stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vangasjärvi (järvi)
Maantiede

Vangasjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 5,1 kilometriä. Järven eteläpuolisko on melko tasaleveä, noin 500–600 metriä, keskiosan leveys on noin 900 metriä ja pohjoisosan leveys noin puolitoista kilometriä. Merkittävin niemi on itärannan Nuuvinniemi eli Vangasniemi, jonka pohjoispuolella järvi on leveimmillään. Niemen itäpuolella sijaitsee järven ainoa nimetty lahti, Nuuvinlahti. Vangasjärvi on paitsi matala, myös verraten tasasyvä; vain noin yksitoista hehtaaria järvestä on yli neljän metrin syvyinen. Syvin kohta, kahdeksan metriä, sijaitsee järven kaakkoisosassa.
Vangasjärven saariluku on kuusi. Saarista kolme on alle aarin laajuisia luotoja. Laajin saari on Simonsaari luoteessa. Saarten yhteispinta-ala on noin 35 aaria. Vangasärven etelärannoilla on taajama-asutusta, luoteisrannalla on peltomaata. Pohjoisessa ja koillisessa on metsä- ja suomaata. Vangasjärven ja sen koillispuolella sijaitsevan Pieksänjärven välisellä noin puolitoista kilometriä leveällä kannaksella levittäytyy Juurikkasuon luonnonsuojelualue.
Vangasjärvi laskee Nuuvinlahden itärannalta Kirkkojokea itään Uuhilampeen (119,5 metriä mpy). Uuhilampi laskee Pohosjokea Pieksänjärveen (118,9 metriä mpy).
Vangasjärven vesitilavuus on 9 968 000 kuutiometriä. Järvi on varsin kirkasvetinen.
Vangasjärvi (14.795.1.004) kuuluu Vangasjärven valuma-alueeseen (14.795), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Pieksäjärven valuma-alue (14.79) ja ensimmäinen on Rautalammin reitin valuma-alue (14.7). Vangasjärven valuma-alueeseen kuuluu neljä vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista Vangasjärvi on laajin. Alueen kolme muuta järveä ovat Vehkalampi, Säälampi ja Uuhilampi.
Vangaži

| Vangaži |
| --- | --- |

 vaakuna
 Vangaži
 Koordinaatit: 57°5′33″N, 24°32′47″E 
Valtio:   Latvia
Kunta:  Inčukalns
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,1 km²
Väkiluku (2016)  ():  3 778
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.vangazi.lv 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vangaži (saks. Wangasch) on kaupunki Liivinmaalla Latviassa. Vuonna 2016 siellä oli 3 778 asukasta.
Historia

Vangaži mainitaan ensimmäisen kerran 1600-luvulla paikallisen kartanon nimenä; se on ilmeisesti yhdistelmä liivin kielen sanoista vang (pelto, kenttä) ja aži (paikka). 1600-luvulta lähtien alueella on ollut myös luterilainen kirkko. 1800-luvulla alueelle syntyi useita tehtaita, joissa valmistettiin mm. paperia, lasia ja kuparituotteita.
Moderni Vangažin kaupunki syntyi 1950-luvulla, kun alueelle perustettiin betonitehdas. Vuonna 1957 perustettiin kylä nimeltä Oktobra ciemats, joka uudelleennimettiin neljä vuotta myöhemmin Vangažiksi. Kaupunkioikeudet asutus sai vuonna 1991.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vangaži Wikimedia Commonsissa
Vangažin kotisivut (latviaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Vangaži
Käännös suomeksi
Varavoimalaitteisto

Varavoimalaitteisto sisältää polttomoottorin ja sähköä tuottavan generaattorin. Suurempien varavoimalaitteistojen voimanlähteenä on tyypillisesti dieselmoottori. Pienemmissä laitteistoissa, joista käytetään myös nimitystä aggregaatti, voimanlähteenä voi olla myös bensiinimoottori.
Varavoimalaitteistoja on käytössä mm. sairaaloissa, tuotantolaitoksissa ja suuremmissa toimistotaloissa.
Varavoimalaitteistojen koko vaihtelee käyttötarkoituksen mukaan, kiinteiden diesellaitteistojen suuruusluokka on 0,1–3 MVA. Suurempitehoisia kokonaisuuksia saadaan useamman laitteen rinnankytkennällä.
Paikoissa joissa varavoimalaitteisto on tarkoitettu varmistamaan tärkeiden toimintojen toimivuus myös sähkökatkojen aikana (mm. sairaalat), laitteistot käynnistyvät automaattisesti sähkökatkon tapahduttua. Sähkönsyötössä tapahtuu kuitenkin katkos, jonka suuruusluokka on laitteistosta riippuen 5–15 sekuntia. Katkottoman sähkönsyötön aikaan saamiseksi tarvitaan lisäksi UPS-laitteisto tai erillinen CPS-laitteisto.
CPS-laitteisto

CPS-laittestossa on dieselmoottorin ja generaattorin lisäksi pyörivä huimamassa. Huimamassan tarkoitus on sähkökatkon tullen pyörittää generaattoria ennen dieselmoottorin käynnistymistä, laitteistosta riippuen 1–15 sekunnin ajan. Dieselin käynnistyttyä laitteisto toimii tavallisen diesel-generaattorin tavoin. CPS-laitteistoja löytyy teholuokasta 0,2-2 MVA, jossa ne ovat hinnaltaan kilpailukykyisiä vastaavan kokoisiin diesel + ups-laitteistoihin verrattuna.
Vangenin kirkko

| Vangenin kirkko Vangen kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2016.
Sijainti:  Aurland, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1200-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  270
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vangenin kirkko (norj. Vangen kyrkje) on Aurlandin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1200-luvulta.
Kuvia

Alttari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vangenin kirkko Wikimedia Commonsissa
Viktor Fasth

| Viktor Fasth |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. elokuuta 1982 (ikä 42) Kalixin kunta, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  82 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Brooklyn Tigers (Ruotsi II) Vänersborgs HC (Ruotsi I) Tvåstad Cobras (Ruotsi II/I) Tingsryds AIF (Ruotsi I / Allsv.) AIK IF (SEL) Anaheim Ducks (NHL) Norfolk Admirals (AHL) Edmonton Oilers (NHL) TsSKA Moskova (KHL) Växjö Lakers HC (SHL/Allsv.)
Erik Sixten Viktor Fasth (s. 8. elokuuta 1982 Kalixin kunta, Ruotsi) on ruotsalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti.
Ura > Seuraura

Fasth pelasi 18-vuotiaasta asti Ruotsin alempia sarjoja, II- ja I-divisioonaa Brooklyn Tigersin, Vänersborgin, Tvåstad Cobrasin ja Tingsrydin joukkueissa. Hän oli nostamassa Tvåstadia II-divisioonasta I-divisioonaan keväällä 2003. Keväällä 2007 Fasth torjui Tingsrydin HockeyAllsvenskanin karsintoihin asti, mutta joukkue jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Hänen torjuntaprosenttina 92,2 % oli I-divisioonan paras.
Vuodet 2007–2010 Fasth torjui HockeyAllsvenskan-joukkue Växjö Lakersissa. Hän oli ensimmäisellä kaudellaan 2007–2008 pelastamassa joukkuetta putoamiselta I-divisioonaan ja kolmannella kaudellaan 2009–2010 Lakers selviytyi Elitserienin karsintoihin asti, mutta sarjanousua ei tullut. Fasthin torjuntaprosentti 93 oli runkosarjan paras.
Kaudeksi 2010–2011 Fasth siirtyi Elitserieniin ja nousijajoukkue AIK:hon. Hänestä tuli joukkueen ykkösmaalivahti ja torjui AIK:n peräti välieriin asti. Fasth palkittiin kauden päätteeksi Elitserienin parhaana pelaaja Guldpuckenilla, parhaana maalivahtina Honken Trophylla ja valittiin Ruotsin tähdistökentälliseen.
Helmikuussa 2011 Fasth teki kaksivuotisen jatkosopimuksen AIK:n kanssa. Hänen toinen kautensa AIK:ssa oli tilastollisesti vieläkin parempi kuin ensimmäinen, ja hänet valittiin toistamiseen sarjan parhaaksi maalivahdiksi. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi NHL-liigan Anaheim Ducksiin. Sopimus on yksivuotinen.
Kaudella 2013-2014 Fasth loukkaantui jo kauden alussa pelaten vain 5 runkosarjaottelua. Anaheim Ducks kauppasi hänet päivää ennen siirtotakarajan umpeutumista 4. maaliskuuta 2014 Edmonton Oilersiin vaihdossa vuoden 2014 viidennen kierroksen varaukseen ja vuoden 2015 kolmannen kierroksen varaukseen.
Fasth pelasi Edmontonissa kauden 2014 loppuun ja koko seuraavan kauden. Yhteensä pelejä kertyi Edmontonin paidassa 33. 9. heinäkuuta 2015 Fasth hyvästeli NHL-kaukalot ja teki kaksivuotisen sopimuksen KHL:n TsSKA Moskovan kanssa. Moskovassa Fasth ei kyennyt valtaamaan ehdottoman ykkösmaalivahdin roolia Ilya Sorokinilta joten kahden KHL-kauden jälkeen Fasth teki toukokuussa 2017 kolmivuotisen sopimuksen SHL-seura Vaxjö Lakersin kanssa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Saksa/Ranska 2017 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Slovakia 2011 | jääkiekko |  |
Viktor Fasth pelasi Ruotsin joukkueessa Slovakian MM-turnauksessa 2011 ja voitti hopeaa. Hän aloitti joukkueen kakkosmaalivahtina, mutta nousi turnauksen aikana Erik Ersbergin ohi ykkösmaalivahdiksi. Fasth valittiin kisojen arvokkaimmaksi pelaajaksi, parhaaksi maalivahdiksi sekä tähdistökentälliseen torjuntaprosentin ollessa seitsemän ottelun jälkeen 94,57 %. Loppuottelussa Suomea vastaan hän päästi sisään kuitenkin kuusi maalia, joista viisi tehtiin hänen selkänsä taakse kolmannessa erässä. Fasth edusti Ruotsia myös jääkiekon MM-kilpailuissa vuonna 2017.
Viktor Fasth HockeyAllsvenskan-joukkue Växjö Lakersin paidassa kaudella 2008–2009.
Viktor Fasth Moskovan EHT-turnauksessa vuonna 2015
Vang

Vang on Norjan kunta Innlandetin läänissä. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Luster, Lom ja Vågå, idässä Øystre Slidre, kaakossa Vestre Slidre, etelässä Hemsedal sekä lännessä Lærdal ja Årdal.
Kunnan asutus sijoittuu lähinnä Begnan ja Vangsmjøsan vesistöjen reunamille. Kunnan ainoa taajama on hallintokeskus Vang. Vuoden 2024 alussa koko kunnassa oli 1 645 asukasta.
Vangissa järjestetään vuosittain Vinjerock-musiikkifestivaali.
Kuvia

Øyen sauvakirkko
Høren sauvakirkko
Vangin kirkko ja Vangssteinen-riimukivi
Vangin kansallispukuja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vang Wikimedia Commonsissa
Innlandetin läänin kunnat
Alvdal
Dovre
Eidskog
Elverum
Engerdal
Etnedal
Folldal
Gausdal
Gjøvik
Gran
Grue
Hamar
Kongsvinger
Lesja
Lillehammer
Lom
Løten
Nord-Aurdal
Nord-Fron
Nord-Odal
Nordre Land
Os
Rendalen
Ringebu
Ringsaker
Sel
Skjåk
Stange
Stor-Elvdal
Søndre Land
Sør-Aurdal
Sør-Fron
Sør-Odal
Tolga
Trysil
Tynset
Vang
Vestre Slidre
Vestre Toten
Vågå
Våler
Østre Toten
Øyer
Øystre Slidre
Åmot
Åsnes
Norjan läänit | Norja
Vallankaappaus

Kenraali Napoleon Bonaparte Brumairekuun 18. päivän vallankaappauksessa viidensadan neuvoston edessä Saint-Cloudissa 10. marraskuuta 1799. François Bouchot’n maalaus vuodelta 1840.
Vallankaappaus tarkoittaa valtion johdon syrjäyttämistä äkillisellä, yleensä sotilaallisella, hankkeella. Usein tärkeimmät hallintorakennukset miehitetään, joukkotiedotusvälineistä tärkeimmät otetaan haltuun ja valtiojohto pidätetään tai ajetaan maanpakoon. Vallankaappauksesta voidaan käyttää erilaisia sanoja, kuten sotilasvallankaappaus, coup d’État, putsch tai palatsivallankaappaus.
Vallankaappauksessa pieni ryhmä pyrkii kumoamaan olemassa olevan hallinnon. Vallankumous saavuttaa yleensä suuria ihmisjoukkoja, kun taas vallankaappaus on vallan muuttamista ylhäältä käsin niin, että hallituksen johtajat vaihdetaan äkillisesti. Vallankaappaus muuttaa harvoin maan sosiaali- ja talouspolitiikkaa perusteellisesti, eikä se jaa valtaa merkittävästi kilpailevien poliittisten ryhmien kesken.
Vallankaappauksen edellytyksenä on asevoimien enemmistön ja väestön pysyminen passiivisena sekä joidenkin sotilasosastojen tuki. Joskus hallitukselle uskolliset ja vallankaappausta tukevat sotilasosastot ottavat yhteen. Monissa kehitysmaissa vallankaappaukset ovat yleisiä, lähinnä heikon demokraattisen perinteen takia. Eniten vallankaappausyrityksiä on tehty Boliviassa, 23 kappaletta, ja Argentiinassa, 20 kappaletta.
Vallankaappaukset olivat yleisiä 1960- ja 1970-luvuilla. Huippuvuonna 1966 tehtiin 18 sotilasvallankaappausta tai yritystä. 1990-luvulta lähtien vallankaappauksia on tehty paljon vähemmän, vain pari kertaa vuodessa. Tämä johtuu ainakin kylmän sodan päättymisestä. Kylmän sodan aikana Yhdysvallat ja Neuvostoliitto tukivat omien ideologioidensa mukaisia vallankaappauksia. Toinen syy kaappausten vähenemiseen on, että nykyään vallankaappaus laukaisee kansainvälisiä taloudellisia pakotteita, mikä voi ajaa maan talousahdinkoon.
Afrikassa

Eräs vallankaappauksen määritelmä on, että se on armeijan tai muiden siviiliviranomaisten laiton ja avoin yritys syrjäyttää vallassaolevia johtajia. Tällaisia yrityksiä tutkineet ovat tunnistaneet Afrikassa yli 200 yritystä 1950-luvun jälkeen. Jos onnistumiseksi määritellään yli seitsemän päivän kesto, noin puolet näistä on onnistunut. Eniten onnistuneita vallankaappauksia on ollut Burkina Fasossa, jossa oli vuoteen 2019 mennessä yhdeksän onnistunutta vallankaappausta ja vain yksi epäonnistunut. Burkina Fasossa oli epäonnistuneita vallankaappauksia myös syyskuussa 2023 ja tammikuussa 2024.
Osallistuneet kiistävät joskus valtaan puuttumisen olevan vallankaappaus. Huhtikuussa 2021 Tšadin johtajan Idriss Débyn kuoleman jälkeen armeija nimitti hänen poikansa väliaikaiseksi presidentiksi, joka johtaa siirtymäkauden sotilasneuvostoa. Hänen vastustajansa kutsuivat sitä ”dynastiseksi vallankaappaukseksi”. Tutkijoiden mukaan vallankaappausten johtajat kiistävät lähes poikkeuksetta heidän toimintansa olleen vallankaappaus, jotta heidän toimintansa näyttäisi lailliselta.
Vuosina 1960–2000 Afrikassa oli keskimäärin noin neljä vallankaappausyritystä vuodessa. Afrikan maissa on ollut yhteisiä olosuhteita vallankaappauksille, kuten köyhyys ja huono taloudellinen tulos. Yksi vallankaappaus maassa edeltää usein sitä seuraavia.
Vuonna 2021 Tšadissa, Malissa, Guineassa ja Sudanissa oli vallankaappaukset. Epäonnistuneita sotilaallisia kaappausyrityksiä samana vuonna oli Nigerissä ja Sudanissa.
Syyskuussa 2021 Yhdistyneiden kansakuntien (YK) pääsihteeri António Guterres sanoi olevansa huolissaan siitä, että sotilasvallankaappaukset ovat tulleet takaisin, ja syytti kansainvälisen yhteisön kyvyttömyyttä vastata sotilaallisiin väliintuloihin:
»Geopoliittiset jakautumiset heikentävät kansainvälistä yhteistyötä ja... rankaisemattomuuden tunne yleistyy.»
Myös alan tutkija uskoo, että alueellisten ja kansainvälisten elinten lievä lähestymistapa on auttanut vallankaappausjohtajia tekemään vähäisiä myönnytyksiä niiden valmistautuessa pidempään vallassaoloon.
Vuosien 1952 ja 2022 välillä eniten onnistuneita ja epäonnistuneita vallankaappauksia Afrikassa on ollut Sudanissa (16), Burundissa (11), Burkina Fasossa (10), Ghanassa (10), Sierra Leonessa (10), Komoreissa (9) ja Guinea-Bissaussa (9). Kahdeksan kaappausta on ollut Nigeriassa, Beninissä ja Malissa.
Afrikassa on järjestetty enemmän vallankaappauksia kuin missään muussa maanosassa. Vuodesta 2017 lähtien kirjatuista 14 vallankaappauksesta kaikki Myanmaria lukuun ottamatta ovat olleet Afrikassa.
Afrikassa > Vallankaappausvyöhyke

Sahelin alueella, sekä sen itä-ja länsialueella, pohjoisessa ja etelässä sijaisevien valtioiden yhtenäistä jatkumoa on alettu kutsua vallankappausvyöhykkeeksi, koska näissä maissa on tapahtunut paljon vallankaappauksia tai niiden yrityksiä. Uusi geopoliittinen käsite syntyi 2020-luvulla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vallankaappaus Wikimedia Commonsissa
Salminen, Esa, Vallankaappaus kelpaa, jos johtaja toimii väärin, Kehitys 7.9.2023.
Coups in Africa, VOA (englanniksi)
Afrikan vallankaappausvyöhykkeeksi kutsutaan yhtenäistä maiden muodostamaa aluetta, joissa on ollut runsaasti vallankaappauksia vuosina 2020-2023.
Vuoden 1974 Atlantin hurrikaanikausi

Kartta Atlantin kaikkien vuoden 1974 trooppisten hirmumyrskyjen radoista, väritettynä Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikon mukaan: punainen 5, tummanoranssi 4, oranssi 3, keltainen 2, vaaleankeltainen 1. Sinisten pallukoiden avulla esitetään trooppinen myrsky ja tummansinisten avulla trooppinen matalapaine.
Vuoden 1974 Atlantin hurrikaanikausi käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 30. marraskuuta 1974. Virallisen kauden rajat on asetettu kaudelle jonka aikana esiintyy 97 % hurrikaaneista. Yksittäisiä tapauksia on kauden ulkopuolellakin. Nimet valittiin esiintymisjärjestyksessä etukäteen julkaistulta listalta, jossa nimet alkavat englanninkielisten aakkosten mukaisessa järjestyksessä A=Alma, B=Becky, C=Carmen ...
Aktiivisuudeltaan kausi oli jonkun verran vuosien 1955–1974 keskiarvon alapuolella: Atlantilla nimettiin seitsemän myrskyä (keskiarvo oli yhdeksän), niistä neljä voimistui hurrikaaniluokkaan (keskiarvo oli kuusi).
Vain yksi myrskyistä, Hurrikaani Carmen, osui Yhdysvaltoihin. Maassa ei oltu viiteen vuoteen koettu yhtä voimakasta Atlantin hurrikaania. Hurrikaani Fifiin liittyvät sateet ja tulvat surmasivat tuhansia Hondurasin asukkaita.
Yhteensä tämän vuoden trooppiset hirmumyrskyt johtivat ainakin 8 277 kuolemaan ja aiheuttivat lähes kahden miljardin dollarin vahingot.
| nimi | aktiivinen | luokka |
| --- | --- | --- |
| Trooppinen myrsky Alma | 12.–15. elokuuta |  |
| Hurrikaani Becky | 26. elokuuta – 3. syyskuuta | 3 |
| Hurrikaani Carmen | 29. elokuuta – 10. syyskuuta | 4 |
| Trooppinen myrsky Dolly | 2.–5. syyskuuta |  |
| Trooppinen myrsky Elaine | 4.–13. syyskuuta |  |
| Hurrikaani Fifi | 14.–22. syyskuuta | 2 |
| Hurrikaani Gertrude | 25. syyskuuta – 4. lokakuuta | 1 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 1974 Atlantin hurrikaanikausi Wikimedia Commonsissa
Käännös suomeksi
Vlagtwedde

| Vlagtwedde |
| --- | --- |
 Protestanttinen kirkko
 lippu:  vaakuna
 Vlagtwedde
 Koordinaatit: 52°57′00″N, 07°09′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Groningen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  170,51 km²
Väkiluku (2007):  16 419
 – Väestötiheys:  98 as./km²
 
 www.vlagtwedde.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vlagtwedde on kunta Groningenin provinssissa Alankomaissa. Kunnassa on 16 419 asukasta (1. marraskuuta 2007). Kunnan pinta-ala on 170,51 neliökilometriä. Se sijaitsee aivan Saksan rajan tuntumassa.
Ystävyyskunnat

Andrésy,  Ranska
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vlagtwedde Wikimedia Commonsissa
http://www.vlagtwedde.nl/
Kartta Vlagtwedden kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
William Renshaw

William ja Ernest Renshaw
William Charles "Willie" Renshaw (3. tammikuuta 1861 – 12. elokuuta 1904) oli brittiläinen tennispelaaja, joka oli lajinsa hallitseva mestari 1880-luvun vuosina.
Renshaw suoriutui Wimbledonissa miesten kaksinpelin voittajaksi seitsemästi vuosina 1881–1886 ja 1889. Vuonna 1890 hän hävisi finaalissa Willoughby Hamiltonille.
Renshaw menestyi myös nelinpelissä. Hän voitti kaksosveljensä Ernest Renshawin kanssa Oxfordin yliopiston nelinpeliturnauksen vuosina 1880 ja 1881 sekä Wimbledonin nelipeliturnauksen vuosina 1884–1886, 1888 ja 1889. Hänet nimettiin vuonna 1983 kaksosveljensä Ernest Renshawin kanssa International Tennis Hall of Fameen.
Wang Yafan

| Wang Yafan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. huhtikuuta 1994 (ikä 30)
Kansalaisuus:   Kiina
Tennispelaaja
Pituus:  170 cm
Paino:  62 kg
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  2 960 182 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  49. (4.3.2019)
Turnausvoittoja:  1
Voitot/tappiot:  345–226
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  2. kierros (2019)
Ranskan avoimet:  1. kierros (2018)
Wimbledon:  1. kierros (2018)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2016, 2018)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  49. (15.2.2016)
Turnausvoittoja:  3
Voitot/tappiot:  180–138
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Wang Yafan (s. 30. huhtikuuta 1994 Nanjing) on kiinalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 49 maaliskuussa 2019 ja nelinpelissä samalla sijalla helmikuussa 2016. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen kaksinpelissä ja kolme nelinpelissä.
Syyskuussa 2014 pelatussa Kantonin turnauksessa ensimmäisessä WTA-turnauksen pääsarjaottelussaan maailmanlistan sijalla 251 ollut Wang yllätti turnauksessa ykköseksi sijoitetun Samantha Stosurin. Ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa Wang saavutti nelinpelissä Kuala Lumpurissa maaliskuussa 2015. Grand Slam -turnauksen pääsarjassa Wang pelasi ensimmäisen kerran Australian avoimissa 2016, jossa hävisi avauskierroksella Maria Sakkarille. Toisen WTA-turnausvoiton nelinpelissä Wang saavutti WTA Elite Trophy -turnauksessa Zhuhaissa marraskuussa 2015.
Wang voitti ensimmäisen kaksinpelin WTA-turnauksensa Acapulcossa 2019.
Aiheesta muualla

Wang Yafan WTA:n sivuilla (englanniksi)
Wang Yafan ITF:n sivuilla (englanniksi)
Wang Yafan Billie Jean King Cup -sivustolla (englanniksi)
Endorsement

Endorsement tai endorsement-sopimus on tuotevalmistajien tapa tukea muusikoita tai muun alan taiteilijoita antamalla heille merkittäviä alennuksia heidän käyttämistään tuotteista. Joskus tuotteet voidaan antaa jopa ilmaiseksi. Vastineeksi valmistajat saavat tuotteensa tai tuotemerkkinsä näkyviin esimerkiksi muusikon esityksessä ja myös musiikkivideolla. Endorsement on eräänlaista tuotesijoittelun tyyppistä mainontaa.
Vitträsk

| Vitträsk |
| --- | --- |
 Länsirantaa Veklahdentien varressa.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kirkkonummi 
Koordinaatit:  60°11′01″N, 24°29′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Bobäck bäcken 
Järvinumero:  81.059.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  21 m  
Rantaviiva:  12,6186 km  
Pinta-ala:  4,8561 km²  
Tilavuus:  0,04471786383 km³  
Keskisyvyys:  9,21 m  
Suurin syvyys:  21,65 m  
Saaria:  2 
 fiVitträsk 
Vitträsk  on Uudellamaalla Kirkkonummella sijaitseva järvi, joka kuuluu Suomenlahden rannikkoalueen vesistöalueeseen.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 486 hehtaaria eli 4,9 neliökilometriä. Se on 3,7 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvellä on laaja saareton järvenselkä ja ainoa järven erityispiirre on kaakkoisrannasta ulos työntyvä 400-metrinen niemi Furunäsudden. Sen edustalla 200 metrin päässä sijaitsee suurin saari Vitträskholmen. Järven lähiympäristössä kohoaa muutamia matalia mäkiä, joista osa muodostaa järven etelä- ja itärannikolle kallioiset ja jyrkänteiset rannat. Muualla ranta viettää järveen loivemmin.
Järvessä on laskettu olevan kaksi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 1,6 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari Vitträskholmen on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee järven itärannasta ulos työntyvän Furunäsuddenin tuntumassa ja sen pinta-ala on alle 8 hehtaaria. Toinen saari on pieni luoto, joka sijaitsee aivan etelärannassa. Siihen tulee leirikeskukselta silta.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 45 miljoonaa kuutiometriä eli 0,045 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 9,2 metriä ja suurin syvyys on 21,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee etelärannan leirikeskuksesta 600 metriä luoteeseen.
Järven rantaviivan pituus on 13 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 1,5 kilometriä. Vaikka Kirkkonummen keskustaajama sijaitsee muutaman kilometrin päässä järvestä, on järven lähellä vain Veklahden ja Luoman taajamat, joiden asutusta on myös järven rannoilla. Muualla on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta. Niille johtaa tiet järven ympäriltä kiertäviltä yhdysteiltä 11273, 11271 ja 11311. Järven länsipäässä on Talluddenissa Svartvikin uimaranta ja toinen, Luoman uimaranta, sijaitsee Vitträskholmenin eteläpuolella Kvarnvikenissä. Etelärannan suuri Hvittorpin leirikeskus kuuluu Espoon seurakunnalle . Pohjoisrannalla toimiva Aavarannan kurssi- ja majoituskeskus, entinen Johtamistaidon Opisto, on toiminut myös vastaanottokeskuksena . Järven itärannalla sijaitseva Vitträskin kalliomaalaus on Suomen eteläisin kalliomaalaus. Sen eteläpuolella on Hvitträskin taiteilijakoti, joka on avoin yleisölle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueen (vesistöaluetunnus 81) Vitträskin valuma-alueella (81.059). Vitträsk on valuma-alueensa ainoa järvi. Järven vedenpinnan korkeus on 21,0 metriä mpy ja se saa kaiken vetensä omalta valuma-alueeltaansa. Siihen on johdettu kuusi lyhyttä metsäojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä Kvarnvikenistä. Laskuoja on Bobäck bäcken, joka laskee Espoonlahden Luomanlahteen. Pitkä Espoonlahti aukeaa kaakkoon Itämeren Suomenlahdelle.