stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konttimäen työväentalo
Historiaa

Konttimäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1911. Vuonna 1915 yhdistyksessä oli 10 jäsentä. Vuosina 1922–1924 yhdistys kuului kommunistisena pidettyyn Suomen Sosialistiseen työväenpuolueeseen. Talo valmistui vuonna 1926. Yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1933, ja talo myytiin seuraavana vuonna Tuusniemen kunnalle. Kauppaan liittyi epäselvyyksiä: kunnan puolesta esiintyneellä huutajalla ei ollut kunnanvaltuuston myöntämää valtuutusta kaupan tekoon, joten valtuusto äänesti asiasta huhtikuussa 1934 ja päätti hylätä kaupan. Työväenlehti Savon Työmies ehti jo uutisoida, että talo todennäköisesti päätyisi Konttimäen työväen ja pienviljelijäin yhdistykselle, jonka huuto oli ollut toiseksi korkein. Kunnanvaltuusto kuitenkin päätti heinäkuussa hyväksyä kaupan. Äänestyksen tulos oli 9–9, ja puheenjohtajan ääni ratkaisi asian. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Kettu (tähdistö)

| Kettu |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Vulpecula
Lyhenne:  Vul
Genetiivi:  Vulpeculae
Symbologia:  Kettu (aikaisemmin hanhen kanssa)
Rektaskensio:  20h
Deklinaatio:  +25°
Ala taivaasta:  268 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  0
Kirkkain tähti:  Anser, α Vul (+4,44 mag.)
Naapuri- tähdistöt:  Joutsen (tähdistö)  Lyyra (tähdistö)  Herkules (tähdistö)  Nuoli (tähdistö)  Delfiini (tähdistö)  Pegasus
 Näkyy leveysasteiden +90° ja −-55° välillä  Näkyy Suomessa parhaiten syyskuussa 
Kettu (latinaksi Vulpecula, genetiivi Vulpeculae) on himmeä tähdistö Joutsenen vasemman ”siiven” alla Delfiinin yläpuolella. Tähdistön poikki kulkee Linnunrata.
Tähtiä

Ketun kirkkain tähti on Anser (α Vulpeculae), 297 valovuoden päässä oleva M0 III -tyypin punainen jättiläinen, jonka magnitudi on vaatimaton +4,44m. Se on myös kiikareilla erottuva optinen kaksoistähti.
Vuonna 1967 löydetty ensimmäinen pulsari PSR 1919+21 löydettiin Ketun tähdistöstä. PSR 1919+21 löydettiin vahingossa kun tähtitieteilijät Antony Hewish ja Jocelyn Bell etsivät kvasaareja. Pulsari sykki ja sykkii edelleen 1,3373 sekunnin välein ja sen kirkkaus on +8,22m. Aikaisemmin kohde tunnettiin merkinnällä CP 1919 (Cambridge Pulsar near Right ascension 19h 19m), nykyinen merkintä tulee sanasta Pulsar ja kohteen koordinaateista taivaalla (rektaskensio 19h 19 min ja deklinaatio +21 astetta).
Syvän taivaan kohteita

Ketussa on yksi tunnetuimmista planetaarisista sumuista, Nostopainosumu M27, joka erottuu jo kiikareilla. Sen löysi 1764 ranskalainen tähtitieteilijä Charles Messier. Sumu on noin 3 000–4 000 vuotta vanha (toiset lähteet arvioivat iäksi jopa 48 000 vuotta) ja Maasta tuhannen valovuoden päässä, taivaalla sumun läpimitta on noin kahdeksan kaariminuuttia, kokonaisuudessaan noin 15 kaariminuuttia jos mukaan lasketaan sumua ympäröivä himmeä halo. Se on tähtitaivaan planetaarisista joukoista toiseksi kirkkain heti Vesimiehen Helix-sumun jälkeen.  Nostopainosumusta kaksi astetta länteen sijaitsee 20–30 tähden muodostama avoin tähtijoukko NGC 6830.
Cr 399 on pieni, noin yhden asteen läpimittainen tähtiasterismi Ketun tähdistön oikealla alareunalla. Se muistuttaa hieman nurin päin olevaa vaateripustinta. Per Collinder luokitteli kohteen avoimeksi joukoksi vuonna 1931, mutta 1970 tehty tutkimus osoitti että vain kuusi kirkkainta tähteä muodostavat joukon. Vuodesta 1998 lähtien on Hipparcos-satelliitin mittaustuloksiin nojaten päätelty ettei kohde ole ollenkaan avoin joukko vaan sattumalta samassa suunnassa olevia tähtiä. Kohteen kokonaiskirkkaus on +3,6m ja se on Maasta noin 420 valovuoden päässä.
Historia

Ketun tähdistön nimesi 1600-luvun lopulla Johannes Hevelius. Alkuperäiseltä nimeltään se oli vulpecula cum ansere (kettu hanhen kanssa) tai vulpecula et anser (kettu ja hanhi). Hanhi jäi myöhemmin elämään Anser-tähden nimessä. Vulpecula tarkoittaa kirjaimellisesti ”pientä kettua”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kettu (tähdistö) Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Tähdet:  α Vul, 23 Vul, 31 Vul, 13 Vul, 15 Vul, 1 Vul, 29 Vul, 12 Vul, 30 Vul, 9 Vul, 32 Vul, 28 Vul, 17 Vul, 4 Vul, 22 Vul, 21 Vul, 3 Vul, 16 Vul, 24 Vul, 33 Vul, 35 Vul, 2 Vul, 10 Vul, 25 Vul, 18 Vul, 19 Vul, 27 Vul, 5 Vul, T Vul, 14 Vul, 8 Vul, 20 Vul, 7 Vul, 26 Vul, BW Vul, HD 188015, PY Vul, PSR B1919+21
Eksoplaneetat:  HD 188015 b
Tähdistöt
Ajokoirat
Ajomies
Alttari
Andromeda
Bereniken hiukset
Delfiini
Eridanus
Etelän kala
Etelän kolmio
Etelän kruunu
Etelän risti
Etelän vesikäärme
Feeniks
Harppi
Heilurikello
Herkules
Härkä
Ilmapumppu
Ilves
Intiaani
Iso karhu
Iso koira
Jousimies
Joutsen
Jänis
Kaksoset
Kalat
Kameleontti
Karhunvartija
Kassiopeia
Kaukoputki
Kauris
Kefeus
Kentauri
Kettu
Kilpi
Kirahvi
Kolmio
Kompassi
Korppi
Kotka
Krapu
Kulmaviivoitin
Kultakala
Kurki
Kuvanveistäjä
Kyyhkynen
Kärpänen
Käärme
Käärmeenkantaja
Köli
Leijona
Lentokala
Lohikäärme
Lyyra
Maalari
Malja
Mikroskooppi
Neitsyt
Nuoli
Oinas
Oktantti
Orion
Paratiisilintu
Pegasus
Perseus
Peräkeula
Pieni hevonen
Pieni karhu
Pieni koira
Pieni leijona
Pohjan kruunu
Purje
Pöytävuori
Riikinkukko
Sekstantti
Sisilisko
Skorpioni
Sulatusuuni
Susi
Tukaani
Vaaka
Valaskala
Veistotaltta
Verkko
Vesikäärme
Vesimies
Yksisarvinen
Nostopainosumu vedyn ja hapen aallonpituuksilla kuvattuna.
Petojen kaupunki

| Petojen kaupunki> La ciudad de las bestias |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Isabel Allende
Kieli:  espanja
Genre:  nuortenkirjallisuus, seikkailu
Julkaistu:  2002
Suomennos
Suomentaja:  Sulamit Hirvas
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2002
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  342
ISBN:  951-1-18217-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Petojen kaupunki on chileläisen, Yhdysvalloissa asuvan Isabel Allenden vuonna 2002 julkaisema nuorten seikkailuromaani. Kirja kertoo Alexander Cold -nimisestä pojasta, joka lähtee tutkimusmatkailija-isoäitinsä Kate Coldin kanssa etsimään salaperäisiä petoja Amazonian sademetsästä. Petojen kaupunki on Allenden ensimmäinen nuortenromaani ja aloittaa kolmiosaisen sarjan.
Aiheesta muualla

Kirjasta Allenden kotisivuilla (englanniksi)
Piamatsina

| Piamatsina> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Vanuatu
Puhujia:  150
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  malaijilais-polynesialaiset kielet
ISO 639-3:  ptr
 Ohje 
Piamatsina on austronesialainen kieli. Sitä puhutaan Espiritu Santon saarella, Vanuatussa. Piamatsinaa puhuu äidinkielenään noin 150 ihmistä (1981). Kieli kuuluu malaijilaispolynesialaisten kielten ryhmään. Se kuuluu Pohjois-Vanuatun kieliin, jota puhutaan Espiritu Santolla. Piamatsinan läheisiä sukulaiskieliä ovat mm. vunapulle ja nokukulle..
Pelikaani se on peto

| ”Pelikaani se on peto” Lahti All Stars |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 2013
 Tuottaja(t): Lahden Pelicans Oy, Tomi-Pekka Kolu
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 03.15
 Levy-yhtiö: Lahden Pelicans Oy
Pelikaani se on peto on Lahti All Stars -yhtyeen esittämä ja tekemä kannustuslaulu Pelicans-joukkueelle. Se julkaistiin marraskuussa 2013.
Lahti All Stars -yhtyeessä soittavat ja laulavat lahtelaiset muusikot Brädi, Sipe Santapukki, Devil Virtanen, Marko Haavisto, Kikka Laitinen ja Harri Blomster.
Kappaleen on säveltänyt Kikka Laitinen ja sanoittanut Brädi ja Kikka Laitinen. Sovittajat ovat Sipe Santapukki, Devil Virtanen, Marko Haavisto, Kikka Laitinen, Brädi ja Harri Blomster.
Kappaleen tuotti ja miksasi Kuja Salmi. Se on äänitetty syyskuussa 2013 Kujalandia-studiolla masteroitu Chart Makersilla Helsingissä. Kappaleesta on tehty  video, jonka tuotti Petri Lahtinen.
Pest (kaupunki)

Ilmakuva Budapestistä pohjoisesta päin nähtynä, Pest vasemmalla ja Buda oikealla. Keskellä Margitinsaari.
Pest on Tonavan halkoman Budapestin kaupungin itäinen puoli, joka on maastoltaan alavaa. Pest käsittää noin kaksi kolmasosaa Budapestin pinta-alasta.
Buda, Óbuda ja Pest yhdistyivät vuonna 1873 Budapestiksi. Ennen yhdistymistä Pest oli itsenäinen kaupunki ja kirjoituksissa Pest mainitaan jo vuonna 1148. Tätä ennen muinaisilla kelteillä ja roomalaisilla oli jo asutuksia samalla alueella. Pest tuhottiin vuonna 1241 mongolien hyökkäyksessä, mutta rakennettiin uudelleen pian tämän jälkeen. Vuonna 1849 valmistui ensimmäinen Tonavan ylittänyt riippusilta, Széchenyin ketjusilta. Runsaat kaksikymmentä vuotta myöhemmin muodostui Budapestin kaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pest Wikimedia Commonsissa
Kiltti tyttö (elokuva)

| Kiltti tyttö> The Good Girl |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Miguel Arteta
Käsikirjoittaja:  Mike White
Tuottaja:  Matthew Greenfield
Säveltäjä:  Tony Maxwell
Kuvaaja:  Enrique Chediak
Leikkaaja:  Jeff Betancourt
Pääosat:   Jennifer Aniston  Jake Gyllenhaal  John C. Reilly  Zooey Deschanel 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fox Searchlight Pictures
Levittäjä:  Fox Searchlight Pictures Netflix
Ensi-ilta:  7. elokuuta 2002
Kesto:  93 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  5 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiltti tyttö (The Good Girl) on elokuva vuodelta 2002. Sen on ohjannut Miguel Arteta ja käsikirjoittanut Mike White.
Juoni

Justine Last (Jennifer Aniston) on töissä halpahallissa Retail Rodeossa ja on naimisissa kannabista polttavan miehen kanssa. Justine tapaa Thomas Wortherin (Jake Gyllenhaal), työntekijän samassa halpahallissa joka kutsuu itseään Holdeniksi, Holden Caulfieldin mukaan (hän on kertoja romaanissa Sieppari ruispellossa). Justinelle ja Thomasille muodostuu lopulta rakkaussuhde, joka melkein pilaa Justinen avioliiton ja maineen. Lopulta Justinen on päätettävä jatkaako entistä elämäänsä vai jättääkö sen taakseen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jennifer Aniston  | … |  Justine Last   |
|  Jake Gyllenhaal  | … |  Thomas "Holden" Worther   |
|  John C. Reilly  | … |  Phil Last   |
|  John Carroll Lynch  | … |  Jack Field, kaupan johtaja   |
|  Tim Blake Nelson  | … |  Bubba, Philin paras ystävä   |
|  Zooey Deschanel  | … |  Cheryl, kaupan meikkaaja   |
|  Mike White  | … |  Corny, vartija   |
Osake

Vanha pankin osakekirja. Nykyisin kaikilla osakeyhtiöillä ei ole osakekirjoja.
Osake on osuus osakeyhtiössä ja eräissä osuuskunnissa. Osakeyhtiön osake antaa omistajalleen oikeuden päätöksentekoon yhtiökokouksessa sekä varallisuusoikeuksia kuten oikeuden osinkoon.
Tämä artikkeli käsittelee osakeyhtiöiden osakkeita, jollei muuta ole mainittu. Suomessa osakeyhtiöllä on oltava vähintään yksi osake. Myös suomalainen osuuskunta voi halutessaan laskea liikkeelle osakkeita.
Sanalla osake tarkoitetaan joskus myös osakehuoneistoa eli asunto-osaketta.
Osakeyhtiön osakkeet

Osakeyhtiön omistus on jaettu keskenään yhtä suuriin osuuksiin eli osakkeisiin. Omistuksen jakautuminen osakkeisiin on osakeyhtiön keskeinen piirre.
Suomalaisen osakeyhtiön kaikki osakkeet ovat lähtökohtaisesti samanlaisia. Jos ne eivät ole samanlaisia, yhtiöllä on useita erilaisia osakelajeja eli osakesarjoja. Erot määritellään yhtiöjärjestyksessä. Erona voi olla esimerkiksi erilainen äänivalta tai erilainen oikeus osinkoon.
Osakeyhtiön osakkeet > Osakkeen tuottamat oikeudet ja velvollisuudet

Osake tuottaa omistajalleen tietyt oikeudet ja velvollisuudet. Nämä oikeudet ja velvollisuudet voivat perustua lakiin, yhtiöjärjestykseen, perustamissopimukseen tai osakkeen merkintäehtoihin.
Osakeyhtiön osakkeet > Osakkeen tuottamat oikeudet ja velvollisuudet > Oikeudet

Suomalaisen osakeyhtiön osakkeet antavat omistajalleen osakeoikeuksia, jotka jaetaan hallinnoimisoikeuksiin ja varallisuusoikeuksiin.
Hallinnoimisoikeuksista keskeisimpiä ovat läsnäolo-oikeus, puheoikeus ja oikeus äänestää yhtiökokouksessa, oikeus moittia yhtiökokouksen päätöksiä ja tehdä sille aloitteita sekä oikeus käyttää vähemmistöoikeuksia.
Varallisuusoikeuksista keskeisimpiä ovat oikeus osinkoon, etuoikeus merkitä yhtiön uusia osakkeita sekä oikeus jako-osuuteen yhtiötä purettaessa.
Osakkeenomistajan ei ole pakko käyttää oikeuksiaan. Eräissä tapauksissa oikeudet kuitenkin vanhenevat, jos niitä ei käytä. Tällaisia ovat muun muassa osingon nostaminen ja osakkeiden merkitseminen osakeannissa. Ne on tehtävä määräajassa.
Huomattava on, että osake ei tuota omistajalleen oikeutta osakeyhtiön omaisuuteen. Yhtiö omistaa omaisuutensa itse.
Osakeyhtiön osakkeet > Osakkeen tuottamat oikeudet ja velvollisuudet > Velvollisuudet

Merkittävin velvollisuus, joka osakkeesta sen omistajalle aiheutuu, on velvollisuus maksaa osakkeen merkintähinta.
Suomalaisen osakeyhtiön yhtiöjärjestyksessä voidaan määrätä, että osakkeenomistajalla on velvollisuus maksaa yhtiölle lisämaksuja. Lisämaksun perusteen on käytävä ilmi yhtiöjärjestyksestä. Ilman määräystä ei osakkeenomistajaa voida velvoittaa maksamaan yhtiölle muuta kuin merkintähinta.
Osakeyhtiön osakkeet > Osakkeen syntyminen

Osake syntyy osakeannissa. Maksullisessa osakeannissa yhtiö kerää omaa pääomaa toimintansa rahoittamiseen joko uusilta tai vanhoilta osakkeenomistajilta. Maksuttomassa osakeannissa yhtiö antaa uusia osakkeita ilman, että se saa niistä uusia varoja.
Osakeyhtiön osakkeet > Osakkeen jakamattomuus ja vanhenemattomuus

Suomalaisen osakeyhtiön osake on jakamaton: osakkeen tuottamia hallinnoimisoikeuksia ei voi erottaa osakkeesta eikä osaketta voi pilkkoa tai jakaa pienempiin osiin (katso kuitenkin osakkeiden splittaus). Osakkeeseen kuuluvia oikeuksia voi kuitenkin sopimuksella luovuttaa eteenpäin. Esimerkiksi oikeus osinkoon voidaan siirtää. Tavallista on, että osaketta lahjoitettaessa lahjanantaja pidättää itselleen oikeuden osinkoon tietyksi ajaksi. Myös osakkeen tuottaman äänioikeuden käyttämisestä voidaan sopia esimerkiksi osakassopimuksella.
Suomessa osakkeen omistusoikeus ei vanhene, osake ei sammu eikä osaketta voi hylätä.
Osakkeiden omistus ja osakekirja

Osakeyhtiön osakkeiden omistajat ovat myös yhtiön omistajia. Heitä kutsutaan osakkeenomistajiksi eli osakkaiksi.
Yhdellä osakkeella voi olla monta omistajaa. Tällöin on kyse yhteisomistuksesta.
Suomalaisen osakeyhtiön on pidettävä luetteloa osakkeistaan ja niiden omistajista osakasluettelon avulla tai liittämällä osakkeet arvo-osuusjärjestelmään.
Osakekirja on paperimuotoinen todistus osakkeen tai osakkeiden omistamisesta. Suomessa osakekirjoja on käytetty yleisesti asunto-osakeyhtiöissä, joissa ne ennen olivat pakollisia. Osakekirjoja voidaan käyttää myös muissa osakeyhtiöissä, mutta ne eivät ole välttämättömiä eivätkä enää laajasti käytössä. Arvo-osuusjärjestelmään liittyneet yhtiöt eivät voi antaa osakekirjoja.
Osakkeen arvo

Osakkeen arvo riippuu siitä, kuinka se määritellään. Eri tarkoituksiin käytetään erilaisia arvoja.
Osakkeen käypä hinta määräytyy ostajan ja myyjän hintanäkemysten kohdatessa.
Osakekurssi tarkoittaa hintaa, jolla osaketta voi ostaa tai myydä. Pörssiosakkeiden kurssi määräytyy pörssissä osto- ja myyntitarjousten perusteella.
Osakkeen matemaattinen arvo tarkoittaa osuutta, joka yhtiön nettovarallisuudesta kuuluu yhdelle osakkeelle. Matemaattinen arvo lasketaan omaisuuden kirjanpitoarvoilla. Käytettyjen kirjanpitokeinojen ja inflaation vuoksi kirjanpitoarvot eivät täysin ilmaise omaisuuden todellista arvoa, minkä vuoksi matemaattinen arvo voi jäädä pieneksi.
Osakkeen substanssiarvo muistuttaa matemaattista arvoa. Substanssiarvo lasketaan nettovarallisuudesta, joka on laskettu käyttäen omaisuuden käypiä arvoja kirjanpitoarvojen sijasta.
Osakkeen likvidaatioarvo on substanssiarvo laskettuna oletuksella, että omaisuus realisoidaan.
Osakkeen verotusarvo tarkoittaa arvoa, joka osakkeella on verotuksessa.
Osakkeen nimellisarvo voidaan määrätä yhtiöjärjestyksessä. Nimellisarvo on tavallisesti osakkeen muita arvoja pienempi.
Osakkeen kirjanpidollinen vasta-arvo tarkoittaa osakkeen merkintähinnasta osakepääomaan merkittävää määrää.
Osakkeen nimellisarvo

Osakkeella voi olla nimellisarvo.
Suomalaisen osakeyhtiön osakkeella on nimellisarvo, jos siitä määrätään yhtiöjärjestyksessä. Tällöin jokaisen osakkeen nimellisarvo on sama. Jos nimellisarvosta ei määrätä yhtiöjärjestyksessä, osakkeella ei ole nimellisarvoa.
Osakkeen nimellisarvo oli Suomessa aiemmin pakollinen. Nykyisen osakeyhtiölain lähtökohta on nimellisarvoton osake.
Osakkeen nimellisarvo > Nimellisarvoinen osake

Nimellisarvon keskeisin sisältö on Suomessa alikurssikielto. Kun yhtiö antaa uusia osakkeita esimerkiksi osakeannissa, osakepääomaa on korotettava vähintään uusien osakkeiden nimellisarvon määrällä. Osakepääoman on siten aina oltava vähintään sama kuin osakkeiden yhteenlaskettu nimellisarvo. Aiemmin osakepääoman oli Suomessa oltava täsmälleen sama kuin osakkeiden yhteenlaskettu nimellisarvo, mutta nykyään se voi olla enemmänkin.
Jos osakkeen merkintähinta ylittää nimellisarvon, ylittävä määrä (emissiovoitto) voidaan Suomessa nykyisin kirjata osakepääomaaan tai sijoitetun vapaan oman pääoman rahastoon. Aiemmin se on kirjattu ylikurssirahastoon.
Nimellisarvon alkuperäinen merkitys on ollut velkojien suojaaminen. Osakepääomaa ei ole saanut alentaa alle osakkeiden yhteenlasketun nimellisarvon. Säännös on kuitenkin käytännössä menettänyt suojausmerkityksensä.
Aiemmin nimellisarvolla oli Suomessa suuri merkitys myös siksi, että osinkotuotto ilmoitettiin prosenttina nimellisarvosta.
Sekaemissio oli aiemmin käytetty järjestely, jolla osakeanti pystyttiin järjestämään alle osakkeen nimellisarvon alikurssikiellosta huolimatta.
Osakkeen nimellisarvo > Nimellisarvoton osake

Suomalaisen osakeyhtiön osakkeella ei nykyisin lähtökohtaisesti ole nimellisarvoa. Nimellisarvoton osake ei edusta tiettyä osuutta osakepääomasta. Myöskään osakkeesta yhtiölle maksettava määrä ei edusta osuutta osakepääomasta.
Osakepääomalla ja nimellisarvottomien osakkeiden lukumäärällä ei ole yhteyttä eikä osakepääoman muutoksista voi päätellä osakkeiden lukumäärän muutoksia. Osakepääomaa voidaan korottaa antamatta osakkeita ja osakkeita voidaan antaa korottamatta osakepääomaa. Vastaavasti osakkeita voidaan lunastaa alentamatta osakepääomaa ja osakepääomaa voidaan alentaa lunastamatta osakkeita.
Nimellisarvottomia osakkeita ei koske edellä mainittu alikurssikielto.
Osakkeen nimellisarvo > Kirjanpidollinen vasta-arvo

Sekä nimellisarvottomalla että nimellisarvoisella osakkeella on kirjanpidollinen vasta-arvo. Se tarkoittaa osakkeen merkintähinnasta osakepääomaan merkittävää määrää. Eri osakkeilla voi Suomessa olla erisuuruinen kirjanpidollinen vasta-arvo.
Osakkeen tuotto

Osake voi antaa osakkeenomistajalle tuottoa usealla eri tavalla.
Osake tuottaa, kun yhtiö jakaa osakkeenomistajille varoja. Osinko on tavallinen tuotonjakotapa. Osingon lisäksi voidaan Suomessa osakeyhtiöstä jakaa varoja ns. vapaan oman pääoman rahastosta, alentamalla osakepääomaa, hankkimalla yhtiölle sen omia osakkeita (osakkeiden takaisinosto) tai purkamalla yhtiö. Käytetyn jakotavan valintaan vaikuttaa mm. verotus. Varojen jakoa on kuitenkin rajoitettu siten, että yhtiö ei saa olla maksukyvytön eikä jako saa aiheuttaa maksukyvyttömyyttä.
Tuottoa voi saada myös, jos osakkeen arvo nousee. Arvonnousu realisoituu, kun osakkeet myydään hankintahintaa korkeampaan hintaan.
Osake voi antaa myös muuta kuin rahallista tuottoa. Asunto-osakeyhtiön ja keskinäisen kiinteistöosakeyhtiön osakkeet tuottavat oikeuden hallita tiettyä huoneistoa tai muuta rakennuksen tai kiinteistön osaa. Golf-osake tuottaa oikeuden pelata golfia yhtiön kentällä.
Osakkeiden vaihdanta

Osake on arvopaperi, jonka voi tavallisesti myydä tai muuten siirtää toiselle omistajalle. Suomalaisen osakeyhtiön osakkeen voi lähtökohtaisesti luovuttaa vapaasti toiselle ilman rajoituksia tai lupaa.
Osakkeiden vaihdanta > Kaupankäynti osakkeilla

Pörssiosakkeilla voi käydä kauppaa pörssissä. Pörssiosakkeita on pörssiyhtiöissä. Suomessa pörssiyhtiön on oltava julkinen osakeyhtiö (oyj).
Pörssiyhtiöt ovat listayhtiöitä. Listayhtiöitä ovat lisäksi myös sellaiset yhtiöt, joiden osakkeilla käydään kauppaa niin sanotussa monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä (Suomessa First North).
Jos osaketta ei ole listattu pörssiin eikä monenkeskiseen kaupankäyntijärjestelmään, kyseessä on listaamaton osake. Suomessa suurinta osaa osakeyhtiöistä ei ole listattu. Kaupankäynti listaamattomilla osakkeilla on myös mahdollista, mutta se on muita osakkeita hankalampaa.[lähde? ]
Osakkeiden vaihdanta > Osakkeiden vaihdannan rajoittaminen

Käypankäyntiä ja muuta osakkeen luovuttamista voidaan suomalaisessa osakeyhtiössä rajoittaa yhtiöjärjestyksen lunastus- ja suostumuslausekkeilla. Tämä on tavanomaista yksityisissä osakeyhtiöissä.
Lunastuslauseke tarkoittaa, että yhtiöllä, sen osakkeenomistajalla tai jollain muulla henkilöllä on oikeus lunastaa toiselle siirtyvä osake. Lunastuslausekkeella voidaan estää ulkopuolisia henkilöitä pääsemästä yhtiön osakkeenomistajiksi. Lunastuslauseke koskee tavanomaisesti muille kuin nykyisille osakkeenomistajille siirtyviä osakkeita.
Suostumuslauseke tarkoittaa, että osakkeen saa siirtää, mutta uutta omistajaa ei merkitä osakasluetteloon ilman yhtiön suostumusta. Tämä estää osakeoikeuksien kuten äänivallan käyttöä. Se ei kuitenkaan estä oikeutta osinkoon ja muuhun varojenjakoon eikä etuoikeutta osakeannissa.
Lunastus- ja suostumuslauseketta käytetään usein yhdessä. Lausekkeet eivät poista osakkeenomistajan oikeutta myydä osaketta eivätkä myöskään estä ostajaa ostamasta sitä. Ne kuitenkin käytännössä rajoittavat kaupankäyntiä, koska ostaja ei tiedä varmasti, saako hän pitää osakkeet ja käyttää kaikkia osakkeenomistajalle kuuluvia oikeuksia.
Vaikka yhtiöjärjestyksessä ei olisikaan lunastus- tai suostumuslauseketta, osakkeenomistajat voivat sitoutua sopimuksilla (kuten osakassopimuksella) luovutusrajoituksiin tai etuosto-oikeuksiin.
Osuuskuntien osakkeet

Suomessa myös osuuskunnat voivat laskea liikkeelle osakkeita. Osuuskuntien osakkeita kutsuttiin aiemmin sijoitusosuuksiksi.
Osuuskunnan osakkeella ei lähtökohtaisesti ole äänioikeutta. Osakkeen äänioikeudesta ja oikeudesta osuuskunnan varoihin ja ylijäämään voidaan määrätä osuuskunnan säännöissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Osake Wikimedia Commonsissa
Vanha teollisuusyhtiön osakekirja.
Pelikaanipiippuköynnös

| Pelikaanipiippuköynnös |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Piperales
Heimo::  Piippukukkakasvit Aristolochiaceae
Suku::  Piippukukat Aristolochia
Laji::  gigantea
Kaksiosainen nimi
 Aristolochia gigantea  Mart. & Zucc. 
Synonyymit
 Aristolochia clypeata  Aristolochia silvicola  Howardia gigantea 
Katso myös
   Pelikaanipiippuköynnös Wikispeciesissä   Pelikaanipiippuköynnös Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pelikaanipiippuköynnös (Aristolochia gigantea) on eteläamerikkalainen köynnöskasvi. Sen lehdet ovat kolmikulmaiset tai sydämenmuotoiset, halkaisijaltaan noin 15 cm. Kukka on lähes 60 cm pitkä pussi, jossa on viininpunaisella pohjalla norsunluunvärisiä juovia. Kukan keskusta on keltainen, ja se tuoksuu sitruunalta. Hedelmä on noin 8 cm pitkä ja 2-3 cm leveä. Litteitä, 5 x 7 mm kokoisia siemeniä on jokaisessa hedelmässä paljon.
Pelikaanipiippuköynnös kasvaa Panamasta Brasiliaan ulottuvalla alueella.
Sitä on käytetty kansanlääkinnässä rohdoksena, Costa Ricassa sillä on lääkitty käärmeenpuremia. 2000-luvun tutkimuksissa on osoitettu että siinä on aineita, jotka hillitsevät keihäskäärmeen pureman aiheuttamaa verenvuotoa. Kasvi itse on kuitenkin myös myrkyllinen, ja sen rohdoskäytöstä varoitellaan, sillä se voi aiheuttaa parantumattomia munuaisvaurioita.
Pelikaanipiippuköynnöksen kukinto.