stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varsinais-Suomen vaalipiiri
Aikaisempia kansanedustajia

Aimo Aaltonen (SKDL) 1948–1962
Paavo Aitio (SKDL) 1951–1977
Olavi Ala-Nissilä (Kesk.) 1991–2006, 2015–2019
Janina Andersson (Vihr.) 1995–2011
Li Andersson (Vas.) 2015–2024
Heli Astala (SKDL, Vas.) 1979–1995
Reino Breilin (SDP) 1966–1983
Paula Eenilä (SDP) 1975–1987
Jan-Erik Enestam (RKP) 1991–2007
Sauli Hautala (SKL) 1975–1983, 1987–1991
Vappu Heinonen (SDP, TPSL) 1951–1962, 1966–1970
Voitto Hellsten (SDP) 1962–1970
Lauri Heikkilä (PS) 2011–2015
Pertti Hemmilä (Kok.) 1999–2015
Tapio Holvitie (Kok.) 1979–1991
Joel Hongisto (SKDL) 1978–1979
Aarne Honka (Kok.) 1933–1945, 1948–1951
Liisa Hyssälä (Kesk.) 1995–2010
Mikko Immonen (Vas.) 1995–2007
Ville Itälä (Kok.) 1995–2004
Anna-Liisa Jokinen (SKDL, Vas.) 1970–1991
Mauno Jussila (ML, Kesk.) 1951–1970
Timo Järvilahti (Kesk.) 1991–1994, 1996–1999
Marjut Kaarilahti (Kok.) 1991–1999
Katri Kaarlonen (Kesk.) 1966–1972
Ilkka Kanerva (Kok.) 1975–2022
Ilkka Kantola (SDP) 2007–2019
Marjukka Karttunen (Kok.) 1999–2007
Einari Karvetti (ML) 1933–1945
Irma Karvikko (Ed., KP, LKP) 1948–1970
Timo Kaunisto (Kesk.) 2007–2011
Esko Kiviranta (Kesk.) 2003–2023
Arvi Kontu (Ed.) 1919–1922
Marjaana Koskinen (SDP) 1995–2011
Urho Kulovaara (SDP, TPSL) 1930–1962
Mauno Kurppa (SMP, SKYP) 1970–1975
Eeva Kuuskoski (Kok., Kesk.) 1979–1995
Harras Kyttä (KP) 1951–1964
Urho Kähönen (ML, Kesk.) 1951–1966
Ensio Laine (SKDL, Deva, Vas.) 1968–1995
Jarmo Laivoranta (Kesk) 1991–1995
Arto Lampinen (Kok.) 1974–1983
Annika Lapintie (Vas) 1995–2019
Jouko Laxell (Kok.) 2004–2011
Maria Lohela (PS, Sin., Liike Nyt) 2011–2019
Olavi Lähteenmäki (Kok.) 1958–1975
Arto Merisaari (SKDL) 1975–1978
Jukka Mikkola (SDP) 1983–1987, 1995–2003
Sauli Niinistö (Kok.) 1987–1999
Ville Niinistö (Vihr.) 2007–2019
Esko Niskanen (SDP) 1966–1975
Heli Paasio (SDP) 1999–2015
Pertti Paasio (SDP) 1975–1979, 1982–1995
Rafael Paasio (SDP) 1948–1975
Heikki Perho (Kok.) 1975–1991
Maija Perho (Kok.) 1991–2007
Virpa Puisto (SDP) 1987–2007
Martti Ratu (SMP) 1983–1987
Heikki Ritavuori (Nuors., Ed.) 1914–1917, 1919–1922
Jukka Roos (SDP) 1987–1999, 2003–2007
Arvo Sainio (SMP, SKYP) 1972–1975
Mauri Salo (Kesk.) 1995–1996, 1999–2003, 2006–2007 ja 2010–2011
Ismo Seivästö (SKL) 1991–1995, 1999–2003
Pekka Silander (SKDL) 1966–1968
Sylvi Siltanen (SDP) 1958–1972
V. J. Sukselainen (ML, Kesk.) 1948–1970, 1972–1979
Hannu Suhonen (SMP, sit.) 1991–1995
Oili Suomi (SKDL) 1970–1972, 1977–1979
Katja Taimela (SDP) 2007–2023
Taavi Tainio (SDP) 1907–1909, 1911–1914
Carl Olof Tallgren (RKP) 1961–1975
Christoffer Taxell (RKP) 1975–1990
Irma Toivanen (LKP) 1970–1979
Taisto Tähkämaa (Kesk) 1970–1991
Ralf Törngren (RKP) 1936–1961
Tauno Vartia (Kok.) 1966–1975
Pekka Vennamo (SMP) 1972–1975, 1979–1989
Juha Vikatmaa (Kok.) 1970–1974
Anne-Mari Virolainen (Kok.) 2007–2023
Stefan Wallin (RKP) 2007–2019
Jyrki Yrttiaho (Vas) 2007–2015
Ääniharavat

| Vaalit | Ehdokas | Puolue | Äänet | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1958 | Paavo Aitio | SKDL | 7 475 |  |
| 1962 | Paavo Aitio | SKDL | 14 904 |  |
| 1966 | Paavo Aitio | SKDL | 13 790 |  |
| 1970 | Paavo Aitio | SKDL | 12 164 |  |
| 1972 | Juha Vikatmaa | Kok. | 14 115 |  |
| 1975 | Arto Merisaari | SKDL | 11 910 |  |
| 1979 | Paula Eenilä | SDP | 10 904 |  |
| 1983 | Pekka Vennamo | SMP | 25 088 |  |
| 1987 | Eeva Kuuskoski-Vikatmaa | Kesk. | 15 672 |  |
| 1991 | Eeva Kuuskoski-Vikatmaa | Kesk. | 21 743 |  |
| 1995 | Sauli Niinistö | Kok. | 18 946 |  |
| 1999 | Ville Itälä | Kok. | 14 130 |  |
| 2003 | Ville Itälä | Kok. | 21 422 |  |
| 2007 | Stefan Wallin | RKP | 12 097 |  |
| 2011 | Heli Paasio | SDP | 13 958 |  |
| 2015 | Li Andersson | Vas. | 15 071 |  |
| 2019 | Li Andersson | Vas. | 24 542 |  |
| 2023 | Li Andersson | Vas. | 18 007 |  |
Puolueiden paikkamäärät vaalipiirissä > Autonomian aika

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puolueet | 1907 | 1908 | 1909 | 1910 | 1911 | 1913 | 1916 | 1917 |
| Suom. | 6 | 5 | 5 | 5 | 5 | 4 | 4 | 4 |
| Nuors. | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 |
| RKP | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 4 | 4 |
| KTL | 1 | 1 | – | 1 | 1 | – | 1 | – |
| SDP | 4 | 5 | 5 | 5 | 5 | 6 | 7 | 7 |
| Yhteensä | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 16 |
Puolueiden paikkamäärät vaalipiirissä > Sotienvälinen aika

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puolueet | 1919 | 1922 | 1924 | 1927 | 1929 | 1930 | 1933 | 1936 | 1939 |
| IKL |  |  |  |  |  |  | 1 | 1 | 1 |
| Kok | 3 | 4 | 4 | 3 | 3 | 4 | 2 | 2 | 2 |
| Ed. | 3 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 |
| RKP | 3 | 3 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 |
| ML | – | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KTL | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| SDP | 6 | 3 | 4 | 4 | 4 | 5 | 6 | 7 | 6 |
| SSTP |  | 4 | 2 | 2 | 2 | - |  |  |  |
| Yhteensä | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 15 |
Puolueiden paikkamäärät vaalipiirissä > Nykyaika

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Puolueet | 1945 | 1948 | 1951 | 1954 | 1958 | 1962 | 1966 | 1970 | 1972 | 1975 | 1979 | 1983 | 1987 | 1991 | 1995 | 1999 | 2003 | 2007 | 2011 | 2015 | 2019 | 2023 |
| Kok. | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 3 | 3 | 5 | 4 | 5 | 4 | 5 | 5 | 5 | 5 | 4 | 4 | 4 | 5 |
| SKL/KD |   |   |   |   |   |   |   | – | – | 1 | 1 | – | 1 | 1 | – | 1 | 1 | – | – | – | – | – |
| Ed./KP/LKP | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 1 | – | 1 | 1 | – |   | – | – | – |   |   |   |   |   |  |  |
| RKP | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| ML/Kesk. | 2 | 2 | 3 | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 1 |
| SMP/PS |   |   |   |   |   | – | – | 1 | 2 | – | 1 | 2 | 1 | 1 | – | – | – | – | 3 | 3 | 4 | 4 |
| Vihr. |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | – | – | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| SDP | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | 4 | 4 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 |
| TPSL |  |  |  |  |  | – | 1 | – | – |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| SKDL/Vas. | 5 | 4 | 4 | 4 | 5 | 4 | 3 | 4 | 3 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| DEVA |   |   |   |   |   |   |   |   |  |   |   |   | 1 |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
| Yhteensä | 15 | 14 | 17 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 |
Oppsalin kirkko

| Oppsalin kirkko Oppsal kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2018.
Sijainti:  Oslo, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Oslon hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1961
Materiaali:  betoni
Istumapaikkoja:  586
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Oppsalin kirkko (norj. Oppsal kirke) on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva betoninen pitkäkirkko vuodelta 1961.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oppsalin kirkko Wikimedia Commonsissa
Seoul World Cup Stadium

Seoul World Cup Stadium
Seoul World Cup Stadium (서울월드컵스타디움) on Etelä-Korean Soulissa sijaitseva urheilustadion. Stadionille mahtuu 66 704 katsojaa. Stadionilla pelattiin jalkapallon MM-kisojen otteluita vuonna 2002.
Risin kirkko

| Risin kirkko Ris kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Oslo, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Oslon hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1932
Suunnittelija:  Carl Berner
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  600
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Risin kirkko (norj. Ris kirke) on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 1932.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Risin kirkko Wikimedia Commonsissa
Helladius Toledolainen

Pyhä Helladius Toledolainen (myös Eladio tai Eladius; s. Toledo Espanja, kuollut 632) oli Toledon arkkipiispa ja pyhimys. Hän toimi virassa visigoottien hovissa sekä osallistui Toledon konsiiliin vuonna 589. Miestä houkutteli Agalain luostarin munkkien elämä ja hän lopulta rupesi itsekin munkiksi sekä valittiin vuonna 605 apotiksi. Vuonna 614 hänestä tuli vastahakoisesti Toledon arkkipiispa, vaikkakin hänen hallintokaudestaan tiedetään vain vähän, ja myöhemmin vuonna 632 hän kuoli luonnollisista syistä. Pyhimyksen seuraaja oli myös pyhimyksenä kunnioitettu pyhä Ildefonse, joka kirjoitti pyhästä Helladiuksesta jalon ylistyspuheen. Miehen muistopäivää vietetään 18. helmikuuta.
Estadio Olímpico Atahualpa

| Estadio Olímpico Atahualpa |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Quito, Ecuador
Koordinaatit:  0°10′39.1″S, 78°28′35.7″W
Rakennustyöt aloitettu:  Toukokuu 1948
Avattu:  25. marraskuuta 1951
Laajennettu:  1977
Omistaja:  Concentración Deportiva de Pichincha
Kenttä:  Ruoho
Käyttäjät
 Maajoukkue   Sociedad Deportivo Quito   Club Deportivo El Nacional   Club Deportivo Universidad Católica del Ecuador 
Katsojakapasiteetti
 40 948 
Kentän mitat
 105 x 70m 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Estadio Olímpico Atahualpa on monikäyttöinen urheilustadion Quiton kaupungissa Ecuadorissa. Stadion on lähinnä jalkapallokäytössä. Stadionin kapasiteetti on 40 948 ja stadion on nimetty inkahallitsija Atahualpan mukaan.
Arden (Delaware)

| Arden |
| --- | --- |
 Ardenin käsityökauppa-, museo- ja arkistorakennus.

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Delaware
Piirikunta:  New Castle
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,65 km²
 – Josta vettä:  0 km² 
Väkiluku (2020):  430
 – Väestötiheys:  660 as./km²
Lempinimi::  Arden
Motto::  "You are welcome hither"
 
 https://arden.delaware.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arden on kylä ja taiteilijasiirtokunta Yhdysvalloissa Delawaren osavaltiossa. Sen väkiluku oli 430 vuonna 2020. Kylä sijaitsee New Castlen piirikunnassa. Koko kylä kuuluu Yhdysvaltojen kansalliseen historiallisten paikkojen rekisteriin. Kylän perustivat Frank Stephens ja Will Price vuonna 1900 radikaaligeorgistisena yhteisönä.
Väestö

Vuonna 2020 Ardenin 430 asukkaasta valkoisia oli 88,1 %, mustia 2,6 % ja aasialaisia 0,7 %. Asukkaista 1,6 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 7,0 % asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. Asukkaista 1,6 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 9,3 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Kuvia kylästä

Stephens Theater.
Will Pricen suunnittelema "Rest Cottage".
Toinen Pricen suunnittelema talo, "The Lodge".
"Green Gate".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arden (Delaware) Wikimedia Commonsissa
Delawaren osavaltio
| --- | --- |
Piirikunnat:   Kent  New Castle  Sussex 
Kaupungit:   Delaware City  Dover (pääkaupunki)  Harrington  Lewes  Milford  New Castle  Newark  Rehoboth Beach  Seaford  Wilmington 
Kunnat (town):   Bellefonte  Bethany Beach  Bethel  Blades  Bowers  Bridgeville  Camden  Cheswold  Clayton  Dagsboro  Delmar  Dewey Beach  Ellendale  Elsmere  Farmington  Felton  Fenwick Island  Frankford  Frederica  Georgetown  Greenwood  Hartly  Henlopen Acres  Houston  Kenton  Laurel  Leipsic  Little Creek  Magnolia  Middletown  Millsboro  Millville  Newport  Ocean View  Odessa  Selbyville  Slaughter Beach  Smyrna  South Bethany  Townsend  Viola  Woodside  Wyoming 
Kylät:   Arden  Ardencroft  Ardentown
Gillette Stadium

| Gillette Stadium> The Razor |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Foxborough, Massachusetts, Yhdysvallat
Koordinaatit:  42°05′27.40″N, 71°15′51.64″W
Rakennustyöt aloitettu:  24. maaliskuuta 2000
Avattu:  11. toukokuuta 2002
Omistaja:  The Kraft Group
Hoitaja:  The Kraft Group
Kenttä:  FieldTurf (2006–) ruoho (2002–2006)
Kustannukset:  325 miljoonaa $
Arkkitehti:  HOK Sport (nykyään Populous)
Projektipäällikkö:  Barton Malow
Pääurakoitsijat:  Skanska
Käyttäjät
 New England Patriots (NFL) (2002–) New England Revolution (MLS) (2002–) Massachusetts Minutemen (NCAA) (2012–2016, 2018) Boston Cannons (MLL) (2015) 
Katsojakapasiteetti
 65,878 
Kentän mitat
 Amerikkalainen jalkapallo: 120 yd × 53 1/3 yd 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Gillette Stadium on Foxboroughissa sijaitseva urheilu- ja messukeskus, jossa NFL-joukkue New England Patriots ja MLS-joukkue New England Revolution pelaavat kotiottelunsa. Stadion sijaitsee 45 kilometriä lounaaseen Bostonin keskustasta ja 32 kilometriä koiliseen Providencen keskustasta. Stadion avattiin vuonna 2002 korvaamaan vanhan Foxboro Stadiumin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gillette Stadium Wikimedia Commonsissa
Peter Tatchell

Peter Tatchell 2016
Peter Tatchell (s. 1952 Melbourne) on australialaissyntyinen HLBT-oikeusaktivisti. Hän aloitti kampanjoinnin ihmisoikeuksien puolesta vuonna 1967, ja vuonna 1969, kun hän tiedosti homoseksuaalisuutensa, seksuaalivähemmistöjen oikeuksien merkitys alkoi kasvaa hänen toiminnassaan. Hän on myös muun muassa vastustanut apartheidia ja Vietnamin sotaa.
Vuonna 1971 Tatchell muutti Lontooseen, jossa hänestä tuli Gay Liberation Frontin johtavia toimijoita. Vuonna 1990 Tatchell oli mukana perustamassa OutRage!-liikettä, joka vuonna 1994 julkisti kymmenen homojen oikeuksia vastustaneen Englannin kirkon piispan homoseksuaalisuuden. OutRage!:n kampanjointiin kuului myös seksuaalivähemmistöihin kuuluviksi arvioitujen parlamentaarikkojen painostaminen myöntämään seksuaalisuutensa. Yksi painostuskirjeen saaneista poliitikoista, James Kilfedder kuoli sydänkohtaukseen, ja lehdistössä kuolemalla nähtiin yhteys kirjeeseen. Liikkeellä oli lisäksi muun muassa "Consent at 14" -kampanja, jonka tavoitteena oli suojaikärajan alentaminen 14 ikävuoteen sekä homo- että heteroseksuaalisissa suhteissa.
Tatchell on saanut ainoan tuomionsa Canterburyn arkkipiispan vuoden 1998 pääsiäissaarnan keskeyttämisestä. Toinen tuomio, joka liittyi Hizb al-Tahririn vuonna 1994 organisoiman joukkokokouksen protestointiin, kumottiin. Hän on yrittänyt toistuvasti Zimbabwen presidentin Robert Mugaben kansalaispidätystä. Vuonna 2007 hänet pahoinpideltiin Moskovassa yritetyn pride-kulkueen yhteydessä; hän kärsi aivojen ja silmien vaurioita. Vuonna 2010 Tatchell koordinoi Equal Love -kampanjan tavoitteenaan avioliiton mahdollistaminen homopareille ja rekisteröidyn parisuhteen mahdollistaminen heteropareille.
Tatchell on myös ollut ehdokkaana vaaleissa. Hän kuuluu nykyisin vihreän puolueen vasemmistosiipeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peter Tatchell Wikimedia Commonsissa
Mortensrudin kirkko

| Mortensrudin kirkko Mortensrud kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2018.
Sijainti:  Oslo, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Oslon hiippakunta
Rakentamisvuosi:  2002
Suunnittelija:  Jan Olav Jensen
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  550
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Mortensrudin kirkko (norj. Mortensrud kirke) on Oslon kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko vuodelta 2002.
Kuvia

Kirkkosali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mortensrudin kirkko Wikimedia Commonsissa
Cadillac (albumi)

| 20 suosikkia – Cadillac The Renegades |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 59.40
 Levy-yhtiö: Fazer, Warner Music Finland
The Renegadesin muut julkaisut
| Renegades 1991 | 20 suosikkia – Cadillac 1996 |   |
20 suosikkia – Cadillac on The Renegades -yhtyeen kokoelma-albumi vuodelta 1996. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa.
Nimikappale Cadillac

Esa Kuloniemen teos The Renegades – Luopiotarina (2017) nimittää Cadillacia elämää suuremmaksi levytykseksi. The Renegades oli kuitenkin supertähti vain Suomessa, sillä se oli ensimmäinen Suomessa hurjalla rokkiasenteella esiintynyt yhtye. Asennetta korosti myös laulun sanoitus. Vince Taylorin 1959 sanoittamasta tekstistä saa käsityksen, että “beibi oksentaa uuteen Cadillaciin” (Well, my baby threw up in a brand new Cadillac). Ilmeisesti sanat kuitenkin tarkoittivat, että beibi saapui paikalle (drove up) Cadillacilla, jolloin seuraava säe She ain´t never ever coming back on loogisempi. Yhtye saattoi kuitenkin tahallaan lausua sanan oksennukseen viittaavasti.
Kappaleet

Cadillac – 2.43
Seven Daffodils – 3.06
Thirteen Women – 3.30
Bad Bad Baby – 1.52
Matelot – 3.08
Do the Shake – 2.05
Take a Heart – 2.54
Nobody's Child – 4.22
Lucille – 3.45
Un giorno tu mi chercherai – 2.39
My Heart Must Do the Crying – 3.42
Hold Me Close – 1.56
What'd I Say – 3.04
Unchain my Heart – 2.47
Tallahassee Lassie – 2.39
White, Brown & Black – 3.09
The Girl Can't Help It – 3.12
Rockin' Pneumonia & Boogie Woogie Flu – 2.10
The Alamo – 3.16
Will You Love Me Tomorrow – 3.32
Aiheesta muualla

20 suosikkia – Cadillac discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Sörstafors

| Sörstafors |
| --- | --- |

 Sörstafors
 Koordinaatit: 59°35′00″N, 16°12′54″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Västmanland
Kunta:  Hallstahammar
Väkiluku (2021):  277
Sörstafors on taajama Hallstahammarin kunnassa Västmanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 277 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sörstafors Wikimedia Commonsissa
Paimala

| Paimala |
| --- | --- |
 Kasvihuoneita Paimalassa lähellä Paimalantietä
 Kaupungin kartta, jossa Paimala korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Maaria-Paattinen
Kaupunginosa nro:  82
Paimala on kaupunginosa ja kylä Turussa lähellä Liedon rajaa.
Kaupunginosana Paimala rajoittuu lännessä Saramäen, Urusvuoren ja Moision kaupunginosiin, pohjoisessa Yli-Maarian, Koskennurmen ja Jäkärlän kaupunginosiin, idässä Taston kaupunginosaan ja Lietoon sekä etelässä Metsämäen kaupunginosaan.
Paimalan luonnonympäristöä hallitsee Turun Vähäjokeen padottu Maarian allas.
Paattisten ja Paimalan kaupunginosien yrityksistä suuri osa on kauppapuutarhoja. Paimalassa toimii muun muassa Huiskulan puutarha, joka oli vuonna 2008 Suomen suurin kasvihuoneyritys.
Teuvo Puro

| Teuvo Puro |
| --- | --- |
 Teuvo Puro.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kaarlo Teuvo Bäckman
Syntynyt: 9. marraskuuta 1884 Helsinki Suomi
Kuollut: 24. heinäkuuta 1956 (71 vuotta) Helsinki
Ammatti:  elokuvaohjaaja elokuvanäyttelijä teatterineuvos
Puoliso:  Tyyni Rissanen Lyyli Kanerva
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Kaarlo Teuvo Puro (oik. Karl Teudor Puro) (9. marraskuuta 1884 Helsinki – 24. heinäkuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja.
Puro aloitti uransa vuonna 1901 Helsingin Työväen Teatterissa, josta hän siirtyi 1904 Tampereen Teatteriin ja 1906 Suomen Kansallisteatteriin. Hän oli 1923–1925 Tampereen Teatterin johtajana ja 1930-1931 Kansan Näyttämön toisena johtajana mutta siirtyi sitten Kansallisteatterin näyttelijäksi. Hänet tunnettiin ennen kaikkea luonnenäyttelijänä.
Näyttelijänura

Ohjaajan ja käsikirjoittajan uran ohella Puro myös näytteli monissa ohjaamissaan elokuvissa. Ohjaajan uran päätyttyä hän näytteli myös muun muassa Kalle Kaarnan (Elinan surma; 1938), Roland af Hällström (Simo Hurtta; 1940) ja T. J. Särkän (Neljästoista vieras; 1948) ohjaamissa äänielokuvissa. Elokuvaroolien lisäksi Puro teki myös mittavan uran näyttämöllä. Hänen tunnettuja roolejaan olivat muun muassa Peer Gynt, Nummisuutarien Esko, professori Higgins Pygmalionissa, konsuli Stockman Ibsenin Kansanvihollisessa, Shylock Shakespearen Venetsian kauppiaassa, haudankaivaja Hamletissa ja Napoleon Mussolinin kirjoittamassa näytelmässä Sata päivää.
Näyttelijänura > Teatterikiinnitykset

Tampereen Teatteri, 1904–1906
Suomen Kansallisteatteri, 1906–1923
Suomen Kansallisteatteri, 1925–1930
Suomen Kansallisteatteri, 1932–1954
Muut saavutukset

Teuvo Puro toimi teatterinjohtajana Tampereen Teatterissa vuodesta 1904 vuoteen 1906, ja tämän jälkeen teatterinjohtajana Suomen Kansallisteatterissa vuoteen 1954 asti. Vuonna 1943 hän nousi Suomen Kansallisteatterin toimitusjohtajaksi, ja toimi virassa aina kuolemaansa saakka.
Muita Puron saavutuksia oli muun muassa Suomen Näyttelijäliiton puheenjohtajuus ja kunniapuheenjohtajuus.
Teuvo Purolle myönnettiin Suomen ensimmäinen teatterineuvoksen arvonimi, vuonna 1948.
Filmografiaa

Salaviinanpolttajat (1907)
Hyökyaaltoja (1911)
Anna-Liisa (1911)
Sylvi (1913)
Ollin oppivuodet (1920)
Se parhaiten nauraa, joka viimeksi nauraa (1921)
Kihlaus (1922)
Anna-Liisa (1922)
Noidan kirot (1927)
Meren kasvojen edessä (1926)
Vaihdokas (1927)
Seikkailu jalkamatkalla (1936)
Elinan surma (1938) (näyttelijä) Vesilahden rovasti
Simo Hurtta (1940) (näyttelijä) Sippo Nevalainen
Suopursu kukkii (1947) (näyttelijä) Tukkukauppias Silver
Neljästoista vieras (1948) (näyttelijä) Juha Kustaa Palomaa
Aiheesta muualla

Kohta 20 vuotta, Elokuva, 01.01.1927, näytenumero, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot.
Anna-Liisa – Elokuva Internet Archive'ssa
Maria Kristiina (Espanjan kuningatar, 1806–1878)

Maria Kristiina, Vicente López Portañan maalaama muotokuva vuodelta 1830.
Maria Kristiina (esp. María Cristina; 27. huhtikuuta 1806 Napoli (toisten tietojen mukaan Palermo), Molempain Sisiliain kuningaskunta – 23. elokuuta 1878 Sainte-Adresse, Ranska) oli Espanjan kuninkaan Ferdinand VII:n puoliso ja tämän kuoltua Espanjan sijaishallitsija tyttärensä, kuningatar Isabella II:n alaikäisyyden aikana vuosina 1833–1840. Maria Kristiinan sijaishallitsijakautta leimasi ensimmäisenä karlistisotana tunnettu sisällissota kruununperimyksestä.
Suku ja avioliitto Ferdinand VII:n kanssa

Maria Kristiina oli Molempain Sisiliain kuninkaan Frans I:n ja tämän toisen puolison, Espanjan infanta Maria Isabellan toiseksi vanhin tytär. Hänen äidinpuoleinen isoisänsä oli Espanjan kuningas Kaarle IV. Maria Kristiinalla oli 11 sisarusta.
Maria Kristiina nai Espanjaa itsevaltaisesti hallinneen Ferdinand VII:n joulukuussa 1829. Ferdinand oli Maria Kristiinan eno, joten avioliiton solmiminen edellytti poikkeusluvan pyytämistä Vatikaanilta. Häät vietettiin 9. joulukuuta 1829 Kuninkaallisessa palatsissa Aranjuezissa, johon Maria Kristiina oli edellisenä päivänä saapunut vanhempiensa sekä veljensä, Trapanin kreivi Francisco de Paulan kanssa. Avioliitto ratifioitiin 11. joulukuuta Atochan Neitsyt Marian basilikassa Madridissa.
Koska aiemmin jo kolmesti naimisissa olleelle Ferdinand VII:lle ei ollut syntynyt poikia, hän muutti kruununperimysjärjestystä Maria Kristiinan toiveesta 29. maaliskuuta 1830 annetulla pragmaattisella sanktiolla siten, että myös kuninkaan naispuolinen jälkeläinen voisi periä kruunun. Tämän seurauksena kruununperijän asema siirtyi Ferdinandin nuoremmalta veljeltä Don Carlosilta Maria Kristiinan ja Ferdinandin esikoistyttärelle Isabellalle tämän syntyessä lokakuussa 1830. Vuonna 1832 Maria Kristiinalle ja Ferdinandille syntyi toinen tytär, prinsessa María Luisa Fernanda.