stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Forum Hadriani
Maantiede

Forum Hadriani oli satamakaupunki, joka sijaitsi Germania inferiorin eli Ala-Germanian rannikolla. Se oli kaikkein pohjoisin roomalainen kaupunki Manner-Euroopassa. Sen pohjoispuolella kulki rajalinnakkeiden ketju, jonka toinen puoli oli Rooman valtakuntaan kuulumatonta Germaniaa. Linnakkeista merkittävin oli Praetorium Agrippinae. Tabula Peutingerianassa Forum Hadrianin kuvataan sijainneen tiellä, joka johti Lugdunum Batavorumista (nyk. Leiden) Flenion kautta Noviomagus Batavorumiin (nyk. Nijmegen). Se on merkitty Lugdunumin ja Flenion välille, mutta etäisyyttä ei ole mainittu.
Kaupungin eteläpuolelta kulki Fossa Corbulonis, nykyinen Vlietin kanava. Nykyisin kaupungin paikka on Haagin esikaupunkialuetta, ja siinä sijaitsevat muun muassa Park Arentsburg -puisto sekä diakonissalaitos (Diaconessenhuis Voorburg).
Historia

Forum Hadrianin paikalla on ollut paikallisen Cananefates-heimon asutus viimeistään ensimmäisen vuosisadan alkupuoliskolla. Sitä laajennettiin saman vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla Domitianuksen aikana. Hadrianus antoi paikalle markkinapaikkaoikeudet noin vuonna 120–121, jonka jälkeen kaupunki tunnettiin nimellä Forum Hadriani, suomeksi ”Hadrianuksen markkinapaikka". Kaupunkiin alettiin rakentaa kivirakennuksia noin ajalla 120–160. Joskus ennen vuotta 162 kaupungista tehtiin municipium, ja siihen viitataan myös nimellä Municipium Aurelium Cananefatium.
Joskus kaupungin on ehdotettu olleen rajalinnoitusten aputukikohta ja laivastoasema, mutta tästä ei ole selviä arkeologisia todisteita. Kaupunki säilyi olemassa noin vuoteen 260–270 saakka, jolloin se tuhottiin. Paikka asutettiin mahdollisesti myöhemmin uudelleen, sillä sieltä on tehty esinelöytöjä vielä myöhäisantiikin ajalta.
Kaupungin paikalta löydettiin roomalaisaikaisia jäänteitä jo 1500-luvulla, ja siellä on suoritettu arkeologisia kaivauksia jo varhain. Nykyisin kaupungin arkeologinen kohde on Alankomaiden länsiosan tärkein roomalaisaikainen kohde.
Rakennukset ja löydökset

Forum Hadriani on ollut ympäröity muureilla, jotka ovat sulkeneet sisäänsä suunnilleen neliskulmaisen alueen. Muureista ja sen porteista on löydetty jäänteitä. Länsimuurin lasketaan olleen pituudeltaan noin 400 metriä ja pohjoismuurin noin 200 metriä. Eteläpuolella eli kanavan puolella ei ollut muuria. Kaupungin paikalta on löydetty myös muun muassa rakennusten perustuksia, lattiamosaiikkeja, piirtokirjoituksia, keramiiikkaa, monenlaisia metalliesineitä sekä koruja ja rahoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Forum Hadriani Wikimedia Commonsissa
Kaavakuva kaupungin sijainnista suhteessa nykykaupunkiin.
Kaupungin raunioita.
Kattotiili, jossa on tiilileima CGPF, Classis Germanica Pia Fidelis, joka tarkoittaa Rooman Reinjoen laivastoa, noin ajalta 89–200 jaa.
Fragkokástello

| Fragkokástello Φραγκοκάστελλο |
| --- | --- |
 Fragkokástellon rantaa ja Fragkokástellon linna.
 Fragkokástello
 Koordinaatit: 35°11′N, 24°14′E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Chaniá
Kunta:  Sfakiá
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7407000804
Väkiluku (2011):  148
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Fragkokástello (kreik. Φραγκοκάστελλο; usein transl. Frangokástello) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella ja kuuluu Sfakián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 148 (vuonna 2011).
Fragkokástello sijaitsee Välimereen kuuluvan Libyanmeren rannalla Kreetan etelärannikolla noin 55 kilometriä lounaaseen Réthymnosta ja noin 80 kilometriä kaakkoon Chaniásta. Chóra Sfakíoniin matkaa on noin 13 kilometriä. Kylä on rakennettu kapealle rannikkotasangolle Lefká Óri -vuorten eteläpuolella. Se on osa Patsianóksen kyläyhdyskuntaa.
Fragkokástellon kylä kauempaa nähtynä.
Kylän paikalla on ollut asutusta jo esihistoriallisella ajalla sekä edelleen roomalaisella kaudella. Kylän lähellä sijaitsevat kahden varhaiskristillisen basilikakirkon jäänteet 500-luvun jälkimmäiseltä puoliskolta, mikä kertoo paikan olleen merkittävä vielä varhaisella bysanttilaisella kaudella. Ne on nimetty paikalla olevien myöhempien kirkkojen, Pyhän Niketaksen kirkon (Ágios Nikítas) ja Arkkienkeli Mikaelin kirkon (Ágios Astrátigos) mukaan. Koko paikka tunnettiin pitkään ensin mainitun kirkon mukaan nimellä Ágios Nikítas. Asutus on oletettavasti hylätty saaren arabivalloituksen aikoihin 600-luvulla.
Fragkokástellon kylä tunnetaan ennen kaikkea sille nimensä antaneesta Fragkokástellon linnasta (”Frankkien linna”). Se rakennettiin venetsialaisvallan aikana vuonna 1371, ja siitä on nykyisin jäljellä enää neljä kulmatornia ja seinät. Kylän lähellä on lukuisia hyviä uimarantoja, ja yksi niistä on heti linnan kohdalla. Kylässä on myös muun muassa huoneiden vuokraajia, kalastussatama, supermarketti, linja-autopysäkki ja tavernoja.
Kylän lähellä sijaitsee myös Pyhän Kharalampoksen luostari (Moní Agíou Charalámpous).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fragkokástello Wikimedia Commonsissa
Herman Frazier

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Herman Frazier |  Herman Frazier |  Herman Frazier |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Montréal 1976 | 4×400 metriä |  |
|  Pronssia | Montréal 1976 | 400 metriä |  |
Herman Ronald Frazier (s. 29. lokakuuta 1954 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) on entinen yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja.
Frazier saavutti Montréalin 1976 olympialaisissa pronssia 400 metrin juoksussa ajalla 44,95 s. Hän juoksi 4 × 400 metrin viestijuoksussa kultaa ajalla 2.58,65 voittaneessa Yhdysvaltain joukkueessa ensimmäisen osuuden.
Freatto

Freatto (m.kreik. Φρεαττώ, Freattō, lat. Phreatto), Freattos (m.kreik. Φρεαττώς, Freattōs, lat. Phreattus) tai Freattys (m.kreik. Φρεαττύς, lat. Phreattys) oli antiikin aikainen heeros Freatokselle omistettu pyhäkkö Pireuksen Zean satamassa Kreikassa. Siellä kokoontui vanhaa alkuperää ollut murhaoikeudenkäyntejä käsitellyt oikeusistuin. Freatton tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta se sijaitsi rannikolla lähellä Zean sataman suuta.
Kreikkalaisessa mytologiassa paikka yhdistettiin heerokseen nimeltä Freatos. Todellisuudessa sen nimen alkuperäksi on arvioitu sana frear (φρέαρ), 'kaivo'. Aristoteleen mukaan Freatton oikeusistuimessa tuomittiin murhan vuoksi aiemmin maanpakoon määrätyt, jotka olivat anoneet maanpaosta kotiin pääsyä sillä perusteella, että henkirikos olisi ollut jollakin tavalla oikeutettu; mutta jotka olivat tehneet uuden henki- tai väkivaltarikoksen. Tämän vuoksi oikeudenkäynti käytiin niin, että syytetty oli satamassa ankkuroituneessa laivassa, jotta häntä ei päästettäisi Attikan alueelle ennen asian ratkaisemista, kun taas tuomarit olivat maalla. Aristoteles antaa ymmärtää tällaisten tapausten olleen harvinaisia, eikä yhdestäkään oikeustapauksesta ole säilynyt tietoa.
William Alfred Fowler

| William Alfred Fowler |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. elokuuta 1911 Pittsburgh, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kuollut: 14. maaliskuuta 1995 (83 vuotta) Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvaltalainen
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Charles Christian Lauritsen
Oppilaat:  Arthur B. McDonald
Tutkimusalue:  Fysiikka
Palkinnot:  Henry Norris Russell Lectureship (1963) Eddington mitali (1978) Bruce-mitali (1979)   Nobelin fysiikanpalkinto (1983)
William Alfred ”Willie” Fowler (9. elokuuta 1911 – 14. maaliskuuta 1995) oli yhdysvaltalainen astrofyysikko.
Fowler syntyi Pittsburghissa Pennsylvaniassa ja valmistui Ohion osavaltionyliopistosta. Vuonna 1936 vastaanotti tohtorin arvon California Institute of Technologyssä. Hän sai fysiikan Nobel-palkinnon vuonna 1983  yhdessä Subrahmanyan Chandrasekharin kanssa nukleosynteesiin liittyvästä tutkimuksestaan.
Frearrhioi

| Frearrhioi> Φρεάρριοι.Sijainti |
| --- | --- |
 Frearrhioi
Koordinaatit:  37°46′39″N, 23°57′33″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Fériza, itään Attikan Ólympos-vuoresta, Attika
Historia
Tyyppi:  demos
Perustettu:  508 eaa.
Kulttuuri:  antiikin Kreikka
Alue:  Attika
Kaupunki:  Ateena
Fyle:  Leontis
Trittys:  paralia
Demonyymi:  Frearrios (Φρεάρριος)
Väkiluku:  noin 2 700
Bulen jäseniä:  9
 :  10 (vsta 224 eaa.)
 :  ei tiedossa (vsta 201 eaa.)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Frearrhioi (m.kreik. Φρεάῤῥιοι; myös Frearrioi; lat. Phrearrioi) oli antiikin aikainen Leontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen paralia-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Frearrhioi sijaitsi Attikan kaakkoisosassa. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Férizan tienoille itään Attikan Ólympos-vuoresta.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yhdeksän edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 10 bule-edustajaa.
Frearrhioi oli suurikokoinen demos, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin 2 700 henkeä. Sieltä oli kotoisin muun muassa Themistokles. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Frearrios (Φρεάρριος).
Fosfomysiini

| --- | --- |

Fosfomysiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
[(2R,3S)-3-metyylioksiran-2-yyli]fosfonihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 23155-02-4
ATC-koodi: J01XX01
PubChem CID: 446987
DrugBank: DB00828
Kemialliset tiedot
Kaava: C3H7O4P 
Moolimassa: 138,056
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 94 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 30–37 %
Proteiinisitoutuminen: Ei sitoudu
Metabolia: Ei metaboloidu
Puoliintumisaika: 5,7 h
Ekskreetio: Renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen, intravenoosi
Fosfomysiini (C3H7PO4) on epoksideihin ja fosfonihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdisteellä on antibioottisia ominaisuuksia ja sitä käytetään virtsatieinfektioiden hoitamiseen.
Esiintyminen, rakenne ja tuotanto

Fosfomysiini eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1969 Streptomyces fradiae -bakteeristä. Tämän bakteerin lisäksi myös useat muut Streptomyces-suvun bakteerit ja Pseudomonas syringae ja Pseudomonas viridiflava tuottavat fosfomysiiniä. Fosfomysiinin rakenne on antibiootiksi poikkeuksellinen ja se sisältää epoksidirenkaan, fosfonihapporyhmän ja kaksi kiraalista hiiliatomia. Fosfomysiini on R,S-isomeeri ja sen ominaiskiertokyky on vesiliuoksessa -9,1°.
Fosfomysiiniä voidaan tuottaa bioteknisesti ja lisäksi sen synteesiin on kehitetty sekä raseemisia seoksia tuottavia synteesejä että puhdasta vaikuttavaa isomeeria tuottavia asymmetrisiä synteesejä.
Vaikutusmekanismi ja käyttö

Fosfomysiinin teho perustuu fosfoenolipyruvaattitransferaasientsyymin inhibitioon. Fosfomysiini alkyloi fosfoenolipyruvaattitransferaasin aktiivisen kohdan kysteiiniamninohapon. mikä johtaa inaktiiviseen entsyymiin ja bakteerien soluseinän valmistamiseen tarvittavan N-asetyylimuramiinihapon biosynteesin estymiseen. Yhdiste tehoaa sekä grampositiivisiin että gramnegatiivisiin bakteereihin ja erityisesti sauvabakteereihin. Sille alttiita ovat muun muassa Serratia mercescens ja Staphylococcus aureus, mutta monet Pseudomonas-kannat ovat resistenttejä. Fosfomysiiniä voidaan käyttää myös vähentämään platinaa sisältävien syöpälääkkeiden myrkyllisyyttä.
Fosfomysiinin tärkein käyttökohde on virtsatieinfektioiden estäminen ja hoitaminen.
Haittavaikutukset

Fosfomysiini on suhteellisen hyvin siedetty lääkeaine ja tyypillisimmät haittavaikutukset ovat ruuansulatuskanavan oireita kuten vatsakipua ja huonovointisuutta. Harvinaisempi haittavaikutus on allerginen nokkosihottuma.
Aiheesta muualla

Human Metabolome Database (HMDB): Fosfomycin (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Fosfomycin (englanniksi)
ChemBlink: Fosfomycin (englanniksi)
Nuno Frechaut

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Nuno Miguel Frechaut Barreto
Syntymäaika: 24. syyskuuta 1977 (ikä 47)
Syntymäpaikka: Lissabon, Portugali
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 182 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1996–2000 | Vitória | 75 | (2) |
| 2000–2004 | Boavista | 84 | (6) |
| 2005 | Dynamo Moskova | 15 | (1) |
| 2006–2009 | Braga | 76 | (4) |
| 2009–2011 | Metz | 39 | (0) |
| 2011–2012 | Naval | 8 | (0) |
| 2012–2014 | Boavista | 19 | (2) |
| Yhteensä | Yhteensä | 316 | (15) |
Maajoukkue
| 2001–2005 | Portugali | 17 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Nuno Miguel Frechaut Barreto (s. 24. syyskuuta 1977 Lissabon, Portugali) on portugalilainen ammattilaisuransa lopettanut jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli oikea laitapuolustaja.
Frechaut edusti urallaan portugalilaisia Vitóriaa, Boavistaa, Bragaa ja Navalia, venäläistä Dynamo Moskovaa sekä ranskalaista Metziä. Hän pelasi yhteensä 235 ottelua Portugalin pääsarjassa, 15 ottelua Venäjän liigassa ja 39 ottelua Ranskan Ligue 2:ssa sekä yhteensä 27 ottelua Portugalin toiseksi ja kolmanneksi korkeimmilla sarjatasoilla. Frechaut voitti Boavistassa Portugalin-mestaruuden kaudella 2000–2001.
Portugalin maajoukkueessa Frechaut pelasi 17 ottelua vuosina 2001–2005. Hän oli mukana MM-kilpailuissa 2002, joissa hän pelasi avauskokoonpanossa yhdessä Portugalin kolmesta ottelusta.
Karankajärvi

| Karankajärvi |
| --- | --- |
 Ylä-Karanka
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi, Karstula
Koordinaatit:  62°44′39″N, 24°49′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karankajärven va|Karankajärven valuma−alue (14.66)
Tulouomat:  Vihanninjoki Vihanninjärvestä, Selänpäänjoki Luotojärvestä, Luksanjoki, Rautapuro
Laskujoki:  Karajoki Hepolampeen
Järvinumero:  14.661.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,7 m  
Pituus:  12,3 km  
Leveys:  2,9 km  
Rantaviiva:  46,084 km  
Pinta-ala:  11,0118 km²  
Tilavuus:  0,043999102 km³  
Keskisyvyys:  4 m  
Suurin syvyys:  23 m  
Valuma-alue:  408,55 km²  
Saaria:  8 
 fiKarankajärvi 
Karankajärvi on Keski-Suomessa Saarijärvellä Pääjärvellä ja Vihannissa Pylkönmäen lähellä sekä Karstulassa Kummunkylässä Pääjärven eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Karankajärvi on 12,3 kilometriä pitkä, 2,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 1 101 hehtaaria eli 11 neliökilometriä. Järven vesialtaita ovat Luksanjärvi, Ylä-Karanka, Ala-Karanka, Karankajärvi ja Uodinselkä. Luksanjärveä ja Ylä-Karankaa yhdistää Luksansalmi, Ylä- ja Ala-Karankaa Suosalmi, Ala-Karankaa pääaltaaseen Karasalmi ja Uodinselkä pääaltaaseensa leveä Uodinsalmi. Järven ympäristö ja rannikko on alavaa metsämaata, jota peltomaat rikkovat Vihannissa, Laatukassa, Luksanniemellä ja Kummunkylässä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Niistä suurin on Uodinselällä sijaitseva 100-metrinen Lokkisaari. Muita ovat samoin Uodinselällä sijaitsevat Honkosensaaret, pääaltaassa sijaitsevat Lamposaari ja Tervasaari, sekä Suosalmessa olevat Lamposaari ja Vihtasaari, ja pohjoisempana sijaitseva Tavassaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 44 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 4,0 metriä. Luksanlahti on varsin matala lahti, eikä siinä on edes 1,5 metriä vettä. Viereisellä Ylä-Karangalla ja Ala-Karangalla vettä on enimmillään 2,4 metriä ja sen rannat ovat matalia. Pääaltaassa ja Uodinselällä on kunnolliset syvänteet. Niissä 6-metrinen syvyyskäyrä kulkee molemmissa järvenosissa katkeamatta. Uodinselällä kulkee sen keskellä yli kaksi kilometriä pitkä syvänne, jossa vesi on yli 15 metriä syvää. Järven syvin kohta sijaitsee siinä Oinniemen edustalla, jossa on 23 metriä syvää . Pääaltaan syvänteessä on korkeintaan 13 metriä vettä. Järven rantaviivan pituus on 46,1 kilometriä. Kiinteää asutusta on järven rantaviivan tuntumassa vain nimeksi, mutta vapaa-ajan asutusta on enemmän. Rannikon tuntumassa on yhdeksän maatilaa, parikymmentä kiinteää asuntoa ja lähes sata vapaa-ajan asuntoa. Uodinselällä sijaitsevat Hallaperän kulmakunta sekä Alakylä ja Kuoppala. Vihanninjoen ympärillä ovat Vihannin, Taipaleen sekä Pyhäperän kulmakunnat. Ala-Karangan itäpuolelle mahtuvat lähekkäin Laatukka, Mullikka ja Pääjärvi. Luksanjärven ympärillä sijaitsevat Luksanperä ja Luksanniemi. Suosalmen yli kulkee sututielle 636 kuuluva silta, joka seuraa etelässä järven länsirantoja Pylkönmäelle. Siitä haarautuu pohjoisessa kylätie, joka kulkiessaan Luksanniemen kautta ohittaa järven pohjoispuolelta. Kylätieltä haarautuu järven itärantoja kiertävä toinen kylätie, joka yhtyy seututiehen Taipaleessa. Myös järven eteläpään itärantaan pääsee tietä myöten. Se haarautuu seututieltä Pääjärvellä, käy Kuoppalassa ja haarautuu sieltä Pylkönmäelle.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Karankajärven valuma-alueella (14.66), jonka Karankajärvien alueeseen (14.661) järvi kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on 409 neliökilometriä ja järvisyys 5,55 % . Karankajärvi on nimikkovaluma-alueensa kokoava pääjärvi. Sen ainoa lähijärvi on Merenlampi (4 ha), joka laskee suo-ojia myöten Ylä-Karankaan. Karankajärveen laskee neljä jokea: Selänpäänjoki ja Rautapuro Uodinselän eteläpäähän, Vihanninjoki järven pääaltaaseen, ja Luksanjoki Luksanjärveen. Rautapuron valuma-alueella (14.663) ei esiinny suuria järviä tai lampia.  
Selänpäänjoen valuma-alueella (14.662) on yksitoista yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Joen pääuomassa ovat alajuoksulta lukien Luotojärvi (34 ha), Sammalinen (77 ha) ja yläjuoksulla Partajärvi (63 ha). Vihanninjoen valuma-alueen (14.664) laskujoki on Vihanninjärvestä (165 ha) alkava Vihanninjoki. Valuma-alueella on yli kaksikymmenta järveä tai lampea ja sen yläjuoksulla sijaitsevat esimerkiksi Kiesimenjärvi (297 ha), Latvanen (118 ha) ja Iso-Renkanen (41 ha). Luksanjoen valuma-alueella (14.665) on yhdeksän yli hehtaarin kokoista järveä ja lampea. Niistä suurin on Särkijärvi (17 ha), jonka laskuoja yhtyy Luksanjokeen sen alajuoksulla. Muut järvetä ovat lampia. Lyhyt Karajoki laskee välillä Hepolammen eteläpäähän ennen kuin jatkaa etelään päin Tuhmalampeen (193 ha) ja edelleen se laskee neljän kilometrin päässä Kalmarinselkään (705 ha). Karankajärven vedenpinnan korkeus on 148,7 metriä mpy. Karajoki on pari kilometriä pitkä, mutta siinä on 4,8 metriä pudotusta. Hepolammesta alas Kalmarinjärveen tulee pudotusta 14 metriä lisää.
FS Foudroyante (1855)

| Foudroyante |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Lorient
Kölinlasku:  20. elokuuta 1854
Laskettu vesille:  2. kesäkuuta 1855
Palveluskäyttöön:  syyskuu 1855
Poistui palveluskäytöstä:  1871
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 575 t
Pituus:  51,05 m
Leveys:  13,14 m
Syväys:  2,63 m
Koneteho:  225 ihp
Nopeus:  3 solmua
Miehistöä:  280
Aseistus
Aseistus:  16 × 50 naulan tykkiä 2 × 12 naulan tykkiä
Foudroyante oli Ranskan laivaston vuonna 1855 vesillelaskettu  Dévastation-luokan uiva patteri.
Valmistus

Alus tilattiin 28. heinäkuuta 1854 Lorientin laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 20. elokuuta 1854. Alus laskettiin vesille 2. kesäkuuta 1855 ja se otettiin palvelukseen syyskuussa.
Palvelus

Aluksen piti osallistua Oolannin sotaan, mutta sitä ei koskaan lähetetty Itämerelle. Se oli koko uransa reservissä. Aluksen höyrykone siirrettiin Cherbourgin kuivatelakan altaiden kuivaamiseen.
Alus poistettiin alusluettelosta Cherbourgissa 29. marraskuuta 1871 ja se romutettiin vuonna 1874.
Foúrnoi Korseón (kunta)

| Foúrnoi Korseón Foúrnoi Korseónin kunta Φούρνοι Κορσεών Δήμος Φούρνων Κορσεών |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Foúrnoi Korseón
 Koordinaatit: 37°34′N, 26°30′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Ikaría
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  5402
 – Kuntakeskus:  Foúrnoi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  45,247 km²
Väkiluku (2011):  1 459
 – Väestötiheys:  32,25 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  833 xx
Suuntanumero(t):  22750
Rekisterikilpi:  MO
 
 www.fournikorseon.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Foúrnoi Korseón (kreik. Φούρνοι Κορσεών eli Δήμος Φούρνων Κορσεών, Dímos Foúrnon Korseón) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ikarían alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 45,247 neliökilometriä ja väkiluku 1 459 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Foúrnoi.
Foúrnoi Korseónin kunta käsittää koko Foúrnoin saariryhmän. Sen pääsaari on Foúrnoin saari, jolla kuntakeskus Foúrnoin kylä sijaitsee. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat saariryhmän pienemmät saaret, mukaan lukien Ágios Minás, Alatonísi, Anthropofás, Kisiriá, Makronísi, Mikrós Ágios Minás eli Xéra Agíou Miná, Mikrós Anthropofás, Petrokáravo, Pláka, Plakáki, Prasonisáki, Strongyló, Thýmaina ja Thymaináki.
Kunnan osat

Foúrnoi Korseónin kunta muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |  |
| --- | --- | --- |
| Ágios Ioánnis Thermastís | 1 |  |
| Ágios Minás (saari) | 3 |  |
| Alatonísi (saari) | 0 |  |
| Anthropofás (saari) | 0 |  |
| Balí | 6 |  |
| Chrysomiléa | 104 |  |
| Dafnoliés | 2 |  |
| Foúrnoi | 1 120 |  |
| Kamári | 14 |  |
| Kampí Chrysomiléas | 50 |  |
| Kampí Foúrnon | 15 |  |
| Kerameidoú | 7 |  |
| Kisiriá (saari) | 0 |  |
| Makronísi (saari) | 0 |  |
| Mikrós Anthropofás (saari) | 0 |  |
| Petrokáravo (saari) | 0 |  |
| Plagiá | 1 |  |
| Pláka (saari) | 0 |  |
| Plakáki (saari) | 0 |  |
| Strongyló (saari) | 0 |  |
| Thýmaina (saari) | 136 |  |
| Thymaináki (saari) | 0 |  |
Yhteensä: 1 459
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Foúrnoi Korseón Wikimedia Commonsissa
Δήμος Φούρνων Κορσεών (Arkistoitu – Internet Archive). Foúrnoi Korseónin kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Pohjois-Egean saarten alue
| --- | --- |
Chíoksen alueyksikkö:   Chíos  Oinoússes  Psará 
Ikarían alueyksikkö:   Foúrnoi Korseón  Ikaría 
Límnoksen alueyksikkö:   Ágios Efstrátios  Límnos 
Lesboksen alueyksikkö:   Länsi-Lesbos (Dytikí Lésvos)  Mytilíni 
Sámoksen alueyksikkö:   Anatolikí Sámos  Dytikí Sámos
Oskar Fredriksen

| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten hiihto.MM-kilpailut  | Maa:   Norja> Miesten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Chamonix 1937 | 4 × 10 km viesti |  |
Oskar Fredriksen (9. helmikuuta 1909 – 19. kesäkuuta 1991) oli norjalainen maastohiihtäjä. Hän voitti kultaa 4 × 10 kilometrin viestissä Chamonix’n MM-kisoissa 1937 Annar Ryenin, Sigurd Røenin ja Lars Bergendahlin kanssa; hopeaa sai Suomi ja pronssia Italia.
Fosforyylikloridi

| Fosforyylikloridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  10025-87-3
PubChem CID:  24813
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  POCl3
Moolimassa:  153,32 g/mol
Ulkomuoto:  Väritön neste
Sulamispiste:  1,25 °C 
Kiehumispiste:  105,8 °C 
Tiheys:  1,645 g/cm3 
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa 
     
Fosforyylikloridi eli fosforioksikloridi (POCl3) on myrkyllinen kloorin, hapen ja fosforin muodostama molekyyliyhdiste. Ainetta käytetään orgaanisessa kemiallisessa synteesissä fosfaattiestereiden ja syklisten yhdisteiden valmistamisessa.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa fosforyylikloridi on väritöntä nestettä, joka savuaa ja jolla on helposti tunnistettava pistävä haju. Aine on erittäin reaktiivinen ja reagoi kiivaasti niin veden kuin erilaisten orgaanisten yhdisteiden kanssa.  Fosforyylikloridin kuumentaminen hajottaa sen suolahapoksi ja fosforin oksideiksi.
Valmistus

Fosforyylikloridia voidaan valmistaa monella eri tavalla. Teollisesti ainetta valmistetaan joko alkuaineistaan tai klooraamalla fosforitrikloridia.
Muita tapoja valmistaa fosforyylikloridia ovat fosforitrikloridin hapettaminen kaliumkloraatilla ja fosforipentakloridin ja rikkidioksidin reaktio, jolloin syntyy myös tionyylikloridia. Fosforyylikloridia syntyy myös, kun fosforipentakloridi reagoi pienen vesimäärän kanssa. Tässä reaktiossa on ongelmana fosforyylikloridin edelleen reagoiminen veden kanssa, jolloin syntyy fosforihappoa ja suolahappoa.