stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Madama Butterfly
Ensi-iltojen miehitykset > Ensiesitys Suomessa 24 marraskuuta 1909

1906 Suomessa ensikertaa esitetyn Tosca jälkeen kiinnostuttiin todenteolla Giacomo Puccinista. Varsinkin Madama Butterflyn esityksistä kerrottiin eri puolella maailmaa. Suomessakin eri konserteissa esitettiin aarioita konserteissa. Suomen ensiesitys tapahtui Ruotsalaisessa teatterissa 24 marraskuuta 1909.
»Musiikki on erinomaisen vaikuttavaa, paikoittain sulavan kaunista, paikoittain intohimoisen voimakasta. Orkesteria käyttelee säveltäjä suurella taidolla. Sanalla sanoen lienee ooppera parhaimpia, mitä uusitalialainen koulu voi tarjota.» 
(Helsingin Sanomat 25.11.1905)
Kapellimestari:			Georg Schnéevoigt
Orkesteri:			Filharmonisen seuran orkesteri
Lavastus:			Peder Knutdsen
Esityskieli: 			ruotsi
Rooleissa
Madama Butterfly 	(Cio-cio-San) Ida Ekman
B.F. Pinkerton		Sven Nyblom (Ruotsin kuninkaallinen ooppera)
Sharpless 			Hjalmar Frey
Suzuki 			Agnes Poschner
Goro		    Adolf Niska
Prinssi Yamadori Thorild Bröderman
Bonzo-setä 		Sven Qvick
Kate Pinkerton 	Signe Kolthoff
Yakuside  			Gustaf Hjorth
Esityksen arvostelivat Nya Pressen, Hufvudstadsbladet, Helsingin Sanomat ja Suomalainen kansa.
Esitys sai yleisesti hyvät kokonaisarvostelut. Nimiosan esittäjää Ida Ekmania arvosteltiin kuitenkin ristiriitaisesti ja Hufvudstadsbladet ojensi orkesteria:
»Kokonaisvaikutus laulullisesta puolesta oli heikonlainen. Rouva Ida Ekman, joka lauloi nimiosan onnistui vain osaksi. Tällaiseen paljon dramaattista voimaa vaativaan osaan osoittautui hänen lyyrinen äänensä liian heikoksi.» 
(Helsingin Sanomat 25.11.1905)
»Och i den stora scenerna inlägger fru E. En verkningsful glöd och tragig. Fru E:ks röst har vunnit ansenligt i uttrycksfullhet och i höjdregistrets styrka (Ja suurin kohtauksiin rouva E. lisää vaikuttavaa intohimoa ja tragisuutta. Rouva E:n ääni on vahvistunut huomattavasti ilmaisukyvyssä ja ylärekisterin vahvuudessa.» 
(Nya Pressen 25.11.1905)
»”Däremot hade orkestern bort hela andra akten igenom modereras betydligt mera, i proportion till sångstyrkan på scenen, hvilken nu tyngdes ned och öfverröstades för mycket. (Toisaalta orkesteria olisi pitänyt suhteuttaa paremmin lauluvoimaan toisessa näytöksessä, lauluääni peittyi liikaa)» 
(Hufvudstadsbladet 25.11.1905.)
Tunnettuja aarioita, duettoja ja kuuluisa kuoro

"Amore o Grillo" – Pinkerton ja Sharpless I näytös
"Dovunque al mondo" – Pinkerton I näytös
"Viene la sera" – Butterflyn ja Pinkertonin rakkausduetto I näytös
"Un bel dì vedremo" – Madama Butterfly II/1 näytös
Scuoti quella fronda di ciliegio" – Butterflyn ja Suzukin kukkaisduetto II/1 näytös
Intermezzo – Hymisevä kuoro II näytös 1 ja 2 osien välissä
Addio fiorito asil – Pinkerton II/2 näytös
Tu, tu, tu Piccolo Iddio –  Madama Butterfly II/2 näytös
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://opera.stanford.edu/Puccini/Butterfly/libretto.html
http://daisyfield.com/music/jpm/Puccini.htm / Puccinin käyttämät japanilaiset teemat
Jaún kansallispuisto

Rio Espelho
| --- | --- |
Sijainti:  Amazonasin osavaltio, Brasilia
Pinta-ala:  23 000 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Parque nacional del Jaú 
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1980
Hallinto:  Instituto Chico Mendes de Conservação da Biodiversidade (en) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Jaún kansallispuisto on kansallispuisto Amazonasin osavaltiossa, Brasiliassa. Se on perustettu 24. syyskuuta 1980.
23 000 neliökilometrin laajuinen puisto on Etelä-Amerikan suurimpia[lähde? ]. Puistoon pääsee vain Brasilian hallituksen luvalla[lähde? ].
Puistossa elää muun muassa jaguaareja, manaatteja ja amazonindelfiinejä[lähde? ].
Kansallispuisto on osa UNESCOn maailmanperintökohdetta, johon kuuluu myös Mamirauán ja Amanan kestävän kehityksen suojelualueet sekä Anavilnahasin ekologinen asema.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Keski-Amazonin suojelualuekompleksi UNESCOn sivuilla
Badr Hari

| Badr Hari |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. joulukuuta 1984 (ikä 39) Amsterdam, Alankomaat
Kansalaisuus:   Marokko  Alankomaat
Potkunyrkkeilijä
Lempinimi:  The Golden Boy
Aktiivisena:  2000–
Pituus:  197 cm
Paino:  102 kg
Kätisyys:  oikea
Seura(t):  Sitan Gym Chakuriki Gym (2000–2005) Mike's Gym (2005–)
Tilastot
Ottelut:  118
Voitot:  106
– tyrmäyksellä:  94
– päätöksellä:  12
Tappiot:  12
Aiheesta muualla
www.badr84hari.com
Badr Hari (arab. بدر هاري‎, Badr Hārī, s. 8. joulukuuta 1984 Amsterdam, Alankomaat) on hollantilais-marokkolainen raskaansarjan potkunyrkkeilijä. Hän on voittanut kerran K-1:n raskaansarjan mestaruuden.
Ura

Hari aloitti potkunyrkkeilyn harjoittelemisen 7-vuotiaana entisen maailmanmestarin Mousid Akamranen opissa. Teini-ikäisenä Hari harjoitteli Mohammed Ait Hassoun opissa Sitan Salissa. Sitan vaihteassa sijaintiaan Rotterdamiin, Hari liittyi Chakuriki saliin 16-vuotiaana vuonna 2000 Thom Harinckin oppeihin, jonka aikana hän nousi potkunyrkkeilyn parhaimmistoon. Hävittyään ottelunsa Stefan Lekolle It's Showtime -tapahtumassa Hari halusi kertoa kommenttinsa hollantilaisyleisölle, jotka vain solvasivat häntä puheen aikana. Hari katsoi yleisön olleen epäkiitollisia ja päätti sittemmin edustaa Marokkoa. Hän siirtyi Mike's Gym -salin seuraan vuonna 2005 ja voitti K-1:n raskaansarjan mestaruuden vuonna 2007.
Hari on kokeillut kerran vapaaottelemista, jossa hän hävisi latvialaiselle Igor Kirsisille 12. toukokuuta 2002 käydyssä ottelussa.
Vuonna 2011 Hari ilmoitti lopettavansa potkunyrkkeilyn ja kohtasi viimeisessä ottelussaan tammikuussa 2012 Gökhan Sakin. Ottelun jälkeen hän aikoo siirtyä Yhdysvaltoihin keskittyäkseen ammattinyrkkeilyyn.
Hari teki kuitenkin paluun potkunyrkkeilyyn pian toukokuussa 2012 K-1 World MAX 2012 -tapahtumassa, jossa hän voitti päätöksellä Anderson Silvan.
Saavutukset

2009 It's Showtime raskaansarjan maailmanmestari
2007 K-1 raskaansarjan mestari
2002 WPKL Hollannin Muay Thai mestari
Fyleus

Fyleus (m.kreik. Φυλεύς, lat. Phyleus) oli kreikkalaisessa mytologiassa Eliin kuninkaan Augeiaan poika. Hänen isänsä karkotti hänet Efyrasta sen jälkeen kun hän oli puolustanut Heraklesta kiistassa Augeiaan tallien puhdistamisesta. Fyleuksesta tuli myöhemmin kuningas Herakleen surmattua Augeiaan kostoksi jäämättä saaneesta palkasta ja nostettua hänet kuninkaaksi. Toisen version mukaan hän perusti siirtokunnan Dolikheen.
Fyleus oli Megeen isä, jonka hän sai joko Timandran tai Ktimenen kanssa.
Teisamenos

Teisamenos oli kreikkalaisessa mytologiassa ja Peloponnesoksen alueen, johon kuuluivat Argos, Mykene ja Sparta, kuningas. Hän oli Oresteen ja Hermionen poika. Hänellä oli lapset Kometes, Daimenes, Sparton, Tellis ja Leontomenes.
Oresteen kuoleman jälkeen hän joutui puolustamaan valtakuntaansa Aristomakhoksen johdolla hyökänneitä herakleideja vastaan, jotka halusivat jälleen valloittaa esi-isiensä maat. Hän kaatui Argoksen taistelun aikana, ja herakleidit valloittivat hänen valtakuntansa. Toisen lähteen mukaan Teisamenos säilyi hengissä, mutta joutui pakenemaan akhaialaisten kanssa. Niin hän vaati joonialaisia antamaan heidän asettua heidän alueelleen asumaan pohjoisessa Peloponnesoksessa. Tästä seurasi uusi taistelu, jonka akhaialaiset voittivat, mutta jonka aikana Teisamenos kaatui ja haudattiin Helikeen. Myöhemmin Teisamenoksen jäännökset siirrettiin Spartaan oraakkelin neuvosta.
Kylarabes

Kylarabes (m.kreik. Κυλαράβης, lat. Cylarabes) oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen kuningas ja Stheneloksen poika. Anaksagoraan jälkeläisenä hän lukeutui anaksagorideihin, kuten myös hänen veljensä Kometes.
Kun biantidi Kyanippos kuoli lapsettomana, ja melampodidien Amfilokhos Troijan sodan jälkeen muutti nykyiseen Amfilokhiaan, siirtyi koko Argoksen alueen valtius Kylarabeelle ja siten jälleen viidennessä polvessa anaksagorideille. Kun hän myöhemmin kuoli ilman perillisiä, tehtiin Oresteesta, Agamemnonin pojasta, Argoksen kuningas.
Muuttomatka

| Muuttomatka> Migration |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Benjamin Renner
Käsikirjoittaja:  Mike White
Tuottaja:  Chris Meledandri
Säveltäjä:  John Powell
Leikkaaja:  Christian Gazal
Pääosat:   Kumail Nanjiani  Elizabeth Banks  Keegan-Michael Key  Awkwafina  David Mitchell  Carol Kane  Danny DeVito 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Illumination
Levittäjä:  Universal Studios
Ensi-ilta:   2023-12-2222. joulukuuta 2023 (Yhdysvallat & Suomi)  
Kesto:  82 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muuttomatka (engl. Migration) on vuonna 2023 ensi-iltansa saava tietokoneanimaatioelokuva, jonka on ohjannut Benjamin Renner. Elokuvan ääninäyttelijöihin kuuluvat Kumail Nanjiani, Elizabeth Banks, Keegan-Michael Key, Awkwafina, David Mitchell, Carol Kane ja Danny DeVito. Elokuva saa ensi-iltansa sekä Yhdysvalloissa että Suomessa 22. joulukuuta 2023. Alun perin suomalaiseen version Mack-sorsan rooliin oli kiinnitetty Aku Hirviniemi, mutta kohutapausten jälkeen hänen tilalleen kiinnitettiin kokenut ääninäyttelijä Antti L.J. Pääkkönen
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomalainen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Kumail Nanjiani | Antti L. J. Pääkkönen | Mack |
| Elizabeth Banks | Pihla Pohjolainen | Pam |
| Caspar Jennings | Pauli Halonen | Dax |
| Tresi Gazal | Elna Sallinen | Gwen |
| Keegan-Michael Key | Tidjân Ba | Delroy |
| Awkwafina | Mariko Pajalahti | Taukki |
| Danny DeVito | Jani Koskinen | Dan-setä |
| Carol Kane | Titta Jokinen | Erin |
| David Mitchell | Antti Pääkkönen | Googoo |
| Isabela Merced | Helmi Kallio | Kim |
Muissa rooleissa: Antti Lang, Ella Pyhältö, Iina Salin, Markus Niemi, Panu Kangas, Peter Kanerva, Hanna Kaila, Jukka Nylund, Anni-Maija Koskinen, Markus Degerman ja Julius Nuora.
Ääninäyttelijät > Suomenkielinen versio

| --- | --- |
Dubbausstudio:: Eurotroll
Ohjaus ja äänitys:: Magnus Axberg
Kääntäjä:: Aksu Palmén
Tuotantopäälikkö:: Pinja Hanski
Aiheesta muualla

Muuttomatka Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Talaos

Talaos (m.kreik. Ταλαός, lat. Talaus) oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen kuningas ja yksi argonauteista. Hän oli Biaksen ja Peron poika.
Talaos meni naimisiin joko Sikyonin kuninkaan Polyboksen tyttären Lysianassan  tai Abaksen tyttären Lysimakhen kanssa.
Talaoksen lapsista ainoastaan Adrastos mainitaan molempien puolisoiden yhteydessä. Pronaks, Aristomakhos ja Erifyle sen sijaan mainitaan ainoastaan Lysimakhen yhteydessä. Muissa yhteyksissä Talaoksella kerrotaan olleen myös lapset Mekisteus, Parthenopaios, Astynome, Metidike sekä mahdollisesti myös poika nimeltä Hippomedon.
Aletes (Aigisthoksen poika)

Aletes (m.kreik. Αλήτης) oli kreikkalaisessa mytologiassa Aigisthoksen ja Klytaimnestran poika ja Mykenen kuningas.
Sen jälkeen kun Orestes oli surmannut Aigisthoksen ja oman äitinsä Klytaimnestran kostoksi isänsä Agamemnonin murhasta, hänen täytyi lähteä maanpakoon rikkomuksensa vuoksi. Aleteen saatua viestin, jonka mukaan Orestes olisi uhrattu Artemiille Taurikassa, hän otti vallan itselleen uskoen kaikkien atreidien saaneen surmansa.
Sisaruksien kohdattua toisensa Delfoissa he kääntyivät takaisin kohti Mykeneä, jossa Orestes surmasi Aleteen ja otti vallan itselleen.
Kadmos

Kadmos kylvää lohikäärmeen hampaita, Maxfield Parrish, 1908.
Kadmos (m.kreik. Κάδμος, lat. Cadmus) oli kreikkalaisessa mytologiassa foinikialaisten kuninkaan poika ja Europan veli. Hänen isänsä oli joko Agenor tai Foiniks, Agenorin poika. Kadmos perusti Theban kaupungin, ja sen akropolis oli alun perin nimetty Kadmeiaksi hänen mukaansa. Helleenit pitävät Kadmosta foinikialaisten aakkosten isänä. Kreikkalaisen myytin mukaan Kadmoksen jälkeläiset vuoroin johtivat Thebaa ja olivat poissa sen johdosta useiden sukupolvien ajan mukaan lukien Troijan sodan.
Kun Zeus oli kantanut selässään pois Kadmoksen sisaren Europan, Kadmos lähti etsimään tätä. Hän saapui Delfoihin, missä hän meni kysymään neuvoa oraakkelilta. Hänen käskettiin jättämään etsintänsä sikseen ja seuraamaan erityistä lehmää, jolla oli puolikuun muotoinen merkki kyljessään, ja perustamaan kaupungin sinne, mihin lehmä kävisi makaamaan väsyneenä.
Lehmän antoi Kadmokselle Pelagon, Fokiin kuningas, ja se ohjasi hänet Boiotiaan, minne Kadmos perusti Theban kaupungin. Robert Graves ehdotti, että lehmä olisi itse asiassa päästetty vapaaksi hyvin rajatulle alueelle, ja paikkaan, johon se asettui makuulle, olisi perustettu kuun jumalatar Selenen temppeli.
Koska Kadmos aikoi uhrata lehmän Athenelle, hän lähetti osan miehistään läheiselle lähteelle hakemaan vettä. Heidät kuitenkin surmasi lähdettä vartioinut vesi-lohikäärme (vertaa Hydra), jonka puolestaan Kadmos tappoi miekallaan.
Athenen ohjeiden mukaisesti Kadmos kylvi lohikäärmeen hampaat maahan, ja siitä nousi joukko hurjasti aseistautuneita spartteja (’kylvetyt’). Heittämällä kiven heidän keskelleen Kadmos sai heidät taistelemaan keskenään, kunnes ainoastaan viisi jäi jäljelle. Nämä auttoivat häntä perustamaan kaupungin, ja heistä tuli kaupungin jalosukuisimpien sukujen perustajia.
Kadmoksen täytyi kuitenkin rangaistukseksi Areelle pyhitetyn lohikäärmeen tappamisesta harjoittaa katumusta kahdeksan vuoden ajan. Tämän jakson päätyttyä jumalat antoivat hänelle vaimoksi Harmonian, Areen ja Afroditen tyttären. He saivat pojan, jonka he nimesivät Polydorokseksi, ja neljä tytärtä: Ino, Autonoe, Agaue ja Semele.
Häissä kaikki jumalat olivat läsnä; Harmonia sai häälahjaksi Athenen kutoman peploksen ja Hefaistoksen tekemän kaulakorun. Huolimatta sekä avioliittonsa että valtakuntansa jumalaisesta luonteesta Kadmos sai katua katkerasti kumpaakin. Hänen perheensä kohtasi vakavia vastoinkäymisiä ja hänen kaupunkinsa yhteiskunnallisia levottomuuksia. Lopulta Kadmos luopui kruunustaan tyttärenpoikansa Pentheuksen eduksi ja vetäytyi Harmonian kanssa Illyriaan, jonka asukkaat huusivat hänet kuninkaakseen.
Kadmosta vainosi epäonni, joka oli langetettu hänen päällensä pyhän lohikäärmeen tappamisesta, ja kerran hän totesikin, että jos jumalat ovat noin kiintyneet yhden käärmeen elämään, hän voisi hyvinkin toivoa sellaista elämää itselleen. Välittömästi häneen alkoi kasvaa suomuja ja hänen muotonsa muuttua. Huomatessaan muodonmuutoksen Harmonia pyysi jumalilta että saisi saman kohtalon kuin miehensä, ja niin kohta tapahtuikin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kadmos Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: – | Theban kuningas  1400-luku eaa. Kuvitteellinen kronologia | Seuraaja: Pentheus |
Volkswagen Golf IV

| Volkswagen Golf IV |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Belgia  Brasilia  Etelä-Afrikka  Kiina  Saksa  Slovakia
Valmistaja:  Volkswagen
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  1997–2006
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Muotoilija:  Hartmut Warkuß 
Edeltäjä:  Volkswagen Golf III
Seuraaja:  Volkswagen Golf V
Teknisesti samankaltaisia:   A4-pohjalevyn mallit  Audi A3 (Typ 8L)  Audi TT (Typ 8N)  SEAT León (Typ 1M)  SEAT Toledo (Typ 1M)  Škoda Octavia (Typ 1U)  Škoda Praktik  Škoda Roomster  Volkswagen Bora  Volkswagen Bora (2007)  Volkswagen C-Trek  Volkswagen Lavida I  Volkswagen New Beetle 
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group A4
Moottori:  R4 VR5 VR6
Iskutilavuus:  1,4–3,2 l
Teho:  68–241 hv
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti 5-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen kaksoiskytkin
Mitat
Massa:  1 170–1 543 kg
Pituus:  4 149–4 397 mm
Leveys:  1 735 mm
Korkeus:  1 439–1 485 mm
Volkswagen Golf IV (Typ 1J) on Volkswagenin Golf-mallin neljäs sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 1997–2003, farmaria vuoteen 2006 saakka. Neljännen sukupolven Golfin sedan-korinen sisarmalli on nimeltään Bora, joka saapui syksyllä 1998. Golfia kehuttiin turvallisuudesta, korkeasta työn ja viimeistelyn laadusta sekä hyvistä ajo-ominaisuuksista. Golf IV oli huomattavasti edeltäjäänsä vähävikaisempi auto ja sijoittui keskiarvon paremmalle puolelle vikatilastoissa. Alkuvuosien malleissa oli jonkin verran sähkövikoja ja ruostumisongelmia liiallisten säästötoimenpiteiden takia. Uudemmissa vuosimalleissa nämä ongelmat oli kuitenkin saatu korjattua.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Volkswagen Golf IV Wikimedia Commonsissa
Volkswagen Golf IV GTI
Volkswagen Golf IV Variant
Volkswagen Golf R32
Augeias

Augeias (m.kreik. Αυγείας ’loistava’) oli kreikkalaisessa mytologiassa Eliin kuningas. Eri lähteissä hänen mainittiin olevan Helioksen ja Nausidamen tai Eleioksen poika. Isäksi mainitaan myös Poseidon ja Forbas. Augeias oli myös yksi argonauteista. Augeiaalla oli pojat Agasthenes, Fyleus ja Eurytos. Lisäksi hänellä oli tyttäret Epikaste ja Agamede.
Herakleen viides urotyö: Augeiaan tallit

Augeias tunnetaan parhaiten Herakleen viidennestä urotyöstä. Eurystheus käski Herakleen puhdistaa Augeiaan tallit yksinään yhdessä päivässä. Kun neljä ensimmäistä tehtävää olivat Eurystheuksen tarkoituksista huolimatta tuottaneet Herakleelle ihmisten silmissä silkkaa kunniaa, saisi lannanluonti tämän arvostuksen varmastikin laskemaan. Kun talleissa oleileva karja oli Augeiaan saama taivaallinen lahja, se oli immuuni taudeille ja tuli toimeen vähälläkin huolenpidolla, ja siksi talleihin oli kertynyt vuosien saatossa suunnattomat määrät lantaa.
Herakles hoiti tehtävän kääntämällä Alfeios- ja Peneiosjoen kulkemaan tallien läpi, niin että ne veivät lannat mennessään. Augeias oli luvannut Herakleelle palkkioksi kymmenyksen karjastaan mutta ei pitänyt sanaansa. Herakles kävi sittemmin kaksikin kertaa hänen kimppuunsa tästä hyvästä. Jälkimmäisellä kerralla Herakles tappoi hänet ja nosti kuninkaaksi pojan Fyleuksen, joka oli aiemmin todistanut isälleen, että Herakleen vaatimus oli oikeutettu, ja joutunut karkotetuksi tämän mukana.
Urotyön onnistumisesta seurannut ilo jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi: Eurystheus hylkäsi suorituksen, koska Herakles oli tehnyt työn palkkaa vastaan.
Käytettäessä Augeiaan talleja vertauskuvana tarkoitetaan asiaa, joka on jätetty hoitamatta ja joka on siten ajan kuluessa jäänyt sotkun peittoon.
Catherine Coleman

| Catherine Grace "Cady" Coleman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. joulukuuta 1960 (ikä 63) Charleston, Etelä-Carolina
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  kemisti
Ura
Tyyppi:  NASAn astronautti
Sotilasarvo:  everstiluutnantti (evp), USAF
Aika avaruudessa:  180 päivää, 4 tuntia
Lennot

:  STS-73
 
:  STS-93
 
Sojuz TMA-20:  Sojuz TMA-20
 
:  Retkikunta 26
 
:  Retkikunta 27
 
Aiheesta muualla
cadycoleman.com
Catherine Grace "Cady" Coleman on yhdysvaltalainen kemisti, entinen Yhdysvaltain ilmavoimien upseeri ja nykyinen NASAn astronautti. Hän on kahden avaruussukkulalennon veteraani. Hän toimi Kansainvälisen avaruusaseman Retkikunta 26:n ja Retkikunta 27:n miehistön jäsenenä.
Coleman suoritti kemian alemman korkeakoulututkinnon (B.Sc.) Massachusetts Institute of Technologyssa (MIT) vuonna 1983 Yhdysvaltain ilmavoimien opiskelijana. Valmistumisen jälkeen hän liittyi  Yhdysvaltain ilmavoimiin vänrikkinä jatkaen tohtorintutkinnon suorittamista MIT:ssä. Hän siirtyi suorittamaan aktiivipalvelusta ilmavoimien Wright-Patterson Air Force Basessa tutkimuskemistinä. Työssään hän osallistui NASAn Long Duration Exposure Facility -koesatelliitin pinnan analysointiin konsulttina. Vuonna 1991 hän suoritti tohtorintutkinnon polymeeritieteessä ja koneenrakennuksesta. Hän erosi ilmavoimista marraskuussa 2009.
Coleman valittiin NASAn astronauttikoulutukseen vuonna 1992 tehtäväspesialistiksi. Hän on osallistunut kahdelle avaruussukkulalennolle. Vuonna 1995 hän oli STS-73:n miehistössä tiedelennolla USML-1 koejärjestelyiden käsitellessä bioteknologiaa, palamista (combustion science) ja nesteiden fysiikkaa.  Coleman osallistui vuonna 1999 toiselle avaruussukkulalennolleen STS-93. Tehtäväspesialistina hän vastasi  Chandra-avaruusteleskoopin ja sen rakettivaiheen siirrosta sukkulan rahtiruumasta avaruuteen.
Coleman työskenteli sukkuloiden ja ISS-avaruusaseman robottikäsivarren operaatioiden ja koulutuksen johdossa. Coleman laukaistiin 15. joulukuuta 2010 (16. joulukuuta Baikonurin aikaa) lennolla Sojuz TMA-20 avaruuteen liittymään ISS-avaruusaseman Retkikunta 26:n miehistön jäseneksi. Hän palasi Maahan 24. toukokuuta 2011 lennolla Sojuz TMA-20.
Coleman on naimisissa lasitaiteilija Josh Simpsonin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Catherine Coleman Wikimedia Commonsissa
NASA:n elämäkertasivut (englanniksi)
Speceacts.de:n elämäkerta (englanniksi)
Retkikunta 26:tta edeltävä haastattelu (Arkistoitu – Internet Archive) (28.10.2010) (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Catherine Coleman
Käännös suomeksi
Aigisthos

Agamemnonin murha, Pierre-Narcisse Guerin, 1817
Aigisthos (m.kreik. Αἴγισθος, "vuohen voima") oli kreikkalaisessa mytologiassa Thyesteen ja hänen tyttärensä Pelopeian poika. Hänen isänsä oli noussut veljensä Atreuksen kanssa valtaan Mykenessä heidät väliaikaishallitsijoiksi asettaneen kuningas Eurystheuksen kuoltua taistelussa herakleideja vastaan.
Thyestes oli saanut valtaistuimen Atreuksen puolison Aeropen, jonka kanssa hänellä oli suhde, petettyä miehensä, mutta Atreus oli syrjäyttänyt tämän Zeuksen avustuksella. Atreus karkotti veljensä, ja myöhemmin, kun hän sai tietoonsa Thyesteen aviorikkomuksen, hän tappoi veljensä pojat ja tarjosi heidän lihaansa valmistettuna Thyesteelle teeskennellen anteeksiantoa ja ystävyyttä. Kun Thyestes oli nauttinut ateriansa, Atreus näytti hänelle säästämänsä raajat ja karkotti tämän uudelleen maasta.
Thyesteen etsiessä keinoja kostaa veljelleen, hän sai oraakkelilta tiedon, että hän voisi saada kostonsa, jos hän saisi pojan oman tyttärensä kanssa. Hän saikin Aigisthoksen tyttärensä kanssa, mutta tämän äiti hylkäsi lapsensa häveten insestiä. Paimen löysi lapsen ja antoi tämän Atreukselle, joka kasvatti poikaa omanaan. Aigisthoksen vartuttua mieheksi Thyestes paljasti hänelle olevansa sekä tämän isä että isoisä, ja että Atreus on hänen setänsä, jolloin Aigisthos tappoi Atreuksen.
Thyestes palasi jälleen valtaan, mutta Atreuksen pojat Agamemnonin ja Menelaoksen pelasti heidän hoitajansa Sikyonin. Spartan kuningas Tyndareus haetti Atreuksen pojat luokseen, ja yhdessä he ajoivat Thyesteen jälleen pois. Tyndareus antoi heille tyttärensä vaimoiksi, Klytaimnestra Agamemnonille ja Helenan Menelaokselle, joka peri valtaistuimen Tyndareuksen kuoltua.
Sen jälkeen kun Agamemnon oli lähtenyt Troijan sotaan, Aigisthos vietteli tämän vaimon Klytaimnestran. Kuninkaan palattua kymmenen vuoden päästä takaisin Mykeneen nämä tappoivat tämän; Klytaimnestra antoi miehelleen hihattoman ja kaula-aukottoman paidan, jota pukiessa hänet tapettiin; tappajana oli joko Aigisthos tai Klytaimnestra. Myös Agamemnonin rakastajatar Kassandra murhattiin; tämän surmasivat joko Aigisthos ja Klytaimnestra yhdessä tai Klytaimnestra yksin.
Agamemnonin tytär Elektra pelasti veljensä Oresteen, vielä sylilapsen, lähettämällä tämän pois, mutta hänen aikuistuttuaan hän halusi kostaa isänsä kuoleman. Niin hän palasi Mykeneen ja tappoi sekä äitinsä Klytaimnestran että Aigisthoksen..