stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sjoukje Dijkstra

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sjoukje Dijkstra |  Sjoukje Dijkstra |  Sjoukje Dijkstra |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten taitoluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Innsbruck 1964 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Squaw Valley 1960 | yksinluistelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Praha 1962 | yksinluistelu |  |
|  Kultaa | Cortina d'Ampezzo 1963 | yksinluistelu |  |
|  Kultaa | Dortmund 1964 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Vancouver 1960 | yksinluistelu |  |
|  Pronssia | Colorado Springs 1959 | yksinluistelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Garmisch-Partenkirchen1960 | yksinluistelu |  |
|  Kultaa | Berliini 1961 | yksinluistelu |  |
|  Kultaa | Geneve 1962 | yksinluistelu |  |
|  Kultaa | Budapest 1963 | yksinluistelu |  |
|  Kultaa | Grenoble 1964 | yksinluistelu |  |
|  Hopeaa | Davos 1959 | yksinluistelu |  |
Sjoukje Rosalinde Dijkstra (28. tammikuuta 1942 – 2. toukokuuta 2024) oli alankomaalainen taitoluistelija. Hän oli vuosina 1960–1964 naisten yksinluistelun Euroopan- ja vuosina 1962–1964 maailmanmestari.
Dijkstra voitti Euroopan-mestaruuskilpailuissa hopeaa 1959 ja maailmanmestaruuksissa pronssia 1959 sekä hopeaa 1960.
Dijkstra kilpaili kolmissa talviolympialaisissa: Cortina d'Ampezzossa 1956, Squaw Valleyssä 1960 ja Innsbruckissa 1964. Vuoden 1956 kisoissa hän ylsi vain 12. sijalle, mutta vuonna 1960 hän saavutti jo hopeaa ja vuonna 1964 viimein kultaa.
DJ Khaled

| Khaled Mohamed Khaled |
| --- | --- |
 DJ Khaled 28. maaliskuuta 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. marraskuuta 1975 (ikä 49) New Orleans, Louisiana, Yhdysvallat
Ammatti:  DJ, radiojuontaja, musiikkituottaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  DJ Khaled
Aktiivisena:  1991–
Tyylilajit:  rap
Levy-yhtiöt:  We the Best Music Group Terror Squad Cash Money Records Def Jam South
Aiheesta muualla
www.djkhaledofficial.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
DJ Khaled (oik. Khaled Mohamed Khaled, s. 26. marraskuuta 1975 New Orleans, Louisiana, Yhdysvallat) on amerikanpalestiinalainen tuottaja ja hip hop -artisti.
Hän on tullut tunnetuksi Lil Waynen ja Birdmanin kanssa tekemästä singlestä Way Of Life. Khaled on yksi maailman tunnetuimpia tuottajia, ja tehnyt yhteistyötä muun muassa Kanye Westin, Fat Joen, Rick Rossin, T-Painin ja Akonin kanssa. Dj Khaled liikkui ennen nimellä Arab attack, mutta vaihtoi sen syyskuun 11. päivän terroritekojen jälkeen.
Varhaiselämä

Khaled syntyi palestiinalaisille vanhemmille, jotka muuttivat yhdysvaltoihin. Hänen isänsä oli vaatealalla töissä. Khaled on kertonut olevansa harras muslimi. Hänen veljensä Alec Ledd on näyttelijä.
Khaledin musiikkiura sai alkunsa New Orleansissa, jossa hän työskenteli paikallisessa levykaupassa.
Ura

Alkuvuosina Khaled työskenteli levykauppa Odysseyksessa, New Orleansissa. Tuolloin hän tapasi ja auttoi vielä uransa alkuvaiheessa olevia räppäreitä, kuten Birdman, Lil Wayne ja Mavado. Birdmanin ja Lil Waynen hän tapasi 1993. Vaihdettuaan työpaikkaa Khaled siirtyi DJ:i sekoittaen muun muassa esityksissään reggae- ja dancehallia hip hopin kanssa. Hänen ensimmäinen radiokeikkansa oli Pirate - radiokanavalla. Sittemmin 1998 Khaled muutti Miamiin, jossa hän oli toisena isäntänä The Duke Show -ohjelmassa WEDR "99 Jamz" kanavalla Luther Campbellin kanssa. 2003 Khaled aloitti myös arkiviikon myöhäisilta ohjelman 99 Jamz kanavalle. Hän käytti tuolloin myös useita taiteilijanimiä, kuten Arab Attack, big Dog Pitbull, Terror Squadian, Beat Novacane, The Don Dada ja Mr. Miami. Syyskuun 11. päivän terrori-iskun vuoksi Khaled luopui Arab Attack -nimestä tuntiessaan sen olevan epäkunnioittavaa ja loukkaavaa tapahtumassa kärsineille.
Ura > 2006–2009

DJ Khaled julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa Listennn... the Album 6. kesäkuuta 2006. Sen julkaisi Koch Records ja sijoittui Billboard 200 listalla parhaimmillaan sijalle 12. Vuotta myöhemmin ilmestyi toinen albumi We the Best, jonka singlessä "I'm So Hood" olivat mukana T-Pain, Trick Daddy, Plies ja Rick Ross. Toisessa singlessä "We Takin' Over" oli mukana Akon, T.I., Rick Ross, Fat Joe, Birdman ja Lil Wayne. "We Takin' Over" oli parhaimmillaan sijalla 28 Billboard Hot 100 ja sijalla 11 US Hot Rap Tracks, kun taas itse albumi sijoittui US Billboard 200 listalla kahdeksanneksi ja oli US Independent Albums lista ykkönen.
Khaled esiintyi vierailevana artistina Birdmanin 2007 ilmestyneessä 5 * Stunna albumin "100 Million" singlessä, jossa esiintyivät myös Rick Ross, Dre, Young Jeezy ja Lil Wayne. Samana vuonna Khaled voitti kaksi Ozone-palkintoa; paras musiikkivideo ("We Takin' Over") ja paras radio DJ.
4. kesäkuuta 2008 "I'm So Hood" single myi platinaa ja perusti oman levy-yhtiön We the Best Music Groupin. 16. syyskuuta 2008 DJ Khaled julkaisi kolmannen albuminsa We Global. Ensimmäisessä singlessä "Out Here Grindin"  esiintyivät Akon, Rick Ross, Lil' Boosie, Trick Daddy, Ace Hood ja Plies. Toisella singlellä "Go Hard" esiintyivät Kanye West ja T-Pain. Itse albumi sijoittui Billboard 200 listalla parhaimmillaan seitsemänneksi ja oli jälleen US Independent Albums listaykkönen. Khaled palkittiin myös vuoden DJ -palkinnon BET Hip Hop- ja Ozone-palkintogaaloissa.
2009 Khaled nimitettiin Def Jam South levy-yhtiön puheenjohtajaksi.
Yksityiselämä

Khaled on naimisissa Nicole Tuckin kanssa. Parilla on kaksi poikaa Asahd Tuck Khaled (syntynyt 23. lokakuuta 2016) ja Aalam Tuck Khaled (syntynyt 20. tammikuuta 2020). Hän kannattaa NBA:ssa Miami Heatia.
Tammikuussa 2017 Khaled osti Robbie Williamsin entisen asunnon Mulholland Estatesista.
Diskografia > Albumit

Listennn... the Album (2006)
We the Best (2007)
We Global (2008)
Victory (2010)
We the Best Forever (2011)
Kiss the Ring (2012)
Suffering from Success (2013)
I Changed a Lot (2015)
Major Key (2016)
Grateful (2017)
Father of Asahd (2019)
Khaled Khaled (2021)
Diskografia > Singlet

"Holla at Me" (mukana Lil Wayne, Paul Wall, Fat Joe, Rick Ross & Pitbull) (2005)
"Grammy Family" (mukana Kanye West, Consequence & John Legend) (2005)
"Born-N-Raised" (mukana Trick Daddy, Pitbull & Rick Ross) (2005)
"We Takin' Over" (mukana Akon, T.I., Rick Ross, Fat Joe, Birdman & Lil Wayne) (2007)
"I'm So Hood" (mukana T-Pain, Trick Daddy, Rick Ross & Plies) (2007)
"Out Here Grindin'" (mukana Akon, Rick Ross, Young Jeezy, Plies, Lil Boosie, Ace Hood & Trick Daddy) (2008)
"Go Hard" (mukana Kanye West & T-Pain) (2008)
"Fed Up" (mukana Usher, Young Jeezy, Rick Ross & Drake) (2009)
"Put Your Hands Up" (mukana Young Jeezy, Plies, Rick Ross & Schife) (2010)
"All I Do Is Win" (mukana T-Pain, Ludacris, Rick Ross & Snoop Dogg) (2010)
"Welcome to My Hood" (mukana T-Pain, Rick Ross, Plies & Lil Wayne) (2011)
"I'm On One" (mukana Drake, Rick Ross & Lil Wayne) (2011)
"It Ain't Over Til It's Over" (mukana Mary J. Blige, Fabolous & Jadakiss) (2011)
"Legendary" (mukana Chris Brown, Keyshia Cole & Ne-Yo) (2011)
"Take It to the Head" (mukana Chris Brown, Rick Ross, Nicki Minaj & Lil Wayne) (2012)
"I Wish You Would" (mukana Kanye West & Rick Ross) (2012)
Aiheesta muualla

DJ Khaled Myspacessa (englanniksi)
DJ Khaled Twitterissä
| n k DJ Khaled |
| --- | --- |
Albumit:  Listennn... the Album  We the Best  We Global  Victory  We the Best Forever  Kiss the Ring  Suffering from Success  I Changed a Lot  Major Key  Grateful  Father of Asahd  Khaled Khaled 
Singlet:  ”Holla at Me”  ”Grammy Family”  ”Born-N-Raised”  ”We Takin' Over”  ”I'm So Hood”  ”Out Here Grindin'”  ”Go Hard”  ”Fed Up”  ”Put Your Hands Up”  ”All I Do Is Win”  ”Welcome to My Hood”  ”I'm On One”  ”It Ain't Over Til It's Over”  ”Legendary”  ”Take It to the Head”  ”I Wish You Would” 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Grammy Awards  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Kesäolympialaiset 1912

Vuoden 1912 kesäolympialaiset järjestettiin Tukholmassa, Ruotsissa. Kisojen viralliset avajaiset olivat 6. heinäkuuta, mutta ensimmäiset kilpailutapahtumat alkoivat jo 5. toukokuuta. Viimeinen kilpailupäivä oli 22. heinäkuuta. Kyseessä olivat ensimmäiset Pohjoismaissa pidetyt olympialaiset ja lisäksi toistaiseksi ainoat Ruotsin isännöimät kisat.
Kilpailuja järjestettiin 16 eri lajiryhmässä. Eniten kultamitaleja (25) voitti Yhdysvallat ja eniten mitaleja (65) isäntämaa Ruotsi.
Kisojen myöntäminen

Viidennet kesäolympialaiset myönnettiin Tukholmalle Berliinissä 28. toukokuuta 1909 järjestetyssä Kansainvälisen olympiakomitean kokouksessa. Valinta oli yksimielinen, sillä kisoja myös havitelleen Berliinin luvattiin järjestää seuraavat, vuoden 1916 kisat.
Järjestelyt

Kisoja varten perustetun ruotsalaisen olympiakomitean jäsenet valittiin syksyllä 1909. Komitean puheenjohtajaksi valittiin Viktor Balck ja kunniapuheenjohtajaksi kruununprinssi Kustaa Aadolf. Komitean tärkeimmät tehtävät olivat kilpailuohjelman laatiminen, rahoituksen järjestäminen, kilpailupaikkojen rakentaminen, kilpailusääntöjen laatiminen sekä ruotsalaisten urheilijoiden valmistelujen ja harjoittelun järjestäminen.
Kilpailujen ohjelmasta haluttiin tehdä tarkoituksellisesti mahdollisimman yksinkertainen, joten lajeiksi pyrittiin aluksi ottamaan vain lajeja, jotka olivat kaikille sivistysvaltioille tuttuja ja kaikkien yhteiskuntaluokkien mahdollisia harjoittaa. Ruotsalaiset esittelivät Berliinissä keväällä 1909 kisaohjelman luonnoksen KOK:lle. Lajiryhmiä oli neljä, yleisurheilu, paini, voimistelu ja uinti. Näin yksinkertainen ohjelma ei KOK:lle kelvannut, joten uusi ja laajempi ohjelmaluonnos esiteltiin kesäkuussa 1910. Sekin hylättiin liian suppeana, ja vasta vuoden 1911 KOK:n kokouksessa esitelty ohjelma hyväksyttiin. Ohjelman laajeneminen alkuperäisestä uhkasi kisojen taloutta, koska yhä uusia kisapaikkoja jouduttiin rakentamaan, kun kisaohjelmaan oli lisätty tennistä, jalkapalloa, soutua ja monia muita lajeja.
Viralliset kutsut eri maiden olympiakomiteoille tai niiden edustajille Kansainvälisessä olympiakomiteassa lähetettiin 18. marraskuuta 1910. Kutsuja lähetettiin myös urheilujärjestöihin niihin maihin, joilla ei ollut omaa olympiakomiteaa tai edustajaa KOK:ssa.
Kisat rahoitettiin muun muassa erilaisten rahastojen lahjoittamilla varoilla, järjestämällä arvontoja, myymällä lippuja kisatapahtumiin sekä myymällä paikallisille yrityksille yksinoikeuksia.
Tukholmaan jouduttiin rakentamaan uusi stadion olympiakisoja varten. Monille muillekin lajiryhmille jouduttiin rakentamaan uudet kisapaikat, tai olemassaolevia jouduttiin parantamaan.
Lajit

Kisoissa järjestettiin 102 kilpailutapahtumaa 16 eri lajiryhmässä. Uusia lajeja olympialaisten ohjelmassa olivat nykyaikainen viisiottelu, naisten uinti ja naisten uimahypyt. Tukholman kisoissa käytettiin ensimmäistä kertaa olympiakisoissa automaattisia ajastimia yleisurheilun kenttälajeissa, maalikameraa ja kenttäkuulutuksia. Maantiepyöräilyn reitti oli 320 kilometrin mittainen, koko olympiahistorian pisin missään lajissa.
Tenniskilpailut aloitettiin jo 5. toukokuuta, ja viimeinen kisapäivä oli 22. heinäkuuta.
| --- | --- |
  Ammunta   Jalkapallo   Köydenveto   Miekkailu   Nykyaikainen viisiottelu   Paini   Purjehdus   Pyöräily :   Ratsastus   Soutu   Tennis   Uinti   Uimahypyt   Vesipallo   Voimistelu   Yleisurheilu
Lajit > Näytöslajit

Baseball
Glima
Lajit > Taidelajit

Arkkitehtuuri, kirjallisuus, kuvanveisto, maalaustaide ja musiikki
Osallistuneet maat

Kisoihin osallistui 28 maata. Ensi kertaa samoissa olympiakisoissa oli osallistujamaita kaikista viidestä maanosasta. Osallistuneista 2 407 urheilijasta 2 359 oli miehiä ja 48 naisia.
Tukholmaan saapui lisäksi 487 virallista ulkomaista edustajaa, virkailijaa ja tuomaria sekä 260 ulkomaista lehtimiestä.
Osanottajamaat:
Alankomaat
Australaasia
Belgia
Böömi
Chile
Egypti
Etelä-Afrikka
Islanti
Italia
Itävalta
Japani
Kanada
Kreikka
Luxemburg
Norja
Portugali
Ranska
Ruotsi
Serbia
Saksa
Suomi
Sveitsi
Tanska
Turkki
Unkari
Venäjä
Iso-Britannia
Yhdysvallat
Suomen suuriruhtinaskunnalla oli Tukholman olympialaisissa oma joukkue, joka kisojen avajaisissa marssi Venäjän joukkueen takana oman Finland-kyltin kanssa sekä myös ajoittain Helsingin ruotsinkielisen naisvoimisteluseuran lippua heiluttaen. Myöhemmin kisojen aikana muodostui käytännöksi, että suomalaiset esiintyivät Venäjän lipun ja sen alle nostetun sinivalkoisen Finland-viirin kanssa.
Avajaiset

Kisojen avajaiset pidettiin olympiastadionilla lauantaina 6. heinäkuuta 1912. Eri maiden kilpailijat marssivat kentälle, ja sen jälkeen lausuttiin rukoukset ja esitettiin hymni. Puheiden jälkeen Ruotsin kuningas Kustaa V julisti olympiakisat avatuiksi.
Palkintojenjaot

Olympiastadionilla järjestettiin maanantai-iltapäivänä 15. heinäkuuta niin kutsutun olympiaviikon 6.–15. heinäkuuta aikana järjestettyjen kilpailujen palkintojenjaot. Palkintoja olivat jakamassa kuningas ja prinssit. Ennen olympiaviikkoa ja sen jälkeen kilpailtujen lajien palkinnot jaettiin kilpailupaikoilla.
Mitalitaulukko

Eniten olympiavoittoja saavuttanut maa vuoden 1912 kesäolympialaisissa oli Yhdysvallat. Eniten olympiavoittoja saavuttaneet urheilijat olivat Suomen Hannes Kolehmainen, Ruotsin Vilhelm Carlberg ja Yhdysvaltain Alfred Lane.
| Vuoden 1912 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1912 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1912 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1912 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1912 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1912 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 25 | 19 | 19 | 63 |
| 2 |  Ruotsi | 24 | 24 | 17 | 65 |
| 3 |  Iso-Britannia | 10 | 15 | 16 | 41 |
| 4 |  Suomi | 9 | 8 | 9 | 26 |
| 5 |  Ranska | 7 | 4 | 3 | 14 |
| 6 |  Saksa | 5 | 13 | 7 | 25 |
| 7 |  Etelä-Afrikka | 4 | 2 | 0 | 6 |
| 8 |  Norja | 4 | 1 | 4 | 9 |
| 9 |  Kanada | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 9 |  Unkari | 3 | 2 | 3 | 8 |
| 11 |  Italia | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 12 |  Australaasia | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 13 |  Belgia | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 14 |  Tanska | 1 | 6 | 5 | 12 |
| 15 |  Kreikka | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 16 |  Venäjän keisarikunta | 0 | 2 | 3 | 5 |
| 17 |  Itävalta | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 18 |  Alankomaat | 0 | 0 | 3 | 3 |
| Yhteensä | Yhteensä | 103 | 104 | 103 | 310 |
Lähde: Stockholm 1912 olympic.it. Viitattu 16.1.2016. (englanniksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
YLE Elävä arkisto: Tukholman olympialaiset 1912.[vanhentunut linkki]
Svenska Filminstitutete - Filmarkivet: OS i Stockholm 1912 (1912) - Spelens högtidliga öppnande.
| n k  Olympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset |  1896  1900  1904  1906  1908  1912  1916  1920  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  2032  2036  |  |
| Talviolympialaiset |  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  2030  2034  |  |
Kesäolympialaisten 1912 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Baseball (Näytöslaji) | Glima (Näytöslaji) | Jalkapallo | Köydenveto | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Paini | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Taidelajit |  Tennis | Uinti | Uimahypyt | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Valtiot kesäolympialaisissa 1912
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat |  Australaasia |  Belgia |  Böömi |  Chile |  Egypti |  Etelä-Afrikka |  Islanti |  Italia |  Itävalta |
|  Japani |  Kanada |  Kreikka |  Luxemburg |  Norja |  Portugali |  Ranska |  Ruotsi |  Serbia |  Saksa |
|  Suomi |  Sveitsi |  Tanska |  Turkki |  Unkari |  Venäjä |  Iso-Britannia |  Yhdysvallat |  |  |
Martin Kleinin ja Alppo Asikaisen painiottelu kesti yli 11 tuntia.
Osallistujamaat   Osallistui ensimmäistä kertaa.   Osallistui, aiempia osallistumisia.   Ei osallistunut.
Saksan joukkue marssimassa kentälle avajaisseremoniassa.
Ruotsin kuningas Kustaa V (korokkeella) jakamassa palkintoja urheilijoille.
Rakuten

| Rakuten |
| --- | --- |

Yritysmuoto:   julkinen osakeyhtiö
Osake:  TYO: 4755
ISIN:  JP3967200001
Perustettu:  1997
Perustaja:  Hiroshi Mikitani
Toimitusjohtaja:  Hiroshi Mikitani
Puheenjohtaja:  Hiroshi Mikitani
Kotipaikka:   Rakuten Crimson House, 1-14-1 Tamagawa, Setagaya-ku, Tokio, Japani
Toimiala:  verkkokauppa, teleoperaattori
Liikevaihto:   1 263,932 mrd. JPY (noin 10,2 mrd. EUR) (2019)
Liikevoitto:   -33,068 mrd. JPY (noin 267,1 milj. EUR) (2019)
Henkilöstö:  20 053 (2019)
Omistaja:  suurimmat osakkeenomistajat 12/2019: Crimson Group (15,78%), Hiroshi Mikitani (12,29%), Haruko Mikitani  (9,24%), The Master Trust Bank of Japan (4,26%)
Kotisivu:  global.rakuten.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rakutenin päärakennus Tokiossa.
Rakuten-konsernin matkapuhelinpalveluja tarjoava Rakuten Mobile -myymälä.
Rakuten (jap. 楽天株式会社, Rakuten Kabushiki-gaisha) on suuri japanilainen pörssiyhtiö, joka toimii erityisesti verkkokauppana ja matkapuhelinoperaattorina. Yhtiön päämaja sijaitsee  Tokiossa.  Yrityksen perusti Hiroshi Mikitani vuonna 1997. Yhtiön osake noteerataan Tokion pörssissä (Japanin pörssi).
Vuonna 2019 yrityksen henkilökuntaan kuului maailmanlaajuisesti noin 20 000 ihmistä.
Japanin arvioitiin keväällä 2020 olevan rahallisella arvolla mitattuna maailman neljänneksi suurin verkkokaupan markkina-alue. Verkkokauppaa tehtiin Japanissa 79  miljardilla Yhdysvaltain dollarilla vuodessa, mikä vastasi noin 5,4 prosentin osuutta  vähittäiskaupasta. Japania suurempia markkina-alueita olivat tämän arvion mukaan Kiina, Yhdysvallat ja Britannia.
Rakutenin liikevaihto oli vuonna 2019 noin 1 264 miljardia Japanin jeniä  eli noin 10,2 miljardia euroa. Yhtiön digitaalinen kauppavaihto (GMV, Gross Merchandise Volume) oli huomattavasti kirjanpidollista liikevaihtoa suurempi, eli yhteensä 19 000 miljardia Japanin jeniä (JPY) eli noin 153 miljardia euroa (2019).
Liiketoiminta

Yrityksen liiketoimintaa ja tytäryhtiöitä ovat muun muassa:
Kobo sähkökirjojen kauppa
Viber pikaviestinäsovellus
Viki suoratoistopalvelu
Rakuten TV VOD ja FAST suoratoistopalvelu
Niko Seppälä

| Niko Seppälä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. syyskuuta 1998 (ikä 26) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Sepi, Silu
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  99 kg
Seura
Seura:  HC Sparta Praha
Sarja:  Tšekin Extraliga
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Jokipojat (Mestis) Tuto (Mestis) Pelicans (SML) JYP (SML) HIFK (SML) Kiekko-Espoo (Mestis/SML)
Niko Seppälä (s. 9. syyskuuta 1998 Helsinki) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Tšekin Extraligan HC Sparta Prahassa.
Pelityyli

Seppälän entisen seuran JYPin urheilutoimenjohtaja Mikko Viitasen mukaan hän tuo puolustukseen selkeää fyysisyyttä ja kiekollista suoritusvarmuutta. Viitasen mukaan Seppälä on kova kamppailija kaukalossa ja todella kova urheilija kaukalon ulkopuolella.
Karjalanpaisti

Karjalanpaistia.
Karjalanpaisti (karj. päččiliha) on karjalainen perinneruoka, alun perin nimeltään pelkästään paisti tai tarkemmin määriteltynä ruukkupaisti, uunipaisti tai pätsiliha. Karjala-etuliitteen ruoka sai levitessään koko maahan sotien jälkeen evakkojen mukana.
Karjalanpaistiin kuuluu lihaa kuutioina ja juhlavaan versioon useita lihalajeja, kuten sian-, naudan- ja lampaanlihaa. Muina aineksina käytetään vettä, sipulia, suolaa, pippuria ja laakerinlehtiä. Perusohjeesta on lukuisia muunnelmia. Raaka-aineena saatettiin käyttää myös sisäelimiä, kuten maksaa ja munuaisia, tai juureksia, sipulia, perunaa tai porkkanaa. Myös ryynejä tai papuja, lähinnä härkäpapua, voitiin käyttää. Yleensä karjalanpaistin lisukkeena tarjotaan keitettyjä perunoita tai perunasosetta. Arkisempi karjalanpaisti syntyy käyttäen raaka-aineena pelkkää lihaa, vettä ja mausteita. Luut ja juurekset antavat ruoalle makua, joten niitä on syytä panna mukaan.
Karjalanpaistin aineksia.
Oleellista valmistuksessa on matala lämpötila (alle 100 astetta) ja pitkä kypsymisaika, mieluummin yön yli, mutta joissakin ohjeissa neuvotaan mikrobien lisääntymisen estämiseksi korkeampia lämpötiloja.
Karjalanpaisti nousi suosioon 1950-luvulla, kun evakkoon ja asutustiloille hajautuneet karjalaiset alkoivat järjestää kylä- ja heimojuhliaan.lähde?
Vuonna 2007 Iltalehden lukijat äänestivät karjalanpaistin Suomen kansallisruoaksi. Suomalaisen ruokakulttuurin edistämissäätiön ELO:n, MTK:n ja maa- ja metsätalousministeriön järjestämässä äänestyksessä kansallisruoasta syksyllä 2016 karjalanpaisti tuli toiseksi ruisleivän jälkeen.
Aiheesta muualla

Raholan ruokasanasto (Arkistoitu – Internet Archive)
Karjalanpaisti ja muita perinneruokia Karjalan liiton sivuilla
Karjalanpaistin resepti Reseptitaivaassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Summa logicae

Vilhelm Occamilaisen kuva Summa logicae -teoksen käsikirjoituksessa vuodelta 1341.
Summa logicae (Logiikan summa) on Vilhelm Occamilaisen kirjoittama logiikan käsikirja. Se on kirjoitettu joskus ennen vuotta 1327, ja julkaistu Pariisissa 1447/48, Bolognassa 1498, Venetsiassa 1508 ja Oxfordissa 1675.
Teos kuvasi ja kehitti syllogistista logiikkaa. Sen keskeisenä teemana on johtopäätösten tekeminen.
Aiheesta muualla

Teos:
Guillelmus de Ockham: Summa logicae Wikisource (latinaksi)
William of Ockham: Summa logicae, poimintoja osasta I (englanniksi)
William of Ockham: Summa logicae III.3.46 ("De insolubilibus") (englanniksi)
Muuta:
King, Peter: William of Ockham: Summa logicae Central Works of Philosophy (Vol. 1) Acumen 2005: 243–. (englanniksi)
Kiinan ja Portugalin yhteisjulistus

Yhteinen julistus Macaon kysymyksestä tai Kiinan ja Portugalin yhteinen julistus oli Portugalin ja Kiinan kansantasavallan välinen sopimus Macaon asemasta. Sopimuksen koko nimi on Portugalin tasavallan hallituksen ja Kiinan kansantasavallan hallituksen yhteinen julistus Macaosta (port. Declaração Conjunta do Governo da República Portuguesa e do Governo da República Popular da China sobre a Questão de Macau, perint.: 中華人民共和國政府和葡萄牙共和國政府關於澳門問題的聯合聲明; yksink.: 中华人民共和国政府和葡萄牙共和国政府关于澳门问题的联合声明). 26. maaliskuuta 1987 allekirjoitetussa julistuksessa vahvistettiin prosessi ja ehdot alueen siirtämiseksi Portugalin hallinnosta Kiinan kansantasavallalle. Yhteinen julistus toimi myös Macaon erityishallintoalueen perustuslaissa toteutettujen perusoikeuksien päälähteenä. Prosessi oli muuten samanlainen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan vuonna 1997 tekemä Hongkongin luovuttaminen Kiinan suvereniteetille.
Tausta

1600-luvulle mennessä Portugali oli vakiinnuttanut siirtomaavallan Macaoon saatuaan myönnytyksiä useilta Kiinan hallituksilta. Vuonna 1887 Portugali ja Qing-dynastia allekirjoittivat Kiinan ja Portugalin pöytäkirjaluonnoksen ja Kiinan ja Portugalin Pekingin sopimuksen, joissa Kiina luovutti Portugalille "Macaon ikuiseen miehitykseen ja hallintaan"; kun taas Portugali lupasi hakea Kiinan hyväksynnän ennen Macaon siirtämistä toiseen maahan. Siirtomaavalta jatkui vuoteen 1974, jolloin Neilikkka vallankumous asetti Portugaliin demokraattisen hallinnon, joka pyrki lopettamaan kolonialismin. Kiinan ja Portugalin kahdenväliset neuvottelut johtivat Macaon aseman vahvistamiseen Kiinan alueena Portugalin hallinnon alaisuudessa. Suvereniteetin siirron täydelliset puitteet päätettiin vuonna 1987 Kiinan ja Portugalin yhteisellä julistuksella.