stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suunnistus
Kilpailumuodot

Maailmanmestaruuskisojen metsämatkojen lajeja ovat:
pitkä matka
keskimatka
viesti (kolmiosuuksinen viesti, naiset ja miehet erikseen)
Sprinttimatkojen lajeja ovat:
sprinttiviesti (neliosuuksinen sekaviesti)
pudotussprintti
henkilökohtainen sprintti
Suomenmestaruuskilpailuissa ovat edellisten lisäksi:
erikoispitkä
yösuunnistus
Kilpailumatkojen ominaispiirteet määritellään lajisäännöissä. Reitin pituuden sijasta määritellään ohjeaika kilpailun parhaimmille, joka vaihtelee ikäluokittain ja pisimmillä matkoilla myös sukupuolittain. Miesten pitkän matkan ohjeaika mestaruuskilpailuissa on 90–100 minuuttia ja naisten 70–80 minuuttia ja erikoispitkän matkan ohjeaika on 1,8-kertainen pitkän matkan kisaan verrattuna. Keskimatkan ohjeaika on 30–35 minuuttia sukupuolesta riippumatta. Nuorten ja veteraanisarjoissa ohjeajat ovat lyhyempiä. Pitkän ja erikoispitkän matkan erityispiirteenä on fyysisen suorituskyvyn ja oikeiden reitinvalintojen korostuminen. Keskimatkalla korostuu tarkka suunnistus taidollisesti vaativalla radalla, kovassa vauhdissa. Sprinttisuunnistusta kutsuttiin aikaisemmin puistosuunnistukseksi, koska kilpailut pidettiin rakennetuissa puistoissa ja kortteleissa. Sprintti edellyttää jatkuvaa keskittymistä täydessä vauhdissa. Erityispiirteenä on oikeiden reitinvalintojen tekeminen nopeasti joka rastivälillä. Suorituksen tavoiteaika on 12–15 minuuttia.
Viestien ja yhteislähtökisojen, kuten SM-erikoispitkän, erityispiirre on taktikointi ja ryhmässä suunnistaminen. Yösuunnistus käydään pimeässä, jolloin maaston näkemiseen ja kartan lukuun käytetään otsavaloa. Partiosuunnistuksessa kilpaillaan muutaman hengen joukkueella, jolloin vain osa rasteista on kaikille kilpailijoille pakollisia.
Viestin ja partiosuunnistuksen lisäksi joukkuekilpailuna voidaan käydä myös esimerkiksi seuraottelu, jossa yksilöiden tulokset lasketaan yhteen joukkuetulokseksi.
Kilpasuunnistus

Kilpailuissa suunnistusasuna on yleensä peittävä keinokuituasu sekä jalkineena metallinastoin varustetut karkeakuvioiset suunnistuskengät, nastarit. Sprinttisuunnistuksessa jalkineet ovat usein nastattomat.
Fyysisten ominaisuuksien lisäksi huipputason suunnistajalla tulee olla kyky hahmottaa maastonmuodot ja kulkukelpoisuus kartan avulla ja sen jälkeen tehdä nopeita, mutta toisaalta myös varmasti rastille johtavia reitinvalintoja. Reitit kulkevat usein pienipiirteisessä, paljon yksityiskohtia sisältävässä maastossa, jossa tarkka kartan lukeminen on tärkeää.
Kuntosuunnistus

Suunnistus on suosittu kuntoilumuoto. Se sopii kaikenikäisille, sen harrastaminen on edullista eikä vaadi erityistaitoja. Kuntosuunnistaja selviää ilman kompassiakin.
Suunnistusseurat järjestävät eri puolilla maata ilta- ja kuntorasteja myös talvisin. Pientä maksua vastaan osallistuja saa kartan, jolta voi valita sopivan reitin (yleensä 1–10 kilometriä). Tarvittaessa saa opastusta.
Myös useissa kilpailuissa on mahdollisuus kuntosuunnistukseen, ja esimerkiksi Kainuun rastiviikolla tai Fin5-viikolla on avoimia sarjoja, jotka on tarkoitettu kuntosuunnistajille.
Kartta

Suunnistuskartat ovat usein yksityiskohtaisempia ja tarkempia kuin tavalliset topografiset kartat. Suunnistuskartassa kaikki esteet ja maastonmuodot on esitetty selkeästi karttamerkein. Karttamerkkien käytöstä on olemassa kansainvälisesti yhteneväiset kuvausohjeet. Sprinttisuunnistuskartassa on kaupunkialueiden kuvaustavassa eroja verrattuna muihin suunnistuskarttoihin. Sprinttikartan karttamerkeillä kuvataan yksityiskohtaisemmin maanpinnan kulkukelpoisuutta (esim. kovapintaiset alueet) sekä kulkuesteitä, kuten ylipääsemättömiä aitoja.
Suunnistuskarttojen mittakaava on yleensä 1:10 000, sprintissä käytettävien karttojen mittakaava on 1:4 000 tai 1:5 000 ja opetuskarttojen 1:3 000 tai 1:5 000. Pidemmillä matkoilla, etenkin arvokilpailuissa mittakaava on usein 1:15 000. Käyräväli suomalaisissa suunnistuskartoissa on yleensä 5 metriä tai 2,5 metriä, sprintissä yleensä 2,5 metriä. Muitakin käyrävälejä on käytössä, joskin harvinaisina. Muualla kuin Suomessa käyräväli saattaa olla 2 metriä tai 4 metriä. Käyräväli on ilmoitettu kartassa mittakaavan vieressä. On huomattava, että käyräväli ei suunnistuskartassa ole aivan täsmällinen, sillä kartta pyritään tekemään sellaiseksi, millaisena suunnistaja sen kokee. Tämän takia joskus on käyräväliksi merkitty 3–5 metriä. Nykyään kartat ja ratasuunnitelmat tehdään tietokoneen avulla. Yleinen kartoitusohjelma on Ocad.
Rastit sijaitsevat luonnossa ja kartalla tunnistettavissa olevan paikan yhteydessä, esimerkiksi kiven sivussa, kukkulan päällä, notkossa tai jyrkänteen alla. Yksityiskohtaiset rastien sijaintipaikat selostavat rastinmääritteet on painettu joko kartalle tai ne ovat erillisellä rastinmääritelapulla. Maastossa rastit on merkitty valko-oransseilla rastilipuilla.
Rastilla käyntinsä suunnistaja todentaa leimaamalla. Alkuaikoina rasteja oli vähän ja jokainen niistä oli miehitetty rastin henkilökunnan merkitessä rastilla käyneet. Sittemmin siirryttiin erilaisiin mekaanisiin rastilla käynnin varmistuksiin, viimeisimpänä ns. pihtileimaus, jossa suunnistaja rei’itti pahvisen leimauskorttinsa reikäkuvion tuottavilla piikkipihdeillä. Nykyään on kilpailuissa käytössä elektroninen leimaus: suunnistajalla on mukanaan elektroninen leimauskortti, johon rastilla oleva leimasin merkitsee käynnin. Elektronisen leimauksen avulla suunnistajalle saadaan myös väliajat kaikilta rastiväleiltä. Suomessa on käytössä emit-leimausjärjestelmä ja kansainvälisesti yleisin on Sportident.
Koska reittiä ei ole merkitty maastoon, voidaan kilpailualueella kilpailla samaan aikaan erimittaisilla ja eritasoisilla radoilla. Poikkeuksena ovat rastireitti ja tukireitti, jotka molemmat ovat lapsille tarkoitettuja ratoja. Rastireitillä reitti on merkitty karttaan yhtenäisellä viivalla ja maastoon viitoituksella, mutta viitoitettu reitti ei kuitenkaan ole paras reitinvalinta, vaan parhaaseen tulokseen pääsee oikaisemalla polkuja tai muita selväpiirteisiä maastonmuotoja pitkin. Tukireitillä rastit eivät ole viitoituksen varrella, vaan sen läheisyydessä. Rastireitti on käytössä kymmenvuotiaisiin asti, tukireitti tarjotaan vaihtoehtona 12-vuotiaisiin asti.
Leimausjärjestelmät

Nykyaikaisten sähköisten leimausjärjestelmien avulla on leimausten tarkistamisen lisäksi mahdollista saada selville suunnistuksen kokonaisaika sekä rastiväleillä kulunut aika. Tämä ominaisuutta hyödynnetään kuntosuunnistuksissa ja harjoituksissa. Kilpailuissa on kuitenkin erillinen ajanottojärjestelmä, joka perustuu lähtöpaikalla olevaan lähtökelloon ja maalissa tehtävään maalileimaukseen.
Sähköisen leimauksen edut vanhaan niin sanottuun pihtileimasimeen nähden ovat selvät: suunnistusradoista on mahdollista tehdä niin sanottuja ristiratoja, kilpailijat tai kuntosuunnistustapahtuman osallistujat saavat rastivälikohtaiset väliajat ja leimojen tarkastus tapahtuu yksiselitteisesti elektroniseen korttiin tallentuneeseen tietoon perustuen.
Tärkeimmät sähköiset leimausjärjestelmät ovat Emit ja Sportident. Suomessa käytetään lähes yksinomaan Emit-leimausjärjestelmää, joka otettiin käyttöön syksystä 1998 alkaen.
Ennen suoritusta kilpailijan kortilla olevat tiedot tyhjennetään. Suorituksen jälkeen kortilla olevat tiedot siirretään tietokoneelle tai sitä varten tehdylle erityiselle purkulaitteelle. Purkulaitteessa voi olla myös lämpökirjoitin, jolla voidaan tulostaa väliaikatiedot heti maaliintulon jälkeen.
Leimausjärjestelmät > Järjestelmien eroja

Emit-järjestelmässä sekä kortissa että rastileimasimessa on pitkäkestoinen paristo. Siltä varalta, että elektroninen leimaus ei toimi, Emit-korttiin voidaan laittaa pahvinen varmistuskortti, johon leimasimessa oleva piikki tekee reiän korttia leimatessa. Emit-kortilla on oma ajanottonsa, joka käynnistyy, kun kortti nollataan lähdössä. Rasteille tehtävät leimaukset kirjataan talteen suhteellisina aikoina lähdöstä. Vain nollausleimasimessa on Emit-järjestelmässä valomerkki.
Sportident-järjestelmässä mukana kuljetettava kortti on Emit-korttia pienempi, eikä siinä ole omaa virtalähdettä. Tämän takia rastileimasimissa tulee olla oikea kellonaika, jotta väliaikatiedot saadaan talteen. Leimaukseen tarvittavan energian kortti saa rastileimaimesta, jossa on vaihdettavat akut. Rastileimasin antaa leimauksen yhteydessä joko valo- tai äänimerkin tai molemmat. Sportidentsta puuttuu Emitin pahvikorttia vastaava tapa leimauksen varmistusmenetelmänä. Sportidentistä on julkaistu useita versioita ja vanhimmat leimasimet eivät ole yhteensopivia uusimpien kilpailukorttien kanssa.
Tunnettuja suunnistuskilpailuja

Suomen tunnetuin suunnistustapahtuma on vuosittain alkukesästä järjestettävä Jukolan viesti. Kyseessä on miesjoukkueiden 7-osuuksinen läpi yön kestävä viestisuunnistuskilpailu, johon osallistuu yli 1 500 joukkuetta pääosin Pohjoismaista. Kilpailun alla kisataan myös neliosuuksinen naisten Venlojen viesti, johon osallistuu yli 1 300 joukkuetta. Yhteensä Jukolan viesteissä on yli 16 000 osanottajaa ja se on Suomen suurin aikuisliikunnan harrastetapahtuma. Heinäkuussa Suomessa järjestetään kaksi suunnistusviikkoa: Kainuun rastiviikko ja Fin5.
Ruotsissa vuosittain huhti–toukokuussa järjestettävä Tiomila on miesten 10-osuuksinen kansainvälinen suunnistusviesti, jota on käyty vuodesta 1945 asti. Muita merkittäviä ruotsalaisia suunnistustapahtumia ovat vuonna 1965 ensi kertaa järjestetty suunnistusviikko O-Ringen, johon on huippuvuosina osallistunut jopa 23 000 suunnistajaa, sekä lokakuussa suunnistuskauden lopussa järjestettävä 25-osuuksinen viestisuunnistus 25-manna, jossa joukkueeseen kuuluu kaikenikäisiä miehiä ja naisia.
Keski-Euroopassa järjestetään vuosittain useita rastiviikkoja, joissa on tuhansia osanottajia ympäri maailmaa.
Muita suunnistuslajeja

Tavallisesta suunnistuksesta on syntynyt myös useita rinnakkaislajeja. Kesäisin perinteisen suunnistuksen lisäksi kilpaillaan myös pyöräsuunnistuksessa (MTB-O) ja tarkkuussuunnistuksessa (Trail-O).
Talvisin lajeina ovat hiihtosuunnistus ja latusuunnistus, joissa suoritus tapahtuu hiihtämällä latuverkkoa pitkin. Latusuunnistus ei ole virallinen Suunnistusliiton laji, eikä siinä käydä esimerkiksi Suomen mestaruuskilpailuja, mutta alueellisia kilpailuja järjestetään vuosittain muutamia.
Pistesuunnistuksessa ei kuljeta ennalta määrättyä reittiä vaan yritetään tietyn ajan kuluessa käydä mahdollisimman monella rastilla. Rastit on usein pisteytetty niin, että kaukana ja vaikeasti saavutettavista rasteista saa enemmän pisteitä. Rogaining on 6–24 tuntia kestävä pistesuunnistus.
Vesillä harrastetaan sukellussuunnistusta, melontasuunnistustaja talvisin lajinomaisena talviharjoitteluna myös lumikenkäsuunnistusta. Lisäksi suunnistukseen liittyviä lajeja ovat muun muassa ampumasuunnistus, mönkijäsuunnistus, autosuunnistus jaradiosuunnistus. Radiosuunnistuksessa yhdistyvät radioamatööri- ja suunnistustaidot. Ampumasuunnistus on lähtöisin sotilaiden ja reserviläisten toiminnasta, mutta kilpailuja järjestetään myös siviilipuolella. Laji yhdistää suunnistuksen ja ampumahiihdon sääntöjä. Nämä lajit eivät kuitenkaan kuulu Suomen Suunnistusliiton eikä Kansainvälisen suunnistusliiton (IOF) lajeihin. On olemassa myös suunnistuspelejä esimerkiksi Suunnistussimulaattori (suomenkielinen) ja Catching Features (englanninkielinen).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta suunnistus Wikimedia Commonsissa
Suomen Suunnistusliitto
rastilippu.fi (kuntosuunnistuskalenteri)
suunnistus.fi, perustietoa suunnistuksesta
International Orienteering Federation
World of Orienteering, kansainvälinen suunnistusportaali ja kilpailukalenteri
Alessio Tenani ja Fabien Pasquasy rastilla maailmancupin sprintin osakilpailussa Salossa.
Yösuunnistusviesti Jukolan lähtö Lappeenrannassa 2016
Kuntosuunnistus on luonnonläheinen harrastus.
Tanskalainen suunnistuskartta, GFDL Horsens Orienteringsklub'n puheenjohtajan Lars Sørensenin luvalla. Kartan tekijät Tage Baun ja Preben Jørgensen.
Jukola-yösuunnistusviestin etenemistä seurataan Porvoossa 2023
Hiihtosuunnistuksessa käytetään rinnan päällä olevaa karttatelinettä.
Chitré

| Chitré |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Chitré
 Koordinaatit: 7°57′50″N, 80°25′40″W 
Valtio:   Panama
Maakunta:  Herrera
Väkiluku (2010):  9 092
Aikavyöhyke:  UTC-5
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chitré on pienehkö kaupunki ja Herreran maakunnan keskus Panamassa. Sen asukasluku vuonna 2010 oli 9 092.
Historia

Siirtomaakauden aikaisista lähteistä vuodelta 1558 nykyisen kaupungin paikalla tiedetään olleen kylä, mikä tekee Chitréstä yhden Panaman vanhimmmista asutuskeskuksista. Kaupunginoikeudet Chitré sai vuonna 1848 ja vuonna 1915 siitä tuli Herrean maakunnan hallinnollinen keskus. Herreran ja Los Santosin maakunnat olivat liitettyinä toisiinsa vuosien 1941 ja 1948 välillä, jolloin Chitré oli myös tämän kokonaisuuden hallinnollinen keskus. Kun maakunnat jaettiin uudestaan kahtia vuonna 1948, Chitré säilytti asemansa oman maakuntansa keskuksena.
Maantiede

Chitré sijaitsee Herreran maakunnassa Panaman lounaisosassa Azueron niemimaan tyvellä, lähellä Paritanlahden (Panamanlahden osan) rantaa. Chitréssä on lentokenttä ja kaupungista pohjoiseen johtava tie yhtyy Pan-Amerikan valtatiehen.
Kaupunkia on aikanaan ympäröinyt sademetsä, josta suurin osa on nykyisin hakattu. El Agalliton ja El Reténin rannat tunnetaan laskuveden aikana paljastuvalle hiekkaiselle ja mutaiselle rannikolle saapuvista lintuparvistaan. Se on erityisen tärkeää aluetta talvehtiville muuttaville rantalinnuille.
Väestö

Asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 9 092. Vuonna 2000 vastaava lukema oli 7 756.
Chitré on panamalaisittain hyvin kehittynyt kaupunki ja myös yksi maan teolllistuneimmista kaupungeista. Se on lähialueilla kasvatettujen vihannesten sekä kotieläinten kaupan keskus. Alueella tuotetaan myös virvoitusjuomia sekä brandya. Kaupungissa järjestetään vuosittain useita karnevaaleja.
Kaupungissa on Panaman yliopiston haarakampus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chitré Wikimedia Commonsissa
Paikallisen karnevaalin osanopttaja.
Nockebybanan

A32-vaunu Nockebybananilla.
Nockebybanan on pikaraitiotie läntisessä Tukholmassa, Ruotsissa, Nockebyn ja Alvikin välillä. Sen alku on vanhassa kaupunkiraitioteiden linjassa 12, joka suurimmillaan meni Nockebyn ja Tukholman keskustan Tegelbackenin välillä. Nockebybanan ja Lidingöbanan ovat Tukholman ainoat raitiovaunulinjat joita ei lakkautettu, kun Ruotsissa siirryttiin oikeanpuoleiseen liikenteeseen vuonna 1967. Nykyään Nockebybanan kulkee enimmäkseen omilla raiteilla omalla ratapenkereellään, minkä takia se on luonteeltaan lähempänä pikaraitiotietä kuin kaupunkiraitiotietä.
Kesäkuusta 1997 kesäkuuhun 1998 rata oli suljettu liikenteeltä suuren uudelleenrakentamisen takia. Muutoksen jälkeen radalla on voitu ajaa uudenaikaisilla pikaraitiovaunuilla.
Linjat

Nockebybananilla on yksi linja, joka kulkee Nockebystä Alvikiin Länsi-Tukholmassa. Linjalla on kymmenen asemaa. Alvikin asemalla voi vaihtaa metron vihreisiin linjoihin ja Tvärbanan-pikaraitiotiehen.
| Linja | Osuudet | Pituus | Asemia |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 | Nockeby–Alvik | 5,7 km | 10 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Reittikaavio Nockebybananista ja Tvärbananista (PDF-tiedostomuoto)
Reittikaavio kaikista SL:n raideliikenteistä (PDF-tiedostomuoto)
Storstockholms Lokaltrafik (ruotsiksi)
Tukholman julkinen liikenne
| --- | --- |
Metro, paikallisjuna:  Tukholman metro  Tukholman paikallisjuna  Roslagsbanan  Saltsjöbanan 
Pikaraitiotie, raitiotie:  Poikittaisrata  Nockebybanan  Lidingöbanan  Spårväg City  Djurgårdslinjen 
Lentokenttäkuljetus:  Arlanda Express  Flygbussarna 
Vastuuorganisaatiot:  Storstockholms Lokaltrafik  Waxholmsbolaget
Nymfit (televisiosarja)

| Nymfit |
| --- | --- |

Tyyli:  draama fantasia
Kestoaika:  44 minuuttia
Pääosissa:  Sara Soulié Manuela Bosco Rebecca Viitala Ilkka Villi Jarkko Niemi
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  MTV3 AVA (Uusinnat)
Esitetty:  24. maaliskuuta 2014 –  9. kesäkuuta 2014
Jaksoja:  12
Ikäraja:  
Sisältömerkintä:   
Tuotanto
Tuottaja(t):  Matti Halonen
Vastaava(t) tuottaja(t):  Sarita Harma (MTV Oy)
Linjatuottaja:  Mikko Tenhunen
Ohjaaja(t):  Miikko Oikkonen Teemu Nikki
Käsikirjoittaja(t):  Miikko Oikkonen Antti Pesonen Annina Holmberg
Säveltäjä(t):  Sakari Salli Tuomas Wäinölä
Leikkaaja(t):  Otto Ikäheimonen
Lavastaja(t):  Kari Kankaanpää
Kuvaaja(t):  Mika Orasmaa
Tuotantoyhtiö(t):  Fisher King Production Oy
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Nymfit on suomalainen Fisher King -tuotantoyhtiön tuottama fantasia-draamasarja, jonka esittäminen alkoi MTV3-kanavalla 24. maaliskuuta 2014. Miikko Oikkosen ja Teemu Nikin ohjaaman sarjan pääosissa näyttelivät Sara Soulié, Manuela Bosco, Rebecca Viitala ja Ilkka Villi. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin DVD:llä 15. lokakuuta 2014.
Sarja perustuu kreikkalaiseen tarustoon, jonka kauniit ja kuolemattomat nymfit elävät nykypäivän Helsingissä. Nymfien pitää joka kuukausi harrastaa seksiä säilyäkseen hengissä ja paeta satyyreja, jotka vainoavat heitä.
Gummerus julkaisee Nymfit myös kirjasarjana. Sarjan ensimmäinen osa, Sari Luhtasen ja Miikko Oikkosen kirjoittama Nymfit – Montpellierin legenda, julkaistiin 29. elokuuta 2013. Kirjan käännösoikeudet on myyty ainakin Yhdysvaltoihin, Britanniaan, Saksaan, Ranskaan, Alankomaihin, Espanjaan, Italiaan, Venäjälle ja Brasiliaan.
Tuotanto

Sarjan budjetti oli 2,6 miljoonaa euroa, josta Suomen elokuvasäätiön tukea oli 150 000 euroa. Sarjan jakeluoikeudet on myyty noin 50 maahan. Syyskuussa 2014 uutisoitiin Entertainment One Televisionin ostaneen oikeudet kehittää ja tuottaa oma versionsa sarjasta käsikirjoittaja Miranda Kwokin johdolla.
Sarjaan myytiin Suomessa ennen näkemättömiä digitaalisia mainospaikkoja; mainostajan haluama näkyvyys käsiteltiin ohjelmaan jälkikäteen. Sarjaan on suunnitteilla toinen tuotantokausi.
Sarjassa kuullun musiikin ovat säveltäneet Sakari Salli ja Tuomas Wäinölä. Sävellykset soittivat kapellimestari David Hermando Ricon johtama espanjalainen Bratislawa Symphony Orchestra.
Esittäminen ja katsojaluvut

Syksyllä 2012 kuvatun sarjan esittäminen alkoi ennen Suomea Italiassa, Serbiassa ja Saksassa. Italiassa sarjaa esitti Sky Uno -kanava ja Saksassa MyVideo -niminen netti-tv. Suomessa sarjaa esitti MTV3- sekä AVA-kanavat: MTV3:lla jaksot saivat ensiesityksensä maanantai-iltaisin kello 21:00 ja jaksot uusittiin AVA:lla saman viikon sunnuntaina. Pääsiäisenä 2014 ensimmäinen tuotantokausi esitettiin kokonaisuudessaan AVA-kanavalla, jolloin jaksot 5–12 saivat ensiesityksensä ennakkoon.
Esittäminen ja katsojaluvut > Katsojaluvut

Suomessa Nymfien 24. maaliskuuta 2014 MTV3-kanavalla esitettyä ensimmäistä jaksoa katsoi 416 000 katsojaa. Jo ensimmäisen jakson jälkeen sarjan katsojaluvut romahtivat yli puolella, kun toista jaksoa seurasi enää 189 000 katsojaa. Esityskanava MTV3:n ohjelmapäällikkö Kristiina Werner-Autio kuitenkin kommentoi, ettei katsojalukujen romahtaminen tule vaikuttamaan sarjan esitysaikaan, eli sitä ei tulla siirtämään toiselle ohjelmapaikalle.
Jaksot

| Jakso | Nimi | Ensiesitys (MTV3) | Uusinnat / Ennakkoesitys | Katsojaluvut (ensi-esitys) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Täysikuu | 24. maaliskuuta 2014 | 30. maaliskuuta 2014 (AVA) 18. huhtikuuta 2014 (AVA) | 416 000  |
| 2. | Hunajamehiläiset | 31. maaliskuuta 2014 | 6. huhtikuuta 2014 (AVA) 18. huhtikuuta 2014 (AVA) | 189 000  |
| 3. | Solmu | 7. huhtikuuta 2014 | 13. huhtikuuta 2014 (AVA) 18. huhtikuuta 2014 (AVA) | 218 000  |
| 4. | Quid Pro Quo | 14. huhtikuuta 2014 | 18. huhtikuuta 2014 (AVA) | Alle 261 000  |
| 5. | Pako | 21. huhtikuuta 2014 | 19. huhtikuuta 2014 (AVA, ennakko) 27. huhtikuuta 2014 (AVA) | Alle 248 000  |
| 6. | Parannuskeino | 28. huhtikuuta 2014 | 19. huhtikuuta 2014 (AVA, ennakko) 4. toukokuuta 2014 (AVA) | Alle 253 000  |
| 7. | Oireita | 5. toukokuuta 2014 | 19. huhtikuuta 2014 (AVA, ennakko) 11. toukokuuta 2014 (AVA) | 119 000  |
| 8. | Montpellierin legenda | 12. toukokuuta 2014 | 19. huhtikuuta 2014 (AVA, ennakko) 18. toukokuuta 2014 (AVA) | Alle 304 000  |
| 9. | Kultainen häkki | 19. toukokuuta 2014 | 20. huhtikuuta 2014 (AVA, ennakko) 25. toukokuuta 2014 (AVA) | Alle 302 000  |
| 10. | Velanidia | 26. toukokuuta 2014 | 20. huhtikuuta 2014 (AVA, ennakko) 1. kesäkuuta 2014 (AVA) | Alle 204 000  |
| 11. | Hohdeaika | 2. kesäkuuta 2014 | 20. huhtikuuta 2014 (AVA, ennakko) 8. kesäkuuta 2014 (AVA) | 114 000  |
| 12. | Kuunpimennys | 9. kesäkuuta 2014 | 21. huhtikuuta 2014 (AVA, ennakko) 15. kesäkuuta 2014 (AVA) | Alle 158 000  |
Aiheesta muualla

Nymfit MTV:n sivuilla
Sarjan esittely tuotantoyhtiön sivuilla
Nymfit Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Nymfit Elonet.
| n k Teemu Nikki |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  3Simoa (2012)  Lovemilla (2015)  Armomurhaaja (2017)  Nimby (2020)  Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia (2021) 
TV-sarjat (ohjaus):  Nymfit (2013)  #lovemilla (2013–2014)  Sekasin (2016–2018) 
Dokumenttielokuvat (ohjaus):  Play God (2010) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Möykky (1995)  Kissanpäivät (1996)  Ursula & Artturi (1998)  YUP: Meitä odotellaan mullan alla (1999)  Hybrid Children: Urban White Boy Blues (2000)  Ismo Alanko Säätiö: Sisäinen Solarium (2000)  Pauli Hanhiniemen Perunateatteri: Vieraslista (2000)  The 69 Eyes: Gothic Girl (2000)  Francine: Bye (2001)  Francine: Shebop (2001)  YUP: Ihana elämä (2001)  Kemopetrol: Saw It On TV (2003)  Menestyjä (2005)  Bad Stuff (2006)  Finns drink the most coffee in the world (2006)  Simple People (2006)  Kaveri (2007)  ELK: Spanish Eyes (2008)  Perintö (2008)  Äiti ei enää keilaa (2009)  Hyvä päivä (2011)  Kalajuttu (2011)  Metsämiehen laulu (2012)  Komero (2012)  Verhon takaa (2013)  Tissit (2014)  Pete Parkkonen: Maailma mua vastaan (2015)  Halko (2016)  Fantasia (2016)  Janne Huttunen: Capetown Boogie Woogie (2018)  Pilkkihiihto (2018)  Siivooja (2018)  All Inclusive (2019)
Aisha (nimi)

| Aisha |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Aeesha, Aesha, Aiesha, Ayesha, Aysha 
Nimen alkuperä:  arab. ’elävä’
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aisha (myös: ’A’isha) on arabiankielinen naisen etunimi, joka merkitsee ’elävää’. Se on leimallisesti islamilainen nimi, sillä profeetta Muhammadilla oli tämänniminen lempivaimo.
Aishaa käytetään musliminimenä myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on joulukuun 2024 loppuun mennessä kirjattu noin 700–720 Aisha-nimistä naista. Eniten Aishoja on syntynyt 2010-luvulla.
Nimipäivä

Norjassa Aishalla on nimipäivä 6. tammikuuta.
Tunnettuja Aishoja

Aisha (614–678), profeetta Muhammadin kolmas vaimo
Aisha Abd al-Rahman (1913–1998), egyptiläinen kirjailija ja professori
Aisha Rateb (s. 1928), egyptiläinen juristi, diplomaatti ja professori
Aisha Tyler (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kuvitteellisia Aishoja

Aisha, hahmo nuortenromaaneissa Alex, Aisha ja Sam ja Alex, Aisha ja toivon aika
Aisha Campbell, hahmo Power Rangers -universumissa
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Aisha (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Airspeed Ambassador

| Airspeed Ambassador |
| --- | --- |
 Dan-Airin Ambassador
Tyyppi:  Matkustajalentokone
Valmistaja:  Airspeed
Ensilento:  10. heinäkuuta 1947
Airspeed AS.57 Ambassador on Airspeedin valmistama brittiläinen kaksimoottorinen potkurikone, jonka ensilento oli 10. heinäkuuta 1947.