stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lentopallon maailmanliiga
Osallistuneet maat kautta aikojen

| Maa | Osallistunut | Viimeisin |
| --- | --- | --- |
|  Brasilia | 28 | 2017 |
|  Italia | 28 | 2017 |
|  Kuuba | 26 | 2016 |
|  Venäjä (aik. Neuvostoliitto ja Itsenäisten valtioiden yhteisö) | 26 | 2017 |
|  Japani | 24 | 2017 |
|  Ranska | 22 | 2017 |
|  Alankomaat | 21 | 2017 |
|  Yhdysvallat | 20 | 2017 |
|  Bulgaria | 20 | 2017 |
|  Puola | 20 | 2017 |
|  Serbia (aik. Serbia-Montenegro ja Jugoslavia) | 20 | 2017 |
|  Argentiina | 19 | 2017 |
|  Etelä-Korea | 19 | 2017 |
|  Kiina | 18 | 2017 |
|  Espanja | 15 | 2017 |
|  Portugali | 14 | 2017 |
|  Saksa | 13 | 2017 |
|  Suomi | 13 | 2017 |
|  Kreikka | 13 | 2017 |
|  Kanada | 11 | 2017 |
|  Venezuela | 9 | 2017 |
|  Egypti | 7 | 2017 |
|  Australia | 5 | 2017 |
|  Tšekki | 5 | 2017 |
|  Iran | 5 | 2017 |
|  Puerto Rico | 4 | 2016 |
|  Belgia | 4 | 2017 |
|  Meksiko | 4 | 2017 |
|  Slovakia | 4 | 2017 |
|  Tunisia | 4 | 2017 |
|  Turkki | 4 | 2017 |
|  Kazakstan | 3 | 2017 |
|  Montenegro | 3 | 2017 |
|  Kiinan Taipei | 2 | 2017 |
|  Slovenia | 2 | 2017 |
|  Qatar | 2 | 2017 |
|  Viro | 1 | 2017 |
|  Itävalta | 1 | 2017 |
Aiheesta muualla

Maailmanliiga Kansainvälisen lentopalloliiton sivuilla
Puolan Katowicen Spodek-hallissa on pelattu lopputurnaus vuosina 2001 ja 2007.
Puola on osallistunut Maailmanliigaan 20 kertaa
Lentopallon maailmanliiga 2013

Lentopallon maailmanliigassa pelasi kaudella 2013 kahdeksantoista joukkuetta. Alkusarja pelattiin kolmessa lohkossa siten, että maailmanrankingin 12 parasta joukkuetta jaettiin A ja B lohkoon, ja rankingissa heikommin sijoittuneet pelasivat C-lohkossa. Argentiinassa pelattuun lopputurnaukseen selvisi isäntäjoukkueen lisäksi kaksi parasta lohkoista A ja B sekä C-lohkon voittaja.
Alkusarjan taulukot > Lohko A

| Joukkue | O | V3 | V2 | H1 | H0 | Erät | pallot | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brasilia | 10 | 7 | 2 | 0 | 1 | 28-11 | 928-835 | 27 |
|  Bulgaria | 10 | 5 | 2 | 0 | 3 | 23-15 | 865-855 | 19 |
|  Ranska | 10 | 2 | 3 | 3 | 2 | 21-23 | 966-971 | 15 |
|  Puola | 10 | 2 | 2 | 4 | 1 | 21-24 | 966-1006 | 14 |
|  Yhdysvallat | 10 | 3 | 1 | 1 | 5 | 18-21 | 913-877 | 12 |
|  Argentiina | 10 | 1 | 0 | 2 | 7 | 11-28 | 817-911 | 5 |
Alkusarjan taulukot > Lohko B

| Joukkue | O | V3 | V2 | H1 | H0 | Erät | pallot | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 10 | 4 | 3 | 1 | 2 | 25-16 | 953-896 | 19 |
|  Venäjä | 10 | 4 | 3 | 1 | 2 | 25-16 | 939-889 | 19 |
|  Saksa | 10 | 4 | 1 | 3 | 2 | 21-19 | 865-878 | 17 |
|  Serbia | 10 | 3 | 2 | 3 | 2 | 22-22 | 958-992 | 16 |
|  Iran | 10 | 3 | 2 | 2 | 3 | 20-21 | 929-898 | 15 |
|  Kuuba | 10 | 1 | 0 | 1 | 9 | 9-28 | 794-885 | 4 |
Alkusarjan taulukot > Lohko C

| Joukkue | O | V3 | V2 | H1 | H0 | Erät | pallot | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 10 | 7 | 1 | 0 | 2 | 26-11 | 881-771 | 23 |
|  Alankomaat | 10 | 7 | 0 | 1 | 2 | 25-14 | 935-881 | 22 |
|  Etelä-Korea | 10 | 4 | 0 | 1 | 5 | 16-22 | 840-893 | 13 |
|  Suomi | 10 | 3 | 1 | 1 | 5 | 18-21 | 864-896 | 12 |
|  Portugali | 10 | 2 | 2 | 1 | 5 | 16-24 | 908-949 | 11 |
|  Japani | 10 | 2 | 1 | 1 | 5 | 16-25 | 895-933 | 9 |
Lopputurnaus > Lohko D

| Joukkue | O | V3 | V2 | H1 | H0 | Erät | p-suhde | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 6-2 | 1,110 | 6 |
|  Bulgaria | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 4-4 | 0,979 | 3 |
|  Argentiina | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2-6 | 0,923 | 2 |
| D-lohkon ottelut  | D-lohkon ottelut  | D-lohkon ottelut  | D-lohkon ottelut  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. heinäkuuta | Argentiina | Bulgaria | 1–3 | 26–28 | 23–25 | 25–20 | 23–25 | – |
| 18. heinäkuuta | Bulgaria | Italia | 1–3 | 18–25 | 25–18 | 22–25 | 24–26 | – |
| 19. heinäkuuta | Italia | Argentiina | 3–1 | 25–20 | 23–25 | 25–17 | 25–22 | – |
Lopputurnaus > Lohko E

| Joukkue | O | V3 | V2 | H1 | H0 | Erät | p-suhde | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Brasilia | 2 | 1 | 0 | 1 | 0 | 5-3 | 1,006 | 4 |
|  Venäjä | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 5-5 | 1,059 | 3 |
|  Kanada | 2 | 0 | 1 | 0 | 1 | 3-5 | 0,930 | 2 |
| E-lohkon ottelut  | E-lohkon ottelut  | E-lohkon ottelut  | E-lohkon ottelut  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17. heinäkuuta | Brasilia | Venäjä | 2–3 | 17–25 | 25–23 | 25–22 | 19–25 | 11–15 |
| 18. heinäkuuta | Venäjä | Kanada | 2–3 | 25–20 | 25–21 | 23–25 | 21–25 | 11–15 |
| 19. heinäkuuta | Kanada | Brasilia | 0–3 | 18–25 | 28–30 | 20–25 | – | – |
Lopputurnaus > Mitalipelit

|   |   |   |   |   |   | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SF | 20. heinäkuuta | 16.40 |  Italia |  Venäjä | 1–3 | 12–25 | 23–25 | 26–24 | 20-25 | – |
| SF | 20. heinäkuuta | 20.12 |  Brasilia |  Bulgaria | 3–1 | 25–12 | 25–17 | 23–25 | 25–16 | – |
| 3-4 | 21. heinäkuuta | 16.40 |  Italia |  Bulgaria | 3–2 | 21–25 | 25–21 | 25–20 | 21–25 | 15–7 |
| 1-2 | 21. heinäkuuta | 20.12 |  Venäjä |  Brasilia | 3–0 | 25–23 | 25–19 | 25–19 | – | - |
Karsinnat

Karsintaa ei suoriteta. Vuoden 2014 maailmanliigaan kelpuutettiin 28 joukkuetta, jotka jaetaan tasollisesti kolmeen ryhmään, ja kukin ryhmä 2-3 lohkoon, jokaisessa lohkossa pelaa neljä joukkuetta.
Tekniikan museo

| Tekniikan museo |
| --- | --- |

Tyyppi:  Museo, teknologiamuseo, erikoismuseo 
Osoite:  Viikintie 1, 00560 Helsinki  
Sijainti:  Vanhakaupunki, Helsinki
Perustettu:  1969
Kotisivut:  www.tekniikanmuseo.fi
Koordinaatit:  60°12′59″N, 024°58′57″E
 fiTekniikan museo 
   
Tekniikan museo on Helsingin Vanhassakaupungissa sijaitseva, vuonna 1969 perustettu valtakunnallinen vastuumuseo, joka tallentaa ja esittelee suomalaisen teknisen alan kehitystä kuvaavaa aineistoa. Tekniikan museota ylläpitää yksityinen Tekniikan museon säätiö.
Tekniikan Museo sijaitsee Helsingin Vanhankaupunginlahden rannalla Vantaanjoen suulla. Tekniikan museo kuuluu liikenteen ja viestinnän alan museoiden Trafiikki-museot -verkostoon.
Oikealla Voimalamuseo, josta johtaa putouksen yli silta Tekniikan museoon.
Tekniikan museo sijaitsee rakennuksissa, joissa toimi vuoteen 1969 saakka Helsingin vesilaitos, joka puhdisti Vantaanjoen vettä talouskäyttöön. Museon perusnäyttelyt sijaitsevat pyöreässä hallissa, joka on alun perin rakennettu suodatusaltaaksi ja on vesilaitoksen vanhin rakennus.
Museon näyttelyt kuvaavat tekniikan ja teollisuuden vaiheita Suomessa sekä niiden kehityksen vaikutusta yhteiskuntaan, kulttuuriin ja ihmisten elinoloihin. Ensimmäiset näyttelyt museossa avattiin vuonna 1972, ja ne käsittelivät muun muassa turbiineja, vesivoimaa, sähkövoimaa ja graafista alaa. Tämän hetken näyttelyissä voi tutustua suomalaisen tekniikan ja teollisuuden kehitykseen ja sen vaikutuksiin ympäristössämme, työssämme ja yhteiskunnassamme sekä sähköisen viestinnän historiaan. Museossa on myös erityisesti pienille lapsille suunnattu Kummituksen keksintökoje -näyttely, joka innostaa tutkimaan ja oivaltamaan. Museossa järjestetään lisäksi vaihtuvia näyttelyitä.
Kesäisin auki olevassa Pikasuodatinhallissa on nähtävillä 1930-luvun asuun entisöityä vedenpuhdistustekniikkaa altaineen ja pumppuineen. Kosken länsirannalla sijaitseva Voimalamuseo oli osa vesilaitoksen toimintaa ja tuottaa nykyisin ympäristöpennisähköä kotitalouksille. Voimalamuseon rakennukset omistaa Helsingin kaupunki ja ne eivät ole avoinna yleisölle.
Museon Punatiilihallissa toimivat toistaiseksi museon kokoustila Adams-auditorio sekä Opetusviraston ja Taloudellisen tiedotustoimiston TATin Yrityskylä Helsinki -oppimisympäristö koululaisille.
Kokoelmat, kirjasto ja julkaisut

Tekniikan museon kokoelmissa on lähes 19 000 esinettä, joista vain pieni osa on näyttelyissä esillä . Eräs merkittävimpiä kokoelman esineitä on Elektroninen SarjaKOmputaattori ESKO, ensimmäinen Suomessa rakennettu tietokone. Esinekokoelman lisäksi Tekniikan museolla on  noin 46 000 valokuvan, negatiivin ja dian kokoelma. Kuvakokonaisuuksista merkittävimmät ovat Strömberg-kokoelma ja Eric Tigerstedt -kokoelma.
Museon kirjasto sisältää yli 45 000 teollisuuden ja tekniikan alan kirjaa ja kausijulkaisua. Keskeisimpiä ovat konetekniikkaa ja sähkötekniikkaa käsittelevät teokset sekä teknisten laitteiden käyttöoppaat.
Museo julkaisee sarjaa Tekniikan museon julkaisuja.
Tilat

Ahtaiden tilojen vuoksi museolla on vuokralla varastotilaa Karkkilasta ja Jyväskylästä.
Tekniikan museon Pikasuodatinhalli kärsi tulipalosta keväällä 2008.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tekniikan museo Wikimedia Commonsissa
Tekniikan museo
ESKO tietokone keski-iässä Yle Uutiset, 12.6.2010.
Suomen valtakunnalliset vastuumuseot
Alvar Aalto -museo
Arkkitehtuurimuseo
Designmuseo
Forum Marinum
Ilmailumuseo
Käsityön museo
Lasimuseo
Lusto
Mobilia
Rautatiemuseo
Sarka
Siida
Teatterimuseo
Tekniikan museo
Työväenmuseo Werstas
Urheilumuseo
Valokuvataiteen museo
Tapio Laakso (aktivisti)

| Tapio Laakso |
| --- | --- |
 Tapio Laakso puhumassa mielenosoituksessa 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1981 (ikä 43) Vantaa
Poliitikko
Puolue:  Vihreät
Kotipaikka:  Helsinki
Puoliso:  Emma Kari
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Tapio Laakso (s. 3. kesäkuuta 1981 Vantaa) on suomalainen kansalaisaktivisti ja poliitikko. Laakso on työskennellyt Suomen Greenpeacen ohjelmajohtajana tammikuusta 2011 ja Pohjoismaiden Greenpeacen Arktis-kampanjavastaavana marraskuusta 2013. Greenpeacen jälkeen Laakso on toiminut Pelastakaa Lapset -yhdistyksen vaikuttamisen asiantuntijana ja Kirkon ulkomaanavun vaikuttamispäällikkönä.
Laakso toimi Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liiton puheenjohtajana vuosina 2006–2007 ja työministeri Anni Sinnemäen erityisavustajana vuonna 2010.
Laakson poliittinen tausta on globalisaatiokriittisessä liikkeessä. Hän on toiminut aktiivisesti myös siirtolaisten oikeuksia ja vapaata liikkumista puolustavissa kampanjoissa ja oli tuomassa prekariaattiliikettä Suomeen. Laakso oli myös perustamassa Independent Media Centerin suomalaisversiota Vaikuttava tietotoimisto. Laakso on opiskellut Helsingin yliopistossa talous- ja sosiaalihistoriaa.
Vihreissä nuorissa ja opiskelijoissa Laakso on ollut mukana vuodesta 2001. Laakso on ollut myös vihreiden puoluevaltuuskunnan jäsen.[lähde? ] Lisäksi hän on toiminut muun muassa puolueen perustulotyöryhmässä ja ollut ehdolla eduskuntavaaleissa 2007. Helsingin kaupunginhallituksen varajäsen Laakso oli 2007–2011, sitä ennen hän oli toiminut Maahanmuutto- ja kotoutumisasioiden neuvottelukunnassa.[lähde? ] Kunnallisvaaleissa 2008 hänet valittiin kaupunginvaltuuston varajäseneksi, mutta erosi tehtävästä vuonna 2011.
Vasemmistoliiton entinen kansanedustaja Jaakko Laakso on Tapio Laakson isä. Vihreiden entinen kansanedustaja Emma Kari on Laakson puoliso.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Tapio Laakso Twitterissä
Terry Bozzio

| Terry Bozzio |
| --- | --- |
 Terry Bozzio vuonna 2006
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. joulukuuta 1950 (ikä 73)
Ammatti:  muusikko, lauluntekijä
Muusikko
Aktiivisena:  1972–
Tyylilajit:  rock, jazz/fuusiojazz, synthpop, taidemusiikki, alternative rock progressiivinen rock
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Frank Zappa, U.K., Missing Persons, HoBoLeMa, Jeff Beck, Polytown, The Knack, Fantômas, Debbie Harry, KoЯn
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Terry John Bozzio (s. 27. joulukuuta 1950) on yhdysvaltalainen rumpali, joka tunnetaan parhaiten työstään Missing Persons -yhtyeessä, ja Frank Zappan yhtyeessä.
Bozzio syntyi San Franciscossa, Kaliforniassa. Hän alkoi soittaa itse rakentamaansa rumpusettiä 6-vuotiaana, ja 13-vuotiaana näki Beatlesin Ed Sullivan Showssa ja innostui rumpujen soitosta tätä kautta. Hän alkoi vaatia isältään rumputunteja. 1960-luvulla hän soitti autotallibändeissä kuten Blue Grass Radio, The Yarde, ja Tamalpais Jungle Mountain Boys.
Vuonna 1968 Bozzio liittyi Sir Francis Drake High Schooliin San Anselmossa, Kaliforniassa, jossa hän voitti stipendin, ja myöhemmin siirtyi Marinin collegeen. Tänä aikana hän opiskeli Chuck Brownin, Lloyd Davisin ja Roland Kohloffin johdolla rumpujen ja timpanin soittoa.
Vuonna 1975 hän alkoi soittaa Frank Zappan kanssa.
Marraskuusta 2008 lähtien Bozzio on soittanut kitaristi Allan Holdsworthin, basistin Tony Levinin ja rumpali Pat Mastelotton kanssa kokeilevassa HoBoLeMa-yhtyeessä.
Terry Bozzio soittamassa erikoislaatuista rumpusettiään
Käännös suomeksi
Temppelipuut

| Temppelipuut |
| --- | --- |
 Valkotemppelipuu (Plumeria alba)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Gentianales
Heimo::  Oleanterikasvit Apocynaceae
Suku::  Temppelipuut Plumeria  L.
Katso myös
   Temppelipuut Wikispeciesissä   Temppelipuut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Temppelipuut eli plumeriat (Plumeria) on kasvisuku oleanterikasvien heimossa. Siihen kuuluu 19 lajia puita, jotka ovat kotoisin Amerikan mantereen keskiosasta. Temppelipuita viljellään laajasti koristekasveina lämpimillä alueilla.
Plumeria-kasvisuku on nimetty 1600-luvun ranskalaisen kasvitieteilijän ja katolisen munkin Charles Plumierin mukaan.
Temppelipuulajeja

valkotemppelipuu (Plumeria alba)
Plumeria filifolia
Plumeria inodora
Plumeria magna
Plumeria mariaelenae
bahamantemppelipuu (Plumeria obtusa)
Plumeria pudica
rusotemppelipuu (Plumeria rubra)
Plumeria subsessilis
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Temppelipuut – Plumeria
Terveyshaitta

Terveyshaitalla tarkoitetaan terveydensuojelulain 1§ mukaan esimerkiksi asuinympäristössä olevasta tekijästä tai olosuhteesta aiheutuvaa sairautta tai sairauden oiretta. Lain tarkoittamana terveyshaittana pidetään myös altistumista terveydelle haitalliselle aineelle tai olosuhteelle siten, että sairauden tai sen oireiden ilmeneminen on mahdollista.
Asuntojen sisäilman aiheuttama terveyshaitta

Sisäilma saattaa sisältää terveyshaittaa aiheuttavia määriä kemiallisia aineita (epäpuhtauksia). Epäpuhtaudet voivat olla peräisin rakennus- tai sisustusmateriaaleista, kosteuden vaurioittamista rakenteista, ihmisen toiminnoista tai asunnon ja muun oleskelutilan ulkopuolelta (rakennuksen muut tilat, teollisuuden tai liikenteen päästöt). Kemialliset epäpuhtaudet ovat hiukkasmaisia tai kaasumaisia aineita, jotka voidaan jakaa orgaanisiin ja epäorgaanisiin yhdisteisiin.
Kemiallisten epäpuhtauksien pitoisuudet sisäilmassa saattavat vaihdella ympäristöolosuhteiden (sääolot, sisäilman lämpötila ja kosteus, ilmanvaihto) tai rakennuksessa ja sen ulkopuolella tapahtuvien toimintojen mukaan. Sisäilman kaasumaisten orgaanisten yhdisteiden epäillään olevan yhteydessä ihmisten kokemiin terveys- ja hajuhaittoihin ja erityisesti asumisviihtyvyyttä vähentäviin tuntemuksiin. Ilmassa samanaikaisesti esiintyvillä useilla yhdisteillä saattaa olla vaikutukseltaan myös toisiaan vahvistava ominaisuus.
Mikrobit saattavat tuottaa erittäin myrkyllisiä aineenvaihduntatuotteita, jotka leijuvat hiukkasten mukana mikrobivaurioisen rakennuksen sisäilmassa. Mikrobitoksiinit ovat terveydensuojelulain tarkoittama terveyshaitta, sillä terveyshaittana pidetään myös altistumista terveydelle haitalliselle aineelle tai olosuhteelle siten, että sairauden tai sen oireiden ilmeneminen on mahdollista. Tällainen tilanne saattaa syntyä esimerkiksi silloin, kun ihminen asuu tai oleskelee asunnossa, jossa hän voi altistua mikrobikasvustosta peräisin oleville aineenvaihduntatuotteille.
Asuntojen sisäilman aiheuttama terveyshaitta > Terveyshaitan estäminen

Elinympäristön terveellisyys vaikuttaa yksilön hyvinvointiin. Tämän vuoksi elinympäristöön vaikuttava toiminta tulee terveydensuojelulain mukaan suunnitella ja järjestää siten, että yksilötason ja väestötason terveyttä ylläpidetään ja edistetään. Elinympäristöön vaikuttavaa toimintaa on harjoitettava siten, että terveyshaittojen syntyminen mahdollisuuksien mukaan estyy.
Koska ihminen viettää valtaosan ajastaan kotona ja työpaikalla, erityisen soveltamiskelpoisia lakeja ovat terveydensuojelulaki ja työturvallisuuslaki. Terveydensuojelulain mukaan sisätilojen sisäilman puhtauden ja muiden vastaavien olosuhteiden tulee olla sellaiset, ettei niistä aiheudu asunnossa tai sisätilassa oleskeleville terveyshaittaa. Asunnossa ja muussa oleskelutilassa ei saa olla mikrobeja siinä määrin, että niistä aiheutuu terveyshaittaa. Työturvallisuuslain tarkoituksena taas on suojella työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta uhkaavilta vaaroilta, jotka voivat aiheutua altistumisesta biologisille tekijöille työssä. Tätä lakia sovelletaan toimintoihin, joissa työntekijät altistuvat  tai voivat altistua työnsä johdosta biologisille tekijöille. Pykälässä asetettaisiin työnantajalle velvollisuus rajoittaa työntekijöiden altistuminen turvallisuutta tai terveyttä haittaaville tai vaarantaville biologisille tekijöille niin vähäiseksi, ettei niistä aiheutuisi vaaraa ja haittaa työntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle. Tämä velvollisuus kattaisi myös lisääntymisterveydelle aiheutuvan vaaran torjumisen.
Terveydensuojelulain (763/94) 26 §:n mukaan asunnon ja muun sisätilan sisäilman tulee olla puhdasta eivätkä esimerkiksi mikrobit ja muut vastaavat tekijät saa aiheuttaa terveyshaittaa asunnossa tai sisätilassa oleskeleville. Puhtaudella tarkoitetaan esimerkiksi sisäilman kemiallisia epäpuhtauksia. Mikrobien tuottamia toksiineja ajatellen EU:n uusi kemikaalilainsäädäntö REACH olisi asianmukainen asetus, jota voisi soveltaa mikrobitoksiinien vaaranarvioinnissa. REACH astui voimaan 2007 ja asetus on suoraan jäsenmaita sitovaa lainsäädäntöä.
Aiheesta muualla

Sosiaali- ja terveysministeriön asetus asunnon ja muun oleskelutilan terveydellisistä olosuhteista sekä ulkopuolisten asiantuntijoiden pätevyysvaatimuksista (545/2015)
Suomi talviolympialaisissa 2006

Suomen joukkueen vahvuus XX talviolympialaisissa Italian Torinossa 10. helmikuuta – 26. helmikuuta vuonna 2006 oli 93 urheilijaa, joista 31 oli naisia ja 62 miehiä. Joukkue julkistettiin lopullisesti 25. tammikuuta.
Mitalistit

| Sija | Urheilija | Laji | Kilpailu |
| --- | --- | --- | --- |
| Hopeaa | Matti Hautamäki | mäkihyppy | normaalimäki 12.2. |
| Hopeaa | Mikko Ronkainen | freestylehiihto | kumparelasku 15.2. |
| Hopeaa | Tami Kiuru, Janne Happonen, Janne Ahonen ja Matti Hautamäki | mäkihyppy | joukkuemäki 20.2. |
| Hopeaa | Tanja Poutiainen | alppihiihto | suurpujottelu 24.2. |
| Hopeaa | Markku Uusipaavalniemi, Wille Mäkelä, Kalle Kiiskinen, Teemu Salo ja Jani Sullanmaa | curling | curling 24.2. |
| Hopeaa | Miesten jääkiekkomaajoukkue | jääkiekko | jääkiekkoturnaus 26.2. |
| Pronssia | Markku Koski | lumilautailu | lumikouru 12.2. |
| Pronssia | Aino-Kaisa Saarinen ja Virpi Kuitunen | maastohiihto | naisten sprinttiviesti 14.2. |
| Pronssia | Anssi Koivuranta, Antti Kuisma, Hannu Manninen ja Jaakko Tallus | yhdistetty | yhdistetyn joukkuekilpailu 15. - 16.2. |
Suomen joukkue > Alppihiihto > Miehet

| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalle Palander | 9. | 2.36,82 (ero +1,82) | suurpujottelu | 20.2. |
| Kalle Palander | hylätty | hylätty | pujottelu | 25.2. |
| Jukka Rajala | 22. | 2.41,40 (+ 6,40) | suurpujottelu | 20.2. |
| Jukka Rajala | laski ulos | laski ulos | pujottelu | 25.2. |
Palander oli pujottelun ensimmäisen laskunsa jälkeen sadasosan jäljessä kilpailua johtanutta Itävallan Benjamin Raichia. Hän teki kuitenkin toisessa laskussaan virheen, suksi meni kepin väärältä puolelta, ja lasku hylättiin. Palander jatkoi kuitenkin maaliin missä hän oli 45 sekunninsadasosaa nopeampi kuin silloin ensimmäisenä ollut Reinfried Herbst. Rajala laski ulos jo ensimmäisellä laskullaan.
Suomen joukkue > Ampumahiihto

| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paavo Puurunen | 12. | 56.38,9 (+2.15,9); 1 sakko | 20 km normaalimatka | 11.2. |
| Paavo Puurunen | 47. | 28.57,3 (+2.45,7); 2 | 10 km pikamatka | 14.2. |
| Paavo Puurunen | 23. | 38.01,2 (+2.41,0); 1 | 12,5 km takaa-ajo | 18.2. |
| Paavo Puurunen | 4. | 47.43,7 (+23.7); 0 | 15 km yhteislähtö | 25.2. |
Suomen joukkue > Curling

Alkusarja
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 13. helmikuuta |  Suomi | 2–7 (0–2,1–0,0–1,1–0,0–0,0–1,0–2,0–0,0–1,x-x) |  Sveitsi |
| 13. helmikuuta |  Suomi | 4–3 (0–0,0–2,0–0,2–0,0–0,0–1,0–0,1–0,0–0,1–0) |  Yhdysvallat |
| 15. helmikuuta |  Suomi | 7–5 (1–0,0–2,2–0,0–0,0–1,0–1,2–0,0–1,0–0,2–0) |  Uusi-Seelanti |
| 15. helmikuuta |  Saksa | 5–2 (0–0,0–0,1–0,0–0,0–1,2–0,0–0,1–0,1–0,0–1) |  Suomi |
| 17. helmikuuta |  Ruotsi | 4–11 (0–3,2–0,0–2,2–0,0–0,0–1,0–3,0–2,x-x,x-x) |  Suomi |
| 17. helmikuuta |  Suomi | 8–7 (0–2,0–0,3–0,0–0,0–1,0–1,4–0,1–0,0–2,0–1) |  Kanada |
| 18. helmikuuta |  Suomi | 7–3 (1–0,0–0,0–1,1–0,3–0,0–1,1–0,0–1,0–0,1–0) |  Norja |
| 19. helmikuuta |  Italia | 4–7 (0–1,1–0,0–2,1–0,1–0,0–2,1–0,0–0,0–1,0–1) |  Suomi |
| 19. helmikuuta |  Iso-Britannia | 2–5 (0–0,0–0,0–3,0–0,1–0,0–1,0–1,0–0,1–0,x-x) |  Suomi |
Suomi voitti lohkonsa otteluin 7 – 2.
Välierä
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 22. helmikuuta |  Suomi | 4–3 (0–0,1–0,0–0,0–0,0–1,2–0,0–1,0–0,0–1,1–0) |  Iso-Britannia |
Loppuottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 24. helmikuuta |  Suomi | 4–10 (2–0, 0–2, 0–1, 0–1, 1–0, 0–6, 0–0, 1–0, x-x, x-x) |  Kanada |
Suomen joukkue > Freestyle-hiihto

| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Janne Lahtela | 16. | 22,65 | kumparelasku | 15.2. |
| Juuso Lahtela | 8. | 24,42 | kumparelasku | 15.2. |
Tapio Luusua: Joutui vetäytymään kisoista päänsärkykohtausten vuoksi, varamies Juuso Lahtela matkasi Luusuan tilalle.
| Sami Mustonen | karsinnan 22. | 21,57 | kumparelasku | 15.2. |
| Mikko Ronkainen | hopeaa | 26,62 | kumparelasku | 15.2. |
Suomen joukkue > Jääkiekko > Miehet

Suomen maajoukkue:
| --- | --- |
Maalivahdit: Niklas Bäckström, Antero Niittymäki ja Fredrik Norrena
Puolustajat: Aki-Petteri Berg, Lasse Kukkonen, Toni Lydman, Antti-Jussi Niemi, Teppo Numminen, Petteri Nummelin, Sami Salo ja Kimmo Timonen
Hyökkääjät: Niklas Hagman, Jukka Hentunen, Jussi Jokinen, Olli Jokinen, Niko Kapanen, Mikko Koivu, Saku Koivu, Antti Laaksonen, Jere Lehtinen, Ville Nieminen, Ville Peltonen, Jarkko Ruutu ja Teemu Selänne
Joukkueesta jäivät pois ennen turnauksen alkua loukkaantumisen takia Miikka Kiprusoff, Kari Lehtonen, Joni Pitkänen, Ossi Väänänen, Tuomo Ruutu, Sami Kapanen ja Antti Miettinen. Sami Salon olkapään loukkaantumisen vuoksi Lasse Kukkonen lensi Torinoon aamulla 23. helmikuuta.
Alkusarja
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 15. helmikuuta |  Sveitsi | 0–5 (0–1,0–4,0–0) |  Suomi |
| 16. helmikuuta |  Suomi | 6–0 (0–0,4–0,2–0) |  Italia |
| 18. helmikuuta |  Tšekki | 2–4 (1–1,1–1,0–2) |  Suomi |
| 19. helmikuuta |  Suomi | 2–0 (2–0,0–0,0–0) |  Kanada |
| 21. helmikuuta |  Suomi | 2–0 (1–0,1–0,0–0) |  Saksa |
Suomi voitti lohkonsa.
| Joukkue | O | V | T | H | Maaliero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Suomi | 5 | 5 | 0 | 0 | 19–2 | 10 |
Puolivälierä
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 22. helmikuuta |  Suomi | 4–3 (2–1,2–1,0–1) |  Yhdysvallat |
Välierä
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 24. helmikuuta |  Suomi | 4–0 (1–0, 2–0, 1–0) |  Venäjä |
Loppuottelu
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 26. helmikuuta |  Suomi | 2–3 (1–0, 1–2,0–1) |  Ruotsi |
Suomelle olympiahopea oli historian toinen.