stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kehrätipsu

| Kehrätipsu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Tipsut Layia
Laji::  platyglossa
Kaksiosainen nimi
 Layia platyglossa  (Fisch. & C.A.Mey.) A.Gray 
Katso myös
   Kehrätipsu Wikispeciesissä   Kehrätipsu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kehrätipsu eli tipsu (Layia platyglossa) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon ja tipsujen (Layia) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen ja kasvaa luontaisena muun muassa Kalifornian rannikkoseuduilla, mutta sitä kasvatetaan kesäkukkana myös Suomessa.
Luonnossa, Kaliforniassa, kehrätipsu kasvaa erilaisilla kuivilla paikoilla. Se kasvaa muun muassa mäntymetsissä, nahkealehtisen kasvillisuuden joukossa, niityillä, mäenrinteillä sekä ruohostomailla. Kehrätipsulla on keltaiset, asterimaiset kukat ja se kukkii Kaliforniassa helmi–toukokuussa. Suomessa kehrätipsu kukkii loppukesällä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kehrätipsu (Layia platyglossa)
Puutarha.net: Tipsu (Layia platyglossa)
Zach Trotman

| Zach Trotman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. elokuuta 1990 (ikä 34) Carmel, Indiana, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  191 cm
Paino:  98 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–2021
Aik. seurat:  Providence Bruins (AHL) Boston Bruins (NHL) Ontario Reign (AHL) Pittsburgh Penguins (NHL) WBS Penguins (AHL)
NHL-varaus:  210. varaus, 2010 Boston Bruins
Zachary Ross Trotman (s. 26. elokuuta 1990 Carmel, Indiana, Yhdysvallat) on uransa lopettanut yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän on Boston Bruinsin seitsemännen kierroksen varaus vuodelta 2010.
Ura pelaajana

24. maaliskuuta 2012 Trotman teki kolmivuotisen tulokassopimuksen NHL-seura Boston Bruinsin kanssa.
28. joulukuuta 2013 Dennis Seidenbergin loukkaannuttua Trotman kutsuttiin AHL-farmijoukkue Providence Bruinsista ylös NHL:n puolelle, jossa hän teki debyyttinsä ottelussa Ottawa Senatorsia vastaan. Trotman teki ensimmäisen NHL-maalinsa 2. huhtikuuta 2015, jolloin teki voittomaalin 3–2 -lukemiin päättyneessä ottelussa Detroit Red Wingsiä vastaan.
Karl Johan Moring

Karl Johan Moring (20. marraskuuta 1832 Kalvola – 6. maaliskuuta 1868 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä ja musiikinopettaja.
Henkilöhistoria

Moringin vanhemmat olivat meriupseeri ja maanmittari Carl Matthias Moring ja Eva Charlotta Sjöman. Hän kävi Helsingin alkeiskoulun ja opiskeli viulun- ja pianonsoittoa Rudolf Lagin johdolla. Leipzigin konservatoriossa hän opiskeli 1856–1858 ja palasi sen jälkeen Suomeen perustamansa Sylvia-kuoron johtajaksi. Leipzigissa hän oli vielä toiseen otteeseen 1860–1861. Moring toimi paitsi kuoronjohtajana, myös laulun- ja musiikinopettajana. Hän kuoli lavantautiin Helsingissä keväällä 1868 alle 40-vuotiaana.
Taiteellinen tuotanto

Moring sävelsi vaatimattomia kuoro- ja yksinlauluja. Hänen sävellyksistään tunnettuja ovat muun muassa virsi ”Taivaat kaikki valtiaansa” sekä Työväenopiston laulukirjassa 1928 julkaistu laulu ”Mökin poika” J. L. Runebergin tekstiin. Moringin arkistoa on talletettu Kansalliskirjastoon.
Taiteellinen tuotanto > Sävellyksiä ja sovituksia

Moringin sävellyksiä ja sovituksia ovat:
Yksinlauluja, kuten Tre sånger med accompagnement af Forte-Piano (1858), Den Ensamma (1862) ja Den Väntade (1864)
Kuorolauluja, kuten Arbetarsång
Kansanlaulujen sovituksia
Kokoelma lauluja ja laulelmia neliääniselle sekakuorolle, mukaan lukien kahdeksan omaa sävellystä, julkaistiin seitsemänä vihkona Sånger och visor, satta för blandad qvartett (1863-1865)
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Karl Johan Moring on Wikiaineistossa
Ylinen Penijärvi

| Ylinen Penijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°47′55″N, 23°13′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kyrösjärven alue (35.52)
Laskujoki:  oja Raattaansuonojaan 
Järvinumero:  35.521.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,3 m 
Rantaviiva:  0,837 km 
Pinta-ala:  0,03465 km² 
 fiYlinen Penijärvi 
Ylinen Penijärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Ylinen Penijärvi on osa Kyrösjärven lähialuetta.
Maantietoa

Järven pituus on 300 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Se sijaitsee Vääränahteenvuoren länsipuolella mäen ja peltomaiden välissä. Järelle laskee vain yksi pieni tulo-oja ja laskuoja lähtee järven eteläpäästä. Laskuoja yhtyy 150 metrin päässä ohi virtaavaan Raattaansuonojaan, joka laskee Kyrösjärven Penijoenlahteen. Rantaviiva on 850 metriä pitkä ja rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille ja viereiselle maatilalle johtaa tie seututieltä 276.
Lähellä sijaitseva Alinen Penijärvi kuuluu Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-alueeseen.
Historiaa

Isojaonkartta, joka on vuodelta 1830-1848, järvi on saman niminen kuin nykyäänkin ja myös sen laskuoja on samanlainen kuin nykyään.
’S Wonderful!

’S Wonderful! (vap. suom. Se on ihanaa!) on George Gershwinin säveltämä ja Ira Gershwinin sanoittama musiikkikappale vuoden 1927 Broadway-musikaalista Funny Face. Kappaleen esittivät näytelmässä Adele Astaire ja Allen Kearns ja siitä tuli hitti heti ilmestyttyään. Vuonna 1928 sekä The Ipana Troubadors -yhtye että laulaja Frank Crumit nostivat kappaleen listoille Yhdysvalloissa. Myös Funny Facen miespääosan esittäjä Fred Astaire nauhoitti laulusta oman versionsa.
Kappaleesta on useiden Gershwinin sävellysten tavoin tullut jazzstandardi. Sen ovat nauhoittaneet muun muassa Benny Goodman, Stan Getz, Coleman Hawkins, Art Tatum, Red Garland, Sonny Stitt ja Eddie Harris.
Kielinlahti

Kielinvuonoa ja Kielin telakka-aluetta Kielissä.
Kielinlahti (saks. Kieler Bucht, tansk. Kiel Bugt) on lahti lounaisessa Itämeressä. Se huuhtoo Saksan Schleswig-Holsteinin osavaltion ja Tanskan saarten rantoja. Se on Fehmarnin Beltin ja Fehmarninsalmen kautta yhteydessä Mecklenburginlahteen idässä sekä Tanskan salmien kautta Kattegatiin pohjoisessa. Kielinvuono on yksi Kielinlahden lahdista.
Itämeren osat
| --- | --- |
Pohjanmereltä varsinaiselle Itämerelle:   (Skagerrak)  Kattegat  Belttienmeri  Tanskan salmet Juutinrauma  Iso-Belt  Vähä-Belt  Samsøn Belt  Langelandin Belt  Fehmarnin Belt  Kielinlahti Kielinvuono  Eckernfördenlahti  Schlei  Flensburginvuono  Mecklenburginlahti 
Varsinainen Itämeri:   Arkonan allas  Bornholmin allas  Gotlanninmeri Gdańskinlahti  Gotlannin allas 
Suuret lahdet:   Riianlahti  Suomenlahti  Pohjanlahti Ahvenanmeri  Saaristomeri  Selkämeri  Merenkurkku  Perämeri
Kehrääjä (kirja)

| Kehrääjä Siivet pystyssä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jukka Lilja
Kuvittaja:  Jukka Lilja
Kansitaiteilija:  Päivi Peltoniemi, Ismo Nousiainen (suunnittelu) Jukka Lilja (kuva)
Kieli:  suomi
Genre:  lintukirja
Kustantaja:  Valmiixi
Julkaistu:  2017
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  159 sivua
ISBN:  978-952-5965-48-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kehrääjä: Siivet pystyssä – Nightjar: Wings Upright on kuva- ja tietoteos kehrääjästä. Kuvat ja teksti ovat Jukka Liljan, ja kirjan on julkaissut vuonna 2017 kurikkalainen kustannusyhtiö Valmiixi. Teoksessa on tekstiä myös englanniksi.
Teos on suunnattu paitsi lintuharrastajille, myös yleisesti luonnon moninaisuudesta kiinnostuneelle suurelle yleisölle. Lilja on valinnut 70 000 kehrääjäkuvastaan kirjaan 170 kuvaa. Teksti jakautuu 23 tiettyyn aiheeseen keskittyvään lukuun.
Kirja kertoo tekstien ja kuvien kautta vaikeasti kuvattavasta yölintulajista kehrääjästä. Alkusanoissa ja ensimmäisessä luvussa Jukka Lilja käy lyhyesti läpi, kuinka hän päätyi juuri kehrääjän kuvaajaksi. Leipänsä poliisin rikostutkijana ansainnut Lilja jäi eläkkeelle 2015. Ennen lintukuvaajaksi ryhtymistään hän oli tehnyt työn ohella luontodokumentteja Mtv:lle ja Ylelle. Yksi dokumentti käsitteli juuri kehrääjää. Sen syntyyn vaikutti päivätyö, eli hän etsi yöaktiivista lajia, ja lisäksi kehrääjästä ei ollut juuri olemassa kuvamateriaalia. Lajin harrastus lähti liikkeelle siitä. Runsaan kolmenkymmenen vuoden mittaisen havaintotyön perusteella hän sanoo, että laji on kaikista hänen kohteistaan haastavin, mutta myös erikoisin ja kiinnostavin. Pertti Koskimies kertoo arviossaan löytäneensä 50 lintuharrastusvuotensa aikana kaksi kehrääjänpesää, kun aktiivinen kehrääjäharrastaja Lilja on löytänyt niitä Pohjanmaalta puolentoistasataa.
Arviot

Linnut-lehden arviossaan Pertti Koskimies pitää kuvitusta ansiokkaana mutta olisi halunnut, että kirjassa olisi myös havaintotietoja. Hän arvostaa kertomusta luonnonkulkijan sitkeydestä aihepiirinsä tutkimisessa.
Hannu Hautala, joka Kuusamossa asuvana ei itse ole päässyt tutustumaan kehrääjään kuin satunnaisesti, nostaa Luontokuva-lehden arviossaan esiin muutamia luontokirjoissa esitettyjä virheellisiä seikkoja, jotka Lilja on korjannut. Toisin kuin aiemmin on esitetty, kehrääjän kidan reunuksena olevat sukaset suojaavat silmiä saaliin siiviltä eivätkä sinänsä liity itse pyyntiin. Uusi tieto on myös, että kehrääjä pesii Suomessakin hyvin usein kaksi kertaa kesässä. Hautala huomauttaa lisäksi, että rengastajan kanssa tehdyt kuvausretket ovat tarjonneet Liljalle mahdollisuuden tutkia sellaista, mihin kuvaaja yksin liikkuessaan ei tule tutustuneeksi. Filmille edelleen kuvaava Hautala toteaa, että salamakuvien valaistus on tasapainossa, mutta myöntää, ettei tunne digikuvauksen tuomia mahdollisuuksia siinä. Otavan kirjapainokin saa Hautalalta kiitoksen laadukkaasta painojäljestä. Hän harmittelee englanninkielisen tekstin mukaanottoa, mutta toteaa, että kirjalle voi löytyä kiinnostusta ulkomaillakin.
Aiheesta muualla

Kirjan esittely kustantajan sivulla
Zacharia Maidjida

Zacharia Maidjida (s. 5. kesäkuuta 1969) on keskiafrikkalainen entinen keskipitkän matkan juoksija. Hän kilpaili vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa ja putosi sekä miesten 800 että 1 500 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella. Maidjidan henkilökohtainen ennätysaika 800 metrin juoksussa on 1.50,41 (1992) ja 1 500 metrin juoksussa 3.54,0 (1992).
Maidjida toimi vuoden 2000 olympialaisissa Sydneyssä maansa lipunkantajana.
Aiheesta muualla

Zacharia Maidjida Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Zacharia Maidjida Kansainvälinen yleisurheiluliitto. (englanniksi)
Ylinen Salmijärvi

| Ylinen Salmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°34′39″N, 24°04′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  suo-oja Aliseen Salmijärveen 
Järvinumero:  35.732.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,5 m  
Rantaviiva:  1,016 km  
Pinta-ala:  3,525 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiYlinen Salmijärvi 
Ylinen Salmijärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla noin kolme kilometriä Suinulasta pohjoiseen sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Käpykankaan koillispuolella olevassa kalliomäkien välisessä painaumassa. Järven länsipuolella mäki kohoaa vaiheittain yli 20 metrin korkeuteen, mutta järven lähiympäristö on soistunutta metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven länsipuolella kulkee metsäautotie, mutta järvi on autio.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi suo-ojaa ja etelästä lähtee Aukeissuolle virtaava laskuoja. Ojat laskevat lopulta kilometrin päässä Aliseen Salmijärveen, joka laskee vuorostaan Havisevanjärveen.
Katoamisten kirja

| Katoamisten kirja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Iida Rauma
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  2011
Sivumäärä:  377
ISBN:  9789512083640

Seuraava:  Seksistä ja matematiikasta
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Katoamisten kirja on kirjailija Iida Rauman vuonna 2011 julkaistu esikoisteos, joka ottaa kantaa koulujen, terveyskeskusten ja vanhainkotien ovien takana tapahtuvaan arkiseen väkivaltaan. Romaani oli vuonna 2011 ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi.
Kielinvuono

| Kielinvuono |
| --- | --- |
 Kielinvuonon suu itärannalta, Steinista nähtynä.
Koordinaatit:  54°22′N, 10°10′E
Valtio:  Saksa
Merialue:  Itämeri
Vesialue:  Kielinlahti
Kielinvuono (saks. Kieler Förde) on Jyllannin niemimaalla, Pohjois-Saksassa, Schleswig-Holsteinin osavaltiossa sijaitseva ja Kielinlahdesta erkaneva Itämeren lahti. Se on noin 15 kilometriä pitkä. Vuono erottaa Dänischer Wohldin ja Wagrienin niemet toisistaan. Schwentinejoki laskee Kielinvuonoon.
Vuonon perukassa on Kielin kaupunki. Muita merkittäviä paikkakuntia vuonon rannalla ovat Laboe ja Heidendorf. Kielin kanavan itäinen pää sijaitsee Kielinvuonon länsirannalla Holtenaussa, noin viisi kilometriä Kielin kaupungista pohjoiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kielinvuono Wikimedia Commonsissa
Kielin kaupunki sijaitsee Kielinvuonon perukassa.
Kielin kanavan itäpään sulut Holtenaussa.
Heikendorf vuonon itärannalla.
Laboe laivastomuistomerkkeineen.
Itämeren osat
| --- | --- |
Pohjanmereltä varsinaiselle Itämerelle:   (Skagerrak)  Kattegat  Belttienmeri  Tanskan salmet Juutinrauma  Iso-Belt  Vähä-Belt  Samsøn Belt  Langelandin Belt  Fehmarnin Belt  Kielinlahti Kielinvuono  Eckernfördenlahti  Schlei  Flensburginvuono  Mecklenburginlahti 
Varsinainen Itämeri:   Arkonan allas  Bornholmin allas  Gotlanninmeri Gdańskinlahti  Gotlannin allas 
Suuret lahdet:   Riianlahti  Suomenlahti  Pohjanlahti Ahvenanmeri  Saaristomeri  Selkämeri  Merenkurkku  Perämeri
Kehräsaari

Kehräsaaren vanhinta osaa; Lambert Petterssonin suunnittelema H. Liljeroosin villankehruu- ja värjäystehdas.
Kehräsaari on Tampereella Ratinan suvannon rannalla, Laukontorin ja Koskikeskuksen välissä, Nalkalan kaupunginosassa sijaitseva kauppa- ja yrityskeskus. Kehräsaari on aikoinaan ollut saari, jolla on toiminut ensin neulatehdas ja sittemmin kehräämö.
Historia

Tammerkosken alaputouksen alapuolella oli alun perin matala särkkä, joka muuttui täytemaan ja rakentamisen johdosta saareksi. Sitä kutsuttiin Renforsin neulatehtaan mukaan Neulasaareksi. Neulatehdas lopetti toimintansa vuonna 1863.
Henrik Liljeroos osti Neulasaaren 1871 ja perusti sen tehdasrakennuksiin kehruu- ja kutomatehtaansa. Liljeroos kuoli yllättäen, mutta tehdas jatkoi olemassaoloaan. Vuonna 1890 se nimettiin H. Liljeroosin Villankehruu- ja värjäystehtaaksi. Tuohon aikaan saarta alettiin nimittää Kehräsaareksi tai Kehruusaareksi.
Saari jäi lopulta kokonaan tehdasrakennusten alle ja sulautui niiden mukana mantereeseen. Liljeroos Oy lopetti toimintansa vuonna 1983, minkä jälkeen tilat muutettiin liikehuoneistoiksi.
Kehräsaaren vanhin osa on U-muotoinen punatiilirakennus, jonka kaupunginarkkitehti Lambert Pettersson suunnitteli vuonna 1897. Se oli läntiseltä sivulta yksikerroksinen ja itäiseltä, kosken puoleiselta sivulta kaksikerroksinen. Rakennuksen sisäpihaa käytettiin lastaukseen, ja pihan keskellä on savupiippu. Rakennus sisäpihoineen muodostaa nykyisinkin Kehräsaaren sydämen.
Kehräsaari nykyään

Nykyisin Kehräsaaressa on muun muassa elokuvateatteri Niagara ja useita ravintoloita. Kehräsaaren vieressä toimii Takon kartonkitehdas.
Vuonna 1986 valmistunut kävelysilta yhdistää Kehräsaaren vastarannalla sijaitsevaan Vuolteentoriin ja kauppakeskus Koskikeskukseen.
Aiheesta muualla

Panoraamakuvia Tampereen Kehräsaaresta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Keminniemi

Keminniemi on alue Sallan kunnassa. Se käsittää Ahvenselän, Pahkakummun, Varvikon, Vittikon, Koutelon ja Vallovaaran kylät. Alueen keskuskylä on Ahvenselkä. Keminniemellä oli vuonna 2002 noin 350 asukasta, mutta asukasmäärä on sittemmin pienentynyt. Keminniemen koulu oli toiminnassa vuoteen 2002 saakka ja sijaitsi Ahvenselässä.
Kehräpäänlampi

| Kehräpäänlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Jaala)
Koordinaatit:  61°04′07″N, 26°19′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konniveden alue (14.13)
Laskuoja:  oja Lehmolampeen 
Järvinumero:  14.134.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,5 m  
Pituus:  150 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,438 km  
Pinta-ala:  1,277 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKehräpäänlampi 
Kehräpäänlampi  on Kymenlaaksossa Jaalassa, Kimolassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Pato-ojan valuma-alueeseen (14.134) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy.
Zacharias Cajander

Zacharias (Sakari) Cajander (6. huhtikuuta 1818 Rantasalmi – 9. toukokuuta 1895 Porvoo) oli suomalainen agronomi ja maatalousaiheista kirjoittanut kirjailija.
Henkilöhistoria

Cajanderin vanhemmat olivat Savon alisen kihlakunnan kruununvouti Zachris Johan Cajander ja Gustava Karolina Neiglick. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua ja Porvoon lukiota päästen ylioppilaaksi 1843. Cajander valmistui agronomiksi 1846.  Hän oli maanviljelijänä Tohmajärvellä 1851-1857 mutta pääasiassa Cajander asui Ruotsissa josta käsin hän teki opintomatkoja muun muassa Tanskaan ja Englantiin.
Ylioppilasvuosinaan 1840-luvulla Cajander oli innokas suomalaisuusaatteen kannattaja ja kansanrunouden harrastaja. Hän opetti muille ylioppilaille suomen kieltä ja tutustutti heidät Kalevalaan ja Kantelettareen. Cajanderin kutsusta tulivat suomalaiset kansanrunoilijat Pietari Makkonen, Olli Kymäläinen ja Antti Puhakka vuonna 1845 vierailulle Helsinkiin. Cajander asui viimeisen elinvuotensa Suomessa ensin Helsingissä ja sitten Porvoossa, jossa hän kuoli toukokuussa 1895.
Zacharias Cajanderin veli oli tuomari, valtiopäivämies Anders Israel Cajander.
Kirjallinen tuotanto

Cajander julkaisi Ruotsissa asuessaan useita maatalousaiheisia teoksia joista merkittävin oli 1880-luvulla ilmestynyt Svenska jordbruket. Muita Cajanderin maatalousaiheisia teoksia oliva muun muassa Den praktiska landthushållaren i Norrland (1876), Hufvudgrunderna för åkerbruksläran (1871), Lärobok i afvägning (1879) ja Svenska rationella landthushållaren (1882).
Nimimerkillä Sakari Sakarinpoika:
Lemminkäinen kokohon haravoitu joutomiesi : 1 osa.   Frenckell, Helsinki 1845
Lemminkäinen kokohon haravoitu joutomiesi : 2 osa.   Frenckell, Helsinki 1847
Lyhykäisiä osoituksia Suomen maan viljelyksessä 1 osa : Maan viljelemisestä ; kerrattuna taikka annettuna Sakari Sakarinpojalta.    Holmström, Viipuri 1853
Lyhykäisiä osoituksia Suomen emännille lehmä-karjan sekä maidon hoidossa ja juuston teossa ; toim. Sakari Sakarinpoika.    Helsinki 1856, 2. Antti Mannisen toimittama lisätty ja parannettu painos Edlund, Kuopio 1865
Nimimerkillä En finsk flicka:
C. J. L. Almqvists "Det går an" uppfattad såsom christlig idé : jemte postscriptum eller några finska runor ; af en finsk flicka.    Stockholm 1847
Katalonian ralli 2004

|  Katalonian ralli 2004 |
| --- | --- |
 15. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2004. 



Palkintokoroke
Voittaja:   Markko Märtin  Michael Park  (Ford)
Toinen:   Marcus Grönholm  Timo Rautiainen  (Peugeot)
Kolmas:   Carlos Sainz  Marc Martí  (Citroën)
Marcus Grönholm sijoittui toiseksi.
Katalonian ralli 2004 (virallisesti 40. Rally Catalunya – Costa Brava 2004) oli Rallin MM-sarjan kauden 2004 15. osakilpailu, joka ajettiin 29–31. lokakuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Markko Märtin |  Michael Park | Ford Focus RS WRC 04 | 3:40.43,8 |  | 10 |
| 2. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Peugeot 307 WRC | 3:41.07,0 | +23,2 | 8 |
| 3. |  Carlos Sainz |  Marc Martí | Citroën Xsara WRC | 3:41.21,5 | +37,7 | 6 |
| 4. |  Stéphane Sarrazin |  Patrick Pivato | Subaru Impreza WRC 2003 | 3:43.34,2 | +2.50,4 | 5 |
| 5. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Subaru Impreza WRC 2004 | 3:43.50,5 | +3.06,7 | 4 |
| 6. |  Daniel Sola |  Xavier Amigo | Mitsubishi Lancer WRC 04 | 3:44.49,5 | +4.05,7 | 3 |
| 7. |  Gianluigi Galli |  Guido D’Amore | Mitsubishi Lancer WRC 04 | 3:44.49,7 | +4.05,9 | 2 |
| 8. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Subaru Impreza WRC 2004 | 3:45.15.5 | +4.31.7 | 1 |
Lähde:
Muuta

Markko Märtinin uran viimeinen voitto.
Yhdysvaltain edustajainhuoneen vaalit 2016

Yhdysvaltain edustajainhuoneen vaalit 2016 järjestettiin 8. marraskuuta 2016, samaan aikaan presidentinvaalien kanssa. Edustajainhuonetta vuoden 2011 alusta lähtien hallinnut republikaaninen puolue säilytti enemmistönsä, vaikka se menettikin 6 edustajanpaikkaa. Näin ollen republikaani Paul Ryan jatkoi edustajainhuoneen puhemiehenä vielä vaalien jälkeenkin.
’Splosion Man

| ’Splosion Man |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Twisted Pixel Games
Julkaisija:  Twisted Pixel Games
Jakelija:  Microsoft
Pelimoottori:  Beard + Razor
Julkaistu:  22. heinäkuuta 2009
Lajityyppi:  Toimintapeli, tasohyppely
Pelimuoto:  Yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 7+ ESRB: Everyone +10
Alusta:  Xbox 360 (Xbox Live Arcade)
Jakelumuoto:  DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
’Splosion Man on Twisted Pixel Gamesin kehittämä toiminta- ja tasohyppelypeli. Se julkaistiin Xbox 360 -konsolin Live Arcade -latauspalveluun 22. heinäkuuta 2009 osana Microsoftin Summer of Arcade 2009 -kampanjaa.
’Splosion Man on toteutettu 3D-pelimoottorilla, mutta pelitapahtumat on sijoitettu kaksiulotteiseen ympäristöön. Pelaajan on tarkoitus ohjata pelihahmo läpi erilaisia esteitä ja pulmia sisältävien kenttien. Hyppääminen on pelissä korvattu räjähdyksellä, joka voi myös tuhota esimerkiksi vihollisia tai osia peliympäristöstä. Pelissä on yhteensä 100 kenttää, joista 50 on yksinpelissä ja 50 moninpelissä. Peli sijoittuu samaan maailmaan Twisted Pixel Gamesin aiemman pelin, The Maw’n kanssa.
Aiheesta muualla

Pelin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Katherine Langford

| Katherine Langford |
| --- | --- |
 Langford vuonna 2018
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. huhtikuuta 1996 (ikä 28)  Perth, Australia
Ammatti:  näyttelijä, muusikko
Näyttelijä
Aktiivisena:  2016–
Merkittävät roolit:  Kolmetoista syytä
Aiheesta muualla
IMDb 
Katherine Langford (s. 29. huhtikuuta 1996 Perth) on australialainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Hannah Bakerinä Netflixin tuottamassa sarjassa Kolmetoista syytä. Hän sai roolistaan kiusattuna koulutyttönä parhaan draamasarjan naispääosan Golden Globe -ehdokkuuden.