stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tšudin Miikkula

Tšudin Miikkula oli 1000-luvun ensimmäisellä vuosisadalla elänyt suomensukuinen mies, joka osallistui kuuluisan lakitekstin Russkaja pravdan kokoamiseen vuoden 1072 tienoilla. Hänen tärkeää asemaansa Kiovan Rusissa on pidetty esimerkkitapauksena siitä, että suomensukuisia miehiä kohosi viimeistään 1000-luvulla korkeisiin asemiin kristillistyneessä Kiovan Rusin valtakunnassa. Tämän lisäksi esimerkiksi 1400-luvun lopulta peräisin olevassa Radzivillin kronikassa kuvataan, miten suomensukuinen tietäjä ennustaa transsitilassa maaten.
Tšudin Miikkulan veli Tuky mainitaan useita kertoja Venäjän arvohenkilöiden joukossa. Kiovassa oli Tsudinin palatsi, ja Novgorodissa mainitaan olleen 1100-luvulla Tsudintsevinkatu. Kaikki tärkeisiin arvoihin kohonneet henkilöt olivat ajan vaatimuksen mukaan kristittyjä.
Näyttää ilmeiseltä, että Novgorodin pohjois- ja koillispuolen suomensukuisilla alueilla tehtiin lähetystyötä viimeistään 1000-luvulla. Tärkeimpiin asutuskeskuksiin rakennettiin kirkot, joihin varmaan tuli papistoa. Kansaa kastettiin, ja sille opetettiin kristinuskoa, mutta paikallinen väestö sai melko vapaasti säilyttää entisen kulttuuriperinteensä. Veronkantomatkoilla pappeja kulki myös syrjäseuduilla, joiden väestö oli suurimmaksi osaksi pakanoita. Kauppiaiksi, virkamiehiksi ja pajareiksi kohonnut kansa tai kansat, joita kutsuttiin tsuudeiksi lienevät olleet ainakin muodollisesti kristittyjä. Suomensukuisten heimojen yhteys Novgorodiin oli kuitenkin löyhä, ja uuden uskon vaikutus oli aluksi pinnallista. Vielä 1100-luvulla kristinusko ulottui vain heikosti Vatjaan ja Inkeriin.
Iso Heinälampi (Suonenjoki)

| Iso Heinälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°41′04″N, 27°05′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  suo-oja Kortelampeen 
Järvinumero:  14.728.1.040
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,1 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,427 km  
Pinta-ala:  1,173 ha  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Iso Heinälampi  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Iisveden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy.
Sydämen asialla

| Sydämen asialla> Heartbeat |
| --- | --- |
Tyyli:  draamakomedia
Kestoaika:  50 minuuttia
Luoja(t):  Keith Richardson Gerry Mill
Alkuperämaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   ITV  MTV3, Yle TV1
Esitetty:  10. huhtikuuta 1992 – 12. syyskuuta 2010
Tuotantokausia:  18
Jaksoja:  372
Aiheesta muualla
IMDb 
Sydämen asialla (alkuperäiseltä nimeltä Heartbeat) on brittiläinen vuosina 1992–2009 tehty televisiodraamasarja. Sarja kertoo kuvitteellisen Ashfordlyn pikkukaupungin poliisiaseman poliisien ja samaan alueeseen kuuluvan Aidensfieldin kylän ihmisten elämästä 1960-luvun Yorkshiressa. Britanniassa sarjaa kuvattiin vuodesta 1992, ja siitä tuli yksi suosituimmista draamasarjoista. Sydämen asialla perustui löyhästi Nicholas Rhean kirjoittamaan Constable-kirjasarjaan, mutta hän on itse käsikirjoittanut vain yhden sarjan jaksoista.
Sarjan tunnussävel on alun perin Buddy Hollyn tunnetuksi tekemä kappale Heartbeat ja sen laulaa sarjan näyttelijä Nick Berry. Vuonna 2008 Eero Aven teki sarjan tunnussävelestä suomenkielisen version nimeltä Sydämen asialla.
Sarjaa kuvattiin Goathland-nimisessä englantilaiskylässä (54.40022°N, 0.71995°W).
Kahdennentoista tuotantokauden neljästoista jakso Sinistä vettä (Out of the Blue) toimi samalla myös pilottijaksona Kyläsairaala-sarjalle.
Sarja Suomessa

Ensimmäisen kerran sarjaa esitettiin MTV3-kanavalla vuosina 1996–1999. Pienien katsojalukujen takia sarjan esittäminen lopetettiin kesällä 1999. MTV3 ehti esittää sarjan viisi ensimmäistä tuotantokautta.
YLE TV1 aloitti sarjan esittämisen uudestaan keväällä 2005. Sarjan viimeinen jakso esitettiin 8. huhtikuuta 2011. TV 1 alkoi esittää sarjaa uusintana alusta syyskuussa 2012 ja taas keväällä 2019. Vuodesta 2022 Sydämen asialla on ollut alusta alkaen nähtävillä C-more suoratoistopalvelussa, kun Britbox sarjoja laitettiin C-moreen.
Se äänestettiin TV-maailma-lehden yleisöäänestyksessä vuoden 2005 neljänneksi suosituimmaksi ulkomaalaiseksi televisio-ohjelmaksi jättäen taakseen sarjat O.C., Everwood ja Kauniit ja rohkeat.
Aiheesta muualla

Ylen ulkomaiset tv-sarjat
Sydämen asialla Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sarjan kotisivut (englanniksi)
Goathlandin rautatieasema nähtiin sarjassa Aidensfieldin rautatieasemana.
Sarjassa esiintyvä Scrippsin huoltoasema.
Brow Housen maatila lähellä Goathlandia oli sarjassa Claude Greengrassin kotitalona.
Luettelo Vietnamin sotaan osallistuneista suomalaisista

Tämä on luettelo Vietnamin sotaan osallistuneista Suomen kansalaisista.
Indokiinan sotaan 1946–1954 osallistuneet

Simo Simola (Ranskan armeija)
Harry Lehtonen (Ranskan armeija)
Raimo Ahti
Leo Vilkki
Vietnamin sotaan 1964–1975 osallistuneet (Yhdysvaltojen puolella)

Antero Aakkula
Vesa Alakulppi
Antero Havola
Pekka Hirvonen
Seppo Hurme
Markku Kanervikkoaho
Kalle Keränen
Aito Keravuori
Jouni Kerävuori
Juhani Kerävuori
Matti Kosonen (Yhdysvaltojen ilmavoimat)
Jussi Lyyrikäinen
Erkki Nevatie
Timo Pesonen
Lauri Törni (Yhdysvaltain armeija)
Väinö Välimaa (Kutsumanimi Gregor Weaver)
Turbaanipäinen tyttö

| Turbaanipäinen tyttö |
| --- | --- |
 Meisje met de parel
Nimi:  Turbaanipäinen tyttö
Toinen nimi:  Tyttö ja helmikorvakoru
Tekijä:  Johannes Vermeer
Valmistumisvuosi:  noin 1665
Taiteenlaji:  Tronie
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  44,5 cm
Leveys:  39 cm
Kokoelma:  Mauritshuis
Sijainti:  Mauritshuis
Koordinaatit:  52°04′49″N 4°18′52″E﻿ / ﻿52.08039°N 4.31431°E﻿ / 52.08039; 4.31431
Turbaanipäinen tyttö (tunnetaan myös nimellä Tyttö ja helmikorvakoru, holl. Meisje met de parel) on hollantilaisen Johannes Vermeerin maalaus. Se on näytteillä Mauritshuisin taidemuseossa Hollannin Haagissa. Maalausta on joskus kutsuttu "Pohjoisen Mona Lisaksi" tai "Hollantilaiseksi Mona Lisaksi".
Maalaus ei ole muotokuva, vaan tronie. Troniet kuvaavat tietyntyyppistä henkilöhahmoa. Tyttö on puettu eksoottiseen pukuun ja hänellä on itämainen turbaani, sekä korvakorunaan epätavallisen suurikokoinen helmi. Johannes Vermeer on kuvannut mestarillisesti tytön kasvojen pehmeyden ja valon kimalluksen kosteilla huulilla ja kiiltävällä korvakorulla.
Maalaus Mauritshuisin seinällä.
Vuodesta 2012 maalaus oli osana kiertävää näyttelyä, kun Mauritshuisin tiloja uudistettiin ja laajennettiin. Tuona vuonna se oli Japanissa ja vuosina 2013–2014 Yhdysvalloissa. Maalaus kävi myös Italiassa ennen kuin se palasi sijoilleen Mauritshuisiin, missä sille oli varattu näyttävämpi paikka kuin aikaisemmin.
Maalaus on aiheena Tracy Chevalierin romaanille Tyttö ja helmikorvakoru (1999) sekä sen pohjalta tehdylle, Peter Webberin ohjaamalle elokuvalle Tyttö ja helmikorvakoru (2003).
27. lokakuuta 2022 kaksi Just Stop Oil -ympäristöjärjestön aktivistia teki iskun maalausta vastaan ilmoittaen aikovansa tuhota sen. Toinen liimasi päänsä pikaliimalla tauluun ja toinen seinään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turbaanipäinen tyttö Wikimedia Commonsissa
Maalaus skannattuna 10 000 megapikselin resoluutiolla
Rick Riordan

| Rick Riordan |
| --- | --- |
 Riordan vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1964 (ikä 60) San Antonio, Texas, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: amerikanenglanti
Tuotannon kieli: englanti
Tyylilajit:  fantasiakirjallisuus, nuortenkirjallisuus
Esikoisteos:  Big Red Tequila (1997)
Pääteokset:  Percy Jackson
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Richard Russell Riordan Jr. (s. 5. kesäkuuta 1964 San Antonio, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten Percy Jackson -nuortenkirjasarjastaan. Fantasiasarjan aloittaa Salamavaras (2005).
Riordan on opettanut englantia ja historiaa kouluissa. Hän asuu vaimonsa ja kahden poikansa kanssa Bostonissa.
Riordanin ensimmäinen julkaistu kirja on nimeltään Big Red Tequila ja se on ensimmäinen osa Tres Navarre -rikosromaanisarjaa. Riordan on kirjoittanut useita nuortenkirjasarjoja, jotka sekoittavat muinaiskulttuureita nykyaikaan ja tapahtuvat samassa universumissa. Riordan on kirjoittanut Percy Jackson -sarjalle jatkoa olevan Olympoksen sankarit -sarjan, muinaisen Egyptin mytologiaan pohjautuvan Kanen aikakirjat -sarjan, skandinaaviseen mytologiaan pohjautuvan Magnus Chase -sarjan ja Apollon-sarjan. Riordan on kirjoittanut myös The 39 Clues -kirjasarjan ensimmäisen kirjan Luiden labyrintti (engl. The Maze of Bones).
Riordanin Punainen pyramidi voitti vuoden 2010 School Library Journal -palkinnon.
Tuotanto > Tres Navarre -sarja

Big Red Tequila (1997, ei suomennettu)
The Widower's Two-Step (1998, ei suomennettu)
The Last King of Texas (2001, ei suomennettu)
The Devil Went Down to Austin (2002, ei suomennettu)
Southtown (2004, ei suomennettu)
Mission Road (2005, ei suomennettu)
Rebel Island (2008, ei suomennettu)
Tuotanto > Percy Jackson -sarja

Salamavaras.  (The Lightning Thief, 2005)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 1. Helsinki:  Otava, 2008.  ISBN 978-951-1-22837-0
Hirviöidenmeri.  (The Sea of Monsters, 2006)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 2. Otava, 2009.  ISBN 978-951-1-22838-7
Titaanien kirous.  (The Titan's Curse, 2007)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 3. Otava, 2009.  ISBN 978-951-1-22839-4
Labyrinttitaistelu.  (The Battle of the Labyrinth, 2008)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 4. Otava, 2010.  ISBN 978-951-1-23139-4
Jumalten sota.  (The Last Olympian, 2009)  Suomentanut Ilkka Rekiaro. Percy Jackson 5. Otava, 2010.  ISBN 978-951-1-24101-0
Tuotanto > Percy Jackson -sarja > Liitännäisteokset

The Demigod Files (ei suomennettu)
Demigods and Monsters (ei suomennettu)
Demigod diaries (ei suomennettu)
Tuotanto > Olympoksen sankarit -sarja

Eksynyt sankari (2010, suomeksi 2011)
Merenjumalan poika (2012, suomeksi 2012)
Athenen merkki (2012, suomeksi 2013)
Haadeksen talo (2013, suomeksi 2014)
Olympoksen veri (2014, suomeksi 2015 maaliskuu)
Tuotanto > Kanen aikakirjat -sarja

Punainen pyramidi (2010, suomeksi 2011)
Liekehtivä valtaistuin (2011, suomeksi 2012)
Pedon varjo (2012, suomeksi 2013)
Tuotanto > Magnus Chase -sarja

Kesän miekka (2015, suomeksi 2016)
Thorin vasara (2016, suomeksi 2017)
Kuolleiden laiva (2017, suomeksi 2018)
Tuotanto > Magnus Chase -sarja > Liitännäisteokset

Hotelli Valhalla: Opas viikinkien maailmoihin (2016, suomeksi 2017)
Yhdeksän maailman sankarit (2018, suomeksi 2019)
Tuotanto > Apollon-sarja

Vaiennut oraakkeli (2016, suomeksi 2017)
Synkkä ennustus (2017, suomeksi 2018)
Palava labyrintti (2018, suomeksi 2019)
Tyrannin hauta (2019, suomeksi 2020)
Keisarin torni (2020, suomeksi 2021)
Tuotanto > Muut teokset

Syvyyksien tytär (2021, suomeksi 2022)
Aiheesta muualla

Kotisivut (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  Europeana  IdRef
30. joulukuuta

30. joulukuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 364. päivä (365. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä yksi päivä.
Nimipäivät

– suomalainen kalenteri: Taavetti, Taavi, Daavid
– suomenruotsalainen kalenteri: David
– ortodoksinen kalenteri: Ani, Kari, Makari
– pohjoissaamenkielinen kalenteri: Dávvet
– vanhemmissa kalentereissa: Dawid, Set
Tapahtumia

1066 – Muslimit murhasivat pogromissa 5 000 juutalaista Granadassa
1460 – Ruusujen sota: Englannin kruununperijä Rikhard Plantagenet saa surmansa Wakefieldin taistelussa.
1812 – Tauroggenin sopimus
1853 – Gadsdenin kauppa, Yhdysvallat osti Meksikolta 10 miljoonalla dollarilla noin 77 000 km²:ä maata.
1896 – Filippiniläinen nationalisti José Rizal teloitettiin ampumalla.
1897 – Natal liitti Zulumaan itseensä.
1903 – Paloturvalliseksi mainostetun Iroquois-teatterin tulipalossa Chicagossa kuoli yli 600 ihmistä. Onnettomuuden takia säädettiin Yhdysvalloissa laki, jonka mukaan julkisten rakennusten ovien tuli avautua ulospäin.
1916 – Feliks Jusupovin johtamat salaliittolaiset murhasivat Grigori Rasputinin.
1922 – Neuvostoliitto muodostettiin.
1927 – Tokion metron Ginza-linja, Aasian ensimmäinen metrolinja, avattiin Tokiossa.
1931 – Suomessa pidettiin 29.–30.12. kansanäänestys kieltolain kumoamisesta.
1947 – Romanian kommunistihallinto pakotti kuningas Mikaelin (romaniaksi Mihai) luopumaan kruunusta ja lähtemään maanpakoon.
1954 – Ensimmäinen väritelevisio tuli myyntiin Yhdysvalloissa noin 1 000 dollarin hintaan.
1965 – Ferdinand Marcosista tuli Filippiinien presidentti.
1977 – Yhdysvaltalainen sarjamurhaaja Ted Bundy pakeni sellistään Glenwood Springsissä Coloradossa.
1981 – Wayne Gretzky teki 50. maalinsa 39 ottelussa, mikä on yhä NHL-ennätys.
1993 – Israel ja Pyhä istuin solmivat diplomaattisuhteet.
1997 – Algerian levottomuuksissa kuoli joukkomurhissa neljässä kylässä jopa 400 ihmistä.
2004 – República Cromagnon -yökerhon tulipalossa Buenos Airesissa kuoli 194 ihmistä.
2004 – Presidentti Tarja Halonen armahti Reijo Hammarin.
2006 – Irakin presidentti Saddam Hussein hirtettiin.
Syntyneitä

39 – Titus, Rooman keisari (79–81) (k. 81)
1819 – Theodor Fontane, saksalainen runoilija (k. 1898)
1857 – Joseph Mailliard, yhdysvaltalainen lintutieteilijä (k. 1945)
1865 – Rudyard Kipling, vuoden 1907 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut intialaissyntyinen brittikirjailija (k. 1936)
1880 – Alfred Einstein, saksalainen musiikintutkija (k. 1952)
1884 – Hideki Tōjō, japanilainen kenraali ja pääministeri (1941–1944), hirtettiin sotasyyllisenä 1948)
1900 - Heikki Roivainen, suomalainen kasvitieteilijä
1906 – Carol Reed, englantilainen Oscar-palkittu elokuvaohjaaja (Oliver!) (k.1976)
1928 – Bo Diddley, yhdysvaltalainen laulaja ja kitaristi (k. 2008)
1930 – Tu Youyou, vuoden 2015 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut kiinalainen kemisti
1935 – Omar Bongo, Gabonin presidentti 1967–2009 (k. 2009)
1936 – Seela Sella, suomalainen näyttelijä
1937 – Gordon Banks, englantilainen jalkapallomaalivahti (k. 2019)
1940 – James Burrows, yhdysvaltalainen televisio-ohjaaja (Terveydeksi, Frendit, Will & Grace)
1942 – Vladimir Bukovski, venäläinen kirjailija ja toisinajattelija
1943 – Bror-Erik Wallenius, suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja
1946 – Patti Smith, yhdysvaltalainen muusikko, laulaja ja runoilija
1946 – Heikki Salmela, suomalainen liikemies
1948 – Randy Schekman, vuoden 2013 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti ja solubiologi
1949 – Jim Flaherty, kanadalainen poliitikko (k. 2014)
1950 – Martti Vainio, suomalainen juoksija
1952 – Visa Salojärvi, suomalainen tv-meteorologi
1953 – Bill Kazmaier, yhdysvaltalainen voimanostaja
1959 – Tracey Ullman, brittiläinen koomikko, näyttelijä ja laulaja (The Tracey Ullman Show)
1961 – Douglas Coupland, kanadalainen kirjailija
1961 – Ben Johnson, kanadalainen pikajuoksija
1965 – Heidi Fleiss, yhdysvaltalainen parittaja ja prostituoitu
1967 – Piitu Uski, suomalainen näyttelijä
1969 – Kersti Kaljulaid, Viron presidentti 2016–2021
1969 – Jason Kay, brittiläinen laulaja
1972 – Jussi Chydenius, suomalainen muusikko
1973 – Ato Boldon, trinidadtobagolainen pikajuoksija
1974 – Johanna Sällström, ruotsalainen näyttelijä (k. 2007)
1975 – Tiger Woods, yhdysvaltalainen golfinpelaaja
1977 – Laila Ali, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
1979 – Jillian Harris, kanadalainen televisiopersoona ja sisustussuunnittelija
1980 – Eliza Dushku, näyttelijä (Buffy – vampyyrintappaja, Pelastaja)
1981 – Michael Rodríguez, costaricalainen jalkapalloilija
1982 – Kristin Kreuk, kanadalainen näyttelijä
1984 – LeBron James, yhdysvaltalainen koripalloilija
1984 – Komlavi Loglo, togolainen tennispelaaja
1985 – Joona Mielonen, suomalainen näyttelijä
1986 – Ellie Goulding, brittiläinen laulaja
1986 – Marcelo Díaz, chileläinen jalkapalloilija
1989 – Ryan Sheckler, yhdysvaltalainen ammattilaisrullalautailija
1995 – Kim Taehyung (”V”), eteläkorealainen laulaja (BTS)
2010 – Savannah Phillips, Peter Phillipsin ja Autumn Kellyn tytär ja kuningatar Elisabet II:n tyttärenpojantytär.
Kuolleita

1591 – Paavi Innocentius IX (s. 1519)
1691 – Robert Boyle, irlantilainen filosofi, fyysikko, alkemisti ja kemisti (Boylen laki) (s. 1627)
1916 – Grigori Rasputin, venäläinen mystikko (s. 1869)
1917 – Gustaf Nyström, suomalainen arkkitehti ja Teknillisen korkeakoulun professori (s. 1856)
1944 – Romain Rolland, vuoden 1915 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut ranskalainen kirjailija (s. 1866)
1947 – Alfred North Whitehead, englantilais-yhdysvaltalainen matemaatikko ja filosofi (s. 1861)
1956 – Yrjö Jylhä, suomalainen runoilija (Kiirastuli) (s. 1903)
1958 – Elsi Borg, suomalainen arkkitehti (s. 1893)
1967 – Bert Berns, yhdysvaltalainen lauluntekijä ja musiikkituottaja (s. 1929)
1968 – Trygve Lie, norjalainen poliitikko (ensimmäinen YK:n pääsihteeri) (s. 1896)
1970 – Sonny Liston, yhdysvaltalainen raskaansarjan nyrkkeilijä (maailmanmestari) (s. 1932)
1977 – Aarne Pulkkinen, suomalainen SKDL:n kansanedustaja (s. 1915)
1979 – Richard Rodgers, yhdysvaltalainen säveltäjä (s. 1902)
2006 – Saddam Hussein, Irakin presidentti (s. 1937) (hirtettiin)
2010 – Bobby Farrell, arubalaissyntyinen tanssija ja viihdyttäjä (s. 1949)
2012 – Rita Levi-Montalcini, vuoden 1986 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut italialainen neurologi (s. 1909)
2014 – Luise Rainer, saksalaissyntyinen kahdesti Oscar-palkittu näyttelijä (Ziegfeld, naisten kuningas, Hyvä maa) (s. 1910)
2015 – Heikki Räisänen, suomalainen teologi ja professori (s. 1941)
2017 – Juhani Kuusi, suomalainen tekniikan tutkija, tiede- ja tekniikkapolitiikan kehittäjä (s. 1938)
2018 – Mrinal Sen, intialainen elokuvaohjaaja (s. 1923)
2018 – Blandine Verlet, ranskalainen cembalisti (s. 1942)
2022 – Barbara Walters, yhdysvaltalainen toimittaja ja uutisankkuri (s. 1929)
2023 – Tom Wilkinson, englantilainen näyttelijä (s. 1948)
2024 – Ruggero Franceschini, italialainen arkkipiispa (s. 1939)
2024 – Fraser Stoddart, vuoden 2016 Nobelin kemianpalkinnon saanut skotlantilainen kemisti (s. 1942)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 30. joulukuuta Wikimedia Commonsissa
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Caduceus

Caduceus.
Caduceus (lat.) tai kerykeion (m.kreik. κηρύκειον, kērykeion) on sanansaattajan sauva, jonka ympärille on symmetrisesti kietoutuneena kaksi käärmettä, jotka katsovat toisiaan. Toisinaan sauvaan on myös sijoitettu siipipari. Kreikkalaisessa mytologiassa Hermes kuvattiin usein kantamassa kerykeionia kädessään; myös Hermeen vastine roomalaisessa mytologiassa, Mercurius, kuvattiin vastaavasti. Näistä juontavat juurensa nimitykset Hermes-sauva ja Merkurius-sauva. Myös aamuruskon jumalatar Iris, kreikkalaisen mytologian jumalten viestinviejä, esiintyi kantaen kerykeionia, koska hänen katsottiin olevan auringon sanansaattaja.
Modernissa kuvasymboliikassa caduceus on kaupan ja talouselämän tunnus, vaikka etenkin Yhdysvalloissa se ajoittain sekoittuu myös lääketieteen tunnuksen, Asklepioksen sauvan, kanssa. Kyseessä on kuitenkin kaksi erilaista ja eri yhteyksissä käytettävää symbolia.
Sauva esiintyy antiikin kuvataiteessa myös yksinkertaisemmassa muodossaan, jossa käärmeitä ei ole kuvattu lainkaan.
Kauppatieteiden Kandidaattiyhdistys otti Caduceus-sormukset käyttöön, jotka jaettiin ensimmäisen kerran Helsingin kauppakorkeakoulusta valmistuneille kauppatieteen kandidaateille vuonna 1928. Sormuksia kutsuttiin myöhemmin maisterisormuksiksi. Caduceus-sormuksen suunnittelijana toimi Suomen ensimmäinen kauppatieteiden tohtori Vilho Nurmilahti.
Suomessa caduceusta käytetään kauppateknikon, merkantin ja merkonomin ammattisormuksissa, ja se esiintyy myös Jyväskylän, Kotkan ja Tampereen vaakunassa sekä Suomen tullin logossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Caduceus Wikimedia Commonsissa