stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Spektrofotometri
Toimintaperiaate

Spektrofotometri perustuu Lambert–Beerin lakiin, jonka mukaan valon absorption määrä on suoraan verrannollinen valon aineessa kulkemaan matkaan ja aineen konsentraatioon liuoksessa. Laki pitää paikkansa vain osittain. On olemassa tietty väkevyysalue, jossa absorptio kasvaa lineaarisesti konsentraation kasvaessa. Tämä alue on riippuvainen aineesta, kuten myös alueen leveys. Spektrofotometriassa käsiteltävät pitoisuudet ovat luokkaa 1 mg/l,[lähde? ] joillakin aineilla huomattavasti matalampiakin.
Spektrofotometrin pääkomponentit ovat säteilylähde, näytetila, monokromaattori ja ilmaisin. Spektrofotometrin säteilylähde lähettää sähkömagneettista säteilyä tietyllä aallonpituusalueella. Säteily osuu monokromaattoriin, josta vain kapea aallonpituuskaista heijastuu itse näytteeseen.  Osa tästä säteilystä menee näytteen lävitse ja osa absorboituu. Absorptiota tapahtuu sitä enemmän mitä vahvempi liuos on ja se riippuu myös näytteen kemiallisesta koostumuksesta. Monokromaattoria säätämällä voidaan valita eri aallonpituuksia ja tutkia näytteen absorptio koko säteilylähteen aallonpituusalueella mittaamalla säteilyn intensiteetti näytteen toisella puolella olevalla ilmaisimella. Absorption määrästä tietyillä aallonpituuksilla voidaan päätellä tutkitun aineen kemiallinen koostumus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Spektrofotometri Wikimedia Commonsissa
Laboratoriolaitteet ja tarvikkeet
Autoklaavi | Bunsenlamppu | Eksikkaattori | Lämpökaappi | Lämpömittari | Mikroskooppi | Sentrifugi | Spaatteli | Spektrofotometri | Vaaka | Vesi-imu  | Vetokaappi
Lasi- ja posliinitarvikkeet
Byhnersuppilo | Byretti | Erlenmeyer | Erotussuppilo | Imupullo | Kaasupipetti | Kellolasi | Keitinlasi | Koeputki | Kolvi | Kyvetti | Mittalasi | Mittapullo | Petrimalja | Pipetti | Ruiske | Soxhlet | Upokas
Värisävyjen mittaamiseen graafisessa teollisuudessa käytettävä käsikäyttöinen spektrofotometri.
Stefan Krausse

| Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten ohjaskelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten ohjaskelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Miesten ohjaskelkkailu. Olympialaiset  | Maa:   Itä-Saksa> Miesten ohjaskelkkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Albertville 1992 | Kaksikko |  |
|  Kultaa | Nagano 1998 | Kaksikko |  |
|  Hopeaa | Calgary 1988 | Kaksikko |  |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 | Kaksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Winterberg 1989 | Kaksikko |  |
|  Kultaa | Winterberg 1991 | Kaksikko |  |
|  Kultaa | Winterberg 1991 | Sekakaksikko |  |
|  Kultaa | Calgary 1993 | Kaksikko |  |
|  Kultaa | Calgary 1993 | Sekakaksikko |  |
|  Kultaa | Lillehammer 1995 | Kaksikko |  |
|  Kultaa | Lillehammer 1995 | Sekakaksikko |  |
|  Hopeaa | Winterberg 1989 | Sekakaksikko |  |
|  Hopeaa | Altenberg 1996 | Sekakaksikko |  |
|  Hopeaa | Igls 1997 | Kaksikko |  |
|  Hopeaa | Igls 1997 | Sekakaksikko |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sigulda 1996 | Kaksikko |  |
|  Kultaa | Oberhof 1998 | Kaksikko |  |
|  Kultaa | Oberhof 1998 | Sekakaksikko |  |
|  Pronssia | Igls 1990 | Kaksikko |  |
|  Pronssia | Winterberg 1992 | Kaksikko |  |
Stefan Krausse (s. 17. syyskuuta 1967 Ilmenau) on itäsaksalainen entinen ohjaskelkkailija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili 1980-luvun puolivälistä vuoteen 1998 parinaan useimmiten Jan Behrendt. Pari voitti neljä olympiamitalia, joista kaksi oli kultaisia, 11 mitalia MM-kisoista ja viisi mitalia EM-kisoista. Lisäksi Krausse voitti parinsa kanssa maailmancupin parikilpailun kolme kertaa, kausina 1993–1994, 1994–1995 ja 1995–1996.
Krausse ja Behrendt lopettivat uransa Naganon olympialaisten jälkeen 1998. Samana vuonna heidät nimitettiin Ilmenaun kunnia-asukkaiksi.
Subjekti (filosofia)

Subjekti (lat. subiectum; m.kreik. hypokeimenon) on olio, jolla on subjektiivisia kokemuksia ja joka on suhteessa muihin entiteetteihin (objekteihin) ja saa niiltä informaatiota. Tällöin subjekti on siis havainnoija ja objekti se mitä havaitaan. Logiikassa subjekti on se, josta jotakin väitetään eli predikoidaan.
Subjektin käsite on keskeinen erityisesti mannermaisessa filosofiassa, jossa se on keskeinen termi ihmisen autonomiaa ja minän luonnetta koskevissa keskusteluissa. Kriittisessä teoriassa ja psykologiassa subjektiivisuus käsittää myös teot ja diskurssit, jotka tuottavat yksilöitä.
Historiaa > Antiikki ja keskiaika

Antiikin ja keskiajan ajattelusta voidaan erottaa kolme merkitystä termille subjekti: 1) Ontologisesti, jokainen olio ominaisuuksien, aksidenssien, toiminnan tai olemuksen kantajana; verrattavissa substanssin käsitteeseen; 2) loogisesti tai kieliopillisesti, subjekti sinä lauseen osana, josta väitetään jotain; ja 3) tieteen subjekti yleisesti (vrt. englannin subject matter).
Historiaa > Descartes

René Descartesia voidaan pitää nykyaikaisen subjektiajattelun perustajana. Hän käyttää termiä Mietiskelyissään kuitenkin edelleen merkityksessä, joka edeltää nykyajan filosofiassa esiintyvää merkitystä: hän kutsuu sielua subjektiksi sikäli, että se on ajatusten tai ideoiden (cogitationes) kantaja. Hän käyttää kyllä substantiivia ”Moy” (minä), mutta hän kutsuu tätä termillä res (olio, asia) ja substantia (substanssi). Nykyajan filosofian kannalta on kuitenkin merkityksellistä se, että hän pyrki osoittamaan tämän minän olemassaolon varmuuden (”cogito ergo sum”). Ajattelevasta minästä tulee kaiken tieteellisesti todennettavissa olevan todellisuuden perusta. Näin termin subjekti merkitys alkaa siirtyä ontologiasta kohti tietoteoreettista merkitystä.
Historiaa > Kant ja saksalainen idealismi

Immanuel Kant tuli siihen johtopäätökseen, että objektiivinen tajuaminen on mahdollista vain, jos objektit ovat subjektin tajunnan muodostamia. Kant erotti transsendentaalisen ja empiirisen subjektin toisistaan, koska objektiivinen tajuaminen ei koske empiirisiä partikulaareja, vaan intersubjektiivista näkökulmaa.
Saksalaisessa idealismissa subjektista tuli keskeinen termi inhimillisestä tietoisuudesta puhuttaessa. Saksalainen idealismi vastasi osaltaan David Humen skeptismin esittämään haasteeseen. Lähtökohtana oli Humen johtopäätös, ettei minä ollut muuta kuin kimppu havaintoja tai aistimuksia (ns. mielen kimpputeoria). Seuraava askel oli kysyä, kuinka tämä erilaistumaton kimppu kuitenkin koettiin ykseytenä, yhtenä subjektina.
Kant, G. W. F. Hegel ja heidän seuraajansa pyrkivät kuvaamaan, kuinka subjekti muodostuu tästä jatkuvasta aistihavaintojen virrasta. Esimerkiksi Hegel katsoi, että jotta ajatteleva subjekti (ihmisjärki tai tietoisuus) voisi lainkaan tuntea objektinsa (maailman), ajattelulla ja olemassaololla täytyy olla olemassa jossain mielessä identiteetti. Muussa tapauksessa subjekti ei voisi koskaan tavoittaa objektia emmekä voisi olla varmoja mistään, mitä tiedämme maailmasta. Hegel katsoi Hengen fenomenologiassaan, että subjekti koostuu itsereflektiivisessä dialektisessa prosessissa, jossa asiat peilautuvat vastakohdikseen (negaatio) ja niiden vastakohdiksi (negaation negaatio). Subjekti kokee itsensä ykseytenä vain negatoimalla sen moninaisuuden, jonka se on itse tuottanut.
Historiaa > Nykyajan mannermainen filosofia

Karl Marxin, Friedrich Nietzschen ja Sigmund Freudin ajattelu tarjosi lähtökohdan sen kyseenalaistamiselle, että subjekti olisi itsenäinen ja muodostaisi ykseyden. Näin he avasivat tien subjektin dekonstruktiolle ontologisena ydinkäsitteenä.
Nietzsche arvosteli subjektin käsitettä rajusti, sanoen sen olevan ”kieliopillista fiktiota”; ”tekemisen takana ei ole tekijää”. Freudin tiedostamatonta koskeneet teokset lisäsivät syytöksiä subjektin käsitettä vastaan. Martin Heidegger korvasi perinteiset subjektiin liitetyt ajatukset kokonaan Daseinin käsitteellään. Jacques Lacan, joka sai vaikutteita Heideggerilta ja Ferdinand de Saussurelta, hyödynsi Freudin psykoanalyyttista mallia omassa teoriassaan. Hänen mukaansa subjekti muodostuu prosessissa, jossa se ottaa kielen käyttöönsä (ns. peilivaiheteoria).
Louis Althusserin, Michel Foucault’n ja Pierre Bourdieun kaltaiset ajattelijat pitävät subjektia sosiaalisena konstruktiona. Esimerkiksi Althusserin mukaan subjekti on ideologisten valtiokoneistojen muodostama rakennelma. Foucault’n mukaan subjekti on vallan sekä tarkkailu- ja rankaisukoneistojen tuote: tällä tavalla subjekti muodostuu esimerkiksi oppilaaksi, sotilaaksi, ”rikolliseksi” jne. Sana subject tarkoittaa etymologisesti alamaista.
Historiaa > Subjektiivisuus analyyttisessa filosofiassa

Nykyaikaisessa analyyttisessa filosofiassa subjektin – ja erityisesti subjektin näkökulman – kysymys on saanut huomiota eräänä mielenfilosofian ongelmana. Thomas Nagel on katsonut esseessään ”What is it like to be a bat?”, että subjektiivisten kokemusten eli kvalioiden selittäminen on ainakin tällä hetkellä tieteellisen tutkimuksen ulottumattomissa, koska jonkun asian tieteellinen ymmärtäminen vaatii objektiivista näkökulmaa, mikä Nagelin mukaan asettuu suoraan subjektiivista ensimmäisen persoonan näkökulmaa vastaan. Nagelille voidaan huomauttaa, ettei hän ole ymmärtänyt tieteellisen tiedonmuodostuksen luonnetta ja sen omaa suhteellisuutta. Objektivismia on tarpeetonta asettaa ensimmäisen persoonan näkökulman vastakohdaksi.
Käännös suomeksi
Sfakáki

| Sfakáki Σφακάκι |
| --- | --- |
 Rantaa Sfakákin kylässä.
 Sfakáki
 Koordinaatit: 35°22′40″N, 24°34′59″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Réthymno
Kunta:  Réthymno
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7301020802
Väkiluku (2011):  792
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sfakáki (kreik. Σφακάκι) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Sfakáki on osa Pagkalochórin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 792 (vuonna 2011).
Hotelli Sfakákin kylässä.
Sfakákin kylä sijaitsee noin 12 kilometriä itään Réthymnon kaupungista. Kylässä on hiekkarantaa ja hotelleja. Sfakákin samoin kuin läheisten Stavroménoksen ja Chamalévrin alueilta on tehty paljon antiikin aikaisia löytöjä.
Aiemmin kylä kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön.
Silmukointi

Silmukointi on eukaryoottisoluissa geenin transkription (DNA:sta esi-mRNA:ksi) ja translaation (mRNA:sta proteiiniksi) välissä tapahtuva prosessi. Silmukoinnissa geenistä poistetaan transkriptoidussa esi-mRNA:ssa olevat jaksot, jotka eivät vaikuta proteiinin sekvenssiin (intronit), jolloin jäljelle jäävät vain geenin koodaavat osat eli eksonit.
Silmukointi

Useimmat korkeimpien eukaryoottien geeneistä ovat DNA:ssa epäjatkuvina. Eksoneiden, joiden sekvenssi määrää proteiinien rakenteen, välissä on introneita, jotka poistetaan ennen proteiinisynteesiä. Proteiinisynteesi alkaa kuitenkin koko geenin – eksoneiden ja introneiden – transkriptiolla esi-mRNA:ksi.
Esi-mRNA:sta poistetaan tumassa intronit, jolloin syntyy valmiita mRNA-juosteita (lähetti-RNA:ta), jotka siirretään tumasta solulimaan proteiinisynteesiä varten.
Silmukointikohdan tunnistus perustuu introneiden päissä oleviin konservoituneisiin jaksoihin. RNA:n 5'-päässä ovat nukleotidit GU ja 3'-päässä AG. Silmukointireaktiossa esi-mRNA katkeaa ensin intronin 5'-päästä, kun intronissa oleva adeniinin -OH-ryhmä hyökkää intronin 5'-pään fosforisidokseen. Molekyyli muodostaa tällöin lasson (engl. lariat). Toisessa vaiheessa 5'-päässä ollut eksoni hyökkää 3'-pään eksonin fosfaattiryhmään.
Yleensä silmukointiin osallistuu spliseosomi, joka koostuu lyhyistä RNA-molekyyleistä ja proteiineista. Tietyt silmukoinnit tapahtuvat RNA:n itsensä katalysoimana eikä reaktio tällöin vaadi energiaa.
Vaihtoehtoinen silmukointi

Esi-mRNA:n silmukointi voi tapahtua vain yhdellä tavalla, mutta usein samasta geenistä voidaan silmukoinnin avulla luoda erilaisia mRNA-molekyylejä ja siten erilaisia proteiineja. Tämä mahdollistaa eliöiden kasvavan monimutkaisuuden ja nopeamman evoluution. Vaikka silmukoinnin lopputuotteet voivat olla erilaisia, eksonit ovat niissä aina samassa järjestyksessä kuin esi-mRNA:ssa.
Vaihtoehtoisen silmukoinnin säätelyjärjestelmää ei tunneta hyvin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Solunetti: RNA:n silmukointi
Solunetti: Vaihtoehtoinen silmukointi
Vaihtoehtoinen silmukointi
Sega Rally Championship

| Sega Rally Championship |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Sega AM3
Julkaisija:  Sega
Ohjaaja:  Kenji Sasaki
Suunnittelija:  Tetsuya Mizuguchi
Säveltäjä:  Takenobu Mitsuyoshi
Pelisarja:  Sega Rally
Julkaistu:  1995
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  moninpeli ja yksinpeli
Alusta:  Game Boy Advance, Nokia N-Gage, Microsoft Windows, kolikkopeli ja Sega Saturn
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Sega Rally Championship (jap. セガラリー・チャンピオンシップ tai Sega Rally Championship 1995), yleisesti tunnettu lyhyesti nimellä Sega Rally, on Segan kehittämä ja julkaisema ajopeli. Peli on julkaistu vuonna 1995 kolikkopelinä ja myöhemmin Sega Saturnille sekä Windowsille.
Pelistä on julkaistu versiot myös N-Gagelle ja Game Boy Advancelle.
Kahden istuimen japanilainen kabinetti.
Pelaaminen

Pelissä ajetaan ralliautolla tavoitteena päästä tietyssä aikarajassa tarkastuspisteiden kautta maaliin. Pelissä on neljä rataa sekä kaksi autoa: Toyota Celica GT-Four ja Lancia Delta HF Integrale (Saturn-versiossa piilotettu kolmas auto Lancia Stratos HF).
Peli on huomattava varhaisena pelinä jossa ajetaan eri pinnoilla kuten asfaltilla, soralla ja mudassa. Jokaisella pinnalla on erilainen kitka ja vaikuttaa auton ajettavuuteen vastaavasti.
Kehitys

Pelin ohjaaja Kenji Sasaki kertoo, että tavoitteena oli tehdä erilainen ajopeli kolikkopeleihin: markkinoilla oli jo Ridge Racer ja Daytona USA joten peliin oli löydettävä eri näkökulma.
Pelissä oli muutamia säätöominaisuuksia (kuten renkaat, etu- ja takajousitus ja hukkaportti), joka oli vielä suhteellisen harvinaista ennen Gran Turismoa.
Peli tuli tunnetuksi intuitiivisesta tyylitellystä ajettavuudesta, visuaalisista ominaisuuksista sekä moninpelimahdollisuuksista.
Pelin suunnittelija Tetsuya Mizuguchi on kertonut heidän pyytäneen apua autovalmistajilta testaamiseen, mutta he saivat useita kieltäviä vastauksia ennen kuin valmistajat tulivat mukaan. Sasaki kertoo että kehityksen aikana ajamisen kiinnostavuus katosi ja hän ajoi omalla autollaan vuoritietä, jonka jälkeen he päättivät lisätä vuoristoreitin peliin.
Mizuguchi kertoo heidän käyttäneen kolme viikkoa matkalla Yhdysvaltain länsirannikolla kuvaten tekstuureita pelin visuaaliseen ilmeeseen.
Sega Saturn -konsolille tehtävässä käännöksessä kehittäjät kohtasivat ongelmia ja pääsivät vain 30 kuvan taajuuteen kun kolikkopelissä oli kaksinkertaisesti. Toinen ongelma oli sovittaminen Saturnin ohjaimelle koska peli oli suunniteltu ohjattavaksi kolikkopelin ratilla.
Myynti

Peli menestyi hyvin: kolikkopelikabinetteja myytiin 12 000 kappaletta ja 1,2 miljoonaa kappaletta konsoliversiota.
Vaikutus

Peli on inspiroinut muun muassa Colin McRae Rallyn kehitystä.
Ääniraita

Pelin ääniraita on julkaistu Sega Rally Championship Complete -albumilla, joka sisältää Saturn- ja kolikkopeliversion ääniraidat.
Julkaisuversiot ja seuraajat

Pelistä on julkaistu useita versiota ja seuraajia:
SEGA Rally 2 Championship (1998)
Sega Rally Championship (2003, Game Boy Advance)
Sega Rally 2006 (2006, PlayStation 2)
SEGA Rally Revo (2007, PlayStation Portable)
Sega Rally Revo (2007)
SEGA Rally Online Arcade (2011)
Aiheesta muualla

Sega Rally Championship MobyGamesissa (englanniksi)
Sega Rally Championship Arcade History -sivustolla (englanniksi)
Suomen euroviisut 1961–2006

| Suomen euroviisut 1961–2006 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1961–2006
 Julkaistu: 4. huhtikuuta 2007
 Formaatti: 2CD
 Tyylilaji: iskelmä, pop, disko
 Levy-yhtiö: Warner Music
Suomen euroviisut 1961–2006 on albumi, joka sisältää kaikki Suomen edustuskappaleet Eurovision laulukilpailussa vuosilta 1961–2006. Levyn kansilehdestä löytyy tarinoita kappaleiden takaa. Osasta kappaleista on mukana lisäksi myös englanninkielinen versio. Levyn julkaisi Warner Music vuonna 2007.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Laila Kinnunen – Valoa ikkunassa  Marion Rung – Tipi-tii  Laila Halme – Muistojeni laulu  Lasse Mårtenson – Laiskotellen  Viktor Klimenko – Aurinko laskee länteen  Ann-Christine – Playboy  Fredi – Varjoon - suojaan  Kristiina Hautala – Kun kello käy  Jarkko ja Laura – Kuin silloin ennen  Markku Aro & Koivistolaiset – Tie uuteen päivään  Päivi Paunu ja Kim Floor – Muistathan  Marion Rung – Tom Tom Tom  Carita Holmström – Älä mene pois  Pihasoittajat – Viulu-ukko  Fredi & Ystävät – Pump pump  Monica Aspelund – Lapponia  Seija Simola – Anna rakkaudelle tilaisuus  Katri Helena – Katson sineen taivaan  Vesa-Matti Loiri – Huilumies  Marion Rung – Tom Tom Tom (engl.)  Fredi & Friends – Pump Pump (engl.)  Monica Aspelund – Lapponia (engl.)  Seija Simola – Give Love a Chance  Katri Helena – I Will Follow Starlight :  CD 2 Riki Sorsa – Reggae OK  Kojo – Nuku pommiin  Ami Aspelund – Fantasiaa  Kirka – Hengaillaan  Sonja Lumme – Eläköön elämä  Kari Kuivalainen – Päivä kahden ihmisen  Vicky Rosti – Sata salamaa  Boulevard – Nauravat silmät muistetaan  Anneli Saaristo – La dolce vita  Beat – Fri?  Kaija Kärkinen – Hullu yö  Pave Maijanen – Yamma Yamma  Katri Helena – Tule luo  Cat Cat – Bye Bye Baby  Jasmine – Niin kaunis on taivas  Edea – Aava  Nina Åström – A Little Bit  Laura – Addicted to You  Jari Sillanpää – Takes 2 to Tango  Geir Rönning – Why?  Lordi – Hard Rock Hallelujah  Ami Aspelund – Fantasy Dream  Sonja Lumme – There’s Life on Earth  Vicky Rosti – Firenight
Arvostelut

Pop-lehti:
Scorpion

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Scorpion voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Henkilöitä

Skorpioni I, Ylä-Egyptin hallitsija protodynastisella kaudella
Skorpioni II, Ylä-Egyptin hallitsija protodynastisella kaudella
Medioissa > Sarjakuvissa

Le Scorpion, Ranskassa Dargaudin julkaisema sarjakuvalehti
Scorpion, viittaa useisiin hahmoihin Marvel Comicsin sarjakuvissa
The Scorpion, hahmo Atlas/Seaboardin sarjakuvissa
Medioissa > Elokuvissa

Scorpion, ranskalainen vuonna 2007 julkaistu toimintaelokuva
Skorpionikuningas (The Scorpion King), vuonna 2002 valmistunut seikkailuelokuva
Medioissa > Peleissä

Scorpion, pelikorteilla pelattava pasianssipeli
Scorpion, vuonna 1989 Amigalle, Atari ST:lle ja MS-DOS:ille julkaistu tasohyppelypeli
Scorpion: Disfigured, B-Cool Interactiven luoma FPS-peli Windowsille
Scorpion, hahmo Mortal Kombat tappelupelisarjassa
Medioissa > Kirjoissa

Scorpion, Andrew Kaplanin vuonna 1985 kirjoittama vakoiluaiheinen romaani
Scorpions, Walter Dean Myersin vuonna 1990 kirjoittama nuorille suunnattu romaani
Medioissa > Musiikissa

Scorpions, saksalainen hard rock -yhtye
The Scorpions, englantilainen 1960-luvulla toiminut beat -yhtye
The Scorpion: Live at the Cadillac Club, Lou Donaldsonin livealbumi vuodelta 1995
Scorpion, Even julkaisema albumi vuodelta 2001
Scorpion, Draken albumi vuodelta 2018
Medioissa > Televisiossa

Scorpion, vuonna 2014 alkanut yhdysvaltalainen televisiosarja
Urheilussa

Hannover Scorpions, vuosina 1996-2013 DEL-liigassa pelannut jääkiekkoseura
San Antonio Scorpions, vuosina 2010-2015 NASL-liigassa pelannut jalkapalloseura
Asevoimissa

FV101 Scorpion, brittiarmeijan vuonna 1972 käyttöön ottama tiedustelupanssarivaunu
HMS Scorpion, Kuninkaallinen laivasto on nimennyt monia aluksia tälle nimelle
M56 Scorpion, Yhdysvaltain maavoimien Vietnamin sodassa käyttämä panssarintorjuntavaunu
Northrop F-89 Scorpion, Yhdysvaltain ilmavoimien käyttämä suihkuhävittäjä
USS Scorpion, Yhdysvaltain merivoimat on nimennyt monia aluksia tälle nimelle
Aseita

Skorpioni (Scorpio), roomalaisten keksimä piiritysase
Vz. 61 Škorpion, Tšekkoslovakialainen konepistooli
Scorpion EVO 3, Tšekkiläinen konepistooli
Muualla

Scorpions (Skorpionit, Bosnian serbeistä muodostettu vapaaehtoinen siviilikaarti
Scorpions (The Directorate of Special Operations), oli Etelä-Afrikassa järjestäytnyttä rikollisuutta ja korruptiota vastaan taistellut järjestö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Scorpion”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Seututie 224

Seututie 224 on seututie, joka kulkee Aurasta Tarvasjoen ja Marttilan kautta Saloon Varsinais-Suomen maakunnassa. Tie on melko suora, ja sen nopeusrajoitus on valtatien 10 risteyksestä Märynummelle asti 100 km/h. Tien pituus on 43 kilometriä.
Tien kulku

Tie alkaa valtatieltä 9 (E63) Aurassa, mistä se kulkee Auran keskustan halki alittaen Turku–Toijala-radan. Paikalla oli vuoteen 2000 asti tasoristeys, joka poistettiin tuolloin tehdyn rataosuuden sähköistämisen yhteydessä. Auran keskustassa tiehen yhtyy Turusta alkunsa saava seututie 222, minkä jälkeen tie ylittää Aurajoen. Tie jatkuu vähän matkaa Auran keskusta-alueella, minkä jälkeen alkavat laajat peltomaisemat. Aurassa tien osoitenimenä on valtatien 9 ja seututien 222 välisellä osuudella Yhdystie ja tästä eteenpäin Tarvasjoentie.
Tarvasjoen Horisissa tien kanssa risteää valtatieltä 10 Tarvasjoen kautta kantatielle 41 Pöytyälle johtava yhdystie 2250, minkä jälkeen tie ylittää Tarvasjoen. Tällä osuudella tie on melko suoraa, tosin paikoin mäkistä. Nopeusrajoitus on 80 km/h Marttilassa sijaitsevalle valtatien 10 risteykselle asti. Tarvasjoella tien osoitenimi on ensin Aurantie ja yhdystien 2250 risteyksen jälkeen Salontie.
Marttilassa, pian valtatien 10 jälkeen tie risteää Hämeen Härkätiehen kuuluvien yhdystien 12307 ja yhdystien 2264 kanssa Marttilan Vättilässä. Seuraavana tie ylittää Paimionjoen, jonka jälkeen tie kulkee suorana halkoen lähinnä mäkisiä peltomaisemia. Marttilassa tien osoitenimenä on valtatien 10 risteykseen asti Aurantie ja sen jälkeen Salontie.
Salon puolella tie ylittää ensin Vaskionjoen, saapuu ylityksen jälkeen Halikon Vaskion taajamaan ja ylittää Kuusjoen lähellä sen ja Vaskionjoen yhtymäkohtaa. Sen jälkeen tie saapuu Halikon Märynummen taajamaan. Märynummen eteläpuolella tie ylittää valtatien 1 (E18) eritasoliittymänä. Tämän jälkeen tie etenee noin kilometrin, kunnes siitä erkanee niin ikään eritasoliittymässä Halikkoon Vaskiontie, jonka linjausta tie aiemmin on noudattanut. Heti tämän jälkeen tie ylittää Halikonjoen, mistä muutaman kilometrin jälkeen se alittaa Turku–Karjaa-radan. Tämän jälkeen tie tekee vielä kaksi melko loivaa mutkaa, kunnes se saapuu päätepisteeseensä seututien 110 kiertoliittymään. Salossa tien osoitenimenä on Märynummen eteläpuoliseen liittymään asti Vaskiontie ja siitä eteenpäin Mahtimiehentie.