stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
18 parasta savuna ilmaan!
Aiheesta muualla

18 parasta savuna ilmaan! discogs.com -sivustolla
Albumi 18 parasta savuna ilmaan! Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Kilpi
| --- | --- |
Studioalbumit::  Sähkönsinistä sinfoniaa | II taso | Kaaoksen kuningas | IV | Pirun merta | Juggernautti
Kokoelmat::  18 parasta savuna ilmaan!
Livealbumit::  Kaaos – Live
DVDt::  Kuningas-DVD
Antimetaboliitti

Antimetaboliitti on lääkeaine, joka yleisesti ottaen estää taikka hidastaa ihmisruumin elimistön aineenvaihduntaa eli metaboliaa. Tavallisimmin käyttötarkoitukset liittyvät erinäisten syöpäsairauksien hoitoon ja elinsiirron jälkeisen solujen hyljinnän estämiseen. Elinsiirron jälkeisessä hyljinnässä elävä ihmisen keho alkaa vastustaa vieraaksi tunkeilijaksi kokemiaan soluja. Nämä solut on saatu joko elävältä taikka kuolleelta elinluovuttajalta.
Syövän hoidossa antimetaboliittisen lääkeaineen vaikutus perustuu kiihtyneitten syöpäsolujen jakautumisen ja lisääntymisen vähentämiseen. Monissa syöpäsairauksissa, varsinkin verisyövissä, epämuodostuneet solut villiintyvät ja lisääntyvät runsain mitoin eli normaalia soluntuotantoa huomattavasti nopeammin.
Antimilitarismi

Käthe Kollwitz, ”Ei koskaan enää sotaa”, 1924.
Antimilitarismi on aate, jonka kannattajat vastustavat valtioiden välistä sodankäyntiä, ja yhteiskuntien sisäistä sotilaallistumista eli militarisoitumista. Toisin kuin pasifistit, antimilitaristit eivät siis kieltäydy ehdottomasti kaikesta väkivallasta.
Antimilitaristinen teoria liittyy hyvin vahvasti nationalismin, imperialismin ja kapitalismin kriittiseen analyysiin. Liikkeenä se levisikin erityisesti internationalististen aatteiden – sosialismin ja anarkismin – mukana. Toisaalta antimilitarismi oli keskeinen osa internationalistien itseymmärrystä ja määrittelyä.
Internationalistit kieltävät ajatuksen, että eri maissa asuvien ihmisten edut olisivat ristiriitaiset. Sodankäynti valtioiden välillä on erityisen tuhoisaa, sillä se hämärtää todellisia ristiriitoja eri luokkien välillä. Heidän mukaansa sodan hyötyjä on aina hallitseva luokka, sillä sota katkoo valtioiden rajat ylittäviä solidaarisuuden siteitä ja asettaa eri maiden työväenluokat taistelemaan toisiaan vastaan.
Antimilitaristit ovat vastustaneet vahvasti myös yhteiskuntien militarisoitumista, eli armeijan ja poliisin – niin kutsuttujen väkivaltakoneistojen – aseistuksen kiihtymistä ja yhteiskunnallisen roolin laajenemista. Kritiikin mukaan armeijan ja poliisin roolien laajeneminen kansalaisyhteiskuntaan antaa laitoksille yhä enemmän valtaa, ja johtaa lopulta poliisivaltion syntyyn tai totalitarismiin.
.zr

.zr oli Zairen (nyk. Kongon demokraattinen tasavalta) Internet-maatunnus, jota sponsoroi Interpoint SARL. Tunnus otettiin käyttöön 1996, mutta valtion nimeämisen Kongon demokraattiseksi tasavallaksi vuonna 1997 yhteydessä .cd-tunnus otettiin käyttöön ja .zr ajettiin alas. Vuonna 2001 se poistettiin käytöstä lopullisesti.
Ampumahiihdon maailmancup 2018–2019 – 2. osakilpailu

Ampumahiihdon maailmancupin kauden 2018–2019 toinen osakilpailu järjestettiin Hochfilzenissa, Itävallassa 13.–16. joulukuuta 2018.
Yhteenveto > Miehet

| Tapahtuma | Voittaja | Tulos | Toinen | Tulos | Kolmas | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 km pikakilpailu tiedot | Johannes Thingnes Bø  Norja  | 24.49,2 (0+1) | Martin Fourcade  Ranska  | 24.57,8 (0+0) | Benedikt Doll  Saksa  | 24.59,4 (0+0) |
| 12,5 km takaa-ajo tiedot | Martin Fourcade  Ranska  | 32.22,3 (0+0+0+0) | Arnd Peiffer  Saksa  | 32.36,0 (1+0+0+0) | Vetle Sjåstad Christiansen  Norja  | 32.38,4 (0+0+0+0) |
| 4 x 7,5 km viesti tiedot |  Ruotsi Peppe Femling Martin Ponsiluoma Torstein Stenersen Sebastian Samuelsson | 1.16.10,6 (0+0 0+0) (0+2 0+1) (0+0 0+0) (0+0 0+2) |  Norja Lars Helge Birkeland Henrik L’Abée-Lund Tarjei Bø Vetle Sjåstad Christiansen | 1.16.14,2 (0+0 0+0) (0+1 0+3) (0+0 0+2) (0+1 0+0) |  Saksa Simon Schempp Johannes Kühn Arnd Peiffer Benedikt Doll | 1.16.39,4 (0+2 0+0) (0+0 1+3) (0+0 0+0) (0+0 0+1) |
Yhteenveto > Naiset

| Tapahtuma | Voittaja | Tulos | Toinen | Tulos | Kolmas | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7,5 km pikakilpailu tiedot | Dorothea Wierer  Italia  | 21.04,9 (0+1) | Kaisa Mäkäräinen  Suomi  | 21.05,5 (0+1) | Jekaterina Jurlova-Percht  Venäjä  | 21.29,3 (0+0) |
| 10 km takaa-ajo tiedot | Kaisa Mäkäräinen  Suomi  | 30.53,1 (1+0+1+1) | Paulína Fialková  Slovakia  | 30.54,6 (0+0+1+1) | Dorothea Wierer  Italia  | 30.55,9 (2+0+1+1) |
| 4 x 6 km viesti tiedot |  Italia Lisa Vittozzi Alexia Runggaldier Dorothea Wierer Federica Sanfilippo | 1.10.58,7 (0+0 0+1) (0+0 0+2) (0+0 0+0) (0+0 0+0) |  Ruotsi Linn Persson Mona Brorsson Emma Nilsson Hanna Öberg | 1.11.07,1 (0+0 0+1) (0+1 0+2) (0+3 0+0) (0+0 0+1) |  Ranska Anaïs Chevalier Julia Simon Célia Aymonier Anaïs Bescond | 1.11.10,5 (0+2 0+0) (0+1 0+1) (0+2 0+2) (0+1 0+0) |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Anomaluromorpha

| Anomaluromorpha |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Jyrsijät Rodentia
Alalahko::  Anomaluromorpha  Bugge, 1974
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anomaluromorpha on jyrsijöihin kuuluva alalahko. Siihen kuuluvia heimoja ovat leijurit (Anomaluridae) ja hyppyjänikset eli savannihyppijät (Pedetidae). Tästä alalahkosta on merkkejä ainakin mioseenin alkuajalta, mahdollisesti myöhäiseltä Eoseenin ajalta.
Amager Strandin metroasema

Amager Strand on Kööpenhaminan metron linjan M2 asema Sundbyøsterin kaupunginosassa Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa. Asema sijaitsee Amagerin saarella joukkoliikenteen maksualueella 3.
Amager Strandin asema on avattu vuonna 2007. Asemalta on lyhyt matka vuonna 2005 valmistuneelle Amager Strandparkin uimarannalle. Metrojunia liikennöi Kööpenhaminan keskustan kautta Vanløseen sekä vastakkaiseen suuntaan Kööpenhaminan lentoasemalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Amager Strandin metroasema Wikimedia Commonsissa
Amager Strandin asema Kööpenhaminan metron verkkosivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (tanskaksi)
Ampumahiihdon maailmancup 2018–2019 – naisten viesti

Ampumahiihdon maailmancupin 2018–2019 naisten viesti alkoi 16. joulukuuta 2018 Hochfilzenissa, Itävallassa ja se päättyy 16. maaliskuuta 2019 Östersundissa, Ruotsissa.
Yhteenveto

| Tapahtuma | Voittaja | Tulos | Toinen | Tulos | Kolmas | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hochfilzen 4 x 6 km viesti tiedot |  Italia Lisa Vittozzi Alexia Runggaldier Dorothea Wierer Federica Sanfilippo | 1.10.58,7 (0+0 0+1) (0+0 0+2) (0+0 0+0) (0+0 0+0) |  Ruotsi Linn Persson Mona Brorsson Emma Nilsson Hanna Öberg | 1.11.07,1 (0+0 0+1) (0+1 0+2) (0+3 0+0) (0+0 0+1) |  Ranska Anaïs Chevalier Julia Simon Célia Aymonier Anaïs Bescond | 1.11.10,5 (0+2 0+0) (0+1 0+1) (0+2 0+2) (0+1 0+0) |
| Oberhof 4 x 6 km viesti tiedot |  Venäjä Jevgenija Pavlova Margarita Vasileva Larisa Kuklina Jekaterina Jurlova-Percht | 1.18.46,3 (0+1 0+3) (0+1 0+0) (0+0 0+0) (0+1 0+2) |  Saksa Karolin Horchler Franziska Hildebrand Franziska Preuß Denise Herrmann | 1.19.19,8 (0+2 0+1) (0+0 0+0) (0+1 0+3) (0+0 2+3) |  Tšekki Lucie Charvátová Veronika Vítková Markéta Davidová Eva Puskarčíková | 1.19.23,0 (0+0 1+3) (0+2 0+0) (0+0 0+0) (0+0 0+1) |
| Ruhpolding 4 x 6 km viesti tiedot |  Ranska Julia Simon Anaïs Bescond Justine Braisaz Anaïs Chevalier | 1.09.27,7 (0+0 0+0) (0+1 0+0) (0+1 0+1) (0+0 0+1) |  Norja Synnøve Solemdal Ingrid Landmark Tandrevold Tiril Eckhoff Marte Olsbu Røiseland | 1.09.39,2 (0+0 0+0) (0+0 0+3) (0+1 0+0) (0+1 0+2) |  Saksa Vanessa Hinz Laura Dahlmeier Franziska Preuß Denise Herrmann | 1.09.51,1 (0+1 0+1) (0+1 0+0) (0+0 0+2) (0+1 0+3) |
Canmore 4 x 6 km viesti tiedot: 
Östersund 4 x 6 km viesti tiedot:
Tilanne

| # | Joukkue | HOC | OBE | RUH | CAN | ÖST | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ranska | 48 | 40 | 60 |  |  | 148 |
| 2 |  Venäjä | 43 | 60 | 40 |  |  | 143 |
| 3 |  Saksa | 36 | 54 | 48 |  |  | 138 |
| 4 |  Norja | 38 | 43 | 54 |  |  | 135 |
| 5 |  Ruotsi | 54 | 36 | 43 |  |  | 133 |
| 6 |  Italia | 60 | 26 | 30 |  |  | 116 |
| 7 |  Tšekki | 32 | 48 | 32 |  |  | 112 |
| 8 |  Valko-Venäjä | 40 | 32 | 34 |  |  | 106 |
| 9 |  Slovakia | 27 | 38 | 38 |  |  | 103 |
| 10 |  Ukraina | 34 | 34 | 26 |  |  | 94 |
| 11 |  Sveitsi | 29 | 31 | 31 |  |  | 91 |
| 12 |  Puola | 30 | 30 | 28 |  |  | 88 |
| 13 |  Kanada | 25 | 28 | 29 |  |  | 82 |
| 13 |  Yhdysvallat | 28 | 29 | 25 |  |  | 82 |
| 15 |  Viro | 26 | 24 | 27 |  |  | 77 |
| 16 |  Kiina | 22 | 25 | 23 |  |  | 70 |
| 17 |  Suomi | 24 | 21 | 24 |  |  | 69 |
| 18 |  Bulgaria | 21 | 27 | 20 |  |  | 68 |
| 19 |  Itävalta | 31 | DNF | 36 |  |  | 67 |
| 20 |  Japani | 23 | 20 | 22 |  |  | 65 |
| 21 |  Etelä-Korea | 20 | 23 | 19 |  |  | 62 |
| 22 |  Slovenia | — | 22 | 21 |  |  | 43 |
| 23 |  Liettua | 19 | — | — |  |  | 19 |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
299 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku eaa. · 200-luku eaa. · 100-luku eaa.
Vuosikymmenet: 300-luku eaa. · 290-luku eaa. · 280-luku eaa. · 270-luku eaa. · 260-luku eaa. · 250-luku eaa. · 240-luku eaa. · 230-luku eaa. · 220-luku eaa. · 210-luku eaa. · 200-luku eaa. · 190-luku eaa.
Vuodet: 300 eaa. · 299 eaa. · 298 eaa. · 297 eaa. · 296 eaa. · 295 eaa. · 294 eaa. · 293 eaa. · 292 eaa. · 291 eaa. · 290 eaa. · 289 eaa. · 288 eaa. · 287 eaa. · 286 eaa. · 285 eaa. · 284 eaa. · 283 eaa. · 282 eaa. · 281 eaa. · 280 eaa. · 279 eaa. · 278 eaa. · 277 eaa. · 276 eaa. · 275 eaa. · 274 eaa. · 273 eaa. · 272 eaa. · 271 eaa. · 270 eaa. · 269 eaa. · 268 eaa. · 267 eaa. · 266 eaa. · 265 eaa. · 264 eaa. · 263 eaa. · 262 eaa. · 261 eaa. · 260 eaa. · 259 eaa. · 258 eaa. · 257 eaa. · 256 eaa. · 255 eaa. · 254 eaa. · 253 eaa. · 252 eaa. · 251 eaa. · 250 eaa. · 249 eaa. · 248 eaa. · 247 eaa. · 246 eaa. · 245 eaa. · 244 eaa. · 243 eaa. · 242 eaa. · 241 eaa. · 240 eaa. · 239 eaa. · 238 eaa. · 237 eaa. · 236 eaa. · 235 eaa. · 234 eaa. · 233 eaa. · 232 eaa. · 231 eaa. · 230 eaa. · 229 eaa. · 228 eaa. · 227 eaa. · 226 eaa. · 225 eaa. · 224 eaa. · 223 eaa. · 222 eaa. · 221 eaa. · 220 eaa. · 219 eaa. · 218 eaa. · 217 eaa. · 216 eaa. · 215 eaa. · 214 eaa. · 213 eaa. · 212 eaa. · 211 eaa. · 210 eaa. · 209 eaa. · 208 eaa. · 207 eaa. · 206 eaa. · 205 eaa. · 204 eaa. · 203 eaa. · 202 eaa. · 201 eaa. · 200 eaa. · 199 eaa.
Tapahtumia

Qin hyökkää Chun kahdeksaan kaupunkiin. Chu lähettää lähettilään pyytämään King Huai'ta neuvottelemaan rauhan Qinin kanssa. Qu Yan vaarantaa henkensä punnitsemalla seurauksia ja taivuttelemalla King Huai'n olemaan menemättä neuvottelemaan.
Andrzej Wajda

| Andrzej Wajda |
| --- | --- |
 Andrzej Wajda vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1926 Suwałki, Puola
Kuollut: 9. lokakuuta 2016 (90 vuotta) Varsova
Ammatti:  elokuvaohjaaja, kansanedustaja, teatterinjohtaja
Ohjaaja
Aktiivisena:  1954-2016
Tunnetuimmat ohjaukset:  Tuhkaa ja timanttia (1958)  Rautamies (1981) Katyn (2007)
 Nimikirjoitus
Palkinnot
 monia, muun muassa Cannesin Kultainen palmu (elokuvasta Rautamies 1981), Oscar-palkinto (2000), Kultainen karhu (2006) 
Aiheesta muualla
www.wajda.pl
IMDb 
Elonet
Andrzej Witold Wajda (6. maaliskuuta 1926 Suwałki, Puola – 9. lokakuuta 2016 Varsova, Puola) oli puolalainen elokuvaohjaaja ja Puolan elokuvataiteen tunnetuimpia edustajia. Hän sai kunnia-Oscarin vuonna 2000.
Elämä ja työ

Andrzej Wajda oli toisen maailmansodan jälkeisen ajan maailman ja erityisesti Itä-Euroopan huomattavimpia elokuvaohjaajia. Hänet tunnettiin kotimaansa tunteikkaana ja tinkimättömänä kronikoitsijana. Wajda on tehnyt elokuvia Puolan politiikan ja sosialismin käännekohdista. Hänen elokuvissaan erityisesti Puolan historian traagiset käänteet ovat keskeisessä asemassa. Hän teki elokuvia myös Ranskassa ja Saksassa.
Itäisen Puolan toisen maailmansodan alussa vallannut Neuvostoliitto ja sen salainen poliisi GUGB surmasi Wajdan isän Katynin joukkomurhassa läntisellä Venäjällä, Neuvostoliitossa 1940. Wajda itse toimi vastarintaliikkeessä, vaikka oli vasta murrosikäinen. Hän teki Katynin joukkomurhista elokuvan Katyn, joka sai ensi-iltansa syksyllä 2007.
Sodan jälkeen hän opiskeli taidemaalariksi Krakovassa, mutta siirtyi sittemmin Łódźin elokuvakouluun. Ohjaaja Aleksander Fordin oppilaana Wajda teki ensimmäisen elokuvansa Sukupolvi (1955). Sen jälkeen kaksi seuraavaa elokuvaa olivat Kanal – kirottujen tie (1956) ja Tuhkaa ja timanttia (1958), jotka esittelivät sodan vastaisia teemoja. Wajda oli kiinnostunut allegorioista ja symboliikasta. Wajdan ensimmäisissä elokuvissa näytteli Zbigniew Cybulski, joka tuli kuuluisaksi erityisesti elokuvasta Tuhkaa ja timanttia James Dean -tyylisenä antisankarina.
Myöhemmin Wajda teki kaksi elokuvaa Solidaarisuus-liikkeestä: Marmorimies (1976) ja Rautamies (1981). Jälkimmäisessä elokuvassa esiintyi Solidaarisuus-johtaja Lech Wałęsa, jonka kanssa Wajda oli ystävystynyt telakkalakkojen alkuvaiheessa 1980. Elokuvan myötä nousi maailmanmaineeseen myös näyttelijä Krystyna Janda. Wajda tuki kommunisminvastaista Solidaarisuus-liikettä ja sen vuoksi hänellä oli vaikeuksia Puolaa yksinvaltaisesti hallinneen kommunistipuolueen kanssa. Vuonna 1982 hän ohjasi elokuvan Danton, joka kertoo Ranskan vallankumouksen jälkeisistä ajoista.
Alkuvuodesta 1990 Wajda valittiin Puolan parlamentin ylähuoneeseen, senaattiin ja lisäksi hänestä tuli Varsovan Powszechny-teatterin johtaja. Hän jatkoi elokuvien tekemistä, varsinkin toisesta maailmansodasta: Sormuksen kruunupäinen kotka (1993) ja Pyhä viikko (1997). Vuonna 1997 Wajda ohjasi elokuvan Neiti Ei-kukaan, joka on Tomek Tryznan samannimiseen romaaniin perustuva elokuva nuorten tyttöjen elämästä.
Kolme vuotta myöhemmin Wajda sai kunnia-Oscarin elämäntyöstään elokuvataiteen parissa. Hän lahjoitti palkinnon Krakovan Jagellon yliopistolle. Helmikuussa 2006 Berliinin elokuvajuhlilla hän sai elämäntyöstään kunnia-Karhun.
Vuonna 2009 valmistui elokuva Tatarak. Se perustuu puolalaisen kirjailijan Jarosław Iwaszkiewiczin samannimiseen novelliin (suom. Kalmojuuri), unkarilaisen kirjailijan Sándor Márain kertomukseen ("Rendelés előtt") sekä pääosaa esittävän Krystyna Jandan kirjaan miehensä kuolemasta ("Zapiski ostatnie"). Elokuva palkittiin samana vuonna Berliinin elokuvajuhlilla.
Vuonna 2012 sai ensi-iltansa elokuva Wałęsa, joka kertoo Lech Wałesasta. Elokuvan pääosassa on Robert Wieckiewicz, Wałesan vaimon roolissa Agnieszka Grochowska.
Elämä ja työ > Perhe

Wajda oli naimisissa neljä kertaa. Kolmannen vaimonsa kanssa hänellä on tytär Karolina (s. 1967). Hänen neljäs vaimonsa oli näyttelijä, pukusuunnittelija Krystyna Zachwatowicz.
Palkinnot ja tunnustukset

Oscar-kunniapalkinto 2000
Rautamies sai Kultaisen palmun Cannesin elokuvajuhlilla 1981.
Kolme Wajdan elokuvaa – Luvattu maa, Kartanon neidot ja Rautamies – on ollut Oscar-ehdokkaina parhaaksi ulkomaiseksi elokuvaksi.
Kunnia-Karhun elämäntyöstä Berliinin elokuvajuhlilla 2006
Elokuvat

Sotatrilogia
Sukupolvi (Pokolenie), 1954
Kanal – kirottujen tie (Kanał), 1957
Tuhkaa ja timanttia (Popiół i diament, 1958)
Lotna – uhrimielen sankaruus (Lotna, 1959)
Yön leikit (Niewinni czarodzieje, 1960)
Mtsenskin kihlakunnan lady Macbeth (Powiatowa lady Makbet, 1961)
Kosta viattoman veri (Samson, 1961)
Rakkautta 20-vuotiaana (L'amour à vingt ans, 1962)
Tuhkaa (Popioły, 1965)
Kaikki myytävänä (Wszystko na sprzedaż, 1968)
Kääretorttu (Przekładaniec, 1968)
Portit taivaaseen (Bramy Raju, 1968)
Kärpästen metsästys (Polowanie na muchy, 1969)
Koivikko (Brzezina, 1970)
Maisema taistelun jälkeen (Krajobraz po bitwie, 1970)
Pilatus ja muut (Pilatus und andere, 1971)
Häät (Wesele, 1972)
Luvattu maa (Ziemia obiecana, 1974)
Varjolinja (Smuga cienia, 1976)
Marmorimies (Człowiek z marmuru, 1976)
Ilman puudutusta (Bez znieczulenia, 1978)
Kartanon neidot (Panny z Wilka, 1979)
Orkesterinjohtaja (Dyrygent, 1980)
Rautamies (Człowiek z żelaza, 1981)
Danton, (1983)
Rakkautta Saksassa (Eine Liebe in Deutschland, 1983)
Rakkaustarinoita (Kronika wypadków miłosnych, 1985)
Proust contre la déchéance, (1988)
Riivatut (Les possédes, 1988)
Korczak, (1990)
Sormuksen kruunupäinen kotka (Pierścionek z orłem w koronie, 1992)
Nastasja, (1994)
Pyhä viikko (Wielki Tydzień, 1995)
Neiti Ei-kukaan (Panna Nikt, 1996)
Pan Tadeusz, (1998)
Franciszek Klosan tuomio, (2000)
Przerwane milczenie, (2002)
Kosto (Zemsta, 2002)
Katyń, (2007)
Tatarak, (2009)
Wałęsa, (2012)
Jälkikuvia (Afterimage, 2016)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Andrzej Wajdan sivusto
Andrzej Wajda Elonetissä.
Andrzej Wajda Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Andrzej Wajdan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
André Pilette

| André Pilette |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Kansalaisuus:   Belgia
Formula 1 -ura
Aktiivivuodet:  1951, 1953, 1954, 1956, 1961, 1963, 1964
Talli(t):  Talbot, Connaught, Gordini, Emeryson, Lotus, Scirocco
Kilpailuja:  14
Maailman­mestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Paalupaikkoja:  0
Nopeimpia kierroksia:  0
MM-pisteitä:  2
Ensimmäinen kilpailu:  Belgian Grand Prix 1951
Viimeinen kilpailu:  Saksan Grand Prix 1964
André Pilette (6. lokakuuta 1918 Pariisi, Ranska – 27. joulukuuta 1993 Etterbeek, Bryssel, Belgia) oli belgialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui neljääntoista Grand Prix -kilpailuun keräten kaksi pistettä Belgian GP:stä 1954 ajamalla viidenneksi. Hänen pojastaan Teddy Pilettesta tuli myös kilpa-ajaja. Myös hän osallistui muutamaan Formula 1 -kilpailuun.
Formula 1 -tulokset

(lihavoitu kilpailu tarkoittaa, että kilpailusta tuli pisteitä)
| Vuosi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Talli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1951 | Talbot | SWI | IND | BEL | FRA | GBR | DEU | ITA | SPA |   |   | Talbot |
| 1953 | Connaught | ARG | IND | DUT | BEL | FRA | GBR | DEU | SWI | ITA |   | Connaught |
| 1954 | Gordini | ARG | IND | BEL | FRA | GBR | DEU | SWI | ITA | SPA |   | Gordini |
| 1956 | Gordini | ARG | MON | IND | BEL | FRA | GBR | DEU | ITA |   |   | Gordini |
| 1961 | Emeryson | MON | DUT | BEL | FRA | GBR | DEU | ITA | USA |   |   | Emeryson |
| 1963 | Lotus | MON | BEL | DUT | FRA | GBR | DEU | ITA | USA | MEX | SAF | Lotus |
| 1964 | Scirocco | MON | DUT | BEL | FRA | GBR | DEU | AUT | ITA | USA | MEX | Scirocco |
Alice Masaryková

| Alice Masaryková |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. toukokuuta 1879 Wien, Itävalta-Unkari
Kuollut: 29. marraskuuta 1966 (87 vuotta) Chigago, Yhdysvallat
Ammatti:  Tšekkoslovakian Punaisen Ristin puheenjohtaja
Vanhemmat:  Tomáš Masaryk ja Charlotte Garrigue
Sukulaiset:  Jan Masaryk (veli)
Muut tiedot
Koulutus: Filosofian tohtori
Alice Masaryková tai Alice Garrigue Masaryková (3. toukotuuta 1879 Wien, Itävalta-Unkari – 29. marraskuuta 1966 Chigago, Yhdysvallat) oli tšekkiläinen sosiologi ja poliitikko. Masaryková oli mukana perustamassa Tšekkoslovakian Punaista Ristiä vuonna 1919, jonka ensimmäisenä puheenjohtajana hän toimi aina vuoteen 1938. Hänen isänsä oli Tšekkoslovakian ensimmäinen presidentti Tomáš Masaryk.
Elämä

Alice Masaryková syntyi  tšekkiläisen professori Tomáš Masarykin ja hänen amerikkalaisen vaimonsa Charlotte Garriguen viisilapsisen perheen esikoiseksi Wienissä 1879. Perhe muutti Prahaan Alicen ollessa noin 3-vuotias.
Kaarlen yliopistossa hän opiskeli ensin lääketiedettä, mutta vaihtoi noin vuoden jälkeen pääaineekseen sosiologian ja historian. Hän valmistui tohtoriksi vuonna 1903. Hän oli yliopiston vasta neljäs tohtorin tutkinnon läpäissyt nainen. Valmistumisensa jälkeen Masaryková toimi opettajana ympäri tšekin kielistä Itävaltaa.
Elämä > Ensimmäinen maailmansota

Pian ensimmäisen maailmansodan syttymisen jälkeen Tomáš Masaryk pakeni Yhdysvaltoihin johtamaan Tšekkoslovakian vapautusliikettä. Myös Alicen sisko Olga muutti ulkomaille, kun veli Herbert kuoli vuonna 1915 lavantautiin. Alice itse vangittiin useaksi kuukaudeksi isänsä Itävallan vastaisen toiminnan takia. Tyttären vangitsemisella Itävallan poliisi uskoi pystyvänsä painostamaan Masarykiä.
Elämä > Poliitikkona ja Punaisen Ristin puheenjohtajana

Tšekkoslovakian itsenäistyttyä vuonna 1918 Masaryková toimi kansanendustajana vuosina 1918-1919, mutta jätti päivänpolitiikan kun hänet valittiin perustamansa Tšekkoslovakian Punaisen Ristin puheenjohtajaksi. Masaryková paneutui tehtäväänsä tarmolla ja käytti lähes kaiken aikansa järjestön tavoitteiden edistämiseen. Masaryková oli tärkeässä roolissa pääsiäisrauhan edistämisessä, mistä myöhemmin kehittyi vuosittain 8. toukokuuta vietettävä Maailman Punaisen Ristin päivä.
Tomáš Masarykin palattua Tšekkoslovakiaan hänet valittiin maan ensimmäiseksi presidentiksi. Hänen vaimonsa terveydentilan heiketessä Alice otti äitinsä ensimmäisen naisen vastuut kontolleen. Hän vastasi muun muassa presidentin ohjelmasta ja otti osaa moniiin virallisiin tapahtumiin isänsä rinnalla.
Elämä > Maanpako

Masaryková pakeni Tšekkoslovakiasta vuonna 1938 natsi-Saksan vallattua Prahan. Hän yritti kiinnittää yhdysvaltalaisten huomion maansa kohtaloon, mutta huonon vastaanoton masentamana hänen terveytensä romahti ja ja hän vietti koko toisen maailmansodan amerikkalaisessa parantolassa. Tšekkoslovakian vapautumisen jälkeen hän palasi hetkeksi kotimaahansa, mutta kommunistien vallankaappauksen ja veljensä Jan Masarykin kuoleman jälkeen hän jäi lopullisesti asumaan Yhdysvaltoihin. Masaryková kuoli Chigagossa vuonna 1966.
Teokset

Childhood and Youth (Lapsuus ja nuoruus), 1960, muistelmat
Antiminssi

Antiminssi vuodelta 1834, Aunus.
Antiminssi. Transilvania, 1890
Edellisen kuvan yksityiskohta
Antiminssi (ven. антиминс, kreik. αντιμήνσιον, lat. anti mensa) on ortodoksisessa kirkossa alttaripöydälle kuuluva silkkinen tai pellavainen liina. Piispan antaa sen tavallaan "valtakirjaksi" suorittaa liturgia kyseisessä kirkossa. Ensimmäiset maininnat antiminsseistä ovat 600-luvulta. Niitä painettiin aluksi puupainometelmällä mutta 1600-luvulta lähtien on käytetty syvä- että laakapainoa.
Antiminssiin on kuvattu keskelle Kristuksen hautaaminen ja nurkkiin evankelistat tai heidän symbolinsa. Liinaan on myös merkitty, milloin ja kuka piispa on sen vihkinyt ja mille kirkolle.
Antiminssin keskellä on pieni umpinainen tasku, johon on ennen vihkimistä sijoitettu pieni pala vahaan kastettua reliikkiä. Tämä on muisto Rooman vainojen ajalta, jolloin ehtoollinen asetettiin ja jaettiin marttyyrien haudoilla.[lähde? ] Antiminssiä säilytetään kirkon tai tsasounan alttaripöydällä. Se taitetaan yhdeksänosaiseksi taitokseksi joka avataan määrätyllä tavalla eukaristian alussa. Antiminssillä on aina oma kääreensä, ilitoni, joka on sitä hiukan suurempi ja joka taitellaan antiminssin ympärille. Ennen antiminssin yleistymistä ilitonia käytettiin antiminssin lailla ja eukaristia suoritettiin sen päällä. Ilitonin kääre vaihtaa väriään liturgisten värien mukaan. Kokonaisuuden päällä säilytetään väliajat evankeliumikirjaa.[lähde? ]
Antiminssejä on olemassa runsaasti, koska vakiintunut tapa on että kun hiippakunnan piispa vaihtuu, uusi piispa siunaa ensimmäisen piispantarkastuksensa yhteydessä uuden antiminssin seurakunnan pääkirkkoon ja seuraavilla muihin kirkkoihin ja tsasouniin.
Aiheesta muualla

Pyykkönen, Hannu: Alttaripöytä Ortodoksi.net.  29.4.2009. Viitattu 17.9.2018.
Pyykkönen, Hannu: Antiminssi Ortodoksi.net.  19.3.2009. Viitattu 17.9.2018.
920-luku eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 1000-luku eaa. · 900-luku eaa. · 800-luku eaa.
Vuosikymmenet: 1000-luku eaa. · 990-luku eaa. · 980-luku eaa. · 970-luku eaa. · 960-luku eaa. · 950-luku eaa. · 940-luku eaa. · 930-luku eaa. · 920-luku eaa. · 910-luku eaa. · 900-luku eaa. · 890-luku eaa.