stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mestarien liigan kausi 2004–2005
Karsintakierrokset > Kolmas karsintakierros

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grazer AK  | 1–2 |  Liverpool | 0–2 | 1–0  |
| Juventus  | 6–3 |  Djurgårdens IF | 2–2 | 4–1  |
| Ferencváros  | 1–2 |  Sparta Praha | 1–0 | 0–2  |
| Rosenborg  | 5–3 |  Maccabi Haifa | 2–1 | 3–2  |
| Bayer Levenkusen  | 6–2 |  Baník Ostrava | 5–0 | 1–2  |
| CSKA Moskova  | 3–2 |  Rangers | 2–1 | 1–1  |
| FK Šah’tar Donetsk  | 6–3 |  Club Brugge | 4–1 | 2–2  |
| Dynamo Kiova  | 3–2 |  Trabzonspor | 1–2 | 2–0  |
| Crvena zvezda  | 3–7 |  PSV Eindhoven | 1–2 | 2–0  |
| FC Dinamo Bukarest  | 1–5 |  Manchester United | 1–2 | 0–3  |
| Basel  | 2–5 |  Internazionale | 1–1 | 1–4  |
| Benfica  | 1–3 |  Anderlecht | 1–0 | 0–3  |
| Shelbourne FC  | 0–3 |  Deportivo La Corũna | 0–0 | 0–3  |
| PAOK  | 0–4 |  Maccabi Tel Aviv | 0–3 | 0–1  |
| ND Gorica  | 0–9 |  AS Monaco | 0–3 | 0–6  |
| Wisła Krakova  | 1–5 |  Real Madrid | 0–2 | 1–3 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Lohkovaihe

Joukkueet jaetaan kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelaavat toisiaan vastaan koti- ja vierasottelun. Jokaisen lohkon kaksi parasta pääsevät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon kolmanneksi sijoittuvat pääsevät UEFA Cupin ensimmäiselle pudotuspelikierrokselle ja neljänneksi sijoittuvat putoavat pois.
Jos lohkoissa päädytään tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistaan seuraavasti:
joukkueiden keskinäisten otteluiden pisteet
joukkueiden keskinäisten otteluiden maaliero
joukkueiden keskinäisten otteluiden vierasmaalit
joukkueiden kaikkien otteluiden maaliero
joukkueiden kaikkien otteluiden tehdyt maalit
UEFA:n oma rankinglista
Lohkovaihe > Lohko A

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  AS Monaco | 12 | 6 | 4 | 0 | 2 | 10 | 4 | +6 |
|  Liverpool | 10 | 6 | 3 | 1 | 2 | 6 | 3 | +3 |
|  Olympiakos | 10 | 6 | 3 | 1 | 2 | 5 | 5 | 0 |
|  Deportivo La Corũna | 2 | 6 | 0 | 2 | 4 | 0 | 9 | –9 |
Lohkovaihe > Lohko B

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Bayer Leverkusen | 11 | 6 | 3 | 2 | 1 | 13 | 7 | +6 |
|  Real Madrid | 11 | 6 | 3 | 2 | 1 | 11 | 8 | +3 |
|  Dynamo Kiova | 10 | 6 | 3 | 1 | 2 | 11 | 8 | +3 |
|  Roma | 2 | 6 | 0 | 1 | 5 | 4 | 16 | –12 |
Lohkovaihe > Lohko C

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Juventus | 16 | 6 | 5 | 1 | 0 | 6 | 1 | +5 |
|  Bayern München | 10 | 6 | 3 | 1 | 2 | 12 | 5 | +7 |
|  Ajax | 4 | 6 | 1 | 1 | 4 | 6 | 10 | -4 |
|  Maccabi Tel Aviv | 4 | 6 | 1 | 1 | 4 | 4 | 12 | –8 |
Lohkovaihe > Lohko D

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Lyon | 13 | 6 | 4 | 1 | 1 | 17 | 8 | +9 |
|  Manchester United | 11 | 6 | 3 | 2 | 1 | 14 | 9 | +5 |
|  Fenenbahçe | 9 | 6 | 3 | 0 | 3 | 10 | 13 | -3 |
|  Sparta Praha | 1 | 6 | 0 | 1 | 5 | 2 | 13 | –11 |
Lohkovaihe > Lohko E

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Arsenal | 10 | 6 | 2 | 4 | 0 | 11 | 6 | +5 |
|  PSV Eindhoven | 10 | 6 | 3 | 1 | 2 | 6 | 7 | -1 |
|  Panathinaikos | 9 | 6 | 2 | 3 | 1 | 11 | 8 | +3 |
|  Rosenborg | 2 | 6 | 0 | 2 | 4 | 6 | 13 | –7 |
Lohkovaihe > Lohko F

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Milan | 13 | 6 | 4 | 1 | 1 | 10 | 3 | +7 |
|  Barcelona | 10 | 6 | 3 | 1 | 2 | 9 | 6 | +3 |
|  Šah’tar Donetsk | 6 | 6 | 2 | 0 | 4 | 5 | 9 | -4 |
|  Celtic | 5 | 6 | 1 | 2 | 3 | 4 | 10 | –6 |
Lohkovaihe > Lohko G

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Internazionale | 14 | 6 | 4 | 2 | 0 | 14 | 3 | +11 |
|  Werder Bremen | 13 | 6 | 4 | 1 | 1 | 12 | 6 | +6 |
|  Valencia | 7 | 6 | 2 | 1 | 3 | 6 | 10 | -4 |
|  Anderlecht | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 | 4 | 17 | –13 |
Lohkovaihe > Lohko H

| Joukkue | Pisteet | O | V | T | H | TM | PM | ME |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Chelsea | 13 | 6 | 4 | 1 | 1 | 10 | 3 | +7 |
|  Porto | 8 | 6 | 2 | 2 | 2 | 4 | 6 | -2 |
|  CSKA Moskova | 7 | 6 | 2 | 1 | 3 | 5 | 5 | 0 |
|  Paris Saint-Germain | 5 | 6 | 1 | 2 | 3 | 3 | 8 | –5 |
Pudotuspelit

Kahdeksasta lohkoista kaksi parasta eli yhteensä 16 joukkuetta selviytyi pudotuspeleihin. Kaikki ottelut, paitsi finaali, pelataan kaksiosaisena. Joukkueet pelaavat toisiaan vastaan kotona ja vieraissa. Ensimmäiselle kierrokselle samaan ottelupariin ei voi päästä arvonnasta kahta joukkuetta samasta maasta tai lohkosta.
Pudotuspelit > Neljännesvälierät

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Real Madrid  | 1–2 |  Juventus | 1–0 | 0–2  |
| Liverpool  | 6–2 |  Bayer Leverkusen | 3–1 | 3–1  |
| PSV Eindhoven  | 3–0 |  AS Monaco | 1–0 | 2–0  |
| Bayern München  | 3–2 |  Arsenal | 3–1 | 0–1  |
| Barcelona  | 4–5 |  Chelsea | 2–1 | 2–4  |
| Manchester United  | 0–2 |  Milan | 0–1 | 0–1  |
| Werder Bremen  | 2–10 |  Lyon | 0–3 | 2–7  |
| Porto  | 2–4 |  Internazionale | 1–1 | 1–3 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Pudotuspelit > Puolivälierät

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liverpool  | 2–1 |  Juventus | 2–1 | 0–0  |
| Lyon  | 2–2 (2–4 rp.) |  PSV Eindhoven | 1–1 | 1–1  |
| Chelsea  | 6-5 |  Bayern München | 4–2 | 2–3  |
| Milan  | 5–0 |  Internazionale | 2–0 | 3–0 |
Kaikissa ottelupareissa ensimmäisen osaottelun kotijoukkue on ilmoitettu ensin.
Pudotuspelit > Välierät

| Joukkue #1 | Yht>  | Joukkue #2 | 1>  osa | 2>  osa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chelsea  | 0–1 |  Liverpool | 0–0 | 0–1  |
| Milan  | 3–3 (vm) |  PSV Eindhoven | 2–0 | 1–3 |
Loppuottelu

| n k Euroopan cupin ja Mestarien liigan kaudet |
| --- | --- |
Euroopan cup (1955–1992)
Kaudet: 1955–56 1956–57 1957–58 1958–59 1959–60 1960–61 1961–62 1962–63 1963–64 1964–65 1965–66 1966–67 1967–68 1968–69 1969–70 1970–71 1971–72 1972–73 1973–74 1974–75 1975–76 1976–77 1977–78 1978–79 1979–80 1980–81 1981–82 1982–83 1983–84 1984–85 1985–86 1986–87 1987–88 1988–89 1989–90 1990–91 1991–92
Mestarien liiga (1992–)
Kaudet: 1992–93 1993–94 1994–95 1995–96 1996–97 1997–98 1998–99 1999–2000 2000–01 2001–02 2002–03 2003–04 2004–05 2005–06 2006–07 2007–08 2008–09 2009–10 2010–11 2011–12 2012–13 2013–14 2014–15 2015–16 2016–17 2017–18 2018–19 2019–20 2020–21 2021–22 2022–23
Loppuottelut:  1993  1994  1995  1996  1997  1998  1999  2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009  2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019  2020  2021  2022  2023
Alain Mimoun

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mimoun vuonna 2001. |  Mimoun vuonna 2001. |  Mimoun vuonna 2001. |  |
Maa:   Ranska
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | maraton |  |
|  Hopeaa | Lontoo 1948 | 10 000 metriä |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 5 000 metriä |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 10 000 metriä |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Bryssel 1950 | 5 000 metriä |  |
|  Hopeaa | Bryssel 1950 | 10 000 metriä |  |
Alain "Ali, Alel" Mimoun Ould Kacha (1. tammikuuta 1921 el-Telaghi, Ranskan Algeria – 27. kesäkuuta 2013 Saint-Mandé, Val-de-Marnen departementti, Ranska) oli algerialaissyntyinen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja, joka edusti kilpaurallaan kansainvälisellä tasolla Ranskaa, jonka osa Algeria Mimounin urheilu-uran aikana oli.
Mimounin olympiakullan esteenä vuosina 1948 ja 1952 oli Tšekkoslovakian mestarijuoksija Emil Zátopek. Mimoun saavutti olympiahopeaa 10 000 metrillä Lontoon olympialaisissa 1948 ajalla 30.47,4 sekä olympiahopeaa 10 000:lla ja 5 000 metrillä Helsingissä 1952. Zátopek ja Mimoun osallistuivat Melbournen olympialaisten maratonille vuonna 1956. Maratonin aikana oli Mimounia suosinut kuuma ilma, ja hän voittikin kultaa ajalla 2.25.00. Mimoun osallistui vielä Rooman olympialaisiin vuonna 1960 ja sijoittui maratonilla 34:nneksi.
Brysselin EM-kilpailuissa 1950 Mimoun saavutti hopeaa sekä 5 000:lla että 10 000 metrillä. Molemmissa lajeissa hän hävisi Emil Zátopekille. Tukholman EM-kilpailuissa 1958 hän sijoittui 10 000 metrillä seitsemänneksi ja keskeytti maratonilla.
Maastojuoksun MM-kilpailuja edeltäneen kansainvälisen maastojuoksumestaruuskilpailun Mimoun voitti vuosina 1949, 1952, 1954 ja 1956. Lisäksi hän sijoittui toiseksi vuosina 1950 ja 1958. Ranska voitti joukkuekilpailun vuosina 1949, 1950, 1952 ja 1956. Mimoun osallistui kilpailuun vielä mitalivuosiensa jälkeen ja sijoittui kuudenneksi vuonna 1959, 18:nneksi vuonna 1960, 24:nneksi vuonna 1961, 26:nneksi vuonna 1962 sekä 18:nneksi vuonna 1964.
Mimoun voitti Ranskan mestaruuden 5 000 metrillä vuosina 1947, 1949 ja 1951–1956 sekä 10 000 metrillä vuosina 1947 ja 1949–1959. Lisäksi hän voitti Ranskan mestaruuksia maratonilla ja maastojuoksussa.
Mimoun kuoli Saint-Mandéssa 27. kesäkuuta 2013, 92-vuotiaana.
Henkilökohtaiset ennätykset

2 000 metriä: 5.25,4 (1951)
3 000 metriä: 8.22,0 (1962)
5 000 metriä: 14.07,4 (1952)
10 000 metriä: 29.13,4 (1956)
Tunnin juoksu: 19 364 m (1956)
20 000 metriä: 1.01.56,4 (1956)
25 000 metriä: 1.21.39,6 (1959)
Epimetheus

Pandora yhdynnässä Epimetheuksen kanssa.
Epimetheus (m.kreik. Ἐπιμηθεύς) oli kreikkalaisessa mytologiassa Prometheuksen veli. He olivat Iapetoksen lapsia ja titaaneita.
Epimetheus, jonka nimi tarkoittaa "jälkeenpäin ajattelevaa" (Prometheus "etukäteen ajattelevaa") nai varoituksista huolimatta Zeuksen lähettämän Pandoran. Pandora avasi lippaansa, mikä aiheutti maailman vitsaukset. Epimetheuksen ja Pandoran tytär oli Pyrrha.
Heprealaiset numerot

Heprealainen numerojärjestelmä on lukujärjestelmä, jossa numeroita vastaavat heprealaisen kirjaimiston kirjaimet.
Nykyään myös hepreassa käytetään arabialaista standardinumerojärjestelmää, jolloin luvut luetaan muusta tekstistä poiketen vasemmalta oikealle. Heprealaisia numeroita käytetään lähinnä heprealaisen kalenterin päivien ja vuosien merkitsemiseen, numeroiduissa listoissa ja juutalaisessa numerologiassa eli gematriassa.
Lukujen merkitseminen

Järjestelmässä ei ole lainkaan merkkiä nollalle. Lukuja (1, 2, ..., 9) vastaa kutakin oma kirjainmerkki, kymmeniä (10, 20, ..., 90) omansa ja satoja (100, 200, ..., 900) omansa. Yksittäisten kirjainten numeroarvot lasketaan yhteen kokonaisluvun saamiseksi. Esimerkiksi luku 177 merkitään קעז.
Lukuja 15 ja 16 merkitään poikkeuksellisesti טו ‎(9+6) ja טז ‎(9+7), ei siis יה ja יו. Jälkimmäiset kirjainyhdistelmät ovat osa Jumalan pyhää nimeä (יהוה, JHVH) eikä niitä siksi voida käyttää.
Järjestelmä edellyttää 27 merkin käyttöä, joten 22-kirjaimista heprean aakkostoa laajennetaan viidellä sofit- eli lopetuskirjaimella. Vaihtoehtoisesti viimeistä kirjainta tavia (jolla on arvo 400) käytetään yhdistelmänä itsensä tai muiden kirjainten kanssa qofista (100) eteenpäin. Näin saadaan merkittyä 500 ja tätä suuremmat sataluvut.
Koska numerot ovat tällä tavoin ilmaistuina kirjainyhdistelmiä, ne voivat sekoittua sanoihin. Siksi tekstin keskellä luvun viimeisen (vasemmanpuoleisen) kirjaimen eteen lisätään usein geršajim-merkki (״, samantapainen kuin lainausmerkki) osoittamaan, että kirjainyhdistelmä on numero eikä sana. Jos luku koostuu vain yhdestä merkistä, käytetään gereš-merkkiä (׳, yksinkertainen heittomerkki). Esimerkiksi ב׳ = 2 ja רמ״ו = 246.
Tuhannet ja sitä suuremmat luvut (yli 999) kirjoitetaan erillisinä ryhminä, joiden arvot kerrotaan tuhannella, miljoonalla ja niin edelleen. Siten esimerkiksi luku 1 234 567 kirjoitetaan hepreaksi א רלד תקסז tai א׳ רל״ד תקס״ז. Tästä voi seurata ongelmia luvuissa, joissa jonkun ryhmän arvo on nolla. Tällöin puuttuva ryhmä voidaan ilmaista sanallisesti.
Matti Häyry

Matti Johannes Häyry (s. 20. syyskuuta 1956 Turku) on filosofian professori Aalto-yliopiston Kauppakorkeakoulussa. Hän toimi vuosina 2004–2013 bioetiikan ja oikeusfilosofian professorina Manchesterin yliopistossa Englannissa ja ennen sitä moraalifilosofian ja filosofian professorina Keski-Lancashiren ja Kuopion yliopistoissa. Häyry opiskeli käytännöllistä ja teoreettista filosofiaa Helsingin yliopistossa. Hänen tärkeimpiä tutkimuskohteitaan ovat olleet bioetiikka ja moraalifilosofia. Ennen tutkijanuraansa Häyry oli 1975–1981 Puolustusvoimien palveluksessa ja on sotilasarvoltaan majuri evp.
Häyry on antinatalisti. Hän on osallistunut erilaisiin podcasteihin ja kirjoittanut aiheesta artikkeleita.
Teokset

Häyry, Matti & Häyry, Heta: Rakasta, kärsi ja unhoita: Moraalifilosofisia pohdintoja ihmiselämän alusta ja lopusta.  (Uudistettu laitos samannimisessä julkaisussa ilmestyneistä tutkimuksista ”Kohdusta hautaan” ja ”Kärsimys vai kuolema”, Helsingin yliopiston filosofian laitoksen julkaisuja 2/1986)  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1987.  ISBN 951-26-3126-1
Häyry, Heta & Häyry, Matti: Taide, tunne ja turmelus: Kaksi näkökulmaa R. G. Collingwoodin estetiikkaan.  (Helsingin yliopiston filosofian laitoksen julkaisuja 4/1989)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 1989.  ISBN 951-45-5185-0
Häyry, Matti: Critical studies in philosophical medical ethics.  Helsinki:  University of Helsinki, 1990.  ISBN 951-45-5554-6
Häyry, Matti: Liberal utilitarianism and applied ethics.  London:  Routledge, 1994.  ISBN 0-415-07785-0
Häyry, Heta & Häyry, Matti: Hyvä, kaunis, tosi – arvojen filosofiaa.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1997.  ISBN 951-570-357-3
Häyry, Heta & Häyry, Matti: Elämän ehdot: Bioetiikan, vapauden ja vastuun filosofiaa.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1997.  ISBN 951-570-354-9
Häyry, Matti: Ihannevaltio: Historiallinen johdatus yhteiskuntafilosofiaan.  Porvoo Helsinki:  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-25224-7
Häyry, Matti: Mahdollisimman monen onnellisuus: Utilitarismin historia, teoria ja sovellukset.  Porvoo Helsinki:  WSOY, 2001.  ISBN 951-0-25858-X
Häyry, Matti: Playing god: Essays on Bioethics.  Helsinki:  Helsinki University Press, 2001.  ISBN 951-570-495-2
Häyry, Matti: Hyvä elämä ja oikea käytös: Historiallinen johdatus moraalifilosofiaan.  Helsinki:  Yliopistopaino, 2002.  ISBN 951-570-517-7
Häyry, Matti: Cloning, selection, and values: Essays on bioethical intuitions.  Helsinki:  Acta Philosophica Fennica, 2007.  ISBN 978-951-9264-62-2
Häyry, Matti: Rationality and the Genetic Challenge: Making People Better?  Cambridge:  Cambridge University Press, 2010.  ISBN 978-0521757133
Häyry, Matti: Ihminen 2.0 : geneettisen valikoinnin ja parantelun eettiset kysymykset.  Helsinki:  Gaudeamus, 2012.  ISBN 978-952-495-249-1
One World Trade Center

| One World Trade Center |
| --- | --- |

 One World Trade Center maaliskuussa 2017.
Tiedot
Sijainti:  285 Fulton Street, Manhattan, New York, New York, Yhdysvallat
Peruskiven muuraus:  27. huhtikuuta 2006
Rakennettu:  2006–2014
Avajaiset:  3. marraskuuta 2014
Käyttötarkoitus:  monikäyttö
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  David Childs (Skidmore, Owings & Merrill)
Insinööri:  Skidmore, Owings and Merrill
Urakoitsija:  WSP Cantor Seinuk
Kehittäjä:  Silverstein Properties Inc.
Omistaja:  Port Authority of New York and New Jersey
Tekniset tiedot
Kerroksia:  104
Kerrospinta-ala:  325 000 m²
Hissien määrä:  73
Kustannukset:  3,9 mrd. USD
Korkeus
Antenni:  541,33 m
Kattokorkeus:  417 m
Ylin kerros:  400,5 m
 SkyscraperPage.com 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
One World Trade Center (lyh. 1 WTC tai WTC1, entinen nimitys Freedom Tower) on pilvenpiirtäjä New Yorkin Manhattanilla, Yhdysvalloissa. Rakennuksen korkeus on 541,3 metriä, ja se on Pohjois-Amerikan korkein rakennus.
Rakennus on keskiössä ”Ground Zero” -alueella, alkuperäisen WTC-kompleksin paikalla. Rakennuksen pääarkkitehtina toimi arkkitehtitoimisto Skidmore, Owings and Merrillissä työskentelevä David Childs.
Tekniset tiedot

One World Trade Center on Pohjois-Amerikan korkein rakennus. Se on antennin kanssa 541,3 metriä korkea, ja sen kattokorkeus on 417 metriä. Korkeus on jalkoina 1 776, mikä viittaa Yhdysvaltain itsenäistymisvuoteen. Rakennuksessa on 104 kerrosta.
Rakennuksessa on yhteensä 73 hissiä. Erittäin nopeilla SkyPod-hisseillä matka katutasolta 102. kerrokseen kestää 47 sekuntia. Matkan aikana vierailijoille näytetään animioitu kolmiulotteinen video, joka kertoo New Yorkin yli 500-vuotisen historian.
One World Trade Centerin lattiapinta-ala on 325 000 neliömetriä. Rakennuksessa on muun muassa 71 kerrosta käsittävästä toimistokokonaisuus, suuri aula, näköalatasanne, pysäköintialue sekä lähetys- ja antennitilat.
One World Trade Centerin rakentaminen maksoi noin 3,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä tekee siitä yhden maailman kalleimmista rakennuksista vuonna 2023 ja maailman kalleimman uuden toimistorakennuksen sen valmistumisen aikoihin. Vertailuna maailman korkeimman rakennuksen Burj Khalifan kustannuksiksi on arvioitu noin 1,5 miljardia dollaria.
Arkkitehtuuri > Rakenne

One World Trade Centerin rakenteisiin käytetiin 5 600 kuutiometriä betonia, 92 920 neliömetriä lasia ja 40 800 tonnia terästä. Tornin rakenne on suunniteltu kokonaisuudessaan suuren teräsrungon ympärille. Teräsrungon palkkien asentamiseen käytettiin kahta Manitowocin nosturia, jotka ovat isoimmat nosturit, joita New Yorkissa on koskaan käytetty. Teräsrungon oheksi asennettiin suuria betoniseiniä, jotka antavat huomattavaa jäykkyyttä ja joustavuutta rakennuksen yleisrakenteelle. One World Trade Center on ensimmäinen New Yorkin rakennus, jossa on käytetty 14 000 psi:n betonia.
Arkkitehtuuri > Arkkitehtuuriset piirteet

Rakennuksen aulaan on sisäänkäynti kaikilta neljältä sivulta. Aula on sijoitettu keskusytimen ympärille, ja sinne pääsee runsaasti päivänvaloa.
One World Trade Centerin perusta on neliön muotoinen. Jokaisen sivun pituus on 61 metriä eli ne ovat tismalleen samankokoisia kuin alkuperäiset kaksoistornit. Rakennus kapenee ylöspäin mentäessä, ja se muuttuu asteittain kahdeksaksi tasakylkiseksi kolmioksi. Tornin puolivälissä se muodostaa symmetrisen kahdeksankulmion, joka jatkuu edelleen neliön muotoiseen kattoon. Kattoneliö on pienempi kuin pohjaneliö, ja kaikkien sen sivun pituus on 46 metriä. Kattoneliötä on käännetty 45 astetta siten, että sen kulmat osuvat alaneliön sivujen keskelle. Rakennuksen koko julkisivu on päällystetty 1,5 metriä leveillä lasipaneeleilla. Rakennuksen pintaan osuu aina päivänvalo sen heijastavan lasipinnan ja muotoilun myötä. Pääarkkitehti Childsin mukaan rakennuksesta oli tavoitteena tehdä mahdollisimman yhtenäinen ja sommiteltu.
Arkkitehtuuri > Antenni

One World Trade Centerin antenni on tarkoitettu suorittamaan erilaisia tehtäviä, joista suurin osa liittyy TV-lähetyksiin tai muuhun tietoliikenteeseen. Antennikokonaisuus koostuu itsessään 137 metriä korkeasta tornista ja sen alatasolla sijaitsevasta kolmitasoisesta tietoliikennetoimintoja sisältävästä renkaasta. Renkaassa on esimerkiksi kaksipisteyhteydellä varustettuja antenneja, minkä lisäksi siinä on myös piiska-antenneja. Antennin vakauden varmistamiseksi sen ja renkaan välille on vedetty kahdeksan läpinäkyvää kevlarvahvistettua kaapelia.
Arkkitehtuuri > Turvallisuusominaisuudet

Rakennuksessa on erilaisia turvallisuusominaisuuksia, jotka suojaavat rakennusta, mikäli siihen hyökättäisiin syyskuun 11. päivän iskujen tavoin. Rakennuksen alaosassa on 71 senttimetriä paksut betoniseinät, jotka suojaavat aulaa mahdollisilta räjähdyksiltä. Rakennus sisältää kauttaaltaan palo- ja sammutusjärjestelmiä, erittäin leveät paineistetut portaat, useita varajärjestelmiä valaistuksen toimintaan ja kriittisten järjestelmien ympärillä on betonisuojaus. Rakennuksessa on myös erillinen portaikko ensiavulle.
Sijainti

One World Trade Center sijaitsee Lower Manhattanilla, kaupungin nopeimmin kasvavalla asuin- ja toimistoalueella. Rakennuskokonaisuuteen kuuluu myös neljä muuta pilvenpiirtäjää, jotka ovat Two World Trade Center, Three World Trade Center, Four World Trade Center ja 7 World Trade Center. Lisäksi alueella sijaitsee museo- ja puistoalue National September 11 Memorial & Museum, esittävien taiteiden teatteri Perelman Performing Arts Center ja ostoskeskus Oculus.
Historia > Tausta

Alkuperäiset WTC-tornit tuhoutuivat syyskuun 2001 terrori-iskuissa. Iskujen jälkeen perustettiin Lower Manhattan Development Corporation, jonka tavoitteeksi asetettiin Lower Manhattanin ja Ground Zeron uudelleenrakentaminen.
Historia > Suunnittelu

Alueen siivoamiseen kului lähes vuosi, ja rakennuksen jälleenrakentaminen herätti paljon keskustelua. Kansainvälinen suunnittelukilpailu järjestettiin lopulta vuonna 2002. Kilpailun voitti Daniel Libeskindin suunnitelma. Rakennuksen pääarkkitehdiksi valittiin 2003 arkkitehtitoimisto Skidmore, Owings and Merrillissä työskennellyt David Childs, ja rakennuksen suunnitelmat paljastettiin yleisölle joulukuussa.
Historia > Rakentaminen

Freedom Towerin ensimmäisen kulmakiven laski New Yorkin pormestari Michael Bloomberg. Rakennus kuitenkin suunniteltiin vuonna 2005 uudelleen turvallisuussyistä, ja rakennusten perustusten kaivaminen aloitettiin huhtikuussa 2006. Childs esitteli rakennuksen lopulliset suunnitelmat myöhemmin kesäkuussa. Rakennuksen ensimmäiset teräspylväät asennettiin joulukuussa.
Freedom Tower nimettiin 27. maaliskuuta 2009 virallisesti One World Trade Centeriksi. Helmikuussa 2011 rakennuksen korkeus oli saavuttanut yli puolivälin sen lopullisesta suunnitellusta korkeudesta. Saman vuoden joulukuussa betonilattiat ulottuivat 82. kerrokseen asti ja julkisivua peittävät lasilevyt 65. kerrokseen asti. Rakennuksen antenni asennettiin toukokuussa 2013.
Historia > Rakentamisen jälkeen

Rakennus avattiin liiketoiminnalle 3. marraskuuta 2014, jolloin noin puolet tiloista oli vuokrattu. Rakennuksen ensimmäiseksi vuokralaiseksi ilmoitettiin Vantone Industrial. Ensimmäisten muuttajien joukossa oli myös muun muassa kustannusyhtiö Condé Nast Publications. Näköalatasanne avatiin yleisölle 29. toukokuuta 2015.
Nähtävyytenä

One World Trade Centerin näköalatasanne sijaitsee kerroksissa 100–102. Varsinainen näköalatasanne on 100. kerroksessa, sen yläpuolisessa kerroksessa on ravintoloita ja 102. kerroksessa tapahtumatila. Näköalatasanteelle kerrottiin sen avaamisen yhteydessä odotettavan neljää miljoonaa kävijää vuosittain. Ensimmäisen vuoden aikana kävijöitä oli kuitenkin vain 2,3 miljoonaa. Syyksi tälle esitettiin sitä, että näköalatasanteen toiminnasta vastaava yritys Legends ei kaupannut riittävän aktiivisesti lippuja kaupunkikierroksia järjestäville yrityksille.
Ympäristöystävällisyys

One World Trade Center on saanut ympäristöystävällisyydestään kultaisen LEED-sertifikaatin. Rakennuksessa on muun muassa sadevedenkeräysjärjestelmä, jonka ansiosta sen tarvitsee käyttää vähemmän muita vesilähteitä. Rakennuksessa on myös fosforipolttokennoja, jotka tuottavat sille 4,8 megawattia energiaa.
Kuvia

One World Trade Centerin rakennustyömaa maaliskuussa 2007.
Rakennustyömaata helmikuussa 2009.
One World Trade Center kohoamassa joulukuussa 2010.
Torni rakenteilla syyskuussa 2011.
Rakennus syyskuussa 2012.
Rakennus helmikuussa 2013.
Rakennus elokuussa 2013.
Rakennus toukokuussa 2014.
One World Trade Centerin sisäänkäynti.
One World Trade Center Manhattanin skylinellä Brooklynistä nähtynä.