stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Portaali (arkkitehtuuri)

Chartresin katedraalin portaali.
Portaali  (lat. porta, portti) on rakennuksen arkkitehtonisesti koristeltu sisäänkäynti. Portaaleja on perinteisesti rakennettu merkittäviin rakennuksiin kuten kirkkoihin  korostamaan niiden pääsisäänkäyntiä. Usein portaaleja koristavat pilasterit ja veistokset.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Portaali (arkkitehtuuri) Wikimedia Commonsissa
Porvoon raatihuone

| Porvoon raatihuone> Borgå rådhus |
| --- | --- |
 Porvoon raatihuone Vanhalta Raatihuoneentorilta nähtynä.
Osoite:  Jokikatu 45
Sijainti:  Vanha Porvoo
Rakennustyyppi:  raatihuone, museo
Valmistumisvuosi:  1764
Suunnittelija:  Gotthard Flensborg
Käyttäjä:  Porvoon museo
Tyylisuunta:  barokkiklassismi
Julkisivumateriaali:  kivi
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Porvoon raatihuone (ruots. Borgå rådhus)on nykyisin museona toimiva raatihuone Porvoossa.
Porvoon raatihuone on Suomen vanhin raatihuonerakennus. Rakennus edustaa hårlemanilaista barokkiklassismia. Se on kaksikerroksinen, muurattu tiilestä ja mansardikattoinen. Rakennuksen perustukset eivät ole alun perinkään kestäneet paksujen rakenteiden painoa ja se on painunut vinoon. Painumaa ei ole oikaistu, koska vinoihin lattioihin on jo sopeuduttu ja painuminenkin on loppunut.
Porvoon museolla on rakennuksessa useita näyttelyitä. Raatihuoneessa olevat pysyvät näyttelyt esittelevät Itä-Uudenmaan historiaa jääkaudelta 1700-luvulle, raatihuonetta, 1800-luvun porvoolaisia, Porvoossa toimineita Suomen taiteen kultakauden taiteilijoita Albert Edelfeltiä, Ville Vallgreniä sekä Johan Knutsonia, Louis Sparren suunnittelemia huonekaluja, Alfred William Finchin keramiikkaa ja Saara Hopean tuotantoa.
Joulurauhan julistus Porvoon raatihuoneen edustalla 24. joulukuuta 2014.
Keskiaikaisen kaupunkiperinteen mukaisesti Porvoossa julistetaan vuosittain joulurauha. Julistus tehdään jouluaattona kello 16 raatihuoneen portailta. Paikallinen soittokunta ja mieskuoro esittävät tilaisuudessa joululauluja.
Historia

Ensimmäinen kirjallinen maininta Porvoon raatihuoneesta on vuodelta 1545 ja toinen vuodelta 1616. Tämä rakennus on sijainnut torin pohjoislaidalla. Se pääsi huonokuntoiseksi ja sen tilalle rakennettiin uusi raatihuone vuonna 1666. Palovakuutustietojen perusteella nykyisen raatihuoneen paikalla sijaitsi aiemmin kaksikerroksinen asuintalo talousrakennuksineen. Suurin osa Porvoon rakennuksista tuhoutui vuoden 1760 palossa. Palon jälkeen suosittiin paloturvallisuuden ja edustavuuden vuoksi kivitaloja, jollaisia haluttiin etenkin torin ympärille.
Nykyisen raatihuoneen pääurakoitsija oli Porvoon pormestari Gabriel Hagert, joka sai valtiopäiviltä rahallista avustusta ja Uudenmaan prikaatilta sata miestä rakennustöihin. Rakennuksen suunnitteli rakennusmestari Gotthard Flensborg. Se on rakennettu vuosien 1762 ja 1764 välisenä aikana ja muurattiin pääosin vuosina 1763–1764. Raatihuone otettiin käyttöön viimeistään syksyllä 1764. Sen puinen kellotorni valmistui vuonna 1771.
Raatihuoneella pidettiin vuoden 1809 Porvoon valtiopäivien istuntoja. Toisessa kerroksessa kokoontui kaksi säätyä, aatelisto isossa salissa ja porvaristo pienessä salissa.
Raatihuoneella on toiminut kaupungin hallinto, maistraatti, raati ja järjestyslaitos. 1800-luvulla raatihuoneella toimi myös ortodoksinen Alek­san­te­ri Ne­va­lai­sen kirk­ko. Kaupunki käytti taloa 1880-luvulle asti. Käytön päätyttyä rakennus aiottiin purkaa, mutta se säilytettiin kuitenkin. Vastaperustettu Porvoon museoyhdistys ry pelasti talon ja aloitti siinä museotoiminnan 1896.
Raatihuoneseen tehtiin valtiopäivien 200-vuotisjuhliin 2009 peruskorjaus, jonka pääsuunnittelija oli arkkitehti Vilhelm Helander. Välipohjien kantavuutta parannettiin ja lahovikoja korjattiin myös tornissa. Rakennuksen ainoan porrashuoneen paloturvallisuutta parannettiin, jonka jälkeen ullakkokerroskin saatiin museon käyttöön. Sisätiloissa tehtiin mittavia konservointimaalauksia ja ulkorappaus sai uuden pinnan ja kalkkimaalin. Suurimmassa osaa rakennusta on painovoimainen ilmanvaihto, ullakkokerroksessa ja kellarin WC-tiloissa ilmanvaihto on koneellinen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Porvoon raatihuone Wikimedia Commonsissa
Pèire Cardenal

Pèire Cardenal
Pèire Cardenal (1180–1278) oli ranskalainen yksi aikansa suosituimmista trubaduureista. Häneltä on säilynyt yli 90 runoa, mutta vain muutamia sävellyksiä.
Pårasin kappeli

| Pårasin kappeli |
| --- | --- |

Sijainti:  Flygfältsvägen 306, Påras, Kruunupyy
Koordinaatit:  63°43′6.5″N, 023°04′1.5″E
Seurakunta:  Kruunupyyn seurakunta
Avoinna yleisölle 2016:  vapusta pyhäinpäivään
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pårasin kappelin paikalla sijaitsi Kruunupyyn pitäjän ensimmäinen kirkko. Kirkosta ei ole säilynyt valokuvaa eikä edes piirrosta, josta kävisi ilmi sen ulkomuoto. Kruunupyyn pitäjä muodostettiin vuonna 1607 Pårasin, Teerijärven, Bråtön ja Hopsalan kylistä. Näistä Hopsala kuului sitä ennen Pietarsaareen ja muut Kokkolan pitäjään. Pårasin kappelista tuli pitäjän ensimmäinen kirkko.
Vanhan kappelikirkon paikalle pystytettiin kyläläisten toimesta muistokivi ja informaatiotupa talvella 2011-2012.
Pænda

| Gabriela Horn |
| --- | --- |
 Pænda Waves Vienna 2017 -tapahtumassa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. tammikuuta 1989 (ikä 35) Deutschlandsberg, Steiermark, Itävalta
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Pænda
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2018–
Tyylilajit:  elektropop
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  Wohnzimmer Records 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Gabriela Horn (s. 25. tammikuuta 1989 Deutschlandsberg, Steiermark, Itävalta), tunnettu myös taiteilijanimellään Pænda tai PÆNDA, on itävaltalainen laulaja. Hän edusti Itävaltaa kappaleella "Limits" vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa Tel Avivissa.
Punttala

Punttala on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Antti Punttala (1846–1930), maanviljelijä, valtiopäivämies ja herastuomari
Heikki Punttala (1788–1865), maanviljelijä ja valtiopäivämies
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Puntila

Puntila on suomalainen sukunimi:
L. A. Puntila (1907–1988), suomalainen historioitsija
Markku Puntila (s. 1937), taloustieteilijä ja Suomen Pankin johtaja, L. A. Puntilan poika
Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti, Bertolt Brechtin ja Hella Wuolijoen näytelmä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Puntila”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pteraspidomorphi

| Pteraspidomorphi |
| --- | --- |
 Drepanaspis gemuendina ja Tiaraspis subtilis
 Ordovikikausi - Devonikausi 470–370 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Leuattomat selkärankaiset Agnatha
Luokka::  †Pteraspidomorphi  Goodrich, 1909
Alaryhmät
 †Anatolepis  †Arandaspida  †Heterostracomorphi †Astraspida  †Eriptychiida  †Heterostraci 
Katso myös
   Pteraspidomorphi Wikispeciesissä   Pteraspidomorphi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pteraspidomorphi on hävinnyt luokka, joka kuului leuattomien selkärankaisten yläluokkaan. Ne elivät varhaiselta ordovikikaudelta myöhäiselle devonikaudelle noin 470–370 miljoonaa vuotta sitten. Ne olivat alkeellisia kaloja. Niiden päätä peitti panssarimainen kuori ja pyrstössä oli suomuja. Niillä oli vain takaruumiissa evä. Suurin osa Pteraspidomorphi-luokkaan kuuluneista kaloista elivät meren rannikon matalissa vesissä, mutta jotkut elivät makeassa vedessä. Luokkaan kuuluneita lahkoja olivat Heterostraci, Eriptychiida, Astraspida ja Arandaspida.
Aiheesta muualla

Pteraspidomorphi (palaeos.com)
Puntti-Karhut

| Puntti-Karhut |
| --- | --- |
Perustettu:  1979
Paikkakunta:  Pori
Lajit:  painonnosto
Kotisivu:  punttikarhut.fi
Puntti-Karhut on porilainen urheiluseura, joka on erikoistunut painonnostoon. Seura on perustettu 1979.
Tunnetuin Puntti-Karhuja edustanut urheilija on olympiamitalisti Jouni Grönman.
Puntti-Karhut järjestää punttikouluja, joissa oli 1970-luvulla parhaimmillaan lähes 120 nuorta. Seura valmentaa nostajia aloittelijoista arvokisaedustajiin. Puntti-Karhut on järjestänyt monia merkittäviä kilpailuja kuten vuosien 2008, 2012, 2016 ja 2020 Suomen-mestaruuskilpailut.
Pålsjön linna

Pålsjön linna.
Pålsjön linna (ruots. Pålsjö slott) on linna Helsingborgin kaupungissa samannimisessä Helsingborgin kunnassa, Etelä-Ruotsin Skånessa. Se rakennettiin vuosina 1676–1679. Linnan ranskalaistyylinen puisto on puolestaan peräisin 1760-luvulta. Suuren Pohjan sodan Helsingborgin taistelussa kreivi Magnus Stenbock käytti linnaa päämajanaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Helsingborgs Dagblad: Pålsjö slott säljs till företagare (ruotsiksi)
Prometheus (kuu)

| Prometheus |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Collins, Voyager 1
Löytöaika:  Lokakuussa 1980
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Saturnus
Keskietäisyys:  139 380 km
Eksentrisyys:  0,0022
Kiertoaika:  0,612990038 d
Inklinaatio:  0,008
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  148×100×68 km
Pinta-ala:  23 343,42 km2
Massa:  1,6096 × 1017 kg
Keskitiheys:  0,48 g/cm3
Painovoima pinnalla:  0,006 m/s2
Akselin kaltevuus:  0°
Albedo:  0,6
Pinnan lämpötila:  alin: K keski: 74 
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  ei ole
Prometheus on Saturnuksen kuu. Se löydettiin vuonna 1980 Voyager-luotaimen kuvista ja sille annettiin alun perin nimeksi S/1980 S 27. Vuonna 1985 viralliseksi nimeksi valittiin Kreikan mytologiasta otettu nimi Prometheus. Kuusta käytetään myös nimeä Saturn XVI.
Prometheus on muodoltaan erittäin pitkänomainen. Kuussa on useita harjanteita, laaksoja ja monia noin 20 kilometriä halkaisijaltaan olevia kraattereita. Alhaisesta tiheydestä ja korkeasta heijastuskyvystä päätellen Prometheus on huokoinen ja jäinen kappale.
Prometheus on Saturnuksen F-renkaan sisäreunan kiertolainen. Cassini-avaruusluotaimen ottamista kuvista on nähtävissä, miten kuun painovoima luo sykeröitä F-renkaaseen.
Prometheuksen painovoiman vaikutuksia F-renkaassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prometheus (kuu) Wikimedia Commonsissa
Saturnuksen kuut
| --- | --- |
Paimenkuut:  S/2009 S 1 | Pan | Daphnis | Atlas | Prometheus | Pandora
Samarataiset:  Epimetheus | Janus
G-rengas:  Aegaeon
Sisemmät suuret kuut:  Mimas | Enceladus | Tethys | Telesto | Calypso | Dione | Helene | Polydeuces
Alkyonidit:  Methone | Anthe | Pallene
Ulommat suuret kuut:  Rhea | Titan | Hyperion | Japetus
Inuiittiryhmä:  Kiviuq | Ijiraq | Paaliaq | Siarnaq | Tarqeq
Viikinkiryhmä:  Phoebe | Skathi | S/2007 S 2 | Skoll | S/2004 S 13 |  Greip | Hyrrokkin | Mundilfari | Jarnsaxa | S/2006 S 1 | S/2004 S 17 | Narvi | Bergelmir | Aegir | Suttungr | S/2004 S 12 | Bestla  Farbauti | Hati | S/2004 S 7 | Thrymr | S/2007 S 3 | S/2006 S 3 |  Surtur | Kari | Fenrir | Ymir | Loge | Fornjot
Gallialaisryhmä:  Albiorix | Bebhionn | Erriapo | Tarvos
Varmistamattomat:  S/2004 S 6 | S/2004 S 4 | S/2004 S 3
Prósymna

| Prósymna Πρόσυμνα |
| --- | --- |
 Prósymna
 Koordinaatit: 37°42′46″N, 22°50′28″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Argolis
Kunta:  Árgos-Mykínes
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4102070601
Korkeus:  250 m
Väkiluku (2011):  589
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prósymna (kreik. Πρόσυμνα; myös Prósimna) tai Prosýmni (Προσύμνη; myös Prósimni) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Árgos-Mykíneen kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin kylä kuului Mykíneen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Árgos-Mykíneen kunnan Mykíneen kunnallisyksikköön. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Προσύμνης, Topikí Koinótita Prosýmnis). Kylän väkiluku on 589 (vuonna 2011).
Prósymna sijaitsee linnuntietä noin 14 kilometriä koilliseen Árgoksen kaupungista. Kylä on saanut nimensä mykeneläisaikaisesta Prosymnan asutuksesta, joka sijaitsi sen lähellä. Kylän aiempi nimi oli Bermpáti (Μπερμπάτι), mutta se nimettiin uudelleen muinaisen kaupungin mukaan vuonna 1927. Kylän lähistöllä on paljon mykeneläisaikaisia ja antiikin aikaisia kohteita.
Prínos

| Prínos Πρίνος |
| --- | --- |
 Megálos Prínoksen kylän Pyhän Johanneksen (Ágios Ioánnis) kappeli.
 Prínos
 Koordinaatit: 40°44′26″N, 24°34′37″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Thásos
Kunta:  Thásos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  0401000805
Väkiluku (2011):  1 211
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prínos (kreik. Πρίνος) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 211 (vuonna 2011).
Órmos Prínoun rantaa.
Prínoksen kylä sijaitsee Thásoksen luoteisosassa noin 1,4 kilometriä sisämaahan merenrannasta ja noin 16 kilometriä länsilounaaseen Thásoksen kaupungista eli Liménas Thásousta. Se on yksi saaren suurimpia kyliä. Seudun pääelinkeino on oliivinviljely.
Prínos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Πρίνου, Dimotikí Koinótita Prínou), johon kuuluvat varsinaisen Prínoksen kylän lisäksi kylät Agios Andréas Prínou, Megálos Prínos, Mikrós Prínos ja Órmos Prínou. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 423. Órmos Prínou on Prínoksen ranta-asutus. Sen satama Skála Prínou on Thásoksen toiseksi tärkein satama Thásoksen kaupungin jälkeen, ja sieltä on yhteys Kaválan kaupunkiin.
Prometium(III)

| Prometiumoksidi> Tunnisteet |
| --- | --- |
CAS-numero:  12036-25-8
PubChem CID:  11602575
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  Pm2O3
Moolimassa:  337,824 g/mol
Ulkomuoto:  vaalean purppuraista jauhetta
Sulamispiste:  n. 2 320 °C (2 593 K)
  
Prometium(III)oksidi tai prometiumoksidi Pm2O3 on harvinaisen maametallin prometiumin epäorgaaninen yhdiste hapen kanssa. Se on yleisin prometiumin yhdiste.
Prometiumoksidi esiintyy kiderakenteeltaan kolmessa muodossa:
| Muoto | Pearsonin symboli | Avaruusryhmä | No>  | a,b,c (nm) | β (deg) | Z | Tiheys  (g/cm3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuutiollinen | cI80 | Ia3 | 206 | 1,099 |  | 16 | 6,85 |
| Monokliininen | mS30 | C2/m | 12 | 1,422; 0,365; 0,891 | 100,10 | 6 | 7,48 |
| Heksagonaalinen | hP5 | P3m1 | 164 | 0,3802; 0,3802; 0,5954 |  | 1 | 7,62 |
(a, b ja c ovat hilavakiot, Z on kaavayksiköiden määrä alkeiskopissa, tiheys on laskettu röntgenkuvista.)
Matalissa lämpötiloissa vallitseva kuutiollinen muoto muuttuu monokliiniseksi kuumennettaessa 750–800 °C, ja tämä siirtymä kumoutuu ainoastaan sulattamalla oksidi. Siirtymä monokliinisesta muodosta heksagonaaliseen  tapahtuu 1 740 °C lämpötilassa. Myöskään prometiumoksidin voimakas radioaktiivisuus ei vaikuta sen kiderakenteeseen.
Aiheesta muualla

PubChem: Promethium(III) oxide (englanniksi)
Malmöfestivalen

Vuoden 2018.
Malmöfestivalen on Ruotsin Malmössä järjestettävä Pohjoismaiden suurin kaupunkifestivaali. Tapahtuma järjestetään vuosittain elokuun puolivälissä, ja kahdeksan festivaalipäivän aikana alueella vierailee yhteensä noin 1,4 miljoonaa kävijää. Malmöfestivalen järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1985. Vuonna 2004 festivaalin 20-vuotispäivän kunniaksi tapahtuma oli poikkeuksellisen suuri ja kävijöitä oli runsaasti. Festivaali juhli 25-vuotispäiväänsä vuonna 2009.
Festivaalin alkuaikoina ohjelmaa oli vain yhden kadun varrella. Festivaalikatu alkoi Triangelnin kauppakeskuksen luota ja jatkui melkein Malmön keskusasemalle saakka. Vuonna 2005 osa festivaalin tapahtumista siirrettiin Slottsparken- ja Kungsparken -puistoihin. Triangelnin lähistön tapahtumat siirrettiin osittain City-tunnelin rakennustöiden takia. Vuonna 2010 festivaali palasi Malmön keskustaan, ja siitä lähtien ohjelmaa on järjestetty esimerkiksi Stortorget-torilla, Posthusplatsen-aukiolla, Kustaa Aadolfin torilla ja Raoul Wallenbergin puistossa.
Kaikki Malmöfestivalenin konsertit ovat ilmaisia, eikä tapahtumassa ole paikkavarauksia.
Tapahtuman järjestelyt

Malmöfestivalen on vauhdikas ja elämyksellinen tapahtuma. Ruoalla on festivaalissa tärkeä asema, ja sitä on tarjolla eri puolilta maailmaa. Kustaa Aadolfin torille pystytetään perinteisesti suuri ruokateltta, jossa on tarjolla niin arkista kuin hieman erikoisempaakin ruokaa. Lisäksi festivaalialueella on useita musiikkilavoja. Esimerkiksi Stortorget-torilla on esiintynyt monia kuuluisia artisteja, sillä radiokanava NRJ on aina festivaaliviikon keskiviikkoisin järjestänyt siellä NRJ in the Park -konsertin. Alueella on myös erilaisia musiikkitelttoja, kuten 60-luvun teltta, jossa soitetaan aikakauden rock-musiikkia. Erityisen suosittuja musiikkiteltat ovat vanhempien kävijöiden keskuudessa.
Lasten ja nuorten suosikkeja ovat sen sijaan Stortorget-torille pystytettävät huvilaitteet. Laitteet toimittaa tivoli Axels Nöjesfält. Lisäksi Raoul Wallenbergin puistossa on mahdollisuus niin trampoliinihyppelyyn kuin sukellukseenkin. Iltaisin ohjelmassa on tanssia ja musiikkia. Perinteisesti viimeisenä festivaalipäivänä noin klo 22.00 taivaan on valaissut näyttävä päättäjäisilotulitus. Vuodesta 2009 lähtien monien malmöläisten pettymykseksi ilotulitteita ei ole ammuttu ollenkaan.
Tapahtuman järjestelyt > Alkuajat

Ajatus Malmöfestivalenista on lähtöisin Saksasta Kielin kaupungista, jossa on järjestetty jo yli sadan vuoden ajan kaupunkifestivaalia Kieler Woche. Tapahtuman innoittamana alettiin suunnitella festivaalia myös Malmön kaupunkiin, ja ensimmäinen Malmöfestivalen järjestettiin vuonna 1985. Kolmen kuukauden aikana nuorten ryhmä rakensi 50 myyntikojua ja Ruotsin Punainen Risti ompeli markiiseja. Tapahtumalle suunniteltiin myös oma juliste ja symboli. Viisi taiteilijaa antoi omat ehdotuksensa, ja voittajaksi selviytyi Anders Österlin. Hänen julisteensa kuvasi satakieltä, sillä satakielet viihtyvät hyvin Malmön monissa puistoissa. Satakieli oli Malmöfestivalenin symboli vuoteen 1995 asti. Tuolloin satakielen korvasi yksinkertainen teksti "Malmöfestivalen" punaisena ja mustana. Jo ensimmäisenä vuonna festivaali ylitti odotukset. Juhlajärjestelyt olivat Malmön historian suurimmat sitten vuoden 1914 balttilaisen näyttelyn.
Tapahtuman järjestelyt > Lohikäärmeveneet

Lohikäärmeveneet olivat pitkään tärkeä osa festivaaleja. Venekilpailuissa Malmön eri yritykset haastoivat toisensa melomaan kilpaa 300 metriä kanaalia pitkin. Kilpailut järjestettiin jo ensimmäisillä festivaaleilla vuonna 1985. Tuolloin kilpailuun osallistui vain 16 joukkuetta, mutta seuraavana vuonna kiinnostus veneitä kohtaan kasvoi, ja vuonna 1996 kilpailuun osallistui jo 570 joukkuetta. Sen jälkeen osallistujamäärä kääntyi taas hienoiseen laskuun, ja vuonna 2003 festivaaleilla meloi vain 310 joukkuetta. Kilpailua varten valmistettiin mielikuvituksellisia asusteita ja keksittiin joukkueille hauskoja nimiä. Kisat järjestettiin joka vuosi aina vuoteen 2006 asti.
Tapahtuman järjestelyt > Rapujuhlat

Malmöfestivalenin yhteydessä järjestetään vuosittain rapujuhlat, joita säestää ruotsalainen yhtye Grus i dojjan. Toisin kuin lohikäärmeveneiden, rapujuhlien perinne jatkuu yhä edelleen. Festivaalin ensimmäisenä vuonna 1985 haluttiin tehdä jotain erikoista, ja siksi kaikille Malmön asukkaille päätettiin järjestää ulkoilmaruokailu Stortorget-torilla. Malmön kunta näki paljon vaivaa löytääkseen tavarantoimittajan, joka pystyisi toimittamaan torille 1,5 tonnia rapuja. Ensimmäisillä rapujuhlilla vuonna 1985 viisi rapua maksoi 5 kruunua. Saman verran sai maksaa myös voista, leivästä, juustosta, hauskasta hatusta ja ruokalapusta. Festivaaliolut maksoi niin ikään 5 kruunua. Toisesta festivaalivuodesta alkaen hinnat ovat olleet kaksinkertaiset vuoteen 1985 verrattuna.
Jo ensimmäisenä vuonna noin 12 000 malmöläistä söi 59 985 rapua vain kahdessa tunnissa. Guinnessin ennätyskirjan edustaja laski ravut kaupungin matkailupäällikkö Carl-Erik Frantzénin avustuksella. Ruokailun jälkeen Malmön kaupungille annettiin sertifikaatti todisteeksi uudesta maailmanennätyksestä. Ennätystä on sittemmin parannettu Malmöfestivaleneilla useampaan otteeseen. Jo heti seuraavana vuonna (1986) malmöläiset tekivät uuden maailmanennätyksen syömällä 83 982 rapua. Vuonna 1989 tämäkin ennätys rikottiin, kun festivaaleilla syötiin 87 480 rapua. Vuonna 1994 tehtiin Malmöfestivalenin viimeinen maailmanennätys: 91 500 rapua. Malmön ennätys rikottiin myöhemmin Taalainmaalla.
Tapahtuman järjestelyt > Ilotulitukset

Malmöfestivalenin ilotulitukset ovat keränneet vuosittain paljon katsojia. Vuosina 1985–1997 ilotulitukset toteutti Stellan Ragnert. Vuonna 1986 ilotulitus pidettiin Stortorget-torilla, ja sen jälkeen ne ammuttiin Paulibron-sillalta. Silta oli toria parempi paikka, mutta täysin tyytyväisiä ei oltu vieläkään. Vuonna 1998 ilotulitteet ammuttiin pysäköintitalo Annan katolta. Samana vuonna vastuu ilotulituksen järjestämisestä siirtyi göteborgilaiselle yritykselle Göteborgs Fyrverkerifabrik AB, joka huolehti toteutuksesta siitä lähtien. Vuodesta 2005 alkaen ilotulitteet ammuttiin Ribersborgin rannan viereiseltä koirien ulkoilutusalueelta. Vuodesta 2009 lähtien päätösilotulituksia ei ole enää järjestetty, sillä Malmöfestivalen pyrkii olemaan ympäristöystävällinen festivaali.
Nimekkäitä esiintyjiä

2006 – Alice in Videoland
2006 – Yeah Yeah Yeahs
2006 – Laakso
2007 – Kristian Anttila
2007 – Laakso
2007 – Mando Diao
2007 – Vive la Fête
2007 – Marit Bergman
2007 – Hammerfall
2007 – Melody club
2007 – The Ark
2007 – Familjen
2007 – Slagsmålsklubben
2008 – Emil Jensen
2008 – Alice in Videoland
2008 – Arash
2008 – Billie the vision and the dancers
2008 – Caesars
2008 – Clutch
2008 – Dropkick Murphys
2008 – Familjen
2008 – Flogging Molly
2008 – Junior Boys
2008 – Kaizers Orchestra
2008 – Slagsmålsklubben
2008 – The Last Poets
2008 – Looptroop Rockers
Aiheesta muualla

Malmöfestivalenin kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Malmöfestivalen
Kaliffa, NRJ in the Park, 2018.
Käännös suomeksi
Proton Suprima S

| Proton Suprima S |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Malesia
Valmistaja:  Proton
Valmistusvuodet:  2013–2019
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Proton Gen-2
Teknisesti samankaltaisia:  Proton Prevé
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,6 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  CVT-automaatti
Proton Suprima S on Protonin vuosina 2013–2019 valmistama keskiluokan hatchback-korinen automalli, joka korvasi Proton Gen-2:n. Sen sedan-korinen rinnakkaismalli on Proton Prevé.
Moottorina on turboahdettu 1,6-litrainen (140 hv) bensiinimoottori, jonka yhteydessä on portaaton CVT-automaattivaihteisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Proton Suprima S Wikimedia Commonsissa