stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rouben Mamoulian

| Rouben Mamoulian |
| --- | --- |
 Rouben Mamoulian armenialaisessa postimerkissä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. lokakuuta 1898 Tbilisi, Venäjän keisarikunta (nyk. Georgia)
Kuollut: 4. joulukuuta 1987 (89 vuotta) Woodland Hills, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Rouben Mamoulian (8. lokakuuta 1898 Tbilisi, Venäjän keisarikunta (nyk. Georgia) – 4. joulukuuta 1987 Woodland Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli armenialaista syntyperää oleva elokuvaohjaaja. Hän aloitti uransa Venäjällä, josta päätyi Lontoon kautta Yhdysvaltoihin 1920-luvun alkupuolella.
Yhdysvalloissa Mamoulian aloitti teatteriohjaajana Rochesterissa ja New Yorkissa. Hänen ensimmäinen elokuvaohjauksena oli vuonna 1929 valmistunut Applause. Elokuva menestyi hyvin, ja se sai kriitikoilta hyvät arvostelut. Mamoulian ohjasi kaikkiaan 16 elokuvaa. Niiden joukkoon kuuluvat muun muassa vuonna 1931 valmistunut kauhuelokuva Tri Jekyll & Mr. Hyde ja vuonna 1941 ensi-iltansa saanut härkätaistelun maailmaan sijoittuva Verta ja hiekkaa. Mamoulian on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.
Filmografia

Applause 1929, ohjaus
Tri Jekyll & Mr. Hyde (Dr. Jekyll and Mr. Hyde) 1931, ohjaus, tuottaja
Suurkaupungin kadut (City Streets) 1931, ohjaus
Rakasta minua tänä yönä (Love Me Tonight) 1932, ohjaus, tuottaja
Korkea veisu (The Song of Songs) 1933, ohjaus
Kuningatar Kristiina (Queen Christina) 1933, ohjaus
Katuscha (We Live Again) 1934, ohjaus
Elämän uhkapeli (Becky Sharp) 1935, ohjaus, tuottaja
Meidän roistojen kesken (The Gay Desperado) 1936, ohjaus
Kultainen unelma (High, Wide and Handsome) 1937, ohjaus
Kultapoika (Golden Boy) 1939, ohjaus
Zorron merkki (The Mark of Zorro) 1940, ohjaus
Verta ja hiekkaa (Blood and Sand) 1941, ohjaus
Rakkautta ja huijausta (Rings on Her Fingers) 1942, ohjaus
Laura 1944, ohjaus & Otto Preminger
Oi nuoruus (Summer Holiday) 1948, ohjaus
Silkkisukat (Silk Stockings) 1957, ohjaus
Sangihenrilli

| Sangihenrilli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rillit Zosteropidae
Suku::  Rillit Zosterops
Laji::  nehrkorni
Kaksiosainen nimi
 Zosterops nehrkorni  Blasius, 1888 
Katso myös
   Sangihenrilli Wikispeciesissä   Sangihenrilli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sangihenrilli (Zosterops nehrkorni) on äärimmäisen uhanalainen varpuslintu. Lajista arvellaan olevan jäljellä alle 50 yksilöä.
Ulkonäkö ja koko

Sangihenrilli kasvaa 12 cm pitkäksi. Sen vatsapuoli on muuten valkoinen, mutta rinta, kurkku ja pyrstön alapinta ovat kirkkaankeltaiset, selkäpuoli oliivinvihreä. Otsa on musta, silmän ympärillä on valkoinen selvärajainen rengas.
Esiintyminen ja elinympäristö

Sangihenrilli on endeeminen laji Sangihen saarella Indonesiassa. Se elää ylänköalueen isolehtisten puiden muodostamassa metsässä, joka kasvaa 750–1 000 metrin korkeudessa.
Satakunnan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus

| Satakunnan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus |
| --- | --- |

 sijainti 
Toimialueen maakunnat:  Satakunta
Päätoimipaikka:  Pori
Ylijohtaja:  Marja Karvonen
Vuosibudjetti:  2,3 milj. € (2020)
Satakunnan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ruots. Närings-, trafik- och miljöcentralen i Satakunta) on yksi Suomen 15:stä ja samalla 2:sta yhden vastuualueen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksesta. Sen toimialueeseen kuuluu Satakunta, jonka liikenne-, infrastruktuuri-, ympäristö- ja luonnonvara-asiat hoitaa Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus. Päätoimipaikkana on Pori (ollen myös ainoa toimipaikka). Satakunnan ELY:ä johtaa vuodesta 2011 alkaen Marja Karvonen.
Satakunnan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus aloitti toimintansa vuonna 2010. ELY-keskuksen tehtävät muodostuvat entisen Satakunnan TE-keskuksen tehtävistä.
Satakunnan ELY-keskuksen tehtävät

Satakunnan ELY-keskus vastaa valtiohallinnon toimeenpano- ja kehittämistehtävistä hoitamalla
pk-yritysten neuvonta-, rahoitus- ja kehittämispalveluja
työllistymistä, työvoiman saatavuutta ja maahanmuuttoa sekä osaamiseen liittyvien palvelujen tarjontaa
kulttuurin ja luovien alojen kehittämistä
maatilojen ja maaseudun rahoitus- ja kehittämispalveluja
elintarviketuotannon ohjaukseen liittyviä tehtäviä
maaseutupolitiikkaan liittyviä valvontatehtäviä
EU-rahoituksen myöntämistä.
Ylijohtajat

2010– Marja Karvonen
Aiheesta muualla

Satakunnan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen kotisivut
Rotusyrjintä

Muodot
Rasismi
Rasismi Suomessa
Rotusyrjintä
Afrofobia
Seksismi
Ikäsyrjintä (lapset, teinit)
Uskonnollinen syrjintä
Koulukiusaaminen
Työsyrjintä
Elitismi
Homofobia
Ksenofobia
Luokkasyrjintä
Miesviha
Naisviha
Nepotismi
Oikofobia
Sanismi
Transfobia
Vammaisten syrjintä
Audismi
Ableismi
Riisto
Uskontoryhmiä kohtaan
Muslimit
Juutalaiset
Kristityt
Uskonnottomat
Ilmeneminen
Apartheid
Etninen puhdistus
Holokausti
Kansanmurha
Lynkkaus
Orjuus
Vaino
Kiihotus
Valkoinen ylivalta
Rikos ihmisyyttä vastaan
Musta ylivalta
Pakkosiirto
Vihapuhe
Viharikos
Aiheeseen liittyvää
Ennakkoluulo
Moniarvoisuus
Monikulttuurisuus
Positiivinen syrjintä
Suvaitsevaisuus
Yhdenvertaisuus
Tasa-arvo
Poliittinen korrektius
Distributiivinen oikeudenmukaisuus
malline: näytä • keskustele •
Osa artikkelisarjaa
Rotusyrjintä tarkoittaa rotuun tai sen kaltaiseen ominaisuuteen kuten ihonväriin tai etniseen alkuperään perustuvaa käytännön syrjintää.
YK:n rotusyrjinnän vastainen sopimus

Yhdistyneiden kansakuntien kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen mukaan rotusyrjintä tarkoittaa:
»kaikkea rotuun, ihonväriin, syntyperään tahi kansalliseen tai etniseen alkuperään perustuvaa erottelua, poissulkemista tai etuoikeutta, jonka tarkoituksena tai seurauksena on ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tasapuolisen tunnustamisen, nauttimisen tai harjoittamisen mitätöiminen tai rajoittaminen poliittisella, taloudellisella, sosiaalisella, sivistyksellisellä tai jollakin muulla julkisen elämän alalla.»
Yleissopimus ei koske kansalaisten ja ei-kansalaisten välillä tehtyä erottelua eikä tiettyjä erityistoimenpiteitä sitä tarvitseville rodullisille tai etnisille ryhmille.
Yleissopimus tuomitsee rotusyrjinnän ja sitouttaa sopimusvaltiot ryhtymään rotusyrjinnän poistamiseen kaikin asianmukaisin keinoin ja viipymättä, esimerkiksi määräämällä rotusyrjinnän ja siihen kiihottamisen rangaistavaksi. Sopimusvaltiot sitoutuvat myös olemaan ryhtymättä mihinkään rotusyrjintää sisältävään tekoon.
Yleissopimus tehtiin 21. joulukuuta 1965. Suomen eduskunta hyväksyi 16. kesäkuuta 1970 sopimuksen ne määräykset, jotka vaativat eduskunnan suostumuksen.
Yleissopimusta valvoo rotusyrjinnän vastainen komitea, joka koostuu 18 riippumattomasta asiantuntijasta.
YK:n yleiskokous on julistanut 21. maaliskuuta kansainväliseksi päiväksi rotusyrjinnän poistamiseksi.
Salla Lintonen

| Salla Lintonen |
| --- | --- |
 Salla Lintonen Helsingissä 2023
Henkilötiedot
Koko nimi:  Salla Lintonen
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1983 (ikä 41) Kirkkonummi
Näyttelijä
Aktiivisena:  2004–
Aiheesta muualla
IMDb 
Salla Lintonen (s. 13. huhtikuuta 1983) on suomalainen näyttelijä, joka on luonut uraa myös Ranskassa. Hän on näytellyt muun muassa ranskalaissarjassa Spiral (Canal+), elokuvassa To the Top ja Amazon Primelle myydyssä sarjassa A Billion to One, jossa hän esitti yhtä sarjan päärooleista.
Ura

Salla Lintonen näytteli ensimmäisen televisioroolinsa vuonna 2004 Marjut Komulaisen ohjaamassa tv-sarjassa Pieni rakkaustarina. Syksyllä 2006 hän vieraili sotilas Jasmin Kiilan roolissa draamasarjassa Kotikatu.
Lintonen valmistui Metropolia-ammattikorkeakoulusta esittävän taiteen koulutusohjelmasta teatteri-ilmaisun ohjaajaksi keväällä 2009.
Syksyllä 2010 hän näytteli ensimmäisen televisioroolinsa Ranskassa tv-sarjassa Interpol (ohjaus Bruno Garcia).
Keväällä 2012 Lintonen valittiin lyonilaisen Compagnie des Asphodèlesin produktioon Les Irrévérencieux, joka voitti lehdistön Coup de Coeur -kunniamaininnan Avignonin teatterifestivaaleilla kesällä 2013 ja kiersi sen jälkeen ympäri Ranskaa.
Vuonna 2014 Lintonen oli residenssissä Compagnie Michel Tallaronin kanssa Musée de Valencessa Ranskassa ja näytteli pienen roolin ranskalaisessa televisioelokuvassa Merci pour tout Charles (ohjaus Ernesto Oña).
Les Irrévérencieux esitettiin kolmannen kerran 50-vuotisjuhlaansa viettävillä Avignonin OFF-teatterifestivaaleilla kesällä 2015, ja näytelmän kiertue jatkui sen jälkeen Ranskassa, Martiniquessa ja Guadeloupessa.
Lintonen esiintyi Pekka Niskasen Minä ja La Tourette-videoinstallaation pääroolissa vuonna 2015. Teos oli esillä Muu-galleriassa Helsingissä marraskuussa 2015. Myös koreografi ja elokuvaohjaaja Rami Hassounin palkittu lyhytelokuva Message To.. valmistui samana vuonna ja kiersi ympäri maailmaa useilla elokuvafestivaaleilla. Lintonen näytteli yhtä elokuvan päärooleista syyrialaisen aktivistin, runoilijan ja näyttelijän Fadwa Suleimanin kanssa.
Keväällä 2016 Compagnie des Asphodèlesin Le Quatrième Mur-näytelmä tuli ensi-iltaan, ja Lintonen kiersi esityksen kanssa 2016-2019 Ranskassa, Espanjassa, Sveitsissä, Martiniquessa, Uudessa Kaledoniassa, Ranskan Guayanassa ja Guadeloupessa.
Vuonna 2016 Lintonen valittiin yhteen kansainvälisen A Billion to One -sarjan päärooleista, hän esitti virolaista Katri Seppiä sarjan ranskalaisissa jaksoissa. Sarja myytiin myöhemmin Amazon Primelle.
Talvella 2017 Lintonen nähtiin Madame Dufourin roolissa Serge Hazanaviciuksen ohjaamassa kokoillan elokuvassa Tout Là-Haut (To the Top).
Lintonen näytteli 2018-2019 Ranskassa televisiosarjoissa Paris Etc, Cassandre, Profilage ja Alice Nevers - La juge est une femme. Hänen viimeisin roolinsa Ranskassa oli ruotsalainen diplomaatti Madame Svar Canal+ -sarjassa Engrenages (2020), jonka ohjasi Jean-Philippe Amar ja joka esitettiin myös BBC:llä keväällä 2021 (englanniksi Spiral).
Suomessa Lintonen vieraili kesällä 2018 Hannaleena Haurun elokuvassa Metatitanic, talvella 2019 Juho Kuosmasen ohjaamassa sarjassa Kakarat, sekä tammikuussa 2020 Inari Niemen ohjaamassa sarjassa Mieheni vaimo. Hänet voi nähdä näyttelemässä Sari Havaksen kanssa televisiosarjassa Syke (kausi 15), jaksot ohjasi Annika Grof.
Yksityiselämä

Lintosen äiti on journalisti-tutkija Kati Lintonen ja isä elokuvaohjaaja Ilmo Lintonen. Hänen aviopuolisonsa on ranskalainen näyttelijä Yannick Rosset.
Filmografia > Elokuva

Singing for Lenin – (videoteos, pääosa) ohjaus Riikka Kuoppala, 2013
Minä ja La Tourette – (videoteos, pääosa) ohjaus Pekka Niskanen, 2015
Message to.. – (lyhytelokuva) ohjaus Rami Hassoun, 2015
Tout Là-Haut – Madame Dufour, ohjaus Serge Hazanavicius, 2017
Chorégrave – (lyhytelokuva), ohjaus Jake Russell, 2017
Repeat:Helsinki – (lyhyelokuva) Helena (pääosa), ohjaus Guillaume Pin, 2018
Metatitanic – feministifilosofien pomo, ohjaus Hannaleena Hauru, 2018
Can you bear me? - (lyhytelokuva) Veera (naispääosa), Julia Shuvchinskaya, 2018
Filmografia > Televisio

Pieni rakkaustarina – Anni Hursti, ohjaus Marjut Komulainen, 2004
Kotikatu – Jasmin Kiila, ohjaus Jussi Niilekselä, 2006
Joku kaltaiseni – baarinainen, ohjaus Johanna Vuoksenmaa, 2007
Suuri performanssi – kuoro, ohjaus Tapio Piirainen, 2008
Sydänjää – kätilö, ohjaus Jyri Kähönen, 2009
Interpol – ruotsalainen tarjoilija, ohjaus Bruno Garcia, 2011
Merci pour tout Charles – kollega, ohjaus Ernesto Oña, 2014
A Billion to One – Katri Sepp, ohjaus Ingrid Franchi, 2015
Paris Etc – talon emäntä, ohjaus Zabou Breitman, 2018
Cassandre – luonnonsuojelija, ohjaus François Guérin, 2019
Alice Nevers – Jeanne Roussel (nuorena), ohjaus Jean-Christophe Delpias, 2019
Profilage – Alina Rukowsky (nuorena), ohjaus Chris Briant, 2019
Kakarat – Stéphanie Gillet, ranskalainen ydinvoimaekspertti, ohjaus Juho Kuosmanen, 2020
Engrenages / Spiral – Madame Svar, ohjaus Jean-Philippe Amar, 2020
Mieheni vaimo – kirjanpitäjä, ohjaus Inari Niemi, 2022
Syke - Tuuli Peltola, ohjaus Annika Grof, 2023
Teatteri

Le charme obscure d’un continent / Dunkel lockende Welt (Klaus Händel), ohj. Grégory Faive, Théâtre 145, Grenoble, 2009
Othello (W.Shakespeare), ohj. Elisabeth Chastagnier, Théâtre Tête d'Or, Lyon, 2010
Quelqu’un va venir (Jon Fosse), ohj. Michel Tallaron, Théâtre municipal de Sens, 2011
Des racines et des elles, ohj. Christèle Rifaux, 2012
Les Sonnets ou le portrait de monsieur W.S. (W.Shakespeare), ohj. Benjamin Forel, Pariisi, 2012
Jack l’éventeur (Robert Desnos), ohj. Florian Santos, 2012
Les Irrévérencieux (L.Franceschi),ohj. Luca Franceschi, Compagnie des Asphodèles, 2012–2019
Attends-moi à la porte de la mer (M.Darwich), ohj. Michel Tallaron, 2014
Le Quatrième Mur (Sorj Chalandon), ohj. Luca Franceschi, Compagnie des Asphodèles 2016–2019
Là le feu, ohj. ja käsikirj. Jonathan Lobos, Théâtre du Bruit, 2019-2020
Royal Gala

Royal Gala on tarhaomenapuun (Malus domestica) lajike. Sillä on punasävyinen kuori, ja se on maultaan makea. Sitä tuodaan Suomeen talvella Italiasta ja kesällä Etelä-Amerikasta. Se on Suomen myydyin omenalajike. Vuonna 2018 sen tuotanto oli Yhdysvalloissa tuotetuista lajikkeista suurinta.
Lajikkeen nimi on ”Gala” ja siitä on kloonaamalla lisätty erityisen kauniin väristä kantaa, jonka nimi on ”Royal Gala”.
Sankarikoira

Sankarikoira on Suomen Kennelliiton vuodesta 1997 lähtien myöntämä arvonimi koirille. Sankarikoiran arvonimi voidaan myöntää koiralle, joka on pelastanut ihmishengen. Koirille on voitu myöntää arvonimi esim. silloin, kun ne ovat pelastaneet ihmishenkiä ilmoittamalla tulipalosta, löytäneet kadonneita ihmisiä tai osoittaneet käytöksellään sairauskohtauksen saaneen ihmisen.
Kennelliitto palkitsee sankarikoiria tavallisesti joulukuussa Messukeskuksessa pidettävän Voittaja-koiranäyttelyn yhteydessä.
Sankarikoira on Kennelliiton rekisteröimä tavaramerkki.
Savupensassieppo

| Savupensassieppo> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Pensassiepot Petroicidae
Suku::  Pensassiepot Peneothello
Laji::  cryptoleuca
Kaksiosainen nimi
 Peneothello cryptoleuca  (Hartert, 1930) 
Katso myös
   Savupensassieppo Wikispeciesissä   Savupensassieppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Savupensassieppo (Peneothello cryptoleuca) on pensassieppojen sukuun kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Savupensassieppoa tavataan Uuden-Guinean saarella Indonesiassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Sankariniemen stadion

| Sankariniemen stadion> Sankkuri |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Asevelikatu 2, 74100 Iisalmi
Koordinaatit:  63°33′27″N, 27°12′16″E
Omistaja:  Iisalmen kaupunki
Kenttä:  Luonnonnurmi
Käyttäjät
 Jalkapallo: PK-37 
Katsojakapasiteetti
 5 000, joista 1 500 katettu 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Sankariniemen stadion on Iisalmessa sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion. Kentällä on muun muassa 8 kestopäällysteistä juoksurataa. Jalkapallossa sitä käyttää kotikenttänään kolmosessa pelaava Pallo-Kerho 37 ja naisjalkapallojoukkue Klubi-36. Stadionin yleisökapasiteetti on 5 000 ja 1 500 paikoista on katettu.
Stadionilla on pelattu myös Suomen nuorten jalkapallomaaotteluja. Kentän yleisöennätys on vuodelta 1979, jolloin Suomen nuorten maaottelua Skotlantia vastaan seurasi 3 510 katsojaa.
Ryöstöjärvi

| Ryöstöjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Soini
Koordinaatit:  62°55′48″N, 24°19′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskupuro:  Viitapuro Iso-Punsaan 
Järvinumero:  14.674.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183,7 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  2,399 km  
Pinta-ala:  19,9 ha  
Saaria:  1 
 fiRyöstöjärvi 
Ryöstöjärvi tai Ryöstejärvi on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa  Huosianmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,9 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Mustapuron valuma-alueeseen (14.674) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 183,7 metriä mpy.
Salibandyliigan kausi 2015–2016

| Salibandyliigan kausi 2015–2016 |
| --- | --- |
Laji:  Salibandy
Järjestyksessä oleva kausi:  30.
Maa:  Suomi
Joukkueiden määrä:  14
Sarja alkoi:  18. elokuuta 2016
Kultaa:  Classic
Hopeaa:  Oilers
Pronssia:  Happee
Paras maalintekijä:  Veli-Matti Hynynen (54)
Paras pelaaja:  Eemeli Salin
Pudotuspelien pistepörssin voittaja:  Eemeli Salin
Sivusto:  Virallinen sivusto
Salibandyliigan kausi 2015–2016 oli järjestyksessään 30. Salibandyliigan kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähti SPV, joka oli voittanut neljästä edellisestä mestaruudesta kolme. Mestaruuden voitti tamperelainen Classic, joka voitti Superfinaalissa espoolaisen Oilersin. Pronssia voitti jyväskyläläinen Happee.
Joukkueet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | Kotikaupunki | Kotikenttä | Päävalmentaja |
| Classic | Tampere | Tampere Areena | Petteri Nykky |
| Erä | Helsinki | Energia Areena, Vantaa | Jyri Korsman |
| Happee | Jyväskylä | Jyväskylän monitoimitalo | Seppo Pulkkinen |
| Indians | Espoo | Otahalli | Mikko Laurikainen |
| Koovee | Tampere | Spiral-halli | Hannu Santanen |
| M-Team | Helsinki | Pasilan urheiluhalli | Mika Heinonen |
| Nokian KrP | Nokia | Raholan Liikuntakeskus, Tampere | Heikki Luukkonen |
| NST | Lappeenranta | Lappeenrannan urheilutalo | Petri Heino |
| Oilers | Espoo | Tapiolan urheiluhalli | Akseli Ahtiainen |
| OLS | Oulu | Kastellin monitoimitalo | Jami Herrala |
| SalBa | Rauma | Samk:n liikuntasali | Juha Mäkilä |
| SPV | Seinäjoki | Seinäjoen urheilutalo | Tommy Koponen |
| Viikingit | Helsinki | Pasilan urheiluhalli | Mika Ahonen |
| TPS | Turku | Marli Areena | Aki Vilander |
Sarjataulukko

Lähde:
|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Classic  | 26 |  24 |  0  |  2  |  196 |  109 | +87 | 48 |
| 2 |  Happee  | 26 |  18 |  3  |  5  |  219 |  147 | +72 | 39 |
| 3 |  Oilers  | 26 |  18 |  2  |  6  |  182 |  122 | +60 | 38 |
| 4 |  Viikingit  | 26 |  16 |  3  |  7  |  175 |  115 | +60 | 35 |
| 5 |  Erä  | 26 |  14 |  1  |  11 |  165 |  154 | +11 | 29 |
| 6 |  SPV  | 26 |  12 |  4  |  10 |  165 |  140 | +25 | 28 |
| 7 |  TPS  | 26 |  13 |  2  |  11 |  136 |  136 | 0 | 28 |
| 8 |  OLS  | 26 |  12 |  1  |  13 |  141 |  160 | -19 | 25 |
| 9 |  Indians  | 26 |  11 |  3  |  12 |  153 |  174 | -21 | 25 |
| 10 |  Koovee  | 26 |  9  |  0  |  17 |  153 |  184 | -31 | 18 |
| 11 |  M-Team  | 26 |  6  |  3  |  17 |  130 |  174 | -44 | 15 |
| 12 |  Nokian KrP  | 26 |  7  |  1  |  18 |  118 |  181 | -63 | 15 |
| 13 |  SalBa  | 26 |  4  |  3  |  19 |  116 |  198 | -82 | 11 |
| 14 |  NST  | 26 |  4  |  2  |  20 |  128 |  183 | -55 | 10 |
Pudotuspelit

Puolivälierät ja välierät pelattiin paras seitsemästä järjestelmällä. Loppuottelu ratkesi niin kutsutussa Superfinaalissa, joka pelattiin 16. huhtikuuta Hartwall Arenassa.
Pudotuspelit > Puolivälierät

| Ottelupari | Tulokset1 | Tulokset1 | Tulokset1 | Tulokset1 | Tulokset1 | Tulokset1 | Tulokset1 | Lopputulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Classic – OLS | 8–2 | 4–6 | 10–4 | 9–6 | 4–3 |  |  | 4–1 |
| Viikingit – SPV | 5–3 | 3–5 | 7–3 | 9–0 | 3–2 (ja.) |  |  | 4–1 |
| Happee – TPS | 6–7 (rl.) | 5–4 | 5–4 | 4–5 | 7–8 (rl.) | 7–6 (ja.) | 9–1 | 4–3 |
| Oilers – Erä | 8–7 (ja.) | 4–5 | 3–2 | 7–5 | 3–4 (ja.) | 5–4 (rl.) |  | 4–2 |

1 Parissa ensin mainitun maalit aina ensin.
Pudotuspelit > Välierät

| Ottelupari | Tulokset1 | Tulokset1 | Tulokset1 | Tulokset1 | Tulokset1 | Tulokset1 | Lopputulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Classic – Viikingit | 8–3 | 4–7 | 9–8 (rl.) | 7–3 | 3–8 | 7–4 | 4–2 |
| Happee – Oilers | 6–7 (ja.) | 4–6 | 9–3 | 3–4 (ja.) | 7–2 | 4–5 (rl.) | 2–4 |

1 Parissa ensin mainitun maalit aina ensin.
Sami Lehtoranta

| Sami Lehtoranta |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Sami Lehtoranta
Syntynyt: 13. marraskuuta 1979 (ikä 44) Suolahti, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä/Sentteri
Pituus:  205 cm
Paino:  107 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1995–1998 1998–2000 2000–2004 2004 2004–2005 2005–2014:   HoNsU  Äänekosken Huima  Namika Lahti  JDA Dijon  Namika Lahti  Joensuun Kataja
Maajoukkueet
1999–2008:   Suomi
Ottelut (pisteet):  89 (380)
Aiheesta muualla
FIBA
Sami Lehtoranta (s. 13. marraskuuta 1979 Suolahti) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.
Hongikon Nuorisoseuran Urheilijoitten kasvatti Lehtoranta aloitti uransa SM-sarjassa kaudella 1995–1996. Uransa aikana hän on edusti HoNsUa, Äänekosken Huimaa, Namika Lahtea, ranskalaista Dijonia ja Joensuun Katajaa. Kaudella 2005–2006 Katajaan tullut Lehtoranta nousi joensuulaisjoukkueen kapteeniksi ja olikin jo vakiopelaaja keväällä 2006 Katajan saadessa hopeaa.
Lehtoranta on Suomen miesten pääsarjassa eniten heitontorjuntoja tehnyt pelaaja: hän ohitti Pekka Markkasen tilaston kärkipaikalla 16. marraskuuta 2013. Lehtoranta valittiin joulukuun 2011 Korisliigan kuukauden parhaaksi pelaajaksi ensimmäisenä suomalaisena kolmeen ja puoleen vuoteen. Helmikuussa hän otti 3000. levypallonsa runkosarjassa.
Lehtoranta lopetti uransa keväällä 2014. Kataja selviytyi loppuotteluihin, joissa se hävisi Tampereen Pyrinnölle.
Saavutuksia > Henkilökohtaisia saavutuksia

Korisliigan vuoden pelaaja 2007 ja 2012
Korisliigan kuukauden pelaaja, joulukuu 2011
Saavutuksia > Joukkuesaavutuksia

SM-hopeaa 2002, 2004, 2006, 2009, 2011, 2012 ja 2014
SM-pronssia 2001, 2007 ja 2013
Suomen cup 2001, 2011 ja 2012
Suomen cupin hopeaa 2005 ja 2006
Aiheesta muualla

Maajoukkueen pelaajaprofiili (Arkistoitu – Internet Archive)
LNB:n pelaajaprofiili (ranskaksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Petri Virtanen Ville Kaunisto | Korisliigan vuoden pelaaja 2006–2007 2011–2012 | Seuraaja: Petteri Koponen Samuel Haanpää |
Sanginjoki (Muhos)

Kylämaisema kohti Sanginjokea ja Ylikiiminkiä
Sanginjoki on noin 130 asukkaan kylä samannimisen joen ja seututien 834 risteyskohdassa Muhoksen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla Oulun läänissä. Kylä sijaitsee lähellä entisen Ylikiimingin kunnan rajaa. Sanginjoen kylään lasketaan yleensä kuuluvaksi myös läheiset Pirttijärvi (ent. Tuppela) ja Kassila.
Sanginjoen kylä on alun perin ollut pieni maatalousyhteisö. Maa- ja metsätalous ovat edelleen alueen pääelinkeinoja. 2000-luvulle tultaessa kylään on myös kehittymässä uutta omakotirakentamista.
Sanginjoen kylä on verraten lähellä Oulun palveluja: Sanginjoentietä pitkin Ouluun on noin 40 kilometrin matka. Matka lyheni jonkin verran vuonna 2016 valmistuneen Poikkimaantien sillan myötä.
Vuosina 2004–2007 toteutettiin Tuppelassa sijaitsevan Pirttijärven kunnostus.
Palvelut

Sanginjoen ala-aste sekä kyläkauppa on lakkautettu.
Liikenne

Julkinen liikenne on pääasiassa koululaisvuoroihin sidottua liikennettä reiteillä Muhos–Ylikiiminki sekä Oulu–Sanginjoki–Ylikiiminki (linja 63).