stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne

| Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1. helmikuuta 2022
Toimitusjohtaja:  Juha Hakavuori
Puheenjohtaja:  Minna Salminen
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  joukkoliikenne (raitiovaunut)
Liikevaihto:   215 milj. € (2023)
Henkilöstö:  1 302 (2023)
Tytäryhtiöt:  Suomenlinnan Liikenne Oy
Omistaja:   Helsingin kaupunki  Vantaan kaupunki 
Kotisivu:  kaupunkiliikenne.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy on suomalainen joukkoliikenneyhtiö, joka liikennöi Helsingin raitioliikennettä ja jatkossa myös Vantaan pikaraitiotietä. Se aloitti toimintansa 1. helmikuuta 2022, kun Helsingin kaupungin liikenneliikelaitos (HKL) yhtiöitettiin. Suomenlinnan Liikenne on Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenteen tytäryhtiö. Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy on Helsingin kaupungin ja Vantaan kaupungin yhteisyritys. Metroliikenne on toistaiseksi jäänyt uuden yhtiön ulkopuolelle, eli siitä vastaa edelleen HKL.
Aiheesta muualla

Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy
Sädehoito

Sädehoito tarkoittaa lääketieteen osa-aluetta, jossa käytetään ionisoivaa säteilyä sairauksien hoitamiseksi. Sähkömagneettinen säteily on ionisoivaa silloin, kun sen energia riittää ioniparien synnyttämiseen.
Sädehoito voidaan jakaa tarkoituksensa perusteella oireita lievittävään eli palliatiiviseen sädehoitoon ja sairautta parantavaan eli kuratiiviseen sädehoitoon. Säteilylähteen sijoittelun mukaan sädehoito jakautuu ulkoiseen sädehoitoon ja sisäiseen sädehoitoon.
Sädehoidon yleisin ja tunnetuin käyttökohde on yhtenä syöpätautien hoitomuotona. Tällöin tarkoituksena on tehdä hallitsemattomasti jakautuva syöpäkudos vaarattomaksi muita kudoksia tuhoamatta. Vastaavalla tavalla säteilyä voidaan käyttää tuhoamaan muuta yliaktiivista kudosta (esimerkiksi kilpirauhasen toimintahäiriössä) tai pieninä annoksina rauhoittamaan yliaktiivisia lihaksia. Muita harvinaisempia sädehoidon käyttökohteita ovat koko kehon säteilyttäminen immuunivasteen lamauttamiseksi ennen elinsiirtoa ja arpikudoksen muodostaminen vahvikkeeksi verisuoneen asennetun stentin (ahtaumakohtaa avoinna pitävän tukiverkon) ympärille. Sädehoidon käyttöön kuuluu potilaan ja hoitohenkilökunnan säteilyturvallisuudesta huolehtiminen.
Historia

Sädehoitoa käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1896, vuosi röntgensäteilyn löydön jälkeen. Kehityksen alkuvaiheessa hoito tapahtui röntgen- ja radiumsäteilyllä, jotka vaurioittivat tervettä kudosta hoidettaessa syvällä kehossa sijaitsevia kasvaimia. Syvällä olevien kasvaimien hoitoon kehitettiin vuonna 1951 kobolttikeilahoitolaite. Raskaita ioneja kiihdyttävä lineaarikiihdytin keksittiin vuonna 1928, mutta vasta 1940- ja 1950-lukujen vaihteessa kehitettiin elektroneita kiihdyttävä laite, jonka kaltaista käytetään nykyään sädehoitomuotona.
Säteilyannos

Sädehoidon yhteydessä säteilyannoksista puhuttaessa tarkoitetaan yleensä absorboitunutta annosta, joka kuvaa säteilystä aineen massa-alkioon keskimäärin siirtynyttä energiaa jaettuna alkion massalla. Absorboituneen annoksen mittayksikkö on gray (lyhenne Gy), 1 Gy = 1 J / kg.
Absorboitunut annos kuvaa suurehkon äkillisesti saadun säteilyannoksen vaikutuksia lyhyellä aikavälillä.  Muutaman grayn säteilyannos koko keholle riittää tappamaan ihmisen, mutta yksittäiset elimet tai rajatut kehon osat voivat kestää moninkertaisia annoksia. Eri kudoslajien sietokyky vaihtelee noin 4:n ja 100 Gy:n välillä. Herkimpiä kudoksia ovat luuydin, silmän linssi (joka samenee säteilyn vaikutuksesta), sukusoluja tuottavat rauhaset sekä suoliston limakalvo. Yleissääntönä nopeasti uusiutuvat solukot ovat herkimpiä. Lihakset, hermosto sekä luu- ja rustokudokset kestävät säteilyä hyvin.
Sädehoidon alkuaikoina esitetylle olettamukselle, että koska pahanlaatuiset kasvaimet ovat vilkkaasti toimivaa kudosta, niille siksi aiheutuisi säteilyaltistuksesta jonkin verran suurempi vaurioitumisriski, ei ole saatu kokeellista näyttöä. On pikemminkin havaittu, ettei terveellä ja syöpäkudoksella ole tässä suhteessa eroa.
Sädehoidon suunnittelu

Nykyisin sädehoito suunnitellaan tietokonetomografian (TT) avulla. TT-leikkeistä saadaan anatomisen kuvan lisäksi tieto elektronitiheydestä. Tavallisessa TT-annossuunnittelukuvauksessa syntyy 40–150 leikettä. Leikkeistä muodostetaan kolmiulotteinen kuvapakka, johon määritetään sekä sädehoidon kohdetilavuus että suojattavat kriittiset elimet. Lääkärin määrittämä kliininen hoitokohde sisältää makroskooppisen kasvaimen lisäksi mahdolliset mikroskooppiset leviämisalueet. Annossuunnittelua varten tähän lisätään hoitokohteen liikkeestä ja hoidon toteutustekniikasta aiheutuvat epävarmuusmarginaalit. Annossuunnttelun tekee joko sairaalafyysikko tai niiden tekemiseen koulutettu röntgenhoitaja.
TT-kuvauksen yleistyminen on mahdollistanut kolmiulotteisen, kudostiheyden vaihtelun huomioivan annoslaskennan. Sädehoidon kolmiulotteinen annoslaskenta on antanut mahdollisuuden arvioida entistä paremmin sekä kasvaimen hallintaa että normaalikudoskomplikaatioiden todennäköisyyttä. Yleisesti käytössä olevien mallien avulla laskettu annos voi edelleenkin poiketa todellisesta annoksesta alueilla, joissa kudostiheyserot ovat suuret (esim. keuhkoissa).
Ulkoinen sädehoito

Maailmalla suoritetaan isotooppeihin perustuvia hoitotoimenpiteitä vuodessa noin 30 miljoonaa. Ulkoisessa sädehoidossa säteily tuotetaan potilaan ulkopuolelle sijoitetulla säteilylähteellä. Tällöin säteilylähteen koko ei ole rajoittava tekijä. Koska potilaan ei tarvitse olla jatkuvassa kosketuksessa säteilylähteeseen, säteily voi olla hyvin intensiivistä ja tarvittava säteilyannos voidaan tuottaa nopeasti.
Ulkoista säteilylähdettä käytettäessä haittana on, että hoidettaessa potilaan sisällä olevia kohteita säteily joutuu kulkemaan välissä olevan terveen kudoksen läpi, jolloin terve kudos voi vaurioitua. Tätä vältetään ohjaamalla säteilyä kohteeseen useammalta eri suunnalta.
Ulkoinen sädehoito annetaan useisiin pieniin kerta-annoksiin jaettuna eli fraktioituna. Tyypillinen järjestely on antaa kerran päivässä 2 Gy annos, jota toistetaan kunnes kokonaisannos (esimerkiksi 50 Gy) tulee täyteen. Hoito annetaan kuitenkin tyypillisesti vain arkipäivisin johtuen käytännön syistä. Lisäksi yleiset hoitoprotokollat on pääsääntöisesti laadittu viiden päivän viikkoa silmällä pitäen.
Säteilyn tuottamiseen käytetään nykyisin tavallisimmin lineaarikiihdyttimiä. Kiihdytin tuottaa elektronisuihkun, jonka kiihdytysjännite on tyypillisesti säädettävissä noin 4–20 MV välillä. Elektronit voidaan ohjata kohteeseen sellaisinaan tai ne voidaan törmäyttää kohtioon, jossa elektronien liike-energia muuttuu röntgensäteilyksi (jatkuvaspektriseksi fotonisäteilyksi). Nämä kaksi säteilylajia täydentävät toisiaan: elektronisäteilyn energia absorboituu kohteessa lähellä pintaa ja soveltuu siten hyvin esimerkiksi ihosyövän hoitoon, kun taas fotonisäteily tunkeutuu syvälle kudokseen. Mitä suurienergiaisemmasta fotonisäteilystä on kyse, sitä syvemmällä se saavuttaa annosmaksiminsa. Esimerkiksi 15 MV kiihdytysjännitettä vastaavalla energialla annosmaksimi on noin 25 mm:n syvyydessä. Fotonisäteilyllä lineaarikiihdyttimen annosnopeus on noin 2–10 Gy minuutissa.
Aikaisemmin ulkoisen sädehoidon säteilylähteenä käytettiin yleisesti kobolttikanuunoita. Niissä oli suuri määrä radioaktiivista koboltin isotooppia 60Co, jonka hajotessa nikkeliksi 60Ni osa energiasta vapautuu 1,17 ja 1,33 megaelektronivoltin gammasäteilynä. Tätä gammasäteilyä ohjattiin hoitokohteeseen.
Kokeellisesti ulkoiseen sädehoitoon on tuotettu erilaisia hiukkassuihkuja ydinfysiikan tutkimuslaitosten hiukkaskiihdyttimillä ja jopa hyödynnetty ydinreaktoreissa muodostuvia neutroneja. Ydinreaktorin säteilyä käytetään boorineutronikaappaushoidossa mm. Espoon Otaniemessä.
Sisäinen sädehoito

Radioaktiivista merkkiainetta lasketaan potilaan kehoon, ja säteilyn jakautumista verrataan sen vaikutukseen terveellä ihmisellä. Sisäisessä sädehoidossa käytetään voimakkaasti radioaktiivista ainetta, joka sijoitetaan potilaan sisälle hoidettavaan kohteeseen tai sen välittömään läheisyyteen. Radioaktiivista isotooppia sisältäviä neuloja tai kapseleita voidaan työntää säteilytettävään kudokseen tai asettaa ruumiinonteloon. Tätä hoitomuotoa, jossa säteilylähde on suljettu, kutsutaan brakyterapiaksi. Joissakin tapauksissa voidaan käyttää biokemiallisia reaktioita toimittamaan irtaimena annettu radioaktiivinen aine hoidettavaan elimeen. Esimerkiksi jodi keräytyy kilpirauhaseen, joten kilpirauhassyöpäpotilaalle voidaan antaa radioaktiivista jodi-isotooppia.
Jos säteilylähde voidaan toimittaa suoraan hoidettavaan kohteeseen, pienehkökin määrä sopivaa radioaktiivista ainetta voi riittää tarvittavan säteilyannoksen aikaansaamiseen ja ulkopuoliselle kudokselle aiheutuva säteilyaltistus saadaan helposti pysymään riittävän alhaisena. Toisaalta kovin suuria aktiivisuuksia ei voi käyttää, koska käytettävissä oleva tilavuus on rajallinen ja hoitohenkilöstön altistumista säteilylle täytyy rajoittaa. Tällöin hoitoajat venyvät.
Sivuvaikutukset

Sädehoidolla on useita mahdollisia sivuvaikutuksia. Ne jakautuvat akuutteihin ja myöhäisiin sivuvaikutuksiin. Akuutit sivuvaikutukset tulevat välittömästi sädehoidon jälkeen ja myöhäiset sivuvaikutukset vasta kuukausien kuluttua . Lyhyessä ajassa saadun liian suuren annoksen seurauksena voi olla säteilysairaus.
Sivuvaikutukset > Tautikohtaisia sivuvaikutuksia

Aivojen alueen sädehoito aiheuttaa turvotusta aivoissa. Se voi aiheuttaa tyypillisesti akuutisti lievää päänsärkyä tai pahoinvointia. Myös neuropsykologiset myöhäissivuvaikutukset ovat mahdollisia kasvaimesta ja hoitotekniikasta riippuen. Varsinkin lasten aivosädehoitoon voi liittyä kognitiivisten toimintojen häiriintymistä.
Keuhkosyövän sädehoidoissa 10 % potilaista saa 1–4 kuukauden sisällä sädehoidon sivuvaikutuksena voimakasoireisen sädepneumoniitin. Lieväoireisempana sädekeuhkokuume on melko tavallinen. Keuhkokuumeen oireita voidaan lievittää kortisonilla. Valtaosalla potilaista kehittyy lisäksi vuoden aikana sädehoitoalueelle fibroosi, jonka seurauksena kyseisen alueen hengitystoiminta huononee tai sammuu. Fibroosiin ei ole tehokasta hoitoa. Lisäksi akuutteina haittavaikutuksina keuhkojen alueen sädehoitoon sisältyy nielemisvaivoja ja lievää väsymystä, jos ruokatorvi sisältyy sädetettävään alueeseen.
Rintasyövän sädehoitoon liittyy akuutteina sivuvaikutuksina pahoinvointia ja oksentelua noin kolmasosalla potilaista. Anemiasta kärsii noin viidesosa rintasyövän sädehoidoissa. Leukopeniaa esiintyy puolella ja trombosytopeniaa noin kymmenesosalla sädehoidoissa rintasyövän potilaista. Sytostaatit lisäävät sädehoidossa sivuvaikutuksista kärsineiden osuutta. Sädehoidon myöhäisvaikutuksina rinnan alueella on kuvattu haiman alueen fibroosia, ohutsuolitukoksia, munuaisten vajaatoimintaa ja harvoissa yksittäistapauksissa ylemmän suolilievevaltimon tukoksia
Lääketieteellisten isotooppien tuotanto

Radioaktiivisia isotooppeja, joita käytetään mm. eräiden syöpä- ja sydänsairauksien diagnosoinnissa, valmistetaan maailmalla vain muutamassa niiden tuotantoon erikoistuneessa ydinvoimalassa. Toimenpiteessä käytettävät aineet säilyvät käyttökelpoisina alle kolme vuorokautta. Suomessa radioaktiivisia lääkkeitä valmistaa Map Medical Technologies Oy, joka pääosin hankkii radioaktiivisen raaka-aineensa Charleroin reaktorista Belgiasta. Ydinvoimaloitten huollosta tai häiriöistä johtuvat toimitusvaikeudet saattavat vaikeuttaa isotooppihoitojen toteuttamista .
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sädehoito Wikimedia Commonsissa
Aiheesta terveyskirjaston sivuilla.
Syöpäjärjestöt: Sädehoito, Kaikkisyövästä
Säteilyturvakeskus (STUK) Helinä Korpela: Isotooppilääketiede (pdf)
Lineaarikiihdytin, jolla annetaan ulkoista sädehoitoa.
Nellore

| Nellore నెల్లూరు نیلور |
| --- | --- |
 Nellore
 Koordinaatit: 14.43°N, 79.97°E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Andhra Pradesh
Piirikunta:  Sri Potti Sriramulu Nellore
Korkeus:  18 m
Väkiluku (2011):  
 – Metropolialue:  564 148
Aikavyöhyke:  UTC+5:30
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nellore (teluguksi నెల్లూరు, Nellūru, urduksi ‏نیلور‎, Nelūr) on Intiassa Andhra Pradeshin osavaltiossa sijaitsevan Sri Potti Sriramulu Nelloren piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 2011 kaupunkialueella asui 564 148 henkeä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nellore Wikimedia Commonsissa
Jalo kahdeksanosainen polku

Buddhalaisuuden Jalo kahdeksanosainen polku (sanskritiksi Āryo 'ṣṭāṅgo mārgaḥ, paaliksi 'Ariyo aṭṭhaṅgiko maggo') on Buddha Śākyamunin opettama tie, joka johtaa kärsimyksen loppumiseen. Se sisältää moraaliohjeita ja käytännön meditaatio-ohjeita. Jalo kahdeksanosainen polku on neljäs Neljästä jalosta totuudesta ja voidaan tiivistää kolmeen kategoriaan: prajñā (paaliksi paññā, viisaus), śīla (paaliksi sīla, moraali) ja samādhi (meditaatio, keskittyminen).
Seuraava teksti, Magga-vibhanga Sutta (Sutra kahdeksanosaisesta polusta) on Tipitakaan kuuluva sūtra (paaliksi 'sutta') eli Buddhan opetus. Suomennoksen sana oikea on käännös sanasta samyañc (sanskriitti) tai sammā (paali), joka tarkoittaa täydentymistä, kokonaisuutta tai koherenssia ja voi myös merkitä täydellistä tai ideaalia. Se ei tarkoita oikeaa väärän vastakohtana.
Prajñā · Paññā · Viisaus

1. Samyag-dṛṣṭi · Sammā-diṭṭhi — Oikea ymmärrys (tai oikea näkemys, oikea perspektiivi)
”Ja mitä, munkit, on oikea ymmärrys? Tieto kärsimyksestä, sen syntymästä ja sen loppumisesta, ja tieto harjoituksesta, joka johtaa kärsimyksen loppumiseen. Tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi ymmärrykseksi.”
2. Samyak-saṃkalpa · Sammā-saṅkappa — Oikea aie (tai oikea päättäväisyys, oikea ajattelu)
”Ja mitä on oikea aie? Pyyteetön, vapaa pahantahtoisuudesta ja vahingoittamisesta: tätä kutsutaan oikeaksi aikeeksi.”
Śīla · Sīla · Moraali (eettinen toiminta)

3. Samyag-vāc · Sammā-vācā — Oikea puhe
”Ja mitä on oikea puhe? Valehtelemisesta, eripuraa luovasta, hyväksikäyttävästä tai turhasta puheesta pidättäytyminen: tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi puheeksi.”
4. Samyak-karmānta · Sammā-kammanta — Oikea toiminta
”Ja mitä, munkit, on oikea toiminta? Toisen elämän riistämisestä, varastamisesta tai siveettömyydestä pidättäytyminen: tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi toiminnaksi”
5. Samyag-ājīva · Sammā-ājīva Oikea elinkeino
”Ja mitä, munkit, on oikea elinkeino? On tapaus, jossa jalojen opettama, hylättyään epärehellisen elinkeinonsa jatkaa elämäänsä oikeaa elinkeinoa harjoittaen: tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi elinkeinoksi.”
Samādhi · Meditaatio (henkinen kehitys)

6. Samyag-vyāyāma · Sammā-vāyāma — Oikea ponnistus, oikea yritteliäisyys
”Ja mitä, munkit, on oikea ponnistus? (i) On tapaus, jossa munkki herättää halua, ponnistelee, luo sitkeyttä, ylläpitää ja toteuttaa aiettaan jotta vielä nousemattomat pahat, taitamattomat ominaisuudet eivät nousisi. (ii) Hän herättää halua, ponnistelee, luo sitkeyttä, ylläpitää ja toteuttaa aiettaan hylätäkseen pahat, taitamattomat ominaisuudet, jotka ovat jo nousseet. (iii) Hän herättää halua, ponnistelee, luo sitkeyttä, ylläpitää ja toteuttaa aiettaan jotta vielä nousemattomat hyvät, taitavat ominaisuudet nousisivat. (iv) Hän herättää halua, ponnistelee, luo sitkeyttä, ylläpitää ja toteuttaa aiettaan jo nousseiden hyvien, taitavien ominaisuuksien ylläpitämiseksi, ymmärtämisen selkeyttämiseksi, lisäämiseksi, kehittämiseksi ja kulminoimiseksi: tämä, munkit, on oikeaa yritteliäisyyttä”
7. Samyak-smṛti · Sammā-sati — Oikea tarkkaavaisuus, oikea valppaus
”Ja mitä, munkit, on oikea tarkkaavaisuus? (i) On tapaus, jossa munkki pysyy keskittyneenä kehoon kehossa — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. (ii) Hän pysyy keskittyneenä tunteisiin tunteissa — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. (iii) Hän pysyy keskittyneenä mieleen mielessä — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. (iv) Hän pysyy keskittyneenä mielen kohteisiin mielen kohteissa — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. Tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi tarkkaavaisuudeksi.
8. Samyak-samādhi · Sammā-samādhi — Oikea meditaatio, oikea keskittyminen
”Ja mitä, munkit, on oikea keskittyminen? (i) On tapaus, jossa munkki — vetäytyneenä aistinautinnoista, vetäytyneenä taitamattomista (mielen) ominaisuuksista — tulee ensimmäiseen dhyanaan: vetäytymisestä syntyvään mielihyvään ja iloon, johon liittyy suunnattua ajattelua ja tarkastelua. (ii) Ajattelun ja tarkastelun vaiettua hän tulee toiseen dhyanaan: keskittymisestä syntyvään mielihyvään ja iloon, tietoisuuden yhdentymiseen johon ei liity suunnattua ajattelua ja tarkastelua — sisäiseen vakuuttumiseen. (iii) Ilon hälvettyä hän pysyy tyynessä tasapuolisuudessa, tietoisena ja valppaana sekä tietoisena fyysisestä mielihyvästä. Hän tulee kolmanteen dhyanaan, josta Jalot sanovat: 'Tyynenä ja tarkkaavaisena, hänellä on mieluisa asumus.” (iv) Ylitettyään niin mielihyvän kuin kärsimyksenkin — kuten aikaisemmin katosivat ilo ja vastenmielisyys — hän tulee neljänteen dhyanaan: tyyneyden ja valppauden kirkkauteen, jossa ei ole mielihyvää eikä kärsimystä. Tätä, munkit, on oikea keskittyminen.
Aiheesta muualla

Bikkhu Bodhi: Jalo kahdeksanosainen polku –  keino saada kärsimys lakkaamaan (Arkistoitu – Internet Archive)
Magga-vibhanga Sutta (englanniksi)
Lee

Lee voi merkitä seuraavia asioita:
Lee, etunimi
Lee, vaate- ja farkkumerkki
Lee, joki Irlannissa
M3 Lee, panssarivaunu
HMS Lee, Britannian Kuninkaallisen laivaston torpedovenehävittäjä
lee, purjehduksessa suojanpuoli eli tuulen alapuoli
Lee-yliopisto, yksityinen yliopisto Clevelandissa, Yhdysvaltain Tennesseessä
Yhdysvaltain piirikunnat

Lee on 12 piirikunnan nimi Yhdysvalloissa.
Leen piirikunta, Alabama
Leen piirikunta, Arkansas
Leen piirikunta, Florida
Leen piirikunta, Georgia
Leen piirikunta, Illinois
Leen piirikunta, Iowa
Leen piirikunta, Kentucky
Leen piirikunta, Mississippi
Leen piirikunta, Pohjois-Carolina
Leen piirikunta, Etelä-Carolina
Leen piirikunta, Texas
Leen piirikunta, Virginia
Lee-nimisiä henkilöitä

Lee sukunimi monessa kielessä, kuten englannissa, kiinassa (Li) ja koreassa.
Lee-nimisiä henkilöitä > Musiikki

Albert Lee (s. 1943), englantilainen kitaristi
Alex Lee (s. 1970), englantilainen pianisti, kitaristi ja taustalaulaja
Alvin Lee (s. 1944), englantilainen rock-kitaristi
Amy Lee (s. 1981), yhdysvaltalainen Evanescence-yhtyeen laulaja
Arthur Lee (1945–2006), yhdysvaltalainen Love-yhtyeen muusikko
Brenda Lee (s. 1944), yhdysvaltalainen laulaja
Charles Freeman Lee (1927–1997), yhdysvaltalainen jazztrumpetisti
Christel Lee (s. 1990), yhdysvaltalainen viulisti
Coco Lee, oik. Li Wen (1975–2023), kiinalais-yhdysvaltalainen poplaulaja
Colleen Lee (s. 1980), hongkongilainen pianisti
David Lee Roth (s. 1954), yhdysvaltalainen muusikko, kirjailija, näyttelijä ja radiotoimittaja
Dickey Lee (s. 1936), yhdysvaltalainen laulaja
Everett Lee (1916–2022), yhdysvaltalainen kapellimestari ja viulisti
Geddy Lee (s. 1953), kanadalainen muusikko
Jake E. Lee (s. 1957), yhdysvaltalainen kitaristi
Jena Lee (s. 1987), ranskalainen laulaja ja lauluntekijä
Johnny Lee (s. 1946), yhdysvaltalainen country-laulaja
Jon Lee (1968–2002), Feeder-yhtyeen rumpali
Magdalena Lee, valkovenäläinen oopperalaulaja, viulisti, pianisti, tuottaja, säveltäjä ja äänittäjä
Mi-kyung Lee (s. 1959), eteläkorealainen viulisti
Noël Lee (1924–2013), yhdysvaltalais-ranskalainen pianisti ja säveltäjä
Quentin Oliver Lee (1988–2022), yhdysvaltalainen Broadway-musikaalien esiintyjä ja oopperalaulaja
Steve Lee (1963–2010), sveitsiläinen rocklaulaja
Swae Lee, oik. Khalif Malik Ibn Shaman Brown (s. 1993), yhdysvaltalainen rap-artisti ja laulaja
Tommy Lee (s. 1962), Mötley Crüe-yhtyeen rumpali
Warren Lee (s. 1976), hongkongilainen pianisti ja säveltäjä
Lee Chae Rin (s. 1991), eteläkorealainen rap-artisti, laulaja ja tanssija
Lee Changsub (s. 1991), eteläkorealainen laulaja, musikaalinäyttelijä ja viihdetaiteilija
Lee Hyori (s. 1979), eteläkorealainen R&B & hip-hop laulaja
Lee Jinki, Onew (s. 1989), eteläkorealainen laulaja, Shinee-yhtyeen johtaja
Lee Min-ho, Lee Know (s. 1998), eteläkorealainen laulaja ja tanssija
Lee Min-hyuk, Minhyuk, Huta (s. 1990), eteläkorealainen rap-artisti, laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä, BtoB-yhtyeen jäsen
Lee Min-Hyuk, B-Bomb (s. 1990), eteläkorealainen laulaja ja tanssija, Block B -yhtyeen jäsen
Lee Min Hyung, Lee Mark (s. 1999), eteläkorealais-kanadalainen muusikko
Lee Min Woo (s. 1979), eteläkorealainen laulaja
Lee Soo-man (s. 1952), eteläkorealainen musiikkituottaja, levy-yhtiö SM Entertainmentin perustaja
Lee Taeil (s. 1990), eteläkorealainen laulaja
Lee Taemin (s. 1993), eteläkorealainen muusikko
Lee Taeyong (s. 1995), eteläkorealainen rap-artisti
Lee-nimisiä henkilöitä > Elokuva ja teatteri

Alexander Lee (s. 1988), macaolais-eteläkorealainen laulaja, näyttelijä ja juontaja
Alexondra Lee (s. 1975), yhdysvaltalainen näyttelijä
Ang Lee (s. 1954), taiwanilainen elokuvaohjaaja
Belinda Lee (1935–1961), englantilainen näyttelijä
Bernard Lee (1908–1981), brittiläinen näyttelijä
Brandon Lee (1965–1993), yhdysvaltalainen näyttelijä
Bruce Lee (1940–1973), kiinalais-yhdysvaltalainen taistelulajien ammattilainen ja näyttelijä
C. S. Lee (s. 1971), korealais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Christopher Lee (1922–2015), englantilainen näyttelijä
Daniel Curtis Lee (s. 1991), yhdysvaltalainen näyttelijä
David Lee (s. 1950), yhdysvaltalainen televisiotuottaja, -ohjaaja ja -käsikirjoittaja
Dorothy Lee (1911–1999), yhdysvaltalainen näyttelijä ja komedienne
Doug Lee, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
Florence Lee (1858–1962), yhdysvaltalainen mykkäelokuvien näyttelijä
Gavin Lee (s. 1971), englantilainen näyttelijä
Gwen Lee (1904–1961), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
Gwilym Lee (s. 1983), brittiläinen näyttelijä
James Kyson Lee (s. 1975), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jason Lee (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jason Scott Lee (s. 1966), yhdysvaltalainen näyttelijä ja taistelulajien taitaja
Jennifer Lee (s. 1971), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Jiz Lee (s. 1980), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Ki Hong Lee (s. 1968), hongkongilainen näyttelijä
Lila Lee (1901–1973), yhdysvaltalainen näyttelijä
Margaret Lee (s. 1943), englantilainen näyttelijä
Michele Lee (s. 1942), yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja, tanssija, tuottaja ja ohjaaja
Patricia Ja Lee (s. 1975), yhdysvaltalainen näyttelijä
Peggy Lee (1920–2002), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
Roy Lee (s. 1969), korealais-yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
Sheryl Lee (s. 1967), yhdysvaltalainen näyttelijä
Sook-Yin Lee, kanadalainen näyttelijä ja muusikko
Spike Lee (s. 1957), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Tonya Lee Williams (s. 1958), kanadalainen näyttelijä
Wendee Lee (s. 1960), yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, ohjaaja ja koreograafikko
Zack Lee (s. 1984), indonesialainen näyttelijä ja taistelulajien taitaja
Lee Bo-young (s. 1979), eteläkorealainen näyttelijä
Lee Cheol-ha (s. 1970), eteläkorealainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Lee Byung-hun (s. 1970), eteläkorealainen näyttelijä ja laulaja
Lee Dong-seok, Don Lee, nyk. Ma Dong-seok (s. 1971), eteläkorealais-yhdysvaltalainen näyttelijä
Lee Eun-ju (1980–2005), eteläkorealainen näyttelijä
Lee Hye-ri (s. 1994), eteläkorealainen näyttelijä ja laulaja
Lee Jong-suk (s. 1989), eteläkorealainen näyttelijä ja malli
Lee Joon-gi (s. 1982), eteläkorealainen näyttelijä, laulaja, tanssija ja malli
Lee Min-ho (s. 1987), eteläkorealainen näyttelijä, laulaja ja malli
Lee Seung-gi (s. 1987), eteläkorealainen näyttelijä, laulaja ja tanssija
Lee Sun-kyun (1975–2023), eteläkorealainen näyttelijä
Lee Sung-kyung (s. 1990), eteläkorealainen näyttelijä, malli ja laulaja