Her (vuoden 2013 elokuva)
Vastaanotto > Huomioita

Theodoren työpaikan nimi on "BeautifulHandwrittenLetters.com" (Kauniita käsin kirjoitettuja kirjeitä), mikä tarkoittaa sitä, että hän sanelee tunteellisia kirjeitä tietokoneelle jonkun toisen puolesta, tietokone kirjoittaa kirjeen ihmisen käsialalla, ja sen jälkeen kirje lähtee vastaanottajalle.
The Guardianin Peter Bradshaw toteaa, ettei elokuva toimisi ilman koomisia elementtejä, mikä selittää Theodoren omituisen ellei jopa hävyttömän sukunimen "Twombly" ja miehen ei niin kovin vetävän ulkonäön: Theodorella on hölmöt viikset ja silmälasit, ja mies pukeutuu korkeavyötäröisiin prässilahjehousuihin, jotka ilmeisesti ovat taas tulevaisuudessa muotia. Miehen täytyy olla yhtä aikaa hieman outo ja koominen mutta samalla riittävän hyvännäköinen, jotta elokuvasta syntyy myyvä rakkaustarina. Niinpä itse asiassa Samantha on enemmän todellinen ja sympaattinen – nainen on lämmin, nokkela ja tunteikas – kun taas Theodore on kumman teennäinen ja epäaito. Tästä huolimatta Mens Fashion Magazine piti Theodoren pukeutumistyyliä innostavana. Lehti kiinnitti huomiota siihen, että punaisen eri sävyt ovat elokuvassa vahvasti mukana, usein Theodoren vaatteissa. Värit viittaavat rakkauteen, energisyyteen, elinvoimaan, tunteisiin, rohkeuteen ja hauskuuteen. Tyyli on yhtä aikaa sekä rento että huoliteltu, t-paitoja, kauluspaitoja ja suoria housuja. Miehen vaatteet ovat mukavia, vaatimattomia ja houkuttelevan tavallisia, sellaisia jotka ovat kohtuuhintaan kenen tahansa ulottuvilla. Käytännöllisyys näkyy myös siinä, kuinka Theodore varmistaa että Samantha näkee ympäristönsä hyvin: Mies on kiinnittänyt kauluspaidan rintataskun alaosaan hakaneulan, jolla hän varmistaa että kameran linssi pysyy taskun yläreunan yläpuolella.
Haastattelussa 2014 Joaquin Phoenix kertoi, että käytti itse Applen Siri-nimistä puheohjattavaa avustajaa ensimmäisen kerran vasta muutama viikko aiemmin. Phoenix nauraa ettei se sujunut kovin hyvin, ja hän tuli puhuneeksi Sirille rumasti. Phoenix myös totesi, että hän ihaili lapsena scifi-elokuvien kuvapuhelimia: "Tommosen mäkin haluan sitten, kun ne oikeasti tulevat!" Siihen hän lisäsi, että kyllä hänellä on FaceTime (Applen videopuheluohjelma), mutta hän on käyttänyt sitä varmaan vain pari kertaa. Kuitenkin elokuvan teknologinen ulottuvuus kiinnosti häntä, samoin sen tapa käsitellä ihmissuhteita, sitä miten subjektiivista rakkaus on. Elokuvassa oli mielenkiintoisia teemoja, ja kun hän näki sen ensimmäisen version, hän tunsi heti tarvetta keskustella elokuvasta jonkun kanssa. "Sellaiset elokuvat ovat harvinaisia, jotka saavat tällaisen tunteen aikaan."
Samantha on elokuvassa vahvasti mukana äänen ja tunteen tasolla, mutta on silti näkymätön. Sen vuoksi Phoenixin fyysisen reagoinnin piti heijastella fyysisyyttä niin Theodoren kuin Samanthankin edestä. Jonze vakuuttui Phonixin sopivuudesta rooliin sen jälkeen, kun hän oli nähnyt miehestä David Letterman Show’n haastattelussa pehmeämmän ja haavoittuvamman puolen. Theodore riutuu ja on venyttänyt lopullista avioeroa, koska hänen sydämensä on särkynyt, hän ei tahtoisi päästää entisestä irti. Ja tämän kärsimyksen ja särkymisen täytyy näkyä Theodoren kasvoilta ja käytöksestä, kuulua sanoissa. Phoenix kuitenkin kertoo, ettei hän itse ole milloinkaan kokenut samanlaista sydämen särkymisen tuskaa. Siksi alkuun oli vaikea asettua Theodoren asemaan, päästä sopivaan vireeseen, koska hänen olisi tehnyt mieli sanoa miehelle, että "Ja hitot, kerää ittes, mene ja tee jotain, kyllä se siitä!"
Kanadalaisen The Tyee -lehden Dorothy Woodend lähestyy elokuvaa näin: Sille on syynsä, miksi rakastuneet ärsyttävät muita. Hän toteaa ensimmäisestä ihmisen ja tekoälyn välisestä seksikohtauksesta jokseenkin näin, että se myös aiheuttaa kohtauksen, mutta niin että "purskautat maidot nenän kautta ulos". Haukottelevan Woodendin mielestä ainoa elokuvan kohtaus, jossa on jotain potkua, on se missä Theodore  tajuaa, ettei hän ole Samanthan ainoa, tällä on tuhansia muitakin suhteita. "Mitäs muuta voi odottaa, hänet suunnittelivat ihmiset miellyttämään toisia ihmisiä, siitähän hänelle maksetaan." Toisaalta, kun ihmismaailman rajallisuuteen kyllästyneet tekoäly-ossit ottavat ja lähtevät toiseen todellisuuteen, on niiden emansipoituminen surumielisistä isännistään toteutettu lempeästi: Ne eivät aiheuta ihmiskunnalle samanlaista uhkaa kuin Terminaattorit tai 2001: Avaruusseikkailu -elokuvan murhanhimoinen HAL-9000-tekoäly. Elokuva on utopia, jossa on mukana vain häivähdys dystopiaa (Bradshaw, The Guardian).
Elokuvan lähitulevaisuus ei vaikuta niin kovin paljon poikkeavan siitä, mitä jo koetaan (2013 tai 2020): Ihmiset ovat jatkuvasti ja koko ajan enenevässä määrin riippuvaisia tietokoneista, niissä kiinni, ja he tekevät sen vielä omasta halustaan, he eivät koe olevansa orjia. Kuitenkin mitä enemmän ympärillämme on elektronista kanssakäymistä, sitä enemmän tuntuu siltä, että joudumme toisistamme eroon, eikä meillä ole enää yhteistä ja yhdistävää kulttuuria, jonka jakaisimme yhdessä. Jopa lapset on ulkoistettu internetille.