stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anderson (jalkapalloilija)
Aiheesta muualla

Andersonin profiili soccerbase.comissa (englanniksi)
Andersonin profiili football-lineups.comissa (englanniksi)
Profiili ManUtd.comissa
Brasilian joukkue – Copa América 2007
1 Helton |
2 Maicon |
3 Alex |
4 Juan |
5 Mineiro |
6 Gilberto |
7 Elano |
8 G. Silva |
9 Vágner Love |
10 Diego |
11 Robinho |
12 Doni |
13 D. Alves |
14 A. Silva |
15 Naldo |
16 Kléber |
17 Josué |
18 Fernando |
19 Baptista |
20 Anderson |
21 A. Alves |
22 Fred |
Valmentaja Dunga
Brasilian joukkue – Kesäolympialaiset 2008
1 Alves |
2 Rafinha |
3 A. Silva |
4 T. Silva |
5 Hernanes |
6 Marcelo |
7 Anderson |
8 Lucas |
9 Pato |
10 Ronaldinho |
11 Ramires |
12 Renan |
13 Ilsinho |
14 Breno |
15 Diego |
16 Neves |
17 Sóbis |
18 Jô |
Valmentaja Dunga
Anderson seurakaverinsa Wayne Rooneyn kanssa.
Österreich

Österreich voi tarkoittaa seuraavia:
Itävallan omakielinen nimi
Österreich, itävaltalainen iltapäivälehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Österreich”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Peter Baltes

| Peter Baltes |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1958 (ikä 66) Solingen, Länsi-Saksa
Ammatti:  muusikko, lauluntekijä
Muusikko
Tyylilajit:  heavy metal, speed metal, hard rock
Soittimet:  bassokitara
Yhtyeet:  Accept, Dokken, John Norum
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Peter Baltes (s. 4. huhtikuuta 1958 Solingen, Länsi-Saksa) on saksalainen basisti ja laulaja, joka tunnetaan parhaiten saksalaisen heavy metal -yhtye Acceptin jäsenenä. Acceptin lisäksi hän on tehnyt yhteistyötä useiden yhtyeiden ja artistien, kuten Dokkenin, Scorpionsin ja John Norumin kanssa. Baltes on arvostettu basisti, ja hänet on äänestetty Euroopan parhaaksi basistiksi vuonna 1985.
Ura > Ura Acceptissa

Peter Baltes liittyi Acceptin basistiksi puoli vuotta kitaristi Wolf Hoffmannin jälkeen ja vähän ennen kuin yhtye esiintyi Pop-Rhein-festivaalilla 1977. Baltes korvasi yhtyeessä Dieter Rubachin. Baltes oli nuoresta iästään huolimatta soittanut jo useissa yhtyeissä, viimeksi Pythagorasissa.
Baltes ryhtyi säveltämään Hoffmannin kanssa uusia kappaleita pian Acceptiin liittymisensä jälkeen. Tyypillisesti Baltes teki bassosovitusten lisäksi kappaleisiin myös alustavat laulusuudet ennen kuin ne annettiin laulajalle pidemmälle työstettäväksi. Hoffmannin ja Baltesin yhteistyö kesti yli 40 vuotta, ja sen tuloksena syntyi suurin osa Acceptin kappaleista.
Accept on julkaissut Baltesin kanssa 15 studioalbumia. Ensimmäinen albumi Accept julkaistiin vuonna 1979. Yhtye julkaisi 1980-luvulla seitsemän albumia: I’m a Rebel, Breaker, Restless and Wild, Balls to the Wall, Metal Heart, Russian Roulette ja Eat the Heat. Vuonna 1989 yhtye hajosi. Paluun se teki vuonna 1992 albumilla Objection Overruled. Accept teki vielä albumit Death Row ja Predator ennen kuin hajosi uudelleen vuonna 1997. Accept palasi Baltesin kanssa vuonna 2009. Sen jälkeen yhtye julkaisi albumit Blood of the Nations, Stalingrad, Blind Rage ja The Rise of Chaos.
Baltes on laulanut osan Acceptin kappaleista sen ensimmäisillä albumeilla ja vuonna 1996 ilmestyneellä Predatorilla. Ensimmäisellä levyllä Accept Baltes laulaa kappaleet ”Seawinds” ja ”Sounds of War”, toisella levyllä I’m a Rebel kappaleet ”No Time to Lose” ja ”The King”, ja kolmannella levyllä Breaker kappaleen ”Breaking Up Again”. 1990-luvun albumeista Predatorilla Baltes laulaa  neljässä kappaleessa: ”Lay It Down”, ”It Ain’t Over Yet”, ”Primitive” ja ”Crossroads”. Konserteissa Baltes ei mielellään laulanut kokonaisia kappaleita, koska hän joutui näkemään paljon vaivaa että muistaisi niiden sanat.
Baltes ilmoitti 27. lokakuuta 2018 jättävänsä Acceptin. Ilmoituksessaan hän kiitti yhtyeen faneja yhteisistä vuosista.
Ura > Työskentely muiden artistien kanssa

Kun Accept 1980-luvun alussa oli vasta tekemässä läpimurtoaan, Baltes soitti bassoa Dokkenin vuoden 1983 albumilla Breaking the Chains. Acceptin ensimmäisen tauon aikana 1980- ja 1990-lukujen taitteessa Baltes teki yhteistyötä eri artistien kanssa. Don Dokken pyysi häntä basistiksi sooloalbumilleen Up From The Ashes (1990). Baltes lauloi taustalauluja Scorpionsin Savage Amusement -albumilla ja soitti bassoa John Norumin albumilla Face The Truth (1992). Baltes ei voinut osallistua albumia seuranneelle kiertueelle, sillä Accept teki ensimmäisen paluunsa samoihin aikoihin. Hän soitti jälleen bassoa Norumin vuonna 1996 ilmestyneellä neljännellä soololevyllä Worlds Away.
Baltes aloitti 2000-luvun puolivälissä yhteistyön Anthrax-kitaristi Dan Spitzin DeuxMonkey-yhtyeen kanssa. Hän joutui kuitenkin vetäytymään hankkeesta, kun Accept teki paluun laulaja Mark Tornillon kanssa. Studiossa Baltes on työskennellyt muun muassa Simon Wrightin (AC/DC), Terry Bozzioin, Glenn Hughesin (Deep Purple), Joey Tempestin ja Gary Mooren kanssa.
Baltes osallistui entisten U.D.O. -kitaristien Mathias Diethin ja  Stefan Kaufmannin kanssa Udo Dirkschneiderin kokoamaan projektiin DATOG, Dirkschneider & The Old Gang. Kokoonpano teki singlen "Where The Angels Fly" vuonna 2020 ja kolmen kappaleen EP-levyn Arising vuonna 2021.
Ura > Musiikkikoulu, TV- ja radiotyö

Baltes on tehnyt musiikkia myös TV- ja radiokanaville. Hän oli vuonna 2006 mukana avaamassa Rockfactory-nimistä musiikkikoulua Newtownissa, Pennsylvaniassa. Rockfactory tarjoaa opetusta kitaran, basson, kosketinsoittimien ja rumpujen soittamisessa sekä järjestää laulutunteja.
Kunnianosoitukset ja merkitys

Baltes äänestettiin vuonna 1985 Metal Hammer -lehdessä parhaaksi eurooppalaiseksi basistiksi ja Burrn! Magazinen lukijaäänestyksessä parhaaksi basistiksi.
Monet artistit ovat nostaneet Baltesin metallimusiikin parhaimpiin kuuluvana basistina ja omana esikuvanaan. Don Dokken on sanonut Peter Baltesin olevan paras basisti, jonka kanssa hän on soittanut. Myös Simon Wright on kertonut, että Baltesin on erinomainen basisti, jonka kanssa on hienoa työskennellä. Cannibal Corpsen basisti Alex Webster on kertonut, että Baltes on yksi hänen ensimmäisistä vaikuttajistaan. Baltes on osoittanut lavaesiintymisellään, soittotaidollaan ja säveltämisellään, miten tärkeä rooli basistilla voi metallimusiikissakin olla. Baltesia arvostetaan yhtenä harvoista tyylilajin basisteista, joka soittaa sooloja livetilanteissa.
Instrumentit ja välineet

Peter Baltes on käyttänyt Fender Precision-, Vintage ICON V4MRSSB Sunset Sunburst-  ja Warwick-bassoja. Baltes käyttää EMG-mikrofoneja ja Peavey-vahvistimia.
Yksityiselämä

Peter Baltes jäi asumaan Yhdysvaltoihin 1980-luvun puolivälissä, kun yhtye oli siellä kiertueella. Hän tapasi tulevan vaimonsa Johannan Acceptin keikalla. He seurustelivat joitakin kuukausia ja menivät sitten naimisiin. Pari muutti asumaan Philadelphian seudulle. Peter ja Johanna muuttivat Nashvilleen sen jälkeen, kun Accept vuonna 2009 teki paluun. Heillä on kaksi poikaa, Zen ja Sebastian.
Baltes on tullut uskoon, ja hän on ollut sen jälkeen aktiivinen Christian Life Centerissa. Uskoontuloon vaikutti voimakkaasti Baltesin auttamalle nuorelle yhtyeelle tapahtunut onnettomuus. Baltes oli menossa tapaamaan yhtyettä heidän harjoitustilaansa, mutta saapui myöhässä. Harjoitustilassa ollut kerosiinilämmityslaite oli räjähtänyt, ja syttyneen tulipalon seurauksena yhtyeen laulaja ja kitaristi kuolivat vammoihinsa.
Peter Baltes (vasemmalla) ja Wolf Hoffmann soittamassa Acceptin konsertissa.
Peter Baltes (vasemmalla) soittaa kuvassa Warwickin nimikkobassoaan. Kitaristi Wolf Hoffmann oikealla.
Kaironpäivänsini

| Kaironpäivänsini |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Solanales
Heimo::  Kiertokasvit
Suku::  Elämänlangat Ipomoea
Laji::  cairica
Kaksiosainen nimi
 Ipomoea cairica  (L.) Sweet 
Katso myös
   Kaironpäivänsini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kaironpäivänsini eli kaironelämänlanka (Ipomoea cairica) on Afrikan ja eteläisen Aasian tropiikista kotoisin oleva monivuotinen köynnöskasvi. Se kasvaa 20–100 senttimetriä pitkäksi. Sen lehdet ovat syvään sormiliuskaiset, lähes sormiosaiset. Kukat ovat lehtihankaisten perien päissä ja kasvavat kahden tai kolmen ryhminä. Kukan teriö on kookas, suppilomainen, vaaleanpunainen, 5–6 senttimetrin levyinen.
Kaironpäivänsini on levinnyt alkuperäisenä tai tulokaslajina usealle mantereelle trooppisella vyöhykkeellä. Sitä on tavattu myös Pohjoismaissa, mutta ei Suomessa, harvoin satunnaistulokkaana, joka on levinnyt soijapapujen mukana.
Induktiivinen päättely

Tiede
Tieteellinen menetelmä
 Tieteellinen selittäminen
Falsifiointi, Havainto, Hypoteesi, Induktiivinen päättely, Kausaliteetti, Näennäistiede, Occamin partaveitsi, Teoria
n
k
Induktiivinen päättely eli induktio on päättelymuoto, joka lähtee liikkeelle yksittäisestä havaintojoukosta ja muodostaa niistä yleistyksen tai teorian.
Arjen keskellä teemme induktiivisia yleistyksiä jatkuvasti. Oletus, jonka mukaan aurinko nousee huomenna on induktiivinen, usein tiedostamaton yleistys aikaisemmasta kokemuksestamme. Kaikki fysiikan lait ovat tämänkaltaisia tottumukseen perustuvia yleistyksiä. Induktiivista päättelyä ovat induktiivisten yleistysten ohella tilastollisen päättelyn eri muodot.
Esimerkki induktiosta:
Havaitut joutsenet ovat valkoisia (premissi 1)
Kaikki joutsenet ovat valkoisia (johtopäätös)
Selitys: Tutkija kerää itselleen havaintomateriaalia joutsenista. Tätä materiaalia käytetään perusteena väitteelle. Tutkija tekee päätelmän havaitsemastaan määrästä joutsenia ja toteaa, että kaikki joutsenet ovat valkoisia. Näin hän on tehnyt induktiivisen yleistyksen.
Esimerkissä tutkija väittää, että valkoisuus on joutsenten sukuun kuuluvien kaikkien lintujen ominaisuus. Tähän johtopäätökseen hän on päätynyt tekemistään havainnoista. Tutkija ei kuitenkaan ole havainnut kaikkia olemassa olevia joutsenia. Tämän vuoksi hänen tietonsa ei ole varmaa, vaan todennäköistä.
Tätä esimerkkiä käytetään sen vuoksi, että on olemassa myös mustia joutsenia. Väite ”kaikki joutsenet ovat valkoisia” kumoutui, kun Australiasta löytyi mustia joutsenia. Uusi havainto mustista joutsenista kumoaa tutkijan yleistyksen, jonka hän on muodostanut kaikkien joutsenien luokkaan kuuluvien lintujen valkoisuudesta.
Esimerkki tuo esiin todennäköisyyspäättelyyn liittyvän ongelman. Induktio ei ole varmaa, vaan todennäköistä päättelyä, sillä uusi havaintoaineisto voi kumota aikaisemman yksittäisistä havainnoista tehdyn yleistyksen. Tämä tarkoittaa sitä, että emme voi olla koskaan absoluuttisen varmoja siitä, onko aikaisempi induktiivisesti johdettu päättelymme totta. Tätä kutsutaan induktion ongelmaksi. Induktiivinen päättely ei siis välttämättä säilytä totuutta, mutta se voi laajentaa tietoa.
Sana 'induktio' on muodostettu latinan kielen sanoista in + duco, jotka tarkoittavat ’johtaa sisään’.
Induktion muodot > Vahva induktio

Vahvassa induktiossa premissit tukevat johtopäätöstä siinä määrin, että mikäli premissit oletetaan tosiksi, tällöin on todennäköistä, että johtopäätös on tosi. Tällöin on kuitenkin mahdollista, että premissit olisivat tosia ja johtopäätös epätosi.
Esimerkki:
Esimerkki kuvaa induktion luonnetta: induktiossa edetään yksittäisistä havainnoista yleiseen johtopäätökseen. Johtopäätös ei kuitenkaan ole varma. Jos emme pysty järjestelmällisesti osoittamaan, ettei muun värisiä korppeja ole tai voi olla olemassa (voitaisiin esimerkiksi tutkia linnun geeniperimää ja selvittää, olisiko geenien mahdollista tuottaa linnulle jokin toinen väri), väittämä (johtopäätös) saattaa olla epätosi.
Vahva induktio muodostaa näin argumentin, jossa premissien totuus tekee johtopäätöksestä todennäköisen, mutta ei välttämättömän.
Induktion muodot > Heikko induktio

Heikossa induktiossa premisseistä tehdään johtopäätös, mutta vaikka premissit oletettaisiin tosiksi, ne eivät tue johtopäätöstä siinä määrin, että se olisi todennäköinen.
Esimerkki:
Esimerkissä yksittäisestä edetään jälleen yleiseen, mutta premissin ja johtopäätöksen välinen suhde on paljon heikompi kuin edellisessä esimerkissä. Ei ole mitään syytä uskoa, että jos yksi henkilö ripustaa taulut aina naulaan, ei olisi muita tapoja ripustaa tauluja, tai muita asioita, mitä ihmiset voivat tehdä tauluilla; kaikki taulut eivät välttämättä ole lainkaan ripustettuina mihinkään. Johtopäätöstä ei voida siis tehdä premissistä vahvan induktiivisesti. Muuta saatavilla olevaa tietoa hyödyntämällä voidaan havaita, että johtopäätös on selkeästi väärä. Esimerkissä on siis kyse liiallisesta yleistämisestä.
Induktio tieteessä

Induktiota luonnehditaan toisinaan päättelyksi, joka etenee tunnetuista tapauksista tuntemattomaan. Tällä tarkoitetaan sitä, että yleistys, joka yksittäisistä havainnoista tuotetaan, väittää lisäävänsä tietoamme. Induktio tuottaa uutta tietoa.
Induktiota kuvataan usein myös tulevan päättelemiseksi menneestä, mutta laajemmassa merkityksessä se tarkoittaa havaitsemattomissa olevia asioita koskevien johtopäätösten muodostamista sen perusteella mitä on havaittu. Tällöin voidaan edetä ajallisesti esimerkiksi menneestä nykyisyyteen, kuten arkeologiassa, tai avaruudellisesti esimerkiksi havaittavissa olevasta avaruudesta koko kaikkeuteen, kuten fysikaalisessa kosmologiassa, tai paikallisista taloustilanteista valtakunnanlaajuiseen talouspolitiikkaan, kuten taloustieteessä.
Loogisen empirismin mukaan kaiken luotettavan päättelyn tulee perustua induktioon eli kokemuspohjaisista yksittäistapauksista johdettuihin yleistyksiin. Induktiivisen tieteenkäsityksen mukaan tärkeää on mahdollisimman laajan havaintoaineiston kerääminen.
On huomioitava, että matemaattinen induktio ei ole nimestään huolimatta induktiivisen vaan deduktiivisen päättelyn muoto. Sosiologiassa induktiiviseen päättelyyn nojaavaa tutkimusta kutsutaan kvantitatiiviseksi eli määrälliseksi tutkimukseksi.
Induktion pätevyys

Formaali logiikka sellaisena kuin sitä yleensä opetetaan on deduktiivista. Jotkut filosofit ovat esittäneet kehittäneensä induktiivisen logiikan järjestelmän, mutta on kiistanalaista, ovatko tällaiset induktiivisen logiikan formaaliset järjestelmät mahdollisia. Päinvastoin kuin deduktiivisella logiikalla saaduilla johtopäätöksillä, induktiivisella logiikalla saaduilla johtopäätöksillä ei ole samaa varmuutta kuin alkuperäisillä premisseillä.
Induktiivisen päättelyn pätevyyttä vastaan on hyökätty usein. Jo Sekstos Empeirikos kyseenalaisti sen, että universaaleista eli yleiskäsitteistä voisi saada tietoa partikulaareja eli yksilöolioita tutkimalla; kaikkien yksilöolioiden tutkiminen on mahdotonta, koska niitä on lukematon määrä.
Induktion ongelman klassinen filosofinen käsittely on peräisin David Humelta. Hän korosti sitä tosiseikkaa, että arkipäiväinen päättelymme perustuu ennemmin toistuviin samankaltaisiin havaintoihin kuin deduktiivisesti päteviin argumentteihin. Esimerkiksi, uskomme että leipä ravitsee meitä, koska näin on tapahtunut aina ennenkin. Tämä ei kuitenkaan loogisesti takaa sitä, että näin olisi aina jatkossa. Kuten Hume sanoi, joku joka vaatii kaikelle pätevää deduktiivista oikeutusta, nääntyisi nälkään.
Yksinkertaistettuna induktion perusongelma on Humen mukaan siinä, ettei monienkaan yksittäistapauksien tarkastelu anna mitään tietoa niistä tapauksista, joita ei ole tarkasteltu. Sen sijaan että kaikkea tulisi lähestyä ankaran skeptisesti, Hume kannatti kuitenkin arkijärkeen perustuvaa käytännöllistä tieteellistä skeptismiä, jossa induktion välttämättömyys hyväksytään.
Nykyfilosofia on lähestynyt induktiota hyvin eri tavalla. Sen sijaan että induktio nähtäisiin sen valitsemisena, mitä ennusteita tulevaa koskien tulisi tehdä, induktio voidaan nähdä sen valitsemisena, mitä käsitteitä havaintoihin sovelletaan tai miten havaintoaineisto esitetään. Nelson Goodman esitti ”uuden induktion ongelman”, Goodmanin paradoksin. Hän kehitti ominaisuuden ”grue” (”vihryt”), johon induktio tulevaisuutta koskevana ennusteena ei toimi.
Sellaiset ajattelijat kuten Karl Popper ja David Miller ovat kyseenalaistaneet kaikenlaisen induktiivisen päättelyn olemassaolon, tarpeellisuuden ja pätevyyden, mukaan lukien probabilistinen bayesilainen päättely. Heidän mukaansa tieteilijät eivät voi tästä syystä turvautua induktioon.
Induktiivisen päättelyn lajeja

Induktiivinen päättely voi esiintyä monissa eri muodoissa. Niistä useimpia yhdistää se, etteivät premissit tee johtopäätöksestä varmaa, ainoastaan todennäköisen. Täydellinen induktio muodostaa kuitenkin poikkeuksen.
Induktiivisen päättelyn lajeja > Induktiivinen yleistys

Induktiivinen yleistys etenee tilastollista otosta koskevasta premissistä tilastollista perusjoukkoa (populaatiota) koskevaan johtopäätökseen.
Se, kuinka suurta tukea premissit tarjoavat johtopäätökselle, riippuu (a) otokseen kuuluvien yksilöiden määrästä suhteessa perusjoukkoon kuuluvien yksilöiden määrään; ja (b) otoksen satunnaisuudesta. Induktiiviseen yleistykseen liittyviä tilastollisia virhepäätelmiä ovat hätäinen yleistys ja vinoutunut otos.
Induktiivisen päättelyn lajeja > Tilastollinen syllogismi

Tilastollinen syllogismi etenee yleistyksestä yksittäistapausta koskevaan johtopäätökseen:
Ensimmäisessä premississä viitattu otos olisi jotain sellaista kuin ”3/5”, ”kaikilla”, ”joillakin” tms. Tilastollisissa syllogismeissa voi esiintyä kaksi dicto simpliciter -virhepäätelmää: virheellinen poikkeuksen kielto (a dicto simpliciter ad dictum secundum quid) ja virheellinen yleistys (a dicto secundum quid ad dictum simpliciter).
Induktiivisen päättelyn lajeja > Yksinkertainen induktio

Yksinkertainen induktio etenee otosta koskevasta premissistä yksilöä koskevaan johtopäätökseen.
Tämä on yhdistelmä yleistystä ja tilastollista syllogismia: yleistyksen johtopäätös on myös tilastollisen syllogismin ensimmäinen premissi.
Induktiivisen päättelyn lajeja > Analogia-argumentti

Analogia-argumentilla on seuraava muoto:
Analogia perustuu päättelyyn siitä, että jaetuiksi tiedetyistä ominaisuuksista (yhtäläisyydet) seuraa, että myös C on jaettu ominaisuus. Se, missä määrin tukea premissit tarjoavat johtopäätökselle, riippuu siitä, miten paljon yhtäläisyyksiä on ja miten relevantteja ne ovat. Tähän liittyvä mahdollinen virhepäätelmä on virheellinen analogia.
Analogiapäättely on yleistä arkiajattelussa, tieteessä ja filosofiassa, mutta joskus se hyväksytään vain apumenetelmäksi. Tapauskohtainen päättely on jalostettu muoto analogiapäättelystä.
Induktiivisen päättelyn lajeja > Kausaalinen päättely

Kausaalinen päättely muodostaa johtopäätöksen kausaalisesta eli syy-seuraus-yhteydestä asioiden välillä, perustuen seurausten esiintymien olosuhteisiin. Jos kaksi asiaa tapahtuvat säännönmukaisesti yhdessä, tämä voi liittyä niiden väliseen kausaaliseen yhteyteen, mutta myös muita tekijöitä on tutkittava, jotta kausaalisen yhteyden muoto voidaan vahvistaa.
Kausaaliseen päättelyyn liittyviä virhepäätelmiä ovat esimerkiksi post hoc ergo propter hoc, cum hoc ergo propter hoc ja kausaalinen yliyksinkertaistaminen.
Induktiivisen päättelyn lajeja > Ennuste

Ennusteessa tehdään tulevaa yksittäistapausta koskeva johtopäätös aiemmasta esiintymästä.
Induktiivisen päättelyn lajeja > Täydellinen induktio

Täydellinen induktio on induktio, jossa kaikki mahdolliset yksittäistapaukset käydään läpi. Päinvastoin kuin muut induktion lajit, tällainen päättely on pätevä, ja samalla pätevä deduktio.
Bayesilainen päättely

Bayesilainen päättely on merkittävin induktiivisen logiikan järjestelmäksi ehdotetuista. Se käyttää todennäköisyysteoriaa induktion apuna. Kun uutta havaintoaineistoa saadaan, Bayesin teoreemaa käytetään sen arvioimiseen, kuinka paljon hypoteesin totuutta koskevan uskomuksen painon tulisi muuttua.
On keskusteltu paljon siitä, miten uskomuksen alkuperäinen paino tulisi määrittää. Objektiiviset bayesilaiset etsivät objektiivista arvoa hypoteesien oikeellisuuden todennäköisyyksille. Subjektiiviset bayesilaiset puolestaan katsovat, että alkuperäiset todennäköisyydet edustavat subjektiivisia uskomuksia, mutta että Bayesin teoreeman toistuva soveltaminen muuttaa todennäköisyydet hyväksyttävämmiksi. Teoreemaa voidaan käyttää siihen, että hypoteeseja koskeville uskomuksille voidaan tarjota rationaalinen oikeutus, mutta samalla objektiivisuus hylätään. Tällöin teoreema ei auta valinnan tekemisessä kilpailevien hypoteesien tai tieteellisten paradigmojen välillä.
Edwin Jaynes on katsonut, että kaikessa päättelyssä on mukana subjektiivisia tekijöitä, esimerkiksi silloin, kun valitaan käytettyjä aksioomia deduktiivisesta päättelyä varten, tai kun valitaan uskomusten alkuperäisiä painoja tai todennäköisyyksiä. Hän pyrki löytämään periaatteita sille, miten todennäköisyydet voitaisiin asettaa kvalitatiiviseen tietoon perustuen. Eräs hänen esittämänsä työkalu oli maksimaalisen entropian periaate, joka on indifferenssiperiaatteen yleistys. Se pyrkii lievittämään todennäköisyyksien asettamisen subjektiivisuutta.
Coxin teoreema on eräs lähestymistapa, jolla bayesilaisen päättelyn asemaa induktiivisen logiikan järjestelmänä on pyritty oikeuttamaan.
Kirjallisuutta

Holland, John H. & Holyoak, Keith J. & Nisbett, Richard E. & Thagard, Paul R.: Induction. Processes of Inference, Learning, and Discovery.  Cambridge, Massachusetts:  The MIT Press, 1989.  ISBN 0262580969  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Hawthorn, James: Inductive Logic The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Heit, Evan: Properties of Inductive Reasoning, University of California, Merced (englanniksi)
Lefkowitz, David: Four Varieties of Inductive Argument (Arkistoitu – Internet Archive), Department of Philosophy, University of North Carolina at Greensboro. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Inductive reasoning
Käännös suomeksi
Radioheadin diskografia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Radiohead (vasemmalta oikealle): Thom Yorke, Jonny Greenwood, Colin Greenwood, Ed O’Brien ja Phil Selway
Julkaisut
| ↙Studioalbumit | 9 |  |
| ↙Livealbumit | 4 |  |
| ↙Kokoelmat | 1 |  |
| ↙EP:t | 11 |  |
| ↙Singlet | 33 |  |
| ↙B-puolet | 51 |  |
| ↙Videot | 5 |  |
| ↙Musiikkivideot | 48 |  |
| ↙Boxit | 1 |  |
Viitteet
Tämä on englantilaisen alternative rock -yhtyeen Radioheadin diskografia. Yhtyeen jäsenet ovat Thom Yorke (laulu, rytmikitara, piano), Jonny Greenwood (kitara ja muita instrumentteja), Ed O’Brien (kitara, taustalaulu), Colin Greenwood (basso, syntetisaattori) ja Phil Selway (rummut, lyömäsoittimet). Yhtye on julkaissut kahdeksan studioalbumia, 28 singleä, 11 EP:tä ja kaksi boksia.
Yhtyeen albumeja on myyty yli 25 miljoonaa kappaletta.
Studioalbumit

| Julkaistu | Nimi | Paras listasijoitus> UK  | Paras listasijoitus> U.S.  | Paras listasijoitus> FR  | Paras listasijoitus> SWI  | Paras listasijoitus> NLD  | Paras listasijoitus> NZ  | Paras listasijoitus> GER  | Paras listasijoitus> FI  | Sertifikaatio> UK | Sertifikaatio> U.S. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. helmikuuta 1993 | Pablo Honey | 22. | 32. | 108. | 91. | 61. | 44. | — | — | Platina | Platina |
| 13. maaliskuuta 1995 | The Bends | 4. | 88. | — | — | 20. | 8. | 7. | — | 3× platina | Platina |
| 16. kesäkuuta 1997 | OK Computer | 1. | 21. | 3. | 40. | 2. | 1. | 21. | 10. | 3× platina | 2× platina |
| 2. lokakuuta 2000 | Kid A | 1. | 1. | 1. | 8. | 4. | 1. | 6. | 2. | Platina | Platina |
| 4. kesäkuuta 2001 | Amnesiac | 1. | 2. | 2. | 6. | 3. | 1. | 10. | 1. |  | Kulta |
| 9. kesäkuuta 2003 | Hail to the Thief | 1. | 3. | 1. | 3. | 4. | 3. | 10. | 2. | Platina | Kulta |
| 31. joulukuuta 2007 | In Rainbows | 1. | 1. | 1. | 2. | 7. | 2. | 3. | 2. | Kulta | Kulta |
| 18. helmikuuta 2011 | The King of Limbs | 7. | 3. | 8. | 8. | 3. | 5. | 13. | 13. |  |  |
| 8. toukokuuta 2016 | A Moon Shaped Pool | 1. | 3. | 5. |  | 2. |  | 3. |  |  |  |
Kokoelmat

Radiohead (2007, EMI)
Radiohead: The Best of (2008, EMI)