stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tallinnan virolaisen ritarikunnan talo
Rakennuksen historia

Toompealla sijaitseva kiinteistö kuului Viron ritarikuntaan vuodesta 1652 lähtien, mutta sen rakennukset tuhoutuivat palossa. ritarikunnan rakennus (Rahourtu katu 3) Toompean tulipalossa vuonna 1684. Kahden edellisen rakennuksen tuhoutumisen jälkeen tulipalossa rakennettiin uusi kaksikerroksinen uusirenessanssirakennus Viron ritarikuntakaudelle vuosina 1845-1848 Georg Winterhalter -hankkeen mukaisesti. Se oli yksi ensimmäisistä laatuaan Tallinnassa.
Historiallinen sisustussuunnittelu rakennusaikana on suurelta osin säilynyt nykypäivään. Rakennus on tähden muotoinen. Osassa rakennusta, josta on näkymä kirkon aukiolle, on edustajahuoneita ja toimistokäytäviä, joita reunustaa Court Street. Päärakennuksen alakerrassa on tilava aula, joka johtaa toiseen kerrokseen, jossa on kaksi aulaa. Rakennuksen kellarissa on korkeat holvikatot. Toom-Rüütli 2: n rakennuksen takana on rakennuksen talousrakennus. Ritarin taloa kutsuttiin myös Landstubeksi Knight and Land's Land Day -päivän mukaan.
Ulkoministeriö sijaitsi rakennuksessa vuosina 1920–1940 ja Viron kansalliskirjasto vuosina 1948–1992.
Ritarikunnan rakennuksessa avattiin 1. huhtikuuta 1993 Viron taidemuseon näyttely, koska museon käyttämä Kadriorgin palatsi suljettiin syyskuussa 1991 täydellisen arvonmuutoksen vuoksi. Taidemuseo muutti rakennukseen vasta rakennetussa Kumu-rakennuksessa vuonna 2005.
Vuosina 2009-2016 Viron taidemuseon kuvataiteiden tiedekunta sijoitettiin Knighthood-rakennukseen.
Team West-Tec

Team West-Tec on brittiläinen pikkuformulatalli, joka kilpailee nykyään European F3 Open-sarjassa. Talli perustettiin vuonna 2007, jolloin talli kilpaili Espanjan F3-sarjassa. Talli voitti European F3 Open-sarjan mestaruuden vuonna 2011. Talli on saavuttanut yhteensä 44 voittoa ja 116 palkintosijaa European F3 Open-sarjassa. Talli on kilpaillut myös Britannian F3-sarjassa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
The Australian

The Australian on News Corp:in julkaisema australialainen sanomalehti. Se ilmestyy päivittäin kaikkialla maassa. Lehden julkaisu aloitettiin vuonna 1964.
Lehden päätoimittaja on Chris Mitchell. Lehden arkilevikki on noin 130 000 ja viikonloppulevikki 295 000.[lähde? ]
Aiheesta muualla

The Australianin verkkosivut (englanniksi)
Terminus

Terminus  voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Terminus (jumala), roomalaisten rajakivien jumala
Terminus (planeetta), kuvitteellinen planeetta Isaac Asimovin Säätiö-trilogiassa
Terminus, John Schlesingerin ohjaama dokumenttielokuva
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Terminus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tervajärvi (Ristijärvi)

| Tervajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Ristijärvi
Koordinaatit:  64°30′01″N, 28°40′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Järveen tulevat joet:  Kinnusenjoki Mustajoki
Laskujoki:  Tervajoki
Järvinumero:  59.492.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  185,9 m 
Rantaviiva:  11,325 km 
Pinta-ala:  1,49 km² 
Tilavuus:  0,00587 km³ 
Keskisyvyys:  3,9 m 
Suurin syvyys:  15 m 
Saaria:  5
 fiTervajärvi 
Tervajärvi on syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen metsäjärvi Ristijärvellä Kainuussa. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 54 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede

Tervajärven pituusakseli kulkee kaakosta luoteeseen ja sen mitta on noin 3,6 kilometriä. Järven keskikohta on salmimaisen kapea ja sitä kutsutaan nimellä Keskusjärvi. Järven eteläosan nimi on Sammakkolahti, pohjoisimman osan nimi on Salalahti ja sitä erottaa pääaltaasta Junkkarinniemi. Tervajärven pituusakselin suuntaisesti kulkee kapea vähintään kuusi metriä syvä vyöhyke, joka syvenee paikka paikoin yli kymmeneen metriin. Syvin piste on 15,04 metriä ja se sijaitsee järven luoteisosassa.
Tervajärven saariluku on viisi. Saaret ovat pieniä: niiden yhteenlaskettu pinta-ala on puolisen hehtaaria ja rantaviivan pituus 562 metriä. Järven ranta-alue on metsä- ja suomaata, pientaloja on siellä täällä. Järven länsipuolitse kulkee maantie.
Tervajärven tulouomia ovat kaakosta virtaava Mustajoki ja idästä virtaava Kinnusenjoki. Etelästä virtaa suo-ojia (Elätinpuro, Kangaspuro). Tervajärven luusua sijaitsee luoteessa, josta alkaa länteen virtaava Tervajoki.
Tervajärven vesitilavuus on 5 873 000 kuutiometriä. Siitä noin miljoona kuutiometriä on vähintään kuuden metrin syvyydessä.
Tervajärvi (59.492.1.001) kuuluu Tervajärven alueeseen (59.492), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Tervajoen valuma-alue (59.49) ja ensimmäinen on Hyrynsalmen reitin alaosan alue (59.4). Tervajärvi on Tervajärven alueen ainoa yli hehtaarin laajuinen vakavesi. Aivan sen läheisyydessä sijaitsee noin 70-aarinen Homanlampi ja runsas kilometri siitä etelään sijaitsee niin ikään noin 70-aarinen Elätinlampi.
Tehtaantyttö

| Tehtaantyttö M |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. syyskuuta 2017
 Tuottaja(t): Miikka Ahlman
 Levy-yhtiö: Solina Records
M:n muut julkaisut
|   | Tehtaantyttö 2017 | Näytän missä asun 2019 |
Tehtaantyttö on artistinimellä M julkaisevan laulaja-lauluntekijä Minja Kosken ensimmäinen sooloalbumi. Se julkaistiin 22. syyskuuta 2017. Albumin nimikappale oli M:n ensimmäinen singlejulkaisu. Koski on säveltänyt ja sanoittanut kaikki kappaleet. Tuottajana toimi Miikka Ahlman. Albumin kappaleiden sovittajia olivat Kosken ja Ahlmanin lisäksi Simo Saukkola ja Jussi-Pekka Parviainen.
Vastaanotto

Musiikkilehti Soundin Antti Granlund antoi levylle täydet viisi tähteä ja MTV:n musiikkitoimittaja Visa Högmander nimesi sen vuoden 2017 parhaaksi kotimaiseksi studioalbumiksi.
Kappaleet

Tiedän – 4.14
Lampi – 3.12
Tehtaantyttö – 3.35
Kaarina – 3.55
Sillat – 5.28
Maan ja taivaan väliltä – 3.04
Nuku – 5.02
Muista – 3.40
Kuolleen naisen maalauksia – 4.06
Puitten alla – 4.57
The Tide Is High

| ”The Tide Is High” The Paragons |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 1967
 Formaatti: 7” vinyyli
 Tyylilaji: rocksteady
 Kesto: 02.40
 Levy-yhtiö: Treasure Isle
The Tide Is High on jamaikalaisen John Holtin vuonna 1967 kirjoittama ja Holtin ja The Paragonsin esittämä reggae-laulu. Pari kuukautta Jamaikan-julkaisunsa jälkeen se julkaistiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa "Only a Smile" -singlen b-puolena.
The Tide Is Highista on tehty useita covereita, joista tunnetuimman teki Blondie (1980). Muita kappaleen levyttäneitä ovat ainakin Papa Dee (1996), Seeed (2001) ja Atomic Kitten (2002). Blondien versio pääsi heti brittilistan kärkeen ja myi platinaa. Myöhemmin Atomic Kittenin laulu vietti brittilistan kärjessä kolme viikkoa myyden kultaa.
Alkuperäinen julkaisija oli Treasure Isle -levy-yhtiö. Blondien versio julkaistiin Chrysalis Recordsin ja Atomic Kittenin versio Virgin Recordsin kautta.
Teema

Teema voi tarkoittaa:
teema, länsimaisessa taidemusiikissa yksilöllinen melodinen muodoste
teema, kirjallisuudessa tarinaa yhdistävä aihepiiri
teema, tietokoneohjelman muunneltava ulkoasu
teema, aihe joukkuevoimistelussa
Teema, Kaj Franckin suunnittelema astiasto
Teema (ven. Тема, Tema), neuvostoliittolainen elokuva vuodelta 1979
Teema, Helsingin yliopiston yleisen kirjallisuustieteen ainejärjestö Katharsiksen julkaisema kulttuurilehti
HS Teema, Helsingin Sanoman julkaisema lehti
Yle Teema, televisiokanava.
thema, Bysantin valtakunnan hallinnollinen alue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Teema”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Teiskon VPK

Teiskon VPK on Tampereen aluepelastuslaitoksen sopimuspalokunta Kämmenniemessä 26 km Tampereen keskustasta. Asema on samassa rakennuksessa kuin Kämmenniemen terveysasema.
VPK on perustettu 1938.
Kalusto

Sammutusautot ja kalusto on saatu Tampereelta siitä lähtien kun Teisko liitettiin Tampereeseen. Teiskon VPK:n hälytyskäytössä olevat yksiköt ovat PI151 (pelastusyksikkö), PI153 (säiliöauto), PI157 (ensivaste/miehistönkuljetus) ja PI1582 (vene).[lähde? ]
The Squaw Man

The Squaw Man voi tarkoittaa seuraavia:
The Squaw Man, Edwin Milton Roylen näytelmä.
The Squaw Man, Julie Opp Favershamin romaani Roylen näytelmän pohjalta
The Squaw Man, näytelmän mykkäelokuvaversio vuodelta 1914
The Squaw Man, mykkäelokuvan uusintaversio vuodelta 1918
The Squaw Man, äänielokuva vuodelta 1931
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The Squaw Man”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Teema (musiikki)

Teema eli aihe on länsimaisessa taidemusiikissa yksilöllinen melodinen muodoste, joka koostuu tavallisesti kahdesta tai useammasta motiivista. Teema toimii laajan sävellysteoksen olennaisena ja varsinaisena lähtökohtana. Sävellyksessä teemaa muunnellaan. Polyfonisessa musiikissa teemaa käytetään jäljittelyn eli imitaation aineksena: teoksen teemat toistuvat eri äänissä ja niitä asetellaan eri tavoin vastatuksin (esimerkiksi fuugassa teema ja kontrasubjekti).
Teema esiintyy useimmiten kappaleen alussa, ja toistuu vähintään kerran lähes muuntumattomana kappaleen aikana. Teeman käsittely, toistumisjärjestys, ja toistumistiheys ovat olennainen osa sävellysmuodon määrittämistä. Esimerkiksi sonaattimuotoisessa kappaleessa on kaksi teemaa, pääteema ja sivuteema, joskus myös lopputeema, jotka esitellään alussa (esittelyjakso), sen jälkeen niitä kehitellään (kehittelyjakso) ja muunnellaan ja lopuksi, kertausjaksossa, ne kerrataan mutta niiden välinen tonaalinen jännite on kadonnut.
Länsimaisen taidemusiikin yksi kuuluisimmista teemoista on Ludwig van Beethovenin viidennen sinfonian avausmotiivi.
Vapaa-ajan asunto

Mummonmökki Vihdissä.
Vapaa-ajan asunto (myös kakkosasunto) on asunto, jossa ei asuta vakituisesti eikä virallisesti. Varustelutasoltaan se voi olla suhteellisen vaatimaton. Vapaa-ajan asunnoksi alun perinkin rakennettaville asunnoille ei aseteta rakennuslupaa hankittaessa niitä edellytyksiä, jotka ovat vakinaiselle asunnolle esitettäviä vaatimuksia. Osa vapaa-ajanasunnoista on varsinaisesta asuinkäytöstä poistuneita entisiä vakinaisia asuntoja (yleensä omakotitaloja). Tyypillisimmin vapaa-ajan asuntoja käytetään kesäkaudella. Vapaa-ajan asuntoja voivat olla esimerkiksi kesähuvilat ja näitä vaatimattomammat kesämökit. Vapaa-ajan asunnot ovat ominaisia Suomelle ja Norjalle. Vapaa-ajan asunnot ovat tavallisesti maaseudulla, ja ne usein sijaitsevat meren, järven tai muun vesistön rannalla tai läheisyydessä.
Suomessa eri kunnissa on suhteessa pysyvään väestön vakinaisiin asuntoihin nähden vapaa-ajan asuntomäärältään kovin erilaisia kuntia. Suosituimpia vapaa-ajan asuntoja runsaasti sisältäviä kuntia ovat suurten järviseutujen rannoilla olevat kunnat ja monet Lapin vähäasutuksiset kunnat Lapin matkailun vuoksi.
Suomen kesämökkikanta on kaksinkertaistunut noin kahdenkymmenen vuoden välein, ja kesämökkejä oli vuonna 2010 jo lähes puoli miljoonaa.
Keskimääräinen kesämökin omistaja on 62-vuotias. Alle 40-vuotiaista mökin omistaa noin kuusi prosenttia. Vuonna 2018 toteutetun kyselytutkimuksen mukaan 18–25-vuotiaista yli puolet haluaisi omistaa kesämökin. Maa- ja metsätalousministeriön teettämän selvitysraportin mukaan yli 80 prosenttia nuorista suhtautuu mökkeilyyn myönteisesti.
Vapaa-ajan asuntojen tyyppejä Suomessa > Mökki

Mökki tarkoittaa pienikokoista ja vaatimatonta, usein puusta rakennettua asumusta tai rakennusta. Mökeiksi on kutsuttu muun muassa mäkitupia ja syytinkiasuntoja. Muita mökeiksi kutsuttuja rakennelmia ovat esim. leikkimökki ja saunamökki. Kesä- tai lomamökki ovat hieman eri asia, koska ne voivat olla mahdollisesti suurempiakin rakennuksia.
Vapaa-ajan asuntojen tyyppejä Suomessa > Mummonmökki

Joskus vapaa-ajankäyttöön otettuja vanhoja, pieniä puurakenteisia asuinrakennuksia kutsutaan mummonmökeiksi, erityisesti jos mökin väri on punamulta. Niissä on yleensä vain tupa ja korkeintaan kaksi kamaria. Vapaa-ajan asuntona mummonmökki on useimmiten kuivan maan mökki, jossa ei ole rantaa. Useimmiten mummonmökit ovat vanhoja omakotiasumiseen tarkoitettuja rakennuksia. Tällaisten nykyään mummonmökeiksi nimitettyjen pienten asuinrakennusten rakentaminen vähentyi huomattavasti 1950-luvulle tultaessa maan vaurastuessa. Nimitys mummonmökki voi viitata mökin periytymiseen samalla suvulla, tai vain yleisesti asuinrakennuksen pieneen kokoon. [lähde? ]
Vapaa-ajan asuntojen varustelutason parantuessa ja koon kasvaessa vapaa-ajan asuntokäyttöön on otettu yhä enemmän myös suurikoisempia vanhoja tai joskus uudempiakin aiemmin pysyvässä asumiskäytössä olleita rakennuksia kuten esimerkiksi maatilojen päärakennuksia.
Vapaa-ajan asuntojen tyyppejä Suomessa > Kuivan maan mökki

Kuivan maan mökki on vapaa-ajan asunnoksi rakennettu pienehkö rakennus, joka ei sijaitse järven, meren tai joen rannalla. Usein ne ovat metsässä tai metsän reunassa tai muuten suojaisassa paikassa. Kuivan maan mökit ovat halvempia kuin vastaavat rantamökit. Kuivan maan mökkejä on etenkin siellä, missä on järviä vähän, kuten useissa Etelä- ja Länsi-Suomen maalaiskunnissa, sekä järvisilläkin seuduilla siellä, missä rannat on jo rakennettu täyteen. [lähde? ]
Vapaa-ajan asuntojen tyyppejä Suomessa > Rantamökki

Rantamökki on nimitys järven, meren tai joen rannalla sijaitsevalle pienelle vapaa-ajan asunnolle. Tällainen yleensä järven rannalla tai saaressa sijaitseva loma-asunto on kuivan maan mökkiä arvokkaampi. Saaristossa on myös paljon merenrannallisia huviloita ja hirsimökkejä. Yleisin rantamökin rakennusmateriaali on hirsi. Rantamökit ovat loma-asunnoista halutuimpia. Yksi Suomen suurimmista rantamökkiseuduista on Etelä-Savo, ja kunnista muun muassa Puumala. [lähde? ]
Vapaa-ajan asuntojen varustelutason parantuessa ”rantamökki” ei nykyään aina välttämättä ole varsinainen mökki vaan lähempänä perinteistä huvilaa. [lähde? ]
Vapaa-ajan asuntojen tyyppejä Suomessa > Erämökki

Erämökki [lähde? ] on tyypillisesti metsän keskellä tai vaikkapa suon tai lammen rannalla sijaitseva pienikokoinen mökki. Erämökissä on usein vain tupa ja sauna. Erämökki on kauempana melusta, joten se on rauhallinen lomanviettoratkaisu. Erämökkejä on harvaan asutuilla seuduilla kuten Suomenselällä. [lähde? ]
Vapaa-ajan asuntojen tyyppejä Suomessa > Huvila

Huvilat olivat 1800-luvulta alkaen tavallisesti vauraan kaupunkiväestön varta vasten kesäasunnoiksi rakennettuja asuinrakennuksia maaseudulla tai joskus myös kaupunkien välittömässä läheisyydessä, kuten Linnunlaulu Helsingissä. Niiden arkkitehtuuri poikkesi niin kaupunkien tyypillisistä saman ajan asuinrakennuksista kuin maaseudun taloista ja kartanoista. Jos eräs erikoistapaus mummonmökistä oli maatilan syytinkiasunto, niin huvila saattoi joskus synnyltään olla kartanon syytinkiasunto. [lähde? ]
Vapaa-ajan asuntojen varustetason parantuessa ja niiden käytön muuttuessa enemmän ympärivuotiseksi monet uudet vapaa-ajan asunnot alkavat nykyään jo varustukseltaan ja käyttötarkoitukseltaan olla lähempänä huvilaa kuin mökkiä. [lähde? ]
Vapaa-ajan asuntojen tyyppejä Suomessa > Siirtolapuutarhamökki

Kaupunkeihin rakennetuissa siirtolapuutarhoissa on palstoille usein oikeus rakentaa pieni siirtolapuutarhamökki. Tyypillisesti siirtolapuutarhamökkien koko, varustus ja ulkonäkö ovat puutarhan säännöissä tiukkaan rajoitettuja. Koko voi vaihdella 20–30 m² välillä, joskus sallitaan suurempiakin. Siirtolapuutarhamökin käyttäminen vakituisena asuntona ei yleensä ole sallittua, esimerkkinä Puolarmaarin ryhmäpuutarhan asukkaan opas. [lähde? ]
Vapaa-ajan asuntojen tyyppejä Suomessa > Mökkikylä

Nykyisin erityisen suositut mökkialueet kaavoitetaan suhteellisen tiiviiksi ryhmiksi, mökkikyliksi. Tyypillisesti ranta jätetään tällöin yhteiskäyttöiseksi, ja rakennuspaikat ovat varsin pieniä. [lähde? ]
Mökkikyliä löytyy runsaasti myös laskettelukeskusten yhteydestä, tällöin mökit on varusteltu ympärivuotista käyttöä varten. Usein varustelu vastaa täysin asuinrakennuksia. Tunturikylien mökit myydään usein lomaosakkeina, joihin voi liittyä eritasoisia siivous- ja kiinteistönhuoltopalveluja. [lähde? ]
Vapaa-ajan asuntoja muissa maissa

Vapaa-ajan asuntoja on myös muissa maissa. Kesämökeistä (ruots. sommarstuga) puhutaan ainakin Ruotsissa. Virossa kesämökin nimi on suvila, joka usein muistuttaa suomalaista siirtolapuutarhamökkiä. [lähde? ]
Venäjällä vapaa-ajan asunnon tai kesämökin nimitys on datša.
Keski-Euroopan vuoristoisissa maissa on alppimajoja. Nämä ovat aiemmin olleet pohjoismaisten karjamajojen tai Suomessa metsäsaunojen tapaan maa- ja karjatalouden tilapäisasumuksia, mutta ovat nykyään lähinnä vapaa-ajan ja matkailukäytössä olevia rakennuksia.
Norjassa suomen kesämökkiä vastaava nimitys on hytte. Samaan tapaan kuin Keski-Euroopan alppimajat se on aiemmin tarkoittanut tilapäistä asumusta tai vaatimatonta majaa, mutta on laajentunut tästä tarkoittamaan vapaa-ajan asuntoa. [lähde? ]
Kirjallisuutta

Maarit Alasuutari, Pertti Alasuutari: Mökkihulluus (Lapin yliopistokustannus)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta erityyppiset talot Wikimedia Commonsissa
Rakennusperinto.fi artikkeli - Jokamiehen oikeus kesäkotiin (Arkistoitu – Internet Archive)
Rakennusperinto.fi artikkeli - Kesäasumisen kulttuurihistoriaa- viikonloppumajoja ja kakkoskoteja (Arkistoitu – Internet Archive)
Tilastokeskus - Huvilaomistuksesta koko kansan mökkeilyyn.
Yle Oppiminen: Vapaa-ajan ja mökkeilyn historia Suomessa
Mervi Johanna Hiltunen & Antti Rehunen: Second home mobility in Finland: Patterns, practices and relations of leisure oriented mobile lifestyle. Fennia, 2014, nro 1, s. 1-22.  Helsinki:  Suomen maantieteellinen seura. Artikkelin verkkoversio. (pdf) Viitattu 29.5.2014. (englanniksi)
Lähelle rantaviivaa rakennettu suurehko kesämökki.
Siirtolapuutarhamökki Markkuun ryhmäpuutarhassa.
Retkeilijöiden yhteiskäytössä oleva hirsirakenteinen tunturimökki Norjassa.
Termoplastinen

Termoplastinen tarkoittaa lämpömuovattavaa sidosainetta. Esimerkiksi puu koostuu selluloosasta ja ligniinistä. Ligniini on puun termoplastinen sidosaine. Näin ollen tavallinen puu voidaan muovata uuteen muotoon lämmön ja paineen avulla.
Termoplastisille muoveille on tyypillistä, että ne pehmenevät kuumennettaessa ja kovettuvat jäähdytettäessä. Termoplastiset muovit sopivat uudelleenkäytettäviksi, koska ne kestävät useita lämmitys- ja jäähdytyskertoja. Niitä sanotaankin kestomuoveiksi. Muoveja, joita ei voida muovata uudelleen, sanotaan kertamuoveiksi.
Termoplastisen muovin jännitys-venymäkäyrä lämpötilan funktiona.
Termoplastiset aineet muovautuvat helposti lämpötilan ollessa lasisiirtymälämpötilan, Tg, yläpuolella.
Synteettisiä termoplastisia polymeereja ovat esimerkiksi polyamidi ja polyetyleeni.
Teksasinkosmoskukka

| Teksasinkosmoskukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophytina
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Thelesperma
Laji::  burridgeanum
Kaksiosainen nimi
 Thelesperma burridgeanum  S.F.Blake 
Katso myös
   Teksasinkosmoskukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teksasinkosmoskukka (Thelesperma burridgeanum, syn. Cosmidium burridgeanum) on yksivuotinen pohjoisamerikkalainen mykerökukkaiskasvi. Sitä viljellään yksivuotisena koristekasvina. Kukinnot ovat suurehkot ja laitakukat kaksiväriset. Teksasinkosmoskukkaa esiintyy luonnonvaraisena Yhdysvalloissa, vain Teksasissa.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Teksasinkosmoskukka (Thelesperma burridgeanum)
ITIS: Thelesperma burridgeanum (englanniksi)
Team Vanpa

| Team Vanpa |
| --- | --- |
Perustettu:  1995
Paikkakunta:  Vantaa, Suomi
Lajit:  jalkapallo, futsal
Team Vanpa ry on vuonna 1995 Länsi-Vantaalla perustettu jalkapallo- ja futsalseura. Alkujaan seura perustettiin tarjoamaan rennompaa ja hauskempaa harrastustoimintaa lapsille, nuorille ja aikuisille. Perustajajäsenet olivat olleet jo hyvän aikaa huolissaan nuorille suunnatun urheiluharrastuksen yhä etenevässä määrin lisääntyvästä vakavoittamisesta. Vuosien saatossa toiminnassa on ollut mukana satoja aktiivisia harrastajia.
Futsal

Team Vanpan edustusjoukkue nousi kaudeksi 2018-2019 pääsarjatasolle Naisten Futsal-liigaan ja toinen joukkue pelaa naisten kolmannella sarjaportaalla.
Edustusjoukkue pelaa kauden 2018-2019 kotiottelunsa Vantaan Tikkurilan urheilutalolla.
Termopyle (Pyynikki)

Termopyleen solaa sen yläpäästä, vasemmalla on Nimikallio.
Termopylen sola on Tampereen Pyynikinharjulla sijaitseva Pyhäjärven suuntaan laskeutuva kalliorotko joka on saanut nimensä 1800-luvun lopulla antiikin Kreikan Thermopýlesin solasta joka oli tunnettu siellä käydystä Thermopylain taistelusta. Solasta tuli yleinen kulkuväylä kun Pyhäjärven rantaan rakennettiin asutusta ja teollisuutta. Kulkemisen helpottamiseksi solaa louhittiin ja sinne hakattiin porrasaskelmia. Termopyleen solan itäseinämän kallio tunnetaan Nimikallion nimellä koska tamperelaiset ovat aikojen kuluessa kaivertaneet kallioon nimikirjoituksiaan.
Termopylen solan ja Pyynikin näkötornin välissä sijaitsee Termopyleen kenttänä tunnettu alue. Kentällä järjestettiin 1880-luvulta alkaen Kansanvalistusseuran juhlia sekä lähetysjuhlia ja siellä on yhä näkyvissä vuonna 1962 rakennetun laululavan jäänteet. Kenttä toimi myös vuodesta 1906 alkaen aina 1950-luvulle saakka sosialidemokraattien vapputapahtumien pitopaikkana. Vuoden 1945 vapputapahtumassa oli 25000 henkeä . Suomen sisällissodan aikana punaiset hautasivat kentälle kaatuneitaan mutta ruumiit siirrettiin sieltä sodan jälkeen Kalevankankaan hautausmaalle.
Termoplastinen elastomeeri

SBS-lohkokopolymeerin mikrorakennetta.
Termoplastinen elastomeeri (lyh. TPE) eli termoelasti on pehmeää ja sitkeää kestomuovia, jonka taivutuskerroin on pieni. Sen rakenteessa on sekä kovia että pehmeitä segmenttejä. Kumiin verrattuna termoelasteissa esiintyy huomattavasti vähemmän ristisilloittumista.
Termoelasteja käytetään kumin kustannustehokkaana vaihtoehtona monissa sovellutuksissa, esimerkiksi tiivisteissä, renkaissa, letkuissa, kaapeleissa, jalkineissa ja urheiluvälineissä. Niille voidaan käyttää tyypillisiä kestomuovien työstömenetelmiä, kuten ruiskuvalua, ekstruusiota sekä kalvo- ja muottipuhallusta. Kumin etuna puolestaan on parempi joustavuus ja vähempi puristuspainuma.
Raaka-aineen mukaan termoelastit voidaan jakaa seuraavasti: TPE-O olefiinipohjaiset, TPE-S styreenipohjaiset, TPE-V olefiinipohjaiset vulkanoiduilla kumipartikkeleilla, TPE-U polyuretaanipohjaiset, TPE-E polyesteripohjaiset ja TPE-A polyamidipohjaiset elastomeerit.
Vuoka

Juustokuorrutettu makaronilaatikko lasisessa uunivuoassa.
Vuoka on metallinen, keraaminen tai lasinen astia, jossa paistetaan tai haudutetaan ruokaa uunissa. Tällaisessa astiassa paistamalla valmistettu ruoka on paistos. Vuokamalleja ovat piirakkavuoka, kakkuvuoka, muffinivuoka ekä irtopohjallinen, pyöreä ja neliskulmallinen vuoka.
Vuokien materiaaleja > Alumiini

Alumiini on hyvän lämmönjohtavuutensa takia suosittu metallisten vuokien, kuten kakkuvuokien, materiaali. Sisäpinta voi olla pinnoitettu teflonilla, joka estää ruoan tarttumista vuokaan. Myös kertakäyttöiset, pakastamiseenkin soveltuvat uunivuoat valmistetaan ohuesta alumiinifoliosta.
Vuokien materiaaleja > Emali

Emaloitu metallivuoka ei johda lämpöä kovin hyvin, ja ruoka tarttuu siksi sen pintaan melko helposti. Emalivuokia on saatavana hyvin monissa väreissä ja myös koristekuvioituina.