stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jalkapallon säännöt
Pallo

Pelivälineen eli jalkapallon täytyy olla pyöreä, tehty sopivasta materiaalista, ympärysmitaltaan 68–70 cm ja massaltaan 410–450 g ottelun alussa. Sen ilmanpaineen on oltava 0,6–1,1 ilmakehää eli noin 0,6–1,1 baaria. Erotuomari tarkastaa pallon ennen ottelua. Palloa ei saa vaihtaa kesken pelin ilman erotuomarin suostumusta.
Pelaajien lukumäärä

Jalkapallo-ottelu pelataan kahden joukkueen kesken. Kummassakin joukkueessa on ottelun alkaessa 11 pelaajaa, joista yksi on maalivahti. Peliä ei saa aloittaa tai jatkaa, mikäli toisessa tai kummassakin joukkueessa on alle 7 pelaajaa. Kummallakin joukkueella on pelin aikana käytettävänään ennalta sovittu määrä pelaajavaihtoja (virallisissa kilpailuissa korkeintaan viisi) ja vaihtotapahtumia. Puoliaikojen, varsinaisen peliajan ja jatko-ottelun tai jatko-ottelun puoliaikojen välissä käytettäviä pelaajavaihtoja ei lasketa kulutetuiksi vaihtotapahtumiksi. Mikäli ottelu sisältää jatko-ottelun, on molemmilla joukkueilla käytettävissään yksi lisävaihto kilpailumääräysten niin salliessa. Jatko-ottelussa myös mahdollisten käyttämättömien pelaajavaihtojen tai vaihtotapahtumien käyttäminen on mahdollista. Harjoitusotteluissa voidaan tehdä useampiakin vaihtoja, jos siitä on etukäteen sovittu. Vaihtopelaajia on kilpailusäännöistä riippuen käytettävissä 3–15. Vaihto suoritetaan vasta, kun erotuomari on antanut siihen luvan. Vaihto suoritetaan aina pelikatkon aikana. Vaihdossa pelistä tullutta pelaajaa ei saa enää vaihtaa takaisin peliin.
Pelaajien varusteet

Pelaaja ei saa käyttää mitään varusteita, jotka voivat olla vaarallisia pelaajalle itselleen tai muille pelaajille. Esimerkiksi korut kuuluvat kiellettyjen varusteiden listalle. Pelaajien tulee käyttää hihallista paitaa, lyhyitä housuja, pelisukkia, säärisuojia sekä kenkiä. Säärisuojissa sallitut materiaalit on erikseen määritelty. Joukkueen kaikki pelaajat maalivahtia lukuun ottamatta pukeutuvat samanväriseen peliasuun. Peliasujen värit on oltava sellaiset, että joukkueet erottuvat toisistaan ja erotuomareista. Maalivahtien varustuksen tulee olla erivärinen kuin muilla pelaajilla. Aluspaidan käyttö on sallittua, mutta kuitenkin niin, että sen väri vastaa varsinaisen pelipaidan väriä. Lämpöhousujen tai trikoiden käyttö on sallittua, mikäli niiden väri vastaa käytettävien pelishortsien väriä. Myös erilaisten suojaavien varusteiden, kuten pään- ja kasvosuojusten sekä pehmeiden tukien käyttö on sallittua. Pelivarustuksissa ei saa olla mitään poliittista, henkilökohtaista tai uskonnollista viestiä. Erotuomari tarkistaa jokaisen pelaajan varustuksen ennen ottelun alkua tai vaihtopelaajan astumista kentälle.
Erotuomari

Peliä johtaa erotuomari, jonka tehtävänä on katsoa, että pelissä noudatetaan ennalta sovittuja sääntöjä. Erotuomarin tulee rankaista sääntöjä rikkovaa pelaajaa tai taustahenkilöä jalkapallosääntöjen puitteissa.  Erotuomarin apuna on kaksi avustavaa erotuomaria sekä neljäs erotuomari. Toisinaan käytettävissä on myös videoerotuomari. Tuomarin on tarkastettava, että sekä pallo että pelaajien varusteet täyttävät vaatimukset. Tuomari voi katkaista pelin, jos sääntöjä rikotaan tai pelaaja on loukkaantunut. Hänellä on myös toimivalta rankaista pelaajaa tai taustahenkilöä sääntöjen rikkomisesta. Erotuomari tekee myös ottelun tapahtumiin liittyvät muistiinpanot sekä toimii ajanottajana. Erotuomarin pelitapahtumiin liittyvät päätökset esimerkiksi pelinjatkamistavasta ovat lopullisia. Hän voi kuitenkin muuttaa päätöstään, mikäli hän ei ole huomannut jotain päätökseen mahdollisesti vaikuttanutta pelitilannetta, jonka avustava erotuomari tai videoerotuomari on huomannut. Pelaajien tapaan erotuomariston jäsenten sallitut ja pakolliset varusteet on erikseen määritelty. Erotuomareiden tulee ilmaista pelin aikana tekemänsä päätökset selkeästi hyödyntäen esimerkiksi ennalta sovittuja käsimerkkejä.
Avustavat erotuomarit ja videoerotuomarit

Erotuomarilla on apunaan kaksi avustavaa erotuomaria, joiden tehtävänä on osoittaa, kun pallo on ylittänyt kentän rajan kokonaan, kummalla joukkueella on oikeus jatkaa peliä pallon ylittäessä rajan sekä paitsion. Avustava erotuomari myös ilmoittaa erotuomarille pelaajavaihdosta. Vuodesta 2017 lähtien, muun muassa maailmanmestaruuskisoissa, on otettu käyttöön videotarkistus, jota hoitavat videoerotuomarit (VAR). Videolta voidaan katsoa jälkeenpäin tarkasti maalitilanteet sekä rangaistuspotkun tuomitsemiseen ja ulosajoon johtaneet pelitilanteet. Videon avulla voidaan myös varmistaa, että henkilökohtainen rangaistus annetaan oikealle pelaajalle.
Peliaika

Tavallisesti ottelu koostuu kahdesta 45 minuutin puoliajasta, mutta ennen peliä voidaan sopia muustakin ajasta. Puoliaikojen välissä on korkeintaan 15 minuutin tauko. Puoliaikojen loppuun voidaan myös lisätä aikaa, jos pelin aikana on tapahtunut esimerkiksi vaihtoja tai loukkaantumisia. Peliajan lisäämisestä vastaa erotuomari. Mahdollisen jatko-ajan peliaika on 2 x 15 minuuttia, joiden välillä vaihdetaan kenttäpuoliskoja.
Alkupotku ja erotuomaripallo

Ottelu aloitetaan kolikonheitolla, jonka voittanut joukkue saa valita kenttäpuoliskon. Kolikonheiton hävinnyt joukkue saa alkupotkun. Kenttäpuoliskot vaihtuvat puoliajan jälkeen, ja alkupotkun suorittaa eri joukkue kuin avausjakson alussa.
Alkupotku tapahtuu, kun peli alkaa, toinen puoliaika alkaa sekä hyväksytyn maalin jälkeen. Myös jatko-ottelun sekä jatko-ottelun jälkimmäisen puolikkaan alussa suoritetaan alkupotku. Alkupotkun aikana pelaajien on oltava omalla kenttäpuoliskollaan, vastajoukkueen pelaajien on oltava myös keskiympyrän ulkopuolella. Erotuomari antaa luvan alkupotkuun, alkupotku saa suuntautua minne tahansa. Alkupotkusta saa tehdä maalin.
Peliä voidaan jatkaa erotuomaripallolla, jos peli on keskeytynyt syystä, jota ei säännöissä mainita. Tällöin erotuomari pudottaa pallon kohtaan, jossa se oli, kun peli katkaistiin. Peli jatkuu, kun pallo on koskettanut maata.
Pallo pelissä ja poissa pelistä

Pallo on poissa pelistä, jos se on ylittänyt kokonaan pääty- tai sivurajan. Sillä, onko pallo ylityshetkellään ilmassa vai maassa, ei ole merkitystä. Pallo on poissa pelistä myös, jos erotuomari on keskeyttänyt pelin. Muutoin pallo on pelissä, vaikka se osuisi kulmalippuun, maalikehyksiin tai tuomareihin.
Maalin hyväksyminen

Maali hyväksytään, kun pallo on ylittänyt kokonaan maaliviivan maalipylväiden välissä sekä poikkipylvään alta. Joukkue ei ole saanut tehdä sääntörikettä ennen maalia. Joukkue, joka on tehnyt enemmän maaleja, voittaa ottelun. Jos joukkueet ovat tehneet yhtä monta maalia tai jäävät maaleitta, ottelu päättyy tasapeliin. Jos turnauksen kilpailusäännöt edellyttävät toisen joukkueen voittoa, niin ottelu voidaan ratkaista uusintaottelulla, vierasmaalisäännöllä, rangaistuspotkukilpailulla tai jatko-ottelulla (aiemmin nimeltään jatkoaika).
Paitsio

Pelaaja on paitsiossa, jos hän on lähempänä vastustajan kenttäpuoliskon päätyrajaa kuin sekä pallo että vastajoukkueen toiseksi alin pelaaja (alin pelaaja on yleensä maalivahti). Pelaaja ei kuitenkaan ole paitsiossa, jos hän on omalla kenttäpuoliskollaan tai samalla linjalla vastajoukkueen toiseksi alimman pelaajan kanssa. Paitsiota ei myöskään tuomita, jos paitsiossa oleva pelaaja saa pallon suoraan maalipotkusta, rajaheitosta tai kulmapotkusta. Paitsio tuomitaan, jos paitsiossa oleva pelaaja vaikuttaa peliin, vastustajiin tai saa hyötyä asemastaan. Paitsioasema tuomitaan syöttöhetken perusteella. Paitsioasemaan vaikuttavat kaikki muut ruumiinosat paitsi kädet. Paitsiosta seuraa epäsuora vapaapotku, joka annetaan sieltä missä paitsio tapahtuu.
Kielletty peli ja epäurheilijamainen käytös

Kun pelaaja rikkoo sääntöjä tai käyttäytyy epäurheilijamaisesti, tuomitaan erilaisia sanktioita. Yleisin sanktio on vapaapotku, joita on kahdenlaisia: epäsuoria sekä suoria vapaapotkuja (kts. vapaapotku). Suora vapaapotku tuomitaan, jos pelaaja rikkoo vastapelaajaa potkaisemalla tai yrittämällä potkaista, kamppaamalla tai yrittämällä kampata, hyppäämällä vastapelaajan päälle, rikkomalla vastapelaajaa muutoin kuin jaloin, lyömällä tai yrittämällä lyödä, työntämällä tai taklaamalla. Samoin, jos pelaaja pitää vastapelaajan paidasta kiinni, pelaa palloa kädellään tai sylkee vastapelaajan päälle, tuomitaan suora vapaapotku. Jos rike tapahtuu rangaistusalueen sisällä, tuomitaan rikotulle joukkueelle rangaistuspotku, jos tuomittavana on suora vapaapotku. Epäsuora vapaapotku tuomitaan, jos maalivahti pitää palloa käsissään yli kuusi sekuntia tai vapautettuaan pallon käsistään koskee palloa käsillään uudestaan ilman, että muu pelaaja on käynyt koskemassa siihen. Samoin, jos maalivahti koskee käsin palloon, kun kanssapelaaja on potkaisemalla syöttänyt sen hänelle tai heittänyt sen rajaheitosta maalivahdille. Epäsuora vapaapotku voidaan tuomita myös, jos pelaaja pelaa vaarallisella tavalla, estää vastustajan etenemisen ilman fyysistä kontaktia, estää maalivahtia vapauttamasta palloa peliin käsistään.
Erotuomari voi varoittaa pelaajaa näyttämällä hänelle keltaista korttia. Jos pelaaja saa kaksi keltaista korttia ottelun aikana, niin pelaaja ajetaan pois kentältä eli hänelle näytetään punaista korttia. Punainen kortti voidaan antaa pelaajalle myös suoraan. Pelaajalle annetaan keltainen kortti, jos hän toistuvasti rikkoo sääntöjä, käyttäytyy epäurheilijamaisesti, osoittaa elein ja sanoin kielteisyyden tuomarin päätökseen, viivyttää peliä, tulee kentälle ilman erotuomarin lupaa tai jättää kentän ilman erotuomarin lupaa, ei noudata annettuja etäisyyksiä kulma- ja vapaapotkun tai rajaheiton aikana. Myös vaihtopelaajia voidaan varoittaa. Pelaaja ajetaan kentältä, jos hän pelaa raakaa tai väkivaltaista peliä, sylkee vastustajan päälle, estää maalinteon tarkoituksellisesti kädellään, estää ilmeisen maalintekotilanteen rikkomalla vapaapotkun arvoisesti tai käyttää epäsoveliasta kieltä.
Jos joukkue/pelaajat saavat viisi punaista korttia ottelussa, ottelu keskeytetään ja vastustajan joukkue voittaa, oli tilanne mikä tahansa. Ottelupöytäkirjaan merkitään lopputulokseksi 3–0/0–3 jos tällainen tilanne tapahtuu.
Vapaapotku

Suorassa vapaapotkussa maali hyväksytään, jos se menee suoraan vapaapotkusta maaliin. Jos pallo menee suoraan omaan maaliin, tuomitaan vastustajalle kulmapotku. Jos maali tehdään suoraan epäsuorasta vapaapotkusta, tuomitaan vastajoukkueelle maalipotku. Erotuomari osoittaa epäsuoran vapaapotkun nostamalla kätensä suoraan ylös.
Vapaapotkussa on pallo oltava paikoillaan eikä potkaisija saa koskea palloon uudelleen ilman, että joku toinen on koskenut siihen ennen häntä.
Jos vapaapotku tuomitaan omalta puolustettavalta rangaistusalueelta, on kaikkien vastapelaajien oltava rangaistusalueen ulkopuolella ja vähintään 9,15 metrin päässä pallosta. Jos joukkueelle tuomitaan hyökkäysrangaistusalueella epäsuora vapaapotku, on vastustajien oltava vähintään 9,15 metrin päässä pallosta, paitsi jos he joutuvat ylittämään maaliviivan. Jos epäsuora vapaapotku on tuomittu maalialueella, annetaan vapaapotku maalialuetta rajaavalta päätyrajan suuntaisen viivan kohdalta, joka on lähinnä rikepaikkaa. Jos rike tapahtuu rangaistusalueen ulkopuolelta, on vastapelaajien oltava vähintään 9,15 metrin päässä pallosta. Pallo on pelissä, kun pallo lähtee liikkeelle. Jos etäisyys ei ole tarpeeksi suuri, uusitaan vapaapotku.
Rangaistuspotku

Joukkueelle tuomitaan rangaistuspotku, jos vastajoukkue on tehnyt rikkeen rangaistusalueella ja rike on suoran vapaapotkun arvoinen. Rangaistuspotkussa pallo on asetettava rangaistuspotkupisteelle, puolustavan maalivahdin on oltava ennen pallon potkaisua omalla maaliviivalla. Muiden kuin rangaistuspotkun suorittajan on asetuttava rangaistusalueen ulkopuolelle, vähintään 9,15 metrin päähän rangaistuspotkupisteestä, rangaistuspotkupisteen tason takapuolelle sekä pelikentälle. Erotuomari antaa luvan potkulle ja pallo on pelissä, kun se on potkaistu liikkeelle. Potkaisija ei saa koskea palloon uudestaan ennen kuin joku toinen pelaaja on koskenut siihen.
Rajaheitto

Rajaheitto tuomitaan, kun pallo ylittää kokonaan sivurajan. Heiton tulee suorittamaan vastajoukkueen pelaaja (eli joukkue, joka ei ole viimeisenä koskenut palloon) siitä kohdasta, mistä pallo ylitti sivurajan. Rajaheitosta ei saa tehdä maalia. Heittohetkellä on heittäjän oltava kääntynyt pelikentälle päin, kummatkin jalat maassa sivurajalla tai sivurajan ulkopuolella, pidettävä palloa kummallakin kädellä kiinni ja heitettävä pallo pään takaa ja pään yli. Heittäjä ei saa koskea palloon ennen kuin joku toinen pelaaja on koskenut siihen. Jos pelaaja rikkoo tätä sääntöä, tuomitaan vastajoukkueelle epäsuora vapaapotku. Vastapelaajien on oltava vähintään kahden metrin päässä heittäjästä. Jos heittäjä rikkoo sääntöjä, niin tuomitaan rajaheitto vastajoukkueelle.
Maalipotku

Kun pallo ylittää päätyrajan, niin että palloon on koskenut viimeisenä hyökkäävän joukkueen pelaaja, tuomitaan tällöin puolustavalle joukkueelle maalipotku. Maalipotkusta on hyväksyttävää tehdä maali. Maalipotku tulee antaa omalta maalialueelta, ja vastapelaajien täytyy olla rangaistusalueen ulkopuolella. Potkaisija ei saa koskea palloon uudelleen ennen kuin joku toinen pelaaja on koskenut siihen ennen häntä. Muutoin vastajoukkueelle tuomitaan epäsuora vapaapotku ellei koskettaminen ole tapahtunut kädellä, jolloin tuomitaan suora vapaapotku.
Kulmapotku

Kulmapotku tuomitaan, kun pallo on ylittänyt päätyrajan, niin että pallo on koskettanut viimeiseksi puolustavan joukkueen pelaajaa. Kulmapotkusta on hyväksyttävää tehdä maali. 
Kulmapotku tapahtuu kulmapotkualueelta, kentän kulmasta. Vastapelaajien tulee olla 9,15 metrin päässä kulma-alueesta. Potkaisija ei saa koskea palloon ennen kuin joku toinen pelaaja on koskenut siihen. Muuten siitä seuraa vastajoukkueelle epäsuora vapaapotku.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jalkapallosäännöt 2021 (Arkistoitu – Internet Archive) Suomen Palloliitto
Laws of the Game 20/21 (Arkistoitu – Internet Archive) FIFA
Pelikentän mitat.
Kuuluisa erotuomari Pierluigi Collina.
Avustava erotuomari osoittaa paitsiota.
Erotuomari varoittaa pelaajaa.
Norsunluurannikon pelaaja potkaisemassa rangaistuspotkua.
Sebastian Larsson antamassa kulmapotkua.
Muppetit ja jalokiviliiga

| Muppetit ja jalokiviliiga> The Great Muppet Caper |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jim Henson
Käsikirjoittaja:   Jerry Juhl  Tom Patchett  Jack Rose  Jay Tarses 
Tuottaja:   Frank Oz  David Lazer 
Säveltäjä:  Joe Raposo
Kuvaaja:  Oswald Morris
Leikkaaja:  Ralph Kemplen
Pääosat:   Jim Henson (ääni)  Frank Oz (ääni) 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Universal Pictures  Henson Associates  ITC Entertainment 
Levittäjä:  Universal Studios Netflix Fandango at Home Disney+
Ensi-ilta:  1981
Kesto:  98 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Muppetit ja jalokiviliiga (engl. The Great Muppet Caper) on Jim Hensonin ohjaama Muppetit-elokuva vuodelta 1981.
Suomenkielisen toteutuksen on tehnyt PVP Voice Oy. Suomenkielisinä ääninä mm. Elise Langenoja ja Pauli Virta.
Aiheesta muualla

Muppetit ja jalokiviliiga Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Muppetit ja jalokiviliiga Elonet.
Muppetit ja jalokiviliiga AllMoviessa. (englanniksi)
Ciudad Real

| Ciudad Real |
| --- | --- |
 Parque Gasset Ciudad Realissa.
 lippu:  vaakuna
 Ciudad Real
 Koordinaatit: 38°59′0″N, 3°55′0″W 
Valtio:  Espanja
Itsehallintoalue:  Kastilia-La Mancha
Maakunta:  Ciudad Real
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunki
 – pormestari:  Pilar Zamora (PSOE)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  284,98 km²
Väkiluku (2016):  74 054
 
 http://ciudadreal.es/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ciudad Real eli 'kuninkaallinen kaupunki' on kaupunki Kastilia-La Manchan itsehallintoalueella Espanjassa ja Ciudad Realin maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee noin 200 kilometriä Madridista etelään. Kaupungin asukasluku on 74 054 (2016).
Kaupungin perusti Kastilian kuningas Alfonso VI voitettuaan Las Navas de Tolosan taistelun maureja vastaan. Kaupungin lähellä on linnoituksen raunioita ja paikka, jossa käytiin vuonna 1195 Alarcosin taistelu almohadien ja Kastilian Alfonso VIII:n välillä.
Kaupungissa tuotettuja teollisuustuotteita ovat sahatavara ja paperi, keramiikka ja tekstiilit.
Ciudad Realissa pysähtyvät Madridin ja Sevillan sekä Málagan välillä kulkevat AVE-suurnopeusjunat.
Kaupungin eteläpuolelle valmistui vuoden 2008 lopussa suuri kansainvälinen lentoasema, Aeropuerto Central Ciudad Real (IATA: CJI, ICAO: LEDQ), jonka oli tarkoitus saada ensimmäisenä lentoasemana Espanjassa yhteys AVE-rataverkostoon. Lentoaseman käyttö on toistaiseksi ollut hyvin vähäistä. Molemmat lentoasemalle aikataulun mukaista liikennettä harjoittaneet yhtiöt (Ryanair ja Vueling) lopettivat lentonsa Ciudad Realiin vuonna 2011. Lentoasema oli kokonaan suljettuna vuosina 2012–2019, eikä reittiliikenne ole jatkunut jälleenavaamisen jälkeen.
Kuvia

Kaupungintalo
Plaza Mayor
Palacio de la Diputación Provincial
Palacio de Medrano
Catedral de Ciudad Real
Iglesia de San Pedro
Puerta de Toledo
Don Quijoten ja Sancho Panzan patsaat
Parque El Pilar
Arboretum, Parque El Pilar
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin verkkosivut
Lamarckismi

Jean-Baptiste Lamarckin muotokuva vuodelta 1893.
Lamarckismi tai lamarkismi on Jean-Baptiste Lamarckin 1800-luvun alussa kehittämä evoluutioteoria, jonka mukaan eliöihin niiden elinaikana syntyneet muutokset periytyisivät niiden jälkeläisille. Nykyisin teoriaa pidetään vanhentuneena.
Teorian mukaisesti periytyvä ominaisuus on esimerkiksi jonkin elimen tai muun ruumiinosan suurentunut tai pienentynyt koko, joka johtuu sen käytöstä, käytön puutteesta tai ympäristön muuttumisesta. Jos esimerkiksi isä tekee työtä, jossa hänen käsivartensa vahvistuvat, hänen jälkeläisillään olisi synnynnäisesti vahvat käsivarret. Näkymättömämpi ominaisuuden periytyminen olisi esimerkiksi tapauksessa, jossa muusikon harjoittelemalla saavuttama sorminäppäryys periytyisi jälkeläisille.
Eläinmaailmassa lamarckismilla selitettiin muun muassa kirahvin kaulan ja etujalkojen pituus, joka olisi kasvanut, kun kirahvit ovat kurotelleet puiden lehtiin. Vesilintujen räpylät taas olisivat syntyneet siitä, kun linnut levittelivät varpaitaan uidessaan, ja nautaeläinten sarvet olisivat syntyneet päiden yhteen kolistelusta.
Lamarckismin teorian esitti ranskalainen luonnontieteilijä Jean-Baptiste Lamarck vuonna 1809. Lamarckismi oli vaikutusvaltainen teoria 1800-luvulla. Monen muun tutkijan ohella myös Charles Darwin piti hankittujen ominaisuuksien periytymistä mahdollisena. Poliittisista ajattelijoista lamarckisteja olivat esimerkiksi Karl Marx ja Friedrich Engels.
Useimmat perinnöllisyystieteilijät hylkäsivät lamarckismin 1930-luvun jälkeen. Neuvostoliitossa teoriaan kuitenkin uskottiin virallisesti osittain aina vuoteen 1965 saakka, ja lysenkolaisuus korvasi siellä mendelistisen periytymiskäsityksen. Populaarikulttuurissa, kirjallisuudessa ja kansantarinoissa lamarckismia esiintyy edelleen.
Lamarckistisen periytymisen ei nykyisin enää uskota olevan pääsääntöisesti biologisesti paikkaansapitävä teoria. Nykyajan epigenetiikka on kuitenkin löytänyt esimerkkejä ympäristön vaikutuksesta ominaisuuksien periytymiseen joissain tapauksissa, kuten ruokavalion vaikutus.
Tallipihan bilehileet (animaatiosarja)

Tallipihan bilehileet on animaatiosarja. Suomessa sarjan jaksoja on esitetty vuosina 2007–2011 Nickelodeonin ja C More Juniorin kanavilla. Sarja on jatkoa elokuvalle Tallipihan bilehileet.
Äänirooleissa

| Hahmo | Englanninkielinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä |
| --- | --- | --- |
| Onni | Chris Hardwick | Jaakko Saariluoma |
| Pip | Jeff Garcia | Paavo Kerosuo |
| Iiris | Leigh-Allyn Baker | Heljä Heikkinen |
| Sika | Tino Insana | Mikko Kivinen |
| Fredi | Cam Clarke | Petri Hanttu |
| Peku | Rob Paulsen | Taisto Oksanen |
| Paroni | Dom Irrera | Juha Paananen |
| Pipsa | Wanda Sykes | Maria Kuusiluoma (1. tuotantokausi) Elise Langenoja (2. tuotantokausi) |
| Isäntä | Fred Tatasciore | Petri Hanttu |
| Rouva Kuohu | Maria Bamford | Ella Pyhältö |
| Herra Kuohu | Steve Oedekerk | Sasu Moilanen |
| Sivuroolit | Chris Hardwick Leigh-Allyn Baker Rob Paulsen Fred Tatasciore Maria Bamford Steve Oedekerk Dee Bradley Baker Jeff Bennett Kevin McDonald S. Scott Bullock John DiMaggio Earthquake Jim Meskimen Maile Flanagan Maurice LaMarche Lloyd Sherr Audrey Wasilewski Megan Cavanaugh Jim Cummings Mark DeCarlo Grey DeLisle Nika Futterman Gilbert Gottfried Jennifer Hale Tom Kane John Kassir Tom Kenny Kari Wahlgren Tress MacNeille Valerie Pappas Kevin Michael Richardson James Soe Julia Sweeney Phil Morris Billy West T.J. Sullivan Thomas F. Wilson "Weird Al" Yankovic Susan Silo | Sasu Moilanen Juha Paananen Paavo Kerosuo Aku Laitinen Ella Pyhältö Petri Hanttu Katja Aakkula Taisto Oksanen Elise Langenoja Rauno Ahonen |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Tallipihan bilehileet (animaatiosarja) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Lex (yhdistys)

| Oikeustieteen Ylioppilaiden Yhdistys Lex ry |
| --- | --- |
Perustettu:  1961
Toimiala:  Turun yliopiston oikeustieteen opiskelijoiden etu- ja tiedekuntajärjestö
Kotipaikka:  Turku
Jäsenmäärä:  Noin 1 000
Puheenjohtaja:  Frans Salminen
Jäsenlehti:  LexPress
Aiheesta muualla
www.lex.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oikeustieteen Ylioppilaiden Yhdistys Lex ry on Turun yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden etu- ja tiedekuntajärjestö. Yhdistys on perustettu vuonna 1961, ja sillä on noin 1000 jäsentä. Lex ry on Juristiliiton jäsenjärjestö.
Yhdistyksen nimi johtuu lakia tarkoittavasta latinan sanasta lex.
Toiminta

Merkittävimmän ja näkyvimmän osan Lex ry:n toiminnasta muodostavat erilaiset jäsenistön vapaa-aikaan ja opintoihin liittyvät jäsenpalvelut. Lex ry ja sen jäsenet ajavat myös turkulaisten oikeustieteen ylioppilaiden etua mm. Turun yliopiston hallinnossa, Turun yliopiston ylioppilaskunnassa sekä alan työmarkkinajärjestöissä. Yhdistys tekee tiivistä yhteistyötä myös alumniyhdistys Senilex ry:n kanssa.
Lex ry:llä on toimisto Turun ylioppilastaloilla sekä kerhohuoneisto Kirkkotiellä.
Lex ry julkaisee viidesti vuodessa ilmestyvää ainejärjestölehteä LexPressiä sekä oikeustieteen opiskelijoiden toimittamaa juridista Acta Legis Turkuensia -aikakauskirjaa.
Yhdistys järjestää myös oikeustieteelliseen tiedekuntaan pyrkiville valmennuskursseja (LexKurssit), joista saatavat varat käytetään yhdistyksen toiminnan tukemiseen. Lex ry omistaa myös Lex Libri -nimisen osakeyhtiön, joka harjoittaa mm. kirjanvälitys- ja kahviotoimintaa oikeustieteellisen tiedekunnan rakennuksessa Caloniassa.
Lex ry:n päivittäistä toimintaa pyörittää kahdeksanhenkinen hallitus. Lexillä on myös yhdistyksen kokouksen valitsema kunniapuheenjohtaja, joka valvoo, että yhdistyksen toiminnassa noudatetaan yhdistyksen sääntöjä ja tarkoitusta. Yhdistyksen kunniapuheenjohtaja on kaksivuotiskaudella 2023–2024 Mikko Korttila.