stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syyrian protestit 2011

Syyrian hallitusta vastustava mielenosoitus Homsissa 18. huhtikuuta 2011.
Syyrian protestit 2011 olivat opposition hallitusta vastaan suuntaamia mielenosoituksia tammikuusta 2011 alkaen.
Pikkupojat maalasivat hallituksen vastaisia iskulauseita seinään helmikuussa 2011. Salainen poliisi pidätti lapset. Kun omaiset kysyivät lapsiaan takaisin, kuvernööri ei halunnut vapauttaa heitä. Tämä suututti omaisia ja muita ihmisiä, jotka alkoivat osoittaa mieltä hallitusta vastaan. Suuret protestit alkoivat maaliskuun puolivälissä. Ihmisten raivo kasvoi, kun lapsia oli kidutettu. Mielenosoittajat vaativat marsseilla mielivallan ja korruption kitkemistä sekä pian presidentti Bašar al-Assadin eroa. Monen mielenosoituksen keskuspaikka oli moskeija. Mielenosoituksista tuli jokaperjantainen tapa.
Hallitus leimasi mielenosoitukset ulkomailta johdetuiksi ja terroristien operaatioiksi. Niinpä se vastasi pian pidätyksin ja jo muutaman päivän päästä ampui kovilla. Alun rauhalliset protestit muuttuivat pian väkivaltaisiksi mellakoiksi. Hallitus vastasi rauhallisiin ja väkivaltaisiin protesteihin maaliskuun lopussa kyynelkaasulla ja kumiluodeilla, mutta myös ampumalla kovilla. Tankit, konekiväärit, sala-ampujat, puolisotilaalliset ryhmät, joukkopidätykset ja pidätettyjen kidutukset murskasivat protesteja, jotka jatkuivat sitkeästi kuukaudesta toiseen. Toisaalta Assadin hallitus yritti maalis-huhtikuussa myönnytyksin lepytellä mielenosoittajia, mutta turhaan. Hallituksen kannattajat järjestivät vastamielenosoituksia.
Armeijasta karanneet mielenosoittajia ampumasta kieltäytyneet upseerit perustivat Vapaan Syyrian armeijan.  Se alkoi toimia heinäkuun lopussa 2011. Näin alkoi Syyrian sisällissota. Protestit jatkuivat tämän jälkeenkin.
Aktivismin alku

Arabikevät innosti joitain aktivisteja toimimaan internetissä Bashar al-Assadin hallitusta vastaan. Syyria pysyi pitkään melko rauhallisena näiden toimista huolimatta. Aktivistiryhmien suunnittelema ”Vihan päivä” 4. helmikuuta 2011 meni pieleen.. Kansa ei kannattaunut kapinaa. Presidentti Assad totesi Syyrian tilanteen olevan vaikeampi kuin muissa arabimaissa, mutta että Syyria on silti vakaa ja immuuni vallankumoukselle.
Helmikuun lopussa oli kahtena iltana mielenosoitus, jossa muutamat osoittivat mieltään Libyan Gaddafia vastaan Libyan suurlähetystön edustalla. Toisella kerralla poliisi hajotti mielenosoituksen.
Polttoitsemurha Hasakahissa

Mielenosoitusten lähtölaukauksia oli se, että Hasakan kaupungista kotoisin ollut Hasan Ali Akleh sytytti itsensä bensiinillä tuleen samaan tapaan kuin Mohamed Bouazizi oli tehnyt Tunisiassa. Syykin oli sama, protesti hallitusta vastaan.
”Kansa haluaa kaataa hallituksen”

Daraan mielenosoitukset alkoivat kun salainen poliisi pidätti 6. maaliskuuta noin viisitoista 10–15-vuotiasta poikaa. Pojat olivat maalanneet 16. helmikuuta spraymaalilla mm. "Sinun vuorosi tulossa, tohtori", "Jätä paikkasi" ja Tunisiassa ja Egyptissä käytetyn iskulauseen As-shaab yoreed eskaat el nizam!, "Kansa haluaa kaataa hallituksen" sekä jopa yhden pojan nimen "Nayef Abazid". Pojat olivat nähneet kumouksellisia iskulauseita televisiossa ja halusivat pitää hauskaa hallinnon kustannuksella. Viranomaiset pidättivät alussa yhden pojista ilmeisesti nimikirjoituksen pohjalta ja saivat muiden poikien nimiä selville kiduttamalla. Kidutetut pojat siirrettiin Suwaydasta Damaskokseen, missä kidutus jatkui.
Etelä-Syyriassa heimo- ja perheyhteisöt olivat tärkeitä, ja Daraassa kaikki tunsivat toisensa.
Perheellä oli vahva kunniakäsitys ja keskinäinen lojaalisuus.
Kun omaiset ja muut paikalliset kysyivät poikiaan vapaaksi vankilasta 26. helmikuuta, he kysyivät apua Assadin serkulta, joka johti alueen poliittisen turvallisuuden haaraa. Mutta kenraali Atef Najib kehotti vanhempia unohtamaan lapsensa. Ja hankkimaan lisää, missä asiassa kyllä luvattiin apua. Omaiset palasivat kotiinsa raivoissaan ja hävinneinä.
Omaiset ja muutamat muut järjestivät istumamielensoituksen, jonka poliisi hajotti. Seuraavan päivän istujista pidätettiin muutama.
15. maaliskuuta tuli Daraan oppositioaktivisteille tieto siitä, että Damaskoksessa oli tekeillä
protesti, ja Daraan aktivistit päättivät liittyä protestiin paikkakunnallaan mukaan.
15. maaliskuuta oli ensi kertaa mielenosoituksia monissa kaupungeissa.
Daraan mielenosoitukset ja levottomuudet, kukistaminen voimatoimin

Aktivisti Ali Masalmeh alkoi perjantaina 18. maaliskuuta puhua ihmisille moskeijassa ”Jumala on suuri, vapaus, oikeudenmukaisuus” ja sai kannattajajoukon mukaansa. Joukko lähti kohti toista moskeijaa, joka oli tyhjenemässä, ja josta tuli lisää väkeä. Poliisi neuvotteli ja kysyi protestoijilta, mitä nämä haluavat. He sanoivat haluavansa pidätetyt lapset takaisin. Kun poliisi lupasi että lapset vapautetaan, kansa vastasi: ”Valheita, valheita”. Sitten mielennosoittajat alkoivat huutaa tukea Damaskoksen aktivisteille. 300 turvajoukkojen miestä saapui paikalle. Eräs protestoija heitti turvajoukkoja kohti kiven, johon joukot vastasivat tulituksella. Turvallisuusjoukot vastasivat tähän muun muassa ampumalla kovilla väkijoukkoon, jolloin neljä kuoli ja satoja haavoittui. Pian tämän jälkeen mielenosoitukset muuttuivat mellakoiksi, ja protestit alkoivat levitä koko Syyriaan. Protestoijat hyökkäsivät 20. maaliskuuta baath-puolueen päämajaan ja Assadin suvun omistaman Syriatelin rakennukseen ja sytyttivät ne tuleen. Seitsemän poliisia kuoli.
Presidentti Assad armahti levottomuuden aiheuttaneet pojat, ja 20. maaliskuuta pojat vapautettiin, mutta hakattuna ja kidutettuna. Yksi oli menettänyt silmänsä ja muutamien kalloissa oli murtumia.
23. maaliskuuta armeija hyökkäsi Omarin moskeijaan. Rynnäkössä kuoli ainakin 37 ihmistä.
25. maaliskuuta Daraassa marssi joidenkin väitteiden mukaan jopa 100 000 ihmistä, joista 20 sai surmansa armeijan avattua tulen aseettomia mielenosoittajia vastaan. Aseettomia ihmisiä kuoli muissakin mielenosoituskaupungeissa. Daraan mielenosoitukset kukistettiin 25. huhtikuuta – 5 toukokuuta 2011 raskain asein. Sala-ampujat tulittivat katoilta, ja sotilaat kiersivät talosta taloon etsien kapinoitsijoita. Samoihin aikoihin, 26 maaliskuuta protestoijien kuolemat levisivät Sanamyniin, Homsiin ja Latakiaan. Hallitusta auttava puolisotilaallinen shabiha-joukko alkoi murhata hallituksen vastustajia.
Mielenosoittajat vaativat lopulta Assadin suvun ylivallan purkamista, aitoa demokratiaa, etnisten ryhmien välistä tasa-arvoa ja poliittisia vapauksia.
Rauhanomaiset vastatoimet

Hallitus lähetti 18. maaliskuuta delegaation, jossa oli mm. kenraali Rustom Ghazali, erittäin korkea-arvoinen sotilastiedustelun upseeri. Hallitus koetti rauhoitella heimojohtajia vapauttamalla pidätetyt pojat 20. maaliskuuta, mutta tämä raivostutti paikallisia heimojohtajia, kun poikia oli kidutettu. Hallitus lupasi 24. maaliskuuta palkkojen korotuksia ja veronalennuksia, myös sananvapautta, muttei toteuttanut lupauksiaan. Hallitus erotti 24. maaliskuuta turvapäällikkö Najibin ja kuvernööri Kalthoumin.
Damaskoksessa ja Aleppossa järjestettiin paljon hallitusta kannattavia mielenosoituksia. Assad erotti 4. huhtikuuta Daraan kuvernöörin. Assad vaihdatti hallituksen ja kumosi vuosikymmeniä jatkuneen poikkeustilan 21. huhtikuuta 2011.
Jatkuvat protestit, tankit, sala-ampujat

Hallituksen lupaukset ja vastatoimet eivät lannistaneet kansan kunnioitusta vaativia aktivisteja ja kansanjoukkoja. Alkoi kierre, joka paisutti mielenosoituksia. Hallitus ampui mielensäosoittajia protesteja kukistaakseen. Tästä tuli hautajaismielenosoituksia, joitka keräsivät yhä enemmän väkeä.
Alaviittijohtoinen armeija pysyi pääosin hallituksen puolella. Hallitus piti mielenosoittajia terroristeina ja syytti maassa olevasta väkivallasta aseistautuneita joukkioita.
8. huhtikuuta Daraassa kuoli 27 protestoijaa kummankin osapuolen käyttämään väkivaltaan. Hallituksen turvallisuusjoukot yrittivät pysäyttää marssin. joka kuitenkin jatkoi eteenpäin. Turvallisuusjoukot tulittivat suoraan väkijoukkoa aseilla. Lisäksi he käyttivät myös kyynelkaasua. Sala-ampujat ampuivat talojen katoilta. Kepein aseitautuneet turvallisuusjoukot hakaksivat jo kuolleen protestoijan tunnistamattomaksi möykyksi. Kun abmbulasit tulivat, turvallisuusjoukot estivät näitä pomimimasta haavoittuneita kyytiin. Turvallisuusjoukot ampuivat ambulanssin lääkärin ja sairaanhoitajat. Turvajoukot myös ampuivat protestoijia, jotka koettivat kantaa haavoittuneita pois.
22. huhtikuuta "Suurena perjantaina" Syyrian 20 kaupungin protesteissa kuoli noin sata ihmistä. Oliivinlehtiä kantaneesee rauhanomaiseen mielsnoitusjoukkon osui äkkiä luoteja. Päivä oli siihen astisista ehkä verisin.
Syyrian armeija saartoi Daraan 25. huhtikuuta. Daraassa toimivat lähinnä erikoisjoukot ja pahamaineinen Maherin 4. divisioona. 6 000 miehen voimin liikkeelle lähtenyt armeija käytti nyt ensi kertaa tankkeja ja sala-ampujia mielenosoittajia vastaan. Armeija pidätti mielenosoittajia ja kiersi talosta taloon. Armeija hyökkäsi varsinkin moskeijoita vastaan. Armeija katkaisi sähkön, veden, puhelinlinjat ja esti ruokakuljetuksia. Pian Darassa kuoli satoja.
28. huhtikuuta mennessä 500 mielensoittajaa oli kuollut, ja 24. toukokuuta 2011 mennessä kuolleita oli jo 1 100.
5. toukokuuta 2011 armeija vetäytyi Daraasta, mutta tankit saapuivat Damaskoksen esikaupunkeihin ja Homsiin. Hallituksen miehet murtautuivat Damaskoksessa taloihin pidättämään ihmisiä. Turvallisuusjoukot hyökkäsivät Dumaan pariin sairaalaan missä kapinallisia hoidettiin, ja hakkasivat siellä potilaita ja hoitajia, sekä pidättivät kymmenen. Seuraavana päivänä mielenosoitukset nousivat keskipäivän rukokuksen jälkeen Damaskoksen esikaupungeissa, Homsissa, Hamassa, Baniyasissa ja Syyrian Kurdistanissa.
Vaikka hallitus käytti kovia otteita, mielenosoitukset laajenivat.. Samalla alkoi levitä tietoja siitä, että turvallisuusjoukkojen jäsenet olivat ampuneet niitä sotilaita, jotka eivät suostuneet ampumaan mielenosoittajia.. Tiedot Syyrian tilanteesta kuitenkin olivat niukkoja, sillä maahan ei päästetty ulkomaalaisia journalisteja..
Vuoden 2012 mielenosoitukset

30. kesäkuuta 2012 oli suuri hallitusta vastustava mielenosoitus Aleppossa. Protestit jatkuivat vuoden 2012 alussa. 18. toukokuuta oli suurin mielenosoitus Aleppossa siihen asti. Laajat perjantaimielenosoitukset jatkuivat kesä-elokuussa 2012.
Viimeistään kesällä 2012 aseellinen kapina peitti protestit varjoonsa. Vuoden 2012 lopussa kapinalliset ja protestoijat tekivät yhteishyökkäyksiä hallituksen kohteisiin. Mielenosoitukset jatkuivat tämän jälkeenkin, mutta merkittävämpänä poliittisena vaikuttajana oli itse Syyrian sisällissota.
Ulkomaiden reaktio

Ulkomaat, muun muassa Yhdysvallat ja Euroopan unioni (lähinnä Ranska) tuomitsivat ylimitoitetun väkivallan käytön ja kovensivat sanktioitaan Syyriaa vastaan.
Huhtikuussa 2011 maalatussa graffitissa lukee ”liyaskuṭ Baššār” eli ”alas Bašar”.
Syyrian presidenttiä tukeva mielenosoitus.
Protesti 2013.
Syyrian mielenosoituspaikkaunnat 15. huhtikuuta 2011, jonka jälkeen niistä ei enää pidetty kirjaa protestien yleisyyden takia. Sinisellä on merkitty mielenosoituspaikkakunnat joissa kuoli ihmisiä, punaisella muut protestipaikkaunnat.
Salaisen poliisin pidättämä ja kiduttama Hamza Ali Al-Khateeb ottaa pilakuvassa kiinni Bashar al-Assadin.
Vincenzo Manzella

Vincenzo Manzella
Vincenzo Manzella (s. 16. marraskuuta 1942) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Palermon arkkihiippakuntaan 1. heinäkuuta 1967 ja nimitettiin Caltagironen hiippakunnan piispaksi 30. huhtikuuta 1991. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Salvatore Pappalardo, jota avustivat Vittorio Luigi Mondello ja Giuseppe Costanzo.
17. syyskuuta 2009 Manzella sai nimityksen Cefalùn piispaksi.
Suolijoki (Jämsä)

| Suolijoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä, Petäjävesi
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Jämsän reitin valuma-alue (14.5)
Pinta-ala:  768 km²  
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Suolivesi, Petäjävesi 
 :  62.1695°N, 25.1969°E
Laskupaikka:  Salosvesi–Pettämä, Jämsä 
 :  62.1419°N, 25.2014°E
Esteet:  Kalliokosken voimalaitos
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  108,5 m
Laskukorkeus:  102,5 m
Korkeusero:  6 m
Pituus:  4,2 km  
Keskileveys:  10 – 500 m  
Kaltevuus:  1,43 m/km
Suurin syvyys:  4,2 m  
Keskivirtaama:  7,6 m³/s  
Muuta
Suolijoki on Keski-Suomessa Jämsässä ja Petäjävedellä virtaava joki, joka muodostaa Jämsän reitin valuma-alueen pääuomasta sen keskijuoksulla neljä kilometriä pitkän osuuden. Joki kuuluu Wanhan Witosen melontareittiin.
Joen kulku

Joki alkaa Suoliveden eli Piesasjärven eteläpäästä Ravunkosken niskalta ja se päättyy Salosveteen. Suolivedellä on 2,3 kilometriä pitkä kapea lahti, jonka ilme on samanlainen kuin Suolijoella . Järven ja joen välinen raja on Rapukoski (aikaisemmin Ravukoski ), jossa vesi putoaa 20 cm. Paikalliset saattavat edelleen kutsua vesistöviranomaisten järveen liittämäänsä lahtea Suolijoeksi, vaikka sitä ei tässä näin tehdäkään . Rapukosken jälkeen joki levenee aluksi järvimäiseksi altaaksi, mutta kapenee lopuksi joen uomaksi. Noin 1,5 kilometrin päässä joki haarautuu jokisaaren ympäri putoavaksi Lapinkoskeksi. Koskessa vesi putoaa 10 cm lisää ja rauhoittuu sen jälkeen Koskelanlammanteen suvantoon . Joen alajuoksulla uoman leveys on rantaviivaltaan mutkitteleva johtuen 1,3 kilometrin päässä sijaitsevasta Kalliokosken voimalaitoksesta. Voimalassa hyödynnetään yli puolikilometristä koskijaksoa, joista Kalliokoski on suurin. Sen pituus oli 100 metriä, leveys 15 metriä ja pudotus 5,4 metriä. Kyseinen koskiosuus on nykyään kuivillaan ja palvelee voimalan ohijuoksutuskanavana. Voimalan hyödyntämälle vedelle kaivettiin rakentamisen aikana vuonna 1948 oma poistokanavansa, joka yhtyy koskiosuuden alaosaan . Suolijoki laskee Salosveden Ketunlahteen.
Luontoarvoja > Kuormitus ja vesien tila

Vesistöalueen kuomituksesta merkittävä osa tulee alajuoksulla teollisuudesta ja maataloudesta ja yläjuoksulla maa-, metsä- ja turvetaloudesta. Keskijuoksulla sijaitsevan Suolijoen vesi on humuspitoista ja siten tumman väristä. Joen tila on kuitenkin tyydyttävä.
Luontoarvoja > Esteettömyys

Vaikka Jämsänjoen voimalaitokset estävät vaelluskalojen nousun Päijänteeltä Jämsänreitin latvavesiin, on Kalliokosken voimalaan rakennettu kalatie. Tässä ei ole tietoa, kuinka hyvin kalatie toimii.
Kalastus

Kalliokoskessa voi kalastaa ostettuaan kalastusluvan.
Suolijoen alue > Yleistä

Suolijoki muodostaa lyhyen osuuden Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) pääuomasta, mikä tekee siitä vesirikkaan joen. Joen valuma-alueen pinta-ala on suistossa 768 neliökilometriä ja Suoliveden 737 neliökilometriä, joten Suolijoen alueen pinta-ala on näiden alojen erotuksena 31 neliökilometriä. Joen alajuoksulla sijaitsee pieni Kalliokosken vesivoimalaitos, jonka keskivirtaama on noin 7,6 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Koskelan mylly-historiikissä mainitaan, että keskivirtaama olisi ollut 4,5 m³/s, ylivirtaama 63 m³/s ja alivirtaama 1,52 m³/s . Kevättulvan aikaan voi joessa virrata 100 kuutiometriä vettä sekunnissa .
Suolijoen alue > Sivu-uomia

Suolijoen alueen pinta-ala on 31 neliökilometriä. Joen suurin sivuoja virtaa Ison Salmijärven kautta ja sen valuma-alue on 24 neliökilometrin suuruinen. Sen nimenä voi olla kartoissa keskijuoksulle kirjoitettu nimi Hyötyoja, joka alkaa Vinkarasta. Muut sivuojat ovat lyhyitä ja valuma-alueiltaan pieniä.
Suolijoen alue > Järviä

Suolijoessa sijaitsee Koskelanlammanne (8 ha). Se on ainoa järveksi määritetty vesiallas jokiuomassa. Hyötyojan alajuoksulla sijaitsevat Pieni Salmijärvi ja Iso Salmijärvi (14 ha). Pienemmän Salmijärven alapuolelle yhtyy Suurensuonlammen laskuoja ja niiden väliin Suolammen laskuoja. Isoon Salijärveen laskee Viherrysjärven (4 ha). Järven itäpäähän laskee suoraksi kaivettu johto-oja, johon Hyötyojakin yhtyy. Johto-ojan kaakkoisosissa sijaitsevat Ruopaslampi (1 ha), Rajalampi ja Kaakkolampi (1 ha). Oja saa alkunsa Ruokosuolta. Hyötyojan suunnalla sijaitsevat järvet Hyötylampi, Matolampi (6 ha), Haapalampi (1 ha), pohjoinen Saravaisjärvi (11 ha) ja eteläinen Saravaisjärvi (6 ha), Kilpinen (8 ha), Haukkalampi (1 ha) ja Vinkara (3 ha).
Aiheesta muualla

Blogi: Kalliokoski (valokuvia)
Vanderbiltin yliopisto

| Vanderbiltin yliopisto> Vanderbilt University |
| --- | --- |
  

Perustettu:  1873
Tyyppi:  yksityinen
Rehtori:  Richard C. McCarty
Kansleri:  Nicholas S. Zeppos
Henkilökunta:  3 000
Opiskelijoita:  11 000
Sijainti:  Nashville, Tennessee  Yhdysvallat
Yhteistyö:  Association of American Universities Southeastern Universities Research Association
Sivusto:  Virallinen kotisivu
Vanderbiltin yliopisto (Vanderbilt University) on yksityinen yliopisto Yhdysvaltojen Tennesseen osavaltiossa Nashvillessa. Yliopisto on perustettu vuonna 1873 Cornelius Vanderbiltin tekemän miljoonan dollarin lahjoituksen turvin. Vanderbilt halusi lahjoituksellaan etelävaltioihin helpottaa niiden toipumista vuosien 1861–1865 sisällissodasta.
Vanderbiltin yliopisto määritellään yksityiseksi voittoa tavoittelemattomaksi oppilaitokseksi. Syksyllä 2007 lukuvuosimaksu oli yli 35 000 dollaria. Kymmenisen prosenttia pyrkijöistä valitaan, ja valituista valmistuu 93 prosenttia. Vanderbilt on US News & World Reportin mukaan 15:nneksi rankattu yliopisto Yhdysvalloissa.[lähde? ]
Vanderbiltin yliopistossa on noin 11 000 opiskelijaa. Tiedekuntia ovat taiteen,selvennä musiikin, teknillinen, kasvatustieteellinen, teologinen, oikeustieteellinen, lääketieteellinen, hoitotiedeiden ja johtamisen tiedekunta.[lähde? ]
Vanderbiltissä opiskelleita

[lähde? ]
Arto Antturi
Tipper Gore
Delbert Mann
Iiro Tenngren
David Tzuriel
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanderbiltin yliopisto Wikimedia Commonsissa
Yliopiston kotisivut
Suolilampi

| Suolilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°37′01″N, 23°59′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ähtärinjärven alue (35.43)
Laskuoja:  oja Rumpulampeen 
Järvinumero:  35.434.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,9 m  
Rantaviiva:  1,114 km  
Pinta-ala:  1,979 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuolilampi 
Suolilampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Lamminahonperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Sappionjoen valuma-alueeseen (35.434) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,9 metriä mpy.
Vombatiformes

| Vombatiformes |
| --- | --- |
 Koala (Phascolarctos cinereus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Pussieläimet Marsupialia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Vombatiformes  Burnett, 1830
Heimot
 †Ilariidae  †Maradidae  †Thylacoleonidae  †Palorchestidae  †Diprotodontidae  Koalat (Phascolarctidae)  Vompatit (Vombatidae) 
Katso myös
   Vombatiformes Wikispeciesissä   Vombatiformes Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vombatiformes (vompattimaiset) on yksi harvaetuhampaisten pussieläinten alalahkoista. Siihen kuuluu enää vain kaksi heimoa: vompatit ja koalat. Viisi muuta tunnettua heimoa on jo kuollut sukupuuttoon; niihin kuuluu mm. Diprotodontidae, jonka tunnetuin edustaja oli kaikkien aikojen suurin pussieläin Diprotodon.
Vompatit ja koalat ovat läheistä sukua keskenään ja monet biologit pitävätkin luultavana, että niillä oli yhteinen esi-isä. Kehityslinjat erosivat ilmeisesti kenotsooisella maailmankaudella.
Vistrorio

| Vistrorio |
| --- | --- |

 Vistrorio
 Koordinaatit: 45°26′N, 7°46′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  480 m
Väkiluku:  506 
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.comune.vistrorio.to.it/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vistrorio (piemonteksi Vistror) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 506 asukasta.
Vistonída (kunnallisyksikkö)

| Vistonída Βιστωνίδα |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Vistonída
 Koordinaatit: 41°04′N, 24°59′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Xánthi
Kunta:  Ávdira
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  060201
Väkiluku (2011):  10 435
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  AH
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vistonída (kreik. Βιστωνίδα; virallisesti Δημοτική Ενότητα Βιστωνίδας/Βιστωνίδος, Dimotikí Enótita Vistonídas/Vistonídos) on yksi Ávdiran kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Xánthin alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 10 435 (vuonna 2011).
Vistonídan kunnallisyksikkö käsittää Ávdiran kunnan keskiosan kunnallisyksikölle nimen antaneen Vistonída-järven länsipuolella. Kunnallisyksikön suurin asutus on koko kunnan kuntakeskus Geniséan kylä. Vistonída oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ávdiran kuntaan yhdessä Séleron kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Vistonídan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Diomídeia | Afxentíou | 264 |
| Diomídeia | Diomídeia | 739 |
| Diomídeia | Felóni | 609 |
| Diomídeia | Néos Zygós | 395 |
| Diomídeia | Palaió Katrámio | 631 |
| Diomídeia | Palaiós Zygós | 665 |
| Diomídeia | Peteinós | 1 118 |
| Geniséa | Geniséa | 1 473 |
| Geniséa | Vafaíika | 712 |
| Koutsó | Koutsó | 390 |
| Koutsó | Sydiní | 359 |
| Magikó | Alkyóni | 245 |
| Magikó | Magikó | 611 |
| Pigádia | Pigádia | 511 |
| Polýsitos | Polýsitos | 403 |
| Sélino | Sélino | 292 |
| Soúni | Soúni | 1 018 |
Yhteensä: 10 435
Taxi (vuoden 1998 elokuva)

| Taxi |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gérard Pirès
Käsikirjoittaja:  Luc Besson
Tuottaja:   Luc Besson  Laurent Pétin  Michèle Pétin 
Säveltäjä:  Akhenaton
Kuvaaja:  Jean-Pierre Sauvaire
Leikkaaja:  Véronique Lange
Pääosat:   Samy Naceri  Frédéric Diefenthal  Marion Cotillard  Manuela Gourary  Emma Sjöberg  Bernard Farcy 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska
Tuotantoyhtiö:   ARP Sélection  TF1 Films Production 
Levittäjä:  InterCom
Ensi-ilta:   Ranska 8. huhtikuuta 1998  Suomen lippu 2. huhtikuuta 1999 
Kesto:  86 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Seuraaja:  Taxi 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Taxi on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut ranskalainen toimintakomedia, jonka ohjasi Gérard Pirès ja käsikirjoitti Luc Besson. Pääosassa näyttelevät Samy Naceri, Frédéric Diefenthal, Marion Cotillard, Manuela Gourary, Emma Sjöberg ja Bernard Farcy.
Elokuvasta on tehty useita jatko-osia Taxi 2 (2000), Taxi 3 (2003) ja Taxi 4 (2007). Lisäksi elokuvan ensimmäisestä osasta tehtiin samanniminen uudelleenfilmatisointi Taxi (2004).
Juoni

F1-kuljettajan urasta haaveileva pizzalähetti Daniel ryhtyy taksinkuljettajaksi Marseillessa saatuaan monen vuoden odottelun jälkeen tarvittavat paperit. Viritetyllä taksillaan Daniel hurjastelee pitkin kaupungin teitä ja katuja, mutta jäätyään kiinni ylinopeudesta hänen on autettava Émilien-poliisia saksalaisten pankkiryöstäjien ajojahdissa saadakseen pitää ajolupansa.