stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luzhou
Galleria

Luzhou sijaitsee Tuojoen yhtymäkohdassa Jangtseen.
Rakennus vanhasta kaupungista.
Luzhoun prefektuurihallinnon portti.
Tuojoen rantaa Luzhoussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luzhou Wikimedia Commonsissa
Luzhou (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (luzhou.gov.cn)
Luzhoun hallinnollinen jako.
Jangtse, kaistale Luzhouta ja Tuojoki.
Mangualde

| Mangualde |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Mangualde Portugalin kartalla
 Koordinaatit: 40°36′N, 7°46′W 
Valtio:  Portugali
Alue:  Centro
Ala-alue:  Dão-Lafões
Piiri:  Viseu
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  João Azevedo
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  219,26 km²
Väkiluku (2011):  19 880
 – Väestötiheys:  91 as./km²
 
 www.cmmangualde.pt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mangualde on kunta Viseun piirissä, Portugalissa. Sen pinta-ala on 219,3 km² ja väkiluku noin 19 900.
Mangualden nykyinen pormestari on João Azevedo. Kunnan juhlapäivä on 8. syyskuuta.
Mangualdessa sijaitsee ranskalaisen autonvalmistaja PSA Peugeot Citroënin autotehdas, joka valmistaa Citroën Berlingo- ja Peugeot Partner -automalleja.
Freguesiat

Abrunhosa-a-Velha
Alcafache
Cunha Baixa
Espinho
Fornos de Maceira Dão
Freixiosa
Mangualde, Mesquitela e Cunha Alta
Moimenta de Maceira Dão e Lobelhe do Mato
Quintela de Azurara
Santiago de Cassurrães e Póvoa de Cervães
São João da Fresta
Tavares
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mangualde Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (portugaliksi)
Viseun piirin kunnat
Armamar
Carregal do Sal
Castro Daire
Cinfães
Lamego
Mangualde
Moimenta da Beira
Mortágua
Nelas
Oliveira de Frades
Penalva do Castelo
Penedono
Resende
Santa Comba Dão
São João da Pesqueira
São Pedro do Sul
Sátão
Sernancelhe
Tabuaço
Tarouca
Tondela
Vila Nova de Paiva
Viseu
Vouzela
Lämäri 2

| Lämäri 2> Slap Shot 2: Breaking the Ice |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Steve Boyum
Käsikirjoittaja:  Broderick Miller
Tuottaja:  Ron French
Säveltäjä:  John Frizzell
Kuvaaja:  Joel Ransom
Leikkaaja:  Craig Bassett
Pääosat:   Stephen Baldwin  Gary Busey  Jessica Steen  David Hemmings  David Paetkau  Callum Keith Rennie 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Universal Pictures  Universal Pictures International 
Levittäjä:  Universal Studios Home Entertainment Netflix
Ensi-ilta:  2002
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Lämäri
Seuraaja:  Lämäri 3
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lämäri 2 (Slap Shot 2: Breaking the Ice) on Lämäri-elokuvalle (1977) 25 vuotta myöhemmin, vuonna 2002 tehty jatko-osa. Myös elokuvan tarina sijoittuu 25 vuotta ensimmäistä myöhemmäksi. Jatko-osan pääosissa ovat Stephen Baldwin, Jessica Steen ja Gary Busey. Elokuvan ohjasi Steve Boyum.
Toisin kuin edeltäjänsä, Lämäri 2 sai huonon vastaanoton. Elokuva sai silti vuonna 2008 julkaistun jatko-osan Lämäri 3 (Slap Shot 3: The Junior League).
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Luettelo Jokereissa, KHL:ssä pelanneista jääkiekkoilijoista

Jokerit on helsinkiläinen jääkiekkoseura, joka on pelannut vuodesta 2014 lähtien monikansallisessa KHL-sarjassa. Ohessa luettelo pelaajista, jotka ovat pelanneet seurassa siitä lähtien. Tilastot on päivitetty kauden 2018–2019 jälkeen.
Luettelo pelaajista

| Selite> Maalivahdit |
| --- | --- | --- | --- |
| O | Ottelut |  |  |
| PMK | Päästettyjen maalien keskiarvo |  |  |
| T% | Torjuntaprosentti |  |  |
| V | Voitot |  |  |
| H | Häviöt |  |  |
| NP | Nollapelit |  |  |
| MIN | Pelatut minuutit |  |  |
Kenttäpelaajat
| PP | Pelipaikka |  |  |
| O | Ottelut |  |  |
| M | Maalit |  |  |
| S | Maalisyötöt |  |  |
| P | Pisteet |  |  |
| P/O | Pisteet per ottelu |  |  |
| RM | Rangaistusminuutit |  |  |
Pelipaikat
| P | Puolustaja |  |  |
| KH | Keskushyökkääjä |  |  |
| LH | Laitahyökkääjä |  |  |
Luettelo pelaajista > Maalivahdit

| Pelaaja | Maa | Vuodet | Kaudet | Runkosarja> O | Runkosarja> PMK | Runkosarja> T% | Runkosarja> V | Runkosarja> H | Runkosarja> NP | Runkosarja> MIN | Pudotuspelit> O | Pudotuspelit> PMK | Pudotuspelit> T% | Pudotuspelit> V | Pudotuspelit> H | Pudotuspelit> NP | Pudotuspelit> MIN | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helenius, RikuRiku Helenius |  | 2014–2017 | 3 | 63 | 2,48 | 90,50 % | 31 | 17 | 4 | 3536 | 1 | 1 | 94,40 % | 1 | 0 | 0 | 60 |  |
| Kalnins, JanisJanis Kalnins |  | 2018– | 1 | 37 | 2,40 | 91,40 % | 22 | 12 | 4 | 2027 | 6 | 2,52 | 89,50 % | 2 | 3 | 0 | 285 |  |
| Karlsson, HenrikHenrik Karlsson |  | 2014–2016 | 2 | 84 | 2,09 | 92,30 % | 49 | 27 | 7 | 4919 | 15 | 2,44 | 91,30 % | 6 | 9 | 1 | 909 |  |
| Rämö, KarriKarri Rämö |  | 2017–2018 | 1 | 18 | 1,94 | 93,00 % | 7 | 9 | 1 | 1021 | 6 | 1,31 | 95,40 % | 4 | 2 | 0 | 457 |  |
| Zapolski, RyanRyan Zapolski |  | 2016– | 3 | 109 | 2,25 | 91,30 % | 54 | 42 | 13 | 6480 | 11 | 2,52 | 91,50 % | 2 | 8 | 0 | 691 |  |
Mamry-luokka

| Mamry-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  203 t (standardi) 225 t (kuormattu)
Pituus:  38,2 m
Leveys:  7,0 m
Syväys:  1,8 m
Koneteho:  2 000 bhp
Nopeus:  14 solmua
Miehistöä:  5
Aseistus
Meritorjunta:  6-24 miinaa
Ilmatorjunta:  2 × ZU-23-2MR
Mamry-luokka eli projekti 207M on Puolan merivoimien vuodesta 1991 valmistettujen miinanraivaajien muodostama alusluokka, johon piti kuulua kahdeksan alusta.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ORP Mamry (643) | Gdanskin telakka | - | 20. syyskuuta 1991 | 25. syyskuuta 1992 | - |
| ORP Wigry (644) | Gdansk | - | 28. marraskuuta 1992 | 14. toukokuuta 1993 | - |
| ORP Sniardwy (645) | Gdansk | - | 20. kesäkuuta 1993 | 28. tammikuuta 1994 | - |
| ORP Wdzydze (646) | Gdansk | - | 24. kesäkuuta 1994 | 2. joulukuuta 1994 | - |
Ländler

Ländlerin tanssija
Ländler on 3/4-tahtinen kansantanssi, joka oli suosittua Itävallassa, Etelä-Saksassa ja saksankielisessä Sveitsissä 1700-luvun lopulla.
Ländler on paritanssi, jolle ovat ominaisia hypyt ja polkeminen. Joskus sitä esitetään vain instrumentaalisesti, joskus siinä on myös lauluosuus ja jodlausta.
Monet säveltäjät ovat liittäneet sävellyksiinsä ländler-osuuksia, esimerkiksi Gustav Mahler, Ludwig van Beethoven, Franz Schubert ja Anton Bruckner.
Käännös suomeksi
Ouanahamin lentoasema

Ouanahamin lentoasema (IATA: LIF, ICAO: NWWL) on Uuden-Kaledonian Lifoun saaren lentoasema. Se sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä Chépénéhén kaupungista itään. Vuonna 2014 sen kautta kulki noin 172 000 matkustajaa.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Air Calédonie: Maré, Nouméa, Ouvéa, Tiga
Mamta Kulkarni

Mamta Kulkarni (hindiksi ममता कुलकर्णी, Mamtā Kulkarṇī; s. 20. huhtikuuta 1972 Bombay, Maharashtra, Intia) on intialainen entinen näyttelijä ja malli, joka tunnetaan työstään hindinkielisissä elokuvissa. Hän on esiintynyt kaupallisesti menestyneissä hindielokuvissa, kuten Aashiq Awara (1993), Waqt Hamara Hai (1993), Krantiveer (1994), Karan Arjun (1995), Sabse Bada Khiladi (1995), Andolan (1995), Baazi (1996), China Gate (1998) ja Chhupa Rustam (2001). Hänen roolisuorituksensa elokuvassa Aashiq Awara (1993) voitti hänelle parhaan naistulokkaan Filmfare Awards -palkinnon. Hän jätti elokuvateollisuuden esiinnyttyään elokuvassa Kabhie Tum Kabhie Hum (2002).
Elokuvauransa jälkeen Kulkarnia on syytetty osallisuudesta huumekauppaan kumppaninsa Vicky Goswamin kanssa.
Aiheesta muualla

Mamta Kulkarni Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mamta Kulkarni Allmoviessa (englanniksi)
Nura Farah

| Nura Farah> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1979 (ikä 44–45) Riad, Saudi-Arabia
Ammatti:  laborantti ja kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: somalia
Esikoisteos:  Aavikon tyttäret (2014)
Palkinnot
 Suomi-palkinto (2015) 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Nura Farah (s. 1979 Riad, Saudi-Arabia) on Suomen ensimmäinen somalikirjailija. Hän muutti Suomeen Somaliasta 13-vuotiaana ja työskentelee nykyisin Ruokaviraston virologian yksikössä laboranttina. Farahilta on ilmestynyt  romaanit Aavikon tyttäret (2014) ja Aurinkotyttö (2019) sekä kertomuskokoelma Lumimaa (2021).
Lapsuus ulkomailla ja muutto Suomeen

Farah syntyi vuonna 1979 Riadissa Saudi-Arabiassa, jossa hänen kouluja käynyt isänsä oli töissä. Farah aloitti siellä myös koulunkäynnin. Perhe muutti takaisin Somaliaan Mogadishuun Farahin ollessa kahdeksanvuotias. Suomeen hän muutti vuonna 1993 äitinsä ja neljän sisaruksen kanssa. Hänen sittemmin edesmennyt isänsä jäi Somaliaan.
Suomessa perhe asui aluksi Oravaisten vastaanottokeskuksessa. Oleskeluluvan saatuaan he muuttivat Helsinkiin Kontulaan, jossa Farah aloitti yläasteella. Hänellä oli aluksi vaikeuksia koulussa, koska hän oli ainoa ulkomaalainen luokallaan ja joutui koulukiusatuksi sekä syrjityksi. Hän ei ollut opiskellut juurikaan suomea ennen yläastetta, joten hänen sanavarastonsa ei ollut kovin laaja, mikä vaikeutti opiskelua. Suomen kielen opettaja kehotti häntä lukemaan kirjoja, jos hän haluaa oppia suomea paremmin. Hän luki aluksi sarjakuvia. Sanavaraston kasvaessa hän alkoi lukea suomenkielistä kaunokirjallisuutta ja suomennettua kirjallisuutta. Kymmenennellä luokalla ja lukiossa hänen keskiarvonsa nousi yli kahdeksaan ja hän alkoi saada myös ystäviä. Farahin lukion kemianopettaja kannusti häntä opiskelemaan laborantiksi.
Kirjailijaksi

Farah halusi itsekin kirjoittaa. Hänen esikuvinaan olivat Khaled Hosseinin kirjoittamat Leijapoika ja Tuhat loistavaa aurinkoa sekä Chimamanda Ngozi Adichien Kotiinpalaajat. Hän suomensi Otavalle somalian kielisiä sanoja ja ehdotti heille, että hän voisi kirjoittaa kirjan somalien elämästä.
Farahin kaksi ensimmäistä teosta käsittelevät Somalian aavikon paimentolaisia, somalinaisten asemaa ja vastoinkäymisiä menneinä vuosikymmeninä. Hän itse on kaupunkilainen, mutta hänen isovanhempansa ja äitinsä ovat eläneet paimentolaisina. Kirjoittaessaan kirjojaan hän halusi samalla tutkia oman sukunsa menneisyyttä.
Yksityiselämä

Farah on vuonna 2014 syntyneen pojan yksinhuoltaja.
Aiheesta muualla

Sillanpää, Anna: Suomen ensimmäinen somalikirjailija Nura Farah: "Tiedän, että isäni olisi minusta ylpeä" (ilmestynyt numerossa 4/2014) Kodin kuvalehti.  18.2.2016. Viitattu 24.9.2019.
Piirilä, Kaisa: Rakkaus ja haave opiskelusta kannattelevat aavikon paimentolaistyttöä Nura Farahin uutuuskirjassa Suomen Somalia-verkosto.  10.6.2019. Viitattu 24.9.2019.
Kerkkäinen, Tuomas: Somalikirjailija ei halua suurperhettä: lapsi on kallis investointi Yle Uutiset.  24.10.2015. Viitattu 24.9.2019.
Luzernin yliopisto

| Luzernin yliopisto> Universität Luzern |
| --- | --- |

Perustettu:  2000, alun perin 1574 (jesuiittakoulu)
Rahoitus:  liittovaltio (29 %), Luzernin kantoni (29 %)
Budjetti:  64 milj. Sfr. (2018)
Henkilökunta:  780 (2019)
Opiskelijoita:  3 000 (2019)
Jatko-opiskelijoita:  440 (2019)
Sijainti:  Luzern,  Sveitsi
Osoite:  Frohburgstrasse 3, 6002 Luzern
Kampus:  4 toimipaikkaa Luzernissa
Sivusto:  https://www.unilu.ch/
Luzernin yliopisto (saks. Universität Luzern) on yliopisto Sveitsissä. Yliopisto on perustettu vuonna 2000. Yliopiston toiminta on Luzernin kantonin vastuulla. Yliopistossa on viisi tiedekuntaa, ja siellä on runsaat 3 000 opiskelijaa (v. 2019).
Tiedekunnat

Yliopiston tiedekunnat ovat:
teologinen tiedekunta (Theologische Fakultä)
kulttuuri- ja yhteiskuntatieteellinen tiedekunta (Kultur- und Sozialwissenschaftliche Fakultät)
oikeustieteellinen tiedekunta (Rechtswissenschaftliche Fakultät)
kauppatieteellinen tiedekunta (Wirtschaftswissenschaftliche Fakultät)
terveystieteiden ja lääketieteen laitos (Departement Gesundheitswissenschaften und Medizin), uusi tiedekuntaa vastaava laitos, aloitti syksyllä 2019.
Opiskelijat ja henkilökunta

Syyslukukaudella 2019 yliopistossa oli 3 030 opiskelijaa. Heistä oli naisia 58 prosenttia. Suurin osa opiskeli kandidaatin tutkintoa (1 590) tai maisterin tutkintoa (1 000). Tohtori- ja jatkokoulutusopiskelijoita oli yhteensä 440.
Yliopistolla oli vuoden 2019 lopulla vakituista henkilökuntaa 576 ja luennoitsijoita 200.
Taloustietoja

Vuonna 2018 yliopiston kulut olivat 64 milj. Sfr. Päärahoittajat olivat liittovaltio (19 milj. Sfr), Luzernin kantoni (18 milj. Sfr.) ja muut kantonit (15 milj. Sfr.). Viidesosa tuloista (12 milj. Sfr) tuli muualta kuten opiskelumaksuista, tilaustöistä ja palvelumyynnistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luzernin yliopisto Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (saksaksi) (italiaksi) (englanniksi)
Huber, Max: Universität Luzern (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  14.1.2014. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Maija Hirvonen

Maija Hirvonen (s. 1938) on suomalainen kirjallisuustoimittaja ja suomentaja.
Teoksia

Salanimet ja nimimerkit. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjaston julkaisuja nro 16. BTJ Kirjastopalvelu, Helsinki 2000
Toimitustöitä

15 vuosikymmentä : kirjallisia dokumentteja erään seuran historiasta ; toim. Maija Hirvonen, Anna Makkonen, Anna Nybondas. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 368. Helsinki 1981
Suomen kirjailijat 1917-1944 : pienoiselämäkerrat : teosbibliografiat : tutkimusviitteet - Finlands författare 1917-1944 : kortbiografier : verkförteckningar : litteraturhänvisningar - Writers in Finland 1917-1944 : concise biographies : bibliographies : research references ; päätoim. Hannu Launonen ; toimitussihteeri Anna Makkonen ; toim.  Maija Hirvonen, Anna Nybondas, Inger Bäcksbacka. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 365. Helsinki 1981
August Ahlqvist : Kirjeet : kielimiehen ja kaukomatkailijan viestejä 1845-1889 ; toim. Maija Hirvonen, Kaisu Lahikainen. Ruotsinkieliset kirjeet suom. Maija Hirvonen, viron- ja saksankieliset Kaisu Lahikainen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 374. Helsinki 1982
Elsa Heporauta : eräs elämänkaari ; toim. Maija Hirvonen ; kirj. Arijoutsi Heporauta ym. WSOY 1983
Suomen kirjailijat 1945-1980 : pienoiselämäkerrat : teosbibliografiat : tutkimusviitteet - Finlands författare 1945-1980 : kortbiografier : verkförteckningar : litteraturhänvisningar - Writers in Finland 1945-1980 : concise biographies : bibliographies : research references toim. Maija Hirvonen ym. Täydennys- ja korjauspainos vuonna 1977 ilmestyneestä teoksesta Suomen kirjailijat 1945-1970. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 402. Helsinki 1985
Sommelo : Helsingin kalevalaiset naiset r.y. 1938-1988 ; toimituskunta: Maija Hirvonen ym. Helsingin kalevalaiset naiset, Helsinki 1988
Hevoshaasta Helsingin helmeksi : Marjaniemi 1920-1990 ; aineisto Marjaniemi-seuran perinneryhmä ; toimittanut Maija Hirvonen. Marjaniemi-seura, Helsinki 1991
Suomen kirjailijat 1809-1916 : pienoiselämäkerrat, teosbibliografiat, tutkimusviitteet - Finlands författare 1809-1916 : kortbiografier, verkförteckningar, litteraturhänvisningar - Writers in Finland 1809-1916 : concise biographies, bibliographies, research references ; toimittanut Maija Hirvonen. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 570. Helsinki 1993
Suomennoksia

K. A. Gottlund : Vermlannin päiväkirja 1821 ; käännöksen pohjana vuonna julkaistu 1932 ruotsinkielinen laitos, jonka on salakieliset jaksot selvitettyinä Gottlundin päiväkirjojen alkuperäiseen muotoon täydentänyt Per-Martin Tvengsberg. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 437. Helsinki 1986 (alkuteos Ur Carl Axel Gottlunds dagboksanteckningar från en resa genom Värmlands finnmarker år 1821)
Gustav Elfving, Gösta Mickwitz : Suomen tiedeseuran kolmas puolivuosisata 1938-1987. Bidrag till kännedom av Finlands natur och folk 136b. Societas scientiarum Fennica, Helsinki 1988 (alkuteos Finska vetenskaps-societetens tredje halvsekel 1938-1987)
August Strindberg : Tunnissa taiteentuntijaksi. Jack-in-the-Box, Helsinki 1996, 3. painos 1998 (alkuteos Anvisning att på 60 minuter bliva konstkännare)
Eric Gustaf Ehrström : Hämeen sydänmailla : matkapäiväkirja 1811. Suomalaisen kirjallisuuden seuran toimituksia  1059. Helsinki 2007 (alkuteos Minnen af en resa fråm Äbo till Tavastland junii och julii månader 1811)
Eric Gustaf Ehrström : Ylioppilaan sotapäiväkirja 1808. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 1143. Helsinki 2008 (alkuteos Dagbok från fälttåget i Österbotten 1808)
Oualata

| Oualata ولاتة |
| --- | --- |
 Oulata
 Oualata
 Koordinaatit: 17°18′N, 7°1′W 
Valtio:  Mauritania
Hallintoalue:  Hodh El Charghi
Departementti:  Oulata
Väkiluku (2010):  13 787
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oualata eli Walata (arab. وادان‎) on kaupunki Mauritanian kaakkoisosassa. Siellä on ollut Afrikan ensimmäisiä kivirakennuksia. Kaupunki kukoisti osana Ghanan kuningaskuntaa, mutta sen olivat luultavasti perustaneet jo alueella aiemmin asuneet heimot. Tällä seudulla oli kivikautista asutusta jo 2000–300 eaa.
Oualata perustettiin 1000- tai 1100-luvulla. Se oli merkittävä kauppapaikka Saharaa ylittäneille muslimikauppiaille, jotka kuljettivat kultaa, suolaa ja orjia Länsi-Sudanista Välimeren maiden markkinoille. Se oli myös huomattava islamilaisen oppineisuuden keskus, jossa oli kuusi koraanikoulua.[lähde? ]
Nykyisin kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat kirjasto ja käsikirjoitusmuseo, etnografinen museo, ranskalainen linnoitus ja kivikautinen kylä.
Osittain raunioitunut vanha kaupunki on UNESCOn maailmanperintökohde.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oualata Wikimedia Commonsissa
Ota tai jätä!

| Ota tai jätä!> Next |
| --- | --- |
Tyyli:  Tosi-TV Viihde
Kestoaika:  22 min
Luoja(t):  –
Pääosissa:  Kilpailijat
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Verkko:   Music Television  Sub
Esitetty:  4. toukokuuta 2005 – 2008
Jaksoja:  285
Aiheesta muualla
IMDb
Ota tai jätä (Next) on yhdysvaltalainen tosi-TV-ohjelma. Ohjelmassa on tavoitteena löytää pari sokkotreffien avulla. Ohjelman deittikumppanin valitsija on suhteellisen nirso parinsa suhteen, ja toinen treffikumppani saa jokaisesta minuutista yhden dollarin, jos hän pysyy mukana ilman hylkäämistä. Suomessa Sub esitti ohjelmaa vuosina 2008–2009.
Ota tai jätä (kappale)

Ota tai jätä on Rauno Lehtisen säveltämä ja Sauvo Puhtilan nimimerkillä Timjami sanoittama kappale, jonka sanat alkavat ”Tuijotusta absinttiin, kai äsken riideltiin...”. Tamara Lund osallistui sillä Suomen euroviisukarsintaan vuonna 1965.  Se ei päässyt finaaliin, mutta menestyi Nacke Johanssonin sovittamana singlejulkaisuna varsin hyvin, kääntöpuolellaan niin ikään Lehtisen säveltämä ”Miller-tango”. Kappaleen ”Ota tai jätä” levytti vuonna 1965 myös Carola, ja tämän singlen kääntöpuolella on Lasse Mårtensonin ja Sauvo Puhtilan kappale ”Mä tahdon pojan”.
Optinen paksuus

Optinen paksuus kuvaa esimerkiksi sumun, pilven, pölypilven tai muun väliaineen läpinäkymättömyyttä. Mitä suurempi väliaineen optinen paksuus τ (tau) on, sitä vähemmän se läpäisee valoa. Jos optinen paksuus on pienempi, yhtä kirkas kohde näkyy paksumman väliainekerroksen läpi.
Optisen paksuuden laskukaava

Optinen paksuus ilmoittaa, kuinka pitkällä matkalla tulevan valon voimakkuus  I_{0} alenee  e:nteen osaan eli runsaaseen kolmasosaan.  I on havaittu valovoima ja  I_{0} on valovoima ennen väliainekerrosta.
Optinen paksuus voidaan myös laskea integroimalla, jos tunnetaan väliaineen paksuus  r ja sen opasiteetti  \alpha :selvennä
Kaavat ovat kytköksissä toisiinsa. Ensimmäinen kaava on johdettu toisen kaavan avulla, sillä opasiteetin määritelmä liittyy valovoiman muutokseen etäisyyden funktiona.
Sovelluksia

Ensimmäistä yllä mainituista kaavoista voidaan käyttää optisen paksuuden laskemiseen, kun tiedetään miten väliaine vaikuttaa valoon, eli tunnetaan valovoima sekä ennen väliainetta että sen jälkeen. Siitä voidaan myös laskea toinen valovoimista, kun tunnetaan optinen paksuus ja toinen valovoima.
Toista kaavoista voidaan käyttää optisen paksuuden laskemiseksi, jos tiedetään väliaineen opasiteetti ja paksuus. Opasiteetti riippuu väliaineesta ja eri väliaineiden opasiteeteista on koottu taulukoita.
Optista paksuutta käytetään esimerkiksi tähtitieteessä mitattaessa tähtien kirkkautta. Jos tähden ja Maan välissä on tähtienvälinen ainepilvi, ei tähden kirkkautta voida määrittää suoraan havaintojen perusteella, sillä ei voida tarkasti tietää, miten paljon ainepilvi himmentää valoa, ei siis tunneta pilven optista paksuutta. Kun tiedetään, mistä aineesta pilvi koostuu ja jos sen paksuutta voidaan arvioida havainnoin, voidaan optinen paksuus laskea. Toisaalta optinen paksuus voidaan määrittää myös, jos tunnetaan jonkin pilven takana olevan tähden kirkkaus epäsuorasti, esimerkiksi jos tähti on kefeidi.
Ilmakehän optinen paksuus ja ekstinktio

Auringon ja tähden valo himmenee, kun se kulkee ilmakehän läpi.
Himmeneminen riippuu ilmakehän optisesta paksuudesta ja matkasta, jonka valo joutuu kulkemaan. Tähden valon himmenemistä sanotaan ekstinktioksi. Se riippuu huomattavasti säteilyn aallonpituudesta.
Tähden valo kulkee ilmakehän läpi matkanselvennä
\ X=frac{1}{\cos z}
jossa
X on valon kulkema matka.
z on kohteen zeniittietäisyys eli 90-korkeuskulma.
Kohteen säteilyn voimakkuus E tietyllä aallonpituudella tai aallonpituuskaistalla heikkenee kaavan
\ {\frac {E}{E_{0}}}=e^{(-\tau X\cos({\frac {1}{z}}))}
Näin ollen kohteen magnitudi m on pienentynyt arvosta m0 ekstinktiokertoimen kX verran
\ m=m_{0}+kX
Manuela Malsiner

| Manuela Malsiner |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1997 (ikä 26)
Mäkihyppääjä
Maailmancup
Kaudet:  2013–
Palkintokorokkeella:  1
 Tietolaatikko päivitetty 21. tammikuuta 2017 
Manuela Malsiner (s. 15. joulukuuta 1997) on italialainen mäkihyppääjä. Seuratasolla hän edustaa SC Gardenaa.
Maailmancupissa Malsiner kilpaili ensimmäisen kerran Schonachissa tammikuussa 2013 ja ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Ljubnossa saman vuoden helmikuussa oltuaan 25:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäistä kertaa Sapporossa 14. tammikuuta 2017 oltuaan kymmenes, ja ensimmäisen palkintosijansa viikkoa myöhemmin Zaōssa oltuaan toinen.
Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Malsiner sijoittui normaalimäen kilpailussa 29:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän oli viidestoista ja sekajoukkuemäessä seitsemäs. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 18:nneksi. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden henkilökohtaisessa kilpailussa Utah Olympic Parkissa 2017 ja oli sekajoukkuekilpailussa viides.
Malsinerin pikkusiskoista Lara Malsiner on kilpaillut mäkihyppääjänä olympialaisissa ja myös Jessica Malsiner on maajoukkuetason mäkihyppääjä.
Opiskelijakortti

Opiskelijakortti on kortti, joka voidaan myöntää jonkin oppilaitoksen oppilaille. Oppilaitoksilla voi olla omia opiskelukortteja, mutta on olemassa myös opiskelijakortteja, jotka kattavat suurempiakin tahoja, kuten lukiolaiskortti. Opiskelijakortteja on erilaisia, ja niistä saatavat opiskelijaedut ovat monesti paikkakohtaisia. Monet julkiset palvelut, varsinkin joukkoliikenne, tarjoavat yleisesti halvempia lippuja opiskelukorttia näyttämällä. Opiskelijakortti on henkilökohtainen ja useimmiten kuvalla ja vuosileimalla tai -tarralla varustettu.
Aiheesta muualla

VR:n ja Matkahuollon opiskelijakortti (Arkistoitu – Internet Archive)
SAMOKin kortti SAMOK
Längdenin majakka

Längden
| --- | --- |
Sijainti:  Tammisaari Suomi
Vesistö:  Suomenlahti 
| --- | --- |
Korkeus:  18  m  
Materiaali:  teräsbetoni 
Värit:  Valkoinen, punainen 
| --- | --- |
Valmistunut:  1965 
| --- | --- |
Valon korkeus:  17,0  m 
Valonkanto:  24,6  km 
Valon ominaisuudet:  Fl(3) WRG 15s 
Tutka:  M 
| --- | --- |
ARLHS:  FIN026 
Admiralty:  C4991.6 
List of Lights:  29827 
MarineTraffic:  1000005945 
NGA:  116-14944 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Längdenin majakka sijaitsee Längdenin kallioluodolla Suomenlahdella Tammisaaren ulkosaaristossa Lappohjaan ja Koverhariin johtavan väylän varrella, 15 kilometriä Hangosta kaakkoon. Majakka on rakennettu 1965 ja automatisoitu 1966. Majakan valon korkeus on 17 metriä.