stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jämijärven lentokenttä
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
VFR Suomi/Finland – Jämijärven lentopaikka (Arkistoitu – Internet Archive)
Lentopaikat.fi – Jämijärven lentopaikka
Ville Tiainen, Aropupulaivue, Valistus, Helsinki, 1960. Tämä nuortenromaani kertoo muutaman lentäjäksi aikovan pojan lentokursseista Jämillä 1950-luvulla.
Video Jämin ilmailunäytöksestä vuodelta 1951
Jämin Riippuliitäjät ry
Nykyajan nuoret ikarokset, Seura, 29.09.1937, nro 39, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen purjelennolla "tuulta purjeissa". Kokonainen "purjelentokylä" autiolla kanervaharjulla, Hakkapeliitta, 16.08.1938, nro 33, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jämijärvi – hiljaisten lentokoneiden pitäjä – valmistautuu olympiakisoihin, Hakkapeliitta, 01.08.1939, nro 31, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hohtavin siivin lintujen teitä, Kuva, 11.10.1939, nro 21, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka 
Liidokkien rakentajia Jämillä heinäkuussa 1942.
Lennokkitoimintaa Jämillä syyskuussa 2021.
Götan hovioikeus

Jönköpingin oikeustalo
Götan hovioikeuden vanha rakennus
Götan hovioikeus (ruots. Göta hovrätt) on Jönköpingissä sijaitseva ruotsalainen hovioikeus. Sen perusti kuningatar Kristiina vuonna 1634. Götan hovioikeus oli silloisen Ruotsin valtakunnan neljäs hovioikeus, Svean hovioikeuden, Turun hovioikeuden ja Tarton hovioikeuden jälkeen. Götan hovioikeustalo valmistui vuonna 1650, ja hovioikeus toimii tiloissa edelleen. Hovioikeuden tuomiopiiriin kuuluvat Kalmarin, Kronobergin, Jönköpingin, Itä-Götanmaan ja Örebron läänit.
Syksyllä 2023 hovioikeus muutti uuteen oikeustaloon toimittuaan vanhassa rakennuksessaan 373 vuotta.
Aiheesta muualla

Götan hovioikeuden sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Iloinen ilme, olkaa hyvä. Tässä tulee Anki

Iloinen ilme, olkaa hyvä. Tässä tulee Anki on suomalainen televisio-ohjelma, henkilökuva Anki Lindqvististä, laulajasta, joka ohjelman tekoaikaan opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa ns. ”Ateneumissa”, kamerataiteen osastolla elokuvaohjaajaksi. Hänellä oli edessä vielä vuosi opiskeluaikaa.  Iloinen ilme olkaa hyvä -ohjelma pyrkii valottamaan Ankista niitä puolia, joita musiikin kuuntelija ei hänestä ehkä tiedä, ”hänen rakkaudestaan mereen ja hänen lauluistaan, jotka eivät pyri kaupallisuuteen, vaan ihmiseen itseensä”. Ohjelman dokumenttiosuudet kuvattiin filmillä, lauluosuudet monikameratekniikalla Yle TV1:n studio 2:ssa, Pasilassa, ja ulkolähetysautolla Sondbyn kylässä, Porvoon eteläpuolella. Dokumenttiosuuksissa kerrotaan Ankin opiskelusta, kodista ja työympäristöstä.
Ohjelman tuotanto on TV1:n Ajavietetoimituksen. Käsikirjoittaja, toimittaja ja ohjaaja on Erkki Pohjanheimo, tuottaja Aarre Elo. Sondbyn kylässä kylän lapset haastattelevat Ankia. Ohjelman musiikista vastaavat Pentti Lasanen ja Seppo Paakkunainen.  Ohjelman ensilähetys oli Yle TV1:ssä 6.7.1968.
Nunnan seisake

Nunnan seisake  (lyh. Nna), (ratakm 188, 361)  oli Rantaradalla toiminut seisake, joka sijaitsi Piikkiön ja Littoisten rautatieasemien välillä. Se avattiin liikenteelle 31.3.1933 ja oli viimeisen kerran käytössä 26.5.1979. Se sijaitsi Piikkiön kunnassa, joka kuuluu nykyään Kaarinan kaupunkiin.
Lähde

↑  Iltanen, Jussi: Radan varrella, s. 21.  Karttakeskus, 2011.
Paul Fagerlund

Paul Erik Fagerlund (7. syyskuuta 1944 Kuopio – 3. heinäkuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen viihdemusiikin säveltäjä ja sovittaja. Hänen pääsoittimensa oli piano. Hän työskenteli 1970-luvun puolivälistä 1980-luvun puoliväliin Musiikki-Fazerille ja Levytuottajille.
Hän käytti nimimerkkejä ”Ekke” Fagerlund, P. Fagerlund sekä Rudolf Holtz, joista viime mainittua yhdessä Irwin Goodmanin kanssa, joskin se kuuluu virallisesti Fagerlundille.
Fagerlund on haudattu Maunulan uurnalehtoon Helsinkiin.
Aiheesta muualla

Paul Fagerlundin sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Paul Fagerlundin sovitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Olpha

| AS Olpha |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  akciju sabiedrība
Osake:  OMXR: OLF1R
Markkina-arvo:   113,4 milj. € (31.12.2017)
Perustettu:  1972
Toimitusjohtaja:  Olegs Grigorjevs
Puheenjohtaja:  Pāvels Rebenoks
Kotipaikka:  Olaine, Latvia
Toimiala:  kemiallisten ja farmaseuttisten tuotteiden valmistus ja jakelu
Liikevaihto:   122,1 milj. € (2017)
Liikevoitto:   11,5 milj. € (2017)
Nettotulos:   10,8 milj. € (2017)
Henkilöstö:   1 929 (keskim. 2017)
Kotisivu:  olainfarm.lv
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Latvian pääministeri Valdis Dombrovskis tutustumiskäynnillä Olainfarm-yritykseen.
AS Olpha (AS Olainfarm) on latvialainen, vuonna 1972 perustettu lääkealan yritys Olainesta. Yritys valmistaa noin 60 erityyppistä suun kautta syötävää lääkettä ja noin 30 farmaseuttista yhdistettä tai kemiallista ainesosaa.
Yhtiöllä on seitsemän alkuperäistuotetta. Olainfarmin valmistamia tuotenimiä ovat muun muassa Amlodipine, Clonazepam, Euphillin, Furosemide, Furagin, Midolat, Protionol ja Gripoflex. Yritys toimii osin tytäryhtiöittensä kautta; näitä ovat muun muassa Reinolds SIA, Ozols JDR SIA, Olainfarm energija SIA, Ilmas Aptiekas SIA ja Veritas-Farm. Tämän lisäksi yhtiöllä on 33 apteekkia Riiassa, Vidzemessä, Kurzemessa ja Latgalen alueella.
Olainfarmin osake noteerataan Riian pörssissä. Tammikuussa 2019 sen osake kuului OMX Baltic 10 -indeksiin, joka on Nasdaqin osakeindeksi kymmenen keskeisen Baltian maissa kotipaikkansa pitävän pörssiyrityksen osakkeelle.
Impola (Kuusjoki)

Impola on kylä Salon kaupungin Kuusjoella. Kylä sijaitsee Kuusjoen lounaislaidalla Kuusjoen molemmilla puolilla.
Impolalla ei ole selvää keskusta, vaan sen asutus on hajallaan pitkin kylän aluetta. Kylän alue ulottuu Kuusjoen ja Viepjoen yhtymäkohdasta Kuusjoen myötäisesti vanhalle kunnanrajalle länteen. Kuusjoen ympäristö on tasaista peltomaata, jota halkoo naapurikyliin Raatalaan, Kurkelaan, Mäenalaan ja Turilaan vievät maantiet. Kylän pohjois- ja etelälaidat ovat kumpuilevaa metsämaata.
Historia

Impola lienee asutettu 1300-luvulla. Varhaisin maininta kylästä on vuodelta 1540, jolloin siellä oli viisi taloa. 1600-luvulla kolme kylän taloista yhdistettiin Impolan tai Metäksen säterikartanoksi, joka peruutettiin kruunulle vuonna 1710 ja jaettiin kahdeksi virkataloksi. Isojako toteutettiin Impolassa vuonna 1792, jolloin kylän talot ja torpat ovat sijainneet tiiviisti ketjuna kylän läpi kulkevan tien varrella.
1800-luvulle tultaessa kylässä oli enää kaksi taloa, mutta kylän liikamaille perustettiin kolme uudistaloa. Noihin aikoihin kylän torppariasutus siirtyi eri puolille kylän aluetta. Impolassa on ollut useita pieniä myllyjä, joista Pyörteenkosken mylly toimi myöhemmin koko kylän myllynä. 1800-luvun puolivälissä Impolankoskeen perustettiin Impolan saha, jonka ympäristöön nousi pieni sahayhdyskunta. Hieman idempänä joen varrella toimi 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa myös tiilitehdas.
Vuonna 1926 Impolaan perustettiin alakansakoulu. Sotien jälkeen kylään lohkottiin muutamia pientiloja. Impolan saha paloi vuonna 1950 ja sahayhdyskunta purettiin hiljalleen sen jälkeen. Rakennemuutos muutenkin hiljensi kylän. Kylän viimeinen kauppa sulki ovensa 2000-luvun alussa ja sen yhteyteen jäänyt kylmä huoltoasema lopetti vuonna 2021.
Olipa päivä

| Olipa päivä |
| --- | --- |
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  20. syyskuuta 1972 – 31. toukokuuta 1973
Olipa päivä oli Yle TV1 -kanavan viihdetoimituksen ajankohtaisohjelma, jota lähetettiin syksystä 1972 kevääseen 1973 kolmena iltana viikossa: keskiviikkoisin, torstaisin ja lauantaisin. Sen tekijöitä olivat muun muassa Riitta Degerholm, Anja-Maija Leppänen, Raimo Lintuniemi, Vesa Nuotio, Erkki Pohjanheimo, Mirja Pyykkö, Seppo Seppälä, Aarno Walli ja Erkki Vihtonen. Ohjelmassa oli muun muassa musiikkivieraita.
Ohjelmasarjaan kuului teemalähetyksiä, kuten joulukuussa 1972 lähetetty musiikin teemailta, jossa käsiteltiin muun muassa pop- ja jazzmusiikin koulutusta, peruskoulun musiikinopetusta ja kauppojen taustamusiikkipalveluja. Ohjelmasarjan viimeisen kuukauden ajan toukokuussa 1973 käsiteltiin kehitysaluekysymyksiä.
Aiheesta muualla

Leena Uotila ja Olavi Ahonen Olipa päivä -ohjelman sketseissä, Yle Elävä arkisto
Pankakoski

| Pankakoski |
| --- | --- |
Kaupunki:  Lieksa
Koordinaatit:  63.3213°N, 30.1462°E
Väkiluku:  656
Pankakoski on yksi Lieksan kaupungin kaupunginosista. Vuoteen 1973 saakka Pankakoski kuului Pielisjärven kuntaan, kunnes tämä ja Lieksan kauppala yhtyivät nykyiseksi Lieksan kaupungiksi. Pankakoski sijaitsee noin kuusi kilometriä Lieksan keskustasta itään Hattuvaaran tien varressa. Vuoden 2018 lopussa Pankakoskella asui Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan yhteensä 656 henkilöä.
Pankakosken alueista mainittakoon varsinainen Pankakoski ja Hangaspuro. Pankakoskella oli muun muassa oma kirkko, joka on sittemmin purettu. Pankakoskella sijainnut Lieksan kaupunginkirjaston sivukirjasto sulkeutui vuoden 2012 lopulla.
Kartonkitehdas

Pankakoskella sijaitsee Pankakosken kartonkitehdas, joka on Lieksan suurimpia työnantajia. Tehtaan omistaa Pankaboard Oy. Tehdas tuottaa erikoiskartonkeja esimerkiksi elintarvike- ja lääketeollisuuden tarpeisiin. Henkilökuntaa on noin 200. Tehdas kuului vuoteen 2006 Stora Ensolle. Tehtaalle kulkeva Pankakosken rata erkanee Joensuu–Kontiomäki-radalta Lieksan keskustan eteläpuolella Sokojoella. 12. maaliskuuta 1912 käynnistyi Pankakoskeen rakennettu vesivoimalaitos, josta johdettiin sähköt myös Lieksan Rantalassa sijaitsevalle Gutzeitin sahalle.
Hangaspuron tehdasyhteisön kyljessä asui 1950-luvulle asti merkittävä romaniyhteisö. Yhteisö oli muun maan romaneihin verrattuna eristyneempi valtaväestöstä ja vähemmän koulutettu ja rahoitti elämänsä laittomalla viinakaupalla. Vuonna 1956 tehdasyhteisön asukkaat häätivät romanit väkivaltaisesti kylästä, mutta kielsivät häädön olleen ennalta suunniteltu. Häädön taustasyinä on pidetty viinanmyynnin aiheuttamia järjestyshäiriöitä sekä tehdasyhteisön halua ylläpitää mainettaan. Häädön tapahtumista kertoo  Erkko Lyytisen vuonna 2007 valmistunut dokumenttielokuva Puhdistus.
Pankakoski kulttuurissa

Pankakosken taajamalle nimen antanut Pankakoski oli aikoinaan Suomen mahtavimpia koskia, putousta 11,8 metriä. Jo Kalevalassa, Väinämöisen ja Joukahaisen kilpalaulannassa, mainitaan yhtenä maan kolmesta kovasta koskesta Kaatrakoski, joka perimätiedon mukaan tarkoittaa Pankakoskea.
Pielisjärvellä syntynyt on säveltäjä ja pianisti Heino Kaski, joka sai Pankakoskesta innoituksen suosittuun Pankakoski-pianopreludiinsa. Heino Kasken koti oli Lamminkylässä Pokronlammen rannalla, josta hän lähti opiskelemaan ensin Joensuun, sitten Sortavalan lyseoon.
Aiheesta muualla

Pankakoski, kylä ajan virrassa -sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Lieksan kylät
Egyptinkorpi
Hattusaari
Hattuvaara
Höntönvaara
Hörhö
Jaakonvaara
Jamali
Jongunjoki
Kelvä
Kitsinvaara
Koli
Kontiovaara
Kuorajärvi
Kylänlahti
Lamminkylä
Lapalie
Louhivaara
Matovaara
Mätäsvaara
Märäjälahti
Nurmijärvi
Ohtavaara
Pankakoski
Pankajärvi
Puso
Romppala
Ruunaa
Saarivaara
Savijärvi
Siikavaara
Sikovaara
Sokojärvi
Sokovaara
Uusikylä
Varpanen
Vieki
Viensuu
Vuonisjärvi
Vuonislahti
Pankakoski vuonna 1907
Bomfunk MC’s

| Bomfunk MC’s |
| --- | --- |


Tiedot
Toiminnassa:  1997–2006, 2018-
Tyylilaji:  breakbeat, hip hop
Kotipaikka:  Turku, Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Raymond Ebanks   DJ Gismo   JS16  
Entiset jäsenet:  Ari Toikka   Ville Mäkinen   Riku Pentti   Okke Komulainen   Sarah Pantera Cowell  
Levy-yhtiö:  Sony Music   Universal Music  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bomfunk MC’s on suomalainen elektronista tanssimusiikkia soittava kokoonpano. Yhtyeen suosituin kappale ”Freestyler” oli Euroopan myydyin single vuonna 2000.
Historia

Bomfunk MC’sin tuottajana toimii useissa projekteissa mainetta niittänyt tuottaja Jaakko Salovaara (JS16). Bomfunk MC’s perustettiin vuoden 1998 paikkeilla ja sen alkuperäisiä jäseniä ovat Raymond Ebanks (B.O.DUBB/B.O.W), Ismo Lappalainen (DJ Gismo, DJ), Ville Mäkinen (Mr. Willy, basso ja syntikat) sekä Ari Toikka (AT, rummut). Yhtyeen mukana pyöri usein myös Savage Feet -breakdanceryhmä.
Yhtyeen menestyksen hetki oli vuosi 2000, kun single ”Freestyler” nousi listojen kärkeen yli kymmenessä maassa, mukaan lukien Britannia ja Saksa. ”Freestyler” oli Euroopan myydyin single vuonna 2000. Seuraavat In Stereo -debyyttialbumilta nostetut singlet eivät enää nousseet listamenestyjiksi ja samoin itse albumin myyntiluvut jäivät odotettua alhaisemmiksi, ollen kuitenkin noin 800 000 kappaletta maailmanlaajuisesti. Vuonna 2002 seurasi jatkoa albumilla Burnin' Sneakers. Suurimmaksi hitiksi nousi ”Something Going On”, joka nosti yhtyeen takaisin listojen kärkipäähän Saksassa.
Vuonna 2003 DJ Gismo jätti Bomfunkit ja tilalle tulivat DJ/tuottaja -kaksikko Skillsters, eli Riku Pentti (Infekto, DJ) sekä Okke Komulainen (syntikat). Bomfunkien mukana näkee myös entistä enemmän vierailevia artisteja ja etenkin Charles Shalter (Max C) on usein laulamassa keikoilla.
Vuonna 2003 päättyi myös Bomfunk MC’sin ja Sony Musicin välinen levytyssopimus, koska yhtyeen toista levyä Burnin' Sneakers (2002) ei promotoitu. Uusi levytyssopimus Universal Musicin kanssa ei tuottanut tulosta, kun yhtyeen kolmas albumi Reverse Psychology (2004) ja sen singlejulkaisut alisuoriutuivat pahasti Euroopan markkinoilla.
Vuoden 2018 marraskuussa yhtye ilmoitti tekevänsä kuusi festivaalikeikkaa kesällä 2019. He esiintyvät Raumalla, Jämsässä, Vantaalla, Jyväskylässä, Oulussa ja Seinäjoella.
Diskografia > Albumit

In Stereo (1999)
Burnin’ Sneakers (2002)
Reverse Psychology (2004)
In Stereo on julkaistu kolmena eri versiona (normaali, limited edition sekä special edition) ja Burnin’ Sneakers kahtena versiona (normaali ja limited edition DVD-versio).
Diskografia > Singlet

"Uprocking Beats" (1999)
B-Boys & Flygirls (1999)
Freestyler (1999)
Other Emcee's (2000)
Super Electric (2001)
Live Your Life (feat. Max'C) (2002)
(Crack it!) Something Goin' On (feat. Jessica Folcker) (2002)
Back to Back (feat. Z-MC) (2002)
No Way in Hell (2004)
Hypnotic (feat. Elena Mady) (2004)
Turn it Up (feat. Anna Nordell) (2004)
Diskografia > Musiikkivideot

"Uprocking Beats" (1999)
"B-boys & Flygirls" (1999)
"Freestyler"(1999)
"B-boys & Flygirls (Y2K remix)" (2000)
"Uprocking Beats (JS16 remix)" (2000)
"Super Electric" (2001)
"Live Your Life" (2002)
"Something Going On (feat. Jessica Folcker)" (2002)
"Back to Back" (2002)
"No Way in Hell" (2004)
"Hypnotic (feat. Elena Mady)" (2005)
"Turn It Up (feat. Anna Nordell)"
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Bomfunk MC´s valloitti maailmaa
Pankow (kaupunginosa)

Pankow’n kaupunginosan sijainti Pankow’n hallintoalueella (iso kuva) ja Pankow’n hallintoalueen sijainti Berliinissä (pieni kuva)
Pankow ([ˈpaŋkoː]; myös Berlin-Pankow) on yksi Berliinin kaupunginosista (saks. Ortsteil). Se sijaitsee samannimisella hallintoalueella (Bezirk).
Vuoden 2019 lopussa Pankow’n kaupunginosassa oli 64 945 asukasta. Kaupunginosan pinta-ala on 5,6 km² ja väestötiheys 11 528 asukasta/km².
Historia

Pankow on nimetty Spreen pienen sivujoen Panken mukaan. Ensimmäinen kirjallinen maininta Pankow’sta on vuodelta 1311, mutta kylän kivikirkko oli rakennettu jo n. vuonna 1230. Vuonna 1691 Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik III hankki omistukseensa Schönhausenin linnan läheisessä Niederschönhausenissa, mikä kiihdytti kylän kehitystä.
1800-luvulla väestönkasvun ja teollistumisen seurauksena Pankow’sta tuli Berliinin esikaupunki. Se liitettiin osaksi Suur-Berliiniä vuonna 1920, jolloin muodostettiin Pankow’n hallintoalue.
DDR:ssä Pankow ja Niederschönhausen olivat Itä-Berliinin huomattavimpia kaupunginosia. Schönhausenin linna oli vuosina 1949–1960 Itä-Saksan presidentin virka-asunto, ja tuolloin alueella sijaitsi useita lähetystöjä.
Kuvia Pankow’sta

Pankow’n kyläkirkko
Goottilainen Pyhän Yrjön kirkko
Entinen mallastamo
Entinen juutalaisten orpokoti
Blankenburgin kanaali
Rykestrassen synagoga
Talo Florastraßen varrella Pankow’ssa
Vanha tanssisali Grabbealleella
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pankow’n kaupunginosa Wikimedia Commonsissa
52°34′09″N, 13°24′12″E
Ruokavirasto

| Ruokavirasto Livsmedelsverket |
| --- | --- |

 Ruokaviraston päätoimipaikka Seinäjoella.
Perustettu:  2019
Edeltävät virastot:  Elintarviketurvallisuusvirasto (2006–2018) Maaseutuvirasto (2007–2018) Maanmittauslaitoksen tietotekniikkapalvelukeskus (2015–2018)
Ministeriö:  Maa- ja metsätalousministeriö
Sijainti:  Alvar Aallon katu 5 60100 Seinäjoki
Valtio:  Suomi
Pääjohtaja:  Leena Räsänen
Työntekijöitä:  1 066 (2023)
Vuosibudjetti:  2,1 mrd. € (2023)
Aiheesta muualla
Sivusto
Ruokavirasto (ruots. Livsmedelsverket) on Suomen valtion virasto. Virasto perustettiin vuoden 2019 alussa, kun Elintarviketurvallisuusvirasto, Maaseutuvirasto sekä osa Maanmittauslaitoksen tietotekniikkapalvelukeskuksesta yhdistettiin yhdeksi virastoksi. Viraston pääjohtaja on eläinlääketieteen tohtori Leena Räsänen.
Ruokaviraston päätoimipaikka on Seinäjoki, jossa myös sen edeltäjän Maaseutuviraston päätoimipaikka on sijainnut.
Historia

Ruokavirasto aloitti toimintansa vuoden 2019 alussa. Ruokaviraston perustamisella tavoiteltiin maatalous- ja elintarvikeketjun viranomaisten ohjauksen sekä toiminnan yhteiskunnallisen vaikuttavuuden, asiakaslähtöisyyden ja kustannustehokkuuden vahvistamista. Viraston perustamisen taustalla oli myös selkeyttää viranomaisten vastuunjakoa, yhtenäistää valvontajärjestelmää sekä mahdollistaa toimintatapojen uudistaminen ja toimintakulttuurin kehittäminen. Erityisen tärkeänä lähtökohtana oli tarve yhtenäistää toimialan tietojärjestelmiä ja sähköisten palvelujen kokonaisuutta.
Ruokaviraston yhteyteen perustettiin myös elintarvikemarkkinavaltuutetun toimisto. Ruokavirastossa aloitti työnsä noin tuhat henkilöä, jotka työskentelevät 20 toimipaikassa. Viraston päätoimipaikan sijainniksi tuli Seinäjoki.
Ensimmäisen toimintavuoden aikana Ruokaviraston toimintaa leimasivat taloushaasteet. Toimintaa sopeutettiin ja tehtiin leikkauksia sisäiseen budjettiin. Lokakuussa 2019 Ruokavirasto aloitti yhteistoimintaneuvottelut viraston talouden tasapainottamiseksi. Marraskuussa 2019 yhteistoimintaneuvottelut keskeytettiin, kun valtion lisätalousarviossa virastolle osoitettiin viiden miljoonan euron lisämääräraha.
Organisaatio

Ruokaviraston pääjohtajana toimii Leena Räsänen. Viraston toiminta jakautuu kolmeen linjaan ja kahteen toimintakokonaisuuteen.
Organisaatio > Linjat

Maaseutulinja vastaa tukijärjestelmien ja Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelman varojen maksamisen ja käytön hallinnosta ja valvonnasta.
Elintarvikeketjulinja vastaa elintarvikkeiden ja maa- ja metsätalouden tuotantotarvikkeiden turvallisuudesta ja laadusta sekä eläinten terveyden ja hyvinvoinnin ja kasviterveyden valvonnasta.
Laboratorio- ja tutkimuslinja vastaa eläin- ja kasvitautien diagnostiikasta, elintarvikkeiden, rehujen, lannoitteiden, kasvinsuojeluaineiden ja kasvien laboratoriotutkimuksesta, valvonta- ja seurantanäytteiden laboratorioanalytiikasta, vertailulaboratoriotoiminnasta sekä riskinarvioinnista. Linja tekee myös tieteellistä tutkimusta ja pitää yllä kansallisesti tarvittavaa tutkimusinfrastruktuuria.
Organisaatio > Toimintakokonaisuudet

Sisäisten palvelujen toimintakokonaisuus vastaa viraston henkilöstö- ja talousasioista, toimitilojen käyttäjäpalveluista sekä asiakirjahallinnosta ja tietosuojasta, oikeudellisista palveluista ja hankintatoimesta.
Digitaalisten palvelujen toimintakokonaisuus vastaa tietohallinnon ohjauksesta ja koordinoinnista, tietojärjestelmien kehityksen ja jatkuvuuden turvaamisesta sekä ICT-hankinnoista ja tietoturvasta. Toimintakokonaisuus vastaa Ruokaviraston ulkoisille asiakkaille tuotettavista IT-palveluista.
Koirarekisteri

Ruokavirasto ylläpitää Koirarekisteriä, johon on tarkoitus rekisteröidä Suomen koirat. Rekisteri otettiin käyttöön toukokuussa 2023. Rekisterin toteutti Siili Solutions 250 000 euron hintaan ja sen ylläpito maksoi vuonna 2023 virastolle 483 000 euroa. Sosiaalisen median keskusteluissa rekisteriä on pidetty turhanpäiväisenä. Vain alle kolmannes koirista rekisteröitiin vuoden 2023 loppuun mennessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruokavirasto Wikimedia Commonsissa
Ruokaviraston verkkosivut
Virkamiehen törsäilevästä rahankäytöstä tutkintapyyntö – kalliita matkoja ja viinejä (Elintarvikemarkkinavaltuutetun väärinkäytösepäilyt)
Seinäjoen Voimistelijat

Seinäjoen Voimistelijat on vuonna 1927 perustettu seinäjokinen voimisteluseura. Seinäjoen Voimistelijat on kuin pohjalainen talo. Kynnys matalalla, seinät leveällä ja kattokorkealla.
Seurassa liikkuu yli 1200 harrastajaa vauvasta vaariin. Seuran tavoitteena on sytyttää kipinä aktiiviseen elämään tarjoamalla tasokasta, monipuolista ja innostavaa liikuntaa.
Seuran toiminta alkoi rouvien voimistelukerhosta ja laajentui myöhemmin kilpatason joukkuevoimisteluun. Seinäjoen Voimistelijat on Seinäjoen vanhin urheiluseura.
Seinäjoen Voimistelijat on lasten ja nuorten sekä aikuisten Tähtiseura. Tuntityöntekijöitä seurassa on liki 100 ja päätoimisia työntekijöitä neljä.
Harrastetoiminta

Seura liikuttaa yli 1200 jäsentä ja heistä suurin osa kuuluu harrasteryhmiin. Harrasteryhmien toiminta on 2020 jälkeen laajentunut paljon. Erilaisia harrasteryhmiä järjestetään yhteensä vuositasolla noin 55-65 ryhmää. Tarjonnassa on lapsille ja nuorille mm. telinevoimistelua, temppu- ja telinetunteja, vauhtitunteja,  jumppa- ja voimistelukouluja sekä soveltavaa liikuntaa. Aikuisten tarjontaan on vakiintunut mm. vesijumppa, ladyjumppa ja jooga.
Vuonna 2022 Jalasjärven Naisvoimistelijoiden toiminta siirtyy seuran alaisuuteen ja vuonna 2023 Lakeuden Taitovoimistelijoiden trampoliinivoimistelu siirtyy Seinäjoen Voimistelijoiden alaisuuteen.