stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Päivi Paunu
Ura

Lapsesta asti laulanut ja klassisen musiikin taustan omannut Päivi Paunu aloitti aktiiviuransa folkmusiikin parista. Hänet löydettiin vuonna 1965 Helsingin folkklubilta, jonka lavalle Hectorin veli Erkki Harma oli hänet kannustanut. Paunun ohjelmistoon kuului muiden folklaulajien tunnetuksi tekemiä kappaleita sekä suomalaisia kansanlauluja.
Levytysstudioon Paunun kutsui tuottaja Reino Bäckman. Ensimmäinen single, kansanlaulu ”Aamulla varhain”, ilmestyi vuonna 1966. Sitä seurasi studioalbumi Päivi Paunu sekä englanninkielinen EP-levy. Ensimmäisillä levytyksillään Paunu sai vaikutteita Joan Baezin ja Buffy Sainte-Marien kaltaisilta folklaulajilta, ja erityisesti Baeziin häntä verrattiin niin lauluääneltään kuin ulkonäöltään. Tyyli siirtyi kuitenkin pian pop- ja iskelmämusiikin suuntaan.
Vuosina 1966–1968 Päivi Paunu opiskeli Teatterikorkeakoulussa, mutta valitsi lopulta laulajan uran, koska koki ettei laulavia näyttelijöitä arvostettu. Vuonna 1968 ilmestyi Paunun läpimurtokappale ”Oi niitä aikoja”, joka oli Reino Bäckmanin sanoittama käännöskappale Mary Hopkinin samana vuonna tunnetuksi tekemästä hitistä ”Those Were the Days”. Kappaleen oli kuitenkin säveltänyt jo 1920-luvulla Boris Fomin. Kappale nousi syksyllä 1968 listaykköseksi, ja menestyksen myötä Paunu alkoi keikkailla tanssilavoilla oman yhtyeensä kanssa. Kesällä 1968 hän oli mukana Johnnyn kesäkiertueella ja seuraavana kesänä Dannyn kiertueella. Toinen suosittu 1960-luvun levytys oli niin ikään Mary Hopkinilta löydetty ”Hei vain” sekä Jukka Kuoppamäen säveltämä Syksyn sävel -esitys ”Oi rakkahin”.
Päivi Paunu esiintyi Maunu Kurkvaaran ohjaamassa elokuvassa Rottasota (1968).
1970-luvulla Päivi Paunu levytti kaksi paljon soitettua duettoa: ”Mozart 40” Aarno Ranisen kanssa vuonna 1971 ja Eurovision laulukilpailuissa Suomea vuonna 1972 edustaneen slaavilaistyyppisen ”Muistathan”-kappaleen Kim Floorin kanssa. Paunu itse ei pitänyt lainkaan kyseisestä laulusta. Paunun kuuluisimpiin 1970-luvun levytyksiin lukeutuu myös ”Kuitenkin tiedän sen”, jolla hän osallistui vuoden 1972 Syksyn säveleen sekä ”Jokainen päivä on liikaa” ja ”Maria, lapsi auringon”.
Paunun levylaulajan ura alkoi hiipua 1970-luvun puolivälin jälkeen, ja hänen viimeiseksi studioalbumikseen jäi vuonna 1976 ilmestynyt Jos rakkaus jää. Vuosikymmenen lopulla hän oli mukana Mirumaru-lauluyhtyeessä. Hän lopetti keikkailun vuonna 1980, ja aloitti samana vuonna puheterapian opinnot Helsingin yliopistossa. Sen jälkeen hän esiintyi enää satunnaisesti miehensä, Cumulus-yhtyeeseen kuuluneen Lars von Hertzenin kanssa. Vuonna 1986 Paunulta ilmestyi vielä Kari Kuuvan sävellyksiä sisältävä gospel-albumi Arkinen hartaus. Iskelmäuransa jälkeen Paunu opiskeli logopediaa sekä työskenteli puheterapeuttina. Paunu kuitenkin teki yksittäisiä esiintymisiä vielä 2010-luvun alussa 1960-luvun artistien yhteiskonserteissa sekä kesäpaikkansa Bromarvin kylillä yhdessä miehensä kanssa.
Yksityiselämä

Päivi Paunu oli naimisissa Lars von Hertzenin kanssa 39 vuotta. Heillä on yksi tytär. 1960- ja 70-lukujen vaihteessa Paunulla oli lyhyt avioliitto muusikko Seppo Hovin kanssa. Paunu oli musiikinopettaja Maisa Krokforsin sisar ja laulaja Ahti Paunun täti.
Paunu sairastui vuonna 2010 suusyöpään, jonka hoidossa häneltä leikattiin myös vartijaimusolmukkeet. Syöpä kuitenkin uusiutui, nyt imusolmukesyöpänä eli lymfoomana. Hän kuoli syöpään 14. joulukuuta 2016. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Diskografia > Studioalbumit

Päivi Paunu (1966)
Päivi (1969)
Uskon päivään kauniimpaan (1971)
Huomiseen mä luotan vieläkin (1973)
Jos rakkaus jää… (1976)
Arkinen hartaus (1986)
Diskografia > Kokoelmat

With Our Compliments 2 (1973, yhdessä Ossi Ahlapuron, Tapio Heinosen ja Lea Lavenin kanssa)
Hei vain (1973)
Oi niitä aikoja (1996)
Oi niitä aikoja – Kootut levytykset 1966–1971 (2010)
Aiheesta muualla

Päivi Paunun esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Ylen Elävä arkisto: Suomifolkin suloääni Päivi Paunu singahti iskelmäsuosikiksi.
Päivi Paunun muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
| n k Suomen euroviisuedustajat |
| --- | --- | --- |
| 1960-luku | Laila Kinnunen Marion Rung Laila Halme Lasse Mårtenson Viktor Klimenko Ann-Christine Fredi Kristina Hautala Jarkko ja Laura |  |
| 1970-luku | 1970 Markku Aro & Koivistolaiset Päivi Paunu & Kim Floor Marion Rung Carita Holmström Pihasoittajat Fredi & The Friends Monica Aspelund Seija Simola Katri Helena |  |
| 1980-luku | Vesa-Matti Loiri Riki Sorsa Kojo Ami Aspelund Kirka Sonja Lumme Kari Kuivalainen Vicky Rosti & Boulevard Boulevard Anneli Saaristo |  |
| 1990-luku | Beat Kaija Kärkinen Pave Maijanen Katri Helena CatCat 1995 Jasmine 1997 Edea 1999 |  |
| 2000-luku | Nina Åström 2001 Laura Voutilainen 2003 Jari Sillanpää Geir Rönning Lordi Hanna Pakarinen Teräsbetoni Waldo’s People |  |
| 2010-luku | Kuunkuiskaajat Paradise Oskar Pernilla Karlsson Krista Siegfrids Softengine Pertti Kurikan Nimipäivät Sandhja Norma John Saara Aalto Darude feat. Sebastian Rejman |  |
| 2020-luku | Aksel Kankaanranta Blind Channel The Rasmus Käärijä Windows95man feat. Henri Piispanen Erika Vikman |  |
Yliviivattu vuosiluku tarkoittaa, että Suomi ei osallistunut kilpailuun kyseisenä vuonna.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet 
Muut:  Europeana 
Päivi Paunu kesäkuussa 2014.
Jaakko Salminen

Jaakko Mikko Salminen (22. elokuuta 1930 Ulvila – 2. elokuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen kasvatustieteilijä ja professori.
Jaakko Salminen syntyi puuseppä Frans Emil Salmisen, ent. Lähteenkorva, ja Hilda Aurora Lahdenperän perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1953 oli Pirkko Kolehmainen. Salminen tuli ylioppilaaksi Porin suomalaisesta yhteislyseosta 1950, valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän kasvatusopillisesta korkeakoulusta 1953, kasvatustieteen kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta 1970 ja filosofian lisensiaatiksi Joensuun korkeakeakoulusta 1976, missä hän väitteli filosofian tohtoriksi 1979 tutkimuksella Die sprachliche Entwicklung des Kindes und die Voraussetzungen zum Erlernen des Lesens und Rechtschreibens.
Salminen toimi kansakoulunopettajana useilla eri paikkakunnilla 1953–1963. Hän oli Savonlinnan seminaarin kansakoulun johtaja 1963–1973 ja Joensuun yliopistossa kasvatustieteen lehtori 1973–1976, didaktiikan apulaisprofessori 1977–1982 ja vt. professori 1982–1985. Hän oli myös yliopiston kasvatustieteen tiedekunnan dekaani ja yliopiston toinen vararehtori 1984–1985. Helsingin yliopistossa Salminen oli erityispedagogiikan vt. professori 1986–1990 ja sitten kasvatustieteen professori. Eläkkeelle hän jäi 1994. Salminen julkaisi sekä tieteellisiä tutkimuksia että useita oppikirjoja.
Luettelo mangasarjoista

Tämä on luettelo manga-sarjakuvista aakkosjärjestyksessä:
#

.hack – Taru iltahämärän rannerenkaasta
@Large
16 Engage
20 mensō ni onegai!!
20 seiki shōnen
3x3 Eyes
666 Satan
A

Abenobashi: mahō shōtengai
Ace o nerae!
A.I ga tomaranai
Ai yori aoshi
Air
Air Gear
Air Master
Aishiteruze Baby
Akira
Akuma no Ororon
Alice 19th
Angel Beats
Angelic Layer
Another
Amaenaide yo!!
Aoi Hana
Astro Boy
Asu No Yoichi!
Axis Powers Hetalia
Azumanga Daioh
B

Baby Birth
Bakufuu Slash! Kizna
Bakuhashi senki Metal Walker
Battle B-Daman
Battle Royale
Beast Master
Berserk
Beyblade
Birth
Black Cat
Black Lagoon
Blade of the Immortal
Bleach
Bokusatsu tenshi Dokuro-chan
Brain Powered
BRIGADOON: marin & melan
B't X
C

Cardcaptor Sakura
Cherry Juice
Chobits
Chōjin densetsu urotsukidōji
Chrono Crusade
Chūka Ichiban!
Clamp gakuen tanteidan
Claymore
Clover
Code Geass
Codename wa Sailor V
Comic Party
Corrector Yui
Cowboy Bebop
Culdcept
Cyber Planet 1999: Hyper Rune
Cyborg 009
D

D.Gray-man
D.N.Angel
DearS
Death Note
Demashita! Powerpuff Girls Z
Dennō shōjo Mink
D'v
Diabolo–Akuma–
Digimon
Dolls
Doraemon
Dragon Ball
Dragon Knight
Dragon Voice
Dream Kiss
Dr. Stone
Daa! Daa! Daa!
E

Eagle
Elfen Lied
Emma
Et Cetera
Excel Saga
F

Fairy Tail
Fake
FANG
FLCL
Fruits Basket
Fujimi Orchestra
Fukai nemuri no hana
Full Metal Panic!
Full Moon wo sagashite
Fullmetal Alchemist
Fushigi no kuni no Miyuki-chan
Fushigi Yuugi
G

Gakuen tokkei Duklyon
Gals!
Gankutsuō
Gate Keepers
GetBackers
Ginga Densetsu Riki
Ginga Densetsu Weed
Ginga Densetsu Weed: Orion
Ginga: Nagareboshi Gin (Hopeanuoli)
Gintama
Ghost in the Shell
Ghost!
Gōhō doraggu
Gon
Gravitation
Great Teacher Onizuka
Grenadier
Grimm's manga
Gunnm
Guru guru Pon-chan
H

Hakushaku Cain
Hamsteripäiväkirjat
Hane garasu no kimi
Happiness!
Happy Mania
Harlem Beat
Hayate no gotoku
Hayate X Blade
Hellsing
Hidamari Sketch
Highschool of the Dead
Higurashi no naku koro ni
Hikaru no go
Hiroshiman poika
Hirviöprinsessa Hime
Hitsuji no uta
Hokuto no ken
Horoskooppimysteerit
Hunter x Hunter
Hyper Police
I

Ichigo 100%
Ikki tōsen
Initial D
Inuyasha
J

JoJo’s bizarre adventure
Jujutsu kaisen
Jūji kurosu
Junjō Romantica
K

K-On!
Kai no san kyōdai
Kaibutsu-kun
Kaiju no. 8
Kajika
Kakutō komusume Juline
Kamichama Karin
Kamikaze Kaitou Jeanne
Kare Kano
Karin
Kareshi kanojo no jijō
Kasumi
Kaze no tani no Nausikaa
Kekkaishi
Keroro gunsō
Kimagure Orange Road
Kitchen princess
Kidō senshi Gundam gaiden The Blue Destiny
Kidō senshi Gundam SEED Astray
Kiseijū
Kodomo no omocha
Kodomo no Jikan
Kōkyōshihen Eureka Seven
Kore ga watashi no goshujinsama
Kozure ōkami
Kuroshitsuji
Kyborgi 009
Kyō, koi o hajimemasu
Kyōshirō to Towa no Sora
L

Lady lady!!
Lady Oscar
Legend of the Galactic Heroes
Love Hina
Lupin III
Lucky Star
M

Magic Kaito
Magic Knight Rayearth
Magical Girl Lyrical Nanoha
Mahoromatic
Mahōtsukai ni taisetsuna koto
Mahō sensei Negima!
Mai-HiME
Maison Ikkoku
Major
Maria-sama ga miteru
Marmelade Boy
Mars
Megami kōhōsei
Meikkikeiju
Meteor Methuselah
Mikan no tsuki
Miracle Girls
Mondaiteiki sakuhinshū
Monster
More than a married couple, but not lovers
Mōryō kiden
Mudazumo Naki Kaikaku
Mugen densetsu Takamagahara
My hero academia
MÄR
N

Nana
Narutaru
Naruto
Neon Genesis Evangelion
Naki shōjo no tame no pavane
Nanatsu no taizai
Navi Luna
O

Ō dorobō Jing
Oh! My Goddess
Okane ga nai
Otona ni nattsu
One
One Outs
One Piece
O-Parts Hunter
Othello
P

Paradise Kiss
Peach Girl
Petshop of Horrors
Photon
Pichi Pichi Pitch (Mermaid Melody)
Pika-aikuinen
Pita-Ten
Planetes
Pluto
Pokémon
Pokémon Adventures
Power!!
Princess Ai
Psychic Academy Aura banshō
R

Raiden 18
Ranma ½
Rave
Rekka no honō
Rinne
Rozen Maiden
Rurouni Kenshin
S

Sailor Moon
Salapoliisi Conan
Samurai Deeper Kyo
Sandland
School Rumble
Seven deadly sins
Shaman King
Shin kidō senki Gundam W
Shin shunkaden
Shiroi senshi Yamato
Shōjo kokumei Utena
Suzumiya haruhi no yūutsu
Shugo Chara!
Sono te o dokero
Slayers
Soul Eater
Space Adventure Cobra
The Story of Ricky
Strawberry Panic!
Sugar Sugar Rune
Sword art online
T

Tenchi Muyō!
Tengen Toppa Gurren Lagann
Tenjō tenge
Tenshi kinryōku
Tenshi no kisu
Time Stranger Kyoko
Tōkyō Babylon
Tokyo Ghoul
Tokyo Mew Mew
Tokyo revengers
Trigun
Tsubasa: Reservoir Chronicle
To Heart
Tuulen laakson Nausicaä
U

Ultra Maniac
Umi no Misaki
Umi no Triton
Utawarerumono
V–W

Vagabond (manga)
Vampire Knight
Vampire Miyu
Watashi no sukina hito
Vinland Saga
Wolf's Rain
Working!!
Vagabond
X

XXXHOLiC
Y

Yakitate!! Japan
Yamatonadeshiko shichihenge
Yami no Matsuei
Yami to bōshi to hon no tabibito
Yotsuba&!
Yu-Gi-Oh
Z

Zettai kareshi
Aiheesta muualla

Suomimanga.net (Arkistoitu – Internet Archive) Ajantasainen lista suomeksi ilmestyneistä mangasarjoista
One Manga Lista englanninkielisistä mangasarjoista
Arja Pikkupeura

Arja Pikkupeura (s. 1957) on suomalainen kirjallisuuden kääntäjä. Hän on suomentanut erityisesti venäläistä kaunokirjallisuutta, kuten Viktor Pelevinin, Kira Jarmyšin, Sergei Lukjanenkon ja Aleksandra Vinitskajan sekä ukrainalaisen Andrei Kurkovin ja valkovenäläisen Ales Bjatjatskin teoksia. Pikkupeura tunnetaan etenkin merkittävimpiin venäläisiin nykykirjailijoihin lukeutuvan Ljudmila Ulitskajan teosten suomentajana, ja hän on kääntänyt niistä seitsemän. Pikkupeuralle myönnettiin vuoden 2019 Mikael Agricola -palkinto Ulitskajan romaanin Meidän tsaarimme väkeä (2018) suomennoksesta. Hän sai myös Tampereen kaupungin kääntäjäpalkinnon vuonna 2014 Ulitskajan romaanin Vihreän teltan alla (2014) suomennoksesta.
Pikkupeura on opiskellut venäjän kieltä ja kirjallisuutta sekä yleistä kirjallisuustiedettä Jyväskylän yliopistossa. Hänen mielestään kääntämisessä tärkeää on seurata sanojen sijaan ajatuksia, sillä olennainen piilee usein rivien välissä, ja käännöksen tulisi toimia huomaamattomasti, jotta lukija saisi kontaktin itse kirjailijaan.
Palkinnot ja tunnustukset

Mikael Agricola -palkinto 2019
Tampereen kaupungin kääntäjäpalkinto 2014
Jarl Hellemann -palkintoehdokkuus 2024
Kesä

Kesäinen näkymä Puolassa.
Kesä eli suvi on vuodenaika kevään ja syksyn välissä. Kesä on vuodenajoista lämpimin, koska Maa on silloin kallistunut niin, että Aurinko säteilee maan pinnalle jyrkemmässä kulmassa kuin muina vuodenaikoina. Pohjoisella pallonpuoliskolla jotkut laskevat kesäkuukausiksi kesä-, heinä- ja elokuun, eteläisellä pallonpuoliskolla joulu-, tammi- ja helmikuun. Tarkempi määritelmä (ns. terminen kesä) riippuu lämpötiloista.
Kesän määritelmä

Kesän pituus voidaan määritellä useilla eri tavoilla, joko kalenterin mukaan tai ilmaston tai sään perusteella. Vanhan tähtitieteellisen määritelmän mukaan pohjoisen pallonpuoliskon kesä alkaa kesäpäivänseisauksesta 21. tai 22. kesäkuuta ja päättyy syyspäiväntasaukseen 22. tai 23. syyskuuta. Vastaavasti eteläisen pallonpuoliskon kesä alkaa 21. tai 22. joulukuuta ja päättyy 20. tai 21. maaliskuuta. Kuukausista kesään kuuluviksi lasketaan tavallisesti kesä-, heinä- ja elokuu. Terminen kesä katsotaan alkavaksi, kun vuorokauden keskilämpötila nousee pysyväisluontoisesti +10 °C:n yläpuolelle, ja päättyväksi, kun se vastaavasti laskee saman rajan alle. Terminen kesä kestää Etelä-Suomessa neljä kuukautta, Pohjois-Lapissa vain kaksi. Suomessa kesällä saatetaan myös tarkoittaa koulujen kesäloma-aikaa, joka alkaa touko-kesäkuun vaihteessa ja kestää nykyään 9–11 viikkoa vuodesta ja paikkakunnasta riippuen.
Kesän pituuden vaikutus kasvillisuuteen

Kesän pituus vaikuttaa alueen kasvillisuuteen ja samalla myös eläimistöön merkittävästi. Pohjoisilla arktisilla alueilla, kuten Huippuvuorilla, kesää ei tule lainkaan, vaan siellä on joko pysyvä talvi tai lyhyt kevät vaihtuu suoraan syksyksi. Huippuvuorilla on niin kylmä ilmasto, etteivät edes kymmentä senttimetriä korkeammat varpukasvit kasva siellä hyvin. Antarktiksella on myös erittäin kylmä ilmasto. Vostokissa ei edes lämpimimpänä kuukautena – joulukuussa – nousta juurikaan 
–25 °C:n yläpuolelle. Esperanza sijaitsee Pohjois-Antarktiksella, Antarktisen niemimaan pohjoiskärjessä, mutta sinnekään ei varsinaista termistä kesää tule. Kuitenkin lämpimin siellä mitattu lämpötila on ollut noin +25 °C (joulukuussa), joka luokiteltaisiin jo hellelukemaksi ja selkeästi termisen kesän lämpötilaksi. Euraasian mantereella Jäämeren kasvillisuus on jo runsaampaa ja käsittää esimerkiksi korkeampia varpuja ja kituliaita puita. Tundralle ei tule termistä kesää, mutta sen eteläosissa saatetaan päästä keskikesällä tilapäisesti helteelle joinakin vuosina.
Pohjoinen metsänraja kulkee yleensä suunnilleen siellä, missä vuoden lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on +10 °C eli kesä kestää noin kuukauden. Tämän eteläpuolella kasvavat boreaaliset havumetsät seuduilla, jossa kesän pituus on 1–4,5 kuukautta. Kokonaan tällä vyöhykkeellä ovat muiden muassa Suomi, Viro ja osa Latviaa. Alueilla, joilla kesän pituus on 4,5–7 kuukautta, kasvaa viileäksi ajaksi lehtensä pudottavia lehtimetsiä, mutta kuivemmilla alueilla on aroa tai aavikkoa. Alueilla, joilla kesän pituus on yli puoli vuotta, ei välttämättä tule termistä talvea, vaan pitkä terminen syksy vaihtuu lopulta kevääksi. Subtrooppisilla alueilla kesän pituus on yli 7,5 kuukautta eikä termistä talvea ole lainkaan. Näillä alueilla kasvillisuus on joko ainavihantaa subtrooppista metsää tai ruohostoa tai aavikkoa, esimerkiksi Saharassa. Näillä alueilla kasvukauden pituuteen eniten vaikuttava ilmastotekijä ei ole lämpötila vaan sademäärä.
Suomen kesä

Suomessa ilmastotieteellinen terminen kesä tarkoittaa vuodenaikaa, jolloin vuorokauden keskilämpötila on korkeampi kuin +10 °C. Pohjois-Lapissa kesän pituus on noin kaksi kuukautta, kesäkuun lopulta elokuun lopulle. Oulun seudulla kesän pituus on jo kolme kuukautta, kesäkuun alusta syyskuun alkuun. Etelärannikolla ja Lounais-Suomessa kesän pituus on neljä kuukautta, toukokuun lopulta syyskuun lopulle. Käytännössä kesäksi monissa yhteyksissä lasketaan kesä-, heinä- ja elokuu. Helsingissä vuorokauden keskilämpötila on ylimmillään heinäkuun jälkipuoliskolla ja elokuun alussa, jolloin se on noin +18 °C. Utsjoella se on korkeimmillaankin vain +13 °C, heinäkuun puolivälissä. Kun kesä on kuumimmillaan, sataa myös eniten.
Lämpimiä kesiä ovat Suomessa olleet muun muassa kesät 1972, 1973, 1988, 1994, 1997, 1999, 2001, 2002, 2003, 2005, 2006, 2010, 2011, 2013, 2014, 2018, 2020, 2021, 2022 ja 2024. Suomen lämpöennätys mitattiin 29. heinäkuuta 2010. Silloin Joensuun lentokentällä, Liperissä saavutettiin +37,2 °C.
Viileitä kesiä taas ovat olleet muun muassa kesät 1962, 1976, 1981, 1987, 1990, 1993, 1996, 1998, 2004, 2008 ja 2017.
Melko tavanomaisia kesiä (ei selvästi lämpimämpiä taikka kylmempiä) on puolestaan vietetty muun muassa vuosina 1961, 1963, 1964, 1965, 1966, 1967, 1968, 1969, 1970, 1971, 1974, 1975, 1977, 1978, 1979, 1980, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1989, 1991, 1992, 1995, 2000, 2007, 2009, 2012, 2015, 2016, 2019 ja 2023.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kesä Wikimedia Commonsissa
Sitaatteja aiheesta Kesä Wikisitaateissa
Pohjoismaissa maitohorsma kukkii yleensä heinäkuussa. Kuva on Norjasta.
Auringonottajia Kajaanissa heinäkuussa 2014.
Turskasota

Turskasota (engl. Cod Wars, isl. Þorskastríðin) oli sarja Islannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä vuosina 1958–1976 vallinneita diplomaattisia selkkauksia. Kalastuselinkeinoaan puolustanut Islanti siirsi asteittain aluevesirajaansa kauemmaksi ensin neljän, sitten 12, 50 ja 200 meripeninkulman päähän rannikosta kieltäen brittiläisiltä kalastajilta pääsyn alueelleen. Omien kalastajiensa ja kalanjalostusteollisuutensa etuja puolustanut Britannia ei hyväksynyt tätä. Seurauksena oli lieviä väkivaltaisuuksia ja vakava välirikko. Tilanne kärjistyi lopulta siihen, että Islanti katkaisi diplomaattisuhteensa Britanniaan. Pian tämän jälkeen Britannia taipui Islannin vaatimuksiin.
Turskasodan tausta

Islannissa kalastus muodosti suuren osan kansantaloudesta. Islantilaisen näkemyksen mukaan Islannin ympäristön kalakannat olivat 1950-luvulla romahtamassa ryöstökalastuksen johdosta. Britanniassa Islannin kalastukselle asettamat esteet uhkasivat noin 9 000 työpaikkaa pääasiassa Humbersidessa, Fleetwoodissa, Aberdeenissa ja North Shieldsissa. Brittiläiset kalastajat olivat purjehtineet Islannin vesille keskiajalta saakka.lähde?
Islanti ja Royal Navy vastakkain

Turskasodan ollessa kiivaimmillaan Royal Navyn sota-aluksia lähetettiin useita kertoja Islannin aluevesille suojelemaan brittiläisiä troolareita Islannin rannikkovartiolaitoksen häirinnältä. 1970-luvulla islantilaiset asettivat aluksiinsa erityisiä leikkureita, joilla voitiin silpoa brittien trooleja. Brittiläiset kalastus- ja sota-alukset vastasivat tähän ajamalla päin islantilaisia rannikkovartiolaivoja. Yhteentörmäyksissä Royal Navyn fregatit kuitenkin paljastuivat islantilaisten aluksia hauraammiksi.lähde?
Turskasota vaati yhden kuolonuhrin: islantilainen rannikkovartija sai tapaturmaisesti surmansa ollessaan korjaamassa aluksensa yhteentörmäyksessä saamia vaurioita.lähde?
Naton ongelma

Kahden Nato-maan välirikko oli länsivalloille vakava huolenaihe varsinkin tilanteen kärjistyttyä diplomaattisuhteiden katkeamiseen vuonna 1975. Yhdysvaltain passiivinen suhtautuminen kahden tärkeän liittolaisensa kiistaan kasvatti Islannissa voimakkaita Nato-vastaisia mielialoja ja herätti vaatimuksia Keflavíkin sotilastukikohdan lakkauttamisesta.lähde?
Ensimmäinen turskasota

Ensimmäinen turskasota kesti 1. syyskuuta – 12. marraskuuta 1958 Islannin laajentaessa aluevesiään neljästä meripeninkulmasta kahteentoista. Kaikkiaan brittiläisten kalastusalusten suojeluun otti osaa 53 kuninkaallisen laivaston sota-alusta. Kiista päättyi Islannin ja Britannian sopimukseen, jonka mukaan tulevat kiistat ratkaistaisiin Haagin kansainvälisessä oikeudessa.lähde?
Islannin kalastusministeri Lúdvik Jósepsson ilmoitti 24. toukokuuta 1958 Islannin laajentaneen kalastusalueensa 12 meripeninkulmaan. Kalastusministeri antoi 30. kesäkuuta määräyksen saattaa voimaan uuden kalastusalueen 1. syyskuuta alkaen. Britannian kalastuslaivasto jatkoi pyyntiä uuden alueen sisällä. Seuraavana päivänä Islannin merivartioston alukset Thor ja Maria Júlia pidättivät troolari Northern Foamin, mutta HMS Eastbourne pysäytti aluksen vangiten islantilaiset, jotka laskettiin maihin Faxanlahdessa 13. syyskuuta.
Seuraavan viikon aikana islantilaiset pyrkivät vangitsemaan useita alueelta tapaamiaan troolareita miehistöineen. Lokakuun alussa voimakeinojen käyttö lisääntyi islantilaisten ampuessa varoituslaukauksia. Vuoden 1959 alussa useita neljän meripeninkulman rajan loukkauksia, joihin Britannian kuninkaallisen laivaston alukset eivät puuttuneet, vaan rajaa rikkoneet toimitettiin oikeuteen Reyakjavíkissä.
Toinen turskasota

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Cod Wars
Toinen turskasota alkoi 1. syyskuuta 1972, kun Islanti laajensi aluevetensä 50 meripeninkulmaan (92,6 km). Islannin vasemmistohallitus julisti, ettei edellisen, oikeistolaisen, hallituksen sopimus Britannian kanssa sovittelusta Haagissa ollut pätevä.lähde?
Tämän sodan aikana Islannin rannikkovartiosto alkoi käyttää verkonleikkureita brittiläisiä kalastusaluksia vastaan niiden kieltäydyttyä noudattamasta rannikkovartion ohjeita. Kahdeksantoista troolarin verkot leikattiin 18. tammikuuta, mikä pakotti troolarit poistumaan Islannin aluevesiltä kuninkaallisen laivaston suojelusta huolimatta. Seuraavana päivänä kalastusalusten suojaksi lähetettiin hinaajia, mutta se osoittautui riittämättömäksi. Britannia muodosti erillisen laivasto-osaston suojelemaan kalastajiaan.lähde?
Tulivuori Eldfell purkautui 23. tammikuuta ja Islannin rannikkovartioston piti aloittaa pelastustoimet tuhoalueella.lähde?
Brittiläiset kalastajat poistuivat Islannin aluevesiltä 17. toukokuuta palaten kaksi päivää myöhemmin suojanaan laivaston fregatit. Majakka-alus ICGV Árvakur törmäsi 1. kesäkuuta neljään brittialukseen ja kuusi päivää myöhemmin Ægir törmäsi HMS Scyllaan.lähde?
Naton pääsihteeri Joseph Luns saapui 16. syyskuuta neuvottelemaan Reykjavíkiin, koska islantilaisministerit olivat ehdottaneet maan irtautumista Natosta, joka ei kyennyt suojelemaan Islantia kriisin aikana. Pääsihteerin vaatimuksesta brittiläiset sota-alukset kutsuttiin pois 3. lokakuuta. Sopimus solmittiin 8. marraskuuta ja sen mukaan britit saivat kalastaa tietyillä alueilla Islannin julistaman aluevesirajan sisällä maksimissaan 130 000 tonnia kalaa. Sopimus päättyi marraskuussa 1975.lähde?