Vuoden 2020 Armenian–Azerbaidžanin sodan aikajana
2020 > Lokakuu

2. lokakuuta. Armenia ehdotti neuvotteluja tulitauosta Ranskan, Venäjän ja Yhdysvaltojen johtaman Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Minskin ryhmän kanssa. Samana päivänä Armenian viranomaiset sanoivat Azerbaidžanin iskeneen Vuoristo-Karabahin separatistialueen pääkaupunkiin Stepanakertiin. Armenialaisten mukaan iskuissa haavoittui useita ihmisiä. Azerbaidžan ja Turkki ilmoittivat myöhemmin, että ne eivät suostu tulitaukoon ennen kuin armenialaiset joukot vetäytyvät Vuoristo-Karabahista.
3–4. lokakuuta. Azerbaidžan pommitti Stepanakertia. Armenia vastasi ampumalla Azerbaidžanin toiseksi suurimpaan kaupunkiin Gəncəän. Armenialaiset käyttivät joko taktisia Iskander-, Scud- tai Totška-ohjuksia, tai mahdollisesti raskaita BM-30 tai WM-80 raketinheittimiä. Armenialaiset ampuivat tykistöllä muitakin azerien siviilikohteita.
4. lokakuuta. Azerien armeija valtasi Cəbrayılin.
5. lokakuuta. Azerbaidžan oli pommittanut Stepanakertia jo neljättä päivää. Nato vaati Turkkia suostuttelemaan Azerbaidžan tulitaukoon. Amnesty Internationalin mukaan Azerbaidžan on käyttänyt Stepanakertin pommituksissa Israelin valmistamia M095 DPICM -rypälepommeja.
7. lokakuuta. Armenialaisten tappiot olivat tähän mennessä 320 sotilasta ja Vuoristo-Karabahista oli paennut jopa 75 000 siviiliä. Venäjän presidentti Vladimir Putin vaati tulitaukoa ja ilmoitti, että Venäjän ja Armenian välinen puolustussopimus ei kata Vuoristo-Karabahia.
8. lokakuuta. Ranska, Yhdysvallat ja Venäjä tapasivat Azerbaidžanin ulkoministerin Ceyhun Bayramovin Sveitsin Genevessä löytääkseen ratkaisuja konfliktin sammuttamiseksi. Turkki vastusti tapaamista. Sen mukaan näiden maiden ei tulisi sekaantua konfliktiin. Armenia ilmoitti azerien pommittaneen Şuşan kaupungin historiallisesti arvokasta Ghazantšetsotsin katedraalia.
9. lokakuuta. Tulitaukoneuvottelut alkoivat Venäjän johdolla. Azerbaidžanin puolustusministeriön mukaan Armenia tulitti asutuksia Goranboyn, Tərtərin ja Ağdamin alueilla ja tykistö tulitti kiivaasti Mingəçevirin ja Ağcabədin alueita.
10. lokakuuta. Tulitauko sovittiin alkavaksi keskipäivällä, mutta tulitus kiihtyi jo ennen sitä. Molemmat osapuolet jatkoivat tulitusta sovitun tulitauon jälkeen. Azerien armeija eteni.
11. lokakuuta. Molemmat osapuolet syyttivät toisiaan tulitauon rikkomisesta. Azerbaidžanin mukaan Armenia oli tulittanut raskaasti Gəncəä. Sen mukaan tulituksissa kuoli 7 ja haavoittui 33, osa lapsia. Armenia kiisti Gəncən pommittamisen. Armenian mukaan azerit pommittivat Stepanakertia, josta kuului yön aikana räjähdyksiä.
12. lokakuuta. Molemmat osapuolet jatkoivat tulitauon rikkomista. Azerbaidžanin mukaan Armenia hyökkäsi Azerbaidžanin armeijan asemiin. Azerbaidžanin mukaan se vastasi tähän tuhoamalla suuren määrän vihollistaistelijoita, yhden T-72-panssarivaunun ja kolme Grad-raketinheitintä. Armenian puolustusministeriön mukaan taas Azerbaidžan ampui ankaraa tykistötulta eteläisellä rintamalla. Azerbaidžanin armeija pyrki valtaamaan Hadrutin. Se miehittikin Hadrutia ympäröiviä vuoria seuraavana päivänä, muttei vieläkään päässyt itse kaupunkiin.
15. lokakuuta. Azerbaidžanin Telegramissa julkaistiin kaksi videota, joissa ilmeisesti Azerbaidžanin armeijan erikoisjoukot vangitsevat Hadrutin lähellä kaksi armenialaista ja teloittavat nämä. Turkki sulki Armenialle ilmatilansa kautta menevän humanitaarisen avun.
16. lokakuuta. Azerbaidžanin armeija valtasi Hadrutin. Armenian ohjusisku osui 17. lokakuuta Gəncəän. 12 siviiliä sai surmansa ja 40 vammautui. Azerbaidžanin armeija kertoi hyökänneensä menestyksellisesti Martakertissä eli Ağdərəssä ja Ağdamissa Füzuli, Hadrutin ja Cəbrayılin alueella. Azerbaidžanin mukaan armenialaiset pakenivat ja jättivät jälkeensä paljon kuolleita ja haavoittuneita. Azerbaidžanin mukaan armenialaiset joukot kärsivät ammus- ja ruokapulasta ja niiden taistelumoraali oli huono. Armenialaisten mukaan operatiivis-taktinen tilanne ei kuitenkaan ollut muuttunut.tarvitaan parempi lähde
17. lokakuuta. Azerit valtasivat Füzulin kaupungin.<tarvitaan parempi lähderef>SouthFront: Azerbaijan Continues Its Advance On Armenian Positions In Karabah Despite Second Humanitarian Ceasefire (Map Update) southfront.org.  18.10.2020. Viitattu 18.10.2020. (englanniksi)</ref>tarvitaan parempi lähdetarvitaan parempi lähde
18. lokakuuta. Myös toinen keskiyöksi sovittu tulitauko rikkoutui. Molemmat sotijat syyttivät toisiaan humanitaarisen tulitauon rikkomisesta.
19–20. lokakuuta. Azerbaidžan ilmoitti armeijansa edenneen Cəbrayılin alueella.tarvitaan parempi lähdetarvitaan parempi lähde
21. lokakuuta. Armenialaiset yrittivät etelässä vastahyökkäystä, mutta azerit torjuivat sen. Azerbaidžanin armeija valtasi Zəngilanin.tarvitaan parempi lähde Azerbaidžanin presidentti İlham Əliyev sanoi kannattavansa Vuoristo-Karabahin kulttuurista itsemääräämisoikeutta Azerbaidžanin osana. Əliyev ei kannattanut kansanäänestystä alueen asemasta. Əliyev kannattaa myös rauhanturvaajien saapumista, mutta myöhemmin.
22. lokakuuta. Azerit valtasivat alueita etelästä Bala Scitanliinselvennä asti.tarvitaan parempi lähde Stepanakertin tyhjässä lastensairaalassa pommisuojissa oli kymmeniä vakavasti sairaita keski-ikäisiä ja vanhoja ihmisiä. Koronavirus oli levinnyt nopeasti kylmissä, kosteissa, ahtaissa pommisuojissa ja rintamien majoituksissa. Vuoristo-Karabahin sairaalat olivat täynnä sodassa haavoittuneita ja koronaviruspotilaita. Lääkärit hoitivat potilaita koronavirustaudissakin.
26. lokakuuta. Yhdysvaltain välityksellä sovittu kolmas tulitauko rikkoutui heti.tarvitaan parempi lähde Azerien joukot etenivät Laçınin alueelle.
28. lokakuuta. Azerbaidžanin mukaan 21 azerisiviiliä kuoli armenialaisten ohjusiskussa Bərdən kaupunkiin. Armenialaiset joukot kiistivät iskun. Azerit tulittivat Şuşan kaupunkia.
29. lokakuuta. Armenialaiset joukot kertoivat tappioikseen 51 kuollutta. Armenialaisten kokonaistappiot ovat yli 1100 sotilasta. Stepanakertin kaupunki oli jälleen tykistötulen kohteena. Myös Azerbaidžanin  siviilikohteita tulitettiin. Azerien mukaan sen kärkijoukot  olisivat edenneet lähelle tärkeää Šušin/Şuşan kaupunkia, joka on noin 15 kilometrin päässä Stepanakertista tarvitaan parempi lähde Venäjän presidentin Putinin mukaan Venäjä ”on avoin mahdollisuudelle”, että osia kiistellystä Vuoristo-Karabahin alueesta palautettaisiin Azerbaidžanille. Putinin mukaan tämä edellyttäisi kuitenkin taistelujen lopettamista ja neuvottelemista.
30. lokakuuta. Amnesty International tiedotti saaneensa ensimmäisen kerran varmoja todisteita siitä, että Armenia on käyttänyt rypälepommeja pommittaessaan Bərdən kaupunkia. Armenia pyysi Venäjältä apua, koska taistelut jo lähestyivät sen ja Vuoristo-Karabahin välistä rajaa. Venäjän antama turvatakuu Armenialle ei koske Vuoristo-Karabahia.
31. lokakuuta. Venäjä lupasi Armenialle apua, jos Azerbaidžanin joukot tunkeutuvat Armeniaan.