stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolja
Kalastus ja käyttö

Koljaa pyydetään pääasiallisesti troolaamalla, nuotilla, myös pitkälläsiimalla ja verkoilla. Esimerkiksi Skotlannissa se on tärkein merikalastuksen saaliskala.
Koljakantojen koot ovat vaihdelleet suuresti, syntyvien vuosiluokkien heilahtelun seurauksena. Amerikassa koljasaaliit romahtivat rajusti 1960- ja 1980-lukujen lopulla; vähittäisestä palautumisesta huolimatta ne ovat vieläkin alle pitkän ajan keskiarvojen. Euroopassa kantojen odotettiin olevan vahvoja vuonna 2007.
Koljan kokonaissaalis vuonna 2004 oli noin 325 000 tonnia, josta kolmannes Ison-Britannian kalastusta.
Koljan liha on vähärasvaista ja hyvin proteiinipitoista. Sitä myydään tuoreena, fileinä, savustettuna ja pakastettuna. Suolakalaksi se soveltuu turskaa huonommin, joten perinteiset säilöntätavat ovat olleet kuivaaminen ja savustaminen.
Kolja färsaarelaisessa postimerkissä
Kangaspalsamirousku

| Kangaspalsamirousku |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Rouskut Lactarius
Laji::  mammosus
Kaksiosainen nimi
 Lactarius mammosus  (Fr.) Fr. 
 Euroopan maat, joissa lajia tavataan
Katso myös
   Kangaspalsamirousku Wikispeciesissä   Kangaspalsamirousku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kangaspalsamirousku (Lactarius mammosus) on ohutmaltoinen ja kuperalakkinen harmaan- tai tummanruskea rouskulaji. Lakki on 4–12 senttimetriä leveä. Heltat ovat aluksi valkoiset ja muuttuvat myöhemmin kellertäviksi. Jalka on 3–7 senttimetriä pitkä, aluksi vaalea, mutta muuttuu likaisenkeltaiseksi kosketettaessa. Malto on valkeaa tai hieman ruskehtavaa. Maitiaisneste on valkoista. Sieni maistuu aluksi miedolta mutta myöhemmin rouskuille tyypillisesti hieman karvaalta. Se on syötävä, eikä sitä tarvitse esikäsitellä. Kangaspalsamirousku kasvaa kangasmetsissä ja havumetsissä, varsinkin poronjäkälässä, männyn seuralaisena koko Suomessa. Kasvuaika on elokuusta syyskuuhun. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.
Kangaspalsamirouskun kanssa samannäköisiä lajeja ovat esimerkiksi kangasrousku, lakritsirousku, pikkurousku ja  sikurirousku.
Aiheesta muualla

Luontoportti: Kangaspalsamirousku (Lactarius mammosus)
Peda.net: Kangaspalsamirousku (Lactarius mammosus)[vanhentunut linkki]
Laji.fi: Kangaspalsamirousku
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1941

| Division I 1941 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  24
Sarjajärjestelmä:  4-lohkoinen sarja
Mestari:  Slottsbrons IF
Toinen sija:  Sandvikens AIK
Pudonneet joukkueet:  8 (lohkojen 2 heikointa)
Paras maalintekijä:  Jörgen Wasberg, Örebro SK (14)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1940 :  1942 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1941 pelattiin neljässä kuuden joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat välierät ja loppuottelun vuoden 1941 Ruotsin jääpallomestaruudesta. Jokaisen lohkon kaksi heikointa joukkuetta putosi Divion II:en, josta nousi tilalle kahdeksan joukkuetta.
Alkuohkot pelattiin yksinkertaisina sarjoina, välierissä oteltiin kaksoisotteluin ja loppuottelu pelattiin kerrasta poikki -periaatteella 2. maaliskuuta Tukholman stadionilla.
Division I > Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IF Göta, Karlstad | 0–4 | Slottsbrons IF |
| Slottsbrons IF | 4–0 | IF Göta, Karlstad |
Slottsbrons IF loppuotteluun maalein 8–0
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IFK Rättvik | 3–4 | Sandvikens AIK |
| Sandvikens AIK | 0–0 | IFK Rättvik |
Sandvikens AIK loppuotteluun maalein 4–3
Division I > Loppuottelu

2. maaliskuuta 1941 Tukholma.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Slottsbrons IF | 2–1 | Sandvikens AIK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: Slottsbrons IF
2.: Sandvikens AIK
János Kajdi

| János Kajdi |
| --- | --- |
 János Kajdi kuvattuna vuonna 1966 Schipholin lentokentällä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. joulukuuta 1939 Szombathely
Kuollut: 10. huhtikuuta 1992 (52 vuotta) Budapest
Kansalaisuus:  Unkari
Nyrkkeilijä
Pituus:  172 cm
Paino:  69 kg
Painoluokka:  kevyt keskissarja (sarja alle 60 kg)
| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten nyrkkeily. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten nyrkkeily. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | München 1972 | 67 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Belgrad 1961 | 60 kg |  |
|  Kultaa | Moskova 1963 | 60 kg |  |
|  Pronssia | Rooma 1967 | 63,5 kg |  |
|  Kultaa | Madrid 1971 | 67 kg |  |
János Kajdi (30. joulukuuta 1939 Szombathely – 10. huhtikuuta 1992 Budapest, Unkari) oli unkarilainen nyrkkeilijä, 2-kertainen Euroopan mestari ja olympiahopeamitalisti vuoden 1972 Münchenin kisoissa. Hän kuoli auto-onnettomuudessa saamiinsa vammoihin keväällä 1992.
Ura nyrkkeilijänä

Kajdi kasvoi Szombathelyissä ja siirtyi nyrkkeilyharrastuksessaan Komaromiin ja edelleen Sztálinvárosiin, joka jälkeen hän vuonna 1960 siirtyi Budapestiin maan pääseuraan Honvediin. Seuraavana vuonna hän nousi maan maajoukkueeseen ja otti EM-pronssia Belgradissa kevyessä sarjassa (alle 60 kg). Ensimmäisessä ottelussa hän voitti Romanian Gustav Simoncan pistein. Puolivälierässä hän voitti Italian Giuseppe Sabrin. Loppuottelupaikka kaatui tappioon olympiavoittajalle Skotlannin Richard McTaggartille. Seuraavissa EM-kisoissa kaksi vuotta myöhemmin tuli sitten onnistuminen voitoilla Ranskan Jacques Cototista ja kokeneesta Puolan Józef Grudzieńista. Välierässä tuli vastaan Suomen Antero Halonen, jonka hän voitti pistein. Loppuotteluvoitto ja Euroopan mestaruus tuli pistein 3-2 Neuvostoliiton Boris Nikanorovista.
Vuoden 1964 Tokion olympialaiset olivat ensimmäinen olympiaturnaus Kajdille. Hän kilpaili sarjaa ylempänä eli alle 63,5 kg:ssa ja eteni kahdella voitolla puolivälieriin, mutta hävisi sen jälkeen keskeytyksellä Neuvostoliiton Velikton Barannikoville. Seuraavan vuoden EM-kisoihin Kajdi ei osallistunut, mutta kaksi vuotta myöhemmin hän tuli Rooman EM-kisoihin. Niissä hän otti aluksi voiton Ranskan Jean-Paul Bigotista ja sen jälkeen Romanian Antoniu Vasilesta. Välierässä vastaan tuli Puolan Jerzy Kulej, jolle Kajdi hävisi pistein 4-1. Palkkiona oli toinen EM-pronssi.
Vuoden 1968 Meksikon olympialaisissa Kajdi sai vastaansa ensimmäisessä ottelussa jälleen Puolan Kulejn, jolle Kajdi jälleen hävisi pistein 3-2. Kulej eteni Meksikon olympialaisissa aina loppuotteluun ja otti olympiakullan. Vuoden 1969 EM-kisat jäivät Kulejilla myös väliin, mutta Münchenin olympialaisia edeltävän vuoden 1971 Madridin EM-kisat näyttivät Kajdin olevan jälleen vireessä. Ensimmäinen vastustaja Romanian Victor Zilberman hävisi pistein. Välierässä tuli vastaan Turkin Celal Sandal, joka hävisi myös pistein. Loppuottelussa vastaan tullut Itä-Saksan Manfred Wolke hävisi niukasti pistein 3-2. Näin Kajdi oli ottanut toisen EM-kultamitalin ja yhteensä neljännen EM-mitalinsa. Seuraavan vuoden olympialaisissa Kajdi oli noussut sarjaa ylemmäs eli alle 67 kg:aan ja sai ensimmäiseksi vastustajaksi Hollannin James Vrijn, jonka Kajdi voitti pistein. Seuraavassa ottelussa hän otti selvän 5-0 -voiton Britannian Maurice Hopesta. Voitto Ugandan Richard Murungasta vei Kajdi loppuotteluun, jossa Kuuban Emilio Correa otti selvän pistevoiton. Näin Kajdi sai uransa loppuhetkillä olympiahopeaa kolmansissa olympialaisissaan.
János Kajdi kisasi uransa aikana 580 ottelua, joista hän voitti 568, hävisi kymmenen kertaa ja kaksi päättyi tasapeliin. Hän lopetti aktiivisen urheilun vuonna 1972.
Uran jälkeinen aika

Vuonna 1966 hän sai nyrkkeilyvalmentajan todistuksen Sports Management and Coaching Institutesta (SEKI). Vuosina 1975-1983 hän toimi Unkarin nyrkkeilymaajoukkueen valmentajana yhdessä kuuluisan maanmiehensä László Pappin kanssa. Sen jälkeen hän työskenteli rakennusurakoitsijana.
Hän joutui auto-onnettomuuteen maaliskuun lopussa 1992 ja kuoli 10. huhtikuuta.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1940

| Division I 1940 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  24
Sarjajärjestelmä:  4-lohkoinen sarja
Mestari:  IK Huge
Toinen sija:  Sandvikens AIK
Pudonneet joukkueet:  8 (lohkojen 2 heikointa)
Paras maalintekijä:  Sixten Jansson, IF Vesta (13)
Alempi sarjataso:  Division II
  ← 1939 :  1941 → 
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1940 pelattiin neljässä kuuden joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat välierät ja loppuottelun vuoden 1940 Ruotsin jääpallomestaruudesta. Jokaisen lohkon kaksi heikointa joukkuetta putosi Divion II:en, josta nousi tilalle kahdeksan joukkuetta.
Alkuohkot pelattiin yksinkertaisina sarjoina, välierissä oteltiin kaksoisotteluin ja loppuottelu pelattiin kerrasta poikki -periaatteella 3. maaliskuuta Tukholman stadionilla.
Division I > Välierät

| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Huge, Gävle | 5–2 | Slottsbrons IF |
| Slottsbrons IF | 2–4 | IK Huge, Gävle |
IK Huge loppuotteluun maalein 9–4
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Västerås SK | 4–2 | Sandvikens AIK |
| Sandvikens AIK | 3–0 | Västerås SK |
Sandvikens AIK loppuotteluun maalein 5–4
Division I > Loppuottelu

3. maaliskuuta 1940 Tukholma.
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| IK Huge, Gävle | 2–1 | Sandvikens AIK |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.: IK Huge
2.: Sandvikens AIK
Kangaspaju

| Kangaspaju |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Pajukasvit Salicaceae
Suku::  Pajut Salix
Laji::  bebbiana
Kaksiosainen nimi
 Salix bebbiana  Sarg. 
Synonyymit
 kangaskarapaju (Salix starkeana subsp. cinerascens (Wahlenb.) Hultén) 
Katso myös
   Kangaspaju Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kangaspaju (Salix bebbiana) on pensasmainen pajulaji, joka voi joskus kasvaa pieneksi puuksi. Sen korkeus on puolesta kahteen metriä.
Ulkonäkö

Kangaspajun haarat ovat harmaan punaruskeita ja tavallisesti lyhytkarvaisia. Vuosikasvaimet ovat aluksi tiheäkarvaisia, myöhemmin harvakarvaisia. Lehtien korvakkeet yleensä puuttuvat. Lehtilavan koko on 3–7 cm ja se on ehyt, sulkasuoninen, pyöreähkö–soikea–puikea, suippo- ja suorakärkinen, ylä- ja alapuolelta tiheään harmaakarvainen. Lehtilaita on ehyt tai niukasti hampainen. Lehdessä on 6–8 suoniparia. Kangaspaju on kaksikotinen, se kukkii lehtien puhjetessa. Suomessa kukinta-aika on kesäkuussa. Kukinto on kokonaisena variseva, lyhyt ja harsu norkko. Kukat sijaitsevat norkkosuomujen hangassa, pieniä, kehättömiä, mesinystyisiä. Norkkosuomut ovat vaaleanruskeita. Palhot ovat tyvestä karvaisia. Sikiäin on pitkäperäinen, karvainen, vartalo on lyhyt tai puuttuu, luotit uloskaartuvat. Hedelmä on kiiltävä ja lyhytkarvainen kota. Siemenet ovat pieniä, tyviosa on lenninhaiveninen.
Kangaspajua esiintyy Suomessa Lapissa ja Koillismaalla yleisenä, runsaimmin sitä tavataan Inarin korkeudella.
Se kasvaa kuivissa kangasmetsissä ja jokivarsien soraikoilla. Laji on läheinen ahopajun (Salix starkeana) kanssa, joka kasvaa Etelä-Suomessa yleisemmin kuin Pohjois-Suomessa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kangaspaju (Salix bebbiana)
Jängynjärvi

| Jängynjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Lappeenranta
Koordinaatit:  61°00′43″N, 27°54′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Tulouomat:  uoma Vetjanjärvestä, uoma yläpuolisesta Jängynjärvestä
Lasku-uoma:  uoma Kivijärveen 
Järvinumero:  14.192.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  75,3 m  
Pituus:  3,6 km  
Leveys:  1,4 km  
Rantaviiva:  20,9967 km  
Pinta-ala:  82,7981 ha  
Tilavuus:  0,00136492 km³ 
Keskisyvyys:  1,65 m  
Suurin syvyys:  6,06 m  
Saaria:  9 
 fiJängynjärvi 
Jängynjärvi  tai Jänkynjärvi  on Etelä-Karjalassa Lappeenrannassa Hurtanmaan kylän lähellä sijaitseva järvi. Kartoissa Jängynjärven nimi esiintyy Valkealan reitin yläjuoksulla noin 11 kilometrin osuudella. Yläjuoksulla sen vedenpinta on 75,7 metriä mpy. ja alajuoksulla se on 75,3 metriä mpy. Pitkän vesialueen eri osat ovat siten eri järviä ja tämän artikkelin järvi alkaa yläjuoksulla Vetjanjärven kohdalla Ristisalmin yläpuolelta.
Maantietoa

Jängynjärven pinta-ala on 83 hehtaaria, se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Se alkaa Ristisalmesta ja päättyy Kivijärveen. Järvien vedenpintojen korkeusero on 10 senttimetriä. Järvi on ulkoiselta olemukseltaan suuri joki, mikä johtuu sen syntyhistoriasta. Valkealan reitti oli aikoinaan Välireitin virtausuoma, jota pitkin Saimaa virtasi Suomenlahteen. Järvellä on 9 saarta, joiden yhteispinta-ala on 25,76 hehtaaria, mikä tekee 31 % järven pinta-alasta. Saarista neljä on alle hehtaarin ja viisi on suurempia kuin hehtaari. Järven keskivaiheella sijaitsee Vuossaari ja sen vieressä pikkusaari, etelämpänä ovat Lipoluhta, Kärjensaari, Suuriluhta, Kolmikanta ja Pyöriäluhta. Kun järvi kiertää Käärmeniemen haarautuu joki Kurjenharjunsaaren kohdalla niin, että saaren luoteispuolelle jää Iholanlahti. Tämä on järven suurin saari ja sen kartasta arvioitu pinta-ala on noin 12 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven syvyys on 6,1 metriä, joka sijaitsee ilmeisesti Vuosaaren kohdalla syvänteessä. Järven keskisyvyydeksi on saatu 1,7 metriä. Järven vesitilavuudeksi on arvioitu 1,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0014 kuutiokilometriä.
Sen rantaviivan pituus on 21,0 kilometriä. Se rannat ovat lounaispuolella laajojen suoalueiden suorantoja, mutta pohjoisosissa rannat ovat rannoiltaan matalat ja etäämpänä ne nousevat jyrkästi. Väliväylän aikoihin joki kulutti etelässä 500–1 000 metrin päässä kohonneen Salpausselän rinteitä. Järven rannoilla ei ole kiinteää asutusta vaan ainoastaan noin 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatielta 6, Punkkan ja Vari-Lavolan kulmakunnilta taikka Hurtanmaalta. Lemin ja Luumäen välinen kuntaraja seuraa järven ”alajuoksua” Kivijärveen asti.
Luontoarvoja

Saimaan vesiensuojeluyhdistys on käynnistänyt paikallisten osakaskuntien kanssa kolmevuotisen vedenlaadunparannushankkeen. Sitä toteutetaan vuosien 2020–2022 aikana.
Historiaa

Järven pohjoisosan länsirannassa kohoaa lähes suoraan veteen putoava Salmenvuoren kallioseinämä. Sen juurella noin metrin korkeudella on kalliomaalauksen jälkiä 25 metrin matkalla. Osa kuvioista sijaitsevat 3,5 metrin korkeudella. Kohdetta kutsutaan Salmenvuoren kalliomaalaukseksi. Maalausta vastarannalla sijaitsee kivikaudelle ajoitettu asuinpaikka, joka on edelleen tutkimatta (vuonna 2021). Vähän edellisestä ja Vuossaaren eteläpuolella sijaitsee rantatörmän päällä toinen asuinpaikka, joka on sekin tutkimatta. Kolmas asuinpaikka sijaitsee Leinniemen eteläkärjessä lähellä järven pohjoisrantaa. Kohde on osittain Salpalinjan runtelema.
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa lähimmäksi järveä on merkitty Lavalan yksinäinen talo pienen peltopalstan ja niityn kera. Talon kautta kulkee polku järven yli Hurlounna byn (kirjoitusvirhe, nykyinen Hurtanmaa) suuntaan. Järven saaret on merkitty kartassa niityiksi.
Järven kautta on uitettu runsaasti tukkipuuta, mutta uitot lopetettiin vuonna 1963. Tämän jälkeen järven vedenpintaa alennettiin järvenlaskussa 60 senttimetriä. Veden alta paljastui vesijättömaata koko järven alueelta.
Vuoden 1970 peruskartassa ei järveä ympäröiviä soita ole vielä ojitettu. Saarien nimistö on pääosin samaa, mutta nykyään Isoluhta on Suuriluhta ja Retluhta on Pyöriäluhta. Varis-Lavola on maatilana voimissaan ja sen peltoja ulottuu järven rantaan asti. Vuoden 1984 peruskartassa ojitus on paikoin valmis, mutta eräät suo-osat ovat vielä ojittamatta. Toisaalta joidenkin soiden ojitus ei ole enää nykykartoissa merkitty näkyviin. Seudun peltoala on entisellään lukuun ottamatta joitakin aivan pienimpiä peltopalstoja.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Kivijärven alueeseen (14.192) se kuuluu. Se on osa Valkealan reitin pääreitin yläjuoksua. Järven vedenpinnan korkeus on 75,3 metriä mpy.
Järven kautta kulkeva vesi tulee Vetjanjärvestä ja Ylemmästä Jängynjärvestä. Järvien väliin laskee pohjoisesta tuleva Hakulinjoen valuma-alue (14.198), jonka laskujoki Särkemänjoki laskee Keskisestä (75 ha). Jängynjärven omalta lähialueelta on johdettu järveen runsaasti duo-ojia, joiden kautta laskee siihen myös pieni Teitonlampi.
Aiheesta muualla

Historiaa
(14.1)
Koreankuusi

| Koreankuusi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Alaheimo::  Piceoideae
Suku::  Kuuset Picea
Laji::  koraiensis
Kaksiosainen nimi
 Picea koraiensis  Nakai 
Katso myös
   Koreankuusi Wikispeciesissä   Koreankuusi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Koreankuusi (Picea koraiensis) on havupuu, joka kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Korean vuoristossa pääasiassa Yalu-joen varrella, Koillis-Kiinassa Jilinin provinssissa ja pienellä alueella Venäjällä Ussuri-joen varrella.
Koreankuusi on muodoltaan kartiomainen; oksien kärjet taipuvat ylöspäin. Neulaset ovat tummansinivihreitä, teräväkärkisiä ja murskattaessa hyväntuoksuisia.
Picea koraiensis var. pungsanensis on koreankuusen uhanalainen muunnos, jota tavataan vain harvoilla eristäytyneillä alueilla Pohjois-Koreassa.
Aiheesta muualla

Flora of China: Picea koraiensis (englanniksi)
Kureika

Kureika (ven. Куре́йка, muita nimiä Ljuma, Лю́ма ja Numa, Ну́ма) on Jenisein oikeanpuoleinen sivujoki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Sen pituus on 888 kilometriä, valuma-alueen laajuus 44 700 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus joen suussa 664 kuutiometriä sekunnissa.
Kureika saa alkunsa Putoranan laakion etelärinteiltä ja virtaa Keski-Siperian ylängön pohjoisosassa muodostaen syvän jokilaakson. Svetlogorskin lähellä sijaitsee Kureikan vesivoimalaitos.
Kureikan kylä sijaitsee vastapäätä Kureika-joen yhtymäkohtaa Jeniseihin. Kylä on kuuluisa siitä, että Josif Stalin ja Jakov Sverdlov olivat karkotettuina Turuhanskin piirissä vuosina 1914-1916, joista suurimman osan aikaa Kureikassa. Kun he muuttivat kylään, siellä oli kahdeksan taloa. Stalin solmi suhteen 14-vuotiaaseen Lidiaan, joka synnytti Stalinille kaksi lasta, joista nuorempi Aleksander Davydov jäi eloon. Kylään perustettiin Stalin-museo vuonna 1934 sen majan paikalle, jossa Stalin asui. Museo tuhoutui tulipalossa vuonna 1996. Vain rauniot ovat jäljellä.
Kureikan kylän luona kulkee pohjoinen napapiiri.
Kolomyja

| Kolomyja (Коломия) |
| --- | --- |
 Kaupungintalo ympäristöineen.
 lippu:  vaakuna
 Kolomyja
 Koordinaatit: 48.530°N, 25.041°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Ivano-Frankivskin alue
Piiri:  Kolomyjan piiri
Väkiluku (2013):  61 428
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.ko.if.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kolomyja (ukr. Коломия, ven. Коломы́я, Kolomyja) on Ivano-Frankivskin alueella, Länsi-Ukrainassa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2013 alun arvio kaupungin asukasluvuksi oli 61 428.
Katedraali.
Yksi monista kirkoista.
Sisänäkymä Kolomyjan jesuiittakirkosta.
Iltanäkymä rautatieasemalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kolomyja Wikimedia Commonsissa
Kaupungin perustietoja Ukrainan parlamentin sivustolla (ukrainaksi) (rada.gov.ua)
Kofi Kingston

| Kofi Kingston |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. elokuuta 1981 (ikä 43) Kumasi, Ghana
Kansalaisuus:   Ghana  Yhdysvallat
Showpainija
Kehänimet:  Kofi Kingston Kofi Jamaica Kofi Nahaje Kingston
Aktiivisena:  2006–
Pituus:  183 cm
Paino:  96 kg
Kouluttajat:  Chaotic Wrestling, Killer Kowalski, Ohio Valley Wrestling
Kofi Sarkodie-Mensah (s. 14. elokuuta 1981) on ghanalais-yhdysvaltalainen vapaapainija. Hänet tunnetaan kehänimellä Kofi Kingston. Kingston painii WWE:n Smackdown brändissä.
Kofi Kingston teki ammattilaisdebyyttinsä vuonna 2005 New England Championship Wrestlingissä. Myöhemmin hän siirtyi Chaotic Wrestlingin pariin. Tällöin hän käytti kehänimenään Kofi Nahaje Kingston.
Kingston teki sopimuksen WWE:n kanssa 2006, jonka myötä hän pääsi ECW:hen. Kuitenkin hän teki debyyttinsä ECW:ssä vasta vuonna 2008.
World Wrestling Entertainment (2006-nykyinen ) > ECW (2007-2008)

6. joulukuuta Kingston aloitti ECW:ssä, mutta vain kertomalla itsestään videon kautta. Kofin debyytti matsi oli 22. tammikuuta, 2008 David Owensia vastaan ja hän voitti matsin. Kingstonilla oli noin viiden kuukauden voittoputki ECW:ssä, mutta 20. toukokuuta hän hävisi Shelton Benjaminille, jonka kanssa Kofi oli vihoissa. Heidän feudi loppui 24. kesäkuuta, Extreme rules matsissa, jonka Kingston voitti.
World Wrestling Entertainment (2006-nykyinen ) > RAW (2008-2010)

2008 WWE Draftissa Kofi siirtyi RAW:hon. Hän voitti Chris Jerichon Night of Championsissa Intercontinental mestaruudesta, mutta hävisi vyönsä SummerSlamissa Winner Takes All matsissa. Panoksena oli myös Women's mestaruus. RAW:ssa 27.10.08 Kofi voitti World Tag Team mestaruuden CM Punkin kanssa. He pitivät mestaruuksiaan 13.12.2008:een asti, kunnes hävisivät WWE:n suorassa tapahtumassa mestaruutensa John Morrison & The Miz. Kingston voitti Kanen 26.01 2009 ja karsiintui No Way Out:n Elimination Chamber matsiin taistelemaan World Heavyweight mestaruudesta, muttei voittanut matsia, koska Edge hyökkäsi Kofin sisääntulon aikana. 9. maaliskuuta Kingston selätti Chris Jerichon Ric Flairin häirinnän seurauksena. Ottelun voitettuaan hän pääsi mukaan Money in the bank otteluun WrestleMania:ssa, mutta Money in the Bank matsin voitti CM Punk. Kingston voitti 1.6. 2009 käydyssä US championship matsissa RAW:ssa. Kingston voitti United States mestaruuden MVP:ltä. Extreme Rules (2009) tapahtumassa oli Fatal 4-Way matsi, johon osallistuivat William Regal,Matt Hardy ja MVP. Kofi voitti matsin ja säilytti mestaruuden. 25. kesäkuuta WWE Superstarsissa Kofi puolusti mestaruuttaan Triple Threat matsissa Matt Hardya ja MVP vastaan. Hän hävisi mestaruutensa The Mizille RAW -ohjelmassa. 26. lokakuuta Kingston aloitti feudin Randy Ortonin kanssa. Heidän välillään on ollut useita matseja kuten matsi WWE TLC:ssä 13. joulukuuta jonka Orton voitti. 1. helmikuuta Kingston voitti qualifying matsin Big Show’ta vastaan diskauksella ja pääsi osallistumaan Elimination Chamber 2010:ssä matsiin WWE Championship mutta ei voittanut matsia koska Sheamus eliminoi hänet. WrestleMania XXVI:ssä hän osallistui Money in the Bank ladder matsiin jonka kuitenkin voitti Jack Swagger.
World Wrestling Entertainment (2006-nykyinen ) > Smackdown (2010-nykyinen)

26. huhtikuuta 2010, osana 2010 WWE Draftia, Kingston siirrettiin Smackdowniin. Hän voitti ensimmäisessä Smackdown matsissaan Chris Jerichon. Seuraavassa jaksossa hän osallistui neljän miehen turnaukseen vapautetusta Intercontinental mestaruudesta, kun Theodore Long oli antanut potkut Drew McIntyrelle. Turnauksen ensimmäisessä matsissa hän voitti Dolph Zigglerin ja toisessa ottelussaan Christianin. Hänestä piti tulla uusi Intercontinental mestari mutta Drew McIntyre tuli kehään mukanaan Vince McMahonin kirjoittama lappu, jossa ilmoitettiin Theodore Longin toimineen vastuuttomasti ja McIntyren jatkavan WWE:ssä Intercontinental-mestarina. WWE Over the Limit ppv:ssä Kingstonilla ja McIntyrella oli mestaruusottelu, jonka Kingston voitti ja tuli virallisesti toisen kerran Intercontinental-mestariksi.
Saavutukset

1 × World Tag Team Champion (CM Punkin kanssa)
4 × WWE Intercontinental Champion
2 × WWE Tag Team Champion
3 × WWE United States Champion
PWI (pro wrestling illustrated) rankkasi Kingstonin vuoden 2009 35. parhaaksi showpainijaksi.
3 × WWE SmackDown Tag Team Champion