stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eteläisten seinänaapurien seutukunta

| Eteläisten seinänaapurien  seutukunta |
| --- | --- |

 sijainti
Eteläisten seinänaapurien seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Länsi-Suomen läänissä, Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kun seutukunta yhdistettiin vuoden 2009 alussa Seinäjoen seutukuntaan, siihen kuului kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 143.
Kunnat

| Vaakuna | Kunta |
| --- | --- |
: Jalasjärvi (kunta)
: Kurikka (kaupunki)
Historia

1. tammikuuta 1994 annetun seutukuntajaon mukaan Eteläisten seinänaapurien seutukuntaan kuuluivat Kurikan kaupunki sekä Jalasjärven ja Peräseinäjoen kunnat.
1. tammikuuta 2005 Peräseinäjoki yhdistyi Seinäjoen kanssa uudeksi Seinäjoen kaupungiksi siirtyen samalla Seinäjoen seutukuntaan.
1. tammikuuta 2009 seutukunta lakkautettiin, jolloin Kurikka ja Jalasjärvi siirtyivät Seinäjoen seutukuntaan.
Aiheesta muualla

Jalasjärven kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kurikan kaupungin kotisivut
Flo Hyman

| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten lentopallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten lentopallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten lentopallo. Olympialaiset  | Maa:  Yhdysvallat> Naisten lentopallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | lentopallo |  |
Flora Jean Hyman (31. heinäkuuta 1954 – 24. tammikuuta 1986) oli yhdysvaltalainen lentopalloilija. Hän syntyi perheensä kahdeksasta lapsesta toisena ja kasvoi peräti 196 senttimetrin mittaiseksi.
Valmistuttuaan Morningside High Schoolista Flo Hyman opiskeli Houstonin yliopistossa. Ura kilpaurheilussa vei kuitenkin voiton, eikä hän koskaan saattanut yliopisto-opintojaan päätökseen.
Hyman voitti joukkueensa kanssa naisten lentopallon hopeaa vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa. Hänellä oli vuonna 1985 rooli elokuvassa Order of the Black Eagle.
Hyman kuoli Japanissa, johon hän oli muuttanut olympialaisten jälkeen. Hänen oli ollut tarkoitus palata Yhdysvaltoihin kesällä 1986, mutta kuolema tuli yllättäen 24. tammikuuta. Alun perin syyksi uutisoitiin sydänkohtaus, mutta ruumiinavauksessa hänellä havaittiin Marfanin oireyhtymä, joka oli aiheuttanut aortan repeämän.
Hyman kelpuutettiin vuonna 1988 postuumisti Volleyball Hall of Fameen.
Tyynenmeren kisat

Tyynenmeren kisat (ennen Etelä-Tyynenmeren kisat) ovat neljän vuoden välein järjestettävät urheilukilpailut, joihin ottavat osaa useat Oseanian pienet saarivaltiot ja itsehallintoalueet.
Ensimmäiset Etelä-Tyynenmeren kisat järjestettiin Suvassa, Fidžillä, vuonna 1963. Tuolloin kisoihin otti osaa 770 urheilijaa ja toimitsijaa 12 maasta. Kisojen ohjelmaan kuuluu lukuisia lajeja, joista useat ovat erityisesti eteläisen Tyynenmeren alueella suosittuja, mutta mukana on myös vähemmän tunnettuja urheilumuotoja. Viimeisimmät Tyynenmeren kisat järjestettiin Port Moresbyssa, Papua-Uudessa-Guineassa vuonna 2015, jolloin 24 valtiota ja itsehallintoaluetta kilpaili 28 urheilulajissa.
Järjestäjämaat

1963 Suva, Fidži
1966 Uusi-Kaledonia
1969 Papua-Uusi-Guinea
1971 Tahiti
1975 Guam
1979 Fidži
1983 Apia, Länsi-Samoa
1987 Uusi-Kaledonia
1991 Papua-Uusi-Guinea
1995 Tahiti
1999 Guam
2003 Fidži
2007 Apia, Samoa
2011 Uusi-Kaledonia
2015 Port Moresby, Papua-Uusi-Guinea
2019 Apia, Samoa
2023 Honiara, Salomonsaaret
Flisa

| Flisa |
| --- | --- |

 Flisa
 Koordinaatit: 60°36′45″N, 12°00′45″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Innlandet
Kunta:  Åsnes
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,9 km²
Väkiluku (2023):  1 766
 – Väestötiheys:  929,5 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Flisa on taajama Åsnesin kunnassa Innlandetin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,9 neliökilometriä ja asukasluku 1 766 vuonna 2023.
Kuvia

Flisan silta
Lakkautettu rautatieasema
Farsta (kaupunginosa-alue)

Farstan kaupunginosa-alueen sijainti Tukholman kartalla.
Farsta on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa (Söderort). Farstassa on noin 48 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 15,40 neliökilometriä. Pohjoisessa Farsta rajoittuu Enskede-Årsta-Vantörin ja Skarpnäckin kaupunginosa-alueisiin, etelässä taas Huddingen kuntaan. Farstan kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Fagersjö, Farsta, Farstanäset, Farsta Strand, Gubbängen, Hökarängen, Larsboda, Sköndal, Svedmyra ja Tallkrogen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Farsta (kaupunginosa-alue) Wikimedia Commonsissa
Tukholman kaupunginosa-alueet
Fernando Fernández

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Fernando Miguel Fernández Escribano
Syntymäaika: 2. kesäkuuta 1979 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Málaga, Espanja
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 181 senttimetriä
Junioriseurat
1988–1997 1997–1999: Málaga Real Madrid
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1999–2000 2000–2002 2000–2002 2002–2008 2008–2011 | Real Madrid B Real Madrid → Valladolid Betis Málaga | 34 (1) 1 (0) 58 (21) 148 (28) 69 (7) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. elokuuta 2011.
Fernando Miguel Fernández Escribano (s. 2. kesäkuuta 1979 Málaga, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkueura

Fernando on pelannut Málagan sekä Real Madridin junioriakatemioissa. Madridiin hän siirtyi vuonna 1997 ja kolme vuotta myöhemmin hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa kotiottelussa Zaragozaa vastaan. Hieman tämän jälkeen hän siirtyi lainasopimuksella Valladolidiin.
Vuonna 2002 Fernando teki sopimuksen Betisin kanssa. Ensimmäisellä kaudellaan hän teki 35 ottelussa 15 maalia, kun joukkue sijoittui sarjassa kahdeksanneksi. Vuosien 2005–2008 aikana hänen roolinsa pieneni huomattavasti joukkueessa ja niin lopulta 27. kesäkuuta 2008 hän teki nelivuotisen sopimuksen Málagan kanssa.
Hän teki ensimmäisen maalinsa joukkueessa 23. syyskuuta 2009 ottelussa Espanyolia vastaan. Toisella kaudellaan 2009–2010 hänen vastuunsa joukkueessa kasvoi niukan ensimmäisen kauden jälkeen. Otteluita toisella kaudella kertyi yhteensä 30.
Aiheesta muualla

Fernandon tilastot BDFutbol -sivustolla (englanniksi)
Fernando Colón

Fernando Colón
Fernando Colón (24. elokuuta 1488 Córdoba, Kastilian kruunu – 12. heinäkuuta 1539, Seville, Espanja) oli Kristoffer Kolumbuksen poika, joka tuli kuuluisaksi kirjastostaan.
Colón eli melkein koko elämänsä Córdobassa Espanjassa. Hänen vanhempansa Kristoffer Kolumbus ja Beatriz Enríquez de Arana eivät olleet naimisissa. Isä jäi Colónille etäiseksi paljon matkustelunsa vuoksi, mutta äidin kanssa hän oli läheinen. Colónilla oli myös velipuoli Diego (1479–1526), joka ei kuitenkaan ollut läheinen Fernandon kanssa, koska hän oli tätä paljon vanhempi ja lähti nuorena sotaan. Colón oli lapsena hyvin ujo, eikä hänellä ollut sen takia ystäviä.[lähde? ]
Colónin ollessa 14-vuotias hänen isänsä kuoli, ja hän sai siitä innoituksen tehdä kuolemasta kertovan maalauksen. Maalaus ei surullisen aiheensa vuoksi saanut aluksi paljoa huomiota, mutta ajan myötä siitä tuli todella suosittu. Myöhemmin Colón julkaisi myös kirjoja, jotka saivat yhtä lailla julkisuutta.[lähde? ]
Vuosien 1509 ja 1539 välisenä aikana Colón matkusteli Euroopassa, osti kirjoja ja kokosi lopulta yhden Euroopan suurimmista yksityisistä kirjastoista. Siihen kuului 15 000-20 000 teosta.
Fernando Colón kuoli 12. heinäkuuta 1539 astmaan Sevillassa. Hän oli kuollessaan 50-vuotias.[lähde? ]
Kirjakokoelma

Vuodesta 1552 lähtien Colónin kirjakokoelman jäljellä olevaa osaa on säilytetty Sevillan katedraalissa. Kirjoista on jäljellä noin neljännes. Alkuperäinen kirjaluettelo löytyi vuonna 2019.
Aiheesta muualla

The story of Christopher Columbus’s son, the ultimate completist Washington Post
Tohvelikämmekät

| Tohvelikämmekät |
| --- | --- |
 Phragmipedium caudatum
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Tikankonttikasvit Cypripedioideae
Suku::  Tohvelikämmekät Phragmipedium  Rolfe (1896)
Tyyppilaji
 Phragmipedium caudatum (Lindl.) Rolfe (1896) 
Katso myös
   Tohvelikämmekät Wikispeciesissä   Tohvelikämmekät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tohvelikämmekät (Phragmipedium) on kasvisuku kämmekkäkasvien heimossa. Suvussa on 24 lajia. Tohvelikämmeköitä kasvaa luonnonvaraisena Amerikassa Meksikon eteläosasta trooppiseen Etelä-Amerikkaan. Suvun tyyppilaji on Perussa ja Boliviassa esiintyvä laji Phragmipedium caudatum. Tohvelikämmeköitä kasvatetaan myös huonekasveina.
Lajeja ja risteymiä

Phragmipedium andreettae
Phragmipedium anguloi
Phragmipedium besseae
Phragmipedium boissierianum
Phragmipedium caricinum
Phragmipedium caudatum
Phragmipedium christiansenianum
Phragmipedium dalessandroi
Phragmipedium fischeri
Phragmipedium guianense
Phragmipedium hirtzii
Phragmipedium humboldtii
Phragmipedium klotzschianum
Phragmipedium kovachii
Phragmipedium lindenii
Phragmipedium lindleyanum
viiksitohvelikämmekkä (Phragmipedium longifolium)
Phragmipedium pearcei
Phragmipedium ramiroi
Phragmipedium sargentianum
Phragmipedium schlimii
kirjotohvelikämmekkä (Phragmipedium × sedenii)
Phragmipedium vittatum
Phragmipedium warszewiczianum
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Phragmipedium
Suomen Lajitietokeskus: Tohvelikämmekät – Phragmipedium
Fljótsdalshérað

Fljótsdalshéraðin sijainti Islannissa.
Fljótsdalshérað
Fljótsdalshérað on entinen kunta Itä-Islannissa. Siellä oli vuonna 2011 noin 3 400 asukasta. Pinta-alaltaan kunta on noin 8 884 km². Sen kuntakeskus oli Egilsstaðirin kaupunki, jossa asuu yli 2 000 asukasta. Siellä sijaitsee Kárahnjúkarin vesivoimalaitos. Vuonna 2020 kunta yhdistettiin kolmen muun kunnan kanssa Múlaþingin kunnaksi.
Eteläiset Shetlandinsaaret

| Eteläiset Shetlandinsaaret |
| --- | --- |
 Eteläisten Shetlandinsaarten kartta.
  
Maantiede
Sijainti:  62°0′S, 58°0′W
Merialue:  Eteläinen jäämeri
Suurin saari:  Kuningas Yrjön saari
Pinta-ala:  4 700 km² km²
Väestö
Väkiluku:  Ei vakituista asutusta
Eteläiset Shetlandinsaaret on 11 saaren ja 9 pikkusaaren saariryhmä eteläisellä Atlantin valtamerellä Etelämantereen rannikolta pohjoiseen Drakensalmen kaakkoispuolella. Aluetta ovat vaatineet itselleen Yhdistynyt kuningaskunta, Chile ja Argentiina. Saaret ovat asumattomia, mutta Kuningas Yrjön saarella sijaitsee useiden eri maiden tutkimusasemia.
Maantiede

Eteläiset Shetlandinsaaret sijaitsevat Atlantin valtameren eteläosassa noin 150 kilometriä Etelämantereen Antarktiksen niemimaasta pohjoiseen ja 700 kilometriä Tierra del Fuegosta etelään Drakensalmen kaakkoispuolella. Saaristo koostuu yhdestätoista saaresta ja yhdeksästä pikkusaaresta kahdessa saariryppäässä. Saaret levittäytyvät noin 510 kilometrin pituudelle ja niiden yhteispinta-ala on noin 4 700 km². Lounaiseen saariryhmään kuuluvat Kuningas Yrjön saari, Low Island ja Smithinsaari. Koilliseen ryhmään kuuluvat Elefanttisaari ja Clarencensaari. Saariryhmillä on väliä 90 kilometriä. Kaksi suurinta saarta ovat Kuningas Yrjön saari ja Livingstonensaari.  Niiden pituus on 70–80 kilometriä ja leveys 25–30 kilometriä. Smithinsaari ja Elefanttisaari ovat 32 ja 45 kilometriä pitkiä. Muut saaret ovat huomattavasti pienempiä. Saariston korkein kohta on Mount Foster (2 103 m) Smithinsaarella. Saaret ovat enimmäkseen tuliperäisiä. Deception Island on aktiivinen tulivuori.
Saaria ovat vaatineet itselleen Yhdistynyt kuningaskunta, Chile ja Argentiina.
Luonto

Saarilla on rikas lintulajisto. Saarilla pesiviä pingviinilajeja ovat myssypingviini, jääpingviini, valkokulmapingviini ja kultatöyhtöpingviini. Muita pesiviä lintulajeja ovat esimerkiksi etelänselkälokki, kapinmyrskyliitäjä, etelämantereenkihu, eteläntiira, lumimyrskyliitäjä, keltatuppinokka, isomyrskyliitäjä, tummatyrskynpolkija ja etelänkeiju. Alueella esiintyviä, mutta muualla pesiviä lajeja ovat esimerkiksi mustakulma-albatrossi, harmaapääalbatrossi ja etelännokialbatrossi. Satunnaisesti, mutta harvoin alueella tavataan myös keisaripingviinejä, kuningaspingviinejä ja töyhtöpingviinejä.
Saarilla suhteellisen yleisiä hyljelajeja ovat etelänmerinorsu ja kergueleninmerikarhu. Harvemmin alueella liikkuu myös weddelinhylkeitä ja merileopardeja. Merellä yleisiä lajeja ovat seitivalas, ryhävalas, lahtivalas ja miekkavalas.
Saarten kasvilajeista yleisimpiä ovat jäkälät ja sammalet. Jäkälälajeja on yli 200 ja sammalia 100. Ainoat koppisiemeniset ovat antarktiksenlauha ja Colobanthus quitensis. Lumileviä on paikoittain paljon. Sienet ovat harvinaisia.
Saarien maaeläimiä ovat punkit, hyppyhäntäiset ja pienemmät maaperän eliöt, kuten sukkulamadot, karhukaiset ja rataseläimet. Parochlus steinenii on  Etelämantereen ainoa lentävä hyönteislaji ja sitä tavataan saarten vesistöjen läheisyydessä. Sen levinneisyysalue ulottuu myös Etelä-Amerikkaan. Siivetön Belgica antarctica on puolestaan Etelämantereen kotoperäinen laji.
Historia

Eteläiset Shetlandinsaaret löysi William Smith laivalla Williams 18. helmikuuta 1819. Smith rantautui Kuningas Yrjön saarelle hänen palattuaan alueelle 17. lokakuuta. Samalla hän valtasi alueen Isolle-Britannialle Yrjö III:n nimissä. Saaristoa hän kutsui ensin nimellä New South Britain ja myöhemmin nimellä New South Shetland. Smith löysi palattuaan saarille myös espanjalaisen San Telmon jäänteet Livingstonensaarelta. Viimeksi alus oli havaittu tuuliajolla sen menetettyä mastonsa myrskyssö 4. syyskuuta 1819. Ihmisten jäänteitä ei löydetty, mutta on mahdollista, että espanjalaisen aluksen selviytyneet miehistön jäsenet olivat ensimmäiset Etelämantereella asuneet ja kuolleet ihmiset. Edward Bransfield nousi maihin 22. tammikuuta 1820. Bransfield oli ensimmäinen saaret kartoittanut ja teki myös ensimmäiset varmat havaiinot Etelämantereen rannikosta.
Pian saarten löytymisen jälkeen alueella alkoi liikkua hylkeenpyyntialuksia. Aluksia tuli pääasiallisesti Yhdysvalloista, Argentiinasta ja Isosta-Britanniasta. Saarten merikarhut metsästettiin lähes sukupuuttoon. Hylkeiden metsästäjät jättivät eri saarille jälkeensä pieniä majoja,. Muutamilta saarilta on löydetty myös ihmisjäänteitä. Metsästys lakkasi vuonna 1828 ja elpyi hetkellisesti uudestaan vuonna 1871. 1800-luvun lopussa valaanpyynti oli korvannut hylkeenmetsästyksen. 1880-luvulta lähtien saarilla alkoi vierailla tieteellisiä tutkimusretkikuntia. Ensimmäiset pysyvät tutkimusasemat perustettiin Deception Islandille vuonna 1944 ja Kuningas Yrjön saarelle vuonna 1948. Molemmat olivat brittiläisiä. 1940-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa tutkimusasemia perustivat myös Chile, Argentiina ja Neuvostoliitto, sekä edelleen 1970-luvun lopulta lähtien Puola, Bulgaria, Espanja, Brasilia, Ecuador, Kiina, Uruguay ja Peru. Tutkimusasemien valtaosa on Kuningas Yrjön saarella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eteläiset Shetlandinsaaret Wikimedia Commonsissa
Mount Friesland.
Kuningas Yrjön saaren rannikkoa.
Jääpingviinejä.
Etelänmerinorsu.
Tykkään susta

Tykkään susta voi tarkoittaa seuraavia:
Tykkään susta, Jonna Tervomaan albumi vuodelta 1985
Tykkään susta, Jonna Tervomaan esittämä laulu
Tykkään susta, Heidi Kyrön albumi vuodelta 1995
Tykkään susta, Heidi Kyrön esittämä laulu
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tykkään susta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Etelä-Goa

Kartta Goan aluejaosta
Etelä-Goa on piirikunta Goan osavaltiossa Intiassa. Sitä rajaavat Arabianmeri, Pohjois-Goan piirikunta ja Karnatakan osavaltio. Etelä-Goan pinta-ala on 1 966 km² ja sen asukasluku on 586 591 (vuonna 2001). Piirikunnan hallinnollinen keskus on Margao. Etelä-Goa syntyi vuonna 1990, kun Goa jaettiin kahteen piirikuntaan.
Maantiede

Etelä-Goa kuuluu Intian länsirannikon Konkanin alueeseen. Piirikunta jakautuu rannikon ravinteikkaaseen tasankoalueeseen ja keski- ja itäosien ylänköön. Ylänkö on jatketta Länsi-Ghattien vuoristolle, josta useat joet virtaavat rannikolle. Tärkeimmät joet ovat Zuari, Talpona, Sal ja Galgibag.
Hallinnollinen jako

Etelä-Goa on jaettu edelleen neljään kaupunkiin ja viiteen kunnallistason yksikköön nimeltään taluka. Osa talukoista on myös kaupunkeja.
Canacona myös kaupunki
Margao kaupunki
Mormugao myös kaupunki
Quepem myös kaupunki
Salcete
Sanguem
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Piirikunnan kotisivut (englanniksi)
Flixtrain

| FlixTrain |
| --- | --- |

 Siemens Vectronin vetämä FlixTrain lähtee Kölnin päärautatieasemalta vuonna 2020
Perustettu:  2017
Kotipaikka:  München, Saksa
Toimiala:  junaliikenne
Emoyhtiö:  Flixmobility
Kotisivu:  www.flixtrain.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Flixtrain on saksalainen yksityinen rautatieliikenneyhtiö, joka liikennöi pitkän matkan kaupunkienvälisiä junia. Se on Flixbus-bussiyhtiöstä tunnetun liikenneyhtiö Flixmobilityn tytäryhtiö.
Liiketoiminta

Flixtrain liikennöi useita reittejä Saksassa ja tarkoitus on laajentaa muualle Eurooppaan. Liikennettä oli Ruotsissa vuosina 2021–2024, mutta toiminta keskeytettiin ja kalusto siirrettiin Saksaan siellä lisääntyneen kysynnän ja junien huolto-ongelmien takia. Reitit ja lipunmyynti suunnitellaan yhdessä Flixbusin kanssa. Flixtrainin junaliput ovat yleensä halvempia kuin pääkilpailijansa Deutsche Bahnin. Flixtrainin vaunukalusto on pääasiassa peräisin 1960–1970-luvuilta, mutta sisältä uudistettua. Flixtrain ei itse omista kalustoa, vaan vuokraa sitä muilta yrityksiltä ja liikennöi Flixtrainin brändillä.
Tuomo, laita aika hiljaiselle tää kazoo

| Tuomo, laita aika hiljaiselle tää kazoo Kari Peitsamo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : maaliskuussa 2016
 Julkaistu: 17. kesäkuuta 2016
 Formaatti: CD, digitaalijulkaisu
 Levy-yhtiö: Rocket Records
Kari Peitsamon muut julkaisut
| Maan alla 2016 | Tuomo, laita aika hiljaiselle tää kazoo 2016 | 60 2017 |
Tuomo, laita aika hiljaiselle tää kazoo on vuonna 2016 julkaistu muusikko Kari Peitsamon 53. studioalbumi, sekä kokoelma-, live- ja yhteisalbumit mukaan lukien 68. albumi. Levyltä julkaistiin 12. toukokuuta digisingle "Hiljaisten seiväshyppääjien kerho". Kappaleen Albert Järvinen Peitsamo sanoitti alkujaan käännökseksi Johnny Otisin kappaleeseen Willie and the Hand Jive vuonna 1976. Peitsamo sävelsi kappaleen uudestaan ja kirjoitti siihen kolmannen säkeistön levyä varten.
Kappalelista

Tuomo, laita aika hiljaiselle tää kazoo – 2.16
Hirvee tulva Teksasissa – 2.32
Tammervetsifaali – rakkauden vetsifaali – 2.35
Albert Järvinen – 3.02
Sauli Niinistö voodoo doll – 1.44
Tapahtui Seinäjoen keskustassa – 2.32
Groove Ankka – 1.31
Rytinää pyttyyn – 2.22
Baari Jännä-Jussi – 2.13
Hiljaisten seiväshyppääjien kerho – 3.14
Radiohitti – 1.09
Vanha puhelinluettelo – 2.00
Näin unta että paneskelin koko yön – 2.40
Karkkila – 2.18
Arviot

Rumba: 7,1/10
Tvrdošín

| Tvrdošín |
| --- | --- |
 Puukirkko Tvrdošínissa
 vaakuna
 Tvrdošín
 Koordinaatit: 49°20′13″N, 19°33′1″E 
Valtio:  Slovakia
Alue:  Žilina
Piiri:  Tvrdošín
Ensimmäinen maininta:  1111
Hallinto:  
 – Pormestari:  Ivan Šaško
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  56,553 km²
Korkeus:  569 m
Väkiluku (2006):  9 402
 – Väestötiheys:  166 as./km²
 
 http://www.tvrdosin.sk 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tvrdošín on kaupunki Slovakiassa, Žilinan alueella. Se on Tvrdošínin piirin pääkaupunki. Kaupungin pinta-ala on 56,553 neliökilometriä ja asukkaita siellä on 9 402 (2006).
Tvrdošín sijaitsee Pohjois-Slovakiassa Oravska Vrchovina -vuoriston juurella. Kaupungista on matkaa Puolan rajalle noin kymmenen kilometriä. Orava-joki virtaa kaupungin halki. Keskustaajaman lisäksi Tvrdošíniin kuuluu kaksi muuta asutuskeskusta: Krásna Hôrka ja Medvedzie. Kaupunki mainittiin Zoborin dokumenteissä ensimmäisen kerran vuonna 1111 ja kuningas Béla III:n papereissa vuonna 1183. Kuninkaallisen vapaakaupungin aseman Tvrdošín sai vuonna 1369.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tvrdošín Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut (slovakiksi)
FinNode

FinNode on suomalainen innovaatiokeskus, jonka Finpro, Sitra, Suomen Akatemia, Tekes ja VTT perustivat vuonna 2006.  FinNoden rahoittavat Suomen Akatemia ja Tekes. Toimintaa ohjaa työ- ja elinkeinoministeriö.
FinNode auttaa ja opastaa suomalaisia tutkijoita yhteistyöverkostojen luomisessa ja kokoamisessa sekä helpottaa tietotaidon vaihtoa maiden välillä. FinNode auttaa suomalaisia tutkijoita ottamaan osaa käynnissä oleviin tutkimusprojekteihin eri maissa ja toimii vastaavasti myös ulkomaalaisten tutkijoiden apuna ja oppaana Suomessa. FinNode mainostaa Suomea investointi- ja sijoituskohteena yhteistyössä Invest in Finlandin kanssa.
Ensimmäinen FinNode-keskus, ”FinChi”, perustettiin vuonna 2005 Shanghaihin. Venäjän-FinNode on Pietarissa ja Yhdysvaltain FinNode Piilaaksossa. Neljäs Finnode-toimisto on Japanissa.
Francis T. Nicholls

Francis T. Nicholls
Francis Redding Tillou Nicholls (20. elokuuta 1834 – 4. tammikuuta 1912) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, sisällissodan prikaatikenraali ja lakimies.
Nicholls menetti sodassa 1860-luvun alussa eri yhteyksissä sekä vasemman jalkansa että vasemman kätensä. Invalidisoitumisestaan huolimatta hän istui Louisianan kuvernöörinä vuosina 1877–1880 ja 1888–1892.
Louisianan Nicholls State University on nimetty kuvernööri Nichollsin mukaan.
Tvoja totalno

| Tvoja totalno Alisija |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2010
 Tyylilaji: pop, folk
 Levy-yhtiö: Ara Music
Alisijan muut julkaisut
| Nay-varvežen 2008 | Tvoja totalno 2010 |   |
Tvoja totalno (bulg. Твоя тотално) on bulgarialaisen pop-folk-laulaja Alisijan viisin studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2010 levymerkillä Ara Music
Kappaleet

Važno li ti e (feat. Flori)
Tvoja totalno
Tše se vozim li
Imame li vrazka
Ne e krayat е (feat. Flori)
Tvardo grubo
Vica na sezona
Tše ti dam
Toi ne e za men
Toi ne e za men (piano version)
Tvoja totalno (RnB version)
Tvoja totalno (instrumental)
Imame li vrazka (instrumental)
Typpinarkoosi

Taiteilijan kuvaus narkoosin aiheuttamasta putkinäöstä sukellustietokonetta katsoessa.
Typpinarkoosi eli "syvyyshumala" on laitesukelluksen yhteydessä esiintyvä tila, joka johtuu siitä, että hengitetyn ilman sisältämän typen (N2) osapaine on normaali-ilmanpaineeseen nähden korkea. Typpinarkoosi esiintyy sukellettaessa yleensä yli 30 metrissä. Tarkkaa syvyyttä tai osapainetta ei voida määritellä, sillä se riippuu yksilöllisistä tekijöistä. Sama henkilö voi saada eri sukelluskerroilla erivahvuisia narkoottisia olotiloja. Usein sukeltajalla voi olla typpinarkoosi jo ennen kuin hän itse sitä huomaa.
Typpinarkoosi aiheuttaa alkoholista saatavan humalan kaltaisen tilan, jossa motoriset kyvyt sekä reaktionopeus heikkenevät. Tämän vuoksi typpinarkoosi lisääkin onnettomuusriskiä. Typpinarkoosissa oleva henkilö tuntee usein aluksi huvittuneisuutta ja suurta itseluottamusta, mikä muuttuu syvemmälle mentäessä nopeasti keskittymiskyvyn puutteeseen ja muistikatkoksiin. Typpinarkoosin taustalla on normaali-ilmanpainetta korkeampipaineinen (hyperbarinen) typpi, joka toimii ilokaasun tavoin aivoissa.
Typpinarkoosin voi välttää tekemällä matalampia sukelluksia ja narkoottinen tila loppuu nopeasti nousemalla matalampaan syvyyteen.
Myös muut kaasut ovat tietyissä osapaineissa narkoottisia, mutta normaalissa laitesukelluksessa tällaisia osapaineita ei muilla ilman osakaasuilla esiinny.