stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Influenssa
Influenssan oireet

Influenssan oireet vaihtelevat huomattavasti henkilöstä toiseen, ja pelkkien oireiden perusteella diagnosointi on epävarmaa. Tauti voi olla lieväoireinen tai johtaa jopa kuolemaan. Taudinkuvaan vaikuttavat sekä henkilön yleinen terveydentila että viruskannan molekyylibiologiset omainaisuudet. Influenssaa ei pidä sotkea tavalliseen nuhakuumeeseen eli flunssaan. Influenssa on yleisesti ottaen vaikeampi tauti kuin pelkkä nuhakuume.
Itämisaika on tyypillisesti 2–3 päivää, tai oireet voivat alkaa vasta viikon päästä tartunnasta. Arviolta kolmannes influenssatartunnan saaneista ei saa mitään oireita. Tyypillinen influenssa alkaa äkkiä korkealla kuumeella, johon liittyy voimakasta lihassärkyä varsinkin selässä ja jäsenissä, päänsärkyä ja pahoinvointia sekä kurkkukipua. Lihassäryt alkavat joskus hieman ennen kuumetta. Kuume ja muut yleisoireet kestävät tavallisimmin kolme päivää ja lievenevät jo toisena tai kolmantena sairauspäivänä. Influenssaan liittyy myös hengityselinten oireita, kuivaa yskää, kurkkukipua ja tavallisimmin nuhaa. Tautiin liittyy ruokahaluttomuutta. Hengityselinten oireet nousevat etualalle yleisoireiden lieventyessä, ja kestävät 1–2 viikkoa. Limakalvovaurioiden paraneminen voi kestää kuukauden ja keuhkojen toimintakyvyn palautuminenkin useita viikkoja.
Lapsilla influenssa aiheuttaa yleensä korkeamman kuumeen kuin aikuisilla. Pienimmillä lapsilla tautiin voi liittyä sairaalahoitoa vaativa yleistilan romahtaminen. Ikäluokasta riippuen 20–40 % alle kouluikäisistä lapsista saa influenssan seurauksena välikorvantulehduksen.
Joissain tapauksissa influenssa aiheuttaa vakavia komplikaatioita kuten keuhkokuumeen. Tavallisimmin vakavia, jopa kuolemaan johtavia oireita aiheuttaa niin sanottu superinfektio, jossa influenssaviruksen vahingoittaman limakalvon läpi keuhkokudokseen pääsee tunkeutumaan bakteeri. Tällainen keuhkokuume puhkeaa yleensä vasta silloin, kun potilas kokee taudin jo menneen ohitse. Influenssavirus itsessään aiheuttaa keuhkokuumeen harvoin, mutta tällöin taudinkuva on rajumpi kuin bakteerin aiheuttamana.
Silloin tällöin influenssavirus pääsee tunkeutumaan myös sydänlihakseen tai keskushermostoon. Erityisesti Japanista tunnetaan influenssaan liittyviä enkefalopatioita, joiden syntymekanismia ei tunneta.
Influenssa saattaa myös pahentaa potilaan perussairautta. Tavallisimpia tilanteita ovat kroonisen keuhkoputkentulehduksen, astman tai keuhkoahtaumataudin vaikeutuminen.
Influenssan riskiryhmä

Riskiryhmäksi voidaan sanoa ihmisryhmää, jolle influenssa aiheuttaa vakavia, sairaalahoitoa vaativia tai jopa tappavia oireita. Riskiryhmän ihmisillä on normaalia alempi vastustuskyky. Yli 60-vuotiaille tauti aiheuttaa useammin vakavampia oireita kuin nuoremmille, samoin alle viisivuotiaille. Influenssan vakaville kompikaatioille altistavat muun muassa diabetes, krooninen keuhkosairaus, jotkut sydänsairaudet, aineenvaihdunnan häiriöt, krooniset munuais- ja maksasairaudet sekä alkoholin runsas käyttö. Myös raskaana olevat naiset ovat alttiita vakaville influenssan aiheuttamille komplikaatioille.
Influenssan hoito ja torjunta

Influenssa leviää ilmateitse pisaratartuntana. Mikropisarat, jotka syntyvät esimerkiksi aivastaessa tai yskiessä, levittävät viruspartikkeleita tehokkaasti hengitysteiden kautta elimistöön. Tartunnan voi saada myös koskettamalla pintoja, kuten ovenkahvoja, joille infektoituneita pisaroita on päätynyt. Influenssakautena 5–20 % väestöstä saa influenssavirustartunnan. Tärkeimmät influenssan ehkäisykeinot ovat hyvä käsihygienia ja erityisesti perusteellinen käsien pesu saippualla sekä etenkin riskiryhmään kuuluvien ja hoitohenkilökunnan rokotukset.
Influenssa on virustauti, joten antibiooteista ei ole siihen apua. Terveillä ihmisillä influenssa paranee vuodelevolla ja riittävällä määrällä juotavaa. Vanhoille ihmisille ja esimerkiksi sydänvikaa poteville ihmisille influenssavirus voi olla vaarallinen. Influenssavirusta vastaan on olemassa lääkkeitä (kuten amantadiini ja oseltamiviiri), jotka eivät kuitenkaan ole täysin tehokkaita. Influenssaa vastaan on kehitetty rokotteita. Influenssaviruksen suuren muuntelevuuden vuoksi Maailman terveysjärjestö WHO tarkkailee tilannetta vuosittain ja rokotteeseen yritetään ottaa mukaan kolme todennäköisintä viruskantaa tulevaa talvea varten. Influenssan sairastaminen antaa immuniteetin, joka yleensä antaa suojan moneksi vuodeksi, mikäli maailmalla liikkuvissa viruskannoissa ei tapahdu merkittäviä muutoksia H- ja N-proteiinien suhteen.
Vaihtoehtoinen hypoteesi influenssatapausten kausiluonteisuuden selittämiseksi on D-vitamiinitason vaikutus viruksenvastaiseen vastustuskykyyn. Tämän ajatuksen esitti ensimmäisenä Robert Edgar Hope-Simpson 1965. Hän esitti, että syy talven influenssaepidemioihin voi liittyä D-vitamiinin kausivaihteluihin (iho tuottaa D-vitamiinia auringon valon vaikutuksesta). Vaikka D-vitamiinin normaalin tason elimistössä tiedetään olevan tärkeä tekijä ihmisen immuunijärjestelmän tehokkaassa toiminnassa, uusimpien tutkimusten mukaan normaalilla vuoden aikana tapahtuvalla vaihtelulla D-vitamiinin saannissa ei ole merkittävää vaikutusta perusterveiden ihmisten riskiin sairastua influenssaan.
Influenssan hoito ja torjunta > 3pRNA-terapia

3pRNA:ta (5-trifosfaatti RNA) voidaan käyttää RIG-I aktivoimiseen. RIG-I-reseptori on vastuussa IFN-I-vasteesta. 3pRNA toimii erityisesti ehkäisykeinona influenssaa vastaan, sillä virus ei ehdi estää RIG-I:n toimintaa, jos se on jo käynnissä. Ehkäisevä teho toimii ainakin seitsemän päivää. 3pRNA toimii myös hoitokeinona, jos se annetaan ainakin ensimmäisen 30 tunnin aikana infektion saamisesta. Toistaiseksi 3pRNA:n ei ole huomattu aiheuttavan sivuoireita tai tehon heikkenemistä toistuvasta altistumisesta sille. Testit on suoritettu hiirillä.
Influenssapandemioita

Venäläinen influenssa (A H3N8?, 1889–1890)
Espanjantauti (A H1N1, 1918–1919)
Aasialainen (A H2N2, 1956–1958)
Hongkongilainen (A H3N2, 1968–1969)
Sikainfluenssa (A H1N1, 2009)
Influenssapandemioita > Espanjantauti

Ensimmäisen maailmansodan aikana oli liikkeellä hyvin vaarallinen influenssaviruskanta, espanjantauti, jonka serotyyppi oli H1N1. Eri lähteiden mukaan tautiin kuoli 50–100 miljoonaa ihmistä, joka oli noin 3 % maailman silloisesta väestömäärästä (1,6 miljardia). Vajaa kolmasosa väestöstä sairastui (500 miljoonaa). Vaikka suurin osa kyseisen viruksen geeneistä on saatu luetuksi, edelleen on epäselvää, miksi tämä nimenomainen kanta oli niin tappava. Kyseinen viruskanta sai ilmeisesti aikaan nopeasti etenevän virusperäisen keuhkokuumeen jopa nuorissa ja terveissä ihmisissä. Suuren kuolleisuuden osasyynä olivat tuolloin jotkin influenssan jälkitaudit, muun muassa sekundaariset bakteerien aiheuttamat keuhkokuumeet influenssan heikentämissä potilaissa. Antibiootteja ei tuolloin vielä ollut.
Influenssapandemioita > Suomessa

Suomessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tartuntatautirekisteriin ilmoitetaan vuosittain tuhansia influenssatapauksia. Kuolemantapausten määrä on tavanomaisina vuosina muutamia satoja. Kauden 2016–2017 influenssa aiheutti arviolta yli 1 400 ylimääräistä kuolemaa keskimääräiseen kauteen verrattuna. Euroopassa vastaavat luvut ovat 15 000–70 000 kuolemaa normaalina vuonna ja yli 200 000 vuosina 2016–2017.
Kirjallisuutta

Huovinen Pentti, Ziegler Thedi: Influenssa. Pandemiaviruksen päiväkirja..  Helsinki:  Duodecim, 2011.  ISBN 978-951-656-415-2
Huovinen, Pentti: Influenssa: Mitä kaikkien pitää tietää influenssasta?.  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-35448-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lumio, Jukka: Influenssa Lääkärikirja Duodecim.  4.2.2020. Viitattu 18.3.2020.
Influenza World Health Organization – WHO. Viitattu 18.3.2020. (englanniksi)
Orthomyxoviridae ViralZone. Viitattu 18.3.2020. (englanniksi)
Alphainfluenzavirus ViralZone. Viitattu 18.3.2020. (englanniksi)
Influenssaviruksen rakenne.
PB1, PB2 ja PA - polymeraasikompleksiHA - Hemagluttiniini, NP - nukleoproteiini, NA - Neuramidaasi, M1 - rakenneproteiini
Preguinho

Preguinho (oik. João Coelho Neto, 8. helmikuuta 1905 – 1. lokakuuta 1979) oli brasilialainen jalkapalloilija. Hän edusti maataan maailman ensimmäisissä Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1930 ja teki kolme maalia. Hän oli maajoukkueen kapteeni ja teki noissa kisoissa joukkueen ensimmäisen maalin.
Aiheesta muualla

http://www.podearroz.net/idolos/preguinho/%5Bvanhentunut+linkki%5D
Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1930
1 Araken
2 Benedicto
3 Benevenuto
4 Brilhante
5 Carvalho Leite
6 Doca
7 Fausto
8 Fernando
9 Fortes
10 Hermógenes
11 Itália
12 Ivan Mariz
13 Joel
14 Manoelzinho
15 Moderato
16 Nilo
17 Oscarino
18 Pamplona
19 Poly
20 Preguinho
21 Russinho
22 Teóphilo
23 Velloso
24 Zé Luiz
Valmentaja Píndaro
Marius Ommedal

| Marius Ommedal |
| --- | --- |
 Ommedal 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. lokakuuta 1981 (ikä 43)
Kansalaisuus:   Norja
Kyokushin-ottelija
Aktiivisena:  2000–2006 2018–
Pituus:  185 cm
Paino:  88–105 kg
Painoluokka:  superraskassarja raskassarja (2023)
Kätisyys:  oikea
Seura(t):  Drammen Karate Dojo (2007–)
Vyöarvo:  3. dan
| Mitalit> Maa:   Norja.Miesten kyokushin.Euroopan Cup  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten kyokushin.Euroopan Cup  | Mitalit> Maa:   Norja.Miesten kyokushin.Euroopan Cup  | Maa:   Norja> Miesten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Baja 2002 | +90 kg |  |
| Norjan mestaruuskilpailut  | Norjan mestaruuskilpailut  | Norjan mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Tønsberg 2000 | +80 kg |  |
|  Kultaa | Lørenskog 2001 |  |  |
|  Kultaa | Etne 2002 | +90 kg |  |
|  Pronssia | Horten 2006 |  |  |
| Norjan cup  | Norjan cup  | Norjan cup  |  |
|  Kultaa | Lørenskog 2000 |  |  |
|  Kultaa | Lørenskog 2001 |  |  |
|  Kultaa | Lørenskog 2003 |  |  |
|  Pronssia | Lørenskog 2006 | kata |  |
| Nordic cup  | Nordic cup  | Nordic cup  |  |
|  Kultaa | Turku 2023 | kata |  |
|  Kultaa | Turku 2024 | +80 kg |  |
|  Hopeaa | Turku 2023 | +80 kg |  |
Ikämiesten kyokushin
| Nordic cup  | Nordic cup  | Nordic cup  |  |
|  Kultaa | Turku 2024 | kata |  |
Marius Hamza Ommedal (s. 17. lokakuuta 1981) on norjalainen karateka ja Norjan Kyokushin jaoston johtaja. Hän saavutti Kyokushinissa Euroopan Cupissa hopeaa 2002. Ommedal kilpaili vuoteen 2006 saakka, kunnes lopetti kilpailemisen kansainvälisesti. Hän palasi takaisin kilpailemaan 2018.
Kilpaura

Ommedal aloitti kilpailemisen 1998, jolloin hän osallistui pistekaratessa Norjan cupiin. Hän saavutti kahden vuoden aikana kahdesti toisen sijan pisteottelussa ja kerran kolmannen sijoituksen katassa.
Täyskontaktissa Ommedal otteli ensikerran 2000, jolloin hän myös voitti Norjan cupin. Ommedal voitti samalla myös ensimmäisen Norjan mestaruuden. Saman vuoden lopussa hän osallistui ensimmäistä kertaa EM-kilpailuihin, jossa Ommedal jäi ensimmäiselle kierrokselle.
Ommedal saavutti edellisvuoden tapaan Norjan cupin ja Norjan mestaruuden. Hän osallistui myös ensimmäistä kertaa painoluokallisiin EM-kilpailuihin 2001, jossa Ommedal jäi ensimmäiselle kierrokselle.
Kilpaura > Euroopan cup hopeaa (2002)

Helmikuussa 2002 Ommedal sijoittui neljännesvälieriin voitettuaan kaksi ottelua Venäjän Openissa. Maaliskuussa hän oli mukana 32-ottelijan Ranskan kansainvälisessä Open turnauksessa. Ommedal voitti avauskierroksella Euroopan mestarin Oleksandr Lapkon. Turnaus päättyi toisella kierroksella hävittyään Shinji Adachille. Toukokuussa Ommedal saavutti Euroopan cupissa hopeaa hävittyään loppuottelussa Euroopan mestarille Letši Kurbanoville. Syyskuussa Ommedal oli mukana joukkue MM-kilpailuissa Euroopan joukkueessa yhdessä Gyorgy Szegedin, Javier Lezcanon, Akos Aladicsin ja Franck Bruyantin kanssa.
Ommedal oli ensimmäistä kertaa mukana MM-kilpailuissa 2003. Hän hävisi avauskierroksella Zalim Temrokoville. Ommedal suoritti sittemmin seuraavana vuonna 1. danin mustan vyön. Hän kilpaili tämän jälkeen vielä kotimaassaan 2006, kunnes vetäytyi kilpailemisesta.
Kilpaura > Kilpauran jälkeen (2006–2017)

Ommedal siirtyi sittemmin pääosin valmentajaksi ja oli hetken Hortonin karateseuran päävalmentaja. Ommedal perusti myös oman seuran maaliskuussa 2007. Sittemmin hänet nimitettiin 2009 Norjan maajoukkueen valmentajaksi. Ommedal toimi myös kotimaassaan tuomarin roolissa ja oli ensimmäistä kertaa kansainvälisesti kulmatuomarina 2009 Euroopan Openissa.
Kilpaura > Paluu (2018–)

Ommedal suoritti 2018 2. danin mustan vyön kokeen onnistuneesti.
Ommedal palasi takaisin ottelemaan marraskuussa 2018, kun hän osallistui Euroopan Openiin. Ommedal voitti turnauksen avauskierroksen Igor Markach, mutta hävisi toisella kierroksella lopulta turnauksen voittaneelle moninkertaiselle Euroopan mestarille Alejandro Navarrolle. Hän sijoittui lopulta seitsemänneksi.
EM-kilpailun sijoituksen myötä Ommedal pääsi osallistumaan MM-kilpailuihin 2019, jossa hänen turnaus päättyi avauskierroksella hävittyään moninkertaiselle Euroopan mestarille Ašot Zarinjanille.
Marraskuussa 2021 Ommedal oli mukana Puolan EM-kilpailuissa.
Toukokuussa 2023 hän kilpaili Puolan EM-kilpailuissa, tällä kertaa raskaassasarjassa. Ommedal hävisi avauskierroksella edellisvuoden EM-pronssimitalisti Máté Badarille. Syyskuussa hän saavutti Turussa järjestetyn Nordic Cupin mestaruuden katassa ja sijoittui toiseksi kumitessa.
Syyskuussa 2024 Ommedal oli mukana Nordic cupissa, jossa hän saavutti jälleen mestaruuden, tällä kertaa ikämiesten katassa. Kumitessa hän saavutti yli 80-kiloisten sarjan mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Mehdi Ebadin. Lokakuussa Ommedal kilpaili Euroopan Openissa kumitessa ja ikämiesten katassa. Kumitessa hän oli mukana avoimensarjan turnauksessa. Ommedal hävisi avauskierroksella Máté Badarille, jonka hän oli kohdannut edellisvuoden EM-kilpailuissa. Katassa Ommedal kilpaili 35–49-vuotiaiden sarjassa, jossa hän karsiutui loppuottelupaikasta 0.1 pisteen erolla ja sijoittui lopulta seitsemänneksi.
EM-sijoitukset

| Paikka | Päivä | Sijoitus |
| --- | --- | --- |
|  Puola | 2000 | ? |
|  Unkari | 2001 | ? |
|  Moldova | 17.11.2018 | 7. |
|  Puola | 14.11.2021 | 10. |
|  Puola | 21.5.2023 | 10. |
|  Puola | 26.10.2024 | 21. |
Koira (täsmennyssivu)

Koira voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Biologiassa

koira, koirien sukuun kuuluva nisäkäslaji
koirat, koiraeläinten heimoon luuluva nisäkässuku
koiraeläimet, petoeläinten lahkoon kuuluva nisäkäsheimo
Muita

koira, eräänlainen haarukkamainen pihti etenkin tuohitöissä
koira, kiinalainen horoskooppimerkki
koira, korttipeli
Karri Koira, muusikko
K.o.i.r.a., Karri Koiran debyyttialbumi
Kolmion sisään piirretty ympyrä

Kolmion sisälle piirretty ympyrän keskipiste on samalla kolmion kulmien puolittajien leikkauspiste.
Sisään piirretyn ympyrän (keskipiste I) sivuamispisteiden ja kolmion kärkien yhdistävät janat leikkaavat yhteisessä pisteessä Ge, jota kutsutaan Gergonnen pisteeksi.
Kolmion sisälle piirretty ympyrä eli kolmion sisäympyrä tarkoittaa geometriassa kolmion kolmea sivua sen sisäpuolelta sivuavaa ympyrää. Kolmion sivut ovat tällöin ympyrän tangentteja. Sama ympyrä saadaan, kun kolmion sisälle piiretään suurin sinne mahtuva ympyrä. Tällainen ympyrä on kolmiolla aina olemassa.
Ympyrän keskipiste on samalla kolmion kulmanpuolittajien leikkauspiste I. Piste I on yhtä kaukana, siis ympyrän säteen r etäisyydellä, kustakin kolmion sivusta. Keskipiste on eräs kolmion merkillisistä pisteistä ja se on luetteloitu Kimberlingin pisteiden luetteloon tunnuksella  \scriptstyle X_{1}.
Kun sisäympyrän sivuamispisteet yhdistetään sivujen vastaisiin kärkiin, leikkaavat kaikki kolme janaa Gergonnen pisteessä ( \scriptstyle X_{7}).
Kaavoja

Kolmion sivun pituudet  a,  b ja  c sekä kolmion piirin pituuden puolikas  s={\tfrac {1}{2}}(a+b+c).
Kolmion ala A voidaan laskea Heronin kaavalla
Ala voidaan myös laskea
jolloin sisään piirretyn ympyrän säde r on
Sydänten akatemia

| Sydänten akatemia |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  45 min / jakso
Pääosissa:   Miina Turunen  Matleena Kuusniemi  Juhani Laitala  Pirkko Hämäläinen 
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  MTV3
Jaksoja:  18
Tuotanto
Tuottaja(t):  Jari Matala Petra Tarjanne
Ohjaaja(t):   Aku Louhimies  Raimo O. Niemi  Jukka-Pekka Siili 
Käsikirjoittaja(t):  Kirsti Manninen Annina Holmberg
Säveltäjä(t):  Heikki Elo
Leikkaaja(t):  Tuuli Kuittinen P.V. Lehtinen
Lavastaja(t):  Kaisa Mäkinen Pirjo Rossi
Kuvaaja(t):  Pentti Keskimäki
Tuotantoyhtiö(t):  Juniper Films
Aiheesta muualla
IMDb 
Sydänten akatemia on suomalainen draamasarja, jonka ensiesitys oli vuonna 1998 ja uusinta 2003. Sarja seuraa Helsingin yliopiston taiteiden tutkimuksen laitoksen fiktiivisten työntekijöiden ja opiskelijoiden elämää.
Sydänten akatemian käsikirjoittajat olivat Kirsti Manninen ja Annina Holmberg. Sarjan ohjasivat Aku Louhimies, Raimo O. Niemi ja Jukka-Pekka Siili. Sydänten akatemian tuottivat Jari Matala ja Petra Tarjanne. Musiikin sävelsi Heikki Elo.
Roolit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Miina Turunen  | … |  Marika Vasama   |
|  Matleena Kuusniemi  | … |  Noora Airisto   |
|  Milka Ahlroth  | … |  Hillevi Latva-Hintikka   |
|  Eero Aho  | … |  assistentti Johannes Pajula (osat 1-10)   |
|  Timo Tuominen  | … |  assistentti Johannes Pajula (osat 11-18)   |
|  Pirkko Hämäläinen  | … |  apulaisprofessori Helena Saarinen   |
|  Juhani Laitala  | … |  professori Aarne Kaskivaara   |
|  Joni Leponiemi  | … |  Jarno Kaskivaara   |
|  Rea Mauranen  | … |  toimistosihteeri Terttu Hurmalainen   |
|  Jukka Rasila  | … |  Lauri Myllylä   |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  dosentti Kim Saraste   |
|  Heidi Herala  | … |  Thea Appelqvist   |
|  Ilkka Korhonen  | … |  Ilkka Kitka   |
|  Tarmo Ruubel  | … |  Marko Hirvonen   |
|  Heidi Heiskanen  | … |  Emilia Saarinen   |
|  Ilkka Heiskanen  | … |  Kauko ”Kake” Hälvätoja   |
|  Kari Sorvali  | … |  tutkija Stig Falk   |
|  Rebecca Troupp  | … |  Christina   |
|  Alain Azerot  | … |  Mel Bradford   |
|  Linda Zilliacus  | … |  tyttö   |
Aiheesta muualla

Internet Movie Database
Turun Sanomat[vanhentunut linkki]
Yliopisto-lehti 20/98
Ylioppilaslehti
ACATIIMI 5/03
FK Ural Jekaterinburg

Kuva FK Uralin ottelusta 2017.
FK Ural on jalkapalloseura Jekaterinburgin kaupungista Uralsta. Se pelaa Venäjän pääsarjassa. Se nousi korkeimmalle sarjatasolle vuodeksi 2013.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
De puinhopen van acht jaar Paars

De puinhopen van acht jaar Paars (“Kahdeksan purppuravuoden rauniot”) on Pim Fortuynin maaliskuussa 2002 julkaisema kirja, jossa hän kritisoi vuodesta 1994 Alankomaita hallinneita liberaalien ja sosiaalidemokraattien “purppurahallituksia”. Fortuyn käytti kirjaa vaalimanifestinaan vuoden 2002 Alankomaiden parlamenttivaaleissa. Kirjasta tuli myyntimenestys.
Fortuyn oli vuodesta 1993 kirjoittanut Elsevier-lehteen. Hänen siinä tekemänsä työ kulminoitui The European Conservativen mukaan kirjaan De puinhopen van acht jaar Paars. Fortuyn ilmaisi kirjassa vastustavansa vuosien 1994–2002 alankomaalaista sosiaalipolitiikkaa suurimmilta osin. Hän kritisoi maansa hyvinvointijärjestelmän toimintaa ja ehdotti joustavampia työmarkkinoita. Kirjassa kuitenkin esitetään myös kritiikkiä hallinnollisten laitosten yksityistämistä kohtaan. Vesper Publishing julkaisi kirjasta uuden painoksen vuonna 2021.
Ennen De puinhopen van acht jaar Paarsin ilmestymistä Fortuyn oli jo julkaissut kirjat Aan het Volk van Nederland (1992) ja Tegen de islamisering van Nederland (1997), joista ensin mainitussa rohkaistiin kapinoimaan poliittista järjestelmää vastaan ja jälkimmäisessä arvosteltiin monikulttuurisuutta.
Maa aikojen alussa 3

| Maa aikojen alussa 3> The Land Before Time III: The Time of the Great Giving |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Roy Allen Smith
Käsikirjoittaja:  Dev Ross
Tuottaja:  Zahra Dowlatabadi Roy Allen Smith
Säveltäjä:  Michael Tavera
Leikkaaja:  Jay Bixsen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Cartoon Studios
Levittäjä:  Universal Studios Home Entertainment Netflix Fandango at Home
Ensi-ilta:  1995
Kesto:  68 min.
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Maa aikojen alussa 2
Seuraaja:  Maa aikojen alussa 4
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maa aikojen alussa 3 (The Land Before Time III: The Time of the Great Giving) on Roy Allen Smithin  ohjaama yhdysvaltalainen animaatioelokuva vuodelta 1995. Se on Maa aikojen alussa -elokuvasarjan kolmas osa.
Ääninäyttelijät

| Hahmo | Alkuperäinen ääni | Suomenkielinen ääni | Dinosauruslaji |
| --- | --- | --- | --- |
| Kertoja | John Ingle | Veikko Honkanen |  |
| Pikkutassu | Scott McAfee | Tuomas Oksanen | Apatosaurus |
| Sera | Candace Hutson | Meri Holopainen | Triceratops |
| Alli | Heather Hogan | Mari Haavisto | Saurolophus |
| Petri | Jeff Bennett | Antti Pääkkönen | Pteranodon |
| Piikki | Rob Paulsen | Rob Paulsen | Stegosaurus |
| Henkka | Whit Hertford | Antony Bentley | Hypsilophodon |
| Mara | Jeff Bennett | Antti Pääkkönen | Muttaburrasaurus |
| Fergus | Scott Menville | Jarkko Tamminen | Nodosaurus |
| Pikkutassun isoisä | Kenneth Mars | Veikko Honkanen | Apatosaurus |
| Seran isä | John Ingle | Veikko Honkanen | Triceratops |
| Pikkutassun isoäiti | Linda Gary | Maija-Liisa Peuhu | Apatosaurus |
| Henkan isä | Nicholas Guest | Antti Pääkkönen | Hypsilophodon |
| Allin äiti | Tress MacNeille | Maija-Liisa Peuhu | Saurolophus |
| Petrin äiti | Tress MacNeille | Maija-Liisa Peuhu | Pteranodon |
| Terävähampaat | Frank Welker | Frank Welker | Velociraptor |
Hintakaari

| Hintakaari |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Tarjouksia talo täynnä!
Omistaja:  Lepistö-Group
Alkuperämaa:   Suomi
Perustettu:  1996
Markkina-alueet:   Suomi
Kotisivu:  Kotisivu
Hintakaari on suomalainen halpatavarataloketju, jolla on viisi myymälää. Ketjun ensimmäinen kauppa avattiin vuonna 1996 Hämeenkyröön.
Hintakaaren taustayhtiönä toimii Lepistö Group. Vuonna 2021 yritys työllisti noin 50 henkilöä, johon on laskettu mukaan myös kausityöntekijät. Lepistö Groupin liikevaihto oli 13 miljoonaa euroa vuonna 2022.
Toiminta

Aimo Lepistö perusti vuonna 1996 ensimmäisen Hintakaari-myymälän Hämeenkyrön Kyröskoskelle. Ketju on laajentunut esimerkiksi yritysostojen kautta hankkimalla muun muassa porilaisen Talousmarkan liiketoiminnan. Hintakaaren vetovastuu siirtyi vuonna 2021 Aimo Lepistön lapsille Sami Lepistölle, Sari Lepistölle ja Satu Lepistölle.
Hintakaarella oli myymälä myös Eurassa, mutta rakennus paloi keväällä 2017. Poliisi epäili, että liikekeskuksen tulipalo oli tahallaan sytytetty.
Vuonna 2020 yritys ilmoitti, että se avaa toimipisteen Kuljun kartanossa. Samalla kerrottiin myös Kyröskosken myymälän sulkemisesta. Kuljun kartanon tiloissa toimi vuosina 1979–2018 Löytötavaratalo, joka ajautui konkurssiin. 5600 neliön kokoinen Kuljun kartanon kauppa on Hintakaaren suurin myymälä.
Nykyiset myymälät ja valikoima

Hintakaarella on myymälät Hämeenkyrössä, Porissa, Lempäälässä, Loimaalla ja Kouvolassa. Ketjun liikkeissä myydään esimerkiksi rakennus- ja autotarvikkeita, kodin ja vapaa-ajan tuotteita, huonekaluja, pihatarvikkeita ja kulkuneuvoja.
Phillip Cocu

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Phillip John-William Cocu
Syntymäaika: 29. lokakuuta 1970 (ikä 54)
Syntymäpaikka: Eindhoven, Alankomaat
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 182 cm
Seura
Seura: –
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1988–1990 |  AZ Alkmaar | 50 | (8) |
| 1990–1995 |  Vitesse | 137 | (25) |
| 1995–1998 |  PSV | 95 | (31) |
| 1998–2004 |  FC Barcelona | 205 | (31) |
| 2004–2007 |  PSV | 94 | (23) |
| 2007–2008 |  Al Jazira | 17 | (4) |
Maajoukkue
| 1996–2006 |  Alankomaat | 101 | (10) |
Valmennusura
2008–2012:  Alankomaat (apuv.)
2009–2012:  PSV (apuv.)
2012:  PSV
2013–2018:  PSV
2018:  Fenerbahçe
2019–2020:  Derby County
2022–2023:  Vitesse
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Phillip Cocu (s. 29. lokakuuta 1970) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja, joka viihtyi yleensä puolustavan keskikenttäpelaajan roolissa.