Momentum
Historia

Vuonna 2017 Momentum, tuolloin virallisesti vasta yhdistys, nousi koko kansan tietoisuuteen vastustamalla vuoden 2024 kesäolympialaisten järjestämistä Unkarissa, sillä ne tarjoaisivat rahastusmahdollisuuden maan korruptoituneille oligarkeille. Historiallisen menestyksekkäässä ”NOlimpia”-kampanjassaan Momentum keräsi yli 250 000 allekirjoitusta järjestääkseen kansanäänestyksen olympialaisten isännöinnin hakemisesta, mutta hallitus hylkäsi hankkeen ennen kuin kansanäänestystä voitiin järjestää. Tämä oli Viktor Orbánin valtakauden historiassa harvinainen joukkovoiman näyte: hallitus oli käytännössä painostettu perääntymään.
Toukokuussa 2017 tällä välin virallisesti puolueeksi muuttunut Momentum käynnisti vuoden 2018 parlamenttivaaleihin tähtäävän vaalikampanjansa näyttävällä ja toiveita nostattavalla mielenosoituksella. Vaaleihin puolue sai asetetuksi ehdokkaita yli 90 %:ssa vaalipiireistä, mihin ei yksikään ensi kertaa parlamenttiin yrittävä puolue ollut tällä vuosisadalla pystynyt. Sen ääniosuus vaaleissa jäi kuitenkin 3,08 %:iin, eikä se saanut paikkoja parlamentissa. Europarlamenttiin Momentum nousi kahden mepin (Anna Donáth ja Katalin Cseh) voimin 2019; edustus oli Unkarin puolueista kolmanneksi suurin valtapuoluekoalition (Fidesz-KDNP) ja Demokraattisen koalition jälkeen.
Vuoden 2022 parlamenttivaalien alla kuusi oppositiopuoluetta pyrki kaatamaan Fidesz-puolueen vallan laajan ”Kaikkien Unkari” (Mindenki Magyarországa) -vaaliliiton avulla. Opposition yhteisrintama valitsi esivaaleilla yhteisen pääministeriehdokkaan. Tässä esivaalissa Momentumin ehdokas, puolueen perustaja ja pitkäaikainen puheenjohtaja András Fekete-Győr jäi viimeiseksi, saaden vain 3,4 % äänistä; tämä synnytti puolueessa kovaa keskustelua, jonka tuloksena Fekete-Győr erosi puolueen johtajan paikalta lokakuussa 2021. Hänen tilalleen väliaikaiseksi puoluejohtajaksi valittiin Anna Orosz, sitten Anna Donáth, joka kuitenkin 2022 ilmoitti jäävänsä äitiyslomalle; uudeksi puheenjohtajaksi valittiin toukokuussa 2022 Ferenc Gelencsér. Parlamenttivaaleissa opposition vaaliliitto ei saavuttanut tavoitettaan: Fideszin ylivalta ei murtunut. Momentum sai kuitenkin läpi 11 omaa edustajaa.
Vuoden 2024 europarlamenttivaaleissa, joissa opposition äänistä suurimman osan keräsi uusi TISZA-puolue, Momentum ei onnistunut saamaan yhtään mandaattia. Tämän johdosta vasta tammikuussa 2024 puolueen johtajaksi palannut Anna Donáth ja koko puoluejohto erosivat kesäkuussa 2024. Uudeksi puoluejohtajaksi valittiin Márton Tompos, joka oli tullut tunnetuksi ennen kaikkea korruptionpaljastajana.
Lokakuussa 2024 Momentumin kansanedustaja ja entinen johtaja András Fekete-Győr tuomittiin kolmannessa oikeusasteessa (alemmissa oikeusasteissa hänet oli aiemmin vapautettu) kahden vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen osallisuudesta virkamiehen pahoinpitelyyn. Hän oli yhdessä puoluetoverinsa kanssa vuonna 2018 ylityölain vastaisessa mielenosoituksessa heittänyt savupanoksen poliisirivistöä kohti, ilman että siitä olisi aiheutunut vahinkoa tai vammaa kenellekään. Fekete-Győr kiisti syyllisyytensä ja väitti joutuneensa poliittisen oikeudenkäynnin uhriksi. Marraskuussa 2024 parlamentti peruutti hänen mandaattinsa, joka siirtyi Katalin Csehille.