stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rex Warner

| Rex Warner> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1905 Birmingham, Britannia
Kuollut: 1986 (80–81 vuotta) Wallingford, Oxfordshire, Britannia
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Rex Warner (1905 Birmingham, Britannia – 1986 Wallingford, Oxfordshire, Britannia) oli brittiläinen kirjailija. Hän opetti englantia 1928–1945 Egyptissä ja Kreikassa ja oli sen jälkeen vuoteen 1947 Ateenassa British Councilin alaisen oppilaitoksen British Institute of Higher Studies johtajana ja 1964–1974 Yhdysvalloissa Connecticutissa professorina.
Werner kirjoitti romaaneja, historiallisia teoksia ja runoja ja käänsi englanniksi kreikkalaisia klassikoita.
Suomennetut teokset

Nuori Caesar (The Young Caesar), suom. Hannes Korpi-Anttila, WSOY 1959
Aiheesta muualla

Rex Warner at Denise Harvey Publisher
Riley Tufte

| Riley Tufte |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. huhtikuuta 1998 (ikä 26) Coon Rapids, Minnesota, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  195 cm
Paino:  93 kg
Seura
Seura:  Boston Bruins
Sarja:  NHL
Pelinumero:  10
Aik. seurat:  Texas Stars (AHL) Dallas Stars (NHL) Colorado Avalanche (NHL) Colorado Eagles (AHL)
NHL-varaus:  25. varaus, 2016 Dallas Stars
Riley Tufte (s. 4. lokakuuta 1998 Coon Rapids, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Boston Bruinsin organisaatiota. Dallas Stars varasi Tuften 25. pelaajana vuoden 2016 varaustilaisuudessa.
Heinäkuussa 2024 Tufte teki vapaana agenttina Boston Bruinsin kanssa vuoden mittaisen ja 775 000 dollarin arvoisen sopimuksen.
Reijo Koski

| Reijo Koski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Reijo Kalevi Koski
Syntynyt: 21. marraskuuta 1932 Tampere
Kuollut: 13. lokakuuta 2002 (69 vuotta)
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Pastori
Pituus:  175 cm
Pelaajaura
Seurajoukkueet
1952–1953 1956–1960 1962–1964:   Tampereen Pyrintö  Tampereen Pyrintö  KTP
Maajoukkueet
1953:   Suomi
Ottelut (pisteet):  2 (0)
Reijo Kalevi Koski (21. marraskuuta 1932 Tampere – 13. lokakuuta 2002) oli suomalainen koripalloilija.
Tampereen Pyrinnön kasvatti, 175-senttinen Koski pelasi Suomen pääsarjassa yhteensä yhdeksän kauden ajan Pyrintöä ja KTP:tä edustaen. Hän saavutti SM-hopeaa kaudella 1958 ja SM-pronssia kaudella 1963–1964.
Suomen maajoukkueen kokoonpanoon Koski kuului kahdessa vuonna 1953 pelatussa ottelussa Ruotsia ja Tanskaa vastaan, muttei saanut peliaikaa.
Aktiiviurallaan Koski toimi valmentajana Suomen Koripalloliitossa vuosina 1960–1967 ja Kymenlaaksossa 1963–1967 sekä apuvalmentajana nuorten maajoukkueessa 1965–1966. Kosken muita urheilulajeja olivat pesä-, jää-, ja jalkapallo, jääkiekko ja seiväshyppy. Koski työskenteli rakennustarkastajana.
Rennokit

| Viuhkorennokit> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit Caryophyllaceae
Suku::  Viuhkorennokit Lepyrodiclis  Fenzl
Katso myös
   Rennokit Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viuhkorennokit eli rennokit (Lepyrodiclis) on kohokkikasvien (Caryophyllaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu kolmesta kuuteen lajia.
Lajeja

Lepyrodiclis holosteoides – valkorennokki eli rennokki
Lepyrodiclis stellarioides
Lepyrodiclis tenera
Rapiiri

Rapiiri 1600-luvun alkupuolelta.
Rapiiri, rapier eli säilä (alkujaan esp. spada di robeira = pukumiekka, so. muodikkaan ja aikaansa seuraavan 1500-luvun hidalgon katuasuun sopiva miekka) on pitkä- ja kapeateräinen yhdenkäden miekka, joka on ensisijaisesti suunniteltu pistoihin, mutta tyypistä riippuen soveltuu myös leikkaaviin iskuihin. Miekka kehitettiin Länsi-Euroopassa 1500-luvulla ja se oli yleinen siviiliase 1500–1600-luvuilla.
Tyypillisesti tällainen miekka painaa n. 1 kg. Terän pituus on noin metri vaihdellen omistajan pituuden, ruumiinrakenteen ja mieltymysten mukaan. Leveys on vain n. 2,5 cm. Miekan kahvaosa, erityisesti sen väistinrakenne usein monimutkaisine rysty- ja väistökaarineen on usein taidokkaasti ja koristeellisesti valmistettu suojaamaan kättä. Espanjassa ja Portugalissa suosittiin usein muusta Euroopasta poiketen väistimessä nykyaikaisista urheilumiekoistakin tuttua, kättä pistoilta hyvin suojaavaa kelloa eli kokillia, josta kaksi esimerkkikuvaa alla. Terät valmistettiin usein aikansa suurissa terästeollisuuskeskittymissä kuten Solingenissa, Toledossa, Milanossa tai Sheffieldissä, mutta kahvaosat valmistettiin puolestaan usein paikallisesti, paikallisten tyylisuuntien, ajan muodin ja myös tilaajan toiveiden mukaisesti.
Säilän parina käytettiin tyypillisesti tikaria heikommassa kädessä ja ns. vasemmankädentikarit ( ransk. main gauche = 'vasen käsi' ) kehittyivät pitkine väistintankoineen, peukalorenkaineen ja rystykilpineen omaksi tyypikseen tavallisista tikareista. Yleensä säilä ja tikari valmistettiin parina, jolloin ne olivat tyylillisesti ja esteettisesti yhteensopivat.
Erikoisuutena mainittakoon jokseenkin harvinaiset säilänsieppaajat, leveäteräiset torjuntatikarit, joiden terän toinen reuna oli lovettu kamman tapaan ja varustettu atraimen piikkien kaltaisilla väkäsillä, joiden väliin vastustajan miekanterä oli tarkoitus saada torjunnassa jumittumaan. Englanninkielessä tällaisesta erikoisaseesta käytetään termiä 'sword catcher', mutta usein myös erheellistä termiä 'sword breaker'.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Questions and Answers About the Rapier
Rennellinkottarainen

| Rennellinkottarainen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Kiiltokottaraiset Aplonis
Laji::  insularis
Kaksiosainen nimi
 Aplonis insularis  Mayr, 1931 
Katso myös
   Rennellinkottarainen Wikispeciesissä   Rennellinkottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rennellinkottarainen (Aplonis insularis) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Rennellinkottaraista tavataan kotoperäisenä Salomonsaarilla. Lajia on kuvattu runsaaksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Rasonkiuru

| Rasonkiuru |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kiurut Alaudidae
Suku::  Kiurut Alauda
Laji::  razae
Kaksiosainen nimi
 Alauda razae  Alexander, 1898 
Katso myös
   Rasonkiuru Wikispeciesissä   Rasonkiuru Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rasonkiuru (Alauda razae) on kiurujen sukuun kuuluva äärimmäisen uhanalainen varpuslintu, jota tavataan vain Rason pikkuruisella saarella Kap Verden saaristossa.
Koko ja ulkonäkö

Rasonkiuru on 12–13 cm pitkä lintu, jolla on voimakas nokka. Se on kooltaan huomattavasti kiurua pienempi. Höyhenpeite on voimakkaasti mustan ja kermanvärisen kirjava, vatsapuolelta vaaleampi kuin selästä. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Koiraiden nokka on suurempi kuin naaraiden ja sukupuolet pystyvät siten välttämään keskinäistä kilpailua ravinnosta.
Esiintyminen

Rasonkiuru elää vain Rason saarella Kap Verden saaristossa, São Nicolaun länsipuolella. Luulöytöjen perusteella tiedetään, että rasonkiuruja oli aiemmin myös Santa Luzian, São Vicenten ja Santo Antãon saarilla. Laji hävisi niiltä samoihin aikoihin kun ihmiset saapuivat 1400-luvulla. Luultavaa on, että ihmisten mukana tulleet lajit hävittivät rasonkiurun, ja vain Rason viljelykelvottomuus säästi lajin sukupuutolta. Santa Luzia on jälleen asumaton, ja onkin ehdotettu, että rasonkiuruja yritettäisiin istuttaa sinne takaisin.
Elinympäristö

Rasonkiuru elää lähes aavikkomaisissa olosuhteissa tasaisella, noin sadan hehtaarin suuruisella laavakentällä, jossa kasvaa laihaa ruohoa. Pieni osa populaatiosta elää lähistön rotkossa. Populaation koko oli alle 50 paria vuonna 1965 ja noin 20 paria vuosina 1979−1982, mutta yli 150 yksilöä vuonna 1985. Vuosina 1998 ja 2003 suoritetuissa tarkoissa laskennoissa löytyi noin 100 yksilöä, joista naaraita oli 30. Ilmastollisesti suotuisien vuosien jälkeen populaatio oli kasvanut 1 490 yksilöön vuonna 2011.
Lisääntyminen

Pesintä tunnetaan puutteellisesti. Pesä on maassa ruohoston tai kiven suojassa. Yksi kolmimunainen pesye tunnetaan. Haudonta-aika on noin 13 päivää. Varsinaista pesimäaikaa ei ole, vaan linnut pesivät, kun sateet sen mahdollistavat.
Ravinto

Rasonkiuru syö sekä siemeniä että hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia, joita se kaivelee maasta tukevalla nokallaan. Koiraan nokka on noin 20 prosenttia pidempi kuin naaraan, mikä viittaa erilaisiin ruokailutapoihin.
Rolf Biese

Rolf Biese 1960-luvun loppupuolella.
Rolf Vilhelm Emanuel Biese (14. helmikuuta 1918 – 3. helmikuuta 2000) oli suomalainen pöytätennispelaaja.
Biese voitti kymmenen pöytätenniksen Suomen mestaruutta: miesten kaksinpelissä vuosina 1945 ja 1949, miesten nelinpelissä vuosina 1941, 1947 ja 1948, sekanelinpelissä vuosina 1941 ja 1949 sekä joukkuekilpailussa vuosina 1941, 1946 ja 1948. Hän edusti huippuvuosinaan Bollkamraterna-seuraa ja myöhemmin Marudds Idrottskamrateria. Hän kilpaili seitsemässä maaottelussa ja Tukholman MM-kilpailuissa 1949. Vuosien 1954 ja 1955 MM-kilpailuissa hän oli Suomen maajoukkueen johtajana. Hän oli Suomen Pöytätennisliiton perustajajäsen ja toimi sen puheenjohtajana vuosina 1945–1946 ja 1947–1949. Liiton pää-äänenkannattajan, Smash-lehden päätoimittaja hän oli vuodesta 1949.
Tenniksessä Biese saavutti kaksi nuorten SM-pronssia kaksinpelissä ja aikuisten sarjassa yhden SM-pronssin nelinpelissä. Koulutukseltaan hän oli ekonomi ja toimi muun muassa Helsingin Kauppakamarin toimitusjohtajana.
Reuben Fine

Reuben Fine vuonna 1960.
Reuben Fine (11. lokakuuta 1914 New York – 26. maaliskuuta 1993 New York) oli yksi maailman parhaista šakinpelaajista 1930- ja 1940-luvulla. Fine oli Yhdysvaltain kansalainen. Hän oli kansainvälinen suurmestari sekä šakkikirjailija ja psykologi. Fine voitti viisi mitalia, joista neljä kultaista, kolmista šakkiolympialaisista. Fine voitti myös Yhdysvaltain šakkimestaruuden kaikkina seitsemänä kertana, jolloin hän osallistui kilpailuun. Hän kirjoitti useita šakkikirjoja, joista monet ovat suosittuja vieläkin.
Toisen maailmansodan jälkeen Fine suoritti väitteli tohtoriksi psykologiasta ja kirjoitti useita psykologia-aiheisia teoksia, muun muassa psykoanalyysin historiikin.
Aiheesta muualla

Reuben Fine ChessGames.com-sivustolla (englanniksi)
Rennesøy

Rennesøy on entinen Norjan kunta Rogalandin läänissä. Se koostui useista Boknavuonon saarista Stavangerin pohjoispuolella. Näistä suurin oli Rennesøy, muita merkittäviä saaria olivat muun muassa Brimse, Mosterøy, Klosterøy, Fjoløy, Sokn ja Bru.
Yli puolet kunnan väestöstä asui Rennesøyn saarella. Rennesøyn saarella sijaitsee kaksi taajamaa, Vikevåg sekä Østhusvik. Lisäksi Rennesøyn alueella sijaitsivat Askjen ja Brun taajamat samannimisillä saarilla. Kunnan väkiluku kasvoi voimakkaasti maantieyhteyden ansiosta 1990-luvulla.
Vuoden 2020 alussa Rennesøy liitettiin Stavangeriin osana valtakunnallista kuntauudistusta.
Kuvia

Vikevåg oli Rennesøyn keskustaajama.
Utsteinin luostari Klosterøyn saarella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rennesøy Wikimedia Commonsissa
Rallicrossin SM-sarja

Rallicrossin SM-sarja on suomalainen rallicross -sarja. Sarjaan kuuluu Autokrossi, SRC ja Supercar luokat
Kilpailuviikonloppu

Kilpailut ovat kaksipäiväisiä ja kilpailupäivä on lauantai. Perjantaina on mahdollisuus harjoitella.
Kilpailuviikonloppu > Harjoitukset

Perjantai-iltana järjestetään 1. vapaat harjoitukset, joissa jokainen kujettaja saa ajaa kaksi kertaa kaksi kierrosta. Kunkin luokan harjoitus kestää 30 minuuttia. 2. vapaat harjoitukset ajetaan lauantaiaamuna, joissa ajetaan muuten samalla periaatteella kuin perjantainakin, sillä erotuksella, että kaikki luokat ovat yhtaikaa radalla.
Kilpailuviikonloppu > Alkuerä- ja kilpailulähdöt

Jokainen kuljettaja ajaa kolme alkuerää. Alkuerälähdöissä on kerrallaan radalla 4-6 autoa ja niissä ajetaan kolme kierrosta. Lisäksi jokaisen kuljettajan on kertaalleen kierrettävä "lisälenkki". Kustakin alkuerästä nopein kilpailija saa yhden pisteen, toinen kaksi pistettä kolmas kolme pistettä jne. Kahdesta parhaasta alkuerästään vähiten pisteitä saanut kuljettaja on alkuerien ensimmäinen, toiseksi vähiten toinen jne. Alkuerä pisteissä sijoille 1-4 sijoittuneet kilpailijat sijoitetaan A-finaaliin, sijoille 5-8 sijoittuneet B-finaaliin, sijoille 9-12 sijoittuneet C-finaaliin ja sijoille 13-18 sijoittuneet D-finaaliin. Alemman finaalin kaksi parasta kilpailijaa nousevat seuraavaan finaaliin. Finaalilähdöissä ajetaan viisi kierrosta ja jokaisen kuljettajan on kertaalleen kierrettävä "lisälenkki".
Pistelaskujärjestelmä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. | 13. | 14. | 15. | 16. |
| Pisteet | 20 | 17 | 15 | 13 | 12 | 11 | 10 | 9 | 8 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Kaudet

Rallicrossin SM-kausi 2008
Aiheesta muualla

Sarjan kotisivu
SuperCar-luokka Hyvinkäällä vuonna 2011
SRC-luokka Hyvinkäällä vuonna 2011
Autokrossi-luokka Hyvinkäällä vuonna 2011
Reubin Askew

Reubin Askew Floridan kuvernöörinä. C. J. Foxin maalaama muotokuva vuodelta 1979.
Reubin O’Donovan Askew (11. syyskuuta 1928 – 13. maaliskuuta 2014) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Floridan kuvernöörinä vuosina 1971–1979 ja Yhdysvaltain neuvotteluedustajana 1979–1981.
Askew syntyi Muskogeessa, Oklahoman osavaltiossa yhtenä Leon G. Askewin ja Alberta Askewin kuudesta lapsesta. Hän muutti vuonna 1937 äitinsä kanssa Pensacolaan. Hän valmistui Pensacola High Schoolista vuonna 1946, sen jälkeen Floridan osavaltionyliopistosta ja Floridan yliopiston oikeustieteellisestä.
Askew valittiin vuonna 1958 Floridan edustajainhuoneeseen ja vuonna 1962 senaattiin; hän toimi vuosina 1969–1970 osavaltion senaatin puheenjohtajana pro tempore. Hän palveli kuvernöörinä kaksi täyttä kautta. Hän suunnitteli vuonna 1984 presidentti- ja vuonna 1988 senaattoriehdokkuutta, mutta vetäytyi molemmista vaaleista.
Askew, presbyteeri, oli vuodesta 1956 lähtien naimisissa Donna Lou Harperin kanssa. Heille syntyi kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reubin Askew Wikimedia Commonsissa
Trollhättanin kunta

| Trollhättanin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Trollhättan
Kuntakoodi:  1488
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  409,86 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  59 154
 – Väestötiheys:  144,3 as./km²
 
 www.trollhattan.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trollhättanin kunta (ruots. Trollhättans kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Trollhättan.
Kunnan maapinta-ala on 409,86 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 59 154 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 96,16 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 23,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1860 perustettiin Trollhättanin pitäjä erottamalla se Gärdhemin pitäjästä. Vuonna 1863 nykyisen Trollhättanin alueen kahdeksasta pitäjästä perustettiin kahdeksan maalaiskuntaa (Trollhättan, Gärdhem, Åsaka, Björke, Fors, Rommele, Upphärad ja Lagmansered). Lisäksi perustettiin kaksi kuntaa (Vassända-Naglum ja Mellby), jotka kuuluvat nykyään vain osittain Trollhättaniin.
Vuonna 1916 Trollhättanin maalaiskunta muutettiin Trollhättanin kaupungiksi, johon liitettiin myös osia naapurikunnista. Gärdhemistä liitettiin muun muassa Skoftebyn, Västra Tunhemistä Stallbacka ja Vassanda-Naglumista muun muassa Strömslund. Vuonna 1920 Västra Tunhemistä liitettiin kaupunkiin vielä Malöga ja Hedeäng. Vassända-Naglumin kunta lakkautettiin vuonna 1945, jolloin sen eteläosa liitettiin Trollhättanin kaupunkiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Södra Väne (Gärdhem, Väne-Åsaka ja Norra Björke)
Flundre (Rommele, Fors, Upphärad ja Åsbräcka)
Bjärke (Lagmansered ja muita kuntia)
Vuonna 1967 Södra Vänen maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon, jolloin Trollhättanin kaupunki muutettiin Trollhättanin kunnaksi. Samalla suurin osa Flundren maalaiskunnasta liitettiin Trollhättaniin (Åsbräcka liitettiin Lilla Edetin kuntaan). Vuonna 1974 Trollhättanin kuntaan liitettiin vielä Lagmanseredin seurakunta jaetusta Bjärken kunnasta.
Väestönkehitys

| Trollhättanin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 32 586 | 32 586 |
| 1955 | 1955 |    | 36 522 | 36 522 |
| 1960 | 1960 |    | 40 043 | 40 043 |
| 1965 | 1965 |    | 43 341 | 43 341 |
| 1970 | 1970 |    | 48 626 | 48 626 |
| 1975 | 1975 |    | 50 225 | 50 225 |
| 1980 | 1980 |    | 49 600 | 49 600 |
| 1985 | 1985 |    | 49 173 | 49 173 |
| 1990 | 1990 |    | 51 047 | 51 047 |
| 1995 | 1995 |    | 52 482 | 52 482 |
| 2000 | 2000 |    | 52 891 | 52 891 |
| 2005 | 2005 |    | 53 302 | 53 302 |
| 2010 | 2010 |    | 55 248 | 55 248 |
| 2015 | 2015 |    | 57 092 | 57 092 |
| 2020 | 2020 |    | 59 249 | 59 249 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 11 087 | 19,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 4 103 | 7,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 3 998 | 7,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 37 904 | 66,4 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 342 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 140 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 183 562 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,0 %
18–64-vuotiaat: 61,0 %
65 vuotta täyttäneet: 18,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,6 | 0,8 |
|   | jalostus | 34,1 | 30,2 |
|   | palvelut | 64,8 | 68,4 |
|   | tuntematon | 0,4 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 29 178 | 24 158 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 120,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 206 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Trollhättan | 46 400 |
| 2 | Sjuntorp | 2 124 |
| 3 | Upphärad | 588 |
| 4 | Velanda | 581 |
| 5 | Väne-Åsaka | 292 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Björndalen
Halvorstorp
Skogshöjden
Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Trollhättanin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Baggeryr+Gråbo
Båberg + Kvarntorp*
Garnviken
Heden
Hults höjd
Norra Björke
Norra Kalltorpssjön
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Båberg + Kvarntorp kuuluu osin myös Vänersborgin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Norr Kalltorpssjön
Rosenberg + Åkerström
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Trollhättanin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Valkrets 1 Trollhättan Norra (30 valtuutettua)
Valkrets 2 Trollhättan Södra (31 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Trollhättanin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 6 | 8 | 11 | 10 | 8 | 11 | 9 | 10 | 7 | 9 | 11 | 11 | 13 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 11 | 12 | 9 | 7 | 6 | 6 | 6 | 4 | 3 | 4 | 4 | 2 | 3 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 8 | 8 | 5 | 8 | 7 | 6 | 4 | 3 | 5 | 4 | 5 | 4 | 3 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 5 | 3 | 5 | 4 | 3 | 3 | 4 | 4 | 3 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 26 | 32 | 31 | 34 | 31 | 31 | 26 | 32 | 27 | 30 | 33 | 31 | 27 | 24 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 6 | 8 | 6 | 3 | 3 | 4 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 1 | 3 | 6 | 8 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 51 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Forsin piiri (Länsi-Götanmaa)
Gärdhemin piiri
Götalundenin piiri
Lagmanseredin piiri
Lextorpin piiri
Norra Björken piiri
Rommelen piiri
Trollhättanin piiri
Upphäradin piiri
Väne-Åsakan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Trollhättan
Åsaka-Björke
Gärdhem
Upphärad
Fors-Rommele
Bjärke*
Lextorp
Götalunden
Asteriskilla (*) merkitty Bjärken seurakunta kuuluu osittain Trollhättanin kuntaan ja osittain Alingsåsin kuntaan.