stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Backrooms
Populaarikulttuurissa

Yksi merkittävimmistä takahuoneista tehty videosarja on Kane Parsonsin toteuttama Youtubessa julkaisema Backrooms. Kanavan videoita lokakuuhun 2024 mennessä katsottu yli 249 miljoonaa kertaa. Parsonsin on tarkoitus ohjata Backrooms-aiheinen elokuva tuotantoyhtiö A24:lle. Elokuvan ensi-illan piti alun perin olla todennäköisesti vuonna 2024, mutta se on viivästynyt elokuva-alan lakkojen vuoksi.
Takahuoneista on tehty myös useita videopelejä, joihin kuuluvat esimerkiksi The Backrooms Simulator (2019) ja Enter the Backrooms (2021). Sitä on käytetty myös Roblox-pelin kokemusten (pelimaailmojen) aiheena.
Severance-televisiosarjan luoja Dan Erickson on maininnut Backroomsin erääksi inspiraation lähteeksi sarjalle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta The Backrooms Wikimedia Commonsissa
Ahvenlampi (Hartola)

| Ahvenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°43′00″N, 25°51′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.834.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  129,9 m  
Pituus:  200 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,537 km  
Pinta-ala:  1,423 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenlampi 
Ahvenlampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Putkijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 200 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,9 metriä mpy.
Alimmainen Syväjärvi

| Alimmainen Syväjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°44′45″N, 25°54′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Humalukseen 
Järvinumero:  14.834.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123 m  
Pituus:  290 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,703 km  
Pinta-ala:  3,053 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAlimmainen Syväjärvi 
Alimmainen Syväjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 290 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy.
Aittolampi (Hartola)

| Aittolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°41′17″N, 25°54′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Rautaveteen 
Järvinumero:  14.831.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  92,4 m  
Pituus:  410 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  1,004 km  
Pinta-ala:  3,694 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAittolampi 
Aittolampi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Putkijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 410 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Rautaveden lähialueeseen (14.831) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,4 metriä mpy.
Yorkin herttua

Prinssi Andrew, nykyinen Yorkin herttua
Yorkin herttua (engl. Duke of York) on  periytyvä päärinarvo, jonka on annettu Englannin kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaallisen perheen jäsenille, yleensä hallitsevan monarkin toiseksi vanhemmalle pojalle. Vuonna 1474 tapahtuneet arvonimen toisen luonnin jälkeen yksikään Yorkin herttua ei ole siirtänyt arvonimeä eteenpäin. Jokainen heistä on joko kuollut ilman perillistä tai noussut kuninkaaksi. Skotlannissa Yorkin herttuaa vastannut arvo oli Albanyn herttua. Yrjöjen aikana oli käytössä arvonimi Yorkin ja Albanyn herttua.
Nykyinen Yorkin herttua on Prinssi Andrew, kuningatar Elisabet II:n toiseksi vanhin poika. Prinssi Andrewilla ei ole miespuolista perillistä. Yorkin herttuan vaimo on Yorkin herttuatar. Yorkin herttua viittaa Yorkin kaupunkiin, joka oli keskiajalla Pohjois-Englannin tärkein kaupunki.
Englannin kuningaskunnan päärinarvo > Ensimmäinen luonti, 1385–1415, 1415–1461

Edmund, 1. Yorkin herttua (1341–1402). Hän oli Englannin kuningas Edvard III:n neljäs poika.
Edvard, 2. Yorkin herttua (n. 1373–1415)
Richard Plantagenet, 3. Yorkin herttua (1411–1460)
Edvard Plantagenet, 4. Yorkin herttua (1442–1483). Hänestä tuli kuningas Edvard IV vuonna 1461 ja arvonimi yhdistyi kruunuun.
Englannin kuningaskunnan päärinarvo > Toinen luonti, 1474–1483

Rikhard, Yorkin herttua (1473–1483) — Edvard IV:n toinen poika.
Englannin kuningaskunnan päärinarvo > Kolmas luonti, 1494–1509

Henrik Tudor, Yorkin herttua (1491–1547) — Henrik VII:n toinen poika. Kuningas Henrik VIII:ksi 1509, arvonimi yhdistyi kruunuun.
Englannin kuningaskunnan päärinarvo > Neljäs luonti, 1605–1625

Kaarle Stuart, Yorkin herttua (1600–1649) — Jaakko I:n toinen poika. Kuningas Kaarle I:ksi 1625.
Englannin kuningaskunnan päärinarvo > Viides luonti, (1633) 1644–1685

Jaakko Stuart, Yorkin herttua (1633–1701) — Kaarle I:n toinen poika. Kuningas Jaakko II:ksi 1685.
Yhdistyneen kuningaskunnan päärinarvo > Kuudes luonti, 1892–1910

Prinssi Yrjö, Yorkin herttua  (1865–1936) — Edvard VII:n toinen poika. Kuningas Yrjö V:ksi 1910.
Yhdistyneen kuningaskunnan päärinarvo > Seitsemäs luonti, 1920–1936

Prinssi Albert, Yorkin herttua (1895–1952) — Yrjö V:n toinen poika. Kuningas Yrjö VI:ksi 1936.
Yhdistyneen kuningaskunnan päärinarvo > Kahdeksas luonti, 1986–

Prinssi Andrew, Yorkin herttua (s. 1960) — Elisabet II:n toinen poika.
Yorkin ja Albanyn herttuat > Ensimmäinen luonti 1716–1728

Prinssi Ernest Augustus, Yorkin ja Albanyn herttua (1674–1728) — Yrjö I:n nuorempi veli. Ei perillisiä.
Yorkin ja Albanyn herttuat > Toinen luonti 1760–1767

Prinssi Edvard, Yorkin ja Albanyn herttua (1739–1767) — Walesin prinssi Fredrikin toinen poika. Ei perillisiä.
Yorkin ja Albanyn herttuat > Kolmas luonti 1784–1827

Prinssi Fredrik, Yorkin ja Albanyn herttua (1763–1827) — Yrjö III:n toinen poika. Ei perillisiä.
Hanhijärvi (Sysmä)

| Hanhijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°38′44″N, 25°47′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Kiimasjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  1,062 km  
Pinta-ala:  4,413 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHanhijärvi 
Hanhijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Hirvipohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100 metriä mpy.
Humalus

| Humalus |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°44′42″N, 25°54′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Sulkavaan 
Järvinumero:  14.834.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,4 m  
Pituus:  940 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  2,503 km  
Pinta-ala:  14,241 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHumalus 
Humalus tai Humalusjärvi on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Vuorenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 940 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Merijoen valuma-alueeseen (14.834) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,4 metriä mpy.
Metsälä

| Metsälä> Krämertsskog |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Metsälä korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Pohjoinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  283
Pinta-ala:  0,56 km² 
Väkiluku:  1 075 (2019)
Väestötiheys:  1919 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa Oulunkylän kaupunginosaa
Postinumero(t):  00620
Lähialueet:  Maunulanpuisto, Maunula, Patola, Käpylä, Pohjois-Pasila
Metsälä (ruots. Krämertsskog) on pientalovaltainen noin 1 000 asukkaan osa-alue Helsingissä Maunulan ja Käpylän välissä. Helsingin virallisen kaupunginosajaotuksen mukaan se on Oulunkylän osa-alue. Peruspiirijaossa se kuuluu Maunulan peruspiiriin.
Metsälän alue

Metsälä rajoittuu lännessä Rajametsäntiehen, idässä Tuusulanväylään ja etelässä rautatiehen.
Toiminnallisesti Metsälä jakautuu kahtia. Pohjoisessa on pientalovaltainen asuinalue, jonka asutus on perinteisesti ollut omakotimaista puutaloasutusta. Alueelle on rakennettu paljon rivitaloja 1970-luvulla. Nykyään Metsälässä ei ole juuri rakentamattomia tontteja.
Asesepäntien eteläpuolella ja Pohjois-Pasilaan kuuluvan Ilmalan varikon pohjoispuolella on Metsälän eteläosa, pienteollisuusalue, jossa on yritysten toimitiloja. Tältä alueelta löytyy pääosa Metsälän tarjoamista n. 1 400 työpaikasta (tilanne 31.12.2008).
Metsälän alueella ei enää ole kovinkaan paljon metsää. Keskuspuisto alkaa Takametsäntien läheisyydestä. Metsälän vieressä Rajametsäntien länsipuolella aukeaa kuitenkin Keskuspuiston Maunulanpuistoon kuuluva kaupunkimetsä. Tuusulanväylän itäpuolella on rajanaapurina "varsinainen" Oulunkylä eli Patolan osa-alue. Metsälän pohjoispuolella sijaitsee puolestaan Maunula.
Liikenneyhteydet ja palvelut

Helsingin keskustaan on Metsälästä matkaa noin 6 kilometriä. Liikenneyhteydet Metsälään ovat hyvät. Alueen kaakkoisnurkassa on lähiliikenteen junien käyttämä Käpylän rautatieasema. Moottoritie kulkee aivan Metsälän vierestä. Metsälään pääsee myös bussilla. Kevyen liikenteen väyliä pitkin Metsälän saavuttaa niin lännestä Keskuspuiston läpi kuin idästä esimerkiksi radanvartta pitkin Käpylän asemanseudun kautta.
Metsälässä ei pienteollisuusalueen lisäksi ole palveluja kuten koulua, postia, pankkia tai päivittäistavarakauppaa. Niitä on haettava lähialueilta. Metsälässä sijaitsee kuitenkin muun muassa pienvarastoja vuokraava Cityvarasto, Ammattiopisto Live sekä huoltoasema- ja autonkorjauspalveluita.
Metsälässä sijaitsee Metsälän vastaanottokeskus. Se käsittää 46-paikkaisen turvapaikanhakijoiden vastaanottoyksikön sekä 40-paikkaisen ulkomaalaisten säilöönottoyksikön. Metsälän vastaanottokeskus toimii ns. transit-keskuksena, josta uudet turvapaikanhakijat siirretään muualle maahan puhutteluiden jälkeen. Säilöönottoyksikkö puolestaan on suljettu laitos poliisin tai Rajavartiolaitoksen säilöön ottamille.
Liikenneyhteydet ja palvelut > Liikennemelu

Helsingin kaupungin meluselvityksen mukaan valtaosa Metsälää on yli 55 dB:n melualueella. Metsälässä tieliikenteen melua aiheuttaa Tuusulanväylä. Tuusulanväylän liikennemäärä on keskimäärin 85 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Se on toiseksi liikennöidyin Helsingin kaupungin säteittäinen sisääntuloväylä Lahdenväylän jälkeen.
Historiaa

Metsälän syntyyn on olennaisesti vaikuttanut läheinen rautatie. Alue sai ensimmäiset asukkaansa vuoden 1890 paikkeilla. Asutusalue kasvoi metsän keskelle. Nimi Metsälä vakiintui kuitenkin käyttöön vasta myöhemmin. Metsälää on 1900-luvun alkupuolella kutsuttu nimillä Välitaipale ja Vanha-Käpylä. Alueen ruotsinkielisiä nimiä ovat olleet Krämert[s]skog ja Kottby. Krämert viittaa helsinkiläisporvariin, joka 1600-luvulla omisti alueella metsää. Nykyisen pienteollisuusalueen paikkeilla ennen 1970-lukua sijainnut pientaloalue tunnettiin nimellä Niittylä (ruots. Krämert[s]äng tai Ängsskog).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Metsälä-seuran ylläpitämä sivusto
Metsälä satelliittikuvassa. Idässä Metsälä rajoittuu Tuusulanväylään ja etelässä Ilmalan varikkoon.
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Helsingin säilöönottoyksikkö osoitteessa Niittylänpolku 10, Helsinki.
Heinhaituanjärvi

| Heinhaituanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Hartola
Koordinaatit:  61°41′48″N, 25°50′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  Lamminjoki Sääksjärveen 
Järvinumero:  14.833.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,9 m  
Pituus:  1,3 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  5,179 km  
Pinta-ala:  58,368 ha  
Saaria:  1 
 fiHeinhaituanjärvi 
Heinhaituanjärvi  on Päijät-Hämeessä Hartolassa  Putkijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,9 metriä mpy.
Haukijärvi (Sysmä)

| Haukijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Sysmä
Koordinaatit:  61°40′20″N, 25°43′16″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rautaveden alue (14.83)
Laskujoki:  oja Isoon Ruokopuoliseen 
Järvinumero:  14.833.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,6 m  
Pituus:  130 m  
Leveys:  770 m  
Rantaviiva:  1,78 km  
Pinta-ala:  8,823 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHaukijärvi 
Haukijärvi  on Päijät-Hämeessä Sysmässä  Vintturin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 130 metriä pitkä, 770 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Rautaveden alueella (14.83), jonka Sääksjärven valuma-alueeseen (14.833) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy.
Hypercar (konseptiauto)

Hypercar on Rocky Mountain Instituten laatima ultrakeveän hybridiauton suunnitelma ja saman laitoksen kuvailema autoluokka.
RMI:n Hypercar

Vuonna 1991 Amory Lovins alkoi kehittää autoa, jonka oli määrä alittaa 2,4 l/100 km bensiininkulutus.
Lovins uskoi, että suurilta autonvalmistajilta ei kannattaisi odottaa tällaisia innovaatioita, koska niillä on liian paljon investoituna tehtaisiin, joissa autoja tehdään metallista.
Hypercar-konsepti julkistettiin vuonna 1993 International Symposium on Automotive Technology and Automation -konferenssissa, jossa se palkittiin Nissan-palkinnolla .
Hypercar on sarjatuotantovalmis henkilöauton suunnitelma. Se on viiden hengen keskikokoinen kaupunkimaasturi, joka painaa vain 857 kg. Se kuluttaa 3,6 l/100 km bensiinihybridinä tai 2,2 l/100 km vetykäyttöisenä. Se kiihtyy 0–97 km/h 7,1 sekunnissa.
Hypercar suunniteltiin tietoisesti kaupunkimaasturimalliseksi, koska haluttiin näyttää, että ympäristönsuojelijoiden vihan tulisi kohdistua huonoon suunnitteluun, tehottomaan moottoriin ja likaiseen polttoaineeseen, ei automalliin sinänsä.
Kaikki auton tuotantoon tarvittava tekniikka on jo yleisesti saatavilla. Vuoteen 2000 mennessä kaikkien keskeisimpien tarvittavien teknologioiden on osoitettu toimivan.
Koska RMI:n tavoitteena on säästää resursseja, ei rikastua, patentoinnin ja myymisen sijasta suurin osa Hyperauton suunnitelmasta annettiin vapaasti yleiseen käyttöön. Sen uskottiin nopeuttavan hyperautojen leviämistä.
RMI:n Hypercar > Keveyden edut

Hypercar on ns. ultrakevyt hybridiauto. Sen energia ei tule raskaista akuista vaan polttonesteestä, koska se sisältää akkuja enemmän energiaa suhteessa painoon. Hybridimoottori lisää auton tehokkuutta selvästi, mutta keventämällä tehokkuus nousee jopa kaksikymmentäkertaiseksi.
Kun autosta saadaan tehtyä kevyt, sen moottoria voidaan pienentää. Moottorin pieneneminen keventää koko autoa edelleen, ja sallii entistäkin pienemmän moottorin käytön. Kevyemmän auton muutkin komponentit, kuten jarrut, voivat olla entistä pienemmät ja kevyemmät.
Hyperauto on myös turvallisempi. Törmäyksissä komposiittimateriaali pystyy imemään itseensä viisi kertaa enemmän energiaa kuin samanpainoinen metalli. Keveytensä vuoksi hyperauto on myös turvallisempi sivullisille.
Vuosina 1991-1993 RMI antoi konseptinsa ulkopuolisten asiantuntijoiden arvioitavaksi. Sillä todettiin olevan 4-8 kertaa parempi hyötysuhde kuin metallilevyistä tehdyllä sähköautolla.
RMI:n Hypercar > Etuja valmistuksessa

Hypercar on suunniteltu valmistettavaksi komposiittimateriaalista. Menetelmä ei aseta rajoituksia muotoilulle. Valmistustavan ansiosta auton rakenne voi olla yksinkertaisempi: osien määrä on vain kymmenesosa tavallisesta. Pienempi osien määrä säästää työvoimakuluissa.
Auton osien valmistaminen on tavallista halvempaa. Osien keveys tarkoittaa, että niitä voidaan siirtää ilman kalliita robotteja. Koska auton maali voidaan lisätä jo muoteissa, ei tehtaassa tarvita kallista automaalaamoa. Kun osat kiinnittyvät toisiinsa lego-palikoiden tapaan, ei tarvita hitsauslaitteita. Niinpä tehdas voi olla pienempi ja halvempi.
Hiilikuituauto voidaan valmistaa kokonaisuudessaan samalla paikalla, jolloin säästetään valmistusmateriaalien kuljettamisessa. Valmiiden autojen keveys helpottaa niiden kuljettamista tehtaalta asiakkaalle. Lopulta näin kertyvät säästöt kumoavat valmistusmateriaalin korkeamman hinnan.
Valmis auto maksaa 2 511 dollaria tavallista enemmän, mutta koska se säästää polttoainetta 72 %, kustannukset saataisiin takaisin parissa vuodessa.
RMI:n Hypercar > Liiketoiminnallisia uudistuksia

Lovinsin mukaan Hyperauto voisi olla monin tavoin mullistava. Hyperauto on valmistajalle edullinen, koska se voi lyhentää tuotekiertoa ja pienentää kokoonpanoon vaadittavaa tilaa, työmäärää, työkalujen kustannuksia ja osien määrää. Siten hyperautoja valmistava yritys voi toimia ketterämmin kuin perinteiset autotehtaat. Hyperautoyhtiö voi olla paikallinen, ja se voi käyttää suoramyyntiä.
RMI:n Hypercar > Taloudellisia ja poliittisia vaikutuksia

Lovinsin mukaan laajasti käyttöön otettuna hyperautossa sovellettu tekniikka tekisi ulkomaisen öljyn tuonnista tarpeetonta. Lähi-idästä tulisi merkityksetön ja öljyn hinta romahtaisi.
RMI:n Hypercar > Hyperauton kohtalo

RMI järjesti hyperautokonferenssin vuonna 1994. Vuonna 1994 RMI laajeni Hypercar Centerillä autokonseptin kaupallistamiseksi. Vuosina 1994-1996 RMI:n Hypercar Center kehitti autoa edelleen suunnittelun ja markkinoinnin näkökulmista tietokonesimulaatioiden avulla. Vuoden 1996 virstanpylväänä oli julkaisu, joka arvioi konseptia materiaalien, valmistuksen ja politiikan näkökulmista.
1997 RMI:llä oli neuvottelut käynnissä 30 autonvalmistajan kanssa.
Hyperautoja odotettiin markkinoille vuosiksi 2003-2005, mutta turhaan.
Autotehtaat osoittivat kiinnostusta hanketta kohtaan, mutta toiset tulkitsivat sen vain taktiikaksi, jolla yhtiöt pyrkivät välttämään tiukempien kulutusnormien velvoitteet. Lopulta Hypercarin esimerkkiä ei omaksuttu autoyhtiöissä. Kukaan ei ole suostunut rahoittamaan prototyypin rakentamista
.
Nykyään autoalankehitystyö näyttää keskittyvän rakenteen keventämisen sijaan hybridi- ja sähköautojen tekniikan suuntaan. Eräät autonvalmistajat, kuten Ford, Nissan, Mazda ja Toyota, ovat tosin ryhtyneet keventämään omaa mallistoaan.
RMI:n Hypercar > Hypercar Incistä tulee Fiberforge

Vuonna 1999 RMI-tutkimuslaitos perusti Hypercar Inc.-yhtiön hyperautojen kaupallistamiseksi ja valmistamiseksi. Se sijaitsee Coloradon Basaltissa. Yhtiö on kehittänyt menetelmän laadukkaiden hiilikuituvahvisteisten muoviosien valmistamiseksi. Se on patentoinut komposiittirakenteiden prosessointimenetelmän, joka pienentää kustannuksia. Vuonna 2004 yhtiön nimi muutettiin Fiberforgeksi. Sen uutena tavoitteena on tuottaa halpoja komposiittimateriaaleja.