stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Adolf Hitlerin kuolema
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
1945 April 30 : Adolf Hitler commits suicide in his underground bunker In This Day in History – History.com. 28.4.2020. Viitattu 1.5.2020. (englanniksi)
Keskinen, Lauri: Adolf Hitlerin myöhemmät vuodet: Elämä Tulimaassa Agricola – Suomen humanistiverkko. 12.2.2013. Viitattu 1.5.2020.
Führerbunkerin pohjapiirros.
Blindside

| Blindside |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1994–
Tyylilaji:  post-hardcore, kokeellinen rock
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Christian Lindskog,  laulu   Simon Grenehed,  kitara   Tomas Näslund,  basso   Marcus Dahlström,  rummut  
Levy-yhtiö:  DRT Entertainment   Elektra Records, 2002−2004  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Blindside on ruotsalainen post-hardcore -yhtye. Se perustettiin vuonna 1994 nimellä "Underfree". Nykyisen nimensä yhtye sai vuonna 1996.
Historia

Alkutaival
Heidän ensimmäinen albumi "Blindside" julkaistiin vuonna 1997. Se oli suunnattu yhdysvaltalaisille ja keräsikin ansiokkaasti yhdysvaltalaisen rock / metal -yhtye P.O.D.:n kannattajia puoleensa. Tämän ensimmäisen albumin punk-rock-tyyli poikkeaa hyvin paljon heidän myöhemmän tuotantonsa genrestä. "Blindside" on kokonaan englanninkielinen lukuun ottamatta ruotsinkielistä "Nära"-kappaletta.
Vuonna 2000 he julkaisivat debyyttialbumia paljon räväkämmän hard-rock tyylisen albumin "A Thought Crushed My Mind". Se keräsi "Blindsiden" tavoin paljon faneja Yhdysvalloista, mutta todellinen läpimurto jäi vielä odottamaan aikaansa.
Läpimurto
Blindside julkaisi vuonna 2002 seuraavan albuminsa "Silence", joka sisälsi muutaman todella kuuman hitin, joita oli mm. "Sleepwalking", "Caught A Glimpse" ja ehkä heidän tunnetuin kappaleensa "Pitiful".
Seuraava albumi "About a Burning Fire" (2004) jatkoi menestystarinaa, vaikka se ei aivan yltänytkään edeltäjänsä suosiomäärään. Albumi toi ilmi yhtyeen monipuolisuutta: "Where the Sun Never Dies" -kappaleen pitkälle toista minuuttia kestävä tekno-osuus ja "Shekinan" ruotsalais-englantilais sanoitus toivat uusia piirteitä ilmi, kuitenkin alkuperäisestä tyyliä menettämättä.
2005 he uudelleenjulkaisivat kaksi ensimmäistä albumiaan "Blindsiden" ja "A Thought Crushed My Mind'n". Lisäksi DVD nimeltä "Ten Years Running Blind" julkaistiin samana vuonna.
"The Great Depression" 2005 on toistaiseksi Blindsiden viimeisin albumi, jonka lippulaivakappaleiksi ovat muodostuneet "Fell in Love With the Game" ja "When I Remember". "The Great Depression" sisältää "About a Burning Firen" tapaan uusia piirteitä heidän musiikistaan. "My Alibi", "This Time" ja "City Lights" poikkeaa hitaammalla tempollaan heidän tavallisesta tyylistään.
Vuonna 2007 yhtye julkaisi "The Black Rose" nimisen EP:n. Heinäkuussa 2009 Blindside kertoi Myspace-sivustollaan, että bändi julkaisee uuden albumin vuoden 2010 alkupuolella.
Jäsenet

Christian Lindskog − laulu
Simon Grenehed − kitara
Tomas Näslund − basso
Marcus Dahlström − rummut
Tuotanto

| Nimi | Vuosi | Levy-yhtiö | Tuottaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Empty Box EP | 1996 |  | Lasse Marten |
| Blindside | 1997 |  | Lasse Marten |
| A Thought Crushed My Mind | 2000 |  | Andre Jacobsson |
| Silence | 2002 | Elektra | Howard Benson |
| About a Burning Fire | 2004 | Elektra | Howard Benson |
| Blindside (re-released) | 2005 | DRT |  |
| A Thought Crushed My Mind (re-released) | 2005 | DRT |  |
| The Great Depression | 2005 | DRT | Lasse Marten |
| The Black Rose Ep | 2007 | DRT |  ?? |
| With Shivering Hearts We Wait | 2011 | INO Records / Red Ink |  ?? |
Aiheesta muualla

Blindsiden kotisivut
Blindside Myspacessa (englanniksi)
ARM

| ARM |
| --- | --- |

Perustietoja
Kehittäjä:  Acorn Computers, Arm
Valmistaja:  Samsung, Texas Instruments
Arkkitehtuuri ja luokitus
Arkkitehtuurityyppi:  RISC
Osoiteavaruus:  32-bit / 64-bit
Tavujärjestys:  Bi-endian
Lisenssi:  suljettu, kaupallinen
ARM (lyhenne aluksi sanoista Acorn RISC Machine, myöhemmin sanoista Advanced RISC Machine) on mikroprosessoriarkkitehtuuri, jonka brittiläinen tietokonevalmistaja Acorn Computers kehitti 1980-luvun puolivälissä. Arkkitehtuuriin kuuluu 32- ja 64-bittisiä suorittimia. ARM on pitkäikäisimpiä RISC-arkkitehtuureja ja nykyisin suosittu etenkin kämmentietokoneiden, matkapuhelimien ja sulautettujen järjestelmien suorittimissa. Se on maailman eniten valmistettu 32-bittinen suoritinarkkitehtuuri: alkuvuodesta 2007 ARM-suorittimia oli valmistettu viisi miljardia kappaletta, ja mm. 90 % matkapuhelimista käyttää niitä. Vuonna 2014 luku oli kymmenkertaistunut yli viiteenkymmeneen miljardiin.
Historia

ARM-suoritin kehitettiin korvaamaan MOS 6502, jota Acorn Computers käytti Acorn Atomissa ja BBC Microssa. Prosessorin suunnittelivat Sophie Wilson ja Steve Furber. 
Acorn Computersin Hauser ja Curry olivat vakuuttuneita, että mikropiirisuunnitteluun kannatti panostaa vaikka niitä ei valmistaisi itse vaan jotta yrityksellä olisi paremmin tietoa liiketoiminnan kannalta oleellisesta asiasta. Yritykseen hankittiin mikropiirien suunnitteluun kolme henkilöä sekä työkalut ja työasemat. Lisäksi Hauser esitti Wilsonille ja Furberille IBM:n esittämiä ideoita. Wilson ja Furber vierailivat Western Design Centerissä, jossa Bill Mensch työskenteli piirisuunnitelman parissa: projektin pieni mittakaava rohkaisi Wilsonia ja Furberia kehittämään prosessorin itse. Wilson suunnitteli käskykannan ja Furber muodosti siitä tehtaalle valmistukseen lähetettävän tiedon (tape-out). 18 kuukautta myöhemmin heillä oli toimiva ARM. Virran käyttö ei aluksi ollut tärkeää, mutta halpa hinta oli ja käytettyjen materiaalien johdosta virrankäyttö piti olla alle yhden watin. Pienen transistorimäärän myötä piiri ei käyttänyt paljoa virtaa ja toimi viileämpänä kuin monet muut, joista tuli myöhemmin hyödyllisiä ominaisuuksia mobiililaitteiden kannalta.
Prosessori alkoi tutkimusprojektina, jonka ensimmäiset näytekappaleet saatiin 26. huhtikuuta 1985. Ensimmäiset mallit valmistettiin 3 mikrometrin VLSI-tekniikalla ja se tarvitsi alle 25 000 transistoria. ARM1:n korvasi nopeasti ARM2, joka oli ensimmäinen tuotantoversio ja vain 30 000 transistoria. ARM2:n käskykanta oli parempi suorituskyvyn maksimoimiseen ja siinä oli 32-bittinen dataväylä, 26-bittinen osoiteväylä ja 16 rekisteriä. ARM2:ssa ei ollut piirillä välimuistia.
Ensimmäinen ARM-prosessoria käyttävä tuote oli ARM Development System (BBC Micron laajennus), jota seurasi Acorn Archimedes vuonna 1987.
Vuonna 1990 kehitys siirtyi Acornilta uuteen yhtiöön.
ARMista tuli järjestelmäpiirille sopiva: koska varsinainen prosessori ei tarvitse paljoa tilaa voidaan samalle piirille jäävä tila käyttää muihin tarkoituksiin. Apple käytti ARMia Apple Newtonin prototyyppeihin ja päätyi ostamaan osuuden yhtiöstä.
ARM-suorittimet ovat olleet 32-bittisiä (32-bittinen leveys ja osoiteavaruus) ARMv3:sta lähtien: tätä edeltävät mallit käyttivät 26-bittistä osoiteavaruutta. Nokian tarpeita varten ARM:iin suunniteltiin 16-bittinen Thumb-käskykanta, jolloin 32-bittistä suoritinta voitiin käyttää vähemmän muistia vaativilla käskyillä: tämä julkaistiin ARM7-versiossa, josta tuli menestystuote.
64-bittinen ARM-suoritinsarja on julkaistu lokakuussa 2011. Armv8 toi uuden käskykannan lisäksi muutoksia rekistereihin sekä 64-bittisen virtuaalisen osoiteavaruuden.
Armv9-arkkitehtuuriversio on julkaistu maaliskuussa 2021. Armv9 jatkaa Armv8:n tuoman 64-bittisen käskykannan kanssa ja lisää laajennuksia. Uutena Armv9:ssä on koneoppimisen käyttöön suunnattu eri tarkkuuksien liukuluvut (kuten bfloat16) matriisien laskentaan sekä digitaalisen signaalinkäsittelyn parannukset.
Armv9:ssä on SIMD-tyyppisen vektoriyksikön Scalable Vector Extensions toinen versio (SVE2).
Valmistajat

ARM-suorittimia suunnitteleva Arm ei valmista ARM-suorittimia, vaan on keskittynyt vain niiden suunnittelemiseen ja lisensoi niiden arkkitehtuurin ja valmistusoikeudet useille muille yrityksille kuten Samsungille (katso Exynos), Texas Instrumentsille (katso OMAP), Motorolalle (katso DragonBall MX), Qualcommille (katso Qualcomm Snapdragon) ja Applelle (katso Apple M1).
Ampere Computing suunnittelee pilvipalveluita tarjoaville yrityksille suunnattuja Altra-suorittimia, jotka perustuvat ARM-suorittimille.
Suuret pilvipalveluja tuottavat yritykset Amazon ja Google ovat kertoneet omista ARM-suorittimistaan. Yritykset ovat kertoneet paremmasta suorituskyvystä ja pienemmästä virrankulutuksesta omissa testeissään. Amazonin ja Googlen ARM-suorittimet perustuvat Armin Neoverse-suunnitteluun.
ARM-suoritinytimiä

ARM1 (1985), prototyyppi
ARM2 (1986), jota käytettiin Acorn Archimedes -mikrotietokoneissa
ARM3
ARM6 (1991), jota käytettiin Apple Newton -PDA-laitteessa
ARM7, jota käytettiin muun muassa GameBoy Advancessa
StrongARM, jota valmisti aluksi DEC, ja jonka valmistusoikeudet myytiin sittemmin Intelille
Intel XScale
ARM9, joka on mm. hyvin monessa PDA:ssa käytetyn OMAP1xxx-piirin sisällä
ARM11, löytyy mm. OMAP2xxx-piirin sisältä.
Cortex A8, sisältää haarautumisenennustuksen, käytössä mm. iPhone 3GS:ssä ja Nokia N900:ssa.
Cortex A9, ensimmäinen käskyjä uudelleenjärjestelevä ARM-suoritin. Löytyy mm. Nvidian Tegra 2 -piirin sisältä.
Scorpion, Qualcommin suunnittelema ARM-ydin. Suorittaa kahta käskyä rinnakkain ja uudelleenjärjestelee käskyjä rajoitetusti. Käytössä mm. useimmissa Windows Phone 7-puhelimissa olevissa SnapDragon-piireissä.
Cortex A5, uudempi pienempi, vähävirtaisempi ja suorituskyvyltään heikompi malli.
Cortex A7, korvasi Cortex A8n, vähävirtaisempi mutta nopeampi.
Cortex A15, selvästi järeämpi ydin, pystyy suorittamaan kolmea käskyä rinnakkain ja pystyy uudelleenjärjestelemään käskyjä.
Krait, Qualcommin uudempi ARM-ydin. Suorittaa kolmea käskyä rinnakkain ja uudelleenjärjestelee käskyjä. Käytössä mm. useimmissa Windows Phone 8-puhelimissa olevissa SnapDragon-piireissä.
Swift, Applen suunnittelema ARM-ydin. Käytössä mm. iPhone 5:ssa. Suorittaa kolmea käskyä rinnakkain.
Cortex A12, korvasi Cortex A9n, rakenteeltaan samantyylinen mutta suorituskyvyltään parempi.
Cortex A17, paranneltu Cortex A12.
Cyclone, Applen suunnittelema ja käyttämä ARM-ydin. Käytössä mm. iPhone 5S:ssä, pystyy suorittamaan jopa kuutta käskyä rinnakkain.
Cortex-R-sarja on tarkoitettu deterministiseen käyttöön reaaliaikajärjestelmissä
Cortex-M-sarja on tarkoitettu alhaisen hinnan ja virrankäytön kohteisiin mikrokontrollereissa
ARM 64-bit

64-bittinen ARM-suoritinsarja on julkaistu lokakuussa 2011.
Sarjan ensimmäinen malli on ARMv8-A, johon on kaksi päivitysversiota: ARMv8.1-A ja ARMv8.2-A.
64-bittinen ARM-arkkitehtuuri tunnetaan nimellä AArch64 ja se käyttää A64-käskykantaa.
Lokakuussa 2020 kerrottiin että Cortex-A-sarjan suorittimet ovat vuodesta 2022 alkaen vain 64-bittisiä ja tuki 32-bittiselle ARM32-käskykannalle jää niistä pois. Cortex-R- ja Cortex-M-sarjojen suorittimet ovat vielä 32-bittisiä.
ARM32-käskykannassa on käskyjä, jotka ovat vaikeita spekulatiiviselle suoritukselle ja vaikeasti optimoitavissa liukuhihnalle.
NEON

NEON (tai engl. Media Processing Engine, MPE) on ARM-suorittimien vastine SIMD-käskylaajennuksille.
Mali

Mali on ARM Holdingsin grafiikkasuoritinsarja (GPU).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta ARM-mikroprosessorit Wikimedia Commonsissa
ARM:n Mali-sivut
Bibi Johns

| Bibi Johns |
| --- | --- |
 Bibi Johns vuonna 1951.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1929 (ikä 95) Arboga, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä, laulaja
Aiheesta muualla
bibijohns.de
IMDb
Elonet
Gun Birgit "Bibi" Johns (oik. Johnsson; s. 21. tammikuuta 1929 Arboga) on ruotsalainen näyttelijä ja laulaja. Hän saavutti menestystä Saksassa 1950- ja 1960-luvuilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bibi Johns Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet
Konrad Adenauerin kunnianosoitukset

Adenauer Time-lehden kannessa vuonna 1954
Konrad Adenauer (1876–1967) otti elämänsä aikana vastaan useita erilaisia palkintoja. Lisäksi hänen mukaansa on nimetty paikkoja ja palkintoja.
Hautajaiset

Adenauerin hautajaiset järjestettiin Kölnin tuomiokirkossa 25. huhtikuussa 1967, ja tilaisuuteen osallistuivat muun muassa seuraavat korkea-arvoiset kutsuvieraat:
Charles de Gaulle (Ranskan presidentti)
Lyndon B. Johnson (Yhdysvaltain presidentti)
Paul Vanden Boeynants (Belgian pääministeri)
Jens Otto Krag (Tanskan pääministeri)
Harold Wilson (Yhdistyneen kuningaskunna pääministeri)
Amir Abbas Hoveida (Iranin pääministeri)
Bjarni Benediktsson (Islannin pääministeri)
Aldo Moro (Italian pääministeri)
Gerard Batliner (Liechtensteinin pääministeri)
Pierre Werner (Luxemburgin pääministeri)
Piet de Jong (Alankomaiden pääministeri)
Per Borten (Norjan pääministeri)
Josef Klaus (Itävallan liittokansleri)
Tage Erlander (Ruotsin pääministeri)
Süleyman Demirel (Turkin pääministeri)
Walter Hallstein (Euroopan komission puheenjohtaja)
Manlio Brosio (Naton pääsihteeri)
Ritarikunnat > Saksalaiset

Sota-avun ansioristi (Preussi, 1917)
Rautaristi (Preussi, 1918)
Punaisen kotkan ritarikunta (Preussi, 1932)
Bundesverdienstkreuz (Saksa)
Baijerin ansioritarikunta (Baijeri)
Lähde:
Ritarikunnat > Ulkomaalaiset

Siviilimeriitin ritarikunta (Espanja, 1928)
Maltan ritarikunta (Maltan ritarikunta, 1951)
Etelän Ristin ritarikunta (Brasilia, 1953)
Perun auringon ritarikunta (Peru, 1953)
Toukokuun ritarikunta (Argentiina, 1953)
Boyacá-ritarikunta (Kolumbia, 1953)
Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 1953)
Yrjö I:n ritarikunta (Kreikka, 1954)
Chilen ansioritarikunta (Chile, 1954)
Vapauttajan ritarikunta (Venezuela, 1954)
Duarten, Sánchezin ja Mellan ritarikunta (Dominikaaninen tasavalta, 1954)
Pyhän Kolminaisuuden ritarikunta (Etiopia, 1954)
Islannin Haukan ritarikunta (Islanti, 1955)
Kansallinen ansioritarikunta (Ecuador, 1955)
Andien kondorin ritarikunta (Bolivia, 1955)
Kruunun ritarikunta (Iran, 1955)
Thaimaan kruunuritarikunta (Thaimaa, 1955)
Asteekkikotkan ritarikunta (Meksiko, 1955)
Kunnian ja meriittien ritarikunta (Haiti, 1955)
Kultaisen kannuksen ritarikunta (Vatikaani, 1955)
Leopoldin ritarikunta (Belgia, 1956)
Kristuksen veljeskunta (Portugali, 1956)
Itävallan tasavallan kunniamitali (Itävalta, 1956)
Carlos Manuel de Céspedesin ritarikunta (Kuuba, 1957)
Tammikruunun ritarikunta (Luxemburg, 1957)
Pyhän Mikaelin ja Pyhän Yrjön ritarikunta (Yhdistynyt kuningaskunta, 1957)
Afrikan tähden ritarikunta (Liberia, 1960)
Valkoisen norsun ritarikunta (Thaimaa, 1960)
Alankomaiden leijonan ritarikunta (Alankomaat, 1960)
Erinomaisuuden ritarikunta (Pakistan, 1961)
Leijonan kansallinen ritarikunta (Senegal, 1961)
Vapauttaja kenraali San Martínin ritarikunta (Argentiina, 1962)
Kunnialegioona (Ranska, 1962)
Madagaskarin kansallinen ritarikunta (Madagaskar)
Tornin ja miekan sotilaallinen ritarikunta (Portugali, 1963)
Kristuksen ylin ritarikunta (Vatikaani, 1963)
Auringon ylin ritarikunta (Afganistan, 1963)
Nousevan auringon ritarikunta (Japani, 1963)
Pyhän Haudan ritarikunta (Vatikaani, 1964)
Urhoollisuuden ritarikunta (Kamerun, 1964)
Isabella Katolilaisen ritarikunta (Espanja, 1967)
Lähde:
Muita huomionosoituksia

Vuonna 1954 Adenauer otti vastaan Kaarle Suuren palkinnon. Samana vuonna hänet valittiin Time-lehden vuoden henkilöksi.
Vuonna 2003 saksalaiset äänestivät Adenauerin kaikkien aikojen suurimmaksi saksalaiseksi ZDF-televisiokanavan järjestämässä äänestyksessä. Toiselle sijalle sijoittui Martti Luther ja kolmanneksi Karl Marx. Hitler ja muut natsit rajattiin äänestyksen ulkopuolelle.
Adenauerin mukaan nimettyjä asioita

Adenauerin mukaan nimetty säätiö jakaa vuosittain kirjallisuuspalkintoa (saks. Literaturpreis der Konrad-Adenauer-Stiftung), jonka arvo on 20 000 euroa.
Vuodesta 1988, kun Élysée-sopimuksen allekirjoittamisesta oli kulunut 25 vuotta, Saksa ja Ranska ovat yhdessä jakaneet Adenauerin ja de Gaullen mukaan nimettyä palkintoa maiden välisen yhteistyön edistämisestä. Bonnissa sijaitsee myös kaksikon mukaan nimetty koulu (ransk. École de Gaulle-Adenauer). Koulua on käynyt muun muassa Ranskan entinen pääministeri Édouard Philippe, jonka isä työskenteli koulun rehtorina.
Chrzanów

| Chrzanów |
| --- | --- |
 Chrzanów, Kauppatori
 lippu:  vaakuna
 Chrzanów
 Koordinaatit: 50°08′N, 19°24′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Vähä-Puola
Piirikunta:  Chrzanów
Kunta:  Chrzanów
Hallinto:  
 – Pormestari:  Marek Niechwiej
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  38 km²
Korkeus:  280 m
Väkiluku (2021):  35 091
 – Väestötiheys:  916 as./km²
 – Metropolialue:  45 226
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.chrzanow.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chrzanów on kaupunki Etelä-Puolassa, Vähä-Puolan voivodikunnassa, 36 kilometriä Krakovasta länteen. Vuonna 2021 kaupungissa oli noin 35 000, koko Chrzanówin kunnassa  noin 45 000 asukasta.
Chrzanów on  alkujaan keskiaikainen kaupunki. Historiallisia 1800-luvun ja 1900-luvun alun kaupunkitaloja näkee Kauppatorilla, jossa on hyvin säilynyt keskiaikainen pohjaratkaisu.
Chrzanówin kaupunginmuseo on entinen kartano 1500-luvun lopulta, jossa on kaunis puutarha. Muita nähtävyyksiä ovat Pyhän Nikolauksen kirkko ja barokkityylinen Pyhän Stanislausin kappeli.
Chrzanówissa toimi aikoinaan Puolan ensimmäisen veturitehdas FABLOK.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chrzanów Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivusto
1955

Vuosi 1955 oli normaalivuosi, joka alkoi lauantaista.
| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Tapahtumia > Tammikuu−maaliskuu

1. tammikuuta − Runsaan kymmenen neliökilometrin alue siirrettiin Tyrvään kunnasta Vammalan kauppalaan. Lahden kaupunkiin siirrettiin laajoja alueita Nastolan ja Orimattilan kunnista.
2. tammikuuta – Panaman presidentti José Antonio Remón Cantera murhattiin.
6. tammikuuta − Arkkipiispa Ilmari Salomies vihki Oulun hiippakunnan uuden piispan Olavi Heliövaaran virkaansa Oulun tuomiokirkossa.
9. tammikuuta – Hemmo Silvennoinen voitti ensimmäisenä suomalaisena Saksan-Itävallan mäkiviikon.
21. tammikuuta − Presidentti J. K. Paasikivi vahvisti asetuksen uudesta keskusrikospoliisista, jonka ensimmäiseksi päälliköksi tuli sisäministeriön poliisineuvos Kosti Vasa.
23. tammikuuta – Kansanpuolue valitsi Helsingin kaupunginjohtajan, ylipormestari Eero Rydmanin, presidenttiehdokkaakseen vuoden 1956 presidentinvaaliin.
25. tammikuuta – Neuvostoliiton korkein neuvosto lakkautti Saksan kanssa vuodesta 1941 voimassa olleen sotatilan.
25. tammikuuta − Presidentti J. K. Paasikivi nimitti Pohjoismaiden Yhdyspankin pääjohtajan Rainer von Fieandtin Suomen Pankin pääjohtajaksi.
30. tammikuuta – SDP:n kansanedustaja, toimittaja ja pakinoitsija Yrjö Kilpeläinen kuoli. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli Suomen Metallityöväen Liiton puheenjohtaja Valdemar Liljeström.
3. helmikuuta − Tšekkoslovakia lakkautti Saksan kanssa voimassa olleen sotatilan.
8. helmikuuta – Nikolai Bulganin syrjäytti Georgi Malenkovin Neuvostoliiton johdosta.
9. helmikuuta − Kiina ilmoitti, että maassa oli siirrytty "vapaaehtoisesta" pakolliseen asepalvelukseen.
13. helmikuuta – Israel sai haltuunsa neljä seitsemästä Kuolleen meren kääröstä.
18. helmikuuta − Puola lakkautti Saksan kanssa voimassa olleen sotatilan.
21. helmikuuta − Diplomi-insinööri Uolevi Raade nimitettiin Neste Oy:n toimitusjohtajaksi. Hän oli toiminut yhtiön pääjohtajana vuodesta 1952.
25. helmikuuta − Jääkäriliike vietti 40-vuotisjuhlansa Turussa. Juhlaan osallistui liki 140 jääkäriä.
1. maaliskuuta − Bulgaria lakkautti Saksan kanssa voimassa olleen sotatilan.
1. maaliskuuta − Neuvostoliitto ilmoitti virallisesti, että Helsingissä lokakuussa 1950 kadonnut italialaissyntyinen ydinfyysikko Bruno Pontecorvo oleskeli Moskovassa. Myöhemmin hän siirtyi työskentelemään Dubnan ydintutkimuskeskukseen.
6. maaliskuuta – Ensimmäinen Pirkan Hiihto järjestettiin. 87 kilometriä pitkä latu ulottui Hämeenkangasta pitkin Niinisalosta Tampereelle.
18. maaliskuuta − Paavi Pius XII perusti katolisen kirkon Helsingin hiippakunnan ja nimitti sen piispaksi Suomen katolista kirkkoa jo 20 vuotta johtaneen Gulielmus Cobbenin.
25. maaliskuuta – Yhdysvaltain tulli takavarikoi 520 kappaletta Allen Ginsbergin runoa "Huuto" siveettömänä.
Tapahtumia > Huhtikuu−kesäkuu

5. huhtikuuta – Winston Churchill erosi pääministerin virasta terveyssyistä, hänen seuraajakseen tuli Anthony Eden.
11. huhtikuuta – Air Indian omistama Kashmir Princess -matkustajalentokone tuhoutui Etelä-Kiinan merellä.
18. huhtikuuta – Albert Einstein kuoli.
18. huhtikuuta − Unkarin pääministeri Imre Nagy erotettiin.
18. huhtikuuta – Bandungin konferenssi alkoi Indonesiassa.
24. huhtikuuta – Kokoomus valitsi puoluekokouksessaan puheenjohtajakseen kansanedustaja, rehtori Jussi Saukkosen ja presidenttiehdokkaakseen suurlähettiläs Sakari Tuomiojan.
5. toukokuuta – Saksan liittotasavallasta tuli itsenäinen valtio.
9. toukokuuta – Kylmä sota: Saksan liittotasavalta liittyi Natoon.
11. toukokuuta – Japanilainen junalautta Shiunmaru törmäsi Seton sisämerellä sumussa Ukomaru 3 -rahtilaivaan ja upposi. 166 matkustajaa ja kaksi miehistön jäsentä kuoli. Kuolleista suurin osa oli luokkaretkellä olleita koululaisia.
14. toukokuuta – Kahdeksan itäblokin maata solmi puolustusliiton Varsovassa.
14. toukokuuta − Sveitsin Montreux’ssä paljastettiin marsalkka Mannerheimin muistomerkki.
15. toukokuuta – Itävallan valtiosopimus (Österreichischer Staatsvertrag) allekirjoitettiin.
24. toukokuuta − Radioinsinööriseuran televisiokerho järjesti Suomen ensimmäisen julkisen televisiolähetyksen, joka lähetettiin Teknillisen Korkeakoulun radiolaboratoriosta Helsingissä. Lähetyksen ohjasi ja juonsi näyttelijä Lasse Pöysti.
26. toukokuuta − Neuvostoliiton johtomiehet Nikita Hruštšov ja Nikolai Bulganin saapuivat vierailulle Jugoslaviaan.
30. toukokuuta − Oulun kaupunki vietti 350-vuotisjuhliaan.
2. kesäkuuta − Neuvostoliitto ja Jugoslavia solmivat ystävyyssopimuksen.
4. kesäkuuta − Marsalkka Mannerheimin patsas paljastettiin Seinäjoella.
8. kesäkuuta − Ruotsin prinsessa Sibylla ja hänen tyttärensä prinsessat Désirée ja Birgitta saapuivat vierailulle Suomeen.
6. kesäkuuta – SDP valitsi eduskunnan puhemiehen K.-A. Fagerholmin presidenttiehdokkaakseen.
11. kesäkuuta – Yli 80 katsojaa sai surmansa kilpa-auton syöksyttyä yleisön joukkoon ja räjähdettyä Le Mansin autokilpailussa Ranskassa.
11. kesäkuuta − Miss Suomi Inga-Britt Söderberg valittiin Helsingin Messuhallissa Miss Euroopaksi.
12. kesäkuuta – RKP valitsi presidenttiehdokkaakseen entisen pääministerin Ralf Törngrenin.
12. kesäkuuta − Köyliönjärven Kirkkokarilla Köyliössä paljastettiin piispa Henrikin muistomerkki, josta muodostui Suomen katolisten pyhiinvaelluskohde.
13. kesäkuuta – SKDL valitsi presidenttiehdokkaakseen kansanedustaja Eino Kilven.
16. kesäkuuta − Kansainvälinen olympiakomitea myönsi vuoden 1960 talvikisat Squaw Valleylle ja kesäkisat Roomalle.