Kuopion Työnkulma
Purkukiista

Samana vuonna, kun rakennus jäi tyhjäksi, tontille valmisteltiin asemakaava, joka salli rakennuksen purkamisen ja korvaamisen asuinrakennuksella. Jo vuonna 2011 oli tehty rakennushistoriallinen selvitys, jonka mukaan rakennuksen arkkitehtoniset ja rakennushistorialliset arvot eivät edellyttäneet sen suojelemista. Vuonna 2012 arkkitehti ja seurantalojen asiantuntija Leni Pakkala totesi selvityksestä antamassaan kannanotossa, että Työnkulma oli kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus, jonka teki harvinaiseksi se, että harvat näin suuret talot on rakennettu talkoilla. Kaupunkirakenteessa sijaitsevia isoja työväentaloja ei ole montaa, ja sodan jälkeen rakennetuista Työnkulma kuului Pakkalan arvion mukaan kahden arvokkaimman joukkoon.
Kuopion kulttuurihistoriallinen museo arvioi asemakaavasta antamassaan lausunnossa, että rakennuksen suunnittelu edusti arkkitehdin hyvää osaamista ja asiakkaan tarpeisiin paneutumista. Rakennus oli myös pitkälti säilyttänyt alkuperäisen ulkoasunsa. ELY-keskus puolsi Työnkulman säilyttämistä, mutta totesi myös, että rakennuksen vaatima peruskorjaus muuttaisi ja poistaisi rakennuksen kulttuurihistoriallisia ja säilytettäviä arvoja. Vuonna 2012 Historiapalvelut Pelli julkaisi kulttuurihistoriallisen selvityksen, jonka mukaan Työnkulma edusti oman aikakautensa rakentamista ja oli Kaj Michaelin tuotannossa myös ainutlaatuinen.
Vuonna 2013 Museovirasto esitti Työnkulman suojelua. Museovirasto katsoi, että kaupunkirakenteessa sijaitsevana, sotien jälkeen rakennettuna seurantalona  Työnkulman merkitys oli valtakunnallinen. Purkamisen salliva asemakaava tuli kuitenkin voimaan. Vuonna 2014 SKP:n Kuopion osasto valitti päätöksestä hallinto-oikeuteen. Hallinto-oikeus kumosi kaupunginhallituksen asemakaavapäätöksen, ja kaupunginhallitus valitti tästä puolestaan korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Korkein hallinto-oikeus päätti vuonna 2015, että koska asiantuntijoiden arviot Työnkulman arvosta olivat ristiriitaisia, oli asiasta tehtävä perusteellinen selvitys. KHO edellytti, että Työnkulman kulttuurihistoriallisia arvoja tuli verrata suhteessa muihin työväentaloihin ja Kuopion kaupungin uudempaan rakennuskantaan. Lemminkäinen Talo Oy (nykyään YIT), joka omisti rakennuksen ja tontin, tilasi vuonna 2016 selvityksen arkkitehtitoimisto Arkbyroolta.
Selvityksessä Työnkulmaa tarkasteltiin eri näkökulmista, joilla sen suojelua oli perusteltu. Rakennusta tarkasteltiin ensinnäkin osana Kuopion keskustan sodanjälkeistä arkkitehtuuria sekä Kaj Michaelin tuotantoa. Toisena näkökulmana oli talon kulttuurihistoriallinen konteksti, ja kolmantena tarkasteltiin Työnkulman paikallishistoriallista merkitystä, vaiheita ja käyttöä. Selvitys totesi, että Työnkulma ei ollut millään edellä mainituista mittareista tarkasteltuna ainutlaatuinen tai erityisen arvokas. Mikäli rakennus kunnostettaisiin, arkkitehtuurin, tyylin ja rakentamistavan alkuperäisyys myös kärsisi suurella todennäköisyydellä, suojelun perusteeksi nostetut arvot katoaisivat, ja korjaustoimenpiteet olisivat mittavia ja kalliita.
Asemakaava, joka salli purkamisen, vahvistettiin marraskuussa 2019. Muun muassa koronapandemia hidasti purkusuunnitelmien toimeenpanoa, mutta keväällä 2022 purkutyöt alkoivat. Rakennuksen ja tontin omistava YIT aikoo rakentaa tontille 33 asunnon kerrostalon.