stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Informaatiotutkimuksen päivät
Infomaatiotutkimuksen päivät 2014, Oulu > Teemat ja ohjelma

Vuonna 2014 Informaatiotutkimuksen päivillä käsiteltiin työryhmien otsikoita mukaillen seuraavanlaisia teemoja:
Monilukutaito ja informaatiolukutaito
Informaatio- ja kirjahistorian sekä lukemisen historian tutkimus
Kirjastotutkimus ja kirjaston käsite
Tutkimusdatan hallinta yliopistoissa
Tiedonhaku ja sisällönkuvailua tukevat rakenteet, ontologiat ja muut muodot
Erikoisaineiston haku ja kuvailu: kaunokirjallisuus, museoaineistot, pelit, ynnä muut
Tieteelliset kirjastot ja tutkimuksen arviointi
Informaatio, viestintä, yhteiskunta ja politiikka
Informaatiokäyttäytyminen ja informaatiokäytännöt
Terveystieto ja -viestintä
Tietojohtaminen
Tieteellisen viestinnän tutkimus ja informetriikka
Vuoden 2014 Informaatiotutkimuksen päivien ohjelmasta löytyy lisätietoa Informaatiotutkimus-lehdestä Vol 33, Nro 3 (2014) , jossa on julkaistu esitelmien abstraktit.
Infomaatiotutkimuksen päivät 2016, Tampere

Informaatiotutkimuksen yhdistys järjesti Informaatiotutkimuksen päivät Tampereella 3.-4.11.2016.
Infomaatiotutkimuksen päivät 2016, Tampere > Teemat ja ohjelma

Vuonna 2016 Informaatiotutkimuksen päivillä käsiteltiin työryhmien otsikoita mukaillen seuraavanlaisia teemoja:
Kirjaston virtuaalinen läsnäolo asiakkaan arjessa ja työssä
Terveystietokäyttäytyminen, terveystiedon lukutaito ja e-terveys
Vähemmistö- ja erityisryhmien informaatiokäyttäytyminen ja käytännöt
Kirjastotutkimus ja kirjastopolitiikka
Digitoidut kokoelmat digitaalisten ihmistieteiden tutkimusaineistona
Knowledge Management
Tutkimusdatan hallinta
Tieteen vaikuttavuuden mittarit
Vuoden 2016 Informaatiotutkimuksen päivien tarkka ohjelma on luettavissa ITY ry:n verkkosivuilla
sekä Informaatiotutkimus-lehdessä Vol 35, Nro 3 (2016) , jossa on julkaistu esitelmien abstraktit.
Keith Greene

| Keith Greene> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Iso-Britannia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1959–1962
Talli(t):  Cooper (1959–1960) Gilby (1961–1962)
Kilpailuja:  5 (3 lähtöä)
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Ensimmäinen kilpailu:  Britannian GP 1959
Viimeinen kilpailu:  Italian GP 1962
Keith Greene (5. tammikuuta 1938 Leytonstone, Lontoo – 8. maaliskuuta 2021) oli brittiläinen F1-kuljettaja. Hän osallistui viiteen F1-osakilpailuun kausina 1959–1962. Hän oli parhaimmillaan viidestoista Britannian GP:ssä 1961. Hän kilpaili isänsä Syd Greenen perustamassa Gilby-tallissa. Hän osallistui myös lukuisiin MM-sarjaan kuulumattomiin osakilpailuihin, jossa oli parhaimmillaan kolmas. Greene ryhtyi tiimimanageriksi urheilu-uransa jälkeen.
Formula 1-tulokset

| Vuosi | Talli | Valmistaja | Moottori | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Sijoitus | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1959 | Gilby Engineering | Cooper T43 | Climax FPF 1.5 L4 | MON | 500 | NED | FRA | GBR DNQ | GER | POR | ITA | USA |  | - | 0 |
| 1960 | Gilby Engineering | Cooper T45 | Maserati 250S 2.5 L4 | ARG | MON | 500 | NED | BEL | FRA | GBR Kesk. | POR | ITA | USA | - | 0 |
| 1961 | Gilby Engineering | Gilby 61 | Climax FPF 1.5 L4 | MON | NED | BEL | FRA | GBR 15 | GER | ITA | USA |  |  | - | 0 |
| 1962 | Gilby Engineering | Gilby 62 | BRM P56 1.5 V8 | NED | MON | BEL | FRA | GBR | GER Kesk. | ITA DNQ | USA | RSA |  | - | 0 |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | - | 0 |
Aiheesta muualla

http://www.statsf1.com/en/keith-greene/engagementhc.aspx
Thøger Birkeland

Thøger Birkeland (20. maaliskuuta 1922 Kalundborg – 6. huhtikuuta 2011) oli tanskalainen lastenkirjailija. Hänen teostensa joukkoon lukeutuvat muiden muassa Saftevandsmordet sekä Krummerne-kertomukset.
Birkeland valmistui 21-vuotiaana opettajaksi. Toimittuaan ammatissaan kolme kuukautta hän sairastui tuberkuloosiin ja päätyi vuodeksi sairaalaan ja sanatorioon. Sanatoriossa hän pääsi työskentelemään kirjastoon, jonka kirjoituskoneella hän myös aloitti kirjoittamistyönsä. Myöhemmin hän opiskeli psykologiaa, pedagogiikkaa ja tanskaa opettajakorkeakoulussa. Hän työskenteli opettajana Kööpenhaminan kunnassa vuosina 1945–1979. Ensimmäisen lastenkirjansa hän julkaisi vuonna 1958.
Palkinnot

Kulturministeriets Børnebogspris (1962)
Danmarks Skolebibliotekarers Børnebogspris (1980)
Den danske boghandlermedhjælperforenings børnebogspris (1981)
Kommunernes Skolebiblioteks forenings Forfatterpris (Bjarne Reuterin kanssa 1983)
Teloschistaceae

| Teloschistaceae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Keltajäkälät Teloschistales
Heimo::  Teloschistaceae  Zahlbr.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teloschistaceae on keltajäkälien lahkoon kuuluva heimo.
sukuja ja lajeja

Kultajäkälät Caloplaca
Punakultajäkälä Caloplaca biatorina
Täpläkultajäkälä Caloplaca cirrochroa
Linnakultajäkälä Caloplaca decipiens
Tyrskykultajäkälä Caloplaca marina
Pikkukultajäkälä Caloplaca microthallina
Katvekultajäkälä Caloplaca obliterans
Muurikultajäkälä Caloplaca saxicola
Merikultajäkälä Caloplaca scopularis
Suolakultajäkälä Caloplaca thallincola
Nystykultajäkälä Caloplaca verruculifera
Tulijäkälät Fulgensia
Tulijäkälä Fulgensia bracteata
Jalokeltajäkälät Xanthomendoza
Pahtakeltajäkälä Xanthomendoza borealis
jalokeltajäkälä Xanthomendoza fulva
Keltajäkälät Xanthoria
Merikeltajäkälä Xanthoria aureola
Seinäkeltajäkälä Xanthoria candelaria
Loistokeltajäkälä Xanthoria elegans
Haavankeltajäkälä Xanthoria parietina
Pikkukeltajäkälä Xanthoria polycarpa
Ryynikeltajäkälä Xanthoria sorediata
Jyväskeltajäkälä Xanthoria ucrainica
Kiruvere järv

| Kiruvere järv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Kunnat:   Kosen kunta
Koordinaatit:  59°23′16″N, 25°20′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Pirita jõen vesistö
Laskuoja:  Kiruvere oja 
Järvinumero:  vee2031800
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  67,4 m  mpy. 
Rantaviiva:  2,171 km  
Pinta-ala:  21,1 ha  
Keskisyvyys:  5,4 m  
Suurin syvyys:  11 m  
Valuma-alue:  0,5 km²  
Saaria:  ei saaria 
 fiKiruvere järv 
Kiruvere järv  on Virossa Harjumaalla  Kosen kunassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvi sijaitsee aivan Paunkülan tekojärven pohjoispuolella. Järviä erottaa niiden välissä oleva harjujakso, joka on itä-länsi- suuntainen ja joka myös sukeltaa tekojärveen. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys 11 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011 kuutiokilometriä eli 1,1 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven itäpuolella on kuitenkin Kiruveren kylä ja sen viljelymaat. Yksi taloista sijaitsee järven pohjoisrannalla.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Järvessä on mutapohja, mutta rantavedessä pohja on soraa tai hiekkaa ja paikoitellen kivistä. Vedenväri on ruskehtavan keltainen ja sen näkösyvyys on 2,5–3,3 metriä. Vesi on ainakin osan vuotta lämpötilakerrostunut. Järvestä on tavattu 22 vesikasvilajia ja siinä elää ainakin särki, ahven, lahna, hauki, salakka, sorva, kiiski, ruutana, suutari, made ja rantanuoliainen.
Historiaa

Suullisessa traditiossa, joka on kirjoitettu kauan sitten muistiin, on järvestä ollut liikkeellä kaksi tarinaa. Ensimmäisen mukaan on järven keskiosissa jäänteitä paalujen varaan rakennetusta asumuksesta. Toisen mukaan kulkee järven poikki paalujen rivistö. Traditioiden lisäksi järven ympäristö on arkeologisesti mielenkiintoista aluetta. Alueelta tunnetaan kaksi asuinpaikkaa ja 500 metriä itään sijaitsee tutkimaton kalmisto. Näille kohteille ei ole määritetty ajoituksia.
Tarinoiden todenperäisyyttä tutkittiin vuosina 2007 ja 2008. Etsintöjen aikana löydettiin modernien veneiden lisäksi puuruuhi, jonka ajoitus antoi 1400–1450 jaa. Ajoituksen mukaan se on vanhin Virosta löydetty puurunkoinen ruuhi. Järven pohjan tutkiminen oli kuitenkin hankalaa. Rantoja kiertää tiheä vesikasvillisuusvyöhyke ja yli 3 metrin syvyydessä on näkyvyys olematon. Heikoista olosuhteista huolimatta löydettiin kahden metrin syvyydestä paalurivi, joka kiersi järven ympäri. Joissakin paaluissa oli vielä kiinni verkon jäänteet ja niihin kiinnitetty muitakin puisia pyydyksiä. Pyydykset vaikuttivat olevan eri arkeologisilta aikakausilta.
Järven koillisosista 0,5–2 metrin syvyydestä löytyi 20 × 30 metrin alueelta tiheän kasvillisuuden alta kerrostuma, jossa esiintyi runsaasti palanutta puuta. Puun muodostama rakennettä ei enää voitu hahmottaa, mutta puurakenne ajoitettiin 6110–5900 eaa. eli mesoliittiselle kivikaudelle. Paikka oli sama, joka pääteltiin muistiin kirjoitetuista tarinoista.
Paikallisten kertomana tiedetään myös, että kylän Torin tilalta alkaa  tie, joka katoaa järveen. Samalta tilalta johtaa myös tie tekojärven padolle, josta tie kääntyisi Teelahkmen mäelle ja siitä jatkaisi eteenpäin ruotsinvallan aikainen tie. Järven rannoilla on muinoin sulatettu rautaa, mistä on muistona raudan takomisen jäänteitä.
Vuonna 1938 suoritettiin järvessä järvenlasku, jolloin sen vedenpintaa laskettiin yli metrin. Samalla järven pinta-ala pieneni merkittävästi. Vuonna 1960 valmistui viereinen Paunkülan tekojärvi, jonka vedenpinnan alle jäivät kolme järveä Turde järvi, Väikese- ja Suure Seapilli.
Vesistösuhteita

Järveen on johdettu pieniä kuivatusojia ja sen pohjassa on lähteitä erityisesti koillisosassa. Järven laskuojat alkavat sen luoteisrannasta ja ne yhtyvät suoraksi kaivettuina Pirita jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on vain 0,5 neliökilometriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 67,5 m mpy.
Timo Korpinen

Timo Korpinen (s. 24. helmikuuta 1967 Seinäjoki) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti koko uransa ajan Seinäjoen Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Pentti Koskiaho. Kalevan kisoista Korpinen saavutti 800 metrin juoksussa kaksi pronssia vuosina 1991 ja 1992. Lisäksi hän saavutti sisäratojen SM-kisoista niin ikään kaksi pronssia 800 metriltä vuosina 1991 ja 1993. Virallisissa kilpailuissa Korpinen ei ole esiintynyt vuoden 1993 jälkeen.
Titta Heikkilä

Titta Heikkilä
Titta Heikkilä (s. 2. lokakuuta 1968) on espoolainen kirjailija ja ekonomi sekä kolmen lapsen äiti, joka on kirjoittanut kustannusosakeyhtiö Tammen vuonna 2014 julkaiseman komediallisen Rakkauden ruletti -romaanin. Titta Heikkilä on SOK:n pääjohtajan Taavi Heikkilän sisko.
Tilapiat

Tilapiat on kirjoahventen ryhmä, joka on vuosien varrella luokiteltu monella eri tavalla. 2000-luvun fylogeneettiset tutkimukset ovat viitanneet siihen, että kaikki tilapiat eivät kuulu samaan monofyleettiseen ryhmään.
Aikaisemmin tilapiat muodostivat tribuksen Tilapiinae (Trewavas, 1982), ja siihen kuului neljä sukua Tilapia, Sarotherodon, Oreochromis ja Danakilia.
Esiintyminen ja viljely

Tilapioita esiintyy koko Afrikassa, Välimeren itäosassa, Israelissa ja Iranissa. Kalanviljelyn myötä ne ovat levinneet lähes kaikkialle tropiikkiin, usein syrjäyttäen alkuperäislajeja.
Monia tilapialajeja kasvatetaan ruokakaloiksi, ja ne ovat tärkeä proteiinin ja tulojen lähde kehitysmaiden maaseudulla. Tärkein viljelty laji on niilintilapia. Muita paljon viljeltyjä lajeja ovat kultatilapia (Oreochromis aureus) ja valkoleukatilapia (Oreochromis mossambicus) sekä oliivitilapia (Oreochromis urolepis hornorum).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tilapiat Wikimedia Commonsissa
Tilapioiden kalastus luonnosta.
Tilapioiden kasvatus.
Kiiminkipuiston koulu

| Kiiminkipuiston koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Kiiminki, Oulu
Tyyppi:  Peruskoulu
Perustettu:  2021
Rehtori:  Hannu Haataja
Luokat:  6–9
Oppilaita:  600
Verkkosivut
Kiiminkipuiston koulu sijaitsee Kiimingin kaupunginosassa Oulussa, Kiimingin keskustan välittömässä läheisyydessä.
Koulurakennus on rakennettu vuonna 2021 ja sen tarkoitus on korvata Jokirannan koulun toiminta täysimääräisesti. Koulussa opiskelee hieman yli kuusisataa oppilasta kuudennesta yhdeksänteen luokkaan.
Koulussa toimii myös aamu- ja iltapäiväkerhoja sekä muuta oheistoimintaa.
Aiheesta muualla

Kiiminkipuiston koulu luovutettiin virheettömänä – Rakennusteholle erinomainen avaus uudelle liiketoiminta-alueelle Rakennusteho.  23.12.2020. Viitattu 11.4.2021.
Vääräniemi, Pirkko: Kiimin­ki­puiston koulu valmistui Kiimingin keskustaan Mun Oulu.  11.1.2021. Viitattu 11.4.2021.
Ervasti, Antti: Kii­min­ki­puis­ton koulua käydään täy­del­lä teholla – Uljas uusi kou­lu­ra­ken­nus yh­dis­tää viih­tyi­syy­den ja käy­tän­nöl­li­syy­den Kaleva.fi.  17.1.2021. Viitattu 11.4.2021.
Kolme yötä

| Kolme yötä |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Matti Ijäs
Käsikirjoittaja:  Matti Ijäs
Tuottaja:  Hannu Kahakorpi
Kuvaaja:  Pauli Sipiläinen
Leikkaaja:  Paavo Eskelinen
Lavastaja:  Paula Salonen
Pääosat:  Martti Suosalo Kristiina Elstelä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yleisradio
Ensi-ilta:  1989
Kesto:  38 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolme yötä on suomalainen televisioelokuva vuodelta 1989. Hieman yli puolen tunnin mittaisen elokuvan on Yleisradiolle käsikirjoittanut ja ohjannut Matti Ijäs.
Alaotsikkonsa mukaan elokuva on ”tragedia tästä ajasta, improvisaatioita kolmelle ihmiselle”. Tarinassa Napakymppi-televisio-ohjelmaa muistuttavan parinhakushown voittajat, ujo mies ja tätä vanhempi nainen, viettävät palkintomatkallaan kolme päivää marraskuisessa Hangossa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Martti Suosalo  | … |  mies, ujo latoja   |
|  Kristiina Elstelä  | … |  miestä vanhempi nainen   |
|  Esko Pesonen  | … |  hotellin portieeri   |
|  Aake Kalliala  | … |  juontaja   |
|  Paavo Piskonen  | … |  ohjaaja   |
|  Heikki Määttänen  | … |  äänittäjä   |
|  Risto Salmi  | … |  baarimikko   |
|  Ritva Juhanto  | … |  kioskin myyjä   |
|  Martti Kaukanen  | … |  mies baarissa   |
|  Raimo O Niemi  | … |  muusikko   |
|  Sirppa Sivori-Asp  | … |    |
Aiheesta muualla

Otteita elokuvasta Ylen Elävässä arkistossa
Kirottu maa

| Kirottu maa |
| --- | --- |

Kirjailija:  Marko Hautala
Kieli:  suomi
Genre:  jännitys, kauhu
Kustantaja:  Porvoon Julmapaino
Julkaistu:  2002
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  203
ISBN:  952-5424-06-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kirottu maa on vaasalaisen Marko Hautalan kirjoittama kauhudekkari vuodelta 2002.
Juoni

Berliinin iloinen 1920-luku on loppumassa, eikä Alex Schuller ole onnellinen mies.
Lupaava ura itse Sigmund Freudin oppilaana on päättynyt skandaaliin, ja itseanalyysi puree menneisyyden piruihin viskiä heikommin. Niinpä Alex on ryhtynyt yksityisetsiväksi, jonka vaatimattomalla vastaanottosohvalla vierailee kaupungin kovaonnisia tyhjätaskuja ja varjoisten kujien kulkijoita.
Kuten aina, kaiken muuttaa nainen. Maria Ruthenbergin surumielinen hahmo houkuttelee Alexin juttuun, joka lupailee mystiseen symboliikkaan naamioituja ihmissuhdesotkuja ja sievoisen summan rahaa. Tapaus saa kuitenkin äkkiä hyvin kouriintuntuvia ja väkivaltaisia sävyjä. Jäljet näyttävät johtavan Saksan uuden oikeiston valtapyrkimyksistä ikivanhoihin salaisuuksiin, aina tarunhohtoisen Konstantinopolin kukistumisen päiviin saakka. Alex Schuller ei usko aaveisiin, mutta jokainen askel vie häntä syvemmälle ajan ja luonnonlait ylittävään pimeyteen, kunnes Kirottu maa avautuu jalkojen alla.
Kirottu runoilija

Kirottu runoilija tai kirotut runoilijat (ransk. Les Poètes maudits) on varsinkin ranskalaiseen kirjallisuuteen liittyvä käsite, joka syntyi Paul Verlainen vuonna 1888 julkaiseman samannimisen teoksen myötä.
Kirjassaan Verlaine kohteliaasti tekee kunniaa ranskalaisen kirjallisuuden ”rappeutuneelle” Parnassolle, joka tavallaan leimasi toisen keisarikunnan loppua ja kolmannen tasavallan alkua. Kirotun runoilijan arvonimellä Verlaine kunnioitti seuraavia kirjailijoita: Tristan Corbière, Arthur Rimbaud, Stéphane Mallarmé, Marceline Desbordes-Valmore, Villiers de l’Isle-Adam sekä Pauvre Lelian (joka on anagrammi Paul Verlainen omasta nimestä). Verlainen kirjoittamat kommentit painottuivat anekdootteihin.
Käsitettä ”kirottu runoilija” voidaan nykyisin käyttää myös muista runoilijoita kuin Verlainen ystävistä. Sillä kuvataan yleisesti lahjakkaita runoilijoita, jotka – nuoruusvaihetta lukuun ottamatta – kyseenalaistavat suurimman osan yhteiskunnan asettamista arvoista sekä käyttäytyvät provokatiivisesti, vaarallisesti, epäsosiaalisesti tai itsetuhoisasti, varsinkin käyttäessään ylen määrin alkoholia ja huumausaineita. Usein tällainen kirjailija kirjoittaa vaikeasti tajuttavia tekstejä ja kuolee ennen kuin hänen kykynsä yleisesti tunnustetaan. Tämän määritelmän mukaan monet muutkin runoilijat kuuluvat kirottujen runoilijoiden seuraan. Heitä ovat esimerkiksi François Villon, Aloysius Bertrand, Gérard de Nerval, Charles Baudelaire, Comte de Lautréamont, Charles Cros, Germain Nouveau, Alfred Jarry, Antonin Artaud, Armand Robin ja vielä Atlantin toiselta puolen Jim Morrison ja Edgar Allan Poe.
Suomalaisista runoilijoista käsitteen piiriin saattavat sopia Lauri Viita, Pentti Saarikoski ja Arto Melleri. Pekka Kejonen ehti luopua boheemista elämäntavasta ennen "rentturunoilijan" tyypillistä kohtaloa.
Aiheesta muualla

Verlainen teksti kokonaisuudessaan. (ranskaksi).
Kolmijuovapussisormieläin

| Kolmijuovapussisormieläin |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Osaluokka::  Pussieläimet Marsupialia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Yläheimo::  Petauroidea
Heimo::  Pussiliito-oravat Petauridae
Suku::  Pussisormieläimet Dactylopsila
Laji::  trivirgata
Kaksiosainen nimi
 Dactylopsila trivirgata  Gray, 1858 
 Kolmijuovapussisormieläimen levinneisyys.
Alalajit
 Dactylopsila trivirgata trivirgata  Dactylopsila trivirgata kataui  Dactylopsila trivirgata melampus  Dactylopsila trivirgata picata 
Katso myös
   Kolmijuovapussisormieläin Wikispeciesissä   Kolmijuovapussisormieläin Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kolmijuovapussisormieläin eli kolmijuovasormipussieläin (Dactylopsila trivirgata) on harvaetuhampaisten lahkoon kuuluva pussieläinlaji. Se elää Uudessa-Guineassa ja Australiassa, sekä joillakin läheisillä saarilla. Kolmijuovapussisormieläin on noin 25–27 senttiä pitkä, ja sillä on huomattava mustavalkoinen väritys. Sen karkealle turkille on tunnusomaista kolme pitkittäistä, vaihtelevaa mustaa juovaa. Kolmijuovapussisormieläin syö pääasiassa yhteiskuntahyönteisiä, kuten muurahaisia ja termiittejä, sekä puuta tuhoavia kovakuoriaisten ja yöperhosten toukkia.
Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on juovaliitopussikas.
Suomen kansalaisuus

Suomen kansalaisuus mahdollistaa Suomen passin saamisen.
Suomen kansalaisuus tarkoittaa Suomen kansalaisuuslain mukaan ”lainsäädännöllistä sidettä, joka määrittää yksilön aseman valtiossa ja jolla määritetään yksilön ja valtion välisiä keskeisiä oikeuksia ja velvollisuuksia”.
Ennen Suomen itsenäistymistä ja maan tasavallaksi muuttumista käytettiin niistä Venäjän keisarin alamaisista, joita hallittiin Suomen suuriruhtinaskunnan lakien mukaisesti nimitystä keisarin suomalainen alamainen tarkoittaen sitä, että heillä olivat ne oikeudet, jotka Suomen suuriruhtinaskunnan autonomiasta johtui esimerkiksi valtiopäivämiesedustajuutena tai oikeutena tulla nimitetyiksi virkamiehiksi.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai ilmoituksella

Suomen kansalaisuuden voi saada syntymässä, ilmoitusmenettelyllä tai hakemuksesta. Suomen kansalaisuuden saamisesta päättää Maahanmuuttovirasto. Kansalaisuus voidaan myöntää vain, jos kansalaisuutta hakevan henkilön henkilöllisyydestä ei ole epäselvyyttä. Joissakin tapauksissa Maahanmuuttovirasto voi selvittää henkilön kansalaisuusaseman.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai ilmoituksella > Kansalaisuuden saaminen syntymällä

Kansalaisuuden saavat syntymällä lapset, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista ehdoista:
lapsi, jonka äiti on Suomen kansalainen.
lapsi, jonka isä on Suomen kansalainen ja avioliitossa lapsen äidin kanssa tai
Suomessa avioliiton ulkopuolella syntyvä lapsi, jos Suomen kansalaisen miehen isyys lapseen vahvistetaan
lapsi, jonka isä on lapsen syntyessä kuollut, mutta joka oli Suomen kansalainen ja avioliitossa lapsen äidin kanssa tai
Suomessa avioliiton ulkopuolella isänsä kuoleman jälkeen syntynyt lapsi, jos Suomen kansalaisena kuolleen miehen isyys lapseen vahvistetaan
lapsi syntyy Suomessa saamatta mitään muuta kansalaisuutta eikä hänellä ole oikeutta saada edes toissijaisesti minkään muun valtion kansalaisuutta.
lapsi syntyy Suomessa ja hänen vanhemmilleen on vahvistettu Suomessa pakolaisen asema tai heille on muutoin myönnetty suojelua kansalaisuusvaltionsa viranomaisia vastaan eikä lapsella ole mahdollisuutta saada vanhempiensa kotimaan kansalaisuutta ilman tämän maan viranomaisten myötävaikutusta. Jos vain toinen vanhemmista saa suojelua, lapsi saa Suomen kansalaisuuden vain, jos hän ei saa toisenkaan vanhempansa kansalaisuutta syntyessään eikä hänellä ole oikeutta saada sitä edes toissijaisesti.
Alle 12-vuotias ottolapsi saa Suomen kansalaisuuden siitä hetkestä, kun lapseksi ottaminen on Suomessa pätevä. Jos avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen isä on Suomen kansalainen ja menee naimisiin lapsen muunmaalaisen äidin kanssa, lapsesta tulee Suomen kansalainen joko avioliiton solmimispäivästä tai isyyden vahvistamispäivästä lukien. Suomesta löytynyttä lasta pidetään Suomen kansalaisena, kunnes toisin osoitetaan. Suomessa syntyneeksi katsotaan myös lapsi, joka on syntynyt suomalaisessa aluksessa tai ilma-aluksessa Suomen ulkopuolella. Samoin Suomen kansalaisina pidetään Suomessa syntyneitä lapsia, joiden vanhempien kansalaisuus on tuntematon. Lapsen kansalaisuus voi selvitä ja hänet voidaan todeta muun valtion kansalaiseksi. Jos tällaisen lapsen kansalaisuusasema ei ole selvinnyt viiden vuoden ikään mennessä, Suomen kansalaisuus kuitenkin säilyy.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai ilmoituksella > Kansalaisuuden saaminen ilmoituksella

Suomen ulkopuolella syntynyt avioliiton ulkopuolinen lapsi, jonka isä tai ei-synnyttänyt äiti on lapsen huoltaja sekä Suomen kansalainen ja jonka isyys, tai ei-synnyttäneen äidin äitiys on vahvistettu
alle 18-vuotias lapsi, joka on otettu Suomen kansalaisen ottolapseksi hänen täytettyään 12 vuotta
18–22-vuotias nuori, jota ei ole tuomittu vankeusrangaistukseen ja
jonka vakinainen asunto on ollut Suomessa vähintään kymmenen vuotta, joista kaksi juuri ennen ilmoituksen tekemistä tai
joka on syntynyt Suomessa ja asunut Suomessa (tai tietyin rajoituksin muissa Pohjoismaissa) vähintään kuusi vuotta
eikä hän ole vihollisvaltion kansalainen tai entinen kansalainen jos puolustustila on astunut voimaan. Hän ei ole myöskään voinut menettää Suomen kansalaisuuttaan väärien tietojen antamisen vuoksi.
entinen Suomen kansalainen, joka ei ole menettänyt kansalaisuutta väärien tietojen antamisen vuoksi tai isyyden kumoamisen vuoksi
muutoin kuin kansalaistamalla pohjoismaan kansalaisuuden saanut henkilö, joka on asunut Suomessa viisi vuotta juuri ennen ilmoituksen tekemistä eikä häntä ole tänä aikana tuomittu vapausrangaistukseen.
Ilmoituksella saatava kansalaisuus katsotaan alkaneeksi ilmoituksen tekopäivänä tai kansalaisuuden saamisen edellytysten täyttymispäivänä.