stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
August Myhrberg
Elämä > Lapsuus ja opinnot

Matts August Myhrberg syntyi Raahessa tullinhoitaja ja kapteeni Anders Gustaf Myhrbergin ja Kristina Soveliuksen kuusilapsiseen perheeseen. Isä oli Raahen ensimmäinen tullinhoitaja kaupungin saatua tapulikaupunki- ja meritullioikeudet 1791. Puoli vuotta myöhemmin pariskunta avioitui ja muutti Soveliuksen isän rakennuttamaan taloon, joka säästyi Raahen palosta 1810 ja toimii nykyisin osaksi museona.
Perhe muutti Ouluun 1799. Kristina-äiti kertoi lapsilleen paljon satuja ja kertomuksia ja oli myös hyvin perehtynyt historiaan, maantietoon ja kirjallisuuteen. Augustin kerrotaan olleen hyvin kiinnostunut Kreikkaan liittyvistä tarinoista. Kotikielenä perheellä oli suomi. Suomen sota ja sitä seurannut venäläismiehitys vaikutti perheen elämään paljon.
Myhrberg valmistui Oulun triviaalikoulusta 12-vuotiaana, jossa hänen opiskelutoverinaan oli muun muassa Johan Ludvig Runeberg. Hänet lähetettiin edelleen Uppsalaan opiskelemaan 1812. Suurin osa muutakin perhettä muutti Ruotsiin 1814. August hyväksyttiin Uppsalan yliopistoon 16-vuotiaana ja hän suoritti noin kaksi vuotta myöhemmin kansliatutkinnon. Vuonna 1819 hän muutti Turkuun opiskelemaan lakia isänsä toivomuksesta ja etsimään virkaa synnyinmaastaan, mutta palasi 1822 jälleen Ruotsiin opiskellakseen sotilaaksi muun muassa Mariebergissä. Hänen isänsä oli kuollut vuonna 1821 Härnösandissa, jossa hän toimi niin ikään tullinhoitajana, eivätkä lakiopinnot enää kiinnostaneet. Ruotsissa ollessaan Myhrberg opiskeli myös espanjaa.
Myhrberg itse kutsui itseään nimellä "August Maximilian" ja ilmoitti syntymäpäiväkseen vuosisadan viimeisen päivän.
Elämä > Sotilasura

Myhrberg jätti Ruotsin 1823 osallistuakseen Espanjan sisällissotaan. Hän karkasi laivasta Lissabonissa ja liittyi Rafael del Riegon joukkoihin. Hän jäi sotavangiksi ja pääsi vapauteen Marseillessa.
Vuonna 1824 hän oli Pariisissa, josta hän jatkoi Kreikkaan. Kreikassa Myhrberg liittyi tuolloin ratsumestarina palvelleen, sittemmin marsalkaksi ylenneen Auguste Regnaud de Saint-Jean d'Angélyn joukko-osastoon ratsumieheksi. Hän erottautui edukseen useissa taisteluissa ja kaksi vuotta myöhemmin hän oli ylennyt ratsumestariksi. Vuonna 1827 hän palveli kenraali Charles Nicolas Fabvierin adjutanttina ja 1829 Kreikan kuvernööri Ioannis Kapodistrias nimitti hänet Palamideen linnoituksen komentajaksi maan silloisessa pääkaupungissa Nauplionissa.
Myhrberg oli kuitenkin tyytymätön Kapodistriasin hallintoon ja hän sai luvan jättää komentajanasemansa ja matkustaa kotimaahansa Ruotsiin 1830. Rauhan tultua itsenäistyneen Kreikan valtiosäädyt myönsivät tuolloin "Murad Bey" -nimellä tunnetulle vapaustaistelijalle maatilan, eläkkeen ja Vapahtajanrintamerkin, joista Myhrberg otti vastaan vain kaksi jälkimmäistä.
Matkallaan Pariisissa hän kuitenkin liittyi perusteilla olevaan puolalaiseen armeijaan, jota oltiin perustamassa Puolan vapauttamiseksi ja uudelleen perustamiseksi Puolan tultua jaetuksi miehitysvaltojen välillä vuosia aikaisemmin. Hän taisteli Puolan kansannousussa (1830–1831) peitenimellä ja tarinat kertovat hänen urheudestaan – joskin hänen edesottamuksistaan tuon sotaretken aikana tiedetään varsin vähän. Hänen kerrotaan joutuneen venäläisten vangiksi, mutta pelastuneen ihmeellisellä tavalla.
Päästyään jälleen Pariisiin, hän liittyi jonkin ajan kuluttua Espanjan sisällissotaan 1833–1834, jossa hän palveli Molinan herttua Don Carlosin joukoissa. Vuonna 1836 Myhrberg vieraili Skotlannissa, josta hän palasi Pariisiin ja sittemmin Ruotsiin 1840. Hänet nimitettiin majuriksi ja hän palveli tuolloin Ruotsin siirtomaana olleella Saint-Barthélemyn saarella, josta hän vapautui viiden vuoden jälkeen 1848.
Elämä > Loppuajat

Elämänsä loppuajat Myhrberg vietti matkaillen ja oleskellen Ruotsissa ja Suomessa. Hän matkusti myös Roomaan Czartoryskin perheen kutsumana. Vaikka hän oli osallistunut useisiin taisteluihin ja seikkailuihin, hänen kerrottiin olleen varsin vastahakoinen kertomaan niistä kovin paljoa. Hänen kerrotaan kuitenkin puhuneen Runebergille elämänsä vaiheista kolmen päivän ajan käydessään Suomessa vuonna 1858.
Myhrberg kuoli keuhkokuumeeseen Hedvig-sisarensa luona Tukholmassa 31. maaliskuuta 1867. Hän oli naimaton.
Vaikutus

Myhrberg on ikuistettu kansallisromanttiseksi sankarihahmoksi Sakari Topeliuksen Lukemisia lapsille -kirjasarjan toisessa osassa tarinassa nimeltä "Poika Raahesta". August Maximilian Myhrberg on ainut raahelainen, jonka muistoksi kaupungissa on oma patsas ja puisto. Raahen kotiseutuyhdistys hankki kuvanveistäjä Evert Porilan veistämän patsaan, joka paljastettiin 6. lokakuuta 1931. Kreikassa Myhrberg muistetaan edelleen itsenäistymisen ajan sankarina ja presidentti Martti Ahtisaari viittasi Myhrbergiin vuonna 1996 puheessaan Kreikan presidentille tämän valtiovierailulla Suomessa.
Myhrberg on ikuistettu kansallisromanttiseksi sankarihahmoksi Sakari Topeliuksen Lukemisia lapsille -kirjasarjan toisessa osassa tarinassa nimeltä "Poika Raahesta". August Maximilian Myhrberg on ainut raahelainen, jonka muistoksi kaupungissa on oma patsas ja puisto. Raahen kotiseutuyhdistys hankki kuvanveistäjä Evert Porilan veistämän patsaan, joka paljastettiin 6. lokakuuta 1931. Kreikassa Myhrberg muistetaan edelleen itsenäistymisen ajan sankarina ja presidentti Martti Ahtisaari viittasi Myhrbergiin vuonna 1996 puheessaan Kreikan presidentille tämän valtiovierailulla Suomessa. Vuonna 2007 Myhrbergin syntymän 210-, kuoleman 140- ja Suomen 90-vuotisjuhlavuonna paljastettiin muistomerkki hänen kunniaksi Nauplionissa Suomen kulttuuriministerin Stefan Wallinin, suurlähettiläs Ole Norrbackin ja Nauplionin pormestarin Panagiotis G. Anagnostaraksen läsnäollessa.
Kirjallisuutta

Krohn, Julius: Maksimilian Aukusti Myhrberg.  (Suomeksi kokoon pannut J. Krohn. Sarja: Mainioita miehiä, n:o 2)  Porvoo:  Werner Söderström, 1881.
Pakkanen, Petra: August Myhrberg and North-European Philhellenism. Building the Myth of a Hero.  (Papers and Monographs of the Finnish Institute of Athens, vol. 10)  Helsinki:  Suomen Ateenan-instituutin säätiö, 2006.  ISBN 951-98806-5-8
Tarkiainen, Kari: ”Myhrberg, August Maximilian (1797–1867)”, Suomen kansallisbiografia, osa 6, s. 781–782.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005.  ISBN 951-746-447-9  / Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Röyskö, Marja-Liisa: Raahen poika. Sakari Topelius ja August Maximilian Myhrberg edu.raahe.fi. 2005. Arkistoitu 29.3.2012. Viitattu 4.10.2009.
Myhrberg, August Maximilian hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Suomalaiset Kreikan vapaussodassa 1821 - 29, Hakkapeliitta, 01.02.1930, nro 5, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Muut:  IdRef 
Myhrbergin hauta Johanneksen kirkon hautausmaalla Tukholmassa.
Intian valtameri

Intian valtameri
Intian valtameri on maailman kolmanneksi suurin vesialue, joka sijaitsee Afrikan, Aasian, Australian ja Eteläisen jäämeren välissä. Bab el Mandeb yhdistää sen Punaiseenmereen, Hormuzinsalmi on reitti Persianlahdelle, Malakansalmi on tärkeä reitti Indonesiassa Tyynellemerelle, Suezin kanavaa pääsee Välimerelle ja Lombokinsalmesta Tyynellemerelle.
Mitat reunamerineen

| --- | --- |
Pinta-ala: 69 876 000 km2 
Keskisyvyys: 3 854 m
Suurin syvyys: 7 455 m
Suurin leveys: 10 200 km
Suurin pituus: 9 400 km
Tilavuus: 269 302 000 km3
Taloudellinen merkitys

Intian valtameri on merkittävä rahdin kuljetusreitti Lähi-idän, Afrikan ja Itä-Aasian ja toisaalta Euroopan ja Amerikan välillä. Sitä pitkin kulkee etenkin öljyä Persianlahdelta ja Indonesiasta. Kalastuksella on merkitystä rantavaltioille sekä paikallisesti että vientituotteina. Merkittävimmät saaliit ovat katkaravut ja tonnikala. Merenalaisia fossiilisten polttoaineiden esiintymiä on löydetty Saudi-Arabian, Iranin, Intian ja Länsi-Australian edustalta.
Ilmasto

Aasian mantereen vaikutuksesta merialueen pohjoisosassa puhaltaa koillismonsuuni joulukuusta huhtikuuhun ja lounaismonsuuni kesäkuusta lokakuuhun. Trooppisia hirmumyrskyjä, joita kutsutaan Intian valtamerellä sykloneiksi, esiintyy merialueen pohjoisosassa sekä touko-kesäkuussa että loka-marraskuussa. Etelämpänä – Madagaskarilta Pohjois-Australiaan ulottuvalla vyöhykkeellä – niitä tavataan tammi-helmikuussa.
Aktiivisen vuoden 1996 syklonit meren pohjoisosissa
1996–1997 syklonit Madagaskarilla
1996–1997 syklonit Australiassa
Merivirrat

Intian valtamerellä kulkee seitsemän suurta merivirtaa. Likimain pitkin päiväntasaajaa kulkee kolme virtaa: idästä länteen pohjoinen ja eteläinen päiväntasaajanvirta, ja niiden välissä päiväntasaajan paluuvirtaus lännestä itään. Kylmä Länsi-Australian virta tuo vettä eteläiseltä jäämereltä Australian rannikkoa pitkin pohjoiseen, lämpimät Aguilhasin ja Mosambikin virrat seurailevat Afrikan rannikkoa päiväntasaajalta etelään. Niiden välissä kulkee Eteläisen Intian valtameren virta, jonka lasketaan joskus olevan osa Länsituulten virtaa.
Intian valtamereen kuuluvia vesialueita

Arabianmeri
Bengalinlahti
Mosambikin kanaali
Timorinmeri
Andamaanienmeri
Adeninlahti
Punainenmeri
Persianlahti
Sawunmeri
Intian valtameren saaria > Itsenäisiä saarivaltioita

Madagaskar
Sri Lanka
Komorit (Komorien saaristossa)
Seychellit
Malediivit
Mauritius
Intian valtameren saaria > Ranskaan kuuluvia saaria

Réunion
Mayotte (Komorien saaristossa)
Intian valtameren saaria > Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnassa olevia saaria

Chagossaaret
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Intian valtameri Wikimedia Commonsissa
| n k Maapallon alueet |
| --- | --- |
 Afrikka:  Eteläinen Afrikka  Itä-Afrikka  Keski-Afrikka  Länsi-Afrikka  Pohjois-Afrikka 
 Amerikka:  Etelä-Amerikka  Keski-Amerikka  Latinalainen Amerikka  Pohjois-Amerikka  Väli-Amerikka 
 Aasia:  Etelä-Aasia  Etu-Aasia  Itä-Aasia  Kaakkois-Aasia  Keski-Aasia  Pohjois-Aasia 
 Eurooppa:  Etelä-Eurooppa  Itä-Eurooppa  Keski-Eurooppa  Länsi-Eurooppa  Pohjois-Eurooppa 
 Oseania:  Australaasia  Melanesia  Mikronesia  Polynesia 
 Napa-alueet:  Antarktis  Arktis 
 Valtameret:  Atlantin valtameri  Eteläinen jäämeri  Intian valtameri  Pohjoinen jäämeri  Tyynimeri 
Maailmankartta, jossa näkyvät Intian valtameren merivirrat.
Särmä (yhtye)

Särmä yhtye lokakuussa 2020
Särmä on vuonna 2015 perustettu harjavaltalainen poprock-yhtye. Yhtyeen ensimmäinen single "Kiitos muistoista" julkaistiin vuoden 2020 tammikuussa.
Kiitos muistoista -musiikkivideo kuvattiin tammikuussa 2020 Tallinnassa. Videon kuvauksesta vastasi Sanna Larmola sekä hänen avustajanaan Kivi Larmola. 
Särmän jäsenet käsikirjoittivat ja tuottivat musiikkivideon itse.
Särmä julkaisi 2022 helmikuussa toisen singlen "Amsterdam". Single nousi ensimmäisen kuukauden aikana yli 200 soittolistalle suoratoistopalvelu Spotifyssa ja ylitti 30.000 striimiä. 
Amsterdam huomioitiin laajalti mediassa ja useampi musiikkialan lehti myös kirjoitti kappaleesta sekä Särmä yhtyeestä artikkelin.
Musiikkivideo Amsterdam-kappaleeseen julkaistiin maaliskuussa 2022 YouTubessa. Musiikkivideon yhtye tuotti itse.
Kevään 2022 aikana yhtye julkaisi myös singlet "Harhaa ja Unelmaa" sekä "Ukki". 
Singlejulkaisujen tiimoilta yhtye teki 2022 kevään aikana Suomen kiertueen joka kantoi nimeä "Amsterdamiin ja takaisin". Useimmat kiertueen keikoista olivat loppuunmyytyjä jo ennakkoon.
Yhtye alkoi äänittää uutta tuotantoa 2023 alkuvuodesta tarkoituksenaan osallistua tulevaan 2024 UMK kilpailuun. Kilpailun yleisten sääntöjen vuoksi uusien kappaleiden julkaisu tauko venyi suunniteltua pidemmäksi. Kilpailuun tarkoitettu kappale Karma julkaistiin singlenä 29.3.2024. Se nousi julkaisupäivänään viralliselle uuden suomalaisen musiikin listalle.
Karma on ensimmäinen osa kolmen kappaleen pituista trilogiaa, jonka muut osat julkaistaan 2024 kesän aikana. Trilogian kappaleiden jälki tuotannosta vastasi Leevi Kohonen Finnvox.
Marraskuussa 2024 yhtye suuntasi Gran Canarialle tuottamaan singlen Kanaria. Mukana kappaleessa feattaamassa on Hausmylly yhtyeestä tunnettu laulaja sekä ääninäyttelijä Jari Karjalainen. Kanaria single ja musiikkivideo julkaistiin joulukuussa 2024.
Joulukuussa 2024 Kalle Luotola ilmoitti lopettavansa live-esiintymisen ja siirtyvänsä yhtyeen tausta joukkoihin. Kallen tilalle kiinnitettiin vahvasti Remix-yhtyeessä vaikuttanut Jyri Kallio.
Särmä solmi edustussopimuksen syyskuussa 2022 suomalaisen ohjelmatoimisto Dex Viihde Oy:n Kanssa.
Diskografia > Singlet

I'm so excited (2020) (alkuperäinen esittäjä The Pointer Sisters)
Kiitos Muistoista (2020)
Amsterdam (2022)
Ukki (2022)
Harhaa ja Unelmaa (2022)
Autiomaa (2023) (alkuperäinen esittäjä Kalle Lindroth ja Ida Paul)
Karma (2024)
Rakkauden Aavikko (2024)
Pidä musta kii (2024)
Kanaria (2024)
Diskografia > Musiikkivideot

I'm so excited (2020)
Kiitos Muistoista (2020)
Amsterdam (2022)
Rakkauden Aavikko (2024)
Pidä musta kii (2024)
Kanaria (2024)
Jäsenet

Olli Peltonen – laulu, kitara
Roosa Välikangas – laulu
Jyri Kallio – laulu, syntetisaattori, keytar
Tomi Tolvanen – laulu, basso
Joonas Marttila – rummut
Jäsenet > Entiset jäsenet

Kalle Luotola – kitara
Ville Uotila – piano, syntetisaattori
Niilo Uotila – rummut
Aiheesta muualla

Yhtyeen viralliset sivut
Yhtyeen viralliset FB-sivut
Särmä-yhtye Spotifyssa
Murtonen (Kuopio)

| Murtonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio (Karttula)
Koordinaatit:  62°58′00″N, 27°08′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tallusjärven valuma−alue (14.77)
Tulouomat:  oja Piikalammesta, oja Partalanlammesta, uoma Sappilammesta
Laskujoki:  Murtosjoki Liikkasenjärveen
Järvinumero:  14.773.1.024
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134,4 m  
Pituus:  3,2 km  
Leveys:  2,1 km  
Rantaviiva:  13,368 km  
Pinta-ala:  110,9 ha   
Tilavuus:  0,00619109 km³  
Keskisyvyys:  5,58 m  
Suurin syvyys:  26 m  
Valuma-alue:  9,98 km²  
Saaria:  7 
:  Nuottakotasaari, Raatosaari, Heikinsaari
 fiMurtonen 
Murtonen on Pohjois-Savossa Kuopion Karttulassa Riuttalan ja Itä-Karttulan välissä sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee 27 kilometriä Kuopion keskustasta länsiluoteeseen.
Maantietoa

Murtonen on 3,2 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvi on niin kapea, ettei vastarannat ole missään 480 metriä kauempana toisistaan. Se sijaitse mäkisessä metsämaastossa Ähkymäen, Näremäen, Aarolanmäen, Kuivamäen, Piikamäkien ja Paljakanvuorten välisessä painanteessa. Vuoret sijaitsevat toisinaan aivan järven rannassa niin, että rinteet putoavat suoraan rantaveteen. Tällaisia jyrkkiä rantoja löytyy esimerkiksi Ison Piikamäen, Näremäen ja Aarolanmäen alta. Ison Piikamäen rinteet kohoavat 65 metrin korkeuteen vedenpinnasta, jolloin sen huippu kohoaa lähes 200 metrin korkeuteen mpy. Järvi muodostuu kahdesta järvialtaasta, jotka kohtaavat toisensa Nuottikotasaaren matalikolla. Myös matalikon pohjoispuolella Uittosalmessa on hyvin matalaa. Järven pohjoisosa jää Riuttalan ja eteläosan Synkkälahden väliin, matala keskiosa Uittosalmen ja Nuottikotasaaren matalikon väliin, ja kaakkoisosa asettuu kaakossa poikittaiseen asentoon edellisiin nähden. Kaakkoisosan vastakkaiset lahdet ovat Itälahti ja Orilahti. Järvessä on kartan mukaan 7 saarta. Pohjoisosassa sijaitsevat Heikinsaari, Raatosaari ja sen kanssa samankokoinen mutta nimetömäksi merkitty saari. Nuottikotasaari on kapea mutta 140 metriä pitkä saari edellisten eteläpuolella.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 6,19 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 5,6 metriä. Pohjoisosassa on 800 metriä pitkä yli 10-metrinen syvännejakso, jossa on 11 metriä ja 14 metriä syvät kohdat. Keskiosan salmissa on alle 1,5 metriä syvää, mutta aivan sen keskellä on 7,7 metriä syvä kohta. Järven kaakkoinen osa on laajasti vähintään kymmenen metriä syvä. Siellä järven kaakkoisrantoja seuraa syvännejakso, jossa on Aarolanmäen alla 16 metriä ja Näremäen alla 26 metriä syvää. Näremäen edustalla sijaitsee järven syvin kohta .
Järven rantaviivan pituus on 13,4 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, joka on soistunutta vain kaakkoisosan Orilahdella ja järven luusuassa. Vain Orilahdessa ja järven keskiosassa on rantaan ulottuvia peltomaita. Rannikon läheisyydessä on noin viisi kiinteästi asuttua tilaa ja rantaan on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven eteläpuolella kulkee Karttulan ja Lamperilan välinen yhdystie 5513, josta haarautuu Itä-Karttulassa pohjoiseen Riuttalaan johtava kylätie. Riuttalassa järven pohjoispuolelta ohittaa Talluskylän ja Lamperilaan välinen yhdystie 5542. Yhdystiet kohtaavat toisensa Särkisenmäellä. Järven itäiset rannat saavutetaan erinäisen mökkitieverkoston kautta.
Luontoarvoja

Järven Synkkälahteen putoaa Ison Piikamäen korkeat rinteet jatkuen vielä 14 metriä vedenpinnan alle. Nämä itäsuuntaan viettävät rinteet on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi. Suojeltujen alueiden yhteispinta-ala on noin 10 hehtaaria.
Vesistösuhteet

Murtonen sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Tallusjärven valuma-alueella (14.77), jonka Liesjärven valuma-alueeseen (14.773) järvi kuuluu. Liesjärven valuma-alueen pinta-ala on 95,74 neliökilometriä  ja siinä on 25 vähintään hehtaarin kokoista järveä, joista Liesjärvi (315 ha), Haukijärvi (154 ha), Koros (133 ha) ja Murtonen ovat laajimmat. Murtonen sijaitsee Liesjärven valuma-alueen latvoilla eikä sen lähialueella ole montaa siihen laskevaa järveä. Aivan rantaviivan tuntumassa sijaitsee Sappilampi (2 ha), jonka lasku-uoma on matala salmimainen uoma. Orilahteen laskee Partalanlammen (8 ha) laskuoja, jonka valuma-alueelta löytyvät myös Paskolampi ja Pylkönlammet. Pohjoisosan länsirantaan laskee Piikalammen (8 ha) lyhyt laskuoja. Murtosen laskujoki alkaa järven pohjoispäästä Riuttalassa. Se mutkittelee luontaisen oloisena purona ja jokena luoteeseen, jossa  se laskee kolmen kilometrin päässä Liikkasenjärveen (16 ha). Liikkasenjärvi kuuluu Tallusjärven valuma-alueen pääuomaan. Murtosen valuma-alueen pinta-ala on 10 neliökilometriä . Murtosen vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy, joten joelle tulee pudotusta Liikkasenjärvelle 25,3 metriä.
Ylälampi

Ylälampi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Lampi

Ylälampi, lampi Joensuussa Ahvenisissa
Ylälampi, lampi Joensuussa Huosiovaaralla
Ylälampi, lampi Jyväskylässä
Ylälampi, lampi Kiteellä Havukkalanmäellä
Ylälampi, lampi Kiteellä Muljulassa
Ylälampi, lampi Kittilässä
Ylälampi, lampi Kontiolahdella
Ylälampi, lampi Kuopiossa
Ylälampi, lampi Lohjalla
Ylälampi, lampi Luumäellä
Ylälampi, lampi Mikkelissä
Ylälampi, lampi Mäntyharjussa lähellä Kaljunjärveä
Ylälampi, lampi Mäntyharjussa lähellä Kuorejärveä
Ylälampi, lampi Rautavaaralla
Ylälampi, lampi Tohmajärvellä
Ylälampi, lampi Vesannolla lähellä Koskenkylää
Ylälampi, lampi Vesannolla lähellä Oinaskylää
Ylälampi, lampi Vieremällä
Ylälampi, järvi Sortavalassa Venäjällä.
Timo Kähkönen

Timo Kähkönen (s. 1970) on suomalainen Tampereella asuva sarjakuvapiirtäjä. Hänen tuotantoaan ovat muun muassa Vesa Ilmarannan käsikirjoittama Paikallisuutisia-sarjakuva, Timo Varpion käsikirjoittama Synkkä ja myrskyinen yö -sarjakuva-albumi, EuroSparin mainoshahmot ja lehdissä ilmestyneet sarjakuvat: Uuno Pirkkalaisessa ja Maikat Opettajassa. Hän tekee myös muotokuvia. Kähkönen on taiteilijana itseoppinut. Kähkönen on perustanut Royal Comics Syndicate -sarjakuvasyndikaatin, joka levittää kotimaisten tekijöiden sarjakuvia.
Aiheesta muualla

Timo Varpio ja Timo Kähkönen: Synkkä ja myrskyinen yö.  Arktinen Banaani, 1996.  ISBN 952-9809-06-9
Royal Comics Syndicate (Arkistoitu – Internet Archive)
Ateljee Timo Kähkösen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Mrsool Park

| Mrsool Park |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Riad, Saudi-Arabia
Rakennustyöt aloitettu:  2011
Avattu:  7. toukokuuta 2015
Remontoitu:  2020
Omistaja:  Al Nassr FC
Hoitaja:  Saudi Media Company
Kenttä:  nurmi
Kustannukset:  215 milj. SAR
Käyttäjät
 Al-Hilal (2018-2020)  Al Nassr (2020-) 
Katsojakapasiteetti
 25 000 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
King Saud University Stadium (tunnetaan sponsorisyistä nimellä Mrsool Park) on Saudi-Arabian pääkaupungissa Riadissa sijaitseva jalkapallostadion. Se toimii Al Nassrin kotistadionina.
Raitiovaunuongelma

Klassinen esitys raitiovaunuongelmasta: Raitiovaunu on suistumassa kohti viittä henkilöä, ja tarkkailija voi kääntää sen toiselle raiteelle, jossa on yksi henkilö.
Raitiovaunuongelma on eettinen ajatuskoe, jonka esitteli ensimmäisenä filosofi Philippa Foot vuonna 1967. Ongelmassa kuvitteellinen moraalidilemma pakottaa valitsemaan yhden ihmisen kuoleman ja viiden ihmisen kuoleman välillä.
Perusversiossa raitiovaunu on suistumassa raiteilla kohti viittä työntekijää. Tarkkailija seisoo vaihteen vieressä ja voi kääntää vaunun toiselle raiteelle, jossa on yksi työntekijä. Ongelma nostaa esiin kysymyksiä utilitaristisen ja deontologisen etiikan eroista sekä toiminnan ja tekemättä jättämisen moraalisesta erosta.
Historia

Philippa Foot esitteli raitiovaunuongelman vuonna 1967, mutta termin "trolley problem" (suom. raitiovaunuongelma) loi Judith Thomson MIT:stä. Thomson kehitti myös vaihtoehtoisen version, jossa tarkkailija voi pysäyttää raitiovaunun heittämällä lihavan miehen sillalta vaunun eteen.
Populaarikulttuurissa

Raitiovaunuongelma on noussut merkittäväksi osaksi populaarikulttuuria. Se on esiintynyt muun muassa NBC:n komediasarjassa The Good Place, jossa moraalifilosofian professori Chidi Anagonye joutuu kohtaamaan ongelman konkreettisesti. Ongelma on esiintynyt myös sarjoissa Unbreakable Kimmy Schmidt ja Orange Is the New Black.
Filosofinen merkitys

Ongelma havainnollistaa keskeistä eroa kahden moraalifilosofisen näkemyksen välillä:
Utilitarismin mukaan tulisi valita toiminta, joka tuottaa suurimman hyödyn suurimmalle määrälle ihmisiä (yhden kuolema viiden sijaan)
Deontologisen etiikan mukaan tietyt teot, kuten tappaminen, ovat aina väärin seurauksista riippumatta
Raitiovaunuongelman eri versiot ovat auttaneet kehittämään tärkeitä käsitteitä, kuten ero aktiivisen tappamisen ja passiivisen kuoleman sallimisen välillä. Näillä käsitteillä on edelleen merkitystä nykyaikaisissa oikeustieteellisissä ja yhteiskuntapoliittisissa keskusteluissa.
Leonard Cohen

| Leonard Cohen |
| --- | --- |
 Leonard Cohen vuonna 2008
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. syyskuuta 1934
Kuollut: 7. marraskuuta 2016 (82 vuotta)
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä runoilija kirjailija
Muusikko
Aktiivisena:  1956–2016
Tyylilajit:  folk rock folk rock
Soittimet:  laulu koskettimet kitara
Levy-yhtiöt:  Columbia
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.leonardcohen.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Leonard Norman Cohen (21. syyskuuta 1934 Montreal, Kanada – 7. marraskuuta 2016 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli kanadalainen laulaja-lauluntekijä, runoilija ja kirjailija.
Cohen aloitti uransa 1950-luvulla lupaavana runoilijana ja kirjailijana mutta siirtyi etupäässä laulaja-lauluntekijäksi vuonna 1966. Cohenin runot ja laulut käsittelevät etenkin rakkautta, uskontoa (erityisesti juutalaisuutta), seksiä, menetystä, masennusta, valtaa ja viimeisinä aikoinaan myös kuolemaa. Hänen tunnusmerkkinsä oli hänen hyvin matala ja viime vuosina entisestäänkin karhentunut äänensä.
Laulajanurallaan Cohen saavutti suosiota erityisesti Euroopassa. Yhdysvalloissa hänet tunnettiin ensisijaisesti lauluntekijänä, jonka lauluja ovat levyttäneet useat merkittävät artistit. Vuonna 2008 Cohen nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen ja vuonna 2010 Songwriters Hall of Fameen.