stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nemo me impune lacessit

Skotlannin Kuninkaallinen vaakuna
Nemo me impune lacessit (lat. nēmō mē impūne lacessit) tarkoittaa suomeksi  "Kukaan ei loukkaa minua rankaisematta".  Lause oli Skotlannin monarkkien vaakunassa, joka oli Skotlannin kuningaskunnan vaakuna ennen vuotta 1603. Tällöin Englannin ja Skotlannin kruunut yhdistettiin saman hallitsijan, Skotlannin Jaakko VI:n alaisuuteen. Yhdistymisen jälkeen siitä tuli osa Yhdistyneen kuningaskunnan vaakunaa.  Tunnus esiintyi myös Jaakko VI:n lyömissä kolikoissa.
Lause muualla

Edgar Allan Poen novellissa Amontilladotynnyri ilmaus on Montresorin suvun tunnuslause. Novelli kertoo kostosta. Lausetta on lainattu, kun on kuvattu paimentolaisyhteiskuntien tyypillistä tilannetta, missä jokaisen miehen on kyettävä puolustamaan kunniaansa.
Thaimaan vaakuna

Thaimaan nykyinen vaakuna
Thaimaan vaakunassa on keskeisessä osassa tarulintu Garuda, joka esiintyy sekä buddhalaisessa että hindulaisessa mytologiassa. Thaimaassa tätä vaakunaa on käytetty Thaimaan kuningasperheen symbolina.
Siamin vaakuna

1873–1910 Siamissa oli käytössä heraldinen vaakuna, jonka kilvessä on kolme kenttää. Ylimmässä kentässä on kolmipäinen norsu kuvastamassa valtakunnan osia - pohjoista, keskivaltakuntaa ja etelää. Vasemmassa kentässä on albiinonorsu, joka on Laosin symboli. Oikealla on kaksi perinteistä veistä (kris), jotka symboloivat Malakkaa. Kilpeä koristavat kruunu ja Chakri-dynastian tunnus, chakra. Näiden molemmilla puolilla on seitsemänkertaiset päivänvarjot, jotka symbolisoivat absoluuttista monarkiaa. Vaakunan suunnitteli prinssi Pravich Chumsai.
Siamin vaakuna
Askar Artemjev

| Askar Artemjev> Аскар Артемьев.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 28. maaliskuuta 2001 (ikä 23) Verhnjaja Pyšma
Kansalaisuus:   Venäjä
Kyokushin-ottelija
Aktiivisena:  2019–
Pituus:  170 cm
Paino:  70–74 kg
Painoluokka:  Kevytsarja
Kätisyys:  oikea
Vyöarvo:  1. dan
| Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Miesten kyokushin.EM-kilpailut  | Maa:   Venäjä> Miesten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Katowice 2021 | -70 kg |  |
| Venäjän mestaruuskilpailut  | Venäjän mestaruuskilpailut  | Venäjän mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | 2022 | -70 kg |  |
|  Pronssia | Novokuznetsk 2023 | kata |  |
|  Pronssia | Novokuznetsk 2023 | joukkuekata |  |
|  Pronssia | Moskova 2024 | -70 kg |  |
| Venäjän Cup  | Venäjän Cup  | Venäjän Cup  |  |
|  Kultaa | Vladivostok 2022 | -70 kg |  |
|  Pronssia | Novosibirsk 2024 | -70 kg |  |
| All-Russian  | All-Russian  | All-Russian  |  |
|  Pronssia | 2022 | -75 kg |  |
Askar Artemjev (ven. Аскар Артемьев, s. 28. maaliskuuta 2001 Verhnjaja Pyšma) on venäläinen karateka. Hän saavutti Kyokushinin EM-hopeaa 2021. Artemjev on myös Venäjän mestari.
Kilpaura

Artemjev saavutti marraskuussa 2021 Puolan EM-kilpailuissa hopeaa hävittyään loppuottelussa Georgi Krutyhille. Hän otteli vielä joulukuussa Open Baltic Cupissa, jossa Artemjev putosi jatkosta ensimmäisellä kierroksella hävittyään Ilja Sergajeville.
Maaliskuussa 2022 Artemjev saavutti ensimmäisen Venäjän Cupin mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Egor Solovyovin. Toukokuussa Artemjev saavutti pronssia All-Russian turnauksessa. Hän voitti mitaliottelussa Mikhail Denisovin. Möyhemmin heinäkuussa Artemjev kävi RCC Kyokushin Fight 2022 -tapahtumassa yhden erikoisottelun Roman Parkhomenkoa vastaan alle 75-kilon ottelussa. Hän hävisi kamppailun tuomariäänin. Lokakuussa Artemjev saavutti ensimmäisen Venäjän mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Anton Khreninin. Joulukuussa pidettiin toinen Venäjän cup, joka käytiin avoimessa painoluokassa. Artemjev sijoittui turnauksessa kuudenneksi.
Lokakuussa 2023 Artemjev saavutti Venäjän mestaruuskilpailuissa pronssia niin yksilö-, kuin joukkuekatassa.
Maaliskuussa 2024 Artemjev voitti Venäjän cupissa pronssia alle 70-kiloisten sarjassa. Lokakuussa hän onnistui myös voittamaan pronssia Venäjän mestaruuskilpailuissa Moskovassa.
Sokki (taloustiede)

Taloustieteessä sokki (myös šokki tai shokki) on odottamaton tai arvaamaton tapahtuma, joka vaikuttaa talouteen joko myönteisesti tai kielteisesti. Teknisesti se on arvaamaton muutos eksogeenisissa tekijöissä - toisin sanoen sellaisissa tekijöissä, joita ei voida selittää taloudellisella mallilla - jotka voivat vaikuttaa endogeenisiin taloudellisiin muuttujiin.
Taloudellisten muuttujien, kuten tuotanto ja työllisyys, vaste sokin aikana ja sitä seuraavina aikoina mitataan impulssivastefunktiolla.
Sokkien tyypit

Teknologinen sokki on sellainen, joka johtuu tuottavuuteen vaikuttavasta teknologisesta kehityksestä.
Jos sokki johtuu rajoitetusta tarjonnasta, sitä kutsutaan tarjontasokiksi ja se johtaa yleensä tietyn tuotteen hinnankorotuksiin. Toimitusisku voi johtua onnettomuuksista tai katastrofeista . Yksi esimerkki vuoden 2008 Länsi-Australian kaasukriisistä, joka johtui putkilinjan räjähdyksestä Varanus-saarella.
Inflaatiosokki tapahtuu, kun hyödykkeiden hinnat nousevat äkillisesti (esim. Valtion tukien laskun jälkeen), vaikka kaikkia palkkoja ei mukauteta välittömästi koko yhteiskunnassa (tämä johtaa tilapäiseen ostovoiman menetykseen monille kuluttajille); tai että tuotantokustannukset alkavat ylittää yritysten tuloja (esimerkiksi energian hintojen nousun jälkeen).
Kysyntäsokki on äkillinen muutos yksityisten menojen rakenteessa, erityisesti kulutusmenojen tai yritysten investointimenojen.
Rahapoliittinen shokki on kyse, kun keskuspankki muuttaa yllättäen tapaansa säädellä korkoa tai rahan tarjontaa. Finanssipoliittinen sokki on odottamaton muutos valtion menoissa tai kerättyjen verojen määrässä.
Mikrotaloustieteessä sokkeja tutkitaan myös kotitalouksien tasolla, kuten terveys-, tulo- ja kulutussokkeja. Negatiiviset yksilöiden ja kotitalouksien taloudelliset sokit voivat johtua esimerkiksi työpaikan menetyksestä. Positiiviset häiriöt voivat johtua arpajaisten voittamisesta. Esimerkiksi kehityksen mikrotaloustieteessä tutkitaan kotitalouden tulohäiriöiden ja kotitalouksien kulutustason välistä suhdetta, jotta ymmärrettäisiin kotitalouden kykyä vakuuttaa itsensä (testataan täyden vakuutuksen hypoteesia).
Poliittinen vaikutus

Taloudelliset häiriöt vaikuttavat poliittisiin mieltymyksiin. Kokemus negatiivisista häiriöistä, kuten työpaikkojen menetys, saa ihmiset suosimaan uudelleenjakoa ja laajempaa sosiaalipolitiikkaa. Jotkut todisteet osoittavat, että negatiiviset taloudelliset häiriöt saavat ihmiset menettämään uskonsa poliittisiin järjestelmiin, vaikka tämä luottamuksen heikkeneminen on usein väliaikaista ja palautumassa ajan myötä. Pieni osa äänestäjistä voi muuttaa äänestystapaansa alkaa sokin seurauksena tukea poliitikkoja, jotka ovat eliitinvastaisia, populistisia tai vasemmistolaisia tai lopettaa osallistumisen vaaleihin. Positiiviset taloudelliset häiriöt ovat yhteydessä siihen, että luottamus valtion instituutioihin lisääntyy.
Pörssit 11. syyskuuta tapahtuneiden terrori-iskujen tullen. Alun paniikin jälkeen DJIA-osakeindeksi kasvoi nopeasti melkein takaisin aiemmalle tasolle.
Mikael Mattlin

Mikael Mattlin (s. 1974) on suomalainen kansainvälisen politiikan tutkija ja Ulkopoliittisen instituutin vs. apulaisjohtaja sekä tutkimusprofessori. Mattlin johtaa Ulkopoliittisen instituutin Globaalin järjestyksen ja Kiinan tutkimuskeskusta (CORD). Hänen erikoisalojaan ovat Kiinan poliittinen järjestelmä, ulkopolitiikka ja taloudelliset ulkosuhteet, EU-Kiina ja Kiina-Yhdysvallat suhteet, Taiwanin kysymys ja Taiwanin sisäpolitiikka sekä kansainvälisen politiikan simulaatiot.
Mattlin on aiemmin toiminut muun muassa vt. johtajana ja tutkijana Ulkopoliittisessa instituutissa, valtio-opin professorina, kansainvälisen politiikan yliopistonlehtorina ja TIAS-kollegiumtutkijana Turun yliopistossa, Kiinan tutkimuksen professorina ja kansainvälisen politiikan yliopistonlehtorina Helsingin yliopistossa, sekä vierailevana tutkijana ja opettajana useissa ulkomaisissa yliopistossa sekä Suomen Pankin BOFITissa. Hän on ajoittain toiminut myös kiinan kielen tulkkina.
Keväällä 2022 Mattlin julkaisi ensimmäisen kattavan suomenkielisen tutkimukseen perustuvan teoksen Kiinan poliittisesta järjestelmästä (Vastapaino) yhdessä kahden muun johtavan suomalaisen Kiina-asiantuntijan kanssa. Kirja oli Vuoden tiedekirja 2022 -palkinnon finalisti.
Vesimaailma Louhi

Vesimaailma Louhi on kiinteistöosakeyhtiö Lempäälän Uimahallin omistama uimahalli Lempäälässä kauppakeskus Ideaparkissa. Kiinteistöosakeyhtiöstä Lempäälän kunta omistaa 55 prosenttia ja Ideapark 45 prosenttia. Kyseessä on ensimmäinen suomalainen uimahalli, joka on tehty yksityisen yrityksen ja kunnan yhteistyöllä.
Uimahalli on rakennettu maan alle kauppakeskuksen pohjoispäätyyn 30 metrin syvyyteen. Paikalle oli jo aiemmin louhittu väestönsuojaksi tarkoitettu luolasto, jota laajennettiin uimahallia varten.
Uimahalli valmistui syksyllä 2024 ja avautui yleisölle syyslomaviikon alkaessa maanantaina 14. lokakuuta 2024. Uimahallin nimestä järjestettiin nimikilpailu, jonka voittaja julkaistiin kesäkuussa 2024. Tällöin uimahallin nimeksi lanseerattiin Vesimaailma Louhi, joka ammentaa nimensä Pohjolan emännän mytologiasta.
Uimahallissa on 25 metriä pitkä kuusiratainen kuntouintiallas, 23 metriä pitkä vesijuoksuallas, monitoimiallas, opetusallas, lasten allas, kylmäallas ja liukumäki. Käytettävissä on myös hieronta-allas poresuihkuineen, elämyssuihku ja höyrysauna.
Uimahalliyhtiö markkinoi Louhea nykyään myös summayhdyssanalla uimahalli-kylpylä, sillä uimahalliyhtiön toimitusjohtajan Lari Laakson mukaan uimahalli pyrkii palvelemaan kuntouimareita, minkä lisäksi se sisältää kylpylämäisiä elementtejä.
Uimahallin viereen on rakenteilla hiihtoputki, jota varten on jo louhittu 1,2 kilometrin reitti. Hanketta edistää Ideapark. Viimeisimpien mediatietojen mukaan projekti kulkee nimellä Lumimaailma.
Kohu pääsymaksujen hinnoittelusta

Kun Lempäälän uimahallin hinnasto julkaistiin lokakuun alussa 2024, herätti se laajaa tyrmistystä kuntalaisissa. Esimerkiksi sosiaaliseen mediaan, kuten Facebookin Lempääläläiset-ryhmään, kirjoitettiin satoja tuohtuneita kommentteja.
Sesonkiajoille, kuten lomakausille, avajaisviikolle ja sitä seuraavalle viikolle, kertalipun hinnaksi ilmoitettiin 29 euroa. Viikonloppuisin aikuisen kertalipusta pyydetään 27 euroa, ja normaalisti arki-iltaisin lippu maksaa 24 euroa.
Naapurikunnissa, kuten Valkeakoskella, Tampereella ja Kangasalla kertalipun hinta asettuu kuuden ja yhdeksän euron välille. Vuosilippu Tampereen uimahalleihin maksoi vuonna 2024 aikuiselta 130 euroa, kun taas Lempäälän uimahalliin vuosilippu kustantaa 499 euroa. Nokian Edenin hinnat ovat melko lähellä Lempäälän uimahallin hintoja, joskin Nokialla on myös uimahalli, jonne aikuinen pääsee seitsemän euron kertamaksulla.
Myös monet perinteiset mediat tarttuivat aiheeseen ja kertoivat, kuinka hinnoittelu oli lempääläisille "valtava pettymys" ja hintoja kuvattiin "ryöstöhinnoiksi". Aamulehden uutispäällikkö Jussi Saarinen kirjoitti mielipidetekstin otsikolla "Kohuttu uimahalli on Lempäälässä valtava pettymys, ja siihen on erittäin hyvä syy". Jutussa hän viittasi korkeisiin pääsymaksuihin ja siihen, että kunnan omaa uimahallia on odotettu vuosikymmeniä. Hän kirjoitti myös, että useat lempääläiset olivat huolestuneita siitä, ettei uimahallista vain tulisi liian kylpylämäistä.
Ideaparkin perustaja Toivo Sukari antoi uimahallin avajaisten alla Seiska-lehdelle haastattelun, jossa hän kuvaili Lempäälän uimahallia "luksusuimahalliksi". Seiskan toimittaja luonnehti Louhea "ökyuimahalliksi". Jutussa Sukari korosti, että "kansa ei saanut mitään rupuhallia, vaan luksusuimahallin". Paradoksaalisesti lempääläiset halusivat nimenomaan tavallisen uimahallin kohtuullisilla pääsymaksuilla. Esimerkiksi Ilta-Sanomat toi esiin, kuinka moni veronmaksaja kuvitteli saavansa edullisen kunnallisen uimahallin. Nyt yhä useammat katsovat, että Lempäälä sai vain turistirysän.
Kohu pääsymaksujen hinnoittelusta > Uimahalli määriteltiin osaksi julkisia palveluita

Vaikka Louhi toimii kauppakeskuksen yhteydessä, Lempäälän kunnan julkilausuttuna tavoitteena on ollut alusta alkaen tarjota nimenomaan julkinen uimapalvelu kuntalaisille. Yleisesti ottaen Suomessa on hyvin tavallista, että julkiset palvelut eivät tavoittele voittoa kuten kaupalliset palvelut, vaan ne kustannetaan verovaroista. Kaikki julkiset palvelut eivät kuitenkaan ole niiden käyttäjille täysin ilmaisia, vaan joistakin palvelusta, kuten uimahallikäynneistä, täytyy maksaa tietty osuus itse. Usein maksu on vain pieni osa palvelun oikeasta hinnasta.
Aamulehden haastattelussa valtion liikuntaneuvoston jäsen ja kansanedustaja Pauli Kiuru (kok.) sanoi, etteivät Lempäälän uimahallin lippujen hinnat ole linjassa sen kanssa, mitä avustushakemuksessa puhuttiin kohtuuhintaisista lipuista ja julkisesta palvelusta. Lempäälän uimahalli sai opetus- ja kulttuuriministeriöltä (OKM) vuonna 2022 miljoona euroa valtionavustusta hallin rakentamiskustannuksiin. Hakemuksessa uimahallihanketta perusteltiin muun muassa sillä, että "jokaisella ihmisellä on oikeus liikkua" ja että "liikuntapalvelut ovat kunnallisia peruspalveluita".
Valtionavustushakemuksessa todettiin myös, että uimahalli tulee tarjoamaan "kohtuuhintaisia ja alueellisten muiden julkisten uimapalvelujen hintatasoa noudattelevia lippupaketteja". Käytännössä hinnat ovat muita julkisia uimapalveluja selvästi kalliimpia. Esimerkiksi aikuisen kymmenen kerran sarjalippu eli ns. kymppikortti maksaa Louhessa 150 euroa, kun taas Kangasalan Kuohussa vastaava paketti on 79 euroa ja Valkeakosken uimahallissa 56 euroa.
Kansanedustaja Kiuru on sanonut pitävänsä kuitenkin hyvänä asiana, että Lempäälä sai kauan toivotun uimahallin.
Lempäälän paikallislehden Lempäälän-Vesilahden Sanomien pääkirjoituksessa todettiin pettymyksen nousevan erityisesti siitä, että päättäjien juhlapuheissa lempääläisille luvattiin edullisia lipun hintoja. Erityisryhmien hinnanalennuksia, kuten eläkeläis-, opiskelija- tai työttömyysalennuksia ei ole ollenkaan.
Kirjoituksessa viitattiin myös kansanedustaja Kiurun aiempaan haastatteluun, jossa hän kyseenalaisti uimahalliyhtiön toiminnan sanoen mm., että "uimahallia ollaan oltu perustamassa, mutta hinnoittelu onkin sitten haettu kylpylästä". Pääkirjoitus päättyi kritiikkiin siitä, ettei kylpylä vastaa Lempäälän kunnan pitkäaikaiseen uimahallitarpeeseen, sillä liikunta- ja virkistyskäyttö eivät ole sama asia.
Päättäjien vastaus kritiikkiin

Uimahalliyhtiön hallituksen sekä Lempäälän kunnanvaltuuston puheenjohtaja Jocka Träskbäck vastasi kritiikkiin sanomalla, että "kertahinnat ovat kieltämättä vähän tavallista korkeampia, ja se on ehkä meiltä viestitty vähän huonosti, että kunta nimenomaan ei tue toimintaa kuten muissa kaupungeissa".
Träskbäckin mukaan Lempäälän hinnat ovat korkeampia muihin uimahalleihin verrattuna siksi, että muissa kunnissa veronmaksajat maksavat uimahalleista. Lippujen hinnat eivät siis kata uimahallien kunnalle tuottamia kustannuksia. Lempäälässä taas kustannukset pyritään kattamaan lipputuloilla.
Kiinteistöosakeyhtiö Lempäälän Uimahallin toimitusjohtaja Lari Laakso puolestaan vastasi, että Lempäälän kunta on liiketoimintaa tekevän kiinteistöyhtiön osakas. Silloin hinnoittelu lähtee siitä, että kulut pitää kattaa. Hänen mukaansa liiketoiminnallinen tavoite on selvä: halliyhtiön pitäisi pysyä pystyssä ja mielellään tuottaa jopa voittoa ilman kunnan tukea.
Rakentamiskustannukset

Lempäälän uimahallihankkeen rakentamiskustannukset kasvoivat projektin loppusuoralla merkittävästi. Tammikuun 2022 valtionavustushakemuksen mukaan hankkeen kokonaiskustannukset olivat 17,8 miljoonaa euroa. Kun Lempäälän kunnanhallitus tammikuussa 2024 päätti uusista lainantakauksista uimahalliyhtiölle, päivitetty budjetti oli 24,75 miljoonaa euroa.
Omaa rahaa Lempäälän kunta on laittanut uimahallihankkeeseen neljä miljoonaa euroa vapaan oman pääoman rahaston sijoituksina. Tammikuussa 2024 kunta myönsi 13,8 miljoonan lainatakauksen lisäksi täysimääräiset omavelkaiset takaukset 5,5 miljoonan euron investointilainalle ja 370 000 euron kertaluonteiselle rahoitusleasingsopimukselle.
Vastaanotto ja tulevat odotukset

Avajaispäivänä 14. lokakuuta Lempäälän uimahallissa vieraili noin 400 kävijää. Aamulehti kertoi, että "kohuttu uusi uimahalli avautui rauhallisissa tunnelmissa". Myöhemmin uutisoitiin, että ensimmäisen viikon osalta "kävijävirta on ollut tosi tasaista eikä hirveitä ruuhkia ole ollut". Avajaisviikon kokonaiskävijämäärä oli noin 3 000 asiakasta.
Ilta-Sanomat kävi haastattelemassa uimahallin asiakkaita perjantaina 25. lokakuuta. Kävijöiden kokemukset olivat ristiriitaisia. Hallia pidettiin hienona, mutta hintataso hirvitti. Osalle asiakkaista vaikutelma oli myönteinen, jotkut olivat pettyneitä. Esimerkiksi lempääläinen perheenisä piti pääsymaksuja nelihenkiselle perheelleen "todella suolaisina" ja pettymystä lisäsi se, ettei hän kokenut saavansa rahoilleen vastinetta. Tampereelta uimaan tullut vierailija kertoi, että jos hinnat olisivat kohtuullisemmat, hän saattaisi käydä useamminkin.
Aamulehden käsiinsä saaman uimahalliyhtiön valtionavustushakemuksen mukaan vuosittainen kävijätavoite on 200 000–250 000 asiakasta. Jos kävijämäärä pysyisi samana jatkossakin, tavoitteesta jäätäisiin jälkeen reippaasti, sillä 3 000 kävijää viikossa toisi uimahalliin vuoden aikana yhteensä noin 156 000 kävijää.
Ilkka Herlin

| Ilkka Herlin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. tammikuuta 1959 (ikä 65) Helsinki
Muut tiedot
Hallitusjäsenyydet:  Cargotec Oyj:n hallituksen puheenjohtaja
Siviilisääty:  Naimisissa
Puoliso:  Saara Kankaanrinta
Ilkka Heikki Herlin (s. 25. tammikuuta 1959 Helsinki) on suomalaisen lastinkäsittely-yhtiö Cargotecin hallituksen puheenjohtaja ja suuromistaja. Hän on myös Wipunen varainhallinta Oy:n toimitusjohtaja.
Elämä ja ura

Ilkka Herlin on KONE Oyj:n entisen toimitusjohtajan Pekka Herlinin (k. 2003) poika. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori ja historiantutkija, joka teki väitöskirjan äitinsä isästä Kustaa Vilkunasta. Historioitsijana Herlinin erikoisala oli tieteenhistoria ja erityisesti humanistiset tutkimusalat. Hän on tutkinut muun muassa jatkosodan syttymistä ja aiheesta käytyä tieteellistä väittelyä.
Koneen entinen pääomistaja ja toimitusjohtaja Pekka Herlin ja hänen poikansa Antti Herlin salasivat testamenttijärjestelyllä tietoja perheyhtiön hallinnasta, jonka seurauksena Kone jakautui kahteen osaan, hissejä ja liukuportaita valmistavaan Koneeseen, jonka äänivalta jäi Antti Herlinille, sekä Cargoteciin, jonka omistajiksi nousivat Ilkka Herlinin lisäksi hänen sisaruksensa Ilona Herlin ja Niklas Herlin (k. 2017). Cargotec on osa entistä Partekia, jonka Kone osti.
Arvopaperi-lehden tekemän Pörssirikkaat-selvityksen mukaan Ilkka Herlin oli vuonna 2022 Suomen toiseksi varakkain henkilö pörssiomaisuudella mitaten. Hänen omistamiensa osakkaiden arvo oli tuolloin noin 1,2 miljardia euroa. Muista Herlineistä Antti oli selvityksen ensimmäisellä sijalla, Heikki kolmannella ja Ilona neljännellä sijalla.
Elämä ja ura > BSAG (Baltic Sea Action Group)

Herlin on Elävä Itämeri -säätiön eli Baltic Sea Action Groupin (BSAG) perustajajäsen ja hallituksen puheenjohtaja. BSAG on Herlinin 1990-luvun alusta jatkuneen Itämeri-työn kulminoituma. Säätiön tehtäväksi on perustamiskirjassa määritelty "edistää ihmisen ja luonnon hyvinvointia". Työn painopiste on keskittynyt vahvasti Itämeren ongelmiin. Säätiön perustivat Ilkka Herlin, Saara Kankaanrinta ja Anna Kotsalo-Mustonen vuonna 2007 ja se on merkitty säätiörekisteriin 3. maaliskuuta 2008.
Baltic Sea Action Summit (BSAS) on prosessi, jonka avulla BSAG-säätiö nopeuttaa Itämeren kannalta olennaisia pelastustoimia. Sen ensimmäinen näkyvä osuus oli Suomen tasavallan presidentin, pääministerin ja Baltic Sea Action Groupin (BSAG) yhteisaloite, BSAS-huippukokous Helsingissä 10. helmikuuta 2010. Herlin toimi huippukokouksen isäntänä yhdessä tasavallan presidentin ja pääministerin kanssa. Prosessi on jatkunut muun muassa Pietarissa 5.–6. huhtikuuta 2013 järjestetyssä huippukokouksessa. Prosessin päämääränä on yhdistää julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin toimijoiden voimavarat Itämeren hyväksi. Itämeren ympärysmaat ovat yhdessä sopineet toimintasuunnitelmasta Itämeren tilanteen korjaamiseksi. Suunnitelma on kirjoitettu HELCOMin Baltic Sea Action Planin muotoon. Konkreettisten toimenpiteiden aikaansaaminen vaatii korkeimman poliittisen tason sitoutumista, yritysten osallistumista ja tuotekehittelyä, virkamiesten osaamista, eri toimijoiden ja maiden yhteistyötä sekä rakentavaa, rohkeaa ja peräänantamatonta asioiden eteenpäin ajamista. Tähän tarkoitukseen BSAG-säätiö on luonut summit-prosessin sitoumuksineen.
Elämä ja ura > Q Power Oy ja Soilfood

Herlin on perustanut yrityksiä, joiden pohjalla on ajatus maailman muuttamiseen ja ilmastonmuutoksen torjumiseen. Q Power on perustettu vuonna 2019 ja yhtiö keskittyy  Power-to-X teknologioiden toimittamiseen. Yritys on patentoinut mikrobien toimintaan perustuvan teknologian synteettisen metaanin tuottamiseen. Soilfood on kiertotalousyhtiöä, jonka tavoitteena on korvata neitseellisiä raaka-aineita kierretyillä. Soilfood keskittyy erityisesti kierätyslannoitteisiin sekä teollisuuden kierrätysraaka-aineisiin.
Elämä ja ura > Luottamustoimia

Herlin on Tampereen yliopiston hallituksen puheenjohtaja. Hän on myös muun muassa Suomi-Kiina kauppayhdistyksen puheenjohtaja.lähde?
Yksityiselämä

Herlin avioitui Saara Kankaanrinnan kanssa vuonna 2009. Heillä on kolme lasta. Pariskunnalla on myös Paraisilla Kuitian/Qvidjan kartanolinna eli Suomen vanhin kartano, sekä Tammisaaressa luomumaatila, joita he ovat sitoutuneet kehittämään ravinteiden kierrätyksen ja hiiltä sitovan maatalouden pilottitilaksi. Herlinillä on edellisestä avioliitostaan kaksi poikaa.lähde?
Herlin omistaa Wipunen varainhallinta Oy:n kautta myös useita hevosia joko yksin tai Pekka Korven Star Racingin kanssa.
Herlin on Keskustan jäsen, lähde? ja hän tuki Keskustaa vuoden 2011 eduskuntavaaleissa 10 000 eurolla.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Herlin, Ilkka 375 humanistia -sivusto 21.8.2015, Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
Baltic Sea Action Group
Jelizaveta Krivošlykova

| Jelizaveta Krivošlykova> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2001
Kansalaisuus:   Venäjä
Kyokushin-ottelija
Aktiivisena:  2015–
Pituus:  177 cm
Paino:  65 kg
Painoluokka:  keskisarja
Vyöarvo:  1. kyu
| Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten kyokushin.European Open  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten kyokushin.European Open  | Mitalit> Maa:   Venäjä.Naisten kyokushin.European Open  | Maa:   Venäjä> Naisten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Minsk 2019 | avoin |  |
| Venäjän Cup  | Venäjän Cup  | Venäjän Cup  |  |
|  Hopeaa | Moskova 2019 | -65 kg |  |
| All-Russian  | All-Russian  | All-Russian  |  |
|  Kultaa | Pietari 2019 | +65 kg |  |
Nuorten kyokushin
| Venäjän mestaruuskilpailut  | Venäjän mestaruuskilpailut  | Venäjän mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | 2015 | -55 kg |  |
Jelizaveta Krivošlykova (ven. Елизавета Кривошлыкова, s. 2001) on venäläinen karateka. Hän saavutti Kyokushinin EM-hopeaa 2019.
Kilpaura

Krivošlykova saavutti huhtikuussa 2015 nuorten tasolla Venäjän mestaruuden 14–15-vuotiaiden sarjassa. Hän voitti alle 55-kiloisten sarjan loppuottelussa Polina Basharovan tuomariäänin.
Kilpaura > EM-hopeaa (2019)

Maaliskuussa 2019 Krivošlykova saavutti hopeaa Venäjän Cupin keskisarjassa hävittyään loppuottelussa Julija Grigorjevalle. Lokakuussa Krivošlykova saavutti All-Russian turnausmestaruuden voitettuaan loppuottelussa Jekaterina Štšerbakovan. Joulukuussa hän sitä vastoin saavutti avoimensarjan EM-hopeaa Valko-Venäjällä hävittyään tällä loppuottelussa maanaiselleen Štšerbakovalle. Hän muun muassa pudotti turnauksen ensimmäisellä kierroksella raskaansarjan Euroopan-mestarin Maria Jaskon.