stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Cleveland Show
Hahmot

Cleveland Brown (Mike Henry) sarjan päähenkilö. Cleveland muutti poikansa kanssa Kaliforniaan, mutta päätyikin matkalla Stoolbendin, Virginiaan. Cleveland elää nykyisin Donna Tubbsin ja tämän perheen kanssa.
Cleveland Brown junior (Kevin Michael Richardson) on Clevelandin poika. Toisin kuin Family Guyssa, Cleveland jr on tässä sarjassa viisas, rauhallinen, ylipainoinen ja vähän lapsellinen. Hän on 14.
Donna Tubbs (Sanaa Lathan) Hänellä on kaksi lasta ja on nykyisin Clevelandin kanssa naimisissa, saatuaan tietää että hänen miehensä petti häntä.
Roberta Tubbs (Nia Long/Reagan Gomes-Preston) Donnan kaunis ja suosittu teinitytär. Hän seurustelee Federline Jonesin kanssa.
Rallo Tubbs (Mike Henry) Donnan 5-vuotias poika. Ei pidä Clevelandistä. Tykkää katsoa alastomia naisia netistä.
Tim the bear (Seth MacFarlane) on Clevelandin naapurissa asuva karhu, joka puhuu ja kävelee kahdella jalalla. Tim on uskovainen sekä töissä samassa firmassa kuin Cleveland. Polttaa salaa tupakkaa. Naimisissa Ariannan (myös karhu) kanssa ja ihastunut Donnaan.
Lester Krinklesac (Kevin Michael Richardson) Clevelandin junttinaapuri, joka asuu huonokuntoisessa talossa lihavan (ja mahdollisesti liikuntavammaisen) vaimonsa Kendran ja poikansa Ernien kanssa, joka on Cleveland juniorin uusi paras kaveri.
Holt Rickter (Jason Sudeikis) Clevelandin lyhytkasvuinen tuttu, asuu äitinsä kanssa.
Terry Kimple (Jason Sudekis) Clevelandin vanha kaveri opiskeluajoilta, joka tekee töitä samassa firmassa kuin Cleveland ja Tim. Terry on biseksuaali ja menee 2. kaudella naimisiin miehen kanssa.
Federline Jones (Jamie Kennedy) Robertan valkoihoinen räppäripoikaystävä.
Robert Tubbs (Corey Holcomb) Donnan ex-aviomies, joka notkuu baareissa tai strippiklubeilla kaiketpäivät.
Sarjassa esiintyy myös cameo-rooleissa eri Family Guy -hahmoja ja joskus jopa tämän sarjan hahmot esiintyvät Family Guyssa cameo-rooleissa. Näitä ovat muun muassa:
Peter Griffin
Glenn Quagmire
Joe Swanson
Lois, Meg, Chris, Brian ja Stewie Griffin
Bonnie Swanson
Loretta Brown (kuoli sarjan aikana)
Herbert
Bruce
Tuotantokaudet

Ensimmäinen kausi 2009 - 2010 (alkoi 27.9.09)
Toinen kausi 2010 - 2011 (alkoi 26.9.10)
Kolmas kausi 2011 - 2012 (alkoi 25.9.11)
Neljäs kausi 2012 - 2013
DVD-julkaisut

Sarjan 1. tuotantokausi julkaistiin DVD:nä Amerikassa 28.9.2010
Sarjan 2. tuotantokausi julkaistiin DVD:nä Amerikassa 27.9.2011
Veeti Lahtinen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Veeti Lahtinen
Syntymäaika: 17. toukokuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: Valkeakoski, Suomi 
Pelipaikka: Pohja/Laita
Seura
Seura:  Futsal Mad Max
Pelinumero: 23
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 13. syyskuuta 2020.
Veeti Lahtinen (s. 17. toukokuuta 1999) on suomalainen futsalpelaaja, joka edustaa Futsal-Liigassa pelaavaa seuraa Futsal Mad Max. Pelaajaprofiililtaan Lahtinen on pohjapelaaja.
It's About Us

| It's About Us Alex & Sierra |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2014
 Julkaistu: 7. lokakuuta 2014
 Tuottaja(t): Toby Gad, Martin Johnson, Julian Bunetta, John Shanks, John Ryan, Steve Mac, Ian Franzino, Steve Shebby, Johan Carlsson, Jamie Scott
 Tyylilaji: folkpop
 Kesto: 42.03
 Levy-yhtiö: Columbia Records, Syco Entertainment
Alex & Sierra muut julkaisut
|   | It's About Us 2014 | As Seen On TV 2016 |
Singlet albumilta Night Songs
 ”Scarecrow” Julkaistu: 23. kesäkuuta 2014  ”Little Do You Know” Julkaistu: 6. lokakuuta 2014
It's About Us on yhdysvaltalaisen popduon Alexin & Sierran debyyttialbumi, joka julkaistiin 7. lokakuuta 2014.
Kappaleet

Scarecrow – 3.26
Give Me Something – 3.12
Bumber Cars – 4.00
Almost Home – 3.23
Here We Go – 3.23
It's About Us (Interlude) – 1.01
Little Do You Know – 3.05
Cheating – 2.27
Just Kids – 3.28
I Love You – 3.49
Broken Frame – 3.26
Back to You – 3.52
All for You – 3.11
Purppuranoita

| Purppuranoita |
| --- | --- |
 Purppuranoita (kuvitus: Eric Wolfe Hanson).
Luoja(t):  Stan Lee & Jack Kirby
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Uncanny X-Men #4 (maaliskuu 1964)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Wanda Django Maximoff
Status:  Aktiivinen
Pituus:  169 cm
Paino:  58 kg
Ryhmäsidokset:  Kostajat
Edelliset ryhmäsidokset:  Pahojen Mutanttien Veljeskunta Puolustajat M:n huone
Henkilöllisyydet:  Wanda Frank, Ana Maximoff
Voimat:  Todellisuuden ja todennäköisyyksien muokkaus, luontainen ja opittu magian käyttö
Suhteet
Sukulaiset:  Pietro (Elohopea, veli) Magneto (isä) Magda (äiti, oletettavasti kuollut) Lorna Dane (Polaris, sisarpuoli) Vision (aviomies) Billy Kaplan ja Tommy Shepherd (”lapset”) Django Maximoff (ottoisä, kuollut) Marya Maximoff (ottoäiti, kuollut) Kristalli (käly) Luna Maximoff (veljentytär)
Purppuranoita (engl. Scarlet Witch), oikealta nimeltään Wanda Maximoff, on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankaritar ja Kostajien jäsen. Purppuranoita on mutantti ja toimi ennen liittymistään Kostajiin isänsä Magneton Pahojen Mutanttien Veljeskunnassa. Purppuranoidan loivat käsikirjoittaja Stan Lee ja taiteilija Jack Kirby. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen Uncanny X-Men -lehden numerossa 4 (maaliskuu 1964).
Voimat ja varusteet

Alussa Purppuranoidan voimat perustuivat todennäköisyyksien manipuloimiseen ja hän sai epätodennäköisiä asioita tapahtumaan. Hän pystyi myös simuloimaan ja manipuloimaan toisten superihmisten voimia. Kerran taistelussa Ihmenelosia vastaan hän esimerkiksi käytti voimakenttää Susan Stormia vastaan.
Nykyään Purppuranoita voi muokata todellisuutta miltei miten haluaa, muttei hallitse voimiaan. Tämän vuoksi hän on alitajuisesti yhdessä vaiheessa luonut itselleen jopa kaksi lasta. Lisäksi hän kykeni jopa muokkaamaan koko maailman täysin uusiksi House of M tarinassa. Kun hänen isälleen Magnetolle ja joukolle muita sankareita selvisi mitä hän oli tehnyt joutui Purppuranoita palauttamaan maailman ennalleen. Kostoksi isälleen hän kuitenkin poisti maailmasta lähes kaikki mutantit poistamalla mutanttien DNA:sta heidän mutaationsa. 
Täten kaikki, joihin tämä vaikutti, muuttuivat tavallisiksi ihmisiksi. Tämän uhreihin kuuluivat muun muassa Jubilee, Jäämies, Charles Xavier (Professori X), Blob ja Magneto. Kaiken kaikkiaan mutanttien määrä putosi tämän vuoksi miljoonista joihinkin satoihin.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1966 | Peg Dixon | The Marvel Super Heroes |  |  |
| 1994 | Katherine Moffat | Rautamies |  |  |
| 1995–1996 | Jennifer Darling | Rautamies |  |  |
| 1996 | Susan Roman | X-Men |  |  |
| 1999–2000 | Stavroula Logothettis | The Avengers: United They Stand |  |  |
| 2002 | Kelly Sheridan | X-Men: Evolution |  |  |
| 2005 | Jennifer Hale |  |  | X-Men Legends II: Rise of Apocalypse |
| 2009, 2013 | Kate Higgins | Wolverine and the X-Men |  | Marvel Heroes |
| 2010–2011 | Tara Strong | The Super Hero Squad Show Marvel Super Hero Squad: Comic Combat |  |  |
| 2014–2016, 2018–2019, 2021–2023, 2025 | Elizabeth Olsen | WandaVision What If...? Marvel Zombies | Captain America: The Return of the First Avenger Avengers: Age of Ultron Captain America: Civil War Avengers: Infinity War Avengers: Endgame Doctor Strange in the Multiverse of Madness | Lego Marvel’s Avengers |
| 2022 | Emily O’Brien |  |  | Marvel’s Midnight Suns |
Ruotsi-Suomi

Charta öfver Svea och Göta Riken med Finland och Norland eli ”kartta Svean ja Götan valtakunnista sekä Suomi ja Norlanti” vuodelta 1747.
Ruotsi-Suomi (ruots. Sverige-Finland) on termi, joka on kehitetty Suomen historiankirjoituksessa jälkikäteen kuvaamaan sitä valtakuntaa, johon kuuluivat pääosa nykyisestä Ruotsista sekä ainakin pääosa nykyisestä Suomesta viimeistään 1200-luvulta vuoteen 1808. Historiallisen epätarkkuutensa vuoksi tätä 1920-luvulla syntynyttä termiä käytetään nykyisin enää vain harvoin. Termin käytön voidaan katsoa päättyneen noin 1990-luvun puolivälissä.
Käsitteen käytöstä

Ruotsin ja Suomen yhteisen historian aikaa tutkivan professori Petri Karosen mukaan Ruotsi-Suomea ei ole varsinaisesti koskaan ollut olemassa ja suomalaiset tutkijat ovat olleet asiasta aina yksimielisiä. Osmo Jussilan tutkimuksen mukaan käsitteen Ruotsi-Suomi käyttöönotto liittyy Suomen itsenäistymisen jälkeiseen Ahvenanmaan kysymykseen, jossa Suomi ja Ruotsi kiistelivät saarten omistuksesta. Ruotsi pyrki tällöin osoittamaan myös historian avulla saarten kuuluvan Ruotsille sillä perusteella, että käsite Suomi oli vain maantieteellinen. Suomalaisten puolesta Carl von Bonsdorff todisti monin historiallisin esimerkein, miten Suomi-sanaa oli käytetty myös aktiivisesti toimivana yhteisönä. Samasta syystä historioitsija E. G. Palmén otti teoksessaan Oma maa vuonna 1920 käyttöön termin Ruotsi-Suomi.
Ruotsi-Suomi ei ollut kahden valtakunnan yhteenliittymä samaan tapaan kuin Tanskan ja Norjan muodostama Tanska-Norjan personaaliunioni, vaan kyseessä oli yhtenäinen Ruotsin valtakunta. Myöhemmän Suomen valtion alue kuului tähän valtakuntaan sen itäisenä osana. Alueella sijaitsivat kahdeksan nykyisen Suomen historiallista maakuntaa, joiden tilalle tuli 1600-luvulla viisi nykyisen Suomen alueella sijainnutta lääniä. Samaan aikaan maakuntia ja läänejä oli myös Ruotsissa ja osa niistä ulottui kummankin nykyisen valtion alueelle.
1500-luvulta lähtien käytettiin lähinnä muodollisessa merkityksessä käsitettä Suomen suuriruhtinaskunta lähinnä siksi, että Ruotsin kuninkaan arvonimiin oli lisätty ”Suomen suuriruhtinas”, jolla tarkoitettiin vielä keskiaikana ainoastaan Varsinais-Suomea. Suomi-niminen yhtenäinen hallintoalue muodostettiin vasta sen jälkeen, kun Ruotsi joutui luovuttamaan Suomen alueen Venäjälle Suomen sodan tuloksena Haminan rauhassa vuonna 1809 ja perustettiin autonominen Suomen suuriruhtinaskunta.
Joskus Suomen ja Ruotsin välille tosin tehtiin käsitteellinen ero jo Ruotsin vallan aikana: esimerkiksi 1500-luvun asiakirjoissa Kustaa Vaasa käytti usein mainintaa ”Ruotsin ja Suomen kaupungeille” tai toisinaan pelkkää muotoa ”Ruotsin kaupungeille”. Asiakirjoissa esiintyy myös erikseen maininta ”Suomen kaupungeille”. Käsite ”Suomi” tosin sisälsi silloisessa yhteydessä useimmiten vain Varsinais-Suomen ja Satakunnan, ei esimerkiksi Hämettä tai Karjalaa. Toisinaan Suomea nimitetään jo keskiajan asiakirjoissa Itämaaksi.
Aiheesta muualla

Karonen, Petri: Pohjoinen suurvalta.  3. painos. WSOY, 2008.  ISBN 978-951-034-713-3
Klinge, Matti: Kaksi Suomea.  Helsinki:  Otava, 1982.  ISBN 951-1-07011-8
Villstrand, Nils Erik: Valtakunnanosa. Suurvalta ja valtakunnan hajoaminen 1560–1812.  Helsinki:  Svenska Litteratursälskapet i Finland, 2012.  ISBN 978-951-583-256-6
Pöytiö

Pöytiö on Salon Perttelissä sijaitseva kylä.
Pöytiöllä sijaitsee Juvankosken kesäkoti. Pöytiöllä sijaitsee myös Pöytiön linnamäki ja Juvankoski. Pöytiön postinumero on 25180.
Yhdysvaltain kongressi

| Yhdysvaltain kongressi   United States Congress |
| --- | --- |
 
Tyyppi
Tyyppi:  kaksikamarinen
Johto
Senaatin puheenjohtaja:  J. D. Vance (R)
President pro tempore:  Chuck Grassley (R)
Edustajainhuoneen puhemies:  Mike Johnson (R)
Kokoonpano
Edustajia:  535  435 edustajainhuoneen jäsentä 100 senaattoria
 
Edustajainhuoneen puolueet:  Enemmistö (218)      Republikaanit (217) Vähemmistö (215)      Demokraatit (212) Tyhjiä (2)      Tyhjiä (2)
 
Senaatin puolueet:  Enemmistö (53)      Republikaanit (53) Vähemmistö (47)      Demokraatit (45)       Sitoutumattomat (2)
Vaalit
Viimeisimmät vaalit:  5. marraskuuta 2024
Seuraavat vaalit:  3. marraskuuta 2026
Kokouspaikka
 
 Yhdysvaltain kongressitalo Washington (DC) Yhdysvallat
Yhdysvaltain kongressi (engl. United States Congress) on Yhdysvaltain kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 435 äänivaltaista edustajaa ja senaatissa 100 senaattoria. Edustajainhuoneeseen valitaan joka toinen vuosi edustajat jokaisesta osavaltiosta. Edustajien lukumäärä on suhteutettu osavaltion asukaslukuun, kuitenkin siten, että jokaiselle osavaltiolle on taattu vähintään yksi edustajanpaikka. Senaattiin jokaisesta osavaltiosta pääsee kaksi edustajaa kuusivuotiskaudelle riippumatta osavaltion väkiluvusta. Sekä senaatin että edustajainhuoneen edustajat valitaan osavaltioissa suoralla kansanvaalilla. Kongressi kokoontuu kongressitalossa Washingtonissa.
Toiminta ja rooli

Yhdysvaltain perustuslain mukaan liittovaltion kaikki lainsäädännöllinen valta on kongressilla. Perustuslaki määrittelee kongressille kuuluvan vallan; kaikki muu valta kuuluu osavaltioille ja kansalle. Kongressi voi säädellä muun muassa osavaltioiden välistä kaupankäyntiä, kansainvälistä kauppaa ja liittovaltion tuomioistuinten kokoonpanoja. Se voi myös säätää veroista, ylläpitää asevoimia ja julistaa sodan.
Edustajainhuone ja senaatti ovat yhdenvertaisia kamareita. Niitä sanotaan joskus ala- ja ylähuoneeksi, mutta nämä nimitykset ovat tässä mielessä epätarkkoja. Kahden vuoden välein valittava edustajainhuone on tarkoitettu antamaan kuva kansalaisten senhetkisistä mielipiteistä, kun taas hitaammin muuttuva senaatti on tarkoitettu pohdiskelevammaksi kamariksi. Joissakin suhteissa kamareiden oikeudet poikkeavat toisistaan. Senaatti vahvistaa tietyt presidentin tekemät nimitykset korkea-arvoisiin virkoihin ja liittovaltion oikeusistuimiin. Se myös vahvistaa kansainväliset sopimukset. Edustajainhuoneella on esitysoikeus kaikkien niiden lakien osalta joilla pyritään hankkimaan rahaa tai saattamaan alulle virkasyyteprosessi.
Lakiehdotus on hyväksyttävä kongressin molemmissa kamareissa täsmälleen samanlaisena, jotta se voidaan lähettää presidentille allekirjoitusta tai vetoa varten. Kongressin kamarien välillä käydäänkin usein neuvottelu kompromissin aikaansaamiseksi toisistaan eroavien lakiehdotusten välillä (engl. conference committee).
Termillä kongressi voidaan tarkoittaa paitsi elintä sinänsä, myös valtiopäivien kulloistakin koostumusta. Vuoden 2019 alussa aloitti 116. kongressi. Yhdysvaltain perustuslaki kieltää kongressin jäseniä pitämästä julkista liittovaltion virkaa. Tästä syystä, toisin kuin monissa muissa demokratioissa, Yhdysvalloissa hallituksen jäsenet eivät ole kongressin jäseniä.
Sitä että kaikki kongressin jäsenet, edustajat ja senaattorit, istuvat samassa edustajainhuoneen salissa kutsutaankin kongressin yhteisistunnoksi (engl. joint session). Lähtökohtaisesti puhetta yhteisistunnossa johtaa edustajainhuoneen puhemies. Yhteisistunto kutsutaan koolle esimerkiksi merkittävien valtiovieraiden kunniaksi tai kuunnellakseen maan presidentin vuosittaista puhetta kansakunnan tilasta.
Kongressi on myös isännöinyt Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaisia vuodesta 1789 lähtien.
Senaatti

Senaattiin kuuluvien senaattorien määrä riippuu aina suoraan osavaltioiden lukumäärästä. Perustuslain mukaan jokaiselle osavaltiolle kuuluu kaksi senaattoria, osavaltion koosta ja väkimäärästä riippumatta; koska nykyisellään Yhdysvaltoihin kuuluu 50 osavaltiota, senaattoreita on siten tasan sata. Senaattorin toimikausi on kuusi vuotta. Paikat on jaettu siten, että yksi kolmasosa paikoista vaihtuu kahden vuoden välein.
Voidakseen tulla valituksi senaattoriksi, ehdokkaan tulee olla vähintään 30-vuotias Yhdysvaltain kansalainen. Lisäksi hänen tulee asua edustamassaan osavaltiossa ja olla ollut kansalainen vähintään yhdeksän vuotta ennen vaaleja. Virkakausien määrää ei ole rajoitettu millään tavalla.
Alkujaan osavaltioiden lainsäädäntöelimillä oli valta valita osavaltionsa senaattorit, mutta 1800–1900 -lukujen vaihteessa huoli mahdollisista poliittisista pattitilanteista ja korruptiosta senaattorivirkoja jaettaessa heräsi tarve uudistaa valintatapaa demokraattisempaan suuntaan. Senaattorit on vuodesta 1913 lähtien valittu suoralla kansanvaalilla. Jos senaattori eroaa, kuolee tai pannaan viralta kesken kauden, hänen kotiosavaltionsa kuvernööri nimittää väliaikaisen senaattorin, mikäli osavaltion lainsäädäntöelin on antanut tähän luvan.
Vaalien kierron mukaan seuraava senaattori samasta osavaltiosta valitaan joko kahden tai neljän vuoden kuluttua. Jokaisen senaattorin virkakausi on kuitenkin kuusi vuotta. Osavaltio muodostaa yhtenäisen vaalipiirin.
Senaatti > Senaatin toimintatavat

Vaikka muodollisesti senaatti päättääkin asioista yksinkertaisten enemmistöjen turvin, käytännössä jo 40 prosentin vähemmistöllä on mahdollista estää itselleen epämieluisten lakiesitysten läpimeno. Koska senaattoreiden puheoikeus on periaatteessa rajoittamaton, ja vaaditaan vähintään 60 senaattorin äänet keskustelun katkaisemiseksi, viivytyspuheet voivat pakottaa enemmistökannan kompromissiin tai jopa luopumaan toivomastaan laista, jotta normaalia työskentelyä voitaisiin jatkaa.
Edustajainhuone

Yhdysvaltain edustajainhuone koostuu 435 edustajasta (engl. representative). Vaikka englannin sanat congressman (kirj. ’kongressimies’) ja congresswoman (kirj. ’kongressinainen’) tarkoittavat varsinaisesti kongressin jäsentä, eli kongressin kumman tahansa kamarin jäsentä, niitä käytetään usein synonyymisesti sanan representative kanssa.
Tullakseen valituksi edustajaksi henkilön tulee olla vähintään 25-vuotias Yhdysvaltain kansalainen, joka asuu edustamassaan osavaltiossa ja on ollut kansalainen vähintään seitsemän vuotta ennen vaaleja. Virkakausien määrää ei ole rajoitettu millään tavalla.
Voimasuhteet

Paikkajakauma lähihistoriassa. R = republikaanit, D = demokraatit, I = sitoutumattomat. Paikkajakauma on muuttunut istuntokausien aikana useaan otteeseen esimerkiksi edustajien sairastumisen tai kuoleman ja täytevaalien takia.
2011–2013
Senaatti: R 47, D 51, I 2 (sitoutumattomat äänestänevät demokraattien mukana)
Edustajainhuone: R 242, D 192
2014–2015
Senaatti: R 45, D 53, I 2
Edustajainhuone: R 234, D 201
2016–2017
Senaatti: R 54, D 44, I 2
Edustajainhuone: R 247, D 188
2017–2019
Senaatti: R 51, D 47, I 2
Kongressitalo

Capitol on saanut nimensä Rooman hallintokeskuksesta Capitoliumista (engl. Capitol), joka sijaitsi samannimisellä kukkulalla (engl. Capitol Hill). Myös itse rakennuksen tyylisuunta heijastaa antiikin Kreikan ja Rooman tyyliä. Kongressitalon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1793 ja kongressi aloitti työnsä talossa seitsemän vuotta myöhemmin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain kongressi Wikimedia Commonsissa
U.S. House of Representatives
U.S. Senate
Congressional Glossary (Arkistoitu – Internet Archive)
How Laws Are Made
Tietokoneohjelmalla suunniteltu kalifornialainen edustajainhuoneen vaalipiiri vuodelta 2004. Piirijaon oli tarkoitus varmistaa paikallisen demokraattiedustaja Grace Flores Napolitanon läpimeno.
Gjumri

| Gjumri (Գյումրի) |
| --- | --- |
 Näkymiä Gjumrin kaupungista Armenian Širakin maakunnassa
 lippu:  vaakuna
 Gjumri
 Koordinaatit: 40.7852°N, 43.8424°E 
Valtio:  Armenia
Maakunta:  Širak
Perustettu:  400-luku eaa.
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Vartan Ghukasyan
Korkeus:  1509 m
Väkiluku (2011)  ():  121 976
 
 www.gyumricity.am 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gjumri tai Kumairi (arm. Գյումրի, Gyowmri, ven. Гюмри, Gjumri, turk. Gümrü) on kaupunki Širakin maakunnassa Armeniassa lähellä Turkin rajaa. Kaupungin nimi oli Aleksandropol 1840–1924, sitten Leninakan 1924–1990. Väkiluku oli 121 976 (väestönlaskenta 2011), mikä tekee siitä Armenian toiseksi suurimman kaupungin.
Kaupungissa on Venäjän Armeniassa olevien sotajoukkojen päämaja. Sotilastukikohdan vuokrasopimus on voimassa vuoteen 2044 asti.
Maantiede

Gjumri sijaitsee 126 kilometriä Armenian pääkaupungista Jerevanista pohjoiseen Shirakin tasangon keskiosassa. Sen korkeus on noin 1 500 metriä merenpinnan yläpuolella.
Historia

Gjumrin paikalla on muinaisten kreikkalaisten kaupunki 400-luvulla eaa., mutta se ei ollut jatkuvasti asutettuna. Venäläiset rakensivat sinne linnoituksen vuonna 1837.
Linnoituksen ympärille kasvanut kaupunki nimettiin 1840 Aleksandropoliksi Venäjän keisari Nikolai I:n puolison Aleksandra Fjodorovnan mukaan. Se oli tärkeä Venäjän sotilastukikohta Kaukasiassa. Venäjän-Turkin sotien aikana sinne pakeni armeeneja Osmanien valtakunnasta. Nykyisestä Armenian pääkaupunki Jerevanista tuli tärkeämpi vasta itsenäistä Armenian tasavaltaa 1918 ja Armenian neuvostotasavaltaa 1920 perustettaessa. Vuonna 1924 kaupunki nimettiin uudelleen Leninakaniksi Leninin kuoleman muistoksi. Se oli neuvostotasavallan tärkeä teollisuuskeskus.
Vuonna 1988 maanjäristys tuhosi suuren osan kaupunkia ja tappoi 24 000 asukasta.
Liikenne

Gjumri on merkittävä rautateiden risteyspaikkakunta Armeniassa. Sinne saapuu Georgian Tbilisistä Armenian länsiosien läpi kulkeva päärata Tbilisi–Armenian raja–Ajrum–Gjumri(risteysasema)–Armavir–Masis (risteysasema). Gjumrista erkanee länteen, Turkin puolelle (Kars–...) johtava ratayhteys sekä pistorata kaakkoon Maralikiin. Kaupungissa on myös lentoasema.
Tunnettuja gjumrilaisia

Serkukset, syntyivät entisessä Aleksandropolin kaupungissa, nykyisessä Gjumrissa.
Mystikko ja henkinen opettaja G. I. Gurdjieff (1866-1949).
Kuvanveistäjä Sergei Merkurov (1881-1952).
Gjumrin nähtävyydet

Gjumrin kaupungissa on paljon nähtävyyksia. Gjumrissa on paljon vanhoja kirkkoja, joista monia on kunnostettu. Kaupungissa on paljon patsaita muun muassa Äiti Armenian patsas. Gjumrissa on useita museoita, teattereita ja taidegallerioita. Kaupungissa on myös säilynyt muutamia historiallisia rakennuksia.
Näkymä Aragats-vuorelle (Armenian korkein vuori, kaupungista kaakkoon).
Keskusaukio, oikealla kaupungintalo.
Jumalanäidin katedraali.
Gurdjieffille omistettu kirkko.
Äiti Armenian patsas.
Kansainvälinen lentoasema.
Progress-yliopisto Itsenäisyyden aukion laidalla.
Stadion.
Dzitoghtskan museo
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Miro Keskitalo

| Miro Keskitalo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. helmikuuta 1996 (ikä 28) Vantaa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Keskari
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Espoo
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  3
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  TPS (SML) SaPKo (Mestis) KooKoo (SML) Pelicans (SML) Rødovre Mighty Bulls (Tanska) Hokki (Mestis) Kärpät (SML)
Miro Antero Keskitalo (s. 16. helmikuuta 1996 Vantaa) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Kiekko-Espoossa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Keskitalo on pelityyliltään kahden suunnan puolustaja.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Suomi 2016 | jääkiekko |  |
Keskitalo pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin valmennus valitsi Keskitalon Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Yhdysvaltoja vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Keskitalo pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013. Hän edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta sekä World U-17 Hockey Challengessa että Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2013, joista jälkimmäinen turnaus päättyi kultaan. Yhteensä Keskitalo on pelannut 25 nuorten ja 28 poikien maaottelua.