stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gävleborgin lääni
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,8 | 2,7 |
|   | jalostus | 27,9 | 27,7 |
|   | palvelut | 68,2 | 68,4 |
|   | tuntematon | 1,2 | 1,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 122 952 | 124 514 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 98,7 |  |
Valtiopäivävaalit

Gävleborgin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Gävleborgin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 10 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 12 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 23,14 | 3 |
|   | Keskustapuolue | 7,32 | 1 |
|   | Liberaalit | 5,33 | 1 |
|   | Kristillisdemokraatit | 4,08 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 38,30 | 4 |
|   | Vasemmistopuolue | 7,23 | 1 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 6,16 | 1 |
|   | Ruotsidemokraatit | 7,12 | 1 |
|   | Muut | 1,32 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 12 |
Maakäräjät

Gävleborgin läänissä toimii Gävleborgin läänin maakäräjät. Ruotsissa maakäräjät vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjät huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjät perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjävaltuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Gävleborgin lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin:
Västra gästrikland (13 kiinteää paikkaa)
Östra gästrikland (23 kiinteää paikkaa)
Norra hälsingland (16 kiinteää paikkaa)
Södra hälsingland (15 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjävaltuustossa on yhteensä kaikkiaan 75 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 20,04 | 15 |
|   | Keskustapuolue | 7,75 | 6 |
|   | Liberaalit | 6,31 | 5 |
|   | Kristillisdemokraatit | 4,36 | 3 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 36,77 | 28 |
|   | Vasemmistopuolue | 7,32 | 6 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 5,47 | 4 |
|   | Ruotsidemokraatit | 5,95 | 4 |
|   | Muut | 6,03 | 4 |
|   | Yhteensä |  | 75 |
Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet Gävleborg sai 5,84 %, mikä oikeutti 4 paikkaan maakäräjäkvaltuustossa. Muut puolueet saivat 0,18 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjävaltuustossa.
Läänin kunnat

Gävleborgin lääniin kuuluu nykyään 10 kuntaa:
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2101 |  Ockelbon kunta | Ockelbo | &&&&&&&&&&&05907.&&&&005 907 |
| 2104 |  Hoforsin kunta | Hofors | &&&&&&&&&&&09578.&&&&009 578 |
| 2121 |  Ovanåkerin kunta | Edsbyn | &&&&&&&&&&011404.&&&&0011 404 |
| 2132 |  Nordanstigin kunta | Bergsjö | &&&&&&&&&&&09533.&&&&009 533 |
| 2161 |  Ljusdalin kunta | Ljusdal | &&&&&&&&&&018974.&&&&0018 974 |
| 2180 |  Gävlen kunta | Gävle | &&&&&&&&&&095428.&&&&0095 428 |
| 2181 |  Sandvikenin kunta | Sandviken | &&&&&&&&&&036995.&&&&0036 995 |
| 2182 |  Söderhamnin kunta | Söderhamn | &&&&&&&&&&025334.&&&&0025 334 |
| 2183 |  Bollnäsin kunta | Bollnäs | &&&&&&&&&&026193.&&&&0026 193 |
| 2184 |  Hudiksvallin kunta | Hudiksvall | &&&&&&&&&&036784.&&&&0036 784 |
Väestönkehitys

| Gävleborgin läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 83 594 | 83 594 |
| 1820 | 1820 |    | 91 761 | 91 761 |
| 1830 | 1830 |    | 102 736 | 102 736 |
| 1840 | 1840 |    | 109 797 | 109 797 |
| 1850 | 1850 |    | 120 158 | 120 158 |
| 1860 | 1860 |    | 136 061 | 136 061 |
| 1870 | 1870 |    | 147 416 | 147 416 |
| 1880 | 1880 |    | 178 728 | 178 728 |
| 1890 | 1890 |    | 206 924 | 206 924 |
| 1900 | 1900 |    | 238 048 | 238 048 |
| 1910 | 1910 |    | 253 792 | 253 792 |
| 1920 | 1920 |    | 268 300 | 268 300 |
| 1930 | 1930 |    | 279 716 | 279 716 |
| 1940 | 1940 |    | 274 018 | 274 018 |
| 1950 | 1950 |    | 284 934 | 284 934 |
| 1960 | 1960 |    | 293 246 | 293 246 |
| 1970 | 1970 |    | 293 458 | 293 458 |
| 1980 | 1980 |    | 294 020 | 294 020 |
| 1990 | 1990 |    | 289 294 | 289 294 |
| 2000 | 2000 |    | 279 262 | 279 262 |
| 2010 | 2010 |    | 276 508 | 276 508 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina.
Vuoden 2011 lopussa 11,2 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,1 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 4 415 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 5 777 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 180 240 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,8 %
18–64-vuotiaat: 59,1 %
65 vuotta täyttäneet: 22,1 %
Väestönkehitys > Väestö maakunnittain

Gävleborgin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 276 130 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
| Maakunta | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Gästrikland | 147 434 | 53,4 |
| Hälsingland | 128 408 | 46,5 |
| Taalainmaa | 288 | 0,1 |
Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.
Kirjallisuutta

Höglin, Stefan: Agrarhistorisk landskapsanalys över Gävleborgs län.  Riksantikvarieämbetet, 1998.  ISSN 1403-1493  Julkaisun verkkoversio (PDF). (ruotsiksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Länsstyrelsen i Gävleborgs län (ruotsiksi)
Region Gävleborg (ruotsiksi)
Landstinget Gävleborg (ruotsiksi)
Regionfakta – Fakta och perspektiv om Gävleborgs län (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Gävleborgs län
Gävleborgin läänin kunnat
Ruotsin läänit
| --- | --- |
Nykyiset läänit:   Blekingen lääni  Gotlannin lääni  Gävleborgin lääni  Hallandin lääni  Itä-Götanmaan lääni  Jämtlandin lääni  Jönköpingin lääni  Kalmarin lääni  Kronobergin lääni  Länsi-Götanmaan lääni  Norrbottenin lääni  Skånen lääni  Södermanlandin lääni  Taalainmaan lääni  Tukholman lääni  Uppsalan lääni  Värmlannin lääni  Västerbottenin lääni  Västernorrlandin lääni  Västmanlandin lääni  Örebron lääni 
Lakkautetut läänit:   Göteborgin ja Bohusin lääni  Kristianstadin lääni  Malmöhusin lääni  Skaraborgin lääni  Tukholman kaupunki  Älvsborgin lääni 
Käännös suomeksi
Luettelo Cate Blanchettin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Palkinnot ja ehdokkuudet
| Palkinto | Voitto | Ehdokkuus |
| Oscar | 2 | 8 |
| Golden Globe | 4 | 12 |
| Bafta | 4 | 8 |
| SAG | 3 | 18 |
| Critics’ Choice | 4 | 16 |
| Tony | 0 | 1 |
| Primetime Emmy | 0 | 2 |
Voitot ja ehdokkuudet yhteensä
| Yhteensä | 17 | 65 |
Viitteet
Tämä on luettelo Cate Blanchettin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Oscar-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Paras naispääosa | Elisabet | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Paras naissivuosa | Lentäjä | Voitto |  |
| 2006 | Paras naissivuosa | Paljastavat merkinnät | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Paras naissivuosa | I’m Not There | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Paras naispääosa | Elisabet – kultainen aikakausi | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Paras naispääosa | Blue Jasmine | Voitto |  |
| 2015 | Paras naispääosa | Carol | Ehdokkuus |  |
| 2022 | Paras naispääosa | Tár | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Golden Globe -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Elisabet | Voitto |  |
| 2001 | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Bandits – pankkirosvot | Ehdokkuus |  |
| 2003 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Veronica Guerin – totuuden puolesta | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Paras naissivuosa | Lentäjä | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Paras naissivuosa | Paljastavat merkinnät | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Paras naissivuosa | I’m Not There | Voitto |  |
| 2007 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Elisabet – kultainen aikakausi | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Blue Jasmine | Voitto |  |
| 2015 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Carol | Ehdokkuus |  |
| 2019 | Paras naispääosa musikaali- tai komediaelokuvassa | Missä olet, Bernadette | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Mrs. America | Ehdokkuus |  |
| 2022 | Paras naispääosa draamaelokuvassa | Tár | Voitto |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Bafta-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Paras naispääosa | Elisabet | Voitto |  |
| 1999 | Paras naissivuosa | Lahjakas herra Ripley | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Paras naissivuosa | Lentäjä | Voitto |  |
| 2007 | Paras naissivuosa | I’m Not There | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Paras naispääosa | Elisabet – kultainen aikakausi | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Paras naispääosa | Blue Jasmine | Voitto |  |
| 2015 | Paras naispääosa | Carol | Ehdokkuus |  |
| 2022 | Paras naispääosa | Tár | Voitto |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Screen Actors Guild -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Paras naispääosa | Elisabet | Ehdokkuus |  |
| 2001 | Paras naissivuosa | Bandits – pankkirosvot | Ehdokkuus |  |
| 2001 | Paras näyttelijäkokoonpano | Taru sormusten herrasta: Sormuksen ritarit | Ehdokkuus |  |
| 2002 | Paras näyttelijäkokoonpano | Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia | Ehdokkuus |  |
| 2003 | Paras näyttelijäkokoonpano | Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu | Voitto |  |
| 2004 | Paras naissivuosa | Lentäjä | Voitto |  |
| 2004 | Paras näyttelijäkokoonpano | Lentäjä | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Paras naissivuosa | Paljastavat merkinnät | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Paras näyttelijäkokoonpano | Babel | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Paras naissivuosa | I’m Not There | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Paras naispääosa | Elisabet – kultainen aikakausi | Ehdokkuus |  |
| 2008 | Paras näyttelijäkokoonpano | Benjamin Buttonin uskomaton elämä | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Paras naispääosa | Blue Jasmine | Voitto |  |
| 2015 | Paras naispääosa | Carol | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras naisnäyttelijä televisioelokuvassa tai minisarjassa | Mrs. America | Ehdokkuus |  |
| 2021 | Paras naissivuosa | Nightmare Alley | Ehdokkuus |  |
| 2021 | Paras näyttelijäkokoonpano | Don’t Look Up | Ehdokkuus |  |
| 2022 | Paras naispääosa | Tár | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Critics’ Choice -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | Paras naispääosa | Elisabet | Voitto |  |
| 2003 | Paras näyttelijäkokoonpano | Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu | Voitto |  |
| 2004 | Paras naissivuosa | Lentäjä | Ehdokkuus |  |
| 2004 | Paras näyttelijäkokoonpano | Steve Zissoun vedenalainen maailma | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Paras naissivuosa | Paljastavat merkinnät | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Paras näyttelijäkokoonpano | Babel | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Paras naissivuosa | I’m Not There | Ehdokkuus |  |
| 2007 | Paras naispääosa | Elisabet – kultainen aikakausi | Ehdokkuus |  |
| 2008 | Paras naispääosa | Benjamin Buttonin uskomaton elämä | Ehdokkuus |  |
| 2008 | Paras näyttelijäkokoonpano | Benjamin Buttonin uskomaton elämä | Ehdokkuus |  |
| 2013 | Paras naispääosa | Blue Jasmine | Voitto |  |
| 2015 | Paras naispääosa | Carol | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Mrs. America | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras minisarja | Mrs. America | Ehdokkuus |  |
| 2021 | Paras näyttelijäkokoonpano | Don’t Look Up | Ehdokkuus |  |
| 2022 | Paras naispääosa | Tár | Voitto |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Primetime Emmy -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | Paras naispääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Mrs. America | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras minisarja | Mrs. America | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Tony-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Paras naispääosa näytelmässä | The Present | Ehdokkuus |  |
Aiheesta muualla

Cate Blanchett Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Arandis

| Arandis |
| --- | --- |
 Arandis ilmasta nähtynä vuonna 2018.
 Arandis
 Koordinaatit: 22°25′10″S, 14°58′47″E 
Valtio:   Namibia
Alue:  Erongo
Hallinto:  
 – Pormestari:  Risto Kapenda
Väkiluku (2023):  5 726
Aikavyöhyke:  UTC+1
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Arandis (naman kielellä ‘paikka, jossa ihmiset itkevät’) on kaupunki läntisessä Namibiassa Erongon alueella. Sitä on kutsuttu ”maailman uraanipääkaupungiksi”,lähde? koska se sijaitsee vain 15 kilometrin päässä maailman suurimmasta uraanin avolouhoksesta, Rössingin uraanikaivoksesta. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 5 726 asukasta.
Kaupunki perustettiin vuonna 1978 Rössingin uraanikaivoksen työntekijöiden asuinpaikaksi. Kaivoksen johdolle ja keskijohdolle rakennettiin asunnot Swakopmundin Vinetaan, 60 km päähän, kun taas muille työntekijöille rakennettiin asunnot Arandikseen.
Kaupungin lähellä olevan uraanikaivoksen avolouhoksesta ja kaivoksen jätemaan pölystä on todettu aiheutuvan syöpää Arandiksen pitkäaikaisasukkaille. Asiasta vaietaan, ei kuitenkaan aivan täysin, sillä kaivosyhtiö lienee osittain myöntänyt asian ja maksanut korvauksia ja hoitoja. Väestö ei ole nostanut suurta meteliä, koska pelkää työpaikkojensa menettämistä. ”Paikka, jossa ihmiset itkevät” on siis varsin sattuva nimi vaikka nimi annettiin kauan ennen kuin uraanista oli mitään tietoa.
Kaupunki sai itsehallinnon ja kaupungin (“town”) aseman vuonna 1994.
Rössingin lisäksi Arandis palvelee myös Husabin kaivosta samoin kuin Trekkopjen kaivosta. Molemmat ovat uraanikaivoksia. Kaupungissa sijaitsee Namibian kaivos- ja teknologiainstituutti, jossa koulutetaan kaivostyöntekijöitä.
Talous ja infrastruktuuri

2000-luvulla Arandiksen talous kasvoi huomattavasti. Kun koettiin maailmanlaajuinen energiakriisi, ydinvoiman kysyntä lisääntyi huomattavasti, ja Arandiksen talous piristyi. Aiemmin suljettuja pankkeja avattiin uudelleen, ja monet paikkakunnalta lähteneet nuoret tulivat takaisin. Vuonna 2008 käytiin neuvotteluja Namibia Industrial Mining Limited -nimisen kiinalaisen yhtiön kanssa siitä, että kaupunkiin rakennettaisiin tehdas, jossa tuotettaisiin rakennusmateriaaleja. Vuonna 2011 järjestettiin sijoituskonferenssi, ja sijoittajat päättivät rakentaa kaupunkiin ostoskeskuksen, jonka oletettiin valmistuvan vuonna 2013.
Liikenneyhteydet

Arandis sijaitsee Swakopmundin ja Usakoksen välisellä rautatiellä, ja Arandiksen kohdalla on junien kohtausasema. Kaupungissa on myös lentokenttä.
Koulutus

Namibian kaivos- ja teknologiainstituutti perustettiin Arandikseen vuonna 1991. Kaupungissa on myös alkeis- ja oppikoulu, joiden nimet ovat U.B. Dax Primary School ja Kolin Foundation Secondary School.
Politiikka

Arandista hallinnoi kaupunginvaltuusto, jossa on seitsemän valtuutettua.
Vuoden 2010 vaaleissa SWAPO sai 664 ääntä, United Democratic Front 243 ääntä ja Rally for Democracy and Progress 72 ääntä.
Vuoden 2015 vaalitulokset olivat seuraavat:
| Arandiksen paikallisvaalit 2015> Puolue | Arandiksen paikallisvaalit 2015> Äänimäärä | Arandiksen paikallisvaalit 2015> Ääniosuus | Arandiksen paikallisvaalit 2015> Paikkoja | Arandiksen paikallisvaalit 2015>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 780 | 66,5% | 5 |  |
| United Democratic Front of Namibia | 295 | 25,2% | 2 |  |
| DTA | 77 | 6,6% | 0 |  |
| Rally for Democracy and Progress | 20 | 1,7% | 0 |  |
| Yhteensä | 1 172 | 100% | 7 |  |
Vuoden 2020 vaalit voitti edelleen SWAPO, mutta se menetti ehdottoman enemmistönsä. Alla vaalitulokset:
| Arandiksen paikallisvaalit 2020> Puolue | Arandiksen paikallisvaalit 2020> Äänimäärä | Arandiksen paikallisvaalit 2020> Ääniosuus | Arandiksen paikallisvaalit 2020> Paikkoja | Arandiksen paikallisvaalit 2020>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 551 | 39,2% | 3 |  |
| Independent Patriots for Change | 405 | 28,8% | 2 |  |
| United Democratic Front of Namibia | 230 | 16,4% | 1 |  |
| Landless People's Movement | 140 | 10,0% | 1 |  |
| Popular Democratic Movement | 78 | 5,6% | 0 |  |
| Yhteensä | 1.404 | 100% | 7 |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arandis Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Arandis
Käännös suomeksi
RS-25

| RS-25 |
| --- | --- |
 RS-25 testattavana John C. Stennis Space Centerissä vuonna 1981.
Status:  Käytössä
Ensilento:  12. huhtikuuta 1981 (STS-1)
Suunnittelija:  Rocketdyne
Valmistaja:   Rocketdyne (1981–2005)  Pratt & Whitney Rocketdyne (2005–2013)  Aerojet Rocketdyne (2013–nyk.) 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Edeltäjä:  HG-3
Kantoraketti:   Avaruussukkula  Space Launch System 
Tyyppi: Neste
Hapetin:  LOX
Polttoaine:  LH2
Seossuhde:  6,0
Suorituskyky
Työntövoima (tyhjiö):  2 279 kN
Työntövoima (mpt):  1 860 kN
Ominaisimpulssi (tyhjiö):  453,2 s (4,436 km/s)
Ominaisimpulssi (mpt):  366 s (3,59 km/s)
Kammiopaine:  206,4 bar
Koko
Pituus:  4,3 m
Halkaisija:  2,4 m
Massa:  3 527 kg
RS-25, tunnetaan myös nimellä Avaruussukkulan päämoottori (engl. Space Shuttle Main Engine eli SSME), on kryogeeninen, nestemäistä ajoainetta käyttävä rakettimoottori, jota käytettiin NASA:n avaruussukkulassa ja käytetään NASA:n Space Launch System (SLS) -kantoraketissa.
Yhdysvaltalaisen Rocketdynen (myöhemmin Pratt & Whitney Rocketdyne ja Aerojet Rocketdyne) suunnittelema ja valmistama RS-25 käyttää kryogeenistä (erittäin alhaisessa lämpötilassa olevia) nestevetyä ja nestehappea polttoaineenaan, ja moottori tuottaa 1 859 kN:n työntövoiman lähdössä.
Moottori on kehitetty 1970-luvulla ja sitä käytettiin ensimmäisen kerran 12. huhtikuuta 1981 ensimmäisen avaruussukkulan lennolla STS-1. Avauussukkulan ollessa maailman ensimmäinen uudelleenkäytettävä avaruusalus, tuli samalla RS-25 moottorista maailman ensimmäinen uudelleenkäytettävä rakettimoottori. Avaruussukkulan palattua takaisin maahan, sen moottorit irroitettiin, tarkastettiin ja kunnostettiin uudelleen käytettäväksi.
Moottorin ominaisimpulssi (Isp) on 452 sekuntia (4,43 kN-sek/kg) tyhjiössä tai 366 sekuntia (3,59 kN-sek/kg) merenpinnan korkeudella. Moottorin massa on noin 3,5 tonnia ja sen tehoa voidaan kuristaa yhden prosentin porrastuksella 67 prosentista 109 prosenttiin nimellistehosta.
Avaruussukkulassa oli kolme aluksen perään asennettua moottoria, joiden ajoaineet otettiin ulkoisesta ajoainesäiliöstä. Moottoreita käytettiin työntövoimana koko avaruussukkulan nousun ajan ja kokonaistyöntövoimaa lisäsivät kaksi kiinteän ajoaineen boosteria ja aluksen  ohjausjärjestelmän kaksi pienempää AJ10-rakettimoottoria.
Jokaiseen Space Launch System -rakettiin on asennettu neljä RS-25-moottoria, jotka ovat sijoitettu kertakäyttöisen runkovaiheen pohjaan, jonka vuoksi moottoritkin ovat kertakäyttöisiä. SLS-raketin neljä ensimmäistä moottoria ovat kunnostettuja, alunperin avaruussukkulalle valmistettuja moottoreita vuodelta 2011.
Komponentit

RS-25-moottori koostuu pumpuista, venttiileistä ja muista komponenteista, joiden toiminta yhdessä tuottaa työntövoimaa. Avaruussukkulassa polttoaine (nestevety) ja hapetin (nestehappi) johdettiin ulkoisesta polttoainesäiliöstä umbilikaalisten liittimien kautta kiertorata-alukseen, jossa ne kulkivat aluksen pääpropulsiojärjestelmän (main propulsion system, MPS) syöttölinjoihin; kun taas Space Launch System (SLS)  -raketissa polttoaineen ja hapettimen sisältävään runkovaiheeseen asennettujen moottoreiden MPS-linjoihin ne pääsevät suoraan. Kun polttoaine ja hapetin ovat MPS-linjoissa, polttoaine ja hapetin haarautuvat kumpikin erillisille reiteille kuhunkin moottoriin (Avaruussukkulassa kolmeen ja SLS:ssä neljään). Kussakin haarassa esiventtiilit päästävät ajoaineen moottoriin.
Ajoaineiden ollessa moottorissa, ne kulkevat polttoaineen ja hapettimen matalapaineturbopumppujen läpi (LPFTP ja LPOTP), joista ne kulkevat korkeapaineturbopumppuihin (HPFTP ja HPOTP). Näistä korkeapainepumpuista ajoaineet kulkevat erillisiä reittejä moottorissa. Hapetin jaetaan neljälle eri reitille: hapettimen lämmönsiirtimeen, joka sitten jakautuu hapetinsäiliön paineistukseen ja pogo-vaimennusjärjestelmään; hapettimen matalapaineturbopumppuun; hapettimen korkeapaine-esipolttimeen, josta se jaetaan HPFTP-turbiiniin ja HPOTP-turbiiniin ennen kuin se yhdistetään kuumakaasun jakoputkessa ja lähetetään edelleen pääpolttokammion injektoreihin.
Samalla polttoaine virtaa pääventtiilin kautta suuttimen ja pääpolttokammion regeneratiiviseen jäähdytysjärjestelmään tai kammion jäähdytysventtiilin kautta. Pääpolttokammion jäähdytysjärjestelmän läpi kulkeva polttoaine kulkee sitten takaisin LPFTP-turbiinin läpi, ennen kuin se ohjataan joko polttoainesäiliön paineistusjärjestelmään tai kuumakaasuputkiston jäähdytysjärjestelmään (josta se kulkee pääpolttokammioon). Suuttimen jäähdytys- ja kammion jäähdytysventtiilijärjestelmissä oleva polttoaine johdetaan sitten esipolttimien kautta HPFTP-turbiiniin ja HPOTP-turbiiniin, enne kuin se yhdistyy jälleen kuumakaasun jakoputkessa, josta se kulkee pääpolttokammion injektoreihin. Kun ajoaineet ovat injektoreissa ne sekoitetaan ja suihkutetaan pääpolttokammioon, jossa ne sytytetään. Työntövoima syntyy, kun ajoaineiden palamisreaktiossa syntyvät palokaasut ohjataan moottorin kurkun kautta suuttimeen suurella nopeudella.