stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nokkapokka
Jaksot

Supersankarit (The Really Mighty Ducks)
Maa, jonka aika unohti (Island of the Not-So-Nice)
Kuningas Aku (Leader of the Quack)
Laivaston sankari (All Hands on Duck)
Maailman taitavin varas (Pride Goeth Before the Fall Guy)
Ankkalinnan ajot (Need 4 Speed)
Operaatio Tartutus (The Germinator)
Mahtava Aku Ankka (The Late Donald Duck)
Tytypatee (Tasty Paste)
Kahjot kotivideot (Phoniest Home Videos)
Tee-ryhmän paluu (Return of the T-Squad)
Kalajuttu (Koi Story)
Valkoinen valhe (Ready. Aim... Duck!)
Anteeksi molekyylini (Pardon my Molecules)
Epätavalliset epäillyt (Unusual Suspects)
Veljessä vara parempi (Ducklaration of Independence)
Käänteiskasvuliuos (Can't Take a Yolk)
Biohypnootti (Heavy Dental)
Maanjäristin (Duck Quake)
Kouran paluu (Long Arm of the Claw)
Sankarin vastuu (Shrunken Heroes)
Mustasukkaisuutta lumella (Snow Place to Hide)
Yksityisetsivä Tupu (Huey Duck, P.I.)
Lastenvaihtoa (Take My Duck, Please)
Erämaasavotta (Ducks by Nature)
Burgerkastike (Recipe for Adventure)
Jekkumestari (The Boy Who Cried Ghost)
Ufokuume (I.O.U. a U.F.O.)
Alligaattoritarha (Gator Aid)
Kuumat paikat (None Like it Hot)
Onnellinen perhe (Ducky Dearest)
Totuus tulee teeveestä (Transmission: Impossible)
Nokkelat naapurit (Nosy Neighbors)
Krokotiili-Keke ja jättiläishelmi (Hit the Road, Backwater Jack!)
Kissafobia (Cat and Louse)
Haastaja (Hero Today, Don Tomorrow)
Kapteeni Aku (Captain Donald)
Afrikkalainen juttu (Stunt Double or Nothing)
Terrakottasoturit (Feats of Clay)
Aiheesta muualla

Nokkapokka Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Nokkapokka TV.comissa[vanhentunut linkki] (englanniksi)
http://www.akuankka.fi/akupedia/73/nokkapokka[vanhentunut linkki]
Disney Channelilla esitettäviä ja esitettyjä sarjoja
A.N.T. – Aikaistetut nuoret taiturit • Austin ja Ally • Brandy ja Herra Whiskers • Brian O’Brian • Coryn koukerot • Dave the Barbarian • Disney Channel Games • Dog with a Blog • Even Stevens • Finias ja Ferb • Fillmore • Gravity Falls • H2O • Hannah Montana • Hopon poppoo • Isojen tyttöjen leikit • Jake Long – amerikkalainen lohikäärme • Jessie • Jonas Brothers: Living the Dream • Kaksi kunkkua • Keisarin uusi koulu • Kickin’ It • Kim Possible • Klassiset piirretyt • Lab Rats • Lilo & Stitch • Liv ja Maddie • Lizzie McGuire • Mikin klubi • Mikki Hiiren kerhotalo • Nokkapokka • Olli avaruudessa • Onnea matkaan, Charlie! • Paljon melua Maggiesta • Poika tulevaisuudesta • The Proud Family • Se en ollut minä • Shake It Up • Sonny with a Chance • So Random! • Supersairaala • Disneyn Tarzanin legenda • Tavataan välkkärillä • That’s So Raven • Timmy ja haltijakummit • Vaihdokit • Viiden tähden merielämää • Viisikko jutun jäljillä • Violetta • Disneyn Välitunti • Waverly Placen velhot • Zackin ja Codyn viiden tähden elämää
Lizzie McGuire

| Lizzie McGuire |
| --- | --- |

Tyyli:  Nuortensarja
Kestoaika:  n. 22 minuuttia
Luoja(t):  Terri Minsky
Pääosissa:  Hilary Duff   Lalaine   Adam Lamberg   Jake Thomas   Hallie Todd   Robert Carradine
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Disney Channel
Esitetty:   12. tammikuuta 2001 – 14. helmikuuta 2004
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  65
Tunnuskappale:  "We'll Figure It Out"
Tuotanto
Tuottaja(t):   Stan Rogow  Susan Estelle Jansen 
Säveltäjä(t):  Elliot Lurie
Tuotantoyhtiö(t):   Disney Channel (2001–2004)  Disney+ (TBA) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Lizzie McGuire on yhdysvaltalainen televisiosarja, joka kertoo yläasteikäisen tytön tavallisesta arjesta ja tapahtumista. Sarjaa esitettiin kahden tuotantokauden verran Yhdysvalloissa Disney Channelilla 12. tammikuuta 2001 – 14. helmikuuta 2004. Sarjan on luonut Terri Minsky, joka toimi myös sarjan showrunnerina.
Keskeisimmät hahmot

Elizabeth Brooke "Lizzie" McGuire (Hilary Duff)
Lizzie on tavallinen seitsemäsluokkalainen koulutyttö (toisella tuotantokaudella kahdeksasluokkalainen), joka ei ole älykkö eikä koulun suosituinkaan, mutta myös kömpelö. Lizzie siis kohtaa kaikki tavallisen koululaisen ongelmat: kiusaamiset ja oman kasvamisen ongelmat. Mutta onneksi Lizziellä on kaksi hyvää ystävää Miranda ja Gordo, joilta hän saa vertaistukea.
Miranda Isabella Sanchez (Lalaine Ann Vergara-Paras)
Miranda on toinen Lizzien parhaista kavereista ja kolmikon kapinallinen. Miranda ei ole sarjassa enää kuudessa viimeisessä jaksossa, eikä sarjasta tehdyssä elokuvassa.
David Zephyr "Gordo" Gordon (Adam Lamberg)
Gordo on ollut Lizzien parhaita ystäviä aivan syntymästä lähtien. Hän on ihastunut Lizzieen ja erittäin hyvä koulussa. Gordolta irtoaakin hyviä neuvoja ja sarkastisia huomautuksia Lizzielle.
Matthew "Matt" McGuire (Jake Thomas)
Matt on Lizzien pikkuveli, joka tuhoaa usein jotain. Hänellä on paras ystävä nimeltään Lanny, joka ei koskaan puhu mitään. Jokaisessa jaksossa Matt keksii uusia kepposia, joka saa usein Lizzien ärtymään.
Joanne "Jo" McGuire (Hallie Todd)
Jo on Lizzien äiti, joka yrittää parhaansa mukaan tehdä tyttärensä elämästä paremman, mutta useimmiten tulos on Lizzielle aivan päinvastainen ja nolo.
Samuel "Sam" McGuire (Robert Carradine)
Sam on Lizzien isä, joka hauskuuttaa muita ja näin yrittää kohentaa yleistä mielialaa.
Piirros-Lizzie (äänenä Hilary Duff)
Päähahmo Lizzien ajatukset katsojille paljastava piirroshahmo.
Oheistuotteet

Lizzie McGuiresta on tehty monia oheistuotteita, kuten televisiosarjan lisäksi lukuisia kirjoja ja elokuva The Lizzie McGuire Movie. Yhdysvalloissa on julkaistu sarjan jaksoja romaanimuodossa, Neiti Etsivä -tyylisiä salapoliisitarinoita (Lizzie McGuire Mysteries) ja TOKYOPOP:in julkaisemia manga-tyylisiä sarjakuvia. Lizziestä on myös tehty nukke vuonna 2002.
Yhdysvalloissa ja joissakin muissa maissa on julkaistu teemojen mukaan valittuja jaksoja DVD:llä sekä kaikki jaksot boksina.
Disney Channelilla esitettäviä ja esitettyjä sarjoja
A.N.T. – Aikaistetut nuoret taiturit • Austin ja Ally • Brandy ja Herra Whiskers • Brian O’Brian • Coryn koukerot • Dave the Barbarian • Disney Channel Games • Dog with a Blog • Even Stevens • Finias ja Ferb • Fillmore • Gravity Falls • H2O • Hannah Montana • Hopon poppoo • Isojen tyttöjen leikit • Jake Long – amerikkalainen lohikäärme • Jessie • Jonas Brothers: Living the Dream • Kaksi kunkkua • Keisarin uusi koulu • Kickin’ It • Kim Possible • Klassiset piirretyt • Lab Rats • Lilo & Stitch • Liv ja Maddie • Lizzie McGuire • Mikin klubi • Mikki Hiiren kerhotalo • Nokkapokka • Olli avaruudessa • Onnea matkaan, Charlie! • Paljon melua Maggiesta • Poika tulevaisuudesta • The Proud Family • Se en ollut minä • Shake It Up • Sonny with a Chance • So Random! • Supersairaala • Disneyn Tarzanin legenda • Tavataan välkkärillä • That’s So Raven • Timmy ja haltijakummit • Vaihdokit • Viiden tähden merielämää • Viisikko jutun jäljillä • Violetta • Disneyn Välitunti • Waverly Placen velhot • Zackin ja Codyn viiden tähden elämää
João Pedro

João Pedro Junqueira de Jesus (s. 26.7.2001), yleisesti tunnettu vain nimellä João Pedro, on brasilialainen jalkapalloilija joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Brightonia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: João Pedro Junqueira de Jesus
Syntymäaika: 26. syyskuuta 2001
Syntymäpaikka: Ribeirão Preto, Brasilia
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 182 cm
Seura
Seura: Brighton & Hove Albion FC
Pelinumero: 9
João Pedro aloitti uransa Fluminesen akatemiasta. Vuonna 2018 Englannin Mestaruussarjassa pelannut Watford kiinnostui João Pedron hankkimisesta tammikuussa 2020, ennen kuin hän oli tehnyt ammattilaisdebyyttiään. Pedro debytoi Fluminesen edustusjoukkueessa 28. maaliskuuta 2019 tullen vaihdosta kentälle 2-1 tappiossa Flamengoa vastaan.
Siirto Watfordiin tapahtui tammikuussa 2020 ja Pedro teki ensimmäisen maalinsa uudelle joukkueelleen 1-0 voitossa Luton Townia vastaan syyskuussa 2020. Ensimmäisen valioliigamaalinsa hän teki Manchester Unitedia vastaan marraskuussa 2021.
Keväällä 2023 João Pedro siirtyi valioliigajoukkue Brightoniin noin 30 miljoonan punnan siirtosummalla. Hän teki Brighton-debyyttinsä kauden avauspelissä 12. elokuuta ollen avauskokoonpanossa ja tehden maalin rangaistuspotkusta 4-1 kotivoitossa sarjanousija Lutonia vastaan. Pedro teki kaudella 2023-24 Valioliigassa 9 maalia ja syötti 3.
Aiheesta muualla

João Pedro Valioliigan sivustolla
João Pedro Brighton & Hove Albionin nettisivuilla
Perhe on paras
Aiheesta muualla

The Museum of Broadcast Communications (Arkistoitu – Internet Archive)
Toinen sortokausi

Toinen sortokausi oli Suomen historiassa sortokausiksi kutsutun ajanjakso﻿n jälkimmäinen vaihe vuosina 1908–1917, jolloin Venäjä pyrki merkittävästi kaventamaan Suomen autonomiaa.
Toinen sortokausi alkoi ﻿Pjotr Stolypinin tultua Venäjän pääministeriksi ja hänen toteuttaessaan vuoden 1908 uuden Suomen asiain esittelyjärjestyksen, jonka jälkeen Suomea ﻿hallittiin enemmän Venäjän ministerineuvoston kautta. Aikaisemman käytännön mukaan suomalainen ministerivaltiosihteeri oli esitellyt Venäjän keisarille ne ﻿Suomea koskevat lakiasiat, jotka tulkittiin kuuluviksi yleisvaltakunnallisiin asioihin. Uuden esittelyjärjestyksen jälkeen tämä valta oli Venäjän ministerineuvostolla. Vuonna 1910 annettiin laki yleisvaltakunnallisesta lainsäädännöstä, joka käytännössä riisti Suomen senaatilta ja eduskunnalta lähes kaiken lainsäädäntövallan. Sen turvin säädettiin vuonna 1912 myös yhdenvertaisuuslaki, joka antoi Venäjän kansalaisille Suomessa samat oikeudet kuin Suomen alamaisilla oli, äänioikeutta lukuun ottamatta. Tämä mahdollisti venäläisten nimittämisen korkeisiin virkoihin Suomessa.
Ensimmäisen sortokauden aikana merkittävässä roolissa olleen ﻿myöntyväisyyssuuntauksen kannattajat menettivät toisen sortokauden kuluessa uskonsa myöntyväisyyden hyödyllisyyteen ja lähentyivät passiivisen vastarinnan kannattajia. Toisen sortokauden loppuvaiheiden aikana Suomessa syntyi sotilaalliseen vastarintaan valmistautunut jääkäriliike. Ensimmäinen maailmansota esti ﻿suureksi venäläistämisohjelmaksi nimitetyn ohjelman toteuttamisen. Toinen sortokausi päättyi Pietarissa maaliskuussa 1917 tapahtuneeseen helmikuun vallankumoukseen, jonka jälkeen Venäjän uudet vallanpitäjät palauttivat Suomen autonomian vuotta 1899 edeltäneessä laajuudessaan.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917

Nikolai II:n hallitsijakauden aikana Suomen erityisasema ja autonomia joutuivat monien sortotoimenpiteiden kohteiksi.
Toisen sortokauden alkaessa Venäjällä olivat päässeet johtoasemaan kiihkokansalliset ja taantumukselliset piirit, duumassa valtaa pitivät nationalistiset puolueet, jonka johdosta sortotoimenpiteet varsinkin Suomea kohtaan olivat entistä voimakkaampia.
Venäjän valtakunnanduumassa Stolypin piti 18. toukokuuta 1908 kiihkoisan puheen, jossa hän hahmotteli ohjelmansa Suomea varten. Puheessaan hän korosti halituksensa pyrkimystä kukistaa kaikki vallankumoukselliset pyrkimykset ja totesi ettei yhteisvaltakunnallisen lainsäädännön voimaansaattaminen Suomessa edellytä maan oman eduskunnan hyväksymistä.
Ensimmäisen sortokauden aikana noussut epäluulo ja katkeruus myöntyväisyyssuunnan ja passiivisen vastarinnan puolueiden välillä jatkui melkein heikentymättömänä. Työväestö alkoi kulkea omaa tietään. Epäsopua työväestön ja porvarillisen tahon välille toivat perättömät huhut, jotka pelottelivat vuoden 1905 suurlakon aikana saatujen myönnytyksien heikentämisellä.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Suomen asiain esittelyjärjestys 2.6.1908

1. elokuuta 1891 annetun asetuksen mukaan suomalaisen ministerivaltiosihteerin oli asianomaisten venäläisten ministerien kanssa keskusteltava Venäjän etuja koskevista asioista, ennen kuin asiat oli lopullisesti esitetty keisarille. Vain kenraalikuvernöörillä oli oikeus esitellä Suomen asiat suoraan keisarille. Suomalainen ministerivaltiosihteeri sai ratkaista mitkä asiat olivat yleisvaltakunnallista laatua. Stolypin tahtoi saada Suomen asiain valvonnan Venäjän ministerineuvoston alaisuuteen perustellen, että siten estettäisiin suomalaisella taholla tapahtuvat Venäjän etujen loukkaukset. Venäjän finanssiministeri Kokovtsov oli eri mieltä asiasta.
Uusi esittelyjärjestys vahvistettiin 2. kesäkuuta 1908. Se tuotti Suomelle suuria vaikeuksia. Muodostettiin Suomen komitea, jossa jäseninä olivat Suomen autonomista asemaa vastustavat virkamiehet. Asetus sai aikaan sen, että Suomea hallittiin enemmän Venäjän ministerineuvoston kautta, kun aikaisemmin keisari oli hallinnut suoraan. Käytännössä melkein kaikki Suomea koskevat lakiasiat tulkittiin kuuluviksi yleisvaltakunnallisiin asioihin, jotka piti alistaa neuvoston kontrolliin. Venäjän ministerineuvosto tuli tosiasiassa Suomen korkeimman hallituselimen asemaan. Tämä järjestys hidasti valtiollista toimintaa Suomessa. Asiat ruuhkautuivat ministerineuvostoon, ja Suomen valtiokoneisto uhkasi pysähtyä. Muutos oli toimeenpantu ilman eduskunnan suostumusta ja sitä kuulematta.
19. kesäkuuta 1908 senaatti lähetti hallitsijalle lausunnon, jossa tuotiin esille suomalaisten näkökohdat. Siinä mainittiin että Suomen autonomisen aseman eräs keskeinen kohta on Suomen viranomaisten suora suhde hallitsijaan.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Asevelvollisuutta koskeva julistuskirja 7.10.1909 ja sotilasmiljoonat

Julistuskirjassa käsiteltiin asevelvollisuuspalveluksen korvauksena maksettavaa 10 miljoonan markan vuosittaista summaa, joka määrättiin nousemaan vuosittain miljoonalla, aina 20 miljoonaan summaan asti.
Vanhasuomalainen tynkäsenaatti erosi sotilasmiljoona-asian tähden. Sen jälkeen nimitettiin Venäjällä palvelleita suomalaisia upseereja senaattiin, tätä uutta senaattia kutsuttiin amiraalisenaatiksi ja sapelisenaatiksi.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Nevan miljoonat 30.10.1908

Heinäkuussa 1904 Nikolai II oli määrännyt että Suomesta Pietariin menevä rata piti yhdistää Venäjän rataverkkoon. Sen vuoksi suomalaisten piti maksaa neljäsosa tarvittavista yhdistämiskustannuksista, 6 670 000 markkaa.
Suomen kenraalikuvernööri Böckmann odotti hermostuneena senaatin päätöstä asiasta.
Stolypin ja hänen ystävänsä olettivat kyseessä olevan vaarallisen kapinahankkeen, jonka johdosta Pietarissa oli pidetty sotilaallinen neuvottelu, jossa läsnä olivat Helsingin ja Viaporin korkeimmat sotapäälliköt, joita valmisteltiin sotatoimia varten. Viaporista Helsinkiin suunnattua järeätä tykistöä piti lisätä ja Helsingin pommittamista suunnitella. Samaten korkea-arvoisia venäläisiä suunniteltiin evakuoitavaksi Viaporiin.
Senaatti kuitenkin hyväksyi 10. lokakuuta 1908 Nevan miljoonien maksamisen, ja Stolypin sai huomata, että hänen suomalaiset tiedottajansa olivat johtaneet hänet harhaan. Suomen eduskunnan suostumusta maksuun ei hankittu.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Yhtenäistämistoimenpiteet Franz Albert Seynin aikana 1909

Yhtenäistämistoimenpiteet aloitettiin jälleen 1909, nyt Franz Albert Seynin alaisuudessa. Uusi sortokausi alkoi keisarin alistaessa Suomen asiat valtakunnan ministerineuvostolle. Tänä aikana venäläiset pyrkivät erottamaan Viipurin läänin Suomen yhteydestä perustellen aiettaan Pietarin turvallisuuden vaatimuksilla. Venäjän kansallinen duuma otti Suomen asiat alaisuuteensa vuonna 1910.
Uusi esittelyjärjestys ja sen soveltaminen maanvuokralain toimenpanoon vaikeutti perustuslaillisten senaattorien toimintaa, jonka tähden he erosivat vuonna 1909. Senaatin oikeusosasto erosi kokonaisuudessaan. Jäljelle jäi vain vanhasuomalaisista muodostunut tynkäsenaatti.
Seynin harjoittamaa Suomen oikeuksien sortamista vastustivat vuonna 1910 venäläiset Mihail Stahovitš, joka kuului valtakunnanneuvostoon ja josta sittemmin tuli Suomen kenraalikuvernööri, sekä valtakunnan duumassa pitämässään puheessaan kadettipuolueen johtaja, professori Pavel Miljukov.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Yleisvaltakunnallinen lainsäädäntäjärjestys 30.6.1910

Nikolai II nimitti 1908 Venäjän ministerineuvoston esityksestä erityisen Stolypinin johtaman konferenssin Suomen asioita varten. Huhtikuussa 1909 konferenssin esityksen johdosta perustettiin venäläis-suomalainen komitea, jonka puheenjohtajaksi valittiin valtakunnan kontrollööri P. A. Haritonov. Suomalaisia jäseniä olivat Johansson, E. N. Setälä, August Nybergh, Robert Hermanson sekä Ernst Gustaf Palmén. Venäläisten mielipide tuli komitean päätökseksi. Eduskunnalle annettiin vuoden 1910 valtiopäiville lausunnon antamista varten Stolypinin allekirjoittama ”Ministerineuvoston puheenjohtajan ehdotus, niiden Suomea koskevien lakien ja asetuksien säätämisen järjestyksestä, joilla on yleisvaltakunnallinen merkitys”. Se perustui Haritonovin komitean venäläisten osallistujien lausuntoihin.
Vuonna 1910 säädetty laki valtakunnanlainsäädännöstä sai Paasikiven toteamaan, että laki hävitti Suomen valtiollisen oikeusjärjestyksen.
Kun duumassa käsiteltiin Suomen asiaa, Stolypin sanoi pitämässään puheessa:
»Riippumatta suomalaisesta oikeuskäsityksestä on olemassa venäläinen oikeuskäsitys. Euroopan oletetulle mielipiteelle koko Venäjä vastaa: Uuden järjestyksen aikana Venäjä ei hajoa, vaan vahvistuu ja kasvaa itsetunnossa. Torjukaa, Hyvät Herrat, aave – isänmaamme halveksiminen. Halveksinta esiintyy suomalaisten uhkaamassa passiivisessa vastarinnassa, se esiintyy pyytämättömien neuvonantajien puolelta ja halveksinta esiintyy myös valitettavasti oman yhteiskuntamme osan puolelta, joka ei usko Venäjän kansan oikeuteen eikä voimaan. Heittäkää päältänne, Hyvät Herrat, tämä paha uni ja, olennoiden Venäjää, jonka mieltä Tsaari on kysynyt asiassa, minkä vertaista te ette ole käsitelleet, osoittakaa että Venäjällä on kaikkein ylimpänä oikeus, joka nojautuu kansalliseen voimaan.»
Oikeistolainen Vladimir Puriškevitš huusi kokouksessa ”Finis Finlandiae” eli ”Suomen loppu”
Mikael Stahovitš piti kokouksessa puheen Suomen puolesta ja luki Aleksanteri I:n ja Aleksanteri II:n allekirjoittamia asiakirjoja ja lausuntoja todeten Suomella olevan valtiosäännön ja konstituution ja hallitsijan antaman valan Suomen asemasta.
Venäjän pääministeri Pjotr Stolypin haavoittui 17.9.1911 Mordka Bogrovin ampuessa häntä revolverilla kahdesti rintaan, kun hän oli Kiovassa keisarin seurueessa katsomassa Rimski-Korsakovin säveltämää oopperaa. Hän kuoli viiden päivän päästä. Hänen kuolemansa katsotaan estäneen venäläisten panslavistien hankkeen Viipurin läänin Kivennavan ja Uudenkirkon pitäjien liitosaikeista Pietarin kuvernementtiin.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Yhdenvertaisuuslaki 2.2.1912

Jälleen lehtiä sensuroitiin ja perustuslaillisia karkotettiin Siperiaan. Vuonna 1912 vahvistettiin yhdenvertaisuuslaki, jolla Venäjän kansalaisille taattiin samat oikeudet kuin suomalaisilla Suomessa.
Viipurin hovioikeuden ja maistraatin jäsenet vietiin vankeuteen ja tuomittiin Pietarin piirioikeudessa.
Senaattiin nimitettiin venäläisiä ja venäläistyneitä suomalaisia senaattoreiksi. Senaatin talousosaston puheenjohtajaksi nimitettiin todellinen valtioneuvos M. Borovitinov ja prokuraattoriksi K. Kazanski.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Suuri venäläistämisohjelma 1914

Suomen asiain erityisen neuvoskunnan valmistelukomitean laatima ja Nikolai II:n syyskuussa 1914 vahvistama ohjelma, jonka ensimmäisessä osassa määrättiin venäläisen valtiovallan lujittamista Suomessa ja lakien täyttämisen turvaamista. Toisessa osassa valtiollisen ja taloudellisen lähentymisen aikaansaamista. Suureksi venäläistämisohjelmaksi nimetyn ohjelman lukuisat yksityiskohdat toivat selvästi esille, että tarkoituksena oli Suomen sisäisen itsenäisyyden hävittäminen ja Suomen tekeminen venäläiseksi maaksi. Tämä ohjelma luovutettiin Suomen lehdistölle, joka julkaisi sen 17.11.1914. Tämän ohjelman mukaan Suomen autonomia piti lopettaa täydellisesti ja Suomesta tehdä keskusvallan alainen maakunta, mutta maailmansodan vuoksi ohjelmaa ei pantu täytäntöön.
Tämä toimenpide vahvisti aktiivista vastarintaa ja vaikutti Jääkäriliikkeen syntymiseen 27. lokakuuta 1914. Tämän jälkeen vain teollisuuspiirit suhtautuivat myötämielisesti Venäjän vallan alaisuuteen.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Virkojen ja virastojen venäläistäminen 1914

Tärkeimmät virat venäläistettiin nostamalla venäläisiä muun muassa senaatin talousosaston johtajaksi ja prokuraattoriksi. Venäjän kielen käyttöä virastoissa ja niiden välisissä kirjeenvaihdossa lisättiin niin, että pian se oli ainoa virallinen kieli senaatissa. Koulujen venäjän kielen tuntimääriä lisättiin. Luotsilaitoksesta tehtiin venäläinen virasto asettamalla se Venäjän meriviraston ja venäläisen lain alaiseksi.
Julistetun sotatilan myötä venäläinen virkavalta sai uusia tilaisuuksia lainvastaiseen toimintaan. Kokoontumisvapautta rajoitettiin, painettu sana asetettiin lujemman sensuurin alaiseksi, Suomen kansalaisia vangittiin ja tuomittiin Venäjän lakien mukaisesti. Määrättiin poikkeuksellisia veroja. Venäjän kielen opetus vietiin oppikoulujen ylemmille luokille ja Venäjän historiaa oli luettava venäjän kielellä. Valmisteltiin venäläisten tuomioistuimien asettamista Suomeen ja suomalaisten kansalaisoikeuksien poistamista.
Peläten sortotoimenpiteiden aiheuttamaa vastustusta Venäjä siirsi 1914 Suomeen useita sotilasosastoja sen sijaan että olisi lähettänyt joukot Saksan rajalle. Enimmillään Suomessa oli 100 000 maa- ja merisotilasta.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Määräys venäjän kielen aseman parantamisesta Suomessa 26.10.1916

Nikolai II antoi senaatille määräyksen yhdessä kenraalikuvernöörin kanssa säätää ohjeet virkoihin pyrkivien venäjän kielen taidon tutkimisesta ja venäjän kielen opetuksen lisäämisestä ja kannustamisesta jakamalla apurahoja ja palkintoja sekä palkankorotuksia.
Suomen asema Nikolai II:n hallitsijakauden aikana 1894–1917 > Suomen itsenäistyminen

Eduskunta ei Suomessa sotatilan vuoksi kokoontunut syksyn 1914 jälkeen. Eduskuntavaalit pidettiin silti sääntömääräisesti kesällä 1916, jolloin sosiaalidemokraatit saivat täpärän enemmistön paikoista.
Sortokausi jatkui Suomessa kevääseen 1917 asti, jolloin Pietarissa tapahtunut helmikuun vallankumous päätti sen äkisti. Seyn ja Borovitinov pidätettiin ja vietiin vangittuina Pietariin. Venäjän johtoon tullut väliaikainen hallitus oli valmis peruuttamaan kaikki yhtenäistämismääräykset ja palauttamaan Suomen autonomian pitkälti suomalaisten toivomassa muodossa. Venäläiset virkamiehet korvattiin nopeasti suomalaisilla, edellisenä vuonna valittu eduskunta kutsuttiin koolle ja Suomen hallitukseksi tuli uusi Tokoin senaatti, joka ensi kertaa muodostettiin eduskunnan voimasuhteiden mukaan. Suomen ja Venäjän suhteista oli tarkoitus sopia pysyvästi uudella perustuslailla, mutta neuvottelut siitä olivat edelleen kesken kun uusi vallankumous kaatoi väliaikaisen hallituksen marraskuussa. Sitä ennen Suomen eduskunnassa hyväksytty valtalaki oli ehtinyt kriisiyttää uudelleen Suomen ja Venäjän välit. Eduskunnan sosiaalidemokraattinen enemmistö oli kannattanut radikaalia vallan siirtoa toisaalta Pietarista Helsinkiin ja toisaalta senaatilta eduskunnalle, mitä Venäjän väliaikainen hallitus ja pääosa Suomen porvarillisista puolueista olivat vastustaneet.
Suomen autonomia laajeni vuoden 1917 kuluessa laajemmaksi kuin koskaan ja kysymys täydellisestä itsenäisyydestä nousi esiin. Bolševikkien otettua vallan Venäjällä Suomen porvarilliset puolueet – jotka olivat hieman aiemmin saaneet hajotusvaaleissa takaisin eduskuntaenemmistönsä – kääntyivät kannattamaan itsenäisyyttä. Suomi julistettiin itsenäiseksi 6. joulukuuta 1917. Neuvosto-Venäjän johto tunnusti Suomen itsenäisyyden 31. joulukuuta.
Venäjän-kysymyksen hallitessa Suomen poliittista areenaa vuoteen 1917 asti monet maan sisäiset ongelmat ja sosiaaliset ristiriidat olivat jääneet ratkaisematta. Tämä johti poikkeuksellisten olosuhteiden vallitessa oikeiston ja vasemmiston väliseen yhteentörmäykseen, ja maassa syttyi sisällissota vuoden 1918 alussa.