stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen lankarullateollisuus
Lankarullateollisuuden merkitys Suomen teollistumiselle

Lankarullateollisuudella oli sen pienestä vientiosuudesta huolimatta merkitystä Suomen teollistumisessa. Rullateollisuudesta alkunsa saaneet metsäteollisuusyhtiöt kuten Kaukas, Tornator ja Saastamoinen laajensivat toimintaansa muille metsäteollisuuden aloille. Osaltaan tämän mahdollisti lankarullateollisuuden hyvä kannattavuus vuosina 1886–1916 ja sen myötä kertyneet pääomat. Laajentumisen avulla yhtiöt myös turvasivat toimintaansa rullateollisuuden näkymien heikentyessä 1920-luvulta lähtien.
Viisi vuotta Kaukaan Lappeenrannan lankarullatehtaan käynnistymisen jälkeen vuonna 1897 omistajat perustivat alueelle sulfiittiselluloosatehtaan ja toisen sellutehtaan vuonna 1905. Seudun metsävarojen lisäksi tehtaat hyödynsivät lankarullatehtaan puujätettä, jota syntyi valtavat määrät. Nykyisin metsäyhtiö UPM valmistaa Lappeenrannan Kaukaalla (UPM Kaukas) paperia, sellua, sahatavaraa, biokemikaaleja ja energiaa.
Ab Tornatorin toiminta alkoi Lahdessa lankarullatehtaana vuonna 1888. Vuonna 1894 yhtiö osti Tainionkosken alueen Imatralta, jonne valmistui vuonna 1897 puuhiomo ja paperitehdas ja vuonna 1898 yhtiön toinen lankarullatehdas. Vuonna 1910 alueelle rakennettiin sellutehdas. Vuonna 1941 Ab Tornator fuusioitiin Enso-Gutzeit osakeyhtiöön.
H. Saastamoisen lankarullatehtaiden toiminta Kuopion seudulla laajeni vuonna 1922 perustettuun sahalaitokseen, josta myöhemmin kehittyi ovi- ja ikkunatehdas Sasmo. Vuonna 1923 alkoi vanerin tuotanto ja myöhemmin myös Sasmo-lastulevyjen tuotanto.
Miyada

| Miyada |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Piirikunta:  Kami-Inan piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  54,5 km²
Väkiluku (2020):  8 570
 – Väestötiheys:  157,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Miyada (jap. 宮田村, Miyada-mura) on kyläkunta Japanin Naganon prefektuurin Kami-Inan piirikunnassa. Kyläkunnassa asuu 8 570 asukasta. Pinta-ala on 54,5 neliökilometriä ja väestötiheys 157,2 asukasta neliökilometrillä.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 8 103 |  |
| 2000 | 8 692 | +589 |
| 2005 | 8 968 | +276 |
| 2010 | 8 974 | +6 |
| 2015 | 8 821 | -153 |
| 2020 | 8 570 | -251 |
Ville Vierimaa

| Ville Vierimaa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. lokakuuta 2002 (ikä 22) Hyvinkää, Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  polttolinja
Sisäpelirooli:  etenijä
Seura:  Hyvinkään Tahko
Pelaajaura
Junioriseurat
–2020:  Hyvinkään Tahko Sotkamon Jymy
Ammattilaisjoukkueet
2019–:  Hyvinkään Tahko Sotkamon Jymy Loimaan Palloilijat
Ville Valtteri Vierimaa (s. 1. lokakuuta 2002 Hyvinkää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesis-joukkue Hyvinkään Tahkoa.
Ura

Vierimaa on Hyvinkään Tahkon oma kasvatti. Hän pelasi kaudet 2019 ja 2020 Sotkamon Jymyn junioreissa ja Ykköspesis- ja Suomensarjajoukkueissa. Vierimaa teki Ykköspesis-debyyttinsä 13. heinäkuuta 2019 kotona Pöytyän Urheilijoita vastaan. Hän toi ottelussa yhden juoksun. Vierimaa teki Superpesis-debyyttinsä 8. kesäkuuta 2021 vieraissa Joensuun Mailaa vastaan. Hän toi ottelussa yhden juoksun.
Muuta

Vierimaa valmistui ylioppilaaksi Sotkamon lukiosta keväällä 2021.
Minami-Minowa

| Minami-Minowa |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Piirikunta:  Kami-Inan piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  40,99 km²
Väkiluku (2020):  15 817
 – Väestötiheys:  385,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Minami-Minowa (jap. 南箕輪村, Minamiminowa-mura) on yksi Japanin kyläkunnista Kami-Inan piirikunnassa, Naganon prefektuurissa. Siellä asui vuonna 2020 15 857 asukasta. Väestötiheys oli 385,9 asukasta neliökilometrillä ja pinta-ala 40,99 neliökilometriä. Väestö nousi kyläkunnassa lähes prosentilla vuodesta 2015.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 12 133 |  |
| 2000 | 13 404 | +1 271 |
| 2005 | 13 620 | +216 |
| 2010 | 14 543 | +923 |
| 2015 | 15 063 | +520 |
| 2020 | 15 817 | +754 |
Kuntataloustilasto

Kuntataloustilasto (kuntien talous- ja toimintatilasto) on Tilastokeskuksen laatima ja ylläpitämä Suomen kuntien ja kuntayhtymien taloutta ja tiettyjä toimintoja kuvaava, julkaistavaksi tarkoitettu tilastotietojen kokoelma.
Kuntataloustilaston tiedot perustuvat kuntien ja kuntayhtymien tilinpäätösten, kirjanpidon ja sisäisen laskennan tietoihin. Kunnilla ja kuntayhtymillä on tilastolakiin perustuva velvollisuus toimittaa tilaston laadinnassa tarvittavat tiedot Tilastokeskukselle. Kuntataloustilaston tietoja käytetään hyväksi mm. kansantalouden tilinpidossa, valtion talousarvion laadinnassa, kuntatalouden tilanteen seurannassa ja kuntien valtionosuuksien laskennassa.
Kuntataloustilastoa on laadittu vuodesta 1975 lähtien. Vuoteen 2014 saakka sen nimi oli kuntien talous- ja toimintatilasto. Tilastovuodesta 2015 lähtien kuntataloustilaston sisältöä päivitettiin paremmin tietotarpeita vastaavaksi ja tilasto laajennettiin koskemaan myös kuntien ja kuntayhtymien liikelaitoksia ja konserneja. Kuntataloustilasto kuuluu Suomen virallisiin tilastoihin (SVT).
Kuntataloustilaston tietosisältö ja tiedonkeruu

Kuntataloustilaston tiedot jakautuvat kuntien ja kuntayhtymien taloutta koskeviin vuotuisiin tilinpäätöstietoihin ja neljännesvuositietoihin. Lisäksi tilasto sisältää tietoja kuntien ja kuntayhtymien opetus- ja kulttuuripalvelujen toiminnasta.
Kuntataloustilaston tietosisältö ja tiedonkeruu > Tilinpäätöstiedot

Tilinpäätöstietoina tilastoon sisältyvät kuntien ja kuntayhtymien, niiden liikelaitosten sekä konsernien tuloslaskelmat, rahoituslaskelmat ja taseet. Tilinpäätöslaskelmien tiedot kerätään ja ne esitetään Kirjanpitolautakunnan kuntajaoston antamien tilinpäätöslaskelmakaavojen edellyttämällä tarkkuudella. Tilinpäätöstietoina tilastoon sisältyvät lisäksi tiedot kuntien ja kuntayhtymien meno- ja tulolajeittain eriteltyjen toimintakulujen ja -tuottojen jakautumisesta tehtävittäin. Tehtäväluokkia ovat esim. ympäristönsuojelu, koulutus ja terveydenhuolto. Tehtäväluokitus perustuu Tilastokeskuksen julkisyhteisöjen tehtäväluokitukseen.
Kuntien ja kuntayhtymien tilinpäätösten investointimenot ja -tulot tilastoidaan ja esitetään hyödyketyypeittäin ja tehtäväluokittain.
Ennakkotiedot kuntien ja kuntayhtymien tilinpäätöslaskelmista valmistuvat tilastovuotta seuraavan vuoden kesäkuun alkupuolella. Lopulliset tiedot ja koko tilasto julkaistaan tilastovuotta seuraavan vuoden syyskuussa. Osana kuntataloustilastoa Tilastokeskus kerää vuosittain tammikuussa kunnilta ja kuntayhtymiltä tilipäätösvuotta koskevat tilinpäätösarviot (ennusteet).
Kuntataloustilaston tietosisältö ja tiedonkeruu > Neljännesvuositilasto

Neljännesvuosittaisessa tiedonkeruussa kunnilta ja kuntayhtymiltä kerättäviä tietoja ovat kunnan ja kuntayhtymän tuloslaskelma, rahoituslaskelma ja tase sekä tulosennuste. Tietoja käytetään mm. kansantalouden tilinpidon neljännesvuosilaskentaan ja kuntatalouden neljännesvuosiseurantaan.
Neljännesvuositilasto on vuoden viimeisellä neljänneksellä kaikki Suomen kunnat ja kuntayhtymät kattava kokonaistutkimus ja otostutkimus ensimmäisellä, toisella ja kolmannella neljänneksellä. Otoksessa on mukana 80 kuntaa ja 69 kuntayhtymää. Mukana ovat suurimmat kunnat (33) ja kuntayhtymät (32) ja muista kunnista ja kuntayhtymistä satunnaisotannalla valittu otos.
Kuntataloustilaston julkaiseminen

Kuntataloustilastot julkaistaan Tilastokeskuksen internet-sivuilla PX-Web-tietokantoina, joista tietojen käyttäjä voi muuttujat valitsemalla tulostaa tarvitsemansa raportin tiedot taulukkomuodossa. Tilaston kunta- ja kuntayhtymätasoisille tiedoille ja maakunta- ja valtakunnan tasoisille tiedoille on erilliset tietokannat. Tietokantataulukot kattavat koko kuntataloustilaston aineiston: tilinpäätöslaskelmat, käyttötalouserittelyt, tilinpäätöksen tunnusluvut ja investoinnit sekä neljännesvuositilaston tiedot.
Minowa

| Minowa |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  85,91 km²
Väkiluku (2020):  24 981
 – Väestötiheys:  290,8 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Minowa (jap. 箕輪町, Minowa-machi) on yksi Japanin Naganon prefektuurin maaseutukaupungeista. Se sijaitsee Kami-Inan piirikunnassa. Maaseutukaupungin väkiluku vuonna 2020 oli 24 981 asukasta. Sen pinta-ala on 85,91 neliökilometriä ja väestötiheys 290,8 asukasta neliökilometrillä.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 24 048 |  |
| 2000 | 25 661 | +1 613 |
| 2005 | 26 276 | +615 |
| 2010 | 26 214 | -62 |
| 2015 | 25 241 | -973 |
| 2020 | 24 981 | -260 |
Kiinankeltaruusu

| Kiinankeltaruusu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Ruusut Rosa
Laji::  hugonis
Kaksiosainen nimi
 Rosa hugonis  Hemsl. 1905 
Katso myös
   Kiinankeltaruusu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiinankeltaruusu (Rosa hugonis) on Kiinassa luonnonvaraisena kasvava ruusulaji, jota on 1900-luvun alkuvuosista lähtien käytetty koristepensaana. Kiinankeltaruusulle on tunnusomaista tuuheaksi kasvava kookas pensas ja runsas kukinta pienin keltaisin kukin. Kiinankeltaruusun englanninkielinen nimi on Golden Rose of China. Ruotsin kielessä ruusua kutsutaan nimellä kinesisk gulros.
Kiinankeltaruusun löytöhistoria

Kiinankeltaruusun löysi irlantilainen lähetyssaarnaaja Hugh Scallan Kiinan Shanxin maakunnan vuorilta vuonna 1899. Hän lähetti ruusun siemeniä British Museumiin, jonka viranomaiset toimittivat ne edelleen Lontoon kasvitieteelliseen puutarhaan Kew Gardensiin. Kew Gardenissa kasvatetun ruusun perusteella englantilainen kasvitieteilijä William Botting Hemsley luokitteli ruusun vuonna 1905 ja antoi sille tieteelliseksi nimeksi Rosa Hugonis löytäjänsä nimen mukaan.
Ulkonäkö ja koko

Kiinankeltaruusu kasvaa luonnonvaraisena 0,6-2,5 metriä korkeaksi tuuheaksi, tiheäksi, hyvin haaroittuneeksi pensaaksi. Kaarevat versot ja oksat ovat nuokkuvat, kuoreltaan ruskeat ja niissä on eri kokoisia piikkejä. Lehdet ovat väriltään tumman ruohonvihreät, lehdyköitä on 5-13, pituudeltaan 0,8-2 cm, soikeita, sahalaitaisia. Kiinankeltaruusu kukkii Kiinassa aikaisin keväällä, yleensä toukokuun puoliväliin mennessä. Kukkia on suuria määriä, ne ovat halkaisijaltaan noin 5 cm, kupinmuotoisia ja niissä on 5 terälehteä. Väri vaihtelee vaaleankeltaisesta keltaiseen. Kukat ovat yksittäin, eivät ryppäissä. Heteet ovat keltaiset. Kukissa on mieto, hunajan ja pellavaöljyn vivahteinen tuoksu. Kukinnan jälkeen muodostuvat kiulukat ovat violetinpunaisia tai mustanruskeita, muodoltaan pallomaisia ja halkaisijaltaan 1,2-1,5 cm.
Levinneisyys

Kiinankeltaruusun alkuperäinen levinneisyysalue on Kiinan keskiosissa Gansun, Qinghain, Shaanxin, Shanxin ja Sichuanin maakunnissa, joissa se kasvaa vuoristoseuduilla n. 600-2 300 metrin korkeudessa merenpinnasta avoimilla rinteillä, metsien reunoissa ja pensastoissa. Vieraslajina Kiinankeltaruusua esiintyy vähäisessä määrin Etelä-Ruotsissa, Saksassa ja Yhdysvalloissa.
Kiinankeltaruusun risteymät ja muunnokset

Kiinankeltaruusun ja jonkin toisen ruusulajin risteyminä syntyneitä ruusulajikkeita ovat mm. Rosa 'Cantabrigiensis', joka on kiinankeltaruusun ja silkkiruusun (Rosa sericea) risteytys ja Rosa 'Headleyensis', joka on kiinankeltaruusun ja pimpinellaruusu 'Altaican' risteytys.
Rosa xanthinaa pidetään nykyisin luonnossa syntyneenä, kiinankeltaruusun kerrannaiskukkaisena muunnoksena, vaikka se alun perin on määritelty erilliseksi ruusulajiksi (Rosa xanthina Lindl. 1820). Rosa xanthinan kukassa on terälehtiä 5-20. Kiinassa Rosa xanthina ja Rosa hugonis lukitellaan edelleen eri ruusulajeiksi.
Käyttö koristepensaana

Kiinankeltaruusua voidaan kasvattaa pensaana tai köynnösruusun tapaan tuettuna. Puutarhassa se kasvaa 1-2,5 metriä korkeaksi. Britanniassa kiinankeltaruusu kukkii kesäkuun alussa. Suomessa alkukesällä. Se viihtyy parhaiten aurinkoisessa paikassa, humuspitoisessa, tuoreessa, maaperässä, mutta sietää myös varjoa ja vähäravinteista ja kuivaa maaperää. Menestyy Suomessa kasvuvyöhykkeillä I-II.
Joey DeFrancesco

Joey DeFrancesco
Joey DeFrancesco (10. huhtikuuta 1971 Philadelphia, Pennsylvania – 25. elokuuta 2022) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko. Hän oli keskeinen vaikuttaja Hammond B3 -urkujen elvyttämisessä jazzmusiikin instrumenttina, mutta vaikutti myös trumpetistina ja laulajana. DeFrancesco teki yhteistyötä muiden muassa isänsä, jazzurkuri ”Papa” John DeFrancescon sekä Miles Davisin, Jimmy Smithin, Larry Coryellin, Jimmy Cobbin, Bobby Hutchersonin, David Sanbornin, Benny Golsonin, George Bensonin, Jason Brownin, Dan Wilsonin, Troy Robertsin, Van Morrisonin, Michael Oden, Billy Hartin, Sammy Figueroan ja Pharoah Sandersin kanssa. Hän teki omalla nimellään yli 30 albumia, mutta oli myös kysytty sideman.
DeFrancesco aloitti pianonsoiton 4-vuotiaana, mutta siirtyi isänsä instrumenttiin. Hän eteni finalistiksi Thelonious Monk -jazzpianokilpailussa. DeFrancesco esiintyi hyvän vastaanoton saaneilla Miles Davisin albumeilla Live Around the World ja Amandla ennen solistina tekemäänsä levytyssopimusta Columbia Recordsin kanssa. Vuonna 1989 ilmestyi hänen debyyttialbuminsa All of Me. Hän teki neljä muutakin albumia Columbia Recordsille. Tämän jälkeen hän teki muun muassa laajaa yhteistyötä kitaristi John McLaughlinin kanssa. Columbian ohella DeFrancesco levytti useille muillekin levy-yhtiöille.
DeFrancesco oli viisinkertainen Grammy-ehdokas. Hän kuoli 51-vuotiaana sydäninfarktiin.
Shinano (Nagano)

| Shinano |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Piirikunta:  Kami-Minochin piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  149,3 km²
Väkiluku (2020):  7 745
 – Väestötiheys:  51,88 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Shinano (jap. 信濃町, Shinano-machi) on maaseutukaupunki Japanin Naganon prefektuurin Kami-Minochin piirikunnassa. Siellä asuu 7 745 asukasta, sen väestötiheys on 51,88 asukasta neliökilometrillä ja pinta-ala 149,3 neliökilometriä.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 11 355 |  |
| 2000 | 10 391 | -964 |
| 2005 | 9 927 | -464 |
| 2010 | 9 238 | -689 |
| 2015 | 8 469 | -769 |
| 2020 | 7 745 | -724 |
Iizuna

| Iizuna |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna

Valtio:  Japani
Prefektuuri:  Naganon prefektuuri
Piirikunta:  Kami-Minochin piirikunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  75 km²
Väkiluku (2020):  10 300
 – Väestötiheys:  137,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Iizuna (jap. 飯綱町, Iizuna-machi) on maaseutukaupunki Kami-Minochin piirikunnassa, Naganon prefektuurissa, Japanissa. Maaseutukaupungissa asuu 10 300 asukasta, sen väestötiheys on 137,3 asukasta neliökilometrillä ja pinta-ala 75 neliökilometriä.
Väestönkehitys

Lähde:
| Vuosi | Väestö | Muutos |
| --- | --- | --- |
| 1995 | 13 292 |  |
| 2000 | 13 062 | -230 |
| 2005 | 12 504 | -558 |
| 2010 | 11 865 | -639 |
| 2015 | 11 063 | -802 |
| 2020 | 10 300 | -763 |
Itsellinen

Itsellinen tarkoitti sääty-yhteiskunnan ajan Suomessa maaseudulla asunutta henkilöä, joka ei saanut elatustaan omasta maanviljelystään eikä ollut vakinaisesti kenenkään palveluksessa.
Pääansionsa itselliset saivat tekemällä muuta kuin maatöitä, esimerkiksi toimimalla käsityöläisinä. He asuivat vuokralla toisen omistamassa asunnossa ja maksoivat asumisestaan joko rahalla tai työnteolla. Itsellisillä saattoi olla myös omaa pientä viljelystä ja muutamia kotieläimiäkin.
Itselliset kuuluivat 1700-luvulla suomalaisessa maaseutuyhteisössä tilattomaan väestöön ja samalla yhteiskunnan alimpaan kerrokseen mäkitupalaisten ja palkollisten ohella. Tämänaikaisen länsisuomalaisen kylän rakenteessa itsellisten mökit sijaitsivat kylän laitamilla, kun taas vauraamman väen asutus muodosti kylän ytimen.
Itsellinen fiktiossa

Kirjallisuudessa itsellisiä esiintyy jonkin verran; eräät tunnetuimmat ovat Artturi Järviluoman näytelmän Pohjalaisia itselliset Kaisa ja Salttu, jotka ovat tarinan tärkeitä sivuhenkilöitä.lähde?
Käymme yhdessä ain

| ”Käymme yhdessä ain” Tapani Kansa |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Tapani Kansa 
 A-puoli: ”Mene Takaisin”
 Äänitetty : 1968
 Julkaistu: Elokuussa 1968
 Formaatti: 7"-single
 Tekijä(t): Sävellys: Wolfgang Roloff, Suomenkieliset sanat: Pertti Reponen
 Tyylilaji: Pop, Iskelmä
 Kesto: 02.48
 Levy-yhtiö: Sonet
Listasijoitukset
  Suomen single-lista 1.
Tapani Kansa muut singlet
| ”Päättyneet on päivät / Delilah” 1968 | ”Käymme yhdessä ain” 1968 | ”Kuljen Taas Kotiin Päin / Näin Syntyy Kyyneleet” 1969  |
Käymme yhdessä ain on alun perin saksalainen Wolfgang Roloffin säveltämä ja Hans Heen sanoittama iskelmä Dunja du (sinä Dunja), johon Pertti Reponen kirjoitti suomenkieliset sanat. Musiikin sovituksesta vastasi Esko Linnavalli. Musiikkikappaleen esitti ja levytti Tapani Kansa elokuussa 1968. Kappale nousi Suomessa levymyyntilistan ykköseksi. Ykkösija oli Tapani Kansalle jo toinen hänen läpimurtovuonnaan 1968. Ensimmäisen ykkössijan hän saavutti kappaleellaan Delilah. Käymme yhdessä ain muodostui yhdeksi 1960-luvun suosituimmista suomalaisista iskelmistä.
Alkuperäinen Dunja du -iskelmä ja sen versiot

Dunja du -iskelmä on sävelletty foxtrot-musiikin tahtiin. Sen säveltäjä Wolfgang Roloff, joka oli tunnettu länsisaksalainen säveltäjä, sanoittaja ja iskelmälaulaja, esitti laulun taiteilijanimellään Ronny. Hans Heen kirjoittamat sanat kertovat Dunjasta ja menetetystä rakkaudesta. Wolfgang Roloff levytti kappaleen lokakuussa 1966. Dunja du oli vuonna 1966 Saksan suosituimpien musiikkikappaleiden listalla sijalla 23.
Alkuperäinen Dunja du -iskelmä ja sen versiot > Ruotsinkielinen versio: Vi ska gå hand i hand

Dunja du -iskelmän ruotsinkielisen version Vi ska gå hand i hand sanoitti Bengt Sundström ja sen esitti Gunnar Wiklund. Gunnar Wiklund levytti kappaleen marraskuussa 1967. Kappaleesta tuli suurmenestys Ruotsissa vuonna 1968. Se oli Ruotsin Svensktoppen listalla 14. huhtikuuta alkaen yhtäjaksoisesti 20 viikkoa ja ykkösenä neljän viikon ajan. Ruotsinkielinen kappale menestyi Norjassakin ja nousi Norjan VG-listalla vuonna 1968 ykköseksi.
Gunnar Wiklundin kirjoittamat sanat poikkeavat aiheeltaan Hans Heen kirjoittamista. Laulun aiheena on kahden rakastuneen usko vaikeuksien voittamiseen yhdessä kulkien.
Alkuperäinen Dunja du -iskelmä ja sen versiot > Tanskankielinen versio: Vi ska' gå hånd i hånd

Tanskankielisen version Vi ska' gå hånd i hånd sanoitti Keld Heick. Hän myös esitti kappaleen. Kappale julkaistiin saman nimisellä single-levyllä vuonna 1968. Tanskassakin kappale menestyi hyvin. Se oli vuonna 1968 suosituimpien tanskankielisten musiikkikappaleiden listalla ykkössijalla. Tanskankielisen laulun aihe on sama kuin ruotsinkielisessä.
Alkuperäinen Dunja du -iskelmä ja sen versiot > Norjankielinen versio: Vi skal gå hånd i hånd

Dunja du -iskelmän norjankielinen versio on Vi skal gå hånd i hånd, jonka on sanoittanut Kjell Grunnteig. Hän itse lauloi ja levytti kappaleen vuonna 1968.
Pertti Reposen suomenkielinen sanoitus

Pertti Reposen Käymme yhdessä ain laulun sanoitus vastaa aiheeltaan ja sisällöltään ruotsin-, tanskan- ja norjankielisiä versioita
Laulun kertosäe kuuluu seuraavasti: "Käymme yhdessä ain, Käymme aina rinnakkain, Vaikka esteitä on, Joskus tiellä kohtalon, Voimme kaikki ne voittaa, Kun kuljemme vain, Tiemme yhdessä näin rinnakkain."
Laulun ovat Pertti Reposen sanoin levyttäneet Tapani Kansan lisäksi mm. Berit (1979), Yhtye Juliet Jonesin sydän (1989) ja Erkki Junkkarinen (1990)
Dunja Du -kappaleesta on myös toinen suomenkielinen versio: Reima Helmisen sanoittama laulu Käsikkäin. Reima Helminen levytti laulun elokuussa 1968.
Taulukko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kappaleen nimi | Kieli | Säveltäjä | Sanoittaja | Esittäjä | Levytysaika |
| Dunja du | saksa | Wolfgang Roloff | Hans Hee | Ronny [DE] (Wolfgang Roloff) | Lokakuu 1966 |
Cover-versiot:: 
| Vi ska gå hand i hand | ruotsi |  | Bengt Sundström | Gunnar Wiklund | Marraskuu 1967 |
| Vi ska' gå hånd i hånd | tanska |  | Keld Heick | Keld Heick | 1968 |
| Vi skal gå hånd i hånd | norja |  | Kjell Grunnteig | Kjell Grunnteig | 1968 |
| Käymme yhdessä ain | suomi |  | Pertti Reponen | Tapani Kansa | Elokuu 1968 |
| Käsikkäin | suomi |  | Reima Helminen | Reima Helminen | Elokuu 1968 |
| Käime koos | viro |  | Kalju Terasmaa | Kalju Terasmaa |  |
Ateena

| Ateena Ateenan kunta Αθήνα Δήμος Αθηναίων |
| --- | --- |

 Kunnan sijainti
 Ateena
 Koordinaatit: 37°58′N, 23°43′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Keski-Ateena
Perustettu:  noin 1500-luku eaa.
Perustettu (taru):  1581 eaa.
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  4501
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  38,964 km²
 – Metropolialue:  2 928,717 km²
Väkiluku (2011):  664 046
 – Väestötiheys:  17 042,55 as./km²
 – Metropolialue:  3 737 550
 – Väestötiheys metropolialue:  1 276,17 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  10x xx, 11x xx ja 120 xx
Suuntanumero(t):  21
Rekisterikilpi:  Yxx, Zxx, Ixx
 
 www.cityofathens.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ateena (kreik. Αθήνα, Athína, m.kreik. Ἀθῆναι, Athēnai) on Kreikan pääkaupunki ja samalla maan suurin kaupunki. Se on myös Attikan alueen pääkaupunki.
Varsinainen Ateenan kaupunki muodostaa samannimisen kunnan (Δήμος Αθηναίων, Dímos Athinaíon) ja on Keski-Ateenan alueyksikön hallinnollinen keskus. Kunnan pinta-ala on 38,964 neliökilometriä ja väkiluku 664 046. Ateenan metropolialue koostuu lisäksi neljästä muusta alueyksiköstä: Pohjois-Ateenan, Etelä-Ateenan, Länsi-Ateenan ja Pireuksen alueyksiköistä; ja siihen voidaan lukea myös suuri osa Itä-Attikan ja Länsi-Attikan alueyksiköiden kunnista, yhteensä noin 60 kuntaa. Koko metropolialueen pinta-ala on 2 928,717 ja väkiluku 3 737 550 (vuonna 2011). Lisäksi alueella asuu noin 500 000 maahanmuuttajaa, joiden status ei ole pysyvä. Ateenan varsinainen kaupunki on erittäin tiheään asuttu, sen väestötiheys on noin 20 000 asukasta/km². Ateenan metropoli on kasvamassa ja levittäytymässä sekä pohjoiseen että itään päin.
Ateena on Kreikan politiikan, talouden, yritysmaailman, teollisuuden ja kulttuurin keskus. Antiikin aikaan Ateena hallitsi muuta Attikaa ja oli yksi Kreikan johtavista kaupunkivaltioista. Kaupungista ovat lähtöisin niin länsimainen demokratia-käsite kuin filosofiakin. Ateenan nimi pohjautuu kreikkalaisen jumaltaruston Athene-nimiseen viisauden jumalattareen.
Nimen merkitys

Tarun mukaan Ateenan nimi on peräisin kreikkalaisten jumalten Athenen ja Poseidonin kilpailusta. Poseidon ja Athene kilpailivat siitä, kumpi saisi toimia kaupungin suojelusjumalana. He päättivät, että se kumpi antaisi kaupungille parhaimman lahjan, voittaisi. Poseidon puhkaisi lähteen Akropoliille ja Athene loi oliivipuun, jonka öljyä voitiin käyttää moniin eri tarkoituksiin, kuten valaistukseen. Öljy oli kansalaisille arvokas lahja, joten Athene voitti ja kaupunki nimettiin hänen kunniakseen Ateenaksi.
Kaupungin muinaiskreikkalainen nimi Ἀθῆναι on monikossa ("Ateenat"), kuten monet muutkin antiikin kreikkalaisten ja roomalaisten kaupunkien nimet. Tämä näkyy edelleen monien kielien nimissä Ateenalle, esimerkiksi latinaksi Athenae, espanjaksi Atenas ja englanniksi Athens. Monikollisuus saattaa johtua esimerkiksi siitä, että Ateena on syntynyt useiden kylien yhdistyessä.