stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
PHP
Historia

Vuonna 1994 tanskalais-grönlantilainen Rasmus Lerdorf kirjoitti pienen kokoelman C-kielisiä CGI-skriptejä nimellä Personal Home Page Tools. Lerdorf julkisti työkalut GPL-lisenssillä 8. kesäkuuta 1995 nimellä PHP/FI (Personal Home Page / Forms Interpreter).
PHP/FI 2.0 julkaistiin marraskuussa 1997, ja sillä oli useita tuhansia käyttäjiä ympäri maailmaa. Ohjelma oli asennettu noin 50 000:een domainiin (yksi prosentti kaikista internetin domaineista) ja useat ihmiset osallistuivat sen kehittämiseen. Projekti oli yhä Rasmus Lerdorfin päävastuulla.
Andi Gutmans ja Zeev Suraski totesivat PHP/FI 2.0:n riittämättömäksi internet-kauppasovelluksen tarpeisiin. He kirjoittivat lähes koko lähdekoodin alusta asti uudelleen ja julkaisivat sen kesäkuussa 1998 nimellä PHP 3. Lyhenteen uudeksi merkitykseksi valittiin rekursiivinen PHP: Hypertext Preprocessor.
Talvella 1998 Gutmans ja Suraski aloittivat PHP:n ytimen uudelleen kirjoittamisen. Heidän tavoitteenaan oli ydin, joka tukisi kolmansien osapuolten ohjelmointirajapintoja. Uusi ydin julkaistiin vuonna 1999 nimellä Zend Engine (yhdistelmä nimistä Zeev ja Andi) ja maaliskuussa 2000 julkaistu PHP 4 käyttää sitä ytimenään.
PHP 5 julkaistiin heinäkuussa 2004. Sen ytimenä on Zend Engine II, joka muun muassa tukee olio-ohjelmointia ja sisältää sisäänrakennetun tietokantamoottorin (SQLite). PHP 4:n virallinen tuki päättyi 8. elokuuta 2008.
PHP:n versio 7.4.11 julkaistiin 1. lokakuuta 2020. PHP 8:n julkaisuehdokas on julkaistu testattavaksi 1. lokakuuta 2020.
Syntaksi

PHP:tä käytetään yleisimmin[lähde? ] HTML-sivuihin upotettuna. PHP-koodin aloitus- ja lopetustunnisteet ovat <?php ja ?>. Tulostamiseen voi käyttää aloitustunnistetta <?=.
<html>
<head>
  <title>PHP-testi</title>
</head>
<body>
  <p><?php echo 'Hei maailma!'; ?></p>
  <p><?= 'Hei taas!' ?></p>
</body>
</html>
Kun sivujen käyttäjän selain lähettää pyynnön yllä olevasta sivusta, palvelin käyttää koodin PHP-tulkilla. Tulkki ei käsittele mitään tekstiä, joka on aloitus- ja lopetustunnisteiden ulkopuolella. Se palauttaa valmiin sivun palvelimelle, joka lähettää sen edelleen selaimelle.
<html>
<head>
  <title>PHP-testi</title>
</head>
<body>
  <p>Hei maailma!</p>
  <p>Hei taas!</p>
</body>
</html>
Syntaksi > Koodiesimerkkejä

Tekstin tulostaminen:
<?php
// Molemmat rivit tulostavat saman tekstin
echo 'Huomenta, wikipedistit!';
print 'Huomenta, wikipedistit!';
?>
Tiedoston lukeminen:
<?php
$file = fopen('tiedosto.txt', 'r');
$content = fgets($file);
fclose($file);
?>
Tiedostoon kirjoittaminen:
<?php
$file = fopen('tiedosto.txt', 'w');
$content = fgets($file);
fclose($file);
?>
Ehtolauseet:
<?php
if ($a > $b) {
  echo 'a on suurempi kuin b';
} elseif ($a < $b) {
  echo 'a on pienempi kuin b';
} else {
  echo 'a on yhtä suuri kuin b';
}
?>
Tulostuksen kuolettaminen:
<?php
die;
?>
Syntaksi > Muuttujat

PHP:n muuttujat ovat heikosti tyypitettyjä, eli ne voivat saada kontekstista riippuen minkä tahansa tyyppisen arvon. Datatyyppejä ovat totuusarvo (boolean), kokonaisluku (integer ~ int), liukuluku (float ~ double), merkkijono (string), taulukko tai matriisi (array), olio (object), ulkoinen resurssi (resource) ja tyhjä (null).
Muuttujia merkitään niiden nimeä edeltävällä dollarinmerkillä. Muuttujan nimessä voi olla kirjaimia, numeroita tai alaviivoja. Se ei saa kuitenkaan alkaa numerolla.
Oliot

PHP 4:ssä oli perustoiminnot luokkien ja olioiden käsittelyyn, mutta toiminto kirjoitettiin täysin uusiksi PHP 5:een. PHP 5:n olio-ominaisuuksissa on muun muassa julkisia (public), yksityisiä (private) ja suojattuja (protected) muuttujia ja funktioita, abstrakteja luokkia ja funktioita, luokkien periytyminen sekä poikkeusten käsittely.
Olion julkisia muuttujia voi lukea ja kirjoittaa vapaasti mikä tahansa ohjelman osa ja julkisia metodeja voi kutsua mistä tahansa ohjelman osasta. Yksityisiä metodeja voidatan lukea ja kirjoittaa vain luokan metodeista ja yksityisiä metodeja voi kutsua vain luokan metodit. Suojatut metodit ja muuttujat ovat julkisia alaluokille ja yksityisiä kaikille muille ohjelman osille. Luokka viittaa itseensä avainsanalla this.
Esimerkki:
<?php
class Piste {
  private $x;
  private $y;

  // Metodi, joka ajetaan, kun luokalle tehdään ilmentymä
  public function __constructor() {
    $this->x = 1;
    $this->y = 1;
  }

  public function set($x, $y) {
    $this->x = $x;
    $this->y = $y;
  }

  public function getX() {
    return $this->x;
  }

  public function getY() {
    return $this->y;
  }
}

$pisteA = new Piste(); // Tekee luokasta Piste ilmentymän pisteA
$pisteA->set(10, 40);  // Asettaa ilmentymän arvoiksi x = 10 ja y = 40
echo "Luokan pisteA x = {$pisteA->getX()} ja y = {$pisteA->getY()}";
?>
Abstraktilla luokalla on abstrakteja metodeja, jotka ovat tyhjiä. Abstraktia luokkaa voidaan käyttää, jos halutaan paljon luokkia, mutta halutaan, että ne ovat saman luokan alaluokkia ja että niissä on samannimiset metodit ja muuttujat. Abstraktille metodille tosin voi luoda alaluokkia ja niissä metodit voi määrittää.
Esimerkki:
<?php
abstract class Verotus {
  protected $alv;
  protected $kansa;

  public __construct($alv = 0) {
    $this->alv = $alv;
    $this->kansa = 1000;
  }

  public function get() {
    echo "ALV: {$this->alv}<br>";
    echo "Väkiluku: {$this->kansa}";
  }

  public abstract function set();
}

class KansaPoistuu extends Verotus {
  public function set() {
    // Määritetään Verotus-luokasta perityille muuttujille uudet arvot
    $this->alv++;
    $this->kansa--;

    // Kutsutaan Verotus-luokan get-metodia
    $this->get();
  }
}

// Luodaan uusi KansaPoistuu-luokan ilmentymä
$verottaja = new KansaPoistuu();

for ($i = 0; $i < 150; $i++) {
  // Kutsutaan verottaja-olion set-metodia
  $verottaja->set();
}
?>
Luokkakirjastot

PHP:ssä on laaja luokkakirjasto. Luokkakirjastoja on useille eri toiminta-alueille, kuten merkkijonojen ja päivämäärien käsittelyyn, HTTP-protokollalle, useiden eri tiedostotyyppien muokkaukseen ja ulkoisille tietokannoille. PHP on tukenut versiosta 3 lähtien kolmansien osapuolien ohjelmointirajapintoja (API).
Luokkakirjastot > Tietokantakohtaiset luokkakirjastot

PHP:ssä on tietokantatuki muun muassa MySQL-, PostgreSQL-, SQLite- ja Oracle-tietokannoille. ODBC-luokkakirjastossa on yhtenäinen rajapinta muun muassa Adabas D-, IBM DB2-, iODBC-, Solid- ja Sybase SQL Anywhere -tietokantoihin.
Kritiikkiä

PHP:lle ei ollut virallista määritelmää ennen vuotta 2014, vaan olemassa oleva toteutus ja sen toiminta oli de facto -standardi.
PHP:tä on pidetty tietoturvaltaan heikkona. Vanhemmissa versioissa oli oletusarvoisesti päällä toiminto, jolla loppukäyttäjät pystyivät syöttämään muuttujia suoraan PHP-skriptiin (register_globals). Toiminto on oletusarvoisesti poissa päältä versiosta 4.2.0 lähtien, mutta moni vanhempi ohjelmisto on kehitetty oletuksella, että register_globals -valinta on käytössä. Toiminto poistettiin kokonaan versiossa 5.4.0
Kaikki kolme PHP:n pääversiota ovat keskenään yhteensopimattomia. Ehkä tästä syystä sivustojen päivittyminen on ollut hidasta. Kesti kolme vuotta julkaisusta ennen kuin PHP 5 ohitti suosiossa vanhan PHP 4:n.
PHP:n sisäinen yhtenäisyys on hataraa. Jotkin kirjastofunktiot hyväksyvät argumentit eri järjestyksessä kuin toiset. Lisäksi PHP:ssä on useita toiminnaltaan identtisiä funktioita. Valmiiden funktioiden nimet ovat myös usein poikkeavia nimeämiseltään, esimerkiksi str_rot13 ja strtolower. Virheiden jäljittäminen ja korjaaminen on hankalaa puutteellisten työkalujen ja virheilmoitusten vuoksi. PHP:ssä on jopa @-operaattori, jolla koodin virheet voi jättää huomiotta.
Suunnitteluvirheiden vuoksi turvallisen koodin tekeminen vaatii erityistä tarkkuutta. Esimerkiksi funktio strpos ja vastaavat palauttavat arvon 0, jos etsittävä merkkijono löytyy merkkijonon alusta. Jos haettavaa ei löydy, palauttaa funktio arvon false. Käytettäessä tätä arvoa parametrina PHP muuttaa arvon false automaattisesti arvoksi 0, jos parametrina vaaditaan lukuarvoa. Useissa muissa ohjelmointikielissä virheellinen arvo aiheuttaisi virhetilanteen, joka pysäyttää ohjelman.
Koodin toimiminen riippuu tulkin käännösasetuksista ja sen asetustiedostoista.
PHP on hidas, jopa Javaa hitaampi. PHP:n luojalta Lerdorfilta kysyttiin haastattelussa miten PHP:tä voisi nopeuttaa. Hänen vastauksensa oli ”Well, you can’t.” (No, ei sitä voi).
PHP-ohjelmissa ei ole sisäänrakennettua tapaa käsitellä säikeitä, mikä tekee suurten tietomäärien käsittelystä yhden PHP-skriptin sisällä vaikeaa.
PHP:n sisarprojektit

PHP:llä on kolme sisarprojektia:
PEAR (PHP Extension and Application Repository)
PECL (PHP Extension Community Library)
PHP-GTK.
Tunnettuja projekteja, jotka hyödyntävät PHP:tä

MediaWiki, suosittu wikijärjestelmä, johon muun muassa Wikipedia pohjautuu
phpBB, suosittu keskustelusovellus
osCommerce, avoimen lähdekoodin verkkokauppasovellus
Facebook, suosittu yhteisösivusto, siirtynyt Hack-kieleen
IRC-Galleria, suomalainen yhteisösivusto
Moodle, avoimen lähdekoodin oppimisalusta
Magento, verkkokauppasovellus ja sovelluskehys
WordPress, suosittu sisällönhallintajärjestelmä
4chan.org ja useimmat kuvalautasivustot
Kirjallisuutta

Rantala, Ari: Web-ohjelmointi.  Docendo, 2005.  ISBN 951-846-264-X
Gilmore, W. Jason: Beginning PHP and MySQL 5: From Novice to Professional, Second Edition.  Apress, 2006.  ISBN 1-59059-552-1  Myös suomeksi: Gilmore, W. Jason: PHP & MySQL 5 Tehokas hallinta.  Gummerus, 2006.  ISBN 952-5592-11-1
Tatroe, Kevin & Lerdorf, Rasmus & MacIntyre, Peter: Programming PHP.  O’Reilly Media, 2006.  ISBN 0-596-00681-0  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Mureakuhan Wiki: PHP-opas (arkistolinkki)
Ohjelmointiputka opas PHP-ohjelmointi
Hacking with PHP – kattava PHP-opas (englanniksi)
Spark Racing Technology

| Spark Racing Tecnology |
| --- | --- |
Perustettu:  1.10.2012
Perustaja:  Frédéric Vasseur
Puheenjohtaja:  Nicolas Wertans
Avainhenkilöt:  Frédéric Vasseur   Nicolas Wertans
Kotipaikka:   Tigery
Toimiala:  autoteollisuus
Liikevaihto:  30 116 700 EUR (2019) 
Kotisivu:  www.sparkracingtechnology.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nico Rosberg esittelemässä Gen2 autoa Berliinissä 2018.
Spark Racing Tecknology on vuonna 2012 perustettu ranskalainen yritys. Yhtiön perusti Frédéric Vasseur ja se kehittää sekä suunnittelee korkean suorituskyvyn sähköautoja ja moduuleja. Yritys on yksinoikeudella valmistanut molemmat Formula E -sähköformulasarjassa käytettävät autot (Spark-Renault SRT_01E ja Spark SRT05e) sekä Extreme E -sähkömaastoajosarjan auton Spark Odyssey 21. Vuonna 2020 Kansainvälinen autoliitto päätti, että Spark kehittää ja suunnittelee Formula E:n kolmannen sukupolven autot.
Spark-Renault SRT_01E

Ensimmäinsen Formula E -auton Spark toteutti yhdessä McLaren Electronic Systemsin, Williams Advanced Engineeringin, Dallaran ja Renaultin kanssa. Sarjan ensimmäisellä kaudella kaikki käyttivät samanlaisia Sparkin valmistamia autoja. Toisesta kaudesta eteenpäin sarjaan osallistuneet valmistajat saivat itse suunnitella omat moottorit, vaihtosuuntaajat, vaihdelaatikot ja takajousituksen.
Spark SRT05e

Spark SRT05e on Formula E:n toisen sukupolven auto, lyhyesti Gen2. Auton ulkoasu muuttui voimakkaasti, siitä tuli tehokkaampi ja sen akkukapasiteetti melkein tuplaantui. Autoon tuli myös kaikissa FIA:n alaisissa sarjoissa ollut halo-turvakaari. Gen2 autot tuli käyttöön viidennestä kaudesta alkaen.
Spark Odyssey 21

Extreme E -sarjaan Spark kehitti Spark Odyssey 21 auton. Kyseessä on täysin sähköinen katumaasturi. Kaikki sarjan tallin käyttävät Sparkin valmistamia standardisoituja osia. William Advanced Technology tuottaa auton akkujärjestelmän. Kaikilla talleilla oli mahdollisuus käyttää joko sarjan omaa ulkokoria tai tehdä yhteistyötä autovalmistajien kanssa.
Progressiivinen trance

Progressiivinen trance on elektronisen musiikin alalaji. Tyylilaji on melodioiltaan yksinkertaistettu trancen tyyli, joka keskittyy enemmän rytmipuolen ja bassolinjojen esilletuomiseen. Progressiivisessa trancessa tempo on tyypillisesti noin 125–135 BPM.
Progressiivista trancea kutsutaan suomeksi myös progeksi tai progetranceksi.
Back to the Egg

| Back to the Egg Wings |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 29. kesäkuuta 1978 – 1. huhtikuuta 1979
 Julkaistu: 8. kesäkuuta 1979
 Tuottaja(t): Paul McCartney, Chris Thomas
 Tyylilaji: Rock
 Kesto: 42.01
 Levy-yhtiö:  Parlophone, EMI     Columbia Records
Listasijoitukset
  12. (15. heinäkuuta 1979)   5. (kesäkuu 1979)   5. (29. kesäkuuta 1979)   29. (heinäkuu 1979)   6. (kesäkuu 1979)   8.
Wingsin muut julkaisut
| Wings Greatest 1978 | Back to the Egg 1979 | McCartney II 1980 |
Singlet albumilta Back to the Egg
 ”Old Siam, Sir” Julkaistu: 1. kesäkuuta 1979  ”Getting Closer” Julkaistu: 5. kesäkuuta 1979  ”Arrow Through Me” Julkaistu: 14. elokuuta 1979  ”Rockestra Theme” Julkaistu: 1979
Back to the Egg on Wings-yhtyeen viimeinen albumi, joka julkaistiin kesällä 1979.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Paul McCartney, ellei toisin mainita.
Reception – 1.08
Getting Closer – 3.22
We're Open Tonight – 1.28
Spin It On – 2.12
Again And Again And Again – 3.34 (säv. Denny Laine)
Old Siam, Sir – 4.11
Arrow Through Me – 3.37
Rockestra Theme – 2.35
To You – 3.12
After The Ball/Million Miles – 4.00
Winter Rose/Love Awake – 4.58
The Broadcast – 1.30
So Glad to See You Here – 3.20
Baby's Request – 2.49
Vuoden 1993 uusintapainoksen bonuskappaleet
Daytime Nightime Suffering – 3.23
Wonderful Christmas Time – 3.49
Rudolph the Red-Nosed Reggae – 1.48
Kokoonpano

Paul McCartney – bassokitara, kitarat, piano, kosketinsoittimet, nokkahuilu, syntetisaattori, laulu
Linda McCartney – kosketinsoittimet, lyömäsoittimet, minimoog, laulu
Denny Laine – kitarat, piano, kosketinsoittimet, huilu, laulu
Laurence Juber – kitarat, laulu
Steve Holly – rummut, lyömäsoittimet, laulu
Ukko

Ukko ylijumala (vasemmalla) R. W. Ekmanin Kalevala-maalauksessa Lemminkäinen tulisella järvellä (n. 1867).
Ukon kirves. Ukkosen jumalan asetta esittäväksi tulkittujen, lähinnä Suomesta löydettyjen rautakautisten riipusten yksinkertaistettu yleishahmo.
Yksinkertaistettu ja selvennetty piirros Venäjän Karjalassa esiintyvästa, mahdollisesti käärmettä ja salamaa esittävästä kalliopiirroshahmosta.
Ukko eli Ukko ylijumala on suomalaisten ja karjalaisten muinainen sään ja sadon sekä ukkosen jumala. Virosta tunnetaan pakanuudenaikainen jumalnimi Uku, mutta on epäselvää palvottiinko sitä kuten Ukkoa Suomessa ja Inkerissä.
Mikael Agricolan 1500-luvulla kirjoittaman jumalluettelon mukaan Ukkoa, Väinämöistä ja Ilmarista palvottiin kevätkylvön yhteydessä. Kristfrid Ganander kertoo Mythologica Fennicassa vuodelta 1789 Ukon olevan suomalaisten vanhin jumalolento. Uno Harvan mukaan Ukko oli muinaissuomalaisten tärkein jumala, sillä hän sai aikaan sateen, joka mahdollisti maanviljelyn. Vanhoissa loitsuissa ja kansanrunoudessa Ukkoa pyydettiin avuksi taisteluun tai taikuuteen ryhtyessä. Ukko myös auttoi joidenkin perinteiden mukaan metsästyksessä, muun muassa ajoi jäniksiä ansoihin ja auttoi myös karhun metsästyksessä. Ukolle oli oma juhlatapahtumansa tai juhlapäivänsä kuten juhannus, yleensä kevääseen sijoittuva Ukon vakat, jonka tarkoitus oli pyytää Ukolta sadetta.
Ukkosen jumalaa voitiin pitää paitsi ihmisille tärkeimpänä, myös mahtavimpana jumalana. Joidenkin tutkijoiden mukaan Ukko kuitenkin oli mahtavin henkiolento ainoastaan taivaalla. Ukon usein esiintyvän lisänimen eli epiteetin ”ylijumala” voikin tulkita kahdella tapaa; joko että hän todella oli mahtavin, ”ylin”, jumalista, tai pelkästään, että hän asui ylhäällä taivaalla. Lisänimi "ylijumala" saattaa kuitenkin olla vasta suhteellisen myöhäinen ilmiö ja on mahdollista, että sen syntyyn on vaikuttanut jo kristillisiä vaikutteita, kuten ajatus yhdestä Jumalasta kaikkein ylimpänä. Joka tapauksessa Ukkoa pelättiin ja kunnioitettiin. Vahinkoa tekevän salamaniskun ajateltiin olevan Ukon rangaistus tai vihan ilmaus, ja elämää tuovan sateen olevan Ukon suopeuden osoitus.
Ukon alkuperä

Ukko on ehkä merkittävässä määrin peräisin balttilaisilta kansoilta. Ukkoa muistuttava ukkosenjumala tunnettiin latvian kielessä nimellä Perkons ja liettuan kielessä nimellä Perkūnas, joista on peräisin suomen sana Perkele. Kelteillä vastaava jumala oli Taranis, lappalaisilla Atia eli Aija. Ukkoa ja Perkelettä vastasi skandinaaveilla Tyr, ilman, oikeuden ja sodanjumala, joka korvautui myöhemmin Thorilla ja Odinilla. Muitakin vasaralla, kirveellä tai nuijalla aseistautuneita ukkosenjumalia esiintyy laajalti Euroopan ja Lähi-idän mytologioissa. Näitä hahmoja ovat esimerkiksi mannergermaaninen Donar ja slaavilainen Perun. Patriarkaalinen taivaanjumala oli indo-eurooppalaisia kieliä puhuneitten kansojen jumaltarustoissa yleinen hahmo. Sellaisia olivat muun muassa helleeninen Zeus ja roomalainen Juppiter.
Jo ennen balttilaisia vaikutteita lienee suomalaisilla ollut myös aikaisempi, omaperäinen taivaan jumala. Tämän jumalan syrjäydyttyä Ukon tieltä siitä kehittyi kalevalaisen perinteen seppäsankari Ilmarinen. Samaa kantaa on suomensukuisiin kansoihin kuuluvien udmurttien taivaanjumala Inmar. Ilmarisen asemasta taivaan jumaluutena on säilynyt joitain muistumia kalevalaisiin myytteihin, kuten uskomukset, että hän takoi taivaankannen ja Sammon, jolle on annettu monia eri tulkintoja ja selityksiä. Yksi niistä on revontulet. Sammas on siihen liitetty taivaan tukipylväs, jonka varassa tämä kirjokansi pyörii.
Ihmishahmoista jumaluutta lienee edeltänyt vielä vanhempi käsitys, jonka mukaan taivasta ja ukkosta hallitsee ukkoslintu. Kalevalaisen taruston Kokko-lintu voi hyvinkin olla etäistä muistumaa tästä jumaluudesta. Ukkoslintuihin uskovat paitsi jotkin suomalais-ugrilaiset myös monet muut kansat. Kokko ja Ilmarinen osallistuvat yhä joissain tulen syntysanoissa ensimmäisen tulen iskentään, joka toisissa perinteissä on Ukon tehtävä.
Ukon nimi

Ukko on kiertoilmaus, joka tarkoittaa yksinkertaisesti vanhaa miestä. Ukon oikeaa nimeä ei haluttu lausua mahdollisesti kunnioituksesta ja pelosta tätä jumaluutta kohtaan.
Ukko viittaa vanhaan mieheen. Muinoin ukko oli kunnianimi, jonka yhteisö antoi korkeaan ikään ehtineille ja viisautta sekä elämänkokemusta saavuttaneille. Samalla Ukko on kiertoilmaus, jota käytettiin, koska ukkosenjumalan oikean nimen lausumista vältettiin. Jacob Fellmanin mukaan saamelaiset eivät 1800-luvulla uskaltaneet mainita ukkosenjumalansa nimeä ukonilmalla. Ukolla on muitakin nimiä kuten Äijä. Arkeologi ja emeritusprofessori Unto Salon mukaan äijä-sana nimenomaan ukkoseen liittyvänä nimenä oli tuttu hämäläisille, virolaisille ja saamelaisille. Äijän merkitys on pohjimmiltaan sama kuin Ukon. Äijä on vanha mies. Salon mukaan on mahdollista, että Äijä on voinut olla Satakunnassa ja Hämeessä alkuperäinen kiertoilmaus ukkoselle, jonka itämurteista levinnyt Ukko on sittemmin korvannut. Hämeessä ja Satakunnassa on käytetty myös nimeä Isä(i)nen. Salo arvelee, että nämä sanat ovat ruotsalaista vaikutusta. Varsinais-Suomessa ja Etelä-Pohjanmaalla puhutaan myös Pitkäisestä, joka tunnetaan myös Virossa ukkosen nimenä muodoissa pi(t)kne ja piker. On epäselvää, viittaako Pitkäinen Ukon pituuteen, salaman pituuteen vai salamaniskun äänen kantavuuteen. Salon mukaan jälkimmäinen selitys on todennäköisin. Salon mukaan Ukko on tunnettu myös nimillä Isoi, Pitkämöinen ja Yl(i)käinen. Unto Salo ei liitä balttilaisperäistä perkele-nimeä itämerensuomalaiseen Ukko-jumaluuteen.
Ukon alkuperäinen nimi voi olla Perkele, mutta Ukkoon uskoneet myöhempien aikojen ihmiset eivät välttämättä olisi osanneet yhdistää kristinuskon paholaiseksi leimaaman Perkeleen nimeä Ukkoon. Toisaalta myös Ilmarisen nimeä on voitu käyttää taivaan jumaluudesta sen jälkeenkin, kun taivaan jumala sai huomattavasti uusia vaikutteita balttilaisesta perinteestä.
Ukon vaimona on pidetty Raunia, mutta on mahdollista, että kyseessä onkin Ukon lisänimi eli Rauni-Ukko.
Sateen antaja

Ukon kunniaksi voitiin järjestää pidot, Ukon vakat, joiden perimmäinen tarkoitus oli pyytää Ukolta sadetta. Ukon vakkoihin kokoontui pitäjän tai yhden tai useamman kylän väki syömään ja juomaan pyhitettyä olutta. Samalla Ukolle voitiin myös uhrata ja häntä voitiin rukoilla.
On säilynyt muutamia loitsuja, joissa Ukolta pyydetään sadetta. Esimerkiksi Uhtualta vuonna 1834 taltioitu loitsu kuuluu näin:
Oi Ukko ylijumala,

taatto taivahan valtia,

nosta pilvi luotehesta,

toinen kohti koillisesta,

syrjin yhtehen syseä,

lomitellen laukkajele.

Pirota vettä pilvistäsi

orahille kasvajille,

toukoilla tomisiella.
Ukkoa kammoksuttiin ja pelättiin, koska uskottiin, että Ukko voi suuttua helposti. Ihmiset pelkäsivät, että Ukko voisi suuttuessaan tuottaa huonoa satoa tai erittäin huonoa onnea.
Sodassa

Ukon uskottiin myös auttavan sodassa, minkä takia hänen puoleensa käännyttiin myös tässä yhteydessä.
Ukko kultainen kuningas,

vaari vanha taivahinen,

tee minulle kivinen miekka,

eli rautainen rakenna,

eteheni seisomahan,

miehen päätä päästämähän.
Aseet, salamat ja ukkonen > Aseet

Ukko iskee salamoita kirveellä, vasaralla, nuolella, tai miekalla. Kokonaisen ukonilman hän saa aikaan puimalla riihtä, kyntäen, jyristellen vaunuillaan taivaissa, makaamalla naispuolisen jumaluuden kanssa, taikka kolisuttamalla konkeloa eli kelopuuta. Suomen kielen sanat ukkonen ja ukonilma on johdettu Ukko-jumalasta. Ukonilmaa kutsuttiin myös Jumalan ilmaksi.
Tässä loitsussa pyydetään Ukkoa puimaan riihtä ja synnyttämään siten ukonilman, jonka avulla noidannuoli voitaisiin parantaa:
Annas Ukko, ummertasi,

siniviitta viimojasi,

miehen ainoan avuksi,

yksinäisen ympärille.

Pui, Ukko tulista riihtä,

säkeniä säykytteli,

tuli tuiski ikkunoista,

säkenet ovessa säykky. 
(SKVR:VII,3097,Suistamo,1847)
Aseet, salamat ja ukkonen > Tulen synnyttäjä

Ukko tai Ilmarinen esiintyy suomalaisessa myytissä, jossa kerrotaan tulen synnystä. Näin hän Zeukseen, joka vartioi tulta ennen kuin Prometheus varasti sen ja antoi tulen ihmisille. Kaarle Krohnin mukaan suomalaisessa tarustossa on kaksi usein toisiinsa sekoittuvaa myyttiä tulen synnystä. Yhden tulkinnan mukaan tuli sai alkunsa taivaan keskellä Ukon tai Ilmarin asuinsijoilla, mistä se putosi Aluenjärveen. Tässä myytissä ei kuvata Ukon tai Ilmarin osallisuutta tulen synnyssä. Toisessa myytissä kerrotaan sen sijaan miten Ukko tai Ilmarinen tai Pitkäinen iskee tulen.
Unto Salon mukaan on myös olemassa myös kolmas versio. Siinä Ukko ampuu tulen. Tätä tarinaa ei kerrota suoraan tulen synnystä kertovissa runoissa, mutta se tulee ilmi Vienan Karjalasta kerätyistä katkelmista, joissa Ilmari tai Ukko iskee tulta kolmella kokon sulalla. Jorma Leppäahon mukaan ”kolme sulkaa” viittaa sulkien ohjaamaan nuoleen. Kansanrunoudessa nuolta kutsutaan toisinaan kolmesulkaiseksi. Tämä teoria selittäisi kansanrunouden maininnat Ukon nuolesta ja jousista, jotka tunnettiin myös virolaisten ja saamelaisten parissa. Ampumismyytin mukaan tuli syntyi Ukon nuolesta, joka osui kiveen. Salon mukaan merovingiajan haudoista on löytynyt jousenmuotoisia tulusrautoja, jotka viittaavat tähän myyttiin tulen synnystä.
Ukkoon liittyviä maanpäällisiä asioita

Savukvartsia, josta iskettäessä syntyi kipinöitä ja palaneen hajua, nimitettiin ukonkiveksi. Korkeita paikkoja saatettiin nimittää Ukko-nimin, kuten Ukko-Koli. Sahalaita-selkäinen kyykäärme vertautuu ukon salamoihin. Käärmeen ja salaman piirteitä omaavia tyyliteltyjä symboleita on myös Äänisen kalliopiirroksissa, joskaan niiden yhteys Ukkoon ei ole varma.