stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pekka Liljendahl
Julkaisuja

Sonnikysymyksen taloudellisesta järjestelystä, 1949 (opinnäytetyö)
Paul Bunyan

Yksi monista Paul Bunyanin patsaista. Akeley, Minnesota.
Paul Bunyan on pohjoisamerikkalaisen, etenkin yhdysvaltalaisen kansanperinteen myyttinen hahmo, jättimäinen ja työteliäs metsuri. Paul Bunyanin legenda syntyi luultavasti 1800-luvulla Wisconsinin metsuriyhteisöissä, ja hänestä tuli kirjoissa julkaistujen tarinakokoelmien myötä Yhdysvalloissa tunnettu hahmo 1920-lukuun mennessä. Paul Bunyanin legendaa ylläpidetään Yhdysvalloissa edelleen kirjoissa sekä patsain ja festivaalein. Hän edustaa amerikkalaisille ihannoitua menneisyyttä, ahkeruutta, isänmaallista voimaa ja miehekkyyttä.
Legenda

Paul Bunyan oli legendan mukaan yli 210 senttimetriä pitkä, väkivahva ja kuuluvaääninen. Metsurina hän oli vertaansa vailla, ja hänen ansiokseen luettiin Pohjois-Dakotan metsien kaataminen ja Yläjärven kaivaminen. Bunyanin leirin kerrottiin olleen Big Onion River -joella, ja hänen sanottiin omistaneen jättimäisen sinisen härän, jolle annettiin jälkikäteen nimeksi ”Babe”.
Vanhat metsurit kertoivat savotoilla tarinoita Bunyanista usein improvisoiden ja liioittelussa toistensa kanssa kilpaillen, tai tulokkaiden herkkäuskoisuutta testatakseen. Ensimmäiset ajoitetut viittaukset Paul Bunyaniin ovat tiettävästi talvelta 1885–1886 Tomahawkin kaupungin pohjoispuolen savotoilta. 1900-luvun alkuun mennessä Bunyanin legenda oli jo tunnettu metsuriyhteisöissä kautta maan. Ensimmäinen sanomalehtimaininta hänestä on vuodelta 1904 Duluth Evening Newsissä, ja vuonna 1910 hänet mainittiin ensimmäisen kerran suurissa kansallisissa sanomalehdissä. Ensimmäiset Bunyania käsittelevät kirjat julkaistiin vuonna 1914, ja autenttisin tarinakokoelma hänestä julkaistiin Transactions of the Wisconsin Academy of Arts, Sciences and Letters -julkaisussa vuonna 1916. Vuosisadan puoliväliin mennessä Bunyanista oli tullut jo hyvin tunnettu hahmo, jota hyödynnettiin laajalti mainonnassa ja markkinoinnissa.
Autenttisuus

Jotkut tutkijat ovat epäilleet Bunyan-tarinoiden autenttisuutta; esimerkiksi Carleton C. Adams esitti vuonna 1940, että todisteita ei juurikaan ole tarinoiden laajasta esiintymisestä metsurien keskuudessa ennen kuin ne painettiin. Suuri osa tarinoista onkin julkaistu Red River Lumber Company -puuyhtiön markkinointitarkoituksissa 1910- ja 1940-lukujen välillä. Vanhojen metsurien kertomusten mukaan itse hahmo oli kuitenkin olemassa metsurien kansanperinteessä jo 1800-luvulla. Suuri osa legendasta on silti mahdollisesti vasta 1900-luvun kirjoittajien keksimää.
Pensasherttu

| Pensasherttu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Hertut Cisticolidae
Suku::  Hertut Cisticola
Laji::  nigriloris
Kaksiosainen nimi
 Cisticola nigriloris  Shelley, 1897 
Katso myös
   Pensasherttu Wikispeciesissä   Pensasherttu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pensasherttu (Cisticola nigriloris) on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Pensasherttua tavataan Malawissa, Tansaniassa ja Sambiassa. Sen on kuvattu olevan melko runsaslukuinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Paul de Kock

| Paul de Kock |
| --- | --- |
 Paul de Kock
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. toukokuuta 1793 Passy, Ranska
Kuollut: 1871 (77–78 vuotta) Pariisi, Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Charles Paul de Kock (21. toukokuuta 1793 Passy, Ranska – 29. elokuuta 1871 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen libretisti ja romaanikirjailija, jonka kootut teokset täyttävät 56 nidosta. Kock kuvaa etupäässä pikkuporvarien, ylioppilaiden ja prostituoitujen elämää. Hän on vallattoman hilpeä eikä kammoksu kyynisyyksiä ja rivouksia. Osan romaaneistaan Kock on muokannut vaudevilleiksi. Onnistuneimmat hänen romaaneistaan ovat Mon voisin Raymond, Gustave le mauvais sujet, Monsieur Dupont ja Un Tourlourou.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paul de Kock Wikimedia Commonsissa
Pernilla Wiberg

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pernilla Wiberg |  Pernilla Wiberg |  Pernilla Wiberg |  |
Maa:   Ruotsi
Naisten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Albertville 1992 | suurpujottelu |  |
|  Kultaa | Lillehammer 1994 | alppiyhdistetty |  |
|  Hopeaa | Nagano 1998 | syöksylasku |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Saalbach 1991 | suurpujottelu |  |
|  Kultaa | Sierra Nevada 1996 | pujottelu |  |
|  Kultaa | Sierra Nevada 1996 | alppiyhdistetty |  |
|  Kultaa | Vail 1999 | alppiyhdistetty |  |
|  Hopeaa | Vail 1999 | pujottelu |  |
|  Pronssia | Sestriere 1997 | syöksylasku |  |
Pernilla Wiberg (15. lokakuuta 1970 Norrköping) on ruotsalainen alppihiihtäjä. Hän on voittanut olympiakultaa suurpujottelussa 1992 Albertvillessä ja alppiyhdistetyssä 1994 Lillehammerissa. Syöksylaskussa hän saavutti olympiahopeaa 1998 Naganossa. Maailmanmestaruuden Wiberg voitti suurpujottelussa 1991 Saalbachissa, pujottelussa ja alppiyhdistetyssä 1996 Sierra Nevadassa sekä toistamiseen alppiyhdistetyssä vuonna 1999 Vailissa. MM-kisoissa hän saavutti myös hopeaa pujottelussa 1999 ja pronssia syöksylaskussa 1997. Alppihiihdon maailmancupin kokonaisvoiton Wiberg saavutti kaudella 1996/1997 jolloin hän voitti myös pujottelucupin. Hän on voittanut 24 maailmancupin osakilpailua (14 pujottelussa, 3 supersuurpujottelussa sekä alppiyhdistetyssä, 2 suurpujottelussa sekä syöksylaskussa). Vuosina 2002–2010 hän toimi Kansainvälisen olympiakomitean urheilijakomission jäsenenä.
Pernille Sørensen

| Pernille Sørensen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 15. syyskuuta 1977 (ikä 47) Bærum, Norja
Ammatti:  näyttelijä, koomikko
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Lisbeth Berg (Side om side)
Aiheesta muualla
IMDb
Pernille Sørensen (s. 15. syyskuuta 1977 Bærum) on norjalainen näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti roolistaan Lisbeth Berginä komediasarjassa Side om side. Lisäksi hän on ollut vuodesta 2017 vakiopanelisti ajankohtaissatiirissa Nytt på nytt.
Sørensen opiskeli mediatiedettä Norjan teknis-luonnontieteellisessä yliopistossa ja Lähi-idän sekä Pohjois-Afrikan politiikkaa Oslon yliopistossa. Heti valmistuttuaan hän siirtyi työskentelemään viihteen parissa. Vuosina 2002–2006 hän oli mukana NRK:n huumoriohjelmassa Melonas, joka oli hänen läpimurtonsa.
Miesten Superpesiksen kausi 2015

Veto - Jymy (19.7.2015)
Superpesiksen kausi 2015 oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 26. kausi.
Miesten superpesisjoukkueita oli 12. Kaksinkertaisen runkosarjan (22 ottelua) lisäksi pelataan kahdeksan ottelun (neljä koti- ja neljä vierasottelua) välisarja, johon on määritelty kiinteät otteluparit. Jokaisella joukkueella on siten 30 runkosarjaottelua. Kahdeksan parhaan puolivälierät (1–8, 2–7, 3–6, 4–5), välierät ja loppuottelu pelataan ottelupareina paras viidestä -järjestelmällä.
Runkosarjassa sijoille 9 ja 10 sijoittuneet joukkueet säilyttävät suoraan paikkansa Superpesiksessä. Ykköspesiksen sarjassa sijoille 1 ja 2 sijoittuneet joukkueet nousevat Superpesikseen kaudelle 2016. Superpesiksen runkosarjan sijoille 11 ja 12 sijoittuneet joukkueet pelaavat alemmat pudotuspelit otteluparina. Ottelupari pelataan paras kolmesta -järjestelmällä. Kotietu on runkosarjassa paremmin sijoittuneella joukkueella. Otteluparin voittaja säilyttää paikkansa Superpesiksessä kaudelle 2016.
Joukkueet

| Joukkue | Kunta | Perustettu | Stadion | Kapasiteetti | Pelinjohtaja  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ankkurit | Alajärvi | 1944 | Kitro | 3 000 | Matti Iivarinen |
| Tahko | Hyvinkää | 1915 | Pihkala | 3 500 | Sami Sirviö |
| JoMa | Joensuu | 1958 | Telekarelia Areena | 2 000 | Janne Vuorinen |
| Kiri | Jyväskylä | 1930 | Hippos | 3 500 | Paavo Hämäläinen |
| JyJu | Seinäjoki | 2012 | Ilkka-areena | 4 500 | Mikko Hylkilä |
| KaMa | Kankaanpää | 1958 | TH-Kumi Areena | 3 000 | Jukka-Pekka Karttunen |
| KiPa | Kitee | 1990 | Rantakenttä | 5 000 | Mikko Huotari |
| KoU | Ilmajoki | 1945 | Sähkökoje-Areena | 3 000 | Tomi Niskanen |
| KPL | Kouvola | 1931 | KSS Energia Areena | 3 000 | Eero Pitkänen |
| PattU | Raahe | 1928 | Rännäri | 3 000 | Jari Törmänen |
| SoJy | Sotkamo | 1909 | Hiukka | 4 000 | Mikko Korhonen |
| ViVe | Vimpeli | 1934 | Saarikenttä | 3 000 | Sami-Petteri Kivimäki |
Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | 3P | 2P | 1P | 0P | TJ | PJ | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vimpelin Veto | 30 | 18 | 6 | 2 | 4 | 306 | 164 | 68 |
| 2 | Joensuun Maila | 30 | 17 | 5 | 6 | 2 | 242 | 126 | 67 |
| 3 | Sotkamon Jymy | 30 | 16 | 7 | 1 | 6 | 241 | 130 | 63 |
| 4 | Jyväskylän Kiri | 30 | 8 | 8 | 5 | 9 | 188 | 181 | 45 |
| 5 | Kouvolan Pallonlyöjät | 30 | 7 | 10 | 4 | 9 | 214 | 198 | 45 |
| 6 | Alajärven Ankkurit | 30 | 6 | 9 | 6 | 9 | 194 | 207 | 42 |
| 7 | Hyvinkään Tahko | 30 | 7 | 8 | 3 | 12 | 205 | 218 | 40 |
| 8 | Pattijoen Urheilijat | 30 | 5 | 7 | 10 | 8 | 177 | 202 | 39 |
| 9 | JymyJussit | 30 | 6 | 5 | 6 | 13 | 200 | 247 | 34 |
| 10 | Kiteen Pallo -90 | 30 | 7 | 4 | 4 | 15 | 161 | 192 | 33 |
| 11 | Koskenkorvan Urheilijat | 30 | 3 | 4 | 2 | 21 | 183 | 284 | 19 |
| 12 | Kankaanpään Maila | 30 | 3 | 4 | 2 | 21 | 115 | 277 | 19 |
Alemmat pudotuspelit

| Koskenkorvan Urheilijat – Kankaanpään Maila  | Koskenkorvan Urheilijat – Kankaanpään Maila  | Koskenkorvan Urheilijat – Kankaanpään Maila  | Koskenkorvan Urheilijat – Kankaanpään Maila  | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.8. | KoU | KaMa | 2-0 (6–2, 10–5) | 1241  |
| 22.8. | KaMa | KoU | 0-2 (2–9, 1–3) | 480  |
Kankaanpään Maila karsimaan sarjapaikasta Ykköspesisjoukkuetta vastaan.
Karsintasarja

| Kankaanpään Maila – Manse PP  | Kankaanpään Maila – Manse PP  | Kankaanpään Maila – Manse PP  | Kankaanpään Maila – Manse PP  | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.8. | KaMa | Manse | 2-0 (3-1, 4-1) | 805  |
| 2.9. | Manse | KaMa | 2-1 (4-3, 0-4, 2-1) | 1055  |
| 5.9. | KaMa | Manse | 2-1 (3-1, 2-3, 1-0) | 626  |
| 6.9. | Manse | KaMa | 0-2 (2-6, 1-2) | 1161  |
Kankaanpään Maila säilyy sarjassa voitoin 3-1.
Pudotuspelit > Puolivälierät

| Vimpelin Veto – Pattijoen Urheilijat  | Vimpelin Veto – Pattijoen Urheilijat  | Vimpelin Veto – Pattijoen Urheilijat  | Vimpelin Veto – Pattijoen Urheilijat  | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.8. | ViVe | PattU | 1-0 (6–0, 4–4) | 1890  |
| 20.8. | PattU | ViVe | 2-0 (3-1, 4–1) | 1395  |
| 22.8. | ViVe | PattU | 2-0 (6–2, 4–1) | 2438  |
| 23.8. | PattU | ViVe | 1-2 (5–2, 2–12, 0–0, 1–2) | 1649  |
Vimpelin Veto välieriin voitoin 3-1.
| Joensuun Maila – Hyvinkään Tahko  | Joensuun Maila – Hyvinkään Tahko  | Joensuun Maila – Hyvinkään Tahko  | Joensuun Maila – Hyvinkään Tahko  | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.8. | JoMa | Tahko | 2-0 (4-3, 2-0) | 1685  |
| 20.8. | Tahko | JoMa | 0-2 (4–5, 2–4) | 1855  |
| 22.8. | JoMa | Tahko | 2-0 (4–1, 4–0) | 1586  |
Joensuun Maila välieriin voitoin 3-0.
| Sotkamon Jymy – Alajärven Ankkurit  | Sotkamon Jymy – Alajärven Ankkurit  | Sotkamon Jymy – Alajärven Ankkurit  | Sotkamon Jymy – Alajärven Ankkurit  | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.8. | SoJy | AA | 1-0 (2-2, 2-1) | 1394  |
| 20.8. | AA | SoJy | 0-2 (3–4, 2–7) | 3082  |
| 22.8. | SoJy | AA | 2-0 (2–0, 3–1) | 3329  |
Sotkamon Jymy välieriin voitoin 3-0.
| Jyväskylän Kiri – Kouvolan Pallonlyöjät  | Jyväskylän Kiri – Kouvolan Pallonlyöjät  | Jyväskylän Kiri – Kouvolan Pallonlyöjät  | Jyväskylän Kiri – Kouvolan Pallonlyöjät  | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.8. | Kiri | KPL | 0-1 (2-2, 3-5) | 1780  |
| 20.8. | KPL | Kiri | 1-2 (2–0, 1–2, 0-0, 1-3) | 2480  |
| 21.8. | Kiri | KPL | 2-0 (5–4, 5–2) | 1650  |
| 23.8. | KPL | Kiri | 2-0 (8–2, 3–1) | 2011  |
| 24.8. | Kiri | KPL | 1-0 (4–1, 2–2) | 2013  |
Jyväskylän Kiri välieriin voitoin 3-2.
Pudotuspelit > Välierät

| Joensuun Maila – Sotkamon Jymy  | Joensuun Maila – Sotkamon Jymy  | Joensuun Maila – Sotkamon Jymy  | Joensuun Maila – Sotkamon Jymy  | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.8. | JoMa | SoJy | 0-1 (2–3, 2–2) | 1847  |
| 29.8. | SoJy | JoMa | 2-0 (4–1, 4–3) | 2109  |
| 30.8. | JoMa | SoJy | 0-2 (0–1, 1–6) | 2083  |
Sotkamon Jymy loppuotteluun voitoin 0-3. 
| Vimpelin Veto – Jyväskylän Kiri  | Vimpelin Veto – Jyväskylän Kiri  | Vimpelin Veto – Jyväskylän Kiri  | Vimpelin Veto – Jyväskylän Kiri  | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.8. | ViVe | Kiri | 2-0 (5–0, 12–2) | 2179  |
| 30.8. | Kiri | ViVe | 0-2 (1–2, 0–1) | 1890  |
| 31.8. | ViVe | Kiri | 2-0 (3–0, 15–3) | 1882  |
Vimpelin Veto loppuotteluun voitoin 3-0.
Pudotuspelit > Pronssiottelut

| Jyväskylän Kiri – Joensuun Maila   | Jyväskylän Kiri – Joensuun Maila   | Jyväskylän Kiri – Joensuun Maila   | Jyväskylän Kiri – Joensuun Maila   | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.9. | Kiri | JoMa | 0-1 (2–2, 1–2) | 1550  |
| 5.9. | JoMa | Kiri | 2-0 (1–0, 2–0) | 1268  |
Joensuun Mailalle pronssia voitoin 0-2.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| Vimpelin Veto – Sotkamon Jymy  | Vimpelin Veto – Sotkamon Jymy  | Vimpelin Veto – Sotkamon Jymy  | Vimpelin Veto – Sotkamon Jymy  | Yleisöä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.9. | ViVe | SoJy | 2-0 (3–1, 10–6) | 3291  |
| 6.9. | SoJy | ViVe | 2-0 (4–1, 6–3) | 2920  |
| 12.9. | ViVe | SoJy | 0-2 (4–6, 2–6) | 4121  |
| 13.9. | SoJy | ViVe | 1-2 (4–0, 1–5, 0-1) | 4529  |
| 19.9. | ViVe | SoJy | 0-2 (2–5, 0–2) | 5010  |
Sotkamon Jymy Suomen mestari voitoin 2-3.
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
: Sotkamon Jymy
: Vimpelin Veto
: Joensuun Maila
4.: Jyväskylän Kiri
5.: Kouvolan Pallonlyöjät
6.: Alajärven Ankkurit
7.: Hyvinkään Tahko
8.: Pattijoen Urheilijat
9.: JymyJussit
10.: Kiteen Pallo -90
11.: Koskenkorvan Urheilijat
12.: Kankaanpään Maila
Televisiointi

Kauden televisioinnista vastasivat maksulliset Nelonen Pro 1- ja Nelonen Pro 2 -kanavat, lisäksi televisioitavat ottelut lähetettiin Nelosen Ruutu+-palvelussa maksullisena.
Palkinnot

| Palkinto | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| Vuoden pesäpalloilija | Tuomas Jussila | Joensuun Maila |
| Vuoden pelinjohtaja | Mikko Korhonen | Sotkamon Jymy |
| Pudotuspelien arvokkain pelaaja | Jani Komulainen | Sotkamon Jymy |
| Vuoden lukkari | Toni Kohonen | Sotkamon Jymy |
| Vuoden tulokas | Petrus Puputti | Alajärven Ankkurit |
| Vuoden jokeri | Hannu Kiukkonen | Jyväskylän Kiri |
| Subway-kultakypäräpelaaja | Topi Kosonen | Pattijoen Urheilijat |
| Iltalehden Leijona-pelaaja | Toni Kohonen | Sotkamon Jymy |
| Vuoden valmennustiimi |  | Alajärven Ankkurit |
| Kultainen maila | Tuomas Jussila | Joensuun Maila |
| Kultainen räpylä | Tuomas Jussila | Joensuun Maila |
| Etenijäkuningas | Mikko Kanala | Vimpelin Veto |
| Kärkilyöntitilaston voittaja | Tuomas Jussila | Joensuun Maila |
| Tehopelaaja | Henri Puputti | Vimpelin Veto |
JymyJussit - Veto (21.7.2015)
Meneillään ratkaiseva viides loppuottelu.
Paul Zipser

| Paul Zipser |
| --- | --- |
 Zipser vuonna 2022.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Paul Viktor L. Zipser
Syntynyt: 18. helmikuuta 1994 (ikä 30) Heidelberg, Saksa
Kansalaisuus:   Saksa
Koripalloilija
Pelipaikka:  Iso laitahyökkääjä / Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  203 cm
Paino:  103 kg
NBA-varaus:  48. varaus 2016 (Chicago Bulls)
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2010–2012 2013–2016 2016–2018 2016–2017 2019 2019–:  USC Heidelberg FC Bayern München Chicago Bulls → Windy City Bulls CB Miraflores FC Bayern München
Maajoukkueet
2015–:   Saksa
Ottelut (pisteet):  43
Aiheesta muualla
FIBA
Paul Viktor L. Zipser (s. 18. helmikuuta 1994 Heidelberg) on saksalainen koripalloilija.
Isona laitahyökkääjänä tai pienenä laitahyökkääjänä pelaava Zipser on pelannut Saksassa, NBA:ssa ja sen kehityssarjassa. Hän voitti Saksan mestaruuden vuonna 2014. Chicago Bulls varasi Zipserin 48. vuorolla NBA:n vuoden 2016 varaustilaisuudessa. Zipser on edustanut myös Saksan miesten maajoukkuetta muun muassa Kiinan MM-kilpailuissa 2019 ja vuoden 2015 EM-kilpailuissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paul Zipser Wikimedia Commonsissa
Profiili NBA (englanniksi)
Saksan joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2019
4 Lô ·
5 Giffey ·
7 Voigtmann ·
8 Akpınar ·
10 Theis ·
12 Benzing ·
17 Schröder ·
21 Zipser ·
22 Barthel ·
24 Kleber ·
32 Thiemann ·
42 Obst ·
Valmentaja Rödl
Pierre-Antoine Paulo

Pierre-Antoine Paulo OMI (23. maaliskuuta 1944 – 4. helmikuuta 2021) oli haitilainen roomalaiskatolinen piispa. Hän sai pappisvihkimyksensä 20. joulukuuta 1969. Hänet nimitettiin Port-de-Paix'n hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi 7. heinäkuuta 2001, ja piispaksi vihkiminen seurasi 14. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi François Gayot, jota avustivat Hubert Constant ja François Colímon. Paulosta tuli 1. maaliskuuta 2008 Port-de-Paix'n piispa.
Pekka Leimu

| Pekka Leimu |
| --- | --- |
 Leimu 1960-luvulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. huhtikuuta 1947 (ikä 77) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Pituus:  171 cm
Paino:  79 kg
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1965–1979
Seurat:  Ilves (SM-sarja),  HPK (I-divisioona)
Pekka Antero Leimu (s. 11. huhtikuuta 1947 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkohyökkääjä, joka muodosti Ilveksen menestyksekkään ykkösketjun Lasse Oksasen ja Jorma Peltosen kanssa. Leimu voitti kaksi Suomen-mestaruutta, kolme hopeaa ja kolme pronssia. Hän oli kolmesti sarjan paras maalintekijä. Leimulla on nimissään SM-sarjan- ja liigan yhden ottelun piste-ennätys tehden seitsemän maalia ja kaksi syöttöä. Maajoukkueessa Leimu edusti Suomea MM-turnauksessa vuosina 1969 ja 1970 sekä Grenoblen talviolympialaisissa 1968. Hän voitti Leijonien pistepörssin vuonna 1970. Leimu pelasi mestaruussarjauransa jälkeen HPK:n I-divisioonajoukkueessa aikana 1976–1979. Leimu on jääkiekkoleijona.
Saavutukset

2 Suomen-mestaruutta (1966, 1972)
3 SM-hopeaa (1968, 1969, 1970)
3 SM-pronssia (1967, 1971, 1974)
Euroopan Cup -hopea (1967)
SM-sarjan paras maalintekijä (1968, 1969, 1972)
SM-sarjan- ja liigan yhden ottelun piste-ennätys (1.3.1972; Ilves-TuTo)
Suomen Jääkiekkomaajoukkueen pistepörssin voittaja (1970)
Ilves Hockey Legends -aatelointi
Jääkiekkoleijona #229
Tilastot

| Kausi | Sarja | Seura | O | M | S | P | R |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1965–1966 | SM-sarja | Ilves | 20 | 5 | 2 | 7 | 6 |
| 1966–1967 | SM-sarja | Ilves | 22 | 9 | 8 | 17 | 20 |
| 1967–1968 | SM-sarja | Ilves | 20 | 22 | 5 | 27 | 12 |
| 1968–1969 | SM-sarja | Ilves | 22 | 36 | 6 | 42 | 28 |
| 1969–1970 | SM-sarja | Ilves | 22 | 27 | 19 | 46 | 16 |
| 1970–1971 | SM-sarja | Ilves | 25 | 19 | 8 | 27 | 36 |
| 1971–1972 | SM-sarja | Ilves | 31 | 32 | 15 | 47 | 16 |
| 1972–1973 | SM-sarja | Ilves | 32 | 17 | 11 | 28 | 41 |
| 1973–1974 | SM-sarja | Ilves | 34 | 16 | 6 | 22 | 24 |
| 1974–1975 | SM-sarja | Ilves | 32 | 21 | 3 | 24 | 16 |
| 1976–1977 | I-divisioona | HPK | 35 | 37 | 15 | 52 | 41 |
| 1977–1978 | I-divisioona | HPK | 33 | 22 | 14 | 36 | 24 |
| 1978–1979 | I-divisioona | HPK | 31 | 9 | 12 | 21 | 50 |
| YHT. | SM-sarja |  | 260 | 204 | 83 | 287 | 215 |
| YHT. | I-divisioona |  | 99 | 68 | 41 | 109 | 115 |
Piasecznon piirikunta

Piasecznon piirikunta (puol. powiat piaseczyński) on yksi Masovian voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 188 281. Siihen kuuluvat kuusi kuntaa ovat Góra Kalwaria, Konstancin-Jeziorna, Lesznowola, Piaseczno, Prażmów ja Tarczyn.
Piirikunnan väestöpyramidi 2014.
Vuoden 2019 lopussa Piasecznon piirikunnan asukkaista 52,1 prosenttia oli naispuolisia ja 47,9 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 22,6 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 59,2 prosenttia ja eläkeikäiset 18,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 39,3 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 2 195 lasta. Piasecznon piirikunnan väkiluvun ennakoidaan kasvavan 247 043 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piasecznon piirikunta Wikimedia Commonsissa
Peliasu (pesäpallo)

Pesäpallon peliasu jokeripaidalla.
Pesäpallon peliasu koostuu lyhythihaisesta pelipaidasta, sen alle puettavasta aluspaidasta sekä polven alle ulottuvista housuista. Erityisesti naisten sarjoissa käytetään tätäkin pidemmälle ulottuvia housumalleja. Pelipaidan molemmissa hihoissa on irrotettavat numerot, jotka kertovat pelaajan lyöntinumeron.Pesäpallon peliasuja valmistavat mm. Fibe, HT-Sport, Jako Finland, LS-Wear, Noname, Primatex ja Unique Branding.
Koska pelaaja saattaa joutua syöksymään juostessaan pesille, sekä ottaessaan palloa kiinni, on aluspaita varustettu kyynärvarresta syöksysuojilla. Monet pelaajat voivat käyttää syöksyessään syöksyhanskoja käsiensä suojana, sekä lyödessä erityistä lyöntihanskaa, joka antaa paremman otteen mailan kädensijasta erityisesti kostealla säällä. Jalkineina pesäpalloilijat käyttävät piikkareita. Joukkueen pelinjohtajien on käytettävä urheilullista asua, joka selvästi erottuu peliasusta.
Vaatimukset

Peliasun on oltava siisti ja yhdenmukainen. Peliasussa on oltava selkeästi näkyvä lyöntijärjestysnumero tai pelaajanumero molemmissa hihoissa. Numeron on oltava olka- ja kyynärvarren väliin ja numero on laitettava hihaan oikein päin. Numeron on erotuttava selkeästi numeropohjasta sekä pelipaidasta. Superpesiksessä ja Ykköspesiksessä pelaisussa on oltava pelaajan nimi. Nimilappu kiinnitetään selän yläosaan mainosten yläpuolelle niin, että nimilapun yläpuolella on enintään yksi mainos. Nimi on oltava isoilla kirjamilla, suomenkielisillä aakkosilla ja erotuttava selkeästi nimipohjasta ja pelipaidasta.
Varapaita

Superpesiksessä ja Ykköspesiksessä pesäpallojoukkueella on oltava varapaita, joka vastaa materiaaliltaan varsinaista pelipaitaa ja jonka värit erottuvat selkeästi varsinaisen pelipaidan värityksestä. Mikäli varsinainen pelipaita on pääväriltään tumma, varapaidan tulee olla pääväriltään vaalea ja päinvastoin. Muilla sarjatasoilla varapaidat ovat suositeltavia.
Jokeripaita

Superpesiksen ja Ykköspesiksen lisäksi suomensarjassa, nuorten Super- ja Ykköspesiksessä ja maakuntasarjassa on käytettävä liiton määrittelemää yhtenäistä virallista jokeripaitaa.
Pentti Ylösjoki

Pentti Ylösjoki
Pentti Mikael Alpi Ylösjoki, vuoteen 1935 Juslin (23. syyskuuta 1912 Nurmijärvi – 21. lokakuuta 1996) oli suomalainen virkamies. Hän oli oppiarvoltaan lakitieteen lisensiaatti ja oli keskusrikospoliisin päällikkö 1966–1974.
Ylösjoki kirjoitti ylioppilaaksi 1933, suoritti alemman oikeustutkinnon 1936, ylemmän oikeustutkinnon 1941, valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1944 ja lisensiaatiksi 1948. Hän sai varatuomarin arvon 1943. Hän oli Lapin (Tl) piirin nimismies 1944–1954, Helsingin kaupunginviskaali 1955–1962, sisäasiainministeriön vanhempi hallitussihteeri 1963–1965 ja sen jälkeen keskusrikospoliisin päällikkö ja poliisineuvos 1966–1974. Ylösjoki opetti kriminalistiikkaa Helsingin yliopistossa vuodesta 1971.
Teokset

Poliisioikeus 1–2 1965, 1966
Partiovene

Partiovene voi tarkoittaa seuraavia asioita: