stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kajaanin yleinen sairaala

Kajaanin yleinen sairaala valmistui vuonna 1910
Kajaanin yleinen sairaala aloitti toimintansa Kajaanissa 1. maaliskuuta 1873 torin vieressä sijaitsevassa Elias Lönnrotin rakennuttamassa talossa. Tätä ennen rakennuksessa oli toiminut Kajaanin piirin piirilääkäri Achilles Pippingsköldin vastaanotto.  Käytössä oli seitsemän huonetta ja kaksi vinttikammaria. Potilaspaikkoja oli 16 ja ne sijaitsivat rakennuksen pohjakerroksessa. Työntekijät asuivat vintillä. Kajaanin kihlakunnan piirilääkäri Axel Procopé toimi yleisen sairaalan lääkärinä oman työnsä ohella. Yleisessä sairaalassa työskenteli aluksi myös yksi sairaanhoitaja. Procopé osti sairaalarakennuksen itselleen vuonna 1874. Vuonna 1875 sairaala siirtyi Adolf Pikkaraisen omistamaan taloon Brahenkadun varteen ja toimi siellä vuoteen 1886 asti. Vuosina 1886-1910 sairaala toimi Brahenkadulla Kajaanin linnan vieressä sijainneessa Carl Adolf Carlssonin rakennuttamassa puutalossa. Yleisen sairaalan lisäksi rakennuksessa toimi myös synnytyslaitos. Potilaspaikkoja oli 18, hoitajia oli kaksi, myöhemmin kolme. Asukkaat eivät olleet tyytyväisiä sairaalan tiloihin ja niiden kuntoon.
Vuonna 1907 senaatti ohjeisti lääkintöhallituksen hankkimaan piirustukset uudelle sairaalalle. Sijoituspaikaksi päätettiin Kajaanin seminaarin länsipuolella oleva mäki, jossa kasvoi mäntymetsä. Sairaalan suunnitelleena arkkitehtina toimi Magnus Shjerfbeck. Piirustukset on päivätty Helsingissä päivämäärällä 29. toukokuuta 1908. Arkkitehti Kalle Kontio paransi piirrustuksia rakennustöiden edetessä. Sairaalan rakentamiseen myönnettiin määräraha, 235 000 markkaa vuonna 1908. Rakennustyöt alkoivat helmikuussa 1909. Rakennukset valmistuivat kesällä 1910. Sairaala vihittiin käyttöön 26. lokakuuta 1910.
Sairaalaa laajennettiin vuosina 1932-1933 laadittujen suunnitelmien mukaan. Laajennuksen suunnitteli arkkitehti Jussi Paatela ja muutoksia jo oleviin rakennuksiin Ragnar Wesmann. Sairaalan laajennuksen yhteydessä perustettiin apulaislääkärin virka ja hoitajien lukumäärä oli jo 13. Uuteen talousrakennukseen valmistui leipomo ja keittiö sekä henkilökunnan majoitustiloja. Samalla rakennettiin uusi rumishuone. Sairaalan pihaan perustettiin myös puutarha. Laajennuksesta huolimatta koko Kainuuta paleleva sairaala osoittautui liian pieneksi. Pääosa potilaista oli kirurgisia. Sisätautipotilaille oli myös liian vähän paikkoja. Valtaosa synnytyksistä hoidettiin kotona ja ne siirtyivät vuonna 1940 valmistuneeseen synnytyssairaalaan.
Yleisessä sairalassa toimi talvi- ja jatkosodan aikana 31. sotasairaala. Talvisodassa 7. helmikuuta 1940 pommitus osui Kajaanin yleiseen sairaalaan ja tämän seurauksena ullakko sekä potilashissin koneisto paloivat.
Yleisen sairaalan taakse rakennettiin vuonna 1952 arkkitehti Eino Pitkäsen suunnittelema 23-paikkainen kaupunginsairaala vuonna 1956. Kainuun keskussairaala valmistui vuonna 1969 ja paikkoja siinä oli 290.  Vuonna 1972 yleinen sairaala ja kaupungin sairaala yhdistettiin terveyskeskukseksi.
Teollisuusyhteiskunta

Tehtaita ja voimalinjoja Ruhrin teollisuusalueella Oberhausenissa, Saksassa.
Teollisuusyhteiskunta on yhteiskunta, jonka käytettävissä oleva teknologia mahdollistaa hyödykkeiden massatuotannon tehtaissa, ja jossa teollinen massatuotanto on pääasiallinen tuotantotapa ja ihmisten arkea määrittävä ilmiö. Teollisuusyhteiskunnan rakenne on suunniteltu mahdollistamaan tehtaissa tapahtuva laajamittainen tuotanto. Teollisuusyhteiskuntaa on luonnehtinut myös väestön jakautuminen tehdastyöläisiin sekä tehtaiden omistajiin.
Teollisuusyhteiskunta sai alkunsa teollisesta vallankumouksesta, kun kasvanut kivihiilen hyödyntäminen tarjosi aivan uuden energiamäärän ihmisen avuksi. James Wattin vuonna 1769 keksimä höyrykone mahdollisti kivihiilen tuottaman lämpöenergian muuntamisen liikkeeksi, mikä lisäsi sen käyttötarkoituksia ja kysyntää. Ensimmäisinä teollistuivat Eurooppa ja Yhdysvallat. Siirtymä maatalousvaltaisesta elämäntavasta teolliseen johti suuriin yhteisöllisiin mullistuksiin. Ihmiset siirtyivät maaseudulta teollisuuskeskuksiin, mikä johti nopeaan kaupungistumiseen. Teknologian kehitys mahdollisti elintarviketuotannon ylläpitämisen, vaikka maatalouden työvoima väheni. Työnjako erikoistui, ja yhteiskuntaluokkien eroista muodostui suuria.
1900-luvun jälkipuoliskolta alkaen monet länsimaat ovat siirtyneet jälkiteolliseen yhteiskuntaan. Siinä aineettomien hyödykkeiden eli palvelujen tuotanto ja kulutus muodostavat teollisuutta ja maataloutta suuremman osan kansantaloudesta. Jälkiteollisen yhteiskunnan työnjako on teollista yhteiskuntaa löyhempi. Samalla teollisuustuotantoa on siirtynyt länsimaista kehittyviin maihin, kuten Kiinaan.
RTHK

| Radio Television Hong Kong 香港電台 |
| --- | --- |

Perustettu:  1928
Puheenjohtaja:  Patrick Li Pak-chuen
Kotipaikka:   Hongkong
Toimiala:  yleisradiotoiminta
Kotisivu:  https://www.rthk.hk
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
RTHK (engl. Radio Television Hong Kong, kiin.: 香港電台; Jyutping: Hoeng1 gong2 din6 toi4; pinyin: Xiānggǎng Diàntái) on Hongkongissa sijaitseva yleisradioyhtiö. Se on Hongkongin taloushallinnon (Commerce and Economic Development Bureau of the Hong Kong Government) alainen osasto. RTHK:lla on seitsemän radiokanavaa ja kolme televisiokanavaa.
RTHK:n edeltäjä GOW perustettiin 1928. Ohjelmaa tuotetaan pääsääntöisesti englanniksi, kantoninkiinaksi ja mandariinikiinaksi.
Toisin kuin esimerkiksi BBC tai YLE, RTHK saa rahoituksensa suoraan hallinnon budjetista. Maaliskuussa 2021 yhtiön hallituksen puheenjohtajana aloitti Patrick Li Pak-chuen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
RTHK:n kotisivut
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1953

Suomi–Ruotsi-maaottelu vuonna 1953 käytiin Tukholmassa Tukholman Olympiastadionilla 30. ja 31. heinäkuuta.
Lisätietoa:

taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
lajeissa pisteet: 7,5,4,3,2,1; viestissä pisteet 5,2
maksaneita katsojia oli 1. päivänä 21376 ja 2. päivänä 13526
toisen päivän vesisade pehmensi juoksuradan siten, että kahta sisimmäistä rataa ei käytetty lainkaan loppupäivän juoksuissa
kolmiloikassa Normanin 2. hyppy oli 14,65 m ja Lehdon 14,59 m , vastaavasti
10000 m:n juoksussa Suomi sai ensimmäisen kolmoisvoittonsa, edelliset Jatkosodan jälkeiset 10000 m:n selvät voitot olivat kaksoisvoitot vuosilta 1945 ja 1950.
Ruotsin päävalmentaja Holmer arvosteli suomen Y. Puntin kuulantyönnön suoritustyyliä. Se muistutti enemmän heittoa kuin työntöä, minkä vuoksi sitä protestoitiin johtamatta kuitenkaan hylkäämiseen.
Lähteet:

Helsingin Sanomat 31.7. ja 1.8. v. 1953
| n k Suomi–Ruotsi-maaottelut |
| --- | --- |
1925 1926 1927 1928 1929 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939 1940 1941 1942 1943 1944 1945 1946 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024
Jaurakkajärvi (kylä)

Jaurakkajärvi
Jaurakkajärvi on parin sadan asukkaan kylä Pudasjärven kaakkoisosassa, Kajaanista Rovaniemelle johtavan ”Oikotie Lappiin” -tien eli kantatie 78:n varressa. Kylän maisemalle ovat ominaisia järvet ja vaarat. Kylän vesialueita ovat Korpisenjärvi, Akonjärvi ja Jaurakkajärvi sekä näiden läpi Iijokeen laskeva Korpijoki. Jaurakkavaaraan on tehty opastettu kuntopolku ”Kupson kutsu”. Kylän nimi on saamelaisperäistä.
Kylällä ei ole omaa kauppaa, mutta myymäläautot kuljettavat kyläläisille elintarvikkeita. Lähin kauppa on Ervastin kylässä sijaitseva kyläkauppa. Suuremmat ostokset tehdään Puolangan keskustasta tai Kurenalta.
Aiheesta muualla

Korpisen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Pudasjärvi
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Aittojärvi Aittojärvi  Hetekylä Hetekylä  Keinäsperä  Hirvaskoski Ervasti  Hirvaskoski  Kurki  Poijula  Iinattijärvi Iinattijärvi  Jaurakkajärvi Jaurakkajärvi  Kipinä Kipinä  Kollaja  Panuma  Taipaleenharju  Kurenala Kurenalus (keskustaajama)  Pintamo Pintamo  Pudasjärvi Jaalanka  Jonku  Pudasjärven kirkonkylä  Ruottisenharju  Siivikko  Puhos Puhos  Pärjänsuo Livo  Pärjänsuo  Rytinki  Yli-Livo  Sarakylä Kipinäsuo  Ruuhensuo  Sarajärvi  Siurua Ala-Siurua  Siurua  Syötekylä Syötekylä 
Järviä, jokia ja muita vesistöjä:  Aittojärvi  Iijoki  Jaaskamonkoski  Jaurakaisjärvi  Jaurakkajärvi  Jongunjärvi  Mikanlampi  Ontamojärvi  Pudasjärvi  Sorvarinjärvi  Sotkajärvi 
Nähtävyyksiä:  Pudasjärven kirkko  Sarakylän kappeli  Syötteen kansallispuisto 
Muuta Pudasjärveen liittyvää:  Hirsikampus  Hirvisuo  Iijokiseutu  Iso-Syöte  Jyrkkäkoski  Kesäpilkin MM-kisat  Niemitalon Juustola  Pudasjärven lentokenttä  Litokaira  Olvassuo  Virkistysuimala Puikkari  Pudasjärven ufot  Syöte  Umpihankihiihdon MM-kisat
Jaakko Haanpää

| Jaakko Haanpää> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. toukokuuta 2003 (ikä 21) Tampere
Kansalaisuus:  Suomi
Uran tiedot
Lempinimi:  Jaska
Pituus:  186 cm
Paino:  81 kg
Laji:  potkunyrkkeily
Seura:  Järvenpään Kehäkarhut
Kilpauran kesto:  2017-
Valmentaja:  Juha Saurama
Saavutukset
Voitot:  60
Paras sijoitus maailmancupissa:  1
Paras sijoitus maailmanrankingissa:  1
Jaakko Petteri Haanpää (s. 30. toukokuuta 2003 Tampere) on suomalainen kamppailu-urheilija ja potkunyrkkeilyn maailmanmestari. Järvenpään Kehäkarhuja edustava Haanpää kilpailee 81-kiloisten sarjassa. Haanpään valmentajana toimii Juha Saurama vuodesta 2022.
Haanpää aloitti kamppailulajit 10-vuotiaana. Potkunyrkkeilyn lisäksi hän on kilpaillut nyrkkeilyssä, hokutoryu ju-jutsussa, karatessa, brasilialaisessa jujutsussa, lukkopainissa sekä vapaaottelussa.
Saavutuksia kamppailu-urheilussa > Potkunyrkkeiliy

MM-kilpailut
Kultaa	Portugali 2023	81 kg
Hopeaa     Unkari 2021 71 kg K1
Kultaa 	Turkki 2022	75 kg Full Contact
Pronssia   Unkari 2022 75 kg Full Contact
Kultaa 	 Itävalta 2023	81 kg Full Contact
Kultaa 	Italia 2023	81 kg Full Contact
Pronssia   Italia 2024 81kg K1
Hopeaa 	Unkari 2024	81 kg Full Contact
Kultaa     Uzbekistan 2024 81 kg Full Contact
Kultaa 	Kroatia 2024	81 kg K1
Kultaa 	Norja 2022	81 kg Full Contact
Kultaa 	Espoo 2021	71 kg K1 (A-nuoret)
Kultaa 	 Helsinki 2022	75 kg Full Contact
Kultaa 	Iisalmi 2023	81 kg K1
Kultaa 	Espoo 2024	81 kg K1
Saavutuksia kamppailu-urheilussa > Nyrkkeily

Pronssia SM-kilpailut Espoo 2024
Pronssia GeeBee- Turnaus Helsinki 2024
Pronssia Tammer- Turnaus Tampere 2024
Saavutuksia kamppailu-urheilussa > Hokutoryu ju-jutsu

Pronssi Turku 2017 48kg (nuoret)
Saavutuksia kamppailu-urheilussa > Karate

Kultaa TUL-mestaruuskisat 2017 (nuoret)
Saavutuksia kamppailu-urheilussa > No-Gi Jujutsu

Pronssia SM-kisat 2020
Saavutuksia kamppailu-urheilussa > Vapaaottelu

Art Of Fight 10 keskeytysvoitto
Vyöarvot kamppailu-/taistelulajeissa

Hokutoryu-Jujutsu: Sininen,
Brasilialainen jujutsu: Sininen,
Kenjutsu- Koden enshinryu: Vihreä,
Potkunyrkkeily: Vihreä,
Goshindo: Vihreä,
Wadoryu-Karate: Oranssi
Pohjoismainen suuntaus

Pohjoismainen suuntaus on Suomen tasavallan ulkopoliittinen linja, joka seurasi reunavaltiopolitiikan vastoinkäymisistä. Itsenäisyyden alussa Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan pyrkivät Baltian maat ja Puola kokoamaan yhteistyötä saadakseen suurempaa neuvotteluvoimaa neuvosto-Venäjän, sittemmin Neuvostoliiton kanssa käytäviin neuvotteluihin, mutta maiden erilaiset intressit estivät reunavaltiopolitiikan onnistumisen.
Suomen intressi reunavaltiopolitiikkaan liittyi neuvosto-Venäjän ja Neuvostoliiton läheisyyteen sekä Suomenlahden yhteisyyteen Viron kanssa, joka oli yksi reunavaltiopolitiikan osapuoli.
Vaikka Suomi erkani reunavaltiopolitiikasta käytännössä jo aikaisemmin, silti virallisesti pohjoismainen suuntaus ilmoitettiin Suomen ulkopolitiikan linjaksi 1935. Sen oli muotoillut epävirallinen turvallisuuspoliittinen johtoryhmä, johon olivat kuuluneet presidentti Svinhufvud, pääministeri Kivimäki, ulkoministeri Hackzell, valtioneuvos Paasikivi ja puolustusneuvoston puheenjohtaja marsalkka Mannerheim. Pohjoismaiseen suuntaukseen kuului puolustuspoliittisesti puolueettomuus. Suomi oli monien muiden maiden tapaan Neuvostoliiton aloitteesta solminut sen kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen 1932.
Reunavaltiopolitiikan osana Suomi kuitenkin teki aktiivista yhteistyötä Viron kanssa puolustuspolitiikan alueella salassa valmistellen muun muassa Suomenlahden tykistösulun, joka meristrategisesti oli jatkoa Pietari Suuren merilinnoitukselle. Tiedon yhteistyön olemassaolosta sai Neuvostoliitto todennäköisesti Vilho Pentikäiseltä, mikä näkyi myöhemmin 1938 ja 1939 Neuvostoliiton vaatimuksina saada haltuunsa Suomelle kuuluvat Suomenlahden ulkosaaret Leningradin edustalla olevalla merialueella meripuolustuksen lujittamiseksi.
Muutoin pohjoismaiseen suuntaukseen liittyivät hyvät suhteet muihin Pohjoismaihin yleensä ja erityisesti Ruotsiin. Toisen maailmansodan jälkeen pohjoismainen suuntaus on näkynyt muun muassa Yhdistyneissä kansakunnissa ja rauhaturvaamisessa, Norjan, Ruotsin ja Suomen puolustusvoimien yhteistoiminnassa muun muassa ammushuollon osalta sekä joidenkin Pohjoismaiden valtiollisten yhtiöiden suurissa hankkeissa, kuten Telian ja Soneran sekä Nesteen ja Statoilin.
Kringvarp Føroya

| Kringvarp Føroya |
| --- | --- |

Perustettu:  1. tammikuuta 2005
Toimitusjohtaja:  Ivan Hentze Niclasen
Puheenjohtaja:  Elin Winther Poulsen
Kotipaikka:   Tórshavn, Färsaaret
Toimiala:  media
Omistaja:  Färsaarten paikallishallinto
Kotisivu:  http://kvf.fo
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kringvarp Føroya (lyh. KvF) on Färsaarten yleisradioyhtiö. Yhtiön hallituksen puheenjohtajana on vuodesta 2019 asti toiminut juristi ja toimittaja Elin Winther Poulsen.
Historia

Färsaarten paikallishallinto teki vuonna 1956 päätöksen radiolähetysten aloittamisesta Färsaarilla ja radiokanava Útvarp Føroya aloitti lähetykset 6. helmikuuta 1957. Ensimmäisenä radiokanavan johtajana toimi pappi Alex Tórgarð, ja aluksi ohjelmaa lähetettiin puoli tuntia päiväsaikaan sekä tunti ilta-aikaan. Sisältö oli lähinnä uutisia, säätietoja sekä joitain keskusteluohjelmia ja musiikkia.
Lailliset TV-lähetykset alkoivat 1. huhtikuuta 1984, kun paikallishallinnon päätöksellä perustettu televisiokanava Sjóvarp Føroya aloitti toimintansa. Tätä ennen televisiovastaanottimilla oltiin katsottu DR:n (Tanskan yleisradio) ohjelmia, mikä ei ollut sallittua.
Útvarp Føroyan ja Sjóvarp Føroyan yhdistymistä alettiin pohtia jo sen jälkeen kun TV-kanava perustettiin. Virallisesti se tapahtui kuitenkin vasta, kun KvF aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2005..
Ohjelmatarjonta

KvF:n ohjelmistoon kuuluvat muun muassa uutiset, lastenohjelmat ja sarjat. Sen rahoitus tulee televisiolupamaksuilla, mainoksilla ja paikallisten rahapelien tuotoilla.
Uutis- ja ajankohtaisohjelmista Dagur og vika kokoaa päivän uutiset reilun puolen tunnin lähetykseksi. Uutisia lähetetään myös tanskalaisella viittomakielellä. Vaalien alla sekä TV- että radiokanavilla on omia vaalitenttejään.
Hengellistä ohjelmaa edustaa muun muassa Credo, jossa puhutaan kirkosta, etiikasta ja filosofiasta. Myös jumalanpalveluksia voi seurata niin radiosta kuin televisiosta.
Nuorisolle suunnattu media Røddin aloitti toimintansa itsenäisenä toimijana vuonna 2010, mutta sopi kolme vuotta myöhemmin siirtyvänsä KvF:n nuorisoalustaksi. Røddinin ohelmistoon kuuluvat Has#tag-podcast, blogit ja nuoria kiinnostavat uutiset.
Balkh

| Balkh بلخ |
| --- | --- |
 Balkhin vihreä moskeija
 Balkh
 Koordinaatit: 36°45′N, 66°54′E 
Valtio:   Afganistan
Maakunta:  Balkhin maakunta
Korkeus:  365 m
Väkiluku (2017):  16 500
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Balkh (myös Balh, Balkhi; dariksi ‏بلخ‎, pašt. ‏بلخ‎) on kaupunki Afganistanissa. Se sijaitsee valtion pohjoisosassa Balkhin maakunnassa lähellä Mazar-e Šarifin kaupunkia. Vuonna 2017 kaupungissa oli noin 16 500 asukasta. Balkhin kaupungin historia on pitkä. Kaupunki oli Baktrian pääkaupunki ja kukoisti aina mongolien valloitusretkiin saakka 1200-luvulle. Sittemmin se on jäänyt naapurikaupunkinsa Mazar-e Šarifin varjoon.
Maantiede

Balkh on rakennettu alluviaalikeilalle noin 12 kilometrin päähän Hindukušvuorista. Alue sijaitsee useiden eri tärkeiden kulkureittien risteymäkohdassa. Lännestä itään kulkee reitti Iranista keski-Aasiaan ja Kiinaan, Amudarjan sivuhaaroja pitkin kulkee reitti Afganistanin keskiosiin ja Intiaan.
Historia

Baktria oli alun perin nimitys akhaimenidien Persian maakunnalle ja sen hallinnolliselle pääkaupungille. Muinaispersialaisissa lähteissä se mainitaan nimellä Báxtriš ja kreikkalaisissa lähteissä nimellä Βακτρα. Aleksanteri Suuri valloitti alueen, jonka jälkeen se oli Kreikkalais-baktrialaisen kuningaskunnan keskus. Myöhemmin sitä hallitsivat Kušan-valtakunta ja hefthaliitit. Kaupunki oli tärkeä buddhalaisuuden keskus. Kaupungissa sijaitsi tunnetuksi tullut Nawbaharin luostari, jonka johtaja Barmak toimi ilmeisesti myös ympäröivän alueen hallitsijana. Kaupunki tunnetaan myös zarathustralaisessaperinteessä ja ennen alueen muslimivalloitusta kaupungissa toimi viisi tulitemppeliä.
Muslimit alkoivat tehdä sotaretkiä alueelle 600-luvulla. Vuonna 653 arabikomentaja al-Ahnaf bin Kays teki sotaretken alueelle ja pakotti kaupungin maksamaan suojelurahaa. Kaupungin valloitti Kays bin al-Haytham tai Abd al-Rahman bin Samuran johtamat joukot vuonna 663-4. Jommankumman hyökkäyksen aikana arabit tuhosivat Nawbaharin luostarin. Balkhin muslimivalloitusta seurasivat useat kapinat arabeja vastaan ja alueen olot rauhoittuivat vasta 700-luvulle tultaessa. Tabarin mukaan kaupunki oli vuoden 705 paikkeilla ilmeisesti raunioina. Khorasanin arabikuvernööri Asad ibn Abd Allah al-Kasri alkoi jälleenrakennuttaa kaupunkia vuonna 725 ja vuonna 736 Khorasanin hallinnollinen pääkaupunki siirrettiin Mervistä Balkhiin. Abbasidien valtakaudella Khorasanin kuvernööreistä tuli käytännössä itsenäisiä ja vuonna 900 Balkhin valtasivat samanidit. 1000-luvun puolella kaupungin omistuksesta taistelivat seldžukit ja ghaznavidit kaupungin vaihtaessa käsiä useaan otteeseen. Myöhemmin kaupunkia hallitsivat karakitaanit, ghuridit ja vuodesta 1206 Kovaresmia. Vuonna 1220 Balkh antautui Tšingis-kaanin johtamille mongoleille. Antautumisesta huolimatta mongolit tuhosivat kaupungin ja surmasivat sen asukkaat. Ibn Battuta kulki kaupungin kautta 1300-luvulla ja kuvaili sen olevan edelleen raunioina.
Balkh toipui osittain timuridien alaisuudessa. Timur Lenkin poika Shah Rukh jälleenrakennutti kaupungin vuonna 1407. Huomattava takaisku kaupungille oli kuitenkin Ali ibn Abi Talibin väitetyn haudan löytyminen 1480-luvulla noin 20 kilometriä Balkhista itään. Paikalle rakennettiin pyhättö, jonka ympärille kasvoi puolestaan Mazar-e Šarifin kaupunki. Mazar-e Šarifin kasvu jätti Balkhin pian varjoonsa. Uzbekit valtasivat Balkhin vuonna 1506 ja pitivät sitä hallussaan muutamaa keskeytystä lukuun ottamatta 1600-luvulle saakka. 1600-luvulla kaupunkia pitivät hallussaan suurmogulit ja safavidit. Safavidien Nadir Šahin kuoltua valtaan nousivat jälleen paikalliset uzbekit ja vuonna 1752 sen valtasi Dorranien valtakunnan perustaja Ahmad Šah Dorrani. 1800-luvulla Buharan kaanikunta teki useita sotaretkiä alueelle, mutta afgaanit pitivät kaupungin hallussaan vuodesta 1841 lähtien. Balkh kutistui edelleen pieneksi kyläksi. Se menetti asemansa alueen hallinnollisena keskuksena Mazar-e Šarifille vuonna 1866 ja vuosisadan lopulla kaupunki käsitti vain noin 500 taloutta. Kaupungin asukasluku on kasvanut 1900-luvun alulta lähtien, mutta kaupunki on edelleen selvästi naapuriaan Mazar-e Šarifia pienempi.
Talous

Balkhilla on suhteellisen pienestä asukasluvustaan huolimatta huomattava taloudellinen merkitys omalla alueellaan. Kaupunki on maataloustuotteiden kuten puuvillan, vesimelonien, mantelien ja karakul-rotuisten lampaiden kaupan keskus. Monet mazar-e šarifilaiset tekevät ostoksensa Balkhissa, jossa hinnat ovat halvemmat.
Väestö

Balkhin asukasluku vuonna 2017 oli arviolta 16 500 ja Afganistanin tilastokeskuksen mukaan Balkhin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2017 yhteensä 126 703. Väestön pääosa kuuluu turkkilaisiin kansoihin, kuten uzbekkeihin ja turkmeeneihin. Pienempiä vähemmistöjä ovat pataanit, tadžikit ja arabit. Aikanaan alueella oli myös juutalainen yhteisö. Paikalliset puhuvat pääasiassa persiaa ja uzbekkia.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Balkhin kaupungin suojavallit ovat säilyneet nykypäiviin saakka. Valli on huomattavin ennen timuridien valtakautta rakennetuista rakennelmista. Kaupungin reunamilla sijaitsee lisäksi neljän buddhalaisen stupan rauniot. Top-e Rostam on näistä suurin ja aikanaan se oli Hindukušin suurin. Kahden muun stupan raunioiden yhteyteen on sittemmin rakennettu moskeijoita. Kaupunginmuureista noin 3 kilometriä itään sijaitsee timuridien valtakaudella rakennettu Mīr-e Rūzadārin mausoleumi. Kaupungin ehkäpä tunnetuin nähtävyys on Kaja Abu Nasr Parsan hautamoskeija. Kaja Abu Nasr Parsa oli teologi ja moskeija on rakennettu vuosina 1462-63 hänen kuolemansa jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Balkh Wikimedia Commonsissa
Top-e Rostamin stupan rauniot.
Buzkashin pelaajia Noruzin aikana.
Via Annia

| Via Annia |
| --- | --- |
 Via Annian sijainti Italiassa.
Maa:  Rooman valtakunta
Pituus:  n. 141 km
Alkupiste:  Adria
Reitti:  Patavium – Altinum – Julia Concordia
Päätepiste:  Aquileia (n. 141 km)
Muodostettu:  131 eaa.
Via Annia oli roomalainen tie, joka kulki Venetiassa Italiassa ja johti Adriasta Aquileiaan.
Historia

Via Annian rakennutti preettori Titus Annius Rufus vuonna 131 eaa., ja se sai nimensä hänen mukaansa. Tie jatkoi Ariminumista Adriaan kulkenutta, hieman aiemmin rakennettua Via Popilliaa. Joskus tiet on luettu yhdeksi, ja niistä on käytetty nimitystä Via Popillia Annia.
Reitti

Via Annia kulki Venetian rannikkoa eli Adrianmeren rantaa pitkin Adriasta Padusjoen suistosta Aquileiaan. Julia Concordiassa tie yhtyi lännestä tulleeseen Via Postumiaan, ja ne kulkivat yhdessä Aquileiaan saakka.
Tien asemapaikat ja niiden väliset etäisyydet olivat:
| Kaupunki tai muu asema | Nykyinen paikka | Etäisyys edellisestä> mailia | Etäisyys edellisestä> km (n.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Adria | Adria |  |  |
| Patavium | Padova |  ? |  ? |
| Ad XII (Ad duodecimum) | Sambruson | 12 | 17,7 |
| Ad portum | Mira | 12 | 17,7 |
| Ad IX (Ad nonum) | Ponte di Pietra | 12 | 17,7 |
| Altinum | Altino | 9 | 13,3 |
| Julia Concordia | Condordia | 31 | 45,8 |
| Aquileia | Aquileia | 31 | 45,8 |
Näin tien pituus on ollut yli 95 roomalaista mailia eli yli 141 kilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Via Annia Wikimedia Commonsissa
Roomalaiset tiet
| --- | --- |
Italiassa: Via Aemilia · Via Aemilia Scauri · Via Amerina · Via Annia · Via Antiatina · Via Appia · Via Ardeatina · Via Augusta Sallentina · Via Aurelia · Via Aurelia (Venetia) · Via Aurelia Aeclanensis · Via Caecilia · Via Campana · Via Cassia · Via Ciminia · Via Claudia Augusta · Via Claudia nova · Via Claudia Valeria · Via Clodia · Via Collatina · Via Cornelia · Via Domitiana · Via Flaminia · Via Flaminia militare · Via Fulvia · Via Gemina · Via Herculia · Via Julia Augusta · Via Labicana · Via Latina · Via Laurentina · Via Minucia · Via Nomentana · Via Ostiensis · Via Pompeia · Via Popil(l)ia · Via Popil(l)ia · Via Portuensis · Via Postumia · Via Praenestina · Via Quinctia · Via Salaria · Via Selinuntina · Via Setina · Via Severiana · Via Sublacensis · Via Tiberina · Via Tiburtina · Via Trajana · Via Valeria · Via Valeria (Sisilia)
Britanniassa: Akeman Street · Ermine Street · Fosse Way · Icknield Street · King Street · Watling Street
Muualla: (Via Agrippa) · Via Aquitania · Via Augusta · (Via Belgica) · Via Domitia · Via Egnatia · Via Flavia · Via Julia Augusta · Via maris · Via militaris · Via Nerva · Via nova · Via Pontica · (Via Raetia) · Via Trajana nova
Via Anniaa Altinumissa.
Via Annian reitti.