Sopimus Euroopan perustuslaista
Perustuslakisopimus Suomessa

Päivä Ranskan kansanäänestyksen jälkeen Suomen ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja ilmoitti, että perustuslakisopimus pyritään saattamaan eduskuntakäsittelyyn jo kevätkauden aikana. Myöhemmin pääministeri Matti Vanhanen ilmoitti Kuwaitista eduskunnan käsittelevän asiaa syksyllä. Ruotsin pääministeri Göran Persson mainitsi televisiohaastattelussa, että Ruotsissa perustuslakisopimusta käsitellään valtiopäivillä joulukuussa 2005.
Suomen perustuslain muuttamiseen tarvitaan saman eduskunnan aikana 5/6:n enemmistöllä kiireelliseksi julistaminen, jotta muutos voidaan hyväksyä yksinkertaisella enemmistöllä. Tätä kiireelliseksi julistamista ei tulkittu tarvittavaksi Suomen liittyessä Euroopan unioniin, koska 16.10.1994 järjestettiin neuvoa-antava kansanäänestys, minkä tuloksena saavutetun yksinkertaisen enemmistön perusteella EU-jäsenyys hyväksyttiin 2/3:n enemmistöllä eduskuntasihteeri Seppo Tiitisen esittämän tulkinnan mukaisesti. Tulkintaongelma poistui vuonna 2000 voimaan astuneen ja Suomen EU-jäsenyyden huomioon ottavan aikaisemman hallitusmuodon, valtiopäiväjärjestyksen ja ministerivastuulain korvaavan Suomen perustuslain tultua hyväksytyksi yli 5/6:n enemmistöllä 1999.
Perustuslakisopimusesitystä kritisoivat puolueista muun muassa Suomen kommunistinen puolue (SKP), Itsenäisyyspuolue Vapaan Suomen liitto (VSL) sekä Perussuomalaiset (PS). EU:n parlamentin jäsenistä sitä ovat vastustaneet Esko Seppänen (Vasemmistoliitto/GUE-NGL) lähinnä puolustusulottuvuuden voimistumisen ja liittoutumattomuuden heikkenemisen vuoksi sekä Kyösti Virrankoski (Suomen keskusta/ALDE) integraation syvenemiseen liittyvän Suomen maatalouspolitiikan ja maaseutuun kohdistuvan aluepolitiikan heikentymisen vuoksi. Euroopan unionin liberaaliryhmän 88 edustajasta 86 muuta, muun muassa Anneli Jäätteenmäki, Henrik Lax ja Hannu Takkula äänestivät ryhmän kannan mukaisesti EU:n perustuslakisopimuksen puolesta.
Kansalaisjärjestöissä ja puolueiden nuorisojärjestöissä perustuslakisopimukseen kriittisesti suhtautuvia oli muun muassa Perussuomalaiset Nuoret Ry:ssä, Vasemmistonuorissa, Vihreiden ja nuorten opiskelijoiden liitossa, Attacissa, Suomen rauhanpuolustajissa, Vaihtoehto EU:lle -yhdistyksessä, Kristillisdemokraattisissa nuorissa, Kuluttaja-Konsumenterna -yhdistyksessä, Maan ystävissä ja Eurooppalainen Suomi ry:n vastapainoksi perustetussa Kansalaisten Eurooppa -yhdistyksessä.
Kesäkuussa 2005 Brysselin huippukokouksessa valtioiden päämiehet sopivat perustuslakisopimuksen ratifioinnin keskeyttämisestä jäsenmaissa ehdotuksen tultua hylätyksi Ranskan ja Hollannin kansanäänestyksissä. Ratifiointiesityksen sijaan hallitus antoi marraskuussa 2005 eduskunnalle selonteon, jossa hallitus piti peruslakisopimusta Suomelle myönteisenä asiana.
Toukokuussa 2006 kaikki hallituspuolueet ilmoittivat olevansa valmiita ratifioimaan EU:n perustuslain. Myös huomattava osa oppositiosta tuki hallituksen kantaa, jonka mukaan eduskunta päättää ratifioinnista. Eduskunta käsitteli perustuslakisopimuksen ratifioinnin eduskunnassa ensimmäisen kerran 12.5.2006. Tuolloin se hyväksyttiin äänin 104–24. Toisen kerran perustuslakisopimus käsiteltiin itsenäisyyspäivän aattona 5.12.2006.