stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jari Kurri
Pelaajaura > Jokerit, kaudet 1977–1980

Kurri nousi suomalaisen urheiluyleisön tietoisuuteen 18-vuotiaana vuonna 1978 tehtyään jatkoajalla poikien Euroopan-mestaruuskisojen loppuottelun voittomaalin Neuvostoliittoa vastaan. Jo ennen loppuottelua hän oli Helsingin Jokerien hyökkääjälupaus ja oli ollut Suomen johtava pelaaja. Miesten arvokisoissa Kurri pelasi ensimmäisen ottelunsa Tšekkoslovakiassa järjestetyssä Rudé právo -turnauksessa. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki 12. syyskuuta Ruotsia vastaan. Hänet valittiin Suomen joukkueeseen Lake Placidin olympialaisiin vuonna 1980. Tuloksena oli 4. sija, joka oli Suomen historian siihen asti paras sijoitus.lähde?
Seurajoukkuetasolla Kurri edusti Helsingin Jokereita. Kurri pelasi kaikkiaan kolme täyttä kautta Jokereiden SM-liigajoukkueessa. Hän teki uransa ensimmäisen liigamaalin heti ensimmäisessa ottelussaan, sarjan avauskierroksella 9. lokakuuta 1977 Rauman Lukkoa vastaan. Hänen henkilökohtainen tehopistennätyksensä on kaudelta 1979–1980, jolloin Kurri keräsi runkosarjan 33 ottelussa tehopisteet 23+17=40.
NHL-seura Edmonton Oilers varasi Kurrin vuonna 1980 varausnumerolla 69 neljännellä varauskierroksella. Syy siihen, että NHL-seurat eivät olleen varanneet Euroopan lahjakkaimpiin kuuluvaa pelaajaa aikaisemmin saattoi olla luulo, että tällä olisi pitkäaikainen sopimus Suomen maajoukkueen kanssalähde?. Kurri teki 8. elokuuta 1980 Oilersin kanssa kaksivuotisen ammattilaissopimuksen.
Pelitapa ja pelaajakuva

Kurri ei ollut ammattilaisurallaan nopeudestaan huolimatta kovinkaan ketterä luistelija. Hänen vahvuuksiaan olivat hyvä pelinlukutaito ja nopea, tarkka laukaus. NHL:ssä häntä pidettiin yhtenä koko liigan parhaimmista kahden suunnan pelaajista toisen Edmonton Oilersin suomalaishyökkääjän, Esa Tikkasen, kanssa. Hänet muistetaan rauhallisena mutta luotettavana maalintekijänä sekä taitavana kiekonriistäjänä ja erinomaisena alivoimapelaajana.
Kurria ylistetään usein tunnollisena joukkuepelaajana. Hän oli nopea luistelija ja hän säästyi uransa aikana suhteellisen hyvin vakavimmilta loukkaantumisilta. Tämä saattoi johtua hänen matalasta kyyrymäisestä luistelutyylistään jollaisesta on vaikeampi taklata tai tyrmätä kumoon.lähde?
Pelaajauran jälkeen

Kurri on työskennellyt Suomen jääkiekkomaajoukkueen toimitusjohtajana. Kurri toimi vuodesta 2002 aina Torinon talviolympialaisiin 2006 asti Kansainvälisen olympiakomitean urheilijakomissiossa. Kurri työskenteli myös Hannu Aravirran, Raimo Summasen ja Erkka Westerlundin apuvalmentajan tehtävissä maajoukkueessa keväästä 2001 kevääseen 2005.lähde?
Kurri on myös toiminut kustannusalalla ja julkaissut muun muassa kirjan Aarne Honkavaarasta.lähde?
Vuonna 2013 Kurri nimitettiin Jokerien uudeksi general manageriksi. Nimityksen syynä on pidetty Jokereiden siirtymistä Venäjän KHL-liigaan. Heinäkuussa 2014 Kurri valittiin myös KHL-liigan hallitukseen. Kurri ilmoitti huhtikuussa 2022 jättävänsä KHL:n hallituksen, eikä Jokerit jättänyt hakemusta osallistumiseksi sarjaan kaudelle 2022–2023.
Jokereiden omistajana

Jokerit järjesti 24. toukokuuta 2019 tiedotustilaisuuden koskien omistajajärjestelyitä. Hjallis Harkimo osti venäläisten Arena Events Oy:n Gennadi Timtšenkon ja Roman Rotenbergin 49 % osuudet Jokereista itselleen, jotta pystyi myymään Jokerit 100 % Kurrille. Kurri nimettiin myös Jokereiden hallituksen uudeksi puheenjohtajaksi. Hän jatkaa seuran general managerina. Kurri myi kesäkuussa 2019 40 prosentin osuuden Jokereista Norilsk Nickel Harjavalta Oy:lle, joka kuuluu Vladimir Potaninin hallitsemaan konserniin. Kurri osti huhtikuussa 2022 Norilsk Nickel Harjavalta Oy:n 40 prosentin osuuden Jokereista takaisin itselleen. Järjestelyn jälkeen Kurri omistaa Jutland Oy:n, joka on emoyhtiönä Jutland-konsernissa. Se sisältää alakonsernina Jack Promotions -konsernin, johon on yhdistetty sen emoyhtiö Jack Promotions Oy ja sen omistama tytäryhtiö Jokerit Hockey Club Oy. Osakeyhtiö puolestaan maksaa Helsingin Jokerit -yhdistykselle sen nimen ja logon käyttöoikeudesta.
Kurri luopui Jokerien omistajuudesta vuonna 2022.
Jokereiden omistajana > Kritiikki

Jokerit-ostoa Harkimolta ei yleisesti pidetty Kurrin kannalta onnistuneena. Ilta-Sanomien Marko Lempinen kutsui operaatiota venäläisten bulvaanin vaihtamiseksi. Samaa mieltä oli Iltalehden Sasha Huttunen, jonka mukaan Kurri valehteli väittäessään yrityksen olevan jatkossa irti venäläisestä rahoituksesta.
Yksityiselämä

Jari Kurrin aviopuoliso on entinen Miss Suomi, Vanessa Kurri (o.s. Forsman). Pariskunnalla on neljä yhteistä lasta: vuosina 2002, 2005 ja 2012 syntyneet tyttäret ja vuonna 2007 syntynyt poika. Kurrilla on vuonna 1985 syntyneet kaksospojat entisen puolisonsa Tiina Kurrin (o.s. Kuusikoski) kanssa.
Kurri on Sami Lepistön kummisetä.
Populaarikulttuuri

Jari Kurrista on julkaistu Hannu Miettisen kirja Kurri – Ammattilainen vuonna 1984 sekä Ari Mennanderin kirjoittama elämäkertakirja Jari Kurri, vuonna 1997, mutta se julkaistiin vuotta aiemmin kuin hänen peliuransa loppui, joten siinä tilastot ovat puutteelliset. Kirja on saanut hyvät arvostelut. Lisäksi Kurrista on tehty televisiodokumentti Jari Kurri – 17 vuonna 2009, joka pohjautuu Ari Mennanderin kirjaan. Sen on käsikirjoittanut ja tuottanut Matti Heusala Yleisradion tilaamana. Suomen Jääkiekkomuseo kunnioitti Kurria erikoisnäyttelyllä, joka avattiin 6. maaliskuuta 2013. Näyttely oli nimeltään Jäänmurtaja Jari Kurri – Palkintoja legendaariselta uralta.lähde?
Uran tilastot > Maajoukkueura

| Arvokisat> Sijoitus | Arvokisat> Vuosi | Arvokisat> Joukkue | Arvokisat> Turnaus | Arvokisat> O | Arvokisat> M | Arvokisat> S | Arvokisat> Pist. | Arvokisat> RM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1978 | Suomi U18 | U18-EM-kilpailut | 4 | 6 | 2 | 8 | 4 |
| 4. | 1979 | Suomi U20 | U20-MM-kilpailut | 6 | 2 | 3 | 5 | 2 |
|  | 1980 | Suomi U20 | U20-MM-kilpailut | 5 | 4 | 7 | 11 | 0 |
| 7. | 1980 | Suomi | olympialaiset | 7 | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 6. | 1981 | Suomi | Kanada-cup | 5 | 0 | 1 | 1 | 0 |
| 5. | 1982 | Suomi | MM-kilpailut | 7 | 4 | 3 | 7 | 2 |
| 6. | 1987 | Suomi (C) | Kanada-cup | 5 | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 5. | 1989 | Suomi | MM-kilpailut | 7 | 5 | 4 | 9 | 8 |
| 5. | 1991 | Suomi (C) | MM-kilpailut | 10 | 6 | 6 | 12 | 2 |
|  | 1991 | Suomi (C) | Kanada-cup | 6 | 2 | 0 | 2 | 7 |
|  | 1994 | Suomi | MM-kilpailut | 8 | 4 | 6 | 10 | 2 |
| 5. | 1996 | Suomi (C) | maailmancup | 4 | 1 | 0 | 1 | 0 |
|  | 1998 | Suomi (A) | olympialaiset | 6 | 1 | 4 | 5 | 2 |
| YHTEENSÄ |  | Arvokilpailut |  | 65 | 26 | 26 | 52 | 27 |
| YHTEENSÄ |  | MAAJOUKKUE | Aikuiset | 101 | 36 | 37 | 73 | – |
Pelaajauran saavutukset ja palkinnot > Seurajoukkuetasolla

NHL
Stanley Cup vuosina 1984, 1985, 1987, 1988 ja 1990. Kurri pelasi Stanley Cupin loppuotteluissa myös vuosina 1983 ja 1993.
Clarence S. Campbell Bowl vuosina 1983, 1984, 1985, 1987, 1988, 1990 ja 1993
Lady Byng Memorial Trophy kaudella 1984–1985
Pelasi NHL:n tähdistöottelussa (1983, 1984, 1985, 1986, 1988, 1989, 1990, 1993 ja 1998)
Pelasi Rendez-vous ’87 -otteluissa (1987)
Valinta NHL:n ykköstähdistöön (1985 ja 1987) ja kakkostähdistöön (1984, 1986 ja 1989)
NHL:n paras maalintekijä kaudella 1985–1986
NHL:n pudotuspelien paras maalintekijä (1984, 1985, 1987 ja 1988)
Valinta IIHF Hall of Famen kunniagalleriaan (2000)
Valinta Hockey Hall of Famen kunniagalleriaan (2001)
Edmonton Oilers on jäädyttänyt Kurrin pelinumeron 17 (2001)
Edmonton Oilersin seurahistorian toiseksi tehokkain maalintekijä ja pelaaja sekä kolmanneksi eniten maalisyöttöjä saavuttanut pelaaja (474 maalia, 569 syöttöä ja 1 043 tehopistettä 754 ottelussa)
The Hockey Newsin sadan parhaan jääkiekkoilijan listan sija 50. (1998)
Valinta The Hockey Newsin kaikkien aikojen parhaiden eurooppalaisten pelaajien ykkösketjuun (2007)
Ensimmäinen eurooppalainen 500 ja 600 NHL-maalin rajat ylittänyt pelaaja
Eniten alivoimamaaleja ja -pisteitä tehnyt eurooppalainen, 39 ja 82
Ensimmäinen yli 70 maalia NHL:n runkosarjassa tehnyt laitahyökkääjä (kaudella 1984–1985)
Eniten voittomaaleja tehnyt pelaaja (kaudella 1985–1986 ja 1986–1987)
Eniten maaleja tasakentällisillä pelattaessa (kaudella 1985–1986 ja 1986–1987)
NHL:n paras maaliprosentti (28,8 % kaudella 1986–1987)
NHL:n eniten maaleja ottelua kohden tehnyt pelaaja (0,97 maalia per ottelu kaudella 1985–1986 ja 0,87 maalia per ottelu kaudella 1986–1987)
NHL:n pudotuspelien kolmanneksi eniten maaleja ja tehopisteitä saavuttanut pelaaja (200 ottelua, joissa 106 maalia ja yhteensä 233 tehopistettä; kaikkien aikojen tehokkain eurooppalainen NHL:n pudotuspeleissä)
Suomalainen NHL-ennätys, eniten maalisyöttöjä (797)
Suomalainen NHL-ennätys, eniten tehopisteitä yhden kauden aikana (135 tehopistettä kaudella 1984–1985)
Jääkiekon SM-liiga
Jokerit on jäädyttänyt Kurrin pelinumeron 17
Jääkiekon SM-liigan kuukauden pelaaja joulukuussa 1994
Presidents’ Trophy -palkinto
SM-hopea 1995
Jari Kurri -palkinto on SM-liigan vuosittain myöntämä tunnustuspalkinto parhaalle pelaajalle pudotuspeleissä
Italian Serie A
Italian liigan pronssi (1991)
Pelaajauran saavutukset ja palkinnot > Maajoukkue

Mitalit
Nuorten 18-v. Euroopan-mestaruus (1978)
Nuorten 20-v. MM-hopea (1980)
EM-Pronssi (1991)
MM-hopeaa (1994)
Olympiapronssia (1998)
Kanada-cupin kolmas sija (1991)
Eurooppa Cup
Euroopan cupin lopputurnauksen paras pistemies vuonna 1995
Euroopan cupin lopputurnauksen All-Stars tähtikentällisessä 1995
Euroopan cupin voitto Jokereissa 1995
Henkilökohtaiset saavutukset
Valinta MM-kilpailujen tähdistökentälliseen vuosina 1991 ja 1994
Aatelointi Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 113 vuonna 1998
Valinta Kansainvälisen Jääkiekkoliiton kunniagalleriaan vuonna 2000
Suomen jääkiekkomaajoukkue on jäädyttänyt Kurrin pelinumeron 17
Valinta alle 18-vuotiaiden EM-mestaruuskilpailuiden tähdistökentälliseen 1978
Valittu alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuiden parhaaksi pelaajaksi 1978
Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailujen pistepörssin voitto 1980
Jääkiekon vuoden 1991 maailmanmestaruuskilpailujen pistepörssin voitto, 12 tehopistettä
Suomen jääkiekkoliitto palkitsi Kurrin Presidents’ Trophy -erikoispalkinnolla vuonna 1994
Pelaajauran saavutukset ja palkinnot > Muita mainintoja

Edmontonin vuoden urheilija (1989)
Valinta Suomen vuoden jääkiekkoilijaksi (1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1988, 1989 ja 1990)
Valinta suomalaisten urheilijoiden kunniagalleriaan vuonna 2011
Edmonton Oilers, paras pistemies (1988–1989)
Edmonton Oilers, paras maalintekijä (1985–1986), (1987–1988)
Edmonton Oilers, paras pudotuspelien maalintekijä (1984, 1985, 1987, 1988, 1989)
Los Angeles Kings paras puolustavan pelaajan palkinto The Defensive Player award, (1992–1993), (1993–1994)
Stanley Cupin voittomaalin tekijä kaudella 1986–1987 (NHL Stanley Cup Clinching Goal)
Edmontonin joukkueen arvokkain pelaaja, Zane Feldman Trophy, vuonna 1989
Pelaajauran saavutukset ja palkinnot > Voimassa olevat Ennätykset NHL:ssä

NHL:n yhden kauden pudotuspelien maaliennätys; 19 maalia kevään 1985 pudotuspeleissä (jaettu Reggie Leachin kanssa)
Eniten maaleja yhdessä NHL:n pudotuspelisarjassa; 12 maalia ottelusarjassa Chicago Blackhawksia vastaan kevään 1985 pudotuspeleissä
Eniten hattutemppuja yhdessä NHL:n pudotuspelisarjassa. 3 hattutemppua ottelusarjassa Chicago Blackhawksia vastaan kevään 1985 pudotuspeleissä
Eniten ylivoimalla viimeisteltyjä maaleja yhdessä pudotuspeliottelussa (3 ylivoimamaalia kevään 1987 pudotuspeliottelussa Los Angeles Kingsiä vastaan)
Eniten hattutemppuja koko pudotuspelisarjassa 1985, 4 hattutemppua
Eniten alivoimamaaleja yhden pudotuspeliottelun erässä 1983
Pelaajauran saavutukset ja palkinnot > Voimassa olevat ennätykset Edmonton Oilersissa

Eniten tehtyjä voittomaaleja yhden kauden aikana 13 (1985)
Eniten pudotuspelien maaleja seuran historiassa 92 (1980–1990)
Eniten pudotuspelien maaleja yhdessä kaudessa 19 (1985)
Eniten maaleja yhdessä ottelussa 5 (1983) (jaettu).
Eniten maaleja yhdessä kotiottelussa 5 (1983) (jaettu).
Eniten syöttöjä yhdessä erässä 4 (1983) (jaettu).
Eniten pisteitä yhdessä erässä 5 (1984) (jaettu).
Eniten hattutemppuja koko pudotuspelisarjassa 4 (1985)
Eniten hattutemppuja pudotuspelisarjassa 3 (1985)
Eniten maaleja yhdessä pudotuspelisarjassa 12 (1985)
Eniten ylivoimamaaleja yhdessä pudotuspelin erässä 2 (1987)
Eniten ylivoimamaaleja yhdessä pudotuspelissä 3 (1987)
Eniten pisteitä yhdessä NHL-kaudessa laitahyökkääjänä 135 (1985)
Eniten maaleja yhdessä NHL kaudessa oikeana laitahyökkääjänä 71 (1985)
Tulokaskauden piste-ennätys 75 pistettä (1981)
Tulokaskauden syöttöennätys 43 syöttöä (1981)
Eniten yli 20 maalin kausia, 10
Eniten peräkkäisiä yli 20 maalin kausia, 10
Eniten yli 30 maalin kausia, 10
Eniten peräkkäisiä yli 30 maalin kausia, 10
Eniten maaleja yhdessä pudotuspeliottelussa 4 (1985), (1987) (jaettu)
Eniten pudotuspelimaaleja tulokkaana 5 (1981) (jaettu)
Eniten ylivoimamaaleja pudotuspeleissä, 22
Pelaajauran jälkeiset saavutukset

Jääkiekkomaajoukkueen toimitusjohtajana sekä apuvalmentajana
Maailmanmestaruus (2011)
MM-hopeaa (2001, 2007)
MM-pronssia (2006, 2008)
Olympiahopeaa (2006)
Olympiapronssia (2010)
Olympiapronssia (2014)
Maailmancupin toinen sija (2004)
Kirjallisuutta

Hannu Miettinen: Jari Kurri : ammattilainen, Lehtimiehet, 1984 ISBN 951-95533-3-9
Ari Mennander, Jim Matheson: Jari Kurri 17, Helsinki : Kurri Production, 2001 ISBN 951-98557-4-2 (englanniksi)
Saamelaiskulttuurin ensyklopedia

Saamelaiskulttuurin ensyklopediahankkeen  osana syntyneen englanninkielisen tietosanakirjan kansi (2005): The Saami : A Cultural Encyclopaedia.
Saamelaiskulttuurin ensyklopedia (SENC) on Helsingin yliopiston suomalais-ugrilaisen laitoksen toteuttama ja ylläpitämä verkkotietokanta saamelaisten kulttuuriin liittyvistä aiheista. Hankkeen pohjalta julkaistiin 2005 englanninkielinen tietoteos The Saami : A Cultural Encyclopaedia (498 sivua, SKS 2005, ISBN 951-746-506-8), jonka toimittajat Ulla-Maija Forsberg, Irja Seurujärvi-Kari ja Risto Pulkkinen palkittiin valtion tiedonjulkistamispalkinnolla.
Nelikielistä ensyklopediaa (pohjoissaame, suomi, englanti ja ruotsi) alettiin suunnitella vuonna 1998, ja se sai kaksivuotisen EU-rahoituksen vuonna 2001. Sen toteutuksessa toimitaan yhteistyössä Tromssan yliopiston humanistisen tiedekunnan saamen osaston, Uumajan yliopiston arkeologian ja saamen laitoksen, Kotimaisten kielten keskuksen saamelaiskielten etymologisen Algu-tietokannan ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kanssa.
Yhä keskeneräisen, valtaosin tyhjistä sivuista koostuvan ensyklopedian on tarkoitus koostua noin 2 000 eripituisesta hakusana-artikkelista. Niissä esiteltäisiin saamen kieltä, historiaa, mytologiaa, folklorea, kirjallisuutta, musiikkia, taloutta, luontoa ja elinkeinoja, medioita, oikeuksia, koulutusta, taidetta ja yhteiskunnallisia oloja. Ensyklopedia sisältää myös kuvia ja karttoja sekä ääninäytteitä. Lokakuussa 2019 tietosanakirjan sisältöä oli julkaistu kattavammin vasta suomeksi ja englanniksi. Pohjoissaameksi ja ruotsiksi sisältöä oli puutteellisemmin, sillä esimerkiksi sisällysluetteloa aineistosta ei vielä ollut julkaistu näillä kielillä lainkaan.
Ensyklopedian toimituskuntaan kuuluivat vuonna 2003 Ulla-Maija Forsbergin, Risto Pulkkisen ja Irja Seurujärvi-Karin lisäksi Lars-Dan Beck ja Christian Carpelan Helsingin yliopistosta, Jelena Porsanger Tromssan yliopistosta sekä Olavi Korhonen ja Mikael Svonni Uumajan yliopistosta. Vuoteen 2019 mennessä toimituskunnan kokoonpano oli muuttunut, ja tällöin mukana olivat Irja Seurujärvi-Kari, Pirjo Virtanen, Risto Pulkkinen ja Hanna Guttorm.
Aiheesta muualla

Saamelaiskulttuurin ensyklopedia
Lada 2105

| Lada 2105 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Neuvostoliitto  Venäjä  Ukraina  Egypti
Valmistaja:  AvtoVAZ KrAZ Lada-Egypt 
Valmistusvuodet:  1979 – 2010
Korimalli:  4-ovinen sedan
Luokka:  Keskiluokka
Teknisesti samankaltaisia:  Fiat 124 Seat 124 Izh-27175 
Tekniset tiedot
Rakenne:  etumoottori
Moottori:  Ottomoottorit: 1,2 – 1,7 l
Teho:  43 – 118 kW
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  5-portainen manuaali
Mitat
Pituus:  4128 mm 
Akseliväli:  2424 mm 
Leveys:  1620 mm 
Korkeus:  1446 mm 
VIS-2345
B-ryhmään luokitettu Lada VFTS
Lada 2105 (VAZ-2105, Žiguli) oli venäläisen AvtoVAZ:in valmistama henkilöautojen mallisarja. 2105:n esisarjan valmistus käynnistyi lokakuussa 1979 , täysimittaiseen tuotantoon tehdas pääsi tammikuussa 1980. Mallin valmistus päättyi 30. päivänä joulukuuta 2010. 2105 on Lada-merkin pisimpään tuotannossa ollut mallisarja.
Iževskin autotehtaan oli tarkoitus jatkaa mallin valmistusta mutta tämä ajatus hylättiin, koska yhtiön tuotelinjaan kuului jo malli VAZ-2107 ja sille oli kannattavampaa tuottaa ainoastaan yhtä mallia. Vientiin VAZ-2105 meni mm. nimillä Lada 1300, Lada Saloon, Lada Nova ja Lada Riva.
Ukrainalainen ajoneuvotehdas KrAZ valmisti CKD-sarjana erän 2105-mallia. Egyptiläinen Lada-Egypt kokoonpani 2105-mallia CKD-sarjana Suzuki-Egypt -yhtiön tehtaassa, koska sillä ei vielä tuolloin ollut omia tuotantotiloja.
Länsi-saksalainen Bohse Automobilbau valmisti VAZ-2105:een perustuvaa vapaa-ajan automallia nimellä Bohse Euro-Star.
Vuosina 1995 – 2006 AvtoVAZin tytäryhtiö VAZInterService (VIS) valmisti kevyttä hyötyajoneuvomallia VIS-2345, jossa hyödynnettiin Lada Nivan (VAZ-2123) runkoa, jolle oli asennettu 2105:n tai 2107:n keulaosa. Mallia toimitettiin tehdasvalmisteisena lava-autona ja ohjaamo-alustana.
Yleistä

VAZ-2105 tuotiin markkinoille korvaamaan vanhempi "Perus-Lada" eli VAZ-2101, malleja tosin valmistettiin vielä usean vuoden ajan rinnakkain. Vaikka 2105 käytti edelleen vanhaa, jo vuonna 1966 Fiat 124:n esittelyn yhteydessä käyttöönotettua peruskoria ja alustaa, mallia pidetään yleisesti modernimpana toisen sukupolven edustajana, eikä ainoastaan vanhan mallin facelift-versiona. VAZ-2105:n esisarjan valmistus aloitettiin loppuvuodesta 1979 ja sarjatuotantoon päästiin tammikuun 1980 lopulla. Perus-2105:stä jatkojalostettiin vuonna 1981 markkinoille tullut, paremmin varusteltu sedan VAZ-2107 ja vuonna 1984 lanseerattu farmari VAZ-2104 (1984).
Vuonna 2005 AvtoVAZ siirtyi nimistössään uuteen käytäntöön, ja malli sai myös kotimarkkinoillaan kauppanimen Lada 2105.
Elokuussa 2010 AvtoVAZ antoi ilmoituksen, jonka mukaan Lada 2105:n ja 2107:n valmistus, mukaan lukien peltien prässäys ja korien hitsaus sekä maalaaminen, siirtyvät IzhAvto-yhtiölle; tämä otti lopulta tuotantoon ainoastaan 2107:n. Joulukuun 30. päivänä vuonna 2010 Toljattin tehtaan linjalta rullasi viimeinen Lada 2105.
2105 oli takavetoisen Lada-malliston pitkäikäisin jäsen, sen elinaika oli kuukauden pidempi kuin sisarmalli 2106:n. Mallia valmistettiin eri variantteina kaikkiaan noin kaksi miljoonaa kappaletta.
Lada 2105 Suomessa (1981–1996)

Uuden Lada 2105:n myynti Suomessa alkaa vuonna 1981. 2105:ssä oli uusi 1,3-litrainen moottori, jossa nokka-akselia käytti ketjun sijasta hammashihna. Uutuuksina oli mm. termostaattiohjattu imuilman esilämmitys ja automaattiryyppy. Vaihteiston välitykset olivat uudet edeltäjiin verrattuna. Korin pellit, kattoa ja lattiaa lukuun ottamatta, olivat uudet, etu- ja takavalot olivat suorakaiteen muotoiset ja ovenkahvat olivat uudet. Peilit olivat sisältä säädettävät ja uutta olivat myös takasumuvalot, alumiiniset puskurit ja uusi kojelauta, jossa oli myös jännitemittari. Istuimet olivat uudet, samoin verhoilut.
Vuonna 1982 markkinoille tuodaan uusi Lada 1200 S (VAZ-21051), jossa on yhdistetty 2105:n kori ja varusteet sekä Lada 1200:n (VAZ-2101) moottori ja voimansiirto.
Vuonna 1983 markkinoille tuotiin uusi Lada 1500 S (VAZ-21053), jossa on yhdistetty 2105:n kori ja varusteet sekä Lada 1500 S:n moottori. Malli ei ole markkinoilla kuin vuoden, ennen kuin sen korvaa samalla tekniikalla, mutta paremmalla varustelulla toteutettu Lada 2107.
Vuonna 1990 2105-korimallin Lada 1500 S (VAZ-21053) palaa myyntiin viisivaihteisena versiona, varustettuna DAAZ-Solex -kaasuttimella ja kärjettömällä sytytyksellä. Malli korvaa 1200 S:n (VAZ-2101) ja on, 1300 S:n (VAZ-21072) jäätyä pois markkinoilta, Lada-perheen edullisin malli.
Vuonna 1992, pienen toimituskatkoksen jälkeen,  1500 S -mallista tuodaan markkinoille vähäpäästöinen versio, varustettuna katalysaattorilla ja sähköisesti ohjatulla Axtec-kaasuttimella. Noin vuoden verran 1500 S -mallia myydään Suomessa erikoisverhoilulla varustettuna, näiden versioiden myyntinimenä on Lada 1500 SL.
Viimeiset takavetoiset Ladat myydään Suomessa vuonna 1997 ja niiden maahantuonti lopetetaan.
Tekniset tiedot

Lada 2105:n, ja sen muunnosten, Suomessa tarjolla olleet vaihtoehdot:
Tekniset tiedot > Ottomoottorit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Malli | 2105 | 1200 S | 1500 S |
| Myyntiaika Suomessa | 1981-1984 | 1982-1990 | 1983, 1990-1996 |
| Rakenne | R4-ottomoottori, 8V-SOHC, kaasutin | R4-ottomoottori, 8V-SOHC, kaasutin | R4-ottomoottori, 8V-SOHC, kaasutin, yksipisteruisku (1992-) |
| Iskutilavuus | 1294 cm³ | 1198 cm³ | 1452 cm³ |
| Teho | 48 kW (65 hv) @ 5600 r/min | 44 kW (60 hv) @ 5600 r/min | 55 kW (75 hv) @ 5600 r/min |
| Vääntö | 94 Nm @ 3400 r/min | 87 Nm @ 3400 r/min | 106 Nm @ 3400 r/min |
| Huippunopeus | 145 km/h | 142 km/h | 152 km/h |
| Kiihtyvyys 0–100 km/h | 18 s | 19 s | 17 s |
Vetotapa: Takaveto
Vaihteisto: 4-portainen manuaali
| Vaihteisto 1990- |  |  | 5-portainen manuaali |
Polttoaineenkulutus (yhdistetty):
Aiheesta muualla

Премьера ! ВАЗ-2105 «Жигули» ! Модификации ! (VAZ-2105-video)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rauno Saari

| Rauno Saari |
| --- | --- |
 Rauno Saari heinäkuussa 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1946 (ikä 78) Kisko, Suomi
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  virkamies, maaherra, ylijohtaja
Poliitikko
Puolue:  Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
Koulutus:  valtiotieteen maisteri (1971)
Tutkinnot:  Turun yliopisto
Rauno Saari (s. 6. syyskuuta 1946 Kisko) on suomalainen virkamies, joka toimi vuosina 2003–2009 Länsi-Suomen läänin maaherrana ja 2009–2012 Lounais-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajana. Saari on valmistunut valtiotieteen maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1971. Vuonna 2005 hänet promovoitiin Turun kauppakorkeakoulun promootiossa kauppatieteiden kunniatohtoriksi.
Ennen Länsi-Suomen läänin maaherran virkaan nimittämistä Saari on toiminut muun muassa kauppa- ja teollisuusministeriön poliittisena sihteerinä 1984–1985, valtioneuvoston kanslian valtiosihteerinä 1995–2003,lähde? Raision kaupungin kaupunginjohtajana 1988–2003, josta virkavapaalla 1995–2003, ja Turun ja Porin lääninhallituksessa sosiaali- ja terveysosaston osastopäällikkönälähde?.
Saari on ollut yhteiskunnallisesti merkittävissä luottamustehtävissä, kuten Liikenneturvan hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2004 ja Valtion asuntorahaston johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 2005.lähde?
Valtioneuvosto nimitti 22. joulukuuta 2009 Lounais-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajaksi Rauno Saaren. Hänen oli tarkoitus jäädä virastaan eläkkeelle lokakuun lopussa 2014, Saari anoi kuitenkin eroa virasta keväällä 2012 jäädäkseen vanhuuseläkkeelle 1. heinäkuuta 2012.
Saari nimettiin vuoden Unikeoksi 2009 Naantalin hyväksi tehdystä työstä.
Saari törmäsi humaltuneena autollaan joulukuussa 2013 Naantalin Rymättylässä toiseen autoon ja pakeni paikalta. Saari tuomittiin keväällä 2014 kolmen kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen törkeästä rattijuopumuksesta, liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja liikennerikkomuksesta. Lisäksi hän sai sakkoja 3 270 euroa ja ajokieltoa.