stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jens Jeremies
Aiheesta muualla

Jeremies Bayern Münchenin sivuilla (saksaksi)
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1998
1 Köpke |
2 Wörns |
3 Heinrich |
4 Kohler |
5 Helmer |
6 Thon |
7 Möller |
8 Matthäus |
9 Kirsten |
10 Häßler |
11 Marschall |
12 Kahn |
13 Jeremies |
14 Babbel |
15 Freund |
16 Hamann |
17 Ziege |
18 Klinsmann |
19 Reuter |
20 Bierhoff |
21 Tarnat |
22 Lehmann  |
Valmentaja Vogts
Saksan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2000
1 Kahn |
2 Babbel |
3 Rehmer |
4 Linke |
5 Bode |
6 Nowotny |
7 Scholl |
8 Häßler |
9 Kirsten |
10 Matthäus |
11 Rink |
12 Lehmann |
13 Ballack |
14 Hamann |
15 Wosz |
16 Jeremies |
17 Ziege |
18 Deisler |
19 Jancker |
20 Bierhoff |
21 Ramelow  |
22 Butt  |
Valmentaja Ribbeck
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Kahn |
2 Linke |
3 Rehmer |
4 Baumann |
5 Ramelow |
6 Ziege |
7 Neuville |
8 Hamann |
9 Jancker |
10 Ricken |
11 Klose |
12 Lehmann |
13 Ballack |
14 Asamoah |
15 Kehl |
16 Jeremies |
17 Bode |
18 Böhme |
19 Schneider |
20 Bierhoff |
21 Metzelder |
22 Frings  |
23 Butt  |
Valmentaja Völler
Saksan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2004
1 Kahn |
2 Hinkel |
3 Friedrich |
4 Wörns |
5 Nowotny |
6 Baumann |
7 Schweinsteiger |
8 Hamann |
9 Bobic |
10 Kurányi |
11 Klose |
12 Lehmann |
13 Ballack |
14 Brdaric |
15 Kehl |
16 Jeremies |
17 Ziege |
18 Ernst |
19 Schneider |
20 Podolski |
21 Lahm |
22 Frings |
23 Hildebrand |
Valmentaja Völler
Jordan Seabrook

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 27. kesäkuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Indianapolis, Indiana, Yhdysvallat
Pelipaikka: laitalinkki
Pituus: 178 senttimetriä
Seura
Seura: VPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2008 2009–2010 2011–2012 2012 2012 2013– | Bradenton Academics Crystal Palace Baltimore Harrisburg City Islanders Enköpings SK FC Haka VPS | 11 (1) 25 (3) 15 (0) 12 (0) 11 (0) 32 (7) |
Maajoukkue
| 2006 | Yhdysvallat U20 | 3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. lokakuuta 2013.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 20. lokakuuta 2013.
Jordan Akil Seabrook (s. 27. kesäkuuta 1987 Indianapolis, Indiana) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa. Pelipaikaltaan Seabrook on laitalinkki.
Ennen ammattilaisuraansa Seabrook pelasi Etelä-Floridan yliopiston joukkueessa. Suomessa hän on VPS:n lisäksi edustanut myös Valkeakosken Hakaa. Seabrookin suurin pelillinen vahvuus on hänen poikkeuksellinen nopeutensa.
Aiheesta muualla

Seabrookin profiili Veikkausliigan sivuilla
VPS – Ykkönen
1 Pöyhönen |
2 Lo Giudice |
3 Ceesay |
4 Nuorela |
5 Pitkänen |
6 Nuutinen |
7 Pahkasalo |
8 Strandvall |
9 Jääskä |
10 Morrissey |
11 Sillah |
12 Moses |
13 Suokko |
14 Kassim |
15 Lehtimäki |
16 Laatikainen |
17 Multanen |
18 Abdi |
21 Gatambiye |
22 Marttinen |
23 Niemi |
25 Lindeman |
26 Almén |
27 Sillanpää |
28 Hudd |
29 Ketola |
30 Vahtera |
Valmentaja Nuorela
Josef Kaartinen

Josef Kaartinen vuonna 1966.
Josef Kaartinen (noin vuodesta 1955 Juhani Kervanto; 27. maaliskuuta 1905 Viipuri – 29. heinäkuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen saksofonisti.
Kaartinen meni 13-vuotiaana soitto-oppilaaksi Karjalan Kaartin soittokuntaan. Hän oli klarinetistina tässä soittokunnassa ja Raskaan Tykistön Rykmentin soittokunnassa vuoteen 1925 saakka jonka jälkeen hän siirtyi vuoden ajaksi ensimmäiseksi klarinetistiksi ja saksofonisolistiksi Suomen Valkoisen Kaartin soittokuntaan. Kaartinen suoritti 1925 lopputukinnon Viipurin musiikkiopistossa ja opiskeli sitten Helsingin konservatoriossa. 1920-luvun lopulla Kaartinen oli saksofonistina Jambo-yhtyeessä joka esiintyi helsinkiläisissä ravintoloissa.
Kaartinen lähti 1928 maailmankiertueelleen joka kesti kymmenen vuotta. Hän osallistui vuodenvaihteessa 1928–1929 Sydneyssä Australiassa järjestettyyn kansainväliseen saksofoninsoiton maailmanmestaruuskilpailuun johon otti osaa lähes 600 saksofonistia eri puolilta maailmaa. Kaartinen voitti kilpailun ja voittonsa ansiosta hän pääsi kilpailun järjestäneen Australian radion palvelukseen ja työskenteli sitten sekä solistina että kapellimestarina muun muassa Australiassa ja Uudessa Seelannissa.
Kaartinen palasi Suomeen talvisodan aattona 14. syyskuuta 1939. Hän oli lähtenyt syyskuun alussa laivalla New Yorkista ja pääsi Suomeen Englannin ja Ruotsin kautta. Talvisodan aikana hän palveli Viipurin vartiopataljoonassa ja jatkosodan alussa Ässärykmentissä. Haavoituttuaan Kannaksella 1941 Kaartinen oli sitten lopun aikaa sodasta Puolustusvoimain viihdytysjoukoissa ja laivastossa. Sodan jälkeen hän toimi säveltäjänä, musiikkiarvostelijana ja eri orkesterien vierailevana solistina. Kaartinen sovitti ja johti myös elokuva- ja äänilevymusiikkia. Viimeksi Kaartinen oli vuodesta 1958 lähtien yli 20 vuoden ajan saksofonistina ja klarinetistina Kullervo Linnan Humppa-Veikot-yhtyeessä. Kaartinen sai valtion taiteilijaeläkkeen 1975.
Kaartisen solistina esittämään ohjelmistoon kuuluivat muun muassa Claude Debussyn Rapsodia, Nikolai Rimski-Korsakovin Kimalaisen lento ja Johannes Brahmsin Unkarilainen tanssi. Hän kirjoitti 1940-luvulla kaksi matkakirjaa ulkomaanmatkoistaan ja julkaisi LP-levyt Master of saxophone 1–2 1980-luvun lopulla.
Suomen Saksofoniseura ry myöntää vuorovuosittain Josef Kaartinen -palkinnon ansioituneille klassillisen musiikin ja jazzin edustajille.
Kirjallista tuotantoa

Saksofoni kainalossa maailman ääriin. Kivi, Helsinki 1942.
Kimalaisen lento: Saksofonistin matkakirja. Kuvittanut Poika Vesanto. WSOY 1945.
Aiheesta muualla

V. Kuhlefelt : Kirje Austraaliasta, Suomen Kuvalehti, 27.04.1929, nro 17, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Johan Norrlin

| Johan Norrlin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. syyskuuta 1842 Hollola
Kuollut: 7. tammikuuta 1917 (74 vuotta) Helsinki
Ammatti:  kasvitieteilijä
Johan Petter Norrlin (6. syyskuuta 1842 Hollola – 7. tammikuuta 1917 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä ja Helsingin yliopiston ylimääräinen kasvitieteen professori 1879–1903.
Norrlinin vanhemmat olivat nimismies Nils Nathanael Norrlin ja Fredrika Charlotta Lang. Hän pääsi ylioppilaaksi 1862 Porvoon lukiosta ja valmistui 1866 metsänhoitajaksi Evon metsäopistosta. Norrlin opiskeli sitten Helsingin yliopistossa, josta hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1869 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1879.
Norrlin oli William Nylanderin etevin oppilas, ja hänestä tuli Suomen jäkälien ensimmäinen asiantuntija. Hän julkaisi yhdessä Nylanderin kanssa teoksen Herbarium lichenum Fenniae (1875–1882). Teokset Bidrag till sydöstra Tavastlands flora ja Flora Kareliae Onegensis I (1871) ovat suomalaisen kasvimaantieteen tutkimustyön esikuvia kasvitopografian kannalta. Norrlin osoitti, että Aunus, Vienan Karjala ja Kuolan niemimaa kuuluvat Suomen luonnontieteelliseen alueeseen. Hän tutki myös ensimmäisenä keltanon sukua.
Norrlin kehitti kasvien yleisyyden luokittelemiseksi Norrlinin asteikko -nimisen järjestelmän.
Norrlinin kunniaksi on nimetty Helsingin yliopiston Luonnontieteellisen keskusmuseon Kasvimuseon julkaisusarja Norrlinia.
Johanneksen evankeliumin 5. luku

Johannes 5 on Johanneksen Evankeliumin viides luku Kristittyjen Raamatun Uudessa testamentissa.
Juhla Jerusalemissa

Luvun alussa Jeesus menee jälleen Jerusalemiin "juhlan" aikana. Koska evankeliumi kirjaa Jeesuksen Jerusalemissa käynnin Pääsiäisen aikana luvussa Johannes 2:13 ja toinen Pääsiäinen mainitaan luvussa Johannes 6:4, jotkut kommentaattorit ovat pohtineet, viittasiko Johannes 5:1 myös johonkin pääsiäiseen (mikä tarkoittaa, että tapahtumat Johanneksen evankeliumin luvuissa 2-6 kestivät vähintään kolme vuotta), vai onko tarkoitettu eri juhlaa. Bengel's Gnomen luettelee joukon ehdotuksia, joiden mukaan juhla tarkoitti helluntaita. The Pulpit Commentary toteaa, että "epämääräisessä muodossa kreik. ἑορτη tarkoittaa kommentaattorien mukaan jokaista juhlaa kalenterissa, joten lopullista ratkaisua ongelmaan ei voi olla". 5. Mooseksen kirjan 16:16 mukaan "Kolmesti vuodessa, happamattoman leivän juhlan, viikkojuhlan ja lehtimajanjuhlan aikana, kaikkien miesten on kokoonnuttava Herran, Jumalanne, kasvojen eteen siihen paikkaan, jonka hän valitsee" (eli Jerusalemiin).
Paraneminen Betesdan altaalla

Betesdan altaalla Jeesus parantaa miehen, joka on halvaantunut ja eristetty. Jeesus sanoi hänelle, "ota vuoteesi ja kävele!" Tämä tapahtuu sapattina, ja juutalaisten uskonnolliset johtajat näkevät miehen kantamassa mattoaan ja kertovat hänelle, että tämä on vastoin lakia. Mies kertoo heille, mies, joka paransi hänet, käski häntä tekemään niin. He kysyvät, kuka se oli. Hän yrittää osoittaa Jeesusta, mutta hän on hävinnyt väkijoukkoon. Jeesus tulee hänen luokseen myöhemmin ja sanoo hänelle "Älä enää tee syntiä, ettei sinulle kävisi entistä pahemmin." Mies kertoo sitten juutalaisten uskonnollisille johtajille, että se oli Jeesus, joka paransi hänet (Joh. 5:15).
Betesdan altaan rauniot ovat yhä pystyssä Jerusalemissa.
Lisäys (jakeet 3b-4)

Jakeita 3b-4 ei löydy kaikkein luotettavimmista Johanneksen evankeliumin käsikirjoituksista, vaikka ne näkyvät King James Versionissä (joka perustuu Textus Receptukseen). Useimmat nykyiset tekstuaalinen kriitikot uskovat, että Johannes 5:3b-4 on lisäys, eikä se ole alkuperäinen osa Johanneksen tekstiä.
The New English Translation -raamatunkäännöksestä ja the English Revised Version -raamatunkäännöksestä puuttuu tämä teksti kokonaan, mutta toiset, kuten New International Version -raamatunkäännös,  viittaavat siihen alaviitteessä.
Jeesus puhuu Isästään

Juutalaiset alkavat vainota Jeesusta (ja joissakin teksteissä, evankeliumi sanoo, että he yrittävät tappaa hänet). Anglikaaninen pappi Charles Ellicott väitti, että "sanat 'ja yrittivät surmata Hänet' olisi pitänyt jättää pois. Ne on sisällytetty joihinkin käsikirjoituksiin selittämään kohdan Johannes 5:18 ensimmäistä lausetta (juutalaiset pyrkivät enemmän tappamaan hänet)".
Kaksi syytä nousee esiin:
ensinnäkin, työskentelee sapattina (Joh. 5:16);
toiseksi, kutsuu Jumalaa "isäkseen" ja näin tekee itsensä Jumalan vertaiseksi (Joh. 5:18).
Jeesuksen sanoista "Minun Isäni" metodismin perustaja John Wesley totesi, että "on selvää, [että] kaikki kuulijat ymmärsivät hänen tarkoittavan tehdä itsensä Jumalan vertaiseksi".
Jeesus jatkaa puhumista itsestään ("Poika") suhteessa Jumalaan ("Isä"): ei Poika voi tehdä mitään omin neuvoin, hän tekee vain sitä, mitä näkee Isän tekevän. Mitä Isä tekee, sitä tekee myös Poika. Isä rakastaa Poikaa ja näyttää hänelle kaiken, mitä itse tekee. Hän näyttää Pojalle vielä suurempiakin tekoja, sellaisia, että hämmästytte. Niin kuin Isä herättää kuolleet ja antaa heille elämän, niin antaa myös Poika elämän kenelle tahtoo. Isä itse ei tuomitse ketään, vaan hän on antanut kaiken tuomiovallan Pojalle, [Matt. 25:31]; Ap. t. 17:31]
23 jotta kaikki kunnioittaisivat Poikaa niin kuin he kunnioittavat Isää. Se, joka ei kunnioita Poikaa, ei kunnioita myöskään Isää, joka on hänet lähettänyt.(Joh. 5:19-23.)
Sitten seuraa kaksi sanontaa kumpikin kommentoiden kaksinkertaisella "aamenella" (kreik. αμην αμην, käännetty "totisesti, totisesti", King James Version-raamatunkäännöksessä "Verily, verily", English Standard Version-raamatunkäännöksessä "Truly, truly" tai New International Version-raamatunkäännöksessä "Very truly I tell you"):
se, joka kuulee minun sanani ja uskoo minun lähettäjääni, on saanut ikuisen elämän. Hän ei joudu tuomittavaksi, vaan hän on jo siirtynyt kuolemasta elämään. (Joh. 5:24.)
tulee aika -- ja se on jo nyt -- jolloin kuolleet kuulevat Jumalan Pojan äänen. Ne, jotka sen kuulevat, saavat elää. (Joh. 5:25.)
Reformoitu evankelinen teologi D. A. Carson näkee Johanneksen evankeliumin luvun 5:24 "Neljännen evankeliumin eskatologian vahvimman todistuksen" antamisena... ei ole välttämätöntä uskovalle "odottaa viimeiseen päivään saakka, jotta voisi kokea ylösnousemuksen elämää." Luterilainen teologi Heinrich Meyer viittaa "aikaan, jolloin kuollut kuulee Jumalan Pojan äänen", "ylösnousemuskutsuna". Meyer väittää, että tämä "aika" ulottuu  sen alusta, kun "Kristus astuu Hänen elämän antavaan pappeuteensa", "toiseen tulemiseen asti - se oli jo alkanut läsnäolevana, mutta, täyteydessään nähtynä, se vielä kuului tulevaisuuteen".
Nelinkertainen todistus

Loppusäkeet tässä luvussa, jakeet 31 - 47 viittaavat siihen, mitä New King James Version -raamatunkäännös kutsuu "nelinkertaiseksi todistukseksi". Jeesus toteaa, että hän ei todista (kreik. η μαρτυρια) itsensä puolesta, sillä sellainen todistus ei olisi tosi tai pätevä. Sen sijaan hän hakee todistuksen neljältä muulta todistajalta:
Johannes Kastaja (Johannes 5:33-35)
Jeesuksen omat teot (Johannes 5:36)
Isä, joka puhuu kirjoitusten kautta (Johannes 5:37-40)
Mooses (Johannes 5:45-47).
Jeesus sanoo, että juutalaiset, jotka pyrkivät tappamaan hänet, tutkivat pyhiä kirjoituksia toivoen löytävänsä ikuisen elämän, mutta että kirjoitukset puhuvat hänestä, ja ihmiset kieltäytyvät edelleen tulemasta hänen luokseen saadakseen elämän. Ihmiset hyväksyvät ne, jotka saarnaavat omissa nimissään, mutta ei sitä yhtä, joka tulee Isän nimessä. "Miten voitte uskoa, jos otatte kunniaa toisiltanne, mutta ette näe vaivaa saada sitä kunniaa, joka tulee vain Jumalalta?" Sitten hän puhuu Mooseksesta heidän syyttäjänään:
Teologi Albert Barnes toteaa, että "antiikin kirkkoisät ja useimmat modernit kommentaattorit ovat pitäneet meidän Herraamme näissä 5. Mooseksen kirjan jakeissa luvattuna profeettana". Kommentoijat ovat myös tutkineet, onko painotettava kontrasti Mooseksen ja Jeesuksen henkilön välinen, vai sen välillä, että Mooses on ymmärretty Raamatun kirjoitusten kirjoittajaksi, ja Jeesuksen välillä, joka ei kirjoittanut, mutta jonka todistus oli hänen 'sanontojaan'. Bengel's Gnomen väittää, että Johanneksen kirjan luvussa  5:47 Mooseksen kirjoitukset (kreik. Γράμμασιν) sijoitetaan vastakohdaksi Jeesuksen sanoille (kreik. ῥήμασι): "Usein helpommin on usko liittynyt  aiemmin saatuun kirjaimeen, kuin puheeseen, joka on kuultu ensimmäistä kertaa". Kuitenkin, Cambridge Bible for Schools and Colleges -raamatunkäännös on kriittinen tätä lähestymistapaa kohtaan:
Nämä Jeesuksen opetukset ovat löydettävissä lähes ainoastaan Johanneksen evankeliumista. Synoptisissa evankeliumeissa Jeesus puhuu itsestään Messiaana niin suoraviivaisesti aivan lopussa, vähän ennen hänen kuolemaansa. Kaikki tämä tapahtuu Jerusalemissa, kun taas synoptisissa evankeliumeissa on hyvin vähän Jeesuksen opetuksia, jotka tapahtuvat Jerusalemissa, ja silloin vain ennen hänen kuolemaansa.
Käännös suomeksi
Jugoslavismi

Jugoslavismi oli 1800-luvulla herännyt ajatus yhtenäisestä eteläslaavien valtiosta. Eteläslaavien jakaantumisen muun muassa eri uskontoihin katsottiin olleen ulkomaisen imperialismin syytä. Toisen maailmansodan jälkeinen Titon perustama Jugoslavia perustui jugoslavismille, jota toteutettiin joskus voimakeinoinkin.
Jugoslavismin kanssa kilpailevia ajatuksia olivat 1800-luvulla ajatus Suur-Serbiasta sekä Suur-Kroatiasta.
Julija Belokobylskaja

| Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten telinevoimistelu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten telinevoimistelu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten telinevoimistelu.MM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Naisten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2011 | joukkuekilpailu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Berliini 2011 | permanto |  |
Julija Jurjevna Belokobylskaja (ven. Юлия Юрьевна Белокобыльская, s. 14. joulukuuta 1995 Rostov-na-Donu) on venäläinen telinevoimistelija.
Belokobylskaja saavutti Tokion MM-kilpailuissa 2011 hopeaa joukkuekilpailussa. Saman vuoden EM-kilpailuissa Berliinissä hän voitti permannolla pronssia.
Jonathan Marchessault

| Jonathan Marchessault |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. joulukuuta 1990 (ikä 33) Cap-Rouge, Quebec, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  173 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Nashville Predators
Sarja:  NHL
Pelinumero:  81
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Columbus Blue Jackets (NHL)   Tampa Bay Lightning (NHL)   Florida Panthers (NHL)   Vegas Golden Knights (NHL)
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Vegas Golden Knights | 2023  |
| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Slovakia 2019 | jääkiekko |  |
Jonathan Audy-Marchessault (s. 27. joulukuuta 1990 Cap-Rouge, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Nashville Predatorsin organisaatiota.
Ura > Junioriura

Marchessault, joka on isänsä puolelta kanadanranskalainen, pelasi junioriuransa viimeiset neljä kautta QMJHL:ssä Quebec Rempartsissa. Hän liittyi joukkueeseen 16-vuotiaana kaudeksi 2007–2008 tultuaan varatuksi joukkueeseen 12. kierroksella CHL:n varaustilaisuudessa.
Kaudella 2009–2010 Marchessault voitti QMJHL:n parhaalle puolustavalle pelaajalle annettavan Gaétan Duchesne Trophyn. Hänet nimettiin myös joulukuussa 2010 viikon pelaajaksi sekä QMJHL:ssä että CHL:ssä.
Viimeisellä juniorikaudellaan Marchessault sijoittui QMJHL:n pistepörssissä kuudenneksi sekä oli kauden päätteeksi eniten ylivoimamaaleja tehnyt 11 maalillaan. Vuoden 2011 pudotuspeleissä Marchessault voitti pistepörssin. Hän oli liigan historian ensimmäinen pistepörssin voittanut pelaaja, jonka edustama joukkue ei päässyt finaaleihin.
Marchessault nimettiin QMJHL:n viikon parhaaksi pelaajaksi syyskuussa 2010. Hänet nimettiin myös CHL:n viikon parhaaksi pelaajaksi huhtikuussa 2011, QMJHL:n pudotuspelien aikana. Kauden päätteeksi Marchessault voitti Bud Light Cupin Quebecin vuoden parhaana pelaajana. Lisäksi hänet nimettiin QMJHL:n ensimmäiseen tähdistöjoukkueeseen.
Tilastot

Marchessault alkulämmittelyssä ennen 11. huhtikuuta 2015 Boston Bruinsia vastaan pelattua ottelua.
Käännös suomeksi
Jokikorennot

| Jokikorennot |
| --- | --- |
 Aitojokikorento (Gomphus vulgatissimus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Sudenkorennot Odonata
Alalahko::  Aitosudenkorennot Anisoptera
Heimo::  Jokikorennot Gomphidae  Rambur, 1842
Katso myös
   Jokikorennot Wikispeciesissä   Jokikorennot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jokikorennot (Gomphidae) ovat aitosudenkorentojen heimo. Niiden silmät eivät kosketa toisiaan päälaella kuten muilla aitosudenkorennoilla.
Jokikorennot ovat keskikokoisia (30–80 mm) korentoja, ja useilla lajeilla on mustan- ja keltaisenkirjava väritys. Jokikorentoja elää kaikilla mantereilla Etelämannerta lukuun ottamatta.
Suomessa jokikorentoja elää kolme lajia:
Aitojokikorento (Gomphus vulgatissimus)
Pihtijokikorento (Onychogomphus fordpatus)
Kirjojokikorento (Ophiogomphus cecilia)
Euroopassa elää lisäksi useita muita sukuja ja lajeja.
Sukuja

Agriogomphus
Anomalophlebia
Aphylla
Archaeogomphus
Arigomphus
Brasiliogomphus
Cacoides
Cyanogomphus
Desmogomphus
Diaphlebia
Dromogomphus
Epigomphus
Erpetogomphus
Gomphoides
Gomphus
Hagenius
Idiogomphoides
Lanthus
Melanocacus
Mitragomphus
Neogomphus
Octogomphus
Ophiogomphus
Perigomphus
Peruviogomphus
Phyllocycla
Phyllogomphoides
Praeviogomphus
Progomphus
Stylogomphus
Stylurus
Tibiagomphus
Zonophora
Aiheesta muualla

Laji.fi: Jokikorennot (Gomphidae)
ITIS: Gomphidae (englanniksi)
Jimi Sero

Jimi Sero (s. 1965) on suomalainen basisti, joka on soittanut muun muassa Smackissa, Pelle Miljoonan Miljoonaliiga-kokoonpanossa, Ballsissa ja Problemsissa?.
Seron levytysura käynnistyi Johnny Lee Michaelsin Sound Storm Shock -yhtyeestä, joka julkaisi kaksi singleä vuosina 1983–1984. Vuonna 1984 hän siirtyi Pelle Miljoonan Miljoonanliiga-kokoonpanoon. Sero soitti seuraavana vuonna ilmestyneellä Enkeltenkaupungissa...-albumilla mutta erosi yhtyeestä pian sen julkaisemisen jälkeen. Smackin bastisiksi hän siirtyi toukokuussa 1986 Cheri Martinin tilalle. Sero oli mukana Live Desire -livealbumilla, Smackin Yhdysvaltojen kiertueella sekä yhtyeen pitkäsoitoilla Salvation ja Radical. Sero soitti Smackissa vuoteen 1989 asti. Smackin jälkeen hän on soittanut Problemsissa?, Ballsissa ja National Nightmare -yhtyeessä, jonka ensimmäinen albumi Sangre Salvaje! ilmestyi vuonna 2018.
Serolla diagnosoitiin kilpirauhassyöpä vuonna 2000. Hän on työskennellyt 2000-luvulla myös räätälinä.
Kirjallisuutta

Tommi E. Virtanen & Jimi Sero: Mun tie : Läpi Smackin, Ballsin ja kosteiden vuosien etc..  Johnny Kniga, 2012.
Joutseno-kokoelma

Joutseno -kokoelma on taidekokoelma, joka siirtyi Lappeenrannan taidemuseon hallintaan vuoden 2009 alussa, kun Joutsenon kaupunki liittyi Lappeenrannan kaupunkiin.
Von Boehmin taiteilijasuku lahjoitti kokoelman Joutsenolle. Kokoelma sisältää 201 taideteosta. Kokoelman taiteilijoita ovat mm. Väinö Rautio, Sinikka Kurkinen, Ahti Lavonen.
Jonathan Kite

Jonathan Kite (s. 2. syyskuuta 1979) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa oli Tyhjätaskuissa (2 Broke Girls) Oleg Golishevsky.
Kite kasvoi Illinoisissa. Hänen vanhempansa ovat Lynn ja David Kite.
Aiheesta muualla

Jonathan Kite IMDb-sivustolla
Joutseno (täsmennyssivu)

Joutseno tarkoittaa seuraavia asioita:
Joutseno, entinen Suomen kaupunki
Joutseno, kaupungin keskustaajama, nykyinen Lappeenrannan taajama
Joutseno, alueella ilmestyvä paikallislehti
Joutseno, suomalainen sukunimi
Astrid Joutseno (1899–1962), pianisti
Lea Joutseno (1910–1977), näyttelijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Joutseno”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Johan Nissinen

| Johan Nissinen> Euroopan parlamentin jäsen |
| --- | --- |
 11.10.2022–  
Ryhmä:  ECR-ryhmä
Henkilötiedot
Koko nimi:  Johan Harry Nissinen
Syntynyt: 2. helmikuuta 1963 (ikä 61) Bjuv, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Tiedot
Puolue:  Folklistan
Muut puolueet:  Ruotsidemokraatit (2022-2024)
Johan Harry Nissinen (s. 17. toukokuuta 1989 Värnamo, Ruotsi) on ruotsalainen poliitikko. Lundgren edustaa Folklistan-puoluetta. Aikaisemmin Nissinen on kuulunut ruotsidemokraatteihin. Nissinen on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä lokakuusta 2022 lähtien, ja hän edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivien ja reformistien ryhmää.
Ura

Vuonna 2011 Nissinen valittiin puolueen Finnvedenin johdonselvennä jäseneksi, ja samana vuonna hänestä tuli myös Jönköpingin läänin ensimmäinen aluepuheenjohtaja, jossa asemassa hän on vieläkin.
Vuonna 2010 Johan Nissinen Värnamon kunnan valtuustoon 21 vuoden iässä. Vuonna 2014 hänet valittiin samaan valtuustoon uudelleen. Hän sai 22 % ruotsidemokraattien äänistä.
Vuonna 2014 Nissinen valittiin valtiopäiville Skånen läänin pohjoisesta ja itäisestä vaalipiiristä. Valtiopäivillä Nissinen istuu elinkeinovaliokunnan työskentelevänä varajäsenenä. Hän on varajäsenenä myös EU-lautakunnassa, talousvaliokunnassa ja ulkoasiainvaliokunnassa.
Johan Nissinen on ollut vuodesta 2014 lähtien varajäsen myös Euroopan neuvoston Ruotsin delegaatiossa. Siellä Nissinen istuu vakituisena jäsenenä kulttuuriin, tieteeseen, koulutukseen ja mediaan liittyvässä komiteassa, sekä varajäsenenä muuttoliikkeeseen, pakolaisiin ja karkotettuihin liittyvässä komiteassa.
Nissinen on opiskellut taloustiedettä Linné-yliopistossa.