stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korfun vanhakaupunki

| Korfun vanhakaupunki |
| --- | --- |
 Korfun Vanha linnoitus ja vanhaakaupunkia.
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Korfun kaupunki, Korfu, Keski-Korfu ja Diapontiset saaret, Jooniansaaret, Kreikka  39°37′26″N, 19°55′19″E
Kriteerit:  IV
Tunnusnumero:  978
Valintahistoria
Valintavuosi:  2007
 Korfun vanhakaupunki
Korfun vanhakaupunki (kreik. Παλαιά Πόλη της Κέρκυρας, Palaiá Póli tis Kérkyras) on Korfun kaupungin vanhakaupunki Korfun saarella Kreikassa. Se on Unescon maailmanperintökohde.
Korfun vanhakaupunki on saanut muotonsa 1300–1800-luvuilla venetsialaisvallan, ranskalaisvallan ja brittivallan aikana. Pääosin sen rakennukset ovat peräisin 1600–1800-luvuilta.
Historia

Saaren antiikin aikainen kaupunkikeskus Korkyra sijaitsi hieman nykykaupungista etelään. Korfun vanhankaupungin paikalle asutus siirtyi bysanttilaisella kaudella. Korfu tuli Venetsian vallan alle vuonna 1386. Ranskalle saari siirtyi vuonna 1797, briteille vuonna 1814 ja osaksi itsenäistä Kreikkaa vuonna 1864.
Korfu on yksi koko Välimeren alueen merkittävimmistä linnoitetuista satamakaupungeista. Venetsialaisvallan huomattavimmat rakennukset ovat Vanha linnoitus ja Uusi linnoitus, jotka puolustivat kaupunkia menestyksellisesti osmanien valtausyrityksiä vastaan. Kaupunkiin rakennettiin myös muun muassa venetsialaistyylisiä kirkkoja sekä uusklassisia rakennuksia. Lyhyt ranskalaiskausi näkyy muun muassa Listón-kadussa, joka rakennettiin Pariisin Rue de Rivolin esikuvan mukaan. Brittikaudella kaupunkiin rakennettiin lisää uusklassisia rakennuksia.
Korfun vanhakaupunki liitettiin maailmanperintöluetteloon vuonna 2007.
Rakennukset ja rakennelmat

Korfun vanhankaupungin huomattavimpia rakennuksia ovat venetsialaiskaudella rakennetut Vanha ja Uusi linnoitus, brittivallan aikainen uusklassista arkkitehtuuria edustava Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi sekä monet muut uusklassiset rakennukset, joista osa on venetsialaisajalta ja osa brittivallan ajalta. Vanhakaupunki sijoittuu pääosin Vanhan ja Uuden linnoituksen väliselle alueelle. Vanhan linnoituksen edustalla sijaitsee suuri esplanadipuisto, Spianáda, joka tunnetaan krikettikentästään. Puiston länsilaitaa kulkee elegantti promenaadi, Listón-katu.
Vanhankaupungin rakennuksia ja rakennelmia ovat:
Linnoitukset
Vanha linnoitus
Uusi linnoitus
Kirkkoja
Kampiélon (Campiellon) Pantokratorin kirkko (Pantokrátoras)
Panagía (Neitsyt Maria) Faneroménin kirkko (Panagía Faneroméni)
Panagía (Neitsyt Maria) Mandrakínan kirkko (Panagía Mandrakína)
Panagía (Neitsyt Maria) Spilaiótissan ja Pyhien Blasioksen ja Theodoran katedraali (Panagía Spilaiótissa kai Ágios Vlásios kai Agía Theodóra), kaupungin ortodoksinen katedraali
Pyhän Antonioksen ja Pyhän Andreaksen kirkko (Ágioi Antónios kai Andréas)
Pyhän Eleutherioksen ja Pyhän Annan kirkko (Ágios Elefthérios kai Agía Ánna)
Pyhän Georgioksen kirkko (Ágios Geórgios)
Pyhän Jaakobin ja Pyhän Kristoforoksen katedraali (Ágios Iákovos kai Ágios Christóforos, Santi Giacomo e Cristoforo), kaupungin katolinen katedraali
Pyhän Johannes Kastajan kirkko (Ágios Ioánnis Pródromos)
Pyhän Spyridonin kirkko (Ágios Spyrídonas)
Ténedoksen Neitsyt Marian kirkko (Panagía Tenédou) eli Karmel-vuoren Neitsyt Marian kirkko (Panagía Karmílou, Santa Maria del Carmine)
Muita kohteita
Joonian akatemia
Kapodístriasin kartano
Korfun kaupungintalo
Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi
Spianáda
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korfun vanhakaupunki Wikimedia Commonsissa
Unescon maailmanperintökohteet Kreikassa
Aigain (nyk. Vergína) arkeologinen alue
Apollon Epikurioksen temppeli Bassaissa
Asklepioksen pyhäkkö Epidauroksessa
Ateenan Akropolis
Athosvuori
Dafnín, Ósios Loukáksen ja Chíoksen Néa Monín luostarit
Delfoin arkeologinen alue
Delos
Filippoin arkeologinen alue
Korfun vanhakaupunki
Metéora
Mykenen ja Tirynsin arkeologiset alueet
Mystraksen arkeologinen alue
Olympian arkeologinen alue
Pátmoksen Chóran kylä, Johannes Teologin luostari ja Ilmestyskirjaluola
Ródoksen keskiaikainen kaupunki
Sámoksen Pythagóreio ja Heraion
Thessalonikin varhaiskristilliset ja bysanttilaiset muistomerkit
Zagórin kulttuurimaisema
Uusi linnoitus.
Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön palatsi.
Panagía (Neitsyt Maria) Spilaiótissan ja Pyhien Blasioksen ja Theodoran katedraali.
Listón-katua Spianádan laidalla.
Koiralampi (Heinola, Ahvenisto)

| Koiralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°18′27″N, 26°28′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.177.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,4 m  
Pituus:  140 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,385 km  
Pinta-ala:  1,034 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoiralampi 
Koiralampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Ahveniston kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Vehkajoen valuma-alueeseen (14.177) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,4 metriä mpy.
Koiralampi (Heinola, Kesiö)

| Koiralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°18′10″N, 26°20′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Korpijärveen 
Järvinumero:  14.179.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,2 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,646 km  
Pinta-ala:  2,081 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoiralampi 
Koiralampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kesiön kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Imjärven valuma-alueeseen (14.179) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,2 metriä mpy.
Koiralampi (Heinola, Vahteristo)

| Koiralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°21′46″N, 26°01′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  oja Kalliojärveen 
Järvinumero:  14.173.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,1 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,886 km  
Pinta-ala:  1,677 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKoiralampi 
Koiralampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Pääsinniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.
Koripallon Suomen Cup 2022

Koripallon Suomen cup 2022 oli 50. kerta, kun koripallon miesten Suomen cup -mestaruudesta pelattiin. Cup-kilpailun formaattia muutettiin vanhaan perinteisempään muotoonsa.selvennä
Tausta

Edellisvuoden kaksinkertainen cup-voittaja Helsinki Seagulls selviytyi jälleen mukaan puolustamaan mestaruuttaan.
Suomen Cup -joukkueiden valintatilaisuus järjestettiin 22. marraskuuta 2021. Koripalloliigojen runkosarjan kärkinelikon joukkueet valitsivat paremmuusjärjestyksessä vastustajansa joulukuussa pelattavaan puolivälierävaiheeseen. Rankingin neljällä parhaalla oli kotietu puolivälierissä. Suomen Cupin puolivälierät pelattiin 10.–12. joulukuuta 2021 ja miesten Suomen Cupin Final Four -tapahtuma pelattiin 14.–16. tammikuuta 2022 Helsingissä Urhea-hallissa. Yle lähetti Final Four -tapahtuman suorana Yle TV2:lla ja Yle Areenassa. Suomen cup -voittaja palkittiin 10 000 euron rahapalkinnolla. Finaalin hävinnyt joukkue sai palkinnoksi 3 000 euroa.
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät | Välierät |  |  | Finaalit | Finaalit | Finaalit |
 
|   | 1 |  Kauhajoen Karhu |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  Kataja Basket |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | 8 |  Kataja Basket |  |   |   |  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |   |  |   |  |  |  |  |
|  | 4 |  KTP-Basket |  |   |   |  |   |  |   |  |  |  |  |
|  | 4 |  KTP-Basket |  |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|   | 6 |  Salon Vilpas |  |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   |  |
|  |  |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   |  |
|   | 2 |  Helsinki Seagulls |  |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | 5 |  Kobrat |  |   |  |  |  |  |   |  |  |  |  |
|  | 5 |  Kobrat |  |   |   |  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |   |  |   |  |  |  |  |
|  |  |  |  |   |   |  |   |  |   |  |  |  |  |
|  | 3 |  Kouvot |  |   |   |  |   |  |   |  |  |  |  |
|  | 3 |  Kouvot |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|   | 7 |  Lahti Basketball |  |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Koripallon Serie A -kausi 2009–2010

Kausi 2009–2010 on 88. kausi, jolloin pelataan koripallon Serie A:n mestaruudesta. Suomalaispelaajista sarjassa ovat mukana Kimmo Muurinen ja Petteri Koponen. Edelliskauden mestarina kauteen lähti Montepaschi Siena.
Joukkueet

| Joukkue | Kaudet Serie A:ssa | Kaupunki | Maakunta | Edelliskausi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Air Avellino | 10 | Avellino | Campania | 11. Serie A |
| Angelico Biella | 9 | Biella | Piemonte | 7. Serie A |
| Armani Jeans Milano | 61 | Milano | Lombardia | 6. Serie A |
| Bancatercas Teramo | 7 | Teramo | Abruzzo | 3. Serie A |
| Benetton Basket Treviso | 29 | Treviso | Veneto | 4. Serie A |
| Carife Ferrara | 2 | Ferrara | Emilia-Romagna | 9. Serie A |
| Cimberio Varese | 58 | Varese | Lombardia | 1. LegADue |
| Eldo Caserta | 2 | Caserta | Campania | 13. Serie A |
| Virtus Forza Bologna | 60 | Bolonia | Emilia-Romagna | 5. Serie A |
| Lottomatica Roma | 30 | Rooma | Latium | 2. Serie A |
| Montepaschi Siena | 24 | Siena | Toscana | 1. Serie A |
| NGC Cantù | 53 | Cantù | Lombardia | 10. Serie A |
| Sigma Coatings Montegranaro | 4 | Montegranaro | Marche | 12. Serie A |
| Scavolini Spar Pesaro | 55 | Pesaro | Marche | 8. Serie A |
| Martos Napoli | 3 | Napoli | Campania | 14. Serie A |
| Vanoli Cremona | 1 | Cremona | Lombardia | 3. LegADue |
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (italiaksi)
Joukkueet kaudella 2009–2010.
Kyle Capobianco

| Kyle Capobianco |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. elokuuta 1997 (ikä 27) Mississauga, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  Winnipeg Jets
Sarja:  NHL
Pelinumero:  77
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:   Arizona Coyotes (NHL)  Tucson Roadrunners (AHL) 
NHL-varaus:  63. varaus, 2015 Arizona Coyotes
Kyle Capobianco (s. 13. elokuuta 1997 Mississauga, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja, joka pelaa NHL-seura Winnipeg Jetsissä.
Kotulat

| Kotulat |
| --- | --- |
 Nappikotula eli nappisaumayrtti  (Cotula coronopifolia)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Tribus::  Anthemideae
Suku::  Kotulat Cotula  L.
Katso myös
   Kotulat Wikispeciesissä   Kotulat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotulat (Cotula) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 62 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu noin 35 lajia, joiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
Lajeja

Cotula anthemoides
Cotula aurea
Cotula australis – etelänkotula
Cotula coronopifolia – nappikotula eli nappisaumayrtti
Cotula laxa
Cotula loganii
Cotula sericea
Cotula sororia
Cotula turbinata
Cotula villosa
Cotula vulgaris
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kotulat (Cotula)
Suomen Lajitietokeskus: Kotulat – Cotula
ITIS: Cotula (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Cotula (englanniksi)
Flora of North America: Cotula (englanniksi)
Kotimaan liitto – Liettuan kristillisdemokraatit

| Kotimaan liitto – Liettuan kristillisdemokraatit> Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1. toukokuuta 1993
Puoluesihteeri:  Martynas Prievelis
Johto:   Gabrielius Landsbergis (pj.) 
Ideologia:   konservatismi  kristillisdemokratia 
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Seimas:  50 / 141
Euroopan parlamentti:  3 / 11
Kansainväliset jäsenyydet:  – EPP – IDU
Kotisivu:  www.tsajunga.lt
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotimaan liitto – Liettuan kristillisdemokraatit (lyh. TS-LKD) (liett. Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai, vuoteen 2008 Kotimaan liitto) on liettualainen keskusta-oikeistolainen puolue. TS-LKD on Euroopan kansanpuolueen ja International Democrat Unionin täysjäsen.[lähde? ]
Historia

Sąjūdisin oikeistolainen siipi, jonka johtaja oli Vytautas Landsbergis, perusti puolueen vuonna 1993. Vuoden 1996 parlamenttivaaleissa Kotimaan liitto sai 40 prosentin kannatuksen ja sai näin 70 edustajaa Seimasiin, mutta seuraavissa vaaleissa vuonna 2000 sen kannatus putosi 8,6 prosenttiin, millä puolue sai yhdeksän edustajaa parlamenttiin.[lähde? ]
Liettua liittyi Euroopan unioniin vuonna 2004. Kotimaan liitto sai kaksi edustajaa saman kevään europarlamenttivaaleissa. Samana vuonna pidetyissä Seimasin vaaleissa se sai 14,6 prosenttia äänistä ja 25 edustajaa.[lähde? ]
Ennen yhteensulautumista Poliittisten vankien ja karkotettujen puolueen ja Kristillisten demokraattien (ei pidä sekoittaa kristillisdemokraatteihin) kanssa puolue tunnettiin pelkästään nimellä Kotimaan liitto. Yhdistymisen jälkeen puolueen nimeksi tuli Kotimaan liitto (liettualaiset konservatiivit). Viimeisin puolueen nimenmuutos tapahtui vuonna 2008, kun puolueeseen sulautuivat Liettuan nationalistinen liitto ja Liettuan kristillisdemokraatit. Tuolloin otettiin käyttöön nykyinen nimi. Yhdistymisen jälkeen puolueesta tuli Liettuan suurin.[lähde? ]
Vuoden 2008 vaaleissa puolue sai 19,7 prosenttia äänistä ja 45 edustajaa, 20 edustajaa enemmän kuin vuoden 2004 vaaleissa. Suurimpana puolueena se muodosti hallituskoalition liberaalien liikkeen ja Kansallisen ylösnousemuksen puolueen kanssa. Yhdessä puolueilla oli 72 paikkaa Seimasin 141 paikasta, ja Kotimaan liiton puheenjohtaja Andrius Kubilius nimitettiin toistamiseen pääministeriksi. Vuoden 2009 eurovaaleissa puolue sai neljä paikkaa, kaksi enemmän kuin edellisissä eurovaaleissa.
Aiheesta muualla

Puolueen virallinen sivusto (liettuaksi)
Kirjurinluoto

| Kirjurinluoto |
| --- | --- |

Kaupunki:  Pori
Kaupunginosa nro:  57
Postinumero(t):  28100
Kirjurinluoto (ruots. Skrivarholmen; ent. Kriivarinluoto) on Porissa sijaitseva Kokemäenjoen luoto, samanniminen puistoalue ja Porin kaupunginosa. Kirjurinluodossa järjestetään muun muassa vuosittaiset Pori Jazz -festivaalit sekä Porispere-rockfestivaali. Alue on yksi Porin tunnetuimpia nähtävyyksiä ja osa Porin kansallista kaupunkipuistoa.
Historiaa

Kirjurinluoto on yksi useista Porin keskustan tuntumassa sijaitsevista Kokemäenjoen luodoista. Se kuului 1800-luvulla kaupungin notaarin eli kirjurin luontoisetuihin, josta luoto myös on saanut nimensä. Samalla tavoin on nimetty muitakin alueen luotoja, kuten Pormestarin- ja Raatimiehenluodot. Suiston luodot ovat syntyneet sangen myöhään maankohoamisen ja joen kuljettaman lietteen ansiosta. Vielä 1500-luvulla kaupungin perustamisen aikoihin niiden paikalla lainehti matala avomeri. Kirjurinluoto on alun perin ollut pieni itsenäinen luoto, mutta nykyään se on suurimmaksi osaksi maatunut kiinni suurempiin Raatimiehenluotoon ja Hanhiluotoon, joissa myös valtaosa alueen toiminnoista sijaitsee. Varsinaisessa 25 hehtaarin laajuisessa Kirjurinluodossa sijaitsevat vanha 1800-luvulta peräisin oleva englantilaistyylinen puisto, kesäravintola, esiintymislava ja uimaranta.
Kirjurinluoto alkoi muodostua 1700-luvun alkupuolella, vielä vuoden 1696 Porin karttaan sitä ei ollut piirretty. Vuosisadan loppuun mennessä alue oli kohonnut jo niin, että sitä alettiin käyttää karjan laidunmaana. Vuoden 1852 kartassa Kirjurin- ja Raatimiehenluodot sekä Hevosluoto ovat jo piirrettyinä. Nykyään luodot erottavat mantereesta Kokemäenjoen sivuhaarat Luotsinmäenjuopa ja Hevosluodonjuopa. 1800-luvun puolivälissä Kirjurinluoto toimi Porin jokisatamasta kuljettavan tavaran säilytysalueena. Luodolla oli muun muassa suuri määrä lautatapuleita ja tervatynnyreitä. Kokemäenjoen madaltumisen ja sen vaatimien kalliiden ruoppaustöiden johdosta jokisatama alkoi menettää merkitystään 1800-luvun jälkipuoliskolla. Kirjurinluodosta alkoi muodostua kaupungin varakkaan porvariston vapaa-ajanviettopaikka.
Vuonna 1887 apteekkari Robert Junnelius teki aloitteen, että Kirjurinluodosta rakennettaisiin oikea puisto. Suunnitelmat puiston toteuttamisesta valmistuivat vuonna 1891 puutarhuri Anders Fredrik Rydbergin laatimina. Se sisälsi muun muassa puistokäytävät ja paikan ravintolalle. Vuoden 1895 asemakaavassa Raatimiehenluodon lounaisosa säilyi vielä lastauspaikkana. Kirjurinluodon englantilaistyylinen puisto valmistui lopullisesti vuonna 1897. Jugendtyylinen ravintola luodolle rakennettiin 1910. Sen suunnittelusta vastasivat Arthur Fagerholm ja Torkel Nordman. Vuonna 1921 Kirjurinluotoon valmistui laululava, jolla aloitti samalla vuosikymmenellä toimintansa myös Kirjurinluodon kesäteatteri. Vuonna 1924 rakennettiin uimalaitos, joka oli toiminnassa Porin maauimalan valmistumiseen vuoteen 1957 saakka. Uimalassa oli puisin rakentein joesta erotetut altaat, joita reunustivat laiturirakennelmat, katsomot ja hyppytornit. Nykyisinkin puistossa olevat pienet lammet valmistuivat 1930-luvulla ja 1960-luvulla, ja ympärille tehtiin lintuaitauksia muun muassa riikinkukkoja sekä kanadanhanhia varten.
Kulku Kirjurinluotoon

Kirjurinluotoon pääsi pitkään vain vene- tai lauttayhteydellä. Luotoon liikennöi moottorikäyttöinen lossi vuosina 1933-1968. Sitä ennen saarelle oli kulku vain veneitse. Vuosina 1968-1973 Kirjurinluotoon johti joen pohjoisrannalta armeijan pioneerien rakentama ponttoonisilta. Ensimmäinen kiinteä yhteys saatiin 1973, kun Raumansilta valmistui. Ponttoonisillan entiselle paikalle puolestaan valmistui kiinteä Pormestarinsilta vuonna 2001. Kesäisin Kirjurinluotoon on päässyt vuodesta 1994 lähtien Etelärannasta Taavi-siltaa pitkin. Kirjurinluodon lossia ajaneen Taavi Koskisen mukaan nimetty ponttoonisilta hinataan talvikaudeksi pois ja se tuodaan paikalle aina huhtikuun aikana jäiden lähdön jälkeen. Nykyään Kirjurinluotoon pääsee maanteitse myös pohjoisesta Valtatie 8:lta Raatimiehenluodon ja Hanhiluodon kautta 1980-luvun puolivälissä valmistuneen läntisen ohitustien ansiosta.
Aiheesta muualla

Kirjurinluodon kotisivut
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirjurinluoto Wikimedia Commonsissa
Porin kaupunginosat
1. Linna | 2. Teljä | 3. Malminpää | 4. Karhunpää | 5. Itätulli | 6. Päärnäinen | 7. Aittaluoto | 8. Isosanta | 9. Riihiketo | 10. Tiilinummi | 11. Tiilimäki | 12. Uusikoivisto | 13. Kuninkaanhaka | 14. Herralahti | 15. Tupala | 16. Koivula | 17. Kalaholma | 18. Isojoenranta | 19. Sunniemenranta | 20. Koivistonluoto | 21. Karjaranta | 22. Käppärä | 23. Musa | 24. Tikkula | 25. Vähärauma | 26. Liinaharja | 27. Liikastenmäki | 28. Tuorsniemi | 29. Pietniemi | 30. Ulasoori | 31. Leppäkorpi | 32. Isomäki | 33. Tiiliruukki | 34. Kyläsaari | 35. Uusiniitty | 36. Pihlava | 37. Rieskala | 38. Metsämaa | 39. Enäjärvi | 40. Harmaalinna | 41. Kartano | 42. Impola | 43. Vanhakoivisto | 44. Väinölä | 45. Metallinkylä | 46. Mikkola | 47. Sampola | 48. Paratiisinmäki | 49. Luotsinmäki | 50. Murtosenmutka | 51. Ruosniemi | 52. Toejoki | 53. Pormestarinluoto | 54. Hyvelänviiki | 55. Lotskeri | 56. Hyvelä | 57. Kirjurinluoto | 58. Hanhiluoto | 59. Hevosluoto | 60. Yyteri | 61. Kaanaa | 62. Uniluoto | 63. Karhuluoto | 64. Herrainpäivät | 65. Mäntyluoto | 66. Kirrinsanta | 67. Kaanaankorpi | 68. Huvilaranta | 69. Viikinäinen | 70. Raatimiehenluoto | 71. Reposaari | 72. Parkkiluoto | 73. Tahkoluoto | 74. Isokatava | 75. Vähäkatava | 76. Tyltty | 77. Lukkarinsanta | 78. Tuulikylä | 79. Paarnoori | 80. Honkaluoto | 81. Finpyy | 82. Lahdenmaa | 83. Hakalanvainio | 84. Länsimetsä | 85. Mäntylä | 86. Palstakallio | 87. Lehtola | 88. Kotometsä | 89. Klasipruuki | 90. Perko | 91. Susikoski | 92. Salaplakkari
Pori Jazz 2012 Kirjurinluoto Arenalla.
Kokemäenjoki virtaa Porin läpi, ja sen leveys on keskustan kohdalla hieman alle 200 metriä. Kirjurinluoto sijaitsee Porin keskustan välittömässä läheisyydessä, ilmakuvan oikeassa yläkulmassa.
Kirjurinluodon kärki.
Kirjurinluodon uimarantaa.
Kristinusko Samoalla

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Samoalla. Kristinusko on Samoan suurin uskonto. Väestöstä 54,9 prosenttia kuului vuonna 2016 protestanttisiin kirkkoihin ja 18,8 prosenttia roomalaiskatoliseen kirkkoon. Muihin kristillisiin kirkkoihin kuului noin 6,4 prosenttia väestöstä. Samoan ekumeeniseen kirkkojen neuvostoon kuuluu kaksi protestanttista kirkkoa: kongregationalistit ja metodistit, katolinen kirkko, anglikaaninen kirkko sekä useampia helluntailaisia ja muita kirkkoja. Samoalla toimii myös evankelinen yhteisö.
Kirjoviuhkapyrstö

| Kirjoviuhkapyrstö> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Kehittyneet luukalat Neopterygii
Lahko::  Hammaskarppikalat Cyprinodontiformes
Alalahko::  Aplocheiloidei
Heimo::  Vanhanmaailmankillit Nothobranchiidae
Suku::  Nothobranchius
Laji::  guentheri
Kaksiosainen nimi
 Nothobranchius guentheri  (Pfeffer, 1893) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjoviuhkapyrstö (Nothobranchius guentheri) on hammaskarppikaloihin kuuluva afrikkalainen kausikala.
Koko ja ulkonäkö

Kirjoviuhkapyrstö kasvaa noin 5 cm pitkäksi. Sen etuosa on kellanvihreä, pyrstöpuoli punertava.
Levinneisyys

Kirjoviuhkapyrstö elää Sansibarin saaren kausittaisissa lammissa ja suolammikoissa, jotka kuivuvat sadekauden jälkeen.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kirjoviuhkapyrstöt ovat kausikaloja, joiden hedelmöittyneet munat kuivuvat ennen kuoriutumistaan. Ne ovat sopeutuneet elämään lammikoissa, jotka kuivuvat kuivan kauden aikana.
Akvaarioharrastajat järjestävät keinotekoisen kuivan kauden keräämällä mätiä akvaarion pohjalle levitettyyn turpeeseen ja kuivattamalla tämän sitten huoneenlämmössä 3–4 kuukautta. Sen jälkeen voi simuloida sadekautta laittamalla turpeen munineen veteen, ja munat kuoriutuvat.
Vesiolot ja ravinto

Kirjoviuhkapyrstöt viihtyvät kovassa vedessä, johon voi lisätä hiukan merisuolaa.
Aiheesta muualla

KILLI co.uk (kuvia)
Aqua-Web (suomalaisia viljelykokemuksia)
Kuvasarja mätimunien keräämisestä
Valokuvia