stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saloisten kotiseutumuseo
Historia

Syksyllä 1965 perustettiin Saloisten kotiseutu- ja museoyhdistys ry. Puuhamiehinä yhdistystä perustamassa olivat mm. Martti Levón, Erkki Anttila ja Eemeli Siniluoto. Ensimmäisiksi museorakennuksiksi yhdistys sai Saloisten manttaalikunnalta Arkkukarissa sijaitsevan vilja-aitan sekä Saloisten kunnalta edellisen vieressä sijaitsevan kunnalliskodin jyväaitan, jotka kunnostettiin museoesineiden säilytystä varten. Kunta lahjoitti yhdistykselle myös tontin. Myöhemmin museoalueelle siirrettiin monia muita rakennuksia. Kuntaliitoksen jälkeen museo on siirtynyt yhdistykseltä Raahen kaupungin omistukseen.
Rakennukset

Saloisten manttaalikunnan aitta
Kunnalliskodin jyväaitta
Anttilan Eeran kalamaja, rakennettu 1800-luvulla
Kalastaja Herman Tokolan asunto, Rakennettu 1800-luvun alkupuolella
Mutalan tilan vanha pirttirakennus, vanhin osa pystytetty vuonna 1791, laajennettu 1800-luvun alkupuolella. Rakennus on Mutalan tilan vanha päärakennus.
Tokolan tuulimylly Kuljunmäeltä, nykyisen Rautaruukin alueelta
Luhtiaitta Leinoperältä, rakennettu ilmeisesti 1700-luvulla
Vinttikaivo Piehingistä
Savusauna
Paja Leinoperältä, 1800-luvun puolivälistä
Anttilan Eeran silakkain suolausaitta, 1800-luvun puolivälistä
Mutalan olkikattoinen venelato, 1800-luvulta
Pauhapaatti
2 kalustovajaa, mm. hevoskulkuneuvoja ja työkoneita
Varastohuone, vanha paloauto vuodelta 1937
Suola-aitta, Raahen kauppaporvarien aitta, ollut aikoinaan pakkahuoneen vieressä kaupungin rannassa.
Jyväkuivaamo, ollut kunnalliskodin käytössä.
Aiheesta muualla

Raahen matkailuoppaat (Arkistoitu – Internet Archive)
Salamajärvi (Ylitornio)

| Salamajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Ylitornio
Koordinaatit:  66°18′54″N, 24°16′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Salamalompoloon 
Järvinumero:  67.918.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,3 m  
Rantaviiva:  8,66678 km  
Pinta-ala:  1,31807 km²   
Tilavuus:  0,00051479479 km³ 
Keskisyvyys:  0,45 m  
Suurin syvyys:  1,68 m  
Saaria:  3 
 fiSalamajärvi 
Salamajärvi  on Lapissa Ylitorniolla Kivilompolon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 132 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä, se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 0,000514 kuutiokilometriä eli 0,515 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys on 1,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Portimojärven alueella (67.91), jonka Kallijoen valuma-alueeseen (67.918) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,3 metriä mpy.
Rosån

| Rosån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Norrbotten
Kunnat:  Piitimen, Luulaja
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rosånin vesistö
Pinta-ala:  196,8 km²  
Järvisyys:  4 % 
Pääuoman pituus:  38 km 
Pääuoman osuudet:  Rosån ←Klöverträskbäcken
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Klöverträsket 
 :  65.6420°N, 21.3877°E
Laskupaikka:  Rosvik, Piitimen
 :  65.4132°N, 21.7006°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  61 m  mpy. 
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  61 m
Pituus:  35 km
Kaltevuus:  1,74 m/km
Keskiylivirtaama:  13 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  1,75 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,3 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Rosån on Ruotsissa Norrbottenin läänissä virtaava 35 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Rosånin vesistön 38 kilometriä pitkän pääuoman pääosan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 197 neliökilometriä ja se laskee Pohjanlahden Perämereen Piitimen kunnassa.
Käännös suomeksi
Saku Vesterinen

| Saku Vesterinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. helmikuuta 1999 (ikä 25) Siilinjärvi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  83 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–2022
Seurat:  KalPa (SML) IPK (Mestis) SaPKo (Mestis) Hermes (Mestis) KooKoo (SML)
Saku Vesterinen (s. 28. helmikuuta 1999 Siilinjärvi) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja.
Hän sai SM-liigassa tililleen Kalevan Pallon ja KooKoon joukkueissa yhteensä 18 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Vesterinen pelasi urallaan myös kolmena kautena Mestiksessä Iisalmen Peli-Karhujen, Savonlinnan Pallokerhon, Kokkolan Hermeksen ja Imatran Ketterän joukkueissa. Hän saavutti Hermeksessä hopeaa vuonna 2021. Vesterinen laukoi oikealta. KooKoossa pelatessaan 8. lokakuuta 2021 pelatussa vierasottelussa Pelicansia vastaan hän loukkaantui hengenvaarallisesti saatuaan viillon ranteeseensa vastustajajoukkueen pelaajan luistimesta ja Vesterisen kausi päättyi tähän. Hän yritti paluuta kaukaloihin seuraavalla kaudella 2022–2023, mutta pitkästä kuntoutuksesta huolimatta Vesterinen ei päässyt enää pelikuntoon ja hän ilmoitti pelaajauransa päättymisestä vain 24-vuotiaana huhtikuussa 2023.
Ura > Maajoukkueura

Vesterinen alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017. Yhteensä hän on pelannut kolme nuorten ja kahdeksan poikien maaottelua.
Pelityyli

Vesterinen on maininnut omiksi vahvuuksikseen kiekollisen pelin ja ylivoimapelaamisen. Hän pystyi omien sanojensa mukaan näkemään kentän hyvin ja löytämään sieltä vapaat miehet.
Sarkaoja

Sarkaojitettu peltolohko helmikuussa 2020.
Sarkaojan perkausta traktorivetoisella oja-auralla vuonna 1963.
Sarkaoja on peltolohkon sisällä kulkeva avo-oja tai vesivako, jonka tarkoituksena on kuljettaa pellon pintavesi peltolohkoa ympäröivään piiriojaan. Peltolohkolla kulkevia yhdensuuntaisia avo-ojia kutsutaan sarkaojitetuksi pelloksi, jossa ojien välinen pellonosuus on sarka. Sarkaojan päässä on päiste, jonka kautta voidaan työkoneilla siirtyä saralta toiselle.
Sarkaojan syvyys riippuu maalajista, mutta Suomessa se on keskimäärin 32–42 cm. Avo-ojat ovat noin 10–25 metrin välein riippuen maalajista ja pinnanmuodosta. Sarkaojan leveys on Suomessa keskimäärin 80 cm ja ojasta johtuva hukkaleveys 132 cm, jota ei voi viljellä. Sarat pyritään muotoilemaan kuperiksi, jotta vesi valuisi pellonpinnalta  sarkaojaan. Sarkaojien pituus oli keskimäärin koko maassa 123 metriä.
Peltolohkojen jakaminen avo-ojitettuihin sarkoihin yleistyi Suomessa varsin nopeasti Suomen Talousseuran neuvonnan ansiosta 1800-luvun alkupuolella. Peltojen sarkaojittamisesta maksettiin myös palkkioita. Sarkaojien haitoista viljelyn kannalta oltiin myös tietosia 1800-luvulla. Sarkaojitus yleistyi Suomessa erityisesti peltojen pienikuvioisuudesta ja hajanaisuudesta sekä viljelmien pienuudesta johtuen. Tästä syntyi suomalaiselle peltomaisemalle ominainen piirre, joka eroaa monista muista maatalousmaista.
Sarkaojitus aiheuttaa monenlaisia ongelmia varsinkin nykyaikaiselle koneelliselle viljelylle. Huolimattomasti tehty kyntö siirtää vesivaon keskelle päin peltosarkaa, jolloin vesi jää seisomaan vaon pohjaan, eikä kulkeudu ojaan. Pellolla olevat avo-ojat supistavat peltolohkon viljelyalaa 7–16 %. Sarkaojia joudutaan puhdistusperkaamaan oja-auralla 7–10 vuoden välein, josta aiheutuu ylimääräistä vaivaa ja kustannuksia. Ojanpenkkoja joudutaan myös pyöristämään vuosittain pellonpinnan kuivumisen varmistamiseksi.
Entisaikaan sarkaojat on kaivettu joko lapiolla tai vedetty hevosvetoisella oja-auralla. Koneellistumisen myötä ojien puhdistuksessa siirryttiin traktorivetoisiin oja-auroihin. Nykyään salaojitus on korvannut sarkaojat lähes täysin. Sarkaojat laskevat vetensä ympäröiviin piiriojiin ja niistä edelleen valtaojiin ja vesistöihin.
Myönteisenä puolena sarkaojilla on ollut, että ne lisäävät luonnon monimuotoisuutta viljely-ympäristössä. Avo-ojitus taas voi lisätä huuhtoutumista, johon kuitenkin on mahdollisuus vaikuttaa eri tavoin.
Kirjallisuutta

Lukemisia maamiehille. Määritä julkaisija!
Salomiehikkälän työväentalo

| Salomiehikkälän työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  49770 Salomiehikkälä
Sijainti:  Miehikkälä
Valmistumisvuosi:  1919, laajennuksia 1929
Rakennuttaja:  Salomiehikkälän Työväenyhdistys
Omistaja:  Salomiehikkälän Työväenyhdistys
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salomiehikkälän työväentalo sijaitsee Miehikkälän Salomiehikkälän kylässä.
Historia

Työväentalo on rakennettu 1919, ja siihen on tehty laajennuksia vuonna 1929. Rakennus on ollut alun perin vanha maalaistalo, joka on ostettu ja siirretty paikalle vuosina 1918–1919. Työväentalo takavarikoitiin sisällissodan aikana vuonna 1918. Tällöin talo oli vielä Vehkalahden Onkamaalla mutta työväenyhdistyksen omistuksessa. Talon vapauduttua se siirrettiin nykyiselle paikalle. Talo rakennettiin talkoilla. Lainaa saatiin kulkukauppias Jussi Sokalta, ja se maksettiin vähitellen takaisin.
Talvisodan ja jatkosodan aikana taloon majoitettiin sotaväkeä.
Rakennus

Talo on hirsirunkoinen ja vuorattu laudoilla. Talo on maalattu punaiseksi vuonna 1929. Alkuperäinen kate on ollut päre, joka mikä on vaihdettu huopaan. Sisäkatto on ollut laudoitettu vuonna 1929 rakennetussa osassa, vuonna 1963 kattoon on laitettu paneeli ja kovalevy. Talon ikkunat ja ovet on uusittu vuonna 1929. Talo on uunilämmitteinen. Ulkorakennuksessa on halkoliiteri ja käymälät.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen sekä yhden huoneen asunto.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä ja urheiluharjoituksia.(1982)
Savukaasu

Korkea piippu levittää savukaasut laajalle alueelle.
Savukaasut ovat polttamisessa savukanavista poistuvia kaasuja. Puhtaan palamisen tuotteita ovat pääasiassa hiilidioksidi ja vesihöyry. Lisäksi savukaasuissa on typpeä ja happea. Pieni osuus palamistuotteista voi olla typen ja rikin oksideja, häkää ja hiukkasia.
Koostumus

Savukaasujen koostumukseen ja erityisesti haitallisuuteen vaikuttavat merkittävästi prosessi (voimalaitoskattila, polttomoottori, tulisija, hallitsematon palo esimerkiksi metsäpalo) ja polttoaine. Haitta-aineiltaan vähäpäästöisimpiä ovat kaasumaiset polttoaineet, kun taas toista ääripäätä edustaa kiinteiden ja epähomogeenisten polttoaineiden polttaminen (esimerkiksi jätteen polttaminen pientulisijoissa).
Hyvän palamisen merkkinä savukaasut ovat värittömiä ja hajuttomia, ja kylmemmällä ilmalla niistä lauhtuva vesihöyry muodostaa puhtaan valkoisen savuvanan, "revonhännän". Mikäli ilmassa tuntuu savun hajua, on palotapahtuma epätäydellinen. Savukaasun koostumusta voidaan selvittää päästömittauksin.
Puhdistaminen

Teollisuudessa ja energiantuotannossa kiinteiden polttoaineiden savukaasut puhdistetaan lähes poikkeuksetta. Tyypillisiä puhdistusmenetelmiä ovat muun muassa sähkösuodattimet (hiukkasille) pesurit (mm. hiukkasille, rikkidioksidille ja muille haitta-aineille), pussisuodattimet, jälkipolttimet (haihtuville hiilivedyille) ja katalyyttiset puhdistimet. Lisäksi muun muassa korkealla palamislämpötilalla ja palotapahtuman kestolla saadaan haitta-aineiden määrä erittäin pieneksi. Tämän vuoksi esimerkiksi jätteenpoltto voimalaitosmittakaavassa on lähentelee ilmaan vapautuvilta päästöiltään maakaasun polttamista. Kotitalouksissa roskienpoltto on kiellettyä, koska muodostuvat savukaasut ovat erittäin haitallisia ja myrkyllisiä. Roskien pienpolton savukaasut voivat sisältää muun muassa PCDD-, PCDF- ja PAH-yhdisteitä, vetykloridia ja vetyfluoridia. Näistä kaksi jälkimmäistä ovat voimakkaasti syövyttäviä aiheuttaen tulisijojen muurausten, metallien ja lasiosien syöpymistä.
Lähinnä polttoaineiden kehittymisen ja puhdistintekniikan kehittymisen myötä savukaasujen haitta-aineet ovat vähentyneet (esimerkiksi rikkidioksidi, lyijy). Merkittäväksi haitta-aineeksi on tutkimusten perusteella osoittautumassa pienhiukkaset. Pienhiukkasten haitallisuus riippuu käytetystä polttoaineesta, ja on tuloksia[lähde? ], joiden perusteella fossiilisten öljyjen noen pienhiukkaset olisivat terveydelle haitallisempia kuin esimerkiksi puun pienpoltosta muodostuvat.
Tämän vuoksi painopisteen siirtyminen Suomen liikennepolttoaineissa bensiinistä dieselöljyyn toistaiseksi kehittymättömän[lähde? ] hiukkastenpoistotekniikan kanssa, tulee arvioiden mukaan heikentämään ilman laatua varsinkin valtaväylien varrella.
Pienpoltosta

Kotitalouksissa ja erityisesti kesämökeillä käytettyjen tulisijojen tuottamat savukaasujen haitta-aineet (erityisesti hiukkaset, hiilivedyt ja häkä) ovat yksikköpäästöltään esimerkiksi voimalaitospolttoon verrattuna kertaluokkia suuremmat. Kuopion yliopiston tutkimuksen mukaan varaavat tulisijat ja saunan kiukaat tuottavat pelletteihin verrattuna kolmenkymmenkertaisen määrän enemmän päästöjä. On arvioitu, että esimerkiksi Suomen kesämökkien tulisijojen hiukkaspäästöt vuodessa ovat suuremmat kuin Suomen teollisuuden ja voimantuotannon kokonaispäästöt. Savukaasuista johtuvia ilmanlaatuongelmia tavataankin muun muassa omakotitaloalueilla, joilla puun polttaminen on suosittua. Ongelma on tiedostettu, ja puun polttamiseen käytettävien tulisijojen vaatimukset tulevat kiristymään.
Shard End

Jumalanäidille ja suojelusenkeleille pyhitetty katolinen kirkko Shard Endissä.
Shard End on alue Birminghamn itäsosassa Englannissa. Shard End rajaa Castle Bromwichia ja Kingshurstia.
Se on enimmäkseen asuinaluetta, ja siellä on paljon kaupungin vuokrataloja. Alueen eteläosassa on joitakin teollisuuskiinteistöjä. Suuri osa asuintaloista on rakennettu juuri ennen toista maailmansotaa.
Shard End Lake.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen alueella oli hiekkakuoppa, joka myöhemmin maisemoitiin, ja muodostaan nyt Shard Endin järven.
Saksan Grand Prix 2012

|  Saksan Grand Prix 2012  |
| --- | --- |
 10. osakilpailu 20 osakilpailusta kaudella 2012. 

Päivämäärä:  22. heinäkuuta 2012
Sijainti:  Hockenheimring, Baden-Württemberg, Saksa
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,574 km
Kilpailun pituus:  67 kierrosta, 306,458 km
Sää:   Puolipilvinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Fernando Alonso   (Ferrari)
Paaluaika:  1.40,621
Palkintokoroke
Voittaja:   Fernando Alonso   (Ferrari)
Toinen:   Jenson Button   (McLaren)
Kolmas:   Kimi Räikkönen   (Lotus)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Michael Schumacher   (Mercedes)
Kierrosaika:  1.18,725 (kierroksella 57)
Saksan Grand Prix 2012 (virallisesti Formula 1 Grosser Preis Santander von Deutschland 2012) oli Formula 1 -kauden 2012 kymmenes osakilpailu, joka ajettiin 22. heinäkuuta Hockenheimringin moottoriradalla Hockenheimissa, Saksassa.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20. heinäkuuta | 10:00–11:30 | 11:00–12:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 17–18 °C | 18–22 °C | 59–70 % |
| 20. heinäkuuta | 14:00–15:30 | 15:00–16:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Sateinen | 17–18 °C | 18–21 °C | 69–81 % |
| 21. heinäkuuta | 11:00–12:00 | 12:00–13:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 19 °C | 24–32 °C | 53–60 % |
| 21. heinäkuuta | 14:00–15:00 | 15:00–16:00 | Aika-ajot |  Sateinen | 16–17 °C | 19–25 °C | 57–74 % |
| 22. heinäkuuta | 14:00–16:00 | 15:00–17:00 | Kilpailu |  Puolipilvinen | 22 °C | 30–37 °C | 32–37 % |
Lähde:
Vapaat harjoitukset

Williamsin testikuljettajana toiminut Valtteri Bottas pääsi ajamaan perjantain ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Bruno Sennan tilalla. Harjoitusten lopussa Bottas ajoi ulos stadionalueella. Force Indian Jules Bianchi ajoi Paul di Restan tilalla ja HRT:n Dani Clos ajoi Narain Karthikeyanin tilalla.
Perjantain toisissa vapaissa harjoituksissa märällä radalla Michael Schumacher ajoi myös ulos stadionalueella romuttaen autonsa.
Aika-ajot > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1 > erä) | Aika (2 > erä) | Aika (3 > erä) | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1.16,073 | 1.38,521 | 1.40,621 | 1 |
| 2 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 1.16,393 | 1.38,309 | 1.41,026 | 2 |
| 3 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.16,500 | 1.39,382 | 1.41,496 | 8 |
| 4 | 7 |  Michael Schumacher | Mercedes | 1.16,686 | 1.38,010 | 1.42,459 | 3 |
| 5 | 12 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 1.16,271 | 1.39,467 | 1.43,501 | 4 |
| 6 | 18 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 1.16,181 | 1.38,731 | 1.43,950 | 5 |
| 7 | 3 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 1.16,507 | 1.38,659 | 1.44,113 | 6 |
| 8 | 4 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.16,221 | 1.37,365 | 1.44,186 | 7 |
| 9 | 11 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 1.16,352 | 1.39,703 | 1.44,889 | 9 |
| 10 | 9 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 1.15,693 | 1.39,729 | 1.45,811 | 10 |
| 11 | 16 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 1.16,516 | 1.39,789 |  | 11 |
| 12 | 15 |  Sergio Pérez | Sauber-Ferrari | 1.15,726 | 1.39,933 |  | 17 |
| 13 | 14 |  Kamui Kobayashi | Sauber-Ferrari | 1.16,481 | 1.39,985 |  | 12 |
| 14 | 6 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.16,265 | 1.40,212 |  | 13 |
| 15 | 10 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 1.16,685 | 1.40,574 |  | 19 |
| 16 | 19 |  Bruno Senna | Williams-Renault | 1.16,426 | 1.40,752 |  | 14 |
| 17 | 8 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.15,988 | 1.41,551 |  | 21 |
| 18 | 17 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 1.16,741 |  |  | 15 |
| 19 | 20 |  Heikki Kovalainen | Caterham-Renault | 1.17,620 |  |  | 16 |
| 20 | 21 |  Vitali Petrov | Caterham-Renault | 1.18,531 |  |  | 18 |
| 21 | 25 |  Charles Pic | Marussia-Cosworth | 1.19,220 |  |  | 20 |
| 22 | 24 |  Timo Glock | Marussia-Cosworth | 1.19,291 |  |  | 22 |
| 23 | 22 |  Pedro de la Rosa | HRT-Cosworth | 1.19,912 |  |  | 23 |
| 24 | 23 |  Narain Karthikeyan | HRT-Cosworth | 1.20,230 |  |  | 24 |
107% aika: 1.20,991
Lähde:
Mark Webberin, Romain Grosjeanin ja Nico Rosbergin sijoitusta pudotettiin viidellä lähtöruudulla vaihdelaatikon vaihtamisen takia.
Sergio Pérezin sijoitusta pudotettiin viidellä lähtöruudulla, koska hän esti Kimi Räikköstä ja Fernando Alonsoa näiden nopealla kierroksella.
Kilpailu

Paalupaikalta kilpailuun lähti Ferrarin Fernando Alonso, joka ajoi myös voittoon 6,9 sekunnin erolla toiseksi tulleeseen McLarenin Jenson Buttoniin. Red Bullin Sebastian Vettel oli toinen, mutta tuomaristo tuomitsi kisan jälkeen hänelle 20 sekunnin aikarangaistuksen, koska Vettelin katsottiin hyötyneen ohitettuaan Buttonin radan ulkopuolelta pari kierrosta ennen maalia. Rangaistuksen myötä Kimi Räikkönen nousi kolmanneksi ja Kamui Kobayashi neljänneksi, Vettel tippui rangaistuksensa myötä viidenneksi.
Kilpailu > Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Fernando Alonso | Ferrari | 67 | 1.31.05,862 | 1 | 25 |
| 2 | 3 |  Jenson Button | McLaren-Mercedes | 67 | +6,931 | 6 | 18 |
| 3 | 9 |  Kimi Räikkönen | Lotus-Renault | 67 | +16,409 | 10 | 15 |
| 4 | 14 |  Kamui Kobayashi | Sauber-Ferrari | 67 | +21,925 | 12 | 12 |
| 5 | 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 67 | +23,732 | 2 | 10 |
| 6 | 15 |  Sergio Pérez | Sauber-Ferrari | 67 | +27,896 | 17 | 8 |
| 7 | 7 |  Michael Schumacher | Mercedes | 67 | +28,970 | 3 | 6 |
| 8 | 2 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 67 | +46,941 | 8 | 4 |
| 9 | 12 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 67 | +48,162 | 4 | 2 |
| 10 | 8 |  Nico Rosberg | Mercedes | 67 | +48,889 | 21 | 1 |
| 11 | 11 |  Paul di Resta | Force India-Mercedes | 67 | +59,227 | 9 |  |
| 12 | 6 |  Felipe Massa | Ferrari | 67 | +1.11,428 | 13 |  |
| 13 | 16 |  Daniel Ricciardo | Toro Rosso-Ferrari | 67 | +1.16,829 | 11 |  |
| 14 | 17 |  Jean-Éric Vergne | Toro Rosso-Ferrari | 67 | +1.16,965 | 15 |  |
| 15 | 18 |  Pastor Maldonado | Williams-Renault | 66 | +1 kierros | 5 |  |
| 16 | 21 |  Vitali Petrov | Caterham-Renault | 66 | +1 kierros | 18 |  |
| 17 | 19 |  Bruno Senna | Williams-Renault | 66 | +1 kierros | 14 |  |
| 18 | 10 |  Romain Grosjean | Lotus-Renault | 66 | +1 kierros | 19 |  |
| 19 | 20 |  Heikki Kovalainen | Caterham-Renault | 65 | +2 kierrosta | 16 |  |
| 20 | 25 |  Charles Pic | Marussia-Cosworth | 65 | +2 kierrosta | 20 |  |
| 21 | 22 |  Pedro de la Rosa | HRT-Cosworth | 64 | +3 kierrosta | 23 |  |
| 22 | 24 |  Timo Glock | Marussia-Cosworth | 64 | +3 kierrosta | 22 |  |
| 23 | 23 |  Narain Karthikeyan | HRT-Cosworth | 64 | +3 kierrosta | 24 |  |
| Kesk. | 4 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 56 | Rengas/vaihteet | 7 |  |
Lähde:
Kilpailu > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 |  Fernando Alonso | Ferrari | 1–17, 21–67 |
| 1 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | 18–20 |
MM-pistetilanne

Kymmenen kärki Saksan osakilpailun jälkeen.
Muuta

Lewis Hamiltonin ja Heikki Kovalaisen 100:s Grand Prix.
Fernando Alonson 30. voitto.
Michael Schumacherin viimeinen nopein kierros.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saksan Grand Prix 2012 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Saksan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 |
Radat: Nürburgring (1951–1954, 1956–1958, 1961–1969, 1971–1976, 1985, 2009, 2011, 2013) AVUS (1959) Hockenheimring (1970, 1977–1984, 1986–2006, 2008, 2010, 2012, 2014, 2016, 2018–2019)
Osakilpailut Formula 1 -kaudella 2012
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Kiina |  Bahrain |  Espanja |  Monaco |  Kanada |  Eurooppa |  Britannia |  Saksa |
|  Unkari |  Belgia |  Italia |  Singapore |  Japani |  Korea |  Abu Dhabi |  Intia |  Yhdysvallat |  Brasilia |
Kimi Räikkönen sijoittui kolmanneksi.
Senglea

| Senglea (L-Isla) Città Invicta, Civitas Invicta |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna

Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0.2 km²
Väkiluku (2019):  2 700
 – Väestötiheys:  14,000 as./km²
Postinumero:  ISL
Motto::  Civitas Invicta (Belt Qatt Mirbuħa)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Senglea tai L-Isla (myös: Città Invicta tai Civitas Invicta) Maltalla sijaitseva 1500-luvulla rakennettu kivisin muuren linnoitettu kaupunki. Senglea sijaitsee Maltan saarivaltion kaakkoisosassa ja yhdessä Cospicuan ja Vittoriosan kaupunkien kanssa se muodostaa historiallisen kolmen kaupungin alueen. Senglean väkiluku oli vuonna 2019 noin 2 720 henkeä.
Kaupungin nimi Città Invicta (voittamaton kaupunki) juontaa juurensa Maltan piiritykseen vuonna 1565, jolloin kaupunki onnistui pitämään loitolla Osmanien valtakunnan hyökkäyksen Maltaa hallinnutta Johanniittain ritarikuntaa vastaan. Nimi Senglea puolestaan tulee Johannittain suurmestarista Claude de la Senglestä. Senglea on väkiluvultaan Maltan 52 suurin, mutta kaupungin pienen pinta-alan vuoksi se on toiseksi tiheiten asuttu kaupunki heti Slieman jälkeen.
Sengleassa maltankieliset asukkaat puhuvat paikallista Cottoneran murretta.
Senglea oli alun perin osa Birmula nimistä kaupunkia. Kun Johannittain ritarikunta saapui Maltalle rakennuttivat he tämän kaupungin paikalle kolme uutta kaupunkia. Kaupunkien rakentaminen alkoi Sengleasta, jota seurasi Vittoriosa ja Cospicua. Loppu osa maa-aluetta nimettiin Cottoneraksi ja sitä ympäröi Cottonera-linjoiksi kutsutut kivimuurit.