Portugali
Talous

Vuonna 2013 ostovoimakorjattu bruttokansantuote henkeä kohden oli 22 900 Yhdysvaltain dollaria. Maa hyväksyttiin Euroopan talous- ja rahaliittoon vuonna 1998, ja se otti euron käyttöön yhtenä ensimmäisistä valtioista vuonna 2002. Sitä ennen oli käytössä escudo, joka jakautui sataan centavoon.
Talouskasvu kääntyi positiiviseksi 2010, mutta laski uudelleen 2011–2013 ja oli vuonna 2013 -1,8 prosenttia. Portugali on yhä läntisen Euroopan köyhimpiä maita. Alueelliset erot ovat merkittäviä: esimerkiksi Alentejon alue Etelä-Portugalissa on huomattavasti köyhempi ja teollistumattomampi kuin maan suuret kaupungit, joiden elintaso on lähellä eurooppalaista keskitasoa. Harmaan talouden on arvioitu olevan jopa 20–25 prosenttia virallisesta bruttokansantuotteesta.
Kaivokset ja teollisuus työllistävät vajaan kolmanneksen (28,5 prosenttia, 2009) väestöstä ja tuovat 22,2 prosenttia (2013) bruttokansantuotteesta. Työvoima on halpaa muihin Euroopan maihin verrattuna, mutta halpatuotanto, muun muassa perinteinen tekstiiliteollisuus, on silti siirtynyt vielä halvemman työvoiman maihin muun muassa Aasiaan. Maatalous työllistää kuudenneksen väestöstä, mutta sen tuottavuus on heikkoa. Tärkeimmät maatalouden vientituotteet ovat viini ja kalajalosteet. Portugali on merkittävä korkin tuottaja. Myös kahdeksan prosenttia väestöstä työllistävällä matkailulla on tärkeä osa maan taloudessa. Matkailun osuus bruttokansantuotteesta oli vuonna 2011 yli 11 prosenttia.
Portugalissa kävi vuonna 2007 24 miljoonaa ulkomaista matkailijaa. Matkailu keskittyy paljon Algarven seudulle.
Työttömyysaste vuonna 2013 oli 16,8 prosenttia. Vuonna 2010 Yhdistyneet kansakunnat antoivat inhimillisen kehityksen indeksissä Portugalin inhimillisen kehityksen arvoksi 0,795, jonka se määrittelee erittäin korkeaksi.
Valtiotalouden alijäämä vuonna 2010 oli 9,2 prosenttia, mikä ylittää huomattavasti EU:n asettaman kolmen prosentin rajan. Keväällä 2011 hallitus sopi Euroopan komission, Euroopan keskuspankin ja IMF:n kanssa kolmevuotisesta 78 miljardin euron paketista, jonka mukaan Portugali sitoutuu yksityistämään valtionyhtiöitä ja uudistamaan työmarkkinoiden pelisääntöjä ja niitä koskevaa lainsäädäntöään. Vuonna 2013 alijäämä oli 5,1 prosenttia. Vuonna 2017 valtiontalouden alijäämä oli pienentynyt ja valtionvelka suhteessa bruttokansantuotteeseen oli 126 prosenttia.
Portugalin talous on kääntynyt kriisin jälkeen taas nousuun. Talouden kasvu oli 3,5 prosenttia vuonna 2017 ja 2,4 prosenttia Vuonna 2018. Työttömyysaste oli 6,4 prosenttia heinäkuussa 2019.
Portugalin tärkeimpiä kauppakumppaneita ovat Espanja, Saksa, Iso-Britannia ja Ranska. Tärkeimpiä vientituotteita ovat maataloustuotteet (elintarvikkeet, viini, nahka), puunjalostuostuotteet ja korkki, öljy- ja kemianteollisuuden tuotteet sekä vaatteet ja jalkineet. Merkittävimmät luonnonvarat ovat korkki, rautamalmi, volframi ja muut mineraalit, marmori ja kala.
Portugalin energiankulutus on noin 60-prosenttisesti tuontienergian varassa. Sen omat kivihiilikaivokset suljettiin 1994. Maa ostaa maakaasua Algeriasta vuonna 1996 valmistunutta kaasuputkea pitkin. Öljyä on etsitty Portugalin merialueilta pitkään, ja maalla on kaksi omaa jalostamoa, mutta ne ovat tuontiraaka-aineen varassa. Vuonna 2001 vesivoimalla tuotettiin 31 prosenttia Portugalin sähköntuotannosta. Maassa ei ole ydinvoimaloita. 2000-luvulla Portugali on panostanut uusiutuvan energian käyttöön, etenkin tuuli- ja vesivoimaan, mutta jossain määrin myös aurinko- ja aaltoenergiaan.