stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Orjuus Yhdysvalloissa
Orjuuden taloudelliset vaikutukset

Orjuuden vaikutuksista Yhdysvaltojen talouteen on esitetty eriäviä mielipiteitä. Joidenkin mielestä orjuus edisti amerikkalaisen kapitalismin kehitystä. Eriävien näkemysten mukaan orjatalous oli päinvastoin sille haitallista. Orjatalous keskittyi  puuvillaplantaaseille, mutta puuvillan osuus koko elinkeinoelämässä oli vähäinen, sisällissodan edellä vain 5 % USA:n taloudesta. Raakapuuvillan pääosa myytiin Englantiin, mikä johti maiden kauppataseen vinoutumiseen haitallisin seurauksin. Etelävaltioissa keskittyminen puuvillaan johti talouden yksipuolistumiseen ja ryöstötalouteen, joka alkoi heikentää bruttokansantuotetta. Orjavaltiot alkoivat jäädä vähitellen jälkeen pohjoisen teollisuusalueista. Orjiin perustuva plantaasitalous olisi siten hidastanut kapitalismin kehitystä Amerikassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Orjuus Yhdysvalloissa Wikimedia Commonsissa
Slavery Encyclopedia.com.
Mansikkamakaroni

Mansikkamakaroni (puol. makaron z truskawkami) on puolalainen jälkiruoka. Se valmistetaan mansikoista, makaronista, kermasta ja sokerista. Joskus siihen lisätään myös raejuustoa. Mansikkamakaronia syödään erityisesti kesällä. Ruokalajin alkuperästä ei ole täyttä varmuutta.
Makaronin asemasta voidaan käyttää spagettia tai muuta pastaa. Normaalin pastan sijaan voidaan käyttää myös tähän ruokalajiin erikseen valmistettua makeaa pastaa, johon on lisätty esim. vanilja-aromia.
Lentävänniemi

Lentävänniemen ostoskeskus
Lentävänniemi on kaupunginosa Länsi-Tampereella. Se kuuluu kaupungin luoteiseen suuralueeseen ja rajoittuu maarajoilla lounaassa Niemeen ja Niemenrantaan. Kerrostalovaltaista Lentävänniemeä ympäröivät Näsijärvi ja sen rantoja pitkin kulkevat lenkkipolut. Vuonna 2020 Lentävänniemen asukasluku oli 5 211. Kaupunginosa on tunnettu Jänissaaren venesatamasta ja Suomensaaren saunasta sekä uimarannasta ja Reuharinniemessä sijaitsevasta lapinrauniosta.
Historia

Lentävänniemi kuului alun perin Ylöjärven kuntaan, josta se siirrettiin Tampereen kaupunkiin vuoden 1950 alussa. Ensimmäinen asemakaava Lentävänniemeen valmistui vuonna 1966, ja koko alue saatiin kaavoitetuksi vuonna 1974. Pääosa Lentävänniemen kadunnimistä on ryhmänimiä, jotka liittyvät paikan sijainnin mukaisesti vesillä liikkumiseen (Airokatu, Venekatu, Majakkakatu jne.). Jänissaarenkatu, Jänislahdenkatu, Jänislammenkatu ja Suomensaarenkatu pohjautuvat luontonimiin. Mantereeseen kiinni kasvaneessa Näsijärven Suomensaaressa on 1800-luvun alkupuolella ollut Suomensaaren torppa.
Palvelut

Raitioliikenne alkoi 7. tammikuuta 2025. Raitiolinja 1 kulkee Lentävänniemestä noin yhdeksän kilometrin päässä sijaitsevan keskustan kautta Tampereen yliopistolliselle sairaalalle. Linja-autolinja 24 kulkee Lielahteen. Lentävänniemessä on vuosiluokkien 1–6 koulu, päiväkoti, urheilukenttä, pieni ostoskeskus jossa pizzeria, lounasravintola, parturi-kampaamo ja K-Market sekä kaksi satamaa, joista toinen on Jänissaari, joka toimii Näsijärven Purjehdusseuran satamana ja päämajana. Lentävänniemen koulun kanssa samassa rakennuksessa toiminut Lentävänniemen kirjasto yhdistettiin Lamminpään kirjaston kanssa vuonna 2014 valmistuneeseessa Lielahtikeskuksessa Lielahden kirjastoksi.
Lentävänniemessä sijaitsee myös Suomensaaren uimaranta, jossa on isot hiekkaranta ja nurmialueet sekä mahdollisuus pelata muun muassa rantalentopalloa. Talvisin on käytössä avanto ja sauna avantouintia varten.
Etymologia

Vanhojen paikallisten asukkaiden mukaan Lentävänniemi, joka on merkitty venäläiseen merikarttaan vuonna 1865, tarkoitti alun perin vain niemen eteläosaa, ja se tuli yleiseen käyttöön vasta kaupunginosan perustamisen myötä. Otaksuttavasti muoto lentävä on johdettu vanhasta suomen kielen sanasta lentäin 'riuku, oksa, johon linnunpaula kiinnitetään'. Siten Lentävänniemen nimi voisi viitata entisaikojen eränkäyntiin. Toisaalta nimistöntutkija, professori Eero Kiviniemen mukaan paikan sijainti suuren järven rannalla voi liittyä vesillä kulkemiseen tai lintujen lentoreitteihin viittaaviin nimeämisperusteisiin. Muoto Lentävä on Suomen paikannimistössä harvinainen; vain Alastarolta on kirjattu nimi Lentävä eli Lentävänpelto. Sen sijaan Lentämä-muotoa esiintyy etenkin vesistöniminä eri puolilla Suomea, kuten Lentämäniemi ja Lentämänsalmi Taipalsaarella sekä Lentämänselkä Sysmässä. Lentävänniemen itäisessä kärjessä sijaitsevan Reuharinniemen ja sen edustalla olevien Reuharinsaarten nimeämisperusteena on ilmeisesti ollut paikan myrskyisyys; murteista ja Elias Lönnrotilta tunnetaan verbi reuhata 'metelöidä, riehua' tms. Vuonna 1763 Reuharinsaarten nimenä esiintyi Reuhari holmar.
Kuvia

Lentävänniemen kerrostaloja
Suomensaaren uimaranta aamuvarhaisella
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pyöräilyraitti Lentävänniemen ympäristössä
Tampereen suuralueet, suunnittelualueet, tilastoalueet ja kaupunginosat
| --- | --- |
Keskustan suuralue: Amuri: Amuri A · Amuri B · Särkänniemi Kyttälä: Jussinkylä · Kyttälä A · Kyttälä B Petsamo: Petsamo Kaleva: Kaleva · Liisankallio · Kalevanrinne · Hakametsä Kalevanharju: Kalevanharju · Järvensivu · Vuohenoja Pyynikki: Pyynikki · Pyynikinrinne · Kaakinmaa Finlayson: Finlayson · Tammerkoski Nalkala-Ratina: Nalkala · Ratina Tammela: Osmonmäki · Tammela A · Tammela B · Tulli Tampella-Lapinniemi: Lapinniemi · Lappi · Tampella Kissanmaa: Kauppi · Kissanmaa · Uusikylä Niihama: Kaupinlaakso · Niihama
Koillinen suuralue: Messukylä : Ristinarkku · Aakkula · Messukylä Olkahinen: Kumpula · Tasanne · Olkahinen Leinola: Leinola · Holvasti Atala: Atala Pappila: Pappila Linnainmaa: Linnainmaa · Hankkio Ojala: Ojala Takahuhti: Takahuhti · Ruotula · Huikas Turtola: Turtola, Viiala Kämmenniemi: Kämmenniemi Nurmi-Sorila: Nurmi · Sorila · Aitoniemi Teisko: Polso · Terälahti · Velaatta · Viitapohja
Kaakkoinen suuralue: Kaukajärvi: Kaukajärvi · Lukonmäki · Annala · Haihara Hervanta pohjoinen: Hervanta luode · Hervanta koillinen Hervanta etelä: Hervanta lounas · Hervanta kaakko Rusko: Rusko Hervantajärvi: Hervantajärvi Vehmainen: Vehmainen Hallila: Hallila
Eteläinen suuralue: Härmälä: Härmälä · Rantaperkiö Koivistonkylä: Rautaharkko · Taatala · Koivistonkylä · Veisu · Korkinmäki · Nirva Peltolammi: Lakalaiva · Peltolammi · Multisilta · Sarankulma · Lahdesjärvi Hatanpää: Hatanpää Nekala: Viinikka · Nekala · Vihioja Muotiala: Jokipohja · Muotiala Vuores: Vuores
Läntinen suuralue: Epilä: Epilä · Epilänharju · Hyhky · Kaarila Haukiluoma: Haukiluoma · Lamminpää Ikuri: Ikuri Kalkku: Kalkku Myllypuro: Myllypuro Pispala: Ylä-Pispala · Tahmela · Ala-Pispala Rahola: Villilä · Rahola Tesoma: Ristimäki · Tesomajärvi Tohloppi: Tohloppi
Luoteinen suuralue: Lentävänniemi: Lentävänniemi Lielahti: Lielahti · Niemenranta · Hiedanranta · Santalahti Lintulampi: Niemi · Pohtola · Ryydynpohja · Lintulampi
Kaupunginosat jotka eivät ole tilastoalueita: Taraste
Tikkurilanraitio

| Tikkurilanraitio |
| --- | --- |
Alittaa:  Tikkurilan rautatieaseman ja Kirjastopuiston
Paikkakunta:  Vantaa
Alkupiste:  60°17′36.04″N, 25°2′49.77″E (Jokiniemi)
Loppupiste:  60°17′36.74″N, 25°2′16.35″E (Kielotie)
Maa:  Suomi
Avattu:  2029 (arvio)
Pituus:  560 m
Raiteita:  2
Tikkurilanraitio on Vantaalle suunniteltu 560 metriä pitkä raitiotunneli, joka alittaa Tikkurilan rautatieaseman ja Tikkurilan kirjaston vieressä sijaitsevan Kirjastopuiston. Se on osa Vantaan pikaraitiotietä, jonka on tarkoitus aloittaa liikennöinti vuonna 2029. Idässä tunneli alkaa Jokiniemessä Väritehtaankadun ja Lauri Korpisen kadun välissä, aidatun Tikkurila–Hakkila-radan pohjoispuolella, ja Tikkurilassa se nousee Lehdokkitien kohdalta Kielotielle.
Tunneli louhitaan pohjavesirajan alapuolelle 6–12 metrin syvyyteen. Tikkurilan aseman alle sijoittuu raitiovaunujen maanalainen liityntäliikenteen pysäkki, josta on yhteys kaikille asemalaitureille ja bussiterminaaliin portailla, liukuportailla ja hisseillä. Tunneli nopeuttaa Tikkurilan poikittaissuuntaista läpikulkua julkisella liikenteellä noin 5 minuutilla ja vaihtoja juniin noin 3–5 minuutilla.
Suunnittelu > Reittivaihtoehdot

Vantaan pikaraitiotien suunnittelussa kartoitettiin Tikkurilan alittamiseen useita erilaisia tunnelivaihtoehtoja. Vaihtoehtoja olivat alkuvaiheessa muun muassa Asematielle ulottuva tunneli, Unikkotielle ulottuva tunneli ja Tikkurilantielle asti ulottuva hieman pidempi tunneli. Pidemmälle menestyneempiä vaihtoehtoja olivat lyhyehkö tunneli Jokiniemestä Lummetielle sekä pohjoisempi reitti Valkoisenlähteentien kautta ilman tunnelia. Valkoisenlähteentie-vaihtoehto olisi myös ollut kaikista halvin. Kielotielle asti ulottuva vaihtoehto, joka on tunnettu myös Ratakujan vaihtoehtona, valittiin kuitenkin keväällä 2021 ensisijaiseksi, sillä suoraan aseman alle rakennettava pysäkki mahdollistaa nopeat vaihtoyhteydet, on kokonaismatka-ajan kannalta nopeampi ja takaa useita tuhansia matkustajia enemmän kuin kauemmaksi jäävä Lummetie-vaihtoehto. Vantaan kaupunginhallituksen lisäksi myös Helsingin seudun liikenne suosi Ratakujan vaihtoehtoa.
Suunnittelu > Tekniset tiedot

Tunneli rakennetaan pääasiassa yksiputkisena. Tikkurilan aseman alitus toteutetaan kaksoistunnelina.
Kustannusarvio

Tunnelin kustannusarvio on 107 miljoonaa euroa. Alkuperäinen vuoden 2019 hinta-arvio oli 62 miljoonaa ja vuoden 2021 arvio 77 miljoonaa euroa. Korotuksia on perusteltu muun muassa pohjarakennemuutoksilla ja tarkentuneilla pelastusturvallisuuden vaatimuksilla.
Hankkeen eteneminen

Vantaan pikaraitiotien rakentaminen hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 22. toukokuuta 2023, ja rakentamisen on määrä alkaa vuoden 2024 aikana. Liikennöinti on tarkoitus käynnistää vuonna 2029.
Aiheesta muualla

Kaavan asiakirjat Vantaan kaupungin sivuilla
SpaDeX

| SpaDeX |
| --- | --- |
Alkuperäinen nimi:  SpaDeX
Organisaatio:  ISRO
Laukaisu:  30. joulukuuta 2024
SpaDeX on Intian avaruustutkimusjärjestön ISROn 30. joulukuuta 20204 laukaisema kaksoissatelliitti. Se on kehityshanke, jossa testataan kahden aluksen kohtaamista ja telakointia.
Kantorakettina oli PSLV-CA C60 ja laukaisualustana Satish Dhawan Space Centren ensimmäinen alusta. Telakoituminen suoritettiin onnistuneesti 16. tammikuuta 2025. Vaikka alukset laukaistiin samalla raketilla, voidaan Intiasta katsoa tulleen neljäs taho, joka on suorittanut telakoinnin avaruudessa.
220 kilogramman massaiset satelliitit pohjautuvat Indian Mini Satellite bus -luokkaan. Telakoitumiseen käytettiin pienennettyä versiota kansainvälisestä telakointistandardista International Docking System Standard (IDSS).
Annika Sandelin

| Annika Sandelin |
| --- | --- |
 Annika Sandelin
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. kesäkuuta 1972 Helsinki
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä, kirjastonhoitaja
Vanhemmat:  Peter Sandelin
Kirjailija
Äidinkieli: ruotsi
Palkinnot
 Anni Swan -mitali 2021 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Annika Heidi Marianne Sandelin-Lindberg (s. 3. kesäkuuta 1972 Helsinki) on suomalainen ruotsiksi kirjoittava kirjailija ja kirjastonhoitaja. Hän kirjoittaa pääasiassa lastenkirjallisuutta.
Sandelin valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2000 pääaineenaan pohjoismainen kirjallisuus. Hän on suorittanut kirjastonhoitajan jatko-opintoja Åbo Akademissa. Sandelin osallistui 12 muun kanssa Åbo Akademin ensimmäiseen kirjailijakoulutukseen Litterärt skapande 2001–2002.lähde?
Sandelinin esikoisteos oli hänen serkkunsa Stella Parlandin kanssa kirjoittama Dikter om öden och döden (1999). Vuonna 2018 Sandelin sai Vanessapriset-palkinnon. Vuonna 2021 hänet palkittiin Anni Swan -mitalilla teoksestaan Silkesapans skratt (suom. Silkkiapinan nauru). Teos oli myös Arvid Lydecken -palkintoehdokkaana.
Sandelinin isä oli runoilija Peter Sandelin.
Teokset > Suomennetut

Saderunoilijan tytär.  (Regnpoetens dotter, 2002)  Suomentanut Raija Jänicke. WSOY, 2002.  ISBN 951-0-27438-0
Milja ja naapurit.  (Milja och grannarna, 2006, Kuvitus: Linda Bondestam)  Suomentanut Tittamari Marttinen. Tammi.  ISBN 978-951-31-3682-6
Somat sormet: meidän vauvan ensikirja = Söta fingar: bebins första bok. Jukka Itkonen, Matti Pikkujämsä. Ruotsinnos Annika Sandelin. Otava, 2010  ISBN 978-951-1-24043-3
Retkuliina.  (Businnan, 2009 Kuvitus: Linda Bondestam)  Suomentanut Henriikka Tavi. Teos; Söderströms, 2010.  ISBN 978-951-851-254-0  (suomeksi)  ISBN 978-951-52-2605-1 (ruotsiksi)
Retkuliina rakastuu.  (Businnan blir kär, 2011 Kuvitus Linda Bondestam)  Suomentanut Henriikka Tavi. Teos; Söderströms, 2011.  ISBN 978-951-851-416-2  (suomeksi)  ISBN 978-951-52-2791-1 (ruotsiksi)
Baudeliero ja Mette-rotta.  (Råttan Bettan och masken Baudelaire, 2013 Kuvitus: Karoliina Pertamo)  Suomentanut Henriikka Tavi. Teos; Schildts & Söderströms, 2014.  ISBN 978-951-851-576-3  (suomeksi)  ISBN 978-951-52-3234-2 (ruotsiksi)
Oma maa mansikka = Smultronstället. Kuvittanut Anne Vasko. Toimittaneet Katariina Heilala ja Leena Järvenpää. Käännös Annika Sandelin. Tammi, 2016.  ISBN 978-951-31-8958-7
Sano hei!.  (Säg hej!, 2016 Kuvitus: Linda Bondestam)  Suomentanut Jaana Nikula. Teos & Förlaget, 2018.  ISBN 978-952-7105-23-8  (suomeksi)  ISBN 978-952-333-087-0 (ruotsiksi)
Silkkiapinan nauru.  (Silkesapans skratt, 2019, Kuvitus: Linda Bondestam)  Suomentanut Maarit Halmesarka. Teos & Förlaget, 2019.  ISBN 978-951-851-977-8  (suomeksi)  ISBN 978-952-333-224-9 (ruotsiksi)
Jos olisin sammakko.  (Om jag var född till groda, 2019 Kuvitus: Karoliina Pertamo)  Suomentanut Laura Ruohonen. Karisto; Förlaget, 2019.  ISBN 978-951-23-6579-1  (suomeksi)  ISBN 978-952-333-195-2 (ruotsiksi)
Varislaulu Pohjolan lapsille.  (En kråksång för Nordens barn, 2021 Kuvitus: Linda Bondestam)  Suomentanut Henriikka Tavi. Helsinki:  Luckan, 2019.  ISBN 978-952-68969-9-1  (suomeksi)  ISBN 978-952-68969-8-4 (ruotsiksi)
Kun isoäiti lensi.  (När farmor flög, 2022 Kuvitus: Jenny Lucander)  Suomentanut Veera Antsalo. Helsinki:  Teos & Förlaget, 2022.  ISBN 978-952-363-246-2  (suomeksi)  ISBN 978-952-333-401-4 (ruotsiksi)
Yokon yökirja.  (Yokos nattbok, 2014)  Suomentanut Liisa Ryömä. Teos; Schildts & Söderströms, 2015.  ISBN 978-951-851-635-7  (suomeksi)  ISBN 978-951-52-3459-9 (ruotsiksi)
Kiusallista ja supertärkeää.  (Pinsamt och livsviktigt, 2016)  Suomentanut Liisa Ryömä. Teos & Förlaget, 2017.  ISBN 978-951-851-781-1  (suomeksi)  ISBN 978-952-333-017-7 (ruotsiksi)
Yönmustaa ja ihanaa.  (Nattsvart och underbart, 2018 Kuvitus: Linda Bondestam)  Suomentanut Jaana Nikula. Teos & Förlaget, 2017.  ISBN 978-951-851-903-7  (suomeksi)  ISBN 978-952-333-135-8 (ruotsiksi)
Salaista ja tosi normaalia.  (Hemligt och himla normalt, 2023 Kuvitus: Linda Bondestam)  Suomentanut Veera Antsalo. Teos & Förlaget, 2023.  ISBN 978-952-363-423-7  (suomeksi)  ISBN 978-952-333-557-8 (ruotsiksi)
Teokset > Suomentamattomia

Annika Sandelin & Stella Parland: Dikter om öden och döden.  Söderström, 1999.  ISBN 951-52-1806-3
Karin Erlandsson, Katarina Gäddnäs, Annika Sandelin ym.: Man har sina sidor. En antologi om män. Söderströms, Helsingfors 2003.  ISBN 951-52-2087-4
Vem är rädd för... Berättelser om vargen. Useita tekijöitä. Söderström, 2008.  ISBN 978-951-52-2525-2
De siamesiska kusinerna. Söderströms, 2010.  ISBN 978-951-52-2773-7
Potatisens dröm. Schildts & Söderströms, 2016.  ISBN 978-951-52-3810-8
Mumindalens alfabet.  (Kuvitus: Tove Jansson)  Helsinki:  Förlaget, 2021.  ISBN 978-952-333-378-9
Vihdintien pikaraitiotie

Vihdintien pikaraitiotie on suunnitteilla oleva Helsingin seudun joukkoliikenteeseen kuuluva pikaraitiotie, jonka rakentaminen alkaa aikaisintaan vuonna 2026. Kokonaisuudessaan 10,5 kilometriä pitkä pohjois–eteläsuuntainen reitti johtaa Erottajalta Helsingin keskustasta Kannelmäkeen. Etelä-Haagassa linja yhdistyy Raide-Jokerin pikaraitiotielinjan kanssa, ja siitä on vaihtomahdollisuus myös rantaradan ja kehäradan lähijunaliikenteeseen. Pikaraitiotien varrelle rakennetaan kaupunkibulevardeja.
Reitti

Vihdintien pikaraitiotien suunniteltu linjanumero on 14. Reitti kulkee jo olemassa olevaa raitiotietä pitkin keskustasta Mannerheimintietä pitkin Meilahteen sekä Tukholmankatua ja Paciuksenkatua pitkin Munkkiniemeen. Munkkiniemen aukion tuntumasta alkaa uusi 5,5-kilometrinen osuus Huopalahdentietä ja Vihdintietä pitkin Etelä-Haagaan sekä edelleen Lassilan läpi Kannelmäen Kantelettarentielle. Pysäkkiväli uudella osuudella on noin 500–600 metriä. Reittiin kuuluvia rautatieasemia ovat  Pohjois-Haaga ja Valimo, joista jälkimmäiseen on suunniteltu bussiterminaalia. Risteäminen Raide-Jokerin kanssa Vihdintien liikenneympyrässä tekee Etelä-Haagasta joukkoliikenteen keskeisen vaihtopaikan. Rakentamisen yhteydessä Huopalahdentie sekä Haagaan kuuluva osa Vihdintiestä bulevardisoidaan. Uudistuvaa aluetta on kutsuttu Läntiseksi Bulevardikaupungiksi.
Matka-aika Erottajan ja Kannelmäen välillä on noin puoli tuntia ja vuoroväli noin kuusi minuuttia. Ennustettu matkustajamäärä on 30 000 vuorokaudessa. Linjaa liikennöidään kaksisuuntaisilla pikaraitiovaunuilla, ja suurimman osan reitistä vaunu kulkee omalla kaistallaan. Matkalla reitti muodostaa uusia joukkoliikenteen solmukohtia ja mahdollistaa myös kantakaupunkimaista maankäyttöä. Uusia asuntoja reitin varrelle on suunniteltu noin 14 000:lle asukkaalle.
Erottajan päätepysäkki on vuodesta 2021 alkaen ollut uudelleen arvioitavana. HSL:n linjastoluonnoksen mukaan reitti voisi mahdollisesti jatkua Bulevardia pitkin Hernesaareen.
Reitti > Muutokset kantakaupungissa

Hanke on osa Länsi-Helsingin raitioteiden yleissuunnitelmaa, jossa uuden pikaraitiotieosuuden lisäksi rakennetaan yhteensä 2,5 kilometriä lisää kaupunkiraitioliikenteen kiskoja kantakaupunkiin Fredrikinkadulle, Topeliuksenkadulle ja Nordenskiöldinkadulle. Raitiotiemuutokset ja linjastouudistukset siirtävät liikennettä pois kapasiteetiltaan täydeltä Mannerheimintieltä lännemmäksi. Nykyisin Munkkiniemestä Katajanokalle kulkeva raitiolinja 4 kulkisi tuolloin todennäköisimmin Kampin kautta Eiraan. Vastaavasti Ullanlinnaan kulkeva linja 10 voisi siirtyä kulkemaan Aleksanterinkatua pitkin Katajanokalle.
Hankkeen eteneminen

Kaupunkiympäristölauta hyväksyi suunnitelman syyskuussa 2020 ja kaupunginvaltuusto tammikuussa 2021. Hankesuunnittelu alkaa vuoden 2022 aikana ja tarkempi suunnittelu vuonna 2023.
Hankkeen eteneminen > Kustannukset

Arvioitu rakentamiskustannus pikaraitiotielle on noin 136 miljoonaa euroa, mihin sisältyy myös bulevardikadut Huopalahdentielle ja Vihdintielle, siltojen uusimiset sekä Etelä-Haagan ympyrän muutokset. Läntisen kantakaupungin uudet kaupunkiraitioliikenteen kiskot mukaan luettuna kokonaiskustannus on noin 160 miljoonaa. Lisäkustannuksiksi on laskettu katu- ja tiejärjestelyjä noin 80 miljoonalla sekä kalustohankintoja noin 53 miljoonalla eurolla.
Hanke on osa Helsingin seudun MAL- eli maankäytön-, asumisen- ja liikenteen sopimusta, joka määrittää pääkaupunkiseudun isojen liikennehankkeiden toteutusta ja asuntotuotantoa vuoteen 2031 saakka. Sopimuksen nojalla valtio osoittaa Länsi-Helsingin raitiotiehankkeen kustannuksiin tukea 105 miljoonaa euroa. Mal-sopimukseen hankkeen kokonaiskustannusarvioksi on merkitty 265 miljoonaa euroa, johon on liitetty mukaan niin kalustohankinnat, katujärjestelyt, Mannerheimintien raitiotien parannustyöt kuin Ruskeasuon uusi varikkokin.
Aiheesta muualla

Länsi-Helsingin raitioteiden pysäkkikartta (22.5.2019)
Läntisen kantakaupungin reittivaihtoehtojen tarkastelua HSL:n blogissa (5.3.2021)
Luettelo Helsingin seudun joukkoliikennehankkeista (Arkistoitu – Internet Archive)
Pikaraitiotieverkko Helsingin karttapalvelussa
Suomen raitioliikenne
Helsingin seudun joukkoliikenne
| --- | --- |
Raskas raideliikenne: Helsingin seudun lähijunaliikenne (linjat) • Helsingin metro (linjat: M1, M2)
Kevyt raideliikenne: Helsingin raitioliikenne (linjat) • Helsingin seudun pikaraitiotiet (linjat: 15)
Lauttaliikenne: Kruunuvuorenrannan lautta • Suomenlinnan lautta
Linja-autoliikenne Runkolinjat: Helsingin seudun linja-autoliikenne  20 • 30 • 40 • 200 • 300 • 400 • 500 • 510 • 520 • 530 • 560 • 570 • 600
Liikenteen tilaaja: HSL
Liikennöitsijät: Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne • Helsingin kaupungin liikennelaitos • VR • Nobina • Pohjolan Liikenne • Helsingin Bussiliikenne • Savonlinja • Tammelundin Liikenne • Åbergin Linja • Korsisaari • Reissu Ruoti • Tilausliikenne Nikkanen
Hankkeet: Espoon pikaraitiotiet • Kruunusillat • Tiederatikka • Tuusulanväylän pikaraitiotie • Vantaan pikaraitiotie • Vihdintien pikaraitiotie • Viikin–Malmin pikaraitiotie • Espoon kaupunkirata • Pisararata • Itämetro
Vihdintie ja Huopalahdentie bulevardisoidaan pikaraitiotien varrella eli noin neljän kilometrin matkalta. Voimakkaaseen asuntotuotantoon tähtäävää aluetta kutsutaan myös Läntiseksi Bulevardikaupungiksi.
Jotta Mannerheimintie ei pikaraitiotieliikenteen käynnistyessä ruuhkautuisi, linja 4 siirretään lännemmäksi, päätepisteenään mahdollisesti Eira.
Telakointi (avaruus)

Apollo-Sojuz -alusten kohtaaminen, taiteilijan näkemys.
Telakointi tarkoittaa avaruustoimintaan liittyvässä termistössä kahden erillisen avaruusaluksen kiinnittymistä toisiinsa, tai niiden erilleen hajautettujen osien uudelleen liittämistä yhteen.
Esimerkkinä tilanteesta, jossa avaruusalukset lähetetään lentoon eri aikaan on Gemini-lennot. Telakointi voi olla myös osa yhtä lentoa. Esimerkkinä Apollo-ohjelma. Siinä yhtenäisenä laukaistu kokonaisuus puretaan ja telakoidaan useaan otteeseen erimuodoissa. Varhaisia telakointeja oli Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton yhteislento Apollo-Sojuz. Avaruusasemien yhteydessä telakointi on osa aseman arkea.
Telakontia on suorittaneet Yhdysvallat, Neuvostoliitto, Kiina ja Intia (SpaDeX).
Huomautuksia

↑  Tilanne 17.1.2025.
Eden Hazard

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Eden Michael Hazard
Syntymäaika: 7. tammikuuta 1991 (ikä 34)
Syntymäpaikka:  La Louvière, Belgia
Pelipaikka: vasen laitalinkki
Pituus: 175 cm
Junioriseurat
1995–2003:  Royal Stade Brainois
2003–2005:  AFC Tubize
2005–2007:  Lille
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2007–2012 |  Lille | 147 | (36) |
| 2012–2019 |  Chelsea | 245 | (85) |
| 2019–2023 |  Real Madrid | 54 | (4) |
Maajoukkue
| 2006 |  Belgia U15 | 5 | (1) |
| 2006 |  Belgia U16 | 4 | (2) |
| 2006–2008 |  Belgia U17 | 17 | (2) |
| 2007–2009 |  Belgia U19 | 11 | (6) |
| 2008–2022 |  Belgia | 126 | (33) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 10. lokakuuta 2023.
| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Belgia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Venäjä 2018 | Jalkapallo |  |
Eden Hazard (s. 7. tammikuuta 1991 La Louvière, Belgia) on uransa lopettanut belgialainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli vasen laitalinkki. Hazardia pidettiin jo nuorena erittäin suurena lupauksena ja häntä verrattiin muun muassa Lionel Messiin, Cristiano Ronaldoon ja Enzo Scifoon. Myös hänen veljensä Thorgan ja Kylian ovat jalkapalloilijoita.