stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Akustiikan laboratorio
Historia

Akustiikan laboratorion nykymuotoinen toiminta alkoi Teknillisen korkeakoulussa (TKK) vuonna 1980, kun Matti Karjalainen aloitti akustiikan apulaisprofessorina . Laboratorio oli osa TKK:n puhelintekniikan laboratoriota vuoteen 1986 asti, jolloin se itsenäistyi Karjalaisen saadessa nimityksen ensimmäiseksi akustiikan professoriksi . Vuonna 2008 laboratorio yhdistettiin kahden muun TKK:n laboratorion kanssa signaalinkäsittelyn ja akustiikan laitokseen .
Käytännössä akustiikan opetus oli alkanut TKK:ssa Helsingissä jo 1950-luvulla, jolloin järjestettiin ensimmäisiä luentokursseja . TKK:n siirtyessä Helsingin keskustasta Otaniemeen Espooseen akustiikan laboratoriolle rakennettiin erikoistilat: kolme kaiutonta huonetta ja kaiuntahuoneen sisältävä laboratoriokompleksi valmistui nykyiselle paikalleen vuonna 1969 . Jarmo Toivanen työskenteli akustiikan laboratoriossa 1970-luvulla ja opetti akustiikan kursseja sekä kirjoitti suomenkielisen oppikirjan ”Teknillinen akustiikka” .
Vuonna 1999 valmistui kuunteluhuone, joka on äänieristetty, akustiikaltaan pohjoisamerikkalaista olohuonetta vastaava tila, joka on tarkoitettu kuuntelukokeisiin ja monikanavaäänentoiston esittelyyn . Akustiikan laboratorion kaiuttomien huoneiden ääntä absorboivat kiilat on vaihdettu vuosina 2005 ja 2019 . Akustiikan laboratorion erikoistilat nimettiin vuoden 2019 remontin valmistuessa kuuluisien suomalaisten äänitekniikan pioneerien mukaan, kuten kuunteluhuone Matti Otalan mukaan, pieni kaiuton huone Tapio M. Köykän mukaan ja vaihtuvan akustiikan huone Paavo Arnin mukaan .
Aiheesta muualla

Roni Back: Tehtiin maailmanennätys Suomen hiljaisimmassa huoneessa!
Aalto-yliopiston signaalinkäsittelyn ja akustiikan laitoksen tutkimusryhmät
Aalto Acoustics Lab ResearchGate -sivu (englanniksi)
Aili Montonen

Aili Kaisla Montonen-Rinne (18. lokakuuta 1916 Kotka – 15. heinäkuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatteripedagogi.
Montonen-Rinne kävi Suomen Näyttämöopiston 1938–1940 ja opiskeli laulua Ester Naparstokin, Telma Tuuloksen ja Elli Tompurin oppilaana. Hän näytteli 1940–1960-luvuilla Helsingin ja Lohjan työväenteattereissa, Kotkan maakuntateatterissa, Tampereen teatterissa, Turun kaupunginteatterissa, Porin teatterissa, Hämeenlinnan työväenteatterissa sekä Lahden, Joensuun ja Helsingin kansanteattereissa ja Operettiteatterissa. Vuonna 1963 hänet nimitettiin vastaperustetun Tapiolan nuorisoteatterin johtajaksi. Montoselle myönnettiin valtion ylimääräinen taiteilijaeläke vuodesta 1985 alkaen.
Aili Montonen-Rinne oli vuodesta 1948 naimisissa näyttelijä Tommi Rinteen kanssa.
Filmografia

Ei ruumiita makuuhuoneeseen, ohjaus Aarne Tarkas, 1959
Harha-askel, ohjaus Erik Häkkinen, 1964
Kaks' tavallista Lahtista, ohjaus Ville Salminen, 1960
Opettajatar seikkailee, ohjaus Aarne Tarkas, 1960
Pekka Puupää, ohjaus Ville Salminen, 1953
Rauhanranta 12, ohjaus Pertti Melasniemi, 1978–1981
Tilapää Wallin, ohjaus Seppo Montonen, 1970
Aiheesta muualla

Aili Montonen Elonetissä.
Aili Montonen-Rinne Elonetissä.
Ainārs Juškēvičs

| Ainārs Juškēvičs> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1981 (ikä 43) Riika
Salibandyn pelaaja
Pelipaikka:  Keskushyökkääjä
Seura:  RTU-INSPECTA
Pelinumero:  13
Pituus:  180 cm
Paino:  85 kg
| Urheilijan ura> Seurat |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuodet | Seura | Ottelut (M+S=P) | Ottelut (M+S=P) |
| 1998-2008 2008-2009 | SK Latvijas Avīze RTU/Inspecta | 225 (336+213=549) 9 (14+10=24) | 225 (336+213=549) 9 (14+10=24) |
Maajoukkue
| 2002– |  Latvia | 39 (19+17=36) | 39 (19+17=36) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ainārs Juškēvičs (s. 13. heinäkuuta 1981) on latvialainen salibandyn pelaaja, joka on pelannut koko uransa vuoteen 2008 asti SK Latvijas Avīzen joukkueessa. Häntä pidetään laajalti Latvian parhaana salibandyn pelaajana.[lähde? ] Juškēvičs oli sijalla 25. vuoden 2007 parhaiden pelaajien listauksessa.[lähde? ]
Syyrian sisällissota ja länsimaat

Syyrian sisällissota ja länsimaat käsittelee länsimaiden suhtautumista ja asennetta Syyrian sisällissotaan sekä Syyrian sisällissodan vaikutusta länsimaihin. Länsivallat Yhdysvallat, Englanti, Ranska, Saksa jne ovat vastustaneet presidentti Bašar al-Assadin hallintoa tämän hallinnon harjoittamien ihmisoikeusrikkomusten takia. Ne ovat myös vastustaneet radikaaleina, terroristisina pitämiään jihadistijärjestöjä, kuten al-Nusran rintama ja Isis. Länsi onkin tukenut eniten Syyrian 
maltillisen opposition poliittista siipeä ja maltillisena pitämäänsä FSA:ta. Yhdysvallat on kouluttanut ja aseistanut kapinallisia. Lisäksi länsimaat ovat tehneet vuodesta 2014 ilmaiskuja Isisiä vastaan. Länsimaiden ongelmia ovat esimerkiksi aseavun joutuminen jihadistien käsiin ja vaikeus löytää kyllin suurta "maltillisten" taistelijoiden ryhmää.
Jotkut lännen liittolaiset, muun muassa Saudi-Arabia, tukevat jihadisteja, vaikkei länsi näitä suoraan tuekaan. Lännen Assadia vastustavan politiikan takana on myös nähtävissä kamppailu Lähi-idässä Venäjän ja Iranin kanssa vaikutusvallasta.
Syyrian sisällissodan pakolaisvirta on kohdistunut enenevissä määrin myös länsimaihin.
Länsimaiden reaktio

Kun Syyriassa alkoi arabikevään kansannousu, länsimaat tuomitsivat Assadin asejoukkojen protestien kukistamisessa käyttämät raa'at keinot. Yhdysvaltain presidentti Obama vaati vuonna 2011 Assadin poistumista vallasta. Samana vuonna EU asetti Syyrian ensin asevientikieltoon, sitten kieltäytyi ostamasta maasta öljyä.
Länsimaat yrittivät saada voimatoimiin oikeuttavaa päätöslauselmaa YK:ssa.
Yhdysvaltoja huoletti maan kemiallisten aseiden käyttö siviilejä vastaan ja mahdollinen joutuminen terroristien käsiin.
Yhdysvallat uhkasi syksyllä 2013 Syyriaa ilmaiskuilla, ja sai maan luovuttamaan enimmän osa kemiallisista aseistaan. Vuonna 2014 länsi alkoi toimia aktiivisestimaailmanlaajuiseen kalifaattiin tähtäävää Isis-järjestöä vastaan ilmaiskuin.
Länsimaat pelkäsivät Venäjän tavoin Assadin hallinnon romahtamisen jälkeistä Syyrian hajoamista, terrorismin laajenemista, väkivaltaisuuksien leviämistä muualle Lähi-itään. Toisaalta länsimaat pelkäsivät joutuvansa Syyriassa suoraan vastatusten Iranin ja Venäjän kanssa.
Mutta myös Yhdysvaltojen uskottiin hyötyvän pitkään jatkuvasta sodasta, joka heikentää sen vihollista Syyriaa.
Talouspakotteet

Yhdysvallat ja EU asettivat Syyriaa vastaan asevientikiellon ja öljyboikotin.
Poliittinen tuki kapinallisille

Monet länsimaat tunnustivat oppositiokoalition Syyrian viralliseksi edustajaksi marras-joulukuussa 2012.
Toukokuussa 2014 Tanskan ulkoministeri Martin Lidegaard ilmoitti, että hänen mielestään Euroopan unionin tulisi aseistaa Syyrian maltillisia kapinallisia.
Haluttomuus interventioon

Länsimaat eivät kuitenkaan ole halunneet toimia Syyriassa niin aktiivisesti maan hallitusta vastaan kuin Libyassa, vaikka kapinalliset pyysivät muun muassa lentokieltoalueen perustamista. Syyriaa pidetään länsimaiden armeijoille vaikeampana alueena kuin Libyaa.
Aseapu kapinallisille

Länsimaat pelkäsivät mahdollisen aseavun päätyvän länttä vastustaville ääri-islamisteille ja ovat kammonneet kapinallisten tekemiä julmuuksia. K
Länsimaat ja muut ”Syyrian ystävät” ilmoittivat kesäkuussa 2013 antavansa vastedes suoraa aseapua ja muuta sotilaallista tukea Syyrian kapinallisille..
Cia:n kapinallisten koulutusohjelma

Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA alkoi kouluttaa ja aseistaa kapinallistaistelijoita viimeistään vuonna 2013. Asekuljetukset järjestettiin saudiarabialaisilla, qatarilaisilla ja jordanialaisilla sotilaskuljetuskoneilla. Kuljetusten pääkohde on ollut Ankaran lähellä sijaitseva Esenbogan lentokenttä Turkissa, josta ne on kuljetettu maateitse eteenpäin. CIA:n roolina oli auttaa arabihallituksia aseiden hankkimisessa. Niistä huomattava osa on ostettu Kroatiasta. Aseiden loppukäyttäjäksi oli ilmeisesti nimetty Saudi-Arabia.
CIA:n kapinallisten koulutusohjelma epäonnistui, kun monet taistelijat loikkasivat tai joutuivat islamilaistaistelijoiden vangeiksi. Yhdysvallat päätti keskeyttää kalliin ohjelman lokakuussa 2015, mutta se jatkoi silti kapinallisten tukemista muun muassa pudottamalla heille aseita lokakuussa Venäjän ilmaiskujen alettua.
Länsimaiden linjanmuutos

Vuoden 2015 alussa Yhdysvallat ja YK pehmensivät hieman Assadin vastaisia kantojaan. Maaliskuussa Yhdysvaltain ulkoministeri Kerry sanoi, että kriisistä on neuvoteltava Assadin kanssa, eikä maa vaatinut enää Assadin syrjäyttämistä. Tämä johtui siitä, että ääri-islamilainen kovan linjan Isis-järjestö oli vallannut suuria alueita Syyriasta. Myös YK:n rauhanvälittäjä Staffan de Mistura sanoi Assadin olevan osa kriisin ratkaisua. Silti YK tuomitsi yhä Assadin hallituksen toimet siviiliväestöä vastaan, muun muassa yhä jatkuneet paikoittaiset kemikaali-iskut.
Lännen ja arabimaiden liittouman ilmaiskut Isisiä vastaan

Yhdysvaltain johtama liittouma alkoi iskeä Isis:iä vastaan ilmasta käsin syyskuussa 2014.
Lännen reaktio Venäjän ilmaiskuihin

Venäjä aloitti syksyllä 2015 ilmaiskut kaikkia kapinallisia vastaan. Länsi tuomitsi iskut muita kapinallisia kuin jihadisteja vastaan. Länsimaat katsoivat Venäjän iskujen auttavan Isisiä, surmaavan siviilejä ja pitkittävän sotaa.
Länsi halusi tahdä mahdollisimman vähän yhteistyötä Venäjän kanssa Syyriassa, Yhdysvallat muun muassa ei halunnut kysyttäessä luovuttaa Venäjän haluamia tietoja maltillisten kapinallisten asemista.
Venäjä ja länsimaat pyrkivät silti sopimaat ilmavälikohtausten välttämisestä.
Diplomatiaa ja Isisin vastaista sotaa

Yhdysvallat pyrki lokakuun lopulla 2015 tehostamaan Isisin vastaista sotaa, Se uhkasi iskeä enemmän Isisin hallitsemia öljynjalostamoja vastaan. Maa puhui maajoukkojen 
lähettämisestä.
Yhdysvallat hyväksyi Iranin mukaan Wieniin neuvottelamaan Syyriasta.
Saksa ja Ranska Isisin vastaiseen sotaan

Saksa ja Iso-Britannia liittyivät joulukuun alussa vuonna 2015 Isisin vastaisiin sotatoimiin.
Agliè

| Agliè |
| --- | --- |
 Aglièn linna
 Agliè
 Koordinaatit: 45°22′N, 7°46′E 
Valtio:   Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Hallinto:  
 – Pormestari:  Giovanni Battista Rossi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  13,15 km²
Korkeus:  279–521 m
Väkiluku (31.12.2015):  2 631
 – Väestötiheys:  200 as./km²
Postinumero:  10011
Suuntanumero(t):  0124
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agliè (piemonteksi Ajé) on kunta Italian pohjoisosassa. Se sijaitsee 35 kilometriä pohjoiseen Torinosta ja kuuluu Piemonten alueeseen ja Torinon metropolikaupunkiin. Kunta on pinta-alaltaan noin 13 neliökilometriä, ja vakituisia asukkaita siellä on noin 2 600.
Historiaa

Agliè sijaitsee Rooman valtakunnan aikaisen Alladiumin kaupungin paikalla. Kunta oli monta sataa vuotta Savoijin kuningashuoneen alaisuudesta. Tuolta ajalta on peräisin myös Aglièn linna, joka on osa Unescon maailmanperintökohdetta Savoijin kuninkaallisen suvun asuinrakennukset.
Alejandro Cárdenas

| Mitalit> Maa:  Meksiko.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Meksiko.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Meksiko.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:  Meksiko> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sevilla 1999 | 400 m |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Maebashi 1999 | 400 m |  |
Alejandro Manuel Cárdenas Robles (s. 4. syyskuuta 1974 Hermosillo, Sonora, Meksiko) on meksikolainen uransa jo päättänyt yleisurheilija, joka kilpaili pääosin 400 metrin juoksussa. Aiemmin urallaan Cárdenas kilpaili myös kymmenottelussa. Cárdenasin uran suurin saavutus on pronssi vuoden 1999 MM-kisoista 400 metriltä ajalla 44.31, joka on hänen oma ennätyksensä ja myös Meksikon ennätys. Hän voitti pronssia myös sisäratojen MM-kisoista vuodelta 1999 niin ikään 400 metriltä. Cárdenas osallistui urallaan neljiin kesäolympialaisiin. Hän lopetti uransa vuonna 2005.
Käännös suomeksi
Aioi

| Aioi (相生市) |
| --- | --- |
 Veneitä Aioin Pēron-festivaalissa
 lippu:  Symboli
 Aioin sijainti Hyōgon prefektuurissa
 Aioi
 Koordinaatit: 34°48′13″N, 134°28′05″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Hyōgon prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  90,40 km²
Väkiluku (12/2019):  29 215
 – Väestötiheys:  323,2 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kamelia
 – Kukka:  Kosmos
 
 https://www.city.aioi.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aioi (jap. 相生市, Aioi-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Hyōgon prefektuurissa. Se sijaitsee Seton sisämeren Harimanmeren rannikolla prefektuurin  lounaisosassa. Kaupungin keskusta on rakentunut noin kuusi kilometriä pitkän Aioinlahden pohjukkaan. Myös kaupunki on muodoltaan pitkänomainen, ja sen pohjoisosat ovat vuoristoisia. Aioissa on 29 215 asukasta (joulukuussa 2019) ja sen pinta-ala on 90,40 neliökilometriä.
Aioinlahti muodostaa hyvän luonnonsataman, jota käytettiin historiallisesti suojasatamana huonon sään aikaan. Edo-kaudella alue kuului pääosin Akōn daimiokuntaan. 1900-luvun alussa sinne sijoittui telakka ja laivanrakennusteollisuutta, myöhemmin 1960-luvulta lähtien myös koneteollisuutta. Telakka on IHI:n omistuksessa. Sittemmin kaupungin talouden painopistettä on laivanrakennusteollisuuden laman myötä yritetty siirtää korkeateknologiseen teollisuuteen. Kaupunkioikeudet Aioille myönnettiin toisen maailmansodan aikana vuonna 1942.
Aioin nähtävyyksiin kuuluvat Seton sisämeren kauniit rannikkomaisemat, ja osa kaupungin alueesta kuuluukin Seton sisämeren kansallispuistoon. Kaupungissa järjestetään kesäisin lohikäärmeveneiden Pēron-festivaali. Eräs historiallinen muistomerkki on Kanjōsanin linnan raunio. Aioita palvelevat suurnopeusjunalinja San’yō Shinkansen sekä JR Nishi-Nihonin San’yō-päälinja ja Akō-linja.
Kuvia

Aioin rautatieasema
Sangyōn lukio
Aioi satelliittikuvassa vuonna 1980
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aioi Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Akmenė

| Akmenė |
| --- | --- |
 Akmenėn kirkko
 vaakuna
 Sijainti kartalla
 Koordinaatit: 56°19′N, 22°54′E 
Valtio:   Liettua
Lääni:  Šiauliai
Kunnallispiiri:  Akmenėn kunnallispiiri
Väkiluku (2010):  2 602
 
 www.akmene.lt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Akmenė on Liettuan pohjoisosassa, Šiauliain läänissä sijaitseva kaupunki. Se toimii Akmenėn kunnallispiirin hallinnollisena keskuksena. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 2 602 asukasta. Kunnallispiirin alueella sijaitseva Naujoji Akmenė (Uusi Akmenė) on nimetty Akmenėn kaupungin mukaan.
Aiheesta muualla

Kaupungin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (liettuaksi, englanniksi)
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Alfamotoneuroni

Alfamotoneuroni on poikkijuovaiseen lihassoluun tuleva liikehermosolu, joka tuo supistumiskäskyjä lihakselle ylemmistä keskushermoston osista. Se saa informaatiota joko suoraan tai välihermosolujen välityksellä muun muassa pikkuaivoista, motorisesta aivokuoresta sekä korvan asento- ja liikereseptoreilta. Alfamotoneuronin synapsin välittäjäaineena toimii asetyylikoliini.
Jokaiseen poikkijuovaiseen lihassoluun tulee yksi alfamotoneuronin synapsipääte. Tätä poikkijuovaisen lihassolun ja alfamotoneuronin muodostamaa kompleksia kutsutaan hermo-lihasliitokseksi. Yhden alfamotoneuronin ja sen hermottamien lihassolujen kokonaisuutta kutsutaan motoriseksi yksiköksi. Mitä useampaa lihassolua yksi alfamotoneuroni hermottaa sitä epätarkempaa lihaksen säätelystä tulee. Alfamotoneuronin sooma sijaitsee joko selkäytimen etupylväässä tai aivohermojen tumakkeessa aivorungossa ja sen viejähaarake on myelinisoitunut, jotta informaatio kulkisi nopeasti.
Aiden Ford

| Aiden Ford |
| --- | --- |
 Aiden Fordia esittävä Rainbow Sun Francks
Ensiesiintyminen:  Rising: Part 1
Näyttelijä:  Rainbow Sun Francks
Henkilötiedot
Rotu:  tau'ri (Maan ihminen)
Sukupuoli:  mies
Hiusten väri:  mustat
Silmien väri:  ruskeat
Arvo:  luutnantti
Syntymäpaikka:  Yhdysvallat, Maa
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aiden Ford on fiktiivinen hahmo television scifi-sarjassa Stargate Atlantis. Hän oli sarjassa vakiohahmona ensimmäisellä tuotantokaudella, mutta toisella tuotantokaudella hän oli vain satunnaisesti, ja kolmannella tuotantokaudella hän ei näyttäytynyt sarjassa ollenkaan. Fordia näyttelee Rainbow Sun Francks.
Muuta Fordista

Fordin kasvattivat hänen isovanhempansa. Hänellä on myös läheinen serkku Lara.
Aiheesta muualla

Hahmokuvaus GateWorld-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Aiden Ford StargateWikissa (englanniksi)
Stargate Atlantiksen vakiohahmot
Carson Beckett • Ronon Dex • Teyla Emmagan • Aiden Ford • Rodney McKay • John Sheppard • Elizabeth Weir
Alfanumeerinen yhtälö

Alfanumeerinen yhtälö on yhtälö, jossa kunkin tuntemattoman muuttujan paikalle pyritään asettamaan numero siten, että yhtälö on voimassa. Usein eri merkit oletetaan eri luvuiksi ja kirjainjonojen ensimmäiset merkit oletetaan nollista eroaviksi. Esimerkkinä alfanumeerisesta yhtälöstä olkoon
Alfanumeerisia yhtälöitä ratkaistaessa pyritään kirjain kerrallaan eliminoimaan muuttujien arvoja. Esimerkiksi yllä olevasta yhtälöstä huomataan välittömästi että joko N=0 tai N=5.  Jatkamalla päättelyä lisää saadaan lopulta F=2, O=9, R=7, T=8, Y=6, E=5, N=0, S=3, I=1, X=4 eli 29786+850+850=31486.
Huomaa, että vaikka matematiikassa pätee  AB=A\cdot B, on alfanumeerisissa yhtälöissä voimassa  AB=10\cdot A+B.
Above the Weeping World

| Above The Weeping World Insomnium |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : huhti–toukokuu 2006
 Julkaistu: 2006
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 52.56
 Levy-yhtiö: Candlelight
Listasijoitukset
  9.
Insomniumin muut julkaisut
| Since the Day It All Came Down 2004 | Above The Weeping World 2006 | Across the Dark 2009 |
Above the Weeping World on Insomniumin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin levy-yhtiö Candlelight Recordsin kautta. Ensimmäisellä viikollaan albumi kipusi yhdeksännelle sijalle Suomen virallisella albumilistalla.
Kappaleesta "Mortal Share" tehtiin myös musiikkivideo. Sanoituksissa on paljolti vaikutteita muun muassa Eino Leinon runoista. Albumin johdosta Insomnium teki ensimmäisen täyspitkän kiertueensa Eurooppaan. Se sai poikkeuksellisen hyviä arvioita muun muassa Kerrang! -lehdeltä, joka antoi albumille täydet viisi tähteä.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | The Gale | 02.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Mortal Share | 04.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Drawn to Black | 06.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Change of Heart | 04.31 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | At the Gates of Sleep | 07.05 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | The Killjoy | 05.23 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Last Statement | 07.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Devoid of Caring | 05.40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | In the Groves of Death | 10.08 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 53.00 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi.net:
Soundi:
Sputnikmusic:
Aiheesta muualla

Insomniumin viralliset verkkosivu
Above the Weeping World Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Above the Weeping World Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Insomnium
| --- | --- |
Studioalbumit:   In the Halls of Awaiting  Since the Day It All Came Down  Above the Weeping World  Across the Dark  One for Sorrow  Shadows of the Dying Sun  Winter’s Gate  Heart Like a Grave  Anno 1696 
EP:t:   Where the Last Wave Broke  Ephemeral  Argent Moon  Songs Of The Dusk 
Kokoelmat:  The Candlelight Years
Aittorinne

Aittorinteen ostoskeskus. Taustalla 1970-luvulla rakennettu kerrostalo.
Aittorinne on rinnemaastoon rakennettu asuinalue Halssilan kaupunginosassa Jyväskylässä. Alueen rakennuskanta koostuu 1960- ja 1970-luvun vaihteessa rakennetuista elementtikerrostaloista ja alueella on myös rivitaloja. Lähiörakentamisen tieltä purettiin suurin osa paikan vanhemmista taloista. Aittorinteellä sijaitsee päiväkoti ja Halssilan kirkko, ja alueella on myös vuonna 1968 valmistunut ostoskeskus, jonka palveluita ovat K-Market, pizzeria ja pub.
Kivilouhimo

Aittorinteellä, Ala-aitankadun ja Yläaitankadun välisellä alueella, sijaitsi kivenottopaikka, jonka arvioidaan olleen käytössä jo 1700-luvulla. Aittovuoren kivilouhimo toimi aktiivisesti kaupungin kivenottopaikkana 1900-luvun alun vuosikymmenet. Sieltä louhittiin kiveä mm. Taulumäen uuden kirkon kivijalkaan. Kivilouhimon toiminta kuitenkin kärsi New Yorkin pörssin romahduksesta, ja louhimo siirtyi vuonna 1938 Nakertajantielle. Yläaitankadulla on yhä nähtävissä louhimistoiminnan jälkiä.
Kuvia

1970-luvulla rakennettuja kerrostaloja.
Aittorinteen puistoa
Halssilan kirkko
Kerrostalo Yläaitankadulla.