stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Teräsmies
Muita sarjakuvan hahmoja > Teräsmiehen vihollisia

Lex Luthor on Teräsmiehen arkkivihollinen, miljardööri ja tiedemies, joka oli nuorena Clark Kentin ystävä.
Brainiac on superälykäs androidi, jolla on telepaattisia ja telekineettisia kykyjä.
Darkseid on synkän Apokolips-planeetan diktaattori.
Mister Mxyzptlk on taikuri toisesta ulottuvuudesta, joka kiusaa Teräsmiestä. Hän ei ole varsinaisesti paha vaan vain ilkeä. Hän palaa takaisin ulottuvuuteensa vain sanomalla nimensä toisin päin eli ”Kltpzyxm”.
Lelumies on Winslow Schott, kirjaimellisesti hengenvaarallisten lelujen valmistaja.
Parasiitti on Rudy Jones, joka altistui myrkylliselle kemikaalille ja muuttui Parasiitiksi, olennoksi, joka imee muista elinvoimaa.
Bizarro on Teräsmiehen epäonnistunut kaksoisolento.
Metallo on kyborgi, jota entisen pikkurikollisen, John Corben, aivot ohjaavat.
Tuomiopäivä on supervoimakas hirviö, joka pystyy uusiutumaan kuoltuaan ja tulemaan immuuniksi sen tappaneelle voimalle.
Kenraali Zod on entinen kryptonilainen sotapäällikkö.
Kyborgi Teräsmies on Hank Henshaw, paha vastine Teräsmiehestä robottirungolla, joka on suunniteltu käyttämällä kryptonilasta teknologiaa ja genetiikkaa.
Ultramies on käänteisuniversumissa asuva Teräsmiehen paha kaksoisolento.
Superboy-Prime oikeassa maailmassa kasvanut nuori versio Teräsmiehestä, jonka pakkomielle tulla varsinaiseksi Teräsmieheksi Teräsmiehen paikalle ajoi hänet murhaajaksi.
Bloodsport on vaarallinen palkkatappaja, jolla on laite joka voi teleportata tämän käsiin minkä tahansa aseen, osa myös kryptoniitti-luodeilla varustettuna.
Muita sarjakuvan hahmoja > Ystäviä

Pete Ross on Clark Kentin nuoruudenystävä ja Lana Langin entinen aviomies.
Lois Lane on Daily Planetin toimittaja joka rakastaa Teräsmiestä, joka on naamioitunut Clark Kent. Hänestä tuli myöhemmin Teräsmiehen vaimo ja tämän pojan Jon Kentin äiti.
Lana Lang on Clark Kentin tyttöystävä Smallvillen ajoilta.
Perry White on Daily Planetin päätoimittaja.
Jimmy Olsen on Daily Planetissa työskentelevä valokuvaaja. Hänet tunnetaan ”Teräsmiehen kaverina”.
William Henderson toimii Metropolisin poliisipäällikkönä.
Bibbo Bibbowski on Ässä-klubin omistaja sekä erinomainen tietolähde.
Maggie Sawyer toimii Metropoliksen poliisissa tarkastajan virassa. Myöhemmin hänet ylennettiin ylikomisarioksi.
Dan Turpin toimii Metropolisin poliisissa erikoisrikosyksikön komisariona.
Muita sarjakuvan hahmoja > Liittolaisia

Batman Gotham Cityn puolustaja, omaa vaihtelevan henkilökohtaisen suhteen Teräsmiehen kanssa. Batman on myös yksi harvoista "kuolevaisista", joka on onnistunut jollain tasolla haavoittamaan Teräsmiestä heitettyään tämän niskalenkillä World's Finest -elokuvassa. Teräsmies luotti Batmanille kaiken varalta kryptoniittiluodin elokuvassa Justice League: Doom.
Oikeuden Puolustajat Teräsmiehen perustama supersankariryhmä, joka suojelee maailmaa erinäisiltä uhilta.
Teräspoika vuodesta 1993 alkaen Teräsmiehen nuori klooni, jolle annettiin nimeksi Kon-El (Connor Kent) ja joka liittyi myöhemmin Teinititaaneihin. Ennen vuotta 1986 Teräspoikana toimi nuori Clark Kent Smallvillen nuoruusajoiltaan. Myöhemmin Teräsmiehen ja Lois Lanen pojasta Jonathan Samuel "Jon" Kentista tuli uusi Teräspoika
Terästyttö, Kara Zor-El, Teräsmiehen serkku, joka selvisi Kryptonin tuhosta ja saapui maahan Teräsmiehen ollessa aikuinen.
Teräsnainen, useita versioita; mm Lois Lane, jolle on myönnetty väliaikaisesti Teräsmiehen voimat, Luma Lynai Staryl-planeetalta, Kristin Wells, Jimmy Olsenin jälkeläinen tulevaisuudesta ja Lana Lang hänen saatua itselleen Teräsmiehen voimia.
Power Girl, Terästytön Maa-2 versio.
Krypto on Teräsmiehen lemmikkikoira, jolla on samankaltaiset supervoimat kuin Teräsmiehelläkin.
Teräs on tiedemies, joka teräspuku turvanaan suojelee Metropolisia.
Vartija on toisessa maailmansodassa kunnostautuneen Jim Harperin klooni ja naamioitu rikosten vastustaja.
Professori Emil Hamilton on  S.T.A.R. Laboratoriossa työskentelevä tiedemies, joka on auttanut Teräsmiestä tarvittaessa.
Teräsmiestä näytelleitä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| 1941–1943 1966–1970 | Bud Collyer | The New Adventures of Superman Aquaman | Teräsmies |  |
| 1948, 1950 | Kirk Alyn |  | Superman Atom Man vs. Superman |  |
| 1951–1958 | George Reeves | Adventures of Superman |  |  |
| 1973–1985 | Danny Dark | Superystävät (1973) Superystävät (1978) Super Friends: The Legendary Super Powers Show The Super Powers Team: Galactic Guardians |  |  |
| 1978 1980 1983 1987 | Christopher Reeve |  | Teräsmies Teräsmies II Teräsmies III Teräsmies ja uhka auringosta |  |
| 1988 | Beau Weaver | Teräsmies |  |  |
| 1988–1992 | Gerard Christopher | Superboy |  |  |
| 1993–1997 | Dean Cain | Teräsmieheni |  |  |
| 1996–2000 2002 2006 2009–2010 2012 | Tim Daly | Teräsmies | Superman: Brainiac Attacks Superman/Batman: Public Enemies Superman/Batman: Apocalypse Justice League: Doom | Superman: Shadow of Apokolips |
| 2000 | Christopher McDonald | Batman of the Future |  |  |
| 2001–2011 | Tom Welling | Smallville |  |  |
| 2001–2008 2010 2012–2013 2017 | George Newbern | Justice League Static Shock Justice League Unlimited Batman | Superman/Shazam! – Return of Black Adam Superman vs. The Elite | Injustice: Gods Among Us Injustice 2 |
| 2002 | Jeff Kramer |  |  | Superman: The Man of Steel |
| 2006 | Brandon Routh |  | Superman Returns | Superman Returns |
| 2006–2008 | Yuri Lowenthal | Legion of Super Heroes |  |  |
| 2006 | Crispin Freeman |  |  | Justice League Heroes |
| 2007 2011 | Adam Baldwin |  | Superman: Doomsday | DC Universe Online |
| 2008 | Kyle MacLachlan |  | Justice League: The New Frontier |  |
| 2008 | Christopher Corey Smith |  |  | Mortal Kombat vs. DC Universe |
| 2010 | Mark Harmon |  | Justice League: Crisis on Two Earths |  |
| 2010 | David Kaye | DC Super Friends |  |  |
| 2010–2013 | Nolan North | Young Justice |  |  |
| 2011 | James Denton |  | All-Star Superman |  |
| 2011 | Roger Rose | Batman – pelottomat |  |  |
| 2013 | Matt Bomer |  | Superman: Unbound |  |
| 2013 | Travis Willingham |  | LEGO Batman: The Movie – DC Super Heroes Unite |  |
| 2013 2016–2017 2021 | Henry Cavill |  | Man of Steel Batman v Superman: Dawn of Justice Justice League Zack Snyder’s Justice League |  |
| 2013 | Sam Daly |  | Justice League: The Flashpoint Paradox |  |
| 2014 | Channing Tatum |  | Lego Elokuva Lego Batman Elokuva |  |
| 2016– | Tyler Hoechlin | Supergirl |  |  |
| 2019 | Ryan Hadley |  | Shazam! |  |
| 2025 | David Corenswet |  | Superman |  |
Suomennettuja albumeja

Loeb, Jeph & Sale, Tim: Teräsmies: Neljä vuodenaikaa.  ((Superman for all seasons, 1998.) Suomentanut Petri Silas)  Tampere:  Egmont, 2006.  ISBN 952-469-514-6
Morrison, Grant & Quitely, Frank: Teräsmies.  ((All-star Superman, 2005–08.) Tarina: Grant Morrison. Piirros: Frank Quitely. Suomentanut Antti Koivumäki)  Helsinki:  Egmont, 2012.  ISBN 978-952-233-594-4
Morrison, Grant ym.: Teräsmies. Miehet terästä.  ((Superman – Action comics vol. 1: Superman and the men of steel, 2012.) Suomentanut Antti Koivumäki)  Helsinki:  Egmont, 2013.  ISBN 978-952-233-695-8
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Teräsmies-kotisivu. (englanniksi)
Virallinen DC:n kotisivu. (englanniksi)
Timo Suvanto: Teräsmies voittaa fysiikankin. Tiede 14.3.2007.
Haunisten allas

| Haunisten allas |
| --- | --- |
 Haunisten allas
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Raisio
Koordinaatit:  60°30′08″N, 22°12′18″E
Järvinumero:  82.047.1.001 
Mittaustietoja
 fiHaunisten allas 
Frisbeegolfrata Haunisten altaan rannalla.
Haunisten allas on vuonna 1973 rakennettu tekojärvi Raisiossa Mahittulan kaupunginosassa. Sen pinta-ala on 38 hehtaaria ja sitä käytettiin raakavesivarastona vuoteen 2012 saakka. Sen rakensi Raision-Naantalin vesilaitos, ja ensimmäisen kerran se täytettiin Raisionjoen vedellä vuonna 1974. Sen tilavuus on 1,4 miljoonaa m³ ja valuma-alue 80 ha.
Haunisten allasta suunnitellaan muutettavaksi virkistyskäyttöön. Altaan ongelmana on veden hidas vaihtuvuus, jota on mahdollista nopeuttaa juoksuttamalla altaaseen Härjänruopan vedenottamon pohjavettä Turun ja Ruskon rajalta.
Altaan ympäri kiertää ulkoilureittejä, mutta kalastaminen altaalla on ollut kielletty ilman vesilaitoksen lupaa. Myös ratsastaminen ja koirien ulkoiluttaminen sen lähellä oli kiellettyä, koska altaasta otettiin juomavettä. Nykyään kalastaminen on sallittua.
Vuonna 2007 altaalla tehdyssä pohjaeläintutkimuksessa kävi ilmi, että altaan makrofaunalajisto on varsin niukka ja saman määräinen kuin vuonna 1997 tehdyssä tutkimuksessa, tosin pohjaeläinlajistossa havaittiin eroja. Pohjaeläimistön kokonaisbiomassan yleistason mukaan laskettiin altaan pohjan olevan lievästi ravinteikas. Edellisen kerran tutkimus tehtiin vuonna 1997.
Altaan 3,5 kilometrin pituinen rantaviiva on suurimaksi osaksi mäntymetsää, mutta paikalla kasvaa myös muun muassa jänönsara, ahdekaunokki, punasänkiö, keltamatara, keltakannusruoho ja niittynätkelmä.
Kirjallisuutta

Routio, Irene: Kullaanvuori, Haunisten metsä ja Haunisten allas: putkilokasviselvitys ja alueiden kuvaukset.  Raision kaupunki, 1996.
Replikointi

Replikointi (engl. replication) tarkoittaa alkuperäisen tieteellisen tutkimuksen peruslöydösten vahvistamista uudessa tutkimuksessa eri aineistolla. Alkuperäisessä tutkimuksessa on saattanut olla pieni aineisto, ja replikoinnissa käytetään kattavampaa aineistoa. Replikoinnissa saatavat tutkimustulokset voivat poiketa alkuperäisen tutkimuksen tutkimustuloksista. Tutkimuksen replikointi ei siis tarkoita sitä että saatava samat tutkimustulokset. Se, että replikoinnissa saadaan eri tutkimustulokset kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, ei tarkoita epäonnistumista.
Replikointitutkimus voi joko negatoida (engl. negate) tai vahvistaa (engl. reinforce) tieteellisten tutkimusten peruslöydöksiä. Replikointitutkimuksessa saadusta peruslöydöksen vahvistumisesta käytetään englannin kielessä sanaa corroborate. Replikointitutkimuksessa saatu näyttö on yleensä heikompaa kuin alkuperäisessä tutkimuksessa saatu näyttö. Tämä tarkoittaa sitä, että replikointitutkimukset yleensä heikentävät alkuperäisen tutkimuksen todistusvoimaa.
Yksittäisen tutkijan kannusteet eivät kannusta tekemään replikointitutkimuksia. Tutkijoiden kannusteet ohjaavat tekemään tutkimuksia, joissa on jotain alkuperäistä, jokin uusi löydös, jokin uusi mahdollisuus. Replikointitutkimukset kuitenkin osoittavat mikä on todennäköistä ja lisäävät tutkimusten peruslöydösten luotettavuutta.
Replikointitutkimuksia julkaistaan harvoin tieteellisissä julkaisuissa. Esimerkiksi taloustieteen tieteellisissä julkaisuissa julkaistuista tutkimuksista vain 0,1 prosenttia on ollut replikointitutkimuksia vuosina 1974–2014.
You’re the One That I Want

| ”You’re the One That I Want” John Travolta & Olivia Newton-John |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Grease
 B-puoli: ”Alone at a Drive-In Movie”
 Julkaistu: 17. toukokuuta 1978
 Formaatti: 7-tuumainen vinyyli, CD
 Tekijä(t): John Farrar
 Tyylilaji: pop, poprock
 Kesto: 02.49
 Levy-yhtiö: RSO Records
John Travoltan muut singlet
| ”Razzamatazz” 1977 | ”You’re the One That I Want” 1978 | ”Summer Nights” 1978 |
Olivia Newton-Johnin muut julkaisut
| ”Hopelessly Devoted to You” 1978 | ”You’re the One That I Want” 1978 | ”A Little More Love” 1978 |
You’re the One That I Want on John Farrarin säveltämä ja sanoittama musiikkikappale, jonka levyttivät duettona John Travolta ja Olivia Newton-John. Kappale tehtiin elokuvaan Grease (1978), eikä se ollut mukana alkuperäisissä musikaaliversioissa.
Single nousi Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan kärkeen viikon ajaksi ja myi platinaa. Billboardin listalla vuoden 1978 suosituimmasta singlestä se sijoittui 13:nneksi. Britanniassa ja Australiassa kappale oli listaykkösenä yhdeksän viikkoa.
Grease-elokuvan ohjaaja Randal Kleiser ei pitänyt kappaleesta, koska hän ei kokenut sen sopivan elokuvan edustamaan 1950-luvun tyyliin.
Muut versiot

Kappaleesta ovat tehneet cover-version esimerkiksi Patti Austin ja Brenda Lee. Debbie Gibsonin ja Craig McLachlanin duetto nousi Britanniassa listasijalle 13. Foo Fighters soitti kappaletta vuoden 2018 konserteissaan.
Suomeksi kappaleen sanoitti Pertti Reponen nimellä ”Sinut haluan vain”. Sen ovat levyttäneet duettoina esimerkiksi Kirka ja Anna Babitzin, Marion Rung ja Mika Sundqvist sekä Ritva Valkama ja Pentti Siimes. Sleepy Sleepers julkaisi vuonna 1979 oman versionsa albumillaan The Mopott Show.
Rautavaaran lentokeskus

Rautavaaran lentokeskus ilmasta
Rautavaaran lentokeskus on Rautavaaran kunnassa sijaitseva lähinnä harrasteilmailun käytössä oleva lentokenttä. Kentän pääasialliset käyttäjät ovat Kuopion Ilmailuyhdistys (purjelento) ja Savon liitäjät (varjoliito). Kenttä toimii myös riippuliidon SM-kisapaikkana joka toinen vuosi. Muita toimijoita ovat paikalliset moottorilento- ja lennokkikerhot.
Kentän historia juontaa juurensa jatkosodan alkuun, jolloin Suomen Ilmavoimien lentolaivue 16:n 2. lentueen Westland Lysander -koneet toimivat siellä. Sodan jälkeen lentopaikan toiminta loppui, kunnes vuonna 1965 kenttää alettiin kunnostaa harrasteilmailun käyttöön. Lentotoiminta käynnistyi uudelleen seuraavana vuonna.
Lentokeskuksen päällikkönä on joulukuun 2020 tiedon mukaan Kimmo Niemelä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rautavaaran lentokeskus Wikimedia Commonsissa
Rautavaaran lentokeskus
Lentopaikat.fi – Rautavaara (EFRA)
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Rautavaaran ilmailukeskus (Q4348219)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: lentokenttä
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Rautavaara
koordinaatit: 63°25′27″N 28°07′27″E﻿ / ﻿63.4242°N 28.1242°E﻿ / 63.4242; 28.1242
Theaitetos (dialogi)

Theaitetos (m.kreik. Θεαίτητος; lat. Theaetetus) on Platonin kirjoittama dialogi. Sen toinen nimi Thrasylloksen jaottelussa on Tiedosta (Περὶ ἐπιστήμης, Peri epistēmēs). Dialogissa Sokrates sekä matemaatikot Theaitetos ja Theodoros Kyreneläinen yrittävät määritellä, mitä tieto on. Dialogi tunnetaan ennen kaikkea klassisesta tiedon määritelmästä.
Historia

Platonin teosten joukossa Theaitetos kuuluu tämän keskivaiheen dialogeihin, siirtymävaiheeseen kohti myöhäisvaiheen dialogeja. Näin se on kirjoitettu siihen aikaan, jolloin Platon oli perustanut oman Akatemiansa.
Asetelmansa puolesta Theaitetos muodostaa eräänlaisen "trilogian" Sofistin ja Valtiomiehen kanssa. Dialogin tapahtumat tapahtuvat välittömästi Euthyfronin tapahtumien jälkeen. Monesti dialogin on ajateltu seuraavan myös Parmenidesta. Alkuperäinen keskustelu tapahtui juuri ennen Sokrateen oikeudenkäyntiä vuonna 399 eaa. Itse dialogin kehyskertomus puolestaan sijoittuu noin vuoteen 369/367 eaa., jolloin megaralaiset filosofit Eukleides Megaralainen ja Terpsion luetuttavat uudelleen Eukleideen tallettaman keskustelun. Tuohon vuoteen sijoittuu dialogissa mainittu taistelu, jossa Theaitetos haavoittui vakavasti. Dialogi on mahdollisesti kirjoitettu hänen muistokseen.
Diogenes Laertioksen esittämässä, Thrasylloksen tekemässä Platonin teosten jaottelussa dialogi kuuluu II tetralogiaan yhdessä dialogien Kratylos, Sofisti ja Valtiomies kanssa. Aiheensa puolesta Thrasyllos luki dialogin Platonin koettelevien (peirastikos) teosten joukkoon. Aristofanes Byzantionlaisen jaottelussa dialogi kuuluu puolestaan IV trilogiaan yhdessä dialogin Euthyfron sekä Sokrateen puolustuspuheen kanssa.
Sisältö

Vaikka dialogi ei onnistukaan koskaan antamaan selkeää lopullista vastausta kysymykseen ”mitä tieto on?”, se antaa lukijalle joitakin epäonnistuneita ja joitakin hedelmällisempiä lähestymistapoja kysymykseen. Dialogia pidetään yhtenä Platonin parhaista ja vaikeimmista, ja nykyaikaisessa epistemologiassa keskustellaan edelleen lähestymistavoista, jotka muistuttavat hyvin paljon dialogin käsittelemiä. Dialogin epäonnistumisen kysymyksen tyydyttävässä käsittelyssä on ehdotettu johtuneen siitä, että Sokrateen kuulustelijat olivat matemaatikkoja, ja keskustelun talletti megaralainen.
Sisältö > Klassinen tiedon määritelmä

Dialogin alussa on lyhyt Eukleideen ja Terpsionin keskustelu, jossa mm. kuvataan keskustelun taustat ja määritellään tieto samaksi kuin viisaus. Loppuosa dialogista voidaan jakaa kolmeen osaan, joissa esitetään vaiheittain klassinen tiedon määritelmä:
Tieto on havaintoa.
Tieto on oikea käsitys.
Tieto on oikea käsitys yhdessä selityksen kanssa.
Sisältö > Klassinen tiedon määritelmä > Tieto on havaintoa

Kirjoituksen ensimmäinen osio on pisin. Siinä Platon esittää laajaa ja monimutkaista kritiikkiä Protagoraan (”ihminen on kaiken mitta”, ”asiat ovat minulle sellaisia miltä ne minusta vaikuttavat ja sinulle sellaisia miltä ne sinusta vaikuttavat”) ja Herakleitoksen (”kaikki liikkuu kuin virtaava vesi”) näkemyksiä vastaan. Hän katsoo, että he määrittelivät tiedon pelkäksi havainnoksi ja että tämä puolestaan on eräänlaista relativismia. Tietoon sisältyy kuitenkin myös käsitteellinen ainesosa, joka ei voi olla peräisin pelkästään havainnosta.
Sisältö > Klassinen tiedon määritelmä > Tieto on oikea käsitys

Toinen osio lähtee siitä, että tieto ei liity havaintoon vaan sielun kykyyn tarkastella todellisuutta, eli käsitysten muodostamiseen. Kaikkia käsityksiä ei kuitenkaan voi sanoa tiedoksi, koska on olemassa myös vääriä käsityksiä. Tämän jälkeen käsitellään enimmäkseen sitä, kuinka väärät uskomukset ovat mahdollisia. Sokrateen mukaan väärinkäsitykset liittyvät lähinnä havainnon ja muistikuvan virheelliseen yhdistämiseen. Aihetta ei kuitenkaan käsitellä tyydyttävästi loppuun saakka.
Sisältö > Klassinen tiedon määritelmä > Tieto on oikea käsitys yhdessä selityksen kanssa

Kolmas osio on Theaitetoksen tutkituin osa, koska sen esittämästä tiedon määritelmästä on tullut suosittu ja kestävä vastaus. Osiossa tieto määritellään oikeaksi käsitykseksi, joka voidaan selittää, koska on mahdollista, että ihmiset ovat saaneet toden uskomuksen pelkästään hyvällä onnella. Sellainen mikä ei ole selitettävissä, ei ole tiedettävissä. Selittämiselle esitetään kolme määritelmää.
Ensimmäisen määritelmän mukaan selittäminen on sitä, että henkilö voi ilmaista ajatuksensa ääneen. Tämä kuitenkin sivuutetaan, koska kaikki osaavat ilmaista käsityksensä, jos heillä on sellainen.
Toisen määritelmän mukaan selittäminen on sitä, että henkilö osaa luetella asian muodostavat alkeisosaset. Tämä määritelmä torjutaan lopulta monimutkaisilla argumenteilla olioiden perusosista. Lyhyesti esitettynä argumentit esittävät, että oliota koskeva tosi uskomus (ja siten oliota koskevan tiedon hallussapitäminen) voi olla oikeutettu vain, jos olio pilkotaan osiin, jotka analysoidaan. Tämä prosessi johtaa lopulta olioiden yksinkertaisimpiin osiin. Koska nämä osat ovat yksinkertaisimpia mahdollisia, niitä ei voi jakaa enää pienempiin osiin, ja siksi niille ei voida oikeuttaa mitään uskomusta, joka olisi tosi. Siten ne ovat kolmannen tiedon määritelmän mukaan tuntemattomia. Tästä seuraa, että minkään olion osia ei voida tuntea, ja tästä puolestaan, että oliota itseään ei osiensa summana voida tuntea. Määritelmästä seuraa siis, että tieto on mahdotonta.
Tätä argumentointia vastaan on esitetty useita vastaväitteitä. Kaksi suosituinta kiistävät joko esitetyt vaatimukset sille, että uskomus olisi oikeutettu, tai sen, että monimutkainen olio olisi pelkästään osiensa summa.
Kolmannen määritelmän mukaan selittäminen on sitä, että henkilö voi esittää jonkin tunnusmerkin, joka erottaa kyseisen asian kaikista muista. Selittäminen on siis tietoa erottavasta tekijästä. Tämän katsotaan kuitenkin olevan kehäpäätelmä, koska tieto määritellään tietyn tyyppiseksi tiedoksi: "[...] kun etsimme vastausta siihen mitä tieto on, onhan sentään typerää sanoa sen olevan oikea käsitys, johon liittyy tieto, koskipa tämä eroavuutta tai mitä hyvänsä". Näin koko dialogi päättyy aporiaan eli umpikujaan.
Sisältö > Muita huomioita

Dialogi tunnetaan myös kuuluisasta kohdasta, jossa Sokrates vertaa itseään kätilöön. Hän väittää, ettei itse tiedä mitään eikä siksi voi opettaa kenellekään mitään. Tämän vuoksi hän vertaa itseään kätilöihin, jotka olivat hänen aikanaan ohittaneet lapsentekoiän ja jo hedelmättömiä. Hän voi kuitenkin kätilöiden tavoin auttaa ihmisiä 'synnyttämään' ajatuksia itsestään.
Dialogissa Sokrates viittaa Epikharmokseen ”suurimpana komedian alalla” ja Homerokseen ”suurimpana tragedian alalla”. Tämä kohta on merkityksellinen, koska se on yksi harvoja Kreikan klassiselta kaudelta säilyneitä viittauksia Epikharmokseen ja hänen teoksiinsa. Toinen viittaus häneen löytyy Platonin dialogista Gorgias.
Kirjallisuutta > Suomennos

Platon: Theaitetos. Teoksessa Teokset III.  (Toinen painos)  Suomentanut Marja Itkonen-Kaila. Helsinki:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-15894-5
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Plato: Theaetetus. Teoksessa Duke, E. A. & Hicken, W. F. & Nicoll, W. S. M. & Robinson, D. B. & Strachan, J. C. G. (toim.): Opera.  (Volume I: Euthyphro, Apologia Socratis, Crito, Phaedo, Cratylus, Sophista, Politicus, Theaetetus. Oxford Classical Texts)  Oxford:  Oxford University Press.  ISBN 9780198145691  Kreikankielinen alkuteksti.
Plato: Theaetetus. Teoksessa Plato's Works.  (Volume VII: Theaetetus. Sophist. Loeb Classical Library)  Cambridge, Massachusetts:  Harvard University Press.  ISBN 0-674-99137-0  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla > Teos

Plato: Theaetetus. Perseus. (muinaiskreikaksi) (englanniksi)
Plato: Theaetetus (Arkistoitu – Internet Archive). The Internet Classics Archive. (englanniksi)
Plato: Theaetetus. Project Gutenberg. (englanniksi)