stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henry James Carr

Henry James Carr marraskuussa 1913
Henry James Carr (16. elokuuta 1849 Pembroke, New Hampshire – 21. toukokuuta 1929 Scranton, Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen kirjastonhoitaja. Hän toimi American Library Associationin puheenjohtajana vuosina 1900–1901.
Carr syntyi 16. elokuuta 1849 Pembrokessa, New Hampshiressa. 16-vuotiaana hän muutti perheineen Grand Rapidsiin Michiganiin, jossa Carr työskenteli kirjanpitäjänä ja kassanhoitajana vuodesta 1866 vuoteen 1878 jolloin hän aloitti oikeustieteen opinnot Michiganin yliopistossa. Samoihin aikoihn Carr ilmoittautui bibliografian ja kirjastotieteen kursseille, joita piti yliopiston kirjastonhoitaja Raymond C. Davis. Vuonna 1879 Carr sai lakimiehenoikeudet Kentin piirikunnassa, mutta ei harjoittanut koskaan lakimiehen ammattia.
Carr jatkoi työtään kirjanpitäjänä kunnes hän pääsi vuonna 1886 kirjastonhoitajaksi Grand Rapidsin julkiseen kirjastoon. Neljä vuotta myöhemmin hänet värvättiin luomaan uusi julkinen kirjasto Missourin Saint Josephiin. Carr työskenteli siellä vuoden kunnes hän muutti vuonna 1891 Scrantoniin Pennsylvaniaan. Siellä hän toimi Albright Memorial Library -kirjaston pääjohtajana ja kirjastonhoitajana kuolemaansa saakka.
Carr oli American Library Associationin jäsen viisikymmentä vuotta ja sen puheenjohtaja vuosina 1900–1901. Hän toimi myös yhdistyksen rahastonhoitajana vuosina 1886–1893, varapuheenjohtajana vuosina 1895–1896 sekä sihteerinä vuosina 1898–1900. Carr kuoli 21. toukokuuta 1929 Scrantonissa, Pennsylvaniassa.
Hana Mazi Jamnik

Hana Mazi Jamnik nuorten talviolympialaisissa 2020.
Hana Mazi Jamnik (8. joulukuuta 2002 – 11. elokuuta 2022) oli slovenialainen maastohiihtäjä. Hän osallistui vuoden 2020 nuorten talviolympialaisiin ja kilpaili siellä kahdessa lajissa. Tyttöjen sprinttihiihtoon hänet oli ilmoitettu, mutta sen hän jätti väliin.
Kuolema

Jamnik kuoli 11. elokuuta 2022 jäätyään kuorma-auton alle Strandissa Norjassa.
Käännös suomeksi
Tilinpäätös

Tilinpäätös on päättyneeltä tilikaudelta laadittava tilinpäätöslaskelmien ja muiden tilinpäätösasiakirjojen kokonaisuus, jolla selvitetään yrityksen tai muun talousyksikön toiminnan taloudellinen tulos tilikaudelta sekä taloudellinen asema tilinpäätöspäivänä.
Tilinpäätöksen sisällöstä ja sen laatimisessa noudatettavista periaatteista säädetään kirjanpitolaissa ja -asetuksessa. Tilinpäätöksen laatimista ohjaa lisäksi hyvä kirjanpitotapa, jonka keskeisin lähde tilinpäätöksen näkökulmasta ovat Kirjan­pito­lauta­kunnan yleisohjeet ja lausunnot. Osakeyhtiöiden tilinpäätöstä koskevia säännöksiä on lisäksi osakeyhtiölaissa.
Sananmukaisesti tilinpäätös tarkoittaa tilien päättämistä tai tilikirjan päättämistä (ruotsiksi bokslut). Tilinpäätöksen englanninkielinen termi on financial statements tai financial reports.[lähde? ]
Tilinpäätöksen sisältö kirjanpitolain mukaan

Kirjanpitolain mukaan tilikaudelta on laadittava tilinpäätös, joka sisältää:
tuloksen muodostumista kuvaavan tuloslaskelman
tilinpäätöspäivän taloudellista asemaa kuvaavan taseen
varojen hankintaa ja niiden käyttöä selvittävän rahoituslaskelman
tuloslaskelman, taseen ja rahoituslaskelman liitteenä olevat tiedot (liitetiedot)
toimintakertomuksen
Kustakin taseen, tuloslaskelman ja rahoituslaskelman erästä on esitettävä vastaava tieto viimeistä edelliseltä tilikaudelta (vertailutieto). Jos tuloslaskelman tai taseen erittelyä on muutettu, on vertailutietoa mahdollisuuksien mukaan oikaistava.
Tilinpäätökseen kuuluvien ja siihen liitettyjen asiakirjojen on oltava selkeitä ja niiden on muodostettava yhtenäinen kokonaisuus.
Tilikauden tuloksen laskenta ja varojen ja velkojen arvostus

Tilinpäätöksessä laadittavan tuloslaskelman ja taseen perusteena on kirjanpito ja sen tilinpäätöspäivänä osoittamat tuotto- ja kulutilien sekä tasetilien saldot. Jotta tilikauden tulos laskettaisiin ja taseen varat ja velat arvostettaisiin eri talousyksiköissä yhdenmukaisilla perusteilla, sisältyy kirjanpitolakiin periaatteet tuloksen laskennalle ja tase-erien arvostukselle.
Tilikauden tuloksen laskenta ja varojen ja velkojen arvostus > Tuloksen laskenta

Menon kirjaamisperusteena tilikaudella on tuotannontekijän vastaanottaminen ja tulon kirjaamisperusteena suoritteen luovuttaminen (suoriteperuste). Tilikauden tulot kirjataan tilinpäätöksessä tuotoiksi tuloslaskelmaan. Tuotoista vähennetään kuluina ne menot, joista ei todennäköisesti enää kerry niitä vastaavaa tuloa, samoin kuin menetykset. Muut menot saadaan aktivoida sen mukaan, kuin kirjanpitolain varojen arvostusperiaatteissa säädetään.
Kirjanpitolain tuloslaskennan periaate perustuu Martti Saarion vuonna 1945 väitöskirjassaan esittämään meno-tulo -teoriaan. Lähtökohtana tilinpäätöksessä on menojen kirjaaminen tulojen kohdalle (matching). Suurin osa tilikauden menoista on niin lyhytvaikutteisia, että ne voidaan kirjata sellaisenaan tilikauden kuluiksi. Pitkävaikutteisempien menojen kohdalla on laskettava, kuinka suuri osa menoista on tarvittu tilikauden tuottojen aikaansaamiseksi ja kuinka suuri osa on sellaisia, että ne kerryttävät tuloja myös tulevilla tilikausilla. Tulevaisuudessa tuottoja synnyttävät menot kirjataan taseeseen aktiivoiksi. Merkittävimmät menojen aktiivat ovat investointimenojen aktiivoita eli käyttöomaisuutta (rakennukset, koneet ja kalusto jne.) ja vaihto-omaisuutta (varastoja).
Saarion meno-tulo -teoria luetaan ns. dynaamisiin tilinpäätösteorioihin ja se korostaa tuloslaskelman merkitystä toisin, kuin ns. taseyhtälöteoriat, jotka korostavat taseen merkitystä tilinpäätöksessä. Pörssiyhtiöiden konsernitilinpäätökset laaditaan IFRS-standardin mukaan, jossa lähtökohtana on lähinnä taseyhtälöteoria.
Tilikauden tuloksen laskenta ja varojen ja velkojen arvostus > Taseen varojen ja velkojen arvostus

Kirjanpitolain mukaan taseeseen merkitään:
Saamiset nimellisarvoon, kuitenkin enintään todennäköiseen arvoon
Rahoitusomaisuuteen kuuluvat arvopaperit ja muut sellaiset rahoitusvarat hankintamenon suuruisina tai, jos niiden todennäköinen käypä markkinahinta tilinpäätöspäivänä on sitä alempi, tämän määräisinä
Tilikauden päättyessä jäljellä olevan vaihto-omaisuuden hankintameno aktivoidaan. Jos vaihto-omaisuuden todennäköinen hankintameno tai luovutushinta on tilikauden päättyessä hankintamenoa pienempi, on erotus kuitenkin kirjattava kuluksi
Käyttöomaisuuden hankintameno poistetaan merkitsemällä se suunnitelman mukaan kuluksi kullekin tilikaudelle hyödykkeen vaikutusaikana (suunnitelmapoistot). Tilikaudelle kuuluvalla poistolla vähennetty jäännös hankintamenosta merkitään taseen pysyviin vastaaviin (aktivointi)
Jos pysyviin vastaaviin kuuluvan hyödykkeen tai sijoituksen todennäköisesti tulevaisuudessa kerryttämän tulon arvioidaan olevan pysyvästi vielä poistamatonta hankintamenoa pienempi, erotus on kirjattava arvonalennuksena kuluksi
Velat kirjataan nimellisarvoon tai, jos velka on indeksiin taikka muuhun vertailuperusteeseen sidottu, muuttuneen vertailuperusteen mukaiseen nimellisarvoa korkeampaan arvoon.
Kirjanpitolaissa taseen arvostussäännöt perustuvat varovaisuuden periaatteelle. Varat arvostetaan enintään todennäköiseen arvoon ja velat nimellisarvoon tai tilanteen niin vaatiessa nimellisarvoa korkeampaan arvoon. Arvojen erot kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan.
Kirjanpitolain yleiset tilinpäätösperiaatteet

Kirjanpitolakiin kirjatut tilinpäätösperiaatteet on tarkoitettu yleisellä tasolla ohjaamaan tilinpäätösten laatimista. Periaatteet kuuluvat yhdenmukaisen hyvän kirjanpitotavan lähteisiin.
Kirjanpitolain yleiset tilinpäätösperiaatteet > Tilinpäätösperiaatteet

Tilinpäätöksen antama oikea ja riittävä kuva
Tilinpäätöksen tulee antaa oikea ja riittävä kuva toiminnan tuloksesta ja kirjanpitovelvollisen taloudellisesta asemasta.
Olennaisuus
Tilinpäätöksessä esitettävä seikka on olennainen silloin, kun sen pois jättämisen tai väärin ilmoittamisen voidaan kohtuullisesti odottaa vaikuttavan päätöksiin, joita tiedon käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella.
Muut yleiset tilinpäätösperiaatteet:
oletus kirjanpitovelvollisen toiminnan jatkuvuudesta
johdonmukaisuus laatimisperiaatteiden ja -menetelmien soveltamisessa tilikaudesta toiseen
huomion kiinnittäminen liiketapahtumien tosiasialliseen sisältöön eikä yksinomaan niiden oikeudelliseen muotoon (sisältöpainotteisuus)
tilikauden tuloksesta riippumaton varovaisuus
tilinavauksen perustuminen edellisen tilikauden päättäneeseen taseeseen
tilikaudelle kuuluvien tuottojen ja kulujen huomioon ottaminen riippumatta niihin perustuvien maksujen suorituspäivästä (suoriteperuste)
kunkin hyödykkeen ja muun tase-eriin merkittävän erän erillisarvostus
taseessa vastaaviin ja vastattaviin kuuluvien erien ja tuloslaskelmassa tuottojen ja kulujen esittäminen täydestä määrästään niitä toisistaan vähentämättä, jollei yhdisteleminen ole tarpeen oikean ja riittävän kuvan antamiseksi (netottamiskielto).
Rahoituslaskelma

Tilinpäätökseen kuuluvassa rahoituslaskelmassa esitetään liiketoiminnan rahavirta, investointien rahavirrat ja rahoituksen rahavirrat. Rahoituslaskelma osoittaa, kuinka paljon kirjanpitovelvollisen liiketoiminnan ja investointien nettorahavirta on ylijäämäinen tai alijäämäinen sekä miten alijäämäinen rahavirta on katettu tai ylijäämäinen rahavirta käytetty rahoitusaseman muuttamiseen. Kirjanpitolain ja -asetuksen edellyttämä rahoituslaskelma on maksuperusteinen kassavirtalaskelma (ei suoriteperusteinen pääomavirtalaskelma). Kirjanpitolautakunta on antanut yleisohjeen rahoituslaskelman laatimisesta, joka sisältää rahoituslaskelmien kaavat. Rahoituslaskelma voidaan laatia tuloslaskelman ja taseen perusteella korjaamalla suoriteperusteiset luvut maksuperusteisiksi. Vaihtoehtoinen tapa on pitää kassavirtakirjanpitoa ja laatia rahoituslaskelma sen perusteella.
Tilinpäätöksen liitetiedot

Tilinpäätöksen liitetietojen tarkoituksena on täydentää tilinpäätöslaskelmien tilinpäätösinformaatiota oikean ja riittävän kuvan antamiseksi kirjanpitovelvollisen tuloksesta, taloudellisesta asemasta ja rahoituksesta sekä toiminnasta.
Liitetiedot voidaan ryhmitellä seuraavasti:
Tilinpäätöksen laatimisperiaatteita ja esittämistapaa koskevat liitetiedot
Tuloslaskelmaa ja tasetta koskevat liitetiedot
Vakuuksia, vastuusitoumuksia ja taseen ulkopuolisia järjestelyjä koskevat liitetiedot
Liitetiedot rahoitusvälineiden ja eräiden omaisuuserien käypään arvoon merkitsemisestä
Tuloveroja koskevat liitetiedot
Omistukset muissa yrityksissä
Henkilöstöä, tilintarkastajan palkkioita ja lähipiiriliiketoimia koskevat liitetiedot.
Tilinpäätöksen liitetietovaatimukset on esitetty kirjanpitoasetuksessa (luku 2 § 2-10).
Toimintakertomus

Toimintakertomus on osa tilinpäätöstä. Kirjanpitolain mukaan toimintakertomuksessa on kuvattava kirjanpitovelvollisen toiminnan kehittymistä ja tuloksellisuutta, taloudellista tilannetta sekä merkittävimpiä riskejä ja epävarmuustekijöitä. Lisäksi toimintakertomukseen on sisällytettävä seuraavat tiedot:
taloudellista asemaa ja tulosta koskevat tunnusluvut
henkilöstöä ja ympäristötekijöitä koskevat tunnusluvut
tilikauden ja sen jälkeiset olennaiset tapahtumat
arvio todennäköisestä tulevasta kehityksestä
selvitys tutkimus- ja kehitystoiminnan laajuudesta.
Kirjanpitolautakunta on antanut yleisohjeen toimintakertomuksen laatimisesta.
Konsernitilinpäätös

Konserni on kahden tai useamman yrityksen tai muun talousyksikön muodostama, keskinäisiin omistussuhteisiin perustuva kokonaisuus, jossa emoyhteisöllä on yksin tai yhdessä muiden samaan konserniin kuuluvien yhteisöjen kanssa määräysvalta yhdessä tai useassa muussa yhteisössä. Tytäryhteisöllä tarkoitetaan konsernissa yhteisöä, jossa emoyhteisöllä on omistukseen perustuen (vähintään 50 % omistusosuus) tai muulla tavalla määräysvalta. Osakkuusyhteisöllä tarkoitetaan yhteisöä, josta emoyhteisö omistaa vähintään 20 % ja enintään 50 %. Suuryritykset ovat tyypillisesti konserneja samoin kaupunkikunnat ja suurimmat kuntayhtymät.
Emoyritys on velvollinen laatimaan ja sisällyttämään tilinpäätökseensä konsernitilinpäätöksen, jos se on osakeyhtiö tai osuuskunta ja muodostaa tytäryhteisöjensä kanssa edellä kuvatulla tavalla konsernin. Kirjanpitolaissa laatimisvelvollisuus on rajoitettu suuryrityksiin. Kuntalain 114 §:n mukaan: Kunnan, joka tytäryhteisöineen muodostaa kuntakonsernin, tulee laatia ja sisällyttää tilinpäätökseensä konsernitilinpäätös.
Konsernitilinpäätöksestä, sen laadinnan periaatteista ja sisällöstä on Wikipediassa erillinen artikkeli Konsernitilinpäätös.
Kunnan ja kuntayhtymän tilinpäätös

Kunnissa ja kuntayhtymissä kirjanpitolaki ja -asetus ovat olleet kirjanpidon ja tilinpäätöksen laatimisen perusteena vuodesta 1996 lähtien. Tilinpäätöstä koskevia säännöksiä on myös kuntalaissa (§ 112 – 116). Kirjanpitolautakunnan kuntajaoston tehtävänä on antaa ohjeita ja lausuntoja kirjanpitolain ja asetuksen soveltamisesta kunnan kirjanpidossa ja tilinpäätöksessä.
Kuntajaosto on antanut yleisohjeen kunnan ja kuntayhtymän tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laatimisesta, erilliset yleisohjeet tuloslaskelman, taseen, rahoituslaskelman ja tilinpäätöksen liitetietojen laatimisesta, konsernitilinpäätösohjeen sekä yleisohjeen suunnitelman mukaisista poistoista ja yleisohjeen ympäristöasioiden kirjaamisesta ja esittämisestä kunnan ja kuntayhtymän tilinpäätöksessä.
Kunnat ja kuntayhtymät laativat kirjanpitolain edellyttämän täydellisen tilinpäätöksen, johon sisältyvät:
tuloslaskelma, tase ja rahoituslaskelma
tilinpäätöksen liitetiedot
toimintakertomus.
Kaupunkikunnista ja suurimmista kuntayhtymistä useimmat laativat lisäksi konsernitilinpäätöksen.
Kirjanpitolain poikkeussäännökset täydellisen tilinpäätöksen laatimisvelvollisuudesta

Kirjanpitolaissa yritykset on tilinpäätöksen laatimisvelvollisuuden laajuuden perusteella jaettu kolmeen luokkaan:
Suuryrityksiä ovat yritykset, joilla tase on vähintään 20 milj. euroa, liikevaihto 40 milj. euroa ja henkilöstöä vähintään 250.
Pienyrityksiä ovat yritykset, joilla tase on alle 6,0 miljoonaa euroa, liikevaihto 12,0 milj. euroa ja henkilöstöä keskimäärin enintään 50 henkilöä.
Yritys on mikroyritys, mikäli seuraavista raja-arvioista korkeintaan yksi ylittyy: tase 0,35 milj. euroa, liikevaihto 0,70 milj. euroa ja työntekijöiden keskimääräinen lukumäärä enintään 10.
Lisäksi on määritelty pienkonsernit, joilla konserniyritysten yhteenlaskettujen lukujen perusteella ylittyy enintään yksi pienyrityksen rajoista.
Rahoituslaskelman laatimisvelvollisuus koskee ainoastaan suuryrityksiä.
Toimintakertomusta ei edellytetä mikro- ja pienyrityksiltä. Niiden liitetiedoissa tulee kuitenkin esittää kirjanpitolain mukaan toimintakertomuksessa vaadittuja tietoja, jos se on tarpeen oikean ja riittävän kuvan antamiseksi.
Pienkonsernit on vapautettu konsernitilinpäätöksen laatimisesta.
Tilinpäätöksen julkisuus

Tilinpäätös on julkinen sen jälkeen, kun yhteisön hallitus on sen käsitellyt. Osakeyhtiöt, osuuskunnat, yhdistykset ja säätiöt ovat velvollisia julkistamaan tilinpäätöksensä lähettämällä siitä jäljennöksen kaupparekisteriin Patentti- ja rekisterihallitukselle. Useat yritykset ja yhteisöt myös julkistavat tilinpäätöstietonsa internet-sivuillaan.
Tilinpäätöksen tarkastaminen

Yhteisön tilintarkastaja tarkastaa tilinpäätöksen. Tilintarkastajan tehtävänä on tarkastaa:
Onko tilinpäätös laadittu kirjanpitolain ja tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten ja määräysten mukaisesti ja
Antaako tilinpäätös kirjanpitolaissa tarkoitetulla tavalla oikeat ja riittävät tiedot yhteisön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta.
Hana Bobková

| Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Naisten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Naisten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Naisten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Tšekkoslovakia> Naisten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | joukkuekilpailu |  |
Hana Bobková (19. helmikuuta 1929 Praha – 2017) oli Tšekkoslovakiaa edustanut telinevoimistelija ja olympiamitalisti.
Bobková voitti joukkuekilpailusta olympiapronssia Helsingissä 1952. Hän kilpaili Helsingissä myös ottelussa ja sijoittui yhteisvoimistelussa kuudenneksi. Myöhemmin sukunimen Vláčilová ottanut Bobková kuoli vuonna 2017.
Aiheesta muualla

Hana Bobková Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Henry Huntly Haight

Henry Huntly Haight
Henry Huntly Haight (20. toukokuuta 1825 – 2. syyskuuta 1878) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hän syntyi Rochesterissa, valmistui Yalen yliopistosta ja oli varsinaiselta ammatiltaan lakimies. Hän toimi Kalifornian osavaltion järjestyksessä kymmenentenä kuvernöörinä vuosina 1867–1871.
Haight kuoli San Franciscossa 53-vuotiaana ja tuli haudatuksi Oaklandin Mountain View Cemeteryyn. Vastoin yleistä väärinkäsitystä, San Franciscon Haight Streetia ei nimetty hänen, vaan hänen setänsä mukaan.
Gwynedd

| Gwynedd |
| --- | --- |
 Gwyneddin rannikkoa, Dinas Dinllen rautakautinen linnoitus
 Alueen sijainti Walesissa
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Maa:  Wales
Preserved county:  Gwynedd
Perustettu:  1996
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Caernarfon
Pinta-ala:  2 534,94 km²
Väkiluku (2015):  122 864
 – väestötiheys:  44,7 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  GB-GWN
 – NUTS:  UKL12
 
Hallintoalueen internetsivut
Gwynedd on kreivikunta ja yksi Walesin hallintoalueista. Se sijaitsee maan luoteisosassa Irlanninmeren rannalla ja sen pääkaupunkina toimii Caernarfon. Hallintoalueella on arviolta 122 864 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 2 534,94 neliökilometriä.
Gwyneddin seremoniallinen kreivikunta (preserved county) käsittää myös Angleseyn saaren. Alue on saanut nimensä muinaiselta Gwyneddin kuningaskunnalta, ja kulttuuris-historiallisessa merkityksessä nimeä voidaankin käyttää laajemmasta alueesta, joka käsittää suuren osan Pohjois-Walesista. Valtaosa Gwyneddin asukkaista on kymrinkielisiä.
Kuvia

Tal-y-llynjärvi
Blaenau Ffestiniogin rautatieasema
Snowdonin vuoristorautatie
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gwynedd Wikimedia Commonsissa
Hallintoalueen internetsivut
Walesin hallintoalueet
Anglesey
Blaenau Gwent
Bridgend
Caerphilly
Cardiff
Carmarthenshire
Ceredigion
Conwy
Denbighshire
Flintshire
Gwynedd
Merthyr Tydfil
Monmouthshire
Neath Port Talbot
Newport
Pembrokeshire
Powys
Rhondda Cynon Taf
Swansea
Torfaen
Vale of Glamorgan
Wrexham
Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation

| Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation Witchmaster & Adorior |
| --- | --- | --- |

Split-albumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Tyylilaji: death metal black metal
 Kesto: 24.29
 Levy-yhtiö: Agonia Records
Adoriorin muut julkaisut
| Like Cutting the Sleeping 1998 | Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation 2004 | Author of Incest 2005 |
Witchmasterin muut julkaisut
| Sex, Drugs & Satan 2003 | Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation 2004 | Witchmaster 2004 |
Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation on brittiläisen Adoriorin ja puolalaisen Witchmasterin split-albumi, joka on julkaistu vuonna 2004. Levy on rajattu 666:n käsin numeroituun painokseen, jotka on julkaistu ainoastaan 12″ vinyylinä.
Witchmasterin puoli on tahallisesti jätetty raa’aksi versioksi, jossa on vääristynyt äänenlaatu.
Kappalelista

Adorior
Ritualized Combat – 4.38
Vitriolic Megalomaniac – 8.08
Witchmaster
Blood Bondage Flagellation – 2.10
Masochistic Devil Worship – 1.54
Necroslaughter – 2.05
Deathfetish – 2.14
Goathorn Witchfuck – 3.20
Aiheesta muualla

Hater Of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation
Albumi Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Witchmaster
| Bastis • Reyash • Kali • BastiInferno • Shymon • Vitold • Necrosodom • Necrolucas |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Violence & Blasphemy • Masochistic Devil Worship • Witchmaster • Trücizna • Antichristus Ex Utero • Kaźń
EP:t:  Sex Drugs and Natural Selection • Śmierć
Kokoelmat:  Sex, Drugs & Satan • No Peace At All - Thrash Ör Die!
Split-albumit:  Hater of Fucking Humans / Blood Bondage Flagellation
Demot:  Thrash Ör Die! • No Peace At All • Satanik Metal
Katso myös:  Profanum • Christ Agony • Anima Damnata • Behemoth • Spinal Cord • Supreme Lord
Hana Mandlíková

| Hana Mandlíková |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. helmikuuta 1962  Praha 
Tennispelaaja
Pituus:  173  cm
Paino:  60 kg
Kätisyys:  oikeakätisyys
Ammattilaisena:  1978–1990
Palkintorahat:  3 340 959 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  
Voitot/tappiot:  565–194
Nelinpeli
Paras sijoitus:  7  (21. joulukuuta 1986)
Voitot/tappiot:  294–118
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Hana Mandlíková (s. 19. helmikuuta 1962) on tšekkiläis-australialainen tennispelaaja.
Mandlíková syntyi Prahassa ja oli jo tunnettu lapsipelaaja. Hän voitti uransa aikana neljä Grand Slam -turnausta: Australian avoimen (1980, 1987), Ranskan avoimen (1981) ja Yhdysvaltain avoimen (1985). Hän eteni Wimbledon-finaaliin vuosina 1981 (hävisi Chris Evertille) ja 1986 (hävisi Martina Navrátiloválle).
Mandlíková sai Australian kansalaisuuden vuonna 1988 ja vetäytyi peliuraltaan 1990. Hän on kuitenkin jatkanut valmentajana muun muassa Jana Novotnálle. Hänet kelpuutettiin International Tennis Hall of Fameen vuonna 1994.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hana Mandlíková Wikimedia Commonsissa
1 2  Modèle [[Modèle:Lien web|Malline:Lien web]] : parametri  url  puuttuu. WTA:n kotisivutUrl . Tieto on haettu Wikidatasta.
Hannes Mäkinen

Hannes Mäkinen (12. marraskuuta 1901 Riihimäki – 5. marraskuuta 1938 Sevvostlager, Neuvostoliitto) oli suomalainen vasemmistopoliitikko, joka toimi 1930-luvulla Neuvostoliitossa Suomen kommunistisen puolueen (SKP) johtotehtävissä ja vuosina 1935–1937 puolueen puheenjohtajana. Myös Kominternissa aktiivisesti vaikuttanut Mäkinen käytti puoluetyössä salanimeä ”Matti Stein”.