stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Black Friday

Black Friday alennusmerkki Kroatiasta.
Black Friday (suom. musta perjantai) on kiitospäivän jälkeinen päivä eli marraskuun neljännen torstain jälkeinen perjantai, ja sitä pidetään Yhdysvalloissa kauppojen joulusesongin avauspäivänä. Black Friday on siellä kaupoille vuoden suurin yksittäinen ostospäivä, ja ne myyvät erilaisia tuotteita alennettuun hintaan. Kaupat avaavat ovensa normaalia aikaisemmin, yleensä viideltä tai kuudelta, ja ne pysyvät avoinna jopa iltayhteentoista asti. Vuosittain amerikkalaiset kuluttavat päivän aikana kymmeniä miljardeja dollareita.
Nimitys ”Black Friday” juontaa juurensa Philadelphiaan 1950- tai 1960-luvulle. Tuolloin kiitospäivän jälkeistä päivää alettiin kutsua mustaksi johtuen vilkkaasta liikenteestä, joka työllisti poliisia. Myöhemmin termi levisi ympäri Yhdysvaltoja, ja sen merkitys yhdistettiin kirjanpidossa käytettäviin väreihin. Alkuvuosi on useille kaupoille vielä tappiollista eli tilinauhoissa punaista, mutta Black Fridaysta eteenpäin tehdään voittoa – eli mustalla kirjattavaa tulosta.
Black Friday on siirtynyt Yhdysvalloissa entistä enemmän verkkokauppoihin. Alennuspäivänä tehtyjen verkko-ostosten arvo ylitti ensimmäistä kertaa miljardin dollarin rajan vuonna 2012. Suurin osa tarjouksista koskee kulutuselektroniikkaa, kuten televisioita ja matkapuhelimia.
Black Friday Suomessa

Yksi ensimmäisiä Black Friday -alennuskampanjaan Suomessa ryhtyneitä oli Apple, jonka Apple Store -verkkokaupassa vuosittaiset Black Friday -tarjoukset tulivat ensimmäistä kertaa Suomessa tarjolle vuonna 2007. lähde?
Ralliautoilija Marcus Grönholmin toi Black Friday -kampanjan omistamaansa, Inkoossa toimivaan kauppakeskus Strandiin vuonna 2011. Hän rekisteröi Patentti- ja rekisterihallituksessa Black Friday -nimen MG Properties -perheyhtiölleen vuonna 2012.
Black Friday rantautui vähitellen koko Suomeen ja teki läpimurtonsa 2010-luvun puolivälissä. Joissakin kaupoissa alennuspäivä on venynyt koko viikon mittaiseksi tapahtumaksi. Yhä useammat liikkeet Suomessa viettävät myös Cyber Mondayta (kybermaanantaita), joka on Yhdysvalloissa kiitospäivän jälkeinen maanantai. Se on Black Fridayn jatkoksi kehitetty alennusmyyntipäivä, joka painottuu verkkokauppaan. Vuonna 2019 tehdyn erään tutkimuksen mukaan lähes kaikki suomalaiset (95,3 %) tietävät mikä Black Friday on, ja suurin osa kuluttajista aikoo tehdä silloin ostoksia (62,6 %).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Black Friday Wikimedia Commonsissa
2002

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2002 (MMII) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi tiistaista.
Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 2002 kansainväliseksi ekoturismin vuodeksi.
Muut ajanlaskut

Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2002 oli hevosen vuosi.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Yhteisvaluutta euro otettiin käyttöön käteisvaluuttana 12:ssa Euroopan unionin maassa, myös Suomessa.
1. tammikuuta – Kalajoki muuttui kaupungiksi.
1. tammikuuta – Kangaslammin kunta siirrettiin Etelä-Savon maakunnasta Pohjois-Savon maakuntaan.
1. tammikuuta – Oikeustieteen lisensiaatti Mikko Puumalainen aloitti työnsä Suomen ensimmäisenä vähemmistövaltuutettuna.
1. tammikuuta – Tasavallan presidentti Tarja Halonen nimitti teatteriohjaaja Kari Heiskasen taiteilijaprofessoriksi.
5. tammikuuta – Charles Bishop, 15-vuotias lennonopiskelija, törmäsi koneellaan Tampassa Floridassa rakennukseen, mikä herätti pelkoa uusista terrori-iskuista. (katso Syyskuun 11. päivän iskut).
5. tammikuuta – Italian pääministeri Silvio Berlusconi otti hoidettavakseen myös maan ulkoministerin viran sen aiemman haltijan Renato Ruggieron erottua.
9. tammikuuta – Yhdysvaltain oikeusministeriö ilmoitti, että se aloittaa rikostutkinnan Enronin konkurssista.
10. tammikuuta – Enrique Bolaños aloitti viisivuotisen kautensa Nicaraguan presidenttinä.
11. tammikuuta – Yhdysvaltain Guantanamo Bayn vankileirille Kuubassa tuotiin ensimmäiset vangit.
16. tammikuuta – YK:n turvallisuusneuvosto päätti asettaa asevientikiellon ja jäädyttää kaikki Osama bin Ladenin, Al-Qaidan ja Talibanin varat.
17. tammikuuta – Nyiragongo-vuoren purkaus Kongon demokraattisessa tasavallassa pakotti 400 000 ihmisen evakuointiin.
22. tammikuuta – AOL Time Warner nosti kanteen Microsoftia vastaan, syyttäen tätä monopoliasemansa väärinkäytöstä ja oman verkkoselaimensa tukemisesta.
22. tammikuuta – Kmartista tuli Yhdysvaltain historian suurin konkurssisuojaa hakenut yhtiö.
22. tammikuuta – Valtiovarainministeri Siim Kallas muodosti Viron uuden hallituksen Mart Laarin hallituksen erottua.
27. tammikuuta – Räjähdykset asevarastolla Lagosissa Nigeriassa surmasivat tuhat ihmistä.
27. tammikuuta – Uzbekistanilaisten ilmoitettiin hyväksyneen kansanäänestyksessä presidentti Islam Karimovin virkakauden jatkamisen ilman vaaleja kahdella vuodella.
Tapahtumia > Helmikuu

1. helmikuuta – Pankinjohtaja Raimo Tammilehto nimitettiin maa- ja metsätalousministeriksi Kalevi Hemilän tilalle. Suomen pitkäaikaisimmaksi maa- ja metsätalousministeriksi noussut Hemilä siirtyi Elintarviketeollisuusliiton palvelukseen.
2. helmikuuta – Alankomaiden kruununprinssi Willem-Alexander ja argentiinalaissyntyinen Máxima Zorreguieta vihittiin avioliittoon Amsterdamissa. Juhlallisuuksiin osallistuivat myös YK:n pääsihteeri Kofi Annan ja Etelä-Afrikan entinen presidentti Nelson Mandela.
4. helmikuuta – Liikenne- ja viestintäministeri Olli-Pekka Heinonen siirtyi Yleisradion suomenkielisen TV-toiminnan johtajaksi ja hänen seuraajakseen tuli Kimmo Sasi. Uutena kansanedustajana aloitti Anne Holmlund.
8.–24. helmikuuta – Talviolympialaiset Salt Lake Cityssä Utahissa.
12. helmikuuta – Entisen Jugoslavian presidentti Slobodan Miloševićin oikeudenkäynti alkoi YK:n sotarikostuomioistuimessa Haagissa.
13. helmikuuta – Sahti sai EU:n nimisuojan elintarvikkeena. Vastaavan suojan oli jo tätä ennen saanut puikulaperuna.
14. helmikuuta – Brittiläinen panimoyritys Scottish & Newcastle osti suomalaisen Hartwallin lähes kahdella miljardilla eurolla. S & N -konsernista tuli kaupan ansiosta maailman seitsemänneksi suurin alan yritys. Kauppa ei aiheuttanut muutoksia Hartwallin henkilökunnan asemaan.
19. helmikuuta – Nasan Mars Odyssey -luotain alkoi kartoittaa Mars-planeettaa.
20. helmikuuta – Reqa Al-Gharbiyassa Egyptissä tulipalo junassa surmasi 370 ihmistä.
20. helmikuuta  – Maailmalla koettiin palindromipäivän palindromihetki kello 20.02. Viimeksi kyseinen ilmiö tapahtui 11. marraskuuta 1111 kello 11.11
21. helmikuuta – Suomenkielinen Wikipedia perustettiin.
22. helmikuuta – Lumimyrsky koetteli Pohjolaa.
27. helmikuuta – 59 hindu-pyhiinvaeltajaa kuoli Intiassa muslimijengin poltettua junan Godhrassa. Tapausta seuranneissa levottomuuksissa kuoli muun muassa Ahmedabadissa satoja ihmisiä.
27. helmikuuta   – Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi Töölönlahden kaavamuutoksen, joka mahdollisti kiisteltyjen VR:n makasiinien purkamisen suunnitellun Musiikkitalon tieltä.
28. helmikuuta – Suomen markka oli viimeistä päivää käypää rahaa.
Tapahtumia > Maaliskuu

1.–19. maaliskuuta – USA:n operaatio Anaconda Taliban-taistelijoita vastaan alkoi itäisessä Afganistanissa. USA ilmoitti surmanneensa 500 talibania ja menettäneensä 11 omaa miestä.
1. maaliskuuta – Avaruussukkula Columbia lähti lennolle tarkoituksenaan huoltaa Hubble-avaruusteleskooppia.
3. maaliskuuta – Sveitsiläiset hyväksyivät kansanäänestyksessä maansa liittymisen YK:n jäseneksi. Jäsenyyttä kannatti lähes 55 prosenttia äänestäneistä. Maailman itsenäisistä valtioista enää vain Vatikaani oli tämän jälkeen järjestön ulkopuolella.
9. maaliskuuta – Kolme vuotta suljettuna ollut Ranskan ja Italian välinen Mont Blancin tunneli avattiin jälleen liikenteelle. Tunneli oli suljettu siellä maaliskuussa 1999 sattuneen tulipalon jälkeen.
18. maaliskuuta – Suomen maantieteellinen keskipiste siirrettiin Piippolan Leskelästä Kärsämäen Rannankylälle. Keskipisteen muuttuminen johtui vuonna 1995 toteutuneesta Suomen aluevesien laajentamisesta.
23. maaliskuuta – Koulut avattiin jälleen Afganistanissa ja tytöt pääsivät opiskelemaan ensimmäistä kertaa kuuteen vuoteen. Myös naisopettajat saivat palata työhönsä.
25. maaliskuuta – 6,1 richterin maanjäristys Hindu kush -vuoristossa Afganistanissa surmasi tuhat ihmistä.
26. maaliskuuta – Ruotsalainen Telia ja suomalainen Sonera ilmoittivat yhdistyvänsä TeliaSoneraksi.
Tapahtumia > Huhtikuu

2. huhtikuuta –  Israelin joukot saartoivat palestiinalaistaistelijat Syntymäkirkkoon Betlehemissa ja 38-päiväinen saarto alkoi.
12. huhtikuuta – Sotilasvallankaappaus Venezuelassa. Hugo Chávez vangittiin sotilastukikohtaan ja Pedro Carmona nimitettiin maan presidentiksi. Hän julisti vuoden 1999 perustuslain mitättömäksi. Chávez palasi valtaan seuraavana päivänä armeijan uskollisten joukkojen tuella.
17. huhtikuuta – Neljä kanadalaista sotilasta kuoli Afganistanissa USA:n F-16-hävittäjien tulitukseen.
18. huhtikuuta – Uusi hyönteisten suku, Mantophasmatodea, löydettiin.
21. huhtikuuta – Ranskassa järjestettiin presidentinvaalien ensimmäinen kierros. Pääministeri Lionel Jospin putosi jatkosta ja toiselle kierrokselle selvisivät istuva presidentti Jacques Chirac ja äärioikeistolainen Jean-Marie Le Pen. Le Penin menestys aiheutti järkytyksen myös muissa Euroopan maissa. Ranskan vasemmistopuolueet vetosivat äänestäjiin, jotta nämä eivät tukisi Le Peniä vaalien toisella kierroksella.
21. huhtikuuta – Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa Leo vihki Helsingin hiippakunnan uuden piispan Ambrosiuksen virkaansa Uspenskin katedraalissa Helsingissä.
23. huhtikuuta – Presidentti Tarja Halonen vihki käyttöön Suomen uuden Tukholman-suurlähetystön.
26. huhtikuuta – Erfurtin koulusurmat: koulusta erotettu 19-vuotias mies hyökkäsi aseistettuna lukioon Saksan Erfurtissa. Ammuskelussa kuoli 17 ihmistä, mukaan lukien ampuja itse, sekä haavoittui seitsemän.
30. huhtikuuta – Kansanäänestys kannatti sotilasvallan jatkamista Pakistanissa.
30. huhtikuuta – Maailman ensimmäinen ydinvoimala sammutettiin Obninskissa 48 vuoden miltei yhtäjaksoisen käytön jälkeen.
Tapahtumia > Toukokuu

6. toukokuuta – Istuva presidentti Jacques Chirac voitti Jean-Marie Le Penin Ranskan presidentinvaalien toisella kierroksella. Monien ranskalaisten tulkittiin antaneen äänensä pikemminkin Le Peniä vastaan kuin Chiracin puolesta.
9. toukokuuta – Syntymäkirkon yli viisi viikkoa kestänyt piiritys päättyi Israelin suostuttua karkottamaan 13 epäiltyä.
9. toukokuuta – Kauko-ohjattu pommi räjähti paraatin aikana Kaspijskissa Venäjällä surmaten 43 ihmistä ja haavoittaen 130.
9. toukokuuta – Kuusi ihmistä sai surmansa raa'assa pankkiryöstössä Mórin pikkukaupungissa Unkarissa, kun pankkiin rynnänneet kaksi miestä aloittivat rynnäkkökivääreillä kiivaan umpimähkäisen tulituksen. Kaksi loukkaantunutta kuoli myöhemmin vammoihinsa sairaalassa. Ryöstäjät saivat saaliikseen vain melko pienen rahasumman.
12. toukokuuta – Entinen Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter saapui viisipäiväisellä vierailulle Kuubaan. Hän oli ensimmäinen maassa vieraillut Yhdysvaltain presidentti sitten vuoden 1959 Kuuban vallankumouksen.
20. toukokuuta – Itä-Timorin itsenäisyys palasi voimaan.
23. toukokuuta – Euroviisut järjestettiin ensi kertaa Virossa. Kilpailun voitti Latvian Maria N kappaleella I Wanna.
24. toukokuuta – Eduskunta antoi Teollisuuden Voima Oy:lle luvan viidennen ydinvoimalan rakentamiseksi.
26. toukokuuta – Mars Odyssey -luotain löysi vettä Marsista.
26. toukokuuta – Aki Kaurismäen elokuva Mies vailla menneisyyttä voitti toisen palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla. Elokuvan naispääosan esittäjä Kati Outinen sai parhaan naisnäyttelijän palkinnon.
30. toukokuuta – Kulttuuriministeri Suvi Lindén erosi hänen oululaiselle golfkeskukselle myöntämän avustuksen synnyttämän kohun vuoksi. Oikeuskansleri Paavo Nikula antoi Lindénille asian johdosta huomautuksen 13. kesäkuuta.
31. toukokuuta – 30. kesäkuuta – 17. jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Japanissa ja Etelä-Koreassa.
31. toukokuuta – Ympäristöministeri Satu Hassi erosi hallituksesta eduskunnan myönteisen ydinvoimapäätöksen vuoksi. Uudeksi ympäristöministeriksi nimitettiin SDP:n kansanedustaja Jouni Backman. Hallituksen poliittisen tasapainon säilyttämiseksi myös sitoutumaton maa- ja metsätalousministeri Raimo Tammilehto joutui jättämään paikkansa ja hänen tilalleen tuli Kokoomuksen kansanedustaja Jari Koskinen.
Tapahtumia > Kesäkuu

1. kesäkuuta – Tukholmassa alkoivat kaupungin 750-vuotisjuhlat.
2. kesäkuuta – Leppävaaran kaupunkiradan täysimittainen liikenne alkoi, ja myös bussien liityntäliikenne.
3. kesäkuuta – Kuningatar Elisabet II juhli 50:nnettä vallassaolovuottaan Lontoossa.
4. kesäkuuta – Neptunuksen takainen kohde 50000 Quaoar löydettiin.
4. kesäkuuta – Eduskunta hyväksyi lainmuutoksen, jonka nojalla kansanedustajien lahjonta tuli rikolliseksi. Suomi oli hieman aiemmin liittynyt Euroopan neuvoston korruption vastaiseen sopimukseen.
5. kesäkuuta – Mozilla 1.0 -verkkoselain julkaistiin.
5. kesäkuuta   – Kansanedustaja Kaarina Dromberg aloitti uutena kulttuuriministerinä.
7. kesäkuuta – SDP:n puheenjohtaja, pääministeri Paavo Lipponen valittiin uudelle kaudelle. Tammikuussa kuolleen puoluesihteerin Kari Laitisen seuraajaksi valittiin Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön (SAK) johtaja Eero Heinäluoma.
8. kesäkuuta – Sisäministeri Ville Itälä valittiin uudelleen Kokoomuksen puheenjohtajaksi. Uudeksi puoluesihteeriksi valittiin entinen kansanedustaja Heikki A. Ollila.
14. kesäkuuta – 20 ihmistä kuoli ja 50 loukkaantui autopommin räjähdettyä USA:n lähetystön edessä Karachiissa Pakistanissa.
15. kesäkuuta – Suomen Keskusta valitsi uudeksi puheenjohtajakseen kansanedustaja Anneli Jäätteenmäen ja puoluesihteeriksi edelleen Eero Lankian.
16. kesäkuuta – Israel aloitti osittain sähköistetyn ns. turva-aidan rakentamisen Jordan-joen länsirannalla. Palestiinan vapautusjärjestön PLO:n johtaja Jasser Arafat tuomitsi aidan rakentamisen rasismin osoitukseksi ja rinnasti Israelin politiikan Etelä-Afrikassa aikoinaan toteutettuun apartheid-politiikkaan.
18. kesäkuuta – Paikallisten asukkaiden sytyttämä metsäpalo poltti 1,9 km² Arizonassa lähellä Mogollon-vajoamaa.
26. kesäkuuta – Nimimerkki Pekka Peloton julkaisi Internetissä kirjoituksen Minne hävisivät Soneran rahat?. Kirjoituksessa arvosteltiin rajusti Soneran entistä toimitusjohtajaa Kaj-Erik Relanderia ja kesällä 2000 tehtyjä umts-kauppoja, jotka kirjoittaja sanoi Suomen hallituksen hyväksyneen.
Tapahtumia > Heinäkuu

5. heinäkuuta – Irak hylkäsi jälleen YK:n asetarkastusehdotukset.
5. heinäkuuta – Rajuilma "Unto" riehui Itä-Suomessa.
9. heinäkuuta – Afrikan unioni perustettiin.
11. heinäkuuta – Marokko valtasi Espanjalle kuuluvan, vain 200 metriä Marokon rannikosta sijaitsevan asumattoman Perejil-nimisen saaren, jonka pinta-ala on 13 hehtaaria. Maiden välit kiristyivät sodan partaalle.
13. heinäkuuta–5. syyskuuta – Salamaniskusta alkanut maastopalo poltti Oregonissa ja Etelä-Kaliforniassa 2 km².
13. heinäkuuta – Seinäjoella pidetyillä Tangomarkkinoilla valittiin tangokuninkaaksi helsinkiläinen Mikko Kilkkinen ja tangokuningattareksi oululainen Johanna Pakonen.
14. heinäkuuta – Presidentti Jacques Chirac vältti murhayrityksen Ranskan kansallispäivän juhlinnassa vahingoittumattomana.
15. heinäkuuta – Kalakukko sai kolmantena suomalaisena elintarvikkeena EU:n nimisuojan.
16. heinäkuuta – Helsingin ydinkeskustassa tehtiin Kampin autopommina tunnettu, yleistä vaaraa aiheuttanut pommilla tehty palkkamurha. Iskussa kuoli 32-vuotias mies.
18. heinäkuuta – Työläisperheestä kotoisin oleva professori ja maan ydinohjelman isä Abdul Kalam valittiin 90 % äänivyöryllä Intian presidentiksi.
19. heinäkuuta – Helsingin olympiastadionilla pidettiin vuoden 1952 Helsingin olympiakisojen 50-vuotismuistojuhla. Juhlan kunniaksi lyötiin kymmenen euron juhlaraha.
21. heinäkuuta – Telealan jätti WorldCom jätti konkurssisuoja-anomuksensa Yhdysvalloissa suurimpana yhtiönä tähän mennessä.
22. heinäkuuta – Marokko ja Espanja sopivat Yhdysvaltain ulkoministerin Colin Powellin välityksellä poistavansa joukkonsa kiistellyltä saarelta ja sen lähivesiltä. Saari jäi Espanjan hallintaan.
23. heinäkuuta – Euroopan neuvoston rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio arvosteli Suomea turvapaikkahakemusten hitaasta käsittelystä ja Suomen poliisia välinpitämättömyydestä maahanmuuttajien syrjinnästä tekemiä rikosilmoituksia kohtaan.
27. heinäkuuta – Suhoi Su-27 -hävittäjä putosi Ukrainassa ilmailunäytöksessä yleisön joukkoon, 78 ihmistä sai surmansa ja sata loukkaantui.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Ahvenanmaalla juhlittiin maakunnan 80-vuotista itsehallintoa. Mielipidetiedustelujen mukaan ahvenanmaalaiset olivat hyvin tyytyväisiä itsehallintoon ja torjuivat Ruotsissa heränneen ajatuksen maakunnan liittämisestä Ruotsiin.
2. elokuuta – Irak kutsui Hans Blixin neuvottelemaan aseriisuntakysymyksistä. YK:n pääsihteeri hylkäsi Irakin esityksen ja vaati asetarkastuksen jatkamista YK:n päätöslauselmien mukaan.
6. elokuuta – Markiisi de La Fayettesta (1757–1834) tuli Yhdysvaltain kunniakansalainen.
13. elokuuta – Yhdeksänvuotias koulutyttö sai surmansa suojatiellä Helsingin Munkkiniemessä autoilijan ajettua hänen päälleen. Mies ajoi päin punaista valoa tytön ylittäessä katua vihreän valon turvin. Tapahtuma herätti kiihkeän keskustelun liikennekurin höltymisestä ja johti syyskuun alussa Pysähdy ajoissa -tarrakampanjaan.
19. elokuuta – Venäläinen sotilashelikopteri syöksyi maahan Tšetšeniassa, jolloin 119 sotilasta kuoli. Tšetšeenisissit olivat ampuneet helikopteria raketinheittimellä.
19. elokuuta – Maailman etsityimpiin terroristeihin kuuluneen palestiinalaisen Abu Nidalin kerrottiin tehneen itsemurhan Irakin pääkaupungissa Bagdadissa.
28. elokuuta – Transparency International -järjestö totesi Suomen maailman vähiten korruptoituneeksi maaksi julkisen sektorin korruptoituneisuutta käsitelleessä tutkimuksessaan. Toisessa ääripäässä oli Bangladesh.
29. elokuuta – Saksalainen päivittäistavarakauppaketju Lidl avasi kymmenen ensimmäistä myymäläänsä Suomessa.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – Opetusministeriön kulttuuripolitiikan osaston ylijohtaja, entinen kansanedustaja, ministeri ja maaherra Kalevi Kivistö valittiin uudelle kolmivuotiskaudelle Suomen Punaisen Ristin pääsihteeriksi.
5. syyskuuta – Autopommi tappoi 30 ihmistä Afganistanissa ja presidentti Hamid Karzain murhayritys epäonnistui.
7. syyskuuta – Maolaiset kapinalliset hyökkäsivät Nepalissa.
10. syyskuuta – Yleisradion TV-uutisissa paljastettiin, että Suojelupoliisi epäili professori Alpo Rusin syyllistyneen törkeään vakoiluun vuosina 1969–1977 silloisen Itä-Saksan hyväksi. Professori Olli Rehn asettui julkisesti tukemaan Rusia.
11. syyskuuta – Venäjän presidentti Vladimir Putin lähetti kirjeen YK:lle, jossa hän vakuutti Venäjän vetävän joukkonsa Tšetšeniasta.
12. syyskuuta – Yhdysvaltain presidentti George W. Bush piti puheen YK:ssa ja haastoi muut maat mukaan vastustamaan Irakin vakavaa ja kasvavaa uhkaa.
14. syyskuuta – Tim Montgomery juoksi uuden 100 metrin maailmanennätyksen: 9,78 sekuntia. (Aika myöhemmin hylättiin dopingin takia).
15. syyskuuta – Ruotsin valtiopäivävaaleissa pääministeri Göran Persson ja sosiaalidemokraattinen työväenpuolue jäivät valtaan.
16. syyskuuta – Sri Lankan hallitus aloitti Thaimaassa Norjan johdolla järjestetyt rauhanneuvoneuvottelut tamilisissien kanssa.
20. syyskuuta – Venäjän Pohjois-Ossetia-Alaniassa Kazbek-vuoren pohjoisrinteellä tapahtui Kolka-Karmadonin kalliojäävyörymä.
23. syyskuuta – Moskovan teatterikaappaus: Tšetšeenien kapinallisjoukko otti panttivangeikseen teatterin Moskovassa vaatien Venäjän joukkojen vetäytymistä Tšetšeniasta.
26. syyskuuta – Venäjän erikoisjoukot hyökkäsivät tšetšeenien kaappaamaan teatteriin ja päättivät panttivankidraaman, joskin 129 panttivankia kuoli.
27. syyskuuta – Itä-Timor hyväksyttiin YK:n 191. jäsenvaltioksi.
Tapahtumia > Lokakuu

2. lokakuuta – Yhdysvaltain kongressin päätös salli presidentille asevoimien käytön, missä hän näkee parhaaksi ja tarpeelliseksi.
3. lokakuuta – Turkin turvallisuuskysymyksiä käsittelevä tuomioistuin muutti kurdijohtaja Abdullah Öcalanille kesällä 1999 langetetun kuolemantuomion elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi. Päätös liittyi Turkin pyrkimyksiin päästä Euroopan unionin jäseneksi.
5. lokakuuta – Yli 50 000 sini- ja hopeakettua kuoli noin 30 turkistarhalla Pohjanmaalla. Eläinten syömässä rehussa todettiin suuria määriä botuliinimyrkkyä. Turkistarhaajille aiheutui noin 6,5 miljoonan euron vahingot.
7. lokakuuta – Quaoarin löytö julkistettiin.
11. lokakuuta – Myyrmannin räjähdys: 19-vuotiaan kemian opiskelijan Petri Gerdtin omatekoinen pommi räjähti Vantaalla Myyrmannin kauppakeskuksessa. Seitsemän ihmistä kuoli, mukaan lukien Gerdt itse.
12. lokakuuta – Kaksi pommi-iskua yökerhoissa Balilla surmasivat 202 ihmistä.
15. lokakuuta – Irakin presidentin Saddam Husseinin ilmoitettiin saaneen 100 prosentin kannatuksen maan presidentinvaaleissa. Vaaleissa ei ollut muita ehdokkaita.
16. lokakuuta – Presidentti George W. Bush allekirjoitti päätöksen sodasta Irakia vastaan.
23. lokakuuta – Noin 40 tšetšeenisissiä hyökkäsi Dubrovka-teatteriin Moskovan keskustassa. Kaappausdraama päättyi kolme päivää myöhemmin Venäjän armeijan erikoisjoukkojen hyökkäykseen, jossa kuoli 129 ihmistä.
24. lokakuuta – Washingtonin tarkka-ampuja John Allen Muhammad pidätettiin hänen murhattuaan 10 ihmistä.
29. lokakuuta – Pohjoismaiden neuvosto täytti 50 vuotta. Juhlaistuntoa Eduskuntatalossa johti Vasemmistoliiton kansanedustaja Outi Ojala. Istunnossa jaettiin myös ensimmäinen neuvoston elokuvapalkinto, jonka sai Aki Kaurismäen elokuva Mies vailla menneisyyttä.
30. lokakuuta – Run-D.M.C. -yhtyeen perustaja Jam Master Jay ammuttiin kuoliaaksi.
31. lokakuuta – Ilmatieteen laitos kirjasi lokakuun 2002 etelärannikolla ennätyskylmäksi.