Saudi-Arabian historia
Saudi-Arabian kuningaskunta > Fahdin valtakausi > Sodan vaikutukset > Islamistinen oppositio ja terrorismi

Persianlahden sodan jälkeen islamilaisen opposition vaikutusvalta kasvoi. Sen ytimen muodostivat korkeasti koulutetut tutkijat ja islamilaiset saarnaajat ulaman alemmista riveistä. Hallituksen kritisointi ei ollut sallittua Saudi-Arabiassa, mutta he arvostelivat maan hallintoa siitä, että se  ei toiminut sen mukaan, mitä oppositio määritteli oikeiksi islamilaisiksi normeiksi ulko- ja sisäasioissa. Oppositioliike vaati Saudi-Arabiaan täyttä islamilaista valtiota, jossa olisi hallituksen valvonnasta riippumaton oikeuslaitos ja täysin shariaan perustuva oikeusjärjestelmä. Saudi-Arabian hallitus vastasi oppositioliikehdintään tukahduttamistoimin. Yksi opposition tukijoista ja islamistien rahoittajista oli Osama bin Laden. Bin Ladenilta riistettiin Saudi-Arabian kansalaisuus ja hänet karkotettiin maasta 1994. Hän pakeni ensin Sudaniin, mistä hän jatkoi Afganistaniin. Islamistit pitivät matalaa profiilia Saudi-Arabiassa, mutta he kampanjoivat aktiivisesti ulkomailta käsin.
Saudi-Arabiassa radikaali islamismi näkyi islamistien joukkomielenosoituksina, ja yhä kasvavassa määrin myös terrori-iskuina. Vuonna 1996 tapahtui pommiräjähdys asuntokompleksissa, jossa asui Yhdysvaltain ilmavoimien henkilöstöä. Yhdeksäntoista Yhdysvaltain sotilasta kuoli ja satoja loukkaantui. Iskun tekijät jäivät ratkaisematta, mutta saudiarabialaiset ja yhdysvaltalaiset epäilivät iskun tekijöiksi Iranin tukemia saudiarabialaisia šiialaisia terroristeja.
Kuningas Fahd alkoi kärsiä terveyshuolista vuosikymmenen puolivälissä, ja kruununprinssi Abdullah otti enemmän vastuuta valtakunnan asioista. Hän pääsi islamistien kanssa jonkinasteiseen sopuun ja kaksi islamistisaarnaajaa vapautettiin vankilasta. Nämä pidättyivät sen jälkeen arvostelemasta julkisesti kuninkaallista perhettä. Paljon tätä pahaenteisempää oli kuitenkin Osama bin Ladeniin yhdistetyn Al Qaida -järjestön kehitys Saudi-Arabian ulkopuolella. Tämä kehitys kulminoitui vuonna 2001 Yhdysvalloissa tapahtuneissa syyskuun 11. päivän terrori-iskuissa. Terroristien joukosta suuri osa oli saudiarabialaisia. Yhdysvaltain hallitus ei syyttänyt Saudi-Arabiaa hyökkäyksistä, mutta Saudi-Arabiaa kritisoitiin paljon maailmanlaajuisen terrorismin lähteenä, joka kriitikoiden mukaan johtui Saudi-Arabian uskonnollisista opetuksista ja rahoitusverkostoista.
Syyskuun 11. päivän terroriteot lähensivät Saudi-Arabian suhteita Yhdysvaltoihin, sillä Saudi-Arabian hallinto tiedosti, että pitkällä aikavälillä heidän oli rakennettava uudelleen suhteet Yhdysvaltoihin. Saudi-Arabian hallitus teki parhaansa rajoittaakseen vahinkoja katkaisemalla suhteet Talebaniin ja pidättämällä epäiltyjä terroristeja kuningaskunnan sisällä. Saudi-Arabia yritti myös edistää rauhanprosessia Israelin kanssa, mutta yritys lopahti palestiinalaisten toisen intifadan aikaisen Israelin sotilasoperaation jälkeen 2002. Toisaalta Saudi-Arabian hallitus joutui varomaan, ettei länsimyönteisyys kiihdytä islamilaista radikalismia. Saudi-Arabia kieltäytyi tukemasta Yhdysvaltoja Irakin sodassa, mitä pidettiin yrityksenä rauhoittaa islamistisia radikaaleja. Syyskuun 11. päivän terroritekojen jälkeisenä aikana Saudi-Arabian hallitus yritti tukahduttaa sekä väkivaltaiset uskonnolliset ääriliikkeet että uudistusmielisten reformistien tavoitteet. Reformistit väittivät, että islamistiset ääriliikkeet ovat maan poliittisen järjestelmän tuote. Saudi-Arabian ikääntyvillä johtajilla, jotka olivat kiinnittyneet konservatiiviseen eliittiin, ei ollut kykyä käsitellä tätä ongelmaa. Kuningas Fahd kuoli vuonna 2005 ja hänen seuraajakseen tuli Abdullah.
Saudi-Arabiassa vaadittiin syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen monia uudistuksia. Uudistusvaateissa näkyi kaksi vastakkaista puolta Saudi-Arabian yhteiskunnassa; toisaalta väkivaltaisia ​​militantteja, jotka yrittivät horjuttaa kuningaskuntaa ja pakottaa sen ulkomaiset tukijat pakenemaan, ja toisaalta maltillisia, edistyksellisiä ääniä, jotka tavoittelivat poliittista, sosiaalista ja uskonnollista uudistusta. Uskonnollisia uudistuksia vaadittiin etenkin sen jälkeen, kun Mekan tyttökoulun palossa menehtyi 15 tyttöä. Uskonnollinen poliisi epäsi pelastajilta pääsyn rakennukseen, ja esti tyttöjä pakenemasta sillä näillä ei ollut päällään asianmukaisia vaatteita. Tapaus osoittautui keskeiseksi pisteeksi kansalaisten ja valtion, erityisesti uskonnollisen poliisin, välisessä suhteessa. Painostuksen alla uskonnollisen poliisin toimivaltaa vähennettiin.
Terroriteot maassa kiihtyivät Yhdysvaltojen johtaman Irakin sodan alettua 2003, vaikka Saudi-Arabia ei hyväksynyt Yhdysvaltain hyökkäystä, eikä ollut osallisena sotaan. Arabian niemimaan al-Qaida (AQAP) teki hyökkäyksiä länsimaisia ​​etuja ja ulkomaalaisia ​​vastaan ​​Saudi-Arabiassa. Suurin osa varhaisista AQAP:n jäsenistä oli harjoitellut al-Qaidan leireillä Afganistanissa 1980- ja 1990-luvulla, ja muuttivat takaisin Saudi-Arabiaan Taleban-hallinnon romahdettua. Itsemurhapommittajat suorittivat Saudi-Arabiassa sarjan terrori-iskuja vuosina 2003-2004. Vuoden 2005 puoliväliin mennessä poliisi ja armeija olivat suorittaneet monia onnistuneita operaatioita ja ratsioita, pidättäen 600–1000 terrorismista epäiltyä. Tämä mursi islamistisen terroristiliikkeen selän.