Vuoksen alue
Jäsentyminen Suomen alueen ulkopuolisella Vuoksen alueen osalla > Suomen valuma-aluejako 1936

Suomen vuoden 1936 valuma-aluejako on määritelty T. V. Olinin vuonna laatimassa ja Hydrografisen toimiston vuonna 1936 julkaisemassa tiedonannossa Suomen vesistöjen alueet ja järvet. Siinä erotetaan Vuokseen sen niskan alapuolella laskevista valuma-alueista seuraavat, joiden pinta-ala silloisen tiedon mukaan oli yli 200 km²:
I 12 18 Littulanjoki: Ei Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa. Muodostaa Jääskijärven ja sen yläpuolisen Mertjärven lasku-uoman Vuokseen Jääskessä.
I 12 19 Kuurmanjoki: Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa alue 04.13 Saarenojan va. Muodostaa Vuokseen entisellä Jääsken kunnan alueella laskeneen Kuurmanjoen valuma-alueen. Valuma-alueen suurin järvi on Suokumaanjärvi nykyisellä Suomen ja Venäjän rajalla.
I 12 20 Otamoinjoki: Ei Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa. Muodostuu Reuhunselkä - Terhenselkä -vesireitistä entisen Vuoksenrannan kunnan alueella Vuoksen pohjoispuolella Jääsken ja Kiviniemen välillä.
I 12 21 Salmenkaitajoki: Ei Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa. Muodostuu Vuokseen etelästä laskevasta Äyräpäänjärven ja Muolaanjärven vesireitistä.
I 12 22 Saijanjoki:  Ei Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa. Muodostuu Vuokseen etelästä Kiviniemen yläpuolella laskevan Saijanjoen valuma-alueesta. Saijanjoen latvahaarat olivat ennen Toista maailmansotaa Suomen ja Neuvostoliiton rajajokena.
I 12 23 Viisjoki:  Ei Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa. Muodostuu Taipaleenjokeen etelästä lähellä sen suuta laskevan Saijanjoen valuma-alueesta. Joen latvahaarat olivat ennen Toista maailmansotaa Suomen ja Neuvostoliiton rajajokena. Suurin järvi yläjuoksulla sijaitseva Lempaalanjärvi Inkerinmaalla.
I 12 24 Konnitsanjoki: Ei Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa. Muodostuu  Vuoksen Käkisalmen haaraan laskevan Konnitsanjoen valuma-alueesta. Valuma-alueen suurimmat järvet ovat Kiimajärvi ja Pyhäjärvi.
I 12 25 Helisevänjoki: Sisältää Suomen nykyisen valuma-aluejaon valuma-alueet 4.193 Helisevänjoen va ja 4.198 "Korisevanojan va" (oik. Kuunjoen va.), joiden alarajana on Helisevänjärvi. Vuoden 1936 valuma-aluejaon valuma-alueeseen sisältyvät lisäksi alapuolisen Helisevänjärven vesireitin vedet Vuokseen asti. Todellinen nimi Suomen nykyisen valuma-aluejaon "Korisevanojan valuma-alueelle" olisi Kuunjoen va, koska Kuunjoen sivujoen Käräjoen sivuhaaran Korisevanojan valuma-alue ei kata koko Suomen nykyiselle alueelle ulottuvaa osaa Kuunjoen valuma-alueesta. Vuoden 1936 valuma-aluejaon mukaiseen valuma-alueeseen kuuluvat 2000-luvun valtionrajojen mukaan määriteltynä Helisevänjoen jokireitti Venäjällä ja Suomessa mukaan lukien yläjuoksun järvialue Rautjärvellä Suomessa, Kuunjoen jokireitti Venäjällä ja Suomessa sekä Venäjällä vesireitin alajuoksulla Helisevänjärvi ja Juoksemajärvi alapuolisine vesineen.
I 12 26 Virranjoki (Ilmeenjoki):  Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa alue 04.199 "Kuujoen va" (oik. Ilmeenjoen va). Tämän valuma-alueen Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa käytetty nimi on virheellinen koska nykyisen valuma-aluejaon "Korisevanojan va" (04.198) todellisuudessa on Kuunjoen valuma-alue ja nykyisen valuma-aluejaon "Kuujoen va" (04.199) todellisuudessa on Ilmeenjoen valuma-alue. Venäjän puolella joki muodostaa osan Leningradin alueen ja Karjalan tasavallan rajasta.