Gunnar Nordström
Elämä > Kolme vuotta Hollannissa ja paluu Suomeen

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | [Fritz] Haberin avulla olen onnistunut järjestämään Nordströmille matkustusluvan Suomeen – – Nyt hän haluaa palata Hollantiin, mutta en valitettavasti enää kykene hoitamaan asiaa. Toivon, että ottaisit asian huolehdittavaksesi. Se on melko kiireellinen, sillä rouva Nordström synnyttää lapsensa pian, Hollannissa jos suinkin mahdollista | ” |
– Einsteinin kirje Bornille, 24.6.1918. 
Nordström vietti vuosien 1914 ja 1916 välisen ajan Göttingenissä ja Zürichissä. Göttingenissä Nordström sai ystäviltään neuvon, että hänen kannattaisi matkustaa välittömästi Alankomaihin. Hän pääsi rajan yli venäläisen passinsa turvin. Seuraavat kolme vuotta Nordström vietti Leidenissä Rosenbergin stipendin turvin. Alankomaissa hänelle avautui mahdollisuus päästä työskentelemään teoreettisen fysiikan kirkkaimpien nimien kanssa. Maassa vaikuttivat Hendrik Lorentz, Paul Ehrenfest, Willem de Sitter, Adriaan Fokker ja Johannes Droste. Alankomaiden-vuosinaan Nordström kävi tiivistä kirjeenvaihtoa Einsteinin kanssa. Leidenin ja Suomen väliset yhteydet olivat ensimmäisen maailmansodan takia poikki, mutta tanskalainen fyysikko Niels Bohr lupautui auttamaan suomalaista postin perille saannissa. Bohr vaihtoi saksalaisella sensuurileimalla varustettuihin Nordströmin kirjeisiin uudet kuoret ja lähetti ne edelleen Suomeen. Bohr menetteli samalla tavalla Suomesta tulevan postin kanssa. Einstein osallistui myös omalta osaltaan Nordströmin auttamiseen. Einstein järjesti tälle matkustusluvan Suomeen, mutta ei kyennyt saamaan lupaa Suomesta takaisin Hollantiin. Einsteinin ja Max Bornin kirjeenvaihdosta käy ilmi, että Einstein oli pyytänyt Bornia järjestämään tämän asian.
Nordström työskenteli Leidenissä aktiivisesti yleisen suhteellisuusteorian parissa. Merkittävin julkaisu, jonka Nordström teki, lienee vuonna 1918 julkaistu työ, joka käsittelee varatun pallosymmetrisen massan aiheuttamaa gravitaatiokentän energiaa (Een en ander over de energie van het zwaarte krachtsveld volgens de theorie van Einstein).
Nordström haki avointa fysiikan professuuria Berliinin yliopistosta. Hän ei kuitenkaan ottanut tarjottua virkaa vastaan ja matkusti takaisin Suomeen, jossa hän otti vastaan Teknillisen korkeakoulun fysiikan professuurin. Berliinin yliopistosta tarjottuun virkaan valittiin Max Born. Nordström oli elänyt apurahojen turvin Alankomaissa, mutta Suomessa apurahapäättäjien mielestä ”neljättä ulottuvuutta sopii tutkia kotona, tarvitsematta matkustaa ulkomaille sitä pohtimaan”. Vuonna 1917 Nordström meni naimisiin Cornelia van Leeuwenin kanssa. Van Leeuwen oli fysiikanopiskelija, ja Nordström tapasi hänet Leidenissä. Perheeseen syntyi kolme lasta: Svante Gunnar, Harald Gunnar ja Saga Nel Nordström.
Nordström ei viihtynyt kauan fysiikan professorina Teknillisessä korkeakoulussa ja vaihtoi vuonna 1920 virkansa saman oppilaitoksen mekaniikan professuuriin. Pian mekaniikan professuurin saamisen jälkeen hän haki jo vasta perustettua radio­tekniikan professuuria.
Vaikka Einsteinin teoria painovoimasta oli parempi, Nordström ei ollut katkera Einsteinille. Päinvastoin Nordström puhui Einsteinista ihannoiden. Nordström oli ehdottamassa vuosina 1920 ja 1922 Einsteinille Nobelin fysiikanpalkintoa. Jälkimmäisenä vuonna Albert Einstein sai Nobelin fysiikanpalkinnon, mutta ei Nordströmin ehdottamasta syystä. Nordström perusteli Einsteinin nobelia siten, että ”tämä jälkimmäinen teoria, ja siten myös edellinen, on menneenä vuonna loistavalla tavalla saanut vahvistusta niistä havainnoista, joita tehtiin täydellisen auringon­pimennyksen aikaan vuonna 1919”.