stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kutonen (televisiokanava)
Ohjelmia > The Voicen ohjelmia olivat esimerkiksi: > Aikaisemmin esitettyjä ohjelmia

Musiikkiohjelma POP
Planet Voice
Countdown FI
Love Score
KPS
Voicela
Voice In The Mix
Clubbin/Party
Voice Live
New 4 U (korvattiin ohjelmalla Voicen Uutuudet)
Entiset logot

1. syyskuuta 2012 – 2015
2015 – 2024
Aiheesta muualla

Kutosen virallinen sivusto
Discovery Networks Finland
Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto

Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto (aiemmin Luovan kirjallisen työn palkinto) on jaettu vuodesta 1944 lähtien. Kaupunginhallituksen asettama toimikunta valitsee vuosittain julkaistusta kirjallisuudesta palkittavat teokset.
Palkinto voidaan jakaa tamperelaisten kirjailijoiden kirjoittamista tai Tampere-aiheisista julkaistuista kaunokirjallisista tai muun luovan kirjallisuuden teoksista. Tamperelaisella kirjailijalla tarkoitetaan Tampereella tai Tampereen lähiseudulla nykyisin asuvaa tai Tampereelta kotoisin olevaa, nykyisin muualla asuvaa kirjailijaa.
Sääntöjen mukaan palkintoa ei myönnetä samalle kirjailijalle kahtena vuotena peräkkäin. Palkinto jaetaan ilman kilpailua luovan kirjallisen työn palkitsemistoimikunnan harkinnan mukaisesti. Osa jaettavasta summasta on mahdollisuuksien mukaan käytettävä hyvän nuoriso- ja lastenkirjallisuuden palkitsemiseen.
Palkinnon saajat > 1940-luku

Kaapo Murros: Tampereen entisajan porvarien kommelluksia
Esti Heiniö: Onnellinen nikkari (näytelmä). (Lautakunta arvosteli Heiniön näytelmän tavalla, joka ei miellyttänyt Heiniötä, joten hän kieltäytyi vastaanottamasta palkintoa).
Unto Kanerva: Pumpulilaisia ja pruukilaisia
Lauri Viita: Betonimylläri (runokokoelma)
Helvi Jokinen: Renkaita suvannon pinnassa
Uuno Sinisalo: Tampereen kirja
Viljo Paula: Kaivos
Väinö Linna: Musta rakkaus
Reino Mantere: Puro pyrkii valtamereen
Kaapo Murros: Mamsellin hopearuplat
Emmanuel Lammi: Puoli vuosisataa työväenopistotyötä Tampereella
Palkinnon saajat > 1950-luku

Lauri Viita: Moreeni
Aili Somersalo: Metsolan lapset (Somersalo sai palkinnon koko lasten- ja nuortenkirjatuotannostaan)
K. V. Niemi: Kustaa Hiekka
Oiva Paloheimo: Ratsastus Eedeniin
Eino Arohonka: Kun maalinauha katkeaa; Pikatoimisto Pamaus
Leena Härmä: Tuittupää ja Rantakylän Sisu
F. E. Sillanpää: Poika eli elämäänsä (muistelmateos)
Hilppa Kinos: Sivuhenkilö
Esti Heiniö: Neito ja punapaula
Laura Virkki: Koko päivän on satanut
Soile Kaukovalta: Tanttera; Teinitytön ikkuna
Ainikki Kivi: Korvatunturin tuvilta
Väinö Linna: Tuntematon sotilas
Eino Salmelainen: Aioin papiksi – jouduin teatteriin
Lauri Kuusanmäki: Elämänmenoa entisaikaan
Tyko Varto: Lapsuuteni Tampere
Eila Pennanen: Pyhä Birgitta
Yrjö Jylhä: Suuret draamat 1-3 (käännöstyö)
Jaakko Syrjä: Lumpeen kylässä
Viljo Kajava: Muuttumatta
Veikko Pihlajamäki: Mustaa valkoisella
Rauha Virtanen: Seljan tytöt
Hannu Lehtinen: Kersat eivät kursaile
Matti Kurjensaari: Suuntana suomalainen
Arvo Tuominen: Sirpin ja vasaran tie
Eeva-Liisa Manner: Tämä matka
Aili Somersalo: Seikkailuja Unikkosaarella
Harri Kaasalainen: Ahtojäitä
Yrjö Niiniluoto: Mitä on olla suomalainen
Mirkka Rekola: Tunnit
Leena Härmä: Ruusuntippa
Kirsi Kunnas: Tiitiäisen tarinoita
Helvi Erjakka: Puutarhakatu 50
Matti Hyvönen: Punainen taivaanranta
Kalle Päätalo: Ihmisiä telineillä
K. H. Seppälä: Muistot jäivät
Esti Heiniö: Häämarssi
Martti Joenpolvi: Kevään kuusi päivää
Eeva-Liisa Manner: Eros ja Psykhe
Alex Matson: Muistiinpanoja
Palkinnon saajat > 1960-luku

Matti Saariaho: Työttömät
Harri Kaasalainen: Simultaani
Eino Salmelainen: Tarinaa teatterista
Rauha S. Virtanen: Virva Seljan yksityisasia
Martti Joenpolvi: Niin musta kuin multa
Oiva Paloheimo: Salonki
Mirkka Rekola: Syksy muuttaa linnut
Lauri Viita: Suutarikin suuri viisas
Aapo Junkola: Petos
Kalle Päätalo: Selkosen kansaa
Hannu Salama: Se tavallinen tarina; Lomapäivä
Pentti Ketola: Vaskisen vangit
Elina Vaara: Mimerkki; Danten Jumalaisen näytelmän suomennos
Tauno Kaukonen: Klaani
Jorma Kannila: Höyheniä
Nils-Börje Stormbom: Väinö Linna
Eeva-Liisa Manner: Niin vaihtuivat vuoden ajat
Kari Aronpuro: Peltiset enkelit
Veikko Pietilä: Jäähyväiset amiraalille
Aapo Junkola: Lintujen aika
Jaakko Syrjä: Nuori metsästäjä
Mirkka Rekola: Ilo ja epäsymmetria
Eino Salmelainen: Teatteriväkeä lähikuvassa
Eeva Virtanen: Tyttö Monrepoon nurkalta
Viljo Kajava: Tampereen runot
Kalle Päätalo: Viimeinen savotta
Jussi Kylätasku: Kosketuskohdat
Hannu Salama: Minä, Olli ja Orvokki; Kenttäläinen käy talossa
Väinö Linna: Oheisia
Asko Martinheimo: Melkein seitsemän
Eeva-Liisa Manner: Fahrenheit 121; Jos suru savuaisi; Poltettu oranssi
Helvi Erjakka: Hän meni pois
Aaro Honka: Hurja kunnari
Orvokki Autio: Kaukana soi haitari
Aapo Junkola: Oi Emma
Erkki Lepokorpi: Matkat
Alex Matson: Mielikuvituksen todellisuus
Palkinnon saajat > 1970-luku

Erkki Räikkönen: Rumba
Eino Salmelainen: Jatkuuko teatteri
Ilpo Kaukovalta: Latinalainen kortteli
Kari Aronpuro: Lokomonyliopisto
Orvokki Autio: Puimakone Bulevardilla
Martti Joenpolvi: Yö jona jäät vahvistuivat
Eeva-Liisa Manner: Paetkaa purret kevein purjein
Eila Pennanen: Himmun rakkaudet
Asko Martinheimo: Pääkallokiitäjä
Erkki Lepokorpi: Jumalauta meitä ammutaan
Kalle Päätalo: Tammettu virta
Hannu Salama: Siinä näkijä missä tekijä
Kai Kyösti Kaukovalta: Attentaatti
Kirsi Kunnas: Puupuu ja Käpypoika
Eila Pennanen: Ruusuköynnös
Väinö Kirstinä: Säännöstelty eutanasia
Eevamaija Poijärvi: Perhosleikki
Keijo Siekkinen: Naisen mies
Ines Lappalainen: Vastamäen Saara viidennellä
Aila Meriluoto: Lauri Viita
Kalle Päätalo: Täysi tuntiraha
Arto Seppälä: Pohjantähti on aina pohjoisessa
(26 kirjoittajaa): Sampolan runot
Risto Rasa: Hiljaa nyt se laulaa
Uolevi Nojonen: Tinatähti ja Anselmin aarre
Viljo Kajava: Läheltä
Marja Hujala: Maailma sitten vieroitti
Martti Joenpolvi: Yksinäisyys
Tauno Kaukonen: Veräjättömän tarina
Erkki Räikkönen: Punainen harju
Eeva-Liisa Manner: Kamala kissa
Hannu Aho: Kaukana vihreä meri
Ester Erhomaa: Jokivarren Sohvin parempi elämä
Tytti Parras: Turkkilainen satula
Anneli Toijala: Lentäkää linnut
Väinö Kirstinä: Elämä ilman sijaista
Mirkka Rekola: Kohtaamispaikka vuosi
Martti Joenpolvi: Marmoriuni
Erkki Lepokorpi: Käy ruusutkin kukkimaan
Lilian Kallio: Puumajakesä
Tytti Parras: Pieni hyvinkasvatettu tyttö
Eevamaija Poijärvi: Kuin sirkat pimeässä
Hannu Salama: Kolme sukupolvea
Tuula Kallioniemi: Karkulaiset; Toivoton tapaus
Hannu Aho: Taivaan mitalla
Kari Aronpuro: Galleria
Olli Jalonen: Sulkaturkki
Kirsi Kunnas: Kani Koipeliinin kuperkeikka
Anne Packalén: Ikuinen rakkaus on parempi
Palkinnon saajat > 1980-luku

Viljo Kajava: Valveilla kuin unessa
Alli Grönroos: Antaa kaikkien päivien tulla
Martti Joenpolvi: Valkoinen huvimaja
Osmo I. Kaila: Viimeinen kesäloma
Erkki Lepokorpi: Rautakoura ja pulmunen
Eila Pennanen: Se pieni ääni
Tuula Kallioniemi: Hikivuoren hirmuloikka; Kidnapattu kissa
Kari Aronpuro: Vähäfysiikka
Eevamaija Poijärvi: Aamuvalon viiltäessä
Olli Jalonen: Ilo ja häpeä
Kalle Päätalo: Tuiskussa ja tuulessa
Hannu Salama: Pasi Harvalan tarina
Arto Seppälä: Viisi naista kappelissa
Anneli Toijala: Liitupiirit
Uolevi Nojonen: Roope ja Raisa
Hannu Aho: Pelistä pois
Aku Aittokallio: Yö lentää
Martti Joenpolvi: Kauan kukkineet omenapuut
Tuula Kallioniemi: Kameleonttivuosi
Erkki Lepokorpi: Lasikuisti
Eeva-Liisa Manner: Kauhukakara ja superkissa
Matti Paloheimo: Hengenmies
Kari Aronpuro: Merkillistä menoa
Ester Erhomaa: Lapsuuteni maailmanloput
Seppo Järvinen: Hellepäivä
Jussi Kylätasku: Ensimmäinen Jalmarin kirja
Asko Martinheimo: Mestarilaukaus
Erkki Räikkönen: Juhani Väkevä
Hannu Salama: Kaivo kellarissa; Pasi Harvalan tarina II
Anneli Toijala: Lumimies
Martti Joenpolvi: Haastemies
Tytti Parras: Pensionaatti
Satu Hassi: Magdaleena ei enää häpeä
Väinö Kirstinä: Hiljaisuudesta
Kirsi Kunnas: Kaunis hallayö
Uolevi Nojonen: Hommat hanskassa, Johnny
Jouni Numminen: Unohtamisen vimma
Markku Toivonen: Tähkämehuballadi
Hannu Aho: Sininen talo
Taisto Harra: Puuttuva rengas
Riitta Kähkölä: Sitten kun omenapuu kukkii
Kalle Päätalo: Nouseva maa
Anneli Toijala: Kaikki elämäni päivät
Hannu Salama: Punajuova
Jouni Tossavainen: Juoksijan testamentti
Tuula Kallioniemi: Salapoliisi T. Koljosen vaarallinen tehtävä
Matti Paloheimo: Levoton Lippi
Kari Aronpuro: Kirjaimet tulevat
Väinö Kirstinä: Yötä, päivää
Kirsi Kunnas: Valoa kaikki kätketty
Martti Joenpolvi: Tupakkakauppiaan moraali
Erkki Lepokorpi: Pure messinkiä
Eila Pennanen: Santalahden aika
Vuokko Tolonen: Lastenhuone
Sirkka-Liisa Heinonen: Mykkä tytär
Risto Ahti: Läsnäolon ikävä
Viljo Kajava: Talvituuli
Arto Kotilainen: Alastoman pojan ääriviivoja; Ensimmäinen ero
Eeva-Liisa Manner: Santakujan Othello
Jarmo Ojanen: Sulanutta lunta
Hannu Salama: Amos ja saarelaiset
Asko Martinheimo: Tuhkanaama ja Taivaantakoja
Saara Sarkkinen: Töitä mun faijalle
Taisto Harra: Maakiila
Martti Joenpolvi: Pronssikausi
Jaakko Syrjä: Kertomuksia radanvarresta
Eila Pennanen: Kulmatalon perhe
Päivi Perttula: Suhdetta
Ella Ojala: Pitkä kotimatka
Eevamaija Poijärvi: Ajatuksin ja sormenpäillä
Seppo Järvinen: Taikalipas
Uolevi Nojonen: Pallo sukassa
Kari Aronpuro: Rihmasto
Markus Kajo: Kettusen kirja
Tuula Kallioniemi: Aasi ja Morso, Viimeinen juna
Arto Kotilainen: Sulhaspoika
Anni Lahtinen: Vetehisen kutsu
Anneli Toijala: Kuinka etana jarruttaa
Kari Tolonen: Tuulimylly
Palkinnon saajat > 1990-luku

Hannu Aho: Taivaan valuuttaa
Martti Joenpolvi: Terveessä ruumiissa
Marko Kari: Reviiri
Uolevi Nojonen: Räntää ruudussa
Ella Ojala: Suomi näkyy
Kalle Päätalo: Iijoen kutsu
Saara Sarkkinen: Torakkamessu
Arto Seppälä: Kuninkaan kujanjuoksu
Kari Aronpuro: Tasanko 967
Aapo Junkola: Neljä lyhytnäytelmää
Kirsi Kunnas: Tiitiäisen pippurimylly
Hannu Salama: Ottopoika
Anneli Toijala: Silkkikengät ja höyhenviitta
Riitta Vartti: Pispalan enkeli
Mika Wickström: Hienoosokeria
Risto Ahti: Valitse minut
Päivi Alasalmi: Onnellisia ihmisiä
Asko Martinheimo: Kiven siruja
Erno Paasilinna: Nuoruusaikoja
Arto Seppälä: Aika on oravan hammas
Jyrki Lehtola: Happy days
Juice Leskinen: Räkä ja roiskis
Juha Ruusuvuori: Kaniikki Lupus
Niina Repo: Pimeä huone
Niina Hakalahti: Ole sinä voinvärinen
Jammu (Erkki Kanerva): Tampere oli meirän
Uolevi Nojonen: Vilkku ja sataman salaisuus
Martti Joenpolvi: Villiminkit
Tuula Kallioniemi
Petri Tamminen: Elämiä
Anneli Toijala: Myrskylintu
Markku Toivonen: Sudenkorennon vuosisata
Taisto Harra: Esa Lavolan isompi ympyrä
Markus Kajo: Kettusen kolmas
Asko Martinheimo: Simpukkaprinsessa
Carola Sandbacka: Ellen Llewellyn
Arto Seppälä: Selkeemmille vesille
Panu Tuomi: Iiris
Hannu Aho: Kello 4.17
Päivi Alasalmi: Vainola
Kari Aronpuro: Saa tulla : tulkintoja
Seppo Jokinen: Koskinen ja siimamies
Helena Sinervo: Sininen Anglia
Alivaltiosihteeri: Huippuvirallinen kirja
Niina Hakalahti: Jotkut ja toiset
Martti Joenpolvi: Kerrottu elämä
Seppo Randell: Näköala vainiolta : Lielahden kaupunginosakirja
Vuokko Tolonen: Tampereen ilmasto
Aulis Aarnio: Johannes Richterin erehdys
Risto Ahti: Iloiset harhaopit : runoja ja merkintöjä
Kari Aronpuro: Paon viivoja
Aapo Junkola: Kolme näytelmää
Tuula Rotko: Susi ja surupukuinen nainen
Juha Siro: Vapaa pudotus
Juhani Syrjä: Juho 18
Seppo Jokinen: Koskinen ja taikashow
Tuula Kallioniemi: Kotikujan Konsta
Timo Malmi: Tähkäpää, sotavangin laulu
Arto Seppälä: Unet ja rakkaus
Panu Tuomi: Kuningasvesi
Anneli Toijala: Punainen maa, valkea meri
Jyrki Vainonen: Tutkimusmatkailija ja muita tarinoita
Palkinnon saajat > 2000-luku

Kari Aronpuro: Pomo:n lumo
Kirsi Kunnas: Tiitiäisen tuluskukkaro
Harri István Mäki: Yöjuttu
Johanna Sinisalo: Ennen päivänlaskua ei voi
Juha Siro: Musta runokirja
Markku Toivonen: Ihmeitä
Risto Ahti: Vain tahallaan voi rakastaa
Inka Nousiainen: Kaksi kevättä
Reidar Palmgren: Jalat edellä
Heikki Salo: Kynsilehto
Arto Lappi: Kukko puussa
Kullervo Järvinen: Sonninkorvan blues
Tero Mustonen: Traani
Juha Siro: Elämän tarkoitus
Seppo Parkkonen: Bestsellerin salaisuus
Sinikka Nopola: Ei tehrä tästä ny numeroo
Kari Aronpuro: Mikä tahansa
Johanna Sinisalo: Sankarit
Panu Rajala: Senaatin ratsumies
Raili Manninen: Renesto Angelico Aragonialainen
Silja Sillanpää: Reissukissa Katti Matikainen
Arto Lappi: Oravan portaat
Reidar Palmgren: Lentämisen alkeet
Teemu Manninen: Turistina täällä
Mirkka Rekola: Valekuun reitti
Tuula Kallioniemi: Nikolai Kärpäsen ihmeellinen talvi
Jyrki Vainonen: Perintö
Kari Aronpuro: Gathandu
Pekka Kejonen: Suruttoman saattohoito
Sari Peltoniemi: Ainakin tuhat laivaa
Juhani Ahvenjärvi: Yhä kiihtyvä tauko
Sanna Ravi: Ansari
Seppo Jokinen: Hiirileikki
Markku Turunen: Hyvä Joel
Markku Toivonen: Kuka yössä herää
Katariina Romppainen: Sääskentapporock
Antti Tuuri: Kylmien kyytimies
Arto Lappi: Harakan paja
Maija Myllykangas: Nokkahuilupuu
Anneli Kanto: Hirmuinen vedenpaisumus ja muita myyttisiä tarinoita
Tommi Liimatta: Muovikorvo
Päivi Lukkarila: Koitetaan kestää, Nanna
Juha Siro: Saat toivoa kolmesti
Pekka Kejonen: Mastodontin muistijäljet
Saara Kesävuori: Hyvä isä
Salla Simukka: Takatalvi
Jari Tervo: Troikka
Päivi Alasalmi: Turhamainen aasi
Minttu Hapuli: Tarot-tarinat
Johanna Hulkko: Säkeitä Pietarista
Sirkku Peltola: Pieni raha
Terhi Rannela: Goa Ganesha ja minä
Juha Siro: Marilynin hiuspinni
Terhi Vedenkivi: Kolmas korva
Palkinnon saajat > 2010-luku

Kari Aronpuro: Kihisevä tyhjä
Siiri Enoranta: Nukkuu lapsi viallinen
Tuula Kallioniemi: Konsta sydämen asialla
Kari Raineranta: Ihmiskanava
Katariina Romppainen: Pitkät päiväunet
Tuija Välipakka: Klovnin pelko
Janica Brander: Lihakuu
Nelli Hietala: Lintujen käytännöllisyydestä
Karo Hämäläinen: Erottaja
Arto Lappi: Laululento
Jukka-Pekka Palviainen: Joku vieraileva tähti
Hassan Blasim: Vapaudenaukion mielipuoli
J. K. Ihalainen: Tisle
Asko Jaakonaho: Onnemme tiellä
Salla Simukka: Jäljellä; Toisaalla
Johanna Sinisalo: Salattuja voimia
Panu Tuomi: Sylviuksen uurre
Päivi Alasalmi: Joenjoen laulu; Kultainen kissanpentu
Siiri Enoranta: Nokkosvallankumous
Kristiina Harjula: Pispalan kiviä
Harri V. Hietikko: Lausukaa paranoid
Mikko Metsähonkala: Toisaalta/(P)å andra sidan/ In other wor(l)ds
Veera Nieminen: Avioliittosimulaattori
Marisha Rasi-Koskinen: Valheet
Juhani Ahvenjärvi: Ilmakuva osuu joka oksaan
Seppo Jokinen: Mustat sydämet
Katja Kaukonen: Kohina
Anni Kytömäki: Kultarinta
Jari Mäkipää: Etsiväkerho Hurrikaani ja hämärän majatalo
Terhi Rannela: Läpi yön
Tiitu Takalo: Minä, Mikko ja Annikki
Jyrki Vainonen: Askelia
Siiri Enoranta: Surunhauras, lasinterävä
Aino Havukainen & Sami Toivonen: Tatun ja Patun ihmeellinen joulu
Emmi Itäranta: Kudottujen kujien kaupunki
Anneli Kanto: Pyöveli
Katja Krekelä: Hurjalinna
Kirsti Kuronen: Paha puuska
Pekka Kytömäki: Ei talvikunnossapitoa
Anna Elina Isoaro: Rakkautta ja vasta-aineita
Sami Hilvo: Pyhä peto
Arto Lappi: Sulavesien tanssi
Reidar Palmgren: Kirpputori
Terhi Rannela: Frau
Kristiina Wallin: Valon paino
Harri Veistinen: Kotitekoisen poikabändin alkeet
Aino Havukainen ja Sami Toivonen: Tatun ja Patun ällistyttävä satukirja
Juha Hurme: Niemi
Anneli Kanto: Lahtarit
Katja Kaukonen: Lumikadun kertoja
Anni Kytömäki: Kivitasku
Marisha Rasi-Koskinen: Eksymisen ja unohtamisen kirja
Marjo Saarinen: Kerrottu huone
Raija Rintamäki: Merete Mazzarellan Elämän tarkoitus -teoksen suomentamisesta
Juhani Ahvenjärvi: Maitovalas vatsa täynnä mandariineja
Marko Annala: Paasto
Raisa Jäntti: Grand plié
Leena Kellosalo: Hevosenpääsumussa
Harri István Mäki: Zombikirja
Uni Ojuva: Asentopuu
Jukka-Pekka Palviainen: Ääniä rappukäytävässä
Sari Peltoniemi: Vattenporin simpukka
Tuija Välipakka: Uutisia!
Kari Aronpuro: Ezra Poundin Pisan cantot -teoksen suomennoksesta
Anna Elina Isoaro: Tämänilmaiset
Tiina Lehikoinen: Terra Nova
Reetta Pekkanen: Kärhi
Maria Laakso: Taltuta klassikko
J.P. Laitinen: Lume
Terhi Rannela: Kiivaat: romaani rakkaudesta ja vastarinnasta
Antti Salminen: Mir
Pirjo Tuominen: Opettajatar
Jyrki Vainonen: Yön ja päivän tarinoita
Aino Louhi: Mielikuvitustyttö
Palkinnon saajat > 2020-luku

Katja Kaukonen: Saari, jonne linnut lentävät kuolemaan
Anni Kytömäki: Margarita
Marisha Rasi-Koskinen: REC
Arto Lappi: Pohjoiset tuulenpesät: runoja
Kristiina Wallin: Meduusameri
Päivi Lukkarila: Kuinka saavutetaan Zanshin
Meri Korpela: Peloton Peltohiiri: Kaksintaistelu
Kristian Huitula: Sarjakuva-Kalevala nykysuomeksi
Antti Oikarinen ja Maija-Leena Kallela Senecan teoksen Octavia suomennoksesta
Juhani Ahvenjärvi: Autotta Tampereen reunalla
Emilia Aakko: Kaiho-kotitonttu ja karanneet kärsiväiset
Ilona Tomi: Kaikkein oudointa täällä: kertomuksia
Jaakko Melentjeff: Jos et valvo
Kim Myrsky Holopainen: Ihmiset katsovat toisiaan
Maritta Hirvonen: Pikkukamarimusiikkia
Päivi Alasalmi: Sirkus Kummajuna
Riikka Palander: Poissaolon paino
Teemu Palosaari & Jukka Tilsa: Runoja lapsille ja muille älyköille
Elina Pitkäkangas: Sang
Juha Siro: Valovuosi
Jyrki Vainonen: Täytetyt
Viggo Wallensköld: Neuroosit ja traumat
Johanna Hulkko: Onnenpäiviä
Reetta Huttunen: Katsastusasema
Meri & Aleksi Korpela: Peloton Peltohiiri – lumilabyrintti
Pekka Kytömäki: Historian pienmiehiä
Anni Kuu Nuppunen: Sydänmeri
Pyry Qvick: Aurica: kootut teokset
Dess Terentjeva: Freestyle
Tamara Aladin

| Tamara Aladin |
| --- | --- |
 Tamara Aladin vuonna 1970.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. elokuuta 1932 Hamina
Kuollut: 9. maaliskuuta 2019 (86 vuotta) Hamina
Kansalaisuus:  Suomi
Tamara Aladin (14. elokuuta 1932 Hamina – 9. maaliskuuta 2019 Hamina) oli suomalainen muotoilija ja lasitaiteilija, joka tunnetaan erityisesta Riihimäen lasille suunnittelemistaan esineistä.
Tamara Aladinin suunnitelema Carafe lasisarja.
Aladin valmistui Taideteollisen oppilaitoksen keramiikkalinjalta 1950-luvun puolivälissä ja työskenteli Riihimäen Lasi Oy:n palveluksessa vuosina 1959–1976. Hän suunnitteli yhtiölle talouslasia sekä vientimalleja, joita myytiin erityisesti Saksaan. Yli puolet tehtaan 1960-luvulla valmistamista maljakoista oli Aladinin suunnittelemia. Tunnetuimpia olivat vuosina 1968–1976 valmistettu Kehrä-maljakko sekä 1970-luvulla tuotannossa ollut Koralli-sarja. Hän suunnitteli yhtiölle omalla nimellään yli 150 erilaista esinettä, mutta todellisuudessa määrä on suurempi, koska osan Aladin teki anonyymisti. Riihimäen lasin lisäksi Aladin suunnitteli muun muassa lasipulloja Marlille.
Aladin jätti lasimuotoilun vuonna 1976, kun Riihimäen lasi lopetti puhalletun lasin valmistuksen. Hän asui ja työskenteli Haminassa.
Tamara Aladin työskenteli myös lentoemäntänä Aeron Moskovan-reitillä pari vuotta toimien muun muassa ohjaamossa radiopuhelimen venäjänkieltä taitavana hoitajana, jolloin hänen tehtävänään oli tulkata keskustelut lentäjien ja lennonjohdon välillä.
Hän oli kauppaneuvos Konstantin Aladin nuoremman ja Stella von Wershenskin tytär.
Aiheesta muualla

Grekula, Vesa: Arkisia astioita tuhansiin koteihin suunnitellut taiteilija kuoli – sen jälkeen löytyi outo väriä vaihtava esine, joka on saanut asiantuntijatkin ymmälleen Yle Uutiset.  2.6.2019. Viitattu 23.6.2020.
Nevaluoma, Kari-Otso: Tamara Aladinin 1960-luvun maljakot hurmaavat – niiden satumaisuuden voittaa vain lasitaiteilijan oma elämäntarina Meillä kotona / Avotakka.  11.2.2019. Viitattu 23.6.2020.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Le Grand-Saconnex

| Le Grand-Saconnex |
| --- | --- |
 Unescon koulutusjärjestö IBE sijaitsee Grand-Saconnex’ssa.
 vaakuna
 Le Grand-Saconnex
 Koordinaatit: 46°13′59″N, 6°07′22″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Geneve
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,38 km²
Korkeus:  407–457 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  12 607
 – Väestötiheys:  2 878 as./km²
 
 www.grand-saconnex.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Le Grand-Saconnex on kaupunki Sveitsin lounaisosassa, Geneven kantonissa, Geneven kaupungin välittömässä läheisyydessä. Vuoden 2015 lopussa kaupungissa oli 12 107 vakinaista asukasta. Asukkaista noin 44 prosenttia oli ulkomaalaisia. Osuus on maan suurimpia.
Maantiede

Maantieteellisesti kaupunki sijaitsee Rhônen laakson pohjoisrinteellä, suhteellisen tasaisella ylätasangolla, Genevenjärven tuntumassa. Grand-Saconnex rajoittuu luoteessa Ranskaan, koillisessa Bellevue’hun ja Pregny-Chambésyyn, kaakossa Geneveen sekä lounaassa Vernieriin ja Meyriniin.
Talous

Grand-Saconnex muodostaa Geneven kanssa yhtenäisen kaupunkialueen. Geneven lentoaseman matkustajatermiaali sijaitsee kaupungin alueella. Lentoaseman alla sijaitsee SBB:n rautatieasema. Lentoaseman yhteydessä sijaitsee Palexpo-messukeskus, jossa pidetään muun muassa vuosittainen Geneven autonäyttely. Myös Luterilaisen maailmanliiton eli LWF:n, Parlamenttien välisen liiton eli IPUn ja Euroopan yleisradiounionin eli EBUn päämajat ovat Grand-Saconnex’ssa.
Liikenne

Sveitsin toiseksi suurimman lentoaseman terminaali sijaitsee Grand-Saconnex’ssa. Lisäksi moottoritie A1 kulkee kaupungin kautta sekä rautatie Geneven päärautatieasemalle alkaa lentoasemalta.
Geneven kantonin joukkoliikenneyhtiön TPG:n (Transports Publics Genevois) raitiovaunu- ja johdinautoverkko ulottuu Meyriniin. Kaupungissa on myös linja-autoliikennettä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Grand-Saconnex Wikimedia Commonsissa
Membrez, Jean-Marc: Grand-Saconnex, Le (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan web-sivut) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  4.1.2006. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Parlamenttien välisen liiton (IPU) päämaja Le Grand-Saconnex’ssa.
Palexpo-messukeskus.
Geneven lentoasema, Le Grand-Saconnex ja Geneve lännestä nähtynä.
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Peräkunnantie

Peräkunnantie, yhdystie 14278 eli Kuru–Ruovesi-tie on museotie Ruovedellä. Sen pituus on 8,9 kilometriä ja se otettiin museotieksi vuonna 1990.
Tie on osa Parkanon ja Mäntän välistä tietä, joka on kulkenut Kurun ja Ruoveden kirkonkylien kautta. Tienimenä on Paarlammintie. Kuru–Ruovesi-tie on muodostunut alkujaan vesiteitä täydentävistä kirkkoteiden osista ja reitti on täydentynyt yhtenäiseksi tieksi 1700-luvulla. Liikenneviraston museotiekokoelmassa se edustaa ”1600- ja 1700-lukujen tieverkon rakentumista” ja ”1800-luvun tieverkon täydentymistä”.
Tien vaiheet > Asutuksen ja liikenteen kehittyminen

Kustaa Vaasa julisti vuonna 1542 asumattomat erämaat kruunun omaisuudeksi. Sen myötä Näsijärven vesireitin varrelle alkoi levitä asutusta, alueen taloista on merkintöjä 1500-luvun puolivälistä lähtien. Vanha Ruoveden pitäjä perustettiin 1565. Siihen muodostettiin myöhemmin kappeliseurakuntia, vuonna 1627 Keuruun ja vuonna 1666 Kurun kappeliseurakunta. 1610-luvulla Ruoveden kirkolle tuli nimismiehen talo ja seurakunnan ensimmäinen kirkko on vuoden 1650 kartassa nykyisessä kirkonkylässä. Myllymatkat ja Ruoveden velvollisuus osallistua salpietarinajoon Sääksjärven tehtaalle 1580-luvulta 1630-luvulle lisäsivät liikennöintitarvetta. Kauppamatkoja Tammerkosken markkinoille tehtiin vuodesta 1638 lähtien.