stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kierrejousi

Kierrejousi
Kierrejousi on jousi, joka on tarkoitettu joustamaan pituussuunnassa. Jousivoiman oletetaan kasvavan lineaarisesti siirtymän funktiona. F = -k*x.
Kierrejouset valmistetaan usein nuorrutetusta teräslangasta, jonka poikkipinta on pyöreä. Mikäli jousen poikkipinta on ympyrä ja jousen nousu tasajakoinen, voidaan jousivakio laskea seuraavasti:
missä G = materiaalin liukumoduuli, d = langan halkaisija, n = kierrosten lukumäärä ja R = jousen säde.
Jousen tarkoitus on varastoida ja luovuttaa energiaa mahdollisimman tarkasti suunnittelijan haluamalla tavalla. Materiaalin kimmoisuus on oltava riittävä jotta se voi palautua kuormittamattomaan tilaan mahdollisimman tarkasti suoritetun työliikkeen jälkeen.
Käyttötarkoituksen ja toimintaperiaatteen mukaan jousituotteet voidaan ryhmitellä esimerkiksi seuraavasti:
Kierrejouset
Työkalujouset
Kitkajouset (Friction spring )
Lautasjouset
Aaltojouset
Jousilaatat
Jousikomponentit
Lankamuotojouset
Tapauksissa, jolloin suunnittelija tietää, että konstruktio tulee sisältämään jousen, on sen suunnitteluun syytä ryhtyä hyvissä ajoin, ainakin ennen lopullista kappaleen muodon määritystä ja mitoitusta. Näin menetellen voidaan suunnitella jousi varmatoimiseksi niin toiminnan kuin valmistuksenkin suhteen.
Jousen kuormitustapa ja käyttöolosuhteet on määriteltävä mahdollisimman aikaisin, koska ne vaikuttavat laskennassa käytettäviin perusteisiin. Käyttöolosuhteet vaikuttavat valmistusmateriaalin valintaan ja osin myös laskenta-arvoihin. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi käyttölämpötila tai korroosioherkkyys.
Mikäli jousi joutuu väsyttävän kuormituksen alaiseksi, vaatii se jo suunnitteluvaiheessa yksilöllisen tarkastelun. Kuormitusvaihteluiden lukumäärän ollessa yli 10000 kertaa jousen oletetun käyttöiän aikana on varmuuskertoimen k (vääntöjännitys ) tai q  (vetojännitys ) vaikutus huomioitava suunnittelussa. Kyseisten kertoimien arvot ovat tasaisella tai lepäävällä kuormalla =1.
Koottava lasinen muurahaispesä

Koottava lasinen muurahaispesä on Kari Peitsamon kappale hänen albumiltaan Kari Peitsamo ja Ankkuli. Kappaleesta on tehty ainakin kolme cover-versiota: Apulanta-yhtye albumille Kari Peitsamon lauluja vuonna 2001, Kotiteollisuus-yhtye albumilleen Sotakoira II sekä Milla Koilainen-Dwyer The Voice of Finland -ohjelmassa vuonna 2021.
Loja (maakunta)

Lojan provinssin sijainti Ecuadorin kartalla
Loja on maakunta Ecuadorissa. Sen pinta-ala on noin 10 800 neliökilometriä, asukkaita siellä on noin 450 000. Provinssi on nimetty sen samannimisen pääkaupungin mukaan.
Maantiede ja sijainti

Loja sijaitsee Andeilla Ecuadorin eteläosassa. Se rajautuu etelässä Peruun ja sen naapuriprovinssit ovat lännessä El Oro, pohjoisessa Azuay ja idässä Zamora-Chinchipe.
Panamericana-valtatie kulkee provinssin läpi. Lojan luonto on hyvin monipuolista ja sisältää pilvimetsää, sademetsää sekä vuoristoa.
Kantonit

Loja on jaettu 16 kantonit (suluissa niiden pääkaupungit):
Calvas (Cariamanga)
Catamayo (Catamayo)
Celica (Celica)
Chaguarpamba (Chaguarpamba)
Espíndola (Amaluza)
Gonzanamá (Gonzanamá)
Loja (Loja)
Macará (Macará)
Olmedo (Olmedo)
Paltas (Catacocha)
Pindal (Pindal)
Puyango (Alamor)
Quilanga (Quilanga)
Saraguro (Saraguro)
Sozoranga (Sozoranga)
Zapotillo (Zapotillo)
Ecuadorin maakunnat
Azuay
Bolívar
Cañar
Carchi
Chimborazo
Cotopaxi
El Oro
Esmeraldas
Galápagos
Guayas
Imbabura
Loja
Los Ríos
Manabí
Morona-Santiago
Napo
Orellana
Pastaza
Pichincha
Santa Elena
Santo Domingo de los Tsáchilas
Sucumbíos
Tungurahua
Zamora-Chinchipe
Lojan provinssin lippu
Kylon

| Kylon> Κύλων.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 600-luku eaa. Ateena
Kuollut: 600-luku eaa.? Ateena?
Muut tiedot
Aktiivisena:  n. 640–632 eaa.
Kylon (m.kreik. Κύλων, Kylōn, lat. Cylon; 600-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen ylimys, joka oli kotoisin Ateenasta ja kuului aikansa merkkihenkilöihin kotikaupungissaan. Hän yritti kaapata Ateenassa vallan ja nousta kaupungin tyranniksi. Tapaus on Ateenan ensimmäinen historiallisesti tunnettu tapahtuma, joka mainitaan useissa antiikin aikaisissa lähteissä, mutta silti siitä tunnetaan vain vähän varmoja yksityiskohtia.
Elämä

Kylon oli ylhäistä sukutaustaa. Muutoin hänen taustastaan tiedetään vain, että hän voitti diaulos-juoksun Olympian kisoissa vuonna 640 eaa. ja nai Megaran tyrannin Theageneen tyttären.
Näiden onnistumisten rohkaisemana ja vahvan liittosuhteensa vuoksi Kylon suunnitteli nousevansa Ateenan tyranniksi. Hän pyysi neuvoa Delfoin oraakkelilta asiaa koskien, ja sai kehotuksen vallata Akropolis ”Zeuksen suurimman juhlan aikana”. Kylon kuitenkin tulkitsi tämän väärin, ja katsoi, että kehotus viittasi Olympian kisoihin, joissa hän oli itse menestynyt, eikä ateenalaiseen Diasia-juhlaan. Niin hän valtasi Akropoliin lukuisten kannattajiensa ja Theageneeltä saamiensa joukkojen kanssa Olympian kisojen aikana, mutta joutui piiritetyksi. Kylonin vallankaappausyrityksen tarkkaa ajoitusta ei tunneta varmuudella. Nykyisin se ajoitetaan yleensä vuoteen 636 tai 632 eaa. Varmuudella se ajoittuu vuosien 636 ja 594 eaa. välille osuviin kisavuosiin, ja eri tutkijat ovat ehdottaneet lähes kaikkia välille osuvia kisavuosia, kuten 620 ja 612 eaa.
Thukydideen mukaan Kylonin vastaisia toimia johtivat yhdeksän arkonttia, ja Herodotoksen mukaan naukrarioiden prytanit. Ajan kuluessa piiritetyt joutuivat nälänhädän vuoksi hakemaan turvaa Athenen alttarilta. Arkontti Megakles II, joka kuului alkmaionidien sukuun, houkutteli piiritetyt vetäytymään turvapaikastaan lupaamalla, että heidän henkensä säästettäisiin. Heidän vihollisensa kuitenkin surmasivat heidät heti kun olivat saaneet heidät valtaansa. Osa murhattiin jopa suoraan eumenidien alttarille. Plutarkhos kertoo, että turvananojat yrittivät pitää itsensä Athenen suojeluksessa tämän pyhäköstä poistuttuaankin kiinnittämällä langan jumalattaren patsaaseen ja pitämällä siitä kiinni. Kun he olivat päässeet eumenidien temppelille lanka katkesi, jolloin Megakles ja hänen kumppaninsa katsoivat, että Athene oli hylännyt turvananojat, ja niin heidät voitiin surmata.
Kylonin itsensä kohtalosta on ristiriitaisia tietoja. Thukydides ja Aristofaneen skoliasti kertovat, että Kylon ja hänen veljensä olisivat päässeet karkuun ennen hänen kannattajiensa antautumista. Sudan mukaan Kylon taas raahattiin eumenidien alttarilta, josta hän oli hakenut turvaa, ja murhattiin. Myös Herodotos antaa ymmärtää, että hänet surmattiin muiden mukana. Plutarkhos kertoo, että Kylonin puoluekunta elpyi hänen kuolemansa jälkeen, ja jatkoi kamppailua alkmaionideja vastaan aina Solonin aikaan 500-luvulle eaa. saakka.
Jälkivaikutus ja tutkimus

Myöhemmin alkmaionideja pidettiin Ateenassa kirottuina, koska he olivat surmanneet turvananojat. Esimerkiksi Kleomenes sai Kleistheneen karkotetuksi Ateenasta tällä perusteella 500-luvun eaa. lopulla.
Palaió Fálirosta Ateenan läheltä, antiikin Faleronista, on löydetty teloitettujen joukkohauta, joka ajoittuu noin vuosiin 650–625 eaa. eli Kylonin vallankaappausyrityksen aikoihin. Siksi sitä on ehdotettu teloitettujen kapinallisten haudaksi. Tälle ei ole kuitenkaan juuri muuta varsinaista todistetta kuin ajoitus.
Luettelo 500 NHL-maalia tehneistä pelaajista

Tämä on luettelo 500 NHL-maalia tehneistä pelaajista. Kauden 2021–2022 loppuun mennessä kaikkiaan 46 pelaajaa on tehnyt pohjoisamerikkalaisessa jääkiekkoliiga NHL:n runkosarjassa 500 maalia tai enemmän. Suomalaisista joukkoon ovat päässeet Jari Kurri ja Teemu Selänne.
Latinalainen silta

| Latinalainen silta Latinska ćuprija |
| --- | --- |
 Latinalainen silta Sarajevossa
Ylittää:  Miljackan
Sijainti:  Stari Grad, Sarajevo,  Bosnia ja Hertsegovina
Siltatyyppi:  kivinen holvisilta jalankulkijoille
Pisin jänneväli:  8,40 m
Pituus:  39,2 m
Koordinaatit:  43°51′27.4″N, 18°25′43.9″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Latinalainen silta (bosniaksi, kroatiaksi ja serbiaksi Latinska ćuprija; vuosina 1918–1992 Principov-silta, Princip-silta tai Gavrilo Princip -silta (bosn. most Gavrila Principa),) on Miljacka-joen ylittävä kivinen holvisilta Sarajevon historiallisen Baščaršija-basaarin läheisyydessä vanhan kaupungin Stari Gradin laidalla.
Latinalainen silta on Sarajevon vanhin silta. Se on pituudeltaan noin 39 metriä ja nykyisin vain jalankulkijoiden käytössä.
Tyyliltään osmanien arkkitehtuuria edustava kaareva Latinalainen silta on yksi Sarajevon kahdestatoista kivisillasta ja yksi kolmesta useampiaukkoisesta sillasta, jotka ovat säilyneet tähän päivään saakka. Se on yksi Sarajevon tärkeimmistä nähtävyyksistä, koska sen kupeessa serbialainen Gavrilo Princip ampui kesäkuussa 1914 kuuluisat Sarajevon laukaukset, joista sai alkunsa ensimmäiseen maailmansotaan johtanut tapahtumasarja. Sillan lähellä olevan rakennuksen julkisivussa on muistolaatta paikalla, jossa Itävalta-Unkarin kruununperillinen Frans Ferdinand ja hänen vaimonsa Sophie salamurhatiin.
Latinalainen silta kirjattiin 2. heinäkuuta 1999 Bosnia-Hertsegovinan kansallisten muistomerkkien väliaikaiseen luetteloon ja se nimettiin syyskuussa 2004 valtion kansalliseksi muistomerkiksi. Sillan koriste-elementteinä tunnetut aukot pylväissä on kuvattu myös Sarajevon vaakunan valkoiseen kaareen.
Sijainti

Latinalainen silta sijaitsee Sarajevossa, Stari Gradin alueella Baščaršija-basaarin vieressä kaupungin salamurhamuseon välittömässä läheisyydessä. Miljackan vasemmalla rannalla Latinalaisen ja Ćumurija-sillan välissä sijaitsee toinenkin kansallinen muistomerkki, At Mejdan -puisto ja arkeologinen alue. Latinalainen silta sijaitsee myös lähellä Bistrik-katua, jonka viereen jää Bosnia ja Hertsegovinan tiede- ja taideakatemia. Lähempänä Miljackan joenrantaa sijaitsi turkkilaisvallan aikana Sarajevon sotilaallis-hallinnollinen keskus. Sekä At Mejdan -puisto, seitsemän veljen hautakammio -palvontapaikka ja hadži Sulejman Čokadžijan moskeija vasemmalla rannalla että Ferhat-Pašan moskeija ja Dubrovnikin kauppiaiden siirtokunta oikealla rannalla korostivat Latinalaisen sillan asemaa kaupungin laajemmassa yleiskaavassa.
Sarajevon kansainväliseltä lentoasemalta on sillalle 9,8 ja linja-autoasemalta 3,4 kilometrin matka.
Salamurhan tapahtumapaikkana

Latinalaisen sillan pohjoispäätyyn on vuosien varrella pystytetty useita vuoden 1914 Sarajevon laukauksiin liittyviä muistomerkkejä, jotka on sittemmin poistettu. Joidenkin lähteiden mukaan Gavrilo Princip oli juuri tällä sillalla odottamassa Frans Ferdinandin autoa saadessaan tietää, että toinen salaliittolainen Nedeljko Čabrinović oli epäonnistunut salamurhayrityksessä lähellä Ćumurija-siltaa noin 200 metriä alavirtaan.
Vuonna 1916 Itävallan hallitus asetti näkyville taulun, jossa Principiä kutsuttiin murhaajaksi. Salamurhan kolmantena vuosipäivänä 28. kesäkuuta 1917 Miljackan oikealle pystytettiin rannalle sillan vasemmanpuoleiseen päätyyn kahden 40 jalan eli 12,19 metrin korkuisen pylvään muodostama muistomerkki Frans Ferdinandin ja hänen äitinsä Maria Annunziatan (joidenkin lähteiden mukaan hänen vaimonsa Sophien) kunniaksi. Sitä vastapäätä sillan kulmaan asetettiin betoninen muistomerkkipenkki. Pylväät joko tuhoutuivat Itävalta-Unkarin valtakunnan romahtamisen myötä tai Jugoslavian hallinto purki ja poisti ne syksyllä 1918. Muistomerkin palaisia säilytettiin museossa 1960- tai 1970-luvulle saakka, piilotettuina kolmeen eri paikkaan. Joidenkin lähteiden mukaan muistomerkin pohja on paikallaan sillan päädyssä.
Paikalla paljastettiin uusi, jugoslavialaista näkökulmaa edustanut muistolaatta 2. helmikuuta 1930 tai toisten tietojen mukaan vasta vuonna 1934. Mustasta marmorista valmistetuttuun tauluun oli kaiverrettu kultaisin kyrillisin kirjaimin serbokroatiaksi: ”Gavrilo Princip ilmoitti vapaudesta tässä historiallisessa paikassa Pyhän Vituksen päivänä 15. (ja 28.) kesäkuuta 1914”. Kolme päivää Jugoslavian antautumisen jälkeen Sarajevoon saapuneet saksalaiset miehittäjät ja Ustaša-joukot poistivat laatan ja toimittivat sen 20. huhtikuuta 1941 syntymäpäivälahjaksi 52 vuotta täyttäneelle Adolf Hitlerille hänen erityisjunaansa Steiermarkissa. Laatta liitettiin sotasaaliskokoelmaan Berliinin Zeughausiin. Se katosi myöhemmin Berliinin pommituksissa.
Toisen maailmansodan jälkeen läheisen rakennuksen julkisivuun kiinnitettiin uusi muistolaatta, joka tuhoutui tai poistettiin vuosien 1992–1996 Sarajevon piirityksen aikana. Se korvattiin myöhemmin sisällöltään neutraalimmalla laatalla.
Muistomerkki vuonna 1918
Museo sillalta nähtynä
Aiempi muistolaatta vuonna 1987
Nykyinen Sarajevon salamurhan muistolaatta
Latinalainen silta. Friedrich Alois Schönn, 1883
Tuntemattoman taiteilijan 1910-luvulla piirretty luonnos Latinalaisesta sillasta
Kiril Metkov

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 1. helmikuuta 1965 (ikä 59)
Syntymäpaikka: Sofia, Bulgaria
Kansalaisuus:  Bulgaria
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 180 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1983-1991 1992-1993 1993-1994 1996 | Lokomotiv Sofia CSKA Sofia Gamba Osaka Slavia Sofia |  |
Maajoukkue
| 1989–1993 | Bulgaria | 9 (0) |
Kiril Metkov (s. 1. helmikuuta 1965 Sofia) on bulgarialainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Metkov debytoi Bulgarian maajoukkueessa 1989. Hän on pelannut yhdeksän maaottelua.
Kontiovaara

Kontiovaara on kylä Lieksassa, laajan kaupungin eteläisessä osassa.
Kontiovaarassa on ollut pysyvää asutusta jo ainakin 1600-luvulla. Kyseisen vuosisadan puolivälin ajoilta löytyvät ensimmäiset maininnat asutustiloista. Seuraavien vuosisatojen aikana asutus laajeni ja vakiintui. Maanviljely ja metsästys sekä kalastus olivat pääelinkeinoina. 1900-luvulla metsätyöt olivat suuri työllistäjä.[lähde? ]
Toisen maailmansodan aikaan Kontiovaaran kylä joutui venäläisten partisaanien iskujen kohteeksi. Partisaanit majoittuivat lähialueilla ja saivat varustetäydennystä lentokoneista pudotetuilla varustetorpedoilla Patvinsuolle. Partisaanien iskujen kohteiksi joutuivat niin siviilit kuin sotilaatkin.[lähde? ] Kontiovaarassa on partisaanien tuhoista kertova muistomerkki (1970) Sarvivaaran ja Mäkikankaan välillä Suomuntien vieressä (koordinaatit 
63.1548°N, 30.6376°E).
Sotien jälkeen alkanut maan rakentaminen lisäsi metsätöiden määrää myös Kontiovaarassa. Kylällä oli metsäkämppiä Mäkikankaalla, Suomussa ja Repoahossa. Kauppojakin oli kaksin kappalein, samoin tanssilava. 1960-luvun alussa kylällä oli asukkaita jopa kuutisensataa, jos tukkijätkät huomioidaan. Sitten alkoi muuttoliike kaupunkeihin ja eritoten eteläisimpään Suomeen. Kylä liki tyhjeni vuosikymmenessä ja asujaimistoksi jäi eläkeikäistä väestöä.[lähde? ]
Vuosituhannen vaihteen jälkeen on kylällä enää pari vakituista asukasta. Kesäasutus on lisääntymään päin, heidän joukossaan kylän entisten asukkaiden perillisiä.[lähde? ]
Patvinsuon kansallispuisto ja Suomunjärvi sijaitsevat Kontiovaaran kylän kaakkoispuolella. Ihmiset ovat löytäneet alueen, ja varsinkin kesäaikaan alueella käy luontoon tutustumassa runsaasti matkailijoita.
Aiheesta muualla

Sääennuste: Kontiovaara, Lieksa (ilmatieteenlaitos.fi)
Lieksan kylät
Egyptinkorpi
Hattusaari
Hattuvaara
Höntönvaara
Hörhö
Jaakonvaara
Jamali
Jongunjoki
Kelvä
Kitsinvaara
Koli
Kontiovaara
Kuorajärvi
Kylänlahti
Lamminkylä
Lapalie
Louhivaara
Matovaara
Mätäsvaara
Märäjälahti
Nurmijärvi
Ohtavaara
Pankakoski
Pankajärvi
Puso
Romppala
Ruunaa
Saarivaara
Savijärvi
Siikavaara
Sikovaara
Sokojärvi
Sokovaara
Uusikylä
Varpanen
Vieki
Viensuu
Vuonisjärvi
Vuonislahti
Kiiruna

Kiiruna voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kiirunan kunta, kunta Pohjois-Ruotsissa
Kiiruna, Kiirunan kunnan keskustaajama Pohjois-Ruotsissa
Kiirunan rautatieasema Kiirunassa Pohjois-Ruotsissa
Kiiruna, kaupunginosa Rovaniemellä
kiiruna, lintulaji
Kiiruna (Avgrunden), ruotsalainen katastrofielokuva vuodelta 2023
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kiiruna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kylmää joulua!

| Kylmää joulua! Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1978 12.12.2007 (CD-versio)
 Formaatti: LP, CD
 Tyylilaji: joulumusiikki, suomirock
 Kesto: 24.29
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Kylmää joulua! on Poko Rekordsin vuonna 1978 promootiokäyttöön julkaisema joulumusiikkia sisältävä kokoelmalevy, joka sisältää eri esittäjien rock- ja punk-versioita perinteisistä joululauluista. Levyä painettiin tuolloin vain 500 kappaletta, ja sitä jaeltiin ilmaiseksi muun muassa yhteistyökumppaneille ja levyllä esiintyvien yhtyeiden lähipiirille. Vuonna 2007 levystä ilmestyi remasteroituna CD-versio, jota painettiin tuhatkunta kappaletta.
Albumin kannessa sanottiin B-puolen sisältävän Tampere Chamber Ensemble -nimisen orkesterin esittämän "Silent Night" -kappaleen, mutta tosiasiassa B-puolelle ei prässätty mitään.
Kappaleet > Side 1

Tiernapoika (Timo Huovinen): "Joulutarina" - 1:59
Teddy & The Tigers: "Rudolph the Red-Nosed Reindeer" - 2:16
Popeda: "Soihdut sammuu" (Tonttujen jouluyö) - 3:19
Vox: "Run Rudolph Run" - 2:19
Eppu Normaali: "Heinillä härkien kaukalon" - 2:52
Popeda: "Joulukirkkoon" - 2:02
Ducks: "Go Tell It On The Mountains" - 1:53
Kollaa kestää: "Tonttuarmeija" - 2:32
Vox: "Merry Xmas Anyway" - 2:39
Die Herodes (Epe Helenius & Eppu Normaali): "Stille Nacht, Heilige Nacht" - 2:28
Kappaleet > Side 2

Tampere Chamber Ensemble: "Silent Night" - 17:72
Aiheesta muualla

Poko Rekordsin albumisivu[vanhentunut linkki]
Kierreportaat

Kierreportaita.
Kierreportaat ovat portaat, jotka kiertyvät pystysuoran keskiakselin ympäri. Kierreportaiden askelmat kapenevat keskiakselia kohden, joten portaissa on yleensä helpompaa kulkea ulkoseinämän lähellä.
Kierreportaat ovat yleisiä varsinkin kapeissa ja korkeissa rakennuksissa, kuten vanhoissa torneissa ja majakoissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kierreportaat Wikimedia Commonsissa
Kierrekorkki

Muovinen kierrekorkki
Kierrekorkki on paikoilleen kierrettävä pullonkorkki. Se voidaan kiertää paikoilleen ja pois monta kertaa. Kierrekorkit ovat metallisia tai muovisia. Kierrekorkit suositellaan jätettäviksi paikoilleen, kun vie pullot palautukseen.
Aiheesta muualla

International Screwcap Initiative (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kiskopolun silta

| Kiskopolun silta |
| --- | --- |
 Silta ennen vuosien 2008–2009 peruskorjausta
Ajokaistoja:  kevyen liikenteen väylä
Ylittää:  Oulun tavararatapihan sekä Seinäjoki–Oulu-pääradan
Pituus:  296 (1981), 388 (2009) m
Liikenne päivässä:  1 700 hlöä (1981–1997)
Avattu liikenteelle:  syksyllä 1981 , uudelleen syksyllä 2009
Suljettu:  1997 
Koordinaatit:  64°59′40.2″N, 025°28′23.5″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Kiskopolun silta on Oulussa sijaitseva maasilta. Vuonna 1981 käyttöön otettu silta oli alun perin 296 metrin pituinen. Alun perin silta ylitti Oulun tavara-aseman ratapihan raiteiston, mutta vuonna 2009 siltaa jatkettiin itäpäästään siten, että se ylittää myös Seinäjoki–Oulu-pääradan. Silta oli käytössä vuoteen 1997 saakka, jolloin korvaava yhteys Joutsensillan kautta valmistui ja Kiskopolun silta suljettiin liikenteeltä. Uudelleen silta avattiin liikenteelle vuonna 2009.
Vain kevyelle liikenteelle tarkoitettu silta yhdistää ratapihan itäpuolella sijaitsevan Nokelan kaupunginosan länsipuoliseen Limingantullin kaupunginosaan. Siltaa käytti päivittäin noin 1 700 henkilöä. Sulkemisen jälkeen arviolta 100 henkilöä ylitti sillan päivittäin luvatta, sillä se on lyhin reitti Nokelasta Limingantullin kauppakeskuksiin ja työpaikoille.
Sillan rakenteisiin on sijoitettu Limingantullista Nokelaan johtavat kaukolämmön siirtoputket.
2000-luvun alussa sillalle suunniteltiin pääraiteen ylittävää tai alittavaa jatkoyhteyttä, jonka oli tarkoitus poistaa luvaton radanylityspaikka poistetun Kiskotien tasoristeyksen kohdalta. Syksyllä 2008 aloitettiin peruskorjaus, jonka tarkoituksena oli jatkaa siltaa itäpäästään noin 200 metrillä yli pääraiteen. Samalla sillan Limingantullin puoleiseen päähän rakennettiin toinen ajoramppi. Pääraiteen ylitse johtava siltapalkki nostettiin paikalleen yöllä 5.–6. helmikuuta 2009, ja lopullisesti korjaustyöt saatiin valmiiksi syksyllä 2009.
Koutou

Kaksi henkilöä tekemässä koutou-kumarrusta kiinalaisen tuomarin edessä vuonna 1889.
Koutou (kiin.: 叩頭; pinyin: kòutóu; Jyutping: kau3 tau4), tai kowtow, on kiinalaisessa kulttuuripiirissä esiintyvä kumarrus. Nimi koutou muodostuu kirjoitusmerkeistä 叩 [kòu] "kopauttaa" ja 頭 [tóu] "pää". Koutou suoritetaan siten, että kumartaja polvistuu ja kumartaa sen jälkeen siten, että otsa koskettaa maata.
Koutoussa kumartaja ilmaisee eleellä alistuneisuutta ja kunnioitusta ylempiään kohtaan. Koutou on myös käytössä uskonnollisissa yhteyksissä.. Sitä, milloin ja mistä koutou alkoi, ei tiedetä tarkkaan, mutta perimätiedon mukaan koutoun aloitti legendaarinen Keltainen keisari. Joka tapauksessa koutou on ollut osa kiinalaista etikettiä jo muinaisista ajoista alkaen.
Brittien ja Qing-dynastian välisten konfliktien takia sanalla koutou on melko negatiivinen konnotaatio englannin kielessä. Verbiä to kowtow käytetään merkityksessä 'nuolla persettä' tai 'hännystellä'.
Koutoua Abia

Koutoua Francis Abia (s. 13. elokuuta 1965) on norsunluurannikkolainen entinen meloja. Hän kilpaili vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa miesten 500 metrin kajakkikaksikossa ja vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa 500 metrin kajakkiyksikössä. Hän putosi molemmissa kisoissa toisella kierroksella.
Vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä Abia putosi sekä 500 että 1 000 metrin kajakkiyksikössä ensimmäisellä kierroksella.
Kosti Rasinperä

Kosti Antti Vilhelm Rasinperä (s. 18. heinäkuuta 1931) on suomalainen urheiluvaikuttaja, joka toimi Suomen olympiakomitean pääsihteerinä vuosina 1977–1996. Rasinperä on koulutukseltaan voimistelunopettaja, ja hän työskenteli 20 vuotta Kauhavan yhteiskoulun rehtorina. Lisäksi Rasinperä on toiminut useissa luottamustehtävissä, muun muassa Kuortaneen urheiluopiston johtokunnan puheenjohtajana.
Kuortaneelta kotoisin oleva Rasinperä oli omalla urheilu-urallaan maaottelutason pikajuoksija, joka edusti Kuortaneen Kuntoa ja Helsingin Kisa-Veikkoja. Hän voitti 100 metrin SM-pronssia vuoden 1956 Kalevan kisoissa.
Vuonna 1996 Rasinperälle myönnettiin kanslianeuvoksen arvonimi. Vuonna 2014 hän sai Pro Urheilu -mitalin.
Koutokeinon lentokenttä

Sijainti Finnmarkin läänissä.
Koutokeinon lentokenttä (norj. Kautokeino flyplass) on entinen Norjan ilmavoimien lentopaikka, joka sijaitsee hieman pohjoiseen Koutokeinon keskustaajamasta Finnmarkin läänissä. Paikallisten mielenkiintona on jo pitkään ollut lentokentän varustaminen pienoislentokentäksi.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: no:Kautokeino flyplass
Koosje van Voorn

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Van Voorn vuonna 1952. |  Van Voorn vuonna 1952. |  Van Voorn vuonna 1952. |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten uinti
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Helsinki 1952 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
Koosje van Voorn (15. tammikuuta 1935 Groningen –  5. elokuuta 2018) oli alankomaalainen uimari, joka saavutti olympiahopeaa naisten 4×100 metrin vapaauintiviestistä Helsingissä 1952. Viestijoukkueessa hänen kanssaan uivat Marie-Louise Linssen-Vaessen, Hannie Termeulen ja Irma Heijting-Schuhmacher. Van Voorn kilpaili Helsingissä myös 100 metrin vapaauinnissa. Hän kuoli 83-vuotiaana vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koosje van Voorn Wikimedia Commonsissa
Koosje van Voorn Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)