”Minä elän”
Juoni

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Koko elokuvan avainrepliikkinä on Aleksis Kiven toteamus: ”Minä tahdon kuvata tätä yksinkertaista Suomen kansaa niin, että kaikki rakastaisivat sitä niin paljon kuin minä.” | ” |

Juoni seurailee Aleksis Kiven dokumentoitua elämäntarinaa. Varhaislapsuuden yli hypätään  kesään 1846 ja Nurmijärvelle. Lokakuussa 1834 räätäli Erik Stenvallin ja sepäntytär Annastiina Hambergin neljänneksi lapseksi syntynyt Alexis Stenvall on tuolloin yhdentoista. Poika on oppinut lukemaan ja osoittaa mielenkiintoa kirjallisuuteen. Hänellä on kolme isoveljeä, Johannes, Emanuel, Albert ja pikkusisar Agnes. Aleksis opiskelee Costianderin yksityiskoulussa, josta hän jatkaa ukko Granbergin kouluun Helsinkiin. Vuonna 1852 Aleksis jatkaa opintojaan Fredrik Cygnaeuksen johtamassa koulussa, elämää varjostavat talousvaikeudet, jopa nälkä. Kotona Aleksis sanoo haluavansa runoilijaksi. Cygnaeus vaikuttuu Aleksiksen näytelmästä Bröllopsdansen. Snellman neuvoo häntä kirjoittamaan suomeksi. Vaikka Snellman ja Topelius suosittavat Aleksikselle akateemisen tutkinnon suorittamista, hän päättää lopettaa opintonsa ylioppilastutkintoon vuonna 1857.
Kullervon valmistumisen aikoina Aleksis asuu Palmqvistin perheessä. Perheen tyttären Albinan kanssa hän tutustuu maailmankirjallisuuteen. Eräässä Palmqvistien järjestämässä juhlassa Aleksis kertoo ottaneensa taiteilijanimekseen Kivi. Professori Ahlqvist on niin ikään juhlissa, hän on ollut Kullervon palkitsemista vastaan. Kiven ja Ahlqvistin välille syttyy sanaharkka. Kivi masentuu ja katoaa useiksi päiviksi. Hän matkaa ystäviensä kehotuksesta Nurmijärvelle toipumaan.
Kesällä 1864 Kivi valmistelee teosta Nummisuutarit. Samana kesänä hän tutustuu siuntiolaiseen mamselli Charlotta Lönnqvistiin. Kiven äiti kuolee ja hänen veljensä karkottavat hänet lapsuudenkodista. Kirjailija muuttaa Charlottan luo Fanjunkarsiin Siuntioon. Nummisuutarit ilmestyy teatteri- ja kirjallisuusvaikuttaja Kaarlo Bergbomin taloudellisella myötävaikutuksella. Nälkätalvena 1868 monet katovuoden uhrit saavat turvapaikan Fanjunkarsista. Kiveen tarttuu kerjäläisistä lavantauti, joka kaataa hänet pitkäksi aikaa vuoteeseen. Charlotta joutuu ahdinkoon velkojensa takia, myös kyläläisten pahat puheet mamsellin ja Kiven suhteen laadusta ahdistavat.
Toukokuussa 1869 on Lean ensiesitys Helsingissä Suomalaisessa Teatterissa. Nimiosassa on ruotsinmaalainen näyttelijä Charlotte Raa, joka opettelee repliikkinsä suomeksi. Esitys on menestys, Bergbomin mielestä suomalainen teatteritaide on syntynyt. Kivi rohkenee tulla teatteriin vasta esityksen jälkeen, mutta tuntee olonsa vieraaksi juhlahumussa ja lähtee Siuntioon. Seitsemän veljestä valmistuu kiihkeän luomistyön tuloksena kevättalvella 1870. Sairaalloinen Kivi on kuolemanväsynyt. Charlottan tila on vaarassa joutua pakkohuutokauppaan. Forssell kiitää tuomaan Helsingistä terveisiä, että Seitsemän veljestä on saanut innostuneen vastaanoton. Kivi lähtee hänen mukanaan pääkaupunkiin.
Ahlqvist lyttää Seitsemän veljestä siveettömänä. Hänen mielipiteensä takia Suomalaisen Kirjallisuuden Seura keskeyttää romaanin painamisen. Ahlqvistin tietoinen pyrkimys on lopettaa Kiven kirjailijanura. Kivi järkyttyy ja ajautuu masennukseen. Keväällä 1872 hän on hoidossa Lapinlahden sairaalassa, Bergbom ja Forsell vierailevat hänen luonaan. Lääkäri toteaa, että Kiven paranemisennuste on huono: useaan kertaan sairastettu lavantauti ja Ahlqvistin negatiivinen kritiikki ovat tehneet tehtävänsä. Kivi lähetetään veljensä luo Tuusulaan. Veljentytär Agnes Stenvall hoitaa kuolemansairasta setäänsä. Vuoden 1872 viimeisenä päivänä tuleva Suomen kansalliskirjailija lausuu viimeisiksi väitetyt sanansa ”Minä elän” ja hiipuu elämästä yhtaikaa kynttilän liekin kanssa.