stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eero Könni
Aiheesta muualla

Yhä harvemmaksi käy.... Kapteeni Eero Könnin muistolle, Aero : Suomen ilmailuvoimien esikunnan toimittama julkaisu, 1.11.1929, nro 11, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tauno Hannus: Lentokoulussa Ranskassa v. 1919, Aero : Suomen ilmailuvoimien esikunnan toimittama julkaisu, 1.4.1932, nro 4, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Roblox

| Roblox |
| --- | --- |
 Robloxin vuodesta 2022 käyttämä logo.
Kehittäjä:  Roblox Corporation
Julkaisija:  Roblox Corporation
Jakelija:  Roblox Corporation
Ohjaaja:  David Baszucki (tj.), Erik Cassel
Pelimoottori:  Ogre3D
Julkaistu:  2005 Dynablocks-nimellä kesäkuu 2006 Roblox-nimellä
Lajityyppi:  massiivinen monen pelaajan verkkoroolipeli ja massiivinen monen pelaajan verkkopeli
Pelimuoto:  MMOG
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Teini-ikäisille  GSRR: 6+  Parental Guidance Recommended  USK 0 
Alusta:  Windows, macOS, Android, iOS, Xbox One, Oculus Rift, Meta Quest, PlayStation 4, PlayStation 5
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Vaatimukset:  1,8 GHz prosessori 512 Mb RAM Direct3D tai OpenGL Internet-yhteys
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
Roblox on Roblox Corporationin kehittämä ja julkaisema ilmainen massiivinen monen pelaajan verkkopeli, jossa pelataan palikoista tehdyissä pelimaailmoissa. Robloxissa pelaajat itse luovat palikoista ja Lua-ohjelmista oman maailmansa ja julkaisevat sen muiden pelattavaksi Robloxin sivuille.
Vuoden 2006 julkaisunsa jälkeen Roblox oli jonkin aikaa melko tuntematon koulutusohjelmisto. Ohjelmiston suunnitelleet David Baszucki ja Erik Cassel olivat tulleet miljonääreiksi 1990-luvulla suunnittelemallaan ja myymällään fysiikan simulointiohjelmistolla. Roblox rakennettiin leikkisänä tapana opettaa lapsille pelinkehityksen perusteita. Karkeasti veistetty ulkonäkö ja epäesteettinen teksti, jotka leimasivat suurinta osaa käyttäjien tekemistä peleistä alustalla, eivät houkuttaneet aikuisia. Mutta lapset rakastivat sitä tosiasiaa, että Roblox tarjosi pääsyn loputtomaan virtaan uusia ja ilmaisia kokemuksia – jonkinlaisena Youtube-versiona videopelien maailmassa. Parasta oli, että omaa muokattua hahmoa voitiin käyttää missä tahansa alustalla olevassa pelissä – ikään kuin Super Mario voisi myös tehdä sivutyötä sankarina FIFA-jalkapallossa, Call of Dutyssa tai Pac-Manissa, ominaisuus joka sai tuhannet erilaiset pelit tuntumaan osana samaa universumia. Peleissä on omat maailmat. Peliin astuessaan pelaaja luo uuden palvelimen, jonne muut pelaajat ohjataan automaattisesti. Pelin rakennusvaiheessa tekijä voi itse määrittää, kuinka monta pelaajaa hänen maailmaansa voi samaan aikaan tulla käymään. Pelaajat koostuvat palikoista, muodoista ja erilaisista asusteista, kuten tukasta, housuista ja paidoista. Pelaajat voivat itse tehdä erilaisia asusteita ja julkaista ne sivustolle.
Robloxin pääkonttori, josta käsin ohjelmointi- ja päivitystyöt hoidetaan, sijaitsee Kalifornian Piilaaksossa, San Mateossa.
Roblox julkaistiin vielä PlayStation 4 -pelikonsoleille 10. lokakuuta 2023.
Pelien tekeminen > Luan käyttö Robloxissa

Lua on skriptikieli, jota käytetään lähinnä ohjelmien helppoon laajentamiseen, mutta sillä voidaan saada aikaan myös laajempia kokonaisuuksia. Roblox käyttää Luasta johdettua Luau-skriptikieltä, joka lisää muun muassa staattisen tyyppijärjestelmän. Luau julkaistiin marraskuussa 2020.
Pelissä Luaa käytetään ohjelmointikielenä, jolla saadaan aikaan esimerkiksi toimivia lentokoneita, junia, hissejä tai vahinkoa tekeviä aseita. Tällä tavoin peliin saadaan lisää monipuolisuutta ja hauskuutta. Robloxin parhaiten menestyvät pelit ovatkin osaksi hyvien Lua-ohjelmien ansiota.
Pelien tekeminen > Developer Exchange (DevEx)

Robloxin Developer Exchange -ohjelma (tunnetaan myös nimellä DevEx) mahdollistaa oikean rahan ansaitsemisen pelejä luomalla. Ansaitun rahan määrään vaikuttaa muun muassa pelin luojan tarjoamat palvelut. Developer Exchangen avulla ansaitun Robux (R$) -virtuaalivaluutan voi muuntaa oikeaksi rahaksi, jonka jälkeen rahan voi lunastaa esimerkiksi PayPalilla.
Valuutat

Robloxissa on valuuttana Robux (R$), jota käytetään esimerkiksi pelaajien tekemien paikkojen, erilaisten lisäosien ja muun tavaran hankkimiseen. Valuutalla voi ostaa hahmolle myös vaatteita, hattuja, silmälaseja, ruumiinosia ja erilaisia kädessä pidettäviä tavaroita, kuten aseita, miekkoja ja kirjoja. Pelaaja voi ostaa Robuxeja oikealla rahalla tai myymällä omia tavaroita ja pelejä.
Roblox poisti pelistä Tickets/TIX-valuutan huhtikuussa 2016.
Esineet

Robloxissa on monenlaisia tarvikkeita, vaatteita ja muita käyttötavaroita, joita voi ostaa pelin sisällä Robuxeilla.
Pelaajat voivat julkaista omia paitoja ja housuja kymmenen Robuxin hinnalla. He voivat myös myydä niitä ja ansaita 70 prosenttia jokaisen myydyn kappaleen hinnasta. T-paitoja voi tehdä ilmaiseksi.
Joidenkin esineiden käyttöä on rajattu myyntimäärän, myyntiajan, kestävyyden tai itse valittavan hinnan mukaan. Tällaisia esineitä kutsutaan nimellä ”Limited Items”.
Premium-jäsenyys

Pelissä on mahdollista ostaa eritasoisia Premium-jäsenyyksiä kuukausimaksulla. Jäsenyyksillä saa esimerkiksi kuukausittaisen Robux-stipendin, jonka suuruus määräytyy sen mukaan, kuinka kalliin Premium-jäsenyyden hankkii. Samalla voi myös saada muita etuja tasosta riippumatta.
Mitä kalliimman Premium-jäsenyyden pelaaja hankkii, sitä enemmän hän saa kuukausittaisesta Robux-stipendistä. Robloxissa stipendistä voi saada 450, 1000 tai 2200 Robuxia riippuen jäsenyyden hinnasta. Entiset Builders Club (BC)-, Turbo Builders Club (TBC)- ja Outrageous Builders Club (OBC) -jäsenyydet korvattiin Premium-jäsenyydellä syyskuussa 2019.
Ryhmät

Ryhmät ovat pelaajien pitämiä joukkoja, joihin muut pelaajat voivat liittyä. Yksi ryhmä maksaa 100 Robuxia. Ryhmän omistaja hallitsee ryhmän sisäisiä arvoja. Ryhmien ”Klaanit” poistettiin 23. tammikuuta 2019. Ryhmiin voi lisätä erilaisia rooleja. Yhden roolin tekeminen maksaa 25 Robuxia. Ryhmiä voi myös nimetä uudelleen, ja se maksaa 100 Robuxia.
Ohjelma

Roblox ei itsenäisesti käynnisty suoraan nettiselaimesta, vaan se täytyy asentaa virallisen nettisivun kautta. Vuonna 2011 Robloxin päivitys mahdollisti pelin käynnistyksen suoraan oletusselaimella Internet Explorerin sijaan. Robloxin voi ladata Microsoft Storesta. Peliä voi pelata myös mobiililaitteilla.
Kanne Robloxia vastaan

Yhdysvalloissa on esitetty syytöksiä siitä, että lasten suosiossa oleva pelialusta Roblox olisi mukana laittomassa uhkapelioperaatiossa, joka kohdistuu lapsiin. Tämä käy ilmi Bloombergin raportista, jossa kerrotaan, että pelialustaa syytetään osallisuudesta tällaiseen toimintaan. Syytteessä mainitaan myös Satozuki-, Studs- ja RBLXWild-palvelut, joita väitetään yhdessä Robloxin kanssa mahdollistavan uhkapelaamisen käyttäen Robloxin virtuaalivaluuttaa, Robuxeja. Nämä Robuxit hankitaan ostamalla niitä oikealla rahalla. Samoin kuin useissa muissa vastaavissa alustoissa, myös Roblox-pelissä on havaittu tilanteita, joissa lapset ovat vahingossa aiheuttaneet merkittäviä kuluja vanhemmilleen. Esimerkiksi keväällä nousi esiin tapaus, jossa 10-vuotias tyttö oli käyttänyt yli 2800 euroa pelissä oleviin virtuaalisiin ostoksiin.
Kaksi vanhempaa on käynnistänyt oikeusprosessin, koska heidän lapsensa menettivät Robuxejaan ulkopuolisilla uhkapelisivustoilla. Vanhempien mukaan Roblox on hyötynyt merkittävästi tästä tilanteesta, vaikka sillä olisi ollut keinoja valvoa maksuliikennettä ja puuttua tähän ongelmaan.
Roblox puolestaan kieltää olevansa vastuussa ja korostaa, että kyseiset palvelut ovat ulkopuolisia ja niillä ei ole mitään oikeudellista yhteyttä Robloxiin. Pelialusta väittää, että nämä tahot väärinkäyttävät laittomasti Robloxin aineetonta omaisuutta ja brändiä.
Muita ongelmia

Vuonna 2022 Roblox kohtasi useita haasteita, jotka vaikuttivat sen maineeseen. Pelialustalla ilmeni tapauksia, joissa käyttäjät olivat luoneet seksuaalissävytteisiä pelejä omiin virtuaalisiin tiloihinsa. Näissä peleissä käsiteltiin aihetta, joka rikkoi selkeästi Robloxin käyttösääntöjä. Lisäksi yksi merkittävä tapahtuma oli koodivuoto, joka paljasti, että alustan valvojat joutuivat jatkuvasti kamppailemaan erilaisten haasteiden kanssa, kuten pedofiilien toiminnan rajoittamisen kanssa. Myös pelaajien luomat tasot, jotka matkivat joukkoampumistilanteita, nousivat esille ongelmana.
Roblox Studion logo.
Kaukotunnus

Kaukotunnus (engl. trunk prefix) on puhelinliikenteessä numerosarja, jolla puhelu ohjautuu kaukoliikenteeseen. Kaukotunnusta ei käytetä ulkomaanliikenteessä eikä paikallispuheluissa.
Kaukotunnus Suomessa

Kaukotunnus on Suomessa nykyisin 0. Kaukotunnus on suuntanumeron ensimmäinen numero.
Aiemmin kaukotunnus oli Suomessa 9. Kaukotunnus muuttui nollaksi vuoden 1996 suuntanumerouudistuksessa.
Kaukotunnus jätetään pois soitettaessa Suomeen ulkomailta.
Japanintatar

| Japanintatar |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Tatarkasvit Polygonaceae
Suku::  Jättitattaret Reynoutria
Laji::  japonica
Kaksiosainen nimi
 Reynoutria japonica  Houtt. 
Synonyymit
 Fallopia japonica (Houtt.) Ronse Decr. 
Katso myös
   Japanintatar Wikispeciesissä   Japanintatar Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Japanintatar (Reynoutria japonica) on jättitattarien (aiemmin köynnöstattarien eli kiertotattarien Fallopia) sukuun kuuluva kasvilaji.
Se on varjossa viihtyvä nopeakasvuinen koristekasvi, ja on sukua monelle pahalle rikkakasville.
Ulkonäkö ja koko

Japanintatar on monivuotinen, nopeasti kasvava ruoho. Alkuperäisillä alueillaan Japanissa se kasvaa vain noin 30–150 cm korkeaksi, mutta se voi kasvaa jopa 3 metriä korkeaksi. Japanintatar leviää voimakkaasti juuristonsa avulla, minkä vuoksi sitä on vaikea hävittää. Varret ovat onttoja, hieman puumaisia ja vähän haarautuvia, ja niissä on usein punertavia tai punaisia täpliä. Varret ovat yksivuotisia ja kasvavat juurakosta uudestaan keväällä, joten ne voi leikata syksyllä pois. Lehdet ovat suuret, ohuet, ehytlaitaiset, pyöreähköt, kolmiomaiset, terävä- ja lyhytsuippuiset. Japanintatar kukkii loppukesästä suurin useista tertuista koostuvin röyhymäisin kukinnoin, jotka ovat muodostuneet lehtihankaisista, noin 10 cm korkeista viuhkoista. Kukat ovat säteittäisiä ja 5 mm leveitä. Kukissa on viisi valkoista–vaaleanpunertavaa kehälehteä. Heteitä on kahdeksan, ja emiö on kolmiluottinen. Japanintatar on kaksikotinen. Hedelmä on 3–4 mm pitkä ja ruskehtava pähkylä, joka tosin kehittyy harvoin.
Levinneisyys

Japanintatar on kotoisin Japanista, Sahalinin saarelta, Koreasta, Kiinasta, Taiwanista ja Vietnamista. Siellä se on kasvanut joenvarsilla, suometsissä, teiden varsilla, metsäreunoilla ja tammimetsissä. Se tuotiin 1823 Hollantiin koriste- ja puutarhakasviksi ja Saksassa japanintatarta käytettiin myös rehukasvina ja eroosion hillintään. Isoon-Britanniaan kasvi tuotiin vuonna 1825 koristekasviksi ja se on villiintynyt ja levinnyt hallitsemattomasti luonnollisten vihollisen puutteessa. 1800-luvun puolivälissä se levisi luontoon ja vuosisadan loppupuolella se kotiutui moniin maihin, muun muassa Isoon-Britanniaan, Ranskaan, Saksaan, Alankomaihin ja Puolaan. Nykyään se on vakiintunut laajasti Eurooppaan, Pohjois-Amerikkaan, Aasiaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Se kasvaa yhdessä kasvukaudessa jopa kahden metrin korkuiseksi ja tukahduttaa muut puutarhakasvit. Kasvin levittäminen luontoon kriminalisoitiin Isossa-Britanniassa 1981.
Kasvi on sitkeähenkinen ja leviää jopa juurakoista, joita ei saa laittaa kotitalousjätteen mukaan, vaan ne on hävitettävä tarkoitukseen varatuilla kaatopaikoilla. Pienempien kasvustojen hävittäminen voi onnistua leikkaamalla kasvusto ensi kokonaan ja peittämällä se sitten mustalla muovilla 3–4 vuoden ajaksi. Onnistuneesti tatarkasvusto on saatu torjuttua seuraavalla tavalla. Varret katkaistaan läheltä tyveä ja onttoihin varsiin ruiskutetaan torjunta-ainetta. Tämä toistetaan muutaman kerran vuodessa niin kauan, että kasvusto häviää.
Japanintatar on luokiteltu sadan haitallisimman vieraslajin joukkoon.
Elinympäristö

Japanintatar viihtyy valoisilla paikoilla sekä myös puolivarjoisilla paikoilla. Sitä tavataan teiden varsilla, kaatopaikoilla ja maankaatopaikoilla.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Japanintattaren (Reynoutria japonica) levinneisyys Suomessa
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Japanintatar (Fallopia japonica)
ITIS: Fallopia japonica (englanniksi)
Aripuananlaulumuura

| Aripuananlaulumuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Laulumuurat Hypocnemis
Laji::  rondoni
Kaksiosainen nimi
 Hypocnemis rondoni  Whitney, M.L. Isler, Bravo, Aristizábal, Schunck, L.F. Silveira, Piacentini, Cohn-Haft & M.A. Rêgo, 2013 

Katso myös
   Aripuananlaulumuura Wikispeciesissä   Aripuananlaulumuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aripuananlaulumuura (Hypocnemis rondoni) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Aripuananlaulumuuraa tavataan Brasiliassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 102 000 km2. Lajin kanta on vakaa, eikä sillä ole tunnettuja uhkia, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi
Seija Mörön murha

Seija Mörö ja hänen perhoskoiransa.
Seija Marjatta Mörö (11 tammikuuta 1949 – 23. heinäkuuta 2008) oli Helsingin Hakaniemessä kampaamoa pitänyt nainen. Mörön murhasi 23. heinäkuuta 2008 hänen ystävänsä, 53-vuotias siivooja Tuula Rantala. Seija Mörön ruumis löydettiin kolme päivää myöhemmin Porvoon Tolkkisista. Tapaus tunnetaan myös Porvoon vesisurmana tai kampaajasurmana.
Ruumiin löytyminen

Onkimaan lähtenyt vanhempi porvoolaispariskunta löysi Seija Mörön ruumiin 26. heinäkuuta 2008 Porvoon Tolkkisista Kuggen-nimiseltä alueelta. Ruumis löytyi täyspukeisena vedestä kellumasta vatsallaan laivanhylyn vierestä. Löydetty vainaja vaikutti aluksi kuolleen tapaturmaisesti, sillä ruumissa ei näkynyt ulkoisia väkivallan merkkejä. Kun vainajaa tutkittiin tarkemmin, huomattiin kuitenkin tämän kaulalle sidotun leopardikuvioisen puseron alla syvä viiltohaava. Oikeustieteellisissä tutkimuksissa selvisi myöhemmin myös, että vainajan elimistöstä löytyi voimakasta unilääkettä sekä rauhoittavaa lääkettä. Ruumiin arveltiin olleen vedessä noin kaksi päivää. Viiltohaavan perusteella vedestä etsitiin myös surmavälinettä sukeltajien avulla, mutta tämä ei tuottanut tulosta. Tapauksen tutkinnanjohtajaksi nimettiin Ismo Kopra.
Löydetyn vainajan ilmoitettiin olevan noin 60-70 vuotias, 158 senttimetriä pitkä ja 51 kiloa painava. Naisella oli ollut leopardi-puseron lisäksi yllään mustat stretch-housut, viininpunainen villaneule ja runsaasti kultakoruja. Kultasormuksissa havaittiin kaiverrukset 'Liisalle 16.9.-55', 'Tapio 19.9.74' ja 'Liisa'. Koska ruumista ei pystytty heti tunnistamaan, tiedot kaiverruksista annettiin tiedotusvälineille. Poliisi uskoi alkuvaiheessa, että juuri sormuksista saadut tiedot auttaisivat tunnistamaan ruumiin. Sormuksiin liittyvät yleisövihjeet eivät kuitenkaan johtaneet naisen henkilöllisyyden selviämiseen.
Vainaja tunnistettiin 31. heinäkuuta, kun eräs pariskunta ilmoitti Helsingin poliisilaitokselle, että he epäilevät tuntevansa uhrin. He tunnistivat hänet helsinkiläiskampaaja Seija Möröksi, jonka kanssa he olivat tehneet kauppoja siirtolapuutarhamökistä muutamia kuukausia aikaisemmin. Pariskunta oli maksanut käteisellä 7000 euroa, ja he olivat sopineet maksavansa loput summasta pankissa. Mörö ei kuitenkaan koskaan saapunut pankkiin sovittuun tapaamiseen. Poliisi pääsi Mörön asuntoon huoltomiehen avattua oven. Asunnon tekstiileistä huomattiin, että niissä esiintyi samankaltaista leopardikuviota kuin vainajan kaulalla olleessa puserossa. Lopulta Mörön hammashoitotietojen avulla hänet voitiin todeta löydetyksi vainajaksi.
Seija Mörön 11-vuotias mustavalkoinen perhoskoira löydettiin jo 23. heinäkuuta 2008. Se nähtiin kävelemässä yksin hihna maassa laahaten Helsingissä Sörnäisten rantatiellä. Poliisi sai koirasta ilmoituksen, ja koira vietiin seuraavana päivänä löytöeläintaloon Viikkiin. Kun Mörön ruumis tunnistettiin, voitiin myös perhoskoira todeta hänen koirakseen. Tuttavien kertoman mukaan koira oli Mörölle kuin oma lapsi ja kulki aina hänen mukanaan hänen työpaikalleen Hämeentien kampaamolle. Mörö oli lapseton eikä tällä ollut puolisoa, joten nainen asui yksin koiransa kanssa.
Tutkimus

Henkilöllisyyden selvittyä poliisi aloitti tutkimukset haastattelemalla Mörön sukulaisia. Erään sukulaisnaisen mukaan Möröllä oli tusina vakioasiakkaita, joista yksi oli 53-vuotias siivooja Tuula Rantala.  Möröllä ei ollut ajokorttia, joten Rantala antoi tälle toisinaan autokyytejä hiushoitoja vastaan. Kaksikko oli suunnitellut yhteistä kesälomamatkaa ja he olivat puhuneet vuokraavansa mökin jostain päin Etelä-Suomea. Myös tulevalla matkalla Rantalan oli tarkoitus toimia kuskina. Mörön asunnosta löytyneestä muistikirjasta löytyi Tuula Rantalan yhteystiedot, joten poliisi päätti hakea tämän kuulusteltavaksi.
Rantala oli kuulusteluissa vaitonainen ja yhteistyöhaluton. Hän kuitenkin myönsi tunteneensa Mörön noin vuoden, mutta väitti, ettei tiennyt tämän kohtalosta mitään. Hän ei oman kertomansa mukaan ollut Mörön kanssa läheinen, tai ollut tavannut tai puhunut naisen kanssa moneen viikkoon. Viimeksi kun naiset olivat puhuneet, Mörö oli kertonut lähtevänsä lomamatkalle Kiskoon. Rantala kertoi myös, ettei omannut Mörön henkilökohtaista puhelinnumeroa. Kuulustelun jälkeen saatiin kuitenkin teletunnistetietojen perusteella selville, että naiset olivat olleet puhelimiste yhteydessä 23. heinäkuuta 2008 kello 12.24, ja puhelu oli kestänyt 2 006 sekuntia. Tämän seurauksena Rantala haettiin uuteen kuulusteluun, jonka aikana hän muutti kertomustaan naisten välisestä ystävyydestä ja siitä, milloin oli viimeksi tavannut Mörön. Kävi ilmi, että naiset olivatkin tunteneet toisensa viisi vuotta, ja että Mörö ja Rantala kävivät syömässä ja kahvilla viikottain. Rantala selitti Mörön soittaneen hänelle katoamispäivänä ja naiset olivat sopineet tapaavansa Mörön asunnolla. Ystävykset olivat syöneet, ja Mörö oli Rantalan mukaan vielä kunnossa hänen lähtiessään kotiin.
Ristiriitaisten kuulustelujen perusteella Rantala pidätettiin elokuun alussa todennäköisin syin epäiltynä Mörön henkirikoksesta. Pidätyksen yhteydessä hänen Nissan Note -ajoneuvonsa vietiin tarkempiin tutkimuksiin. Ruumiskoirien avulla ajoneuvosta löytyi verijälkiä ja vaatekuituja, jotka voitiin yhdistää Seija Möröön. Kun verijäljet tuotiin Rantalan tietoon kuulusteluissa, hän selitti jälkien tulleen siitä, kun Mörön kerran saanut haavan sormeensa autossa. Seuraavaksi tutkimukset etenivät Rantalan asuntoon, josta ruumiskoira merkkasi olohuoneen, kylpyhuoneen ja eteisen lattian. Merkatuista kohdista löydettiin verijälkiä, jotka jälleen täsmäsivät Mörön DNA:han. Kun Rantalalta kysyttiin asunnon verijäljistä, hän myönsi Mörön olleen asunnolla katoamispäivänä, mutta että jäljet olivat Mörön kuukautisverta. Tätä tutkijat eivät kuitenkaan pitäneet uskottavana verijälkien runsauden ja uhrin iän vuoksi. Rantala viimein myönsi lyöneensä Möröä kiivastuneena kaulaan veitsellä, mutta hänen mukaansa vamma ei ollut kuolettava. Tämän version mukaan Mörö oli lähtenyt itsenäisesti lääkärinasemalle.
Murha > Motiivi

Tutkinnan alkuvaiheessa Rantala kertoi henkirikoksen tapahtuneen riidan yhteydessä. Rantalan mukaan naisten välillä oli ollut erimielisyyksiä aiemminkin esimerkiksi bensarahasta, sillä hän kyyditsi Möröä usein. Tutkinnan edetessä kuitenkin todettiin, että raha ei todennäköisesti ollut ainakaan murhan päämotiivi.
Varsinaiseksi motiiviksi teolle arveltiin mustasukkaisuutta. Rantala oli naapuriensa kertoman mukaan harras uskovainen, ja kävi säännöllisesti helluntailaisessa Saalem-seurakunnassa. Siellä hän oli tavannut 68-vuotiaan eläkeläismiehen, johon hän oli rakastunut. Rakkaus oli yksipuolista, ja mies oli alkanut vältellä Saalemin tilaisuuksia naisen tungettelevan käytöksen vuoksi. Ystävälleen Seija Mörölle Rantala oli kuitenkin perättömästi kertonut olevansa miehen kanssa seurustelusuhteessa. Mörö oli aiemmin ehdottanut Rantalalle, että kutsuu poikaystävänsä mukaan heidän kesäretkelleen. Tämän Rantala tulkitsi niin, että Mörö yritti havitella miestä itselleen. Murhapäivänä miehen kutsuminen oli Rantalan mukaan tullut uudelleen puheenaiheeksi, ja tämä yllytti naisen murhaamaan ystävänsä. Kun poliisi alunperin sai Rantalalta virheellisen tiedon seurustelusuhteesta, myös miestä epäiltiin osalliseksi rikokseen. Epäilys kuitenkin hälveni, kun mies kertoi poliisille, ettei tuntenut Möröä tai sen kummemmin Rantalaakaan. Oikeudessa eläkeläsimiestä kuultiin todistajana. Mies kertoi, että Rantala oli uhkaillut itsemurhalla, mikäli mies kieltäytyisi suhteesta hänen kanssaan. Rantala itse on kiistänyt mustasukkaisuuden motiivina ja on pysynyt siinä selityksessä, että murhalla ei ollut erityistä syytä. Hän myös väitti pitkään unilääkettä sisältäneen mustikkarahkan olleen häntä itseään varten.
Murha > Tekijän taustaa

Tutkimuksissa selvisi, että Rantalalla oli jo ennestään väkivaltarikostaustaa. Vuonna 1983 Rantala oli yllättänyt naispuolisen työkaverinsa lyömällä tätä päähän pihvinuijalla. Rantala kiivastui, kun työkaveri oli ottanut puheeksi yhteisen tutun. Tästä pahoinpitelystä Rantala tuomittiin 11 kuukauden vankeusrangaistukseen. Toinen pahoinpitely tapahtui vuonna 1988, kun Rantala löi kirveellä nukkuvaa avomiestään päähän. Teon motiiviksi hän kertoi sen, että mies oli ehdottanut tätä muuttamaan omaan asuntoon. Rantalan katsottiin olleen alentuneesti syyntakeinen, ja hänet tuomittiin tapon yrityksestä vankilaan kahdeksi ja puoleksi vuodeksi. Rantalan 80-luvulla tekemät väkivaltarikokset päätyivät pian pidätyksen jälkeen julkisuuteen. Sillä Seija Mörön vammat ja kehosta löynyt unilääke eivät olleet alkuvaiheessa julkista tietoa, heräsi huhu, että myös Seija Mörö olisi surmattu kirveellä. Tämän tutkinnanjohtaja Kopra kuitenkin kielsi julkisesti.
Oikeudenkäynti

Rantala väitti pitkään, ettei hänellä ollut Seija Mörön henkirikoksen kanssa mitään tekemistä. Myöhemmin hän myönsi osuutensa tekoon, mutta koki sen olleen tappo, eikä murha. Rantalan yhteistyöhaluttomuuden vuoksi tutkinnassa hyödynnettiin runsaasti teknistä tutkintaa, mikä lopulta vahvisti naisen syyllisyyden tekoon. Tutkinnanjohtaja Ismo Kopran mukaan tapaus täytti murhan tunnusmerkistön sekä raakuuden että suunnitelmallisuuden osalta. Hän myös totesi, että murha oli suoritettu yksin.
Tapausta käsiteltiin käräjäoikeudessa 17. marraskuuta. Tuula Rantala lähetettiin Niuvanniemen psykiatriseen sairaalaan mielentilatutkimukseen, jonka seurauksena Rantalan todettiin olleen surmahetkellä alentuneesti syyntakeinen. Rantala tuomittiin 11 vuoden ehdottomaan vankeuteen Seija Mörön murhasta. Hänet määrättiin myös maksamaan uhrin äidille 5 000 euron kärsimyskorvaukset. Oikeudessa hän oli itkuinen ja kertoi katuvansa tekoaan; ''Jos voisin herättää Seijan kuolleista, niin tekisin sen''. Hän pidättyi siinä tarinassa, ettei ollut suunnitellut tekoa etukäteen, eikä tiennyt miksi murhasi ystävänsä. Hän myös väitti yhä, että unilääkeannos oli tarkoitettu itsemurhaa varten. Rantala toivoi saavansa suorittaa vankeutensa Niuvanniemessä, jossa hän oli mielentilatutkimuksissa, mutta hänet lähetettiin Hämeenlinnan vankilaan.
Muuta

Tapauksesta tiedotti erityisesti Iltasanomat ja Iltalehti. Ylen dokumenttisarja Rikostarinoita Suomesta julkaisi 17. joulukuuta 2009 jakson 'Viimeinen ateria', joka käsittelee Seija Mörön murhaa. Jaksossa naisista puhutaan vain nimillä 'kampaaja' ja 'siivooja'. Tapaus esiintyi myös Arman ja Suomen rikosmysteerit -sarjan kolmannen kauden yhdenneksässä jaksossa 'Ystävän päivä'. Jaksossa Möröstä käytetään nimeä 'Raili' ja Rantalasta nimeä 'Päivi'.