stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tromsø IL
Historia

Seura perustettiin 15. syyskuuta 1920 nimellä Tromsø Turnforenings Fotballag. Ensimmäinen ottelu IF Skarpia vastaan päättyi maalittomaan tasapeliin. Tromssa alkoi pikkuhiljaa saavuttaa menestystä ja vuonna 1927 se voitti aluemestaruuden. Vuonna 1930 seura vaihtoi nimensä nykyiseen muotoonsa, mutta vain väliaikaisesti, ja vuonna 1931 nimeksi tuli Tor. Samana vuonna joukkue voitti Pohjois-Norjan cupin, mikä oli tuohon aikaan suurin mahdollinen saavutus pohjoisnorjalaiselle joukkueelle. Vuoden kuluttua seura vaihtoi jälleen nimeään, tällä kertaa pysyvästi nykyiseen muotoonsa. Joukkueen menestys jatkui vuosikymmenen mittaan, ja se voitti alueellisen mestaruuden 1930-luvulla neljästi ennen kuin toinen maailmansota alkoi ja jalkapalloa ei pelattu.
Sodan jälkeen Tromssa jatkoi menestyskulkuaan ja heti vuonna 1946 se voitti jälleen aluemestaruuden ja vuonna 1949 se toisen kerran historiansa aikana Pohjois-Norjan cupin. Vuosina 1950–1954 joukkue voitti vielä viisi aluemestaruutta ennen kuin pääsi mukaan varsinaiseen Norjan sarjasysteemiin. Vielä tuolloinkaan pohjoisen joukkueet eivät kuitenkaan voineet nousta korkeimmalle sarjatasolle. 1956 joukkue voitti vielä viimeisen kerran Pohjois-Norjan cupin mestaruuden. Vuodesta 1963 lähtien pohjoisen joukkueet saivat ottaa osaa Norjan cupiin, Tromssa osallistui ensimmäisen kerran vuotta myöhemmin ja selviytyi toiselle kierrokselle. Samalla vuosikymmenellä Alfheim Stadionille tuli nurmikenttä.
1970-luvulla Tromssa pelasi vuoroin kakkos- ja vuoroin kolmosdivisioonassa, eikä kyennyt vakiinnuttamaan sarjapaikkaansa kuin vasta vuonna 1983. Vuonna 1985 joukkue sijoittui divisioonassa toiseksi ja eteni nousukarsintojen kautta ensimmäistä kertaa historiansa aikana korkeimmalle sarjatasolle. Ensimmäinen kausi pääsarjassa sujui heikosti, mutta samana vuonna joukkue voitti Norjan cupin mestaruuden. Myöhemmin Tromssan valmentajaksi tuli sittemmin Ruotsin MM-pronssiin johdattanut Tommy Svensson ja joukkue saavutti hopeaa ja pronssia vuosina 1989 ja 1990. Vuonna 1996 Tromssa voitti historiansa toisen Norjan cupin. 1990-luvun loppupuolen ajan Tromssa oli kuulunut Tippeligaenin häntäpään joukkueisiin ja monesti välttänyt täpärästi putoamisen, mutta vuonna 2001 se sijoittui sarjassa viimeiseksi, mikä tiesi putoamista divisioonatasolle 16 vuoden tauon jälkeen. Heti seuraavalla kaudella joukkue kuitenkin voitti 1. divisioonan mestaruuden ja nousi takaisin liigaan.
Tromsø pelasi vuosina 2003–2007 vaihtelevalla menestyksellä Tippeligaenissa sijoittuen parhaimmillaan neljänneksi ja huonoimmillaan kymmenenneksi. Kaudella 2008 nuori Steinar Nilsen luotsasi joukkueen mestaruuspronssille. Kaudella 2011 joukkue taisteli mestaruudesta, mutta joutui lopulta taipumaan Moldelle. Kaudella 2012 Tromssa hävisi Norjan cupin loppuottelussa alasarjajoukkue IL Høddille. Kausi 2013 oli joukkueelta täysi pannukakku ja 15. sija tiesi Tromssan 11 perättäisen pääsarjakauden putken päättymistä. Seuraavana vuonna kuitenkin Tromssa nousi Norjan pääsarjaan sijoittuen toiseksi 10 pistettä Sandefjordin takana.
Saavutuksia

Pohjois-Norjan cupin voitto 1931, 1949, 1956
Norjan cupin voitto 1986, 1996
Seuraennätyksiä

Eniten maaleja: Sigurd Rushfeldt, 103
Eniten liigamaaleja: Sigurd Rushfeldt, 99
Eniten otteluita: Bjørn Johansen, 402
Eniten liigaotteluita: Bjørn Johansen, 325
Merkittäviä entisiä pelaajia

Per-Mathias Høgmo (1984–1985, 1986–1989)
Bjarte Flem (1985–1989, 1991)
Steinar Nilsen (1989–1997, 2003–2004)
Bjørn Johansen (1987–1992, 1995–1999, 2002–2005)
Einar Rossbach (1990)
Morten Pedersen (1992–1996, 2003–2007)
Sigurd Rushfeldt (1992–1996, 2006–2011)
Tore André Flo (1995)
Ole Martin Årst (1995–1997, 2003–2007)
Rune Lange (1997–2000)
Morten Gamst Pedersen (2000–2004)
Miika Koppinen (2000–2004, 2008–2014)
Karim Essediri (2001–2005)
Patrice Bernier (2004–2007)
Lars Hirschfeld (2005)
Janne Hietanen (2005–2006)
Suomalaiset

Tromssassa on vuosien varrella pelannut myös lukuisia suomalaisia pelaajia:
Suomalaiset > Entiset pelaajat

Marko Tuomela (1998–2000)
Henri Myntti (2001–2003)
Antti Kuismala (2004)
Janne Hietanen (2005)
Keijo Huusko (2008–2010)
Henri Sillanpää (2012)
Miika Koppinen (2000–2004, 2008–2014)
Otto Fredrikson (2017)
Onni Valakari (2018–2019)
Robert Taylor (2018–2019)
Juha Pirinen (2019–2020)
Suomalaiset > Valmentajat

Simo Valakari (Päävalmentaja) (2017–2020)
Juha-Jaakko Ulvila (Fysiikkavalmentaja) (2018–)
Päävalmentajat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Tommy Svensson (1988–1990)   Bo Petersson (1991)   Per-Mathias Høgmo (1992)   Truls Jenssen (1992)   Harald Aabrekk (1993–1995)   Terje Skarsfjord (1996)   Hakan Sandberg (1997–1998)  |   Terje Skarsfjord (1999–2001)   Tommy Svensson (2001)   Trond Johansen (2002–2003)   Terje Skarsfjord (2003)   Per-Mathias Høgmo (2004)   Otto Ulseth (2005)   Steinar Nilsen (2005)  |   Ivar Morten Normark (2006)   Steinar Nilsen (2006–2008)   Per-Mathias Høgmo (2009–2012)   Agnar Christensen (2013)   Steinar Nilsen (2013–2015)   Bard Flovik (2015–2017)   Simo Valakari (2017–2020)  |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (norjaksi)
| n k Eliteserien |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: Bodø
Joukkueet (2023):  Aalesunds FK  FK Bodø/Glimt  SK Brann  Hamarkameratene  FK Haugesund  Lillestrøm SK  Molde FK  Odds BK  Rosenborg BK  Sandefjord Fotball  Sarpsborg 08 FF  Stabæk Fotball  Strømsgodset IF  Tromsø IL  Viking FK  Vålerenga Fotball 
Entinen Suomen maajoukkueen puolustaja Miika Koppinen pelasi yhteensä 11 vuotta Tromssassa, ja toimi vuosia myös joukkueen kapteenina.
Vähä Palojärvi

| Vähä Palojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju (Pertunmaa)
Koordinaatit:  61°25′12″N, 26°22′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Koskioon 
Järvinumero:  14.175.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  104,2 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  5,554 km  
Pinta-ala:  62,11 ha  
Saaria:  5 
 fiVähä Palojärvi 
Vähä Palojärvi  on Etelä-Savossa Pertunmaalla Kuortin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 62 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Seppälänjoen valuma-alueeseen (14.175) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,2 metriä mpy.
U2 (täsmennyssivu)

U2 voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
U2, irlantilainen rock-yhtye
U-2, yhdysvaltalainen tiedustelukone
U2, metrolinja Berliinissä.
U2, Hampurin metron linja
U2, Pääesikunnan Ulkomaaosaston tilastotoimisto
HMS U2, Ruotsin laivaston rannikkosukellusvene
Polikarpov U-2, toisen maailmansodan aikainen neuvostoliittolainen tiedustelu- ja pommikone
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”U2”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Murad III

| Murat III |
| --- | --- |
 
Osmanien valtakunnan sulttaani
Valtakausi:  15. joulukuuta 1574 – 16. tammikuuta 1595
Edeltäjä:  Selim II
Seuraaja:  Mehmed III

Syntynyt:  4. heinäkuuta 1546 Manisa, Osmanien valtakunta
Kuollut:  16. tammikuuta 1595 (48 vuotta) Topkapin palatsi, Konstantinopoli
Puoliso:  Safiye Sultan Şems-i-Ruhsar Haseki Şah-i-Huban Haseki Naz-perver Haseki
Suku:  Osmani
Isä:  Selim II
Äiti:  Nurbanu Sultan
Uskonto:  sunnalaisuus
Nimikirjoitus:  
Murat III (4. heinäkuuta 1546 – 16. tammikuuta 1595) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1574 kuolemaansa asti.
Murat III oli Selim II:n vanhin poika. Selim II:n oli säilyttänyt valtansa ainoastaan suurvisiiri Mehmed Sokullun ansiosta. Tämä toimi virassaan myös Murat III:n kaudella, kunnes hänet salamurhattiin lokakuussa 1579. Murat teloitutti viisi veljeään noustessaan valtaistuimelle. Murat III:n hallituskaudelle oli ominaista taloudellinen taantuminen ja sodat Iranin ja Itävallan keisarikunnan kanssa. Hänen ätinsä ja myöhemmin hänen suosikkivaimonsa vaikutusvalta häneen heikensi hänen auktoriteettiaan hallitsijana.
Murat III:lla oli valtava haaremi, johon kuului yli 1 200 naista. Tämä ja hänen elämäntyylinsä johti siihen, että hän sai 103 (joidenkin lähteiden mukaan 130 poikaa) ja lukemattomia tyttäriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Murad III Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Selim II | Osmanien sulttaani | Seuraaja: Mehmed III |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Puola  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef
Sinan

| Mimar Sinan |
| --- | --- |
 Mimar Sinanin rintakuva
Henkilötiedot
Syntynyt: n. 1490 Ağırnaz, Osmanien valtakunta
Kuollut: 17. heinäkuuta 1588 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta
Ammatti:  arkkitehti, insinööri
Muut tiedot
 Nimikirjoitus
Suleimanin moskeija Istanbulissa.
Mehmed Paša Sokolovićin silta
Koca Mimar Sinan Ağa (noin 1490 – 17. heinäkuuta 1588) oli arkkitehti, joka vaikutti osmanien valtakunnassa Suleiman Suuren, Selim II:n ja Murat III:n hallituskausilla.
Sinanin päätöitä olivat Selimin moskeija Edirnessä ja Suleimanin moskeija Istanbulissa, joista ensimmäistä hän itse piti suurimpana saavutuksenaan sekä Mehmed Paša Sokolovićin silta. Hänen oppipoikiinsa lukeutui Sedefhar Mehmet Ağa, joka suunnitteli kuuluisan Sinisen moskeijan.
Sinan oli Leonardo da Vincin ja Michelangelon aikalainen, ja renessanssin yleisnerot kuuluivat hänen tuttavapiiriinsä. Asiakirjat kertovat, että Sinan rakensi valtakuntaan 81 suurta moskeijaa, 55 teologista koulua, 32 palatsia, 22 kylpylää ja 323 muuta rakennusta.
Sinanin mukaan on nimetty törmäyskraatteri planeetta Merkuriuksen pinnalla. Hän esiintyy Mika Waltarin romaanissa Mikael Hakim.
Kirjallisuutta

Çelebi, Sâî Mustafa: Yapılar kitabı: Tezkiretü'l-bünyan ve Tezkiretü'l-ebniye: Mimar Sinan'ın anıları.  K Kitaplığı, 2003.  ISBN 9789752960404
Freeley, John, Burelli, Augusto Romano & Güler, Ara: Sinan: Architect of Süleyman the Magnificent and the Ottoman Golden Age.  Thames and Hudson, 1992.  ISBN 9780500341209
Kuran, Aptullah: Sinan: the grand old master of Ottoman architecture.  Ada Press Publishers, 1987.  ISBN 978-0941469005
Negipoglu, Gulru: The Age of Sinan: Architectural Culture in the Ottoman Empire.  Reaktion Books, 2010.  ISBN 978-1861892539
Pierpont, Ann: Sinan Diaryz: A Walking Tour of Mimar Sinan's Monuments.  Citlembik Publications, 2007.  ISBN 978-9944424080
Stoneman, Richard: Matkaopas historiaan: Turkki.  Kuopio:  Puijo, 1993.  ISBN 951-579-033-6
Stratton, Arthur: Sinan.  Scribner, 1971.  ISBN 978-0684125824
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sinan Wikimedia Commonsissa
Zeynep Ahunbay: Selimyr Mosque and its social complex. Chapter III: Architect Sinan and his works (pdf, pp. 39-54/164 (englanniksi) (tedaproject.gov.tr)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Australia  Kreikka  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  SNAC  IdRef  İslâm Ansiklopedisi
Selim III

| Selim III |
| --- | --- |
 
Osmanien valtakunnan sulttaani
Valtakausi:  7. huhtikuuta 1789 – 29. toukokuuta 1807
Edeltäjä:  Abd-ul-Hamid I
Seuraaja:  Mustafa IV

Syntynyt:  24. joulukuuta 1761 Topkapın palatsi, Konstantinopoli
Kuollut:  28. heinäkuuta 1808 (46 vuotta) Topkapın palatsi, Konstantinopoli
Puoliso:  Safizar Kadın  Zibifer Kadın  Tabısafa Kadın   Refet Kadın   Nurușems Kadın   Hüsnümah Kadın
Suku:  Osmani
Isä:  Mustafa III
Äiti:  Mihrişah Sultan
Uskonto:  sunnalaisuus
Nimikirjoitus:  
Selim III (24. joulukuuta 1761 – 28. heinäkuuta 1808) oli Osmanien valtakunnan sulttaani 1789–1807. Hän oli sulttaani Mustafa III:n ja georgialaissyntyisen sulttaanitar Mihrisahin poika. Ennustajat väittivät, että hänestä tulisi maailmanvalloittaja, joten hänen isänsä järjesti hänen syntymänsä kunniaksi seitsenpäiväisen juhlan. Selim varttui palatsin rakastavassa ja sivistyneessä ilmapiirissä. Hän piti kirjallisuudesta ja taiteesta ja etenkin kalligrafiasta. Hän oli myös lahjakas runoilija, muusikko ja säveltäjä ja osasi puhua sujuvasti arabiaa ja persiaa.
Sulttaani Selim III, Joseph Warnia-Zarzeckin maalaus vuodelta 1850.
Mustafa III halusi pojasta seuraajansa, mutta hänen kuoltuaan sydänkohtaukseen 21. lokakuuta 1774 valtaistuimelle nousi Selimin eno Abd-ul-Hamid I. Abd-ul-Hamidin kuoltua viisitoista vuotta myöhemmin Selimistä tuli viimein sulttaani 28-vuotiaana 7. huhtikuuta 1789. Ranskan suuri vallankumous samana vuonna vaikutti myös Selimin hoviin.
Selim oli paitsi syvästi uskonnollinen ja isänmaallinen myös uudistusmielinen hallitsija, joka halusi modernisoida Osmanien valtakunnan. Hän uudelleenjärjesti virkakoneistoa yrittäessään poistaa korruptiota ja nepotismia. Hän halusi uudistaa asevoimansa ja haki aktiivisesti tietotaitoa maailmalta. Vuonna 1795 ruotsalaisia upseereja ja laivanrakentajia saapui Istanbuliin kehittämään laivastoa. Kansa piti hänestä ja toivoi, että nuori sulttaani nostaisi valtakunnan entiseen loistoonsa.
Napoleonin nousun myötä osmanien valtakuntaan alkoi kohdistua paineita siihen saakka ystävällismielisen Ranskan taholta. Vuoden 1797 Campo Formion rauhan myötä Ranskasta tuli rajanaapuri Selimin valtakunnan kanssa. Vuonna 1805 Selim oli pakotettu tunnustamaan Napoleon Ranskan keisariksi, sillä hän halusi Ranskasta vahvan liittolaisen Venäjää vastaan.
Selim syrjäytettiin vallasta 29. toukokuuta 1807 janitsaarien kapinassa ja hänen tilalleen tuli Mustafa IV. Mustafan miehet tappoivat hänet vuotta myöhemmin valtakuntaa koetelleissa levottomuuksissa. Hänet haudattiin isänsä viereen Lalelin moskeijaan Konstantinopolissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Selim III Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Abd-ul-Hamid I | Osmanien sulttaani | Seuraaja: Mustafa IV |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 2 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef  İslâm Ansiklopedisi
Mehmed IV

| Mehmed IV |
| --- | --- |
 
Osmanien valtakunnan sulttaani
Valtakausi:  12. elokuuta 1648 – 8. marraskuuta 1687
Edeltäjä:  Ibrahim I
Seuraaja:  Suleiman II

Syntynyt:  2. tammikuuta 1642 Konstantinopoli, Osmanien valtakunta
Kuollut:  6. tammikuuta 1693 (51 vuotta) Adrianopoli, Osmanien valtakunta
Puoliso:  Emetullah Rabia Gülnûş Sultan Afife Haseki Gülnar Haseki
Lapset:  Mustafa II   Hatice Sultan  Ahmed III
Suku:  Osmani
Isä:  Ibrahim I
Äiti:  Turhan Sultan
Uskonto:  sunnalaisuus
Nimikirjoitus:  
Mehmed IV (osmaniturkiksi محمد رابع, Meḥmed-i rābi‘, 2. tammikuuta 1642 – 6. tammikuuta 1693) oli Osmanien valtakunnan sulttaani vuodesta 1648 vuoteen 1687. Mehmed nousi valtaistuimelle kuusivuotiaana, jolloin valta ei käytännössä ollut hänen käsissään. Hänen valtakautensa kolmea ensimmäistä vuotta janitsaarien johtajat manipuloivat hovin virkamiehiä ja hallitsivat näin valtakunnan tapahtumia.
Mehmed IV luovutti suurimman osan sulttaanin toimeenpanovallasta suurvisiirilleen pašša Köprülü Mehmedille.
Triviaa

Ilja Repinin kuuluisa maalaus Zaporogit kirjoittavat pilkkakirjettä Turkin sulttaanille viittaa tarinan mukaan vuonna 1676 sattuneeseen historialliseen tapahtumaan, jossa zaporogit lähettivät Mehmed IV:lle vastauskirjeen tämän vaadittua heitä antautumaan osmanien alaisuuteen, vaikka kasakat olivat voittaneet turkkilaiset taistelussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mehmed IV Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ibrahim I | Osmanien sulttaani | Seuraaja: Suleiman II |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Kreikka  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB 
Muut:  IdRef  İslâm Ansiklopedisi
Luettelo Transilvanian ruhtinaista

Tämä on luettelo Transilvanian ruhtinaista. Transilvania on historiallinen alue ja suuriruhtinaskunta, joka kattaa nykyisen Romanian keskiosat.
Käytöstavat

Käytöstavat ovat  normeja, jotka kuvaavat tietyssä ihmisryhmässä oletettua käyttäytymisen tapaa.
Hyvät käytöstavat osoittavat henkilön olevan kohtelias, sivistynyt ja itsensä hallitseva. Ne ovat lakien kaltaisia siinä mielessä, että ne ohjaavat ihmisen käytöstä, mutta niiden rikkominen ei johda muuhun rangaistukseen kuin yleiseen paheksuntaan.
Käytöstavat vaihtelevat voimakkaasti kulttuurista toiseen. Yhteisiä tavoitteita ovat kohteliaisuus, rehellisyys ja toisen huomioonottaminen. Niihin pyritään kuitenkin eri tavoin.
Kirjallisuutta

Asserate, Asfa-Wossen: Sivistynyt käytös.  ((Manieren, 2003.) Suomentanut toimittaen Riitta Virkkunen)  Helsingissä:  Ajatus, 2005.  ISBN 951-20-6733-1
Helvetinkolun työväentalo

| Helvetinkolun työväentalo |
| --- | --- |
Sijainti:  Mustajärvi, Ruovesi
Valmistumisvuosi:  1913
Rakennuttaja:  Helvetinkolun Työväenyhdistys ry
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  140 m²
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helvetinkolun työväentalo on Ruoveden kunnan Mustajärven kylässä sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Helvetinkolun työväenyhdistys rakensi talon vuonna 1913. Se rakennettiin osin talkoilla ja osin töistä maksettiin neljän markan päiväpalkkaa. Rahoitus saatiin keräyksillä, ja lisäksi otettiin 1 200 markkaa lainaa.
Tammikuussa 1918 talolla kokoontui yhdistyksen jäseniä, joista muodostui Helvetinkolun komppania sisällissotaan. Sodassa kaatui 38 yhdistyksen jäsentä, joiden nimet laitettiin työväentalon seinälle tauluun.
Helvetinkolun työväenyhdistys lakkautettiin ja talo suljettiin 1930-luvun alun kommunistilakien nojalla, ja se päätyi yksityiskäyttöön. Ajoittain sitä käytettiin jopa karjasuojana. Vuonna 1947 yhdistys sai talon takaisin. Talo oli yhdistyksen omistuksessa vielä 1980-luvun alussa, mutta huonossa kunnossa. Ilmeisesti talo oli ainakin vuonna 2018 yhä pystyssä.
Tamperelaisperhe osti talon 1990 kesäasunnokseen. Taloon on uusittu mm. ulkovuori, savuppiippu ja vesikatto.lähde?
Toimintaa työväentalolla

1980-luvun alussa talo oli yhdistyksen omassa käytössä, ja siellä järjestettiin kesäisin tansseja.
Rakennus

Talon pinta-ala on noin 140 m², mihin kuuluu juhlasali näyttämöineen, ravintola ja keittiö. Talo on rankorakenteinen ja ponttilaudoitettu. Alkuperäinen pärekatto vaihdettiin 1960-luvun lopulla huopakattoon. 1980-luvun alussa talossa oli alkuperäinen kamiinalämmitys, ei vesijohtoa, viemäriä eikä wc:tä, ja talon kunto oli heikko.
Normi (sosiologia)

Normi eli sosiaalinen normi on sosiologian peruskäsitteitä ja tarkoittaa käyttäytymistä koskevaa virallista tai epävirallista sääntöä, jonka rikkomista seuraa virallinen tai epävirallinen rangaistus eli sanktio. Erään määritelmän mukaan normit ovat "sääntöjä, joita ryhmä käyttää määrittämään hyväksyttävät ja sopimattomat arvot, uskomukset, asenteet ja käyttäytymismallit. Säännöt voivat olla virallisia tai epävirallisia. Sääntöjen rikkominen voi johtaa vakaviin rangaistuksiin."  Sosiaalisen normin mukaista käyttäytymistä voidaan tukea palkitsemalla.
Sosiaaliset normit ilmaisevat vakiintuneita ja hyväksyttyjä tai jopa vaadittuja toimintamalleja elämän eri alueilla. Yhteisön tai sen alaryhmän normien kunnioittaminen edistää henkilön sosiaalista asemaa. Normeja rikkomalla yksilö vastaavasti heikentää asemaansa ryhmän tai yhteisön jäsenenä.
Aiheesta muualla

Bicchieri, Cristina & Muldoon, Ryan: Social Norms The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1996

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1996 käsittelee vuoden 1996 Suomen-mestaruuskilpailuja maastohiihdossa, mäkihypyssä ja yhdistetyssä.
Kilpailuja käytiin kuudella paikkakunnalla tammi-huhtikuussa 1996. Kahteen henkilökohtaiseen mestaruuteen ylsivät miesten
maastohiihdossa Jari Isometsä, mäkihypyssä Ari-Pekka Nikkola sekä naisten maastohiihdossa Kati Sundqvist ja Anu Kittilä.
Miesten 30 kilometrin perinteisen kilpailun voitti Kuopiolainen yllättäjä Sami Heiskanen. Miesten suurmäen kilpailun voittanut Ari-Pekka Nikkola teki kilpailussa 138 metrisellä hypyllään mäkihypyn kotimaan mäkien Suomen ennätyksen.
Kilpailupaikat ja päivämäärät

Maastohiihto
Valkeakoski, 27.-28. tammikuuta
Lieksa, 17.-18. helmikuuta
Rovaniemi, Ounasvaara, 30.-31. maaliskuuta
Mäkihyppy
Lahti, Salpausselkä, 3.-4. helmikuuta
Leppäkoski, 11. helmikuuta
Kuusamo, Ruka, 7. huhtikuuta
Yhdistetty
Rovaniemi, Ounasvaara, 29.-30. maaliskuuta
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 10 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Harri Kirvesniemi | 27.05,6 |  |
| 2 | Jari Isometsä |  | +2,6 |
| 3 | Mika Myllylä |  | +21,2 |
Lieksa, 17. helmikuuta
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > Takaa-ajo (10 km, p + 15 km, v)

| Sija | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jari Isometsä | 1.06.37,6 |  |
| 2 | Mika Myllylä |  | +1.28,0 |
| 3 | Sami Repo |  | +1.31,7 |
Lieksa, 17.-18. helmikuuta
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 15 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jari Isometsä | 35.56,1 |  |
| 2 | Sami Repo |  | +29,9 |
| 3 | Kuisma Taipale |  | +1.03,4 |
Rovaniemi, 30. maaliskuuta
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 30 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sami Heiskanen | 1.22.10,5 |  |
| 2 | Karri Hietamäki |  | +7,3 |
| 3 | Harri Kirvesniemi |  | +58,6 |
Rovaniemi, 31. maaliskuuta
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 50 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mika Myllylä | 2.11.42,5 |  |
| 2 | Jukka Hartonen |  | +2.33,8 |
| 3 | Glenn Lindholm |  | +4.29,1 |
Mitalistit > Maastohiihto, miehet > 4×10 kilometriä (p+p+v+v), viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sotkamon Jymy | Hannu Koivusalo   Markku Lesonen   Esa Romppainen   Janne Immonen | 1.44.16,5 |  |
| 2 | Joensuun Kataja | Timo Kallio   Kari Parviainen   Risto Möttönen   Sami Repo |  | +0,5 |
| 3 | Toijalan Vauhti | Juha Vankka   Kai Holkeri   Tapio Vihinen   Hannu Riipinen |  | +15,7 |
Valkeakoski, 27. tammikuuta
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 5 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tuulikki Pyykkönen | 15.52,9 |  |
| 2 | Kati Sundqvist |  | +14,8 |
| 3 | Riikka Sirviö |  | +20,5 |
Lieksa, 17. helmikuuta
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > Takaa-ajo (5km, p + 10km, v)

| Sija | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kati Sundqvist | 48.12,0 |  |
| 2 | Kati Pulkkinen |  | +1,1 |
| 3 | Anu Kittilä |  | +1,9 |
Lieksa, 17.-18. helmikuuta
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 10 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anu Kittilä | 28.08,8 |  |
| 2 | Satu Salonen |  | +0,6 |
| 3 | Riikka Sirviö |  | +4,9 |
Rovaniemi, 30. maaliskuuta
Mitalistit > Maastohiihto, naiset > 15 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anu Kittilä | 44.46,6 |  |
| 2 | Tuulikki Pyykkönen |  | +23,7 |
| 3 | Riikka Sirviö |  | +47,4 |
Rovaniemi, 31. maaliskuuta