stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Axl Smith
Elämä ja ura > Tuomion jälkeen

Pian tuomionsa jälkeen Smith muutti ulkomaille. Hänen asuntonsa ulosmitattiin toukokuussa 2017, koska hän ei ollut maksanut salakatselun uhreille määrättyjä vahingonkorvauksia. Suurin osa uhreista sai korvauksensa myöhemmin. Smithiltä on yritetty periä maksamattomia korvauksia ulosoton kautta siinä onnistumatta, koska vouti ei ulotu ulkomailla asuviin henkilöihin.
Smithin yritys Jook Joint Oy, jonka toimialaksi oli merkitty muun muassa musiikkituotanto, artistitoiminta, levy-yhtiö ja management-toiminta, poistettiin kaupparekisteristä huhtikuussa 2020, koska Smith ei ollut toimittanut sinne yrityksensä tilinpäätösasiakirjoja kahteen ja puoleen vuoteen kehotuksista huolimatta.
Iltalehti kertoi helmikuussa 2023 Smithin elävän uuden nimen turvin Tukholmassa.
Smith palkattiin syksyllä 2022 töihin ruotsalaiseen e-urheiluorganisaatioon Ninjas in Pyjamasiin. Hän sai työn uudella henkilöllisyydellä ja vilpillisellä ansioluettelolla. Kun asia paljastui neljän kuukauden kuluttua, Smith erotettiin välittömästi.
Diskografia

People Come First (2010)
80's Babies EP (2013)
Diskografia > Singlet

Get Louder (2012)
Aiheesta muualla

Axl Smith (Arkistoitu – Internet Archive).
Axl Smith lauluntekijänä
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle
Ikeenit

Ikeenien lyöttämä kolikko.
Ikeenit (icenit, engl. Iceni) oli kelttiläisheimo, joka asui Britanniassa suunnilleen nykyisen Norfolkin ja Luoteis-Suffolkin piirikuntien alueella ensimmäisen vuosisadan eaa. ja ensimmäisen vuosisadan jaa välisenä aikana.
Historiaa

Heimoa ei mainita nimeltä Julius Caesarin teoksessa Gallian sota, mutta epäillään että yksi teoksessa mainituista hänelle antautuneista heimoista, Cenimagni, saattaisi viitata ikeeneihin. Se saattaisi olla väärin ymmärretty muoto ilmauksesta de Iceni Magni, ’suuret ikeenit’.
Tacitus kertoo, että ikeenit olivat ainoa heimo, jota ei valloitettu Britannian valloituksessa 43 jaa., vaan he ryhtyivät vapaaehtoisesti roomalaisten liittolaisiksi. Ikeenit kuitenkin nousivat roomalaisia vastaan vuonna 47 jaa. sen jälkeen kun kuvernööri Publius Ostorius Scapula uhkasi riisua heidät aseista. Ostorius voitti heidät kiivaan taistelun jälkeen, mutta ikeenit saivat säilyttää itsenäisyytensä. Tämä taistelu käytiin mahdollisesti Stonea Campia Cambridgeshiressa.
Toinen vakavampi kapina tapahtui vuonna 61, jolloin vauras ikeenikuningas Prasutagus oli kuollut. Oli tavallista, että Rooman vasallivaltiossa kuninkaan kuollessa tämä jätti kuningaskuntansa Roomalle, mutta Prasutagus yritti jättää kuningaskuntansa keisarikunnan ja omien tyttäriensä yhteishallintaan. Roomalaiset eivät hyväksyneet tätä ja prokuraattori Catus Decianus valloitti hänen koko jäämistönsä. Prasutaguksen leski Boudicca ruoskittiin ja hänen tyttärensä raiskattiin. Samaan aikaan roomalaiset rahoittajat vaativat lainojaan maksettaviksi. Kuvernööri Gaius Suetonius Paulinuksen ollessa sotaretkellä Walesissa Boudicca johti ikeenit ja naapuriheimon trinovantit suureen kapinaan tuhoten Camulodunumin (Colchester), Londiniumin (Lontoo) ja Verulamiumin (St Albans), kunnes Suetonius Paulinus legioonineen vihdoin tuhosi heidät. Vaikka brittejä oli monikertainen määrä roomalaisiin nähden, roomalaisten ylivertainen taktiikka ja taistelukoulutus toi ylivoimaisen voiton roomalaisille. Watling Streetin taistelun tapahtumapaikkaa ei tiedetä, se on saatettu käydä West Midlandsissa jossakin Watling Streetin varrella Manduessedumin alueella (Mancetter). Tämän jälkeen ikeenit alistettiin täydellisesti Rooman alaisuuteen eivätkä Kaakkois-Englannin heimot enää koskaan nousseet roomalaisia vastaan.
Ikeenihallitsijoita

Ikeenit alkoivat valmistaa kolikoita noin 10 eaa. Heidän kolikkonsa olivat muunnelmia gallialais-belgialaisista "kasvot/hevonen" -aiheesta. Joissakin varhaisissa kolikoissa, joita eniten on löydetty läheltä Norwichia, hevosen on korvannut villisika.
Ensimmäinen nimi, joka kolikoissa mainitaan on 'ANTED' (Antedios). Joissakin kolikoista on mainittu myös heimon nimi muodossa 'ECEN'. Antedious hallitsi roomalaisten Britannian valloituksen aikoihin ja roomalaiset antoivat hänen hallita vasallikuninkaana.
Noin vuonna 45 tai 46 pienemmät ikeenikuninkaat, joiden nimet olivat AESV[nos?] ja SAENV[vax?] julkaisivat myös omia kolikoitaan.
Kaikki kolme luultavasti kuolivat taistelussa tai teloitettiin vuoden 47 kansannousun yhteydessä, jonka jälkeen uudeksi kuninkaaksi valittiin Prasutagus, Boudiccan aviopuoliso.
Cheek

| Cheek |
| --- | --- |
 Cheek esiintymässä Ilosaarirockissa kesällä 2016.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jare Henrik Tiihonen
Syntynyt: 22. joulukuuta 1981 (ikä 43) Vantaa, Suomi
Ammatti:  rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Cheek Chekkonen
Aktiivisena:  1998–2018
Tyylilajit:  rap, pop
Yhtyeet:  5th Element Herrasmiesliiga Profeetat
Levy-yhtiöt:  Sony Music (2004–2005) Alarm / Rähinä Records (2007–2011) Liiga Music / Warner Music (2011–2018)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Cheek (oik. Jare Henrik Tiihonen, ent. Timonen, s. 22. joulukuuta 1981 Vantaa) on suomalainen uransa lopettanut rap-artisti.
Cheek on julkaissut yhdeksän studioalbumia, joista kolme on ylittänyt kultalevyrajan, kaksi platinarajan ja kolme multiplatinarajan. Neljä albumeista on ollut Suomen virallisen albumilistan ykkösinä. Viisitoista Cheekin esittämää kappaletta on saavuttanut ykkössijan joko Suomen virallisella single- tai latauslistalla (”Sun täytyy”, ”Liekeissä”, ”Jos mä oisin sä”, ”Jippikayjei”, ”Syypää sun hymyyn”, ”Puhelinlangat laulaa”, ”Anna mä meen”, ”Jossu”, ”Timantit on ikuisia”, ”Äärirajoille”, ”Sä huudat”, ”Sillat”, ”Me ollaan ne Part 2”, ”All Good Everything” ja ”Enkelit”). Näiden listojen kymmenen parhaan joukkoon Cheek on yltänyt 35 kappaleella. Hänen videoitaan on katsottu Youtubessa yhteensä yli 109 miljoonaa kertaa.
Cheekiltä on ilmestynyt Otavan julkaisema elämäkerta JHT – Musta lammas vuonna 2016 ja Cheekin elämästä kertova elokuva Veljeni vartija sai ensi-iltansa vuonna 2018. Vuoteen 2017 mennessä Cheek on Spotifyn kaikkien aikojen kuunnelluin suomalainen artisti. Vuoteen 2019 mennessä Cheek on palkittu uransa aikana 15 Emma-palkinnolla, mikä on jaettu ennätyssija Nightwishin kanssa.
Ura > Uran alku

Lahdessa Launeen yläasteella rap-musiikista kiinnostunut Cheek aloitti riimien kirjoittamisen vuonna 1998. Vuonna 2000 hän liittyi lahtelaiseen rap-ryhmään 5th Elementiin. Englanninkielisen, poskea tarkoittavan, artistinimensä hän sai jo kouluaikoina pyöreiden poskiensa vuoksi. Cheekin ensimmäisillä levyillä, omakustanteina julkaistuilla Human & Beastilla ja 50/50:lla, suuri osa kappaleista oli vielä englanninkielisiä.
Cheek solmi levytyssopimuksen 2003 Sony Music Entertainmentin kanssa. Ensimmäinen levy-yhtiön kautta julkaistu albumi Avaimet mun kulmille julkaistiin 2004. Albumilta julkaistiin myös kolme menestynyttä singleä, Avaimet mun kiesiin, Raplaulajan vapaapäivä ja Avaimet mun himaan. Suomen virallisella listalla levy nousi 19. sijalle. Albumi on myynyt kultalevyyn oikeuttavan määrän.
Toinen albumi Käännän sivuu julkaistiin vuonna 2005. Sen suurin myyntimenestys oli Jonnan kanssa esitetty kappale Liiku, joka nousi singlelistan viidenneksi. Albumi menestyi myyntilistalla hieman edellistä levyä paremmin sijoittuen 17:nneksi. Albumi on myynyt kultaa.
Ura > Läpimurto ja menestys

Vuonna 2007 Cheek siirtyi Sonylta hiphop-musiikin julkaisemiseen erikoistuneen Rähinä Recordsin Alarm Entertainment -levymerkin artisteihin. Alarm Entertainment julkaisi Cheekin kolmannen albumin Kasvukipuja vuonna 2007. Ensimmäinen albumilta julkaistu single ”Sun täytyy”, jossa vierailee myös Sami Saari, nousi suoraan Suomen virallisen singlelistan ykköseksi. Toinen single oli ”Tuhlaajapoika”, jossa taas vieraili Tasis Kapasiteettiyksiköstä.
Neljännen albuminsa Kuka sä oot Cheek julkaisi 2008. Ensimmäinen singlejulkaisu siltä oli ”Liekeissä”, joka nousi The Voicen Latauslistan ykköseksi ja valittiin The Voice -radiokanavan kesähittiäänestyksessä Suomen viralliseksi kesähitiksi 2008. Toisena singlenä albumilta julkaistiin ”Kanssa tai ilman”, jonka lauluosuudet esitti Illi. Albumia myytiin kultarajaan oikeuttava määrä.
Cheekin viides albumi, hänen omaa nimeään kantava Jare Henrik Tiihonen, julkaistiin vuonna 2009. Sen ensimmäinen single ”Jos mä oisin sä” meni listakärkeen ja oli Cheekin ensimmäinen platinaa myynyt single. Jare Henrik Tiihonen nousi julkaisuviikollaan albumilistan ykköseksi. Syyskuussa 2009 Cheek sai samalla kertaa neljä kultalevyä albumeista Kuka sä oot, Jare Henrik Tiihonen sekä singleistä ”Liekeissä” ja ”Jos mä oisin sä”. Helsingin Tavastialla järjestettyjen kultalevyjuhlien konsertti kuvattiin ja julkaistiin samana vuonna ilmestyneellä Jare Henrik Tiihonen -DVD:llä. Vuoden 2010 Emma-Gaalassa Cheek voitti palkinnon vuoden 2009 hiphop-levystä. Cheekin kuudes studioalbumi Jare Henrik Tiihonen 2 julkaistiin vuonna 2010. Levy meni ensimmäisellä viikolla albumilistan ykköseksi ja myi platinaa.
Cheekin konserteissa on alusta lähtien ollut mukana pääasiassa Herrasmiesliiga-yhtyeen Brädi ja TS, joskin Brädin esiintymiset ovat vuodesta 2010 lähtien harventuneet hänen aloitettuaan soolouransa. Vuosina 2003–2008 keikka-dj:nä toimi DJ Komet. Keikkaryhmässä aloitti syksyllä 2008 nykyinen dj, DJ Luoma.
Ura > Suosio jatkuu

Vuonna 2011 Cheek perusti oman levy-yhtiön, Liiga Music Oy:n. Hän julkaisi seitsemännen Sokka irti -nimeä kantavan studioalbuminsa vuonna 2012. Se myi kultaa kolmessa viikossa. Levy myi samana vuonna platinaa ja vuonna 2013 tuplaplatinaa. Albumin nimikappale ”Sokka irti” valittiin The Voicen äänestyksessä vuoden viralliseksi kesähitiksi 2012. Cheek voitti kesähitti-tittelin jo toistamiseen.
Syksyllä 2012 Cheek oli mukana Nelosella esitetyssä Vain elämää -televisiosarjan ensimmäisellä tuotantokaudella, jossa seitsemän kotimaista artistia esitti toistensa kappaleita.
Keväällä 2013 Cheekin syyskuussa 2013 järjestettävät keikat Helsingin jäähallissa myytiin molemmat alle tunnissa loppuun. Ensimmäinen myytiin loppuun noin tunnissa ja toinen 20 minuutissa, mitä ei ole aiemmin tapahtunut kotimaisen sooloartistin kohdalla.
Cheek julkaisi kahdeksannen albuminsa Kuka muu muka 20. syyskuuta 2013. Albumi myi neljässä päivässä tuplaplatinaa ja on myynyt tähän mennessä multiplatinaa. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle yksi. Cheek teki kotimaista listahistoriaa olemalla kärkipaikalla viidellä eri listalla: albumi-, independent-, midprice- (Sokka irti), single- ja latauslistoilla. Myös singlelistalla kahdenkymmenen myydyimmän biisin joukosta löytyy yhdeksän Kuka muu muka -albumin kappaletta. Albumilta toukokuussa 2013 julkaistu esikoissingle ”Jossu” oli vuoden 2013 Kesäkumi-kappale.
Ura > Keikat olympiastadionilla ja tauko

19. marraskuuta 2013 Cheek piti tiedotustilaisuuden, jossa hän ilmoitti järjestävänsä Helsingin olympiastadionilla konsertin.
Elokuussa 2014 Cheek konsertoi Helsingin olympiastadionilla ensimmäisenä yksittäisenä suomalaisena artistina. Alkuperäinen esiintymispäivä oli 23. elokuuta, mutta suuren suosion vuoksi Cheek järjesti stadionilla toisen konsertin päivää aiemmin 22. elokuuta. 23. päivän konsertin liput varattiin loppuun 71 minuutissa. Viiden päivän kuluttua lipunmyynnin aloittamisesta stadion oli loppuunmyyty. Lisäkonsertti loppuunvarattiin 35 minuutissa.
Stadionkeikkojen jälkeen Cheek vetäytyi tauolle.
Ura > Paluu lavoille

8. heinäkuuta 2015 paljastettiin, että Cheek tekee paluun esiintymällä Blockfestin pääesiintyjänä 22. elokuuta 2015 Ratinan stadionilla. Ennen paluukeikkaa hän julkaisi uuden singlen, ”Sä huudat”, 19. elokuuta 2015. Paluun vahvistamista edeltävänä iltana kahdeksalla suomalaisella TV-kanavalla esitettiin mainos, jossa pyöri Cheekin liekeissä oleva leijonalogo.
Cheek kertoi YleX:n haastattelussa paluun käynnistävän kolme vuotta kestävän suunnitelman, joka artistin mukaan tulee paljastumaan ”pala palalta”.
Vuonna 2016 syksyllä Cheek ja Elastinen perustivat duon Profeetat ja julkaisivat 2016 loppupuolella ensimmäisen yhteisen kappaleensa ”Sinuhe”. Parivaljakko teki myös keväällä 2017 keikkoja Hartwall Areenalla.
Ura > Uran lopetus

Keskiviikkona 15. marraskuuta 2017 Cheek piti tiedotustilaisuuden, jossa hän ilmoitti lopettavansa musiikkiuransa ja pitävänsä jäähyväiskonsertin 25. elokuuta 2018 Lahden Mäkimontussa. Konsertti piti järjestää Helsingin olympiastadionilla, mutta se ei ollut mahdollista stadionilla olevan remontin takia. Cheek kertoi tiedotustilaisuudessa, että hän oli tehnyt päätöksen uran lopettamisesta jo vuonna 2014, kun hän piti vuoden pituisen tauon.
Yli 30 000 lippua Cheekin Valot sammuu -nimiseen jäähyväiskonserttiin 25. elokuuta 2018 Lahden Mäkimontussa myytiin loppuun alle minuutissa marraskuussa 2017. Edelliseksi päiväksi 24. elokuuta 2018 järjestettiin toinen konsertti, jonka liput myytiin myös loppuun heti.
Vuonna 2018 ensi-iltansa sai Cheekin elämäkertaelokuva Veljeni vartija. Elokuvassa Cheekiä ja hänen kaksoisveljeään näyttelee Antti Holma.  Elokuvan on ohjannut Jukka-Pekka Siili ja sen käsikirjoittajana toimi hänen ohellaan Aleksi Bardy. Elokuvan tuotannosta vastaa Annika Sucksdorff ja Dome Karukoski / Helsinki-filmi Oy.
Cheek voitti parhaan artistin ja parhaan musiikkivideon (”Enkelit”) Emma-palkinnot vuonna 2018.
Lopettamisen jälkeen Cheek voitti Vuoden myydyimmän albumin ("Timantit on ikuisia -kokoelma") - ja Vuoden live ("Valot sammuu") Emma-palkinnot vuonna 2019.
Yksityiselämä

Tiihosella on kaksi veljeä ja kaksi siskoa. Toinen veljistä on Jere-niminen kaksosveli. Hänen isoisänsä oli mäkihyppääjä Väinö Tiihonen (1912–1957), joka edusti Suomea sekä Garmisch-Partenkirchenin olympiakisoissa 1936 että Lahden MM-kisoissa vuonna 1938. Tiihonen on koulutukseltaan markkinointiin suuntautunut liiketalouden tradenomi Lahden ammattikorkeakoulusta. Nykyisin hän asuu Espoossa.
Hänellä diagnosoitiin vuonna 2009 kaksisuuntainen mielialahäiriö, johon hän sai apua terapiasta ja lääkityksestä. Vuonna 2014 hän sairastui masennukseen. Vuonna 2011 hän sai lievän tuomion pahoinpitelystä.  Hänellä oli vuonna 2011 suhde Miss Suomen Pia Lambergin (ent. Pakarinen) kanssa.
Tiihosesta tuli vuoden 2014 olympiastadionkeikkojen ja Vain elämää -julkisuuden myötä yksi Suomen suurituloisimmista muusikoista. Vaikka Tiihonen ei musiikissaan ota kantaa poliittisiin tai yhteiskunnallisiin asioihin, hän on kertonut kannattavansa oikeistolaisia arvoja ja ajatuksia. Hän oli presidentinvaalin 2012 aikaan mukana Sauli Niinistön vaalikampanjassa. Vuonna 2012 Tiihonen sai tasavallan presidentti Sauli Niinistöltä kutsun itsenäisyyspäivän vastaanotolle.
Tiihonen on palvellut varusmiehenä Panssariprikaatissa ja on sotilasarvoltaan panssarijääkäri.
Palkintoja

Suosikki Grand Prix: ”Kotimainen miesartisti” 2008 ja 2009, ”Kotimainen biisi” Liekeissä 2008, ”Kotimainen levy” Jare Henrik Tiihonen 2009
The Voice: ”Vuoden musiikkivideo” Liekeissä 2008
The Voice: ”Vuoden virallinen kesähitti” Liekeissä 2008
Emma-gaala: ”Vuoden Hiphop/rnb/dance -albumi” Jare Henrik Tiihonen 2009
YleX:n Vuoden tuorein -gaala: ”Kotimainen biisi” Liekeissä 2008 ja Jos mä oisin sä 2009, ”Kotimainen artisti” 2009, ”Kotimainen levy” Jare Henrik Tiihonen 2009
The Voice: ”Vuoden virallinen kesähitti” Sokka irti 2012
Iskelmä Gaala: ”Vuoden viihdyttäjä” 2014
Emma-gaala: ”Vuoden miessolisti”, ”Vuoden hiphop-albumi” Kuka muu muka, ”Vuoden musiikkivideo” Timantit on ikuisia, ”Vuoden myydyin albumi” Kuka muu muka, ”Yleisöäänestys: vuoden artisti” 2013
Emma-gaala: ”Vuoden musiikkivideo” Äärirajoille, ”Yleisöäänestys: vuoden artisti”, Erikois-Emma 2014
Emma-gaala: ”Yleisöäänestys: Vuoden artisti/yhtye”, ”Yleisöäänestys: Vuoden musiikkivideo” Sä huudat  2015
Emma-gaala: ”Yleisöäänestys: Vuoden artisti/yhtye”, ”Yleisöäänestys: Vuoden musiikkivideo” Enkelit 2017
Emma-gaala: "Vuoden myydyin albumi" Timantit on ikuisia-kokoelma, "Vuoden live" Valot sammuu 2018
Palkintoja > Saavutukset

Marraskuussa 2013: Ensimmäinen suomalainen artisti, joka myi Olympiastadionin loppuun.
Tammikuussa 2015: Kaikkien aikojen nuorin (33) Erikois-Emman saaja.
Lokakuussa 2015: Ensimmäinen kerta, kun kaikki kappaleet Suomen Spotify TOP 10 -listalta tulivat yhdeltä artistilta.
Diskografia

2001 – Human & Beast
2002 – 50/50
2003 – Pitää pystyy elää
2004 – Avaimet mun kulmille
2005 – Käännän sivuu
2007 – Kasvukipuja
2008 – Kuka sä oot
2009 – Jare Henrik Tiihonen
2010 – Jare Henrik Tiihonen 2
2012 – Sokka irti
2013 – Kuka muu muka
2015 – Alpha Omega
2018 – Timantit on ikuisia (kokoelma)
Filmografia

Uusi päivä – omana itsenään (2012)
Vain elämää (1. kausi) – omana itsenään (2012)
Jare vs. Cheek -dokumentti – omana itsenään (2015)
Vain elämää (7. kausi) – omana itsenään (2017)
Veljeni vartija, fiktiivinen elämäkertaelokuva – (Cheek ei näyttele elokuvassa itse) (2018)
Cheek - Kuka muka? -dokumentti – omana itsenään (2018)
Mist sä tuut? – omana itsenään (2021)
Kirjallisuutta

JHT – Musta lammas.  (Toim: Mikko Aaltonen)  Otava, 2016.  ISBN 978-951-1-29117-6
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cheek Wikimedia Commonsissa
Cheek Last.fm:ssä (englanniksi)
Ylen Elävä arkisto: Cheekin haastatteluita ja tv-esiintymisiä
Jare Tiihonen lauluntekijänä - Fono.fi
Aaltonen, Mikko: ”Nuoret ovat nykyisin paljon sivistyneempiä”, sanoo rosoisen nuoruuden elänyt Jare Tiihonen. Yhteishyvä 25.9.2020.
Helsingin Sanomien artikkeli - Mitä nyt kuuluu Jare Tiihonen
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Yle 
Cheek esiintymässä Rakuuna Rockissa kesällä 2014.
Cheek esiintymässä Pipefestissä vuonna 2010.
Suomen naisten jääkiekkomaajoukkue
Historiaa > 1980-luvulla

Suomi oli ensimmäinen maa, joka voitti naisten Euroopan-mestaruuden jääkiekossa.
Historiaa > 1990-luvulla

Suomi oli mukana ensimmäisissä maailmanmestaruuskisoissa vuonna 1990 saavuttaen pronssia. Vuoden 1997 maailmanmestaruuskilpailuissa Suomen onnistui haastaa Pohjois-Amerikan maita hyvin. Suomi pelasi Yhdysvaltoja vastaan 3–3-tasapelin alkusarjassa. Välierissä Suomi hävisi Kanadalle niukasti, kun Kanada teki 2–1-voittomaalin vain 24 sekuntia ennen varsinaisen peliajan loppumista. Lopulta Suomi saavutti pronssia.
Olympialaisissa pelattiin naisten jääkiekkoa ensimmäistä kertaa vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Suomi sijoittui pronssille. Tämän jälkeen lajin suosio alkoi kasvaa Suomessa.
Historiaa > 2000-luvun alussa

Suomen onnistui voittaa Yhdysvallat ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2008, kun Suomi kukisti Yhdysvallat jatkoajan päätteeksi lukemin 1–0. Toistaiseksi se on Suomen ainoa voitto Yhdysvalloista.
Historiaa > 2010-luvulla

Vuoden 2012 maailmanmestaruuskilpailuissa Suomi kärsi historiansa suurimman arvokisatappion, kun Yhdysvallat päihitti Naisleijonat maalein 11–0.
Vuoden 2014 talviolympialaisissa Suomi jäi olympiaturnauksessa ensimmäistä kertaa ulos mitalipeleistä sijoittuen lopulta 5:nneksi. Tämä on naisleijonien huonoin sijoitus olympiaturnauksessa ja toiseksi huonoin sijoitus ylipäätään arvokisoissa. Suomi koki 2–4-tappion Ruotsille puolivälierässä. Suomi voitti lopulta 5.–8. sijojen välieräottelussa Saksan maalein 2–1 ja sen jälkeen viidennen sijan ottelussa emäntämaa Venäjän lukemin 4–0. Tämä oli myös ensimmäinen kerta, kun Suomi jäi ylipäätään naisten jääkiekon arvoturnauksessa neljän parhaan ulkopuolelle.lähde?
Suomen onnistui voittaa Kanada ensi kerran arvokisoissa, kun se päihitti Kanadan vuoden 2017 maailmanmestaruuskisojen alkulohkossa maalein 3–4.
Suomi on kolmas naisten jääkiekkomaajoukkue joka on päässyt maailmanmestaruuskilpailujen loppuotteluun. Ennen vuotta 2019 loppuottelussa olivat aina Kanadan ja Yhdysvallat. Vuonna 2019 Suomen omissa kotikisoissa Suomi kaatoi Kanadan välierässä maalein 4–2 pudottaen samalla Kanadan ensimmäistä kertaa pronssiotteluun. Sitä ennen Suomi oli pelannut aina pronssiottelussa. Loppuottelussa puolustava maailmanmestari Yhdysvallat voitti Suomen 2–1 voittolaukauskilpailun jälkeen. Ottelussa tehtiin kiistanalainen päätös hylätä Suomen tekemä jatkoaikamaali, minkä jälkeen ottelu eteni lopulta voittolaukauskilpailuun. Suomen jääkiekkoliitto maksoi joukkuelle tästä huolimatta bonuksen kultamitalin arvoisen suorituksen mukaan. Suomea kisoissa edustaneet pelaajat saivat kukin siten 2 000 euroa enemmän, eli 7 000 euroa 5 000 euron sijaan.
Historiaa > 2020-luvulla > Pekingin olympialaiset

Vuoden 2022 Pekingin olympiakisojen alla maajoukkueen päävalmentaja Pasi Mustonen piti tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoi, että Suomen joukkuetta useasti menetyksekkäästi edustanut Noora Räty ei pääse mukaan olympiajoukkueeseen. Räty on yksi maailman parhaista naismaalivahdeista, ja hän oli pelannut erinomaisesti kauden aikana. Rädyn torjuntaprosentti 95,4 oli tuolla kaudella liigan paras. Tilanteesta nousi suuri kohu, muun muassa siksi, että Mustonen tarjosi Rädylle ykkösvaramaalivahdin paikkaa niin, että Räty olisi kuitenkin jäänyt Suomeen. Järjestelyä pidettiin erikoisena, ja Mustonen sai erittäin paljon arvostelua maalivahtivalinnoista. Lajia seuraaville Mustosen käyttöön ottama käsite kotiin jäävä varaykkösmaalivahti oli ennenkuulumaton, koska ykkösmaalivahdin loukkaantuessa kakkosmaalivahti pelaa. Esimerkiksi olympialaisten ajan mediassa asiantuntijoina toimineet Annina Rajahuhta ja Tuomas Grönman totesivat Mustosen lausuntojen kuulostavan ristiriitaisilta ja selittelyltä. Kolmas asiantuntijatehtävissä ollut, Saija Tarkki, puolestaan kertoi katsoneensa lähetystä tiedotustilaisuudesta hämmentyneenä ja ihmetelleensä Mustosen lausuntoa, jonka mukaan ulos joukkueesta jätetty Räty on toiseksi paras maalivahti joukkueeseen valitun Anni Keisalan jälkeen. Tarkki piti Mustosen perusteluita osin keksityiltä. Tarkin mukaan lajipiireissä asia herätti myös paljon keskustelua.
Kohu arveltiin juontaneen juurensa Rädyn ja Mustosen tulehtuneisiin väleihin. Räty kieltäytyi elokuussa 2021 osallistumasta maailmanmestaruuskisoihin työkiireisiinsä vedoten. Tämä ei miellyttänyt Mustosta, joka kertoi olleensa siinä uskossa, että maailmanmestaruuskisoissa olisi testattu olympialaisten maalivahtikolmikkoa. Turnauksessa Suomi ylsi pronssille. Vuoden 2022 lopulla Räty toi julki kirjassaan, että kisojen aikaan 16 olympiakisojen pelaajaa lähestyi Jääkiekkoliittoa kirjeellä, jossa pelaajat valittivat päävalmentaja Mustosen asiattomasta käytöksestä. Asia eteni Suomen urheilun eettisen keskuksen käsittelyyn. Mustonen teki tutkintapyynnön keskukselle kuudesta Naisleijonien pelaajasta. Samassa yhteydessä varakapteeni Nieminen kertoi Pelaajayhdistyksen jäsenten ottaneen yhteyttä kapteenistoon Mustosta koskevien ilmoitusten takia. Hän kertoi yllättyneensä ilmoituksista ja kokeneensa ne uhkaavina.
Historiaa > 2020-luvulla > Vuosien 2022 ja 2023 maailmanmestaruuskilpailut

Vuoden 2022 maailmanmestaruuskisoissa joukkue jäi ensi kertaa välierien ulkopuolelle sijoittuen lopulta 6. sijalle. Joukkue hävisi sijoitusottelun 5. sijasta Japanille voittomaalikilpailun jälkeen. Sijoituksensa myötä Suomi pelasi seuraavissa naisten maailmanmestaruuskisoissa korkeimmalla sarjatasolla, mutta ei parhaiden joukkueiden A-lohkossa, vaan ensimmäistä kertaa B-lohkossa. Joukkuetta vaivasi myös kohu kesken kisojen, kun Susanna Tapani matkusti käymään Suomessa ystävänsä häissä alkusarjan aikana. Ilta-Sanomat totesi, että kohu oli suurempi kuin edellisen vuoden Noora Rädyn tapaus. Lisäsi kohua aiheutti kakkosvahti Meeri Räisäsen tiputtaminen pois kokoonpanosta hänen piikikkääksi tulkitun sosiaalisen median päivityksensä jälkeen.
Vuoden 2023 maailmanmestaruuskisoissa Suomi voitti kaikki alkulohkon ottelunsa maalierolla 26–3, minkä lisäksi se rikkoi maailmanmestaruuskisojen ennätyksen tekemällä kaksi maalia kuuden sekunnin aikana ottelussa Unkaria vastaan. Tästä huolimatta joukkue hävisi vuoden 2022 tapaan puolivälierässä Tšhekille maalein 1–2. Kyseessä oli siten toinen kerta, kun Suomen naisten jääkiekkomaajoukkue jäi mitalipelien ulkopuolelle. Sijoitusotteluissa Suomi voitti Saksan ja Ruotsin sijoittuen 5. sijalle turnauksessa. Näin ollen Naisleijonat palasivat vuoden 2024 turnaukseen parempien maiden A-lohkoon.