stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
AS Roma
Aiheesta muualla

Seuran viralliset sivut (italiaksi) (englanniksi)
Seuran kannattajien sivut (italiaksi)
AS Roman uutissivut Paitsiossa (Arkistoitu – Internet Archive)
Ultras AS Roma - Videoblog
AS Roma -esittely Urheiluviikosta (Arkistoitu – Internet Archive)
Serie A 2024–2025
Atalanta |  Bologna |  Cagliari | Como |  Empoli |  Fiorentina |  Genoa |  Inter |  Juventus |  Lazio |
  Lecce |  Milan | Monza |  Napoli |  Parma |  Roma |  Torino |  Udinese | Venezia |  Verona
Henry Gibson

| Henry Gibson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1935 Germantown, Pennsylvania, Yhdysvallat
Kuollut: 14. syyskuuta 2009 (73 vuotta) Malibu, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Lois Joan Geige (1966–2007)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1963–2008
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Henry Gibson (21. syyskuuta 1935 Germantown, Pennsylvania, Yhdysvallat – 14. syyskuuta 2009 Malibu, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja lauluntekijä, joka tunnettiin Rowan and Martin's Laugh-In -ryhmän jäsenenä ja tuomari Clark Brownin roolista Boston Legal -televisiosarjassa. Hän esitti musikaalielokuvassa Blues Brothers (1980) Illinoisin natsipuolueen johtajaa.
Anna Rastas

Anna Rastas (s. Helsinki) on suomalainen kulttuurintutkija, yhteiskuntatieteilijä ja tietokirjailija, joka on tutkinut erityisesti rasismia ja  monikulttuurisuus-kysymyksiä. Hän on erikoistunut etnografisiin, osallistaviin ja toimintatutkimusmenetelmiin. Rastas on toiminut myös vuosia pakolais- ja maahanmuuttajatyössä sekä maahanmuuttajatyöhön, monikulttuurisuuteen, rasismin ja antirasismiin liittyvien aiheiden opettajana ja kouluttajana. Lisäksi Rastas on toiminut erilaisissa lastensuojelu- ja ihmisoikeusjärjestöjen antirasistisissa verkostoissa.
Rastas suoritti yhteiskuntatieteiden maisterin tutkinnon Tampereen yliopistossa, ja hän on työskennellyt siellä yhteiskuntatieteiden tiedekunnassa sekä sosiologian ja sosiaalipsykologian laitoksella muun muassa tutkijana, akatemiatutkijana, kollegiumtutkijana, tuntiopettajana sekä sosiaaliantropologian vs. yliassistenttina ja määräaikaisena professorina. Rastas on myös luennoinut ja ollut vierailevana tutkijana ulkomaisissa yliopistoissa muun muassa Hollannissa, Yhdysvalloissa ja Etelä-Afrikassa. Rastaan väitöskirjatutkimus "Rasismi lasten ja nuorten arjessa. Transnationaalit juuret ja monikulttuuristuva Suomi  (Racism in the everyday life of children and young people. Transnational roots and multicultural Finland in the making)" käsittelee rasismin kokemuksia Suomessa lasten ja nuorten arjessa. Väitöksensä jälkeen hän on tutkinut muun muassa afrikkalaisten diasporaa, museoita ja kirjallisuutta. Anna Rastas on julkaissut yli 30 vertaisarvioitua tieteellistä artikkelia.
Vuosina 2004−2007 Rastas kuului Nuorisotutkimus-lehden toimituskuntaan. Rastas on esiintynyt laajasti julkisuudessa rasismiin ja muun muassa kansainväliseen adoptioon liittyvissä kysymyksissä. Vuonna 2007 Rastas työryhmineen sai Koneen Säätiöltä 174 444 euron apurahan Tietokirjojen Afrikka Suomessa -tutkimushankkeelle. Vuonna 2015 Rastas oli mukana käsikirjoittamassa ja toteuttamassa laajaa Euroopan unionin Kotouttamisrahaston, Ulkoasiainministeriön ja Koneen Säätiön rahoittamaa Afrikka Suomessa näyttelyhanketta Työväenmuseo Werstaalla Tampereella. Suomen Akatemia myönsi Rastaan afrikkalaisten diasporaa ja museoita käsittelevälle "Rethinking diasporas, redefining nations. Representations of African diaspora formations in museums and exhibitions" -hankkeelle rahoituksen vuosille 2015-2020.
Teoksia

Anna Rastas: Rasismi lasten ja nuorten arjessa : transnationaalit juuret ja monikulttuuristuva Suomi.  (Väitöskirja)  Tampere University Press, Nuorisotutkimusverkosto, 2007.  ISBN 978-951-44-6946-6
Teoksia > Toimittajana

Anna Rastas: Kaikille lapsille. Lastenkirjallisuus liikkuvassa, monikulttuurisessa maailmassa.  Suomen Kirjallisuuden Seura, 2013.  ISBN 9789522224286
Suvi Keskinen, Anna Rastas, Salla Tuori: En ole rasisti, mutta… Maahanmuutosta, monikulttuurisuudesta ja kritiikistä.  Vastapaino, 2009.  ISBN 978-951-768-248-0
Rastas, Anna & Huttunen, Laura & Löytty, Olli (toim.): Suomalainen vieraskirja: Kuinka käsitellä monikulttuurisuutta.  Tampere:  Vastapaino, 2005.  ISBN 951-768-176-3
Anna Rastas (toim.): Kaiken maailman kokkeja : Tampereen vastaanottokeskuksen keittokirja.  Tampereen vastaanottokeskus, Tampereen kaupungin sosiaali- ja terveystoimi, 1998.  ISBN 952-90-9753-0
Teoksia > Artikkeleita

Marko Lamberg, Ulla Piela ja Hanna Snellman: Satunnaisesti Suomessa. Kalevalaseuran vuosikirja 97, s. 86–103.  (Anna Rastas, Leena Pelkokangas: Rosan jäljillä kolmella mantereella. Tulkintoja ylirajaisuudesta ja muuttuvasta suomalaisuudesta)  Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2018.  ISBN 978-951-858-005-1
Jukka Jouhki ja Tytti Steel: Etnologinen tulkinta ja analyysi. Kohti avoimempaa tutkimusprosessia, s. 125–164.  (Anna Rastas: Toimijuus edellä. Näyttely analyysina yhteisöistä ja kulttuurisista muutoksista)  Ethnos-toimite 18. Suomen kansatieteilijöiden yhdistys Ethnos ry, 2016.  ISBN 978-952-68509-0-0
Anna Simola ja Anna Rastas: ”Jos rohkenen sanoa...” Voiko ihonväristä puhua edistämättä rasismia?  (Teoksessa Journalismikritiikin vuosikirja 2008, Maarit Jaakkola (toim.))  Journalismin tutkimusyksikkö, 2008.  ISSN 1797-6014
Anna Rastas: Katseilla merkityt, silminnähden erilaiset. Lasten ja nuorten kokemuksia rodullistavista katseista. Nuorisotutkimus, 2002, s. 3–17.
Anna Rastas: Miksi rasismin kokemuksista on niin vaikea puhua? s. 33–55.  (Teoksessa Puhua vastaan ja vaieta. Neuvottelu kulttuurisista marginaaleista, Jokinen Arja, Huttunen Laura, Kulmala Anna (toim.))  Gaudeamus, 2004.
Aiheesta muualla

Academia, Anna Rastaan tieteellisiä artikkeleita
Tampereen yliopisto, Anna Rastaan henkilöprofiili
Anna Rastaan kotisivut
Arwo Mikkonen

| Arwo Mikkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Tapani Arvo Mikkonen
Syntynyt: 12. toukokuuta 1954 Tampere
Kuollut: 24. helmikuuta 1986 (31 vuotta) Tampere
Muusikko
Taiteilijanimi:  Arwo Mikkonen 
Tyylilajit:  rock, suomirock, hard rock
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Popeda
Levy-yhtiöt:  Poko Rekords
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tapani Arvo ”Arwo” Mikkonen (12. toukokuuta 1954 Tampere – 24. helmikuuta 1986 Tampere) oli suomalainen muusikko, joka muistetaan parhaiten Popedan alkuperäisenä kitaristina.
Mikkonen kuoli sydänkohtaukseen Tampereella Cabaret Oscarissa soundcheckin jälkeen. Mikkosella oli synnynnäinen sydänvika, jota ei silloisilla tutkimusmenetelmillä ollut havaittu. Virallinen kuolinsyy oli nousevan rinta-aortan seinäpullistuman repeäminen sekä verenvuoto sydänpussiin. Mikkosen kuoleman vuoksi Popeda perui tuolloin keikkansa ja oli miltei hajota, mutta Mikkosen vaimon tuella pysyi koossa.
Vuonna 1986 Juice Leskinen Grand Slam julkaisi albumillaan Yölento Mikkosen muistolle omistetun laulun ”Juuret”. Kappaleella vierailee Popedan solisti Pate Mustajärvi. Popedan Mikkosen muistolle omistama kappale oli puolestaan kesäkuussa 1986 singlenä julkaistu ”Eläinten vallankumous”.
Arwo Mikkosen pojista Jukka, taiteilijanimeltään Sir Christus, soitti kitaraa Negative-yhtyeessä, ja nuorempi poika Matti, taiteilijanimeltään Matthau Mikojan, soitti kitaraa ja lauloi Bloodpit-yhtyeessä. Jukka Mikkonen kuoli 39-vuotiaana 7. joulukuuta 2017.
Noora Räty

| Noora Räty |
| --- | --- |
 Noora Räty Suomen maalilla vuoden 2007 MM-kisoissa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. toukokuuta 1989 (ikä 35) Espoo
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  165 cm
Seura
Seura:  Metropolitan Riveters
Sarja:  PHF
Seurat:  Espoon Blues (Naisten SM) Minnesotan yliopisto (WCHA) Kiekko-Vantaa (Mestis) KJT (Suomi-sarja)  Kunlun Red Star (CWHL), (ZHL) HPK (Naisten SM)
| Mitalit> Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Naisten jääkiekko>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Suomi 2019 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Harbin 2008 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Hämeenlinna 2009 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Sveitsi 2011 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2017 | jääkiekko |  |
Noora Helena    Räty (s. 29. toukokuuta 1989 Espoo) on suomalainen jääkiekkomaalivahti. Hän on kaksinkertainen olympia- ja viisinkertainen MM-mitalisti. Hän edustaa yhdysvaltalaista Metropolitan Riveters -seuraa, joka pelaa Pohjois-Amerikan naisten ammattilaisliigassa PHF:ssä. Rätyä pidetään Suomen menestyneimpänä naismaalivahtina.
Rädystä ilmestyi vuoden 2022 lokakuussa WSOY:n kustantama, Marika Lehdon kirjoittama kirja Leijonakuningatar.
Pelaajaura > Seurajoukkueura

Rädyn kasvattajaseura on Espoon Palloseura, jonka kiekkokoulussa hän aloitti pelaamisen viisivuotiaana.lähde? Hän aloitti SM-sarjauransa Espoo Bluesissa 2005−2009, ja voitti Suomen mestaruuden vuosina 2007, 2008 ja 2009. Hänet valittiin SM-sarjan parhaaksi maalivahdiksi ja All stars -pelaajaksi 2007 sekä pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi 2008 ja 2009.
Räty pelasi vuosina 2009–2013 Minnesotan yliopiston Golden Gophers -joukkueessa. Hän voitti sarjan mestaruuden 2012 ja 2013. Hänet nimettiin yliopistovuosinaan myös useita kertoja erilaisiin tähdistökentällisiin. Tammikuussa 2014 hän teki kuuden ottelun mittaisen sopimuksen venäläisen SKIF Nižni Novgorod -seuran kanssa. Seura voitti Venäjän-mestaruuden. Hän pelasi samalla kaudella myös kaksi ottelua Tampereen Ilveksessä.
Räty pelasi kaudella 2014–2015 miesten Mestiksessä Kiekko-Vantaan joukkueessa kahdeksassa ottelussa torjuntaprosentilla 89,34. Hän pelasi kauden aikana myös Suomi-sarjaa Bewe TuusKissa.
Räty solmi lokakuussa 2015 kaksivuotisen sopimuksen miesten Suomi-sarjan joukkueen KJT:n kanssa kausiksi 2015–2016 ja 2016–2017. Kaudella 2016–2017 Räty pelasi jouluun asti KJT:ssä kunnes vaihtoi Nokian Pyryyn.
Kaudella 2017–2018 Räty kuului Kanadan naisten ammattilaissarjassa pelanneen kiinalaisjoukkue Kunlun Red Starin kokoonpanoon. Vaikka hän kuului pelaavaan kokoonpanoon, oli hän työsopimuksensa mukaan lähettiläs. Hänen tehtävänään oli siis levittää naisjääkiekkoilua Kiinassa ja auttaa kiinalaisia naismaalivahteja. Hänet nimettiin CWHL:n kauden parhaaksi maalivahdiksi. Seuraavasta kaudesta lähtien hän on edustanut toista kiinalaisjoukkuetta Shenzhen KRS Vanke Raysia, joka pelasi kauden 2018–2019 niin ikään Kanadan ammattilaissarjassa, minkä jälkeen siirtyi Venäjän liigaan. Hän voitti seurassa Venäjän-mestaruuden 2020. Räty palasi joukkueeseen kesken kauden 2022  ja oli mukana voittamassa mestaruutta toistamiseen.
Räty siirtyi keväällä 2023 Yhdysvaltoihin newjerseyläiseen Metropolitan Riveters -seuraan, joka pelaa Pohjois-Amerikan naisten ammattilaisliigassa PHF:ssä.
Pelaajaura > Maajoukkueura

Räty on osallistunut neljiin olympialaisiin. Vuonna 2006 hän oli 16-vuotiaana mukana Torinon talviolympialaisissa, joissa Suomi sijoittui neljänneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 joukkue voitti pronssia. Sotšin olympialaisissa 2014 naisten maajoukkue putosi puolivälierissä Ruotsia vastaan ja sijoittui viidenneksi. Räty ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa mutta palasi myöhemmin maajoukkueeseen. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli Suomen ykkösmaalivahti ja saavutti pronssia. Hänet valittiin myös turnauksen tähdistökentälliseen.
MM-kilpailuissa Räty on pelannut yhdeksän kertaa. Kotikisoissa 2005 hän pelasi yhden ottelun. Vuonna 2007 Winnipegissa hänet valittiin kisojen parhaaksi maalivahdiksi. Vuonna 2008 Harbinissa hän saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa, MM-pronssin ja hänet valittiin kisojen parhaaksi pelaajaksi, parhaaksi maalivahdiksi ja All Stars -maalivahdiksi. Myös Hämeenlinnan MM-kisoissa vuonna 2009 joukkue sai pronssia. Sveitsin MM-kilpailuissa 2011 joukkue sai jälleen pronssia ja Räty valittiin turnauksen parhaaksi maalivahdiksi. Räty oli joukkueessa myös Yhdysvaltain 2012 ja Kanadan 2013 MM-kilpailuissa Suomen sijoittuessa neljänneksi. Vuoden 2013 kisoissa hänet valittiin All Stars -maalivahdiksi. Hän kuului Suomen pronssijoukkueeseen Yhdysvaltojen MM-kilpailuissa 2017, joissa hänet valittiin sekä turnauksen parhaaksi maalivahdiksi että All Stars -maalivahdiksi. Suomen MM-kilpailuissa 2019 hän oli saavuttamassa Suomen ensimmäistä MM-hopeaa ja hänet valittiin tähdistökentälliseen sekä parhaaksi maalivahdiksi.
Maaliskuun 2021 loppuun mennessä Räty on pelannut 217 naisten maaottelua.
Yksityiselämä

Räty kihlautui kesällä 2019 yhdysvaltalaisen jääkiekkovalmentaja Karel Popperin kanssa. Räty osallistui Nelonen-tv-kanavan tosi-tv-ohjelmaan Selviytyjät Suomi keväällä 2019 ja saman kanavan tosi-tv-ohjelmaan Farmi keväällä 2020. Hän voitti Farmin ja ilmoitti antavansa voitetut 30 000 euroa hyväntekeväisyyteen, lasten ja nuorten urheilun tukemiseen.
Mureena

| Mureena |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläimet Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ankeriaskalat Anguilliformes
Heimo::  Mureenat Muraenidae
Suku::  Muraena
Laji::  helena
Kaksiosainen nimi
 Muraena helena  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Mureena Wikispeciesissä   Mureena Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mureena (Muraena helena) on Atlantilla ja Välimeressä elävä noin 1,3 metrin pituinen kala. Se on mureenoiden heimon tyypillinen edustaja; sen suomuton ruumis on sivuilta hieman litistynyt eikä sillä ole rintaeviä. Sen selkä- ja peräevä ovat kuitenkin hyvin kehittyneet ja sen suussa on terävät ja vahvat hampaat. Mureena on petokala, joka väijyy saalistaan (kaloja ja mustekaloja) sopivassa kolossa vain sen kuonon näkyessä. Mureena ei ole aggressiivinen käytökseltään ja puremat johtuvat lähestulkoon aina siitä, että mureenaa on häiritty tarkoituksella. lähde?
Mureenan levinneisyysalue ulottuu Välimerelle ja Atlantin itäosassa Britteinsaarten etelärannikolta Senegaliin ja Azoreille asti. Mureenoita on nähty myös Thaimaassa Ko Lantalla.
Mureena kutee heinäkuusta syyskuuhun. Munat kelluvat meren pinnalla kunnes kuoriutuvat.
Roomalaiset kasvattivat mureenoita altaissa ruoaksi.lähde?
Vanhamäki-säätiö

Vanhamäki-säätiö on Suonenjoella toimiva säätiö ja yksityinen sosiaalipalvelujen tuottaja, joka omistaa Vanhamäen hyvinvointikeskuksen ja sen yhteydessä toimivan lastenkodin. Säätiö on ylläpitänyt vuosina 2009–2012 myös ilman aikuisia maahantulleille pakolaisnuorille tarkoitettua perheryhmäkotia, jonka toiminta päättyi nuorten tultua täysi-ikäisiksi.
Verity Lambert

| Verity Lambert> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. marraskuuta 1935 Lontoo,  Iso-Britannia
Kuollut: 22. marraskuuta 2007 (71 vuotta)
Ammatti:  televisio- ja elokuvatuottaja
Puoliso:  Colin Bucksey (–1987)
Verity Lambert (27. marraskuuta 1935 Lontoo, Iso-Britannia – 22. marraskuuta 2007) oli brittiläinen televisiotuottaja.
Aikaisemmin muun muassa sihteerinä Granada Televisionilla työskennellyt Lambert siirtyi BBC:lle vuonna 1963, jossa hän sai tuotettavakseen Doctor Whon, jota hän tuotti sarjan kolme ensimmäistä kautta. Tuolloin hän oli yksi nuorimmista BBC:n draamatuottajista ja ainoa nainen. Doctor Whon jälkeen Lambert oli käynnistämässä televisiosarjoja The Newcomers ja Adam Adamant Lives!. BAFTA-palkinnon hän sai vuonna 1969 W. Somerset Maughamin novellien filmatisoinnista. Muita Lambertin tuottamia televisiosarjoja ovat muun muassa Minder (1979–1994) ja Jonathan Creek – illuusioiden mestari (1997–2004). Oman tuotantoyhtiönsä Cinema Verityn hän perusti 1985.
Lambert tuotti myös elokuvia. Niiden joukkoon kuuluu muun muassa Huuto pimeydestä (1988).
Aiheesta muualla

Verity Lambert Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Verity Lambert Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  SNAC
Ojamon rautakaivos

Ojamon rautakaivos etualalla, taka-alalla Ojamon kartano. Kuva huhtikuulta 1870, ottanut Reinhold Hausen.
Ojamon rautakaivos oli Lohjan Ojamolla toiminut Suomen ensimmäinen rautakaivos. Erik Fleming perusti kaivoksen virallisesti vuonna 1542, ja sen toiminta jatkui aina vuoteen 1863. Kaivoksen malmi oli laadultaan hyvää, mutta malmin vähäinen määrä ja kaivokseen tihkunut vesi aiheutti ongelmia sen toiminnalle. Ojamon kaivoksen perustaminen johti Mustion, Antskogin ja Billnäsin ruukkien perustamiseen. Kaivoksen toiminta johti epäsuorasti myös Fagervikin ja Fiskarsin ruukin perustamiseen.
Kaivoksen historia voidaan jakaa kolmeen osaan: kaivoksen perustaminen 1500-luvulla, vuokrakausi 1600-luvulla ja myyntikausi 1800-luvulla. Geologian tutkimuskeskuksen mukaan kaivoksesta louhittiin yhteensä 11 780 tonnia rautamalmia, jonka keskimääräinen rautapitoisuus oli 45 %.
Kaivoksen perustaminen

Kaivos perustettiin virallisesti 15. syyskuuta 1542 päivätyllä kirjeellä, jolla kuningas Kustaa Vaasa antoi Etelä-Suomen laamanni Erik Flemingille oikeuden hyödyntää Raaseporin läänistä, Lohjan pitäjän Ojamon kylästä löytämäänsä malmivuorta. Oikeus koski myös Flemingin jälkeläisiä, ja ehtona oli että joka kahdestoista kippunta toimitettaisiin kruunulle. Kirjeessä Flemingiä kehotettiin turvaamaan louhintaan tarvittavan puun saanti sopimalla puuntoimituksista paikallisten metsänomistajien kanssa. Nimismiehiä ja vouteja kiellettiin estämästä millään tavoin Flemingin kaivostoimintaa.
Flemingin oletetaan kuitenkin suunnitelleen kaivostoimintaa jo 1530-luvulla ja käyttäneen esiintymää jonkin aikaa hyväkseen ennen kuninkaan lupaa. Vuoden 1542 privilegiokirjeestä selviää, että hän suoritti alueella koelouhintoja 1530-luvun lopulla. Samaan aikaan Fleming liitti perintönä saamaansa Suitian kartanoon ostamansa Kvarnbyn ja Nybyn, saaden näin vesivoimaa käyttöönsä. Vesivoima oli välttämätöntä malmin käsittelyssä.
Kaivosmiehet Fleming hankki Saksasta, koska vuorityö oli siellä Ruotsia kehittyneempää. Aluksi louhittu malmi kuljetettiin talviaikaan maanteitse Nybyn Tupalassa sijainneeseen Suitian ruukkiin, Suomen ensimmäiseen rautaruukkiin. Suitian ruukki toimi vain lyhyen ajan, ja myöhemmin malmi vietiin Mustion ruukkiin.
Malmi oli kuljetettava talviaikaan, jolloin maaperä oli jäässä ja tiet kestivät kuljetuksen. Malminsulatukseen käytetyt hytit muistuttivat todennäköisesti talonpoikien järvimalmin sulatukseen käyttämiä paljeuuneja. Hyttien ja uunien oletetaan olleen pieniä, suurimmillaan muutaman metrin korkuisia ja alle metrin levyisiä.
Fleming palkkasi myös kaksi hopeankaivamiseen erikoistunutta vuorimiestä Saksasta toiveenaan hopean löytäminen Ojamolta. Toive ei kuitenkaan toteutunut, sillä malmin hopeapitoisuuden uskotaan olleen olematon. Toiveet hopean löytämisestä heräsivät uudelleen 1600-luvulla, ja kansanperinteen mukaan Ojamolta olisi tuolloin louhittu hopeaa. Varmoja todisteita tästä ei kuitenkaan ole.
Yleisesti ottaen tiedot Ojamon rautakaivoksen alkutaipaleesta ovat vähäisiä ja hataria, eikä varmoja tietoja esimerkiksi toiminnan laajuudesta ole. Toiminnan aloitusvuodeksi on eri lähteissä ilmoitettu useita eri vuosia, muun muassa 1528, 1533 ja 1538.
Kruunun aika

Erik Flemingin kuolema vuonna 1548 taannutti kaivoksen toiminnan joksikin aikaa. Kruunun näkökulmasta raudan merkitys oli kuitenkin jatkuvasti korostunut, ja strategisesta näkökulmasta oli tärkeää, että Suomessa voitiin tuottaa itärajan linnoituksien varustamiseksi rautaa. Vaikka Kustaa Vaasa olikin antanut Flemingille ja tämän jälkeläisille privilegio-oikeuden malminlouhintaan, oli kruunu pidättänyt itsellään niin sanotun vuoriregaalioikeuden.
Kun Kustaa Vaasa ja hänen poikansa Juhana vierailivat Lohjalla Suomen-matkallaan vuonna 1555, alkoivat he suunnitella kaivoksen hyväksikäyttöä kruunun ohjauksella. Flemingin perikunnan malmioikeudet vaadittiin takaisin valtiolle, ja myös Kvarnby otettiin kruunun haltuun.
Farming Simulator

| Farming Simulator> Landwirtschaft Simulator (Saksa) |
| --- | --- |


Kehittäjä:  Giants Software
Julkaisija:  Focus Home Interactive
Lajityyppi:  simulaatiopeli
Ensijulkaisu:  Farming Simulator 2008
Viimeisin julkaisu:  Farming Simulator 25
Aiheesta muualla
Kotisivut
MobyGames
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Farming Simulator on Giants Softwaren kehittämä simulaatiopelisarja, jonka teemana on maanviljely. Pelisarjan paikkakunnat perustuvat amerikkalaisiin ja eurooppalaisiin maisemiin. Pelaaja voi viljellä maata, kasvattaa karjaa ja myydä tuottamiaan hyödykkeitä. Farming Simulatoriin on saatavilla suuri määrä erilaisia modeja, ja pelin ympärille on kehittynyt aktiivinen modaajayhteisö. Vuoden 2013 marraskuuhun mennessä pelisarjan osia oli myyty yli neljä miljoonaa kappaletta. Vuoteen 2020 mennessä pelisarjaa on myyty yli 25 miljoonaa kappaletta ja mobiiliversioita on ladattu yli 90 miljoonaa kertaa.
Pelaaminen > Farming Simulator 2008

Pelin tarkoituksena on erilaiset koneelliset maataloustehtävät, kuten kylvö ja kyntö. Valittavana on joko ura- tai tehtävämoodit. Uramoodissa pelaaja toimii maatilan isäntänä ja voi vapaasti hoitaa erilaisia maatalouden tehtäviä. Tehtävämodissa on taas yksittäisiä tehtäviä.
Pelaaminen > Farming Simulator 2009

Pelaaminen muistuttaa sarjan ensimmäistä osaa. Pelistä on tehty myöhemmin Gold Edition (kultainen versio), jossa on mukana muutama uusi kone uuden sponsorin (Horsch) myötä, sekä pari muuta pientä lisäominaisuutta. Normaaliin peliin pystyy ostamaan päivityksen, joka muuttaa sen Gold Editioniksi tai vaihtoehtoisesti koko pelin voi myös ostaa versiona, jossa Gold Edition tulee mukana.
Gold Edition lisää peliin muun muassa maanmuokkauksen, kylvön, ruiskutuksen ja paalien keräyksen. Lisäksi peliin tuli seitsemän uutta konetta/kulkuneuvoa, kuten kultivaattori ja paalinkerääjä.
Pelaaminen > Farming Simulator League

Farming Simulator League on saksalainen pelaajaliiga, jonka osakilpailuja pelataan muun muassa maatalousmessuilla.
Peliin liittyvät sivustot

Pelin ympärille on rakentunut useita keskustelufoorumeita ja sivustoja alusta alkaen. Vanhin ja suurin suomalainen sivusto on LS-FIN, joka on perustettu vuonna 2009 tarjoten käyttäjilleen keskustelufoorumin ja kuvagallerian.
LS-FIN sivuston foorumilla pelaajat keskustelevat aktiivisesti pelistä, jakavat kuvia&videoita, modeja ja keskustelevat muusta pelehin liittyvästä.
Julkaisut

Farming Simulator 2008 (2009), Windows
Farming Simulator 2009 (2009), Windows
Farming Simulator 2011 (2010), Mac OS X, Windows
Farming Simulator 2013 (2012), Mac OS X, PlayStation 3, Windows, Xbox 360
Farming Simulator 14 (2013), Android, iOS, Nintendo 3DS, PlayStation Vita, Windows Phone
Farming Simulator 15 (2014), Mac OS X, PlayStation 3, PlayStation 4, Windows, Xbox 360, Xbox One
Farming Simulator 16 (2015), Android, iOS, PlayStation Vita, Windows Phone
Farming Simulator 17 (2016), macOS, PlayStation 4, Windows, Xbox One
Farming Simulator 18 (2017), Android, iOS, Nintendo 3DS, PlayStation Vita, Windows
Farming Simulator 19 (2018), macOS, PlayStation 4, Stadia, Windows, Xbox One
Farming Simulator 20 (2019), Android, iOS, Nintendo Switch
Farming Simulator 22 (2021) Windows, macOS, PlayStation 4, PlayStation 5, Xbox One, Xbox Series X/S, Stadia
Farming Simulator 23 (2023), Android, iOS, Nintendo Switch
Farming Simulator 25 (12. marraskuuta 2024) Windows, macOS, PlayStation 5, Xbox Series X/S
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
suomalainen Farming Simulator-yhteisö
Naphtali Rudnitzky

Naphtali Rudnitzky (4. toukokuuta 1869 Nikolajev, Ukraina, Venäjä – 1940 Ruotsi) oli juutalais-kristitty pappi, lähetyssaarnaaja ja kirjailija. Hänellä oli merkittävä rooli Israelin Ystävät ry:n perustamisessa Suomeen 1900-luvun alussa ja hän oli eräs varhaisimpia julkisesti kansallissosialistien toimintaa Saksassa arvostelleita kirjoittajia 1933.
Tausta ja koulutus

Rudnitzky syntyi Nikolajevissa nykyisen Ukrainan alueella. Hän tuli 21-vuotiaana vakuuttuneeksi, että Jeesus on juutalaisten pyhien kirjoitusten lupaama Messias lukemalla Raamattua. Tultuaan sukunsa taholta hylätyksi asian vuoksi, Rudnitzky muutti Saksaan ja suoritti papin tutkinnon. Hän oli baptisti.