stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valmet
Tunnustuksia

Vuonna 2021 Valmet valittiin kahdeksatta kertaa peräkkäin Dow Jonesin kestävän kehityksen indeksiin (DJSI). Yhtiö listattiin sekä Dow Jonesin kestävän kehityksen DJSI World että DJSI Europe -indekseihin.
Vuonna 2019 Kasvu Open palkitsi Valmetin Suomen Kasvupalkinnolla, perusteluina yhtiön vahva kasvu ja se, miten se rakentaa teknologiayhtiöstä maailman parasta palveluyritystä. Yhtiö sai kiitosta myös vastuullisuudesta ja liiketoiminnan välillisistä vaikutuksista alihankintaverkostoon.
Vuonna 2019 tehdyssä ammattilaistutkimuksessa Valmet oli toiseksi suosituin tekniikan alan työnantaja. Vuosittaisen kyselyn toteuttaja on Universum Global. Vuonna 2022 Valmet oli samassa tutkimuksessa kolmanneksi suosituin työpaikka.
Tammikuussa 2020 Valmet sijoittui kansainvälisen CDP-järjestön tekemässä yritysten ilmastotoimien vertailussa 179 parhaimman yrityksen joukkoon. Vertailussa oli mukana kaikkiaan 8 000 yritystä.
Kirjallisuutta

Björklund, Nils G.: Valmet: Asetehtaiden muuntuminen kansainväliseksi suuryhtiöksi, Gummerus, 1990
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Valmet Oyj
Yhtiön pörssihistoriaa Pörssitiedon nettisivuilla
| n k  OMX Helsinki 25 |
| --- | --- |
 Cargotec  Elisa  Fortum  Huhtamäki  Kalmar  Kemira  Kesko  Kojamo  Kone  Konecranes  Mandatum  Metso  Neste  Nokia  Nokian Renkaat  Nordea Bank  Orion  Outokumpu  Qt Group  Sampo  Stora Enso  Tietoevry  UPM-Kymmene  Valmet  Wärtsilä 
Päivitetty: 17. helmikuuta 2025
Valmetin valmistama sähkömoottorijunayksikkö Sm1
Valmetin valmistama M100 -sarjan metrojuna
Valmetin Rautpohjan tehdas Jyväskylässä
Suurmestaruusajo

| Suurmestaruusajo |
| --- | --- |
 Välkyn Tuisku vuoden 2019 Suurmestaruusajon voittajana
Kilpailupaikka:  Mikkelin ravirata (v. 1997)
Perustettu:  1958
Matka:  1 600 m / autolähetys
Rotu:  suomenhevoset, kylmäveriset
Ikä:  5-vuotiaat ja vanhemmat
Kilpailuennätys:  1.18,2a (V.G. Voitto 2024)
Voitokkain hevonen:  Viesker, 5
Voitokkain ohjastaja:  Pentti Savolainen, 5
Ensimmäinen palkinto:  20 000 € (2013)
Suurmestaruusajo on vuodesta 1958 lähtien järjestetty suomenhevosille tarkoitettu raviurheilun suurkilpailu. Vuodesta 1997 kilpailupaikkana on ollut Mikkelin ravirata. Nykyään Suurmestaruusajo on avoinna myös Ruotsin ja Norjan kilpailurekisterissä oleville kylmäverisille.
Lämminveristen Suurmestaruus järjestettiin eri paikkakunnilla kiertävänä kilpailuna vuosina 1964–1982. Se palasi kilpailukalenteriin Porissa vuonna 2017.
Historia

Suurmestaruus on Kuninkuusravien jälkeen Suomen perinteisin suomenhevosten suurkilpailu. Se järjestettiin vuosina 1958–1996 aluksi Tampereella, Hippoksen raviradalla ja vuodesta 1976 lähtien Ylöjärvellä, Teivon raviradalla. Vuonna 1997 kilpailupaikaksi vaihdettiin Mikkeli ja nykyään Suurmestaruus ajetaan heinäkuussa St. Michel-ravien yhteydessä lauantain pääkilpailuna.
Kilpailumatka on 1 600 metriä, vuosina 1984–1996 matkana oli 2 100 metriä. Vuonna 2013 Suurmestaruuden ykköspalkinto oli 15 000 €. Kilpailun ennätys 1.19,9 on Vieskerin nimissä vuodelta 2002. Kyseessä on myös suomenhevosten SE-tulos. I.P. Vipotiinan vuonna 2009 juoksema 1,20,2 puolestaan oli pitkään kylmäveristen tammojen maailmanennätys.
Voittajat 1958–2024

| Vuosi | Voittaja | Ohjastaja | Voittoaika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1958 | Eri-Hovi | Matti Myllymäki | 27,8a / 28,2a |
| 1959 | Aro-Lohko | Aarne Nyman | 29,3a |
| 1960 | Reipas | Aapeli Miettinen | 29,8a |
| 1961 | Vihi | Martti Lehtonen | 29,9a |
| 1962 | Veli-Luikka | Eero Teräväinen | 28,0a |
| 1963 | Reipas | Aapeli Miettinen | 28,4a |
| 1964 | Topi | Reino Hinkkanen | 27,7a |
| 1965 | Topi | Reino Hinkkanen | 28,3a |
| 1966 | Puhemies | Allan Korpi | 27,8a |
| 1967 | Uusi-Veto | Martti Isosalo | 27,9a |
| 1968 | Vonkaus | Evert Ryyttäri | 27,6a |
| 1969 | Vonkaus | Evert Ryyttäri | 27,1a |
| 1970 | Forte | Ville Pernaa | 28,0a |
| 1971 | Vonkaus | Evert Ryyttäri | 28,7a |
| 1972 | Alo-Valo | Veikko Suikki | 28,3a |
| 1973 | Vieteri | Kaarlo Partanen | 27,3a |
| 1974 | Riuskan-Tyttö | Martti Törnvall | 28,7a |
| 1975 | Vieteri | Kaarlo Partanen | 24,7a |
| 1976 | Vieteri | Kaarlo Partanen | 29,0a |
| 1977 | Olle | Timo Takkinen | 28,0a |
| 1978 | Vilari | Tapio Keto | 26,4a |
| 1979 | Vieteri | Kaarlo Partanen | 22,2a |
| 1980 | Paavin-Poika | Paavo Lahti | 25,1a |
| 1981 | Vekseli | Pentti Savolainen | 22,2a |
| 1982 | Vekseli | Pentti Savolainen | 22,6a |
| 1983 | Vekseli | Pentti Savolainen | 22,7a |
| 1984 | Vekseli | Pentti Savolainen | 23,0a |
| 1985 | Vekkuliina | Pentti Savolainen | 25,4a |
| 1986 | Ruutu-Poika | Tarmo Tuominen | 26,9a |
| 1987 | Patrik | Risto Lanki | 25,6a |
| 1988 | Töpinä | Jorma Kontio | 28,1a |
| 1989 | Patrik | Risto Lanki | 24,5a |
| 1990 | Patrik | Risto Lanki | 24,9a |
| 1991 | Turo | Seppo Sarkola | 25,9a |
| 1992 | Kauhu | Ahti Antti-Roiko | 24,6a |
| 1993 | Ponseri | Anssi Niininen | 26,1a |
| 1994 | Ponseri | Anssi Niininen | 24,3a |
| 1995 | Poika-Vinkaus | Jorma Kontio | 25,2a |
| 1996 | Viesker | Kari Ahokas | 24,1a |
| 1997 | Viesker | Kaarlo Ahokas | 21,5a |
| 1998 | Viesker | Kaarlo Ahokas | 20,4a |
| 1999 | Matukka | Jorma Kontio | 24,3a |
| 2000 | Viesker | Kaarlo Ahokas | 20,4a |
| 2001 | Cameron | Esa Holopainen | 23,2a |
| 2002 | Viesker | Kaarlo Ahokas | 19,9a |
| 2003 | Sinkun-Vinkku | Raineri Puikkonen | 20,2a |
| 2004 | Apassi | Markku Nurmi | 20,9a |
| 2005 | Apassi | Heikki Hietanen | 20,7a |
| 2006 | Villiari | Reijo Salmela | 22,1a |
| 2007 | Tutuari | Esa Holopainen | 23,6a |
| 2008 | Auraus | Mikko Särkelä | 21,3a |
| 2009 | I.P. Vipotiina | Pertti Puikkonen | 20,2a |
| 2010 | Saran Salama | Tapio Perttunen | 21,0a |
| 2011 | Tuokkolan Touho | Kari Rosimo | 20,8a |
| 2012 | Frans | Juha Utala | 21,4a |
| 2013 | Boker | Esa Holopainen | 21,0a |
| 2014 | Turoveli | Hannu Hietanen | 20,4a |
| 2015 | Jokivarren Kunkku | Jorma Kontio | 19,5a |
| 2016 | Camri | Tuomas Pakkanen | 20,9a |
| 2017 | Camri | Terho Rautiainen | 21,2a |
| 2018 | Tähen Toivomus | Pauli Raivio | 19,8a |
| 2019 | Välkyn Tuisku | Kimmo Taipale | 19,9a |
| 2020 | Evartti | Santtu Raitala | 19,4a |
| 2021 | H.V. Tuuri | Iikka Nurmonen | 20,7a |
| 2022 | Parvelan Retu | Hannu Torvinen | 20,2a |
| 2023 | Evartti | Santtu Raitala | 18,4a |
| 2024 | V.G. Voitto | Ari Moilanen | 18,2a (SE) |
Lämminveristen Suurmestaruus 1964–1982, 2017-2024

| Vuosi | Paikkakunta | Ravirata | Voittaja | Ohjastaja | Voittoaika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1964 | Helsinki | Käpylä | Kamrat Veikko | Martti Keskinen | 24,1a |
| 1965 | Jyväskylä | Jyväskylän Hippos | Argument | Tapio Raita | 23,6a |
| 1966 | Kouvola | Kouvolan ravirata | Ukor | Tuomo Mäkelä | 21,3a |
| 1967 | Pori | Porin ravirata | Corona | Kauko Närvänen | 22,0a |
| 1968 | Tampere | Tampereen Hippos | Fredrik | Harry Stenberg | 21,2a |
| 1969 | Helsinki | Käpylä | Gletser | Pellervo Pekonen | 19,4a |
| 1970 | Forssa | Pilvenmäki | Minipinko | Aarne Nyman | 20,5a |
| 1971 | Helsinki | Käpylä | Gletser | Pellervo Pekonen | 21,3a |
| 1972 | Helsinki | Käpylä | Styrman | Lassi Härkönen | 21,1a |
| 1973 | Helsinki | Käpylä | Frances Min | Tuomo Mäkelä | 19,1a |
| 1974 | Helsinki | Käpylä | Damokles | Harri Steiner | 17,9a |
| 1975 | Pori | Porin ravirata | Meadow Trish | Allan Korpi | 17,5a |
| 1976 | Kouvola | Kouvolan ravirata | Scotty Love | Pertti Livisti | 20,6a |
| 1977 | Helsinki | Käpylä | Charme Asserdal | Heikki Korpi | 19,4a |
| 1978 | Helsinki | Vermo | Uno Boy | Veijo Heiskanen | 17,3a |
| 1979 | Ylöjärvi | Teivo | Charme Asserdal | Heikki Korpi | 15,7a |
| 1980 | Ylöjärvi | Teivo | Super Mon | Pekka Korpi | 15,1a |
| 1981 | Ylöjärvi | Teivo | Super Mon | Pekka Korpi | 14,4a |
| 1982 | Ylöjärvi | Teivo | At Risk | Pekka Korpi | 14,9a |
| 2017 | Pori | Porin ravirata | Regent Zet | Tommi Kylliäinen | 12,5a |
| 2018 | Pori | Porin ravirata | Zigge Silvio | Jukka Torvinen | 12,1a |
| 2019 | Pori | Porin ravirata | Lexus Dream | Ari Moilanen | 11,7a |
| 2020 | Ylöjärvi | Teivo | Le Gros Bill | Antti Teivainen | 12,8a |
| 2021 | Ylöjärvi | Teivo | American Hero | Pekka Korpi | 12,7a |
| 2022 | Ylöjärvi | Teivo | Global Withdrawl | Santtu Raitala | 12,3a |
| 2023 | Ylöjärvi | Teivo | Consalvo | Ari Moilanen | 12,0a |
| 2024 | Ylöjärvi | Teivo | Crepe Match | Olli Koivunen | 12,9a |
Anneli Kivitie-Koskinen

Eeva Anneli Kivitie-Koskinen (o.s. Paronen, vuoteen 1962 Vuorinen) (6. tammikuuta 1934 Pori – 1. huhtikuuta 2004 Pori) oli suomalainen Liberaalisen kansanpuolueen kansanedustaja vuosina 1975–1983 ja LKP:n eduskuntayhmän puheenjohtaja vuosina 1979–1982.
Kivitie valmistui ylioppilaaksi vuonna 1955 ja merkonomiksi vuonna 1957 sekä opiskeli oikeustiedettä Helsingin ja Turun yliopistoissa. Hän työskenteli Rosenlew Oy:n sairausavustuskassan hoitajana vuosina 1964–1966 sekä kanslistina Asianajotoimisto Kivitiessä vuosina 1970–1975. Kivitie oli myös pitkäaikainen Porin kaupunginvaltuuston jäsen (1973–1987) ja ensimmäinen nainen Porin kaupunginhallituksessa, jonka varsinaisena jäsenenä hän oli vuonna 1975 ja varajäsenenä vuosina 1981–1984. Kivitie oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1978 presidentinvaalissa. Kivitie toimi myös Liberaalisen kansanpuolueen Satakunnan piirin puheenjohtajana.lähde?
Kivitie herätti keväällä 1979 huomiota saapuessaan Forssan Koijärvelle yhdessä LKP:n toisen kansanedustajan Terhi Niemisen ja järven suojelua vaatineiden mielenosoittajien kanssa. Turun Sanomille paikan päällä antamassaan haastattelussa Kivitie myönsi tapahtuman herättäneen hänessä ristiriitaisia tunteita: ”Tiedämme, ettei tämä ole laillista emmekä näin voi sitä hyväksyä. Ymmärrämme kuitenkin erittäin hyvin sen perustan, jolta tämä protestitoimi on lähtenyt.” Kivitien mukaan luonnonsuojelijoiden toimet olivat ”hätähuuto lainsäädännön muuttamisen puolesta ja tarpeellinen teko, koska puheet eivät tunnu luonnonsuojelijoita auttavan”.
Kivitien kantavia teemoja politiikassa olivat vastuullisuus, tasa-arvo, yrittäjyys, vihreät arvot.
Aiheesta muualla

Anneli Kivitie-Koskisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
YLE: Luonnonsuojelijat saapuvat Koijärvelle (videoleike – TV-uutisten selostaja: "Työhön on saapunut väkeä eri puolilta Suomea, onpa joukossa pari kansanedustajaakin." Ainoana sen ajan istuvista kansanedustajista paikalle saapui tukea osoittamaan ja lapiolla pato-ojaa täyttämään Anneli Kivitie, yhdessä kansanedustajakollegansa, niin ikään LKP:n, Terhi Niemisen kanssa.) Ylen TV-uutiset. 21.4.1979. Ylen Elävä arkisto:  YLE.
Liberaalisen Kansanpuolueen kansanedustajat
| n k Liberaalisen Kansanpuolueen kansanedustajat 1975–1979 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (9):  Hemmi  Kivitie  Nieminen  Orrenmaa  Sipiläinen  Tarjanne (1975–1977)  Toivanen  Westerlund  Wiio 
| n k Liberaalisen Kansanpuolueen kansanedustajat 1979–1983 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (4):  Hyrynkangas  Itälä  Kivitie  Nieminen-Mäkynen 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Luettelo Fennoskandian mannerjäätikön virtauskielekkeistä ja jäätikkövirroista

Tämä on luettelo Fennoskandian mannerjäätikön virtauskielekkeistä ja jäätikkövirroista, jotka on tunnistettu Fennoskandian mannerjäätiköllä Veiksel-jääkaudella 130 000–10 000 vuotta sitten. Jääkielekkeiden ja niitä muodostavien jäätikkövirtojen luettelo ei ole täydellinen. Osa kielekkeistä ei ole nimettyjä, joten niitä ei ole tässä luettelosssa. Ei ole aina varmaa tietoa, mihin jäätikkövirtaan kieleke liittyy.
LGM-vaiheen jälkeen

Veiksel-jääkaudella Fennoskandian mannerjäätikkö saavutti laajimman alueensa reunaviivan (lyh. LGM eli engl. Large Glasial Marginal) eri ilmansuunnissa eri aikaan.
Jokangan virtauskieleke (engl. Yokanga lobe)
Tuloman virtauskieleke (engl. Tuloma lobe)
Inarin virtauskieleke (engl. Inari lobe)
Finmarkin virtauskieleke (engl. Finmark lobe)
Karhusaaren painanteen jäätikkövirta (Bear Island Trough Ice Stream )
Keski-Ruotsin virtauskieleke
Itämeren jäätikkövirta
Riian jäätikkövirta
Masurian virtauskieleke  tai Kushky sub-lobe
Veikselin virtauskieleke
Oderin virtauskieleke
Tanskan virtauskieleke (Danish sub-lobe)
Suomen jäätikkövirta
Vienanmeren virtauskieleke
Mezeninlaakson kieleke
Vienanjoenlaakson kieleke
Suhonanlaakson kieleke
Varzugan virtauskieleke (engl. Varzuga lobe)
Jokangan virtauskieleke (engl. Yokanga lobe)
Kuolan virtauskieleke (engl. Imandra lobe)
Karjalan jäätikkövirta
Karjalan virtauskieleke  tai Novgorodin jäätikkövirta (Novgorod Ice Stream )
Norjanhaudan jäätikkövirta
Kattegatin jäätikkövirta
Vestfjordenin jäätikkövirta
Trænadjupetin jäätikkövirta
Sklinnadjupetin jäätikkövirta
Haltenin jäätikkövirta (nimi puuttui )
Frøybankholan jäätikkövirta
Suladjupetin jäätikkövirta
Onadjupetin jäätikkövirta
Breisunddjupetin jäätikkövirta
Nuoremmalla dryaskaudella ja sen jälkeen

Nuorempi dryaskausi kesti tuhat vuotta noin 12 000–11 000 vuotta sitten. Seuraavat jääkielekkeet ovat tältä ajalta tai tuhat vuotta sen jälkeen.
Murmanskin kieleke
Näsijärven–Jyväskylän virtauskieleke
Järvi-Suomen virtauskieleke
Pohjois-Karjalan virtauskieleke
Kuusamon virtauskieleke
Pohjanlahden virtauskieleke
Sallan virtauskieleke
Inarin virtauskieleke
Itämeren jäätikkövirta
Perämeren virtauskieleke (engl. Bothnian Bay lobe)
Alexander Ehrnrooth

Alexander Göran Jacob Ehrnrooth (s. 26. maaliskuuta 1974) on suomalainen liikemies ja Fiskars Oyj:n hallituksen varapuheenjohtaja. Alexander Ehrnrooth valmistui kauppatieteen maisteriksi Svenska handelshögskolanista 1998, ja hänet valittiin Fiskarsin hallitukseen vuonna 2000. Ehnroothin sijoitusyhtiö Virala Oy Ab on Fiskarsin suurin osakkeenomistaja.
Ehrnrooth on tehnyt 2000-luvulla sijoituksia myös muihin suomalaisyrityksiin ja toiminut niiden hallituksissa.
Vuonna 2007 Alexander Ehrnrooth valittiin kartonkiyhtiö Stromsdalin hallituksen jäseneksi hänen nostettuaan omistustaan yrityksessä sijoitusyhtiönsä kautta 27 prosenttiin. Marraskuussa 2008 Stromsdal ajautui konkurssiin.
Alexander Ehrnrooth oli konkurssiin syksyllä 2013 haetun Tiimarin pääomistaja. Tiimarin suurin yksittäinen osakkeenomistaja oli Alexanderin isän, Göran J. Ehrnroothin perheen yhteinen sijoitusyhtiö Unioca Oy 65 prosentin osuudella, minkä lisäksi Alexander omisti Tiimarista oman sijoitusyhtiönsä Belgrano Investments Oy:n kautta 4,5 prosenttia. Konkurssissa Tiimari jäi velkaa näille yhtiöille yhteensä noin 15,5 miljoonaa euroa.
Ehrnrooth on sijoitusyhtiönsä Atine Group Oy:n kautta myös Turvatiimin suurin omistaja noin 65 %:n omistusosuudella sekä Oral Hammaslääkärien suurin omistaja noin 36 %:n omistusosuudella. Hallituksen puheenjohtajana molemmissa yrityksissä toimii Atine Group Oy:n toimitusjohtaja Benedict Wrede.
Fiskarsin hallitusjäsenyyden lisäksi Alexander Ehrnrooth on hallituksen jäsenenä Wärtsilä Oyj:ssä sekä hallituksen puheenjohtajana omistamassaan Belgrano Investmens Oy:ssä ja Yhdysvaltain Delawareen rekisteröidyssä Aleba Corporationissa.
Suku

Alexander Ehnroothin isä on vuorineuvos Göran J. Ehrnrooth, Fiskarsin pitkäaikainen toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja. Hänen veljensä nimi on Albert Carl Göran.
Katariina Souri

Katariina Souri
Katariina Souri Helsingin Taiteiden yössä vuonna 2008
| --- | --- |
Syntynyt:  27. lokakuuta 1968 (ikä 56) Helsinki
| --- | --- |
Verkkosivusto:  www.katariinasouri.fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Katariina Souri (ent. Minna Katariina ”Kata” Kärkkäinen, s. 27. lokakuuta 1968 Helsinki) on suomalainen kirjailija, kuvataiteilija, käsikirjoittaja ja kolumnisti.
Tausta

Sourin vanhemmat ovat juristeja. Souri on toiminut  nuoruudessaan oikeuden sihteerinä konekirjoitustaitojensa ansiosta. .  Eveliina Talvitien krjoittamassa elämäkerrassa hän kertoo runsaasti isästään Antti Henrik Kärkkäisestä, jonka kautta hänen sukujuurensa ulottuvat Kiuruvedelle, myös tämän viime vuosista ja kuolemasta norjalaisessa hoitokodissa Alzheimerin taudin  seurauksena .  Hän on julkisuudessa kertonut myös lapsuutensa traumoista, mm. yksinäisyydestä ja isään liittyvistä pelkotiloista .   Sourin äiti on Riitta-Liisa Souri.  Lapsuutensa Souri vietti vanhempineen Helsingin Haagassa ja nuoruutensa Hyvinkäällä .
Ura

Hyvinkäällä nuoruutensa viettänyt Souri nousi suuren yleisön tietoisuuteen joulukuun 1988 Playboy-lehden Playmate of the Month -tyttönä. Playboy-julkisuutensa jälkeen hän kokeili myös laulamista ja levytti albumin Your Love (1989).
Souri on kirjoittanut kolumneja eri julkaisuihin sekä pitänyt taidenäyttelyt Galleria 4-kuudessa ja Oljemarkissa ja Kauniaisissa Stadio Galleryssä.  Lisäksi hänen teoksiaan on ollut esillä Gumbostrand Konst & Form - taidekeskuksessa Sipoossa. Hänen teoksiaan on luonnehdittu värikylläisiksi, ekspressiivisiksi ja puoliabstrakteiksi. Souri on taidemaalarina itseoppinut, mutta ollut taiteilija Kimmo Tolinin opissa ja hänen tekniikkanaan on öljyvärit ja akryylit.
Vuonna 2006 Souri liittyi Mensaan, josta hän kuitenkin erosi vuonna 2008. Souri voitti 15-vuotiaana ikäluokkansa keilailun Suomen-mestaruuden.
Souri on ollut mukana käsikirjoittamassa televisiosarjoja Samppanjaa ja vaahtokarkkeja, Tähtilampun alla ja Tähtitehdas. Hänen esikoisromaaninsa Minä ja Morrison ilmestyi vuonna 1999 ja siihen perustuva Lenka Hellstedtin ohjaama samanniminen elokuva vuonna 2001. Sourilta on ilmestynyt seitsemän romaania ja kirjoituskokoelma. Hän on ollut kirjoittamassa kolmen Vares-elokuvan käsikirjoitusta.
Souri palkittiin Kiitos eläimiltä -palkinnolla vuonna 2016. Hän oli vihreiden ehdokkaana vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Uudenmaan vaalipiirissä. Souri keräsi vaaleissa kaikkiaan 2147 ääntä, mikä ei riittänyt valituksi tulemiseen.
Yksityiselämä

Sourilla on avioliitosta (1991–1997) säveltäjä Johnny Lee Michaelsin kanssa poika Kasimir (s. 1991) sekä italialaisen Marcello Gentilen kanssa tytär Kiana Souri (s. 2003) . Souri oli avioliitossa helsinkiläisen liikemiehen Janne Janhosen kanssa 2005–2009. Kesäkuussa 2010 Souri vahvisti menneensä naimisiin taiteilijanimeä Anzi Destruction käyttävän muusikkomiehen kanssa. Vuonna 2012 Souri ja Anzi Destruction ottivat avioeron ja jatkoivat yhdessäoloa avoliitossa. Souri avioitui Eliya Zweygbergin kanssa syyskuussa 2016. Heillä on yhteinen taideliike. He erosivat vuonna 2019.
Souri ilmoitti tammikuussa 2015 olevansa vegaani.  Myöhemmin hän ilmoitti luopuvansa vegaanisesta ruokavaliosta, koska se ei sopinut hänelle eikä hän mieltänyt tiukan veganismin sosiaalista puolta omakseen. Hän puhui asiasta mm. julkisessa Facebook-profiilissa sekä perustamassaan Vapaamieliset vegaanit -ryhmässä, lisäksi vuonna 2023 Seura-lehden haastattelussa.
Souri osti puolisonsa kanssa Kivikummun tilan Sipoosta. Hän alkoi kehittämään sitä perinnetilaksi muun muassa hankkimalla sinne runsaasti eläimiä.
Souri on julkisuudessa kertonut kärsineensä alkoholiongelmasta ja saaneensa useita mielenterveysdiagnooseja. Niistä parantumisen hän on lukenut vaihtoehtoisten hoitomuotojen ansioksi. Siksi hän on puhunut julkisuudessa niiden puolesta, mukaan lukien luonnon ja metsän parantavat voimat.  Eräässä vaiheessa hän kertoi mieltävänsä itsensä muunsukupuoliseksi., mutta elokuun 2023 haastattelussa hän ei enää halunnut itselleen sellaista määrettä.
Souri kuuluu nykyään Suomen evankelisluterilaiseen kirkkoon.
Katariina Souri tunnettiin ennen tammikuuta 2010 nimellä Kata Kärkkäinen. Souri on hänen äitinsä tyttönimi.
Sourin poika Kasimir Kärkkäinen tekee myös taidetta.
Tuotanto > Teokset

Minä ja Morrison.  Helsinki:  Tammi, 1999.  ISBN 978-951-3-11621-7
Vangitse minut vapaaksi.  Helsinki:  Tammi, 2001.  ISBN 978-951-3-12235-5
Tulikärpäsiä.  (Muistelmateos)  Helsinki:  Tammi, 2004.  ISBN 978-951-3-12895-1
Jumalasta seuraava.  Helsinki:  Tammi, 2006.  ISBN 978-951-3-13305-4
Kahdeksas huone.  Helsinki:  Tammi, 2008.  ISBN 978-951-3-14064-9
Pillerinpyörittäjä.  Helsinki:  Tammi, 2010.  ISBN 978-951-3-14898-0
Polku.  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-3-16389-1
Valkoinen varjo.  Helsinki:  Tammi, 2015.  ISBN 978-951-31-7677-8
Sammunut sydän.  Helsinki:  Tammi, 2015.  ISBN 978-951-31-8129-1
Tuotanto > Käsikirjoitukset

Samppanjaa ja vaahtokarkkeja, 17 × 45 min, MTV3 1995–1996
Tähtilampun alla, 10 × 45 min, MTV3 1997
Pillerinpyörittäjä, radiokuunnelma, YLE 1998
Tähtitehdas, yhdessä Henrik Tillanderin kanssa, 111 × 25 min, Nelonen 1998–1999
Näyttelijänä

Ford Fairlane (1990) – tyttö hautajaisissa (ei mainittu lopputeksteissä)
Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva (1990) – kauneuskilpailuvoittaja
Kuutamosonaatti 2: Kadunlakaisijat (1991) – Kata Kärkkäinen
Luonnonmukainen rakastaja (1992) – Eija
Puhtaat valkeat lakanat (1993) – Anneli Mäkinen
Diskografia > Albumi

Kata: Your Love (Bang Trax, 1989)
Diskografia > Singlet

Your Love (Ain't Good Enough) (Bang Trax, 1989)
I Need Love / Lonely Eyes (Bang Trax, 1989) (7")
Dance To The Beat (Bang Trax, 1989) (12")
C'mon - Step By Step (Bang Trax, 1990) (7")
Oh Boy / Siivet Selässäin (Finnlevy, 1991) (7", Single)
Kirjallisuutta

Talvitie, Eveliina: Kata.  Helsinki:  Like, 2023.  ISBN 978-951-1-42979-1
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katariina Souri Wikimedia Commonsissa
Etusivu Katariina Sourin kotisivut. Viitattu 29.4.2021.
Rytsä, Paavo: Kata Kärkkäinen puhuu yksityisyydestä ja Kahdeksas huone -kirjastaan Yle Elävä arkisto. 29.5.2008. Viitattu 29.4.2021.
Sykkö, Sami: Sami Sykkö arvioi: Katariina Souri on tyylinsä puolesta hieman vaiheessa Seura -lehti. 16.11.2016. Viitattu 29.4.2021.
Katariina Souri Elonetissä.
Katariina Souri Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet  Yle 
Muut:  IdRef 
Kirjailija Kata Kärkkäinen kissansa ja koiransa kanssa 1991.
Salinae

Salinae (lat., ”Suolakaivos”; m.kreik. Σαλῖναι, Salīnai) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin paikkoihin:
Campus salinarum Romanarum eli Salinae, suola-allasalue lähellä Ostiaa ja Roomaa
Salinae, suolavarastojen alue Roomassa
Salinae, kaupunki Alpes maritimaessa Galliassa, nykyinen Castellane Ranskassa
Salinae, kaupunki Britanniassa, nykyinen Droitwich Englannissa
Salinae, kaupunki Britanniassa, nykyinen Middlewich Englannissa
Salinae, kaupunki Daakiassa, nykyinen Ocna Mureş Romaniassa
Salinae, kaupunki Samniumissa Italiassa
Salapia eli Salinae, kaupunki Apuliassa Italiassa, nykyinen Salpí
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Salinae”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Katja Hänninen

| Katja Hänninen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. tammikuuta 1980 (ikä 45) Oulainen, Suomi
Poliitikko
Puolue:  Vasemmistoliitto
Asema:  kaupunginvaltuutettu (2009–) kansanedustaja (2014–2023)
Vaalipiiri:  Oulun vaalipiiri
Katja Maria Hänninen (o.s. Laurila, s. 26. tammikuuta 1980 Oulainen) on suomalainen vasemmistoliittoa edustava poliitikko. Hän nousi kansanedustajaksi varasijalta heinäkuussa 2014 Merja Kyllösen siirryttyä Euroopan parlamentin jäseneksi. Hänet valittiin Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän 2. varapuheenjohtajaksi 02.02.2021.
Hänninen on Raahen kaupunginvaltuutettu vuodesta 2009.