stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Varjonata

| Varjonata |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Nadat Festuca
Laji::  heterophylla
Kaksiosainen nimi
 Festuca heterophylla  Lam. 
Katso myös
   Varjonata Wikispeciesissä   Varjonata Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Varjonata (Festuca heterophylla) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, natojen (Festuca) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja keskikokoiseksi kasvava heinälaji, joka muistuttaa etenkin punanadan (Festuca rubra) tiiviisti mätästävää alalajia, puistopunanataa (Festuca rubra ssp. commutata).
Varjonata voi kasvaa noin metrinkorkuiseksi, mutta jää usein matalammaksi. Varjonata on kasvutavaltaan tiiviisti mätästävä. Sen lehdet ovat kapeita ja puhtaanvihreitä. Alimmat lehdet ovat noin 0,5 mm leveitä ja niissä on kolme suonta. Varsilehdet ovat tasaisia ja hieman vartta leveämpiä. Varjonadan kukintona on puhtaanvihreä röyhy, jonka tähkylät ovat lähes senttimetrinpituisia ja harvakukkaisia. Kussakin tähkylässä on neljä tai viisi kukkaa, jonka ulkohelpeet ovat lyhyitä ja vihneellisiä. Varjonata kukkii touko–kesäkuussa.
Ruotsissa varjonataa tavataan harvinaisena linnojen ja huviloiden puistoissa. Varjonata on tullut Ruotsiin Etelä-Saksasta tuotujen heinänsiementen mukana 1800-luvun lopulla. Suomessa varjonataa on tavattu 1990-luvulla Pohjois-Karjalassa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Varjonata (Festuca heterophylla)
Vaara-analyysi

Vaara-analyysi (engl. hazard analysis) on muun muassa koneturvallisuuteen liittyvä menetelmä, jossa tunnistetaan vaara-tilanteet ja niihin liittyvät riskit. Turvajärjestelmän toiminnoilla pyritään hallitsemaan tunnistettuja vaaroja. Analyysissä pyritään tunnistamaan kaikki mahdolliset vaarat riippumatta niiden koosta tai merkityksestä. Vaaralla tarkoitetaan mitä vain potentiaalia harmille, vammalle, onnettomuudelle tai muulle epätoivotulle seuraukselle. Riskillä tarkoitetaan vaarasta mahdollisesti aiheutuvaa seurausta kuten vammaa, omaisuuden menetystä tai ympäristöriskiä. Analyysin lähteinä voidaan käyttää muun muassa aiheeseen liittyvää kirjallisuutta tai onnettomuusraportteja.
Esimerkiksi lääketeollisuudessa pölyyn mahdollisesti liittyvät kysymykset työterveydestä, ympäristön turvallisuudesta, räjähdysvaarasta, koneista ja prosesseista sekä kontaminaatiosta.
Uutisraportti (satiiriohjelma)

| Uutisraportti |
| --- | --- |
Tyyli:  satiiri, komedia, uutisparodia
Kestoaika:  22 minuuttia
Pääosissa:  Juontaja  Tuomas Peltomäki
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Nelonen, HSTV
Esitetty:  24.10.2014 – 3.7.2017
Tuotanto
Käsikirjoittaja(t):  Tuomas Peltomäki, Henry Lehto, Paavo Teittinen, Maria Pettersson, Jussi Sippola, Juha-Pekka Raeste
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Uutisraportti on suomalainen poliittinen satiiriohjelma, jota juonsi toimittaja Tuomas Peltomäki. Sitä käsikirjoittivat Peltomäen lisäksi Helsingin Sanomien toimittajat Paavo Teittinen, Henry Lehto, Maria Pettersson, Jussi Sippola ja Juha-Pekka Raeste. Ohjelman esittäminen alkoi Helsingin Sanomien verkkosivuilla, joilla niitä esitettiin kolmen vuoden ajan. Ensimmäinen jakso lähetettiin 24. lokakuuta 2014 ja toistaiseksi viimeinen 3. heinäkuuta 2017..
Helsingin Sanomien verkkopalveluista ohjelma ostettiin vuoden 2015 maaliskuussa televisiokanava Nelosen ohjelmistoon, jossa sitä alettiin esitettää syksyllä 2015. Verkkopalvelua varten tehdyn ohjelman siirtymistä television puolelle pidettiin poikkeuksellisena.
Ohjelman ideana oli kerrata kuluneen viikon pääuutiset satiirisesti. Lyhyiden juttujen lisäksi jaksoissa oli yksi isompi aihe, jota käsiteltiin laajemmin. Ohjelmassa käsiteltiin esimerkiksi suomalaista lobbausta, poliitikkojen väitteitä verotuksesta, TTIP-sopimusta ja Suomen toimia Euroopan unionin jäsenenä. Huumorin kohteeksi pääsivät eritoten suomalaiset poliitikot.[lähde? ]
Vastaanotto

Uutisraportti oli ehdokkaana Bonnierin Suuren journalistipalkinnon saajaksi 2016. Palkintolautakunnan mukaan ohjelma oli onnistunut tekemään kovasta journalismista viihdyttävää ja se oli saanut myös nuoret katsojat kiinnostumaan suomalaisen yhteiskunnan ja maailman keskeisistä uutistapahtumista.
Ohjelmaa arvioitiin Vihreän langan katsauksessa parhaaksi satiiriohjelmaksi Suomessa. Helsingin Sanomien omassa arviossa ohjelman sisältöä arvosteltiin hyväksi mutta komiikkaa turhan polveilevaksi.
Tšerno

| Tšerno (Черно) Kypck |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. maaliskuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Hiili Hiilesmaa
 Tyylilaji: doom metal
 Kesto: 54.23
 Levy-yhtiö: UHO Production
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 11.
Kypckin muut julkaisut
|   | Tšerno 2008 | Niže 2011 |
Tšerno (Черно) on suomalaisen Kypck-yhtyeen ensimmäinen studioalbumi.
Albumi äänitettiin vuonna 2007 Novaja Zemlja-, Colibri- ja Tonebox-studioilla. Albumin on tuottanut Hiili Hiilesmaa ja miksannut Hiilesmaa ja Juha Heininen HIP-studiolla.
Albumi ilmestyi 12. maaliskuuta 2008 tavalliseen muovikoteloon sekä digipak-koteloon pakattuna. Se sijoittui Suomen albumilistalla parhaimmillaan 11:nneksi. Albumilta julkaistiin ladattavana digisinglenä kappale ”1917”.
Kappaleet

Gidrolokator (Гидролокатор, engl. Depth Finder) – 01.49
Roždestvo v Murmanske (Рождество в Мурманске, engl. Christmas in Murmansk) – 04.52
Predatel (Предатель, engl. Traitor) – 05.39
1917 – 05.00
Tšornaja dyra (Чёрная дыра, engl. The Black Hole) – 08.45
Stalingrad (Сталинград, engl. Stalingrad) – 05.12
Ne prosti (Не прости, engl. Do Not Forgive) – 05.23
Otšerednyje (Очередные, engl. The Usual) – 04.17
Odin den iz žizni Jegora Kuznetsova (Один день из жизни Егора Кузнецова, engl. One Day in the Life of Yegor Kuznetsov) – 05.39
Demon (Демон, engl. Demon) – 07.47
Kappaleiden nimien englanninkieliset käännökset albumin kannesta.
Arviot

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Aiheesta muualla

Albumin esittely Kypckin sivustolla (englanniksi)=
Tšerno Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Tšerno Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Unkarin juutalaiset

| Unkarin juutalaiset |
| --- | --- |
Väkiluku:  80 000 – 120 000
Uskonnot:  juutalaisuus
Unkarin juutalaiset ovat unkarilaisia, jotka ovat etniseltä taustaltaan juutalaisia tai juutalaisuuteen kääntyneitä. He ovat yksi Euroopan suurimmista juutalaisyhteisöistä, ja heitä on nykyään Unkarissa noin 80 000 – 120 000.
Suurin osa Unkarin juutalaisista asuu nykyisin pääkaupunki Budapestissa, jossa toimii noin 20 synagogaa sekä useita muita juutalaisia uskonnollisia tai kulttuurisia instituutioita. Pienempiä juutalaisyhteisöjä on esimerkiksi Debrecenissä, Miskolcissa ja Szegedissä.
Budapestin pääsynagoga Dohány-kadulla juutalaiskaupunginosan reunalla on maailman toiseksi suurin synagoga. Joka kesä Budapestissa järjestetään Judafest-katufestivaali, ja marraskuisin kaupungissa järjestetään juutalainen filmifestivaali.
Paikallisia asiakkaita juutalaisen ruokakaupan edessä Berzencessä n. 1930-luvulla.
Antisemitismi Unkarissa

Suurin osa Unkarin juutalaisista surmattiin holokaustissa toisen maailmansodan lopulla. Unkarissa asui vuonna 1941 alueliitosten jälkeen noin 725 000 juutalaista. Saksan kanssa liittoutunut Unkarin hallitus oli vuonna 1938 alkanut säätää juutalaisvastaisia lakeja, ja vuonna 1941 maan juutalaisia alettiin toisinaan myös surmata. Maaliskuussa 1944 Saksa miehitti Unkarin ja ryhtyi murhaamaan juutalaisia laajamittaisesti. Budapestin ulkopuolella asuneet juutalaiset hävitettiin ensin. Lokakuussa 1944 saksalaiset ja heidän unkarilaiset liittolaisensa alkoivat surmata myös pääkaupungin juutalaisia. Osan heistä onnistui pelastamaan ruotsalainen Raoul Wallenberg. Kun puna-armeija vapautti Unkarin huhtikuussa 1945, noin 568 000 Unkarin juutalaista oli surmattu.
Toisen maailmansodan jälkeen Unkarin juutalaisten määrä hiipui maastamuuton, seka-avioliittojen ja matalan syntyvyyden seurauksena. Perinteinen ja uskonnollinen juutalaisyhteisö oli kadonnut lähes kokonaan, ja jäljelle jääneet olivat useimmiten assimiloituneita ja keskiluokkaisia. Heti sodan jälkeen suuri osa juutalaisista tuki vasemmistoa ja sosialidemokraatteja. Kun kommunistit ottivat vallan vuonna 1949, moni juutalainen liittyi kommunistiseen puolueeseen ja nousi siinä korkeaan asemaan. Osa juutalaisista joutui kuitenkin kommunistien uskonnonvastaisen ja kapitalisminvastaisen politiikan kohteeksi, ja monia tuomittiin vankeuteen sionismista.
Kommunistivallan lakattua vuonna 1989 moni Unkarin juutalainen instituutio elvytettiin tai perustettiin uudelleen.
Juutalaisvastaisuus on vuonna 2018 julkaistun tutkimuksen mukaan Unkarissa vähentynyt vuoteen 1999 verrattuna, vaikka osalla kansasta onkin yhä juutalaisvastaisia mielipiteitä. Fyysiset hyökkäykset juutalaisia vastaan ovat lähes lakanneet. Pääministeri Viktor Orbánin kaudella 2010-luvulla juutalaisvastaisuuteen on Unkarissa otettu nollatoleranssi, ja Orbán on myös lähentänyt maansa suhteita Israeliin. Jotkut maan juutalaiset kuitenkin näkevät Orbánin kampanjassa yhdysvaltalaismiljardööri George Sorosia vastaan myös juutalaisvastaisuutta. Kaikista unkarilaisista kaksi prosenttia sanoo yhdistävänsä Sorosin juutalaisiin.
Tunnettuja unkarinjuutalaisia

Paul Abraham, säveltäjä
Robert Capa, valokuvaaja
Michael Curtiz, elokuvaohjaaja
Paul Erdős, matemaatikko
Jenő Fuchs, miekkailija ja olympiavoittaja
Dennis Gabor, Nobel-palkittu fyysikko
Avram Hershko, Nobel-palkittu biokemisti
Theodor Herzl, nykyaikaisen sionismin perustaja
Harry Houdini, taikuri ja kahlekuningas
Theodore von Kármán, tieteilijä
Imre Kertész, Nobel-palkittu kirjailija
Lily Kronberger, naisten yksinluistelun maailmanmestari
Susan Polgár, shakin suurmestari ja shakin naisten maailmanmestari
Judit Temes, uimari, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Uutjärvi

| Uutjärvi Утозеро, Utozero |
| --- | --- |
 Uutjärven taloja.
 Uutjärvi
 Koordinaatit: 61°18′41″N, 33°6′5″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Aunuksen piiri
Kunta:  Kotkatjärvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2012):  28
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uutjärvi (ven. У́тозеро, Utozero) on kylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirin Kotkatjärven kunnassa. Se sijaitsee pitkänomaisen Uutjärven itärannalla 7,5 kilometriä Kotkatjärveltä luoteeseen. Kylässä on 28 asukasta (vuonna 2012).
1900-luvun alussa Uutjärvi kuului Kotkatjärven volostin Vahjärven kyläkuntaan ja 1920-luvulta lähtien Kotkatjärven kyläneuvostoon. Kylän osia olivat Uutjärvi, Lahti (ven. Utozerskaja Lahta) ja Tyhjälä (Tjuhjalja). Vuonna 1933 niissä oli yhteensä 266 asukasta, jotka kaikki olivat karjalaisia. Lahti ja Tyhjälä yhdistettiin Uutjärveen virallisesti vuonna 1957.
Uutjärven itä- ja länsipuolinen alue kuuluu Vašejärven rauhoitusalueeseen. Järven lähellä on luonnonmuistomerkkinä suojeltu suo. Kylän kautta kulkee Kotkatjärveltä Vahjärvelle johtava tie. Sen rakennusmuistomerkkehin kuuluvat 1800-luvun loppupuolella pystytetyt Pyhän Yrjön tsasouna ja Vlasovin asuintalo sekä vuonna 1920 rakennettu Ivanovin talo. Lähistöllä sijaitsee kolme 5000-luvulta eaa. 1000-luvulle ajoitettua muinaista asuinpaikkaa. Uutjärven eteläpäädyssä entisen Šulkun (ven. Šulka) kylän paikalla on retkeilymaja.
Aiheesta muualla

Kuvia Uutjärven tsasounasta (venäjäksi)
Šulkun retkeilymajan sivusto (venäjäksi)
Unkarin jääkiekkoliitto

| Magyar Jégkorong Szövetség |
| --- | --- |
Liittynyt IIHF:ään:  24. tammikuuta 1927
IIHF Ranking Miehet:  21. (2021)
IIHF Ranking Naiset:  10. (2021)
Presidentti:  Miklós Németh
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Unkarin jääkiekkoliitto (Magyar Jégkorong Szövetség) on organisaatio, joka hallinnoi Unkarin jääkiekkoa. Se liittyi Kansainväliseen jääkiekkoliittoon tammikuussa 1927.
Maajoukkueet

Unkarin miesten jääkiekkomaajoukkue
Unkarin naisten jääkiekkomaajoukkue
Unkarin alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Unkarin alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Unkarin naisten alle 18-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Aiheesta muualla

Unkarin jääkiekkoliiton viralliset sivut (unkariksi)
Unkari IIHF:n sivuilla (englanniksi)
Jääkiekkoliitot
Alankomaat
Andorra
Arabiemiirikunnat
Argentiina
Armenia
Australia
Azerbaidžan
Belgia
Bosnia-Herzegovina
Brasilia
Bulgaria
Chile
Espanja
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Hongkong
Itävalta
Intia
Irlanti
Islanti
Iso-Britannia
Israel
Italia
Jamaika
Japani
Kanada
Kazakstan
Kiina
Kirgisia
Kreikka
Kroatia
Kuwait
Latvia
Liechtenstein
Liettua
Luxemburg
Macao
Makedonia
Malesia
Marokko
Meksiko
Moldova
Mongolia
Namibia
Norja
Pohjois-Korea
Portugal
Puola
Qatar
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
Serbia
Singapore
Slovakia
Slovenia
Suomi
Sveitsi
Taiwan
Tanska
Thaimaa
Tšekki
Turkki
Ukraina
Unkari
Uusi-Seelanti
Valko-Venäjä
Venäjä
Viro
Yhdysvallat
Tuottavuus

Tuottavuus on taloustieteessä tuotannon tehokkuuden tärkeä mitta. Tuotanto on aina prosessi ja sen tuottavuutta mitataan tuotoksen ja panoksen suhteella tuotos per panos. Kun tuotannon kehittämisen seurauksena tuotos per panos -suhde eli tuottavuus kasvaa, tuotannossa saadaan enemmän aikaan vähemmällä.
Tärkeimmät tuotantomuodot ovat
markkinatuotanto (yritystoiminta)
julkinen tuotanto
tuotanto omiin tarpeisiin kotitalouksissa.
Tuotannon tuottavuus on markkinatuotannossa tärkeä tulonmuodostuksen tekijä, jota usein voidaan myös mitata ja ymmärtää määrällisenä suureena. Julkisessa tuotannossa ja kotitalouksien tuotannossa tuottavuus tarkoittaa sitä kuinka paljon ja minkälaista tarpeentyydytystä saadaan käytetyillä tuloilla. Tässä artikkelissa tarkastellaan ainoastaan markkinatuotannon tuottavuutta.
Markkinatuotannon prosessi koostuu kahdesta prosessista eli tulon tekemisen ja tulon jakamisen prosessista. Tulon tekeminen tapahtuu tuottavuuden ja tuotantovolyymin yhteisvaikutuksesta ja aikaansaadut tulot jaetaan tulon jakamisen prosessissa tuotannon sidosryhmille ja omistajille.
Tuottavuus voidaan parhaiten kuvata yksittäisessä tuotantoprosessissa, jossa voidaan edellyttää, että tuotoksia ja panoksia mitataan harhattomasti. Tässä artikkelissa esitetään harhattomaan mittaukseen perustuva tuottavuuden määrittely. Määrittelyssä käytetään hyväksi tuotantomallia, joka kuvaa tuotannon tulonmuodostusta.
Taloudellinen kasvu ja tuottavuus

Taloudellisessa toiminnassa voidaan tunnistaa työnjakoon perustuen tuotanto ja kulutus. Tuotanto on prosessi, jossa yhdistellään erilaisia aineettomia ja aineellisia tuotannon välineitä niin, että syntyy kulutuksen välineitä. Sitä tapaa, jolla tuotannontekijät yhdistellään tuotannossa tuotoksen aikaansaamiseksi, kutsutaan teknologiaksi. Teknologia voidaan kuvata matemaattisesti tuotantofunktion avulla. Se kuvaa erilaisten panosyhdistelmien ja tuotoksen välistä riippuvuutta. Tuotantofunktio on tuotannon suorituskyvyn kuvaaja ja tuottavuus sen konkreettinen mitta.
Tuotantofunktion avulla voidaan yksinkertaisesti kuvata taloudellisen kasvun mekanismia. Taloudellinen kasvu on taloudellisen yhteisön aikaansaaman tuotannon lisäys. Se ilmaistaan tavallisesti vuotuisena kasvuprosenttina, joka kuvaa (reaalisen) tuotoksen (kansantuotteen) kasvua. Taloudellinen kasvu syntyy kahden tekijän vaikutuksesta niin että voidaan puhua kasvun komponenteista. Nämä komponentit ovat tuotantopanosten lisäys ja tuottavuuden lisäys. Näiden tekijöiden erottaminen on tärkeää, kun halutaan ymmärtää kasvun hyvinvointivaikutuksia. Tuottavuuden kasvusta johtuva taloudellinen kasvu johtaa yhteisössä (yrityksessä ja kansantaloudessa) aina tulojen kasvuun, jonka määrä on tuottavuuden kasvun suuruinen. Tästä syystä taloudellisessa kasvussa on tärkeää tuottavuuden kasvu, joka luo lisätuloja ja niillä saatavia hyvinvointivaikutuksia. Tuotantopanosten lisäyksestä johtuva taloudellinen kasvu toteutuu siten, että tuotoksen kasvulla maksetaan tuotantopanosten määrän lisäys. Tuotantopanosten lisäyksestä johtuva taloudellinen kasvu on tärkeää silloin, kun tuotantoresurssit ovat vajaakäytössä. Esimerkiksi työttömyyden vallitessa tuotantopanosten lisäykseen perustuva taloudellinen kasvu merkitsee lisätuloja yhteisölle,koska kasvun ansiosta työllistetyt alkavat saada tulonsa tuotannosta.
Kokonaistuottavuuden kaava muotoillaan yleensä seuraavasti:
Tässä kaavamuotoilussa korostetaan, että tuotosten ja panosten muutokset on mitattava niin, että niihin sisältyvät sekä määrälliset että laadulliset muutokset.  Määrälliset ja laadulliset muutokset tapahtuvat käytännössä siten, että erilaisten tuotosten ja panosten suhteelliset määrät ja suhteelliset hinnat muuttuvat. Kun halutaan korostaa, että kokonaistuottavuuden kaava sisältää tuotoksen ja panoksen laatumuutokset, kaava kirjoitetaan seuraavaan muotoon.
Hyödykejoukon määrän ja laadun muutoksia mitataan taloustieteessä kiinteähintaisin suurein eli reaaliarvoilla. Kokonaistuottavuus on siis tuotoksen reaaliarvo jaettuna panoksen reaaliarvolla eli tuotoksen reaaliarvo reaaliarvoisen panoksen yhtä yksikköä kohti.
Kokonaistuottavuuden mittaaminen käytännössä edellyttää mittausratkaisua, jossa erilaisten tuotteiden ja panosten määrä ei ole rajoitettu. Tähän tarkoitukseen on kehitetty useita mittausmalleja. Katso Tuottavuusmallit.
Tuottavuus syntyy reaaliprosessissa

Yritysten harjoittama tuotanto on tyypillisesti tavaratuotantoa, palvelutuotantoa ja usein niiden yhdistelmää eli tavaran ja palvelun tuotantoa. Yritystoiminta voidaan jakaa osaprosesseihin niin että voidaan tunnistaa seuraavat viisi, joilla kullakin on oma logiikkansa, tarkoituksensa, teoriansa ja tunnuslukunsa. Niitä on pystyttävä tarkastelemaan erikseen, mutta kuitenkin osana kokonaisuutta, jos haluaa niitä mitata ja ymmärtää. Yrityksen pääprosesseja ovat
Reaaliprosessi
Tulonjakoprosessi
Tuotantoprosessi
Rahoitusprosessi
Markkina-arvoprosessi
Tuottavuus syntyy reaaliprosessissa, tuottavuushyödyt jaetaan tulonjakoprosessissa ja nämä kaksi prosessia muodostavat tuotantoprosessin. Tuotantoprosessi ja sen osaprosessit reaaliprosessi ja tulonjakoprosessi tapahtuvat käytännössä samanaikaisesti, mistä syystä niistä ulospäin näkyvä tuotantoprosessi on tunnistettavissa ja mitattavissa. Reaaliprosessi ja tulonjakoprosessi ovat laskennan keinoin tunnistettavissa ja siitä syystä analysoitava erikseen, jos haluaa ymmärtää tulonmuodostuksen logiikkaa tuotannossa.
Reaaliprosessissa tapahtuu tuotannon tuloksen tekeminen, jota voidaan kuvata tuotantofunktion avulla. Se tarkoittaa tuotannossa tapahtumasarjaa, jossa eri laatuiset ja määräiset tuotannon panokset yhdistellään eri laatuisiksi ja määräisiksi tuotteiksi. Tuotteet voivat olla fyysisiä tavaroita, aineettomia palveluja ja tavallisesti niiden yhdistelmiä. Tuottajan tuotteisiin luomat ominaisuudet merkitsevät lisäarvoa kuluttajalle, joka jaetaan markkinoilla hinnan perusteella kuluttajan ja tuottajan kesken. Näin syntyvät kuluttajan lisäarvo ja tuottajan lisäarvo. Tuottajan lisäarvo on reaaliprosessin tulos eli reaalitulo. Reaalitulo on reaalituotoksen ja reaalipanoksen erotus (reaalituotos – reaalipanos). Suhteellisesti mitattuna reaalitulo tarkoittaa tuottavuutta eli reaalituotos per reaalipanos.
Tuotannon tulonjakoprosessi tarkoittaa tapahtumasarjaa, jossa laadultaan ennallaan pysyvien tuotteiden ja panosten yksikköhinnat muuttuvat aiheuttaen muutoksen tulonjaossa tuotteiden vaihdantaan osallistuvien kesken. Tulonjaon muutoksen suuruus on suoraan verrannollinen tuotosten ja panosten hintojen muutokseen ja niiden määriin. Tuottavuushyödyt jaetaan esimerkiksi asiakkaille alhaisempina tuotehintoina tai henkilöstölle suurempina palkkoina.
Tuotantoprosessi koostuu reaaliprosessista ja tulonjakoprosessista. Tuotantoprosessin menestymisen kriteeri ja tulos omistajalle on kannattavuus. Tuotannon kannattavuus on se osuus reaaliprosessin tuloksesta, jonka omistaja on tulonjakoprosessissa saanut pitää itsellään. Tuotantoprosessia kuvaavat suureet ovat kannattavuuden osatekijöitä tuottoja ja kustannuksia. Ne eroavat reaaliprosessin suureista siinä, että kannattavuuden osatekijät ovat nimellishintaisia eli päivän hintaan arvostettuja kun taas reaaliprosessin suureet ovat kiinteähintaisia.
Rahoitusprosessi tarkoittaa yrityksen rahoittamiseen liittyviä tapahtumia.
Markkina-arvoprosessi tarkoittaa tapahtumasarjaa, jossa sijoittajat määrittelevät yrityksen markkina-arvon sijoitusmarkkinoilla.
Lisäarvo tuotannon kannattavuuden mittana

Toimivien yritysten onnistumisen asteikko on moninainen eikä ole mahdollista esittää mitään yleispäteviä menestymisen kriteerejä. On kuitenkin yksi kriteeri, jonka perusteella voidaan yleispätevästi tehdä päätelmiä tuotannon onnistumisen asteesta omistajien kannalta. Tämä kriteeri on kyky tuottaa lisäarvoa omistajille. Lisäarvo (surplus value) tarkoittaa kannattavuuden kriteerinä tuottojen ja kustannusten erotusta, kun kustannuksissa otetaan huomioon normaaliin tuloslaskelmaan sisältyvien kustannusten lisäksi oman pääoman kustannukset. Lisäarvo tarkoittaa, että tuotos on arvoltaan suurempi kuin sen aikaansaamiseen tehty uhraus eli käytettyjen tuotantopanosten arvo (tuotantokustannus). Jos lisäarvo on positiivinen, omistajan tuottovaatimus on ylittynyt.
Oheisessa taulukossa on esitetty tuotannon lisäarvolaskelma perusesimerkin luvuin. Perusesimerkki on pelkistetty tuloslaskelma, jota voidaan käyttää havainnollistamiseen ja mallintamiseen. Pelkistettynäkin se sisältää kaikki todellisen mittaustilanteen ilmiöt, joista tärkein on tuotos- ja panosrakenteen muutos kahden ajanjakson välillä. Perusesimerkki toimii siis tuotannon havainnollisena ”pienoismallina” ilman, että mitään todellisen mittaustilanteen piirteistä menetetään. Käytännössä tuotteita ja panoksia voi olla satoja, mutta mittauksen logiikka ei muutu siitä, miten se esitetään perusesimerkin avulla. Mittauksen tarkkuuden kannalta on tärkeää, ettei erilaisia tuotoksen ja panoksen eriä yhdistellä. Mittaaminen on yleensäkin tarkkaa vain silloin, kun mittaamisen kohde on laadultaan homogeeninen.
Esimerkissä on laskettu sekä absoluuttinen että suhteellinen lisäarvo. Absoluuttinen lisäarvo on tuotoksen ja panoksen arvojen erotus ja suhteellinen lisäarvo vastaavasti niiden suhde. Esimerkin lisäarvolaskelma on nimellishintainen, kunkin ajankohdan käyvin hinnoin laskettu. Nimellishintainen lisäarvo on kannattavuuden mitta tuotannossa.