Tekninen analyysi
Teknisen analyysin suuntauksia > Japanilaiset kynttilätikut

Kynttilätikut ovat rahoituksen teknisen analyysin suuntaus, joka syntyi Japanissa vuosisatoja sitten ja herätti myöhemmin kiinnostusta myös länsimaisten rahoitusalan ammattilaisten sekä Wall Street -analyytikkojenkin parissa. Japanilaiset kynttilätikut tarjoavat analyytikoille enemmän visuaalista informaatiota kuin tyypilliset pylväskaaviot. Tämän lisäksi niiden avulla voidaan tunnistaa hintakuvioita sekä mallintaa trendiviivoja. Kynttilätikut muistuttavat erittäin läheisesti niin sanottua laatikko-jana -kuviota, mutta kyse ei ole kuitenkaan täysin samasta asiasta. Kynttilätikut muodostuvat kahdesta osasta: 1) neliskulmaisesta laatikosta tai "vartalosta" sekä 2) tämän lävistävästä janasta tai "viiksestä" (ks. kuvio 1). Laatikon pituus kuvaa osakkeen avaus- ja päätöshinnan välistä suhdetta, kun taas laatikon lävistävän janan pituus kuvaa kaupankäynnin aikana tapahtunutta ylimmän- ja alimman hinnan välistä äärimmäistä vaihtelua (ks. kuvio 1). Kuvion 1 kynttilän a) valkoinen laatikko kuvaa nousevaa trendiä (kurssin päätöshinta on korkeammalla kuin avaushinta) ja kynttilän b) musta laatikko kuvaa laskevaa trendiä (kurssin päätöshinta on avaushinnan alapuolella). Japanilaisille kynttilätikuille on ominaista tiettyjen osakemarkkinoilla toistuvien ilmiöiden kuvaaminen ja eksoottisten nimien antaminen näille, kuten esimerkiksi kolme mustaa korppia (engl. three black crows, jap. Sanba Garasu). Useimmille japanilaisista kynttilätikuista ei ole vakiintunut suomenkielisiä vastineita, mutta merkittävimpiä ovat muun muassa:
Hammers and Hanging Men (jap. Takuri ja Kubitsuri)
Dark Cloud Cover (jap. Kabuse)
Piercing Line (jap. Kirikorni)
Engulfing Pattern (jap. Tsutsumi)
Stars (jap. Hoshi)
Upside Gap Two Crows (jap. Narabi Kuro)
Tweezer Tops and Bottoms (jap. Kenuki)
Belt-Hold Lines (jap. Yorikiri)
Windows (jap. Ku)
Harami Lines (jap. Yose)
Kuviossa 3 näemme valikoiman erilaisia japanilaisia kynttilätikkuja. Kynttilä a) kuvaa pitkää valkoista viivaa, jonka kaupankäynnin vaihteluväli on laaja, mutta avaushinta on silti suhteellisen lähellä alinta mahdollista hintaa ja päätöshinta on suhteellisen lähellä ylintä kurssin kaupankäynnin "piikkiä". Japanilaisten kynttilätikkujen teknisen analyysin mukaan tällaisella yhden päivän kurssimuutoksella on nouseva taipumus (engl. bullish tendency). Kynttilä b) sen sijaan on pitkä musta viiva, jonka kaupankäynnin vaihteluväli on laaja, mutta avaushinta onkin lähellä ylintä hintaa ja päätöshinta on lähellä päivän alinta kurssinoteerausta. Tällä kynttilällä on siis laskeva taipumus (engl. bearish tendency). Kynttilät c), d) ja e) kuvaavat niin sanottuja doji viivoja, joiden kurssin avaus- ja päätöshinnat ovat identtiset.  Doji viivan tulkitseminen riippuu vahvasti kyseessä olevasta markkinatilanteesta ja asiayhteydestä - sekä siitä sijoittuuko doji viiva kaupankäynnin vaihteluvälin keskelle (ks. kynttilä c), yläosaan (ks. kynttilä d) vai alaosaan (ks. kynttilä e) - mutta yleisesti ottaen Martin J. Pring (2002: 259) määrittelee kirjassaan tämän tyyppisen tilanteen edustavan ostajien ja myyjien välistä tasapainoa rahoitusmarkkinoilla. Kynttilät f) ja g) kuvaavat niin sanottuja sateenvarjoviivoja (engl. umbrella lines), jossa kynttilän "vartalo" on lyhyt ja se sijoittuu samaan tasoon kaupankäynnin ylimmän kurssinoteerauksen kanssa. Kynttilät h) ja i) ovat nimeltään pyörivät huiput (engl. spinning tops), joiden kaupankäynnin vaihteluväli on kapea ja avaus- ja päätöshinnat ovat lähellä alinta tai ylintä hintanoteerausta.