stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lauri Lehtinen (frisbeegolfaaja)
Saavutukset > Prodigy Disc Pro Tour turnausvoitot

Tampere 2019 ja 2021
Heinola 2021
Braslau

| Braslau, Braslav (Браслаў, Браслав) |
| --- | --- |
 Braslaun hallintorakennus.
 lippu:  vaakuna
 Braslau, Braslav
 Koordinaatit: 55°38′21″N, 27°01′53″E 
Valtio:   Valko-Venäjä
Alue:  Vitsebskin alue
Perustettu:  1065 (ensimmäinen asiakirjamerkintä)
Korkeus:  125–150 m
Väkiluku (1.1.2007):  9 800
Aikavyöhyke:  UTC+3
 
 braslav.vitebsk-region.gov.by/ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Braslau (valkoven. Бра́слаў, Brasłaŭ, puol. Brasław, ven. Бра́слав,  Braslav, latv. Braslava, liett. Breslauja) on pieni kaupunki ja piirin (rajon) keskus Vitsebskin alueella Valko-Venäjän pohjoisosissa. Vuoden 2007 alussa kaupungin asukasluku oli arviolta 9 800. Kaupunki on suosittu lomailukohde ja siellä toimii Braslaun järvien kansallispuiston hallinto.
Braslaun kaupunkia järven yli nähtynä.
Braslaun katolinen kirkko.
Braslaun ortodoksikirkko.
Kanssakäyminen Baltian eteläisimpiin maihin on kohtalaisen vilkasta; kaupunki sijaitsee maanteitse vain 15 kilometrin päässä Latvian ja 47 kilometrin päässä Liettuan virallisesta rajanylityspaikasta. Esimerkiksi Latvian toiseksi suurimpaan kaupunkiin Daugavpilsiin on vain 44 kilometrin matka. Valko-Venäjän omaan pääkaupunkiin Minskiin on linnuntietä lähes 200 kilometrin etäisyys.
Historia

Braslau kuului Polatskin ruhtinaskuntaan ja myöhemmin Liettuan suuriruhtinaskuntaan. Vuonna 1795 Braslau liitettiin Puolan kolmannen jaon seurauksena osaksi Venäjän keisarikuntaa, jonka puitteissa se kuului ensin Vilnan, vuodesta 1843 alkaen Kaunasin kuvernementtiin. Neuvostovallan aika alkoi Braslaussa marraskuussa 1917. Alkuvuodesta 1918 saman vuoden loppupuolelle kaupunki oli Saksan armeijan miehittämä. Vuosien 1921 ja 1939 välillä Braslau kuului Puolaan. Vuonna 1939 kaupunki liitettiin Neuvostoliittoon osana Valko-Venäjän SNT:tä. Toisen maailmansodan aikana Braslau oli Saksan miehittämä 27. kesäkuuta 1941 ja 6. heinäkuuta 1944 välisenä aikana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Braslau Wikimedia Commonsissa
Lyhyt kuvaus kaupungista (englanniksi) (BYcity.org)
Kaupunkikartta (venäjäksi) (BYcity.org)
Braslav - Lyhyt kuvaus (englanniksi) (belarustourism.by)
WikiMapia karttalinkki, selitykset pääosin (venäjäksi) tai (englanniksi)
Neuvostoliiton aikaisia topografiakarttoja alueesta (venäjäksi)
Polkupyöräilyreittejä Vitsebskin alueella (Valko-Venäjällä) (englanniksi) (balticlakes.com)
Tähtitieteelliset symbolit

Sivu vuoden 1833 Nautical Almanacista, jossa on käytetty kuun vaiheiden, planeettojen ja Eläinradan tähdistöjen symboleja.
Tähtitieteelliset symbolit ovat symbolikuvioita, joita käytetään tarkoittamaan taivaankappaleita, teoreettisia rakenteita ja tähti­tieteellisiä ilmiöitä. Symbolien varhaisimmat muodot esiintyvät antiikin Kreikan aikaisissa papyruksissa. Bysanttilaiset koodeksit, joissa kreikkalaisten papyrusten sisältö säilyi, jatkoivat ja laajensivat niiden käyttöä. Uusia symboleja keksittiin vielä 1700-, 1800- ja 1900-luvuilla tarkoittamaan tuolloin löydettyjä uusia planeettoja ja pikku­planeettoja.
Kaikkia näitä symboleja ovat aikoinaan yleisesti käyttäneet sekä ammatti- että harrastelijatähtitieteilijät sekä myös astro­logit. Niitä käytetään edelleen muun muassa almanakoissa ja astro­logisissa julkaisuissa, mutta Auringon ja Maan symboleja lukuun ottamatta ne ovat jääneet pois käytöstä tieteellisissä julkaisuissa.
Auringon ja Kuun symbolit

Auringon ja Kuun symbolit olivat käytössä jo antiikin aikana. Alkuperäisissä kreikkalaisissa horo­skooppeja sisältäneissä papyruksissa Auringon symbolina oli ympyrä ja yksi siitä lähtevä säde, (), Kuun symbolina taas Kuuta ensimmäisessä neljänneksessä esittävä kuvio (kasvava puolikuu). Nykyinen Auringon symboli, ympyrä, jonka keskellä on täplä, tuli Euroopassa käyttöön renessanssin aikana, mutta se on samanlainen kuin vanha Aurinkoa tarkoittava kiinalainen kirjoitus­merkki, joka nykyisin on muuntunut muotoon日.
Nykyisin Auringon symbolia käytetään yhä tiettyjen Aurinkoon liittyvien vakioiden merkkinä. Tähtien luminositeettia, massaa ja sädettä ilmoitettaessa käytetään usein yksikkönä Auringon vastaavia arvoja.
| Aurinko> Nimi | Aurinko> Symboli | Aurinko> Unicode-arvo | Aurinko> Unicode-merkki | Aurinko> Symbolin selitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aurinko |  | #x2609; #9737; | ☉ | Aurinko |
| Aurinko |  | #x1f71a; #128794; | 🜚 | Aurinko ja yksi säde |
| Aurinko |  | #x1f31e; #127774; | 🌞 | Auringon kasvot |
Kuu
| Nimi | Symboli | Unicode-arvo | Unicode-merkki | Symbolin selitys |
| Ensimmäinen neljännes |  | #x263d; #9789; | ☽ | Kuun ensimmäinen neljännes (kasvava puolikuu) |
| Ensimmäinen neljännes |  | #x1f31b; #127771; | 🌛 | Kuun ensimmäinen neljännes (kasvava puolikuu) |
| Täysikuu |  | #x1f315; #127765; | 🌕 | Täysikuu |
| Täysikuu |  | #x1f31d; #127773; | 🌝 | Täysikuu |
| Viimeinen neljännes |  | #x263e; #9790; | ☾ | Kuun viimeinen neljännes (pienenevä puolikuu) |
| Viimeinen neljännes |  | #x1f31c; #127772; | 🌜 | Kuun viimeinen neljännes (pienenevä puolikuu) |
| uusikuu |  | #x1f311; #127761; | 🌑 | Uusikuu |
| uusikuu |  | #x1f31a; #127770; | 🌚 | Uusikuu |
| Aurinkoon liittyvät vakiot> Vakio | Aurinkoon liittyvät vakiot> Symboli | Aurinkoon liittyvät vakiot> Arvo  |
| --- | --- | --- |
| Auringon luminositeetti | L☉ | 3,839 · 1026 W, tai 3,839 · 1033 erg/s |
| Auringon massa | M☉ | 1,98892 · 1030 kg |
| Auringon säde | R☉ | 6,955 · 108 m  |
| Auringon efektiivinen lämpötila | Teff☉ | 5777 K |
Planeettojen symbolit > Planeettasymbolien muita merkityksiä

Planeettasymbolit ovat aikojen kuluessa saaneet muitakin merkityksiä. Niitä on käytetty muun muassa tarkoittamaan eri metalleja, jolloin Auringon symboli tarkoittaa kultaa, Kuun hopeaa, Merkuriuksen (☿) elohopeaa, Venuksen (♀) kuparia, Marsin (♂) rautaa, Jupiterin (♃) tinaa ja Saturnuksen (♄) lyijyä. Tieteellisissä yhteyksissä alkuaineiden latinalaisten nimien alku­kirjaimista muodostetut kemialliset merkit ovat ne täysin syrjäyttäneet, mutta vanhat symbolit esiintyvät yhä muun muassa monien kaivospaikkakuntien vaakunoissa. Suomessa esimerkiksi Outokummun vaakunassa on kuparin (Venuksen) ja Rautavaaran vaakunassa raudan (Marsin) symboli.
Marsin symboli (♂) on vakiintunut tarkoittamaan myös miestä tai koiraseläintä, Venuksen symboli (♀) taas naista tai naaraseläintä.
Eläinradan tähdistöjen ja merkkien symbolit

Asiayhteydestä riippuen Eläinradan symbolit voivat tarkoittaa tähdistöä, näistä poikkeavasti määriteltyjä Eläinradan merkkiä tai pistettä.
Almanakoissa ilmoitetaan toisinaan tähtien konjunktiot planeettojen ja Kuun kanssa; tällöin kuitenkin tähden nimen sijasta käytetään kreikkalaista kirjainta ja tähdistön symbolia. Nykyisin tieteellisissä yhteyksissä kaikille tähdistöille, myös eläinradan tähdistöille, käytetään niiden latinalaisten nimien kolmikirjaimisia lyhenteitä.
Tähtitieteessä merkki (engl. sign) on myös nykyisin vanhentunut kulman yksikkö, 30 astetta.

Eläinradan symboleja käytetään toisinaan myös tarkoittamaan tiettyjä pisteitä ekliptikalla, kunkin merkin alkupistettä; niinpä Oinaan symboli ♈︎ tarkoittaa myös kevätpäiväntasausta, Kravun symboli ♋︎ kesäpäivänseisausta jne.
| Eläinrata> Suomalainen  nimi | Eläinrata> Latinalainen nimi | Eläinrata> IAU:n lyhenne | Eläinrata> Merkkiä | Eläinrata> Astetta | Eläinrata> Symboli | Eläinrata> Unicode-merkki | Eläinrata> Unicode-arvo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oinas | Aries | Ari | 0 | 0° |  | ♈︎ | #x2648; #9800; |
| Härkä | Taurus | Tau | 1 | 30° |  | ♉︎ | #x2649; #9801; |
| Kaksoset | Gemini | Gem | 2 | 60° |  | ♊︎ | #x264a; #9802; |
| Krapu | Cancer | Cnc | 3 | 90° |  | ♋︎ | #x264b; #9803; |
| Leijona | Leo | Leo | 4 | 120° |  | ♌︎ | #x264c; #9804; |
| Neitsyt | Virgo | Vir | 5 | 150° |  | ♍︎ | #x264d; #9805; |
| Vaaka | Libra | Lib | 6 | 180° |  | ♎︎ | #x264e; #9806; |
| Skorpioni | Scorpius | Sco | 7 | 210° |  | ♏︎ | #x264f; #9807; |
| Jousimies | Sagittarius | Sgr | 8 | 240° |  | ♐︎ | #x2650; #9808; |
| Kauris | Capricornus | Cap | 9 | 270° |  | ♑︎ | #x2651; #9809; |
| Vesimies | Aquarius | Aqr | 10 | 300° |  | ♒︎ | #x2652; #9810; |
| Kalat | Pisces | Psc | 11 | 330° |  | ♓︎ | #x2653; #9811; |
Ekliptika kulkee myös Käärmeenkantajan (Ophiucus, lyh. Oph) tähdistön kautta, mutta sitä ei ole vanhastaan luettu Eläinradan merkkeihin. Kuitenkin myös sille on tullut käyttöön symboli ⛎︎ (⛎).
Muut symbolit

Keskiaikaisissa teksteissä esiintyy aspektien ja radan solmujen symboleja, joskin symbolien silloinen käyttö poikkesi nykyisestä: ennen ☊ tarkoitti nousevaa ja ☋ laskevaa solmua.
Keplerin rataelementtien yhteydessä ☊ tarkoittaa toisinaan radan nousevan solmun ekliptistä pituutta, joskin yleisempi merkki sille on iso omega (Ω), joka alkujaan otettiin typografisista syistä käyttöön vanhan symbolin asemesta.
Ptolemaioksen käyttämästä viidestä aspektien symboleista vain konjunktion, opposition ja kvadratuurin symbolia käytetään tähtitieteessä.
Komeettahavaintoja käsittelevissä tähtitieteellisissä julkaisussa symbolia ☄ käytetään kulloinkin tarkoitetusta komeetasta ja symbolia  siitä tähdestä, johon sen sijaintia verrataan.
| Muut symbolit> Nimi | Muut symbolit> Symboli | Muut symbolit> Unicode-arvo | Muut symbolit> Unicode-merkki | Muut symbolit> Symbolin merkitys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nouseva solmu |  | #x260a; #9738; | ☊ |  |
| laskeva solmu |  | #x260b; #9739; | ☋ |  |
| Konjunktio |  | #x260c; #9740; | ☌ |  |
| Oppositio |  | #x260d; #9741; | ☍ |  |
| Kvadratuuri |  | #x25a1; #9633; | □ |  |
| Komeetta |  | #x2604; #9732; | ☄ |  |
tähti:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tähtitieteelliset symbolit Wikimedia Commonsissa
Outokummun vaakunassa on kuparin (Venuksen) symboli
Rautavaaran vaakunassa on raudan (Marsin) symboli
Jouluksi kotiin (vuoden 1975 elokuva)

| Jouluksi kotiin |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jaakko Pakkasvirta
Käsikirjoittaja:  Jaakko Pakkasvirta Väinö Pennanen Esa Vuorinen
Tuottaja:  Jaakko Pakkasvirta
Säveltäjä:  Otto Donner
Kuvaaja:  Esa Vuorinen
Leikkaaja:  Jaakko Pakkasvirta
Pääosat:  Paavo Pentikäinen Irma Martinkauppi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmityö Oy
Ensi-ilta:  28. helmikuuta 1975
Kesto:  85 min
Alkuperäiskieli:  Suomi
Budjetti:  345 129 mk
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jouluksi kotiin on suomalainen elokuva vuodelta 1975. Se kertoo rakennustyömies Urho Suomalaisen yrityksistä rakentaa omakotitaloa nelihenkiselle perheelleen taloudellisten ja terveydellisten huolien varjossa. Mustavalkoinen työläiskuvaus sai Jussi-palkinnon parhaasta ohjauksesta 1975. Kaupallinen menestys oli heikko: Jouluksi kotiin keräsi hieman yli viisi tuhatta katsojaa elokuvateattereissa.
Finnkino Oy on julkaissut elokuvan DVD:nä (mv, mono, kuvasuhde 16:9).
Juoni

Urho Suomalainen on 2. maaliskuuta 1929 syntynyt rakennustyömies. Hänen vaimonsa Sirkka työskentelee tehtaassa, avioparilla on kouluikäiset poika ja tytär – Jari ja Leena. Perheen haaveena on päästä asumaan omakotitaloon, pois ahtaasta ja huonokuntoisesta vinttikamarista. Huonot välit vuokraemäntään antavat lisäpontta talohaaveelle. Urho rakentaa taloa vapaa-ajallaan, lisäksi hän soittaa trumpettia torvisoittokunnassa. Rakennustyö etenee, pidetään valutalkoot ja haetaan runkopuut Urhon synnyinseudulta muutaman tunnin ajomatkan päästä. Mies on muuttanut Etelä-Suomeen jo pari vuosikymmentä sitten.
Urhon äiti asuu leskenä mummonmökissään. Urholla on kolme veljeä, joista yksi asuu Australiassa ja kaksi Ruotsin Eskilstunassa. Hänen siskoistaan toinen asuu Tampereella, toinen Keravalla. Vieraillessaan synnyinseudullaan Urho muistelee kylän miesten kanssa vuoden 1918 sisällissodan tapahtumia. Hänen isänsä taisteli punakaartissa ja Urho on itse kommunisti.
Omakotitalon rakennustyössä ilmenee vakava virhe, joka kiristää Urhon hermoja. Lisäksi ongelmia on aravalainan kanssa. Mies purkaa turhautumistaan vaimoonsa, joka järkyttyy: Sirkan ja Urhon perheessä ei ole aiemmin ollut tapana selvittää asioita huutamalla. Urhon terveys alkaa rapistua; hänellä on univaikeuksia ja hän saa työpaikallaan sairauskohtauksen. Miehellä todetaan keuhkokuume. Hänen äitinsä tulee vierailulle ja huolestuu poikansa tilasta. Valotetaan Urhon lapsuutta takautumin ja äidin kertomusten kautta. Jääräpäinen Urho lähtee toipilaana jatkamaan talonsa rakentamista. Terveys pettää lopulta viimeisen kerran: Urho lyyhistyy rakennustyömaalleen ja vaipuu kuolon uneen. Hautajaisissa hänen puoluetoverinsa pitää sosialismia ylistävän pateettisen puheen.
Henkilöt

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Paavo Pentikäinen  | … |  Urho Suomalainen   |
|  Irma Martinkauppi  | … |  Sirkka Suomalainen   |
|  Selma Miettinen  | … |  Urhon äiti   |
|  Kaisa Martinkauppi  | … |  Leena Suomalainen   |
|  Jari Erkkilä  | … |  Jari Suomalainen   |
|  Tuija Ahvonen  | … |  Sirkan sisar   |
|  Aapo Vilhunen  | … |  sisaren aviopuoliso   |
|  Timo Martinkauppi  | … |  kunnallisvirkamies Alaja   |
|  Erkki Siirtomaa  | … |  autoa lainaava Urhon työkaveri   |
|  Arvo Nuutinen  | … |  puoluetoveri   |
Kuvausaika ja -paikat

Jouluksi kotiin kuvattiin 11. syyskuuta – 14. joulukuuta 1974 lähinnä Espoossa, Helsingissä ja Kirkkonummella. Urhon äidin korpimökki sijaitsi Kauklahdella.
Arvioinnit

Helsingin Sanomat arvioi elokuvaa: ”Jaakko Pakkasvirta näyttää mieluisasti kypsyneen filminteossa – – ilmeisesti ne viime vuosien lukuisat, lähinnä dokumenttiluontoiset lyhytelokuvat – – ovat antaneet hänelle runsaasti uutta pohjatietämystä ja intressejä. – – Pakkasvirran kerronta on rauhallista, eleetöntä ja tiukasti tosiasioissa pitäytyvää.” Uusi Suomi piti elokuvan aineksia ohuina, mutta kiitti kuvatulkinnan korkeaa tasoa.
Kirjallisuutta

”Päähenkilönä toteutumaton ihminen”, Pakkasvirran haastattelu elokuvasta. Filmihullu 3/1975.
Aiheesta muualla

Jouluksi kotiin Elonet., katsottavissa kokonaan.
Jouluksi kotiin. Finnkino. Arkistoitu 17.12.2010.
Sirkka (Martinkauppi) ja Urho (Pentikäinen) kotioloissa.
Gasum

| Gasum Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Puhtaampaa energiaa
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1994
Toimitusjohtaja:  Mika Wiljanen
Puheenjohtaja:  Sirpa-Helena Sormunen
Kotipaikka:  Espoo
Toiminta-alue:  Suomi, Ruotsi, Norja, Saksa, Tanska
Toimiala:  energia-ala, jätehuolto, energiamarkkinat, kiertotalous
Tuotteet:  Biokaasu, maakaasu, nesteytetty maakaasu LNG, nesteytetty biokaasu LBG, tuulivoima, vesivoima, aurinkovoima, jäte- ja kierrätyspalvelut, lannoitteet, kierrätysravinteet, energiamarkkinapalvelut
Liikevaihto:   1 571 milj. € (2021) 
Liikevoitto:  -84 milj. € (2021) 
Henkilöstö:  330 (Q4/2021) 
Emoyhtiö:  Gasum-konserni
Tytäryhtiöt:  Gasum Ab
Omistaja:  Suomen valtio
Kotisivu:  gasum.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gasum Oy on vuonna 1994 perustettu pohjoismainen energiayhtiö ja Suomen valtionyhtiö. Yhtiö myy biohajoavista jätteistä tuotettua biokaasua, maakaasua teollisuuteen, sähkön- ja lämmöntuotantoon, merenkulkuun ja liikenteelle. Tämän lisäksi yhtiö myy asiakkailleen myös uusiutuvaa sähköä, joka on tuotettu vesi-, tuuli- tai aurinkovoimalla tai bioenergialla.
Yhtiö käsittelee biojätteitä ja tuottaa biokaasua ja tuotannon sivutuotteena syntyviä kierrätysravinteita sekä -lannoitteita maanviljelyyn ja teollisuuteen Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa. 2010-luvulta lähtien Gasum on panostanut biokaasuun, jota myydään muun muassa maantie- ja meriliikenteeseen sekä teollisuudelle. Yhtiö tarjoaa myös energiamarkkinoiden asiantuntijapalveluita, mm. sähkömarkkinoiden salkunhallinta- ja markkinaraportointipalveluita, sähkön alkuperätakuita, päästöoikeuskaupan asiantuntijapalveluita ja 24/7 valvomopalveluita sähkön taseen riskienhallintaan.
Gasum rakentaa kaasuinfrastruktuuria ja toimittaa kaasua merenkulun, teollisuuden ja raskaan liikenteen tarpeeseen Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Saksassa.
Historia

Gasumin historia ulottuu aina vuoteen 1860, jolloin kaupunkikaasu tuli Suomeen ja ensimmäiset kaasulyhdyt syttyivät Helsingin Itä-Heikinkadulle (nykyisin Mannerheimintie). Vuonna 1974 ensimmäinen maakaasuputki Neuvostoliitosta Itä-Suomeen avattiin. Kaasun jakelusta vastasi Neste Oy (myöhemmin Fortum). Kaasuverkosto laajeni Pirkanmaalle ja pääkaupunkiseudulle vuonna 1986. Kaupunkikaasu Helsingissä vaihdettiin maakaasuun 1991–1994. Fortumin maakaasutoiminnot siirtyivät perustetulle uudelle yhtiölle, Gasumille. Gaspromista tuli osakas 25 % osuudella vuonna 1994.
Historia > Yhtiön kehitysaskeleita vuodesta 1994 vuoteen 2009

Maakaasubussit aloittivat liikennöinnin Helsingissä vuonna 1996. Ensimmäinen julkinen kaasutankkausasema otettiin käyttöön Helsingin Malmilla vuonna 2005. Huhtikuussa 2011 Gasum Tekniikka Oy aloitti toimintansa. Konsernin kunnossapito noin 100 henkilöä siirtyivät vanhoina työntekijöinä uuteen yhtiöön.  Syyskuussa 2011 Gasum alkoi tarjota biokaasua liikennekäyttöön. Gasum alkoi suunnitella yhdessä Helsingin Energian ja metsäteollisuusyhtiö Metsä-Botnian kanssa biokaasua tuottavan biojalostamon rakentamista Joutsenoon.
Marraskuussa 2011 Gasum teki sopimuksen HSY:n kanssa Espoon Suomenojan jätevedenpuhdistamon tuottaman biokaasun jatkojalostamisesta ja syöttämisestä kaasuverkkoon vuoden 2012 aikana. Joulukuussa 2011 Gasum ja liettualainen kaasuyhtiö Lietuvos Dujos solmivat yhteistyösopimuksen kaasupörssitoiminnan käynnistämiseksi Liettuassa. Tämän lisäksi Gasum ja virolainen kaasuyhtiö AS Eesti Gaas solmivat yhteistyösopimuksen, jonka tavoitteena on yhteisomisteisen maakaasupörssin perustaminen Viron kaasumarkkinoille. Huhtikuussa 2014 Gasum aloitti ensimmäisen LNG-terminaalin rakentamisurakan Porissa Tahkoluodossa. Porin 30 000 kuutiometrin kokoinen terminaali parantaa LNG:n saatavuutta Suomessa sekä vähentää päästöjä. Yhtiön tavoitteena on rakentaa Porin terminaalin ympärille tehokas autolastauksiin pohjautuva nesteytetyn maakaasunjakelun logistiikkaketju. Terminaali valmistui elokuussa 2016.  Marraskuussa 2014 Fortum (31 %) ja E.ON (20 %) myivät osuutensa Suomen valtiolle Helmikuussa  2017 Gasum ilmoitti luopuvansa lämpöliiketoiminnasta ja maakaasun vähittäismyynnistä Auris Kaasunjakelu Oy:n alueella.
Gasum osti helmikuussa 2014 enemmistön norjalaisen Skangas AS:n LNG-jakeluliiketoiminnasta Lyse-konsernilta ja kasvoi näin pohjoismaiden suurimmaksi nesteytetyn maakaasun toimittajaksi. Vuonna 2018 Gasum kasvatti omistusosuuttansa Skangasista 100 prosenttiin ostaessaan loput Skangasin osakkeista.   Gasum on ollut tammikuusta 2016 alkaen Suomen valtion täysin omistama yhtiö sen jälkeen, kun venäläinen OAO Gazprom myi 25 prosentin osuutensa yhtiöstä 15.1.2016. Aiemmin, marraskuussa 2014 osuuksistaan luopuivat Fortum Heat and Gas Oy (31 %) ja saksalainen E.ON Ruhrgas International GmbH (20 %). Vuonna 2016 alkuvuonna yhtiö osti Biovakka- ja Biotehdas yhtiöt. Biovakka Suomi on ollut Gasumin osakkuusyhtiö vuodesta 2009.  Yhtiö osti myös tammikuussa 2017 Swedish Biogas International -yhtiön Ruotsista, jonka seurauksena Gasumista tuli pohjoismaiden suurin biokaasun tuottaja. Yhtiö laajensi palveluitaan energian tukkumarkkinoilla ostamalla suomalaisen Enegian energiamarkkinapalveluiden liiketoiminnan elokuussa 2018.
Historia > Yrityskaupoista ja kaasumarkkinan avautumisesta vuodesta 2014–2020

Syyskuussa 2014 Gasum myi virolaisen paikallisjakeluyhtiön Gasum Eesti AS:n AS Alexela Energialle. Helmikuussa 2014 Gasum osti enemmistön (51 prosenttia) norjalaisen Skangasin LNG-jakeluliiketoiminnasta Lyse-konsernilta. Yrityskauppa on osa Gasumin laajaa strategiaa, jonka tavoitteena on parantaa kilpailukykyisen nesteytetyn maakaasun (LNG) saatavuutta Suomessa. Skangas on käynnistänyt LNG-toimintansa vuonna 2011.
Gasum laajensi biokaasuliiketoimintaansa keväällä 2016 ostamalla Biotehdas Oy:n ja Biovakka Oy:n koko osakekannan. Yhtiö jatkoi biokaasuliiketoiminnan kehittämistä ja laajeni Ruotsiin tammikuussa 2017 kaksinkertaistamalla tuotantokapasiteetin Swedish Biogas International -yrityskaupan myötä. Yrityskaupassa Gasumille siirtyi ruotsalainen Swedish Biogas International Ab ja sen omistamat yhtiöt.
Helmikuussa 2017 Gasum myi lämpöliiketoiminnan ja paikallisjakeluverkoston kaasun myynnin Auris Kaasunjakelu Oy:lle. Kesäkuussa 2017 Gasum nosti omistusosuuttaan tytäryhtiöstään Skangas Oy:stä 70 prosenttiin. Loppu 30 prosentin osuus on norjalaisen Lysen hallussa. Gasum laajensi palveluitaan energian tukkumarkkinoilla ostamalla suomalaisen Enegian energiamarkkinapalveluiden liiketoiminnan elokuussa 2018. Kauppaan sisältyi Enegia Consulting Oy:n, Enegia Portfolio Services Oy:n ja intStream Oy:n osakekannat.Lokakuussa 2018 Gasum osti loput Skangasin osakkeista Lyse-konsernilta ja kasvatti omistusosuutensa 100 prosenttiin. Helmikuussa 2019 Gasum Oy myi tytäryhtiönsä Gasum Tekniikka Oy:n teollisuuden kunnossapitokumppanille Viafin Service Oyj:lle. Yrityskaupassa Gasum Tekniikasta tuli osa Viafin Service-konsernia.
Suomen kaasumarkkina avautui kilpailulle ja kaasun tukkumyynti ja siirtoverkko eriytettiin toisistaan 1. tammikuuta 2020. Gasumista eriytettiin omaksi yhtiökseen kaasun siirtoverkkoliiketoiminta. Gasgrid Finland Oy ylläpitää kaasun siirtoverkkoa ja tarjoaa kaasunsiirtopalveluita verkossa toimiville yrityksille. Vuoden aikana Gasum sai 30.4.2020 päätökseen yrityskaupan, jolla se osti Linde AG:n LNG- ja biokaasuliiketoiminnot Ruotsissa ja Norjassa sekä Nauticorin Marine Bunkering ‑liiketoiminnon Saksassa. Yhtiöön siirtyi järjestelyssä noin 35 työntekijää, laaja asiakaskunta sekä useita omaisuuseriä. Liiketoimintojen yhteenlaskettu vuosittainen liikevaihto on yli 100 miljoonaa euroa.
Hallinto, henkilöstö ja toimipaikka

Konsernin palveluksessa on noin 330 henkilöä. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Espoossa. Muut toimipaikat sijaitsevat Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa ja Saksassa.
Gasumin pitkäaikainen toimitusjohtaja 1996–2014 oli energianeuvoksen arvonimen saanut Antero Jännes. Hänen seuraajansa syksyyn 2021 oli Johanna Lamminen. Kun Lamminen jätti yhtiön, tilalle astui väliaikaisesti Gasumin talousjohtaja Kai Laitinen.  Gasumin hallitus nimitti uudeksi toimitusjohtajaksi Mika Wiljasen 1. joulukuuta 2021, Wiljanen aloitti tehtävässään 1. maaliskuuta 2022.
Gasumin hallituksen puheenjohtajana on toiminut 21.3.2024 alkaen Sirpa-Helena Sormunen. Muut hallituksen jäsenet ovat varapuheenjohtaja Erkka Repo, Elina Kivioja, Jukka Pahta, Jari-Pekka Punkari ja Ari Vanhanen. .
Liiketoiminta

Yrityksen toiminta keskittyy energian (biokaasu, maakaasu, tuulivoima, aurinkoenergia, vesivoima) ja energiamarkkinapalveluiden myyntiin teollisuudelle sekä maantie- ja meriliikenteelle. Yhtiö myös käsittelee biojätteitä ja tuottaa biokaasua sekä kierrätys- ja lannoitetuotteista biokaasuntuotannon sivutuotteena. Gasumin liiketoimintayksiköt ovat teollisuus, liikenne ja merenkulku. Yhtiö toimii yhdellä brändillä koko Pohjoismaissa.
Liiketoiminta > Teollisuus

Gasum myy teollisuudelle energiaa, ravinnetuotteita ja energiamarkkinapalveluita. Teollisuus käyttää maakaasua tai nesteytettyä maakaasua sähkön ja lämmön tuotannossa (CHP), lämmityksessä, liikennepolttoaineena ja teollisuuden raaka-aineina. Yhtiö myös hankkii teollisuudelta erilaisia raaka-aineita kuten biojätteitä, elintarviketeollisuuden sivuvirtoja, kauppojen hävikkiä, puhdistamo- ja jätevesilietteitä sekä biolietteitä biokaasun tuotantoon. Teollisuus voi siirtyä maakaasun käytöstä biokaasun käyttöön ilman lisäinvestointeja.