stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo joululauluista
Anglosaksisia

”All I Want for Christmas Is You”
”Avaruus” (”Walking in the Air”)
”Ensimmäinen joulu” (”The First Noel”)
”Jollei jouluna ole lunta” (”If It Doesn’t Snow on Christmas”)
”Carol of the Bells”
”Christmas (Baby Please Come Home)”, sävel Jeff Barry, Ellie Greenwich, Phil Spector
”Christmas can be every day for you” (" Joulu joka päivä")
”Fairytale of New York”
”Gabriel’s Message”
”God Rest You Merry, Gentlemen”
”Good King Wenceslas”
”Joulupukki matkaan jo käy” (”Santa Claus is Coming to Town”)
”Joulun rauhaa” (”Happy Xmas (War Is Over)”) sävel John Lennon, sanat Yoko Ono, suomentaneet Juha Vainio ja Jukka Virtanen
”Hark! The Herald Angels Sing” (”Enkellaulu kajahtaa” / ”Kaikuu laulu enkelkuoron”)
”Have Yourself a Merry Little Christmas" ("Joulutaivas tähtineen")
”Hiljaa leijaa maahan hiutaleet” (”The Christmas Song”)
”Hyvän joulun toivotus” (”We Wish You a Merry Christmas”)
”In the Bleak Midwinter” (”Talviyöhön synkkään” / ”Keskitalvi synkkä” / ”Talven pakkasessa” / ”Aikaan keskitalven”)
”Joy to the World” (”Riemuitse maa”)
”Kellot soi” (”Silver Bells”)
”Kulkuset” (”Jingle Bells”) suomentanut Kullervo
”Kun Joulupukki suukon sai” (”I Saw Mommy Kissing Santa Claus”)
”Kuuraparta” (”Frosty the Snowman”)
”Kuusen kotiin tuoda saamme” sävel walesilainen joululaulu, suomentanut Väinö Sola
”Last Christmas” / ”Joulusydän”, sävel George Michael, suomentanut Tarleena Sammalkorpi
”Marian poikalapsi” sävel Jester Hairston, suomentanut Sauvo Puhtila (myös muita suomennoksia)
”Nyt riemuiten tänne” (myös ”Juhlimaan tulkaa”, ”Adeste Fideles”)
”Petteri Punakuono” (”Rudolph the Red-Nosed Reindeer”)
”Pikkuoravien joululaulu” (”Chipmunk Song”)
”Rekiretki” (”Sleigh Ride”), alkujaan Leroy Andersonin säveltämä orkesteriteos, joka ei ole laulu eikä liity jouluun
”Talven ihmemaa” (”Winter Wonderland”) sävel Felix Bernard, suomentanut Saukki
”The Little Drummer Boy”
”Valkea joulu” (”White Christmas”) sävel Irving Berlin, sanat Kullervo
Itävaltalaisia

”Jouluyö, juhlayö” (”Stille Nacht, heilige Nacht”) sävel Franz Gruber, sanat Josef Mohr, suomentanut Gustaf Oskar Schöneman , myös suomentanut Matti Pesonen ja Anna-Maija Raittila
Katalonialaisia

”El Noi de la Mare” (Mitä antaisimme Lapselle äidin)
Kroatialaisia

”Svim na zemlji” (Iloa, rauhaa jokaiselle)
”U to vrijeme godišta” (Siihen aikaan vuodesta)
Norjalaisia

”Jeg er så glad hver julekveld” (Niin iloinen olen jouluna)
”Musevisa” (ruotsiksi: Mössens julafton, suomeksi: Hiirten jouluaatto)
Puolalaisia

”Bóg się rodzi” (Syntynyt on Kuninkaamme)
”Mizerna cicha” (Nöyrä ja köyhä hiljainen talli)
Ranskalaisia

”Kuului laulu enkelten” (kertosäkeenä ”Gloria in excelsis Deo”)
”Heinillä härkien kaukalon” (”Entre le bœuf et l’âne gris”), 1600-luvun Ranska
”Jesus refulsit omnium”, sanat Hilarius Poitierslainen
”Noël des enfants qui n’ont plus de maison”, sävel ja sanat Claude Debussy
”Oi jouluyö”, sanat Placide Cappeau
Romanialaisia

”O ce veste minunată” (Mikä ihmeellinen uutinen)
Ruotsalaisia

”Hei tonttu-ukot hyppikää” (”Hej tomtegubbar”)
”Joululaulu Finnmarkenissa” (”Julvisa i Finnmarken”), sävel Thorstein Bergman, sanat Dan Andersson, suomentaneet Tommy Taberman ja Hector
”Julen är här” (”Jag vill tända en stjärna till”)
”Kettu juoksi yli järven” (”Räven raskar över isen”)
”Nyt syttyy valot tuhannet” (”Nu tändas tusen juleljus”)
”Porsaita äidin” (”Mors grisar”) ruotsalainen kansanlaulu
”Staffansvisan” (”Staffan stalledräng”)
”Taivas sylissäni” (”Himlen i min famn”), sävel Carola Häggkvist, sanat Erik Hillestad
”Tonttujen jouluyö” (”Tomtarnas julnatt”)
”Reippahasti käypi askelet” (”Raska fötter springa tripp, tripp, tripp”)
”Riemuitse, mieli, kiitä nyt, kieli” (”Fröjdas vart sinne, julen är inne”)
Saksalaisia

”Enkeli taivaan” sävel Saksasta, sanat Martti Luther, suomennos Julius Krohn
”Koska meillä on joulu” (”Kommt ein Vogel geflogen” / ”Kommt a Vogerl geflogen”) saksalainen lastenlaulu
”Maa on niin kaunis” (”Dejlig er jorden”, sleesialainen sävel, runo, Bernhard Severin Ingemann), suomentanut Hilja Haahti
”Oi kuusipuu” (”O Tannenbaum”)
”Oi sä riemuisa” (”O du frölich”)
”Tonttuparaati” (”Heinzelmännchens Wachtparade”)
Sveitsiläisiä

”Seimi”
Tanskalaisia

”Nisse-polkka” (”Tomtepolka”), sävelmä: Henning Køje, suomentanut sanat Saukki
”No Presents for Christmas”
”Nyt on joulu taas” (”Nu er det Jul igen”)
Tšekkiläisiä

”Štědrý večer nastal” (Jouluaatto saapuu)
”Tonttujen joulupolkka” (”Modřanská polka”) sävel Jaromír Vejvoda, san. Vaclav Zeman, suomentanut Reino Helismaa
Virolaisia

”Kilisee, kilisee kulkunen” (”Tiliseb, tiliseb aisakell”), sävel Leo Virkhaus, sanat Julius Oengo (J.Oro), suomentanut Aukusti Simojoki
Taajamajuna

Taajamajuna H 445 Jyväskylästä Vaasaan Jyväskylän rautatieasemalla vuonna 2009.
Taajamajuna on lyhyen matkan paikallisjunatyyppi, joka kulkee suurten asutuskeskusten välillä ja pysähtyy kaikilla tai lähes kaikilla niillä väliasemilla, jotka sijaitsevat enimmäkseen taajamissa. Taajamajunat toimivat jatkoyhteyksinä nopeammille, pienemmät asemat ohittaville kaukojunille.
Taajamajuna Suomessa

Vuodesta 2024 alkaen kiskobusseilla liikennöitäviä taajamajunia on alettu kutsua kiskobusseiksi. Suomessa kiskobussit merkitään aikatauluihin HDM-tunnuksella (esimerkiksi HDM 486). Kiskobussi on edullisin vaihtoehto VR:n junatarjonnassa, eikä niihin voi varata istumapaikkaa. Tämän vuoksi myös lipun hinta on alempi. Nykyään kaikki taajamajunavuorot liikennöidään Dm12-kiskobusseilla, paitsi Iisalmi–Ylivieska-reitillä, jolla joulukuusta 2024 lähtien on liikennöity veturivetoisella kalustolla. Iisalmi–Ylivieska-reitillä liikennöitävät taajamajunat on merkitty aikatauluihin H-tunnuksella (esimerkiksi H 495).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taajamajuna Wikimedia Commonsissa
Vesijättö

Vesijättö on ranta-alue, joka on muodostunut maan kohoamisesta, vesistön kuivatuksesta tai kuivumisesta, vedenpinnan alentamisesta tai vesistön ruoppauksesta. Seurauksena on rantaviivan siirtyminen, jolloin rantatilan ja vesirajan väliin syntyy kapea maakaistale.
Vesijättöalueen omistaa tavallisesti vesialueen haltija, joka on yleensä jakokunta. Jakokunnan muodostavat kylän yhteisen vesialueen osakastilat. Vesijättöalue haittaa ranta-alueiden käyttöä, hoitoa tai rakentamista, kun omistajuus on epäselvä. Rantakiinteistön omistajalla on oikeus tietyin edellytyksin lunastaa kiinteistön ja vesialueen välissä oleva vesijättöalue itselleen.
Aiheesta muualla

Kinnunen, Janne-Ville: Vesijätöt Suomen kiinteistönmuodostamisoikeudessa.  (Pro gradu -tutkielma)  Helsingin yliopisto, Oikeustieteellinen tiedekunta, 2016.  Teoksen verkkoversio Viitattu 20.11.2024.
Markkula, Markku: Vesijätön omistuksesta III, 2008
Artur Jędrzejczyk

Artur Jędrzejczyk MM-kilpailuissa 2018.
Artur Marcin Jędrzejczyk (s. 4. marraskuuta 1987 Dębica, Puola) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa maan pääsarjassa Ekstraklasassa pelaavaa Legia Varsovaa.
Jędrzejczyk on edustanut Legia Varsovaa neljästi. Niiden välillä hän on edustanut muita puolalaisseuroja ja venäläisseura Krasnodaria. Hän on voittanut Legia Varsovan kanssa kuudesti sekä pääsarjamestaruuden että Puolan cupin. Lisäksi hän on voittanut kerran Puolan supercupin. Hän on pelannut joukkueessa yhteensä 391 ottelua, joissa hän on tehnyt kymmenen maalia ja antanut 14 maalisyöttöä.
Jędrzejczyk aloitti maajoukkueuransa Puolan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa, kunnes liittyi ammattilaisjoukkueeseen lokakuussa 2010. Hän on pelannut ammattilaisjoukkueessa tammikuulle 2025 mennessä 41 maajoukkueottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Hän on kuulunut joukkueen kokoonpanoon EM-kilpailuissa 2016 sekä MM-kilpailuissa 2018 ja 2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Artur Jędrzejczyk Wikimedia Commonsissa
Puolan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Szczęsny |
2 Pazdan |
3 Jędrzejczyk |
4 Cionek |
5 Mączyński |
6 Jodłowiec |
7 Milik |
8 Linetty |
9 Lewandowski |
10 Krychowiak |
11 Grosicki |
12 Boruc |
13 Stępiński |
14 Wawrzyniak |
15 Glik |
16 Błaszczykowski |
17 Peszko |
18 Salamon |
19 Zieliński |
20 Piszczek |
21 Kapustka |
22 Fabiański |
23 Starzyński |
Valmentaja Nawałka
Puolan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Szczęsny |
2 Pazdan |
3 Jędrzejczyk |
4 Cionek |
5 Bednarek |
6 Góralski |
7 Milik |
8 Linetty |
9 Lewandowski |
10 Krychowiak |
11 Grosicki |
12 Białkowski |
13 Rybus |
14 Teodorczyk |
15 Glik |
16 Błaszczykowski |
17 Peszko |
18 Bereszyński |
19 Zieliński |
20 Piszczek |
21 Kurzawa |
22 Fabiański |
23 Kownacki |
Valmentaja Nawałka
Puolan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Szczęsny |
2 Cash |
3 Jędrzejczyk |
4 Wieteska |
5 Bednarek |
6 Bielik |
7 Milik |
8 D. Szymański |
9 Lewandowski |
10 Krychowiak |
11 Grosicki |
12 Skorupski |
13 Kamiński |
14 Kiwior |
15 Glik |
16 Świderski |
17 Żurkowski |
18 Bereszyński |
19 S. Szymański |
20 Zieliński |
21 Zalewski |
22 Grabara |
23 Piątek |
24 Frankowski |
25 Gumny |
26 Skóraś |
Valmentaja Michniewicz
Salatut elämät – 17. esityskausi (2014–2015)

| Salatut elämät 17>  kausi (2014–2015) |
| --- | --- |
 
 Salattujen elämien tunnus vuosina 2014–2019. Otettiin käyttöön sarjan 15-vuotisjuhlakauden kunniaksi, 27.1.2014.
 
Alkuperämaa:   Suomi
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  2014-08-2525. elokuuta 2014
Viimeinen esitys:  2015-06-1111. kesäkuuta 2015
Esitysten määrä:  185
Kaudet
 ← Edellinen 16. kausi (2013–2014) Seuraava → 18. kausi (2015–2016)
Salatut elämät -saippuasarjan 17. kausi esitettiin MTV3-kanavalla alkaen elokuussa 2014 ja päättyen kesäkuussa 2015.
Henkilöt > Päähenkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pete Lattu  | … |  Kalle Laitela   |
|  Esko Kovero  | … |  Ismo Laitela   |
|  Jenni Banerjee  | … |  Katariina Mäkelä   |
|  Mikko Parikka  | … |  Jiri Viitamäki   |
|  Markku Pulli  | … |  Joonatan Sievinen   |
|  Timo Jurkka  | … |  Lasse Sievinen   |
|  Johanna Nurmimaa  | … |  Paula Sievinen   |
|  Rufus Rusanen  | … |  Severi Sievinen   |
|  Tero Tiittanen  | … |  Sergei Kuula   |
|  Jarkko Nyman  | … |  Sebastian Vuorela   |
|  Oliver Lehto  | … |  Oliver Vuorela   |
|  Anneli Ranta  | … |  Helena Kuula   |
|  Tiia Elg  | … |  Eva Tamminen   |
|  Sonja Kasurinen  | … |  Nella Tamminen   |
|  Nora Rinne  | … |  Camilla Mustavaara   |
|  Irina Vartia  | … |  Monica Mustavaara   |
|  Rosa Rusanen  | … |  Iida Mustonen   |
|  Hemmo Karja  | … |  Janne Haukkala   |
|  Tommi Taurula  | … |  Kari Taalasmaa   |
|  Maija-Liisa Peuhu  | … |  Ulla Taalasmaa   |
|  Emil Hallberg  | … |  Tale Taalasmaa   |
|  Ronny Roslöf  | … |  Lari Väänänen   |
|  Petteri Paavola  | … |  Elias Vikstedt   |
|  Juska Reiman  | … |  Miska Koistinen   |
|  Maria Nieminen  | … |  Kristiina Pohjonen   |
|  Kerttu Rissanen  | … |  Sanni Pohjonen   |
|  Oona Kare  | … |  Marianna Kurki   |
|  Venla Savikuja  | … |  Heidi Aaltonen   |
|  Sami Uotila  | … |  Aki Nikkinen  |
Aiheesta muualla

Salatut elämät - Episode List: 2014
Salatut elämät - Episode List: 2015
Transfermarkt

Transfermarktin logo.
Transfermarkt on maailmanlaajuinen jalkapallosivusto, jossa on tietoa jalkapallosta ympäri maailman. Siellä näytetään viimeaikaisten otteluiden tuloksia ja pelaajasiirtoja. Transfermarkt on saksan- ja englanninkielinen. Siellä on myös niin sanottu pelaajakortti kaikkien joukkueiden pelaajista ja toimihenkilöistä.
Transfermarktilla on myös keskustelufoorumi, jossa voi keskustella jalkapallosta.
Szymon Żurkowski

Szymon Piotr Żurkowski (s. 25. syyskuuta 1997 Tychy, Puola) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 185-senttimetrinen ja edustaa Italian pääsarjassa pelaavaa Empolia lainalla Spezia Calciosta.
Żurkowski on voittanut Empolin kanssa kerran Italian pääsarjamestaruuden kaudella 2020–2021. Hän aloitti maajoukkueuransa Puolan alle 19-vuotiaiden joukkueessa, kunnes liittyi ammattilaisjoukkueeseen maaliskuussa 2022. Hän on pelannut tammikuulle 2025 mennessä seitsemän ammattilaisten maajoukkueottelua ja kuulunut Puolan kokoonpanoon MM-kilpailuissa 2022.
Spiritualismi

Spiritualismi (< lat. spiritualis, 'henkinen, hengellinen') on 1840-luvulla syntynyt hengellinen liike. Sen keskeinen ajatus on, että ihminen siirtyy kuollessaan henkimaailmaan ja että näihin vainajahenkiin on mahdollista saada yhteys meedion välityksellä.
Spiritualismiin kuuluu myös ihmiskäsitys ja maailmankatsomus, jossa ihminen nähdään hyvään pyrkivänä henkisenä olentona, ja käsitys, että ihminen kuoltuaan siirtyy henkisille tasoille. Nykyisin spiritualismiin on vakiintunut käsitys, että henkimaailma ei ole vain henkien oleskelupaikka, vaan korkeampi taso, jossa henget jalostuvat.
Spiritualismi samastetaan usein spiritismin kanssa Varsinaisesti spiritismillä kuitenkin tarkoitetaan spiritualismin ranskalaista versiota, joka perustuu Allan Kardecin kirjoituksiin. Varsinaisesta spiritualismista se eroaa varsinkin siinä, että se uskoo myös jälleensyntymiseen, joka on siinä keskeinen opinkappale Kardecilainen spiritismi on tullut hyvin suosituksi Latinalaisessa Amerikassa, varsinkin Brasiliassa, jossa se on saanut uskontoihin verrattavan aseman.
Spiritualismi Suomessa

Suomessa spiritualismin keskuksena toimii Spiritualistisen seuran huoneisto Helsingissä (Karjalankatu 2). Seura julkaisee Henkinen Kehitys -lehteä. Seuralla on noin 1 500 jäsentä (2007).
Kirjallisuutta

Spiritualismin muotoutuminen Suomessa, Unigrafia, 2016
Perhosvaikutus — Kuinka spiritualismin siivenisku muutti maailmaa, Basam Books, 2019
Tiina Mahlamäki & Nina Kokkinen (toim.): Moderni esoteerisuus ja okkultismi Suomessa, Vastapaino, 2020
Aiheesta muualla

Suomen Spiritualistinen Seura ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Spiritualistinen Seura ry (Arkistoitu – Internet Archive), Uskonnot Suomessa
Veturi (televisio-ohjelma)

| Veturi |
| --- | --- |
 Ohjelman tunnuskuva 2000-luvun alkupuoliskolla.
Tyyli:  lastenohjelma
Kestoaika:  25-120 minuuttia
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV1 (1992–2001) Yle TV2 (2001–2003)
Esitetty:  31. elokuuta 1992 – 31. toukokuuta 2003
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Yleisradio
Veturi oli suomalainen Yleisradion tuottama vuosina 1992–2003 valmistunut ja esitetty lasten makasiiniohjelma. Ohjelma oli vuosina 1986–1992 Yle TV1:llä esitetyn lastenohjelman Puoli kuuden seuraaja.
Ensimmäinen ohjelma esitettiin 31. elokuuta 1992, ja viimeinen 31. toukokuuta 2003. Alkuaikoina ohjelmaa esitettiin maanantaista perjantaihin iltapäivisin, mutta myöhemmin sen lähetyspäiväksi vakiintui lauantai. Myöhempinä vuosina lauantain lisäksi ohjelmaa esitettiin myös sunnuntaisin. 7. tammikuuta 2001 esitettiin viimeinen Veturi Yle TV1-kanavalla, jonka jälkeen ohjelma siirtyi esitettäväksi Yle TV2-kanavalle.14. tammikuuta 2001 alkaen. Tämän uudistuksen myötä kaikki aiemmin Yle TV1-kanavalla esitetyt lastenohjelmat siirtyivät tästä edes esitettäväksi Yle TV2-kanavalle kanavauudistuksen myötä. Vuosina 2002–2003 ohjelman lähetyspäivä oli vain enää lauantai. Tämän lisäksi Veturi-nimen alla esitettiin erikoisohjelmia muina tiettyinä ajankohtina. Veturin rinnalla esitettiin myös vuosina 1992-1993 ohjelmaa nimeltä Pienen pieni veturi lauantaisin ja vuosina 1995-2000 ohjelmaa nimeltä Pikku veturi sunnuntaisin.
Ohjelmassa esitettiin erilaisia lastenohjelmia, joista osa oli Yleisradion omaa tuotantoa ja osa ulkomaalaista. Ohjelmien välissä oli erilaisia juontoja ja kuulutuksia.
Veturissa esitettyjä ohjelmia

Ansa ja Oiva
Hapsiainen
Jokeri Pokeri Box
Pikkuauto Brum
Susia, Noitia ja jättiläisiä
Pieni herra Jabok
Myyrä
Vili Vilperi
Nallevaarin tarinoita
Kenguruveturi
Teletapit
Oskarin maailma
Kultaiset sadut
Postimies Pate
Postikaija Pete
Sherlock Koira
Gommi ja Pommi
Kiviset ja Soraset
Alfons Jokinen
Pikkukarhun tarinoita
Ketun joulumetkut (1991)
Tohtori Sykerö (1979)
Matka maailman ympäri (1995)
Willy Fog 2 (1995–1996)
Pieni enkeli
Peppi Pitkätossu (1999–2000)
Joulupukki ja aavikon lapset
Pikku veturi
Mumfie (1995)
Urpo ja Turpo (1996–1997)
SanoNYT
Saviselkä–Piippola-tie

Saviselkä–Piippola-tie on museotie Kärsämäen ja Siikalatvan kuntien alueella. Museotieosuus käsittää lähes koko yhdystien 8000, joka on Suomen tieverkon osuus Kärsämäen Saviselän kylän ja Siikalatvan Piippolan taajaman välillä.
Tie haarautuu Saviselässä valtatieltä 28 ja päättyy Piippolan taajamassa seututien 800 risteykseen. Tien pituus on 23,8 kilometriä.
Saviselkä–Piippola-tiestä tuli museotie vuonna 1982. Tie rakentui historiaselvityksen mukaan 1700-luvulla poluista ja kyläteistä. Senaatin päätöksellä siitä tehtiin pitäjien yhdystie vuonna 1825. Valtion hoitoon tie siirtyi vuonna 1920. Vuoteen 1953 saakka tie oli osa valtatietä 4.
Tie kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin kulttuurihistoriallisiin ympäristöihin.
Koulutuskeskus JEDU Piippola ja Pentti Haanpään koulu sijaitsevat yhdystie 8000:n varrella lähellä Piippolan taajaman keskustaa.
Vanha kilometritolppa Saviselkä–Piippola-museotiellä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saviselkä–Piippola-tie Wikimedia Commonsissa
Liittymät Kärsämäen Saviselältä Siikalatvan Piippolaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Nro | Km |   Nimi |   Tie |   Viitoitus |
 :   Museotie (1+1)
|  |  |  |  |   Kajaanintie | Kajaani, Pyhäntä Kokkola, Kärsämäki;   alkaa |
|  |   |   |  | Jylhänperäntie |  |
|  |   |   |  | Saviseläntie |  |
|  |  |  |  Kärsämäen ja Siikalatvan kunnanraja |  |  |
|  |   |   |  | Marjaharjuntie |  |
|  |   |   |  | Lamuntie |  |
|  |   |   |  | Kettulanperäntie | Lamujoki |
|  |   |   |  | Pellikaisentie |  |
|  |   |   |  | Kiliseväntie |  |
|  |   |   |  | Viitamaantie |  |
 :   Keskustie (1+1)
|  |   |   |  | Nurkkatie |  |
|  |   |  |  | Pentti Haanpään koulu Koulutuskeskus JEDU Piippola |  |
|  |   |  |  | Haanpääntie   Keskustie   Leskeläntie |   Kestilä, Piippola Haapavesi;   päättyy |
Suomen museotiet, tieliikenteen museosillat ja rautateiden museosillat
| --- | --- |
Etelä-Karjala:  Niskapietiläntie  Maantiealikäytävä ”Karjasilta” 
Etelä-Pohjanmaa:  Kyrönkankaan kesätie  Mattilan silta  Perttilän riippusilta 
Etelä-Savo:  Kuortti–Miekansalmi-tie  Porrassalmentie  Enonkosken kivisilta  Virransalmen silta 
Kainuu:  Paltaniementie  Raatteentie  Möykkysenjoen silta  Tervasalmen silta  Kalliokosken ratasilta  Uitonsalmen alikulkusilta 
Kanta-Häme:  Porras–Renko-tie  Mierolan silta 
Keski-Suomi:  Koiviston paikallistie  Heinäjoen silta  Viherin silta 
Kymenlaakso:  Tallimäki–Virojoki-tie  Keskikosken silta  Korian silta  Mullinkosken silta  Salmen silta  Savukosken silta 
Lappi:  Magneettimäki  Nivajoki–Alajalve-tie  Seitajärventie  Simonkyläntie  Ahdaskurun silta  Saarenputaan silta  Aliojan ratasilta 
Pirkanmaa:  Peräkunnantie  Aunessilta  Markkulan silta 
Pohjanmaa:  Taistelutantereentie  Harrströmin kivisilta  Närpes Nybro  Tuovilan silta 
Pohjois-Karjala:  Vornantie  Haarajoen museosilta 
Pohjois-Pohjanmaa:  Saviselkä–Piippola-tie  Etelänkylän isosilta  Pattijoen silta  Ponkilan silta  Savisilta 
Pohjois-Savo:  Nikkilänmäentie  Taipaleen kanavan ratasilta  Taipaleen vanhan kanavan silta 
Päijät-Häme:  Tönnön silta  Heinolan rautatiesilta 
Satakunta:  Huovintie  Lankosken silta  Lapijoen silta  Tulkkilan silta 
Uusimaa:  Fagervikintie  Tuusulan Rantatie  Espoonkartanon Sågbron silta  Bobäckinpuron ratasilta  Hinthaaranjoen ratasilta  Kialan ratasilta 
Varsinais-Suomi:  Vanhalinnantie  Halikon vanha silta  Muntin silta  Aurajoen ratasilta 
| --- | --- |
Huom!: Savukosken silta on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Saviselkä–Piippola-tie (Q20746864)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: Suomen museotie
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Pohjois-Pohjanmaan maakunta
koordinaatit: 64°04′10″N 26°02′44″E﻿ / ﻿64.0694°N 26.04563°E﻿ / 64.0694; 26.04563
Hayabusa 2

Taiteilijan näkemys Hayabusa 2 -luotaimen lähestymisestä asteroidi Ryugulle.
Hayabusa 2 (はやぶさ, "muuttohaukka") on Japanin avaruusjärjestö JAXAn operoima miehittämätön avaruusluotain, jonka päätarkoitus on noutaa näyte asteroidin (162173) Ryugu (1999 JU3) pinnasta ja tuoda se takaisin Maahan. Avaruusohjelma jatkaa ensimmäisen, asteroidi (25143) Itokawalta näytteen noutaneen Hayabusa-luotaimen jalanjäljissä. Luotain laukaistiin 3. joulukuuta 2014 Tanegashiman avaruuskeskuksesta. Se saavutti kohteensa heinäkuussa 2018 ja palasi Maahan joulukuussa 2020.
Hayabusa 2 -luotain laskeutui onnistuneesti 162173 Ryugu -asteroidille 22. helmikuuta 2019.  MINERVA-II1:n Rover-1A- ja Rover-1B-liikkujat laukaistiin asteroidille syyskuussa 2018. Ne ovat ensimmäiset asteroidin pinnalla liikkuvat robotit.  Huhtikuussa 2019 luotain pudotti asteroidin pinnalle räjähdettä sisältävän törmäyttimen.  Törmäytin toimi aiotusti ja 5. toukokuuta sen irrottamasta massasuihkusta saatiin kuva itse luotaimesta irrotetulla DCAM3:lla. Maahan tuotava näyte oli tarkoitus ottaa törmäyttimen tekemästä kraatterista. Luotaimen näytteenotto-osa palasi Maahan joulukuussa 2020, kun se laskeutui Australiaan.
Projektinjohtajana toimii Hitoshi Kuninaka.
Vuonna 2013 The Planetary Society keräsi nimiä lähetettäväksi luotaimen mukana asteroidille.
Tekniset tiedot

Luotain on kooltaan 1 × 1,6 × 1,4 m (aurinkopaneelein 6 m) ja painaa noin 600 kg. Luotaimen on valmistanut NEC. Se on varustettu aurinkopaneelien lisäksi ionimoottorein sekä päivitetyin navigaatio- ja asennonkorjausjärjestelmin.
Luotaimen kyydissä on Saksan avaruus- ja ilmailukeskuksen ja Ranskan avaruusjärjestön valmistama laskeutuja MASCOT (Mobile Asteroid Surface Scout), joka painaa kymmenen kilogrammaa. Mittalaitteina laskeutujalla on infrapunaspektrometri, magnetometri, radiometri ja kamera.
MINERVA-II (MIcro Nano Experimental Robot Vehicle for Asteroid, the second generation) osa sisältää kolme liikkujaa. Siihen kuuluu kaksi luotaimen pohjaan kiinnitettyä laukaisinosaa. MINERVA-II1 -laukaisin sisältää kaksi 1,1 kg massaista liikkujaa, Rover-1A ja Rover-1B. MINERVA-II2 sisältää yhden 1 kg massaisen liikkujan, ROVER-2.
Luotaimen kyydissä on pieni räjähtävä törmäytin, joka pudotetaan luotaimesta asteroidin pinnalle ja räjäytetään, jotta Maahan tuotava näyte saadaan kerättyä pintaa syvemmältä.
Näytteet

Ensimmäinen pintanäytteenotto suoritettiin 21. helmikuuta 2019. Näytteiden kerääminen asteroidin pinnan alta vaati iskulaitteen, jolla astedroidin pintakerros räjäytettiin ja täten päästiin käsiksi materiaaleihin, jotka eivät ole avaruussään vaikutuksen alaisia. Näytteet varastoitiin näytteiden palautuskapselin (SRC) suljettuihin ja lämpöeristettyihin säiliöihin. Vuoden 2020 joulukuussa näytekapseli laskeutui Woomeran testialueelle Australiaan.
Tutkijat ovat löytäneet Ryugun näytteistä yli 20 aminohappoa, jotka ovat DNA:n rakennuspalkoita. Näytteet sisälsivät muun muassa hiilimolekyylejä, B3-vitamiinia sekä urasiilia, joka on yksi neljästä RNA:n komponenteista. Näytteestä saatujen tulosten perusteella on tehty ehdotuksia siitä, että maanpäällinen elämä on mahdollisesti alkujaan peräisin ulkoavaruudesta ja että vastaavanlaiset asteroidit ovat voineet tuoda maahan elämää edellyttäviä yhdisteitä ja molekyylejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hayabusa 2 Wikimedia Commonsissa
Robert Gumny

Robert Gumny vuonna 2017.
Robert Krzysztof Gumny (s. 4. kesäkuuta 1998 Poznań, Puola) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän on pituudeltaan 182-senttimetrinen ja edustaa Saksan pääsarjassa pelaavaa Augsburgia sekä Puolan maajoukkuetta.
Gumny on edustanut kotimaassaan muun muassa Lech Poznańia ja voittanut sen kanssa kerran Puolan supercupin kaudella 2016–2017. Hän aloitti maajoukkueuransa edustaen muutamia Puolan nuorisojoukkueita, kunnes liittyi edustusjoukkueeseen marraskuussa 2020. Hän on pelannut tammikuulle 2025 mennessä ammattilaistasolla kuusi maajoukkueottelua ja kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 2022. Hän ei kuitenkaan pelannut turnauksessa otteluakaan.