stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
John Seigenthaler
Yhteistyö Robert Kennedyn kanssa

Vuonna 1960 Seigenthaler siirtyi tulevan oikeusministerin Robert Kennedyn hallinnolliseksi avustajaksi. Hän oli 21. toukokuuta 1961 paikalla todistamassa Kennedyn ja Martin Luther King, Jr.:n historiallista tapaamista.
20. toukokuuta 1961 Seigenthalerin yrittäessä auttaa opiskelijamielenosoitukseen osallistunutta naista turvaan väkijoukon hyökkäykseltä häntä viillettiin korvan taakse ja hänet lyötiin tajuttomaksi.
Seigenthaler osallistui Kennedyn presidentinvaalikampanjaan vuonna 1968. Kennedyn saatua 6. kesäkuuta 1968 surmansa salamurhaajan luodista Seigenthaler oli yksi hänen arkunkantajistaan. Myöhemmin hän osallistui Kennedyn muiston kunniaksi tehdyn kirjan toimittamiseen.
Myöhemmät vaiheet

Vuonna 1986 Middle Tennessee State University -yliopisto perusti professuurin kunnioittaakseen Seigenthalerin elämäntyötä. Vuonna 1991 hän perusti First Amendment Center -keskuksen perustuslaillisten oikeuksien turvaamiseksi. Vuonna 2001 hänet valittiin National Commission on Federal Election Reform -työryhmään, joka perustettiin vuoden 2000 presidentinvaalissa esiin nousseiden kiistakysymysten takia. Hän on jäsenenä myös Constitution Project on Liberty and Security -hankkeessa.
Vuonna 2002 Vanderbiltin yliopisto nimesi 5 300 m²:n kokoisen rakennuksensa uudelleen John Seigenthaler Centeriksi.
Kiistelyä Wikipediasta

Toukokuussa 2005 tuntematon käyttäjä (jonka myöhemmin todettiin olleen Brian Chase) kirjoitti englanninkieliseen Wikipediaan Seigenthalerista viiden lauseen artikkelin, joka oli sisällöltään valheellinen. Artikkeli oli esillä neljä kuukautta ennen kuin Seigenthaler sai siitä tiedon.
Seigenthaler otti syyskuussa yhteyttä Wikipediaan, ja sisältö poistettiin. 29. marraskuuta USA Today -lehdessä julkaistiin tapahtuneesta hänen mielipidekirjoituksensa, jossa hän totesi: ”Wikipedia on puutteellinen ja vastuuton tiedonhakuväline.” Tämä synnytti laajan keskustelun avoimesti muokattavissa olevien järjestelmien luotettavuudesta.
Julkaisuja

Seigenthaler, John (2004): James K. Polk: 1845–1849: The American Presidents Series
Seigenthaler, John (1974): The Year of the Scandal Called Watergate
Seigenthaler, John (1971): A Search for Justice
Jokijärvi (Mäntyharju)

| Jokijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°21′36″N, 26°51′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Pyöriäjärveen 
Järvinumero:  14.919.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  86,6 m  
Pituus:  640 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,617 km  
Pinta-ala:  9,087 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJokijärvi 
Jokijärvi tai Jokilampi on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Varpasten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 640 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (14.919) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,6 metriä mpy.
Jyrki Kauppinen

Jyrki Kalervo Kauppinen (s. 29. toukokuuta 1944) on suomalainen fyysikko. Hän oli Turun yliopiston fysiikan professori vuodesta 1986. Hänen tutkimuskohteensa oli molekyylispektroskopia. Hän perusti Gasera Oy:n yhdessä poikansa fysiikan tohtori Ismo Kauppisen kanssa vuonna 2004. Yhtiö syntyi Turun yliopiston spinoffina.
Kauppinen teki kollegansa Pekka Malmin kanssa laskelmia, joiden tuloksena hän kesäkuussa 2019 esitti, että ilmastonmuutos ei ole ihmisen aiheuttama. Tulosta kommentoitiin muun muassa yhdysvaltalaisessa Fox Newsissä ja venäläisessä RT:ssä. Kauppisen mukaan pilvipeite vähenee jostakin syystä, ja siksi maapallon lämpötila kohoaa, jolloin meristä vapautuu hiilidioksidia. Hiilidioksidipitoisuuden kasvu ei siten johtuisi ihmisen toiminnastan sijaan. Teorian on tyrmännyt muun muassa maailman siteeratuimpiin kuuluva ilmastotutkija Markku Kulmala. lmatieteen laitoksen erikoistutkija Svante Henrikssonin mukaan Kauppinen on sotkenut käsitteitä ja käyttänyt tutkimuksessaan vääriä lukuja.
Kauppisen toinen teesi on että himmeä nuori aurinko -paradoksia ei ole.
Aiheesta muualla

Biography (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Jussi Ahde

| Jussi Ahde> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. elokuuta 1980 (ikä 44) Oulu
Kansalaisuus:  Suomi
Juha-Matti ”Jussi” Ahde (s. 8. elokuuta 1980 Oulu) on suomalainen kaupallinen tuottaja. Hän oli mukana perustamassa yhden numeron verran ilmestynyttä Absolute-ilmaisjakelulehteä.
Toiminta

Ahde on ollut SDP:n kunnallisvaaliehdokkaana. Hän on kilpaillut Kymppitonnissa Lastenklinikoiden kummien edustajana sekä Uutisvuodossa ja Taistelevat julkkikset -ohjelmassa.
Yksityiselämä

Jussi Ahde on poliitikko Matti ja Hilkka Ahteen poika. Hän teki mallin töitä 1990-luvulla.
Vuonna 2002 julkisuuteen tuli video, jossa Ahde nuuskasi kokaiinia. Hänet tuomittiin huhtikuussa 2003 sataan päiväsakkoon huumausaineen käyttörikoksesta yhdessä silloisen tyttöystävänsä Susanna Tervaniemen kanssa. Kyse oli laajasta huumausaine- ja talousrikosjutusta, jossa oli kaikkiaan lähes 30 syytettyä. Päätekijät olivat kotoisin Lieksasta, mutta toimintaa oli pyöritetty pääkaupunkiseudulla. Suomeen oli salakuljetettu Virosta kokaiinia, amfetamiinia ja hasista, ja osa aineista oli päätynyt helsinkiläisiin julkkispiireihin.
Ahde avioitui laulaja Sara Nunesin kanssa kesällä 2008. Elokuussa 2010 he jättivät avioerohakemuksen.
Joulukuussa 2015 Ahde kertoi Uuden Suomen blogissaan kärsineensä masennuksesta lähes 20 vuotta, syöneensä mielialalääkkeitä 15 vuoden ajan ja käyttäneensä lähes kaikkia paitsi suonensisäisiä huumeita. TV-ohjelmassa marraskuussa 2016 hän kertoi aloittaneensa huumeidenkäyttönsä jo 1990-luvun lopussa, kun hän muutti Espanjaan.
Kertakirjautuminen

Kertakirjautuminen (engl. single sign-on, SSO) on menetelmä, jossa pääsy useisiin palveluihin toteutetaan yhdellä käyttäjän todennuksella. Tarkoituksena on välttää toistuvat autentikointitarkastukset ja sujuvoittaa loppukäyttäjän eri sovelluspalveluiden käyttöä. Käyttäjätunnus voi olla muodoltaan sama tai erilainen. Kertakirjautumisratkaisun älykkyydestä riippuen käyttäjätunnuksen muoto ja erilaisuus joko hyväksytään tai hylätään.
Kertakirjautumistoteutukset voidaan jakaa kahteen pääluokkaan: Web SSO (selainkertakirjautuminen) ja eSSO (engl. enterprise single sign-on, kertakirjautuminen työasemapohjaisiin sovelluksiin). Web SSO -toteutuksessa tarjotaan kertakirjautuminen selainkäyttöisiin sovelluksiin. Järjestelmä parhaimmillaan ei tarvitse loppukäyttäjän työasemaan tehtäviä asennuksia.selvennä eSSO-ratkaisuissa tarjotaan kertakirjautuminen kaikenlaisiin sovelluksiin sekä järjestelmiin ja se tarvitsee pääsääntöisestiselvennä työasemaan asennettavan asiakasohjelman.
Eri ohjelmistotalojen kertakirjautumisratkaisut ovat hyvinkin erilaisia, mutta ratkaisua valittaessa kannattaa silti pohjana pitää yleisiä parhaita ratkaisuja ja kertakirjautumisen yleisiä määritelmiä.
Juska Savolainen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 1. syyskuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 173 cm
Junioriseurat
1994–2001: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000–2001 | KäPa | 10 | (1) |
| 2001–2003 | Heerenveen | 0 | (0) |
| 2003 | KooTeePee | 15 | (0) |
| 2004 | FC Hämeenlinna | 26 | (0) |
| 2005 | Allianssi | 23 | (4) |
| 2006–2007 | TamU | 49 | (4) |
| 2006 | → FC Hämeenlinna (laina) | 1 | (0) |
| 2008–2009 | Rosenborg | 7 | (0) |
| 2008–2009 | → Rosenborg 2 | 15 | (2) |
| 2009 | → TamU (laina) | 15 | (1) |
| 2010–2012 | Haugesund | 14 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 175 | (12) |
Maajoukkue
| 2001 | Suomi U18 | 6 | (0) |
| 2006 | Suomi B | 3 | (0) |
| 2010 | Suomi | 2 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Juska Samuli Savolainen (s. 1. syyskuuta 1983 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Ura

Savolainen on Helsingin Jalkapalloklubin kasvatti. Ensimmäiset miesten ottelunsa hän pelasi Kakkosen Käpylän Pallossa. 18-vuotiaana hän siirtyi alankomaalaisseura Heerenveeniin, jossa hän pelasi juniori- ja reservijoukkueissa.
Palattuaan Suomeen kesällä 2003 Savolainen edusti Veikkausliigassa KooTeePeetä, Hämeenlinnaa, Allianssia ja Tampere Unitedia. Kaudet KooTeePeessä ja Hämeenlinnassa päättyivät putoamiseen liigasta ja Allianssissa seuran talousvaikeuksista seuranneeseen liigalisenssin epäämiseen, mutta Tampere Unitedissa Savolainen saavutti kaksi peräkkäistä Suomen mestaruutta ja Suomen Cupin vuosina 2006–2007. Hänet valittiin Vuoden liigapelaajaksi kaudella 2007.
Tammikuussa 2008 Savolainen siirtyi Norjan Tippeligaenin Rosenborgiin, jossa loukkaantumiset kuitenkin rajoittivat pelaamista. Kaudella 2009 hän pelasi lainasopimuksella Tampere Unitedissa, jonka kanssa hän voitti keväällä Liigacupin. Savolainen palasi Rosenborgiin elokuussa 2008 ja oli voittamassa Norjan-mestaruutta kauden päätteeksi.
Marraskuussa 2009 Savolainen teki kahden vuoden sopimuksen Tippeligaeniin nousseen Haugesundin kanssa.
Savolaisen veli Vili Savolainen oli myös jalkapalloilija.
Saavutukset

Suomen mestaruus 2006, 2007
Suomen Cup 2007
Vuoden liigapelaaja 2007
Vuoden liigakeskikenttäpelaaja 2007
Kansallinen liitto (Portugali)

| Kansallinen liitto União Nacional |
| --- | --- |
  
Perustettu:  30. heinäkuuta 1930
Lopetti:  25. huhtikuuta 1974
Johto:   António de Oliveira Salazar (1930–1968) Marcelo Caetano (1968–1974) 
Ideologia:  nationalismi autoritarismi korporativismi
Poliittinen kirjo:  oikeisto, äärioikeisto
Toimisto:  Lissabon
Värit:  sininen, valkoinen
Nuorisojärjestö:  Mocidade Portuguesa
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansallinen liitto (port. União Nacional) oli Estado Novon aikana Portugalin ainoa laillinen puolue. Asemastaan huolimatta Kansallinen liitto ei ollut Natsi-Saksan NSDAP:n tai Italian fasistipuolueen tavoin yhteiskunnallisesti keskeisessä roolissa, vaan päätöksenteko Portugalissa oli keskittynyt pääministeri António de Oliveira Salazarin ympärille, joka teki päätökset yhteistyössä maan teollisuuden, armeijan ja kirkon luottohenkilöiden kanssa.
Historia

Vuoden 1926 vallankaappauksen jälkeen Portugalin taloustilanne heikkeni huomattavasti ja maan armeija nosti Coimbran yliopiston taloustieteen professorin António de Oliveira Salazarin vastuuseen talouspolitiikasta. Salazarille annettiin tätä varten huomattavan suuret valtaoikeudet. Portugalin poliittinen tilanne vakiintui vuoteen 1930 mennessä, jolloin Salazar perusti Kansallinen liitto -puolueen. Kansallisesta liitosta tuli osa Salazarin Estado Novoa, jossa korporativismi korvasi poliittiset puolueet, ammattiliitot ja vapaan lehdistön kaltaiset organisaatiot. Järjestystä maassa valvoi myös salainen poliisi PIDE.
Vuonna 1933 Salazarin johdolla Portugalille luotiin uusi perustuslaki ja hallinto kielsi muiden puolueiden toiminnan. Hallinnon näkemyksen mukaan puolueet olivat osaltaan syyllisiä Portugalin menneisyyden ongelmiin, mistä syystä Kansallinen liitto nähtiin pikemminkin kansalaisjärjestönä kuin poliittisena puolueena. Samalla myös vaalien merkitys minimoitiin, ja esimerkiksi vuoden 1945 vaaleissa vain noin 7,8 prosenttia kansalaisista oli äänioikeutettuja.
Ajan myötä hallintoa alkoivat heikentää kansan tyytymättömyys vallitsevaan taloudellisen, sosiaalisen ja poliittisen pysähtyneisyyden tilaan. Samalla valtion voimavaroja olivat kuluttaneet siirtomaasodat Afrikassa. Salazarin saatua aivoinfarkti vuonna 1968 Kansallisen liiton johtoon astui oikeustieteen professori Marcelo Caetano. Caetano toivoi voivansa uudistaa ja liberalisoida Salazarin luomaa järjestelmää, mutta tämä oli jo liian myöhäistä. Estado Novo ja Kansallinen liitto lakkasivat sotilaiden suorittaman neilikkavallankumouksen myötä 1974.
Puoluejohto

| Järjestys | Puoluejohtaja (syntynyt–kuollut) | Puoluejohtaja (syntynyt–kuollut) | Vuosina |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | António de Oliveira Salazar (1889–1970) | 1930–1968 |
| 2 |  | Marcelo Caetano (1906–1980) | 1968–1974 |
Kallaveden seurakunta

| Kallaveden seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Kallaveden kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Kuopion hiippakunta
Rovastikunta:  Kuopion tuomiorovastikunta
Seurakuntayhtymä:  Kuopion seurakuntayhtymä
Pääkirkko:  Kallaveden kirkko
Perustettu:  1917
– Maaseurakunta:  1917
– Kallaveden seurakunta:  1969
Jäsenmäärä:  26 237 (2022)
– Osuus asukkaista:  69,0 %
Kirkollisvero:  1,45 %
Kirkkoherra:  Matti Pentikäinen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kallaveden seurakunta on Kuopiossa Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Kuopion tuomiorovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Matti Pentikäinen. Kallaveden alue kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkellä on kuitenkin Kuopion länsipuolen tavoin vain vähän erityistä kannatusta Kallavedellä.
Papisto

Seuraavat henkilöt ovat toimineet Kallaveden seurakunnan kirkkoherroina:
Papisto > Kuopion maaseurakunta

1917–1922: Bror Hannes Päivänsalo
1923–1935: Heikki Rautajärvi
1937–1965: Lennart Heljas
1967–1969: Pekka Kyntäjä
Papisto > Kallaveden seurakunta

1967–1983: Pekka Kyntäjä
1983–2004: Juhani Kiiski
–2011: Esko Konttinen
2012–: Matti Pentikäinen
Kertaluku

Matematiikassa kertaluku voi viitata
algebrassa ryhmän tai kunnan kertalukuun
differentiaaliyhtälöiden teoriassa differentiaaliyhtälön kertalukuun
lukuteoriassa kokonaisluvun kertalukuun
ominaisarvojen algebralliseen tai geometriseen kertalukuun
modulaariaritmetiikassa alkion kertalukuun
Kemiassa kertaluku voi viitata
reaktion kertalukuun
Fysiikassa kertaluku voi tarkoittaa
faasitransition tyyppiä eli kertalukua
Approksimaation kertalukua
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kertaluku”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kari Aalto

Kari Aalto Provinssirockissa 2013.
Kari Aalto (s. 25. toukokuuta 1976 Tampere) on suomalainen muusikko. Hän oli Pertti Kurikan Nimipäivät -yhtyeen laulaja ja sanoittaja vuodesta 2009 vuoteen 2016.
Aalto esiintyy Pertti Kurikan Nimipäivistä tehdyssä dokumenttielokuvassa Kovasikajuttu. Hän toimii Bassoradiossa esitettävän Isäntänä Kari Aalto -keskusteluohjelman vetäjänä. Laulamisen ohella Aalto soittaa rumpuja, bassoa ja kosketinsoittimia. Lisäksi Kari Aalto on tehnyt konemusiikkia Marko Koivun kanssa, esimerkiksi instrumentaalikappale ”Jupiterin kuut” on kuultavissa elokuvassa Vähän kunnioitusta.
Pertti Kurikan Nimipäivät lopetti toimintansa vuoden 2016 lopussa kitaristi Kurikan jäätyä eläkkeelle 60-vuotissyntymäpäivän kunniaksi. Syksyllä 2017 sai ensi-iltansa yhtyeen loppuajoista kertova toinen dokumenttielokuva Tokasikajuttu.
Kari on pitänyt omaa kauhuelokuvaraporttiohjelmaa "Karin kauhuohjelma".
Sooloura

Aallon esikoisalbumi Janoinen kulkuri julkaistiin lokakuussa 2017 levymerkillä Kasettipesä. Albumilla vieraili muusikoita yhtyeistä Sehr Schnell, Baardibois, Rikoslaki, Koljosen tiekiista, Ydinperse & Rasva-Räpylä.
Aallon Kari Aalto & Rastakarai -reggaeyhtyeen debyyttialbumi "Summer Is Fun Fun Fun" ilmestyi kesällä 2020. Aiemmin levyltä oli julkaistu singlet "Lemmy on menny", "Love And Peace", "Piknikillä" sekä "Saba-daba-duba-daba.
Jonathan Meese

| Jonathan Meese |
| --- | --- |
 Jonathan Meese 2017
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. tammikuuta 1970 Tokio
Kansalaisuus:  saksalainen
Taiteilija
Ala:  nykytaide
Taidesuuntaus:  maalaustaide, kuvanveisto, installaatio, performanssi
Aiheesta muualla
www.jonathanmeese.com
Jonathan Meese Kiasman Eri mieltä -näyttelyssä 2015
Jonathan Meese (23. tammikuuta 1970, Tokio, Japani) on saksalainen nykytaiteilija. Hän asuu Berliinissä ja Hampurissa. Hänen teoksensa ovat performansseja, maalauksia, veistoksia ja monista aineksista koostuvia installaatioita.
Taiteellinen tyyli

Meesen taidetta on kuvattu sirpaleiseksi ja groteskiksi. Teosten tyyli on vimmainen ja energinen, olipa toteutustapana sitten performanssi, maalaus tai installaatio. Meese ammentaa aineksia populaarikulttuurista, politiikasta, historiasta ja mytologiasta. Friedrich Nietzschen filosofia on inspiroinut häntä.
Varhaisvaiheet, vaikutteet ja ura

Meese syntyi brittiläis-saksalaiseen perheeseen Tokiossa. Hän muutti äitinsä ja sisarustensa kanssa Hampuriin vuonna 1973. Hän opiskeli myöhemmin Hampurin taideakatemiassa yhdessä mm. John Bockin ja Christian Jankowskin kanssa. Opiskeluaikanaan hän kiinnostui dadasta, installaatiotaiteesta ja performanssista mutta teki myös maalauksia. Hän tutustui Mike Kelleyn ja Paul McCarthyn taiteeseen, joka teki häneen suuren vaikutuksen.
Meese on pitänyt näyttelyitä 1990-luvun lopulta lähtien. 2000-luvulla hänen teoksiaan ollut esillä merkittävissä museoissa ja gallerioissa eri puolilla maailmaa.
Aiheesta muualla

Jonathan Meesen kotisivu
The Story of Jonathan Meese Videohaastattelu, Louisiana Channel, 2011.
Eri mieltä – Jonathan Meese Video, Kiasma, 2015.
Kertakäyttökamera

Laatikollinen Fujin kertakäyttökameroita.
Kertakäyttökamera on kamera, yleensä 24 tai 36 kuvan kinofilmiä käyttävä kamera, joka lähetetään sellaisenaan kehitettäväksi. kun filmi on kuvattu täyteen. Kertakäyttökameroita ovat tehneet monet kameran- ja filminvalmistajat, kuten Kodak ihan alkuaikoinaan.
Fuji teki kertakameran varsinaisesti tunnetuksi 1980-luvun puolivälissä. Fuji lisäsi kameraansa pian salaman ja se johti kertakäyttökameroiden melkoiseen suosioon ja myös muita kameravalmistajia tuli kilpaan Fujin säilyessä suurimpana alalla. Markkinat pienenivät digiaikana, mutta kertakameroita myydään yhä.
Myös digitaalisia, usein laukaisuajastettavia tai etälaukaistavia kertakameroita on. Niitä voidaan käyttää vaarallisten tilanteiden kuvaamisessa, jolloin käytössä on yleensä langaton kuvansiirto.
Kalle Havulinna

| Kalle Havulinna |
| --- | --- |
 Havulinna vuonna 1949.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. syyskuuta 1924 Tampere, Suomi
Kuollut: 9. heinäkuuta 2016 (91 vuotta)
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  168 cm
Paino:  68 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1942–1953
Aik. seurat:  Ilves (SM-sarja)
Kalle Havulinna (27. syyskuuta 1924 Tampere – 9. heinäkuuta 2016) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä.
Havulinna pelasi urallaan kymmenen kautta Tampereen Ilveksessä. Hän voitti neljä Suomen mestaruutta. Havulinnalla on nimissään SM-sarjan yhden ottelun maaliennätys, jonka hän jakaa Aarne Honkavaaran kanssa: kahdeksan maalia. Havulinna iski osumansa ÅIFK:ta vastaan 18. tammikuuta 1948 ottelussa, jonka Ilves voitti 21–5.
Havulinna pelasi maajoukkueessa 28 ottelua, joihin mahtuu mukaan myös kahdet MM-kilpailut.
Siviiliammatiltaan Havulinna oli sähköinsinööri, ja hänen insinööritoimistonsa vastasi Suomen ensimmäisen jäähallin, 1965 valmistuneen Tampereen Hakametsän jäähallin sähkö- ja valaistussuunnittelusta.
Kalle Havulinnan veli Jukka edusti hetkellisesti Ilvestä kausina 1953/56.
SM-tilastot

| --- | --- |
Pelipaikka: Hyökkääjä
Maila: Left
Pelinumero: #6
Pelikaudet: 1942/53
Kulta - hopea - pronssi: 5 - 2 - 0
| Kausi | Sarja | O | M | S | P | R |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1942-43 | SM-sarja | 7 | 6 | 2 | 8 | 0 |
| 1943-44 | SM-sarja | 2 | 2 | 0 | 2 | 0 |
| 1944-45 | SM-sarja | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| 1945-46 | SM-sarja | 8 | 10 | 0 | 10 | 0 |
| 1946-47 | SM-sarja | 7 | 9 | 4 | 13 | 0 |
| 1947-48 | SM-sarja | 6 | 16 | 3 | 19 | 0 |
| 1948-49 | SM-sarja | 7 | 9 | 3 | 12 | 0 |
| 1949-50 | SM-sarja | 7 | 6 | 6 | 12 | 4 |
| 1950-51 | SM-sarja | 9 | 14 | 10 | 24 | 0 |
| 1952-53 | SM-sarja | 8 | 3 | 5 | 8 | 0 |
| YHT. |  | 62 | 76 | 33 | 109 | 4 |
Kapteenina kaudet 1948-49, 1949-50.
Saavutuksia ja palkintoja

4 Suomen mestaruutta (1946, 1947, 1950 ja 1951)
2 SM-hopeaa ja 1 -pronssi
8 maalia yhdessä ottelussa (SM-sarjan/liigan ennätys)
Suomen Jääkiekkoleijona #13
Jusseroislampi

| Jusseroislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°16′05″N, 24°28′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ristajoen valuma-alue (35.65)
Laskujoki:  oja Pihlajalampeen 
Järvinumero:  35.655.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,5 m  
Rantaviiva:  1,358 km  
Pinta-ala:  10,004 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJusseroislampi 
Jusseroislampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Haapamäen taajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Hylkysenpuron valuma-alueeseen (35.655) se kuuluu.
Jussi Adler-Olsen

| Jussi Adler-Olsen |
| --- | --- |
 Jussi Adler-Olsen vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. elokuuta 1950 (ikä 74) Kööpenhamina, Tanska
Ammatti:  toimittaja, muusikko, kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tyylilajit:  rikoskirjallisuus
Esikoisteos:  Aakkostalo (1997)
Pääteokset:  Osasto Q (romaanisarja)
Palkinnot
 Lasiavain (2010) 
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Carl Valdemar Jussi Henry Adler-Olsen (s. 2. elokuuta 1950 Kööpenhamina) on tanskalainen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti rikosromaaneistaan.
Adler-Olsenin isä oli psykiatri ja seksologi Henry Olsen. Adler-Olsen opiskeli korkeakouluissa lukuisia aineita, kuten lääketiedettä, sosiologiaa, poliittista historiaa ja elokuvantutkimusta. Ennen kirjailijanuraansa hän työskenteli useissa ammateissa, muun muassa sarjakuvatoimittajana. 1980-luvulla Adler-Olsen julkaisi kaksi tietokirjaa Groucho Marxista sekä sarjakuvaensyklopedian Dansk tegneserieleksikon: Den store Komiklex.
Adler-Olsenin ensimmäinen trilleri Aakkostalo (Alfabethuset) ilmestyi vuonna 1997, ja se on suomennettu kahdesti: vuosina 2000 ja 2018. Hänen kirjojaan on käännetty noin 40 kielelle, ja hän on saanut useita kirjallisuuspalkintoja (mm. Pohjoismaissa Lasiavain-palkinto 2010, Saksassa Krimi-Blitz, Japanissa The Sealed Room Award).
Varsinaisen läpimurtonsa Adler-Olsen teki romaanilla Vanki (Kvinden i buret) vuonna 2007. Se aloitti Osasto Q -aiheisten rikoskertomusten sarjan, jonka päähenkilöitä ovat murharyhmäetsivät Carl Mørck ja Assad. Toinen osa Metsästäjät (Fasandræberne) seurasi vuonna 2008, ja vuonna 2014 valmistui jo sarjan kuudes romaani; sarjaa suomentaa Katriina Huttunen. Romaanisarjan pohjalta on alettu tehdä myös elokuvasarjaa, jossa Carl Mørckiä esittää Nikolaj Lie Kaas ja Assadia Fares Fares. Ensimmäinen elokuva Vanki (Kvinden i buret) sai ensi-iltansa vuonna 2013, ja se oli Tanskassa vuoden katsotuin elokuva. Sarjan neljäs osa Tapaus 64 saapui Tanskan elokuvateattereihin syksyllä 2018.