stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ole Kopreitan

| Ole Kopreitan |
| --- | --- |
 Kopreitan vuonna 2004.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Ole Andreas Kopreitan
Syntynyt: 19. syyskuuta 1937 Stavanger, Norja
Kuollut: 23. tammikuuta 2011 (83 vuotta) Eidsvoll, Norja
Ammatti:  opettaja, aktivisti
Ole Andreas Kopreitan (19. syyskuuta 1937 Stavanger – 23. tammikuuta 2011 Eidsvoll) oli norjalainen kansalaisaktivisti, joka vastusti muun muassa ydinaseita ja Norjan liittymistä Euroopan unioniin. Hän varttui Hitrassa ja Eidsvollissa ja oli koulutukseltaan opettaja. Kopreitan oli 1960-luvulla mukana Sosialistisessa kansanpuolueessa toimien sen nuorisojärjestön puheenjohtajana 1963–1965 ja puoluesihteerinä 1967–1969. Hän erosi puolueesta sen jakautuessa vuonna 1969 ja jatkoi toimintaansa puoluepolitiikan ulkopuolisessa kansalaisaktivismissa. Kopreitanilla oli tapana päivystää Karl Johans gatella Oslossa jakamassa esitteitä ja pinssejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ole Kopreitan Wikimedia Commonsissa
Olígyrtos

| --- | --- |
Sijainti:  Argolis, Arkadia ja Korinthia, Peloponnesos, Kreikka
Korkeus merenpinnasta:  1 935 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Olígyrtos (kreik. Ολίγυρτος), joskus myös korkeimman huippunsa mukaan Skípiza (Σκίπιζα), on vuori Peloponnesoksen niemimaan pohjoisissa keskiosissa Kreikassa. Sen korkeus on 1 935 metriä.
Olígyrtos-vuori sijaitsee Argoliin, Arkadian ja Korinthian alueyksiköiden rajalla. Se yhdistyy pohjoisessa Kyllíni-vuoreen, idässä Maínalo-vuoreen ja etelässä Trachý-vuoreen. Vuori on osa Korintinlahdelta Argoliinlahdelle kulkevaa vuorijonoa, johon kuuluvat mainittujen vuorten lisäksi myös muun muassa vuoret Artemísio, Lýrkeio ja Kteniás.
Olígyrtos-vuori muodostaa 8 637 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -alueen, joka on suojeltu luontodirektiivin perusteella.
On jossakin

| 20 suosikkia – On jossakin Mauno Kuusisto |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1999
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Mauno Kuusiston muut julkaisut
| 20 suosikkia – Lokki 1995 | 20 suosikkia – On jossakin 1999 | 20 suosikkia − Oi muistatko vielä sen virren 2002 |
20 suosikkia – On jossakin on Mauno Kuusiston kokoelma-albumi vuodelta 1999. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa.
Kappaleet

”Kuiskettasi kaipaan, Mariu” – 3.53 (Parlami d'amore, Mariu, säv. Cesare Andrea Bixio, san. Martti Ojapuu, sov. Erkki Melakoski)
”Nadirin romanssi” – 3.52 (”Je crois entendre encore” oopperasta Helmenkalastajat, säv. Georges Bizet, san. Wäinö Sola, sov. George de Godzinsky)
”Anema e core” – 2.48 (säv. Salve D’Esposito, san. Reino Helismaa, sov. Ensio Kosta)
”Serenadi Napolille” – 2.42 (Mandulinata a Napule, säv. Ernesto Tagliaferri, san. Ernesto Murolo, suom. tuntematon)
”Hyv' yötä vaan” – 3.32 (The Sunshine of Your Smile, säv. Lilian Ray, san. Wäinö Sola, sov. Ensio Kosta)
”Yksinäinen kyläkello” – 3.04 (Odnozvutshno gremit kolokoltshik, säv. Konstantin Sidorovitš, san. Martti Ojapuu, sov. Erkki Melakoski)
”Rakastan sinua, elämä” – 2.40 (Ja ljublju tebja, zhizn, säv. Eduard Kolmanovski, san. Pauli Salonen, sov. Erkki Melakoski)
”Novgorodin ruusu” – 3.25 (La rosa di Novgorod, säv. Nino Rota, san. Saukki, sov. Ensio Kosta)
”On jossakin” – 2.12 (Somewhere My Love, säv. Maurice Jarre, san. Saukki, sov. Erkki Melakoski)
”Edelweiss” – 2.31 (säv. Richard Rogers, san. Martti Ojapuu, sov. Erkki Melakoski)
”Kun jo saapuu yö” – 3.38 (”Wenn es Abend wird” operetista Kreivitär Mariza, säv. Emmerich Kalman, san. Aukusti Simelius, sov. Ensio Kosta))
”Elegia” – 2.20 (Elegia pianolle, säv. Edith Solström, san. Reino Helismaa, sov. Erkki Melakoski)
”Oli juhla ja juhannusilta” – 2.07 (näytelmästä Talkootanssit, säv. Ilmari Hannikainen, san. Erkki Kivijärvi, sov. Erkki Melakoski)
”Häätanhu” – 2.34 (säv. Vilho Luolajan-Mikkola, san. Yrjö Jylhä, sov. Erkki Melakoski)
”Sunnuntai” – 3.30 (säv. Martti Turunen, san. Aleksis Kivi, sov. George de Godzinsky)
”Kesäaamu” – 2.29 (säv. Esa Pethman, san. Esko Elstelä, sov. Sven Nygård)
”Pentin serenadi” – 2.41 (näytelmästä Talkootanssit, säv. Ilmari Hannikainen, san. Erkki Kivijärvi, sov. Erkki Melakoski)}}
”Joen rannalla” – 3.34 (Kak poidu ja na bystruju retshku, säv. A. Popov, san. Antti Henttonen, sov. Erkki Melakoski)
”Miksi?” – 3.18 (Warum?, säv. Theo Mackeben, san. Johann Wolfgang von Goethe, suom. Martti Ojapuu, sov. George de Godzinsky)}
”Lenskin aaria” – 5.29 (”Kuda, kuda vy udalilis” oopperasta Jevgeni Onegin, säv. Pjotr Tšaikovski, san. Jalmari Finne, sov. George de Godzinsky)
Nurmimustesieni

| Nurmimustesieni> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Psathyrellaceae
Suku::  Varjomustesienet Parasola
Laji::  megasperma
Kaksiosainen nimi
 Parasola megasperma  (P.D. Orton) Redhead Vilgalys & Hopple  
Katso myös
   Nurmimustesieni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmimustesieni (Parasola megasperma, syn. Coprinus megaspermus) on puistoissa, nurmikoilla ja tienvarsilla kasvava mustesienilaji. Se kasvaa ruohikkojen karikkeessa, myös lannalla. Lakin läpimitta on nuorella sienellä noin yhden senttimetrin verran, ellipsoidin muotoiseksi kuvattu, mutta leviää vanhetessaan, ei juurikaan sula mustemaiseksi. Väriltään se on oranssin- tai punaruskea ja se on säteittäiskuvioinen. Heltat ovat irtotyviset. Jalan pituus on kolmesta kymmeneen senttimetriin ja läpimitta yhdestä reiluun kahteen millimetriin, väri valkoinen, harmaaseen tai vaaleanruskeaan vivahtava. Laji on Suomessa melko yleinen.
Närpiön Puu ja Metalli

| Ab Närpes Trä & Metall – Oy Närpiön Puu ja Metalli |
| --- | --- |
Perustettu:  1950
Perustaja:  Lennart Nordin
Toimitusjohtaja:  Kurt-Erik Nordin
Kotipaikka:  Närpiö
Toimiala:  konepajateollisuus
Tuotteet:  jätteidenkeruuautot, perävaunut
Liikevaihto:  84,7 milj. € (2017)
Henkilöstö:  586 (2017)
Kotisivu:  www.ntm.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Volvon alustalle rakennettu NTM-jäteauto Walesin Wrexhamissä.
Ab Närpes Trä & Metall – Oy Närpiön Puu ja Metalli eli NTM on Pohjanmaan rannikon Närpiössä toimiva konepajayritys, joka on erikoistunut jäteautojen rakentamiseen. Se on valmistaja alalla, jota NTM:n lisäksi Euroopassa hallitsevat saksalaiset, ruotsalaiset ja alankomaalaiset yritykset. Lähes 600 henkeä työllistävä NTM valmistaa myös perävaunuja. Noin 80 prosenttia tuotannosta menee vientiin.
Onar Onarheim

| Onar Onarheim> Norjan kalastusministeri |
| --- | --- |
 Lyngin hallitus 28. elokuuta 1963 – 25. syyskuuta 1963  
Edeltäjä:  Nils Lysø
Seuraaja:  Magnus Andersen
Henkilötiedot
Koko nimi:  Onar Selmer Onarheim
Syntynyt: 15. lokakuuta 1910 Kvinnherad, Norja
Kuollut: 2. huhtikuuta 1988 (77 vuotta) Stord, Norja
Tiedot
Puolue:  Høyre
Kunnianosoitukset:  Pyhän Olavin ritarikunta (1965)
Onar Selmer Onarheim (15. lokakuuta 1910 Kvinnherad – 2. huhtikuuta 1988 Stord) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän toimi Norjan kalastusministerinä Lyngin lyhytaikaisessa hallituksessa syksyllä 1963. Lisäksi hän oli Stordin pormestari 1954–1964 ja 1980–1982. Koulutukseltaan hän oli kemia-alan insinööri.
Aiheesta muualla

Onar Onarheim Norjan suurkäräjien verkkosivuilla (norjaksi)
Oessaare laht

| Oessaare laht |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Saarenmaa
Kunnat:  Saarenmaan kunta
Koordinaatit:  58°19′39″N, 22°51′49″E
Järvinumero:  VEE2078700
Mittaustietoja
Rantaviiva:  11,833 km
Pinta-ala:  116,4  ha 
Keskisyvyys:  1 m
Suurin syvyys:  1,6 m
Valuma-alue:  159 km²
Saaria:  4
 fiOessaare laht 
Oessaare laht (myös Põllumaa laht, Siiksaare laht) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 121 hehtaaria ja se muodostuu suuresta järvialtaasta ja kapeasuisesta lahdesta, jota kutsutaan nimellä Poka laht. Sen lahdensuu on 50 metriä leveä. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Poka laht on 580 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 4,5 ha. Suurin saari on pyöreä ja halkaisijaltaan 230 metriä. Järveen laskevat pitkät Masa kraavi (Silmajõgi) ja Lõve jõki, jotka laskevat järven pääaltaaseen ja Poka oja, joka laskee Poka lahteen. Järvellä on mereen kaksi laskuojaa. Mõrrasilm on 200 metriä pitkä oja, joka lähtee Poka lahdesta. Enima silm on 1,0 kilometriä pitkä oja, joka lähtee pääaltaasta ja laskee mereen viereiseen lahteen kuin ensimmäinen oja. Meri on laaja ja saarikkoinen Laidevahen lahti, jonka Saarenmaan kaakkoispuolelle aukeava suu on varsin kapea. Se on kuroutumassa omaksi järveksi, mutta siinä on edelleen suolaista vettä. Järven valuma-alueen laajuus on 159,0 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 kuutiokilometriä eli 1,2 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä ja se on pääasiassa soistunutta ruovikkoa. Järven itärannat ovat metsää ja siellä sijaitsee Oessaaren kylä ja kaakossa sijaitsee Siiksaaren kylä.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (vir. rannikujärv (mereveega ajutiselt ühenduses olev veekogu)).
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (vir. halotroofne tai soolatoiteline, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen. Vaikka Laidevahen lahti on kapeasuinen, kulkeutuu siihen suolaista vettä. Oessaaren lahti on itse asiassa järvi, mutta sen vedenpinta on samalla tasolla tai hieman korkeammalla kuin se on meressä. Korkean veden aikana järveen virtaa suolaista vettä, jolloin makea vesi suolaantuu välillä. Järven vesi onkin murtovettä.
Luontoarvoja

Lahdella, järvissä ja niiden lähiympäristöissä elää ja pesii runsaasti lintuja, joille on perustettu Natura 2000 -suojelualue.
One More Day

One More Day voi tarkoittaa:
One More Day (albumi), albumi Diamond Riolta
"One More Day" (Diamond Rion kappale)
"One More Day" (Eldrinen kappale)
"One More Day" (New Editionin kappale)
"One More Day", kappale poprock-yhtyeeltä Stellar*
"One More Day (for Faith)", kappale Rocket Clubilta
"One More Day", kappale elokuvasta Rock'n roll -suosikki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”One More Day”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Närpiön kihlakunta

Närpiön kihlakunta (ruots. Närpes härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Vaasan läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Isojoki
Karijoki
Korsnäs
Lapväärtti
Närpiö
Siipyy
Teuva
Tiukka
Ylimarkku
Kihlakunnan ulkopuolella oli Kaskisten ja Kristiinankaupungin kaupungit.
Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 008,31 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 51 539 henkeä (31.12.1939).
Oxford Camerata

Oxford Camerata on Jeremy Summerlyn vuonna 1984 perustama kuoro, jonka ydinryhmä koostuu 12 laulajasta. Eri projekteja varten kuoron koko on vaihdellut 4 ja 20 laulajan välillä. Kuoro oli alun perin erikoistunut vanhaan musiikkiin, mutta on vuosien saatossa laajentanut ohjelmistoaan, joka nykyisin ulottuu gregoriaanisesta laulusta aina nykymusiikkiin asti.
Oxford Cameratan yhteyteen perustettiin vuonna 1992 Oxford Camerata Instrumental Ensemble, jossa soittaa 4–20 soittajaa joko periodi- tai nykyaikaisilla soittimilla. Vuonna 1995 kuorolle myönnettiin Fördergemeinschaft der Europäischen Wirtschaft -palkinto. Kuoro on tehnyt yli kolmekymmentä levytystä, joista suurimman osan Naxos-levy-yhtiölle.
Aiheesta muualla

Oxford Camerata (Arkistoitu – Internet Archive)
Oxford Cameratan kuvaus ja levytyksiä Naxos-levymerkin sivuilla (englanniksi)
Otanes

Otanes (Utâna, kuoli noin 513 eaa.) oli persialainen aatelinen joka eli 500-luvulla eaa. Hän oli yksi seitsemästä salaliittolaisesta jotka murhasivat kuningas Smerdiin ja julistivat Dareios I:n kuninkaaksi.
Kreikkalainen historioitsija Herodotos kertoo Otaneen olleen Kyyros Suuren vaimon veli. Kyyroksen jälkeen hänen pojastaan Kambyses II:sta tuli kuningas ja tö kuoltuaselvennä hänen veljensä Smerdiin nousi valtaistuimelle. Otaneen tytär Faidymia oli naimisissa Smerdiin kanssa ja kertoi isälleen ettei Smerdis ollutkaan oikeasti Kyyros Suuren poika, vaan itse asiassa eräs meedialainen, joka muistutti hyvin paljon oikeaa Smerdistä. Kambyses oli antanut murhata veljensä ennen kuolemaansa, mutta oli pitänyt tapahtuneen salassa. Kun Otanes kutsui luokseen ystävänsä Aspathineen ja Gobryaan joille hän kertoi tapahtuneesta. Yhdessä he päättivät ottaa mukaan salaliittoon kolme muuta miestä, Hydarneen, Intafreneen ja Megabyzoon. Pian myös Dareios liittyi salaliittoon ja ylipuhui heidät kapinoimaan heti Smerdistä vastaan.
Otanes olisi luultavasti voinut vaatia kuninkuutta itselleen koska hänellä oli yhteyksiä Kyyros Suureen siskonsa kautta. Dareioksen yhteys Kyyroksen sukuun oli kaukainen.
Otanes ja kumppanit menivät Smerdiin asuinpaikkaan 29. syyskuuta 522 eaa. ja heidät päästettiin sisälle, koska olihan kyseessä eräät Persian valtakunnan arvostetuimmista henkilöistä. Yhdessä salaliittolaiset murhasivat nukkuvan Smerdiin.
Herodotos kertoo että murhattuaan kuninkaan salaliittolaiset väittelivät siitä miten Persiaa tuli siitäedes hallita. Otanes olisi Herodotoksen mukaan halunnut maahan demokratian, Megabyzos taas kannatti oligarkiaa ja Dareios puolestaan suosi kuningasvaltaa. Lopulta Dareioksen näkökanta voitti ja hänet valittiin kuninkaaksi. Koska Otanes oli vastustanut kuninkuutta, päättivät salaliittolaiset ettei Otaneen ja hänen perheensä tulevaisuudessa tarvinnut totella kuninkaan määräyksiä.
Päästyään kuninkaaksi Dareios kunnioitti Otanesta ottamalla tämän tyttären Faidyian vaimokseen. Otanes meni myös naimisiin Dareioksen siskon kanssa. Dareios nimitti Otaneen myös Lyydian satraapiksi. Otanes kuoli luultavasti noin vuonna 513 eaa., koska tuolloin Artafernes nimitettiin Lyydian satraapiksi.
One More Time

| ”One More Time” Daft Punk |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Discovery
 Julkaistu: 13. marraskuuta 2000
 Formaatti: CD, 12-tuumainen Vinyylilevy
 Tuottaja(t): Daft Punk
 Tyylilaji: house/pop
 Kesto: 05.20
 Levy-yhtiö: Virgin Records
Daft Punkin muut singlet
| ”Revolution 909” 1998 | ”"One More Time” 2000 | ”"Aerodynamic"” 2001 |
One More Time on Daft Punkin vuonna 2000 julkaisema kappale, joka julkaistiin vuonna 2001 heidän albumillaan Discovery. Kappale on tyyliltään enimmäkseen pop-musiikkia. Kappale kestää yli 5 minuuttia ja on Discoveryn yksi menestyskappaleista.
Oiva Rytövuori

Oiva Henrik Rytövuori, vuoteen 1926 Rosenberg (9. kesäkuuta 1901 Helsinki – 1. lokakuuta 1983 Tampere) oli suomalainen insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Rytövuoren vanhemmat olivat liikemies Karl Andreas Rosenberg ja Hilda Josefina Grönroos ja puolisot 1930–1959 Elli Vilhelmiina Talvio, aiemmin Taxel, ja vuodesta 1964 Terttu Maija Tellervo Muurikoski. Rytövuori valmistui Tampereen teknillisesta opistosta insinööriksi vuonna 1923 ja Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi vuonna 1928. Hän oli valmistuttuaan Manchesterissa Englannissa korkeakouluharjoittelija 1929–1931 ja siirtyi sieltä palattuaan Strömbergin Turun konttorin johtajaksi vuoteen 1938 asti.
Tampereen teknillisen opiston sähkötekniikan lehtorina Rytövuori toimi 1938–1944, mutta oli samaan aikaan vuodesta 1941 Insinööritoimisto Sähkötyön toimitusjohtaja, missä tehtävässä hän jatkoi vuoteen 1965 asti. Tämän lisäksi hän perusti vuonna 1943 oman betonituotealan yrityksen, josta kehittyi Cellit Oy. Tämän yhtiön johdossa Rytövuori toimi aina vuoteen 1972 saakka. Vuodesta 1960 hän toimi myös Tampereen Rakennustyön toimitusjohtajana ja johtokunnan puheenjohtajana. Teollisuusneuvoksen arvonimen Rytövuori sai vuonna 1972.
Subliminal Genocide

| Subliminal Genocide Xasthur |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004–2005
 Julkaistu: 12. syyskuuta 2006
 Tuottaja(t): Malefic
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 70.24
 Levy-yhtiö: Hydra Head, Battle Kommand
Xasthurin muut julkaisut
| To Violate the Oblivious 2004 | Subliminal Genocide 2006 | Xasthur (EP) 2006 |
Subliminal Genocide on yhdysvaltalaisen yhden miehen black metal -yhtyeen Xasthurin viides studioalbumi. Levyn promoversio levisi Internetiin jo vuoden 2005 puolella, mutta levyn virallinen versio julkaistiin syyskuussa 2006 sisältäen lähes täysin erilaisen kappalelistan.
Kappaleet

Disharmonic Convergence – 1.50
The Prison of Mirrors – 12.42
Beauty Is Only Razor Deep – 7.00
Trauma Will Always Linger – 8.29
Pyramid of Skulls – 2.36
Arcane and Misanthropic Projection – 9.40
Victim of Your Dreams – 6.12
Through a Trance of Despondency – 3.30
Loss and Inner Distortion – 4.04
Subliminal Genocide – 8.49
Malice Hidden in Surrealism – 6.37
Kokoonpano

Malefic – kaikki instrumentit
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi: 6½/10
Pitchfork: 7.8/10
Aiheesta muualla

Subliminal Genocide Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Subliminal Genocide Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Arvostelu 2 3
Ol’ Blue Eyes Is Back

| Ol' Blue Eyes Is Back Frank Sinatra |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 4. kesäkuuta 1973 – 20. elokuuta 1973, Hollywood
 Julkaistu: 1973
 Tuottaja(t): Don Costa
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 35.54
 Levy-yhtiö: Reprise Records
Frank Sinatran muut julkaisut
|   | Ol' Blue Eyes Is Back 1966 |   |
Ol' Blue Eyes Is Back on Frank Sinatran albumi vuodelta 1973. Se on hänen comeback-levynsä kolmen vuoden esiintymis- ja levytystauon jälkeen.
Kappaleet

"You Will Be My Music" (Joe Raposo)  – 3:52
"You're So Right (For What's Wrong in My Life)" (Victoria Pike, Teddy Randazzo, Roger Joyce)  – 4:03
"Winners" (Raposo)  – 2:50
"Nobody Wins" (Kris Kristofferson)  – 5:10
"Send In the Clowns" (Stephen Sondheim)  – 4:10
"Dream Away" (John Williams, Paul Williams)  – 4:22
"Let Me Try Again" (Paul Anka, Sammy Cahn, Michel Jourdon)  – 3:31
"There Used to Be a Ballpark" (Raposo) – 3:34
"Noah" (Raposo)  – 4:22
On elon retki näin (Pasi Kauniston albumi)

| On elon retki näin Pasi Kaunisto |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: LP-levy, C-kasetti
 Tuottaja(t): Toivo Kärki
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Pasi Kauniston muut julkaisut
| Sata kelloa 1974 | Pasi Kaunisto 1975 | Tulen luokses takaisin 1976 |
On elon retki näin on iskelmälaulaja Pasi Kauniston albumi vuodelta 1975.
Kappaleet > A-puoli

Köyhä laulaja – 3.05 (säv. Toivo Kärki, san. Kullervo, sov. Jani Uhlenius)
Muistelo – 2.57 (säv. ja san. Georg Malmstén, sov. Jani Uhlenius)
Siks oon mä suruinen – 2.47 (säv. Toivo Kärki, san. Kerttu Mustonen, sov. Rauno Lehtinen)
On elon retki näin – 2.47 (säv. Toivo Kärki, san. Kerttu Mustonen, sov. Kalevi Nyqvist)
Kenties ei milloinkaan – 2.47 (Hisashiburi dane, säv. Keisuke Hama, san. Juha Vainio, sov. Kalevi Nyqvist)
Taas juna saapuu – 2.20 (säv. Kari Aava, san. Pauli Salonen, sov. Kalevi Nyqvist)
Kappaleet > B-puoli

Hiljaa soivat balalaikat – 2.54 (säv. Toivo Kärki, san. Usko Kemppi, sov. Kalevi Nyqvist)
Ohi onnestain kuljen – 2.23 (säv. Rauno Lehtinen, san. Yrjö Jääskeläinen, sov. Rauno Lehtinen)
Täysikuu – 2.51 (säv. Pedro De Punta, san. Orvokki Itä, sov. Rauno Lehtinen)
Jos vielä nähtäisiin – 3.17 (Maria’s Tango, säv. Per Gunnar Jensen, san. Juha Vainio)
Tumma tango – 2.33 (säv. Jani Uhlenius, san. Tuula Valkama, sov. Jani Uhlenius)
Sinitaivas – 2.29 (Blauer Himmel, säv. Josef Rixner, san. Pekka Saarto, sov. Jani Uhlenius)
Oiva R. Kyrö

Oiva Raitis Kyrö (8. maaliskuuta 1883 Orimattila – 5. huhtikuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja.
Kyrön vanhemmat olivat tilallinen Karl Kyrö ja Karolina Lagervik. Hän pääsi ylioppilaaksi 1902 ja opiskeli Helsingin yliopistossa jonkin aikaa. Kyrö toimi lehtimiehenä vuodesta 1902 alkaen. Hän oli Nuori Suomi- ja Päivä-lehtien toimitussihteerinä, Pohjanmaa-lehden päätoimittajana 1910–1912 sekä Sanomalehtien Tietotoimiston ja Suomen Tietotoimiston toimitussihteerinä 1912–1918. Kyrö oli Helsingin Sanomien vakinaisena toimittajana ja toimitussihteerinä vuodesta 1918 alkaen aina kuolemaansa saakka. Kyrö oli Tuulispää-pilalehden päätoimittajana 1920–1928 ja Dagens Nyheter-lehden kirjeenvaihtajana 1919–1928. Hän toimi myös Onni V. Tuiskun säätiön hallituksen puheenjohtajana.
Kyrö oli naimisissa vuodesta 1921 Toini Maria Oksalan kanssa.
Nurmikkorastas

| Nurmikkorastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Rastaat Turdus
Laji::  ignobilis
Kaksiosainen nimi
 Turdus ignobilis  Sclater, 1857 
Katso myös
   Nurmikkorastas Wikispeciesissä   Nurmikkorastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Nurmikkorastas (Turdus ignobilis) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Nurmikkorastasta tavataan Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Närpiön keskustaajama

| Närpiön keskustaajama Närpes centraltätort (ruots> ) |
| --- | --- |
 Uusisilta ja asutusta Närpiön keskustassa.
 Närpiön keskustaajama
 Koordinaatit: 62°28′22″N, 21°20′13.7″E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjanmaa
Kunta:  Närpiö
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21,95 km²
Väkiluku:  4 495
 – Väestötiheys:  204,8 as./km²
 Väkiluku, pinta-ala ja väestötiheys koskevat taajamaa ja niiden lähde on Tilastokeskus. Tiedot ovat ajankohdan 31.12.2022 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Närpiön keskustaajama (ruots. Närpes centraltätort) on Pohjanmaan maakunnassa sijaitsevan Närpiön kaupungin hallinnollinen keskus. Vuoden 2022 lopussa taajaman väkiluku oli 4 495, pinta-ala 21,95 km² ja väestötiheys 204,8 as./km².
Väkiluvussa mitattuna taajama on Suupohjan rannikkoseudun suurin sekä Vaasan ja Pietarsaaren keskustaajamien ja Laihian kirkonkylän jälkeen Pohjanmaan 4. suurin.
Suomen Tiedeseura

| Suomen Tiedeseura  Societas Scientiarum Fennica  |
| --- | --- |
Perustettu:  1838
Tyyppi:  tieteellinen akatemia
Päämaja:  Pohjoinen Makasiinikatu 7 A 6, 4. krs., 00130 Helsinki
Jäsenet:  403 (2023)
Puheenjohtaja:  Jan Sundberg 
Pysyvä sihteeri:  Mats Gyllenberg
Aiheesta muualla
scientiarum.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen Tiedeseura r.y. (ruots. Finska Vetenskaps-Societeten r.f.; lat. Societas Scientiarum Fennica) on Suomen vanhin, vuonna 1838 perustettu tiedeakatemia.
Tiedeseuran tarkoituksena on edistää tieteellistä keskustelua ja julkaisutoimintaa Suomessa. Seura jakaantuu neljään osastoon, jotka ovat matemaattis-fysikaalinen, biotieteellinen, humanistinen, sekä yhteiskuntatieteellinen osasto. Se valitsee itse jäsenensä, jotka siten edustavat alansa tutkijaeliittiä. Kuhunkin osastoon kuuluu 30 korkeintaan 67-vuotiasta jäsentä ja lisäksi ikärajan ylittäneet seniorijäsenet. Tiedeseuralla on lisäksi ulkomaisia jäseniä (noin 120) ja kunniajäseniä. Vuonna 2016 kunniajäseneksi kutsuttiin talousnobelisti Bengt Holmström.
Tiedeseuran historia

Suomen Tiedeseura perustettiin keisari Nikolai I:n luvalla keväällä 1838. Perustamisanomuksen takana oli 15 merkittävää tiedemiestä, joista aktiivisimmat olivat fyysikko ja seuran ensimmäinen puheenjohtaja Gustaf Gabriel Hällström, sekä matemaatikko ja ensimmäinen sihteeri Nathanael Gerhard af Schultén. Edellinen oli tehnyt uraauurtavaa tutkimusta muun muassa veden tiheyden ja korkeusmuutosten parissa. Jälkimmäinen oli niin ikään aktiivinen akateeminen tutkija.