stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M/S Pamela

| M/S Pamela |
| --- | --- |
Tyyppi:  Kuivalastialus
Lippuvaltio:  Suomi
Kotipaikka:  Naantali
IMO-numero:  7719703
MMSI-numero:  230332000
Tunnuskirjaimet:  OJGX
Aiemmat nimet:  1978–????: Pamela C ????–????: Alice Pg ????– Pamela
Omistaja:  Vidar Shipping Company Ltd
Rakennustelakka:  Yorkshire Drydock, Britannia
Luovutettu:  1978
Tekniset tiedot
Pituus:  45,54 m
Leveys:  9,5 m
Syväys:  3,88 m
Bruttovetoisuus (GT):  585
Koneisto:  2 × Cummins N14M + 2 × Aquamaster US400
Koneteho:  544 kW
Nopeus:  14,82 km/h
Nopeus:  8 kn
Miehistö:  5
Lastikapasiteetti:  28,73 × 8,5 × 5,27 metriä
Lähteet:  
M/S Pamela (IMO 7719703) on suomalaisen Vidar Shipping Company Ltd:n omistuksessa oleva kuivalastialus. Alus on rakennettu vuonna 1978 Yorkshire Drydockin telakalla Hullissa, Britanniassa. Pamela on rekisteröity Suomen lipun alle, ja sen kotisatama on Naantali. Nykyisin alus on rahdattu suomalaisen Meriauran käyttöön. Aluksella on suomalainen miehistö.
Alus > Tekniset tiedot

Pituutta Pamelalla on 45,54 metriä, leveyttä 9,5 metriä, ja syväys on 3,88 metriä. Laivan koko tilavuus (bruttovetoisuus) (GT) on 585, ja matkustus- ja lastitilojen tilavuus (nettovetoisuus) (NT) on 313. Aluksen kuollut paino eli kantavuus on 1 056 tonnia. Laivan huippunopeus on kahdeksan solmua.
Laivan pääkoneina on kaksi Cummins N14M -dieselmoottoria. Koneissa on kuusi sylinteriä, ja iskutilavuus on 14 litraa. Kumpikin koneista kehittää 272 kilowatin tehon. Näin ollen yhteisteho on 544 kilowattia. Ruoripotkurilaitteina Pamelassa on kaksi Aquamaster US 400:aa, ja niitä käyttävät aluksen pääkoneet. Kumpaakin ruoripotkurilaitetta ohjaillaan erikseen autopilotin avulla. Autopilotti ei voi ohjailla kumpaakin ruoripotkurilaitetta yhtä aikaa. Ruoripotkurilaitteet ovat kumpikin toisistaan riippumattomia erillisiä yksilöitä.
Pamelassa ei ole kaksoispohjaa, sillä ruumatilat on ympäröity teräslevyin. Levytys on tehty siten, että kaikki jäykisteet ovat poissa näkyvissä. Ruuman alle on tehty vanerikarneeraus, ja sen alla on pilssitila, jonka korkeus on noin 70 senttimetriä ja tilavuus noin 120 m³. Veden pääsy aluksen ruumaan voidaan estää sulkemalla ruuman pilssikaivot, jos alus on saanut vuodon ja ruuman alapuolinen pilssitila on täyttynyt vedellä.
Pamelassa on kolme painolastitankkia ja kaikki ne ovat aluksen levyisiä. Sivutankit Pamelasta puuttuvat.
Alus > Ohjaamo ja sen laitteet

Pamelassa ohjauslaitteet ja autopilotti sijaitsevat keskellä komentosiltaa. Ohjauslaitteista tuolille, jolla vahtimies istuu, on matkaa suunnilleen yksi metri. Karttapöydältä samaiselle tuolille on matkaa noin kolme metriä. Pamelasta löytyvät seuraavat laitteet:
| Laite | Merkki ja malli |
| --- | --- |
Satelliittikompassi: FURUNO
Magneettikompassi: DECCA ARKAS
Automaattiohjaus: Radio Holland Seapilot 75
Merenkulkututka: FURUNO FR-1505 MARK 3
GPS-vastaanotin: FURUNO GP-31
VHF-radio: S.P Radio Denmark Sailor Compact VHF DSC RM2042
Kurssipiirturi: Transas
Lähde:
Käyttöhistoria

Vuonna 1978 alus valmistui brittiläiseltä Yorkshire Drydockin telakalta.
Käyttöhistoria > Karille Saaristomerellä

Pamela oli 3. elokuuta 1998 matkalla Saaristomerellä Korppoosta Olkiluotoon, kun se Stångskärin luodon luona ajautui karille. Aluksen pohja vaurioitui karilleajossa, mutta ympäristövahingoilta vältyttiin. Syy onnettomuuteen oli aluksen päällikön nukahtaminen komentosillalle.
Käyttöhistoria > Karille Kihdillä

Pamela lähti 1. lokakuuta 2001 kello 16.35 Olkiluodon satamasta kohti Liettuassa sijaitsevaa Klaipėdan satamaa. Lastia aluksella oli 975 tonnia. Alus eteni Kihdin väylää pitkin läpi Saaristomeren. Yöllä kello 2.55 Pamela ohitti Torsholmskobbenin loiston, jonka jälkeen suuntasi kulkunsa kohti Kihdin eteläosassa sijaitsevaa Snöbådan sektoriloistoa. Yliperämies oli käskenyt vahtimiehen mennä herättämään seuraavaa tähystäjää vahtiin ja oli näin vahdissa yksin. Hän navigoi käyttäen hyväkseen optisesti havaittavia merenkulun turvalaitteita sekä tutkaa. Elektroninen kartta ei ollut käytettävissä siinä olleen vian takia. Yliperämies asetti Pamelan automaattiohjaukseen, kun se saapui Snöbådaan johtavaan Torsholmskobbenin valkoiseen sektoriin. Yliperämies etsi aluksen vasemmalta puolelta valonheittimellä ja tutkalla reimaria, joka suojaa väylän itäreunalla sijaitsevalta matalikolta. Hänen etsiessä reimaria ajoi alus matalikkoon ja sai lievän pohjakosketuksen.
Vauriot tarkastettiin alustavasti Keitsorin saaren luona. Myöhemmin vauriot tarkastettiin uudelleen Naantalin satamassa luokituslaitoksen tarkastajan läsnä ollessa. Aluksen vauriot todettiin kuitenkin niin vähäisiksi, että se sai luvan jatkaa liikennöintiä normaalisti.
Käyttöhistoria > Karille Södertäljen eteläpuolella

Pamela ajoi 23. huhtikuuta 2003 kello 2.27 Suomen aikaa karille Södertäljen eteläpuolella Ruotsissa. Karilleajosta seurasi vuoto keulan painolastitankkiin. Muuten Pamela säästyi vahingoilta lähes kokonaan. Alus irtosi karilta ilman irrotusyritystä, kun painolastivesi oli valunut pois keulan painolastitankista. Ennen aluksen hinaamista telakoitavaksi Tukholmaan Ruotsin merenkulkuviranomaiset tarkastivat aluksen. Selvityksissä tuli selville, että komentosillalla oli ollut normaalikäytännöstä poikkeavat vahtijärjestelyt karilleajohetkellä. Onnettomuuteen vaikutti osittain myös väsymyksestä johtuva tarkkaavaisuuden herpaantuminen.
Käyttöhistoria > Karille Utön luoteispuolella

Pamela lähti 30. kesäkuuta 2006 kello 17.50 Naantalin Luonnonmaalla sijaitsevasta satamasta kohti Puolan Kołobrzegiä lastinaan 940 tonnia graniittilohkareita. Aluksen suunniteltu reitti kulki saaristoväyliä pitkin Pärnäisten ja Korppoon välistä edelleen Utön saaren kautta avomerelle. Ensimmäisen vahtivuoron satamasta lähdön jälkeen hoiti päällikkö. Vuoro kesti kello 18–24 välisen ajan, jonka jälkeen perämies tuli vahtiin. Vahdin vaihtuessa päällikkö kertoi perämiehelle Pamelan sijainnin ja sen, että vastaantuleva liikenne puuttui. Kellon ollessa 00.35 vahtimies, joka oli ollut perämiehen kanssa vahdissa, lähti pois komentosillalta. Tämän jälkeen perämies aloitti työaikapäiväkirjan täyttämisen aluksen ollessa samanaikaisesti automaattiohjauksessa. Matkaa seuraavaan käännöspisteeseen oli noin 2,1 meripeninkulmaa, ja sen ajamiseen kului aikaa noin 15 minuuttia. Nopeutta aluksella oli hieman yli kahdeksan solmua. Perämies täytti työaikapäiväkirjaa niin keskittyneesti, että hän ei käyttänyt ohjaamon navigointivälineitä eikä katsonut ikkunasta ulos. Kun perämies viimein katsoi ulos, näki hän noin 300 metrin päässä olevan kallioluodon aluksen edessä. Paikasta, jossa aluksen olisi pitänyt kääntyä, oli matkaa noin 700 metriä. Perämies tarttui ohjaimiin ja ruoria oikealle, mutta Pamela ehti kääntyä vain 10 astetta, minkä jälkeen se osui luotoon. Nopeutta aluksella oli edelleen noin kahdeksan solmua.
Syy onnettomuuteen oli muiden kuin aluksen turvallisen etenemisen takaavien toimien väärää ajoittamista. Onnettomuuteen myötävaikutti myös vahtimiehen puuttuminen komentosillalta. Myös univelkaa voidaan pitää yhtenä syynä karilleajoon.
Käyttöhistoria > Karille Uudenkaupungin edustalla

Pamela lähti 7. joulukuuta 2006 kello 17.15 Raumalta kohti Tallinnaa lastinaan 950 tonnia säkitettyä hiekkapuhalluskuonaa. Raumalta lähdettäessä Pamela oli kallistunut noin seitsemän astetta paapuurin suuntaan. Kallistuma johtui lastin siirtymisestä. Säätiedotusten mukaan oli odotettavissa kovaa tuulta, joten Pamela aikoi kulkea määränpäähänsä Sammon ja Kajakulman kautta Saaristomeren lävitse Hankoon. Hangosta reitti kulkisi kohti Tallinnaa. Kellon ollessa noin 22.00 alus oli sivuuttamassa Putsaaria eteläpuolelta, sulki aluksen päällikkö epähuomiossa kannettavan tietokoneen kannen, joka aiheutti samalla eletronisen kartan sammumisen. Karttaa käytettiin navigoinnissa. Tämän jälkeen päällikkö pyysi perämiestä avukseen ohjaamoon, jotta päällikkö voisi keskittyä navigointiin. Kun Pamelan paikkaa määritettiin valonheittimen, tutkan ja paperikartan avulla, ohitti alus käännöspisteen. Käännös uudelle suunnalle myöhässä alkoi lupaavasti, mutta kun alus tuli esiin tuulelta ja aallokolta suojaavien luotojen ja saarten takaa loppui kääntyminen. Kello 22.15 Pamela ajoi karille Uudenkaupungin edustalla, Putsaarin eteläpuolella.
Syynä karilleajoon voidaan pitää päällikön inhimillistä virhettä. Virhe johti tiedottomuuteen Pamelan tarkasta sijainnista, mistä johtuen väylän mutkassa kääntyminen alkoi myöhässä ja johti karilleajoon. Myötävaikuttaneita tekijöitä onnettomuuteen olivat myös muun muassa huono sää ja tähystäjän puuttuminen komentosillalta.
Käyttöhistoria > Karille Iniön itäpuolella

Pamela ajoi 19. helmikuuta 2008 ennen kello seitsemää aamulla karille Iniön itäpuolella, Saaristomerellä. Alus ajautui pois laivaväylältä, minkä jälkeen se törmäsi Satavaluodon saareen. Yksikään aluksen neljän hengen miehistöstä ei loukkaantunut törmäyksessä. Alus vaurioitui ainoastaan keulastaan. Pamela pääsi karilta omin voimin ja jatkoi matkaansa kohti Naantalia.
Tapahtumassa epäillään olleen osuutta alkoholilla. Pamelan päällikkö puhalsi 0,93 promillen lukemat, ja häntä epäiltiin ruorijuopumuksesta. Päällikkö syyllistyi myös merilain laiminlyöntiin, sillä hän ei tehnyt ilmoitusta meripelastuskeskukselle merihädän vaarasta. Vasta yli kaksi tuntia törmäyksen jälkeen meripelastuskeskus sai tietää tapahtuneesta. Myöskään VTS-meriliikennekeskus ei saanut Pamelalta ilmoitusta tapahtuneesta. Tapausta tutkivat merenkuluntarkastaja ja Länsi-Suomen merivartiosto. Asian on ilmoitettu etenevän rikostutkintaan. Lisäksi Onnettomuustutkintakeskuksesta saapui paikalle tutkija aluksen vaurioita selvittämään.
Karilleajon vuoksi Turun meripelastuskeskus hälytti Turun lentoasemalle Super Puma -meripelastushelikopterin lähtövalmiuteen. Lisäksi Nauvossa sijaitsevan merivartioaseman partiovene kutsuttiin paikalle. Partiovene saattoi haverialuksen Airistolta Naantalin satamaan, jonne saapui myös merivoimien satamahinaaja sekä monia Pelastuslaitoksen yksiköitä.
Aiheesta muualla

Aluksesta Meriauran sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Saaristomeren sijainti. Myös Kihti sijaitsee Saaristomerellä.
Södertäljen sijainti
Uudenkaupungin sijainti
Livree

Livree-pukuinen palvelija noin vuodelta 1900.
Livree (ransk. livrée < lat. līberāre, jakaa) tarkoitti alkuaan vaatteita, joita ranskalaiset kuninkaat, prinssit ja aateliset jakoivat seurueelleen ja palvelijoilleen juhlapäivien, erityisesti joulun, edellä. Nykyään livree tarkoittaa (mies)palvelijan tai autonkuljettajan napein ja punoksin koristeltua virkapukua. Livree tunnetaan jo 1600-luvulla. Se oli tavallisesti perheen tunnusvärin värinen. Virka-arvoa osoittavat nauhat eli kaluunat olivat hopea- tai kultalankaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Livree Wikimedia Commonsissa
Leksaksmuseet

| Leksaksmuseet |
| --- | --- |
 Leksaksmuseet
Tyyppi:  Lelumuseo, työelämämuseo 
Sijainti:  Vadstenan taajama, Vadstena, Ruotsi
Kotisivut:  www.slottsgarden.se
Koordinaatit:  58°26′38″N, 14°52′55″E
 fiLeksaksmuseet 
  
Leksaksmuseet on Vadstenassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa sijaitseva lelumuseo. Museossa on esillä leluja 1800- ja 1900-luvulta. Museon tiloissa toimii myös kahvila, lahjatavarakauppa ja huhtikuussa 2007 avattu kameramuseo, jossa on noin 500 kameraa.
Leksaksmuseet sijaitsee Vadstenan linnan vieressä.
Aiheesta muualla

Museon kotisivut (ruotsiksi)
Live at the BBC

Live at the BBC voi tarkoittaa seuraavia:
Live at the BBC, The Beatlesin livealbumi
Live at the BBC, Dire Straitsin livealbumi
Live at the BBC, Popedan studioalbumi
Live at the BBC, Sladen livealbumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Live at the BBC”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Letkupuristin

Letkupuristin (tai letkuliitinpuristin) on radiaalipuristin, jonka pääasiallinen käyttötarkoitus on hydrauliletkujen valmistus. Prosessissa letkun päihin puristetaan suurella voimalla kiinni liitin, joka mahdollistaa letkun kiinnittämisen muihin komponentteihin. Tunnettuja letkupuristinmerkkejä ovat mm. suomalainen Finn-Power ja italialainen OP+.
Leknesin lentoasema

Leknesin lentoasema (IATA: LKN, ICAO: ENLK) on Leknesissä Vestvågøyn kunnassa, Lofooteilla Pohjois-Norjassa sijaitseva lentokenttä. Lentoasemalta on Widerøen tekemiä lentoja Bodøn, Røstiin ja Svolværiin sekä Bodøn kautta Osloon.
Historia

Leknesin lentoasema avattiin 30. kesäkuuta 1972, ja sen omistajana oli Vestvågøyn kunta. Virallisista avajaisista vastasi silloinen liikenne- ja viestintäministeri Reiulf Steen, ja paikalla oli 5 000–6 000 katsojaa. Avajaisia seuraavana päivänä Widerøe aloitti lennot lentoasemalle ja lentoasemalta Twin Otterilla. Sittemmin myös Dash 7 -lentokone on liikennöinyt Leknesiin, ja viime vuosina Widerøe on käyttänyt Dash 8 -lentokonetta lentoasemalla. Avinor otti lentoaseman haltuunsa kunnalta vuonna 1996. Avinor on harkinnut lentoaseman kiitotien laajentamista, jotta lentoasemalla voitaisiin laskeutua suurempia konetyyppejä, mutta ei ole tarkemmin tiedossa, tapahtuuko tämä ja milloin.
Aiheesta muualla

Lentoaseman nettisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Liar (Megadethin kappale)

| ”Liar” Megadeth |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: So Far, So Good... So What!
 Julkaistu: 19. toukokuuta 1988
 Tuottaja(t): Dave Mustaine
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Capitol
muut singlet
| ”Mary Jane” 1988 | ”Liar” 1988 | ”In My Darkest Hour” 1988 |
Liar on thrash metal -yhtye Megadethin kappale, jonka ovat kirjoittaneet Dave Mustaine ja Dave Ellefson. Se on kolmas single yhtyeen kolmannelta studioalbumilta So Far, So Good... So What!, ja se julkaistiin 19. toukokuuta 1988. Kappaleen sanat käsittelevät yhtyeen entistä kitaristia, Chris Polandia.[lähde? ]
Kappaleet

Liar – 3.20
Kokoonpano

Dave Mustaine -  laulu, kitarat
Jeff Young - kitarat
Dave Ellefson - bassokitara, taustalaulu
Chuck Behler - rummut & lyömäsoittimet
Kuunari Helena

Kuunari Helena rantautumassa Katanpään linnakkeen satamaan Kustavissa.
Kuunari Helena on Suomen Purjelaivasäätiön suurin koululaiva. Aluksen suunnitteli ranskalainen Guy Ribadeau Dumas, ja se rakennettiin Uudenkaupungin telakalla vuonna 1992. Sen pituus on 38,7 metriä, ja miehistönä on neljä henkilökuntaan kuuluvaa sekä 24 oppilasta.
Kuunari Helena on kesäisin nuorisopurjehduksilla Itämerellä. Muina aikoina se tekee valtamerimatkoja, joihin kuka tahansa voi osallistua. Talven 2005–2006 matka suuntautui Suomen Joutsenen jäljillä Etelä-Amerikan ympäri Kap Hornille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuunari Helena Wikimedia Commonsissa
Kuunari Helena
Kuunari Helena Instagramissa
Suomen nuorisopurjehtijat ry
Suomen Purjelaivasäätiö
Lekotti

Laskettelukeskus Lekotti talvella vuonna 2015.
Lekotti on Savonlinnassa sijaitseva hiihtokeskus. Lekotissa on neljä valaistua rinnettä, kaksi hissiä, pisimmän rinteen pituus on 650 m ja korkeusero 75 m. Lisäksi rinteillä on erityissuorituspaikat lumilautailijoille (mm. snowblade). Lekotin alueella on 1,5 km valaistua hiihtolatua sekä 30 kilometrin retkilatu. Välittömässä läheisyydessä sijaitsevalla Kaitajärvellä on 6 km retkiluistelurata.
Palveluja

Langaton nettiyhteys
Kahvio ja tilausravintola
Moottorikelkkareitistö yhdistyneenä lähikuntien reitteihin
Aiheesta muualla

Lekotin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen talviurheilukeskukset
| --- | --- |
Pohjois-Suomi:   Hetta Hiihtomaa (Enontekiö)  Iso-Syöte (Pudasjärvi)  Kallinkangas (Keminmaa)  Kirintövaara (Posio)  Levi (Kittilä)  Luosto (Sodankylä)  Olos (Muonio)  Ounasvaara (Rovaniemi)  Paljakka (Puolanka)  Pallas (Muonio)  Pyhä (Pelkosenniemi)  Ristivuori (Merijärvi)  Ruka (Kuusamo)  Ruskotunturi (Oulu)  Saariselkä (Inari)  Salla (Salla)  Saukkovaara (Ristijärvi)  Suomu (Kemijärvi)  Taivalvaara (Taivalkoski)  Ukkohalla (Hyrynsalmi)  Vuokatti (Sotkamo)  Ylläs (Kolari) 
Keski-Suomi:   Hasa (Juva)  Himos (Jämsä)  Häkärinteet (Hankasalmi)  Joupiska (Seinäjoki)  Juupavaara (Juupajoki)  Kasurila (Siilinjärvi)  Kaustinen (Kaustinen)  Kiuaskallio (Kurikka)  Koli (Lieksa)  Laajavuori (Jyväskylä)  Lakis (Vimpeli)  Lekotti (Savonlinna)  Louekallio (Sievi)  Maarianvaara (Kaavi)  Mustavaara (Kontiolahti)  Paavonrinteet (Saarijärvi)  Parra (Teuva)  Puijo (Kuopio)  Pukkivuori (Virrat)  Purnu (Hartola)  Pääskyvuori (Heinävesi)  Riihivuori (Muurame)  Ruunarinteet (Savonlinna)  Savivuori (Viitasaari)  Simpsiö (Lapua)  Tornimäki (Mikkeli)  Sotkanrinteet (Kauhajoki)  Tahko (Kuopio)  Varkaus Ski Center (Varkaus)  Vuorenmaa (Soini) 
Etelä-Suomi:   Alhovuori (Lohja)  Ellivuori (Sastamala)  Hiittenharju (Harjavalta)  Hirvensalo (Turku)  Jämi (Jämijärvi)  Granin mäki (Kauniainen)  Kalpalinna (Janakkala)  Klaukkalan tornikeskus (Nurmijärvi)  Kokonniemi (Porvoo)  Konka Ski (Rautjärvi)  Korkeakangas (Valkeakoski)  Meri-Teijo Ski (Salo)  Messilä (Hollola)  Mielakka (Kouvola)  Mustavuori (Tampere)  Myllymäki (Lappeenranta)  Peuramaa (Kirkkonummi)  Påminne (Raasepori)  FreeSki (Ruokolahti)  Ruosniemi (Pori)  Salomonkallio (Nakkila)  Sappee (Pälkäne)  Serena Ski (Espoo)  Solvalla-Swinghill (Espoo)  Sveitsi (Hyvinkää)  Talma Ski (Sipoo)  Uuperinrinteet (Hamina)  Vihti Ski Center (Vihti)
Leto (täsmennyssivu)

Leto voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Leto, yksi kreikkalaisen mytologian jumalattarista
68 Leto, suuri päävyöhykkeen asteroidi
Lempäälän Toivot (LeTo), Lempäälässä toimiva urheiluseura
sukunimenä:
Jared Leto, yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko
Shannon Leto, yhdysvaltalaisen 30 Seconds to Mars -rockyhtyeen rumpali.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Letkunkiristin

Metallisia letkunkiristimiä
Letkunkiristin on yleensä metallista – harvemmin muovista – valmistettu liitin, jolla letku kiristetään tiiviisti kiinni sen sisälle asennettuun osaan. Letkunkiristimiä on lukuisia eri malleja. Yhteistä lähes kaikille varmatoimisille kiristimille on mekanismi, jossa yhdellä tai useammalla ruuvilla kiristetään putken ympärille taivutetun vanteen päitä lähemmäs toisiaan. Letkunkiristintä käytettäessä on varmistauduttava, että liitettävän letkun ulkohalkaisija osuu kiristimen ilmoitetun vähimmäis- ja enimmäishalkaisijan väliin.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Livádi (Kythera)

| Livádi Λιβάδι |
| --- | --- |
 Livádi
 Koordinaatit: 36°10′49″N, 22°59′4″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Saaret
Kunta:  Kythera
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  5205010601
Väkiluku (2011):  77
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Livádi (kreik. Λιβάδι; kath.kreik. Λιβάδιον, Livádion) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kytheran saarella ja kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 77 (vuonna 2011).
Livádi sijaitsee Kytheran eteläosassa. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Λιβαδίου, Topikí Koinótita Livadíou), johon kuuluvat varsinaisen Livádin kylän lisäksi Áno Livádi, Katsoúni, Lourantiánika ja Travasariánika. Koko yhdyskunnan väkiluku on 464.
Livádin kylä on rakennettu laaksoon, jossa harjoitetaan viinin ja vihannesten viljelyä. Lisäksi laaksossa kasvaa oliivipuita. Maanviljelijöitä eri puolilta saarta saapuu kerran viikossa myymään tuotteitaan kylän pääkadulle. Kylässä on ravintoloita, kahviloita ja majoituspalveluita. Livádissa sijaitsee Agíos Andréaksen kirkko, joka on rakennettu Bysantin-valtakaudella ja on yksi saaren suurimmista. Livádin läheisyydessä sijaitsee Balkanin niemimaan alueen suurin kivisilta, Katoúnin silta. Se on rakennettu Kytheran kuuluessa Britanniaan. Káto Livádissa toimii bysanttilaista taidetta, kuten ikoneja ja freskoja sekä erilaisia kirkkoesineitä esittelevä bysanttilainen museo.
Aiheesta muualla

Kuva kylästä (englanniksi)
Letnitsa

| Letnitsa Летница |
| --- | --- |
 vaakuna
 Letnitsa
 Koordinaatit: 43°19′N, 25°04′E 
Valtio:  Bulgaria
Alue:  Lovetšin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  177,7 km²
Väkiluku (2011):  3 740
 – Väestötiheys:  21 as./km²
 
 www.letnitsa.bg 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Letnitsa (bulg. Летница) on kaupunki Lovetšin alueella Bulgariassa. Letnitsan kunnan asukasluku on 3 740. Lenitsa sijaitsee aivan Lovetšin alueen koillisnurkassa kolmen muun alueen reunustamana.
Let Love In

| Let Love In Nick Cave and the Bad Seed |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syys–joulukuussa 1993
 Julkaistu: 19. huhtikuuta 1994
 Tuottaja(t): Tony Cohen
 Kesto: 45.24
 Levy-yhtiö: Mute Records
Nick Cave and the Bad Seedsin muut julkaisut
| Live Seeds 1993 | Let Love In 1994 | Murder Ballads 1996 |
Let Love In on Nick Cave and the Bad Seedsin vuonna 1994 julkaistu albumi.
Kappaleet

"Do You Love Me?" – 5:56
"Nobody's Baby Now" – 3:52
"Loverman" – 6:21
"Jangling Jack" – 2:47
"Red Right Hand" – 6:10
"I Let Love In" – 4:14
"Thirsty Dog" – 3:48
"Ain't Gonna Rain Anymore" – 3:46
"Lay Me Low" – 5:08
"Do You Love Me? Pt 2" – 6:12
Muusikot

Nick Cave
Mick Harvey
Blixa Bargeld
Conway Savage
Martyn P. Casey
Thomas Wydler
Muusikot > Vierailevat muusikot

Tex Perkins - taustalaulu (1)
Rowland S. Howard - taustalaulu (1)
Mick Geyer - taustalaulu (4)
Nick Seferi - taustalaulu (4)
Spencer P. Jones - taustalaulu (8)
Robin Casinader - viulu (8,10)
Warren Ellis - viulu (8,10)
David McComb - taustalaulu (9)
Donna McEvitt - taustalaulu (10)
Katharine Blake - taustalaulu (10)
Leton temppeli

Leton temppeli, Leton pyhäkkö tai Letoon (m.kreik. Λητῶον, Lētōon; lat. Letoum) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin Letolle omistettuihin pyhäkköihin:
Leton temppeli eli Letoon, Delos, Kreikka
Letoon eli Leton pyhäkkö, Ksanthos, Lyykia
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leton temppeli”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lechia Gdańsk

Lechia Gdańsk on puolalainen, vuonna 1945 perustettu jalkapalloseura, jonka kotipaikka on Gdańskin kaupunki. Se pelaa kaudella 2018–2019 maansa pääsarjassa Ekstraklasassa.
PGE Arena Gdańsk
PGE Arena Gdańsk
Lechia Gdańsk Fans
Saavutukset

Puolan cupin voitto (2): 1983, 2018/19.
Puolan supercupin voitto (2): 1983, 2019.
Entisiä pelaajia

Tomasz Dawidowski
Zygmunt Gadecki
Roman Korynt
Marek Ługowski
Daisuke Matsui
Grzegorz Rasiak
Roman Rogocz
Grzegorz Szamotulski
Łukasz Trałka
Sławomir Wojciechowski
Marek Zieńczuk
Aiheesta muualla

Virallinen sivu (puolaksi)
Lechia Gdańsk (90minut.pl) (puolaksi)
Leksand

| Leksand |
| --- | --- |
 Leksandin keskustaa.
 Leksand
 Koordinaatit: 60°43′51″N, 14°59′55″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Leksandin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  7,79 km²
Väkiluku:  5 934
 – Väestötiheys:  761,7 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leksandin taajama vuoden 1990 rajauksen mukaan.
Leksand on samannimisen Leksandin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 934 asukasta.