Suomen somalit
Historia

| Vuosi | Somaliassa syntyneet | Somalian kansalaiset | Somalin kielen puhujat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 51 | 44 | 0 |
| 1991 | 1 389 | 1 505 | 1 538 |
| 1992 | 1 693 | 1 882 | 1 913 |
| 1993 | 2 551 | 2 883 | 2 912 |
| 1994 | 2 988 | 3 538 | 3 566 |
| 1995 | 3 229 | 4 044 | 4 057 |
| 1996 | 3 451 | 4 555 | 4 558 |
| 1997 | 3 838 | 5 238 | 5 266 |
| 1998 | 4 138 | 5 371 | 5 910 |
| 1999 | 4 189 | 4 410 | 6 251 |
| 2000 | 4 149 | 4 190 | 6 454 |
| 2001 | 4 348 | 4 355 | 6 920 |
| 2002 | 4 554 | 4 537 | 7 332 |
| 2003 | 4 700 | 4 642 | 7 777 |
| 2004 | 4 771 | 4 689 | 8 096 |
| 2005 | 5 060 | 4 704 | 8 593 |
| 2006 | 5 261 | 4 623 | 8 990 |
| 2007 | 5 802 | 4 852 | 9 810 |
| 2008 | 6 352 | 4 919 | 10 647 |
| 2009 | 7 110 | 5 570 | 11 681 |
| 2010 | 8 073 | 6 593 | 12 985 |
| 2011 | 8 767 | 7 421 | 14 045 |
| 2012 | 9 079 | 7 468 | 14 769 |
| 2013 | 9 618 | 7 465 | 15 789 |
| 2014 | 10 054 | 7 381 | 16 721 |
| 2015 | 10 570 | 7 261 | 17 871 |
| 2016 | 11 102 | 7 018 | 19 059 |
| 2017 | 11 437 | 6 677 | 20 009 |
| 2018 | 11 797 | 6 448 | 20 944 |
| 2019 | 12 110 | 6 444 | 21 920 |
| 2020 | 12 387 | 6 460 | 22 794 |
Ensimmäiset somalit saapuivat Suomeen Somaliasta vuonna 1990 poliittisina pakolaisina Neuvostoliiton kautta. Somalian keskushallinnon romahdettua maa oli ajautunut täydelliseen sekasortoon. Somalien diasporaksi kutsuttiin laajamittaista maastamuuttoa. Suomesta turvapaikkaa hakeneille somaleille myönnettiin oleskeluluvat lähinnä humanitaaristen syiden tai suojelun tarpeen perusteella, varsinaisia turvapaikkoja on myönnetty vähän.
Ensimmäisten somalien tulo ajoittui Suomessa juuri 1990-luvun laman alkuun. Etenkin alkuaikoina uutisointi muutosta oli kielteistä ja jopa sensaatiohakuista. Myös kansalaiskeskustelussa osa väestöstä heijasti somalialaisiin monia ennakkoluuloja ja uhkakuvia. Helsingin alueen ulkopuolelle sijoitetut Somaliasta saapuneet turvapaikanhakijat kokivat ongelmaksi perinneruokien valmistamisen mahdottomuuden sekä vapaa-ajan aktiviteettien puutteen.
Somalien kotoutumista haittasi 1990-luvulla myös lukutaidottomuus ja tottumus käyttää ennemmin puhuttua kuin kirjoitettua tietoa. Vuonna 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan seitsemän prosenttia Somaliassa syntyneistä 18–64-vuotiaista Suomessa asuneista maahanmuuttajista ei osannut lukea lainkaan, tai heillä oli puutteellinen lukutaito. Lukutaidottomuus oli lähinnä naisten ongelma, sillä 12 prosenttia ryhmän naisista osasi lukea puutteellisesti tai ei ollenkaan, kun taas miehistä vain alle prosentti oli lukutaidottomia. Riku Perhoniemen ja Inga Jasinskaja-Lahden tutkimuksen mukaan somalit kokevat syrjintää useimpia muita maahanmuuttajaryhmiä enemmän, ja siksi he ovat eristäytyneet omiin ryhmiinsä.
Monitori-lehden toimittaja Tuomo Tarvas kirjoitti vuonna 2009, että ”toisen polven somalialaistaustaisilla lapsilla ja nuorilla menee melko hyvin. Vanhempien kotoutumista haittaa suomalaisten haluttomuus tutustua naapureihinsa”. Hän kuitenkin huomauttaa, että ”heidän vanhempiaan kummastuttaa suomalaisten yksilökeskeisyys ja haluttomuus tutustua naapureihinsa”. Näin hän tiivistää filosofian maisteri Hawa Aallon pro gradu -tutkielman päähavainnot. Myöhemmin arviot ovat muuttuneet, ja Helsingin kaupungin erikoistutkija Pasi Saukkonen totesi somalinuorista elokuussa 2017, että tällä hetkellä merkit eivät ole parhaat mahdolliset, mitä tulee koulumenestykseen ja etenemiseen työmarkkinoilla.
Somalit avustavat aktiivisesti entistä kotimaatansa rahalähetyksin sukulaisille ja perustamalla kehityshankkeita Somaliaan. Suomen aiemmin Somalialle antaman kehitysavun korvaakin nykyään somalialaisten omien järjestöjen antama apu, jolla on muun muassa kunnostettu ja jatkettu suomalaisten aikoinaan käynnistämiä hankkeita. Tilanne Somaliassa ei ole rauhoittunut. Humanitaarinen kriisi maassa jatkuu, ja Afrikan sarven ruokakriisit ovat arkea.