stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalevi Vuorisalo

Olli Kalevi Vuorisalo (s. 14. lokakuuta 1945 Tyrvää) on suomalainen ekonomi ja insinööri sekä yrittäjä ja eläköitynyt yritysjohtaja, joka on saanut teollisuusneuvoksen arvonimen.
Vuorisalo syntyi asemapäällikkö Alpo Olavi Vuorisalon ja Alli Inkeri Rantalan perheeseen. Hän avioitui 1970 Ulla Katriina Martinsuon kanssa. Vuorisalo tuli ylioppilaaksi Kokemäen yhteiskoulusta 1965 ja valmistui insinööriksi Porin teknillisestä opistosta 1969. Ekonomin tutkinnon hän suoritti Tampereen yliopistossa 1979. Vuorisalo oli Nokian Vammalan tehtaan osastoinsinööri 1969–1973, Alkon Rajamäen tehtaiden käyttöinsinööri 1973–1974, Nokian Rengastehtaan osastoinsinööri Nokialla 1974–1976, käyttöpäällikkö 1977–1978, Lieksan tehtaan tehtaanpäällikkö 1979–1983 ja Vammalan tehtaan tehtaanpäällikkö 1984–1985.
Nokian Tekninen Kumi -yksikön johtaja Vuorisalo oli 1986–1987, Teollisuuskomponentit-yksikön johtaja 1988–1989 sekä Teknikum-yhtiön toimitusjohtaja 1989–2008 ja hallituksen jäsen ja Teknikum-Yhtiöt Oy:n perustajaosakas, hallituksen jäsen, toimitusjohtaja ja konsernijohtaja 1997–2008. Hän oli myös ruotsalaisen Horda Ab:n toimitusjohtaja 1988–1989 ja hallituksen jäsen sekä Teknikum Sekoitukset Oy:n toimitusjohtaja 1990–2008 ja hallituksen jäsen. Vuorisalolla on myös ollut useita liike-elämän ja muita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Teollisuusneuvoksen arvonimen hän sai 2005.
Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet

| Gustav Lejeune Dirichlet |
| --- | --- |
 Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet
Henkilötiedot
Koko nimi:  Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet
Syntynyt: 13. helmikuuta 1805 Düren, Ranska
Kuollut: 5. toukokuuta 1859 (54 vuotta) Göttingen, Hannover
Kansalaisuus:   saksalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Friedrich-Wilhelmin yliopisto Bonn
Väitöstyön ohjaaja:  Simeon Poisson Joseph Fourier
Instituutti:  Breslau, Berliini, Göttingen
Oppilaat:  Gotthold Eisenstein Leopold Kronecker Rudolf Lipschitz Carl Wilhelm Borchardt
Tutkimusalue:  matematiikka
Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet [löžön dirikle] (13. helmikuuta 1805 Düren, Ranska – 5. toukokuuta 1859 Göttingen, Hannover) oli saksalainen matemaatikko joka vaikutti suuresti lukuteoriaan (myös analyyttiseen lukuteoriaan), sekä Fourier-sarjojen teoriaan sekä moniin matemaattisen analyysin osa-alueisiin. Monesti Dirichlet'n kerrotaan ensimmäisenä määritelleen funktion modernilla tavalla.
Elämäkerta > Lapsuus (1805–1822)

Gustav Lejeune Dirichlet syntyi 13. helmikuuta 1805 saksalaiseen perheeseen Dürenissä, Reinin länsirannalla alueella, joka liittyi Preussiin 1815. Hänen isänsä Johann Arnold Lejeune Dirichlet oli postimies, kauppias ja kaupunginvaltuutettu. Hänen isänisänsä oli tullut Düreniin Richelettestä, pienestä kylästä Belgiasta. Tästä juontaa hänen sukunimensä "Lejeune Dirichlet".
Dirichlet'n perhe ei ollut varakas ja hän oli nuorin seitsemästä lapsesta, mutta hänen vanhempansa tukivat hänen koulutustaan. Peruskoulun ja yksityiskoulun ajateltiin antavan Dirichlet'lle valmiudet toimia kauppiaana. Nuori Dirichlet oli vakavasti kiinnostunut matematiikasta alle 12-vuotiaana ja vakuutti vanhempansa, että hänen tulisi jatkaa matematiikan opiskelua. Vuonna 1817 Dirichlet menikin lukioon Bonnissa. Hänestä piti siellä huolta perheen tuttu, opiskelija Peter Joseph Elvenich. Vuonna 1820 Dirichlet meni jesuiittakouluun Kölniin, jossa Georg Ohmin tunnit syvensivät hänen ymmärrystään matematiikasta. Hän lähti koulusta ensimmäisen vuoden jälkeen, koska ei osannut puhua sujuvasti latinaa.
Elämäkerta > Opinnot Pariisissa (1822–1826)

Dirichlet sai matematiikan opinnoilleen vanhempiensa taloudellisen tuen, vaikka he toivoivat pojastaan lakimiestä. Saksassa korkeamman matematiikan opiskelua olisi voinut jatkaa vain Gaussin ohjauksessa Göttingenissä. Gauss oli virallisesti tähtitieteen professori eikä pitänyt opettamisesta, joten Dirichlet matkusti Pariisiin toukokuussa 1822. Siellä hän meni luennoille ja oppi matematiikkaa muun muassa Hachettelta. Dirichlet opiskeli itsenäisesti Gaussin kirjaa Disquisitiones Arithmeticae, jota hän piti aina mukanaan. Vuonna 1823 hän sai suositusten ansiosta töitä kenraali Foylta, joka palkkasi Dirichlet'n opettamaan lapsilleen saksaa. Nyt Dirichlet pärjäsi itsenäisesti ilman vanhempiensa taloudellista tukea.
Dirichlet todisti Fermat'n suuren lauseen osittain tapauksessa  n=5. Fermat oli todistanut tapauksen  n=4 ja Euler tapauksen  n=3, mutta tämän jälkeen lauseen todistus ei ollut edistynyt. Sen vuoksi Dirichlet'stä tuli pian kuuluisa. Adrien-Marie Legendre sai todistettua tapauksen näihin aikoihin ja Dirichlet saatti todistuksensa pian loppuun. Muutamaa vuotta myöhemmin Dirichlet todisti tapauksen  n=14. Kesäkuussa 1825 hänet kutsuttiin luennoimaan tapauksen  n=5 todistuksesta Ranskan tiedeakatemialle. Tämä oli harvinaista 20-vuotiaalle nuorelle, jolla ei ollut tutkintoa. Luennon myötä Dirichlet tutustui Fourieriin ja Poissoniin ja siten innostui teoreettisesta fysiikasta, erityisesti Fourier'n työstä lämpöyhtälön parissa.
Elämäkerta > Breslau, Preussi (1825–1828)

Kenraali Foy kuoli marraskuussa 1825, ja menetettyään työpaikkansa Dirichlet'n täytyi palata Preussiin. Fourier ja Poisson esittelivät hänet Humboldtille, ja Humboldt tuki Dirichlet'tä muun muassa kirjoittamalla suosituskirjeen Gaussille ylistäen Dirichlet'n lahjakkuutta Fermat'n lauseen käsittelyssä. Humboldtin ja Gaussin tuella Dirichlet pääsi opetustöihin ja pystyi jatkamaan työskentelyään.
Julkaisuja

Lejeune Dirichlet, J.P.G.: Werke.  1  Berlin:  Reimer, 1889.
Lejeune Dirichlet, J.P.G.: Werke.  2  Berlin:  Reimer, 1897.
Lejeune Dirichlet, J.P.G.: Vorlesungen über Zahlentheorie.  F. Vieweg und sohn, 1863.
Aiheesta muualla

Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet - Œuvres complètes Gallica-Math
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet
Käännös suomeksi
Joulun lauluja (Viiden albumi)

| Joulun lauluja Viisi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 27. lokakuuta 2010
 Formaatti: CD, digitaalinen
 Tyylilaji: a capella
 Kesto: 43.07
 Levy-yhtiö: Sony Music
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 38.
Viiden muut julkaisut
| Viisi 2010 | Joulun lauluja 2010 |   |
Joulun lauluja on suomalaisen lauluyhtye Viiden toinen studioalbumi sekä ensimmäinen joululevy, joka julkaistiin 27. lokakuuta 2010. Albumi sisältää pääosin niin sanottuja klassisia joululauluja, mutta myös Virpi Eroman albumia varten säveltämiä uusia joululauluja kuten ”Tuodaan joulu meidän kotiin” sekä ”Metsien joulu”.
Albumi nousi marraskuussa 2010 yhdeksi viikoksi Suomen viralliselle albumilistalle, 38:nnelle sijalle.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Joulun kellot | Virpi Eroma, Helmi Auvinen | 3.10 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | En etsi valtaa loistoa | Jean Sibelius, sanoittaja tuntematon | 3.22 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Kuudelta saa nousta | Virpi Eroma, Saara Niinistö | 3.02 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Varpunen jouluaamuna | Otto Kotilainen, K. A. Hougberg | 3.51 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Jouluyö, juhlayö | Franz Gruber, G. O. Schöneman | 3.07 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Joulukirkkoon | R. Raala, Immi Hellén | 1.52 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Kulkuset | James Pierpont, Kullervo | 2.40 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Jouluhymni | Ahti Sonninen, Une Haarnoja | 3.50 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Heinillä härkien kaukalon | ranskalainen kansansävelmä, Martti Korpilahti | 3.53 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Tuodaan joulu meidän kotiin | Virpi Eroma, Katja Hollmén | 3.10 |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Sinivuorten yö | Sofie Lithenius | 1.53 |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Metsien joulu | Virpi Eroma, Lauri Pohjanpää | 3.46 |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Kun joulu on | Otto Kotilainen, Alpo Noponen | 3.24 |  |  |  |  |  |  |
| 14. | On hanget korkeat, nietokset | Jean Sibelius, Wilkku Joukahainen | 2.37 |  |  |  |  |  |  |
Joulun tulitauko

Ypresin lähellä Belgiassa sijaitseva joulun aselevon muistoristi, joka on pystytetty vuonna 1999.
Joulun tulitauko oli ensimmäisen maailmansodan länsirintamalla joulun 1914 ajaksi solmittu yhden päivän mittainen tulitauko. Aloite siihen tuli rivimiehiltä, jotka makasivat juoksuhaudoissaan huutomatkan päässä toisistaan. Joillakin rintamanosilla tulitauko alkoi sovitusta tauosta, jolloin kumpikin osapuoli sai hakea ei-kenenkään-maalta kaatuneensa haudattaviksi.
Eräällä rintamaosuudella brittiläiset ja saksalaiset sotilaat ottelivat keskenään jalkapallo-ottelun. Tulitauko päättyi eri osissa rintamaa eri aikaan, useimmissa se kesti joulupäivän ajan, ja tapaninpäivän aamuna ampuminen jatkui totuttuun tapaan.
Tapahtumasta on muun muassa tehty elokuva Päivä ilman sotaa (2005). Ruotsalainen power metal -yhtye Sabaton on myös julkaissut tapahtumasta kappaleen nimeltä ”Christmas Truce”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joulun tulitauko Wikimedia Commonsissa
22. joulukuuta: Oliko juoksuhaudoissa joulurauha? Historianet.fi
Kalvaskeltavalmuska

| Kalvaskeltavalmuska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Tricholomataceae
Suku::  Valmuskat Tricholoma
Laji::  ulvinenii
Kaksiosainen nimi
 Tricholoma ulvinenii  Kalamees 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalvaskeltavalmuska (Tricholoma ulvinenii) on syötävä keltavalmuskalaji. Se muistuttaa suuresti kangaskeltavalmuskaa, mutta on hennompi ja sen lakki on vaaleampi. Laji kasvaa yleisenä myöhäissyksyisin. Sen voi sekoittaa myös syötäväksi kelpaamattomiin äikävalmuskaan ja retikkavalmuskaan.
Juliet Mills

| Juliet Mills |
| --- | --- |
 Juliet Mills vuonna 2004.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Juliet Maryon Mills
Syntynyt: 21. marraskuuta 1941 (ikä 82)  Lontoo, Englanti
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Maxwell Caulfield (1980–)
Näyttelijä
Merkittävät roolit:   Five Finger Exercise  Nanny and the Professor  Avanti!  QB VII – Natsilääkäri  Passions 
Palkinnot
 Primetime Emmy -palkinto: paras naissivuosa minisarjassa tai televisioelokuvassa, 1975  
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Juliet Maryon Mills (s. 21. marraskuuta 1941 Lontoo) on brittiläis-yhdysvaltalainen näyttelijä.
Mills aloitti näyttelemisen jo nuorena. Hän teki ensimmäisen teatteriroolinsa 16-vuotiaana Peter Shafferin näytelmässä Five Finger Exercise, jota esitettiin Lontoon West Endissä. Pari vuotta myöhemmin, vuonna 1959, Mills teki ensiesiintymisensä Broadwaylla, kun Five Finger Exercise siirtyi sinne. Hän oli seuraavana vuonna ehdolla Tony-palkinnon saajaksi.
1970-luvun alussa Mills esitti Jack Lemmonin kanssa pääosaa Billy Wilderin elokuvassa Avanti.
Televisiossa Mills on näytellyt muun muassa komediasarjassa Nanny and the Professor (1970–1971) ja saippuasarjassa Passions (1999–2008). Hän on myös vieraillut esimerkiksi sarjoissa Columbo, Dynastia, Hawaii Five-O, Lemmenlaiva, Murhasta tuli totta  ja Tohtori Ben Casey. Roolistaan minisarjassa QB VII – Natsilääkäri (1974) hän voitti Primetime Emmy -palkinnon.
Elokuvia

The History of Mr. Polly (1949)
Tuittupää tyttäreni (No, My Darling Daughter, 1961)
Twice Round the Daffodils (1962)
Nurse on Wheels (1963)
Kokoa itsesi, kapu (Carry On Jack, 1964)
Rancho River (The Rare Breed, 1966)
Tappajaiset – eli kertomus elävästä ruumiista (The Wrong Box, 1966)
Oi! Mikä ihana sota (Oh! What a Lovely War, 1969)
Avanti! (1972)
Lokki Joonatan (Jonathan Livingston Seagull, 1973) – äänirooli
Yhteys tuonpuoleiseen (Beyond the Door, 1974)
Barnaby – minun oma koalakarhuni (Barnaby and Me, 1977)
Vilpitön rakkaus (The Other Sister, 1999)
Yksityiselämä

Juliet Millsin isä oli näyttelijä John Mills ja äiti näytelmäkirjailija Mary Hayley Bell. Hän on näyttelijä Hayley Millsin isosisko.
Mills on ollut naimisissa kolmesti. Kahdesta ensimmäisestä avioliitosta hänellä on kaksi lasta. Nykyisen puolisonsa, näyttelijä Maxwell Caulfieldin kanssa Mills avioitui vuonna 1980.
Aiheesta muualla

Juliet Mills Elonetissä.
Juri Pohuljaiko

| Juri Pohuljaiko |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 12. marraskuuta 1978 (ikä 45)
Juri Myhailovytš Pohuljaiko (ukr. Юрій Михайлович Погуляйко, s. 12. marraskuuta 1978) on ukrainalainen lakimies, virkamies, sekä Volynin alueellisen valtionhallinnon johtaja 2. joulukuuta 2019 lähtien.
Tausta > Opinnot

Pohuljaiko Valmistui Luganskin valtion maatalouden yliopistosta (organisaatioiden ja yritysten johtaja), alueiden välisestä henkilöstöhallinnon akatemiasta (asianajaja), sisäasiainministeriön johtamisen akatemiasta (asianajaja).
Tausta > Työ

Pohuljaiko on toiminut piirin komisariona ja Krasnodarin kaupungin talousrikostenvastaisen viraston operatiivisena johtajana. Hän toimi yksityisenä ja komentohenkilöstönä Ukrainan sisäasiainministeriön sisäasiain elimissä Nikolaevin, Dnepropetrovskin, Tšernigovin ja Luganskin alueilla, sitten kansallishallinnossa.
Hän palveli Donetskin alueen valtion finanssipalvelussa. Hän toimi Luhanskin alueellisen valtionhallinnon ensimmäisenä varapuheenjohtajana (22. elokuuta 2019 lähtien).
Ministerikabinetti tuki 28. lokakuuta 2019 Pohuljaikon nimittämistä Volynin alueelliseen valtiohallintoon.
Yksityiselämä

Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Käännös suomeksi
Joulun lauluja (Johanna Kurkelan albumi)

| Joulun lauluja Johanna Kurkela |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. marraskuuta 2013
 Formaatti: CD / Digitaalinen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 41.54
 Levy-yhtiö: Kaiku Recordings
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 12.
Johanna Kurkelan muut julkaisut
| Sudenmorsian 2012 | Joulun lauluja 2013 | Ingrid 2015 |
Joulun lauluja on suomalaisartisti Johanna Kurkelan kuudes studioalbumi. Sen julkaisi Kaiku Recordings 15. marraskuuta 2013. Albumin kappalemateriaali koostuu sekä Kurkelan tulkitsemista perinteisistä klassikoista että hänen itse sanoittamistaan täysin uusista joululauluista. Albumin julkaisun myötä Kurkela aloitti Suomen itsenäisyyspäivänä joulukiertueen, jonka aikana hän kiersi esiintymässä kirkoissa ympäri Suomea.
Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan 12. sijalle. Sittemmin se on noussut parhaimmillaan kahdeksanneksi. Albumia on myyty kultalevyyn oikeuttava määrä, yli 10 000 kappaletta.
Kappaleet

Maa on niin kaunis – 3.04
Lyhty – 3.19
Avaruus – 4.56
Prinsessalle – 4.09
Kolmen kuninkaan marssi – 2.30
Tonttu – 2.54
Heinillä härkien kaukalon – 3.23
Karhuveljeni – 3.51
Oi joulunajan ihmiset – 4.34 (feat. Marco Hietala)
Kotiin – 4.02
Jouluyö, juhlayö – 5.12
Joulun tarina

| Joulun tarina Kari Tapio |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2001
 Julkaistu: 15. lokakuuta 2001
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Jari Puhakka
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 41.31
 Levy-yhtiö: Edel Records Finland
Listasijoitukset
  Suomi: Ei listasijoitusta.
Kari Tapion muut julkaisut
| Kari Tapio konserttilavalla 2001 | Joulun tarina 2001 | Juna kulkee 2003 |
Joulun tarina on suomalaislaulaja Kari Tapion joululauluja sisältävä albumi. Se julkaistiin 15. lokakuuta 2001. Kultalevy myönnettiin vuonna 2004. Albumia on myyty yhteensä yli 35 000 kappaletta.
Kappaleet

Joulun tarina – 3.11
Santa Lucia – 3.06
Kellot soi – 3.18
Jouluyö, juhlayö – 3.01
Joulu ensimmäinen – 3.16
Äiti Maria – 3.57
Joulun kellot – 3.29
Oi Betlehem sä pienoinen – 3.45
Joulu Havajilla – 2.59
Joululaulu – 3.50
Lintu ja Maria – 3.58
Heinillä härkien kaukalon – 2.36
Journal.fi

| Journal> fi |
| --- | --- |

Kotimaa:  Suomi
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Journal.fi on tiedelehtien toimittamiseen ja julkaisemiseen tarkoitettu palvelu, jota ylläpitää Tieteellisten seurain valtuuskunta. Sivustolla on tällä hetkellä avoimesti saatavilla noin 130 suomalaista tieteellistä lehteä ja vuosikirjaa.
Journal.fi on suunniteltu vastaamaan kirjoittajien, lukijoiden, julkaisijoiden ja rahoittajien tarpeita nykyaikaisessa verkkojulkaisemisessa. Palvelu käyttää Open Journal Systems 3.2 -ohjelmistoa.
Jäätelöpuikko

Magnum Jäätelöpuikko
Jäätelöpuikko on tikun ympärille jäädytetty jäätelöannos. Jäätelöpuikkovalikoimissa on usein Pätkiksiä, Ingman-jäätelöitä sekä Magnum-jäätelöitä.
Kalkitus

Maanviljelijä Mikko Poutanen kalkitsemassa peltoaan Kurkijoen Särkijärvellä 1930-luvun lopulla.
Kalkitus tarkoittaa viljelymaan parannusta kalkin avulla. Se saa siis kasvit kasvamaan paremmin. Suomen maaperä on normaalisti hapanta, mutta happamuus vaihtelee maalajeittain. Kun kasvit ottavat maasta ravinteita, maa happamoituu lisää, ja sen jälkeen siitä on vielä vaikeampi saada ravinteita irti. Jotkut kasvit tarvitsevat kalkkia enemmän, jotkut taas viihtyvät happamammassa maassa.  Myös kostea ilmasto, hapan laskeuma, maan runsas muokkaus, lannoitetyppi ja rannikkoseuduilla sulfaattimaat lisäävät kalkitustarvetta.
Kalkkia myydään sekä jauheena että rakeisena. Kalkituksessa voi käyttää jotakin seuraavista aineista:
kalkkikivijauhe
dolomiittikalkki, sisältää myös magnesiumia
merileväkalkki, sisältää kivennäisaineita paljon, nostaa nopeasti pH:ta
puuntuhka, tämäkin nostaa nopeasti pH:ta
luujauho
Kalkitus pitäisi suorittaa 3–4 viikkoa ennen lannoitusta, että kalkki ehtisi imeytyä eikä tulisi ongelmia esimerkiksi lannoitteiden typen kanssa. Kalkituksen voi periaatteessa tehdä mihin aikaan vuodesta tahansa. Sen voi suorittaa keväällä lumiseen aikaan, mutta syksykin on hyvä aika. Kalkki imeytyy parhaiten kosteaan maahan ,ja  mieluiten levitys kannattaa siis suorittaa juuri ennen sadetta. Jos kalkin sekoittaa maan sekaan, se vaikuttaa nopeammin. Olemassa oleville istutuksille voi kuitenkin levittää kalkin maan pinnalle. Jos kalkitusta ei ole tehty pitkään aikaan, kyseessä on peruskalkitus, jolla happamuutta poistetaan ja nostetaan pH halutulle tasolle. Ylläpitokalkituksella puolestaan säilytetään happamuus sopivalla tasolla. Ylläpitokalkitus tulisi suorittaa 3–5 vuoden välein.
Kalkituksen tarve riippuu siis maan pH-arvosta. pH:n voi mitata itse, tai tutkimuksen voi teettää. Hiekka- ja hietamaille dolomiittikalkkia voi antaa perustamisvaiheessa 30–50 kg aarille. Ylläpitokalkituksena voi laittaa 5–10 kg dolomiittikalkkia tai ämpärillisen tuhkaa aarille. Viljelymailla keskimääräinen kalkintarve on 400 kg hehtaarille vuodessa, mutta luku voi vaihdella paljon: esimerkiksi voimaperäisessä säiliörehuviljelyssä kulutus voi olla jopa yli 700 kg.
Esimerkiksi seuraavat kasvit viihtyvät happamassa maassa eivätkä kaipaa kalkitusta: pensasmustikka, angervot, alppiruusut, havupuut ja kanervat. Viljelykasveista peruna tarvitsee hapahkon maan (pH 6). Myös vadelma, herukat, omena- ja päärynäpuut viihtyvät sellaisessa. Kuitenkin useimmat puut, pensaat ja vihannekset viihtyvät neutraalissa maassa. Emäksisessä maassa (pH yli 7) viihtyvät esimerkiksi luumu- ja kirsikkapuut, karviainen sekä jotkut sipuli- ja salaattilajikkeet.
Kalkituksen voi tehdä myös koneellisesti.
KNM Frøya

| KNM Frøya |
| --- | --- |
 KNM Frøya

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Laivastontelakka, Horten
Laskettu vesille:  20. kesäkuuta 1916
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu huhtikuussa 1940
Tekniset tiedot
Uppouma:  870 t
Pituus:  75,3 m
Leveys:  8,2 m
Syväys:  2,8 m
Koneteho:  7 000 ihp
Nopeus:  21,8 solmua
Miehistöä:  78
Aseistus
Aseistus:  4 × 102 mm/L40 tykkiä 2 × 457 mm torpedoputkea 180 × miina
KNM Frøya oli Norjan laivaston miinalaiva
Valmistus

Alus tilattiin Hortenista laivastontelakalta. Se laskettiin vesille 20. kesäkuuta 1916.
Palvelus

Frøya oli edelleen palveluksessa Saksan hyökätessä Norjaan huhtikuussa 1940, jolloin se oli matkalla Finnmarkista Horteniin. Alus ankkuroitui 8. huhtikuuta Brekstadissa Trondheiminvuonon suuhun, koska aluksen päällikkö T. Shröder-Nielsen ei ollut halukas ylittämään huonossa säässä ja täydessä miinalastissa Hustadvikaa. Seuraavana aamuna alkoi saksalaisten tunkeutuminen maahan, ja aluksen miehistö havaitsi Trondheimiin matkanneen Saksan laivaston osaston. Alus jäi vuonoon ansaan, jolloin se päätettiin siirtää läheiseen Stjørnfjordiin.
Uudessa asemapaikassaan alus joutui toistuvasti ilmahyökkäysten ja kenttätykistön kohteeksi. Aluksen päällikkö totesi 13. huhtikuuta, että aluksen saaminen turvaan olisi mahdotonta ja se pitäisi tuhota. Alukselta purettiin sen miinalasti sekä muuta käyttökelpoista materiaalia, minkä jälkeen se ajettiin karille Søtvikassa. Aluksen miehistö avasi tuhon varmistamiseksi aluksen venttiilit ja laukaisivat tuhopanokset.
Saksan laivaston sukellusvene U-34 päällikkönään kapteeniluutnantti Wilhelm Rollmann havaitsi karilla olevan aluksen ja varmisti sen tuhon torpedoilla.
KTDA
Aiheesta muualla

Anthony Langat: To save forests, Kenyan tea factory brews new way to dry tea (7.8.2015) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (reuters.com)
Kenya Tea Development Agency imports 77,050 MT of fertiliser for year 2015-16 (22.7.2015) (englanniksi) (customstoday.com.pk)
Agency eyes higher prices with specialty tea production (29.4.2014) (englanniksi) (nation.co.ke)
KTDA Small Hydro Programme of Activities (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (undp.org)
Kansainvälinen standardi-ilmakehä

Kansainvälinen standardi-ilmakehä (International Standard Atmosphere, ISA) on kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) määrittelemä ilmakehämalli, jonka määritelmät perustuvat keskimääräisesti mitattuihin ilmasto-oloihin Maapallon keskileveysasteilla. Malli perustuu kerroksiin, joiden ominaisuudet se määrittelee. Mallin määrittelemiä ominaisuuksia ovat ilman paine, viskositeetti, lämpötila ja tiheys.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Kerros | Kerroksen nimi | Alarajan geopotentiaali- korkeus  h (km) | Alarajan geometrinen korkeus z (km) |  Lämpötilan muutos kerroksessa  (°C/km) | Ilman lämpötila alarajalla  T (°C) |  Ilmanpaine alarajalla p (Pa) |
| 0 | Troposfääri | 0,0 | 0,0 | -6,5 | +15,0 | 101 325 |
| 1 | Tropopaussi | 11,000 | 11,019 | +0,0 | -56,5 | 22 632 |
| 2 | Stratosfääri | 20,000 | 20,063 | +1,0 | -56,5 | 5474,9 |
| 3 | Stratosfääri | 32,000 | 32,162 | +2,8 | -44,5 | 868,02 |
| 4 | Stratopaussi | 47,000 | 47,350 | +0,0 | -2,5 | 110,91 |
| 5 | Mesosfääri | 51,000 | 51,413 | -2,8 | -2,5 | 66,939 |
| 6 | Mesosfääri | 71,000 | 71,802 | -2,0 | -58,5 | 3,9564 |
| 7 | Mesopaussi | 84,852 | 86,000 | — | -86,2 | 0,3734 |
Jón Þór Birgisson

Jón Þór Birgisson Roskilde Festivalissa vuonna 2006
Jón Þór Birgisson eli Jónsi (s. 23. huhtikuuta 1975) on islantilaisen post-rock yhtye Sigur Rósin laulaja-kitaristi. Hänen tavaramerkkinsä on ”jousikitara”, eli hän soittaa sähkökitaraansa sellon jousella luodakseen hyvin kaikupohjaisen, mutta melodisen soinnin. Jón laulaa yleensä falsetista.
Musiikillista historiaa

Vuonna 1995 Jón perusti yhtyeen nimeltä ”Bee Spiders” ja käytti taiteilijanimeä ”Johnny B”. Hänen tapanaan oli pitää aurinkolasit päässään koko konsertin ajan. Bee Spiders voitti ”Vuoden kiinnostavin bändi” -palkinnon vuonna 1995 kilpailussa nimeltään ”Musiktilrauni” (’Musiikkikokeilut’), jonka tarkoituksena oli nostaa pinnalle uusia, tuntemattomia bändejä. Bee Spider soitti pitkiä rock-kappaleita, ja heitä verrattiin yleensä esimerkiksi Smashing Pumpkinsiin. Jón soitti myös vuosina 1992 ja 1993 grunge-bändissä nimeltään ”Stoned”.
Faktoja

Jón syntyi oikea silmä sokeana. Tähän viitaten hän on todennut: ”Jos näkisin stereona, tulisin hulluksi.”
Yhtyeen nimi Sigur Rós on Jónin pikkusiskon nimi, joskin hänen nimensä kirjoitetaan Sigurrós (myös Jónin isoäiti oli samanniminen). Sigurrós syntyi samaan aikaan, kun yhtye perustettiin. Nimi tarkoittaa ’voiton ruusua’ ja on melko yleinen naisen nimi Islannissa.
Jón on avoimesti homoseksuaali.