stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kontula
Kontulan maine > Viittaukset kulttuurissa

Kontula on ollut esillä myös elokuvissa. Kenties tunnetuin Kontulaan sijoittuva elokuva on Tapio Suomisen Täältä tullaan elämä. Se oli vuoden 1980 katsotuin kotimainen elokuva 381 024 katsojalla. Kuvauspaikkoja olivat Kontulankaari, Vesalan yläaste, ostoskeskus, Ostostie ja urheilukentän huoltorakennus. Elokuva ei niinkään kerro Kontulasta vaan lähiönuorista ja heidän elämästään yleensä. Vuoden 2003 Nousukausi kertoo espoolaisesta nuoresta parista, joka pääsee elämysmatkalle Jakomäkeen. Yhtenä vaihtoehtona on myös loma ”luottohäiriöisenä asunnonhakijana Kontulassa”.
Arto Paasilinna visioi teoksessaan Ihmiskunnan loppulaukka, että Kontula tullaan räjäyttämään jo vuonna 2037 ja sen tilalle istutetaan geenimuunneltua villipajua, jonka arvellaan lisäävän kaupungin viihtyisyyttä. Matti Yrjänä Joensuun kirjassa Harjunpää ja poliisin poika (Otava 1983) Kontula on keskeisesti esillä. Sara Razain romaanin Djävulen är en lögnare (Förlaget 2016) tapahtumat sijoittuvat suurelta osin Kontulaan.
Kontulalainen rap-yhtye, ja sen samanniminen keulakuva, Notkea Rotta mainostaa sanoituksissaan Kontulaa ja muuta Itä-Helsinkiä. Vuonna 2005 julkaistiin yhtyeen debyyttialbumi Itä meidän, joka kertoo Itä-Helsingin elämästä. Vuonna 2007 yhtye julkaisi toisen albuminsa Kontula – Koh Phangan All Night Long.
Liikenne

Kontulan halki kulkee vuonna 1965 valmistunut Kontulantie. Toinen pääväylä on Kontulankaari. Alueen katu- ja jalankulkuverkko valmistui vuoteen 1970 mennessä. Kontulan kustakin kolmesta osa-alueesta lähtee autoliikenteestä erotettu kävelykatu kohti ostoskeskusta.
Kontulan joukkoliikenneyhteys Helsingin keskustaan on tiheä metroliikenne Kontulan metroasemalta, joka avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1986. Metroasema sijaitsee Itäkeskuksen-Mellunmäen metrohaaralla, ja sitä käyttää päivittäin noin 20 000 matkustajaa. Aseman rakennettiin aikanaan minimivaatimusten mukaisesti. Asemaa on sittemmin peruskorjattu vuonna 2003, jolloin keskiosan lippuhalli uudistettiin. Viimeksi peruskorjattiin aseman itäinen lippuhalli, jonka parannustyöt valmistuivat syksyllä 2007.
Ympäröivistä lähiöistä on kattava liityntäliikenne Kontulan sekä Itäkeskuksen metroasemille. Kontulasta on lisäksi poikittaisyhteys linja-autolla Malmille ja Vuosaareen. Kontulan sisäistä bussilinjastoa uudistettiin vuoden 2006 syksyllä, mutta toteutuneet uudistukset eivät olleet useille kontulalaisille mieleen. Valitusten pohjalta kaupunki selkeytti linjastoa, ja uudet reitit ja aikataulut otettiin käyttöön 15. tammikuuta 2007.
Liikenne > Bussiyhteydet

Runkolinja 560, Rastila - Vuosaari - Mellunmäki - Kontula - Malmi - Paloheinä - Myyrmäki - Honkasuo
Kontulan metroasemalta kulkevat liityntälinjat:
57 Kontula - Latokartano - Käpylä - Munkkivuori - Munkkiniemi
94 Itäkeskus - Porttitie - Kontulan metroasema - Kontulankaari
94A Kotikonnuntie - Kontulan metroasema - Kivikko - Kontulan metroasema - Kotikonnuntie
94B Kontulan metroasema - Kivikonlaita (Työmatkalinja)
95 Itäkeskus - Mellunmäki - Kontulan metroasema - Keinutie
Pienkalustolinjat Kontulan metroasemalta:
811 Kivikko - Kontula (M) - Mellunmäki - Länsimäki
812 Myllypuro - Mellunmäki
Yölinjat:
92N Rautatientori - Myllypuro - Kontulan metroasema - Kivikko - Keinutie
94N Rautatientori - Roihuvuori - Kontulan metroasema - Kontulankaari
Luettelo Sipoon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Sipoon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Sipoon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | Wikidata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Muraali | Pohjoinen koulutie 1 | Nikkilä | 60.3759°N, 25.2665°E | Qbic, RustamRustam Qbic | 2017 |  |  |
| Pohjoismainen ystävyyskuntakivi | Leikkipuisto Segrispuiston vieressä | Nikkilä | 60.3752°N, 25.2726°E |  | 2001 |  |  |
| Sankarihautamuistomerkki (Fallna för fosterlandet 1941-44) | Sipoon vanhan kirkon sankarihautausmaa, Brobölentie 68 | Nikkilä | 60.3692°N, 25.259°E | Rancken, ArneArne Rancken ja Cronstedt, OleOle Cronstedt | 1951 |  |  |
| Signe Branderin muistolaatta | Nikkilän mielisairaalan hautausmaa | Nikkilä | 60.3692°N, 25.2848°E |  | 2018 |  |  |
| Turvapaikka (osa 1, citykanit) | Nikkiläntien–Iso Kylätie kiertoliittymä | Nikkilä, keskusta | 60.3767°N, 25.2686°E | Paikkari, MariMari Paikkari ja Paikkari, PekkaPekka Paikkari | 2009 |  |  |
| Turvapaikka (osa 2, porkkanat) | Nikkiläntie–Pornaistentie–Kirkkoniityntie kiertoliittymä | Nikkilä, keskusta | 60.3762°N, 25.2721°E | Paikkari, MariMari Paikkari ja Paikkari, PekkaPekka Paikkari | 2009 |  |  |
| Turvapaikka (osa 3, ruukut ja perhoset) | Nikkiläntie-Itäinen Jokipuistontie–Jokilaaksontie kiertoliittymä | Nikkilä, Itäinen jokipuisto | 60.3752°N, 25.279°E | Paikkari, MariMari Paikkari ja Paikkari, PekkaPekka Paikkari | 2016 |  |  |
| Turvapaikka (osa 4, Sipoon sudet) | Nikkiläntie–Martinkyläntie–Brobölentie kiertoliittymä | Nikkilä | 60.3737°N, 25.251°E | Paikkari, PekkaPekka Paikkari | 2019 |  |  |
| Hangelby Ungdomsförening 1889 muistokivi ja -laatta | Itäisen Hangelbyntien varrella, ennen Skrivfarsintien risteystä lännestä tultaessa vasemmalla | Hangelby | 60.2874°N, 25.3745°E |  | 1969 |  |  |
| Vapauden patsas (Frihetsmonumentet) | Sipoon vanhan kirkon kirkkotarha, Brobölentie 68 | Sipoon kirkonkylä | 60.369°N, 25.2591°E |  | 1925 |  |  |
Luettelo suomalaisten muusikoiden taiteilijanimistä – K
K

Kaasu "Gas Lipstick" (Mika Kristian Karppinen)
K. Artell (Unto Mononen)
K. Arto (Arto Penttilä)
K. Issakin (Kristian Jernström)
K. Kaapo (Arto Alaspää)
K. Kalervo (Kalervo Hämäläinen)
K. Karri (Kauko Käyhkö)
K. Kirsi (Kauko Käyhkö)
K. Laurick (Jauhiainen Lauri)
K. O. Kaunonen (Gustav Oskar Schöneman)
K. Sara (Kyllikki Solanterä)
Kaarina (Olli Hämäläinen)
Kaarle Viikate (Kalle Virtanen)
Kaarlo Kurki (Klaus Salmi)
Kaarto Vasa  (Olavi Virta)
Kaarto Virtanen (Olavi Virta)
Kai Duuri (Vilho Koljonen)
Kai von Ämberg (Veikko Lavi)
Kaija Keinänen (Kaija Pohjola)
Kaija Koo (Kaija Kokkola)
Kaiju (Kai Torsti Tapani)
Kailis (Jari Olavi Kailokari)
Kaippa (Kari Heikki Unto Kaivola)
Kaisa (Anni Katri Saari)
Kaitsu Koo (Kai Tapio Kultasaari)
Kaius Wursti (Ykä Fonselius)
Kaivo (Tero Tapio Kaikkonen)
Kake (Kauko Käyhkö)
Kala-Hande (Hannu Salakka)
Kalamies (Urpo Kauko Lauri)
Kalevi Huttu (Kari Litmanen)
Kalevi Lintula (Kurt Londen) Haapanen (1990)
Kalevi Virta (Reijo Lehtovirta)
Kalle (Kalle Löfström)
Kalle Fält (Pertti Antero Fält)
Kalle Kauko (Usko Kemppi)
Kalle Kiljunen (Kaarlo Kytö)
Kalle Kulkevainen (Pentti Kaikkonen)
Kalle Lae (Kaarlo Henrik Lae)
Kalma (Niko Hurme)
Kana (Marianne Alanen)
Kapa Ahonen (Kari Ensio Ahonen)
Kari Aava (Toivo Kärki)
Kari Aro (Teuvo Oinas)
Kari Jones (Kari Antero Hyvärinen)
Kari Kangas (Erkki Antero Mäkinen)
Kari Koponen (Kalervo Osmo Väinö Halonen)
Kari Tammi (Martin Brushane)
Kari Tapio (Kari Tapani Jalkanen)
Kari Vepsä (Kari Vepsäläinen)
Kari Wilkman (Lullan Helo)
Karie (Ritva Karvali)
Karl Stein (Toivo Kärki)
Karoly (Karoly Garam)
Karri (Ilkka Kaivola)
Kassu Halonen (Kalervo Osmo Väinö Halonen)
Kata Kärkkäinen (Minna Katarina Kärkkäinen)
Kati (Kati Dillard)
Kati Vapaavuori (Kati Dillard)
Katra (Katra Solopuro)
Katri Helena (Katri Helena Kalaoja)
Katri Leimu (Nyman Pirjo Irmeli)
Kauko Kolmio (Seppo Reino Juhani Rannikko)
Kauko Röyhkä (Jukka-Pekka Välimaa)
Keijo Antero / Keijo-Antero (Keijo Antero Moksen)
Keijo Käpylä (Olli Antero Ahvenlahti)
Kicke Bergholm (Christer Bergholm)
Kid (Matti Hytönen)
Kikka (Kirsi Viilonen)
Kikka Laitinen (Kirsi-Marja Laitinen)
Kille Kiljunen (Georg Malmsten)
Kim Leo (Lerche Kim Leo)
Kimmo Kaislaranta (Kalervo Osmo Väinö Halonen)
Kimmo Rinta-Pollari
Kinde (Kimmo Kullervo Leskinen)
Kippari (Teijo Joutsela)
Kirka (Kirill Babitzin)
Kissanainen (Pertti Reponen)
Kisu (Kristian Jernström)
Kita (Sampsa Astala) Lordin jäsenet 24.5.2006. Iltalehti. Viitattu 15.9.2007.
Klide (Jari Pelkonen)
Knipi (Zachris Stjerncreutz)
Kojo (Timo Tapio Kojo)
Koskis-Matti (Matti Koskinen)
Korsukolportööri (Kalle Vihtor Väänänen)
Krista Kari (Anna-Liisa Sirkka Virtanen)
Kristian (Bengt Huhta)
Kristiina (Kyllikki Solanterä)
Kullervo Kivi (Ismo Kullervo Alanko)
Kuusamo Kersamo (Mikko Kari)
Kroposnikkari (Pekka Niemi)
Kuju (Kai Hyttinen)
Kullervo (Tapio Lahtinen)
Kullervo Lampi (Jarmo Kullervo Lampinen)
Kuoppis (Sami Sakari Kuoppamäki)
Kurre (Kurt Olof Westerlund)
Kuuskajaskari (Jaakko Tapio Jaskari)
Käkkärä (Kristian Maukonen)
Kärtsy Hatakka (Kari Arvo Ilari Hatakka)
Kössi Huima (Jyrki Pentti Mattila)
Kressa

| Kressa> Κρῆσσα.Sijainti |
| --- | --- |
 Kressa
Koordinaatit:  40°21′4″N, 26°37′33″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Sütlüce, Çanakkale
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Traakian Khersonesos
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kressa (m.kreik. Κρῆσσα, Krēssa, lat. Cressa) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakian Khersonesoksella nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyisiä Çanakkalen maakunnan Bayırköyn ja Sütlücen kyliä.
Kressa sijaitsi Traakian Khersonesoksen itärannikolla eli Hellespontoksen länsirannalla. Sen lähellä eteläpuolella sijaitsi Aigospotamoi ja kauempana pohjoispuolella Krithote. Plinius vanhempi mainitsee kaupungin nimeltä Cissa, jonka oletetaan olevan sama paikka.
Kressan historiasta ei tiedetä mitään. Sen katsotaan olleen olemassa arkaaisella ja klassisella kaudella. Ainoa lähde, joka mainitsee kaupungin poliksena on Pseudo-Skylaks. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Krēssaios (Κρησσαῖος).
Luettelo Rääkkylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Rääkkylän julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Rääkkylän kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Kraukijahti

| Kraukijahti: Kuolinkamppailu kahdeksassa kohtauksessa> The Hunting of the Snark: An Agony in Eight Fits |
| --- | --- |
 Suomennoksen kansikuva
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Lewis Carroll
Kuvittaja:  Henry Holiday
Kieli:  englanti
Genre:  runous
Kustantaja:  Macmillan
Julkaistu:  1876
Suomennos
Suomentaja:  Alice Martin
Kuvittaja:  Tove Jansson
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2013
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  56
ISBN:  978-951-0-39897-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kraukijahti: Kuolinkamppailu kahdeksassa kohtauksessa (engl. The Hunting of the Snark: An Agony in Eight Fits) on Lewis Carrollin kirjoittama nonsense-runoteos (balladi) vuodelta 1876. Runo sisältää esipuheen ja kahdeksan lukua eli ”kohtausta”, ja se kuvaa humoristisesti laivamiehistöä, joka metsästää Kraukea (engl. Snark).
Kraukijahti ei ole tyypillistä lastenkirjallisuutta, sillä sen yleissävy on synkkä eikä loppu ole onnellinen. Henry Holidayn alkuperäispiirroksissa henkilöiden kasvonpiirteet ovat karikatyyrinomaisia. Joka tapauksessa kirja on omistettu Carrollin lapsiystävälle Gertrude Chatawaylle (1866–1951).
Päähenkilöt Henry Holidayn kuvituksessa

Päällikkö.
Pipontekijä.
Prokuraattori.
Pörssimeklari.
Peluri.
Pankki.
Pyöveli.
Paakari.
Pitsinnyplääjämajava.
Kirjallisuutta

Carroll, Lewis: The Hunting of the Snark: An Agony in Eight Fits with the original illustrations by Henry Holiday.  (With an Introduction and Notes by Martin Gardner)  London:  Penguin Books, 1995.  ISBN 0-14-043491-7  (englanniksi)
Carroll, Lewis: Kraukijahti: Kuolinkamppailu kahdeksassa kohtauksessa.  (Suomentanut Alice Martin. Kuvittanut Tove Jansson)  Helsinki:  WSOY, 2013.  ISBN 978-951-0-39897-5
Lundström, Katri: “But What Is a Snark?” Asked the Translator: A Study on the Finnish Translation of The Hunting of the Snark by Lewis Carroll.  (Pro gradu)  Itä-Suomen yliopisto, 2018.  Teoksen verkkoversio.
Soto, Fernando: The Consumption of the Snark and the Decline of Nonsense: A Medico-Linguistic Reading of Carroll’s “Fitful Agony”. The Carrollian, 2001, nro 8, s. 9–50.  ISSN 1462-6519  (englanniksi)
Ylimartimo, Sisko: Fantastista kraukijahtia muumiviivalla. Tyyris Tyllerö, 2017, nro 1–2, s. 73–78.  ISSN 0356-8938
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lisää luettavaa aiheesta Kraukijahti on Wikiaineistossa
Teos Gutenberg-projektissa. (englanniksi)
Illustrators of the Snark.
Miettinen, Helena: Klassillinen hölynpöly haastaa lukijan. (Arkistoitu – Internet Archive) Savon Sanomat 22.10.2013.
Aho, Hanna-Riina: Kraukijahti on klassikko. (Arkistoitu – Internet Archive) Keskipohjanmaa 27.2.2014.
Henry Holidayn alkuperäistä piirroskuvitusta.
Kreikan seitsemän viisasta

Seitsemän viisasta. Kuvitusta keskiaikaisessa teoksessa Liber Chronicarum.
Kreikan seitsemäksi viisaaksi (m.kreik. οἱ ἑπτά σοφοί, hoi hepta sofoi) kutsutaan antiikin Kreikan arkaaisen kauden seitsemää merkittävintä miestä, jotka vaikuttivat noin vuosina 620–550 eaa. Nämä viisaat olivat arvostettuja filosofeja, puhujia, valtiomiehiä ja lainsäätäjiä, tai vain yleisesti oikeamielisyydestään tunnettuja miehiä yhteisössään.
Vaikka viisaita sanotaan yleensä olevan seitsemän, heistä esiintyy useita erilaisia luetteloita; kaikissa niissä esiintyvät ainakin nimet Thales, Bias, Pittakos ja Solon. Nämä seitsemän miestä tunnettiin käytännöllisestä viisaudestaan, sekä ytimekkäistä ja helposti muistettavista sanonnoistaan. Heidän ajattelunsa voisi kiteyttää sanoihin "vaatimattomuus ja nöyryys ovat viisauden perusta". Muita heille tyypillisiä ajatuksia ovat "hallitse vihasi", "suuntaa katseesi elämän loppupuolelle" ja kreikkalaisille luonteenomainen "suurin osa ihmisistä on pahoja". Kerrotaan, että nämä viisaat kokoontuivat kerran Delfoissa sanellakseen viisautensa Apollon-jumalalle.
Luettelo viisaista > Yleisin versio

Diogenes Laertioksen mukaan varsinaiset seitsemän viisasta olivat:
Thales
Solon
Periandros
Kleobulos
Khilon
Bias
Pittakos
Näistä Thales oli ainoa, joka oli ensisijaisesti tiedemies ja luonnonfilosofi, muut olivat pääosin valtiomiehiä tai vain yleisesti arvostettuja miehiä. Tiedot näistä miehistä sekä heidän tekemisistään ja sanomisistaan ovat Solonia lukuun ottamatta paljolti kaikenlaisten legendojen peitossa. Ainoa varma asia on se, että kaikki ovat oikeasti eläneet.
Luettelo viisaista > Vaihtoehtoiset versiot

Diogeneen mukaan luetteloita oli kuitenkin erilaisia, ja joissakin versioissa joku yllä esitetyn luettelon nimistä oli korvattu useimmiten jollakin seuraavista:
Anakharsis Skyytti
Myson
Ferekydes
Epimenides
Peisistratos
Platonin Sokrates on varhaisin, jolta tunnetaan luettelo seitsemästä viisaasta; hän mainitsee nämä dialogissa Protagoras. Sokrateen luettelossa Periandroksen sijalla on Myson.
Hippobotos ehdotti yhteensä kahtatoista viisasta: Orfeus, Linos, Solon, Periandros, Anakharsis, Kleobulos, Myson, Thales, Bias, Pittakos, Epikharmos ja Pythagoras.
Hermippos puolestaan luetteli seitsemäntoista mahdollista viisasta, joista eri henkilöt valitsevat seitsemän viisasta eri tavalla. Nämä olivat: Solon, Thales, Pittakos, Bias, Khilon, Myson, Kleobulos, Periandros, Anakharsis, Akusilaos, Epimenides, Leofantos, Ferekydes, Aristodemos, Pythagoras, Lasos ja Anaksagoras.
Legendoja

Protagoraassa Sokrates kertoo seitsemän viisaan kokoontuneen kerran Delfoihin sanellakseen viisautensa Apollonille. Seurauksena Apollonin temppeliin kirjoitettiin tunnetut lauseet: gnōthi seauton (”tunne itsesi”) ja mēden agan (”ei mitään liikaa” eli ”kohtuus kaikessa”). Plutarkhos kirjoitti viisaiden tapaamisesta paljon myöhemmin sepitteellisen pidot-lajityyppiin lukeutuvan teoksen Seitsemän viisaan pidot.
Diogenes Laertios kertoo viisaista seuraavan tarinan. Sen mukaan joukko kalastajia oli löytänyt merestä kolmijalan. Kerrottiin, että se oli kuulunut Menelaokselle, ja Paris ja Helena olivat vieneet sen mukanaan; lopulta se oli pudonnut mereen Kos-saaren lähellä. Kolmijalan omistuksesta tuli kiista. Koska siihen ei saatu ratkaisua, osapuolet kysyivät asiaa Delfoin oraakkelilta. Oraakkeli käski antamaan kolmijalan kaikkein viisaimmalle miehelle. Tämän seurauksena se annettiin Thaleelle. Hän kieltäytyi kunniasta, ja antoi sen puolestaan Biaalle. Bias kieltäytyi puolestaan, ja niin kolmijalka kiersi läpi kaikki viisaat. Lopulta eräs heistä (versiosta riippuen Thales tai Solon) omisti sen Apollonille, jonka katsottiin olevan kaikkein viisain. Diogenes esittää samassa yhteydessä useita samantyyppisiä legendoja, joissa esiintyvät hieman eri henkilöt.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan seitsemän viisasta Wikimedia Commonsissa
Luettelo Suomen syvimmistä järvistä

Luettelo Suomen syvimmistä järvistä.
| Järvi | Järvenosa | Kunta | Syvyys (m) |
| --- | --- | --- | --- |
| Päijänne | Ristiselän Rappukallion edusta | Toivakka | 95,4 |
| Inarijärvi | Vasikkaselkä | Inari | 91,8 |
| Suvasvesi |  |  | 89,6 |
| Saimaa |  |  | 86 |
| Pääjärvi |  | Hämeenlinna | 85 |
| Toisvesi |  | Virrat | 85 |
Aiheesta muualla

Järvitilastot/Syvimmät järvet; Järviwiki
Toisenlaisia syvyystietoja: Jarmo Meriläinen: Ahdin Sanomat 1/98 (Archive.orgissa) jyu.fi.  23.6.1998. Arkistoitu 18.4.2001. Viitattu 22.8.2009.
Luettelo suomalaisista NHL-maalivahdeista

Luetteloon suomalaisista NHL-maalivahdeista on koottu kaikki NHL:ssä pelanneet, ja nykyisin pelaavat maalivahdit.
Tilastot ovat kauden 2014-2015 päätteeksi. Tähdellä merkityt pelaajat pelaavat edelleen NHL:ssä.
Runkosarja

| Nimi | Kaudet | K | OT | MIN | NOL | KA | T% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aittokallio, SamiSami Aittokallio | 2012–2014 | 2 | 2 | &&&&&&&&&&&&&089.&&&&0089 | 0 | 3,36 | 88,4 |
| Bäckström, NiklasNiklas Bäckström | 2006– | 9 | 409 | &&&&&&&&&&023247.&&&&0023 247 | 28 | 2,48 | 91,5 |
| Helenius, RikuRiku Helenius | 2008–2009 | 1 | 1 | &&&&&&&&&&&&&&07.&&&&007 | 0 | 0,00 | 100,0 |
| Hurme, JaniJani Hurme | 1999–2003 | 4 | 76 | &&&&&&&&&&&04042.&&&&004 042 | 6 | 2,61 | 90,6 |
| Kaarela, JariJari Kaarela | 1980–1981 | 1 | 5 | &&&&&&&&&&&&0220.&&&&00220 | 0 | 6,00 | – |
| Kamppuri, HannuHannu Kamppuri | 1984–1985 | 1 | 13 | &&&&&&&&&&&&0645.&&&&00645 | 0 | 5,02 | 84,6 |
| Kiprusoff, MiikkaMiikka Kiprusoff | 2000–2013 | 12 | 623 | &&&&&&&&&&036169.&&&&0036 169 | 44 | 2,49 | 91,2 |
| Koskinen, MikkoMikko Koskinen | 2010–2011 | 1 | 4 | &&&&&&&&&&&&0208.&&&&00208 | 0 | 4,33 | 87,3 |
| Lehtonen, KariKari Lehtonen* | 2003– | 11 | 510 | &&&&&&&&&&029437.&&&&0029 437 | 32 | 2,70 | 91,4 |
| Markkanen, JussiJussi Markkanen | 2001–2007 | 5 | 128 | &&&&&&&&&&&06610.&&&&006 610 | 7 | 2,70 | 90,1 |
| Mattsson, MarkusMarkus Mattsson | 1979–1984 | 4 | 92 | &&&&&&&&&&&05007.&&&&005 007 | 6 | 4,11 | – |
| Myllys, JarmoJarmo Myllys | 1988–1992 | 4 | 39 | &&&&&&&&&&&01846.&&&&001 846 | 0 | 5,23 | 85,9 |
| Niemi, AnttiAntti Niemi* | 2008– | 7 | 338 | &&&&&&&&&&019699.&&&&0019 699 | 32 | 2,40 | 91,6 |
| Niittymäki, AnteroAntero Niittymäki | 2003–2011 | 7 | 234 | &&&&&&&&&&013113.&&&&0013 113 | 5 | 2,95 | 90,2 |
| Noronen, MikaMika Noronen | 2000–2006 | 5 | 71 | &&&&&&&&&&&03653.&&&&003 653 | 3 | 2,68 | 90,1 |
| Norrena, FredrikFredrik Norrena | 2006–2009 | 3 | 100 | &&&&&&&&&&&05235.&&&&005 235 | 5 | 2,79 | 89,9 |
| Nurminen, PasiPasi Nurminen | 2001–2004 | 3 | 125 | &&&&&&&&&&&07059.&&&&007 059 | 5 | 2,87 | 90,4 |
| Ortio, JoniJoni Ortio* | 2013- | 2 | 15 | &&&&&&&&&&&&0834.&&&&00834 | 1 | 2,52 | 89,9 |
| Raanta, AnttiAntti Raanta* | 2013– | 2 | 39 | &&&&&&&&&&&02189.&&&&002 189 | 3 | 2,41 | 91,2 |
| Rask, TuukkaTuukka Rask* | 2007– | 8 | 266 | &&&&&&&&&&015241.&&&&0015 241 | 26 | 2,19 | 92,5 |
| Rinne, PekkaPekka Rinne* | 2005– | 10 | 381 | &&&&&&&&&&021956.&&&&0021 956 | 36 | 2,34 | 91,9 |
| Rynnäs, JussiJussi Rynnäs | 2011–2013 | 2 | 3 | &&&&&&&&&&&&0109.&&&&00109 | 0 | 3,84 | 84,8 |
| Rämö, KarriKarri Rämö* | 2006–2009, 2013- | 5 | 122 | &&&&&&&&&&&06576.&&&&006 576 | 4 | 2,94 | 90,4 |
| Takko, KariKari Takko | 1985–1991 | 6 | 142 | &&&&&&&&&&&07317.&&&&007 317 | 1 | 3,90 | – |
| Tarkki, IiroIiro Tarkki | 2011–2012 | 1 | 1 | &&&&&&&&&&&&&041.&&&&0041 | 0 | 4,41 | 70,0 |
| Toivonen, HannuHannu Toivonen | 2005–2008 | 3 | 61 | &&&&&&&&&&&03258.&&&&003 258 | 1 | 3,37 | 89,0 |
| Toskala, VesaVesa Toskala | 2001–2010 | 8 | 266 | &&&&&&&&&&014767.&&&&0014 767 | 13 | 2,76 | 90,2 |
Pudotuspelit

| Nimi | K | OT | MIN | NOL | KA | T% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bäckström, NiklasNiklas Bäckström* | 2 | 11 | &&&&&&&&&&&&0658.&&&&00658 | 0 | 2,55 | 91,1 |
| Kiprusoff, MiikkaMiikka Kiprusoff | 6 | 56 | &&&&&&&&&&&03284.&&&&003 284 | 6 | 2,32 | 92,1 |
| Lehtonen, KariKari Lehtonen* | 2 | 8 | &&&&&&&&&&&&0464.&&&&00464 | 1 | 3,88 | 87,4 |
| Markkanen, JussiJussi Markkanen | 2 | 7 | &&&&&&&&&&&&0374.&&&&00374 | 1 | 2,24 | 90,6 |
| Niemi, AnttiAntti Niemi* | 5 | 62 | &&&&&&&&&&&03661.&&&&003 661 | 2 | 2,74 | 90,7 |
| Niittymäki, AnteroAntero Niittymäki | 2 | 4 | &&&&&&&&&&&&0164.&&&&00164 | 0 | 2,19 | 89,8 |
| Rask, TuukkaTuukka Rask* | 3 | 47 | &&&&&&&&&&&03048.&&&&003 048 | 5 | 2,11 | 93,0 |
| Rinne, PekkaPekka Rinne* | 4 | 34 | &&&&&&&&&&&02139.&&&&002 139 | 1 | 2,47 | 91,4 |
| Rämö, KarriKarri Rämö* | 1 | 7 | &&&&&&&&&&&&0336.&&&&00336 | 0 | 2,86 | 90,6 |
| Takko, KariKari Takko | 2 | 4 | &&&&&&&&&&&&0109.&&&&00109 | 0 | 3,86 | 87,3 |
| Toskala, VesaVesa Toskala | 2 | 11 | &&&&&&&&&&&&0686.&&&&00686 | 1 | 2,67 | 91,0 |
Avain

K – pelattujen kausien lukumäärä, OT – pelatut ottelut, MIN – pelatut minuutit, NOL – nollapelit, KA – päästettyjä maaleja jokaista 60 minuuttia kohden, T% – Torjuntaprosentti
Krepidoma

Krepidoma (m.kreik. κρηπίδωμα, krēpidōma) eli krepis (κρηπίς, krēpis) (”jalusta”, ”perustus”) on antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa temppelin näkyvissä oleva kivijalka. Se oli yleensä kolmiportainen ja suuremmissa temppeleissä sekä usein Sisilian temppeleissä neliportainen. Näin krepidoma muodosti portaikon temppelin ympärille kaikille sivuille.
Krepidoman ylin osa tunnetaan nimellä stylobaatti. Krepidoman alla eli maanpinnan alapuolella oli stereobaatti, jonka ylimmästä osasta käytetään nimeä euthynteria. Itaalisissa eli etruskisissa ja roomalaisissa temppeleissä krepidomaa vastasi podium, joka oli yleensä korkeampi.
Elean akropoliin temppelin krepidomaa.
Olympian Zeuksen temppelin krepidomaa.
Segestan temppelin krepidomaa.
Segestan temppelin krepidomaa.
Stratoksen Zeuksen temppelin krepidomaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta krepidoma Wikimedia Commonsissa