stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mustajalat
Kulttuuri > Seurat ja uskonto

Mustajalat jakaantuivat ikävuosiensa mukaan seitsemään eri seuraan. Ensimmäisenä oli "Moskiittojen", viimeisenä "Härkien" seura. Jokaisella seuralla oli omat tunnusomaiset laulunsa sekä tanssinsa ja heidän uskonnostaan löytyi eroavaisuuksia. Seurojen jäsenyys ostettiin. Naisilla ei omia seuroja ollut.
Sotainen kunnia merkitsi mustajalkain soturien keskuudessa paljon. Vaikka hevosten varastamista arvostettiin, niin suurin urotyö oli namachkani, joka merkitsi vihollisen aseen ottamista. Kilven, seremoniapiipun tai sotapäähineen sieppaamista vastustajalta arvostettiin skalpeerausta enemmän.
Mustajalat palvoivat aurinkoa tai yksityiskohtaisemmin "auringontakaista voimaa", jota kutsuttiin nimellä Napi. Se oli kaiken elollisen ylläpitäjä ja voimanlähde. Mustajalkojen tärkein riitti oli aurinkotanssi. Tämän juhlan kunniaksi sadat samanmuotoiset valkoiset tiipiit pystytettiin suureksi ympyränmuotoiseksi leiriksi taustanaan lumipeitteiset kalliovuoret. Ennen tapahtuman alkua puhdistauduttiin höyrymajassa, jossa käyneillä oli lupa käsitellä pyhiä esineitä. Mustajalkain aurinkotanssi alkoi neljä päivää kestävällä vaelluksella ja päättyi monien seremonioiden kautta kymmenentenä päivänä. Sitä ennen käytiin läpi itsekidutuksen monet eri vaiheet ja tavoiteltiin näkyjä, jotka saattoivat kertoa tulevaisuudesta. Näyn avulla soturi teki itselleen mm. rohtopussin, joka oli eräänlainen amulettikäärö. Se sisälsi omistajansa henkilökohtaisen mieltymyksen mukaan kerättyjä tavaroita, joilla oli suuri henkinen merkitys. Pussin uskottiin suojaavan kantajaansa sodissa, ja sen sai avata vain tietyissä tilanteissa kuten seremonioissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mustajalat Wikimedia Commonsissa
Kolme pieganpäällikköä preerialla vuonna 1900.
Mustajalkain ja siouxien yhteenotto tasangoilla.
Mustajalkain välit naapureihin olivat gros ventrejä ja sarceita lukuun ottamatta huonot.
Piegankylä tasangoilla.
Head-Smashed-In, biisonien kuolemanjyrkänne.
Mustajalkasoturit tekemässä makeasta ruohosta rohtoa seremoniaa varten.
My Little Pony: Pony Life

| My Little Pony: Pony Life |
| --- | --- |

Tyyli:  Slice-of-life, komedia, piirretty
Kestoaika:  11 minuuttia
Luoja(t):  Katie Chilson
Alkuperämaa:    Yhdysvallat   Irlanti 
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:    Discovery Family   Treehouse TV   Ruutu+ Lapset   Nelonen 
Esitetty:  21. kesäkuuta 2020 –  18. syyskuuta 2020
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  40
Ikäraja:  
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Adrian Ignat
Käsikirjoittaja(t):   Katie Chilson  Whitney Ralls  Taneka Stotts  Dave Horwitz  Greg Levine 
Tuotantoyhtiö(t):  Allspark Animation
Aiheesta muualla
IMDb
My Little Pony: Pony Life on My Little Pony -leluihin perustuva yhdysvaltalais-irlantilainen lasten animaatiosarja. Se sai ensiesityksensä Kanadan Treehouse TV -kanavalla kesällä 2020. Sarja on vuoden 2010 My Little Pony: Ystävyyden taikaa -sarjan spin-off, joka keskittyy alkuperäissarjaa enemmän komediaan ja on sitä sarjakuvamaisempi ja taidejäljeltään pelkistetympi.
Sarjassa seurataan My Little Pony: Ystävyyden taikaa -sarjasta tutun ”pääkuusikon” edesottamuksia Ponyvillessä. Sarjan peruspilarina toimivat tällä kertaa erilaiset taikajuomat, joita hahmot nauttivat jaksojen aikana saaden aikaan kommelluksia. Hahmoihin on myös tehty muutoksia poiketen aiemmasta sarjasta, esimerkiksi Pinkiellä on siskojen sijaan veli.
Sarjan toisella kaudella ponit ajautuvat portaalin kautta toisiin ulottuvuuksiin ja saavat mukaansa uusia ystäviä.
Ääninäyttelijät > Alkuperäiset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tara Strong  | … |  Twilight Sparkle   |
|  Ashleigh Ball  | … |   Applejack, Rainbow Dash   |
|  Andrea Libman  | … |   Fluttershy, Pinkie Pie   |
|  Tabitha St. Germain  | … |   Rarity, Spike   |
|  Nicole Oliver  | … |   Prinsessa Celestia   |
|  Trevor Devall  | … |   Fancy Pants   |
|  Madeleine Peters  | … |   Scootaloo   |
|  Michelle Creber  | … |   Applebloom   |
|  Claire Corlett  | … |   Sweetie Bell   |
|  Peter New  | … |   Discord   |
|  Kathleen Barr  | … |   Trixie   |
|  Chanelle Peloso  | … |   Potion Nova   |
|  Kyle Rideout  | … |   Dishwater Slog, sivuäänet   |
|  Andrew McNee  | … |   Bubbles, sivuäänet   |
|  Jesse Inocalla  | … |   Octavio   |
|  Micheal Dobson  | … |   Bulk Biceps   |
|  Ryan Beil   | … |   Finn Tastic, sivuäänet   |
|  Ian Hanlin   | … |   Snips   |
|  Luc Roderique   | … |  Herd Happily  |
Ääninäyttelijät > Suomenkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Henni-Liisa Stam  | … |   Twilight Sparkle   |
|  Annituuli Kasurinen  | … |   Applejack   |
|  Katja Sirkiä  | … |   Rainbow Dash   |
|  Saara Lehtonen  | … |   Pinkie Pie   |
|  Taru Tikkanen  | … |   Rarity   |
|  Susa Saukko  | … |   Fluttershy, Buttershy, Alt-pony, Trixie   |
|  Sari Ann Stolt  | … |   Spike, Celestia (jakso 26)   |
|  Amy Burgess  | … |   Potion Nova, sivuäänet   |
|  Katja Aakkula  | … |   Celestia, Smallfry, sivuäänet   |
|  Antti L. J. Pääkkönen  | … |   Dishwater Slog, Fancy Pants, Snails, Alt-pony, Finntastic, Octavio, sivuäänet   |
|  Markus Bäckman  | … |   Discord, sivuäänet   |
|  Pasi Ruohonen  | … |   Snips, Derek, sivuäänet   |
|  Jukka Nylund  | … |   Muukalaisponi, sivuäänet   |
Julkaisu

Sarjan Yhdysvaltojen ensiesityksen piti alun perin olla Discovery Family -kanavalla 13. kesäkuuta 2020, mutta sen ensi-ilta siirrettiin myöhempään ajankohtaan 7. marraskuuta 2020. Ensimmäistä kertaa sarja esitettiin Kanadan Treehouse TV -kanavalla 21. kesäkuuta 2020. Sarjan ensimmäinen kausi sisältää 26 jaksoa, joista viimeinen esitettiin 18.9.2020. Hasbro ilmoitti sarjan toisesta tuotantokaudesta pian ensiesityksen jälkeen.
Sarjan 1. kauden jaksot ilmestyivät Ruutu+ Lapset -palveluun syksyllä 2020.
Sarjan 2. tuotantokausi alkoi brittiläisellä Tiny Pop -kanavalla sekä Pohjois-Amerikassa Discovery Family -kanavalla huhtikuussa 2021.
Taipalsaari

| Taipalsaari |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 

Sijainti:  61°09′35″N, 028°03′35″E
Maakunta:  Etelä-Karjalan maakunta
Seutukunta:  Lappeenrannan seutukunta
Kuntanumero:  831
Hallinnollinen keskus:  Taipalsaaren kirkonkylä
Perustettu:  1571
Kokonaispinta-ala:  761,95 km² 154:nneksi suurin 2022 
– maa:  344,69 km²
– sisävesi:  417,26 km²
Väkiluku:  4 596 176:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  13,33 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  15,0 %
– 15–64-v.:  58,6 %
– yli 64-v.:  26,4 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  93,2 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  6,7 %
Kunnallisvero:  8,4 % 216:nneksi suurin 2025 
Kunnanjohtaja:  Kari Kuuramaa
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Muut   • SDP   • Kok.   • PS   • Vihr.   • KD:   11 6 4 2 2 1 1
www.taipalsaari.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Taipalsaari on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa, 15 km Lappeenrannasta pohjoiseen. Kunnassa asuu 4 596 ihmistä, ja sen pinta-ala on 761,95 km², josta 417,26 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 13,33 asukasta/km². Kunta perustettiin vuonna 1571.
Vuonna 1754 valmistunut Taipalsaaren kirkko, jota laajennettiin 1840-luvulla.
Taipalsaaren naapurikunnat ovat Lappeenranta, Lemi, Puumala, Ruokolahti ja Savitaipale. Entisiä naapurikuntia ovat Lappeenrantaan liitetyt Joutsenon kaupunki, Lauritsalan kauppala ja Lappeen kunta.
Kesäkuukausien keskilämpötila on Taipalsaarella Suomen kunnista korkein. Taipalsaari on vuodesta 2019 lähtien väkiluvultaan Siikajoen jälkeen Suomen toiseksi suurin itsenäinen kunta ilman omaa evankelis-luterilaista seurakuntaa.
Taipalsaari on Suomen järvisin kunta. Sen pinta-alasta 54,7 prosenttia on vettä.
Kyliä

Taipalsaaren kylät ovat Ahokkala, Ampujala, Haikkaanlahti, Haikola, Halila, Heikkola, Herttuala, Illukansaari, Jauhiala, Kannus, Karhula, Karhunpää, Kattelussaari, Kuivaketvele, Kilkinsaari, Kilpiänsaari, Kirkonkylä, Kirvesniemi, Kuhala, Kuikkala, Kurenlahti, Kurenniemi, Kurhila, Kutila, Kyläniemi, Laukniemi, Lehtola, Levänen, Liukkola, Merenlahti, Muukkola, Märkälä, Nieminen, Olkkola, Paakkola, Paarmala, Pakkala, Peltoi, Pönniälä, Rehula, Reinikkala, Saimaanharju, Saikkola, Solkeinkylä, Taipale, Telkkälä, Vainikkala, Viskarila, Vitsai ja Vehkataipale.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Taipalsaaren väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 3 818 | 3 818 |
| 1985 | 1985 |    | 4 137 | 4 137 |
| 1990 | 1990 |    | 4 655 | 4 655 |
| 1995 | 1995 |    | 4 796 | 4 796 |
| 2000 | 2000 |    | 4 712 | 4 712 |
| 2005 | 2005 |    | 4 895 | 4 895 |
| 2010 | 2010 |    | 4 911 | 4 911 |
| 2015 | 2015 |    | 4 815 | 4 815 |
| 2020 | 2020 |    | 4 665 | 4 665 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Taipalsaarella oli 4 774 asukasta, joista 2 747 asui taajamissa, 1 954 haja-asutusalueilla ja 84:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Taipalsaaren taajama-aste on 58,4 %. Taipalsaaren taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Saimaanharju | 1 838 |
| 2 | Taipalsaaren kirkonkylä | 906 |
| 3 | Lappeenrannan keskustaajama* | 3 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Lappeenrannan keskustaajama ulottuu pääosin Lappeenrannan kaupungin alueelle.
Julkisia palveluja > Koulutusta ja kulttuuripalveluja

Perusopetusta antaa kolme peruskoulua: Kirkonkylän koululla (alakoulu, luokka-asteet 0-6; Muukkolantie 12), Saimaanharjun koulu (yläkoulu, luokka-asteet 7-9; Ankeriaantie 10), ja Vehkataipaleen koululla (alakoulu, luokka-asteet 0-6;Kanavakuja 7). Taipalsaarella ei ole omaa lukiota, joten lukioon halutessaan on haettava esimerkiksi johonkin Lappeenrannan lukioista tai kunnan pohjoisosista Savitaipaleen lukioon.
Taipalsaaren kirjasto (Saimaanharjulla) kuuluu eteläkarjalaisten kirjastojen yhteiseen Heili-kirjastokimppaan.
Julkisia palveluja > Terveyspalveluja

Taipalsaarella terveyskeskuspalveluja antaa arkisin Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin (Eksote) hoidossa oleva Taipalsaaren hyvinvointiasema (Muukkolantie 4, Taipalsaari). Myös muut Etelä-Karjalan hyvinvointiasemat ovat käytettävissä. Iltaisin, öisin ja viikonloppuisin kiirellisissä tapauksissa hoitoa saa Etelä-Karjalan keskussairaalan ympärivuorokautisesta yhteispäivystyksestä (Kahilanniementie 2, K-siipi, 1. kerros, Lappeenranta).
Julkisia palveluja > Pelastustoimi

Taipalsaaren pelastustoiminnasta huolehtii Taipalsaaren VPK, joka pääsääntöisesti huolehtii kunnan palo- ja pelastustoimesta. Lisäyksikköjä tulee tarpeen mukaan Lappeenrannan kaupungista tai muista ympäristökunnista. Taipalsaaren VPK:lla on kalustoa sekä maalla että vesilläkin tapahtuviin tehtäviin. Vuosittain Taipalsaaren VPK:lla on noin sata hälytystehtävää.
Uskonnolliset yhteisöt

Vuoden 2023 lopussa Taipalsaaren asukkaista 67,3 prosenttia kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon, 2,1 prosenttia kuului muihin uskontokuntiin ja 30,6 prosenttia ei kuulunut mihinkään uskontokuntaan.
Taipalsaarella oli oma Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta nimeltään Taipalsaaren seurakunta, joka yhdistyi vuonna 2019 Savitaipaleen seurakunnan ja Lemin seurakunnan kanssa uudeksi Taipaleen seurakunnaksi. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Taipalsaaren alueella toimii Lappeenrannan ortodoksinen seurakunta. Katolisen kirkon osalta Taipalsaari kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen, mutta omaa kirkkoa ei kunnassa ole. Kyseinen seurakunta on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.
Ruokakulttuuri

Taipalsaaren pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla kalakeitto, potaattipiirakka, kokkelipiimä ja laskiaisruoka lirumämmi eli taikinamämmi.
Muuta

Puolustusvoimiin kuuluvan Maasotakoulun (entinen Maanpuolustusopisto, aikaisemmin Päällystöopisto) ampuma- ja harjoitusalue on Taipalsaaren Kuhalassa. Yksi Puolustusvoimien rauhanajan pahimmista onnettomuuksista, seitsemän varusmiehen hengen vienyt panssariajoneuvon uppoaminen, tapahtui Taipalsaarella.
Saimaanharjulla sijaitsee K-market Niiva sekä S-Market Taipalsaari, joista Niivalla on pitkät perinteet Taipalsaarella. Kirkonkylällä sijaitsee M-Market Taipalsaari.
Saimaanharjun ala-asteella todettiin homevaurioita 2010-luvun keskivaiheilla, ja ala- ja yläluokkien oppilaat joutuivat siirtymään osittain väistötiloihin. Alakoulu purettiin kesällä 2022.
Tunnettuja taipalsaarelaisia

Konsti Järnefelt (1890–1959), kansanedustaja (Suomen Kansanpuolue) ja virkamies
Väinö Okko (1892–1965), kansanedustaja (Maalaisliitto) ja maanviljelijä
Erkki Heikkonen (1925–2001), poliitikko (Kansallinen Kokoomus) ja toimitusjohtaja
Raita Karpo o.s. Marila (1941–2023), laulaja
Ari Puheloinen (s. 1951), Suomen puolustusvoimain komentaja vuosina 2009–2014
Maria Tyyster (s. 1988), laulaja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Taipalsaaren kunnan kotisivut
Tilastokeskus - Taipalsaaren avainluvut
Taipalsaaren seurakunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Taipalsaaren palokunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
goSaimaa.com-matkailusivusto
| n k Etelä-Karjalan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Imatra  Lappeenranta  Lemi  Luumäki  Parikkala  Rautjärvi  Ruokolahti  Savitaipale  Taipalsaari 
Entiset kunnat:  Joutseno  Lappee  Lauritsala  Nuijamaa  Saari  Simpele  Suomenniemi  Uukuniemi  Ylämaa
Amelle Berrabah

Amelle Berrabah
Amelle Sousa Berrabah (s. 22. huhtikuuta 1984 Aldershot, Hampshire) on englantilainen laulaja, joka kuului tyttöyhtyeeseen Sugababes. Hän aloitti kokoonpanossa joulukuussa 2005, korvaten alkuperäisjäsen Mutya Buenan. Vuonna 2009 hän oli soolona mukana Tinchy Stryderin singlellä ”Never Leave You”, joka oli listaykkösenä Britanniassa.
Berrabah on yksi kuudesta lapsesta. Hänen vanhempansa olivat Marokosta ja omistivat kebab-kioskin hänen kotikaupungissaan Aldershotissa.
Berrabahin ensimmäinen levytys Sugababesin kanssa oli uudelleenäänitys kappaleesta ”Red Dress”. Yhtye julkaisi Berrabahin liittymisen jälkeen neljännen albuminsa Taller In More Ways uudelleen uusilla kuvilla varustettuna ja Berrabah oli mukana kolmella uudella ääniraidalla, joista julkaistiin singleinä ”Red Dress” ja ”Follow Me Home”.
Joulukuussa 2007 Sugababes julkaisi viidennen kokopitkän albumin Change, jonka ensimmäinen single ”About You Now” pysyi Britannian singlelistan kärjessä neljä viikkoa. Berrabah oli vuonna 2007 pidätettynä pahoinpitelystä ja seuraavana vuonna vahingonteosta, mutta syytteitä ei nostettu kummassakaan tapauksessa. Sugababesin jäsenten kesken oli erimielisyyksiä, minkä johdosta Keisha Buchanan poistettiin kokoonpanosta ja tilalle otettiin uusi jäsen. Tapahtumat eivät olleet hyväksi Berrabahin mielenterveydelle, ja hän kirjautui psykiatriselle klinikalle kolmeksi viikoksi.
Sugababes hajosi vuonna 2011, jonka jälkeen Berrabah on julkaissut hieman soolomusiikkia ja esiintynyt reality-ohjelmissa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  Europeana
Juhani Mykkänen

| Juhani Mykkänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1984 (ikä 40–41)
Kansalaisuus:   Suomi
Muut tiedot
Koulutus: diplomi-insinööri
Aiheesta muualla
Kotisivu
Ilkka Juhani Mykkänen (s. 1984) on suomalainen startup-yrittäjä, kolumnisti ja tietokirjailija. Yhdessä viiden muun henkilön kanssa Mykkänen perusti vuonna 2014 ruokalähettiyhtiö Woltin, jossa hän vastasi muun muassa markkinoinnista ja yrityksen sisäisestä kulttuurista sekä lähettimallin vastuullisesta kehittämisestä ja globaalista koronavalmistautumisesta. Mykkänen lopetti työnsä Woltilla vuoden 2024 lopussa.
Vuosina 2012–2013 Mykkänen toimi Helsingin Sanomien Nyt-liitteen, Radio Helsingin ja menotoimituksen esimiehenä.
Mykkänen on ollut perustamassa ja on mukana Kerava-nimisessä yhtyeessä, jonka hittejä ovat olleet muun muassa kappaleet "Markku" (yli 4 miljoonaa kuuntelukertaa) ja "Ei kyl pysty", joka on saanut Spotifyssa syksyyn 2023 mennessä myös yli 200 000 kuuntelukertaa. Vuonna 2016 perustetussa yhtyeessä ovat Mykkäsen lisäksi Roope Salminen, Matias Keskiruokanen ja Jarkko Ehnqvist.
Koulutus

Mykkänen on käynyt Kuopion Lyseon lukion ja valmistui vuonna 2003. Hän kirjoitti neljä laudaturia. Hän on valmistunut diplomi-insinööriksi Aalto-yliopistosta opiskeltuaan informaatioverkostojen koulutusohjelmassa vuosina 2004–2011.
Teokset

Matkaoppaat.  Helsinki:  Susamuru, 2010.  ISBN 978-952-67375-2-2
Pussauskoulu.  Helsinki:  VL-Markkinointi, 2011.  ISBN 978-952-226-080-2
Koodi2016: ensiapua ohjelmoinnin opettamiseen peruskoulussa.  Helsinki:  Linda Liukas ja Juhani Mykkänen, 2014.  ISBN 978-952-93-4082-8  Teoksen verkkoversio (PDF).
Aiheesta muualla

Juhani Mykkäsen kotisivut
Taliesin

Taliesin oli 500-luvulla elänyt walesilainen bardi ja runoilija. Historia Brittonum mainitsee hänet muiden maineikkaiden runoilijoiden joukossa.  Taliesinin uskotaan eläneen noin 534–599. Hän oli ainakin kolmen eri kuninkaan hovin pääbardi.
Hänen oletettu tuotantonsa koottiin 1300-luvulla teokseksi Llyfr Taliesin ("Taliesinin kirja"). Tässä kokoomateoksessa on uskonnollisia säkeitä sekä mystisiä ja vaikeasti tulkittavia kelttiläiseen mytologiaan liittyviä runoja. Osa runoista taas viittaa tunnettuihin historiallisiin henkilöihin. Kokoelmassa on yhteensä noin 60 runoa eri aiheista. Alun perin kaikkien uskottiin olevan itsensä Taliesinin laatimia, mutta sittemmin on tultu siihen tulokseen, että suurin osa on muiden 800–1200-luvun kirjoittajien tekemiä. Historiallisiin henkilöihin viittaavien runojen ryhmästä 12 on varmuudella tunnistettu aidoiksi 500-luvun runoilijan teoksiksi. Näiden joukossa on runoja, joissa ylistetään muinaisen walesilaisen kuningaskunnan Rhegedin kuningasta Urienia ja valitetaan Urienin pojan Owainin kuolemaa. Mukana on myös ylistyslaulu Powysin kuninkaalle Cynan Garwyn ap Brochfaelille, mikä saattaa viitata siihen, että runoilija saattoi olla kotoisin Powysista. Taliesinin uskotaan olleen ainakin Urienin hovirunoilija.
Taliesinin tarina

Taliesin esiintyy myöhemmin kansantarun Hanes Taliesin ("Taliesinin tarina") myyttisenä sankarina. Se on kuitenkin sepitetty myöhemmin keskiajalla, eikä sen päähenkilö ole sama kuin runoilija Taliesin. Tämän tarinan kirjoitti muistiin Elis Gruffydd 1500-luvun puolivälissä. Hänen kertomuksensa perustui kelttiläiseen kansanperinteeseen ja vanhaan suulliseen traditioon. Tämän taruversion mukaan bardi Taliesin aloitti elämänsä Gwion Bachina, palvelijana Bala-järven rannalla, jossa asuvat jättiläinen Tegid Foel ja hänen vaimonsa, noita Ceridwen. Hanes Taliesin -kansantarun mukaan Taliesin on ensimmäinen ihminen, joka sai kyvyn ennustaa.
Tarun mukaan Ceridwen valmisti taikajuomaa, jonka piti kiehua vuoden verran, jonka jälkeen jäljellä olisi kolme tippaa viisautta. Se joka nielaisisi nämä tipat, tietäisi kaikki menneisyyden, tämän hetken ja tulevaisuuden salaisuudet. Kun Gwion Bach kohenteli tulta keitoksen kiehuessa padassa, tipahti kuumaa nestettä hänen sormelleen. Gwion työnsi vaistomaisesti sormen suuhunsa helpottaakseen kipua. Raivostunut Ceridwen huomasi tämän ja käytti kaikki taikavoimansa saadakseen pojan kiinni. Takaa-ajon aikana Gwion muutti itsensä jänikseksi, kalaksi, linnuksi ja lopulta vehnänjyväksi, jonka noita ahmaisi suuhunsa. Myöhemmin Gwion Bach sylkäistiin mereen. Hän jäi kiinni pyydykseen, nostettiin ylös vedestä ja sai nimen Taliesin (”Hohtava otsa”) kirkkaana hohtavan otsansa vuoksi.
Karl Edvard Takkula

Karl Edvard Takkula (18. maaliskuuta 1870 Huittinen – 3. tammikuuta 1944) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Kaarle Takkula ja Katariina Ulander. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1897 Augusta Maria Sederholmin kanssa, joka kuoli vuonna 1919.
Opinnot

Takkula kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta klassillisesta lyseosta vuonna 1888 ja liittyi Länsisuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui vuonna 1891 ja maisteriksi vuonna 1894.
Nuoruusvuodet

Takkula työskenteli tilanomistajana Huittisissa vuosina 1895–1903, jonka jälkeen hän siirtyi virkailijaksi Kansallis-Osake-Pankkiin ja työskenteli virkailijana vuoteen 1905 saakka, jolloin hän sai töitä henkivakuutusyhtiö Kalevasta. Kalevaa hän palveli vuoteen 1915 saakka, jolloin hän suuntasi katseensa jääkäriliikkeeseen.
Jääkärikausi

Kuten todettua Takkula työskenteli henkivakuutusyhtiö Kalevassa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 29. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, mistä hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon ja komennettiin toimistoapulaiseksi Suomen-toimistoon Berliiniin.
Suomen sisällissota

Takkula saapui Suomeen kuriirina Ruotsin kautta Vaasaan luutnantiksi ylennettynä 18. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin komppanianpäälliköksi 1. jääkärirykmentin 2. Kristiinan pataljoonan 2. komppaniaan. Kristiinan pataljoonan komentajana hän toimi 16. maaliskuuta – 20. huhtikuuta välisen ajan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Laviassa, Suodenniemellä, Mouhijärvellä, Karkussa, Epilän-Tampereen akselilla ja Lempäälässä.
Sisällissodan jälkeinen aika

Takkula toimi sisällissodan jälkeen 1. kesäkuuta 1918 alkaen uudelleen pataljoonankomentajana, josta hänet siirrettiin 8. heinäkuuta 1918 Karjalan kaartin rykmenttiin, missä hän toimi aluksi komppanianpäällikkönä ja myöhemmin 1. pataljoonan komentajana. Armeijasta hän erosi 1. kesäkuuta 1921 ja siirtyi liikemieheksi, kunnes vuonna siirtyi Keskusosuuskunta Labor rl:n palvelukseen toimien yrityksessä kielenkääntäjänä, kirjeenvaihtajana ja Labor-lehden toimittajana. Hänet haudattiin Helsinkiin.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 13. kesäkuuta 1916  Gruppenführer 9. elokuuta 1916  Luutnantti 11. helmikuuta 1918  Kapteeni 28. toukokuuta 1918 |    |  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi |
GRK

| GRK Infra Oyj |
| --- | --- |
Tunnuslause:  Me emme pelkää. Me emme jahkaile. Me emme vain käy töissä.
Perustettu:  1983
Toimitusjohtaja:  Juha Toimela
Kotipaikka:  Vantaa
Toimiala:  infrarakentaminen, rataliiketoiminta, asfaltointi
Liikevaihto:  728,6 milj. euroa (2024)
Liikevoitto:  45,2 milj. euroa (2024)
Henkilöstö:  946 (2022)
Tytäryhtiöt:  GRK Suomi Oy, GRK Sverige AB, GRK Eesti AS
Omistaja:  Henkilöstö, Suomen Teollisuussijoitus, Ilmarinen
Kotisivu:  www.grk.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
GRK Infra Oyj on Suomessa, Ruotsissa ja Virossa toimiva infrarakentamisen konserni, jonka liikevaihto vuonna 2024 oli 729 miljoonaa euroa. Liikevaihto kasvoi 33 % vuoteen 2023 nähden.
GRK rakentaa ja korjaa väyliä, teitä, raiteita ja siltoja. GRK:lla on myös ympäristöteknologiaa, johon kuuluu kiertotaloutta ja biotuotteita. GRK on yksi Suomen suurimmista infra-alan yrityksistä.
GRK-konserniin kuuluvat emoyhtiö GRK Infra Oyj:n lisäksi tytäryhtiöt GRK Suomi Oy Suomessa, GRK Sverige AB Ruotsissa sekä GRK Eesti AS Virossa.