stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Euroliiga-kausi 2001–2002
Palkinnot > All-Euroleague First Team 2001-2002

Tyus Edney (  Benetton Treviso )
Marko Jarić (  Kinder Bologna )
Emanuel Ginóbili (  Kinder Bologna )
Dejan Bodiroga (  Panathinaikos BC )
Dejan Tomasevic (  TAU Ceramica )
Palkinnot > All-Euroleague Second Team 2001-2002

Ariel McDonald (  Maccabi Tel Aviv )
Alphonso Ford (  Olympiakos BC )
Mirsad Türkcan (  CSKA Moskova )
Marcelo Nicola (  Benetton Treviso )
Joseph Blair (  Scavolini Pesaro )
Henkilökohtaiset tilastot > Pisteet

| Sij>  | Nimi | Joukkue | Ottelut | Pisteet | Pst/peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Alphonso Ford |  Olympiakos BC | 20 | 495 | 24.75 |
| 2. |  Gordan Giriček |  CSKA Moskova | 18 | 413 | 22.94 |
| 3. |  Dejan Bodiroga |  Panathinaikos BC | 22 | 441 | 20.05 |
| 4. |  Gregor Fučka |  Skipper Bologna | 20 | 381 | 19.05 |
| 5. |  Ruslan Avleev |  Ural Great Perm | 20 | 372 | 18.60 |
Henkilökohtaiset tilastot > Levypallot

| Sij>  | Nimi | Joukkue | Ottelut | Lev>  | Lev/peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Mirsad Türkcan |  CSKA Moskova | 17 | 217 | 12.76 |
| 2. |  Quadre-Michael Lollis |  Fenerbahçe Ülkerspor | 18 | 153 | 8.50 |
| 3. |  Michalis Kakiouzis |  AEK Ateena B.C. | 20 | 165 | 8.25 |
| 4. |  Gregor Fučka |  Skipper Bologna | 20 | 164 | 8.29 |
| 5. |  Dejan Tomašević |  TAU Cerámica | 20 | 152 | 7.60 |
Henkilökohtaiset tilastot > Syötöt

| Sij>  | Nimi | Joukkue | Ottelut | Syö>  | Syö/peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Theodoros Papaloukas |  Olympiakos BC | 19 | 76 | 4.00 |
| 2. |  Ariel McDonald |  Maccabi Tel Aviv | 20 | 76 | 3.80 |
| 3. |  Tyus Edney |  Benetton Treviso | 19 | 72 | 3.79 |
| 4. |  Melvin Booker |  Scavolini Pesaro | 20 | 75 | 3.75 |
| 5. |  Curtis McCants |  CSKA Moskova | 19 | 65 | 3.42 |
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Euroliigan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000-luku | 2000–2001 | 2001–2002 | 2002–2003 | 2003–2004 | 2004–2005 | 2005–2006 | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 |
| 2010-luku | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 | 2015–2016 |  |  |  |  |
Fuusionestäjät

Fuusionestäjät ovat HIV-lääkkeitä, jotka estävät HI-virusta tunkeutumasta ihmisen soluun, jolloin ne eivät voi lisääntyä. Ne salpaavat gp120 tai gp41 proteiinia.
Julia Domna

Julia Domnan rintakuva
Julia Domna (170–217) oli Rooman keisarinna ja keisari Septimius Severuksen toinen vaimo. Hän oli keisarien Caracalla ja Geta äiti.
Julia Domna oli alkujaan syyrialaista sukua ja hänen isänsä Julius Bassianus oli aurinkojumala Heliogabaluksen pappi Emesassa (nykyinen Homs). Domnalla oli myös vanhempi sisko Julia Maesa joka oli keisari Elagabaluksen (hallitsi 218–222) isoäiti.
Julia Domna ja Severus avioituivat joskus 180-luvun lopulla, sen jälkeen kun Severuksen ensimmäinen vaimo Paccia Marciana kuoli. Caracalla syntyi vuonna 188 ja Geta vuonna 189. Severus julistautui keisariksi vuonna 193 sen jälkeen kun Roomassa oli syttynyt valtataistelu Commoduksen kuoleman jälkeen. Domna seurasi miehensä mukana kun tämä matkusti itään taistelemaan usurpaattori Pescennius Nigeriä vastaan. Julia Domna sai sisällissodan aikana lisänimen mater castrorum (osapuilleen "leirin äiti").
Severus kuoli vuonna 211 ja hänen testamenttinsa mukaan Caracallan ja Getan tuli hallita yhdessä. Caracalla antoi kuitenkin pian tappaa veljensä. Caracallan ja hänen äitinsä välit olivat tästä lähtien ongelmalliset. Julia Domna matkusti kuitenkin Caracallan mukana tämän Parthiaa vastaan tekemän sotaretken aikana. Julia Domna teki itsemurhan kuultuaan että Caracalla oli murhattu ja että Macrinus oli julistautunut keisariksi.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lindemann, Kate (toim.): Julia Domna Women Philosophers (englanniksi)
Julkulampi

| Julkulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°14′52″N, 25°00′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Asunnanjärven valuma-alue (35.68)
Laskujoki:  Mouliaispuro 
Järvinumero:  35.686.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  185,6 m  
Rantaviiva:  1,256 km  
Pinta-ala:  5,962 ha  
Tilavuus:  0,0001478 km³ 
Keskisyvyys:  2,48 m  
Suurin syvyys:  4,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJulkulampi 
Julkulampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Huttulan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 100 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 147 800 kuutiometriä eli 0,148 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Sammalisen valuma-alueeseen (35.686) se kuuluu.
Jouko Paavola

Jouko Paavola (27. heinäkuuta 1909 Oulu – 16. joulukuuta 1972) oli suomalainen teatterinjohtaja ja ohjaaja.
Paavola työskenteli aluksi Ylioppilasteatterissa, jonka piiristä tulivat 1930-luvulla Suomen ensimmäiset modernistiset kansainvälisesti suuntautuneet ohjaajat, Jorma Nortimo, Matti Aro ja Jouko Paavola. 
Ylioppilasteatterin johtajana Paavola säilytti ohjelmistossa kotimaisten historiallisten draamojen linjan, ja ideoi muun muassa joulunajan satunäytelmät lapsille. Synnyinkaupunkinsa Oulun kaupunginteatterin johtajaksi Paavola siirtyi vuosiksi 1941–1944.
Vuonna 1949 Paavola valittiin Glory Leppäsen jälkeen Tampereen Teatterin johtajaksi. Hänen johdollaan teatteri tuotti useita menestysnäytelmiä. Paavola oli hyvä William Shakespearen tuntija, ja hän valitsi teatterin ohjelmistoon tämän suuria klassikkonäytelmiä. Suuren menestyksen saavutti muun muassa Kuinka äkäpussi kesytetään, mutta sitäkin suurempi teatteritapahtuma oli Paavolan ohjaama Kuningas Lear. Paavola onnistui luomaan Learin henkilöhahmon luonteen kuvaukseen syvyyttä saavuttaen kuitenkin samalla taitavasti yleisinhimillisen tragedian vaikutuksen. Kalle Kirjavaisen hieno suoritus kuningas Learinä jäi Tampereen teatterihistoriaan.
Tampereen kauden jälkeen Paavola valittiin Turun kaupunginteatterin johtoon Jorma Nortimon seuraajaksi vuosiksi 1955–1963. Teatterikoulun rehtoriksi Paavola valittiin koulun pitkäaikaisen rehtorin, teatterineuvos Wilho Ilmarin jälkeen viisivuotiskaudelle 1963–1968. Paavolan jälkeen rehtoriksi tuli Kalle Holmberg.
Paavola ohjasi myös televisiolle Shakespearen näytelmän Kesäyön unelma (1962).
Vuonna 1959 Paavolalle myönnettiin Pro Finlandia -mitali ansiokkaasta urasta.
Aiheesta muualla

Jouko Paavola Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jonathan Dahlén

| Jonathan Dahlén |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. joulukuuta 1997 (ikä 26) Östersund, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Timrå IK
Sarja:  SHL
Pelinumero:  54
Pelaajaura
Pääsarjaura:  (–)
Aik. seurat:  Timrå IK (Allsv.) Utica Comets (AHL) San Jose Barracuda (AHL) San Jose Sharks (NHL)
NHL-varaus:  42. varaus, 2016 Ottawa Senators
Jonathan Dahlén (s. 20. joulukuuta 1997 Östersund, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Timrå IK:ssa.  Dahlén on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös keskellä.
Pelityyli

The Sports Forecaster -sivuston mukaan Dahlén on lahjakas ja monipuolinen hyökkääjä, joka kykenee tekemään hyvin pisteitä. Hän kykenee pelaamaan sekä keskus- että laitahyökkääjänä. Dahlén pelaa hyvin molempiin suuntiin. Hän ei ole kuitenkaan kovin isokokoinen, joten Dahlénin tulisi lisätä voimaa ja massaa sekä todistaa kykenevänsä maksimoimaan potentiaalinsa pohjoisamerikkalaiseen pelitapaan.
Elite Prospects -sivuston mukaan Dahlén on vaarallinen hyökkäyspään dynamo sekä vauhdikas viimeistelijä ja pelintekijä. Hänellä on hyvät tekniset taidot ja Dahlén lukee peliä kokonaisvaltaisesti. Dahlén on ketterä ja luova pelaaja, joka käsittelee kiekkoa hyvin kovassakin vauhdissa ja omaa hyvän vision. Hänellä on myös korkea työmoraalia ja Dahlén pelaa hyvin kahteen suuntaan.
Ura > Maajoukkueura

Dahlén pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017. Alkulohkon päätösottelussa Tšekkiä vastaan hän onnistui tekemään kypärätempun. Dahlénin ensimmäinen ja kolmas maali syntyi ylivoimalla. Hänet valittiin Ruotsin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Dahlén pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015.
Dahlén pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2014, jolloin hän oli Ruotsin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 4+1=5. Yhteensä Dahlén on pelannut 21 nuorten ja 23 poikien maaottelua.
Muuta

Dahlénin isä Ulf pelasi omalla urallaan hyökkääjänä yli tuhat NHL-ottelua. Hän kuului myös Ruotsin vuoden 1998 maailmanmestaruuden voittaneeseen joukkueeseen. Ulf Dahlen on myöhemmin toiminut päävalmentajana Elitserienissä/SHL:ssä sekä apuvalmentajana Ruotsin A-maajoukkueessa ja Dallas Starsin NHL-joukkueessa. Sekä Ulfin että Jonathanin kasvattajaseurana toimiva, Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettanissa pelaava Östersunds IK on jäädyttänyt Ulf Dahlenin pelinumeron 9.
Euroliiga-kausi 2003–2004

Euroliigakausi 2003-2004 oli neljäs ULEB-liiton järjestämä kansainvälinen koripalloturnaus. Edellisvuoden mestarina kauteen lähti FC Barcelona Bàsquet ja Final Four pelattiin Yad Eliyahu Arenassa Tel Avivissa. Kauden voitti Maccabi Tel Aviv BC. Suomalaispelaajista mukana oli Hanno Möttölä, joka edusti Skipper Bolognaa.
Joukkueet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   Italia Fortitudo Bologna  Montepaschi Siena  Benetton Treviso  Lottomatica Roma |   Espanja FC Barcelona Bàsquet  TAU Cerámica  Unicaja Málaga  Pamesa Valencia |   Kreikka AEK Ateena BC  Olympiakos BC  Panathinaikos BC |   Ranska ASVEL  Pau-Orthez |   Slovenia KK Krka  KK Union Olimpija |
|   Turkki Efes Pilsen SK  Alpella BK |   Kroatia KK Cibona |   Saksa ALBA Berlin |   Israel Maccabi Tel Aviv BC |   Liettua BC Žalgiris |
|   Puola Śląsk Wrocław |   Venäjä CSKA Moskova |   Serbia ja Montenegro KK Partizan |  |  |
Runkosarja > Lohko A

|  | Joukkue | Ottelut | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  FC Barcelona Bàsquet | 14 | 12 | 2 | 1086 | 937 | +149 |
| 2. |  KK Cibona | 14 | 8 | 6 | 1122 | 1101 | +21 |
| 3. |  Alpella BK | 14 | 8 | 6 | 1023 | 1050 | −27 |
| 4. |  Olimpija Ljubljana | 14 | 6 | 8 | 1093 | 1123 | −30 |
| 5. |  Pau-Orthez | 14 | 6 | 8 | 1141 | 1130 | +11 |
| 6. |  AEK Ateena BC | 14 | 6 | 8 | 1066 | 1099 | −33 |
| 7. |  Partizan Belgrad | 14 | 6 | 8 | 1081 | 1078 | +3 |
| 8. |  Lottomatica Roma | 14 | 4 | 10 | 997 | 1091 | −94 |
Runkosarja > Lohko B

|  | Joukkue | Ottelut | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  CSKA Moskova | 14 | 11 | 3 | 1118 | 984 | +134 |
| 2. |  Maccabi Tel Aviv | 14 | 11 | 3 | 1261 | 1169 | +92 |
| 3. |  Skipper Bologna | 14 | 8 | 6 | 1206 | 1173 | +33 |
| 4. |  Montepaschi Siena | 14 | 7 | 7 | 1083 | 1068 | +15 |
| 5. |  Panathinaikos BC | 14 | 7 | 7 | 1141 | 1113 | +28 |
| 6. |  Žalgiris Kaunas | 14 | 6 | 8 | 1142 | 1142 | 0 |
| 7. |  Unicaja Málaga | 14 | 4 | 10 | 1051 | 1111 | −60 |
| 8. |  Krka Novo mesto | 14 | 2 | 12 | 947 | 1189 | −242 |
Runkosarja > Lohko C

|  | Joukkue | Ottelut | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Efes Pilsen SK | 14 | 10 | 4 | 1066 | 1002 | +64 |
| 2. |  Benetton Treviso | 14 | 10 | 4 | 1185 | 1067 | +118 |
| 3. |  Pamesa Valencia | 14 | 9 | 5 | 1149 | 1089 | +60 |
| 4. |  TAU Cerámica | 14 | 9 | 5 | 1183 | 1127 | +56 |
| 5. |  Olympiakos BC | 14 | 7 | 7 | 1109 | 1108 | +1 |
| 6. |  Śląsk Wrocław | 14 | 6 | 8 | 1110 | 1163 | −53 |
| 7. |  ALBA Berlin | 14 | 3 | 11 | 1075 | 1170 | −95 |
| 8. |  ASVEL | 14 | 2 | 12 | 982 | 1133 | −151 |
TOP 16 > Lohko D

|  | Joukkue | Ottelut | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  CSKA Moskova | 6 | 5 | 1 | 477 | 436 | +41 |
| 2. |  TAU Cerámica | 6 | 4 | 2 | 505 | 477 | +28 |
| 3. |  KK Cibona | 6 | 2 | 4 | 422 | 449 | −27 |
| 4. |  Olympiakos BC | 6 | 1 | 5 | 436 | 477 | −41 |
TOP 16 > Lohko E

|  | Joukkue | Ottelut | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Skipper Bologna | 6 | 5 | 1 | 484 | 457 | +27 |
| 2. |  Efes Pilsen SK | 6 | 4 | 2 | 427 | 390 | +37 |
| 3. |  Pau-Orthez | 6 | 2 | 4 | 452 | 486 | −34 |
| 4. |  Olimpija Lubiana | 6 | 1 | 5 | 438 | 468 | −30 |
TOP 16 > Lohko F

|  | Joukkue | Ottelut | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Montepaschi Siena | 6 | 4 | 2 | 498 | 461 | +37 |
| 2. |  Benetton Treviso | 6 | 4 | 2 | 510 | 494 | +16 |
| 3. |  FC Barcelona | 6 | 2 | 4 | 445 | 452 | −7 |
| 4. |  Panathinaikos BC | 6 | 2 | 4 | 460 | 506 | −46 |
TOP 16 > Lohko G

|  | Joukkue | Ottelut | V | T | P+ | P- | Koriero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Maccabi Tel Aviv BC | 6 | 4 | 2 | 452 | 406 | +46 |
| 2. |  Pamesa Valencia | 6 | 4 | 2 | 418 | 421 | −3 |
| 3. |  Žalgiris Kaunas | 6 | 3 | 3 | 520 | 507 | +13 |
| 4. |  Alpella BK | 6 | 1 | 5 | 449 | 505 | −56 |
Final Four

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Semifinaali 29. huhtikuuta | Semifinaali 29. huhtikuuta |  |  | Finaali 1. toukokuuta | Finaali 1. toukokuuta |
 

|  |   Montepaschi Siena | 102 |   |  |  |  |
|  |   Skipper Bologna | 103 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |

|  |   |   |   |   |   Skipper Bologna | 74 |
|  |   |   |   |   |   Maccabi Tel Aviv BC | 118 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssipeli | Pronssipeli |
|  |  |  |   |  |  |  |
|  |   CSKA Moskova | 85 |   |  |   Montepaschi Siena |   94 |
|  |   Maccabi Tel Aviv BC | 93 |   |  |   CSKA Moskova |   97 |
Henkilökohtaiset tilastot > Pisteet

| Sij>  | Nimi | Joukkue | Ottelut | Pisteet | Pst/peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Arvydas Macijauskas |  TAU Cerámica | 20 | 389 | 19.45 |
| 2. |  Marcus Brown |  CSKA Moskova | 21 | 393 | 18.71 |
| 3. |  Maurice Evans |  Benetton Treviso | 20 | 348 | 17.40 |
| 4. |  Panagiotis Liadelis |  Olympiakos BC | 20 | 339 | 16.95 |
| 5. |  Nikola Vujčić |  Maccabi Tel Aviv BC | 21 | 353 | 16.81 |

| 44. |  Hanno Möttölä |  Skipper Bologna | 22 | 238 | 10.82 |
Henkilökohtaiset tilastot > Levypallot

| Sij>  | Nimi | Joukkue | Ottelut | Lev>  | Lev/peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Arvydas Sabonis |  Žalgiris Kaunas | 18 | 193 | 10.72 |
| 2. |  Mirsad Türkcan |  CSKA Moskova | 20 | 209 | 10.45 |
| 3. |  Joseph Blair |  Alpella BK | 17 | 163 | 9.59 |
| 4. |  Dejan Tomašević |  Pamesa Valencia | 17 | 148 | 8.71 |
| 5. |  Maceo Baston |  Maccabi Tel Aviv BC | 21 | 170 | 8.10 |

| 47. |  Hanno Möttölä |  Skipper Bologna | 22 | 84 | 3.82 |
Henkilökohtaiset tilastot > Syötöt

| Sij>  | Nimi | Joukkue | Ottelut | Syö>  | Syö/peli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | / Ed Cota |  Žalgiris Kaunas | 20 | 113 | 5.65 |
| 2. |  Šarūnas Jasikevičius |  Maccabi Tel Aviv BC | 21 | 100 | 4.76 |
| 3. |  Tyus Edney |  Benetton Treviso | 18 | 82 | 4.56 |
| 4. |  Gianmarco Pozzecco |  Skipper Bologna | 22 | 100 | 4.55 |
| 5. |  Dragan Lukovski |  Pau-Orthez | 18 | 84 | 4.42 |

| 110. |  Hanno Möttölä |  Skipper Bologna | 22 | 9 | 0.41 |
Palkinnot > Runkosarjan MVP

Arvydas Sabonis (  Žalgiris Kaunas )
Palkinnot > Top 16 MVP

Arvydas Sabonis (  Žalgiris Kaunas )
Palkinnot > Final Four MVP

Anthony Parker (  Maccabi Tel Aviv BC )
Palkinnot > All-Euroleague First Team 2003-2004

Šarūnas Jasikevičius (  Maccabi Tel Aviv BC )
Marcus Brown (  CSKA Moskova )
Dejan Bodiroga (  FC Barcelona )
Mirsad Türkcan (  CSKA Moskova )
Arvydas Sabonis (  Žalgiris Kaunas )
Palkinnot > All-Euroleague Second Team 2003-2004

Miloš Vujanić (  Skipper Bologna )
Lynn Greer (  Idea Slask )
David Vanterpool (  Montepaschi Siena )
Andres Nocioni (  TAU Ceramica )
Nikola Vujčić (  Maccabi Tel Aviv BC )
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Euroliigan kaudet
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000-luku | 2000–2001 | 2001–2002 | 2002–2003 | 2003–2004 | 2004–2005 | 2005–2006 | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 |
| 2010-luku | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 | 2015–2016 |  |  |  |  |
Jouko Kari

Jouko Ilmari Kari (18. maaliskuuta 1939 Lehtimäki – 24. tammikuuta 2021 Jyväskylä) oli suomalainen kasvatustieteilijä. Hän toimi Jyväskylän yliopiston Kasvatustieteiden tutkimuslaitoksen johtajaprofessorina 1980–1993 ja sen jälkeen kasvatustieteen (opettajankoulutuksen) professorina vuodesta 1993. Hänen tutkimuskohteitaan olivat oppimateriaalit, opettajan roolit ja myös työ- ja urheilusuoritusten kriittiset kohdat.
Teokset

Opettajan ammatti ja kasvatustietoisuus. Otava 1995
Juutalainen pakolaisuus muslimimaista

Jemenin juutalaisia pakomatkalla Adeniin vuonna 1949.
Juutalaisia pakolaisia Ma'abaran pakolaisleirillä Israelissa vuonna 1950
Juutalaisella pakolaisuudella muslimimaista viitataan tavallisesti juutalaisten pakenemiseen ja karkotuksiin muslimimaista Israelin itsenäisyyssodan (1948-1949) jälkeen. Tällöin noin 500 000–600 000 arabimaailman juutalaista pakeni tai karkotettiin. Useimmat heistä siirtyivät Israeliin ja osa Ranskaan, Britanniaan ja muihin länsimaihin. Lähdön syynä oli arabien yleinen vihamielisyys, joka ilmeni pogromeina ja arabihallitusten harjoittamana syrjintänä ja sortona.
Juutalaiset ovat läpi historian joutuneet useita kertoja pakenemaan vainoja ja väkivaltaa.
Historiaa

Juutalaisia asui nykyisissä arabimaissa Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa 1900-luvun alussa yli 800 000, joista suurin osa Euroopan maiden, Ranskan, Britannian ja Italian, hallitsemissa siirtomaissa, eniten Marokossa, Irakissa ja Algeriassa. 1800-luvun sionismi, YK:n 1947 käynnistämä Israelin itsenäisyysprosessi ja maan lopullinen itsenäistyminen 1948, sekä sitä seurannut Israelin ja ympäröivin arabimaiden välinen konflikti johti lähes koko tämän muslimimaissa eläneen juutalaisväestön karkottamisiin ja pakenemiseen Israeliin, Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin.
Jo 1900-luvun alussa juutalaisia oli karkotettu ja paennut joistakin Lähi-idän maista, kuten Jemenistä. Vuonna 1947 YK:n jakosuunnitelman jälkeen arabien terrori kohdistui juutalaisiin ja myös niihin arabeihin, jotka halusivat elää yhdessä juutalaisten kanssa. Israelia ympäröivät arabimaat hyökkäsivät maahan heti maan itsenäistyttyä. Sota, joka tunnetaan Israelin itsenäisyyssotana päättyi Israelin voittoon, mutta konflikti ja sodat ovat jatkuneet tähän päivään.
Juutalaisten maailmankongressi arvioi muistiossaan YK:lle tammikuussa 1948, että kaikki arabimaissa asuvat juutalaiset olivat välittömässä vaarassa. Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvoston, ECOSOC:in puheenjohtaja Charles Malik jätti tämän huomiotta.
Syinä pakolaisuuteen oli juutalaisiin kohdistunut väkivalta, syrjintä, antisemitismi ja poliittinen epävakaus. Eurooppalaisen kolonialismin loppua 1900-luvun alkupuoliskolla seurannut Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän voimakas islamisoituminen johti juutalaisväestöön kohdistuneisiin vainoihin, mellakoihin ja väkivaltaisuuksiin. Juutalaisten omaisuutta takavarikoitiin ja synagogia tuhottiin tai muutettiin moskeijoiksi. Satoja juutalaisia kuoli, tuhansia vangittiin, juutalaisten taloja, kauppoja ja synagogia poltettiin. Arviot menetetystä omaisuudesta vaihtelevat 20–100 miljardin dollarin välillä.
Juutalaisia pakeni tai karkotettiin arabimaista, kuten Syyrian, Egyptin ja Irakin kuningaskunnista, Iranista ja Turkin tasavallasta, Israelin itsenäistymisprosessin alkua vuonna 1947 seuranneen Israelin ja arabimaiden konfliktin sekä Iranin vallankumouksen seurauksena yli 856 000. Ensimmäinen pakolaisaalto sijoittuu arabimaihin vuodesta 1947 jatkuen 1970-luvun alkuun. Šaahin hallinnon syrjäyttäminen Iranissa vuonna 1979 johti toiseen pakolaisaaltoon.
Tuhotun synagogan rauniot Syyrian Aleppossa vuonna 1947
Julkujärvi (järvi Ylöjärvellä)

| Julkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°33′35″N, 23°31′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.314.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  143,1 m  
Rantaviiva:  0,864 km  
Pinta-ala:  3,003 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiJulkujärvi 
Julkujärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Metsäkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Tekstiiliyhtiö Finlayson perusti järven rannalle leirikeskuksen vuonna 1950.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vahantajoen valuma-alueeseen (35.314) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,1 metriä mpy.
Fernando Zamora

| Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten ratamelonta.Pan-Amerikan kisat  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten ratamelonta.Pan-Amerikan kisat  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten ratamelonta.Pan-Amerikan kisat  | Maa:   Kuuba> Miesten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Havanna 1991 | C-2, 500 m |  |
|  Kultaa | Havanna 1991 | C-2, 1 000 m |  |
|  Pronssia | Mar del Plata 1995 | C-2, 500 m |  |
| Keski-Amerikan ja Karibian kisat  | Keski-Amerikan ja Karibian kisat  | Keski-Amerikan ja Karibian kisat  |  |
|  Kultaa | México 1990 | C-2, 500 m |  |
|  Kultaa | México 1990 | C-2, 10 000 m |  |
|  Kultaa | Ponce 1993 | C-2, 200 m |  |
|  Kultaa | Ponce 1993 | C-2, 500 m |  |
Fernando Zamora Machado (s. 1. maaliskuuta 1970) on kuubalainen ratameloja.
Zamora edusti Kuubaa Barcelonan kesäolympialaisissa 1992, joissa hän kilpaili 500 metrin ja 1 000 metrin kanadalaiskaksikoissa parinaan Juan Aballí. 500 metrissä Zamora ja Aballí karsiutuivat välierissä ja 1 000 metrissä he etenivät loppukilpailuun sijoittuen siellä yhdeksänneksi. Pan-Amerikan kisoissa Zamora saavutti kaksi kultamitalia Havannassa 1991 sekä yhden pronssimitalin Mar del Platassa 1995. Keski-Amerikan ja Karibian kisoissa hän voitti neljä kultamitalia Méxicossa 1990 ja Poncessa 1993.
Zamora on pituudeltaan 175-senttimetrinen ja painaa 72 kilogrammaa.
Fresnelin diffraktio

Fresnelin diffraktio on diffraktioon sovellettu matemaattinen malli, jota käytetään silloin, kun aaltorintama on lähellä esimerkiksi diffraktion aiheuttavaa aukkoa. Tämä malli on yleisimmin käytetty laskentamalli Fraunhoferin diffraktion lisäksi. Kun aaltorintama kulkee lyhyen matkan aukkoon,  diffraktoitunut aalto muodostuu aluksi kaareutuvaksi ja aaltorintama kapenee vähitellen. Fresnelin diffraktioon liittyvät Huygensin periaate ja Kirchhoffin malli. Fresnelin diffraktiota mallia käytettäessä aaltorintama esitetään kartion muotoisena litteässä ympäristössä ja aaltojen kulku esitetään suorana jatkumona.
Julia Cæsar

Julia Cæsar
Julia Maria Vilhelmina Cæsar (28. tammikuuta 1885 Tukholma – 18. heinäkuuta 1971 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä.
Elokuvia

Kriisi (1946)
Elämän sateessa (1946)
Onsdagsväninnan (1946)
Peppi Pitkätossu (1949)