stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isabelle Durant
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isabelle Durant Wikimedia Commonsissa
Isabelle Durantin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Isabelle Durant Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Huume-Suomen historia

| Huume-Suomen historia> Aiheesta muualla |
| --- | --- |
IMDb
Huume-Suomen historia on Yleisradion tuottama dokumenttisarja, joka kertoo siitä, miten nykyään huumeina pidetyt aineet tulivat Suomeen. Sitä ennen kannabis, oopiumi, morfiini, heroiini, kokaiini ja amfetamiini olivat lähinnä lääkeaineita, joita myös satunnaisesti väärinkäytettiin.
Huume-Suomen historia -sarjaan kuuluu neljä puolituntista televisiodokumenttia ja neljä verkkodokumenttia.
Tekijät

Riikka Kaihovaara – ohjaaja
Marko Niemi – ohjaaja
Nina Sternros – tuottaja
Aiheesta muualla

Huume-Suomen historia Facebookissa.
Huume-Suomen historia Yle 14.08.2015.
Ismail Abilov

| Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Bulgaria> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Moskova 1980 | 82 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Istanbul 1974 | 90 kg |  |
|  Hopeaa | Minsk 1975 | 82 kg |  |
|  Pronssia | Teheran 1973 | 82 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ludwigshafen 1975 | 82 kg |  |
|  Kultaa | Bursa 1977 | 82 kg |  |
|  Kultaa | Prievidza 1980 | 82 kg |  |
|  Hopeaa | Leningrad 1976 | 82 kg |  |
Ismail Abilov (bulg. Исмаил Абилов, s. 9. kesäkuuta 1951) on bulgarialainen vapaapainija ja olympiavoittaja.
Turkkilaistaustainen Abilov voitti urallaan yhden olympiamitalin, kullan 82 kilon sarjasta Moskovasta 1980. Montréalissa 1976 hän oli saman sarjan viides. MM-kisoista Abilov saavutti kolme mitalia: hopeaa Istanbulista 1974 sarjasta 90 kg ja Minskistä 1975 sarjasta 82 kg sekä pronssia Teheranista 1973 (82 kg). EM-kilpailuista hän saavutti kolme mestaruutta ja yhden hopeamitalin.
Ismael Rueda Sierra

Ismael Rueda Sierra vuonna 2022.
Ismael Rueda Sierra (s. 11. toukokuuta 1950 Suaita) on kolumbialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Sonsón-Rionegron hiippakuntaan 22. elokuuta 1981 ja inkardinoitiin Girardotin hiippakuntaan vuonna 1988. Hänet nimitettiin 20. joulukuuta 2000 Cartagenan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Burunin titulaaripiispaksi, ja piispaksi vihkiminen seurasi 17. helmikuuta 2001. Pääkonsekraattorina toimi Jorge Ardila Serrano, jota avustivat Carlos José Ruiseca Vieira ja Flavio Calle Zapata.
Rueda Sierra sai 27. kesäkuuta 2003 nimityksen Socorro y San Gilin piispaksi. 13. helmikuuta 2009 hänet nimitettiin Bucaramangan arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 2. toukokuuta.
Ipanapa 2

| Ipanapa 2 Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 29. lokakuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Lasse Kurki
 Tyylilaji: lastenmusiikki
 Kesto: 41.12
 Levy-yhtiö: Ipanapa Records
  muut julkaisut
| Ipanapa 1 2007 | Ipanapa 2 2008 | Ipanapa 3 2010 |
Ipanapa 2 on 29. lokakuuta 2008 julkaistu lasten musiikkikokoelmalevy. Levyllä esiintyy Samuli Laiho, Mikko Kuustonen, Jyrki 69, Mikki Kauste, Laura Sippola, Juha Lehti, Ninni Poijärvi, Jenni Vartiainen, Hanna Pakarinen, Lauri Tähkä, Janna ja Felix Zenger.
Kappaleet

Vattat täynnä – 1.55 (esittäjä Lauri Tähkä)
Mörkö mainio – 2.41 (esittäjä Hanna Pakarinen)
Tilulilulei – 2.25 (esittäjä Mikki Kauste)
Et sä mua määrää – 2.49 (esittäjä Janna)
Urho Kepponen – 3.30 (esittäjä Jenni Vartiainen)
Vanha rämä Volkkari – 3.25 (esittäjä Samuli Laiho)
Suumusaa – 2.17 (esittäjä Felix Zenger)
Onnenpäivänen – 3.37 (esittäjä Anna Järvinen)
Sukkasillaan – 3.56 (esittäjä Ninni Poijärvi)
Hyvä rytmi – 3.17 (esittäjä Mikko Kuustonen)
Lennä lennä lepakko – 4.33 (esittäjä Jyrki69)
Piukusuu – 3.15 (esittäjä Laura Sippola)
Stefin laulu – 3.32 (esittäjä Juha Lehti)
Muusikot

Lasse Kurki – tuottaja, kitara, banjo, ukulele, perkussiot, kellopeli, taustalaulu
Pekka Gröhn – basso
Sami Kuoppamäki – rummut, perkussiot, haarukat, veitset, lusikat
Pessi Levanto – piano, rhodes
Miikka Paatelainen – kitara, slide, pedal steel, theremin
Italienne

Barnum-kirjaintyyppi
Italienne on kirjasinlaji, jossa pääteviivat ovat korostetun paksuja, selvästi paksumpia kuin kirjainten pysty- ja poikkiviivat. Italienne on egyptiennen eräs muunnelma, ja tuli muotiin 1800-luvun alkupuolella, jolloin kirjasinten suunnittelijat ryhtyivät kokeilemaan voimakkaiden kontrastien käyttöä kirjainmuodoissa. Italienne-kirjaintyypit tunnetaan Villin lännen kirjasimina, koska ne olivat erityisen suosittuja 1800-luvun loppupuolen julisteissa, joiden teksti ladottiin yleensä puukirjakkeilla. Tämä kirjasinlaji tuli uudestaan muotiin 1970-luvulla, joten italienne-kirjaintyypit sopivat ilmentämään sekä 1800- että 1900-luvun loppupuolten tunnelmaa. Tunnettu Italienne-kirjaintyyppi on Playbill.
Italica

Italica (lat., ”italialainen”) voi viitata seuraaviin:
Italica, antiikin aikainen kaupunki Hispania Baeticassa
Corfinium eli Italica, antiikin aikainen kaupunki Samniumissa Italiassa, nykyinen Corfinio
Rooman legioonia:
Legio I Italica
Legio II Italica
Legio III Italica
Legio IV Italica
Air Italica, entinen italialainen lentoyhtiö
Italica Press, yhdysvaltalainen kirjankustantamo
Iași (piirikunta)

| Iașin piirikunta Județul Iași |
| --- | --- |

 Vaakuna
 Sijainti
Valtio:  Romania
Kehitysalue:  Nord-Est
Historiallinen alue:  Moldavia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Iași
Pinta-ala:  5 476 km²
Väkiluku (2014):  780 948
 – väestötiheys:  142,6 as./km²
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  IS
 
Consiliul Județean Iași
Iași on piirikunta Romanian Moldaviassa. Piirikunnan pääkaupunki on Iași. Sen pinta-ala on 5 476 km² ja siellä on noin 780 948 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede

Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 476 km². Sen alue sijaitsee Siret- ja Prutjokien välissä.
Iașin piirikunta rajautuu idässä Moldovan tasavallan Făleștin, Unghenin, Nisporenin ja Hînceștin piireihin, lännessä Neamţin piirikuntaan, pohjoisessa Botoşanin ja Suceavan piirikuntiin sekä etelässä Vasluin piirikuntaan.
Kaupungit ja kunnat > Kaupungit

Iași
Pașcani
Târgu Frumos
Hârlău
Podu Iloaiei
Kaupungit ja kunnat > Kunnat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alexandru Ioan Cuza  Andrieșeni  Aroneanu  Bălțați  Bârnova  Belcești  Bivolari  Bosia  Brăești  Balș  Butea  Ceplenița  Ciortești  Ciurea  Coarnele Caprei  Comarna  Costești  Costuleni  Cotnari |  Cozmești  Cristești  Cucuteni  Dagâța  Deleni  Dobrovăț  Dolhești  Drăgușeni  Dumești  Erbiceni  Fântânele  Focuri  Golăiești  Gorban  Grajduri  Gropnița  Grozești  Hălăucești  Harmanești |  Heleșteni  Holboca  Horlești  Ion Neculce  Ipatele  Lespezi  Lețcani  Lungani  Mădârjac  Mircești  Mironeasa  Miroslava  Miroslovești  Mogoșești-Siret  Mogoșești-Iași  Moșna  Moțca  Movileni  Oțeleni |  Plugari  Popești  Popricani  Prisăcani  Probota  Răchiteni  Răducăneni  Românești  Roșcani  Ruginoasa  Scânteia  Scheia  Schitu Duca  Scobinți  Sinești  Șipote  Sirețel  Stolniceni-Prăjescu  Strunga |  Tansa  Tătăruși  Țibana  Țibănești  Țigănași  Todirești  Tomești  Trifești  Țuțora  Valea Lupului  Valea Seacă  Vânători  Victoria  Vlădeni  Voinești |
Väestö

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 723 553 asukasta ja sen väestötiheys oli 150 asukasta neliökilometrillä.
Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 98,1 %, romaneja 1,2 %, lipovaneja 0,4 % ja muita 0,3 %.
| Vuosi | Piirikunnan väestönkasvu |
| --- | --- |
1948: 431 586
1956:  516 635
1966:  619 027
1977:  729 243
1992:  811 342
2002:  816 910
2007:  825 100
2011:  723 553
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iașin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Piirikunnan viralliset internetsivut (Arkistoitu – Internet Archive) (romaniaksi)
Romanian piirikunnat
Alba
Arad
Argeș
Bacău
Bihor
Bistrița-Năsăud
Botoșani
Brașov
Brăila
Buzău
Caraș-Severin
Călărași
Cluj
Constanța
Covasna
Dâmbovița
Dolj
Galați
Giurgiu
Gorj
Harghita
Hunedoara
Ialomița
Iași
Ilfov
Maramureș
Mehedinți
Mureș
Neamț
Olt
Prahova
Satu Mare
Sălaj
Sibiu
Suceava
Teleorman
Timiș
Tulcea
Vaslui
Vâlcea
Vrancea
Ivan Bátory

| Ivan Bátory> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. toukokuuta 1975 (ikä 49) Liptovský Mikuláš, Tšekkoslovakia
Uran tiedot
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  1993-2011
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  3
 Tietolaatikko päivitetty 9. joulukuuta 2014 
Ivan Bátory (s. 3. toukokuuta 1975 Liptovský Mikuláš) on uransa jo päättänyt slovakialainen maastohiihtäjä. Hän edusti urallaan SKP Strbske Plesoa.
Bátory debytoi maastohiihdon maailmancupissa joulukuussa 1993 Santa Caterinassa ollen 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 89. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Bátory saavutti Tauplitzalmin 15 kilometrin perinteisen kilpailussa joulukuussa 1994 ollen 28. Hänen paras sijoituksensa maailmancupin osakilpailussa on kolmas, jonka hän on saavuttanut kolme kertaa. Ensimmäinen kolmas sija tuli marraskuussa 1999 Kiirunan 10 kilometrin perinteisellä, toinen palkintokorokesija Davosin 15 kilometrin perinteiseltä joulukuussa 2001 ja viimeinen kolmas sija Beitostölenin 15 kilometrin perinteiseltä. Bátory lopetti uransa vuonna 2011.
Bátory osallistui urallaan viisiin talviolympialaisiin peräkkäin vuosina 1994-2010. Hänen paras sijoituksensa on parisprintin kahdeksas sija vuoden 2006 olympialaisista Torinosta. Paras henkilökohtainen sijoitus on 19. Naganon kisojen 1998 50 kilometriltä. Bátory on osallistunut myös yhdeksiin MM-kilpailuihin peräkkäin vuosina 1995-2011. Hänen paras sijoituksensa on kuudes vuoden 2003 MM-kisojen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailusta Val di Fiemmestä.
Jeffrey Jey

Jeffrey Jey
Jeffrey Jey (s. 5. tammikuuta 1970 Lentini, Sisilia, Italia) on Eiffel 65 nimisen italodisco-yhtyeen laulaja. Hän käyttää nimeä Jeffrey Jey, koska hänen oikea nimensä Gianfranco Randone ei hänen mielestään ole kyllin mediaseksikäs.
Hän syntyi Sisiliassa, mutta Randonet muuttivat Jeffreyn ollessa pieni Yhdysvaltoihin, josta he tulivat takaisin Italiaan, kun hän oli 11-vuotias.
Jeffrey on ollut osallisena muun muassa projekteissa BlissTeam ja Gabry Ponte.
Ivan Bukin

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Aleksandra Stepanova ja Ivan Bukin Skate Americassa 2019. |  Aleksandra Stepanova ja Ivan Bukin Skate Americassa 2019. |  Aleksandra Stepanova ja Ivan Bukin Skate Americassa 2019. |  |
Taitoluistelu
Maa:   Venäjä
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Minsk 2019 | jäätanssi |  |
|  Hopeaa | Tallinna 2022 | jäätanssi |  |
|  Pronssia | Tukholma 2015 | jäätanssi |  |
|  Pronssia | Moskova 2018 | jäätanssi |  |
|  Pronssia | Graz 2020 | jäätanssi |  |
Ivan Andrejevitš Bukin (ven. Иван Андреевич Букин; s. 16. syyskuuta 1993 Moskova) on venäläinen taitoluistelija. Hän on jäätanssin moninkertainen Euroopan-mestaruusmitalisti ja nuorten maailmanmestari.
Bukin saavutti parinsa Aleksandra Stepanovan kanssa jäätanssissa nuorten MM-hopeaa vuonna 2012 ja voitti seuraavana vuonna nuorten maailmanmestaruuden. Aikuisten arvokilpailuissa he ovat kilpailleet vuodesta 2015. Euroopan-mestaruuskilpailuissa he ovat saavuttaneet pronssia vuosina 2015 ja 2018, hopeaa vuonna 2019, pronssia vuonna 2020 ja jälleen hopeaa vuonna 2022. Maailmanmestaruuskilpailuissa he ovat parhaimmillaan sijoittuneet neljänneksi vuonna 2019 ja viidenneksi vuonna 2021.
Bukin ja Stepanova eivät päässeet Venäjän dopingrikkeiden takia vuoden 2018 olympialaisiin, mutta sijoittuivat viidensiksi edustaen Venäjän olympiakomitean joukkueessa vuonna 2022 Pekingin talviolympialaisissa.
Hudsonin piirikunta

Hudsonin piirikunta (engl. Hudson County) on Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Se kuuluu New Yorkin metropolialueeseen ja sen hallintokeskus on Jersey City. Piirikunta on perustettu 1840. Hudsonin piirikunta on ollut monille maahanmuuttajille portti Yhdysvaltoihin. Piirikunnan rannikon vieressä sijaitsevat Ellis Island ja Liberty Island, jotka ovat Hudsonin piirikunnan vesialueiden sisällä.
Maantiede

Hudsonin piirikunta on pinta-alaltaan pienin ja asukastiheydeltään suurin New Jerseyn 21 piirikunnasta. Asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 634 266. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan piirikunnan pinta-ala on 162 km², josta 121 km² on maata ja 41 km² (25,21 %) on vettä. Asukastiheys on 3 915/km².
Piirikunnan topografian merkittävin piirre on vuoriharjanne, joka nousee jyrkästi Hudson-joen länsirannasta piirikunnan pohjoisosassa. Harjanne on Palisades-vuoriston eteläinen jatke. Piirikunnan eteläosan niemimaa on tasaista rannikkoa. Länsiosat Passaic- ja Hackensack-jokien välissä ovat suurimmaksi osaksi tulvamaata. Korkein kohta on 79 metriä merenpinnasta vuoriharjanteen kahdessa eri kohdassa, toinen Guttenbergissä ja toinen West New Yorkissa.
Hallinnollinen jako

| --- | --- |
:  Bayonne (city)  Jersey City (city)  Hoboken (city)  Union City (city)  West New York (town)  Guttenberg (town)  Secaucus (town)  Kearny (town)  Harrison (town)  East Newark (borough)  North Bergen (township)  Weehawken (township)
Naapuripiirikunnat

Bergenin piirikunta (New Jersey) – pohjoisessa
New Yorkin piirikunta (New York) – idässä
Essexin piirikunta (New Jersey) – lännessä
Unionin piirikunta (New Jersey) – lännessä
Richmondin piirikunta (New York) – etelässä
Kuvia

Tornitaloja Guttenbergissa
Ravintola Hobokenissa
Jersey City Manhattanilta
Weehawkenin kaupungintalo
Pulaski Skyway
Tekoallas Jersey Cityssä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hudsonin piirikunta Wikimedia Commonsissa
New Jerseyn osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Central Jersey  Delaware Valley  Jersey Shore  Meadowlands  North Jersey  Pine Barrens  Shore Region  Skylands Region  South Jersey  New Yorkin metropolialue  Tri‑State Region 
Huomattavat kaupungit ja kunnat:   Atlantic City  Bayonne  Camden  Clifton  Edison  Elizabeth  Hackensack  Hoboken  Jersey City  Lakewood  Newark  New Brunswick  Ocean City  Paterson  Perth Amboy  Trenton (pääkaupunki)  Vineland  Woodbridge 
Piirikunnat:   Atlantic  Bergen  Burlington  Camden  Cape May  Cumberland  Essex  Gloucester  Hudson  Hunterdon  Mercer  Middlesex  Monmouth  Morris  Ocean  Passaic  Salem  Somerset  Sussex  Union  Warren
Iso-Hannu

| Iso-Hannu |
| --- | --- |

Osoite:  Savilankatu 4
Sijainti:  Rauma
Koordinaatit:  61°7′42.78″N, 21°30′29.02″E
Rakennustyyppi:  elokuvateatteri
Valmistumisvuosi:  1941
Suunnittelija:  Jaakko Tähtinen
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Iso-Hannu on Raumalla sijaitseva elokuvateatteri, jonka omistaa liikemies Riku Räsäsen yritys Kinorauma Oy. Arkkitehti Jaakko Tähtisen vuonna 1940 suunnittelema rapattu kivirakennus sijaitsee niin sanotulla Hannun tontilla Vanhan Rauman laidalla.
Samalla paikalla toimi aiemmin vuonna 1916 valmistunut elokuvateatteri Titania, joka oli J. A. Niemen suunnittelema. Se tuhoutui talvisodan pommituksissa ja tilalle valmistui nykyinen elokuvateatteri vuonna 1941.
Rakennusta on esitetty suojeltavaksi. Elokuvateatterin sisustukseen kuuluvat muun muassa Paavo Tynellin suunnittelemat valaisimet.
Aiheesta muualla

Iso-Hannun kotisivut
Ihmisoikeudet Ruotsissa

Osa politiikan artikkelisarjaa
Ruotsin perustuslait
Ruotsin hallitusmuoto
Ruotsin kruununperimysjärjestys
Painovapausasetus
Sananvapausperustuslaki
Monarkia
Ruotsin kuningas (Luettelo):
Kaarle XVI Kustaa
Kruununprinsessa
Prinsessa Victoria
Ruotsin kuningasperhe
Ruotsin hovi
Toimeenpanovalta
Ruotsin pääministeri (Luettelo):
Magdalena Andersson
Ruotsin hallitus
Anderssonin hallitus
Ruotsin ministeriöt
Ruotsin viranomaiset
Lainsäädäntövalta
Ruotsin valtiopäivät
Ruotsin valtiopäivien puhemies
Andreas Norlén
Luettelo Ruotsin valtiopäiväedustajista
Perustuslakivaliokunta
Sotadelegaatio
Ruotsin oppositiojohtaja
Ulf Kristersson
Tuomiovalta
Ruotsin korkein oikeus
Ruotsin korkein hallinto-oikeus
Lakineuvosto
Aluejako
Ruotsin läänit
Luettelo Ruotsin maaherroista
Ruotsin maakäräjäkunnat
Ruotsin kunnat
Vaalit
Ruotsin valtiopäivävaalit 2018
Ruotsin maakäräjävaalit 2018
Ruotsin kunnallisvaalit 2018
Ruotsin europarlamenttivaalit 2019
Kansanäänestykset Ruotsissa
Luettelo Ruotsin puolueista
Muita aiheita
Ruotsin energiapolitiikka
Ruotsin ulkopolitiikka
Ruotsin saamelaisparlamentti
Ruotsin puolustusvoimat
Ruotsin poliisi
Säpo
Ihmisoikeudet Ruotsissa ovat kansainvälisten sopimusten ja kansallisen lainsäädännön määrittelemät jokaiselle ihmiskunnan jäsenelle yhtäläisesti kuuluvat vapaudet ja oikeudet. jotka pohjautuvat käsitykseen ihmisarvon yleismaailmallisesta yhtäläisyydestä ja loukkaamattomuudesta. Ne voidaan jakaa vapausoikeuksiin, poliittisiin, taloudellisiin, sosiaalisiin ja sivistyksellisiin oikeuksiin sekä oikeuteen tasapuoliseen kohteluun oikeudenkäynnissä. Kansallisessa lainsäädännössä ihmisoikeuksia käsitellään muun muassa hallitusmuodossa, joka on yksi Ruotsin neljästä perustuslaista.
Vapausoikeudet

Tärkein vapaus on oikeus elämään. Kuolemanrangaistus poistettiin laista asteittäin vuodesta 1920 alkaen, ja vuonna 1975 perustuslaissa se kiellettiin kaikissa olosuhteissa.
YK:n kidutuksen vastainen komitea kehotti Ruotsia lisäämään toimia naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan ehkäisyyn ja rangaistuksiin vuonna 2008. Vain arviolta 12 % poliisille tehdyistä raiskausilmoituksista johtaa oikeudenkäyntiin.
Poliittiset oikeudet

Poliittisia oikeuksia ovat muun muassa äänioikeus, sananvapaus, kokoontumisvapaus sekä yhdistysvapaus.
Naiset saivat Ruotsissa äänioikeuden vuoden 1921 vaaleissa, joissa valittiin viisi naisedustajaa. Yleisestä ja yhtäläisestä äänioikeudesta naisille ja miehille oli päätetty vuonna 1919.
Toimittajat ilman rajoja -järjestön kokoamassa maailman sananvapausindeksissä Ruotsi on ollut yleensä parhaiden maiden joukossa, vuonna 2020 sijalla viisi.
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet

Perusoikeuksiin kuuluvat myös taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet. Tällaisia ovat esimerkiksi oikeus työhön, sosiaaliturvaan ja opetukseen. Julkisella vallalla on velvoite turvata ja edistää näiden oikeuksien toteutumista.
Korkea työllisyysaste ja osallistavat työmarkkinat ovat Ruotsissa sekä hallituksen, työmarkkinajärjestöjen että kuntien tavoite.  Kaikkien ryhmien osallisuuteen työmarkkinoilla panostetaan paljon, jotta toteutuisi kaikkien oikeus työhön kykyjensä mukaan.
Oppivelvollisuus koskee 6–16 -vuotiaita. Kaikilla peruskoulun tai erityisperuskoulun päättäneillä nuorilla on Ruotsissa oikeus toisen asteen koulutukseen.
Aiheesta muualla

Human rights in Sweden – The Swedish Government's Human Rights Website ( Arkistoitu – Internet Archive) . (englanniksi)
National Action Plan for human rights in Sweden (Arkistoitu – Internet Archive). Sweden.se. (englanniksi)
Amnesty International: Sweden Human Rights (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Ruotsin Amnesty International. (ruotsiksi)
Erkki Hartikainen: Uskonnonvapaus Ruotsissa. Vapaa ajattelija 2/2005.
Jamie Pierre

Matthew Jamie Pierre (1973 – 13. marraskuuta 2011) oli yhdysvaltalainen ammattilaisvapaalaskija. Hän on tehnyt maailmanennätyksen hyppäämällä alas 77,7 metrin (255 jalkaa) korkuiselta kallionjyrkänteeltä.
Kuolema

Pierre kuoli 13. marraskuuta 2011. Hän kuoli jäätyään lumivyöryyn Utahin Snowbirdissä. Nettitietojen mukaan Pierre ei hautautunut lumeen vaan tippui vyöryn pyyhkäisemänä kalliolta. Hän oli kuollessaan 38-vuotias.
Jari Paasikivi

Pertti Jari Paasikivi (s. 30. huhtikuuta 1954) on vuorineuvos ja Oraksen perustajan Erkki Paasikiven kolmas poika. Hän on toiminut Oras Investin hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2018, johon hän siirtyi Oras Investin toimitusjohtajan paikalta huhtikuussa 2018. Hän oli Oraksen toimitus- ja konsernijohtaja vuosina 1994–2007. Paasikivi valmistui kauppatieteiden maisteriksi Svenska handelshögskolanista vuonna 1983.
Paasikivi toimi Kemiran hallituksen puheenjohtajana 2014-2022, Tikkurilan hallituksen puheenjohtajana 2010-2021, Varma Keskinäinen eläkevakuutusyhtiön hallituksen puheenjohtajana 2017-2021 ja Uponorin hallituksen puheenjohtajana 2008–2014. Sen lisäksi hän toimi Teknologiateollisuuden hallituksen puheenjohtaja vuosina 2013-2015 sekä oli Oraksen hallituksen puheenjohtaja vuosina 2013-2019. Hän on istunut myös Talotekniikkateollisuuden hallituksessa ja toiminut Keskuskauppakamarin varapuheenjohtajana sekä Rauman kauppakamarin puheenjohtajana.
Paasikivi on naimisissa ja hänellä on kolme aikuista lasta.
Ismagil Gainutdinov

Gainutdinov vuonna 1950.
Ismagil Galejevitš Gainutdinov (ven. Исмагил Галеевич Гайнутдинов, tat. Исмәгыйль Гали улы Гайнетдинов, İsmäğil Ğali ulı Ğaynetdinov; 1908 – 1977) oli tataaritaustainen neuvostoliittolainen arkkitehti ja professori. Hänen tunnetuimpia suunnittelutöitä on Musa Džalilin mukaan nimetty tataarien akateeminen ooppera- ja balettiteatteri Kazanissa sekä Ufan kaupungissa sijaitseva Salawat Julajevin monumentti.
Aiheesta muualla

Гайнутдинов Исмагил Галеевич
Iisakki Laati

Iisakki Valfrid Laati (8. joulukuuta 1892 Vampula – 12. tammikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen päätoimittaja, järjestömies ja toimistopäällikkö.
Laatin vanhemmat olivat maanviljelijä Elias Laati ja Maria Fredrika Mäkipihko. Hän pääsi ylioppilaaksi 1913 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1916. Laati opiskeli myöhemmin Saksassa 1926–1928.
Laati toimi tilastollisen päätoimiston ylimääräisenä aktuaarina 1920–1924, Iltalehden päätoimittajana 1924–1926, Uuden Suomen päätoimittajan apulaisena 1929–1932 ja Ajan päätoimittajana 1932–1933. Hän oli sitten merenkulkuhallituksen tilasto- ja rekisteritoimiston aktuaarina 1935–1942, kauppaministeriön taloudellisen tutkimustoimiston päällikkönä 1942–1948, Kokkolan kauppakoulun vanhempana lehtorina 1949–1952 sekä merenkulkuhallituksen toimistopäällikkönä 1952–1959.
Laati oli lisäksi Henkisen Työn Yhtymän sihteerinä 1936–1944 ja Henkisen Työn päätoimittajana 1939–1944. Vuosina 1945–1950 hän julkaisi Politiikka-nimistä aikakauslehteä. Laati oli Veronmaksajain keskusliiton hallituksen puheenjohtajana 1955–1962.
Laati oli naimisissa vuodesta 1920 Taina Johanna Järvisen kanssa.
Teokset

Penkkiurheilijana Amsterdamissa: tuokiokuvia olympialaisista kisoista. Kirja, Helsinki 1928
Internationale - vai Maammelaulu?; kirj. Iisakki Laati, V. Katajarinne ja U. T. Halminen. Suomen teollisuusliitto, Helsinki 1936
Koulunkäyneiden liikarunsaus ja sen synnyttämät ongelmat. Helsinki 1936
Virkamiesten valmistuskustannuksista. Suomen virkamiesyhdistysten keskusliitto, Helsinki 1937
Kauppa- ja teollisuusministeriö 50 vuotta: 1888-1938. Helsinki 1938
Législation et activité sociale en Finlande. Oy Suomen kirja, Helsinki 1939
Onko suomalaisten ikä jo saavuttanut pisimmän mittansa?. Helsinki 1939
Sosiaalinen lainsäädäntö ja toiminta Suomessa. Valtioneuvosto, Helsinki 1939, 2. painos 1942, 3. Niilo Salomaan toim. painos Sosiaaliministeriö, Helsinki 1946
Itsenäisyysajan kehitystä Kauppa- ja teollisuusministeriön valvomilla toiminta-aloilla. Suomen aseveljien liitto, Helsinki 1942
Henkisen alan järjestötoimintaa Suomessa. Henkisen Työn yhtymä, Helsinki 1944
Suomen Luotsi– ja majakkalaitoksen historia 1808-1946. Merenkulkuhallitus, Helsinki 1946
Social legislation and work in Finland. Ministry for Social Affairs, Helsinki 1949
Sosiaalinen lainsäädäntö ja toiminta Suomessa; tark. Niilo Salomaa. Sosiaaliministeriö, Helsinki 1954
50 vuotta kultaseppien yhteistyötä: Suomen kultaseppien liitto 1905-1955. Suomen kultaseppien liitto, Helsinki 1955
J. K. Paasikivi: Valtakunnallinen elämäntyö. Toimittanut Kauko Kare, kirjoittajina Kareen lisäksi Reinhold Svento, Kalle Lähteenoja, Iisakki Laati, Väinö Leskinen, J. W. Tuura, Pentti Poukka, Ida Pekari, T. H. Heikkilä ja Matti Kurjensaari. Kivi, Helsinki 1956