stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Georg Magnus Sprengtporten
Elämänvaiheet > Poliittisena upseerina Venäjän armeijassa

Seuraavana vuonna Sprengtporten liittyi Katariina II:n kutsusta Venäjän palvelukseen. Mukanaan hänellä oli kopiot kartoista ja puolustussuunnitelmista, joita hän oli valmistellut Savon prikaatin komentajana. Vuosien 1788–1790 sodassa hän oli mukana Venäjän armeijassa sotimassa Ruotsia vastaan. Omaa joukko-osastoa Sprengtportenille ei annettu, vaan hän toimi eräänlaisena "poliittisena upseerina".
Hän ei ollut itse osallistunut Anjalan liiton tai Liikkalan nootin valmisteluun, mutta rohkaisi Katariinaa tukemaan sitä. Sprengtportenin omat taivuttelut eivät tuottaneet tulosta Kustaan III:n kukistettua kapinayrityksen, eikä hän pystynyt sotimaankaan enää tehokkaasti haavoituttuaan pahasti Porrassalmen taistelussa 1789. Katariina II lahjoitti hänelle tuhat kultadukaattia, kartanon ja viisisataa maaorjaa.
Elämänvaiheet > Böömin vuodet

Sodan päätyttyä Sprengtporten ajautui epäsuosioon Ruotsin tuomittua hänet maanpetturiksi ja Katariina II:n petyttyä Sprengtportenin kyvyttömyyteen kääntää suomalaiset puolelleen. Seuraavien viiden vuoden ajaksi 1793–1798 hän lähti Venäjältä ja vietti ajan Teplicessä, Böömissä, missä hän oli säännöllisessä yhteydessä kreivi Joseph Karl von Waldsteinin kirjastonhoitajana toimineen Giacomo Casanovan kanssa.
Elämänvaiheet > Epäonnistumisia, kuolema unohdettuna

Venäjän keisari Paavali I tarvitsi Sprengtportenin palveluksia Napoleonin kanssa vuonna 1800 Maltan ritarikunnasta ja vankien vaihdosta käydyissä neuvotteluissa. Paavalin kuoleman jälkeen hän jäi jälleen hovin epäsuosioon, kunnes hänet kutsuttiin palvelukseen 1808 ennen sodan alkamista Ranskan kanssa. Sprengtporten laati Suomen sotaa varten Suomen valtaamiseksi ensimmäisen hyökkäyssuunnitelman, jota pienin muutoksin alettiinkin toteuttaa 21. helmikuuta 1808 alkaen talvihyökkäyksenä.
On väitetty, että Sprengtportenin itsenäisyysajatusten muisto eli Viaporin upseeriston keskuudessa ja siten vaikutti Suomen sodassa linnoituksen antautumiseen. Perinteisesti antautumisen syinä on kuitenkin pidetty komendantti Carl Olof Cronstedtin tappiomielialaa, Viaporin eristyneisyyttä, upseeriston venäläisiltä saamia lahjuksia ja linnoituksen saamaa vääristeltyä informaatiota, jonka mukaan Ruotsin maa-armeija olisi jo tuhoutunut.
Sprengtporten nimitettiin ensimmäiseksi Suomen kenraalikuvernööriksi 1. joulukuuta (J: 19. marraskuuta) 1808 kreivin arvolla. Hän ei enää saavuttanut suomalaisten suosiota, vaan monet pitivät häntä maanpetturina. Tästä syystä Sprengtporten erosi kenraalikuvernöörin virasta jo seuraavana vuonna. Ero myönnettiin 28. (16.) toukokuuta 1809 ja astui voimaan 17. (5.) kesäkuuta, jolloin hänen seuraajakseen määrättiin Michael Barclay de Tolly.
Porvoon valtiopäiville Sprengtporten kuitenkin osallistui. Viimeiset kymmenen vuottaan hän vietti eläkkeellä ja kuoli lopulta suomalaisten vieroksumana ja unohdettuna Pietarissa.
Professori Kimmo Katajala toteaa vuonna 2005, ettei Sprengtportenista ole kirjoitettu tieteelliset mitat täyttävää elämäkertaa. Sakari Kuusen kirjoittama elämäkerta perustuu aiemmin julkaistuun painettuun aineistoon. Toimittaja Tuomas Keskisen Haavekuva on journalistinen näkemys kohteesta kollaasimaisesti suomennettujen dokumenttikatkelmien kautta. Se toistaa kaanonissa kansallisen historiankirjoituksen kliseitä ja sai aikansa historiantutkijapiireissä viileän vastaanoton. Ruotsalaisen Stig Ramelin elämäkerrasta puuttuu viitteistys, eikä tietojen todenperäisyyttä voi tarkistaa. Katajalan mukaan se on kuitenkin siihenastisista paras.
Elämänvaiheet > Hautapaikka

Georg Magnus Sprengtporten kuoli 13. lokakuuta 1819 Pietarissa. Hänet on haudattu Pietarissa sijaitsevalle Smolenskin luterilaiselle hautausmaalle.
Tunnustukset > Ritarikunnat

Miekkaritarikunta 1. luokan ritariristi (23.11.1767)
Pyhän Annan ritarikunta (21.4.1789)
Pyhän Johanneksen Jerusalemin suurristin ritarikunta (20.9.1800)
Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunta (11.7.1801)
Tunnustukset > Arvonimet ja nimitykset

Venäjän valtakunnan paroni (26.11.1788)
Suomen suuriruhtinaskunnan kreivi (7.7.1809)
Tunnustukset > Postimerkki

Sprengtportenista julkaistiin vuonna 2009 postimerkki. Suomen postin Porvoon valtiopäivien 200-vuotismuistoksi julkaiseman pienoisarkin muut hahmot olivat Aleksanteri I, Carl Erik Mannerheim ja Gustaf Mauritz Armfelt.
Muistomerkit

Sprengtportenin muistokivet sijaitsevat Kuopion satamapuistossa (ennen Kuopion Tuhkaniemi). Taiteilija Jaakko Rönkkö suunnitteli vuonna 1993 Sprengtportenin perhepuistoksi nimetyn satamapuiston osan ja muistokiven, jossa lukee: Itsenäisyyden uranuurtaja, Suomen tasavallan ensimmäisen perustuslakiehdotuksen laatija Yrjö Maunu Sprengtporten 16.8.1740 – 13.10.1819. Satamatoimiston lähellä on toinenkin, Kuopion kadettipiirin vuonna 1980 paljastama muistokivi Sprengtportenin kunniaksi: Suomen ensimmäinen kadettikoulu aloitti toimintansa tällä paikalla Kustaa III:n käskystä 1.8.1780. Constantem decorat honor (myös Kadettioppilaskunnan motto). Kuopion kadettipiiri 1.8.1980.
Muotokuvagalleria

Sprengtportenin muotokuva vuoden 1906 kirjasta Suomen historia.
Carl Fredrich Branderin maalaus vuodelta 1770.
Louis Sparren lyjykynäpiirros.
Tuntemattoman taiteilijan teos.
Georg Johann Heitmanin tekemä muotokuva.
Kirjallisuutta

Vainio-Korhonen, Kirsi: Sophie Creutzin aika: Aateliselämää 1700-luvun Suomessa.  (keskeinen teema Creutzin suhde Sprengtporteniin)  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2008.  ISBN 978-952-222-011-0
Saarenheimo, Eero: Casanova ja Sprengtporten. Kirjastonhoitajan ja kenraalin yhteiset vuodet.  Helsinki:  Tammi, 2006.  ISBN 951-31-3571-3
Ramel, Stig: Yrjö Maunu Sprengtporten. Maanpetturi ja patriootti.  (suom. Iiro Kuuranne)  Otava, 2005.  ISBN 951-1-19074-1
Keskinen, Tuomas: Haavekuvani: Yrjö Sprengtportenin elämä 1740–1819.  Otava, 1983.  ISBN 951-1-07119-X
Kuusi, Sakari: Yrjö Maunu Sprengtporten.  Gummerus, 1971.  ISBN 951-20-0642-1
Koskinen, Yrjö: Yrjö Maunu Sprengtporten'ista ja Suomen itsenäisyydestä.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1870.
Lappalainen, Wolke, Pylkkänen: Suomen sodan historia 1808–1809.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura / Karttakeskus, 2008 (suom.kiel.).  ISBN 978-951-593-197-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Georg Magnus Sprengtporten Wikimedia Commonsissa
Sprengtportenin muistokivet (kuvat) Pohjois-Savon muistin sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Syrjö, Veli-Matti: / Sprengtporten, Georg Magnus (1740–1819) Kansallisbiografia-verkkojulkaisu. 1.2.2000. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Sprengtporten, Göran Magnus (ruotsiksi) Biografiskt lexikon för Finland
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Ruotsin valta Gustav Friedrich von Rosen | Suomen kenraalikuvernööri 1808-1809 | Seuraaja: Michael Andreas Barclay de Tolly |
| n k Suomen kenraalikuvernöörit |
| --- | --- | --- |
| Ruotsin aika (1595–1809) |  Bielke (1623–1631)  Oxenstierna (1631–1633)  Brahe (1637–1641 ja 1648–1654)  H. Fleming (1664–1669)  Nieroth (1710–1712)  Douglas (1717–1721)  von Campenhausen (1742–1743)  von Rosen (1747–1753)  |  |
| Suomen suuriruhtinaskunta (1809–1917) |  Sprengtporten (1808–1809)  Barclay de Tolly (1809–1810)  vt. Armfelt (1812–1813)  Steinheil (1810–1823)  Zakrevski (1824–1831)  Menšikov (1831–1855)  vt. Thesleff (1833–1847)  von Berg (1855–1861)  Rokassovski (1861–1866)  Adlerberg (1866–1881)  Heiden (1881–1897)  vt. Gontšarov (1897–1898)  Bobrikov (1898–1904)  vt. Turbin (1904)  Obolenski (1904–1905)  Gerard (1905–1908)  von Boeckmann (1908–1909)  Seyn (1909–1917)  vt. Lipski (1917)  Stahovitš (1917)  Nekrasov (1917)  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat  Vatikaani 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  SNAC  IdRef
Behm (laulaja)

| Behm |
| --- | --- |
 Behm esiintymässä Ruisrockissa vuonna 2022.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Rita Marketta Behm
Syntynyt: 26. lokakuuta 1994 (ikä 30) Hollola
Muusikko
Taiteilijanimi:  Behm
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2016–
Tyylilajit:  pop
Soittimet:  laulu, piano, kitara
Levy-yhtiöt:  Warner Music Finland
Palkinnot
 Iskelmä Gaala 2021: Vuoden tulokas, vuoden iskelmä (”Hei rakas”), vuoden naisartisti, vuoden albumi (Draaman kaari viehättää)  Emma-gaala 2021: Vuoden artisti, vuoden albumi (Draaman kaari viehättää), vuoden tulokas, vuoden biisi (”Hei rakas”), vuoden pop, Vuoden kotimainen artisti -yleisöäänestys ja vuoden myydyin kotimainen albumi (Draaman kaari viehättää).  Emma-gaala 2022: Vuoden myydyin kotimainen albumi (Draaman kaari viehättää)  Vuoden biisi 2020, Suomen Musiikinkustantajat ry. 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Rita Marketta Behm (s. 26. lokakuuta 1994 Hollola) on suomalainen laulaja-lauluntekijä, joka käyttää taiteilijanimenään sukunimeään. Lisäksi Behm tuottaa itse omaa musiikkiaan. Hän on myös kirjoittanut kappaleita muille artisteille. Behmin esikoisalbumi Draaman kaari viehättää julkaistiin vuonna 2020 ja se rikkoi useita ennätyksiä. Se on ensimmäinen albumi, joka on ollut vuoden myydyin Suomessa kaksi vuotta putkeen. Albumin jokainen kappale on ylittänyt vähintään kultarajan ja ”Hei rakas” -debyyttisinglen lisäksi siltä on noussut radioykköseksi myös kappaleet ”Frida” ja ”Lupaan”. Albumi palkittiin historiallisesti kahdeksalla Emma-palkinnolla.
Behmin toinen studioalbumi Merkittävät erot julkaistiin vuonna 2023.
Behm näyttelee pääosaa elokuvassa Anna minun rakastaa enemmän vuonna 2025.
Yksityiselämä

Behm kävi lapsena muutaman vuoden pianotunneilla, mutta ei ikinä oppinut nuotteja. Hän soittaa edelleen pianoa korvakuulolta. Behm ei ole pianotunteja lukuun ottamatta opiskellut musiikkia missään ja on muusikkona itseoppinut.
Koulutukseltaan Behm on kokki. Hän teki osa-aikaisen baristan töitä kevääseen 2020 asti.
Behm oli kihloissa vuosina 2022–2023 kirjailija Miki Liukkosen kanssa.
Diskografia > Studioalbumit

Draaman kaari viehättää (2020)
Merkittävät erot (2023)
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Hei rakas” | 2019 | 1 | 1 | Draaman kaari viehättää |
| ”Tivolit” | 2020 | 2 | 13 | Draaman kaari viehättää |
| ”Frida” | 2020 | 1 | 1 | Draaman kaari viehättää |
| ”Lupaan” | 2020 | 2 | 1 | Draaman kaari viehättää |
| ”Life (Sun luo)”  (Cledos & Behm) | 2021 | 2 | 23 | — |
| ”Ethän tarkoittanut sitä” | 2022 | 2 | 8 | Merkittävät erot |
| ”Sata vuotta” | 2023 | 1 | 2 | Merkittävät erot |
| ”Viimeinen tanssi”  (Behm & Olavi Uusivirta) | 2023 | 2 | 1 | Merkittävät erot |
| ”Tunnista tuntiin”  (Ege Zulu & Behm) | 2024 | 1 | 7 | — |
Diskografia > Muut listasijoitukset

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Päästä varpaisiin” | 2020 | 4 | – | Draaman kaari viehättää |
| ”Minä vai maailma” (feat. Keko Salata) | 2020 | 5 | – | Draaman kaari viehättää |
| ”Yhtä vaille kaksi” | 2020 | 7 | – | Draaman kaari viehättää |
| ”Unia” | 2020 | 11 | – | Draaman kaari viehättää |
| ”Apokalyptinen häpeä” | 2020 | 12 | – | Draaman kaari viehättää |
| ”Riipun” | 2020 | 15 | – | Draaman kaari viehättää |
| ”Syntymäpäivä! (Vielä krran jee)” | 2023 | 4 | 1 | Merkittävät erot |
| ”Sinä lähdet, minä jään” | 2023 | 9 | – | Merkittävät erot |
| ”Tylsät ihmiset” | 2023 | 13 | – | Merkittävät erot |
| ”Polvet edellä puimuriin” | 2023 | 19 | – | Merkittävät erot |
| ”Egokatastrofi” | 2023 | 20 | – | Merkittävät erot |
| ”Auringon suutelema” | 2023 | 22 | – | Merkittävät erot |
| ”Punaisia neilikoita” | 2023 | 29 | – | Merkittävät erot |
Diskografia > Vierailijana

| Vuosi | Artisti | Kappale | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Pikku G | ”Solmussa” |  |
| 2018 | Ollie | ”Valot” |  |
| 2018 | edi | ”Pahoja tapoja” |  |
| 2019 | Keko Salata | ”Vanha” |  |
| 2019 | Keko Salata | ”Tavallinen” |  |
| 2021 | Cledos | ”Life (Sun luo)” |  |
| 2024 | Ege Zulu | ”Tunnista tuntiin” |  |
SARS-CoV-2

| SARS-CoV-2 |
| --- | --- |
 Yhdysvaltain tautiviraston (CDC) laatima mallikuva SARS-CoV-2:sta.
Virusten luokittelu
Ryhmä::  Virukset
Kunta::  Riboviria
Lahko::  Nidovirales
Heimo::  Coronaviridae Koronavirukset
Alaheimo::  Coronavirinae
Suku::  Betacoronavirus
Laji::  Betacoronavirus pandemicum
Katso myös
   SARS-CoV-2 Wikispeciesissä   SARS-CoV-2 Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
SARS-CoV-2:ia. Väritetty läpäisyelektronimikroskooppikuva.
SARS-CoV-2 (lyhenne englanninkielisistä sanoista severe acute respiratory syndrome coronavirus 2, suom. vakava akuutti hengitystieoireyhtymä -koronavirus 2, aiemmin 2019-nCoV) on Kiinan Wuhanista 7. tammikuuta 2020 ensi kerran eristetty koronavirus, joka aiheuttaa COVID-19 nimisen taudin. Virus on aiheuttanut vuoden 2019 lopussa alkaneen SARS-CoV-2-pandemian. SARS-CoV-2 on positiivisjuosteinen RNA-virus eli ssRNA(+)-virus ja beetakoronavirus. SARS-CoV-2:n perimä on samankaltainen SARS:ia aiheuttavan koronaviruksen (SARS-CoV) kanssa.
Nimet

Virusta on kutsuttu muun muassa nimillä Wuhanin koronavirus, Wuhanin nuha, uusi koronavirus tai yleisesti vain koronavirukseksi.
2019-nCo-virus eli 2019-nCoV (eng. 2019-novel coronavirus, "2019 uusi koronavirus") oli Maailman terveysjärjestö WHO:n aluksi suosittelema väliaikainen nimi virukselle. Nimeämisessä WHO:n pyrkimyksenä oli välttää paikannimiä, jotta nimi ei leimaisi mitään ihmisryhmää. 11. helmikuuta 2020 WHO antoi viruksen aiheuttamalle taudille nimen COVID-19 (eng. coronavirus disease 2019, "koronavirustauti 2019"). Samana päivänä Kansainvälinen virusluokituskomitea ICTV antoi virukselle uuden nimen, SARS-CoV-2 (eng. severe acute respiratory syndrome coronavirus 2, "SARS-koronavirus 2"), jota komitea suosittelee käytettävän nimen 2019-nCoV sijaan. Nimi tulee viruksen perimän samankaltaisuudesta SARS:ia aiheuttavan koronaviruksen (SARS-CoV) kanssa. ICTV vaihtoi SARS-CoV-2:n nimen elokuussa 2023 ja antoi uudeksi lajinimeksi Betacoronavirus pandemicum.
Alkuperä

The Wall Street Journalin mukaan kolme Kiinan Wuhanissa sijaitsevan virologisen instituutin tutkijaa hakeutui marraskuussa 2019 sairaalaan oireiden vuoksi, jotka olivat samoja kuin SARS-CoV-2-viruksen aiheuttamat. Ensimmäinen diagnosoitu koronavirustapaus vahvistettiin Wuhanissa seuraavan kuukauden 8. päivänä, mutta koronaviruksen oli täytynyt kiertää sitä ennen alueella joitakin viikkoja. Kiinan viranomaiset ilmoittivat myöhemmin, että varhaisin tunnettu tartunta olikin ilmennyt jo 17. marraskuuta.
Alkuperä > Laboratoriohypoteesi

Wuhanissa sijaitsevan virologisen instituutin tutkimuslaboratorioissa ympättiin vuonna 2019 lepakoiden koronaviruksiin uusia piikkiproteiinisia geenejä, minkä jälkeen tutkittiin, millaisen taudin ne aiheuttivat humanisoiduissa hiirissä. Laboratorion tutkijat kertoivat löytäneensä yli sata uutta hyvin paljon SARSia muistuttavaa virusta, jotka kykenivät tarttumaan ihmisiin. Yhdysvaltalaisviranomaiset olivat havainneet tarkastuskäyntinsä yhteydessä, ettei kyseisen laboratorion henkilökunta ollut riittävän perehtynyttä turvatoimiin, joiden tarkoitus on varmistaa, etteivät virukset pääse tarttumaan ihmisiin. Asiaa on ollut kuitenkin vaikea selvittää tarkemmin, koska Kiina ei ole suostunut laboratorion työntekijöiden haastatteluihin, eikä instituutti ole luovuttanut tietokantojaan.lähde?
Tutkimushanketta rahoittaneen yhdysvaltalaisen Eco Health Alliancen johtaja Peter Daszak järjesti pandemian alussa Lancet-tiedelehteen 27 tutkijan kannanoton, jossa niin sanottu laboratoriohypoteesi eli teoria siitä, että Covid-virus olisi levinnyt wuhanilaisiin  esimerkiksi virologisen instituutin työntekijöiden kautta, leimattiin höyrypäiseksi salaliittoteoriaksi. Facebook ryhtyi sensuroimaan tämän johdosta aiheeseen liittyvää keskustelua, eivätkä teoriasta kiinnostuneet tutkijat uskaltaneet käsitellä aihetta leimautumisen pelossa. Toukokuussa 2021 Science-lehdessä julkaistiin kuitenkin vetoomus SARS-CoV-2:n alkuperää koskevan perusteellisen selvityksen käynnistämiseksi, jossa tutkittaisiin puolueettomasti myös sitä mahdollisuutta, että kyseessä olisi laboratoriokarkulainen. Vetoomuksen allekirjoittajat ovat mikrobiologian ja epidemiologian tutkijoita muun muassa Yalen, Stanfordin ja Baselin yliopistoista. Vetoomuksessa on 18 allekirjoittajaa.
Saksan ulkomaantiedustelupalvelu BND arvioi vuonna 2020, että pandemian aiheuttanut koronavirus vapautui vahingossa 80–90 prosentin todennäköisyydellä Wuhanin virologian instituutin laboratoriosta. Kiinalaislaboratoriossa oli tehty riskialttiita kokeita, joissa viruksia muokattiin helpommin leviäviksi. Laboratoriossa oli myös rikottu useita turvallisuussääntöjä.
The Sunday Times päätyi siihen tulokseen, että SARS-CoV-2-virus todennäköisesti karkasi Wuhanin virologisesta instituutista, jossa kehitettiin armeijan rahoituksella sekä rokotteita että virusmuunnoksia eli biologisia aseita. Vuonna 2016 tutkijat löysivät Yunnan-maakunnan kaivosluolasta uudenlaisia, tappavia koronaviruksia ja salasivat tiedon löydöstä. Sen jälkeen salaisessa ohjelmassa pyrittiin kehittämään herkemmin tarttuvia koronaviruksia. Onnettomuuden seurauksena virus pääsi leviämään laboratoriosta.
CIA on aiemmin sanonut, ettei sillä ole tarpeeksi tietoa viruksen alkuperästä, mutta Donald Trumpin nimitettyä virastolle uuden johtajan, CIA ilmoitti, että koronavirus on todennäköisesti levinnyt kiinalaisesta laboratoriosta. Myös FBI ja Yhdysvaltain energiaministeriö arvelevat pandemian alkulähteen olevan laboratoriovuodossa, mutta muut virastot eivät ole samaa mieltä, vaan kannattavat luontaisen leviämisen hypoteesia.
Alkuperä > Luontaisen leviämisen hypoteesi

Julkisuudessa suositun teorian mukaan koronavirus olisi siirtynyt ihmiseen lepakoista jonkin välittäjäeläimen kautta. Välittäjäeläintä ei ole kuitenkaan saatu selville. Erääksi mahdolliseksi väli-isännäksi on esitetty jotakin muurahaiskäpylajia.
Jos virus on syntynyt luontaisen evoluution kautta, sen on täytynyt levitä hyvin nopeasti eläimistä ihmisiin. Syynä on se, että epidemian levitessä ihmisistä vuoden 2020 tammikuun loppuun mennessä löydettyjen SARS-CoV-2-kantojen perimät olivat keskenään yli 99,9-prosenttisesti samankaltaisia vaikka koronavirusten tyypillinen mutaatiotaajuus on nopea eli 1/1000 mutaatiota per nukleotidi per vuosi.
Alkuperä > Muita hypoteeseja

Kiinassa on levitelty myös teoriaa, jonka mukaan SARS-CoV-2 ei olisikaan peräisin Wuhanista. Paikallisten asukkaiden keskuudessa on käsitys, että virus olisi tullut Wuhaniin siellä 18.–27. lokakuuta 2019 järjestettyjen Sotilasurheilun maailmankisojen (Military World Games) ansiosta. Virusta on kuitenkin saattanut olla Wuhanissa jo elokuussa 2019.
Toisissa teorioissa on esitetty, että virus olisi saapunut Kiinaan ulkomaisen pakasteruoan mukana. Tälle väittämälle ei ole kuitenkaan olemassa tieteellistä pohjaa. Helsingin yliopiston zoonoosivirologian professori Olli Vapalahden mukaan on ilmeistä, että virus lähti leviämään Wuhanista.
Tutkimus

SARS-CoV-2:n perimän selvittivät sekvensoimalla ensimmäisen kerran kiinalaiset tutkijat, ja se julkaistiin 12. tammikuuta 2020 GenBank-tietokannassa. Sekvensoitu virus eristettiin ensimmäisenä kiinalaismieheltä, joka oli 26.12.2019 hengenahdistuksen takia hakeutunut hoitoon Wuhanin keskussairaalaan. Mies oli aiemmin ollut töissä Wuhanin merieläimiä myyvällä torilla. Yksi ensimmäisistä tutkimuksista uuden viruksen aiheuttamasta taudista ja viruksen mahdollisesta alkuperästä julkaistiin Nature-tiedelehdessä 3.2.2020.
Kanadalaistutkijat ilmoittivat, että he onnistuivat eristämään ja kopioimaan viruksen maaliskuussa 2020.
Virus ylittää veri-aivoesteen ja vaikuttaa aivosoluihin. Tätä vaikutusta tutkitaan A. I. Virtanen -instituutissa Neurobiology of Disease -tutkimusryhmässä.
Virusmuunnokset

Kun SARS-CoV-2 leviää maailmalla, siitä kehittyy muunnoksia. Vuoden 2021 tammikuussa tunnetuimmat muunnokset Suomessa olivat Britannian virusmuunnos ja Etelä-Afrikan virusmuunnos. Britannian muunnos levisi nopeammin kuin alkuperäinen Wuhanista lähtenyt virustyyppi. Tätä muunnosta 20B/501Y.V1 tai B.1.1.7 epäiltiin myös tappavammaksi kuin Wuhanin virusta.
Etelä-Afrikassa tavattu virusmuunnos 20C/501Y.V2 tai B.1.351 oli vastustuskykyisempi rokotteille kuin alkuperäinen virusmuoto. Tämä viruslaji tarttuu Britanniankin virusta herkemmin. Keväällä 2021 löydettiin uusi Vietnamin muunnos, joka tarttuu helpommin kuin mikään muu virusmuunnos aikaisemmin. Vietnamin muunnos on kehittynyt Britannian virusmuunnoksesta.
Marraskuussa 2021 löydettiin uusi virusmuunnos Etelä-Afrikasta. WHO antoi variantti B.1.1.529 nimeksi Omicron. Omicronilla on paljon uusia mutaatioita ja WHO määritti variantin huolestuttavaksi.
Omicron-muunnos muuttui valtamuunnokseksi Skotlannissa muutamassa viikossa eristetyistä näytteistä. Sen nopeaa leviämistä ihmisten välillä sekä ihmisiin, joilla on immuunitunnistusta muita muunnoksia vastaan joko sairastetusta taudista tai rokotteista, edesauttavat runsaat mutaatiot tarttumiseen liittyvässä piikkiproteiinissa. Mutaatiot vaikuttavat Omicron-alavarianttien vasta-aineisiin sitoutuviin alueisiin ja tekevät niistä resistentimpiä muista muunnelmista jo saadulle immuniteetille. ACE2-reseptoriin sitoutuvassa domeenissa havaittiin myös mutaatioita. Myös "furin cleavage site"selvennä oli mutatoitunut, vaikuttaen virionien tehokkaampaan kokoamiseen tuottosolujen sisällä. Omicron-muunnoksen huomattiin suosivan enemmän endosomaalista invaasioreittiä, verrattaessa sitä Delta-muunnokseen, joka suosii solunpinnan invaasioreittiä. Tämä johtaa Delta- ja Omicron-muunnoksien eriävään taudinkuvaan, missä Delta aiheuttaa useammin keuhkotautia ja Omicron enemmän ylätieinfektioita johtuen näiden solutyyppien erillaisten reseptorien ekspressiosta. Tutkimuksessa huomattiin myös, että Delta-variantti luo solusitkosta kudoksessa, joka liittyy vakavaan koronatautiin. Omicron-muunnos ei tutkimuksessa osoittanut solusitkoksen luomiskykyä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SARS-CoV-2 Wikimedia Commonsissa
THL:n sivut uudesta koronaviruksesta (Arkistoitu – Internet Archive)
Koronaviruksen reaaliaikainen tartuntatilanne. Johns Hopkinsin yliopisto. (englanniksi)
Viral zone: SARS coronavirus 2 /Covid-19 genome expression (englanniksi)
| n k Koronaviruspandemia 2019– |
| --- | --- |
Virus:  SARS-CoV-2  koronavirukset 
Sairaus:  COVID-19  COVID-19-näytteenotto  rokote  COVID-19 eläimillä  COVID-19:n pitkäaikaiset ja pysyvät vaikutukset 
Suomessa:  koronaviruspandemia Suomessa  aikajana  toimenpiteet  strategia  etäopetus 
Muuta:  tapahtumahistoria  M/S Diamond Princess  Zhong Nanshan  infodemia  salaliittoteoriat  raskauden aikana  matkailijan koronatesti 
Muissa maissa:  Alankomaat  Argentiina  Belgia  Benin  Brasilia  Espanja  Fidži  Islanti  Intia  Iran  Italia  Itävalta  Japani  Kiina  Kreikka  Kolumbia  Meksiko  Norja  Papua-Uusi-Guinea  Peru  Pohjois-Korea  Puola  Ranska  Ruotsi  Saksa  Tanska  Taiwan  Tšekki  Turkki  Ukraina  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Yhdistynyt kuningaskunta  Yhdysvallat 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Tšekki 
Henkilöt:  Yle 
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q82069695  Wikispecies: Severe acute respiratory syndrome-related coronavirus 2  BioLib: 452475  EoL: 61004213  NCBI: 2697049  Plazi: 0382878D-FFFB-E849-B570-FDD812D497E2