stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taipaleen kanava
Ensimmäisen kanavan rakentaminen

Rakennustyöt alkoivat maaliskuussa 1835. Työmaan johtajana toimi Svante Vestling. Taipaleen kanava oli Suomen ensimmäinen kanava, jossa oli sulkuportit. Taipaleen kanavan rakennustyömaalla oli myös Suomen ensimmäinen rautatie vuosina 1836–1840. Kanavan juhlalliset avajaiset olivat 6. heinäkuuta 1840.lähde?
Alkuperäinen kanava on nykyään museokanavana noin sata metriä itään toimivasta kanavasta.lähde?
Uuden kanavan rakentaminen

Saimaan kanava oli valmistunut vuonna 1856. Se johti liikenteen lisääntymiseen ja Taipaleen kanava kävi ahtaaksi. Päätös uuden kanavan rakentamisesta tuli keisarillisena käskykirjeenä heinäkuussa 1865.
Rakennustöiden alkaminen siirtyi joulukuulle 1867. Työt osuivat siis suurten nälkävuosien ajalle. 
Tieto työmahdollisuudesta ja palkan maksamisesta viljana kiiri laajalle. Työmaalle tuli miehiä kaikkiaan 51 pitäjästä Pohjanmaata myöten. Tammikuussa 1868 töissä oli 600 miestä, monilla heistä vielä perhe mukana. Useat asuivat maakuopissa. Alkeelliset olosuhteet ja taudit saivat aikaan murhenäytelmän, yksin huhti - toukokuun 1868 aikana haudattiin 281 henkeä.
Varkauden seurakunta pystytti vuonna 1936 työmaalla kuolleiden muistomerkin hautapaikalle Varkausmäkeen.
Kanava avattiin uudessa paikassa 16. syyskuuta 1871. Se oli 564 metriä pitkä ja siinä oli kaksi sulkua.
Nykytilanne

Kanavaa modifioitiin vuosina 1962–1967.  1960-luvun muutoksissa sulkukammion kokoa laajennettiin, yhdistämällä vanhat 35 metrin sulut ja niiden välissä ollut tasausallas yhdeksi 160 metrin suluksi. Muutos mahdollistaa useimpien Saimaan kanavan kautta saapuvien alusten pääsyn kanavan läpi pohjoiseen Leppävirran reitille. Kanava kuuluu osana 4,35 metrin Saimaan syväväylään, joka kulkee Savonlinnasta Kuopioon ja Siilinjärvelle asti.lähde?
Kanavan sulkuja hoidetaan vieressä olevasta ohjauskeskuksesta. Vaikka sulutus toimii vesiliikennekaudella 24 tuntia vuorokaudessa, niin kanavan yhteydessä olevaa maantiesiltaa ei avata tieliikenteen ruuhka-aikoina pelkästään huvialuksia varten.
Vieressä sijaitsevassa Taipaleen kanavamuseossa on sisätiloissa näyttely vesiteiden ja kanavien historiasta. Museoon kuuluu myös vanhan ja uuden kanavan rantaa kiertävä polku opasteineen.
Nykyisen kanavan ylittävät avattava maantiesilta, joka on läppäsilta (alikulkukorkeus 4,5 metriä), sekä avattava rautatiesilta, joka on kääntösilta (alikulkukorkeus 4,7 metriä).
Taipaleen ja Konnuksen kanavien käyttö- ja kunnossapitotehtävistä vastaa Väyläviraston urakoitsijana NRC Group Finland Oy.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taipaleen kanava Wikimedia Commonsissa
Väylävirasto - Taipaleen kanava
Vuoksen vesistön kanavat
| --- | --- |
Heinäveden reitti:  Karvion kanava  Kerman kanava  Pilpan kanava  Vihovuonteen kanava 
Iisalmen reitti:  Ahkiolahden kanava  Nerkoon kanava 
Juojärven reitti:  Kaavinkosken kanava  Taivallahden kanava  Varistaipaleen kanava 
Leppävirran reitti:  Konnuksen kanava  Naapuskosken kanava  Taipaleen kanava 
Nilsiän reitti:  Lastukosken kanava  Juankosken kanava  Karjalankosken kanava 
Pielisen reitti:  Joensuun kanava  Kaltimon kanava  Kuurnan kanava 
Muita kanavia:  Ketveleen kanava  Kuivataipaleen kanava  Saarikosken kanava  Raikuun kanava  Saimaan kanava 
Kanavarakentajien joukkohauta
Panoraamakuva Taipaleen kanavalta vuonna 1959
Lanny Bassham

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lanny Bassham vuonna 1976. |  Lanny Bassham vuonna 1976. |  Lanny Bassham vuonna 1976. |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten ammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Montreal 1976 | 50 m pienoiskivääri,asennot |  |
|  Hopeaa | München 1972 | 50 m pienoiskivääri,asennot |  |
Lanny Bassham (s. 2. tammikuuta 1947) on yhdysvaltalainen kilpa-ampuja ja olympiavoittaja.
Münchenin 1972 olympialaisissa texasilainen Lanny Bassham ampui pienoiskiväärin kolmen asennon kilpailussa hopeaa tuloksella 1157. Hänen maanmiehensä John Writer voitti kultaa maailmanennätystuloksella 1166. Bassham ampui makuulta 390 pistettä, pystystä 375 pistettä ja polvelta Writeriakin paremmin 392 pistettä. Vapaakivääriammunnassa Bassham sijoittui seitsemänneksi tuloksella 1144, joka jäi 11 pistettä voittaja Lones Wiggerin ja 5 pistettä pronssimitalisti Lajos Pappin tuloksesta.
Seuraavan olympiadin aikana Bassham keskittyi henkiseen valmentautumiseen ja voitti Montrealin 1976 olympialaisissa pienoiskiväärin kolmen asennon kilpailussa kultaa. Hänen yhteistuloksensa oli 1162, joista hän sai 397 makuuasennosta, 373 pystystä ja 392 polvelta. Hänen maannaisensa Margaret Murdock ampui saman yhteistuloksen mutta jäi hopealle, koska Basshamilla oli kolme täyden sadan pisteen sarjaa Murdockin yllettyä vain kahteen. Bassham piti voiton ratkaissutta sääntöä typeränä ja veti palkintojenjaossa Murdockin vierelleen palkintokorokkeen ylimmälle tasolle, jossa he yhdessä kuuntelivat Yhdysvaltain kansallislaulun.
Aktiiviuransa jälkeen Bassham teki ampujien henkisestä valmennuksesta itselleen ansiotyön.
Saavutuksia

olympiakultaa pienoiskivääriammunnan kolmen asennon kilpailussa Montrealissa 1976
olympiahopeaa pienoiskivääriammunnan kolmen asennon kilpailussa Münchenissä 1972
Radio Nova

| Radio Nova |
| --- | --- |
 ”Paras sekoitus klassikoita ja tyylikkäimpiä uutuuksia”
Perustettu:  11. toukokuuta 1997
Kuuluvuus: valtakunnallinen
Lahti: 102,4 MHz
Tampere: 104,7 MHz
Oulu: 104,8 MHz
Rovaniemi: 105,5 MHz
Jyväskylä: 105,8 MHz
Eurajoki: 90,4	 MHz
Espoo: 106,2 MHz
Mikkeli: 106,9 MHz
Inari: 106,3 MHz
Kuopio: 106,7 MHz
Vuokatti: 105,7 MHz
Tervola: 107,5 MHz
Ohjelmat ja juontajat
Radio Novan Aamu: Minna Kuukka ja Kimmo Vehviläinen (ma-pe 6–10)
Radio Novan Päivä: Niina Backman (ma–to 10–14, pe 10-15)
Radio Novan Iltapäivä: Suvi Hartlin ja Esko Eerikäinen (ma–to 14–18)
Radio Novan Ilta: Mari Valosaari  (ma–to 18–22)
Radio Nova Liikenteessä: Antti Haajanen ja Heidi Suomi, Jussi Halli  (pe 15-19 ja su 16-20)
Retroperjantai: Matti Airaksinen (pe 19-22)
Radio Novan Viikonloppu: Janne Virtanen  (la 8–12)
Radio Novan Launtaipäivä: Nanna Bhose  (la 12–16)
Waldon Lauantailöylyt: Waldo (la 16–19)
Radio Novan Sunnuntaibrunssi: Esko Eerikäinen (su 10–12)
Radio Nova Klassikot: Anssi Honkanen (su 12–14)
Mediatiedot 
Omistaja:  Bauer Media Oy /   Bauer Media Group
www.radionova.fi
Internet-lähetys
Radio Nova on uutisradiona aloittanut Suomen ainoa täysin valtakunnallinen kaupallinen radiokanava, ja se on kaupallisista radioista kuunnelluin   1 264 000 viikoittaisella kuulijallaan (KRT 5-7/2018) tavoittaen 25,6 prosenttia väestöstä viikossa.   Kanavan kohderyhmänä on 25–45-vuotiaat aikuiset (AC/MOR).lähde?
Kanava lähetti uutisia ja säätiedotuksia aiemmin joka tunti vuorokauden ympäri vuoden jokaisena päivänä, nykyisin uutisia lähetetään tasatunnein arkisin 7–22, lauantaisin 9–17 ja sunnuntaisin 10–18 välisenä aikana. Myös liikennetiedotuksia voi kuunnella Radio Novalta. Kanavalla on hyvin vahva liikenneimago, koska liikennetiedotteiden ohella se lähettää perjantaisin ja sunnuntaisin liikennepainotteista ohjelmaa, Radio Nova Liikenteessä.lähde?
Historia

Ensimmäinen valtakunnallinen radiolupa myönnettiin 26. syyskuuta 1996 Suomen Uutisradiolle, joka aloitti radiolähetykset toukokuussa 1997 nimellä Radio Nova.
Aiemmin hallitus ei ollut suostunut myöntämään valtakunnallisia radiolupia, mutta vuoden 1996 hakemukselleen MTV perusti Oy Suomen Uutisradio Ab:n yhdessä suuria puolueita lähellä olevien viestintäyritysten kanssa, jolloin lupa myönnettiin tälle yritykselle. Tuolloin oli viisi muutakin luvanhakijaa.
Radio Novan toimitusjohtajaksi palkattiin Classic Radion toimitusjohtajana toiminut Petri Manninen. Uutispäätoimittajana aloitti helmikuussa 1997 Yleisradiosta siirtynyt Risto Pohjanpalo ja ohjelmajohtajana Sami Jalonen Classic FM:stä. Radio Novan ensimmäiseksi musiikkipäälliköksi palkattiin Yleisradion Ylen Aikaisen musiikkipäällikkö Arto Vilkko.lähde?
Radio Novan nimen keksi päätoimittaja Risto Pohjanpalo. Nimi oli alun perin rekisteröity toisaalle, mutta sen haltijat luopuivat siitä korvauksetta Suomen Uutisradion hyväksi.lähde?
Radio Novan ohjelmakaaviossa oli aluksi uutisia neljä kertaa tunnissa. Tasalta ja puolelta olivat sähkeuutislähetykset ja 15 yli ja 15 vailla tasatunnin lyhyet uutisotsikot. Näin tiheä uutispalvelu todettiin kuitenkin pian kuulijoita väsyttäväksi ja siirryttiin käytäntöön, jossa tasatunnein tulee varsinainen uutislähetys ja puolelta uutisraportti. Nykyään MTV Uutiset tulevat tasatunnein arkisin klo 6-18. Ensimmäisinä vuosina oli prime-ajan tunneilla myös kaksi ajankohtaisjuttua koti- ja ulkomaisista aiheista. Radio Novan omistus muuttui kun Aamulehti ja MTV sulautuivat Alma Mediaksi vuonna  1997. Vuonna 2011-2012 Novan tilat modernisoitiin kovalla kädellä, muun muassa studion paikka siirrettiin rakennuksen keskelle.
Historia > Sisältöuudistus ja siirtyminen Bauer Median omistukseen

Helmikuussa 2015 tiedotettiin, että Radio Nova aloittaa laajan uudistusten sarjan sisältökonseptissaan. Uudistuksessa Radio Novan ohjelmistosta tehtiin sisältöpainotteisempaa ja ohjelmavirran sekä soittolistan merkitystä vähennettiin. Kanavan tunnuslauseeksi tuli "Uskomme tarinoiden voimaan". Ohjelmakartassa uudistus näkyi mm. uuden Seitsemän oikein -ohjelmasarjan alkamisena. Ohjelmaa lähetettiin joka päivä 14-16 sekä uusintana seuraavana päivänä 20-22. Ohjelmassa keskiössä oli henkilöhaastattelut ja kappalevalinnoissa painotettiin musiikkia tunnelman ja tarinoiden välittäjänä.
Seitsemän oikein -ohjelmasarjan lopettamisesta kerrottiin marraskuussa 2015, vain vähän ennen julkisuuteen tihkuneita tietoja Radio Novan myymisestä. Kanavan silloinen ohjelmapäällikkö Samuli Aaltonen perusteli ohjelmasarjan lopettamista uudistuvalla ohjelmakartalla. Seitsemän oikein -ohjelma oli Aaltosen mukaan suosittu, muttei tarpeeksi suosittu jotta sitä olisi jatkettu.
Suomen hallitus antoi 3. joulukuuta 2015 ennakkopäätöksen, jonka mukaan Radio Novan ohjelmistolupa voidaan siirtää Bauer Medialle. Hallitus katsoi, että kauppa ei johda kansallisen ohjelmatarjonnan keskittymiseen radiomarkkinoilla, vaan ohjelmatarjonnan kokonaisuus säilyy monipuolisena myös määräysvallan muutoksen jälkeen.
Heti yrityskaupan toteuduttua Bauer laittoi katkolle lähes kaikkien Novan juontajien sopimukset ja yhtiössä aloitettiin yt-neuvottelut. Niiden seurauksena irtisanottiin 21 henkilöä, mm. Radio Novalla 19 vuotta juontanut Ile Jokinen, joka juonsi viimeisen lähetyksensä Novalla 2. helmikuuta 2016.
Bauer Media tiedotti 8. helmikuuta 2016 lopettavansa radiokanava The Voicen, jonka tilalla aloitti uusi hittikanava Kiss. Samassa yhteydessä The Voicen entiset juontajat Anssi Honkanen, Niina Backman ja Oku Luukkainen siirtyivät Novalle. Myös ysärimusiikin erikoisohjelma Retroperjantai siirtyi Radio Novan ohjelmistoon.
Omistus ja johto

Radio Nova on osa Bauer Media Groupia. Kanavan aiempi omistaja oli 74 prosentin omistusosuudella MTV Oy, joka puolestaan siirtyi keväällä 2005 suomalaiselta Alma Media -viestintäkonsernilta ruotsalaisomistukseen. MTV Oy:n omistaa Telia Company AB.
Ruotsalainen Modern Times Group omisti aiemmin osan Radio Novasta.
Radio Novan toimitusjohtaja on Bauer Median tj. Sami Tenkanen. Bauer Median sisältöjohtajana toimii Hermanni Seppälä, Radio Novan ohjelmapäällikkönä Niina Jokiaho ja myyntijohtajana Sivi Purmonen.
Novan toimitusjohtajana ennen sen siirtymistä Bauer Median omistukseen toimi Tomi Halonen.
Musiikki ja ohjelmat > Nykyisiä ohjelmia

Radio Nova Liikenteessä
Radio Novan Aamu
Radio Novan Ilta
Radio Novan Iltapäivä
Radio Novan Päivä
Radio Novan Viikonloppu
Retroperjantai
Radio Novan Listasunnuntai
Radio Novan Sunnuntaibrunssi
Musiikki ja ohjelmat > Kanavan musiikkiprofiili

Radio Novalla soi keskitien pop ja rock. Radio Nova soittaa uuden musiikin lisäksi runsaasti klassikkokappaleita.lähde?
Radio Novan musiikki lajitellaan tyylin, tunnelmaan, tempon ja aikakauden mukaan. Tämän jälkeen ne ajetaan tarkasti laaditun suunnitelman mukaisesti musiikinhallintaohjelmaan, joka sijoittaa kappaleet päivittäin oikeaan järjestykseen. Tavoitteena on laatia jokaiselle päivälle mahdollisimman sopiva tarjonta musiikin eri tyylilajeja, sopivasti kotimaista ja kansainvälistä musiikkia ja tunnelmaltaan vaihtelevia kappaleita. Radio Novaan lähetetään päivittäin kymmeniä uusia levyjä kuunneltavaksi. Jokainen biisi kuunnellaan ja arvioidaan mitkä niistä sopivat Radio Novaan soitettavaksi. Jokainen Radio Novassa soiva kappale arvioidaan laajoissa musiikkitutkimuksissa, joissa selvitetään mm. suomalaisten musiikkimieltymyksiä. Silti kanavan soittolistoja, etenkin niiden lyhyyttä on arvosteltu runsaasti blogeissa ja erilaisilla keskustelupalstoilla.lähde?
Kanavan musiikkipäällikkönä toimii Bauer Median Head of Music Oku Luukkainen. Musiikkittuottajana on pitkään toiminut Rainer Savander.lähde?
Radio Novassa on myös saattanut aiemmin kuulla tietyn artistin kokonaisen levyn kerralla. Esimerkiksi kesäkuussa 2012 Novassa vietettiin Chisu-päivää, jolloin soitettiin Chisun Kun valaistun 2.0 -levy kokonaisuudessaan.lähde?
Yleisradion lopettama Heikki Harman Pop eilen – toissapäivänä -musiikkiohjelma siirtyi Radio Novalle, jonka profiilin kehitykseen Harma on tyytyväinen, ja se alkoi esittää ohjelmaa 7. kesäkuuta 2015 alkaen sunnuntaiaamuisin. Ohjelma on Radio Novan ensimmäinen säännöllinen toimitettu musiikkiohjelma. Pop eilen - toissapäivänä lähetettiin viimeisen kerran Novalla 26. joulukuuta 2015.lähde?
Musiikki ja ohjelmat > Uutiset

Radio Novan Uutiset: STT:n tuottamat uutiset lähetetään tasatunnein arkisin 7–22 välisenä aikana, lauantaisin 9–17 välisenä aikana ja sunnuntaisin 10–18 välisenä aikana.
Radio Novan ja Forecan sääennuste: Sääennuste tulee aina uutisten päätteeksi ja noin 20 minuutin kuluttua uutisista aina silloin, kun juontaja on studiossa. Sääennusteen Radio Novalle tekee sääpalvelu Foreca.
Vuoden 2017 lokakuussa uutisoitiin, että Alma Mediaan kuuluva Iltalehti alkaa tuottamaan Radio Novalle radiouutisia. Aiemmin radiouutisia tuottanut MTV Uutiset irtisanoi sopimuksensa Bauer Median kanssa. Täten MTV:n radiouutisten kahdenkymmenen vuoden yhteistyö Novan kanssa päättyi.
Vuodenvaihteessa 2020–2021 MTV alkoi tuottamaan uutisia Radio Novalle, jotka päättyivät 4.4.2024 klo 22 uutisiin. Tekoälyn lukemat uutiset alkoivat 5.4.2024. Uutiset tuottaa STT.
Musiikki ja ohjelmat > Vanhoja ohjelmia

Äänessä Vieras
Mitä kuuluu Marja-Leena?
Onnenillat
Turpakäräjät
Annika tosihommissa
Suomilista TOP-20
Kannatti herätä!
Mitä missä milloin - Radio Nova 10 vuotta
Villa Nova
Radio Nova spa
Konttori
Kesäteranssi
Ilta auringossa
Joonas Hytönen show
Eppu raiteilla
Muna vai kana?
Peilipallo Goes Bikini
Sininen Eläintarha
Salovaara liikenteessä
Reissumies Arttu Harkki
Samuli FM
Samuli Aaltosen Moniväriset Kalat
Kansakunnan Kahvitunti
Friday Night Fever
Erikoismies Laitinen
Pop eilen - toissapäivänä
Seitsemän oikein
After Work
Ajoneuvos liikenteessä
Enbuske & Linnanahde Crew
Enbuske & Linnanahde Crew - Viikon parhaat
Matkalla maailman ympäri
Musabrunssi
Musaa ja Sporttia
Nova Stagen klubi
Perjantai perjantai!
Radio Novan illallinen
Radio Novan Musiikin teho-osasto
Spotify Chart Show
Vappulandia
Vapun Valtakunta
Musiikki ja ohjelmat > Juontajat

| --- | --- |
 Minna Kuukka  Anssi Honkanen  Niina Backman  Matti Airaksinen  Jussi Halli  Suvi Hartlin  Janne Virtanen  Mari Valosaari :  Antti Haajanen  Kimmo Vehviläinen  Heidi Suomi  Joanna Kuvaja  Esko Eerikäinen  Waldo  Nanna Bhose
Musiikki ja ohjelmat > Uutisankkurit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kati Savander  Petteri Savolainen  Jenni Kivessilta  Antti Tuuri  |  Raisa Pöllänen  Mikko Rita  Jari Heikkilä  Kati Hyttinen  |  Cyrila Cibulka  Jouni Sipilä  |
Musiikki ja ohjelmat > Entiset juontajat

Aki Linnanahde
Janne Kataja
Arttu Harkki
Taavi Salmivaara
Mika Saukkonen
Ile Jokinen
Oku Luukkainen
Sari Seppälä
Joonas Hytönen
Jone Nikula
Nanna Ripattila
Tico Anttonen
Milla Mattila
Jalle Niemelä
Satu Risteli
Salsa Sinisalo
Minna Ottavainen
Ari Hursti
Samuli Aaltonen
Paula Noronen
Eppu Salminen
Lorenz Backman
Jani Rajalin
Samuli Väänänen
Elli Collan
Annika Metsäketo
Tuomas Enbuske
Tuomas Rajala
Marco Bjurström
Katja Ståhl
Rita Strömmer
Jarkko Luoma
Antero Mertaranta
Matti Ylönen
Vappu Pimiä
Tytti Kiviharju
Hanski Kinnunen
Pertti Salovaara
Lauri Salovaara
Tuulianna Tola
Taajuudet

| Paikkakunta | Taajuus |
| --- | --- |
Anjalankoski: 105,7
Espoo: 106,2
Eurajoki: 90,4
Haapavesi: 104,1
Inari: 106,3
Joutseno: 103,8
Jyväskylä: 105,8
Kerimäki: 107,7
Kokkola: 103,4
Koli: 104,3
Kruunupyy: 98,8
Kuopio: 106,7
Kuusamo: 100,8
Lahti: 102,4
Lapua: 106,5
Mikkeli: 106,9
Oulu: 104,8
Pihtipudas: 105,1
Pori: 91,6
Pyhätunturi: 105,8
Pyhävuori: 107,6
Rovaniemi: 105,5
Ruka: 100,8
Taivalkoski: 105,0
Tampere: 104,7
Tervola: 107,5 (kaapelissa 103,5)
Turku: 103,9
Vuokatti: 105,7
Ylläs: 107,9
Radio Gaala -palkinnot

1999, 2008, 2018 ja 2019 vuoden radiona.lähde?
2017 ja 2018 kanavapäällikkö Niina Jokiaho vuoden ohjelmapällikkönä.lähde?
2018 "Kun Aki polkee niin Radio Novan some kulkee" vuonna Vuoden Some.lähde?
2009 Radio Novan kehitys- ja tutkimuspäällikkö Irmeli Ekholm vuoden radioammattilainen.
2010 tutkimussuunnittelija Niina Pippuri vuoden radiotulokas. Mainos 'Aamuihmiset' palkittiin vuoden parhaana radiomainoksena.
2013 Radio Novan kuunnelmat eli Kuukan harrastajateatteri Vuoden äänituotanto
Aiheesta muualla

Radio Novan kotisivut
Bauer Median kotisivut
Radio Novan virallinen YouTube-kanava
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:  Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:  Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:  Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:  NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:  Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:  Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:  Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024) 
Bauer Media Group
| --- | --- |
Radio::  Auran Aallot  Basso  Radio 957  Radio City  Radio Classic  KISS  Ysäri  Kasari  Iskelmä  Radio Mega Oulu  Radio Nostalgia  Radio Nova  NRJ  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Top51 
Audiopalvelut::  Podplay  RadioPlay 
Radio Novan logo vuoteen 2015.
Ställdalenin junaonnettomuus

| Ställdalenin junaonnettomuus |
| --- | --- |
 Junaonnettomuuden muistomerkki
Päivämäärä:  13. tammikuuta 1956
Tapahtumapaikka:  Ställdalen, Ruotsi
Syy:  yhteentörmäys
Kuolleita:  20
Ställdalenin junaonnettomuus tapahtui Ruotsin Ställdalenissa 13. tammikuuta 1956, kun kiskobussi ja malmia kuljettanut tavarajuna törmäsivät toisiinsa. Tavarajunan jarrut olivat pettäneet, eikä se pystynyt pysähtymään Ställdalenin asemalla päästääkseen ohi vastaantulevaa matkustajajunaa. Sen kyydissä oli pääasiassa koulusta palaavia lapsia. Onnettomuudessa kuoli 20 ihmistä, joista 12 oli lapsia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ställdalenin junaonnettomuus Wikimedia Commonsissa
Elmeri Koivusalmi

| Elmeri Koivusalmi |
| --- | --- |
 Koivusalmi 2.7.2023 Superpesiskarsinnassa Kankaanpään Mailaa vastaan
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. helmikuuta 2001 (ikä 23) Alajärvi
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  linjapelaaja
Sisäpelirooli:  etenijä
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  Alajärven Ankkurit
Pelinumero:  1
Pelaajaura
Junioriseurat
 →2017:  Alajärven Ankkurit Alavuden Peli-Veikot
Ammattilaisjoukkueet
2018-  →2018:  Alajärven Ankkurit Alavuden Peli-Veikot
Elmeri Koivusalmi (s. 3. helmikuuta 2001 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija. Koivusalmi edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Alajärven Ankkureita.
Koivusalmi pelasi ensimmäisen ottelunsa Ankkureiden edustuksessa Superpesiksessä 12.6.2018 Pattijoen Urheilijoita vastaan. Koivusalmi sai debyytistään lähtien hiljalleen enemmän vastuuta ja kaudella 2022 vakiinnutti paikkansa Ankkureiden kärkietenijänä, joukkueen noustessa Superpesikseen.
Saavutukset

B-poikien Itä-Länsi: 2019
Ykköspesiksen kärkietenijäkuningas (1): 2020
Superpesiksen Itä-Länsi: 2023
Ställdalen

| Ställdalen |
| --- | --- |

 Ställdalen
 Koordinaatit: 59°56′10″N, 14°55′59″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Örebron lääni
Maakunta:  Västmanland
Kunta:  Ljusnarsberg
Väkiluku (31.12.2023):  423
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ställdalen on taajama Ljusnarsbergin kunnassa Örebron läänissä Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 423 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ställdalen Wikimedia Commonsissa
Keltaparatiisilintu

| Keltaparatiisilintu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Huntuparatiisilinnut Cnemophilidae
Suku::  Loboparadisea
Laji::  sericea
Kaksiosainen nimi
 Loboparadisea sericea  Rothschild, 1896 
Katso myös
   Keltaparatiisilintu Wikispeciesissä   Keltaparatiisilintu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keltaparatiisilintu (Loboparadisea sericea) on huntuparatiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Keltaparatiisilintua tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi, ja kanta on vakaa.
Elinympäristö

Keltaparatiisilintu elää vuoristometsissä 600–2 000, yleensä yli 1 200 metrin korkeudella merenpinnasta.
Elämä

Elämä on syntymän ja kuoleman rajaama eliön biologinen tila, johon liittyy sellaisia piirteitä kuin itsenäisyys, aineenvaihdunta, moduulirakenne, kasvu, mukautuvuus ja lisääntyminen. Elämää ei ole helppoa määritellä ja kuvailla. Ainoa meidän tuntemamme esimerkki elämästä on maapallolle yhdestä alkusynnystä arviolta 3,5-4,2 miljardia vuotta sitten lähtöisin oleva elämä, mutta Maan ulkopuolinen elämä ja keinotekoinen elämä voivat poiketa siitä. On myös vaikea vetää raja elollisen ja elottoman välille.
Elämä on levinnyt maapallolla lähes kaikkialle, Etelämantereen jäätiköistä Saharan autiomaan kuivaan hiekkaan. Maapallon ulkopuolista elämää ei ole etsinnöistä huolimatta havaittu.
Elämää tutkiva tiede on biologia kaikkine osa-alueineen. Ulkoavaruuden elämää etsii ja tutkii astrobiologia.