stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Alkeistapaus
Todennäköisyys > Symmetrian periaate

Tiettyissä satunnaisilmiöissä voidaan olettaa, että perusjoukon alkeistapaukset esiintyisivät yhtä usein. Tapaukset ovat silloin symmetrisiä ja niihin liitettävät todennäköisyydet ovat keskenään yhtä suuret. Näin menetellään esimerkiksi kolikonheitossa, noppapeleissä ja muiden satunnaisuuteen perustuvien pelien kohdalla. Arpomisvälineet valmistetaan geometrisesti ja fysikaalisesti niin symmetrisiksi, että todennäköisyydet ovat muutaman desimaalin tarkkuudella samat. Näin saadaan diskreettisessä tilanteessa tasainen jakauma. Klassisessa todennäköisyyslaskennassa teorian perustana onkin symmetriset alkeistapaukset.
Kehäkulma

Kaarta AB (punainen) vastaavat keskuskulma  \alpha \,=\,\measuredangle AOB ja kehäkulma  \beta \,=\,\measuredangle APB.
Keskus- ja kehäkulma, joka ei muutu sijainnistaan huolimatta.
Kehäkulma on geometriassa ympyrään liittyvä kulma. Ympyrän kehältä valitaan kolme pistettä A, B ja P, joista P:stä piirretään jänteet PA ja PB. Jänteiden PA ja PB välistä kulmaa  \measuredangle APB nimitetään kehäkulmaksi. Koska kulman määrittäminen kahden pisteen avulla jättää kaksi vaihtoehtoista tulkintaa, sidotaan keskuskulma usein ympyrän kaareen tai sitä vastaavaan jänteeseen.
Kehäkulmalause

Seuraavaa lausetta kutsutaan kehäkulmalauseeksi: Olkoon  \Gamma  annettu ympyrä ja olkoot  A ja  B kaksi  \Gamma :n pistettä siten että  A ja  B eivät ole  \Gamma :n halkaisijan päätepisteet. Jos  C ja  D ovat samalla puolella suoraa  AB olevia  \Gamma :n pisteitä, niin  \angle ACB\cong \angle ADB. Tämän tiedon välittömänä seurauksena, mikäli kahdella kehäkulmalla  \measuredangle AP_{1}B ja  \measuredangle AP_{2}B on yhteinen keskuskulma  \measuredangle AOB, ovat kehäkulmat suuruudeltaan puolet tästä ja siten yhtäsuuret eli  \measuredangle AP_{1}B\,=\,\measuredangle AP_{2}B\,=\,\beta . Kaikki saman kaaren kehäkulmat ovat siksi aina yhtä suuria, kuten alla olevassa kuvassa näytetään.
Samalle keskuskulmalle kuuluvat kehäkulmat ovat aina saman suuruiset: α = β = ε.
Kaksi pistettä jakavat kehän kahteen kaareen, joihin kehäkulmalausetta voidaan erikseen soveltaa.
Kehäkulmalauseella on yksinkertaisuudestaan huolimatta merkittävä asema euklidisessa geometriassa, jossa sen ominaisuuksia käytetetään paljon todistamisessa. Esimerkiksi, kun kaksi ympyrän jännettä leikkaavat toisensa, voidaan kehäkulmalauseella osoittaa, että jänteiden osien tulo on vakio. Myös tunnettu tulos, jossa jännenelikulmion vastakkaisten kulmien summa on 180°, saadaan kehäkulmalauseella pääteltyä helposti.
Viimeinen huomautus nähdään yllä olevasta kuvasta. Kaarta ADC vastaavat keskuskulma α ja kehäkulma β. Kaarta CBA vastaavat keskuskulma θ ja kehäkulma ψ. Koska θ = 360° − α, ovat kehäkulma puolet tästä eli ψ = 1/2·θ = 1/2·(360° − α) = 180° − α/2 = 180° − β. Täten vastakkaiset kulmat ovat suplementtikulmat eli ψ = 180° − β.
Kun kehäpiste lähestyy kaaren reunapistettä, jää toisen kehäkulman jänne lyhyeksi. Kehäkulman suuruus säilyy saman suuruisena lähestymisen loppuun saakka, mutta kun kehäpiste yhtyy kaaren reunapisteeseen, näkyy kehäkulman aukeama sen toisen kylkenä olevan jänteen ja ympyrän tangentin välissä. Tätä erikoistilannetta voi pitää kehäkulmalauseen laajennuksena (katso viereinen kuva).
Kehäkulmalause > Thaleen lause

Kehäkulmalauseen erikoistapauksena saadaan Thaleen lause, kun keskuskulma on oikokulma eli 180°, niin kehäkulma on suora kulma eli 90°. Kehäkulmalauseen mukaisesti kaksi (eli kaikki) puoliympyrän kehäkulmaa ovat molemmat suoria.
Oikokulman takana oleva kehäkulma on suora kulma kummalla puolella halkaisijaa tahansa.
Kaikilla kehäpisteillä on puoliympyrässä sama kulma  \measuredangle ABC\,=\,90^{\circ }
Kehäkulmalauseen todistus

Lause on ollut tapana todistaa Suomen koululaitoksen oppikirjoissa yhdessä erikoistapauksessa ja kahdessa yleisessä tapauksessa, jotka kattavat kaikki tapaukset ja tukevat toisiaan todistelussa.
Kehäkulmalauseen todistus > Kehäkulman jänne ja sektorin säde ovat päällekkäin

Tutkimalla kuviota huomataan, että
kehäkulma on  \measuredangle BVA ja keskuskulma on  \measuredangle BOA.
janat VO = OB = OA = R eli ympyrän säde.
tasakylkisessä kolmiossa  \triangle VOA kärki O on huipun kärki ja A ja V ovat kantakulmien kärjet.
kantakulmat  \measuredangle OVA =  \measuredangle VAO =  \psi  ja huippukulma on keskuskulman vieruskulma  \measuredangle AOV=180^{\circ }-\measuredangle BOA=180^{\circ }-\theta
Kolmion  \triangle VAO kulmien summa on  \psi +\psi +180^{\circ }-\theta =180^{\circ }\Leftrightarrow \,\theta \,=\,2\psi , aivan kuten kehäkulmalause väittääkin. Tähän tulokseen vedotaan kahdessa alemmassa osassa.
Kehäkulmalauseen todistus > Keskuskulma mahtuu kokonaan kehäkulman sisälle

Piirretään kehäpisteestä V keskipisteen O kautta kulkeva halkaisija kehäpisteeseen E. Jana VE jakaa kaaren DC osiin DE ja EC. Huomataan, että
kaarta EC vastaavat keskuskulma  \measuredangle EOC ja kehäkulma  \measuredangle EVC. Tilanne on sama kuin todistuksen ensimmäisessä osassa, jolloin kehäkulman jänne ja sektorin säde olivat päällekkäin. Sen perusteella  \theta _{2}\,=\,2\psi _{2}.
kaarta DE vastaavat keskuskulma  \measuredangle DOE ja kehäkulma  \measuredangle DVE. Silloin, kun vedotaan taas todistuksen ensimmäiseen osaan, on  \theta _{1}\,=\,2\psi _{1}.
Kehäkulmaksi  \measuredangle DVC saadaan  \psi _{0}\,=\,\psi _{1}\,+\,\psi _{1}.
Keskuskulma  \measuredangle DOC=\,\theta _{0}\,=\,\theta _{1}\,+\,\theta _{2}\,=\,2\psi _{1}\,+\,2\psi _{2}\,=\,2(\psi _{1}\,+\,\psi _{2})\,=\,2\psi _{0}, aivan kuten kehäkulmalause väittääkin.
Kehäkulmalauseen todistus > Keskuskulma mahtuu vain osittain kehäkulman sisälle

Piirretään kehäpisteestä V keskipisteen O kautta kulkeva halkaisija kehäpisteeseen E. Jana VE osuu kaaren DC viereen muodostaen kaaret ED ja EC. Huomataan, että
kaarta EC vastaavat keskuskulma  \measuredangle EOC ja kehäkulma  \measuredangle EVC. Silloin, kun vedotaan uudestaan todistuksen ensimmäiseen osaan, on  \theta _{0}\,=\,2\psi _{0}.
kaarta ED vastaavat keskuskulma  \measuredangle EOD ja kehäkulma  \measuredangle EVD. Silloin todistuksen ensimmäisen osan mukaisesti on  \theta _{1}\,=\,2\psi _{1}.
Kehäkulmaksi  \measuredangle DVC saadaan  \psi _{2}\,=\,\psi _{0}\,-\,\psi _{1}.
Keskuskulma  \measuredangle DOC=\,\theta _{2}\,=\,\theta _{0}\,-\,\theta _{1}\,=\,2\psi _{0}\,-\,2\psi _{1}\,=\,2(\psi _{0}\,-\,\psi _{1})\,=\,2\psi _{2}, aivan kuten kehäkulmalause väittääkin.
Historia

Eukleideen (noin 300 eaa.) kirjassa Alkeet käsitellään kehäkulmia 3. kirjassa väittämien 20, 21 ja 22 muodossa. Väittämät olivat "kehäkulma on puolet keskuskulmasta" , "samaa kaarta vastaavat kehäkulmat ovat saman suuruiset"  ja "vastakkaisten kaarien kehäkulmien summa on 180°" .
Thales (636–546 eaa.) esitti oman lauseensa paljon aikaisemmin, mutta se oli kehäkulmalauseen erikoistapaus. Hän on kuitenkin oppinut sen kauppamatkoillaan Babyloniassa. Tämänkin lauseen Eukleides liitti Alkeisiin 3. kirjaan väittämäksi 33.
Kehäpisteen ollessa kaaren päätepisteessä, voidaan käsitellä tilannetta poikkeavasti, koska kehäkulma näkyy nyt jänteen ja tangentin välissä.
Apukuvio todistukseen erikoistapauksessa, jossa kehäkulman kylki ja sektorin kylki ovat päällekkäin.
Apukuvio todistukseen erikoistapauksessa, jossa keskuskulma mahtuu kehäkulman sisälle.
Apukuvio todistukseen erikoistapauksessa, jossa keskuskulma mahtuu vain osittain kehäkulman sisälle.
Aarni Rämö

Aarni Rämö on suomalainen lapsinäyttelijä, joka tuli tunnetuksi elokuvasta Onneli, Anneli ja salaperäinen muukalainen (2017), jossa hän esitti lastenkodista karannutta Pekki-nimistä poikaa. Pari vuotta myöhemmin Rämö näytteli 15-vuotiasta Jere Jalkasta Aleksi Mäkelän ohjaamassa, iskelmälaulaja Kari Tapiosta kertovassa elämäkertaelokuvassa Olen suomalainen (2019).
Aiheesta muualla

Aarni Rämö Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Luettelo Viron maavoimien kalustosta

Tämä on luettelo Viron maavoimien nykyisestä kalustosta.
Jalkaväen aseet > Käsiaseet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Heckler & Koch USP | Pistooli |  |  |
| Glock 19 | Pistooli |  |  |
| Galil | Rynnäkkökivääri |  |  |
| AK-4 | Rynnäkkökivääri |  |  |
| M14 | Taistelukivääri |  |  |
| LMT R-20 Rahe | Rynnäkkökivääri |  |  |
| Mk 14 Enhanced Battle Rifle | Tarkkuuskivääri |  |  |
| Galil | Tarkkuuskivääri |  |  |
| Sako TRG | Tarkkuuskivääri |  |  |
| Sako TRG M10 | Tarkkuuskivääri |  |  |
| Hécate II | Tarkkuuskivääri |  |  |
| Benelli M3T | Haulikko |  |  |
| IWI Negev NG7 LMG | Kevyt konekivääri |  |  |
| Carl Gustav m/45 | Konepistooli |  |  |
| Mini Uzi | Konepistooli |  |  |
| Heckler & Koch MP5A2 | Konepistooli |  |  |
| Brügger & Thomet GL-06 | Kranaattipistooli |  |  |
Jalkaväen aseet > Käsikranaatit

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Käsigranaat 56 | Käsikranaatti |  |  |
| F-1 | Käsikranaatti |  |  |
| RDG-2 | Savukäsikranaatti |  |  |
| SG-90 | Savukäsikranaatti |  |  |
| CN69 | Harjoituskäsikranaatti |  |  |
Jalkaväen aseet > Panssarintorjunta-aseet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 82 mm tankitõrjegranaadiheitja B-300 | Sinko |  |  |  |
| Carl Gustav M2 | Sinko |  |  |  |
| Carl Gustav M3 | Sinko |  |  |  |
| Carl Gustav M4 | Sinko |  |  |  |
| FGM-148 Javelin | Panssarintorjuntaohjus |  |  |  |
| MAPATS | Panssarintorjuntaohjus |  |  |  |
| Pvpj 1110 | Raskas sinko | 130 |  |  |
| Spike LR2 | Panssarintorjuntaohjus |  |  |  |
| Spike SR | Panssarintorjuntaohjus |  |  |  |
Jalkaväen aseet > Kranaatinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B455 | Kranaatinheitin | 41 |  |  |
| NM95 | Kranaatinheitin | 10 |  |  |
| M252 | Kranaatinheitin | 80 |  |  |
| 2B11 | Kranaatinheitin | 14 |  |  |
| m/41D | Kranaatinheitin | 165 |  |  |
Jalkaväen varusteet

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| M06 ESTDCU | Maastokuvio |  |  |
| M06 ESTDCU | Maastopuku |  |  |
| Talvevorme | Lumipuku |  |  |
| Välivormi komplekt nr 6 | Maastopuku |  |  |
| Tavavormi komplektid  (maavägi) | Uniformu |  |  |
| Kiiver | Kypärä |  |  |
| Seljakott | Reppu |  |  |
Ajoneuvot > Moottoripyörät

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| GasGas EC350F | Moottoripyörä |  |  |
Ajoneuvot > Maastoautot

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Mercedes-Benz GDI | Maastoauto |  |  |
Ajoneuvot > Kuorma-autot

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| DAF 4442 | Kuorma-auto |  |  |
| MAN 4620 | Kuorma-auto |  |  |
| MAN TGA | Kuorma-auto |  |  |
| Mercedes-Benz 1017 | Kuorma-auto |  |  |
| Mercedes-Benz Arocs 3945  8x8 | Kuorma-auto |  |  |
| Mercedes-Benz Axor | Kuorma-auto |  |  |
| Mercedes-Benz Unimog 435 | Maastokuorma-auto |  |  |
| Volvo FMX | Kuorma-auto |  |  |
| Volvo 44R | Kuorma-auto |  |  |
| Volvo 66R | Kuorma-auto |  |  |
Ajoneuvot > Miehittämättömät ajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Milrem Robotics Themis | Miehittämätön ajoneuvo |  |  |
Panssaroidut ajoneuvot > Rynnäkköpanssarivaunut

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Huom>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CV90 | Rynnäkköpanssarivaunu | 79 |  | 44 Alankomaista käytettynä ostettua vaunua tulossa käyttöön vuodesta 2016 alkaen. 1. tammikuuta 2016 Viro osti myös 35 vaunua Norjasta, jotka on tarkoitus muuntaa tukitehtäviin sopiviksi ilman tykkitorneja. |
Panssaroidut ajoneuvot > Panssariajoneuvot

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| XA-180 | Kuljetuspanssariajoneuvo | 56 |  |  |
| XA-188 | Kuljetuspanssariajoneuvo | 80 |  |  |
| Nurol Makina 4 x 4 | Panssaroitu miehistönkuljetusajoneuvo | 100 |  |  |
| Otokar 6 x 6 | Kuljetuspanssariajoneuvo | 130 |  |  |
Kenttätykistö > Kenttätykit

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CAESAR (asejärjestelmä) | Ajoneuvoalustainen haupitsi | 12 |  |  |
| K9 Thunder | Panssarihaupitsi | 24 |  |  |
Kenttätykistö > Raketinheittimet

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M142 Himars | Raketinheitin | 6 |  |  |
Ilmatorjunta

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Matra Mistral | Ilmatorjuntaohjus |  |  |
| PIORUN | Ilmatorjuntaohjus |  |  |
| ZU-23-2 | Ilmatorjuntakanuuna |  |  |
| Browning M2 | Ilmatorjuntakonekivääri |  |  |
| Giraffe AMB | Tulenjohto- ja ennakkovaroitustutka |  |  |
| IRIS-T SLM | Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä |  |  |
Pioneeritoiminta

| Nimi | Tyyppi | Määrä | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fiskars kenttälapio SA | Kenttälapio |  |  |  |
| Leopard 1 Siltapanssairvaunu | Siltapanssarivaunu |  |  |  |
| Leopard 1 Pioneeripanssarivaunu | Pioneeripanssarivaunu |  |  |  |
| Leopard 1 Evakuointipanssarivaunu | Evakuointipanssarivaunu |  |  |  |
| Natolanka | Piikkilanka |  |  |  |
| Pioneerisilta TMM-3M (KRAZ 63221) | Pioneerisilta |  |  |  |
| Scott m110 / M95 | Suojanaamari |  |  |  |
Pioneeritoiminta > Miinat

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Külgmiin M 14 | Kylkimiina |  |  |
| Kaitselaeng M 21S | Viuhkapanos |  |  |
| Tankitõrjemiin TM 52B | Telamiina |  |  |
| Tankitõrjemiin TM 5 | Telamiina |  |  |
Miehittämättömät ilma-alukset

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| RQ-20 Puma | Tiedustelulennokki |  |  |
| Harop | Räjähdelennokki |  |  |
| Mini-Harpy | Räjähdelennokki |  |  |
Huolto

| Nimi | Tyyppi | Kuva | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Mercedes-Benz GDI Kiirabi | Ambulanssi |  |  |
| Telkmantli | Laavukangas |  |  |
| Telk | Puolijoukkueteltta |  |  |
|  | Kenttäkeitin |  |  |
| Primus | Retkikeitin |  |  |
|  | Taistelumuonapakkaus |   |  |
Tapani Sammalvuo

| Tapani Sammalvuo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Tapani Sammalvuo
Syntynyt: 31. toukokuuta 1975 (ikä 49)
Kansalaisuus:  suomalainen
Shakinpelaaja
Titteli:  kansainvälinen mestari
Elo-luku:  2 411 (maaliskuussa 2022)
Korkein Elo:  2 492
Tapani Sammalvuo (s. 31. toukokuuta 1975, Riihimäki) on suomalainen shakinpelaaja. Hän on voittanut shakin Suomen-mestaruuden vuosina 1998 ja 2005 ja on lisäksi kuusinkertainen pikashakin Suomen-mestari. Sammalvuo valmistui Turun yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 2006, pääaineenaan espanjan kääntäminen. Hänen pro gradu -tutkielmansa käsittelee espanjankielistä shakkiterminologiaa. Auktorisoitu kääntäjä hän on ollut vuodesta 2017 lähtien.
Kirjat

Sammalvuo, Tapani: The English Attack.  Gambit, 2004.  ISBN 1-901983-57-9  (englanniksi)
Konsala, Kimmo & Sammalvuo, Tapani: Shakin maailmanmestareita - toinen, tarkistettu ja laajennettu painos.  Shakkitori, 2024.  ISBN 978-952-5522-11-2
Aiheesta muualla

FIDE-kortti: Tapani Sammalvuo (englanniksi)
Tapani Sammalvuo ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Tšekki
Finnpulp (täsmennyssivu)

Finnpulp voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Finnpulp, suomalainen metsäteollisuuden yritys
M/S Finnpulp, vuonna 2002 rakennettu ro-ro-alus
M/S Finnpulp, vuonna 1953 rakennettu rahtilaiva, joka osallistui SS Yarmouth Castlen pelastustöihin
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Finnpulp”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vastatapahtuma

Vastatapahtuma eli komplementtitapahtuma  (engl. complementary event) tai joskus vain vastatapaus  on yksi  toden­näköisyys­laskennassa perus­käsitteistä. Annetun ­tapahtuman vasta­tapahtumalla tarkoitetaan tilannetta, jossa kyseinen tapahtuma ei toteudu. Jos jonkin tapahtuma todennäköisyys on A, sen vasta­tapahtuman toden­näköisyys on 1 – A.
Joukko-opillinen määritelmä

Jokainen kysymykseen tuleva tapahtuma, jolle toden­näköisyys voidaan määrittää, koostuu tietystä joukosta satunnaisilmiön alkeis­tapauksia, ja vastatapahtuma muodostuu satunnaisilmiön perusjoukon kaikista muista alkeistapauksista. Tapahtuman  A vastatapahtumaa merkitään yleensä  {\bar {A}} ,  A',  A^{c}  tai  C^{A} .
Vastatapahtuma voidaan merkitä joukko-opin käsittein  {\bar {A}}=\Omega \setminus A. Määritelmä tekee tapahtumasta ja vastatapahtumasta erilliset tapahtumat.
Joukko-opillinen määritelmä > Esimerkkejä

Tapahtuman alkeistapauksia voidaan kohdella joukon alkioina. Joukot, jotka jakavat perusjoukon kahteen osaan, ovat toisilleen komplementit joukot. Joukon  Akomplementtijoukko   A^{c} määritellään  A^{c}:=\{\omega \in \Omega ;\omega \notin A\}. Jos tapahtuma on tyhjä joukko, on sen vastatapahtuma perusjoukko, ja päinvastoin:  \Omega ^{c}=\emptyset  ja vastaavasti  \emptyset ^{c}=\Omega . Nopanheitossa tapahtuman "vähintään nelonen" vastatapahtuma olisi "korkeintaan kolmonen" eli  \{1,2,3\}. Tapahtuma ja vastatapahtuma muodostavatkin yhdessä perusjoukon:  \{1,2,3\}\cup \{4,5,6\}=\{1,2,3,4,5,6\} luonnollisella tavalla.
Komplementtisääntö

Todennäköisyys, että alkeistapaus  \omega  kuuluu perusjoukkoon  \Omega  on yksi. Samasta syystä voidaan sanoa, että alkeistapaus kuuluu varmuudella aina tapahtumaan tai vastatapahtumaan, sillä perusjoukko muodostuu niistä. Silloin on
Silloin vastatapahtuman  {\bar {A}} todennäköisyys on
Teiskontie

Rakennuksia Teiskontien varrella Liisankallion kaupunginosassa.
Teiskontie on valtatie, joka suuntautuu Tampereelta kohti Teiskoa, vuonna 1972 Tampereeseen liitettyä entistä kuntaa. Hervannan valtaväylän risteyksen itäpuolella se on osa valtatietä 12.
Teiskontie alkaa Itsenäisyydenkadun, Kalevan puistotien ja Sammonkadun risteyksestä Liisankallion kaupunginosasta. Se kulkee Kalevan alueen läpi leveänä puistokatuna, jonka keskellä on nurmipintainen raitiotie. Idempänä Teiskontie kulkee useiden kaupunginosien välistä: pohjoispuolelle rajautuvat Kauppi ja Niihama, eteläpuolelle Kissanmaa, Ruotula, Takahuhti ja Pappila.
Historiaa

Kalevan alueen suunnittelusta järjestettiin vuonna 1922 kilpailu, jossa jaetulle toiselle sijalle ylti Helsingin asemakaava-arkkitehti Birger Brunila. Brunilan ehdotuksessa oli jo näkyvissä Teiskontien ja Sammonkadun nykyinen linjaus. Brunila teki Kalevaan yleiskaavan vuonna 1924, ja myöhemmin alueen suunnittelua jatkoi Tampereen ensimmäinen asemakaava-arkkitehti Elis Kaalamo. Teiskonkatu merkittiin asemakaavaan vuonna 1940, ja kadun rakentaminen alkoi 1940-luvun lopussa. Nimi vaihdettiin Teiskontieksi vuonna 1953.
Teiskontietä Kalevan tornien edustalla vuonna 1960.
Ransu

Ransu Pikku Kakkosessa 1995
Ransu Karvakuono on Yle TV2:n lastenohjelmassa Pikku Kakkosessa esiintynyt koirahahmoinen käsinukke. Rodultaan Ransun sanotaan olevan keskikokoinen videonoutaja. Hahmon äänenä oli alusta asti Pertti Nättilä.
Hahmon historia

Hahmon loi Eevaliisa Holma-Kinnunen vuonna 1977 Sysmän Onkiniemen kylän Musta & Valkea Ratsu -nukketeatterin tarpeisiin. Hän nimesi hahmon aluksi Franciscus Assisilaisen mukaan Fransiscukseksi. Ensiesiintyminen Yleisradion Pikku Kakkosessa oli 4. lokakuuta 1978. Lasten oli hankala ääntää hahmon nimeä, joten nimi muutettiin Ransuksi. Ransun sukulaisiksi mainitaan Tosca-äiti, Berhand-setä, Mauri Mosso, Risto Lupus, Aaro ja nuorin veli Pahnanpohjimmainen.lähde?
Ransu on kuulunut Pikku Kakkosen vakiohahmoihin vuodesta 1978. Tuolloin ohjelman juontajalle etsittiin paria, ja tekijät päättivät ihmisjuontajan sijasta hankkia nuken. Ohjelmassa oli myöhemmin käytössä toinen Ransu-nukke ensimmäisen kuluttua käytön vaikutuksesta loppuun.lähde?
Paitsi Pikku Kakkosen juontajana, Ransu on esiintynyt myös osana Karvakuonot-kolmikkoa. Myös kaksi muuta karvakuonoa, Riku ja Eno-Elmeri ovat Eevaliisa Holma-Kinnusen luomuksia. Ransu on yksi Pikku Kakkosen tunnetuimpia hahmoja, ja hänestä on vuosikymmenien varrella muodostunut ohjelman symboli. Ransu on esiintynyt satunnaisesti myös Pikku Kakkosen ulkopuolella: hän on muun muassa vieraillut Uutisvuodon kilpailijana sekä haastatellut tasavallan presidenttejä Mauno Koivistoa ja Tarja Halosta. Ransu on uransa aikana haastatellut myös monia muita julkisuuden hahmoja, muun muassa eduskunnan puhemiehiä Kalevi Sorsaa ja Ilkka Suomista. Valtioneuvos Johannes Virolaisen hän tapasi Vironperässä. Lukuisia taiteilijoita, kirjailijoita ja muita julkisuuden henkilöitä on lähes kolmenkymmenen vuoden aikana kuulunut Ransun tuttavapiiriin.lähde?
Eräs merkittävimmistä tapauksista Ransun elämässä sattui ohjelmantekomatkalla Berliinissä 1989, kun Berliinin muuri murtui yllättäen kesken matkaa. Ransu oli käynyt kuvaamassa muurilla vain paria päivää aikaisemmin ja harmitellut sitä, miten aikuiset, jotka eivät tule toimeen keskenään, rakentavat muureja kuvitellen niiden olevan ratkaisu. Tapaus saatiin taltioiduksi osittain videolle ja valokuviin. Ransu kommentoi murtumista myöhemmin Pikku Kakkosessa.
Yleisradio uutisoi syyskuussa 2010, että Ransu alkaa isännöidä lasten kulttuuri- ja toimintakeskusta Ransulaa Pirkkalassa. Ransulaa suunnitellaan Pyhäjärven rannassa sijaitsevaan Juhlatalo Rantaniittyyn, ja keskuksen arvioitiin avattavan vuonna 2012. Ransu esiintyy myös pelastustoimintaan liittyvistä videoista ja muusta materiaalista koostuvassa Ransun pelastuskoulussa.
Merkitys ja tunnustuksia

Ransulle on omistettu leikkipuisto Pirkkalassa nukettajansa Pertti Nättilän asuinkunnan mukaan. Vuonna 1998 avatussa Ransupuistossa on akateemikko Kain Tapperin muotoilema pronssiin valettu Ransun näköispatsas. Patsaan toinen versio sijaitsee TV2:n toimipisteen aulassa Tampereen Ristimäessä.
Ransu sai Suomen itsenäisyyden 100. juhlavuotena 2017 kutsun Itsenäisyyspäivän vastaanottoon, eli Linnan juhliin. Se on ensimmäinen koskaan sinne kutsun saanut fiktiivinen hahmo.
Ransu sai 1. maaliskuuta 2023 Tampereelta nimikkokadun kun Tohlopinranta muutettiin Ransunraitiksi. Ylen ja Mediapoliksen osoite on siitä eteenpäin Ransunraitti 1.
Uusia ohjelmia, joissa Ransu esiintyisi, ei todennäköisesti tule – pian Nättilän kuoltua linjattiin voimakkaasti, ettei Ransu saa uutta ääninäyttelijää Nättilän tilalle.
Sarjat

Karvakuonot vesillä
Karvakuonot automatkalla
Ransu ja Pekka matkoilla
Karvakuonot Kulta-Joonaan jäljillä
Karvakuonot kärryillä
Karvakuonot ja järvihirviö
Karvakuonot Jouluakkuna
Karvakuonot ja kaljaasin arvoitus
Karvakuonot ja kartanon kummitus
Karvakuonot ja Susikurun seikkailu
Sarjat > Karvakuonot (1978-1979)

| Jakso | Nimi | Esitys Suomessa |
| --- | --- | --- |
| 1. |  | 5. syyskuuta.1978 |
| 2. |  | 19. syyskuuta.1978 |
| 3. |  | 3. lokakuuta.1978 |
| 4. |  | 17. lokakuuta.1978 |
| 5. |  | 31. lokakuuta.1978 |
| 6. |  | 14 marraskuuta.1978 |
| 7. |  | 28 marraskuuta.1978 |
| 8. |  | 12 joulukuuta.1978 |
| 9. |  | 26 joulukuuta.1978 |
| 10. |  | 9. tammikuuta.1979 |
| 11. |  | 12. huhtikuuta.1979 |
| 12. |  | 25. huhtikuuta.1979 |
| 13. |  | 23. toukokuuta.1979 |
| 14. |  | 15. kesäkuuta.1979 |
Sarjat > Karvakuonot vesillä (1981)

| Jakso | Nimi | Esitys Suomessa |
| --- | --- | --- |
| 1. | Enon yllätys | 17. maaliskuuta.1981 |
| 2. | Pimeesalmen salaisuus | 24. maalisluuta.1981 |
| 3. | Ovet järvessä | 31. maaliskuuta.1981 |
| 4. | Nähtävyyksiä näkemässä | 7. huhtikuuta.1981 |
| 5. | Laivakoirat lossilla | 14. huhtikuuta.1981 |
| 6. | Leirinuotiolla | 21. huhtikuuta.1981 |