stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo vuonna 1900 kuolleista henkilöistä
Maaliskuu

3. maaliskuuta – Ludwig Purtscheller, itävaltalainen vuorikiipeilijä (s. 1849)
6. maaliskuuta – Gottlieb Daimler, saksalainen insinööri, keksijä, autotehtailija ja Daimler-Motoren-Gesellschaftin perustaja (s. 1834)
10. maaliskuuta – J. P. E. Hartmann, tanskalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1805)
11. maaliskuuta – Henryk Bukowski, puolalaissyntyinen ruotsalainen taidekauppias (s. 1839)
14. maaliskuuta – Jens Nikolaj Ludvig Schjørring, tanskalainen pappi ja virsirunoilija (s. 1825)
18. maaliskuuta – George Burritt Sennett, yhdysvaltalainen liikemies ja ornitologi (s. 1840)
19. maaliskuuta – Charles-Louis Hanon, ranskalainen pianopedagogi ja säveltäjä (s. 1819)
19. maaliskuuta – Carl Johan Lindeqvist, suomalainen opettaja, rehtori, tietokirjailija, klassisten kielten asiantuntija ja professori (s. 1834)
22. maaliskuuta – Petter Lybeck, suomalainen urkujenrakentaja ja urkuri (s. 1841)
26. maaliskuuta – Isaac Mayer Wise, yhdysvaltalainen juutalainen rabbi (s. 1819)
27. tai 28. maaliskuuta – Piet Joubert, eteläafrikkalainen buurikenraali ja Transvaalin tasavallan varapresidentti (s. 1831 tai 1834)
28. maaliskuuta – Vincent Benedetti, ranskalainen kreivi ja suurlähettiläs (s. 1817)
28. maaliskuuta – August Ferdinand Juselius, suomalainen kunnallis- ja valtiopäivämies, juristi, Turun kunnallispormestari 1881–1900 ja laamanni (s. 1847)
29. maaliskuuta – Leonid Radin, venäläinen vallankumouksellinen, runoilija ja keksijä (s. 1860)
Huhtikuu

2. huhtikuuta – Gustaf Åkerhielm, ruotsalainen poliitikko, vapaaherra, Ruotsin pääministeri 1889–1891, ulkoministeri 1889 ja valtiovarainministeri 1874–1875 (s. 1833)
3. tai 5. huhtikuuta – Joseph Bertrand, ranskalainen matemaatikko ja Ranskan akatemian, tiedeakatemian ja Royal Societyn jäsen (s. 1822)
5. tai 14. huhtikuuta – Osman pašša, Ottomaanien valtakunnan marsalkka (s. 1832)
7. huhtikuuta – Frederic Edwin Church, yhdysvaltalainen taidemaalari (s. 1826)
18. huhtikuuta – Lorenz Nikolai Achté, suomalainen oopperalaulaja, säveltäjä, orkesterinjohtaja ja musiikkipedagogi (s. 1835)
18. huhtikuuta – Rudolf Charousek, unkarilainen shakkimestari (s. 1873)
20. huhtikuuta – Leonid Maikov, venäläinen kirjallisuushistorioitsija (s. 1839)
21. huhtikuuta – Alphonse Milne-Edwards, ranskalainen ornitologi, äyriäistutkija ja Pariisin luonnontieteellisen museon johtaja (s. 1835)
22. huhtikuuta – Tobias Mullen, irlantilais-yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa (s. 1818)
22. huhtikuuta – Rabih al-Zubayr Ibn Fadl Allah, sudanilainen sotapäällikkö ja orjakauppias (s. 1842 tai 1845)
25. huhtikuuta – Aleksandra Petrovna, venäläinen suuriruhtinatar ja Nikolai Nikolajevitš Romanovin puoliso 1856–1891 (s. 1838)
27. huhtikuuta – Samuel Werner von Troil, suomalainen senaattori, vapaaherra, keisarin hovin kamariherra, maamarsalkka, tuomari, pankinjohtaja ja varatuomari (s. 1833)
28. huhtikuuta – Frantsišak Bahuševitš, valkovenäläinen runoilija ja esseisti (s. 1840)
Toukokuu

1. toukokuuta – Inez Borg, suomalainen näyttelijä (s. 1859)
2. toukokuuta – Ivan Aivazovski, armenialais-venäläinen taidemaalari (s. 1817)
5. toukokuuta – Emil Gustafson, ruotsalainen saarnaaja, virsirunoilija ja mystikko (s. 1862)
8. toukokuuta – Erik Johan Stråhle, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1850)
9. toukokuuta – Karl Brosbøll (kirjailijanimi Carit Etlar), tanskalainen kirjailija ja taidemaalari (s. 1816)
10. toukokuuta – Konstantin Hakulin, suomalainen proviisori, tehtailija, liikemies, kauppaneuvos ja valokuvaaja (s. 1833)
14. toukokuuta – Sergei Korsakov, venäläinen psykiatri ja professori (s. 1854)
21. toukokuuta – Karl Robert Malmström, suomalainen pappi, runoilija, pakinoitsija ja rovasti (s. 1830)
25. toukokuuta – Emanuel Törmälä, suomalainen pappi, kirjailija ja kääntäjä (s. 1849)
27. toukokuuta – Fridolf Weurlander, suomalainen taidemaalari (s. 1851)
30. toukokuuta – Nils Fredrik Sander, ruotsalainen runoilija ja taidehistorioitsija (s. 1828)
toukokuussa – Hirawanu Tapu, viimeinen tunnettu moriorin kieltä puhunut henkilö (n. 1824)
Kesäkuu

2. kesäkuuta – Samori Touré, guinealainen uskonnollinen johtaja ja Mandinkan valtakunnan perustaja (n. 1830)
3. kesäkuuta – Mary Kingsley, englantilainen kirjailija ja tutkimusmatkailija (s. 1862)
5. kesäkuuta – Stephen Crane, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1871)
16. kesäkuuta – François d’Orléans, ranskalainen laivastoupseeri ja Ranskan kuningas Ludvig Filip I:n poika (s. 1818)
16. kesäkuuta – Karl Fredrik Munck, suomalainen tuomari, valtiopäivämies, varatuomari ja hovioikeudenneuvos (s. 1819)
17. kesäkuuta – Johan Wilhelm Malm, suomalainen Venäjän keisarillisen armeijan kenraaliluutnantti (s. 1820)
21. kesäkuuta – Mihail Muravjov, venäläinen kreivi, diplomaatti ja Venäjän ulkoministeri 1897–1900 (s. 1845)
22. kesäkuuta – Arthur-Léon Imbert de Saint-Amand, ranskalainen kirjailija (s. 1834)
26. kesäkuuta – Jaan Jung, virolainen kansakoulunopettaja ja arkeologi (s. 1835)
31. elokuuta – John Bennet Lawes, brittiläinen keksijä ja maataloustieteilijä (s. 1814)
Heinäkuu

14. heinäkuuta – Víctor López Seoane, espanjalainen ornitologi, entomologi ja kasvitieteilijä (s. 1832)
18. heinäkuuta – Gustave Borgnis-Desbordes, ranskalainen siirtomaa-ajan kenraali (s. 1839)
19. heinäkuuta – Frans Wilhelm Rothsten, suomalainen kääntäjä ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran sihteeri 1870–1900 (s. 1833)
26. heinäkuuta – Albert Bonnier, ruotsalainen kirjankustantaja (s. 1820)
28. heinäkuuta – Karl Johan Brännäs, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1835)
29. heinäkuuta – Sigbjørn Obstfelder, norjalainen kirjailija ja koneinsinööri (s. 1866)
29. heinäkuuta – Umberto I, Italian kuningas 1878–1900 ja henkirikoksen uhri (s. 1844)
30. heinäkuuta – Alfred, Saksi-Coburg-Gothan herttua 1893–1900, Ison-Britannian kuningatar Viktorian ja Albert Saksi-Coburg-Gothan poika (s. 1844)
Elokuu

1. elokuuta – Karl Anshelm Packalén, suomalainen liikemies, maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1845)
4. elokuuta – Jacob Dolson Cox, yhdysvaltalainen lakimies, kenraali, republikaanipoliitikko, Yhdysvaltain sisäministeri 1869–1970, Ohion kuvernööri 1866–1868 ja Cincinnatin yliopiston rehtori 1885–1889 (s. 1828)
4. elokuuta – Étienne Lenoir, belgialainen keksijä (s. 1822)
4. elokuuta – Isaak Levitan, venäläinen taidemaalari (s. 1860)
7. elokuuta – Wilhelm Liebknecht, saksalainen sosiaalidemokraattipoliitikko ja yksi Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen perustajista (s. 1826)
8. elokuuta – August Vilhelm Ervasti, suomalainen lehtimies, tutkimusmatkailija, kirjailija ja Karjalan sivistystyön vaalija (s. 1845)
8. elokuuta – Emil Škoda, böömiläinen insinööri ja Škoda-yhtiön perustaja (s. 1839)
9. tai 28. elokuuta – Christian Theodor Oker-Blom, suomalainen kenraali, senaattori ja Viipurin läänin maaherra 1866–1882 (s. 1822)
10. elokuuta – Oscar Johan Mechelin, suomalainen varatuomari ja virka- ja valtiopäivämies (s. 1851)
12. elokuuta – James Edward Keeler, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (s. 1857)
12. elokuuta – Wilhelm Steinitz, itävaltalais-yhdysvaltalainen shakinpelaaja, shakin ensimmäinen maailmanmestari ja shakkikirjailija (s. 1836)
13. elokuuta – Vladimir Solovjov, venäläinen filosofi, runoilija ja mystikko (s. 1853)
15. elokuuta – John Anderson, skotlantilainen eläintieteilijä (s. 1833)
16. elokuuta – José Maria Eça de Queiroz, portugalilainen romaanikirjailija (s. 1845)
18. elokuuta – Ernst Arthur Hagfors, suomalainen opettajaseminaarin lehtori ja Laatokka-lehden päätoimittaja 1893–1900 (s. 1859)
19. elokuuta – Jean-Baptiste Accolay, belgialainen pedagogi, viulisti, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1833)
19. elokuuta – Gustav Alexander Robert Stjernvall, suomalainen Venäjän keisarillisen armeijan kenraalimajuri (s. 1834)
23. tai 25. elokuuta – Kuroda Kiyotaka, japanilainen upseeri ja Japanin pääministeri 1888–1889 (s. 1840)
25. elokuuta – Friedrich Nietzsche, saksalainen filosofi ja kirjailija (s. 1844)
26. elokuuta – Emil Collan, suomalainen opettaja, painoasiamies ja päätoimittaja (s. 1851)
28. elokuuta – William Grommé, venäjänsaksalainen taidemaalari ja taiteen keräilijä (s. 1836)
28. elokuuta – Henry Sidgwick, englantilainen filosofi (s. 1838)
29. elokuuta – P. I. Messaroš, venäläinen poliittinen kirjailija ja kirjeenvaihtaja (s. 1844)
31. elokuuta – Fjodor Heiden, venäläinen jalkaväenkenraali, kreivi ja Suomen kenraalikuvernööri 1881–1898 (s. 1821)
31. elokuuta – Paul Karl Toppelius, suomalainen Venäjän keisarikunnan laivaston kontra-amiraali (s. 1826)
Syyskuu

5. syyskuuta – Arthur Sewall, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (s. 1835)
10. syyskuuta – Knut Alfred Stadius, suomalainen tuomari, Yleisen revisionioikeuden ylikomissaari 1897–1900, varatuomari ja valtioneuvos (s. 1840)
16. syyskuuta – Sven Adolf Hedlund, ruotsalainen toimittaja, poliitikko ja maanviljelijä (s. 1821)
18. syyskuuta – P. Solstrand, suomalainen kansakoulunopettaja ja runoilija (s. 1855)
19. syyskuuta – Max Jähns, saksalainen upseeri ja kirjailija (s. 1837)
23. syyskuuta – Arsenio Martínez Campos, espanjalainen kenraali ja Espanjan pääministeri 1879 (s. 1831)
28. syyskuuta – Lovisa Rosenlund, pitkäikäinen suomalainen nainen ja Suomen vanhin asukas (s. 1792 tai 1801)
Lokakuu

4. lokakuuta – Antti Haikonen, suomalainen poliisi, maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari (s. 1822)
5. lokakuuta – Adolphe Hatzfeld, ranskalainen tietokirjailija ja sanakirjantekijä (s. 1824)
15. lokakuuta – Zdeněk Fibich, tšekkiläinen säveltäjä (s. 1850)
21. lokakuuta – K. I. Jakubov, suomenvenäläinen opettaja, harrastelijahistorioitsija ja kirjeenvaihtaja (s. 1860)
22. lokakuuta – Anders Askevold, norjalainen taidemaalari (s. 1834)
22. lokakuuta – John Sherman, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, edustajainhuoneen jäsen, senaattori, Yhdysvaltain ulkoministeri 1897–1898 ja valtiovarainministeri 1877–1881 (s. 1823)
28. lokakuuta – Friedrich Max Müller, saksalais-englantilainen kieli- ja uskontotieteilijä ja kielenkääntäjä (s. 1823)
Marraskuu

1. marraskuuta – Augusta Lönborg, ruotsalainen opettaja, runoilija ja laulujen ja virsien kirjoittaja (s. 1862)
2. marraskuuta – Erkki Antti Juhonpieti, suomalainen lestadiolainen saarnaaja ja uskonnollinen vaikuttaja (s. 1814)
8. marraskuuta – Fredrik Immanuel Palmroth, suomalainen juristi, esittelijäsihteeri, varatuomari ja valtioneuvos (s. 1848)
9. marraskuuta – Isak Wilhelm Fellman, suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja oluttehtailija (s. 1828)
9. marraskuuta – Adolf Tillaeus, suomalainen käsityöläinen, kartanonomistaja ja hoviräätäli (s. 1845)
10. marraskuuta – Armand David, ranskalainen katolinen pappi, ornitologi ja kasvitieteilijä (s. 1826)
10. marraskuuta – Petter Wilhelm Snellman, suomalainen kauppias, laivanvarustaja, merikapteeni ja kunnallisneuvos (s. 1834)
10. marraskuuta – Arthur von Willebrand, suomalainen eversti, kielenkääntäjä ja kirjailija (s. 1843)
17. marraskuuta – E. V. Petterson, suomalainen petoksesta tuomittu kirkkoherra, valtiopäivämies, opettaja, kirjailija ja suomentaja (s. 1834)
19. marraskuuta – Samuel John Stone, englantilainen pappi, runoilija ja hymnologi (s. 1830)
21. marraskuuta – Albert Lindh, suomalainen lääkäri ja valtiopäivämies (s. 1848)
22. marraskuuta – Arthur Sullivan, brittiläinen säveltäjä (s. 1842)
29. marraskuuta – Gustav Hartlaub, saksalainen lääkäri ja ornitologi (s. 1814)
30. marraskuuta – Oscar Wilde, irlantilais-brittiläinen näytelmäkirjailija, prosaisti ja runoilija (s. 1854)
Joulukuu

4. joulukuuta – Wilhelm Leibl, saksalainen taidemaalari (s. 1844)
9. joulukuuta – Emmi Ljungberg, suomalainen kirjailija (s. 1846)
9. joulukuuta – Ernst August Strandman, suomalainen kirjallisuuden tutkija ja itämaisen kirjallisuuden professori (s. 1832)
11. joulukuuta – Matti Holma, suomalainen talonpoika, lautamies ja valtiopäivämies (s. 1817)
11. joulukuuta – Edmond de Sélys-Longchamps, belgialainen liberaalipoliitikko, entomologi ja ornitologi (s. 1813)
12. joulukuuta – Oleksandr Konyskyi, ukrainalainen kirjailija (s. 1836)
22. joulukuuta – Leonhard von Blumenthal, preussilainen kreivi ja sotamarsalkka (s. 1810)
24. joulukuuta – Robert Junnelius, suomalainen apteekkari, valtiopäivämies ja kunnallisneuvos (s. 1843)
27. joulukuuta – William George Armstrong, englantilainen keksijä, tiedemies, insinööri ja liikemies (s. 1810)
28. joulukuuta – Woldemar von Daehn, suomalais-venäläinen kenraali, senaattori, Suomen suuriruhtinaskunnan ministerivaltiosihteeri 1891–1898 ja Viipurin läänin maaherra 1882–1885 (s. 1838)
28. joulukuuta – Johan Elias Strömborg, suomalainen opettaja, lyseon rehtori, kirjailija ja professori (s. 1833)
31. joulukuuta – Oscar Alin, ruotsalainen historioitsija ja professori (s. 1846)
Tuntematon päivämäärä

Johan Alexander Berg, suomalainen Venäjän keisarillisen armeijan jalkaväenkenraali (s. 1830)
Nongqawuse, eteläafrikkalainen xhosaprofeetta (n. 1840)
Claude Wilmot Wyatt, englantilainen ornitologi (s. 1842)
Skorpioni (levy-yhtiö)

| Skorpioni |
| --- | --- |

Perustettu:  2017
Perustajat:  Henrik Suhonen Julius Konttinen DJ Double M Cool DJ Pinball
Tilanne:  aktiivinen
Tyylilajit:  rap pop indie
Kotimaa:   Suomi
Sijainti:  Hermanni, Helsinki
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Skorpioni on Helsingin Punavuoresta lähtöisin oleva indielevy-yhtiö, joka julkaisee pääasiassa rap-musiikkia.
Sen perustivat Henrik ”Herkules” Suhonen, DJ Double M, Cool DJ Pinball ja Julius Konttinen. Suhonen toimii myös yhtiön artistivalintavastaavana.
Yhtiön julkaisemia artisteja

ibe
Versace Henrik
DJ Ibusal
Fetti
Fabe
MELO
SKII6
Sitoi
Sliki & Hamuelos
NCO
NOTO
Vepu
Nelma U
D1 DANI
nonexx
Kah Pao
Mikko Harjanne (jalkapalloilija)

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 30. tammikuuta 1979 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Turku, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 178 cm
Junioriseurat
1991–2000: FC Inter
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1998–1999 | VG-62 | 4 | (0) |
| 2001 | FC Inter | 6 | (0) |
| 2001–2003 | VG-62 | 48 | (13) |
| 2004 | SalPa | 16 | (3) |
| 2005–2009 | KaaPo | 104 | (14) |
| Yhteensä | Yhteensä | 178 | (30) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mikko Harjanne (s. 30. tammikuuta 1979 Turku) on suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä tai keskikenttäpelaaja.
Harjanne pelasi kaudella 2001 Veikkausliigassa kuusi ottelua edustaen FC Inter Turkua. Hän oli avauskokoonpanossa kerran ja tuli vaihdosta kentälle viidessä ottelussa. Ensimmäisen liigaottelunsa Harjanne pelasi 25. kesäkuuta 2001, kun Inter hävisi kotiottelussaan Tampere Unitedille 2–4.
Pitkäjärvi (Somero)

Pitkäjärvi on kylä, kyläkeskus ja postinumeroalue (31520 Pitkäjärvi) Somerolla. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 268, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron kuudenneksi suurimman kylän ja Someron haja-asutusalueen kylistä väkiluvultaan suurimman. Pitkäjärven naapurikyliä Somerolla ovat Viluksela lännessä sekä Sillanpää, Pyöli ja Jurvala idässä. Naapurikuntien kylistä Pitkäjärvi rajoittuu pohjoisessa Ypäjän Perttulan, Levän ja Palikkalan sekä lounaassa Kosken Tapalan, Patakosken ja Värmälän kyliin.
Sijainti ja palvelut

Kylä sijaitsee sille nimensä antaneen Pitkäjärven rannoilla Hämeen härkätien (yhdystie 2810) varrella Somerolta noin kymmenen kilometriä Turkuun päin.
Pitkäjärven kyläkeskus sijoittuu Pitkäjärven pohjoisrannalle Hämeen härkätien varteen. Siellä toimii peruskoulun 1.–6. luokkien opetusta antava Pitkäjärven koulu. Vuosina 1997–2013 Pitkäjärven koulu toimi yhdistettynä Lahti-Pitkäjärven kouluna aiemman Lahden koulun kanssa osan luokista ollessa Lahden koulussa ja osan Pitkäjärvellä. Vuoden 2014 alusta yhdistetyn koulun koko opetus keskitettiin Pitkäjärvelle.
Kylän muita toimintoja ovat maamiesseurantalo, valaistu kuntorata ja -latu, uimaranta, sekä majoituspalveluita tarjoava maatilamatkailuyritys. Vuoteen 2010 Pitkäjärvellä ehtivät toimia myös toinen Someron kahdesta jäljellä olleesta kyläkaupasta ja sen yhteydessä asiamiesposti. Aiemmin kylässä on ollut parhaimmillaan kolme kauppaa, kioski, posti, terveystalo, kaksi pankkikonttoria, työväentalo ja vehnämylly.
Pitkäjärven Pitkäjärven postinumeroalueeseen kuuluvat Pitkäjärven kylän ohella naapurikylistä kokonaan tai osittain Viluksela, Sillanpää ja Jurvala sekä näiden ja Pitkäjärven alueilla sijaitsevista aiemmin oman koulupiirin muodostaneista kulmakunnista Isoniitty, Kauraketo, Palojoki ja osittain Lehtimäenkulma. Näiden alueella toimivia yrityksiä ovat muiden muassa Kolatun Vuohijuustola Pitkäjärven ja Isoniityn rajalla sekä huoltokorjaamo Vilukselan Teboil Vilukselassa Valtatie 10:n varrella. Yhteisöjen omistamia kokoontumistiloja alueella ovat seurojentalo Lehtilä Lehtimäenkulmalla ja metsästysseura Vilukselan Revon maja Vilukselan Piilikankaalla. Yksityinen vanhusten hoitokoti entisellä Kaurakedon koululla lopetti toimintansa vuonna 2010 ja sen tiloissa on sittemmin toiminut majatalo.
Lahden ja Pitkäjärven koulujen yhdistämisen jälkeen Pitkäjärven vaikutuspiiriin liittyy myös Pyölin postinumeroalue Pitkäjärveltä Somerolle päin, missä aiemmin toimi vuoteen 2013 asti Lahden koulu.
Luonnonympäristö

Kuten suuri osa läntistä Someroa Pitkäjärvi kuuluu Loimaalta Salon seudulle ulottuvaan laajaan savitasankoon, johon tuovat vaihtelua kallioperän murroslinjoja noudattelevat vesistöt, kalliosydämiset moreenikohoumat ja paikoin harjumuodostumat.
Pitkäjärven kohdalla nämä ovat kaikki läsnä, ja 34 hehtaarin laajuisen Pitkäjärven luona Kankaannummen harjumuodostuma kohoaa 127 metrin korkeuteen pieneksi deltatasoksi, jossa on joitakin suppakuoppia. Sama harjumuodostuma on myös synnyttänyt Pitkäjärven laskukynnyksenä toimineen, nyttemmin Turun kaupungin vedenhankintaa varten padolla säännöstellyn Hovirinnankosken, jonka alapuolella joki vielä laajenee 13 hehtaarin laajuiseksi Myllylammeksi. Harjuainesta on myös Pitkäjärveen työntyvässä Napinniemessä. Tämä on antanut aiheen tarinaan, jonka mukaan jättiläisämmä oli tahtonut tehdä sillan järven yli ja oli tätä varten kantanut esiliinassaan hiekkaa nummesta järveen, mutta esiliinan revettyä työ oli jäänyt kesken. Näin syntyivät tarinan mukaan Pitkäjärven Napinniemi ja Kankaannummen Ämmänkuopat.
Pitkäjärven eteläpuolella, pääosin Sillanpään maarekisterikylän alueella on Someron suurin suo, Natura 2000 -ohjelmaan kuuluva 411 hehtaarin laajuinen Reksuo, josta Uskelanjoen latvahaara Rekijoki saa alkunsa.
Historiaa > Kylä ja rakennettu ympäristö

Historiallisesti Pitkäjärven kylään on kuulunut Långsjön kartano sekä joukko kantataloja, joista osa eri aikoina on ollut yhdysviljelyksessä kartanon kanssa. Samaan jakokuntaan Pitkäjärven kanssa on isossajaossa kuulunut naapurikylä Sillanpää, jossa sijaitsee suomen toiseksi vanhimman lasitehtaan sijaintipaikkana 1748–1833 toiminut Åvikin kartano.
Pitkäjärven etelärannalla ovat kylän vanhimmat pellot ja historiallinen kylätontti. Sen yläpuolisella mäellä on Långsjön kartano. Kylätontilla on kylän vanhoista taloista enää kaksi: Ali-Kenni ja aiemmin valtionvirkatalona ollut Similä. Muut nykyään olemassa olevat kylän kantatalot ovat Ali-Korpilo, Yli-Korpilo, Kökkö, Nummi-Jakanen, Yli-Kenni, Raja-Jakala, Sarja, Uotila ja Paju eli Kylämäki. Ne sijaitsevat Hämeen härkätien varressa joen molemmin puolin sekä mäkialueella kylätontin yläpuolella.
Taloista vanhalla kylätontilla sijaitseva Ali-Kenni jatkuvasti käytössä olevine umpipihoineen on maisemallisesti ja rakennushistoriallisesti erittäin merkittävä kokonaisuus yhdessä Similän kanssa. Maisemallisesti sekä rakennus- ja kulttuurihistoriallisesti erittäin arvokkaan kokonaisuuden muodostavat myös Långsjön kartanon hyvin säilyneet rakennukset. Historiallisesti ja maisemallisesti merkittäviä ovat Härkätien varressa sijaitsevat Nummi-Jakanen, Kökkö ja Yli-Korpilo sekä entinen Hovirinnan kestikievari Paimionjoen ylittävän Hovirinnan sillan pielessä. Rakennus- ja paikallishistoriallisesti merkittäväksi on arvioitu myös Sarjan vanha päärakennus ja maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittäväksi Pitkäjärven Maamiesseurantalo.
Historiaa > Långsjön kartano

Långsjön (joskus myös "Pitkäjärven", vrt. Pitkäjärvi = ruots. "Långsjö) kartano muodosti vielä 1900-luvulla suuren osan koko Pitkäjärven kylästä käsittäneen maaomaisuuden. Sen kanssa yhdysviljelyksessä olleita Pitkäjärven kylän kantataloja olivat 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa Sarja-Klemolan ratsutila, sen augmentti Uotila, Hiiskon rälssitila ja Långsjön säteriratsutilan augmentti Paju. Lisäksi Långsjön omistuksessa 1900-luvun alussa oli kylän kantataloista vielä Yli-Kenni. Näistä Uotila, Paju ja Yli-Kenni itsenäistyivät 1920-luvulla, Sarjan sen sijaan ollessa vielä 1930–1940-luvuilla osana päätilaa mutta sittemmin jälleen itsenäinen. Sen ohella Långsjön kartanon ulkotiloja olivat 1900-luvun alkupuolella Isoniitty ja Hämeenoja ja kartanoon kuului myös 1800-luvulla kestikievarina toiminut Hovirinta, joka niin ikään 1990-luvulla oli itsenäisenä tilana. 1890-luvulta vuoteen 1918 Långsjössä toimivat karjanhoito-, maanviljelys- ja puutarhakoulut ja kauppapuutarha veljesten Valdemar ja Volter Ferdinand Sagulinin perustamina, sekä kalanviljelylaitos. Myöhemminkin 1900-luvulla kartanossa olivat vielä laajat puutarhat. Nykyäänkin Långsjön kartano on toimiva maanviljelystila, vaikka toisen maailmansodan jälkeisessä siirtoväen maanhankinnassa kartano joutui luovuttamaan yli 800 hehtaaria silloin vielä yli 1 500 ha laajuisista tiluksistaan, ja toisen maailmansodan jälkeen toimitettiin kartanossa myös perinnönjako.
Nähtävyyksiä

Nähtävyyksiä Pitkäjärvellä ovat rakennetun ympäristön kohteiden ohella Långsjön kartanon vaahterakuja Hämeen Härkätiellä ja kaksi Somero-seuran vuonna 1963 pystyttämää Kuninkaankiveä Hämeen härkätiellä liikkuneiden merkkihenkilöiden muistoksi: Långsjön kartanossa on yöpynyt vuonna 1752 Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik ja Hovirinnan kievarissa vuonna 1853 maaherra Otto Carl Rehbinder.
Tunnettuja pitkäjärveläisiä

Oopperalaulaja Karita Mattila on syntyjään Pitkäjärveltä, jossa hänen isänsä toimi 1960-luvun alussa pari vuotta Långsjön kartanon tilanhoitajana. Perhe kuitenkin muutti pian isän kotitilalle Perniöön, eikä tuleva laulaja ehtinyt asua Somerolla puolta vuotta pidempään.
Pitkäjärvi kulttuurissa

Radiotoimittaja Ruben Stillerin 1990-luvulla tunnetuksi tekemän haukkumasanan "kökkötraktori" kerrotaan alkujaan perustuvan Pitkäjärven Kökkön talon nimeen. Kertoman mukaan Somerolta Vihtiin suuntautuneella maanviljelijöiden traktorimarssilla vuonna 1991 Pitkäjärven Kökkön talon isännän Raimo Kurvisen traktoriin oli kiinnitettynä lakana, johon talon emäntä Anja Kurvinen oli maalannut tilan nimen ”Kökkö”. Kun kuva traktorista vilahti televisiossa, sen kerrotaan jääneen joidenkin mieleen ja näin päätyneen sanonnaksi, jota Stiller käytti esiintyessään.