreisn.is
Infobox OKNimi-testi OK: 
Reformipuolue (isl. Viðreisn) on islantilainen liberaalipuolue, joka perustettiin vuonna 2016 sen kannattajien erottua Itsenäisyyspuolueesta. Eron syynä oli Islannin vuonna 2015 kaatunut kansanäänestys maan EU-jäsenyydestä.  Puolue sai vuoden 2021 vaaleissa Islannin parlamenttiin, Alltingiin, viisi edustajaa.
Puolue kannattaa vapaita markkinoita, euron käyttöönottoa, EU:n jäsenyyttä sekä laajaa kansainvälistä yhteistyötä ilmastonmuutoksen torjunnassa.
Vaalimenestys

Puolue osallistui ensimmäisiin vaaleihinsa vuonna 2016, jolloin sille osoitettiin vaalikirjaimeksi, joita puolueet ja listat käyttävät mm. logoissaan, C.
| Vaalit | Äänimäärä | Osuus | Paikat |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | 19 870 | 10,5 % | 7 / 63  |
| 2017 | 13 122 | 6,7 % | 4 / 63  |
| 2021 | 16 628 | 8,3 % | 5 / 63  |
Aiheesta muualla

Reformipuolue (islanniksi)
RISC

RISC (engl. Reduced Instruction Set Computer) on tietokoneiden suoritinarkkitehtuurien suunnittelufilosofia, jossa konekieliset käskyt on pyritty pitämään yksinkertaisina ja nopeasti vakioajassa suoritettavina. Aiemmin suosittu lähestymistapa oli CISC, jossa pyritään tekemään käskykannasta mahdollisimman laaja ja monipuolinen ja sitä kautta tehokas.
RISC:stä tuli vallitseva suoritinarkkitehtuurien suunnittelufilosofia 1980-luvun puolivälistä alkaen. Valtaosa tämän jälkeen kehitetyistä uusista arkkitehtuureista on RISC-tyyppisiä, esimerkkeinä Alpha, ARM, MIPS, PA-RISC, PowerPC ja Power-arkkitehtuuri, SPARC sekä RISC-V. Nykyisin käskykanta ei ole vahvasti sidoksissa suorittimen sisäiseen toimintaan vaan suorittimet voivat pilkkoa monimutkaiset käskyt mikro-operaatioihin. Myös monet RISC-tyyppisenä pidetyt suorittimet sisältävät CISC-ajattelun kaltaisia monimutkaisia käskyjä.
RISC- ja CISC-arkkitehtuurien erot ovat hämärtyneet moderneissa suorittimissa.
Moderneissa CISC-suorittimissa käskyt pilkotaan RISC-tyylisiin mikro-operaatioihin suuremman suorituskyvyn ja hyötysuhteen vuoksi.
Laajasti käytetty ARM-arkkitehtuuri perustuu RISC-ajatteluun.
RISC ja CISC arkkitehtuurien lisäksi on VLIW-lähestymistapa.
Teknisiä eroja

Eräissä RISC-suorittimissa kuten MIPS-arkkitehtuurissa ei ole komentoja pinon käsittelyyn, vaan toiminto jätetään ohjelmallisesti toteutettavaksi. Samoin useat muut CISC-suorittimien toiminnot voidaan jakaa pienemmiksi operaatioiksi, joiden käyttö jää ohjelman vastuulle.
Koska RISC-suorittimen käskyt ovat yksinkertaisia niitä tarvitaan paljon saman tehtävän suorittamiseen, joka lisää tarvetta muistikapasiteetille. Kun muisti oli kallista muistitilan käytössä säästäminen teki tietokoneesta edullisemman ja tämä oli yksi syy useille eri käskyille CISC-suorittimissa. Suuremman muistikaistan tarpeen johdosta RISC-suorittimien suorituskyky riippuu välimuistin käytöstä.
Käyttökohteet

RISC-tyyppisiä suorittimia on käytetty muun muassa supertietokoneissa ja tehokkaista työasemissa.
ARM-suorittimet ovat de facto käytetyin suoritin mobiililaitteissa kuten älypuhelimissa.
RISC-suorittimia käytetään lähes kaikissa muissa uusissa tietoteknisissä laitteissa paitsi tavallisissa IBM PC -yhteensopivissa tietokoneissa, joiden suorittimet perustuvat edelleenkin 1970-luvulla kehitettyyn CISC-tyyppiseen x86-arkkitehtuuriin.
Apple Macintosh -tietokoneet siirtyivät Motorola 68000 -sarjan suorittimista RISC-tyyppisiin PowerPC-suorittimiin vuonna 1994 ja myöhemmin x86-suorittimiin vuonna 2006. Vuonna 2020 Apple ilmoitti siirtyvänsä ARM-suorittimiin Macintosh-tietokoneissa.
Erojen hämärtyminen

CISC- ja RISC-suunnittelun väliset erot ovat hämärtyneet ja molemmat suunnittelutavat ovat ottaneet ominaisuuksia toisesta. Suorittimien nopeuksien kasvamisen myötä myös CISC-suorittimet voivat suorittaa käskyjä yhdessä kellojaksossa ja ne voivat käyttää liukuhihnaa. Samalla RISC-suorittimissa on mukana monimutkaisempaa laitteistoa ja monimutkaisempia CISC-tyyppisiä käskyjä.
Aiheesta muualla

RISC-V Geneology (PDF) (englanniksi)
Riku Routo

Riku Routo (s. 1957 Lahti) on suomalainen yrittäjä. Routo omistaa Suomen moottoripyörämuseon sekä moottoripyöräliike Riku Motorin. Routo on naimisissa Maarit Roudon kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Lapsesta asti moottoripyöristä kiinnostunut Routo perusti vuonna 1985 oman moottoripyöräliikkeensä Riku Motorin. Alun perin liike sijaitsi Vesijärvenkatu 7:n huoltoasemarakennuksessa, jota Routo vuokrasi Lahden kaupungilta. Vuokrasopimuksen jälkeen hän osti rakennuksen kaupungilta ja on edelleen hänen omistuksessaan. Nykyään Riku Motor toimii Moottoripyörämuseon tiloissa, ja liikkeessä myydään ainoastaan uusia Royal Enfield -moottoripyöriä sekä klassikkopyöriä.
Moottoripyörämuseon Routo perusti Lahden Niemen venesatamassa sijaitsevaan vuonna 1959 rakennettuun puukuivaamorakennukseen, jonka hän osti Lahden kaupungilta. Routo rahoitti suuren osan museon rakentamisesta myymällä 60 numeroitua punatiiltä, joihin oli kiinnitetty museon pronssinen logo. Museon “kummisetä”, moottoripyöräkilpailija Giacomo Agostini signeerasi tiilet.
Museon suunnittelun alkuvaiheessa Routo suunnitteli Lontoossa toimivan Ace Cafen tuomista Suomeen. Neuvoteltuaan Ace Cafen omistajien, Mark Wilsmoren ja George Tsuchnikasin kanssa, perustettiin ensimmäinen Britannian ulkopuolella toimiva Ace Cafe –perheeseen kuuluva kahvila. Suomen Moottoripyörämuseo ja Ace Corner Finland avattiin vuonna 2011.
Vuoden 2020 Moottoripyörämessuilla Ace Cornerin nimeksi muutettiin “Ace Cafe Lahti” mukailemaan brändin muita kahviloita.