stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Peregrine Mission One
Laitteisto

| Nimi | Tarkoitus | Valmistaja | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| Linear Energy Transfer Spectrometer (LETS) | Mitata Kuun pinnan säteilyä | Nasa | Käynnistyi |
| Peregrine Ion-Trap Mass Spectrometer (PITMS) | Tutkia Kuun ilmakehää | Nasa | Käynnistyi |
| Neutron Spectrometer System (NSS) | Etsiä vetyä sisältäviä molekyylejä | Nasa | Käynnistyi |
| Near-Infrared Volatile Spectrometer System (NIRVSS) | Mitata Kuun pinnan vesimääriä, hiilidioksidia sekä metaania | Nasa | Käynnistyi |
| Laser Retroreflector Array (LRA) | Mitata etäisyyksiä Kuussa | Nasa | Ei käynnistynyt |
| Navigation Dopper Lidar (NDL) | Auttaa laskeutumisessa | Nasa |  |
| Iris Lunar Rover | Kuumönkijä | Carnegie Mellon -yliopisto | Osa Astroboticin MoonRanger -kuumönkijäohjelmaa. |
| Terrain Relative Navigation (TRN) | Auttaa laskeutumisessa | Astrobotic |  |
| M-42 | Säteilytutka | DLR | Mittaa kuinka paljon säteilyä ihminen saisi matkalla Kuuhun |
| COLMENA | Viisi kuumönkijää | Meksikon avaruusjärjestö | Viisi alle 60 grammaa painavia kuumönkijöitä. Ensimmäinen Latinalaisen Amerikan laitteisto Kuussa. |
Helsinki-Malmin lentoasema

Helsinki-Malmin lentoasema (usein lyhyesti Malmin lentokenttä, ruots. Helsingfors-Malm flygplats; IATA: HEM, ICAO: EFHF) oli lentoasema Malmin kaupunginosassa Koillis-Helsingissä noin kymmenen kilometriä Helsingin keskustasta koilliseen. Vuonna 1936 avattu Malmin lentokenttä palveli Helsingin päälentoasemana lähes 20 vuotta. Toisen maailmansodan aikana se oli tärkeä tukikohta sekä suomalaisille että saksalaisille joukoille. Vuonna 1952 Helsinki-Vantaan lentokentän valmistuminen siirsi Malmin kevyen ilmailuliikenteen käyttöön.
Lentoaseman toiminta päättyi maaliskuussa 2021. Helsingin kaupunki avasi suurimman osan lentoaseman alueesta julkiseksi ulkoliikunta-alueeksi helmikuussa 2022. Helsingin nimistötoimikunta valitsi alueen asumisen suunnittelun ajaksi nimen Malminkenttä.
Päävaiheet

Vuonna 1936 valmistunut lentoasema oli vuoteen 1952 saakka Helsingin päälentoasema lukuun ottamatta vuosia 1944–1946, jolloin kenttä oli valvontakomission hallinnassa. Tuona aikana päälentoasemana toimi Hyvinkään lentokenttä. Vuoteen 1946 saakka Helsinki-Malmin lentoaseman alue kuului Helsingin maalaiskuntaan ja sen jälkeen Helsingin kaupunkiin.
Vuoden 1952 jälkeen lentoaseman toiminta koostui lentokoulutuksesta, yleisilmailusta ja viranomaislennoista. Laskeutumisten määrällä mitattuna Helsinki-Malmin lentoasema on ollut Helsinki-Vantaan jälkeen Suomen toiseksi vilkkain. Finavian mukaan vuonna 2012 Helsinki-Malmin lentoasemalle tehtiin yli 38 000 lentoonlähtöä ja laskeutumista. Malmin lentokenttäalueen pinta-ala on 138 hehtaaria, ja se on kokonaisuutena luetteloitu valtioneuvoston vahvistamaksi valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Suomen hallitus teki vuonna 2014 periaatepäätöksen vetäytyä Malmin kentältä asuinrakentamisen edellytysten parantamiseksi Helsingin seudulla. Hallitus asetti edellytykseksi tälle muutokselle Rajavartiolaitoksen ja siviili-ilmailun siirtämisen korvaavalle kentälle. Helsingin kaupunki osti maa-alueen rakennukset Finavialta saman vuoden marraskuussa, ja viimeiset valtion toiminnot siirrettiin kentältä vuoden 2017 keväällä. Kaupunkisuunnitteluvirasto on valmistellut kaavarunkoluonnoksen, jossa alueelle sijoitetaan asuntoja noin 25 000:lle asukkaalle. Lentokentän säilyttämisen kannattajat ovat vastustaneet rakentamissuunnitelmia, ja alkuvuodesta 2021 voimassa olevassa asemakaavassa alue on edelleen lentokenttä. Maakuntakaavassa ja Helsingin yleiskaavassa alue on kuitenkin jo merkitty asuinkäyttöön.
Finavia vetäytyi kentän ylläpitovastuusta 31. joulukuuta 2016. Viimeinen lennonjohdon ohjaama laskeutuminen tapahtui tasan kello 17.00. Lentotoiminta Finavian operoimana päättyi kello 22.00, ja lentotoiminnan operointi siirtyi Malmin lentokenttäyhdistys ry:n vastuulle 1. tammikuuta 2017. Samalla lentokenttä siirtyi kokonaisuutena Helsingin kaupungin ylläpitovastuulle. Kaupunki kuitenkin turvautui keväällä 2021 häätötoimiin toiminnan lopettamiseksi. Ulosottoviranomaisen määräämä häätö astui voimaan 15. maaliskuuta 2021, jolloin lentotoiminta alueella päättyi. Helsingin kaupunki tyhjensi kentän historiallisen lentokonehallin saatuaan kiinteistöt omistukseensa.
Lentokenttä ja ensimmäiset rakennukset

Lentoaseman ovat suunnitelleet Rakennushallituksen arkkitehdit. Kentän ja kiitoteiden suunnittelu annettiin Tie- ja vesirakennushallitukselle.
Malmin lentokentän rakentamisaikatauluun vaikutti Ruotsin päätös luopua vesilentoliikenteestä heti, kun Bromman lentoasema valmistuisi vuonna 1936. Kiito- ja rullaustiet rakennettiin kahdessa vaiheessa, vuosina 1935–1936 tehtiin kiitotiet hiekkapintaisina. Ensimmäinen vuorokone laskeutui Malmille joulukuussa 1936. Toisessa vaiheessa vuonna 1939 kiitotiet saivat betonipinnan. Malmilla oli sen käyttöaikana suuri määrä erisuuntaisia kiitoteitä, joista pisimpään säilyivät etelä-pohjois-, länsi-itä- sekä itäkaakko-länsiluode-suuntaiset kiitotiet, jotka myöhemmin saivat ICAO-tunnukset 18/36, 09/27 sekä 14/32. 1900-luvun jälkipuoliskolla kiitotie 14/32 poistettiin käytöstä, joten jäljelle jäivät 18/36 ja 09/27. Finavian poistuttua myös 09/27 suljettiin.
Kentän rakennuksista valmistui ensin lentokonehalli lokakuussa 1937 ja funkkistyylinen terminaalirakennus vuonna 1938. Terminaalirakennus peruskorjataan kesällä 2024 ja urakan kustannus on 5,4 miljoonaa euroa.
Toiminnan päättyminen > Valvomaton lentopaikka

Helsingin kaupunki ja Malmin lentokenttäyhdistys ry allekirjoittivat 21. joulukuuta 2016 vuokrasopimuksen, joka laadittiin toistaiseksi voimassa olevaksi ja jolla yhdistys sai käyttöönsä noin 39 hehtaarin alueen lentotoimintaa varten. Vuokra-alueeseen kuuluu kiitotie 18/36 ympäristöineen. Alueen vuosivuokra on 92 000 euroa ja vuokraus mahdollistaa lentotoiminnan jatkamisen Malmilla. Kenttä toimi ilmailumääräysten mukaisena AGA M1-1 lentopaikkana. Kentän lennonjohtopalvelut päättyivät vuonna 2016.
Merkitys > Kulttuuriperintöarvot

Museovirasto on luetteloinut Malmin lentoaseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi ja puoltanut lentokentän säilyttämistä. Malmin lentoaseman poikkeuksellisen hyvin säilynyt sotia edeltävän ajan ilmailumiljöö on saanut myös kansainvälistä tunnustusta: Se otettiin World Monuments Fundin julkaisemalle maailman sadan uhanalaisimman kulttuurikohteen listalle vuosina 2004 ja 2006. Malmin lentoasema kokonaisuutena kuuluu myös modernin arkkitehtuurin merkittäviä kohteita kartoittavan ja säilyttävän kansainvälisen DoCoMoMo-työryhmän Suomen kohdelistalle. Kulttuuriperintöorganisaatio Europa Nostra valitsi Malmin lentoaseman yhdeksi Euroopan seitsemästä uhanalaisimmasta kulttuuriperintökohteesta maaliskuussa 2016. Vuonna 2020 Unescon maailmanperintöohjelmaa neuvova kansainvälinen asiantuntijajärjestö ICOMOS nosti Malmin lentoaseman elävän kulttuuriperintökokonaisuuden esiin maailman uhanalaisena kulttuuriperintönä nelivuotisraportissaan.
Merkitys > Luontoarvot

Malmin kentän niittyalue on heinäkurpan merkittävimpiä syyslevähdyspaikkoja Suomessa, ja siellä tavataan useita EU:n lintudirektiivin I liitteessä mainittuja lajeja. Riippumattomien asiantuntijoiden kesällä ja syksyllä 2015 toteuttamissa alustavissa kenttätutkimuksissa todettiin Malmin lentokenttäalueen olevan myös useiden Euroopan unionin luontodirektiivin liitteen IV(a) yksilöimien, tiukkaa suojelua edellyttävien nisäkäslajien elinympäristö ja lajirikas perhosniitty. Lentokentän reunametsistä on löytynyt vuosina 2020-2021 ammattimaisissa selvityksissä myös merkittäviä liito-oravan elinympäristöjä.
Kenttäalueen laitoja kiertää 5,7 kilometrin kuntorata ja ulkoilureitti. Ulkoilupolun koillisella metsäosuudella kasvaa mesimarjaa, käenkukkaa ja puna-ailakkia.
Merkitys > Asuinkäyttö

Pääkaupunkiseutu kärsii kroonisesta asuntotuotannon pulasta, joka VTT:n arvion mukaan on ylittänyt 20 000 asunnon lukumäärän. Helsingin seudun maankäytön, asumisen ja liikenteen MAL 2019 -suunnitelman lähtökohtana on noin 500 000 asukkaan ja 300 000 työpaikan kasvu vuoteen 2050 mennessä . Malmin lentoaseman asuinrakentaminen on osa suunnitellun Viikin–Malmin pikaraitiotien aluetta, joka suunnitelmien mukaan tarjoaa asuntoja 86 000 ihmiselle.
Tilastot

| Vuosi | Kotimaa | Ulkomaat | Yhteensä | Muutos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 1 447 | 15 | 1 493 | +2,6 %  |
| 2006 | 1 353 | 128 | 1 481 | −1,3 %  |
| 2007 | 1 174 | 0 | 1 174 | −20,7 %  |
| 2008 | 1 156 | 33 | 1 189 | +1,3 %  |
| 2009 | 1 282 | 3 | 1 285 | +8,1 %  |

Huom. Vuodesta 2010 eteenpäin Finavia ei ole tilastoinut Helsinki-Malmin lentokentän matkustajia. Tavaraliikennettä Finavia ei ole tilastoinut Helsinki-Malmin lentokentän osalta, eikä kaupallisen lentoliikenteen erillinen tilastointi ole ollut käytäntönä.
| Vuosi | Muutos |  |
| --- | --- | --- |
| 2010 | 475 |   |
| 2011 | 503 | +6 %  |
| 2012 | 494 | −1 %  |
| 2013 | 560 | +13 %  |
| 2014 | 609 | +9 %  |
| 2015 | 705 | +16 %  |
Alueen tulevaisuus

Helsingin kaupunki on päättänyt rakentaa Malmin lentokentän alueelle asuntoja. Rakentamisen on tarkoitus alkaa vuoden 2024 lopulla. Osa kentästä rakennuksineen kuitenkin suojellaan.
Kirjallisuutta

Sipilä, Haikarainen, Wahl ym.: Malmi – Helsingin lentoasema.  Minerva Kustannus Oy, 2008.  ISBN 978-952-492-145-9
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsinki-Malmin lentoasema Wikimedia Commonsissa
Malmin lentokenttäyhdistys – kentän operaattori
Malmin lentoaseman ystävät ry
Suomen ilmailukäsikirja – Helsinki-Malmin lentoasema
World Aero Datan tiedot Helsinki-Malmin lentoasemasta
Helsingin kaupunki: Malmin lentokentän alueen suunnitelma (uutta Helsinkiä)
Malmin lentokentän luontoarvot - biologi Jaakko Kullbergin webinaari Eduskunnassa 4.5.2021
HS: Malmin kentän vihkiäisistä kului vain pari päivää, kun ensimmäinen lentäjä kuoli: Urheilukoneen rysähdys oli vasta alkua turmasumalle
Helsingin lentoaseman hallintorakennus. Rakennushallitus, Arkkitehti, 01.07.1938, nro 7, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Ylen Elävä arkisto: Malmin lentokentän vihkiäiset
Helsingin lentokenttä toisen rakennusvuoden lähestyessä loppuaan, Hakkapeliitta, 29.09.1936, nro 39, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| n k Suomen lentoasemat |
| --- | --- |
Suuret kansainväliset:  Helsinki-Vantaa 
Pienet kansainväliset:  Ivalo  Joensuu  Kittilä  Kokkola-Pietarsaari  Kuusamo  Kuopio  Lappeenranta  Maarianhamina  Oulu  Rovaniemi  Tampere-Pirkkala  Turku  Vaasa 
Kotimaiset:  Jyväskylä  Kajaani  Kemi-Tornio  Pori  Savonlinna 
Ei säännöllistä liikennettä:  Enontekiö  Halli  Mikkeli  Seinäjoki  Utti 
Entiset lentoasemat:  Helsinki-Malmi  Kauhava  Sodankylä  Tampere-Härmälä  Varkaus  Ylivieska 
Malmin lentoaseman vihkiäiset toukokuussa 1938.
Helsinki-Malmin lentoasemarakennus vuonna 1949.
Helsinki-Malmin lentoaseman terminaali vuonna 2020.
Terminaalirakennus nähtynä lentokonehallin päätyikkunasta.
Pienlentokoneita ja helikoptereita Malmin lentoasemalla.
Helsinki-Malmin lentoasema vuonna 2006.
Salvador (elokuva)

| Salvador |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Oliver Stone
Käsikirjoittaja:  Oliver Stone   Richard Boyle
Tuottaja:  Oliver Stone   Gerald Green
Säveltäjä:  Georges Delerue
Kuvaaja:  Robert Richardson
Leikkaaja:  Claire Simpson
Tuotantosuunnittelija:  Bruno Rubeo
Pääosat:  James Woods   James Belushi   Michael Murphy   John Savage   Elpidia Carrillo   Cindy Gibb
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox
Levittäjä:  Hemdale films (käännä suomeksi) Netflix
Ensi-ilta:  1986
Kesto:  123 min.
Alkuperäiskieli:  englanti, espanja
Budjetti:  4 500 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Salvador on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut Oliver Stonen ohjaama sotaelokuva, joka kertoo tositapahtumiin perustuen alkoholisoituneen ja kyynisen lehtikuvaajan työstä El Salvadorin sisällissodassa 1980–1981. Sen pääosia näyttelevät James Woods, James Belushi, Michael Murphy, John Savage, Elpidia Carrillo, Tony Plana, Cynthia Gibb, Juan Fernandez ja José Carlos Ruiz.
Tuotanto ja julkaisu

Elokuvan toisena käsikirjoittajana toimi sotakuvaajana itse toiminut Richard Boyle. Hän lähti 23-vuotiaana vuonna 1965 Vietnamin sotaan yhtenä 20 kuvaajan ryhmästä. Heistä enää kaksi oli elossa vuonna 1986, kun elokuva sai ensi-iltansa. Vuonna 1969 Boyle joutui lähtemään Vietnamista kotiin osallistuttuaan rauhanmielenosoitukseen, mutta hän toimi sotakuvaajana myöhemmin kymmenillä kriisialueilla ympäri maailmaa.
Elokuvasta tehtiin kaksi käsikirjoitusversiota, joista kesympi annettiin luettavaksi tiedustelupalvelu CIA:lle, ja kuvaukset saatiin tehdä rauhassa rajumman version pohjalta. Elokuvan tuottaja vaati kuitenkin kuvausmateriaalin nähdessään elokuvasta poistettavaksi yli puoli tuntia poliittisesti arimpia kohtauksia erityisesti CIA:n toiminnasta maassa. Tuottaja myös jarrutti elokuvan teatterilevitystä ja sen käsikirjoituksen palkitsemista Oscarilla. Sen sijaan elokuvasta tuli suuri videomenestys sekä Yhdysvalloissa että El Salvadorissa, missä elokuva oli kokonaan kielletty. Suomessakin Salvador tuli videolevitykseen jo kolmen kuukauden kuluttua teatteriensi-illasta.
Arvioita

Mikael Fränti kehui Helsingin Sanomissa uransa alussa olleen ohjaajan työtä: ”Stone järisyttää tilanteessa, jolloin elokuva on kääntynyt melkein kokonaan viihteen välikappaleeksi. Hän pelaa kyllä kovilla panoksilla, mutta räjäyttäã potin ja saa aikaan sellaisen poliittisen elokuvan, jota ei tarvitse hävetä perinteenkään valossa. Sitä paitsi hänen kerrontansa on loisteliasta, niin dokumentarismin kuin realismin hengessä.” Suitsutusta saivat Fräntiltä myös pääosien esittäjät: ”Jälleen kerran on kehuttava James Woodsia, joka hakeutuu edistyksellisiin projekteihin ja viittaa kintaallaan ns. tähteydelle. John Savage on myös erinomainen hiljaisen, itsetuhoa etsivän valokuvaajan osassa. Michae Murphy näyttelee USA:n lähettilästä uskottavasti, ja Gere-elokuvasta Konsuli [oik. Kunniakonsuli] tuttu Elpedia Carrillo on ihastuttava latinalaisena Mariana.”
Myös VideoHound's Golden Movie Retriever sanoo Woodsin ja Belushin näyttelevän erinomaisesti epämiellyttäviä hahmojaan. Video-oppaassa vuodelta 1994 Kati Sinisalo sanoo elokuvaa vihaiseksi ja imperialistista sotaa vastaan saarnaavaksi mutta silti hyväksi. Hän antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Aiheesta muualla

Salvador Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Erinomanlaiset

| Erinomanlaiset |
| --- | --- |

Tyyli:  komedia, draama
Pääosissa:   Jaana Saarinen  Mimosa Willamo  Taisto Oksanen 
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  internet, TV5
Esitetty:  22. huhtikuuta 2016 –  10. kesäkuuta 2016
Jaksoja:  8 + 1
Tuotanto
Tuottaja(t):  Niko Hatara
Ohjaaja(t):  Iiro Hokkanen
Käsikirjoittaja(t):   Lassi Vierikko  Iiro Hokkanen  Niko Hatara  Theodor Arhio 
Leikkaaja(t):   Iiro Hokkanen  Tobias Andersson 
Tuotantoyhtiö(t):  Anttila / TBWA
Aiheesta muualla
IMDb
Erinomanlaiset on Anttila-tavarataloketjun kahdeksanosainen komediasarja, joka julkaistiin ketjun Facebook-sivuilla keväällä 2016. Sarja on maailman ensimmäinen Facebookissa julkaistu tuotantosarja. Sarja esitettiin kokonaisuudessaan myös TV5:llä 13. kesäkuuta 2016.
Sarjan pääosissa näyttelevät Jaana Saarinen, Mimosa Willamo ja Taisto Oksanen. Sarjassa seurataan kauppakeskus Sellon myymälän henkilökunnan työtä ja arkea. Sarja kuvattiin myös Sellon Anttilan tiloissa.
Sarjan ensimmäistä osaa Tanssibattle on katsottu Anttilan Facebook-sivujen kautta yli 780 000 kertaa. TV:ssä esitettyä jaksoa katsoi keskimäärin 61 000 katsojaa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jaana Saarinen  | … |  Saimi   |
|  Mimosa Willamo  | … |  Kiira   |
|  Taisto Oksanen  | … |  Marko   |
|  Prinssi Jusuf  | … |  Janne   |
|  Cristal Snow  | … |  Kisu   |
|  Reino Nordin  | … |  Reino Nordin   |
|  Santtu Karvonen  | … |  Kurt   |
|  Benjamin Peltonen  | … |  Benjamin   |
|  Suvi Teräsniska  | … |  Suvi Teräsniska   |
Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisupäivä |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tanssibattle | 22. huhtikuuta 2016 |
| 2 | Ankkalinna | 29. huhtikuuta 2016 |
| 3 | Aamuinfo | 6. toukokuuta 2016 |
| 4 | Naisluola | 13. toukokuuta 2016 |
| 5 | Laadunvalvontaa | 20. toukokuuta 2016 |
| 6 | Kiiran maailma | 27. toukokuuta 2016 |
| 7 | Reino Nordin | 3. kesäkuuta 2016 |
| 8 | Barrikadeille | 10. kesäkuuta 2016 |
Robert

| Robert |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  7. kesäkuuta
– ruotsinkielinen:  7. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Roobert, Roope
Vastineita eri kielissä:  Roberto, Robertus, Robin, Bob, Bobby
Nimen alkuperä:  germaaninen Hrodebert
Infobox OKNimi-testi OK: 
Robert on monissa maissa yleinen miehen etunimi. Nimi on alkujaan englantilainen lähde? muunnelma germaanisesta nimestä Hrodebert, jonka osat tarkoittavat maineikasta ja loistavaa (germaanisista elementeistä *hruod, joka tarkoittaa kuuluisaa, loistavaa, rakastettua, jumalallista, ja *berht, joka tarkoittaa kirkasta, loistavaa, valoa) lähde?. Englanninkielisissä maissa yleisiä nimen muunnelmia ja puhuttelumuotoja ovat Robin, Bob ja Bobby. Suomessa nimestä on käytössä myös muunnelma Roope.
Suomessa nimi Robert on 1800-luvun lopulta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 13 676 miehelle ja alle 10 naiselle.
Robertin sisarnimi on Roberta.
Nimipäivä

Robertin nimipäivä on 7. kesäkuuta. Nimipäivä on alkujaan benediktiinimunkki Robert Newminsteriläisen, englantilaisen pyhimyksen ja Newminsterin luostarin perustajan, muistopäivä.
Tunnettuja Roberteja > Hallitsijoita ja prinssejä

Robert I, Ranskan (frankkien) kuningas 922–923
Robert II (Robert Hurskas), Ranskan kuningas 996–1031
Robert (1256–1317), Ranskan prinssi
Robert I Bruce, Skotlannin kuningas ja kansallissankari 1274–1329
Robert II, Skotlannin kuningas 1371–1390
Robert III, Skotlannin kuningas 1390–1406
Robert Anjoulainen, Napolin kuningas 1309–1343
Robert I, Artois’n kreivi 1237–1250
Robert I, Burgundin herttua 1032–1076
Robert I, Dreux’n kreivi 1137–1188
Robert II, Flanderin kreivi 1093–1111
Robert II, Normandian herttua 1087–1134
Kuvitteellisia Roberteja

Robert Baratheon, Kuningas George R. R. Martinin kirjasarjassa Tulen ja jään laulu
Robert Chase, lääkäri televisiosarjassa House
Robert Jürgen, hahmo Beyblade-sarjassa
Robert Kelly, Yhdysvaltojen senaattori Marvel Comicsin sarjakuvissa
Robert Langdon, uskonnollisten ym. symbolien asiantuntija Dan Brownin romaaneissa
Robert de Saint-Loup, kreivi Marcel Proustin kirjassa Kadonnutta aikaa etsimässä
Robert Terwilliger eli Sideshow Bob, hahmo animaatiosarjassa Simpsonit
Muita merkityksiä

Robert, tanskalainen televisio- ja elokuva-alan palkinto
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Robert Wikimedia Commonsissa
Helsing

Helsing tarkoittaa seuraavia:
Alf-Erik Helsing (s. 1941), suomalainen toimittaja ja kirjailija, Arbetarbladetin ent. päätoimittaja
Anna-Maria Helsing (s. 1971), suomalainen kapellimestari
Stan Helsing, kauhuelokuvaparodia.
Helsing, saksalainen sotilaalliseen tekoälyyn erikoistunut teknlogiayritys
Rakkauden lumo

| Rakkauden lumo> The Pursuit of Love |
| --- | --- |
 Sarjan alkutunnus.
Tyyli:  romanttinen draamakomedia
Kestoaika:  noin 50 minuuttia
Luoja(t):  Emily Mortimer
Perustuu:  Nancy Mitfordin kirjaan The Pursuit of Love (1945)
Pääosissa:   Lily James  Emily Beecham  Dominic West  Emily Mortimer  Assaad Bouab  Dolly Wells  John Heffernan  Shazad Latif  Annabel Mullion  Freddie Fox  James Frecheville  Andrew Scott 
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   BBC One  Yle TV1
Esitetty:   2021-05-099. toukokuuta 2021 – 2021-05-2323. toukokuuta 2021  2022-01-2424. tammikuuta 2022 – 2022-02-077. helmikuuta 2022
Jaksoja:  3
Ikäraja:  
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Emily Mortimer
Käsikirjoittaja(t):  Emily Mortimer
Tuotantoyhtiö(t):  Open Book Productions Moonage Pictures
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Rakkauden lumo (engl. The Pursuit of Love) on brittiläinen BBC:n minisarja, joka on valmistunut vuonna 2021. Se pohjautuu Nancy Mitfordin romaaniin The Pursuit of Love (1945). Televisiosarjaksi tarinan on sovittanut Emily Mortimer. Rakkauden lumo on hänen esikoisohjauksensa.
Sarjan tapahtumat sijoittuvat vuosien 1927 ja 1941 välille. Päähenkilöinä on kaksi yläluokkaista serkusta, jotka ovat toistensa parhaita ystäviä. He ovat kuitenkin luonteeltaan erilaisia: villi ja seikkailunhaluinen Linda Radlett (Lily James) hakee elämäänsä intohimoa ja suurta rakkautta, kun taas sarjan kertojana toimiva Fanny Logan (Emily Beecham) arvostaa ihmissuhteissa vakautta ja turvaa. Fannyn oma äiti eli ”Karkuri” on aikoinaan hylännyt tyttärensä ja lähtenyt vaihtuvien rakastajien matkaan.
Suomessa sarja tuli katsottavaksi alkukielisellä nimellä Amazon Prime Video -palveluun 8. lokakuuta 2021. Suomenkielisellä nimellä sarja julkaistiin Yle Areenassa 24. tammikuuta 2022. Jaksot on esitetty myös Yle TV1 -kanavalla.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lily James  | … |  Linda   |
|  Emily Beecham  | … |  Fanny   |
|  Dominic West  | … |  Matthew-setä   |
|  Emily Mortimer  | … |  Karkuri   |
|  Assaad Bouab  | … |  Fabrice de Sauveterre   |
|  Dolly Wells  | … |  Sadie-täti   |
|  John Heffernan  | … |  Davey   |
|  Shazad Latif  | … |  Alfred Wincham   |
|  Annabel Mullion  | … |  Emily-täti   |
|  Freddie Fox  | … |  Tony Kroesig   |
|  James Frecheville  | … |  Christian Talbot   |
|  Andrew Scott  | … |  lordi Merlin   |
Jaksoluettelo

| # | Suomenkielinen nimi | Ikäraja- ja sisältömerkinnät | Ensiesitys Yle TV1 -kanavalla | Ensiesitys BBC One -kanavalla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ”Pakko päästä naimisiin” |    | 24. tammikuuta 2022 | 9. toukokuuta 2021 |
| 2. | ”Uusi onni odottaa” |   | 31. tammikuuta 2022 | 16. toukokuuta 2021 |
| 3. | ”Kolmas kerta toden sanoo” |   | 7. helmikuuta 2022 | 23. toukokuuta 2021 |
Aiheesta muualla

Rakkauden lumo Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Rakkauden lumo BBC:n sivuilla (englanniksi)
Merivartioasema

Merivartioasema on Suomen rannikkoalueella sijaitseva Rajavartiolaitokseen kuuluva yksikkö, jonka tarkoituksena on vastata rajavalvonnasta sekä muista lakisääteisistä tehtävistä toiminta-alueellaan. Ensimmäiset merivartioasemat perustettiin Suomeen vuonna 1930.
Suomenlahden merivartioston organisaatioon kuuluu kahdeksan merivartioasemaa: Hangon, Tammisaaren, Porkkalan, Helsingin, Porvoon, Kotkan, Haapasaaren ja Hurpun merivartioasemat.
Länsi-Suomen merivartioston organisaatioon kuuluu kaikkiaan 13 asemaa: Hiittisten, Nauvon, Ahvenanmaan, Kökarin, Susiluodon, Rauman, Porin, Kaskisten, Vallgrundin, Kokkolan, Kalajoen, Virpiniemen ja Kemin merivartioasemat.
Suomen merivartioasemat ovat pääosin sijoittuneina seuraaviin maakuntiin: Ahvenanmaan maakunta, Varsinais-Suomen maakunta, Satakunnan maakunta, Pohjanmaan maakunta ja Pohjois-Pohjanmaan maakunta sekä Lapin maakunta.
Merialueella sijaitsevan rajan voi esimerkiksi huviveneilijä ylittää Santiossa sekä Haapasaaren, Helsingin, Hangon ja Ahvenanmaan merivartioasemilla.
Tehtävät

rajavalvonta merialueilla
henkilöiden ja alusten tarkistaminen
passintarkastus
laittomien rajanylitysten estäminen
laittomien tavaroiden kuten aseiden maahantuonnin estäminen
rajaloukkaustapausten tutkiminen
meripelastukseen osallistuminen
Kalusto

Merivartioaseman liikkuvaa kalustoa ovat esimerkiksi:
vartiolaivat
vartioveneet
ilmatyynyalukset
erityiset kelirikkokulkuneuvot
Kiinteää kalustoa toiminnan hoitamiseksi ovat muun muassa tähystystornit sekä erilaiset tekniset laitteistot kuten kaukoputket.