stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vinnytsja

| Vinnytsja Вінниця |
| --- | --- |
 Vanha vesitorni, joka toimii nykyään sotaveteraanimuseona.
 lippu:  vaakuna
 Vinnytsja
 Koordinaatit: 49.2328°N, 28.4687°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Vinnytsjan alue
Piiri:  Vinnytsjan piiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  79,9 km²
Väkiluku (2012):  370 814
 – Väestötiheys:  4 622 as./km²
 – Metropolialue:  664 000
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 vmr.gov.ua/en 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vinnytsja (ukr. Вінниця, Vinnytsja, ven. Винница, Vinnitsa) on kaupunki läntisessä Ukrainassa sekä Vinnytsjan alueen ja sen Vinnytsjan piirin hallinnollinen keskus. Vuonna 2012 Vinnytsjan kaupungissa oli 370 814 asukasta. Vinnytsjassa asui ukrainalainen kirjailija Myh’ailo Kotsjubynskyi (k. 1913), jonka kotitalosta tuli 1934 museo.
Kaupungissa on ollut suuri ilmavoimien tukikohta toisesta maailmansodasta alkaen, ja nykyisin siellä on Ukrainan ilmavoimien esikunta. Vinnytsjassa on 354 metriä korkea televisiotorni.
Historia > Varhainen historia

Ensimmäinen tunnettu maininta Vinnytsjasta on vuodelta 1363, jolloin paikalla oli liettualainen linnoitus. Pienestä etuvartioasemasta kehittyi vähitellen ensin maanviljelyyn keskittynyt kylä, ja myöhemmin kauppapaikka. Jo 1500-luvulla Vinnytsja tunnettiin vilkkaana kaupan keskuksena. Vuosina 1400–1569 rajakaupunkiin hyökättiin ainakin 30 kertaa.
Seuraavien vuosisatojen aikana Vinnytsja oli Liettuan suuriruhtinaskunnan, Puolan kuningaskunnan, Puola-Liettuan ja Osmanien valtakunnan osa. Vuoden 1793 Puolan jaossa Vinnytsjasta tuli osa Venäjän keisarikuntaa.
Historia > 1900-luvun sodat

Ukrainan vapaustaistelun aikana 1917–1921 Vinnytsja oli molempien osapuolten päämajakaupunki. Nikolai Ježovin johdolla Neuvostoliiton NKVD teloitti Vinnytsjassa 1937–1938 tuhansia ukrainalaisia. Toisen maailmansodan aikana natsi-Saksa valloitti kaupungin. Kaupungin lähellä sijaitsi kesäkuusta 1942 helmikuuhun 1943 saksalainen Führerhauptquartier Werwolf, jossa Adolf Hitler vietti useita viikkoja. Natsien tuhoamisryhmät tappoivat tai siirsivät alueelta keskitysleireille eri arvioiden mukaan 28 000–35 000 juutalaista.
Historia > Suljettu vakoilukaupunki

Kylmän sodan vuosina keväällä 1959 ruotsalainen sotilaslehti Kontakt med krigsmakten julkaisi majuri Per Lindgrenin artikkelin, jonka mukaan Vinnytsjassa toimi tuolloin suuri neuvostovakoilijoiden koulutuskeskus. Ulkopuolisilta tarkoin suljettu kaupunki oli hänen mukaansa erikoistunut Yhdysvaltoihin solutettavien vakoilijoiden koulutukseen, ja tarkoitusta varten kaupungissa jäljiteltiin amerikkalaista elämänmuotoa sieltä tuotuine autoineen, muine tuotteineen ja televisio-ohjelmineen. Vuosittain tuhatkunta neuvostokoulujen ylioppilaiden parhaimmistoa valittiin Vinnytsjan vakoilukoulutukseen, joka saattoi kestää jopa 13 vuotta.
Historia > Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022

Venäjä ampui sukellusveneestä aamulla 14. heinäkuuta 2022 kolme Kalibr-ohjusta kaupungin keskustaan. Iskussa kuoli ainakin 23 ja loukkaantui ainakin 66 ihmistä. Ukraina tuomitsi sen terroritekona,
Venäjä iski 11. lokakuuta 2022 kahdella Shaded-droonilla Ladyžynskan voimalaitokseen.
Kuvia

Rautatieasema
Gorkinpuisto
Kansallismuseon sisäänkäynti.
Keskustan katunäkymä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vinnytsja Wikimedia Commonsissa
Vinnytsjan viimeinen juutalainen on tunnetuimpia valokuvia holokaustista. Saksalaisen einsatzgruppen-tuhoamisryhmän jäsen ampumassa Vinnytsjan juutalaista asukasta vuosien 1941–43 välillä.
Vuosaari (täsmennyssivu)

Vuosaari voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Vuosaari, Helsingin kaupunginosa ja peruspiiri
Vuosaari, vuonna 2012 ilmestynyt suomalainen elokuva
Vuosaari-lehti, vuosaarelainen ilmaisjakelulehti
Vuosaaren satama
Vuosaaren metroasema
Vuosaari, saari Ruokolahdella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vuosaari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vähäpyöli

Vähäpyöli (ruots. Litslaböle) on pieni maarekisterikylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee kunnan eteläosassa Perniönjoen varrella.
Vähäpyölin kyläalue on kaksiosainen. Toinen sijaitsee Perniönjoen itärannalla Vettenrannan tilan ympärillä ja toinen hieman idempänä metsien keskellä Naskalijärven ympärillä. Jälkimmäinen osa on asumaton, mutta järven rannalla on kesämökkejä. Vettenranta sijaitsee Porinojan pohjoispuolella aivan Perniönjoen rannassa. Kyläalue on tilan lisäksi pelkkää peltoa.
Vähäpyöli on keskiaikainen uudisasutuskylä. Se on ajoittain ollut Latokartanon omistuksessa ja lopulta osia kylistä, myös kylän alkuperäinen kantatila, on liitetty Latokartanoon.
Vastseliina

| Vastseliina |
| --- | --- |

 Vastseliina
 Koordinaatit: 57°43′35″N, 27°21′30″E 
Valtio:   Viro
Maakunta:  Võrumaa
Kunta:  Võrun kunta
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  pienkauppala
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.vastseliina.ee 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vastseliina (saks. Neuhausen) on pienkauppala ja entinen kunta Võrumaalla, Virossa.
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa vanha Võrun kunta, võrumaalaiset Lasvan, Sõmerpalun ja Vastseliinan kunnat sekä Oravan kunta Põlvamaalta yhdistettiin uudeksi Võrun kunnaksi ja Vastseliinan kunnan keskuksesta tuli Võrun kuntaan kuuluva pienkauppala.
Entinen kunta

Pinta-alaa kunnalla oli 222,8 neliökilometriä ja asukkaita siellä oli 2 167 vuoden 2008 alussa. Kunnassa asui koko Võrumaan väestöstä 5,61 prosenttia ja koko Viron väestöstä 0,16 prosenttia. Väestötiheys oli 10,6 as/km². Vastseliinan kunnanjohtajana toimi Raul Tohv. Kunnan keskus oli nimeltään Vastseliina, jossa asui 714 ihmistä vuoden 2007 alussa.
Vastseliinan naapurikunnat olivat Lasva pohjoisessa, Orava (Põlvamaalla) koillisessa, Meremäe idässä, Misso etelässä, Haanja lännessä ja Võrun kunta luoteessa. Kaakossa kunta rajautui Venäjään. Kunnasta oli matkaa Võrun kaupunkiin 24 kilometriä, pääkaupunkiin Tallinnaan 285 km, Venäjän puolella sijaitsevaan Pihkovaan 75 km ja Latvian pääkaupunkiin Riikaan 250 km. 12 kilometrin päässä, entisessä Misson kunnassa sijaitsee Luhamaa-Šumilkinon rajanylityspiste, jolla on tärkeä asema Viron ja Venäjän välisellä kaupankäynnillä.
Kunnan pääelinkeinot olivat maatalous ja metsätalous. Kasvussa oli myös palvelusektori.
Vana-Vastseliinan kylässä sijaitsee 1300-luvulla rakennetun piispanlinnan rauniot.
Kylät

Vastseliinan kunta muodostui seuraavista kylistä (vir. küla):
Haava, Halla, Heinasoo, Hinniala, Hinsa, Holsta, Illi, Indra, Jeedasküla, Juraski, Kaagu, Kapera, Kerepäälse, Kirikumäe, Kornitsa, Kõo, Kõrve, Käpa, Külaoru, Kündja, Lindora, Loosi, Luhte, Mutsu, Mäe-Kõoküla, Möldri, Ortuma, Paloveere, Pari, Perametsa, Plessi, Puutli, Raadi, Saarde, Savioja, Sutte, Tabina, Tallikeste, Tellaste, Tsolli, Vaarkali, Vana-Saaluse, Vana-Vastseliina, Vastseliina, Vatsa, Viitka ja Voki.
Väestö

Vuonna 2011 Vastseliinan kunnassa oli 1 828 asukasta, joista 1 794 (98,1 %) oli virolaisia, 18 (1,0 %) venäläisiä ja 15 (0,8 %) muita kansallisuuksia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vastseliina Wikimedia Commonsissa
Vittajärvi (Mänttä-Vilppula)

| Vittajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°00′17″N, 24°34′57″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuoreveden alue (35.61)
Laskujoki:  Vittajoki 
Järvinumero:  35.611.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99 m  
Rantaviiva:  4,484 km  
Pinta-ala:  29,657 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVittajärvi 
Vittajärvi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Vilppulan taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kuoreveden alueella (35.61), jonka Kuoreveden lähialueeseen (35.611) se kuuluu.
Vuosalmen linja-autoturma 1943

Vuosalmen linja-autoturma tapahtui jatkosodan aikana 31. joulukuuta 1943 Karjalan kannaksella Vuosalmella kun linja-autoliikenne Rupasen Käkisalmen ja Viipurin välillä liikennöinyt linja-auto saapui illalla kello 18 aikaan Vuosalmen lossille. Sakean sumun takia autonkuljettaja ei nähnyt lossin valomerkkejä vaan linja-auto syöksyi Vuokseen. Onnettomuudessa 15 autossa olleesta henkilöstä kahdeksan hukkui, heidän joukossaan linja-auton rahastajana toiminut henkilö. Onnettomuusauton takaosassa istunut henkilö onnistui rikkomaan kaksi auton lasia niin että hän ja viisi muuta pääsi pelastautumaan autosta. Linja-auton kuljettaja pelastui tuulilasin kautta. Onnettomuusauto saatiin nostettua ylös uudenvuodenpäivänä 1944 ja kaikki onnettomuuden uhrit löytyivät auton sisältä.
Valkjärven sotilashallintopiirin kenttäoikeus tuomitsi maaliskuussa 1944 linja-autoa kuljettaneen henkilön ja lossin lautturina toimineen henkilön kahdeksasta kuolemantuottamuksesta kummankin vuoden vankeusrangaistukseen. Kuljettaja tuomittiin varomattomasta ajosta, lossin lautturi taas siitä että lossin puomi ei ollut onnettomuushetkellä suljettuna. Puomia oli pari päivää aikaisemmin korjattu ja korjauksessa käytetty väkipyörä oli jäänyt paikoilleen niin että se esti puomin sulkemisen.
Välikangas

Välikangas tai  Wälikangas on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aapo Välikangas (1864–1896), näyttelijä
Aarne I. Välikangas (1924–2000), Helsingin apulaiskaupunginjohtaja
Eino Wälikangas ent. Buddén (1889–1960), diplomaatti
Henri Välikangas (s. 1992), näyttelijä, esiintyjä, tuottaja ja muusikko
Ilmari Välikangas ent. Buddén  (1884–1959), hydrobiologi
Martti Välikangas ent. Buddén (1893–1973), arkkitehti
Matti Välikangas (1894–1929), jääkäri
Olli Välikangas (1933–2017), kielentutkija, professori.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Vuoden 2006 Atlantin hurrikaanikausi

Kartta myrskyjen reiteistä
Vuoden 2006 Atlantin hurrikaanikausi käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat trooppiset myrskyt, joita nimettiin Atlantilla 1. kesäkuuta – 29. marraskuuta 2006.
Kausi oli selvästi rauhallisempi kuin edellinen. Kauden aikana Atlantilla kehittyi 10 trooppista myrskyä, joista viisi voimistui hurrikaaneiksi ja näistä kaksi voimakkaiksi eli vähintään 3. luokan hurrikaaneiksi viisiportaisella Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Kymmenen vuoden keskiarvo (1995–2005) on 7,7 hurrikaania joista 3,6 on voimakkaita.
Hurrikaanit

Viisi myrskyä voimistui hurrikaaneiksi:
| Myrsky | SSHS | Aktiivisena | Alin ilmanpaine (hPa) | Vahingot (miljoonaa USD) | Kuolleita suorat + epäsuorat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hurrikaani Ernesto | 1 | 24. elokuuta – 1. syyskuuta | 985 | 500 | 7+4 |
| Hurrikaani Florence | 1 | 5.–13. syyskuuta | 974 | 0,2 | - |
| Hurrikaani Gordon | 3 | 10.–24. syyskuuta | 955 | 3,8 | - |
| Hurrikaani Helene | 3 | 12.–24. syyskuuta | 955 | - | - |
| Hurrikaani Isaac | 1 | 27. syyskuuta – 2. lokakuuta | 985 | - | - |
Samoja nimiä käytetään muuten joka kuudes vuosi, mutta jos myrsky on tehnyt erityisen pahaa tuhoa, sen nimi poistetaan listoilta. Vuonna 2006 nimiä ei poistettu lainkaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoden 2006 Atlantin hurrikaanikausi Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Vuoden 2005 Atlantin hurrikaanikausi | Hurrikaanit Atlantilla | Seuraaja: Vuoden 2007 Atlantin hurrikaanikausi |
Vuosaaren kirkko

| Vuosaaren kirkko |
| --- | --- |

Sijainti:  Vuosaari, Helsinki
Koordinaatit:  60°12′47″N, 025°08′23″E
Seurakunta:  Vuosaaren seurakunta
Rakentamisvuosi:  1979–1980
Suunnittelija:  Pirkko Ilonen Arvi Ilonen
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vuosaaren kirkko on Pirkko ja Arvi Ilosen suunnittelema kirkkorakennus Vuosaaressa Helsingissä. Kirkon osoite on Satamasaarentie 7. Kirkon vihki käyttöön piispa Aimo T. Nikolainen 23. toukokuuta 1980. Ahti Sonninen sävelsi tilaisuuteen erityisen helluntaikantaatin.
Alttaritaulu on Mauri Favénin tekemä betonireliefi Jeesuksen elämä (1980). Teos on toteutettu hiekkapuhaltamalla ja muistuttaa koko seinän täyttävää sarjakuvaa. Urut ovat Opus 1000,[lähde? ] ja niissä on 26 äänikertaa. Kirkon kellotapulissa on kolme kelloa, jotka on valmistettu Itävallassa.
Kirkko peruskorjattiin vuonna 2006. Piispa Eero Huovinen vihki Vuosaaren kirkon ja Marielundin kappelin käyttöön 1. lokakuuta 2006.[lähde? ] Kappeli on saanut nimensä kirkon paikalla sijainneelta Marielundin tilalta.
Kirkkorakennus palvelee Vuosaaren seurakuntaa. Kirkkosaliin mahtuu 300 henkilöä. Seurakuntasaleja on kaksi, joista pienempään mahtuu 50 henkilöä ja suurempaan 150 henkilöä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuosaaren kirkko Wikimedia Commonsissa
Kirkkoesittelyt – Vuosaaren kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
Waynen piirikunta (Utah)

Waynen piirikunta (engl. Wayne County) on Yhdysvaltojen Utahin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 2 486 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Loan kaupunki. Piirikunta perustettiin 10. maaliskuuta 1892.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Waynen piirikunta (Utah) Wikimedia Commonsissa
Suomalainen Klubi

Suomalainen Klubi voi viitata seuraaviin klubeihin:
Helsingin Suomalainen Klubi
Oulun Suomalainen Klubi
Porin Suomalainen Klubi
Tampereen Suomalainen Klubi
Vaasan Suomalainen Klubi
Viipurin Suomalainen Klubi (1888–1944)
Vittanki

Vittangin työväentalo.
Vittanki (ruots. Vittangi, pohjoissaameksi Vazáš) on taajama Vittangin piirissä Kirunan kunnassa. Vittanki on Vittangisuannon kohdalla, jossa Vittanginjoki yhtyy Tornionjokeen. Tie E45 kulkee kylän halki.
Historia

Vittangin kylän perusti vuonna 1674 Henrik Mickelsson Pellon Kyröstä. Paikalle annettiin uusi nimi 1554, kun Olof Joensson Pajari kalasti siellä.
Vittangintauti

Joillakin Vittangin kylässä asuvilla tai sieltä sukuisin olevilla on havaittu erittäin harvinaista periytyvää CIPA-hermostohäiriötä, joka estää tuntemasta kipua, kylmyyttä tai kuumuutta ja voi lisäksi aiheuttaa epämuodostumia polvissa. Taudin kantaisäksi arvellaan kylän perustajaa, 1600-luvulla elänyttä Henrik Mickelsson Kyröä, ja tauti on siksi saanut Ruotsissa nimen kyseisen kylän mukaan. Pohjois-Ruotsissa on useita harvinaisia perinnöllisiä sairauksia, jotka selittyvät sillä, että aikoinaan asukkaita on ollut vähän, he ovat liikkuneet jatkuvasti uudille asuinseuduille ja tietämättään suhteellisen läheistä sukua olevat ihmiset ovat lisääntyneet keskenään.
Nunasvaaran grafiittikaivoshanke

Vittangin Nunasvaaraan on australialainen Talga Ab suunnittelemassa vuonna 2022 metsämaiseman muuttamista grafiittilouhokseksi, joka kestäisi noin 25 vuoden ajan, mahdollisesti pitempäänkin. Alueella on havaittu IUCN:n punaisen kirjan luettelema uhanalaista lajistoa, esimerkkinä tuoksuvalevahveroa (Aphroditeola olida). Ruotsin luonnonsuojeluliito ei ole saanut laskelmia, joiden mukaan louhos olisi edes ilmastoneutraali, millä louhintaa perustellaan. Lisäksi vesistöpäästöt kulkeutuisivat Tornionjokeen Suomen puolelle.
Waynesboro (Virginia)

Waynesboro Virginian kartalla.
Waynesboro on kaupunki Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 21 006. Waynesboroa ympäröi Augustan piirikunta. Kaupungin pormestarina toimii Gregory A. Carswell, Jr.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Waynesboro (Virginia) Wikimedia Commonsissa
Vincent Jay

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Vincent Jay |  Vincent Jay |  Vincent Jay |  |
Maa:   Ranska
Miesten ampumahiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Vancouver 2010 | pikamatka |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | takaa-ajo |  |
Vincent Jay (s. 18. toukokuuta 1985) on ranskalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä ja olympiavoittaja.
Jay sai junioreiden MM-kilpailuissa viestihopeaa Kontiolahdella 2005 sekä viestikultaa ja pikamatkan hopeaa Presque Islessä 2006. Langdorf-Arberseen EM-kilpailuissa 2006 hän sai hopeaa junioreiden pikamatkalla sekä pronssia takaa-ajossa ja viestissä. Pyeongchangin MM-kilpailuissa 2009 hän oli viestissä neljäs.
Jay sijoittui maailmancupissa ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon oltuaan kymmenes Hochfilzenin pikakilpailussa kaudella 2008–2009. Ensimmäisen voittonsa hän sai myöhemmin samalla kaudella Vancouverin normaalimatkan kilpailussa.
Vancouverin olympialaisissa 2010 Jay voitti pikamatkalla kultaa ja sai takaa-ajossa pronssia. Lisäksi hän oli kahdeksas yhteislähdössä.
Maailmancupin palkintosijat

Kausi 2008–2009: Vancouver normaalimatkalla voitto
Kausi 2009–2010: Vancouver pikamatkalla voitto, takaa-ajossa kolmas, Kontiolahti takaa-ajossa kolmas
Vuoden 2008 Atlantin hurrikaanikausi

Yhteenvetokartta hurrikaanien ja myrskyjen radoista.
Vuoden 2008 Atlantin hurrikaanikausi alkoi 1. kesäkuuta 2008 ja päättyi 30. marraskuuta, jona aikana muodostuvat useimmat trooppiset hirmumyrskyt Atlantin valtamerellä.
Kausi oli eri mittareilla neljänneksi tai viidenneksi aktiivisin vuodesta 1944 alkavissa tilastoissa. Sen aikana tehtiin ennätys myös siinä, että kuusi peräkkäistä myrskyä rantautui Yhdysvaltoihin.
Kauden aikana Atlantilla kehittyi 16 trooppista matalapainetta, joista kahdeksan voimistui hurrikaaneiksi ja näistä viisi vähintään 3. luokkaan viisiportaisella Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Keskimääräisenä vuonna nimettyjä matalapaineita on 11 ja hurrikaaneja kuusi.
Hurrikaanit

Hurrikaani Bertha 3.–20. heinäkuuta
Hurrikaani Dolly 20.–25. heinäkuuta
Hurrikaani Gustav 25. elokuuta – 4. syyskuuta
Hurrikaani Hanna 28. elokuuta – 7. syyskuuta
Hurrikaani Ike 1.–14. syyskuuta
Hurrikaani Kyle 25.–29. syyskuuta
Hurrikaani Omar 13.–18. lokakuuta
Hurrikaani Paloma 5.–9. marraskuuta
Kauden jälkeen nimet Gustav, Ike ja Paloma jäädytettiin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
2008 Atlantic Hurricane Season NOAA
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Vuoden 2007 Atlantin hurrikaanikausi | Hurrikaanit Atlantilla | Seuraaja: Vuoden 2009 Atlantin hurrikaanikausi |
Westward the Course of Empire Takes Its Way

| Westward the Course of Empire Takes Its Way |
| --- | --- |

Nimi:  Westward the Course of Empire Takes Its Way
Tekijä:  Emanuel Gottlieb Leutze
Valmistumisvuosi:  1861
Taiteenlaji:  historiamaalaus
Korkeus:  6,1 m
Leveys:  9,1 m
Nykyinen omistaja:  Architect of the Capitol
Sijainti:  Yhdysvaltain kongressitalo, Washington DC
Westward the Course of Empire Takes Its Way on seinämaalaus, joka sijaitsee Yhdysvaltain kongressitalon läntisen porraskäytävän takana. Muraalin maalasi saksalais-yhdysvaltalaisen taidemaalari Emanuel Gottlieb Leutze ja se symboloi kutsumuskohtaloa.
Muraali on saanut nimensä George Berkeleyn runon ”On the Prospect of Planting Arts and Learning in America” viimeisestä säkeistöstä:
Westward the course of empire takes its way;

The first four Acts already past,

A fifth shall close the Drama with the day;

Time's noblest offspring is the last.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Westward the Course of Empire Takes Its Way Wikimedia Commonsissa
Westrayn lentoasema

Westrayn letoasema (IATA: WRY, ICAO: EGEW) on lentoasema, joka sijaitsee Aikernessissa Westrayn saarella Orkneysaarilla, Skotlannissa. Se tunnetaan parhaiten lentoyhteydestä Papa Westrayn lentoasemalle. Lentomatka on 2,8 kilometriä ja lentoaika on rullaus mukaan lukien kaksi minuuttia. Kyseessä on maailman lyhin säännöllinen lento. Papa Westrayn lisäksi Westraysta on lentoja myös Kirkwalliin.
Westaryn lentoasemaa ei ole valaistu, joten sitä ei käytetä yöaikaan.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Loganair: Kirkwall, Papa Westray
Käännös suomeksi
Vormö

Vormö
| --- | --- |
Sijainti:  Inkoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti
Pinta-ala:  2 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Vormö on saari Suomenlahdessa Inkoon edustalla. Saaren pinta-ala on noin kaksi neliökilometriä.
Vormöllä on Siuntion kunnan virkistysalue. Noin kolmen hehtaarin alueella on kaksi uimarantaa ja rannassa on Siuntion venekerhon laituri.
Aiheesta muualla

Retkelle uusmaalaiseen luontoon, Uudenmaan virkistysalueyhdistys, s. 15 (Arkistoitu – Internet Archive), saaren sijainti kartalla
Venäjän Grand Prix 2021

|  Venäjän Grand Prix 2021  |
| --- | --- |
 15. osakilpailu 22 osakilpailusta kaudella 2021. 

Päivämäärä:  26. syyskuuta 2021
Rata:  Sotši Autodrom
Sijainti:  Sotši, Venäjä
Ratatyyppi:  Katuun pohjautuva moottorirata
Radan pituus:  5,848 km
Kilpailun pituus:  53 kierrosta, 309,745 km
Sää:   Pilvinen, lopussa sateinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren)
Paaluaika:  1.41,993
Palkintokoroke
Voittaja:   Lewis Hamilton   (Mercedes)
Toinen:   Max Verstappen   (Red Bull Racing)
Kolmas:   Carlos Sainz   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lando Norris   (McLaren)
Kierrosaika:  1.37,423 (kierroksella 39)
Venäjän Grand Prix 2021 (virallisesti Formula 1 VTB Russian Grand Prix 2021) oli Formula 1 -kauden 2021 15. osakilpailu, joka ajettiin 26. syyskuuta Sotšin katuradalla Venäjällä.
Osakilpailu oli kahdeksas Venäjän GP. Osakilpailun voitti Mercedeksen Lewis Hamilton, joka voitti samalla uransa sadannen GP:n ja otti myös johdon MM-pisteissä Max Verstappenilta.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. syyskuuta | 12:30–13:30 | 12:30–13:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 18–19 °C | 27–31 °C | 45–59 % |
| 24. syyskuuta | 15:00–16:00 | 15:00–16:00 | 2. vapaat harjoitukset |  Puolipilvinen | 19 °C | 31–33 °C | 48–51 % |
| 25. syyskuuta | 12:00–13:00 | 12:00–13:00 | 3. vapaat harjoitukset | Peruttu | Peruttu | Peruttu | Peruttu |
| 25. syyskuuta | 15:00–16:00 | 15:00–16:00 | Aika-ajot |  Sateinen | 14 °C | 15–17 °C | 76–79 % |
| 26. syyskuuta | 15:00–17:00 | 15:00–17:00 | Kilpailu |  Pilvinen, lopussa sateinen | 19 °C | 21–22 °C | 60–63 % |
Lähteet:
Vapaat harjoitukset

Ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Ferrarin Charles Leclerc ajoi uudella päivitetyllä moottorillaan, minkä käyttöön ottamisesta hän sai lähtöruuturangaistuksen kilpailuun. Myös Red Bullin Max Verstappen otti moottorinvaihdon myötä lähtöruuturangaistuksen kilpailuun. Alfa Romeo Racingin Kimi Räikkönen teki paluun ajohommiin oltuaan sivussa positiivisen koronavirustestituloksen vuoksi. McLarenin Lando Norris osui harjoitusten loppuvaiheilla varikkomuuriin tullessaan sisään varikolle. Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Mercedeksen Valtteri Bottas ennen tallikaveriaan Lewis Hamiltonia ja Verstappenia.
Toisissa vapaissa harjoituksissa tallit keskittyivät aikakierroksiin ja auton käyttäytymisen tiedonkeruuseen, koska lauantaipäivälle luvattiin sadekuuroja. Harjoitusten aikana tapahtui vaaratilanne, kun Hamilton ajoi ylikovaa varikkoruutuunsa ja kaatoi tunkkityöntekijänsä, mutta tämä välttyi loukkaantumiselta. AlphaTaurin Pierre Gasly ajoi aliohjautuneella autollaan korotetun ratareunan yli, jolloin hänen etusiipensä rikkoutui ja lähti kokonaan irti. McLarenin Daniel Ricciardo joutui viettämään suurimman osan harjoitusajastaan varikolla, koska auton moottorissa oli havaittu tekninen vika ja autoon oli asennettava korjaustöiden ajaksi käytetty moottori. Alfa Romeo Racingin Antonio Giovinazzi menetti tuulenpuuskan ja aliohjauksen seurauksena autonsa hallinnan, osui ratavalliin mutkassa ja hajotti törmäyksessä autonsa takaosan, minkä vuoksi radalle laitettiin punaiset liput. Bottas oli myös toisten vapaiden harjoitusten nopein, Hamilton toinen ja Gasly kolmas.
Kolmannet vapaat harjoitukset peruttiin rankkasateen vuoksi.