stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Heckler & Koch MP7
Aiheesta muualla

World guns - MP7 (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Heckler & Koch Mark 23

HK Mk23 äänevaimentimella ja lasermaalinosoittimella varustettuna
Heckler & Koch Mark 23 on saksalaisen asevalmistajan Heckler & Kochin valmistama itselataava puoliautomaattipistooli. Mk23 on suunniteltu haastavaan ympäristöön, vedenpitäväksi ja ruostumattomaksi. Siinä käytetään monikulmaista ulkopiipun muotoa, joka parantaa hallittavuutta ja kestävyyttä. Aseessa on varmistin sekä oikea- että vasenkätiselle. Lisäksi lippaanvapautin on kummallakin puolella asetta. Pistooliin voi asentaa lasermaalinosoittimen (LAM) ja äänenvaimentimen (suppressor) ja muutamia muita ominaisuuksia.
Tekniset tiedot

Tyyppi: Itselataava puoliautomaattipistooli
Valmistusmaa: Saksa
Käytössä: 1996-
Käyttäjät: Kanada (Peel Regional Police], Indonesia (Kopaska), Malesia (Pasukan Gerakan Khas), Puola (Grom), Yhdysvallat (USSOCOM)
Suunniteltu: 1990-luvulla
Valmistaja: Heckler & Koch
Tuotannossa: 1991-
Variantit: MK 23 MOD 0 ja Mark 23/MARK 23 (siviiliversio)
Paino: 1,2 kg
Pituus: 245,11 mm
Piipun pituus: 149,10 mm
Korkeus: 150 mm
Kaliiperi: .45 ACP
Tulinopeus: puoliautomaatti
Lähtönopeus: 260 m/s
Tehokas kantama: 50 m
Lipas: irrotettava, 12/10 patruunaa.
Emmabodan kunta

| Emmabodan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kalmarin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Emmaboda
Kuntakoodi:  0862
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  689,54 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  9 360
 – Väestötiheys:  13,6 as./km²
 
 www.emmaboda.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Emmabodan kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Emmabodan kunta (ruots. Emmaboda kommun) on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Emmaboda.
Kunnan maapinta-ala on 689,54 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 360 henkeä (31.12.2020).
Emmaboda on osa Glasriket-nimistä lasiteollisuudesta tunnettua seutua Kronobergin läänin ja Kalmarin läänin välisellä raja-alueella.
Vuonna 2007 kunnassa oli 21,15 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Ennen vuotta 1863 kunnan alueella sijaitsi kolme pitäjää: Algutsboda, Långasjö ja Vissefjärda. Vuonna 1930 osa Vissefjärdasta erotettiin Emmabodan kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Långasjö ja Älmeboda yhdistettiin Älmebodan "suurkunnaksi". Emmabodan kauppalaan, Algutsbodaan ja Vissefjärdaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1969 Algutsboda ja Vissefjärda kuitenkin liitettiin Emmabodan kauppalaan. Vuonna 1971 Älmebodaan kuulunut Långasjön seurakunta ja Emmabodan kauppala yhdistyivät nykyiseksi Emmabodan kunnaksi. Algutsboda ja Långasjö kuuluivat ennen Emmabodaan liittämistään Kronobergin lääniin, mutta liitoksen yhteydessä ne siirrettiin Kalmarin lääniin.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Emmabodan kauppalan vaakuna. Myös Algutsbodan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Algutsbodan maalaiskunta
Väestönkehitys

| Emmabodan kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 11 675 | 11 675 |
| 1955 | 1955 |    | 11 493 | 11 493 |
| 1960 | 1960 |    | 10 990 | 10 990 |
| 1965 | 1965 |    | 11 381 | 11 381 |
| 1970 | 1970 |    | 11 787 | 11 787 |
| 1975 | 1975 |    | 11 699 | 11 699 |
| 1980 | 1980 |    | 11 324 | 11 324 |
| 1985 | 1985 |    | 10 854 | 10 854 |
| 1990 | 1990 |    | 10 689 | 10 689 |
| 1995 | 1995 |    | 10 358 | 10 358 |
| 2000 | 2000 |    | 9 772 | 9 772 |
| 2005 | 2005 |    | 9 543 | 9 543 |
| 2010 | 2010 |    | 9 187 | 9 187 |
| 2015 | 2015 |    | 9 090 | 9 090 |
| 2020 | 2020 |    | 9 360 | 9 360 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 329 | 14,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 200 | 2,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 514 | 5,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 047 | 77,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 105 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 147 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 181 161 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 106 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,1 %
18–64-vuotiaat: 57,0 %
65 vuotta täyttäneet: 25,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,3 | 4,6 |
|   | jalostus | 55,6 | 45,7 |
|   | palvelut | 39,1 | 48,6 |
|   | tuntematon | 0,9 | 1,1 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 4 549 | 4 178 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 108,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 70,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 705 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Emmaboda | 4 824 |
| 2 | Vissefjärda | 670 |
| 3 | Johansfors | 409 |
| 4 | Långasjö | 348 |
| 5 | Eriksmåla | 231 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Eriksmålan taajaman nimenä on joskus ollut myös Åfors.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Boda Glasbruk
Lindås
Lindås on sittemmin kasvanut yhteen Emmabodan taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Boda glasbruk
Fiddekulla
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Algutsboda
Strängsmåla
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Emmabodan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 5 | 5 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | 7 | 7 | 7 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 14 | 13 | 13 | 11 | 10 | 11 | 8 | 7 | 6 | 6 | 8 | 7 | 6 | 7 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 4 | 5 | 2 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 20 | 19 | 21 | 20 | 19 | 17 | 21 | 19 | 23 | 20 | 20 | 18 | 15 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 8 | 5 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Algutsbodan piiri
Emmabodan piiri
Långasjön piiri
Vissefjärdan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Emmaboda
Vissefjärda
Algutsboda
Långasjö
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Algutsboda
Emmaboda
Långasjö
Vissefjärda
Seurakunnat > Kirkot

Algutsbodan kirkko
Emmabodan kirkko
Långasjön kirkko
Vissefjärdan kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Emmabodan kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Emmaboda kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Kalmarin läänin kunnat
Kartta Emmabodan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Hayatori (1903)

| Hayatori / 速鳥 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yokosukan laivastontelakka
Kölinlasku:  15. huhtikuuta 1902
Laskettu vesille:  12. maaliskuuta 1903
Palveluskäyttöön:  24. elokuuta 1903
Poistui palveluskäytöstä:  upposi osuttuaan miinaan 3. syyskuuta 1904
Tekniset tiedot
Uppouma:  435 t (kuormattu)
Pituus:  71,4 m (kokonaispituus)
Leveys:  6,57 m
Syväys:  1,83 m
Koneteho:  6 000 ihp
Nopeus:  29 solmua
Miehistöä:  55
Aseistus
Aseistus:  2 × QF 12 naulan 12 cwt -laivatykkiä 4 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18″ torpedoputkea
Hayatori (jap. 速鳥) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1903 valmistunut Harusame-luokan torpedovenehävittäjä, joka upposi osuttuaan miinaan 3. syyskuuta 1904.
Valmistus

Alus tilattiin 1900 osana vuoden 1894 kymmenvuotisohjelmaa Yokosukan laivastontelakalta, missä köli laskettiin 15. huhtikuuta 1902. Alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1903 ja valmistui puolisen vuotta myöhemmin 24. elokuuta.
Palvelus

Alus osallistui Venäjän–Japanin sotaan. Se osui miinaan 3. syyskuuta 1904 Port Arthurin edustalla. Alus poistettiin alusluettelosta 15. kesäkuuta 1905.
Hezb-e-Islami

Hezb-e-Islami tai Hizb-i-Islami on afganistanilainen islamistinen järjestö ja puolue. Sillä on 34 edustajaa maan parlamentin alahuoneessa.
Järjestö perustettiin 1970-luvulla Pakistanissa. Se oli ehkä radikaalein ja kurinalaisin neuvostojoukkoja vastaan taistelleista järjestöistä Afganistanissa 1980-luvulla. Järjestö sai rahallista ja aseapua Yhdysvalloista Pakistanin kautta.
Mohammed Yunus Khalisin johtama ryhmittymä irtautui Hezb-e-Islamista ja käyttää edelleen samaa nimeä.
Neuvostojoukkojen vetäytymisen ja Afganistanin demokraattisen tasavallan syrjäytyksen jälkeen sen johtaja Gulbuddin Hekmatyar valittiin Afganistanin pääministeriksi. Puolueen merkittävin vastustaja oli Burhanuddin Rabbanin Jamiat-i-Islami. Tammikuussa 1994 Abdul Rashid Dostam liittyi Hekmatyarin puolelle yrityksessä kaataa Rabbani.
Hezb-e-Islami ei kuulunut talibaneja vastaan taistelevaan Pohjoisen liittoon. Se otti Talibanilta verettömästi haltuunsa Jalalabadin kaupungin (ilmeisesti Khalisin ryhmä) Talibanin kärsittyä tappioita Yhdysvalloille 2001.
Vuonna 2002 Hekmatyarin johtama ryhmä Hezb-e-Islamista yritti syrjäyttää Yhdysvaltain tukeman Afganistanin johtajan Hamid Karzain. Sittemmin Hekmatyarin johtama ryhmä, josta käytetään nimitystä Hezb-e-Islami Gulbuddin (HIG), on irtautunut Hezb-e-Islamin poliittisesta siivestä, ja sitä pidetään nykyisin omana järjestönään.
Heckler & Koch USP

| USP |
| --- | --- |

Tyyppi:  Itselataava pistooli
Valmistaja:  Heckler & Koch
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistusvuodet:  1993–
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  9×19 mm Parabellum / .40 S&W / .45 ACP
Aseen pituus:  194 mm / 194 mm / 200 mm
Piipun pituus:  108 mm / 108 mm / 112 mm
Paino (tyhjänä):  770 g / 830 g / 890 g
Lipas:  Tanko
Kapasiteetti:  15 / 13 / 12 patruunaa
P8
Heckler & Koch USP (saks. Universelle Selbstladepistole, Universaali Itselataava Pistooli, käytetään myös Universal Service Pistol) on saksalaisen Heckler & Koch -yhtiön valmistama muovirunkoinen itselataava pistooli. Saksan Bundeswehr valitsi sen vuonna 1995 uudeksi palveluspistoolikseen nimikkeellä P8 (Pistole 8).
Helmut Weldlen suunnitteleman pistoolin valmistus aloitettiin vuonna 1993. Vuonna 1994 pistoolin valmistuksessa siirryttiin tavanomaisesta rihlauksesta polygonaalirihlattuihin piippuihin; P8-malli kuitenkin valmistetaan tavallisella rihlauksella. Lippaanvapautinsalpa on sijoitettu liipaisinkaaren ja kahvan yhtymäkohtaan ja on käytettävissä sekä oikealta että vasemmalta puolelta.
Asetta on valmistettu neljää eri kaliiperia: 9×19, .357 SIG (vain Compact-malli), .40 S&W ja .45 ACP.
USP:n eri versiot ovat:
USP9, USP40, USP45
USP Match
USP Expert
USP Tactical, sisältää äänenvaimentimen
USP Compact
Aiheesta muualla

Heckler & Koch (Arkistoitu – Internet Archive)
Hezekiél Sepeng

| Mitalit> Maa:   Etelä-Afrikka.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Afrikka.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Afrikka.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Etelä-Afrikka> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 800 metriä |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Sevilla 1999 | 800 metriä |  |
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Hopeaa | Brazzaville 2004 | 800 metriä |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Hopeaa |  Victoria 1994 | 800 m |  |
|  Hopeaa |   Kuala Lumpur 1998 | 800 m |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Kultaa | Fukuoka 1995 | 800 m |  |
Hezekiél Sepeng (s. 30. kesäkuuta 1974 Potchefstroom) on eteläafrikkalainen keskimatkojen juoksija. Hän voitti olympiahopeaa 800 metrin juoksussa vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa. Hän on myös voittanut hopeaa vuosien 1994 ja 1998 Kansainyhteisön kisoissa Victoriassa ja Kuala Lumpurissa sekä vuoden 1999 maailmanmestaruuskilpailuissa Sevillassa. Vuonna 1995 Fukuokassa hän voitti universiadien 800 metrillä kultaa ajalla 1.47,87 .
Sepeng jäi vuonna 2005 kiinni dopingin käytöstä ja sai kahden vuoden kilpailukiellon.
Hietasaari

Hietasaari tarkoittaa seuraavia
Hietasaari, kaupunginosa Oulussa
Hietasaari, saari Oulussa
Hietasaari, saari Päijänteessä
Heikki Kauranen

Heikki Kauranen (1818 – 7. kesäkuuta 1878 Joutsa)  oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Kauranen oli maanviljelijä, jolla oli kotikunnassaan useita luottamustoimia. Hän  oli talonpoikaissäädyssä Heinolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä  1863–1864. Kauranen hukkui 61-vuotiaana kotijärvelleen, veneen kaaduttua.
Jääkärieversti Iivari Kauranen oli Heikki Kaurasen pojanpoika.
Hedenstadin kirkko

| Hedenstadin kirkko Hedenstad kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 1998.
Sijainti:  Kongsberg, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Tunsbergin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  170
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hedenstadin kirkko (norj. Hedenstad kirke) on Kongsbergin kunnassa Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hedenstadin kirkko Wikimedia Commonsissa
Gondor

Gondorin tunnus
Gondor on valtakunta Keski-Maassa, J. R. R. Tolkienin luomassa fantasiamaailmassa.
Nimi

Gondor on sindaria ja tarkoittaa ”Kivimaata”. Quenyaksi Gondorin nimi on Ondonórë.
Historia > Varhainen historia

Gondorin valtakunnan perustivat Númenorin tuhouduttua  númenorilaisruhtinas Elendilin pojat Isildur ja Anárion vuonna 3320 Toista Aikaa. He perustivat valtakuntansa Mustan Ruhtinaan Sauronin valtakunnan Mordorin viereen, sillä he luulivat Sauronin tuhoutuneen Númenorin upotessa meren pohjaan. Sauron kuitenkin oli säilynyt hengissä, ja kun hän sai tietää vanhojen vihollistensa perustaneen kukoistavan valtakunnan hänen maidensa rajalle, hän raivostui ja lähetti örkkejä Gondorin kimppuun.
Sauronin armeijat valtasivat Minas Ithilin ja polttivat Valkoisen Puun, mutta Isildur pakeni Minas Ithilistä mukanaan Valkoisen Puun siemen. Myöhemmin hän istutti puun veljensä Anárionin perustamaan Minas Anoriin. Sauronin hyökkäys onnistuttiin pysäyttämään Osgiliathiin, mutta Gondorin ihmiset näkivät, etteivät he voineet antaa Sauronille aikaa voimistua täyteen mittaansa. Niinpä Gondor oli mukana Ihmisten ja Haltioiden Viimeisessä Liitossa.
Historia > Gondorin nousu

Sauronin hävittyä Ihmisten ja Haltioiden Viimeisen Liiton takia Isildur luovutti Gondorin kuninkuuden Barad-dûrin piirityksessä kuolleen Anárionin ainoalle pojalle Meneldilille. Gondorin seitsemäs kuningas Ostoher teki Minas Anorissa kesäasuntonsa ja lähetti poikansa Tarostarin taistelemaan Gondoriin hyökänneitä itäläisiä vastaan. Tarostar voitti itäläiset sai lisänimen Rómendacil, ”Idänvoittaja”. Rómendacil nousi isänsä kuoltua kuninkaaksi, mutta kaatui taistelussa itäläisiä vastaan. Hänen poikansa Turambar kosti itäläisille ja valtasi Gondorille suuria alueita idästä.
Historia > Gondorin nousu > Merikuninkaat

Gondoria hallitsi kuningas Siriondilin pojasta Tarannonista alkaen neljä niin sanottua ”merikuningasta”. He saivat kutsumanimensä siitä, että he rakensivat suuria laivastoja. Heidän valtakaudellaan Gondor saavutti mahtinsa huipun. Samalla kun Gondorin sisarvaltakunta Arnor hajosi ja heikkeni, Gondor vahvistui. Merikuninkaat olivat Tarannon Falastur, Eärnil I, Ciryandil ja  Hyarmendacil.
Gondorin kahdestoista kuningas oli Tarannon, jota sanottiin ensimmäiseksi Merikuninkaaksi. Häntä seurasi kolme muuta merikuningasta. Tarannon rakensi suuren laivaston ja laajensi Gondoria etelässä ja rannikoilla. Tarannon otti lisänimen Falastur, ”Rannikon Ruhtinas”. Tarannon kuoli ensimmäisenä lapsettomana kuninkaana ja hänen veljenpoikansa Eärnil I korjasi Pelargirin sataman ja valtasi Umbarin satamakaupungin 933 Kolmatta Aikaa. Kolme vuotta myöhemmin hän hukkui, kun hänen laivastonsa upposi myrskyssä. Hänen poikansa Ciryandil kasvatti laivastoa. Ciryandil kuoli taistelussa haradrimia vastaan.  Viimeinen merikuningas oli Ciryaher. Hän kukisti Haradin armeijat ja otti lisänimen Hyarmendacil, ”Etelänvoittaja”.
Hyarmendacilin hallituskaudella Gondor saavutti mahtinsa huipun. Hänen valtakaudellaan kukaan ei uskaltanut hyökätä Gondorin kimppuun ja Hyarmendacil hallitsi 134 vuotta, pitempään kuin kukaan Anárionin jälkeläinen.
Historia > Gondorin rappio

Hyarmendacilin laiska poika Atanar II nautti isänsä luomasta kukoistuksesta eikä tehnyt mitään pitääkseen sitä yllä. Niinpä Gondorin valppaus alkoi hiipua ja Mordorin vartiointi laiminlyötiin. Atanar II:sta seuranneet kaksi kuningasta, Narmacil I ja Calmacil olivat myös laiskoja, mutta Calmacilin poika Minalcar tahtoi säilyttää Gondorin loiston. Hän tuhosi suuren itäläisarmeijan vuonna 1248 Kolmatta Aikaa ja otti nimen Rómendacil II. Hän paransi Gondorin suhteita pohjalaisiin. Rómendacil II:n poika Valacar meni naimisiin pohjalaisprinsessa Vidumavin kanssa. Tästä alkoi Sukuriitana tunnettu sisällissota.
Historia > Gondorin rappio > Sukuriita

Valacar ja Vidumavi saivat pojan, jonka nimeksi tuli Eldacar, mutta Gondorin ihmiset vastustivat Eldacarin nousua valtaistuimelle, sillä he uskoivat Eldacarin númenorilaista alkuperää olevan veren sekoittuneen vähempiarvoisina pidettyjen pohjalaisten vereen. Eldacarin uskottiin olevan tyhmempi ja lyhytikäisempi kuin puhdasta númenorilaista alkuperää olevat ihmiset ja koska aiemmin hallinneet Gondorin kuninkaat olivat olleet puhdasta númenorilaista alkuperää, Eldacaria pidettiin heikkona hallitsijana. Eldacar oli kuitenkin viisas kuningas eikä näyttänyt ikääntymisen merkkejä.
Eldacarin syrjäyttämistä kannattavat salaliittolaiset hyökkäsivät pääkaupunkiin Osgiliathiin, ja lopulta kaupunki syttyi liekkeihin. Osgiliath vaurioitui tulipalossa pahasti. Lisäksi Osgiliathin palantír katosi Anduin-jokeen ja kaupunkia yhdistänyt suuri silta romahti. Salaliittolaiset syrjäyttivät Eldacarin ja kruunasivat uudeksi kuninkaaksi puhdasta númenorilaista alkuperää olevan Castamirin, joka sai myöhemmin lisänimen Vallananastaja.
Eldacar joutui maanpakoon ja eli kymmenen vuotta pohjalaisten kanssa. Samaan aikaan Castamir oli osoittautunut julmaksi ja petolliseksi kuninkaaksi. Hän murhasi vangiksi joutuneen Eldacarin pojan Ornendilin ja välitti vain laivastoista. Hän jopa suunnitteli pääkaupungin siirtämistä Osgiliathista Pelargiriin.
Lopulta Eldacarille uskolliset pohjalaiset ja Castamiria vihanneet Gondorin ihmiset hyökkäsivät Castamirin joukkojen kimppuun Eruin Ylimenopaikalla. Suurin osa jäljellä olevista númenorilaista alkuperää olevista miehistä kuoli, mutta Eldacar surmasi Castamirin ja julistautui taas kuninkaaksi. Castamirin pojat pakenivat Pelargiriin ja myöhemmin Umbariin. Umbarissa he liittoutuivat Eldacaria vastustavien ihmisten ja haradrimin kanssa ja heistä polveutuivat vuosisatoja Gondorin rannikoita piinanneet merirosvot.
Sukuriidan jälkeen Mordorin vartiointi alkoi heikentyä suuresti. Koska suurin osa númenorilaista alkuperää olevista ihmistä oli kuollut Eruin Ylimenopaikan Taistelussa, heidän tilalleen tuli pohjalaista alkuperää olevia ihmisiä. Númenorilainen veri sekoittui tavallisten ihmisten vereen, ja Gondorin asukkaiden elinikä laski.
Historia > Gondorin rappio > Suuri Rutto

1636 Kolmatta Aikaa saapui Mordorista rutto, joka pyyhkäisi koko Keski-Maan yli. Jopa pohjoisessa eläneet Arnorin ihmiset ja Konnun hobitit kärsivät suuresti. Gondorissa kuningas Telemnar kuoli lapsineen ja varsinkin Osgiliathissa kuoli paljon ihmisiä. Minas Anorissa Valkoinen Puu kuihtui ja kuoli, mutta Gondorin ihmiset kasvattivat tilalle uuden. Rutto tappoi myös paljon Gondorin vihollisia, kuten itäläisiä ja haradrimia. Sairaus sai nimekseen Suuri Rutto. Suuren Ruton takia kaikki Mordorin vartioasemat, kuten Hammastornit, Durthang ja Cirith Ungolin Torni hylättiin lopullisesti ja ne joutuivat Sauronin örkkien haltuun.
Telemnarin veljenpoika Tarondor otti kuninkuuden ja teki Minas Anorista Gondorin uuden pääkaupungin.
Vuonna 1810 Kolmatta Aikaa kuningas Telumehtar hyökkäsi Umbariin. Castamirin viimeiset jälkeläiset saivat surmansa, ja Umbarista tuli Gondorin satama. Telumehtar alkoi nimittää itseään nimellä Umbardacil. Gondor menetti kuitenkin pian Umbarin haradrimille.