stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Georges Schneider

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Georges Schneider vuonna 1950. |  Georges Schneider vuonna 1950. |  Georges Schneider vuonna 1950. |  |
Maa:   Sveitsi
Miesten alppihiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Aspen 1950 | pujottelu |  |
Georges Schneider (11. heinäkuuta 1925 Les Ponts-de-Martel, Neuchâtel – 10. syyskuuta 1963 Oberrickenbach, Nidwalden) oli sveitsiläinen alppihiihtäjä.
Schneider voitti kultaa Aspenin MM-kilpailussa 1950 pujottelussa ajalla 2.06,4. Hän kilpaili neljissä olympialaisissa. Sankt Moritzissa 1948 hän sijoittui pujottelussa 13:nneksi. Oslossa 1952 hän oli viides suurpujottelussa ja yhdeksäs syöksylaskussa. Cortina d’Ampezzossa 1956 hän sijoittui viidenneksi pujottelussa ja 17:nneksi suurpujottelussa. Squaw Valleyssa 1960 hän oli pujottelussa 31:s. Hän oli Sveitsin joukkueen lipunkantaja Cortina d’Ampezzon kisojen avajaisissa.
Kreikan parlamenttivaalit 2012 (toukokuu)

Kreikan parlamenttivaalit 2012 järjestettiin 6. toukokuuta 2012. Vaaleissa valittiin Kreikan parlamentin 300 jäsentä kaudelle, joka alkoi 6. toukokuuta 2012 ja päättyi 19. toukokuuta 2012. Vaalit olivat 14. Kreikan kolmannen tasavallan aikana eli vuodesta 1974.
Vaalit olivat ensimmäiset Kreikan velkakriisin puhkeamisen jälkeen. Ne olivat ennenaikaiset ja ne jouduttiin järjestämään Kreikan väliaikaishallitusta johtaneen Loukás Papadímoksen jätettyä eronpyyntönsä huhtikuussa 2012. Papadímos halusi uudet vaalit, jotta parlamentilla olisi vaikeiden talousratkaisujen tekemiselle kansan tuki.
Vaalit voitti liberaalikonservatiivinen Uusi demokratia. Se ja toinen vanha valtapuolue Pasok kärsivät kuitenkin suuren tappion äänissä prosenttiyksiköissä laskettuna. Vasemmistoliitto Syriza palasi parlamenttiin ja nousi sen toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Parlamenttiin nousi myös paljon uusia puolueita: kansallismielinen Itsenäiset kreikkalaiset, uusnatsipuolue Kultainen aamunkoitto ja vasemmistolainen Demokraattinen vasemmisto.
Uuden hallituksen muodostaminen epäonnistui vaalien jälkeen, joten Kreikassa järjestettiin uusintavaalit kesäkuussa. Väliajan virkatekevänä pääministerinä toimi sitoutumaton Panagiótis Pikramménos, joka johti Pikramménoksen virkaatekevää hallitusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kreikan parlamenttivaalit, toukokuu 2012 Wikimedia Commonsissa
Kreikan parlamenttivaalit
| --- | --- |
Kreikan kolmas tasavalta (1974–): 1974 · 1977 · 1981 · 1985 · 1989 I · 1989 II · 1990 · 1993 · 1996 · 2000 · 2004 · 2007 · 2009 · 2012 I · 2012 II · 2015 I · 2015 II · 2019 · 2023 I · 2023 II
Aina mun pitää

| Aina mun pitää |
| --- | --- |
 Kappaleen singlejulkaisun kansikuva.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Pertti Kurikan Nimipäivät
Levy-yhtiö:   Sony Music Entertainment
Kesto:  1:25
Tyylilaji:  punk
Julkaistu:   13. tammikuuta 2015
Euroviisutiedot
Vuosi:  2015
Maa:  Suomi
Kieli:  suomi
Sijoitus semifinaalissa:  16.
Pisteet semifinaalissa:  13
Aikajärjestys
 ◄ ”Something Better” (2014) 
 ”Sing It Away” (2016) ► 
Aina mun pitää on Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeen single, joka julkaistiin 13. tammikuuta 2015 digitaalisena maxina, ja 30. tammikuuta 2015 7" vinyylinä.. Single on yhtyeen ensimmäinen julkaisu Sony Music Finlandin kautta.
Kappaleiden tekoon ovat osallistuneet Kari Aallon ja Pertti Kurikan lisäksi myös Sami Helle ja Toni Välitalo. Sovitus taas on Kalle Pajamaan ja Teuvo Merkkiniemen käsialaa.
Aina mun pitää -kappale

Pertti Kurikan Nimipäivät voitti ”Aina mun pitää” -kappaleellaan vuoden 2015 Uuden Musiikin Kilpailun ja pääsi edustamaan Suomea Wienin euroviisuissa. Se on euroviisuhistorian lyhin musiikkikappale.
Brittiläinen The Independent -lehti noteerasi verkkosivuillaan yhtyeen osallistumisen kilpailuun. Lehden mukaan yhtye haluaa euroviisuihin herättääkseen tietoutta Downin oireyhtymästä. Yhtyeen jäsenet uskovat lisäksi euroviisuesiintymisen tuovan tukea ohjelmille, jotka auttavat mielenterveysongelmista kärsiviä.
Kappaleesta on julkaistu internetissä monia cover-versioita toteutettuna eri musiikkityylein, kuten EDM, iskelmä, akustinen ja black metal.
Kappale on käännetty englanniksi ja latinaksi.
Euroviisuissa kappale ei edennyt finaaliin, vaan jäi kilpailun ensimmäisessä semifinaalissa viimeiselle sijalle saaden 13 pistettä. Myöhemmin paljastetun äänijakauman mukaan kappale oli semifinaalissa yleisöäänten kymmenes ja tuomariäänten viimeinen.
Kappaleet

Aina mun pitää – 1.25
Diagnoosivammainen – 1.28
Sofianlehto – 1.08
Heikki Kuutti Uusitalo

Heikki Kuutti Uusitalo (s. 1979) on suomalainen järjestöjohtaja ja poliittinen taustavaikuttaja. Uusitalo on toiminut Sivistystyönantajien elinkeinopolitiikasta vastaavana johtajana elokuusta 2022 alkaen. Aikaisemmin Uusitalo on työskennellyt Teknologiateollisuuden innovaatiopolitiikan päällikkönä. Uusitalo on toiminut vuosina 2016–2018 opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasosen ja vuonna 2019 valtiovarainministeri Petteri Orpon erityisavustajana.
Uusitalo vastasi työssään opetus- ja kulttuuriministerin erityisavustajana muun muassa korkeakoulutuksen ja tutkimuksen visio 2030 -linjauksen valmistelusta sekä tutkimus- ja innovaationeuvoston työn valmistelusta. Lisäksi hän on muun muassa neuvotellut budjettiriihissä kasvumoottori-, lippulaiva- ja muun TKI-rahoituksen kasvattamisesta. Uusitalo on työskennellyt opettajana, ja hänellä on veljiensä kanssa maatila Sammaljoella Sastamalassa.
Koulutukseltaan Uusitalo on teologian maisteri Helsingin yliopistosta pääaineenaan sosiaalietiikka. Uusitalo on toiminut Suomen lukiolaisten liiton varapuheenjohtajana ja työskennellyt liiton edunvalvontasihterinä, opettajana eri oppilaitoksissa sekä yrittäjänä ja vapaana toimittajana.
Heikki Kuutti Uusitalo sai Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa tuomion salakuljetuksesta 7. elokuuta 2023.  Syyttäjä vaati Uusitalolle 30 päiväsakkoa. Käräjäoikeus tuomitsi hänet 20 päiväsakon rangaistukseen. Käräjäoikeuden mukaan salakuljetus tapahtui 5. tammikuuta 2022. Uusitalo valitti tuomiosta Helsingin hovioikeuteen, joka 31.10.2024 alensi poppers-valmisteiden maahantuontia koskevan tuomion nimikkeen lääkerikokseksi ja puolitti päiväsakkojen määrän.
Lee Byung-hun

| Lee Byung-hun |
| --- | --- |
 Lee Byung-hun vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. heinäkuuta 1970 (ikä 54) Seongnam, Gyeonggi, Etelä-Korea
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Lee Min-jung (vih. 2013)
Lapset:  1
Näyttelijä
Aktiivisena:  1991–
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Lee Byung-hun (hangul: 이병헌; hanja: 李炳憲; uudistettu latinisaatio: I Byeong-heon; s. 12. heinäkuuta 1970 Seongnam, Gyeonggi) on eteläkorealainen näyttelijä ja laulaja.
Hän on näytellyt elokuvissa Joint Security Area (2000), A Bittersweet Life (2005), Hyvä, paha ja outo (2008), G.I. Joe: The Rise of Cobra (2009), I Saw the Devil (2010), G.I. Joe: Kosto (2013), Red 2 (2013), Terminator Genisys (2015) ja The Magnificent Seven (2016), sekä televisiosarjassa Iris (2009).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (koreaksi)
Lee Byung-hun Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Europeana  IdRef
Something Better

| Something Better |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Softengine
Säveltäjä(t):  Topi Latukka 
Sanoittaja(t):  Topi Latukka Henri Oskár 
Euroviisutiedot
Vuosi:  2014
Maa:  Suomi
Kieli:  englanti
Sijoitus:  11.
Pisteet:  72
Sijoitus semifinaalissa:  3.
Pisteet semifinaalissa:  97
Sanat:  [www.eurovision.tv/event/lyrics?event=1893&song=32293 eurovision.tv sanoitus]
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Marry Me” (2013) 
 ”Aina mun pitää” (2015) ► 
Softengine 2014.
Something Better on suomalaisen Softengine-yhtyeen esittämä kappale, jolla yhtye edusti Suomea vuoden 2014 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale voitti Suomen viisukarsintana toimineen Uuden Musiikin Kilpailun 1. helmikuuta 2014 järjestyn finaalin saaden 28,28 % annetuista äänistä.
8. toukokuuta Eurovision laulukilpailun semifinaalissa Softengine pääsi Eurovision laulukilpailun finaaliin, joka esitettiin 10. toukokuuta 2014. Kappale sijoittui 11:nneksi Eurovision laulukilpailussa.
Singlejulkaisun kappalelista

Something Better – 3.00
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
 Suomen virallinen singlelista: –
 Suomen virallinen latauslista: 3 
 Suomen radiolista: 12 
 Irlannin singlelista: 72
Pirkan Hölkkä

Pirkan Hölkkä on syksyisin Valkeakoskelta Tampereelle juostava tai käveltävä kaikille avoin tapahtuma. Hölkän järjestävät Tampereen Taivaltajat ja Valkeakosken Retkeilijät. Lähtö tapahtuu joka vuosi lokakuun ensimmäisenä sunnuntaina yhteislähtönä klo 10.00 Valkeakosken Tehtaan kentältä. Maali on Tampereen aikuiskoulutuskeskuksen pihassa Nirvan kaupunginosassa. Matkan pituus on 33 kilometriä. Reitti on vaihtelevasti katuosuutta, pururatoja, metsäteitä ja -polkuja. Asfaltin osuus reitillä on vain noin viisi kilometriä. Järjestäjien tavoitteena on ollut sisällyttää reitille mahdollisimman paljon metsäpolkuja ja pikkuteitä, jotta syksyinen luonto tulisi lähelle hölkkään osallistujia.
Vuoden 2017 Pirkan Hölkkä oli sen historian 48. Hölkkä on juostu joka vuosi vuodesta 1970, joten Pirkan Hölkkä on Suomen vanhimpia kaikelle kansalle suunnattuja juoksutapahtumia. Keskimääräinen osanottajamäärä on hieman yli 1 700. Vuonna 2017 maaliviivan ylitti 1 295 kuntoilijaa.
Pirkan Hölkässä on seitsemän sarjaa: naiset (N), miehet (M), ikämiehet (M40), veteraanit (M50), kävelijät ja sauvakävelijät, naiset (N45) ja superveteraanit (M60). Vuoden 2007 Hölkässä oli mukana 18 hölkkääjää, jotka ovat osallistuneet kaikkiin Hölkän historian hölkkiin. Kilpasarjojen voittajille luovutetaan pokaalit. Lisäksi on muita pienempiä palkintoja.
Pirkan Hölkkä on osa Pirkan Kierrosta. Pirkan Kierroksen muut osatapahtumat ovat Pirkan Hiihto (90 km), Pirkan Pyöräily (220 km, 134 km) ja Pirkan Soutu (33 km, 17,5 km).
Aiheesta muualla

Pirkan Kierros
Pirkan Hölkkä (Arkistoitu – Internet Archive)
Yetnebersh Nigussie

Yetnebersh Nigussie vuonna 2011.
Yetnebersh Nigussie (s. 24. tammikuuta 1982 Ambrahan) on etiopialainen juristi ja ihmisoikeusaktivisti, joka työskentelee vammaisten oikeuksien hyväksi. Hänelle myönnettiin vuonna 2017 oikeudenmukaisuuspalkinto  (Right Livelihood), joka jaettiin Tukholmassa 1. joulukuuta 2017.
Elämäkerta

Yetnebersh Nigussiellä on seitsemän sisarusta, hänen isänsä tuli pappisperheestä. Viiden vuoden iässä hän sairasti aivokalvontulehduksen. Maaseudulla ei ollut tarvittavaa hoitoa ja se johti tytön sokeuteen. Sokeuden johdosta Nigussie välttyi lapsiavioliitolta, mikä oli hyvin yleistä Amaricin pohjoisosassa asuville tytöille. Nigussien isoäiti järjesti tytölle paikan katoliseen sokeiden kouluun Shashemenessa. Vammaiset tytöt olivat alimmassa yhteiskuntaluokassa. Kahdentoista vuoden iässä Nigussie huomasi, että hän ei ollut samanlainen kuin muut lapset. Nigussie jatkoi opintoja Menelik II-oppilaitoksessa Addis Abebassa ja pääsi Addis Abeban yliopistoon, jossa hän suoritti oikeustieteellisen tutkinnon vuonna 2006.
YK: n yleissopimus

Nigussie on sitoutunut vammaisten oikeuksia koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimukseen .
» Keskity henkilöön äläkä vammaan. Meillä on yksi vamma, mutta 99 muuta kykyä, joiden varaan rakentaa. 
» 
(  – Yetnebersh Nigussie )
Palkinnot ja palkinnot

AMANITARE-palkinto seksuaalista ja lisääntymisterveyttä edistäville lakimiehille, 2003, Johannesburg, Etelä-Afrikka.
Yksilöpalkinto erinomaisesta HIV/aidsin ehkäisy- ja torjuntatoiminnasta, jonka myönsivät Addis Abeban kaupunki yhteistyössä Addis Abeban HIV/aidsin ehkäisy- ja valvontatoimiston (HAPCO) kanssa. 7. lokakuuta 2005 Addis Abeba, Etiopia.
Paras HIV/AIDS-kansallinen aktivisti, yleislääkäriyhdistyksen pakinto, 2005, Addis Abeba, Etiopia.
World of Difference 100 -palkinto, jonka kansainvälinen naisjärjestö (TIAW) myönsi vuonna 2011.
Right Livelihood -palkinto, 2017.
Aigeiansisilisko

| Aigeiansisilisko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Liskot Sauria
Heimo::  Sisiliskot Lacertidae
Suku::  Podarcis
Laji::  erhardii
Kaksiosainen nimi
 Podarcis erhardii  Bedriaga, 1886 
Katso myös
   Aigeiansisilisko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aigeiansisilisko (Podarcis erhardii) on muurisisilisko, joka elää Balkanilla ja Egeanmeren saaristossa. Mantereella sen levinneisyysalue ulottuu Albaniasta, Pohjois-Makedoniasta ja Etelä-Bulgariasta Kreikkaan Koillis-Peloponnesokselle. Se elää useimmilla Egeanmeren saarilla, mutta puuttuu Míloksen saariryhmästä, jonka ainut sisiliskolaji on meloksensisilisko.
Aigeiansisiliskon ruumiin pituus on noin 7 cm, ja häntä on vielä kaksi kertaa tätä pitempi. Pää on melko leveä, ja ihon suomut muodostavat sileän pinnan. Lajin edustajien väritys ja kuvionti vaihtelevat. Pohjaväri on ruskea tai harmaa, joskus vihreä. Etenkin naaraiden selässä on pitkittäisiä raitoja. Selän reunoja seuraa valkea juovapari, ja niistä seuraavina sisäänpäin tumma juovapari tai täplärivi. Keskellä selkää saattaa vielä olla tumma juova tai täplärivi. Joidenkin koiraiden pitkittäiset täplärivit limittyvät poikittaisten täplärivien kanssa, mikä näkyy verkkokuviointina. Vatsa sekä usein kurkku ovat valkoiset, keltaiset, oranssit tai punaiset, Egeanmeren saarten liskoilla myös vihertävät, sinertävät tai harmaat. Vatsassa ei näy täpliä, mutta takajaloissa saattaa olla sinisiä täpliä.
Aigeiansisilisko elää kuivilla, kivikkoisilla paikoilla kasvavissa matalissa pensaikoissa. Se on taitava kiipeilijä. Saaristopopulaatioiden edustajat viihtyvät myös aukeilla paikoilla, kuten kasvipeitteisillä hiekkadyyneillä.
Aigeiansisilisko syö niveljalkaisia, eritoten hyönteisiä. Se parittelee keväällä ja munii alkukesästä. Poikaset kuoriutuvat syyskuussa ja ovat silloin 3 cm:n mittaisia.
Peräkkäispyyhkäisy

Peräkkäispyyhkäisy (kutsutaan myös lomittamattomaksi pyyhkäisyksi) on liikkuvan kuvan näyttö-, tallennus- ja lähetysmuoto, jossa jokaisen kuvan kaikki juovat piirretään peräkkäisesti. Tämä on vastakohta lomitetulle kuvalle, jota käytetään perinteisessä analogisessa televisiossa. Siinä jokaisen kuvan parittomat ja parilliset juovat piirtyvät ruudulle vuorotellen (jokaista kuvaa kutsutaan kuvakentäksi), joten vain puolta todellisista kuvista käytetään videokuvan tuottamisessa. Peräkkäispyyhkäisyä käytettiin aluksi Bairdin 240 juovan TV-lähetyksissä Alexandra Palacessa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1936. Sitä käytettiin myös Bairdin 30-juovaisissa koelähetyksissä 1920-luvulla.  Peräkkäispyyhkäisy tuli maailmanlaajuiseen käyttöön tietokoneiden näytöissä 2000-luvulla.
Lomituksen ongelmat

Viereisessä karkeassa animaatiossa verrataan peräkkäispyyhkäisyä ja lomitusta, ja se kuvaa myös lomituksen aiheuttamaa ilmiötä peräkkäispyyhkäisyä käyttävällä näytöllä. Vasemmalla olevissa kuvissa käytetään peräkkäispyyhkäisyä, keskellä lomitusta ja oikealla lomituksenpoistoa. Alkuperäiset kuvatarkkuudet lukevat yläpuolella ja mahdolliset avaruudelliset antilaskostumiset alapuolella. Lomitetuissa kuvissa käytetään puolta kaistanleveydestä peräkkäispyyhkäisyä käyttäviin kuviin verrattuna. Keskisarakkeen kuvat kopioivat tarkasti vasemmalla olevien kuvien kuvapisteet, mutta lomitus saa yksityiskohdat välkkymään. Aito lomitettu kuva sumentaa tällaiset yksityiskohdat välkkymisen estämiseksi, mutta kuten alarivin kuvista näkyy, pehmennys heikentää kuvan selkeyttä. Oikeassa alakulmassa käytettävä lomituksenpoisto ei pysty palauttamaan keskellä olevaa lomitettua kuvaa vasemmassa yläkulmassa olevan progressiivisen kuvan tarkkuudelle.
Huomaa: Koska virkistystaajuus on alennettu kolmasosaan ja kuvatarkkuus on alle puolet tavallisen lomitetun videon tarkkuudesta, lomitettujen kuvien välkkyminen ja mustien juovien näkyvyys ovat liioiteltuja tässä esimerkissä. Ylärivin kuvissa näkyy, miltä kuvat näyttäisivät näytöllä, joka ei käytä peräkkäispyyhkäisyä, kuten tietokonenäyttö tai nestekide- tai plasmatekniikkaan perustuva televisio, jossa lomitetut kuvat näytetään samassa toimintatilassa kuin lomittamattomat kuvat.
Käyttö tallennuksessa tai lähetyksessä

Peräkkäispyyhkäisyä käytetään elokuva-aineiston tallennuksessa DVD-levyillä, esimerkiksi 480p24- ja 576p25-tallennusmuodoissa. Peräkkäispyyhkäisy sisältyi Grand Alliancen teräväpiirtotelevisiostandardiin 1990-luvun alussa. Yhdysvalloissa oltiin samaa mieltä siitä, että kaikki Yhdysvaltain teräväpiirtotelevision elokuvalähetykset tultaisiin lähettämään peräkkäispyyhkäisyä käyttävässä muodossa. Vaikka lähete lähetettäisiin lomitettuna, teräväpiirtotelevisio muuttaisi sen peräkkäispyyhkäisyä käyttävään muotoon.
Käyttö TV:issä, videokuvanheittimissä ja tietokonenäytöissä

Peräkkäispyyhkäisyä käytetään suurimmassa osassa tietokoneiden kuvaputkinäyttöjä, kaikissa tietokoneiden nestekidenäytöissä ja suurimmassa osassa teräväpiirtotelevisioita, koska näyttöjen kuvatarkkuudet ovat luonnostaan lomittamattomia. Muissa kuvaputkitelevisioissa, kuten vakiopiirtotelevisioissa, käytetään tyypillisesti lomitettua kuvaa. Osassa televisioista ja suurimmassa osassa videoprojektoreista eli videokuvanheittimistä on yksi tai useampi tulo peräkkäispyyhkäisyä varten. Joissakin näytöissä oli peräkkäispyyhkäisytulo jo ennen teräväpiirtotelevision yleistymistä. Tällöin nämä näytöt pystyivät hyödyntämään mm. PALPlus-tallennusmuotoa, peräkkäispyyhkäisyä käyttäviä DVD-soittimia ja uusia pelikonsoleita. Teräväpiirtotelevisiot tukevat lomittamattomia kuvatarkkuuksia 480p ja 720p. Täysteräväpiirtonäytöt ovat yleensä kalliimpia kuin matalampaa kuvatarkkuutta käyttävät teräväpiirtotelevisiot. Kun ultrateräväpiirtotelevisiot tulivat kuluttajamarkkinoille 2010-luvulla, nekin käyttivät lomittamatonta kuvaa, mutta niiden hinnat olivat usein kohtuuttomia (4K-mallit), ja osa niisä oli vasta koeasteella (8K-mallit). Sen jälkeen 4K-teräväpiirtotelevisioiden hinnat ovat alentuneet, joten ne ovat yleistyneet kuluttajien keskuudessa. Tietokoneiden näytöissä voidaan käyttää jopa korkeampia kuvatarkkuuksia.
Peräkkäispyyhkäisyn haittapuolena on se, että sen kaistanleveys on lomitettua kuvaa korkeampi, kun kuvatarkkuus ja virkistystaajuus ovat samat. Tämän vuoksi 1080p:tä ei käytetä lähetyksissä.  Artikkelissa Kuvan lomitus kerrotaan, miksi lomitusta alun perin käytettiin.
Käyttö TV:issä, videokuvanheittimissä ja tietokonenäytöissä > Edut

Peräkkäispyyhkäisyn merkittävin etu on se, että liike näyttää sulavammalta ja todenmukaisemmalta. Samalla juovamäärällä ei ole samanlaisia visuaalisia häiriöitä, kuten välkkymistä, kuten lomitetussa kuvassa. Ruuduissa ei ole lomituksen aiheuttamia häiriöitä, joten niistä otettuja kuvankaappauksia voi käyttää valokuvina. Peräkkäispyyhkäisyä käytettäessä kuvaan ei ole tarpeen lisätä tahallista sumennusta välkkymisen ja silmien rasittumisen vähentämiseksi.
Monissa mediatallenteissa, kuten DVD-elokuvissa ja videopeleissä, kuva on sumennettu jo kirjoittamisvaiheessa, jotta saadaan vähennettyä välkkymistä, kun kuvaa toistetaan lomitetuilla näytöillä. Tällöin alkuperäisen kuvan terävyyttä ei voi palauttaa, kun kuvaa toistetaan peräkkäispyyhkäisyä käyttäen. Ratkaisuna ongelmaan näyttölaitteistossa ja videopeleissä voi olla mahdollisuus joko käyttää sumennusta halutessaan tai säilyttää alkuperäinen terävyys. Tällöin saadaan aikaan haluttu kuvan terävyys sekä lomitusta käyttäville että lomittamattomille näytöille. Tämä ominaisuus on muun muassa Super Smash Bros. -peleissä Meleestä alkaen: niissä on valittavana välkkymätön kuva. Se tulisi pitää päällä pelattaessa lomitusta käyttävillä näytöillä, jolloin välkyntä vähenee, ja pois päältä peräkkäispyyhkäisyä käyttävillä näytöillä pelattaessa, jotta päästään suurimpaan mahdolliseen kuvanselkeyteen.
Peräkkäispyyhkäisy tarjoaa myös lomitettua kuvaa selkeämmän ja nopeamman tuloksen, kun se skaalataan korkeammalle kuvatarkkuudelle, kuten toistettaessa 480p:n kuvaa täysteräväpiirtonäytöllä. Teräväpiirtotelevisio, joka ei perustu kuvaputkeen, ei voi näyttää lomitettua kuvaa luonnollisesti, joten lomitus on poistettava ennen kuvan skaalaamista ja näyttöä. Lomituksenpoisto voi aiheuttaa visuaalisia häiriöitä ja/tai tulon viivettä kuvanlähteeseen ja näyttölaitteeseen.
Lomittamattoman kuvan välkyntää, kun virkistystaajuus on alennettu kolmasosaan. Mallinnuksessa käytetään Indian-head-testikuviota.
Bernadotte

| Bernadotte |
| --- | --- |
 Vaakuna
Maa:  Ruotsi (vuoteen 1905 Ruotsi-Norja)
Arvonimet:  Ruotsin kuningas
Perustaja:  kuningas Kaarle XIV Juhana
Nykyinen päämies:  Kaarle XVI Kustaa
Perustamisvuosi:  1818 
Kansallisuus:  ranskalais-saksalainen
Sukuhaarat:  Bernadotte af Wisborg
Bernadotte on ranskalaista alkuperää oleva hallitsijasuku, joka on hallinnut Ruotsia vuodesta 1818 alkaen ja Norjaa vuosina 1818–1905. Suvun nykyinen päämies on kuningas Kaarle XVI Kustaa. Kuningashuoneen perustaja oli Ranskan marsalkka Jean-Baptiste Bernadotte, jonka Ruotsin valtiopäivät valitsi kruununperijäksi kuningas Kaarle XIII:n jälkeen. Bernadottet ovat olleet hallitsijoina parisataa vuotta, ja sinä aikana Ruotsi on siirtynyt itsevaltaisesta perustuslaillisesta monarkiasta seremonialliseen kuninkuuteen.
Historia > Bernadotte-suku Ranskassa

Suvun varhaisin tunnettu jäsen on Joandou du Poey, joka avioitui 5. heinäkuuta 1615 Germaine de Bernadotten kanssa, joka osittaisessa omistuksessa oli ”de Bernadotte” -niminen talo Paussa. Sukunimi sai alkunsa tästä talon nimestä. Germaine oli Jean de Layus’n ja Estébène de Butleret’n tytär ja hän oli ilmeisesti ottanut sukunimensä tästä perimästään talosta. Joandou du Poeyn ja Germaine de Bernadotten poika oli Pierre du Poey, joka tunnettiin myös nimellä Pierre de Bernadotte.
Pierren poika oli Jean du Poey (1649–1698), joka otti myöhemmin kokonaan käyttöön nimen Bernadotte. Hänen poikansa toisesta avioliitosta oli Jean de Bernadotte (1683–1760), joka avioitui vuonna 1707 Marie du Pucheun (1686−1773) kanssa. Heidän poikansa oli Jean Henri Bernadotte (1711–1780). Paun prokuraattori Jean Henri Bernadotte ja Jeanne de Saint-Vincent (1728−1809) avioituivat 20. helmikuuta 1754 ja saivat 26. tammikuuta 1764 pojan nimeltä Jean Bernadotte, joka käytti nimeä Jean Baptiste (ransk. Johannes Kastaja) erottuakseen vanhemmasta Jean-veljestään.
Jean-Baptiste Bernadotte kasvoi Paussa, Béarnissa kuten esivanhempansakin. Vastoin perheen toiveita hän ei halunnut jatkaa isänsä ammattia, vaan suunnitteli sotilasuraa. Isänsä kuoltua hän värväytyi syyskuussa 1780 Ranskan armeijan varhaiseen merijalkaväkeen Royal-la-Marine-rykmenttiin, joka sijoitettiin Korsikalle. Bernadotte olisi jäänyt aliupseeristoon ilman Ranskan vallankumousta, mutta lopulta vuonna 1792 hänet ylennettiin aliluutnantiksi. Vallankumoussotien myötä hän eteni lopulta aina kenraaliksi asti. Huolimatta ristiriitaisista väleistään Napoleonin kanssa hän kuitenkin kuului tämän lähipiiriin. Vuonna 1798 hän avioitui Mainen Sceaux’ssa varakkaan silkkitehtailijan ja liikemiehen tyttären Bernhardine Eugenie Desirée Claryn kanssa, jonka sisko taas avioitui Napoleonin vanhemman veljen Joseph Bonaparten kanssa. Kun Napoleon kruunautti itsensä keisariksi vuonna 1804, hän ylensi Bernadotten Ranskan marsalkaksi.
Bernadotte-suku jakautuu kahtia vanhaan ja uuteen linjaan. Jean-Baptisten isoisän vanhemman veljen André Bernadotten (s. 1680) jälkeläiset elävät edelleen porvarillista elämää Ranskassa. Nuorempi linjakin jakautui. Jean Baptisten isoveljen, Bernadotten paronin Jean de Bernadotten (1754−1813), jälkeläiset perivät paronin arvon, linnan ja kartanon Pyrénées-Atlantiquesin provinssissa. Tämä vapaaherrallinen linja sammui vuonna 1966, joten Bernadotten suvun uudesta linjasta on jäljellä enää Ruotsin kuningashuone.