stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kosso

| Kosso |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Kossot Hagenia
Laji::  abyssinica
Kaksiosainen nimi
 Hagenia abyssinica  (Bruce ex Steud.) J.F.Gmel. 
Synonyymit
 Banksia abyssinica  Brayera abyssinica  Brayera anthelmintica  Cusso abyssinica 
Katso myös
   Kosso Wikispeciesissä   Kosso Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kosso (Hagenia abyssinica) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja kossojen (Hagenia) sukuun kuuluva puulaji. Laji on ainoa suvussaan ja se on erityisen läheistä sukua ruohovartisille verijuurille (Agrimonia).
Kosso voi kasvaa 5–25 metriä korkeaksi. Sen kukat ovat punaiset, ja niitä pölyttävät mehiläiset. Kosso kasvaa luonnossa 2000–3000 metrin korkeudella merenpinnasta bambumetsävyöhykkeen yläpuolella. Luonnonvaraisena kossoa tavataan itäisessä Afrikassa Keski-Afrikan tasavallan ja Etiopian sekä Sambian ja Tansanian väliin jäävällä alueella.
Kossoa hyödynnetään lääkekasvina, koristekasvina, puutavarana sekä maanparannuksessa. Lääkekasvina kossoa on käytetty perinteisessä afrikkalaisessa lääketieteessä, vaikka suurina annoksina kosso voi aiheuttaa myrkytyksen tai jopa kuoleman. Kosson eri osia ja niistä valmistettuja juomia tai ruokia on käytetty eri sairauksien hoitoon. Muun muassa kukista valmistettua teetä on käytetty heisimatojen torjuntaan, ja veteen liuotettua hienonnettua kaarnaa on käytetty ripulin ja mahakipujen hoitoon. Koristekasvina kossoa kasvatetaan tropiikissa. Kosson kaarnaa voidaan käyttää tekstiilien värjäämiseen kellertäväksi tai punaiseksi.
Kirjanpainaja

| Kirjanpainaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 {{{status}}} 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Kärsäkäsmäiset Curculionoidea
Heimo::  Kärsäkkäät Curculionidae
Alaheimo::  Kaarnakuoriaiset Scolytinae
Suku::  Kirjanpainajat Ips
Laji::  typographus
Kaksiosainen nimi
 Ips typographus  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Kirjanpainaja Wikispeciesissä   Kirjanpainaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjanpainaja (Ips typographus) on noin puolen sentin mittainen kaarnakuoriainen. Se on taloudellisesti merkittävin kuusta vioittava runkotuholainen. Tuulenkaadoissa ja heikentyneissä pystypuissa lisääntyvät kirjanpainajat parveilevat touko-kesäkuussa, jolloin koiraat iskeytyvät puun paksun kaarnan alle ja houkuttelevat paikalle naaraita. Naaraat kaivertavat emokäytävänsä ja laskevat munat käytävän reunoille. Munista kuoriutuu toukkia, jotka nakertavat käytäviä ja lopulta koteloituvat. Koteloista kuoriutuvat aikuiset kirjanpainajat.
Kirjanpainajat saavat aikaan puiden nestevirtausten katkeamisen ja siten puiden heikkenemisen. Jos syömäkuvioita on laajasti puun rungon ympäri asti, puut kuolevat. Kirjanpainajien mukana puihin tulee myös sinistäjäsieniä, jotka osallistuvat yhdessä hyönteisen kanssa puun tappamiseen.
Keskeinen kirjanpainajien torjuntakeino on tuoreen, kuorellisen kuusipuutavaran ja tuulenkaatojen kuljettaminen metsästä pois ajoissa ennen hyönteisten lisääntymistä. Ellei puiden poistaminen ole mahdollista tulisi puutavara käsitellä kasvinsuojeluaineilla tai kuoria, peittää tai sadettaa kahden kuukauden ajan kesäkuun alusta lukien. Kirjanpainajatuhoja ehkäistään parhaiten istuttamalla sekametsää, missä lajeina on kuusen lisäksi myös mäntyä, metsähaapaa sekä koivua.
Kirjanpainajien saalistajia luonnossa ovat ainakin seuraavat: kennovaleskorpioni (Chernes cimicoides), Epuraea pygmaea, Medetera breviseta, Medetera dendrobaena, Medetera signaticornis, Nemosoma elongatum, kaitapehkiäinen (Nemozoma elongatum), hukkakartukas (Nudobius lentus), aitoliskokuntikas (Quedius plagiatus), havukaarniainen (Rhizophagus dispar), ruostekaarniainen (Rhizophagus ferrugineus), kämäräpihkalude (Scoloposcelis pulchella) ja isomuurahaiskuoriainen (Thanasimus formicarius).
Kirjanpainajan loisena esiintyy kirjanpainajakiilukainen (Tomicobia seitneri).
Aiheesta muualla

Metla: Kirjanpainaja (Ips typographus) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tomi Karttunen: Kirjanpainajariskin arviointi ja hallinta Helsingin kaupungin taajamametsissä, Helsingin yliopisto, Pro gradu-tutkielma, helmikuu 2014 (pdf)
UniProt, Taxonomy: Ips typographus (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Ips typographus (eight-toothed bark beetle) (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Ips typographus, the Spruce bark beetle (englanniksi)
Katujen Äänet

| Katujen Äänet |
| --- | --- |
 Katujen Äänet vuonna 2016.
Tiedot
Toiminnassa:  2010– 
Tyylilaji:  uusi aalto, punk
Kotipaikka:  Vantaa
Jäsenet:  Matias Kuusela, laulu & kitara  Jaakko Salo, basso  Joona Jokisaari, rummut  Lasse Laurila, kitara
Entiset jäsenet:  Dan Lindqvist, kitara (2010–2015)
Levy-yhtiö:  Airiston punk-levyt, 2012– Pop Antik Kustannus, 2012– Stupido Records, 2014–
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katujen Äänet on vuonna 2010 perustettu uuden aallon yhtye Vantaalta. Yhtyeen debyyttialbumi Sulle, joka yksin aina oot julkaistiin vuonna 2015.
Diskografia > Albumit

Sulle, joka yksin aina oot (2015,  Stupido Records)
Kaiken jälkeen (2021,  Stupido Records)
Diskografia > EP:t

Terveisiä lähiöön (2012,  Airiston punk-levyt)
Melkein 30 (2013,  Airiston punk-levyt)
Mikkeli-Vantaa EP (2016,  Pop Antik Kustannus)
Tornio/Tornion Tytöt 7" (2020,  Pop Antik Kustannus)
Diskografia > Omakustanteet

Katujen Äänet (2011)
Koko talvi sodassa, kyllä tytöt ymmärtää (2012)
Diskografia > Kokoelmilla

Eilinen on tänään (2013,  Stupido Records)
Kotiluoto

Kotiluoto
Saaren päärakennus
| --- | --- |
Sijainti:  Helsinki Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti
Pinta-ala:  0,031 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kotiluoto (ruots. Hemholmen) on Helsingissä Kallahdenselällä, Laajasalon itäpuolella sijaitseva Helsingin kaupungin omistama ulkoilusaari. Sen pinta-ala on noin 3,1 hehtaaria, pituus 290 metriä ja leveys 190 metriä. Saarella on vuonna 1920 valmistunut Toivo Robert Tikkasen suunnittelema kivirakenteinen huvila. Huvilan on aikanaan rakennuttanut insinööri Björn Runeberg. Päärakennus on nykyisin suojelukohde. Runebergin perilliset myivät saaren Helsingin kaupungille vuonna 1966.
Huvila rantoineen ja pihapiireineen on vuokrattu Helsingin navigaatioseuralle ja Itä-Helsingin Pursiseuralle. Rannassa on näiden seurojen jäsenille tarkoitettu laituri ja grillipaikka.
Saaren pohjoisella niemellä on kaikkien käyttöön veneiden kiinnittymisrenkaita.
Saarella on myös saunarakennus, jonka vuokraustoiminnasta vastaa Cardinal Marine -niminen yhtiö, joka huolehtii myös kuljetuksista saunalle.
Kirjallisuutta

Strang, Jan: Saaristounelmia Helsingissä – Vartiosaaren ja Helsingin itäsaariston pienten saarten historia.  Helsinki:  Antiikki-Kirja, 2016.  ISBN 978-951-98135-2-3.
Liimo

Liimo on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Kari Liimo (s. 1944), koripalloilija ja koripallovalmentaja
Martti Liimo (1941–1995), koripalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Liimo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koldingin kunta

| Koldingin kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Etelä-Tanskan alue
Keskustaajama:  Kolding
Hallinto:  
 – Pormestari:  Jørn Pedersen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  604,4 km²
Väkiluku:  93 193
 – Väestötiheys:  154,2 as./km²
 
 www.kolding.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kartta kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista.
Kolding on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 93 193 asukasta, ja sen pinta-ala oli 604,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Kolding.
Seurakunnat

Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (tansk. sogn). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
01: Viuf Sogn
02: Jordrup Sogn
03: Vester Nebel Sogn
04: Almind Sogn
05: Sønder Vilstrup Sogn
06: Lejrskov Sogn
07: Harte Sogn
08: Bramdrup Sogn
09: Eltang Sogn
10: Simon Peters Sogn
11: Sankt Nicolai Sogn
12: Nørre Bjert Sogn
13: Skanderup Sogn
14: Seest Sogn
15: Kristkirkens Sogn
16: Brændkjær Sogn
17: Vamdrup Sogn
18: Hjarup Sogn
19: Vonsild Sogn
20: Dalby Sogn
21: Sønder Bjert Sogn
22: Sønder Stenderup Sogn
23: Ødis Sogn
24: Taps Sogn
25: Vejstrup Sogn
26: Hejls Sogn
27: Stepping Sogn
28: Frørup Sogn
29: Tyrstrup Sogn
30: Aller Sogn
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Koldingin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Kolbäcksån

| Kolbäcksån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Västmanland, Taalainmaa
Maakunnat:  Västmanland, Taalainmaa
Kunnat:  Hallstahammar, Surahammar, Fagersta, Smedjebacken
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Norrströmin vesistö
Valuma-alue:  Kolbäckesånin valuma-alue
Pinta-ala:  3 115,32 km²  
Pääuoman pituus:  174 km 
Yhtyy:  Mälaren
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Leran, Smedjebacken 
 :  60.1462°N, 15.3587°E
Laskupaikka:  Freden, Hallstahammar 
 :  59.5175°N, 16.2768°E
Läpivirtausjärvet:  Åmänningen (en), Barken (d)
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  111 m  mpy.
Laskukorkeus:  0,7 m  mpy.
Korkeusero:  110,3 m
Pituus:  103 km  
Kaltevuus:  1,07 m/km
Keskiylivirtaama:  90 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  30,5 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  4,5 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Kolbäcksånin pääuoma on merkitty vahvistetulla viivalla kartan pohjoisosaa.
Kolbäcksån on Ruotsissa Taalainmaan Smedjebackenista alas Västmanlandin läänin Hallstahammariin virtaava 103 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Kolbäckesånin valuma-alueessa sen 174 kilometriä pitkään pääuomaan.

Kolbäcksån kuuluu Norrströmin vesistöön (vesistöaluetunnus 61), jonka valuma-alueen pinta-ala on 22 650 neliökilometriä (km²) ja jonka vesistöreitin pääuoman alaosaan kuuluvat esimerkiksi laskujoki Norrström, järvi Mälaren, Eskilstunaån ja järvi Hjälmaren. Kolbäcksån on vesistöreittinsä sivujoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 3 115 km² eli 13,8 % koko vesistöalueensa pinta-alasta. Se laskee Mälareniin Galtenin Fredenin lashteen Hallstahammarin kunnassa.
Vesivoimalaitoksia

Joen valuma-alueella sijaitsee 26 vesivoimalaitosta, joista 21 ovat pääuoman voimalaloita. Kolbäcksånissa on Västerkvarn, Sörstafors, Hallstahammar, Ålsätra, Surahammar, Ramnäs, Seglingsberg, Virsbo, Västanfors, Uddnäs, Fagersta, Semla, Smedjebacken, Morgårdshammar, Lernbo, Ludvika, Sunnansjö, Loforsen, Vännebo, Nyhammar ja Hellsjön. Voimaloiden yhteisteho on 58,2 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 203,5 gigawattituntia. Valuma-alueen sivu-uomissa vielä viisi voimalaa seuraavasti:
Botånissa on Nordansjö,
Finnbobäckenissa on Finnbokraft,
Larsboånissa on Saxehammar,
Lexenissa on Lexsjöbo ja
Tunkarlsbobäckenissa on Tunkarlsbo Kraft.
Näiden yhteiskapasiteetti on 0,4 megawattia ja vuosituotanto 1,0 gigawattituntia.
Aiheesta muualla

https://www.kulturarvstockholm.se/wp-content/uploads/2020/02/Vattenprojektet2011_58_Low.pdf
https://www.malaren.org/malaren/malaren-och-dess-naromrade/beskrivning-av-de-storre-vattendragen/kolbacksan/
http://www.sundbyberg.se/register/filedownload?documentId=415269&versionId=468046%5Bvanhentunut+linkki%5D
https://www.vattenmyndigheterna.se/download/18.5dda784b16d6ccd6b031151f/1569846139695/Norra%20%C3%96stersj%C3%B6n%20%C3%85tg%C3%A4rdsplan%20f%C3%B6r%20Kolb%C3%A4cks%C3%A5ns%20avrinningsomr%C3%A5de.pdf
https://www.lansstyrelsen.se/dalarna/tjanster/publikationer/2013/pm-201307-miljogifter-i-kolbacksans-avrinningsomrade.html
http://www.diva-portal.se/smash/get/diva2:863641/FULLTEXT01.pdf
http://info1.ma.slu.se/ima/publikationer/KB2000_0.pdf
https://pub.epsilon.slu.se/12591/7/eriksson_l_etal_150910.pdf
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kolbäcksån
Käännös suomeksi
Khaled Holmes

| Khaled Holmes |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. tammikuuta 1990 San Diego, Kalifornia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  191 cm
Paino:  145 kg
Pelipaikka:  sentteri
Pelinumero:  62
Pelaajaura
Seurat:  Indianapolis Colts
NFL-varaus:  121. varaus, 2013 Indianapolis Colts
Pääsarjaura:  2013–2015
Khaled Holmes (s. 19. tammikuuta 1990 San Diego, Kalifornia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan sentteri. Holmes on pelannut kaksi kautta NFL-liigan Indianapolis Coltsissa. Holmes ei ole pelannut kauden 2015 jälkeen.
Ura

Holmes pelasi lukiojalkapalloa Mater Dei High Schoolissa, samassa joukkueessa Matt Barkleyn kanssa. Barkley ja Holmes rekrytoitiin Etelä-Kalifornian yliopistoon yliopistosarjaan. Yliopistouransa hän aloitti sisempänä hyökkäyksen linjamiehenä, mutta siirtyi kaudelle 2011 sentteriksi.
Holmesin osakkeet hieman laskivat heikon viimeisen yliopistokauden takia, mutta lopulta hänet varattiin Indianapolis Coltsin organisaatioon neljännellä kierroksella, tilaisuuden 121. pelaajana. Holmes edusti Coltsia kahden kauden ajan. Kesällä 2016 Colts vapautti Holmesin sopimuksestaan.
Holmes teki sopimuksen Chicago Bearsin kanssa harjoituskauden ajaksi syksyllä 2016, mutta hän ei mahtunut joukkueen lopulliseen kokoonpanoon. Keväällä 2017 Holmes teki alustavan sopimuksen New York Giantsin kanssa, joka purettiin kesällä ennen harjoitusleirien alkua.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kotimaa (albumi)

| Kotimaa Katri Helena |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1981
 Tuottaja(t): Gugi Kokljuschkin, Veikko Samuli
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Scandia-Musiikki
Katri Helenan muut julkaisut
| Sydämeni tänne jää 1980 | Kotimaa 1981 | Minä soitan sulle illalla 1982 |
Kotimaa on Katri Helenan albumi, joka julkaistiin vuonna 1981.
Kappaleet

| --- | --- |
 A-puoli Altaelva – 3.58 (Rio Bravo, säv. Ralph Siegel, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)  Sydän kyllä neuvoo sen – 3.09 (I'll Never Be the One, säv. Dario Farina, Richard Palmer-James, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)  Avoin haava sydämen – 3.22 (Broken Hearts, säv. Tim Norell, Björn Håkansson, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)  Aika, jolloin kaikki on toisin – 3.35 (säv. Mick Hanian, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)  Hannele – 3.34 (Te amare, säv. Ortega-Heredia, Calderon, Bose]], san. Kaisu Liuhala, sov. Veikko Samuli)  Kotimaa – 3.18 (säv. Roni Kamras, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli) :  B-puoli Johnny Blue – 3.01 (säv. Ralph Siegel, san. Kaisu Liuhala, sov. Veikko Samuli)  On koti sulla – 3.45 (Innamorati, säv. Toto Cutugno, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)  On hienoa olla ihminen – 3.55 (Mama Lorraine, säv. Bernd Dietrich, Uwe Busse, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)  He rakastavat toisiaan – 3.30 (säv. ja sov. Veikko Samuli, san. Raul Reiman)  Rakkaus – 3.19 (Friday Night, säv. Tim Norell, Björn Håkansson, san. Raul Reiman, sov. Veikko Samuli)  Kehtolaulu – 3.25 (säv. Ville Koljonen, san. Juha Vainio, sov. Veikko Samuli)
Luettelo Tasmanian paikallishallintoalueista

Tasmanian paikallishallintoalueet
Luettelo Tasmanian paikallishallintoalueista käsittää Australian saariosavaltion Tasmanian paikallishallintoalueet (engl. Local Government Areas), joita on yhteensä 29.
| Nimi | Keskusta | Pinta-ala (km²) | Asukasluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Break O'Day | St Helens | &&&&&&&&&&&03525.08000003 525,8 | &&&&&&&&&&&06194.&&&&006 194 |
| Brighton | Brighton | &&&&&&&&&&&&0171.0260000171,26 | &&&&&&&&&&015460.&&&&0015 460 |
| Burnie | Burnie | &&&&&&&&&&&&0610.0960000610,96 | &&&&&&&&&&019329.&&&&0019 329 |
| Central Coast | Ulverstone | &&&&&&&&&&&&0933.090000933,09 | &&&&&&&&&&021355.&&&&0021 355 |
| Central Highlands | Hamilton | &&&&&&&&&&&07982.05000007 982,5 | &&&&&&&&&&&02262.&&&&002 262 |
| Circular Head | Smithton | &&&&&&&&&&&04897.01600004 897,16 | &&&&&&&&&&&07977.&&&&007 977 |
| Clarence | Clarence | &&&&&&&&&&&&0377.0950000377,95 | &&&&&&&&&&051852.&&&&0051 852 |
| Derwent Valley | New Norfolk | &&&&&&&&&&&04108.02700004 108,27 | &&&&&&&&&&&09704.&&&&009 704 |
| Devonport | Devonport | &&&&&&&&&&&&0111.0260000111,26 | &&&&&&&&&&024615.&&&&0024 615 |
| Dorset | Scottsdale | &&&&&&&&&&&03227.05800003 227,58 | &&&&&&&&&&&06827.&&&&006 827 |
| Flinders | Whitemark | &&&&&&&&&&&01996.06200001 996,62 | &&&&&&&&&&&&0776.&&&&00776 |
| George Town | George Town | &&&&&&&&&&&&0653.0440000653,44 | &&&&&&&&&&&06636.&&&&006 636 |
| Glamorgan Spring Bay | Triabunna | &&&&&&&&&&&02591.03700002 591,37 | &&&&&&&&&&&04190.&&&&004 190 |
| Glenorchy | Glenorchy | &&&&&&&&&&&&0121.0150000121,15 | &&&&&&&&&&044656.&&&&0044 656 |
| Hobart | Hobart | &&&&&&&&&&&&&077.091000077,91 | &&&&&&&&&&048703.&&&&0048 703 |
| Huon Valley | Huonville | &&&&&&&&&&&05507.03700005 507,37 | &&&&&&&&&&015140.&&&&0015 140 |
| Kentish | Sheffield | &&&&&&&&&&&01155.09700001 155,97 | &&&&&&&&&&&06086.&&&&006 086 |
| Kingborough | Kingston | &&&&&&&&&&&&0720.0100000720,1 | &&&&&&&&&&033893.&&&&0033 893 |
| King Island | Currie | &&&&&&&&&&&01095.07600001 095,76 | &&&&&&&&&&&01566.&&&&001 566 |
| Latrobe | Latrobe | &&&&&&&&&&&&0600.0450000600,45 | &&&&&&&&&&&09833.&&&&009 833 |
| Launceston | Launceston | &&&&&&&&&&&01413.06200001 413,62 | &&&&&&&&&&064193.&&&&0064 193 |
| Meander Valley | Westbury | &&&&&&&&&&&03330.04500003 330,45 | &&&&&&&&&&018888.&&&&0018 888 |
| Northern Midlands | Longford | &&&&&&&&&&&05136.05200005 136,52 | &&&&&&&&&&012228.&&&&0012 228 |
| Sorell | Sorell | &&&&&&&&&&&&0583.0680000583,68 | &&&&&&&&&&013194.&&&&0013 194 |
| Southern Midlands | Oatlands | &&&&&&&&&&&02615.04200002 615,42 | &&&&&&&&&&&06049.&&&&006 049 |
| Tasman | Nubeena | &&&&&&&&&&&&0660.0500000660,5 | &&&&&&&&&&&02355.&&&&002 355 |
| Waratah-Wynyard | Wynyard | &&&&&&&&&&&03531.04600003 531,46 | &&&&&&&&&&013708.&&&&0013 708 |
| West Coast | Zeehan | &&&&&&&&&&&09589.04200009 589,42 | &&&&&&&&&&&04678.&&&&004 678 |
| West Tamar | Beaconsfield | &&&&&&&&&&&&0691.0160000691,16 | &&&&&&&&&&021817.&&&&0021 817 |
Liina

Sanan liina eri merkityksiä:
pellava, paikoin suomen länsimurteissa (myös viron kielessä)
liina, pellavaista, hamppuista tai yleensä kasvikuituista kangasta
liina, männystä irrotettu pettu- eli nilalevy
vaatekappaleiden nimi (esiliina, kaulaliina, liinavaatteet, nenäliina)
liina, köyden tapaan käytettävä luja tekstiilinauha tai palmikoitu naru, esim. kuormaliina, heittoliina, ankkuriliina
Liina, naisen nimi
liinatukka eli vaaleat hiukset, blondi
hamppu suomen itämurteissa sekä itäisissä itämerensuomalaisissa kielissä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Liina”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kotimaan kasvot

| Kotimaan kasvot Suomen Laulu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Riihimäen varuskunnan kirkossa 30.1.–1.2.1998, 28.2.1998
 Julkaistu: 1998
 Tuottaja(t): Matti Apajalahti
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Suomen Laulun muut julkaisut
|   | Kotimaan kasvot  |   |
Kotimaan kasvot on sekakuoro Suomen Laulun vuonna 1998 julkaistu albumi, jolla on sekä maakuntalauluja että muita tunnettuja kuorolauluja. Kapellimestarina on Timo Nuoranne.
Levy on äänitetty Riihimäen varuskunnan kirkossa 30.1.–1.2.1998, 28.2.1998. Tuottaja: Matti Apajalahti.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Sovitus | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Maamme | Fredrik Pacius – J. L. Runeberg, suom. Paavo Cajander |  | 2.07 |  |  |  |  |  |
| 2. | Vårt Land | J. L Runeberg – J. L. Runeberg |  | 1.39 |  |  |  |  |  |
| 3. | Suomen lapsi | Fredrik Pacius – Z. Topelius, suom. Antti Tuokko |  | 2.47 |  |  |  |  |  |
| 4. | Hymni Suomelle | Fredrik Pacius – Z. Topelius, suom. Jalmari Finne |  | 1.35 |  |  |  |  |  |
| 5. | Suomen laulu | Fredrik Pacius – Emil v. Qvanten, suom. Taavi Hahl |  | 1.35 |  |  |  |  |  |
| 6. | Suomen laulu | Oskar Merikanto – Severi Nyman |  | 1.06 |  |  |  |  |  |
| 7. | Terve, Suomeni maa | Emil Genetz – P. J. Hannikainen |  | 2.06 |  |  |  |  |  |
| 8. | Kansalaislaulu | Trad., J. H. Erkko | Richard Faltin | 1.59 |  |  |  |  |  |
| 9. | Täällä Pohjantähden alla | Trad., Jaakko Juteini | Juha Vintturi | 3.09 |  |  |  |  |  |
| 10. | Oi, kallis Suomenmaa | Heikki Klemetti – Heikki Klemetti |  | 1.48 |  |  |  |  |  |
| 11. | Sun eestäs, Suomi | Leevi Madetoja – L. Onerva |  | 1.24 |  |  |  |  |  |
| 12. | Syntymämaa | Leevi Madetoja – L. Onerva |  | 2.28 |  |  |  |  |  |
| 13. | Laulu Satakunnalle | Toivo Kuula – Hjalmar Nortamo |  | 3.32 |  |  |  |  |  |
| 14. | Suomalainen rukous | Taneli Kuusisto – Uuno Kailas |  | 2.01 |  |  |  |  |  |
| 15. | Isänmaalle | Jean Sibelius – Paavo Cajander |  | 2.09 |  |  |  |  |  |
| 16. | Uusmaalaisten laulu | Jean Sibelius – Kaarlo Terhi |  | 2.14 |  |  |  |  |  |
| 17. | Varsinaissuomalaisten laulu | Toivo Louko – Väinö Kulo |  | 2.42 |  |  |  |  |  |
| 18. | Ålänningens sång | J. F. Hagfors – John Grandell |  | 2.53 |  |  |  |  |  |
| 19. | Satakunnan laulu | Aksel Törnudd – Aino Voipio |  | 1.45 |  |  |  |  |  |
| 20. | Hämäläisten laulu | Friedrich Silcher – J. H. Erkko | E. A. Hagfors | 3.13 |  |  |  |  |  |
| 21. | Kesäpäivä Kangasalla | Gabriel Linsen – Z. Topelius, suom. P. J. Hannikainen |  | 3.08 |  |  |  |  |  |
| 22. | Kymenlaakson laulu | Uuno Klami – Aukusti Simojoki | Heikki Halme | 4.23 |  |  |  |  |  |
| 23. | Savolaisen laulu | Karl Collan – A. Oksanen | Richard Faltin | 2.18 |  |  |  |  |  |
| 24. | Karjalaisten laulu | P. J. Hannikainen – P. J. Hannikainen |  | 2.51 |  |  |  |  |  |
| 25. | Keski-Suomen kotiseutulaulu | Ivar Widéen – Martti Korpilahti |  | 2.30 |  |  |  |  |  |
| 26. | Vaasan marssi | Karl Collan – Z. Topelius, suom. Alpo Noponen | P. J. Hannikainen | 1.46 |  |  |  |  |  |
| 27. | Keski-Pohjanmaa | Oskari Metsola | P. J. Hannikainen | 1.59 |  |  |  |  |  |
| 28. | Kymmenen virran maa | Oskar Merikanto – A. V. Koskimies |  | 2.09 |  |  |  |  |  |
| 29. | Nälkämaan laulu | Oskar Merikanto – Ilmari Kianto |  | 3.18 |  |  |  |  |  |
| 30. | Lapinmaa | Armas Maasalo – Maija Konttinen | Heikki Halme | 2.44 |  |  |  |  |  |
| 31. | Finlandia-hymni | Jean Sibelius – V. A Koskenniemi | Kalervo Tuukkanen | 2.17 |  |  |  |  |  |
Levyn kansivihossa ovat laulujen sanat.
Kirjallisuusvuosi 1818

Kirjallisuusvuosi 1818 käsittelee vuoden 1818 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Uppsalalainen professori Erik Gustaf Geijer kirjoitti Narvan marssiin ruotsinkieliset sanat Kaarle XII:n kuoleman satavuotisjuhlan kunniaksi.
Old Vic -teatteri aloitti toimintansa Lontoossa nimellä Royal Coburg Theatre.
Taiteilija Caspar David Friedrich maalasi teoksen Der Wanderer über dem Nebelmeer (Vaeltaja sumumeren yllä). Siitä muodostui romantiikan taidesuunnan tunnus.
Suomalainen tutkimusmatkailija Arvid Adolf Etholén aloitti monivuotisen matkan Tyynellämerellä.
Filosofi Arthur Schopenhauerin pääteosta Die Welt als Wille und Vorstellung ei ilmestymisensä jälkeen myyty vuoden aikana yhtään kappaletta.
Julkaisuja

Jane Austen – Northanger Abbey ( suom. 1953 Neito vanhassa linnassa ja 1999 Northanger Abbey)
Jane Austen – Persuasion ( suom. Viisasteleva sydän, 1951)
Giambattista Bodoni – Manuale tipografico (typografian perusteos)
Arthur Schopenhauer – Die Welt als Wille und Vorstellung (filosofin pääteos)
Mary Shelley – Frankenstein; or, the Modern Prometheus