stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kroatian vesipallomaajoukkue
Olympialaiset

Kroatia voitti olympiakultaa Lontoossa 2012. Se kukisti välieräottelussa Montenegron maalein 7–5 ja loppuottelussa Italian 8–6. Olympiahopeaa joukkue sai Atlantassa 1996. Voitettuaan välierässä Italian 7–6 se hävisi finaalissa Espanjalle 5–7. Rio de Janeirossa 2016 Kroatia saavutti niin ikään hopeaa. Kukistettuaan välierässä Montenegron maalein 12–8 se hävisi loppuottelussa Serbialle 7–11. Kroatia on sijoittunut lisäksi viidenneksi Tokiossa 2020, kuudenneksi Pekingissä 2008, seitsemänneksi Sydneyssä 2000 ja kymmenenneksi Ateenassa 2004.
MM-kilpailut

Kroatia voitti maailmanmestaruuden Melbournessa 2007. Kukistettuaan välierässä Serbian maalein 10–7 se voitti loppuottelussa Unkarin jatkoajalla 9–8. Budapestin MM-kilpailuissa 2017 Kroatia voitti välierässä Serbian 12–11 ja loppuottelussa Unkarin 8–6. MM-hopeaa joukkue sai Kazanissa 2015. Se voitti välierässä Kreikan jatkoajalla 15–13, mutta hävisi finaalissa Serbialle 4–11. MM-pronssia Kroatia on saavuttanut 2009, 2011,  2013 ja 2019. Lisäksi se on ollut neljäs 1994, 2005 ja 2022, kahdeksas 2001 sekä yhdeksäs 1998 ja 2003.
Muut kilpailut

Kroatia voitti Euroopan-mestaruuden 2010 kukistettuaan loppuottelussa Italian maalein 7–3. EM-hopeaa joukkue saavutti 1999 ja 2003 sekä EM-pronssia 2018. Maailmanliigan Kroatia voitti 2012, sijoittui toiseksi 2009, 2015 ja 2019 sekä kolmanneksi 2010, 2011 ja 2017. Maailmancupissa se oli toinen 2010 ja kolmas 2014. Välimeren kisoissa Kroatia saavutti kultaa 2013 sekä hopeaa 1993 ja 1997. Euroopam cupin se voitti 2018 ja oli toinen 2019.
Maria Pellegrini

Anna Maria Pellegrini (s. 15. heinäkuuta 1943 Pretoro) on italialaissyntyinen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän muutti vuonna 1958 Kanadaan, jonka kansalaisuuden hän sai vuonna 1965.
Pellegrini opiskeli vuosina 1960–4 Ernesto Vincin johdolla The Royal Conservatory of Musicissa (Toronto) ja sitten Joe Mackon johdolla Lontoossa. Hän lauloi Canadian Opera Companyssa ensimmäistä kertaa vuonna 1963 Aidan ylipapittarena; ensimmäisessä suuressa roolissaan hänet nähtiin Gildan osassa Rigolettossa vuonna 1965. Myöhemmin hän on esiintynyt COC:ssa muun muassa Neddana Pajatsossa (1966), Cio-Cio Sanina Madama Butterflyssä (1971, 1975) ja Violettana La traviatassa (1974, 1978). Vuonna 1967 hän voitti Metropolitan-oopperassa yleisökilpailun. Hänet nähtiin ensimmäistä kertaa Covent Gardenissa vuonna 1968 Gildana ja Sadler's Wellsissä vuonna 1969 Cio-Cio Sanina.
Pellegrini on erikoistunut Giacomo Puccinin ohjelmistoon. Hän on esiintynyt oopperoissa Edmontonissa, Manitobassa, Québecissä, Calgaryssa ja Vancouverissa. Hän on myös laulanut Genovassa, Triestessä, Parmassa ja Cataniassa Italiassa, Pittsburghissä ja New Orleansissa Yhdysvalloissa sekä Santo Domingossa ja Walesin kansallisoopperassa.
Maria Pańczyk-Pozdziej

Maria Pańczyk-Pozdziej (2015)
Maria Pańczyk-Pozdziej (10. tammikuuta 1942 – 12. toukokuuta 2022) oli puolalainen poliitikko ja Kansalaisfoorumin jäsen. Hän palveli Puolan senaatissa vuosina 2005–2019.  Hän kuoli 12. toukokuuta 2022 80-vuotiaana.
Manuel Fraga Iribarne

| Manuel Fraga |
| --- | --- |

Galician aluejohtaja
 5. maaliskuuta 1990 – 2. elokuuta 2005  
Edeltäjä:  Fernando González Laxe
Seuraaja:  Emilio Pérez Touriño
Espanjan sisäministeri
 12. joulukuuta 1975 – 5. heinäkuuta 1976  
Edeltäjä:  José García Hernández
Seuraaja:  Rodolfo Martín Villa
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1922 Villalba, Espanja
Kuollut: 15. tammikuuta 2012 (89 vuotta) Madrid
Puoliso:  Carmen Estévez Eguiagaray
Tiedot
Puolue:  Kansanpuolue
 Nimikirjoitus
Manuel Fraga Iribarne (23. marraskuuta 1922 Villalba, Espanja – 15. tammikuuta 2012 Madrid, Espanja) oli espanjalainen kansanpuolueen poliitikko. Hän oli Galician aluejohtaja vuosina 1990–2005 sekä Espanjan sisäministeri ja varapääministeri kenraali Francisco Francon sotilasvallan aikana vuosina 1975–1976.
Fraga oli Francon propagandaministeri 1962–1969 ja nykyisen valtapuolueen Kansanpuolueen perustaja ja oppi-isä. Hänen ansiokseen on katsottu sotilasvallan vähittäinen avautuminen. Tiedotus-ja matkailuministerinä hänet muistetaan muun muassa siitä, että hän kutsui lehtikuvaajia todistamaan, ettei Välimeressä ole radioaktiivista saastetta sen jälkeen, kun rannikolle oli pudonnut kaksi Yhdysvaltain ilmavoimien ydinpommikonetta. Hän oli matkailuministerinä kampanjoinut ahkerasti Espanjan matkailuelinkeinon elvyttäminenedistämiseksi.
Vaikka Fraga oli diktatuuriajan toisinajattelijoita, hän ei jälkikäteen kommentoinut julkisesti Francon aikaa, mistä häntä arvosteltiin. Tämän arvioitiin estäneen hänen nousunsa maan pääministeriksi, joskin hän oli koti-itsehallintoalueensa Galician johtaja vuoteen 2005, jolloin rannikolla sattui vakava öljytuho, kun säiliöalus M/S Prestige haaksirikkoutui siellä eivätkä viranomaiset kyenneet suojelemaan kalastusvaltaisen maakunnan rannikkoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Manuel Fraga Iribarne Wikimedia Commonsissa
Luettelo Kymenlaakson kansakouluista

Ahvenanmaa
Etelä-Karjala
Etelä-Pohjanmaa
Etelä-Savo
Kainuu
Kanta-Häme
Keski-Pohjanmaa
Keski-Suomi
Kymenlaakso
Lappi
Pirkanmaa
Pohjanmaa
Pohjois-Karjala
Pohjois-Pohjanmaa
Pohjois-Savo
Päijät-Häme
Satakunta
Uusimaa
Varsinais-Suomi
Luovutetut alueet
Suomen ensimmäiset
Tämä artikkeli on luettelo Kymenlaakson kansakouluista.
Anjala

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Ahvion kansakoulu |  | Ahvio |
Auvorannan kansakoulu: 
Kaukasuon kansakoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Anjala): 
Korvenkylän kansakoulu (Anjala): 
| Muhniemen kansakoulu |  | Muhniemi |
Takamaan kansakoulu (Anjala): 
| Ummeljoen kansakoulu |  | Ummeljoki |
Anjalan kansalaiskoulu: 
Anjalan apukoulu: 
Korvenkylän apukoulu (Anjala): 
Muhniemen apukoulu: 
Takamaan apukoulu: 
| Ummeljoen apukoulu |  | Ummeljoki |
Elimäki

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Hämeenkylän kansakoulu (Elimäki): 
Löytyn kansakoulu (Elimäki): 
Mettälän kansakoulu: 
Moision kansakoulu (Elimäki): 
Mustilan kansakoulu (Elimäki): 
Niinimäen kansakoulu (Elimäki): 
Peippolan kansakoulu: 
| Ratulan kansakoulu (Elimäki) |  | Ratula |
| Raussilan kansakoulu |  | Raussila |
| Soiniityn kansakoulu |  | Soiniitty |
Takamaan kansakoulu (Elimäki): 
| Teuroisten kansakoulu |  | Teuroinen |
| Villikkalan kansakoulu (Elimäki) |  | Villikkala |
| Vilppulan kansakoulu (Elimäki) |  | Koria |
| Värälän kansakoulu | 60.8216°N, 26.6791°E | Värälä |
| Kirkonkylän kansalaiskoulu (Elimäki) |  | Elimäen kirkonkylä |
| Korian kansalaiskoulu |  | Koria |
Haapasaari

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Haapasaaren kansakoulu | 60.2895°N, 27.1988°E |  |
Haapasaaren kansalaiskoulu:
Hamina

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Aseman kansakoulu (Hamina): 
Keskuskansakoulun kansakoulu (Hamina): 
| Poitsilan kansakoulu |  | Poitsila |
Pitäjänsaaren apukoulu: 
Haminan kansalaiskoulu:
Iitti

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Haapakimolan kansakoulu |  | Haapa-Kimola |
Jokuen kansakoulu: 
Kaukaan kansakoulu (Iitti): 
| Kausalan kansakoulu |  | Kausala |
| Koskenniskan kansakoulu |  | Koskenniska |
| Kuukson kansakoulu |  | Kuukso |
Kymentaan kansakoulu: 
Lyöttilän kansakoulu: 
Mankalan kansakoulu: 
Myllylän kansakoulu: 
| Perheniemen kansakoulu |  | Perheniemi |
Sampon kansakoulu: 
Sitikkalan kansakoulu: 
Sääksjärven kansakoulu (Iitti): 
Tillolan kansakoulu: 
| Vuolenkosken kansakoulu |  | Vuolenkoski |
Iitin kansalaiskoulu:
Jaala

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Ansalahden kansakoulu: 
Herransaaren kansakoulu: 
| Huhdasjärven kansakoulu |  | Huhdasjärvi |
| Kimolan kansakoulu |  | Kimola |
Kirkonkylän kansakoulu (Jaala): 
Paljakan kansakoulu (Jaala): 
Siikakosken kansakoulu: 
Siikavan kansakoulu: 
Verlan kansakoulu: 
Jaalan kansalaiskoulu:
Karhula

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Helilän kansakoulu: 
Kaarniemen kansakoulu: 
| Karhulan kansakoulu (Karhula) | 60.5138°N, 26.9475°E |  |
| Koivulan kansakoulu | 60.52°N, 26.8696°E |  |
| Korkeakosken kansakoulu (Karhula) | 60.5371°N, 26.9008°E |  |
| Kyminkartanon kansakoulu | 60.5164°N, 26.9074°E |  |
| Metsäkulman kansakoulu (Karhula) | 60.5048°N, 26.9657°E |  |
| Otsolan kansakoulu (Karhula) | 60.5319°N, 26.9583°E |  |
Ruotsinkielinen kansakoulu (Karhula): 
| Sunilan kansakoulu | 60.4961°N, 26.9605°E |  |
Tiutusen kansakouluselvennä: 
Karhulan kansalaiskoulu: 
Tapion apukoulu:
Kotka

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Haukkavuoren kansakoulu: 
Hietasen kansakoulu: 
| Hovinsaaren kansakoulu | 60.471°N, 26.923°E |  |
| Metsolan kansakoulu (Kotka) | 60.4829°N, 26.9047°E |  |
| n kansakoulu[lähde? ] | 60.4728°N, 26.8929°E | Munsaari |
| Mussalon kansakoulu | 60.4546°N, 26.8881°E |  |
| Ruonalan kansakoulu | 60.4797°N, 26.8698°E |  |
Ruotsinkielinen kansakoulu (Kotka): 
| Sutelan kansakoulu (Kotka) | 60.5002°N, 26.8761°E |  |
| Tiutisen kansakoulu | 60.4688°N, 26.9827°E |  |
Munsaaren apukoulu: 
Keskuskoulun kansalaiskoulu (Kotka):
Kouvola

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Kankaan kansakoulu (Kouvola) |  | Kangas |
Kaunisnurmen kansakoulu: 
Kouvolankylän kansakoulu (Kouvola): 
| Sarkolan kansakoulu |  | Sarkola |
| Tornionmäen kansakoulu |  | Tornionmäki |
Kouvolan apukoulu: 
Kouvolan kansalaiskoulu:
Kuusankoski

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Keltin kansakoulu |  | Keltti |
Keskustan kansakoulu (Kuusankoski): 
Kymintehtaan kansakoulu: 
Mattilan kansakoulu (Kuusankoski): 
| Pilkanmaan kansakoulu |  | Pilkanmaa |
| Tähteen kansakoulu |  | Tähtee |
Voikkaan kansakoulu: 
Kuusankosken kansalaiskoulu: 
Tähteenkadun apukoulu:
Kymi

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Hurukselan kansakoulu | 60.6673°N, 26.7737°E | Huruksela |
| Juurikorven kansakoulu | 60.6029°N, 26.9355°E |  |
| Jäppilän kansakoulu | 60.5358°N, 26.8581°E |  |
| Kankaan kansakoulu (Kymi) | 60.554°N, 26.8819°E |  |
Kirkonmaan kansakoulu: 
| Kuutsalon kansakoulu | 60.4303°N, 27.032°E | Kuutsalo |
| Pernoon kansakoulu | 60.5701°N, 26.8294°E | Pernoo |
| Pihkoon kansakoulu | 60.515°N, 26.861°E | Pihkoo |
| Tavastilan kansakoulu | 60.5741°N, 26.9802°E |  |
Kymin kansalaiskoulu:
Miehikkälä

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Ahomäen kansakoulu: 
Hauhian kansakoulu: 
Hurttalan kansakoulu (Miehikkälä): 
Kirkonkylän kansakoulu (Miehikkälä): 
Lapjärven kansakoulu: 
Muurikkalan kansakoulu: 
Pitkäkosken kansakoulu: 
Purhon kansakoulu: 
Salomiehikkälän kansakoulu: 
Suurmiehikkälän kansakoulu: 
Miehikkälän kansalaiskoulu:
Pyhtää

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| n kansakoulu[lähde? ] | 60.3492°N, 26.7788°E | Kaunissaari |
| n kansakoulu[lähde? ] | 60.4917°N, 26.7989°E | Heinlahti |
| n kansakoulu[lähde? ] | 60.4915°N, 26.7189°E | Siltakylä |
| n kansakoulu[lähde? ] | 60.4606°N, 26.7249°E | Kiviniemi |
| n kansakoulu[lähde? ] | 60.4664°N, 26.632°E | Purola |
| n kansakoulu[lähde? ] | 60.4893°N, 26.5292°E | Pyhtään kirkonkylä |
| n kansakoulu[lähde? ] | 60.5091°N, 26.5424°E | Kangas |
| n kansakoulu[lähde? ] | 60.6095°N, 26.6458°E | Hirvikoski |
|  folkskola[lähde? ] | 60.4209°N, 26.5897°E | Hinkapyöli |
|  folkskola[lähde? ] | 60.4923°N, 26.5366°E | Pyhtään kirkonkylä |
|  folkskola[lähde? ] | 60.504°N, 26.6946°E | Siltakylä |
Sippola

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
| Enäjärven kansakoulu |  | Enäjärvi |
Hirvelän kansakoulu (Sippola): 
Inkeroisten kansakoulu: 
Järventaustan kansakoulu (Sippola): 
| Kaipiaisten kansakoulu |  | Kaipiainen |
Keltakankaan kansakoulu: 
| Kirkonkylän kansakoulu (Sippola) |  | Sippola (kirkonkylä) |
Kirstinkallion kansakoulu: 
Kymenrannan kansakoulu: 
Liikkalan kansakoulu: 
Marinkylän kansakoulu: 
Myllykosken kansakoulu (Sippola): 
Mämmälän kansakoulu: 
Rautakorven kansakoulu: 
Ruotilan kansakoulu: 
| Saaramaan kansakoulu |  | Saaramaa |
Saares-Kelkan kansakoulu: 
Saveron kansakoulu: 
Teininkallion kansakoulu: 
Turkian kansakoulu (Sippola): 
Viialan kansakoulu (Sippola): 
| Kirkonkylän kansalaiskoulu (Sippola) |  | Sippola (kirkonkylä) |
Myllykosken kansalaiskoulu: 
Teininkallion kansalaiskoulu: 
Myllykosken-Inkeroisten apukoulu:
Valkeala

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Aitomäen kansakoulu: 
| Anttilan kansakoulu (Valkeala) |  | Anttila |
Hevosojan kansakoulu (Valkeala): 
| Hillosensalmen kansakoulu |  | Hillosensalmi |
Inkerilän kansakoulu: 
Kiehuvan kansakoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Valkeala): 
Kourulan kansakoulu: 
Kouvolankylän kansakoulu (Valkeala): 
Kuivalan kansakoulu: 
Kääpälän kansakoulu: 
Lappakosken kansakoulu: 
Multahovin kansakoulu: 
| Oravalan kansakoulu |  | Oravala |
Pihlajasaaren kansakoulu: 
Pukkilan kansakoulu (Valkeala): 
Saarento-Jokelan kansakoulu: 
Saviston kansakoulu: 
| Selänpään kansakoulu |  | Selänpää |
Sorsalan kansakoulu: 
Toikkalan kansakoulu (Valkeala): 
| Tuohikotin kansakoulu |  | Tuohikotti |
| Utin kansakoulu |  | Utti |
| Voikosken kansakoulu |  | Voikoski |
| Vuohijärven kansakoulu |  | Vuohijärvi |
Etelä-Valkealan kansalaiskoulu:
Vehkalahti

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Husulan kansakoulu: 
Ihamaan kansakoulu: 
| Kannusjärven kansakoulu |  | Kannusjärvi |
| Kitulan kansakoulu |  | Kitula |
Kolsilan kansakoulu: 
| Metsäkylän kansakoulu (Vehkalahti) |  | Metsäkylä |
| Myllykylän kansakoulu (Vehkalahti) |  | Myllykylä |
| Mäntlahden kansakoulu |  | Mäntlahti |
| Neuvottoman kansakoulu |  | Neuvoton |
Onkamaan kansakoulu: 
Paijärven kansakoulu: 
Pampyölin kansakoulu: 
| Pyhällön kansakoulu |  | Pyhältö |
Reitkallin kansakoulu: 
Sivatin kansakoulu: 
| Summan kansakoulu |  | Summa |
Turkian kansakoulu (Vehkalahti): 
Uuden Summan kansakoulu: 
| Vilniemen kansakoulu |  | Vilniemi |
Vehkalahden kansalaiskoulu:
Virolahti

| Kansakoulu | Koordinaatit | Paikka |
| --- | --- | --- |
Alasäkäjärven kansakoulu: 
Häppilän kansakoulu: 
Kirkonkylän kansakoulu (Virolahti): 
Klamilan kansakoulu: 
Kotolan kansakoulu: 
Pihlajan kansakoulu: 
Pyterlahden kansakoulu: 
Ravijoen kansakoulu: 
Ravijärven kansakoulu: 
| Vaalimaan kansakoulu |  | Vaalimaa |
| Virojoen kansakoulu |  | Virojoki |
Yläsäkäjärven kansakoulu: 
Virolahden kansalaiskoulu:
Maria Pennanen

| Maria Pennanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: Ruotsi
Maria Pennanen (s. Ruotsi) on Frankfurtissaselvennä toimivan finanssiteknologian startup-kiihdyttämön perustaja, startup-neuvonantaja ja yksityissijoittaja.
Joulukuussa 2020 Pennanen julkaisi kirjan How to f*ck up your startup, joka kertoo start-up-yrittäjyyden sudenkuopista ja siitä, miten siinä onnistua. Vuonna 2021 eurooppalaisia startup-uutisia kertova EU-startups -sivusto listasi 50 vaikutusvaltaisinta naispuolista startup-yrittäjää ja sijoittajaa. Ainoa suomalainen nimi listalla oli Maria Pennanen.
Mauno Kuusla

Mauno Arvo Daniel Kuusla (vuoteen 1935 Granlund; 21. marraskuuta 1931 – 29. tammikuuta 2013) oli suomalainen kuvaaja.
Kuuslan isä oli näyttelijä Arvo Kuusla ja äiti näyttelijä Irja Kuusla. Hänen veljensä oli näyttelijä Matti Kuusla. Mauno Kuusla aloitti elokuva-alalla jo lapsena esiintyen yhdessä äitinsä ja veljensä kanssa elokuvassa Suomisen Olli rakastuu (1944). Hän työskenteli Suomen Filmiteollisuuden tuotannoissa lähinnä kamera-assitenttina sekä myöhemmin televisiotuotannoissa kuvaajana.
Hänet tunnetuimpia töitään ovat kuvaus elokuvassa Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut (1969) ja kuvaus televisiosarjassa Hukkaputki.
Kuusla on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon Helsinkiin.
Aiheesta muualla

Mauno Kuusla Elonetissä.
Kvazaar

| Kvazaar |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Ultra Video Group, Tampereen yliopisto
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  29. tammikuuta 2014 (10 vuotta sitten)
Vakaa versio:  2.3.1 (10. huhtikuuta 2024)
Kehitystilanne:  Aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Videokoodekki
Alusta:  monialustainen
Ohjelmointikielet:  C, Assembly
Lisenssi:  BSD
Aiheesta muualla
ultravideo.fi github.com
Kvazaar on Tampereen yliopiston Ultra Video Group -tutkimusryhmän kehittämä avoimen lähdekoodin HEVC-kooderi. Ohjelmisto on kirjoitettu C-kielellä ja se toimii useissa eri käyttöjärjestelmissä. Kvazaar tunnetaan tehokkaasta toteutuksestaan High Efficiency Video Coding (HEVC)/MPEG-H Part 2/H.265 -standardista ja se on voittanut mm. ACM Multimedia 2016 -konferenssin Open Source Software Competition -kilpailun. Lisäksi Kvazaar on liitetty FFmpeg -multimediakehykseen ja se on yksi OpenBenchmarking.org-sivuston testiohjelmistoista.
Nokia käyttää Kvazaaria esimerkkinä Omnidirectional MediA Format (OMAF) -videoiden tuotantoon.
Yleiskatsaus

Kvazaar kehitettiin tarjoamaan tehokas, avoimen lähdekoodin toteutus HEVC/MPEG-H Part 2/H.265 -videonpakkausstandardista, joka on suunniteltu tarjoamaan parempi videonlaatu pienemmillä bittinopeuksilla kuin edeltäjänsä AVC/MPEG-4 Part 10/H.264. Ohjelmisto on suunniteltu modulaariseksi ja laajennettavaksi, mikä mahdollistaa videokoodaustekniikoiden tutkimuksen. Kvazaaria voi käyttää myös kirjastona ohjelmistorajapinnan kautta.
Kehitys

Kvazaarin kehitys alkoi 2012 Tampereen teknillisellä yliopistolla Marko Viitasen toimesta. Ensimmäinen virallinen julkaisu v0.2.0 tehtiin 2014, kun pakkaajasta oli saatu käytettävä.
Kvazaar tukee HEVC:n Main- ja Main10-profiileja ja sisältää ominaisuuksia, kuten
inter- ja intraennustus
lohkokoot 64×64...4×4
deblocking- ja SAO (sample adaptive offset) -filtteröinti
rinnakkaiskäsittelytyökalut, kuten ”Wavefront”-rinnakkaiskäsittely ja ”tile”-kuvaosiointi
bittinopeuden säätö
Kvazaarista on lisäksi tehty Git-haara, uvg266, joka mahdollistaa VVC/H.266-standardin mukaisen pakkauksen käytön.
Suorituskyky

Uusimpien päivitysten jälkeen Kvazaar on yksi nopeimmista avoimen lähdekoodin HEVC-koodereista, joka tarjoaa tasapainon koodausnopeuden ja pakkaustehokkuuden välillä, kilpaillen jopa suositun x265 pakkaajan kanssa. OpenBenchmarking-sivuston perusteella Kvazaar v2.2 pystyy koodaamaan 4K-videota yli 30 kuvaa sekunnissa kuluttajatason prosessoreilla.
Aiheesta muualla

Virallinen verkkosivusto
GitHub-projektisivu
Marjatta Muttilainen

| Marjatta Muttilainen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Marjatta Vilhelmiina Muttilainen
Syntynyt: 21. elokuuta 1946 (ikä 78) Virrat
Uran tiedot
Pituus:  165 cm
Laji:  hiihto
Marjatta Vilhelmiina Muttilainen (o.s. Olkkonen, myöh. Kiviniemi, s. 21. elokuuta 1946 Virrat) on suomalainen hiihtäjä. Muttilainen osallistui vuosien 1968 ja 1972 talviolympialaisiin. Vuoden 1968 talviolympialaisissa hän sijoittui viidellä kilometrillä sijalle 11 ja viestissä sijalle neljä sekä 1972 talviolympialaisissa kymmenellä kilometrilla sijalle 22. Vuoden 1970 MM-kilpailuissa hän sijoittui 10 kilometrillä yhdeksänneksi.
SM-kilpailuissa Muttilainen saavutti kultaa 5 kilometrillä vuonna 1968, 10 kilometrillä ja viestissä 1969, viestissä vuosina 1975 ja 1976, ja hopeaa 10 kilometrillä ja viestissä 1972 sekä yhteensä seitsemän pronssia vuosina 1967–1974.
Kummisetä osa III

| Kummisetä osa III> The Godfather Part III |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Francis Ford Coppola
Käsikirjoittaja:   Francis Ford Coppola  Mario Puzo 
Tuottaja:  Francis Ford Coppola
Säveltäjä:  Carmine Coppola Nino Rota
Kuvaaja:  Gordon Willis
Leikkaaja:  Lisa Fruchtman
Tuotantosuunnittelija:  Dean Tavoularis
Pukusuunnittelija:  Milena Canonero
Pääosat:   Al Pacino  Diane Keaton  Talia Shire  Andy García 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount Pictures
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix Xfinity Streampix Ivi.ru
Ensi-ilta:   25. joulukuuta 1990  15. maaliskuuta 1991
Kesto:  162 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  54 000 000 $
Tuotto:  136 766 062 $
Edeltäjä:  Kummisetä osa II
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kummisetä osa III on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen rikoselokuva, jonka ohjasi ja tuotti Francis Ford Coppola. Elokuva on Coppolan ja Mario Puzon käsikirjoittaman Kummisetä-trilogian päätösjakso. Elokuvan pääosissa esiintyvät Al Pacino, Diane Keaton, Talia Shire ja Andy García. Toisin kuin aiemmat kaksi osaa, kolmas elokuva ei perustu Mario Puzon alkuperäisromaaniin.
Elokuvan teon kustannusten suhteellinen nousu näkyy selvästi elokuvan budjetin kasvussa, nyt käytettiin 54 miljoonaa dollaria. Pelkästään Pacinon viiden miljoonan dollarin korvauksella olisi melkein voitu tehdä ensimmäinen osa 18 vuotta aikaisemmin.
Elokuva oli julkaisunsa yhteydessä suuri taloudellinen ja arvostelumenestys, mutta sen saama suosio ei kestänyt pitkään. Ohjaaja Francis Ford Coppolakin on myöntänyt tehneensä elokuvan rahan takia.
Juonikulku 1978–1997

Elokuva siirtyy ajassa suunnilleen saman verran eteenpäin elokuvien julkaisemisen kanssa. Michael Corleone johtaa nyt jättiläismäistä konsernia ja pyrkii katkaisemaan vanhat mafiasuhteensa. Elokuva alkaa tilanteesta, jossa hän saa hyväntekeväisyydestä kunnianosoituksen paavilta. Päivä päättyy juhliin, jossa tutustutaan sekä Michaelin aikuisiin lapsiin ja hänen veljensä aviottomaan poikaan Vinnieen. Tytär Mary on Vito Corleonen säätiön johtokunnan puheenjohtaja ja poika Anthony opiskelee klassista laulua.
Michael pyrkii tekemään lopullisen pesäeron vanhoihin ystäviinsä järjestämällä Atlantic Cityn kasinolla kokoontumisen, jossa jakaa jättämänsä kasinoliiketoiminnan myyntivoitot mafiosoille jäähyväislahjana. Ilman jäänyt Joey Zasa poistuu tilaisuudesta, jonka jälkeen kokouksessa järjestetään joukkomurha. Michael onnistuu Vinnien avulla pakenemaan kuin ihmeen kautta, mutta saa myöhemmin samana iltana sairauskohtauksen.
Toivuttuaan Michael Corleone lähtee Sisiliaan. Menneisyys kuitenkin seuraa Michaelia Sisiliaan ja hänen siellä ollessaan Don Tommassino murhataan. Hän päättää siirtää Corleone-perheen määräämisvallan Vinnielle, ja kehottaa tätä tekeytymään vihollisilleen petturiksi.
Elokuva niveltyy todellisiin tapahtumiin kuvaten paavi Johannes Paavali I:n lyhyttä paaviutta, joka kesti vain 33 päivää, sekä hänen väitettyä murhaansa. Elokuvan mukaan paavi oli tekemässä muutoksia Vatikaanin hallintoon, minkä takia Corleone-perheen vastaiset tahot järjestivät paavin ja usean muun henkilön salamurhan. Elokuva hyödynsi Johannes Paavali I:n kuolemaan 1978 liittyneitä todellisia salaliittoteorioita ja niiden suosiota.
Perhe vierailee Palermon oopperan ensi-illassa Cavalleria rusticana, jossa Anthony laulaa Turiddun roolin. Esityksen aikana kuvataan melodramaattisesti itse oopperaesitystä, Michael Corleonea kohtaan suunnattua murhayritystä sekä Corleonen perheen vastaiskua vastustajiaan kohtaan. Esityksen jälkeen Michael haavoittuu salamurhaajan ampumana, mutta harhaluoti osuu kuolettavasti Maryyn, jolloin perheen maailma lopullisesti luhistuu.
Elokuvan lyhyessä loppukohtauksessa näytetään lyhyesti Michael Corleonen rauhallinen kuolema sisilialaisessa puutarhassa vuonna 1997.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Al Pacino   | … |   Michael Corleone   |
|   Diane Keaton   | … |   Kay Adams   |
|   Talia Shire   | … |   Connie Corleone   |
|   Sofia Coppola   | … |   Mary Corleone   |
|   Andy Garcia   | … |   Vincent Mancini-Corleone   |
Näyttelijävalinnat

Al Pacino, Diane Keaton ja Talia Shire olivat jälleen mukana. Uusin tähtinä nähtiin Michael Corleonen tytärtä Marya esittänyt Sofia Coppola, ohjaajan tytär, sekä Michaelin veljen Sonnyn aviotonta poikaa esittävä Andy García.