stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Radiologia
Menetelmät > Kontrastiaineet

Kuvantamismenetelmän kudoskontrastia voidaan parantaa kontrasti- eli varjoaineilla. Röntgensäteilyyn perustuvissa menetelmissä on mahdollista käyttää jodipitoisia aineita ja bariumsulfaattia, magneettikuvauksessa gadoliniumia ja ferromagneettisia aineita ja kaikukuvauksessa mikrokuplia.
Esimerkiksi katetriangiografia eli verisuonten varjoainekuvaus on paikallispuudutuksessa tapahtuva toimenpide, jossa varjoainetta ruiskutetaan potilaan verisuoniin ja halutuilta alueilta otetaan röntgenkuvia. Angiografialla tutkitaan muun muassa sydämen sepelvaltimoita. Kystografiassa kontrastiainetta taas ruiskutetaan virtsarakkoon. Ruoansulatuselimiä saadaan näkyviksi röntgenkuvassa, jos potilas nielee bariumsulfaattia sisältävää ainetta.
Menetelmät > Kuvaustekniikat

Kuvantamista suoritetaan erilaisissa suunnissa eli projektioissa ja kuva rajataan tietyllä tavalla. Usein myös potilaan asento ja liikkuminen kuvauksen aikana vaikuttavat kuvan laatuun merkittävästi. Kuvantamisessa käytettyä annosta ja kuvausaikaa voidaan myös muuttaa tarpeen mukaan. Laadukkaan kuvan kannalta kuvaajan – röntgenhoitajan – työpanos on ensiarvoisen tärkeä.
Esimerkiksi suuradiologiassa otetaan intraoraali- ja panoraamaprojektioita sekä kefalometrisia kallokuvia ja tuki- ja liikuntaelinradiologiassa voidaan raajaa kuvata rasituksen aikana.
Menetelmät > Tulkintatekniikat

Kuvien tarkastelu ja tulkinta suoritetaan systemaattisesti rakenne kerrallaan samassa järjestyksessä virheiden minimoimiseksi. Radiologiassa käytetään myös kuvantamislöydöksen tiiviiksi ja systemaattiseksi kuvaamiseksi ja erityisesti tieteellisen tutkimuksen helpottamiseksi luokitusjärjestelmiä. Näitä ovat esimerkiksi lantiomurtumien kuvaamiseen käytettävät Tilen luokitus ja Young-Burgessin luokitus. Keskeistä hyvässä tulkintatekniikassa ovat myös hyvät tulkintaolosuhteet, kuten ympäristön pimeys ja kuvanäytön laatu, ja potilaan eri kuvien välinen vertailu.
Menetelmät > Kuvausmodaliteetit > Röntgenkuvaus

Menetelmistä vanhin, röntgenkuvaus, on kehon läpivalaisemista röntgensäteilyllä yhdestä suunnasta. Röntgensäteilyä synnytetään röntgenputkessa, jonka jälkeen pienienergiaiset röntgensäteet, jotka absorboituisivat ihoon, suodatetaan pois erilaisilla metalleilla, jotta tutkittava henkilö välttyisi ylimääräiseltä säteilyltä. Säteilyn voimakkuus eri pisteissä todetaan säteilyilmaisimella (aiemmin fluoresoivalla varjostimella tai filmiä valottamalla), minkä perusteella voidaan muodostaa varjokuva.
Kehon tiheämmät kudokset, erityisesti luut, vaimentavat läpi kulkevaa röntgensäteilyä. Vaimentunein säteily näytetään kuvassa yleensä valkoisena ja harvimmat tilat, kuten keuhkojen ilmatäytteiset alveolit, näytetään mustana. Tummat sävyt edustavat rasvaa ja vaalean harmaan sävyt muita pehmytkudoksia.
Menetelmät > Kuvausmodaliteetit > Kaikukuvaus

Kaikukuvaus eli ultraäänikuvaus perustuu ultraäänen heijastumiseen eri tiheyksisten kudosten rajapinnoista.
Ultraäänilaitteella voidaan kuvantaa pehmytkudoksia reaaliaikaisesti. Ultraäänitutkimuksessa tarkastellaan yleensä liikkuvaa kuvaa, mutta mittauksia ja kuvan tallennusta varten kuva voidaan pysäyttää.
Korkeat ultraäänet heijastuvat kudoksista eri tavoin. Kovista kudoksista kuten luun pinnasta ja paksuista kalvoista ne heijastuvat kokonaan, nesteestä (esimerkiksi virtsarakko) heijastuu hyvin vähän. Mitä enemmän nestettä tutkittava kohde sisältää, sitä tummempana se näkyy kuvassa. Tiiviit kudokset näkyvät valkoisina.
Tyypillisiä tutkimuskohteita ovat kohtu ja sikiö, maksa, munuaiset ja sydän. Lisäksi poski- ja otsaontelotulehduksia (sinuiitti) tutkitaan ultraäänellä. Luita ja niveliä ei yleensä tutkita, koska kuvassa nähdään vain pinta mutta ei luun sisään. Mahan ja suoliston tutkiminen on hankalaa, koska ääniaalto ei etene näiden sisältämissä kaasuissa. Keuhkojen tutkiminenkin on rajoittunutta.
Erityisanturin avulla voidaan saada parempi näkyvyys useammista rakenteista. Esimerkiksi prostatatutkimuksissa hyödynnetään endorektaalista anturia. Kilpirauhasen ja kaulan kuvantamisessa taas saadaan hyvä kuvatarkkuus jo pinta-anturin avulla.
Niin sanotuilla doppler-ultraäänilaitteilla voidaan havaita kohteen liikkumissuunta. Anturia kohti tuleva kohde näytetään eri värisenä kuin poispäin menevä kohde. Doppler-ultraääntä käytetään tutkittaessa verenvirtausta ja sillä voidaan havaita ja tutkia muun muassa sydämen läppävikoja, joihin liittyy usein virtaavan veren poikkeavaa pyörteilyä. Pyörteet näkyvät näin sinisinä ja punaisina purskahduksina.
Ultraääni on turvallinen kuvantamismenetelmä, koska siinä ei tarvita ionisoivaa säteilyä.
Menetelmät > Kuvausmodaliteetit > Tietokonekerroskuvaus (TT)

Tietokonekerroskuvaus eli tietokonetomografia (engl. computed tomography, CT) perustuu röntgenkuvauksen tavoin röntgensäteiden erilaiseen absorptioon eri kudoksissa ja eri elimissä. Kuvannettavan kohteen joka puolelta kerätään havaintoja kohteen läpi eri suuntiin kulkevan röntgensäteilyn vaimentumisesta. Tästä aineistosta lasketaan ns. takaisinprojektiona aineen tiheysjakauma kohteessa, joka voidaan esittää läpileikkauskuvana.
TT-kuvissa nähdään tietenkin luut, mutta usein pystytään erottelemaan myös pehmytkudoksia toisistaan niiden tiheyserojen perusteella. Tietokonekerroskuvauksessa voidaan myös käyttää samankaltaisia kontrastiaineita kuin röntgenkuvauksessa.
Potilaan saama säteilyannos on huomattavasti suurempi TT-tutkimuksissa kuin vastaavissa natiivitutkimuksissa.
Menetelmät > Kuvausmodaliteetit > Magneettikuvaus (MK)

Magneettikuvaus (MK) (engl.  magnetic resonance imaging, MRI) on kuvantamismenetelmä, joka perustuu ydinmagneettiseen resonanssiin (NMR). Menetelmässä mitataan vety-ytimien magneettikentässä emittoimaa radiotaajuista signaalia. Kuvauksessa potilas sijoitetaan voimakkaaseen magneettikenttään, jonka suuruutta paikan funktiona ohjataan tietokoneella niin, että kuvauskohteen eri osiin vaikuttaa hieman erisuuruinen magneettikenttä. Laitteistoon kuuluu lisäksi radiolähetin ja -vastaanotin, jonka avulla resonanssi synnytetään ja havaitaan.
Magneettikuvaus soveltuu erityisesti runsaasti vetyä sisältävien kudosten (rasva- ja vesipitoiset pehmytkudokset, myös luuydin) tutkimiseen.
Menetelmät > Kuvausmodaliteetit > Isotooppikuvantaminen

Isotooppilääketieteeseen perustuvissa kuvantamismenetelmissä seurataan potilaaseen ruiskutetun radioaktiivisen merkkiaineen lähettämää gammasäteilyä, jonka perusteella lasketaan, minne merkkiaine on kertynyt. Menetelmiin kuuluvat gammakuvaus, positroniemissiotomografia (PET) ja yksifotoniemissiotomografia (SPET).
Säteilyn haitallisten vaikutusten minimoimiseksi merkkiainetta ei voida käyttää kovin paljon, joten näin tuotettujen kuvien resoluutio on tyypillisesti huomattavasti heikompi kuin muilla kuvantamismenetelmillä.
Menetelmät > Radiologiset toimenpiteet

Toimenpideradiologiassa voidaan valtimoteitse, laskimoteitse tai perkutaanisesti (suoraan ihon lävitse) suorittaa runsaasti erilaisia toimenpiteitä, kuten näytteenottoja, kanavointeja, laajennuksia, aspiraatioita, embolisaatioita, ablaatioita, sunttauksia, stenttauksia ja paikallisia lääkehoitoja.
Hyvä esimerkki on aivovaltimon mekaaninen trombektomia, jossa toimenpideradiologi kuljettaa erityisen trombektomiakatetrin valtimoteitse hyytymän luo jatkuvan röntgenkuvauksen opastamana ja palauttaa verenkierron kyseisellä aivojen alueelle.
AP- eli etu-takasuunnan keuhkokuva.
Kaikukuva 12-viikkoisesta sikiöstä
Arucas

| Arucas |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Arucas
 Koordinaatit: 28°7′0″N, 15°31′0″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Kanariansaaret
Maakunta:   Las Palmas
Saari:   Gran Canaria
Hallinto:  
 – Pormestari:  Juan Francisco Padrón Rodríguez
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33,01 km²
Väkiluku (2009):  36 259
 – Väestötiheys:  1 098,42 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+0
 – Kesäaika:  UTC+1
Motto::  ORA ET LABORA
 
 www.arucas.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arucas on Gran Canarian pohjoisosassa sijaitseva kunta, jonka pinta-ala on 33,01 km².
Väestö

Arucasin väkiluku on noin 33701 (ISTAC, 2004) ja väestötiheys 1009,31/km².lähde?
| vuosi | väkiluku | väestötiheys |
| --- | --- | --- |
| 1991 | 26974 | - |
| 1996 | 29179 | - |
| 2001 | 32466 | 983,81/km² |
| 2002 | 32917 | - |
| 2003 | 33449 | 1013,3/km² |
| 2004 | 33701 | 1009,31/km² |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Pohjoinen: Atlantin valtameri |  |
| Länsi: Firgas | Arucas | Itä: Las Palmas de Gran Canaria |
|  | Etelä: Teror |  |
Gran Canarian kunnat
Agaete
Agüimes
Artenara
Arucas
Firgas
Gáldar
Ingenio
Mogán
Moya
Las Palmas
San Bartolomé de Tirajana
San Nicolás de Tolentino
Santa Brígida
Santa Lucía de Tirajana
Santa María de Guía
Tejeda
Telde
Valleseco
Valsequillo
Vega de San Mateo
Underworld (yhtye)

| Underworld |
| --- | --- |
 Underworld esiintymässä Alexandra Palacessa vuonna 2017. Vasemmalta oikealle: Rick Smith ja Karl Hyde.
Tiedot
Toiminnassa:  1980–
Tyylilaji:  progressiivinen house, progressiivinen trance, tekno, alternative dance, kokeellinen musiikkil, synthpop
Kotipaikka:  Romford, Essex, Englanti
Jäsenet:  Karl Hyde  Rick Smith
Entiset jäsenet:  Gary Bond Steve Irwin Stuart Keeling Bryn Burrows Alfie Thomas John Warwicker Baz Allen Pascal Consoli Darren Emerson
Levy-yhtiö:  Cooking Vinyl Om Records Junior Boy’s Own V2 Records Wax Trax! Records Sire Recordse Warner Bros. Records Traffic Different Recordings
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Underworld on englantilainen elektronista musiikkia tuottava yhtye, jonka Karl Hyde ja Rick Smith perustivat Romfordissa Essexissä vuonna 1987. He ovat soittaneet musiikkia yhdessä 1980-luvun alkupuolelta alkaen.
Diskografia > Albumit

Underneath the Radar (1988)
Change the Weather (1989)
Dubnobasswithmyheadman (1994)
Second Toughest in the Infants (1996)
Beaucoup Fish (1999)
A Hundred Days Off (2002)
Oblivion with Bells (2007)
Barking (2010)
Barbara Barbara, We Face a Shining Future (2016)
Drift Series 1 (2019)
Strawberry Hotel (2024)
Bungalow With Stairs 1 (2010)
Trance (2013)
Edgeland (2013)
Someday World (2014; Brian Enon kanssa)
High Life (2014; Brian Enon kanssa)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Underworld (yhtye) Wikimedia Commonsissa
Agüimes

| Agüimes |
| --- | --- |
 vaakuna

 Agüimes
 Koordinaatit: 27°53′0″N, 15°26′0″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Kanariansaaret
Maakunta:   Las Palmas
Saari:   Gran Canaria
Hallinto:  
 – Pormestari:  Antonio Morales
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  79,28 km²
Väkiluku (2009):  28 924
 – Väestötiheys:  364,83 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+0
 – Kesäaika:  UTC+1
Motto::  CAMARA EPISCOPAL DE LA VILLA DE AGüIMES
 
 www.aguimes.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agüimes on Gran Canarian itäosassa sijaitseva kunta, jonka pinta-ala on 79,28 km².
Agüimes sijaitsee 29 kilometrin päässä Kanariansaareten suurimmasta kaupungista Las Palmasista.
Väestö

Agüimesin väkiluku on noin 24460 (ISTAC, 2004) ja väestötiheys 309,03/km².lähde?
| vuosi | väkiluku | väestötiheys |
| --- | --- | --- |
| 1991 | 16 156 | - |
| 1996 | 18 284 | - |
| 2001 | 20 124 | 254,73/km² |
| 2002 | 22 567 | - |
| 2003 | 23 572 | 297,33/km² |
| 2004 | 24 460 | 309,03/km² |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Luode: Valsequillo | Pohjoinen: Ingenio |  |
| Länsi: San Bartolomé de Tirajana | Agüimes | Itä: Atlantin valtameri |
|  | Etelä: Santa Lucía de Tirajana |  |
Firgas

| Firgas |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Firgas
 Koordinaatit: 28°06′0″N, 15°33′0″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Kanariansaaret
Maakunta:   Las Palmas
Saari:   Gran Canaria
Hallinto:  
 – Pormestari:  Manuel Báez
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,77 km²
Väkiluku (2009):  7 524
 – Väestötiheys:  477,11 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+0
 – Kesäaika:  UTC+1
 
 www.firgas.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Firgas on Gran Canarian pohjoisosassa sijaitseva kunta, jonka pinta-ala on 15,77 km².
Väestö

Firgasin väkiluku on noin 7060 (ISTAC, 2004) ja väestötiheys 479,62/km².lähde?
| vuosi | väkiluku | väestötiheys |
| --- | --- | --- |
| 1991 | 5735 | - |
| 1996 | 6526 | - |
| 2001 | 6865 | 429,06/km² |
| 2002 | 6927 | - |
| 2003 | 7023 | 455,34/km² |
| 2004 | 7060 | 479,62/km² |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Pohjoinen: Moya ja Arucas |  |
| Länsi: Moya | Firgas | Itä: Arucas |
|  | Etelä: Valleseco | Kaakko: Teror |
Gran Canarian kunnat
Agaete
Agüimes
Artenara
Arucas
Firgas
Gáldar
Ingenio
Mogán
Moya
Las Palmas
San Bartolomé de Tirajana
San Nicolás de Tolentino
Santa Brígida
Santa Lucía de Tirajana
Santa María de Guía
Tejeda
Telde
Valleseco
Valsequillo
Vega de San Mateo
Pájara

| Pájara |
| --- | --- |
 Morro Jablen lomakeskus Pájarassa
 lippu:  vaakuna

 Pájara
 Koordinaatit: 28°21′N, 14°06′W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Kanariansaaret
Maakunta:  Las Palmas
Saari:  Fuerteventura
Hallinto:  
 – Pormestari:  Rafael Perdomo Betancor
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  383,52 km² km²
Väkiluku (2013):  20 931
 – Väestötiheys:  54 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+0
 – Kesäaika:  UTC+1
Postinumero:  35628
 
 www.pajara.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pájara [ˈpaxara] on yksi Espanjan Kanariansaariin kuuluvan Fuerteventuran kuudesta kunnasta. Se on saaren suurin sekä eteläisin ja läntisin kunta. Vuonna 2013 Pájaran asukasluku oli 20 931, ja kunnan pinta-ala on 383,52 km2.
Pájarassa sijaitsevat lomakeskukset Morro Jable ja Costa Calma, jotka molemmat ovat tunnettuja pitkistä rannoistaan. Pájarassa sijaitsee myös Ajuyn kalastajakylä, joka on tunnettu mustasta hiekastaan ja kaivoksistaan, jonne useat turistit saapuvat päiväretkelle. Jandían niemimaa sijaitsee aivan saaren eteläkärjessä.
Galleria

Pájaraan johtava FV-2 moottoritie
Pájaran kuivaa ja karua luontoa
Hotelli Morro Jablessa
HooGee

HooGee eli Haukilahden Pallo on vuonna 1980 perustettu espoolainen jalkapalloseura. HooGeen nimi tulee sanoista Haukilahti (=Hoo) ja sen ruotsinkielisestä vastineesta Gäddvik (=Gee). Seuran tunnusvärit ovat sininen ja valkoinen.
HooGee on ensi sijassa ns. kasvattajaseura, ja toiminta painottuu nuorimpiin ikäluokkiin, lähinnä alle 15-vuotiaisiin. Seuralla on kuitenkin myös kaksi miesten joukkuetta ja sekä kaksi naisten joukkuetta. HooGee on mukana aktiivisesti Panda Futiksessa eli tyttöjen jalkapallosta ja järjestää Panda Cupin, joka on Suomen suurimpia tyttöfutisturnauksia.
Seurassa on yli 800 aktiivista rekisteröityä pelaajaa. Maineikkaimpana HooGeen kasvattina voidaan pitää maajoukkuepelaajia Rasmus Schülleriä sekä Jenny Danielssonia, joka pelaa Ruotsin pääsarjaseura AIK:ssa. Schüller pelaa HJK:ssa.
Miesten joukkueiden sarjasijoitukset

| Kausi |  | Taso | Sarja | Lohko | Sijoitus | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | HooGee/1 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 1 | 7. |  |
|  | HooGee/3 | Taso 7 | Kuutonen |  |  |  |
| 2005 | HooGee/1 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 1 | 1. | Nousi |
|  | HooGee/2 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 2 | 2. | Nousi |
|  | HooGee/3 | Taso 7 | Kuutonen |  |  | Nousi |
| 2006 |  | Taso 5 | Nelonen | Lohko 1 | 5. |  |
|  | HooGee/3 | Taso 6 | Vitonen |  | 4. |  |
| 2007 |  | Taso 5 | Nelonen | Lohko 1 | 6. |  |
|  | HooGee/3 | Taso 6 | Vitonen |  | 3. |  |
| 2008 |  | Taso 5 | Nelonen | Lohko 1 | 10. | Putosi |
|  | HooGee/3 | Taso 6 | Vitonen |  | 1. | Nousu |
|  | HooGee/4 | Taso 7 | Kuutonen | Lohko 1 | 7. |  |
| 2009 | HooGee/1 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 2 | 2. | Nousi |
|  | HooGee/2 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 1 | 9 | Putosi |
|  | HooGee/3 | Taso 5 | Nelonen | Lohko 1 | 10 | Putosi |
|  | HooGee/4 | Taso 7 | Kutonen | Lohko 2 | 2 | Nousi |
| 2010 |  | Taso 5 | Nelonen | Lohko 1 | 8. |  |
|  | HooGee/3 | Taso 6 | Vitonen |  | 3. |  |
|  | HooGee/2 | Taso 7 | Kutonen | Lohko 1 | 1. | Nousi |
|  | HooGee/4 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 2 | 3. |  |
| 2011 | HooGee/2 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 1 | 5. |  |
|  | HooGee/3 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 2 | 6. |  |
|  | HooGee/4 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 3 | 6. |  |
| 2012 | HooGee/3 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 2 | 2. |  |
| 2013 | HooGee/3 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 1 | 3. |  |
| 2014 | HooGee/3 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 3 | 3. | Lopetti |
| 2015 | HooGee/2 | Taso 5 | Nelonen | Lohko 1 | 3. |  |
|  | HooGee/1 | Taso 6 | Vitonen | Lohko 2 | 10. | Putosi |
| 2016 | HooGee/2 | Taso 5 | Nelonen | Lohko 1 | 1. | Nousi |
|  | HooGee/1 | Taso 7 | Kutonen | Lohko 2 | 3. |  |
| 2017 | Hoogee | Taso 4 | Kolmonen | Lohko 1 | 9. |  |
| 2018 | Hoogee | Taso 4 | Kolmonen | Lohko 1 | 9. |  |
| 2019 | Hoogee | Taso 4 | Kolmonen | Lohko 2 | 12. | Putosi |
| 2020 | Hoogee |  | Nelonen | Lohko 1 | 3. |  |
| 2021 | Hoogee |  | Nelonen | Lohko 1 | 5. |  |
| 2022 | Hoogee |  | Nelonen | Lohko 1 | 9. |  |
| 2023 | Hoogee |  | Nelonen | Lohko | 2. | Nousi |
| 2024 | Hoogee |  | Kolmonen | Lohko 1 | 8 |  |
Naisten joukkueiden pelitasot ja sarjasijoitukset

| Kausi |  | Taso | Sarja | Lohko | Sijoitus | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | HooGee Wellamot | Taso 6 | Vitonen |  | 4/8. |  |
| 2016 | HooGee | Taso 5 | Nelonen | Alkulohko 3 | 3/9. | Kevät |
|  | HooGee | Taso 5 | Nelonen | Nousulohko | 11/12. | Syksy |
| 2016 | HooGee Wellamot | Taso 6 | Vitonen |  | 4/10. |  |
| 2017 | HooGee | Taso 5 | Nelonen |  |  |  |
| 2017 | HooGee Wellamot | Taso 6 | Vitonen |  |  |  |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Ingenio

| Ingenio |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Ingenio
 Koordinaatit: 27°55′0″N, 15°25′0″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Kanariansaaret
Maakunta:   Las Palmas
Saari:   Gran Canaria
Hallinto:  
 – Pormestari:  Juan Díaz Sánchez
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  38.15 km²
Väkiluku (2009):  29,319
 – Väestötiheys:  768.52 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+0
 – Kesäaika:  UTC+1
Motto::  LEALTAD Y TRABAJO
 
 www.villadeingenio.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ingenio on Gran Canarian itäosassa sijaitseva kunta, jonka pinta-ala on 38,15 km².
Väestö

Ingenion väkiluku on noin 26 857 (ISTAC, 2004) ja väestötiheys 692,87/km².lähde?
| vuosi | väkiluku | väestötiheys |
| --- | --- | --- |
| 1991 | 21,807 | - |
| 1996 | 24,394 | - |
| 2001 | 24,439 | 643,13/km² |
| 2002 | 25,681 | - |
| 2003 | 26,433 | 692,87/km² |
| 2004 | 26,857 | 691,66/km² |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Pohjoinen: Telde |  |
| Länsi: Valsequillo | Ingenio | Itä: Atlantin valtameri |
|  | Etelä: Agüimes |  |
Gran Canarian kunnat
Agaete
Agüimes
Artenara
Arucas
Firgas
Gáldar
Ingenio
Mogán
Moya
Las Palmas
San Bartolomé de Tirajana
San Nicolás de Tolentino
Santa Brígida
Santa Lucía de Tirajana
Santa María de Guía
Tejeda
Telde
Valleseco
Valsequillo
Vega de San Mateo
Moya

| Moya |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

 Moya
 Koordinaatit: 28°6′0″N, 15°35′0″W 
Valtio:   Espanja
Itsehallintoalue:   Kanariansaaret
Maakunta:   Las Palmas
Saari:   Gran Canaria
Hallinto:  
 – Pormestari:  Antonio Perera
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  31.87 km²
Väkiluku (2009):  8,054
 – Väestötiheys:  252.71 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Motto::  DRAGOS Y LAUREL HACEN SU FAMA
 
 www.villademoya.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Moya on Gran Canarian pohjoisosassa sijaitseva kunta, jonka pinta-ala on 31,87 km².
Väestö

Moyan väkiluku on noin 8 307 (ISTAC, 2004) ja väestötiheys 250,63 as./km².lähde?
| vuosi | väkiluku | väestötiheys |
| --- | --- | --- |
| 1991 | 8 007 | - |
| 1996 | 8 663 | - |
| 2001 | 8 137 | 254,28/km² |
| 2002 | 8 435 | - |
| 2003 | 8 307 | 250,63/km² |
| 2004 | 7 845 | 245,63/km² |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Pohjoinen: Atlantin valtameri | Koillinen: Arucas |
| Länsi: Santa María de Guía de Gran Canaria | Moya | Itä: Firgas |
| Lounas: Gáldar | Etelä: Artenara ja Tejeda | Kaakko: Valleseco |
Gran Canarian kunnat
Agaete
Agüimes
Artenara
Arucas
Firgas
Gáldar
Ingenio
Mogán
Moya
Las Palmas
San Bartolomé de Tirajana
San Nicolás de Tolentino
Santa Brígida
Santa Lucía de Tirajana
Santa María de Guía
Tejeda
Telde
Valleseco
Valsequillo
Vega de San Mateo
Arrecife

| Arrecife |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

 Arrecife
 Koordinaatit: 28°58′N, 13°33′W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Kanariansaaret
Maakunta:  Las Palmas
Saari:  Lanzarote
Perustettu:  1798
Hallinto:  
 – Pormestari:  Eva de Anta de Benito
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,72 km²
Väkiluku (2018):  61 351
 – Väestötiheys:  2 700 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+0
 – Kesäaika:  UTC+1
 
 www.arrecife.es 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arrecife on kaupunki Lanzaroten saaren itäosassa Kanariansaarilla Espanjassa. Kaupunki on ollut saaren pääkaupunki vuodesta 1852 lähtien. Vuonna 2018 kaupungin väkiluku oli 61 351 asukasta 22,72 km²:n alueella, joten väestötiheys oli noin 2 700 as/km².
Arrecifen satamasta on lauttayhteys muille Kanariansaarille sekä Eurooppaan ja Afrikkaan. Kaupungin lentokentältä on talvikuukausina useita suoria lomalentoyhteyksiä Helsinkiin.
Galleria

Arrecifen kaupunkikuvaa
Iglesia de San Ginés -kirkko
Arrecifen kaupungintalo
San Gabrielin linna
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kartta Mapquestistä
Google Maps
Tšetšenia

| Tšetšenia Tšetšenian tasavalta Нохчийн Республика1 Чеченская Республика2 |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Tšetšenian sijainti Venäjän federaatiossa
 Koordinaatit: 43.319°N, 45.693°E (Groznyi) 
Valtio:   Venäjä
Federaatiopiiri:  Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri
Tasavallan perustuslain säätäminen:  2. huhtikuuta 2003
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Groznyi (271 573 as.)
 – suurin kaupunki:  Groznyi
 – presidentti:  Ramzan Kadyrov
 – pääministeri:  Abubakar Edelgeriyev
Pinta-ala:  15 647 km²
Väkiluku (2010)  ():  1 268 989
 – väestötiheys:  81,1 as./km²
Kielet:  tšetšeeni ja venäjä
BKT (2010):  69 675,7 milj. RUB (eli 0,19 % koko Venäjän BKT:stä)
 – asukasta kohti:  54 906 RUB,  noin 1 345 EUR (eli 21 % Venäjän keskiarvotasosta, Venäjän 2. matalin BKT-arvo)
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK) 
Symbolit:  
 – lippu:  Tšetšenian lippu
 – vaakuna:  Tšetšenian vaakuna
 – kansallislaulu:  Tšetšenian tasavallan kansallishymni
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  95
 – ISO 3166:  RU-CE
 
chechnya.gov.ru/ (venäjäksi)
 1Tšetšeeninkielinen nimi 2Venäjänkielinen nimi 
Tšetšenia (ven. Чечня́, Tšetšnja, tšetšeeniksi Нохчийчоь, Noxçiyçö) eli Tšetšenian tasavalta (ven. Чече́нская Респу́блика, Tšetšenskaja Respublika, tšetšeeniksi Нохчийн Республика, Noxçiyn Respublika) on Venäjän federaatioon kuuluva tasavalta.
Historia

Kaukasiankin alueella tuntui nuoremmasta kivikaudesta lähtien Lähi-idän kehitys kohti sivilisaatiota. Vanhan ajan lopussa skyytit saapuivat alueelle.
Tšetšeenit muuttivat alueelleen Pohjois-Kaukasiaan 600-luvulla tai ennen sitä jostain etelästä. Islamin vaikutus levisi alueelle Mongolien hyökkäyksen jälkeen. Tšetšeenien hallintotapa oli demokraattinenkenen mukaan?, varsinaisia päälliköitä ei ollut. Maa oli hyvin metsäinen, mikä helpotti alueen puolustusta. Venäjä valtasi Tšetšenian 1800-luvulla. Tästä lähtien tšetšeenien ja venäläisten välit olivat yleensä huonot. Kommunistinen diktaattori Josif Stalin vainosi tšetšeeneja pakkosiirtäen heitä muualle. Tšetšeenien takaisinmuutto aiheutti 1950-luvun lopussa levottomuuksia venäläisten ja tšetšeenien välille. Kun Neuvostoliitto hajosi 1991, tšetšeenit alkoivat vaatia itsenäisyyttä. Boris Jeltsinin johtama Venäjä piti maan itsenäistymistä kuitenkin laittomana ja aloitti 1994 sodan maata vastaan. Tšetšeenit pitivät sodassa melko hyvin pintansa rajuista pommituksista huolimatta. Niinpä maat sopivat rauhasta 1996. Maa pysyi kuitenkin hajanaisena ja levottomana. Vuonna 1999 Venäjällä tapahtui kerrostaloräjäytyksiä, joita väitettiin tšetšeenien tekemiksi ja Venäjä kosti tämän hyökkäämällä maahan. Sodassa kuoli eri arvioiden mukaan 25 000-250 000 siviiliä ja Venäjän pommitukset raunioittivat pääkaupunkia pahoin. Tšetšeenit kostivat tämän ja Venäjän tekemät sotarikokset muutamin terrori-iskuin. Venäjää vastaan kapinoivien separaristien rivit harvenivat kuitenkin nopeasti ja heidän kannatuksensa hiipui.
Maa palasi Venäjän osaksi ja Tšetšenian johtoon nousi Venäjän tukema kovaotteinen diktaattori Ramzan Kadyrov.