stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laodikeia

Laodikeia (usein Laodikea; m.kreik. Λαοδικεια, lat. Laodicea) oli usean hellenistisen kaupungin nimi. Ne olivat saaneet nimensä Laodike-nimisiltä Seleukidien hallitsijasuvun kuningattarilta. Kreikkalaiset erottelivat paikannimet lempinillä, jotka perustuivat yleensä maantieteeseen. Kaupungit olivat:
Laodikeia Lykos-joen varrella (Laodicea ad Lycum, myös Diospolis ja Rhoas), Ilmestyskirjan Laodikea; kaupunki Fryygiassa, lähellä nykyistä Eskihisaria Turkissa
Laodikeia meren rannalla (Laodicea ad Mare), kaupunki Syyriassa, Antiokian satama; nykyinen Latakia Syyriassa
Laodikeia Katakekaumene (Laodicea Combusta, Claudiolaodicea), kaupunki Fryygia Paroreassa, myöhemmin Lykaoniassa
Laodikeia Pontika, kaupunki Pontoksessa
Laodikeia, kaupunki Mesopotamiassa nykyisen Irakin alueella, tarkka sijainti tuntematon
Foinikian Laodikeia (myös Kaanaan Laodikeia, Berytos), kaupunki Foinikiassa; nykyinen Beirut Libanonissa
Libanonin Laodikeia, kaupunki Syyriassa; 25 km nykyisestä Homsista lounaaseen
Meedian Laodikeia (myös Laodicea in Persis), kaupunki Meediassa; nykyinen Nahavand Iranissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laodicea”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1972–1973

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1972–1973 Jyväskylän Kiri voitti seuran toisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Nokian Urheilijat ja pronssia Työväen Maila-Pojat Helsingistä. Kiri voitti loppuottelun lukemin 53:46.
Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka neljä parasta joukkuetta selviytyivät loppusarjaan. Myös loppusarja pelattiin kaksinkertaisena sarjana. Loppusarjan voittaja Nokian Urheilijat ja sarjan toiseksi sijoittunut Jyväskylän Kiri ratkaisivat mestaruuden yhdessä loppuottelussa.
SM-sarjasta putosivat Tampereen Ilves sekä Launeen yhteislyseon urheilijat Lahdesta. Kun sarjaan nousi ainoastaan Tapion Honka Espoosta, pelattiin seuraava kausi seitsemällä joukkueella.
Runkosarja

| --- | --- |
: Loppusarjaan
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Nokian Urheilijat | 14 | 13 | 1 | 26 |
| Jyväskylän Kiri | 14 | 12 | 2 | 24 |
| Työväen Maila-Pojat | 14 | 9 | 5 | 18 |
| Karhun Pojat | 14 | 8 | 6 | 16 |
| Torpan Pojat | 14 | 6 | 8 | 12 |
| Laune-66 | 14 | 4 | 10 | 8 |
| Lahden Sampo | 14 | 3 | 11 | 6 |
| Tampereen Ilves | 14 | 1 | 13 | 2 |
Runkosarja > Loppusarja

| --- | --- |
: Loppuotteluun
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | T | P |
| Nokian Urheilijat | 20 | 16 | 4 | 32 |
| Jyväskylän Kiri | 20 | 16 | 4 | 32 |
| Työväen Maila-Pojat | 20 | 12 | 8 | 24 |
| Karhun Pojat | 20 | 10 | 10 | 20 |
Loppuottelu
Jyväskylän Kiri – Nokian Urheilijat 53:46
Koripallo kesäolympialaisissa 2016 – miesten turnaus

Miesten koripalloturnaus Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 käytiin 6. – 21. elokuuta Carioca Arena 1:ssä ja Arena da Juventudessa. Turnaukseen osallistui 12 maata.
Alkulohkot > Lohko A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat  | 5 | 5 | 0 | 0 | 524 | 407 | +117 | 10 |
|  Australia  | 5 | 4 | 0 | 1 | 444 | 368 | +76 | 8 |
|  Ranska  | 5 | 3 | 0 | 2 | 423 | 378 | +45 | 6 |
|  Serbia  | 5 | 2 | 0 | 3 | 426 | 387 | +39 | 4 |
|  Venezuela  | 5 | 1 | 0 | 4 | 315 | 444 | -129 | 2 |
|  Kiina  | 5 | 0 | 0 | 5 | 318 | 466 | -148 | 0 |
Alkulohkot > Lohko B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kroatia  | 5 | 3 | 0 | 2 | 400 | 407 | -7 | 6 |
|  Espanja  | 5 | 3 | 0 | 2 | 432 | 357 | +75 | 6 |
|  Liettua  | 5 | 3 | 0 | 2 | 392 | 428 | -36 | 6 |
|  Argentiina  | 5 | 3 | 0 | 2 | 441 | 428 | +13 | 6 |
|  Brasilia  | 5 | 2 | 0 | 3 | 411 | 407 | +4 | 4 |
|  Nigeria  | 5 | 1 | 0 | 4 | 392 | 441 | -49 | 2 |
Kuninkoja (Raisio)

Kuninkojan vanha koulu Vuorelankadulla toimii nykyään juhlatilana.
Kuninkoja on Raision itäisin kaupunginosa. Se sijaitsee Raision, Turun ja Ruskon rajalla. Kuninkojan naapurikaupunginosat Raisiossa ovat Mahittula ja Kuloinen, Turussa Lentokenttä, Runosmäki ja Mälikkälä.
Kuninkojalta saa alkunsa kaupunginosalle nimensä antanut Kuninkoja, jonka varressa Turun puolella on muun muassa tammimetsistään tunnettu luonnonsuojelualue. Kaupunginosa oli pitkään eristyksissä muusta Raisiosta, kunnes Ohikulkutie valmistui 1960-luvulla.
Vanhastaan alueen nimestä on ollut käytössä myös muoto Kuninkaanoja, ja siellä on toiminut Kuninkaanojan kansakoulu. Edelleen alueella toimii Kuninkaanojan omakotiyhdistys.
Vanhimmalta historialtaan Kuninkoja on historiantutkija Aulis Ojan tutkimusten mukaan ollut samannimisen ojan varrelle muodostunut niittyjakokunta, jossa Raision eri kylillä on ollut takamaaniittyjä. Näin alueella ei ole ollut vanhoja kyliä eikä niiden kantataloja vaan ainoastaan historialtaan nuorempaa asutusta.
Kuninkojalle avattiin vuonna 2008 Ikea, Biltema, K-Rauta, Expert, Budget Sport ja K-Supermarket. Vuonna 2009 avattiin Gigantti, Megastore ja Jysk.
La Guajira

Departementti Kolumbian kartalla.
La Guajira on yksi Kolumbian 32 departementista. Sen pääkaupunki on Riohacha, pinta-ala 20 848 km² ja asukasluku vuonna 2011 oli noin 846 600.

La Guajira sijaitsee maan koillisosassa. Se on kapea niemimaa, joka työntyy Karibianmereen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Guajira Wikimedia Commonsissa
La Grande-Verrière

| La Grande-Verrière |
| --- | --- |
 Kunnan keskustaa
 La Grande-Verrière
 Koordinaatit: 46°57′56″N, 4°08′28″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Saône-et-Loire
Arrondissementti:  Autun
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  46,5 km²
Korkeus:  350 m
Väkiluku (2018):  565 
 – Väestötiheys:  12 as./km²
Kunnan numero:  71223
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Grande-Verrière on kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 14 kilometriä Autunin kaupungista länteen.
Château de Vautheau
Kunnan alueella on useita linnoja. Yksi merkittävimmistä on keskiaikainen linna Château de Vautheau, joka on raunioitunut. Se oli aikanaan seudun voimakkaampia linnoja.  Kunnan keskustassa oleva uusgoottilainen Saint-Martinin kirkko on valmistunut 1800-luvun loppupuolella. Se korvasi samalla paikalla olleen keskiaikaisen kirkon.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Grande-Verrière Wikimedia Commonsissa
Kuollut jo saapuessaan

Kuollut jo saapuessaan viittaa seuraaviin elokuviin:
Kuollut saapuessaan (D.O.A.), Rudolph Matén ohjaama film noir -elokuva vuodelta 1950
K.J.S. – Kuollut jo saapuessaan (D.O.A.), Rocky Mortonin ohjaama elokuva vuodelta 1988
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuollut jo saapuessaan”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuopion Energia

| Kuopion Energia |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Sen tuntee
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1906
Toimitusjohtaja:  Esa Lindholm
Kotipaikka:  Kuopio, Suomi
Toiminta-alue:  Suomi
Toimiala:  energian tuotanto ja jakelu
Tuotteet:  sähkön jakelu kaukolämpö kaukojäähdytys
Liikevaihto:  87 milj. euroa (2020)
Henkilöstö:  130 (2020)
Tytäryhtiöt:  Kuopion Sähköverkko Oy
Omistaja:  Kuopion kaupunki
Kotisivu:  www.kuopionenergia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuopion Energia -konserni muodostuu emoyhtiö Kuopion Energia Oy:stä ja tytäryhtiö Kuopion Sähköverkko Oy:stä. Emoyhtiössä ovat energiantuotanto-, kaukolämpö- ja kaukojäähdytysliiketoiminnot, liiketoimintateknologia sekä talous- ja henkilöstöhallinto. Kuopion Sähköverkko vastaa kolmen liiketoimintayksikkönsä kautta noin 60 000 asiakkaan sähköverkkotoiminnasta omalla jakelualueellaan. Kuopion Energia -konserni on kokonaisuudessaan Kuopion kaupungin omistama. Konsernin palveluksessa on noin 130 henkilöä.
Kuopion Energia Oy:n toimitusjohtaja on Esa Lindholm ja Kuopion Sähköverkko Oy:n toimitusjohtajana on Kari Väänänen.
Tuotanto

Yhtiöllä on Kuopion alueella Haapaniemen kaupunginosassa kaksi yksikköä käsittävä lämpövoimalaitos, joka tuottaa sekä sähköä että kaukolämpöä. Jo yli 60 % koko energiantuotannosta perustuu puuperäisiin polttoaineisiin (2021). Turpeen sekä polttoöljyn käyttöä Kuopion Energia on vähentänyt merkittävästi edellisten vuosien aikana, ja tavoitteena onkin päästä eroon hiilidioksidipäästöistä vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi sillä on pienempiä öljyä polttavia lämpövoimaloita kaukolämmön tuottamista varten useissa muissa kaupunginosissa, mutta niitä käytetään vain lämmönjakeluhäiriöiden aikana, joten kevyen polttoöljyn käyttö on vain 0,2 %.
Historia

Yhtiö on perustettu vuonna 1906 nimellä Kuopion kaupungin sähkölaitos. Yhtiön voimalaitos Haapaniemi 1 oli valmistuessaan 1972 ensimmäisiä sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksia ja myös ensimmäisiä turvetta polttoaineena käyttäviä laitoksia. Sen rinnalle rakennettu Haapaniemi 2 on valmistunut 1982. Haapaniemi 3 aloitti vuonna 2012, jolloin Haapaniemi 1 suljettiin.
2000-vuosikymmenellä keskusteltiin energiayhteistyöstä Savon Voiman ja Kuopion Energian välillä. Neuvoteltu yhteistyösopimus ei kuitenkaan saanut hyväksyntää Kuopion kaupunginvaltuustossa, jonka enemmistö halusi pitää energiahuollon omissa käsissä. Vuonna 2018 Savon Voima, Kuopion Energia, Jyväskylän Energia ja Lappeenrannan Energia allekirjoittivat perustamissopimuksen yhteisestä sähkönmyynti- ja energiapalveluyhtiöstä. Täten muodostettu Väre Energia Oy aloitti toimintansa 1.1.2019.
Aiheesta muualla

Kuopion Energian verkkosivut
Väre Energian verkkosivut
Kuopion Energian Haapaniemen lämpövoimalaitoksen kaksi vanhinta yksikköä vuonna 2006. Yksiköt on rakennettu vuosina 1972 ja 1982.
La Guardia

| La Guardia |
| --- | --- |

 La Guardia
 Koordinaatit: 17°53.56′S, 63°19.67′W 
Valtio:  Bolivia
Departementti:  Santa Cruz
Korkeus:  506 m
Väkiluku (2012):  76 123
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Guardia on kaupunki Boliviassa Santa Cruzin departementissa. Kaupungissa oli 76 123 asukasta vuoden 2012 väestönlaskennassa.
Ilmasto

La Guardiassa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan savanni-ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 24 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 240 millimetriä. Tammikuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 26 °C. Viilein kuukausi on kesäkuu, jolloin keskilämpötila on noin 20 °C. Sateisin kuukausi on tammikuu, jolloin sataa keskimäärin noin 190 millimetriä. Heinäkuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 40 millimetriä.
Kromofori

Kromofori on sellainen molekyylin osa, joka vaikuttaa molekyylistä muodostettavaan väriaistimukseen.
Näkemämme väri on se, joka ei absorboidu tietyn näkyvän valon spektrin aallonpituuden osalta. Kromofori on osa molekyylissä, joissa kahden erillisen molekyyliorbitaalin energiaero sijoittuu näkyvän valon spektrin alueelle. Kromoforiin osuva näkyvä valo voi näin ollen absorboitua virittäen elektronin sen perustilasta viritystilaan.
Biologisissa molekyyleissä, joiden tehtävänä on vangita tai havaita valoenergiaa, kromofori on ryhmä, joka aiheuttaa konformaatiomuutoksen molekyylissä valon siihen osuessa.
Beta-karoteenin kemiallinen rakenne. Kuvassa on korostettu punaisella yksitoista konjugoitunutta kaksoissidosta, jotka muodostavat molekyylin kromoforin.
Auksokromi

Auksokromi on kromoforiin kiinnittynyt funktionaalinen ryhmä atomeja, joka muuttaa kromoforin valonabsorptiokykyä, muuttaen absorboituvaa aallonpituutta tai intensiteettiä.
Kromoforien halokromaattisuus

Halokromaattisuus tarkoittaa sitä, että aine vaihtaa väriä happamuuden muutoksen seurauksena. Tämä on pH-indikaattoreille tyypillinen ominaisuus. Niiden molekyylirakenne muuttuu kun ympäristön pH muuttuu määrätysti. Tämä rakennemuutos vaikuttaa kromoforina toimivaan pH-indikaattorimolekyylin. Esimerkiksi fenoliftaleiini on pH-indikaattori, jonka rakenne muuttuu pH:n muuttuessa seuraavan taulukon mukaisesti:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
Rakenne: 
| pH | 0-8.2 | 8.2-12 |
| Olosuhteet | hapan tai neutraali | emäksinen |
| Värin nimi | väritön | vaaleanpunaisesta fuksiaan |
Väri:
Laavakupoli

Laavakupoli Chaiténtulivuorella Chilessä.
Laavakupoli on tulivuoreen liittyvä jyrkkärinteinen laavakumpare. Se syntyy laavasta, jota työntyy ulos purkausaukosta joko yhdellä kertaa tai yleensä useamman perättäisen purkauksen aikana.
Laavakupoli syntyy samaan tapaan kuin laavavirta, kun magmaa pulppuaa maanpinnalle rauhallisesti. Prosessissa on niin vähän kaasuja ja painetta, että purkautuva massa ei räjähtele ja lennä korkealle. Laavavirtaan verrattuna laavakupolin muodostava magma on jäykempää, eikä siksi lähde valumaan vaan kasautuu purkausaukon luokse.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laavakupoli Wikimedia Commonsissa
Larissan teatteri

Larissan teatteri voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin teattereihin Larissassa (nyk. Lárisa) Kreikassa:
Larissan ensimmäinen teatteri
Larissan toinen teatteri
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Larissan teatteri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Laavalamppu

Mathmosin Astro-mallinen laavalamppu 1990-luvulta.
Laavalamppu on somistusvalaistukseen tarkoitettu lamppu, joka koostuu kahdesta osasta: lampusta ja säiliöstä, joka on tavallisesti tehty lasista ja sisältää nestettä (usein öljyä) sekä vahaa. Lampun tuottama lämpö kuumentaa säiliön pohjalla olevaa vahaa, kunnes sen tiheys alittaa nesteen tiheyden, jolloin se nousee ylös. Säiliön yläosassa vaha jäähtyy ja sen tiheys kasvaa, kunnes se vajoaa takaisin pohjalle. Laavalamput olivat suosittuja 1960-luvulla, tosin vuosituhannen vaihteessa ne yleistyivät jälleen.
Vuonna 1996 yhdysvaltalainen Landon Noll kehitti Silicon Graphicsilla kahden kollegansa kanssa patentoidun Lavarand-menetelmän, jolla laavalamppujen muodostamista kuvioista otettuja kuvia käytettiin apuna satunnaislukujen luomisessa.
Cloudflaren pääkonttorin seinällä on sadan laavalampun kokoelma, joista otettuja valokuvia käytetään satunnaislukujen luomiseen. Muita menetelmiä ovat Lontoon toimiston kahden yhteen kytketyn heilurin järjestelmä (double-pendulum system) ja Singaporen toimisto tuottaa satunnaislukujen uraanikappaleen atomien hajoamisesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laavalamppu Wikimedia Commonsissa
Virtanen, Sofia: Nuorekas ikäisekseen: laavalamppu täyttää 50 vuotta. Tekniikka & talous 1.9.2013.
Lauri Hyvärinen

Lauri Ilmari Hyvärinen (14. heinäkuuta 1926 Kajaani – 14. tammikuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen geologi. Hänet nimitettiin vuonna 1977 professori Aarno Kahman seuraajaksi Geologisen Tutkimuslaitoksen malmiosaston johtoon ja vuonna 1981 malmitutkimuksen osastoryhmän tutkimusjohtajaksi professorin arvolla. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1990.
Hyvärinen harjoitti vuosien ajan malminetsintää. Hänen maineikkain löytönsä oli Virtasalmen Hällinmäen malmiesiintymä, josta hän teki väitöskirjansa vuonna 1969.
Koripallo kesäolympialaisissa 2016 – naisten turnaus

Naisten koripalloturnaus Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 käydään 6. – 20. elokuuta Carioca Arena 1:ssä. Turnaukseen osallistuu 12 maata. Turnauksen voitti Yhdysvallat, joka oli voittanut kaikki olympiakullat Atlantan olympialaisista 1996 lähtien. Loppuottelussa Yhdysvallat voitti Espanjan. Olympiapronssia saavutti Serbia.
Alkulohkot > Lohko A

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia  | 5 | 5 | 0 | 0 | 400 | 345 | +55 | 10 |
|  Ranska  | 5 | 3 | 0 | 2 | 344 | 343 | +1 | 6 |
|  Turkki  | 5 | 3 | 0 | 2 | 324 | 325 | -1 | 6 |
|  Japani  | 5 | 3 | 0 | 2 | 386 | 378 | +8 | 6 |
|  Valko-Venäjä  | 5 | 1 | 0 | 4 | 347 | 361 | -14 | 2 |
|  Brasilia  | 5 | 0 | 0 | 5 | 335 | 384 | -49 | 0 |
Alkulohkot > Lohko B

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat  | 5 | 5 | 0 | 0 | 520 | 316 | +204 | 10 |
|  Espanja  | 5 | 4 | 0 | 1 | 387 | 333 | +54 | 8 |
|  Kanada  | 5 | 3 | 0 | 2 | 340 | 347 | -7 | 6 |
|  Serbia  | 5 | 2 | 0 | 3 | 385 | 406 | -21 | 4 |
|  Kiina  | 5 | 1 | 0 | 4 | 371 | 428 | -57 | 2 |
|  Senegal  | 5 | 0 | 0 | 5 | 309 | 482 | -173 | 0 |
Krilliöljy

Krilliöljy on krilliravuista valmistettava ravintolisä.  Sitä käytetään omega-3 -rasvahappojen lähteenä kalaöljyn tapaan. Krilliöljy toimii pääsääntöisesti samoin kuin kalaöljy, mutta krilliöljyä riittää kalaöljyä pienempi annos.
Krilliöljyn sisältö

Krilliöljy valmistetaan pelkästään krilliravuista. Se sisältää omega-3 rasvahappoja sekä fosfolipidejä ja astaksantiini -nimisiä antioksidantteja. Astaksantiini on yhteydessä ravun punaiseen väriin. Vesiliukoisten fosfolipidien ja astaksantiinin väitetään tekevän krilliöljystä poikkeuksellisen tehokkaan omega-3 -lähteen. Krilliöljyn vaikutuksesta terveyteen on tehty viime aikoina lisätutkimuksia, mutta kalaöljystä löytyy edelleen enemmän tutkimuksia kansainvälisestä lääketieteen tietokannasta (PubMed). Krilliöljyn omega 3 -rasvahappojen fosfatidyylikoliinin on todettu aktivoivan tehokkaammin ikääntyvien kognitiivisia toimintoja kuin sardiiniöljyn omega 3 -rasvahappojen triglyseridien.
Krilliöljyn valmistus

Krilliöljyssä käytettävät krilliravut kalastetaan Antarktiksen rannoilta. Jäämeren puhtauden vuoksi krilliöljy sisältää huomattavan vähän ympäristömyrkkyjä. Antarktiksen ekosysteemiä suojellaan tarkasti. Krillien kalastusta valvoo järjestö Convention for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources, ja kalastuksesta raportoidaan WWF:lle. Kalastetut ravut murskataan ja niistä valmistetaan öljyä. Useat luonnonsuojelujärjestöt, kuten Marine Conservation Alliance, Pew Environmental Group ja Ocean Conservancy vastustavat arktisilla merialueilla tapahtuvaa krillin kalastusta, biodiversiteetin vaarantumisen vuoksi.
Suomessa krilliöljyä myyvät apteekit ja luontaistuotekaupat.
Etelänkrilli
Koripallo kesäolympialaisissa 2020 – miesten 3x3 turnaus

Miesten 3x3 koripalloturnaus Tokion olympialaisissa 2020 käydään Aomi Urban Sports Parkissa, Tokiossa 24. – 28. heinäkuuta. 3x3 on mukana ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa. Turnaukseen osallistuu 8 joukkuetta. Yhdessä joukkueessa on neljä urheilijaa.
Karsinnat

Ensimmäinen karsintatapa on FIBAn ranking, jonka perusteella valitaan joko kolme tai neljä joukkuetta riippuen monentena isäntämaa Japani on. Ranking tarkastellaan 1. marraskuuta 2019. Parhaat maat saavat yhden paikan olympialaisiin kuitenkin siten, että samalta alueelta (Eurooppa, Amerikka, Afrikka, Aasia ja Osenia) ei saa tulla kuin korkeintaan kaksi maata. Erillisen karsintaturnauksen kautta turnaukseen pääsee kolme maata. Yksi paikka on jaossa FIBAn erillisen Universality-driven Olympic Qualifying Tournamentin (UOQT) kautta. UOQT:hen pääsee kuusi maata: turnauksen isäntämaa, jos ei ole vielä varmistanut paikkaansa olympialaisissa ja viisi korkeimman rankingin joukkuetta, jotka eivät vielä saaneet paikkaa olympialaisissa. Ehtona on, että UOQT:hen osallistuvat joukkueet eivät ole osallistuneet kaksissa edellisissä olympialaisissa koripalloon riippumatta sukupuolesta. Tämä ei koske olympialaisten isäntämaata. Jos isäntämaa Japani ei ole karsiutunut kilpailuihin, myönnetään sille paikka turnauksessa.
Karsinnat > Olympiaturnaukseen päässeet joukkueet

| Karsintatapa | Ajankohta | Paikat | Maat | Urheilijat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Isäntämaa |  | 1 |  Japani |  |
| Ranking | 1. marraskuuta 2019 | 3 |  Serbia |  |
| Ranking | 1. marraskuuta 2019 | 3 |  Venäjä |  |
| Ranking | 1. marraskuuta 2019 | 3 |  Kiina |  |
| Karsintaturnaus | 26. – 30. toukokuuta 2021 | 3 |  Puola |  |
| Karsintaturnaus | 26. – 30. toukokuuta 2021 | 3 |  Alankomaat |  |
| Karsintaturnaus | 26. – 30. toukokuuta 2021 | 3 |  Latvia |  |
| Universality-driven Olympic Qualifying Tournament | 4. – 6. kesäkuuta 2021 | 1 |  Belgia |  |
Sijoitukset

| --- | --- |



4.: 
5.: 
6.: 
7.: 
8.:
Lasinen liukuovi

Upvc-terassiovet.
Lasinen liukuovi tai terassiovi on liukuovityyppi. Lasinen liukuovi on normaalisti yksittäinen ovi, joka koostuu kahdesta paneelitasosta, joista toinen on kiinteä ja toinen liikutettava. Toinen suunnittelutyyli on seinänkokoinen taskuovi, jossa on yksi tai useampi liikutettava paneeli. Lasinen liukuovi esiteltiin kansainvälisen arkkitehtuurin merkittävänä elementtinä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa ennen toista maailmansotaa.
Terminologia

| Merkintä | Paneelit | Paneelin liike | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |
| OX tai oikeakätinen | 2 |  -\leftarrow  | Oikea paneeli liukuu vasemmalle |
| XO tai vasenkätinen | 2 |  \rightarrow - | Vasen paneeli liukuu oikealle |
| OX-O | 3 |  -\leftarrow - | Keskiosa liukuu vasemmalle |
| O-XO | 3 |  -\rightarrow - | Keskiosa liukuu oikealle |
| XOOX | 4 |  \rightarrow --\leftarrow  | Ulkoiset paneelit liukuvat kohti keskipaneeleja |
| OXXO | 4 |  -\leftarrow \rightarrow - | Keskipaneelit liukuvat kohti ulkoisia paneeleja |
Kaarina Leskinen

| Kaarina Leskinen |
| --- | --- |
 Kaarina Leskinen missivuonnaan.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. marraskuuta 1944 (ikä 79) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  malli ja matkaopas
Kaarina Marita Leskinen (s. 14. marraskuuta 1944 Helsinki) on vuoden 1962 Miss Suomi ja vuoden 1963 Miss Scandinavia. Lisäksi hänet valittiin Miss Maailma -kilpailuissa 1. perintöprinsessaksi, Miss Eurooppa -kilpailuissa 2. perintöprinsessaksi ja Miss YK -kilpailuissa 3. perintöprinsessaksi
Leskinen meni naimisiin englantilaisen liikemiehen Peter Jonesin kanssa 1965 nairobilaisessa eläintarhassa. Pariskunta asui Belgiassa. Avioliitto päättyi vuonna 1983 eroon. Heillä on kaksi poikaa (s. 1966 ja 1969). Eron jälkeen Leskinen työskenteli matkaoppaana Belgiassa. Hän asuu Waterloossa. Leskisen sisar Maiju Leskinen teki 1970-luvulla mallintöitä ja asuu Yhdysvaltojen Floridassa.
Leskinen lauloi vuonna 1964 levylle Seppo Rannikon säveltämät kappaleet "Missikisat" ja "Shaking baby". Ensimmäisen sanoitti Juha Vainio ja toisen Keijo Ahola.
Kaarina Multiala

Kaarina Multiala (1500-luku) on ensimmäinen suomalaisissa asiakirjoissa mainittu kauppiaana toiminut nainen.
Kaarina Multiala oli viipurilaisen kauppiaan Esko Multian leski ja kävi kauppaa Tallinnassa jo vuonna 1555, jolloin hänet mainitaan tulliluettelossa laivojen omistajana. Hän oli Viipurin kahdeksanneksi varakkain veronmaksaja 1550-luvun lopulla. Vuosina 1555–1559 Multiala maksoi veroja Viipurin pitäjässä, Lihamäen kylässä olleesta maatilasta. Multiala katoaa kaupungin asiakirjoista 1560-luvulla. Hänellä oli mahdollisesti tytär, sillä Viipurin kaupungin hopeaveroluettelossa mainitaan varakas vaimo Elina Multiala vuonna 1571.