stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaijamari Sivill
Valikoituja suomennoksia

Waller, Robert James: Hiljaiset sillat.  (The bridges of Madison County)  WSOY, 1993.  ISBN 951-0-18952-9
Harrison, Sue: Äiti maa, isä taivas.  (Mother earth, father sky)  WSOY, 1995.  ISBN 951-0-20538-9
Mitchard, Jacquelyn: Mitä eniten haluat.  (The most wanted)  Otava, 1999.  ISBN 951-1-16071-0
Shan, Darren: Friikkisirkus.  (Cirque du Freak)  Tammi, 2001.  ISBN 951-31-2017-1
MacDonald, Ann-Marie: Linnuntietä.  (The way the crow flies)  Tammi, 2004.  ISBN 951-31-3013-4
Haruf, Kent: Jo ilta on.  (Eventide)  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30296-1
Oates, Joyce Carol: Putous.  (The falls)  Otava, 2006.  ISBN 978-951-1-20569-2
Hall, Steven: Haiteksti.  (The raw shark texts)  WSOY, 2007.  ISBN 978-951-0-32561-2
McCarthy, Cormac: Tie.  (The road)  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-33805-6
Michaels, Anne: Routaholvi.  (The winter vault)  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-34770-6
Tóibín, Colm: Brooklyn.  (Brooklyn)  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-5796-8
McCarthy, Cormac: Kaikki kauniit hevoset.  (All the pretty horses)  WSOY, 2014.  ISBN 978-951-0-40277-1
Saunders, George: Lincoln bardossa.  (Lincoln in the bardo)  Siltala, 2018.  ISBN 978-952-234-500-4
Nelson, Maggie: Argonautit.  (The Argonauts, 2015)  Helsinki:  S&S, 2018.  ISBN 978-951-52-4351-5
Nelson, Maggie: Sinelmiä.  (Bluets)  S&S, 2019.  ISBN 978-951-52-4713-1
Rooney, Sally: Normaaleja ihmisiä.  (Normal people)  Otava, 2020.  ISBN 978-951-1-33181-0
Nelson, Maggie: Vapaudesta: Neljä laulua rakkaudesta ja rajoista.  (On Freedom: Four Songs of Care and Constraint, 2021)  Helsinki:  S&S.  ISBN 978-951-52-5507-5
Evaristo, Bernardine: Tyttö, nainen, toinen.  (Girl, woman, other)  WSOY, 2022.  ISBN 978-951-0-46681-0
Palkinnot

Mikael Agricola -palkinto 2005
Kirjallisuuden valtionpalkinto 2011
Erkki Reenpään palkinto 2016
J. A. Hollon palkinto 2023
Mängi

Mängi (ent. Mängimies) on suomalainen artisti ja tuottaja. Hän pyörittää Löyly-Viihde-levy-yhtiötä. Hän on julkaissut yhden soololevyn Totuus on mun soihtu 2023. Mängi on yksi Konala Cartellin ja Thaimaannorppien jäsenistä ja kuului Royal Family- ja Voittajafiilis-yhtyeisiin. Hänellä on kaksi kultalevyä tuottajana (Skandaali – Kultalevy-albumi ja Aitoarttu – "Kylmää"-single).
Ura

Mängin ensimmäinen laajempaa yleisöä saavuttanut esiintyminen oli Konala Cartellin "KC pt.2", joka julkaistiin ensin netissä ja sittemmin virallisesti Kämmenlaiva-albumilla 2003.
Vuonna 2004 Mängi räppäsi Royal Familyn Pyöreän pöydän ritarit -albumilla ja "Kaikki yhden puolest" -singlellä. Samana vuonna julkaistiin myös Konala Cartellin Kuuminta hottia -mixtape ja Skandaalin Kultalevy, johon Mängi tuotti kaksi kappaletta ja skitit. Samana vuonna Voittajafiiliksen jäsenet ilmoittivat lopettavansa yhteistyön Royal Familyn kanssa.
Voittajafiilis julkaisi ensimmäisen ja ainoan albuminsa Jokanen on voittaja ja Mängi erosi Konala Cartellista 2005. Seuraavana vuonna Löyly-Viihde julkaisi Miksi teip sen? -mixtapen ja Mängi julkaisi soolosinkun "Valtti". Voittajafiilis julkaisi Hitsi et on siistii olla kovis -EP:n netissä 2008.
Vuonna 2010 Mängi liittyi uudelleen Konala Cartelliin, ja sitä seuraavana vuonna Konala Cartelli julkaisi "Jep Jep Joo" -kappaleen ja musiikkivideon.
Konala Cartelli palasi 2018 vuosien keikkatauolta Tavastialle, ja Löyly-Viihde palasi julkaisutoimintaan 2019.
Thaimaannorpat julkaisi ensimmäisen sinkkunsa 2020 ja Mängi julkaisi "Comic Sans (feat. Heimosudet)" -sinkun 2021 sekä sinkut "Muusikko", "Eniten" ja "1610 (feat. Solonen)" 2022.
Vuonna 2023 Mängi julkaisi debyyttialbuminsa Totuus on mun soihtu ja järjesti levynjulkistustaidenäyttelyn.
Diskografia > Sooloartistina > Singlet

Valtti (CD) 2006
Comic Sans (feat. Heimosudet) 2021
Muusikko 2022
Eniten 2022
1610 (feat. Solonen) 2022
Diskografia > Sooloartistina > Albumit

Totuus on mun soihtu
Jeesus
Muusikko
Shalalalala
1610 (feat. Solonen)
Comic Sans (feat. Heimosudet)
Eniten
Taivas ja helvetti
Diskografia > Tuottajana

Skandaali – Kultalevy-albumi ("Turha levy", "Onnelliset ihmiset", skitit) 2004 (streamannut kultaa)
Aitoarttu – "Kylmää"-single (Lassi Kankaanpään ja Kasper Rydmanin kanssa) 2022 (streamannut kultaa)
Epävakaa persoonallisuus

Epävakaa persoonallisuus tai rajatilapersoonallisuus (ICD-10-luokituksessa koodi F60.3) on kansainvälisen tautiluokitusjärjestelmän ICD-10:n mukainen persoonallisuushäiriö.
Epävakaalla persoonallisuudella tarkoitetaan laaja-alaista minäkuvaan, ihmissuhteisiin ja emootioihin liittyvää epävakautta. Epävakaasta persoonallisuudesta kärsii koko väestöstä arviolta 0,6 %. Epävakaan persoonallisuushäiriön diagnoosi lisättiin mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden diagnoosijärjestelmään (DSM-IV) vuonna 1980. Sen keskeinen tekijä on negatiivinen affektiivisuus eli taipumus kokea negatiivisia tunteita.
Aiheesta kirjan tehnyt Mark Osterloh väittää, että seuraavilla julkisuuden henkilöillä oli epävakaan persoonallisuuden tuntomerkkejä: Adolf Hitler, Mao Zedong, Marilyn Monroe, prinsessa Diana, Mary Todd Lincoln, Joan Crawford ja Judy Garland. Suomalaisista tämä diagnoosi on ollut Miki Liukkosella.
Sam Vakninin mukaan epävakaa persoonallisuus on narsistisen persoonallisuushäiriön epäonnistunut muoto, johon henkilö tietää olevansa epätyytyväinen. Henkilön ratkaisu on jäänyt vaillinaiseksi, ja mikäli henkilö olisi ratkaissut persoonansa kehityksen eri lailla, hänestä olisi tullut narsisti. Vakninin mukaan narsismi on psykopatologian oletusarvo, koska jokainen on pikkulapsena ollut narsisti. Noin 40 prosentilla narsisteista on komorbiditeettina myös epävakaa persoonallisuus.
Synty

Epävakaan persoonallisuushäiriön kehittymiseen vaikuttavat nykykäsityksen mukaan perinnölliset tekijät, vaikea-asteiset ja pitkään jatkuneet varhaislapsuuden traumat sekä muut toistaiseksi määrittämättömät ympäristötekijät. Häiriön tausta on heterogeeninen, eikä kaikkien tapausten tausta ole samanlainen, eivätkä kaikki häiriöstä kärsineet ole kohdanneet lapsuudessa vakavia traumakokemuksia.
Traumataustan, erityisesti seksuaalisen hyväksi­käytön, ja epävakaan persoonallisuushäiriön välillä on havaittavissa selkeä korrelaatio. Tutkimuksissa ei ole kuitenkaan toistaiseksi luotu syy-seuraussuhdetta seksuaalisen hyväksikäytön ja epävakaan persoonallisuushäiriön kehittymisen välillä. Seksuaalisen hyväksikäytön oletettu rooli epävakaan persoonallisuushäiriön synnyssä on kyseenalaistettu, ja siten on edelleen epäselvää, onko epävakaa persoonallisuus ja sille ominainen riskikäyttäytyminen seksuaalisen hyväksikäytön kokemista edeltävä ja sille altistava tekijä. Tämä kuitenkin liittyy yleiseen vaikeuteen pystyä todistamaan syy-seuraus-suhteita psykiatristen tilojen kohdalla ja nykyisen biologisen reduktionismin trendiin psykiatriassa. Se on johtanut siihen, ettei psykiatristen sairauksien etiologiaa yritetäkään todistaa, vaan sairaudet on supistettu oireluetteloiksi, joiden syntymekanismeja ei ole tarkoituskaan arvioida.
Toisaalta henkilön neuroottisuus, eli herkkyys negatiivisille tunteille, ennustaa epävakaan persoonallisuushäiriön oireita voimakkaammin kuin seksuaalinen hyväksikäyttö lapsena.
Keskeisimmät oireulottuvuudet ovat tunteiden ailahtelevuus ja vaihtelu, yllykkeiden hallintakyvyttömyys ja vuorovaikutussuhteiden häiriöalttius. Tyypillisesti tilasta kärsivän mieliala vaihtelee erittäin voimakkaasti ja useita kertoja saman päivän aikana. Tunteiden vaihtelua sävyttää äkillisesti hallitsemattomaksi kasvava tuskaisuus, ns. eskaloituva dysforia.
Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivällä ilmenee monenlaisia muutoksia neuro­psyko­logisessa toimintakyvyssä, erityisesti toiminnanohjauksessa. Puutteet ovat samanlaisia kuin voidaan havaita etuaivolohkon (orbitofrontaalinen aivokuori) aivovauriossa impulssikontrollin puutteiden osalta. Myös psykofysiologisissa aivosähkökäyrätutkimuksissa ja herätevastetutkimuksissa on havaittu monenlaisia poikkeavuuksia. On oletettu, että tila on aivojen eri osien yhteyksien välinen häiriö. Tilasta kärsivillä voidaan havaita manteli­tumakkeen ja hippo­kampuksen tavallista pienempää kokoa, joka on tyypillinen löydös myös traumaperäisissä häiriöissä, kuten PTSD:ssä ja dissosiatiivisissa häiriöissä.
Tunnusomaiset piirteet

Epävakaa persoonallisuus ilmenee vaikeuksina ihmissuhteissa. Tunne-elämää leimaa vuoristoratamaisuus sekä nk. splitting, jossa ajattelu on mustavalkoista ja suhteen toinen osapuoli on vaihtelevasti joko idealisoinnin tai demonisoinnin kohteena. Suhteiden epävakaaseen dynamiikkaan sisältyy siten jatkuva rakastan sinua / vihaan sinua-, tule tänne / häivy täältä -tyyppinen emotionaalinen luotaantyöntäminen ja takaisinvetäminen. Vähäpätöisetkin negatiivisia mielleyhtymiä herättävät vihjeet koetaan uhkaavina, todellisina ja suhteettoman voimakkaina, jolloin syvä pettymys saattaa vallata minuuteissa pitkään jatkuneen positiivisen tunneilmaston. Vuorovaikutusta epävakaan persoonallisuuden kanssa verrataankin munankuorilla kävelemiseen, sillä kielteisten tunnereaktioiden välttäminen edellyttää äärimmäistä varovaisuutta. Konfliktitilanteissa epävakaa persoonallisuus kokee helposti tulleensa loukatuksi ja saattaa katkaista välinsä vain palatakseen myöhemmin ilman sovittelua konfliktia edeltäneeseen tilanteeseen, aivan kuin mitään huolestuttavaa ei olisi edes tapahtunut (nk. splicing).
Oireet

Epävakaasta persoonallisuudesta kärsivän minäkokemusta sävyttää voimakas riittämättömyyden tunne. Kokemukseen liittyy varsin tavallisesti itseä kohtaan tunnettua vihaa. Pettymysten sietokyky on alhainen. Käytännössä henkilön itsetunto on sairaalloisen alhainen, hän ei kestä konflikteja eikä kritiikkiä sekä mahdollisesti kieltää identiteettinsä. Tilaan liittyy myös psyykkisten hallintakeinojen vaillinaisuus sekä kognitiivinen impulsiivisuus ja joustamattomuus. Normaalisti ihminen hallitsee tunteitaan siinä määrin, että pärjää arkielämässä. Kiintymyssuhteita sävyttää turvattomuus ja ihmissuhteita yleisemmin vihamielisyys.
Oireet > Psyykkisten hallintakeinojen häiriöiden ilmeneminen

Ulospäin suuntautuneesti: Henkilö reagoi herkästi negatiiviseen ärsykkeisiin seurassa mikä näkyy nopeina negatiivisten tunteiden purkauksina esimerkiksi paniikkina tai aggressiona. Henkilön kanssa ei välttämästä pysty keskustelemaan vapautuneesti ja hän saattaa jäädä henkisesti jumiin aiempiin tilanteisiin. Oikukkaasta käyttäytymisestä ja herkkänahkaisuudesta johtuen henkilön kanssa on vaikeaa tulla toimeen.
Sisäänpäin kääntyneesti: Pienimmätkin arjen haasteet ja tapahtumat saattavat herättää henkilössä poikkeuksellisen voimakasta ahdistusta. Suhteellisen lievä pettymys tai tilapäisesti epämiellyttävä kokemus, jollaisista muut pääsevät melko äkkiä yli, saattavat jäädä pitkittyneesti mieleen ja niistä on vaikeaa päästä yli. Muiden voi olla vaikeaa huomata sisäänpäin kääntyneitä oireita, sillä henkilö voi kamppailla neuroosiensa kanssa yksin sekä kuitenkin olla normaalissa sosiaalisessa vuorovaikutuksessa. Hänessä ei välttämättä ole näkyvää psykoottisuutta tai masennusta.
Miten henkilö ilmaiseekin oireitaan, hänellä on jatkuvia vaikeuksia tunteidensa kanssa. Hän kokee itsensä tai muut vääränlaiseksi, eikä hän pysty nauttimaan elämästä. Tilaan liittyy usein itseä vahingoittavaa toimintaa, kuten itsensä viiltelyä, lääkkeiden yliannostelua yms., mutta tähän toimintaan ei yleensä liity kuoleman toivetta vaan pyrkimys vähentää psyykkistä ahdistusta. Itsemurhakuolleisuus on viimeisissä tutkimuksissa ollut noin 10 %, paikoin luku on ollut suurempikin.
Oireet > Kuukautiskierron vaikutus

Naisten estrogeenikierron erot voivat olla yhteydessä häiriön oireiden ilmenemiseen. Tutkimuksen mukaan naisten epävakaan persoonallisuuden oireita ennustivat estrogeenitasojen muutokset heidän kuukautiskiertonsa myötä. Tämä efekti pysyi merkitsevänä silloinkin, kun samanaikainen negatiivisen affektiivisuuden muutos kontrolloitiin.
Diagnoosi

ICD-10-tautiluokituksesta löytyy epävakaa persoonallisuus kohdasta F60.3 (Tunne-elämältään epävakaa persoonallisuus). Se jaetaan kahteen alatyyppiin, joiden diagnostiset kriteerit ovat seuraavat:
Diagnoosi > F60.30 impulsiivinen häiriötyyppi

Täyttää persoonallisuushäiriön (F60) yleiset kriteerit ja sen lisäksi vähintään kolme seuraavista, joista yhden tulee olla kohta (2):
taipumus toimia hetken mielijohteesta ja seurauksia harkitsematta;
taipumus käyttäytyä riitaisasti ja joutua ristiriitatilanteisiin muiden ihmisten kanssa etenkin, jos impulsiivista käytöstä pyritään estämään tai sitä arvostellaan;
alttius vihan ja väkivallan purkauksille ja kyvyttömyys hallita niitä;
kyvyttömyys ylläpitää mitään toimintaa, joka ei tuota välitöntä palkkiota;
epävakaa ja oikukas mieliala.
Diagnoosi > F60.31 rajatilamuoto

Täyttää persoonallisuushäiriön (F60) yleiset kriteerit ja diagnoosin F60.30 kriteeriosiosta esiintyy vähintään kolme ja lisäksi ainakin kaksi seuraavista:
minäkuvan, sisäisten pyrkimysten ja seksuaalisen suuntautuneisuuden epävarmuus ja häiriintyneisyys;
taipumus intensiivisiin ja epävakaisiin ihmissuhteisiin ja niiden myötä tunne-elämän kriiseihin;
liiallinen hylätyksi tulemisen välttäminen;
toistuvaa itsensä vahingoittamista tai sillä uhkailua;
jatkuva tyhjyyden tunne.
Negatiivinen affektiivisuus vai epävakaa persoonallisuus?

Regressio- ja faktorianalyysien mukaan epävakaan persoonallisuuden diagnoosikriteerit eivät muodosta omaa kokonaisuutta eivätkä ole erotettavissa negatiivisesta affektiivisuudesta. Diagnoosi ei näytä lisäävän mitään muihin diagnooseihin vaan olevan turha ja jopa harhaanjohtava. Tähän päätyi tutkimus Personality Disorders -lehdessä vuonna 2022.
Jo vuonna 2007 epävakaan persoonallisuuden ajateltiin koostuvan negatiivisesta affektiivisuudesta ja akuutista sairausprosessista.
Antananarivon kansainvälinen lentoasema

Antananarivon kansainvälinen lentoasema (IATA: TNR, ICAO: FMMI) on Madagaskarin pääkaupungin Antananarivon läheisyydessä Ivaton kunnassa sijaitseva kansainvälinen lentoasema.
Lentoasema on ollut toiminnassa vuodesta 1967.
Lentoasemalle on rakennettu yksi ainoa, 11/29-suuntainen kiitotie, joka on 3 100 metriä pitkä ja 45 metriä leveä. Vuonna 2016 kentän kautta kulki noin 828 000 matkustajaa. Lentoaseman kapasiteetti on 1,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Antananarivon kansainvälinen lentoasema Wikimedia Commonsissa
Jouni Koiso-Kanttila

Jouni Koiso-Kanttila
Jouni Eero Koiso-Kanttila (4. maaliskuuta 1947 Rovaniemi) on suomalainen arkkitehti, joka tunnetaan erityisesti puurakentamisen ja -arkkitehtuurin tutkijana ja edistäjänä.
Elämä ja ura

Koiso-Kanttilan vanhemmat olivat arkkitehti, professori Erkki Koiso-Kanttila ja hum. kand. Maijaliisa Koiso-Kanttila, os. Soivio. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1968 ja aloitti samana vuonna arkkitehtuurin opinnot Oulun yliopiston arkkitehtuurin osastolla.
Koiso-Kanttila valmistui arkkitehdiksi vuonna 1973 ja tekniikan lisensiaatiksi 1976 Oulun yliopiston arkkitehtuurin osastolta, missä hän sittemmin toimi pitkään opettajana ja tutkijana. Hän oli tuntiopettajana 1973–1974, nykyarkkitehtuurin oppituolin assistenttina 1977–1983 ja 1984–1987, vs. professori 1984 ja arkkitehtuurin professori 1988–2015 opetusalana rakennusoppi ja asuntosuunnittelu.
Koiso-Kanttila perusti osastolle Puustudio-tutkimusryhmän ja toimi sen johtajana 1995–2015. Hänen johdollaan ryhmässä tehtiin EU:n ja Tekesin rahoittamana laajasti puurakentamisen ja -arkkitehtuurin tutkimusta ja toteutettiin useita koerakennushankkeita. Näistä merkittävin oli hänen ideoimansa Oulun Puu-Linnanmaan alue. Sen kokemusten pohjalta käynnistyi 1996 monivuotinen valtakunnallinen Moderni puukaupunki -ohjelma, jonka johtajana Koiso-Kanttila toimi. Hän organisoi ja johti myös Suomen Akatemian nimeämää valtakunnallista puutuotealan ja -arkkitehtuurin tutkijakoulua 2003–2011 ja toimi monissa puurakentamista edistävissä valtakunnallisissa tehtävissä. Toiminnastaan hän sai Suomen Kulttuurirahaston Rantasalmi-palkinnon 2000 ja Puu-Linnanmaan suunnittelusta valtakunnallisen Puupalkinnon 2003. Hän on julkaissut puurakentamisesta ja -arkkitehtuurista lukuisia artikkeleita.
Koiso-Kanttila valittiin Oulun yliopiston ensimmäiseksi vararehtoriksi 1993 ja Suomen yliopistojen rehtorien neuvoston jäseneksi, näissä tehtävissä hän toimi vuoteen 2006. Teknillisten tieteiden akatemian jäseneksi hänet kutsuttiin vuonna 1996. Hoitoympäristöjen suunnittelun seuran puheenjohtaja hän oli 1990–1996.
Vuonna 1973 Koiso-Kanttila perusti oman arkkitehtitoimiston, joka toimi Oulussa vuoteen 2003 saakka. Hän on suunnitellut lähinnä julkisia rakennuksia kuten kunnantaloja, kouluja, päiväkoteja ja terveyskeskuksia, mutta myös asuinrakennuksia. Hänen suunnittelutöilleen on ominaista monimuotoisuus sekä rikas ja huolellinen detaljointi.
Suunnittelutöitä

Oulun Lassintalo, vanhainkoti ja lasten päiväkoti, 1974
Kuurojenkoti Runola, Oulu, 1976
Monitoimikeskus Jatuli, Haukipudas, 1977
Heinätorin erityiskoulu, Oulu, 1979
Kalliolan päiväkoti, Oulu, 1982
Hyrynsalmen hallintokeskus ja kirjasto, 1983
Hyrynsalmen terveyskeskus, 1985
Pieksämäen mlk. kunnantalo-monitoimitalo, 1987
Knuutilankankaan koulu, Oulu, 1987
Juuan terveyskeskus, 1989
Juuan vanhusten palvelukeskus, 1992
Jörlanda

| Jörlanda |
| --- | --- |
 Jörlandan kirkko
 Jörlanda
 Koordinaatit: 57°59′11″N, 11°49′51″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Stenungsund
Väkiluku (31.12.2023):  1 471
Jörlanda on taajama Stenungsundin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 471 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jörlanda Wikimedia Commonsissa
Erebos

Erebos (m.kreik. Ἔρεβος) oli kreikkalaisessa mytologiassa pimeys ja manalan pimein osa. Hän oli Khaoksen poika ja sisarensa Nyksin puoliso. Erebosta hallitsee manalan jumala Haades.
Kaupunkitarina

Kaupunkitarina, nykytarina eli urbaanilegenda (myös urbaani legenda) on kaupungistuneessa yhteisössä kiertävä, totena pidetty mutta tavallisesti todellisuuspohjaa vailla oleva tarina.
Kaupunkitarina voi olla uskottavan tuntuinen, mutta siihen saattaa sisältyä mahdottomiksi osoittautuvia yksityiskohtia. Usein kertomusten uskotaan tapahtuneen sellaiselle tutun tutulle, joka on vain niukasti kuulijan tuntemien ihmisten piirin ulkopuolella. Todellisuudessa tarina on usein kansainvälinen kiertotarina, joka on kiertänyt mantereelta toiselle. Nykytarina voi myös perustua tositapahtumaan, mutta yleensä se muuntuu ja kärjistyy matkalla saaden uusia yksityiskohtia, joita alkuperäiseen todelliseen tapahtumaan ei kuulunut.
Tyypillinen kaupunkitarina

Kaupunkitarinan ei ole pakko olla totta, mutta se voi tuntua monelle mahdolliselta totuudelta.
Esimerkkinä kaupunkitarinasta voi olla vaikka seuraava, joka kohdistuu viranomaisten toimintaan:
»Eräs kaverini kertoi tuttavapariskunnastaan, jolla oli ollut avioliitossa ongelmia, ja nainen oli eräänä päivänä sanonut lähtevänsä kirjastoon, mutta olikin sitten tehnyt itsemurhan hyppäämällä junan alle. Aviomies oli ihmetellyt vaimon poissaoloa ja mennyt kysymään asiasta poliisilaitokselta. ’Ai sun vaimos vai? Tossa se on nurkassa jätesäkissä, haluatko vilkaista?’ oli poliisimies vastannut.»
Edellä oleva tarina on miltei mahdoton, koska viranomaisilla on määräykset siitä, miten kuolemantapauksista ilmoitetaan omaisille. Kuolleita ei myöskään säilytetä jätesäkissä poliisiaseman nurkassa.
Kaupunkitarina voi rajoittua vain yhteen kaupunkiin, kuten jyväskyläläinen kaupunkitarina, jonka mukaan Mäki-Matti on nimetty Matti Nykäsen mukaan (todellisuudessa Mäki-Matti sai nimensä lähes sata vuotta ennen Nykäsen mäkihyppyuraa). Tunnettu kaupunkitarinatyyppi on  Katoava liftari -kertomus.
Kaupunkitarinoiden leviäminen

Aikaisemmin tarinat levisivät suusta suuhun esimerkiksi koulujen pihoilla ja työpaikoilla, mutta joskus lehdistökin syyllistyy niiden levittämiseen.
Kaupunkitarinat leviävät nykyisin käännöksinä nopeasti ympäri maailman Internetin ja sähköpostin avulla; usein kyseessä on sanatarkka käännös toisesta kielestä virheineen päivineen.
Samantapaisia ilmiöitä

Kaupunkitarinan kaltaisia ovat maaseututarinat, Puolustusvoimien tornihuhut sekä kalastajien kalavaleet.
Kirjallisuutta

Kinnunen, Eeva-Liisa (toim.): Vitsistä videoon: Uusia kirjoituksia nykyperinteestä.  (Tietolipas 146)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1996.  ISBN 951-717-916-2
Virtanen, Leea: Varastettu isoäiti: Kaupungin kansantarinoita.  Helsinki:  Tammi, 1987.  ISBN 951-30-6827-7
Virtanen, Leea: Nykymagian käsikirja.  Helsinki:  Tammi, 1988.  ISBN 951-30-7161-8
Virtanen, Leea: Arjen uskomukset: Punatukkaiset ovat intohimoisia.  Helsinki:  WSOY, 1994.  ISBN 951-0-19219-8
Virtanen, Leea: Apua! Maksa ryömii: Nykyajan tarinoita ja huhuja.  Helsinki:  Tammi, 1996.  ISBN 951-31-0823-6
Virtanen, Leea: Ellun kana ja Turusen pyssy: Kyllä kansa tietää.  Helsinki:  WSOY, 1999.  ISBN 951-0-24027-3
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaupunkitarina Wikimedia Commonsissa
Snopes.com. (englanniksi)
The AFU & Urban Legends Archive. (englanniksi)
Tom Harris: How Urban Legends Work. Howstuffworks.com. (englanniksi)
Svenshögen

| Svenshögen |
| --- | --- |
 Svenshögenin parantola
 Svenshögen
 Koordinaatit: 58°08′24″N, 11°56′46″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Stenungsund
Väkiluku (31.12.2023):  395
Svenshögen on taajama Stenungsundin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 395 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Svenshögen Wikimedia Commonsissa
Stenungsön

| Stenungsön |
| --- | --- |

 Stenungsön
 Koordinaatit: 58°04′18″N, 11°48′16″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Stenungsund
Väkiluku (31.12.2023):  255
Stenungsön on taajama Stenungsundin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 255 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stenungsön Wikimedia Commonsissa
Ucklum

| Ucklum |
| --- | --- |
 Ucklumin kirkko
 Ucklum
 Koordinaatit: 58°05′01″N, 11°57′20″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Kunta:  Stenungsund
Väkiluku (31.12.2023):  761
Ucklum on taajama Stenungsundin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 761 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ucklum Wikimedia Commonsissa
Taulajärvi (Nokia)

| Taulajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°26′51″N, 23°20′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuloveden lähialue (35.135)
Laskuoja:  oja Kuloveteen 
Järvinumero:  35.132.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,4 m  
Pituus:  610 m  
Leveys:  360 m  
Rantaviiva:  1,661 km  
Pinta-ala:  14,972 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiTaulajärvi 
Taulajärvi on Pirkanmaalla Nokialla Kontaalla sijaitseva järvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 15,0 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Se on muodostunut Kontaanmäen ja Satulavuoren taakse ylänköalueelle paikalliseen painaumaan. Sen metsäinen lähiympäristön rinteet laskeutuvat järveen. Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä. Rannoille on rakennettu 10 vapaa-ajan asuntoa, joiden luo tulee tiet Sarkolan ja Taivalkunnan väliseltä yhdystieltä 2501. Järven pohjoisrannassa on uimaranta.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Kuloveden lähialueeseen (35.132) se kuuluu. Järvellä ei ole tulo-ojia ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä laskuoja Kuloveden Jutistenlahteen. Puronvarrella on 550 metriä pitkä ja kapea luonnonsuojelualue. Järven vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä ja Kulovedellä 57,5 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 61,9 metriä.