stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ravinto
Ravintoaineet > Energiaravintoaineet (makroravinteet) > Hiilihydraatti

Vuoden 2014 suomalaisen ravitsemussuosituksen mukaan hiilihydraateista tulisi saada 45–60 prosenttia päivittäisestä energiasta. Lisättyjen sokerien määrä tulisi olla alle kymmenen prosenttia. Ravintokuitua aikuisen tulisi saada vähintään 25–35 grammaa päivässä.
Ravintoaineet > Energiaravintoaineet (makroravinteet) > Hiilihydraatti > Proteiini

Proteiineja saa esimerkiksi lihasta, kalasta, kananmunasta ja maitotuotteista sekä monista palkokasveista tai niistä valmistetuista teollisista kasviproteiinivalmisteista. Elimistö käyttää proteiineja lihasten rakennusaineena sekä monessa muussa tehtävässä.
Suomalaisen suosituksen mukaisessa terveellisessä ravitsemuksessa proteiineista saadaan 10–20 % energiasta.
Ravintoaineet > Energiaravintoaineet (makroravinteet) > Hiilihydraatti > Rasva

Rasva jaetaan kolmeen pääryhmään, joita ovat tyydyttynyt sekä kerta- ja monityydyttymätön rasva. Runsaasti tyydyttyneitä rasvahappoja on esimerkiksi suklaan valmistukseen käytetyssä kaakaovoissa sekä voissa ja naudanlihassa. Runsaasti tyydyttymättömiä rasvoja puolestaan sisältävät rypsi-, oliivi- ja auringonkukkaöljy, mantelit,  siemenet, monet pähkinät sekä kananmuna, broileri ja sianliha.
Teolliset transrasvat ovat erityisen haitallisia tyydyttymättömiä rasvahappoja. Niitä löytyy esimerkiksi juustonaksuista, monista valmiskekseistä ja -kakuista sekä margariinista ja teollisista ruokaöljyistä.
Suomalaisten ravitsemussuositusten mukaan päivittäisestä energiasta noin 25–40 % tulisi saada rasvasta, jotta välttämättömien rasvahappojen saanti tulisi taattua. Tyydyttyneitä rasvahappoja eli niin sanottua kovaa rasvaa tulisi olla alle 10 % rasvasta. 10–20 % rasvoista tulisi olla kertatyydyttymättömiä ja 5–10 % monityydyttymättömiä rasvahappoja eli pehmeää rasvaa. Transrasvaa tulisi välttää.
Ravintoaineet > Energiaravintoaineet (makroravinteet) > Kivennäisaineet

Fyysinen rasitus ja hikoilu lisäävät kivennäisaineiden tarvetta.
Ravintoaineet > Energiaravintoaineet (makroravinteet) > Kivennäisaineet > Rauta

Raudan puute on maailman suurin ravitsemukseen liittyvä ongelma, josta kärsii arviolta 20–50 prosenttia maailman ihmisistä. Rautaa saadaan ravinnosta liian niukasti myös Suomessa, jossa puolella naisista saanti on tarvetta pienempää.
Ravintoaineet > Vitamiinit

Fyysinen rasitus ja hikoilu lisäävät vitamiinien tarvetta.
Ravitsemussuositukset

Ravitsemussuositukset kuvaavat väestöjen ja ihmisryhmien energian ja ravintoaineiden tarvetta tai suositeltavaa saantia. Ravitsemussuositusten kirjo on laaja, ja niitä on tarjolla erilaisille kohderyhmille. Ravitsemussuosituksiin voi sisältyä niin ravintoaineiden tarkkoja määrällisiä suosituksia kuin käytännön ruokavalio-ohjeitakin. Suomessa viralliset ravitsemussuositukset antaa valtion ravitsemusneuvottelukunta (VRN), joka on maa- ja metsätalousministeriön alainen asiantuntijaelin. Ravitsemusneuvottelukunnan suosituksia käytetään muun muassa kouluruokailussa ja sairaaloissa.
Ruokavalio

Ruokavalio on kaikki se, mitä yksittäinen eliö tai eliöryhmä käyttää ravinnokseen. Erityisruokavaliossa rajoitetaan yhden tai useamman ruoka-aineen käyttö terveydellisistä, eettisistä tai elämänkatsomuksellisista syistä.
Ruokavalio > Virheravitsemus

Virheravitsemus on yhden tai useamman ruoka-aineen puutetta tai ylimäärää ravinnossa. Se kattaa etenkin ravintoaineiden liian vähäisestä saannista johtuvan aliravitsemuksen ja liiallisesta saannista johtuvan ylipainon mutta myös ravintoaineiden epätasapainoisen saannin tai tiettyjen ravintoaineiden puutostilat.
Kliinisesti oireetonta suojaravintoaineiden puutetta kutsutaan piileväksi näläksi (engl. hidden hunger).
Jodin- ja raudanpuutos ovat maailman yleisimmät ravinnepuutokset. Myös A-, D- ja B12-vitamiinin puutos on yleistä, samoin kuin sinkin puute.
Jodinpuutoksesta kärsii 2 miljardia ihmistä. Runsas kolmannes suomalaisista kärsi vuonna 2015 kohtalaisesta tai vakavasta jodin puutoksesta. Jodinpuutos on lisääntynyt Suomessa 1970-luvulta alkaen. Suositusten mukainen suolansaanti johtaa usein jodinpuutokseen sekä se, että ihminen nauttii runsaasti teollisia  elintarvikkeita, joiden valmistuksessa ei ole käytetty jodioitua suolaa. Myös perinteisten kalalajien vaihtuminen loheen on vähentänyt jodin saantia.
Jodin puute sikiöaikana ja varhaislapsuudessa voi aiheuttaa kehitysvammaisuutta tai  tarkkaavuushäiriön. Lievä tai keskivaikea jodinpuutos voi aiheuttaa aikuisilla kognitiivisia häiriöitä ja työn tuottavuuden alenemista sekä lisätä kilpirauhassyövän riskiä.
Kolmekymmentä prosenttia maailman hedelmällisessä iässä olevista naisista ja 40 prosenttia alle viisivuotiaista lapsista kärsii raudanpuutosanemiasta. Raudanpuuteanemia lisääntyi Yhdysvalloissa vuosina 1999–2018.
Ravinnosta on vaikea saada optimaalisesti koliinia, jos siihen ei  sisälly kananmunia.
Puolet Suomen maaseutuväestöstä kärsi aliravitsemuksesta vielä 1940-luvulla. Ravinto oli myös liian yksipuolista, koska se sisälsi pääasiassa viljatuotteita. Köyhissä perheissä kärsittiin ravinnon niukkuudesta ja aliravitsemuksesta vielä 1960-luvun alussa.
Kirjallisuutta

Duke, James A.: Parantavien ruokien opas: Luonnonmukaisia hoitokeinoja yli 80 yleiseen vaivaan.  (The Green Pharmacy. Guide to Healing Foods, 2009.)  Suomentanut Joel Kontro & Tarja Kontro. Helsinki:  Otava, 2011.  ISBN 978-951-1-24810-1
Aro, Antti & Mutanen, Marja & Uusitupa, Matti (toim.): Ravitsemustiede.  (3. uudistettu painos)  Helsinki:  Duodecim, 2011.  ISBN 978-951-656-376-6
Kylliäinen, Sirkku & Lintunen, Marketta: Ravitsemus ja terveys.  Porvoo Helsinki:  WSOY, 2002.  ISBN 978-951-0-27432-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fineli – elintarvikkeiden koostumustietopankki
Ravitsemus Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Biologia
| --- | --- |
Osa-alueita:  Aerobiologia  Anatomia  Astrobiologia  Biokemia  Ekologia  Eliömaantiede  Eläintiede  Etologia  Evoluutiobiologia  Fysiologia  Genomiikka  Hydrobiologia  Iktyologia  Kasvipatologia  Kasvitiede  Kehitysbiologia  Kudosoppi  Meribiologia  Mikrobiologia  Molekyylibiologia  Muoto-oppi  Neurotiede  Paleontologia  Parasitologia  Perinnöllisyystiede  Sienitiede  Solubiologia  Systematiikka  Taksonomia  Toksikologia 
Käsitteitä:  abioottinen  aineenvaihdunta  biodiversiteetti  biomi  biotooppi  biosfääri  DNA  ekologinen lokero  ekosysteemi  eliöyhteisö  evoluutio  kelpoisuus  lisääntyminen  luonnonvalinta  populaatio  ravinto  sukkessio  uhanalaisuusluokitus  yhteyttäminen  pääjakso  kaari 
Aiheeseen liittyvää: biologian filosofia
Liha on yleinen proteiininlähde monilla eläimillä.
Erittäin proteiiniköyhä lounas.
H-II

H-IIA
H-II, H-IIA ja H-IIB
H-II tai H-2 on Japanin avaruusjärjestön (JAXA) kehittämä suuri kantoraketti, jonka valmistaja on Mitsubishi. Moottoreiden valmistukseen osallistuu myös amerikkalainen ATK Thiokol. Ensimmäisen version huono luotettavuus lopetti pian sen käytön. Uusin versio on H-IIA, sen erot H-II:een ovat teknisesti vähäisiä, 
mutta raketin luotettavuutta on pyritty nostamaan merkittävästi. H-2-raketin laukaisutorni on JAXAn Tanegashiman avaruuskeskuksessa.
Tekniikkaa

3-vaiheinen kantoraketti
2 kpl H-II kiinteäajoainerakettia
1 kpl  H-II päämoottori
1 + 1 kpl  H-II toisen vaiheen rakettimoottoreita
Historia

Seitsemän laukaisua tehtiin 3. helmikuuta 1994 – 15. marraskuuta 1999; niistä kaksi epäonnistui. Laukaisun hinta oli 190 miljoonaa dollaria 1990-luvulla. H-IIA käytettiin ensimmäisen kerran 29. elokuuta 2001, mutta sen käyttö on ollut harvaa ja laukaisu 29. marraskuuta 2003 epäonnistui. Tällöin Japani menetti kaksi tiedustelusatelliittia. Seuraava laukaisu 26. helmikuuta 2005 onnistui (MTSAT-1R).
Ensimmäinen maan radan ulkopuolinen laukaisu oli 14. syyskuuta 2007 laukaistu SELENE-kuuluotain. Ensimmäinen H-IIA:n ulkomainen hyötykuorma oli australialainen FedSat-1 vuonna 2002.
Tammikuuhun 2009 mennessä 14 laukaisua 15:stä oli onnistunutta.
Suuremman hyötykuorman H-IIB perustuu H-IIA-rakettiperheeseen. H-IIB käyttää kahta LE-7A moottoria ensimmäisessä vaiheessa H-IIA:n yhden sijaan. Ensimmäinen H-IIB:n laukaisu tapahtui 10. syyskuuta 2009.
Suorituskyky

LEO-radalle 15 000 kg (200 km radalle, jonka inklinaatio on 30,4 astetta)
GEO-siirtoradalle 6 000 kg
työntövoima 4 050 000 N
kokonaismassa 445 000 kg
halkaisija 4 m
pituus 49 m
H-IIA:n laukaisut

H-IIA:sta on neljä eri versiota kiinteän polttoaineen apurakettien määrän mukaan: H2A202, H2A2022, H2A2024 ja H2A204.
| Päivä (UTC) | Lento | Versio | Hyötykuorma | Tila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. elokuuta 2001  07:00:00 | TF1 | H2A202 | VEP 2 LRE | Onnistui |
| 4. helmikuuta 2002  02:45:00 | TF2 | H2A2024 | VEP 3 MDS-1 (Tsubasa) DASH | Onnistui |
| 10. syyskuuta 2002  08:20:00 | F3 | H2A2024 | USERS DRTS (Kodama) | Onnistui |
| 14. joulukuuta 2002  01:31:00 | F4 | H2A202 | ADEOS 2 (Midori 2) WEOS (Kanta-kun) FedSat 1 Micro LabSat 1 | Onnistui |
| 28. maaliskuuta 2003  01:27:00 | F5 | H2A2024 | IGS-Optical 1 IGS-Radar 1 | Onnistui |
| 29. marraskuuta 2003  04:33:00 | F6 | H2A2024 | IGS-Optical 2 IGS-Radar 2 | Epäonnistui |
| 26. helmikuuta 2005  09:25:00 | F7 | H2A2022 | MTSat-1R (Himawari 6) | Onnistui |
| 24. tammikuuta 2006  01:33:00 | F8 | H2A2022 | ALOS (Daichi) | Onnistui |
| 18. helmikuuta 2006  06:27:00 | F9 | H2A2024 | MTSat-2 (Himawari 7) | Onnistui |
| 11. syyskuuta 2006  04:35:00 | F10 | H2A202 | IGS-Optical 3 | Onnistui |
| 18. joulukuuta 2006  06:32:00 | F11 | H2A204 | ETS-VIII (Kiku 8) | Onnistui |
| 24. helmikuuta 2007  04:41:00 | F12 | H2A2024 | IGS-Radar 3  IGS-Optical 4 | Onnistui |
| 14. syyskuuta 2007  01:31:01 | F13 | H2A2022 | SELENE (Kaguya) | Onnistui |
| 23. helmikuuta 2008  08:55:00 | F14 | H2A2024 | WINDS (Kizuna) | Onnistui |
| 23. tammikuuta 2009  12:54:00 | F15 | H2A202 | GOSAT (Ibuki), SDS-1, STARS,  KKS-1, PRISM, Sohla-1, Kakayaki, Sprite-Sat | Onnistui |
| 28. marraskuuta 2009  03:54:00 | F16 | H2A202 | IGS-Optical | Onnistui |
| 21. toukokuuta 2010  21:58:22 | F17 | H2A202 | PLANET-C (Akatsuki), IKAROS, UNITEC-1 (Shin'en), Waseda-SAT2, K-Sat (Hayato), Negai☆ | Onnistui |
| 11. syyskuuta 2010  11:17:00 | F18 | H2A202 | QZS-1 (Michibiki) | Onnistui |
H-IIB:n laukaisut

| Lento | Päivä (UTC) | Versio | Hyötykuorma | Tila |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 10. syyskuuta 2009 17:01 | H-IIB | HTV-1 rahtialus ISS:n huoltolento | Onnistui |
| 2 | 2010 | H-IIB | HTV-2 | Suunnitteilla |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Isakowitz, Steven J,, International Reference to Space Launch Systems Second Edition, AIAA, Washington DC, 1991 (succeeded by 2000 edition).
Wilson, Andrew, editor,, Jane's/Interavia Space Directory, Jane's Information Group, Coulsdon, Surrey, 1992 et al.
Kantoraketit
| --- | --- |
Nykyiset::  Ariane 6  Atlas V  Athena  Delta IV  Dnepr  Electron  Falcon 9 9 B4  9 B5  Falcon Heavy  GSLV  H-IIA  Kosmos-3M  Pitkä marssi -rakettiperhe  Minotaur  Pegasus  Proton  PSLV  Rokot  Shavit  Štil  Start-1  UR-100  Space Launch System  Strela  Sojuz U  FG  2  Taurus  Tsyklon 3  Volna  Vega  Zenit 
Suunnitteilla::  Angara  BFR  GSLV III  GX  H-IIB  KSLV  New Glenn  Taurus II  Vulcan 
Entiset::  Ariane 1  2  3  4  5  Atlas SM-65 Atlas  I  II  III  Black Arrow  Delta  II  III  Diamant  Energija  Europa  Falcon 1  Falcon 9 9 v1.0  9 v1.1  9 v1.2  H-II  J-I  Juno I  Lambda  Mu (V)  Molnija M  N1  Poljot  R-7  Saturn I  IB  V  INT-21  Scout  Sparta  Thor  Thor-Agena  Thor-Burner  Thorad-Agena  Titan I  II  III  IIIB  IV  Tsiklon 2  Vanguard  Voshod  Vostok 
H-IIA:n kantorakettiperhe
Pepen parhaat

| Pepen parhaat Pepe Willberg & Jormas |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1972
 Tyylilaji: Pop
 Levy-yhtiö: EMI
Jormasin muut julkaisut
| Sincerely! 1968 | Pepen parhaat 1972 | 20 suosikkia – Saat miehen kyyneliin 1996 |
Pepen parhaat on suomalaisen yhtyeen Jormasin kokoelma-albumi vuodelta 1972. Se julkaistiin laulaja Pepe Willbergin nimellä, hänen silloisen suuren suosionsa vuoksi. Tosiasiassa kokoelman kappaleista vain ”Elää” on levytetty alun perin Willbergin omalla nimellä. Suurin osa muista on tehty Jormas-yhtyeen kanssa ja niissä kokoonpanona Pepe Willberg (laulu, kitara), Hasse Walli (kitara), Kicke Bergholm (basso), Arto Koskinen (kosketinsoittimet) ja Matti Oiling (rummut).
Levy julkaistiin uudelleen vuonna 1979, sekä LP:nä että C-kasettina.
Kappaleet > A-puoli

”Saat miehen kyyneliin” (To Make A Big Man Cry) (Les Reed-Peter Callander  / Jyrki Lindström / Björn Börklöf) - 2:54 (äänitetty 1966)
”Taivas vain tietää” (God Only Knows) (Brian Wilson / Jyrki Lindström / Björn Björklöf) - 2:32 (äänitetty 1966)
”Elää” (To Give) (Bob Crewe - Robert Gaudio / Reino Bäckman / Nacke Johansson) - 3:05 (äänitetty 13.5.1968)
”Kenties, kenties” (Hello Goodbye) (John Lennon-Paul McCartney / Jorma Koski / Jormas) - 3:29 (äänitetty 7.1.1968)
”Day's Nights” (Pepe Willberg–Seppo Keurulainen / Pepe Willberg–Seppo Keurulainen / Jormas) - 2:25 (äänitetty 1966)
”Se onnistuu” (Against The Wall) (Al Saxon / Jyrki Lindström / Nacke Johansson) - 2:44 (äänitetty 13.5.1968)
Kappaleet > B-puoli

”Rööperiin” (Penny Lane) (John Lennon-Paul McCartney / Juha Vainio / Björn Björklöf) - 2:46 (äänitetty 1967)
”Kuin yö” (Unchained Melody) (Alex North / Jyrki Lindström / Jormas) - 3:36 (äänitetty 1967)
”Riski Riitta” (Lovely Rita) (John Lennon-Paul McCartney / Juha Vainio / Jormas) - 2:10 (äänitetty 1967)
”Alusta mä kaiken alkaisin” (Everybody Knows) (Les Reed / Juha Vainio / Björn Björklöf) - 2:18 (äänitetty 7.1.1968)
”Go Now” (Lee Erwin-Mel Howard / Lee Erwin-Mel Howard / ?) - 3:28 (äänitetty 1965)
”Luokses palaan taas” (Here It Comes Again) (Les Reed / Jyrki Lindström / ?) - 2:50 (äänitetty 1967)
| n k Pepe Willberg |
| --- | --- |
Sooloalbumit:  Sinulle  Päivä tuskin päättyis kauniimmin  20 vuotta  Kun joulu on  Yksi ruusu  Tulit valona maailmaan  Syliisi aamuun jään  Kynttilöiden syttyessä  Kaukaa kaipaan  Pepe & Saimaa  Kun tuulee 
Muut albumit:  Jormas: Jormas  M. A. Numminen ystävineen: M. A. Numminen In memoriam  Jormas: Sincerely!  Pepe & Paradise: Niin vähän on aikaa  Pepe & Paradise: Pepe & Paradise  Pepe & Paradise: Pepe & Paradise 2  Hukkaputki: Hukkaa päälle!  Mestarit: Mestarit Areenalla  Tommy Tabermann & Olli Ahvenlahti: Kaksi ihoa  Kun tuulee: lauluja gospel-hengessä 
Kokoelmat:  Pepe Willberg & Jormas: Pepen parhaat  Parhaat päältä  Parhaat  Parhaat  Toivotut  20 suosikkia – Rööperiin  Jormas: 20 suosikkia – Saat miehen kyyneliin  20 suosikkia – Lady Madonna  14 suomalaista kestosuosikkia  14 rakastettua kansanlaulua  Elämältä kaiken sain  Pepe & Paradise: 70's Radio Hits  Jormas: Saat miehen Rööperiin  Lauluja rakkaudesta  Luokses palaan taas 
Muuta:  Luettelo Pepe Willbergin kappaleista
Bjärred

| Bjärred |
| --- | --- |
 Bjärredin ostoskeskus
 Bjärred
 Koordinaatit: 55°43′19″N, 13°01′39″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Lomma
Väkiluku (31.12.2023):  9 816
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bjärred on taajama Lomman kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 9 816 asukasta.
Bjärredissä sijaitsee Borgebyn linna.
Tunnettuja henkilöitä

Patrick "Bjärred" Andersson (s. 1971), jalkapalloilija
Andreas Johnson (s. 1970), muusikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bjärred Wikimedia Commonsissa
Kanadan urheilu

Jääkiekko on Kanadan suosituin urheilulaji ja virallinen talviurheilulaji.
Kanadassa harjoitetaan useita eri urheilulajeja. Jääkiekko on maan suosituin laji sekä virallinen talviurheilulaji. Siinä Kanada on myös saavuttanut eniten kansainvälistä menestystä. Sitä vastoin kouluikäisten kanadalaisten ja maahanmuuttajien paljon pelaama jalkapallo ei ole saavuttanut suurta suosiota penkkiurheilulajina, minkä vuoksi maassa ei ole paikallista ammattilaisliigaa. Sen sijaan useat kanadalaiset joukkueet pelaavat yhdysvaltalaisissa sarjoissa, ja vuonna 2007 maa sai ensimmäisen joukkueen Major League Socceriin, Yhdysvaltain korkeimpaan jalkapallosarjaan.
Kanadan pohjoinen sijainti on vaikuttanut paljon kanadalaisten urheilutottumuksiin. Maa on aina menestynyt huomattavasti paremmin talviolympialaisissa kuin kesäolympialaisissa. Jääkiekon lisäksi curling on hyvin suosittua Kanadassa, erityisesti maaseutualueilla, vaikkakaan kokonaisuudessaan se ei ole yhtä suosittua kuin jääkiekko tai muut Pohjois-Amerikan suuret urheilulajit.
Baseball, koripallo, amerikkalainen jalkapallo ja niihin pohjautuvat lajit ovat osanottaja- ja katsojamäärältään erittäin suosittuja lajeja. Muun muassa softball ja katukoripallo ovat suosittuja virkistyslajeja.
Alkuperäiskansojen kehittämä haavipallo on Kanadan virallinen kesäurheilulaji.
Haavipallo eli lacrosse on intiaaneilta periytynyt, Kanadan vanhin peli ja maan virallinen kesäurheilulaji, vaikka lajia pelaa ja seuraa suhteellisen vähän kanadalaisia. Muita suosittuja lajeja ovat muun muassa autourheilu, golf, tennis, uinti, pyöräily, rullalautailu, lumilautailu, alppihiihto, lentopallo, rugby, amerikkalainen vapaapaini, hevosurheilu, taitoluistelu, nyrkkeily, triathlon, yleisurheilu, sekä rodeo läntisessä Kanadassa.
Koska suuri osa kanadalaisista asuu hyvin lähellä Yhdysvaltoja, voivat monet kanadalaiset katsoa myös Yhdysvaltojen ammattilaisliigojen, kuten NASCARin ja NFL:n, tapahtumia. NHL ja kansallinen haavipalloliiga muodostuvat sekä kanadalaisista että yhdysvaltalaisista joukkueista. Torontolla on myös edustussopimus MLB:ssä ja NBA:ssa. Muita suosittuja kanadalaisten harrastamia urheilulajeja ovat esimerkiksi luistelu, hiihto, golf, uinti, baseball ja softball.
Viralliset lajit

Kanadalla on kaksi virallista urheilulajia. Valtion perustamisesta lähtien vuoteen 1994 ainoa virallinen laji oli alkuperäiskansojen kehittämä haavipallo eli lacrosse. Vuonna 1994 hallitus esitti, että ainoastaan jääkiekkoa pidettäisiin maan virallisena urheilulajina. Alkuperäiskansat kuitenkin vastustivat ehdotusta, sillä niiden mukaan se olisi laiminlyönyt alkuperäiskansojen ainutlaatuisen lajin. Näin ollen 12. toukokuuta 1994 jääkiekosta tehtiin Kanadan virallinen talviurheilulaji, ja haavipallosta virallinen kesäurheilulaji.
Olympialaiset

Kanada on osallistunut kaikkiin olympialaisiin, paitsi ensimmäisiin vuoden 1896 kesäolympialaisiin ja vuoden 1980 kesäolympialaisiin, joita se boikotoi. Maa on myös isännöinyt vuoden 1976 kesäolympialaisia Montrealissa ja vuoden 1988 talviolympialaisia Calgaryssä. Myös vuoden 2010 talviolympialaiset pidettiin Kanadan Vancouverin alueella ja Whistlerissä.
Kesäolympialaisissa suurin osa Kanadan mitaleista tulee yleisurheilusta, vesiurheilulajeista, soudusta ja melonnasta. Talviolympialaisissa Kanada on yleensä mitalitilaston kärkipäässä. Maa on ollut perinteisesti erityisen menestyksekäs jääkiekossa, taitoluistelussa, pikaluistelussa, sekä curlingissa, jossa Kanadan mies- ja naismaajoukkue ovat saavuttaneet mitalin joka kerta, kun curling on ollut olympialajina.
Merkittävimmät lajit > Jääkiekko

Jääkiekko on kuitenkin selvästi seuratuin laji Kanadassa, jossa nykyaikainen jääkiekko onkin syntynyt. Kanadan seitsemälla suurimmalla metropolialueella on edustussopimus NHL-liigaan, ja liigassa on enemmän pelaajia Kanadasta kuin kaikista muista maista yhteensä. Liigassa pelaavat kanadalaisjoukkueet ovat:
Calgary Flames
Edmonton Oilers
Montreal Canadiens
Ottawa Senators
Toronto Maple Leafs
Vancouver Canucks
Winnipeg Jets
Kansainvälisissä turnauksissa Kanada on ollut yksi menestyneimmistä joukkueista niin miesten kuin naistenkin puolella. Kanadan miehet hallitsivat lajia selkeästi aina 1960-luvulle asti, kunnes Neuvostoliitto nousi suurimmaksi jääkiekkomaaksi ja hallitsi lajia tuhoonsa asti. Vuoden 1994 maailmestaruuskilpailuissa Kanada voitti ensimmäisen kultamitalinsa sitten vuoden 1961 kisojen. Joukkueella on yhteensä 23 maailmanmestaruutta, mikä on enemmän kuin millään muulla maalla. Joukkue on myös voittanut viisi seitsemästä järjestetystä jääkiekon maailmancupista, ja sijoittunut jäljelle jääneillä kahdella kerralla toiseksi. Olympialaisten jääkiekkoturnauksen joukkue on voittanut kahdeksan kertaa.
16–20-vuotiaiden juniorikiekko on myös erittäin suosittua. Maassa on kolme suurta junioriliigaa, jotka muodostavat yhdessä Canadian Hockey Leaguen.
Merkittävimmät lajit > Haavipallo

Maailman ainoassa haavipallon ammattilaissarjassa, The National Lacrosse Leaguessa, pelaa yhdysvaltalaisten joukkueiden lisäksi kolme kanadalaista joukkuetta.
Merkittävimmät lajit > Koripallo

Koripallosta on viime vuosina tullut osissa Kanadaa suosittu penkkiurheilulaji. NBA-liiga laajentui vuonna 1995 Kanadaan kahden kanadalaisen joukkueen liityttyä siihen. Nykyään liigassa pelaa enää yksi kanadalainen joukkue, Toronto Raptors. NBA:n vuoden 2005 arvokkain pelaaja Steve Nash on kotoisin Brittiläisestä Kolumbiasta ja pelaa Kanadan maajoukkueessa.
Koripallon keksi kanadalainen liikunnanohjaaja James Naismith vuonna 1891.
Merkittävimmät lajit > Curling

Curling on todella suosittu talviurheilulaji erityisesti preeriaprovinsseissa. Kansainvälisellä tasolla Kanada on hallinnut curlingia voittamalla 26 maailmanmestaruutta 46:sta miesten sarjassa ja 13 mestaruutta 27:stä naisten sarjassa. Olympialaisissa Kanada on voittanut sekä miesten että naisten sarja mukaan lukien yhteensä kaksi kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.
Merkittävimmät lajit > Kanadalainen jalkapallo

Kanadalainen jalkapallo, jolla on maassa laaja kannattajapohja, on Kanadan oma rugbyyn pohjautuva pallolaji. Kanadalainen ja amerikkalainen jalkapallo muistuttavat toisiaan paljon ja molempien säännöt ovat peräisin Harvardin (Cambridge, Massachusetts) ja McGillin (Montreal, Québec) yliopistojen vuonna 1874 pelaamista otteluista. Lajit ovat kuitenkin kehittyneet toisistaan erillään, joten niissä on joitakin huomattavia eroja.
Kansallisen kanadalaisen jalkapallon liigan, jossa pelaa yhdeksän joukkuetta, loppuottelu on hyvin suosittu televisiotapahtuma.
Merkittävimmät lajit > Jalkapallo

Jalkapallo on ollut pitkään yksi Kanadan suosituimpia virkistyslajeja, mutta ammattimainen pelaaminen ei ole ollut kovinkaan suosittua. Kuitenkin Kanadan naisten jalkapallomaajoukkue on yksi maailman menestyneimpiä. Miesten maajoukkue on sen sijaan pelannut maailmanmestaruuskilpailuissa vain kaksi kertaa, vuoden 1986 kisoissa Meksikossa, tekemättä kuitenkaan yhtäkään maalia ja ollen näin lopputuloksissa kisojen viimeinen., sekä vuoden 2022 kisoissa Qatarissa. Kanada tulle kuitenkin isännöimään vuoden 2026 kilpailuja yhdessä Yhdysvaltojen ja Meksikon kanssa. Vuonna 2000 joukkue yllätti voittamalla CONCACAFin Gold Cupin. Kanada on järjestänyt useita juniorien maailmanmestaruuskilpailuja, ja vuonna 2015 maassa pelattiin naisten maailmanmestaruuskilpailut.
Jalkapallolla on Kanadassa pitkä historia. Ensimmäinen nykyaikaisilla säännöillä pelattu ottelu pelattiin Torontossa vuonna 1876, ja ensimmäinen jalkapalloliiga, Dominion Football Association, muodostettiin seuraavana vuonna. Kanada oli varhainen jalkapallomahti, ja se voittikin vuoden 1904 olympialaisissa kultaa. Joukkueen taso alkoi kuitenkin laskea, kun kanadalaisesta jalkapallosta ja jääkiekosta tuli suositumpia lajeja. Perinteisistä jalkapallomaista virranneet maahanmuuttajat pitivät pelin jonkinmoista suosiota yllä, mutta siitä ei enää tullut valtavirran laji.
1980-luvulla Kanada oli hyvin edustettuna pohjoisamerikkalaisessa North American Soccer League -liigassa, joka lopetti toimintansa vuonna 1985. Kanadan oma liiga on tunnettu vuodesta 2006 alkaen nimellä Canadian Soccer League. Kanadalaisen jalkapallon huipputaso on kuitenkin Major League Soccer, johon kuuluu Kanadasta Toronto FC, Vancouver Whitecaps FC ja Montreal Impact.
Jääkiekkoa Vancouverin talviolympialaisissa 2010.
Koripallo
Curling