Unennäkö
Unien sisältö

Ihmisen unet koostuvat pääasiassa kuvista ja äänistä. Sen sijaan maku-, haju- ja tuntoaistimuksia esiintyy harvoin, ja näistä toiminnoista vastaavat aivojen alueet eivät ole unien aikana aktiivisia. Uni voi olla mustavalkoinen tai värillinen. Unen kohtaukset eivät seuraa toisiaan selkeässä järjestyksessä. Ihminen voi nähdä unta vain asioista ja tunteista, joista hän tietää valvetilassaan. Unessa asiat voivat kuitenkin yhdistyä uudenlaisella tavalla. Unet ovat symbolisia ja pääasiassa epäloogisia, sillä aivojen tietoiset ja rationaaliset osat eivät unen aikana ole aktiivisia. Joskus unella on selkeä viesti, mutta toisinaan uni tuntuu hyvin salaperäiseltä tai monitulkintaiselta.
Ihmiset näkevät unia asioista, jotka koskettavat heitä tunnetasolla eniten. Perheenjäsenet kuten elämänkumppani, vanhemmat, sisarukset tai lapset esiintyvät lähes joka toisessa unessa. Läheiset nähdään unessa usein vaaratilanteissa. Harvemmin uhka tai pakotilanne kohdistuu unennäkijään itseensä.
Unen näyttämönä on useimmiten oma koti tai siihen liittyvät muut rakennukset, julkiset kulkuvälineet ja yleiset tilat kuten kadut, aukiot tai maisemat. Unennäkijä on harvoin unessaan yksin, vaan hän liikkuu yhden tai useamman henkilön kanssa, joskus tuntemattomien ihmisten. Toimintaan liittyy usein onnettomuus, epäonni tai epäonnistuminen. Unessa esiintyvistä tunteista yleisimpiä ovat pelko, raivo, yllätys, ilo, suru ja häpeä. Tavallisia tapahtumia ja tilanteita unissa ovat esimerkiksi takaa-ajo, esteen kohtaaminen, lentäminen, putoaminen, kaatuminen, kuolema, itsen näkeminen nuorena tai vanhana, raskaus, syntymä, koetilanne, eroottinen tai romanttinen tilanne, pukeutuminen, alastomuus, myöhästyminen, menetys, hylkääminen, sieppaus, kuolleen näkeminen, kuuluisan ihmisen näkeminen ja WC-käynti. Unissa esiintyy usein esimerkiksi vettä, tulta, ruokaa, eläimiä ja kasveja.
Unet heijastelevat usein ihmisen elämäntilannetta. Elämän käännekohdissa nähdään intensiivisiä unia. Huolet ja epäilykset esimerkiksi työpaikalla ja parisuhteessa ilmestyvät myös uniin, kuten myös traumaattiset kokemukset kuten väkivallan uhriksi joutuminen. Voimakkaasti koetut unet ja niiden tunnetilat myös jäävät parhaiten mieleen.
Unessa nähdään harvoin asioita unta välittömästi edeltävältä päivältä. Joidenkin aineistojen mukaan yleisimpiä unennäön muistilähteitä ovat kuusi tai seitsemän päivää ennen unta tapahtuneet asiat.
Jotkin unet ovat toistuvia, eli niiden tärkeimmät osat esiintyvät muuttumattomina peräkkäisillä kerroilla. Uni voi toistua jopa useiden vuosien ajan melkein samanlaisena. Unet voivat esiintyä myös sarjoina, jolloin jokin unen perusaineksista muuttuu unesta toiseen. Toistuvia unia nähdään usein perusluonteisista peloista ja tukahdutetuista ongelmista. Tällaiset unet voi saada katoamaan, jos niiden sisältöä käsitellään tietoisesti ja ratkaisulähtöisesti.
Lasten unet ovat hyvin vilkkaita. Viisivuotiaasta seitsemän ikäiseksi lapset näkevät erityisen paljon painajaisia esimerkiksi hirviöistä tai hylätyksi joutumisesta. Murrosikäinen näkee muutosta ja ristiriitoja käsitteleviä unia ja kokee ensimmäiset eroottiset unensa.
Miehet ovat naisiin verrattuna unissaan enemmän aktiivisia toimijoita, jotka kilpailevat ja käyttävät ruumiinvoimiaan. Naisten unet ovat pidempiä, yliaistillisempia ja kommunikoivampia kuin miesten unet. Naisten unissa vihantunteet esitetään kielellisesti, eikä voimaa käytetä. Naisten unet tapahtuvat yleensä tutussa ympäristössä.
Syntymästään asti sokeat ihmiset eivät koskaan saa näkökuvia unissaan. Heidän näköjärjestelmillään ei ole ollut välttämätöntä vuorovaikutusta aistimaailman kanssa, joten näkökuvien aistimus ja koodaus eivät ole voineet kehittyä. Syntymäsokeat saavat unikokemuksia kuitenkin muilla aisteillaan. Syntymän jälkeen sokeutuneet saavat unissaan näkökuvia, sillä heillä on säilynyt kyky palauttaa kuvia mieleensä.