stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koolapuu
Aiheesta muualla

iNaturalist: Cola acuminata
ITIS: Cola acuminata (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Cola acuminata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Cola acuminata (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Cola acuminata (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Cola acuminata (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cola acuminata (cola) (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Cola acuminata:  Wikidata: Q522881  Wikispecies: Cola acuminata  APDB: 120874  BOLD: 287207  CoL: WWRF  Ecocrop: 4744  EoL: 486399  EPPO: COHAC  GBIF: 5406685  GRIN: 101905  iNaturalist: 430865  IPNI: 822645-1  IRMNG: 11270688  ITIS: 506101  IUCN: 111376285  NCBI: 93760  Open Tree of Life: 1053097  PfaF: Cola acuminata  Plant List: kew-2730552  PLANTS: COAC4  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:822645-1  Tropicos: 30401412  WFO: wfo-0000614368 
Sterculia acuminata:  Wikidata: Q39238141  APDB: 120574  CoL: 52D8W  GBIF: 5406676  GRIN: 101904  IPNI: 825087-1  IRMNG: 10856837  ITIS: 21553  Open Tree of Life: 1053097  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:825087-1  Tropicos: 30401475  WFO: wfo-0000491726 
Kukkia ja lehtiä.
Lehtiä, hedelmä ja siemeniä.
Avoin hedelmä ja siemeniä eli ”kolapähkinöitä”.
Kordillieerien jääkäytävä

Kordillieerien jääkäytävä oli viime jääkauden joillain leudoilla jaksoilla Kalliovuorten länsipuolella ollut jäätön
alue. Sen länsipuolella oli Kordillieerien jääkenttä ja itäpuolella valtava Laurentiden jääkilpi Hudsoninlahden yllä. Viime jääkauden päättyessä noin 14 700 vuotta sitten alkaneella lämpimällä Allerödkaudella jääkäytävä avautui 14 000 kalenterivuotta sitten, täysin varmasti 12 500 kalenterivuotta sitten. Menneinä vuosikymmeninä tutkijat ovat olettaneet paleointiaanien kulkeneen sitä kautta Alaskasta Amerikkaan, mutta varmasti tätä ei kyetä todistamaan.
Kordillieerien jääkäytävän sijainti

Amerikan mantereelle Kanadan länsiosiin syntynyttä Kordillieerien jääkäytävää kutsutaan monilla eri nimillä, mm. Kanadan jääkäytävä, MacKenzien jääkäytävä, Albertan jääkäytävä. Läntinen Kordillieerien jäätikkö suli huomattavasti nopeammin kuin itäinen Laurentiden jäätikkö joka oli suuri vielä 10 000 vuotta sitten.
Jääkäytävä oli itäisillä Kanadan Kalliovuorilla, mm. Albertan provinssissa. Se ulottui Alaskasta Edmontoniin, Montanaan ja Pohjois-Dakotaan. Leveimmillään jääkäytävä kiersi Mackenzie-vuoret, mutta oli alussa Mackenzie-vuorten länsipuolella ja luultavimmin jääjärven tukkima. Se seuraili Mackenzie-jokea Inuvikiin asti. Jääkäytävä leveni huomattavasti jääkauden lopun lämpiminä Bölling- ja Alleröd-kausina, jolloin jäätikkö vetäytyi Karhujärven ja Ison Orjajärven tienoille. Viimeksi se avautui täysin auki noin 13 200 kalenterivuotta sitten.
Milloin jääkäytävä oli auki

130 000–78 000 vuotta sitten
65 000–23 000/22 000 (tai 70 000–30 000)
13 000/12 000?-
Aiheesta muualla

Global land environments since the last interglacial (englanniksi)
An animation of the flooding of the Bering land bridge over the last 20,000 years
Late Quaternary Vegetation History of Northern North America Based on Pollen, Macrofossil, and Faunal Remains Arthur S. Dyke, Géographie physique et Quaternaire, Volume 59, numéro 2-3, 2005, s. 211–262
Le retrait des glaces wisconsiniennes, les Grands Lacs, la Mer de Champlain, et le fleuve Saint-Laurent.
The Ice-Free Corridor Revisited
Korpijoen valuma-alue

Korpijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.7) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, 
jonka pinta-ala on 2 602,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,56 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Jonku.
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta :
Korpijoen alaosan alue (61.71)
Korpijoen keskiosan alue (61.72)
Lylyjoen valuma-alue (61.73)
Puhosjoen valuma-alue (61.74)
Korvuanjoen valuma-alue (61.75)
Naamankajoen valuma-alue (61.76)
Näljänkäjoen yläosan valuma-alue (61.77)
Askanjoen valuma-alue (61.78)
Korpihapero

| Korpihapero |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Russulales
Heimo::  Haperot ja rouskut Russulaceae
Suku::  Haperot Russula
Laji::  nitida
Kaksiosainen nimi
 Russula nitida  (Pers. ) Fr. 
Katso myös
   Korpihapero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korpihapero (Russula nitida) on kupera tai laakealakkinen purppunranvärinen tai punainen haperolaji. Jalka on valkoinen ja tyvestä punertava. Heltat ovat oljenväriset. Malto on valkeaa. Maku on mieto tai hieman kirpeä ja korpihapero kelpaa syötäväksi. Korpihapero kasvaa melko yleisenä koivujen seuralaisena nurmikoilla, lehdoissa ja koivusekametsissä.
Koronis (tarke)

Esimerkki: Koronis krasiksen merkkinä sanassa κἀγώ, kagō, ’minä myös’.
Koronis (m.kreik. κορωνίς, korōnis, ”käyränokkainen”) on muinaiskreikassa käytetty diakriittinen merkki, joka osoittaa sanassa sitä, että se on muodostunut krasiksen eli kahden sanan yhteensulautumisen seurauksena. Koronis muistuttaa ulkonäöltään spiritus lenistä eli vasemmalle avautuvaa puolikaarta, ja se merkitään supistumavokaalin yläpuolelle.
Koronis voidaan erottaa spiritus leniksestä siitä, että se esiintyy vokaalissa sanan keskellä, ei spiritus leniksen tavoin sanan alkuvokaalissa tai alkudiftongin jälkimmäisessä vokaalissa.
Esimerkkejä

κἀγώ, kagō (koronis alfan yläpuolella) < καὶ ἐγώ, kai egō, ’minä myös’
κἄν, kan (koronis alfan yläpuolella yhdessä akuutin kanssa) < καὶ ἐάν, kai ean, ’(ja) jos’
Korpikerrossammal

| Korpikerrossammal |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
Suomessa::  Elinvoimainen
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Ryhmä::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Alaluokka::  Hiirensammalet Bryidae
Lahko::  Palmikkosammalet Hypnales
Heimo::  Kerrossammalet Hylocomiaceae
Suku::  Pohjankerrossammalet Hylocomiastrum
Laji::  umbratum
Kaksiosainen nimi
 Hylocomiastrum umbratum  (Hedw.) M.Fleisch. 
Synonyymit
 Hylocomium umbratum 
Katso myös
   Korpikerrossammal Wikispeciesissä   Korpikerrossammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korpikerrossammal (Hylocomiastrum umbratum) kasvaa rehevissä korvissa, lähteisillä ja varjoisilla paikoilla ja joskus lehtometsissä.
Koronisía

Koronisían kylää.
| --- | --- |
Muut nimet:  Péra Nisí (Πέρα Νησί)
Sijainti:  39°00′51″N, 20°55′06″E, Árta Árta, Epeiros Kreikka
Vesialue:  Amvrakikóslahti
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Korkein kohta:  1  m 
Pinta-ala:  0,34 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  165
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koronisía (kreik. Κορωνησία) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Amvrakikóslahdessa, sekä sillä sijaitseva samanniminen kylä, jonka väliluku on 165 (vuonna 2011). Saari tunnetaan myös nimellä Péra Nisí (Πέρα Νησί). Sen pinta-ala on noin 0,34 neliökilometriä. Hallinnollisesti Koronisía kuuluu Ártan kuntaan, Ártan alueyksikköön ja Epeiroksen alueeseen.
Koronisían pengertietä.
Koronisían saari sijaitsee Logaróksen laguunin etelälaidalla. Saarelle ja kylään johtaa pitkä Salaóran saaren kautta kulkeva pengertie, joka erottaa toisistaan ensin Logaróksen ja Tsoukalión laguunit ja sitten Logaróksen laguunin ja varsinaisen Amvrakikóslahden. Koronisían saaren eteläpuolella sijaitsevat Korakonísian eli Korakónisan saaret. Yhdessä Koronisía ja Korakónisan saaret rajaavat Sakoulétsin laguunin.
Kylän nähtävyyksiin lukeutuu muun muassa bysanttilaisaikainen Neitsyt Marian (Panagía) kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koronisía Wikimedia Commonsissa
Koronísi

Koronísin saari ja Pyhien Apostolien (Ágioi Apóstoloi) kirkko.
| --- | --- |
Sijainti:  37°31′09″N, 22°52′0″E, Náfplio Argolis, Peloponnesos Kreikka
Saariryhmä:  Argo-Saroniset saaret
Vesialue:  Argoliinlahti
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,012 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Koronísi (kreik. Κορωνήσι, myös Κορoνήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Argoliinlahdessa Tolón kylän edustalla pohjoiseen Rómvin saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,012 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Koronísi kuuluu Náfplion kuntaan, Argoliin alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Saarella on pieni pyhille apostoleille (Ágioi Apóstoloi) omistettu kirkko, joka on maisemiensa vuoksi suosittu hääkirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koronísi Wikimedia Commonsissa
Argo-Saroniset saaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Agkístri  Aígina  Dokós  Hydra  Póros  Salamis  Spétses 
Alisaariryhmät:   Diapória Nisiá Ágios Ioánnis, Aígina  Ágios Thomás  Anagnóstis  Kourmouloúdes  Ledoú  Moládi  Plateiá, Aígina  Prasoú  Stachtorrói  Tragonísi  Ypsilí  Lagoúses Gáidaros  Kordeliáris  Lagoúsa  Lagousáki  Makrónisos, Aígina 
Muut pienemmät saaret:   Ágios Geórgios, Hydra  Ágios Geórgios, Salamis  Ágios Ioánnis, Hydra  Ágios Nikólaos  Ágios Pétros  Apónisos  Archí  Arsída  Astéri  Atalánti  Boúrtzi  Daskaleió  Disáki  Doroúsa  Drápi  Falkonéra  Fléves  Flevopoúla  Kartéli  Kivotós  Korákia  Koronída  Koronísi  Koulourá  Koumoundoúrou  Kyrá  Léros  Makrónisos, Mégara  Metópi  Módi  Moní  Nisída  Pacháki  Páchi  Pátroklos  Pétasi  Plateiá, Argolis  Plateiá, Korinthia  Platonísi  Pontikonísi  Pontikós  Psilí  Psyttáleia  Revythoúsa  Ovriós  Rómvi  Skyllí  Spalathronísi  Spathí  Spetsopoúla  Stavronísi  Strongyló  Tagári  Tríkeri  Velopoúla  Véniza  Ydroúsa
Konjunktio (logiikka)

Lausetta  \scriptstyle A\land B vastaava Venn-diagrammi
Lausetta  \scriptstyle A\land B\land C vastaava Venn-diagrammi
Konjunktio on propositiologiikassa kaksipaikkainen looginen konnektiivi, joka vastaa yleiskielen sanaa ja. Sillä muodostettu yhdistetty lause on tosi, jos molemmat sen yhdistämät lauseet ovat tosia, muussa tapauksessa epätosi. Lauseiden A ja B konjunktiolle käytetään merkintää  A\land B.
Konjunktioon läheisesti liittyviä käsitteitä muissa yhteyksissä ovat:
joukko-opissa leikkaus
predikaattilogiikassa universaalikvanttori eli kaikki-kvanttori
elektroniikassa konjunktiota vastaa AND-portti.
Merkinnät

Loogiselle konjunktiolle käytetään kirjallisuudessa useita eri symboleja. Sanan "ja" (engl. and) 
ohella sille käytetään yleisesti symbolia " \land ", Esimerkiksi "A  \land  B " luetaan "A ja B".  Tällainen konjunktio on tosi vain jos sekä A että B ovat tosia lauseita, muussa tapauksessa se on epätosi.
Kaikki seuraavat ovat konjunktiota:
Boolen algebrassa konjunktiolle käytetään merkintää  A+B.  Jan Lukasiewiczin prefiksinotaatiossa disjunktion merkkinä käytetään K-kirjainta, joka on lyhenne puolan kielen sanasta koniunkcja. Tällöin lauseiden p ja q konjunktio merkitään Kpq.
Eri ohjelmointikielissä konjunktiota vastaava operaattori merkitään tavallisimmin joko sanalla and tai kahdella et-merkillä (&&).
Totuustaulu

Operaation  ~A\land B totuustaulu on seuraava:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| LAUSEET | LAUSEET | KONJUNKTIO |
|  A |  B |  A\land B |
tosi
tosi: epätosi
| epätosi | tosi | epätosi |
epätosi
Ominaisuudet

Looginen konjunktio noudattaa lasku­lakeja, jotka pitkälti ovat analogisia esi­merkiksi reaalilukujen lasku­säännöille. Se on vaihdannainen ja liitännäinen, ja sille pätee myös osittelulaki, kun toisena lasku­toimituksena on looginen disjunktio.  Konjunktio on lisäksi idem­potentti eli minkä tahansa lauseen konjunktiolla itsensä kanssa on sama totuus­arvo kuin alku­peräisellä lauseella. Tätä havainnollistavat seuraavat kaaviot:
Vaihdannaisuus
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  A\land B |      \Leftrightarrow      |  B\land A |
|  |      \Leftrightarrow      |  |
Liitännäisyys
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ~A |  ~~~\land ~~~ |  (B\land C) |      \Leftrightarrow      |  |  |  (A\land B) |  ~~~\land ~~~ |  ~C |
|  |  ~~~\land ~~~ |  |      \Leftrightarrow      |  |      \Leftrightarrow      |  |  ~~~\land ~~~ |  |
Osittelulaki loogisen disjunktion suhteen
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ~A |  \land  |  (B\lor C) |      \Leftrightarrow      |  |  |  (A\land B) |  \lor  |  (A\land C) |

|  |  \land  |  |      \Leftrightarrow      |  |      \Leftrightarrow      |  |  \lor  |  |
Idempotenssi
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  ~A~ |  ~\land ~ |  ~A~ |      \Leftrightarrow      |  A~ |
|  |  ~\land ~ |  |      \Leftrightarrow      |  |
Monotonisuus
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  A\rightarrow B |      \Rightarrow      |  |  |  (A\land C) |  \rightarrow  |  (B\land C) |
|  |      \Rightarrow      |  |      \Leftrightarrow      |  |  \rightarrow  |  |
Totuuden säilyttävä validiteetti
Kun kaikki konjunktiolla yhdistettävät lauseet ovat tosia, konjunktio on tosi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  A\land B |      \Rightarrow      |  A\lor B |
|  |      \Rightarrow      |  |
|  |  | (kokeiltava) |
Epätotuuden säilyttävä validiteetti
Kun kaikki konjunktiolla yhdistettävät lauseet ovat epätosia, disjunktio on epätosi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  A\land B |      \Rightarrow      |  A\land B |
|  |      \Rightarrow      |  |
(kokeiltava): 
Walshin spektri: (1, -1, 1, -1)
Epälineaarisuus: 1 (funktio on taivutettu)
Jos totuusarvoille käytetään binäärilukumerkintöjä 1 (tosi) ja 0 (epätosi), looginen konjunktio toimii samoin kuin näiden lukujen normaali kertolasku.
Sovellukset tietotekniikassa

Useimmissa ohjelmointikielissä on konjunktiota vastaava operaattori.  Se merkitään monissa
ohjelmointikielissä varatulla sanalla and, mutta esimerkiksi C:ssä ja siihen pohjautuvissa ohjelmointikielissä kahdella et-merkillä (&&).
Useimmissa ohjelmointi­kielissä looginen konjunktio antaa tulokseksi aina boolean-tyyppisen muuttujan, jolla on vain kaksi mahdollista arvoa: tosi (1) tai epätosi (0). Monissa vahvasti tyypitetyissä kielissä konjunktio voidaan sitä paitsi suorittaa vain, jos molemmat sillä yhdistettävät operanditkin ovat boolean-tyyppisiä. Joissakin heikosti tyypitetyissä kielissä, esimerkiksi C:ssä, konjunktio voidaan kuitenkin suorittaa silloinkin, kun operandit ovat esimerkiksi kokonais- tai reaaliluku­tyyppisiä; tällöin tuloksena on 0 (epätosi), jos ainakin jompikumpi operandi on nolla, mulloin tuloksena on 1 (tosi). Tällöin siis operandien kaikkien muiden arvon kuin nollan katsotaan vastaavan totuus­arvoa tosi.
Konjunktiota vastaava looginen portti on AND-portti.
Sovellukset tietotekniikassa > Biteittäinen operaatio

Joissakin ohjelmointikielissä on määritelty myös biteittäinen konjunktio'. Tällöin operandit,
jotka voivat olla esimerkiksi binäärisiä kokonaislukuja, käydään läpi bitti bitiltä
ja suoritetaan konjunktio-operaatiot kummankin operandin vastaavien bittien välillä. Tuloksena saadaan
muuttuja, jossa kunkin bitin arvo riippuu operandien bittien arvoista seuraavasti:
0 and 0 = 0
0 and 1 = 0
1 and 0 = 0
1 and 1 = 1
Käymällä bitit läpi esimerkiksi binääriluvuista 11001010 ja 10100011 saadaan tulokseksi 10000010.
Biteittäinen konjunktio on käytettävissä muun muassa C-kielessä, jossa se merkitään yhdellä et-merkillä (&).
Biteittäisellä konjunktiolla voidaan muun muassa selvittää, minkä annetussa bittijonossa on jonkin tietyn bitin arvo. Esimerkiksi laskutoimitus
10011101 AND 00001000
antaa tulokseksi bittijonon 00001000, joka osoittaa, että vasemmanpuoleisen luvun viidennen bitin arvo on 1.
Leikkaus

Konjunktiota vastaava operaatio joukko-opissa on leikkaus. Kahden joukon leikkaus määritelläänkin konjunktion avulla:  a\in A\cap B, jos ja vain jos  a\in A\land a\in B. Toisin sanoen alkio a kuuluu joukkojen A ja B leikkaukseen, jos ja vain jos se kuuluu molempiin näistä joukoista, Tämän vuoksi joukko-opillinen leikkaus noudattaa pitkälti samoja sääntöjä kuin konjunktiokin: sillekin pätevät vaihdanta-, liitäntä-, osittelu- ja de Morganin lait.
Luonnolliset kielet

Matemaattisessa logiikassa määritellyt käsitteet ovat merkitykseltään
erilaisia kuin luonnollisen kielen sanat yleensä ovat. Suomen kielessä loogista konjunktiota vastaa lähinnä sana kieliopillinen konjunktio ja. Tätä sanaa, samoin kuin sen vastineita useissa muissakin kielissä, käytetään kuitenkin myös tavoilla, jotka eivät vastaa loogisen konjunktion käsitettä. Toisinaan sillä ilmaistaan seurausta tai uhkausta, esimerkiksi: "vielä yksi sana, ja minä lähden", jonkin asian jatkamista huomattavan kauan, esimerkiksi "miettii ja miettii", tai sitä käytetään yhdistämään jonkin luvun tai määrän pienempää yksikköä suurempaan, esimerkiksi "kello 12 ja 50" (=12.50) tai Tuhannen ja yhden yön tarinat.
Aiheesta muualla

Conjunction MathWorld. Viitattu 9.4.2015.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Logical conjunction
Vasemmalla olevien argumenttien konjunktiot: arvon tosi saavat bitit muodostavat Sierpinskin kolmion.
AND-portti
Käännös suomeksi
Korostyšiv

| Korostyšiv (Коростишів) |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Žytomyrin alueen sijainti, alla kaupungin sijainti
 Korostyšiv
 Koordinaatit: 50.31763°N, 29.06581°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Žytomyrin alue
Piiri:  Žytomyrin piiri
Väkiluku (2001):  24 490
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korostyšiv (ukr. Коростишів) on kaupunki Ukrainan Žytomyrin alueen Žytomyrin piirissä, Teterivjoen varrella.  Vuonna 2021 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 24 490.
Ennen heinäkuusta 2020 oli osa Korostyšivin piiriä ja sen piirikeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korostyšiv Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  Encyclopedia of Modern Ukraine
Korotša

| Korotša Короча |
| --- | --- |
 vaakuna
 Belgorodin alueen sijainti
 Korotša
 Koordinaatit: 50.8108°N, 37.1958°E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Belgorodin alue
Piiri:  Korotša
Perustettu:  1638
Kaupungiksi:  1708
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5 km²
Korkeus:  150 m
Väkiluku (2010):  5 877
 – Väestötiheys:  1 175 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
 
 korocha.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korotša (ven. Коро́ча) on kaupunki Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Korotša-joen rannalla 57 kilometriä Belgorodista koilliseen. Kaupunki on Korotšan piirin keskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 5 877 henkeä.
Kaupunki on perustettu vuonna 1638 suojaamaan Venäjän etelärajaa krimintataarien hyökkäyksiltä. Vuonna 1779 siitä tuli Kurskin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Toisen maailmansodan aikana Korotša oli saksalaisten miehittämä. Nykyään siellä on lähinnä elintarviketeollisuutta.
Aiheesta muualla

Korotšan kaupungin ja piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Korotša Belgorodin alueen sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Belgorodin alueen kaupungit
Kormoran II -luokan miinantorjunta-alus

| Kormoran II -luokka |
| --- | --- |
 Kormoran

Tekniset tiedot
Uppouma:  jopa 850 t
Pituus:  58,50 m
Leveys:  10,30 m
Kormoran II -luokka (eli projekti 258) on Puolan laivaston kuuden miinantorjunta-aluksen muodostama alusluokka.
Alukset

Luokan ensimmäinen aluksen hankinta sisällytettiin vuoden 2011 puolustusbudjettiin.Kolmen rakenteilla olevan lisäksi on tilattu 2019 toinen kolmen aluksen sarja.
| Nimi | Telakka | Vesille | Valmistunut | Palvelukseen | Huom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ORP Kormoran | Remontowa Shipbuilding |  |  | marraskuu 2017 (luovutus laivastolle) kesä 2019 |  |
| ORP Albatros | Remontowa | joulukuu 2018 |  |  | koeajoissa 2020 lopulla |
| ORP Mewa | Remontowa | kesä 2019 | 17. joulukuuta 2020 |  |  |
Aiheesta muualla

Altair – Flota czeka na strategiczne decyzje polityków (Arkistoitu – Internet Archive) (puolaksi)
kupi pierwszy od lat nowy okręt – "Kormoran II" Interia (puolaksi)
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1981–1982

Kausi 1981–1982 oli 42. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Turun NMKY. Pantterit voitti hopeaa ja Kotkan Työväen Palloilijat pronssia.
Runkosarja

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 36 | 24 | 12 | 4073 | 3837 | 48 |
| Turun NMKY | 36 | 23 | 13 | 3800 | 3483 | 46 |
| Torpan Pojat | 36 | 20 | 16 | 3947 | 3811 | 40 |
| Playhonka | 36 | 20 | 16 | 3618 | 3644 | 40 |
| Pantterit | 36 | 19 | 17 | 3539 | 3460 | 38 |
| Tampereen Pyrintö | 36 | 18 | 18 | 2814 | 3765 | 36 |
| Hyvinkään Tahko | 36 | 18 | 18 | 3549 | 3730 | 36 |
| Uudenkaupungin Urheilijat | 36 | 17 | 19 | 3542 | 3657 | 34 |
| Helsingin NMKY | 36 | 12 | 24 | 3697 | 3784 | 24 |
| Äänekosken Huima | 36 | 9 | 27 | 3566 | 3974 | 18 |
Äänekosken Huima putosi suoraan ja sen tilalle nousi Forssan Koripojat.
Pudotuspelit

TuNMKY:n joukkue: Pekka Kurvinen, Risto Rousku, Pekka Heino, Kari Sainio, Juha Salonen, Jari Rannikko, Jorma Pilkevaara, Tapio Sten, Petteri Voutilainen, Bernard Harris. Valmentaja Harri Koskinen.
SM-sarjakarsinta

| Joensuun Kataja – Helsingin NMKY |
| --- | --- | --- | --- |
| 20. maaliskuuta | Kataja | HNMKY | 123–92 |
| 21. maaliskuuta | HNMKY | Kataja | 133–100 |
| 24. maaliskuuta | Kataja | HNMKY | 96–72 |
Joensuun Kataja nousi mestaruussarjaan voitoin 2–1.
Tuomas Korpela

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 29. syyskuuta 1978 (ikä 46)
Syntymäpaikka: Lappeenranta, Suomi
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Junioriseurat
0000–1993: LaPa
1994–1995: Kultsu
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1994–1996 | Kultsu | 31 | (1) |
| 1997–1998 | MP | 27 | (0) |
| 1999 | FC Mikkeli | 13 | (1) |
| 2000 | TamU | 10 | (0) |
| 2000 | NoPy | 3 | (0) |
| 2001 | FC Mikkeli | 22 | (2) |
| 2002 | Rakuunat | 20 | (3) |
| 2004–2005 | Huima | 37 | (5) |
| 2006 | FCV | 17 | (1) |
| 2006–2013 | JIPPO | 153 | (11) |
| Yhteensä | Yhteensä | 333 | (24) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Tuomas Korpela (s. 29. syyskuuta 1978 Lappeenranta) on suomalainen uransa päättänyt jalkapalloilija. Hän pelasi vuosina 1994–2013 yli 260 Ykkösen ottelua, joista valtaosan Jippossa, sekä kauden 2000 Veikkausliigaa Tampere Unitedissa.
Korpela on ammatiltaan lastensuojeluohjaaja.