stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pedro Diniz
Ura > Formula 1

Dinizin F1-ura alkoi Forti-tallissa rikkaan isänsä ja Parmalatin rahallisella tuella, jonka ansiosta kilpaili koko F1-uransa ajan keskikastin talleissa. Auto ei ollut kilpailukykyinen ja Diniz ei saanut MM-pisteitä. Ensimmäiset MM-pisteet Diniz keräsi Espanjan GP:ssä 1996 ajamalla kuudenneksi. Toisinaan Diniz suoriutui ihan hyvin käytettäessä vertailukohtana muita kilpa-autoilijoita. Muun muassa kaudella 1998 hän keräsi Arrows-tallissa saman verran pisteitä kuin tallitoverinsa Mika Salo. Myös kaudella 1999 ajaessaan tuolloin Sauberilla, Diniz saavutti pistevoiton kokeneesta, sekä arvostetusta tallikaveristaan Jean Alesista, joka oli kyennyt Ferrarilla voittamaan F1-kilpailun vuonna 1995. Kaudella 2000 Diniz jäi pisteittä ja kotikilpailu Brasiliassa jäi ajamatta Sauberin auton takasiipivian vuoksi. F1-uransa jälkeen Diniz oli yhteistyössä Alain Prostin kanssa Prost GP:n rahoituksen hoidossa, mutta yhteistyö päättyi Prostin ja Dinizin riitaan ja Prost-tallin kaatumiseen. Diniz osallistui kaikkiaan 99 Formula 1 -sarjan osakilpailuun, joissa hän keräsi 10 pistettä. Parhaimmillaan hän oli kahdesti viides.
Formula 1 -tulokset

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Forti | BRA 10 | ARG NC | SMR NC | ESP Kesk.  | MON 10 | CAN Kesk. | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER Kesk. | HUN Kesk. | BEL 13 | ITA 9 | POR 16 | EUR 13 | PAC 17 | JPN Kesk. | AUS 7 | 0 | 21. |
| 1996 | Ligier | AUS 10 | BRA 8 | ARG Kesk. | EUR 10 | SMR 7 | MON Kesk. | ESP 6 | CAN Kesk. | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER Kesk. | HUN Kesk. | BEL Kesk. | ITA 6 | POR Kesk. | JPN Kesk. |  | 2 | 15. |
| 1997 | Arrows | AUS 10 | BRA Kesk. | ARG Kesk. | SMR Kesk. | MON Kesk. | ESP Kesk. | CAN 8 | FRA Kesk. | GBR Kesk. | GER Kesk. | HUN Kesk. | BEL 7 | ITA Kesk. | AUT 13 | LUX 5 | JPN 12 | EUR Kesk. | 2 | 16. |
| 1998 | Arrows | AUS Kesk. | BRA Kesk. | ARG Kesk. | SMR Kesk. | ESP Kesk. | MON 6 | CAN 9 | FRA 14 | GBR Kesk. | AUT Kesk. | GER Kesk. | HUN 11 | BEL 5 | ITA Kesk. | LUX Kesk. | JPN Kesk. |  | 3 | 14. |
| 1999 | Sauber | AUS Kesk. | BRA Kesk. | SMR Kesk. | MON Kesk. | ESP Kesk. | CAN 6 | FRA Kesk. | GBR 6 | AUT 6 | GER Kesk. | HUN Kesk. | BEL Kesk. | ITA Kesk. | EUR Kesk. | MAL Kesk. | JPN 11 |  | 3 | 14. |
| 2000 | Sauber | AUS Kesk. | BRA  DNS | SMR 8 | GBR 11 | ESP Kesk. | EUR 7 | MON Kesk. | CAN 10 | FRA 11 | AUT 9 | GER Kesk. | HUN Kesk. | BEL 11 | ITA 8 | USA 8 | JPN 11 | MAL Kesk. | 0 | 18. |
Muuta

F1:sten jälkeen Diniz on keskittynyt liiketoimintoihin, joihin kuuluvat hänen perhetilansa luomutuotteet ja elintarvikekauppa sekä Brasilian Formula Renault -sarjojen tukeminen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pilviharmikki

| Pilviharmikki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Natronmarjakasvit Nitrariaceae
Suku::  Harmikit Peganum
Laji::  harmala
Kaksiosainen nimi
 Peganum harmala  L. 
Katso myös
   Pilviharmikki Wikispeciesissä   Pilviharmikki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pilviharmikin hedelmiä
Pilviharmikki (Peganum harmala) on monivuotinen aavikkokasvi harmikkien suvussa. Se sisältää MAO-estäjinä toimivaa harmiinia ja harmaliinia. Joissakin yhteyksissä kasvista käytetään myös suomenkielistä nimeä syyrianängelmä.
Aiheesta muualla

ITIS: Peganum harmala (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Peganum harmala (englanniksi)
Flora of China: Peganum harmala (englanniksi)
Ragnheiður Ragnarsdóttir

Ragnheiður Ragnarsdóttir (s. 24. lokakuuta 1984 Reykjavík) on islantilainen uimari. Vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa hän jäi naisten 50 metrin vapaauinnissa 31. ja 100 metrin vapaauinnissa 40. sijalle. Hän kilpaili myös vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä, jossa hän jäi 50 metrin vapaauinnissa 36. ja 100 metrin vapaauinnissa 35. sijalle.
Prakseologia

Prakseologia on ihmisen toiminnan päättelevää tutkimusta. Termiä käytti Alfred Espinas vuonna 1890 (ks. aikakauskirjassa Revue philosophique (15. vuosikerta, numero 30) julkaistu artikkeli Les Origines de la technologie, sivut 114-115 ja vuonna 1897 julkaistu samanniminen Espinasin kirja) mutta yleisemmin termi liitetään Ludwig von Misesiin ja häntä seuranneeseen Itävaltalaiseen taloustieteeseen.
Mises yritti löytää taloustieteiden käsitteellisen lähtökohdan prakseologialla. Klassisen taloustieteen edustajien tavoin hän hylkäsi tarkkailun taloustieteellisen analyysin lähtökohtana, vedoten ihmisten toiminnan olevan liian monimutkaista minkäänlaiselle osiin jakamiselle ja liian itsetietoista, jottei yksistään tarkkailu vaikuttaisi toimintaan. Ihmisen toiminnan tarkkailu tai tilastollisten faktojen erottelu olisi aina ylimalkaista unohdettujen muuttujien takia, toisin kuin luonnontieteissä.
Jotta välttyisimme historiallisen ja tilastollisen analyysin subjektiiviselta luonteelta, Mises ehdottaa, että keskittyisimme ihmisen toiminnan logiikkaan. Koko argumentti liittyy laajempaan kiistaan, ks. methodenstreit.
Prakseologiasta Mises päättelee, että kaikki ihmisen tietoinen toiminta tähtää hänen tyytyväisyytensä parantamiseen. Eritoten hän painotti, ettei prakseologiaa kiinnosta henkilön subjektiivinen näkemys toivotusta lopputuloksesta, vaan toimenpiteet joihin hän ryhtyy. Henkilö parantaa tyytyväisyyttään poistamalla epäonnellisuuden lähteen. Koska tulevaisuus on epävarma, jokainen toimenpide on spekulatiivinen.
Toimivaksi henkilöksi prakseologia kelpuuttaa kenet tahansa, joka kykenee loogiseen päättelyyn. Muutoin prakseologia palaisi behavioristiseen ihmiskuvaan, jossa organismi reagoi ärsykkeisiin vaistonvaraisesti. Yhtä lailla henkilön tulee uskoa, että hänellä on jonkinlainen epäonnellisuuden lähde, jonka hän voi poistaa, jotta hän toimii.
Mises tuli myös lopputulokseen, että ihminen tekee päätöksiä järjestelmällisesti sarjassa. Mieli pystyy käsittelemään tehtäviä vain yksi kerrallaan. Vaikka se kykenisikin ratkomaan tehtäviä nopeasti, se ratkoo niitä peräkkäin. Ihminen aloittaa siis polttavimmasta tarpeestaan ja jatkaa vähemmän tärkeisiin.
Ratkaistuaan tärkeimmän ongelmansa henkilö jatkaa toiseksi tärkeimpään, ja niin edespäin. Tosiasiassa toiseksi tärkein tehtävä on aina vähemmän tärkeä kuin tärkein, joten tehtävä tehtävältä hyöty laskee. Tämä on laskevan rajahyödyn käsite.
Ihmisyhteisössä suuri osa toiminnasta on vapaaehtoisia vaihtokauppoja, joissa henkilö pitää toisen henkilön omistusta omaansa arvokkaampana, ja päinvastoin. Tämä prakseologian osa-alue on nimeltään katallaktiikka, ja liittyy käytännönläheisemmin markkinatalouteen ja taloustieteisiin.
Kritiikkiä

Thomas Mayer on argumentoinut, että prakseologian hylätessä positivismin ja empirismin teorioiden kehittämisessä, se johtaa samalla tieteellisen menetelmän hylkäämiseen.  Tämä teki Mayerille itävaltalaisen taloustieteen metodologiat perusteettomiksi.  Itävaltalaiset argumentoivat, että empiirinen tieto itsessään on riittämätön kuvaamaan ekonomiaa; että sitä myötä empiirinen tieto ei voi osoittaa vääräksi ekonomista teoriaa; että looginen empirismi ei voi ennustaa tai selittää ihmisen toimintaa; ja että loogisen empirismin metodologiset vaatimukset ovat mahdoton täyttää ekonomistisille kysymyksille.  Eritoten Ludwig von Mises argumentoi empiristisiä lähestymistapoja vastaan yhteiskuntatieteissä yleisesti, koska inhimilliset tapahtumat ovat ainutlaatuisia ja "toisiintumattomia", kun taas luonnontieteelliset kokeet ovat pakosti toisinnettavia.
Taloustieteilijä Mark Blaug on kritisoinut yliluottamusta metodologiseen individualismiin, esittäen sen jättävän pois kaikki makroekonomistiset väitelauseet, joita ei voi redusoida mikroekonomistisiksi väitelauseksi, ja sitä kautta hylkäävän kaiken kehitetyn makroekonomian.
Aiheesta muualla

Esipuhe von Misesin epistemological problems of economy -kirjaan
Ragnarök (täsmennyssivu)

Ragnarök on skandinaavisen mytologian maailmanlopun taistelu. Sanalla voidaan tarkoittaa myös seuraavia asioita:
Ragnarök, korealainen sarjakuva
Ragnarök, A. S. Byattin kirja
Thor: Ragnarök, vuonna 2017 julkaistu elokuva
Ragnaröek, saksalainen yhtye
Ragnarök, ruotsalainen yhtye
Ragnhild Aamodt

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aamodt vuonna 2009. |  Aamodt vuonna 2009. |  Aamodt vuonna 2009. |  |
Maa:   Norja
Naisten käsipallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | käsipallo |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ranska 2007 | käsipallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Unkari 2004 | käsipallo |  |
|  Kultaa | Ruotsi 2006 | käsipallo |  |
|  Kultaa | Makedonia 2008 | käsipallo |  |
Ragnhild Margrethe Aamodt (s. 9. syyskuuta 1980 Sarpsborg) on norjalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja. Hän edustaa nykyisin tanskalaisseura FC Midtjylland Håndboldia.
Aamodt debytoi Norjan maajoukkueessa vuonna 2002. Päättäessään maajoukkueuransa maaliskuussa 2009 hän oli pelannut 133 ottelua, joissa oli tehnyt 314 maalia. Norjan joukkueessa Aamodt oli mukana voittamassa olympiakultaa Pekingissä 2008, MM-hopeaa Ranskassa 2007 ja EM-kultaa vuosina 2004, 2006 ja 2008.
Aamodt on 163 senttimetriä pitkä.
Ragnheiður Elín Árnadóttir

| Ragnheiður Elín Árnardóttir> Islannin teollisuus- ja kauppaministeri |
| --- | --- |
 23. toukokuuta 2013 – 11. tammikuuta 2017  
Edeltäjä:  Katrín Júlíusdóttir
Seuraaja:  Þórdís Kolbrún R. Gylfadóttir (Turismi-, teollisuus- ja innovaatioministeri)
Kansanedustaja
 2007–2016  
Ryhmä/puolue:  Itsenäisyyspuolue
Vaalipiiri:  Suðvesturkjördæmi (2007–2009) Suðurkjördæmi (2009–2016)
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. syyskuuta 1967 (ikä 57)  Reykjavík, Islanti
Kansalaisuus:   islantilainen
Puoliso:  Guðjón Ingi Guðjónsson
Tiedot
Puolue:  Itsenäisyyspuolue
Ragnheiður Elín Árnadóttir (s. 30. syyskuuta 1967) on islantilainen entinen itsenäisyyspuolueen poliitikko, joka istui kansanedustajana Alltingissä vosina 2009–2016 ja toimi Islannin teollisuus- ja kauppaministerinä vuosina 2013–2017. Vuodesta 2021 lähtien hän on toiminut OECD:n kehityskeskuksen johtajana.
Ragnheiður syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Islannin yliopistosta vuonna 1991 ja suoritti kansainvälisten suhteiden maisterintutkinnon Georgetownin yliopistossa vuonna 1994. Hän työskenteli vuosina 1995–1998 Islannin vientineuvostossa. Vuosina 1998–2005 hän toimi valtiovarainministerin avustajana, vuosina 2005–2006 ulkoministerin avustajana ja vuosina 2006–2007 pääministerin avustajana.
Vuoden 2007 parlamenttivaaleissa Ragnheiður valittiin Alltingiin. Hänet nimitettiin vuonna 2013 teollisuus- ja kauppaministeriksi, jossa virassa hän toimi vuoteen 2017 asti.
Prytanikon

| Prytanikon> Πρυτανικόν |
| --- | --- |
Sijainti:  Agora, Ateena, Attika  Kreikka
Koordinaatit:  37°58′30″N, 23°43′19″E
Rakennustyyppi:  prytaneion
Valmistumisvuosi:  noin 550–525 eaa.
Purkuvuosi:  noin 470–465 eaa.
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prytanikon (m.kreik. Πρυτανικόν) oli antiikin aikainen rakennus Ateenan Agoralla Kreikassa. Tutkimuksessa rakennus tunnetaan myös nimellä Rakennus F.
Prytanikon rakennettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 550–525 eaa. Se on saattanut toimia alun perin tyranni Peisistratoksen ja tämän poikien asuntona. Demokratian voitettua rakennus otettiin käyttöön eräänlaisena varsinaisen, muualla Ateenassa sijainneen Prytaneionin liitännäisrakennuksena, joka toimi muun muassa prytanien eli kaupungin johtavien virkamiesten ruokailusalina. Myöhemmin klassisella kaudella noin 470–465 eaa. samalle paikalle rakennettiin pyöreä Tholos, joka ilmeisesti peri rakennuksen tehtävän Prytanikonina.
Prytanikon sijaitsi Agoran länsilaidalla. Sen pohjoispuolella sijaitsi vanha Buleuterion, jonka kanssa se vaikuttaa muodostaneen jonkinlaisen kokonaisuuden. Rakennus oli pohjakaavaltaan epäsäännöllisen muotoinen ja sen pituus oli itä-länsisuunnassa noin 27 metriä ja pohjois-eteläsuunnassa noin 18,5 metriä. Rakennuksen keskiössä oli pylväikköpiha, jonka ympärillä oli useita erikokoisia huoneita.
Rakennuksesta on säilynyt nykyaikaan vain vähän. Sen paikalla ovat nykyisin lähinnä Tholoksen rauniot.
Prinsessa Mary (Iso-Britannia)

| Prinsessa Mary |
| --- | --- |
 Princess Royal Harewoodin kreivitär
 Prinsessa Mary vuonna 1932.
Syntynyt:  25. huhtikuuta 1897 Sandringham, Englanti
Kuollut:  28. maaliskuuta 1965 (67 vuotta) Harewood, Englanti
Puoliso:  Henry Lascelles
Lapset:  George Lascelles   Gerald Lascelles
Koko nimi:  Victoria Alexandra Alice Mary
Suku:  Windsor (vuodesta 1917) Saksi-Coburg-Gotha (vuoteen 1917)
Isä:  Yrjö V
Äiti:  Mary
Nimikirjoitus:  
Prinsessa Mary (25. huhtikuuta 1897, Sandringham – 28. maaliskuuta 1965) oli Britannian kuninkaan Yrjö V:n ja kuningatar Maryn ainoa tytär ja hänellä oli Princess Royal -arvonimi. Prinsessa Marysta tuli Harewoodin kreivitär, kun hän avioitui 28. helmikuuta 1922 Harewoodin 6. jaarlin, Henry Lascellesin kanssa. Häät järjestettiin Westminster Abbeyssa. Pari sai kaksi lasta, Georgen ja Geraldin.
Prinsessa Mary oli Yrjö VI:n ja Edvard VIII:n sisar ja Elisabet II:n täti. Hän oli läsnä veljentyttärensä kruunajaisissa vuonna 1953.
Prinsessa Mary teki hyväntekeväisyyttä, kuten auttoi perustamaan joululahjarahaston ensimmäisessä maailmansodassa taisteleville. Sotilaille lähetettiin tupakkaa, makeisia, kirjoitusvälineitä ja prinsessan muotokuva "lahjana kansalta" jouluna 1914.  Mary huolehti sotilaista myös myöhemmin, sillä hän tunnisti tarpeen kuntouttaa haavoittuneita sotilaita ja tukea heidän perheitään. Vuonna 1956 hänestä tehtiin Britannian armeijan kunniakenraali kiitoksena työstään sotilaiden kanssa.
Vuonna 1918 Mary pyysi isältään lupaa kouluttautua sairaanhoitajaksi. Marysta tuli ensimmäinen monarkin lapsi, joka osallistui sairaanhoitajakoulutukseen St Ormond's Streetillä. Harjoittelun aikana Mary pyysi tulla kohdelluksi täsmälleen samoin kuin muutkin harjoittelijat. Hän myös työskenteli St Ormond's Streetin sairaalassa kahtena päivänä viikossa vuosina 1918-1920.  Myös Maryn myöhempi julkinen elämänsä heijasteli hänen kokemustaan sairaalatyöstä. Vuonna 1941 hän osallistui terveyskampanjointiin rohkaisten ihmisiä verenluovutukseen. Mary muun muassa luovutti itse verta lehdistön edessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prinsessa Mary Wikimedia Commonsissa
Pipelife Finland

| Pipelife Finland Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Kumppanina paras
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1986 (nimellä Hafab Oy)
Toimitusjohtaja:  Kimmo Juhani Kedonpää
Puheenjohtaja:  Harald Schwarzmayr
Kotipaikka:  Oulu, Suomi
Toimiala:  Rakennustarvikkeet
Tuotteet:  Talotekniikka,  kiinteistötekniikka, kunnallistekniikka,  Jätevedenpuhdistus järjestelmät,   Sähköasennusputket,   Kaapelinsuojaputket
Liikevaihto:  48,3 milj. (2016)
Kotisivu:  pipelife.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pipelife Finland Oy (vuoteen 2000 Hafab Oy ) on suomalainen LVI- ja muovituotteita valmistava ja markkinoiva yritys. Pipelife Finland Oy työllistää Suomessa noin 135 henkilöä ja sillä on tuotantolaitokset Iissä, Haaparannalla, Utajärvellä, Jyväskylässä ja Joensuussa. Yhtiön muut toimipaikat sijaitsevat Oulussa (pääkonttori) ja Etelä-Suomen myyntikonttori Keravalla. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Kimmo Kedonpää. Pipelife Finland Oy on osa kansainvälistä Pipelife International GmbH-yhtiötä. Pipelife International GmbH :lla on toimintaa maailmanlaajuisesti 26 maassa työllistäen noin 2700 henkilöä. Pipelife Finland on saavuttanut 2. sijan Great Place to Work 2015 työtyytyväisyyttä ja -hyvinvointia mittaavassa kansainvälisessä kilpailussa. Eurooppalaisessa European Great Place to Work 2011 mittauksessa Pipelife Finland Oy:le myonnettiin erityispalkinto työntekijöiden kuuntelemisesta ja yhtiö sijoittui 23. sijalla.
Historia

Pipelife Finland Oy:n taustalla on vuonna 1986 perustettu Hafab Oy. Hafab Oy perustettiin valmistamaan ja markkinoimaan muovituotteita, sekä harjoittamaan toimialan vienti- ja tuontitoimintaa. Varsinaisesti toiminta lähti käytiin Ruotsin puolella vuonna 1987, kun Haaparannalle perustettiin Hafab AB. Samana vuonna aloitettiin  muoviputkituotanto Haaparannalla. Vahvan Ruotsin yhteyden takia yhtiö on toimintansa alusta asti toiminut kansainvälisillä markkinoilla kahden kotimarkkina-alueen tukemana. Norjalainen Mabo AS osti vuonna 1991 20 % osuuden Hafabin osakekannasta. Hafab sai näin laajennettua tuotevalikoimaansa ja samalla taakseen suuren pörssiyhtiön Norsk Hydron, joka oli Mabo AS:n emoyhtiö.
Vuonna 1992 toimintaa laajennettiin polyeteenin tuotantoon hankkimalla Salosta Solarprofil Oy. Lisäkapasiteettia saatiin  ostamalla Bero Oy Mellilässä 1995. Laajentuneen tuotevalikoiman ja lisääntyneen tuotantokapasiteetin avulla saatiin luotua tiiviimpiä suhteita kuntiin ja vesilaitoksiin, sekä kehitettyä tehokkaampia jakelukanavia tukkumyyjien avulla. Vuonna 1997 Mabo AS osti yrityksen osake-enemmistön ja yhtiön laajentuminen jatkui kun se hankki haltuunsa Panpark Oy:n osakekannan ja tehtaan Utajärvellä. Panpark Oy:n hankinnan mukana yrityksen liiketoiminta-alue laajeni myös sähköputkiin ja kaapelinsuojaukseen. Samana vuonna liiketoimintaa laajennettiin edelleen kaavilaisen M-Plast Oy:n hankinnan myötä. Yritysostolla kasvatettiin polyeteeniputkien tuotantokapasiteettia, saatiin merkittävä markkina-asema Itä-Suomen alueella ja saatiin uusi liiketoimitalue polystyreenimuovin (Styroksi, EPS) valmistamisessa. M-Plast Oy:n tytäryhtiö Aumek Plast Oy Virossa kuului ostettuun yhtiöön. Vuonna 1998 yritysososton kohteena oli Muovi 90 Oy Kempeleessä.
Yhtiön myöhemmän historian merkittävin yksittäinen tapahtuma ajoittui vuoteen 1999 kun Pipelife International Holding osti Mabo AS:n ja näin Hafab Oy siirtyi osaksi maailmanlaajuista Pipelife- konsernia Vuonna 2000 Hafab Oy:n nimi muutettiin Pipelife Finland Oy:ksi, Hafab AB muutettiin sen tytäryhtiönä Pipelife Hafab AB:ksi ja samoin kävi kaavilaiselle M-Plast Oy:lle, josta tuli Pipelife M-Plast Oy. Lopullisesti yhtiö siirtyi Pipelife International GmbH:n haltuun kun vuonna 2001 yhtiö osti loput aikaisempien avainhenkilöiden omistamista osakkeista ja sai näin omistukseensa koko yrityksen osakekannan. Samana vuonna Kimmo Kedonpää nimitettiin yrityksen toimitusjohtajaksi.
Vuonna 2002 yhtiössä tehtiin jälleen liiketoimintajärjestelyä ja EPS:n valmistus Virossa myytiin Thermisol Oy:lle. Yhtiön seuraava aluevaltaus uudelle liiketoiminta-aleelle tapahtui vuonna 2004, kun Pipelife Finland Oy osti Propipe Oy:n Iissä laajentaen näin toimintaansa ympäristötuotteisiin ja kiinteistökohtaisiin jäteveden puhdistusjärjestelmiin. M-Plast Oy Kaavilla myytiin pääomasijoittajille vuonna 2006. Pipelife Finland Oy osti vuonna 2011 Finnflex Oy:n liiketoiminnan Liperistä laajentaen sähköasennusputken tuotevalikoimaa esikaapeloituihin putkijohtoihin.
Aikajana

1986 Hafab Oy perustettiin kotipaikkana Oulu, perustajat Tapio Jussila ja Matti Salo
1987 Hafab AB perustettiin kotipaikkana Haaparanta. Ensimmäinen putkitehdas aloittituotantonsa Haaparannalla
1990 Hafab Oy laajentaa tuotantoa Ouluun
1991 Mabo AS tuli Hafab Oy:n osakkaaksi.
1992 Hafab Oy osti Solarprofil Oy:n Salossa
1994 Myynti tukkuliikkeiden kautta aloitettiin
1995 Hafab Oy osti Bero Oy:n Mellilässä
1997 Hafab Oy osti Panpark Oy: Utajärvellä
1997 Mabo AS osti Hafab Oy:n enemmistöosakkuuden
1997 Hafab Oy osti M-Plast Oy:n Kaavilla ja Aumek Plast Oy:n Virossa
1997 AS EPS-Plast perustettiin Pärnussa Virossa
1998 Hafab Oy osti Muovi 90 Oy:n Kempeleessä
1999 Pipelife International Holding osti Mabo AS:n koko osakekannan
1999 Panpark Oy ja Muovi 90 Oy fuusioitiin Hafab Oy:ön ja Bero Oy purettiin
2000 Hafab Oy muutti nimensä Pipelife Finland Oy:ksi ja Hafab AB muutti nimensä Pipelife Hafab AB:ksi
2001 Pipelife International osti loput yhtiön osakekannasta henkilosakkailta. Kimmo Kedonpää aloitti yrityksen toimitusjohtajana
2002 Viron EPS-toimintojen myynti Thermisolille
2004 Pipelife Finland osti Propipe Oy: Iissä
2006 M-Plast Oy:n myynti  pääomasijoittajille
2011 Finnflex Oy:n liiketoimintakauppa
Liiketoiminta

Pipelife Finland Oy:n liiketoiminta jakaantuu seuraaviin liiketoiminta-alueisiin:
Talotekniikka
Kiinteistötekniikka
Sähkötuotteet
Kuivatustekniikka
Teollisuusputkistot
Jätevesijärjestelmät
Muovituotteiden sopimusvalmistus
Jätevesijärjestelmät

Pipelife Finland Oy valmistaa jätevedenpuhdistusjärjestelmiä haja-asutusalueille. Jätevesijärjestelmien tuotevalikoimaan kuuluvat niin panospuhdistamot kuin maasuodatukseen ja maaimeytykseen perustuvat vedenpuhdistusjärjestelmät. Jätevesijärjestelmien tietopaketti on saatavilla osoitteessa www.puhdastulevaisuus.fi
Tuotteet

Pipelife Finland Oy on yksi Suomen LVI-tuotteita valmistavista ja markkinoivista yrityksistä ja sen tuotevalikoimaan kuuluvat jätevesien puhdistusjärjestelmät, muoviset putki- ja kaivotuotteet, niin talo- ja kunnallisteknisiin tarkaisuihin. Valikoimaan kuuluvat myös sähkösuojaustuotteet, esikaapeloidut putkijohdot ja kaapelinsuojausjärjestemät.
Aiheesta muualla

Pipelife.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Pirunnuijat

| Pirunnuijat |
| --- | --- |
 Pirunnuija (Oplopanax horridus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Araliakasvit Araliaceae
Alaheimo::  Aralioideae
Suku::  Pirunnuijat Oplopanax  (Torr. & A.Gray) Miq.
Synonyymit
 Oplopanax Miq.  Echinopanax Decne. & Planch. ex Harms  Ricinophyllum Pall. ex Ledeb. nom. inval. 
Katso myös
   Pirunnuijat Wikispeciesissä   Pirunnuijat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pirunnuijat (Oplopanax) on araliakasvien heimoon kuuluva kasvisuku, jonka vain kolme lajia esiintyvät luonnonvaraisina Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Yksi näistä lajeista, pirunnuija (Oplopanax horridus), on myös yleinen koristekasvi puistoissa ja puutarhoissa näyttävien hedelmiensä vuoksi.
Ulkonäkö ja koko > Kasvutapa ja lehdet

Pirunnuijat ovat kesävihantia, vähän haarautuvia pensaita. Niiden jäykissä, paksuhkoissa oksissa on tiheässä jopa 1,5 senttimetrin pituisia karvoja.
Vuorottaisilla lehdillä on paksuhko lehtiruoti ja sormijakoinen lehtilapa. 5–7-sormiset lehdet ovat pyöreitä-munanmuotoisia ja kourasuonisia. Lehdet ovat sahalaitaisia; korvakkeet puuttuvat.
Ulkonäkö ja koko > Kukat ja hedelmät

Pirunnuijien säteittäiset, viisiteräiset kukat kasvavat oksankärkiin 8–15 senttimetrin pituisiin kaksoisterttuihin. Vihertävänvalkoiset, pienehköt ja huomaamattomat kukat ovat kaksineuvoisia tai hedekukkia. Verhiö koostuu viidestä huomaamattomasta, hammasmaisesta verholehdestä. Yksikehäisessä kukassa on viisi hedettä. Kehänalainen sikiäin on monilohkoinen; vartaloita on kaksi.
Marjamaisten, kaksilohkoisten luumarjojen läpimitta on noin kahdeksan millimetriä; luumarjat ovat pyöreän munanmuotoisia, hieman litistyneitä ja kypsinä kirkkaan helakanpunaisia. Molemmat kivet ovat litteitä.
Levinneisyys

Suvun kolme lajia kasvavat luonnonvaraisina Aasiassa Koillis-Kiinassa, Kaakkois-Venäjällä sekä Koreassa ja Japanissa. Pohjois-Amerikassa pirunnuijia kasvaa subarktisessa Alaskassa sekä Yukonissa, joskus myös etelämpänä Kanadan Brittiläisen Kolumbian, Albertan ja Ontarion provinsseissa sekä Yhdysvaltain Washingtonin, Oregonin, Idahon, Montanan ja Michiganin osavaltioissa.
Luokittelu

Suvun kuvasi ensimmäisenä Friedrich Anton Wilhelm Miquel vuonna 1863. Tieteellisen nimen Oplopanax alkuosa tulee muinaiskreikan asetta tarkoittavasta sanasta hópia ja viittaa kasvin piikkeihin; loppuosa tulee ginsengien eli ginsengjuurten (Panax) suvun tieteellisestä nimestä, jolloin nimen merkitys on "ginsengjuuren sukulainen, jossa on piikkejä". Basionyymi on Panax-sukuun määrittelemätön taksoni Oplopanax Torr. & A.Gray, jonka tyyppilaji on Oplopanax horridus (Sm.) Miq.. Suku kuuluu araliakasvien heimon Aralioideae-alaheimoon.