stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Laken piirikunta
Uudessa-Seelannissa

Laken piirikunta, entinen piirikunta Uuden-Seelannin eteläsaarella.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laken piirikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lars-Erik Stenberg

Lars-Erik Stenberg (s. 1957) on suomenruotsalainen raviohjastaja ja -valmentaja, joka on keskittynyt enemmän valmentamiseen. Hän on ajanut noin 2500 ravilähtöä, joista voittoja on yli 200. Stenbergin valmentamat hevoset ovat juosseet 2000-luvulla yli miljoona euroa voittorahoja. Vuoden 2010 loppupuolella hän lopetti ammattimaisen valmentamisen. Hänen tallissaan Vihdissä oli sitä ennen yleensä noin 9-15 valmennettavaa hevosta. 2000-luvulla valmennettavat ovat olleet lähes pelkästään lämminverisiä, ennen Stenberg valmensi paljon myös suomenhevosia.
Stenbergin menestyshevosia ovat olleet mm. Riding Sponsor, Lass Zefyr, Isn't It Pacha ja Ladakh Jiel. Lass Zefyr oli toinen vuoden 2006 Kymi GP:ssä ja voitti samana vuonna Killerin Eliitin. Isn't It Pacha voitti 2007-2009 paljon V5- ja V75-tasoisia lähtöjä, sekä menestyi hyvin myös montéssa. Ladakh Jiel mm. voitti vuonna 2010 Seinäjoki-ajon kilpailuennätyksellä.
Lars-Erik Larsson

Nuori Lars-Erik Larsson.
Lars-Erik Vilner Larsson (15. toukokuuta 1908 Åkarp (nyk. Burlöv) – 27. joulukuuta 1986 Helsingborg) oli ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän opiskeli sävellystä mm. Wienissä Alban Bergin johdolla. Larsson oli tyylillisesti monipuolinen säveltäjä, jonka tuotantoon kuuluu muun muassa kolme sinfoniaa, 12 concertinoa eri soolosoittimille, alttosaksofonikonsertto ja viulukonsertto. Hänen suosituimpiin teoksiinsa kuuluu Pastoraalisarja kamariorkesterille op. 19 (1938). Hän sävelsi myös oopperan Kyproksen prinsessa (Prinsessan av Cypern) op. 9 (1931–1936), joka perustuu samaan Sakari Topeliuksen kirjoittamaan librettoon kuin Fredrik Paciuksen ooppera Kypron prinsessa.
Larsson opetti sävellystä Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa vuosina 1947–1959 ja työskenteli myös musiikkiarvostelijana ja kapellimestarina.
Laukaan kirkonkylän työväentalo

| Laukaan kirkonkylän työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Laukaan asema, 41350 Laukaa
Sijainti:  Laukaa
Valmistumisvuosi:  1914 (1917; 1954)
Rakennuttaja:  Laukaan kirkonkylän työväenyhdistys
Omistaja:  yksityisomistuksessa
Runkorakenne:  hirsi, lauta
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Laukaan kirkonkylän työväentalo vuonna 1926, yhdistyksen jäseniä lapsineen talon edustalla
Laukaan kirkonkylän työväentalo sijaitsee Laukaan kirkonkylässä. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä ja on rakennushistoriallisesti arvokas.
Historia

Laukaan kirkonkylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906 Kuntalassa. Vuonna 1911 ostettiin tontti Tiehuhdanmaalta. Vuonna 1913 ostettiin lautaa Suolahden sahalta ja rakennettiin väliaikainen rakennus, jonka urakoi Otto Lehtonen. Myös talkoita tehtiin. Tämä rakennus oli vain kesäaikaan käytössä. Se oli yksihuoneinen lautarakennus, ja se paloi vuonna 1913. Heti palon jälkeen ryhdyttiin hankkimaan uutta taloa. Yhdistys osti Joonas Viljaselta Leinolasta tuparakennukset. Se pystytettiin palaneen rakennuksen kivijalalle. Työ tehtiin pääosin talkoilla. Ensin rakennettiin sali, joka valmistui vuonna 1914. Vuonna 1917 työväentaloa laajennettiinu. Salia jatkettiin, ja lisäksi rakennettiin vahtimestarin huone, puffetti ja eteinen ja todennäköisesti myös näyttämö.
Sisällissodan aikana vuonna 1918 työväentalolla säilytettiin punavankeja Laukaasta ja Laukaan ympäristöstä. Vankileiri oli talolla kymmenen viikkoa.
Vuonna 1944 työväentalon ravintola ja näyttämö oli linnoitusporukan ruokalana, ja työväentalon tontille oli rakennettu parakkikylä.
Vuonna 1969 työväentalo myytiin kunnossapitovaikeuksien vuoksi ja käytön vähentyessä.
Rakennus

Talo on osittain hirsi- ja osittain lautarunkoinen ja satulakattoinen rakennus. Katteena oli aluksi päre, ja se on myöhemmin vaihdettu huopaan. Rakennuksen perusta on harmaakivestä ja betonista.
Talossa on sali näyttämöineen, ravintola, keittiö, narikka ja eteinen ja portaat yläkertaan, missä on vahtimestarin huone. Vuoden 1954 remontissa tehtiin keittiöstä ja narikasta uusi keittiö, pieni eteinen hävisi ja lisäksi rakennettiin elokuvahuone. Pihapiirissä on sauna, ja aiemmin siellä oli myös putka sekä wc:t.
Toimintaa työväentalolla

Talo on vuoden 1979 tiedon mukaan ollut yksityisellä varastona.
John Wesley (muusikko)

| John Wesley |
| --- | --- |
 John Wesley Porcupine Treen Tour Of A Blank Planet -kiertueella vuonna 2007
Henkilötiedot
Syntynyt: kesäkuu 1962
Muusikko
Aktiivisena:  1980-luku–
Tyylilajit:  progressiivinen rock
Soittimet:  sähkökitara, bassokitara
Aiheesta muualla
www.john-wesley.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
John Wesley (s. kesäkuu 1962)  on yhdysvaltalainen kitaristi.  John Wesleyn musiikillinen ura alkoi 1980-luvun alulla Tampassa Floridassa. Vuonna 1991 hän perusti Autodrive-yhtyeen rumpali-tuottajan Mark Pratorin kanssa. Seuraavana vuonna Wesley lähti soolouralle ja hänestä tuli lämmittelijä brittiläiselle Marillionille seitsemällä perättäisellä maailmankiertueella, joilla hän soitti sadoilletuhansille kuulijoille.
Vuonna 1998 Wesley lähti Mike Trampin, entisen White Lionin johtohenkilön, kanssa laajalle kiertueelle lämmittelijäksi Lynyrd Skynyrdille ja Peter Framptonille. Tätä seurasi lukuisia maailmankiertueita skotlantilaisen neo-progelegenda Fishin kanssa. Viime aikoina Wesley on ollut kiertuemuusikkona brittiläisen progressiivista rockia esittävän Porcupine Treen kitaristina ja taustalaulajana In Absentia-, Deadwing-, Fear of a Blank Planet- ja The Incident -kiertueilla.
Vuonna 2005 Wesley tuotti ja äänitti viidennen studiojulkaisunsa Shiverin. Albumin apulaistuotti Wesleyn Tampassa, Floridassa sijaitsevan studion RedRoom Recordersin osaomistaja Mark Prator ja sen miksasi Porcupine Treen Steven Wilson.
Vuosien aikana John Wesley on työskennellyt lukuisten muusikoiden ja yhtyeiden kanssa mukaan lukien Porcupine Tree, Sean Malone, Steve Hogarth, Steve Rothery, Marillion, Fish, Mike Tramp, Mark Prator ja tilapäisenä basistina ja kitaristina floridalaisperäiselle Sister Hazelille.
Elokuun 24. 2007 John Wesley ilmoitti, että koko hänen soolotuotantonsa tulee ilmaiseksi ladattaviksi mp3-tiedostoiksi hänen MySpace-sivulleen. Tätä Wesley kutsuu ”Share the Wes” -politiikaksi. Hänen levyjään on edelleen myytävänä keikoilla ja netissä.
Diskografia > Studioalbumit

1994 - Under the Red and White Sky
1995 - The Closing of the Pale Blue Eyes
1997 - The Emperor Falls
2001 - Chasing Monsters
2005 - Shiver
2011 - The Lilypad Suite  [EP]
2014 - Disconnect
2016 - A Way You'll Never Be
Fish: Fellini Days (toimi aputuottajana ja esiintyi levyllä)
Porcupine Tree: In Absentia, Arriving Somewhere..., Fear of a Blank Planet, We Lost The Skyline
Diskografia > CD-singlet

The Last Light
John Wesley
Fly Boy
Diskografia > Live ja Wesfest Productions -julkaisut

Waiting for the Sun to Shine in Paris
Wesfest 98
John Wesley Bachelor Party Tour
Starting the Engine II
Wesfest 1999
The Chicago and Frisco Bootlegit
John Wesley:TEN
Live at Katie Fitzgerald's
Fellini Nights - Live  with Fish
Porcupine Tree:  XM, XM II, ja (ladattava tupla-CD) Rockpalast
Diskografia > Videot

Arriving Somewhere... Syyskuu, 2006
Varusteet > Lavalla > Kitarat

PRS McCarty Arch Top grey flame
PRS McCarty Arch Top gold
PRS Single Cut grey flame
PRS Single Cut 20th Anniversary black burst
PRS CE Midi/Piezo
Gibson Les Paul
1971 Fender Telecaster
Babicz akustinen
Langejans akustinen
Varusteet > Lavalla > Vahvistimet

Bad Cat Hot Cat 30 red sparkle
Bad Cat Hot Cat 30 black
Marshall 6100
1974 Marshall 4x12
Diezel Herbert
Varusteet > Lavalla > Pedaalit lavalla

The GigRig Switching System
SIB Blue Echo Drive
Sweetsound Mojo Vibe
Boss DS1 Keeley Mod
Klon Centaur
Analog Man Mini Bi Comp
Analog Man Ibanez TS9 Mod
1975 MXR Script Phase 90
Lovepedal Eternity
Peterson Strobostomp
Ernie Ball Volume
Roger Mayer Vision Wah
Boss R220
Boss OC2
BJF Emerald Green
Boss DD6
Boss TU2
TC Electronics G System
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
John Wesleyn Myspace-profiili
John Wesleyn äänitysstudio (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:John Wesley (guitarist)
Käännös suomeksi
Kotkatjärvi (Luhanka)

| Kotkatjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Luhanka
Koordinaatit:  61°46′04″N, 25°37′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.221.1.233
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  82,6 m  
Pituus:  470 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,193 km  
Pinta-ala:  5,343 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKotkatjärvi 
Kotkatjärvi  on Keski-Suomessa Luhangalla Tommolan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,6 metriä mpy.
Laulajan testamentti

Laulajan testamentti voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Laulajan testamentti, Irwin Goodmanin kokoelma-albumi
Laulajan testamentti, Irwin Goodmanin kappale
Laulajan testamentti, Jukka Pojan albumi
Laulajan testamentti, Veikko Lavin kokoelma-albumi
Laulajan testamentti, Veikko Lavin kappale
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laulajan testamentti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lasse Nevanlinna

Lasse Otto Wilhelm Nevanlinna (11. huhtikuuta 1924 Helsinki – 17. joulukuuta 2012 Kauniainen) oli suomalainen professori, diplomi-insinööri ja Imatran Voima Oy:n kehitysjohtaja.
Nevanlinna kävi Helsingin Normaalilyseota ja palveli jatkosodan aikana 1941–1943 suomalaisessa SS-vapaaehtoispataljoonassa.
Nevanlinna oli 40 vuoden ajan Imatran Voima Oy:n palveluksessa. Hän oli aluksi 400 kV sähkönsiirtoverkon suunnittelutehtävissä ja sen jälkeen hän oli yhtiön tutkimusosaston johtajana ja kehitysjohtajana vuosina 1960–1989. Nevanlinna oli 1960-luvulla mukana Imatran Voiman ja Canadian General Electric Co:n ydinvoimalaitoksen soveltuvuustutkimuksessa. Nevanlinnan johdolla tehtiin selvitys talouskasvun ja energiantarpeen välisestä riippuvuudesta ja samassa yhteydessä luotiin pohja myös Etelä-Suomen rengasmaisen sähkönsiirtuverkon rakentamiselle. Myöhemmin Nevanlinna oli käynnistämässä Suomen ja Ruotsin suurjännitteisten 400 kV siirtoverkkojen yhdistämistä. Nevanlinna kiinnostui 1980-luvulla energiatehokkuudesta ja perusti energiatehokkaita ratkaisuja kehittäneen kehitysyhtiön. Hän toi esille myös fossiilisten polttoaineiden käytön ja ilmaston lämpenemisen välisen yhteyden.
Teoksia

Energy Conservation (Report on Energy Conservation 1985 to 2020) : executive summary ; prepared by the Conservation Commission of WEC by Lasse Nevanlinna and Fjalar Kommonen. World Energy Conference, Helsinki 1977
Kasvihuoneilmiö, ilmastonmuutos ja Suomi ; kirj. Matti Janhunen ja Lasse Nevanlinna. Teknillisten tieteiden akatemia, Helsinki 1990
Kuvaohjelmien tarjoaminen Suomessa

Kuvaohjelman tarjoaja on taho, joka saattaa kuvaohjelman yleisön katseltavaksi. Kuvaohjelman tarjoajan tehtävänä on varmistaa, että tarjottava kuvaohjelma on luokiteltu ja merkitty kuvaohjelmalain mukaisesti ikärajoilla ja sisältösymboleilla.
Tarjoajaksi ilmoittautuminen

Ennen kuin luokiteltuja ja merkittyjä kuvaohjelmia saa tarjota yleisölle, tulee tarjoajan ilmoittautua Mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskuksen ylläpitämään tarjoajarekisteriin. Tarjoajat joutuvat maksamaan vuosittaisen valvontamaksun, jonka suuruus riippuu tarjoamistavoista.
alueellinen televisio-ohjelmisto 100 euroa;
kuvaohjelmia julkisina esityksinä tarjoava toimipaikka ja muu vastaava toimintapaikka 200 euroa;
kuvaohjelmia tallenteina tarjoava toimipaikka ja muu vastaava toimintapaikka 100 euroa;
tilausohjelmapalvelu 400 euroa;
ulkomailta edelleen lähetettyjä televisiolähetyksiä välittävän toimijan ohjelmistokokonaisuus 400 euroa;
valtakunnallinen televisio-ohjelmisto 600 euroa.
Jos tarjoajalla on useita tarjoamistapoja, peritään maksu kaikista.
Aiheesta muualla

Kuvaohjelmalaki 710/2011 (Arkistoitu – Internet Archive)
Köynnöskrassikasvit

| Köynnöskrassikasvit |
| --- | --- |
 Kanarianköynnöskrassi eli kanariankrassi (Tropaeolum peregrinum).
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Kladi::  Rosidit
Kladi::  Eurosids II
Lahko::  Brassicales
Heimo::  Köynnöskrassikasvit Tropaeolaceae  DC., nom. cons.
Katso myös
   Köynnöskrassikasvit Wikispeciesissä   Köynnöskrassikasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Köynnöskrassikasvit (Tropaeolaceae) on kasviheimo Brassicales-lahkossa. Siihen kuuluu luokittelusta riippuen yksi, aiemmin kaksi tai useampia sukuja.
Köynnöskrassikasveihin kuuluu noin 95 lajia, joita esiintyy Etelä- ja Keski-Amerikassa, erityisesti Andien vuoristossa. Ne ovat ruohovartisia köynnöksiä. Angiosperm Phylogeny Websiten luokittelun mukaan kaikki heimon lajit kuuluvat köynnöskrassien (Tropaeolum) sukuun. Kanarianköynnöskrassi (Tropaeolum peregrinum, syn. Trophaeum peregrinum) on toisinaan erotettu sukuun Trophaeum.
Suvut

Tropaeolum L. – köynnöskrassit
Lars-Börje Eriksson

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten alppihiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten alppihiihto. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Miesten alppihiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Calgary 1988 | supersuurpujottelu |  |
Lars-Börje Eriksson (s. 21. lokakuuta 1966 Åre) on ruotsalainen entinen alppihiihtäjä.
Erikssonin uran paras saavutus on supersuurpujottelun pronssimitali Calgaryn olympialaisista 1988. Hän osallistui urallaan kaksiin maailmanmestaruuskilpailuihin. Crans-Montanan MM-kisoissa 1987, hän sijoittui alppiyhdistetyssä 9:ksi ja Vailin kisoissa 1989 samassa lajissa 12:ksi. Vailin kisoissa Eriksson osallistui lisäksi supersuurpujotteluun jossa sijoittui 7:ksi, sekä suurpujotteluun jossa sijoitus oli 11:s.
Alppihiihdon maailmancupissa Eriksson pystyi kahteen osakilpailuvoittoon ja kuuteen palkintopallipaikkaan. Hänen uransa paras kausi oli 1989-1990, jolloin hän oli maailmancupin kokonaiskilpailussa 8:s.
Osakilpailuvoitot

| Pvm | Paikka | Laji |
| --- | --- | --- |
| 18. helmikuuta, 1989 |  Aspen | Supersuurpujottelu |
| 11. elokuuta, 1989 |  Therdbo | Suurpujottelu |
Lampisorsa

| Lampisorsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Sorsalinnut Anseriformes
Heimo::  Sorsat Anatidae
Suku::  Thalassornis
Laji::  leuconotus
Kaksiosainen nimi
 Thalassornis leuconotus  Eyton, 1838 
Katso myös
   Lampisorsa Wikispeciesissä   Lampisorsa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lampisorsa (Thalassornis leuconotus) on afrikkalainen sorsalintu.
Levinneisyys

Lampisorsaa tavataan Itä- ja Etelä-Afrikassa. Lisäksi sillä on erillispopulaatioita Afrikan keski- ja länsiosissa. Sen kannaksi arvioidaan 12 000–28 000 yksilöä. Lampisorsan kannankehitys on laskeva, mutta sen ei uskota vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Elintavat

Lampisorsa on osittain muutto- ja vaelluslintu, ja se liikkuu sadekausien aikaan etsien väliaikaisia kosteikkoja. Lampisorsa pesii pareittain tai pienissä ryhmissä, ja pesintäaika vaihtelee maantieteellisesti. Pesinnän jälkeen lampisorsat kerääntyvät 20–100 yksilön parviin järville ja marskimaille.
Lampisorsa on pääasiassa kasvinsyöjä, ja käyttää ravinnokseen vesikasvien siemeniä ja lehtiä. Nuoret yksilöt voivat kuitenkin syödä myös hyönteistoukkia. Lampisorsa etsii ravintonsa sukeltamalla.
Lampola

Lampola.
Lampola on lampaita varten rakennettu kotieläinsuoja.  Lampolassa on erilliset karsinat uuhille, pässeille ja eri-ikäisille karitsoille. Karsinoiden väliaidat voivat olla kiinteitä tai siirrettäviä. Karsinarivien välissä on ruokintakäytävä. Rehuvarasto ja käsittelytilat ovat erikseen. Lampolat voidaan jakaa toimintaperiaatteen mukaan kolmeen tyyppiin: kylmälampola, lämminlampola ja ritiläpohja- tai rakolattialampola.
Lampolatyypit

Kylmälampola ei ole eristetty, eli lämpötila vaihtelee ulkolämpötilan mukaan. Tarvittaessa käytetään kohdelämmittimiä. Kylmälampolassa on lantapatteri, joka tuottaa lämpöä. Lantapatteri poistetaan kerran vuodessa.
Lämmin lampola on eristetty rakennus, jossa pyritään pitämään lämpötila +5–10 asteessa. Eristetyssä lampolassa on koneellinen ilmanvaihto ja koneellinen lannanpoisto. Lämminlampolassa on helpompi toteuttaa ympärivuotista karitsointia.
Ritiläpohja- ja rakolattialampola on vaihtoehto silloin, kun kuivikkeita on helposti saatavilla. Tämä lampola voi olla joko lämmin tai eristämätön. Ritilänä on yleensä metalliverkko. Lannan poisto tapahtuu joko kerran vuodessa tai raappakuljettimen avulla päivittäin. Rakolattiamateriaali voi olla puuta tai betonia. Ritilä- tai rakolattiaa käytettäessä lampailla olisi hyvä olla kiinteäpohjainen makuualusta.
| Lampaat | Paino keskimäärin, kg | Luomu1 | Eläinten hyvinvointikorvaus | Tavanomainen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Karitsa alle 6kk | alle 15 | 0,35 |  | 0,25 |
|  | alle 30 | 0,50(2.) |  | 0,50 |
|  | yli 30 | 0,75(2.) |  | 0,75 |
| Vieroitettu karitsa, alle 4 kk |  |  | 0,60 |  |
| Vieroitettu karitsa, vähintään 4 kk |  |  | 1,00 |  |
| Karitsakamari/karitsa |  | 0, | 0,20 | 0,20 |
| Lammas | 55 | 1,50 |  | 1,00 |
|  | 75 | 1,50 |  | 1,40 |
| Tiine uuhi | 55 | 1,50 |  | 1,30 |
|  | 75 | 1,70(2.) |  | 1,70 |
| Uuhi karitsoineen |  | 2,00(2.) |  | 2,00 |
| Karitsointikarsina |  |  | 2,20 |  |
| Yksilökarsina vähintään |  | kielletty | 2,00 | 1,40 |
| Pässit ryhmäkarsina |  |  | 1,70 |  |
| Ryhmäsairaskarsina |  |  | 1,80 |  |
1.Täytepohjalattia, m2/eläin
2. Sama mikä tavanomaisessa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lampola Wikimedia Commonsissa
Lama (uskonto)

Lamoja väittelemässä Tashilunpon luostarissa.
Lama on tiibetinbuddhalainen opettaja (vastaava kuin sanskriitin guru). Sanatarkasti käännettynä lama tarkoittaa "ei kenenkään alaisuudessa", jolla tarkoitetaan sitä, että lamat ovat korkein mahdollinen auktoriteetti, jota muut buddhalaiset voivat konsultoida uskonasioissa.
Lama on keskeisessä asemassa tiibetinbuddhalaisuudessa. Tämän takia tiibetinbuddhalaisuutta joskus virheellisesti nimitetään lamalaisuudeksi. Tiibetinbuddhalaiset turvautuvat kolmen jalokiven (Buddha, Dharma, Sangha) ohella myös lamaan, jota pidetään kolmen jalokiven elävänä edustajana. Opettajan oletetaan toimivan aina oppilaidensa parhaaksi, ja oppilaan on noudatettava laman antamia ohjeita tarkasti.
Tunnetuimpia lamoja ovat Gelug-linjan dalai-lama ja panchen-lama sekä
Karma-kagyü-linjan Karmapa ja Shamarpa.
Useimmat lamat ovat munkkeja tai nunnia, kagyü, sakya ja nyingma-koulukunnissa Lama-nimitystä voidaan käyttää myös maallikoista, yleensä edistyneistä tantrisista harjoittajista.
Lars-Eric Lundvall

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lundvall vuoden 1964 aikoihin. |  Lundvall vuoden 1964 aikoihin. |  Lundvall vuoden 1964 aikoihin. |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten jääkiekko
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Innsbruck 1964 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Neuvostoliitto 1957 |  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 1962 |  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 1963 |  |  |
|  Hopeaa | Itävalta 1964 |  |  |
|  Pronssia | Norja 1958 |  |  |
|  Pronssia | Suomi 1965 |  |  |
Lars-Eric Lundvall (3. huhtikuuta 1934 Karlskoga – 8. huhtikuuta 2020 Göteborg) oli ruotsalainen jääkiekkoilija, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.
Lundvall saavutti Ruotsin miesten maajoukkueessa olympiahopeaa Innsbruckissa 1964 ja useita MM- sekä EM-mitaleja, muun muassa mestaruudet vuosina 1957 ja 1962. Hän kuului Ruotsin kokoonpanoon myös Cortina d’Ampezzon 1956 ja Squaw Valleyn 1960 talviolympialaisissa. Lundvall kuoli lyhyen sairastamisen jälkeen 86-vuotiaana 8. huhtikuuta 2020.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lars-Eric Lundvall Wikimedia Commonsissa
Lars-Eric Lundvall Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Kryptobileet

Kryptobileet (krypto-bileet, eng. CryptoParty) ovat maailmanlaajuisen liikkeen aikaansaamia ruohonjuuritason tapahtumia, joiden tavoitteena on tuoda käytännöllisten salausmenetelmien perusteet suuremmalle yleisölle. Tapahtumat ovat pääasiassa sarja maksuttomia julkisia työpajoja.
Historia

Kryptobileet saivat alkunsa elokuun 2012 lopussa australialaisen yksityisyyden puolestapuhujan Asher Wolfin  ja erään tietoturva-asiantuntijan välisestä Twitter-keskustelusta.  Tee se itse -luontoinen, itsestään organisoituva liike otti välittömästi tuulta alleen ja muutaman tunnin sisään noin tusina kryptobilettä järjestettiin itsenäisesti eri kaupungeissa Australiassa, Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa ja Saksassa. "Kun heräsin aamulla, ne olivat kaikki siellä," Wolf sanoi eräässä haastattelussa. Monta vastaavaa tapahtumaa järjestettiin pian tämän jälkeen muun muassa Chilessä, Alankomaissa, Havaijilla ja Aasiassa. Australiassa huomattiin tänä aikana raju nousu Tor-verkon käytössä. Eräät Lontoossa pidetyt kryptobileet jouduttiin osallistujamäärän takia siirtämään London Hackspacesta Googlen kampukselle, joka sijaitsee Itä-Lontoon Tech Cityssa.
Lokakuun puoliväliin mennessä vuonna 2012 oli maailmanlaajuisesti järjestetty noin kolmetkymmenet kryptobileet. Joitakin on järjestetty useamman kerran. Kryptobileet järjestettiin yhtenä kertana samaan aikaan Reykjavikissa, Brysselissä ja Manilassa.
Kryptobileitä voidaan seuraajana samantapaiselle 1990-luvun liikkeelle.
Mediahuomio

Kryptobileet ovat alustavasti saaneet positiivista palautetta niin Electronic Frontier Foundationilta kuin (oletettavasti) AnonyOpsilta, sekä NSA tietovuotajalta Thomas Drakelta, Wikileaks toimittaja Heather Marshilta ja Wired toimittaja Quinn Nortonilta. Eric Hughes, joka oli kirjoittanut kirjan A Cypherpunk's Manifesto lähes kaksi vuosikymmentä aikaisemmin, piti pääpuheen nimeltä Putting the Personal Back in Personal Computers Amsterdamin kryptobileissä 27.9.2012. Piratbyrån perustajajäsen Marcin de Kaminski, joka puolestaan ​​perusti The Pirate Bayn, on sanonut pitävänsä kryptobileitä tärkeimpinä kansalaistapahtumina salaustieteen edistämiseksi tänä päivänä. Cory Doctorow on luonnehtinut kryptobileiden "muistuttavan Tupperware-kutsuja salausmenetelmien oppimiseksi."
Julkaisut

Ensimmäinen luonnos 442-sivuiseen CryptoParty Handbook -käsikirjaan kirjoitettiin kolmessa päivässä ja julkaistiin 4.10.2012 Creative Commons -lisenssillä. Kirja on tämän jälkeen ollut jatkuvassa kehitystyön kohteena.