stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaitajärvi (Kontiolahti)
Maantiede

Kaitajärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,4 kilometriä. Järven keskiosa on paikoin vain noin kymmenen metriä leveä, etelä- ja pohjoisosan leveimmät kohdat ovat yli sata metriä. Kaitajärvessä on kolme vähintään kymmenen metriä syvää aluetta. Syvin piste, 12,5 metriä, sijaitsee järven pohjoisosassa.
Kaitajärven länsiranta on melko jyrkkä. Luoteisella rannalla on Kaitala-niminen maalaisasutus.
Kaitajärveen laskee Kaitapuro Hautajärveltä (152,3 metriä mpy), joka sijaitsee noin 2,7 kilometriä kaakkoon. Puro virtaa soidensuojelualueen halki. Virta jatkuu Kaitajärven pohjoisrannalta luoteeseen Heinäjokena, joka virtaa järven pohjoispuolisen Kaidansuon halki.
Kaitajärven vesitilavuus on 1 894 000 kuutiometriä.
Kaitajärvi (04.873.1.016) kuuluu Heinäjoen valuma-alueeseen (04.873), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Venejoen valuma-alue (04.87) ja ensimmäinen jakovaihe on Höytiäisen valuma-alue (04.8). Kaitajärvi on kolmanneksi laajin Heinäjoen valuma-alueen 26:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Ripulinjärvi ja toiseksi laajin on Hautajärvi.
Kaitajärvi (Ilomantsi)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Ilomantsi
Koordinaatit:  62°34′40″N, 31°09′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.922.1.081
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,7 m 
Rantaviiva:  10,14 km 
Pinta-ala:  0,72 km² 
Tilavuus:  0,00577 km³ 
Keskisyvyys:  8 m 
Suurin syvyys:  20,1 m 
Saaria:  3
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi on pitkänomainen ja suurelta osin vähintään kymmenen metriä syvä erämaajärvi Ilomantsin eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 72 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 72 kilometriä itään. Kaitajärvi kuuluu Petkeljärven kansallispuistoon.
Maantiede

Kaitajärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,8 kilometriä. Järven länsiosan muodostaa Saarilahti, jonka itäpuolella sijaitsee pohjoiseen suuntaava noin 700 metriä pitkä niemimaa. Suurin osa järvestä sijaitsee niemimaan pohjois- ja itäpuolella kapeana ja pitkänomaisena altaana. Kaitajärven itärannan muodostaa pitkä ja kapea Korkeasärkkä, joka päättyy etelässä Lohisalmeen, josta pääsee Kaitajärven itäpuolella sijaitsevaan Valkiajärveen. Noin kymmenen hehtaaria Kaitajärvestä on enintään metrin syvä, samoin noin kymmenen hehtaaria on vähintään viisitoista metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa.
Kaitajärven saariluku on kolme. Saaret ovat yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia eikä niillä ole karttanimiä. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 20 aaria.
Kaitajärvi on osa kokonaisuutta, jossa järvien pinnat ovat noin 144,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaitajärveen laskee Syväjärvi (144,7 metriä mpy) luoteesta. Kaitajärvi laskee Lohisalmen kautta Valkiajärveen (144,7 metriä mpy).
Kaitajärven vesitilavuus on 5 766 000 kuutiometriä.
Kaitajärvi (04.922.1.081) kuuluu Nuorajärven alueeseen (04.922), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Nuorajärven alueeseen kuuluu 84 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Viisi laajinta ovat Nuorajärvi, Niettaanselkä, Viinijärvi, Haapojärvi ja Valkiajärvi.
KS Kastrioti

Klubi Sportiv Kastrioti Krujë on jalkapalloseura Krujën kaupungista Durrësin maakunnasta Albaniasta. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Albanian korkeimmalla sarjatasolla Kategoria superioressa. Kastrioti on perustettu vuonna 1926. Se pelaa kotiottelunsa Stadiumi Kastriotilla.
Kasper Kulonummi

| Kasper Kulonummi |
| --- | --- |
 Kasper Kulonummi nuorten talviolympialaisissa 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. maaliskuuta 2004 (ikä 20) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kulo
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Espoo
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  26
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  Tappara (SML)
NHL-varaus:  84. varaus, 2022 Nashville Predators
Kasper Kulonummi (s. 1. maaliskuuta 2004 Helsinki) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Kiekko-Espoota. Hän laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Saksa 2022 | jääkiekko |  |
Kulonummi pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2024. Valmentajat valitsivat hänet Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Kulonummi valittiin myös Kanadaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Välieräottelussa Yhdysvaltoja vastaan hän sai jäähyn ottelun viimeisillä minuuteilla, minkä seurauksena Yhdysvallat teki 3–2 voittomaalin.
Kulonummi pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2021 ja 2022, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Suomen varakapteenina ja voitti pronssia. Kulonummi voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +6. Kulonummi pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2021, jolloin hän toimi Suomen varakapteenina. Kulonummi oli joukkueen paras syöttäjä kuudella syöttöpisteellään. Hän edusti alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2021, jolloin Kulonummi voitti kultaa.
Kulonummi edusti myös Suomen alle 16-vuotiaiden maajoukkuetta Sveitsin Lausannessa järjestetyissä nuorten olympialaisissa vuonna 2020, jolloin hän toimi joukkueensa kapteenina. Yhteensä Kulonummi on pelannut 23 nuorten ja 36 poikien maaottelua.
Pelityyli

EP Rinksiden suomenkielisten sivujen päätoimittaja Lassi Alasen mukaan Kulonummi on varsin monipuolinen puolustaja, joka pystyy tuomaan lisäarvoa joukkueelleen kaikilla kolmella alueella. Alasen mukaan hän on varsin kypsä puolustuspäässä ja sijoittuu harvoin väärin. Alasen mukaan Kulonummi on taitava kiekonliikuttaja, joka pystyy antamaan laadukkaita avaussyöttöjä ja tuomaan kiekkoa ulos myös jalalla. Kulonummi on Alasen mukaan paikoitellen väläytellyt hyökkäyspäässä kykyä nousta kiekon kanssa viivasta ja luoda itselleen tekopaikkoja hyviltäkin sektoreilta. Hän ei toisaalta ole kuitenkaan kaikista dynaamisin puolustaja, vaan enemmänkin hyvä, kokonaisvaltainen pelaaja. Alasen mukaan Alasella ei ole selkeitä suuria heikkouksia, mutta ei myöskään toistaiseksi sellaisia vahvuuksia, jotka nostaisivat hänet aivan ikäluokkansa kärkeen maailmanlaajuisesti.
Kulonummi on maininnut esikuvakseen Erik Karlssonin, johon häntä on myös verrattu. Kulonummea on luonnehdittu Karlssonin tavoin hyvin luistelevaksi ja kiekolliseksi puolustajaksi sekä hyvin peliä lukevaksi, oivaltavaksi syöttäjäksi.
Muuta

Kulonummen pikkuveljet Kaapo ja Kalle pelaavat myös jääkiekkoa. Kaapo pelaa maalivahtina Viikinkien U20-joukkueessa ja Kalle pelaa puolustajana Hämeenlinnan Pallokerhon U18-joukkueessa.
Kulonummi harrasti lapsena myös kaksi kautta koripalloa.
Jorge Linares

| Jorge Linares |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jorge Luis Linares Palencia
Syntynyt: 22. elokuuta 1985 Barinas, Venezuela
Kansalaisuus:   Venezuela
Nyrkkeilijä
Pituus:  172  cm
Paino:  60 kg
Painoluokka:  kevytsarja, ylempi höyhensarja, höyhensarja ja ylempi kääpiösarja
Kätisyys:  oikeakätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  50
Voitot:  45
– tyrmäysvoitot:  28
Tappiot:  5
Aiheesta muualla
www.jorgelinaresu.com
Jorge Linares (s. 22. elokuuta 1985) on venezuelalainen kevytsarjan nyrkkeilijä ja hallitseva WBA-liiton maailmanmestari painoluokassaan.
Ammattinyrkkeilyura

Linares aloitti ammattinyrkkeilemisen vuonna 2002. Uran alkuvuodet Linares otteli ylemmässä kääpiösarjassa, jossa hän voitti väliaikaisen WBA Fedelatin mestaruuden. Tämän jälkeen Linares vaihtoi painoluokkaa siirtyen höyhensarjaan. Vuonna 2007 Linares kohosi WBC-liiton tunnustamaksi höyhensarjan mestariksi kukistamalla Oscar Lariosin teknisellä tyrmäyksellä ottelun ehdittyä kymmenenteen eräänsä. Kamppailussa Larios hyödynsi jabiaan ja iski jatkuvia voimaiskuja joihin Larios ei kyennyt vastaamaan, ja kymmenennessä erässä larios putosi kanveesiin. Larios kykeni nousemaan ylös, mutta tuomari keskeytti ottelun. Ensimmäisessä höyhensarjan mestaruuden puolustusottelussaan Larios kohtasi Gamaliel Diazin jonka tyrmäsi ottelun ehdittyä kahdeksaneen eräänsä käytettyään Diazia neljännessä erässä kanveesissa.
Tämän jälkeen Linares piti lähes vuoden ottelutauon siirtyen ottelemaan ylempään höyhensarjaan. Ensimmäisessä ylemmän höyhensarjan ottelussaan Linares kohtasi WBA liiton mestarin Whyber Garcian, jonka voitti teknisellä tyrmäyksellä. Ensimmäisessä ylemmän höyhensarjan mestaruuden puolustusottelussaan Linares kohtasi Josafat Perez Josafat Perezin, jonka voitti teknisellä tyrmäyksellä. Toisessa puolustusottelussaan Linares kohtasi Juan Carlos Salgadon, jolle hävisi ensimmäisen erän teknisellä tyrmäyksellä oltuaan sitä ennen pahoissa vaikeuksissa. Tämän jälkeen kului kaksi vuotta ennen Lariosin seuraavaa valtaliittojen mestaruusottelua. Vuonna 2011 Larios pääsi ottelemaan WBC liiton mestaruudesta Antonio DeMarcoa vastaan. Linares hävisi kamppailun yhdennessätoista erässä teknisellä tyrmäyksellä. Linares hävisi myös seuraavan ottelunsa Sergio Thompsonia vastaan.
Vuonna 2014 Linares kohosi kevytsarjan WBC liiton mestariksi kukistamalla Javier Prieton tyrmäämällä tämän kamppailun neljännessä erässä. Linares puolusti WBC-liiton mestaruutta kahdesti. Linares kohosi WBA-liiton mestariksi vuonna 2016 voittamalla Anthony Crollan kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisessä kamppailussa.
Aiheesta muualla

Ammattinyrkkeilyottelut boxrec.comissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: In-Jin Chi | WBC-liiton höyhensarjan maailmanmestari 21. heinäkuuta 2007 – elokuu 2008 | Seuraaja: Oscar Larios |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Edwin Valero | WBA-liiton ylemmän höyhensarjan maailmanmestari 28. marraskuuta 2008 – 10. lokakuuta 2009 | Seuraaja: Juan Carlos Salgado |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Omar Figueroa | WBC-liiton kevytsarjan maailmanmestari 30. joulukuuta 2014 – 23. helmikuuta 2016 | Seuraaja: Dejan Zlaticanin |
| --- | --- |
Edeltäjä: Anthony Crolla: WBA-liiton kevytsarjan maailmanmestari 24. syyskuuta 2016
Kalevi Viskari

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Miesten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Helsinki 1952 | joukkuekilpailu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Basel 1950 | joukkuekilpailu |  |
Kalevi Viskari (15. kesäkuuta 1928 Enso – 13. marraskuuta 2018 Vantaa) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Seuratasolla Viskari edusti Elannon Iskua ja Helsingin Voimistelijoita.
Viskari edusti Suomea Helsingin kesäolympialaisissa 1952 ja saavutti joukkuekilpailussa pronssia. Hän sijoittui 12-ottelussa 38:nneksi ja parhaalla telineellään rekillä 11:nneksi. Hypyssä hän oli 19:s, hevosella 28:s, nojapuilla 40:s, permannolla 78:s ja renkailla 90:s.
Baselin MM-kilpailuissa 1950 Viskari saavutti joukkuekilpailussa hopeaa ja sijoittui 15-ottelussa seitsemänneksi (ottelun lajeina voimistelun lisäksi 100 metrin juoksu, korkeushyppy ja seiväshyppy). Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti rekillä ja joukkuekilpailussa vuonna 1955. Suomen mestaruuden hän voitti rekillä vuonna 1953.
Kilpauransa jälkeen ”Viski” Viskari toimi valmentajana muun muassa Suomen maajoukkueessa sekä Norjassa. Hän kilpaili uimahyppyjen ikämiessarjoissa ja saavutti EM-, PM- ja SM-mitaleja. Viskari kuoli 90-vuotiaana Vantaalla 13. marraskuuta 2018 oltuaan viimeisiä elossa olleita Helsingin kisojen suomalaisia olympiamitalisteja.
Kaitajärvi (Ikaalinen, Karpanperä)

| Kaitajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°52′10″N, 23°14′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Hörskönjärveen 
Järvinumero:  35.584.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  138,8 m 
Rantaviiva:  0,862 km 
Pinta-ala:  0,02992 km² 
 fiKaitajärvi 
Kaitajärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Karpanperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kaitajärvi on osa Pääjärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 400 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3 hehtaaria. Se sijaitsee Pöytäkivenvuorten vieressä sijaitsevan maaston murroksessa, joka alkaa etelässä Pääjärvellä ja jota myöten virtaa Silmästeenoja. Järven ympäristössä ovat suot ojitettuja ja kaksi suo-ojaa on kaivettu järveen asti ja kaksi muuta järven tulo-ojaa on kaitettu järveä ympäröivälle suolle asti. Järven oma laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja laskee 1,2 kilometrin jälkeen Hörskönjärveen, joka myös kuuluu Pääjärvelle johtavaan järvien ketjuun. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat suota tai avosuota, mutta pohjoispäässä suoalueen yläpuolelle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Järvelle ja asunnolle johtaa tiet tai polut Saukonperältä lähtevältä tieltä.
Jugyd van kansallispuisto

Kožimjokea Jugyd van kansallispuistossa
Jugyd van kansallispuisto (ven. Национальный парк Югыд ва) on Komin tasavallan kaakkoisosissa sijaitseva kansallispuisto. Venäjän federaation hallitus perusti sen 23. huhtikuuta 1994.
Jugyd van kansallispuiston pinta-ala on 18 917 neliökilometriä. Se sijaitsee kokonaisuudessaan Petšorajoen valuma-alueella pohjoisten Uralvuorten ympäristössä. Jugyd van kansallispuisto rajoittuu etelässä Petšora–Ilytšin luonnonpuistoon. Näihin alueisiin jakautuvat Komin aarniometsät tunnustettiin vuonna 1995 UNESCO:n maailmanperintökohteeksi.
Jugyd van kansallispuiston päähallintopaikka on Vuktylissa. Sivutoimistot sijaitsevat Petšorassa ja Intassa.
Aiheesta muualla

Югыд Ва Национальный парк (venäjäksi) (oopt.info)
Национальный парк «Югыд Ва» (venäjäksi) (arctic-russia.ru)
Joulun laulut

| Joulun laulut Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1990
 Tyylilaji: joulumusiikki
 Levy-yhtiö: Bluebird
Mikko Alatalon muut julkaisut
| Kuule kuinka kulkee 1990 | Joulun laulut 1990 | Känkkäränkkä: parhaat lastenlaulut 1990 |
Joulun laulut on Mikko Alatalon joululevy, joka on julkaistu vuonna 1990.
Kappaleet

Harmaa joulu – 3.55
Me ollaan hengissä, hyvää joulua – 2.54
Joululetkis – 2.30
Uusperhe Korvatunturi sai sekaisin – 2.12
Joulupukin syntymäpäivät – 3.34
Känkkäränkkä jouluaamuna – 1.46
Kukaan ei rakasta Jeesusta enää – 2.52
Hyasinttien aika – 2.44
Joulun Kellot – 3.27
Jou-lu-na saa nauraa – 2.54
Joulupukki on muuttanut mieltänsä – 2.28
Hakkeri-Pekan joulu – 2.05
Hassu joulupukki – 2.49
Joulutonttujen tapaninpäivätanssit – 1.46
Musta Jeesus – 3.02
Joulurauhaa – 2.40
Journal d’un curé de campagne

Journal d’un curé de campagne viittaa seuraaviin:
Maalaispapin päiväkirja, Georges Bernanosin romaani vuodelta 1936
Papin päiväkirja, Robert Bressonin elokuva vuodelta 1951
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Journal d'un curé de campagne”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Johanna Debreczeni

| Johanna Debreczeni |
| --- | --- |
 Debreczeni vuonna 2008
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1980 (ikä 44) Tampere
Ammatti:  laulaja
Sukulaiset:  Jouni Keronen (serkku)
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1998–
Tyylilajit:  iskelmä
Palkinnot
 2004 Tangokuningatar 
Aiheesta muualla
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Johanna Debreczeni (s. 28. huhtikuuta 1980 Tampere) on suomalainen iskelmälaulaja. Hänet kruunattiin tangokuningattareksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuonna 2004. Vuoden 1998 tangokuningas Jouni Keronen on Debreczenin serkku. Debreczenin isä oli unkarilainen muusikko Gabriel Debreczeni.
Debreczeni esiintyi vuonna 1998 Grease-musikaalissa. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Tampereen lyseon lukiosta vuonna 1999 hän teki töitä ravintoalalle. Hän oli myös ala-asteen koulunkäyntiavustajana. Hän harrastaa teatteria ja on hakenut Teatterikouluun.
Yksityiselämä

Debreczeni kertoi vuonna 2015 menevänsä naimisiin.
Diskografia

Parempaa (2005)
Lanteet kertovat (2008)
Lähtekäämme metsään (2010) (lastenlevy)
Diskografia > Kappaleet

”Parempaa” (2004)
”Ikävä jää” (2004)
”En kuole kyyneliin” (2006)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Johanna Debreczeni Wikimedia Commonsissa
Johanna Debreczeni Discogsissa. (englanniksi)
Johanna Debreczeni  AllMusicissa (englanniksi)
Johanna Debreczeni Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Seinäjoen tangomarkkinoiden tangokuningattaret
| --- | --- |
1980-luku:   1987: Arja Sipola  1988: Kirsi Rissanen  1989: Arja Koriseva 
1990-luku:   1990: Jaana Lammi  1991: Kaija Pohjola  1992: Eija Kantola  1993: Merja Raski  1994: Tiina Räsänen  1995: Marita Taavitsainen  1996: Saija Varjus  1997: Niina Päivänurmi  1998: Kirsi Ranto  1999: Taina Kokkonen 
2000-luku:   2000: Mira Kunnasluoto  2001: Mira Sunnari  2002: Johanna Pakonen  2003: Saija Tuupanen  2004: Johanna Debreczeni  2005: Kati Fors  2006: Elina Vettenranta  2007: Jenna Bågeberg  2008: Hanna Talikainen 
2010-luku:   2011: Mervi Koponen  2013: Heidi Pakarinen  2014: Maria Tyyster  2015: Susanna Heikki  2016: Erika Vikman  2017: Aino Niemi  2018: Saana Sassali  2019: Pirita Niemenmaa 
2020-luku:   2022: Heta Halonen  2023: Charlotta Saari  2024: Miia Laitinen
KTI

Förderagentur für Innovation KTI on innovaatiotoimintaa rahoittava Sveitsin valtion virasto.
Vuonna 2007 sen budjetti oli 65 miljoonaa euroa. 60 prosenttia sen rahoituksesta menee tutkimus- ja kehitysprojekteihin. Yleensä puolet kunkin hyväksytyn projektin kustannuksista katetaan KTI:n rahoituksella. Sen palkkalistoilla on vain 22 ihmistä, mutta sillä on ulkoistettuja avustajia kaikkiaan 95. Sen toimitusjohtaja on Beat Hotz-Hart.
KTI tukee sveitsiläisten yritysten ja tutkimuslaitosten pääsyä EUREKAan, Euroopan komission tutkimuksen puiteohjelmiin ja muihin kansainvälisiin teknologiankehityspuitteisiin.
Aiheesta muualla

KTI:n sivusto
Bundesamt für Berufsbildung und Technologien sivusto
KS Norge

| KS Norge |
| --- | --- |
 KS Norge vuonna 2005
Lippuvaltio:   Norja
Kotipaikka:  Oslo
Omistaja:  Norjan kuningas
Rakennusnumero:  553
Vesillelasku:  1937
Tekniset tiedot
Pituus:  80,6 m
Leveys:  11,6 m
Syväys:  4,7 m
Uppouma:  1 628 t
Koneisto:  kaksi Bergen Dieseliä
Koneteho:  1 760 hp kW
Nopeus:  14 km/h
Nopeus:  31 kn
KS Norge on Norjan kuninkaan laiva ja Euroopassa toinen kahdesta käytössä olevasta monarkin laivasta Tanskan kuningashuoneen KDM Dannebrogin lisäksi.
Laiva on kuninkaan omaisuutta, mutta miehistöstä vastaa Norjan puolustusvoimat.
Varat laivan hankkimiseksi saatiin kansalaiskeräyksestä, ja niillä ostettiin kuninkaan laivaksi Englannista moottorijahti Philante. Laivan on rakennuttanut itselleen tunnettu lentokonesuunnittelija Thomas Sopwith.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KS Norge Wikimedia Commonsissa
Forsvarsnett om Kongeskipet (norjaksi)
Kuninkaan laiva, Kongehuset.no (norjaksi)
Jorge Juan (1876)

| Jorge Juan |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  La Seyne
Laskettu vesille:  1876
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut 21. heinäkuuta 1898
Tekniset tiedot
Uppouma:  920 t
Pituus:  63,96 m
Leveys:  9,02 m
Syväys:  4,70 m
Koneteho:  1 100 ihp
Nopeus:  13 solmua
Miehistöä:  146
Aseistus
Aseistus:  2 × 6,2" tykkiä 2 × 75 mm tykkiä 2 × konekivääriä
Jorge Juan oli Espanjan laivaston Jorge Juan -luokan sluuppi.
Valmistus

Alus tilattiin La Seyneltä Ranskasta. Alus laskettiin vesille vuonna 1876.
Palvelus

Espanjan–Yhdysvaltain sodassa Jorge Juan oli 1898 Kuubassa. Alus oli varhain aamulla 21. heinäkuuta ankkurissa Nipenlahdella, kun Yhdysvaltain laivaston aseistetut jahti USS Wasp ja hinaaja USS Leyden matkasivat kohti Port Nipeä ottaakseen alueen valvontaansa. Waspin miehistö havaitsi ankkurissa olleen espanjalaisaluksen noin neljän mailin päässä. Wasp ampui muutamia laukauksia lahden suulla olleeseen viestiasemaan, minkä jälkeen jatkoi matkaansa kohti Jorge Juania. Espanjalaisalus avasi kello 12.44 tulen äärietäisyydeltä, mihin Wasp vastasi. Leyden, jota seurasi tykkiveneet USS Annapolis ja USS Topeka, liittyi taisteluun. Etäisyyden supistuessa yhdysvaltalaisalusten tuli tarkemmaksi ja lopulta kaikki neljä alusta saivat tulensa osumaan kohteeseen. Lopulta kello 13.12 Jorge Juanin lippu laskettiin, jolloin yhdysvaltalaisalukset lopettivat tulen ja seurasivat Jorge Juanin uppoamista kello 13.42.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Spanish sloop Jorge Juan
Käännös suomeksi
Jyrki Sariola

Jyrki Sakari Sariola (4. kesäkuuta 1951 – 2. huhtikuuta 2011 Tuusula) oli suomalainen Suomen Tivolin pitkäaikainen johtaja. Sariola aloitti tivoliuransa 18-vuotiaana isänsä Unto Sariolan kuoltua. Suomen Tivolin johtajaksi hän nousi vuonna 1994. Vuonna 2002 Sariolalle myönnettiin Italiassa Kultainen poni -palkinto, jota pidetään tivolialan ”Oscarina”.
Jyrki Sariola kuoli sukellusonnettomuudessa Ojamon kaivoslammella Lohjalla saamiinsa vammoihin Tuusulan terveyskeskuksen sairaalassa. Sariola oli kokenut sukeltaja, joka toimi aktiivisesti Suomen Sukeltajaliitossa.
Aiheesta muualla

Jyrki Sariolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Sariolan tivolisuku
Jäätelökesä

Jäätelökesä on yksi tunnetuimpia Maarit Hurmerinnan levyttämiä kappaleita. Sami Hurmerinnan säveltämä ja Mikko Alatalon sanoittama laulu on Maaritin albumilta Siivet saan vuodelta 1978.
Kalevi Ukkola

Kalevi Antero Ukkola (s. 18. maaliskuuta 1941 Kymi) on suomalainen säveltäjä ja sanoittaja, joka oli kotkalaisen kuoron Hyvän Tuulen Laulajat ensimmäinen kapellimestari.
Ukkola on saanut valmiiksi suurteoksensa The Pilgrim's Progress
Aiheesta muualla

Kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
lehtiartikkeli suurteoksesta[vanhentunut linkki]
Kalevi Ukkolan sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Kalevi Ukkolan sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Katja Keitaanniemi

| Katja Keitaanniemi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1973 (ikä 50–51) Harjavalta
Muut tiedot
Yritys:  OP Yrityspankki
Asema:  Toimitusjohtaja
Hallitusjäsenyydet:  OP Varainhoito (puheenjohtaja), OP Ryhmän Taidesäätiö sr (varapuheenjohtaja), OP Ryhmän Tutkimussäätiö, OP Vähittäisasiakkaat
Tutkinnot:  Tekniikan lisensiaatti (Teknillinen korkeakoulu), 2000 
Katja Keitaanniemi (s. 1973 Harjavalta) on suomalainen yritysjohtaja, joka on työskennellyt OP Yrityspankin toimitusjohtajana vuodesta 2018 lähtien. Koulutukseltaan hän on tekniikan lisensiaatti.
Ura

Keitaanniemi on valmistunut Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi puunjalostustekniikasta ja vuonna 2000 paperitekniikan lisensiaatiksi. Sivuaineenaan hän opiskeli teollisuustaloutta. Hän on opiskellut myös Harvardin yliopistossa.
Vuonna 2000 hän aloitti Evlissä metsäanalyytikkona, josta hän siirtyi seuraavana vuonna Nordea Securitiesiin seniorianalyytikoksi metsäteollisuuteen. Vuosina 2002–2009 hän toimi eQ Pankin pääanalyytikkona.
Vuosina 2010–2013 hän toimi Swedbankin Suomen investointipankin johtajana ja pääanalyytikkona. Vuosina 2014–2018 hän oli Finnverassa liiketoimintajohtajana vastuullaan pk-yritysten liiketoiminta.
Elokuussa 2018 Keitaanniemi aloitti OP Yrityspankin toimitusjohtajana. Nimityksensä myötä hänesta tuli myös OP Ryhmän pankkitoiminnan yritys- ja instituutioasiakkaiden liiketoiminnasta vastaava johtaja ja OP:n keskusyhteisön johtokunnan eli OP Osuuskunnan johtokunnan jäsen. OP Yrityspankissa oli tuolloin 2800 työntekijää ja sen liikevaihto oli noin 3300 miljoonaa euroa.