stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pikamuoti
Ongelmakohtia > Luonnonvarojen tuhlaaminen ja luonnon saastuminen

Koska vaatteet kiertävät nopeasti, ala myös saastuttaa nopeasti. 85 % maailman tekstiileistä päätyy kaatopaikalle joka vuosi – sillä suuri osa pikamuotiyritysten vaatteista on lyhyitä käyttöiältään.
Pikamuodin halpuus saadaan aikaan ympäristön kustannuksella. Muoti on maailman toiseksi suurin veden kuluttaja. Muotiteollisuus käyttää 20 % maailman kaikesta käytettävissä olevasta vedestä. Halpatuotantomaissa tuotetut vaatteet tuottavat monesti tavallista enemmän hävikkiä sekä niiden jätevedet kemikaaleineen lasketaan suoraan luontoon.
Ongelmakohtia > Verojen maksamatta jättäminen

Pikamuotiyritykset voivat valmistuttaa vaatteensa halvalla, sillä valmistajat ovat monesti joko kokonaan vapautettu veroista tai maksavat niitä hyvin vähän.
Yhteiskuntavastuu

Vastatakseen kuluttajien kasvaviin vaatimuksiin ympäristö- ja yhteiskuntavastuusta eurooppalaiset kauppaketjut ovat muun muassa laatineet omavalvontaohjelmia. Kuluttaja-lehden mukaan kuitenkaan esimerkiksi Seppälä ei tarkista itse tehtaiden työoloja, vaan tarkastukset tehdään eurooppalaisten kauppaketjujen laatiman BSCI-kriteeristön perusteella ja ainoastaan suurimpien tavarantoimittajien luona. Tarkastuksista kerrotaan tehtaille etukäteen, joten tehtaan johdolla on mahdollisuus valmistautua tarkastajien käynteihin.
Yritykset ovat ryhtyneet enenevässä määrin käyttämään myös luomupuuvillaa ja laajentamaan ekomerkittyjen tuotteiden valikoimaansa.
BSCI-järjestelmän puutteista on raportoitu esimerkiksi Bangladeshin tekstiiliteollisuuden osalta. Järjestelmän heikkoutena on todettu muun muassa se, ettei se vaadi työntekijöille elämiseen riittävää palkkaa eikä sisällytä auditointeihin riittävästi naisten hyvinvointiin liittyviä kysymyksiä kuten esimerkiksi lasten päivähoidon laatua. Onkin esitetty, että BSCI:n jäsenyritysten pitäisi kehittää järjestelmää aktiivisesti.
Jonas Siegenthaler

| Jonas Siegenthaler |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 6. toukokuuta 1997 (ikä 27) Zürich, Sveitsi
Kansalaisuus:   Sveitsi  Thaimaa
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  99 kg
Seura
Seura:  New Jersey Devils
Sarja:  NHL
Pelinumero:  97
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  GCK Lions (NLB)   ZSC Lions (NLA)   Hershey Bears (AHL)   Washington Capitals (NHL)
NHL-varaus:  57. varaus, 2015 Washington Capitals
Jonas Siegenthaler (s. 6. toukokuuta 1997 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue New Jersey Devilsin organisaatiossa. Elite Prospects -sivuston Rafik Solimanin mukaan hänen vahvuuksiinsa kuuluvat luistelu, koko, ulottuvuus, rauhallisuus, kädet, kiekonhallinta, syöttäminen, laitaväännöt ja oman pään pelaaminen. Siegenthalerilla on kuitenkin kehitettävää laukauksessaan.
Muuta

Siegenthalerin isä on sveitsiläinen ja äiti thaimaalainen. Siegenthalerilla on myös Thaimaan kansalaisuus.
Ura > Seuraura

Siegenthaler on Zürcher SC:n kasvatti. Hän voitti kaudella 2012–2013 sekä A-nuorten Elite Jr. A:n mestaruuden GCK Lionsin paidassa että U17-junioreiden Elite Novizenin mestaruuden ZSC Lionsin paidassa. Kaudeksi 2013–2014 Siegenthaler nimettiin GCK Lionsin miesten National League B -joukkueen rinkiin. Hänen tulokaskautensa Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla toi 40 runkosarjaottelussa tehot 2+6=8. 16-vuotias Siegenthaler debytoi myös ZSC Lionsin National League A -joukkueessa, jossa hän pelasi kuusi ottelua ilman tehopisteitä.
Kausi 2014–2015 oli Siegenthalerin varsinainen tulokaskausi NLA:ssa, jossa hän teki 41 runkosarjaottelussa kolme syöttöpistettä sekä 18 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Siegenthaler eteni ZSC Lionsin kanssa aina liigan finaaleihin saakka, mutta Sveitsin-mestaruuden vei kuitenkin HC Davos otteluvoitoin 4–1. Hän pelasi kauden aikana myös kymmenen ottelua GCK Lionsissa.
Sekä tammikuussa että huhtikuussa NHL:n kykyjenetsijäpalvelu listasi Siegenthalerin Euroopassa pelaavista kenttäpelaajista sijalle 12. NHL:n varaustilaisuuteen 2015. Lopulta Washington Capitals varasi hänet toisella kierroksella 57. pelaajana. Jo saman kesän heinäkuussa Siegenthaler teki joukkueen kanssa kolmivuotisen tulokassopimuksen. Siegenthaler vietti kauden 2015–2016 vielä lainalla ZSC Lionsissa, jossa hän voitti Sveitsin cupin. NLA-kauden jälkeen, maaliskuussa 2016 Siegenthaler siirtyi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Hershey Bearsin vahvuuteen. Hän pelasi siellä kuusi runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.
Capitalsin syksyn 2016 harjoitusleirin päätteeksi Siegenthaler lainattiin perhesyiden vuoksi taas ZSC:hen kaudeksi 2016–2017. Sveitsin pääsarjakauden päätyttyä Siegenthaler palasi maaliskuussa 2017 Pohjois-Amerikkaan. Capitals lähetti hänet farmiseura Hershey Bearsiin.
Lokakuussa 2020 Siegenthaler teki Capitalsin kanssa yksivuotisen ja 800 000 dollarin arvoisen sopimuksen.
Huhtikuussa 2021 Capitals kauppasi Siegenthalerin New Jersey Devilsiin vaihdossa kolmannen kierroksen varausvuoroon.
Heinäkuussa 2021 Siegenthaler teki Devilsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 2,25 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Heinäkuussa 2022 Siegenthaler teki Devilsin kanssa viisivuotisen ja yhteensä 17 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Siegenthaler pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015, 2016 ja 2017, joista viimeisimmässä turnauksessa hän toimi Sveitsin varakapteenina. Siegenthaler oli tehoilla 1+5=6 joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Damien Riatin kanssa. Turnauksen päätteeksi valmennus valitsi hänet Sveitsin turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta.
Siegenthaler pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2013, 2014 ja 2015, joista viimeisimmässä turnauksessa hänet valittiin tähdistökentälliseen. Siegenthaler pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013 sekä edusti samana vuonna Sveitsin alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleissa, joista hän voitti pronssia.
Kang Kyung-wha

| Kang Kyung-wha> 강경화 |
| --- | --- |
 Kang Kyung-wha vuonna 2019.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1955 (ikä 69)
Kansalaisuus:   Etelä-Korea
Poliitikko
Asema:  Etelä-Korean ulkoministeri (2017–)
Tutkinnot:  Yonsei-yliopisto Massachusettsin yliopisto
 Nimikirjoitus
Kang Kyung-wha (s. 7. huhtikuuta 1955) on eteläkorealainen poliitikko. Hän on ensimmäinen nainen, joka on nimitetty Etelä-Korean ulkoministeriksi sekä ensimmäinen Etelä-Korean ulkoministeri, joka on vieraillut Pjongjangissa Pohjois-Koreassa. Hän on väitellyt tohtoriksi Massachusettsin yliopistossa tiedotusopin alalta. Kang Kyung-wha toimi Yhdistyneiden kansakuntien apulaisihmisoikeusvaltuutettuna (Deputy High Commissioner for Human Rights) vuosina 2007–2013 sekä humanitaarisesta avusta vastaavana apulaispääsihteerinä vuosina 2013–2016.
Aiheesta muualla

Kang Kyung-wha BBC:n haastattelussa 15.3.2020 BBC.
Kalvinit

Kalvinit on suomalainen kaivosyhtiö. Se etsii titaania Euroopan unionin alueelta. Kalvinit  omistaa ilmeniittiesiintymiä Pohjois-Suomessa.
Aiheesta muualla

Malmirahat karkaavat Suomesta Kaleva 2007
Kanneljärven Opisto

Kanneljärven Opisto on Lohjalla Hormajärven rannalla toimiva sitoutumaton kansanopisto. Se järjestää nuoriso- ja vapaa-ajan ohjaajan ammatillista peruskoulutusta, vapaan sivistystyön koulutusta, aikuisten perusopetusta ja perusopetuksen lisäopetusta (kymppiluokka). Kuvataidelinja valmentaa sisäänpääsyyn muun muassa muotoilun, valokuvauksen ja muiden visuaalisten alojen oppilaitoksiin. Maahanmuuttajille on oma kotoutumislinja.
Kanneljärven Opisto perustettiin nimellä Uudenkirkon Kansanopisto vuonna 1894 Karjalankannaksella Kanneljärven kylässä. Talvisodan takia opisto siirtyi joulukuussa 1939 Vihtiin Uudellemaalle, josta se siirtyi 1953 nykyiseen paikkaansa, silloiseen Lohjan maalaiskuntaan Hormajärven rannalle.
Aiheesta muualla

Karjalan vanhin kansanopisto Kanneljärvellä juhlii 40-vuotismuistojaan, Helsingin Sanomat, 29.09.1934, nro 262, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kaarle Yksinkertainen

Georges Rouget, Kaarle III, 1838
Kaarle III (ransk. Charles le Simple, 17. syyskuuta 879 – 7. lokakuuta 929), lisänimeltään Yksinkertainen (suomeksi aiemmin myös Typerä), oli karolingidynastian jäsen ja Ranskan (tai Länsi-Frankian) kuningas vuosina 898–923.
Kaarle oli Ludvig Änkyttäjän poika. Kaarlea estettiin seuraamasta valtaistuimelle velipuoltaan Kaarlomania vuonna 884 ja vuonna 887 nousemasta setänsä Kaarle Paksun seuraajaksi. Sen sijaan Kaarle Paksua seurasi Eudes. Eräät aateliset kruunasivat kuitenkin Kaarle III:n kuninkaaksi 893 ja Odon kuoltua 898 hänestä tuli ainoa kuningas. Kaarle Yksinkertainen päätti viikinkien hävitysretket solmimalla Rollon kanssa vuonna 911 Saint-Clair-sur-Epten sopimuksen, joka antoi normanneille osan myöhempää Normandiaa.
Vuonna 922 aateliset kapinoivat ja Kaarle joutui pakenemaan maasta. Kapinalliset kruunasivat Robert I:n frankkien kuninkaaksi. Lothringenissa maanpaossa ollut Kaarle kokosi armeijan Saksan kuninkaan Henrik I Linnustajan tuella ja marssi takaisin Ranskaan. Seuranneessa Soissonsin taistelussa 15. kesäkuuta 923 kruununtavoittelija Robert I kuoli, mutta Kaarle hävisi. Hän pakeni uudestaan maasta. Yrittäessään palata hänet vangittiin loppuiäkseen ja frankkien kuninkaaksi nousi Burgundin herttua Rudolf.
Jüri Jaanson

| Mitalit> Maa:   Viro.Soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Viro.Soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Viro.Soutu. Olympialaiset  | Maa:   Viro> Soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Ateena 2004 | Yksikkö |  |
|  Hopeaa | Peking 2008 | Pariairokaksikko |  |
| Soudun maailmanmestaruuskilpailut  | Soudun maailmanmestaruuskilpailut  | Soudun maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Tasmania 1990 | Yksikkö  |  |
|  Hopeaa | Tampere 1995 | Yksikkö |  |
|  Pronssia | Bled 1989 | Yksikkö  |  |
|  Pronssia | Gifu 2005 | Pariaironelikko |  |
|  Pronssia | München 2007 | Pariairokaksikko |  |
Jüri Jaanson (s. 14. lokakuuta 1965 Tartto) on virolainen soutaja. Hän on kaksinkertainen olympiamitalisti ja voittanut yhden maailmanmestaruuden sekä kaikkiaan viisi MM-mitalia. Jaanson voitti 41-vuotiaana maailmancupin osakilpailun vuonna 2007 Amsterdamissa ja näin hänestä tuli kaikkien aikojen vanhin maailmancup-voittaja
Saavutuksia > Olympialaiset

1988 Seoul – 8. (yksikkö)
1992 Barcelona – 5. (yksikkö)
1996 Atlanta – 18. (yksikkö)
2000 Sydney – 6. (yksikkö)
2004 Ateena – hopeaa (yksikkö)
2008 Peking – hopeaa (pariairokaksikko, yhdessä Tõnu Endreksonin kanssa)
Saavutuksia > Maailmanmestaruuskilpailut

1989 Bled, Jugoslavia – pronssia (yksikkö)
1990 Tasmania, Australia – kultaa (yksikkö)
1991 Wien, Itävalta – 12. (yksikkö)
1995 Tampere, Suomi – hopeaa (yksikkö)
1997 Aiguebelette, Ranska – 13. (yksikkö)
1998 Köln, Saksa – 14. (yksikkö)
1999 St. Catharines, Kanada – 7. (yksikkö)
2001 Luzerne, Sveitsi – 7. (yksikkö)
2003 Milano, Italia – 7. (yksikkö)
2005 Gifu, Japani – pronssia (pariaironelikko, yhdessä Andrei Jämsän, Tõnu Endreksonin ja Leonid Gulovin kanssa)
2007 München, Saksa – pronssia (pariairokaksikko, yhdessä Tõnu Endreksonin kanssa)
Kaksi ensimmäistä MM-mitalia voittaessaan Jaanson edusti Neuvostoliittoa.
Aiheesta muualla

Jaanson WorldRowing.com:n tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kaktusmulta

Kaktusmulta on kaktuksille tarkoitettu, hiekkapitoinen ja vähäravinteinen multa. Kaktusmulta läpäisee hyvin vettä, joten se sopii kasveille, joiden juuristo ei kestä liikaa kastelua. Kaktusmultaa suositellaan myös taimien kasvatukseen sen vähäisten ravinteiden vuoksi. Ravinteiden vähäisyys tekee kaktusmullasta hyvän materiaalin terraarion pohjalle, esimerkiksi kotiloille, hämähäkeille, käärmeille ja sauvasirkoille.
Juliset Alpit

| Juliset Alpit> sloveeniksi Julijske Alpe, ital. Alpi Giulie, saks. Julische Alpen, ransk. Alpes juliennes |
| --- | --- |
 Itäisiä Julisia Alppeja sekä Triglav
Maantiede
Sijainti:   Italia  Slovenia
Päävuoristo:  Alpit
Korkein kohta
Nimi:  Triglav
Korkeus meren-pinnan tasosta:  2 864 m
Juliset Alpit (sloveeniksi Julijske Alpe, ital. Alpi Giulie, saks. Julische Alpen, ransk. Alpes juliennes) on Itä-Alppeihin kuuluva vuoristoalue, joka yltää Koillis-Italiasta Sloveniaan asti.
Julisten Alppien korkein huippu, Triglav (2 864 m), on myös Slovenian korkein kohta.
Huippuja

Triglav (2 864 m)
Jôf di Montasio / Montaž (2 755 m)
Škrlatica (2 740 m)
Mangart (2 679 m)
Jôf Fuart / Viš 2 666 m)
Jalovec (2 645 m)
Razor (2 601 m)
Kanin (2 582 m)
Kanjavec (2 568 m)
Prisojnik (2 546 m)
Prestreljenik (2 500 m)
Špik (2 472 m)
Tosc (2 275 m)
Krn (2 244 m)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Juliset Alpit Wikimedia Commonsissa
Kapi‘olanin kuninkaallinen ritarikunta

Ritarikunnan risti
Kapi‘olanin kuninkaallinen ritarikunta (havaijiksi Kapiʻolani e Hoʻokanaka) on havaijilainen ritarkunta, jonka perusti kuningas Kalākaua vuonna 1880. Ritarikunnan nimi tulee Kapi‘olani Suuresta, ei ritarikunnan perustaneen Kalākauan samannimisestä vaimosta.
Ritarikunnassa on kahdeksassa luokkaa (sulkeissa maksimimäärä kunkin luokan saajia):
Suurristi (12 henkilöä)
Korkea-arvoinen suurupseeri (15 henkilöä)
Suurupseeri (20 henkilöä)
Komentaja (30 henkilöä)
Upseeri (50 henkilöä)
Ritari (60 henkilöä)
Hopeamitali (ei rajoitusta)
Pronssimitali (ei rajoitusta)
Kaiser-Wilhelm-Nationaldenkmal

Väritetty valokuva muistomerkistä vuoden 1900 tienoilla.
Muistomerkin paikka vuonna 2006.
Kaiser-Wilhelm-Nationaldenkmal (Keisari Vilhelmin kansallismuistomerkki) oli Berliinin keskustassa Schlossplatzin reunalla Berliinin kaupunkilinnaa vastapäätä sijainnut Saksan keisari Vilhelm I:n muistomerkki.
Valtava muistomerkki rakennettiin vuosina 1895–1897. Sen tieltä purettiin nimellä Schlossfreiheit tunnettu historiallinen talorivi. Muistomerkki käsitti kaikkiaan 76 metriä pitkän ja 38 metriä leveän alueen. Siihen kuului keisari Vilhelmiä esittänyt ratsastajapatsas, jonka taustalla kiersi puolikaaren muotoinen pylväikkö. Kokonaisuuden suunnittelivat kuvanveistäjä Reinhold Begas sekä arkkitehdit Gustav Halmhuber ja Ernst von Ihne. Rakennelma vaurioitui pahoin toisessa maailmansodassa ja se purettiin kokonaan yhdessä linnan kanssa vuonna 1950. Muistomerkin sokkeli on edelleen olemassa jokirannassa ja siitä pystyy hahmottamaan rakennelman alkuperäisen muodon ja mittasuhteet. Lisäksi kaksi ratsastajapatsaan jalustaa koristaneista leijonapatsaista on nykyään Itä-Berliinin eläintarhassa.[lähde? ]
Saksan liittopäivät päätti vuonna 2007, että keisari Vilhelmin muistomerkin paikalle pystytetään Saksan jälleenyhdistymiselle omistettu ”Vapauden ja yhtenäisyyden muistomerkki” (Freiheits- und Einheitsdenkmal). Sen rakentaminen alkoi vuonna 2020.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaiser-Wilhelm-Nationaldenkmal Wikimedia Commonsissa
Die Denkmäler im Umfeld des Berliner Schlosses: 05 Die Nationaldenkmal (Internet Archive) (saksaksi)
Kaikilla mausteilla

Kaikilla mausteilla on:
Kaikilla mausteilla, Aku Ankan taskukirja 312
Kaikilla mausteilla, saksalainen elokuva vuodelta 2001
Kaikilla mausteilla, Mikko Alatalon albumi vuodelta 1987
Kaikilla Mausteilla Catering, Jyrki Sukulan perustama catering-yritys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaikilla mausteilla”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalliolampi (Multia, Karhila)

| Kalliolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°31′02″N, 24°50′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Multianjoen valuma-alue (35.67)
Laskujoki:  Kalliopuro 
Järvinumero:  35.674.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  194 m  
Rantaviiva:  2,027 km  
Pinta-ala:  7,619 ha  
Tilavuus:  0,0004361 km³ 
Keskisyvyys:  5,72 m  
Suurin syvyys:  14 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliolampi 
Kalliolampi  on Keski-Suomessa Multialla Karhilan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 7,6 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Lammen tilavuudeksi on saatu 436 100 kuutiometriä eli 0,436 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,7 metriä ja suurin syvyys on 14,0 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Sarajoen alueeseen (35.674) se kuuluu.
Kalliolampi (Kouvola, Tirva)

| Kalliolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Valkeala)
Koordinaatit:  60°55′42″N, 27°03′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18)
Laskuoja:  Kalliolamminoja Tirvanjärveen 
Järvinumero:  14.182.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,1 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,525 km  
Pinta-ala:  2,023 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliolampi 
Kalliolampi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Valkealassa, Tirvalla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Rapojärven alueeseen (14.182) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,1 metriä mpy.
Kapealehtipaju

| Kapealehtipaju |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit
Alakaari::  Koppisiemeniset
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Pajukasvit Salicaceae
Suku::  Pajut Salix
Laji::  rosmarinifolia
Kaksiosainen nimi
 Salix rosmarinifolia  L. 
Katso myös
   Kapealehtipaju Wikispeciesissä   Kapealehtipaju Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kapealehtipaju (Salix rosmarinifolia) on pensasmainen pajulaji. Se kasvaa pystysti 30:stä 150:een senttimetriä korkeaksi. Pensaan haarat ovat lyhytkarvaisia–kaljuja, väri harmaanvihreästä ruskeaan. Vuosikasvaimet ovat pitkäkarvaisia. Lehdet ovat tavallisesti korvakkeettomia. Lehtien lavat ovat kahdesta ja puolesta neljään senttimetriä pitkiä, tummanvihreitä, muodoltaan kapeanpuikeasta tasasoukkaan. Niiden yläpinta on karvainen tai kalju, alapinta karvainen, laita litteä ja harvasti nystyinen. Kapealehtipaju kukkii keväällä ennen lehtien kasvamista. Norkot ovat lyhytperäisiä.
Kapealehtipajun tiedetään risteytyvän ehkä samaa lajia olevan hanhenpajun kanssa.
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kapealehtipaju (Salix rosmarinifolia)[vanhentunut linkki]
Flora of China: Salix rosmarinifolia (englanniksi)
Katreus

Katreus (m.kreik. Κατρεύς) oli kreikkalaisessa mytologiassa Minoksen ja Pasifaen poika, joka seurasi isäänsä Kreetan kuninkaana. Hänellä oli yksi poika, Althaimenes, ja kolme tytärtä, Aerope, Klymene ja Apemosyne.
Katreuksen tiedusteltua oraakkelilta kuolemastaan, hän sai vastauksen, jonka mukaan yksi hänen omista lapsistaan surmaisi hänet. Althaimeneen kuultua tästä hän kauhuissaan jätti Kreetan taakseen ja pakeni Apenosymen kanssa Rodokselle. Jäljelle jääneet kaksi tytärtään Katreus antoi Naupliokselle myytäväksi vieraisiin maihin – tämä antoi Aeropen puolisoksi Pleistheneelle ja nai itse Klymenen. Vuosia myöhemmin Katreus lähti merille etsimään poikaansa luovuttaakseen kruunun hänelle. Laiva saapui Rodokselle keskellä yötä, ja sitä erehdyttiin luulemaan merirosvojen alukseksi. Athaimenes hyökkäsi muun joukkion kanssa tunkeutujia vastaan, ja ennustus sai täyttymyksensä; Katreus kuoli poikansa käsivarsille keihään lävistämänä.
Kalahandin piirikunta

Kalahandin piirikunta (orijaksi କଳାହାଣ୍ଡି ଜିଲ୍ଲା, Kaḷāhāṇḍi jillā) on yksi Intian Odishan osavaltion 30 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu pohjoisesta Nuapadan ja Balangirin piirikuntiin, kaakosta Kandhamalin ja Rayagadan piirikuntiin ja lännestä Nabarangpurin piirikuntaan.
Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 576 869 asukasta.
Kaku

Kaku-nimisiä ovat:
Arson Kaku (s. 1980), mikronesialainen jalkapallomaalivahti
Michio Kaku (s. 1947), japanilais-yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko.
Kuvitteellisia henkilöitä

Kaku, hahmo One Piece -nimisessä manga- ja animesarjasta.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kantriradio

| Kantriradio |
| --- | --- |
Perustettu:  1. joulukuuta 2021
Tampere: 91,6 MHz
Vaasa: 93,4 MHz
Mediatiedot
Omistaja:  Sanoma Media Finland
www.supla.fi/kantriradio
Kantriradio on Sanoma-konserniin kuuluvan Nelonen Median omistama suomalainen kaupallinen radiokanava, joka aloitti toimintansa 1. joulukuuta 2021. Kanavan kuuluvuusalue laajeni Vaasaan maaliskuun lopussa 2023.
Kannat

| Kannat |
| --- | --- |
 koristekasviksi jalostettu hybridi.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Zingiberales
Heimo::  Kannakasvit Cannaceae
Suku::  Kannat Canna  L.
Katso myös
   Kannat Wikispeciesissä   Kannat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kannat (Canna) on yksisirkkaisiin kuuluva ruohovartisten kukkivien kasvien suku. Kannat ovat kotoisin läntisen pallonpuoliskon trooppisilta ja subtrooppisilta alueilta. Niitä kasvatetaan koristekasveina ja ravinnoksi myös muualla maailmassa.
Kannat on kannakasvien heimon ainoa suku. Se on aikanaan jaettu jopa 58 lajiin, mutta tutkimukset ovat osoittaneet monia näistä synonyymeiksi, ja nykyisin lajeja erotetaan kymmenen. Afrikan ja Aasian kannakannat ovat luontoon levinneitä Amerikasta tuotujen mukuloiden jälkeläisiä.
Etelä-Amerikassa kasvavan intiankannan juurakosta ja maavarsista saadaan proteiini- ja tärkkelyspitoista jauhoa, jota käytetään ravinnoksi.
Kannoista on jalostettu lukuisia isokukkaisia hybridilajikkeita koristekasveiksi.
Kannoja kasvatetaan koristekasveina ruukuissa ja istutuksissa. Niillä on suuret lehdet ja näyttävät punaiset, oranssit, keltaiset tai vaaleanpunaiset kukat. Kasvi talvehtii maavarsiensa avulla 10–15 °C:n lämpötilassa – viileässä ilmastossa maavarret siirretään talveksi kasvihuoneisiin.
Lajeja

intiankanna (Canna indica)
tarhakanna (Canna × hybrida, C. × generalis) (risteymä C. indica × glauca × iridiflora)
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kannat – Canna
Kantrum

Kantrum on thaimaalaista nopeaa tanssimusiikkia. 1980-luvulla siitä kehittyi modernimpi muoto, jossa on perinteisten soitinten lisäksi sähköisiä soittimia. 1990-luvulta lähtien kantrum on saanut hieman myös kansainvälistä suosiota.