stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Neron kolossi

Neron kolossi (lat. Colossus Neronis) oli Rooman keskustassa Rooman keisarikunnan aikana sijainnut keisari Neron valtava näköispatsas, joka on sittemmin kadonnut tai tuhoutunut. Läheinen Colosseum on mahdollisesti nimetty sen mukaan.
Pronssiveistoksen toteutti kreikkalainen kuvanveistäjä Zenodoros keisari Neron omasta tilauksesta. Sen valmistus alkoi vuoden 64 Rooman palon ja vuonna 68 tapahtuneen Neron kuoleman välisenä aikana. Patsas sijaitsi alun perin Neron itselleen rakennuttaman suuren yksityispalatsin Domus Aurean (”kultaisen talon”) sisääntuloaulan eli vestibyylin yhteydessä olleella esipihalla Forum Romanumin itäpuolella. Neron kuoltua patsas muutettiin auringonjumalan patsaaksi. Toisen tiedon mukaan se olisi alkuaankin esittänyt Neroa auringonjumalan attribuuttien kanssa ja lisäksi pitelemässä suurta peräsintä.
Veistos oli tiettävästi noin 35 metriä korkea, korkeampi kuin antiikin seitsemään ihmeeseen kuulunut Rhodoksen kolossi. Tiedot korkeudesta tosin vaihtelevat hieman: historioitsija Suetoniuksen mukaan korkeus oli 120 jalkaa, Plinius vanhemman mukaan 106½ jalkaa ja Cassius Dion mukaan 100 jalkaa. Lisäksi Cassius Dion mukaan patsas olisi valmistunut vasta keisari Vespasianuksen aikana vuonna 75 ja jotkut olisivat väittäneet sen esittävän Vespasianuksen poikaa Titusta eikä Neroa.
Keisari Hadrianus puratti Domus Aurean vestibyylin ja rakennutti sen tilalle vuosina 121–135 Venuksen ja Rooman temppelin, joten Neron patsas siirrettiin (ilmeisesti vuoden 127 aikoihin) hieman idemmäksi, uuden temppelin ja Domus Aurean entisen tekojärven paikalle rakennetun amfiteatterin (nyk. Colosseum) väliin. Arkkitehti Decrianus suunnitteli laitteiston, jonka avulla patsas voitiin siirtää pystyasennossa 24:n norsun vetämänä. Cassius Dion mukaan keisari Commodus määräsi muuttamaan patsaan omaksi näköispatsaakseen vaihtamalla sen pään sekä lisäämään siihen tarusankari Herakleeseen viittaavan nuijan ja hahmon jaloissa olevan leijonan. Lisäksi patsaan yhteyteen olisi lisätty sanat ”gladiaattoreista paras”.
Patsaasta ei ole säilynyt nykypäiviin mitään. Viimeinen varma maininta siitä pystyssä on niin sanotussa vuoden 354 kalenterissa. Se saattoi tuhoutua vuoden 410 Rooman ryöstössä tai romahtaa 400-luvun maanjäristyksissä. Keskiajalla patsaaseen alettiin viitata kolossina ja viereiseen amfiteatteriin sen mukaan Colosseumina. Kolossin mainitsee ”pseudo-Bedana” tunnettu varhaiskeskiaikainen kirjoittaja, jonka mukaan: ”Kun kolossi luhistuu, myös Rooma luhistuu. Kun Rooma luhistuu, myös maailma luhistuu”. Kolossin jalustan pohjan ääriviivat ovat edelleen nähtävissä Colosseumin länsipuolella kivireunaisena nelikulmaisena viheralueena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neron kolossi Wikimedia Commonsissa
Millettiat

| Millettiat |
| --- | --- |
 Millettia thonningii
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Millettiat Millettia  Wight & Arn.
Katso myös
   Millettiat Wikispeciesissä   Millettiat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Millettiat (Millettia) on hernekasvisuku. Siihen kuuluu 181 lajia puita, pensaita ja liaaneja. Niitä esiintyy vanhan maailman tropiikissa ja subtropiikissa, Afrikassa, Etelä-Aasiassa ja Kaakkois-Aasiassa.
Millettialajeja

lujamillettia (Millettia dura) – trooppinen Keski-Afrikka.
wengemillettia (Millettia laurentii) – trooppinen Keski-Afrikka.
verhomillettia (Millettia oblata) – Kenia ja Tansania.
Millettia pinnata, syn. Pongamia pinnata Etelä-Aasia – Australia.
Millettia thonningii
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Millettia
Nikola Ogrodníková

Nikola Ogrodníková Bydgoszczissa heinäkuussa 2008.
| Mitalit> Maa:   Tšekki.Naisten Yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Naisten Yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Naisten Yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Tšekki> Naisten Yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Berliini 2018 | keihäänheitto |  |
Nikola Ogrodníková (s. 18. elokuuta 1990) on tšekkiläinen yleisurheilija. Hänen ennätyksensä keihäänheitossa on Offenburgissa 26. toukokuuta 2019 heitetty 67,40 metriä.
Hengelossa käydyissä yleisurheilun alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2007 Ogrodníková saavutti seitsenottelussa pronssia tuloksella 5607 pistettä. Saman vuoden alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Ostravassa hän oli seitsenottelussa seitsemäs. Seuraavana vuonna Bydgoszczissa pidetyissä alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui keihäänheitossa kahdeksanneksi 53,94 metrin pituisella heitollaan. Samoissa kisoissa Ogrodníková oli seitsenottelussa 22. tuloksella 4735 pistettä. Hän sijoittui Novi Sadin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 seitsemänneksi 100 metrin aitajuoksussa ajalla 14,03.
Aikuisten tasolla Ogrodníková osallistui yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2014 naisten keihäänheitossa mutta jäi karsintaan tuloksella 53,15. Kuortaneen eliittikisoissa 17. kesäkuuta 2017 hän sijoittui naisten keihäässä kolmanneksi tuloksella 58,32 metriä. Hän karsiutui keihäänheiton loppukilpailusta Lontoon MM-kilpailuissa 2017. Hän saavutti hopeaa Berliinin EM-kilpailuissa 2018 tuloksella 61,85. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui 11:nneksi. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 60,18. Saman vuoden Münchenin EM-kilpailuissa hän oli kahdestoista. Hän karsiutui loppukilpailusta Budapestin MM-kilpailuissa 2023.
Mesenteriaali-iskemia

Mesenteriaali-iskemia (kreik. mésos keskellä, énteron suoli, iskh- rajoitus, -emia veri) tarkoittaa suoliston alueen verenkierron tai hapen puutetta.
Esiintyvyys

Akuutin mesenteriaali-iskemian vuoden ilmaantuvuusosuus oli noin 7/100 000 Pohjois-Savon sairaanhoitopiirissä kaiken ikäisillä ja noin 5/10 000 yli 75-vuotiailla. Suuri osuus tapauksista havaitaan vasta ruumiinavauksessa, joten todellinen esiintyvyys Suomessa on epävarma.
Ominaisuudet > Ajallinen kulku

Akuutin mesenteriaali-iskemian ajallista kulkua kuvaa hyvin se, että sen oireet voivat ilmetä ja vaikeutua niin minuuttien ja tuntien kuin päivienkin aikana riippuen iskemian syystä. Akuutti tauti on kuitenkin hyvinkin etenevä: tapauskuolleisuus on saatu hyvällä hoidolla korkeintaan alle 50 %:n. Kroonisen mesenteriaali-iskemian oireita ja jopa sairaalaan johtavia pahenemisvaiheita voi esiintyä pahimmillaan vuosia ennen kuin syy tunnistetaan.
Ominaisuudet > Sijainti

Embolian aiheuttama akuutti mesenteriaali-iskemia sijaitsee tyypillisesti niin, että noin 0,5 metriä jejunumia ja laskeva paksusuoli saa riittävästi verenkiertoa, mutta ohut- ja paksusuoli näiden väliltä kärsii iskemiasta. Usein myös tromboosissa koko ohutsuoli ja nouseva paksusuoli ovat tukoksen alueella, mutta hitaan ahtautumisen vuoksi syntyneet uudisverisuonet voivat pelastaa suurenkin osan suolesta merkittävältä iskemialta. Krooniseen ylemmän suolilievevaltimon ateroskleroosiin liittyy yleensä myös sisusvaltimorungon ja alemman suolilievevaltimon ahtaumaa, mikä jättää lopunkin suolistosta iskemia-alueelle.
Syyt

Kroonisen mesenteriaali-iskemian aiheuttaa lähes aina ateroskleroosi, mutta myös hyvin harvoin vaskuliitit, fibromuskulaarinen dysplasia tai mesenteriaalivaltimon spontaani dissekoituma. Suolilievevaltimon ahtaumaa on 6–29 %:lla oireettomissa väestöissä, mutta merkittävää ylemmän suolilievevaltimon yli 70 %:n ahtaumaa enää noin 2 %:lla yli 70-vuotiaista yhdysvaltalaisista. Laaja oireettomuus johtuu pääasiassa vilkkaasta kollateraalisuonten uudismuodostuksesta; yleensä oireisella potilaalla on ahtaumaa vähintään kahdessa viskeraalivaltimossa.
Akuutti mesenteriaali-iskemia on lähes kokonaan ikääntyneiden sairaus (keski-ikä yli 75 vuotta). Tauti voi johtua suoliston valtimoiden tukoksesta (yleensä ylempi suolilievevaltimo), laskimon tromboosista (ylempi suolilievelaskimo), koko elimistön verenkierron heikentymisestä (verenkiertovajaus) tai suolen tukoksesta esim. kiinnikeokluusion eli strangulaation tai suolen kiertymän eli volvuluksen vuoksi.
Valtimotukoksia aiheuttavat emboliat ja ateroskleroottisen plakin tromboosit. Embolia on lähes aina peräisin sydämestä, mikä johtuu sydämen rytmihäiriöistä (esim. eteisvärinä), sydämen läppäviosta, sydäninfarktista tai sydämen katetroinnista. Ateroskleroosi ja emboliat aiheuttavat suurin piirtein yhtä paljon tapauksia. Kuivuminen, sydämen vajaatoiminta, syövät ja muut hyytymistaipumusta lisäävät tekijät lisäävät tromboosin riskiä. Myös yleistilaa alentavat sairaudet, anemia, infektiot ja suuret leikkaukset voivat saada aikaan kroonisen mesenteriaali-iskemian äkillisen pahenemisen.
Noin 20–30 % akuuteista mesenteriaali-iskemioista ei johdu tukoksista, vaan ovat muun muassa vatsaontelon paineen tai mesenteriaalivaltimoiden spasmin aiheuttamia. Näitä aiheuttavat esimerkiksi sydämen vajaatoiminta, massiivinen inotrooppilääkitys, sydänleikkaukset, pitkittynyt hypovolemia, vatsaontelon paineoireyhtymä, massiivinen verenvuoto, aortan dissekaatio, vatsa-aorttaleikkaukset ja vaikea sepsis.
Vajaat 10 % mesenteriaali-iskemioista on laskimoperäisiä ja voivat liittyä hyytymistaipumusta nostaviin (hyperkoagulatiivisiin) tiloihin, vatsakirurgiaan, kasvaimiin tai haimatulehduksiin.
Vaikutukset

Akuutin mesenteriaali-iskemian oireet vaihtelevat paljon syyn mukaan. Lievempi mesenteriaali-iskemia aiheuttaa ns. vatsa- tai abdominaaliangiinaa, johon kuuluu ruokailun jälkeinen vatsakipu, syömisen välttely, laihtuminen ja ripuli. Embolian aiheuttama vatsakipu on tyypillisesti äkillisin ja voimakkain. Vatsakipu tyypillisesti lievenee, kunnes iskemia aiheuttaa peritoniitin eli vatsakalvontulehduksen, jolloin kipu uudestaan voimistuu. Vaikeassa kroonisessa iskemiassa abdominaaliangiinaa esiintyy tyypillisesti viikkojen ajan kunnes vatsakipua on myös ruokailujen välissä ja lopulta vatsakipu on jatkuvaa, jolloin krooninen iskemia akutisoituu ja aiheuttaa ripulia, pahoinvointia ja veren tulehdusarvojen nousua eli tulehdusta ja kudostuhoa. Noin 30 %:lla oireet ovat niin epämääräisiä, ettei heitä osata ohjata heti tarvitsemaansa kirurgiseen hoitoon. Iskeeminen suoli näyttää vatsaontelon avauksessa eli laparotomiassa tarkasteltuna kiillottomalta, himmeänharmaalta ja liikkumattomalta. Aikuinen tarvitsee noin metrin tervettä ohutsuolta tai terveen ohutsuolen lopun ja paksuosuolen. Ei-tukosalkuinen akuutti mesenteriaali-iskemia aiheuttaa tyypillisesti hitaasti alkavaa suolilamaa, vatsan turvotusta, tasaista vatsakipua ja metabolisen asidoosin tasaista syvenemistä. Laskimotromboosin oireet ovat myös vaihtelevat ja epämääräiset. Krooninen mesenteriaali-iskemia voi aiheuttaa oikeanpuolista iskeemistä koliittia ja antrumin ja bulbuksen eroosioita ja haavaumia.
Diagnostiikka

Kroonisen mesenteriaali-iskemian diagnostiikassa pyritään sulkemaan pois muut vatsakivun ja laihtumisen syyt. Akuutissa iskemiassa kemiallisista laboratoriotutkimuksista koholla ovat esimerkiksi troponiini T, amylaasi, laktaasi ja pH. Kun D-dimeeri on normaali, akuutin valtimotukoksen mahdollisuus on hyvin pieni, mutta muut iskemian syyt eivät juuri vaikuta D-dimeeriin.
Kuvantamistutkimuksista varjoainetehosteinen tietokonekerroskuvaus on ensisijainen, joskin perifeerinen embolia ja akutisoituneen kroonisen mesenteriaali-iskemian alkuvaihe eivät välttämättä ole tunnistettavissa. Laskimotromboosin aiheuttama laskimotäyttö ja tämän vaikutukset ovat havaittavissa hyvin. Kroonisen verisuoniahtauman kuvantamiseen käytetään myös magneettiangiografiaa.
Laparotomia yleensä paljastaa viimeistään mesenteriaali-iskemian. Ylemmän suolilievevaltimon pulssia voidaan tunnustella avauksessa tai tarvittaessa valtimon tyvi voidaan paljastaa ja verenkierto suonessa voidaan mitata virtausmittarilla.
Hoito

Mesenteriaali-iskemian hoitoon kuuluu ensinnäkin yleisten sydän- ja verisuonitautien syiden hoito, sillä jopa sattumalta löydettyyn ja oireettomaan viskeraalivaltimoahtaumaan liittyy noin 40 %:n viiden vuoden kuolleisuus. Tähän kuuluvat esimerkiksi tupakasta vieroitus ja kohonneen verenpaineen, diabeteksen ja dyslipidemian diagnostiikka ja hoito.
Oireinen ja kuvantamalla vahvistettu krooninen mesenteriaali-iskemia hoidetaan pallolaajennuksella ja stenttauksella tai ohitusleikkauksella (esim. sisäisesti tuetulla PTFE-proteesilla). Endarterektomiaa tehdään harvoin. Ohitussiirteistä noin 11–22 % ahtautuu viiden vuoden aikana ja pallolaajennuksen jälkeen noin 15 %:iin suonista kehittyy merkittävää ahtaumaa (yleensä stentin ahtauma, jota voi hoitaa suonensisäisesti).
Akuutin mesenteriaali-iskemian hoitoon kuuluvat muun muassa nestehoito, metabolisen asidoosin ja hyperkalemian hoito, ehkäisevä mikrobilääkehoito (profylaksia), antikoagulaatio ja antitromboottinen lääkehoito, suoliston revaskularisaatio ja suoliresektio. Tukosta voidaan aspiroida, jos potilaalla ei ole vielä peritoniittia. Plakkinen ylempi suolilievevaltimo ohitetaan sen alemmasta pehmeästä kohdasta, paitsi jos siinä ei ole pehmeänäkään virtausta, tehdään embolektomia ns. Fogartin katetrilla. Ohituksen sijasta voidaan tehdä pallolaajennus ja stenttaus. Suolisaumoja ei tehdä ja vatsaonteloa ei suljeta, jos suolen elinkelpoisuus (vitaliteetti) on kyseenalainen. Tarvittaessa tehdään tarkistusleikkauksia. Suoliresektiossa tulee olla sitä säästeliäämpi, mitä vähemmän suolta jää jäljelle. Hyvin harvoin voidaan tehdä koko nekroottisen ohutsuolen poisto ja käyttää ohutsuolisiirrettä, mutta yleensä tässä tilanteessa joudutaan jatkamaan lähinnä tehokkaalla kivun hoidolla.
Mikko (minitietokone)

| Mikko |
| --- | --- |
 Mikko 3 -minitietokone.
Kehittäjä:  Nokia Data
Tyyppi:  minitietokone
Julkaistu:  1972
Mikko-nimellä tunnettiin Nokia Datan 1970-luvulla kehittämä minitietokonemallisto. Niitä ei tule sekoittaa myöhempiin MikroMikko-pöytäkoneisiin.
Mikko 1

Julkistettu 1972
Kassa- ja pankkipäätteiden logiikkayksikkö
Mikko 2

Julkistettu 1973, kehitystyö sai alkunsa Nokia Datan ja KOP:n tekemästä suuresta pankkipäätekaupasta. Mikko 2:ta käytettiin pankkien konttorijärjestelmissä ja kaupan myymäläjärjestelmissä.
Ohjelmointikielenä PL
Mikko 3

Julkistettu 1978
I/O-ohjaimena Intel 8080
250 kt 8" levykeasemat
MPS-10

Julkistettu 1983
32-bittinen superminitietokone
Perustui arkkitehtuuriin, jonka lähtökohta oli tukea Ada-kieltä
DMS/MPS10-relaatiotietokanta
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Medhi Lacen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Medhi Gregory Guiseppe Lacen
Syntymäaika: 15. toukokuuta 1984 (ikä 40)
Syntymäpaikka: Pariisi, Ranska
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 176 cm
Junioriseurat
:  FC Versailles  Stade Laval
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2003–2004 2004–2005 2005–2008 2008–2011 2011–2018 2018–2019 |  Stade Laval  ASOA Valence  Alavés  Racing Santander  Getafe  Málaga | 4 (0) 35 (0) 85 (0) 100 (4) 174 (4) 29 (0) |
Maajoukkue
| 2010–2015 |  Algeria | 44 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. tammikuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 20. tammikuuta 2023.
Medhi Lacen (arab. مهدي لحسن‎, s. 15. toukokuuta 1984 Pariisi, Ranska) on algerialainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edusti vuonna 2019 päättyneellä pelaajaurallaan Espanjan pääsarjassa Alavésia, Racing Santanderia, Getafea ja Málagaa.
Seurajoukkueura

Lacen aloitti uransa ranskalaisjoukkue Stade Lavalloisista. Sieltä hän siirtyi vuonna 2004 toiseen ranskalaisjoukkueeseen ASOA Valenceen. Vuonna 2005 Lacen siirtyi Espanjan pääsarjassa pelanneeseen Deportivo Alavésiin. Hän teki pääsarjadebyyttinsä 15. lokakuuta 2005 kotiottelussa Villarrealia vastaan. Kauden jälkeen Alavés putosi pääsarjasta, kun se oli jäänyt sarjassa kolmanneksi viimeiseksi. Kaksi seuraavaa kautta Lacen kuului baskiseuran luottopelaajiin ja pelasi lähes kaikki ottelut.[lähde? ]
Lacen siirtyi 15. elokuuta 2008 kolmivuotisella sopimuksella Racing Santanderiin. Hän pääsi myös nopeasti Racingin avauskokoonpanoon, keskikentän pohjalle.[lähde? ]
Lacen teki helmikuussa 2011 esisopimuksen Getafen kanssa, kun hänen sopimuksensa Racing Santanderin kanssa oli päättymässä kesäkuussa 2011. Hän allekirjoitti Getafen kanssa neljän vuoden sopimuksen. Virallinen sopimus astui voimaan 25. toukokuuta 2011.
Maajoukkueura

Ranskalaissyntyinen Lacen ei päättänyt heti, kumpaa maata hän halusi edustaa, Ranskaa vai Algeriaa. Lacen ilmoitti 26. heinäkuuta 2009 tehneensä päätöksen, että hän olisi Algerian maajoukkueen käytettävissä.
Ensimmäisen maajoukkuekutsun Lacen sai päätöksensä jälkeen helmikuussa 2010, kun Algerian maajoukkueen päävalmentaja Rabah Saadane julkisti kokoonpanon 3. maaliskuuta 2010 pelattavaan harjoitusotteluun Serbiaa vastaan. Lacen pääsi ottelun avaukseen mutta joutui tulemaan ottelun loppuhetkillä vaihtoon lievän loukkaantumisen vuoksi. Seuraavat maaottelunsa hän pelasi saman vuoden touko-kesäkuussa harjoitusotteluissa Irlantia ja Yhdistyneitä arabiemiirikuntia vastaan.[lähde? ]
Lacen pelasi ensimmäiset arvokisansa vuoden 2010 MM-kilpailuissa, joissa Algeria jäi alkulohkoon. Hän pelasi Algerian kaikki kolme ottelua alusta loppuun. Hänet valittiin Algerian kapteeniksi vuoden 2013 Afrikan-mestaruuskilpailuihin, joissa joukkue jäi alkulohkoon. MM-kilpailuissa 2014 Lacen tuli vaihdosta kentälle kahdessa ensimmäisessä ottelussa Belgiaa ja Etelä-Koreaa vastaan. Hän pelasi avauskokoonpanossa Saksaa vastaan neljännesvälieräottelussa, jonka Algeria hävisi jatkoajan jälkeen maalein 1–2. Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2015 Lacen pelasi kolme alkulohko-ottelua, joista kaksi ensimmäistä avauskokoonpanossa. Tappiollisessa puolivälieräottelussa hän ei päässyt kentälle.
Lacen pelasi kaikkiaan 44 maaottelua vuosina 2010–2015.
Aiheesta muualla

Profiili Racing Santaderin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Worldfootball (englanniksi)
Algerian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2010
1 Gaouaoui |
2 Bougherra |
3 Belhadj |
4 Yahia |
5 Halliche |
6 Mansouri |
7 Boudebouz |
8 Lacen |
9 Ghezzal |
10 Saïfi |
11 Djebbour |
12 Bellaid |
13 Matmour |
14 Medjani |
15 Ziani |
16 Chaouchi |
17 Guedioura |
18 al-Aïfaoui |
19 Yebda |
20 Mesbah |
21 Kadir |
22 Abdoun |
23 M'Bolhi |
Valmentaja Saâdane
Algerian joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2013
1 Doukha |
2 Mostefa |
3 Cadamuro |
4 Belkalem |
5 Halliche |
6 Mesbah |
7 Boudebouz |
8 Lacen |
9 Slimani |
10 Feghouli |
11 Bouazza |
12 Medjani |
13 Aoudia |
14 Kadir |
15 Soudani |
16 Si Mohamed |
17 Guedioura |
18 Lemmouchia |
19 Bezzaz |
20 Tedjar |
21 Ghoulam |
22 Rial |
23 M'Bolhi |
Valmentaja Halilhodžić
Algerian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2014
1 Si Mohamed |
2 Bougherra |
3 Ghoulam |
4 Belkalem |
5 Halliche |
6 Mesbah |
7 Yebda |
8 Lacen |
9 Ghilas |
10 Feghouli |
11 Brahimi |
12 Medjani |
13 Slimani |
14 Bentaleb |
15 Soudani |
16 Zemmamouche |
17 Cadamuro |
18 Djabou |
19 Taïder |
20 Mandi |
21 Mahrez |
22 Mostefa |
23 M'Bolhi |
Valmentaja Halilhodžić
Algerian joukkue – Jalkapallon AM-kilpailut 2015
1 Doukha |
2 Bougherra |
3 Ghoulam |
4 Cadamuro |
5 Halliche |
6 Mesbah |
7 Mahrez |
8 Lacen |
9 Belfodil |
10 Feghouli |
11 Brahimi |
12 Medjani |
13 Slimani |
14 Bentaleb |
15 Soudani |
16 Si Mohamed |
17 Kadir |
18 Djabou |
19 Taïder |
20 Mandi |
21 Kashi |
22 Zeffane |
23 M'Bolhi |
Valmentaja Gourcuff
Nestor Ngoy Katahwa

Nestor Ngoy Katahwa (s. 24. maaliskuuta 1943) on kinshasankongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 23. elokuuta 1970 ja nimitettiin Manonon hiippakunnan piispaksi 25. syyskuuta 1989. Ngoy Katahwan konsekroi Jérôme Gapangwa Nteziryayon ja Barthélémy Malungan avustama Jérôme Nday Kanyangu Lukundwe 26. helmikuuta 1990.
Ngoy Katahwa sai 16. marraskuuta 2000 uuden nimityksen Kolwezin piispaksi.
Nikola Mandić

Nikola Mandić.
Nikola Mandić (15. tammikuuta 1869 Dolac, lähellä Travnikia, Osmanien valtakunta – 7. kesäkuuta 1945 Zagreb, Jugoslavia) oli kroaattipoliitikko, joka toimi toisen maailmansodan aikana Itsenäisen Kroatian valtion pääministerinä vuosina 1943–1945.
Mandić syntyi Bosniassa. Hän hankki oikeustieteellisen koulutuksen Wienin yliopistossa ja toimi asianajajana Sarajevossa. Hän kuului aluksi kroaattinationalisti Ante Starčevićin perustamaan oikeuspuolueeseen. Mandić osallistui vuonna 1908 Bosnian kroaattien talonpoikaispuolueen perustamiseen. Hänet valittiin vuonna 1910 puolueen edustajaksi Bosnian maapäiville ja maapäivien puhemieheksi. Hän oli edustajana Jugoslavian perustuslakia säätävässä kansalliskokouksessa, mutta ei hyväksynyt Jugoslavian vuoden 1921 perustuslakia ja vetäytyi politiikasta.
Mandić ei koskaan kuulunut äärinationalistiseen Ustaša-puolueeseen eikä osallistunut Kroatian valtion perustamiseen vuonna 1941. Ustaša-hallinnon johtaja Ante Pavelić nimitti kuitenkin iäkkään Mandićin pääministeriksi 2. syyskuuta 1943, mitä osa Ustašan johdosta vastusti. Lokakuussa 1944 Mandić yritti laajentaa hallituspohjaa kutsumalla myös Kroatian talonpoikaispuolueen edustajia ministereiksi. Koko valtion romahdettua sodan lopussa hän pakeni Zagrebista 6. toukokuuta 1945, mutta jäi pian brittien vangiksi. Hänet luovutettiin takaisin Jugoslaviaan, jossa kommunistihallinto tuomitsi hänet kuolemaan.
Nikola Nino Kekić

Nikola Nino Kekić (s. 17. tammikuuta 1943 Stari Grad) on kroatialainen bysanttilaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Križevcin hiippakuntaan Gabriel Bukatko 1. marraskuuta 1970. Hänet nimitettiin saman hiippakunnan johtoon 25. toukokuuta 2009, ja piispaksi vihkiminen seurasi 4. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Slavomir Miklovš, jota avustivat Josip Bozanić ja Mario Roberto Cassari.
Nurmen lava

| Nurmen lava |
| --- | --- |
Osoite:  Nurkkilantie 2, 37500 Lempäälä
Sijainti:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°20′11.5″N, 23°40′59.3″E
Perustettu:  1912
Omistaja:  Julia Pohjala
Tanssilattia:  n. 350 m² + 85 m², 4-kulmio, puuta
Tanssikausi:  toukokuu–syyskuu
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmen lava sijaitsee Nurmen kylässä Lempäälässä. Lavan toiminnasta vastaa paikallinen Lions Club Lempäälä. Toimintaa pyöritetään talkoilla, ja tuotto menee paikalliseen hyväntekeväisyyteen. Lavalla on tanssit perjantaisin, ja yleisökeskiarvo on 400 tanssijaa illassa.
Historia

Nurmen lava on Oulun Yliopiston selvityksessä todettu Suomen vanhimmaksi toimivaksi tanssilavaksi. Vuonna 1912 Nurmen VPK rakensi tanssilavan talkoilla. Kun lava oli toiminut vuoden pari, niin seuraavana talvena sen katto romahti. Katto korjattiin ja sen rakenteita vahvistettiin.