stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pentti Koskela

Pentti Olavi Koskela (27. marraskuuta 1945 Tampere – 9. helmikuuta 2024 Tampere) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi maalivahtina SM-sarjassa vuosina 1962–1972 ja voitti kaksi Suomen-mestaruutta. Hän pelasi Suomen maajoukkueessa 23 maaottelua ja edusti Suomea olympialaisissa.
Koskela edusti SM-sarjaurallaan kolmea tamperelaisseuraa, Pallo-Veikkoja kaudella 1962–1963, KooVee:ta vuosina 1966–1969 ja Ilvestä vuosina 1970–1972. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 90 ottelua ja vaihtopenkillä istutut mukaan laskien 117 ottelua, joissa hän sai kaksi jäähyminuuttia. Koskela voitti Suomen-mestaruuden KooVeen joukkueessa vuonna 1968 ja Ilveksen joukkueessa vuonna 1972.
Koskela kuului Suomen joukkueeseen Grenoblen olympialaisissa 1968 ja pääsi pelaamaan yhdessä ottelussa.
Koskela on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle Tampereelle.
Pyhäselän Urheilijat

Pyhäselän Urheilijat (PyU) on vuonna 1945 perustettu pyhäselkäläinen urheiluseura Pohjois-Karjalassa. Seuran lajeina ovat hiihto, jääkiekko, lentopallo, pesäpallo, salibandy ja yleisurheilu. Seuran puheenjohtaja on Maija Törmänen. Keihäänheiton maailmanmestari Aki Parviainen on Pyhäselän Urheilijoiden kasvatti.
Seura on saanut Wihurin palkinnon vuonna 2006 työstään urheilun hyväksi.
Yleisurheilu

Yleisurheilussa Pyhäselän Urheilijat on Suomen parhaimpia seuroja (seuraluokittelun seitsemäs 2005). Seuralla on myös merkittävää junioritoimintaa. Vuoden 2011 seuraluokittelussa seura on sijalla 45.
Salibandy

Salibandyssa Pyhäselän Urheilijat (Pyhis) pelaa kakkosdivisioonassa. Seurassa myös juniorijoukkueita; A-, C-, D-, E- ja F-juniorit. Päätös olla rakentamatta uutta liikuntahallia entisen Pyhäselän kunnan alueelle ”korvamerkityillä” liitosrahoilla oli melkoinen karhunpalvelus mm. salibandyjaostolle, sillä tulevaisuuden näkymät harjoitteluolosuhteiden paranemiseen ovat tällä hetkellä todella heikot, mikä on osaltaan
näkynyt myös valmentajien siirtymisessä muihin alueen seuroihin.
Lentopallo

Miesten lentopallojoukkue pelasi parhaimmillaan kaudella 1999-2000 Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, Supersarjassa.
Tällä hetkellä lentopallossa toimii vain tyttöjoukkueita E-B –ikäluokissa. Miehet pelasivat Liperi Volleyn kanssa yhdistetyssä joukkueessa kakkossarjassa kaudella 2010-11. Yhtenä joukkueen kotisaleista toimii Reijolan koulu. Syksyllä 2010 joukkue selviytyi Suomen Cupissa aina välieriin saakka. Kauden 2010-11 päätteeksi seurayhdistelmä nousi Lentopallon 1-sarjaan. Sen enempää Liperissä kuin Pyhäselässäkään ei ole ykkössarjan mitat täyttävää salia. Joukkue kuitenkin pelaa tällä hetkellä kotiottelunsa Reijolan koululla ja käyttää kaudesta 2011-12 lähtien nimeä Susiraja Volley, eli lyhemmin SURVO. Joukkueen kotipaikaksi on kuitenkin nimetty Liperi.
Pesäpallo

Pesäpallossa PyU pelasi enimmäkseen Piirisarjan tasolla aina 1940-luvun lopulta 2000-luvun taitteeseen saakka. Maakuntasarjassa joukkue käväisi jo 1963 yhden kauden verran ja pelasi myöhemmin kolme kautta vuosina 1996-1998.   Ikämiesten (yli 35 v) SM-turnauksessa PyU on parhaimmillaan sijoittunut neljännelle sijalle.
Aiheesta muualla

Pyhäselän Urheilijoiden kotisivu
Pyhis.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Fleminginpuisto

Näkymä Tonttumäeltä.
Fleminginpuisto (ruots. Flemingsparken) sijaitsee V kaupunginosassa Turussa, Stålarminkadun ja Kupittaankadun sekä Daniel Hjortin kadun ja Tervahovinkadun välissä.  
Puistossa olevaa mäkeä kutsutaan Tonttumäeksi (ruots. Tomtbacken). Fleminginpuisto nimenä on peräisin vuodelta 1916, kun nimistötoimikunnan tarkoituksena oli nimetä kaikki alueelle silloin kaavoitetut kadut Klaus Flemingin suvun mukaan.
Tonttumäelle suunniteltiin 1900-luvun alkupuolella trendikästä huvila-asutusta ja monumentaalisia julkisia rakennuksia. Suunnitelmat kuitenkin jäivät kokonaan toteutumatta. Alueelle suunniteltujen, mutta toteutumattomien, katujen nimiä olivat muun muassa: Klauntie/Klausvägen, Ebbantie/Ebbavägen, Hermannintie/Hermanvägen, Sorolantie/Sorolavägen, Katrinpolku/Katrinestigen, Kisällintie/Gesällvägen.
Tonttumäelle nouseva Nokiankatu on rakennettu 1950-luvulla as.oy Tonttulinnan kerrostalojen rakentamisen yhteydessä ja nimetty nuijasodan aikaisen Nokian taistelun (1596) muistoksi.
Wärtsilä Oy toimi Fleminginpuiston rakentamisen tukena, asukkaista monet olivat tuolloin Wärtsilän työntekijöitä. Kukkula oli alun perin kivistä kalliota, puulajeina mäntyä ja katajaa. Rakentaminen aloitettiin vuonna 1950 muokkaamalla maisemaa ja laittamalla istutuksia. Puulajistoa on tullut lisää muun muassa puistolehmus ja vaahtera.
Nokiankadun yläpäässä on koirapuisto.
Ilmakuva vuodelta 1944, jossa keskellä erottuu rakentamaton Tonttumäki. (SA-kuvat)
Pyhäbasilika

| Pyhäbasilika |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Basilikat Ocimum
Laji::  tenuiflorum
Kaksiosainen nimi
 Ocimum tenuiflorum  L. 
Synonyymit
 Ocimum sanctum L. 
Katso myös
   Pyhäbasilika Wikispeciesissä   Pyhäbasilika Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhäbasilika (Ocimum tenuiflorum, syn. Ocimum sanctum), tunnetaan myös nimellä tulsi (hindiksi तुलसी), on huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva kasvilaji, joka on sukua maustebasilikalle. Sitä pidetään hindulaisuudessa pyhänä, ja on korotettu joillain alueilla jopa jumalattaren asemaan.
Kuvaus

Pyhäbasilika on 30–60 cm korkea, pysty ja haarova pensas. Sillä on hennon karvaiset varret ja vihreät tai violetit, sahalaitaiset, puikeat, noin 5 cm pituiset lehdet, jotka antavat voimakkaan tuoksun. Sen sinipunaiset, noin 5 mm pituiset kukat ovat kukinnoissa pitkissä latvatertuissa tai tähkissä. Hedelmiä kellertävä tai punertavanruskea, soikea, 0,8–1,2 mm pitkä sileä pähkylä.
Kasvupaikat ja levinneisyys

Pyhäbasilika kasvaa kotoperäisenä Intian niemimaalla, Himalajalla, Malesiassa ja muissa trooppisissa ja subtrooppisissa osissa Aasiassa, ja on nykyään laajasti viljelty sekä myös luonnonvaraisena ympäri maailmaa, myös Karibian, Tyynenmeren saarten ja Pohjois-Australiassa sekä osassa Afrikkaa. Alkuperäisillä kasvupaikoillaan se viihtyy kostean märässä, alavassa tropiikissa, mutta sitä tavataan jopa 1000 metrin korkeudesta. Se kasvaa parhaiten alueilla, joissa päivisin lämpötilat ovat alueella 20–28 °C, mutta se pärjää vielä 15–35 °C lämpötiloissa. Lepotilassa se voi selvitä niinkin alhaisista lämpötiloista kuin -1 °C.
Pyhäbasilika hindulaisuudessa

Pyhäbasilikaa käytetään hindulaisuuden uskonnollisissa seremonioissa sekä ayurvedassa, perinteisessä intialaisessa lääketieteessä. Kirjallisuudesta tiedetään että sitä on käytetty hoitoihin jo noin 400–500 eaa. Ensimmäiset maininnat tulsista löytyvät Rigvedasta, joten kasvia on käytetty ainakin 3 000 vuotta.
Pyhäbasilika thaikeittiössä

Thaimaassa pyhäbasilikaa kutsutaan nimellä kaphrao (thaiksi กะเพรา) ja sitä käytetään laajalti thaikeittiössä.
Aiheesta muualla

Harjoittelupäiväkirja. Yrttioppia Virosta Työssäoppimispaikkana Tamme talu ürdiaed. Osa Kainuun ammattiopistossa suoritettavaa Luonnontuotealan ammattitutkintoa.
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q960124  Wikispecies: Ocimum tenuiflorum  APDB: 117415  APNI: 85196  CoL: 48GKB  Ecocrop: 8037  EoL: 480298  EPPO: OCISA  FloraBase: 13969  FNA: 230003909  GBIF: 2927100  GRIN: 25491  iNaturalist: 181060  IPNI: 453130-1  IRMNG: 11242973  ISC: 110287  ITIS: 507863  NCBI: 204149  Open Tree of Life: 782204  PalDat: Ocimum_tenuiflorum  PfaF: Ocimum tenuiflorum  Plant List: kew-137105  PLANTS: OCTE2  Plazi: 301FDC53-346A-B15C-61D2-D8551D5C289A  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:453130-1  RHS: 86595  Tropicos: 50088952  uBio: 478578  WFO: wfo-0000253537  ZooBank: 30DE3385-D5D5-4352-91C8-C8DFF760F9BF
Alina Kabajeva

| Alina Kabajeva> Алина Маратовна Кабаева |
| --- | --- |
 Alina Kabajeva
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. toukokuuta 1983 (ikä 41) Taškent, Uzbekistanin SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:  Venäjä
Poliitikko
Puolue:  Yhtenäinen Venäjä
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Alina Kabajeva esittää nimikkoliikkeensä (koodi 2.1503) Madridissa 2001
Alina Maratovna Kabajeva (ven. Алина Маратовна Кабаева, s. 12. toukokuuta 1983 Taškent, Uzbekistanin SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen poliitikko ja rytmisen kilpavoimistelun olympiavoittaja. Hänen väitetään olevan presidentti Vladimir Putinin naisystävä.
Elämä

Kabajevan isä on entinen jalkapalloilija Marat Kabajev ja äiti Ljubov Kabajeva. Hänellä on sisko Leysan Kabajeva.
Kabajeva aloitti kilpavoimistelun nelivuotiaana. Hän voitti rytmisen voimistelun kultamitalin Ateenan kesäolympialaisissa vuonna 2004. Sydneyn vuoden 2000 olympialaisissa hän sai pronssia. Hän on voittanut kaksi kertaa maailmanmestaruuden ja viisi kertaa Euroopan-mestaruuden. Hänellä on 18 MM-mitalia ja 25 EM-mitalia. Useita voimisteluliikkeitä on nimetty hänen mukaansa. Ensimmäisen Euroopan-mestaruutensa hän voitti Portugalissa 1998. Hän jäi kiinni dopingista 2001 ja sai vuoden kilpailukiellon. Hänen käyttämänsä aine oli diureetti.
Urheilu-uransa jälkeen Kabajeva siirtyi politiikkaan, ja hänet valittiin joulukuussa 2007 duumaan Yhtenäisen Venäjän kansanedustajana. Hän on Venäjän parlamentin urheilukomitean varapuheenjohtaja ja nuorisokomitean puheenjohtaja. Ennen duumauraansa hän oli vuodesta 2005 kaksi vuotta kestäneen kauden Putinin perustaman kansalaiskamarin jäsen. Hän toimi kansanedustajana vuoteen 2014 saakka.
Vuonna 2014 Kabajeva nimitettiin yksityisen National Media Group -mediakonsernin johtoon. Tässä asemassa hänelle maksettiin palkkaa 12 miljoonaa dollaria vuodessa.
Sotšin olympiakisojen alla huhuttiin, että Kabajeva saattaisi sytyttää olympiatulen. Hän oli kuitenkin tulen neljäntenä kantajana, ja tulen sytyttivät Irina Rodnina ja Vladislav Tretjak.
Kabajeva asetettiin Yhdysvaltain pakotelistalle elokuussa 2022.
Putinin naisystävä

Venäläinen lehti Moskovski korrespondent julkaisi huhtikuussa 2008 ympäri maailmaa levinneen uutisen, että Kabajeva on avioitumassa Vladimir Putinin kanssa. Lehti joutui kuitenkin perumaan uutisen perättömänä lähteiden puutteessa ja esittämään anteeksipyynnön. The Wall Street Journalin mukaan Yhdysvaltojen hallituksen näkemys on, että Kabajeva tosiaan on Putinin naisystävä, ja hänellä ja Putinilla on useita yhteisiä lapsia. Sveitsiläinen SonntagsZeitung on kertonut Kabajevan synnyttäneen Putinille kaksi poikaa, ensimmäisen ticinolaisella klinikalla vuonna 2015 ja toisen Moskovassa vuonna 2019. Dossier Centerin mukaan vanhempi poika on nimeltään Ivan ja nuorempi Vladimir. Kabajeva poikineen elää muusta maailmasta eristettyinä Putinin kartanoilla Valdaissa ja Sotšissa, valtion datšalla Krimillä ja huvijahdeilla mm. Suomenlahdella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Tšekki  Puola
International School of Helsinki

| International School of Helsinki |
| --- | --- |
 Helsingin kansainvälinen koulu vuonna 2013.
Sijainti:  Selkämerenkatu 11, 00180 Helsinki,  Jätkäsaari
Perustettu:  1963
Rehtori:  Mónica Gilbert-Sáez
Luokat:  Primary Years Programme (4-11-vuotiaat), Middle Years Programme (11-16-vuotiaat), Diploma Programme (16-19-vuotiaat)
Verkkosivut
International School of Helsinki on kansainvälinen yhtenäiskoulu, joka sijaitsee Helsingin Jätkäsaaressa ja se perustettiin vuonna 1963.
ISH on International Baccalaureate World School, jossa tarjotaan IB-ohjelmia päiväkodista lukioon asti. Koululle annettiin oikeus tarjota IB-tutkintotodistusohjelmaa vuonna 1993. Koulun tarjoama opetus on englanninkielistä, ja koulu on jaettu Lower Schooliin ja Upper Schooliin. ISH oli ensimmäinen koulu Suomessa, joka sai  täydet valtuudet tarjota kaikkia kolmea International Baccalaureate-ohjelmaa: Primary Years Program (PYP), The Middle Years Program (MYP) ja Diploma-ohjelma marraskuussa 2005.
Rakenne

Koulussa oli lukuvuonna 2023–2024 noin 500 oppilasta. Oppilaista on yleensä noin 15-18 prosenttia suomalaisia. Muu koulun väestö koostuu eri kansallisuuksista. Koulu on jaettu kahteen osaan:
Rakenne > ISH Lower School

1 ohjelma: Primary Years Programme (PYP), 4–11-vuotiaat
Rakenne > ISH Upper School

2 ohjelmaa:
Middle Years Programme (MYP), 11–16-vuotiaat.
Diploma Programme (DP) 16–19-vuotiaat.
Kaikki kolme ohjelmaa jakavat saman kampuksen.
Rakenne > Hallinto

Koulua johtaa hallintoneuvosto, jonka ISH:n vanhempien yhdistys valitsee kahden vuoden toimikaudeksi.
Tilat

ISH muutti Helsingin Ruoholahden alueelle vuonna 1996. Koulun tiloihin kuuluvat ATK-tilat, kuntosali, urheilukenttä, kirjasto ja mediakeskus sekä älytauluilla ja muilla medialaitteilla varustetut luokkahuoneet. Koulussa on myös yhdistetty kahvila ja auditorio.
Vapaa-ajan aktiviteetit

Helsingin kansainvälinen koulu tarjoaa monenlaista toimintaa. The After School Activities (ASA) -ohjelma on jaettu kolmeen vuodenaikaan: syksy, talvi ja kevät. Koulu on CEESA:n jäsen, jonka avulla vanhemmat oppilaat voivat osallistua tapahtumiin muiden Keski- ja Itä-Euroopan kansainvälisten koulujen opiskelijoiden rinnalla. Niihin kuuluvat erilaiset urheilutapahtumat, mukaan lukien jalkapallo-, koripallo- ja lentopalloturnaukset.
Lower Schoolin oppilailla on valittavana erilaisia kerhoja, joihin kuuluvat taiteet, sarjakuvat, tanssiminen, draama, pelit, musiikki ja erilaiset urheilulajit.
Aiheesta muualla

Helsingin kansainvälinen koulu
International Baccalaureate Organization
Keski- ja Itä-Euroopan kouluyhdistys
Idman

Idman voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Idman, suomalainen säätyläissuku; Idestam-aatelissuku on sen eräs haara
Idman Oy, suomalainen valaisinvalmistaja
Idman & Arvela, Suomessa 1907–1959 toiminut kosmeettisia tuotteita valmistanut yritys
İdman Azərbaycan TV, azerbaidžanilainen television urheilukanava
Sukunimenä

Anna-Maria Idman-Tigerstedt (o.s. Idman, 1887–1969), tietokirjailija, Gustaf Rudolf Idmanin tytär
Annika Idman (s. 2004), jalkapalloilija
Carl Johan Idman (vuodesta 1814 Idestam, 1759–1821), Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtaja
Dick Idman (s. 1950), näyttelijä
Einar Idman, (1881–1954), Oy Idman & Arvela Ab:n perustaja, kauppaneuvos
Gustaf Rudolf Idman (1857–1927), lääkintöneuvos ja moninkertainen valtiopäivämies
Gösta Idman (1865–1946), lääkäri, hammaslääkäri ja hammaslääketieteen tutkija ja opettaja, Gustaf Rudolf Idmanin veli
Herta Idman (1890–1942), tanssija, tanssinopettaja ja Helsingin Leikkuuopiston perustaja, pankinjohtaja Nils Idmanin tytär
Karl Gustaf Idman (1885–1961), diplomaatti, Suomen ulkoministeri, Gustaf Rudolf Idmanin poika
Karl Hjalmar Idman, liikemies, Idman Oy:n perustaja
Karl Wilhelm Törnegren (1817–1860), kirjastonhoitaja
Niilo (Nils Rudolf) Idman (1889–1977), pääkonsuli, kirjallisuudentutkija ja suomentaja, Gustaf Rudolf Idmanin poika
Nils Idman nuorempi (1716–1790), Huittisten kirkkoherra, lääninrovasti, kielentutkija
Nils Idman vanhempi (1680–1750), Huittisten kirkkoherra, lääninrovasti
Nils Idman (1858–1944), pankinjohtaja, tunnettu Idmanin kavallusjutusta, Gustaf Rudolf Idmanin veli
Nils Johan Idman (1781–1851), liikemies, Hatanpään kartanon omistaja
Petter Gustaf Idman (1796–1856), merikapteeni, Hercules-parkin päällikkö maailmanympäripurjehduksella 1844–1847
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Idman”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Gösta Idman

Karl Gustaf Johan (Gösta) Idman (5. elokuuta 1865 Messukylä – 20. heinäkuuta 1946) oli suomalainen lääkäri, hammaslääkäri ja hammaslääketieteen tutkija ja opettaja.
Henkilöhistoria

Idmanin vanhemmat olivat filosofian maisteri Karl Gustaf Idman ja vapaaherratar Beata Sophie Gustava Mellin. Lääkintöneuvos, valtiopäivämies Gustaf Rudolf Idman ja pankinjohtaja Nils Idman olivat hänen veljiään. Gösta Idmanin puoliso vuodesta 1892 oli Jenny Amalie Mathilde Favre (k. 1934). Idman tuli ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1883 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1886, lääketieteen kandidaatiksi 1891, lääketieteen lisensiaatiksi 1892 ja hammaslääkäriksi 1911. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1913.
Idman oli Nokian tehtaan lääkäri 1894–1900 ja 1904–1910, koululääkäri Tampereella 1900–1903, Helsingin yliopiston odontologian laitoksen assistentti 1917–1918, odontologian dosentti 1917–1918, hammaslääkintätaidon opettaja 1918–1919, hammaskirurgian opettaja 1919–1925 ja odontologian laitoksen esimies 1919–1925. Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen hän oli 1904–1911 ja Suomen Hammaslääkäriseuran puheenjohtaja 1919 ja kunniajäsen vuodesta 1934.
Julkaisuja

Bakteriologische Untersuchungen von im Anschluss an Pulpitis purulenta und Gangraena pulpae. Auftretenden periostalen Abszessen,  Helsinki: Helsingin yliopisto, 1913 (väitöskirja)
Hammaslääkäriopetuksen kehitys Suomessa, Helsinki: Duodecim, 1927 (julkaisussa: Juhlanumero julkaistu Duodecim-seuran perustajan ja kunniapuheenjohtajan professori Matti Äyräpään täyttäessä 75 vuotta 11.4.1927, toim. Gustaf Rudolf Idman)
Antero Laine (toimittaja)

Antero Laine (10. toukokuuta 1935 Kotka – 21. helmikuuta 2024 Helsinki) oli toimittaja ja ammattiyhdistysjohtaja. Hän oli Suomen sanomalehtimiesten liiton puheenjohtaja vuosina 1974–1992. Hän työskenteli Hymyn päätoimittajana, toimittajana Yleisradiossa ja Eteenpäin-lehdessä sekä UPOn tiedotuspäällikkönä.
Laine oli kansainvälisen lehtimieskomitean jäsen sekä pohjoismaisen toimittajajärjestön NJS:n puheenjohtaja 1974–1979 ja 1985–1987.
Laine on haudattu Tapiolan uurnalehtoon Espooseen.
Viides adventti

| Viides adventti Raskasta joulua |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 18. marraskuuta 2022
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 49.02
 Levy-yhtiö: Gramophone Records
Listasijoitukset
  7. (albumilista)    1. (fyysinen albumilista)
Raskasta joulua -projektin muut julkaisut
| Raskasta joulua IV 2017 | Viides adventti 2022 |   |
Viides adventti on Raskasta joulua -projektin albumi, jonka julkaisi Gramophone Records 18. marraskuuta 2022. Albumi on omistettu edesmenneen Kimmo Blomin muistolle. Kappaleeseen ”Kehtolaulu”, joka on Kaisa Korhosen suomeksi sanoittama versio Queensrÿchen ”Silent Lucidity” -kappaleesta, julkaistiin musiikkivideo.
Kappaleet

Gaudete! – 2.48
Rakkain lahjoistani – 5.28  – Antti Railio
Avaruus – 4.46  – Noora Louhimo
Kaksi kynttilää – 4.51  – Marko Hietala
Jouluun uskotaan – 4.49  – Pekka Heino
Hiljaisuus – 4.35  – Tony Kakko
Vinter – 5.16  – Elize Ryd & Tommy Karevik
Kyllä pukki tietää – 4.10  – JP Leppäluoto & Ilja Jalkanen
Stars – 6.24  – kaikki (myös Kimmo Blom)
Kehtolaulu – 5.48  – kaikki
Aiheesta muualla

Viides adventti Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Viides adventti Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Raskasta joulua |
| --- | --- |
 Marco Hietala  Tony Kakko  Ari Koivunen  Tommi Salmela  Ville Tuomi  Kimmo Blom  Antti Railio  JP Leppäluoto  Pasi Rantanen  Antony Parviainen  Jarkko Ahola 
Albumit:  Raskasta joulua  Raskaampaa joulua  Raskasta joulua  Ragnarok Juletide  Raskasta joulua 2  Tulkoon joulu – akustisesti  Raskasta joulua IV  Viides adventti 
Raskasta iskelmää:  Raskasta iskelmää
Martti Mansikka

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Martti Mansikka |  Martti Mansikka |  Martti Mansikka |  |
Maa:   Suomi
Miesten telinevoimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Melbourne 1956 | joukkuekilpailu |  |
Martti Mansikka (29. lokakuuta 1933 Antrea – 24. helmikuuta 2024) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän voitti olympiapronssia Melbournen kesäkisoissa 1956 voimistelun joukkuekilpailussa. Samojen kisojen henkilökohtaisessa 12-ottelussa hän sijoittui 20:nneksi sekä permannolla kymmenenneksi.
MM-kilpailuissa Mansikka sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi vuonna 1958. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti joukkuekilpailussa vuonna 1957.
Seuratasolla Mansikka edusti Tampereen Sisua ja Tampereen Kilpaveljiä. Hän voitti Suomen mestaruuden permannolla, hevosella ja hypyssä vuonna 1957.
Mansikan poika Reijo Mansikka tunnetaan jääkiekon puuhamiehenä varsinkin Itä-Suomessa.
Mansikka on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle Tampereelle.
Kaatuneiden urheilijoiden muistokilpailut (nyrkkeily)

Kaatuneiden urheilijoiden muistokilpailujen nyrkkeily järjestettiin Helsingin olympiastadionin eteläpäässä  21.-22. heinäkuuta 1940. Mukana oli niin SVUL:n alaisen Suomen Nyrkkeilyliiton kuin TUL:n nyrkkeilijät. Otteluja käytiin kaikiaan 65, joista ensimmäisenä päivänä 20 ottelua, toisen päivän aamupäivänä 34 ja illalla 11.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Seura | Hopeaa | Seura | Pronssia | Seura |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kärpässarja | Olli Lehtinen | Helsingin Voimailijat | Unto Fernelius | Viipurin Nyrkkeilijät | S.Nykänen | Helsingin Voimailijat |
| Kääpiösarja | Yrjö Heino | Tampereen Voimailuseura | Edvard Hildén | Tampereen Nyrkkeilyseura | T.Rytkönen | Viipurin Nyrkkeilijät |
| Höyhensarja | Eino Pelkonen | Helsingin Voimailijat | A.Hänninen | Kymin Veikot | Lauri Kostamo | Kemin Veto |
| Kevytsarja | A.Piitulainen | Viipurin Nyrkkeilijät | Erkki Räsänen | Tampereen Kilpa-Veljet | Lars Sjöholm | Ekenäs IF |
| Välisarja | Veikko Backman | Hyvinkään Ponteva | Reino Hiltunen | Kymin Veikot | O.Kruuda | Tampereen Yritys |
| Keskisarja | Viljo Suhonen | Kotkan Voimailijat | Aatos Lundell | Turun Toverit | A.Ekholm | Ekenäs IF |
| Raskas keskisarja | Eino Vaelma | Turun Toverit | Eric Holmberg | Ekenäs IF | Åke Lindström | Ekenäs IF |
| Raskassarja | Oiva Purho | Ekenäs IF | Paavo Mattsson | Keravan Toverit | Arvo Salo | Porin Tarmo |
AFS (täsmennyssivu)

AFS on lyhenne, joka voi tarkoittaa jotain seuraavista:
AFS, American Field Service, vaihto-oppilasjärjestö
Adaptive Front-Lighting System (AFS), mukautuva ajovaloautomatiikka
Andrew File System, tiedostojärjestelmä
Apple File Service
afroseminolisen kreolikielen ISO 639-3 -tunniste
Afganistanin afgaani, rahayksikkö
Vaihtoehto Ruotsille (AfS), ruotsalainen puolue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”AFS”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Zandile Ndhlovu

| Zandile Ndhlovu> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. elokuuta 1989 (ikä 35) Soweto, Johannesburg, Gautengin provinssi, Etelä-Afrikka
Kansalaisuus:  Etelä-Afrikka
Ammatti:  Vapaasukellusohjaaja, aktivisti, luonnonsuojelija ja elokuvantekijä
Muut tiedot
Lempinimet:  The Black Mermaid
Järjestö:  The Black Mermaid Foundation
Zandile Ndhlovu (s. 25. elokuuta 1989 Soweto, Johannesburg, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen luonnonsuojelija, vapaasukellusohjaaja, aktivisti ja elokuvantekijä.
Ndhlovu on Etelä-Afrikan ensimmäinen mustaihoinen naispuolinen vapaasukellusohjaaja. Hän on The Black Mermaid Foundationin perustaja. Vuonna 2023 Ndhlovu pääsi BBC:n 100 Women -listalle. Ndhlovusta tuli vuonna 2023 11th Hour Racingin suurlähettiläs. Häntä on kutsuttu lempinimellä The Black Mermaid (suom. Musta merenneito).
Elämä ja ura > Lapsuus ja nuoruus

Ndhlovu syntyi Sowetossa, Johannesburgissa, Gautengin provinssissa kaukana merestä tai muista uintimahdollisuuksista. Lapsena hän ei saanut mennä vapaasti suurimmille vesialueille, ja Ndhlovu näki vasta noin 12-vuotiaana meren ensimmäisen kerran. Hän oli hukkua 6. luokalla ollessaan uintitunnilla monirotuisessa koulussa.