stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalevan kisat 1927
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Ilmari Helle | 11,6 | Alarik Tavast | 11,8 | Reijo Halme | 11,8 |
| 200 m | Erik Åström | 22,5 | Leo Vahander | 22,8 | Veikko Korhonen | 22,8 |
| 400 m | Erik Åström | 50,8 | Erik Wilén | 51,5 | Leo Vahander | 51,8 |
| 800 m | Harry Ekqvist | 1.57,8 | Frej Liewendahl | 1.58,0 | Eino Borg | 1.58,5 |
| 1 500 m | Armas Kinnunen | 4.03,4 | Matti Korpela | 4.04,3 | Harry Lagerström | 4.07,2 |
| 5 000 m | Paavo Nurmi | 14.54,4 | Toivo Loukola | 15.18,2 | Kalle Sarvimäki | 15.21,9 |
| 10 000 m | Kalle Matilainen | 32.01,0 | Eino Rastas | 32.02,0 | Kalle Sarvimäki | 32.02,7 |
| 25 000 m | Armas Toivonen | 1.27.33,4 | Martti Marttelin | 1.29.23,2 | Väinö Sipilä | 1.29.23,3 |
| 110 m aidat | Bengt Sjöstedt | 16,1 | Aarne Jounela | 16,5 | Erik Wilén | 6,4 m jäljessä |
| 400 m aidat | Erik Wilén | 56,4 | Jukka Matilainen | 57,7 | Martti Jukola | 58,4 |
| 3 000 m esteet | Armas Kinnunen | 9.46,4 | Toivo Loukola | 9.56,3 | Erkki Peltonen | 10.11,0 |
| Korkeushyppy | Armas Wahlstedt | 185 | Paavo Yrjölä | 175 | Urho Kekkonen | 175 |
| Seiväshyppy | Väinö Salo | 362 | Yrjö Helander | 352 | Ilmari Nikander | 352 |
| Pituushyppy | Paul Sandström | 713 | Vilho Tuulos | 692 | Toimi Tulikoura | 687 |
| Kolmiloikka | Vilho Tuulos | 15,08 | Erkki Järvinen | 14,61 | Toimi Tulikoura | 14,49 |
| Kuulantyöntö | Armas Wahlstedt | 14,47 | Kalle Järvinen | 14,41 | Ville Pörhölä | 13,41 |
| Kiekonheitto | Antero Kivi | 43,41 | Vilho Niittymaa | 43,04 | Hannes Torpo | 41,99 |
| Moukarinheitto | Erik Eriksson | 43,45 | Yrjö Vilkman | 42,07 | Paavo Hildén | 41,80 |
| Keihäänheitto | Eino Penttilä | 63,80 | Heikki Nummi | 62,85 | Paavo Johansson | 62,40 |
| Viisiottelu | Paavo Yrjölä | 12 | Akilles Järvinen | 15 | Anton Huusari | 17 |
| Kymmenottelu | Paavo Yrjölä | 8018,990 | Akilles Järvinen | 7124,335 | Akseli Finell | 6633,990 |
Mitalistit > Kymmenottelun ME-sarja

Paavo Yrjölän voittotulos, joka oli uusi maailmanennätys, koostui seuraavista tuloksista.
Lajit lueteltu järjestyksessä: 100m, 400m, 1500m, 110m aidat, pituus, korkeus, seiväs, kuula, kiekko, keihäs.
| Sija | Nimi | Seura | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paavo Yrjölä | Tampereen Pyrintö | 11,7 | 52,8 | 4.41,8 | 16,8 | 673 | 185 | 320 | 14,27 | 40,76 | 57,40 | 8 018,99 |
Kalevan malja

| # | Seura | Pist |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tampereen Pyrintö | 42 |

| 2 | Helsingin IFK | 24 |
| 3 | Helsingin Kisa-Veikot | 19 |
| 4 | Viipurin Urheilijat | 17 |
Evenkijskaja žizn

Lehden ensimmäinen painokone evenkinkielisellä sivulla vuonna 2023.
Evenkijskaja žizn (ven. Эвенкийская жизнь, ”Evenkian elämä”) on Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Evenkian piirin keskuksessa Turassa ilmestyvä sanomalehti.
NKP(b):n Itä-Siperian aluepiirikomitean päätöksellä vuonna 1932 perustettu Evenkien kansallisen piirikunnan lehti alkoi ilmestyä lokakuussa 1933 nimellä Evenkijskaja novaja žizn (”Evenkien uusi elämä”). Sitä varten oli lähetetty laakapainokone, kirjakkeet ja latoja, joiden matka Turaan kesti puoli vuotta. Ensimmäinen numero oli puolikkaan A4-arkin kokoinen liuska, jonka painos oli noin sata kappaletta. Vuonna 1936 lehti oli kasvanut nelisivuiseksi viikkolehdeksi, jossa oli myös kuvia. Evenkinkielisestä rinnakkaisnimestään Evedy omakta in huolimatta se oli venäjänkielinen.
Lehti sai nimen Sovetskaja Evenkija (”Neuvosto-Evenkia”) vuonna 1945. Se oli NKP:n piirikuntakomitean ja piirikuntaneuvoston äänenkannattaja. Kolmesti viikossa ilmestyneen lehden painosmäärä oli 1970-luvun puolivälissä 2 500 kappaletta. Sovetskaja Evenkija sai työntekijöitä ”mantereelta”, kuten Evenkiassa sanotaan, ja se pystyi käsittelemään paikallisia ongelmia melko avoimesti sensuurista ja ideologisesta valvonnasta huolimatta.
Vuonna 1993 lehti sai nimen Evenkijskaja žizn ja siitä tuli Evenkian autonomisen piirikunnan hallinnon äänenkannattaja. 1990-luvulla hankitusta offsetpainokoneesta jouduttiin luopumaan sähkökatkosten ja kirjapainon talviaikaan liian alhaisen lämpötilan takia vuonna 2002, jolloin painaminen siirrettiin Krasnojarskiin. 2010-luvun alussa lehti lähetettiin perjantaisin kirjapainoon, josta se tuotiin maanantaina tai tiistaina lentokoneella Turan, Baikitin ja Vanavaran taajamiin. Paikallisissa oloissa tätä pidettiin riittävän nopeana.
Evenkijskaja žizn ilmestyy kerran viikossa 16-sivuisena ja A3-kokoisena. Sen julkaisijana toimii Krasnojarskin aluepiirin mediakeskus. Lehden painosmäärä oli 2 000 kappaletta vuonna 2023. Siinä on venäjänkielisen aineiston ohella yleensä myös evenkinkielinen sivu Evedy in.
Aiheesta muualla

Lehden numerot pdf-muodossa
Kalevan kisat 1954

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1954 Turussa 12.–13. elokuuta. Kilpailupaikka oli Turun urheilupuisto. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Naisilla oli omat yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut Tampereella 15. elokuuta.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Voitto Hellstén | 10,9 | Seppo Jauro | 11,1 | Olavi Murtomäki | 11,1 |
| 200 m | Voitto Hellstén | 21,7 | Pauli Tavisalo | 21,9 | Seppo Jauro | 22,3 |
| 400 m | Rolf Back | 47,9 | Ragnar Graeffe | 48,5 | Tauno Kontio | 49,0 |
| 800 m | Urpo Vähäranta | 1.52,4 | Tauno Kontio | 1.52,8 | Denis Johansson | 1.53,4 |
| 1 500 m | Denis Johansson | 3.46,8 | Jorma Kakko | 3.48,4 | Aulis Pystynen | 3.49,0 |
| 5 000 m | Ilmari Taipale | 14.31,4 | Eero Tuomaala | 14.32,2 | Rolf Haikkola | 14.37,4 |
| 10 000 m | Hannu Posti | 30.07,0 | Hugo Niskanen | 30.29,2 | Kauko Hyppönen | 30.32,8 |
| 110 m aidat | Raimo Siukola | 15,1 | Osvald Mildh | 15,2 | Risto Syrjänen | 15,2 |
| 400 m aidat | Osvald Mildh | 52,6 | Reino Suominen | 53,4 | Lennart Lindberg | 53,6 |
| 3 000 m esteet | Olavi Rinteenpää | 8.54,2 | Pentti Karvonen | 8.54,4 | Sven Laine | 9.16,6 |
| Maraton | Veikko Karvonen | 2.28.36,6 | Erkki Puolakka | 2.30.56,6 | Pauli Pellinen | 2.34.06,0 |
| Korkeushyppy | Keijo Ketola | 193 | Hannu Rantala | 190 | Martti Lipasti | 190 |
| Seiväshyppy | Eeles Landström | 430 | Jukka Piironen | 425 | Matti Sutinen | 400 |
| Pituushyppy | Jorma Valkama | 741 | Wilhelm Porrassalmi | 723 | Tapio Lehto | 708 |
| Kolmiloikka | Tapio Lehto | 14,97 | Kari Rahkamo | 14,90 | Eero Peura | 14,70 |
| Kuulantyöntö | Reijo Koivisto | 16,00 | Yrjö Puntti | 15,76 | Aapo Perko | 15,49 |
| Kiekonheitto | Carol Lindroos | 49,00 | Tauno Karlsson | 46,69 | Eino Simelius | 46,15 |
| Moukarinheitto | Oiva Halmetoja | 55,76 | Vuolevi Kallio | 52,28 | Veikko Hoffren | 52,06 |
| Keihäänheitto | Toivo Hyytiäinen | 73,48 | Soini Nikkinen | 73,27 | Paavo Tourunen | 71,25 |
| Kymmenottelu | Torbjörn Lassenius | 6345 | Olli Reikko | 5936 | Mikko Vihonen | 5249 |
Naisten yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut 1954

Kilpailut järjestettiin Tampereella 15. elokuuta.
| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Salme Jaakkola | 12,8 | Ulla Pokki | 13,0 | Annikki Aarnio | 13,0 |
| 200 m | Ulla Pokki | 26,5 | Aulikki Lehmijoki | 26,6 | Helvi Innala | 27,3 |
| 800 m | Inga-Lill Nyqvist | 2.15,3 | Elvi Minkkinen | 2.19,8 | Eila Högqvist | 2.23,0 |
| 80 m aidat | Seija Pöntinen | 11,7 | Sylvi Keskinen | 11,8 | Hely Sipilä | 12,8 |
| Korkeushyppy | Sisko Heikkilä | 150 | Seija Pöntinen | 150 | Rauni Heinonen | 145 |
| Pituushyppy | Maire Österdahl | 539 | Vuokko Rainosalo | 530 | Rauni Heinonen | 520 |
| Kuulantyöntö | Meeri Saari | 11,83 | Hely Pietilä | 11,61 | Esteri Kallio | 11,10 |
| Kiekonheitto | Kaarina Koivuniemi | 37,41 | Irma Mäntynen | 35,96 | Meeri Saari | 35,03 |
| Keihäänheitto | Elsa Torikka | 41,57 | Kaarina Koivuniemi | 40,66 | Tuovi Vahtera | 38,38 |
| Viisiottelu | Seija Pöntinen | 2741 | Aune Rajala | 2670 | Hely Pietilä | 2460 |
Evoluutio: Miten elämä kehittyy

| Evoluutio: Miten elämä kehittyy |
| --- | --- |
Kirjailija:  Pasi Laihonen, Jukka Salo ja Timo Vuorisalo
Kieli:  suomi
Genre:  evoluutiobiologia
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1986
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  392
ISBN:  951-1-08486-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Evoluutio: Miten elämä kehittyy on vuonna 1986 ilmestynyt oppikirja evoluutiosta. Kirjan tekijä ovat Pasi Laihonen, Jukka Salo ja Timo Vuorisalo.
Kalevan kisat 1926

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1926 Tampereella 14.–15. elokuuta. Kilpailupaikka oli Pyynikin kenttä. Kalevan maljan voitti Porvoon Akilles. Pisteitä laskettaessa huomioitiin viimeistä kertaa pyöräilykisat.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Ilmari Helle | 10,8 | Anton Husgafvel | 10,8 | Erik Åström | 10,9 |
| 200 m | Erik Åström | 22,3 | Anton Husgafvel | 22,5 | Henry Danska | 22,6 |
| 400 m | Erik Åström | 50,2 | Martti Jukola | 51,3 | Juho Huhta | 51,5 |
| 800 m | Bruno Alajääski | 1.56,5 | Taavetti Sarvilahti | 1.57,5 | Leo Helgas | 1.57,5 |
| 1 500 m | Armas Kinnunen | 4.03,0 | Leo Helgas | 4.05,0 | Rikhard Määttänen | 4.05,2 |
| 5 000 m | Paavo Nurmi | 14.48,3 | Armas Kinnunen | 14.48,9 | Kalle Matilainen | 14.59,1 |
| 10 000 m | Paavo Nurmi | 31.12,2 | Eino Rastas | 31.53,3 | Ilmari Posti | 32.08,7 |
| 25 000 m | Martti Marttelin | 1.27.18,9 | Väinö Sipilä | 1.28.37,4 | Ilmari Kuokka | 1.30.39,5 |
| 110 m aidat | Erik Wilén | 15,5 | Bengt Sjöstedt | 15,5 | Erkki Järvinen | 15,8 |
| 400 m aidat | Erik Wilén | 55,5 | Martti Jukola | 56,0 | Jukka Matilainen | 59,5 |
| 3 000 m esteet | Elias Katz | 9.34,5 | Eero Berg | 9.40,8 | Erkki Peltonen | 9.43,4 |
| Korkeushyppy | Armas Wahlstedt | 185 | Paavo Yrjölä | 180 | Vilho Suurnäkki | 180 |
| Seiväshyppy | John Lindroth | 360 | Lauri Rauhamaa | 350 | Viljo Nikander | 350 |
| Pituushyppy | Paul Sandström | 699 | Väinö Alava | 682 | Vilho Tuulos | 680 |
| Kolmiloikka | Erkki Järvinen | 14,59 | Vilho Tuulos | 14,49 | Väinö Rainio | 14,41 |
| Kuulantyöntö | Paavo Yrjölä | 14,50 | Kalle Järvinen | 14,40 | Hannes Torpo | 14,23 |
| Kiekonheitto | Vilho Niittymaa | 44,63 | Hannes Torpo | 43,15 | Iisakki Alanko | 41,72 |
| Moukarinheitto | Paavo Hildén | 42,64 | Wihtori Kotro | 41,92 | Juho Siltanen | 41,84 |
| Keihäänheitto | Eino Penttilä | 61,96 | Yrjö Ekqvist | 61,08 | Vilho Rinne | 60,12 |
| Viisiottelu | Paavo Yrjölä | 10 | Tuure Ylänkö | 12 | Leo Leino | 17 |
| Kymmenottelu | Paavo Yrjölä | 7832,030 | Iivari Yrjölä | 6683,995 | Viljo Mäki | 6107,915 |
Mitalistit > Kymmenottelun ME-sarja

Paavo Yrjölän voittotulos, joka oli uusi maailmanennätys, koostui seuraavista tuloksista.
Lajit lueteltu järjestyksessä: 100m, 400m, 1500m, 110m aidat, pituus, korkeus, seiväs, kuula, kiekko, keihäs.
| Sija | Nimi | Seura | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Paavo Yrjölä | Tampereen Pyrintö | 11,8 | 52,4 | 4.40,1 | 16,9 | 654 | 185 | 330 | 13,97 | 37,31 | 56,70 | 7 831,03 |
Kalevan malja

Kalevan Malja ratkaistiin mestaruuksien lukumäärän mukaan.
| # | Seura | mestaruudet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Porvoon Akilles | 7 |

| 2 | Tampereen Pyrintö | 6 |

| 2 | Turun Urheiluliitto | 6 |
| 4 | Helsingin IFK | 5 |
Kahlehdittu Prometheus

| Kahlehdittu Prometheus> Προμηθεύς Δεσμώτης |
| --- | --- |
 Kahlehdittu Prometheus. Thomas Colen maalaus, 1846/1847.
Kirjoittaja:  Aiskhylos (?)
Alkuperäiskieli:  muinaiskreikka (klassinen)
Tyylilaji:  tragedia
Kantaesityspaikka:  Dionysoksen teatteri, Ateena
Henkilöt
Henkilöt:  Kratos (Voima) Bia (Väkivalta) Hefaistos Prometheus Io
Kuoro:  okeanideja
Kahlehdittu Prometheus (m.kreik. Προμηθεύς Δεσμώτης, Promētheus Desmōtēs, lat. Prometheus vinctus) on Aiskhyloksen nimiin laitettu antiikin kreikkalainen tragedia, jonka aiheena on Prometheuksen Zeukselta saama rangaistus: tämä on kahlehdittu Kaukasukselle, missä kotka nokkii ikuisesti tämän maksaa.
Historia

Kahlehdittu Prometheus on perinteisesti laitettu Aiskhyloksen nimiin. Aiskhylosta pidettiin sen kirjoittajana jo antiikin aikana, ja tämä on merkitty kirjoittajaksi viimeistään Aleksandrian kirjaston kopioihin teoksesta. Nykyisin näytelmän on kuitenkin usein katsottu olevan jonkun myöhemmän näytelmäkirjailijan tuotantoa, ja se ajoitetaan joskus niinkin myöhäiseen vuoteen kuin 415 eaa. Tämä perustuu tekstin tyylin ja runomitan analysointiin; siihen, että ylijumala Zeus esitetään näytelmässä Aiskhylokselle epätyypillisellä tavalla; sekä siihen, että suurin osa muiden kirjailijoiden viittauksista näytelmään osoittaisi sen olleen kirjoitettu noin vuoden 415 eaa. tienoilla. Kirjoittajaksi on ehdotettu Aiskhyloksen poikaa Euforionia, joka oli myös näytelmäkirjailija. Asiasta on kuitenkin edelleen erimielisyyttä tutkijoiden parissa.
Lukianos kirjoitti näytelmän alusta parodian Prometheus.
Sisältö

Tragedia koostuu lähes kokonaisuudessaan vuoropuhelusta. Siinä on vain vähän toimintaa, koska päähenkilö on näytelmän nimen mukaisesti kahlehdittuna koko ajan. Näytelmän pituus on 1 093 runosäettä.
Sisältö > Tausta

Tragedian pohjana on kreikkalainen myytti, jonka mukaan titaani Prometheus antoi ihmiskunnalle lahjaksi tulen varastamalla sen jumalilta. Myytti on kuvattu tunnetuimmin Hesiodoksen eepoksissa Jumalten synty ja Työt ja päivät.
Sisältö > Juoni

Näytelmän alussa Kratos (Voima), Bia (Väkivalta) ja seppäjumala Hefaistos kahlitsevat Prometheuksen kiinni Kaukasus-vuoren kallioon. Hefaistos on näistä ainoa, joka ilmaisee vastentahtoisuutta ja sääliä, ja lähtee paikalta. Kirjoittaja esittää, ettei Prometheusta rangaistu pelkästään sen vuoksi, että hän varasti tulen jumalilta, vaan myös siksi, että hän teki tyhjäksi Zeuksen suunnitelman ihmiskunnan tuhoamiseksi. Rangaistus tuntuu epäoikeudenmukaiselta,
koska Prometheus oli keskeisenä auttamassa Zeusta voittamaan titanomakhian.
Okeanidien muodostama kuoro (khoros) saapuu, ja yrittää lohduttaa Prometheusta keskustelemalla tämän kanssa. Prometheus sanoo arvoituksellisesti, että hän tietää erään mahdollisen avioliiton, joka johtaisi Zeuksen kukistumiseen. Titaani Okeanos säälii Prometheusta ja kehottaa tätä tekemään rauhan Zeuksen kanssa. Prometheus kertoo kuorolle, ettei tuli ollut hänen ainoa lahjansa ihmiskunnalle. Hän luettelee joukon taitoja, jotka on opettanut ihmisille, kuten kirjoitustaito, lääkintä, matematiikka, tähtitiede, metallien työstäminen, arkkitehtuuri ja maanviljelys.
Tämän jälkeen Prometheuksen luona vierailee Io, ihmisneito, jota Zeus halusi ja muutti tämän lehmäksi. Mustasukkaisen Heran lähettämä paarma oli ajanut Ion Argoksesta Kaukasukselle saakka. Prometheus ennustaa Ion tulevat matkat ja kertoo, että Zeus tulee päättämään tämän piinan Egyptissä, jossa Io synnyttää pojan nimeltä Epafos. Tämän jälkeläinen kolmetoista sukupolvea myöhemmin tulee lopulta vapauttamaan Prometheuksen, mikä viittaa Herakleehen.
Lopulta paikalle saapuu viestintuojajumala Hermes, jonka suuttunut Zeus oli lähettänyt vaatien Prometheusta paljastamaan, kuka tulisi syrjäyttämään hänet. Prometheus kieltäytyy, jolloin Zeus iskee Prometheusta salamallaan.
Sisältö > Trilogian muut osat

Kahlehdittu Prometheus oli ensimmäinen osa Prometheus-myyttiä käsitelleessä trilogiassa, joka tunnetaan nimellä Prometheia. Trilogian toinen tragedia oli Vapautettu Prometheus, jossa Herakles tulee ja vapauttaa Prometheuksen ja surmaa tämän maksaa nokkineen kotkan. Kolmas osa oli Prometheus valontuoja, jossa Prometheus varoittaa Zeusta makaamasta merinymfi Thetiin kanssa, koska nymfin kohtalona olisi synnyttää lapsen isää suurempi poika. Tämä saa Zeuksen lopulta armahtamaan Prometheuksen. Näistä kahdesta muusta tragediasta on säilynyt vain katkelmia.
Tulkintoja

Aiskhyloksen esitys Prometheuksen hahmosta poikkeaa aiemmista, joissa Prometheus on kuvattu lähinnä huiputtajana. Aiskhyloksen Prometheus on sen sijaan viisas hahmo ja ihmiskunnan hyväntekijä.
Näytelmän keskeisenä teemana voidaan nähdä tyrannian vastustaminen sekä järjen ja oikeudenmukaisuuden heikkous voimaan perustuvaa valtaa vastaan. Näytelmässä tyrannina toimii Zeus itse. Prometheus sen sijaan esiintyy paitsi järjen edustajana myös yksilönä, joka kapinoi tyranniaa vastaan. Näytelmän Prometheuksen voidaan nähdä jopa vertautuvan eräänlaiseen Kristus-hahmoon, joka kärsii ihmisten puolesta.
Kirjallisuutta > Suomennos

Aiskhylos: Kahlehdittu Prometheus. Teoksessa Aiskhylos: Neljä tragediaa: Persialaiset; Seitsemän Teebaa vastaan; Turvananojat; Kahlehdittu Prometheus.  ((Persai; Hepta epi Thebas; Hiketides; Prometheus Desmotes.) Kreikan kielestä suomentanut Maarit Kaimio)  Helsinki:  Gaudeamus, 1975.  ISBN 951-662-161-9
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Aeschylus: Prometheus vinctus. Teoksessa Aeschyli septem quae supersunt tragoedias.  (Toim. Denys Page. Oxford Classical Texts)  Oxford University Press, 1972.  ISBN 978-0-19-814570-7  Kreikankielinen alkuteksti.
Aeschylus: Prometheus Bound. Teoksessa Aeschylus: Persians. Seven against Thebes. Suppliants. Prometheus Bound. Edited and translated by Alan H. Sommerstein. Loeb Classical Library 145.  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2009.  ISBN 9780674996274  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Aeschylus: The Prometheus Bound of Aeschylus.  (Toim. H. Rackham)  Cambridge University Press, 2013.  ISBN 1107619971
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta

Conacher, D. J.: Aeschylus' Prometheus bound: a literary commentary.  (Canadian University paperbooks 257)  University of Toronto Press, 1980.  ISBN 0802023916
Griffith, Mark: The Authenticity of Prometheus Bound.  (Cambridge Classical Studies)  Cambridge University Press, 2007.  ISBN 0521038146
Herington, C. J.: The Author of the Prometheus Bound.  (New delphin series 1)  University of Texas Press, 2015.  ISBN 1477304207
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kahlehdittu Prometheus Wikimedia Commonsissa
Αισχύλος: Προμηθεύς Δεσμώτης. Wikisource. (kreikaksi)
Aeschylus: Prometheus Bound. Wikisource. (englanniksi)
Aeschylus: Prometheus Bound. Perseus. (muinaiskreikaksi) (englanniksi)
Aiskhyloksen näytelmät
| --- | --- |
Säilyneet:  Kahlehdittu Prometheus · Oresteia-trilogia (Agamemnon · Hautauhrintuojat · Eumenidit) · Persialaiset · Seitsemän Thebaa vastaan · Turvananojat
Kadonneita ja katkelmallisia:  Aitnan naiset
Kotka nokkii kahlehditun Prometheuksen maksaa. Jacob Jordaens, n. 1640.
Näytelmän tulkinta vuodelta 2015.
Peter Evans

| Mitalit> Maa:   Australia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Australia> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Moskova 1980 | 4 × 100 msekauinti |  |
|  Pronssia | Moskova 1980 | 100 m rintauinti |  |
|  Pronssia | Los Angeles 1984 | 100 m rintauinti |  |
|  Pronssia | Los Angeles 1984 | 4 × 100 m sekauinti |  |
Peter Evans (s. 1. elokuuta 1961) on australialainen rintauimari. Hän voitti uransa aikana neljä olympiamitalia, kaksi kesäolympialaisissa 1980 ja kaksi kesäolympialaisissa 1984.
Vuoden 1980 kesäolympialaisissa Moskovassa Evans valittiin uimaan viestiin 4 × 100 sekauintiviestiin, jossa hänen lisäkseen uivat Mark Kerry, Mark Tonelli ja Neil Brooks. Viestijoukkue voitti kultaa 0,22 sekunnin erolla Neuvostoliiton joukkueeseen. Samoissa olympialaisissa Evans saavutti 100 metrin rintauinnissa pronssia.
Olympialaisten välissä Evans kilpaili Kansainyhteisön kisoissa Brisbanessa. Hän voitti kilpailuissa sekauintiviestissä kultaa, ja 100 metrin rintauinnissa pronssia.
Vuoden 1984 kesäolympialaisissa Evans ja Mark Kerry osallistuivat jälleen sekauintiviestiin. Tällä kertaa heidän kanssaan viestissä uivat Glenn Buchanan ja Mark Stockwell. Australian joukkue saavutti Yhdysvaltojen ja Kanadan takana pronssia. Evans osallistui jälleen myös 100 metrin rintauintiin ja saavutti pronssia. Tällä kertaa hänet voittivat yhdysvaltalainen Steve Lundquist ja kanadalainen Victor Davis.
Aiheesta muualla

Peter Evans Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Miesten 4 × 100 metrin sekauintiviestin olympiavoittajat
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Ewaoioi

| Ewaoioi> Ἐϝαοίοι |
| --- | --- |
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  ?, Elis, Länsi-Kreikka
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Elis
Ewaoioi (m.kreik. Ἐϝαοίοι) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Eliissä Kreikassa. Sen tarkempaa sijaintia ei tunneta.
Kaupungin nimeä ei tunneta sellaisenaan antiikin lähteistä. Sen sijaan tunnetaan vain kaupungin kansalaisista eräässä piirtokirjoituksessa käytetty etnonyymi Ewaoios (Ἐϝαοίος). Siinä kuten kaupungin rekonstruoidussa nimessä esiintyy poikkeuksellisesti digamma, joka translitteroidaan w-kirjaimena.
Mainittu piirtokirjoitus on Ewaoioin tekemä 100-vuotinen liittolaissopimus Eliin kaupungin kanssa. Sen olemassaolo on ainoa peruste sille, että kaupunki on luettu nykytutkimuksessa polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon. Kaupungin oletetaan kuitenkin olleen Eliin alainen perioikkien polis.
Barney Ewell

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Barney Ewell |  Barney Ewell |  Barney Ewell |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | 4 × 100 metriä |  |
|  Hopeaa | Lontoo 1948 | 100 metriä |  |
|  Hopeaa | Lontoo 1948 | 200 metriä |  |
Harold Norwood "Barney" Ewell (25. helmikuuta 1918 Harrisburg, Pennsylvania – 4. huhtikuuta 1996 Lancaster, Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja.
Ewell voitti vuoden 1948 olympialaisissa kultaa pikaviestissä Yhdysvaltain joukkueessa ja saavutti hopeaa sekä 100 metrillä (aika 10,4 s) että 200 metrillä (21,1 s).
Kaksoiskulttuuriteoria

Kaksoiskulttuuriteoria tai kahden kulttuurin hypoteesi on sosiolingvistinen tapa lähestyä kieltä. Teorian kantava ajatus on se, että eri sukupuoleen kuuluvat henkilöt puhuvat eri tavalla, koska he ovat pienestä pitäen kasvaneet erilaisissa kulttuurisissa ympäristöissä. Tällöin miesten ja naisten keskustelu on eri kulttuurien välistä viestintää, ja juuri siksi osapuolille sattuu väärinkäsityksiä, eivätkä he aina välttämättä ymmärrä toisiaan. Teoria kiehtoo edelleen suurta yleisöä, mutta myös tutkijat ovat kiinnostuneita siitä.
Teorian taustaa

Kahden kulttuurin teoria juontaa juurensa Robin Lakoffin (1975) oletuksesta, jonka mukaan kielen voi jakaa kahtia: ”neutraaliin kieleen” ja ”naisten kieleen”, joista jälkimmäinen on voimattomampaa, kiertelevää ja alistuvaa. Oletukset perustuvat tietoihin, jotka Lakoff on koonnut pääosin itsehavainnoinnin avulla tarkkailemalla omaa ja tuttaviensa puhetta sekä viestimissä käytettyä kieltä. Havaintojensa erittelyssä hän on käyttänyt omaa intuitiotaan. Näitä ominaisuuksia ilmaisevat puheessa esimerkiksi tietynlainen sanasto (muun muassa ihana, söpö, laventeli), epävarmuutta osoittavat piirteet, kuten liitekysymykset (Täällä on kuuma, eikö olekin?) ja kohteliaisuus (Olisitko niin kiltti ja sulkisit oven?). Naiset eivät myöskään käytä voimasanoja, tai sitä pidetään sopimattomana. Hypoteesi nostikin esiin ristiriidan, jonka mukaan nainen ei voinut olla vakuuttava, mikäli hän käytti ”naisen kielen” piirteitä, mutta oli epänaisellinen, jos hän puhui ”neutraalia kieltä”.
Lakoffin jakoa arvostellaan muun muassa siitä, että se perustuu itsehavaintoon, luo stereotypioita ja on vertailevaa tavalla, jossa yksi ryhmä eli tässä tapauksessa ”neutraali kieli” asetetaan normiksi. Se ei lisäksi juuri eroa sovinistisista edeltäjistään. Nykyään suurin osa Lakoffin väitteistä onkin empiirisesti kumottu, ja sitä pidetään esimerkkinä feministisestä arkiajattelusta.