stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Krieg-merirosvot
Osa tarinassa

Ensimmäinen Krieg-merirosvo joka nähtiin oli Gin. Hän saapui kelluvalle ravintolalaiva Baratielle pyytäen ruokaa nälkäänsä, mutta hänet paiskattiin ulos ravintolasta. Siitä huolimatta, ettei Ginillä ollut rahaa ruokaan, Sanji tarjosi aterian hänelle. Gin lähtee mutta palaa myöhemmin muiden Krieg-merirosvojen kanssa. Kapteeni Don Kriegin saatuaan voimansa takaisin, hän aikoi ottaa Baratien haltuunsa ja palata miehistöineen Grand Linelle. Miehistö ei halunnut palata takaisin Grand Linelle, mutta peläten johtajaansa he suostuivat.
Heidän epäonnekseen Mihawk päätti tulla tuhoamaan viimeisen paenneen laivan. Roronoa Zoron hävittyä Mihawkille miekkataistelussa, Mihawk sanoi saaneensa pitää tarpeeksi hauskaa eikä viitsinyt tappaa Krieg-merirosvoja vaan tyytyi laivan tuhoamiseen. Tämän jälkeen Krieg jatkoi suunnitelmaansa ottaa Baratie haltuunsa. Lopulta Gin ja Sanji päätyvät taistelemaan keskenään. Gin ei kuitenkaan suostunut Don Kriegin käskystä huolimatta tappamaan Sanjia. Niinpä hän heitti kaasunaamarinsa pois ja Krieg myrkytti Baratien kaasulla.
Pitkän taistelun jälkeen Luffy lopulta voittaa Don Kriegin, mutta pudottuaan mereen tajuton Krieg jatkoi yhä taistelemista vastaan, kunnes Gin löi Kriegin täysin tajuttomaan tilaan. Krieg-merirosvot kasaantuivat pieneen veneeseen ja Gin sanoi haluavansa viedä Krieg Grand Linelle kuten hän halusi. Vielä ei ole tietoa mitä heille tapahtui, mutta Gin sanoi terveiset Luffylle: "Nähdään Grand Linella".
Merirosvolippu > Don Krieg

Seiyu: Fumihiko Tachiki
Ääninäyttelijä (4Kids): Marc Thompson
Kapteeni (17,000,000 berryä)
Merirosvolippu > Gin

Seiyu: Kenichi Ono
Ääninäyttelijä (4Kids): -
Sotapäällikkö, ykkösmies
Demoniksi kutsuttu Gin (鬼人のギン, Kijin no Gin, ihmisdemoni Gin) on Don Kriegin läheisin alainen. Sanji antoi rahattomalle ja nälkäiselle Ginille ruokaa, jonka jälkeen hän toi myös muut Krieg-merirosvot paikalle. Kriegin saatua voimansa takaisin hän aloitti hyökkäyksensä Baratien valtaamiseksi. Lopulta hän käski Giniä tappaa Sanji. Gin, ihminen joka ei koskaan antanut sääliä uhreilleen, ei pystynyt tappamaan Sanjia, koska Sanji oli ollut ainoa kiltti ihminen hänelle. Tästä syystä hän käski Ginin heittää kaasunaamarinsa pois, jonka Gin myös teki. Myrkytettyään MH5 kaasulla Baratien ilmapiirin, Gin sai vaarallisen määrän myrkkyä sisäänsä. Lopulta paljastui, että Gin seurasi Don Kriegiä, koska hän piti tätä voimakkaimpana ja pysytteli Kriegin suojissa. Heille annettiin pieni vene, jolla he matkasivat pois. Gin sanoi vievänsä Kriegin takaisin Grand Linelle jonne tämä halusi mennä. Samalla hän myös toivoo, että tapaisi Luffyn uudestaan.
Japaninkielinen sana "gin" kovalla g:llä tarkoittaa hopeaa, mutta 4Kids käänsi sen h:ksi, sillä Gin on myös alkoholijuoma. Aseinaan hän käytti kahta tonfaa, joiden kärjissä oli kanuunankuulamaiset kuulat.
Merirosvolippu > Pearl

Seiyu: Hiroyuki Kawamoto
Ääninäyttelijä (4Kids): Dan Green
2. osaston johtaja
Kriegin toiseksi voimakkain alainen, joka tunnetaan myös Terässeinä-Pearlina (鉄壁のパール, Teppeki no Pāru). Hänellä on rautalevyistä koostunut suojahaarniska. Kaksi isoa edessä ja takana, kyynärpäissä, polvissa ja käsissä pienemmät. Lisäksi hänellä on paljon helmiä koristeena. Pearlin sanotaan kasvaneen viidakossa, jossa hän oppi yhden hyökkäystavan ja samalla suojauksen, tulen tekemisen. Hänestä on luvattu 6,000,000 berryn palkkio. Taistelussa Baratiesta hän taisteli sekä Luffyä, että Sanjia vastaan. Ennen  taistelua heitä vastaan Pearlista ei ollut 61 taistelun aikana vuotanut pisaraakaan verta. Hän sai etulyöntiaseman kun Gin uhkasi ampua Zeffin mikäli Sanji yrittäisi hyökätä vastaan. Useita iskuja saatuaan Sanji yhä seisoi. Lopulta Gin löi Pearlin suojan murskaksi yhdellä iskulla haluten itse viimeistellä Sanjin. 4Kids versiossa hänellä on "dude" aksentti. One Piece Grand Adventure -pelissä hän on avustavana hahmona.
Merirosvolippu > Muita jäseniä

Alla muutama One Piece Blue Data kirjassa luetelluista Krieg-merirosvoista jotka nimettiin:
Ideaman - Tavaroiden säilyttäjä ja suunnittelija
Hustle - Taistelukouluttaja
Kagikko - Lukkoseppä
Krieg-merirosvojen voima

Don Kriegin merirosvoarmada oli lähes voimakkain merirosvojoukko East Bluella. Heillä oli monta miestä, laivaa ja paljon aseita. Koska joukossa oli niin paljon jäseniä, oli joukossa myös paljon "surkimuksia". Grand Linella koko armada hävisi Mihawkille. Heidät viimeisteli Luffy ja Sanji.
Don Kriegillä itsellään on useita aseita piilossa haarniskassaan. Hän käyttää miehistönsä kurissa pitämiseen pelkoa hyväkseen, ja tappaa joskus omia miehistönsä jäseniä jos he ovat tottelemattomia. Gin arvostaa kovasti Don Kriegiä ja Krieg on myös tajunnut, että ilman miehistöään hänen matkansa jäisi lyhyeen.
-maailma
| --- | --- |
Olkihattupiraatit:   Monkey D. Luffy  Roronoa Zoro  Nami  Usopp  Sanji  Tony Tony Chopper  Nico Robin  Franky  Going Merry  Thousand Sunny 
Ystävät:   Nefertari Vivi  Portgas D. Ace 
Pääviholliset:   Buggy-klovni  Kuro  Don Krieg  Arlong  Baroque Works  Wapol  Bellamy  Ener  Foxy  CP9  Thriller Bark 
Maailmanhallitus:   Smoker  Aokiji 
Merirosvot:   Shanks Punatukka  Valkoparta  Mustaparta  Gold Roger 
One Piece -merirosvoryhmät:   Arlong-merirosvot  Bellamy-piraatit  Buggyn merirosvojoukko  Foxy-piraatit  Krieg-merirosvot  Merirosvoliittouma Apinatarha  Mustan kissan merirosvot  Mustaparta-merirosvot  Olkihattupiraatit  Peltikunkku-merirosvot  Punapää-merirosvot  Thriller Bark  Valkoparta-merirosvot 
Muita organisaatioita:   Maailmanhallitus  Merivoimat Merivoimien jäsenet  Kaapparilordi  Cipher Pol  Baroque Works  Skypiean papisto  Shandiat  Galley-La Company  Frankyn perhe  Yonkou 
Muuta:   One Piecen paikat  Grand Line
Kuusijärvi (Kuru)

| Kuusijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Koordinaatit:  61°57′10″N, 23°45′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Karjulanjoen valuma-alue (35.36)
Laskujoki:  Vehkakoski 
Järvinumero:  35.362.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,5 m  
Rantaviiva:  19,21 km  
Pinta-ala:  1,46516 km²  
Suurin syvyys:  18 m  
Saaria:  4 
 fiKuusijärvi 
Kuusijärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kurun taajaman lähellä sijaitseva järvi. Siihen on salmen kautta yhteydessä Kuorejärvi, jonka vedenpinta on samalla korkeudella.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 147 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 4,5 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järven antama paikallinen vaikutelma on vieläkin kapeampi, sillä leveissä kohdissa sen laajuus rikkoontuu saarien ja nieminen vuoksi. Järven pohjoisosa Taikinalammi muodostaa oman järvenosansa, joka on yhteydessä muuhun järveen kapean ja matalan Taikinasalmen kautta. Haukkajoki laskee juuri Taikinalammiin ja sen salmi on syntyt Leukakivenvuoren niemen pohjoispään eteen ja sama niemi piilottaa Viitasaaren suojaan 600 metriä pitkän Kuusitaipaleenlahden. Järven eteläosa alkaa Matosalmen kohdalla ja se haarautuu kahdeksi lahdeksi, joista Kylmälahti on umpinainen ja toisen eteläpäässä sijaitsee luusua ja siitä alkava Vehkakoski. Kuorejärven vedenpinta on samalla korkeudella Kuusijärven kanssa. Suomen ympäristökeskuksen viranomaiset kohtelevat näitä saman järven eri osia kuitenkin omina järvinä. Niin tehdään myös tässä artikkelissa.
Järvellä on kartan mukaan neljä saarta. Viitasaari sijaitsee Kuusitaipaleenlahden eteläpuolella. Se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitsee Kulosaari, joka on 500 metriä pitkä ja 240 metriä leveä. Saarten pinta-alat ovat kartasta mitattuna vastaavasti 9 hehtaaria ja 7 hehtaaria. Kulosaaren eteläpuolella sijaitsevat kaksi pienempää saarta.
Järven rantaviivan pituus on 19 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta eteläpäässä Vehkakosken ympäristössä ulottuvat kolmen maatilan pellot rantaan asti. Järven asutus on haja-asutusta ja maatiloja on yhteensä viisi. Muu asutus on kinteää asutusta tai vapaa-ajan asutusta. Rannoille on rakennettu noin 50 vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee etelän suunnalta Kurusta kaksi tietä, jotka ohittavat järven sen eri puolilta. Niistä haarautuvilta teiltä pääsee järven eri rannoille.
Luontoarvot

Järvi sijaitsee laajan ja metsävaltaisen valuma-alueensa eteläosassa ja lähes kaikki valuma-alueen vedestä virtaa järven läpi. Veden laskennallinen viipympä järvessä on 89 vuorokautta, mikä on vähän, sillä järven vesi vaihtuu näin ilmaistuna neljästi vuodessa. Järven vedenlaatua on tutkittu muutaman kerran. Vedenvärion erittäin ruskeaa, mikä johtuu valuma-alueen metsä- ja suovaltaisuudesta. Väri tulee vedessä olevasta humuksesta, jonka pitoisuus on tutkitun veden suuren kemiallisen hapenkulutuksen vuoksi suuri. Järven veden puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko, joten veden happamuustaso on laskenut happaman puolelle. Joskus 1970-luvulla on happamuustaso laskenut jopa alle tason pH 5, mutta on onneksi toipunut siitä siedettävämmälle tasolle. Nykyään veden happamuustaso vaihtelee arvon pH 6 ala- tai yläpuolella. Veden ravinnetasot ovat lievästi rehevöityneen järven tasolla tai normaalit. Veden fosforipitoisuudet ovat vaihdelleet eri tutkimuskertoina voimakkaasti, mikä johtunee veden suuresta läpivirtaamasta. Sen sijaan veden typpipitoisuudet ovat luonnontasoa. Talvella 2003 havaittiin järven pohjan lähellä voimkasta sisäistä kuorimtusta. Silloin olivat alusvedessä fosforipitoisuudet 10-kertaiset päällysveden pitoisuuksiin verrattuna. Sisäinen kuormitus katsotaan alkavan, kun happipitoisuudet laskevat liiaksi. Näin käykin järven veden lämpötilakerrostuessa ja silloin voi pohjan lähellä syntyä happikatoa. Järven happitilanne vaihtelee kuitenkin yleensä tyydyttävästä hyvään. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Kuusijärven–Haukkajoen alueeseen (35.362) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,5 metriä mpy.
Järvi saa suuren osan vedestänsä Haukkajoesta, joka laskee siihen Taikinalammiin Haukkajärvestä. Järveen laskee suoraan Kuorejärvi (19 ha), jonka lasku-uomaan laskee vielä Särkijärvikin (3 ha). Korpijärvellä (4 ha) on aivan oma laskuojansa.
Järven lasku-uoma on lyhyt Venhkakoski, joka laskee Alainenjärveen, joska vesireitti jatkaa Mäkelänjärven läpi ja Karjulanjokena se laskee Näsijärven Vankaveteen Haukkaojansuun nimisenä.
Historiaa

Vuosien 1959–1984 peruskartoissa oli suurin eroavaisuus lähinnä vapaa-ajan asuntojen rakentaminen. Metsien ojitus oli suoritettu ennen vuoden 1959 kartan julkaisua.
Landsortin syvänne

Landsortin syvänne (ruots. Landsortsdjupet) on Itämeren syvin kohta, joka sijaitsee Ruotsin rannikolla 459 metrin syvyydessä. Sen sijainti on noin 24 km kaakkoon Nynäshamnista. Sinne on upotettu 1950- ja 1960-luvuilla romua, vanhoja aseita, kemiallisia ja radioaktiivisia jätteitä. Ruotsin puolustusvoimat harjoittelee alueella sukellusveneiden pelastamista.
Aiheesta muualla

Nynäshamns Posten: Miljögifter ligger kvar i Landsortsdjupet (ruotsiksi)
Lamia

Lamia (m.kreik. Λάμια), Lámia (kreik. Λάμια) tai Lamía (kreik. Λαμία) voi viitata seuraaviin:
Lamia, kreikkalaisen mytologian hahmo
Lamia, antiikin aikainen kaupunki nykyisen Lamían kaupungin paikalla Kreikassa
Lamía, nykyinen kaupunki Fthiotiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella
Lámia, järvi Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lamia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuoleman linja

| Kuoleman linja> Death Line |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gary Sherman
Käsikirjoittaja:  Gary Sherman Ceri Jones
Tuottaja:  Paul Maslansky
Säveltäjä:  Wil Malone (käännä suomeksi)
Kuvaaja:  Alex Thomson
Leikkaaja:  Geoffrey Foot
Pääosat:  Donald Pleasence Norman Rossington David Ladd
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Harbor Ventures K-L Productions
Levittäjä:  American International Pictures
Ensi-ilta:   1972  Syyskuussa 1973  12. maaliskuuta 1976  13. elokuuta 1986
Kesto:  87 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuoleman linja (engl. Death Line; Yhdysvalloissa Raw Meat) on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut Gary Shermanin ohjaama brittiläinen kauhuelokuva, jonka pääosissa ovat Donald Pleasence, Norman Rossington ja David Ladd.
Juoni

Myöhään eräänä iltana Lontoon strip-tease -korttelissa James Manfred (James Cossins) vedetään metroaseman portaita alas. Sievä lontoolaistyttö Patricia Wilson (Sharon Gurney) sekä hänen amerikkalainen poikaystävänsä Alex Campell (David Ladd) löytävät Manfredin kuolleena. Käyntikortti paljastaa hänen henkilöllisyytensä ja nuoret menevät hakemaan apua. Kun he palaavat poliisi mukanaan, ruumis on kadonnut...
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Donald Pleasence  | … |  Komisario Calhoun   |
|  Norman Rossington  | … |  Rikosetsivä Rogers   |
|  David Ladd  | … |  Alex Campbell   |
|  Sharon Gurney  | … |  Patricia Wilson   |
|  Hugh Armstrong  | … |  Mies   |
|  June Turner  | … |  Nainen   |
|  Clive Swift  | … |  Komisario Richardson   |
|  James Cossins  | … |  James Manfred, OBE   |
|  Heather Stoney  | … |  W. P. C. Alice Marshall   |
|  Hugh Dickson  | … |  Tohtori Bacon   |
|  Christopher Lee  | … |  Stratton-Villiers, MI5   |
Tuotanto

Ohjaaja Sherman käsikirjoitti elokuvan Ceri Jonesin kanssa. Paul Maslansky tuotti elokuvan. Kuoleman linja kuvattiin Technicolor-menetelmää käyttäen. Elokuva kuvattiin Lontoossa.
Vastaanotto ja julkaisu

Kuoleman linja sai ensi-iltansa kotimaassan Isossa-Britanniassa vuonna 1972. Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa syyskuussa vuonna 1973 nimellä Raw Meat. Elokuva pääsi teatterilevitykseen myös Länsi-Saksaan 12. maaliskuuta vuonna 1976 ja Ranskaan 13. elokuuta vuonna 1986.
Kuoleman linjalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 86 prosentin "tuore"-arvosana, joka perustuu seitsemään arvosteluun. Kuoleman linja sai vuonna 1975 parhaan kauhuelokuvan Saturn-ehdokkuuden.
Elokuva on julkaistu DVD:lle vuosina 2003 ja 2006.
Aiheesta muualla

Kuoleman linja Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kuoleman linja Elonet.
Kuoleman linja AllMoviessa. (englanniksi)
Kuningasjakamari

| Kuningasjakamari |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Jakamarit Galbulidae
Suku::  Jacamerops
Laji::  aureus
Kaksiosainen nimi
 Jacamerops aureus  (Müller, 1776) 
Alalajit
 J. a. aureus  J. a. isidori  J. a. penardi  J. a. ridgwayi 
Katso myös
   Kuningasjakamari Wikispeciesissä   Kuningasjakamari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuningasjakamari (Jacamerops aureus) on jakamareihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö

Kuningasjakamari kasvaa 25–31 cm pitkäksi, ja on heimonsa suurin laji. Sukupuolet muistuttavat pääosin toisiaan ulkonäöltään. Kuningasjakamarin pää, selkä ja siivet ovat vihreät. Varsinkin selän höyhenissä on ruskehtava kiilto. Koiraan kurkku on valkoinen, mutta naaraan vihreä. Lajin rinta ja vatsa ovat punaruskeat, ja naaras on koirasta vaaleampi. Kuningasjakamarin nokka on pitkä ja hieman alaspäinkaartuva.
Levinneisyys ja elintavat

Kuningasjakamaria tavataan Costa Ricasta Ecuadoriin ja laajalta alueelta Venezuelasta Brasiliaan ja Peruun. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja metsien reunamaat. Kuningasjakamari liikkuu yksin tai pareittain.
Kyntelit

| Kyntelit |
| --- | --- |
 Talvikynteli (Satureja montana)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Huulikukkaiskasvit Lamiaceae
Suku::  Kyntelit Satureja  L.
Katso myös
   Kyntelit Wikispeciesissä   Kyntelit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyntelit (Satureja) on suku huulikukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 43 lajia, joita esiintyy Etelä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Aasiassa Lähi-idästä Keski-Aasiaan.
Suvusta on käytetty myös suomenkielistä nimeä käenmintut, mutta nykyään suomeksi käenmintuksi kutsutaan ensisijaisesti Acinos-suvun lajeja. Kyntelit ovat läheistä sukua myös mäkimintuille (Clinopodium) ja sirokeille (Micromeria), joihin aiempia lajeja on siirretty.
Kynteleihin kuuluvista lajeista tärkeimpiä viljelyskasveja ovat yrtteinä käytettävät samanmakuiset yksivuotinen kesäkynteli (Satureja hortensis) ja monivuotinen talvikynteli (Satureja montana). Talvikyntelikään ei selviä Suomessa avomaalla talven yli. Rooman valtakunnassa kynteliä käytettiin etenkin liha- ja papuruokien maustamiseen. Sen maku muistuttaa pippuria. Sitä käytetään myös makkara- ja kaaliruoissa. Tuoreilla lehdillä maustetaan salaatteja, sekä kala- ja munaruokia. Suomessa kynteli ei ole talvenkestävä. Se istutetaan usein syksyllä ruukkuun, jotta sitä voitaisiin käyttää myös talvella. Sitä lisätään jakamalla talvehtineet taimet pistokkaiksi keväällä. Kasvupaikallaan se suosii aurinkoa ja hiekkapitoista maata, jonka tulee olla hyvin ojitettu. Lehtien maku on parhaimmillaan juuri ennen kukintaa.
Lajeja

Plants of the World Online-tietokannan mukaan kyntelien sukuun kuuluvat muun muassa:
kesäkynteli (Satureja hortensis)
talvikynteli (Satureja montana)
kreikankynteli (Satureja thymbra)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kyntelit – Satureja
Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Satureja
Den virtuella floran: Satureja (ruotsiksi)
ITIS: Satureja (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Satureja (englanniksi)
Kesäkynteli
Lands’ End

Lands’ End on yhdysvaltalainen vaatemerkki ja vaatteiden postimyyntiyritys. Yrityksen perusti Gary Comer vuonna 1963. Sears, Roebuck and Company hankki Lands’ Endin omistukseensa vuonna 2002.
Lands’ End irtaantui Sears Holdingsista itsenäiseksi pörssissä noteerattavaksi yritykseksi vuonna 2014. Lands’ Endin tuotteita myydään Sears-tavarataloissa. Yritys tarjoaa myös logoin kirjailtuja työuniformuja yrityksille ja koulupukuja oppilaitosten oppilaille. Vuonna 2015 yritys sai uuden toimitusjohtajan, Federica Marchionnin. Marchionni irtisanoutui syyskuun lopussa 2016.
Aiheesta muualla

Lands’ Endin viralliset kotisivut (englanniksi)
Lamia (mytologia)

Lamia, Herbert James Draper, 1909
Lamia (m.kreik. Λάμια) on kreikkalaisessa mytologiassa Poseidonin ja Libyan tytär, johon Zeus ihastui. Mustasukkainen Hera sai kuitenkin vihiä asiasta, ja ryösti tämän lapset. Epätoivoisena ja kostonhimoisena Lamia alkoi siepata muiden lapsia, jonka jälkeen hän murhasi nämä. Toiminnan julmuus muutti hänet kammottavan näköiseksi ja muotonsa vääristyneiksi — lamia tarkoittaa suurta haita tai vaihtoehtoisesti ruokatorvea, joten on oletettavaa, että Lamian muodot muuttuivat isokitaisen pedon kaltaisiksi. Syystä, jota ei ole tarkemmin selitetty, Zeus antoi hänelle kyvyn poistaa ja asetella takaisin omat silmänsä.
Lamian lapsista on osittain ristiriitaista tietoa. Skylla on mainittu hänen lapsekseen, mutta toisaalta tälle on nimetty muitakin vanhempia. Zeuksen kanssa hänen kerrottiin saaneen pojan nimeltään Akhilleus ja tyttären nimeltään Sibylla.
Myöhemmässä antiikin kirjallisuudessa lamia-termi muuttui monikkoon. Sana tarkoitti kauniin neidon muodon ottaneita henkiolentoja, jotka viettelivät nuorukaisia päästäkseen sitten nauttimaan näiden tuoreesta lihasta ja verestä. Nämä lamiat voidaan luokitella kuuluvaksi empusoihin. Omalla tavallaan kyse olikin siis antiikin ajan vampyyreista ja succubuksista.
Kääpiökuoriaiset

| Kääpiökuoriaiset |
| --- | --- |
 Ptenidium pusillum
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Osalahko::  Staphyliniformia
Yläheimo::  Haiskiaismaiset Staphylinoidea
Heimo::  Kääpiökuoriaiset Ptiliidae  Erichson, 1845
Alaheimot
 Ptiliinae  Cephaloplectinae  Acrotrichinae 
Katso myös
   Kääpiökuoriaiset Wikispeciesissä   Kääpiökuoriaiset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kääpiökuoriaiset (Ptiliidae) on haiskiaismaisten yläheimoon kuuluva kovakuoriaisheimo.
Ulkonäkö ja koko

Kääpiökuoriaiset ovat nimensä mukaisesti erittäin pieniä, alle 1 mm mittaisia. Niiden ruumis on soikean puoleinen ja kupera. Joiltakin lajeilta puuttuvat peitinsiivet
ja joiltakin myös lenninsiivet. Toisilla lajeilla nämä siivet kuitenkin ovat: Peitinsiivet ovat mustat, harmaat tai punaruskeat ja lenninsiivet ovat pitkät, kapeat
ja reunoilta sukaselliset. Niiden väri toimii suojavärityksenä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kääpiökuoriaisia tavataan kosteilla paikoilla. Niitä esiintyy kasviaineksen, lehtikarikkeen ja karjanlannan seassa sekä lahopuissa ja kompostissa.
LaToya Ruby Frazier

| LaToya Ruby Frazier |
| --- | --- |
 LaToya Ruby Frazier vuonna 2011
Henkilötiedot
Syntynyt: 1982 Braddock, Pennsylvania, Yhdysvallat
Ammatti:  taiteilija
Taiteilija
Aktiivisena:  2001–
Ala:  valokuva- ja videotaide
Taidesuuntaus:  nykytaide
Aiheesta muualla
Kotisivut
LaToya Ruby Frazier (s. 1982 Braddock, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen valokuva- ja videotaiteilija sekä aktivisti, joka on valokuvannut Yhdysvaltain hiipuvia teollisuuskaupunkeja. Hän on kuvannut muun muassa kotikaupunkiaan Braddockia perheensä kautta sekä Flintin vesikriisistä kärsineitä Flintin asukkaita.
Nuoruus ja opiskelu

LaToya Ruby Frazier syntyi 1982 Pennsylvanian Braddockissa ja kasvoi isoäitinsä luona paikkakunnan köyhimmällä alueella. Frazier aloitti 16-vuotiaana opinnot Edinboron yliopistossa. Hän oli jo aiemmin kiinnostunut valokuvauksesta saatuaan kameran, mutta yliopistossa Kathe Kowalski innosti häntä valokuvauksen pariin. Kowalski tutustutti Frazierin muun muassa Julia Margaret Cameronin ja Carrie Mae Weemsin valokuviin sekä James Baldwinin ja Roland Barthesin kirjoituksiin.