stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuin kissat ja koirat
Rooleissa > Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tobey Maguire  | … |  Lou, beagle   |
|  Alec Baldwin  | … |  Butch, kangalinkoira   |
|  Sean Hayes  | … |  Herra Tinkles, persialainen   |
|  Susan Sarandon  | … |  Ivy, saluki   |
|  Jon Lovitz  | … |  Calico, itämainen lyhytkarva   |
|  Joe Pantoliano  | … |  Peek, kiinanharjakoira   |
|  Michael Clarke Duncan  | … |  Sam, vanhaenglanninlammaskoira   |
|  Charlton Heston  | … |  Mastiffi   |
|  Billy West  | … |  Kissaninja #1   |
|  Danny Mann  | … |  Kissaninja #2   |
|  Glenn Ficarra  | … |  Diemitir, venäjänsininen   |
|  Paul Pape  | … |  Wolf Blitzer, CNN   |
Suomenkieliset äänet

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Antti Jaakola  | … |  professori Charles Brody   |
|  Hanna Kommeri  | … |  Caroline Brody   |
|  Jan Lindroos  | … |  Scott Brody   |
|  Titta Jokinen  | … |  Sophie, sisäkkö   |
|  Mika Turunen  | … |  Lou, beagle   |
|  Aarni Kivinen  | … |  Butch, kangalinkoira   |
|  Mika Ala-Panula  | … |  Herra Tinkles, persialainen   |
|  Elise Langenoja  | … |  Ivy, saluki   |
|  Marko Stjärnvall  | … |  Calico, itämainen lyhytkarva   |
|  Juha Paananen  | … |  Peek, kiinanharjakoira   |
|  Pasi Ruohonen  | … |  Sam, vanhaenglanninlammaskoira   |
|  Pauli Virta  | … |  Mastiffi   |
|  Juha Paananen  | … |  Kissaninja #1   |
|  Marko Stjärnvall  | … |  Kissaninja #2   |
|  Arto Nieminen  | … |  Diemitir, venäjänsininen   |
|  Arto Nieminen  | … |  Wolf Blitzer, CNN   |
|  Pauli Virta  | … |  sivuäänet   |
Vastaanotto

Arvosteluja keräävän Rotten Tomatoes-sivuston mukaan 54 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan keskiarvolla 5,5/10. Tulos perustuu 115 arvosteluun. Metacriticissä elokuvalle laskettiin 26 arvostelusta painotettu keskiarvo 47/100.
Avausviikonloppunaan elokuva oli Yhdysvaltojen katsotuin.lähde?
Pehr Gustaf Lindroth

Pehr Gustaf Lindroth (1758–1809) oli ruotsalainen kasvi- ja lintutieteilijä.
Lindroth oli rykmentinvälskäri ja toimi ruukinlääkärinä Söderforsin ruukissa. Lintuja hän tutki pääasiassa harrastusmielessä.
Lindroth teki keväällä 1786 retken Ahvenanmaan saaristoon ja laati matkasta kirjoituksen En resa uti åländska skärgården vårtiden år 1786 (Abacus, 1999, kommentit ja toimitus: Ragnar Insulander). 1788 hän matkusti Lontooseen tutustuakseen Levers Museumiin ja vei lahjaksi täytetyn hirven. Vastalahjana hän toi Söderforsiin kuutisenkymmentä harvinaista täytettyä lintua, jotka sijoitettiin luontokabinettiin. Hän keräsi luontokabinettiin suuret määrät lintuja Ruotsista ja Norjasta.
Lindroth nimesi linnuista viirupöllön (Strix uralensis) alalajin liturata 1788.
Aiheesta muualla

Insulander, Ragnar: På Floras och Faunas förtjusande fält : Pehr Gustaf Lindroth - en okänd linnean
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Puola 
Henkilöt:  DDB
Kellokosken Alku

| Kellokosken Alku |
| --- | --- |

Perustettu:  1926
Kaupunki:   Tuusula, Suomi
Kotiareena:  Kellokosken jäähalli
Sarjataso:  II-divisioona
Värit:           
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kellokosken Alku Ry (alk. Woimistelu ja Urheiluseura Alku) on vuonna 1926 perustettu kellokoskelainen yleisseura. Seurassa on harrastettu mm. yleisurheilua, hiihtoa, voimistelua, painia, nyrkkeilyä, pesäpalloa, pyöräilyä, jalkapalloa, lentopalloa, koripalloa, jääpalloa, pöytätennistä, uintia, suunnistusta, painonnostoa, jääkiekkoa ja salibandyä.
Seurassa on noin 400 aktiiviharrastajaa. Jalkapallopuolella toimii 7 juniorijoukkuetta, 4 miesten joukkuetta ja jalkapallokoulu. Jääkiekon puolella on 5 juniorijoukkuetta (joista 2 tyttöjoukkuetta) ja miesten edustusjoukkue sekä miesten harraste- eli Köppäkiekko.
KelA on osakkaana Kellokosken jäähalliyhtiössä ja Järvenpään Fortum-hallissa. KelA on myös osakkaana Järvenpään Monitoimihallissa. Lisäksi seuralla on talkoovoimin ylläpidettävä kesänviettopaikka Rääveli Heinolassa, mitä seuran jäsenet voivat vuokrata käyttömaksua vastaan. Kaikkien ikäryhmien joukkueissa noudatetaan lajiliittojen sääntöjä ja huomioidaan lajiliittojen antamat suositukset. KelA on jääkiekon sinettiseura.
Kellokosken Alun miesten jalkapallojoukkue pelasi Suomen Palloliiton Uudenmaan piirin kolmannen divisioona lohkossa kauden 2018.
Aiheesta muualla

Seuran viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Taka-Keljon kansakoulu

| Taka-Keljon kansakoulu |
| --- | --- |
 Entisen koulun pihapiiriä vuonna 2024.
Sijainti:  Vähämäentie 78, Taka-Keljo, Jyväskylä
Lakkautettu:  1967
Taka-Keljon kansakoulu oli Jyväskylän Taka-Keljossa toiminut kansakoulu.
Taka-Keljo kuului alun perin Vesangan rajalla sijaitsevaa Perälää myöten vuonna 1896 perustettuun Keljon koulupiiriin. Koulumatkojen pituuden takia Taka-Keljo erotettiin erilliseksi koulupiiriksi vuonna 1920. Piirissä toimi aluksi ainoastaan alakoulu, mutta vuonna 1929 sinne perustettiin myös yläkoulu. Nykyinen päärakennus valmistui vuonna 1930.
Taka-Keljon koulupiiri siirtyi Jyväskylän maalaiskunnalta kaupungille vuoden 1965 alueliitoksessa. Koulu oli liitoksen jälkeen vielä toiminnassa kahden vuoden ajan, jonka jälkeen se lakkautettiin ja oppilaat siirrettiin Valkolan kouluun. Vuonna 1977 Taka-Keljo siirrettiin Valkolan koulupiiristä vastaperustetun Keltinmäen koulun piiriin. Vanhassa koulurakennuksessa toimii nykyään Jyväskylän Katulähetyksen tukikeskus Etappi.
Jenna Bush Hager

| Jenna Bush Hager |
| --- | --- |
 Bush Hager vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. marraskuuta 1981 (ikä 43) Dallas, Texas, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  televisiojuontaja
Vanhemmat:  George W. Bush Laura Bush
Puoliso:  Henry Chase Hager (vih. 2008)
Lapset:  3
Muut tiedot
Aktiivisena:  2000–
Aiheesta muualla
Kotisivu
Jenna Bush Hager (synt. Jenna Welch Bush, 25. marraskuuta 1981 Dallas, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen televisiojuontaja, kirjailija ja juontaja. Hän juontaa Today with Hoda & Jenna -keskusteluohjelmaa yhdessä Hoda Kotbin kanssa. Ohjelma on osa uutiskanava NBC:n Today-aamu-uutisohjelmaa.
Bush Hager on presidentti George W. Bushin ja hänen vaimonsa Laura Bushin tytär. Hänellä on kaksoissisko Barbara.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jenna Bush Hager Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB
Molin

Molin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Elwa Molin (1935–2017), suomalainen tanssitaiteilija ja tanssinopettaja
Emil Molin (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkoilija
Emma Molin (s. 1979), ruotsalainen näyttelijä, koomikko, käsikirjoittaja ja ohjaaja
Gustaf Molin (1877–1938), ruotsalais-suomalainen elokuva-alan maahantuoja, levittäjä ja elokuvateatterien omistaja
Johan Peter Molin (1814–1873), ruotsalainen kuvanveistäjä
Karl Molin (1842–1919), suomalainen apteekkari ja yksi lääketukkuyritys Tamron perustajista
Knut Molin (1876–1954), suomalainen korkeimman oikeuden oikeusneuvos ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja
Lars Molin (s. 1956), ruotsalainen jääkiekkoilija, jääkiekkovalmentaja ja olympiamitalisti
Ove Molin (s. 1971), ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
Paul-Marie Molin (1885–1967), ranskalainen roomalaiskatolinen piispa
Pelle Molin (1864–1896), ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja taidemaalari
Sofia Molin (s. 1983), suomalainen näyttelijä.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Aleksanteri Vihonen

Aleksanteri Vihonen (12. syyskuuta 1866 Joroinen – 24. maaliskuuta 1926 Käkisalmen maalaiskunta) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies.
Aleksanteri Vihosen vanhemmat olivat maanviljelijä Adolf Vihonen ja Vilhelmiina Niilonen ja puoliso vuodesta 1889 Johanna Ottelin.  Vihonen toimi kansakoulun jälkeen kauppa-apulaisena, mutta meni sitten opiskelemaan Kymölän seminaariin, josta hän valmistui kansakoulunopettajaksi 1888. Opettajana Käkisalmen maalaiskunnan Norsjoen kansakoulussa Vihonen toimi kuolemaansa saakka. Hän oli useana vuonna Käkisalmen maalaiskunnan valtuuston puheenjohtaja vuodesta 1912 ja hänellä oli myös muita luottamustoimia Käkisalmen ja Viipurin läänin alueella. Vihonen oli  Käkisalmen tuomiokunnan edustaja  talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1899 ja 1900. Nuorsuomalaisen Puolueen kannattajana Vihonen oli mukana Käkisalmen Sanomat -lehden hallinnossa. Suomen sisällissodassa hän toimi Käkisalmen paikallisesikunnassa.
Crawfordin piirikunta (Pennsylvania)

| Crawfordin piirikunta |
| --- | --- |
 Crawfordin kreivikunnan oikeustalo Meadvillessä
 Pennsylvanian sijainti Yhdysvalloissa
 Crawfordin piirikunnan sijainti Pennsylvaniassa
Valtio:   Yhdysvallat
Hallintokeskus:  Meadville
Perustettu:  12. maaliskuuta 1800
Väkiluku (2013):  87 376
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Crawfordin piirikunta on piirikunta Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa. Vuoden 2013 väestönlaskennassa Crawfordin piirikunnan väkiluku oli 87 376. Piirikunnan hallintokeskus on Meadville. Piirikunta luotiin 12. maaliskuuta 1800 osasta Alleghenyn piirikuntaa ja nimettiin eversti William Crawfordin mukaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Crawfordin piirikunta (Pennsylvania) Wikimedia Commonsissa
Peter Canavan

Peter Canavan nostamassa arvostettua Sam Maguiren maljaa
Peter Canavan, (iiriksi Peadar Ó Ceannubháin, s. 9. huhtikuuta 1971 Ballygawley, Tyronen kreivikunta, Pohjois-Irlanti) on entinen gaelilaisen jalkapallon hyökkääjäpelaaja. Hänestä on jopa liikanimi "Peter the Great" (Pietari Suuri). Hän on ollut kapteenina ja maalintekijänä ratkaisemassa mestaruuksia Tyronen kreivikunnan joukkueelle. Nykyään hän on lajin valmentaja ja asiantuntija.
Peliura

Aikuisurallaan Peter Canavan pääsi Tyronen kanssa yleisirlantilaisen gaelilaisen jalkapalloilun finaaliin 1995, jolloin Dublinin kreivikunnan joukkue voitti niukasti lajin laskutavan mukaan 1–10 vastaan 0–12. Seuraavana vuonna hänestä tuli joukkueen kapteeni, mutta hänelle tuli nilkkamurtuma, minkä arveltiin haittaavan hänen peliään useita vuosia.
Vuosina 1998 Canavan pelasi kansainvälisten sääntöjen otteluita Australiassa, jossa hänen pelinsä oli tehokasta ja häntä ylistettiin, mutta hän joutui myös ulosajoon kentällä tappelun vuoksi. Canavanilla oli muutenkin jossain määrin kielteinen maine ulosajojen vuoksi.
Tyronen mestaruusvuodet 2003 ja 2005 olivat Canavanin menestyksekkäimpiä pelaajaurallaan. Hän aloitti valmennuksen vuonna 2011.
Käännös suomeksi
Pia Kåll

Pia Kåll (s. 1980 Porvoo) on suomalainen pääomasijoittaja, joka aloitti työskentelyn CapManin toimitusjohtajana maaliskuussa 2023.
Kåll syntyi sairaanhoitajan ja metsurin perheeseen Porvoossa. Hän valmistui teknillisen fysiikan ja matematiikan diplomi-insinööriksi Aalto-yliopistosta vuonna 2005. Kåll toimi liikkeenjohdon konsulttina McKinsey & Companylla vuosina 2006–2013. Vuonna 2016 hänestä tuli CapMan Buyoutin partneri. Vuonna 2017 hänestä tuli CapManin johtoryhmän jäsen ja buyout-osaston vetäjä. Kåll oli ennen CapMan-uraansa Outotecin vastuuhenkilönä strategian, markkinoinnin ja toimintojen kehittämisen alueilla. Hänet valittiin Elisan hallituksen jäseneksi vuonna 2022.
Kåll on naimisissa ja hänellä on lapsi.
Linnanmäki

| Linnanmäki |
| --- | --- |

Sijainti:  Helsinki
Koordinaatit:  60°11′18.4″N, 24°56′24.8″E
Osoite:  Tivolikuja 1, 00510 Helsinki
Omistaja:  Lasten Päivän Säätiö
Toimitusjohtaja:  Satu Järvelä
Avattu:  27. toukokuuta 1950
Toimintakausi:  huhti–lokakuu
Kävijämäärä:  n. 1 000 000/vuosi
Pinta-ala:  75 000 m²
Vuoristoradat:  8
Vesiliukumäet:  1
Laitteet:  41
Aiheesta muualla
Verkkosivut
  Linnanmäki Commonsissa 
 n k 
Huvipuiston alue ilmasta keväällä 2017.
Linnanmäki (ruots. Borgbacken, puhekielessä Lintsi) on Helsingissä Alppiharjun kaupunginosassa sijaitseva huvipuisto, joka avattiin vuonna 1950.
Linnanmäellä on 42 erilaista huvipuistolaitetta. Linnanmäellä on pohjoismaisista huvipuistoista eniten laitteita kävijämäärään nähden. Huvipuistossa on lisäksi muita kohteita, kuten pelihalleja, huvipuistopelejä, kioskeja, ravintoloita, Peacock-teatteri sekä Pohjoismaiden ainoa Sea Life -ketjuun kuuluva yleisöakvaario, Sea Life Helsinki. Huvipuistossa vierailee päivittäin noin 7 000 kävijää ja vuosittain yli miljoona kävijää. Elokuussa 2006 Linnanmäellä vieraili huvipuiston 50. miljoonas kävijä.
Linnanmäen omistaa Lasten Päivän Säätiö, jonka liikevaihto oli vuonna 2014 noin 25 miljoonaa euroa. Matkailun Edistämiskeskuksen vuonna 2007 teettämän kyselyn mukaan Linnanmäki on Suomen suosituin matkailukohde. Lasten Päivän Säätiö jakaa vuosittain lastensuojeluun rahaa tuotostaan. Vuonna 2015 Lasten Päivän Säätiö jakoi 4,1 miljoonaa euroa lastensuojelutyöhön.
Lasten Päivän Säätiön ja huvipuiston toimitusjohtajana toimii Satu Järvelä, joka aloitti toimessa 1. marraskuuta 2024.
Historia

Alppi- ja Lenininpuistojen muodostaman virkistysalueen keskeltä vuokrattiin vuonna 1950 niin sanottu Vesilinnanmäen alue aluksi kolmeksi vuodeksi lastensuojelujärjestöille, jotka perustivat paikalle huvipuiston. Nimi tuli kahdesta vesitornista eli -linnasta, jotka sijaitsevat mäellä yhä edelleenkin. Toukokuussa 1950 avatun huvipuiston toiminnasta vastaa nykyisin vuonna 1956 perustettu Lasten Päivän Säätiö. Huvipuiston alue oli aluksi 5,37 hehtaarin laajuinen, mutta vuonna 1956 se laajennettiin yli 7 hehtaarin suuruiseksi.
Vesilinnanmäki oli Alppipuiston korkein kallio, joka oli saanut nimensä mäellä sijaitsevista vesisäiliöistä. Linnanmäki on puolestaan lyhennys Vesilinnanmäestä. Vesisäiliöt eivät ole enää alkuperäisessä käytössään, sillä toinen niistä toimii nykyään sisävuoristorata Linnunrata extrana, toinen taas varastona.
Linnanmäellä on kuollut huvipuisto-onnettomuuksissa kaksi ihmistä. Vuonna 1953 kuoli vuoristoradan kuljettaja. Vuonna 1985 kuoli henkilö, joka oli onnistunut avaamaan vaunun turvapuomin ja putosi vuoristoradasta.
Lasten Päivän Säätiö

Linnanmäen omistaa Lasten Päivän Säätiö, jonka perustivat vuonna 1956 kuusi tunnettua lastensuojelutyötä tekevää järjestöä (Lastensuojelun keskusliitto ry, Barnavårdsföreningen i Finland, Ensi- ja turvakotien liitto ry, Mannerheimin Lastensuojeluliitto ry, Parasta Lapsille ry ja Pelastakaa Lapset ry). Säätiö jakaa joka vuosi tuloksestaan perustajajärjestöilleen rahaa lastensuojelutyöhön (vuonna 2015 n. 4,1 milj. euroa). Säätiön ja samalla Linnanmäen toimitusjohtaja on Pia Adlivankin. Lasten Päivän Säätiö perusti lisäksi Tykkimäen huvipuiston vuonna 1986. Myöhemmin Tykkimäen puiston omisti yhtiö, jossa Lasten Päivän säätiö oli osakkaana, mutta se luopui tästä osakkuudesta vuonna 2005.
Lasten Päivän Säätiön perustajatahot eli lastensuojelujärjestöt asettavat omia edustajiaan valtuuskuntaan, joka puolestaan nimittää Säätiön hallituksen. Linnanmäen toimitusjohtaja toimii hallituksen alaisuudessa. Johtoryhmään kuuluvat toimitusjohtaja, palvelujohtaja, tekninen johtaja, ravintolatoimen johtaja, markkinointiviestintäjohtaja sekä henkilöstöpäällikkö.
Laitteet

Linnanmäellä on 42 huvipuistolaitetta, joista seitsemän on maksutta asiakkaiden käytössä. Huvipuiston vanhin laite on Karuselli, joka valmistui vuonna 1896. Suosituin laite on Vuoristorata, joka otettiin käyttöön vuonna 1951. Toiseksi suosituin laite oli vuoteen 2017 asti Vekkula, vuonna 1961 valmistunut hupitalo. Vekkula saapui kuitenkin käyttöikänsä päähän ja se purettiin huvipuistokauden 2017 jälkeen.
Linnanmäellä on lisäksi useita muita kohteita, kuten vesitornin sisälle rakennettu avaruusaiheinen vuoristorata Linnunrata (entinen nimi Space Express), Rinkeli-maailmanpyörä, autorata sekä yksi vesilaite (Hurjakuru). Vuoristoradoista näyttävin on 52 metriin kohoava Ukko, joka kyyditsee ihmisiä 105 km/h nopeudella. Vuonna 2017 avattiin Linnanmäen Magia, joka on paistinpannun näköinen, hyvin nopeasti pyörivä laite. Kesäkuussa 2019 huvipuistossa avattiin uutuuslaite Taiga. Se on suurin laitehankinta Suomessa, ja sen huippunopeus on 106 km/h. Laitteen tieltä jouduttiin purkamaan paljon rakennuksia. Linnamäelle tuli uusi laite nimeltään Swingi keväällä 2024. Se korvasi Kieputtimen eli Top Spinin. Swingi on jättimäinen heiluri, joka heilauttaa kyydissä olijoita lähes 100 km/h vauhdilla puolelta toiselle. Laite vie kyydissä olijat 40 metrin korkeuteen.
Suuri osa Linnanmäeltä poistetuista laitteista on myöhemmin siirretty Lasten Päivän Säätiön aiemmin omistamaan Tykkimäen huvipuistoon Kouvolaan. Osa vanhoista laitteista on myös myyty muualle, ja osa on romutettu. Tilaa uusille laitteille on vuosien saatossa saatu myös esimerkiksi viheristutuksien paikalta. Istutusten vähentyessä huvipuistolaitteiden lukumäärä on vuosien saatossa noussut.
Linnanmäki muutti kaikkien laitteidensa nimet suomenkielisiksi vuonna 2004, josta Helsingin yliopiston Suomen kielen laitos myönsi sille Vuoden kielihelmi -tunnustuksen.
Laitteet > Vedenneidot

Vedenneidot oli suosittu kohde, joka avattiin vuonna 1951. Kohteessa uimapukuihin pukeutuneet nuoret neidot asettuivat makaamaan vesialtaan yläpuolella olevalle tasanteelle. Altaat olivat verkon takana. Kävijät koettivat maksua vastaan osua pallolla verkkojen etupuolella tolpassa olevaan pudotusnappiin. Heiton osuessa maaliin tasanteen ylhäällä pitänyt lukko avautui ja vedenneito putosi veteen. 1970-luvun loppupuolella pudotettavana oli myös miehiä naisasiajärjestön kiinnitettyä asiaan huomiota tasa-arvon nimissä.
Naisasialiitto Unioni piti hallin toimintaa naisten arvoa alentavana ja lähetti vuonna 1978 kirjelmän Linnanmäen johdolle. Tämän johdosta vedenneitohalli suljettiin vuonna 1980.
Teatterit ja näyttämöt

Linnanmäellä on myös vuonna 1956 rakennettu Peacock-teatteri, jossa aikoinaan pidettiin kansainvälisiä varietee-esityksiä. Ne olivat suosituimmillaan 1960-luvulla, jolloin niitä seurasi yli 100 000 katsojaa vuodessa. Myöhemmin niiden suosio kuitenkin väheni, kunnes ne lopetettiin kokonaan. Vuosina 1979–2009 ja jälleen vuodesta 2015 lähtien siellä on pitänyt alkukesäisin esityksiään Uusi Iloinen Teatteri (UIT).
Keskellä Linnanmäkeä olevan aukion reunalla oli aikaisemmin suuri ulkonäyttämö katsomoineen, jolla esiintyi kesällä huvipuiston aukioloaikana muun muassa muusikkoja, teatteriryhmiä ja erilaisia akrobaatteja. Näyttämö kuitenkin purettiin vuonna 2007, jolloin sen kohdalle sijoitettiin uusi huvipuistolaite, Kirnu. Toiseen kohtaan Linnanmäelle, käytöstä poistetun autoradan sisään, rakennettiin uusi, entistä huomattavasti pienempi näyttämö, Ohjelmalava, joka sekin myöhemmin purettiin. Vuonna 2012 valmistui Linnanmäelle uusi esiintymislava, Estradi.
Linnanmäen taideteokset

Linnanmäen alueella on useita taideteoksia.
Taideteosten sijainnit syksy 2024 (teoksia saatetaan siirtää).
| Julkinen teos | Paikka | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aurinko | Pyöreän vesitornin koillispuolella nurmikolla | 60.1881°N, 24.9406°E | Peltola, SakariSakari Peltola | 2001 |  |  |
| Kalapoika | Vesilabyrintti-laitteen alueella | 60.1885°N, 24.9408°E | Hovi, MikkoMikko Hovi | 1935 |  |  |
| Kolme seppää tauolla | Peacockin edustalla | 60.189°N, 24.9394°E | Farmer, NickNick Farmer | 2014 |  |  |
| Kuu | 3-portin lähellä, Ukko-laitteen pohjoispuolella | 60.1892°N, 24.9406°E | Peltola, SakariSakari Peltola | 2001 |  |  |
| Lapsia sateenvarjon alla | Kioski Kulma-Grillin kounaispuolella, Swingin kaakkoispuolella nurmialueella | 60.188°N, 24.9413°E |  | 1951 (lahjoitus) |  |  |
| Leikkivät karhut | Kirnun itäpuolella, sen ja Linnunradalle johtavan asfalttikäytävän välissä istutusalueella. | 60.1884°N, 24.9402°E | Hovi, MikkoMikko Hovi | 1951 |  |  |
| Pallos Parodium | Huvipuiston etelälaidalla, peliholvin vieressä | 60.1874°N, 24.9418°E | Peltola, SakariSakari Peltola | 2002 |  |  |
Kuvia

Linnanmäen maskotti Rolle-pelle.
Vesilinnanmäen (Linnanmäen) vanhempi vesitorni/-säiliö toimii nykyään varastona.
Vesilinnanmäen (Linnanmäen) uudemmassa vesitornissa/-säiliössä toimii nykyään sisävuoristorata ”Linnunrata eXtra”.
Lokakuussa, huvipuistokauden lopussa, Linnanmäellä järjestetään valokarnevaali.
Vedenneidot, kuvaa varten putoamassa on miestoimittaja.
Calypso-huvilaite Linnanmäellä 1967.
Autorata Linnanmäellä 1967.
Raketti, Ukko ja Vuoristorata.
Kivennavan seurakunta

Kivennavan evankelis-luterilainen seurakunta oli perustettu kirjallisten lähteiden perusteella viimeistään 1445 roomalais-katolisella kaudella Muolaan seurakunnasta Uudenkirkon seurakunnan tapaan ennen Ruotsin kuningaskunnan uskonpuhdistusta. Hallinnollisesti Moskovan välirauhassa 1944 Neuvostoliitolle siirtyneen Kivennavan kunnan alueella toiminut Kivennavan seurakunta lakkautettiin 1949. Seurakunnan lopettamistilaisuus pidettiin 11. joulukuuta 1949, ja tilaisuutta varten kirjoitti Ilmari Pimiä runon Ei ole meillä enää Kivennapaa.
| n k Luovutetun alueen lakkautetut seurakunnat |
| --- | --- |
Karjalankannas:  Antrea  Heinjoki  Hiitola  Ihantala  Johannes  Jääski  Kanneljärvi  Kaukola  Kivru  Kivennapa  Koivisto  Kuolemajärvi  Käkisalmi (msrk)  Käkisalmi  Metsäpirtti  Muolaa  Pyhäjärvi  Rautu  Räisälä  Sakkola  Säkkijärvi  Terijoki  Uusikirkko  Vahviala  Valkjärvi  Viipurin kaupungin ruotsalainen seurakunta  Viipurin maa- ja kaupunkiseurakunta  Viipurin saksalainen seurakunta  Viipurin tuomiokirkkoseurakunta  Viipurin maaseurakunta  Vuoksela  Vuoksenranta  Äyräpää 
Keski-Karjala:  Harlu  Jaakkima  Kurkijoki  Lumivaara  Ruskeala  Sortavala (msrk)  Sortavala (ksrk) 
Raja-Karjala:  Impilahti  Korpiselkä  Leppälahti  Salmi  Soanlahti  Suojärvi  Pälkjärvi 
Suomenlahden ulkosaaret:  Lavansaari  Seiskari  Suursaari  Tytärsaari 
Petsamo:  Petsamo 
Viipurin hiippakunta
Liia Hänni

| Liia Hänni |
| --- | --- |
 Liia Hänni vuonna 2011.
Uudistusministeri
 Laarin I hallitus 21.10.1992 – 8.11.1994 Tarandin hallitus 8.11.1994 – 17.4.1995  
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. lokakuuta 1946 (ikä 78) Atla, Viro
Kansalaisuus:  viro
Ammatti:  astrofyysikko, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen puolue
Muut puolueet:  Viron maaseudun keskustapuolue (vir. Eesti Maa-Keskerakond, lyh. EMKE) (1990-1996) Maltilliset ja Kansanpuolue Maltilliset (1996-2004)
Koulutus:  fysiikan ja matematiikan tohtori
Tutkinnot:  Tarton yliopisto
Liia Hänni s. Juulik (s. 4. lokakuuta 1946 Atla, Saarenmaa) on virolainen astrofyysikko, poliitikko ja tietoverkkopohjaisen demokratian puolestapuhuja. Hän on toiminut kolmessa riigikogussa kansanedustajana ja kaksi kertaa ministerinä.
Opiskelu ja ura Neuvosto-Virossa

Liia Hänni kasvoi Saarenmaalla ja valmistui ylioppilaaksi Kuressaaressa (silloinen Kingiseppa) Saarenmaan yhteiskoulusta vuonna 1965. Sen jälkeen hän aloitti opiskelut Tarton valtiollisessa yliopistossa, jossa hän opiskeli pääaineenaan teoreettinen fysiikka. Hän valmistui maisteriksi vuonna 1970, jonka jälkeen hän työskenteli Tarton observatoriossa ensin nuorempana ja myöhemmin vanhempana tutkijana vuosina 1970-1991. Hän saavutti matematiikan ja fysiikan tohtorin tutkinnon vuonna 1986 Tarton yliopistossa.
Hänni oli mukana Laulavassa vallankumouksessa 1980-luvun lopulta lähtien. Hän oli perustamassa Neuvosto-Viron loppuvaiheessa huhtikuussa 1990 Viron maaseudun keskustapuoluetta (vir. Eesti Maa-Keskerakond, lyh. EMKE). Hänestä tuli samaan aikaan käydyissa Korkeimman neuvoston vaaleissa parlamenttiedustaja. Samaan aikaan luotiin Viron ensimmäisen tasavallan aikaisten kansalaisten ja heidän jälkeläistensä valitsemana Viron kongressi, jossa Hänni oli myös jäsenenä. Viron kongressi valitsi toimeenpanevan elimen Viron komitean, jossa hän oli myös jäsenenä. Viron itsenäistyttyä luotiin perustuslakikokous, johon hänet myös valittiin. Hänni kuului 20. elokuuta 1991 Korkeimmassa neuvostossa itsenäisyyden kannattajiin. Hänni oli kiihkeinä itsenäistymisen päivinä mm. 21. elokuuta Tallinnan televisiotornin luona neuvostojoukkojen tunkeutuessa torniin Korkeimman neuvoston lähettämänä edustajana.