stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kahuluin lentoasema

Kahuluin lentoasema (IATA: OGG, ICAO: PHOG) on lentoasema Mauin saarella Havaijilla. Se sijaitsee viisi kilometriä itään Kahuluin kaupungista. Lentoaseman omistaja ja ylläpitäjä on Havaijin liikenneministeriö. Sitä käytti noin 5 350 000 matkustajaa vuonna 2010. Lentoasemalla on kaksi kiitotietä ja helikopterien laskeutumisalusta.
Historia

Yhdysvaltain laivasto rakensi kentän vuonna 1942, koska Yhdysvaltain liityttyä toiseen maailmansotaan se tarvitsi toisenkin lentotukikohdan Mauin saarelle. Jo vuonna 1947 oli suunnitelmissa siirtää kaupalliset lennot vanhalta Puunenen lentoasemalta Kahuluin lentoasemalle, ja joulukuussa 1947 laivasto luovuttikin lentoaseman Havaijin osavaltiolle. Pitkien neuvottelujen jälkeen lopullinen päätös kaupallisen liikenteen siirtämisestä tehtiin kuitenkin vasta vuonna 1951, ja kaupalliset lennot alkoivat korjaus- ja uudistustöiden jälkeen kesäkuussa 1952.
Vuonna 1955 lentoasemalla oli kolme päällystettyä kiitotietä: edelleen käytössä olevat 02/20 ja 05/23 sekä lisäksi 17/35. Sitä käyttivät säännöllisesti Hawaiian Airlines sekä Trans-Pacific Airlines ja epäsäännöllisesti Andrew Flying Service, Havaijin kansalliskaarti ja Yhdysvaltain asevoimat. Uusi lennonjohtotorni sinne valmistui lokakuussa 1958 ja uusi terminaali kesäkuussa 1966. Ensimmäiset tilauslennot Manner-Yhdysvalloista alkoivat vuonna 1975 ja reittilennot vuonna 1983. Viiden vuoden suunnittelun ja rakentamisen jälkeen uusi terminaali valmistui vuonna 1990. Vanha terminaali muutettiin matkatavara-aulaksi, ja uuden terminaalin laajennus valmistui vuonna 1993.
Tilastoja > Vilkkaimmat reitit

| Sija | Kohde | Matkustajia | Lentoyhtiöt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Honolulu, Havaiji | 987 230 | Hawaiian Airlines, Island Air, Mokulele Airlines |
| 2 | Los Angeles, Kalifornia | 460 750 | American Airlines, Delta Air Lines, Hawaiian Airlines, United Airlines, Virgin America |
| 3 | San Francisco, Kalifornia | 276 500 | Hawaiian Airlines, United Airlines, Virgin America |
| 4 | Seattle/Tacoma, Washington | 247 340 | Alaska Airlines, Delta Airlines, Hawaiian Airlines |
| 5 | Lihue, Havaiji | 143 060 | Hawaiian Airlines |
| 6 | Kailua-Kona, Havaiji | 139 270 | Hawaiian Airlines, Mokulele Airlines |
| 7 | Oakland, Kalifornia | 132 550 | Alaska Airlines, Hawaiian Airlines |
| 8 | San Jose, Kalifornia | 126 070 | Alaska Airlines, Hawaiian Airlines |
| 9 | Dallas/Fort Worth, Texas | 96,060 | American Airlines |
| 10 | Phoenix–Sky Harbor, Arizona | 92 850 | American Airlines, US Airways |
Tilastoja > Markkinaosuudet

| Sija | Lentoyhtiö | Matkustajia | Osuus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Hawaiian Airlines | 3 202 000 | 51,73 % |
| 2 | Alaska Airlines | 826 000 | 13,35 % |
| 3 | United Airlines | 696 000 | 11,24 % |
| 4 | American Airlines | 626 000 | 10,10 % |
| 5 | Delta Air Lines | 335 000 | 5,42 % |
| – | muut | 505 000 | 8,16 % |
Aiheesta muualla

Kahuluin lentoasema (Form 5010 PDF) (englanniksi)
Aikaa kalliimpi

| Aikaa kalliimpi Haamu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 3. lokakuuta 2012
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Meiän Musiikki
Haamun muut julkaisut
| Pidemmälle viety 2012 | Aikaa kalliimpi 2012 | Puhallus 2015 |
Aikaa kalliimpi on rap-artisti Haamun kolmas albumi. Se julkaistiin 3. lokakuuta 2012.
Kappaleet

Aikaa kalliimpi – 3.22  vier. Beha
Vieras – 2.59
Isot buutsit – 2.48
Olin tämänkin päivän – 2.31
6:00 – 2.15
Musta lammas – 2.39
Luotikuja – 4.28  vier. Tapani Kinnunen & Siiri Nojonen
Limbo (skit) – 1.00
Ikkunasta sisään – 3.27  vier. Beha
Näin unta – 4.18
Muuttolintu – 3.14
Keskuksii – 4.34  vier. Puppa J
Buutsit vie eteenpäin – 3.07
Sielunveljii – 4.21  vier. Monsteri-Makke & Super Janne
Tuottajat

Janleks (7, 11, 12)
X23 (1, 3)
Niko Liinamaa (2, 5)
Nemel (10)
Ollimaine Jäbä (4)
Clymax (6)
Jake the Break (8)
Ile (9)
10th Wonder (13)
Boon Doc (14)
Arvostelut

Desibeli.net:
Redrum-187:
Aleksei Kuznetsov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten maastohiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten maastohiihto. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten maastohiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Squaw Valley 1960 | 4×10 km |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Falun 1954 | 4×10 km viesti |  |
|  Pronssia | Zakopane 1962 | 4×10 km viesti |  |
Aleksei Ivanovitš Kuznetsov (ven. Алексей Иванович Кузнецов, 15. elokuuta 1929 Vashuriha, Gorkin alue, Neuvostoliitto − 28. maaliskuuta 2003) oli venäläinen maastohiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti Neuvostoliittoa.
Kuznetsov saavutti Falunin MM-kilpailuissa 1954 hopeaa 4 × 10 kilometrin viestissä. Häneltä jäivät väliin olympialaiset 1956 ja MM-kilpailut 1958, mutta Squaw Valleyn olympialaisissa 1960 hän sijoittui 30 kilometrillä kahdeksanneksi, 50 kilometrillä 15:nneksi ja hiihti kolmannen osuuden Neuvostoliiton hopeajoukkueessa 4 × 10 kilometrin viestissä. Zakopanen MM-kilpailuissa 1962 hän saavutti viestipronssia.
Kuznetsov voitti Neuvostoliiton-mestaruuden 50 kilometrillä 1960 ja 15 kilometrillä 1961. Urheilu-uransa jälkeen hän toimi pitkään hiihtovalmentajana Gorkin alueella.
Ahlqvist

Ahlqvist on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Aleksis Ahlqvist (s. 1986), suomalainen jääkiekkomaalivahti
Ananias Arvid Ahlqvist (1863–1914), suomalainen tehtailija, A. Arvi Ahlqvistin konepajan omistaja
Anders Ahlqvist (1945–2018), suomalainen kielitieteilijä ja professori
Andreas Ahlqvist (s. 1980), suomalainen salibandyn pelaaja
August Ahlqvist (1826–1889), suomalainen kielitieteilijä, kirjailija, nimimerkki A. Oksanen
Carl Henrik Ahlqvist (1825–1909), suomalainen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja teollisuusmies
Ellen Ahlqvist (1870–1920), suomalainen lääkäri
Fredrik Ahlqvist (1829–1876), suomalainen kirjanpainaja ja kirjallisuuden suomentaja
Heikki Ahlqvist, suomalainen koripalloilija
J. W. Ahlqvist (1881–1940), kanadansuomalainen työväenliikkeen aktivisti
Keijo Ahlqvist (1955–2022), suomalainen sarjakuvapiirtäjä
Pepe Ahlqvist (s. 1956), suomalainen bluesmuusikko
Richard Ahlqvist (1938–2013), suomenruotsalainen arkkitehti, taidemaalari ja piirtäjä
Severin Ahlqvist (1877–1946), tanskalainen painija
Timo Ahlqvist (1940–1984), suomalainen jääkiekkoilija
Toni Ahlqvist (s. 1973), suomalainen tulevaisuudentutkija ja maantieteilijä
Viktor Ahlqvist (1868–1931), suomalainen runoilija, nimimerkki Viku Leppä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Afrikanlaulurastas

| Afrikanlaulurastas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Rastaat Turdidae
Suku::  Rastaat Turdus
Laji::  pelios
Kaksiosainen nimi
 Turdus pelios  Bonaparte, 1850 
Alalajit
 Turdus pelios chiguancoides  Turdus pelios saturatus  Turdus pelios nigrilorum  Turdus pelios poensis  Turdus pelios pelios  Turdus pelios centralis  Turdus pelios bocagei  Turdus pelios graueri  Turdus pelios stormsi 
Katso myös
   Afrikanlaulurastas Wikispeciesissä   Afrikanlaulurastas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikanlaulurastas (Turdus pelios) on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se on jaettu yhdeksään alalajiin.
Levinneisyys

Afrikanlaulurastasta tavataan Afrikan keskiosissa. Lajin populaatiota ei ole arvioitu, mutta sen on raportoitu olevan yleinen ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Agouti

Kaniini jolla on agouti -väritys.
Chinchillan karvoja puhaltamalla näkee, kuinka yksittäiset karvat ovat värittyneet.
Agouti on agutien mukaan nimetty jyrsijöillä yleinen väritys. Se on myös monilla kotieläimillä eumelaniinin ja feomelaniinin jakautumisesta vastaavan A-lokuksen nimitys.
Agouti värityksen kuvaus

Agouti-värisellä jyrsijällä eläimen jokainen karva on kaksivärinen, eumelaniinia ja feomelaniinia on karvassa raitoina. Tällöin eläin näyttää tasaisen sekaväriseltä. Kaikki villimarsut ovat tämän värisiä. Agouti on myös mongoliangerbiilin villimuunnoksen alkuperäinen väri. Gerbiileillä tavataan tavallisen agoutin lisäksi harmaa-agoutia. Agoutti on ruskea,musta ja vaalean värinen ja se on yleinen väri jyrsijälle. Usein ne ovat saman värisiä ja niitä ei erota kovin hyvin. Ne voivat olla myös ruskean valkoisia ja pilkullisia ja joskus tumman tai vaalean harmaita. Niillä on myös gerbiilin väritys ja ne voivat näyttää joidenkin ihmisten mielestä gerbiileiltä.
Marsu

Agoutia marsua kutsutaan marsupiireissä myös nimityksellä ”tikattu”. Tikin tulee olla selkeä. Maha on yksivärinen. Myös täystikattu ”kokoagouti” tunnetaan. Karvassa on kahta väriä esimerkiksi musta juuri, kerman eli creamin värinen keskiraita eli tikki ja karvan pää on taas musta. Tällöin kyseessä on lemonagouti. Agoutin punasilmäinen muunnos on nimeltään argente. Punasilmäisyysgeeni vaalentaa myös muita värejä eli musta vaalenee lilaciksi, suklaasta eli chocolatesta tulee beige ja niin edelleen.
Koira

Agouti-nimitystä (suomeksi yleensä sudenharmaa tai riistanvärinen) käytetään kuviosta, jossa eumelaniini esiintyy karvoissa tyvessä ja kärjessä ja yleisvaikutelma on harmahtava.
Aiheesta muualla

Kissan väriin vaikuttavat päägeenit Piupaws kissala. Viitattu 15.8.2018.
Kangasvuo, Inkeri: Kaikki värit sallittu, osa II Samans.fi.  1997. Viitattu 15.8.2018.
Alfredo Anderson

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Alfredo Anderson Salazar
Syntymäaika: 31. lokakuuta 1978 (ikä 45)
Syntymäpaikka: Colón, Panama
Kansalaisuus:  Panama
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 182 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1998 1999 1999-2001 2001 2001-2007 | Plaza Amador Charleston Battery Árabe Unido Omiya Ardija Árabe Unido |  |
Maajoukkue
| 2000–2001 | Panama | 12 (2) |
Alfredo Anderson (s. 31. lokakuuta 1978 Colón) on panamalainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Anderson debytoi Panaman maajoukkueessa 2000. Hän on pelannut 12 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.
Agra

| Agra आगरा |
| --- | --- |
 Agra
 Koordinaatit: 27.18°N, 78.02°E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Uttar Pradesh
Piirikunta:  Agra
Väkiluku (2011):  1 574 542
 – Metropolialue:  1 746 467
Aikavyöhyke:  UTC+5:30
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agra (hindiksi आगरा, Āgarā, urduksi ‏آگرہ‎, Āgrah) on kaupunki Yamuna-joen varrella Intiassa Uttar Pradeshin osavaltiossa. Kaupungissa on kolme maailmanperintökohdetta. Kaupunki oli suurmogulien valtakunnan pääkaupunki vuosina 1526–1658 ja on nykyään tuon aikakauden muistomerkkiensä, Taj Mahalin, Agran linnoituksen ja Fatehpur Sikrin vuoksi tärkeä matkailukohde. Kaupungissa asui 1 574 542 ihmistä vuonna 2011 väestönlaskennan mukaan.
Taj Mahal
Agran linnoitus
Historia

Yleisesti ajatellaan että Agran perusti sulttaani Sikandar Lodi, Delhin sulttaanikunnan hallitsija vuonna 1506. Sulttaanikunnan viimeinen hallitsija Ibrahim Lodi hallitsi Agrasta käsin, ja ensimmäisen mogulihallitsijan Baburin valloitettua Lodin myös mogulit tekivät Agrasta pääkaupunkinsa. Agran merkitys kasvoi Akbarin, Jehangirin ja Shah Jahanin hallintokausilla, ja kaupungista tuli merkittävä taiteen, kulttuuri, talouden ja koulutuksen keskus.
Nähtävyyksiä

Agran kuuluisin rakennus, Taj Mahal, on yksi maailman tunnetuimmista muistomerkeistä ja UNESCOn maailmanperintökohde. Rakennus on Shah Jahanin lempivaimon Mumtaz Mahalin mausoleumi. Agran linnoitus tai Punainen linnoitus (ei pidä sekoittaa Delhin Punaiseen linnoitukseen) on myös maailmanperintökohde. Linnoituksen uudelleenrakensi Akbar vuonna 1565, ja Shah Jahanin aikana se uudistettiin palatsiksi. Tärkeitä rakennuksia linnoituksessa ovat Helmimoskeija, Diwan-e-Am ja Diwan-e-Khas (julkisen ja yksityisen audienssin salit), Jehangirin palatsi, Khaas Mahal, Sheesh Mahal (peilipalatsi) ja Musamman Burj.
Itmad-Ud-Daulahin hauta on keisarinna Nur Jehanin isälleen rakentama muistomerkki. Pienempi kuin muut Mughalien kauden haudat, hautaa on joskus kuvattu "korurasiaksi". Jama Masjid on suuri, prinsessa Jahanara Begumille omistettu vuonna 1648 rakennettu moskeija, joka tunnetaan erikoisesta kupolistaan ja minareettien puuttumisesta. Chini Ka Rauza taas on Shah Jahanin pääministerille Šīrāzin Allama Afzel Khal Mullah Shukrullahille omistettu hauta. Agrassa on myös Intian vanhin Mughal-puutarha Ram Bagh, jonka rakensi keisari Babur vuonna 1528. Se sijaitsee noin 2,5 kilometriä pohjoiseen Chini ka Rauzasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Agra Travel (englanniksi)
Aleksei Batalov

Aleksei Batalov.
Aleksei Vladimirovitš Batalov (ven. Алексей Владимирович Баталов; 20. marraskuuta 1928 Vladimir – 14. kesäkuuta 2017 Moskova) oli venäläinen näyttelijä. Hänet nimitettiin Neuvostoliiton kansantaiteilijaksi vuonna 1976 ja Sosialistisen työn sankariksi vuonna 1989. Hänen tunnettuja roolejaan olivat muun muassa Boris elokuvassa Kurjet lentävät (1957) ja Georg elokuvassa Moskova ei usko kyyneliin (1979).
Karhulankylän työväentalo

| Karhulankylän työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Karhulankylä, 42910 Pihlajavesi
Sijainti:  Keuruu
Valmistumisvuosi:  1909
Rakennuttaja:  Karhulankylän Työväenyhdistys
Omistaja:  Karhulankylän Työväenyhdistys
Runkorakenne:  hirsi
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karhulankylän työväenyhdistyksen talo vuonna 1926
Karhulankylän työväenyhdistyksen talo noin 1934
Karhulankylän työväentalo on Pihlajaveden Karhunlankylällä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.
Historia

Karhulankylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1905. Yhdistyksen perustajiin kuuluivat maanmittausinsinööri Yrjö Koskisen työmiehet, jotka avustivat isonjaon täydennysmittauksessa. Insinööri jakoi työmiehilleen myytävänä olleen tilan kymmeneen osaan, ja näistä tiloista muodostui Karhunkylä. Näistä Karhunkylän taloista muodostui myös Karhunkylän työväenyhdistyksen kantajoukko. Ennen työväentalon rakentamista kokouksia ja iltamia pidettiin myös näissä taloissa.
Työväentalon tontti ostettiin sitten Palomäen talosta. Siitä lohkaistiin myöhemmin osa urheiluseura Kontiolle. Työväentalo rakennettiin hirsistä talkoilla vuonna 1909. Taloa on laajennettu vuonna 1920 lisäämällä näyttämötilaa ja salin pinta-alaa. Vuonna 1930 taloa laajennettiin rakentamalla talon takaosa leveämmäksi. Laudasta rakennettiin uusi juhlasali ja näyttämö. Vanhoista tiloista tehtiin ravintola ja puvustamo. Taloa ympäröi laaja piha, ja urheiluseuralle lohkaistu kenttä on nykyisin kunnan omistuksessa.
Karhulankylän työväentalolla kokoontui vuoteen 1918 saakka työväenyhdistys, vuonna 1909 perustettu urheiluseura, vuonna 1917 perustettu Sekatyöväen ammattiosasto ja vuonna 1916 perustettu nuoriso-osasto.
Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväentalo oli suljettu ja palautui taas vuonna 1919 työväenyhdistykselle. Työväentalon laajennuksen myötä toiminta lisääntyi. Taloa käyttivät työväenyhdistyksen lisäksi Lasten sos.dem. Raittiusosasto Päivät Nuoret, Urheiluseura Kontio, opintokerhot, näytelmäseura sekä Karhulankylän Pienviljelijäosasto ja 1930-luvulla E-osuusliikkeen Naiset Mukaan -toimikunnat.
Sota-aikana työväentalo oli suljettuna. Sotien jälkeen talon omistuksesta käytiin sosialidemokraattien ja kommunistien kesken kiistaa, joka päättyi sosialidemokraattien eduksi. 1950-luvulla käyttö väheni, ja 1970-luvulla talo oli käytössä lähinnä kesäisin. Talon katto uusittiin ja ulkoseinät maalattiin talkoilla vuonna 1982.
Rakennus

Talo on hirsirunkoinen ja vuoraamaton. Katteena on huopa. Alun perin vuoraamattomat sisäseinät peitettiin pinkopahvilla vuonna 1930 ja kuitulevyillä vuonna 1977. Keittiöön laitettiin kovalevyä. Sisäkatto on lautaa ja vuonna 1977 laitettua lastulevyä. Juhlasalissa on paneelia. Lämmitys oli aluksi puu-uuneilla. Vuonna 1930 hankittiin juhlasaliin kamiina ja ravintolaan kaakeliuuni. Ovia, ikkunoita ja kuisteja on uusittu vuonna 1930.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen. Lisärakennuksessa on varasto, puuliiteri sekä käymälät.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty kokouksia, tansseja, urheiluharjoituksia ja juhlia.
Aiheesta muualla

Karhunkylän työväentalon syntyhistoriaa Karhunkylä. Viitattu 4.3.2023.
Alfredo (albumi)

| Alfredo Freddie Gibbs ja The Alchemist |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 9. toukokuuta 2020
 Tuottaja(t): The Alchemist
 Tyylilaji: hip hop, jazz rap
 Kesto: 35.05
 Levy-yhtiö: ESGN, ALC, Empire
Freddie Gibbsin ja The Alchemistin muut julkaisut
| Fetti 2018 | Alfredo 2020 |   |
Freddie Gibbsin muut julkaisut
| Bandana 2019 | Alfredo 2020 | Soul Sold Separately 2022 |
The Alchemistin muut julkaisut
| Lulu 2020 | Alfredo 2020 | Haram 2021 |
Singlet albumilta Alfredo
 ”1985” Julkaistu: 28. toukokuuta 2020
Alfredo on yhdysvaltalaisen rap-artisti Freddie Gibbsin ja tuottaja The Alchemistin yhteisalbumi, joka julkaistiin 29. toukokuuta 2020 ESGN:n, ALC:n ja Empiren kautta. Sillä vierailevat Rick Ross, Benny the Butcher, Tyler, the Creator ja Conway the Machine. Albumi on Gibbsin ja The Alchemistin toinen yhteisprojekti sekä ensimmäinen, jossa he työskentelivät kahdestaan, edellisen olleen vuoden 2018 Fetti, jossa oli mukana myös rap-artisti Currensy.
Albumi sai ilmestyessään erittäin positiivisen vastaanoton ja se debytoi Billboardin 200 -listalla sijalla 15. Se oli myös ehdolla parhaan rap-albumin Grammy-palkintoon vuoden 2021 gaalassa.
Kappaleet

1985 – 2:32
God Is Perfect – 3:59
Scottie Beam – 4:04 (feat. Rick Ross)
Look at Me – 2:33
Frank Lucas – 4:41 (feat. Benny the Butcher)
Something to Rap About – 4:42 (feat. Tyler, the Creator)
Baby $hit – 3:36
Babies & Fools – 3:26 (feat. Conway the Machine)
Skinny Suge – 2:52
All Glass – 2:33
Ainajärvi

| Ainajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Kunnat:  Jämijärvi
Koordinaatit:  61°48′46″N, 22°46′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jämijärven valuma-alue (35.54)
Laskujoki:  oja Jämijärveen 
Järvinumero:  35.542.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m 
Rantaviiva:  4,275 km 
Pinta-ala:  0,33791 km² 
 fiAinajärvi 
Ainajärvi  on Satakunnassa Jämijärvellä Kontilla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Ainajärvi on osa Jämijärven aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 1,5 kilometriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se sijaitsee Jämijärven kupeessa aivan Jyllinjoen luusuan vieressä. Siihen laskee muutaman lyhyen ojan lisäksi kaksi pitenpää suo-ojaa, jotka tuovat vettä pohjoispuolen tiheästi ojitetuilta soilta. Järven oma laskuoja laskee 150 metriä pitkänä Jämijärven itäpäähän. Rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. Järvi on lähes kokonaan peltojen ympäröimä, mutta sen kaakkoispäässä on hieman metsäisiä rantoja. Järven vaikutuspiirissä on kuusi maatilaa ja rannoille on rakennettu yli kaksikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet seututieltä 261. Järven itäpäässä on kapea luonnonsuojelualue.
Historia

Jämijärveä on laskettu kahteen otteeseen ja tämä on vaikuttanut myös Ainajärven vedenpintaan ja rantaviivaan epäsuorasti. Vanhasta pitäjänkartasta 1700-luvun loppupuolelta näkee Aina- ja Jämijärven tilanteen ennen järvenlaskuja. Kummankin järven rantaviiva on sen jälkeen muuttunut ja esimerkiksi järvien välinen laskuoja on pidentynyt sen seurauksena. Koska Ainajärven vedenpinta on nykyään samalla korkeudella lasketun Jämijärven kanssa, on laskuojaa mahdollisesti syvennetty samassa yhteydessä.
Aleksandr Tsfasman

Aleksandr Naumovitš Tsfasman (ven. Александр Наумович Цфасман, 14. joulukuuta 1906 Aleksandrovsk – 20. helmikuuta 1971 Moskova) oli neuvostoliittolainen jazzmuusikko ja säveltäjä.
Aleksandr Tsfasman valmistui vuonna Nižni Novgorodin musiikkiopistosta vuonna 1923 ja Moskovan konservatorion pianoluokalta vuonna 1930. Hän työskenteli pianistina ja soitti lyömäsoittimia sinfoniaorkesterissa. Vuonna 1926 Tsfasman perusti Neuvostoliiton ensimmäisen jazzyhtyeen AMA-džazin, joka teki myös maan ensimmäisen jazzlevyn. Vähitellen orkesterin kokoonpano laajeni ja 1930-luvun lopulla se teki useita swinglevytyksiä. Tsfasmanin säveltämiä menestyskappaleita olivat muun muassa Zvuki džaza (”Jazzin sävelet”) ja Neudatšnoje svidanije (”Epäonnistunut tapaaminen”).
Vuosina 1939–1946 Tsfasman johti Neuvostoliiton radion jazzorkesteria. Sen lakkauttamisen jälkeen hän työskenteli pianistina sekä sävelsi musiikkia näytelmiin ja elokuviin.
Acer (moottori)

|  Acer |
| --- | --- |
Valmistajat:  Prost
Saavutukset Formula 1:n MM-sarjassa
Ensimmäinen kilpailu:  Australian GP 2001
Kilpailuja:  17
Valmistajien maailmanmestaruuksia:  0
Kuljettajien maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  0
Viimeinen kilpailu:  Japanin GP 2001
Acer oli moottoritoimittaja Formula 1:ssä kaudella 2001. Acerin toimittamat moottorit olivat kaudelle 2001 päivitettyjä versioita Ferrarin suunnittelemista ja rakentamista kauden 2000 Ferrari 049C -moottoreista.
Formula 1 -tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | Moottori | Renkaat | Kuljettajat | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Prost | Acer 01A V10 | M |  | AUS | MAL | BRA | SMR | ESP | AUT | MON | CAN | EUR | FRA | GBR | GER | HUN | BEL | ITA | USA | JPN | 5 | 9. |
| 2001 | Prost | Acer 01A V10 | M |  Jean Alesi | 9 | 9 | 8 | 9 | 10 | 10 | 6 | 5 | 15 | 12 | 11 | 6 |  |  |  |  |  | 5 | 9. |
| 2001 | Prost | Acer 01A V10 | M |  Heinz-Harald Frentzen |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Kesk. | 9 | Kesk. | 10 | 12 | 5 | 9. |
| 2001 | Prost | Acer 01A V10 | M |  Gastón Mazzacane | Kesk. | 12 | Kesk. | Kesk. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 | 9. |
| 2001 | Prost | Acer 01A V10 | M |  Luciano Burti |  |  |  |  | 11 | 11 | Kesk. | 8 | 12 | 10 | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Kesk. | Loukk. | Loukk. | Loukk. | 5 | 9. |
| 2001 | Prost | Acer 01A V10 | M |  Tomáš Enge |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 12 | 14 | Kesk. | 5 | 9. |
Aiheesta muualla

Acer - ChicaneF1.com
Acer - StatsF1.com
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Acer (motortillverkare)
Käännös suomeksi
Aikakone (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Aikakone voi tarkoittaa seuraavia:
aikakone, aikamatkustamiseen tarkoitettu laite
Aikakone, suomalainen yhtye
Aikakone, Suomen Elinkeinoelämän Keskusarkiston ylläpitämä ja sen hallussa olevaan arkistomateriaaliin perustuva nettisivusto, joka esittelee historiaa teemallisesti 1900-luvun alusta nykyaikaan
Aikakone, URSAn julkaisema tieteiskirjallinen lukemisto
HS Aikakone, Helsingin Sanomien digitilaajille avoin vuoden 1997 loppuun ulottuva näköislehtiarkisto
Aikakone, H. G. Wellsin romaani
Aikakone (1960), George Palin ohjaama elokuva Wellsin romaanista
Aikakone (2002), Simon Wellsin ohjaama elokuva H. G. Wellsin romaanista.