stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
17. elokuuta
Kuolleita

1707 – Petter Dass, norjalainen pappi ja runoilija (s. 1647)
1768 – Jacob af Forselles, suomalainen kauppias, teollisuusyrittäjä ja kauppaneuvos (s. 1696)
1786 – Fredrik II Suuri, Preussin kuningas (s. 1712)
1834 – Leopoldina Naudet, italialainen Sisters of the Holy Family -järjestön perustaja (s. 1773)
1850 – José de San Martín, argentiinalainen kenraali (s. 1778)
1880 – Ole Bull, norjalainen viulisti (s. 1810)
1896 – Bridget Driscoll, maailman ensimmäinen auto-onnettomuuden uhri (s. 1852) (kuoli Lontoossa viritetyn auton törmättyä häneen ”suunnattomalla nopeudella” [n. 6,4 km/h]; onnettomuudesta ei syytetty ketään – kuolinsyyntutkija totesi: ”Tämä ei saa enää koskaan toistua”)
1903 – Hans Gude, norjalainen taidemaalari (s. 1825)
1941 – Arne Somersalo, Suomen ilmavoimien komentaja, toimittaja, poliitikko ja muistelmakirjailija (s. 1891)
1947 – Eugen, Ruotsin prinssi ja kuvataiteilija (s. 1865)
1962 – Peter Fechter, itäsaksalainen muurari (ammuttiin Berliinin muurilla) (s. 1944)
1969 – Maria Ludwig Michael Mies ("Ludwig Mies van der Rohe"), saksalais-yhdysvaltalainen arkkitehti ja muotoilija (s. 1886)
1969 – Otto Stern, vuoden 1943 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (s. 1888)
1971 – Wilhelm List, saksalainen sotamarsalkka (s. 1880)
1973 – Conrad Aiken, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1889)
1983 – Ira Gershwin, yhdysvaltalainen sanoittaja (s. 1896)
1987 – Rudolf Hess, Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen varajohtaja (Spandaun viimeinen vanki) (s. 1894)
1988 – Arnold Lewis Raphel, yhdysvaltalainen suurlähettiläs (s. 1943)
1988 – Muhammad Zia ul-Haq, Pakistanin presidentti 1977–1988 (s. 1924)
1998 – Władysław Komar, puolalainen kuulantyöntäjä (olympiavoittaja) (s. 1940)
1998 – Tadeusz Ślusarski, puolalainen seiväshyppääjä (olympiavoittaja) (s. 1950)
1999 – Veikko Rautiainen, suomalainen taidemaalari (s. 1917)
2000 – Emil Petaja, amerikansuomalainen kirjailija (s. 1915)
2000 – Hans-Dietrich von Tiesenhausen, saksalainen meriupseeri, sukellusveneen päällikkö (s. 1913)
2004 – Kain Tapper, suomalainen kuvanveistäjä (Ajan virta) (s. 1930)
2007 – Bill Deedes, brittiläinen toimittaja ja poliitikko (s. 1913)
2010 – Francesco Cossiga, Italian presidentti (s. 1928)
2010 – Frank Kermode, brittiläinen kirjallisuuskriitikko (s. 1919)
2011 – Gualtiero Jacopetti, italialainen elokuvaohjaaja (s. 1919)
2011 – Michel Mohrt, ranskalainen kirjailija ja kirjallisuushistorioitsija (s. 1914)
2012 – Pál Bogár, unkarilainen koripalloilija (s. 1927)
2013 – John Hollander, yhdysvaltalainen runoilija ja kirjallisuuskriitikko (s. 1929)
2013 – David Landes, yhdysvaltalainen taloushistorioitsija (s. 1924)
2014 – Reijo Helle, suomalainen talousmaantieteilijä (s. 1931)
2014 – Stig Häggblom, suomalainen urheilutoimittaja (s. 1926)
2014 – Miodrag Pavlović, serbialainen runoilija (s. 1928)
2015 – Yvonne Craig, yhdysvaltalainen näyttelijä (Batman) (s. 1937)
2016 – Arthur Hiller, kanadalainen elokuvaohjaaja (Rakkaustarina) (s. 1923)
2017 – Sirkka-Liisa Tulonen ("Sirkka Selja"), suomalainen runoilija (s. 1920)
Juhlapäiviä

Rastafarismi: Marcus Garveyn syntymän juhla.
Rooman valtakunta: Portunalia Portunesin kunniaksi. Portunes oli avainten, ovien ja karjan jumala, myöhemmin myös satamien ja viljamakasiinien. Portunaliaa juhlittiin heittämällä avaimet (jumalan tunnus) tuleen, minkä uskottiin tuovan onnea.
Indonesia: Itsenäisyyspäivä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 17. elokuuta Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Ahvenlampi (Mikkeli, Taipale)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  62°04′39″N, 26°54′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kyyveden alue (14.93)
Tulo-ojat:  metsäojia
Laskuoja:  oja Pentlampeen 
Järvinumero:  14.932.1.057
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,5 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,391 km  
Pinta-ala:  6,847 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi on Etelä-Savossa Mikkelissä Taipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 550 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsämaata ja itärannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Kyyveden lähi-alueeseen (14.932) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä mpy.
Jäätanssi

Andrei Minenkov ja Irina Moisejeva jäätanssin ensimmäisissä talviolympialaisten kilpailuissa 1976.
Jäätanssi on taitoluistelun alalaji, joka tyylittelee kilpatanssia. Ensimmäisen kerran jäätanssi oli lajina taitoluistelun MM-kilpailuissa vuonna 1952 ja EM-kisoissa 1984. Talviolympialaislaji siitä tuli Innsbruckissa 1976.
Kuten pariluistelussa tanssijat kilpailevat pareina. Jäätanssi eroaa pariluistelusta sillä, että nostoilla on erilaiset vaatimukset. Siinä vaaditaan piruettien suorittamista joukkueena tanssiotteessa ja kielletään heitot ja hypyt. Partnereiden ei kuuluisi olla erossa enempää kuin kahden käsivarrenmitan verran. Alun perin partnereiden kuului pitää tanssiote koko ohjelman ajan, mutta tätä vaatimusta on löysennetty modernissa jäätanssissa. Jäätanssissa myös musiikin vaatimukset eroavat muista taitoluistelun lajeista siten, että tanssijoiden täytyy luistella musiikin poljennon tai rytmin mukaan. Yksin- ja pariluistelijat luistelevat monesti musiikin melodian mukaan tai fraseeraavat musiikkia.
Jäätanssikilpailu koostuu lyhyttanssista ja vapaatanssista. Ennen kautta 2009–2010 lyhyttanssin sijaan luisteltiin pakollinen tanssi ja rytmitanssi. Lyhyttanssin osana luistellaan ennalta määrätty kuviotanssi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jäätanssi Wikimedia Commonsissa
Jäätanssin olympiavoittajat
1976: Ljudmila Pahomova / Aleksandr Gorškov
–  1980: Natalja Linitšuk / Gennadi Karponosov
– 1984: Jayne Torvill / Christopher Dean
– 1988: Natalja Bestemjanova / Andrei Bukin
– 1992: Marina Klimova / Sergei Ponomarenko
– 1994: Oksana Grištšuk / Jevgeni Platov
– 1998: Oksana Grištšuk / Jevgeni Platov
– 2002: Marina Anisina / Gwendal Peizerat
– 2006: Tatjana Navka / Roman Kostomarov
– 2010: Tessa Virtue / Scott Moir
– 2014: Meryl Davis / Charlie White
– 2018: Tessa Virtue / Scott Moir
– 2022: Gabriella Papadakis / Guillaume Cizeron
Jäätanssin maailmanmestarit
Jäätanssin Euroopan-mestarit
1954–1955: Jean Westwood / Lawrence Demmy
– 1956: Pamela Weight / Paul Thomas
– 1957–1958: June Markham / Courtney Jones
– 1959–1961: Doreen Denny / Courtney Jones
– 1962: Christiane Guhel / Jean Paul Guhel
– 1963: Linda Shearman / Michael Phillips
– 1964–1965: Eva Romanová / Pavel Roman
– 1966–1969: Diane Towler / Bernard Ford
– 1970–1971: Ljudmila Pahomova / Aleksandr Gorškov
– 1972: Angelika Buck / Erich Buck
– 1973–1976: Ljudmila Pahomova / Aleksandr Gorškov
– 1977–1978: Irina Moisejeva / Andrei Minenkov
– 1979–1980: Natalja Linitšuk / Gennadi Karponossov
– 1981–1982: Jayne Torvill / Christopher Dean
– 1983: Natalja Bestemjanova / Andrei Bukin
– 1984: Jayne Torvill / Christopher Dean
– 1985–1988: Natalja Bestemjanova / Andrei Bukin
– 1989–1992: Marina Klimova / Sergei Ponomarenko
– 1993: Maja Usova / Aleksandr Žulin
– 1994: Jayne Torvill / Christopher Dean
– 1995: Susanna Rahkamo / Petri Kokko
– 1996–1998: Oksana Grištšuk / Jevgeni Platov
– 1999: Anjelika Krylova / Oleg Ovsjannikov
– 2000: Marina Anissina / Gwendal Peizerat
– 2001: Barbara Fusar-Poli / Maurizio Margaglio
– 2002: Marina Anissina / Gwendal Peizerat
– 2003: Irina Lobatševa / Ilja Averbuh
– 2004–2006: Tatiana Navka / Roman Kostomarov
– 2007: Isabelle Delobel / Olivier Schoenfelder
– 2008: Oksana Domnina / Maxim Shabalin
– 2009: Jana Hohlova / Sergei Novitski
– 2010: Oksana Domnina / Maksim Shabalin
– 2011–2012: Nathalie Péchalat / Fabian Bourzat
– 2013: Jekaterina Bobrova / Dimitri Solovijev
– 2014: Anna Cappellini / Luca Lanotte
– 2015–2019: Gabriella Papadakis / Guillaume Cizeron
– 2020: Viktorija Sinitsina / Nikita Katsalapov
Ahvenlampi (Mäntyharju, Vekaranjärvi)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju, Kouvola
Koordinaatit:  61°09′24″N, 27°05′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskupuro:  puro Pesäntäjärveen 
Järvinumero:  14.982.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,1 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,333 km  
Pinta-ala:  7,12 ha  
Saaria:  1 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla ja Kouvolassa Vekarajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 550 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Naarajärven–Vääräojan valuma-alueeseen (14.982) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,1 metriä mpy.
Johannes Holmsen

Johannes Holmsen.
Johannes Holmsen (ven. Иван Алексеевич Хольмсен, Ivan Aleksejevitš Holmsen; 10. lokakuuta 1865 Rygge, Norja – 15. maaliskuuta 1941 Oslo, Norja) oli norjalaissyntyinen suomalainen sotilas, joka kohosi Venäjän keisarikunnan armeijassa kenraaliluutnantiksi. Hän oli Suomen kenraalikuvernöörinä toimineen kenraali Nikolai Bobrikovin vävy.
Elämä

Johannes Holmsenin vanhemmat olivat norjalainen liikemies ja Evjen kartanon omistaja Aslak Holmsen sekä Hanna Fritzo-Berg, jotka muuttivat 1860-luvun lopulla perheineen Suomen suuriruhtinaskuntaan ja saivat muutamaa vuotta myöhemmin Suomen kansalaisuuden. Helsingissä varttunut Johannes Holmsen kävi vuosina 1879–1886 Haminan kadettikoulun ja aloitti sotilasuransa aliluutnanttina Henkikaartin Semjonovin rykmentissä. Saatuaan ylennyksen luutnantiksi hän oli 1890–1893 komppaniaupseerina Haminan kadettikoulussa. Käytään vuosina 1893–1896 Nikolain yleisesikunta-akatemian Pietarissa Holmsen yleni kapteeniksi ja työskenteli vuoden ajan Odessan sotilaspiirin esikunnassa. Vuosina 1897–1900 hän oli Suomen asevelvollisen sotaväen päällikköhallituksen adjutanttina ja 1898–1899 samanaikaisesti Suomen kaartin komppanianpäällikkönä. Helmikuussa 1900 hän sai siirron kuljetuspäälliköksi Irkutskiin Siperiaan ja vielä samana vuonna Venäjän sotilasasiamieheksi Ateenaan Kreikkaan. Holmsen meni syyskuussa 1900 naimisiin Suomen kenraalikuvernööri Bobrikovin tyttären, keisarillisen hovineiti Ljubov Bobrikovan (1880–1939) kanssa ja heidän poikansa syntyi seuraavana vuonna Ateenassa.
Osallistuttuaan 1900–1901 boksarikapinan kukistamiseen Kiinassa Holmsen ylennettiin everstiluutnantiksi. Hän palasi Ateenaan, jossa sai 1904 ylennyksen everstiksi. Vuonna 1906 hän siirtyi sotilasasiamieheksi Konstantinopoliin, jossa hänet ylennettiin 1910 kenraalimajuriksi. Hän oli Venäjän yhteysupseerina Turkin päämajassa ensimmäisen Balkanin sodan aikana 1912–1913. Vuonna 1913 Holmsen palasi Venäjälle prikaatinkomentajaksi ja ensimmäisen maailmansodan puhjettua hän osallistui Itä-Preussin alueella syksyllä 1914 käytyihin taisteluihin. Holmsen ylennettiin keväällä 1915 jalkaväkidivisioonan komentajaksi ja kenraaliluutnantiksi. Hän jäi toukokuussa 1915 itärintamalla saksalaisten vangiksi. Holmsen oli kaksi vuotta sotavankina Dalholmin saarella Stralsundin lähellä. Huhtikuussa 1917 hänet siirrettiin vankienvaihdon yhteydessä Norjaan.
Holmsen ei osallistunut sotilaana Venäjän sisällissotaan, mutta toimi vuodesta 1918 valkoisen armeijan edustajana Länsi-Euroopassa. Hän oli aluksi valkoiselle armeijalle varoja keränneen kenraali Boris Geruan apulaisena Lontoossa ja vuodesta 1919 Venäjän valkoisten Berliinin-sotilasvaltuuskunnan johdossa sekä Etelä-Venäjän armeijan ja viimeksi kenraali Pjotr Wrangelin virallisena edustajana Saksassa. Wrangel kutsui Holmsenin vuonna 1922 Pariisiin. Holmsen oli vuosina 1924–1930 Venäjän yleissotilaallisen liiton (ROVS) 1. osaston johtajana Pariisissa ja 1930–1937 ROVS:n johtajan kenraali Jevgeni Millerin neuvonantajana. Vaimonsa kuoltua tammikuussa 1939 Holmsen muutti viimeisiksi vuosikseen takaisin synnyinmaahansa ja kuoli oslolaisessa vanhainkodissa saksalaismiehityksen aikana 1941.
Juwoi

| Juwoi |
| --- | --- |
 Juwoin kielen puhuma-alue 1850-luvun puolessa välissä vaaleanvihreällä
Muu nimi:  Oku-Juwoi, Oko-Juwoi, Junoi
Tiedot
Alue:   Intia Andamaanit
Virallinen kieli:  –
Puhujia:  kuollut
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Andamaanilaiset kielet
Kieliryhmä:  Isojen-Andamaanien kielet
Kielikoodit
ISO 639-3:  okj
 Ohje 
Juwoin tai Oko-Juwoin kieli oli keskisiin isojen-andamaanien kieliin kuuluva kieli, jota puhuttiin Keski-Andamanin saaren lounaisosissa Andamaaneilla Intiassa.
A. B. Guthrie Jr.

| A>  B. Guthrie Jr. |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. tammikuuta 1901 Bedford, Indiana, Yhdysvallat
Kuollut: 26. huhtikuuta 1991 (90 vuotta) Choteau, Montana, Yhdysvallat
Kansalaisuus:  yhdysvaltalainen
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Pääteokset:  Korkean taivaan alla
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Alfred Bertram Guthrie Jr. (13. tammikuuta 1901 Bedford, Indiana, Yhdysvallat – 26. huhtikuuta 1991 Choteau, Montana, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija, käsikirjoittaja, historioitsija ja kirjallisuushistorioitsija. Hän sai kaunokirjallisuuden Pulitzer-palkinnon vuonna 1950 romaanista The Way West.
Guthrien tunnetuimmasta teoksesta, ainoasta suomennetusta, Korkean taivaan alla Juri Nummelin sanoo, että se on hienoimpia ja karuimpia eräelämän kuvauksia, joita hän on lukenut.
Elokuviksi on muokattu Korkean taivaan alla (elokuva Korkean taivaan alla 1952) These Thousand Hills (elokuva Kovien miesten maa, 1953) ja The Way West (elokuva Tie länteen, 1967), mutta hän ei antanut tuotoksille erityistä arvoa. Hän on käsikirjoittanut itse kaksi elokuvaa, Etäisten laaksojen mies (1953) ja Mies Kentuckysta (1955).
Teokset > Suomennetut teokset

Korkean taivaan alla (The Big Sky); suom. Oiva Talvitie. Tammi, 1948. Sarja: Aikamme suosittuja 3.
Teokset > Lännensarja

The Big Sky (1947)
The Way West (1949)
These Thousand Hills (1956)
Arfive (1971)
The Last Valley (1975)
Fair Land, Fair Land (1982)
Teokset > Lännen jännitysromaanit

Murders at Moon Dance (1943)
Wild Pitch (1974), päähenkilö sheriffi Chick Charleston
The Genuine Article (1977), päähenkilö sheriffi Chick Charleston
No Second Wind (1980), päähenkilö sheriffi Chick Charleston
Playing Catch-up (1985), päähenkilö sheriffi Chick Charleston
Murder in the Cotswolds (1989), päähenkilö sheriffi Chick Charleston
Teokset > Novellikokoelmat

The Big It, And Other Stories (1960)
Teokset > Muut

The Blue Hen's Chick (Arkistoitu – Internet Archive) (1965) – omaelämäkerta
Big Sky, Fair Land: the Environmental Essays of A. B. Guthrie Jr., edited by David Peterson (1988) – esseitä
A Field Guide to Writing Fiction (1991) käsikirja
Teokset > Lastenkirjat

The Big Sky: An Edition For Young Readers (1950)
Once Upon a Pond (1973)
Teokset > Runot

Four Miles from Ear Mountain (1987)
Teokset > Elokuvakäsikirjoitukset

Etäisten laaksojen mies (1953)
Mies Kentuckysta (1955)
Aiheesta muualla

U. Eastern Kentucky site
Literary History of the American West page on Guthrie
A. B. Guthrie Jr. Papers. Yale Collection of American Literature, Beinecke Rare Book and Manuscript Library.
A. B. Guthrie Jr. Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:A. B. Guthrie Jr.
Käännös suomeksi
Ahuli

| Ahuli |
| --- | --- |
 Ahulijärveä sen pohjoisrannan suuntaisesti länteen.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°26′33″N, 24°01′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  oja Roineeseen 
Järvinumero:  35.713.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  84,2 m  
Rantaviiva:  4,508 km  
Pinta-ala:  45,711 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhuli 
Ahuli  on Pirkanmaalla Kangasalla, pari kilometriä keskustaajamasta ja aivan Toikkolan kylän lähellä, sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaiden ympäröimät. Kiinteä asutus löytyy hieman kauempaa rannasta, mutta sen rannoille on rakennettu kymmenisen vapaa-ajan asuntoja. Kiinteistöille johtaa tiet seututieltä 310 ja yhdystieltä 13997.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskee pari pelto- ja metsämaiden kuivausojaa ja sen laskuoja lähtee järven itäpäästä. Se laskee Roinen pohjoisrantaan. Järven vedenpinta on Roinen kanssa samalla tasolla.
Luontoarvoja

Ahuli kuuluu yhdessä Kirkkojärven, Taivallammin, Säkkölänjärven ja Kyläjärven kanssa lintujensuojelualueeseen.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ahulenjärvi”. Vuoden 1961 peruskartassa järven vedenpinnan korkeudeksi oli merkitty 84,5 metriä, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1975 sen oli 84,2 metriä. Järven rantaviiva oli järvenlaskun johdosta muuttunut. Erityisesti pohjoisrantaan on tämän jälkeen merkitty ruohottumista ja siihen piirretty uutena piirteenä soistunut niemi.
Julius Rantaeskola

| Julius Rantaeskola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1993 (ikä 31) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Julle, Hule, Huulio
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  94 kg
Seura
Seura:  ei joukkuetta
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Kiekko-Vantaa (Mestis) IPK (Mestis) KalPa (SML) Jukurit (SML) Kiekko-Espoo (Mestis)
Julius Rantaeskola (s. 22. maaliskuuta 1993 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.