stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Reijo Koponen
Teoksia

JuPa 30 v. : Juvan Pallon 30 v-juhlajulkaisu (1980)
Juvalaisia talvisodassa (1990, Kirtola, Sergei ; Koponen, Reijo ; Bruun, Martti)
Juvan synty : kuvia ja mielikuvia vuosimiljardien mitalla = Juva's origins : images and impressions across billions of years = Juva i miljarder år (2001, Koponen, Reijo ; Orro, Leena ; Piikki, Jari ; Savolainen, Teuvo ; Ohlan, Riitta ; Jaakkola, Raija ; Juvan kamerakerho)
Juvan urkukirja (2003, Koponen, Reijo ; Piikki, Jari)
Pitäjälehden pitkä synnytys : Juvan lehti 50 vuotta 1956-2006 (2006)
Etelä-Savon vuosi : A year in Etelä-Savo = Das Jahr in Etelä-Savo (2008, Strebel, Peter ; Häikiö, Martti ; Koponen, Reijo)
Esko Virtala

Edvin Calamnius.
Edvin Calamnius (25. kesäkuuta 1864 Kemi – 24. maaliskuuta 1927 Pietarsaari) oli suomalainen tullinhoitaja ja kirjailija, joka käytti kirjailijanimiä Esko Virtala (Wirtala) ja Esko Waltala.
Calamniuksen vanhemmat olivat lääninrovasti August Benjamin Calamnius ja Septimia Cecilia Katarina Lundahl. Hänen nuorempi veljensä oli kirjailija Ilmari Kianto. Calamnius pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1884 ja suoritti kameraalitutkinnon Helsingin yliopistossa 1887. Hän oli senaatin kopistina 1888–1890 ja toimi tullilaitoksen virkailijana vuodesta 1890 alkaen. Calamnius oli tullinhoitajana Iisalmessa 1893–1919 ja Pietarsaaressa vuodesta 1919 lähtien.
Iisalmessa Edvin valittiin 1898 Iisalmen kaupungin valtuuskuntaan (kaupunginvaltuusto), ja hän oli mukana perustamassa 1897 kaupunkiin Salmetar-lehteä toimien lehden avustajana. Calamnius toimi Iisalmessa myös Anniskeluyhtiön tilitarkastajana, Iisalmen Hiihtoseuran sihteerinä, telefooniyhdistyksen tilintarkastajana ja 1897 rahatoimikamreerina.
Calamnius kirjoitti kirjojen ohella artikkeleita eri lehtiin ja julkaisi myös runoja. Hän oli naimisissa vuodesta 1909 Anna Augusta Karjalaisen kanssa.
Titanicin perikato on ainoa laivan haaksirikkoa käsittelevä suomalainen romaani. Teos on osin dokumentti, sillä siinä on muun muassa lueteltu Titanicin suomalaiset matkustajat, mutta se on myös rakkaustarina. Se perustuu ruotsalaisen kirjailijan Willy Gebstin romaaniin Dödsfärden. Silja Vuorikurun mukaan sitä voisi nykykäsityksen mukaan pitää plagiaattina.
Teokset

Se oli sallittu: Romaani, WSOY 1888
Esko Virtalan esittämiä kertomuksia, WSOY 1889
Kovalle ottaa: Romaani, WSOY 1890
Titanicin perikato: Romaani. Romantillinen kuvaus ”Titanic”-laivan haaksirikosta , Into, 1912.
Titanicin perikato: Romaani, Juttuapaja, 2012 ISBN 978-952-93-1584-0
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Esko Virtala on Wikiaineistossa  (Kertomus ”Viimeisellä kelillä”, Päivälehti 3.4.1890)
Muistelmia pakovenematkalta. Novelli Kirjailija-albumissa, WSOY 1898
Vapaasti ladattavia Esko Virtalan e-kirjoja Project Gutenbergilta
Vapaasti ladattavia Esko Waltalan e-kirjoja Projekti Lönnrotilta
Paula Vesala

| Paula Vesala |
| --- | --- |
 Paula Vesala esiintymässä PMMP:n solistina vuonna 2012.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Paula Julia Vesala
Syntynyt: 10. joulukuuta 1981 (ikä 43) Kärsämäki, Suomi
Ammatti:   laulaja  muusikko  näyttelijä  sanoittaja 
Muusikko
Taiteilijanimi:  Vesala
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2002–
Tyylilajit:  pop-rock
Soittimet:  viulu ja piano 
Yhtyeet:  PMMP Kerkko Koskinen Kollektiivi
Levy-yhtiöt:  Etenee Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Paula Julia Vesala (ent. Paula Anneli Kivivuori, s. 10. joulukuuta 1981 Kärsämäki) on suomalainen laulaja, muusikko, sanoittaja, näyttelijä ja käsikirjoittaja.
Vesala oli PMMP-yhtyeen toinen laulusolisti ja sanoittaja. Sittemmin hän on tehnyt soolouraa taiteilijanimellä Vesala.
Ura > Opiskelu

Vesala kävi Kuopion musiikkilukion. Hän opiskeli Pohjois-Savon ammattikorkeakoulun musiikkipedagogi-ohjaajalinjalla kaksi vuotta. Kuopiossa opiskellessaan hän osallistui Kuopion ylioppilasteatterin toimintaan sekä ohjaajana että näyttelijänä. Vesala siirtyi opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan, missä hän on opiskellut vuodesta 2002 lähtien musiikkikasvatuksen osastolla pääaineenaan klassinen laulu sekä muina instrumentteinaan piano ja viulu. Vuonna 2014 hän valmistui dramaturgiksi Teatterikorkeakoulusta ja hänet valittiin vuoden alumniksi 2022.
Muutettuaan Yhdysvaltoihin vuonna 2014 hän alkoi opiskella näytelmäkirjailijan maisteriopintoja UCLA:ssa jossa hän suoritti sittemmin maisteritutkinnon. Vesala sai UCLA-opintojaan varten Cirque du Soleil -stipendin. Vesala rahoitti opintojaan myös opettamalla UCLA:ssa.
Ura > PMMP 2003–2014

Vesala oli vuonna 2002 perustetun PMMP-yhtyeen toinen solisti ja sanoittaja. Toinen solisteista oli Mira Luoti, ja yhtyeen säveltäjänä sekä tuottajana toimi Jori Sjöroos. Yhtye tuli tunnetuksi vuonna 2003 kultaa myyneellä kesähitillään Rusketusraidat, joka oli vuoden myydyin single Suomessa. Uransa aikana yhtye voitti yhdeksän Emma-patsasta ja oli yksi Suomen suosituimmista bändeistä. Vuonna 2009 Mira Luoti, Jori Sjöroos ja Vesala saivat Teosto-palkinnon PMMP:n levystä Veden varaan. Samana vuonna Vesala ja Luoti saivat kutsun Linnan juhliin.
PMMP:n viimeinen keikka järjestettiin Helsingin jäähallilla lokakuussa 2013. Yhtye julkaisi yhteensä seitsemän albumia ja lukuisia singlejä.
Kuulkaas enot! (2003)
Kovemmat kädet (2005)
Leskiäidin tyttäret (2006)
Puuhevonen (2007)
Veden varaan (2009)
Rakkaudesta (2012)
Matkalaulu (2013)
Ura > Vierailevana solistina, vuosina 2011–2014

Paula Vesala teki yhdessä viulisti Pekka Kuusiston kanssa toukokuussa 2011 julkaistun levyn Kiestinki. Naisasialiitto antoi hänelle albumin laulujen tekstien ansiosta Vuoden Lyyti -palkinnon, perusteena ansiokas tasa-arvotyö ja naisten sotakokemusten kuvaaminen. Vesalan isoäiti työskenteli lääkintälottana Kiestingissä, joka oli Pohjois-Suomen päärintama jatkosodassa. Levyn sanoitukset perustuvat hänen sekä Vesalan toisen mummon kertomuksiin sodasta. Huhtikuussa 2020 Kuusisto ja Vesala esittivät levyn kokonaisuudessaan Yle Olohuoneessa.
Vuonna 2007 Vesala oli laulamassa Scandinavian Music Groupin albumissa Missä olet Laila.
Paula Vesala lauloi naisen roolissa Absoluuttisen Nollapisteen levyillä Pisara ja lammas 1 (2012) ja 2 (2014).
Vuosina 2012–2013 Paula Vesala kuului Kerkko Koskinen Kollektiivi -kokoonpanoon yhtenä kolmesta laulusolistina yhdessä Vuokko Hovatan ja Mannan kanssa. Yhtyeen ensimmäinen levy oli nimeltään Kerkko Koskinen Kollektiivi. Vesala sanoitti levylle kappaleen Koska meitä ei ole. Hän sanoitti myös toisen säkeistön Anna Ahmatovan tekstiin perustuvaan Nukun hiljaa kirkkomaassa -kappaleeseen. Kollektiivin toiselle albumille Vesala sanoitti laulun Oi rakkaus.
Joulukuussa 2012 Vesala ja Sjöroos julkaisivat uuden version Unto Monosen Satumaa-kappaleesta osana Ihmiskauppa ei ole satua -kampanjaa.
Vuonna 2013 Vesala kuului Hepa Halmeen aloittamaan Hepa Halme Prospektiin yhdessä Asan ja Hannu Salaman kanssa, johon kaikki kolme tekivät lausuntaa.
Vuonna 2014 Vesala otti osaa Vain elämää -televisiosarjan kolmannelle kaudelle. Vesala myös kirjoitti levytyssopimuksen DJPP:n perustaman Etenee Recordsin kanssa ja ilmoitti suunnitelmistaan julkaista ensimmäisen sooloalbuminsa.
Ura > Sooloura: Vesala 2015–

Paula Vesala kertoi lokakuussa 2015 esiintyvänsä vastaisuudessa taiteilijanimellä Vesala. Hänen säveltämänsä ja sanoittamansa single ”Tequila” julkaistiin lokakuussa 2015.
Single ”Tytöt ei soita kitaraa” julkaistiin maaliskuussa 2016 ja kolmas single ”Älä droppaa mun tunnelmaa” kesäkuussa 2016. Myös sooloalbumi Vesala julkaistiin kesäkuussa 2016. Vesala toimi levyllä säveltäjänä, soittajana, äänittäjänä, tuottajana, lauluntekstittäjänä ja vastaavana tuottajana. Neljäntenä singlenä albumilta julkaistiin ”Ei pystyny hengittää” lokakuussa.lähde? Levy oli yhdeksän viikkoa Suomen albumilistan kärjessä. Suomen 99. itsenäisyyspäivän kunniaksi Vesala ja Jori Sjöroos sovittivat, äänittivät ja tuottivat Finlandia-hymnin.
Vuoden 2017 Emma-gaalassa Vesala palkittiin parhaan albumin, kappaleen (”Tequila”), naissolistin ja popin Emmoilla. Toukokuussa hän julkaisi uuden singlen ”Muitaki ihmisii". Hän esiintyi vierailevana artistina JVG:n kappaleella ”Hombre”, joka oli joulukuussa 2017 julkaistun 95-elokuvan tunnuskappale. Vesala nähtiin myös kappaleen musiikkivideolla.
Vuonna 2018 Vesala julkaisi kolme singleä: ”Nyt on lähtö”, ”Monta nimee” ja ”Mulla ei oo lapsuudensankarii”. Elokuussa hän toimi dramaturgina, juontajana ja laulajana Esa-Pekka Salonen 60 vuotta-juhlakonsertissa. Salonen tilasi konserttiin uuden Vesala-kappaleen, ”Olin kerran täällä”. Vesala, Jenni Vartiainen ja Sanni vierailivat Kaija Koon kappaleella ”Tule lähemmäs beibi 2018”, joka julkaistiin joulukuussa 2018 ja esittivät kappaleen myös Kaija Koon Hartwall Arena -konserteissa samassa kuussa.
Helmikuussa 2019 Vesala julkaisi uuden singlen ”Uusia unelmia”. Puolentoista vuoden keikkatauon jälkeen Vesala oli kiertueella maaliskuun ja huhtikuun 2019. Toukokuussa hän esitti Finlandia-hymnin Slovakiassa MM-kultaa voittaneen Suomen miesten jääkiekkomaajoukueen kultajuhlissa. Hänen ensimmäinen Hartwall Arenan -keikkansa oli 25. lokakuuta. Joulukuussa Vesala julkaisi uuden singlensä ”Meillä kummittelee”.lähde? Vesala oli mukana toistamiseen Vain elämää -sarjassa, sen 10. kaudella vuonna 2019.
Tammikuussa 2020 Vesala ilmoitti julkaisevansa toisen sooloalbuminsa vielä saman vuoden aikana. Helmikuussa järjestetyssä Emma-gaalassa Vesala voitti vuoden live-esiintyjä -palkinnon. Levyllään ”Etsimässä rauhaa” Vesala toimi säveltäjänä, tuottajana, soittajana, äänittäjänä, laulajana, sanoittajana ja vastaavana tuottajana yhdessä Minna Koiviston kanssa.
Syksyllä 2022 Vesala oli yhteiskiertueella yhdessä Kaija Koon, Ellinooran ja Jenni Vartiaisen kanssa.
22.9.2022 Vesala ilmoitti jättävänsä sooloprojektinsa vuosien mittaiselle tauolle helmikuussa 2023. Ennen taukoa hän kuitenkin teki loppuvuodesta vielä klubikiertueen sekä kesällä esiintyi eri festivaaleissa. Vesalan viimeinen albumi ennen taukoa, "Näkemiin, melankolia" julkaistiin 10 helmikuuta 2023.
Ura > Sanoittajana, säveltäjänä ja tuottajana (2002–)

Vesala on tehnyt musiikkia niin itselleen, muille artisteille kuin elokuviin, tv-sarjoihin kuin teatteriinkin.
Vuonna 2007 hän perusti musiikin kustantamiseen keskittyneen Maailmanloppu Oy:n.
Hän on saanut sanoituksistaan arvoltaan 6 000 euron Juha Vainio -sanoituspalkinnon vuonna 2016 sekä Reino Helismaa -sanoittajapalkinnon vuonna 2019. Hän oli ensimmäinen nainen, joka sai kyseisen palkinnon. Vuonna 2011 Naisasialiitto palkitsi hänet ansiokkaasta tasa-arvotyöstä ja naisten sotakokemusten kuvaamisesta sanoituksissa.
Ura > Sanoittajana, säveltäjänä ja tuottajana (2002–) > Musiikkia artisteille

Vesala on säveltänyt ja sanoittanut lauluja PMMP:lle, Kerkko Koskinen Kollektiiville ja itselleen.
Lisäksi hän on sanoittanut ja säveltänyt lauluja myös muille yhtyeille ja artisteille, kuten
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Anna Abreu  Anna Puu  Antti Tuisku  Asa  Elastinen  Emma Salokoski  Freeman  Jenni Vartiainen  |  Jesse Kaikuranta  Jippu  Johanna Kurkela  JVG  Kaija Koo  Katri Helena  Katri Ylander  Martti Saarinen  |  Petra Gargano  Samuli Edelmann  Stig  Tiktak  Uusi Fantasia  Vesa-Matti Loiri  Vuokko Hovatta  |
Ura > Sanoittajana, säveltäjänä ja tuottajana (2002–) > Musiikkia elokuviin, televisioon ja teatteriin

Vesala on säveltänyt musiikkia muiden artistien lisäksi muun muassa Teatteri Vantaaseen, Kuopion ylioppilasteatteriin, Porin kaupunginteatteriin ja Suomen Kansallisteatteriin. Vaasan kaupunginteatteriin hän sävelsi musiikin Viirun ja Pesosen joulu -näytelmään.
Luoti, Sjöroos ja Vesala tekivät tunnusmusiikin restauroituun Muumien maailma -televisiosarjaan, jonka ensiesitys oli Sub Juniori -kanavalla vuonna 2010. PMMP myös esitti kappaleen. Sjöroos ja Vesala tekivät tunnusmusiikin myös vuonna 2017 ensi-iltansa saaneeseen Moomins at Christmas -elokuvaan.
Vesala suomensi Benny Anderssonin ja Björn Ulvaeuksen musikaalin Kristina från Duvemåla, jonka ensi-ilta oli Svenska Teaternissa vuonna 2012.
Hän käänsi suomeksi myös Kentin ”747”- ja ”Älska mig som den jag är” -kappaleet Lilla Teaternin näytelmään Kattona tähtitaivas (ruots. I taket lyser stjärnorna, ohjannut Milja Sarkola).lähde?
Vuonna 2013 kantaesitettyyn Kansallisteatterin Neljäs Tie -esitykseen Vesala teki musiikin Joel Anttilan kanssa.
Keväällä 2018 kantaesityksensä saaneeseen Mamma Mia! -musikaaliin Vesala käänsi 22 Abban hittikappaletta suomeksi.
Tyttö nimeltä Varpu -elokuvaan hän teki musiikin yhdessä Jori Sjöroosin kanssa.
Markku Pölösen Oma maa -elokuvassa Suvi Teräsniska esitti ”Auringon lapset” -kappaleen, jonka tuottajina toimivat Sjöroos ja Vesala.
Vesala teki musiikin Ballet Finlandin Omena-nykytanssiteokseen, jonka ensi-ilta oli vuonna 2021.
Ura > Sanoittajana, säveltäjänä ja tuottajana (2002–) > Musiikkia muualle

Vuonna 2011 Helsingin Sanomien Nyt-liite tilasi Vesalalta uuden sanoituksen Suvivirteen.
Vesala sävelsi ja sanoitti aapislauluja vuosina 2012–2013. lähde?
Ura > Näyttelijänä (2010–)

Vesala näytteli ensimmäistä kertaa teatterissa teini-ikäisenä.
Vesalan elokuvadebyytti oli vuonna 2010 ilmestyneessä Arto Halosen ohjaamassa Prinsessa-elokuvassa, jossa hänellä oli sairaanhoitaja Elsan rooli.
Vuonna 2012 Vesala esitti musiikinopettajaa Aku Louhimiehen ohjaamassa Vuosaari-elokuvassa ja Teemu Nikin ohjaamassa elokuvassa 3 Simoa yksinhuoltaja-Eevaa.
Vuonna 2014 esitetyssä #lovemilla-televisiosarjassa Vesala esitti TV-Gittaa.
Vuonna 2016 Vesala esitti Selma Vilhusen ohjaaman elokuvan Tyttö nimeltä Varpu toisessa pääosassa Sirua ja sai roolistaan Jussi-ehdokkuuden. Tämän lisäksi Vesala esiintyi elokuvassa Tuntematon sotilas vuonna 2017. Samana vuonna ilmestyi myös Alli Haapasalon ohjaama Syysprinssi-elokuva, jossa hän esitti Ainoa. Elokuva pohjautui Anja Snelmanin romaaniin.
Vuonna 2017 julkaistussa, Aku Louhimiehen ohjaamassa Tuntematon sotilas-elokuvassa Vesala esitti Lyytiä.
Vuonna 2020 ensi-iltansa saaneessa Jenni Toivoniemen ohjaamassa Seurapeli-elokuvassa Vesala esitti Ullaa.
Vuoden 2024 Ruudun alkuperäissarjassa Toinen tuleminen Vesalalla on aikuisviihdetähti Sofian rooli.
Ura > Ääninäyttelijänä

Ääninäyttelijänä Vesala on työskennellyt yli 20 tuotannossa, muun muassa:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Stella Angry Birds -elokuvassa (2016) ja Angry Birds Stellan animaatiosarjassa  Arthur ja mimimoit -elokuvassa Selenian äänirooli (2007)  Asterix ja viikingit -elokuvassa Abba (2006),  Bolt-elokuvassa Pennyn ääniroolissa (2008)  Doria etsimässä -elokuvassa kuuluttaja (2016)  Hannah Montana -televisiosarjan dubbauksen Miley Stewartin / Hannah Montanan ääniroolissa (2008–2010)  sekä  Helinä elokuvissa Helinä-keiju, Helinä-keiju ja kadonnut aarre, Helinä-keiju ja suuri keijupelastus, Helinä-keiju ja siipien salaisuus, Helinä-keiju ja merirosvokeiju ja Helinä-keiju ja Mikä-mikä-hirviön arvoitus,  |  Hello Kitty  Taylor McKessie elokuvissa High School Musical, High School Musical 2 ja High School Musical 3: Senior Year  Horton, (2008)  Karhuveljeni Koda 2 -elokuvassa Nitan ääniroolissa,  Leijonakuningas, Nala (2019)  Lentsikat 2: Pelastajat, Dynamiitti  Maaginen kristalli, Jaga (2011)  Muumilaakso, Viuhti (2020)  |  Poutapilviä ja lihapullakuuroja, Sam Sparks (2009)  Red Caps, Jaga  Roope-karhun taikaseikkailut, Ping Pong -roolissa  Savannijengi, Bonnie  Sikin sokin saduissa, Ella / Tuhkimo  Takapihan poppoossa Pablo  Zackin ja Codyn viiden tähden elämää -televisiosarjan dubbauksessa yhden jakson ajan.  |
Ura > Käsikirjoittajana ja dokumentaristina (2016– )

Vuonna 2014 Vesalan kirjoittama English lesson -lyhytnäytelmä valittiin kahdeksan parhaan lyhytnäytelmän joukkoon Theater Masters 10-minute play writing -kilpailussa, jossa Vesala edusti UCLA:a, jossa oli opiskelemassa.
Tammikuussa 2015 näytelmä esitettiin Aspenin Theater Masters -festivaalilla ja huhtikuussa sitä työstettiin lisää New Yorkissa, minkä jälkeen se esitettiin teatterialan ammattilaisille. Yhdysvaltalainen Samuel French -kustantamo julkaisi näytelmän. Vesalan Please Vote -näytelmän ensi-ilta oli keväällä 2015 Los Angelesissa The Francis Ford Coppola One-Act -festivaaleilla.
Vesalan Afganistan-näytelmä käsitteli Suomen roolia Naton johtamassa operaatiossa Afganistanissa, jossa oli mukana myös suomalaisia sotilaita. Näytelmää esitettiin Porissa ja Helsingissä.
Vuonna 2016 Vesala toimi näytelmäkirjailijana näytelmässä “Monsters we imagined”, joka esitettiin UCLA School of Film, Theater & Television -koulun New Play Festival -tapahtumassa.
Vesala debytoi dokumentaristina Perheen tähden -dokumentissa, joka esitettiin Ylellä marraskuussa 2017. Siinä pohditaan perheen yhdistämisen vaikeutta kahden erilaisen tarinan kautta. Dokumentissa tarinansa kertovat Muhammed ja Roda, joka tuli Somaliasta yksin Suomeen 6-vuotiaana, eikä saanut koskaan perhettään Suomeen. Vaarallisen venematkan tehnyt Muhammed sen sijaan sai perheensä luokseen.
Vesala käsikirjoitti yhdessä Markku Pölösen kanssa Pölösen ohjaaman Hamsteri-elokuvan (2023).
Ura > Dramaturgina (2018– )

Vesala toimi dramaturgina lokakuussa 2018 ensi-iltansa saaneessa Oma maa -elokuvassa. Ohjaaja Markku Pölösen mukaan Vesala vaikutti elokuvan käsikirjoituksessa naiskuvan uskottavuuteen. Oona Airola sai roolistaan Jussi-palkinnon.
Hän toimi dramaturgina ja liberestinä marraskuussa 2018 kantaesityksensä saaneessa Aineen ja ajan messussa, jonka sävelsi Stratovariuksen basisti Lauri Porra Vantaan Viihdeorkesterin tilauksesta. 50 minuuttia pitkän teoksen tekstin teki Esko Valtaoja, joka toimi esityksessä myös kertojana. Teoksessa esiintyi myös laulaja Ringa Manner ja äänitaiteilija Tuomas Norvio.
Vesala toimi dramaturgina Kansallisoopperan ja -baletin Opera Beyond -hankkeen yhteydessä tuottamassa Laila-teoksessa, joka sai ensi-iltansa vuonna 2020. Teos yhdisti taidetta ja uutta teknologiaa ja sisälsi esimerkiksi Alminsalin lavalle sijoitetun videodomen seiniin ja lattiaan heijastettua videografiikkaa. 20 minuuttia kestävän teoksen suunnitteli ja toteutti taidekollektiivi Ekho Collective, sävelsi Esa-Pekka Salonen, äänisuunnittelijana toimi Tuomas Norvio. Teos voitti kansainvälisen Fedora-palkinnon Digital Prize-kategorian. Palkinnon arvo oli 50 000 euroa. Fedoraa pidetään maailman suurimpana ooppera- ja balettialan kilpailuna. Vuonna 2022 Laila oli Hong Kong Arts Festivalin 50. juhlavuoden kohokohta.
Palkinnot ja tunnustukset > PMMP:n saamia palkintoja ja tunnustuksia

Vesala ja Luoti voittivat PMMP:n aikana yhdeksän Emma-patsasta. Vuonna 2003 PMMP valittiin Vuoden pop/rock-tulokkaaksi ja sen albumi Kuulkaas enot oli ehdolla vuoden debyyttialbumiksi. Vuonna 2005 PMMP valittiin vuoden yhtyeeksi ja sen albumi Kovemmat kädet valittiin sekä vuoden pop-albumiksi että vuoden albumiksi. Seuraavana vuonna yhtye oli ehdolla vuoden yhtyeeksi ja sen albumi Leskiäidin tyttäret valittiin sekä vuoden pop-albumiksi että vuoden albumiksi. Vuonna 2009 PMMP valittiin vuoden yhtyeeksi ja sen albumi Veden varaan valittiin sekä vuoden rock-albumiksi että vuoden albumiksi. Vuosien varrella yhtye keräsi yhteensä 23 Emma-ehdokkuutta. Sen kappaleita oli ehdolla Vuoden biiseksi vuosina 2003 (Rusketusraidat), 2005 (Oo siellä jossain mun) ja 2009 (Lautturi). PMMP:n Kuulkaas Live! -DVD oli ehdolla Vuoden kotimaiseksi DVD:ksi vuonna 2008. Vuonna 2009 PMMP oli ehdolla vuoden artistiksi yleisöäänestyksessä ja seuraavana vuonna vuoden live-esiintyjäksi. Vuonna 2012 PMMP:llä oli viisi Emma-ehdokkuutta: vuoden pop-albumi (Rakkaudella), vuoden yhtye, sekä kolme yleisön äänestämää ehdokkuutta: vuoden artisti, vuoden musiikkivideo (Rakkaalleni) ja Vuoden albuminkansi (Rakkaudesta). Vuonna 2013 PMMP oli ehdolla vuoden artistiksi yleisöäänestyksessä.
Vuonna 2009 Vesala, Luoti ja Sjöroos saivat Teosto-palkinnon levystä Veden varaan.  Luoti ja Vesala saivat samana vuonna myös kutsun Linnan juhliin.
Vuonna 2013 yhtye sai kulttuuriministeri Paavo Arhinmäeltä Vuoden Suomi -palkinnon. Veikkausvaroista maksetun palkinnon suuruus oli 26 000 euroa.
Joulukuussa 2013 Amnesty Internationalin Suomen osasto palkitsi PMMP:n Amnestyn Kynttiläpalkinnolla yhtyeen naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisesta työstä.
Palkinnot ja tunnustukset > Vesalan saamia palkintoja ja tunnustuksia

Vuonna 2011 Vesala sai Naisasialiiton Vuoden Lyyti -palkinnon.
Vuonna 2016 Vesala sai Juha Vainio -sanoituspalkinnon ja hänet nimettiin Tapaseuran nuorten vuoden 2016 hyvien tapojen lähettilääksi.
Vuonna 2017 Vesala sai Jussi-ehdokkuuden parhaasta naissivuosasta elokuvasta Tyttö nimeltä Varpu, jossa hän oli toisessa pääosassa., Emma-gaalasta hän voitti neljä Emmaa: paras albumi, kappale (”Tequila”), naissolisti ja pop. Hän oli ensimmäinen nainen, joka on ollut samana vuonna ehdokkaana sekä Jussi- että Emma-palkinnoista. Emma-gaalassa hänellä oli seitsemän ehdokkuutta: vuoden albumi, vuoden naissolisti, vuoden pop, vuoden biisi, Vuoden tuottaja, Yleisöäänestys, Yleisöäänestys: musiikkivideo.
Vuonna 2019 Vesala sai Reino Helismaa -sanoittajapalkinnon sekä Taiteen edistämiskeskuksen Taiken jakaman taiteen valtionpalkinnon. Palkintoa perusteltiin sillä, että Vesalan tekemä musiikki ja lyriikat resonoivat nykyhetkessä.
Vuonna 2020 Vesala voitti Emma-gaalassa vuoden live-esiintyjä -palkinnon. Soundi-lehti palkitsi hänen Soundi-palkinnolla, jonka se antaa vuosittain merkittävälle suomalaiselle musiikkivaikuttajalle. Settlementtiliitto antoi hänelle Alli Trygg -tunnustuspalkinnon. Palkintoa perusteltiin paitsi Vesalan taiteilijantyöllä myös sillä, että hän toimii yhteiskunnallisena keskustelijana, joka on tukenut taiteensa avulla lähisuhdeväkivallan ja viharikosten uhreja, transsukupuolisia, köyhiä ja mielenterveysongelmista kärsiviä. Hän on puhunut myös työelämän turvallisuudesta ja toiminut rasismia vastaan. Eläköön SuomiRock! -gaalassa Vesala sai Vuoden Rockteko-palkinnon yhteiskunnallisesta vaikuttamisestaan, jota hän teki pandemia-aikana puhumalla tapahtuma-alan vaikeuksista.
Vuonna 2021 Vesalalle myönnettiin Espoo Ciné -palkinto. Palkintoa perusteltiin sillä, että Vesala oli pitänyt elokuvakulttuurin asiaa esillä pandemia-aikana puhuen esimerkiksi epäoikeudenmukaisista rajoitustoimista sekä sosiaalisessa mediassa että neuvottelupöydissä.
Arvostelua

Vesalan ryhtyminen BMW:n mainoskasvoksi herätti tammikuussa 2022 arvostelua. Mainoksen sitaatissa Vesala sanoo: "On vaikuttavaa, että uuden BMW iX:n verhoilun valmistuksessa on käytetty meressä kelluneita muovipulloja ja vanhoja kalaverkkoja." Vastaavassa ruotsalaisessa mainoksessa lähes sama repliikki on esitetty ruotsalaisen räppärin Timbuktun sanomaksi. Mainos herätti Twitter-pikaviestipalvelussa keskustelua myös siksi, ettei sähkömaasturia pidetä kovinkaan ekologisena ostoksena ja mainos katsottiin viherpesuksi.
Yksityiselämä

Paula Vesala on kotoisin Kärsämäeltä. Hänen isänsä kuoli juuri ennen hänen syntymäänsä. Jonkin aikaa myös isäpuoli oli osa perhettä, kunnes tämä kuoli Vesalan ollessa alle parikymppinen.
Vesala meni naimisiin The Rasmus -yhtyeen laulusolistin Lauri Ylösen kanssa marraskuussa 2014. Tätä ennen he olivat olleet yhdessä kymmenen vuotta. He olivat yhdessä Linnan juhlissa vuonna 2009. Pariskunta erosi loppuvuodesta 2016. Pariskunnalla on vuonna 2008 syntynyt poika.
Vesala asui Los Angelesissa Yhdysvalloissa vuosina 2014–2018.
Diskografia > Studioalbumit

Vesala (Warner Music Finland,  2016)
Etsimässä rauhaa (Warner Music Finland,  2020)
Näkemiin, melankolia (2023)