stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hämeen ammattikorkeakoulu

| Hämeen ammattikorkeakoulu |
| --- | --- |

Hallintomuoto:  osakeyhtiö
Rehtori:  Pertti Puusaari
Toimipaikat:  Evo, Forssa, Hämeenlinna, Lepaa, Mustiala, Riihimäki ja Valkeakoski
Opiskelijamäärä:  10 000
Kotisivu:  www.hamk.fi
Hämeen ammattikorkeakoulun A-rakennus pääkampuksella Hämeenlinnan Visamäessä.
Hämeen ammattikorkeakoulu (lyh. HAMK) on monialainen ammattikorkeakoulu, joka toimii Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan maakunnissa ja tarjoaa opintoja myös verkossa. HAMKissa on useita kymmeniä amk-tutkintokoulutuksia ja useita ylempiä amk-tutkintokoulutusta (YAMK) biotalouden, hyvinvoinnin, koulutuksen, liiketoiminnan, muotoilun ja teknologian aloilta sekä ammatillinen opettajakorkeakoulu. HAMK tarjoaa koulutusta myös englanniksi.
Ammattikorkeakoulun rehtori-toimitusjohtana toimii Pertti Puusaari. Opiskelijoita HAMKissa on yhteensä noin 10 000 ja henkilöstöä noin 750.
HAMK on toiminut vuoden 2015 alusta lähtien osakeyhtiönä. HAMK oy:n osakaskuntia ovat Hämeenlinna, Forssa, Riihimäki, Valkeakoski, Hattula ja Tammela.  HAMKin yhteydessä toimivat myös tytäryhtiöissä toisen asteen koulutusta tarjoava Hämeen ammatti-instituutti.
HAMKilla on laaja kumppaniverkosto. Suomessa HAMKin strategisia kumppaneita ovat Aalto-yliopisto, Luonnonvarakeskus Luke, Laurea-ammattikorkeakoulu, Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK ja Humanistinen ammattikorkeakoulu Humak. HAMK kuuluu myös RUN -Eurooppa-yliopistoon seitsemän muun eurooppalaisen korkeakoulun kanssa sekä Beyond-liittoumaan, jonka muodostavat HAMK ja brasilialainen Feevale University.
Ammatillinen opettajankoulutus

HAMKin ammatillisessa opettajankoulutuksessa on kolme eri suuntausta:
Ammatillinen erityisopettajankoulutus
Ammatillinen opettajankoulutus
Ammatillinen opinto-ohjaajan koulutus
Tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminta

Opetuksen lisäksi HAMK tarjoaa tutkimus-, kehitys- ja innovaatiopalveluita, painottuen kestävään biotalouteen, uutta luovaan osaamiseen, älykkäisiin palveluihin sekä tulevaisuuden teknologiaan.
Tutkimustoiminta edistää aluevaikuttavuutta ja työelämälähtöistä tutkimusta sekä tukee opetusta.
Osallistuminen tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoimintaan (TKI-toiminta) on olennainen osa opiskelua HAMKissa. Alueen elinkeinoelämä, erityisesti pk-yritykset ja julkinen sektori, tekevät yhdessä ammattikorkeakoulun kanssa tutkimusta tai kehittämistyötä, jonka osaksi oppiminen ammattikorkeakoulussa organisoidaan. Erilaisten hanke- ja tutkimuspalveluiden lisäksi HAMKin asiantuntijat hoitavat suoria toimeksiantoja yrityksille ja julkisille toimijoille. Kiinteä vuorovaikutus työelämän kanssa palvelee sekä opiskelijoiden kasvua ammatillisiin asiantuntijatehtäviin että elinkeinoelämän ja yhteisöjen kehittymistä.
Opiskelijakunta

Ammattikorkeakoulun opiskelijatoiminnasta vastaavana opiskelijakuntana toimii Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta HAMKO.
Aiheesta muualla

Hämeen ammattikorkeakoulu
HAMK Opettajankoulutus (AOKK)
Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (HAMKO)
| n k Suomen ammattikorkeakoulut |
| --- | --- |
Nykyisetammattikorkeakoulut:  Ahvenanmaa  Arcada  Centria  Diak  Haaga-Helia  HAMK  Humak  JAMK  KAMK  Karelia  LAB  Lappi  Laurea  Metropolia  Novia  Oamk  Polamk  SAMK  Savonia  SeAMK  TAMK  Turku  VAMK  Xamk 
Entiset:  Evtek  Haaga Instituutti  Helia  Kemi-Tornio  Kyamk  LAMK  Mamk  Piramk  RAMK  Saimia  Svenska  Stadia  Sydväst  Varsinais-Suomi
Matti Turkia

| Matti Turkia |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 22.5.1907–31.5.1909, 2.2.1914–3.4.1917, 21.10.1930–5.4.1945  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Viipurin läntinen, Uusimaa
Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 1871 Viipurin mlk
Kuollut: 10. tammikuuta 1946 (74 vuotta) Helsinki
Ammatti:  toimittaja
Matti Turkia (26. helmikuuta 1871 Viipurin mlk – 10. tammikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1909, 1914–1917, 1930–1945. Sisällisodan aikana Turkia oli yksi punaisten johtohahmoista. Hän toimi Suomen kansanvaltuuskunnan prokuraattorina ja oli Suomen Punaisen Kaartin ylimmän johtavan komitean jäsen. Sodan jälkeen Turkia oli maanpaossa vuoteen 1927 saakka.
Elämä

Turkian vanhemmat olivat torppari Esaias Turkia ja Helena Kristina Pekkola. Käytyään kansakoulun hän työskenteli sahatyöläisenä Kotkassa 1883–1898, saha- ja puutyömiehenä eri puolilla Suomea 1898–1901 ja konepuuseppänä Hietalahden puusepäntehtaalla Helsingissä 1901–1903. Hän toimi eri sanomalehtien kirjeenvaihtajana 1895–1905 ja oli 1900-luvun alkupuolella toimittajana Itä-Suomen Työmies -lehdessä, Kansan lehdessä Tampereella 1905 ja Eteenpäin-lehdessä Kotkassa 1905–1906.
Turkia oli SDP:n puhujana vuodesta 1904 ja vuosina 1906–1918 hän oli puolueen puoluesihteerinä. Suomen sisällissodan aikana 1918 Turkia toimi kansanvaltuuskunnan prokuraattorina ja punaisen kaartin ylimmän johtavan komitean jäsenenä. Hän pakeni sodan loppuvaiheessa Venäjälle ja oli siellä Suomen työväen toimeenpanevan komitean jäsenenä. Vuonna 1922 Turkia siirtyi Venäjältä Ruotsiin, jossa hän työskenteli sanomalehtimiehenä vuoteen 1927 saakka. Palattuaan Suomeen 1927 hän oli vuoden verran vangittuna poliittisista syistä ja toimi vapauduttuaan Suomen Sosialidemokraatin toimittajana 1928–1932.
Turkia oli SDP:n kansanedustajana 1907–1909 ja 1914−1917 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä sekä uudelleen 1930–1945, jolloin hän edusti Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Turkia toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen.
Perhe

Turkia oli naimisissa vuodesta 1900 Selma Parkkisen kanssa.
Teoksia

Luokkaoikeuden uhrit: Turun hovioikeuden tuomitsemia Evon lakkolaisia. 1912
Kertoelmia kommunistivallan mailta. Tampereen työväen sanomalehti 1924
Kommunismin kokeilukentiltä : elämyksiä ja näkemyksiä Neuvosto-Venäjältä. Tampereen työväen sanomalehti 1924
O. V. Turunen

| O>  V. Turunen |
| --- | --- |
 O. V. Turunen vuonna 1909.
Kansanedustaja
 1.6.1909–3.4.1917  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Viipurin itäinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. marraskuuta 1875 Heinävesi
Kuollut: 9. syyskuuta 1954 (78 vuotta) Mikkelin mlk
Ammatti:  rautatieläinen
Otto Vilhelm Turunen (30. marraskuuta 1875 Heinävesi – 9. syyskuuta 1954 Mikkelin mlk) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1909–1917.
Elämä

Turusen vanhemmat olivat tilallinen Paavo Turunen ja Anna Loviisa Koikkalainen. Kaksi vuotta kansakoulua käynyt Turunen oli yhdeksänvuotiaasta lähtien maa- ja metsätöissä sekä myöhemmin kauppa-apulaisena Hiitolassa. Turunen suoritti asepalveluksensa Mikkelin 6. tarkk'ampujapataljoonassa, josta hän kotiutui aliupseerina vuonna 1900. Sotaväen jälkeen Turunen työskenteli Valtionrautateiden konepajalla Viipurissa 1900–1902, vaihdemiehenä Raivolassa 1903–1914 sekä jarrumiehenä ja konduktöörinä Pieksämäellä 1914–1918.
Turunen oli Raivolan työväenyhdistyksen puheenjohtaja 1903-1914. Hän oli perustamassa Suomen Rautatieläisten Liittoa ja toimi sen ensimmäisenä liittosihteerinä. Vuonna 1909 Turunen valittiin kansanedustajaksi. Hän istui eduskunnassa yhtäjaksoisesti kevääseen 1917 saakka. Vuonna 1911 hän oli mukana Uudenkirkon ja Kivennavan alueliitosta Pietarin kuvernementtiin vastustaneessa toimikunnassa. Lisäksi Turunen oli muun muassa Raivolan ja Pieksamäen osuusliikkeiden perustajajäseniä.
Sisällissodan jälkeen Turunen oli jonkin aikaa vangittuna ja toimintansa vuoksi hänet erotettiin rautateiltä. Vapauduttuaan Turunen työskenteli SDP:n Viipurin läänin itäisen vaalipiirin piirisihteerinä ja Sortavalan Työväentalo Oy:n toimitusjohtajana 1919–1920,  Sortavalassa ilmestyneen Kansan Voiman taloudenhoitajana 1919–1921, Viipurin maalaiskunnan taksoitussihteerinä 1921–1933 ja lastenvalvojana 1926–1944 sekä Viipurin Ympäristön Sähkö Oy:n toimitusjohtajana 1928–1944. Vuodesta 1921 lähtien Turunen viljeli myös omaa maatilaansa Viipurin maalaiskunnan Karisalmessa. Hän alkoi harjoittaa myös asianajotoimintaa 1920-luvulta alkaen. Sotavuosien jälkeen Turunen joutui evakkoon Mikkelin maalaiskuntaan, jossa hänellä oli oma palstatila.
Perhe

O. V. Turusen puoliso oli Matilda Marianna Kuusisto, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1907.
Jukka Tuomikoski

| Jukka Tuomikoski |
| --- | --- |
 Jukka Tuomikoski vuonna 1915.
Kansanedustaja
 2.2.1914–3.4.1917, 1.11.1917–16.5.1918  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Kuopion itäinen, Viipurin läntinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. elokuuta 1884 Keuruu
Kuollut: 6. joulukuuta 1956 (72 vuotta) Nurmo
Ammatti:  maalari, piirisihteeri
Juho (Jukka) Arvid Tuomikoski (29. elokuuta 1884 Keuruu – 6. joulukuuta 1956 Nurmo) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1914–1917. Isänmaallisessa kansanliikkeessä myöhemmin vaikuttanut Tuomikoski oli Anton Kotosen ja Otto Piisisen ohella yksi entisistä sosialidemokraattien kansanedustajista, jotka 1930-luvulla siirtyivät poliittisesti äärioikealle.
Elämä > Varhaiset vuodet

Jukka Tuomikosken vanhemmat olivat Ylivieskassa syntynyt itsellinen Tuomas Tuomikoski (1854-1932) ja keuruulainen Vilhelmiina Lindgren (1860-1928). Tuomikoski syntyi Keuruussa, mutta varttui Oulaisessa, jossa hän kävi kansakoulun ja työskenteli 13-vuotiaasta lähtien renkinä. Vuosina 1899-1902 Tuomikoski oli maalarinoppilaana Kemissä, jonka jälkeen hän työskenteli eri puolilla Pohjois-Pohjanmaata, kunnes asettui Nurmoon vuonna 1908. Tuomikoski liittyi Kemin työväenyhdistykseen jo vuosisadan vaihteessa. Hän kiersi aktivistiliikkeen puhujana agitoimassa kutsuntalakkoja ja yleistä äänioikeutta. Suurlakon aikana Tuomikoski oli Haapajärven lakkokomitean jäsen.
Elämä > Kansanedustajana ja sisällissodassa

Vuosina 1911-1913 Tuomikoski toimi sosialidemokraattien piirisihteerinä Joensuussa. Hänestä tuli kansanedustaja elokuun 1913 vaaleissa, jolloin valittu eduskunta kokoontui vasta seuraavana talvena. Syksyllä 1915 Tuomikoski siirtyi Viipurin läänin itäisen vaalipiirin piirisihteeriksi Antreaan. Vuoden 1916 eduskuntavaaleissa hän ei asettunut ehdolle. Tuomikoski kuului SDP:n vasemmistosiipeen, joka keväällä 1917 vastusti puolueen menoa hallitukseen ja myöhemmin syksyllä uusien vaalien järjestämistä. Lokakuussa 1917 Tuomikoski valittiin jälleen eduskuntaan, kun puoluetoimikunta painosti hänet ehdokkaaksi.
Tammikuun 1918 puolivälissä Tuomikoski kävi piirisihteerin ominaisuudessa Ensossa selvittämässä Heikki Kaljusen aseistautuneen joukkion edesottamuksia ja rauhoittelemassa paikallista punakaartia. Vaikka Tuomikoksi vastusti aseellista kapinaa hän lähti sodan sytyttyä kansanvaltuuskunnan palvelukseen toimien liikenneasiainosaston alaisen rautatieneuvoston sihteerinä ja kanslistina. Huhtikuun alussa kansanvaltuuskunta evakuoitiin Viipuriin, josta Tuomikoski määrättiin 24. huhtikuuta maksamaan Karjalan radan rautatieläisen palkkoja. Viipurin taistelun käynnistyttyä hän ei enää palannut kaupunkiin vaan kierteli junalla Kotkan radalla ja majaili lopulta Haminan seudulla sijaitsevassa kruununtorpassa odottaen tilanteen rauhoittumista. Toukokuun alussa Tuomikoski kumppaneineen lähti lompsimaan kohti Viipuria ja joutui Virolahdella valkoisten vangiksi. Lokakuussa Tuomikoski sai 12 vuoden kuritushuonerangaistuksen, joka alennettiin myöhemmin kuuteen vuoteen. Hän pääsi ehdonalaiseen Tammisaaren pakkotyölaitoksesta joulukuussa 1921.
Elämä > Takaisin politiikkaan

Vapauduttuaan Tuomikoski palasi entiseen ammattiinsa maalariksi. Vuonna 1924 Tuomikoski palkattiin Vakuutusyhtiö Kansan piiritarkastajaksi Etelä-Pohjanmaalle, josta tehtävästä hän erosi keväällä 1929. Samana syksynä Tuomikoski aloitti Työn Voiman Seinäjoen konttorin hoitajana. Vuonna 1928 Tuomikoski valittiin Nurmon kunnanvaltuustoon ja hän oli myös SDP:n ehdokkaana seuraavissa eduskuntavaaleissa. Erottuaan SDP:sta Tuomikoski siirtyi 1930-luvun alkuvuosina äärioikeistoon. Vuodenvaihteessa 1934 hän alkoi kirjoittamaan Vaasaan sosialidemokraatteja arvostelevia "paljastuskirjoituksia" ja ryhtyi pian IKL:n agitaattoriksi. Eri puolilla maata kiertäneen Tuomikosken tarkoituksena oli houkutella puolueen kannattajaksi vasemmistoa äänestävää työväkeä. Tuomikoski oli IKL:n ehdokkaana vuoden 1936 eduskuntavaaleissa, joissa hän sai vajaat 300 ääntä. Myöhemmin samana vuonna hänet valittiin Nurmon kunnanvaltuustoon.
Perhe

Jukka Tuomikosken puoliso oli nurmolainen Lisa Wilhelmiina Granskog (1882–1957), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1908. Heillä oli yksi poika.
Tim Pool

| Tim Pool |
| --- | --- |
 Pool vuonna 2015
Henkilötiedot
Muut nimet:  Timothy Daniel Pool
Aiheesta muualla
Kotisivu
Timothy Daniel "Tim" Pool (s. 9. maaliskuuta 1986) on yhdysvaltalainen tubettaja ja poliittinen kommentaattori. Hänet tunnetaan parhaiten Occupy Wall Street -mielenosoituksessa vuonna 2011 kuvaamastaan suorasta videolähetyksestä.
Yksityiselämä

Pool kasvoi kolmen sisaruksensa kanssa Chicagon eteläpuolella alemman keskiluokan perheessä. Hän lopetti koulun 14-vuotiaana ja opiskeli itsenäisesti kotoa käsin kirjeenvaihto-ohjelman kautta.
Pool on kertonut, että hänen sukujuurensa ovat Koreasta, Osagenista, Saksasta ja Irlannista.
Ura

Poolin reportaaseja on myyty ja syndikoitu usealle valtavirran uutisyritykselle, mukaan lukien NBC:lle, Reutersille, Al Jazeeralle ja Timelle.  Hänestä raportoi Fast Company ja Wired.   Vuonna 2013 Pool liittyi Vice Mediaan tuottamaan ja juontamaan sisältöä, hän myös kehitti uusia raportointimenetelmiä. Vuonna 2014 hän liittyi Fusion TV:hen median kehityksen johtajaksi ja seniorikirjeenvaihtajan johtajaksi.
Pool on yksi Tagg.ly:n perustajista, joka on mobiilisovellus valokuvien ja videoiden vesileimaukseen, jossa käyttäjät voivat pitää salassa tekijänoikeudet.
Ura > Raportointityyli

Pool käyttää suoran videolähetyksensä keskustelupalstaa, jotta voi vastata katsojien esittämiin kysymyksiin raportoinnin aikana. Pool on myös antanut katsojiensa ohjata, mihin hän kuvaa. Hän muunteli kauko-ohjattua lelua, Parrot AR Dronea, joka on tarkoitettu ilmavalvontaa varten ja muunteli ohjelmistoa live-streamaamista varten, järjestelmää kutsuttiin nimellä DroneStream.
Pool käyttää uutta teknologiaa tapahtumien raportoimiseen. Vuonna 2013 hän raportoi Gezi Parkin protesteista Istanbulissa käyttäen Google Glassia.
Ura > Occupy Wall Street

Poolin suorat videolähetykset ja lennokin käyttö Occupy Wall Streetin mielenosoitusten aikana sai The Guardianin kirjoittamaan artikkelin liiallisesta valvonnasta. Häntä on usein uhkailtu kuvaamisen takia. Tammikuussa 2012 naamioitu hyökkääjä fyysisesti ahdisteli häntä. Poolin video, joka otettiin mielenosoituksen aikana, oli instrumentaalinen todiste NYPD:n pidättämän valokuvaajan Alexander Arbucklen vapautuksessa. Video osoitti, että Arbucklen pidättänyt poliisi valehteli valan alla, mutta häntä vastaan ei nostettu syytteitä.
Ura > NoNaton mielenosoituksen tapaus

Raportoidessa NoNato-mielenosoitusta vuonna 2012 Chicago Summitissa Pool oli neljän muun henkilön kanssa autossa, kun tunnuksettomissa ajoneuvoissa olevat kymmenen Chicagon poliisia pysäytti heidät. Seurueen käskettiin aseella uhaten poistua ajoneuvosta, ja heitä kuulusteltiin. Poliisin antama virallinen syy tapahtumille oli, että seurueen ajoneuvo vastasi kuvausta toisesta samankaltaisesta autosta. Pool ja hänen seurueensa vapautettiin noin 10 minuutin kuluttua .
Ura > Maahanmuutto asioiden raportointi Ruotsissa

Helmikuussa 2017 Pool matkusti Ruotsiin tutkimaan median raportoimista "no-go-alueista" ja pakolaisten aiheuttamista ongelmista maassa. Hän teki tämän riippumatta myöhemmästä haasteesta, jonka antoi Infowarsin kirjoittaja Paul Joseph Watson, joka tarjoutui maksamaan matkakustannukset ja majoituksen kenelle tahansa reportterille, joka pysyisi Malmön lähiöissä joissa on paljon rikollisuutta ja maahanmuuttajia." Ruotsin poliisi kiisti väitteet Poolin raportissa, jonka mukaan poliisi oli saattanut hänet ulos. Poliisi sanoi että heidän yhteiset reittinsä olivat sattumanvaraisia, mutta olivat samaa mieltä siitä, että he olivat neuvoneet Poolia lähtemään Rinkebyn alueelta.
Palkinnot

Pool valittiin Time 100 -persoonaksi vuonna 2012. Seuraavana vuonna hän sai Shorty-palkinnon "Paras journalisti sosiaalisessa mediassa (Best Journalist in Social Media)" -kategoriassa.
Aiheesta muualla

Tim Pooln kanava YouTubessa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Wäinö Valkama

Wäinö Aleksis Valkama (17. heinäkuuta 1877 Pusula – 12. kesäkuuta 1948 Kuusankoski) oli suomalainen kansakoulunopettaja, pankinjohtaja, kunnallisneuvos ja Suomalaisen puolueen ja kansallisen kokoomuksen kansanedustaja.
Valkaman vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Johan August Wallenius ja Matilda Charlotta Forsgrén. Hän kävi kansakoulun, alkukouluseminaarin ja valmistui opettajaksi 1900 Sortavalan opettajaseminaarista. Hän oli kansakoulunopettajana Loviisassa 1900–1902, Iitissä ja myöhemmin Kuusankoskella 1902–1937. Valkama oli Kansallis-Osake-Pankin Kuusankosken konttorin johtajana 1919–1948 ja hän toimi myös maanviljelijänä vuodesta 1912. Valkama toimi lisäksi useiden kuorojen ja soittokuntien johtajana. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1937.
Valkama oli kansanedustajana 1914–1917 ja 1917–1919 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1931 presidentinvaalissa ja oli Iitin kunnanvaltuuston jäsenenä ja Kuusankosken kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana.
Wäinö Valkama oli naimisissa vuodesta 1905 Annette Wichtersteinin kanssa.
Uumajan yliopiston kauppakorkeakoulu

| Uumajan yliopiston kauppakorkeakoulu> Handelshögskolan vid Umeå universitet |
| --- | --- |

Perustettu:  1989
Tyyppi:  Julkinen
Rehtori:  Sofia Lundberg
Henkilökunta:  170
Opiskelijoita:  2 000
Jatko-opiskelijoita:  80
Sijainti:  Uumaja,  Ruotsi
Sivusto:  http://www.usbe.umu.se/
Uumajan yliopiston kauppakorkeakoulu (ruots. Handelshögskolan vid Umeå Universitet, engl. Umeå School of Business, Economics and Statistics, USBE) perustettiin vuonna 1989. Kauppakorkeakoulu on osa Uumajan yliopistoa. Kauppakorkeakoulussa opiskelee vuosittain noin 2 000 opiskelijaa. Koulussa voi suorittaa kaksi alemman korkeakoulututkinnon ohjelmaa, neljä perustutkinto-ohjelmaa, seitsemän maisteri-ohjelmaa ja tohtori-ohjelmia. Nykyisin koulu käsittää kolme instituutiota, jotka ovat liiketoiminta, talous ja tilastot.
Koulutukset > Maisteriohjelmat

Master's Programme in Accounting
Master's Programme in Finance
Master's Programme in Entrepreneurship and Dynamica Business
Master's Programme in Management: People, Projects and Processes
Master's Programme in Marketing Research and Analysis Management
Master's Programme in Strategic Project Management
Master's Programme in Strategic Entrepreneurship
Master's Programme in Economics
Koulutukset > Perustutkinto-ohjelmat

International Business Program
Business Administration and Economics Program
Retail and Supply Chain Management Program
Service Management Program
Kansainväliset kumppanit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Norwegian School of Management -BI  Norges Handelshögskola -NHH  Kingston University London  Helsinki School of Economics  Copenhagen Business School |  Katholieke Universiteit Leuven  School of Management, Fudan University, Shanghai  Euromed Marseille, Ecole de Management  ICN School of Management |  Politecnico di Milano  Universität Zürich  Europese Hogeschool, Bryssel  Universidade de São Paulo  Svenska Handelshögskolan |
Kuuluisia alumneja

Göran Carstedt, "Society for Organizational Learning" -verkon johtaja
Wilhelm Geijer, Öhrlings PricewaterhouseCoopersin puheenjohtaja
Christian Hermelin, Fabegen toimitusjohtaja
Agneta Marell, professori
Henrik P. Molin, kirjailija
Malin Moström, jalkapalloilija
Rehtorit

1989–1993 Rolf A Lundin
1993–1994 Carl Fredriksson
1995–1997 Runo Axelsson
1997–1999 Anders Baudin
2000–2003 Anders Söderholm
2004–2007 Agneta Marell
2007–2012 Lars Lindbergh
2012–2015 Lars Hassel
2015– Sofia Lundberg
Aiheesta muualla

USBE:n kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Handelshögskolan i Umeå
Käännös suomeksi
Timo Kuuluvainen

| Timo Kuuluvainen |
| --- | --- |
 Timo Kuuluvainen vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. lokakuuta 1983 (ikä 41) Kuusankoski, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Tike, Tinke, John
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  Telford Tigers
Sarja:  EPIHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2005–
Aik. seurat:  KalPa (Mestis/SML) KOO-VEE (Mestis) Jukurit (Mestis) Hokki (Mestis) Blues (SML) KooKoo (Mestis) IC Épinal (Ranska)   CSG Strasbourg (Ranska) HCK (Mestis)
Timo Kuuluvainen (s. 6. lokakuuta 1983 Kuusankoski) on suomalainen peliuransa jo lopettanut jääkiekkoilija. Häntä luonnehdittiin voimahyökkääjäksi, jonka vahvuuksiin kuuluivat koko, voima, luistelu, fyysinen peli, kiekonsuojaaminen, työteliäisyys ja joukkuepelaaminen. Kuuluvaisen heikkouksiin kuuluivat ajoittainen tehottomuus sekä energian purkaminen vääriin asioihin.
Ura > Seuraura > Tuloskasvuodet KalPassa

Kuuluvainen syntyi Kuusankoskella, mutta aloitti jääkiekon pelaamisen kuopiolaisessa Kalevan Pallossa. Hän siirtyi B-juniori-ikäisenä Tapparaan kaudeksi 1999–2000. Kuuluvainen oli kaudella 2000–2001 joukkueen B-nuorten paras maalintekijä 16 osumallaan. Kaudeksi 2002–2003 hän palasi KalPaan. Kuuluvainen oli kaudella 2003–2004 tehoilla 17+15=42 joukkueen A-nuorten paras maalintekijä ja hän jakoi KalPan sisäisen pistepörssin voiton Simo Vidgrenin kanssa. Kuuluvainen debytoi kauden aikana myös KalPan Mestis-joukkueessa.
Kaudeksi 2004–2005 Kuuluvainen teki Mestis-sopimuksen KalPan kanssa. Hän murtautui joukkueen vakiokokoonpanoon ja pelasi lähinnä nelosketjun rikkovassa roolissa saaden ajoittain myös alivoimavastuuta. Kaikkiaan Mestiksen tulokaskausi toi Kuuluvaiselle 41 runkosarja- ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 2+6=8. Hän voitti KalPan sisäisen jäähypörssin 87 minuutillaan, joilla Kuuluvainen jakoi sarjan jäähypörssin kahdeksannen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuden ja oli nostamassa KalPaa seuraavaksi kaudeksi SM-liigaan.
KalPan paluukausi SM-liigaan ja Kuuluvaisen toistaiseksi ainoa kokonainen SM-liigakausi 2005–2006 toi hänelle 55 runkosarjaottelussa tehot 3+2=5. Kuuluvainen avasi maalihanansa SM-liigassa kahdella osumalla, jotka syntyivät 3. marraskuuta 2005 KalPan 8–4-murskavoittoon päättyneessä ottelussa Jokereita vastaan. Hänet palkittiin ottelun Ilta-Sanomien kolmen tähden tähtipelaajana. Kuuluvainen oli kauden jälkeen vapaana agenttina lokakuuhun 2006, jolloin hän aloitti kauden 2006–2007 ottelukohtaisella sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue KOO-VEE:n riveissä. Yhdeksän siellä pelatun ottelun jälkeen Kuuluvainen harjoitteli marraskuun maaottelutauon ajan try-outilla Elitserien-joukkue Mora IK:n mukana. Tämän jälkeen hän palasi Mestikseen ja siirtyi try-outille Mikkelin Jukureihin. Kuuluvainen sai joulukuussa loppukauden kattaneen sopimuksen joukkueeseen. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa ja pelasi SM-liigan tasonmittauksessa päättyneen SM-liigakauden viimeiseksi jäänyttä kasvattajaseuraansa KalPaa vastaan. Huhtikuussa 2007 Kuuluvainen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jukureiden kanssa.