stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2009
Tilastot > Maalivahtien torjuntapörssi

Maalivahdit, jotka ovat pelanneet 40% joukkueensa peleistä.
| Pelaaja | M | T | PM | PMK |  % | N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Chris Mason | 240:00 | 110 | 4 | 1.00 | 96.49 | 1 |
|  Andrei Mezin | 314:05 | 163 | 9 | 1.72 | 94.77 | 0 |
|  Dwayne Roloson | 303:52 | 147 | 11 | 2.17 | 93.04 | 0 |
|  Ilja Bryzgalov | 404:04 | 184 | 14 | 2.08 | 92.93 | 1 |
|  Edgars Masaļskis | 426:26 | 233 | 18 | 2.53 | 92.83 | 1 |
|  Pekka Rinne | 372:38 | 151 | 12 | 1.93 | 92.64 | 1 |
|  Bernd Brückler | 299:24 | 160 | 13 | 2.61 | 92.49 | 2 |

M = Minuutit; T = Torjunnat; PM = Päästetyt maalit; PMK = Päästettyjen maalien keskiarvo; % = Torjuntaprosentti; N = Nollapelit
Lähde: IIHF.com
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kisasivut Kansainvälisen jääkiekkoliiton sivuilla (englanniksi)
Vuoden 2009 kansainvälinen jääkiekko
| --- | --- |
Miehet: MM-kisat ● 1. divisioona ● 2. divisioona ● 3. divisioona
Naiset: MM-kisat ● 1. divisioona ● 2. divisioona
U20: MM-kisat ● 1. divisioona ● 2. divisioona ● 3. divisioona
U18 naiset: MM-kisat ● 1. divisioona
U18: MM-kisat ● 1. divisioona ● 2. divisioona ● 3. divisioona ● Ivan Hlinkan muistoturnaus
Venäjä - Ruotsi ottelu.
Adam Gottlob Oehlenschläger

| Adam Gottlob Oehlenschläger |
| --- | --- |
 Adam Gottlob Oehlenschläger
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. marraskuuta 1779
Kuollut: 20. tammikuuta 1850 (70 vuotta)
Kansalaisuus:  Tanska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Adam Gottlob Oehlenschläger (14. marraskuuta 1779 – 20. tammikuuta 1850) oli  tanskalainen kirjailija ja vuodesta 1810 Kööpenhaminan yliopiston estetiikan professori.
Näyttelijän töiden ja lakiopintojen jälkeen hän matkusteli Euroopassa 1805–1809. Saksassa hän tutustui runoilijoista Goetheen ja Ludwig Tieckiin ja Ranskassa rouva Staëlin luona muun muassa Benjamin Constantiniin. Ranskasta hän päätyi Italiaan, josta palasi 1809 Tanskaan.
Oehlenschlägerin teoksia ovat muun muassa runokokoelma Digte, romanttinen satunäytelmä Aladdin, murhenäytelmät Hakon Jarl, Baldur hin gode, Axel og Valborg (suom. Aksel ja Walpuri, 1875) ja romanssisikermä Helge.
Oehlenschlägerin merkitys Tanskan kirjallisuudessa on hyvin suuri. Hän muun muassa käänsi ensimmäisenä huomiota muinaisaikaan ja skandinaavisiin jumaluustaruihin.
Oehlenschläger on 1819 kirjoittanut tekstin Tanskan kansallislauluun "Der er et yndigt land". Yksi hänen kirjoittamansa runo on virtenä Tanskan kirkon virsikirjassa virsi 537 "Lær mig, o skov, at visne glad  sekä Ruotsin kirkon virsikirjassa virsi 304 "Lär mig, du skog, att vissna glad", Niilo Rauhalan 1996 suomentamana: "Tahtoisin kerran kuihtua". Virsi sisältyi Oehlenschlägerin kirjoittamaan romanttiseen kertomukseen Eremiten vuodelta 1813.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adam Gottlob Oehlenschläger Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Adam Gottlob Oehlenschläger on Wikiaineistossa
Vapaasti ladattavia Adam Oehlenschlägerin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta ja Project Gutenbergilta
Aethelheard (Wessexin kuningas)

Aethelheard (myös Ethelheard tai Æþelheard; k. 739 tai 741) oli Wessexin kuningas 726–740. Anglosaksien kronikan mukaan hän oli sukua kuningas Inelle ja hallitsi 14 vuotta. Kronikan mukaan Aethelheard ja prinssi Oswald taistelivat vuonna 728. Vuodelle 729 päivätyn vuokrasopimuksen mukaan Aethelheard antoi maata Somersetin Pouholtista apotti Coengislille. Aethelheardin kaudella Wessex heikkeni huomattavasti, kun Mercian kuningas Æthelbald liitti Wessexin hallussa olleita alueita Merciaan. Beda Venerabiliksen mukaan Aethelheard kuoli jo vuonna 739, Anglosaksien kronikan eri käsikirjoituskopioiden mukaan taas joko vuonna 740 tai 741.
971

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

Song-dynastia valloitti Eteläisen Han-kuningaskunnan
Syntyneitä

Mahmud Ghaznilainen, sulttaani
Kovjoen rautatieasema

Kovjoen rautatieasema (lyh. Koi) on rautatieasema Kovjoen kylässä Uudessakaarlepyyssä Pohjanmaalla, Pohjanmaan radan varrella. Liikennepaikan etäisyys Helsingin päärautatieasemalta on 508,9 ratakilometriä mitattuna Seinäjoen ja Haapamäen asemien kautta. Nykyisin Kovjoki on miehittämätön junakohtauspaikka, eikä siellä ole henkilö- tai tavaraliikennettä. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Seinäjoella sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta käsin.
Historia

Kovjoen rautatieasema rakennettiin silloisen Uudenkaarlepyyn maalaiskunnan alueelle rataosuuden Seinäjoki–Kokkola rakennustöiden yhteydessä 1885, ja se palveli kuormaus- ja henkilöliikenneasemana. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan IV luokan keskikokoisen asemarakennuksen tyypin 2 piirustuksin. Samojen piirustusten mukaan rakennettiin läheinen Pännäisten rautatieaseman asemarakennus. Toisen tyypin rakennus poikkesi esimerkiksi Lapuan rautatieaseman ensimmäisen tyypin asemarakennuksesta siten, että siinä oli erillinen odotushuone naisille. Olemassaolonsa aikana Kovjoki on ollut kolmeen otteeseen risteysasema.
Ensimmäisen kerran Kovjoesta tuli risteysasema vuonna 1903, kun yksityinen kapearaiteinen Uudenkaarlepyyn rautatie avattiin liikenteelle. Kapearaiteinen rautatie purettiin jo 1916.
Valtionrautatiet rakennutti vuonna 1946 leveäraiteisen sivuradan Kovjoelta Uudenkaarlepyyn keskustaan. Radalla oli henkilöliikennettä vuoteen 1956 saakka, ja vähäistä tavaraliikennettä aina vuonna 1982 tapahtuneeseen lakkautamiseen ja radan purkamiseen saakka.
Kovjoen aseman ympärille ei muodostunut mitään asutuskeskusta, vaan asema-aluetta ympäröi asumaton metsäalue, ja kylän maatilatkin sijaitsivat kilometrin päässä sijaitsevassa kyläkeskuksessa. Tavaraliikenne Kovjoen asemalla lopetettiin vuonna 1976 ja henkilöliikenne vuonna 1983. Postitoimisto ja kahvila jatkoivat toimintaansa asemalla vuoteen 1999 saakka.
Vanhan radan penkereelle rakennettiin 1987–1989 kapearaiteinen Kovjoen museorautatien rataosuus, joka ulottuu vuonna 1995 tehdyn laajennuksen jälkeen noin kahden kilometrin päähän Kovjoen asemalta. 
Museoradalla on edelleen liikennettä muutaman kerran kesässä sunnuntaisin.
Kiinni on ja pysyy

| Kiinni on ja pysyy Pekan ja Pätkän uusia seikkailuja |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Armand Lohikoski
Käsikirjoittaja:  Reino Helismaa
Tuottaja:  T. J. Särkkä
Säveltäjä:  Toivo Kärki
Kuvaaja:  Pentti Valkeala
Leikkaaja:  Elmer Lahti
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Pääosat:  Esa Pakarinen Masa Niemi Liisa Taxell Tommi Rinne
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:  6. toukokuuta 1955
Kesto:  79 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Edeltäjä:  Pekka ja Pätkä puistotäteinä
Seuraaja:  Pekka ja Pätkä pahassa pulassa
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiinni on ja pysyy – Pekan ja Pätkän uusia seikkailuja on vuonna 1955 valmistunut Armand Lohikosken ohjaama Pekka Puupää -sarjan viides elokuva. Elokuvan on käsikirjoittanut Reino Helismaa ja tuottanut Suomen Filmiteollisuus.
Tuotanto

Köykäiseksi farssiksi luonnehdittua elokuvaa ei pääosan esittäjistä huolimatta alkujaan ollut tarkoitus tehdä Pekka ja Pätkä -sarjan jatkoksi.
Kiinni on ja pysyy poikkeaa sekä nimeltään että tyyliltään muista Puupää-elokuvista. Reino Helismaa halusi vaihtelua Puupäihin ja kirjoitti tarinan kahdesta tohelosta keksijästä nimeltä Julius ja Jallu. Tuottaja T. J. Särkkä kuitenkin katsoi, että suosittuja hahmoja käytetään. Elokuvan nimi säilyi, mutta sille lisättiin päähenkilöihin viittaava alaotsikko ja käsikirjoitus muokattiin Pekka ja Pätkä -elokuvaksi. Koska tarinan juoni ei sallinut Justiinan tuomista mukaan, hän on ainoastaan kuvana seinällä. Talonmies Pikkarainenkaan ei kuulu elokuvan henkilöihin.
Juoni

Johtaja Kiivas on huonolla tuulella, koska hänen vuokralaisensa Pekka ja Pätkä eivät maksa vuokraansa ja terrorisoivat naapureita omituisilla keksinnöillään. Yksi elokuvan keksinnöistä on Pekan käkikello, joka aina jonkun paikalla olevan valehdellessa alkaa huutaa: "Pekka Puupää, Pekka Puupää". Kun johtaja ja hänen sihteerinsä neiti Soma Koivu saapuvat kovistelemaan Puupäitä, nämä ovat juuri keksineet ruudin ja räjäyttävät itsensä ulos talostaan. Lisäksi he liimaavat vahingossa johtajan kiinni tuoliin keksimällään superliimalla. Raivostunut johtaja erottaa sihteerinsä tämän nauraessa hänen kommelluksilleen ja marssii ulos. Pekka ja Pätkä palkkaavat neiti Koivun taloudenhoitajakseen, koska Justiina on lähtenyt maalle pakoon rottasotaa.
Johtaja Kiivas usuttaa konstaapeli Kankaan Puupäiden kimppuun, mutta konstaapeli vain ihastuu heidän taloudenhoitajaansa. Pekka ja Pätkä keksivät aineen, joka tekee astioista särkymättömiä, menevät esittelemään sitä posliinikauppaan ja onnistuvat särkemään suuren osan kaupan sisällöstä. Pätkä ryhtyy katuvalokuvaajaksi ja kuvaa tietämättään kolme pankkirosvoa näiden poistuessa pankista. Rosvot yrittävät saada kuvan haltuunsa kutsumalla Pekan ja Pätkän luokseen, mutta nämä pääsevät karkuun liimaamalla rosvot kiinni lattiaan.
Pekka ja Pätkä menevät Teräsmies-elokuvan koekuvauksiin. Pekka saa roolin Teräsmiehenä ja Pätkä gangsteripomona, heitä vaanivat pankkirosvot pestataan erehdyksessä gangsterirooleihin. Puupäät onnistuvat ajamaan kuvauspaikan kaaokseen, minkä seurauksena myös rosvot joutuvat kiikkiin, ja kaksikko saa sievoisen palkkion. Myös konstaapeli ja taloudenhoitaja saavat toisensa. Lopussa Pätkä paljastaa, ettei hänen kamerassaan edes ollut filmiä, koska hänellä ei ollut varaa siihen. Käsirautojen puutteessa rosvojen kädet liimataan superliimalla yhteen, johon kaverukset toteavat: "Kiinni on ja pysyy".
Arviot

Aikalaisarviossaan Kauko Peltola (Satakunnan Kansa) oli huolissaan siitä että "tällaiset elokuvat" ovat sarjakuvien tavoin kulttuurivaara lapsille. Myös Leo Nordbergin (Uusi Suomi) arviossa elokuva on "tällaista roskaa". Valma Kivitie (Elokuva-Aitta) ei kuitenkaan tyrmännyt elokuvaa: "Tällä kertaa Helismaan juttu on edellisiä hauskempi ja intoutuneemmin esitettykin".
Televisioesityksen aikaan TV-maailman kriitikko Henri Waltter Rehnström arvioi, että elokuva on katkeamattoman vauhdikas ja juonellisesti eheä. Siten se on Helismaan käsikirjoittamista elokuvista paras. Myös Lohikosken ohjaus saa kiitosta sujuvana. Elokuvassa on Rehnströmin mukaan hauskoja yksityiskohtia ja herkullisia sivuhenkilöitä, kuten Ossi Elstelän heikkohermoinen elokuvaohjaaja.
Aethelred (Mercian kuningas)

Aethelred perustaa St John the Baptist's Church -kirkon. Lasimaalaus.
Aethelred (k. 716 Bardney) oli Mercian kuningas 675–704. Hän oli monien kirkkojen hyväntekijä ja vetäytyi viimein myös itse luostariin.
Aethelred seurasi valtaistuimella veljeään Wulfherea vuonna 675 ja käytti suurimman osan kaudestaan sotimiseen. Vuonna 676 hän ryösti Kentiä ja valloitti Rochesterin. Vuonna 679 Aethelred voitti Northumbrian joukot Trent-joen rantatörmällä ja valloitti sen jälkeen Lindseyn maakunnan. Taistelussa kuoli Northumbrian kuninkaan Ecgfrithin veli Aelfwine. Canterburyn arkkipiispa Teodoros Tarsoslaisen neuvosta Aethelred maksoi prinssin surmasta verirahan (wergild) ja näin vältettiin pitempiaikaiset vihollisuudet. Aethelred vetäytyi luostariin vuonna 704 ja valitsi seuraajakseen veljenpoikansa Coenredin. Loppuvuotensa Aethelred vietti Bardneyn luostarin apottina.
Kim Cattrall

| Kim Cattrall |
| --- | --- |
 Kim Cattrall vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kim Victoria Cattrall
Syntynyt: 21. elokuuta 1956 (ikä 68) Liverpool, Englanti, Iso-Britannia
Puoliso:  Larry Davis (1977–1979) Andre J. Lyson (1982–1989) Mark Levinson (1998–2004)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1975–
Merkittävät roolit:  Samantha Jones Sinkkuelämää-sarjassa Karen Thompson Poliisiopisto (1984)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kim Victoria Cattrall (s. 21. elokuuta 1956 Liverpool, Englanti) on englantilais-kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan Suomessa parhaiten roolistaan Samantha Jonesina HBO:n komediasarjasta Sinkkuelämää.
Lapsuus

Cattrall syntyi Liverpoolissa, Englannissa. Cattralilla oli kolme sisarusta ja kun hän oli alle vuoden ikäinen muutti perhe Brittiläiseen Kolumbiaan Kanadaan. Kun hänen isoäitinsä sairastui, hän palasi Englantiin 11-vuotiaana ja otti siellä tunteja London Academy of Music and Dramatic Artista (LAMDA).
Ura

Cattrall aloitti näyttelijänuransa 16-vuotiaana, jolloin hän lähti kotoaan asumaan yksin New Yorkiin. Siellä hän opiskeli American Academy of Dramatic Artsissa. Ensimmäisessä elokuvassaan Amerikassa hän näytteli Joyce Donnovania elokuvassa Rosebud vuonna 1975. Seksisymbolin leiman Cattrall sai elokuvasta Porky's näytellessään Miss Lynn "Lassie" Honeywelliä liikuntasalin varasto-kohtauksessa. Suomessa Cattrall tuli tunnetuksi esittäessään Karen Thompsonia Poliisiopisto-elokuvassa vuonna 1984. 
Hän sai Samantha Jonesin roolin tv-sarjasta Sinkkuelämää vuonna 1997. Cattrall sopi täydellisesti miestennielijä Samanthan rooliin, joka vaihtoi miestä lähes joka jaksossa ja Samanthasta tulikin nopeasti Carrien ohella sarjan suosituin hahmo. Hän myös kirjoitti kirjan seksistä yhdessä senaikaisen aviomiehensä Mark Levinsonin kanssa. Sarjan suosio toi hänelle myös uusia työmahdollisuuksia, mm. roolin Britney Spearsin tähdittämästä elokuvasta Crossroads – tienristeyksessä. Hänellä väitettiin olevan huonot välit sarjan muiden tähtien kanssa ja Sinkkuelämää-sarja loppui keväällä 2004. Sen jälkeen Cattrall on esiintynyt mm. Walt Disneyn elokuvassa Jääprinsessa.
Ura > Elokuvat

| Vuosi | Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1975 | Rosebud | Joyce Donnovan |
| 1977 | Deadly Harvest | Susan Franklin |
| 1979 | Crossbar | Katie Barlow |
| 1980 | Tribute | Sally Haines |
| 1981 | Ticket to Heaven | Ruthie |
| 1982 | Porky's | Miss Lynn "Lassie" Honeywell |
| 1984 | Poliisiopisto | Cadet Karen Thompson |
| 1985 | Turk 182 | Danny Boudreau |
| 1985 | City Limits | Wickings |
| 1985 | Hold-Up | Lise |
| 1986 | Säpinää Chinatownissa | Gracie Law |
| 1987 | Mannequin | Ema "Emmy" Hesire |
| 1988 | Masquerade | Brooke Morrison |
| 1988 | Midnight Crossing | Alexa Schubb |
| 1988 | Palais Royale | Odessa Muldoon |
| 1989 | The Return of the Musketeers | Justine de Winter |
| 1989 | La famiglia Buonanotte | Aunt Eva |
| 1989 | Honeymoon Academy | Chris |
| 1990 | The Bonfire of the Vanities | Judy McCoy |
| 1991 | Star Trek VI – Tuntematon maa | Lieutenant Valeris |
| 1992 | Split Second – Saalistaja | Michelle McLaine |
| 1994 | Breaking Point | Allison Meadows |
| 1995 | Above Suspicion | Gail Cain |
| 1995 | Live Nude Girls | Jamie |
| 1996 | Välähdys menneisyydestä | Kelly |
| 1996 | Where Truth Lies | Racquel Chambers |
| 1997 | Exception to the Rule | Carla Rainer |
| 1998 | Modern Vampires | Ulrike |
| 1999 | Baby Geniuses | Robin |
| 2001 | 15 Minutes | Cassandra |
| 2002 | Crossroads – tienristeyksessä | Caroline Wagner |
| 2003 | Shortcut to Happiness | Constance Hurry |
| 2005 | Ice Princess | Tina Harwood |
| 2006 | Tiger's Tail, TheThe Tiger's Tail | Jane O'Leary |
| 2008 | Sex and the City – Sinkkuelämää | Samantha Jones |
| 2010 | The Ghost Writer | Amelia Bly |
| 2010 | Meet Monica Velour | Monica Velour |
| 2010 | Sex and the City – Sinkkuelämää 2 | Samantha Jones |
Palkinnot > Golden Globe -palkinto

2003: Paras naissivuosa sarjassa, minisarjassa tai televisioelokuvassa – Sinkkuelämää
Palkinnot > Screen Actors Guild Awards -palkinto

2001: Paras näyttelijäkokoonpano komediasarjassa – Sinkkuelämää
2004: Paras näyttelijäkokoonpano komediasarjassa – Sinkkuelämää
Yksityiselämä

Cattrall on Englannin ja Kanadan kansalainen.
Cattrall on ollut naimisissa kolme kertaa, eikä hänellä ole lapsia. Hänen ensimmäinen avioliitto 1977-1979 Larry Davisin kanssa mitätöitiin. Hänen toinen avioliitto oli Andre J. Lyson kanssa 1982-1989, he asuivat Frankfurtissa missä Cattrall oppi puhumaan saksaa sujuvasti. Vuosina 1998-2004 hän oli naimisissa ääniteknikko ja jazzbasisti Mark Levinson kanssa. Yhdessä he kirjoittivat kirjan 2002 Satisfaction: The Art of the Female Orgasm mitä ei ole suomennettu.
Hänet on yhdistetty myös entisen Kanadan pääministerin Pierre Trudeauiin, näyttelijä Daniel Benzaliin, muusikko Gerald Casaleen, kirjailija/elokuvaohjaaja/toimittaja Bernard-Henri Lévyyn sekä näyttelijä Alexander Siddigiin.
Catrall varasi paikan Pan Amin lennolle 103, mutta hän muutti varaustaan viime minuuteilla, koska hänen piti tehdä viime hetkellä jouluostoksia Lontoossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kim Cattrall Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
http://memory-alpha.org/en/wiki/Kim_Cattrall
The Observer: 'A lot of guys my age are terrified of me'
Kim Cattrall (Arkistoitu – Internet Archive) article at Canadians in the movies
Kim Cattrall Instagram
Klamydia (albumi)

| Klamydia Klamydia |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. elokuuta 2007
 Tyylilaji: punk rock
 Levy-yhtiö: Kråklund Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Klamydian muut julkaisut
| Tyhmyyden ylistys 2005 | Klamydia 2007 | Rujoa taidetta 2009 |
Klamydia on Klamydian 22. elokuuta 2007 ilmestynyt albumi.
Albumi debytoi Suomen virallisen albumilistan toisella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä yhdeksän viikkoa. ja myi kultaa.
Kappaleet

Jalat suorana – 02:42
Närpiön kansallislaulu – 02:32
Pohjanmaalla – 03:27
Punk punk punk – 01:15
Hämäränvärinen hiihtäjä – 01:34
Kilo kirsikoita – 02:35
Riippa – 03:30
Väärät lääkkeet – 02:29
Kuninkaalliset – 02:26
Ne jää jotka jää – 02:58
Kaunehin oot – 02:21
Mä elän! – 01:56
Viva Sisilia – 03:18
Kamelin alahampaat – 02:40
Svedunautti mustalla aukolla – 03:16
Hyvästi – 03:11
Kokoonpano

Vesa Jokinen – laulu
Jari Helin – kitarat ja laulu
Sami Kohtamäki – basso ja laulu
Riku Purtola – rummut ja laulu
Tapio Wilska – laulu
Tanja Kettumäki – tinapilli
Arvostelut

Hifimaailma: positiivinen
V2.fi:
Kuka kertoisi minulle

”Kuka kertoisi minulle” on Henrik Otto Donnerin säveltämä laulu Aulikki Oksasen runoon. Se sävellettiin Timo Bergholmin elokuvaan Punahilkka (1968), jossa Pepe Willberg laulaa sen Blues Section -yhtyeen säestämänä.
Ensimmäinen julkaistu levytys kappaleesta on single, jonka B-puolella on Kaj Chydeniuksen Aulikki Oksasen runoon säveltämä Sinua, sinua rakastan elokuvasta Asfalttilampaat (1968). Arvellaan, että single on tehty Asfalttilampaiden markkinoimiseksi.
Laulu julkaistiin singlenä myös Otto Donnerin itsensä laulamana vuonna 1968, joidenkin tietojen mukaan Willbergin levy-yhtiösopimusten takia. Sen B-puolella on elokuvassa Ruusujen aika (1969) soinut kappale ”Pääskytorni”, jonka Donner myös laulaa.
Pepe Willberg levytti laulun ”Kuka kertoisi minulle” uudelleen Pepe & Paradise -yhtyeen esikoisalbumille Niin vähän on aikaa (1972), jonka kaikki sävellykset ja sovitukset ovat Otto Donnerin. Tämä versio lienee laulun tunnetuin levytys runsaan radiosoiton takia.
Laulun sävel, sanat, pianosäestys ja soinnutus on julkaistu Suuren toivelaulukirjan osassa 12 sivuilla 182–183.
Kritias

Kritias (m.kreik. Κριτίας, lat. Critias; 460–403 eaa.) oli Ateenaa hallinneen kolmenkymmenen tyrannin johtaja, ja yksi väkivaltaisimmista tyranneista. Hänet liitettiin usein yhteen Sokrateen kanssa, ja tämä oli yksi seikoista, joka pidätteli Sokratesta osallistumasta politiikkaan. Hän oli myös Platonin eno.
Kritias tunnettiin myös tragedioistaan, elegioistaan ja proosateoksistaan. Hänen nimiinsä joskus laitetusta satyyrinäytelmästä nimeltä Sisyfos on säilynyt katkelmia. Se esittää, että usko jumaliin on vain ovela keino massojen pitämiseksi hallinnassa. Koska kukaan ei olisi rohjennut esittää sellaista ateenalaisen yleisön edessä, se oli tarkoitettu todennäköisesti luettavaksi ainoastaan yksityisyydessä – ellei kyseessä sitten ollut jumalattomana tunnetun Sisyfoksen puheenvuoro. Kritiaan lisäksi näytelmän kirjoittajaksi on arveltu kuitenkin myös Euripidesta.
Kritias esiintyy yhtenä henkilönä Platonin dialogeissa Kharmides, Protagoras, Timaios ja Kritias.
Aiheesta muualla

Fieser, James & Dowden, Bradley (toim.): Critias The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Krakatau

Krakatau
Anak Krakatau vuonna 2008.
| --- | --- |
Tyyppi:  Kaldera
Sijainti:  Lampung Indonesia
Sijaintipaikka:  Isot Sundasaaret 
Vesistö:  Sundasalmi 
Korkeus merenpinnasta:  813 m
Prominenssi:  813  m 
Suojelualue:  Pulau Anak Krakatau natural reserve (d) (käännä suomeksi) 
Purkautunut viimeksi:  2018 joulukuu
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Krakatau on tulivuori Indonesiaan kuuluvalla Rakatan saarella Sundasalmessa. Läpi tunnetun historiansa Krakatau on purkautunut toistuvasti ja tuhoisasti. Tunnetuin näistä purkauksista tapahtui 26.–27. elokuuta 1883. Purkaus tuhosi kaksi kolmannesta paikalla sijainneesta Krakataun saaresta. Purkauksessa kuoli 36 000 ihmistä tsunameihin, kuumiin tuhkapilviin ja muihin tulivuorenpurkauksen seurauksiin. Krakataun purkaus alensi hieman maapallon lämpötilaa nostamalla ylempään ilmakehään rikkihappopilven. Purkauspilvi synnytti myös näyttäviä auringonlaskuja. Lisäksi purkaus tuotti maailmanhistorian kovimman äänen. Ääniaallot kulkivat neljä kertaa maapallon ympäri.
Vuoden 1927 jälkeiset purkaukset ovat muodostaneet paikalle uuden saaren Anak Krakataun ('Krakataun lapsi'). Joulukuussa 2018 se romahti ja aiheutti tuhoisan tsunamin.
Historia

Ensimmäinen aikalaishavainto purkauksesta on vuosien 200–300 jaa. väliltä.