stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Limeuil

Limeuilin siltoja Vézère- ja  Dordogne-joen yhtymäkohdassa.
Limeuil [limœj] on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Dordognen departementissa. Kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 342. Limeuil kuuluu departementissaan Périgord central -kantoniin Sarlat-la-Canédan arrondissementissa. Sen naapurikuntia ovat pohjoisessa Le Buque, kaakossa Saint-Chamassy, lounaassa Alles-sur-Dordogne ja luoteessa Paunat.
Dordogne- ja Vézère-jokien yhtymäkohdassa sijaitseva Limeuil kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön Les Plus Beaux Villages de France. Siihen kuuluu yhdeksän muutakin Dordognen kylää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Limeuil Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Limeuil
Käännös suomeksi
Kuusamon raja-asema

| Kuusamon kansainvälinen rajanylityspaikka |
| --- | --- |
Sijainti:  65.7981°N, 30.1036°E  Kuusamon raja-as.
Autoilijan tiekartta:  Kuusamo, Lämsänkylä
Sijainti Suomessa:  Lämsänkyläntie 453, 93999 Kuusamo
Venäjän vastaraja-asema:  Kiestinki , Louhen piiri, Karjalan tasavalta
Suomen tulli:  Suomen tulli
Suomen rajavartiosto:  Kainuun rajavartiosto
Venäjän rajavartiosto:  Venäjän FSB:n Karjalan tasavallan rajahallinto
Venäjän tulli:  MAPP Suoperä, Karjalan (tasavallan) tulli, Luoteinen tullihallinto
Raja-aseman taso:  kansainvälinen rajanylityspaikka
Kuusamon raja-asema tai Kuusamo–Suoperä on Kuusamon kunnan Lämsänkylän itäpuolella, Suomen itärajalla sijaitseva kansainvälinen rajanylityspaikka. Asema on avoinna 27.10.2019–29.3.2020 päivittäin kello 8–19.
Kuusamon rajanylityspaikka on varsin hiljainen kansainvälinen raja-asema. Uusi tulli- ja rajavartioasema otettiin käyttöön vuonna 2011. Vuonna 2012 siellä tehtiin yhteensä 44 621 matkustajien rajatarkastusta. Matkustajaliikenne on puolitoistakertaistunut vuodesta 2009.
Suomalaisen rajanylityspaikan itäpuolella Venäjällä tieyhteys jatkuu aluksi Karjalan tasavallan Louhen piirin Kiestingin kunnan läpi. Venäjän puolella tämä kansainvälinen tieliikenteen rajanylityspaikka on Suoperä (ven.   kyrill. Суоперя).
Kuusamon rajanylityspaikka suljettiin 24.11.2023 klo 00.00 alkaen valtioneuvoston päätöksellä. Kansainvälisen suojelun hakeminen keskitettiin Raja-Joosepin rajanylityspaikalle. Päätös on voimassa 23.12.2023 asti. Rajanylityspaikkojen alueille ja niiden sivustoille oli rakennettu esteaitaa. Rajojen valvontaa tehostettiin Kaakkois-Suomen rajavartioston valvomalla rajaosuudella jalka- ja ajoneuvopartioinnilla, teknisellä valvonnalla, sekä miehitetyllä ja miehittämättömällä lentotoiminnalla.
Aiheesta muualla

Venäjän Luoteisen tullihallinnon tullit (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (sztu.customs.ru)
Suomen raja-asemat
| --- | --- |
Maaraja-asemat:  Haapovaara | Imatran Pelkola | Inari | Karesuvanto | Karikangas | Karigasniemi | Karttimo | Kilpisjärvi | Kivilompolo | Kivipuro | Kokkojärvi | Kolmikanta (Imatra) | Kurvinen | Kuusamo | Leminaho | Muonio | Niirala (Tohmajärvi) | Nuijamaa-Brusnitšnoje (Lappeenranta) | Nuorgam | Näätämö | Onkamo | Parikkala | Pello | Puitsi | Rajakangas | Raja-Jooseppi-Lotta (Sodankylä) | Ruhovaara | Salla | Santio (Virolahti) | Tornio-Haaparanta | Uukuniemi | Vaalimaa-Torfjanovka (Virolahti) | Vainikkala-Lužaika (Lappeenranta) | Valkeavaara | Vartius-Lyttä (Kuhmo) | Virtaniemi
Lentoasemat:  Enontekiö | Helsinki-Vantaa | Ivalo | Joensuu | Jyväskylä | Kajaani | Kemi-Tornio | Kittilä | Kokkola-Pietarsaari | Kuopio | Kuusamo | Lappeenranta | Maarianhamina | Mikkeli | Oulu | Pori | Rovaniemi | Savonlinna | Tampere-Pirkkala | Turku | Vaasa
Satamat:  Eckerö | Färjsundet | Hamina | Hanko | Haukipudas | Helsinki | Inkoo | Kalajoki | Kaskinen | Kemi | Kemiö | Kirkkonummi | Kokkola | Kotka | Kristiinankaupunki | Lappeenranta | Loviisa | Långnäs | Maarianhamina | Merikarvia | Naantali | Nuijamaa | Olkiluoto | Oulu | Parainen | Pernaja | Pietarsaari | Pohja | Pori | Porvoo | Raahe | Rauma | Salo | Sipoo | Taalintehdas | Tammisaari | Tornio | Turku | Uusikaupunki
Rautatieasemat:  Helsingin rautatieasema | Kouvolan rautatieasema | Vainikkalan rautatieasema
Seututie 866 alkaa Kuusamon Lämsänkylän raja-asemalta ja jatkuu lännessä valtatielle 5 saakka.
Kvasi-optioarvo

Kvasi-optioarvo (engl. quasi-option value) on kustannus-hyötyanalyysin käsite, jolla tarkoitetaan odottamisesta saadun informaation arvoa.
Joskus saattaa olla kannattavaa lykätä jonkin projektin toteuttamista, jos on mahdollista, että lähitulevaisuudessa saadaan lisää hyödyllistä informaatiota. Tämä on erityisesti merkittävää, mikäli projektiin liittyy palauttamattomuutta. Esimerkiksi projekti voi tuhota pysyvästi ainutlaatuisen luonnonympäristön, tai projektiin voidaan joutua sitoutumaan niin pitkäksi aikaa, että vaihtoiset projektit saattavat ehtiä kehittyä paremmiksi vaihtoehdoiksi. Kvasi-optioarvolla tarkoitetaan odottamisesta saadun informaation arvoa.
Kirjallisuutta

Boardman, Anthony E.; Greenberg, David H.; Vining, Aidan R.; Weimer, David L.: Cost-Benefit Analysis. Concepts and Practice. (3rd Edition).  Pearson Prentice Hall, New Jersey. USA., 2006.
Káto Lechónia

| Káto Lechónia Κάτω Λεχώνια |
| --- | --- |
 Káto Lechónian kylää.
 Káto Lechónia
 Koordinaatit: 39°19′50″N, 23°2′21″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Magnesia
Kunta:  Vólos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  2401040401
Korkeus:  80 m
Väkiluku (2021):  1 347
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  385 00
Suuntanumero(t):  2421
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Káto Lechónia (kreik. Κάτω Λεχώνια) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Vóloksen kuntaan, Magnesian alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 347 (2021).
Káto Lechónian kylä sijaitsee Pílion niemimaan juuren länsiosassa noin 11 kilometriä kaakkoon Vóloksen kaupungista. Se on rakennettu noin 80 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna.
Káto Lechónia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κάτω Λεχωνίων, Dimotikí Koinótita Káto Lechoníon), johon kuuluu varsinaisen Káto Lechónian kylän lisäksi Ágios Minásin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 410 (2021).
Káto Nisí

| --- | --- |
Sijainti:  38°31′25″N, 25°31′08″E, Psará Chíos, Pohjois-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoisen Egean saaret
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,158 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Káto Nisí (kreik. Κάτω Νησί) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Antípsaran saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,158 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Káto Nisí kuuluu Psarán kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Káto Nisín ja Antípsaran välissä sijaitsee Mediakón saari.
Latvian koripallomaajoukkue

Latvian koripallomaajoukkue edustaa Latviaa koripallon arvokisoissa.
Historia

Latvia on voittanut Euroopan mestaruuden kerran historiansa aikana. Tämä tapahtui vuonna 1935 Sveitsissä pidetyissä kaikkien aikojen ensimmäisissä koripallon EM-kilpailuissa. Kisojen loppuottelussa joukkue voitti Espanjan luvuin 24-18.
Latvian joukkue on pelannut vain kerran olympialaisissa, Berliinissä 1936, jolloin koripallo oli ensimmäisen kerran olympiaohjelmassa virallisena lajina. Latvian sijoittui kisoissa kahdeksanneksitoista, kun joukkueita oli mukana yhteensä 21.
Vuoden 1939 EM-kisoissa Latvia voitti hopeaa. Tällä kertaa Liettua vei mestaruuden. Latvia voitti kisoissa Suomen pistein 108–7, mikä oli kisojen toiseksi suurin voitto. Latvian ensimmäinen maailmanmestaruuskilpailu oli vuoden 2023 MM-kisoissa sijoittuen viidenneksi.
Sijoitus EM-kisoissa

| Vuosi | Sijoitus |
| --- | --- |
1935: Mestari
1937: 6.
1939: 2.
(1946–1991) Osa Neuvostoliittoa: –
1993: 10.
1997: 16.
2001: 8.
2003: 13.
2005: 14.
2007: 15.
2009: 13.
2011: 21.
2013: 11.
2015: 8.
2017: 5.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (latviaksi)
FIBA Europen maajoukkueet
Alankomaat | Albania | Andorra | Armenia | Azerbaidžan | Belgia | Bosnia ja Hertsegovina | Bulgaria | Englanti | Espanja | Georgia | Irlanti | Islanti | Israel | Italia | Itävalta | Kreikka | Kroatia | Kypros | Latvia | Liettua | Luxemburg | Malta | Moldova | Montenegro | Norja | Pohjois-Irlanti | Pohjois-Makedonia  |  Portugali | Puola | Ranska | Romania | Ruotsi | Saksa | San Marino | Skotlanti | Serbia | Slovakia | Slovenia | Suomi | Sveitsi | Tanska | Tšekki | Turkki | Ukraina | Unkari | Wales | Valko-Venäjä | Venäjä | Viro | Yhdistynyt kuningaskunta
Entisiä joukkueita: DDR | Jugoslavia | Neuvostoliitto | Tšekkoslovakia
Kuusamon terveyskeskus

Kuusamon terveyskeskus on Kuusamon kaupungissa sijaitseva  terveydenhuollon yksikkö. Kuusamon terveyskeskuksessa toimii ympärivuorokautinen päivystys.milloin? Terveyskeskuksessa on lääkärinvastaanotto ja siellä tehdään laboratorio- ja kuvantamistutkimusten lisäksi myös kiireettömiä leikkauksia. Vuonna 2012 Kuusamon terveyskeskus oli Suomen kustannustehokkain terveyskeskussairaala.
Historia

Kuusamon sairaala rakennettiin vuonna 1906 valtionavun turvin, jolloin sinne tuli 15 sairaansijaa ja sairaanhoitajan virka. Aluelääkärin virkaan astui noihin aikoihin Juho Warpula. Vuonna 1921 aluelääkäriksi nimitettiin Ali Ervasti. Ervasti hoiti Kuusamon lisäksi Posion ja Taivalkosken kuntien potilaat ja joutui usein tekemään vaativiakin leikkauksia, koska matka Oulun lääninsairaalaan oli pitkä ja kelirikkojen vaikeuttama. "Pakko leikata, kuolee matkalle kuitenkin", totesi Ervasti usein lakonisesti.
Kuusamon sairaala tuhoutui sotien aikana saksalaisten ja venäläisten joukkojen poltettua Kuusamon kirkonkylän ja sairaala toimi hajautetusti useissa rakennuksissa. Aluesairaala muuttui kunnansairaalaksi ja aluelääkäri kunnanlääkäriksi vuonna 1950. Uusi kunnansairaala valmistui vuonna 1952, jossa toimi kaksi kunnanlääkäriä aina 1960-luvulle, jolloin sairaala laajennettiin 100-paikkaiseksi, uusi leikkausosasto rakennettiin ja kunnanlääkärin virkoja lisättiin. Samoihin aikoihin ensimmäinen kirurgin virka perustettiin Kuusamoon.
1972 voimaan tulleen kansanterveyslain myötä Kuusamon kunnansairaalan nimi muuttui Kuusamon terveyskeskukseksi. 1980-luvulla Raatesalmen psykiatrinen hoitopiste muutettiin terveyskeskuksen psykiatriseksi osastoksi. 1990-luvulla terveyskeskukseen perustettiin kymmenen terveyskeskuslääkärin ja yhden kirurgin työtä tukemaan myös gynekologin virka.
2003 tehtiin Kuusamon terveyskeskuksen rakennuksen peruskorjaus. Vuonna 2008 synnytykset Kuusamossa lopetettiin ja keskitettiin Oulun yliopistolliseen sairaalaan.  Nykyisellään Kuusamon terveyskeskuksessa on 20 lääkärin virkaa, viikoittaista leikkaustoimintaa, sekä useiden eri alojen erikoislääkäripalvelut.
Aiheesta muualla

Kuusamon terveyskeskus Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue
Lasse Pirjetä

| Lasse Pirjetä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1974 (ikä 50) Haukipudas
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Lepo-Lasse tai Iso-Lasse
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  191 cm
Paino:  107 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–2009
Seurat:  TPS (SML) Frölunda HC (SEL) Tappara (SML) HIFK (SML) Kärpät (SML) Columbus Blue Jackets (NHL) Syracuse Crunch (AHL) Pittsburgh Penguins (NHL) Kloten Flyers (NLA) Malmö IF (SEL/HockeyAllsvenskan) Pelicans (SML)
NHL-varaus:  133. varaus, 2003 Columbus Blue Jackets
Lasse Pirjetä (s. 4. huhtikuuta 1974 Haukipudas) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä.
Peliura

Pirjetän ensimmäinen seura oli Haukiputaan Veikot. Hän pelasi seuran F-junioreissa 1981–82, kunnes siirtyi Kärppiin. Pirjetä edusti lukuisia joukkueita SM-liigassa, Frölunda HC:tä Ruotsin Elitserienissä ja Columbus Blue Jacketsia sekä Pittsburgh Penguinsia NHL:ssä. Hänet valittiin yli-ikäisenä viidennellä valintakierroksella Columbus Blue Jacketsin riveihin ollen 133. valinta vuoden 2002 varaustilaisuudessa.
Aloitettuaan kauden 2005–06 NHL:ssä Pittsburgh Penguinsissa hänet lähetettiin Wilkes-Barre/Scranton Penguinsiin, Pittsburghin AHL-farmijoukkueeseen. Pirjetä palasi 20. tammikuuta Eurooppaan ja liittyi Sveitsin pääsarjassa pelanneen Kloten Flyersin riveihin. SM-liigan Pelicans pestasi Pirjetän kaudeksi 2008–2009, mutta kausi Pelicansissa päättyi seitsemään runkosarjaotteluun. Pirjetä kärsi jo ennen siirtoaan Lahteen loukkaantumisista Malmö IF:ssä kaudella 2007–08.
Pirjetä pelasi kolmet jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut: 2002, 2003 ja 2004, muttei voittanut yhtään mitalia. Jääkiekon SM-liigassa hänellä on tilillään Suomen mestaruus vuodelta 1995 ja SM-hopea vuodelta 1994.
Muuta

Lasse Pirjetä tunnetaan myös nimillä Lepo-Lasse, Iso-Lasse ja Reissu-Lasse.[lähde? ]
Lasse Pirjetän serkku on entinen jääkiekkoilija ja Oulun Kärppien entinen päävalmentaja Mikko Haapakoski.[lähde? ]
Lasse Pirjetä oli Mestis-joukkue Heinolan Peliittojen valmennustiimissä kaudella 2012–2013 sekä Espoon Bluesin B-akatemiassa kaudella 2013–2014.
Kaudella Lasse Pirjetä 2014–2015 valmensi Jokerien B-junioreita.
Aiheesta muualla

Lasse Pirjetä Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Jatkoaika -sivuston profiili Pirjetästä (Arkistoitu – Internet Archive)
Lasse Pirjetä nhlfinns.net
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2002
3 Nummelin |
4 Timonen (A) |
6 Koivisto |
8 Ojanen |
9 Lydman |
10 Hagman |
12 Jokinen |
13 Karalahti |
14 Helminen (C) |
17 Kallio |
19 Norrena |
20 Miettinen |
27 Lind |
29 Pärssinen |
30 Markkanen |
31 Lehtonen |
32 Rintanen |
36 Tuulola |
39 Kapanen |
39 Viitakoski |
41 Aalto |
44 Niinimaa (A) |
56 Pirjetä |
Valmentaja Hannu Aravirta
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2003
1 Lehtonen |
2 Kiprusoff |
3 Nummelin (A) |
4 Timonen |
5 Helenius |
6 Väänänen |
7 Berg |
8 Selänne (A) |
9 Lydman |
10 Pirnes |
11 Koivu (C |)
12 Jokinen |
14 Hagman |
16 Peltonen |
17 Kallio |
18 Virta |
20 Miettinen |
22 Eloranta |
23 Santala |
29 Pirjetä |
30 Hurme |
31 Nurminen |
32 Rintanen |
36 Ylönen |
44 Niinimaa |
Valmentaja Hannu Aravirta
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2004
3 Nummelin (A) |
5 Salo |
7 Niemi |
9 Hagman |
10 Karalahti |
12 Jokinen (A) |
15 Virta |
16 Peltonen (C) |
20 Pirjetä |
21 Mäntylä |
23 Viuhkola |
24 Laaksonen |
25 Hentunen |
26 Söderholm |
27 Pärssinen |
30 Norrena |
31 Markkanen |
32 Rintanen |
35 Noronen |
37 Ruutu |
39 Kapanen |
44 Niinimaa |
61 Pirnes |
71 Kallio |
Valmentaja Raimo Summanen
Kuusamon lukio

| Kuusamon lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Oulangantie 1, 93600 Kuusamo
Koordinaatit:  65.9652°N, 29.1727°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Tomi Meriläinen
Luokat:  10-12
Oppilaita:  noin 240
Verkkosivut
Kuusamon lukio on Kuusamossa toimiva lukio. Siellä opiskelee noin 240 lukiolaista.
Lukion rehtorina toimii Tomi Meriläinen.
Kuusamon lukio sijaitsee lähellä Rukan laskettelukeskusta. Kuusamon lukion yhteydessä toimivassa Rukan alppikoulussa opiskelee noin 35 oppilasta; alppikoulun tavoitteena on yhdistää kouluopetus alppi- ja freestylehiihdon sekä lumilautaulun valmennukseen.
Historia

Kuusamon lukio perustettiin vuonna 1956. Koulurakennuksen ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1959 ja lisärakennus vuonna 1961. Nykyinen koulurakennus rakennettiin vuonna 2000. Rukan alppikoulu on toiminut syksystä 1995 lähtien.
Tunnettuja oppilaita

Kalle Palander, alppihiihtäjä
Tommi Kinnunen, kirjailija
Anssi Koivuranta, yhdistetyn urheilija
Marcus Sandell, alppihiihtäjä
Andreas Romar, alppihiihtäjä
Kristiina Rove, alppihiihtäjä
Reetta Räty, toimittaja
Limes Germanicus

Limes Germanicus
Limes Germanicus oli Rooman valtakunnan rajalinnoitusten linja (limes) Germania Superiorin ja Raetian provinssien rajalla. Se erotti Rooman valtakunnan germaaniheimoista vuodesta 83 vuoteen 260. Suurimmillaan limes ylettyi Reinin rannalta läheltä nykyistä Bonnia aina Tonavalle Regensburgin lähettyville.
Limes Germanicus oli jaettu kolmeen osaan: Ala-Germanian Limekseen, Ylä-Germanian Limekseen ja Raetian Limekseen. Yhteensä matkaa tuli 568 kilometriä ja siihen kuului ainakin 60 linnaa ja 900 vahtitornia.
Rooman valtakunnan rajapuolustus on tullut paljon tutummaksi Saksan rahoittamien kaivausten jälkeen. Vuonna 2005 Ylä-Saksan ja Raetian Limeksen jäänteet listattiin UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Nämä muodostavat maailmanperintökohteen "Rooman valtakunnan rajat" yhdessä Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan Hadrianuksen vallin kanssa.
Aiheesta muualla

Limes Germanicus ja Hadrianuksen valli UNESCON sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Unescon maailmanperintökohteet Saksassa
Aachenin tuomiokirkko
Alppien paalutalot
Augustusburg ja Falkenlust
Bamberg
Bauhaus-kohteet Weimarissa ja Dessaussa
Bayreuthin oopperatalo
Bergpark Wilhelmshöhe
Berliinin modernistiset asuinalueet
Corveyn luostari
Darmstädter Künstlerkolonie Mathildenhöhe
Dessau-Wörlitzin puutarha
Fagus-Werk
Hedeby ja Danevirke
Hildesheimin tuomiokirkko ja Mikaelinkirkko
Karpaattien ja Saksan pyökkimetsät
Kaupungintalo ja Rolandin patsas Bremenin torilla
Keski-Reinin laakson yläosa
Kölnin tuomiokirkko
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt
Lorschin luostari
Luther-muistomerkit Eislebenissä ja Wittenbergissä
Lyypekki
Maulbronnin luostari
Messelin kaivoksen fossiilialue
Museumsinsel Berliinissä
Muskaunpuisto (jaettu Puolan kanssa)
Naumburgin katedraali
Quedlinburg
Rammelsbergin kaivokset, Goslar ja Ylä-Harzin vesihuoltojärjestelmä
Regensburg
Reichenaun luostarisaari
Roomalaiset monumentit, tuomiokirkko ja Liebfrauen-kirkko Trierissä
Rooman rajalinjat (jaettu Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa)
Sanssouci, Neues Palais, Charlottenburgin linna
Speicherstadt ja Kontorhausviertel Hampurissa
Speyerin tuomiokirkko
Stralsund ja Wismar
Vattimeri (jaettu Alankomaiden ja Tanskan kanssa)
Völklingenin rautaruukki
Wartburgin linna
Weimar
Wiesin pyhiinvaelluskirkko
Würzburgin linna
Zollvereinin hiilikaivokset Essenissä
Lieber

Lieber voi viitata muun muassa seuraaviin henkilöihin:
Jeffrey Lieber (s. 1969), yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvakäsikirjoittaja
Larry D. Lieber (s. 1931), yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija
Stan Lee, syntyjään Stanley Martin Lieber, (1922–2018), yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja toimittaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kuumat paikat

| Kuumat paikat> Dead Reckoning |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Cromwell
Käsikirjoittaja:   Oliver H. P. Garrett  Steve Fisher 
Perustuu:  Gerald Adamsin ja Sidney Biddellin tarinaan
Tuottaja:  Sidney Biddell
Säveltäjä:  Marlin Skiles
Kuvaaja:  Leo Tover
Leikkaaja:  Gene Havlick
Pukusuunnittelija:  Jean Louis
Pääosat:   Humphrey Bogart  William Prince  Lizabeth Scott 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures Corporation
Levittäjä:  Columbia Pictures Netflix
Ensi-ilta:  1947
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuumat paikat (Dead Reckoning) on John Cromwellin ohjaama elokuva vuodelta 1947. Elokuvan pääosaa, laskuvarjojoukkojen kapteeni Murdockia, näyttelee Humphrey Bogart.
Juoni

Elokuva sijoittuu aikaan heti toisen maailmansodan päättymisen jälkeen. Kapteeni Murdock ja kersantti Johnny Drake (William Prince) komennetaan Washingtoniin. Heidät on tarkoitus palkita mitalein, mutta Drake katoaa yllättäen. Murdock alkaa selvittää syitä katoamisen taustalla ja jäljittää ystäväänsä Gulf Cityyn, missä hän saa selville tämän palaneen kuoliaaksi auto-onnettomuudessa. Murdockille paljastuu myös, että Drake liittyi armeijaan valenimellä välttääkseen rangaistuksen tekemästään murhasta. Tapausta selvittäessään Murdock törmää myös Draken murhaaman rikkaan miehen, Chandlerin, kauniiseen vaimoon Coraliin (Lizabeth Scott).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Humphrey Bogart  | … |  ”Rip” Murdock   |
|  Lizabeth Scott  | … |  ”Dusty” Chandler   |
|  Morris Carnovsky  | … |  Martinelli   |
|  Charles Cane  | … |  Kincaid   |
|  William Prince  | … |  Johnny Drake   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuumat paikat Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Laipikat

| Laipikat |
| --- | --- |
 Karvaslaipikka (Phyllanthus acidus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Phyllanthaceae
Alaheimo::  Phyllanthoideae
Suku::  Laipikat Phyllanthus  L.
Katso myös
   Laipikat Wikispeciesissä   Laipikat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Laipikat (Phyllanthus) on kasvisuku, joka kuuluu heimoon Phyllanthaceae. Siihen kuuluu noin 750–1 000 lajia. Laipikat on hyvin suuri ja monimuotoinen suku, jonka lajit voivat olla puita, pensaita tai ruohoja. Joillakin lajeilla on syötäviä hedelmiä.
Tuntomerkit

Laipikoihin kuuluu puita, pensaita ja ruohoja. Ne ovat yleensä yksikotisia, joskus kaksikotisia. Lehtiasento on vuorottainen. Lehdet ovat yksinkertaisia, usein kaksirivisiä, lyhytruotisia ja korvakkeellisia. Päävarren lehdet ovat usein surkastuneita. Lehtilavat ovat ehytlaitaisia ja sulkasuonisia. Kukintojen muoto vaihtelee suuresti. Yksineuvoiset kukat ovat teriöttömiä. Verholehtiä on tavallisesti 3–6, emikukissa joskus enemmänkin. Hedekukissa on 2–6 hedettä ja 3–6 mesiäistä. Emikukissa on useimmiten kolmilokeroinen, joskus jopa 12-lokeroinen sikiäin, jonka jokaisessa lokerossa on kaksi siemenaihetta. Emin vartaloita kukassa on yhtä monta kuin sikiäimen lokeroita. Emien luotit ovat usein kaksiliuskaisia. Hedelmät ovat usein kuivana avautuvia kotia, mutta joillakin lajeilla meheviä marjoja tai luumarjoja.
Levinneisyys

Laipikat kasvavat kaikilla trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla.
Lajeja

Sukuun kuuluu satoja lajeja. Kuudella lajilla on suomenkielinen nimi:
karvaslaipikka (Phyllanthus acidus)
jamaikanlaipikka (Phyllanthus angustifolius)
amblapuu (Phyllanthus emblica)
myrttilaipikka (Phyllanthus myrtifolius)
jokilaipikka (Phyllanthus reticulatus)
sirolaipikka (Phyllanthus tenellus)
Käyttö

Joidenkin laipikoiden mehevät hedelmät ovat syötäviä. Karvaslaipikkaa ja amblapuuta kasvatetaan hedelmäpuina.
Leppäjärvet

| Leppäjärvet |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala, Valkeakoski
Koordinaatit:  61°19′26″N, 24°01′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105  m 
 fiLeppäjärvet 
Iso- ja Vähä-Leppäjärvi ovat kaksi toisiaan lähekkäistä järveä Valkeakosken kaupungin alueen pohjoisosassa. Iso-Leppäjärven itäpuoli on Kangasalan kunnan aluetta. Nimistään huolimatta järvet ovat samankokoiset. Järvet ovat Myllyniitynojan kautta yhteydessä Painonjärveen ja edelleen Painonjoen kautta Mallasveteen.
↑  Modèle [[Modèle:Lien web|Malline:Lien web]] : parametri  url  puuttuu. Maanmittauslaitoksen paikannimirekisteri, MaanmittauslaitosUrl . Tieto on haettu Wikidatasta.
Lea Giunchi

| Lea Giunchi |
| --- | --- |
 Lea Giunchi vuonna 1914.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. tammikuuta 1884 Cervia
Kuollut: 3. tammikuuta 1938 (53 vuotta) Milano
Kansalaisuus:  Italia
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Lea Giunchi ja Giuseppe Gambardella elokuvassa Lea e il gomitolo (1913).
Lea Giunchi (4. tammikuuta 1884 Cervia – 3. tammikuuta 1938 Milano) oli italialainen elokuvanäyttelijä.
Giunchi aloitti uransa sirkustaiteilijana. Vuonna 1909 hän siirtyi kumppaninsa Natalino Guillaumen ja tämän veljen Ferdinandin kanssa elokuvayhtiö Cinesille. Giunchi esiintyi komedianäyttelijänä Ferdinand Guillaumen Tontolini, Raymond Fraun Kri Kri ja Giuseppe Gambardellan Checco -hahmojen rinnalla. Vuonna 1910 hän aloitti oman Lea-sarjansa, joka käsittää useita kymmeniä lyhyitä komedioita. Giunchi näytteli myös draamaelokuvissa, joista merkittävimpiä ovat Enrico Guazzonin Quo vadis? (1913) ja Immolazione (1914). Giunchi siirtyi Caesar Filmille vuonna 1915 ja hänen uransa päättyi vuosikymmenen lopussa.
Elokuvia

Pinocchio, 1911
Musta ympyrä, 1913
Aiheesta muualla

Internet Movie Database:Lea Giunchi (englanniksi)