stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1,4-dikloori-2-nitrobentseeni
Valmistus ja käyttö

1,4-dikloori-2-nitrobentseeniä valmistetaan nitraamalla p-Diklooribentseeniä väkevien typpi- ja rikkihappojen seoksella 35–65 °C:n lämpötilassa.
1,4-dikloori-2-nitrobentseeniä käytetään pääasiassa atsovärien ja niiden valmistuksessa käytetävien aminojohdannaisten valmistamiseen. Sitä käytetään antibakteeristen aineiden, kuten triklosaanin ja lääkkeiden kuten klotsapiinin ja domperidonin valmistamiseen.
Aiheesta muualla

1,4-dikloori-2-nitrobentseenin kansainvälinen kemikaalikortti
10 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Tapahtumia

Daakialaiset hyökkäävät jäätyneen Tonavan yli Rooman Moesian provinssiin. Marcus Vinicius onnistuu vain vaivoin torjumaan daakialaisten ryöstöretken.
Syntyneitä

10. elokuuta – Rooman keisari Claudius
1193 Africa

| 1193 Africa |
| --- | --- |
 1931 HB 
Löytäminen
Löytäjät:  C. Jackson
Löytöaika:  24. huhtikuuta 1931
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,65 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,32 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,97 AU
Eksentrisyys:  0,123
Kiertoaika Auringon ympäri:  1572 päivää 4,30 vuotta
Inklinaatio:  14,14°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  11–24 km
Pyörähdysaika:  ? h
Absoluuttinen kirkkaus:  12,2
1193 Africa on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi C. Jackson vuonna 1931. Pikkuplaneetta sai nimensä Afrikan mantereen mukaan, sillä tämän asteroidin löytöpaikka oli Johannesburgissa. Ennen nimeämistään Africa tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1931 HB.Koska African absoluuttinen magnitudi (H) on 12,2, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 11–24 kilometriä.
11780 Thunder Bay

| 11780 Thunder Bay> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjä:  Liisi Oterma
Löytöpäivä:  3. lokakuuta 1942
Muut nimet:  1942 TB, 1990 KE3 ja 1994 LK10
Fyysiset ominaisuudet
Halkaisija:  5,591  km
Pyörähdysaika:  295,0 h
Albedo:  0,287
Absoluuttinen magnitudi:  13,1  ja 13,23
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,2719071  tai 0,2717961225559822
Inklinaatio:  9,35431 astetta tai 9,35458299254727 astetta
Keskianomalia:  207,49405 astetta tai 331,7560258854327 astetta
Kiertoaika:  4,07 vuotta ja 1 484,283242308363 vuorokautta
Periapsis:  1,8557418 au ja 1,854379250138768 au
Apoapsis:  3,242 au ja 3,238642931087746 au
Radan isoakselin puolikas:  2,5487706 au ja 2,546511090613257 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
11780 Thunder Bay on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Kanadassa sijaitsevan Thunder Bayn mukaan.
Thunder Bayn likimääräinen läpimitta on 11 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,55 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 1 kuukauden.
Chilbudius

Chilbudius (k. 533) oli roomalainen sotilas. Hänet tunnettiin sisukkaana sotilaana, joka ei välittänyt rikkauksista, vaikka olikin keisari Justinianuksen läheinen. Hänet nimitettiin virkaan magister militum per Thracias vuonna 530. Hän sai tehtäväkseen kukistaa Tonavan yli hyökkäilevät barbaarit. Chilbudius ylitti Tonavan ja esti barbaarien hyökkäykset moneksi vuodeksi. Kolmen vuoden päästä hän menehtyi kuitenkin taistelussa slaaveja vastaan.
Chilbudiuksen kuoleman jälkeen eräs henkilö, joka jäi slaavien vangiksi väitti olevansa Chilbudius. Narses otti tämän Chilbudiuksen vangiksi vuonna 545 ja toi hänet Konstantinopoliin, jossa juoni paljastui.
Lähde

Jones et. al.: The Prosopography of the Later Roman Empire: A. D. 527-641, s. 286-287.  Cambridge University Press, 1992.  ISBN 0521201608
105 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Tapahtumia

6. lokakuuta, Kimbrit ja teutonit voittavat suuren roomalaisarmeijan Arausion taistelussa.
1202 Marina

| 1202 Marina |
| --- | --- |
 1931 RL 
Löytäminen
Löytäjät:  G. Neujmin
Löytöaika:  13. syyskuuta 1931
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,99 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  3,33 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  4,66 AU
Eksentrisyys:  0,167
Kiertoaika Auringon ympäri:  2913 päivää  7,98 vuotta
Inklinaatio:  3,34°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  55 km
Pyörähdysaika:  9,45 h
Absoluuttinen kirkkaus:  10,60
Albedo:  0,034
1202 Marina on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi G. Neujmin vuonna 1931. Pikkuplaneetta sai nimensä Marina Davidovna Lavrova-Bergin mukaan, joka työskenteli Pulkovon observatoriossa. Ennen kuin tämä asteroidi sai varsinaisen nimensä, se tunnettiin vain tunnuksella 1931 RL. Marina kuuluu Hilda-ryhmään. Se kiertää Aurinkoa päävyöhykkeen ulko-osissa ja on noin 55 kilometrin läpimittainen kappale. Sen pyörähdysaika on noin 9,45 tuntia.
Eduskuntavaalit 1975

Suomen 27. eduskuntavaalit järjestettiin 21.–22. syyskuuta 1975. Presidentti Urho Kekkonen oli tuolloin antanut määräyksen eduskunnan hajottamisesta ja uusien vaalien järjestämisestä; muussa tapauksessa vaalit olisivat olleet seuraavan vuoden maaliskuussa. Tämä on ollut toistaiseksi viimeisin kerta, kun niin on tehty. Aiheena edus­kunnan hajottamiseen oli varsinkin Keskustapuolueen edus­kunta­ryhmän ilmoitus, ettei se voinut hyväksyä kehitysalueita koskevia lain­säädäntö­hankkeita sellaisina kuin hallitus­puolueet olivat asiasta sopineet.
Vaalien suurimmat voittajat olivat Suomen Kristillinen Liitto, joka lisäsi paikkalukuaan yli puolella, sekä Keskustapuolue, Liberaalinen Kansanpuolue ja Suomen Kansan Demokraattinen Liitto. Vuoden 1972 vaalien jälkeen hajonneen Suomen Maaseudun Puolueen kannatus romahti puolueen eduskuntaryhmän supistuessa kaksihenkiseksi; vastaavasti Keskusta ja SKDL saivat takaisin SMP:lle vuosina 1970 ja 1972 menettämiään ääniä. Myös SMP:sta päättyneen vaalikauden alkupuolella irtautunut Suomen kansan yhtenäisyyden puolue menetti miltei kaikki eduskuntapaikkansa. Alkaneella vaalikaudella SKYP putosi eduskunnasta ainoan kansanedustajan Matti Asunmaan siirtyessä keväällä 1977 Keskustaan. Kokoomuksen kansanedustaja Kullervo Rainio loikkasi Perustuslailliseen Kansanpuolueeseen saman vuoden loppukesällä.
SKDL:n kohdalla vaalivoiton merkitystä vähensi se, että saman järjestön sisällä toimi käytännössä kaksi puoluetta – Aarne Saarisen johtama enemmistö ja Taisto Sinisalon johtama, hänen mukaansa taistolaisiksi kutsuttu vähemmistö –, jotka pystyivät sopimaan keskenään vain hyvin harvoista asioista. Näkemyserot näiden ryhmittymien välillä olivat jopa suuremmat kuin monien muiden puolueiden välillä.
Pian sen jälkeen kun määräys uusista vaaleista oli annettu, muodostettiin Liina­maan virka­mies­hallitus, ja sitä seurasivat Miettusen II hallitus, Miettusen III hallitus ja Sorsan II hallitus.
Kansanedustajat

Eduskuntaan valittuja uusia kansanedustajia olivat näissä vaaleissa mm. Markus Aaltonen, Jermu Laine, Matti Luttinen, Matti Puhakka ja Kaarina Suonio (SDP), Ulla-Leena Alppi, Markus Kainulainen, Marjatta Stenius-Kaukonen ja Esko-Juhani Tennilä (SKDL), Mikko Pesälä ja Marjatta Väänänen (Kesk.), Ilkka Kanerva, Toivo T. Pohjala ja Ulla Puolanne (Kok.), Christoffer Taxell ja Jutta Zilliacus (RKP) sekä Anneli Kivitie ja Osmo A. Wiio (LKP).
Eduskunnasta putosivat mm. SDP:n Pauli Burman, Rafael Paasio ja Ilkka Taipale, Keskustan Aulis Sileäkangas ja Sulo Suorttanen, SKDL:n Veikko J. Rytkönen, Kokoomuksen Olavi Lähteenmäki, RKP:n Victor Procopé, SMP:n Pekka Vennamo, POP:n Salme Katajavuori ja SKYP:n Olavi Tupamäki. Eduskunnan jättivät SDP:n Anni Flinck, Kalervo Haapasalo, Sulo Hostila, Tellervo Koivisto ja Valde Nevalainen, Keskustan Reino Kangas ja Toivo Saloranta, Kokoomuksen Raimo Ilaskivi ja Ilkka Suominen, SKDL:n Lauri Kantola ja Niilo Nieminen, sekä SKYP:n Heikki Kainulainen. Eduskuntaan palasivat mm. Keskustan Veikko Hanhirova, Kokoomuksen Pentti Sillantaus, SKDL:n Kauko Hjerppe, sekä RKP:n Ingvar S. Melin.
Kansanedustajat > Muutoksia eduskunnan kokoonpanossa

SDP:n kansanedustaja Eero Salo kuoli lokakuussa 1975 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli Eino Grönholm. SKDL:n kansanedustaja Kaisu Weckman siirtyi vuoden 1976 alussa Kansaneläkelaitoksen johtajaksi ja hänen tilalleen tuli Ulla-Leena Alppi. SDP:n kansanedustaja Lars Lindeman siirtyi elokuun alussa 1976 Suomen suurlähettilääksi Osloon ja hänen tilalleen tuli Matti Louekoski. Ahvenanmaan ainoa kansanedustaja Evald Häggblom kuoli elokuussa 1976 ja hänen tilalleen tuli Gunnar Häggblom.
SKDL:n kansanedustaja Paavo Aitio siirtyi vuoden 1977 alussa Turun ja Porin läänin maaherraksi ja uudeksi kansanedustajaksi tuli Oili Suomi. Kokoomuksen kansanedustaja Markku Salonen kuoli maaliskuussa 1977 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli Jalmari Torikka. SKDL:n kansanedustaja Ele Alenius jätti eduskunnan toukokuussa 1977 siirtyessään Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi ja hänen tilalleen tuli Kati Peltola. LKP:n kansanedustaja ja puolueen puheenjohtaja Pekka Tarjanne siirtyi posti- ja lennätinhallituksen pääjohtajaksi heinäkuun alussa 1977 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli vaaliliittokumppani Keskustan Kyllikki Stenros.
SDP:n kansanedustaja Antti Pohjonen siirtyi Vaasan läänin maaherraksi lokakuun alussa 1977 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli Juhani Raudasoja. SKDL:n kansanedustaja Aarne Pulkkinen kuoli joulukuussa 1977 ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli Veikko J. Rytkönen. SKDL:n kansanedustaja Kauko Hjerppe siirtyi Kuopion läänin maaherraksi elokuun alussa 1978 ja uudeksi kansanedustajaksi tuli Juhani Vähäkangas. Kokoomuksen kansanedustaja, puolueen puheenjohtaja Harri Holkeri jätti eduskunnan siirtyessään Suomen Pankin johtokunnan jäseneksi ja uudeksi kansanedustajaksi tuli Ritva Laurila. SDP:n kansanedustaja Uljas Mäkelä siirtyi Rauman kaupunginjohtajaksi ja hänen tilalleen tuli Pirkko Valtonen.
Kansanedustajat Kirsti Hollming (Kok.), Olavi Majlander (SKL) ja Arto Merisaari (SKDL) saivat surmansa Rissalan lentoturmassa lokakuun alussa 1978 ja uusiksi kansanedustajiksi tulivat Matti Pelttari (Kok.), Vuokko Juhola (SKL) ja Joel Hongisto (SKDL). Kokoomuksen kansanedustaja Antero Salmenkivi kuoli tammikuussa 1979 ja hänen tilalleen tuli Toivo Mäkynen. Juuri ennen vaalikauden päättymistä SDP:n kansanedustaja Uuno (Uki) Voutilainen siirtyi Mikkelin läänin maaherraksi ja hänen tilalleen tuli Raimo Päivinen.
Tulokset

Tuloksia verrataan vuoden 1972 eduskuntavaaleihin.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Äänestysaktiivisuus | 79,7 % | −1,7 |
| Puolue | Puolue | Edustajat | Edustajat | Äänet> Osuus | Äänet> Osuus | Äänet> Lukumäärä | Äänet> Lukumäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Suomen Sosialidemokraattinen Puolue | 54 | −1 | 24,86 % | −0,9 | 683 590 | +18 866 |
|   | Suomen Kansan Demokraattinen Liitto | 40 | +3 | 18,89 % | +1,9 | 519 483 | +80 726 |
|   | Kansallinen Kokoomus | 35 | +1 | 18,37 % | +0,8 | 505 145 | +51 711 |
|   | Keskustapuolue | 39 | +4 | 17,63 % | +1,2 | 484 772 | +61 733 |
|   | Ruotsalainen kansanpuolue | 9 | -- | 4,66 % | −0,4 | 128 211 | −2 196 |
|  | Liberaalinen Kansanpuolue | 9 | +2 | 4,35 % | −0,8 | 119 534 | −13 421 |
|   | Suomen Maaseudun Puolue | 2 | −16 | 3,59 % | −5,6 | 98 815 | −137 391 |
|   | Suomen Kristillinen Liitto | 9 | +5 | 3,29 % | +0,8 | 90 599 | +25 371 |
|  | Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue | 1 | – | 1,65 % | –  | 45 402 | –  |
|  | Perustuslaillinen kansanpuolue | 1 | – | 1,58 % | –  | 43 344 | –  |
|  | Suomen Yksityisyrittäjäin Puolue |  |  | 0,42 % | –  | 11 475 | –  |
|   | Åländsk Samling | 1 | -- | 0,34 % | +0,0 | 9 482 | +1 810 |
|  | Sosialistinen Työväenpuolue |  |  | 0,34 % | –  | 9 457 | –  |
|  | Muut (ehdokas Lauri Lehto) |  |  | 0,02 % | –  | 509 | –  |
|  | Yhteensä | 200 |  | 100 % |  | 2 749 818 | +171 869 |
| Lähde: Tilastokeskus 2004; Ryhmän "muut" koostumus vain painetussa versiossa | Lähde: Tilastokeskus 2004; Ryhmän "muut" koostumus vain painetussa versiossa | Lähde: Tilastokeskus 2004; Ryhmän "muut" koostumus vain painetussa versiossa | Lähde: Tilastokeskus 2004; Ryhmän "muut" koostumus vain painetussa versiossa | Lähde: Tilastokeskus 2004; Ryhmän "muut" koostumus vain painetussa versiossa | Lähde: Tilastokeskus 2004; Ryhmän "muut" koostumus vain painetussa versiossa | Lähde: Tilastokeskus 2004; Ryhmän "muut" koostumus vain painetussa versiossa |  |
Tulokset > Eniten ääniä saaneet valitut ehdokkaat

| sija | ehdokas | puolue | äänet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalevi Sorsa | SDP | 21 948 |
| 2 | Pertti Salolainen | Kok. | 17 977 |
| 3 | Harri Holkeri | Kok. | 17 640 |
| 4 | Marjatta Stenius | SKDL | 13 757 |
| 5 | Georg C. Ehrnrooth | PKP | 13 175 |
| 6 | Matti Ahde | SDP | 12 862 |
| 7 | Mirjam Vire-Tuominen | SKDL | 12 589 |
| 8 | Pär Stenbäck | RKP | 12 068 |
| 9 | Arto Merisaari | SKDL | 11 910 |
| 10 | Anna-Liisa Hyvönen | SKDL | 11 897 |
Lähde: Tilastokeskus
Aiheesta muualla

Doria.fi − Eduskuntavaalit 1975, tilastokeskuksen julkaisu
| n k  Eduskunta |
| --- | --- | --- |
| Organisaatio |  Kansanedustaja Luettelo  Avustajat  Puhemies Luettelo  Puhemiesneuvosto  Valiokunta  Kansliatoimikunta Sisäinen tarkastus  Tietosuojavastaava  Eduskunnan kanslia Pääsihteeri  Hallinto- ja palveluosasto  Kansainvälinen osasto  Keskuskanslia  Tieto- ja viestintäosasto  Turvallisuusosasto  Valiokuntasihteeristö  |  |
| Politiikka |  Eduskuntaryhmä  Puolueet  |  |
| Vaalit |  1907  1908  1909  1910  1911  1913  1916  1917  1919  1922  1924  1927  1929  1930  1933  1936  1939  1945  1948  1951  1954  1958  1962  1966  1970  1972  1975  1979  1983  1987  1991  1995  1999  2003  2007  2011  2015  2019  2023  2027  |  |
| Toimielimet |  Arkisto  Kirjasto  Tilintarkastajat  Pankkivaltuusto  Oikeusasiamies Ihmisoikeuskeskus  Ulkopoliittinen instituutti  Sitra  |  |
| Rakennukset |  Eduskuntatalo  Kansalaisinfo  Pikkuparlamentti  |  |
| Toiminta |  Valtiopäivät  Lähetekeskustelu  Suullinen kysymys  Välihuuto    |  |
| Muuta |  Nuorten parlamentti  Suomen eduskunta 100 vuotta  |  |
Thomas Chapman

| Thomas Robert Tighe Chapman> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Thomas Lawrence
Syntynyt: 6. lokakuuta 1846
Kuollut: 8. huhtikuuta 1919
Arvonimi: 7. Chapman-baronetti
Vanhemmat:  William Chapman Louisa Vansittart
Puoliso:  Edith Chapman
Lapset:  Eva Jane Louisa Rose Isbael Florence Lina Mabel Cecele Montagu Robert Thomas Edward William George Frank Helier Arnold Walter
Muut tiedot
Edeltäjä:  Sir Benjamin Chapman
Thomas Robert Tighe Chapman, 7. baronetti (6. lokakuuta 1846 – 8. huhtikuuta 1919) oli angoirlantilainen maanomistaja ja Irlannissa sijaitsevan Killua Castlen seitsemäs ja viimeinen baronetti. Hän jätti vuonna 1885 vaimonsa Edith Hamiltonin ja tämän kanssa saamansa neljä tytärtä ja pakeni perheen kotiopettajattaren Sarah Lawrencen kanssa. Hän ryhtyi käyttämään valenimeä Thomas Lawrence ja sai Sarah Lawrencen kanssa viisi poikaa, joista tunnetuin oli T. E. Lawrence. Thomas Chapmanin kuoltua suvussa kulkenut baronetin aatelisarvo sammui avioliitossa syntyneen miespuolisen perijän puuttuessa.
Elämä > Sukutausta ja varhaiset vaiheet

Thomas Robert Tighe Chapman syntyi 6. marraskuuta 1846. Hän oli William Chapmanin ja tämän vaimon Martha Vansittartin toinen poika. Hän kuului isänsä kautta varakkaaseen angloirlantilaiseen Chapmanin maanomistajasukuun, joka oli sukupolvien ajan solminut Englannissa ja Irlannissa avioliittoja merkittävien sukujen kanssa. Thomas Chapman oli siksi sukua useille huomattavista perheistä tulleille henkilöille, kuten Robert Vansittartille ja Walter Raleigh’lle.
Thomas kasvatettiin perheen South Hill -sukutilalla, joka sijaitsi lähellä Delvinin kylää Westmeathin kreivikunnassa, Irlannissa. Perheellä oli lisäksi kaupunkiasunto Dublinissa. Thomas koulutettiin vanhemman ja nuoremman veljensä tavoin maineikkaassa Eton Collegessa, Englannissa. Hänen odotettiin pyörittävän perheen sukutilaa, minkä vuoksi hän opiskeli 1866–1868 Cirenchesterin kaupungissa sijainneessa Royal Agricultural Collegessa.
Elämä > Sukutilan haltijaksi ja avioliittoskandaali

Chapmanin vanhempi veli William palveli 15th The King’s Hussars -ratsuväkirykmentissä. Hän kuoli toukokuussa 1870, minkä seurauksena Thomas omaksui esikoisen aseman ja hänen nuorempi veljensä Francis koulutettiin pyörittämään perheen sukutilaa. Hän meni 1873 naimisiin toiseen maanomistajasukuun kuuluneen Edith Sarah Hamiltonin kanssa ja sai tämän kanssa 1874–1881 yhteensä neljä tytärtä.
Chapman palkkasi vuosien 1878–1880 välillä perheen tyttäriä varten skotlantilainen kotiopettajattaren Sarah Lawrencen. Lawrence oli Edithin tavoin syvästi uskonnollinen ja ryhtyi pian pyörittämään talon askareita. Thomasin ja Edithin välinen avioliitto oli onneton ja Thomas ryhtyi tämän seurauksena kuluttamaan runsaasti alkoholia. Hän rakastui lopulta tyttäriensä kotiopettajattareen Lawrenceen, joka oli häntä itseään 15 vuotta nuorempi.
Lawrence tuli 1885 Chapmanille raskaaksi, minkä seurauksena hän poistui perheen sukutilalta ja muutti Chapmanin vuokraamaan huoneistoon Dublinissa. Joulukuussa Lawrence synnytti poikalapsen, jonka nimeksi tuli Montagu Robert. Chapman ja Lawrence elivät jonkin aikaa salaista elämää Dublinissa, mutta he jäivät kiinni alkuvuodesta 1888, kun perheen palvelija näki heidät yhdessä.
Elämä > Uusi elämä ja asettuminen Oxfordiin

Edith ei suostunut myöntämään Thomasille avioeroa, minkä vuoksi hän joutui valitsemaan tämän ja Sarah Lawrencen väliltä. Chapman päätti jäädä toista lasta odottavan Lawrencen luo ja luopui oikeudestaan perheen sukutilaan nuoremman veljensä hyväksi. Paljastumista seuranneen skandaalin vuoksi Chapman ja Lawrence aloittivat uuden elämän Britannian ja Pohjois-Ranskan syrjäisillä alueilla. Chapman ryhtyi myös käyttämään valenimeä Thomas Lawrence.
Perhe muutti aluksi Tremadogin kylään Caernarfonshireen Pohjois-Walesiin, jossa perheen toinen lapsi Thomas Edward syntyi elokuussa 1888. Sen jälkeen perhe muutti Kirkcudbrightin kaupunkiin Skotlantiin, sieltä vähäksi aikaa Mansaarelle, sitten Saint Helierin kaupunkiin Jerseyn saarelle, Dinardin kaupunkiin Bretagneen ja New Forestin alueelle Hampshireen. Vanhempien lasten lähestyessä kouluikää perhe muutti 1896 Oxfordiin osoitteeseen 2 Polstead Road.
Perheen valitsemat asuinpaikat sijaitsivat myös lähellä Irlantia, jossa Chapman kävi hoitamassa liikeasioita. Chapman ja Lawrence saivat yhdessä viisi poikaa, joista viimeinen, Arnold Walter, syntyi Oxfordissa 1900. Lähtiessään Irlannista Chapman jätti taakseen suurimman osan varallisuudestaan. Hänen ei kuitenkaan tarvinnut tehdä töitä elääkseen, ja hänen saamillaan tuloilla perhe pystyi elämään keskiluokkaista elämää.
Elämä > Viimeiset vaiheet ja kuolema

Chapman vietti poikiensa kanssa runsaasti aikaa ja osoitti mielenkiintoa näiden tekemisiä kohtaan. Hän myös tutustutti nämä vapaa-ajan harrastuksiinsa, kuten ammuntaan, purjehdykseen, polkupyöräilyyn, puutöihin ja valokuvaukseen. Hän oli myös kiinnostunut kirkkoarkkitehtuurista ja muun muassa siirsi kiinnostuksen pojalleen Thomas Edwardille. Lawrence huolehti muun muassa kotitaloustöistä sekä lasten kurinpidosta.
Thomasista tuli vuonna 1914 perintöjärjestyksessä seitsemäs ja viimeinen Chapman-baronetti. Aatelisarvon periytyminen hänelle oli alun perin epätodennäköistä. Häntä edeltäneen kuudennen Chapman-baronetin Sir Benjamin Chapmanin jälkeen perimysjärjestyksessä oli vuoteen 1870 saakka seuraavana hänen vanhempi veljensä William Chapman. William kuitenkin kuoli ilman perillistä vuonna 1870. Benjaminin kuoltua ilman perillistä 1914 aatelisarvo siirtyi Thomasille.
Chapman kuoli espanjantautiin 17. huhtikuuta 1919. Hänen kuoleman jälkeen suvussa kiertänyt aatelisarvo sammui miespuolisen perijän puuttuessa. Thomas Chapman on haudattu Wolvercoten hautausmaalle Oxfordiin. Kuolemansa jälkeen pojilleen luettavaksi jättämässään kirjeessä hän kertoi perhetaustastaan, mutta heidän ei tiedetä lukeneen kirjettä. Toiseksi vanhemman lapsen Thomas Edwardin on arveltu saaneen tietää vanhempiensa taustasta jo lapsena.