stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristján L. Möller

| Kristján L>  Möller |
| --- | --- |

Islannin liikenne- ja paikallishallintoministeri
 24. toukokuuta 2007 – 2. syyskuuta 2010) (10. toukokuuta 2009 asti liikenneministeri)  
Edeltäjä:  Sturla Böðvarsson
Seuraaja:  Ögmundur Jónasson
Kansanedustaja
 1999–2016  
Ryhmä/puolue:  Sosiaalidemokraattinen liitto
Vaalipiiri:  Norðurland vestra (1999–2003) Norðausturkjördæmi (2003–2016)
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1953 (ikä 71) Siglufjörður
Kansalaisuus:   Islanti
Puoliso:  Oddný Hervör Jóhannsdóttir
Lapset:  3
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen liitto
Kristján Lúðvík Möller (s. 26. kesäkuuta 1953) on islantilainen sosiaalidemokraattisen liiton poliitikko, joka toimi vuosina 2007–2010 Islannin liikenne- ja paikallishallintoministerinä.
Kristján syntyi Siglufjörðurissä. Hän opiskeli Siglufjörðurin ammattikoulussa ja valmistui vuonna 1976 opettajaksi Islannin opettajakorkeakoulusta. Vuosina 1976–1978 hän toimi liikunnanopettajana Bolungarvíkissä. Vuosina 1986–1998 hän istui Siglufjörðurin kunnanvaltuustossa ja toimi vuosina 1986–1987, 1990–1994 ja 1994–1998 kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hänet valittiin Alltingiin vuonna 1999. Vuonna 2007 hänet nimitettiin liikenneministeriksi; vuonna 2009 nimikkeeksi tuli liikenne- ja paikallishallintoministeri, jossa virassa hän toimi vuoteen 2010 asti. Vuosina 2010–2013 hän oli Alltingin 3. varapuhemies ja vuosina 2013–2016 1. varapuhemies. Hän toimi teollisuusvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2010–2011 ja talousvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2011–2013.
Kristján on naimisissa Oddný Hervör Jóhannsdóttirin kanssa. Heillä on kolme aikuista poikaa.
Spider

Spider (engl. hämähäkki) viittaa seuraaviin asioihin:
Henkilöitä

Spider, oik. Jyrki Hämäläinen, suomalainen tietokirjailija, toimittaja ja muusikko
Elokuvia

The Spider, vuoden 1940 elokuva
The Spider, vuoden 1945 elokuva
The Spiders, vuoden 1919 elokuva
Spider, vuoden 2002 elokuva.
Pelejä

Spider-pasianssi
Spider: The Video Game, vuoden 1997 videopeli.
Kirjoja

Spider, romaani vuodelta 1990
Musiikki > Yhtyeitä

Spider, yhdysvaltalainen rock-yhtye
Spider, brittiläinen rock-yhtye
Spiders, brittiläinen indie-yhtye
Spiders, ruotsalainen rock-yhtye
Spiders, suomalainen yhtye
The Spiders, yhdysvaltalainen R&B-yhtye
Alice Cooper (aiemmin The Spiders), yhdysvaltalainen rock-yhtye
The Spiders, japanilainen yhtye.
Musiikki > Julkaisuja

Spiders, Space-yhtyeen albumi vuodelta 1996
”Spiders”, System of a Downin single
Joukkueita

Cleveland Spiders, entinen baseballjoukkue
San Francisco Spiders, entinen jääkiekkojoukkue.
Muita merkityksiä

OTR-23 Oka (Nato-raportointinimi SS-23 Spider), lyhyen kantaman ohjus
Alfa Romeo Spider, usean Alfa Romeo -mallin nimi vuosina 1966–2010
Fiat 124 Sport Spider, vuosien 1966–1982 automalli
Fiat 124 Spider, vuodesta 2015 lähtien valmistettu automalli
Spiders, videopelejä kehittävä yritys.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Spider”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tampereen Kivimuseo

| Tampereen Kivimuseo |
| --- | --- |
 Kivimuseon näyttely Vapriikissa.
Tyyppi:  luonnontieteellinen museo
Sijainti:  Museokeskus Vapriikki Alaverstaanraitti 5 Tampella, Tampere
Perustettu:  1997 
Ylläpitäjä:  Tampereen kaupunki
Kotisivut:  vapriikki.fi/nayttelyt/kivimuseo
Koordinaatit:  61°30′11″N, 023°45′37″E
 fiTampereen Kivimuseo 
    
Tampereen Kivimuseo on luonnontieteellinen museo, joka toimi Museokeskus Vapriikissa Tampereella. Museon kokoelmaan kuuluu runsaat 8 000 esinettä, joista noin 7 000 on esillä näyttelyssä. Mukana on jalokiviä, korukiviä, rakennus- ja koristekiviä, synteettisiä kiviä sekä mineraaleja, meteoriitteja ja fossiileja. Näytteitä on yli 80 maasta.
Kokoelman keräsi tamperelainen kiviharrastaja, diplomi-insinööri Paavo Korhonen (1920–2018). Kyseessä on huomattavan laaja ja Suomessa ainutlaatuinen yksittäisen harrastajan keräämä kivi- ja mineraalikokoelma. Korhonen toivoi, että Kivimuseo innostaisi etenkin lapsia ja nuoria tutkimaan ja keräilemään kiviä. Näyttely purettiin elokuussa 2024.
Historia

Paavo Korhonen aloitti kiviharrastuksensa heinäkuussa 1980. Hän vieraili lomamatkalla Eräjärven kivimuseossa ja ihastui siellä näkemiinsä brasilialaisiin akaatteihin. Korhonen päätti itsekin alkaa keräillä kauniita kiviä. Hän myös osti Eräjärveltä kokoelmansa ensimmäisen kiven, brasilialaisen montebrasiitin.
Korhonen etsi kiviä maastosta ja kotimaisten kivimessujen kautta, mutta suurimman osan kokoelmastaan hän hankki ulkomailta ostamalla tai vaihtamalla. Hän rahoitti kivihankinnat muun muassa myymällä postimerkkikokoelmansa.
Syyskuussa 1997 Korhonen lahjoitti Tampereen kaupungille ensimmäisen kivierän, noin 3 500 esinettä. Hän esitti samalla toivomuksen, että kivet pääsisivät näytteille museoon. Lahjoitus johti näin Kivimuseon perustamiseen. Korhonen jatkoi kokoelman kartuttamista vielä sen jälkeenkin.
Kivimuseo sijaitsi marraskuuhun 2013 asti pääkirjastotalo Metson alakerrassa, jossa sillä oli noin 400 neliömetrin tilat. Museo joutui muuttamaan pois, koska kirjasto tarvitsi tilat omaan käyttöönsä. Kivimuseo avattiin uudelleen Vapriikissa joulukuussa 2014. Muuton yhteydessä näyttelyn ilme uudistettiin ja tiedot ajanmukaistettiin. Näyttelytilan pinta-ala pieneni hieman, mutta museon kävijämäärä kasvoi.
Kokoelma

Kivimuseon esineet on hankittu visuaalisin perustein. Korhosen mukaan häntä kiehtoi nimenomaan kivien esteettisyys, ei esimerkiksi niiden mineraalipitoisuus tai käyttöarvo. Kokoelmassa on siksi paljon värikkäitä, erikoisen näköisiä ja isoja kiviä. Museon suurikokoisimmat näytteet ovat fossilisoituneen puun kappaleita, jotka painavat puolitoista tonnia. Kokoelman yhteispaino on arvioiden mukaan vähintään 30 tonnia.
Museon vanhimmat näytteet ovat 4,7 miljardia vuotta vanhoja meteoriitteja. Ne ovat Tampereen museoiden vanhimmat esineet.
Kivimuseolla on harvinaisen edustavia pallokivinäytteitä. Ne ovat herättäneet kansainvälistä kiinnostusta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tampereen Kivimuseo Wikimedia Commonsissa
Kivimuseon kotisivut
Kivimuseon tehtävämoniste alakoululaisille (Arkistoitu – Internet Archive)
Kivimuseon tehtävämoniste yläkoululaisille ja lukiolaisille (Arkistoitu – Internet Archive)
Kivimuseon kokoelmaa.
Suuria ametistikoteloja.
Kuuliaiset

Kuuliaiset olivat vielä 1900-luvun alkupuolella käytössä oleva häätapa. Maaseudulla käytäntönä oli, että kuulutukset käytiin hakemassa kirkosta, ja pappi luki ne kolmessa peräkkäisessä jumalanpalveluksessa. Kun tämä oli selvää, järjestettiin kuuliaiset: ne vastasivat yhdistettynä kihlajaisia ja hääjuhlaa; morsiamen kodissa pidettiin pidot, joihin kutsuttiin kaikki kylän väki; nyt sai jokainen jolla oli huomauttamista tulevaa avioliittoa vastaan esittää kantansa.
Paikalla oli yleensä myös pappi tai joskus hänen tehtävään määräämänsä, esimerkiksi opettaja. Mahdolliset vastalauseet kirjattiin ylös ja tutkittiin. Jos mitään ei ilmennyt, varsinainen vihkiminen toimitettiin kirkossa muutaman todistajan läsnä ollessa seuraavassa sopivassa tilaisuudessa. Tapa hiipui hiljalleen talvisodan edellä.
Minna Canth sijoittaa toisen murhanäytelmänsä, Anna Liisan, tapahtumaan juuri nimihenkilön kuuliaisissa.
Rahvaan tiedetään viettäneen kuuliaisia jo 1700-luvulla. Muutamissa Etelä-Pohjanmaan ruotsinkielisissä pitäjissä nuorenparin kunniaksi ammuttiin kuuliais- tai häälaukauksia heidän hakiessaan pappilasta kuulutuksia. Vöyrillä tällainen ammunta kiellettiin 1797 sakon uhalla. Seuraavalla vuosisadalla kihlakunnanoikeudet sakottivat mainitunlaisista laukauksista Vöyrin lisäksi ainakin Munsalassa, Uudessakaarlepyyssä ja Mustasaaressa. Suomenkielisissä pitäjissä kuuliaisia voitiin juhlia järjestämällä tansseja.
Kuivaniemi (kylä)

| Kuivaniemi |
| --- | --- |
 Kuivaniemi
 Koordinaatit: 65°34.70′N, 25°11.20′E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunta:  Ii
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  95110
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kuivaniemen kirkko.
Kuivaniemi on kylä ja kyläkeskus Iin kunnassa. Se on entisen Kuivaniemen kunnan kirkonkylä ja sijaitsee noin 35 kilometriä Iin keskustaajamasta pohjoiseen.
Kylässä sijaitsee vuonna 1872 valmistunut Kuivaniemen kirkko.
Kuusisaari (täsmennyssivu)

Kuusisaari voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kuusisaari, saari Helsingissä
Kuusisaari, saari Laukaassa
Kuusisaari, osa-alue Oulussa
Kuusisaari, kaupunginosa Pietarsaaressa.
TD Garden

| TD Garden> The Garden |
| --- | --- |


Rakennuksen tiedot
Sijainti:  100 Legends Way, Boston, Massachusetts, 02114
Koordinaatit:  42°21′58.68″N, 71°3′44.14″W
Rakennustyöt aloitettu:  Maaliskuu 1993
Avattu:  30. syyskuuta, 1995
Omistaja:  Delaware North Companies
Hoitaja:  Delaware North Companies
Kustannukset:  160 miljoonaa USD
Arkkitehti:  Ellerbe Becket Inc.
Käyttäjät
 Boston Celtics  Boston Bruins Boston Blazers 
Katsojakapasiteetti
 18,624 (koripallo)   17,565 (jääkiekko)   19,580 (max.) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
TD Garden on NHL-joukkue Boston Bruinsin ja NBA-joukkue Boston Celticsin kotiareena. Se sijaitsee Bostonin kaupungissa Massachusettsin osavaltiossa.
Historiaa

14. marraskuuta vuonna 1928 Yhdysvaltain presidentti Calvin Coolidge aloitti uuden aikakauden osavaltion ja kaupungin historiassa. Presidentti Coolidge sytytti Valkoisesta talosta käsin uusinta lennätintekniikkaa apuna käyttäen ensi kertaa valot hiljattain valmistuneeseen Boston Gardeniin. Kolme päivää myöhemmin hallin ovet avattiin ensi kertaa suurelle yleisölle.
Ei edes hallin suunnittelija Tex Ricards osannut avajaisten aikaan aavistaa kuinka legendaariseksi tämä Causeway Streetin varrella sijainnut halli vielä muodostuisi. Seuraavien 66 vuoden aikana se isännöi sekä urheilu- että viihdemaailman kirkkaimpia tähtiä.
Musiikkimaailman kuumimmat tähdet Beatlesistä Aerosmithiin ovat kaikki esiintyneet areenalla vuosien saatossa. Tähtipelaajat kuten Auerbach, Russell, Cousy ja Larry Bird rakensivat kukin omalla panoksellaan Boston Celtics joukkueesta erään NBA:n kaikkien aikojen brändeistä, joka on voittanut NBA:n mestaruuden ennätykselliset 16 kertaa. NHL joukkue Bruins nostatti hallin kattoon viisi mestaruusviiriä lisää, tähtinään Bobby Orr, John Bucyk, Phil Esposito, Cam Neely ja monet muut.
29. syyskuuta 1995 vanha Boston Garden sulki ovensa viimeistä kertaa ja seuraavana iltana järjestettiin spektaakkeliksi muodostunut uuden FleetCenterin avajaisgaala. Jälleen uusi aikakausi oli näin alkanut. Yhdysvaltalaiseen tapaan hallin nimi on kauppatavaraa ja alun perin FleetCenterinä tunnettu halli on nykyisin virallisesti TD Banknorth Arena.
Yleistä tietoa

Vuoden 1995 avajaisten jälkeen hallissa järjestetyissä tapahtumissa on vieraillut yli 20 miljoonaa asiakasta seuraamassa NHL-jääkiekkoa, NBA-koripalloa, tunnettujen artistien konsertteja ynnä muita asiakastapahtumia.
Vuosittain hallissa järjestetään lukuisia yksityistilaisuuksia, kuten valmistujaisia, markkinointiseminaareja, erilaisia vastaanottoja, hyväntekeväisyys päivällisiä, vuosi- ja puoluekokouksia. Hallin kokoustilat, ravintolat ja av-valmiudet mahdollistavat sen käytön lähes kaikenlaisiin tilaisuuksiin.
TD Banknorth Arenalla on istumapaikat 19 600 hengelle, kolme yksityistä täyden palvelun ravintolaa, 104 businessaitiota, 2.400 klubituolia, usean miljoonan dollarin arvoinen videotulostaulu sekä täydet 360 astetta näkyvä ledinäyttö.
Areenalla on järjestetty USA:n yliopistokoripalloilun 1. divisioonan ensimmäisen ja toisen kierroksen turnaukset vuonna 2003, Yhdysvaltain taitoluistelumestaruuskilpailut 2001, Yhdysvaltain voimistelumestaruuskisat 1996 ja 2000, vuoden 1998 NCAA yliopistojääkiekkoilun loppuottelut, vuoden 1998 Wrestlemania vapaapainitapahtuma, NHL:n vuotuinen tähdistöottelu vuonna 1996 sekä Demokraattisen puolueen valtakunnallinen puoluekokous heinäkuussa 2004.
Amerikkalainen urheiluhallirakentamisen erikoislehti Venued Today rankkasi TD Banknorth Arenan sijalle kolme kaikkien Yhdysvaltain urheiluareenoiden joukosta.
Numerotietoa

Omistaja: Delaware North Companies, Inc. - Boston, Delaware North Companies, Inc :n paikallinen tytäryhtiö
Pääurakoitsija: Morse Diesel International
Projektisuunnittelija: Ellerbe Becket, Inc.
Tontin kokonaispinta-ala: noin 70 150 neliömetriä.
Korkeus: 10 kerrosta, noin 49,5 metriä
Rakennuksen pohja-ala: 143 metriä (itä/länsi-suunta) x 91,5 metriä (pohjois/etelä -suunnassa)
7 hissiä ja 13 liukuportaat
36 pysyvää myymälätilaa
34 WC:tä (17 + 17)
Rakennuskustannukset noin 160 miljoonaa USD
Yleisökapasiteetti:
Jääkiekko: 17 565
Koripallo: 18 854
Maksimi: 19 580
Kuontijärvi

| Kuontijärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Kuusamo
Koordinaatit:  66°09′07″N, 29°00′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Koutajoen vesistö (73)
Laskujoki:  Myllyjoki
Järvinumero:  73.052.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  284,1 m 
Rantaviiva:  26,63 km 
Pinta-ala:  5,97 km² 
Tilavuus:  0,00972 km³ 
Keskisyvyys:  1,68 m 
Suurin syvyys:  12,9 m 
Saaria:  9
:  Ahosaari Ikosensaari Kotasaari Kukkarosaari Naatikkasaari
 fiKuontijärvi 
Kuontijärvi on osin kulttuurimaiseman reunustama matala ylänköjärvi Rukatunturin lounaispuolella Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on kuusi neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 205 kilometriä itäkoilliseen ja Kuusamon keskustasta noin 20 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede

Kuontijärvi muodostuu noin 5,4 kilometriä pitkästä kaakkois–luoteissuuntaisesta altaasta, jonka luoteisosasta kaartuu kohti koillista Pohjaslahti. Muita lahtia ovat länsiosan Jomppaisenlahti sekä eteläosan Repolahti, Paksuheinälahti ja Kukkarolahti. Laajin niemimaa on Pohjaslahtea pääaltaasta erottava Kuontivaara. Verraten laajoja ovat länsirannan Häikänniemi ja etelärannan Reponiemi. Noin 90 prosenttia Kuontijärvestä on enintään kolme metriä syvä. Yli kymmenen metrin syvyyteen sukelletaan vain Pohjaslahdella, jossa on järven syvin piste, noin 13 metriä.
Kuontijärven saariluku on yhdeksän. Saarista yksi on alle aarin laajuinen luoto ja kolmen saaren pinta-ala on yli hehtaarin. Laajimmat saaret ovat Kotasaari ja Kukkarosaari, kumpaisenkin pinta-ala on nelisen hehtaaria.
Kuontijärven rannoilla on suhteellisen paljon pientaloja ja peltoalueita. Pohjoisrannalla sijaitsee Kuontivaaran kylä. Kuontivaaran huippu on yli 330 metriä merenpinnan yläpuolella, eli noin 50 metriä järvenpintaa korkeammalla. Järven lähellä ja osin rantoja viistäen kulkee useita 188-alkuisia yhdysteitä. Järven itäpuolitse kulkee valtatie 5.
Kuontijärveen laskee Pyhäjoki ja Pohjasjoki idästä sekä Hannonpuro lännestä. Kuontijärvi laskee noin 600 metriä pitkää uomaa länteen Jauraseen (283,9 metriä mpy), josta alavirta jatkuu Askinjokea etelään.
Kuontijärven vesitilavuus on 9 724 000 kuutiometriä. Noin puolet järven vedestä on enintään metrin syvyydessä.
Kuontijärvi (73.052.1.002) kuuluu Jaurasen alueeseen (73.052), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Naatikkajoen valuma-alue (73.05). Jaurasen alueeseen kuuluu 21 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Kuontijärvi, Jauranen ja Kangerjärvi ovat laajimmat. Niitä seuraa 18 alle neliökilometrin laajuista vakavettä.
Koruton totuus

| Koruton totuus> Plain Truth |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Jodi Picoult
Kieli:  englanti
Julkaistu:  2000
Sivumäärä:  511
Suomennos
Suomentaja:  Tytti Träff
Kustantaja:  Karisto
Julkaistu:  2007
ISBN:  978-951-23-4837-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Koruton totuus on Jodi Picoultin vuonna 2000 ilmestynyt kirja. Sen pohjalta on myös tehty samanniminen elokuva.
Juoni

Kirja on jaettu kahteen osaan. Ensimmäisessä osassa Pennsylvainan amish-yhteisössä löydetään kuollut vauva maatalon navetasta. Tapaus järkyttää koko Lacasterin piirikuntaa mutta poliisitutkinnassa paljastuu, että lapsi on tapettu ja tappajaksi epäillään lapsen äitiä, naimatonta amishtyttöä Katie Fisheriä.
Amishyhteisönsä hylänneen ja yhteisön ulossulkeman Ledan sukulainen, juristi Ellie Hathaway, ryhtyy Katien puolustusasianajajaksi ja muuttaa amishyhteisöön asumaan. Tapauksen ratkaiseminen on vaikeaa, sillä amish-yhteisön oikeudenkäytäntö poikkeaa muusta piirikunnasta. Lisäksi, asiasta ei mielellään puhuta tai haluta ulkopuolisen apua. Toinen osa keskittyy oikeudenkäyntiin. .
Juoni > Henkilöitä

Ellie Hathaway: Katien asianajaja, sukua Katien tädille.
Katie Fisher, 18-vuotias naimaton tyttö. jota syytetään lapsensa tappamisesta.
Coop: Ellien ystävä.
Jacob Fisher: Katien vanhempi veli, joka luopui uskonnostaan ja muutti pois.
Aaron Fisher: Katien isä.
Sarah Fisher: Katien äiti.
Adam Sinclair, Jacobin opiskelutoveri, Katien lapsen isä.
Samuel Stoltzfus: Katien poikaystävä, joka työskentelee Katien isälle.
Leda: Josien täti.
Kuuntelija (täsmennyssivu)

Kuuntelija voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kuuntelija (Lyssnaren), Tove Janssonin 1971 julkaistu novellikokoelma
Kuuntelija (The Listener), kanadalainen 2009–2014 esitetty televisiosarja
Kuuntelija, Stellan vuoden 2014 esikoisalbumi
kuuntelija-amatööri, radioamatöörien kuuntelua harrastava henkilö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuuntelija”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuunteluväsymys

Kuunteluväsymys tarkoittaa kuuntelemiseen liittyvää uupumista jutellessa verkossa ystävien, työtovereiden kanssa tai musiikkia kuunnellessa. Taukojen pitäminen voi auttaa[lähde? ]. Jos kuunneltava musiikki tai muu tallenne on sinänsä kunnossa, kuunteluväsymys voi aiheutua puutteista toistolaitteiston tai sen osan kuten kaiuttimien laadussa.
Laacher See

| Laacher See |
| --- | --- |
 Laacher See
Valtiot:  Saksa
Paikkakunta:  Glees, Rheinland-Pfalz
Koordinaatit:  50°24′45″N, 7°16′12″E
Laskujoki:  Fulbert-Stollen (d) 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  275 m
Pituus:  1,964  km
Leveys:  1,186  km 
Rantaviiva:  7,3 km
Pinta-ala:  3,31 km²
Tilavuus:  0,103 km³
Keskisyvyys:  31 m
Suurin syvyys:  51 m
Valuma-alue:  12,2 km²
Saaria:  Ei mitään
 fiLaacher See 
Laacher See on kraatterijärvi ja mahdollisesti aktiivinen tulivuori Saksassa. Tämä vulkaaninen kraatteri sijaitsee noin 37 kilometriä Bonnista etelään.
Alueen topografinen kartta
Alue kartalla
Järven alla olevan magman aiheuttamaa hiilidioksidipurkausta, kuplimista (mofetti), voi jatkuvasti nähdä järven kaakkoisrannalla.
Daily Mail-lehti uutisoi vuonna 2012, että Laacher See olisi purkautumassa lähiaikoina. Vulkaanisiin ilmiöihin erikoistunut professori Erik Klemetti Denisonin yliopistosta kuitenkin tyrmäsi väitteen tuoreeltaan blogissaan perusteettomana.
Kivikautiset purkaukset

Laacher Seen tulivuori purkautui kivikaudella jääkauden loppupuolella
noin 12900 kalenterivuotta sitten hävittäen läheltään Federmesser-kulttuuriin kuuluneen
myöhäispaleoliittisen Niederbieber-metsästäjaasutuksen.
Purkauksen voima oli VEI 6, mikä vasta Pinatubon vuoden 1991 purkausta. 
Seuraavan kerran tulivuori purkautui 11200 vuotta sitten.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Laacher See Wikimedia Commonsissa
Mofetti Laacher Seessä
Kumite

Kumite (jap. 組手) on karaten sparrausharjoittelumuoto, jossa harjoitellaan ottelutekniikoita. Kumite on myös karaten kilpalaji, jossa pisteitä saa vastustajaan osutuista puhtaista lyönneistä ja potkuista. Kumite vaatii hyvää perustekniikan hallintaa, hyvää peruskuntoa ja kisoissa myös sääntöjen tuntemista.
Kilpa-kumitessa ottelijalla on joko punainen tai sininen vyö, tavallista kevyempi puku ja hammassuojat. Käsissä ovat kevyet rystyset ja kämmenselän peittävät ottelukäsineet. Jaloissa käytetään sääri- ja jalkapöytäsuojia. Naiset käyttävät rintasuojusta, miehet voivat käyttää alasuojia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kumite Wikimedia Commonsissa
Lauri Aura

Lauri Tapio Aura (31. heinäkuuta 1929 Hämeenlinna – 19. helmikuuta 1999 Helsinki) oli Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun sähkötekniikan professori ja  vararehtori. Hän toimi sähkötekniikan professorina vuosina 1974–1992.
Aura valmistui insinööriksi 1954 Helsingin teknillisestä oppilaitoksesta, diplomi-insinööriksi 1960 ja tekniikan lisensiaatiksi 1974 Teknillisestä korkeakoulusta. Sen jälkeen hän toimi Sveitsissä Boverin suunnitteluinsinöörinä 1954–1955, Helsingin teknillisen oppilaitoksen assistenttina 1955–1960, erikoisopettajana vuodesta 1961, säätötekniikan lehtorina 1969–1974, Siemens oy:n toimistopäällikkönä 1961–1969. Sitten hän siirtyi Teknilliseen korkeakouluun sähkötekniikan vt. apulaisprofessoriksi vuosiksi 1970–1974 ja sieltä Lappeenrantaan teknillisen korkeakoulun sähkötekniikan professoriksi vuodesta 1974. Hän toimi myös korkeakoulun vararehtorina 1975–1986. Hän jäi virastaan eläkkeelle vuonna 1992.
Tapio Määttä

| Tapio Määttä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. marraskuuta 1965 (ikä 58) Kuusamo
Ammatti:  ympäristöoikeuden professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Lapin yliopisto (OTK 1993), Helsingin yliopisto (OTT 1999)
Instituutti:  Itä-Suomen yliopisto
Palkinnot:  Vuoden tieteentekijä (2021)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Tapio Einari Määttä (s. 2. marraskuuta 1965 Kuusamo) on suomalainen ympäristöoikeuden professori ja Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitoksen johtaja.  Määttä toimii Itä-Suomen yliopiston akateemisena rehtorina vuoden 2020 alusta lähtien.
Ura

Määttä kirjoitti ylioppilaaksi Kuusamon lukiosta vuonna 1984. Hän suoritti perustutkintonsa (OTK) Lapin yliopistossa vuonna 1993 ja väitteli oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1999 Helsingin yliopistossa.  Hänen suomenkielinen väitöskirjansa (1999) oli otsikoitu Maanomistusoikeus : tutkimus omistusoikeusparadigmoista maaomaisuuden käytön ympäristöoikeudellisen sääntelyn näkökulmasta. Ympäristöoikeuden dosentiksi hänet nimitettiin Helsingin yliopistoon (2002) ja Vaasan yliopistoon (2002).
Työurallaan Määttä on työskennellyt lakimiehenä Suomen kuluttajaliittossa (1994), tutkijana Helsingin yliopistossa (1994–1999), erityisasiantuntijana Oikeusministeriön lainvalmisteluosastolla (1995–1997), tutkijatohtorina Helsingin yliopistossa (1999–2000), määräaikaisena professorin viransijaisena Joensuun yliopistossa (2000–2003). Vuodesta 2003 Joensuun yliopiston (nyk. Itä-Suomen yliopisto) ympäristöoikeuden professori ja elokuusta 2006 oikeustieteiden laitoksen esimies.
Määttä on johtanut useita monitieteisiä tutkimushankkeita, kuten Suomen Akatemian Ympäristö ja oikeus -tutkimusohjelmaa (2005-2009). Hän kuuluu vuodesta 2018 WWF Suomen hallintoneuvostoon. Opiskelijat äänestivät Määtän Joensuun kampuksen vuoden opettajaksi vuonna 2016. Hän käyttää opetuksessaan monipuolisesti erilaisia opetusmenetelmiä ja oppimisympäristöjä ja ottaa huomioon myös etäopiskelijat.
Määttä oli opiskeluaikoinaan 1989–1991 Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunnan puheenjohtaja ja Lapin korkeakoulun ylioppilaskunnan edustajiston puheenjohtaja 1987.
Määttä valittiin maaliskuussa 2024 Itä-Suomen yliopiston uudeksi rehtoriksi. Rehtorin tehtävä alkaa vuoden 2025 alussa.
Yksityiselämä

Määtän elämänkumppani on kokoomuspoliitikko Sirpa Pietikäinen.
Aiheesta muualla

Finnpulpin Kuopion biotuotetehdashankkeen kohtaloksi koitui suuruus ja väärä sijainti, arvioi ympäristöoikeuden professori (20.12.2019) (yle.fi)
Google Scholar -haku "Tapio Määttä" (englanniksi) (scholar.google.com)