stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hotelli Torni

| Hotelli Torni |
| --- | --- |

 Sokos Hotelli Tornin pääsisäänkäynti Yrjönkadun puolella.
Osoite:  Yrjönkatu 26 00100 Helsinki
Sijainti:  Keskusta
Koordinaatit:  60°10′04″N, 024°56′18″E
Rakennustyyppi:  Hotelli
Valmistumisvuosi:  1931
Korkeus:  69,5 metriä
Kerrosluku:  13
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hotelli Torni, kaupalliselta nimeltään Solo Sokos Hotel Torni, on Helsingissä sijaitseva vuonna 1931 avattu historiallinen hotelli. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Jung & Jung. Hotellissa on 13 kerrosta ja se on 69,5 metriä korkea. Valmistuessaan se oli Helsingin korkein rakennus ja oman aikansa pilvenpiirtäjä. Se oli myös Suomen ensimmäinen sähköistetty rakennus. Se on yhä yksi Suomen korkeimmista hotelleista.
Hotelli Torni kuuluu nykyään Sokos Hotels -ketjuun ja rakennuksen omistaa työeläkeyhtiö Varma.
Historia

Tornin rakentaminen liittyy Helsingissä 1920-luvulla suunnitteilla olleisiin pilvenpiirtäjähankkeisiin. Sen kanssa samaan aikaan suunnittelussa ollut Kino-Palatsin hanke ei toteutunut, mutta Torni valmistui maaliskuussa 1931, jo ennen kuin sillä oli rakennuslupaa. Tornin valmistuessa kiistan käsittely oli yhä kesken Korkeimmassa oikeudessa. Kino-Palatsi-hankkeen takana olevat piirit pitivät oman hankkeensa tyrmäämistä myös kielikysymyksenä: ruotsinkielinen arkkitehtikunta ja liikemieseliitti hyökkäsi suomenkielistä elinkeinoelämää vastaan aikana, jolloin kielikysymys oli kuumimmillaan.
Valmistuessaan Torni edusti uutta aikaa. Tyylillisesti se oli yhdistelmä art decoa ja funkkista. Hotelliin tuli 100 hotellihuonetta sekä useita ravintoloita ja kabinetteja. Suomen ensimmäiseen sähköistettyyn rakennukseen hissit toimitti Kone ja astiastot Arabia. Uutta aikaa edusti myös rakenteilla olleen hotellin huipulle vuonna 1930 rakennettu kulkuyhteys katolle Helsingissä 24. syyskuuta vierailleen Graf Zeppelin -ilmalaivan telakoitumista varten. Ajatus oli, että ilmalaiva voisi laskeutua katolle ja laivan matkustajat siirtyä sieltä tikapuita pitkin hotelliin cocktailille. Ilmalaiva ei kuitenkaan laskeutunut Torniin, mutta sitä varten tehty kulkuaukko näkyy yhä hotellin huipulla sijaitsevan Ateljee Barin katossa.
Mäntsälän kapinan aikaan keväällä vuonna 1932 majuri evp. Into Auer johti Tornin huoneesta 310 käsin Isänmaan ja Lain Puolesta -liikettä, joka toimi hallituksen vastavallankumouksellisena välineenä oikeistoradikaalia Lapuan liikettä vastaan.
Yrjö Kivimiehen toimittama, vuonna 1937 ilmestynyt keskustelukirja Pidot Tornissa, koottiin Tornissa järjestetyn kulttuuripoliittisen keskustelun pohjalta. Kirja sai jatkoa vuonna 1955 kun Eino S. Repo toimitti teoksen Toiset pidot Tornissa.
Talvisodan aikana hotellin täyttivät ulkomaiset toimittajat. Vuosina 1941–1944 hotelliin oli majoittunut Wehrmacht. Jatkosodan päätyttyä liittoutuneiden valvontakomission neuvostoliittolaisvaltuuskunta majoittui Torniin vuosiksi 1944–1947. Neuvostoliittolaisten poistuttua hotelli oli siivottomassa kunnossa ja myös sen kalusteita oli hajotettu.
Tornin ritarit -nimisen gastronominen veljeskunta perustettiin 1949 välittämään gastronomian perustietoja Torni-lehdessä sekä kirjoissa.
1950-luvulla Tornin kabinetti oli monien ajan viihdejulkkisten kokoontumispaikka. Usein siellä tuolloin nähtyjä henkilöitä olivat muiden muassa tietokilpailumies Tauno Rautiainen, elokuvaohjaaja Aarne Tarkas, toimittajat Jaakko Jahnukainen ja Matti Jämsä sekä iskelmälaulaja Olavi Virta.
Torni vuokrattiin Helsingin Osuuskaupalle vuonna 1972, minkä seurauksena se liitettiin Sokos Hotels -ketjuun.
Vuonna 1981 Tornin vierellä sijaitseva jugendtyylinen asuintalo Kyllikki liitettiin hotelliin. Liitoksen johdosta hotelli laajeni 50 huoneella, jotka edustivat kansallisromanttista tyyliä. Kyllikin puolelle rakennetut sviitit varustettiin Eliel Saarisen kalusteilla.
Ravintolat ja baarit > Ravintolat

Hotelli tornissa avattiin Suomen ensimmäinen kiinalainen ravintola vuonna 1953. Vuonna puolestaan 1960 avattiin balkanilaista ruokaa tarjoillut Balkan Grill -niminen ravintola sekä espanjalaista ruokaa tarjoillut Parrilla Española. Kalaravintola Osteri avattiin vuonna 1963.
Ravintolat ja baarit > Baarit

Tornin huipulla sijaitseva Ateljee Bar avattiin vuonna 1951. Baarin terassit lasistettiin myöhemmin ja niihin asenneettiin sähkölämmittimet, jotta niitä voitiin käyttää myös talvella.
American Bar avattiin vuonna 1960 nykyään hotelliaulana toimivaan kupolikattoiseen halliin. Se siirtyi myöhemmin nykyiselle paikalleen hotellin alakertaan. Vuonna 1996 baari toi Suomeen myöhemmin suosituksi juomaksi yleistyneen Mojiton.
Hotellin Yrjönkadun puolelle avattiin 1980-luvulla Irlantilainen baari, O'Malley's.
Remontit

Vuonna 1972 tapahtuneen omistajanvaihdon myötä hotelli ja kaikki sen ravintolat uusittiin.
Vuosien 2004 ja 2005 aikana hotellin julkisivut kunnostettiin sekä sen valaistus, ilmanvaihto ja jäähdytys uusittiin. Huoneiden sisustuksen suunnitteli Pirkko-Liisa Topelius ja Tornin puolen huoneita varusteltiin mm. suomalaisen J. Merivaaran kalusteilla sekä Le Corbusierin sveitsiläisillä valaisimilla.
Hotelli sulkeutui 16.12.2019 runsaan vuoden kestävän remontin ajaksi, joka on hotellin historian suurin remontti. Hotelli oli tarkoitus avata vuonna 2021, mutta remontti valmistui vasta huhtikuussa 2022. Remontissa uusittiin putkistot, ilmastointi, huoneiden ikkunat, valaistus, ovet, sisustus ja ulkovalaistus. Ulkokuori säilyi ennallaan.
Kuvagalleria

Hotelli Torni rakenteilla vuonna 1930.
Hotelli Tornin mainoskortti vuodelta 1932.
Hotellin seurusteluhuone 1930-luvulla. Tila toimii nykyään hotellin vastaanottona.
Hotelli Tornin kahden hengen hotellihuone 1930-luvulla.
Hotellin ravintolan keittiö toiminnassaan 1930-luvulla.
Hotelli Tornin tulitikkurasia 1970-luvun alussa.
Hotellin kabinetti kuvattuna vuonna 1979.
Hotelli Torni kuvattuna Kalevankadun puolelta vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hotelli Torni Wikimedia Commonsissa
Sokos Hotels
Ateljee Bar
Tornitalo Kalevan- ja Yrjönkadun kulmaan. Taloon ajanmukainen hotelli, ravintola ja tornikahvila, Helsingin Sanomat, 25.04.1929, nro 111, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ilmalaiva Graf Zeppelin Helsingin yllä 24. syyskuuta 1930. Rakenteilla oleva Hotelli Torni näkyy kuvassa vasemmalla alhaalla.
Vuonna 1963 avattu balkanilainen ravintola kuvattuna vuonna 1979.
Hruštšovin kenkä

Nikita Hruštšov YK:n yleiskokouksessa (1960).
Hruštšovin kenkä on laajalle levinnyt tarina siitä, kuinka NKP:n pääsihteeri Nikita Hruštšov otti YK:n XV yleiskokouksessa 12. lokakuuta 1960 kengän jalastaan ja paukutti sillä pöytää.
Tilanteen kehkeytyminen

Kyseisenä päivänä keskusteltiin Unkarin kysymyksestä, ja Hruštšov yritti löytää ongelmaan ratkaisun jos jollakin tavalla yhdessä muiden neuvostodelegaation jäsenten kanssa. Hruštšovin aikalaisten, Anastas Mikojanin ja kokouksessa paikalla olleen henkilökohtaisen tulkin, lausuntojen mukaan asia meni seuraavasti: Hruštšovilla ei ollut suinkaan kenkiä, vaan avonaiset sandaalintapaiset tohvelit. Erään puheenvuoron aikana Hruštšov otti tohvelin jalastaan ja alkoi tarkastella ja pudistella sitä tarkoituksellisen pitkään. Hän nosti kengän päänsä korkeudelle ja lisäksi tömäytti sitä kevyesti pöytään muutaman kerran aivan kuin yrittäen hätistää sisälle mukamas joutuneen kiven. Tällä Hruštšov ilmaisi mielipiteensä puheenvuoron mielenkiinnottomuudesta. Samaisessa istunnossa Hruštšov nimitti filippiiniläistä puhujaa "amerikkalaisen imperialismin hännystelijäksi ja pokkuroijaksi", mikä aiheutti tulkeille vaikean tilanteen.
Tilanteen kehkeytyminen > Kertomus kengän putoamisesta

Hruštšovin poika Sergei, joka oli läsnä samassa YK:n istunnossa, on kertonut, että Hruštšovin kenkä irtosi väkijoukossa, ja sen toi hänelle turvamies. Hän naputteli pöytää sen merkiksi, että oli eri mieltä puheen suhteen, minkä jälkeen otti kengän mukaan naputteluun. Sergei Hruštšovin mukaan valokuva hänen isästään ja kengästä on myöhempi valokuvamanipulaatio.
Tilanteen kehkeytyminen > Kenkä pöydällä

Life-aikakauslehden taannoisen valokuvaajan John Loengardin mukaan Hruštšov ei oikeastaan lyönyt pöytään kengällään, mutta otti jalkineen jalastaan ja laski sen pöydälle selvänä aikomuksenaan käyttää tohvelia nuijana, sillä hän mimikoi kengänlyöntiä kädellään joillekin lähellä istuville Yhdistyneen arabitasavallan edustajille.
Toinen kenkävälikohtaus

Hruštšov kertoo muistelmissaan toisesta kenkävälikohtauksesta, jonka hän järjesti puhuessaan Francon hallintoa vastaan värikkäin sanankääntein kuitenkaan mainitsematta el Caudilloa nimeltä. Espanjan edustaja vastasi haasteeseen, minkä jälkeen sosialististen maiden jäsenet aloittivat äänekkään rummutuksen jaloillaan. Hruštšov päätti lisätä vettä myllyyn ottamalla kengän ja paukuttamalla sillä pöytään itäblokin vastalauseen tehostamiseksi. Kyseinen kohta kiistetään kirjan sivuhuomautuksissa vääränä muistikuvana.
Aiheesta muualla

Artikkeli yleiskokouksen kenkävälikohtauksesta (New Statesman, 2.10.2000)(englanniksi)
Kuubalainen keittiö

Kuubalaista riisiä ja kanaa. Riisiä syödään Kuubassa sekä lounaalla että päivällisellä.
Kuubalainen kinkkuleipä.
Vihanneskoju Baracoassa.
Kuubalainen keittiö perustuu Kuuban valtion jakelemaan ruoka-annokseen, jota täydennetään trooppisilla hedelmillä sekä kaupoista, toreilta, työpaikkojen kahviloista ja mustasta pörssistä saatavalla ruoalla. Perusruokaa ovat riisi ja sokeri, ja lihana nautitaan yleensä possua tai kanaa.
Säännöstelty ruoka-annos

Kuuba on sosialistinen maa, jossa ruokaa säännöstellään. Valtio tarjoaa jokaiselle kansalaiselle saman kuukausittaisen ruoka-annoksen lähes ilmaiseksi. Vaikka annos on niukka, kukaan ei joudu kärsimään nälästä. Tyypillinen kuukausittainen ruoka-annos sisältää viisi munaa, 2,5 kilogrammaa valkoista sokeria, raakasokeria, valkoista riisiä ja papuja, kaksi desilitraa ruokaöljyä sekä 200–500 grammaa sianlihaa tai jauhelihaa ja soijaa. Trooppisia hedelmiä Kuubassa on helppo saada muutenkin, joten niitä ei kuulu annokseen. Lisäksi jokaiselle kansalaiselle tuodaan kotiin yksi sämpylä joka ilta. Pienet lapset saavat litran maitoa päivässä ja vanhemmat lapset litran jogurttia. Kuubalaiset täydentävät ruokavaliotaan ostamalla ruokaa valtion omistamista ruokakaupoista, toreilta, työpaikkansa kahvilasta ja mustasta pörssistä.
Ruoan säännöstelyn vuoksi Kuuban saaren ruokakulttuurista puuttuu nykyisin sellaisia perinteisiä ruokia, jotka kuuluivat siihen aiemmin ja joita syödään yhä kuubalaisten maahanmuuttajien yhteisöissä Miamissa ja New Yorkissa.
Ruoka-aineet

Riisi on tärkeä osa kuubalaista ruokavaliota, ja sitä syödään päivittäin lounaalla ja päivällisellä. Riisi tuodaan maahan etupäässä Vietnamista. Toinen tärkeä ruoka-aine ovat erilaiset pavut, joita syödään riisin kanssa. Suosittuja juureksia ja vihanneksia (viandas) ovat maniokki, bataatti, jamssi, peruna, kurpitsa ja keittobanaani. Niitä valmistetaan monella erilaisella tavalla, usein keitettynä tai paistettuna. Yleisin liha on sianliha, joka on myös kuubalaisten tärkein proteiinin lähde. Sikaa syödään usein mojo-kastikkeen kera. Myös kanaa syödään, vaikka se ei yleensä kuulukaan ilmaiseen ruoka-annokseen. Pihvi on nykyisin Kuubassa harvinaista herkkua, mutta naudanlihaa saadaan vähän jauhelihan muodossa ruoka-annoksessa. Ruoka-annokseen kuuluu joskus makrillia, ja kaupoista ostetaan säilykekalaa. Vaikka Kuuba on saarivaltio, tuoretta kalaa ei käytetä kovinkaan paljon. Hedelmiä on helposti saatavilla vuoden ympäri, ja monella perheellä on omia hedelmäpuita pihallaan. Mango on yleisin hedelmä.
Vaikka Kuubassa ei yleensä nälkää nähdäkään, raudan puutteen vuoksi anemiaa esiintyy paikoittain laajalti.
Ateriat

Kuubalaiseen aamiaiseen kuuluu usein leipäviipale, hedelmähilloa ja hedelmiä sekä vahvaa kuubalaista kahvia sokerin kanssa mutta harvoin maidon kanssa. Maaseudulla aamiaisella nautitaan joskus myös kananmuna tai lihaa. Lounas on päivän pääateria, vaikka lounastauko onkin Kuubassa lyhyempi kuin muissa latinalaisen Amerikan maissa. Moni nauttii lounaan työpaikallaan tai koulussa, jotkut kotona. Lounaaksi ja päivälliseksi syödään usein riisiä ja lihaa tai kalaa vihannesten kanssa. Riisi valmistetaan nykyisin riisikeittimellä. Ruoka ei ole kovinkaan voimakkaasti maustettua, ja makua saadaan sipulista, valkosipulista, suolasta, öljystä ja ihrasta sekä sokerista. Ruokailijat kokoavat yleensä eri ruoka-aineet omalle lautaselleen, mutta jälkiruoka tarjoillaan erikseen. Ruoan kanssa juodaan yleensä vettä. Kahvin lisäksi toinen suosittu alkoholiton juoma on malta, jota tehdään ohrasta ja humalasta. Kasvissyönti on Kuubassa harvinaista.
Erikoisaterioita nautitaan Kuuban useiden juhlapäivien aikana, jouluisin ja uudenvuodenpäivänä sekä syntymäpäivinä ja häissä. Niihin kuuluu usein katuruokaa, olutta, rommia ja kuubalaisia sikareita.
Suosittuja välipaloja ovat bocaditos-kinkkuleivät ja pastelitos-leivonnaiset.
Ravintolat

Kuubassa on niin valtion omistamia kuin yksityisiäkin ravintoloita. Tavalliset kuubalaiset saavat nykyisin myydä kodeissaan valmistamaansa ruokaa ulkomaisille turisteille. Myös kiinalaisia ravintoloita on paljon, ja maassa on myös joitain valtion omistamia pikaruokaravintoloita.
Humen haarukka

Humen haarukka on skotlantilaisen filosofin David Humen teoksessaan Tutkimus inhimillisestä ymmärryksestä esittelemä erottelu, joka jakaa ihmisjärjen objektit kahteen luokkaan: ideoiden suhteisiin ja tosiasioihin. Ideoiden suhteita koskevat väitteet ovat aina intuitiivisesti ja demonstratiivisesti varmoja. Tällaisia väitteitä tutkivia tieteitä ovet muun muassa logiikka, algebra ja geometria. Humen esimerkki ideoiden suhteita koskevasta lauseesta on: ”Hypotenuusan neliö on yhtä suuri kuin sivujen neliöiden summa.” Tosiseikkoja koskevat väitteet sen sijaan eivät ole intuitiivisesti tai demonstratiivisesti varmoja, sillä niiden vastakohta on mahdollinen, toisin sanoen tosiseikkaa koskevan väitteen vastakohta ei ole sisäisesti ristiriitainen. Tosiseikkoja koskevat väitteet kuvaavat materiaa ja aistimaailmaa. Humen esimerkki tällaisesta väitteestä on: ”Aurinko ei nouse huomenna”.
David Humen mukaan mikään tosiseikkoihin perustuva väite ei perustu järkeen vaan tottumukseen, eli kokemukseen. 
Esimerkiksi: ihmisellä on tieto siitä, että aurinko nousee huomenna. Tämä on tosiseikkoja koskeva väite. Tämä ihminen ei kuitenkaan pysty todistamaan vääräksi väitettä, että huomenna aurinko ei nouse. Humen mukaan hän kuitenkin uskoisi, että aurinko nousee huomenna, sillä tämä ihminen on huomannut joka aamu tähän päivään mennessä, että aurinko on noussut. Tämä tieto perustuu siis kokemukseen. Humen mukaan ihminen ei voi saada a priorista tietoa auringon noususta, vaan hän pystyy saamaan ainoastaan kokemuksella tietoa siitä. Ideoiden relaatiota koskevilla väitteillä ei siis ole yhteyttä tosiseikkoja koskeviin väitteisiin.
Pentti Kuula

Pentti Risto Kuula (s. 10. toukokuuta 1936 Keuruu) on suomalainen kirkkomuusikko, musiikkiarvostelija ja musiikin tohtori. Hän on Toivo Kuulan veljenpoika.
Koulutus

Pentti Kuula suoritti kanttori-urkurin tutkinnon vuonna 1963, musiikinopettajan tutkinnon 1964 ja musiikin kandidaatin tutkinnon 1988 Sibelius-Akatemiassa. Hänellä on myös humanististen tieteiden kandidaatintutkinto Helsingin yliopistossa (1968). Kuula väitteli musiikin tohtoriksi vuonna 2006. Väitöskirjan otsikko oli Viipurin Musiikin Ystävien orkesteri suomalaisen musiikin ja kansallisen identiteetin edistäjänä 1894–1918.
Ura

Kuula toimi Helsingin Vartiokylän seurakunnan kanttorina sekä Vuosaaren yhteiskoulun musiikinopettajana. Hän johti myös Ylioppilaiden kristillisen yhdistyksen (YKY) ja Evankelisen Yli­oppilas­liiton (EYL) kuoroja. Hän on ollut Kotimaa-lehden pitkäaikainen musiikkiarvostelija.
Kirjallinen tuotanto

(Pentti Pellon kanssa), Kirkkomusiikin suuria mestareita, Kirkon opintokeskus, Helsinki, 1966
Toimittanut kirkkomusiikista kertovat osuudet teoksiin Rippikoulun opettajan käsikirja (1972) ja Uskomme (rippikoulun oppikirja, 1977).
Kuumatka

| Kuumatka: Päiväkirja viikolta jolloin ihminen ensi kerran uskalsi mennä Kuun lähelle |
| --- | --- |
Kirjailija:  Erkki Ahonen
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1969
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  185

Edeltävä:  Paikka nimeltä Plaston
Seuraava:  Seppä Örn
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuumatka: Päiväkirja viikolta jolloin ihminen ensi kerran uskalsi mennä Kuun lähelle on kirjailija Erkki Ahosen vuonna 1969 julkaisema päiväkirjamuotoinen proosateos. Teoksessa käsitellään useita niitä ajatuksia, joita Ahonen pohtii varsinaisissa tieteiskirjoissaan, kuten tekniikan ja fysiikan kysymyksiä.
Lehtiarvostelut

Huhtala, Aarre: Turun sanomat 10.9.1969.
Meriluoto, Aila: Uusi Suomi 5.10.1969.
Paavilainen, Matti: Turhautunut älymystö. Helsingin sanomat 5.8.1969.
Vakkuri, Juha: Suomen sosialidemokraatti 17.8.1969.
Aiheesta muualla

Kuumatka[vanhentunut linkki]. Kiuruveden kaupunginkirjasto.
Kuun halkaisemisen ihme

Muhammed halkaisee kuun. Maalaus persialaisessa kirjassa 1500-luvulta.
Apollo 10:n vuonna 1968 kuusta ottama valokuva. Sitä on pidetty todisteena kuun halkaisemisen ihmeestä.
Kuun halkaisemisen ihme (arab. انشقاق القمر‎‎) on islamilaiseen Koraanin tulkintaan perustuva kertomus, jonka mukaan Kuun suuran ensimmäiset jakeet 54: 1–2 kertovat, miten profeetta Muhammed halkaisi kuun. Jakeet kuuluvat Koraanissa: "Hetki on tullut lähelle, ja kuu on jakaantunut! Jos he näkevät tunnusmerkin, he kääntyvät pois sanoen: ’Tarkkaa taikuutta!’"
Muhammedin elämäkerran kirjoittaneet Ibn Ishaq (700-luvulla) ja Ibn Hisham (800-luvulla) eivät mainitse tapausta, mutta se esiintyy 800-luvulla tallennetuissa haditheissa. Peruskoulun islaminuskon oppikirja antaa tapauksesta islamin tafsir -perinteeseen eli Koraanin selitykseen perustuvan kuvauksen. Kirja kertoo: "Allah antoi myös ihmeen, jossa hän jakoi kuun kahtia. Tämä tapahtui ennen hijraa. Silloin mekkalaiset olivat pyytäneet ihmettä Profeetalta. He lupasivat kääntyä islamin uskoon ihmeen nähtyään. Profeetta osoitti kohti kuuta ja Allah halkaisi kuun kahtia: toinen puoli kuusta oli al Safa –vuoren yllä ja toinen vastapäisen Qayqaan vuoren yllä."
Todisteita

Islamilainen sivusto antaa seuraavat varmat todistukset sille, että ihme todella tapahtui:
Muhammedin rehellisten ja oikeamielisten kumppanien todistukset
Monien tafsir -oppineiden yksimielisyys asiasta.
hadith -oppineiden yhtäpitävät kertomukset
kertomukset pyhiltä miehiltä, joilla on kyky nähdä tuntemattomia asioita
yhtäpitävät näkemykset monilta kalam -imaameilta, oppineilta ja asiantuntijoilta, joilla yleensä on hyvin erilaisia mielipiteitä
Muhammedin umman yksimielinen usko; yksimielisenä se ei koskaan erehdy.
Egyptiläinen O. K. AbouEassa perustelee ihmeen tapahtumista kuuta koskevalla astrologisella tiedolla International Journal of Astronomy - lehdessä. Hän katsoo osoitetun, että jäljet kuussa eivät ole 1388 vuotta vanhempia.  Julkaisussa Journal of Islamic Education indonesialaiset tutkijat katsovat, että NASA:n ottamat valokuvat kuusta todistavat kuun halkaisemisen ihmeestä.
Akilu Muhammad Aliu Nigerian valtionyliopistosta ja Adibah Abdul Rahim Malesian kansainvälisestä islamilaisesta yliopistosta ihmettelevät, miksi kristityt orientalistit kieltävät kuun halkaisemisen ihmeen, vaikka siitä on todisteina lukuisia autenttisia traditioita, jotka he luettelevat.
Hudson Hawk – varkaista parhain

| Hudson Hawk – varkaista parhain> Hudson Hawk |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Michael Lehmann
Käsikirjoittaja:  Bruce Willis & Robert Kraft (tarina)   Steven E. de Souza & Daniel Waters
Tuottaja:  Michael Dryhurst, Robert Kraft, Joel Silver
Säveltäjä:  Michael Kamen   Robert Kraft
Kuvaaja:  Dante Spinotti
Leikkaaja:  Chris Lebenzon   Michael Tronick
Lavastaja:  John R. Jensen
Pääosat:  Bruce Willis   Danny Aiello   Andie MacDowell   James Coburn
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:   24. toukokuuta 1991    9. elokuuta 1991
Kesto:  100 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  70 000 000 US$
Tuotto:  17 000 000 US$
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hudson Hawk – varkaista parhain (Hudson Hawk) on yhdysvaltalainen rikoskomedia vuodelta 1991. Elokuvan käsikirjoitti Bruce Willis, ohjasi Michael Lehmann ja pääosissa näyttelevät Willis, Danny Aiello, Andie MacDowell ja James Coburn.
Hudson Hawkista on tehty videopelit Nintendo Entertainment Systemille sekä Commodore 64:lle.
Juoni

Mestarivaras Hudson Hawk (Willis) on vankilatuomionsa jälkeen päättänyt siirtyä kaidalle tielle, mutta rikollissisarukset Darwin ja Minerva Mayflower tarvitsevat varasta varastamaan Leonardo da Vincin veistoksen. He uhkaavat muuten tappaa tämän ystävän Tommyn.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bruce Willis  | … |  Eddie Hawkins   |
|  Danny Aiello  | … |  Tommy Messina   |
|  Andie MacDowell  | … |  Anna Baragli   |
|  Richard E. Grant  | … |  Darwin Mayflower   |
|  Sandra Bernhard  | … |  Minerva Mayflower   |
|  James Coburn  | … |  George Kaplan   |
|  Donald Burton  | … |  Alfred   |
|  Andrew Bryniarski  | … |  Butterfinger   |
|  David Caruso  | … |  Kit Kat   |
|  Lorraine Toussaint  | … |  Almond Joy   |
|  Don Harvey  | … |  Snickers   |
|  Doug Martin  | … |  Igg   |
|  Steven Martin  | … |  Ook   |
|  Leonardo Cimino  | … |  Kardinaali   |
|  Frank Stallone  | … |  Cesar Mario   |
|  Carmine Zozzara  | … |  Antony Mario   |
|  Emily Eby  | … |  Peppermint Patty   |
Vastaanotto

Hudson Hawk sai Golden Raspberry -palkinnon vuoden huonoimpana elokuvana.
Video-oppaassa vuodelta 1994 Esko Rautakorpi aloittaa elokuvan esittelyn lauseella ”Täydellinen katastrofi!". Hän moittii etenkin Bruce Willisin tolkuttoman sekavaa käsikirjoitusta ja antaa elokuvalle yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.
Aiheesta muualla

Hudson Hawk – varkaista parhain Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Hudson Hawk – varkaista parhain Elonet. (suomeksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Haamut eivät kykene ja Ford Fairlane | Huonoimman elokuvan Golden Raspberry -palkinto 1992 | Seuraaja: Valo yössä |
Kuukivi (Kuu)

Apollo 16 -lennolta tuotua vaaleaa anortosiittia.
Apollo 15 -lennolta tuotua tummaa basalttia.
Kuusta tullut meteoriitti Allan Hills 81005.
Kuukivi on Kuun kiveä. Kuukiviä tulee Maahan meteoriitteina, ja niitä on kerätty myös Kuusta miehitetyillä ja miehittämättömillä kuulennoilla. Yhdysvaltalaiset ovat tuoneet Maahan yhteensä 382 kilogrammaa kuunäytteitä. Myös Neuvostoliiton Luna-ohjelmassa kuukiveä tuotiin hiukan Maahan.
Koostumus

Kuun pinnan vaaleat alueet ovat koostumukseltaan Maan vaipan kaltaisia. Ne koostuvat lähinnä anortosiitista ja breksiasta. Tummat alueet, "Kuun meret", koostuvat basaltista, joka nousi pinnalle valtavissa törmäyksissä yli kolme miljardia vuotta sitten.
Määrät

Yhdysvaltain Apollo-lennoilta tuodut kuukivimäärät:
| Lento | Näytteitä | Vuosi |
| --- | --- | --- |
| Apollo 11 |  21,55 kg | 1969 |
| Apollo 12 |  34,30 kg | 1969 |
| Apollo 14 |  42,80 kg | 1971 |
| Apollo 15 |  76,70 kg | 1971 |
| Apollo 16 |  95,20 kg | 1972 |
| Apollo 17 |  110,40 kg | 1972 |
Neuvostoliiton Luna-ohjelmassa kuukiveä tuotiin yhteensä 301 grammaa, alle tuhannesosa amerikkalaisten tuomasta määrästä.