stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
SNCF

| SNCF |
| --- | --- |
Perustettu:  1938
Kotipaikka:  Pariisi, Ranska
Toimiala:  rautatieliikenne, logistiikka
Henkilöstö:  149 500 (2015)
Tytäryhtiöt:  SNCF Mobilités SNCF Réseau
Kotisivu:  www.sncf.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
SNCF (ransk. Société Nationale des Chemins de Fer Français) on Ranskan valtion omistama rautatieliikenneyhtiö eli rautatieoperaattori, joka harjoittaa henkilö- ja tavaraliikennettä Ranskan valtiollisella rataverkolla. Rataverkon omistaa erillinen valtion laitos RFF (Réseau Ferre de France). SNCF huolehtii myös rataverkon kunnossapidosta ja junaliikenteen ohjauksesta. Yhtiöllä on noin 180 000 työntekijää. Rataverkon pituus on 32 000 kilometriä, josta 1 500 kilometriä on tarkoitettu suurnopeusjunille, ja josta 14 500 kilometriä on sähköistetty. Vuorokaudessa kulkee noin 14 000 junaa. Yhtiön pääjohtaja on Guillaume Pepy ja yhtiön pääkonttori sijaitsee Pariisissa Rue du Commandant Mouchotte -kadulla.
Yhtiö

SNCF liikennöi lähes koko Ranskan rautatieliikennettä, myös TGV-suurnopeusjunia (Train à Grande Vitesse) ja joitakin osia RER-kaupunkiraideliikenteestä.
Aiemmin SNCF omisti junien lisäksi myös Ranskan rataverkon. Tähän tuli muutos, kun Euroopan unioni sääti uudet määräykset. Vuodesta 1997 lähtien rataverkon on omistanut erillinen valtion laitos RFF. Muutoksella haluttiin avata markkinat uusille junia liikennöiville yhtiöille. Vain harvoja kilpailijoita on tähän mennessä kuitenkin ilmaantunut. On väitetty, että tämä johtuisi hyvin rajoittavista säännöistä, joiden vaikuttimena on oletettu olevan protektionismi. Esimerkiksi luvan saaminen InterCityExpress-junan käytölle Ranskassa kesti neljä vuotta, kun taas saman junan sallittiin päästä Alankomaiden ja Belgian raiteille vuoden kuluttua käyttöönotostaan.
Historia

SNCF perustettiin 1938 kansallistamalla viisi ranskalaista rautatietä. Nämä olivat
Chemin de Fer de l'Est
Chemin de Fer de l'État (perustettu 1909 yhdistämällä kaksi yhtiötä Chemin de Fer de l'État ja Chemins de Fer de l'Ouest)
Chemin de Fer du Nord
Chemin de Fer de Paris à Lyon et à la Méditerranée (PLM)
Chemin de Fer de Paris à Orléans et du Midi (PO-Midi, perustettu 1934 yhdistämällä kaksi yhtiötä Chemin de Fer de Paris à Orléans ja Chemin de Fer du Midi)
Ranskan valtio omistaa yhtiöstä 51 prosenttia ja valtio on tukenut yhtiötä suurilla summilla. SNCF aloitti 1970-luvulla TGV-suurnopeusjunaohjelman aikomuksenaan luoda maailman nopein rautatieverkko. Aie toteutui 1981, kun ensimmäinen TGV-reitti Pariisi–Lyon avattiin. TGV-reitit ja TGV-tekniikka ovat sittemmin levinneet useisiin muihin Euroopan maihin ja Etelä-Koreaan.
Yhteistyöyhtiöt

SNCF:llä on yhteinen suurnopeusjunayhtiö usean naapurimaan rautatieoperaattorin kanssa:
Elipsos Internacional on SNCF:n ja espanjalaisen Renfen puoliksi omistama yhtiö.
Eurostar International on yhteinen Ison-Britannian valtion (HM Treasury) ja belgialaisen SNCB:n kanssa. SNCF:n omistusosuus yhtiöstä on 55 %.
TGV Lyria on SNCF:n yhdessä sveitsiläisen SBB:n kanssa omistama henkilöliikenneyhtiö. SNCF:n omistusosuus on 74 %.
Thalys International on Belgian SNCB:n ja saksalaisen Deutsche Bahnin yhteisyhtiö. SNCF:n osuus yhtiöstä on 62 %.
Nopeusennätys

Yhtiön TGV-junat ovat saavuttaneet useita maailmanennätyksiä nopeudessa. Viimeisin nopeusennätys tapahtui 3. huhtikuuta 2007, kun TGV:n uusin versio, josta käytetään nimitystä V150, rikkoi perinteistä rataa käyttävien junien nopeusennätyksen saavuttaen 574,8 km/h nopeuden. V150-junassa on suuremmat pyörät ja 18 300 kilowatin moottori.
SNCF:n rataverkko
TGV-juna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SNCF Wikimedia Commonsissa
SNCF:n kotisivut (ranskaksi)
Soinniton velaarinen frikatiivi

| --- | --- |
IPA:  x
X-SAMPA:  x
IPA – Unicode:  U+0078
  
Soinniton velaarinen frikatiivi eli soinniton velaarifrikatiivi on konsonanttiäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on [x]. Kansanomaisesti sitä kutsutaan joskus kurkku-h:ksi, vaikka se tarkkaan ottaen ääntyykin suun takaosassa. Varsinainen kurkku-h on nimeltään soinniton faryngaalinen frikatiivi.
Esiintyminen

Soinniton velaarinen frikatiivi esiintyy useissa eri kielissä. Saksan kielessä se kirjoitetaan <ch> ja esiintyy vain takavokaalin jäljessä (niin sanottu ach-äänne, saks. Ach-laut). Etuvokaalin edellä saksan <ch> ääntyy palataalisena (niin sanottu ich-äänne, saks. Ich-laut).
Suomessa tämä äänne esiintyy glottaalifrikatiivin allofonina joissakin sanoissa, mm. lahti [ˈlɑxt̪i].
Timo Jutila

| Timo Jutila |
| --- | --- |
 Timo Jutila Helsingin kirjamessuilla 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. joulukuuta 1963 (ikä 61)  Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Juti
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pelinumero:  7 (Tappara), 5 (Maajoukkue)
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1980–1999
Seurat:  Tappara (SM-liiga) Buffalo Sabres (NHL) Rochester Americans (AHL) Luleå HF (Elitserien) SC Bern (NLA)
NHL-varaus:  68. (4. kierros), 1982 Buffalo Sabres
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 1995 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Italia 1994 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Tšekkoslovakia 1992 | jääkiekko |  |
| Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  | Nuorten MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Länsi-Saksa 1981 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | USA/Kanada 1982 | jääkiekko |  |
Timo Juhani ”Juti” Jutila (s. 24. joulukuuta 1963 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja, kasvattajaseuransa Tapparan yksi tunnetuimmista pelaajista. Jutila oli voittamassa Suomen ensimmäistä jääkiekon maailmanmestaruutta vuoden 1995 MM-kisoissa joukkueen kapteenina. Jutila on Suomen ensimmäinen kaksinkertainen jääkiekon maailmanmestari aikuisten tasolla, kun johtotehtävät lasketaan mukaan: toisen kultansa hän sai joukkueenjohtajana MM-kisoissa 2011. Jutila on aateloitu jääkiekkoleijonaksi ja IIHF Hall of Fame -kunniagalleriaan.
Elämä ja ura

Timo Jutila varttui Tesomajärven kaupunginosassa (joka tunnetaan paremmin Tesomana) Tampereella. Jutila pelasi ensimmäisen SM-liigapelinsä vain 16-vuotiaana, esikuvansa Pekka Marjamäen puolustajaparina. Jutila edusti Tapparaa vuosina 1980–1984, 1985–1988, 1992–1996 ja 1997–1999. Pohjois-Amerikassa hän pelasi kaudella 1984–1985 NHL-joukkue Buffalo Sabresissa ja AHL-joukkue Rochester Americansissa. Lisäksi hän on pelannut Ruotsissa Luleå HF:ssä 1988–1991 ja Sveitsissä SC Bernissä 1996–1997.
Suomen jääkiekkomaajoukkueessa - Leijonissa - Jutila pelasi ensimmäisen kerran vuonna 1981. Jutila oli maajoukkueurallaan usein joukkueen kapteeni. Jutila osallistui kahdeksan kertaa Jääkiekon MM-kisoihin, kolmiin olympialaisiin ja kahteen Kanada-cup:iin. Jutila saavutti ensimmäisen jääkiekon maailmanmestaruuden vuonna 1995. Hän on itse arvioinut, että aktiiviuransa aikana Suomi pelasi parasta jääkiekkoa vuoden 1994 MM-kisoissa, sekä saman vuoden talviolympialaisissa, Lillehammerissa. Suomi hävisi näissä turnauksissa vain MM-kisojen loppuottelun ja olympialaisten välierän, molemmat Kanadaa vastaan. Suomen Jääkiekkomuseo aateloi Jutilan jääkiekkoleijonaksi numerolla 132, ja Tappara on jäädyttänyt Jutilan pelinumeron 7. Jutila valittiin IIHF Hall of Fameen seitsemäntenä suomalaispelaajana.
Jutila lopetti aktiiviuransa vuonna 1999.  Leijonien joukkueenjohtajaksi Jutila tuli Heikki Riihirannan tilalle keväällä 2003, ja toimi tehtävässä MM-kisoihin 2014 asti. Jutila voitti toisen maailmanmestaruutensa vuonna 2011, toimiessaan joukkueen johtajana.
Timo Jutilan tampereen murre on poikinut vuonna 2002 julkaistun hakuteoksen "Juti-suomi hokisanakirja". Hänen tunnetuin terminsä lienee maalin yläkulmaa tarkoittava ylämummo, joka 2000-luvun vaihteessa on levinnyt kiekkoharrastajien käyttöön ympäri Suomen. Termi on alun perin 1950-luvulta ja on tarkoittanut Tampereen Koulukadun kentän De Gamlas Hem -vanhainkodin puoleisen maalin vasenta yläkulmaa.
Jutilalle myönnettiin lokakuussa 2023 Tampereen kaupungin kultainen ansiomitali hänen merkittävistä ansioistaan Tampereen jääkiekkoelämän ja Tapparan hyväksi.
Yksityiselämä

Timo Jutilalla ja hänen ensimmäisellä vaimollaan Tarja Jutilalla on kolme lasta, yksi poika ja kaksi tytärtä. Jutilan poika Eero (s. 1992) on pelannut Tapparan ja KooVeen junioreissa. Vuonna 2009 Jutila solmi toisen avioliittonsa ja asui vaimonsa Marian kanssa Vantaalla. Timo ja Maria Jutila erosivat kesällä 2013. Joulukuussa 2014 Timo Jutila meni naimisiin Satu Mikkolan kanssa. Nykyään pariskunta asuu Nurmijärven Klaukkalassa.
Timo Jutila on osallistunut politiikkaan kokoomuksen riveissä.
Jutilan veli Markku Jutila on myös entinen jääkiekkoilija, joka pelasi 21 ottelua Tapparan paidassa kausilla 1986–1988.
Saavutukset > Pelaajana

Olympiapronssia 1994
Maailmanmestaruus 1995, MM-hopeaa 1992, 1994
Suomen mestaruus 1982, 1984, 1986, 1987, 1988, SM-hopeaa 1981
Sveitsin mestaruus 1997
SM-liigan paras puolustaja (Pekka Rautakallio -palkinto) 1988
Lynces Academicin valitsema paras puolustaja 1987, 1994
SM-liigan All Stars -puolustaja 1987, 1988, 1993, 1994, 1996
MM-kisojen All Stars -puolustaja 1992, 1994, 1995
Saavutukset > Joukkueenjohtajana

Maailmanmestaruus 2011
Pircin puolustus

Pircin puolustus on shakkiavaus, joka alkaa tyypillisesti:
Avaus muistuttaa silmämääräisesti paljon kuningasintialaista, ja usein näitä avauksia harrastavatkin samat pelaajat. Peli ei kuitenkaan yleensä ole niin suljettua kuin kuningasintialaisessa, ja voi saada sisilialaisia piirteitä, jos musta lähtee toteuttamaan toista pääsuunnitelmaa siirrolla c5. Toinen tapa pyrkiä parantamaan kontrollia keskustasta on pelata e5. Myös suunnitelma c6+d5 on mahdollinen.
Avaus jatkuu tyypillisesti 3...g6 4.Rf3 (ns. klassinen muunnelma) tai 3...g6 4.f4 (ns. itävaltalainen hyökkäys). On myös tavanomaista, että siirrytään Philidorin puolustuksen muunnelmaan siirtojen 3...e5 4.Rf3 jälkeen.
Vortioksetiini

| --- | --- |


Vortioksetiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
1-[2-(2,4-dimetyylifenyylisulfanyyli)fenyyli]piperatsiini
Tunnisteet
CAS-numero: 508233-74-7
ATC-koodi: N06AX26
PubChem CID: 9966051
DrugBank: DB09068
Kemialliset tiedot
Kaava: C18H22N2S 
Moolimassa: 298,446 g/mol
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: n. 75 % sitoutuu plasmaan
Metabolia: maksan kautta CYP2D6
Puoliintumisaika: 66 tuntia
Ekskreetio: virtsa 59 %, uloste 26 %
Terapeuttiset näkökohdat
Lupatiedot:  EU US
Raskauskategoria:  ei riittävästi tietoa
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: suun kautta
Vortioksetiini (kauppanimellä Brintellix ja Pohjois-Amerikassa Trintellix) on Lundbeckin ja Takedan markkinoille tuoma epätyypillinen masennuslääke (serotoniinimodulaattori ja -stimulantti), joka on tarkoitettu vakavan masennuksen hoitoon. Lääkkeellä on havaittu kognitiivisia kykyjä ja muistia parantava vaikutus. Lääkettä on tutkittu myös ADHD:n ja dementian hoidossa.
Lääkkeen ulkonäkö ja perustiedot

Brintellix-tabletti on mantelin muotoinen ja kalvopäällysteinen. Sen toisella puolella lukee kirjaimet TL ja toisella puolella annoksen koko. 5 mg tabletti on vaaleanpunainen, 10 mg on keltainen, 15 mg on oranssi ja 20 mg tabletti on punainen. Tabletin koko on 5 x 8,4 mm.
Brintellixin vaikuttava ainesosa on vortioksetiinihydrobromidi, joka vastaa 5-20 mg vortioksetiinia. Lääkkeen farmakoterapeuttinen ryhmä on psykoanaleptit, muut masennuslääkkeet.
Lääke kuuluu KELA:n peruskorvattaviin lääkkeisiin ja siitä korvataan 40%. Vaikeissa psykooseissa ja muissa vaikeissa mielenterveydenhäiriöissä (koodi 112) se korvataan täysimääräisesti (100%).
Lääkkeen tyypillinen käyttö ja annostus

Vortioksetiini on tarkoitettu vakavan masennuksen hoitoon. Se kuitenkin vaikuttaisi auttavan myös yleistyneen ahdistuneisuushäiriön vakavan muodon hoidossa. Lääkkeen on osoitettu vähentävän surullisuutta, ahdistusta, unihäiriöitä, ruokahalun puutetta, keskittymisvaikeuksia, arvottomuuden tunnetta ja mielenkiinnon puutetta.
Lääke otetaan kerran vuorokaudessa. Lääkkeen yhteydessä on sallittua ruokailla. Tavallinen annostus aikuisilla on 10 mg ja yli 65-vuotiailla 5 mg. Lääkkeen vähimmäisannostus on 5 mg vuorokaudessa ja enimmäisannostus on 20 mg vuorokaudessa. Useimmille ihmisille sopii normaaliannostus. Annosta voidaan yksilöllisesti suurentaa tai pienentää henkilölle sopivaksi.
Hoito vaikuttaa täysimääräisesti neljä viikkoa käytön aloittamisesta, mutta useimmat ihmiset ovat havainneet masennusoireiden vähentymistä jo kahden viikon kuluttua hoidon aloittamisesta. Lääkkeen käyttöä jatketaan tyypillisesti vielä puoli vuotta sen jälkeen, kun masennus on loppunut.
Lääkkeen tyypillinen käyttö ja annostus > Lääkkeen soveltuvuus

Vortioksetiinin on havaittu vaikuttavan samalla tavoin sukupuolesta, iästä, etnisestä taustasta ja kehon koosta riippumatta.
Lääkettä ei tule käyttää lasten ja nuorten (7-17-vuotiaat) hoitoon. Lääkkeen soveltuvuudesta lapsille ei ole tietoa. Lääkkeen haittavaikutukset ovat pääosin lapsilla ja nuorilla samanlaisia kuin aikuisilla. Heillä on kuitenkin ilmennyt aikuisia enemmän vatsakipua ja itsemurha-ajatuksia. Itsetuhoinen käytös ja aggressiivisuus on masennuslääkkeitä käyttävillä lapsilla ja nuorilla aikuisia yleisempää.
Iäkkäiden (yli 65-vuotiaat) annostus tulee aloittaa aina pienimmällä mahdollisella annostuksella (5 mg). Yli 10 mg annoksella tulee noudattaa varovaisuutta.
Lääkettä voidaan käyttää raskauden aikana vain, jos lääkäri päättää niin. Lääkkeen käyttö voi aiheuttaa vauvalle vieroitusoireita tai vastasyntyneen keuhkoverenpainetautia. Sitä ei suositella käyttäväksi imetyksen aikana, sillä lääkettä on havaittu päättyvän rintamaitoon. Määrät ovat kuitenkin vähäisiä.
Vortioksetiini ei useimmiten sovellu glaukoomaa eli viherkaihia sairastaville tai mikäli silmänpaine on koholla. Lisäksi se ei välttämättä sovellu, jos henkilö kärsii verenvuodosta, maksasairaudesta, munuaisongelmista, maniasta, kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä tai veren alhaisesta natriumpitoisuudesta. Annostusta ei tarvitse sovittaa munuaisten tai maksan vajaatoiminnan perusteella.
Hoito on aloitettava varovasti, mikäli potilaalla on ollut aiemmin kouristuskohtauksia tai epästabiili epilepsia. Mikäli potilas saa ensimmäisen kouristuskohtauksen, tai jos aikaisemmin esiintyneet kouristuskohtaukset lisääntyvät, on lääkkeen käyttö syytä lopettaa.
Vortioksetiini voi soveltua niille masennuspotilaille, joille on tullut tunteiden latistumista toisesta SSRI- tai SNRI-masennuslääkkeestä. Vortioksetiiniin vaihtamisen jälkeen 50% tutkittavista ei enää raportoinut tunteiden latistumista. Lääke voi myös soveltua masennuspotilaille, jotka ovat saaneet seksuaalielämän häiriöitä toisesta masennuslääkkeestä. Vortioksetiinilla ei ole juuri havaittu seksuaalitoimintojen ongelmia 5–15 mg annoksilla.
Lääkkeen tyypillinen käyttö ja annostus > Käytön lopettaminen

Vortioksetiinin käyttö voidaan lopettaa ilman annoksen vähentämistä sen pitkän vaikutusajan vuoksi. Annosta voidaan tarvittaessa vähentää asteittain lopetusoireiden välttämiseksi. 15 mg ja sitä suuremmat annokset yleensä lasketaan takaisin tavalliseen 10 mg aloitusannokseen ennen lopettamista. Tällä hetkellä ei ole riittävästi tietoa asteittaisen käytön vähentämistä suositeltavan asteittaisen vähennyksen aikataulun laatimiseksi.
Lääkkeen lopettamisen jälkeen voi ilmetä huimausta, päänsärkyä, kihelmöinnin tunnetta, sähköiskun kaltaisia tunteita (varsinkin päässä), univaikeuksia, väsymystä tai vapinaa.
Mikäli lääkkeen käyttö lopetetaan yhtäkkisesti, voi siitä seurata verenvuotoa nenästä, vihapurkauksia, mielialan vaihtelua tai huimausta.
Yhteisvaikutukset muiden lääkkeiden ja päihteiden kanssa

Vortioksetiinilla ei ole havaittu yhteisvaikutuksia ruoka-aineiden kanssa.
Lääkkeen mahdollisten yhteisvaikutusten vuoksi on hyvä keskustella aina lääkärin tai farmaseutin kanssa ennen uuden lääkkeen aloittamista. Vortioksetiinilla on havaittu haitallisia yhteisvaikutuksia useiden lääkkeiden kanssa, mm. diureettien, muiden masennuslääkkeiden ja luontaislääke mäkikuisman kanssa. Lääkkeen käytöstä on myös syytä mainita ennen leikkausta, mukaan lukien hammaslääkärin tekemä toimenpide.
Vortioksetiinihoidon aikana ei ole suositeltavaa juoda alkoholia. Kerta-annos alkoholia ei ole kuitenkaan näyttänyt vaikuttavan tavallisesta poikkeavasti 20 mg tai 40 mg lääkeannoksella. Alkoholin käyttö lääkkeen kanssa voi mahdollisesti aiheuttaa keskittymisvaikeuksia, huimausta tai väsymystä. Yhteisvaikutuksena voi myös olla alentunut harkintakyky.
Vortioksetiinin kanssa samanaikaisesti ei tule käyttää amfetamiinia, fentalyyliä tai MDMA:ta eli ekstaasia.
Brintellixiä ei saa käyttää samanaikaisesti monoamiinioksidaasin estäjien kanssa. Tällaisia ovat muun muassa MAO-A estäjä-masennuslääkkeet ja metyleenisininen. Yhteiskäyttö voi aiheuttaa hengenvaaran. Näiden lääkkeiden käytön välissä tarvitaan useiden viikkojen tauko.
| --- | --- |
Lääkkeen tyyppi: Valmisteet ja lääkkeet
MAO-estäjät tyyppiset masennuslääkkeet: Feneltsiini, iproniatsidi, isokarboksatsidi, nialamidi ja tranyylisypromiini. Voi aiheuttaa serotoniinioireyhtymän.
Serotoniiniin vaikuttavat lääkkeet: Tramadoli ja sen kaltaiset kipulääkkeet, Litium, SSRI-masennuslääkkeet
Sytokromi P450:n estäjät: Bupropioni, kinidiini, fluoksetiini ja paroksetiini. Pienempää annostusta voidaan harkita näiden lääkkeiden kanssa.
Sytokromi P450:n induktorit: Kuten rifampisiini, karbamatsepiini ja fenytoiini. Annostusta on harkittava potilaan yksilöllisen vasteen mukaan.
CYP2D6-entsyymin metabolisoimat lääkkeet: Trisykliset masennuslääkkeet; sydänlääkkeet Flecainide ja Propafenoni, sekä syöpälääke Vinblastiini
Migreenilääkkeet: -triptaani -päätteiset migreenilääkkeet, kuten sumatriptaani. Voi aiheuttaa serotoniinioireyhtymän.
Epilepsialääkkeet: Fenytoiini, Fenobarbitaali ja Primidoni
Useimmat Antipsykoottiset lääkkeet: Pimotsidi, Butyrofenonit, Fentiatsiini, skitsofrenialääke Thioxanthene, sekä epätyypilliset antipsykoottiset lääkkeet kuten Olantsapiini, Ketiapiini, Tsiprasidoni.
Lääkkeet, joilla on verta ohentava vaikutus: Tulehduskipulääkkeet kuten Burana, aspiriini ja verta ohentavat lääkkeet.
Diureetit: Kuten furosemidi
Jotkin muut lääkkeet: Linetsolidi (antibiootti, voi aiheuttaa serotoniinioireyhtymän), HIV:n hoitoon tarkoitetut lääkkeet, kuten ritonaviiri ja fosamprenavir, Bupropioni, Rifampisiini (tuberkuloosin hoidossa käytettävä antibiootti)
Päihteet ja huumeet: Alkoholi, Amfetamiini, Fentalyyli, MDMA eli Ekstaasi
Luontaistuotevalmisteet: Mäkikuisma
Muut aineet: Metyylisininen (käytetään myös lääkkeenä)
Mahdolliset sivuvaikutukset

Yleisin sivuvaikutus on pahoinvointi. Sitä esiintyy useammalla kuin joka kymmenellä lääkettä käyttävästä. Suurimmalla 20 mg annostuksella pahoinvointia esiintyy jopa 32%:lla lääkettä käyttäjistä. Usein pahoinvointi lievenee merkittävästi kun lääkkeen käyttöä jatkaa. Pahoinvointi saattaa olla ohimenevä aloitusoire.
Myös ruoansulatushäiriöt ovat yleisiä ja niitä on useammalla kuin joka kymmenellä käyttäjästä. Oireisiin voivat kuulua myös ripuli tai ummetus, suun kuivuminen tai oksentaminen, joita esiintyy enintään joka kymmenellä käyttäjällä.
Lääkettä käyttäessä voi myös olla poikkeavia unia, huimausta tai koko kehon kutinaa. Myös lisääntynyt hikoilu, vapina ja näön hämärtyminen ovat mahdollisia. Näitä esiintyy enintään 10% käyttäjistä.
Yhdellä sadasta on yöhikoilua tai punotusta. Enintään yksi tuhannesta voi saada mydriaasin, eli laajentuneet pupillit, mikä voi lisätä glaukooman riskiä.
Vortioksetiinin käyttö ei aiheuta painonnousua. Keskimäärin paino nousi lääkettä käyttävillä vain noin 0,75 kg. Tämän ajatellaan mahdollisesti liittyvän ruokahalun palautumiseen masennuksesta toipuessa, tai kehon hormonaalisiin tai aineenvaihdunnan muutoksiin. Lääke on aiheuttanut pitkäaikaisessa käytössä painonnousua 11-13%:lle käyttäjistä ja painonlaskua 7,7%:lle käyttäjistä. Lääkkeen käytön yhteydessä on myös raportoitu painon vähenemisestä.
Lääkkeen seksuaaliset haittavaikutukset ovat huomattavasti vähäisempiä kuin SSRI- ja SNRI-lääkkeillä. Kliinisissä tutkimuksissa ei havaittu  seksuaalisia toimintahäiriöitä 5–15 mg annoksilla. Lääke voi kuitenkin aiheuttaa sukupuolielämän ongelmia suurimmalla 20 mg annostuksella. Jotkut voivat saada niitä myös pienemmällä annostuksella.
Kun annos ylittää 15 mg, kasvaa serotoniinin takaisinottoa estävä vaikutus ja saattaa samalla ilmaantua SSRI- ja SNRI-lääkkeiden tyyppisiä sivuvaikutuksia.
Vortioksetiinilla on havaittu kognitiivisia kykyjä ja muistia parantava vaikutus. Tutkimuksessa lääke paransi eläinkokeessa hiirten visuaalista muistia ja tilallista hahmotusta. Ihmisillä kognitiivisten kykyjen parantumista on havaittu vakavasti masentuneilla ja dementiapotilailla.
Mahdolliset sivuvaikutukset > Käyttöön liittyvät riskit

Vortioksetiini voi lisätä verenvuodon riskiä, kun sitä käytetään veren hyytymistä estävien lääkkeiden tai särkylääkkeiden kanssa. Lääkkeen kanssa saattaa tulla selittämättömiä verenvuotoja tai mustelmia. Lääke myös voi vähentää veren natriumpitoisuutta. Tämä vaikuttaa erityisesti iäkkäisiin ihmisiin ja diureettilääkitystä käyttäviin.
Lääke voi myös käynnistää manian, mikäli henkilöllä on diagnosoimaton kaksisuuntainen mielialahäiriö. Tämän mahdollisuus tulisi tarkistaa ennen lääkkeen käyttöönottoa. Lääkkeen on havaittu aiheuttavan alle 24-vuotiailla suurentunutta itsemurhariskiä ja -ajatuksia. Niitä voi esiintyä myös muilla käyttäjillä muiden masennuslääkkeiden tavoin. Nuorilla on myös havaittu aikuisia enemmän vatsakipua.
Lääkkeen yliannostus voi aiheuttaa serotoniinioireyhtymän. Mikäli lääkettä on otettu liikaa, tulee hakeutua päivystykseen välittömästi, vaikkei oireita olisikaan. Yliannostuksen oireita voivat olla huimaus, pahoinvointi, ripuli ja vatsavaivat, koko kehon kutina, punoitus ja unisuus. Myös amfetamiinin, fentalyylin tai MDMA:n eli ekstaasin käyttö vortioksetiinin kanssa on vaarallista.
Tutkimukset > Masennuksen ja ahdistuksen hoito

Vortioksetiinin on todettu kuudessa kliinisessä tutkimuksessa auttavan vakavaan masennukseen.
Lääke auttaa tehokkaasti vakavan masennuksen ja yleistyneen ahdistuneistuneisuushäiriön hoidossa, kun kumpaakin esiintyy samanaikaisesti.
Vortioksetiinin käyttöä on myös tutkittu pelkän yleistyneen ahdistuneisuushäiriön hoidossa, mutta tutkimukset eivät ole osoittaneet sen tehoa. Tutkimustulokset ovat olleet ristiriitaisia keskenään ja tutkimustulosten meta-analyysissä ei kyetty selvittämään toimiiko lääke yleistyneen ahdistuneisuushäiriön hoitomuotona varmasti. Meta-analyysissä nähtiin että lääkeellä on potentiaalia toimia yleistyneen ahdistuneisuushäiriön hoitomuotona, mutta tutkimustuloksiin pitää vielä tässä vaiheessa suhtautua varauksella.
Lääkkeen kehittäjä Lundbeck tutkii vortioksetiinin käyttöä myös kaksisuuntaisen mielialahäiriön hoidossa.