stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalle Vänniä

Karl Thomas (Kalle Tuomas) Vänniä (16. lokakuuta 1874 Tyrvää − 16. huhtikuuta 1918 Tyrvää) oli suomalainen maanviljelijä ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.
Vänniän vanhemmat olivat maanviljelijä Tuomas Vänniä ja Eva Lovisa Inna. Vänniä kävi kaksi vuotta kansakoulua ja toimi sitten maanviljelijänä kotiseudullaan Tyrväällä vuodesta 1897 alkaen. Vänniä oli myös Tyrvään säästöpankin kamreeri vuodesta 1909 ja Tyrvään Sanomien toimituksen jäsen sekä Satakunnan keuhkotautiparantolan ja Tyrvään ym. pitäjien piirimielisairaalan johtokunnan jäsen.
Vänniä oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1914−1917 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä.
Suomen sisällissodan aikana punaiset vangitsivat suojeluskuntaan kuuluneen Vänniän 7. huhtikuuta ja ampuivat hänet Tyrvään Lousajassa 16. huhtikuuta.
Lemmikkilintu

Nykyisten hoito-ohjeiden pohjalta lemmikkilintujen tulisi päästä päivittäin useamman tunnin ajaksi pois häkistään. Häkkilintu-termi antaa vääristyneen kuvan linnusta lemmikkinä.
Lemmikkilinnulla tarkoitetaan lemmikkinä pidettävää lintua. Edelleen käytössä oleva termi on myös häkkilintu. Nykyään harrastajien toimesta suositellaan käytettävän termiä lemmikkilintu, koska se antaa jo terminä paremman kuvan lintujen pitämisestä lemmikkinä: lintuja ei tulisi pitää yksinomaan lukittuna häkkiin.
Käytännössä lemmikkilintu-termi pitää yleensä sisällään asuintiloissa pidettävät linnut, kuten papukaijalinnut ja peipot. Kanalassa elävät kanat, lakassa elävät kyyhkyt tai muutkaan linnut, joista ei ole varsinaista hyötyä (kuten esimerkiksi koristeelliset fasaanilajit kuten kulta- tai platinafasaani) eivät kuulu yleensä lemmikkilintujen käsitteen piiriin. Näistä voidaan puhua esimerkiksi harrastelintuina.
Lemmikkilinnut ovat eksoottisia eläimiä, joiden hankintaan ja pitoon omistajan tulisi aina perehtyä riittävän syvällisesti.
Pienetkin linnut voivat elää yli 10 vuotta (esim. pienen seeprapeipon virallinen ikäennätys on 12 vuotta), suurimmat papukaijalajit nykytiedon valossa yli 80 vuotta, joskin joskus kerrotaan todentamattomista tapauksista, joissa lintu on elänyt 100 tai jopa 120 vuotta. Todistetut ennätysvanhat papukaijat ovat harvassa, koska monet linnut vaihtavat kotia useasti elämänsä aikana. Niiden varmennettua alkuperää voi olla siis hankala jäljittää. Joskus lintu on vaihdettu tarkoituksella tai vahingossa nuorempaan saman lajin yksilöön.
Suurin osa lemmikkilinnuista kuuluu CITES-säätelyn pariin. Tämä tarkoittaa, että linnulla on kaupanteon tilanteessa tai pesittäessä oltava vähintään alkuperätodistus, CITES I/A-liitteen lajeilla myös EU-lupanumero. Papukaijalinnuista vain neitokakadu, undulaatti, ruusukaijanen ja kauluskaija eivät kuulu CITES-säätelyn pariin.
Lintu lemmikkinä

Lemmikkinä linnut ovat hyvin erilaisia kuin monet ihmisille tutut lemmikit, kuten koirat, kissat tai hamsterit. Linnut sietävät huonosti käsittelyä, ja jopa umpikesy lintu voi purra omistajaansa vääränlaisen käsittelyn seurauksena. Siliteltävää lemmikkiä linnusta ei kannata ensisijaisesti odottaa. Kesy lintu voi pitää ihmisen kanssa puuhastelusta muilla keinoin kuin siliteltävänä olemalla.
Nykytiedon valossa mitään lemmikkinä pidettävää lintua ei ensisijassa tulisi pitää ilman lintuseuraa. Aiemmin suositeltiin lajiseuraa vain pienemmille linnuilla, mutta nykyään lajitoverin tärkeys ymmärretään myös papukaijoista isoimpienkin kohdalla.
Nisäkkäisiin verrattuna linnut ovat äänekkäitä lemmikkejä. Äänenkäytön taso vaihtelee lajeittain ja jopa yksilöittäin. Esimerkiksi undulaatit ja seeprapeipot ääntelevät lähes koko hereilläoloaikansa, mutta niiden äänenvoimakkuus ei ole kovin suuri, varsinkaan jos lintuja ei ole kymmeniä. Sen sijaan isommat linnut voivat huutaa jopa yli 100 desibelin voimakkuudella. Lähietäisyydeltä tai pitkiä aikoja tämä voi aiheuttaa ihmiselle kuulovaurioita. Papukaijat ja beokottaraiset voivat myös oppia matkimaan puhetta, mutta puhekyky on kehno syy lemmikin hankkimiselle. Kaikki linnut eivät opi puhumaan ollenkaan, vaikka se kuuluisi puhelahjoistaan tunnettuun lajiin.
Lemmikkilinnut ovat sotkuisia moneen muuhun lemmikkiin verrattuna. Linnut sotkevat esimerkiksi levittelemällä ruokaa syödessään sekä ulostamalla sinne missä sattuvat olemaan. Linnuista irtoaa myös höyheniä, untuvia ja varsinkin pölyä. Harmaapapukaijoja ja kakaduja pidetään pölyisimpinä lajeina. Hieno lintupöly voi aiheuttaa jopa sairauden nimeltä linnunpölykeuhko. Papukaijat sotkevat myös silputuilla virikkeillä. Linnut voivat myös sotkea levittelemällä häkin pohjamateriaalia ympäristöönsä.
Häkkilintu-termistä huolimatta lemmikkilinnun ei tulisi olla yksinomaan häkissä asuva eläin. Lemmikkilinnun tulisi suositusten mukaan päästä pois häkistään päivittäin useamman tunnin ajaksi turvalliseksi tehtyyn sisätilaan verryttelemään siipiään, tutkimaan ympäristöään ja halutessaan vuorovaikuttamaan ihmisten kanssa. Tämä päivittäinen vapaanaolo vaatii omistajalta sekä aikaa että viitseliäisyyttä panostaa linnulle turvalliseen ympäristöön. Papukaijat voivat sotkemisen ohella myös tuhota irtaimistoa jyrsimällä. Normaalin kotihäkin tulisi olla riittävän suuri, eivätkä median tarjoaman lintukuva tai useiden eläinkauppojen tarjonta ole välttämättä pysynyt suositusten perässä. Esimerkiksi yhdelle isolle aralle häkkikoon minimisuositus on nykyään 3 neliömetriä. Jos lintuja ei voi pitää vapaana päivittäin, on suositeltavaa panostaa pienilläkin linnuilla useamman neliön kokoiseen lentohäkkiin tai kokonaiseen lintuhuoneeseen. Vapaanapidon suositus koskee myös niitä lemmikkilintuja, jotka eivät ole kesyjä ja se koskee myös pieniä lintuja, esimerkiksi peippoja.
Perushoito

Perushoitoon kuuluu päivittäinen vapaanapito turvallisessa sisätilassa, ruoka- ja juomahuolto sekä virikkeiden tarjoaminen. Siivousta saa lintujen kanssa harrastaa päivittäin, ja vähintään viikoittain kannattaa häkkiäkin siivota. Siivouksen tarve riippuu häkin koosta ja lintujen määrästä ja lajista. Osa lajeista sotke enemmän, esimerkiksi lurit ja muut hedelmänsyöjät ovat tunnettuja sotkuisista ruokailu- ja ulostamistavoistaan. Ruoka- ja juomakulhot on puhdistettava päivittäin, tai tarpeen mukaan useamman kerran päivässä.
Lemmikkinä pidettävät linnut ovat päiväaktiivisia. Ne ovat aktiivisia päivisin, ja vaativat riittävän kirkkaan, välkkymättömän UV-valaistuksen voidakseen hyvin. Hyvän levon takaamiseksi linnut tarvitsevat pimeät ja hiljaiset yöunet. Rutiinit ovat linnuille tärkeitä, ja samaan aikaan herääminen ja nukkumaanmeno edistävät linnun hyvinvointia ja ehkäisevät stressiä. Sopiva määrä unta on noin 12 tuntia joka yö. Monet harrastajat hyödyntävät ajastimia lintujen tilojen valaisussa.
Suihkuttelu tai kylpeminen ovat osa linnun perushoitoa. Linnun tulisi kastua vähintään kerran viikossa, jotta sen höyhenet ja iho voivat hyvin. Suihkutuksen keinoksi käy sumupullo, isommille linnuille myös suihku, tai matala kylpyastia, jossa lintu voi kylpeä itse ilman hukkumisriskiä. Ilmankosteuden on oltava riittävän korkea, sillä linnut, kuten ihmisetkin, kärsivät liian kuivasta huoneilmasta.
Kaikki linnut ovat älykkäitä ja oppivaisia, mutta papukaijalinnut, varsinkin isot papukaijat, ovat erityisen älykkäitä. Linnuille tulee tarjota riittävästi lajille ja yksilölle sopivia virikkeitä.
Pesäkori tai pesäpönttö eivät ole sopivia virikkeitä lemmikkilinnuille. Linnuilla ei ole kiima-aikaa, vaan ne luottavat ympäristön vihjeisiin siitä, koska pesintää on tarkoitus aloitella. Pesäpaikka tai -materiaalit ovat tähän valtava kannuste. Lemmikkilinnun elämään pesinnän ei tule kuulua kuin omistajan vakaan harkinnan tuloksena. Tämän vuoksi ylimääräisen hormonaalisuuden syttymistä voidaan ennaltaehkäistä pesäpaikan ja -materiaalien puutteella.
Ruokinta

Lemmikkilintujen ruokavalio vaihtelee suvuittain ja heimoittain. Yleensä lemmikkinä pidettävät linnut ovat sekasyöjiä, joiden ruokavalio painottuu kasviravintoon. Esimerkiksi papukaijalintujen ruokavalion perustana ovat hyvälaatuiset siemenet, pähkinät ja tuoreruoka eli vihannekset, hedelmät, marjat, idut, versot, yrtit ja juurekset.
Yleisesti lemmikkinä pidettävät linnut voivat syödä käytännössä kaikkia niitä kasviksia, mitä ihminenkin, paitsi avokadoa ja sipuleita. Lintusuvusta riippuen muitakin rajoituksia voi olla. Sitrushdelmät, tomaatti, tankoparsa, keräkaali, raaka peruna ja raaka bataatti ovat ajoittain kiistelyn alaisena, ovatko ne sopivaa ravintoa linnuille.
Peippojen ruokavalio painottuu enemmän siemeniin, papukaijalintujen kanssa taas ruokavalio vaihtelee runsaasti suvuittain. Perinteisesti siemensyöjinä tunnetut neitokakadut ja undulaatit tarvitsevat nekin ruokavalioonsa noin puolet tuoreruokaa eli sopivia vihanneksia, marjoja ja hedelmiä. Papukaijoille myydään myös pellettejä, joita voi käyttää ruokavalion osana. Harrastajapiireissä on jatkuvasti väittelyä siitä, ovatko pelletit ruokavalion perusta vai käytetäänkö niitä tuoreruokavalion ohessa kuivaruokana. Suomessa nykyinen näkemys on, että pelletit eivät ole täysravintoa, vaan ne täydentävät monipuolista ja lajityypillisesti tuoreruoasta, siemenistä ja pähkinöistä rakennettua ruokavaliota.
Käyttäytyminen, käsittely ja koulutus

Kaikki yleisesti lemmikkinä pidettävät linnut ovat luonnossa saaliseläimiä. Harvaa lajia on domestikoitu. Näiden vuoksi lintujen yleisluonne on hermostuneempi ja pelokkaampi kuin monen muun lemmikin. Tämän vuoksi lintu ei välttämättä ole automaattisesti kesy tai käsiteltävä lemmikki.
Suurin osa lemmikkinä pidettävistä linnuista tuntee olonsa turvalliseksi korkealla. Ihmistä korkeammalla oleva lintu ei yritä dominoida tai alistaa omistajaansa. Tällainen vanha tieto on kiertänyt erityisesti koskien isoja, kesyjä papukaijoja.
Linnun elämä lemmikkinä tulisi tehdä mahdollisimman stressi- ja pelkovapaaksi. Jatkuva pelkääminen on linnulle stressaavaa ja kuormittavaa. Arjen peruspilareita ovat esimerkiksi riittävän suuri ja korkea häkki, jossa arka lintu voi halutessaan hakeutua ihmisen silmien korkeutta korkeammalle turvaan tai siirtyä muualle pois ihmisen luota halutessaan esimerkiksi hoitotoimenpiteiden ajaksi.
Lintua tulisi aina käsitellä positiivisuuteen ja vapaaehtoisuuteen perustuvia metodeja käyttäen. Siipisulkien leikkaaminen liikkumisen rajoittamiseksi, varpaisiin tai nokkaan tarttuminen linnun hallitsemiseksi, pelottelu ja kielletyistä paikoista häätäminen, arkisesti pyyhkeellä tai haavilla pyydystäminen sekä häkkiin pakottaminen ovat linnulle stressiä aiheuttavia ja vahingollisia tapoja käsitellä ja kohdella lintua. Kärsivällisyydellä, johdonmukaisuudella ja palkkioihin perustuvia koulutusmetodeja käyttäen arjen saa toimivaksi sekä linnun että ihmisten puolesta, oli kyseessä sitten pelokkaan linnun kesytyksen aloittaminen tai kesyn linnun kouluttaminen.
Vahingolliset käsittely- ja koulutustavat kuten pelottelu, pakottaminen ja alistaminen ovat omiaan aiheuttamaan erilaisia käytöshäiriöitä tai ongelmakäytöstä. Näitä voivat olla kaikki ihmisen välttelystä suoranaisiin hyökkäyksiin ja puremiin. Ongelmatilanteiden orastessa on pyrittävä löytämään lintulähtöinen ratkaisu.
Lisätietoa

Lemmikkilinnut Kaijuli ry
Papukaija.fi
Lemmikkinä pidettävät papukaijat ovat sosiaalisia eläimiä, ja mukavan lajitoverin seura on tärkeä osa henkistä hyvinvointia.
Linnuille tulee tarjota sallittuja paikkoja viettää aikaa myös häkin ulkopuolella.
Tuoreruoka on papukaijan ruokavalion tärkeä osa, mutta useilla lajeilla hedelmien osuutta ei tulisi päästää kovin suureksi niiden sisältämän sokerin vuoksi. Papukaijat sotkevat paljon syödessään.
Papukaijasta voi saada mukavan lemmikin, jos ymmärtää yksilön ja lajin tarpeet, ja osaa käsitellä eläintä tarpeiden vaatimalla tavalla.
Neitokakadut ja undulaatit ovat yksiä maailman suosituimmista lemmikkilinnuista, ja maailmanlaajuisesti suosituimpia lemmikkipapukaijalajeja.
Harmaapapukaija on isoista papukaijoista suosituimpia lemmikkejä. Se tunnetaan puheenlahjoistaan ja älykkyydestään, mutta ne ovat myös herkkiä käytöshäiriöille.
Monista papukaijalajeista on jalostettu värimuunnoksia. Ecuadorinaranen on yksi pienimmistä lemmikkipapukaijoista vain noin 13cm pituudellaan.
Kanarialintu on suosittu lemmikkilintu. Nykysuositusten valossa myös arkojen tai pienten lintujen tulisi päästä vapaaksi häkistään päivittäin turvalliseen sisätilaan.
Kaija (Keuruu)

| Kaija |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°19′37″N, 24°49′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  Kaijanpuro 
Järvinumero:  35.627.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,6 m  
Rantaviiva:  4,08 km  
Pinta-ala:  22,937 ha  
Tilavuus:  0,0005964 km³ 
Keskisyvyys:  2,6 m  
Suurin syvyys:  9,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaija 
Kaija  on Keski-Suomessa Keuruulla Jukojärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 596 400 kuutiometriä eli 0,596 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 9,6 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Elämäistenjoen valuma-alueeseen (35.627) se kuuluu.
Kaija (Heinola)

| Kaija |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme, Etelä-Savo
Kunnat:  Heinola, Mäntyharju
Koordinaatit:  61°19′23″N, 26°23′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  Vikanoja Linnajärveen 
Järvinumero:  14.178.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,8 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  4,045 km  
Pinta-ala:  35,804 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaija 
Kaija  on Päijät-Hämeessä Heinolassa ja Mäntyharjulla Kousan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 36 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Karjolammen–Kousanjärven valuma-alueeseen (14.178) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,8 metriä mpy.
Józef Słowakiewicz

Józef Jan Słowakiewicz (s. 17. helmikuuta 1945 Nowy Targ) on puolalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi seuratasolla Podhale Nowy Targissa.
Słowakiewicz osallistui olympialaisiin kerran, Sapporossa 1972. Hän teki kuudessa ottelussa neljä maalia turnauksessa, jossa Puolan joukkue sijoittui kuudenneksi. Myös Józefin pikkuveli Andrzej pelasi jääkiekkoa olympiatasolla.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 2011 kokoonpanot

Tämä on luettelo jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin 2011 nimetyistä urheilijoista. Pelaajan nimen yhteydessä on ilmoitettu hänen pelinumeronsa kilpailuissa ja kaudella 2010–2011 edustamansa seura.
A-lohko > Venäjä

| # | Pelaaja | Paikka | Kätisyys | Ikä | Seura |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 | Nikulin, IljaIlja Nikulin | 2.0 P | vasen | 29 |  Ak Bars Kazan |
| 7 | Kalinin, DmitriDmitri Kalinin | 2.0 P | vasen | 30 |  Salavat Julajev Ufa |
| 8 | Ovetškin, AleksandrAleksandr Ovetškin | 5.0 LH | oikea | 25 |  Washington Capitals |
| 20 | Nabokov, JevgeniJevgeni Nabokov | 1.0 MV | vasen | 35 |  New York Islanders |
| 21 | Gorovikov, KonstantinKonstantin Gorovikov | 4.0 KH | vasen | 33 |  SKA Pietari |
| 22 | Kornejev, KonstantinKonstantin Kornejev | 2.0 P | vasen | 26 |  Ak Bars Kazan |
| 23 | Tereštšenko, AlekseiAleksei Tereštšenko | 4.0 KH | vasen | 30 |  Ak Bars Kazan |
| 25 | Zaripov, DanisDanis Zaripov | 6.0 VLH | vasen | 30 |  Ak Bars Kazan |
| 27 | Atjušov, VitaliVitali Atjušov | 2.0 P | vasen | 29 |  Metallurg Magnitogorsk |
| 37 | Grebeškov, DenisDenis Grebeškov | 2.0 P | vasen | 27 |  SKA Pietari |
| 41 | Kuljomin, NikolaiNikolai Kuljomin | 5.0 LH | vasen | 24 |  Toronto Maple Leafs |
| 43 | Kulikov, DmitriDmitri Kulikov | 2.0 P | vasen | 20 |  Florida Panthers |
| 44 | Belov, NikolaiNikolai Belov | 2.0 P | vasen | 23 |  HK Neftehimik Nižnekamsk |
| 47 | Radulov, AleksandrAleksandr Radulov | 7.0 OLH | vasen | 24 |  Salavat Julajev Ufa |
| 49 | Artjuhin, JevgeniJevgeni Artjuhin | 7.0 OLH | vasen | 28 |  SKA Pietari |
| 51 | Tjutin, FjodorFjodor Tjutin | 2.0 P | vasen | 27 |  Columbus Blue Jackets |
| 55 | Kaigorodov, AlekseiAleksei Kaigorodov | 4.0 KH | vasen | 27 |  Metallurg Magnitogorsk |
| 61 | Afinogenov, MaksimMaksim Afinogenov | 7.0 OLH | vasen | 31 |  SKA Pietari |
| 71 | Kovaltšuk, IljaIlja Kovaltšuk | 6.0 VLH | oikea | 28 |  New Jersey Devils |
| 74 | Jemelin, AlekseiAleksei Jemelin | 2.0 P | vasen | 25 |  Ak Bars Kazan |
| 83 | Košetškin, VasiliVasili Košetškin | 1.0 MV | vasen | 28 |  Severstal Tšerepovets |
| 84 | Barulin, KonstantinKonstantin Barulin | 1.0 MV | vasen | 26 |  HK Atlant |
| 91 | Tarasenko, VladimirVladimir Tarasenko | 6.0 VLH | vasen | 19 |  HK Sibir Novosibirsk |
| 95 | Morozov, AlekseiAleksei Morozov | 7.0 OLH | vasen | 34 |  Ak Bars Kazan |
C-lohko > Ruotsi

| # | Pelaaja | Paikka | Kätisyys | Ikä | Seura |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | Grossman, NicklasNicklas Grossman | 2.0 P | vasen | 26 |  Dallas Stars |
| 3 | Ekman-Larsson, OliverOliver Ekman-Larsson | 2.0 P | vasen | 19 |  Phoenix Coyotes |
| 5 | Fernholm, DanielDaniel Fernholm | 2.0 P | vasen | 27 |  Dynamo Minsk |
| 7 | Rundblad, DavidDavid Rundblad | 2.0 P | oikea | 20 |  Skellefteå AIK |
| 8 | Jämtin, AndreasAndreas Jämtin | 5.0 LH | vasen | 28 |  Linköpings HC |
| 9 | Tedenby, MattiasMattias Tedenby | 2.0 P | vasen | 21 |  New Jersey Devils |
| 10 | Thörnberg, MartinMartin Thörnberg | 2.0 P | vasen | 27 |  HV71 |
| 11 | Gunnarsson, CarlCarl Gunnarsson | 2.0 P | vasen | 24 |  Toronto Maple Leafs |
| 15 | Sjögren, MattiasMattias Sjögren | 2.0 P | vasen | 22 |  Färjestads BK |
| 18 | Berglund, PatrikPatrik Berglund | 4.0 KH | vasen | 22 |  St. Louis Blues |
| 21 | Eriksson, LouiLoui Eriksson | 5.0 LH | vasen | 25 |  Dallas Stars |
| 22 | Petrasek, DavidDavid Petrasek | 2.0 P | oikea | 35 |  Dynamo Minsk |
| 23 | Persson, NiklasNiklas Persson | 5.0 LH | vasen | 32 |  PHK TsSKA Moskova |
| 24 | Kronwall, StaffanStaffan Kronwall | 2.0 P | vasen | 27 |  Djurgårdens IF Hockey |
| 27 | Nilsson, RobertRobert Nilsson | 6.0 VLH | vasen | 26 |  Salavat Julajev Ufa |
| 30 | Fasth, ViktorViktor Fasth | 1.0 MV | vasen | 28 |  AIK IF |
| 31 | Nilsson, AndersAnders Nilsson | 1.0 MV | vasen | 21 |  Luleå HF |
| 32 | Krüger, MarcusMarcus Krüger | 4.0 KH | vasen | 20 |  Chicago Blackhawks |
| 33 | Silfverberg, JakobJakob Silfverberg | 6.0 VLH | oikea | 20 |  Brynäs IF |
| 40 | Ersberg, ErikErik Ersberg | 1.0 MV | vasen | 29 |  Salavat Julajev Ufa |
| 42 | Ericsson, JimmieJimmie Ericsson | 6.0 VLH | vasen | 31 |  Skellefteå AIK |
| 44 | Erixon, TimTim Erixon | 2.0 P | vasen | 20 |  Skellefteå AIK |
| 51 | Wallin, RickardRickard Wallin | 6.0 VLH | vasen | 31 |  Färjestads BK |
| 60 | Backlund, MikaelMikael Backlund | 4.0 KH | vasen | 22 |  Calgary Flames |
| 91 | Pääjärvi-Svensson, MagnusMagnus Pääjärvi-Svensson | 6.0 VLH | vasen | 20 |  Edmonton Oilers |
D-lohko > Suomi

| # | Pelaaja | Paikka | Kätisyys | Ikä | Seura |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 | Väänänen, OssiOssi Väänänen | 2.0 P | vasen | 31 |  Jokerit |
| 5 | Kukkonen, LasseLasse Kukkonen | 2.0 P | vasen | 29 |  Metallurg Magnitogorsk |
| 6 | Jaakola, TopiTopi Jaakola | 2.0 P | vasen | 27 |  Luleå HF |
| 9 | Koivu, MikkoMikko Koivu | 4.0 KH | vasen | 28 |  Minnesota Wild |
| 15 | Ruutu, TuomoTuomo Ruutu | 7.0 OLH | vasen | 28 |  Carolina Hurricanes |
| 18 | Lepistö, SamiSami Lepistö | 2.0 P | vasen | 26 |  Columbus Blue Jackets |
| 19 | Välivaara, JyrkiJyrki Välivaara | 2.0 P | vasen | 34 |  JYP |
| 20 | Pesonen, JanneJanne Pesonen | 6.0 VLH | vasen | 29 |  Ak Bars Kazan |
| 21 | Niskala, JanneJanne Niskala | 2.0 P | vasen | 29 |  Metallurg Magnitogorsk |
| 24 | Lajunen, JaniJani Lajunen | 5.0 LH | vasen | 20 |  Espoo Blues |
| 26 | Immonen, JarkkoJarkko Immonen | 4.0 KH | oikea | 29 |  Ak Bars Kazan |
| 28 | Salmela, AnssiAnssi Salmela | 2.0 P | vasen | 26 |  New Jersey Devils |
| 29 | Nokelainen, PetteriPetteri Nokelainen | 7.0 OLH | oikea | 25 |  Jokerit |
| 31 | Vehanen, PetriPetri Vehanen | 1.0 MV | vasen | 33 |  Ak Bars Kazan |
| 33 | Hovinen, NikoNiko Hovinen | 1.0 MV | vasen | 23 |  Pelicans |
| 35 | Lassila, TeemuTeemu Lassila | 1.0 MV | vasen | 28 |  HPK |
| 37 | Pyörälä, MikaMika Pyörälä | 6.0 VLH | vasen | 29 |  Frölunda |
| 39 | Kapanen, NikoNiko Kapanen | 4.0 KH | vasen | 33 |  Ak Bars Kazan |
| 40 | Pihlström, AnttiAntti Pihlström | 7.0 OLH | vasen | 26 |  JYP |
| 41 | Puistola, PasiPasi Puistola | 2.0 P | vasen | 32 |  HV71 |
| 47 | Lahti, JanneJanne Lahti | 6.0 VLH | vasen | 28 |  Jokerit |
| 50 | Aaltonen, JuhamattiJuhamatti Aaltonen | 6.0 VLH | oikea | 25 |  Metallurg Magnitogorsk |
| 58 | Joensuu, JesseJesse Joensuu | 6.0 VLH | vasen | 23 |  New York Islanders |
| 64 | Granlund, MikaelMikael Granlund | 7.0 OLH | vasen | 19 |  HIFK |
| 71 | Komarov, LeoLeo Komarov | 6.0 VLH | vasen | 24 |  HK Dynamo Moskova |
Kailasjärvi (Luhanka, Tammikoski)

| Kailasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka
Koordinaatit:  61°51′16″N, 25°46′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Lettulampeen 
Järvinumero:  14.227.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,4 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,723 km  
Pinta-ala:  1,524 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKailasjärvi 
Kailasjärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla Tammikosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Tammijärven–Hauhajärven valuma-alueeseen (14.227) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,4 metriä mpy.
Józef Rozwadowski

Józef Rozwadowski suunnilleen vuonna 1970.
Józef Rozwadowski (19. maaliskuuta 1909 Krakova – 3. elokuuta 1996) oli puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 11. lokakuuta 1931 ja nimitettiin Łódźin hiippakunnan (nykyään arkkihiippakunta) johtoon 29. lokakuuta 1968. Piispaksi vihkimisen suoritti 24. marraskuuta Karol Józef Wojtyła eli tuleva paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Jerzy Stroba ja Jan-Wawrzyniec Kulik.
Rozwadowski jäi eläkkeelle 24. tammikuuta 1986.
Kadonnut

| Kadonnut> Spoorloos |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Sluizer
Käsikirjoittaja:  George Sluizer Tim Krabbé
Tuottaja:  George Sluizer
Säveltäjä:  Henny Vrienten
Kuvaaja:  Toni Kuhn
Leikkaaja:  George Sluizer
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Alankomaat
Tuotantoyhtiö:  Argos Films
Kesto:  103 minuuttia
Alkuperäiskieli:  Hollannin kieli
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kadonnut (Spoorloos) on alankomaalainen elokuva vuodelta 1988. Sen on ohjannut George Sluizer. Elokuva perustuu Tim Krabbén kirjaan Jäljettömiin.
Elokuvan on sanottu olevan "trilleri tiedosta" ja "unohtumattoman hyytävä psykodraama".
Juoni

Ranskassa lomaileva nuoripari pysähtyy huoltoasemalle hakemaan juotavaa, mutta nainen ei palaa takaisin. Hänestä ei löydy jälkeäkään, ja aviomies etsii häntä vuosien ajan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Bernard-Pierre Donnadieu  | … |  Raymond Lemorne   |
|  Gene Bervoets  | … |  Rex Hofman   |
|  Johanna ter Steege  | … |  Saskia Wagter   |
|  Gwen Eckhaus  | … |  Lieneke   |
|  Bernadette Le Saché  | … |  Simone Lemorne   |
|  Tania Latarjet  | … |  Denise   |
|  Lucille Glenn  | … |  Gabrielle   |
Lähde: