Ulkomaalaisten rikollisuus Suomessa
Ulkomaalaiset ja ulkomaalaistaustaiset Suomen vankiloissa

1980-luvulla ulkomaalaisten vankien päivittäinen keskimäärä Suomen vankiloissa oli noin kymmenen vankia.
Ulkomaalaisten vankien päivittäinen luku viisitoistakertaistui 1990-luvun alusta vuoteen 2007: Päivittäinen keskivankiluku oli 20 vuonna 1990, kun se oli 307 vuonna 2007. Vuonna 1998 ulkomaalaisten vankien keskivankiluku oli 130, vuonna 1999 138, vuonna 2000 173, vuonna 2001 248, vuonna 2002 293, vuonna 2003 291, vuonna 2004 284, vuonna 2005 282, vuonna 2006 306.
Vuonna 2011 kaikista Suomen vankiloiden ulkomaalaisista vangeista 27 % oli Viron kansalaisia, 13 % Romanian kansalaisia, 10 % Venäjän kansalaisia ja 6 % Liettuan kansalaisia. Ulkomaalaisista tutkintavangeista 27 % oli Viron kansalaisia ja 21 % Romanian kansalaisia. Vuonna 2016 Suomen vankiloissa 16 % vangeista oli ulkomaalaisia. Luku on 56 % suurempi kuin vuonna 2006.
Vuonna 2017 ulkomaalaisten vankien kansallisuusjakauma oli muuttunut hieman: Viron kansalaisten osuus oli vähentynyt siten, että heitä oli noin 20 % ulkomaalaisista vangeista. Irakin kansalaisten määrä oli kasvanut, ja heitä oli 10 %. Kolmanneksi eniten oli venäläisiä vankeja, eli heidänkin osuutensa oli vähentynyt vuoteen 2011 verrattaessa. Neljänneksi eniten oli Liettuan kansalaisia, viidenneksi eniten Romanian. Kuudenneksi eniten oli Ruotsin kansalaisia ja seitsemänneksi eniten Somalian kansalaisia. Keväällä 2017 Riihimäen ja Jokelan vankiloiden tutkintavangeista lähes puolet oli ulkomaalaisia. Vantaan vankilassa tutkintavangeista yli kolmannes oli ulkomaalaisia.
Vuosina 2008–2018 kaikkien vankien päivittäinen keskimäärä on laskenut koko ajan lukuun ottamatta vuoden 2016 vankimäärän pientä nousua. Vuonna 2018 vankeja oli päivittäin keskimäärin 2 910, eli 4 prosenttia vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Ulkomaalaisten vankien määrä taas kasvoi vuosina 2008–2018 30 prosenttia. Vuonna 2018 määrä kääntyi laskuun ja oli samalla tasolla kuin 2010-luvun puolivälissä. Ulkomaalaisia vankeja oli vuonna 2018 päivittäin keskimäärin 482, ja heidän osuutensa kaikista vangeista oli 17 prosenttia. Vuonna 2020-luvun alussa määrä vaihteli noin 500:n ja 600:n välillä. Keravan vankilan apulaisjohtaja Markku Kuikka arvioi vuoden 2022 lopulla, että Suomen vankiloissa nousevana ilmiönä on, että vankiloihin tulee jonkin verran aiempaa nuorempia ulkomaalaistaustaisia rikollisia, jotka ihailevat rikollista elämää ja jotka ovat syyllistyneet huumausainerikoksiin ja usein myös seksuaalirikoksiin. Vangit ovat 20–25-vuotiaita, osaavat suomea ja ovat ehkä syntyneetkin Suomessa, mutta monien juuret ovat muualla.
Ulkomaalaiset vangit kustantavat yhteiskunnalle noin 35 000 euroa vuorokaudessa. Ulkomaalaisista vangeista iso osa kärsii tuomiota huumausainerikoksista. Toisaalta Keravan 130-paikkaisessa vankilassa on voinut olla samanaikaisesti 10–20 ulkomaalaistaustaista seksuaalirikosvankia. 2020-luvun alussa Suomesta siirrettiinn vuosittain noin 80 vankia kotimaidensa vankiloihin. Petteri Orpon hallituksen hallitusohjelma velvoittaa kehittämään tapoja, joilla ulkomaalaisten vankien siirtoa kotimaahansa voitaisiin tehostaa. Suomessa on käytäntö, jonka mukaan siirroissa pitää toteutua kolme ehtoa: Suomen valtion on haluttava sitä, vangin on haluttava sitä ja vastaanottajamaan on suostuttava siihen. Jos jokin maa ei ole siirtosopimuksissa mukana, siirto on vaikeaa. Yksi tällainen maa on Irak. Irakin kansalaiset ovat kärkisijoilla ulkomaalaisten vankien tilastossa Suomessa.