stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eurovision laulukilpailu 2006
Pistetaulukko > Semifinaali

Finaaliin päässeet maat on merkitty vaaleanvihreällä taustavärillä. Sekä semifinaalissa että finaalissa Albania ja Monaco käyttivät tuomaristoa, koska Albaniassa puhelinäänestys epäonnistui ja Monacossa äänestäjiä oli niin vähän, ettei tietokone ollut tunnistanut niin pieniä lukuja. Kaikki muut maat käyttivät pisteiden antoon puhelin- ja tekstiviestiäänestystä. Lisäksi Andorra käytti raatia pisteiden antoon semifinaalissa, mutta ei finaalissa.
Suomen esikarsinta

Suomen esikarsinta järjestettiin kaksiosaisena. Yleisradio valitsi kilpailijat esikarsintaan neuvoteltuaan levy-yhtiöiden ja artistien kanssa. Ylen kutsumat artistit esittivät ensin kaksi kappaletta, joista yleisö äänesti toisen jatkoon. Toisella kierroksella äänestettiin varsinainen edustaja. Lordin toinen kappale oli nimeltään "Bringing Back the Balls to Rock".
Muut esikarsinnan osallistujat olivat Tomi Metsäketo, Jane, Johanna Pakonen, Ville Pusa, Marita Taavitsainen, Annika Eklund, Katariina Hänninen, Jennie Storbacka, Kilpi, Safe Six sekä yhdessä esiintyneet Hanna-Riikka Siitonen ja Nina Tapio.
Aiheesta muualla

http://www.eurovision.tv/
Eurovision laulukilpailu 2006 Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Eurovision laulukilpailu
Maat
| --- | --- |
Aktiiviset:  Alankomaat · Albania · Armenia · Australia · Azerbaidžan · Belgia · Espanja · Georgia · Irlanti · Islanti · Israel · Italia · Itävalta · Kreikka · Kroatia · Kypros · Latvia · Liettua · Luxemburg · Malta · Moldova · Montenegro · Norja · Portugali · Puola · Ranska · Ruotsi · Saksa · San Marino · Serbia · Slovenia · Suomi · Sveitsi · Tanska · Tšekki · Ukraina · Viro · Yhdistynyt kuningaskunta
Epäaktiiviset:  Andorra · Bosnia ja Hertsegovina · Bulgaria · Marokko · Monaco · Pohjois-Makedonia · Romania · Slovakia · Turkki · Unkari · Valko-Venäjä · Venäjä
Entiset:  Jugoslavia · Serbia ja Montenegro
Epäonnistuneet yritykset:  Kazakstan · Kosovo · Libanon  · Liechtenstein · Neuvostoliitto · Qatar · Tunisia
Kilpailut vuosittain
| --- | --- |
1950-luku:  1956 · 1957 · 1958 · 1959
1960-luku:  1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969
1970-luku:  1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979
1980-luku:  1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989
1990-luku:  1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999
2000-luku:  2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
2010-luku:  2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019
2020-luku:  2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Isäntäkaupungit
| --- | --- |
1950–:  Lugano · Frankfurt · Hilversum · Cannes
1960–:  Lontoo · Cannes · Luxemburg · Lontoo · Kööpenhamina · Napoli · Luxemburg · Wien · Lontoo · Madrid
1970–:  Amsterdam · Dublin · Edinburgh · Luxemburg · Brighton · Tukholma · Haag · Lontoo · Pariisi · Jerusalem
1980–:  Haag · Dublin · Harrogate · München · Luxemburg · Göteborg · Bergen · Bryssel · Dublin · Lausanne
1990–:  Zagreb · Rooma · Malmö · Millstreet · Dublin · Dublin · Oslo · Dublin · Birmingham · Jerusalem
2000–:  Tukholma · Kööpenhamina · Tallinna · Riika · Istanbul · Kiova · Ateena · Helsinki ·  Belgrad · Moskova
2010–:  Oslo · Düsseldorf · Baku · Malmö · Kööpenhamina · Wien · Tukholma · Kiova · Lissabon · Tel Aviv
2020–:  Rotterdam · Rotterdam · Torino · Liverpool · Malmö · Basel
Yliviivattu kaupunki tarkoittaa, että kilpailua ei järjestetty kyseisenä vuonna.
Lordi edusti Suomea vuoden 2006 Euroviisuissa tuoden voiton ensimmäistä kertaa Suomeen ja tehden silloisen piste-ennätyksen.
Ainemäärä

Amedeo Avogadro tutki kemiallisia reaktioita ja hänen mukaansa on nimetty Avogadron luku.
Ainemäärä (tunnus n) on fysiikassa ja kemiassa käytettävä perussuure, joka ilmaisee tarkasteltavan kohteen hiukkasten lukumäärää. Monissa hiukkasia operoivissa sovelluksissa, eli kemiassa atomeja ja molekyylejä sisältävät sovellukset, on tärkeä tietää hiukkasten lukumäärät. Yksittäisen molekyylin paino on kuitenkin niin pieni, ettei sitä pystytä punnitsemaan. Siksi ainetta mitataan suuremmissa yksiköissä, joissa on runsaasti hiukkasia. Ainemäärän SI-yksikössä moolissa on 6,022 140 76·1023 kappaletta (Avogadron vakio) aineen hiukkasia; siten 1 mol hiili-12:ta on noin 12 g. Näin suuri määrä ainetta painaa jo grammoja, joita voidaan tarkoilla vaa'oilla punnita.
Jotta ainetta voidaan punnita yhtä moolia vastaava määrä, tulee aineen moolimassan arvo tuntea. Esimerkiksi magnesiumin moolimassa on 24,31 g/mol, joten punnitsemalla sitä 24,31 g saadaan mooli tätä ainetta. Mooli ainetta painaa aina yhtä monta grammaa kuin kyseisen aineen atomi- tai molekyylipaino atomimassayksikköinä. Magnesiumin keskimääräinen massa atomimassayksiköinä onkin 24,31 u. Moolimassa ei riipu tilavuudesta, mikä helpottaa suureen käyttöä kemiassa, jossa aineen järjestäytyminen kiteissä vaihtelee. Ilman moolimassan suuretta, ainemäärän käyttö olisi vaikeaa.
Toinen etu moolimassojen käytöstä liittyy yhdisteiden syntymiseen. Aineosaset painavat kemiallisissa reaktioissa erikseen punnittuina saman verran kuin yhdisteen molekyylinä. Tämä lienee reaktioiden lopputuotteiden määrittämisen kannalta se tärkein ominaisuus. Esimerkiksi yksi mooli atomeina olevaa vetyä painaa noin 1 g, koska vedyn atomipaino on 1,00794 u, mutta mooli tavallista kaksiatomisina molekyyleinä (H2) olevaa vetyä painaa noin 2 g. Vastaavasti yksi mooli erillisinä atomeina olevaa happea painaa noin 16 g, koska hapen atomipaino on noin 15,9994 u, mutta mooli tavallista kaksiatomisina molekyyleinä (O2) olevaa happea on noin 32 g ja mooli otsonia (O3) on noin 48 g.
Yksikkö > SI-järjestelmässä

Vuoteen 2019 asti voimassa olleen määritelmän mukaan moolissa ainetta oli yhtä monta atomia, molekyyliä, ionia tai muuta hiukkasta kuin tasan 12 grammassa hiili-12-isotooppia on atomeja. Aiemman määritelmän mukaan Avogadron vakio arvo oli kokeellisesti määritettävä suure, jonka arvoksi oli mitattu  N_{A} = (6,02214179 ± 0,00000030)·1023 mol-1.
Vuonna 2019 voimaan tulleen määritelmän mukaan Avogadron vakion arvo on täsmälleen 6,022 140 76·1023 mol-1. Hiili-12 moolimassa sen sen sijaan on vain likimäärin 12 g/mol.
Lainalaisuuksia > Massaan perustuen

Määritelmän mukaan näytteen hiukkasmäärän (N) ja Avogadron vakion (NA) avulla voidaan lausua ainemäärä
Kun ainemäärä lausutaan näytteen massan (m) ja moolimassan (M) avulla
voidaan laskea tietyn massaisen näytteen sisältämien hiukkasten lukumäärä N
Lainalaisuuksia > Konsentraatioon perustuen

Konsentraation (c) ja tilavuuden (V) avulla ilmaistuna ainemäärä on
Lainalaisuuksia > Ideaalikaasulakiin perustuen

Jo varhain oli havaittu, että samaa ainemäärää sisältävät kaasut vaativat samassa lämpötilassa saman tilavuuden samassa paineessa (Avogadron laki). Tämä johtuu siitä, että kaasussa ainehiukkaset ovat kaukana toisistaan niin, etteivät hiukkasten oma koko, sähkövaraus ja massa vaikuta kaasun ulkoisiin suureisiin merkittävästi. Siksi tietty ainemäärä kaasua vie samoissa olosuhteissa saman tilavuuden. NTP-olosuhteissa tämä yleinen kaasun moolitilavuus on noin 22,4141 dm3 moolia kohti.
Ideaalikaasun ainemäärä NTP-olosuhteissa riippuu vain aineen tilavuudesta (V) ja yleisestä kaasun moolitilavuudesta (Vm):
Ideaalikaasun ainemäärä on yleisesti
missä p on paine pascaleina, V on kaasun tilavuus kuutiometreinä, R on moolinen kaasuvakio ja T on kaasun lämpötila kelvineinä. Kaasuilla ainemäärien suhteet vastaavat suunnilleen tilavuuksien suhteita. Näin ollen esimerkiksi 2 litraa vetyä ja 1 litra happea palavat 2 litraksi vesihöyryä:
Vesipallon maailmanmestaruuskilpailut

Vesipallon maailmanmestaruuskilpailut järjestetään uinnin maailmanmestaruuskilpailujen yhteydessä. Miehet ovat kilpailleet vuodesta 1973 ja naiset vuodesta 1986. Vuodesta 2001 lähtien kilpailut on käyty aina parittomina vuosina.
Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kisapaikka | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1973 | Belgrad, Jugoslavia |  Unkari |  Neuvostoliitto |  Jugoslavia |
| 1975 | Cali, Kolumbia |  Neuvostoliitto |  Unkari |  Italia |
| 1978 | Länsi-Berliini, Länsi-Saksa |  Italia |  Unkari |  Jugoslavia |
| 1982 | Guayaquil, Ecuador |  Neuvostoliitto |  Unkari |  Länsi-Saksa |
| 1986 | Madrid, Espanja |  Jugoslavia |  Italia |  Neuvostoliitto |
| 1991 | Perth, Australia |  Jugoslavia |  Espanja |  Unkari |
| 1994 | Rooma, Italia |  Italia |  Espanja |  Venäjä |
| 1998 | Perth, Australia |  Espanja |  Unkari |  Jugoslavia |
| 2001 | Fukuoka, Japani |  Espanja |  Jugoslavia |  Venäjä |
| 2003 | Barcelona, Espanja |  Unkari |  Italia |  Serbia ja Montenegro |
| 2005 | Montreal, Kanada |  Serbia ja Montenegro |  Unkari |  Kreikka |
| 2007 | Melbourne, Australia |  Kroatia |  Unkari |  Espanja |
| 2009 | Rooma, Italia |  Serbia |  Espanja |  Kroatia |
| 2011 | Shanghai, Kiina |  Italia |  Serbia |  Kroatia |
| 2013 | Barcelona, Espanja |  Unkari |  Montenegro |  Kroatia |
| 2015 | Kazan, Venäjä |  Serbia |  Kroatia |  Kreikka |
| 2017 | Budapest, Unkari |  Kroatia |  Unkari |  Serbia |
| 2019 | Gwangju, Etelä-Korea |  Italia |  Espanja |  Kroatia |
Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kisapaikka | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| 1986 | Madrid, Espanja |  Australia |  Alankomaat |  Yhdysvallat |
| 1991 | Perth, Australia |  Alankomaat |  Kanada |  Yhdysvallat |
| 1994 | Rooma, Italia |  Unkari |  Alankomaat |  Italia |
| 1998 | Perth, Australia |  Italia |  Alankomaat |  Australia |
| 2001 | Fukuoka, Japani |  Italia |  Unkari |  Kanada |
| 2003 | Barcelona, Espanja |  Yhdysvallat |  Italia |  Venäjä |
| 2005 | Montreal, Kanada |  Unkari |  Yhdysvallat |  Kanada |
| 2007 | Melbourne, Australia |  Yhdysvallat |  Australia |  Venäjä |
| 2009 | Rooma, Italia |  Yhdysvallat |  Kanada |  Venäjä |
| 2011 | Shanghai, Kiina |  Kreikka |  Kiina |  Venäjä |
| 2013 | Barcelona, Espanja |  Espanja |  Australia |  Unkari |
| 2015 | Kazan, Venäjä |  Yhdysvallat |  Alankomaat |  Italia |
| 2017 | Budapest, Unkari |  Yhdysvallat |  Espanja |  Venäjä |
| 2019 | Gwangju, Etelä-Korea |  Yhdysvallat |  Espanja |  Australia |
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2021

Suomen jääkiekkomaajoukkue Latviassa järjestetyissä vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailuissa.
Suomen joukkue sijoittui toiseksi B-lohkossa.
Suomen joukkue pääsi finaaliin voittaen Saksan semifinaalissa maalein 2-1.
Suomen joukkue hävisi finaalissa Kanadaa vastaan maalein 2-3. Suomen joukkue sai hopeaa Kanadaa vastaan käydyssä finaalissa.
Kokoonpano > Maalivahdit

| # | Nimi | Seurajoukkue |
| --- | --- | --- |
| 29 | Harri Säteri |  Sibir Novosibirsk, KHL |
| 31 | Janne Juvonen |  Leksands IF, SHL |
| 45 | Juho Olkinuora |  Metallurg Magnitogorsk, KHL |
Kokoonpano > Puolustajat

| # | Nimi | Seurajoukkue |
| --- | --- | --- |
| 2 | Ville Pokka |  Avangard Omsk, KHL |
| 3 | Olli Määttä |  Los Angeles Kings, NHL |
| 6 | Tony Sund |  HC Davos, NLA |
| 7 | Oliwer Kaski |  Avangard Omsk, KHL |
| 39 | Kim Nousiainen |  KalPa, Liiga |
| 40 | Petteri Lindbohm |  EHC Biel, NLA |
| 50 | Miika Koivisto |  Växjö Lakers HC, SHL |
| 52 | Mikael Seppälä |  KalPa, Liiga |
| 55 | Atte Ohtamaa |  Lokomotiv Jaroslavl, KHL |
| 61 | Axel Rindell |  Jukurit, Liiga |
Kokoonpano > Hyökkääjät

| # | Nimi | Seurajoukkue |
| --- | --- | --- |
| 12 | Marko Anttila |  Jokerit, KHL |
| 13 | Mikael Ruohomaa |  Sibir Novosibirsk, KHL |
| 15 | Anton Lundell |  HIFK, Liiga |
| 20 | Niko Ojamäki |  Linköping HC, SHL |
| 21 | Jere Innala |  HPK, Liiga |
| 22 | Arttu Ruotsalainen |  Buffalo Sabres, NHL |
| 24 | Hannes Björninen |  Pelicans, Liiga |
| 25 | Jere Karjalainen |  HK Sotši, KHL |
| 27 | Petri Kontiola |  HPK, Liiga |
| 38 | Teemu Turunen |  HC Davos, NLA |
| 47 | Peter Tiivola |  Porin Ässät, Liiga |
| 48 | Valtteri Puustinen |  HPK, Liiga |
| 76 | Jere Sallinen |  HIFK, Liiga |
| 80 | Saku Mäenalanen |  Jokerit, KHL |
| 81 | Iiro Pakarinen |  Jokerit, KHL |
Kokoonpano > Valmennusryhmä

Päävalmentaja:  Jukka Jalonen
Apuvalmentajat:  Mikko Manner, Antti Pennanen ja Raimo Helminen
Maalivahtivalmentaja:  Kari Lehtonen
Toyota Motor Manufacturing Indiana

| Toyota Motor Manufacturing Indiana, Inc>  |
| --- | --- |

Perustettu:  1996
Kotipaikka:  Princeton, Indiana, Yhdysvallat
Toimiala:  autoteollisuus
Liikevaihto:  2,148 mrd. USD (2005)
Henkilöstö:  5 500
Omistaja:  Toyota
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
TMMI:n sisäänkäynti.
Toyota Motor Manufacturing Indiana, Inc. (TMMI) on autotehdas, joka sijaitsee Indianan osavaltion Gibosonin piirikunnassa, Princetonin ja Fort Branchin välillä. Se on osa Toyota Motor Engineering & Manufacturing North Americaa, jonka japanilainen Toyota Motor Corporation omistaa. TMMI on Evansvillen alueen suurin työnantaja.
Tehdas rakennettiin vuonna 1996, ja se full-size -luokan pick-upin valmistuksen Yhdysvaltain markkinoille. Toyota Tundran valmistus alkoi vuonna 1999. Ennen sitä tehtaalla valmistettiin Toyota T100 -mallia. Toyota Sequoian valmistus alkoi 2000.
Tila-auto Siennan valmistus siirrettiin TMMI:lle vuonna 2003. Toyota lopetti Tundran valmistuksen TMMI:llä vuonna 2008, ja aloitti kokoonpanon Toyota Motor Manufacturing Texas -tehtaalla, San Antoniossa. Toyota Highlanderin valmistus siirrettiin TMMI:lle 2009.
Tehdas on jaettu kahteen osaan; "länsitehdas" valmistaa Highlander- ja Sequoia -malleja, ja "itätehdas" valmistaa Siennaa sekä Highlanderia. Kaikki Toyota Highlanderit valmistetaan TMMI:llä lukuun ottamatta Kiinan markkinoille tarkoitettuja autoja, joita valmistaan Kiinassa.
Nykyiset mallit

Toyota Sequoia (2000–)
Toyota Sienna (2003–)
Toyota Highlander (2009–)
Toyota Highlander Hybrid (2014–)
Entiset mallit

Toyota Tundra (1999-2008)
Edvard Hjelt

| Edvard Hjelt |
| --- | --- |

Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja
 1.8.1908 – 25.4.1909  
Edeltäjä:  Leo Mechelin
Seuraaja:  August Hjelt
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1855 Vihti
Kuollut: 2. heinäkuuta 1921 (66 vuotta) Bad Mergentheim, Saksa
Maisteri Edvard Hjelt, tuleva professori ja valtioneuvos. Daniel Nyblin, 1878. Museovirasto / Historian kuvakokoelma.
Edvard Immanuel Hjelt (28. kesäkuuta 1855 Vihti − 2. heinäkuuta 1921 Bad Mergentheim, Saksa) oli suomalainen kemisti, professori, Helsingin yliopiston rehtori ja kansleri sekä valtioneuvos. Hän oli lyhyen aikaa Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja ja myöhemmin avainhenkilö Saksan ja Suomen suhteiden kehittymisessä.
Teoksia

Kemia. Kansanvalistus-seura, 1888.
Rahasta ja korosta nyt ja ennen : esitelmä. Pitänyt Edvard Hjelt. Muu tekijä  Mandi Granfelt. Kansanvalistus-seura, 1892.
Kutsumuskirja niihin maisterin- ja tohtorin-promotsiooneihin, jotka Keisarillisen Aleksanderin-Yliopiston Suomessa filosofinen tiedekunta on tavanmukaisilla juhlallisuuksilla viettävä toukokuun 31 päivänä v. 1897 : Inbjudningsskrift till de magister- och doktors-promotioner, hvilka af filosofiska fakulteten vid Kejserliga Alexanders-Universitetet i Finland komma att med sedvanliga högtidligheter anställas i Helsingfors den 31 maj 1897. Helsingin yliopisto, 1897.
Tilastollisia tietoja opiskelevasta nuorisosta Suomen yliopistossa 1867–1905. Toim. Edvard Hjelt. Edlundin kirjakauppa, 1907.
Helsingin Diakonissalaitos vuosina 1867–1907. Kustantaja tuntematon, 1908.
Vuoden 1879 terveydenhoitosäännön synnystä. Kustantaja tuntematon, 1911.
Keisarillista Aleksanterin-yliopistoa koskevia säännöksiä : järjestelmällinen käsikirja. Tekijä 1912.
Vaiherikkailta vuosilta : muistelmia. 2, Sotavuodet ja oleskelu Saksassa. Otava 1919.
Vaiherikkailta vuosilta : muistelmia. 1, Toiminta yliopistossa ja senaatissa routavuosina. Otava 1920.
Yliopiston v. t. kanslerin lausunto Konsistorin ehdotuksesta laiksi Helsingin yliopiston järjestysmuodon perusteista. Kustantaja tuntematon, 1920.
Itsenäinen Suomi : unelmasta todellisuuteen. Tietosanakirja, 1921.
Neuvola

Lapsi neuvolassa rokotettavana vuonna 1961
Neuvola on yleisnimitys terveydenhuoltopalveluille, joita sosiaali- ja terveysministeriön mukaan tarjotaan raskaana oleville naisille, lasta odottaville perheille ja alle kouluikäisille lapsille sekä heidän perheilleen. Neuvolapalveluilla pyritään muun muassa seuraamaan ja edistämään sikiön ja lapsen tervettä kasvua ja kehitystä, odottavan ja synnyttäneen äidin terveyttä ja hyvinvointia sekä tukemaan perheitä ja edistämään lapsen kasvuympäristön ja perheen elintapojen terveellisyyttä.
Suomessa hyvinvointialueiden tulee järjestää alueillaan läkisääteiset neuvolapalvelut. Äitiysneuvolapalvelut ovat maksuttomia oman kunnan raskaana oleville naisille ja lapsivuoteisille äideille, isille sekä vastasyntyneille lapsille. Lastenneuvolapalveluiden avulla tarjotaan lapsille terveystarkastuksia, mahdollisia rokotteita ja suun terveystarkastuksia.
Neuvolatyö mainitaan myös terveydenhoitolaissa, joka astui voimaan vuoden 2010 alussa. Lain mukaan kunnat on velvoitettu tarjoamaan neuvolapalveluita asukkailleen.  Vuosittain äitiysneuvolapalveluita käyttää noin 56 000 odottavaa naista, lastenneuvola puolestaan palvelee noin 278 000 perhettä. Äitiys- ja lastenneuvolapalvelut tavoittavatkin lähes kaikki lasta odottavat ja alle kouluikäisen lapsen perheet.
Terveyssisar punnitsee vauvaa lastenneuvolassa vuonna 1951
Koko ikäluokan säännöllinen seuranta auttaa huomaamaan monia sairauksia jo varhaisessa vaiheessa. Esimerkiksi Turnerin oireyhtymä löydetään Suomessa keskimäärin vuosia aikaisemmin kuin Englannissa, jossa säännölliset tarkastukset puuttuvat lähes kokonaan.
Erilaisia neuvoloita

Vaikka neuvolapalveluilla yleiskielessä ymmärretäänkin yleensä vain terveyskeskusten osana toimivat äitiys- ja lastenneuvolapalvelut, katsotaan neuvolapalveluiksi myös ehkäisy- ja perhesuunnitteluneuvola, koulu- ja opiskelijaterveydenhuolto sekä aikuisneuvola.
Äitiysneuvolassa seurataan raskauden etenemistä, äidin ja syntyvän lapsen vointia sekä ehkäistään ja hoidetaan sairauksia. Neuvolassa tulevat vanhemmat saavat myös tietoa erilaisista yhteiskunnan tarjoamista palveluista, kuten äitiysavustuksesta ja kodinhoitoavusta. Äitiysneuvolan tavoitteena on turvata odottavan äidin ja sikiön mahdollisimman hyvä terveys. Odottavan äidin on käytävä äitiysneuvolan tarkastuksessa ennen neljännen raskauskuukauden päättymistä saadakseen oikeuden äitiysavustukseen. Normaalisti raskauden aikana on 12–15 neuvolakäyntiä.
Lastenneuvolassa pyritään edistämään alle kouluikäisten lasten terveyttä sekä ennalta ehkäisemään sairauksia. Synnytyksen jälkeen lapsi ja perhe siirtyvät lastenneuvolan asiakkaiksi. Tyypillisintä lastenneuvolatyötä ovat terveystarkastukset sekä kotikäynnit. Sosiaali- ja terveysministeriön suositusten mukaan alle yksivuotiaat käyvät neuvolatarkastuksessa 8 kertaa, 1–2-vuotiaat neljä kertaa ja sitä vanhemmat alle kouluikäiset lapset kerran vuodessa.
Ehkäisy- ja perhesuunnitteluneuvolan tehtävänä on neuvoa ja antaa tietoa eri ehkäisymenetelmistä, antaa ohjausta ja neuvontaa raskautta suunnitteleville, selvittää lapsettomuuden hoidon tarve sekä ehkäistä sukupuolitautien leviämistä neuvonnan ja tiedotuksen kautta.
Koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon piiriin lapsi siirtyy aloittaessaan koulunkäynnin. Koulu- ja opiskelijaterveydenhuollon järjestämisestä vastaa kunta. Yliopistojen ja korkeakoulujen opiskelijoiden terveydenhuollosta vastaa Ylioppilaiden Terveydenhoitosäätiö (YTHS).
Aikuisneuvola tarjoaa työ- ja eläkeikäisille henkilökohtaista terveysneuvontaa ja terveydentilan seurantaa. Yleisimpiä toimenpiteitä ovat erilaiset mittaukset ja rokotukset.
Neuvolatoiminnan historia

Suomalaisen neuvolatoiminnan isänä pidetään Arvo Ylppöä, jonka aloitteesta ensimmäinen neuvola perustettiin Helsingissä vuonna 1922. Jo 1920-luvun puolivälissä lastenneuvoloita oli jo 24 paikkakunnalla, ja vuonna 1944 oli perustettu 300 neuvolaa. Vuonna 1944 laadittiin laki, jonka mukaan jokaiseen kuntaan oli vuoteen 1949 mennessä perustettava äitiys- ja lastenneuvola.
Vuosina 1924-1931 neuvolatoiminnasta vastasivat terveyssisaret, kunnes vuonna 1931 terveyssisar-nimike muutettiin terveydenhoitajattareksi. Vuonna 1944 nimike muutettiin jälleen terveyssisareksi. Nykyään neuvoloissa työskentelevät terveydenhoitajat.
Neuvolatoiminnan vaikutukset

Vuodesta 1925 alkaen Helsingissä ja sen lähialueilla imeväisyyskuolleisuus laski kolmessa vuodessa 15 prosentista 3 prosenttiin. Vuonna 1950 lähes kaikki raskaana olevat olivat äitiysneuvolan piirissä. Äitiyskuolleisuus 1,5 oli promillea ja imeväiskuolleisuus 43,5 promillea. Vuonna 1971 äitiysneuvolassa kävi 99,9 prosenttia äideistä.
Äitiys- ja lastenneuvola Vantaan Tikkurilassa
Yhdysvallat talviolympialaisissa 1980

Yhdysvallat osallistui vuoden 1980 talviolympialaisiin 101 urheilijan (76 miestä ja 25 naista) joukkueella. Lippua avajaisissa kantoi Scott Hamilton.
Mitalistit

| Mitali | Mitalisti | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kulta | Jääkiekkomaajoukkue | Jääkiekko | miesten turnaus |
|  Kulta | Eric Heiden | Pikaluistelu | 500 m |
|  Kulta | Eric Heiden | Pikaluistelu | 1 000 m |
|  Kulta | Eric Heiden | Pikaluistelu | 1 500 m |
|  Kulta | Eric Heiden | Pikaluistelu | 5 000 m |
|  Kulta | Eric Heiden | Pikaluistelu | 10 000 m |
|  Hopea | Phil Mahre | Alppihiihto | Pujottelu |
|  Hopea | Linda Fratianne | Taitoluistelu | Naisten yksinluistelu |
|  Hopea | Leah Poulos | Pikaluistelu | Naisten 500 m |
|  Hopea | Leah Poulos | Pikaluistelu | Naisten 1000 m |
|  Pronssi | Charles Tickner | Taitoluistelu | Miesten yksinluistelu |
|  Pronssi | Beth Heiden | Pikaluistelu | Naisten 3 000 m |
Beltwayn ampumistapaukset

15 ampumiskohtausta aikajärjestyksessä. Kohteessa 2 ei loukkaantunut ketään.
Beltwayn ampumistapaukset tapahtuivat kolmen viikon aikana lokakuussa 2002 Yhdysvalloissa. Kaksi miestä, John Allen Muhammad ja Lee Boyd Malvo, surmasivat kymmenen ja haavoittivat vakavasti kolmea ihmistä AR-15-kiväärillä Washington DC:n lähistöllä, Baltimore-Washingtonin metropolialueen ympäristössä sekä Interstate 95:n varrella Virginiassa.
Myöhemmin on selvinnyt, että miehet olivat kuukautta aiemmin syyllistyneet Louisianassa, Alabamassa ja Georgiassa ryöstöön ja murhiin, joiden yhteydessä kuoli kolme ihmistä. Aiemmin he olivat tappaneet kolme ihmistä Kaliforniassa, Arizonassa ja Texasissa. Kaiken kaikkiaan miehet surmasivat siis 16 ihmistä.
John Allen Muhammad sai kuolemantuomion osallisuudestaan. Lee Boyd Malvo tuomittiin elinkautiseen. Virginian osavaltio teloitti John Allen Muhammadin myrkkyruiskeella 10. marraskuuta 2009.
Jamaika kesäolympialaisissa 2012

Jamaika osallistui Lontoon kesäolympialaisiin 2012 50 urheilijan voimin tuoden yhteensä 12 mitalia. Avajaisissa lippua kantoi Usain Bolt ja päättäjäisissä Hansle Parchment.
Mitalistit

| Mitali | Mitalisti | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kulta | Shelly-Ann Fraser-Pryce | Yleisurheilu | Naiset 100m |
|  Kulta | Usain Bolt | Yleisurheilu | Miehet 100m |
|  Kulta | Usain Bolt | Yleisurheilu | Miehet 200m |
|  Kulta | Kemar Bailey-Cole   Yohan Blake   Usain Bolt   Nesta Carter   Michael Frater | Yleisurheilu | miehet 4 × 100 m |
|  Hopea | Yohan Blake | Yleisurheilu | Miehet 100m |
|  Hopea | Shelly-Ann Fraser-Pryce | Yleisurheilu | Naiset 200m |
|  Hopea | Yohan Blake | Yleisurheilu | Miehet 200m |
|  Hopea | Schillonie Calvert   Veronica Campbell-Brown   Shelly-Ann Fraser-Pryce   Samantha Henry-Robinson   Sherone Simpson   Kerron Stewart | Yleisurheilu | Naiset  4 × 100 m |
|  Pronssi | Veronica Campbell-Brown | Yleisurheilu | Naisten 100m |
|  Pronssi | Hansle Parchment | Yleisurheilu | Miesten 110m aidat |
|  Pronssi | Warren Weir | Yleisurheilu | Miehet 200m |
|  Pronssi | Dominique Blake   Christine Day   Shereefa Lloyd   Rosemarie Whyte   Shericka Williams   Novlene Williams-Mills | Yleisurheilu | Naisten 4x400m |