stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kšyštof Lavrinovič

| Kšyštof Lavrinovič |
| --- | --- |
 Lavrinovič vuonna 2014.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kšyštof Lavrinovič
Syntynyt: 1. marraskuuta 1979 (ikä 44) Vilna, Liettuan SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Liettua
Koripalloilija
Pelipaikka:  Sentteri / Iso laitahyökkääjä
Pituus:  210 cm
Paino:  116 kg
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1996–2002 2002–2004 2004–2005 2005–2007 2007–2012 2012–2014 2014 2014 2014–:  KK Alytus PBC Ural Great MBK Dinamo Moskova UNIKS Kazan Montepaschi Siena BC Žalgiris Valencia BC Pallacanestro Reggiana BC Lietuvos Rytas
Maajoukkueet
:   Liettua
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Liettua.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Liettua.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Liettua.Miesten koripallo.EM-kilpailut  | Maa:   Liettua> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ruotsi 2003 |  |  |
|  Hopeaa | Slovenia 2013 |  |  |
|  Pronssia | Espanja 2007 |  |  |
Kšyštof Lavrinovič (puol. Krzysztof Ławrynowicz, s. 1. marraskuuta 1979 Vilna, Liettuan SNT, Neuvostoliitto) on liettualainen maan puolalaisvähemmistöön kuuluva koripalloilija. Hänen kaksoisveljensä Darjuš Lavrinovič on myös koripalloilija.
Sentterinä tai isona laitahyökkääjänä pelaava Lavrinovič on voittanut pelaajaurallaan muun muassa Italian mestaruuksia, Italian cup-mestaruuksia ja supercup-mestaruuksia.
Liettuan maajoukkueessa Lavrinovič voitti Euroopan mestaruuden Ruotsista 2003, EM-hopeaa Sloveniasta 2013 ja EM-pronssia Espanjasta 2007. Hän edusti maata myös useissa muissa arvokilpailuissa. Kesäolympialaisissa hän sijoittui Liettuan joukkueessa neljänneksi Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kšyštof Lavrinovič Wikimedia Commonsissa
Liettuan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2003
4 Gustas |
5 M. Žukauskas |
6 Macijauskas |
7 Štombergas |
8 Šiškauskas |
9 Songaila |
10 Slanina |
11 E. Žukauskas |
12 Lavrinovič |
13 Jasikevičius |
14 Šalenga |
15 Praškevičius |
Valmentaja Sireika
Liettuan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2007
4 Kaukėnas |
5 Gustas |
6 Mačiulis |
7 D. Lavrinovič |
8 Šiškauskas |
9 Songaila |
10 Jasaitis |
11 Kleiza |
12 K. Lavrinovič |
13 Jasikevičius |
14 Jankūnas |
15 Javtokas |
Valmentaja Butautas
Liettuan joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2013
4 Motiejūnas |
5 Kalnietis |
6 Kuzminskas |
7 D. Lavrinovič |
8 Mačiulis |
9 Delininkaitis |
10 Seibutis |
11 Kleiza |
12 K. Lavrinovič |
13 Pocius |
14 Valančiūnas |
15 Javtokas |
Valmentaja Kazlauskas
Laurynas Stankevičius

| Laurynas Stankevičius> Liettuan pääministeri |
| --- | --- |
 15. helmikuuta 1996 – 27. marraskuuta 1996  
Edeltäjä:  Adolfas Šleževičius
Seuraaja:  Gediminas Vagnorius
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1935 Aukštadvaris, Liettua
Kuollut: 17. maaliskuuta 2017 (81 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Demokraattinen työväenpuolue
Laurynas Mindaugas Stankevičius (10. elokuuta 1935 Aukštadvaris – 17. maaliskuuta 2017) oli liettualainen Liettuan demokraattisen työväenpuolueen poliitikko ja Liettuan pääministeri 1996. Stankevičius toimi pääministerinä muutaman kuukauden ajan Adolfas Šleževičiusin jouduttua eroamaan epäluottamuslauseen vuoksi.
Laukka

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Laukka tarkoittaa seuraavia:
laukka, nelijalkaisten eläinten liikkumistapa
Laukka, kylä Muhoksella
Laukka, kylä Perniössä
laukat (Allium), myös sipulit, kasvisuku.
Henkilöt

Laukka on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anni Laukka (s. 1981), kuvanveistäjä, varjoveistosten tekijä, taidegraafikko ja valokuvaaja
Asko Laukka (1908–1976), kirjailija
Esa Laukka (s. 1933), muusikko
Heidi Laukka (s. 1982), kuvataiteilija
Inga-Liisa Laukka (1918–2008), näyttelijä
Jan Laukka (s. 1946), kenraalimajuri
Joona Laukka (s. 1972), maantiepyöräilijä
Marja-Liisa Laukka (1954–2016), keihäänheittäjä
Minna Laukka (s. 1987), pikajuoksija
Petri Laukka (s. 1964), toimittaja ja tietokirjailija
Pippa Laukka (s. 1970), urheilulääkäri, kirjailija ja kolumnisti
Raimo Laukka (s. 1954), oopperalaulaja
Riku Laukka (s. 1986), salibandyn pelaaja
Uuno Laukka (1914–1978), valokuvaaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laukka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koulunmäen yhtenäiskoulu

Koulunmäen yhtenäiskoulun A-rakennus.
Aiempi Keskuskoulu on nyttemmin osa Koulunmäen yhtenäiskoulua (B-rakennus).
Koulunmäen yhtenäiskoulu on Äänekosken koulunmäellä sijaitseva, noin 1 200 oppilaan yhtenäiskoulu. Yhtenäiskoulu aloitti toimintansa vuonna 2016, kun Keskuskoulu, Koulunmäen yläaste ja Mämmen koulu yhdistettiin yhdeksi kouluksi. Opiskelu uudessa rakennuksessa alkoi kuitenkin vasta sen valmistuttua vuonna 2020.
Yhtenäiskoulun C-rakennuksen uudistus aloitetaan kesäkuussa 2023.
Yhtenäiskoulun rehtorina toimii Mauri Kangaskesti, virka-apulaisrehtorina Seija Hinkkanen, apulaisrehtorina Johanna Aitto-oja ja vararehtorina Sannamari Elomaa.
Luokat 1–3 sijaitsevat koulun A-rakennuksessa, luokat 4–6 B-rakennuksessa ja luokat 7–9 sekä erityisopetus C-rakennuksessa.
Koulun historia > Keskuskoulu ja Koulunmäen yläaste

Äänekosken seurakunta alkoi pitämään pyhäkoulua 1860-luvulla, ja Äänekosken kunta järjesti opetusta kiertokouluna 1880-luvulta alkaen. Lisäksi Äänekoskella toimi kaksi kansakoulua, Kalle Piilosen koulu sekä Tehtaan koulu. Kiertokoulun pito lakkautettiin, kun vuonna 1921 astui voimaan yleinen oppivelvollisuuslaki. Oppivelvollisuuslain mukaan kunnalla tuli myös olla riittävä määrä kansakouluja, jotta oppivelvollisilla oli korkeintaan 5 kilometrin matka kouluun. Aiemmat kansakoulut olivat alkaneet käydä jo ahtaiksi, joten päätettiin rakennuttaa uusi koulu. Keskuskoulun koulurakennus, jota kutsutaan kivikouluksi, valmistui vuonna 1931. Koulu sai silloin nimekseen Äänekosken kauppalan kansakoulu. 
Koulunkäynti jouduttiin keskeyttämään sodan aikana vuosina 1939 sekä 1944, koska kansakoulu toimi tällöin sotasairaalana.
Vuonna 1957 saatiin valmiiksi toinen koulurakennus, nykyinen yhtenäiskoulun C-rakennus, ja 
vuonna 1978 rakennettiin lisärakennus olemassa olevien koulurakennusten väliin.
Koulun historia > Mämmen koulu

Äänekosken Mämmen kylälle päätettiin rakentaa oma koulu, sillä Mämme oli liikenteellisesti kaukana muista kouluista ja Mämmen kylän katsottiin olevan oma koulupiirialueensa. Mämmen koulun ensimmäinen kouluvuosi alkoi vuokratiloissa 1917. Uusi Mämmen koulurakennus otettiin käyttöön vuonna 1920.
Mämmen koulusta siirryttiin vuonna 2007 sisäilmaongelmien takia Äänekosken keskustassa sijaitsevaan Teknologiakeskukseen, jonne kaupunki rakensi opetustilat. Vanhoissa koulurakennuksissa toimintaa jatkoivat kuitenkin erilaiset yhteisöt, kuten kyläyhdistys ja 4H-kerho. Rakennusten yhteydessä olevat jalkapallokenttä sekä jääkiekkokaukalo ovat kylän yhteisessä käytössä.
Kaupunginvaltuusto päätti lakkauttaa Mämmen koulun vuonna 2014. Päätöksestä valitettiin, mutta lopulta korkein hallinto-oikeus hylkäsi valituksen vuonna 2017.
Toiminta

Koulunmäen yhtenäiskoulussa toimii joustavan perusopetuksen luokka eli JoPo-luokka. JoPo-luokalla opiskelee enintään kymmenen 8.–9.-luokkalaista oppilasta. Luokkaa opettaa erityisluokanopettaja Marika Salojärvi, ja kasvatusohjaajana toimii Sami Maukonen.
Note eli nuoren oma tie on ryhmä oppilaille, joilla on haasteita koulussa ja jotka tarvitsevat erityisopetusta. Ryhmän oppilaat voivat halutessaan käydä osan oppiaineista yleisopetuksen ryhmissä. Opiskelua ohjaavat erityisluokanopettaja Mira Lempinen sekä koulunkäynninohjaajat Maarit Siik ja Johanna Pelto.
Koulunmäen yhtenäiskoululla on järjestetty perusopetukseen valmistavaa opetusta Äänekosken vastaanottokeskuksen lapsille ja nuorille vuoden 2022 syksystä lähtien. Oppilaille on omat ryhmät, ja opetus keskittyy suomen kieleen ja suomalaiseen kulttuuriin tutustumiseen.
Koulunmäen yhtenäiskoulu järjestää oppilaille myös erilaisia kerhoja, kuten liikuntakerhon, teatterikerhon ja pelikerhon.
Tulevat uudistukset

Koulunmäen yhtenäiskoulun C-rakennuksen purkutyöt aloitetaan kesäkuussa 2023. Uuden koulurakennuksen pitäisi valmistua vuonna 2025. Oppilaat opiskelevat uudistuksen ajan Äänekosken Teknologiakeskuksella väistötiloissa. Uuden rakennuksen yhteyteen rakennetaan uudet nuorisotilat sekä uudet tilat Ala-Keiteleen musiikkiopistolle.
Aiheesta muualla

Koulunmäen yhtenäiskoulun peda.net sivut
Kőbánya-Kispestin asema

Kőbánya-Kispest on rautatie- ja metroasema Pestin puolella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Metroasema on Budapestin metron linjan 3 käytössä. Magyar Államvasutakin kauko- ja taajamajunia kulkee Kecskemétin, Kelebian ja Szolnokin suuntiin sekä vastakkaiseen suuntaan Nyugati pályaudvarille Budapestin keskustaan.
Kőbánya-Kispest on eteläisen Pestin joukkoliikenteen merkittävä solmukohta, jonka kautta kulkee raideliikenteen lisäksi lähes 20 paikallisliikenteen bussilinjaa. Asemalta on yhteys Budapestin lentoasemalle linja-autolla 200E. Puhekielessä asemasta käytetään toisinaan lyhennettä Köki. Aseman yhteydessä sijaitsee myös KÖKI Terminal -kauppakeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kőbánya-Kispestin asema Wikimedia Commonsissa
Kylla Sjoman

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Kylla Liisa Sjoman
Syntymäaika: 18. elokuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: New Westminster, Brittiläinen Kolumbia, Kanada
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 165 cm
Junioriseurat
: Burnaby Jazz
2005–2008: Arizona State Sun Devils
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2007 | Ottawa Fury | 11 | (1) |
| 2009 | Boston Renegades | 5 | (0) |
| 2010 | Phoenix del Sol |  ? | (?) |
| 2010 | Burnaby Canadians |  ? | (?) |
| 2011 | Doncaster Rovers Belles | 13 | (1) |
| 2012-2013 | Herforder SV | 30 | (3) |
| 2013-2015 | Celtic | 7 | (0) |
| 2014 | → Herforder SV (laina) | 4 | (0) |
| 2016-2018 | Sunderland | 18 | (0) |
| 2018-2020 | SK Slavia Prague | 9 | (0) |
Maajoukkue
| 2013-2020 | Kanada | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Kylla Liisa Sjoman (s. 18. elokuuta 1987, New Westminster) on kanadalainen entinen jalkapalloilija Burnabystä, Brittiläisestä Kolumbiasta. Hän pelasi SK Slavia Prahassa ja Celtic L.F.C:ssä Skotlannin valioliigassa. Hän on myös edustanut Kanadan jalkapallomaajoukkuetta aikuisten tasolla, tehden debyyttinsä Englantia vastaan huhtikuussa 2013.
Lapsuus

Sjoman syntyi New Westminsterissä Pentti ja Julie Sjomanille. Hänen isänsä on kotoisin Kajaanista, joten Sjomanilla on myös Suomen kansalaisuus.
Seurajoukkueura

Monipuolinen kanadalais-suomalainen vasemman laidan pelaaja solmi vuonna 2010 sopimuksen South Yorkshireläisen Doncaster Rovers Bellesin kanssa. Hän asui tuolloin Ramanda Jarvisin hotellissa Doncasterissa 
joukkuekavereidensa Áine O'Gormanin ja Maria Karlssonin kanssa.
Pelattuaan hetken Saksassa Herforder SV:ssä, Sjoman siirtyi Celticiin elokuussa 2013. Hän palasi Herforder SV:hen helmikuussa 2014.
Tammikuussa 2016 Sjoman siirtyi Celticistä Sunderlandiin ja oli iloinen palatessaan FA WSL:ään: "Täällä Sunderlandissa on ammattimaisin ympäristö, jossa olen ollut ulkomaille tulon jälkeen ja pelaajat ja henkilökunta ovat tehneet muutoksen minulle helpoksi."
Kansainvälinen ura

Sjoman teki maajoukkuedebyyttinsä ystävyysottelussa Englantia vastaan New York Stadiumilla Rotherhamissa. Ottelu päättyi Englannin 1-0 voittoon.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kylla Sjoman
Käännös suomeksi
Le père Duchesne

Le père Duchesne, numeron 25 etusivu vuodelta 1790.
Le père Duchesne (suom. Duchesne vanhempi, Ukko-Duchesne) oli Ranskan suuren vallankumouksen aikainen laajalti levinnyt radikaali sanomalehti. Vuosina 1790-1794 lehteä julkaisi ja toimitti  jyrkkä vallankumouspoliitikko Jacques Hébert.
Hébert ja hänen ympärilleen keräytynyt radikaaliryhmä hébertistit käyttivät lehteä propagoimiseen ja väkivaltaan kiihottamiseen. Hébertistit vaativat perusteellista hallinnon puhdistusta ja kristinuskon hävittämistä. Hébert itse oli yksi päätekijöistä kuningasparin, eritoten kuningattaren mestauslavalle toimittamisen takana.
Joulukuussa 1793 Camille Desmoulins alkoi julkaista omaa lehteään Vieux Cordellier, jossa hän huomiota herättävästi hyökkäsi hébertistejä vastaan. Desmoulins oli vaikutusvaltaisen vallankumouspoliitikko Georges Dantonin ystävä. Danton ja Maximilien Robespierre kukistivat hébertistit ja mestauttivat Jacques Hébertin 24. maaliskuuta 1794. Hébertin kuoltua Le père Duchesne ei enää ilmestynyt.
Lehden numeroita ja sitaatteja sisällöstä on säilynyt runsaasti Ranskan kansallisarkistossa. Myöhemmin samalla nimellä on ilmestynyt useita julkaisuja jotka eivät liity Jacques Hébertin lehteen.
Laukkamakkara

Laukkamakkara on makkaran näköinen suoleen tehty elintarvike, joka muistuttaa perunamakkaraa. Se sisältää ryynejä tai perunaa, sianlihaa ja sipulia.
Laukkamakkara kuuluu länsisuomalaiseen, länsiuusmaalaiseen ja etelähämäläiseen ruokaperinteeseen. Se valmistettiin entisaikoina teurastuspäivänä jauhetusta sianlihasta tai naudanlihasta ja usein myös sisäelimistä siansuoleen. Sekaan laitettiin esimerkiksi ohrasuurimoita tai raakaa perunaa ja mausteita.
Laukka tarkoittaa suolavettä (ruots. lake), jossa laukkamakkarat oli ennen tapana säilyttää. Ennen ne suolattiin raakoina kerroksittain puuastiaan, jossa ne säilyivät sadonkorjuun päätyttyä suoritetusta teurastuksesta loka-marraskuun tienoilta kevättalveen. Laukkamakkaraa käytettiin arkiruokana ja sillä oli tärkeä merkitys kallisarvoista lihaa korvaavana ruoka-aineksena. Nykyään laukkamakkara myydään tuoreena.
Aiheesta muualla

Raholan syötäviä sanoja: laukkamakkara (Arkistoitu – Internet Archive)
Lamminmäki

Lamminmäki on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Ari Lamminmäki, linja-autoyrittäjä, A. Lamminmäki -yhtiön perustaja
Juhani Lamminmäki (s. 1960), viulisti ja kapellimestari
Lauri Lamminmäki (1917−1987), ekonomi, mainostoimittaja ja runoilija
Lauri Lamminmäki (s. 1955), Kouvolan entinen kaupunginjohtaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lastensuojelulaki

Lastensuojelulaki (SDK 417/2007, ruots. barnskyddslag) on Suomen lastensuojelulainsäädännön ydin, johon on sisällytetty tärkeimmät lastensuojelua koskevat säännökset. Lastensuojelulain ohella muun muassa laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta sekä lapsen oikeuksien sopimus määrittelevat lasten suojelua ja kohtelua inhimillisenä ja oikeudellisena subjektina muun lapsi- ja rikosoikeuden ohella. Nykyinen lastensuojelulaki tuli voimaan 1.1.2008.
Vuonna 2014 lastensuojelulakia on pyritty uudistamaan ja näin tavoitellaan lastensuojeluongelmien vähentämistä.
Kirjallisuutta

Räty, Tapio: Lastensuojelulaki – käytäntö ja soveltaminen.  (3., uudistettu painos)  Helsinki:  Edita, 2015.  ISBN 978-951-37-6673-3.
Aiheesta muualla

Vuoden 1983 lastensuojelulaki (kumottu)
Luonnos lastensuojelulaiksi 2014 (Arkistoitu – Internet Archive)
Lamminniemen kappeli

| Lamminniemen Kappeli |
| --- | --- |
Sijainti:  CVVP+FF Hurissalo, Puumala
Hiippakunta:  Mikkelin Hiippakunta
Seurakunta:  Puumalan seurakunta
Suunnittelija:  Veikko Larkas
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lamminniemen kappeli on Puumalan seurakunnan omistama kappeli Ruokotaipaleessa, Hurissalossa, Puumalassa. Kappelin pihamaalla on hautausmaa.
Kappeli on valmistunut syksyllä 1970. Hautausmaa on perustettu jo vuonna 1952.
Kappelin tilavuus on 650 m3 ja lattiapinta-alaa on noin 140 m2. Kirkkosalin lisäksi kappelissa on eteishuone, omaistenhuone ja pieni sakaristo. Istumapaikkoja on yli 70. Kappelin rakentaminen maksoi 50 000 markkaa.
Ensimmäisenä hautausmaahan on haudattu 1. tammikuuta 1956 Eveliina Piskonen Kyllölästä. Ensimmäiseksi avioliittoon vihityt olivat Matti Hämäläinen Ollilankylästä Puumalasta ja Anja Hämäläinen Savonlinnasta 2. syyskuuta 1972.
Kookaburra

| Kookaburra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Säihkylinnut Coraciiformes
Heimo::  Kuningaskalastajat Alcedinidae
Alaheimo::  Halcyoninae
Suku::  Dacelo
Laji::  novaeguineae
Kaksiosainen nimi
 Dacelo novaeguineae  (Hermann, 1783) 
Alalajit
 D. n. minor  D. n. novaeguineae 
Katso myös
   Kookaburra Wikispeciesissä   Kookaburra Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kookaburra (Dacelo novaeguineae) eli aiemmalta nimeltään isonauraja on Oseaniassa esiintyvä kuningaskalastajien heimoon kuuluva lintu. Kookaburraryhmä kuuluttaa kovalla äänellään reviirinsä, ja lintujen hillitön käkätys sai Euroopasta saapuneet uudisasukkaat pois tolaltaan. He antoivatkin isonaurajalle oitis nimen "laughing jackass" ("naurava pölvästi"). Lajin suomenkielisenä nimenä oli isonauraja, mutta se muutettiin vuoden 2018 nimistöuudistuksessa alueen alkuperäisnimeen perustuen kookaburraksi.
Koko ja ulkonäkö

Pituus: 39-42 cm
Paino: 190-465 g
Levinneisyys

Kookaburra elää Australiassa koko itärannikolla aina Cape Yorkin niemimaalta Cape Otwayhin saakka sekä paikoin Lounais-Australiassa. Sitä tavataan myös Tasmaniassa länsisaarineen, sekä Uuden-Seelannin Pohjoissaarella.
Elinympäristö

Eukalyptusmetsät ja asutut alueet.
Lisääntyminen

Sukukypsä 1-vuotiaana, mutta ensipesintä vasta vuosien kuluttua. Emo munii 1-5 munaa, joita haudotaan 24-29 vrk.
Ravinto

Hyönteiset, kastemadot, hämähäkit, äyriäiset, kalat, sammakot, liskot ja käärmeet.
Uskomuksia

Kookaburralla on merkittävä osa Australian aboriginaalien myyteissä. Erään tarun mukaan jumalat antoivat yön ja päivän luotuaan lajille aamun valvojan roolin. Kookaburran tehtävänä oli herättää ihmiset ja eläimet kuuluvalla rämeällä äänellään.
Landsberg

Landsberg voi tarkoittaa seuraavia:
Landsbergin piirikunta, piirikunta Baijerissa, Saksassa
Landsberg, kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Saksassa
Landsberg am Lech, kaupunki Baijerissa, Landsbergin piirikunnan pääkaupunki
Landsberg an der Warthe, puolalaisen Gorzów Wielkopolskin kaupungin saksalainen nimi
Landsberg in Ostpreußen, puolalaisen Górowo Iławeckien kaupungin saksalainen nimi
Landsbergin vankila, vankila Landsberg am Lechin kaupungissa
Johan Landsberg (s. 1974), ruotsalainen tennispelaaja ja -valmentaja
Michael Landsberg (s. 1957), kanadalainen urheilutoimittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Landsberg”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kōzu (1944)

| Kōzu / 神津 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Uraga Dock Company
Kölinlasku:  20. lokakuuta 1944
Laskettu vesille:  31. joulukuuta 1944
Palveluskäyttöön:  7. helmikuuta 1945
Poistui palveluskäytöstä:  30. marraskuuta 1945
Loppuvaihe:  Neuvostoliitolle 1947
Tekniset tiedot
Uppouma:  940 t (standardi) 1 004 t (kuormattu)
Pituus:  77,5 m (vesiraja) 78,8 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,1 m
Syväys:  3,06 m
Koneteho:  4 200 bhp
Nopeus:  19,5 solmua
Miehistöä:  noin 150
Aseistus
Aseistus:  3 × 12 cm/45 tykkiä 6 × 25 mm tyyppi 96 120 × syvyyspommia
Kōzu (jap. 神津) oli keisarillisen Japanin laivaston Ukuru-luokan saattaja toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1943 hankinnoissa Uraga Dock Companyltä, missä köli laskettiin 20. lokakuuta 1944. Se laskettiin vesille 31. joulukuuta ja otettiin palvelukseen 7. helmikuuta 1945.
Palvelus

Alus poistettiin alusluettelosta 30. marraskuuta 1945 ja muutettiin 1. joulukuuta miinanraivaajaksi. Alus luovutettiin 28. elokuuta 1947 sotakorvauksena Neuvostoliitolle.
Kristian III

| Kristian III |
| --- | --- |
 Tanskan ja Norjan kuningas
 Kristian III., Jakob Binck 1550
Tanskan ja Norjan kuningas
Valtakausi:  4. heinäkuuta 1534 – 1. tammikuuta 1559
Kruunajaiset:  12. elokuuta 1537
Edeltäjä:  Fredrik I
Seuraaja:  Fredrik II

Syntynyt:  12. elokuuta 1503 Gottorp, lähellä Schleswigiä
Kuollut:  1. tammikuuta 1559 (55 vuotta) Kolding, Tanskan kuningaskunta
Hautapaikka:  Roskilden tuomiokirkko
Puoliso:  Dorothea
Lapset:  Anna Fredrik II Magnus Johann Dorothea
Suku:  Oldenburg
Isä:  Fredrik I
Äiti:  Anna Brandenburgilainen
Uskonto:  luterilainen
Nimikirjoitus:  
Kristian III, Tanskan ja Norjan kuningas, Holsteinin ja Schleswigin herttua
Kristian III (12. elokuuta 1503 Gottorpin linna, Gottorp, lähellä Schleswigiä – 1. tammikuuta 1559 Koldingshusin linna, Kolding, Tanskan kuningaskunta) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuodesta 1534 aina kuolemaansa saakka.
Suku, kruununprinssi

Kristian oli kuningas Fredrik I:n ja tämän ensimmäisen puolison, rajakreivitär Anna Brandenburgilaisen  (1487–1514) vanhin poika. Hänellä oli nuorempi sisar Dorothea (1504–1547), joka avioitui Preussin herttua Albrekt Brandenburgilaisen kanssa.
Kruununprinssi Christian oli koulutettu luterilaiseksi ja osoitti protestanttista intoa käskynhaltijana Tanskan Schleswigin ja Holsteinin maakunnissa vuonna 1526. Pääosin katolinen Rigsråd (valtaneuvosto) hylkäsi siksi hänen nousemisensa valtaistuimelle Fredrikin kuoltua vuonna 1533 pitäen parempana Christianin nuorempaa veljeä Hansia. Samaan aikaan Kööpenhaminan ja Malmön porvarit liittoutuivat Lyypekin kaupungin kanssa palauttaakseen vangitun, entisen kuninkaan Kristian II:n ja provosoivat sisällissodan, kreivisota 1533–1536, kun Lyypekin joukot hyökkäsivät Holsteiniin.
Avioliitto ja lapset

Vuonna 1525 Kristian avioitui herttuatar Dorothea von Sachsen-Lauenburg-Ratzeburgin (1511–1571) kanssa. Hän oli Katarina von Sachsen-Laueburgin, Kustaa I Vaasan ensimmäisen puolison sisar.
Heille syntyi viisi lasta:
Anna (11. marraskuuta 1532 – 1. lokakuuta 1585) avioitui Saksin vaaliruhtinas Augustin kanssa
Fredrik II (1. heinäkuuta 1534 – 4. huhtikuuta 1588) Tanskan kuningas
Magnus (14. elokuuta 1540 – 18. maaliskuuta 1583) Holsteinin herttua, Liivinmaan kuningas ja Ösel-Wieckin sekä Kuurinmaan piispa
Johann, Hans (25. maaliskuuta 1545 – 9. lokakuuta 1622) Schleswig-Holstein-Sonderburgin herttua
Dorothea (29. kesäkuuta 1546 – 6. tammikuuta 1617) avioitui Lüneburgin ruhtinas Wilhelmin kanssa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristian III Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Edeltäjä: Fredrik I | Tanskan ja Norjan kuningas 1534–1559 | Seuraaja: Fredrik II |
Kristian III:n hallituskaudella lyöty Gimsøydaleren, norjalainen hopearaha 1546.
Kristian I:n hautakappeli Roskilden tuomiokirkossa, valmistunut noin 1460. Hautamonumentissa Kristian III:n ja Fredrik II:n sekä molempien puolisoitten kuningatar Dorothea ja kuningatar Sophien haudat. Kuvanveistäjä Cornelius Floris 1576.
Kristian III vanhoilla päivillään, tuntematon taiteilija
Lamminjärvi (Vesilahti)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Vesilahti
Koordinaatit:  61°14′12″N, 23°33′32″E
Mittaustietoja
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi  on kuivatettu järvi Pirkanmaalla Vesilahden Onkemäellä, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Koskenjoen valuma-alueeseen. Lamminjärvi kuivatettiin suoksi ja pelloksi hiljalleen 1900-luvun alkupuoliskon aikana.