stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aristoteleen dialogit
Tunnetut dialogit > Kuninkuudesta

Kuninkuudesta (Περὶ βασιλείας, Peri basileias) luetaan usein Aristoteleen dialogeihin, mutta saattaa kuulua ennemmin tämän poliittisten didaktisten teosten joukkoon.
Samoin kuin Aleksanteri, teos on mitä ilmeisimmin kirjoitettu Aristoteleen toimiessa Makedonian hovissa, mahdollisesti samoihin aikoihin kuin Aleksanteri peri vallan (336 eaa.) tai ennen sitä. Aristoteles neuvoi jommassakummassa (tai kummassakin) näistä dialogeista Aleksanteria valtakunnan ja uusien Aasiaan perustettujen siirtokuntien hallitsemisessa. Dialogista on säilynyt kaksi katkelmaa.
Tunnetut dialogit > Meneksenos

Meneksenos (Μενέξενος) oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Sillä on myös sama nimi kuin Platonin dialogilla Meneksenos. Dialogista tiedetään kuitenkin vain vähän, eikä siitä ole säilynyt katkelmia.
Tunnetut dialogit > Nautinnosta

Nautinnosta (Περὶ ἡδονῆς, Peri hēdonēs) oli nimensä perusteella nautintoja käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi; teoksesta on säilynyt vain yksi katkelma Athenaioksen kautta. Katkelmassa esiintyy Filoksenos-niminen nautiskelija, joka mainitaan myös Eudemoksen etiikassa ja johon viitataan Nikomakhoksen etiikassa.
Tunnetut dialogit > Nerinthos

Nerinthos (Νήρινθος, Nērinthos) oli dialogi, josta ei tiedetä juuri muuta kuin sen nimi: siitä on säilynyt vain yksi katkelma Themistioksen kautta.
Tunnetut dialogit > Oikeudenmukaisuudesta

Oikeudenmukaisuudesta (Περὶ δικαιοσύνης, Peri dikaiosynēs) oli nimensä perusteella oikeudenmukaisuutta käsitellyt dialogi. Diogeneen mukaan teos käsitti neljä kirjaa. Saman seikan mainitsee myös Cicero. Dialogista on säilynyt kuusi katkelmaa.
Tunnetut dialogit > Pidot

Pidot (Συμπόσιον, Symposion) oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Sillä on myös sama nimi kuin Platonin dialogilla Pidot. Dialogista on säilynyt 12 katkelmaa; niitä tunnetaan erityisesti Athenaioksen ja Plutarkhoksen kautta.
Tunnetut dialogit > Puhetaidosta

Puhetaidosta eli Grylos (Περὶ ῥητορικῆς ἢ Γρῦλος, Peri rhētorikēs ē Grylos) oli retoriikkaa käsittelevä dialogi, joka kuului Aristoteleen kaikkein varhaisimpiin dialogeihin. Dialogin nimen Grylos viittaa Ksenofonin poikaan, joka kuoli Mantineian taistelussa (362/361 eaa.) ja dialogi on todennäköisesti kirjoitettu melko pian tämän jälkeen. Näin teos saattaa olla jopa varhaisin Aristoteleen teoksista. Aristoteleen mallina dialogille on saattanut toimia Platonin Gorgias.
Dialogista on säilynyt kolme katkelmaa, yksi Diogenes Laertioksen ja kaksi Quintilianuksen kautta.
Tunnetut dialogit > Rikkaudesta

Rikkaudesta (Περὶ πλούτου, Peri ploutou) oli nimensä perusteella rikkautta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt kolme katkelmaa Plutarhoksen, Ciceron ja Filodemoksen kautta.
Tunnetut dialogit > Rukouksesta

Rukouksesta (Περὶ εὐχῆς, Peri eukhēs) oli nimensä perusteella rukousta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt vain yksi katkelma Simplikioksen kommentaarissa Aristoteleen teokseen Taivaasta.
Tunnetut dialogit > Runoilijoista

Runoilijoista (Περὶ ποιητῶν, Peri poiētôn) oli runoutta käsitellyt dialogi. Diogeneen mukaan teos käsitti kolme kirjaa.
Dialogista on säilynyt kahdeksan katkelmaa muun muassa Diogenes Laertioksen, Prokloksen, Iamblikhoksen ja Pseudo-Plutarkhoksen kautta. Aristoteles mahdollisesti viittaa dialogiin teoksessaan Runousoppi.
Tunnetut dialogit > Sofisti

Sofisti (Σοφιστὴς, Sofistēs) oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Sillä on myös sama nimi kuin Platonin dialogilla Sofisti. Dialogista tiedetään vain vähän; siitä on säilynyt kolme katkelmaa Diogenes Laertioksen kautta.
Tunnetut dialogit > Valtiomiehestä

Valtiomiehestä (Περὶ πολιτικοῦ, Peri politikou) oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Se muistuttaa myös nimeään myöten Platonin dialogia Valtiomies.
Diogeneen mukaan teos käsitti kaksi kirjaa. Dialogista on säilynyt viisi katkelmaa muun muassa Ciceron, Senecan ja Filodemoksen kautta. Ciceron mukaan Aristoteles toimi dialogissa itse yhtenä keskustelijoista.
Kirjallisuutta > Suomennoksia

Aristoteles: Protreptikos-fragmentti. (Katkelma dialogista Kehotus. Suomennos Juha Himanka, Tuomas Nevanlinna, Eero Salmenkivi ja Erja Salmenkivi) Niin & näin, 2008, nro 4, s. 50–51.
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja alkutekstien laitoksia

Rose, Valentinus: Aristotelis qui ferebantur librorum Fragmenta ed. 2.  Berlin:  Teubner, 1870; kolmas painos Leipzig 1886.  Teoksen verkkoversio.
Ross, W. D.: Aristotelis Fragmenta selecta.  Oxford:  Oxford University Press, 1955.  Teoksen verkkoversio. Alkuteksti.
Ross, W. D.: The Works of Aristotle.  (Volume XII: Select Fragments)  Oxford:  Oxford University Press, 1952.  Teoksen verkkoversio. Englanninkielinen käännös.
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Aristotle & Ross, David (toim.): The Works of Aristotle, s. 78–79.  Oxford:  Clarendon Press, 1908.  ISBN 1440071160  Teoksen verkkoversio.
During, Ingemar: Aristotle's Protrepticus: An Attempt at Reconstruction.  Acta Universitatis Gothoburgensis, 1961.
Fine, Gail: On Ideas: Aristotle's Criticism of Plato's Theory of Forms.  Oxford University Press, 1995.  ISBN 0198235496  Teoksen verkkoversio.
Rabinowitz, W. Gerson: Aristotle's 'Protrepticus' and the Sources of Its Reconstruction. I.  University of California Press, 1957.
Aiheesta muualla

Aristotle: Invitation to Philosophy Edited and translated by D. S. Hutchinson & Monte Ransome Johnson (englanniksi)
Aristotle’s Exhortation to Philosophy citations from Aristotle, Protrepticus apud Iamblichus, Protrepticus chapters 6-12, translated by D. S. Hutchinson and Monte Ransome Johnson, from the Budé edition of the Protrepticus of Iamblichus (Paris 1989), ed. E. Des Places, pp. 67–90 (englanniksi)
Ebba From

Ebba Ingegerd Svahn (o.s. From, s. 23. lokakuuta 1915 Helsinki – 25. marraskuuta 2006) oli suomalainen yleisurheilija, joka menestyi parhaiten pikajuoksussa. Hän oli yksi neljästä ensimmäisestä Suomea olympialaisten yleisurheilussa edustaneesta naisesta.
Ebba From karsiutui Berliinin 1936 olympialaisissa 100 metrin juoksun ja 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä. Viestissä Suomen joukkue juoksi maansa ennätyksen 49,5 s. Fromin omat ennätykset olivat 100 metrillä 12,7 s ja 200 metrillä 26,8 s. Seuratasolla hän edusti Idrottsklubben -32:ta.
Aiheesta muualla

Ebba From Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
Frisans

| Frisansin kartano |
| --- | --- |
Osoite:  Etuniementie
Sijainti:  Matinkylä, Espoo
Rakennustyyppi:  kartano
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Frisans on historiallinen kartanomäki ja entinen kartano Matinkylän kaupunginosan luoteiskulmassa eteläisessä Espoossa välittömästi Länsiväylän eteläpuolella. Sen päärakennus purettiin 1970-luvulla. Alueella tehtiin tarkkuusinventointi keväällä 2014.
Historia

Frisansin eli Frisbyn kylässä oli vuonna 1540 kaksi taloa, jotka yhdistettiin jo ennen 1600-lukua. Frisansista tehtiin maaratsutila 1644. Samana vuonna rykmentinkirjuri Olof Eriksson oli ostanut Frisansin. Hän laajensi tiluksiaan ostamalla Kaitansin talon ja liittämällä sen Frisansiin. Vakinainen ratsutila Frisansista tehtiin 1682, jolloin sen omisti majuri Filip Sass. Naapuritalo Dystby liitettiin Frisansiin 1680-luvulla. Suhteessa muihin Espoon kartanoihin Frisans oli verraten pieni.
Frisansin päärakennus sijaitsi Tiistinmäen kallion laella. Se oli kaksikerroksinen ja puurakenteinen, rakennettu todennäköisesti 1800-luvun alussa. Kokonaisuuteen kuului myös toinen kaksikerroksinen asuinrakennus. Rinteellä sijaitsi myös tuulimylly, jota käytettiin näkötornina 1970-luvun puoleenväliin.
Frisansin läntisen naapurikartanon Finnon 1700-luvulla rakennettu päärakennus sijaitsi aivan Frisansin päärakennuksen kupeessa. Finnon kartanosta ei ole säilynyt mitään, mutta Frisansista on jäljellä kiviaidan raunioita ja puretun päärakennuksen perustuksia.
Vuoden 2014 tarkkuusinventoinnissa Frisansin historiallisen kylätontin pohjoislaidalta löydettiin pääosin 1800- ja 1900-luvun kulttuurikerroksia, kuten punasavikeramiikkaa. 1800-lukua varhaisempaa aineistoa ei löydetty.
Nykyinen Frisans eli Friisilä on Olarin kaupunginosan pienalue. Matinkylän alueella sijaitsi myös Matinkylän kartano, jonka 1948 valmistunut päärakennus on yhdistyksen käytössä.
Aiheesta muualla

Hagerlund.net: Kadonnut Espoo: Frisansin kartano
Alfons Almi: Muistelmia elämäni vaiheista Helsingin seudulla
| n k Perustiedot Wikidatassa: Frisans (Q101958066)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: kartanon päärakennus
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Espoo
sijainti: Matinkylä
koordinaatit: 60°09′40″N 24°43′12″E﻿ / ﻿60.161°N 24.72°E﻿ / 60.161; 24.72
Frottage

Sotavaunuja ja hevosia, Wu-suvun pyhättö, 100-luku EAA, Kiina.
Frottaasilla tehtyjä kolikon kuvia.
Kalliopiirrosten dokumentointia.
Frottage (ransk.) eli frottaasi on  surrealistien kehittämä piirustustekniikka. Frottaasi tehdään laittamalla paperi epätasaisen ja karhean pinnan tai litteän esineen päälle. Paperia hangataan liidulla tai pehmeällä lyijykynällä niin, että koholla olevat osat saavat väriä. Surrealistit sovelsivat frottaasia myös öljymaalauksissa.
Frottagen kehitti Max Ernst vuonna 1925. Hän käytti paperin alla muun muassa kasvien lehtiä, maalausimpastoja ja säkkikangasta. Surrealistit suosivat muutenkin erilaisia automaattisia ja sattumanvaraisia tekniikkoja, joiden avulla he etsivät tietä alitajuntaan.
Frottaasia vastaavaa tekniikkaa käytetään myös arkeologiassa kalliopiirrosten, riimukivien ja vastaavien dokumentointiin.
Kiveen hakattujen kirjoitusten ja kuvioiden kopiomenetelmä, joka tunnetaan myös nimellä hierrevedos tunnettiin Kiinassa jo Han-dynastian aikana. Tämä puupiirrosten edelläkävijä tehdään asettamalla paperi reliefin pintaan ja hierretään paperia värityynyllä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frottaasi Wikimedia Commonsissa
Yhdistelmätekniikat
Assemblaasi  Fotomontaasi  Frottage  Kollaasi  Readymade  Bricolage
Fridtjof Nansen -luokka

| Fridtjof Nansen -luokka |
| --- | --- |
 Luokan alukset KNM Fridtjof Nansen ja KNM Helge Ingstad Oslossa huhtikuussa 2010

Tekniset tiedot
Uppouma:  4 600 t (standardi) 5 290 t (kuormattu)
Pituus:  133,2 m
Leveys:  16,8 m
Syväys:  4,9 m
Koneteho:  General Electric GE LM2500 -kaasuturbiinimoottori, 21,5 MW  risteilymoottori: 2 x BAZAN BRAVO 12V -dieselmoottoria, 4,5 MW
Nopeus:  27 solmua
Miehistöä:  120 (tilat 146)
Aseistus
Meritorjunta:  1 x 76 mm OTO Melara Super Rapid -tykki 8 x NSM-merimaaliohjusta 4 x 324 mm torpedoputkea Sting Ray -torpedoille syvyyspommit
Ilmatorjunta:  1 x Mk 41 VLS -ohjusten laukaisujärjestelmä, johon 32 RIM-162 ESSM -ohjusta 4 x 12,7 mm Browning M2HB MHG Sea Protector konekivääriä
Fridtjof Nansen -luokka on Norjan laivaston fregattiluokka, johon kuuluu viisi alusta. Luokan alukset muodostavat Norjan laivaston rungon ja ne on nimetty tunnettujen norjalaisten tutkimusmatkailijoiden mukaan. Luokan alukset tilattiin Espanjasta Bazanin telakalta (nykyinen Navantia), ja viimeinen aluksista otettiin palvelukseen tammikuussa 2011.
Alukset on suunniteltu korvaamaan Oslo-luokan fregatit, joten niiden päätehtäväksi oli suunniteltu sukellusveneidentorjunta. Lopulta ilmatorjunnan tarpeen kasvu ja kehittyneiden kotimaisten merimaaliohjusten käyttöönotto johti monipuolisempaan alukseen. Navantian valitsemisesta toimittajaksi seurasi yhtäläisyyksiä Espanjan laivaston Alvaro de Bazan -luokan aluksiin, joissa oli käytössä muun muassa Lockheed Martinin toimittama AEGIS-järjestelmä.
Taustaa

Norjan sijainti Naton pohjoisella sivustalla lähellä Neuvostoliiton Barentsinmeren laivastotukikohtia teki siitä kylmän sodan aikana strategisen kumppanin. Tuloksena oli merkittävät taloudelliset panostukset laivastoon sekä estämään Neuvostoliiton sukellusveneiden pääsy Atlantille että suojaamaan Norjan rannikkoa mahdolliselta maihinnousulta. Kylmän sodan loppuaikoina laivaston merkittävimpänä kalustona olivat viisi Oslo-luokan fregattia, jotka oli otettu palvelukseen 1966-1967. Nämä suhteellisen pienet alle 2000 tonnin alukset pohjautuivat Yhdysvaltain laivaston Dealey-luokan saattuehävittäjiin ja ne oli osittain Yhdysvaltain rahoittamia. Oslo-luokan alusten korvaamisen suunnittelu aloitettiin 1990-luvun alussa, jolloin kylmän sodan päättyminen oli jo havaittavissa. Kuitenkin Barentsinmerelle sijoitettu Venäjän pohjoinen laivasto ja sen runsaslukuisat sukellusveneet loivat edelleen suurimman uhan.
Norjan laivasto määritteli monikäyttöisen aluksen aloittaessaan tarjouskilpailun, joka käsitti mahdollisesti kuuden hankittavan aluksen sekä suunnittelun että toteutuksen vuonna 1997. Vaatimuksista tärkeimpänä oli kuitenkin sukellusveneidentorjuntakyky. Tarjouskilpailu herätti runsaasti huomiota Euroopassa ja Yhdysvalloissa ja tarjouksista valittiin 1998 kolme tarkempaa käsittelyä varten. Nämä kolme olivat:
Saksalainen Thyssen Krupp Marine Systemsiin kuuluva Blohm & Voss, joka tarjosi Meko 200 tyypistä tehtävää alusta
Norjalainen Kvaernerin, Umoen ja Kongsbergin muodostama NorEskort, jka tarjosi täysin uutta suunnittelua olevan aluksen
Espanjalainen Bazán (nykyinen Navantia), joka tarjosi kahta erilaista versiota Espanjan laivastolle valmistamistaan F-100 tyypin fregateista. Alus malleista toinen oli varustettu BAE Systemsin Surface Ship Command Systemsillä (SSCS) ja toinen Lockheed Martinin SPY-1F tutkalla ja Aegis-järjestelmällä.
Tarjouskilpailua vaikeuttivat lukuisat tekniset, teolliset ja taloudelliset riippuvuudet. Siten ratkaisun tekemisessä tarvittiin poliittista tukea, kun pyrittiin saamaan rahoille mahdollisimman paljon vastinetta. Lopulta todettiin NorEskortin esityksen olevan vaikeuksissa, kun Kvaerner irtautui tarjouksesta. Blohm & Vossin tarjousta pidettiin hyvänä, mutta eniten houkutteli Aegis-järjestelmän mahdollisuudet. Bazánille tiedotettiin toukokuussa 1999, että Lockheed Martinin tutkaan pohjautuva malli valittiin jatkokeskusteluihin.
Lopulta pitkällisten neuvottelujen päätteeksi vahvistettiin hankinnan hinta. Sopimus allekirjoitettiin 23. kesäkuuta 2000 ja sen mukaan telakka toimittaa viisi fregattia 220 miljardin Espanjan pesetalla, joka vahvistettiin lopulta telakan kanssa 14 miljardiksi Norjan kruunuksi. Kauppa oli siihen astisista Norjan puolustushallinnon kaupoista suurin.
Alukset

Alukset tilattiin 23. kesäkuuta 2000 Bazanilta Espanjasta.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNM Fridtjof Nansen | Navantia, Ferrol, Espanja | 9. huhtikuuta 2003 | 3. kesäkuuta 2004 | 5. huhtikuuta 2006 |  |
| KNM Roald Amundsen | Navantia | 3. kesäkuuta 2004 | 25. toukokuuta 2005 | 21. toukokuuta 2007 |  |
| KNM Otto Sverdrup | Navantia | 25. toukokuuta 2005 | 28. huhtikuuta 2006 | 30. huhtikuuta 2008 |  |
| KNM Helge Ingstad | Navantia | 28. huhtikuuta 2006 | 23. marraskuuta 2007 | 29. syyskuuta 2009 | Törmäsi säiliöalus Sola TS:ään Bergenin pohjoispuolella 8. marraskuuta 2018. Upposi 13. marraskuussa 2018. Myyty romutettavaksi tammikuussa 2021. |
| KNM Thor Heyerdahl | Navantia | 23. marraskuuta 2007 | 11. helmikuuta 2009 | 18. tammikuuta 2011 |  |
Frisco Kid

| Frisco Kid |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Robert Aldrich
Käsikirjoittaja:   Michael Elias  Frank Shaw 
Tuottaja:  Mace Neufeld
Säveltäjä:  Frank De Vol
Kuvaaja:  Robert B. Hauser
Leikkaaja:   Maury Winetrobe  Irving Rosenblum  Jack Horger 
Pääosat:   Gene Wilder  Harrison Ford  Ramon Bieri  Val Bisoglio  George DiCenzo 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros.
Levittäjä:  Warner Bros.
Ensi-ilta:  1979
Kesto:  119 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Frisco Kid on vuonna 1979 ilmestynyt länkkärikomediaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Gene Wilder, Harrison Ford, Ramon Bieri, Val Bisoglio, George DiCenzo ja Leo Fuchs. Elokuvan on ohjannut Robert Aldrich.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Frisco Kid saa kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Aiheesta muualla

Frisco Kid Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Frisco Kid Elonet.
Från Nära och Fjerran

Lehden näytenumeron etusivu.
Från Nära och Fjerran (”Lähteltä ja kaukaa”) oli Helsingissä vuosina 1860–1861 ilmestynyt ruotsinkielinen aikakauslehti.
Kirjakauppias Klas Theodor Sederholmin julkaisema ja toimittama Från Nära och Fjerran, alaotsikoltaan Litteraturblad för Finlands qvinnor oli naisille tarkoitettu makasiinilehti. Kerran kuukaudessa ilmestynyt 16-sivuinen ja oktaavikokoinen lehti painettiin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainossa. Se sisälsi etupäässä artikkeleita ja kaunokirjallisuutta. Lehden näkökulma oli miehen, jonka mielestä naisen tärkein tehtävä oli toimia vaimona ja äitinä. Siinä pohdittiin myös naisten kasvatus- ja koulutuskysymyksiä. Ensimmäisenä vuonnaan Från Nära och Fjerran sai toimittajaa tyydyttäneen 700 kappaleen levikin. Toisena vuonna tilaajamäärä laski, ja Sederholm lopetti lehden kannattamattomana.
Aiheesta muualla

Från Nära och Fjerran digitoituna kansalliskirjastossa
Fritjof

| Fritjof |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  19. helmikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Frithiof, Frithjof
Vastineita eri kielissä:  Fridtjof, Friðþjófur
Nimen alkuperä:  islantilainen, rauha + ruhtinas tai varas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Fritjof on skandinaavinen miehen etunimi. Nimestä on käytössä myös kirjoitus­asut Frithiof, Fritjohf ja Fridtjof.
Nimen alkumuoto on islantinainen Friðþjófur (Fridhthjofr), jonka alkuosa merkitsee rauhaa, jälkiosa ruhtinasta tai toisen selityksen mukaan varasta. Nimen on tehnyt suosituksi varsinkin Esaias Tegnérin vuonna 1825 ilmestynyt runoteos Fritiofin taru (Frithiofs saga).
Suomessa nimi Fritjof on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun menneessä 274 ja Frithiof noin 230 henkilölle. Lisäksi on muutamia kymmeniä Frithjof- ja Fridtjof-nimisiä henkilöitä. Fritjofin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 19. helmikuuta.
Tunnettuja Fritjof- Frithiof-, Fritiof-, Frithjof- ja Fridtjof-nimisiä

Fritiof Billquist (1901–1972), ruotsalainen näyttelijä
Fritjof Capra (s. 1939), itävaltalais-yhdysvaltalainen fyysikko, kvanttimystiikan kannattaja
Fritiof Domö (1889–1961), ruotsalainen poliitikko ja ministeri
Fritiof Enbom (1918–1974), ruotsalainen vakoilusta tuomittu rautatietyöntekijä
Fritiof Flodin (1828–1921), suomalainen juristi, senaatin valtiovaraintoimituskunnan kamreeri ja todellinen valtioneuvos
Fritiof Fryxell (1900–1986), yhdysvaltalainen geologi ja vuorikiipeilijä
Frithiof Woldemar Göös (1839–1901), suomalainen lennätinvirkamies, runoilija ja kääntäjä
Fritiof Hultman (1831–1890), suomalainen kauppias, oluttehtailija ja valtiopäivämies
Frithiof Mieritz (1863–1916), saksalais-suomalainen arkkitehti
Frithiof Mårtensson (1884–1956), ruotsalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja
Fridtjof Nansen (1861–1930), norjalainen naparetkeilijä, tutkimusmatkailija ja diplomaatti, Nobelin rauhanpalkinnon saaja
Frithiof Neovius (1830–1895), suomalainen kenraaliluutnantti, Kadettikoulun johtaja ja valtiopäiväedustaja
Frithiof Napoleon Neppenström (1835–1905), suomalainen kauppias, kauppaneuvos ja laivanvarustaja
Frithiof Nevanlinna (1894–1977), suomalainen matemaatikko ja toimitusjohtaja
Fritiof Nilsson Piraten, oik. Nils Fritiof Adam Nilsson (1895–1972), ruotsalainen kirjailija
Frithjof Olsen (1883–1922), norjalainen voimistelija
Frithiof Perander, J. J. F. Perander (1838–1885), suomalainen filosofi, professori ja kirjailija
Frithiof Raa (1840–1872), ruotsalaissyntyinen Suomessa esiintynyt näyttelijä
Frithjof Schuon (1907–1998), sveitsiläinen filosofi, suufimystikko, runoilija ja taidemaalari,
Frithiof Strandell (1865–1925), suomalainen arkkitehti
Frithjof Sælen (1892–1975), norjalainen voimistelija
Frithiof Alarik Tawaststjerna (1824–1896), suomalainen Venäjän armeijan kenraalimajuri
Frithiof Tikanoja (1877–1964), suomalainen toimitusjohtaja ja kauppaneuvos
Frithjof Ulleberg (1911–1993), norjalainen jalkapalloilija
Kuvitteellisia Fritiofeja

Frithiof, päähenkilö Esaias Tegnérin runoteoksessa Fritiofin taru
Aslak Fränti

Aslak Kullervo Fränti (12. helmikuuta 1916 Kittilä – 31. toukokuuta 1984) oli suomalainen agronomi ja maanviljelysneuvos jolla oli merkittävä rooli Kainuun maatalouden kehittämisessä.
Fräntin vanhemmat olivat kunnallisneuvos Aleksanteri Fränti ja toimistonhoitaja Maria Kustaava Candelin. Hän pääsi ylioppilaaksi Kajaanissa 1936 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1944 ja agronomiksi 1945.
Fränti oli Kajaanin maanviljelysseurassa karjatalouskonsulttina 1946–1949 sekä seuran toiminnanjohtajana 1950–1969. Tämän jälkeen Fränti oli Kainuun maatalouskeskuksen johtajana vuodesta 1970 alkaen. Hänellä oli hyvät suhteet presidentti Urho Kekkoseen joten hän pystyi edistämään monia Kainuun maatalouteen liittyneitä hankkeita. Fränti sai maanviljelysneuvoksen arvon 1969.
Fränti oli Kajaanin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1951–1964 ja hän oli valtuuston puheenjohtaja 1953 ja varapuheenjohtaja 1955–1959. Hän oli lisäksi muun muassa Kainuun maakuntaliiton puheenjohtajana 1952–1970, Kostamuksen rakennustoimikunnan jäsenenä sekä Kainuun Eino Leino -seuran puheenjohtajana vuodesta 1975.
Fränti oli naimisissa vuodesta 1940 filosofian maisteri Daisy Svanhild Degermanin kanssa.
Aiheesta muualla

Yle Kainuu : Kainuun tuntemattomat suuruudet, osa 25: Aslak Fränti, esitetty 13.3.2012 (Yle Areena)
Presidentti Urho Kekkosen kirje Fräntille 25.2.1975
Aslak Fränti Eino Leino -talon vihkiäisjuhlassa 6.7.1978 (Kainuun Eino Leino -seura)
Fruktoosi-2,6-bisfosfaatti

| Fruktoosi-2,6-bisfosfaatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  [(2S,3S,4S,5R)-3,4-dihydroksi-2-(hydroksimetyyli)-5-(fosfono-oksimetyyli)oksolan-2-yyli]divetyfosfaatti
CAS-numero:  79082-92-1
PubChem CID:  105021
SMILES:  C(C1C(C(C(O1)(CO)OP(=O)(O)O)O)O)OP(=O)(O)O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C6H14O12P2
Moolimassa:  340,112 g/mol
Fruktoosi-2,6-bisfosfaatti  (C6H14O12P2) on fruktoosisokerin bisfosfaattijohdannainen. Yhdisteellä on tärkeä rooli glykolyysin ja glukoneogeneesin säätelyssä.
Biokemia

Eliöt syntetisoivat fruktoosi-2,6-bisfosfaattia fruktoosi-6-fosfaatista fosfofruktokinaasi-2-entsyymin katalysoimana. Saman entsyymin toinen alayksikkö katalysoi yhdisteen hydrolyysiä fruktoosi-6-fosfaatiksi ja fosfaatti-ioniksi. Insuliini stimuloi fruktoosi-1,6-fosfaatin tuottoa ja glukagoni estää sitä.
Emile van Schaftingen ja Henri-Géry Hers osoittivat vuonna 1980, että fruktoosi-2,6-bisfosfaatti on erittäin voimakas fosfofruktokinaasi-1:n aktivoija ja lisää entsyymin affiniteettia substraatilleen fruktoosi-6-fosfaatille. Se pystyy aktivoimaan myös ATP:n vuoksi inhiboituneen entsyymin. Vuonna 1981 he myös osoittivat yhdisteen olevan fruktoosi-1,6-bisfosfataasin estäjä. Runsas fruktoosi-2,6-bisfosfaattikonsentraatio solussa siis aktivoi glykolyysiä ja estää glukoneogeneesiä ja tämän vuoksi nämä aineenvaihduntareiti eivät ole solussa aktiivisia samanaikaisesti.
Ralf Friberg

Ralf Friberg vuonna 1968.
Ralf Hjalmar Mikael Friberg (s. 17. huhtikuuta 1936 Helsinki) on suomenruotsalainen toimittaja, suurlähettiläs ja entinen sosialidemokraattinen kansanedustaja.