stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Justin Wilson
Tulokset > Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | Auto | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Minardi | Minardi PS03 | Cosworth V10 | AUS Kesk. | MAL Kesk. | BRA Kesk. | SMR Kesk. | ESP 11 | AUT 13 | MON Kesk. | CAN Kesk. | EUR 13 | FRA 14 | GBR 16 |  |  |  |  |  | 1 | 20. |
| 2003 | Jaguar | Jaguar R4 | Cosworth V10 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | GER Kesk. | HUN Kesk. | ITA Kesk. | USA 8 | JPN 13 | 1 | 20. |
Tulokset > Formula 3000 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | Team Astromega | SMR 6 | MON Kesk. | ESP 6 | FRA 10 | GBR Kesk. | AUT Kesk. | GER Kesk. | HUN 7 | BEL Kesk. | EUR Kesk. |  |  | 2 | 20. |
| 2000 | Nordic Racing | SMR 8 | GBR 3 | ESP 5 | EUR Kesk. | MON 7 | FRA 9 | AUT 2 | GER Kesk. | HUN 5 | BEL 5 |  |  | 16 | 5. |
| 2001 | Coca-Cola Nordic Racing | BRA 1 | SMR 6 | ESP 3 | AUT 1 | MON 2 | EUR Kesk. | FRA 2 | GBR 2 | GER 2 | HUN 1 | BEL 2 | ITA 2 | 71 | 1. |
Tulokset > Formula E -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014–2015 | Andretti | BEI   | PUT   | PDE   | BNA   | MIA   | LBH   | MON   | BER   | MOS 10 | LON   | LON   | 1 | 25. |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Justin Wilson Wikimedia Commonsissa
Sveitsiläiset

Sveitsiläiset (saks. die Schweizer, ransk. les Suisses, ital. gli Svizzeri, retoromaaniksi ils Svizzers) ovat Sveitsin asukkaita. Heillä voidaan tarkoittaa myös sveitsiläistä syntyperää olevia ihmisiä.
Heinäkuun 2018 arvion mukaan sveitsiläisiä oli 8 292 809.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sveitsiläiset Wikimedia Commonsissa
Juha Lavapuro

Juha Lavapuro (s. 29. helmikuuta 1968 Nokia) on suomalainen tuomari ja oikeustieteilijä. Hän toimii nykyään korkeimman hallinto-oikeuden oikeusneuvoksena ja vuodesta 2025 alkaen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomarina. Aiemmin hän on toiminut akateemisissa tehtävissä muun muassa Turun yliopiston julkisoikeuden professorina.
Elämä ja ura

Lavapuro suoritti oikeustieteen kandidaatin tutkinnon Turun yliopistossa vuonna 1994 ja Master of Laws -tutkinnon New Yorkin yliopistossa vuonna 1999. Hän väitteli oikeustieteen tohtoriksi Turun yliopistossa vuonna 2011.
Lavapuro työskenteli Turun yliopiston hallinto- ja finanssioikeuden assistenttina vuosina 2002–2008, Tampereen yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessorina vuosina 2014–2015 sekä Turun yliopiston oikeustieteen professorina vuosina 2016–2017 ja julkisoikeuden professorin vuodesta 2018 alkaen. Vuonna 2013 hänestä tuli Helsingin yliopiston ja Turun yliopiston valtiosääntöoikeuden dosentti. Lavapuron julkaisutoiminta on keskittynyt perus- ja ihmisoikeuksiin ja lakien perustuslainmukaisuuden valvontaan. Hän toimi Oikeus-lehden päätoimittajana vuosina 2011–2012 ja perusti yhdessä Tuomas Ojasen ja Martin Scheinin kanssa Perustuslakiblogin, jonka toimittajana hän toimi Ojasen kanssa vuoteen 2019 asti. Lavapuro on myös toiminut yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunnan jäsenenä vuodesta 2015 alkaen ja EU:n perusoikeusviraston asiantuntijoiden verkoston (FRANET) Suomen ryhmän asiantuntijajäsenenä.
Lavapuro nimitettiin korkeimman hallinto-oikeuden määräaikaiseksi jäseneksi vuonna 2020 ja vakinaiseksi jäseneksi vuonna 2021. Hänet nimitettiin kesäkuussa 2024 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen jäseneksi 1. tammikuuta 2025 alkaen.
Lavapuro on ollut yksi eduskunnan perustuslakivaliokunnan eniten käyttämiä asiantuntijoita. Perustuslakiasiantuntijana hän on ollut julkisuudessa esillä esimerkiksi tiedustelulakien käsittelyn ja sote-uudistuksen yhteydessä. Lavapuro on puoltanut mahdollisuutta kieltää rasistisia järjestöjä ja vaatinut rikoslain rasismirikosten selkeyttämistä. Hän on pitänyt Suomen perus- ja ihmisoikeusjärjestelmälle uhkana sitä, että populistinen puolue saisi eduskunnassa enemmistön, jolloin puolue saisi myös perustuslakivaliokunnan hallintaansa. Kansanedustaja Ben Zyskowicz on arvostellut Lavapuroa perustuslain tulkitsemisesta tavalla, joka kaventaa eduskunnan lainsäädäntövaltaa ja sotkeutuu politiikkaan.
Julkaisuja

Uusi perustuslakikontrolli.  (Väitöskirja)  Helsinki:  Suomalainen Lakimiesyhdistys, 2010.  ISBN 978-951-855-303-1.
Lavapuro, Juha ym.: Sivistykselliset ja sosiaaliset perusoikeudet syrjäkunnissa.  Helsinki:  KAKS - Kunnallisalan kehittämissäätiö, 2016.  ISBN 978-952-7072-56-1.
Lavapuro, Juha ym.: Yhdenvertaisuuslaki kommentein.  Helsinki:  Alma Talent, 2019.  ISBN 978-952-14-3568-3.
Aiheesta muualla

Turun yliopisto – Juha Lavapuro
Juha Lavapuron blogikirjoitukset Perustuslakiblogissa
Jääpallon Viron-mestaruuskilpailut 1929

| Viron-mestaruus 1929 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  4
Sarjajärjestelmä:  cup-kilpailu
Mestari:  Tallinna Sport
Toinen sija:  Tallinna Hokiklubi
  ← 1928 :  1930 → 
Jääpallon Viron-mestaruudesta 1929 pelattiin neljän joukkueen cup-kilpailu. Viron jääpallomestaruus ratkaistiin virallisesti 8. kerran. Mestaruusottelussa kohtasivat Tallinna Sport ja Tallinna Hokiklubi. Muut osallistuneet joukkueet olivat Tallinna Kalev ja Tartu Kalev.
Loppuottelu

|  | Tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Tallinna Sport | 4-2 | Tallinna Hokiklubi |
Loppuottelu > Mestarijoukkue

Sportin joukkue: Elmar Aun, Karl-Richard Idlane, Friedrich Karm, Ferdinand Laurberg, Heinrich Paal, Villem Raie, Reinhold Saulmann, Herbert Seegner, Karl-Rudolf Silberg, Evald Tipner, Artur Uuetoa.
Jussi Vesanen

Jussi Vesanen (s. 22. heinäkuuta 1952 Pori[lähde? ]) on suomalainen kuvataiteilija. Vesasen Ateljee sijaitsee Ulvilassa.
Jussi Vesanen
Vesanen otti 1960-luvulla ensimmäisiä piirustuskursseja. Tämän jälkeen hän opiskeli Porin piirustuskoulussa (1967–1969). Vesanen on toiminut myös maalauksen opettajana Porin kansalaisopistossa (1980-1982).
Judith Guest

Judith Guest (s. 29. maaliskuuta 1936 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja, joka tunnetaan perheen kriisejä läpikäyvien nuorten kuvaamisesta useissa romaaneissaan. Hänen esikoisteoksensa Ordinary People (suom. Samat kasvot peilissä, 1977, ja Tavallisia ihmisiä, 1981) oli pohjana Alvin Sargentin käsikirjoittamassa ja Robert Redfordin ohjaamassa draamaelokuvassa Tavallisia ihmisiä (1980), joka sai parhaan elokuvan Oscar-palkinnon. Samanlaista aihepiiriä käsittelevät myös Guestin romaanit Second Heaven (1982, suom. Toinen taivas, Tammi 1983) ja Errands (1997).
Guest on kirjoittanut myös käsikirjoituksen Sandy Smolanin ohjaamaan draamakomediaan Rachel River (1987) sekä rikosromaaneja kuten The Tarnished Eye (2004).
Judith Guest suoritti bachelor-tutkinnon Michiganin yliopistossa vuonna 1958 ja työskenteli sitten opettajana 1970-luvun puoleenväliin asti, jolloin jättäytyi vapaaksi kirjailijaksi.
Judith Guestin isosetä oli Yhdysvalloissa 1900-luvun alkupuolella suosittu brittiläissyntyinen runoilija Edgar Guest (1881–1959).
Kaj Sveholm

Kaj Gunnar Sveholm (6. tammikuuta 1933 Helsinki – 26. huhtikuuta 2021 Seinäjoki) oli suomalainen jalkapalloilija, jääkiekkoilija ja keilaaja.
Jalkapallossa Sveholm voitti Suomen-mestaruuden KIF:ssä vuonna 1955. Suomen Cupin KTP:ssa 1958.
Jääkiekon SM-sarjassa Sveholm pelasi vuosina 1950–1964 edustaen KIF:ää, Töölön Vesaa, HIFK:ta ja Turun Palloseuraa. Hän pelasi 119 ottelua, teki 17 maalia ja antoi 9 maalisyöttöä sekä saavutti yhden SM-pronssin.
Keilailussa Sveholm saavutti joukkuekilpailun (5 × 3 + 3 sarjaa) maailmanmestaruuden vuonna 1975. Joukkueessa keilasivat Sveholmin lisäksi Tapio Vuorinen, Reijo Rasijärvi, Matti Nieminen ja Leo Hilokoski.
Judith Grinham

| Judith Grinham |
| --- | --- |
 Judith Grinham vuonna 1958
Henkilötiedot
Koko nimi:  Judith Brenda Grinham
Syntynyt: 5. maaliskuuta 1939 (ikä 85) Neasden, Englanti
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Uimari
Lempinimi:  Judy
Lajit:  selkäuinti
Seurat:  Hampstead Ladies SC
 Tietolaatikko päivitetty 15.4.2019 
| Mitalit> Maa: Iso-Britannia. Olympialaiset  | Mitalit> Maa: Iso-Britannia. Olympialaiset  | Mitalit> Maa: Iso-Britannia. Olympialaiset  | Maa: Iso-Britannia>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | 100 m selkäuinti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Budapest 1958 | 100 m selkäuinti |  |
|  Hopeaa | Budapest 1958 | 4×100 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Budapest 1958 | 100 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Budapest 1958 | 4×100 m sekauinti |  |
Maa: Englanti
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Kultaa | Cardiff 1958 | 100 km selkäuinti |  |
|  Kultaa | Cardiff 1958 | 4×110 km sekauinti |  |
|  Hopeaa | Cardiff 1958 | 4×110 km vapaauinti |  |
Judith "Judy"  Brenda Grinham MBE (s. 5. maaliskuuta 1939 Neasden, Englanti) on brittiläinen uransa päättänyt uimari, joka menestyi parhaiten 1950-luvulla. Hän saavutti kultaa kesäolympialaisissa 1956 naisten 100 metrin selkäuinnissa kultaa. Grinham voitti myös uinnin pitkän radan euroopanmestaruuskilpailuissa 1958 naisten 100 metrin selkäuinnissa kultaa. Hänet valittiin Brittiläisen imperiumin jäseneksi vuonna 2006 ja International Swimming Hall of Fameen 1981.
Jukka Järvinen (muusikko)

| Jukkis Järvinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Jukka Järvinen
Kansalaisuus:   Suomi
Muusikko
Soittimet:  kosketinsoittimet
Yhtyeet:  Kairo Popeda
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Popedan levynjulkistamistilaisuus vuonna 1994. Järvinen oikealla.
Jukka ”Jukkis” Järvinen on suomalainen kosketinsoittaja, joka tunnetaan erityisesti Popeda-yhtyeestä. Järvinen vaikutti yhtyeessä vuosina 1986–1999. Ennen Popedaa Järvinen oli soittanut muun muassa Kairo-nimisessä yhtyeessä.
Loppuvuodesta 2000 ilmestyi Järvisen urkumusiikkia sisältävä soolosingle ”Hulluna tisseihin”, jota painettiin 500 kappaletta. Singlellä on kaksi kappaletta, ”Puhu hiljaa rakkaudesta” ja Bonanza-tv-sarjan teema. Rap-artisti Petri Nygård vieraili levyllä. Singlen kannessa poseerasi pornotähti Sabina.
Diskografia > Singlet

”Hulluna tisseihin” (2000)
Jundallah

Jundallah (suom. Jumalan sotilaat), (arab. جندالله‎, englanninkielinen lyhenne PRMI) on iranilainen vastarintaliike Balochistanissa. Jundallah väittää ajavansa maan sunnimuslimien asiaa. Liike toteuttaa päämääräänsä terrorismilla, muun muassa pommi-iskuin, sieppauksin ja väijytyksin. Kohteena ovat olleet muun muassa Iranin vallankumouskaartit ja poliisit.
Liikkeessä on 1 000 taistelijaa. Jundallahin sanotaan tappaneen 400 iranilaista sotilasta ja satoja siviilejä. Liike on osa belutšien vastarintaliikettä. Jundallahia väitetään Iranissa ja joskus muuallakin Yhdysvaltain salaa tukemaksi. Mutta toisaalta monet myös uskovat Jundallahilla olevan al-Qaida-kytkentöjä.
Jundeliškės

Kylän sijainti kartalla
Jundeliškės
Jundeliškės on kylä Birštonasin kunnassa, Kaunasin läänissä, eteläisessä Liettuassa. Vuonna 2001 kylässä asui 101 asukasta.
Kappalemitta

Kappalemitat ovat eri yhteyksissä käytettyjä lukumäärän yksiköitä, jotka tarkoittavat määrälukua kappaleita (lyhenne kpl) jotakin tavaraa. Niitä on varsinkin entisinä aikoina ollut käytössä suuri joukko, ja ne ovat vaihdelleet eri aikoina. Monia niistä käytetään tai on käytetty vain joistakin tietyistä tavaralajeista.
Yleiskäyttöisiä, nykyäänkin käytössä olevia kappalemittoja ovat:
pari = 2 kpl
tusina = 12 kpl
krossi = 144 kpl
Muun muassa seuraavia kappalemittoja on yleensä käytetty vain joistakin tietyistä tavaroista:
tikkuri = 10 kpl (nahkoja tai vuotia, joskus myös veitsiä)
kartonki = 10 kpl tupakka-askeja tai muita pahviaskeja pakattuna isompaan pakkaukseen
torni =  10 kpl nuuskapurkkeja
tiu = 20 kpl (munia, joskus myös kaloja)
toltti = 12 kpl (lautoja)
kerppu, kerppo, kerpo = 31 kpl (nahkiaisia, kolmekymmentä nahkiaista, jotka sidotaan yhdellä nahkiaisella kerpuksi = 31)
kiihtelys = 40 kpl (oravannahkoja)
puntti = 10 kpl (tulitikkurasioita)
puntti = 20 kpl (kukkia, usein ruusuja) [lähde? ]
Paperiarkeista käytetään seuraavia kappalemittoja:
kirja = 25 arkkia
riisi = 500 arkkia (= 20 kirjaa), lyhenne r tai rsi
pakka = 5 000 arkkia (= 10 riisiä)
Kalifornian sinetti

Kalifornian osavaltion sinetti
Kalifornian sinetti (engl. Great Seal of California) on Yhdysvaltain Kalifornian osavaltion tunnus lipun ohella. Sen hyväksyi Kalifornian tunnukseksi California Constitutional Convention vuonna 1849 ja nykyiseen asuunsa se muokattiin 1937.
Sinettiin on kuvattu roomalaisen mytologian viisauden jumalatar Minerva seuranaan osavaltion tunnuseläin ruskeakarhu. Viinirypäleet symboloivat osavaltion viinintuotantoa ja viljalyhde maataloutta, yhtä osavaltion tärkeintä talouden haaraa. Kaivosmies symboloi Kalifornian kultaryntäystä ja osavaltion kaivosteollisuutta, kun taas laivat symboloivat osavaltion taloudellista mahtia. Vaakunan taustan voidaan olettaa kuvaavan San Franciscon lahtea tai Sacramento-jokea ja Sierra Nevada -vuoristoa. Sinetin yläosassa oleva Eureka, Olen löytänyt (sen)!, on osavaltion motto.
Käännös suomeksi
Judith Haspel

Haspel kuvassa äärivasemmalla
Judith Deutsch-Haspel (18. elokuuta 1918 Wien – 20. marraskuuta 2004 Herzliya) oli itävaltalainen uimari. Hän oli 1930-luvun menestyksekkäimpiä naisuimareita Itävallassa. Hänen uimauransa Itävallassa päättyi, kun hän kieltäytyi kilpailemasta vuoden 1936 kesäolympialaisissa.
Juutalaisena lapsena Deutschilta evättiin osallistuminen useimpiin itävaltalaisiin urheiluseuroihin. Hän alkoi kilpailla juutalaisen urheiluseuran SC Hakoah Wienin riveissä. Deutsch osoittautui hyvin taitavaksi uimariksi, ja vuonna 1935 hänellä oli jo hallussaan jokainen vapaauinnin keskimatkan sekä pitkän matkan ennätys Itävallassa. Samana vuonna hänet valittiin Itävallan parhaaksi naisurheilijaksi ja edustamaan maataan vuoden 1936 kesäolympialaisiin Berliiniin.
Deutsch ei kuitenkaan suostunut osallistumaan Berliinin olympialaisiin. Yhdessä Ruth Langerin ja Lucie Goldnerin kanssa hän jättäytyi kisoista pois Natsi-Saksan juutalaisvainojen vuoksi. Poisjättäytyminen suututti Itävallan urheiluviranomaisia, ja Deutsch asetettiin kilpailukieltoon. Deutsch muutti Palestiinan ja edusti siitä lähtien Israelia. Itävallan urheiluviranomaiset poistivat tästä suivaantuneina kaikki Deutschin ennätykset uintitilastoista.
Vuonna 1995 Itävallan parlamentti esitti anteeksipyynnön Deutschille ja poistatutti Deutschia vastaan tehdyt sanktiot. Vuoden 2004 dokumentissa Muistoja uima-altaalta ("Watermarks"), joka kertoo SC Hakoah Wienin naisuimajoukkueesta, Haspel muistelee uimauraansa. Dokumentin ilmestymisvuonna Haspel kuoli 86-vuotiaana Herzliyassa, Israelissa.
Aiheesta muualla

International Jewish Sports Hall of Fame
Suojärvi (Virrat)

| Suojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°11′24″N, 23°59′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskujoki:  Koikero-oja Kauhaselkään 
Järvinumero:  35.481.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  149,8 m  
Rantaviiva:  0,806 km  
Pinta-ala:  2,49 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuojärvi 
Suojärvi  on Pirkanmaalla Virroilla Siikaperän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Uurasjärven alueeseen (35.481) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,8 metriä mpy.
Sint Maarten (Alankomaat)

Sint Maarten on Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva maa Karibianmerellä. Se sijaitsee Saint-Martinin saarella yhdessä Ranskaan kuuluvan Saint-Martinin merentakaisen paikallishallintoalueen kanssa.
Vuonna 1994 Ranska ja Alankomaat tekivät sopimuksen Saint-Martinin saaren jaosta. Sint Maarten oli vuoteen 2010 saakka yksi Alankomaiden Antilleihin kuuluvista viidestä saarialueesta. Alueen pääkaupunki on Philipsburg.
Historia > Varhaiset vaiheet

Saaren ensimmäisiä asukkaita olivat arawakit, jotka tulivat Orinocojoen laaksosta nykyisen Venezuelan alueelta. He asuivat Sint Maartenilla suunnilleen vuosina 600–1200. He elivät kalastamalla ja keräämällä hedelmiä, ja käyttivät kivistä ja simpukankuorista tehtyjä työkaluja.
Vuonna 1493 Kristoffer Kolumbus löysi saaren toisella matkallaan Länsi-Intiaan. Tarinan mukaan hän nimesi sen Isla de San Martíniksi Martinus Toursilaisen mukaan, koska oli 11. marraskuuta, Pyhän Martinuksen päivä. Kolumbus julisti alueen Espanjan hallintaan, vaikka ei ilmeisesti koskaan astunutkaan maihin.
Sekä Ranska että Alankomaat halusivat omistaa saaren. Ranskalaiset halusivat omistukseensa kaikki saaret Trinidadin ja Bermudan välillä, hollantilaiset taas huomasivat, että saari on hyvä etappi heidän Uuden Amsterdamin (nyk. New York) ja Brasilian siirtokuntiensa välillä. Saarella oli hyvin vähän alkuperäisasukkaita, ja alankomaalaiset perustivat sinne siirtokunnan vuonna 1631. Pian Hollannin Itä-Intian kauppakomppania aloitti pienimuotoisen suolantuotannon saarella. Espanjalaiset huomasivat saaren suolantuotannon ja alkoivat vaatia sitä omaisuudekseen. Espanja ja Alankomaat taistelivat saarella kahdeksankymmentävuotisen sodan aikana.[lähde? ]
Espanjalaiset valtasivat Saint-Martinin alankomaalaisilta vuonna 1633. Kaikki siirtokuntalaiset häädettiin saarelta. Vaikka Alankomaat pyrki useaan otteeseen valloittamaan saaren takaisin, kaikki yritykset epäonnistuivat. Kahdeksankymmentävuotisen sodan loputtua espanjalaiset eivät enää tarvinneet sotilastukikohtaa kyseisellä alueella, joten he menettivät kiinnostuksensa saareen ja sen puolustamiseen. Vuonna 1648 he hylkäsivät saaren.
Koska Saint-Martin oli jälleen vapaa, sekä alankomaalaiset että ranskalaiset perustivat sinne uudet siirtokunnat. Muutaman taistelun jälkeen molemmat huomasivat, ettei toinen puoli antautuisi helposti. Sodan välttämiseksi solmittiin sopimus, joka jakoi saaren kahteen osaan. Lopputuloksena ranskalaisten osuus saaresta oli 54 neliökilometriä ja alankomaalaisten 41 neliökilometriä.[lähde? ]
Espanjalaiset olivat jo aiemmin tuoneet saarelle pienen määrän orjia. Kun uudet puuvillan, tupakan ja sokerin viljelykset alkoivat, orjien määrä kasvoi kuitenkin räjähdysmäisesti. Pian heitä oli enemmän kuin siirtokuntalaisia. Heidän ja orjien välille syttyi paljon taisteluja. 12. heinäkuuta 1848 Ranska lopetti orjuuden omalla puolellaan. Alankomaat teki saman 15 vuotta myöhemmin.
Historia > 1900-luku

Orjuuden kieltämisen jälkeen maanviljely saarella väheni ja saaren talous kärsi. Vuonna 1939 saarelle perustettiin satama, ja talous kääntyi jälleen nousuun. Hollannin osio alkoi keskittyä turismiin 1950-luvulla, ja Ranskan osio kaksi vuosikymmentä myöhemmin. Saarelle perustettiin Prinsessa Julianan lentoasema.[lähde? ]
Saaren väestö kasvoi räjähdysmäisesti. 1990-luvun keskivaiheilla väkiluku nousi 5 000 ihmisestä 80 000 ihmiseen. Tuolloin voimistuvan matkailuelinkeinon tukemana alkoi maahanmuutto ympäröiviltä saarilta sekä Yhdysvalloista, Euroopasta ja Aasiasta. Pian saaren alkuperäisväestöstä tuli vähemmistö. Monet varakkaat ihmiset ovat rakentaneet saarelle huviloita.[lähde? ]
Saaresta tuli osa Alankomaiden Antilleja vuonna 1983. Ennen tätä se oli ollut Tuulenpuolten saarialue. 5. syyskuuta 1995 Hurrikaani Luis aiheutti saarella merkittävää tuhoa: aineelliset tuhot arvioitiin 1,8 miljardiksi dollariksi.
Historia > 2000-luku

Ranska ja Alankomaat tekivät vuonna 1994 viimeisimmän sopimuksen saaren jaon järjestelyistä, mikä mahdollisti raja-alueen tarkemman valvonnan. Jonkin ajan kuluttua marraskuussa 2006 Alankomaat virallistivat sopimuksen, joka oli voimassa 1. elokuuta 2007 alkaen.[lähde? ]
10. lokakuuta 2010 Sint Maartenista tuli Alankomaiden kuningaskuntaan kuuluva maa, ja se sai ISO 3166-1 alpha-2 -valtiokoodin SX. Internet-maakoodi .sx tuli käyttöön syyskuussa 2012.
Maantiede

Saari on tuliperäistä, kumpuilevaa maastoa. Sen korkein kohta on Mount Flagstaff 386 metrissä. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 1 500 millimetriä vuodessa. Vain kymmenen prosenttia maa-alasta soveltuu viljelyyn.
Sint Maartenin alueella on 53 kilometriä maantietä. Philipsburgissa on satama. Prinsessa Julianan lentoasema palvelee koko saaren liikennettä sekä laajemminkin lähisaarten liikennettä. Se on Karibian koillisosan toiseksi vilkkain lentoasema Puerto Ricon San Juanin jälkeen.
Hallinto ja talous

Autonomian myötä Sint Maartenilla on oma kuvernööri, joka edustaa Alankomaiden kuningasta saarella ja käyttää toimeenpanovaltaa siellä. Kuvernööri on myös hallituksen johtaja. Vuonna 2022 kuvernöörin virassa aloitti Ajamu Baly.
Huolimatta siitä, että saari kuuluu Alankomaiden kuningaskuntaan, Sint Maarten ei ole osa Euroopan unionia. Saaren asukkaat ovat kuitenkin Alankomaiden kansalaisia, eli sitä kautta myös automaattisesti Euroopan unionin kansalaisia, jotka voivat liikkua vapaasti unionin alueella.
Sint Maartenin luonnonvaroja ovat kalat ja suola. Talous perustuu turismiin, joka työllistää noin 80 prosenttia työvoimasta. Maassa käy yli miljoona turistia vuodessa.
Liikenne

Sint Maartenilla lentoliikennettä palvelee Prinsessa Julianan lentoasema. Se on tunnettu sen kiitotien päässä sijaitsevasta hiekkarannasta, Maho Beachistä, jonka yli lentokoneet laskeutuvat ja nousevat erittäin matalalta. Kiitotien lyhyyden takia lentoasema luokitellaan usein vaaralliseksi.
Väestö

Vuoden 2001 väestönlaskennassa roomalaiskatolisia oli 39 prosenttia, protestantteja 27 prosenttia, helluntailaisia 11,6 prosenttia, uskonnottomia 6,7 prosenttia, adventisteja 6,2 prosenttia, muita 5,4 prosenttia ja juutalaisia 3,4 prosenttia.
Viralliset kielet ovat hollanti ja englanti. Englantia puhuu 67,5 prosenttia, espanjaa 12,9 prosenttia, kreolia 8,2 prosenttia, hollantia 4,2 prosenttia, papiamentua 2,2 prosenttia, ranskaa 1,5 prosenttia ja muita kieliä 3,5 prosenttia.
St. Martinin yliopisto toimii Philipsburgissa. Se on perustettu vuonna 1989. Koko- ja osa-aikaisia opiskelijoita on yhteensä noin neljäsataa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sint Maarten (Alankomaat) Wikimedia Commonsissa
Väli-Amerikan valtiot
| --- | --- |
Mantereen maat:   Belize  Costa Rica  El Salvador  Guatemala  Honduras  Meksiko  Nicaragua  Panama 
Saarivaltiot:   Antigua ja Barbuda  Bahama  Barbados  Dominica  Dominikaaninen tasavalta  Grenada  Haiti  Jamaika  Kuuba  Saint Kitts ja Nevis  Saint Lucia  Saint Vincent ja Grenadiinit  Trinidad ja Tobago 
Itsehallintoalueet:   Anguilla  Aruba  Bonaire  Brittiläiset Neitsytsaaret  Caymansaaret  Curaçao  Guadeloupe  Martinique  Montserrat  Navassa  Puerto Rico  Saba  Saint Barthélemy  Saint-Martin  Sint Eustatius  Sint Maarten  Turks- ja Caicossaaret  Yhdysvaltain Neitsytsaaret 
Alankomaiden Sint-Maarten kattaa Saint-Martinin saaren eteläosan (tummempi), pohjoisosassa on Ranskalle kuuluva Saint-Martinin merentakainen alue.
Lentokone laskeutumassa Prinsessa Julianan lentoasemalle Maho Beachin yli.