stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kymmenes mies (televisioelokuva)
Juoni

Kymmenes mies alkaa vuodesta 1941, natsi-Saksan miehittämästä Pariisista. Saksalaiset pidättävät kaduilta sattumanvaraisesti ranskalaisia, joita he teloittavat ”korvaukseksi” vastarintaliikkeen tappamista saksalaisista. Yksi heistä on varakas asianajaja Jean Louis Chavel (Anthony Hopkins), joka joutuu tässä katuratsiassa sattumanvaraisesti vangiksi ja lopulta arvotuksi teloitettavien joukkoon. Hän onnistuu pelastamaan henkensä ylipuhumalla köyhän, kuolemaisillaan olevan Michel Mangeot -nimisen vangin (Timothy Watson) ottamaan paikkansa luvaten lahjoittaa koko omaisuutensa kuolevan miehen perheelle. Vapauduttuaan sodan jälkeen Chavelilla ei ole paikkaa minne mennä, joten hän hakeutuu väärällä nimellä entistä kartanoaan nyt asuvien, itsensä sijasta teloitetun vangin Thérèse-sisaren (Kristin Scott Thomas) ja äidin (Brenda Bruce) luo puutarhuriksi. Pian hän huomaa olevansa rakastumassa Thérèseen, kunnes asioita sotkee ovelle saapunut mies (Derek Jacobi), joka väittää olevansa Jean Louis Chavel.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anthony Hopkins  | … |  Jean Louis Chavel   |
|  Kristin Scott Thomas  | … |  Thérèse Mangeot   |
|  Derek Jacobi  | … |  huijari   |
|  Cyril Cusack  | … |  pappi   |
|  Brenda Bruce  | … |  rouva Mangeot   |
|  Timothy Watson  | … |  Michel Mangeot   |
|  Paul Rogers  | … |  Breton   |
|  Peter Jonfield  | … |  Roche   |
|  Michael Attwell  | … |  Krogh   |
|  Jim Carter  | … |  Pierre   |
|  John Bennett  | … |  Jules   |
Tuotanto

Kymmenes mies kuvattiin Ranskassa. Televisioelokuvan tuotantoyhtiöinä olivat CBS Entertainment Production, Hallmark Hall of Fame Productions ja MGM Television.
Ensiesitys ja vastaanotto

Kymmenes mies ensiesitettiin antologiasarja Hallmark Hall of Famen 158. jaksona CBS-kanavalla Yhdysvalloissa 4. joulukuuta 1988. Suomessa televisioelokuva sai ensiesityksensä TV3-kanavalla 17. syyskuuta 1992. Metro-Goldwyn-Mayer julkaisi sen DVD:lle Yhdysvalloissa ensi kerran 23. toukokuuta 2005. Suomessa Esselte Video oli sen videolevittäjänä ja myöhemmin SF Film DVD-levittäjänä. Kymmenes mies julkaistiin Suomessa DVD:lle 20. toukokuuta 2005.
Ensiesitys ja vastaanotto > Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Ehdokas | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos | Palkinnot ja ehdokkuudet> Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Primetime Emmy | Miessivuosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Derek Jacobi | Voitto |  |
| Golden Globe | Minisarja tai televisioelokuva | Kymmenes mies | Ehdokkuus |  |
| Golden Globe | Miespääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Anthony Hopkins | Ehdokkuus |  |
| Golden Globe | Miessivuosa sarjassa, minisarjassa tai televisioelokuvassa | Derek Jacobi | Ehdokkuus |  |
Laaksojen laulu

| Laaksojen laulu Esko Rahkonen |
| --- | --- | --- |

Laaksojen laulu
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1976
 Formaatti: LP
 Levy-yhtiö: Satsanga
Esko Rahkosen muut julkaisut
| Kulkuring tango 1975 | Laaksojen laulu 1976 | Paljon sanomatta jää 1977 |
Laaksojen laulu on suomalaisen Esko Rahkosen studioalbumi vuodelta 1976.
Kappaleet

Laaksojen laulu – 2.55
Kukan muistolle – 2.28
Sinne ainiaaksi jään – 4.07
Joko huominen onnen tuo – 3.41
Kuumat tuulet – 2.30
Rikottuja lupauksia – 2.45
Osa elämääni – 3.42
Kiiltokuva – 2.53
Paratiisi – 2.24
Italian muisto – 3.26
Kaunis maa – 3.11
Onnen kyynel – 2.41
Margarida Xirgu

Margarida Xirgu
Margarida Xirgu (18. kesäkuuta 1888 – 25. huhtikuuta 1969) oli katalonialaissyntyinen näyttelijä. Hän joutui Francisco Francon aikana karkotetuksi maasta, mutta jatkoi uraansa Latinalaisessa Amerikassa.
Xirgu kuului Federico García Lorcan lähipiiriin. Hän kuoli Uruguayn pääkaupungissa Montevideossa 80-vuotiaana. Hän oli maan kansalainen.
Xirgua on kuvattu Osvaldo Golijovin oopperassa Ainadamar.
Lapponia (koru)

Lapponia Jewelryn logo
Björn Weckströmin Lapponialle suunnittelema Avaruushopea-sarjan rannekoru.
Lapponia-korut olivat suomalaisen Lapponia Jewelry Oy:n ja sittemmin Kalevala Korun valmistamia koruja. Vuonna 2020 tehdyn brändiuudistuksen myötä Lapponia Jewellery -koruja alettiin myydä  Kalevala-tuotemerkillä.
Historia

Korujen veistoksellinen ulkonäkö sai alkunsa korumuotoilija Björn Weckströmin suunnittelemasta ensimmäisestä kokoelmasta 1960-luvulla. Weckströmin Avaruushopea-sarjan korut ovat saaneet kansainvälistä mainetta sen jälkeen, kun sarjan kaulakoru näkyi vuonna 1977 Prinsessa Leian kaulalla Tähtien sota -elokuvassa.
Lapponia Jewelry Oy sai alkunsa hopeaseppä, myöhemmin hopeaseppämestari, Pekka Anttilan (1931–1985) perustamana vuonna 1960 nimellä Kruunukoru. Vuonna 1963 Björn Weckström alkoi suunnitella yrityksen koruille uudenlaista ilmettä, ja hänen suunnittelemansa kokoelma aloittikin menestystarinan. Vuonna 1979 Lapponia Jewelry palkittiin Tasavallan Presidentin vientipalkinnolla. Suurin osa yrityksen valmistamista koruista meni jo tuolloin vientiin, vuoden 1990 paikkeilla 85 prosenttia, ja myös Suomen-myynnistä valtaosan ostavat ulkomaiset matkailijat. Lapponia Jewelryn taiteilijoihin kuuluivat vuoden 1990 syksyllä Björn Weckström, Juhani Linnovaara, Poul Havgaard, Zoltán Popovits ja Christophe Burger, vuoden 2009 syksyllä lisäksi Pekka Hirvonen ja Chao-Hsien Kuo.
Vuoden 2005 elokuussa Lapponia Jewelry siirtyi Kalevala Korun omistukseen. Lapponia Jewelryn ja koko Kalevala Koru -konsernin toimitusjohtaja on Kirsi Paakkari. Tammikuussa 2020 Kalevala Koru ilmoitti luopuvansa Lapponia-tuotemerkin käytöstä ja keskittyvänsä Kalevala-merkkiin.
Kymmenin vesivoimalaitos

| Kymmenin vesivoimalaitos    Kymmens kraftverk  |
| --- | --- |
 Kartta vesistöjärjestelyistä
Valtio:  Ruotsi 
Sijainti:  Sunnen kunta 
Koordinaatit:  59°55′37″N, 12°53′46″E
Rakentaminen alkoi:  1984 (toukokuu) 
Sähköverkkoon:  1986 
Valmistunut:  1986 
Omistaja:  Fortum
Vesistö:  Götajoen vesistö
Joki tai koski:  Kymsälven
Valuma-alue:  685 km²  
Yläpuolinen patoallas
Nimi:  Kymmen
Pinta-ala:  14,5 km²  
Kokonaistilavuus:  0,234 km³  
Sääntelytilavuus:  0,087 km³ 
Syvyys:  65 m (suurin) 
Keskikorkeus:  193 m  mpy. 
:  (187,82–194,82 m mpy.)
Alapuolinen allas
Nimi:  Rottnen
Pinta-ala:  15,4 km²  
Kokonaistilavuus:  0,438 km³ 
Sääntelytilavuus:  0,0592 km³ 
Syvyys:  49,5 m (suurin) 
Keskikorkeus:  106 m mpy. 
:  (102,33–106,03 m mpy.)
Voimalaitos
Tyyppi:  tunnelivoimalaitos, pumppuvoimalaitos
Käyttötarkoitus:  vesivoima ja sen varastointi
Pudotuskorkeus:  85 m  
Kapasiteetti:  56 megawatti 
Pumpputurbiinit:  1 × Francis 56,5/54 MW 
Pumppaushyötysuhde:  75 %
Vuosittainen varastointi:  77 GWh 
Vuosituotanto:  47 GWh  tai 60 GWh 
 fiKymmenin vesivoimalaitos 
Kymmenin vesivoimalaitos on Ruotsissa Värmlannin Sunnessa sijaitseva vesivoimalaitos, joka voi toimia myös pumppuvoimayksikkönä. Koska voimalaitos sijaitsee maan alla louhitussa onkalossa ja saa vetensä tunnelia pitkin, voidaan voimala luokitella tunnelivoimalaitokseksi. Voimalaitoksen omistaa Fortum.
Voimalaitos ja pumppaamo

Kymmenin voimalaitosyksikkö sijaitsee Götajoen vesistössä. Sen toiminta perustuu veden juoksuttamisesta Kymmenjärvestä kallioon louhitua tunnelia pitkin Rottneniin, jossa sijaitsee vielä oma Rottnenin vesivoimalaitos. Kymmenin vedenpinta on 193 metriä mpy. ja Rottnenin 106 metriä. Järvien korkeusero on siten 87 metriä, mutta voimalan pudotuskorkeudeksi ilmoitetaan 85 metriä. Tunneli on noin 2,5 kilometriä pitkä ja vinosti alaspäin viettävä. Voimala sijaitsee maan alla kallio-onkalossa noin 40 metriä Rottnenin vedenpinnan alapuolella noin 600 metriä ennen Rottnenin rantaa. Tunneli nousee järven rannan kohdalla lähes 100 metriä pystysuoraan ylöspäin, josta vesi lopulta purkautuu järveen. Voimalaitoksen vesiturbiini on Francis-turbiini, jonka juoksupyörä pystyy ottamaan energiaa vedestä 56 megawattia (MW ) ja pumppaamaan vettä 54 MW teholla. Tuotannossa sen pyörimisvauhti on 250 kierrosta minuutissa. Voimalan vuosituotanto on ilmoitettu olevan noin 47 tai 60 gigawattituntia (GWh ). Sähköntuotannosta noin 90 % saadaan talviaikaan. Myös muuntaja sijaitsee kalliossa ja se nostaa sähkögeneraattorin tuottaman 11 000 voltin jännitteen sähköverkkoon sopivaksi 130 000 voltiksi.
Kymmenin luonnollinen virtaama ei riitä voimalan tuotantoon, mutta se on sijaintinsa vuoksi hyvä varastoallas tuloveden tunnelille. Siksi järven laskujoki Kymsälvenin luusua on padottu ja joki on käytännössä kuivunut . Lisävettä järveen saadaan sekä pumppaamalla sitä takaisin Rottnenista että juoksuttamalla sitä täydennysvesitunneleita pitkin alueen muista järvistä. Täydennystunneli alkaa Skallbergssjönista, jonka laskujoen Rottnanin luusua on padottu säännöstelypadolla, ja tunneli laskee 9,2 kilometrin jälkeen Kymmeniin. Matkalla se alittaa Granånin uoman ja saa siellä joesta vielä lisävettä. Granån lähdejärvi Stora Gransjön on myös säännöstelty. Skallbergssjönin ja Stora Gransjönin säännösteykapasiteetit ovat vastaavasti 0,014 ja 0,005 kuutiokilometriä ja Kymmenin 0,087 kuutiokilometriä. Tästä huolimatta Kymmenin vedenpinta vajoaa talvisin keskimmäärin 7 metriä . Järvialtaisiin kertyy vettä valuma-alueilta, joiden pinta-ala on Skallbergssjönillä 461 neliökilometriä (km²), Stora Gransjönilla 84 km² ja Kymmenillä 141 km². Valuma-alueen kokonaispinta-ala on yhteensä 685 km².
Kymmen
Kymmsälven
Skallbergsdamm on Skallbergssjönin säännöstelypato
Skallbergsdammin juoksutusvedet virtaavat Rottnanin uomassa
Sähköenergian varastointia

Normaalin vesivoiman tuottamisen oheessa voimala toimii välillä pumppuvoimalan tavoin. Kun sähköverkossa on sähköstä ylitarjontaa, pumpataan Rottnenista vettä Kymmeniin takaisin. Kun sähkön kysyntä ylittää tarjonnan ja sen hinta nousee, tuottaa voimalaitos taas sähköä verkkoon. Koska suuri osa sähköenergiasta saadaan sateen maahan pudottamasta vedestä, voidaan voimala luokitella hybridi- eli yhdistelmävoimalaitokseksi. Pumppaaminen suoritetaan sähkögeneraattorilla, jonka toiminta vaihdetaan sähkömoottoriksi. Pumppaminen tehdään johtamalla moottoriin 6 000, 10 000 ja 11 000 volttia tarvittavan tehon aikaan saamiseksi.
Pumppuvoimalan toiminnassa on siis sähköntuotannollinen osa, jossa sähköverkkoon myydään uutta sähköä, ja varastointiosa, jossa sähköverkkoon myydään varastoitua sähköä. Esimerkiksi voimala voi tuottaa vuodessa 60 GWh uutta sähköenergiaa, ostaa 103 GWh sähköä varastopumppaamiseen ja myydä varastopumpattua energiaa 77 GWh takaisin sähköverkkoon. Varastoinnin hyötysuhde vaikuttaisi annettujen lukujen valossa olevan noin 75 %. Pumppaaminen on kesäisin kielletty, jolloin Kymmenin säännöstelty vedenpinnan pitää mahtua korkeusrajoihin 193,32–194,82 metriä mpy. .
Historiaa

Voimalan rakentaminen aloitettiin 1984 toukokuussa ja se käynnistyi talvella 1986 ja 1987.
Huomioita

1 2 3 4 5  Tiedot Kymmenjärvestä on katsottu ruotsinkielisestä wikipedian artikkelista sv:Kymmen.
1 2 3  Tiedot Kymmenjärvestä on katsottu ruotsinkielisestä wikipedian artikkelista sv:Rottnen, Värmland.
1 2  Tietoja Kymmenin voimalaitoksesta on katsottu ruotsinkielisestä wikipedian artikkelista sv:Kymmenprojektet.
↑  Tiedot Kymsälvenistä on katsottu ruotsinkielisestä wikipedian artikkelista sv:Kymsälven.
Aiheesta muualla

Elproduktion - Tekniker för produktion av el (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kymmenprojektet
Käännös suomeksi
Lappominjärvi

| Lappominjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Loviisa
Koordinaatit:  60°25′10″N, 26°20′30″E
Järvinumero:  81V026.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  3 m 
Rantaviiva:  7 km 
Pinta-ala:  1,09 km² 
Tilavuus:  0,0015 km³ 
Keskisyvyys:  1,35 m 
Suurin syvyys:  2,2 m 
 fiLappominjärvi 
Lappominjärvi (ruots. Lappomträsket) on matala järvi Loviisan kaakkoisosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 1,1 neliökilometriä. Etäisyys Loviisan keskustasta on seitsemän kilometriä kaakkoon ja Helsingistä 82 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Lappominjärven pituus etelästä pohjoiseen on 1,5 kilometriä. Leveys on noin kilometrin. Saaria on neljätoista, joista virallisesti nimettyjä ovat Storholmen, Vikesholmen ja Vinterholmen. Rannat ovat metsää ja suota, asutusta ei ole. Lappominjärvi laskee Lappomvikeniin, joka sijaitsee 600 metriä etelään.
Lappominjärven vesitilavuus on 1 471 000 kuutiometriä.
Lappominjärvi (81V026.1.004) kuuluu Välialueeseen (81V026), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueella (81). Välialueeseen 81V026 kuuluu lisäksi Lappomviken, Keitalaviken (l) ja Keitalaviken (i).
Länsi-Uudenmaan Osuusteurastamo

Länsi-Uudenmaan Osuusteurastamo (LUO) syntyi Lohjan Osuusteurastamon (per. 1921) ja Västra Nylands Andelsslakterin (per. 1921) yhdistyessä vuonna 1923. LUO:n teurastamo ja makkaratehdas sijaitsivat osuuskunnan pääpaikassa Lohjalla ja pienempi teurastamo vahvan ruotsinkielisen konttoripiirin yhteydessä Karjaalla. Teurastamon rinnalla toimi maidonmyyntiosuuskunta nimeltä Tuotekunta. Länsi-Uudenmaan Osuusteurastamo sulautui Lounais-Suomen Osuusteurastamoon vuoden 1964 alussa. Sillä oli tuolloin 2 241 tuottajajäsentä. Työntekijöitä oli 161 (v. 1961).
Lahden kisapuisto

| Lahden kisapuisto> Kispi |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Lahdenkatu, 15140 Lahti
Koordinaatit:  60°59′11″N, 25°39′01″E
Avattu:  1952
Omistaja:  Lahden kaupunki
Kenttä:  tekonurmi
Käyttäjät
 FC Lahti, Lahden Reipas, FC Kuusysi, FC Reipas 
Katsojakapasiteetti
 Yhteensä: 3 187 Pääkatsomo: 1 300  Aurinkokatsomo: 1 700 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lahden paikallisottelu FC Kuusysi – Lahden Reipas toukokuussa 2018.
Lahden Kisapuisto, lempinimeltään Kisis tai Kispi, on Lahden keskustassa Rantakartanossa sijaitseva liikuntapuisto, jonka jalkapallostadion rakennettiin vuoden 1952 olympialaisia varten. Samoihin aikoihin rakennettiin alueelle myös kaksi ensimmäistä tenniskenttää. Nykyisin Kisapuistossa pelataan 14 palloilulajin pelejä ja muun muassa mölkkyä, petanquea ja kyykkää.[lähde? ]
Kisapuiston pohjoisosaan rakennutti Lahden Tennis- ja Squashkeskus Oy jo 1980-luvun alussa mailapelihallin, jossa 1980-luvun lopun laajennuksen jälkeen on pelattu tennistä neljällä kentällä, sulkapalloa ja squashia viidellä kentällä. Lisäksi hallissa on kuntosali Kispi Gym ja golfsimulaattori.
Historiaa

Lahden Kisapuiston jalkapallostadion rakennettiin vuoden 1952 Helsingin olympialaisia varten, joiden aikana siellä pelattiin kaksi alkusarjan jalkapallo-ottelua sekä yksi jatko-ottelu. Siitä lähtien "Kispin" viheriö toimi lahtelaisen huippujalkapallon näyttämönäkenen mukaan?, kunnes Lahden stadion (Hiihtostadion) otti vähitellen sen paikan pääareenana 1980-luvulla. Vuonna 1967 näki Kisapuisto tähän asti suurimman kävijämääränsä kotimaisissa sarjoissa kun Upon Pallo ja Lahden Reipas pelasivat siellä paikallisottelun 8 144 katsojan edessä.[lähde? ] Kymmenen vuotta myöhemmin silloinen eurooppalainen huippuseura Hamburger Sportverein vieraili Kisapuiston nurmella, kun se kohtasi Lahden Reippaan Cup-voittajien cupin toisessa osaottelussa.[lähde? ]
Yksi lahtelainen menestystarina kansainvälisessä jalkapalloilussa syntyi niin ikään Kisapuistossa, kun Lahden Kuusysi pelasi 29. syyskuuta 1982 ensimmäisen kotiottelunsa Euroopan Cup-voittajien cupissa turkkilaista Galatasarayta vastaan 1–1-tasapelin.[lähde? ]
Ominaisuudet

Kisapuiston alueella on stadionkentän lisäksi myös toinen täysimittainen lämmitetty keinonurmipäällysteinen jalkapallokenttä, joka sai uusimman keinonurmipintansa kesällä 2021. Amerikkalaisen jalkapallon Lahti Jets pelasi kotiottelunsa keinonurmella. Kenttää käyttää muun muassa lacrosse-seura Lahti Predators ja maahockeyn sm-sarjaakin siellä pelasi vuosien ajan maahockeyseura BMT Hockey Lahti.[lähde? ]
Iso hiekkakenttä on muuttunut jo aikaa sitten tekonurmikentäksi ja se on kesällä pesäpalloilijoiden käytössä. Lahden Mailaveikkojen monet joukkueet harjoittelevat  ja pelaavat sillä myös kotiottelunsa. Talvella hiekkakenttä jäädytetään isoksi jääalueeksi.[lähde? ]
Kisapuistossa on ollut jo vuosikymmeniä kuusi massatenniskenttää, joita Lahden Verkkopalloseura ja Lahden Tenniskerho hoitavat kaupungin kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Kispi Areenaksi nimetyn mailapelihallin vieressä on useita beachvolleykenttiä sekä pari lentopallokenttää. Alueella on myös koripallon harjoitusalue kenttineen ja koreineen sekä hiekkakenttäalue, missä pelataan  muun muassa Lahden Kortteliliiga ry:n sarjapelejä sekä otteluita mölkyssä, petanquessa ja kyykässä. Talvisin kentälle pystytetään kaukalo, jota lähikoulut ja höntsäpelaajat käyttävät.[lähde? ]
Kisapuisto on nelituhatjäsenisen Lahden Kortteliliiga ry:n "kotipesä" yhdistyksen toimistonkin sijaitessa Kispi Areenan yhteydessä. Iso osa sen 15 eri lajin toiminnasta sijoittuu Kisapuiston kentille.
Muutama vuosi sittenselvennä Kisapuiston ulkotenniskenttien viereen rakennettiin kaksi ulkopadelkenttää.[lähde? ]
Kispi Areenan sisältä löytyy tennis-, sulkapallo- ja squashkenntien lisäksi myös kuntosali, golfsimulaattori, Kispi Gym ja Kahvila Kispi, joka kahvila- ja välinetarjonnan lisäksi hoitaa myös kaikkien mailapelikenttien varaukset ja maksut.[lähde? ]
Stadionkentän vieressä pukuhuonerakennuksen edustalla sijaitsee Jari Litmasen pronssinen näköispatsas.Tämä pronssinen veistos paljastettiin 10.10.2010. Juhlallisuuksissa piti puheen mm. Palloliiton sen aikainen puheenjohtaja Sauli Niinistö.
Koko Kisapuiston aluetta on viime vuosina siistitty aitaamalla alue ja kentät, raivaamalla pusikoita sekä ehostamalla vanhoja, vuoden 1952 olympiakisojen aikaisia porttirakennuksia.[lähde? ]
Tulevaisuuden suunnitelmia

Kisapuiston ja etenkin sen jalkapallokentän stadionrakennuksen kehittäminen on ollut vuosikausia keskustelun ja väännön kohteena. Useita eri suunnitelmia on ehtinyt olla esillä. Vuonna 2021 Kisapuiston alueesta on laadittu kokonaissuunnitelma kaupunginvaltuuston aiemmin tekemän päätöksen mukaisesti, jonka mukaan rakennettaisiin uusi jalkapallokentän stadionrakennus. Sen rahoitusmallista on tiettävästi vihdoinkenen mukaan? päästy sopimukseen FC Lahden kanssa.
Tavoitteena on rakentaa UEFA 3 -luokan jalkapallostadioni. Kohonneiden rakennuskustannusten vuoksi ensin rakennetaan uusi pääkatsomo ja päätykatsomot voidaan lisätä myöhempänä optiona.
Laadittu suunnitelma sisältää myös viereisen pesäpallokentän katsomorakennelmat sekä koko kentän uudistamisen siten, että talvisin kenttäalueella tulee iso tekojäärata, sekä ulkosalin. Lisäksi alueen valaistusta, kuntatekniikkaa ja liikennöittävyyttä parannetaan.
Pesäpallokentän ja tekojääradan työmaa aloitettiin kesällä 2022 ja Uuden pääkatsomon on tarkoitus nousta 2023.
Laulun sydämeesi teen

| Laulun sydämeesi teen Jukka Raitanen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2000
 Julkaistu: 2000
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 37.11
muut julkaisut
| 20 suosikkia - Vangin toive 1997 | Laulun sydämeesi teen 2002 | Poptorin parhaat - Vangin toive 2002 |
Laulun sydämeesi teen on iskelmälaulaja Jukka Raitasen CD-levy vuodelta 2000.
Kappaleet

Laulun sydämeesi teen – 2.39
Keskiyön lapsi – 2.50
Rakastan sua enemmän kuin uskotkaan – 3.17
Rakkaani – 3.02
Rakkauden pyörä – 3.31
Hiljainen pihamaa – 3.34
Mua hyväilee toukokuu – 2.54  (uusi versio Jukan vuonna 1982 levyttämästä kappaleesta)
Sata kelloa – 3.37
Maa on tänään hyvin pimeä – 4.13
Mikä polku, mikä tie – 2.39
Näin käynyt on – 4.20
Kokoonpano

Jukka Raitanen - lauluääni
Anssi Nykänen - rummut
Harri Rantanen - bassokitara
Jussi Niemi - kitara, taustalaulu
Risto Närhi - kosketinsoittimet
Mikko Saikkonen - puhaltimet
Nalle Lehtonen - puhaltimet
Päivi Kautto-Niemi - taustalaulu
Lauttasaaren terveysasema

| Lauttasaaren terveysasema |
| --- | --- |
 Lauttasaaren terveysasema.
Osoite:  Taivaanvuohentie 6 (Lauttasaarentie 25a), 00200 Helsinki
Sijainti:  Lauttasaari, Helsinki
Koordinaatit:  60.1613°N, 24.8828°E
Valmistumisvuosi:  1989
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Jan Söderlund
Runkorakenne:  betoni (elementi)
Julkisivumateriaali:  betoni (elementti)
Kerrosluku:  3
Kerrosala:  2 712 m2
Lauttasaaren terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lauttasaaren terveysasema on Helsingin Lauttasaaren kaupunginosan Kotkavuoren osa-alueella sijaitseva kaupungin sosiaali-, terveys- ja pelastustoimialaan kuuluva terveysasema.
Vuonna 1989 valmistuneen osin kolmikerroksisen terveysasemarakennuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Jan Söderlund.
Lauttasaaren terveysaseman sisäänkäynti.
Lauttasaaren terveysasema.
Aiheesta muualla

Helsingin terveysasemien yhteystiedot (hel.fi)
Palvelukartta: Lauttasaaren terveysasema (hel.fi)
Maailmanhallitus (One Piece)

Maailmanhallituksen tunnus
Maailmanhallitus (jap. 世界政府, Sekai Seifu) on kuvitteellinen poliittinen järjestö One Piece manga- ja animesarjassa.
Maailmanhallituksesta

Maailmanhallitus on liittouma, johon kuuluu noin 180 maata. Itsenäiset maat hoitavat omat sisäiset asiansa (joskus Maailmanhallitus puuttuu myös niihin), mutta Maailmanhallituksen kanssa liittoutuneet kansainvälisesti.
Ensisilmäyksellä katsoen Maailmanhallitus vaikuttaisi valvovan maailmanlaajuisesti kaikkien etuja, tehden maailmasta turvallisen jokaiselle. Yhdessä Merivoimien kanssa he jahtaavat rikollisia turvatakseen jokaista maata. Maailmanhallitus on suurin kaikista oikeutta valvovista voimista ja rohkaisee poliittisia liikkeitä ilman minkään osapuolen kyseenalaistamista tai vastustamista.
Todellisuudessa monien maiden tietämättä Maailmanhallitus tekee salaisia liikkeitä usein korruptoitunein motiivein. Juonen edetessä paljastuu yhä enemmän, että he salailevat totuuksia tai ihmisten oikeuksia. Henkilöt joista tulee Maailmanhallituksen vihollisia, joutuvat metsästyksen kohteeksi ja myös kaikki heidän kumppaninsa kohtaavat saman lopun.
Maailmanhallituksen voima olla kertomatta tai kertoa totuuksia maailmalle johtavat oikeiden tietojen katoamiseen. Kaikki maat, jotka tukevat rikollista toimintaa, ovat riski Maailmanhallitukselle, mutta vielä ei ole paljastettu, mitä heille käy. Suurimmaksi osaksi Maailmanhallituksella on suuri rooli maailman johtamisessa poliittisesti ja heidän toiminnastaan on enemmän hyötyä kuin haittaa.
Menneisyyden tapahtumat > Todellinen historia

Professori Cloverin puhelusta Viiden johtotähden kanssa paljasti lisää Maailmanhallituksesta. Kauan aikaa sitten oli olemassa valtava kuningaskunta joka oli ylpeä voimastaan ja kestävyydestään. Siihen aikaan rakennettiin Muinaiset aseet. Kyseisen kuningaskunnan ihmiset jättivät poneglyfejä todistamaan tuleville sukupolville olemassaolostaan hieman ennen tuhoutumistaan vielä tuntemattomien vihollisten käsiin. Kyseiset viholliset selvisivät ja 800 vuoden takaisen todellisen historian lopussa, Maailmanhallitus syntyi. Cloverin mukaan kyseinen aika saattoi olla Maailmanhallitukselle huonoa aikaa. Kuningaskunta sisälsi mahtavia voimia, mutta nyt kaikki tieto niistä on kadonnut. Ennen kuin Clover ehti kertoa kuningaskunnan nimen, yksi Viidestä johtotähdestä käski ampua hänet. Tähän mennessä kaikki jotka ovat halunneet oppia todellisesta historiasta, on määrätty tapettaviksi syytettyinä tiedon opiskeluun Muinaisista aseista. Tietoa poneglyfeistä pidetään yhtenä vakavimpina rikoksina.