stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konglungen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konglungen Wikimedia Commonsissa
Konstantin Makovski

| Konstantin Makovski |
| --- | --- |
 Konstantin Makovski, Omakuva, 1856.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. heinäkuuta (J: 20. kesäkuuta) 1839 Moskova , Venäjä
Kuollut: 30. syyskuuta (J: 17. syyskuuta) 1915 Petrograd, Venäjä
Kansalaisuus:  venäläinen
Taiteilija
Ala:  taidemaalari, akateemikko
Taidesuuntaus:  realismi, akatemiamaalaus
Kuuluisimpia töitä:  -
Konstantin Jegorovitš Makovski (ven. Константин Егорович Маковский; 2. heinäkuuta (J: 20. kesäkuuta) 1839 Moskova – 30. syyskuuta (J: 17. syyskuuta) 1915 Petrograd) oli vaikutusvaltainen venäläinen taidemaalari, joka yhdistetään Vaeltajiin. Monet hänen historialliset maalauksensa, kuten Venäläisen morsiamen pukeminen näyttävät idealisoidun kuvan venäläisestä elämästä aikaisemmilta vuosisadoilta. Häntä pidetään usein akateemisen tyylin edustajana. Hänen veljensä oli taidemaalari Vladimir Makovski. Hänen poikansa oli runoilija ja taidekriitikko Sergei Makovski, joka julkaisi Pietarissa ilmestynyttä taidelehteä Apollonia.
Elämäkerta

Konstantin syntyi Moskovassa venäläisen taidehahmon ja amatöörimaalarin Jegor Ivanovitš Makovskin, yhden Moskovan maalaus-, veisto- ja rakennustaiteen opiston perustajan, vanhempana poikana. Hänen äitinsä oli säveltäjä ja hän toivoi poikansa seuraavan jalanjälkiään.
Vuonna 1851 Konstantin ilmoittautui Moskovan maalaus-, veisto- ja rakennustaiteen opistoon, jossa hänestä tuli huippuoppilas, joka sai helposti kaikki saatavilla olevat mitalit. Hänen opettajiaan olivat M. I. Skotti, A.N Mokritski ja S.K Zarjanko, joista Skotti oli Karl Brjullovin oppilas. Makovskin taipumus romantiikkaan ja koristeellisiin tehokeinoihin voidaan selittää Brjullovin vaikutukseksi.
Vuonna 1858 Makovski ilmottautui Keisarilliseen taideakatemiaan Pietarissa. Vuodesta 1860 alkaen hän osallistui akatemian näyttelyyn teoksillaan, sellaisilla kuin Sokean parantaminen (1860) ja Vale-Dmitrin kätyrit surmaavat Boris Godunovin pojan (1862). Vuonna 1863 Makovski yhdessä 13 muun opiskelijan kanssa, jotka olivat oikeutettuja osallistumaan kilpailuun akatemian ensimmäisen luokan kultamitalista, kieltäytyivät maalaamasta annetusta aiheesta koskien skandinaavista mytologiaa ja lähtivät akatemiasta ilman tutkintotodistusta.
Makovskista tuli jäsen Ivan Kramskoin johtamassa Artteli-ryhmässä, tavanomaisesti tehden kuvia jokapäiväisestä elämästä (Leski 1865, Sillikauppias 1867). Vuonna 1870 hän oli perustamassa Vaeltajia ja hän jatkoi työskentelyä jokapäiväisiä asioita kuvaavien maalausten kanssa. Hän asetti töitään esille niin Akatemiassa kuin Vaeltajien näyttelyissä.
Merkittävä muutos Makovskin tyylissä tapahtui 1870-luvun puolivälissä hänen Egyptin ja Serbian matkojensa jälkeen. Hänen mielenkiintonsa vaihtui sosiaalisista ja psykologisista ongelmista taiteen värien ja muodon ongelmiin.
1800-luvulla Makovskista tuli muodikas muotokuvien ja historiamaalausten tekijä. Vuoden 1889 maailmannäyttelyssä Pariisissa hän sai ensimmäisen luokan kultamitalin teoksistaan Iivana Julman kuolema, Pariksen tuomio ja Demoni ja Tamara. Hän oli yksi aikansa korkeimmalle arvostettu ja eniten maksettu venäläinen taiteilija. Monet demokraattikriitikot pitivät häntä Vaeltajien aatteiden luopiona, joka teki silmiinpistäviä, mutta pinnallisia teoksia kuten Henryk Siemiradzki kun taas toiset pitivät häntä venäläisen impressionismin edelläkävijänä.
Makovski kuoli Petrogradissa vuonna 1915 jouduttuaan tieliikenneonnettomuuteen, jossa sähkökäyttöinen raitiovaunu osui hänen hevoskärryynsä. Hänet haudattiin Aleksanteri Nevskin luostarin Pyhän Nikolauksen hautausmaalle.
Teoksia

Taiteilijan vaimon muotokuva, Maria Aleksejevna Makovskaja
Kharon kuljettaa kuolleiden sielut Styx-virran poikki, 1861
Vale-Dmitrin kätyrit surmaavat Boris Godunovin pojan, 1862
Keisarinna Maria Fjodorovnan muotokuva
Kreivitär Maria Mihailovna Volkonskajan muotokuva
Pajarin tytär
Volkovin perhe
Aleksanteri II, 1881
Pajarien hääjuhla, 1883
Venäläisen morsiamen pukeminen, 1887
Tamara ja demoni, 1889
Suutelurituaali
Kuzma Mininin julistus, 1896
Bulgarialaiset naismarttyyrit, 1877
Laskiaiskarnevaalit Amiraliteetin aukiolla Pietarissa
Vale-Dmitrin murha
Lapset juoksevat ukkosta karkuun, 1872
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konstantin Makovski Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Konstantin Makovsky
Taiteilijan lapset, 1882
Käännös suomeksi
Kovasinlammi

| Kovasinlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  61°55′58″N, 24°27′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  oja Makkaralammiin 
Järvinumero:  35.337.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,3 m  
Rantaviiva:  0,612 km  
Pinta-ala:  1,855 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKovasinlammi 
Kovasinlammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Suluslahden kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Salojärven valuma-alueeseen (35.337) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä mpy.
Kuka, mitä, häh?

| Kuka, mitä, häh? |
| --- | --- |
Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Mikko Silvennoinen Lotta Backlund Riikka Pulkkinen Marko Parkkinen Juha Itkonen Pirjo Suhonen
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  15. maaliskuuta 2007 – 19. huhtikuuta 2007
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  5
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Broadcasters
Aiheesta muualla
IMDb 
Kuka, mitä, häh? on vuonna 2007 Nelonen-kanavalla esitetty keskusteluohjelma, jota juonsi Mikko Silvennoinen ja jonka vakiokeskustelijoina toimivat Lotta Backlund, Riikka Pulkkinen, Marko Parkkinen, Juha Itkonen ja Pirjo Suhonen. Ohjelma lopetettiin viidennen jakson jälkeen alhaisten katsojalukujen vuoksi.
Jaksot

| Jakso | Vieraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pekka Haavisto | 15. maaliskuuta 2007 |
| 2. | Helena Ahti-Hallberg | 22. maaliskuuta 2007 |
| 3. |  | 29. maaliskuuta 2007 |
| 4. | Ari Koivunen | 12. huhtikuuta 2007 |
| 5. | Mariko | 19. huhtikuuta 2007 |
Kuukulkija

Apollo 15:n Lunar Rover
Kuukulkija on Kuun pinnalla kulkemaan tehty laite. Se voi olla ajoneuvo, jolla kuualuksen miehistö liikkuu Kuussa, tai robotti, joka tutkii Kuuta itsekseen. Kuukulkijoita on ollut Neuvostoliitolla, Yhdysvalloilla ja Kiinalla:
Lunohod 1, Neuvostoliiton lähettämä miehittämätön kuukulkija vuonna 1970
Lunohod 2, Neuvostoliiton lähettämä miehittämätön kuukulkija vuonna 1973
Chang’e 3, Kiinan kansantasavallan lähettämä kuuluotain, kuulaskeutuja ja Yutu-niminen kuukulkija vuonna 2013
Yhdysvaltain Apollo-ohjelmassa käytetty Lunar Rover -kuuauto.
Kultasilkkipuu

| Kultasilkkipuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Proteales
Heimo::  Proteakasvit Proteaceae
Suku::  Silkkipuut Grevillea
Laji::  robusta
Kaksiosainen nimi
 Grevillea robusta  A.Cunn. ex R.Br. 
Katso myös
   Kultasilkkipuu Wikispeciesissä   Kultasilkkipuu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kultasilkkipuu (Grevillea robusta) on proteakasvien heimoon kuuluva puu.
Kultasilkkipuu kasvaa 8–40 m korkeaksi. Sen lehdet ovat 10–35 cm pitkiä, 9–15 cm leveitä, ja koostuvat 10–30 lehdykästä. 10–15 cm pitkät keltaiset kukinnot nousevat oksasta ylöspäin, niissä on 0–4 haaraa.
Kultasilkkipuu kasvaa luonnonvaraisena Australian itärannikolla Queenslandissa. Sitä on istutettu monille alueille trooppisilla, subtrooppisilla ja lauhkeilla alueilla sen antaman varjon ja tuulensuojan takia. Siitä on tullut haitallinen vieraslaji monin paikoin, esimerkiksi Havaijilla, Mauritiuksella, Karibian saarilla ja Brasiliassa. Sen lehdet erittävät allelopaattisia yhdisteitä, jotka estävät muiden lajien kasvua.
Kuismanen Competition

Kuismanen Competition on turkulainen rata-autoilun kilpatalli. Tallin omistaja Pertti Kuismanen ajaa tallinsa väreissä kilpaa Keski-Euroopan ratasarjoissa.
Aiempina vuosina tallin kalustoon on kuulunut kaksi Audia, Ford GT sekä nykyinen Chrysler Viper GTS-R. Talli osallistui vuonna 2010 FIA GT1 World Championship sarjaan Chevrolet Corvette C6.R -autolla.
Kuismasen lisäksi tallissa ovat ajaneet muun muassa seuraavat kuljettajat:
Mika Salo
Duncan Huisman
Oliver Gavin
Markus Palttala
Karl Hasenbichler
Kuismanen Competition on saavuttanut muun muassa seuraavat mestaruudet
Mestaruudet

DMV-GTC -sarja: – Kuninkuusluokan mestaruus, Yleiskilpailun Vizemeister, Recaro Cup -mestaruus, Gentleman Cup -mestaruus  – Chrysler Viper GTS-R
Useita osakilpailuvoittoja DMV-GTC sekä Keski-Euroopan Spezial Tourenwagen Trophy -mestaruussarjassa (STT), kausi loppui elokuussa olkapäävammaan leikkauspöydälle. – Chrysler Viper GTS-R
Keski-Euroopan Spezial Tourenwagen Trophy -mestaruussarja (STT), kuninkuusluokan voitto, yleiskilpailun 2. – Chrysler Viper GTS-R
Keski-Euroopan Spezial Tourenwagen Trophy -mestaruussarja (STT), Sarjan yleismestaruus, Chrysler Viper GTS-R
FIA GT NEZ Cup-mestaruus – Ford GT
Ajetut sarjat:– FIA GT1 World Championship, Chevrolet Corvette C6.R
– FIA Northern European Zone GT -mestaruussarja (NEZ), Chrysler Viper GTS-R
FIA Northern European Zone GT -mestaruussarja (NEZ), Pohjoismaiden mestaruus, Chrysler Viper GTS-R
Nordic Supercar -mestaruussarja, Sarjan mestaruus, Chrysler Viper GTS-R Belgian GT, Zolder 24h luokkavoitto, Chrysler Viper GTS-R
Belgian GT3 -sarja, 6. sija, Ford GT
FIA Northern European Zone GT -mestaruussarja, Pohjoismaiden mestaruus, Chrysler Viper GTS-R
Nordic Supercar Mestaruussarja, Sarjan mestaruus, Chrysler Viper GTS-R
Keski-Euroopan Spezial Tourenwagen Trophy -mestaruussarja, Kaikkien osallistuttujen kilpailuitten voitto, Chrysler Viper GTS-R
Keski-Euroopan Spezial Tourenwagen Trophy -mestaruussarja (STT), Sarjan mestaruus, Chrysler Viper GTS-R
FIA Northern European Zone GT -mestaruussarja (NEZ), 2. sija Pohjoismaiden mestaruussarjassa, Eestin GT-mestaruus, Chrysler Viper GTS-R Nordic Supercar -.mestaruussarja, 2. sija sarjassa, Chrysler Viper GTS-R
Ranskan FFSA GT -mestaruussarja, 2. sija sarjan mestaruudesta, Chervolet Corvette C6.R Euroopan Le Mans -mestaruussarja LMSGT1, 6. sija, Chervolet Corvette C6.R
Castrol BelCar -mestaruussarja, 2. sija näinä vuosina, Chrysler Viper GTS-R
EuroGT -mestaruussarja (2003), 3. sija, Chrysler Viper GTS-R
Castrol BelCar -mestaruussarja, Lukuisia podiumsijoituksia, Audi Quattro Turbo Competition ja Chrysler Viper GTS-R
Castrol BelCar Mestaruussarja Sarjan yleismestaruus, Drivers’ Challenge -mestaruus, Divisioonan ja Luokan mestaruudet ,Audi Quattro Turbo Competition
Castrol BelCar -mestaruussarja, Lukuisia podium sijoituksia, Audi Quattro Turbo Competition
Keski-Euroopan Spezial Tourenwagen Trophy -mestaruussarja(STT), Sarjan mestaruus, Audi Quattro GTO Pohjoismaiden Mestaruussarja, luokassa Special Saloon, Pohjoismaiden mestaruus, Audi Quattro GTO
Ruotsin Mestaruussarja, luokassa Special Saloon Ruotsin mestaruus, Audi Quattro GTO
Keski-Euroopan Spezial Tourenwagen Trophy -mestaruussarja (STT), Sarjan mestaruus, Audi Quattro GTO
Pohjoismaiden Mestaruussarja, luokassa Special Saloon Pohjoismaiden mestaruus, Audi Quattro GTO
Suomen Mestaruussarja, luokassa Super Saloon, Suomen mestaruus, Audi Quattro GTO
Kovasjärvi (Jämsä)

| Kovasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°39′43″N, 24°54′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pääskylänjoen valuma-alue (35.76)
Laskujoki:  suo-oja Jokuanjärveen 
Järvinumero:  35.765.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  136,1 m  
Rantaviiva:  2,671 km  
Pinta-ala:  8,726 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKovasjärvi 
Kovasjärvi  on Keski-Suomessa Jämsän Rasissa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kuoksenjärven länsipuolella Pukarajärveltä Rasinjärvelle kulkevan kalliomurroksen painaumassa . Se on keskivaiheilla kapeimmillaan noin 30 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsäaata lukuun ottamatta laskuojan kohdalta, missä maasto on suomaata. Rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Pukarankulman kautta kulkevalta kylätieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja virtaa pohjoispään itärannasta kohti kaakkoa. Se kulkee Kovassuon läpi ja se laskee Jokuanjärven kautta Pitkäjärveen.
Kuula (kappale)

| Kuula |
| --- | --- |

Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Ott Lepland
Levy-yhtiö:  Crunch Industry
Kesto:  2:50 (Eurovision-versio) 4:23 (albumiversio)
Tyylilaji:  pop
Julkaistu:  25. tammikuuta 2012
Säveltäjä(t):  Danel Pandre
Sanoittaja(t):  Ott Lepland, Aapo Ilves
Tuottaja(t):  Danel Pandre
Albumilta:  Laulan ma sind
Euroviisutiedot
Vuosi:  2012
Maa:  Viro
Kieli:  viro
Sijoitus:  6.
Pisteet:  120
Sijoitus semifinaalissa:  4.
Pisteet semifinaalissa:  100
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
”Kuula” (suom. Kuuntele) on Ott Leplandin esittämä kappale, jolla hän edusti Viroa vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale sijoittui loppukilpailussa kuudenneksi saaden 120 pistettä. Kappale on Viron euroviisuhistoriassa kuudes, joka esitettiin viroksi.
Konstantin Astrahantsev

Konstantin Astrahantsev (ven.  Константин Астраханцев, s. 2. marraskuuta 1967 Glazov, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on entinen venäläinen jääkiekkoilija. Astrahantsev voitti jääkiekon maailmanmestaruuden ja valittiin Neuvostoliiton jääkiekon kunniagalleriaan vuonna 1993. Astrahantsev pelasi Suomessa jääkiekon mestaruussarjassa Kalpassa ja  I divisioonassa Rovaniemen Kiekko-seurassa. Suomi-Sarjassa Astrahantsev on pelanut Rovaniemen Kiekon lisäksi ylitorniolaisen Et-Pon ja II-divisioonan Suomussalmen Palloseuran riveissä.
Kosovo Force

KFOR-tunnus sekä latinalaisin että kyrillisin kirjaimin.
Kosovo Force (KFOR) on Naton johtama ja YK:n valtuuttama monikansallinen rauhanturvaoperaatio Kosovon tasavallassa. Operaatio on jatkuva.
Operaation tehtävänä on sotilaallisella läsnäololla estää vihamielisyydet sekä taata rauha Kosovossa, jossa asuu monia etnisiä ryhmiä. Operaatio aloitettiin 12. kesäkuuta 1999 ja siihen osallistui enimmillään noin 17 000 henkilöä 35 maasta. Alueella oli tällöin viisi taisteluosastoa. Vuonna 2013 KFOR-joukkoja oli 4 000. Suomi on osallistunut operaatioon vuodesta 1999 lähtien ja operaatiossa on palvellut yhteensä noin 7 300 suomalaista.
Nykyisin KFOR-operaatiossa toimivat suomalaiset rauhanturvaajat muodostavat Suomalaisen osaston Kosovossa (SOK). He toimivat muun muassa erilaisissa asiantuntija- sekä esikuntatehtävissä. Siviilihallinnosta Kosovossa on vuodesta 1999 alkaen vastannut YK:n UNMIK-operaatio ja vuodesta 2009 alkaen Euroopan unionin EULEX-operaatio.
KFOR:iin osallistuvat maat

Operaatiossa ovat mukana Naton jäsenmaat sekä kumpanuusmaat. Operaatiossa mukana olevien joukkojen määrä on vähentynyt ajan myötä.
| Valtio | Jäsenmaa> Nato | Jäsenmaa> EU | Asema |
| --- | --- | --- | --- |
|  Albania | Kyllä | Ei | aktiivinen |
|  Armenia | Ei | Ei | aktiivinen |
|  Azerbaidžan | Ei | Ei | vetäytynyt |
|  Itävalta | Ei | Kyllä | aktiivinen |
|  Belgia | Kyllä | Kyllä | vetäytynyt |
|  Bulgaria | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Kanada | Kyllä | Ei | aktiivinen |
|  Kroatia | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Tšekki | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Tanska | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Viro | Kyllä | Kyllä | vetäytynyt |
|  Suomi | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Ranska | Kyllä | Kyllä | vetäytynyt |
|  Georgia | Ei | Ei | vetäytynyt |
|  Saksa | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Kreikka | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Unkari | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Irlanti | Ei | Kyllä | aktiivinen |
|  Italia | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Latvia | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Liettua | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Luxemburg | Kyllä | Kyllä | vetäytynyt |
|  Moldova | Ei | Ei | aktiivinen |
|  Montenegro | Kyllä | Ei | aktiivinen |
|  Marokko | Ei | Ei | vetäytynyt |
|  Alankomaat | Kyllä | Kyllä | vetäytynyt |
|  Pohjois-Makedonia | Kyllä | Ei | aktiivinen |
|  Norja | Kyllä | Ei | vetäytynyt |
|  Puola | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Portugali | Kyllä | Kyllä | vetäytynyt |
|  Romania | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Venäjä | Ei | Ei | vetäytynyt |
|  Slovakia | Kyllä | Kyllä | vetäytynyt |
|  Slovenia | Kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Espanja | Kyllä | Kyllä | vetäytynyt |
|  Ruotsi | kyllä | Kyllä | aktiivinen |
|  Sveitsi | Ei | Ei | aktiivinen |
|  Turkki | Kyllä | Ei | aktiivinen |
|  Ukraina | Ei | Ei | vetäytynyt |
|  Yhdistyneet arabiemiraatit | Ei | Ei | vetäytynyt |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | Kyllä | Ei | aktiivinen |
|  Yhdysvallat | Kyllä | Ei | aktiivinen |
↑  Suomi liittyi Naton jäseneksi 4. huhtikuuta 2023.
↑  Ukraina veti joukkonsa Kosovosta ja muista maista Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
↑  Britannia erosi EU:sta 31. tammikuuta 2020.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kosovo Force Wikimedia Commonsissa
KFOR Puolustusvoimien sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
KFOR:n kotisivut
Rauhanturvaajien merkit
Konstantin Bogajevski

Merenranta, Bogajevskin työ vuodelta 1907
Konstantin Fjodorovitš Bogajevski (ven. Константин Фёдорович Богаевский; 24. tammikuuta (J: 12. tammikuuta) 1872 Feodosija – 17. helmikuuta 1943 Feodosija) oli venäläinen taidemaalari. Hän opiskeli Pietarin taideakatemiassa.
Matkustettuaan Italiaan ja Ranskaan Bogajevski kiinnostui Claude Lorrainin töistä. Hän piti esikoisnäyttelynsä Moskovassa vuonna 1898.
Bogajevski kuoli 71-vuotiaana Feodosijassa.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Konstantin Ebeling

Konstantin Ebeling (? – 1886) oli suomalainen Venäjän keisarillisen laivaston kontra-amiraali.
Konstantin Ebeling tuli oppilaaksi Pietarin merikadettikouluun maaliskuussa 1840. Hänet ylennettiin gardemariniksi tammikuussa 1843 ja kadettikoulusta valmistuttuaan midshipsmaniksi elokuussa 1845. Ebeling palveli linjalaivojen Arsis ja Finland sekä fregatin Geres purjehduksilla 1845–1850 Suomenlahdella ja Itämerellä. Hänet ylennettiin luutnantiksi joulukuussa 1850 ja määrättiin 2. meridivisioonan komentajan adjutantiksi tammikuussa 1852. Ebeling osallistui samana vuonna linjalaiva Georgi Pobedonosetsin ja siipirataslaiva Hrabryin matkoihin Itämerellä. Hän palveli Krimin sodan aikana Hrabryillä ja korvetti Knjaz Warshavskilla Kronstadtin redillä 1854–1855, sodan lopulla 1856 hänet määrättiin 14. meriekipaasiin kuuluvan tykkivene Zvonin päälliköksi.
Ebeling erosi aktiivipalveluksesta ja siirtyi kauppalaivastoon maaliskuussa 1857, mutta palasi sotilaspalvelukseen ja määrättiin 21. meriekipaasiin korvetti Bajanin vanhimmaksi upseeriksi joulukuussa 1859. Hänet siirrettiin Hrabryille helmikuussa 1861 ja ylennettiin seuraavana vuonna kapteeniluutnantiksi. Palvelukseen 3. meriekipaasiin Ebeling siirrettiin maaliskuussa 1863. 2. luokan kapteeniksi ylennettynä hänet määrättiin ensin potkurivene Shtshitin päälliköksi maaliskuussa 1868 ja sitten höyrylaiva Araksin päälliköksi toukokuussa 1868 ja höyrylaiva Volgan päälliköksi heinäkuussa 1870. Seuraavana vuonna hänet ylennettiin 1. luokan kapteeniksi. Ebeling erosi Volgan päällikkyydestä marraskuussa 1872, eron sotapalveluksesta hän sai kontra-amiraalina kesäkuussa 1879.
Kellarin kunkku

| Kellarin kunkku> The King of Queens |
| --- | --- |
Tyyli:  tilannekomedia
Kestoaika:  22 min
Luoja(t):   Michael J. Welthorn  David Litt 
Pääosissa:   Kevin James  Leah Remini  Lisa Rieffel  Patton Oswalt  Larry Romano  Victor Williams  Jerry Stiller  Nicole Sullivan  Gary Valentine 
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  Englanti
Verkko:  CBS Yhdysvallat Nelonen,TV5 Suomi
Esitetty:  21. syyskuuta 1998 – 14. toukokuuta 2007
Tuotantokausia:  9
Jaksoja:  207
Tunnuskappale:  "Baby All My Life I Will Be Driving Home To You" esittäjänä Billy Vera (v.1999-2007)
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jerry Kucucka
Vastaava(t) tuottaja(t):   Michael J. Welthorn  David Litt  Tony Sheehan  Kevin James  Jeff Sussman  David Bickel  Ilana Wernick  Chris Downey  Rock Reuben  Rob Schiller 
Säveltäjä(t):  Andrew Gross (kaudet 1-2) Jonathan Wolff Rob Ragsdale Kurt Farquhar (2000-2007)
Aiheesta muualla
IMDb
Kellarin kunkku (The King of Queens) on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota alun perin esitti CBS-kanava syyskuusta 1998 toukokuuhun 2007. Sarjan pääosissa nähdään Leah Remini, Kevin James ja Jerry Stiller.
Juoni

Doug (Kevin James) ja Carrie (Leah Remini) Heffernan ovat työväenluokkainen pari, joka asuu osoitteessa "3121 Aberdeen Street" Rego Parkissa, Queensissä, New Yorkissa Carrien omalaatuisen isän, Arthur Spoonerin (Jerry Stiller), kanssa. Doug toimii pakettilähettikuskina kuvitteellisessa IPS (International Parcel Service) -firmassa ja Carrie toimii sihteerinä Manhattanilla aluksi lakifirmassa ja sitten kiinteistöfirmassa. Carrien isän vaatimukset vaikeuttavat parin elämää niin, että he päätyvät palkkaamaan ammattikoiranulkoiluttajan, Hollyn, viettämään aikaa tämän kanssa koiria ulkoiluttaessaan.
Sarjassa tavataan myös Dougin ystävät Deacon Palmer, Spencer Olchin ja Richie Iannucci, sekä Dougin serkku Danny Heffernan. Deaconin vaimo Kelly on Carrien paras ystävä.
Useimmat kohtaukset tapahtuvat Heffernanien kotona, mutta muita yleisiä tapahtumapaikkoja ovat Dougin ja Carrien työpaikat, Cooper's-niminen ravintola sekä perheenjäsenten ja ystävien kodit. Sarjan alkutunnuksessa nähdyt kohtaukset on kuvattu New Yorkin lähellä olevilla alueilla, mutta sarja on kuvattu Kaliforniassa.
Sarja alkaa siitä, kun Doug ja Carrie ovat jo naimisissa ja se, miten he tapasivat on jokseenkin epäselvää yhtäjaksoisuus-ongelmien vuoksi. Eräässä takaumajaksossa Doug tapaa Carrien ollessaan portsarina yökerholla, jonne Carrie menee. Eräässä toisessa jaksossa Carrie mietiskelee kappaletta, jonka tahtiin Doug pyysi häntä tanssimaan heidän ollessaan yläkoulussa. Myöhemmässä jaksossa annettiin ymmärtää, että he kaikki kävivät yläkoulua yhtä aikaa, kun Kellyn ja Carrien kerrotaan olleen sängyssä saman miehen kanssa ja kummankaan aviomies ei tiedä asiasta kunnes he kaikki ovat miehen häissä vieraina.