stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kolumbialainen solmio

Kolumbialainen solmio on kuvitteellinen  teloitusmenetelmä, jossa uhrin kaula viilletään veitsellä ja hänen kielensä vedetään avoimesta haavasta ulos. Kieli on kuitenkin kokonaan suuontelossa ja siten kaulan yläpuolella, joten menetelmä on anatomisesti mahdoton. Alkuperä on La Violenciassa,  Kolumbian sisällissodassa, joka alkoi vuonna 1948 Jorge Gaitánin murhasta.
Kolumbialainen solmio on joskus virheellisesti nimetty huumepomo Pablo Escobarille, mutta tämä salamurhamenetelmä oli dokumentoitu jo vuonna 1950. Myöhemmin huomattiin, että Cosa Nostra käytti sitä sata vuotta aikaisemmin sotivissa kaupunkivaltioissa Italiassa. Se oli tarkoitettu psykologisen sodankäynnin menetelmäksi, tarkoitukseksi pelottaa ja uhkailla.
Kokkojoki (Utajärvi)

| Kokkojoki (Utajärvi) |
| --- | --- |
 Joen alkua, taustalla Vähä-Ruohonen.
Alkulähde:  Vähä-Ruohonen
Laskupaikka:  Kivijärvi
Maat:  Suomi
Pituus:  2,3 km
Alkulähteen korkeus:  115,9 m
Kokkojoki on Kiiminkijoen vesistöön kuuluva reilun parin kilometrin pituinen joki  Utajärven Juorkunassa. Se lähtee Vähä-Ruohosen länsipäästä ja laskee Kivijärveen etelän puolen Kokkoniemen ja pohjoisen Kokkosuon välistä Vitjakankaan kohdalla järven itärannalla.
Joen putouskorkeus on vain 10 senttimetriä. Jokivarsi on asumaton eikä sinne ole mitään tieyhteyttä, mutta kaakon suunnasta Salon talosta tulee  jokivartta seuraileva polku Kokkoniemen tienoille asti.
Utajärvi
| --- | --- |
Kylät:  Ahmas | Alakylä | Ala-Naama | Ala-Niska | Autio | Juorkuna | Järvikylä | Kangaskylä | Kernilä | Kivijärvi | Kormunkylä | Marttisjärvi | Murronkylä | Naamankylä | Niska | Ojakylä | Potku | Sanginkylä | Sipolankylä | Sapilasmaa | Sotka | Särkijärvi | Tervolankylä | Utanen | Ylisuvanto | Yli-Utos
Järvet, lammikot ja lähteet:  Ahmasjärvi | Ahvenlampi (Sanginkylä) | Ahvenlampi (Juorkuna) | Hakojärvi | Iso Karvasjärvi | Iso Kivijärvi | Iso Olvasjärvi | Iso-Timonen | Juorkuna | Kaihlanen | Kirkaslampi | Kivi-Sorsua | Kivijärvi | Korpinen | Kärkkäänjärvi | Lauttalampi | Marttisjärvi | Matkalampi | Mustalampi | Nuanjärvi | Palonen | Penikkajärvi | Pieni Torvenjärvi | Pikku Karvasjärvi | Pikku Olvasjärvi | Pikku-Säynäjä |Pikku-Timonen | Pontema | Puutturinjärvi | Saari-Sorsua | Sanginjärvi | Siiralampi | Sotkajärvi | Särkijärvi | Säynäjä |Torvenjärvi | Vaaranlampi | Valkiaisjärvi | Vähä-Ruohonen
Joet ja purot:  Kiiminkijoki | Kivijoki | Koivujoki | Korpisenoja | Naamanjoki | Nuanjoki | Oilinginoja | Oulujoki | Piltuanjoki | Piltunginjoki | Poikajoki | Potkunjoki | Sanginjoki | Särkijoki | Säynäjäjoki | Tilanjoki | Timo-oja | Utosjoki
Luonnonsuojelualueet:  Olvassuon luonnonpuisto | Rokuan kansallispuisto
Rakennukset ja rakennelmat:  Ahmaksen kalevalainen perinnekylä | Ahmaskosken silta | Ala-Utoksen voimalaitos | Maijan kivi |  Utajärven kirkko | Utajärven kivipuisto | Utasen voimalaitos
Muistomerkit, laatat ja veistokset:  Sankarivainajien muistomerkki (1950) | Karjalaan jääneiden muistomerkki (1958) | Roomari-patsas (1985) | Veteraanikivi (1991) | Merilän suvun koskenlaskijoiden muistomerkki (2000) | Runonlaulajien muistomerkki (2003)
Museot:  Utajärven kotiseutumuseo | Ylisipolan kotiseutumuseo
Liikenne:  Ahmaksen rautatieasema | Niskan seisake | Oulu–Kontiomäki-rata | Rokuan rautatie | Seututie 836 | Seututie 837 | Sotkan seisake | Utajärven rautatieasema | Valtatie 22 | Yhdystie 8300
Keisaripuu

| Keisaripuu |
| --- | --- |
 Keisaripuun kukkia.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Keisaripuukasvit Paulowniaceae
Suku::  Keisaripuut Paulownia
Laji::  tomentosa
Kaksiosainen nimi
 Paulownia tomentosa  (Thunb.) Steud. 
Katso myös
   Keisaripuu Wikispeciesissä   Keisaripuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keisaripuu eli huopakeisaripuu (Paulownia tomentosa) on kotoisin Itä-Aasiasta ja se kuuluu seitsenlajiseen puusukuun. Tieteellisen nimensä puu on saanut Venäjän tsaarin Paavali I:n tyttären Anna Pavlovnan mukaan, mutta suomalaiseen nimeensä keisari on päässyt kotiseutunsa perusteella. Lajinimi tomentosa, "nukkainen", viittaa suurten lehtien alapinnan harmaaseen nukkapeitteeseen.
Ulkonäkö ja koko

Keisaripuu on erittäin nopeakasvuinen, keskikokoinen, 10–15 metriä korkea vankkaoksainen ja leveälatvuksinen puu. Sen runko on harmahtavan ruskea ja lehdet herttamaisia, pitkä- ja teräväkärkisiä. Joissakin lehdissä voi olla kolmesta viiteen liuskaa.
Vaalean ruskeat samettimaiset kukkanuput kehittyvät syksyllä ja ne näkyvät talvella oksistossa hyvin. Ilmastoltaan viileillä seuduilla pakkaset voivat kuitenkin viottaa kukkanuppuja talven ja kevään aikana, jolloin puu ei kuki. Vaalean sinivioletit, makealle tuoksuvat, 5 cm pitkät torvikukat puhkeavat loppukeväällä suurissa tertuissa ennen lehtiä. Kukkien ulkonäön perusteella puuta kutsutaan Englannissa sormustinkukkapuuksi (foxglove tree). Vihreät, soikeat siemenkodat (noin 3 cm) muuttuvat syksyllä ruskeiksi ja halkeavat, jolloin kalvoreunaiset siemenet vapautuvat. Kiinassa kuohkeita siemeniä on käytetty pakkausmateriaalina.
Keisaripuista Paulownia tomentosa ja Paulownia koreana ovat ilmastollisesti kylmänkestävimpiä lajeja. Suvun muita lajeja ovat muun muassa Paulownia fargesii, Paulownia fortunei ja Paulownia kawakamii.
Levinneisyys

Keisaripuu on alkujaan peräisin Itä-Aasiasta Kiinasta. Puu on nykyään suosittu koristepuu kaikkialla, missä ilmasto on tarpeeksi lämmin sen kasvattamiseksi. Euroopassa keisaripuuta kasvaa paljon Välimeren maissa, mutta puu menestyy Keski-Euroopassakin Etelä-Englantia myöten. Euroopan pohjoisin lähes 10-metriseksi vankaksi puuksi kasvanut ja ajoittain kukkiva yksilö kasvaa Ruotsissa leutoilmastoisen Visbyn kasvitieteellisessä puutarhassa ja Tukholmassa Hornstullin metroaseman lähellä Långholmsgatanilla.
Keisaripuu kestää pakkasta parisenkymmentä astetta, mutta kukkanuput paleltuvat herkästi jo noin kymmenessä pakkasasteessa. Ilmastollisesti kylmemmillä seuduilla kuten Suomessa puuta voidaan kasvattaa ulkona näyttävänä perennana. Puu katkaistaan keväällä juuresta jolloin se kesän mittaan kasvattaa valtavat, jopa 60-senttiset lehdet. Korkeutta se ehtii kasvaa jopa kolme metriä yhden kasvukauden aikana. Suomessa keisaripuuta voidaan kokeilla kasvattaa myös kesällä aurinkoisessa paikassa ulkona ruukkukasvina tai -puuna, jota säilytetään talven yli viileässä kellarissa tai muussa vastaavassa paikassa. Ruukkupuu kukkii 4–5-vuotiaana.
Keisaripuusta on jalostettu hybridilajikkeita myös erittäin kylmiin olosuhteisiin, joiden käyttäytymisestä Suomessa ei ole vielä vahvistettua tietoa. Euroopassa keisaripuun hybridilajikkeiden kasvattaminen on yleistynyt nopeasti 2010- ja 2020-luvuilla ja käyttökohteita on runsaasti. Kylmille alueille jalostetuista hybridilajikkeista saatava puuaines vastaa sisustuskäytössä alkuperäislajikkaita esimerkiksi ulkonäkönsä osalta.
Käyttö

Itä-Aasiassa, erityisesti Japanissa, keisaripuu on arvostettua puutyöainesta. Puu on hyvin kevyttä (ominaispaino noin 0,30), mutta painoonsa nähden kestävää. Siitä valmistetaan monenlaisia tarve-esineitä kuten huonekaluja, geta-sandaaleja ja soittimia. Keisaripuuta on käytetty Suomessa sisustukseen ja rakentamiseen, ja siitä on 2020-luvulla valmistettu esimerkiksi sisustustuotteita, seinäpaneelia, saunoja, parveketerasseja, puutarhakalusteita ja kitaroita.
Kiinassa keisaripuuhun on vuosisatojen aikana liitetty taianomaisia ominaisuuksia. Puiden lehtien ja siementen uutteen on uskottu säilyttävän ihon nuorekkaana ja estävän hiuksia harmaantumasta. Japanin hallituksen vaakunaan on päässyt tyylitellyt keisaripuun lehdet ja kukinto.
Ominaisuudet

Internetissä on tarjolla tietoa runsaasti käyttöominaisuuksista, ja Suomessa julkisista tutkimusinstituutioista ainakin Karelia AMK -puurakentaminen on keisaripuun lujuusominaisuuksia vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Keisaripuu (Paulownia tomentosa)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Paulownia tomentosa (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Paulownia tomentosa (englanniksi)
Flora of China: Paulownia tomentosa (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Paulownia tomentosa (paulownia) (englanniksi)
linkki kuvan kera (espanjaksi)
Keisaripuu belgialaisessa puistossa. Kuva: Jean-Pol Grandmont.
Keisaripuun suurikokoisia lehtiä. Kuva: Jean-Pol Grandmont.
Keisaripuu
Kleinschmidt

Kleinschmidt on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Jutta Kleinschmidt (s. 1962), saksalainen moottoriurheilija
Otto Kleinschmidt (1870–1954), saksalainen lintutieteilijä ja teologi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kino 123

| Kino 123 |
| --- | --- |
Osoite:  Tervasharjunkatu 1, 45720 Kuusankoski (Kouvola)
Sijainti:  kauppakeskus Veturi
Perustettu:  13. syyskuuta 2012
Omistaja:  Tero Lindqvist Elise Brand Joonas Viitanen 
Tilavuus:  3 salia, yhteensä 452 paikkaa
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kino 123 on Kouvolan Kuusankoskella, kauppakeskus Veturissa sijaitseva kolmisalinen elokuvateatteri. Se aloitti toimintansa 13. syyskuuta 2012 kauppakeskuksen avautuessa. Teatterissa esitetään elokuvien lisäksi oopperaa ja konsertteja.
Vuonna 2015 Kino 123:ssa kävi lähes 110 000 elokuvakävijää.[lähde? ]
Kino 123 muodostaa niin kutsutun elokuvateattereiden yhteenliittymän samassa kaupungissa sijaitsevan Studio123:n kanssa.
Kino 123:n elokuvasalit ja niiden tekniikka > Kino 1

paikkoja: 260
valkokangas: 110 m²
projektori: Barco DP4K-32B (HFR 3D)
ääni: Dolby Digital 7.1 EX
Kino 123:n elokuvasalit ja niiden tekniikka > Kino 2 & Kino 3

paikkoja: 96
valkokangas: 34 m²
projektori: Barco DP2K-23B
ääni: Dolby Digital 7.1 EX
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Esittelyvideo
Esite
Kleinomakhos

Kleinomakhos Thurioilainen (m.kreik. Κλεινόμαχος ὁ Θούριος) oli antiikin kreikkalainen alun perin megaralaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi, joka perusti dialektisen koulukunnan. Hän oli kotoisin Thurioista. Diogenes Laertioksen mukaan hän oli ensimmäinen, joka kirjoitti tutkielmia dialektiikan perusteista, kuten aksioomista ja kategorioista. Suidaksen mukaan Bryson oli Kleinomakhoksen oppilas, ja muun muassa Pyrrhon puolestaan Brysonin oppilas.
Keskihakuvoima

Keskihakuvoima (keskihakuisvoima, sentripetaalivoima) on voima, joka aikaansaa keskeiskiihtyvyyden. Ympyräliikkeessä olevaan kappaleeseen kohdistuva keskihakuvoima pitää kappaleen ympyräradalla. Keskihakuvoima vaikuttaa ympyrän keskipistettä kohden, kohtisuorassa liikesuuntaa vastaan.
Voiman suuruus saadaan laskettua kaavasta:
Kaavassa F on voima, m kappaleen massa, v ympyräliikkeen nopeus ja r ympyrän säde.
Keskijärvi

Keskijärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Keskijärvi, kylä Joensuussa ent. Kiihtelysvaaran kunnan alueella
Korpiselkä, entinen kylä Korpiselällä luovutetulla alueella
Keskijärvi, järvi Joensuussa
Keskijärvi, järvi Kyyjärvellä ja Perhossa
Keskijärvi, järvi Luhangalla
Keskijärvi, järvi Korpiselällä luovutetulla alueella.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Keskijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kingsglaive: Final Fantasy XV

| Kingsglaive: Final Fantasy XV |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Takeshi Nozue
Käsikirjoittaja:  Takashi Hasegawa
Perustuu:  Videopeliin Final Fantasy XV
Tuottaja:  Hajime Tabata
Säveltäjä:  John R. Graham
Pääosat:   Gō Ayano  Shiori Kutsuna  Tsutomu Isobe  Aaron Paul  Lena Headey  Sean Bean 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Tuotantoyhtiö:  Square Enix
Levittäjä:  Sony Pictures Home Entertainment Microsoft Store
Ensi-ilta:  30. syyskuuta 2016
Kesto:  115 minuuttia
Alkuperäiskieli:  japani
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kingsglaive: Final Fantasy XV (jap. キングスグレイブ ファイナルファンタジーXV, Kingusugureibu: Fainaru Fantajī Fifutīn) on Square Enixin vuonna 2016 julkaistu  CGI-animaatioelokuva, jonka on ohjannut Takeshi Nozue ja tuottanut Final Fantasy XV:n ohjaaja Hajime Tabata. Elokuva kertoo Final Fantasy XV:n päähenkilön Noctis Lucis Caelumin isästä, kuningas Regis Lucis Caelum CXIII:stä, ja tämän kamppailusta Lucisin kuningaskunnan sisällä Final Fantasy XV:n tapahtumien aikana. Tieto elokuvasta julkaistiin 30. maaliskuuta 2016 ja elokuva sai ensi-iltansa 7. heinäkuuta 2016 Final Fantasy XV:n kunniaksi, joka julkaistaan saman vuoden marraskuussa. Elokuva tuli saataville Blu-rayna esimerkiksi Final Fantasy XV:n Deluxe-version mukana.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hahmo | Alkuperäinen ääni | Englanninkielinen ääni | Liikkeenkaappaus | 3D-malli |
| Nyx Ulric | Gō Ayano | Aaron Paul | Neil Newbon | Johan Picard |
| Lunafreya Nox Fleuret | Shiroi Kutsuna | Lena Headey | Amanda Piery | Sonya Maltceva |
| kuningas Regis Lucis Caelum CXIII | Tsutomu Isobe | Sean Bean | Jon Campling | Jon Campling |
| kapteeni Titus Drautos / kenraali Glauca | Kōichi Yamadera | Adrian Bouchet | Adrian Bouchet | Adrian Bouchet |
| Libertus Ostium | Mitsuaki Kanuka | Liam Mulvey | Liam Mulvey | Liam Mulvey |
| Crowe Altius | Ayumi Fujimura | Alexa Kahn | Andrea Tivadar | Andrea Tivadar |
| Luche Lazarus | Tomokazu Seki | Todd Haberkorn | Greg Blackford | Greg Blackford |
| Clarus Amiticia | Banjō Ginga | John DeMita | Liam Mulvey | Gil Darnell |
| keisari Iedolas Aldercapt | Shōzō Iizuka | David Gant | David Gant | David Gant |
| kansleri Ardyn Izunia | Keiji Fujiwara | Darin de Paul | Edward Saxby | Edward Saxby |
| Ravus Nox Fleulet | Yūichi Nakamura | Trevor Devall | David Nutley | Davie Nutley |
| Pelna Khara | Wataru Takagi | Ben Diskin | Will Bowden | Tausif Patel |
| Tredd Furia | Fuminori Komatsu | Max Mittelman | David Nutley | Mehran Armando |
| Sylva Nox Fleuret |  ? | Wendee Lee | Tilly Wood | Tilly Wood |
| Noctis Lucis Caelum | Tatsuhisa Suzuki | Ray Chase | Takuma Harada |  ? |
| Ignis Scientia | Mamoru Miyano | Adam Croasdell | Naoki Terui |  ? |
| Gladiolus Amicitia | Kenta Miyake | Chris Parson | Makoto Otaba |  ? |
| Prompto Argentum | Tetsuya Kakihara | Robbie Daymond | Yuichi Ito |  ? |
Tuotanto

Elokuvan ohjasi Takeshi Nozue, joka viimeksi toimi apuohjaajana Square Enixin viime CGI-elokuvassa Final Fantasy VII: Advent Children. Final Fantasy XV:n ohjaaja Hajime Tabata toimii elokuvan tuottajana.
Final Fantasy -pelisarja
| --- | --- |
Pääsarja:   Final Fantasy  II  III  IV  V  VI  VII  VIII  IX  X  XI  XII  XIII  XIV  XIV: A Realm Reborn  XV  XVI 
Alasarjat:   Final Fantasy Crystal Chronicles  Compilation of Final Fantasy VII  Ivalice Alliance  Fabula Nova Crystallis Final Fantasy XIII 
Jatko-osat:   Final Fantasy X-2  Final Fantasy XII: Revenant Wings  Final Fantasy IV the After: Tsuki no Kikan  Final Fantasy XIII-2  Lightning Returns: Final Fantasy XIII 
Sivutarinat ja spin-off-pelit:   Mystic Quest  Final Fantasy Mystic Quest  Final Fantasy Tactics  Final Fantasy Tactics Advance  Dissidia: Final Fantasy  Dissidia 012 Final Fantasy  Dissidia Final Fantasy NT 
Uudelleenjulkaisut:   Final Fantasy I–II  Final Fantasy Origins  Final Fantasy I & II: Dawn of Souls  Final Fantasy Collection  Final Fantasy Anthology  Final Fantasy Chronicles 
Anime ja elokuvat:   Final Fantasy: Legend of the Crystals  Final Fantasy: The Spirits Within  Final Fantasy: Unlimited  Final Fantasy VII: Advent Children  Last Order: Final Fantasy VII  Kingsglaive
Keskifilippiiniläiset kielet

Keskifilippiiniläiset kielet on malaijilais-polynesialaisten kielten alaryhmä, johon kuuluvia kieliä puhutaan pääasiassa Filippiinien keski- ja eteläosassa. Ryhmään kuuluu Filippiinien pääkieli tagalog (filipino) sekä viitisenkymmentä muuta kieltä, joista puhutuimpia ovat cebuano, hiligaino, waray-waray, keskibikol ja tausug.
Kirschwasser

Pullo saksalaista Kirschwasser-viinaa
Kirschwasser tai Kirsch (saks. kirsikkavesi) on alkujaan Saksasta kotoisin oleva kirkas ja väritön kirsikkabrandy.
Valmistus

Kirschwasser on perinteisesti valmistettu tislaamalla tummista morelli-tyyppisistä hapankirsikoista. Kirsikoiden annetaan käydä kivineen, ja lopputulos on vähäsokerinen, ei makea. Alun perin morellikirsikat ovat lähtöisin Schwarzwaldin alueelta Etelä-Saksasta, missä kirschwasserin valmistuksella on pitkät perinteet. Vastaavia kirsikkaviinoja valmistetaan myös Sveitsissä ja Itävallan alppiseuduilla sekä Alsacessa ja Franche-Comtéssa.
Kirsch on väritöntä, koska se joko käytetään nuorena tai kypsytetään saarnesta tehdyissä tynnyreissä tai saviastioissa. Euroopan unioni asettaa hedelmäviinoille 37,5 % vähimmäisalkoholipitoisuuden, ja kirschwasserissa onkin yleensä 40–50 % alkoholia. Yhden 0,75 litran pullon valmistamiseen käytetään noin kymmenen kiloa kirsikoita.
Kirschwasser sisältää enemmän sikuna-alkoholeja ja eettereitä kuin viinat yleensä. Tämän lisäksi siinä on bentsaldehydiä ja hyvin pieni määrä vetysyanidia, jotka antavat juomalle sen luonteenomaisen maun.
Käyttö

Kirschwasser nautitaan yleensä kylmänä ja sellaisenaan. Saksankielisissä maissa sitä tarjoillaan yleensä digestiivinä, muualla myös aperitiivina.
Sitä lisätään joskus juustofondyyhyn ja käytetään jälkiruoissa, kakuissa (tunnetuimpina Schwarzwaldin kakku ja Zuger Kirschtorte) ja liköörikonvehdeissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirschwasser Wikimedia Commonsissa
Keskijoki

| Keskijoki |
| --- | --- |
 Jokea seututie 837:n sillan kohdalla alavirtaan.
Alkulähde:  Iso Puutiojärvi, Puolanka
Laskupaikka:  Kivarinjärvi
Maat:  Suomi
Pituus:  3 km
Alkulähteen korkeus:  149,7 m
Keskijoki on Kiiminkijoen alkulähteeseen Kivarinjärveen laskeva noin kolme kilometriä pitkä joki  Puolangalla. Joki saa alkunsa Isosta Puutiojärvestä ja laskee ensin  seututie 800:n ja sitten seututie 837:n ali Kivarinjärveen Jokelansaaren kohdalla. Se virtaa etelästä pohjoiseen ja siinä on useita virtapaikkoja kuten ylävirran Puutiokoski ja alavirran puolella oleva Kärrykoski. Joen varressa on laavu seututie 800:n sillan lähellä.
Keplo Leutokalma

Keplo Leutokalma (Skulduggery Pleasant: Scepter of the Ancients) on irlantilaisen kirjailijan Derek Landyn kirjoittama viisitoistaosainen nuortenkirjasarja. Keplo Leutokalmasta on suomennettu viisi osaa. Suomessa kirjasarjan kustannusyhtiönä on Tammi. Keplo Leutokalmat on suomentanut Helene Bützow. Kirjojen kannet on piirtänyt Tom Percival.
Kirjasarjan ensimmäinen osa Keplo Leutokalma (engl. Skulduggery Pleasant) ilmestyi alkuperäiskielellä vuonna 2007 ja sen viimeinen osa Until The End vuonna 2020. Sarjaan kuuluu myös erikoiskirjoja, esimerkiksi Maleficent Seven.
Teosten sisältö > Juoni

Yhdeksänosaisessa sarjassa seikkailevat Valkyria Salama ja luurankoetsivä Keplo Leutokalma. Ensimmäisessä kirjassa Valkyria Salama oppii tuntemaan magian, sen harjoittajat ja sen vaarat. Alussa pidetään Stephanien sedän Gordon Edgleyn hautajaiset ja hän yöpyy seuraavan yön edesmenneen setänsä talossa. Sinne hyökätään ja Keplo Leutokalma pelastaa hänet. Stephanie lähtee Keplon mukaan pysäyttämään Serpinen ja vaihtaa nimensä Valkyria Salamaksi. Valkyria ehtii nähdä tosinimensä taistelussa Serpineä vastaan mutta unohtaa sen.
Toisessa kirjassa Vanhimpien neuvoston johdossa on uusi suurmaagi, Thurid Guild. Paroni Kauna apureineen jahtaa Keplo Leutokalmaa ja Valkyriaa. Tilanne kehittyy kiperäksi mutta Valkyria saa apua Kaiku-Gordonilta, johon Gordon oli nukkuessaan siirtänyt ajatuksensa, tunteensa ja kokemuksensa. Jylypoukamassa, maagien kaupungissa, synkässä pikku paikassa, jossa vierasta katsotaan karsaasti, alkaa taistelu pahiksia vastaan. Keplolla ja Valkyrialla on vastassaan Kauna, Piina, Hemo Globiini ja ikiaikainen Groteski. Keplo ja Valkyria voittavat, mutta Groteskin kuolinhuuto on kutsu pahoille jumalille, jotka täten saivat selville, missä tämä maailma sijaitsee. Kasvottomien kannattajat yrittävät saada pahat jumalat takaisin maailmaansa, josta Muinaiset heidät karkottivat jo kertaalleen.
Kirjassa Jäänteiset maailmaan pääsee valloilleen jäänteisiä, jotka valtaavat ihmisten mielen. Ne kapuavat ihmisen kurkusta alas, eikä kukaan mahda niille mitään. Riivatuilla ihmisillä on mustia suonia, ja mustat huulet. Samaan aikaan ennustajat alkavat puhumaan Darquessesta, tulevasta suuresta uhasta. Tämä tulee tuhoamaan maailman, ellei jotain tehdä hänen estämisekseen. Valkyria muistaa nähneensä tosinimensä olevan Darquesse ja jäänteiset jahtaavat erityisesti häntä sen seikan vuoksi, koska haluavat Darquessen mukana tulevaa valtaa.
Teosten sisältö > Päähahmoja

Keplo Leutokalma (Skulduggery Pleasant) on luurankoetsivä ja kirjasarjan päähenkilö.
Valkyria Salama (Stephanie Edgley)
Nefarian Serpine on ensimmäisessä kirjassa antagonisti, joka yrittää saada Kasvottomat takaisin.
Siru Turmio on Keplon ja Valkyrian ystävä, joka yrittää joissakin tapauksissa auttaa heitä. Hän on adepti, jonka magian pääsuunta on symbolit.
Nurja Räikeä on lääketieteen nero, joka auttaa Valkyriaa melkein aina taistelussa saamiensa vammojensa kanssa.
Tanith Low on Valkyrian hyvä ystävä ja auttaa Keploa ja Valkyriaa taisteluissa.
Kammo Pukeva on Keplon ystävä, joka tekee Keplolle ja Valkyrialle vaatteita ja auttaa taisteluissa.
Lordi Vile on nekromantikko, joka on yksi Mevolentin kolmesta kenraalista, ja pahin näistä.
Melissa ja Desmond Edgley ovat Valkyrian vanhempia.
Valkyrian peilikuva on heijastus Valkyriasta, joka käy päivittäin koulussa ja tekee kaiken arkielämän Valkyrian puolesta, jotta tämä voi keskittyä pahisten torjumiseen ja kiinniottoon Keplon kanssa.
Koivulammi (Parkano)

| Koivulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  61°59′51″N, 22°45′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Koivuluoma 
Järvinumero:  35.556.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,5 m 
Rantaviiva:  0,671 km 
Pinta-ala:  0,01969 km² 
 fiKoivulammi 
Koivulammi  eli Koivulampi  on Pirkanmaalla Parkanossa Laholuomassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Koivulammi on osa Laholuoman valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä, ja sen pinta-ala on 2 hehtaaria. Se sijaitsee laajalla suoalueella Möyhänkeitaan itäpuolella. Suo on vain itäreunastaan ojitettu, ja johto-ojat laskevat Koivulampeen. Lammen oma laskuoja lähtee sen länsipäästä, ja se virtaa luontaista uomaansa pitkin vajaat 400 metriä toiseen lampeen. Lampia kutstaan peruskartoissa yhteisellä nimellä Koivulammit. Alempi lampi on 40 senttimetriä alempana, ja sen laskuoja on nimeltään Koivuluoma. Koivuluoma yhtyy Laholuomaan Laholuoman kylän eteläpuolella. Isomman lammen rantaviivan pituus on 650 metriä. Sen pohjoisranta on avosuota, mutta muut rannat rämettä. Pienempi Koivulampi on osittain soistunut umpeen, ja ranta on kosteikkoa. Molemmat lammet ovat rakentamattomia. Lähin tie lammille on metsäautotie, joka ohittaa ne sadan metrin etäisyydeltä.
Historiaa

Vanhan 1800-luvulla laaditun pitäjänkartan mukaan Koivulammin nimi on ollut "Iso Koivulampi" ja sen alajuoksulla ollut pari "Vähä Koivulampi". Lammet olivat tuolloinkin autiot, mutta niiden laskuojan varsia oli raivattu niityiksi etenkin alajuoksulla. Myös Ison Koivulammen pohjoisrannassa on kartalle maalattu vihreällä niittyä muistuttava suurempi alue.
Koivulammi (Mänttä-Vilppula)

| Koivulammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°07′17″N, 24°09′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Tarjanneveteen 
Järvinumero:  35.411.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,5 m  
Rantaviiva:  0,467 km  
Pinta-ala:  1,558 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiKoivulammi 
Koivulammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Makkoskylän lähellä sijaitseva lampi.