stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Ruotsin kuningattarista
Bernadotte-suku

| Nimi | Kuva | Puoliso | Synt>  | Avioliitto | Kuningatar vuodesta | Vuoteen | Kuollut | Lähteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Desideria |  | Kaarle XIV Juhana | 8. marraskuuta 1777 | 17. elokuuta 1798 | 5. helmikuuta 1818 | 8. maaliskuuta 1844 | 17. joulukuuta 1860 |  |
| Josefina (Ruotsin kuningatar) |  | Oskar I | 14. maaliskuuta 1807 | 19. kesäkuuta 1823 | 8. maaliskuuta 1844 | 8. heinäkuuta 1859 | 7. kesäkuuta 1876 |  |
| Lovisa (Ruotsin kuningatar) |  | Kaarle XV | 5. elokuuta 1828 | 19. kesäkuuta 1850 | 8. heinäkuuta 1859 | 30. maaliskuuta 1871 | 30. maaliskuuta 1871 |  |
| Sofia (Ruotsin kuningatar) |  | Oskar II | 9. heinäkuuta 1836 | 6. kesäkuuta 1857 | 18. syyskuuta 1872 | 8. joulukuuta 1907 | 30. joulukuuta 1913 |  |
| Viktoria (Ruotsin kuningatar) |  | Kustaa V | 7. elokuuta 1862 | 20. syyskuuta 1881 | 8. joulukuuta 1907 | 4. huhtikuuta 1930 | 4. huhtikuuta 1930 |  |
| Louise (Ruotsin kuningatar) |  | Kustaa VI Aadolf | 13. heinäkuuta 1889 | 3. marraskuuta 1923 | 29. lokakuuta 1950 | 7. maaliskuuta 1965 | 7. maaliskuuta 1965 |  |
| Silvia (Ruotsin kuningatar) |  | Kaarle XVI Kustaa | 23. joulukuuta 1943 | 19. kesäkuuta 1976 | 19. kesäkuuta 1976 |  |  |  |
| Nimi | Kuva | Puoliso | Synt. | Avioliitto | Kuningatar vuodesta | Vuoteen | Kuollut | Lähteet |
Aiheesta muualla

Lindqvist, Herman: Historien om alla Sveriges drottningar: från myt och helgon till drottning i tiden.  Tukholma:  Norstedt, 2006.  ISBN 978-91-1-301524-8
Blom, Tomas: Drottningar i Sverige.  Lund:  Historiska media, 2009.  ISBN 978-91-85873-63-0
Kari Peitsamo

| Kari Peitsamo |
| --- | --- |
 Kari Peitsamo Ilosaarirockissa vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. elokuuta 1957 (ikä 67)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Joe-poika, Dr. Hong
Aktiivisena:  1977–2021
Tyylilajit:  rock, laulelma, folk, country, gospel
Soittimet:  kitara, basso, rummut, lyömäsoittimet, piano, viulu, huuliharppu, kazoo, sampleri, syntetisaattori
Yhtyeet:  Kari Peitsamo ja Ankkuli Kari Peitsamo Revival Kari Peitsamon Skootteri Kari Peitsamo & Hirttämättömät Kari Peitsamo & Straight Perverts Kari Peitsamo Road Hogs Shöcking Blü Devil’s Milk Kari Peitsamo & Rankkurit
Levy-yhtiöt:  Love Records (1977–1979) Johanna (1979–1981) Poko Rekords (1982–1984) Pyramid Musiikki (1985–1989) Johanna Kustannus (1989–2006) Rocket Records (2007–2010, 2011–) Suomen Maaseutumusiikkiyhdistys (2010)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kari Juhani Valdemar Peitsamo (s. 26. elokuuta 1957 Nokia) on suomalainen muusikko, jonka tyyli on vuosien varrella vaihdellut akustisesta avantgardistisesta popista sähköiseen rockiin. Peitsamon tunnetuimpia kappaleita on hänen ensilevytyksensä ”Kauppaopiston naiset”.
Musiikki > 1977–1981

Kari Peitsamo aloitti levytysuransa maaliskuussa 1977 singlellä "Kauppaopiston naiset / Soft Ice", jota seurasi syyskuussa EP-levy Kari Peitsamo ja Ankkuli. Joulukuussa 1977 julkaistiin esikois-LP Jatsin syvin olemus. Vaikka levyt julkaistiin Kari Peitsamo ja Ankkuli -yhtyeen nimissä, yhtyeen muut jäsenet ovat mukana ainoastaan yhdellä raidalla. Muut soittajat ovat basisti Juuso Nordlund ja rumpali Kaj Martin Juice Leskisen Juice-yhtyeestä. Levytykset nauhoitettiin Juice-yhtyeeltä ylijääneellä studioajalla. Peitsamon heinäkuussa 1978 julkaistulla toisella EP:llä Peitsamon jälkeenjääneet nauhat ja elokuussa julkaistulla toisella LP:llä Vedestä nousee kasvi soittavat jo Ankkuli-yhtyeen muusikot Harri Siirtola ja Yrjö Majamaa, mutta suurin osa LP:n kappaleista on Peitsamon yksin akustisen kitaran säestyksellä esittämiä, kuten hänen seuraavat, vielä Ankkuli-yhtyeen nimissä julkaistut, levynsä Kari Kolmas (1978) ja tuplalevy Kari Peitsamo ja Ankkuli (1979). Vuonna 1978 Peitsamo julkaisi EP:n Puinen levy, jolla hän esittää kokeellista musiikkia viululla, kitaralla ja pianolla. Huhtikuussa 1979 julkaistu EP Sian raato kääntää hitaasti kasvonsa valoon päin julkaistiin vielä Ankkuli-yhtyeen nimissä, mutta Peitsamon viimeinen Love Recordsin kautta julkaistu LP Pölypilleri julkaistiin jo yksin Peitsamon nimissä kesäkuussa. Myös ensimmäinen Johanna-levymerkin julkaisema LP Levylaulaja (1980) julkaistiin yksin Peitsamon nimissä. Seuraavalla levyllä Greatest Hits (1980) ja seuraavana vuonna julkaistulla Vallankumous-albumilla (1981) soittaa jälleen Ankkuli-yhtye. Levyjen välissä julkaistiin sooloalbumi Gulliverin retket (1981). Vuosina 1978–1979 Ankkuli-yhtyeen äänitteillä oli toisinaan mukana myös Peitsamon veli Heikki soittajana, taustalaulajana, säveltäjänä tai sanoittajana.
Musiikki > Myöhemmät vaiheet

Vuonna 1982 Peitsamo muutti yhtyeensä Creedence Clearwater Revival- ja Status Quo -suomennoksia esittäväksi Kari Peitsamo Revivaliksi ja vaihtoi Johanna-levymerkiltä Poko Rekordsille. Revival-kauden jälkeen Peitsamo siirtyi Pyramid Musiikki -levy-yhtiöön. Kari Peitsamon Skootteri -yhtye julkaisi 12 albumia vuosina 1985–1994. Vuonna 1997 julkaistulla joululevyllä, Peace, Love & Understanding – the Xmas Album, Peitsamo teki irtioton aikaisemmasta urastaan rytmikoneilla tehdyn säestyksen myötä. Kari Peitsamo & Hirttämättömät -yhtye julkaisi kaksi albumia, Bubblegum Warriors in Faded Jeans ja Brono Starr's Rock'n'roll Roadside Attraction vuosina 1998 ja 1999.
2000-luvun alussa Peitsamo työskenteli jonkin aikaa haudankaivajana, koska hänellä ei ollut motivaatiota ja inspiraatiota musiikin tekoon.
Vuoden 2006 syksyllä Peitsamo ilmoitti lopettaneensa toistaiseksi esiintymiset ja levyjen teon. Tammikuussa 2007 Peitsamo ilmoitti tauon päättyneen ja julkisti uusia kiertuepäivämääriä. Helmikuun 7. päivänä 2007 Kari Peitsamo julkaisi uuden pitkäsoittolevynsä The 30th Anniversary Album.
11. heinäkuuta 2007 Peitsamo julkaisi yhdessä Risto-yhtyeen kanssa singlen Gotta Build a Railroad, Gotta Build a Train. Julkaisun myötä Peitsamo nousi ensimmäistä kertaa 25 vuoteen singlejen myyntilistalle. Elokuun 1. päivä Peitsamolta ja Risto-yhtyeeltä ilmestyi yhteisalbumi The Second Coming Of Mr. Jesus H. Christ. Se julkaistiin CD:nä ja vinyylinä.
25. elokuuta 2007 Peitsamo järjesti Toijalan Kellariteatterissa 50-vuotisjuhlakonserttinsa, joka myös äänitettiin. Tämä äänitys julkaistiin tupla-CD:nä 9. tammikuuta 2008 nimellä From Toijala With Love. Kyseessä on Peitsamon ensimmäinen livejulkaisu.
Kesä-heinäkuussa 2008 Kari Peitsamon Skootteri -yhtye palasi viidentoista vuoden tauon jälkeen lavalle kolmen festivaalikeikan muodossa.
Syyskuussa 2014 julkaistiin Peitsamon 65. albumi Sokea Joe.
Kesällä 2016 Peitsamo perusti yhdessä Peer Günt -yhtyeen muusikoiden Pete Pohjanniemen ja Sakke Koivulan kanssa rockyhtye Shöcking Blün. Yhtye julkaisi esikoisalbuminsa Enemmän kuin elämä on lempi, enemmän kuin lempi moinen kuolo maaliskuussa 2017. Bändi hajosi toukokuussa 2017, ja Peitsamo perusti Peer Güntin ns. klassisen kokoonpanon muusikoiden Teijo ”Twist Twist” Erkinharjun ja Teijo "Tsöötz" Kettulan kanssa Devil’s Milk -yhtyeen.
Vuonna 2019 Kari Peitsamolle myönnettiin taiteilijaeläke. Vuonna 2020 julkaistiin uuden Kari Peitsamo & Rankkurit -yhtyeen albumi Jatsin uusin olemus suoratoistopalveluissa.
Vuonna 2022 Peitsamo on ilmoittanut twitterissä jääneensä eläkkeelle, ja lopettaneensa keikkailun sekä levyttämisen. Hän soitti viimeisen keikkansa Riihimäellä joulukuussa 2021.
Esikuvana punkkareille

Kari Peitsamo ei itse ole punkmuusikko, mutta hänet on usein mainittu esikuvana punk-yhtyeille. Muun muassa Pää Kii -yhtyeen solisti Teemu Bergman on yksi Peitsamon ihailijoista.lähde? Suomalaisen ramopunk-genren parissa hän on jopa ollut yksi merkittävistä esikuvista. Näin erityisesti Retkibanaani-yhtyeen kohdalla, jonka kanssa Kari Peitsamo on tehnyt Blitzkrieg Boogie - Highway 61 Revisited -albumin, joka sisältää punk-versioita Peitsamon kappaleista. Retkibanaanin lisäksi Peitsamon kappaleita ovat levylle saakka versioineet ramopunk-yhtyeistä James Puhto-Ren, Rehtorit ja Häiriköt. Lisäksi Peitsamoa on kunnioitettu ainakin viidellä levytetyllä kappaleella; Isopäärami ystävineen (eli Se-yhtye): Kari Peitsamo, Retkibanaani: Kari tulee kaupunkiin, Koiran Näköinen Nainen: Kari Peitsamo, sekä Joey Luumäki & 70-luvun Vihannekset: Minä diggaan Peitsamoa  sekä kenties kuuluisimpana kaikista maininta Kollaa Kestää-yhtyeen kappaleessa Kollaa Kestää go go: ”Me oltiin päästy radioon ja tutustuttu Peitsamoon”.
»Jeejeejee, Kari Peitsamo
Jeejeejee, se ei oo mamo!
Jeejeejee, Kari Peitsamo
Jeejeejee, vaikkei oo ramo!» 
(Joey Luumäki: Minä diggaan Peitsamoa)
Yksityiselämä

Peitsamo oli vuosina 1987–1993 avioliitossa laulaja Kikka Laitisen kanssa. Vuonna 2007 Peitsamo avioitui Tiina-etunimisen naisen kanssa, joka otti sukunimekseen Peitsamo. Syyskuussa 2018 Kari Peitsamo haki avioeroa käräjäoikeudesta. Peitsamon isä Pentti Peitsamo oli pelimannimuusikko.
Diskografia > Studioalbumit

Kari Peitsamo ja Ankkuli: Jatsin syvin olemus (1977)
Kari Peitsamo ja Ankkuli: Vedestä nousee kasvi (1978)
Kari Peitsamo ja Ankkuli: Kari Kolmas (1978)
Kari Peitsamo ja Ankkuli: Kari Peitsamo ja Ankkuli (1979)
Pölypilleri (1979)
Levylaulaja (1980)
Kari Peitsamo ja Ankkuli: Greatest Hits (1980)
Gulliverin retket (1981)
Kari Peitsamo ja Ankkuli: Vallankumous (1981)
Kari Peitsamo Revival: Jokivarren jytäorkesteri (1982)
Kari Peitsamo Revival: Pieni suuri show (1983)
Kari Peitsamo Revival: Rokkiletti (1984)
Älä koskaan laula kantria (1985)
Kari Peitsamon Skootteri: Kari Peitsamon Skootteri (1985)
Kari Peitsamon Skootteri: Amatöörirakastaja (1986)
Kari Peitsamon Skootteri: The 10th Anniversary Album (1987)
Kari Peitsamon Skootteri: Vedestä nousee hai (1988)
Kari Peitsamon Skootteri: Hämeen nopein (1988)
Kari Peitsamon Skootteri: Rankat ankat (1989)
Kadonnutta aikaa etsimässä (1989)
Kari Peitsamon Skootteri: Hellsinkin' (1990)
Kari Peitsamon Skootteri: Groovers' Paradise (1990)
Kari Peitsamon Skootteri: Plays Wigwam (1991)
Kari Peitsamon Skootteri: Sergeant Rocker Rides Again (1991)
The Fool (1992)
Kari Peitsamon Skootteri: Natural Boogie (1993)
Kari Peitsamon Skootteri: Vi skall spela rock (1993)
I'm Down (1994)
How I Won the War (1994)
Before They Make Me Run (1995)
Good Vibrations – the 20th Anniversary Album (1997)
Peace, Love & Understanding – the Xmas Album (1997)
Kari Peitsamo & Hirttämättömät: Bubblegum Warriors in Faded Jeans (1998)
Hoodoo (1998)
Kari Peitsamo & Hirttämättömät: Brono Starr's Rock'n'roll Roadside Attraction (1999)
Pelle Show (2001)
Taistelujen tiellä (2004)
No Mercy (2005)
Kari Peitsamo & Aku Ankkuli: Für Elise (2006)
The 30th Anniversary Album (2007)
Kari Peitsamo & Risto: The Second Coming of Mr. Jesus H. Christ (2007)
Kari Peitsamon Skootteri: Liskon laki (2008)
Takaisin Itä-Saksaan (2009)
Kari Peitsamo (2009)
Black Album (2010)
Kari Peitsamo & Straight Perverts: The Unparalleled Adventures of One Hans Pfaall (2010)
Kari Peitsamo Road Hogs: In Memory of Rigger Dan (2011)
Kari Peitsamo Road Hogs: Rautahepo (2012)
Kari Peitsamo Road Hogs: Kitarani haluaa rakastella äitiäsi rajusti (2012)
Kari Peitsamo Road Hogs: Pahat pojat ovat jälleen täällä (2013)
Sokea Joe (2014)
Maan alla (2016)
Tuomo, laita aika hiljaiselle tää kazoo (2016)
60 (2017)
Kari Peitsamo & Rankkurit: Jatsin uusin olemus (2020)
Kirjallisuutta

Ari Lahdenmäki & Juha Metso: Kari Peitsamo. Rokkari ja saarnamies.  Helsinki:  Like, 2015.  ISBN 978-952-01-1231-8
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut
Diskografia + levynkannet + artikkeliluettelo (Arkistoitu – Internet Archive)
Kari Peitsamon esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Ylen Elävä arkisto: Kari Peitsamon 1980-luku
Juha Kaarsalo: 3 sointua ja totuus (Arkistoitu – Internet Archive). Selvis 2/2004.
STT – Reima Rautiainen: Biisi kerrallaan 734 kertaa (Arkistoitu – Internet Archive). Karjalainen.
Kari Peitsamo
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Kari Peitsamo ja Ankkuli | Kari Peitsamo Revival | Kari Peitsamon Skootteri | Kari Peitsamo & Hirttämättömät
Studioalbumit: Jatsin syvin olemus | Vedestä nousee kasvi | Kari Kolmas | Kari Peitsamo ja Ankkuli | Pölypilleri | Levylaulaja | Greatest Hits | Gulliverin retket | Vallankumous | Jokivarren jytäorkesteri | Pieni suuri show | Rokkiletti | Älä koskaan laula kantria | Kari Peitsamon Skootteri | Amatöörirakastaja | The 10th Anniversary Album | Vedestä nousee hai | Hämeen nopein | Rankat ankat | Kadonnutta aikaa etsimässä | Hellsinkin' | Groovers' Paradise | Plays Wigwam | Sergeant Rocker Rides Again | The Fool | Natural Boogie | Vi skall spela rock | I'm Down | How I Won the War | Dr. Rockfinger & Outlaws Boys | Before They Make Me Run | Good Vibrations – the 20th Anniversary Album | Peace, Love & Understanding – the Xmas Album | Bubblegum Warriors in Faded Jeans | Hoodoo | Brono Starr's Rock'n'roll Roadside Attraction | Blitzkrieg Boogie – Highway 61 Revisited | Pelle Show | Taistelujen tiellä | Amerikkalaisia unelmia | No Mercy | Für Elise | The 30th Anniversary Album | The Second Coming of Mr. Jesus H. Christ | Liskon laki
EP:t: Kari Peitsamo ja Ankkuli | Peitsamon jälkeenjääneet nauhat | Puinen levy | Sian raato kääntää hitaasti kasvonsa valoon päin | Kari Peitsamon Skootteri EP | Poko-klassikko | Gotta Build a Railroad, Gotta Build a Train
Livealbumi: From Toijala with Love
Kokoelmat: Kari Peitsamo 1977–1981 | Are You Experienced? The Voodoo Collection | Memories | Jytäorkesteri tulee taas | Lähde autoiluretkelle suureen etelän kanjoniin | On pakko vatkaa
Muuta: Kauppaopiston naiset | Luettelo Kari Peitsamon kappaleista | Aku Ankkuli | Retkibanaani | Freud Marx Engels & Jung | Risto
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana 
Kari Peitsamo esiintymässä Laitilassa 2010
Evert Ekman

Evert Oskar Ekman
Evert Oskar Ekman (2. heinäkuuta 1885 Rautalampi – 30. toukokuuta 1955) oli komentaja ja merikapteeni. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja Oskar Nikolai Ekman ja Ida (Wivi) Olivia Ungern. Hänen puolisonsa oil Göta Antoinette von Hertzen. Evert Ekman  Kävi 5/8 lk. Kuopion ruotsalaista yhteiskoulua (Privata Svenska reallyceum för gossar och flickor i Kuopio). Hän lähti vuonna 1902 merille fregattilaiva Finlandissa ja purjehti kaikilla valtamerillä vuosina 1902–1907. Hän suoritti Helsingin merikoulussa aliperämiehen tutkinnon. 20. huhtikuuta 1907, perämiehentutkinnon 18. huhtikuuta 1908 ja merikapteenin tutkinnon 22. huhtikuuta 1911. Hän työskenteli höyrylaiva Wellamon ja koululaiva Favellin perämiehenä vuosina 1908–1910. Laivaston upseerien aktiiviupseerikurssin hän suoritti vuonna 1922, kuunteluoppilaana hän oli Meripuolustuksen ampumakoulun laivastokursseilla vuonna 1930.
Jääkärikausi

Evert Oskar Ekman liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 24. joulukuuta 1915.  Hän sai komennuksen 11. toukokuuta 1916 etappitehtäviin Ruotsiin, toimien Uumajan etapilla kesäkuun lopuille 1916. Etapilta hänet komennettiin Berliinin räjähdyskursseille. Kurin käytyään hänet komennettiin Saksan meriesikunnan palvelukseen. Hän toimi meriesikunnan määräämissä erikoistehtävissä Ruotsissa ja Norjassa. Pataljoonan pioneerikomppaniaan hän palasi 5. maaliskuuta 1917.
Suomen sisällissota

Ekman palasi takaisin Suomeen (Vaasaan) luutnantiksi ylennettynä jääkärien etujoukon mukana 18. helmikuuta 1918. Ekman komennettiin Suomen sisällissodassa  5. maaliskuuta 1918 alkaen Karjalan armeijakunnan 7. pataljoonan komentajana, 14. maaliskuuta 1918 alkaen 1. Karjalan Rykmentin 2. pataljoonan ja 30. maaliskuuta 1918 lähtien Karjalan 2. rykmentin 11. pataljoonan komentajana. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Raudussa ja Valkjärvellä, joissa hän toimi rintamien ylijohtajana viikon ajan. Lisäksi hän osallistui Kääntymän, Oran, Noskuan ja Heinjoen taisteluihin. Hän toimeenpani 24. maaliskuuta 1918 hävitystöitä Karisalmen-Talin ja 26. maaliskuuta 1918 Karisalmen-Kavantsaaren välisellä rataosalla. Hänet siirrettiin 14. huhtikuuta 1918 Laatokan puolustukseen, jossa oli laivueen ja tykkivene Tampereen päällikkönä.
Sisällissodan jälkeen

Suomen sisällissodan jälkeen hänet sijoitettiin 15. marraskuuta 1918 1. Rannikkotykistöpataljoonaan, jossa toimi patterin ja komppanianpäällikkönä, ja 31. heinäkuuta 1919 laivastoon Meripataljoonan komentajaksi. Vartioristeilijä Karjalan päälliköksi hänet nimitettiin 22. marraskuuta 1919. T- ja S-moottoriveneiden puolilaivueen päällikkönä hän toimi 6. huhtikuuta 1923 alkaen. hänet nimitettiin torpeedovene S 2:n sekä MTV1. ja 2. päälliköksi. Edellä mainittujen päällikkyyksien lisäksi hän hoiti Rannikkolaivueen päällikkyyttä vuosina 1923–1925. Hänet määrättiin 14. huhtikuuta 1925 tykkivene Klas Hornin päälliköksi. Armeijasta hän erosi 17. maaliskuuta 1926. Hän ohjasi kesällä 1926 Uudenmaan eteläisen suojeluskuntapiirin laivueharjoituksia ja luennoi miehistölle sotilasaineita. Evert Oskar Ekman astui uudelleen laivaston palvelukseen 16. syyskuuta 1926 ja määrättiin 29. marraskuuta 1926 hoitamaan Laivaston esikunnan viestipalveluksen päällikön tehtäviä, josta tehtävästä hänet siirrettiin 15. heinäkuuta 1927 Jäänsärkijäpuolilaivueen päälliköksi, miinalaivueen päälliköksi hänet siirrettiin 29. kesäkuuta 1928 Rannikkolaivastoon, tullilaiva Nordvaktenin perämiehenä vuonna 1912 ja tullilaiva Mäntyluodon päällikkönä vuonna 1929, Rannikkolaivaston päällikön apulaiseksi hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 (hoiti tointa jo 9. kesäkuuta 1931 alkaen) ja 11. tammikuuta 1937 Laivastoaseman satamakapteeniksi, jossa tehtävässä toimi vuoteen 1939 ja edelleen sotien ajan. Armeijasta hän siirtyi ei vakinaiseen palvelukseen vuonna 1940.
Talvisota

Talvisodan aikana hän toimi Helsingin laivastoaseman satamakapteenina.
Luottamustoimet

Laivaston kunniatuomioistuimen puheenjohtaja  hän toimi vuosina 1925–1926 ja jäsenenä vuosina 1927–1928, Rannikkolaivaston kunnianeuvoston varapuheenjohtajana vuonna 1929,  varajäsenenä vuonna 1930 ja jäsenenä vuosina 1931 ja 1931. Laivapalvelus-ohjesääntökomitean puheenjohtajana vuonna 1934. Sotaylioikeuden sotilas jäsenenä hän toimi vuodet 1940–1947. Hänet on haudattu Helsinkiin.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Hilfsgruppenführer 4. huhtikuuta 1916  Luutnantti 7. helmikuuta 1918  Kapteeni 16. toukokuuta 1919  Kapteeniluutnantti 11. elokuuta 1922  Komentajakapteeni 6. joulukuuta 1923  Komentaja 1940 |     |  Vapaudenristi 3.lk. kansalaisansioista  Vapaudenristi 4.lk. miekkojen kera  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunan 1.lk. ritarimerkki  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi  Unkarin ensimmäisen maailmansodan muistomitali  Ruotsin miekkaritarikunnan 1.lk. ritarimerkki |
Jääkäripataljoona saapuu paraatista Libaussa kesällä 1917. Joukkoa johtaa ratsailta luutnantti Basse ja häntä seuraa pataljoonan pioneerikomppania.
Johan Albrecht Ehrenström

| Johan Albrecht Ehrenström |
| --- | --- |
 J. A. Ehrenström, Johan Erik Lindhin öljyvärimuotokuva vuodelta 1839.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. elokuuta 1762 Helsinki
Kuollut: 15. huhtikuuta 1847 (84 vuotta) Helsinki
Puoliso:  Hedvig Catharina Lagerborg
Johan Albrecht Ehrenström (myös Johan Albrekt tai Albert; 28. elokuuta 1762 Helsinki – 15. huhtikuuta 1847 Helsinki) oli suomalainen valtioneuvos ja senaattori, joka muistetaan parhaiten toiminnastaan Helsingin jälleenrakennuskomitean puheenjohtajana vuosina 1812–1825. Tuolloin hän yhdessä arkkitehti Carl Ludvig Engelin kanssa suunnitteli pääkaupungiksi kohotetulle Helsingille uuden ilmeen ja laati kaupungin ruutukaavaan perustuvan asemakaavan, joka keskustan alueella on pääosin edelleen käytössä. Ehrenström oli jo aiemmin ehtinyt luoda uran Ruotsissa kustavilaisena poliitikkona ja oli myös Suomen senaatin jäsenenä 1820–1825.
Muistaminen

Ehrenströmin mukaan nimettiin Helsingin Albertinkatu vuonna 1836 ja Ehrenströmintie vuonna 1950. Senaatintorin kulmalla yliopiston kirjaston kivimuurissa paljastettiin 1941 Felix Nylundin suunnittelema Ehrenströmin ja Engelin muistoreliefi. Ehrenström ja Engel on haudattu Hietaniemen hautausmaalla vain muutaman askeleen päähän toisistaan. Ehrenströmin haudalle on lisätty metallilaatta, johon on kaiverrettu Bruno Aspelinin suunnittelema kohokuva Ehrenströmin asemakaavasta. Se perustuu vuoden 1815 karttaan. Ehrenströmin entisen kotitalon paikalla Helsingin Kasarmitorin laidalla Fabianinkatu 13:n seinässä on hänestä kertova muistolaatta.
Kirjallisuutta

Yrjö Blomstedt: Johan Albrecht Ehrenström: Kustavilainen ja kaupungin rakentaja. Helsinki 1963.
Yrjö Soini: Helsingin poika: todellisen valtioneuvoksen Joh. Alb. Ehrenströmin elämänvaiheet. Helsinki 1950.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kuva Ehrenströmin haudasta Hietaniemen hautausmaalla
Oulun historialliset kartat
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiskt Lexikon  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo 
Vasemmalla J. F. Aminoff, keskellä J. A. Ehrenström ja oikealla G. M. Armfelt. Kolme kustaviaania pohtimassa tulevaisuuttaan, René Théodore Berthon, 1803.
Anders Kocken ehdotus Helsingin asemakaavaksi vuodelta 1810. Uusi katuverkko on piirretty himmeällä kartan päälle.
Ehrenströmin suunnittelema Helsingin asemakaava; lopullinen, keisarin hyväksymä versio vuodelta 1817. Eteläisessä Uudenmaan esikaupungissa sekä Kruununhaan pohjoisosassa punaisella rajatut kadut oli tuolloin jo rakennettu maastoon.
Ehrenström Felix Nylundin suunnittelemassa, 1941 paljastetussa reliefissä.
Elokuva Kiinassa

Näyttelijä Tan Xinpei, "Battle of Dingjunshan", 1905
Kiinalainen ja kiinankielinen elokuva voidaan jakaa historiallisin perustein kolmeen pääosaan: Hongkong, Manner-Kiina ja Taiwan. Vuodesta 1949 lähtien viime aikoihin saakka manner-Kiinan elokuvateollisuus on ollut Kiinan kommunistisen puolueen valvonnassa ja hallinnassa. Edelleen joitain  elokuvia saatetaan sensuroida tai kieltää kokonaan.  Sensuurikäsittelyn jälkeen julkaistavaksi hyväksyttyjä elokuvia ei useimmista muista maista poiketen ikäluokitella (Taiwanissa on ikäluokittelu), joten kovaakin väkivaltaa, julmuutta tai vaikkapa kostoraiskauksia sisältäviä elokuvia pääsevät lapsetkin katsomaan, mitä sisällöllistä lähestymistä on perustellusti kritisoitu.
Valtaosa manner-Kiinan elokuvista on tehty mandariinikiinaksi. Hongkongissa valtakieli on kantoninkiina. Elokuvien tuonti Kiinaan on valtiollisen China Film Groupin tytäryhtiön China Film Import & Export Corporationin monopoli. Elokuvien vienti ja kaupallinen levittäminen ulkomaille on verrattain vapaata, myös Kiinassa kiellettyjen.