stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Friisilän koulu
Aiheesta muualla

Friisilän koulun sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
William Eklund (toimittaja)

William (Bill) Eklund (31. joulukuuta 1906 Pori – 4. elokuuta 1985) oli kanadansuomalainen toimittaja ja Canadan Suomalaisen Järjestön aktivisti.
Eklud kävi kuusi luokkaa koulua ja jatkoi työn ohessa opintojaan iltakoulussa. Vuonna 1927 hänet kutsuttiin palvelukseen Suomen ilmavoimiin. Armeijasta päästyään Eklund muutti vuonna 1928 Kanadaan, jossa hän työskenteli rakennusteollisuudessa ja metsätyömailla. Vuodesta 1932 lähtien hän toimi Canadan Suomalaisen Järjestön toimitsijana Torontossa, Timmins–South Porcupine–Kirklandin järvialueella ja Thunder Bayn seudulla. Vuonna 1937 Eklundista tuli järjestön sanomalehden Vapauden toimittaja ja helmikuussa 1940 päätoimittaja.  Hän työskenteli lehden päätoimittajana sen ilmestymisen loppuun saakka lukuun ottamatta palvelusaikaa Kanadan armeijassa vuosina 1943–1944. Vapauden ja Liekin yhdistyttyä Viikkosanomiksi Eklund työskenteli lehden päätoimittajana vuoteen 1975 saakka.
Toimittajantyönsä ohessa Eklund osallistui aktiivisesti Canadan Suomalaisen Järjestön toimintaan. Hän oli lähes neljänkymmenen vuoden ajan järjestön toimeenpanevan komitean jäsen ja johti sen arkistomateriaalin järjestämistä. Eklund on laatinut järjestön historiateoksen Canadan rakentajia, joka julkaistiin Torontossa vuonna 1983. Hän toimitti myös muita julkaisuja, työskenteli kääntäjänä ja kirjoitti nuoruudessaan muutamia kaunokirjallisia teoksia.
Teoksia

The illegal Finnish Organization of Canada, Inc. By P. Mertanen and W. Eklund. Sudbury: s.n., 1942. Teoksen verkkoversio (Arkistoitu – Internet Archive)
Me haluamme elää: sotikoot kuoleman kauppiaat jos tahtovat. Sudbury: Vapaus, 1950.
Canadan rakentajia: Canadan suomalaisen järjestön historia vv. 1911-1971 . Toronto: Canadan suomalainen järjestö, 1983.
Builders of Canada: history of the Finnish Organization of Canada, 1911-1971. Translation into English Vappu Tyyskä. Toronto: Finnish Organization of Canada, 1987.
Leacock, Stephen. Aurinkoisia piirteitä pienestä kauppalasta. Suom. W. Eklund. Vapaus Publishing Company, 1951.
Aiheesta muualla

William Eklund, tbaytel.net
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat
Mikael Tapio

| Mikael Tapio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. kesäkuuta 2002 (ikä 22) Järvenpää, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  193 cm
Paino:  95 kg
Seura
Seura:  TUTO Hockey
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  77
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  FPS (Mestis) HPK (SML) JoKP (Mestis)
Mikael Tapio (s. 23. kesäkuuta 2002 Järvenpää) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue TUTO Hockeyssa. Hän laukoo oikealta.
Ura

Tapio on KJT:n kasvatti. Hän voitti kaudella 2017–2018 KJT-Haukoissa C-nuorten Mestiksen mestaruuden. Kaudeksi 2018–2019 Tapio siirtyi Karhu-Kissoihin, josta hän siirtyi kaudeksi 2019–2020 Kiekko-Vantaan junioreihin. Kaudeksi 2020–2021 Tapio siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon U20-joukkueeseen. Hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +8. Maaliskuussa 2022 HPK lainasi Tapion loppukaudeksi 2021–2022 Mestis-joukkue Forssan Palloseuraan, jossa hän pelasi kolme runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen ja kolme pudotuspeliottelua ilman tehopisteitä.
Huhtikuussa 2022 Tapio teki kaksivuotisen juniorisopimuksen HPK:n SM-liigajoukkueen kanssa. Hän aloitti kauden 2022–2023 seuran U20-joukkueessa. Tapio sai tililleen ensimmäisen liigaottelunsa runkosarjan toisella kierroksella 16. syyskuuta 2022 JYPiä vastaan, kun Miro Karjalainen joutui sivuun HPK:n puolustuksesta. Tapio merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Tapio sai ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa kolmannessa ottelussaan 21. syyskuuta 2022 vieraissa Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin HPK:n seitsemänneksi puolustajaksi. Tapio sai ottelussa jääaikaa 3.06 minuuttia. Hän sai myös syöttöpisteen Eetu Liukkaan tekemään 3–3-tasoitusmaaliin. Tapio pelasi SM-liigassa kauden aikana kaikkiaan 37 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä. Hän pelasi myös 20 runkosarjaottelua lainalla FPS:n Mestis-joukkueessa.
Kaudeksi 2023–2024 Tapio vaihtoi HPK:ssa käyttämänsä pelinumeron 29 numeroon 49, kun Miro Ruokonen palasi joukkueeseen. Hän pelasi kaksi SM-liigaottelua, viisi U20 SM-sarjan ottelua sekä lainalla FPS:n Mestis-joukkueessa 21 runkosarjaottelua tehopistein 2+7=9, kunnes joulukuussa 2023 Tapion sopimus HPK:n kanssa purettiin yhteisymmärryksessä. Seuraavana päivänä hänen vahvistettiin siirtyvän loppukauden kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue Joensuun Kiekko-Poikiin.
Tapio siirtyi kaudeksi 2024–2025 jatkamaan Mestis-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella TUTO Hockeyn riveihin.
Muuta

Mikaelin isä on poplaulaja ja lauluntekijä Juha Tapio ja äiti on Lääkärikeskus Aavan toimitusjohtaja Raija Tapio.
Viluluoto

| Viluluoto |
| --- | --- |
Kaupunki:  Naantali
Suuralue:  mannerpuoli
Kaupunginosa nro:  2
Väkiluku:  370
Osa-alueet:  ei ole
Viluluoto on Naantalin 2. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustan koillispuolella. Vuonna 2005 kaupunginosassa oli 370 asukasta. Pinta-alaltaan se on Naantalin toiseksi pienin. Se rajoittuu lännessä Ruonaan ja kantakaupunkiin sekä idässä Karvettiin ja Luolalaan. Sen eteläpuolella sijaitsee Luolalanjärvi.
Viluluodon asutus on omakotitalovaltaista. Kaupunginosassa sijaitsee Naantalin suurin päivittäistavarakauppa K-Supermarket.
Naantalin kaupunginosat
Haijainen
Humalisto-Satama
Isokylä
Kantakaupunki
Karvetti
Keitilä
Kirstilä
Kukola
Kultaranta
Käkölä
Ladvo-Venka
Lietsala
Luikkio
Luolala
Murikko
Ruona-Pirttiluoto
Soininen
Taimo
Viiala
Viialanranta
Viluluoto
Murikko

| Murikko |
| --- | --- |
Kaupunki:  Naantali
Suuralue:  mannerpuoli
Kaupunginosa nro:  10
Väkiluku:  113
Osa-alueet:  ei ole
Murikko on Naantalin 10. kaupunginosa noin 4 km kaupungin keskustasta koilliseen. Kaupunginosassa on 113 asukasta (2005), ja se on pinta-alaltaan Naantalin pienin. Se rajoittuu Lietsalan ja Ladvo-Vengan kaupunginosiin sekä Raision kaupunkiin. Murikko on pientalo-aluetta Lietsalassa sijaitsevan Maskuntien teollisuusalueen takana.
Naantalin kaupunginosat
Haijainen
Humalisto-Satama
Isokylä
Kantakaupunki
Karvetti
Keitilä
Kirstilä
Kukola
Kultaranta
Käkölä
Ladvo-Venka
Lietsala
Luikkio
Luolala
Murikko
Ruona-Pirttiluoto
Soininen
Taimo
Viiala
Viialanranta
Viluluoto
Luikkio

| Luikkio |
| --- | --- |
Kaupunki:  Naantali
Suuralue:  mannerpuoli
Kaupunginosa nro:  7
Väkiluku:  564
Osa-alueet:  ei ole
Luikkio on Naantalin 7. kaupunginosa noin 3 km kaupungin keskustasta pohjoiseen. Kaupunginosassa on 564 asukasta (2005), ja se saa nimensä sijainnistaan Luikkion­vuoren kupeessa. Luikkio sijaitsee meren rannalla, ja sen naapurikaupunginosia ovat Ruona-Pirttiluoto, Taimo ja Soininen.
Luikkio on omakotitalovaltainen asuinalue Luikkionlahden rannalla. Taimon koulu sijaitsee nimestään huolimatta Luikkion kaupunginosassa.
Naantalin kaupunginosat
Haijainen
Humalisto-Satama
Isokylä
Kantakaupunki
Karvetti
Keitilä
Kirstilä
Kukola
Kultaranta
Käkölä
Ladvo-Venka
Lietsala
Luikkio
Luolala
Murikko
Ruona-Pirttiluoto
Soininen
Taimo
Viiala
Viialanranta
Viluluoto
Jussi Halla-aho

| Jussi Halla-aho |
| --- | --- |
 Jussi Halla-aho toukokuussa 2023.
Eduskunnan puhemies
 21.6.2023–  
Edeltäjä:  Petteri Orpo
Perussuomalaisten puheenjohtaja
 10.6.2017–14.8.2021  
Edeltäjä:  Timo Soini
Seuraaja:  Riikka Purra
Euroopan parlamentin jäsen
 1.7.2014–2.7.2019  
Ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja
 9.2.2022–4.4.2023  
Edeltäjä:  Mika Niikko
Seuraaja:  Johannes Koskinen
Kansanedustaja
 20.4.2011–30.6.2014 3.7.2019–  
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. huhtikuuta 1971 (ikä 53) Tampere
Puoliso:  Hilla Halla-aho (vih. 2002)
Lapset:  5
Tiedot
Puolue:  Perussuomalaiset
Koulutus:  filosofian tohtori (2006)
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto
Uskonto:  agnostisismi
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jussi Kristian Halla-aho (s. 27. huhtikuuta 1971 Tampere) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut eduskunnan puhemiehenä 21. kesäkuuta 2023 lähtien. Hän toimi perussuomalaisten puheenjohtajana vuosina 2017–2021. Halla-aho on toiminut kansanedustajana vuosina 2011–2014 ja uudelleen heinäkuusta 2019 alkaen sekä Euroopan parlamentin jäsenenä 2014–2019.
Halla-aho tuli tunnetuksi Scripta-nimisen bloginsa kautta. Blogissaan Halla-aho käsitteli vuosien ajan Suomen maahanmuuttopolitiikkaa ja monikulttuurisuutta. Sen sisältämästä vieraskirjasta sai alkunsa maahanmuuttokriittisten keskustelijoiden Hommaforum-keskustelupalsta.
Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen hän on ollut vuoden 2009 alusta. Koulutukseltaan hän on kielitieteilijä ja filosofian tohtori. Halla-aho liittyi Perussuomalaiset-puolueen jäseneksi loppuvuodesta 2010. Sitä ennen hän toimi Suomen Sisussa ja sitoutumattomana Helsingin kaupunginvaltuutettuna. Halla-aho nousi perussuomalaisten kansanedustajaksi vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Halla-aho kuului Nuivan manifestin allekirjoittajiin vuonna 2010. Europarlamentaarikoksi Halla-aho valittiin samaan aikaan Sampo Terhon kanssa vuoden 2014 eurovaaleissa. Halla-aho on tullut tunnetuksi monikulttuurisuutta ja Suomen maahanmuuttopolitiikkaa kritisoivista kannanotoistaan.
Halla-aho valittiin perussuomalaisten puheenjohtajaksi kesäkuussa 2017, kun hän voitti vastaehdokkaansa Sampo Terhon ja nousi Timo Soinin seuraajaksi. Halla-ahon tultua valituksi puolueen eduskuntaryhmä hajosi. Puheenjohtajana Halla-aho onnistui nostamaan puolueen kannatuksen hajoamista edeltäneelle tasolle ja sirpaleryhmä Sininen tulevaisuus kuihtui. Vuoden 2021 puoluekokouksessa Halla-aho ei enää asettunut ehdolle puolueen puheenjohtajaksi. Syy tähän löytyy tiedotteesta, jonka saa julkaista vasta kesäkuussa 2031.
Halla-aho valittiin kesäkuussa 2023 eduskunnan puhemieheksi. Hän oli perussuomalaisten ehdokas vuoden 2024 presidentinvaaleissa ja sijoittui kolmanneksi 19 prosentin kannatuksella.
Tausta

Halla-aho on sukutaustaltaan pohjalainen. Isän suku on talollisia Alajärven Hoiskosta. Äidinpuoleisessa Bergrothien suvussa on virkamiehiä ja kulttuurin parissa toimineita 1700-luvulta lähtien. Halla-ahon äidin isoisä toimi Alajärvellä metsänhoitajana ja äidinisä kunnanlääkärinä. Halla-ahon epävirallisen elämäkerran kirjoittaneen Lauri Nurmen mukaan sukutausta on keskeinen tekijä Halla-ahon nousussa yhteiskunnan huipulle. Halla-ahon vanhemmat muuttivat ennen hänen syntymäänsä Tampereelle Etelä-Pohjanmaalta Alajärveltä.
Halla-aho varttui Peltolammin kaupunginosassa perheessä, jossa isä oli "viihdealan monitoimimiehen" Tappi Suojasen palveluksessa, äiti sairaanhoitaja. Vanhempiensa erotessa Halla-aho oli 12-vuotias. Hän kävi Tampereella peruskoulun, jonka yläasteella joutui koulukiusatuksi. Halla-aho on kuvannut Iltalehden Totuus minusta -ohjelmassa yläasteaikansa "aikamoiseksi helvetiksi" kiusaamisen takia, jonka hän on sanonut vaikuttaneen häneen niin ihmisenä kuin poliitikkonakin. Hän kävi myös lukionsa Tampereella. Hän kävi lukiota aluksi Hatanpään lukiossa, mutta kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen iltalukiosta vuonna 1991 yleisarvosanalla magna cum laude approbatur.
Halla-aho soitti noin vuosina 1989–1994 Blashemia-nimisessä speed metal -yhtyeessä, jonka kappaleet hän sävelsi ja sanoitti. Yhtye esiintyi Lemporockissa vuonna 1994.
Halla-aho suoritti 1990-luvun alussa siviilipalveluksen työskentelemällä nuorisotalon iltaohjaajana. Myöhemmin hän on sanonut katuneensa siviilipalveluksen suorittamista. Siviilipalvelusaikoihin yrittäjäkurssille osallistunut Halla-aho sanoi Hyvinkään Sanomien toimittajalle suunnittelevansa seksikaupan avaamista Joensuuhun. Suunnitelma jäi toteutumatta ja saattoi olla pelkkä satunnainen – kenties vitsikäs – heitto. Siviilipalveluksen jälkeen Halla-aho opiskeli Pirkanmaan hotelli- ja ravintolaoppilaitoksessa, josta hän valmistui tarjoilijaksi vuonna 1994.
Vuosina 1995–2000 Halla-aho opiskeli Helsingin yliopistossa venäjää ja valmistui vuonna 2000 filosofian maisteriksi. Sen jälkeen hän oli vuosina 2000–2006 yliopistossa tutkija, tuntiopettaja ja jatko-opiskelija. Vuonna 2006 hän väitteli filosofian tohtoriksi muinaiskirkkoslaavista arvosanalla eximia cum laude approbatur. Halla-ahon väitöskirja käsitteli muinaiskirkkoslaavin substantiivien ja adjektiivien taivutuspäätteiden historiallista kehitystä.
Ennen poliitikon uraansa Halla-aho työskenteli tarjoilijana, viisumivirkailijana Suomen Kiovan-suurlähetystössä sekä Helsingin yliopistossa tutkijana ja muinaiskirkkoslaavin tuntiopettajana. Nurmi on haastatellut elämäkertaa varten muun muassa slavistiikan professoria Jouko Lindstedtiä. Haastattelujen pohjalta Nurmi kertoo kirjoittamassaan elämäkerrassa, että Halla-ahon verkkokäytös oli herättänyt yliopistolla huomiota jo vuosia ja rasistiset tekstit aiheuttaneet ongelmia. Halla-ahoa oli varoitettu useasti. Haastattelujen perusteella Nurmi kirjoittaa, että Halla-ahon yliopistoura päättyi, kun tuntiopettajan työsopimus jäi vaille jatkoa. Nurmen mukaan tämä sai Halla-ahon katkeroitumaan ja väittämään olevansa uhri, vaikka väitöskirjan valmistumisen jälkeen harva saa yliopistosta työpaikan.
Poliittinen toiminta > Kansanedustaja 2011–2014 ja 2019–

Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Halla-aho valittiin kansanedustajaksi Helsingin vaalipiirin toiseksi suurimmalla ja koko maan kuudenneksi suurimmalla äänimäärällä (15 074). Halla-ahon vaalirahakeräys tuotti reilut 60 000 euroa, kaikki 910 yksityiseltä lahjoittajalta. Halla-aho arvioi, että kyseessä on suurin summa, jonka eduskuntavaaliehdokas on milloinkaan kerännyt yksittäisiltä lahjoittajilta.
Huhtikuussa 2011 perussuomalaisten eduskuntaryhmä valitsi Halla-ahon maahanmuuttoon liittyviä lakiesityksiä käsittelevän hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi. Hän kuitenkin luopui puheenjohtajuudesta kesäkuussa 2012 muiden puolueiden eduskuntaryhmien vaadittua hänen eroaan. Taustalla olivat Halla-ahon blogikirjoituksestaan saama sakkotuomio sekä hänen omat kommenttinsa korkeimman oikeuden vahvistamasta tuomiosta. Halla-ahoa syytettiin muun muassa oikeusjärjestelmän vähättelystä.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Halla-aho keräsi koko maassa eniten ääniä, 30 596, mikä on uusi ennätys Helsingin vaalipiirissä. Hän pyysi vapautusta edustajantoimesta 2. heinäkuuta 2019 saakka, jolloin hänen toimikautensa Euroopan parlamentissa päättyy.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Halla-ahon äänimäärä oli maan neljänneksi suurin, 22 081.
Poliittinen toiminta > Europarlamentaarikko 2014–2019

Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Jussi Halla-aho valittiin europarlamenttiin Alexander Stubbin jälkeen suurimmalla henkilökohtaisella äänimäärällä Suomessa (80 529 ääntä). Halla-aho aloitti europarlamentaarikkona heinäkuussa 2014, ja hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi varasijalta Mika Raatikainen.
Europarlamentissa Halla-aho kuului Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmään (ECR). Hän oli jäsen kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa (LIBE) sekä EU:n ja Venäjän parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan valtuuskunnassa. Varajäsen hän oli sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa (IMCO) ja valtuuskunnassa, joka toimii EU:n ja Kazakstanin, Kirgisian ja Uzbekistanin parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja vastaa suhteista Tadžikistaniin, Turkmenistaniin ja Mongoliaan.
Halla-aho oli vuoden 2017 alkuun mennessä jättänyt yksitoista kirjallista kysymystä, joista kymmenen käsitteli maahanmuuttoa. Käyttämissään 31:ssä puheenvuorossa hän on 25:ssä käsitellyt maahanmuuttoa, kolmessa rajatarkastuksia ja kahdessa muslimien osuutta viharikoksiin. Halla-aho on europarlamentissa äänestänyt muun muassa terrorismia tukevan Saudi-Arabian aseidenvientikieltoa vastaan.
Joulukuussa 2016 Halla-aho ilmoitti, ettei aio pyrkiä jatkokaudelle Euroopan parlamentissa vaan asettuu ehdolle kuntavaaleissa 2017 sekä eduskuntavaaleissa 2019. Hän ilmoitti myös asettuvansa todennäköisesti ehdolle perussuomalaisten puheenjohtajaksi kesän 2017 puoluekokouksessa.
Poliittinen toiminta > Puolueen puheenjohtaja 2017–2021

Halla-aho valittiin perussuomalaisten puheenjohtajaksi Jyväskylän puoluekokouksessa 10. kesäkuuta 2017. Halla-aho sai puheenjohtajavaalin ensimmäisellä kierroksella yli puolet annetuista äänistä (949 ääntä), minkä johdosta hänet valittiin puheenjohtajaksi ensimmäisellä kierroksella.
Linjapuheessaan puoluekokouksessa Halla-aho muun muassa arvosteli maahanmuuttopolitiikkaa, eurooppalaista integraatiota ja yhteisvaluutta euroa. Puheessaan Halla-aho myös toi esille, että perussuomalaiset eivät ole vaatineet hallitusohjelman neuvottelua uusiksi vaan perussuomalaiset edellyttävät, että myös perussuomalaisille tärkeitä hallitusohjelman kirjauksia noudatetaan.
Halla-ahon mukaan perussuomalaiset selvisi kesän 2017 eduskuntaryhmää koskeneesta kriisistä hyvin, sillä ”Perussuomalaisten kannatus näyttää olevan suunnilleen siinä, missä se oli ennen tätä eduskuntaryhmästä tapahtunutta loikkaustakin”. Halla-aho jatkaa puolueen puheenjohtajana myöhemmin samassa kuussa järjestettävän puoluekokouksen jälkeenkin.
Halla-aho kertoi kesäkuussa 2021, ettei ole ehdolla puheenjohtajaksi seuraavassa elokuun 2021 puoluekokouksessa.
Poliittinen toiminta > Eduskunnan puhemiehenä 2023–

Halla-aho valittiin eduskunnan puhemieheksi 21. kesäkuuta 2023. Hänen valintansa puolesta äänesti 134 kansanedustajaa.
Valintansa jälkeen pitämässä puheessaan Halla-aho korosti sananvapauden tärkeyttä eduskunnassa ja sitä, että kansanedustajalla on oikeus olla tulematta loukatuksi, mutta hänellä on myös velvollisuus olla loukkaantumatta toisten edustajien arvoista tai mielipiteistä. Tyyliseikoilla on Halla-ahon mukaan merkitystä, mutta ne ovat aina toissijaisia sananvapauteen nähden.
Puhemies Halla-aho vieraili Ukrainassa marraskuussa 2023 Ukrainan sodan aikaan. Hän piti puheen ukrainaksi Ukrainan parlamentin erityisistunnossa, joka pidettiin Holodomorin nälänhädän muistopäivänä. Halla-ahon puhetta kehuttiin Ukrainassa paljon.
Oppositio arvosteli häntä puheenvuorojen jaosta, mutta sen Demokraatti-lehden selvityksen mukaan hän antoi oppositiolle enemmän puheenvuoroja kuin oppositiopuolueiden (sd, kesk) puhemiehet edustaessaan edellisen hallituksen puolueita.
Myös aiempi puhemies Matti Vanhanen sanoi Halla-ahon toimivan tehtävässään puolueellisesti. Halla-aho kiisti väitteen ja muut perussuomalaiset herjasivat Vanhasta, mutta eduskunnan pöytäkirjoja tutkineen tietokirjailijan mukaan Vanhasen kritiikki piti paikkansa ja puheenvuoroja jakaessaan Halla-aho suosi hallitusta.
Poliittinen toiminta > Presidenttiehdokkaana 2024

Halla-aho ilmoitti 7. heinäkuuta 2023 pyrkivänsä puolueen ehdokkaaksi presidentinvaaleihin 2024. Tiedotteessaan Halla-aho korosti muun muassa perussuomalaisen arvopohjan vastaavan sitä, mitä tasavallan presidentiltä voidaan edellyttää, sekä omaa kokemustaan mediapaineen kestämisestä poliittisen uransa aikana. Halla-aho valittiin ainoana ehdokkaana perussuomalaisten presidenttiehdokkaaksi puoluekokouksessa elokuussa 2023.
Kampanjan aikana Halla-ahon kannatus nousi Ylen joulukuun gallupin 10 prosentista tammikuun gallupin 18 prosenttiin. Vaalien ensimmäisellä kierroksella hän sijoittui kolmanneksi ja sai 19,0 prosenttia äänistä, mikä on perussuomalaisten historian paras tulos presidentinvaaleissa.
Halla-ahon presidentinvaalikampanjan 2024 kokonaisbudjetti oli noin 500 000 euroa. Halla-ahon kampanjan rahoitus tuli lähes kokonaan edustamaltaan perussuomalaiselta puolueelta.
Poliittiset näkemykset > Euroopan unioni

Keväällä 2017 Halla-aho ilmoitti, että mikäli hänet valitaan perussuomalaisten puheenjohtajaksi seuraavana kesänä, hän tuo EU-eron perussuomalaisten päätettäväksi. Halla-aho sanoi puheenjohtajana ajavansa aktiivisesti Suomen eroa EU:sta ja eurosta. Puheenjohtajaksi valintansa jälkeen toukokuussa 2018 Halla-aho sanoi, ettei pidä Suomen EU-eroa realistisena.
Poliittiset näkemykset > Fasismia ja natsismia vastaan

Puheenjohtajana Jussi Halla-aho on ojentanut puolueen nuorisojärjestöä esimerkiksi siitä, että natsitervehdykset ja ”fasististen ja kansallissosialististen näkemysten esittäminen” vahingoittavat puoluetta ja sen tavoitteita. Tällöin Perussuomalaisista Nuorista erotettiin etnonationalistien johtohahmoja, jotka sanoivat, että ”selkäänpuukottajan palkka on kuolema”.
Poliittiset näkemykset > Avoin suomalaisuus

Huhtikuussa 2018 Halla-aho puolusti puolueen etnonationalistien vastustamaa avointa suomalaisuutta ja sanoi sen olevan historiallinen todellisuus. Hänen mielestään suomalaisuutta ei voi rajoittaa esimerkiksi ihonvärin tai silmien tai hiusten värin perusteella.
Poliittiset näkemykset > Islam-kritiikki

Halla-ahon mielestä islam on sodassa länsimaailmaa vastaan, mikä ilmeni esimerkiksi pilapiirrosmellakoiden yhteydessä. Halla-ahon mukaan tähän taisteluun kiihotetaan myös moskeijoissa. Hänen mukaansa muslimeilla on, toisin kuin länsimaalaisilla, voimaa kunnioittava kulttuuri ja ”tribalistisessa kulttuurissa opittu käsitys siitä, että oman ryhmän ulkopuolella kaikki ovat eläimiä tai eivät ainakaan yhtä hyviä kuin me”. Hän on myös sanonut islamin olevan afrikkalaisten luonnonuskontojen sekä menneiden aikojen juutalaisuuden ja katolilaisuuden tavoin ”genitaaliuskonto”, jossa ”älyllinen fabriikki kietoutuu pimpin, pippelin tai tissien ympärille”.
Halla-ahon mukaan tietyistä maanosista tulleiden muslimien kotoutuminen on epäonnistunut kaikkialla. Lisäksi hänen esittämiensä laskelmien mukaan muslimit saattavat lisääntyvän maahanmuuton ja suuremman syntyvyyden vaikutuksesta tulla useissa Euroopan maissa jo tämän vuosisadan aikana enemmistöksi, millä hänen mukaansa voisi olla kohtalokkaat seuraukset heille itselleenkin. Hän on täsmentänyt, ettei hänen islam-kritiikkinsä koske eräitä länsimaissa jo kauan asuneita ja pitkälti maallistuneita muslimiryhmiä kuten Suomen tataareja.
Kriittiseen uskontokeskusteluun ja sananvapauteen viitaten Halla-aho on todennut, että "jos muslimit eivät koskaan joudu kohtaamaan niitä argumentteja, joita heidän oppijärjestelmiään vastaan voidaan esittää, niin heillä ei ole mitään syytä myöskään aloittaa yhteisöjen sisällä islamin renessanssia, jonka tarve olisi mitä suurin tässä maailmassa".
Poliittiset näkemykset > Talouspolitiikka

Halla-aho määrittelee edustavansa ”konservatiivista talouslinjaa”, jossa hyvinvointiyhteiskuntaa ei rahoiteta velalla. Hänen mielestä julkisen sektorin tehtävät on priorisoitava. Halla-ahon mukaan yhteiskunnalla on perustehtäviä, kuten kansalaisten turvallisuuden takaaminen, ”luksustoimintoja”, kuten työttömyys- ja sosiaaliturva sekä sellaisia tehtäviä, jotka hänen mielestään eivät kuulu valtion toimintaan ollenkaan, kuten ”rahan siirto Etelä-Eurooppaan tai vielä kauemmaksi maailmaan”.
Poliittiset näkemykset > Ihmisten arvosta

Vuonna 2005 Halla-aho pohti blogissaan ihmisarvoa. Hänen mukaansa ainoa mitattava ja siten kiistatta olemassaoleva ihmisarvo on yksilön instrumentaalinen arvo ja yhteiskunnassa yksilöt voidaan asettaa arvojärjestykseen sen mukaan, miten paljon heidän kykyjensä puuttuminen heikentäisi yhteisöä. Kaikkein arvokkaimpina Halla-aho piti maanviljelijöitä, syötäviksi tarkoitettujen eläinten kasvattajia ja rakennusinsinöörejä. Alempana hänen hierarkiassaan ovat taiteilijat, papit ja poliitikot, jotka ovat ”pääsääntöisesti turhia”, ja hänelle mieluisista taiteesta ja kielentutkimuksestakin pitäisi luopua "jos vene alkaa vuotaa". Halla-ahon mukaan kaikki ihmiset ovat instrumentaalisesti eriarvoisia, mutta siitä ei kuitenkaan seuraa vähempiarvoisten kaasuttaminen, ellei siihen ole ”muuta pätevää syytä”. Myöhemmin hän korosti, että häntä on tulkittu väärin ja hänen mielestään instrumentaalisen arvon lisäksi ihmisillä on ihmisarvo, joka on kaikille sama, ja se on hänestä hyvä asia yhteiskunnassamme.
Kesäkuussa 2017 Halla-aho sanoi Yleisradion haastattelussa, että ihmisarvo on hänen mielestään kaikilla sama, mutta ihmisten tasa-arvoisuus ei hänen mukaansa tarkoita sitä, että kaikilla ihmisillä olisi oikeus tulla elätettäväksi Suomeen.
Halla-aho on sanonut, ettei ole feministi, koska ”siihen ei ole mitään tarvetta”. Sen sijaan hän sanoo kohtelevansa ihmisiä yksilöinä riippumatta heidän sukupuolestaan.