Harkovan kuvernementti

| Harkovan kuvernementti Ха́рьковская губерния Ха́рківська губе́рнія |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Harkovan kuvernementin sijainti Venäjän keisarikunnan kartalla.
Valtio:   Venäjä
Perustettu:  1835
Lakkautettu:  1918
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Harkova
Pinta-ala  (47 884,8 neliövirstaa (1897)):  54 496 km²
Väkiluku (1897):  2 492 316
Harkovan kuvernementti (ukr. Ха́рківська губе́рнія,  H'arkivska hubernija, ven.  Ха́рьковская губе́рния,  Harkovskaja gubernija) oli Venäjän keisarikunnan kuvernementti vuosina 1835–1918. Harkovan kuvernementtia edelsi Sloboda-Ukrainan kuvernementti vuosina 1765–1780 ja 1796–1835 (ven. Слободско-Украинской губернии, Slobodsko-Ukrainskoi gubernii) ja Harkovan käskynhaltijakunta vuosina 1780–1796 (Харьковское наместничество).
Näitä ennen seutu muodosti Sloboda-Ukrainan. Se oli slobodojen lisääntyessä muotoutunut, Moskovan Venäjän lounaisille rajaseuduilla sijainnut, alkujaan melko suurista vapauksista nauttinut alue. Svobodat olivat tyypillisesti 15–25 vuoden verovapauden tarjonneita kyläyhteisön tyyppisiä erityisalueita, joita varakas suurtilallinen perusti mailleen. Etuuksilla kymmeniä tuhansia uudisasukkaita saatiin houkuteltua muuttamaan muun muassa Kultaisen ordan jäljiltä  harvaanasutuille "villeille" maille. Asutuksen laajentuessa 1600-luvun puolivälissä Venäjä järjesti seudulle aluehallinnollisen rykmenttijärjestelmän (esimerkiksi Harkovan rykmentti).
"Harkovan kuvernementti" ja sen kymmenen kihlakuntaa (1821, jolloin kuvernementtiä ei vielä virallisesti ollut)
Harkovan kuvernementti 1900-luvun alussa. Kartta julkaistu alun perin Brockhaus–Jefron -tietosanakirjassa (1890–1907).
Kuvernementin naapureina olivat vuonna 1917: etelässä Jekaterinoslavin, lännessä Pultavan, luoteessa Tšernihivin, pohjoisessa Kurskin ja Voronežin kuvernementit. Idässä Harkovan kuvernementti rajoittui Donin kasakoiden alueseen (ven. Область Войска Донского).
Harkovan kuvernementti jakautui kihlakuntiin (ujezd), joita vuonna 1897 oli 11 kappaletta. Kuvernementin keskuskaupunki oli Harkova, jossa asui 173 989 henkeä (vuonna 1897).
| Kihlakunta | Pinta-ala (neliövirstaa) (neliövirsta=1,138062 km2) | Asukasluku | Hallintokeskus |
| --- | --- | --- | --- |
| Borodyh’ovin kihlakunta | &&&&&&&&&&&02767.04000002 767,4 | &&&&&&&&&0159806.&&&&00159 806 | Bohoduh’iv (11 752 as.) |
| Harkovan kihlakunta | &&&&&&&&&&&02905.01000002 905,1 | &&&&&&&&&0348488.&&&&00348 488 | Harkova (173 989 as.) |
| Izjumin kihlakunta | &&&&&&&&&&&06790.07000006 790,7 | &&&&&&&&&0280474.&&&&00280 474 | Izjum (13 108 as.) |
| Kupjanskin kihlakunta | &&&&&&&&&&&06070.01000006 070,1 | &&&&&&&&&0234182.&&&&00234 182 | Kupjansk (6 893 as.) |
| Oh’tyrkan kihlakunta | &&&&&&&&&&&02441.06000002 441,6 | &&&&&&&&&0161243.&&&&00161 243 | Oh’tyrka (23 399 as.) |
| Lebedynin kihlakunta | &&&&&&&&&&&02723.01000002 723,1 | &&&&&&&&&0178144.&&&&00178 144 | Lebedyn (14 301 as.) |
| Starobilskin kihlakunta | &&&&&&&&&&010846.020000010 846,2 | &&&&&&&&&0359285.&&&&00359 285 | Starobilsk (9 801 as.) |
| Sumyn kihlakunta | &&&&&&&&&&&02800.07000002 800,7 | &&&&&&&&&0228094.&&&&00228 094 | Sumy (27 564 as.) |
| Valkyn kihlakunta | &&&&&&&&&&&02143.04000002 143,4 | &&&&&&&&&0144322.&&&&00144 322 | Valky (ven. Valki, 7 938 as.) |
| Vovtšanskin kihlakunta | &&&&&&&&&&&03503.09000003 503,9 | &&&&&&&&&0166787.&&&&00166 787 | Vovtšansk (ven. Voltšansk, 11 020 as.) |
| Zmijivin kihlakunta | &&&&&&&&&&&04892.06000004 892,6 | &&&&&&&&&0231491.&&&&00231 491 | Zmijiv (ven. Zmijov 4 673 as.) |
| Kuvernementti yhteensä | &&&&&&&&&&047884.080000047 884,8 | &&&&&&&&02492316.&&&&002 492 316 | Harkova (173 989 as.) |
Kuvernementissä asui vuonna 1897 yhteensä 2 492 316 asukasta. Väestöstä 85,3 prosenttia asui maaseudulla. Etniseltä taustaltaan alue oli selkeän ukrainalainen. Kuvernementin väestön suurimmat etniset ryhmät olivat ukrainalaiset (82,7 %) ja venäläiset (16,3 %). Äidinkielen osalta suurimmat kieliryhmät olivat (1897) ukraina (80,6 %), venäjä (17,7 %), jiddiš (0,5 %), valkovenäjä (0,4 %), saksa (0,4 %) ja puola (0,2 %). Joku muu äidinkieli oli 0,2 prosentilla väestöstä.
Venäjän keisarikunnan hajottua Harkovan kuvernementin alueesta tuli osa Ukrainan sosialistista neuvostotasavaltaa.