Ranskan suuren vallankumouksen aikajana
Tausta ja alku

Valistusajattelijat kritisoivat monarkkeja ja puolustavat järkeä, liberalismia, demokratiaa ja vallan hajauttamista.
1783 Amerikan vallankumous päättyy Pariisin rauhaan, uudistusten kannattajat saavat siitä toivoa, ja myöhempi Ranskan vallankumousten kenraali Lafayette ym. vallankumouksen puolella taistelleet innoittuivat vapausaatteesta.
20.8.1786 Rahaministeri Charles Alexandre de Calonne ilmoittaa Ranskan varojen loppuneen.
2.7.1787 Pariisin parlamentti torjuu kuninkaan uudet verolait. Kuninkaan kuitenkin julistettua lain 6.8. parlamentti julisti lain laittomaksi kansan tuella, mutta kuningas erottaa parlamentin ja sulkee Pariisin poliittiset klubit.
5.5.1789 Neuvoa-antavat valtiopäivät (’’Estates-General’’) kutsutaan koolle ensi kerran vuoden 1614 jälkeen, kun kuningas Ludvig XVI haluaa rahapulan vuoksi verottaa myös aatelia ja papistoa.
17.6.1789 Kolmas sääty (joka edustaa periaatteessa 97 % kansasta, joskin varallisuudella painotetusti, ja johon osa papistosta oli jo liittynyt ja aatelia liittyi 24.6.) julistautuu kansalliskokoukseksi.
20.6.1789 Kokoontumispaikalta ulos lukittu kansalliskokous (kolmas sääty) vannoo pallohuoneen valan: se ei hajaantuisi ennen kuin perustuslaki olisi säädetty.
23.6.1789 Kaksi kaartin komppaniaa kapinoi väestön levottomuuksia kohdatessaan. Kuningas pyrkii 35-kohtaisella ohjelmallaan ylläpitämään kolme säätyä.
24.6.1789 48 aatelista liittyy kansalliskokoukseen Orléansin herttuan johdolla.
27.6.1789 Kuningas tunnustaa kansalliskokouksen ja käskee 1. ja 2. säädyt liittymään siihen.
30.6.1789 Suuri väkijoukko valtaa vankilan ja vapauttaa kapinalliset kaartinkomppaniat. 1.7. kuningas rekrytoi lisää joukkoja, myös ulkomaisia palkkasotureita.
9.7.1789 Kansalliskokous ottaa nimekseen perustuslakia säätävä kansalliskokous.
13.7.1789 Pariisissa perustetaan Ranskan kansalliskaarti keskiluokasta.
14.7.1789 Bastiljin valtaus, josta tuli vallankumouksen symboleja, vaikka vankilassa oli enää 7 vankia ja ylivoimainen puolustus antautui hyökkäävän väkijoukon säästämiseksi verilöylyltään. Vastoin väkijoukon johtajan lupausta väkijoukko murhaa Bastiljista poistuvat. Muun muassa kuvernööri Bernard-René de Launay ja myöhemmin valtiovarainministeri Joseph Foullon sekä Pariisin pormestari Jacques de Flesselles surmataan.
15.7.1789 Markiisi de Lafayette nimitetään kansalliskaartin komentajaksi.
17.7.1789 Loppukesän "suuri pelko" alkaa: talonpojat kapinoivat feodalismia vastaan ja kaupungeissakin on mellakoita, osa aatelista pakenee.
4.8.1789 ”Vallankumouksen helluntaiyö”: Kansalliskokous lakkauttaa feodalismin eli aatelin ja papiston tuomio- ja verotusvallan alueensa talonpoikiin (mm. kymmenykset) ja kaikki säätyetuoikeudet.
27.8. Kansalliskokous hyväksyy ihmisoikeuksien julistuksen Amerikan vallankumouksen mallin mukaisesti ja Thomas Jeffersonin esitarkastuksella.
5.–6.10. Liberaali monarkistinen perustuslaki, Pariisin väkijoukot, naisten marssi Versaillesiin.
6.10. Kuningas Ludvig XVI suostuu viimein ratifioimaan feodalismin lakkauttamisen. Kuningas ja kansalliskokous siirtyvät Pariisiin.
2.11. Kirkon omaisuutta kansallistetaan ja ryöstetään.
joulukuu: äänioikeus myönnetään "aktiivisille" (omaisuutta omistaville) kansalaisille.
Tammikuu 1790: Hallinnolliset departementit muodostetaan maakuntien sijaan.
13.2.1790 Uskonnolliset säädökset kumotaan.
29.3.1790 Paavi Pius VI tuomitsee ihmisoikeuksien julistuksen salaisessa istunnossa.
Toukokuu: Kansalliskokous kieltää valloitussodat.
19.5. Kansalliskokous lakkauttaa aateliston.
Heinäkuussa kordelieeriklubin, jakobiiniklubin ja muiden poliittisten klubien valta kasvaa.
Syyskuu: äärivasemmistolaisen Jacques Hébertin radikaali Le père Duchesne -lehti alkaa ilmestyä
30.1.1791 Kreivi Honoré Mirabeau valitaan kansalliskokouksen johtajaksi.
28.2.1791 "Tikaripäivä": Lafayette pidätyttää 400 aseistautunutta aristokraattia Tuileries'n palatsissa.
2.3. Ammattikunnat lakkautetaan.
2.4. Mirabeau kuolee. Hänestä tulee ensimmäinen Panthéoniin haudattu.
13.4. Paavi Pius VI:n kiertokirje tuomitsee sen, että valtio on ottanut Ranskan kirkon alaisuuteensa.
20.–25.6. Kuningasperhe pakenee ja palautetaan Pariisiin väkisin.
10.7. Keisari Lepold II kutsuu kuningashuoneet lankonsa Ludvig XVI:n avuksi.
15.7. Kansalliskokous julistaa kuninkaan koskemattomaksi ja palauttaa hänen valtansa.
17.7. Marskentän verilöyly Pariisissa
Heinäkuu: Voltairen ruumis siirretään Panthéoniin.
14.8. Orjakapinoita Haitissa.
27.8. Itävallan keisari Leopold II ja Preussin kuningas Fredrik Vilhelm II antavat Ranskan vallankumousta vastaan suunnatun Pillnitzin julistuksen.
13.–14.9. Kuningas hyväksyy perustuslain.
30.9. Kansalliskokous hajaantuu.