stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Pokémon-lajeista (494–520)
Oshawott > Oshawott Pokémon-animessa

Ash Ketchum, pokémon-sarjan päähenkilö, saa Oshawottin itselleen jaksossa Sandilet muutoksen lähteenä!. Oshawott nähdään jo aiemmin jaksossa Zekromin varjossa!, jossa se ihastuu Ashin ottelutaitoihin. Oshawott seuraa Ashia ja Iristä muutaman jakson ajan, ja pelastaa heidät kerran Rakettiryhmältä. Oshawott on luonteeltaan iloinen ja vähän samanlainen kuin edellisen kauden Dawnin Piplup. Oshawott tulee usein itse ulos poképallostaan ja saattaa joskus joutua vahingossa keskelle ottelua. Oshawott yrittää esittää joskus "coolia", mutta yleensä se epäonnistuu siinä. Oshawott on hieman ihastunut Iriksen Emolgaan. Myöhemmin Itä-Unovassa Oshawott oli Dawnin Piplupin ohella ihastunut legendaariseen pokémoniin, Meloettaan. Tämä teki Piplupista ja Oshawottista kilpailijoita keskenään.
Cilanin kilpakumppanin, Burgundyn, aloituspokémon oli Oshawott. Mutta jo ennen Ashin ja Burgundyn ensitapaamista se oli kehittynyt Dewottiksi.
Dewott

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 502 | Tyyppi: vesi | Edellinen muoto: Oshawott | Seuraava muoto: Samurott |
Dewott on viidennen sukupolven vesityypin Pokémon.
Samurott

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 503 | Tyyppi: vesi | Edellinen muoto: Dewott | Seuraava muoto: Ei ole |
Samurott on viidennen sukupolven vesityypin Pokémon.
Patrat

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 504 | Tyyppi: normaali | Edellinen muoto: Ei ole | Seuraava muoto: Watchog |
Patrat on viidennen sukupolven normaalityypin Pokémon.
Watchog

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 505 | Tyyppi: normaali | Edellinen muoto: Patrat | Seuraava muoto: Ei ole |
Watchog on viidennen sukupolven normaalityypin Pokémon.
Lillipup

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 506 | Tyyppi: normaali | Edellinen muoto: Ei ole | Seuraava muoto: Herdier |
Lillipup on viidennen sukupolven normaalityypin Pokémon.
Herdier

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 507 | Tyyppi: normaali | Edellinen muoto: Lillipup | Seuraava muoto: Stoutland |
Herdier on viidennen sukupolven normaalityypin Pokémon.
Stoutland

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 508 | Tyyppi: normaali | Edellinen muoto: Herdier | Seuraava muoto: Ei ole |
Stoutland on viidennen sukupolven normaalityypin Pokémon.
Purrloin

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 509 | Tyyppi: pimeys | Edellinen muoto: Ei ole | Seuraava muoto: Liepard |
Purrloin on viidennen sukupolven pimeystyypin Pokémon.
Liepard

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 510 | Tyyppi: pimeys | Edellinen muoto: Purrloin | Seuraava muoto: Ei ole |
Liepard on viidennen sukupolven pimeystyypin Pokémon.
Pansage

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 511 | Tyyppi: ruoho | Edellinen muoto: Ei ole | Seuraava muoto: Simisage |
Pansage on viidennen sukupolven ruohotyypin Pokémon.
Simisage

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 512 | Tyyppi: ruoho | Edellinen muoto: Pansage | Seuraava muoto: Ei ole |
Simisage on viidennen sukupolven ruohotyypin Pokémon.
Pansear

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 513 | Tyyppi: tuli | Edellinen muoto: Ei ole | Seuraava muoto: Simisear |
Pansear on viidennen sukupolven tulityypin Pokémon.
Simisear

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 514 | Tyyppi: tuli | Edellinen muoto: Pansear | Seuraava muoto: Ei ole |
Simisear on viidennen sukupolven tulityypin Pokémon.
Panpour

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 515 | Tyyppi: vesi | Edellinen muoto: Ei ole | Seuraava muoto: Simipour |
Panpour on viidennen sukupolven vesityypin Pokémon.
Simipour

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 516 | Tyyppi: vesi | Edellinen muoto: Panpour | Seuraava muoto: Ei ole |
Simipour on viidennen sukupolven vesityypin Pokémon.
Munna

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 517 | Tyyppi: meedio | Edellinen muoto: Ei ole | Seuraava muoto: Musharna |
Munna on viidennen sukupolven meediotyypin Pokémon. Se on vaaleanpunainen ja sen keho on täynnä kukkakuvioita. Munna muistuttaa jonkin verran tapiiria.
Musharna

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 518 | Tyyppi: meedio | Edellinen muoto: Munna | Seuraava muoto: Ei ole |
Musharna on viidennen sukupolven meediotyypin Pokémon, joka kehittyy Munnasta kuukiven avulla. Musharna nukkuu lähes aina ja ulkoisesti se muistuttaa tapiiria. Sen kärsän yläpuolelta tulee pieni usvapilvi, josta voi nähdä Musharnan tai muiden Pokemonien unia.
Pidove

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 519 | Tyyppi: normaali/ lento | Edellinen muoto: Ei ole | Seuraava muoto: Tranquill |
Pidove on viidennen sukupolven normaali-/lentotyypin Pokémon.
Pidove on ensimmäinen pokémon, jonka Ash pyydysti Unovan alueelta jaksossa Tavatkaa Iris ja Axew!. Se kehittyi jaksossa Venipederynnäkkö! Tranquilliksi ja jaksossa An Amazing Aerial Battle! lopulliseen muotoonsa Unfezantiksi. Ashin pyydystämä Pidove oli naaras.
Tranquill

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Numero: 520 | Tyyppi: normaali/ lento | Edellinen muoto: Pidove | Seuraava muoto: Unfezant |
Tranquill on viidennen sukupolven normaali-/lentotyypin Pokémon.
Animessa sekä Ashilla että hänen kilpakumppanillaan Tripillä. Ashin Tranquill kehittyi Pidovesta jaksossa Venipederynnäkkö!, mutta ajankohta, jolloin Trip pyydysti oman Tranquillinsa, on tuntematon. Se on nähty ainoastaan jaksoissa Kovaa peliä ottelukerholla! ja Venipederynnäkkö!.
Memmari

| Memmari |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°18′41″N, 25°13′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Mustajärveen 
Järvinumero:  14.223.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,3 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,489 km  
Pinta-ala:  1,063 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMemmari 
Memmari  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Nyystölän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Heinjoen valuma-alueeseen (14.223) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,3 metriä mpy.
Kaitlin Olson

| Kaitlin Olson |
| --- | --- |
 Olson vuoden 2010 Comic-Conissa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. elokuuta 1975 (ikä 49)  Portland, Oregon
Ammatti:  Näyttelijä
Puoliso:  Rob McElhenney (2008–)
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Kaitlin Olsen
Aktiivisena:  2000–
Merkittävät roolit:  Dee Reynolds (Elämää Philadelphiassa)
Aiheesta muualla
IMDb 
Kaitlin Olson (s. 18. elokuuta 1975 Portland, Oregon) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan televisiosarjasta Elämää Philadelphiassa.
Elämäkerta

Olson syntyi Portlandissa, mutta varttui Tigardissa Oregonissa. Hänen isänsä Don Olson on entinen Portland Tribune -lehden julkaisija. Näyttelemisen pariin Olson päätyi jouduttuaan 12-vuotiaana pyöräonnettomuuteen, jossa hänen kallonsa murtui. Olsonin kallon korjaamista varten hänet leikattiin kaljuksi, mikä oli Olsonin itsetunnolle kova paikka. Hän päätti joko piileskellä lopun elämäänsä tai tulla jollain tavalla esille, minkä myötä Olson liittyi harrastamaan teatteria.
Valikoitu filmografia

Coyote Ugly (2000)
Karkausvuosi (2010)
The Heat (2013)
Doria etsimässä (2016)
Kalaké

| Kalaké |
| --- | --- |
 Kalaké
 Koordinaatit: 12°57′33″N, 6°51′7″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Ségoun alue
Piiri:  Barouélin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  16 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kalaké on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Barouélin piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen ja Banin välisellä tasangolla 15 kilometriä Barouélista etelään. Kunnassa on 16 500 ja keskuskylän kahdessa osassa 4 500 asukasta (vuonna 2009).
Kalakén kunta rajoittuu pohjoisessa Barouélin, idässä Konobougoun, etelässä Koulikoron alueen Dioïlan piirin Guégnékan ja Binkon sekä lännessä Koulikoron piirin Dinandougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymävyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 25 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, markoja ja fulbeja. Yleisin kieli on bambara.
Seudun pääelinkeino on maanviljely. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa ja kaupankäyntiä. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, fonio, puuvilla, maapähkinä ja vesimeloni.
Kunnassa toimii yhdeksän alakoulua, kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) sekä yläkoulu.  Kalakéssa ja Djillassa on terveyskeskukset.
Mama Said (kappale)

| ”Mama Said” Metallica |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Load
 Julkaistu: 25. marraskuuta 1996
 Tuottaja(t): Bob Rock, James Hetfield, Lars Ulrich
 Tyylilaji: country rock, southern rock
 Kesto: 05.20
 Levy-yhtiö: Elektra
Metallican muut singlet
| ”Hero of the Day” 1996 | ”Mama Said” 1996 | ”King Nothing” 1997 |
Mama Said on Metallican kuudennen studioalbumin Load yhdestoista kappale. James Hetfieldin kirjoittamat sanat kertovat lähes yksinomaan hänen vaikeasta suhteestaan äitiinsä, joka kuoli syöpään Jamesin ollessa 16-vuotias.
Kappale eroaa täysin Metallican muusta tuotannosta. Heavy metal -elementtejä siinä ei ole lainkaan, vaan se yhdistää kantria ja hard rockia. Se alkaa akustisella kitaralla ja kertosäkeen kohdalla kuullaan kantrihenkistä lauluharmoniaa ja steel-kitaraa. Kappaleen lopussa kuullaan voimasointuja sähkökitaralla.
Kappaletta ei koskaan ole soitettu livenä. Hetfield on tosin soittanut kappaleen yksin ilman muiden säestystä soittaen akustista kitaraa ja laulaen. Hän on myös soittanut sen kantrilaulaja Jessi Colterin kanssa.
Musiikkivideo

Kappaleen musiikkivideo keskittyy James Hetfieldiin istumassa auton takapenkillä soittamassa kappaletta akustisella kitaralla. Auto ajaa lounaista valtatietä pitkin, ja yhdessä kohdassa videota nähdään Metallican muut jäsenet katsomassa ikkunaan. Kun kappale lähenee loppua, paljastuu, että Hetfield on istunut studiossa kiinteällä "takapenkillä". Hän kävelee hevosen luokse, ottaa sen suitset, ja kävelee pois kuvasta.
Kappaleet > CDS 1

Mama Said
King Nothing (Live)
Whiplash (Live)
Mama Said (Edit)
Kappaleet > CDS 2

Mama Said"
So What (Live)
Creeping Death (Live)
Mama Said (Demoversio)
Muusikot

Kirk Hammett – soolokitara
James Hetfield – laulu, rytmikitara
Jason Newsted – bassokitara, taustalaulu
Lars Ulrich – rummut
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo
Kaka

Kaka voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
kaka, Uudesta-Seelannista peräisin oleva papukaijalaji
Kaká, brasilialainen jalkapalloilija
kaka, togolainen kansantanssi
Kaka, kaupunki Turkmenistanissa
Kauhajoen Karhu, KaKa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Marokon jääkiekkomaajoukkue

| Marokko |
| --- | --- |
Liitto:  Marokon jääkiekkoliitto
Eniten otteluita:  Mehdi Ghazi: (11)
Eniten maaleja:  Mehdi Ghazi: (10)
Eniten pisteitä:  Samir Bouchaoui: (22)
IIHF-ranking:  rankingsijaa ei määritetty (27.5.2024)
Ensimmäinen ottelu
  Marokko 0–9 Arabiemiraatit  (16. kesäkuuta 2008) 
Suurin voitto
  Portugali 1–2 Marokko  (30. syyskuuta 2017) 
Suurin tappio
  Marokko 0–9 Arabiemiraatit  (16. kesäkuuta 2008) 
Marokon jääkiekkomaajoukkue on Marokon edustusjoukkue kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Maa liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 2010. Marokon kotihalli on Rabatissa. Sen kaukalon mitat ovat 20 × 40 metriä, joten otteluita on pelattu 3 vs. 3 -järjestelmällä. Vuoden 2008 Jääkiekon Arab Cupissa joukkue sijoittui kolmanneksi.
Vuonna 2017 Marokko voitti ensimmäistä kertaa kansainvälisen turnauksen. Kyseessä oli IIHF:n hallinnoima Development Cup, johon ottivat osaa myös Andorra, Irlanti ja Portugali. Turnauksessa pelasivat joukkueet, jotka eivät vielä kyenneet ottamaan osaa maailmanmestaruuskilpailujen aladivisioonien karsintoihin. Suurin osa Marokon joukkueen pelaajista oli saanut kiekko-oppinsa Euroopassa ja Quebecissä. Suurin osa heistä myös pelasi Euroopassa ja Quebecissä. Joukkueen kapteeni Youssef Kabbaj oli kotoisin Quebecistä ja on pelannut QMJHL-sarjassa.
Vuonna 2022 maassa oli 129 rekisteröitynyttä miesjääkiekkoilijaa ja kaksi jäähallia.
Joukkue

| #> Valmentaja | Pelaaja> Valmentaja | Joukkue> Valmentaja |
| --- | --- | --- |
|  | Mimoun Mrini |  |
Maalivahdit
|  | Daniel Dion |  |
Puolustajat
|  | Omar Ennaffati |  |
|  | Saad Tawfiq |  |
|  | Mohamed Majdi |  |
|  | Hassan Hassan |  |
Hyökkääjät
|  | Alex Ennaffati |  |
|  | Yassin Ahrazem |  |
|  | Denis Blancan |  |
|  | Mehdi Ghazi |  |
|  | Adil Maifi |  |
|  | Mehdi Naciri |  |
|  | Habib Aloui |  |
|  | Samir Bouchaoui |  |
Aiheesta muualla

http://www.atlasmedias.com/Atlas/journal76page25.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
Malesian Grand Prix

|  Malesian Grand Prix  |
| --- | --- |

Rata:  Sepang International Circuit
Sijainti:  Sepang, Malesia
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  5,543 km
Kilpailun pituus:  56 kierrosta, 310,408 km
Eniten voittoja
Kuljettajat:   Sebastian Vettel (4) 
Tallit:  Ferrari (7)
Viimeisin kilpailu (2017):
Voittaja:   Max Verstappen   (Red Bull Racing-TAG Heuer)
Voittoaika:  1:30.01,290
Toinen:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Kolmas:   Daniel Ricciardo   (Red Bull Racing-TAG Heuer)
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Paaluaika:  1.30,076
Nopein kierros
Kuljettaja:   Sebastian Vettel   (Ferrari)
Kierrosaika:  1.34,080 (kierroksella 41)
Malesian Grand Prix oli Malesiassa järjestetty Formula 1 -sarjan osakilpailu.
Malesian Grand Prix ajettiin modernilla Hermann Tilken suunnittelemalla Sepang International Circuit -moottoriradalla noin 40 kilometrin päässä Kuala Lumpurista. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999 ja viimeisen kerran vuonna 2017. Kilpailun erikoisuutena oli kostean kuuma, mutta vaihteleva sää.
Ensimmäisen Malesian GP:n voitti Ferrarilla ajanut Eddie Irvine. Kimi Räikkönen ajoi vuoden 2003 kilpailussa Formula 1 -uransa ensimmäiseen voittoon.
Tilastot > Voittajat

| Kausi | Kuljettaja | Valmistaja | Rata | Raportti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 |  Eddie Irvine | Ferrari | Sepang | Raportti |
| 2000 |  Michael Schumacher | Ferrari | Sepang | Raportti |
| 2001 |  Michael Schumacher | Ferrari | Sepang | Raportti |
| 2002 |  Ralf Schumacher | Williams-BMW | Sepang | Raportti |
| 2003 |  Kimi Räikkönen | McLaren-Mercedes | Sepang | Raportti |
| 2004 |  Michael Schumacher | Ferrari | Sepang | Raportti |
| 2005 |  Fernando Alonso | Renault | Sepang | Raportti |
| 2006 |  Giancarlo Fisichella | Renault | Sepang | Raportti |
| 2007 |  Fernando Alonso | McLaren-Mercedes | Sepang | Raportti |
| 2008 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | Sepang | Raportti |
| 2009 |  Jenson Button | Brawn-Mercedes | Sepang | Raportti |
| 2010 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | Sepang | Raportti |
| 2011 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | Sepang | Raportti |
| 2012 |  Fernando Alonso | Ferrari | Sepang | Raportti |
| 2013 |  Sebastian Vettel | Red Bull-Renault | Sepang | Raportti |
| 2014 |  Lewis Hamilton | Mercedes | Sepang | Raportti |
| 2015 |  Sebastian Vettel | Ferrari | Sepang | Raportti |
| 2016 |  Daniel Ricciardo | Red Bull Racing-TAG Heuer | Sepang | Raportti |
| 2017 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-TAG Heuer | Sepang | Raportti |
Eniten... > Voittoja

1. Sebastian Vettel (4)
2. Michael Schumacher ja Fernando Alonso (3)
4. Kimi Räikkönen (2)
Eniten... > Paalupaikkoja

1. Michael Schumacher ja Lewis Hamilton (5)
3. Fernando Alonso, Felipe Massa, Sebastian Vettel (2)
6. Giancarlo Fisichella, Jenson Button ja Mark Webber (1)
Eniten... > Nopeimpia kierroksia

1. Mika Häkkinen, Michael Schumacher, Juan Pablo Montoya, Mark Webber, Kimi Räikkönen, Lewis Hamilton ja Nico Rosberg (2)
8. Fernando Alonso, Nick Heidfeld, Jenson Button, Sergio Pérez ja Sebastian Vettel (1)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malesian Grand Prix Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Malesian Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Radat: Sepang International Circuit (1999–2017)
Kakaki

Kakaki
Kakaki on 2–4 metriä pitkä puhallinsoitin, jota hausat käyttävät seremonioissaan. Se on alkeellinen kaksi- tai kolmeosainen trumpetti. Kakaki-nimitystä käytetään Tšadissa, Burkina Fasossa, Nigerissä ja Nigeriassa. Tšadissa ja Sudanissa se tunnetaan myös nimellä waza, Etiopiassa sen nimi on malakat.
Soitin tehdään nykyään yleensä sulatetusta kierrätysmetallista. Afrikkalaisissa taruissa ja saduissa esiintyy myös kultaisia ja hopeisia kakaki-torvia.
Hausat soittavat kakakia ainoastaan suurissa juhlatilaisuuksissa kunnianosoituksena kuninkaille, sulttaaneille tai emiireille. Sitä saavat soittaa vain miehet.
Kahimi Karie

Kahimi Karie (15. maaliskuuta 1968) on japanilainen shibuya-kei-laulaja. Hän esittää musiikkiaan japaniksi, englanniksi, ranskaksi ja italiaksi.
Momus on kirjoittanut useita lauluja Kahimi Karielle, joka on tehnyt lisäksi yhteistyötä mm. Corneliuksen kanssa. Hän asuu Tokiossa.
Kahimin ensimmäinen studioalbumi oli Larme de crocodile (1997). Myöhempiä julkaisuja on mm. Polydor Recordsilla vuonna 2000 julkaistu Tilt.
Albumit

Larme de crocodile (1997)
K.K.K.K.K. (1998)
Tilt (2000)
My Suitor (2001)
Trapeziste (2002)
Montage (2004)
NUNKI (2006)
It's here (2010)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (japaniksi), (englanniksi)
Mato (haittaohjelma)

Conficker-madon leviäminen
Mato (engl. computer worm) on samantapainen haittaohjelma kuin virus. Mato on suunniteltu leviämään tietokoneesta toiseen automaattisesti ilman tietokoneen käyttäjän toimenpiteitä eikä se tarvitse isäntää viruksen tavoin. Yleensä mato käyttää levitessään hyväksi Internetiä sekä käyttöjärjestelmän tietoturva-aukkoja. Mato aiheuttaa haittaa käyttämällä ja kuormittamalla verkon tiedonsiirtokapasiteettia (kaista).
Tunnettuja tietokonematoja ovat esimerkiksi Iloveyou, Gruel ja Stuxnet. Ensimmäinen Mac-tietokoneille kehitetty mato oli OSX/Oompa-A.
Historia

Termi mato on saanut inspiraationsa John Brunnerin romaanista The Shockwave Rider (1975). Romaanissa Nichlas Haflinger suunnittelee ja lähettää dataa kerääviä matoja taistelussa voimakkaita miehiä vastaan, jotka ylläpitävät kansallista elektronista tietoa. Netissä on valloillaan kaikkien aikojen suurin löyhä mato, joka sabotoi kaikkia yrityksiä vahtia vastaan. Yhtä sisukasta matoa eikä yhtä pitkää häntää ole aiemmin ollut.
Xerox PARCin tutkijat John F. Shoch and Jon A. Hupp valitsivat nimityksen vuonna 1979. Termiä käytettiin vuonna 1982 julkaistussa artikkelissa The Worm Programs, Comm ACM, 25(3):172-180, 1982, ja se on ollut käytössä siitä lähtien. Shoch ja Hupp tekivät myös ensimmäisen madon toteutuksen Xerox PARCissa vuonna 1978. Shoch ja Hupp suunnittelivat alun perin madon etsimään joutilaita prosessoreita verkosta ja jakamaan niille tehtäviä, jolloin kuormitus jakaantuisi tasaisemmin koko verkon yli. Matojen toiminta oli rajoitettua niin että ne eivät leviäisi aiottua edemmäksi.
Kiristyshaittaohjelmat ovat uudempaa kehitystä, joissa tavoitteena on uhrin kiristäminen rahallisen hyödyn saamiseksi.
Vaarat

Tietoliikenteen häiritseminen: mato ruuhkauttaa verkkoliikenteen ja hidastaa yritysverkkoja sekä Internet-liikennettä levitessään verkon välityksellä.
Erilaiset tuhotyöt: monesti matoon on ohjelmoitu myös tiedostojen poistotoiminto tai takaovi, joka mahdollistaa vakoiluohjelman tai kauttakulkupalvelun mahdollistavan ohjelman (käytetään esimerkiksi hajautetussa palvelunestohyökkäyksessä) pesiintymisen madon tartuttamaan tietokoneeseen.
Käyttöjärjestelmät

Yleensä kaupalliset käyttöjärjestelmät ovat haittaohjelmien ja viruksien kohteina.
Merkittäviä matoja

| Ilmestymisvuosi | Madon nimi | Käyttöympäristö | Lisää tietoa sen toiminnasta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | Iloveyou |  |  |
| 2003 | SQL Slammer |  |  |
| 2003 | Gruel |  |  |
|  | Stuxnet | Uraanin jalostus | Yhdysvaltain armeijan kehittämä sota-ase |
|  | OSX/Oompa-A | Macintosh | Ensimmäinen Mac-pohjainen mato |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Wildlist (Arkistoitu – Internet Archive) - Luettelo viruksista ja madoista. (englanniksi)
Worm parasites - Luettelo matojen kuvauksista ja poistotyökaluista.  (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Ensimmäinen nettimato kirvoitti viruskeskustelun Suomessakin
Kahilammi (Janakkala, Veno)

| Kahilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Janakkala
Koordinaatit:  60°55′17″N, 24°53′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Puujoen alue (35.82)
Laskuoja:  oja Mallasjokeen 
Järvinumero:  35.825.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,5 m  
Rantaviiva:  0,983 km  
Pinta-ala:  2,669  ha 
 fiKahilammi 
Kahilammi  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen matalat rannat ovat autiot. Lammen kaakkoispuolelta kulkee tie sen pohjoispuolelta ohi.
Vesistösuhteet

Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Kalakuolema

Kuolleita ja kuolevia Cyprinus carpio carpio -alalajin kaloja Albertjärvessä.
Kalakuolema on ilmiö, jossa suuri määrä saman vesistön kaloja menehtyy samanaikaisesti. Usein kalakuolemat johtuvat ankaran talven tai rehevöitymisen aiheuttamasta happikadosta. Kalakuoleman seurauksena jäljelle jääneille kaloille riittää enemmän ravintoa ja ne saattavat kasvaa jopa kaksinkertaista vauhtia.
Elokuussa 2019 pienestä Rautalammen järvestä kuoli hapen puutteeseen 3 000 kiloa kalaa, enimmäkseen särkikaloja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalakuolema Wikimedia Commonsissa