stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Gustav Badin

Gustav Lundbergin maalaus Gustav Badinista
Adolf Ludvig Gustaf Fredrik Albert Badin (Couschi) (n. 1747 Tanskan Länsi-Intia – 1822 Tukholma) oli tummaihoinen lakeija, joka vuodesta 1761 lähtien oli Ruotsin kuningattaren Loviisa Ulriikan palveluksessa. Loviisa Ulriika sai Tanskan Länsi-Intiasta kotoisin olleen Badinin lahjana skoonelaiselta kartanonomistajalta vuonna 1757 ja testasi tämän "jalon villin" kasvattamisessa Rousseaun ja Linnén teorioita. Badin on tullut kuuluisaksi Magnus Crusenstolpen romaanista Morianen, jossa hänestä kuitenkin kerrotaan paljon perätöntä.lähde?
Badin palveli aluksi lakeijana saaden sittemmin muun muassa hovisihteerin ja asessorin arvonimet, sekä omistukseensa kaksi maatilaa. Nimensä (ransk. veitikka, leikinlaskija) hän sai hupaisien, joskin usein melko häpeämättömien temppujensa tähden. Hän oli uskollisesti kiintynyt kuningattareen ja hyvin perillä kuninkaallisen perheen salaisuuksista.lähde? Hän myös kirjoitti runoja, esiintyi teatterissa tanssijana ja näyttelijänä sekä keräsi itselleen laajan, pääasiassa ranskankielisen, kirjaston.
Aiheesta muualla

Svenskt biografiskt handlexikon 1906
Hirvenhiihtäjät

Hirvenhiihtäjät, ensipainoksen kansi.
Hirvenhiihtäjät (Elgskyttarne, 1832) on Johan Ludvig Runebergin kirjoittama yhdeksän laulua käsittävä heksametrirunoelma, joka kuvaa kansanelämää. Sen aiheena on hirvenajo, johon kietoutuu myös kosiotarina. Itse tapahtumilla ei kuitenkaan ole itsenäistä merkitystä. Ne muodostavat kuvauksen kehykset.
Kuvaus

Teos on osa niin kutsuttua suomalaista sarjaa, joka käsittää kolme eeposta: Hirvenhiihtäjät, Hanna ja Jouluilta. Runeberg oli Suomea kuvanneiden joukossa ensimmäinen, joka jäsensi maan esteettisesti ja kokonaisvaltaisesti.
Hirvenhiihtäjät ammentaa idyllin traditiosta. Sille on ominaista paikan yhteisyys ja rajoittuminen muutamiin elämän peruselementteihin. Runeberg kuvaa talonpoikaisten pirttien elämää ja yhteisön monenkirjavaa väkeä kerjäläisistä loisiin, piikoihin ja laukkuryssiin. Kukin henkilöistä edustaa jotakin yleistä ideaa, joka esitetään epiteettinä (”toimekas Anna” ja ”mielevä Pekka”).
Ihanteellisina ominaisuuksina mainitaan alamaisuus, nöyryys, vaatimattomuus, työteliäisyys ja omillaan toimeen tuleminen. Nämä ominaisuudet tukivat pyrkimystä vallitsevan yhteiskunnallisen tilanteen säilyttämiseen, joka oli keskeinen 1830-luvun rauhaa ja kuria korostavassa ilmapiirissä. Hirvenhiihtäjien ihanteilla oli kirjallisuudessa useita vastineita. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura esimerkiksi julkaisi moralisoivan romaanin Kultala, joka oli sovitettu sveitsiläisen Heinrich Zschokken alkutekstistä. Siinä osoitettiin, että työ ja uskollisuus tekevät elämästä kultalan, eivät suinkaan vaatimiset, vallankumoukset ja kapinointi.
Hirvenhiihtäjien vallitsevana vaikutelmana on levollisuus ja sopusointu. Ihmiset elävät viattomuuden tilassa, jossa he ovat saavuttaneet keskinäisen harmonian ja sisäisen rauhan. Välitöntä luontosuhdetta kuvaa se, että luonnonilmiöillä ja ihmiselämän tapahtumilla on sama rytmi ja sama kieli.
Runebergin heksametriepiikka on lähellä arkikieltä. Jos säkeet kirjoitettaisiin peräkkäin ilman mittaa lauseiden ajatussisältöjen mukaisesti, kerronta muuttuisi miltei realistiseksi proosaksi.
Galleria

Kohtaus Hirvenhiihtäjistä, Robert Wilhelm Ekmanin maalaus vuodelta 1848
Kohtaus Hirvenhiihtäjistä, Ekmanin maalaus vuodelta 1856
Kohtaus Hirvenhiihtäjistä, Berndt Godenhjelmin maalaus 1840-luvulta
Kangaspuiden ääressä, Berndt Godenhjelm
Kerjäläis-Aaro, Johan Knutson
Shatt al-Arab

| Shatt al-Arab |
| --- | --- |
 Shatt al-Arab Basran lähellä, Irakissa.
Alkulähde:  Eufratin ja Tigriksen yhtymä
Laskupaikka:  Persianlahti
Maat:  Irak ja Iran
Pituus:  200 km
Shatt al-Arab (arab. شط العرب‎, Šaṭṭ al-‘arab, ”Arabien rannikko”, pers. ‏اروندرود‎, Arvandrūd, ”Vuolas joki”) on Eufratin ja Tigrisin yhdistyessä syntynyt joki, joka virtaa Irakissa Basran ja etelämpänä Irakin ja Iranin rajalla al-Fawin (Faon niemimaan) lähelle Persianlahteen noin 200 kilometrin matkan. Joki on tärkeä yhteys merelle etenkin Irakista, jolla on vain 40 kilometriä merenrantaa ja useat sen suuret kaupungit sijaitsevat Eufratin tai Tigrisin varrella. Shatt al-Arabin leveys on Basrassa 37 kilometriä ja al-Fawin seudulla 500 metriä. Muinoin noin 3000 eaa. tämä alue oli merta. Klaudios Ptolemaios mainitsee, että Eufratilla ja Tigrisillä oli aiemmin eri jokisuut, ja että jokien yhdistyminen oli tapahtunut vain muutama vuosisata ennen hänen syntymäänsä.
Shatt al-Arab on ollut historiallisesti Persian/Iranin ja Irakin välisten kiistojen lähde. Kiistat ratkaistiin vuonna 1937 sopimuksella, jonka mukaan maiden välinen raja kulki Persian puoleisella rannalla veden matalimman tason kohdalla, paitsi Abadanin ja Khorramshahrin kaupunkien kohdalla, missä raja oli joen syvin kohta. Tämä antoi koko vesiväylän Irakin hallintaan ja joella purjehtivat alukset kulkivat Irakin lipun alla ja maksoivat sille maksuja.
Huhtikuussa 1969 Iran sanoi irti sopimuksen ja kieltäytyi maksamasta maksuja Irakille, mitä Irak piti kansainvälisen oikeuden vastaisena sopimusrikkona.
24. huhtikuuta 1969 iranilainen alus purjehti sotalaivojen suojaamana iranilaiseen satamaan maksamatta maksuja ja maat siirsivät pian sotajoukkojaan rajoilleen. Iran alkoi tukea Pohjois-Irakin kurdeja, mikä vaaransi Irakin leipäkorina pidetyn Kurdistanin vakauden. Talvella 1973–1974 maiden välillä tapahtui avoimia yhteenottoja, jotka saivat Irakin armeijan ja talouden romahduksen partaalle.
Tässä tilanteessa solmittiin Algerin sopimus maaliskuussa 1975, jossa raja Shatt al-Arabilla vedettiin joen syvintä kohtaa pitkin (thalweg-periaate). Irak luopui paitsi puolesta jokea, myös vaatimuksestaan Iranin Khūzestāniin ja Iran lopetti tukensa Irakin kurdikapinallisille. Sopimuksessa välittäjänä toimi Algerian presidentti Houari Boumédiènne  ja sopimuksen osapuolena oli Iranin šaahi Mohammad Reza Pahlavi ja Irakin varapresidentti Saddam Hussein.
26. tammikuuta 1979 Iranin šaahi  lähti Iranista vallankumouksen aikan ja helmikuussa maahan palasi Ajatollah Khomeini, jonka johdolla julistettiin 1. huhtikuuta islamilainen tasavalta.
Uusi islamilainen tasavalta alkoi kannustaa myös Irakin shiioja nousemaan vallanpitäjiään vastaan. 16. heinäkuuta Saddam Hussein nimitettiin Irakin presidentiksi. Maaliskuussa 1980 maiden väliset suhteet katkesivat ja useita Irakin vallanpitäjiä vastaan tehtiin murhayrityksiä. Touko–elokuussa maiden välisellä rajalla käytiin taisteluja. 17. syyskuuta 1980 Irak sanoi irti vuoden 1975 sopimuksen ja julisti koko Shatt al-Arabin kuuluvan itselleen ja hyökkäsi Iraniin 23. syyskuuta. Joen varrella käytiin Iranin–Irakin sodan tärkeimmät taistelut.
Aiheesta muualla

SHATT-AL-ARAB A Survey Of Wars And Treaties From Safawid - Ottoman Period to 1975 Algiers Agreement (Arkistoitu – Internet Archive) (defencejournal.com) (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Professori Power

| Professori Power |
| --- | --- |
 Professori Power
Luoja(t):  J.M. DeMatteis
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Marvel Team-Up I #117 (1982)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Anthony Power
Status:  Aktiivinen
Henkilöllisyydet:  Professori
Voimat:  Kehittynyt taisteluhaarniska, Alfa-muuntaja
Suhteet
Sukulaiset:  Sharon Power (ex-vaimo), Maxine Power (vaimo, kuollut), Matthew Aaron Power (poika)
Professori Power, oikealta nimeltään Anthony Power on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui Marvel Team-Up (vol. I) -lehden numerossa 117 (1982).
Professori Power esiintyi ensimmäisen kerran Suomessa Semicin Sarjakirjan numerossa 86 (1986).
Voimat ja varusteet

Alkuperäisessä kehossaan Professori Power omasi tavallisen, ikäisensä ihmisen voimat (joka ei urheile säännöllisesti). Uusitussa kehossaan Professori Power ja hänen taisteluhaarniskansa takasivat hänelle yli-inhimilliset fyysiset voimat, joiden avulla Power kykenee nostamaan noin 10 tonnia. Tämän lisäksi Professori Power on taitava strategikko ja suunnittelija.
Professori Power on lisäksi kehittänyt kyvyn säilyttää tietoisuutensa astraalitasolla, joskus jopa kuukausien ajan. Tämän jälkeen hän kykenee siirtymään joko omaansa tai Matthewin kehoon. Powerin voimakas mieli on erään kerran jopa liikutellut kahta robottia.
Powerilla on paljon muutakin korkeateknologista laitteistoa, kuten kehittyneitä Mandroideja, valtava lentävä linnoitus ja suuri maanalainen käytäväverkosto, jonka avulla Power kykeni liikuttelemaan linnoitustaan maan alla. Lisäksi siirtyessään ensimmäistä kertaa Matthewin ruumiiseen Power asensi tämän aivoihin alfa-muuntajan - salaperäisen laitteen, jonka todelliset kyvyt ovat vielä tuntemattomat.
Ilmestyessään jokin aika sitten jälleen piinaamaan supersankareita Powerin mieli valtasi voimallisen kyborgin, jonka voimien tasot ovat toistaiseksi tuntemattomat.
Voimat ja varusteet > Haarniska

Haarniska on tehty hiilikuituteräksestä, jonka punoskuvio takaa hyvän liikkuvuuden ja uskomattoman suojan. Haarniska painaa noin 169 kg ja kesti kerran 33 kg TNT:ta metrin päästä laukaistuna. Haarniskan pääasiallinen voimanlähde on kylmäfuusiolla toimiva generaattori, joka sijaitsee haarniskan vyössä.
Haarniskassa on myös kehittynyt tietokoneistettu sensori, joka myötäilee Professori Powerin liikkeitä ja siirtää ne vaivatta raskaan haarniskan liikkeiksi.
Haarniskan tehokkain ase on kuitenkin alfa-muuntaja, joka lasertähtäyksen avulla ampuu korkeataajuuksisen elektroni-iskun, E-säteen vastustajaan. Ase sijaitsee hänen oikeassa kädessään ja tulituksen voima vastaa noin 45 kg TNT:ta. Ase tarvitsee kuitenkin massiivisen määrän virtaa ja siksi viiden sekunnin mittainen laukaisu vaatii ainakin 45 minuutin latausajan.
Haarniskassa on myös molemmissa saappaissa tehokkaat turbiinit, joiden ansiosta Professori Power kykenee lentämään noin 240 km/h ja nousemaan liki 152 metrin korkeuteen.
Rodrygo

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Rodrygo Silva de Goes
Syntymäaika: 9. tammikuuta 2001 (ikä 24)
Syntymäpaikka: Osasco, Brasilia
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 173 cm
Seura
Seura: Real Madrid
Pelinumero: 11
Junioriseurat
2011–2017: Santos
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2017–2019 | Santos | 41 | (9) |
| 2019 | Real Madrid Castilla | 3 | (2) |
| 2019– | Real Madrid | 162 | (32) |
Maajoukkue
| 2017 | Brasilia U17 | 4 | (3) |
| 2018–2019 | Brasilia U20 | 10 | (3) |
| 2019– | Brasilia U23 | 2 | (0) |
| 2019– | Brasilia | 31 | (7) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 12. helmikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 22. joulukuuta 2024.
Rodrygo Silva de Goes, yleensä vain Rodrygo (s. 9. tammikuuta 2001 Osasco, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa espanjalaista Real Madridia ja on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Seurajoukkueura

Rodrygo allekirjoitti ensimmäisen ammattilaissopimuksensa 21. heinäkuuta 2017, joka oli pituudeltaan viisivuotinen. 1. marraskuuta 2017 hänet nostettiin seuran edustusjoukkueeseen ensimmäistä kertaa.
4. marraskuuta 2017 Rodrygo teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa ottelussa Atlético Mineiroa vastaan. Vajaa kolme kuukautta myöhemmin 25. tammikuuta 2018 hän teki ensimmäisen maalinsa ammattilaisurallaan Campeonato Paulistan ottelussa Ponte Pretaa vastaan.
Rodrygo pelasi ensimmäisen ottelunsa Copa Libertadoresissa 1. maaliskuuta 2018 tultuaan vaihdosta kentälle; näin ollen hänestä tuli 17 vuoden ja 50 päivän iässä Santosin historian nuorin seuraa edustanut pelaaja kyseissä turnauksessa. 15 päivää myöhemmin hän teki ensimmäisen maalinsa turnauksessa ottelussa Nacionalia vastaan ja samalla hänestä nuorin brasilialainen maalintekijä turnauksen historiassa 17 vuoden, kahden kuukauden ja 15 päivän iässä.
Rodrygo onnistui ensimmäistä kertaa maalinteossa maan pääsarjassa 14. huhtikuuta 2018 kotiottelussa Cearáa vastaan. 3. kesäkuuta 2018 hän teki hattutempun ja syötti yhden maaleista, kun Santos kaatoi Vitórian kotikentällään numeroin 5–2.
Seurajoukkueura > Real Madrid

15. kesäkuuta 2018 Santos ja Real Madrid pääsivät sopimukseen Rodrygon siirtymisestä espanjalaisseuraan kesällä 2019 ja hän tulee allekirjoittamaan vuoteen 2025 asti ulottuvan sopimuksen. Siirtokorvauksen arvioidaan olevan 45 miljoonaa euroa, josta kasvattajaseura Santos tulee saamaan 40 miljoonaa euroa 80 % omistusoikeuksistaan.
Aiheesta muualla

Rodrygon tilastot Soccerway-sivustolla (englanniksi)
Real Madrid – Primera División
1 Courtois |
2 Carvajal |
3 Militão |
4 Alaba |
5 Bellingham |
6 Camavinga |
7 Vinícius Júnior |
8 Valverde |
9 Mbappé |
10 Modrić |
11 Rodrygo |
13 Lunin |
14 Tchouaméni |
15 Güler |
16 Endrick |
17 Vázquez |
18 Vallejo |
19 Ceballos |
20 García |
21 Brahim |
22 Rüdiger |
23 Mendy |
Valmentaja Ancelotti
Brasilian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2022
1 Alisson |
2 Danilo |
3 Thiago Silva |
4 Marquinhos |
5 Casemiro |
6 Alex Sandro |
7 Paquetá |
8 Fred |
9 Richarlison |
10 Neymar |
11 Raphinha |
12 Weverton |
13 Dani Alves |
14 Militão |
15 Fabinho |
16 Alex Telles |
17 Bruno Guimarães |
18 Gabriel Jesus |
19 Antony |
20 Vinícius Júnior |
21 Rodrygo |
22 Éverton Ribeiro |
23 Ederson |
24 Bremer |
25 Pedro |
26 Martinelli |
Valmentaja Tite
Ousmane Dembélé

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Ousmane Dembélé
Syntymäaika: 15. toukokuuta 1997 (ikä 27)
Syntymäpaikka: Vernon, Ranska
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 178 cm
Seura
Seura: Paris Saint-Germain
Pelinumero: 10
Junioriseurat
2004–2009: AM Madeleine Evreux
2009–2010: Évreux FC
2010–2014: Rennes
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2015–2016 | Rennes | 26 | (12) |
| 2016–2017 | Borussia Dortmund | 32 | (6) |
| 2017–2023 | Barcelona | 127 | (24) |
| 2023– | Paris Saint-Germain | 26 | (3) |
Maajoukkue
| 2013–2014 | Ranska U17 | 8 | (4) |
| 2014–2015 | Ranska U18 | 5 | (3) |
| 2015 | Ranska U19 | 3 | (1) |
| 2016 | Ranska U21 | 6 | (2) |
| 2016– | Ranska | 53 | (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. heinäkuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 21. joulukuuta 2024.
| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten jalkapallo.MM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Venäjä 2018 | Jalkapallo |  |
|  Hopeaa | Qatar 2022 | Jalkapallo |  |
Ousmane Dembélé (s. 15. toukokuuta 1997 Vernon) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa Paris Saint-Germainia. Molempijalkainen Dembélé on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Seurajoukkueura

Dembélé siirtyi Stade Rennaisin juniorijoukkueeseen vuonna 2010 Évreux FC:stä. Rennesin edustusjoukkueessa Ligue 1:ssä hän teki debyyttinsä marraskuussa 2015 Angersia vastaan ja avausmaalinsa seuraavalla kierroksella Bordeaux'n verkkoon. Maaliskuussa 2016 Dembélé teki ammattilaisuransa ensimmäisen hattutempun Nantesia vastaan. Hän teki kauden aikana 12 maalia pelaamassaan 26 ottelussa. Kaudeksi 2016–2017 Dembélé siirtyy Saksan Bundesliigan Borussia Dortmundin riveihin.
Dembélé pelasi kaudella 2016–2017 kaikkiaan 32 bundesliigaottelua ja teki kuusi maalia. Saksan cupin loppuottelussa hän teki maalin Dortmundin kukistaessa Eintracht Frankfurtin. Mestarien liigassa hän pelasi Dortmundin kaikki kymmenen ottelua. Hänet valittiin Bundesliigan kauden nuoreksi pelaajaksi.
Barcelona osti Dembélén Dortmundista 105 miljoonalla eurolla 25. elokuuta 2017. Seura ja pelaaja tekivät viiden vuoden sopimuksen. Hän kärsi syyskauden 2017–2018 reisivammasta, ja ehti pelata kauden aikana 17 La Liga -ottelua ja kolme Espanjan cupin ottelua Barcelonan voittaessa tuplamestaruuden. Hän voitti myös Supercopa de Españan. Kaudella 2018–2019 hän teki liigamestaruuden uusineelle Barcelonalle 29 liigaottelussa kahdeksan maalia. Mestarien liigassa hän pelasi kahdeksan ottelua ja teki kolme maalia.
Dembélé kärsi useista loukkaantumisista, etenkin takareisivammoista, kaudella 2019–2020, ja pelasi vain viisi ottelua La Ligassa ja neljä Mestarien liigassa. Seuraavalla kaudella hän viimeisteli Espanjan pääsarjassa 30 ottelussa kuusi ja Mestarien liigan kuudessa ottelussa kolme maalia. Hän oil voittamassa Espanjan cupia, mutta pelasi loppuottelussa vain kaksi minuuttia. Kaudella 2021–2022 hänen saldonsa 21 La Liga -ottelussa oli yksi maali ja 13 maalisyöttöä. Mestarien liigassa hän pelasi kolme ja Eurooppa-liigassa kuusi ottelua. Kaudella 2022–2023 hän pelasi Barcelonan voittamassa La Ligassa 25 ottelua, joissa hän teki viisi ja syötti seitsemän maalia. Mestarien liigassa hän pelasi kuusi ottelua ja teki yhden maalin.
Dembélé siirtyi elokuussa 2023 Paris Saint-Germainiin. Hän voitti kaudella 2023–2024 liigamestaruuden ja Ranskan cupin. Hän pelasi Ligue 1:ssä 26 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Mestarien liigassa PSG ylsi välieriin ja Dembélé pelasi 11 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia, yhden kummassakin puolivälieräottelussa Barcelonaa vastaan.
Maajoukkueura

Esiinnyttyään 20 kertaa Ranskan juniorimaajoukkueissa Dembélé teki debyyttinsä Ranskan A-maajoukkueessa ystävyysottelussa Italiaa vastaan syyskuussa 2016. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi muutamaa päivää myöhemmin MM-karsintaottelussa Valko-Venäjää vastaan. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki ystävyysottelussa Englantia vastaan kesäkuussa 2017.
Dembélé kuului maailmanmestaruuden voittaneeseen Ranskan joukkueeseen Venäjällä 2018. Hän pelasi kaikissa alkulohkon otteluissa, mutta niiden jälkeen vain kaksi minuuttia puolivälierässä Uruguayta vastaan. Vuonna 2021 järjestetyissä EM-kilpailuissa hän tuli kahdessa ensimmäisessä ottelussa vaihdosta kentälle, mutta joutui jättämään kisat polvivamman vuoksi kesken.
Dembélé oli MM-kilpailuissa 2022 avauskokoonpanossa hopeaa saavuttaneen Ranskan kaikissa muissa otteluissa paitsi alkulohkopelissä Tunisiaa vastaan, jossa hän tuli vaihdosta kentälle. Hän syötti turnauksessa kaksi maalia. Hänet otettiin loppuottelussa vaihtoon jo ensimmäisen puoliajan loppuhetkillä. EM-kilpailuissa 2024 hän oli avauskokoonpanossa kaikissa kolmessa alkulohko-ottelussa ja tappiollisessa välieräottelussa sekä tuli vaihdosta kentälle Portugalia vastaan pelatussa puolivälieräottelussa, jonka päättäneessä rangaistuspotkukilpailussa hän teki maalin joukkueensa ensimmäisenä laukojana.
Dembélé on pelannut vuoden 2024 loppuun mennessä 53 A-maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia: kesäkuun 2017 Englanti-ottelun jälkeen kesäkuussa 2018 ystävyysottelussa Italiaa, maaliskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Kazakstania, kesäkuussa 2021 ystävyysottelussa Walesia, marraskuussa 2023 EM-karsintaottelussa Gibraltaria ja syyskuussa 2024 Kansojen liigan ottelussa Belgiaa vastaan.
Goottilainen historiankirjoitus

Goottilainen tai gööttiläinen historiankirjoitus oli  keski- ja  renessanssiajalla vallitseva historiankirjoituksen muoto Euroopassa. Sen avulla pyrittiin osoittamaan, että kansa polveutui  Raamatun kantaisistä. Tämä oli silloisen maailmankuvan mukaan korkein mahdollinen mainesana, jonka kansa saattoi saada osakseen.
Goottilaisen historiankirjoituksen juuret

Gootit olivat muinainen itägermaaninen kansa, jotka kirjoittivat 500- ja 600-luvuilla itselleen voitokasta historiaa yhdistämällä muinaisiin taruihinsa Vanhan testamentin tietoja. He katsoivat periytyvänsä Nooan pojan Jaafetin pojasta Maagogista, joka oli hallinnut maailmaa ennen roomalaisia.
Myös skyyttalaista sukujuurta pidettiin arvossa. Skyytit olivat antiikin kirjoittajien teksteissä esiintyvä tarunomainen kansa, joiden sanottiin olevan kotoisin  Mustanmeren pohjoispuolelta ja kadonneen noin 300-luvulla eaa. Roomalaiskaudella skyyttien maasta alettiin puhua laajassa merkityksessä viittaamaan epämääräisiin ja tuntemattomiin Itä-Euroopan ja Pohjois-Afrikan alueisiin. Ruotsissa skyyttalainen traditio yhdistyi goottilaiseen, sillä katsottiin, että skyytit polveutuivat goottien kantaisästä, Maagogista.
Goottilainen historiankirjoitus omaksuttiin muiden muassa Espanjassa, Ranskassa, Englannissa, Tanskassa ja Norjassa. Ruotsalaisen kronikkakirjallisuuden ohjeistoksi se tuli historioitsijaveljesten, Johannes ja Olaus Magnuksen tutkimusten välityksellä. Goottilainen historiankirjoitus vakiinnutti asemansa Ruotsissa 1500- ja 1600-luvuilla, ja se edusti ajan virallista historiankirjoitusta. Sitä viljeltiin poliittisessa retoriikassa, akatemisessa puheessa, pappeinkokouksissa, valtakunnan merkittävien tilaisuuksien, kuten kruunajaisten ja kuninkaallisten hautajaisten puheissa sekä saarnoissa.
Suomen historiankirjoituksessa goottilaista suuntausta edustivat muiden muassa Johannes Messenius ja Daniel Juslenius. Messeniuksen mukaan suomalaiset periytyivät Nooan pojasta Thuiskonista, joka sai vedenpaisumuksen jälkeen vallan käsiinsä. Thuiskon perusti laajan valtakunnan, jonka itäiset osat ulottuivat Saksista aina Tornioon saakkalähde?. Jusleniuksen teorian mukaan Maagogin jälkeläiset vaelsivat Suomeen vedenpaisumuksen jälkeen.
Kritiikki

Valistuksen ja lähdekritiikin myötä goottiteorioiden suosio alkoi laantua. Ruotsissa niiden aseman heikkenemiseen vaikutti myös suurvalta-aseman menetys. Kritiikki esitettiin aluksi peitellysti, sillä goottihistoria oli edelleen maan virallisen historiankirjoituksen asemassa. Ruotsin oikeushistoriaa kirjoittanut Johannes Loccenius jätti teoksensa ensimmäisessä painoksessa goottilaisen varhaishistorian kokonaan käsittelemättä. Hän joutui kuitenkin myöhemmin lisäämään sen teoksensa toiseen painokseen.
Eräänlainen vastahistoria löytyi rahvaalle suunnatuista historiallisista kronikoista (kuten Suomessa Laurentius Petri Aboicuksen laatimasta Ajan tiedosta). Rahvaan kronikat eivät kertoneet muinaisesta suuruudesta, vaan sodista, taudeista, nälästä ja muista kärsimyksistä. Goottihistoriat olivat aateliston ja sivistyneistön yksityisomaisuuttaselvennä.
Henrik Gabriel Porthan oli Suomessa ensimmäisiä kriittisen historiankirjoituksen edustajia 1700-luvun jälkipuoliskolla. Hän piti tavoitteenaan goottilaisperinnön irtijuurimista Suomen historian lähteistä. Hän oli ärsyyntynyt goottihistorioitsijoiden olemattomasta lähdekritiikistä ja suomi edeltäjiään kovasanaisesti. Eräänkin edeltäjänsä tekeleen hän sanoi olevan ”siinä määrin typerä, mätä, ja vailla kaikkea luotettavuutta, ettei sitä pitäisi historiankirjoissa edes mainita”. Porthanin mielestä historian tehtävänä oli olla elämän opettaja, joka ohjaa uusiin ratkaisuihin. Goottilaisedeltäjät taas käyttivät historiaa oikeuttamaan nykyisyyttä ja lähimenneisyydessä tehtyjä valintoja.
Nykynäkökulmasta goottihistoriat näyttävät tarunomaisilta ja niiden suosio on ollut monien spekulaatioiden kohteena. Syyksi on ehdotettu varhaisten historiankirjoittajien tietämättömyyttä, historiallisten asiakirjalähteiden puutetta ja isänmaallista mielialaa. Kustaa Vaasan sanotaan olleen piinallisen tietoinen sukunsa suhteellisen yksinkertaisesta alkuperästä. Goottihistoria tarjosi siihen ratkaisun. Vaasa-suvun aikana kuninkaanlinnaan suunniteltiin muotokuvagalleria, jossa suvun edustajat liitettiin goottilaiseen sankariaikaan. Suvun vesa kuningas Eerik sai tarukuninkaiden sarjan mukaan järjestysnumerokseen XIV, sillä näin monta Eerikiä katsottiin edeltäneen häntä Nooan suvun ajoista lähtien. Myös Kaarle-herttualle painettiin sukutaulu, joka ulottui Maagogiin ja sisälsi goottilaiset sankarikuninkaat.
Ruotsalainen luonnontieteilijä ja historioitsija Olof Rudbeck vanhempi (Martin Mijtens vanhemman maalaama muotokuva vuodelta 1696) edusti goottilaista suuntausta ja johti Ruotsin historian muinaiseen Atlantikseen.