stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiidenjärvi (Kivijärvi)
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Kivijärven alueeseen (14.443) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,2 metriä mpy.
Herbert Kappler

| Herbert Kappler |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 23. syyskuuta 1907  Stuttgart, Saksa
Kuollut: 9. helmikuuta 1978 (70 vuotta)  Soltau, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksa
Palvelusvuodet:  1932–1945
Sotilasarvo:  Obersturmbannführer
Herbert Kappler (23. syyskuuta 1907 Stuttgart – 9. helmikuuta 1978 Soltau) oli saksalainen SS-Obersturmbannführer. Hänet oli komennettu Roomaan 1939. Sicherheitsdienstin johtajana Roomassa hän työskenteli Italian fasistipoliisin kanssa. 1944 hänestä tuli Rooman Gestapon päällikkö.
Saksalaisten otettua Rooman hallintaansa Kappler koki jonkinlaisen arvonnousun. Hän muun muassa auttoi SS-kommandoja pelastamaan Benito Mussolinin. Hän suunnitteli ja järjesti kymmenentuhannen juutalaisen kuljetuksen Roomasta. Yöllä 15. lokakuuta 1943 1 259 Italian juutalaista pidätettiin. 18. lokakuuta 1943 1 007 lähetettiin Auschwitziin; vain kymmenen tuli elävinä takaisin. 23. maaliskuuta 1944 Italian vastarintaliike surmasi 33 saksalaista pommilla via Rasellan varrella Roomassa. Adolf Hitler antoi tästä seurauksena käskyn teloittaa kymmenen italialaista kostoksi jokaisesta via Rasellalla kuolleesta sotilaasta. Kappler ja italialainen poliisipäällikkö Caruso valitsivat uhrit.
24. maaliskuuta 1944 pidätettyjä, poliittisia vankeja ja juutalaisia, vietiin upseereiden Erich Priebken ja Karl Hassin johdolla Ardeatinen luolalle Rooman lähellä. Uhreja ammuttiin niskaan ja heidät haudattiin hiekkaan. Tämän jälkeen luolan sisäänkäynti räjäytettiin umpeen. Kaikkiaan 335 italialaista kuoli Ardeatinen luolilla, muun muassa 78 juutalaista. Sodan jälkeen britit pidättivät Kapplerin ja hänet luovutettiin Italian viranomaisille 1947. Hänet tuomittiin Roomassa sotaoikeudessa elinkautiseen. Vuonna 1977 hän sairastui ja hänet vietiin Roomassa sairaalaan, josta hänen onnistui paeta. Hän kuoli vuotta myöhemmin kotonaan Saksassa.
HSUPA

HSUPA eli High-Speed Uplink Packet Access on tekniikka, jolla 3G-puhelimen lähetysnopeus (uplink) nousee ja lähetyslatenssi laskee. Nopeutus on saatu samantyyppisillä ratkaisuilla kuin mitä HSDPA tekee vastaanottosuunnalle, eli paremmalla modulaatiolla ja nopeammalla hukkuneen paketin uudelleenlähetyksellä. HSUPA:n pienempi latenssi mahdollistaa interaktiivisten pelien sujuvan käytön. Jotta päätelaite voisi hyödyntää ominaisuuksia, myös käytettävän tukiaseman täytyy tukea niitä. Pääasiassa HSUPA-tekniikkaa hyödynnetään langattomissa modeemeissa. Seuraavassa kaaviossa on näistä esimerkkejä.
Versiot

HSUPA:lle on määritelty eri kategorioita.
| HSUPA Kategoria | Maks>  uplink-nopeus | Esimerkki |
| --- | --- | --- |
| Category 1 | 0,73 Mbit/s |  |
| Category 2 | 1,46 Mbit/s |  |
| Category 3 | 1,46 Mbit/s |  |
| Category 4 | 2,93 Mbit/s |  |
| Category 5 | 2,00 Mbit/s | Option Icon 315-431 |
| Category 6 | 5,76 Mbit/s | Nokia CS-15, Nokia CS-17, ZTE MF688, iPhone 4(S), Lumia 710 & 800 |
| Category 7 (3GPP Rel7) | 11,5 Mbit/s |  |
Verkkotilanne Suomessa

Kaikki kolme operaattoria (Telia Company, DNA ja Elisa) tukivat 5,76 Mbit/s HSUPA:a. UMTS 900 MHz tekniikalla peitto saatiin kattavaksi syrjäseutuja myöten, sillä matalamman taajuuden ansiosta tukiaseman kantama on pidempi. 3G-verkkojen purkaminen alkoi vuonna 2023 ja sen pitäisi valmistua vuonna 2024.
Tarve

Tarve nopeammalle lähetysnopeudelle tuli esiin muun muassa pilvitallennuksen yleistymisen vuoksi. Kotioloissa käytetään yhä enenevässä määrin langattomia yhteyksiä. Ennen HSUPA-tekniikkaa suurin lähetysnopeus oli 128 kbit/s ja myöhemmin 384 kbit/s. Vasteaika oli 80-130 ms mikä on nopeaa pelikäyttöä ajatellen liikaa. HSUPA:n ja myöhemmin HSPA+:n yleistyttyä vasteaika on enää puolet alkuperäisestä.
Valokuvien ja videoiden välitön siirto yleistynee HSUPA:n ansiosta. Suuria flash-muistikortteja ei puhelimessa tarvita, jos kaikki menee suoraan nettipalvelimelle tai omaan kotikoneeseen.
900 MHz 3G-verkot ovat laajentuneet voimakkaasti 2010-luvulle tultaessa, ja niiden avulla hyvät HSUPA/HSDPA -nopeudet saadaan laajemmalla alueella. 900 MHz HSUPA:aa tukeva 3G-verkko antaa suurelle osalle suomalaisia mukavan nettilähetysnopeuden esim. kesämökiltä, maaseudulta tai junan kyydistä. 3G-sukupolvea edustavia HSUPA/HSDPA-tekniikoita seurasi entistä nopeammat 4G-sukupolven tiedonsiirtotekniikat.
Kilpailevat tekniikat

Suomessa haja-asutusalueiden internetyhteydeksi oli 3G-verkkojen lisäksi tarjolla Digitan Flash-OFDM -tekniikkaan perustuva 450 MHz verkko. Sen käyttäjämäärät jäivät kuitenkin vähäisiksi ja tekniikan vanhentumisen sekä päätelaitteiden valmistuksen lopettamisen myötä Flash-OFDM-tekniikan käyttö verkossa lopetettiin vuoden 2012 loppuun mennessä. Maaliskuussa 2011 Digita luovutti verkon Datamen hallintaan joka suunnitteli taajuusalueen hyödyntämistä CDMA-tekniikalla. Datame ajautui kuitenkin konkurssiin vuonna 2013.
Haittapuolet

Nopea langaton dataliikenne vaatii puhelimelta prosessointitehoa ja lineaariset (=huonon hyötysuhteen) vahvistimet, joten akku saattaa tyhjentyä hyvinkin nopeasti ja puhelin lämmetä voimakkaasti. Tosin modeemikäytössä sähkön riittävyys ei ole ongelma. Ulkoisen lisä-antennin käytöllä voidaan lisätä akkukestoa, nopeutta ja kuuluvuusaluetta mutta ne maksavat erikseen.
Heikki Seppälä (televisio-ohjaaja)

Heikki Seppälä vuonna 1963.
Heikki Juhani Seppälä (s. 13. kesäkuuta 1941 Helsinki) on suomalainen televisioalan vaikuttaja. Hän on työskennellyt  ohjaajana, TV1:n Viihdetoimituksen päällikkönä ja ohjelmistojohtajana Yleisradiossa. Lisäksi hän on toiminut Kolmostelevision ohjelmistojohtajana 1987–1994. Vastaavan tuottajan roolissa Heikki Seppälä oli monissa Eurovision laulukilpailu -lähetyksissä.
Aiheesta muualla

Heikki Seppälä KAVIn Ritva-tietokannassa.
Henke Forss

Henrik "Henke" Forss on ruotsalainen muusikko Göteborgista. Hän on Dawn- and Retaliation-yhtyeiden laulaja, minkä lisäksi hän on esiintynyt In Flamesin Subterranean-EP:llä.
Aiheesta muualla

Henke Forss Discogsissa. (englanniksi)
Helena Snakenborg

| Helena Snakenborg |
| --- | --- |
 Robert Peake vanhemman maalaama muotokuva vuodelta 1603.
Henkilötiedot
Muut nimet:  Helena Ulfsdotter Snakenborg
Syntynyt: 1635 Fyllingarum, Itä-Götanmaa, Ruotsi
Kuollut: 1. huhtikuuta 1635
Helena Ulfsdotter Snakenborg (1549 Fyllingarum – 1. huhtikuuta 1635) oli ruotsalainen aatelisnainen, joka toimi palvelijana sekä Ruotsin että Englannin hoveissa. Hänen isänsä Ulf Henriksson Snakenborg Bååt oli valtaneuvos, ja Snakenborg sai hyvän koulutuksen. Hän osallistui prinsessa Cecilia Vaasan seurueessa Englantiin suuntautuneeseen matkaan vuonna 1565. Matkan tarkoituksena oli muun muassa valmistella Eerik XIV:n suunnitelmia kosia Elisabet I:tä. Muiden lähtiessä kotimatkalle 1566 Snakenborg jäi Elisabetin hoviin, joka oli tehnyt häneen vaikutuksen. Hänestä tuli Elisabetin hovineito, ja vuonna 1571 hän meni naimisiin kuningattaren enon, markiisi William Parrin kanssa. Tämä kuitenkin kuoli myöhemmin samana vuonna. Snakenborg joutui kuningattaren epäsuosioon naituaan alempaan aristokratiaan kuuluneen Thomas Gorgesin vuonna 1576. Hänen onnistui kuitenkin verkostojensa avulla lepyttää kuningatar, ja hän pysyi hovin ytimessä. Hän toimi myös kuningattaren sijaisedustajana tilaisuuksissa, joihin tämä ei voinut tai viitsinyt osallistua, kuten erinäisissä avajaisissa tai kummilasten ristiäisissä. Kun Elisabet vuonna 1603 kuoli, Snakenborg käveli ensimmäisenä arkun perässä hautajaiskulkueessa. Uuden kuninkaan, Jaakko I:n, valtaannousu merkitsi hänen ajautumistaan kauemmas vallan keskuksesta.
Yksityiselämä

Snakenborg sai Gorgesin kanssa kahdeksan elossa syntynyttä lasta, ja heidän linnansa Salisburyn eteläpuolella valmistui 1591. Rakennuksessa oli muun muassa juokseva vesi ja vesivessat. Snakenborg ei itse koskaan palannut Ruotsiin, mutta Gorges lähetettiin vuonna 1582 diplomaatiksi Tukholmaan, jolloin hän tapasi vaimonsa sukulaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helena Snakenborg Wikimedia Commonsissa
Longford Castle, jossa Snakenborg ja Gorges asuivat vuodesta 1591.
Hampden Park

| Hampden Park |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Glasgow, Skotlanti
Avattu:  1903
Remontoitu:  1999
Omistaja:  Queen's Park FC
Kenttä:  nurmi
Käyttäjät
 Queen's Park FC Scotlannin jalkapalloliitto Skotlannin Valioliiga Skotlannin maajoukkue 
Katsojakapasiteetti
 51 866 (jalkapallo) 44 000 (yleisurheilu) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Hampden Park on jalkapallostadion Glasgow'ssa, Skotlannissa. Stadion on Skotlannin vanhimman jalkapallojoukkueen Queen's Parkin ja Skotlannin maajoukkueen kotistadion.
Stadion avattiin vuonna 1903 ja sinne mahtuu 51 866 katsojaa. Yleisurheilutapahtumissa stadionin kapasiteetti on 44 000 katsojaa. Stadionin katsojaennätys on vuodelta 1937, jolloin Skotlannin ja Englannin välistä jalkapallomaaottelua oli seuraamassa 149 547 katsojaa.
Stadionilla pelattiin vuonna 2012 kesäolympialaisten jalkapallo-otteluita.
Ominaisuudet

Hampden Parkissa jokaiselle 52 500 katsojasta on istumapaikka. Se on soikea, ja jakaantuu neljään katsomolohkoon. Eteläkatsomo on kaksikerroksinen, yläkatsomo tulee jonkun matkaa alakatsomon päälle. Perinteisesti Celticin kannattajat stuvat itäkatsomossa, Rangersin kannattajat länsikatsomossa. Katto on koristeltu lipputangoilla ja lipuilla.
Pelikentällä on maanalainen lämmitys.
Stadioniln yhteydessä toimii Skotlannin jalkapallomuseo vuodesta 2001.
Historia

Stadion on saanut nimensä englantilaiselta John Hampdenilta, jonka mukaan nimetyn rivitalon viereisessä puistossa pelailtiin jalkapalloa. Queen's Park osti maata ja rakennutti siihen stadionin 1903. Skotlannin cup-finaali siirrettin stadionille 1903, ja siitä tuli Skotlannin maajoukkueen kotikenttä 1906.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hampdenin viralliset kotisivut
Mestarien liigan loppuottelun järjestäneet stadionit
1993  Olympiastadion (München) | 1994  Olympiako Stadio (Ateena) | 1995  Ernst Happel (Wien) | 1996  Stadio Olimpico (Rooma) | 1997  Olympiastadion (München) | 1998  ArenA (Amsterdam) | 1999  Camp Nou (Barcelona) | 2000  Stade de France (Pariisi) | 2001  San Siro (Milano) | 2002  Hampden Park (Glasgow) | 2003  Old Trafford (Manchester) | 2004  Arena AufSchalke (Gelsenkirchen) | 2005  Atatürk Olimpiyat (Istanbul) | 2006  Stade de France (Pariisi) | 2007  Olympiako Stadio (Ateena) | 2008  Lužniki (Moskova) | 2009  Stadio Olimpico (Rooma) | 2010  Santiago Bernabéu (Madrid) | 2011  Wembley (Lontoo) | 2012  Allianz Arena (München) | 2013  Wembley (Lontoo) | 2014  Estádio da Luz (Lissabon) | 2015  Olympiastadion (Berliini)  |  2016 
San Siro (Milano) | 2017  Millennium Stadium (Cardiff) | 2018  Kiovan olympiastadion (Kiova) | 2019  Wanda Metropolitano (Madrid) | 2020  Estádio da Luz (Lissabon)
Hiidenkaivo

| Hiidenkaivo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°19′23″N, 24°28′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskuoja:  oja Valkeiseen 
Järvinumero:  35.483.1.027
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  180,1 m  
Rantaviiva:  0,532 km  
Pinta-ala:  1,261 ha  
Saaria:  ei saaria  
 fiHiidenkaivo 
Hiidenkaivo  on Keski-Suomessa Keuruun Simsiöllä lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 180,1 metriä mpy.
Helmilapiorausku

| Helmilapiorausku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Rhinopristiformes
Heimo::  Rhinidae
Suku::  Rhina
Laji::  ancylostoma
Kaksiosainen nimi
 Rhina ancylostoma  Bloch & Schneider, 1801 

Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Helmilapiorausku (Rhina ancylostoma) on äärimmäisen uhanalainen rauskulaji, jota esiintyy Intian valtameren ja läntisen Tyynenmeren trooppisilla rannikkovesillä. Aikuinen kala on 150–180 cm pitkä, ja suurimmillaan se voi kasvaa kolmemetriseksi. Sen kuono on leveä ja pyöreämuotoinen. Selkä- ja pyrstöevät ovat korkeat. Silmien päällä ja selässä on piikkejä. Väriltään helmilapiorausku on selästä harmaa tai ruskea, vatsapuoleltaan valkoinen. Evissä on valkoisia pilkkuja, päässä ja hartioilla mustia pilkkuja.
Helmilapiorauskuja elää lähellä rannikkoa ja koralliriuttoja 3–90 metrin syvyydessä. Sitä pyydystetään verkoilla ja trooleilla, joskus pitkälläsiimalla. Kalasta syödään vain sen selkäevä.
Helmilapiorauskun sukupolven pituudeksi on arvioitu 15 vuotta. Laji on uhanalainen ylikalastuksen takia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helmilapiorausku Wikimedia Commonsissa
Helsingin pelastusliitto

Helsingin Pelastusliitto ry (HELPE ry) on pelastusalan kattojärjestö Helsingissä toimiville, paloturvallisuustyön ja väestönsuojelutyön rekisteröidyille yhdistyksille. HELPE on yleishyödyllinen kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena on edistää helsinkiläisten omatoimista varautumista ihmisten, omaisuuden ja ympäristön turvaamiseen normaali- ja poikkeusoloissa.
HELPE perustettiin joulukuussa 1992 yhdistämään vapaaehtoinen väestönsuojelu- ja paloturvallisuustyö Helsingissä. HELPE:n tärkeä yhteistyökumppani on Helsingin kaupungin pelastuslaitos. Helpe ry:n toiminnanjohtajana toimii Olli-Veikko Kurvinen ja hallituksen puheenjohtajana Mika Paavilainen Laajasalon VPK:sta.
HELPE kuuluu jäsenjärjestönä Suomen Pelastusalan Keskusjärjestöön. HELPE:n jäseniä ovat Helsingin kaupunki, Helsingin Väestönsuojeluyhdistys HVSSY, Helsingin sopimuspalokunnat eli VPK:t (Helsingin VPK, Haagan VPK, Laajasalon VPK, Lauttasaaren VPK, Malmin VPK, Marjaniemen VPK, Oulunkylän VPK, Pakinkylän VPK, Pitäjänmäen VPK, Puistolan VPK, Pukinmäen VPK, Tammisalon VPK, Tapanilan VPK, Vanhan Käpylän VPK ja Vuosaaren VPK), Niinisaaren TPK, sekä Arctech Helsinki Shipyard TPK. Lisäksi HELPE ry:n kannatusjäsenenä toimii Arctech Helsinki Shipyard Oy.
HELPE sijaitsee Helsingin väestönsuojelun johtokeskuksen kalliosuojassa, osoitteessa Lääkärinkatu 3.
Helsingin pelastusliitto HELPE Oy

Helsingin pelastusliitto HELPE Oy perustettiin vuonna 2002. HELPE Oy:n tarkoituksena on 
pääkaupungin yritysturvallisuuden kehittäminen koulutuksen ja konsultoinnin keinoin sekä varojen hankkiminen Helsingin pelastusalan aatteelliselle järjestötyölle. Helsingin pelastusliitto ry omistaa HELPE Oy:n sataprosenttisesti. HELPE Oy:lle siirtyi HELPE ry:n harjoittama yritysturvallisuuskoulutus. HELPE Oy kouluttaa yritysten suojeluorganisaatioita, järjestää erilaisia turvallisuuskorttikoulutuksia sekä ja konsultoi, suunnittelee ja kouluttaa yritysten  turvallisuussuunnitelmien tekemisen.
Harmaabekardi

| Harmaabekardi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tityrat Tityridae
Suku::  Bekardit Pachyramphus
Laji::  rufus
Kaksiosainen nimi
 Pachyramphus rufus  (Boddaert, 1783) 

Katso myös
   Harmaabekardi Wikispeciesissä   Harmaabekardi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Harmaabekardi (Pachyramphus rufus) eli aiemmalta nimeltään harmaalepinkäistyranni on tityrojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Harmaabekardia tavataan Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guianassa, Guyanassa, Panamassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa. Sitä on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti esiintyväksi, mutta sen kannankehitys on vakaa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Harmaabekardin elinympäristöä ovat metsät sekä niiden aukiot ja reunamaat.
Henrik Renqvist (geofyysikko)

Henrik Renqvist (28. huhtikuuta 1883 Käkisalmi – 23. helmikuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen geofyysikko, Helsingin yliopiston geofysiikan dosentti vuodesta 1926. Hänelle myönnettiin vuonna 1949 professorin arvo.
Renqvistin vanhemmat olivat filosofian maisteri Henrik Wilhelm Renqvist ja Karolina Lovisa Augusta Malmborg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 Turun ruotsalaisesta yhteiskoulusta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1905 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1917.
Renqvist oli vuosina 1919–1931 Merentutkimuslaitoksen talassologi, vuosina 1931–1946 Hydrografisen toimiston johtaja. Hän julkaisi tutkimuksia geodesian, hydrologian, merentutkimuksen ja seismologia aloilta. Renqvist oli Suomen Maantieteellisen Seuran puheenjohtaja vuonna 1930.
Julkaisuja

Vedenkorkeushavaintoja Suomen rannikoilla, havaintoaineiston käsittely ja yhteenveto: Edv. Blomqvist ja Henrik Renqvist. Suomen tie- ja vesirakennusten ylihallituksen hydrografisen toimiston tiedonantoja; 1
Tarkkavaakituksia Kokemäenjoen vesialueella vuosina 1911–1913, Suomen tie- ja vesirakennusten ylihallitus, 1915.
Kesäsateista ja niiden hydrologisista seurauksista Vantaan vesistön kahdella sivualueella: vuosina 1912–1914 toimitettujen havaintojen aiheuttamia ja niihin perustuvia tutkielmia. Suomen tie- ja vesirakennusten ylihallituksen hydrografinen toimisto, 1917.
Päivittäiset vedenkorkeushavainnot 1913–1920 Suomen rannikoilla. Merentutkimuslaitos, 1922
Finlands jordskalv. Societas geographica Fenniae, 1930.
Water level records from Finland previous to 1913, Merentutkimuslaitos, 1931.
Heilanjärvi

| Heilanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°46′29″N, 25°19′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.105
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,7 m  
Pituus:  590 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,492 km  
Pinta-ala:  10,393 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeilanjärvi 
Heilanjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Heilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,4 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,7 metriä mpy.
Hevonperse

Hevonperse on koski Kuusinkijoessa Kuusamossa. Koski on lähellä Karhunkierrosta.
Henrik Reilin

| Henrik Reilin> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. kesäkuuta 1769 Lohja
Kuollut: 19. kesäkuuta 1849 (79 vuotta) Ilmajoki
Kansalaisuus:  Suomen suuriruhtinaskunta
Vanhemmat:  Johan Reilin Margareta Juliaana Nikander
Ura
Uskontokunta:  luterilainen
Kirkollinen arvonimi:  Rovasti (1820)
Henrik Reilin (25. kesäkuuta 1769 Lohja – 19. kesäkuuta 1849 Ilmajoki) oli suomalainen kirkkoherra ja rovasti. Reilin valmistui ylioppilaaksi Turussa vuonna 1785 ja hänet vihittiin papiksi vuonna 1792. Reilin toimi vuonna 1792 Kemiön kirkkoherran apulaisena ja vuodesta 1793 Uudenmaan jalkaväkirykmentin saarnaajana ja pastorina. Reilin nimitettiin Längelmäen kirkkoherraksi 1809, Marttilan kirkkoherraksi 1819 ja Ilmajoen kirkkoherraksi 1830. Reilinille myönnettiin rovastin arvonimi vuonna 1820.
Reilin toimi puhujana pappeinkokeuksessa Turussa 1807 ja saarnaaja 1825. Reilinin vanhemmat olivat Lohjan kappalainen Johan Reilin ja Margareta Juliaana Nikander.
Ura pappina

Reilin oli nuorempana vireä ja opinhaluinen mies. Hän palveli Uudenmaan jalkaväkirykmentin pappina aina Suomen sotaan saakka, johon hän osallistui parin kuukauden ajan. Reilin puhui latinaa ja piti vuoden 1807 pappeinkokouksessa latinankielisen puheen. Rovasti Reilin nimitettiin Ilmajoen kirkkoherraksi 63-vuotiaana. Reilinin kausi Ilmajoen seurakunnassa ei herättänyt erityistä huomiota tai ihmettelyä.
Henkilöturvallisuus

Henkilöturvallisuus tarkoittaa henkilöstön työturvallisuutta ja työhyvinvointia. Henkilöturvallisuuteen kuuluu työntekijöiden suojaaminen rikoksilta ja onnettomuuksilta. Aiheeseen liittyvässä koulutuksessa käsitellään esimerkiksi väkivaltatilanteita ja uhkatilanteisiin varautumista.
Heksa

Heksa on kreikan kielen lukusana 6.  Sitä käytetään muissakin kielissä seuraavissa merkityksissä:
Heksadesimaalijärjestelmä
heksa, lukua 6 tarkoittava etuliite useissa tieteellisissä termeissä, muun muassa kemiallisten yhdisteiden nimissä
Kuusikulmio
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Heksa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hevosen heisimato

| Hevosen heisimato |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Laakamadot Platyhelminthes
Luokka::  Heisimadot Cestoda
Alaluokka::  Eucestoda
Lahko::  Cyclophyllidea
Heimo::  Anoplocephalidae
Suku::  Anoplocephala
Laji::  perfoliata
Kaksiosainen nimi
 Anoplocephala perfoliata  (Goeze, 1782) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hevosen heisimato (Anoplocephala perfoliata) on hevosen suolistossa elävä heisimatolaji, joka on ainoa Suomessa esiintyvä hevosen heisimatolaji. Se on keskimäärin 2-3 cm pitkä mutta voi saavuttaa jopa 8 cm:n pituuden.
Hevosen heisimadon väli-isäntänä toimii hevosen ulosteita ravintonaan käyttävä Oribatidae-punkki. Oribatidae-punkki saa hevosen ulosteita syömällä sisäänsä hevosen heisimadon munia, jotka kehittyvät punkin elimistössä hevoselle infektiivisiksi toukkamuodoiksi. Hevonen saa tartunnan syömällä laidunruohon mukana heisimadon toukkia sisältäviä punkkeja. Heisimatojen toukat vapautuvat punkin sisältä hevosen ruoansulatuskanavassa ja kulkeutuvat suolistoon, jossa aikuiset madot kiinnittyvät suolen seinämään, erityisesti ohutsuolen loppupään ja umpisuolen alueelle. Aikuiset hevoset saavat tartunnan useimmin kuin varsat.
Oireet

Yleensä heisimatotartunta on melko oireeton, mutta suolen seinämään kiinnittyneet madot saattavat aiheuttaa limakalvon paksuuntumista ja haavaumia. Pahimmillaan tartunta voi aiheuttaa suolistotulehduksen, suolistotukoksen tai suoliston repeytymisen.
Hevosen heisimadon poistamisessa voidaan käyttää esimerkiksi pratsikvantelia sisältävää matolääkettä. Pratsikvanteli on pyratsiini-isokinoliinijohdannainen, jota käytetään useilla eläinlajeilla matolääkkeenä.