stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuopion kaupunginkirjasto
Toimipisteet

Kuopion kaupunginkirjastoon kuuluu pääkirjasto, 13 lähikirjastoa ja 3 kirjastoautoa. Kuopion kaupunginkirjasto tuottaa myös Kaavin ja Tuusniemen kuntien lähikirjastopalvelut ja Niuvanniemen oikeuspsykiatrisen sairaalan laitoskirjaston palvelut. Kaupunginkirjastoon kuuluu myös aineiston kotikuljetuspalvelu Kirjoja kotiin. Kuopion kaupunginkirjaston toimipisteitä olivat toukokuussa 2021:
| Kirjaston toimi- pisteen nimi | Kunta | Osoite | Koordinaatit | Kuva | Lisätietoja (www-sivu) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juankosken kirjasto | Kuopio | Juankoskentie 26, 73500 Juankoski | 63.06497°N, 28.32834°E |  | Juankosken lähikirjasto |
| Jynkän kirjasto | Kuopio | Maitotie 2, 70780 Kuopio | 62.85543°N, 27.64232°E |  | Jynkän lähikirjasto |
| Kaavin kirjasto | Kaavi | Kaavintie 24 B, 73600 Kaavi | 62.9749°N, 28.4879°E |  | Kaavin kirjasto |
| Karttulan kirjasto | Kuopio | Kissakuusentie 20, 72100 Karttula | 62.89768°N, 26.96761°E |  | Karttulan lähikirjasto |
| Kirjastoauto Aulis | Kuopio | Maaherrankatu 12, 70100 Kuopio |  |  | Kirjastoauto Aulis |
| Kirjastoauto Elina | Kuopio | Maaherrankatu 12, 70100 Kuopio |  |  | Kirjastoauto Elina |
| Koillis-Savon kirjastoauto | Kuopio | Juankoskentie 26, 73500 Juankoski |  |  | Koillis-Savon kirjastoauto |
| Kuopion pääkirjasto | Kuopio | Maaherrankatu 12, 70100 Kuopio | 62.89294°N, 27.68666°E |  | Pääkirjasto |
| Kurkimäen kirjasto | Kuopio | Kurkimäentie 455, 71480 Kurkimäki | 62.7814°N, 27.4873°E | (uudisrakennus  kesällä 2021) | Kurkimäen lähikirjasto |
| Maaningan kirjasto | Kuopio | Keskusraitti 3, 71750 Maaninka | 63.15521°N, 27.30113°E |  | Maaningan lähikirjasto |
| Neulamäen kirjasto | Kuopio | Juontotie 6, 70150 Kuopio | 62.88384°N, 27.61266°E |  | Neulamäen lähikirjasto |
| Nilsiän kirjasto | Kuopio | Ukko-Paavontie 15, 73300 Nilsiä | 63.20327°N, 28.08855°E |  | Nilsiän lähikirjasto |
| Puijonlaakson kirjasto | Kuopio | Mailatie 2, 70200 Kuopio | 62.90223°N, 27.64965°E |  | Puijonlaakson lähikirjasto |
| Pyörön kirjasto | Kuopio | Jalkasenkatu 3, 70820 Kuopio | 62.83910°N, 27.64224°E |  | Pyörön lähikirjasto |
| Riistaveden kirjasto | Kuopio | Vaarutie 1, 71160 Riistavesi | 62.91355°N, 28.16218°E |  | Riistaveden lähikirjasto |
| Tuusniemen kirjasto | Tuusniemi | Keskitie 34-38, 71200 Tuusniemi | 62.8115°N, 28.4879°E |  | Tuusniemen lähikirjasto,  Tuusniemen kirjasto,  Tuusniemen kirjasto |
| Vehmersalmen kirjasto | Kuopio | Vehmersalmenkatu 27, 71310 Vehmersalmi |  |  | Vehmersalmen lähikirjasto |
Aiheesta muualla

Savon kirjastot esittelyssä: Kuopion kaupunginkirjasto (savonake.fi)
Kuopion kaupunginkirjasto kirjastot.fi sivustolla. (Arkistoitu – Internet Archive)
Antikainen, Anu: ”Mokomaa siirappijuomaa!”: Ajanvietekirjallisuuden asema ja hankinta yleisissä kirjastoissa vuosina 1918–1938, esimerkkinä Kuopion kaupunginkirjasto[vanhentunut linkki] (pro gradu 2008, mm. kirjaston varhaishistoriasta)
Lesnoi (Kirovin alue)

Talvista katukuvaa
Lesnoi (ven. Лесно́й) on kaupunkimainen taajama Venäjällä Kirovin alueen Ylä-Kaman piirissä. Se sijaitsee 95 kilometriä Kirsin kaupungista pohjoiseen. Taajamassa on Kirovin ja Permin väliseltä rautatieltä Jarissa haarautuvan sivuradan pääteasema Lesnaja. Asukkaita on 6 400 henkeä (vuonna 2010).
Paikkakunta on perustettu Gulag-järjestelmään kuuluneen Vjatlagin vankileirihallinnon keskukseksi. Vuonna 1939 Lesnajan aseman yhteyteen alettiin rakentaa Sotsgorodokin asutusta, joka sai nykyisen nimensä vuonna 1944. Vuonna 1957 Lesnoille annettiin kaupunkimaisen taajaman status. Nykyään siellä toimii vankilahallinto, jonka alaisuudessa on useita erillisiä vankileirejä. Vangit työskentelevät metsä- ja maataloustöissä.
Aikaisemmin Lesnoissa oli Komin tasavaltaan ja Permin aluepiiriin ulottuneen, vankilahallinnon alaisuudessa toimineen rautatieverkoston keskusasema. Lakkautetun rautatien varrella Permin aluepiirin Gainyn piirissä sijaitsevat taajamat kuuluvat yhä hallinnollisesti Lesnoin kaupunkikuntaan.
Lemmen pelisäännöt

| Lemmen pelisäännöt> This Time Around |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Douglas Barr
Käsikirjoittaja:  Chad Hodge   Nathan Nipper
Tuottaja:  Mark Winemaker
Säveltäjä:  Eric Allaman
Kuvaaja:  Derick V. Underschultz
Leikkaaja:  Rob Seidenglanz
Pääosat:  Carly Pope   Brian Austin Green   Sara Rue
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Freeform
Ensi-ilta:  22. kesäkuuta 2003
Kesto:  120 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lemmen pelisäännöt (engl. This Time Around) on yhdysvaltalainen vuonna 2003 ABC Family -televisiokanavalla ensiesitetty romanttinen komedia, jonka on ohjannut Douglas Barr. Elokuvan päähenkilö on Carly Popen esittämä Melissa ”Mel” Rochester, joka saa aikuisena tilaisuuden maksaa kalavelat hänet kouluaikoina ilkeästi nolanneelle vanhalle ihastukselleen Drew’lle (Brian Austin Green).
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Carly Pope   | … |   Melissa ”Mel” Rochester   |
|  Brian Austin Green   | … |   Drew Hesler   |
|  Sara Rue   | … |   Gabby Castellani   |
|  Gina Tognoni   | … |   Cara Cabot   |
|  Sherry Miller   | … |   Mary Ann McNally   |
|  David Lipper   | … |   Martin   |
|  Adam Greydon Reid   | … |   Jeff Blue   |
|  Matthew Edison   | … |   Kevin   |
|  Mallory Margel   | … |   nuori Melissa ”Missy” Rochester   |
|  Gage Knox   | … |   nuori Drew Hesler   |
|  Martha MacIsaac   | … |   nuori Gabby Castellani   |
|  Megan Park   | … |   nuori Cara Cabot   |
LSD (yhtye)

| LSD |
| --- | --- |
 LSD:n jäsenet vasemmalta oikealle: Labrinth vuonna 2016, Sia vuonna 2011 ja Diplo vuonna 2014.
Tiedot
Toiminnassa:  2018–
Tyylilaji:  pop
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Labrinth   Sia   Diplo  
Levy-yhtiö:  Columbia Records  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
LSD on superyhtye, jossa ovat mukana laulaja-lauluntekijät Labrinth ja Sia sekä DJ Diplo. He julkaisivat toukokuussa 2018 kappaleen ”Genius” ja noin viikko sen jälkeen kappaleen ”Audio”. Yhtyeen esikoisalbumi Labrinth, Sia & Diplo Present... LSD julkaistiin Columbia Recordsin kautta huhtikuussa 2019.
Jäsenet > Labrinth

Labrinth on brittiläinen laulaja ja rap-artisti. Hän on tullut tunnetuksi yhteistöistään Nicki Minajin, Rihannan, Ed Sheeranin ja The Weekndin kanssa.
Jäsenet > Sia

Sia on australialainen laulaja, lauluntekijä ja tuottaja. Hänet tunnetaan muun muassa soolokappaleistaan ”Cheap Thrills”, ”Chandelier” ja ”Elastic Heart”. Niiden lisäksi hän on tehnyt musiikkia esimerkiksi Beyoncélle ja Rihannalle.
Jäsenet > Diplo

Diplo on yhdysvaltalainen DJ ja tuottaja. Hän nousi julkisuuteen tuotettuaan brittiläisen M.I.A:n esikoisalbumin vuonna 2004 ja tämän suosiota keränneen kappaleen ”Paper Planes” vuonna 2007. Sen jälkeen hän on tehnyt yhteistyöprojekteja muun muassa Major Lazerin ja Mark Ronsonin kanssa.
Diskografia > Studioalbumit

Labrinth, Sia & Diplo Present... LSD (2019)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta LSD Wikimedia Commonsissa
Yhtyeen kotisivut
Kriketin maailmanliiga 2009–2013

Kriketin maailmanliigan toinen sessio pelattiin 2009–2013 ja sen päätöskilpailuna oli karsinta vuoden 2015 World Cupiin. Kaikki 1. divisioonan joukkueet olivat jo selviytyneet lopputurnaukseen, mutta kuusi muuta paikkaa oli lähtökohtaisesti kaikkien liigaan osallistuvien joukkueiden saavutettavissa.
Joukkueiden lähtötasot:
1. divisioona:  Irlanti,  Kanada,  Kenia,  Alankomaat,  Skotlanti,  Afganistan
2. divisioona:  Yhdistyneet arabiemiraatit,  Namibia,  Uganda,  Bermuda
3. divisioona:  Oman,  Tanska,  Papua-Uusi-Guinea,  Hongkong
4. divisioona:  Argentiina,  Caymansaaret,  Italia,  Tansania
5. divisioona:  Fidži,  Jersey,    Nepal,  Yhdysvallat
6. divisioona:  Singapore,  Malesia,  Botswana,  Norja
7. divisioona:  Bahrain,  Guernsey,  Japani,  Nigeria,  Gibraltar,  Suriname
8. divisioona:  Vanuatu,  Kuwait,  Bhutan,  Bahama,  Sambia,  Saksa.
2009 > 7. divisioona

Vuonna 2009 aloitettiin sarja 7. divisioonasta. Turnaus pelattiin Guernseyssä 17.–24. toukokuuta. Bahrain ja Guernsey nousivat 6. divisioonaan. Gibraltar ja Suriname joutuivat 8. divisioonaan.
2009 > 6. divisioona

6. divisioona pelattiin elo-syyskuun vaihteessa Singaporessa. Singapore ja Bahrain nousivat 5. divisioonaan ja Botswanan ja Norjan kohtalona oli pudota 7. divisioonaan.
2010 > 5. divisioona

Vuosi 2010 käynnistyi 5. divisioonan turnauksella Katmandussa. Nepal ja Yhdysvallat nousivat ylöspäin ja Jersey ja Fidži putosivat 6. divisioonaan.
2010 > 1. divisioona

1. divisioona pelattiin 1.–10. heinäkuuta Alankomaissa. Ensimmäisestä divisioonasta ei putoa yksikään joukkue, vaan kaikki kuusi osallistuvat mestaruussarjaan 2011–2013. Näiden kuuden lisäksi sarjaan pääsevät 2. divisioonan kaksi parasta joukkuetta.
2010 > 4. divisioona

4. divisioona pelattiin 14.–21. elokuuta Italiassa. Yhdysvallat ja Italia nousivat 3. divisioonaan ja Caymansaaret ja Argentiina putosivat sarjaporrasta alemmas.
2010 > 8. divisioona

8. divisioona pelattiin 6.–12. marraskuuta Kuwaitissa. Isäntäjoukkue voitti turnauksen nousten Saksan kanssa 7. divisioonaan. Vanuatu otti kolmannen sijan ja säilyi 8. divisioonassa.
Lohko A
| Joukkue | P | W | L | T | NR | Pisteet | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Saksa | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 | +1.65 |
|  Sambia | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 4 | +1.05 |
|  Bahama | 3 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 | -1.07 |
|  Gibraltar | 3 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | -1.73 |
Lohko B
| Joukkue | P | W | L | T | NR | Pisteet | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kuwait | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 | +5.87 |
|  Vanuatu | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 4 | +1.05 |
|  Bhutan | 3 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 | -3.35 |
|  Suriname | 3 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | -1.41 |
Välierät:
Sijat 1-4:  Sambia -  Kuwait 63/10/29 - 64/7/26.1
Saksa -  Vanuatu 185/10/49.3 - 93/10/34.2
Sijat 5-8:  Gibraltar -  Bhutan 279/7/50 - 223/10/49.3
Suriname -  Bahama 269/7/50 - 233/9/50
Sijoitusottelut:
Loppuottelu:   Saksa -  Kuwait 163/8/60 - 164/4/33.1
Ottelu 3. sijasta:  Sambia -  Vanuatu 272/5/50 -  273/5/48.2
Ottelu 5. sijasta:   Gibraltar -  Suriname 121/10/41.4 - 123/3/27.1
Ottelu 7. sijasta:   Bahama -  Bhutan 167/10/35.3 - 168/8/50
2011 > 3. divisioona

3. divisioona pelattiin 22.–29. tammikuuta Hongkongissa. Papua-Uusi-Guinea ja Hongkong nousivat 2. divisioonaan ja Yhdysvallat ja Tanska putosivat sarjaporrasta alemmas.
2011 > 2. divisioona

2. divisioonan turnaus pelattiin 8.–15. huhtikuussa Dubaissa. Mukana ovat Bermuda, Hongkong, Namibia, Papua-Uusi-Guonea, Uganda ja Yhdistyneet arabiemiraatit. Turnauksen neljä parasta joukkuetta varmisti paikkansa maailmanliigan lopputurnauksessa 2013. Sarjan kaksi parasta pelaavat 2011–2013 Maailmanliigan mestaruussarjassa kuuden 1. divisioonan joukkueen kanssa.
2011 > 7. divisioona

7. divisioonan turnaus pelattiin 1.–8. toukokuuta Botswanassa. Mukana isäntäjoukkueen lisäksi olivat Saksan, Japanin, Kuwaitin, Nigerian ja Norjan joukkueet.
2011 > 6. divisioona

6. divisioonan turnaus pelattiin 17.–24. syyskuuta Malesiassa. Mukana olivat Jersey, Fidži, Guernsey, Malesia, Kuwait ja Nigeria. Turnauksen kaksi parasta nousee 5. divisioonaan ja kaksi heikointa putoaa 7. divisioonaan.
2012 > 5. divisioona

5. divisioonan turnaus pelattiin 18.–25. helmikuuta Singaporessa. Isäntäjoukkue voitti turnuksen ja nousi 4. divisioonaan yhdessä Malesian kanssa. Bahrain ja Argentiina putosivat 6. divisioonaan.
2012 > 4. divisioona

4. divisioonan turnaus pelattiin 3.–10. syyskuuta Malesiassa. Turnuksen voitti Nepal, joka nousi 3. divisioonaan yhdessä Yhdysvaltain kanssa. Malesia ja Tansania putosivat 5. divisioonaan.
2012 > 8. divisioona

8. divisioona pelattiin 15.–22. syyskuuta Samoalla. Nämä joukkueet oat jo menettäneet mahdollisuutensa vuoden 2015 world cupiin, mutta karsinta vuoden 2019 kisoihin jatkuu koko ajan. Vanuatu voitti turnauksen nousten Ghanan kanssa 7. divisioonaan. Japani otti kolmannen sijan ja säilyi 8. divisioonassa.
Lohko A
| Joukkue | P | W | L | T | NR | Pisteet | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Vanuatu | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 | +0.767 |
|  Ghana | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 4 | +0.507 |
|  Samoa | 3 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 | -0.063 |
|  Norja | 3 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | -1.202 |
Lohko B
| Joukkue | P | W | L | T | NR | Pisteet | NRR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Japani | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 | +2.007 |
|  Belgia | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 4 | +1.339 |
|  Suriname | 3 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 | -1.951 |
|  Bhutan | 3 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | -1.335 |
Välierät:
Sijat 1-4:  Vanuatu -  Belgia 227/9/50 - 144/10/44.1
Ghana -  Japani 198/10/48.1 - 136/10/46.2
Sijat 5-8:  Bhutan  -  Samoa 129/10/46.4 - 130/4/25.1
Suriname -  Norja 235/6/50 - 238/6/47.4
Sijoitusottelut:
Loppuottelu:   Vanuatu -  Ghana 222/9/50 - 183/10/42.5
Ottelu 3. sijasta:  Japani -  Belgia 180/10/47.5 -  170/10/47.2
Ottelu 5. sijasta:   Norja -  Samoa 271/7/50 - 137/10/38
Ottelu 7. sijasta:   Suriname -  Bhutan 206/10/48.2 - 203/10/48.1
2013 > 7. divisioona

7. divisioona pelattiin 6.–13. huhtikuuta Botswanassa.
2013 > 3. divisioona

3. divisioona pelattiin 28. huhtikuuta – 5. toukokuuta Bermudalla. Tämän ryhmän kaksi parasta selviytyi vuonna 2014 pelattavaan World Cupin karsintaturnaukseen.
2013 > 6. divisioona

6. divisioona pelattiin 21.–28. heinäkuuta Jerseyssä. Jersey ja Nigeria nousivat 5. divisioonaan ja Bahrainin ja Kuwaitin kohtalona oli pudota 7. divisioonaan.
2011–2013 > Mestaruussarja

1. divisioonan kaikki kuusi joukkuetta sekä 2. divisioonan kaksi parasta pelasivat 2011–2013 sarjan Maailmanliigan mestaruudesta. Kahdelle parhaalle oli luvassa paikka Maailmanmestaruuskilpailuissa 2015, muut kuusi joukkuetta pelaavat 2014 MM-kisojen karsintaturnauksessa. Sarjassa kullekin joukkueelle tuli 14 ottelua. Kukin joukkue kohdattiin kahdesti joko kotona tai vieraissa.
Sarjan lopullinen tilanne
| Team | P | W | T | NR | L | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Irlanti | 14 | 11 | 1 | 1 | 1 | 24 |
|  Afganistan | 14 | 9 | 0 | 1 | 4 | 19 |
|  Yhdistyneet arabiemiraatit | 14 | 9 | 0 | 0 | 5 | 18 |
|  Alankomaat | 14 | 8 | 1 | 1 | 4 | 18 |
|  Skotlanti | 14 | 7 | 0 | 1 | 6 | 15 |
|  Kenia | 14 | 5 | 0 | 0 | 9 | 10 |
|  Namibia | 14 | 2 | 0 | 0 | 12 | 4 |
|  Kanada | 14 | 1 | 0 | 2 | 10 | 4 |
2014 > Karsinnat maailmanmestaruuskilpailuihin

Karsinnat vuoden 2015 maailmanmestaruuskilpailuihin järjestettiin Uudessa-Seelannissa 13. tammikuuta – 1. helmikuuta 2014. Loppuottelussa Skotlanti voitti Yhdistyneet arabiemiirikunnat, joskin kummatkin joukkueet pääsivät maailmanmestaruuskilpailuihin.
Lakkimuurat

| Lakkimuurat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Lakkimuurat Percnostola  Cabanis & Heine, 1859
Katso myös
   Lakkimuurat Wikispeciesissä   Lakkimuurat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lakkimuurat (Percnostola) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Lakkimuurien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 2 lajia. Suvun lajimäärä voi vaihdella eri lähteissä.
Lakkimuuriin kuuluvia lajeja

Harmaalakkimuura (Percnostola arenarum)
Mustalakkimuura (Percnostola rufifrons)
Aiheesta muualla

ITIS: Percnostola (englanniksi)
Kuobmujåkkå

| Kuobmujåkkå Guobmujåhkå |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Norrbotten
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Jällivaara
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Rånejoen vesistö
Valuma-alue:  Kuobmujåkkån valuma-alue
Pinta-ala:  65,08 km²  
Yhtyy:  Rånejoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Guobmujávrre, Jällivaara
 :  66.9218°N, 20.4160°E
Laskupaikka:  Rånejoki, Jällivaara
 :  66.8993°N, 20.5869°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  414 m  mpy. 
Laskukorkeus:  357 m  mpy. 
Korkeusero:  57 m
Pituus:  9 km  
Kaltevuus:  6,33 m/km
Keskiylivirtaama:  6,91 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  0,77 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,09 m³/s (MNQ) 
Muuta
Kuobmujåkkå (luulajansaameksi Guobmujåhkå) on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Jällivaarassa Rånejoen vesistössä virtaava 9 kilometriä pitkä Rånejoen sivujoki.
Joen kulku ja sen valuma-alue

Laajan kosteikkoalueen Guosasjáphen ja sen eteläpuolinen järvi Guobmujávrre muodostavat vesistöalueen, jossa virtaa lukuisia rinnakkaisia ja toisiinsa yhtyviä puroja. Purot keräävät kosteikon vesiä yhteen, mutta joukkoon liittyy myös valuma-alueen kaukaisia puroja. Pisin on Gilddejåhkå, joka alkaa kahden vaaran Jågŋåvárren ja Tjáhppisvárren välisestä laaksosta. Latvavesistöön kuuluvat myös Tjudekjávrren laskuoja, joka laskee Guobmujávrreen, ja Pajeltisjärven laskuoja, joka laskee alas suoalueelle. Suoalueen muut purot yhdistyvät järven pohjoispuolella yhdeksi uomaksi, joka alkaa virtaamaan kohti kaakkoa. Karttapalveluiden mukaan ainakin tätä uomaa kutsutaan Guobmujåhkåksi eli ruotsiksi Kuobmujåkkåksi.
Yläjuoksulla puolet joesta virtaa suoalueella ja sen pudotus on siellä noin 10 metriä ja kaltevuus on noin 2 metriä kilometrille (m/km). Alajuoksulla loput joesta putoaa 10 m/km. Alajuoksulla tämä näkyy lähde taukoamattomana koskijaksona. Joen viimeiset kilometrit se virtaa Råneträsketin lähistöllä. Järven länsipuolelta tulee jokeen puro Buolvekjávrresta ja pohjoisempana Buolvekvuomasta. Kuobmujåkkå yhtyy Rånejokeen aivan Råneträsketin alapuolella.
Joen kulku ja sen valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (47,0 %), turve (47,6 %) ja kalliomaa (2,2 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (55,2 %) sekä soita ja kosteikkoja (41,6 %). Näiden lisäksi on 3,2 % vesistöjä.
Luontoarvoja

Joen alku, latvavesistö ja itse Guobmujávrre kuuluvat Muddukseen (Muddus nationalpark, 511,37 km²) ja sijaitsevat sen itäosassa. Puistossa on vaellusreitistö, joka ei kuitenkaan ulotu joelle asti.
Vesistösuhteita

Kuobmujåkkå yhtyy Rånejokeen aivan sen yläjuoksulla. Sen valuma-alueen pinta-ala on 65,08 neliökilometriä. Rånejoki laskee Pohjanlahden Perämereen Luulajan kunnassa.
Kuohattijärvi

| Kuohattijärvi (04> 478.1.015) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Nurmes
Koordinaatit:  63°37′35″N, 29°27′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Miihkelinjoki
Järvinumero:  04.478.1.015 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  161,9 m
Rantaviiva:  29,22 km
Pinta-ala:  10,8 km² 
Tilavuus:  0,0606 km³
Keskisyvyys:  5,6 m
Suurin syvyys:  18 m
 fiKuohattijärvi 
Kuohattijärvi on Nurmeksen itäosassa sijaitseva kahdeksan kilometrin pituinen ja kahden kilometrin levyinen järvi. Se kuuluu Saramojoen vesistöalueeseen, sen Kuohatinjoen reittiin, jonka latvajärvi se on. Järvi laskee Miihkelinjokea ja Kuohattijokea pitkin Saramojokeen.
Kuohattijärvi on melko kirkasvetinen ja karuhko, keskikokoinen järvi. Kuohattijärven pinta-ala on 10,8 km², tilavuus 0,06 km³, suurin syvyys 18 metriä ja keskisyvyys 5,6 metriä. Valuma-alueen pinta-ala on 54,5 km². Kuohattijärven veden keskimääräinen viipymä on neljä vuotta.
Kalasto

Kuohattijärvestä on ennen saatu merkittävästi muikkua, mutta 1960-luvun jälkeen  sen kanta on taantunut ja nuottakalastus tyrehtynyt. Järveen on istutettu siikaa. Muita merkittäviä saaliskaloja ovat ahven, särki, kiiski ja kuha.
Kuohattijärven veden tila

Kuohattijärven veden laatu luokitellaan hyväksi. Sen vesi on melko humuspitoista ja lievästi hapanta. Järvi on rehevöitynyt suo- ja metsäojitusten seurauksena, kun eloperäistä ainesta on kertynyt järven pohjalle. Metsätalous on Kuohattijärven merkittävin fosforikuormittaja. Luonnontilainen Kuohattijärvi on ollut alun perin hyvin karu järviekosysteemi.
Järven tutkimus

Järveä on tutkittu monissa tutkimuksissa ja sitä tutki Ympäristökeskus eräänä Vuoksen vesistön kohdejärvistä v. 2001-2004. Järvi kuuluu Eurowaternet-seurantaverkkoon kuormitettuna järvenä. Järven tutkimus on selvittänyt merkittävästi metsätalouden vaikutuksia vesiluontoon, koska järven rannoilla ei ole erityisemmin asutusta ja maatalouskuormitusta.
Järven valuma-alueen kunnostus

Kuohattijärvi-hanke toteutettiin Pohjois-Karjalan ympäristökeskuksen vetämänä vuosina 1996–1997. Hankkeen keskeiset tavoitteet olivat metsätalouden hajakuormituksen pienentäminen sekä kalataloudelliset kunnostustyöt. Hajakuormituksen vähentämiseksi metsäojitusalueiden laskuojiin rakennettiin lähes 100 pintavalutuskenttää ja ojakatkosta. Tehtyjen tutkimusten mukaan menetelmillä pystytään pidättämään ainevirtaamista lähes kolmannes. Kuohattijärveen laskevia puroja kunnostettiin vuonna 1997 ja eräitä purokunnostuskohteita täydennettiin syksyllä 1998. Kunnostusmenetelminä oli purouomien täyttö sekä veden johtaminen alkuperäiseen uomaan. Kunnostettuja purokohteita oli 30 ja niiden kokonaispituus oli 3 000 m.
Kuvan palaminen näyttöön

Kun kuva on palanut pahasti kiinni näyttöön, se näkyy, vaikka näyttö olisi sammutettu.
Kuvan palaminen näyttöön tai haamukuva on elektronisen näytön, kuten kuvaputkinäytön tai vanhan tietokonenäytön tai televisiovastaanottimen, värimuutos, joka johtuu toistuvasta pikseleiden epätasaisesta käytöstä. Uudemmissa näytöissä, kuten nestekidenäytöissä, saattaa esiintyä ilmiötä, jota kutsutaan jäännöskuvaksi. Jäännöskuva ei ole pysyvä.
Kuvan palamisen syyt

Loisteainepohjaisten elektronisten näyttöjen (esimerkiksi kuvaputkitietokonenäyttöjen tai plasmanäyttöjen) kohdalla pikselien epätasainen käyttö, kuten pitkittynyt ei-liikkuvien kuvien (teksti tai grafiikka) näyttäminen, pelaaminen tai tietyt televisio-ohjelmat, voi aiheuttaa pysyvän haamumaisen kuvan kyseisistä kohteista tai muuten heikentää kuvan laatua. Tämä johtuu siitä, että loisteaineyhdisteet, jotka lähettävät valoa kuvan tuottamiseksi, menettävät luminanssiaan käytön myötä. Näytön epätasainen käyttö aiheuttaa ajan myötä epätasaisen valontulon, ja vaikeissa tapauksissa voi luoda haamukuvan edellisestä sisällöstä. Vaikka haamukuva ei olisi kovin hyvin nähtävissä, näytön palamisen vaikutukset ovat välitön ja jatkuva kuvanlaadun heikkeneminen.
Huomattavaan kuvan palamiseen kuluva aika vaihtelee monien tekijöiden mukaan. Havaittavissa olevan haamukuvan kehittyminen voi kestää jopa vain muutaman viikon, varsinkin jos näytössä näkyy jatkuvasti sama kuva (esimerkiksi valikkorivi näytön ylä- tai alareunassa).
Kuvaputkinäytöt

Loisteaineen kiinni palaminen on erityisen yleistä yksivärisillä, kuten keltaisilla ja vihreillä, kuvaputkinäytöillä. Tämä johtuu osittain siitä, että nämä näytöt näyttävät enimmäkseen liikkumatonta kuvaa. Keltaiset näytöt ovat herkempiä kuin vihreät tai valkoiset näytöt, koska keltainen loisteaine on vähemmän tehokasta ja vaatii siten suuremman virransäteen.
Nykyaikaiset kuvaputkinäytöt ovat vähemmän herkkiä kuin vanhemmat 1960-luvun kuvaputkinäytöt, koska niissä on alumiinikerros loisteaineen takana. Se antaa hieman suojaa.
Plasma-, nestekide- ja OLED-näytöt

Plasmanäytöt olivat aikoinaan erittäin alttiita palamiselle, kun taas nestekidenäytöissä ei yleensä ollut tätä ongelmaa.  Laaja luminanssin heikkenemisen vaihtelu RGB-OLED-näyttöjen välillä aiheuttaa sen, että ajan myötä yksi väreistä (punainen, vihreä, sininen) alkaa erottua selvemmin.
Nestekidenäytöissä palamisen tyyli poikkeaa plasmasta ja OLED:stä, joissa kiinnipalaminen johtuu valoa tuottavien pikseleiden luminanssin heikkenemisestä. Nestekidenäytöissä palaminen kehittyy joissakin tapauksissa sen takia, että pikselit menettävät pysyvästi kykynsä palata normaaliin tilaansa jatkuvan staattisen käytön jälkeen.