stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liberace
Elämä ja ura

Wladziu Valentino Liberace syntyi vuonna 1919 puolalais-italialaiseen perheeseen Wisconsinissa. Hänen isänsä oli ammattimainen käyrätorven soittaja, mutta Wladziu valitsi soittimekseen pianon. Hän sai koulutuksen klassiseksi pianistiksi ja soitti Chicagon sinfoniaorkesterin solistina jo 16-vuotiaana.
Uransa alkuvaiheissa Liberace soitti pitämissään klassisen musiikin konserteissa muutamia pop-kappaleita. Yleisö hurrasi pop-kappaleille enemmän kuin varsinaiselle konsertille, joten Liberace otti ne vakituisesti ohjelmistoonsa. Hänen repertuaariinsa kuului klassisten kappaleiden lisäksi muun muassa boogie woogieta, elokuvasävelmiä, cocktail-jazzia ja sentimentaalisia balladeja. Nuorena Liberace soitti elokuvateattereissa ja yökerhoissa, ja hän käytti jonkin aikaa taiteilijanimeä Walter Busterkeys.
Liberace muutti 1940-luvulla New Yorkista Kaliforniaan ja sai levytyssopimuksen Decca Recordsin kanssa. Hänestä yritettiin aluksi tehdä big bandin johtajaa, mutta ilman menestystä. 1940-luvun lopulla hän teki sopimuksen Columbia Recordsin kanssa ja nousi kansalliseen suosioon. Hänestä tuli 1950-luvulla viihdemaailman tähti levytystensä sekä televisio- ja elokuvaesiintymistensä kautta. 1950-luvun jälkeen hänellä ei enää ollut suuria hittejä, mutta hänen suosionsa konserttiesiintyjänä ja julkisuuden henkilönä säilyi korkeana hänen kuolemaansa 1987 asti. Hän oli yksi Las Vegasin suurimpia vetonauloja.
Liberace sai vuonna 1951 oman televisio-ohjelman The Liberace Show, jolla oli parhaimmillaan 35 miljoonaa katsojaa. Hän soitti ohjelmassa pianoa orkesteria johtaneen viulistiveljensä Georgen säestyksellä. Liberace esiintyi myöhemmin vierailijana muun muassa Batman-televisiosarjassa ja The Muppet Show’ssa.
Liberace soitti dramaattisesti ja näyttävästi. Hänen kädennostonsa olivat korkeita ja sointunsa voimakkaita, ja hän suosi juoksutuksia, liu’utuksia (glissando), nopeutuksia ja käsien paikan vaihtoja. Musiikkikriitikot eivät pitäneet Liberacen pinnallisesta soittotyylistä etenkään hänen uransa alkuvaiheissa ja hyökkäsivät häntä vastaan erittäin pilkallisesti. Myöhemmin Liberace sai kuitenkin myös kriitikoilta tunnustusta ainutlaatuisuudestaan. Liberace vastasi kritiikkiin tunnetuksi tekemällään lentävällä lauseella ”Itkin koko matkan pankkiin”. Hän sanoi myös: ”Pidän itseäni viihdyttäjänä. --- Kun esiinnyn, en vain soita. Haluan tehdä ihmiset onnellisiksi.”  Liberacen suhde yleisöönsä olikin hyvin läheinen: hänen konserttinsa päättyivät siihen, että hän kutsui yleisöä lavalle halailemaan ja kättelemään itseään sekä koskettelemaan pianoaan, sormuksiaan ja esiintymisasujaan.
Kuolema

Liberace kuoli kotonaan Palm Springsissä AIDSin komplikaatioihin vuonna 1987. Hänen kuolinsyykseen ilmoitettiin alun perin kuitenkin sydänsairaudesta johtunut sydänkohtaus.
Yksityiselämä

Liberace muutti Hollywoodin-kotinsa 1970-luvun puolivälissä museoksi ja perusti museon myöhemmin myös Las Vegasiin. Hän avasi 1980-luvulla myös ravintolan Las Vegasiin. Liberace perusti Liberace Foundation for the Creative and Performing Arts -säätiön, joka avustaa nuoria esiintyjiä.
Liberace kiisti homoseksuaalisuutensa ja haastoi hänen seksuaalisuudestaan vihjailevia lehtiä ja toimittajia menestyksellisesti oikeuteen kunnianloukkauksesta. Hänen rakastajansa ja työntekijänsä Scott Thorson haastoi hänet 1980-luvulla oikeuteen ja vaati tälle tekemästään työstä yhteisasumisen aikana 113 miljoonaa dollaria; juttu sovittiin lopulta 95 000 dollarilla.
Vuonna 2013 sai ensi-iltansa Steven Soderberghin ohjaama Liberacen elämästä kertova elokuva My Life with Liberace, jonka pääosassa on Michael Douglas. Elokuva perustuu Scott Thorsonin kirjoittamaan kirjaan Behind the Candelabra.
Liberaalipuolue (Moldova)

| Liberaalipuolue> Partidul Liberal |
| --- | --- |
  
  
Perustettu:  5. syyskuuta 1993
Puoluesihteeri:  Ion Apostol
Johto:   Dorin Chirtoacă (pj.) 
Ideologia:   liberalismi  konservatiiviliberalismi  Romanian ja Moldovan yhdistämisliike  EU-myönteisyys 
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto, oikeisto
Toimisto:  Bucuresti str. 87, Chișinău, Moldova
Moldovan parlamentti:  0 / 101
Kansainväliset jäsenyydet:  – Euroopan liberaalidemokraattinen puolue
Naisjärjestö:  Organizaţia Femeilor Liberale
Nuorisojärjestö:  Tineretul Liberal
Kotisivu:  www.pl.md
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Liberaalipuolue (PL) (romaniaksi Partidul Liberal) on moldovalainen, EU-myönteinen, liberalistinen puolue. Poliittiselta kirjoltaan se on oikeistolainen. Puolueen johdossa oli vuodesta 1998 lähtien toiminut Mihai Ghimpu, juristi ja kansanedustaja, joka virkaatekevänä hoiti Moldovan presidentin virkaa runsaan vuoden (11.9.2009–28.12.2010).  Puolueen nykyinen puheenjohtaja on Chișinăun entinen pormestarina vuodesta 2007 toiminut Dorin Chirtoacă.
Historia

Liberaalipuolue oli Moldovan parlamentissa huhtikuun 2009 parlamenttivaaleista lähtien. Tuolloin se saavutti 13,13 % ääniosuuden ja sai 15 kansanedustajaa Moldovan 101 edustajan parlamenttiin . Saman vuoden syksyn uusissa vaaleissa tuloksena oli 14,68 % ääniosuus ja 15 kansanedustajaa. Marraskuun 28. päivänä 2010 järjestetyissä Moldovan parlamenttivaaleissa liberaalipuolue sai 9,96 % äänistä, joka toi yhteensä 12 kansanedustajaa kaudelle 2010–2014. Puolue oli neljäs Moldovan parlamenttiin selvinneistä puolueista.  Puolue osallistui kahden muun puolueen kanssa eurooppaintegraatiolle myönteiseen enemmistöryhmittymään ja maan hallitukseen.
Kevään 2013 sisäpoliittisen kriisin aikana Liberaalipuolue jakautui kuitenkin kahtia. Maan hallituksessa jatkoi kansanedustaja Ion Hadarcan johtama 7 edustajan uudistusmielisempi ryhmittymä, joka perusti Liberaalin reformistipuolueen (Partidul Liberal Reformator, PLR). Liberaalipuolueen 5 edustajan ydinryhmä jäi oppositioon puheenjohtaja Mihai Ghimpun johdolla. Parlamenttikauden aikana yksi liberaalien kansanedustaja on siirtynyt riippumattomien edustajien ryhmään.
Moldovassa järjestettiin  parlamenttivaalit 30. marraskuuta 2014. Liberaalipuolue ja siitä eronnut Liberaalireformatorinen puolue osallistuivat toisistaan erillään vaaleihin.
Tuolloin liberaalipuolue sai 9,67 % äänistä ja nousi pienimpänä puolueena parlamenttiin, saaden 13 paikkaa 101:stä.
Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa puolue sai vain 1,25% annetuista äänistä ja menetti kaikki 13 paikkaansa parlamentissa.
Puolue on Euroopan liberaalidemokraattinen puolueen (ALDE-puolue) jäsenpuolue.
Näkemyksiä

Puolue kannattaa Romanian ja Moldovan jälleenyhdistymistä ja liittymistä Natoon ja Euroopan unioniin.
Liberaalipuolueen mukaan Moldovan perustuslakia tulisi uudistaa eurooppalaisempaan suuntaan, ja tähän kuuluvat mm. seuraavat muutokset:
Oikeusjärjestelmän reformi Euroopan neuvoston esimerkkien mukaan.
Vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa ja sen roolia päätöksenteossa.
Poistaa perustuslaista vaatimus maan liittoutumattomuudesta, jotta Moldova voisi liittyä Natoon.
Aiheesta muualla

Puolueen verkkosivut (romaniaksi) (pl.md)
Liberal Party (PL, 2014 vaalit) (englanniksi) (e-democracy.md)
Tribuna - all about politics (in Moldova) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (romaniaksi) (venäjäksi) (tribuna.md)
Puolueen entinen puheenjohtaja Mihai Ghimpu (edessä) ja nykyinen puheenjohtaja Dorin Chirtoacă (taaempana).
Lemmenjoen kansallispuisto

Lemmenjoen kansallispuiston tunnus
| --- | --- |
Sijainti:  Inari ja Kittilä Suomi
Lähin kaupunki:  Rovaniemi
Pinta-ala:  2 850 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Lemmenjoen kansallispuisto, Leammi álbmotmeahcci, Lemmee aalmuglâšmecci 
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1956
Luokitus:  Ramsar-alue 
Kävijämäärä:  23 900 (2023)
Hallinto:  Metsähallitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lemmenjoen kansallispuisto (pohjoissaameksi Leammi álbmotmeahcci, inarinsaameksi Lemmee aalmuglâšmecci) sijaitsee Suomen Lapissa, Inarin ja Kittilän kuntien alueella. Se on pinta-alaltaan (2 850 km²) Suomen suurin kansallispuisto ja Euroopan suurimpia metsäerämaita. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1956. Lemmenjoen kansallispuisto on saanut nimensä aluetta halkovasta noin 80 kilometriä pitkästä Lemmenjoesta. Lemmenjoen kansallispuisto rajoittuu osaltaan Norjan Ylä-Inarijoen kansallispuistoon. Kansallispuisto on valtion omistuksessa ja sitä hoitaa Metsähallitus.
Oahujoen autiotupa Lemmenjoen kansallispuistossa
Lemmenjokeen laskeva tunturipuro
Lemmenjoki
Yleistä

Kansallispuiston luontoon kuuluvat tunturipaljakat, tunturikoivikot, laajat suot eli jängät ja Lemmenjokilaakson vanhat mäntymetsät. Kultasataman ja Jäkäläpään välisellä alueella voi nähdä kullanhuuhdonnan ja -kaivun historiaa ja nykyisyyttä, sekä kullankaivun luonnolle aiheuttamia jälkiä. Alueella toimii kesäisin noin sata henkilöä kullankaivun parissa, valtausmäärän ollessa hieman alle 40. Kansallispuiston suurin tunturi on Viipustunturien alueella sijaitseva noin 600 metriä korkea Morgam-Viibus. Kansallispuistossa asustaa myös suurpetoja kuten karhuja, maakotkia, ahmoja ja satunnaisesti myös susia. Uhanalaisia lajeja on 70.
Suurin osa puistossa liikkuvista ihmisistä on kesäisiä retkeilijöitä. Kokoon suhteutettuna Lemmenjoella käy kuitenkin verraten vähän retkeilijöitä. Vuonna 2023 puistossa tehtiin 23 900 käyntiä. Kansallispuistossa on merkittyjä reittejä noin 60 kilometriä ja Lemmenjoen ylityksiin on rakennettu retkeilijöitä varten joitakin siltoja ja veneitäkin. Lemmenjoella on kesäisin myös järjestettyä moottoriveneliikennettä kuljettamassa retkeilijöitä Njurkulahdesta ylös jylhärantaista jokea Kultasatamaan. Kansallispuistossa on yli kymmenen autiotupaa ja kolme maksullista varaustupaa. Erä-lehden järjestämässä äänestyksessä Lemmenjoen kansallispuisto valittiin Suomen parhaaksi vaellusalueeksi.
Lemmenjoen kulta-alueelle on rakennettu kaksi pientä lentokenttää, Martiniiskonpalon (467 m) ja Keurulaisen (noin 500 m) ylätasangoille. Kentille voidaan laskeutua ja niiltä nousta pienehköillä potkurikoneilla.
Tunnetuimmat nähtävyydet

Lemmenjoen jokilaakso
Ravadasköngäs (putous)
Joenkielinen (tunturi)
Sallivaaran entisöity poroerotuspaikka
Kaapin Jounin kenttä (vanha porotila)
Karhu-Korhosen kirjasto
kullankaivualue
Njurkulahdessa sijaitseva luontotupa
Kirjallisuutta

Kajala, Liisa (toim.): Lemmenjoki: Suomen suurin kansallispuisto.  Ivalo:  Metsähallitus, Ylä-Lapin luonnonhoitoalue, 2004.  ISBN 952-446-425-X.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lemmenjoen kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Metsähallituksen Luontoon.fi -sivuilla oleva esittely
Norjan Ylä-Inarijoen kansallispuisto (englanniksi)
Noin 600 metriä korkea Morgam-Viibus on kansallispuiston korkein tunturi.
Lesnaja

| Lesnaja Лесная |
| --- | --- |
 Lesnajan kylää.
 Lesnaja
 Koordinaatit: 58°18′13″N, 30°53′18″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Novgorodin alue
Piiri:  Novgorodin piiri
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  89,5 km²
Väkiluku (2011):  2 000
 
 Kunnan kotisivu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lesnaja (ven. Лесна́я) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Novgorodin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Novgorodin ja Šimskin välisen maantien varrella 34 kilometriä Novgorodista lounaaseen. Asukkaita on 2 000 henkeä (vuonna 2011).
Maantiede ja asutus

Lesnajan kunnan pinta-ala on 89,5 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin piirin Borkin kuntaan, idässä Ilmajärveen sekä etelässä ja lännessä Novgorodin alueen Šimskin piiriin. Pinta-alasta 47,1 % on maatalousmaata ja 45,9 % metsää.
Seutu kuuluu Ilmajärven–Olhavanjoen tasankoon. Lesnajan kylä on kunnan ainut asutuskeskus.
Talous ja palvelut

Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat maa- ja metsätalous (58,0 % vuonna 2009) sekä erilaiset julkiset palvelut. Kunnan alueella toimii noin 70 yksityistilaa. Suunnitteilla on kasvihuoneviljelmän rakentaminen. Yli puolet työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella, lähinnä Novgorodissa ja Pietarissa.
Lesnaja koostuu etupäässä mukavuuksilla varustetuista matalista asuintaloista. Julkisiin palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto, posti ja pankki. Kylässä on joukko kauppoja ja kolme kahvilaa. Sieltä on linja-autoyhteydet Novgorodiin, Šimskiin ja Soltsyyn.
Aiheesta muualla

Lesnajan kunnan sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Lesnajan kirkko.
Lena Frölander-Ulf

Lena Frölander-Ulf vuonna 2018.
Lena Frölander-Ulf (s. 1976) on suomalainen lastenkirjailija ja kuvittaja, joka asuu ja työskentelee Helsingissä. Frölander-Ulf kirjoittaa ensisijaisesti ruotsiksi mutta myös suomeksi.
Frölander-Ulfin kuvakirja Minä, Muru ja metsä oli ehdolla Toisinkoinen-palkinnon (2016), lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandian (2016) ja Runeberg Junior -palkinnon (2017) saajaksi. Vuonna 2020 Frölander-Ulf sai Arvid Lydecken -palkinnon teoksesta Nelson Tiikeritassu. Teos oli myös lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokas.
Frölander-Ulfin puoliso on kirjailija Kjell Westö.
Teoksia > Teksti ja kuvitus

Sagan om prinsessan Bulleribång (teksti yhteistyössä: Hannele Mikaela Taivassalo), Söderströms 2006
Det är som det är, sa murmeln Pierre, Kontrabluff 2014
Totta toinen puoli (suom. Ilpo Tiihonen), Teos & Söderströms 2014
Minä, Muru ja metsä, Kustantamo S & S 2016
Isä, minä ja meri.  Teos & Förlaget, 2018.  ISBN 978-951-851-856-6.
Nelson Tiikeritassu.  (Nelson Tigertass, 2019)  Suomentanut Jaana Nikula. Teos & Förlaget, 2019.  ISBN 978-951-851-934-1.
Muru ja minä metropolissa.  (Fidel och jag i storstan, 2021)  Teos & Förlaget, 2021.  ISBN 978-952-363-148-9.
Rapsu Huiskahäntä.  (Rafsa Vildpäls, 2023)  Suomentanut Jaana Nikula. Teos & Förlaget, 2023.  ISBN 978-952-363-343-8.
Rapsu Metsäläinen.  (Rafsa Rotlös, 2024)  Suomentanut Jaana Nikula. Teos & Förlaget, 2024.  ISBN 978-952-363-471-8.
Rapsu Kivikontytär.  (Rafsa Stentramp, 2024)  Suomentanut Jaana Nikula. Teos & Förlaget, 2024.  ISBN 978-952-363-534-0.
Teoksia > Kuvituksia

Sagan om prinsessan Bulleribång (teksti: LFU & Hannele Mikaela Taivassalo), Söderströms, 2006
Hämäräkirja (teksti: Hannele Mikaela Taivassalo, suom. Henriikka Tavi), Söderströms 2009
Adalminan Helmi (teksti: (Z. Topelius, suom. Asko Sahlberg), Söderströms 2011
Sanna Tahvanainen & Lena Frölander-Ulf (kuvitus): Kurre Keikari ja popcornit.  (Kurre Snobb och popcornen, 2017)  Suomentanut Katriina Huttunen. S&S, 2017.  ISBN 978-951-52-4150-4.
Näytelmiä

Pussas på riktigt, Teatteri Taimine, 2017
Aiheesta muualla

Lena Frölander-Ulfin sivusto (englanniksi)
Lee Brennan

Lee Anthony Brennan (s. 27. syyskuuta 1973 [lähde? ]) on englantilainen laulaja-lauluntekijä. Hän tuli tunnetuksi 1990-luvun brittiläisen poikabändi 911:n jäsenenä.
Brennan syntyi Carlislessa ja meni 14. syyskuuta 2006 naimisiin popmuusikko Lindsay Armaoun kanssa.
911-yhtye hajosi vuonna 2000. Brennan on jatkanut sen jälkeen uraansa lauluntekijänä.
Vuonna 2022 hän kertoi saaneensa opintonsa päätökseen 48-vuotiaana ja aloittavansa ravinto- ja elämäntapavalmentajana.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lohjan Teatteri

Lohjan teatteri on Lohjan keskustassa sijaitseva, 100-vuotias puoliammatillinen harrastajateatteri, jossa on neljä palkattua työntekijää. Lohjan teatteri tuottaa vuodessa 3-4 uutta ensi-iltaa. Lohjan teatterissa on vuodesta 2004 lähtien ollut johtaja-ohjaajana Sari Niinikoski. Lavastajana vuodesta 2014 lähtien on toiminut Jyrki Kakko. Puvustajana toimii Annukka Matilainen. Lohjan teatterin sihteeri on Sofia Lintula.
Aiheesta muualla

Lohjan Teatteri
Lamminjärvi (Laitilan Seppälä)

| Lamminjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Laitila 
Koordinaatit:  60°54′09″N, 21°33′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Lukujärveen 
Järvinumero:  32.004.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  15,4 m 
Rantaviiva:  1,322 km 
Pinta-ala:  8,801 ha  
 fiLamminjärvi 
Lamminjärvi on Varsinais-Suomessa Laitilassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 280 metriä leveä. Siihen laskee kolme laskuojaa, joista yksi tuo laskettujen Kurijärven ja Omitunjärven vedet. Järvellä on kaksi laskuojaa Lukujärveen. Toinen on 70 metriä pitkä ja toinen, joka alkaa itärannalta, on 280 metriä pitkä. Järvellä on 1,3 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu viisi loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 8.
Luonnontila

Järven tilaa on tutkittuviimeksi vuoden 1990 tammikuussa. Vesinäytteessä oli tuolloin fosforia sen verran, että järveä voitiin pitää rehevänä. Talven puolivälissä esiintyi jo lievää happivajausta.
Leskelä

Leskelä voi tarkoittaa seuraavia:
Leskelä, kylä Siikalatvan Piippolassa
Leskelä, kylä Juvalla
Leskelä, kylä Rääkkylässä
Leskelänkylä, kylä Konnevedellä.
Ella Leskelä (s. 2001), suomalainen jalkapalloilija
Maarit Leskelä-Kärki (s. 1973), suomalainen kulttuurihistorioitsija
Markku Leskelä (s. 1950), suomalainen kemian professori
Matti Leskelä (s. 1929), suomalainen koulutoimenjohtaja ja näytelmäkirjailija
Mikko Leskelä (s. 1968), suomalainen näyttelijä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leskelä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lakkipuu

| Lakkipuu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Faboideae
Suku::  Lakkipuut Cladrastis
Laji::  kentukea
Kaksiosainen nimi
 Cladrastis kentukea  (Dum.Cours.) Rudd 
Synonyymit
 Cladrastis lutea (F. Michx.) K. Koch 

Katso myös
   Lakkipuu Wikispeciesissä   Lakkipuu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lakkipuu eli amerikanlakkipuu (Cladrastis kentukea) on hernekasvien heimoon, Faboideae-alaheimoon ja lakkipuiden sukuun kuuluva kasvilaji.
Ulkonäkö ja koko > Kasvutapa ja lehdet

Lakkipuu on kesävihanta puu, jonka tyypillinen kasvukorkeus on 10–16 metriä; joskus se voi kuitenkin saavuttaa jopa 25 metrin korkeuden. Kasvi muodostaa pyöreän, kupumaisen latvuksen. Kasvin sileä ja ohut kuori on väriltään harmaasta harmaanruskeaan ja muistuttaa euroopanpyökin (Fagus sylvatica) kuorta. Puuaineksen kirkkaankeltainen väri on aiheuttanut sen, että mm. saksassa lajia kutsutaan nimellä Amerikanisches Gelbholz ("amerikkalainen keltapuu").
Vuorottaiset, 25–32 senttimetrin pituiset lehdet jakautuvat lehtilapaan ja 3–5 senttimetrin mittaiseen lehtivarteen. Lehtilapa on vuorottain parittomasti lehdykällinen ja koostuu 7 tai 9 (joskus 5–11) lehdykästä. Lyhytvartiset, teräväkärkiset, soikeat lehdykät ovat pituudeltaan 6–14, leveydeltään 3–9 senttimetriä ja ehytlaitaisia. Alapinta on harvakarvainen, yläpinta kalju. Korvakkeet puuttuvat. Ruskaväri vaihtelee kirkkaankeltaisesta oranssiin. Lehtien pudottua ruodit jäävät joskus puuhun ja lehtilavan tyvi peittää uudet lehtisilmut.
Ulkonäkö ja koko > Kukat ja hedelmät

Lakkipuu kukkii kesäkuusta elokuuhun, usein epäsäännöllisesti vain joka kolmas-viides vuosi. Miellyttävän tuoksuisilla, kaksineuvoisilla, lyhytvartisilla, valkoisilla tai joskus vaaleanpunaisilla herneenkukilla on karvainen ja kuppimainen, lyhytlohkoinen verhiö. Kukat kasvavat yhdessä runsaskukkaisissa 25–35 senttimetrin mittaisissa varrellisissa tertuissa.
Kukasta kypsyvät 6–10 senttimetrin pituiset, litteät ja teräväkärkiset palot sisältävät 2–6 siementä ja ovat kapeahkoja.
Ulkonäkö ja koko > Kromosomiluku

Lakkipuun kromosomiluku on 2n = 28.
Levinneisyys

Alun perin lakkipuu on kasvanut luonnonvaraisena ainoastaan Pohjois-Amerikan itäosissa suunnilleen Virginiasta Georgiaan ulottuvalla alueella.
Käyttö

Lakkipuuta käytetään laajalti koristekasvina lauhkealla vyöhykkeellä, erityisesti tienvarsilla ja puistoissa. Laji menestyy parhaiten kalkkipitoisessa, tuoreessa, syvämultaisessa maaperässä ja sietää varjoa. Kasvin kirkkaankeltaisesta puuaineksesta valmistetaan tekstiiliväriä. Itse puuainesta käytetään jonkin verran erityishuonekaluihin, kiväärinvarsiin ja koristeellisiin sorvaustöihin.
Kuorta
Parittomasti lehdykälliset lehdet
Lähikuva lehdykästä
Kukinto
Käännös suomeksi
Latif Yahia

| Latif Yahia |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1964 Irak
Aiheesta muualla
www.latifyahia.net
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Latif Yahia (s. 1964) on irakilaissyntyinen kirjailija ja Irakin–Iranin sodassa taistellut sotilas. Omien sanojensa mukaan hän toimi Saddam Husseinin vanhimman pojan Udai Husseinin kaksoisolentona neljän vuoden ajan.
Elämäkerta

Yahia syntyi Irakissa varakkaaseen kurditaustaiseen perheeseen. Kertomansa mukaan taisteltuaan Irakin–Iranin sodassa hänen entinen luokkatoverinsa Udai Hussein, silloisen Irakin presidentin Saddam Husseinin vanhin poika, pakotti häntä ryhtymään tämän kaksoisolennoksi uhkailemalla hänen perhettään. Yahian mukaan hänen esiintyessään Husseinina hän joutui 11 kertaa tappoyrityksen kohteeksi ja näki Husseinin raiskaavan sekä käyttävän raakaa väkivaltaa useasti. Hänen mukaansa neljä vuotta kaksoisolentona toimittuaan hän pakeni Irakista Eurooppaan CIA:n avulla vuonna 1992.
Yahian kertomuksen kyseenalaistus

Eräät toimittajat ovat kyseenalaistaneet Yahian kertomuksen Udai Husseinin kaksoisolentona toimimisesta. Yahia on puolestaan kritisoinut heitä ja muun muassa väittänyt, että erään Husseinin sisäpiiriin kuuluneen henkilön haastattelut aiheesta The British Sunday Timesin ja The Guardianin artikkeleissa ovat keksittyjä.
Elokuva

Yahian I Was Saddam’s Son -elämäkerrallisen kirjan pohjalta tehtiin elokuva The Devil’s Double, joka julkaistiin vuonna 2011. Elokuvassa Yahian sekä Udai Husseinin rooleja näyttelee Dominic Cooper.
Lohjan ilotulitus

| Lohjan ilotulitus |
| --- | --- |
Perustettu:  1992
Perustaja:  Kalervo Kaarre
Toimitusjohtaja:  Kalervo Kaarre
Kotipaikka:  Lohja
Tuotteet:  ilotulitteet
Kotisivu:  http://www.tahtiraketti.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lohjan ilotulitus on vuonna 1992 perustettu suomalainen yritys. Yritys myy ilotulitteita ja ilotulitusnäytöksiä, joita toteutetaan vuosittain satoja. Yrityksen perustaja ja toimitusjohtaja on ollut alusta lähtien Kalervo Kaarre.
Yrityksellä on myytävänä yli 300 erilaista Turvatekniikan keskuksen hyväksymää ilotulitetuotetta. Alun perin yritys toi maahan ilotulitteita saksalaisten agenttien kautta Kiinasta ja Saksasta. Vuodesta 2000 lähtien yrityksen tuotteet on tuotu suoraan Kiinasta.
Yrityksen toimitilat sijaitsevat Lohjan Virkkalan kaupunginosassa. Alueella on myös 33 hehtaarin laajuinen varastoalue.
Poisvedettyjä tuotteita

Joulukuussa 2008 uutisoitiin, että yrityksen myymä Jättitykki-niminen ilotulite vedettiin pois markkinoilta käyttöohjevirheen vuoksi. Virhe syntyi, kun ilotulitteen kylkeen liimattavassa ohjeessa maata vasten tulevan puolen osoittava nuoli merkittiin väärin päin. Ilotulitteessa ei itsessään ole vikaa, mutta käyttöohjeessa kehotetaan käyttäjän laittamaan ilotulite maahan ylösalaisin, mistä aiheutuu vaaratilanne.
Lohjan adventtiseurakunta

| Lohjan adventtiseurakunta |
| --- | --- |
 Lohjan adventtiseurakunta huhtikuusaa 2024.
Suuntautuminen:  seitsemännen päivän adventismi
Kirkkokunta:  Suomen Adventtikirkko
Perustettu:  1934
Pastori:  Liia Kaitanen
Pääkirkko:  Petsamonrinne 4 08100 Lohja
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lohjan adventtiseurakunta on Lohjalla toimiva adventtiseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1934. Seurakunta kuuluu Suomen Adventtikirkko -kirkkokuntaan. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Lohjan keskustassa Petsamonrinteellä. Seurakunnan pastorina toimii Liia Kaitanen.
Aiheesta muualla

Seurakunnan verkkosivusto