stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Novak Đoković
Tennisura > Menestystä (2021)

Đoković voitti Australian avointen mestaruuden lyömällä loppuottelussa venäläisen Danijl Medvedevin 7–5, 6–2, 6–2.
Đokovićista  tuli ensimmäinen miespelaaja yli 50 vuoteen, joka on voittanut kaikki neljä Grand Slam -turnausta vähintään kahdesti urallaan, kun hän voitti Ranskan avoimet kesäkuussa 2021. Edellinen samaan temppuun pystyi Rod Laver vuonna 1969.
Đokovic voitti Wimbledonin tennisturnauksen 2021 finaalissa italialaisen Matteo Berrettinin 6–7, 6–4, 6–4, 6–3. Voitto oli Đokovicin kahdeskymmenes Grand Slam -turnauksissa. Tällä voitolla hän sivuaa Roger Federerin ja Rafael Nadalin ennätystä Grand Slam -turnausvoittojen määrässä.
Đokovic yritti saavuttaa historian toisena henkilönä tenniksessä kalenterivuoden Golden Slamin Tokion olympiaturnauksessa, mutta hävisi välierässä Alexander Zvereville. Pronssiottelussa hän hävisi Pablo Carreño Bustalle kolmessä erässä. Sekanelinpelissä Đokovic eteni Nina Stojanovićin kanssa pronssiotteluun, mutta he luovuttivat vedoten Đokovicin olkapäävammaan.
Tennisura > Koronasotku Australiassa (2022)

Australian maahanmuuttoministeri Alex Hawke perui Đokovićin viisumin kun tämä oli tulossa pelaamaan Australian avoimiin tammikuussa 2022. Sotku oli pitkä, ja viime hetkiin saakka oli epävarmaa pääseekö hän pelaamaan vai karkotetaanko hänet. Đoković ilmoitti alun perin maahan tullessaan ettei hän ole ottanut Covid-19-rokotetta, mutta väitti sairastaneensa taudin. Hän oli eristyksessä lentokentän lähellä sijaitsevassa hotellissa. Australian liittovaltion tuomioistuin päätti sunnuntaina 16. tammikuuta 2022 – vain päivää ennen Australian avointen alkamista – että Đoković karkotetaan Australiasta. Päätöksestä ei voi valittaa.
Tennisura > Historiallinen 24. Grand Slam voitto (2023)

Đoković aloitti kautensa voittamalla uransa 92. mestaruuden vuoden 2023 Adelaide Internationalissa, jossa hän voitti Sebastian Kordan kolmessa erässä. Australian avoimissa, Đoković hävisi vain yhden erän Enzo Couacaudia vastaan matkalla finaaliin. Đoković voitti loppuottelussa Stéfanos Tsitsipásin kolmessa erässä. Mestaruus oli Đokovićin 22:s, jolla hän jakoi Grand Slam -voittojen ennätyksen Rafael Nadalin kanssa. Đoković rikkoi 27. helmikuuta 2023 saksalaisen Steffi Grafin ennätyksen eniten viikkoja maailmanlistan ykkösenä olleena pelaajana. Ranskan avointen välierässä Đoković voitti Carlos Alcarazin neljässä erässä saavuttaakseen ennätyksellisen 34. Grand Slam finaalinsa. Lisäksi hänestä tuli ainoa pelaaja, joka on pelannut vähintään seitsemän finaalia jokaisessa Grand Slam -turnauksessa. Đoković voitti finaalissa Casper Ruudin ja varmisti ennätyksellisen 23. Grand Slam-tittelin.
Vuoden 2023 Wimbledonin turnauksen finaalissa Đoković hävisi Carlos Alcarazille viidessä erässä, mikä päätti hänen wimbledonissa olleen neljän mestaruuden ja 34 ottelun voittoputken. Keskuskentällä hän oli hävinnyt edellisen kerran vuonna 2013, finaalin Andy Murraylle. Hän voitti kolmannen Cincinnati Masters -tittelinsä ja ennätyksellisen 39. Masters-voiton finaalinsa Carlos Alcarazia vastaan. Se oli pisin paras kolmesta erästä ATP-finaali ja pisin ottelu turnauksen historiassa, 3 tuntia ja 49 minuuttia ja sitä ylistettiin yhdeksi kaikkien aikojen parhaista otteluista. Sen jälkeen Đoković pelasi Yhdysvaltain avoimissa, jossa hän voitti Daniil Medvedevin suoraan kolmessa erässä saavuttaen ennätyksellisen 24. miesten kaksinpelin Grand Slam-tittelin. Miespelaajista Đoković oli ennätysmies jo aiemmilla 23 mestaruudellaan, mutta nyt hän nousi tasoihin 24 kertaa voittaneen australian Margaret Courtin kanssa. Maaliskuussa 2024 Đoković ilmoitti vaihtavansa valmentajaa. Goran Ivanišević valmensi häntä kuusi vuotta.
Tennisura > Olympiakulta (2024)

Đoković osallistui vuoden 2024 Pariisin olympialaisiin voittaen turnauksessa Matthew Ebdenin, Rafael Nadalin, Dominik Koepferin, Stéfanos Tsitsipásin ja välierissä Lorenzo Musettin. Loppuottelussa Đoković voitti Carlos Alcarazin suoraan kahdessa erässä voittaen olympiakullan kahden tunnin ja 50 minuutin ottelussa. Voiton myötä hänestä tuli vanhin miesten kaksinpelin olympiavoittaja sitten vuoden 1908.
Tennisura > Davis Cupissa

Miesten maajoukkueiden välisessä tenniskilpailussa Davis Cupissa Đoković on edustanut Serbiaa 21 maaottelussa vuodesta 2004 lähtien. Vuonna 2010 hän kuului Serbian joukkueeseen, joka saavutti maansa ensimmäisen Davis Cupin voiton. Turnauksen loppuottelussa Serbia voitti Ranskan otteluvoitoin 3–2. Đoković voitti loppuottelussa kummankin kaksinpelinsä. Voiton Serbialle ratkaisi kuitenkin Viktor Troicki. Vuonna 2011 Đoković joutui luovuttamaan Davis Cupin välierissä Argentiinan Juan Martín del Potroa vastaan loukkaantumisen vuoksi. Samalla menivät Serbian mahdollisuudet mestaruuden uusimiseen. Đoković ei pelannut ollenkaan vuoden 2012 Davis Cupissa. Vuoden 2013 Davis Cupissa Đoković voitti kaikki pelaamansa seitsemän kaksinpeliä, mutta Serbia hävisi kuitenkin loppuottelussa Tšekille, joka voitti nelinpelin sekä muut kaksinpeliottelut loppuottelussa.
Pelityyli

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Hän pelaa nopeasti. Hän lyö palloa todella aikaisin. Hänen palautuksensa on valtava. Hänellä ei ole heikkouksia. | ” |
– Richard Gasquet. 
Oikeakätisen Novak Đokovićin lyönnit erityisesti kämmenpuolelta ovat voimakkaita, syviä ja kierteisiä. Syöttö kuuluu hänen vahvuuksiinsa. Hänet tunnetaan myös vahvasta kahden käden rystylyönnistään, syötönpalautuksestaan ja liikkeestään kentällä. Hänen tehokkain lyöntinsä on rystylyönti suoraan linjaa pitkin. Đokovićia pidetään yhtenä maailman parhaista syötön palauttajista.
Đokovićilla ei ole suuria heikkouksia. Joskus hänellä on ollut ongelmia, kun on pelattu erittäin lämpimässä ilmassa. Häntä on kritisoitu siitä, että hän pomputtaa palloa usein pitkään ennen kuin aloittaa syöttämisen.
Yksityiselämä

Đokovićin vanhemmat ovat isä Srđan ja äiti Dijana. Hänellä on kaksi nuorempaa veljeä, Marko ja Djordje, jotka kumpikin pelaavat tennistä. Đoković meni naimisiin serbialaisen Jelena Ristićin kanssa heinäkuussa 2014. Heidän poikalapsensa, Stefan, syntyi 21. lokakuuta 2014. Đoković on hyvä ystävä naistennispelaaja Ana Ivanovićin kanssa; he ovat tunteneet toisensa lapsuudesta asti.
Đoković oli erikoisvieraana vuoden 2008 Euroviisuissa Belgradissa. Hän heitti ison tennispallon yleisön joukkoon merkiksi äänestyksen alkamisesta ja lauloi yhdessä juontajien kanssa osan Belgradista kertovasta kappaleesta. 28. huhtikuuta 2011 Serbian ortodoksisen kirkon patriarkka Irinej myönsi Đokovićille Pyhän Savan kunniamerkin. Se myönnettiin hänelle, koska hän on osoittanut rakkautta seurakuntaa kohtaan ja koska hän on auttanut serbialaisia ihmisiä, seurakuntia ja luostareita erityisesti Kosovossa sekä Metohijassa.
Vuonna 2017 Đokovićista ilmestyy dokumentaarinen sarja, jossa kerrotaan hänen elämästään sekä tenniskentillä että niiden ulkopuolella.
Yhteiskunnallinen aktiviteetti ja hyväntekeväisyys

Đoković perusti vuonna 2007 Novak Djokovic -säätiön (Novak Djokovic Foundation), joka tukee esiopetusta Serbiassa ja muualla maailmassa. Säätiö on rakentanut yhteensä 18 koulua. Yksin vuoden 2020 ensimmäisten viiden kuukauden aikana Đoković lahjoitti säätiönsä kautta yli miljoona dollaria omia rahojaan erilaisiin hyväntekeväisyyskohteisiin, kuten COVID-19-epidemian torjuntaan, Australian maastopaloihin, nälkää vastaan sekä huono-osaisten lasten esiopetuksen tukemiseksi.
Đoković järjesti hyväntekeväisyyskiertueena Balkanin tennisturnauksen kesällä 2020 vastoin monia suosituksia olla järjestämättä sitä koronapandemian aikana. Hän itse ja monet muut pelaajat saivat tartunnan. Pelaajat halailivat toisiaan ja juhlivat. Đoković perusteli kiertuetta:
» Kaiken, mitä olemme tehneet viimeisen kuukauden ajan, teimme puhtaasta sydämestämme ja vilpittömällä tarkoituksella. Turnauksemme oli tarkoitus yhdistää, lähettää viestiä solidaarisuudesta ja myötätunnosta koko alueella.»
Đoković on myös ottanut kantaa Rio Tinto -yhtiön litiumkaivostoimintaa vastaan laajojen kansalaisprotestien yhteydessä Serbiassa 2021 ja korostanut puhtaan veden, ruoan ja hengitysilman merkitystä terveydelle.
Turnausvoitot > Nelinpeli (1)

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| # | Pvm | Turnaus | Kenttä | Pari | Loppuotteluvastustaja | Tulos |
| 1. | 13. kesäkuuta 2010 | Lontoo, Iso-Britannia | Ruoho |  Jonathan Erlich |  Karol Beck  David Škoch | 6–7, 6–2, [10–3] |
Tilastot > Kaksinpelimenestys Grand Slam -turnauksissa

| Turnaus | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australian avoimet | 1. kierros | 1. kierros | 4. kierros | Voitto | Puolivälierät | Puolivälierät | Voitto | Voitto | Voitto | Puolivälierät | Voitto | Voitto | 2. kierros | 4. kierros | Voitto | Voitto | Voitto | Ei osallistunut | Voitto | Välierät |
| Ranskan avoimet | 2. kierros | Puolivälierät | Välierät | Välierät | 3. kierros | Puolivälierät | Välierät | Loppuottelu | Välierät | Loppuottelu | Loppuottelu | Voitto | Puolivälierät | Puolivälierät | Välierät | Loppuottelu | Voitto | Puolivälierät | Voitto | Puolivälierät |
| Wimbledon | 3. kierros | 4. kierros | Välierät | 2. kierros | Puolivälierät | Välierät | Voitto | Välierät | Loppuottelu | Voitto | Voitto | 3. kierros | Puolivälierät | Voitto | Voitto | ei pelattu | Voitto | Voitto | Loppuottelu | Loppuottelu |
| Yhdysvaltain avoimet | 3. kierros | 3. kierros | Loppuottelu | Välierät | Välierät | Loppuottelu | Voitto | Loppuottelu | Loppuottelu | Välierät | Voitto | Loppuottelu | Ei osallistunut | Voitto | 4. kierros | 4. kierros | Loppuottelu | Ei osallistunut | Voitto |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Novak Đoković ATP:n sivuilla (englanniksi)
Novak Đokovićin viralliset verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Novak Đokovićin viralliset verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (serbiaksi)
| n k ATP-tenniksen maailmanlistan ykköspelaajat |
| --- | --- |
  Ilie Năstase (1973/1974 – 40 vk)   John Newcombe (1974 – 8 vk)   Jimmy Connors (1974/1983 – 268 vk)   Björn Borg (1977/1981 – 109 vk)   John McEnroe (1980/1985 – 170 vk)   Ivan Lendl (1983/1990 – 270 vk)   Mats Wilander (1988/1989 – 20 vk)   Stefan Edberg (1990/1992 – 72 vk)   Boris Becker (1991 – 12 vk)   Jim Courier (1992/1993 – 58 vk)   Pete Sampras (1993/2000 – 286 vk)   Andre Agassi (1995/2003 – 101 vk)   Thomas Muster (1996 – 6 vk)   Marcelo Ríos (1998 – 6 vk)   Carlos Moyá (1999 – 2 vk)   Jevgeni Kafelnikov (1999 – 6 vk)   Pat Rafter (1999 – 1 vk)   Marat Safin (2000/2001 – 9 vk)   Gustavo Kuerten (2000/2001 – 43 vk)   Lleyton Hewitt (2001/2003 – 80 vk)   Juan Carlos Ferrero (2003 – 8 vk)   Andy Roddick (2003/2004 – 13 vk)   Roger Federer (2004/2018 – 310 vk)   Rafael Nadal (2008/2018 – 196 vk)   Novak Đoković (2011/2019 – 251 vk)   Andy Murray (2016/2017 – 41 vk) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef 
Đoković Yhdysvaltain avoimissa 2007.
Đoković voittoisan Tennis Masters Cupin finaalin jälkeen 2008.
Đoković Ranskan avoimissa vuonna 2009.
Đoković Rogers Cupissa vuonna 2010.
Đoković voittoisan Australian avointen finaalin jälkeen vuonna 2011.
Đoković Indian Wellsissä maaliskuussa 2012.
Đoković Ranskan avointen toisen kierroksen ottelussaan vuonna 2013.
Đoković Wimbledonissa 2014, jossa hän saavutti ensimmäisen mestaruutensa.
Roger Federer päihitti Đokovićin Cincinnatin Masters-turnauksen loppuottelussa.
Đoković Indian Wellsissä maaliskuussa 2016.
Đoković historiallisessa Yhdysvaltain avoimissa elokuussa 2023.
Veli (nimi)

| Veli |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  9. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  2. syyskuuta
Muunnelmia:  Veikko, Veikka
Vastineita eri kielissä:  Bror
Nimen alkuperä:  sana veli
Infobox OKNimi-testi OK: 
Veli on suomalainen miehen etunimi. Veli on 1800-luvun lopun suomalaisuusmielisiä nimiä. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan vuoden 2019 loppuun mennessä Veli-nimen on saanut 29 804 suomalaista. Yleisiä ovat myös yhdysnimet Veli-Matti ja Veli-Pekka. Veli viettää nimipäivää 9. tammikuuta.
Veli on myös turkkilainen miehen nimi ja tarkoittaa "Jumalan ystävää" ja "suojelijaa".
Kuvitteellisiä Veli-nimisiä

Veli Haapala, hahmo tv-sarjassa Salatut elämät
Veli Kani, Veli Kettu ja Veli Nalle, sarjakuvahahmoja Aku Ankka -lehdissä
Veli Vemmelsääri, hahmo Tiny Toons -sarjassa
Veli Lehtola, päähenkilö Tiina Lehtolan veli Tiina-kirjoissa.
Kari Kivirikko

| Kari Kivirikko> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. tammikuuta 1937 Helsinki (ikä 87)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  lääketieteellisen kemian professori (emeritus); akatemiaprofessori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (LL 1960, LKT 1963)
Instituutti:  Oulun yliopisto, Suomen Akatemia
Palkinnot:  Matti Äyräpään palkinto (1977)  Anders Jahre -palkinto (1984) Vuoden professori (1989) Wihurin kansainvälinen palkinto (1991) J. W. Runebergin palkinto (1995) Suomen tiedepalkinto (1999)
Kari Ilkka Kivirikko (s. 2. tammikuuta 1937 Helsinki) on suomalainen akatemiaprofessori ja lääketieteellisen kemian emeritusprofessori Oulun yliopistossa.
Henkilöhistoria

Kivirikon vanhemmat olivat lääketieteen tohtori Kaarlo Kivirikko ja sairaanhoitaja Maija-Liisa Nyman. Kivirikko tuli ylioppilaaksi Seinäjoen lyseosta 1954 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1960. Kivirikko on toiminut akatemiaprofessorina vuosina 1976–1983 ja uudelleen vuodesta 1988 alkaen toistaiseksi.  Hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1983 ja vuodesta 1989 hän on ollut Academia Europæan jäsen.
Hän avioitui 1959 kuvaamataidonopettaja Kirsti Sofia Toivasen kanssa.
Palkinnot ja kunniamaininnat

1977 – Matti Äyräpään palkinto
1982 – Suomen kulttuurirahaston palkinto
1984 – Anders Jahre -palkinto (pääpalkinto)
1984 – Pentti Kaitera -palkinto
1989 – Vuoden professori (Professoriliitto)
1991 – Wihurin kansainvälinen palkinto
1995 – J. W. Runebergin palkinto
1999 – Suomen tiedepalkinto kollageenitutkimusryhmänsä kanssa
Aiheesta muualla

Myllyharju, J. & Kivirikko, K.I. (2004): Collagens, modifying enzymes and their mutations in humans, flies and worms. Trends in Genetics. Tiivistelmä. (englanniksi)
Prockop, D. J. & Kivirikko, K. I. (1995): Collagens: Molecular Biology, Diseases, and Potentials for Therapy.[vanhentunut linkki] Annual Review of Biochemistry. Tiivistelmä. (englanniksi)
Kivirikko, Kari hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Belgia  Yhdysvallat  Australia  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Trove  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Tinasotilaat

Tinasotilaiden valamista 1900-luvun alun muoteilla.
Tinasotilaat (myös lelusotilaat tai pikkusotilaat) ovat tinasta tehtyjä lelusotilaita. Nykyisin samanlaisia hahmoja valmistetaan muovista leluiksi.
Historia

Vanhin tunnettu tinasotilas on roomalainen legioonalainen vuodelta 200 jaa. Sitä edeltäneet ja monet myöhemmät tinakuviot ovat uskonnollisia votiiviesineitä, pyhiinvaeltajien matkamuistoja tai koristeita.
Tinanvalaja Johann Gottfried Hilpert (1732–1801) Nürnbergistä alkoi vuonna 1760 valaa tinasta litteitä esineitä, sotilaita, eläimiä ja kukkia. Keksintö levisi nopeasti, ja Fredrik Suuren ansiosta tinasotilaista tuli hyvin suosittuja poikien leikkikaluja.
Kirjallisuutta

Gripenberg, Ole: Tennsoldater som leksaker, samlarfigurer och undervisningsmaterial.  Helsinki:  Holger Schildts Förlag, 1973.  ISBN 951-50-0032-7
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Collection Hilpert (Arkistoitu – Internet Archive)
"Vakaa tinasotamies", Suomen Kuvalehti, 17.12.1934, nro 51-52, s. 49, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kuolan niemimaa

| Kuolan niemimaa |
| --- | --- |
 Kuolan niemimaan sijainti Murmanskin alueen kartalla.
Muut nimet:  Кольский полуостров (ven.) Куэлнэгк нёаррк (kilt.saam.)
Sijainti:  Luoteis-Venäjä
Merialue:  Jäämeri
Vesialue:  Barentsinmeri Vienanmeri
Pinta-ala:  100 000 km²
Korkein kohta:  Tšasnatšorr, 1 199 m
Valtio
Valtio:   Venäjä
Alue:  Murmanskin alue
Väestö
Väkiluku:  880 000 (2007)
Suurin kaupunki:  Murmansk
Asutuskeskukset:  Apatiitti Severomorsk Montšegorsk Kirovsk Kantalahti
Kielet:  venäjä kiltinänsaame turjansaame
Kuolan niemimaa (ven. Ко́льский полуо́стров, Kolski poluostrov; kiltinänsaameksi Куэлнэгк нёаррк) sijaitsee Luoteis-Venäjällä. Niemimaan pohjoispuolella on Barentsinmeri, etelä- ja itäpuolella Vienanmeri. Hallinnollisesti Kuolan niemimaa kuuluu Murmanskin alueeseen, jonka pääosan se muodostaa.
Maantiede

Kuolan niemimaan pinta-ala on noin 100 000 neliökilometriä. Lähes koko niemimaa sijaitsee pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, vain kaakkoisin osa ulottuu napapiirin eteläpuolelle. Niemimaan pisin joki on 480 kilometriä pitkä Ponoi. Geologisesti alue on osa Fennoskandian kilpeä, joka koostuu kvartäärikauden aikaisten sedimenttikerrosten peittämästä gneissistä, graniitista ja kiteisistä kivilajeista. Niemimaalla on kaksi tunturialuetta: Hiipinä- ja Lujaurtunturit. Korkein tunturi Murmanskin alueella on Tšasnatšorr (1 199 metriä).
Maantiede > Ilmasto

Golfvirran ansiosta Murmanskin alueen ilmasto on suhteellisen lauha, mikä selittää ikiroudan puuttumisen alueelta. Mereltä puhaltava kostea ja raaka tuuli tekee ilmastosta kuitenkin ankaran. Tammikuun keskilämpötila on rannikolla −8 celsiusastetta ja sisämaassa −13 celsiusastetta. Kesä kestää vain muutaman kuukauden tai joskus vain muutaman viikon, keskilämpötilojen vaihdellessa +8 celsiusasteen ja +13 celsiusasteen välillä.
Väestö

Kuolan niemimaalla on ollut asutusta jo kivikaudella. Varhaisimmat kulttuurin merkit on jättänyt niin sanottu Komsan kulttuuri noin 7000–5000 eaa. Kuolan niemimaata asuttaa venäläisten lisäksi saamelaisten alkuperäiskansa. Kantalahden ympäristössä asuneet karjalaiset ovat toisen maailmansodan jälkeen käytännössä sulautuneet venäläisiin. Kuolaan muutti 1800-luvulla myös suomalaisia, jotka kuitenkin pakkosiirrettiin kesällä 1942 muualle Neuvostoliittoon toisen maailmansodan aikana. Niemimaalla on asunut myös norjalaisia.
Kuolan niemimaan asukasluku on lisääntynyt teollisuuden kehityksen myötä. Vuonna 1920 niemimaalla oli 14 000 ja vuonna 1940 jo 318 000 asukasta. Vuonna 2007 asukkaita oli noin 880 000.
Asukkaista suuri osa asuu Kuolanvuonon rantamilla ja Pietariin vievän valtatien tuntumassa olevissa kaupungeissa. Alueen suurimmat kaupungit ovat Murmansk, Apatiitti, Severomorsk, Montšegorsk, Kirovsk ja Kantalahti.
Luonnonvarat

Kuolan niemimaalla on paljon mineraalivaroja, ja se onkin yksi Venäjän tärkeimmistä kaivosteollisuusalueista. Esimerkiksi suuria määriä nikkeliesiintymiä löytyy muun muassa Montšegorskin kaupungista. Muista paikoista löytyy myös rautamalmia ja muita raskasmetalleja. Alueen luonto on saastunut raskaan teollisuuden vuoksi pahasti, ja myös metsien liikahakkuut ovat olleet yleisiä. Lovozeron tunturialueella harjoitetaan poronhoitoa. Elinkeinoihin kuuluu myös kalastus sekä merillä että sisävesillä. Yleisimmät merikalat ovat turska, makrilli, kolja, ahven, villakuore ja silli.
Niemimaalla toimii lukuisia Venäjän pohjoisen laivaston puolustusmekanismeja, eritoten ydinsukellusveneiden tukikohtia. Sisämaassa Poljarnyje Zorissa on 1 760 megawatin Kuolan ydinvoimalaitos.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuolan niemimaa Wikimedia Commonsissa
Satelliittikuva Kuolan niemimaasta kesäkuussa 2001.
Saamelaiskielten perinteiset puhuma-alueet Kuolan niemimaalla.
Veikko

| Veikko |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  9. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  2. syyskuuta
Muunnelmia:  Weikko, Veijo
Vastineita eri kielissä:  Veiko, Veigo (Viro)
Nimen alkuperä:  sana veikko, veli
Infobox OKNimi-testi OK: 
Veikko on suomalainen miehen etunimi. Se on peräisin sanasta veikko, joka tarkoittaa veljeä tai miestä yleensä tai hyvää toveria (”Terve veikko!” Voi, veikkonen!).lähde? Veikon nimipäivä on ollut Suomessa  9. tammikuuta vuodesta 1928 ja aiemmin kirjoitusasussa muodossa Weikko vuodesta 1908. Nimi on käytössä myös Virossa suomalaisen kirjoitusasunsa lisäksi muodoissa Veiko ja Veigo. Virossakin nimipäivä on 9. tammikuuta. Viron äänneopin mukaisesti Veiko kuitenkin ääntyy lähes suomalaiseen tapaan sanan keskellä olevan k-äänteen kahdentuessa.
Vuoden 2019 loppuun mennessä Veikko-nimen on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan saanut 78 085 miestä ja muutama nainen. Virossa oli 1. tammikuuta 2020 mennessä 216 elossa olevaa Veikkoa. Veiko-nimisiä oli vastaavasti 1547 henkeä, mikä tekee siitä Viron 113. suosituimman miehen nimen. Nimi Veigo oli 72 miehellä.
Kuvitteellisia Veikkoja

Veikko Hopea, Jussi Lammen esittämä hahmo Vares -elokuvissa
Veikko Kilkenblad, Aake Kallialan esittämä sketsihahmo televisiosarjassa Pulttibois
Veikko Legrand, Hergén sarjakuvassa Veikko, Tette ja Jykke
Pilven veikko, Vänrikki Stoolin tarinoiden hahmo;
Veikko "Veikko" Salmelainen, Pasila (televisiosarja)-hahmo, myrkyllisen viinan valmistaja
Nimen muita käyttöyhteyksiä

Pilvenveikot, ilmavoimien sodanajan lentäjien yhdistys, sotilaslentäjät
Tankki-Veikko, rintamalehti, joka ilmestyi jatkosodan aikana
Humppa-Veikot, tunnettu tanssimusiikkiorkesteri, aiemmin Pumppu-Veikot
Veijon-Veikko, näytelmäkirjailija Oskari Kuivalaisen kirjailijanimi
Lukuisia partiolippukuntia, kuten Pohjan Veikot, Harjun Veikot, Haagan Eräveikot, Vaarojen Siskot ja Veikot
Veikko,  Helsingin normaalilyseon lehti, joka on ilmestynyt vuodesta 1871
Veikko Laine Oy, hedelmä- ja vihannestukkuliike
Veikon Kone, kodintarvikkeita myyvä kauppaketju
Kirkkonummen kylä Veikkola
Kotkan Korkeakosken asuinalue Veikkola
Veikko, Laitilan Wirvoitusjuomatehtaan olutmerkki
Veikko Lehti Oy, 1920-luvulla toimintansa aloittanut jätehuoltoon keskittynyt perheyritys
Veikko urheiluseurojen nimissä

Alavuden Peli-Veikot
Helsingin Kisa-Veikot
Ulvilan Pesä-Veikot
Imatran Pallo-Veikot
Kaustisen Pohjan-Veikot
Kylmäkosken Veikot
Lappajärven Veikot
Vehkalahden Veikot
Eurajoen Veikot
Kuopion Sisu-Veikot
Mikkelin Kilpa-Veikot
Kuusamon Erä-Veikot
Tampereen Pallo-Veikot
Pieksämäen Isku-Veikot
Kortesjärven Järvi-Veikot
Maarian Kärsämäen voimistelu- ja urheiluseura Kilpaveikot
Malmin voimistelu- ja urheiluseura Veikot
Perälän työväen voimistelu- ja urheiluseura Veikot
Tampereen työväenyhdistyksen voimistelu- ja urheiluseura Veikot
Turun Weikot
Uuden Koiviston työväen voimistelu- ja urheiluseura Veikot
Voimistelu- ja urheiluseura Pölläkkälän Veikot
Voimistelu- ja urheiluseura Veikot (Kerava)
Toejoen Veikot
Olrat

| Olrat> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Vanuatu
Puhujia:  3
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  Oseanialaiset kielet Pohjois-Vanuatun kielet
ISO 639-3:  olr
 Ohje 
Olrat on kuoleva kieli, jota puhutaan Vanuatulla Gauan saarella. Kielen puhuma-alue on kaksikielinen ja siellä puhutaan olratin lisäksi muitakin kieliä. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Kieli kuuluu Pohjois-Vanuatun kieliin ja sen lähin sukulaiskieli on koro. Olratin status on "lähes kuollut", sillä kielellä on vain kolme puhujaa..
Maten Womal, viimeinen olratinkielinen tarinankertoja, ja kielitieteilijä Alexandre François vuonna 2003.