stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tölskä

| Tölskä   71>  kaupunginosa |
| --- | --- |
 Tölskän halki kulkevaa Vaajatietä
Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Vaajakoski-Jyskä
Väkiluku:  605 (2020)
Postinumero(t):  40800 Vaajakoski
Tölskä on Jyväskylän kaupunginosa keskustaajaman itälaidalla. Aiemmin se oli osa Jyväskylän maalaiskunnan Vaajakosken taajamaa. Tölskää saatetaan yhä pitää varsinkin puhekielessä Vaajakosken osa-alueena. Alueen väkiluku oli vuoden 2020 lopussa 605.
Tölskän asutus koostuu omakotitaloista. Tölskässä sijaitsevat Vaajakosken rautatieasema, Pandan makeistehdas, Vaajakosken teollisuustalo (aiempi Vaajakosken tehtaiden naulatehdas) sekä Janakan päiväkoti-koulu. Janakka on alue, joka sijaitsee osittain Tölskässä ja osittain Kaunisharjun kaupunginosassa.
Kauppakeskus Vaajala
Tölskän kaupunginosan viralliset rajat muodostavat Vaajavirta, Vaajakoskentie sekä Vaajakoski-Laukaa-tie eli seututie 638. Jyväskylän virallisessa pienaluejaossa Tölskän pienalueen muodostaa Tölskän omakotialue, Janakan koulun ympäristö sekä Vaajavirran ranta rautatiesillan pohjoispuolella. Tämä vastaa ehkä paremmin sitä mitä aluetta puhekielessä pidetään Tölskänä.
Tölskän pienalueella ei juurikaan ole palveluja. Rakennuksessa, joka alun perin oli Osuusliike Vaajalan Tölskän myymälä, on ollut kioski, mutta se on lopettanut toimintansa. Rakennuksessa on nykyisin parturi-kampaamo ja muita pienyrityksiä. Vuonna 2013 avattu ostoskeskus Vaajala sijaitsee lähellä rautatieasemaa. Siinä toimivat muun muassa S-market, apteekki ja kahvila.
Tölskästä on linja-autoyhteys Vaajakosken keskustan kautta Jyväskylän keskustaan. Vuoden 2007 lopussa Tölskässä oli 706 asukasta.
Kuvia

Janakan päiväkoti-koulu, entinen Janakan koulu (kansakoulu)
Vaajakosken teollisuustalo
Tölskän itärajan muodostavaa Vaajavirtaa
Osuuskauppa Vaajalan entinen myymälärakennus Tölskässä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tölskä Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Jyväskylän maalaiskunta
| --- | --- |
Palokka:   Eerola  Haukkamäki  Heikkilä  Heinämäki  Kirri  Lintukangas  Matinmäki  Nuutti  Pappilanvuori  Perä-Palokka  Rippalanmäki  Ritoniemi 
Vaajakoski:   Asmalampi  Haapaniemi  Hupeli  Janakka  Jyskä  Kairahta  Kanavuori  Kaunisharju  Kotimäki  Savonmäki  Sulunperä  Tölskä  Väinölä 
Tikkakoski:   Tikka-Mannila 
Muut:   Hiekkapohja  Jylhänperä  Kuikka  Kuohu  Laajaranta  Leppälahti  Mehtoniemi  Nyrölä  Oravasaari  Perälä  Pohjola  Puuppola  Ruoke  Saarenmaa  Varsalanperä  Vertaala  Vesanka
Tours FC

| Tours FC |
| --- | --- |

Koko nimi:  Tours Football Club
Perustettu:  1919
Kenttä:  Stade de la Vallée du Cher
– kapasiteetti:  11 912
Sarja:  Ranskan Championnat National 3
Puheenjohtaja:   Jean-Marc Ettori
Päävalmentaja:   Nourredine El Ouardani
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tours Football Club on ranskalainen jalkapalloseura, joka on perustettu vuonna 1919. Sen kotistadion on 1979 käyttöön otettu ja 2006–2007 peruskorjattu Stade de la Vallée du Cher, jonka kapasiteetti on 11 912. Stadionin omistaa Toursin kaupunki. Seuran noustua Ligue 2:een se ehdotti yhteisymmärryksessä Toursin pormestarin kanssa toukokuussa 2008 hanketta, joka nostaisi kapasiteetin 25 000 katsojaan 3–4 vuoden aikajänteellä. 34 miljoonan euron hintaiseksi arvioitu projekti aiotaan rahoittaa alueen kuntien ja yksityissektorin yhteistyöllä. Nykyisin joukkue pelaa Ranskan viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla National 3:ssa.
Saavutukset

Ligue 2-mestaruudet: 1 (1984)
Entisiä pelaajia

Sergio Omar Almirón
Sylvain Distin
Olivier Giroud
Guy Lacombe
Rabah Madjer
Karim Saïdi
Tony Vairelles
Entisiä valmentajia

Olivier Pantaloni
Daniel Sanchez
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Seuran kotisivut
Valehdellaan

| ”Valehdellaan” Katri Ylander |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kaikki nämä sanat
 Julkaistu: 21. elokuuta 2007 (Radio) 10. syyskuuta 2007 (Digitaalinen)
 Tuottaja(t): Riku Mattila
 Tyylilaji: pop, pop rock
 Kesto: 04.17
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Katri Ylanderin muut singlet
| ”Aamuaurinkoon” 2007 | ”Valehdellaan” 2007 | ”Välitunnilla” 2007 |
Valehdellaan on Katri Ylanderin toisen studioalbumin Kaikki nämä sanat ensimmäinen single.
Kappale sai ensisoittonsa radiossa 21. elokuuta 2007. Digitaalisesti single julkaistiin 10. syyskuuta. Radiot ottivat kappaleen hitaasti soittolistoillensa, mutta noin kuukausi julkaisua myöhemmin se nousi yhdeksi Suomen soitetuimmaksi kappaleeksi. Se pysyi radioiden soittokertoja mittaavan Music Control-listan kärkisijoilla lähes koko loppuvuoden.
Kappaleen on säveltänyt Antti Kleemola ja sanoittanut Inka Nousiainen.
Kappaleet

"Valehdellaan" 4:17
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideo julkaistiin syyskuun puolessa välissä. Sen ohjasivat Tuukka ja Olga Temonen.
Videossa ei ole mitään tarinaa, vaan se on tavallinen lauluvideo, jossa Katri laulaa eri värisiä taustoja vasten.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen latauslista: 10 46/2007
Suomen virallinen singlelista: 12 45/2007

Katri Ylander
| --- | --- |
Studioalbumit:   Katri Ylander  Kaikki nämä sanat  Valvojat  Uusi maa  Yhteisii unelmii  Mosaiikki 
Kokoelmat:   Maailman ihanimmat  Parhaat 
Singlet:   ”Onko vielä aikaa?” (promosingle)  ”Mansikkamäki” (promosingle)  ”Vuorollaan”  ”Aamuaurinkoon”  ”Valehdellaan”  ”Välitunnilla”  ”Unta”  ”Kaikki nämä sanat”  ”Maailman ihanin”  ”Nyt””Valvojat”  ”Irrallaan”  ”Naamiot”  ”Oodi”  ”Onni” (promosingle)  ”Sinä pärjäät”  ”Sano mulle jotain kaunista”  ”Ilosta”  ”Ikuiset aikeet”  ”Älä kysy miks”  ”Jos tänään kuolen” (feat. Disco)  ”Jouluilta”  ”Täydellinen mulle”  ”Autio talo”  ”Koditon” (Antti Ketonen & Katri Ylander)  ”Hautaan asti”  ”Yksi sydän” (DJ Oku Luukkainen feat. Katri Ylander)  ”Kun me hajotaan” 
Musiikkivideot:   Onko vielä aikaa?  Mansikkamäki  Valehdellaan  Välitunnilla  Sirkus  Nyt  Oodi  Sinä pärjäät 
Muuta:  Diskografia
Katri Ylanderin "Valehdellaan" -kappaleen musiikkivideolla.
Vaaherlampi (Mäntyharju)

| Vaaherlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°33′27″N, 26°40′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  Loikonoja Nironlahteen 
Järvinumero:  14.914.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,4 m  
Pituus:  1,5 km  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  3,544 km  
Pinta-ala:  32,895 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVaaherlampi 
Vaaherlampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Ketunkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,5 kilometriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 33 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Tuusjärven alueeseen (14.914) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,4 metriä mpy.
Vakoilukamera

Vakoilukamera voi tarkoittaa:
yleiskielessä vakoilua varten kehitettyä kameraa
Simpsoneiden jaksoa nimeltä Vakoilukamera
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vakoilukamera”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vakkuri

Vakkuri on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aaro Vakkuri (1943–2002), diplomi-insinööri ja kirjailija
Heikki Vakkuri (s. 1948), keskipitkien ja pitkien matkojen juoksija
Ida Vakkuri (s. 1992), näyttelijä
Ilkka Vakkuri, tykistön upseeri
Jarmo Vakkuri (s. 1970), kunnallistalouden professori
Juha Vakkuri (1946–2019), kirjailija ja toimittaja, Aaro Vakkurin veli
Kai Vakkuri (1934–2015), kirjailija, kustantaja
Kai Armas Vakkuri (1914–1978), puutarhuri, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
Mika Vakkuri (s. 1963), urheiluvalmentaja
Pirkko-Liisa Vakkuri, sanoittaja
Ville Vakkuri (s. 1981), pikajuoksija
Vaarallinen loma

| Vaarallinen loma> La Piscine |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jacques Deray
Käsikirjoittaja:  Jacques Deray Jean-Claude Carrière Alain Page
Tuottaja:  Gérard Beytout
Säveltäjä:  Michel Legrand
Kuvaaja:  Jean-Jacques Tarbès
Leikkaaja:  Paul Cayatte
Pukusuunnittelija:  André Courrèges
Pääosat:  Alain Delon Romy Schneider Maurice Ronet Jane Birkin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska  Italia
Levittäjä:  Variety Distribution
Ensi-ilta:   31. tammikuuta 1969  5. huhtikuuta 1969  3. lokakuuta 1969
Kesto:  124 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ranska englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vaarallinen loma (ransk. La Piscine; engl. The Swimming Pool) on vuonna 1969 ensi-iltansa saanut ranskalais-italialainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Jacques Deray. Sen pääosia esittävät Alain Delon, Romy Schneider, Maurice Ronet ja Jane Birkin. Elokuva sai Suomen-ensi-iltansa 3. lokakuuta 1969.
Elokuvan keskiössä ovat rakastavaiset Jean-Paul (Delon) ja Marianne (Schneider), jotka lomailevat huvilalla Ranskan Rivieralla. Seksuaaliset jänniteet alkavat kasvaa, kun Mariannen entinen rakastaja (Ronet) saapuu kylään 18-vuotiaan tyttärensä (Birkin) kanssa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alain Delon  | … |  Jean-Paul Leroy   |
|  Romy Schneider  | … |  Marianne   |
|  Maurice Ronet  | … |  Harry Lannier   |
|  Jane Birkin  | … |  Penelope Lannier   |
|  Paul Crauchet  | … |  komisario Lévêque   |
Aiheesta muualla

Vaarallinen loma Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Turha ruokkia ruumiita

| Turha ruokkia ruumiita Valse Triste |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : huhti–kesäkuu 1999 One Ear Studio, Seinäjoki
 Julkaistu: heinäkuu 1999
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: hardcore punk
 Kesto: 28.26
 Levy-yhtiö: Solardisk
Valse Tristen muut julkaisut
| Hermovasara (EP) 1997 | Turha ruokkia ruumiita 1999 | Humen giljotiini (EP) 2001 |
Turha ruokkia ruumiita on hardcore punk -yhtye Valse Tristen ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin heinäkuussa 1999 levymerkillä Solardisk.
Kappaleet

Selkäänpuukottamisen jalo taito – 1.48
Ruhomotorik – 1.29
Erittely – 0.54
Nahanpoistajat – 1.23
Ennakoivaa kipua – 0.35
Taudinantaja – 1.26
Pakkoliikkeiden juhlaa – 1.21
Hain eväät – 0.32
Laske henkesi – 0.42
Hidas mies – 2.16
Sen seitsemään särkyyn – 1.06
Anatomia pettää – 0.59
Syöksykierre sementtiin – 1.50
Atmosfääri – 1.21
Viisastelija – 1.51
Kaalinpäärituaali – 0.56
Jalat irtoavat – 1.06
Läpi – 0.47
Palava koira – 1.21
Suit sait – 1.07
Parasiitti – 3.26
Kokoonpano

Wasky – laulu
Mikko – laulu
Perälä – kitara
Raine – basso, kitara, muu laulu, lyömäsoittimet (kappale 15)
Janne – rummut, lyömäsoittimet (kappale 15)
Kokoonpano > Tuotanto

Edward Backhill – äänittäjä, miksaaja
Raine Liimakka – äänittäjä, miksaaja
Immu Ilmarinen – masteroija
Aiheesta muualla

Turha ruokkia ruumiita finnmusic.net -sivustolla
Turha ruokkia ruumiita discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Valse Triste
| --- | --- |
Studioalbumit:   Turha ruokkia ruumiita  Kompilaatio  Madon luku 
10":  Valse Triste / Osasto 11
EP:t ja 7":t:   Valse Triste  Sietämisen olematon keveys  Hyvästi nielurisat  split w/ Z  Varokaa kuulaa!  Pala palalta  Mielipuolen onnenpyörä  Primer Pasiente: Valse Triste / Silmäosasto / Eevan Tyttäret split  Hermovasara  Humen giljotiini  VT/DT  Naulatkaa!  Sininen hetki 
Demot / Kasetit:   Palava Enkeli  Voit Ostaa Revolverin Joka 15. Päivä!  Humalaisen Poliisin Pistoolinpiippu Oli Ohimollani  Valse Triste (Puola)  Valse Triste / Adolf & The Piss Artists split  Kulutusjuhlat  Neljä tai viisi Polvisella
Tyrannosauridae

| Tyrannosauridae |
| --- | --- |
 Muovinen Tyrannosaurus rex Senckenbergin museon edessä.
 Liitukausi 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Teropodit Theropoda
Yläheimo::  Tyrannosaurit Tyrannosauroidea
Heimo::  Tyrannosauridae  Osborn, 1905
Alaheimot
 Albertosaurinae  Tyrannosaurinae 
Katso myös
   Tyrannosauridae Wikispeciesissä   Tyrannosauridae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyrannosauridae on sukupuuttoon kuollut heimo, johon kuului kookkaita petodinosauruksia, kuten muun muassa Tyrannosaurus. Tyrannosauridae-heimon jäsenet tunnistaa fossiileissa muun muassa pienten eturaajojen ja ison kallon perusteella. Heimoon kuuluvat jäsenet olivat Bagaraatan, Xinjiangovenator, Albertosaurus, Gorgosaurus, Alioramus, Daspletosaurus, Lythronax, Nanotyrannus, Tarbosaurus, Tyrannosaurus rex, Ablysodon ja Deinodon.
Uusromantiikka

Uusromantiikan ajaksi kutsutaan 1800-luvun ja 1900-luvun vaihdetta, jolloin taiteessa ja kirjallisuudessa nousivat uudelleen esiin romantiikan aiheet.
Suomessa

Suomessa uusromantiikka ilmeni etenkin kansallisromantiikkana. Venäläistäminen oli tuona aikana ajankohtaista Suomessa, ja se synnytti suomalaisissa tarpeen säilyttää oma kieli ja kulttuuri ja korostaa sitä. Uusromantiikka sai vaikutteita symbolismista, ja suomalaiset kirjailijat ja taiteilijat esittivätkin esimerkiksi venäläistämispolitiikan vastaista kamppailua vertauskuvin.
Suomen kirjallisuudessa uusromantiikka oli naturalismia vastustanut suuntaus (noin 1890–1910), jolla oli yhteyksiä dekadenssiin, nietzscheläisyyteen ja kansallisromanttiseen karelianistiseen kuva- ja säveltaiteeseen. Moniselitteisen ja häilyvän uusromantiikka-käsitteen käyttökelpoisuutta on epäilty, ja sitä on paremman puutteessa pidetty jopa apukäsitteenä. Aikakautta on Suomen kirjallisuudessa kutsuttu myös symbolismin kaudeksi.
Uusromanttisen suuntauksen huomattavimmat edustajat ovat Eino Leino, Larin-Kyösti, Volter Kilpi, L. Onerva, Maila Talvio ja Johannes Linnankoski. Uusromantiikka-termiä on käytetty myös muilla kielialueilla viittaamassa 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun kirjallisuuteen.
Uuvana

| Uuvana |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Uuvanakasvit Diapensiaceae
Suku::  Uuvanat Diapensia
Laji::  lapponica
Kaksiosainen nimi
 Diapensia lapponica  L. 
Katso myös
   Uuvana Wikispeciesissä   Uuvana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uuvana eli lapinuuvana (Diapensia lapponica) on pieni, monivuotinen uuvanakasvien heimoon kuuluva varpukasvi.
Ulkonäkö ja koko

Uuvana muodostaa tiheitä, puolipallomaisia patjoja. Se kasvaa 2–6 senttimetriä korkeaksi. Tiheässä olevat nahkea- ja kiiltäväpintaiset lehdet ovat 0,5–1 cm pitkiä, tasasoukkia, pyöreäkärkisiä ja ehytlaitaisia. Lehdet ovat ainavihannat. Kaksineuvoiset kukat sijaitsevat yksittäin varsien päissä ja ovat väriltään valkoiset. Kukan teriö on kaksi kertaa verhiötä pidempi, ja hedelmänä oleva kota on pitkähkö ja monisiemeninen. Uuvana kukkii kesä–elokuussa.
Levinneisyys

Uuvana on levinnyt laajalle pohjoisen pallonpuoliskon arktisille alueille ja etelämpänä vuoristoalueille. Euroopassa lajia tavataan Pohjois-Venäjällä sekä Pohjoismaissa, joissa sitä kasvaa Ruotsissa ja Norjassa Skandien vuoriston alueilla, Pohjois-Islannissa ja Suomessa. Suomessa uuvanaa tavataan melko yleisenä Lapin tuntureilla, erityisesti Enontekiön ja Inarin alueilla.
Elinympäristö

Uuvana kasvaa tuntureiden tuulenpieksämillä, kuivilla harjanteilla ja varpukankailla. Se on sopeutunut erityisen hyvin kylmiin ja tuulisiin kasvupaikkoihin. Uuvanan tiiviin lehtipatjan sisälle muodostuu ympäröivästä ilmastosta täysin erilainen pienilmasto. Lämpötila lehtipatjan sisällä voi parhaimmillaan olla parikymmentä astetta ilman lämpötilaa korkeampi ja myös ilman suhteellinen kosteus voi olla suuri. Lehtipatja myös estää tuulta puhaltamasta kuolleita lehtiä pois, jolloin ne vähitellen muuttavat kasvualustan runsasravinteiseksi. Tutkimuksissa uuvanan on todettu kestävän kylmää erittäin hyvin. Kasvi sietää kevättalvella jopa 60–70 asteen pakkasia.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Uuvana eli lapinuuvana (Diapensia lapponica)
Kasviatlas 2022: Uuvanan eli lapinuuvanan (Diapensia lapponica) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Uuvana (Diapensia lapponica)
Luontoportti: Uuvana (Diapensia lapponica)
Pohjolan kasvien pauloissa: Diapensia lapponica – uuvana, lapinuuvana
ITIS: Diapensia lapponica (englanniksi)
Uuvanan tunnistaminen.
Ukrainan valtion hätäpalvelu

Ukrainan valtion hätäpalvelun (DSNS) tunnus.
Ukrainan valtion hätäpalvelu (ukr. Державна служба України з надзвичайних ситуацій, Deržavna služba Ukrajiny z nadzvytšainyh’ sytuatsi, lyhennys ukr. ДСНС, DSNS) on Ukrainan valtiollinen palo- ja pelastustoiminnasta sekä väestönsuojelusta vastaava siviiliviranomainen. Hallinnollisesti se on Ukrainan sisäministeriön alaisuudessa.
DSNS vastaa esimerkiksi hätänumerosta 112 sekä suuronnettomuuksien ehkäisystä ja ennakoinnista Ukrainassa. Palojen ennaltaehkäisy palotarkastuksineen ja kaivosten työturvallisuus ovat valtion hätäpalvelun työtä. Myös sää- ja tulvaennustuksista vastaava Ukrainan hydrometeorologinen keskus toimii osana Ukrainan valtion hätäpalvelua.
Ukrainan hätäpalvelujen organisointia muutettiin vuonna 2012. Tuolloin hätäpalvelusta vastannut, vuonna 1996 perustettu Ukrainan hätätilaministeriö (ukr. Міністерство надзвичайних ситуацій України, Ministerstvo nadzvytšainyh’ sytuatsi Ukrajiny) muutettiin valtion hätätilapalveluksi. Hätätilaministeriö perustettiin Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden seurauksena. Tšernobylin suojavyöhykkeen seuranta ja valvonta kuuluu nykyäänkin DSNS:n tehtävänkuvaan.
Hätätilapalvelu tekee kahdenvälistä yhteistyötä usean maan kanssa. Muun muassa Saksa ja Puola ovat olleet tukemassa Ukrainan valtion hätäpalvelun kehittämistä 2010- ja 2020-luvuilla.
Venäjän hyökkäyssodan (2022–) aikana Ukrainan valtion hätätilapalvelun tehtävämäärät ovat lisääntyneet runsaasti. Sodan alettua hätätilapalvelu ei ole (23. helmikuuta 2022 jälkeen) julkaissut tehtäviensä operationaalista tilannekuvaa verkkosivullaan.
Kuvia

Ukrainan valtion hätäpalvelun hallinnollinen päätoimipaikka Kiovassa.
Uudempaa autokalustoa (9/2021).
Uudempaan kalustoon lukeutuva pelastushelikopteri (H225 Super Puma).
DSNS:n palonsammutuslentokone (Antonov An-32P).
Palokunta paikalla 16-kerroksisen talon luona Kiovassa 15. maaliskuuta 2022 Venäjän tykistöiskun jälkeen.
Mykolajivin alueen hallintorakennus 29.3.2022 Venäjän iskun jälkeen.
Räjähtämättömien venäläisten lentopommien hävittämisen valmistelua Tšernihivin alueella 30.4.2022.
Räjähdekoira Patron on sankarikoira.
Rauhanajan toimintaa: Lapsia tutustumassa paloletkuun (Donetsk, 2011).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ukrainan valtion hätäpalvelu Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:State Emergency Service of Ukraine
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Державна служба України з надзвичайних ситуацій
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
TARDIS
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta TARDIS Wikimedia Commonsissa
Uuden-Seelannin jalkapalloliiga

Uuden-Seelannin jalkapalloliiga (engl. New Zealand Football Championship, lyh. NZFC) on kansallinen jalkapalloliiga Uudessa-Seelannissa. Sitä ylläpitää Uuden-Seelannin jalkapalloliitto New Zealand Football. Se on järjestetty vuodesta 2004 lähtien, aiemmin sarjan nimi oli New Zealand National Soccer League. Sarjassa on kahdeksan joukkuetta. Yksi Uuden-Seelannin suurimmista jalkapalloseuroista, Wellington Phoenix FC, pelaa kuitenkin Australian A-Leaguessa.
Joukkueet

| Nimi | Kotipaikka | Stadion | Paras sijoitus | Mestaruuksia | Sijoitus kaudella 2007-08 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Auckland City FC | Auckland | Kiwitea Street | 1. (2004-05, 2005-06) | 3 | 2. |
| Canterbury United | Christchurch | English Park | 3. (2005-06) | 0 | 8. |
| Hawke's Bay United | Napier | Bluewater Stadium | 4. (2007-08) | 0 | 4. |
| Otago United | Dunedin | Sunnyvale Park | 5. (2005-06) | 0 | 7. |
| Team Wellington | Wellington | Newtown Park | 3. (2007-08) | 0 | 3. |
| Waikato FC | Hamilton | Resthills Park | 3. (2004-05) | 0 | 5. |
| Waitakere United | Waitakere City | Douglas Field | 1. (2006-07, 2007-08) | 1 | 1. |
| YoungHeart Manawatu | Palmerston North | Memorial Park | 2. (2005-06, 2006-07) | 0 | 6. |
Mestaruudet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1970 Blockhouse Bay  1971 Eastern Suburbs AFC  1972 Mt Wellington  1973 Christchurch United  1974 Mt Wellington  1975 Christchurch United  1976 Wellington United  1977 North Shore United  1978 Christchurch United  1979 Mt Wellington  1980 Mt Wellington  1981 Wellington United  1982 Mt Wellington  1983 Manurewa AFC  1984 Gisborne City AFC  1985 Wellington United  1986 Mt Wellington  1987 Christchurch United  1988 Christchurch United  1989 Napier City Rovers FC  |  1990 Waitakere City FC  1991 Christchurch United  1992 Waitakere City FC  1993 Napier City Rovers FC  1994 North Shore United  1995 Waitakere City FC  1996 Waitakere City FC  1997 Waitakere City FC  1998 Napier City Rovers FC  1999 Central United  2000 Napier City Rovers FC  2001 Central United  2002 Miramar Rangers  2003 Miramar Rangers  2004 Ei mestaria  2005 Auckland City FC  2006 Auckland City FC  2007 Auckland City FC  2008 Waitakere United  2009 Auckland City FC  |  2010 Waitakere United  2011 Waitakere United  2012 Waitakere United  2013 Waitakere United  2014 Auckland City FC  2015 Auckland City FC  |