stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
RenderMan
Aiheesta muualla

RenderMan-sivut Pixarilla (englanniksi)
Artikkeleita tekniikasta (englanniksi)
The RenderMan Interface and Shading Language (englanniksi)
Sankarikaupungin obeliski (Pietari)

Sankarikaupungin obeliski
Sankarikaupungin obeliski (ven. Обелиск «Городу-герою Ленинграду», Obelisk "Gorodu-geroju Leningradu") on Pietarin kaupungin Vosstanija-aukiolla sijaitseva graniittinen, 36 metrin korkuinen muistopylväs. Se pystytettiin voitonpäivänä vuonna 1985  Leningradin sankarikaupungiksi nimeämisen 40-vuotisjuhlan kunniaksi. Monumentin suunnittelivat arkkitehdit V. S. Lukjanov ja A. I. Alymov. Se  painaa 390 tonnia, jalustoineen 750 tonnia. Obeliskin kultainen tähti, halkaisijaltaan 1,8 metriä, on ruostumatonta terästä ja obeliskin koristeet pronssia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sankarikaupungin obeliski (Pietari) Wikimedia Commonsissa
Rusopyrstöt

| Rusopyrstöt |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Silkkikerttuset Scotocercidae
Suku::  Rusopyrstöt Erythrocercus  Hartlaub, 1857
Katso myös
   Rusopyrstöt Wikispeciesissä   Rusopyrstöt Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruaopyrstöt (Erythrocercus) eli aiemmalta nimeltään pikkumonarkit on silkkikerttusten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Rusopyrstöjen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia. Toisissa lähteissä suku on luokiteltu bulbuleiden tai monarkkien heimoon.
Rusopyrstöihin kuuluvia lajeja

Kultarusopyrstö (Erythrocercus holochlorus)
Lakkirusopyrstö (Erythrocercus mccallii)
Viherrusopyrstö (Erythrocercus livingstonei)
Aiheesta muualla

ITIS: Erythrocercus (englanniksi)
Sandbäckin majakka

Sandbäckin majakka
| --- | --- |
Sijainti:  Kustavi Suomi
Vesistö:  Selkämeri 
| --- | --- |
Korkeus:  12,5 m
Värit:  Oranssi, valkoinen 
| --- | --- |
Valmistunut:  1963
| --- | --- |
Valon korkeus:  12,5 m
Valonkanto:  15 km
Valon ominaisuudet:  Fl(3) W 10s 
Tutka:  T 
| --- | --- |
ARLHS:  FIN054 
Admiralty:  C4450.4 
List of Lights:  29042 
MarineTraffic:  1000005984 
NGA:  116-16952 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Sandbäckin majakka sijaitsee Uudenkaupungin edustalla Isokarin länsipuolella. Merenpohjassa seisova teräsbetonista rakennettu pohjamajakka valmistui alun perin loistoksi 1963. Loistoa korotettiin 1979, koska ympärille talvella kertyneet jäämassat estivät loiston huoltamisen. 1980-luvun alussa loisto peruskorjattiin ja sen yläosaan rakennettiin helikopteritasanne. Peruskorjauksen jälkeen merimajakaksi muuttuneen loiston valon korkeus on 12,8 metriä. Valolaitteet ovat aurinkokäyttöisiä.
Rokkikukot

| Rokkikukot |
| --- | --- |

Kieli:  suomi
Kustantaja:  Sanoma Magazines
Julkaistu:  2006
Sivumäärä:  168
ISBN:  9513221628
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Aku Ankan Rokkikukot on vuonna 2006 julkaistu sarjakuvakirja.
Sisältö

Rokkikukot Ankkalinnassa ja tosielämässä
Kirjoittanut: Tuomas Holopainen
Aku Ankka: Tenavatähden turvamiehet
Käsikirjoittanut: Tito Faraci
Piirtänyt: Giorgio Cavazzano
Julkaistu Suomessa: Aku Ankan taskukirja 290
Mikki & Hessu: Neljäs Beatle
Käsikirjoittanut: Bruno Sarda
Piirtänyt: Andrea Ferraris
Ei aiemmin julkaistu Suomessa
Aku Ankka: Musiikin armoilla
Käsikirjoittanut: Paul Halas
Piirtänyt: Vicar
Julkaistu Suomessa: Aku Ankka-lehden numerossa: 26/1999
Mikki Hiiri: Kivaa olla kiva
Käsikirjoittanut: Sarah Kinney
Piirtänyt: Joaquin
Julkaistu Suomessa: Aku Ankan taskukirja 261
Minni & Heluna: Trubaduurin tarina
Käsikirjoittanut: Paul Halas & Jack Sutter
Piirtänyt: Miguel
Ei aiemmin julkaistu Suomessa
Hessu: Tähden tuuraaja
Käsikirjoittanut: Tom Anderson & Neville Jason
Piirtänyt: Tello
Julkaistu Suomessa: Aku Ankka-lehden numerossa: 30/1991
Roope-setä: Megatähti
Käsikirjoittanut: Henrik Rehr
Piirtänyt: Flemming Andersen
Julkaistu Suomessa: Aku Ankan taskukirja 237
Aiheesta muualla

Jukka Laine: Nupit kaakkoon ja pyrstösulat pörhölleen. Kvaak.fi 25.9.2006.
Selkeen kartano

Selkeen kartano on kuningas Kustaa II Aadolfin vuonna 1613 perustama entinen kuninkaankartano Sastamalan Mouhijärvellä. Se sijaitsee Mouhijärven keskustaajaman ja Tampere–Pori-valtatien tuntumassa Mätikköjärven länsipuolella. Maisemallisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaassa viljelymaisemassa sijaitsevan Selkeen kartanoalueen on luonnehdittu olevan Mouhijärven komeimpia paikkoja .
Historia

Selkeen kartano perustettiin vuonna 1613, kun Kustaa II Aadolf antoi kruunun haltuunsa ottaman maatilan Mouhijärven Selkeen kylästä sotapäällikkönä kunnostautuneen skotlantilaisen everstin William Ogilwien leskelle Barbara Kinnardille. Muutaman vuoden kuluttua siihen liitettiin koko kylä seitsemän manttaalin kartanoksi, jolloin haltijana oli Kinnardin toinen puoliso eversti Samuel Cockburn. Kuninkaankartanona toimiessaan Selkee ei ollut perintötila, vaan sen omistajat määrättiin aina uudelleen. Heihin lukeutuivat muun muassa sotamarsalkka Åke Tott ja vapaaherra Hans Wachtmeister. Selkee oli kuninkaankartanona noin 70 vuoden ajan, kunnes palautui kuninkaan omistukseen reduktion yhteydessä.
Seuraavaksi kartanosta tuli Porin läänin jalkaväkirykmentin komentajan virkatalo vuonna 1684. Mouhijärvellä piti myös majaansa rykmentin henkivartiokomppania, jonka upseereilla oli paikkakunnalla omat virkatalot. Kartanon vanha päärakennus tuhoutui tulipalossa helmikuussa 1758, jonka yhteydessä viisi säätyläislasta sekä rykmentin komentaja eversti Hans von Dellwig saivat surmansa. Dellwigin hirsinen hautakarmi sijaitsee Mouhijärven vanhalla hautausmaalla ja sen seinässä on myös tapauksesta kertova muistolaatta uhrien nimineen. Uusi päärakennus valmistui 1786, mutta rykmentin komentopaikkana se ehti toimia vain vuoteen 1793 saakka, jonka jälkeen virkatalo siirtyi Mietoisiin Saaren kartanoon. Seuraavaksi kartano toimi vuokratilana, kunnes paikalle perustettiin valtion Laidunkoeasema (myöhemmin Maatalouden tutkimuskeskuksen Sata-Hämeen tutkimusasema) vuonna 1933. Se oli toiminnassa vuoteen 1993 saakka, jonka jälkeen kartanon omistajaksi tuli Mouhijärven Osuusmeijeri. Meijerin mentyä konkurssiin vuonna 1999 Selkeen kartano siirtyi yksityisomistukseen ja sen tiloissa toimi muun muassa sveitsiläisen yrittäjän omistama Herkkujuustola. Vuonna 2014 kartano on jälleen ollut myynnissä. Vuonna 2022 uutisoitiin kartanon myynnistä, ja sen siirtymisestä ostajaperheen yksityiskäyttöön .
Rakennukset

Selkeen kartanon nykyinen päärakennus on peräisin vuodelta 1786. Se on rakennettu Turun kaupunginarkkitehdin C.F. Schröderin laatimien everstin virkatalon mallipiirustusten mukaan. Rakennuksen ulkoasua on muutettu 1800-luvun lopun ja 1930-luvun korjauksissa. Pihapiiriin kuuluu myös kaksi sitä rajaavaa siipirakennusta, jotka on ilmeisesti rakennettu 1700–1800-lukujen vaihteessa. Päärakennusta on entisöity viimeksi vuonna 1980 ja sen pihapiirissä ovat myös muun muassa 1937 valmistunut vierastalo, 1939 rakennettu navetta sekä 1958 valmistunut saunarakennus. Kartanon puisto, josta avautuu näkymä alapuoliseen Mätikköjärven kulttuurimaisemaan, on pinta-alaltaan noin 3,5 hehtaaria.
Kartanon päärakennus on vanhojen karttojen mukaan sijainnut alun perin Selkeentien länsipuolella, josta se on vuoden 1758 tulipalon jälkeen siirretty vajaan sadan metrin päähän nykyiselle paikalleen tien itäpuolelle. Selkeen vanha keskiaikainen kylätontti on ilmeisesti sijainnut nykyisen päärakennuksen paikalla.
Aiheesta muualla

Liisa Poppius : Selkeen, Porin rykmentin komentajan virkatalon, palo vuonna 1758, Aamulehti, 01.01.1933, nro 1, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Seljord

Seljord on Norjan kunta Telemarkin läänin keskiosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Tinniin, idässä Hjartdaliin, Notoddeniin ja Midt-Telemarkiin, etelässä Kviteseidiin ja lännessä Tokken ja Vinjen kuntiin. Kunnan ainoa taajama on hallintokeskus Seljord. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 2 939 asukasta.
Kuvia

Seljordin kirkko
Kirkon lähellä on Vahvan Nilsin (Sterke-Nils) kivi. Nils oli 1700-luvulla elänyt mies, jonka kerrotaan käsivoimillaan nostaneen tämän 570 kilon painoisen kiven.
Tunnettuja henkilöitä

Helga Flatland (s. 1984), kirjailija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seljord Wikimedia Commonsissa
Telemarkin läänin kunnat
Bamble
Drangedal
Fyresdal
Hjartdal
Kragerø
Kviteseid
Midt-Telemark
Nissedal
Nome
Notodden
Porsgrunn
Seljord
Siljan
Skien
Tinn
Tokke
Vinje
Norjan läänit | Norja
Saarelainen

Saarelainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aleksi Saarelainen (s. 1993), seiväshyppääjä
Elsa Tilkanen (o.s. Saarelainen, 1896–2006), ennen kuolemaansa Suomen vanhin elossa oleva asukas
Hannu Saarelainen (1944–1992), painonnostaja
Ilmari Saarelainen (s. 1944), näyttelijä
Joona Saarelainen (s. 2006), jääkiekkoilija
Matti Saarelainen (s. 1959), suomalainen virkamies
Mika Saarelainen, musiikkipäällikkö, toimittaja ja tanssikriitikko
Miro-Pekka Saarelainen (s. 1994), jääkiekkoilija
Onni Saarelainen (1900–1959), everstiluutnantti
Pekka Saarelainen (1868–1933), kansanedustaja (Suomalainen puolue, Maalaisliitto)
Pekka Saarelainen (s. 1967), curlingpelaaja
Reino Saarelainen (1934–2014), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Sari Saarelainen (s. 1981), maantiepyöräilijä
Seppo Saarelainen (s. 1947), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Tapio Saarelainen (s. 1966), sotahistorioitsija
Timo Saarelainen (s. 1960), koripalloilija
Veikko Saarelainen (1919–1968), Mannerheim-ristin ritari
Kalevalan henkilöitä

Ahti Saarelainen eli Lemminkäinen, Kalevalan hahmo
Kyllikki Saarelainen, Lemminkäisen vaimo
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Santa Annan ihme

| Santa Annan ihme> Miracle at St. Anna |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Spike Lee
Käsikirjoittaja:  James McBride
Perustuu:  James McBriden romaaniin
Tuottaja:   Spike Lee  Roberto Cicutto  Luigi Musini 
Säveltäjä:  Terence Blanchard
Kuvaaja:  Matthew Libatique
Leikkaaja:  Barry Alexander Brown
Tuotantosuunnittelija:  Tonino Zera
Pääosat:   Laz Alonso  Michael Ealy  John Leguizamo  Derek Luke 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:  40 Acres & A Mule Filmworks (käännä suomeksi) Rai Cinema Touchstone Pictures Rai
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Netflix
Kesto:  160 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti saksa italia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Santa Annan ihme (Miracle at St. Anna) on yhdysvaltalais-italialainen elokuva vuodelta 2008. Sen ohjaaja Spike Lee sai ajatuksen luettuaan James McBriden romaanin.
Pääosa elokuvasta sijoittuu Italiaan toisen maailmansodan aikana. Sen kehyskertomus on kuitenkin vuonna 1983 murhasta syytetyn postimiehen tarina.
Sankarit (elokuva)

| Sankarit> Heroes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jeremy Kagan
Käsikirjoittaja:  James Carabatsos
Tuottaja:   David Foster  Lawrence Turman 
Säveltäjä:  Jack Nitzsche
Kuvaaja:  Frank Stanley
Leikkaaja:  Patrick Kennedy
Tuotantosuunnittelija:  Charles Rosen
Pääosat:   Henry Winkler  Sally Field 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Universal Pictures  Turman-Foster Company 
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1977
Kesto:  110 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sankarit (Heroes) on vuonna 1977 ensi-iltansa saanut draamakomedia. Vietnamin sotaveteraanin mielenterveysongelmia pohtivan olokuvan pääosia esittävät Henry Winkler, Sally Field, Harrison Ford, Val Avery, Olivia Cole ja Hector Elias. Elokuvan on ohjannut Jeremy Kagan.
Juoni

Vietnamin sodassa psyykkisesti sairastunut Jack Dunne (Winkler), vanha hippi, karkaa sotilassairaalasta ja ryhtyy rakentamaan elämäänsä pilvilinnojen turvin. Ystävänsä (Ford) kanssa hän haluaa perustaa kaninkakkaan perustuvan matofarmin Pohjois-Kalifornian Eurekaan. Kolmantena päähahmona on häitään karannut Carol (Field), tasapainoton hänkin.
Aiheesta muualla

Sankarit Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Saarela

| Saarela |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Saarela korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Hiukkavaaran suuralue
Kaupunginosa nro:  89
Väkiluku:  1 154  31.12.2023
Työpaikkoja:  72 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Kumpulankangas, Saarela
Polku Saarelan veistospuistoon ja taidegalleriaan.
Saarela on Oulun kaupunginosa Oulujoen varrella, noin viisi kilometriä keskustan itäpuolella ja kaksi kilometriä Myllyojan suuralueen eteläpuolella. Siihen kuuluu osa-alueena myös Kumpulankangas. Kaupunginosassa asuu noin 1 300 asukasta.
Kaupunginosan kadunnimet kuten Yrjö Saarelan tie, Painijantie ja Niskalenkki viittaavat painin olympiavoittajaan ja maailmanmestariin Yrjö Saarelaan.
Yleisesti rauhallisena pidetty alue on omakotitalo- ja rivitalovaltaista asuinaluetta. Tulevaisuudessa kaupunginosa laajentunee etelään joen rantoja seuraillen.
Saarelansaaressa sijaitsee taidegalleria Art Halvare. Galleriaan liittyy myös veistospuisto saaren alueella. Kaupunginosan alueella on myös Markkuun ryhmäpuutarha.
Kaupunginosassa on päiväkoti ja seurakuntatalo.
Oulun kaupunginvaltuusto päätti 17.5.2010 lakkauttaa Oulujoen Saarelan sivukoulun 1.8.2010 alkaen ja siirtää siellä annettavan perusopetuksen Oulujoen pääkoululle. Tätä ennen Saarelassa toimi peruskoulun 1. ja 2. luokka.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saarela Wikimedia Commonsissa
Galleria Art Halvare (Arkistoitu – Internet Archive)
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Serra da Estrela (juusto)

Juustoa pakkauksissaan.
Serra da Estrela on portugalilainen lampaanmaitojuusto Serra da Estrelan vuoristoalueelta.
Serra da Estrela-juusto on yksi Portugalin tunnetuimmista juustoista. Juusto on nimetty Portugalin korkeimman vuoristoalueen Serra da Estrelan mukaan. Alueen laitumet kasvavat vuoden ympäri, mikä mahdollistaa myös lampaiden ympärivuotisen laidunnuksen. Juuston valmistuksella alueella on pitkä historia ja tiettävästi sitä tehtiin jo Rooman valtakunnan ajoilla. Nykyisin Serra da Estrela-juustolla on EU:n suojattu alkuperänimitys.
Juustoa valmistetaan bordaleira-rotuisten lampaiden mkaidosta marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana. Juustoa valmistettaessa maito lämmitetään 27–29 °C lämpötilaan, jolloin siihen lisätään isoartisokasta valmistettavaa juoksutetta. Syntyvään juustomassaan lisätään suolaa ja juustomassaa puristetaan käsin. Juusto kypsenee vähintään 30 päivää. Kypsymisvaiheessa juustoon vaikuttavat Lactococcus lactis, Enterococcus faecium ja Leuconostoc mesenteroides-bakteerit.
Valmis Serra da Estrela-juusto on rakenteeltaan hyvin pehmeää ja sitä pystyy usein esimerkiksi levittämään leivälle. Pidempään kypsynyt juusto on kuitenkin nuorta kovempaa. Myyntiin menevä juusto on tyypillisesti kiekon muotoinen ja painoltaan 0,7–2 kiloa. Väriltään juusto on kellertävää. Sen maku on miedosti hapan.
Santa Barbara (televisiosarja)

| Santa Barbara |
| --- | --- |
Tyyli:  Saippausarja
Kestoaika:  60 minuuttia
Luoja(t):   Bridget Dobson  Jerome Dobson 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  NBC
Esitetty:  30. heinäkuuta 1984 – 15. tammikuuta 1993
Tuotantokausia:  9
Jaksoja:  2137
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):   Dobson Productions  New World Television 
Levittäjä:  New World Television
Aiheesta muualla
IMDb 
Santa Barbara on yhdysvaltalainen saippuasarja, joka voitti monia televisioalan palkintoja.
Sarja keskittyi kahden kaupungin mahtisuvun, Capwellien ja Lockridgen perheen, keskenäiseen taisteluun sekä näiden perheiden jäsenten ihmissuhteisiin. Sarjan pääosissa nähtiin muun muassa Lane Davies, Jed Allan, Robin Wright, Marcy Walker, A. Martinez, Harley Jane Kozak, Judith McConnell, Nancy Grahn sekä Robin Mattson.
Sande Avis

| Sande Avis |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Kustantaja:  Amedia
Levikki:  2 592 (2020)
Perustettu:  2002
Päätoimittaja:  Magnus Franer-Erlingsen
Kotikunta:  Holmestrand
Kotimaa:  Norja
Ilmestymistiheys:  to
Kieli:  norja
Aiheesta muualla
Kotisivu
Sande Avis on norjalainen vuonna 2002 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Sandessa Holmestrandin kunnassa. Lehti ilmestyy torstaisin ja kuuluu Amedia-konserniin.
Aiheesta muualla

Lehden verkkosivut (norjaksi)
Sande (salaseura)

Sande, joka tunnetaan myös nimillä zadεgi, bundu, bundo sekä bondo, on naisten salaseura Liberiassa, Sierra Leonessa, Guineassa ja Norsunluurannikolla. Sande-yhteisö valmistaa tytöt aikuisikään rituaaleilla, joihin kuuluu muun muassa naisen sukupuolielinten silpominen. Yhteisön puolestapuhujien mukaan tämä juurruttaa naisiin käsityksen moraalista ja oikeanlaisesta seksuaalisesta käyttäytymisestä kuin myös koko yhteisön edun ajamista.
Sande-yhteisössä naisen sosiaaliset sekä poliittiset intressit korostetaan ja heidän välillä vallitsevaa solidaarisuutta ajetaan, samalla lailla kuin miesten vastaavanlaisessa poro-yhteisössä.
Sanden tulokkaita, jotka on merkattu valkoisella savella ja eläimenrasvalla, jota kutsutaan joko nimellä hojo tai wojeh.
Murrosikäisiä tyttöjä, joita ollaan vihkimässä sandeen Sierra Leonessa. Teksti suomennettuna: ”Kaikki tanssijat pitivät järjestyksessä omalaatuisia taikaesineitä, joilla jokaisella oli erityinen tarkoitus. Nämä taikaesineet koostuivat useista korsista leikattuina helmiksi ja siemenriveistä, jotka oltiin rei’itetty ja täytetty bundun (sanden) ’lääkkeillä.’”
Sanden tulokkaita Sierra Leonessa. Tulokkaiden molemmilla puolilla on ”paholaisnaamioilla” varustetut naiset, jotka johtavat initiaatiota.
Sanden tulokkaita Sierra Leonessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sande (salaseura) Wikimedia Commonsissa
Saarelta nousi savua

| Saarelta nousi savua |
| --- | --- |
Kirjailija:  Väinö Riikkilä
Kieli:  suomi
Genre:  nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1952
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  143
ISBN:  ei käytössä 1952
Sarja: Pertsa ja Kilu
Edeltävä:  Pertsa ja Kilu
Seuraava:  Pertsa ja Kilu merellä
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Saarelta nousi savua on Väinö Riikkilän jatkokirja Pertsa ja Kilu -nuortenkirjalle. Kirja julkaistiin vuonna 1952 WSOY:n kustantamana. Kirja on julkaistu Nuorten toivekirjasto -sarjan 14. osana. Se kuvaa Kotkan ja Karhulan lähiseudun työläisperheiden lapsien seikkailuja, joihin tällä kertaa liittyi vain rikosepäily ja sodanaikaisen aseen löytäminen. Tämän kirjan ensipainokseen kuuluu karttaliite, jossa useimmat seikkailujen paikat on mainittu.
Saint-Chély-d’Aubrac

Saint-Chély-d'Aubracin kylä
Saint-Chély-d'Aubrac on kunta Aveyronin departementissa Midi-Pyrénées'n hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 532 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Saint-Chély-d'Aubracin pinta-ala on 79 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Chély-d’Aubrac Wikimedia Commonsissa
Ruusuke

Ruusuke tarkoittaa seuraavia asioita:
ruusuke, tiivis lehtirykelmä yleensä kasvin varren tyvessä
ruusuke, perinteinen koristekuvio
ruusuke, palkinto, joka myönnetään lemmikki- tai muulle kotieläimelle näyttelyssä tai kilpailussa saavutetusta sijoituksesta
heraldinen ruusu, muun muassa suomalaisissa arvomerkeissä käytettävä kuvio, jota kutsutaan usein virheellisesti ruusukkeeksi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ruusuke”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ryöstö (korttipeli)

Ryöstö on korttipeli, jossa voi olla 2 tai useampi pelaajaa.
Säännöt > Aloitus

Jokaiselle pelaajalle jaetaan 2 korttia, mutta sille, joka pelin saa aloittaa, jaetaan 3 korttia. ( Jakajasta seuraava aloittaa [häviäjä tekee työt jos peliä pelataan useita kertoja] ) Jäljelle jäänyt pakka asetetaan keskelle pöytää.
Säännöt > Pelin kulku

Pelin aloittaja, jolla on kädessään nyt 3 korttia, katsoo, onko kädessä paria, tai kolmea samaa korttia. Jos hänellä on pari, hän panee sen eteensä pinoon (ei vierekkäin), sitten ottaa pöydän keskellä olevasta pakasta 2 uutta korttia. Jos hänellä on 3 samaa korttia, hän panee sen eteensä pinoon (ei vierekkäin), ja hän ottaa pöydän keskellä olevasta pakasta uudet 3 korttia, ja katsoo jälleen, onko siinä paria tai kolmoset. Jos on, niin hän panee kortin taas eteensä samaan pinoon kuin edelliset. Jos hänellä ei ole paria eikä kolmosia, niin hän panee yhden korteistaan pöydän keskelle pakan viereen niin, että hänelle jää 2 korttia käteen. Hän ei ota enää kolmatta korttia, vaan vuoro vaihtuu toiselle/seuraavalle. Hän katsoo, onko kädessä paria/kolmosia, jne.
Pelin idea on se, että jos vuorossa olevan pelaajan kädessä on samanarvoinen kortti, kuin toisella/toisilla pelaajilla edessänsä olevan pinon päällimmäisenä, tai pakan viereisessä olevassa pinossa päällimmäisenä, hän saa ottaa, eli "ryöstää" kaikki samanarvoiset kortit, mitkä ovat toisten pelaajien edessä olevien pinojen päällimmäisenä, tai pakan vieressä olevan pinon päällimmäisenä korttina.
Jos vastustaja ei huomaa että hänellä ja hänen vastustajalla on sama korttia koskien pisteitä ja hän huomaa sen myöhemmin, mutta jos on päästänyt kortista irti, peli jatkuu eteenpäin, mutta jos kortista pitää vielä kiinni, saa vaihtaa. Pelaaja ei voi lyödä kahta samaa korttia peräkkäin.
Säännöt > Pelin loppu

Peli loppuu, kun pakka pöydällä loppuu. Sitten pelaajien edessä olevien korttipinojen korttien pisteet lasketaan.
Säännöt > Pistelasku

Kortit 2-9  : 5 pistettä kortilta
Kortti 10 : 5 tai 10 pistettä kortilta (riippuen siitä, miten pelin alussa sovitaan)
Kortit 11-13 ( J, Q, K ) : 10 pistettä kortilta
Ässä (A) : 10, 15 tai 25 pistettä kortilta (riippuen siitä, miten pelin alussa sovitaan)
Säännöt > Pelin voitto

Pelin voittaja on pelaaja, jolla on eniten pisteitä.
Pelin voi voittaa myös, jos pelaajalta löytyy vain 4 ässää pistepotista.