stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gabrielle d’Estrées
Perintö

Ennen kuin avioliittoa ehdittiin solmia, Gabrielle d'Estrées kuitenkin kuoli yllättäen huhtikuussa 1599 ennenaikaiseen synnytykseen ollessaan neljättä kertaa raskaana. Hänen hautajaisensa pidettiin Pariisin Saint-Germain-l’Auxerrois-kirkossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gabrielle d’Estrées Wikimedia Commonsissa
Varmaa hapuilua 1987–2002

| Varmaa hapuilua 1987–2002 Radiopuhelimet |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1987–2002
 Julkaistu: 2006
 Tyylilaji: rock, punk
 Kesto: 156.93
 Levy-yhtiö: Hot Igloo
Radiopuhelinten muut julkaisut
| Tänään! 2002 | Varmaa hapuilua 1987–2002 2006 | Viisi tähteä 2007 |
Varmaa hapuilua 1987–2002 on Radiopuhelimet-yhtyeen kahden CD:n kokoelmalevy vuodelta 2006.
Kappaleet

Levyn kansilehden mukaan kappalelista on muodostettu eräällä Radiopuhelimien keikkareissulla helmikuussa 2006 yhtyeen jäsenten välisellä avoimella huutoäänestyksellä.
| --- | --- |
 CD 1 Seiväsmiehen paluu (säv. Mällinen, san. Mäki)  Hygienia ja moraali (säv. Mällinen, san. Turunen)  Säälimättömän ovela mies (säv. Mällinen, san. Raatikainen)  Vitsit vähissä (säv. ja san. Mällinen)  Ajattele (säv. ja san. Mällinen)  Sahatkaa! (säv. ja san. Mällinen)  Palaan pohjoiseen (säv. Mällinen, Mäki, san. Mällinen)  Tapio (säv. ja san. Mällinen)  Ei mitään (säv. Mällinen, san. Mäki)  Nahkajeesus (säv. ja san. Mällinen)  Taas ja taas (säv. Mällinen, san. Mäki)  Jäämeri (säv. Mällinen, san. Mäki)  Tänä iltana (säv. Mällinen, san. Raatikainen)  Hei hei (säv. ja san. Mällinen)  Jokapaikan mies (säv. ja san. Mällinen)  Alamäkeen (säv. Mällinen, san. Mäki)  Ei riitä! (säv. Mällinen, san. Mäki)  Tulva (säv. Mällinen, san. Mäki)  Varmaa hapuilua (säv. Mällinen, san. Mäki)  Oulu on kaupungin nimi (säv. Mällinen, san. Mäki)  Hailuoto (säv. Mällinen ja Mäki, san. Mällinen)  Jäätie (säv. Katz, san. Mäki)  Mulla menee liian lujaa (säv. Mällinen ja Radiopuhelimet, san. Mällinen ja Mäki) :  CD 2 Mustan mullan juhannus (säv. ja san. Mällinen)  Etelän vetelät (säv. Mällinen, san. Mäki)  Herra Seksi (säv. Mällinen, san. Raatikainen, Mäki, Sirviö)  Hetki (säv. Mällinen, san. Mäki)  Viime yönä (säv. ja san. Mällinen)  Seinät (säv. Mällinen, san. Mäki)  Betonia (säv. Mällinen, san. Mäki)  Yksi harvoista unelmista (säv. Mällinen, san. Mäki)  Noora (säv. Mällinen, san. Mäki)  Sakramentti-Jaakko (säv. Mällinen, san. Mäki)  Tirkistelijä (säv. ja san. Mällinen)  Tervetuloa (säv. Mällinen, san. Turunen)  Merellä (säv. Mällinen, san. Mäki)  Vanhana (säv. Mällinen ja Mäki, san. Mällinen)  Hän katoaa (säv. ja san. Mällinen)  Syvemmälle (säv. Mällinen, san. Mäki)  Eläintarhaan! (säv. Mällinen)  Mikä planeetta? (säv. Mällinen, san. Mäki)  Maanantaita! (säv. Mällinen ja Mäki, san. Mäki)
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi: 10/10
Soundi:
Uusi tulli- ja pakkahuone

| Uusi tulli- ja pakkahuone |
| --- | --- |

Sijainti:  Kruununhaka, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°10′N 24°58′E﻿ / ﻿60.17°N 24.96°E﻿ / 60.17; 24.96
Rakennustyyppi:  Rakennus
Käyttö:  Päiväkoti (en)
Suunnittelija:  Carl Albert Edelfelt
Valmistumisvuosi:  1854
 fiUusi tulli- ja pakkahuone 
Uusi tulli- ja pakkahuone on Helsingin keskustassa Kruununhaan kaupunginosassa sijaitseva rakennus, joka on suojeltu asemakaavassa. Se sijaitsee Meritullintorin ja Aleksanterinkadun kulmassa osoitteessa Aleksanterinkatu 1.
Uusi tulli- ja pakkahuone rakennettiin vanhan tulli- ja pakkahuoneen (1765) itäpuolelle sen jälkeen, kun vanha oli käynyt kasvaneen satamaliikenteen tarpeisiin liian pieneksi. Rakennus valmistui vuonna 1854 silloisen Pohjoissataman välittömään läheisyyteen. Sen suunnitteli Carl Albert Edelfelt vuonna 1847.
Kolmas tulli- ja pakkahuone rakennettiin vuosina 1898–1901 Katajanokalle Gustaf Nyströmin suunnitelman pohjalta.
Uudessa tulli- ja pakkahuoneessa on vuodesta 1986 alkaen toiminut päiväkoti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uusi tulli- ja pakkahuone Wikimedia Commonsissa
Versiohallinta

Versiohallinta on tekniikka, jolla pidetään kirjaa tiedostoihin (ja joskus myös paperiasiakirjoihin) tehdyistä muutoksista ja säilötään niiden vanhemmat versiot. Versiohallinnan kohteina voivat olla esimerkiksi CAD-piirustukset, erilaiset dokumentit tai ohjelmoinnissa lähdekoodi.
Koneenpiirustuksessa versiohallinta on ollut normaali menettelytapa jo vuosikymmeniä.
Versiohallinta tietotekniikassa

Tietotekniikassa versiohallintaa käytetään yleisesti ohjelmistoja kehitettäessä.  Hyvän toimintatavan mukaan lähdekoodi pyritään pitämään versiohallinnassa, jossa muilla kehittäjillä on siihen pääsy ja päällekkäisten muutosten mahdollisuus vähenee.[lähde? ] Ohjelmiston versiohallinta tallentaa myös tiedostojen aikaleiman ja tiedoston tallentajan nimen, joka on tärkeää jo tietoturvankin kannalta. Versiohallinnassa voidaan määrittää tietty versio ohjelmasta koostuvaksi tiettyjen tiedostojen tietyistä versiosta, ja kehittää eri versioita rinnan.
Suuremmissa järjestelmissä on yleistä pitää myös konfiguraatiotiedostoja versiohallinnassa, jolloin muutoksia ja niiden tekijöitä voidaan seurata.
Useissa avoimen lähdekoodin ohjelmistoprojekteissa versiohallinta on yleisesti myös projektin ulkopuolelta luettavissa, jolloin käyttäjillä on mahdollisuus noutaa välittömästi uusimmat muutokset ja osallistua ohjelman kehittämiseen.
Versionhallintajärjestelmät

SCCS vuodelta 1972 on yksi ensimmäisistä järjestelmistä.
Versionhallintajärjestelmät voidaan jakaa kolmeen sukupolveen seuraavasti:
yksittäiset tiedostot, ei verkottamista: RCS, SCCS
useampia tiedostoja, keskitetyt palvelimet: CVS, Subversion
muutosjoukkoja, hajautetut palvelimet: Git, GNU Bazaar, Mercurial
Ensimmäisen sukupolven versiohallintajärjestelmät käsittelivät tiedostoja yksi kerrallaan. Rinnakkaisuusmalli perustui lukituksiin, jolloin vain yksi henkilö pystyi muokkaamaan tiedostoa kerrallaan.
Toinen sukupolvi osaa käsitellä useampia tiedostoja ja tukee verkottumista. Rinnakkaisuusmalli perustui muutoksien yhdistämiseen ennen tallettamista.
Kolmas sukupolvi tukee muutosjoukkoja (engl. changeset), jossa muutokset ovat jakamattomia useamman tiedoston kattavia muutoksia: tietty muutos voi vaatia muutoksen useampaan tiedostoon yhtä aikaa eikä ole sallittua jakaa eri päivityksiin. Muutosten yhdistäminen (engl. merge) ja muutosten tallettamien (engl. commit) ovat erillisiä toimintavaiheita. Rinnakkaisuusmalli sallii tallettaa muutokset ensin ja päättää jälkikäteen yhdistämisestä.
Versionhallintajärjestelmien tavoitteita ovat:
mahdollistaa ihmisten työskentely samanaikaisesti, ei vuorotellen
kun useampi ihminen työskentelee samanaikaisesti, muutosten ei pitäisi aiheuttaa konflikteja
halutaan säilöä kaikki versiot kaikesta (mikä muutos oli, kuka teki, milloin ja miksi)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Versiohallinta Wikimedia Commonsissa
Halytšin kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Ivano-Frankivskin alue, Ukraina
Lähin kaupunki:  Halytš
Pinta-ala:  146,8480 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto, Karpaatten suojelualue Ukrainassa 
Perustettu:  9.8.2004
Hallinto:  halychpark.if.ua
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Halytšin kansallispuisto (ukr. Галицький національний природний парк, Halytskyi natsionalnyi pryrodnyi park) on kansallispuisto Ukrainan Ivano-Frankivskin alueella.
 Vuonna 2004 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 146,8480 neliökilometriä. Kansallispuisto sijaitsee Halytšin kaupungin lähistöllä, aiemman Halytšin piirin (nyk. Halytšin hromada, Ivano-Frankivskin piiri) alueella, Dnestrin ja sen sivujokien varrella.
Limnytsjajoki.
Hnyla Lypa -joki.
"Kasova Hora".
Soikkokämmekkä (Orchis militaris).
Halytšin villieläinten kuntoutuskeskuksen asukas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Halytšin kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Halytskyi natsionalnyi pryrodnyi park (ukrainaksi) (halychpark.if.ua)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Halych National Nature Park
Käännös suomeksi
Giuseppe Colla

Giuseppe Colla
Giuseppe Colla (4. elokuuta 1731 Parma – 16. maaliskuuta 1806 Parma) oli italialainen säveltäjä.
Colla oli maestro di cappella Parman Ferdinand I:n hovissa vuodesta 1766 ja toimi siellä myös opettajana. Hän sävelsi lukuisia oopperoita ja kirkkomusiikkia. Colla meni vuonna 1780 naimisiin oopperalaulaja Lucrezia Aguiarin kanssa. Aguiari tulkitsi rooleja miehensä säveltämissä oopperoissa Italiassa, Ranskassa ja Englannissa.
Oopperoita

Adriano in Siria (1762)
Tigrane (1766 tai 1767)
Enea in Cartagine (1769)
Vologeso (1770)
L'eroe cinese (1771)
Andromeda (1771)
Bidone (1773)
Tolomeo (1773)
Sicotencal (1776)
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Hajime Hosogai

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 10. kesäkuuta 1986 (ikä 38)
Syntymäpaikka: Gunma, Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Seura
Seura: Buriram United FC
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2005-2010 2011-2013 2011-2012 2013-2016 2015-2016 2016- | Urawa Reds Bayer Leverkusen → Augsburg (laina) Hertha → Bursaspor (laina) VfB Stuttgart |  |
Maajoukkue
| 2010- | Japani | 25 (1) |
Hajime Hosogai (s. 10. kesäkuuta 1986 Gunma, Japani) on japanilainen jalkapalloilija, joka edustaa thaimaalaista Buriram Unitedia. Aiemmin hän pelasi useita vuosia Saksassa. Hosogai on keskikenttäpelaaja.
Jalkapallomaajoukkue

Hosogai oli osa Japanin olympiajoukkuetta vuonna 2008. Japanin maajoukkueessa Hosogai pelasi vuosien 2010-2013 aikana kaikkiaan 25 ottelua ja teki niissä yhden maalin.
Tilastot

| Japanin jalkapallomaajoukkue> Vuodet | Japanin jalkapallomaajoukkue> ottelut | Japanin jalkapallomaajoukkue> maalit |
| --- | --- | --- |
| 2010 | 3 | 0 |
| 2011 | 7 | 1 |
| 2012 | 8 | 0 |
| 2013 | 7 | 0 |
| Yhteensä | 25 | 1 |
Aiheesta muualla

National Football Teams
Japan National Football Team Database
Japanin joukkue – Kesäolympialaiset 2008
1 Nishikawa |
2 Hosogai |
3 Yoshida |
4 Mizumoto |
5 Nagatomo |
6 Morishige |
7 Uchida |
8 K. Honda |
9 Toyoda |
10 Kajiyama |
11 Okazaki |
12 Taniguchi |
13 Yasuda |
14 Kagawa |
15 Morimoto |
16 T. Honda |
17 Lee |
18 Yamamoto |
Valmentaja Sorimachi
Japanin joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2011
1 Kawashima |
2 Inoha |
3 Iwamasa |
4 Konno |
5 Nagatomo |
6 Uchida |
7 Endo |
8 Matsui |
9 Okazaki |
10 Kagawa |
11 Maeda |
12 Moriwaki |
13 Hosogai |
14 Fujimoto |
15 T. Honda |
16 Kashiwagi |
17 Hasebe |
18 K. Honda |
19 Lee |
20 Nagata |
21 Nishikawa |
22 Yoshida |
23 Gonda |
Valmentaja Zaccheroni
Japanin joukkue – Maanosaliittojen cup 2013
1 Kawashima |
2 Inoha |
3 G. Sakai |
4 Honda |
5 Nagatomo |
6 Uchida |
7 Endō |
8 Kiyotake |
9 Okazaki |
10 Kagawa |
11 Havenaar |
12 Nishikawa |
13 Hosogai |
14 Nakamura |
15 Konno |
16 Kurihara |
17 Hasebe |
18 Maeda |
19 Inui |
20 Takahashi |
21 H. Sakai |
22 Yoshida |
23 Gonda |
Valmentaja Zaccheroni
Uvs Nuur

| Uvs Nuur |
| --- | --- |
 Satelliittikuva Uvs Nuurista
Valtiot:   Mongolia    Venäjä
Paikkakunta:  Uvs 
Koordinaatit:  50°18′N, 92°42′E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  759 m
Pituus:  84  km
Leveys:  79  km 
Pinta-ala:  3 350 km²
Keskisyvyys:  6 m
Suurin syvyys:  20 m
Valuma-alue:  700 000 km2 
 fiUvs Nuur 
Uvs Nuur (mong. Увс Нуур, ven. Убсу-Нур, Ubsu-Nur,  tuvaksi Успа-Холь, Uspa-Hol) on järvi Keski-Aasiassa. Se sijaitsee pääosin Mongoliassa, mutta osittain myös Tuvan tasavallan alueella  Venäjällä. Järven pinta-ala on 3 350 neliökilometriä ja se on Mongolian suurin järvi. Järvi sijaitsee 759 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen keskisyvyys on 6 metriä. Uvs Nuurilla ei ole laskujokea ja sen vesi on hyvin suolaista. Järveen virtaa jokia idästä Hangaivuorilta ja lännestä Altailta. Järvi on Uvs Nuurin altaan keskus. Allas lisättiin vuonna 2003 Unescon maailmanperintöluetteloon.
Sijainti, koko ja geologia

Uvs Nuur sijaitsee ylänköalueella Mongoliassa ja pieneltä osaltaan Venäjällä. Se on Mongolian suurin järvi, ja sen pinta-ala on 3 350 neliökilometriä. Se on 759 metrin korkeudessa, ja sen keskisyvyys on vain 6 metriä. Sen pituus on 84 kilometriä ja leveys 79 kilometriä.
Uvs Nuur on historiansa aikana ollut paljon suurempi. Suurimmillaan se on ollut 35 500 neliökilometrin laajuinen ja 740 metriä syvä. Muinainen maankohoaminen kuitenkin erotti Uvs Nuurin ja sen eteläpuolelle muodostuneen Kirgis Nuurin altaan, mikä aiheutti myös veden vähenemisen. Alueen kuivuminen ja haihtuminen ovat hiljalleen laskeneet Uvs Nuurin pintaa ja aiheuttaneet sen suolaisuuden. Uvs Nuurin suolaisuus vaihtelee 3 ja 35 ppt:n välillä.
Uvs Nuur on laskujoeton järvi, ja se saa vetensä ympäröivä allasta reunustavilta vuorilta. Altaan länsipuolella on Altai ja itäpuolella Hangaivuoret. Hangaivuorilta Uvs Nuuriin laskevat Baruntara Gol, Nariin Gol ja Tesiin Gol sekä Altailta Harhiraajoki ja Sangil Gol.
Luonto

Uvs Nuur on merkittävä muuttolintujen levähdyspaikka. Siellä elää noin 46 vesilintua, mutta 215 lintulajia käy järvellä muuttojen aikana. Järvi ja sen ympäristö on luokiteltu Ramsarin sopimuksen alaiseksi merkittäväksi kosteikoksi. Järven lintulajeja ovat muun muassa uhanalaiset valkopääsorsa ja joutsenhanhi. Sen kalalajistoon kuuluvat puolestaan kotoperäiset särkiin kuuluvat Oreoleuciscus-suvun kalat altainseipi, O. pewzowi ja O. humilis.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uvs Nuur Wikimedia Commonsissa
UNESCOn sivu Uvs Nuurin altaasta (englanniksi)
Uvs Nuur
Göran Ödner

Rurik Göran Ödner (12. syyskuuta 1922 Pietarsaari – 29. marraskuuta 1979) oli suomalainen saksofonisti, viulisti ja orkesterinjohtaja. Hän oli suomalaisen jazzin pioneeri ja arvostettu kevyen musiikin saralla. Jo pian sodan jälkeen hän soitti saksofoneja ja myös lauloi Erkki Ahon isossa orkesterissa.   1950-luvulla hän toimi studiomuusikkona, soitti esimerkiksi saksofoneja monilla Toivo Kärjen levytyksillä. 1950-luvun loppupuolella hän lauloi levylle useita kappaleita kuten Toivo Kärjen-Reino Helismaan Mister mambo - Mambo miss.  Ödnerin tanssiorkesteri mainitaan keskeisenä 1950- ja 1960-lukujen helsinkiläisorkesterina yhdessä muun muassa Ossi Runnen ja Jaakko Salon orkesterien kanssa. Lisäksi hän soitti muun muassa Radion tanssiorkesterissa sekä Pauli Granfeltin ja Eero Wäreen kanssa..
Ödner tutustui jazziin jo nuorena, mutta hänen nuoruutensa ykkösinstrumentti oli viulu. Ödner lauloi enimmäkseen suomeksi. Ödnerin ura oli katketa sodan takia, jonka seurauksena hän sai lasinsirpaleita jalkaansa ja se jouduttiin lopulta amputoimaan. Muusikon uran lisäksi Ödner opetti viulunsoittoa Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa. Omien sävellystensä lisäksi hän suomensi englannista monia hittejä, kuten Bill Haleyn Rock Around the Clockin nimellä Tunnista toiseen. Hän käytti myös säveltäjänä salanimeä Yrjö Väsäri.
Hänen poikansa oli kitaristi Janne Ödner. Heidät on haudattu Malmin hautausmaalle.
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 1985

Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1985 17. kertaa. Kilpailut pidettiin Bulgarian Sofiassa 4.–11. elokuuta ja naisten vesipallo Norjan Oslossa 12.–18. elokuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kilpailulajeina olivat uinti, uimahypyt, taitouinti ja vesipallo.
Mitalistit > Uinti > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 100 m |  Stéphan Caron | 50,20 |  Jörg Woithe | 50,38 |  Stefan Volery | 50,70 |
| 200 m |  Michael Groß | 1.47,95 |  Sven Lodziewski | 1.49,99 |  Tommy Werner | 1.50,04 |
| 400 m |  Uwe Daßler | 3.51,52 |  Sven Lodziewski | 3.51,54 |  Rainer Henkel | 3.51,79 |
| 1 500 m |  Uwe Daßler | 15.08,56 |  Rainer Henkel | 15.10,34 |  Stefan Pfeiffer | 15.20,67 |
Selkäuinti
| 100 m |  Igor Poljanski | 55,24 EE |  Dirk Richter | 56,02 |  Sergei Zabolotnov | 56,88 |
| 200 m |  Igor Poljanski | 1.58,50 |  Sergei Zabolotnov | 2.01,88 |  Frank Baltrusch | 2.02,57 |
Rintauinti
| 100 m |  Adrian Moorhouse | 1.02,99 |  Rolf Beab | 1.03,38 |  Dmitri Volkov | 1.03,59 |
| 200 m |  Dmitri Volkov | 2.19,53 |  Alexandre Yokochi | 2.19,63 |  Étienne Dagon | 2.19,69 |
Perhosuinti
| 100 m |  Michael Groß | 54,02 |  Andy Jameson | 54,30 |  Marcel Gery | 54,86 |
| 200 m |  Michael Groß | 1.56,65 ME |  Benny Nielsen | 1.58,80 |  Frank Drost | 2.00,16 |
Sekauinti
| 200 m |  Tamás Darnyi | 2.03,23 |  Josef Hladký | 2.04,13 |  Peter Bermel | 2.04,47 |
| 400 m |  Tamás Darnyi | 4.20,70 |  Vadim Jaroštšuk | 4.21,54 |  Raik Hannemann | 4.26,33 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Länsi-Saksa Alexander Schowtka Thomas Fahrner Dirk Korthals Michael Groß | 3.22,18 |  Itä-Saksa Dirk Richter Sven Lodziewski Lars Hinneburg Jörg Woithe | 3.22,32 |  Ruotsi Tommy Werner Michael Söderlund Bengt Baron Per Johansson | 3.22,41 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Länsi-Saksa Alexander Schowtka Michael Groß André Schadt Thomas Fahrner | 7.19,23 |  Ruotsi Anders Holmertz Per Johansson Michael Söderlund Tommy Werner | 7.25,69 |  Alankomaat Edsard Schlingemann Hans Kroes Patrick Dybiona Frank Drost | 7.32,82 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Länsi-Saksa Thomas Lebherz Rolf Beab Michael Groß Alexander Schowtka | 3.43,59 |  Itä-Saksa Dirk Richter Ingo Grzywotz Thomas Dreßler Jörg Woithe | 3.45,35 |  Italia Mauro Marini Gianni Minervini Fabrizio Rampazzo Andrea Ceccarini | 3.46,09 |
Mitalistit > Uinti > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Vapaauinti
| 100 m |  Heike Friedrich | 55,71 |  Manuela Stellmach | 55,77 |  Conny van Bentum | 56,33 |
| 200 m |  Heike Friedrich | 1.59,55 |  Manuela Stellmach | 1.59,88 |  Vanja Argirova | 2.02,62 |
| 400 m |  Astrid Strauß | 4.09,22 |  Anke Möhring | 4.10,55 |  Jelena Dendeberova | 4.14,44 |
| 800 m |  Astrid Strauß | 8.32,45 |  Sarah Hardcastle | 8.32,57 |  Anke Möhring | 8.40,82 |
Selkäuinti
| 100 m |  Birte Weigang | 1.02,16 |  Kathrin Zimmermann | 1.02,60 |  Natalja Šibajeva | 1.03,12 |
| 200 m |  Cornelia Sirch | 2.10,89 |  Kathrin Zimmermann | 2.12,43 |  Jolanda de Rover | 2.15,06 |
Rintauinti
| 100 m |  Sylvia Gerasch | 1.08,62 |  Silke Hörner | 1.08,95 |  Tanja Bogomilova | 1.09,46 |
| 200 m |  Tanja Bogomilova | 2.28,57 |  Sylvia Gerasch | 2.29,02 |  Silke Hörner | 2.29,82 |
Perhosuinti
| 100 m |  Kornelia Greßler | 59,46 |  Birte Weigang | 1.00,45 |  Tatjana Kurnikova | 1.01,73 |
| 200 m |  Jacqueline Alex | 2.11,78 |  Kornelia Greßler | 2.11,87 |  Petra Zindler | 2.14,62 |
Sekauinti
| 200 m |  Kathleen Nord | 2.16,07 |  Sonja Blagoeva | 2.17,35 |  Susanne Börnike | 2.17,96 |
| 400 m |  Kathleen Nord | 4.47,08 |  Cornelia Sirch | 4.48,73 |  Sonja Blagoeva | 4.50,69 |
Viestit
| 4 × 100 m vapaauinti |  Itä-Saksa Astrid Strauß Karen König Manuela Stellmach Heike Friedrich | 3.44,48 |  Länsi-Saksa Iris Zscherpe Susanne Schuster Christiane Pielke Karin Seick | 3.47,38 |  Alankomaat Conny van Bentum Ilse Oegama Karin Brienesse Annemarie Verstappen | 3.48,59 |
| 4 × 200 m vapaauinti |  Itä-Saksa Astrid Strauß Karen König Manuela Stellmach Heike Friedrich | 8.03,82 |  Alankomaat Jolande van der Meer Ilse Oegama Mildred Muis Conny van Bentum | 8.15,14 |  Ruotsi Suzanne Nilsson Maria Kardum Agneta Eriksson Eva Nyberg | 8.15,15 |
| 4 × 100 m sekauinti |  Itä-Saksa Birte Weigang Sylvia Gerasch Kornelia Greßler Heike Friedrich | 4.06,93 |  Neuvostoliitto Natalja Šibajeva Svetlana Kuzmina Tatjana Kurnikova Jelena Dendeberova | 4.11,32 |  Bulgaria Bistra Gospodinova Tanja Bogomilova Radovesta Pironkova Vanja Argirova | 4.11,92 |
Mitalistit > Uimahypyt

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Miehet
| 3 m ponnahduslauta |  Nikolai Drošin | 635,52 |  Petăr Georgiev | 604,98 |  Dieter Dörr | 592,89 |
| 10 m kerroshypyt |  Thomas Knuths | 581,46 |  Albin Killat | 579,63 |  Domenico Rinaldi | 561,30 |
Naiset
| 3 m ponnahduslauta |  Žanna Tsirulnikova | 514,32 |  Irina Sidorova | 476,70 |  Brita Baldus | 471,02 |
| 10 m kerroshypyt |  Anžela Stasjulevitš | 414,27 |  Ramona Pätow-Wenzel | 400,62 |  Alla Lobankina | 388,95 |
Mitalistit > Taitouinti

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksinuinti |  Carolyn Wilson | 184,634 |  Muriel Hermine | 182,467 |  Alexandra Worisch | 180,000 |
| Pariuinti |  Itävalta Eva-Maria Edinger Alexandra Worisch | 180,642 |  Ranska Pascale Besson Muriel Hermine | 179,133 |  Iso-Britannia Amanda Dodd Carolyn Wilson | 177,767 |
| Joukkueuinti |  Ranska | 171,379 |  Iso-Britannia | 170,192 |  Alankomaat | 167,787 |
Mitalistit > Vesipallo

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet |  Neuvostoliitto Viktor Berendjuga Mihail Georgadze Jevgeni Grišin Mihail Ivanov Sergei Kotenko Sergei Markotš Nurlan Mendygalijev Georgi Mšvenijeradze Sergei Naumov Askar Orazalinov Pavel Prokoptšuk Jevgeni Šaronov Nikolai Smirnov |  Jugoslavia |  Länsi-Saksa |
| Naiset |  Alankomaat Anita Bibo Janet Heijnert Belinda Hibbel Monique Kranenburg Patricia Libregts Alice Lindhout Lillian Ossendrijver Ineke Pesman Lieneke van den Heuvel Marion van der Mark Madeline van Heemstra Hedda Verdam Marian Walthie |  Unkari Katalin Dancsa Andrea Dénes Andrea Eke Ágnes Ernst Gabriella Gallov Zsuzsanna Huff Viktória Justin Zsuzsa Kertész Ildikó Kókai Éva Miklósfalvi Gabriella Orbán Irén Rafael Zsuzsa Schäffer Ildikó Szedlmayer Gabriella Várkonyi |  Länsi-Saksa |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Itä-Saksa | 17 | 17 | 6 | 40 |
| 2 |  Neuvostoliitto | 7 | 4 | 6 | 17 |
| 3 |  Länsi-Saksa | 6 | 4 | 7 | 17 |
| 4 |  Iso-Britannia | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 5 |  Ranska | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 6 |  Unkari | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 7 |  Bulgaria | 1 | 2 | 4 | 7 |
| 8 |  Alankomaat | 1 | 1 | 6 | 8 |
| 9 |  Itävalta | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 10 |  Ruotsi | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 11 |  Tšekkoslovakia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 12 |  Jugoslavia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 12 |  Portugali | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 12 |  Tanska | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 15 |  Italia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 15 |  Sveitsi | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 39 | 39 | 39 | 117 |
Viala

Viala voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Viala-du-Pas-de-Jaux, kunta Aveyronin departementissa Ranskassa
Viala-du-Tarn, kunta Aveyronin departementissa Ranskassa
Calmels-et-le-Viala, kunta Aveyronin departementissa Ranskassa
Viala, kylä Halikon asemanseudulla
Viala, pientaajama Vingåkerin kunnassa, Södermanlandin läänissä, Ruotsissa
Viala, yksi Gutedel-viinirypälelajikkeen monista nimityksistä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Viala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hagi (1944)

| Hagi / 萩 |
| --- | --- |
 Hagi

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yokosukan laivastoarsenaali
Kölinlasku:  11. syyskuuta 1944
Laskettu vesille:  27. marraskuuta 1944
Palveluskäyttöön:  1. maaliskuuta 1945
Poistui palveluskäytöstä:  5. lokakuuta 1945
Loppuvaihe:  Britannialle 1947
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 289 t (normaali) 1 555 t (kuormattu)
Pituus:  98 m (vesiraja) 100 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,35 m
Syväys:  3,37 m
Koneteho:  19 000 shp
Nopeus:  27,8 solmua
Aseistus
Aseistus:  3 × 127 mm/40 type 89 24 × 25 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 610 mm torpedoputkea 60 × syvyyspommia
Hagi (jap. 萩) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1945 valmistunut Tachibana-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1944 hankinnoissa Yokosukan laivastontelakalta, missä köli laskettiin 11. syyskuuta 1944. Se laskettiin vesille 27. marraskuuta ja otettiin palvelukseen 1. maaliskuuta 1945.