stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Voronovskoje

| Voronovskoje Вороновское |
| --- | --- |
 Näkymä järvelle lokakuussa 2015
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Pljussan piiri
Koordinaatit:  58°45′13″N, 28°56′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Janjan valuma-alue
Laskujoki:  Janja
Järvinumero:  01030000411102000025165
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  59,5 m 
Pituus:  1 km 
Leveys:  0,75 km 
Pinta-ala:  58 ha  
Tilavuus:  0,0009 km³ 
Keskisyvyys:  1,5 m 
Suurin syvyys:  4 m 
Valuma-alue:  34,7 km² 
Saaria:  ei saaria
 fiVoronovskoje 
Voronovskoje (ven. Вороновское) on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pljussan piirissä.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 0,75 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Sen lähiympäristö on avosuota tai paikoitellen metsämaata. Järven rantaviiva on soistunutta, paikoin hyllyvää hetteikköä ja sen rannat ovat mutaisia, matalia ja ajopuiden peittämiä. Järven keskisyvyys on noin 1,5 metriä ja sen syvin kohta yltää vain neljän metrin syvyyteen. Rannoilla ja järven pohjassa on lähteitä. Lähin kylä on Malyje Žitkovitsy (Малые Житковицы), josta on järvelle pari kilometriä matkaa etelästä päin. Järvi on autio eikä siinä ole saaria.
Luontoarvoja

Järvi sijaitsee suuren suoalueen Mašutinsi Mohin (Машутинский Мох) lounaispuolella. Suon vedet virtaavat osittain järven kautta. Suon itäpuolella on toinen järvi Lebevoje, jonka vedet virtaavat Vjordugan kautta Pljussaan. Voronovskojen järvessä elää ainakin hauki, ahven ja mutakala.
Historiaa

Järven vanha nimi on ollut Janja (Яня) ja siihen viitataan muutamissa keskiaikaisissa kirjoituksissa 1500-luvulta, joissa kuvataan kylää järven lähellä. Alla olevissa vanhoissa kartoissa on nimetty seudun kohteita. Vuoden 1863 sotilaskartassa tulee järveen kaksi puroa ja sen laskuojan paikka on merkitty lahden perukkaan. Lounaispään lammella on nimi Pieni (Малое) ja etelässä on edellä mainittu kylä ja sen suurempi naapurikylä.
Karttaote 1700-luvulta
Karttaote sotilaskartasta vuodelta 1863
Vesistösuhteita

Voronovskoje sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Narvanjoen alueella, jonka Pljussan valuma-alueeseen se kuuluu. Valuma-alueen pääuoma on Pljussa ja järven laskujoki Janja on tämän sivujoki. Järven valuma-alue on 34,7 neliökilometrin kokoinen ja siihen sisältyy osa Mašutinsi Mohin suosta. Järven lasku-uoma on aiemmin kulkenut suolla, mutta suon lounaispuolen ojitukset ovat muuttaneet sen alkua ja nykyään se virtaa pienen nimettömän pikkulammen kautta.
Huomautuksia

1 2 3 4 5 6 7 8 9  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista ru:Вороновское (озеро), jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
1 2 3 4  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus sekä asutus on tarkistettu Google Earth-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
↑  Järven tilavuus on laskettu käyttäen sen pinta-alaa ja keskisyvyyttä, jotka ovat varsin epävarmoja tietoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Voronovskoje Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: ru:Вороновское (озеро)
Käännös suomeksi
USS Detroit

USS Detroit voi tarkoittaa seuraavia Yhdysvaltain laivaston aluksia:
USS Detroit (1813), 20-tykkinen alus
Detroit oli potkurilla varustettu höyryalus
USS Detroit (1869), sluuppi
USS Detroit (C-10), Montgomery-luokan panssarikansiristeilijä
USS Detroit (CL-8), Omaha-luokan kevyt risteilijä
USS Detroit (AOE-4), Sacramento-luokan nopea tukilaiva
USS Detroit (LCS-7), Freedom-luokan rannikkotaistelualus.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”USS Detroit”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Viveka Seldahl

| Viveka Seldahl> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Viveka Kristina Seldahl
Syntynyt: 15. maaliskuuta 1944  Oscarin seurakunta, Tukholma, Ruotsi 
Kuollut: 3. marraskuuta 2001 (57 vuotta) Kungsholmin seurakunta, Tukholma, Ruotsi
Puoliso:  Sven Wollter (1971–2001)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1967-2001
Merkittävät roolit:  Nergårds-Anna TV-sarjassa Raskens   Rut Flogfält elokuvassa Enkelten talo
Palkinnot
 Parhaan naispääosan Guldbagge   1990 Vaarallinen matka   2002 Laulu Martinille 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
SvDb
Viveka Kristina Seldahl (15. maaliskuuta 1944 Oscarin seurakunta, Tukholma, Ruotsi – 3. marraskuuta 2001 Kungsholmin seurakunta, Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä.
Seldahl teki läpimurtonsa Nergårds-Annana TV-sarjassa Raskens, minkä jälkeen hänet nähtiin etenkin teatterilavoilla, joilla vastanäyttelijänään oli usein Seldahlin elämänkumppani Sven Wollter. Vuodesta 1986 hän työskenteli Tukholman kaupunginteatterissa. Myöhemmin Seldahl nähtiin monessa tunnetussa roolissa kuten Maja-Lenana elokuvassa Vaarallinen matka ja Rut Flogfältinä elokuvassa Enkelten talo.
Elämä ja ura > Lapsuus ja opinnot

Vaikka Seldahl syntyi Jämtlannin sijaitsevassa Överammerissa yksinhuoltajaäidille, hän kuului Oscarin seurakuntaan Tukholmassa. Seldahl varttui osittain äitinsä luona Bagarmossenissa, osittain äitinsä vanhempien luona itä-Jämtlannissa.
Jo kouluaikana huomattiin Seldahlin oleva lahjakas laulaja, minkä takia hän sai usein laulaa koulun päättäjäisissä. Koulun jälkeen hän työskenteli mm. siivoojana, toimistotyöntekijänä ja tarjoilijana. Hän myös opiskeli Willy Koblanckin teatterikoulussa. Vuonna 1967 Seldahl kävi jo kolmatta kertaa Statens scenskolan pääsykokeissa Göteborgissa; tällä kertaa hän pääsi sisään. Siellä hän opiskeli vuoteen 1970 saakka.
Elämä ja ura > Ura

Valmistumisen jälkeen vuonna 1970 Seldahl kiinnitettiin Göteborgin kaupunginteatteriin. Siellä hän tuli tunnetuksi mm. roolistaan kahdessa Brecht-näytelmässä: Teurastamojen pyhä Johanna (ruots. Den heliga Johanna från slakthusen) (1973) ja Kaukaasialainen liitupiiri (ruots. Den kaukasiska kritcirkeln) (1978). Ensimmäisessä hän näytteli pääosaa ja toisessa hän näytteli Gusjea. Seldahl näytteli isoimmissa teattereissa vuoteen 1978 asti, jolloin hän ja elämänkumppaninsa Sven Wollter siirtyivät sinä vuonna perustettuun Angeredin teatteriin. Vuonna 1983 Seldahl ja Wollter siirtyivät taas toiseen teatteriin, tällä kertaa samana vuonna perustettuun Gävlen Kansanteatteriin. Vuonna 1986 siirtyi Seldahl sieltä Tukholman kaupunginteatteriin, jossa hän näytteli kuolemaansa asti vuonna 2001. Tukholman kaupunginteatterissa hän näytteli mm. näytelmissä Macbeth (1992) ja Viettelyksen vaunu (1998).
Seldahlin läpimurto tuli vuonna 1976 TV-sarjassa Raskens, jossa hän näytteli Nergårds-Annaa. Siinäkin yksi hänen vastanäyttelijöistään oli Wollter. Tässä vaiheessa Seldahl teki jonkin verran TV-töitä, esimerkiksi hän näytteli vuonna 1984 TV-elokuvassa Polisen som vägrade ge upp, mutta muuten hän pysyi uskollisena teatterille. Vuonna 1989 hän debytoi valkokankaalla pitkässä elokuvassa Vaarallinen matka, jossa hän näytteli Maja-Lenaa. Tästä roolista hän voitti vuonna 1990 parhaan naispääosan Guldbagge-palkinnon. Sen jälkeen hän näytteli pitkissä elokuvissa suurin piirtein joka toisena vuonna muun työn ohella. Esimerkiksi hän näytteli Rut Flogfältiä vuonna 1992 julkaistussa elokuvassa Enkelten talo ja sen jatko-osassa Enkelten talo – toinen kesä pari vuotta myöhemmin. Vuonna 1996 hän esiintyi peräti kolmessa pitkässä elokuvassa: Harry & Sonja, Jerusalem ja Jouluoratorio.
Useammassa elokuvassa Seldahl esiintyi laulajan roolissa. Näissä elokuvissa hän myös oikeasti lauloikin kuten lauluja "Där rosor aldrig dör" ja "En vänlig grönskas rika dräkt" elokuvassa Enkelten talo – toinen kesä. Vuoden 1999 elokuvassa Mamy Blue hän lauloi elokuvan nimikappaletta.
Elämä ja ura > Kuolema

Seldahl kuoli vuonna 2001 kohdunkaulan syöpään, jota hän oli sairastunut jo pidempään. Hänen viimeinen elokuvansa oli Laulu Martinille, jossa hänen vastanäyttelijänään oli taas Wollter. Tästä roolista hän voitti kuolemansa jälkeen vielä yhden Guldbaggen.
Seldahl on haudattu Tukholmassa sijaitsevalle Skogskyrkogårdenin hautausmaalle.
Perhe

Viveka Seldahl asui yhdessä näyttelijä Sven Wollterin kanssa vuodesta 1971 kuolemaansa asti. Heillä on yksi lapsi, vuonna 1975 syntynyt teatteriohjaaja Karl Seldahl.
Filmografia > Valikoituja elokuvia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | Vaarallinen matka | S/Y Glädjen | Maja-Lena |
| 1992 | Enkelten talo | Änglagård | Rut Flogfält |
| 1993 | För brinnande livet (lyhytelokuva) | För brinnande livet | Nainen |
| 1994 | Enkelten talo – toinen kesä | Änglagård - andra sommaren | Rut Flogfält |
| 1996 | Harry & Sonja | Harry & Sonja | siivooja Sonja Ljungqvist |
| 1996 | Jerusalem | Jerusalem | Stina |
| 1996 | Jouluoratorio | Juloratoriet | Fanny Udde |
| 1997 | Heta lappar (lyhytelokuva) | Heta lappar | Gunnel Arnqvist |
| 1999 | Lusten till ett liv | Lusten till ett liv | Maja, Affen äiti |
| 1999 | Vägen ut | Vägen ut | Hillevi |
| 1999 | Mamy Blue | Mamy Blue | Lena |
| 2001 | Laulu Martinille | En sång för Martin | Barbara |
Filmografia > Valikoituja TV-sarjoja

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1976 | Raskens | Raskens | Nergårds-Anna |
| 1982 | Ett hjärta av guld | Ett hjärta av guld | Tullen äiti |
| 1984 | Polisen som vägrade ge upp | Polisen som vägrade ge upp | Rita Benjaminsson |
| 1984 | Taxibilder | Taxibilder | Gunilla |
| 1989 | Rikosetsivä Roland Hassel: Valta turmelee | Roland Hassel polis - Säkra papper | Chris Villerman |
| 1991 | Guldburen | Guldburen | Irena |
| 1991 | Soihdut | Facklorna | Siri Hägglund, Kråkanin äiti |
| 1993 | Den gråtande ministern | Den gråtande ministern | Kotirouva |
| 1997 | Hammarkullen | Hammarkullen | Kristina |
| 1997 | Kenny Starfighter |  Kenny Starfighter | Memorymatic |
| 1999 | Insider | Insider | Johanna Frank |
Teatteri > Valikoituja rooleja

| Näytelmät> Vuosi | Näytelmät> Suomenkielinen nimi | Näytelmät> Ruotsinkielinen nimi | Näytelmät> Rooli | Näytelmät> Ohjaus | Näytelmät> Teatteri |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987 | Äiti Peloton ja hänen lapsensa Bertolt Brecht | Kurage och hennes barn | Yvette | Ragnar Lyth | Tukholman kaupunginteatteri |
| 1996 | Sylvia  A. R. Gurney | Sylvia | Kate | Rickard Günther | Folkan |
| 1997 | Jag älskar dig, markatta   Noël Coward | Jag älskar dig, markatta |  | Giles Havergal | Vasateatern |
| 1999 | Nicholas Nickleby  David Edgar | Nicholas Nickleby | Rouva Nickleby | Georg Malvius | Tukholman kaupunginteatteri |
| 2001 | Systrarna Per Olov Enquist | Systrarna | Irina | Benny Fredriksson | Tukholman kaupunginteatteri |

Käännös suomeksi
Willard Waterman

Willard Waterman ja Stephanie Griffin The Great Gildersleeve -televisiosarjan promootiokuvassa.
Willard Lewis Waterman (29. elokuuta 1914 Madison, Wisconsin – 2. helmikuuta 1995 Burlingame, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka muistetaan parhaiten Harold Pearyn seuraajana The Great Gildersleeve -radiosarjan pääroolissa. Waterman esiintyi myös useissa muissa radiosarjassa, kuten Amos ’n’ Andy, Lux Radio Theater ja Little Orphan Annie.
Willard Waterman on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.
Aiheesta muualla

Willard Waterman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Utmahin piirikunta

| Utmahin piirikunta |
| --- | --- |
Valtio:  Jemen
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Dhamar
Väkiluku (2003):  145 284
Näkymää Utmahin piirikunnassa.
Utmahin piirikunta sijaitsee Jemenissä Dhamarin maakunnassa. Vuonna 2003 sen asukasluku oli 145 284.
Widerøe

| Widerøe |
| --- | --- |

 IATA: WF  –  ICAO: WIF 
Kutsukoodi:  WIDERØE
Perustettu:  1934
Laivaston koko:  41
Kohteiden määrä:  47
Solmukohdat:  Bergen, Bodø, Oslo, Sandefjord, Tromssa
Kotipaikka:  Bodø, Norja
Kanta-asiakasohjelma:  EuroBonus
Avainhenkilö(t):  Lars Kobberstad (toimitusjohtaja)
Yhtiön sivut:  www.wideroe.no
Widerøes Flyveselskap ASA on norjalainen lentoyhtiö. Se on Skandinavian suurin alueellinen lentoyhtiö. [lähde? ] Sen liikevaihto oli 3,5 miljardia Norjan kruunua ja se kuljettaa vuosittain noin 2,5 miljoonaa matkustajaa.
Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto on palkinnut Widerøen kauden 2008/9 kolmanneksi parhaana lentoyhtiönä sekä kausien 2002/3 ja 2001/2 toiseksi parhaana lentoyhtiönä.[lähde? ] Yhtiö alkoi lentämään toukokuussa 2018 Finnairin kanssa yhteistyössä Helsinki-Tromssa ja Helsinki-Bergen-reittejä. Norwegian ilmoitti heinäkuussa 2023 ostavansa Widerøen.
Widerøen Bombardier Dash 8-Q400.
Laivasto

Widerøen laivasto vuonna 2022:
26 Bombardier Dash 8 100 / Q200
4 Bombardier Dash 8 300
10 Bombardier Dash 8 Q400
3 Embraer E190-E2
Aiheesta muualla

Widerøe
SAS Group
Allianssi: Star Alliance
Lentoyhtiöt: SAS • Air Greenland
Entiset lentoyhtiöt: airBaltic • Spanair • Quantum Air • Estonian Air • Widerøe • Blue1
Widerøen Embraer E190-E2.
Wille Mäkelä

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten curling. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten curling. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten curling. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten curling. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Torino 2006 | curling (8–3) |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Kamloops 1998 | (7–5) |  |
|  Pronssia | Glasgow 2000 | (8–3) |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oberstdorf 2000 | (11–0) |  |
|  Pronssia | Chamonix 1999 | (6–2) |  |
|  Pronssia | Vierumäki 2001 | (7–4) |  |
Wille Mäkelä (s. 2. maaliskuuta 1974 Hyvinkää) on suomalainen entinen curling-pelaaja. Hän toimi Markku Uusipaavalniemen kipparoiman joukkueen kakkosmiehenä, kolmantena heittäjänä. Hän oli varsinkin kovien poistojen erikoismies.
Mäkelän parhaat saavutukset ovat EM-kulta vuodelta 2000, kaksi EM-pronssia (1999 ja 2002), kaksi MM-pronssia (1998 ja 2000) ja olympiahopea vuonna 2006. Suomen mestaruuksia hänellä on 7 kappaletta vuosilta 1997—2003. Seuratasolla Mäkelä edusti Oulunkylän Curlingia.
Välissä Mäkelä toimi oman joukkueensa kapteenina. Hänen joukkueensa edusti Suomea vuoden 2003 EM-kisoissa ja putosi B-sarjaan, josta Uusipaavalniemen joukkue nosti sen seuraavana vuonna takaisin A-sarjaan. Pian tämän jälkeen Mäkelä palasi takaisin Uusipaavalniemen johtamaan joukkueeseen olympiaprojektia varten. Olympiahopean jälkeen Mäkelä ilmoitti lopettavansa curlingin aikapulan vuoksi.
Mäkelä on 170 senttimetriä pitkä ja painaa 86 kiloa. Koulutukseltaan hän on yo-markkinointimerkonomi. Hän toimii nykyään Hyvinkään Liikenteen toimitusjohtajana.
Aiheesta muualla

Wille Mäkelä Suomen Curlingliiton sivuilla
Mäkelän maajoukkuetilastot Kansainvälisen curlingliiton sivuilla[vanhentunut linkki]
Tres

Tres cubano
Tres on kuubalainen kielisoitin. Tres on jo kauan ollut tärkeä soitin son- ja changui-musiikissa. Myös nykyaikaisessa salsamusiikissa saattaa kuulla tresiä.
Tresfjorden

| Tresfjorden |
| --- | --- |

Sijainti:  Møren ja Romsdalin lääni, Norja
Päävuono:  Romsdalsfjorden
Merialue:  Norjanmeri, Atlantin valtameri
Tresfjorden on Romsdalsfjordeniin kuuluva sivuvuono Møren ja Romsdalin läänissä Länsi-Norjassa. Vuono sijoittuu kokonaan Vestnesin kunnan alueelle.
Vuonon varrella sijaitsevia asutuskeskuksia ovat mm. Vestnes, Tresfjorden ja Vikebukta.
Utmost PanEurope

Utmost PanEurope (2018 saakka Generali PanEurope) on Irlantiin rekisteröity, vuonna 1999 perustettu henkivakuutusyhtiö. Se on osa Utmost-yhtiörypästä. Utmost PanEurope hallinnoi noin 56 000 asiakkaan 24 miljardin euron arvoista omaisuusmassaa ja yrityksen palveluksessa työskentelee 150 henkeä (2019). Henkivakuutusyhtiö toimii myös Suomessa.
Vuonna 2013 perustetun Life Company Consolidation Groupin (LCCG) mukaan Utmost-yhtiörypäs on huomattava toimija eurooppalaisilla, rajoja ylittävän varainhallinnan alalla. Yhtiöryppään toiminta on keskittynyt erityisesti veroparatiiseina tai verotuksen harmaana alueena tunnettuihin sijainteihin (Guernsey, Mansaari, Irlanti, Hongkong ja Singapore). Nimellä Life Company Consolidation Group (LCCG) aiemmin toiminut emokonserni vaihtoi sittemmin nimensä Utmost Groupiksi. Maaliskuun 2019 lopussa 2019 yhtiöryppään päätoimipiste oli Lontoossa, ja konsernin palveluksessa oli yli 850 henkeä. He hoitivat noin 300 000 asiakkaan yhteenä 34 miljardin arvoista varallisuutta.
Henkivakuutusyhtiö oli aiemmin nimellä Generali PanEurope osa italialaista Assicurazioni Generali -vakuutuskonsernia (Generali Group), joka oli Fortunen Global 500 -listalla (2012) maailman 48:nneksi suurin pörssiyhtiö. Generali Groupilla oli tuolloin  maailmanlaajuisesti yli 82 000 työntekijää, 65 miljoonaa asiakasta ja hallinnoitavia varoja 460 miljardia euroa.
Éridan-luokka

| Éridan-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  615 t
Pituus:  51,5 m
Leveys:  8,90 m
Syväys:  3,5 m
Koneteho:  1 900 bhp
Nopeus:  15 solmua
Miehistöä:  5 upseeria, 32 aliupseeria ja 12 miehistönjäsentä
Aseistus
Meritorjunta:  2 x 12,7 mm konekivääriä 2 x 7,62 mm konekivääriä
Ilmatorjunta:  1 x 20 mm modèle F2
Éridan-luokka on Ranskan laivaston kymmenen miinantorjunta-aluksen muodostama alusluokka, joka on osa Ranskan, Belgian ja Alankomaiden yhdessä suunnittelemaa Tripartite-luokkaa. Ranska osti myöhemmin Belgialta kolme alusta.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Éridan | DCN, Lorient | 20. joulukuuta 1977 | 7. maaliskuuta 1981 | 14. huhtikuuta 1984 | palveluksessa 2014 |
| Cassiopée | DCN | 26. maaliskuuta 1979 | 26. syyskuuta 1981 | 5. toukokuuta 1984 | palveluksessa 2014 |
| Andromède | DCN | 5. maaliskuuta 1980 | 22. toukokuuta 1982 | 19. lokakuuta 1984 | palveluksessa 2014 |
| Pégase | DCN | 22. lokakuuta 1980 | 23. huhtikuuta 1983 | 30. toukokuuta 1985 | palveluksessa 2014 |
| Orion | DCN | 29. heinäkuuta 1981 | 6. helmikuuta 1985 | 14. tammikuuta 1986 | palveluksessa 2014 |
| Croix du Sud | DCN | 21. huhtikuuta 1982 | 6. helmikuuta 1985 | 14. marraskuuta 1986 | palveluksessa 2014 |
| L'Aigle | DCN | 1. joulukuuta 1982 | 8. maaliskuuta 1986 | 1. heinäkuuta 1987 | palveluksessa 2014 |
| Lyre | DCN | 15. lokakuuta 1983 | 15. marraskuuta 1986 | 16. joulukuuta 1987 | palveluksessa 2014 |
| Persée | DCN | 4. syyskuuta 1984 | 19. maaliskuuta 1988 | 4. marraskuuta 1988 | palveluksesta 8. heinäkuuta 2009 |
| Sagittaire (I) | DCN |  | 9. marraskuuta 1988 | 27. heinäkuuta 1989 | Pakistanille 24. syyskuuta 1992 nimellä Munsif |
| Sagittaire (II) | DCN | 1. helmikuuta 1993 | 14. tammikuuta 1995 | 2. huhtikuuta 1996 | palveluksessa 2014 |
| Verseau | Mercantile-Belyard, Rupelmonde |  | 23. syyskuuta 1987 |  | Belgian laivaston Fuchsia (M919) poistettu palveluksesta 2010 |
| Céphée | Mercantile-Belyard |  | 21. huhtikuuta 1987 |  | Belgian laivaston Iris (M920) palveluksessa 2014 |
| Capricorne | Mercantile-Belyard |  | 26. helmikuuta 1987 |  | Belgian laivaston Dianthus (M918) palveluksessa 2014 |
Työn verotus

Työn verotus tarkoittaa työnteosta syntyvien korvausten verotusta. Työn verotus koskettaa erityisesti palkansaajia, mutta myös yrittäjiä, jotka nostavat yrityksestä palkkaa. Työn verotus on tuotannontekijäkorvauksen verotusta (työ on yksi tuotannontekijöistä). Työn verotus pienentää nettopalkkaa. Työn verotuksella on vaikutuksia mm. työn tarjontaan, työnteon sekä kouluttamisen taloudellisiin kannustimiin, ostovoimaan ja varallisuuden kertymiseen. Korkea työn verotus kasvattaa sinänsä työvoimakustannuksia ja heikentää yritysten kansainvälistä hinta- ja kustannuskilpailukykyä. Työn verotus vaikuttaa yhdessä talouskasvun ja palkanmuodostuksen kanssa keskeisesti työllisyyteen.
Yleistä

Suomessa työtä verotetaan ansiotuloverotuksella. Käsite kattaa kunnallisveron, ansiotulojen valtionveron sekä lisäksi kirkollisveron valtionkirkkojen jäsenille. Kunnallisvero on tasavero, ansiotulojen valtionvero puolestaan progressiivinen vero. Ansiotulojen valtionveron progressio tarkoittaa, että suurista ansiotuloista maksetaan suurempi prosenttiosuus veroina kuin pienemmistä ansiotuloista.
Työn verotukseen liittyy Lafferin käyrä.
Yleistä > Kohdistuminen palkansaajiin ja yrittäjiin

Korkea työn verotus ja progressio koskettavat erityisesti erikoistuneita työntekijöitä ja eri alojen asiantuntijoita, kuten lääkäreitä, lakimiehiä, professoreita ja toimitusjohtajia, joilla on tyypillisesti korkeat ansiotulot ja ovat usein pitkälle kouluttautuneita. Yrittäjät vertaavat osingosta ja palkasta maksettavien verojen suuruutta ja nostavat yrityksestä osan voitosta osinkoina ja palkkana siten, että verot ovat yhteenlaskettuna mahdollisimman pienet (jos ansiotulojen verotus kiristyy suhteessa pääomatulojen verotukseen, yrittäjät ottavat enemmän voittoa osinkoina ja vähemmän palkkana).
Yleistä > Kohdistuminen työnantajiin ja tuotantoon

Korkea työn verotus kasvattaa sinänsä työvoimakustannuksia ja heikentää yritysten kansainvälistä hinta- ja kustannuskilpailukykyä. Korkea työn verotus koskettaa erityisesti työvoimavaltaisia aloja (palvelualoja), ei sinänsä teollisuutta, jossa työvoimakustannusten osuus kokonaiskustannuksista on pieni. Teollisuudelle korkea arvonlisävero ja korkea työn verotus eivät ole suureksi haitaksi, sillä työvoimakustannukset ovat kokonaiskustannuksista pieni osa ja ulkomaille vietävistä hyödykkeistä ei veloiteta arvonlisäveroa. Korkea työn verotus haittaa työvoimavaltaisia palvelualoja, erityisesti kotimarkkinoilla toimivia palveluyrityksiä, sillä lisäksi kotimaan myynneistä veloitetaan arvonlisävero (tyypillisesti 24 %), joka voidaan ajatella palvelualalla (erityisesti käsityöalalla) työn verotukseksi. Vuonna 2010 palvelualojen osuus työpaikoista oli Suomessa 73 %.
Yleistä > Suomi verrattuna muihin maihin

Veronmaksajain Keskusliiton vuonna 2013 tekemän vertailun mukaan Suomi verottaa työntekijöitä ankarasti etenkin keski- ja hyvätuloisten ryhmissä. Suomessa keskipalkkaisen veroprosentti ylittää Euroopan maiden keskiarvon 1,5 prosenttiyksiköllä. Suomessa keskituloisen veroprosentti on jopa 5,2 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Ruotsissa. Vuonna 2014 tuloverotus on Keskuskauppakamarin mukaan Suomessa muihin maihin verrattuna kireää kaikilla muilla tulotasoilla paitsi pienipalkkaisten kohdalla.
Vaikutuksia > Työn tarjonta ja työllisyysaste

Kireä työn verotus vähentää työn tarjontaa, mikä johtaa siihen, että työtä tehdään yhteiskunnassa vähemmän kuin alhaisemman verotuksen oloissa. Työn verotusta keventämällä voidaan kasvattaa työn tarjontaa yhteiskunnassa. Työn verotus aiheuttaa työmarkkinoilla hyvinvointitappioita, jotka ovat jossain määrin suhteessa työn verotuksen kireyteen.
Vaikutuksia > Harmaa talous

Kireä työn verotus kannustaa harmaaseen talouteen kuuluvaan ns. pimeän työn tekemiseen, josta ei kerry lainkaan verotuottoja. Palkkojen maksaminen pimeänä johtuu siitä, että palkka voidaan maksaa pidättämättä siitä veroa. Jos työn verotusta kiristetään, pimeän työn tekeminen kasvaa. Jos työn verotusta kevennetään, pimeän työn tekeminen laskee ja osa pimeästä työstä tulisi verotuksen piiriin.
Vaikutuksia > Ostovoima

Kireä työn verotus pienentää kuluttajien ostovoimaa, sillä nettopalkka (eli veron jälkeen käteenjäävä palkka) on pienempi. Työn verotusta keventämällä voidaan kasvattaa kuluttajien ostovoimaa.
Vaikutuksia > Työtä tekemällä vaurastuminen

Kireä työn verotus haittaa varallisuuden kerryttämistä sekä eläkesäästämistä. Kireän työn verotuksen oloissa on vaikeampi vaurastua työtä tekemällä kuin alhaisemman työn verotuksen oloissa. Tähän viitataan ilmauksella ”työllä ei rikastu”. Kireä työn verotus voi heikentää etenemistä korkeampaan sosioekonomiseen luokkaan, sillä tyypillinen ihmisen keino vauraustua olisi työntekemisen kautta, mutta jos ansiotuloja verotetaan kireästi, edellytykset työtä tekemällä vaurastumiseen ovat heikommat.