stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kiinan kansanpankki
Historia

Kiinan kansanpankki perustettiin 1. joulukuuta 1948 yhdistämällä kolme pankkia (Huabei Bank, Beihai Bank ja Xibei Farmer Bank). Alun perin sen pääkonttori sijaitsi Hebein maakunnassa, josta se muutti Pekingiin 1949. Kiinan kansanpankki oli vuoteen 1978 Kiinan ainoa pankki, ja se vastasi myös liikepankeille kuuluvista tehtävistä. Vuonna 1980 kaupallisen pankin ominaisuudet erotettiin Kiinan kansanpankista, jolloin ne jaettiin neljälle itsenäiselle, mutta valtion omistamalle pankille (Agricultural Bank of China, Industrial and Commercial Bank of China, China Construction Bank ja Bank of China). Tämän jälkeen Kiinan valtioneuvosto nimesi 1983 Kiinan kansanpankin keskuspankiksi. Vuonna 1995 annettu laki Kiinan kansanpankista vahvisti kansanpankin aseman maan keskuspankkina.
Organisaatio ja rakenne

Kiinan kansanpankin pääjohtaja on ollut maaliskuusta 2018 lähtien Yi Gang, hänen edeltäjänsä oli Zhou Xiaochuan (pääjohtajana 2003–2018). Pääjohtajan nimittää tai poistaa virasta Kiinan presidentti. Kiinan keskuspankilla on yli 2 000 alueellista konttoria, jotka toimivat sen alaisina ja valvovat oman alueensa kaupallisten pankkien toimintaa.
Valuuttavaranto

Kiinan keskuspankilla on maailman suurin valuuttavaranto. Sen valuuttavarannon arvo oli 2 800 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoden 2010 lopussa ja 3 119 miljardia dollaria kesäkuun 2019 lopussa. Keskuspankki ei perinteisesti ole julkaissut tietoja siitä mikä on dollareiden osuus maan valuuttavarannosta, mutta yleisesti sen on arvioitu olevan noin 80 %.[lähde? ] Kiinan keskuspankin on hyväksytettävä rahapolitiikkansa päätökset maansa hallituksella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Shuli Ren (16.4.2019) Want to Find an Independent Central Bank? Try China (englanniksi) (bloomberg.com)
Korsikan ralli 2002

|  Korsikan ralli 2002 |
| --- | --- |
 3. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 2002. 
Ajankohta:  8.–10. maaliskuuta 2002
Pituus:  16 erikoiskoetta


Palkintokoroke
Voittaja:   Gilles Panizzi  Hervé Panizzi  (Peugeot Total)
Toinen:   Marcus Grönholm  Timo Rautiainen  (Peugeot Total)
Kolmas:   Richard Burns  Robert Reid  (Peugeot Total)
Korsikan ralli 2002 (virallisesti 46. Tour de Corse – Rallye de France) oli Rallin MM-sarjan kauden 2002 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 8.–10. maaliskuuta 2002. Kilpailussa oli 16 erikoiskoetta ja keskuspaikka oli Ajacciossa.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Gilles Panizzi |  Hervé Panizzi | Peugeot 206 WRC | 3:54.40,3 |  | 10 |
| 2. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Peugeot 206 WRC | 3:55.20,8 | +40,5 | 6 |
| 3. |  Richard Burns |  Robert Reid | Peugeot 206 WRC | 3:55.32,7 | +52,4 | 4 |
| 4. |  Philippe Bugalski |  Jean-Paul Chiaroni | Citroën Xsara WRC | 3:56.42,5 | +2.02,0 | 3 |
| 5. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Subaru Impreza WRC 2001 | 3:57.08,5 | +2.28,2 | 2 |
| 6. |  Carlos Sainz |  Luis Moya | Ford Focus RS WRC 02 | 3:57.13,1 | +2.32,8 | 1 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com, erikoiskokeet kartalla (englanniksi)
Osakilpailut MM-rallikaudella 2002
Monte Carlo
Ruotsi
Korsika
Katalonia
Kypros
Argentiina
Akropolis
Safari
Suomi
Saksa
Sanremo
Uusi-Seelanti
Australia
Wales
Rallin maailmanmestaruussarjan Korsikan rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1995  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008 
2010-luku:   2015  2016  2017  2018  2019
Kokkolan Palloseura

Kokkolan Palloseura-62 eli KPS on jalkapalloseura Kokkolasta.
Kokkolan Palloseura perustettiin vuonna 1962. Seuran edustusjoukkue pelasi ensimmäisen kautensa 1963 nousten heti aluesarjasta maakuntasarjaan. Vuosina 1966–1969 KPS pelasi Suomisarjassa, jonka jälkeen kuusi kautta II-divisioonassa. Kausilla 1976–1979 seura pelasi Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, I-divisioonassa. Pelattuaan seuraavat kaksi kautta II-divisioonassa se palasi vielä kesäksi 1982 ykkösdivisioonaan. Tämän jälkeen joukkue pelasi Kakkosessa ja Kolmosessa. Viimeisen kautensa KPS:n miesten edustusjoukkue pelasi Kolmosessa 2005. Tämän jälkeen sarjapaikka luovutettiin  Kokkolan Palloveikoille ja edelleen FC Kipparit seuralle, joka lopetti toimintansa myöhemmin.
KPS:n miesten joukkue perustettiin uudelleen 2011.Seuralla on myös junioritoimintaa.
KPS:n naisten joukkue pelasi kaudella 2011 II-divisioonassa. Seuralla on runsaasti kasvatteja, jotka ovat jossakin vaiheessa pelanneet A- tai nuorten maajoukkueissa.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Kokkolan Liikenne

Kokkolan liikenteen tilausajossa oleva linja-auto.
Kokkolan Liikenne Oy oli vuonna 1980 perustettu yksityinen kokkolalainen linja-autoyritys, joka harjoitti tilausliikennettä sekä järjesti valmismatkoja ja päivämatkoja. Yritys lopetti toimintansa 2010-luvun loppupuolella. Se harjoitti myös paikallisliikennettä Kokkolassa yhtäjaksoisesti 40 vuoden ajan kesäkuun 2014 loppuun asti. Sillä oli Kilpailu- ja kuluttajaviraston matkatoimistorekisteriin ilmoitettu matkatoimisto.
Aiheesta muualla

Kuvia Kokkolan Liikenteen busseista
Keskisjärvi

| Keskisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Hämeen maakunta
Kunnat:  Hämeenlinna (Hauho), Hattula (Tyrväntö)
Koordinaatit:  61°13′55″N, 24°18′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vanajanselän alue‎ (35.23)
Laskuoja:  oja Lampiseen 
Järvinumero:  35.234.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93,4  m tai 93  m 
Rantaviiva:  2,043 km 
Pinta-ala:  10,588  ha 
 fiKeskisjärvi 
Keskisjärvi  eli myös Keskijärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Ilmoilassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jonka kolmannen jakoalueen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 93,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa, ja sen laskuoja yhtyy Jouttijärven laskuojaan aivan järven kohdalla. Laskuoja laskee lopulta Lampiseen. Järvi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen autiota metsämaata, vaikka peltoja sijaitsee kin lähettyvillä. Rantaan on rakennettu vajaa kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958.
Historiaa

Vuoden 1956 peruskartassa järvellä ei ollut yhtään mökkejä ja sen länsirantaa seurasi pellonreuna. Ensimmäinen mökki oli rakennettu vasta 1976 kartassa. Siinä sen nimi oli ”Keskijärvi”.
Korsikan ralli 2006

|  Korsikan ralli 2006 |
| --- | --- |
 5. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2006. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Kronos)
Toinen:   Marcus Grönholm  Timo Rautiainen  (Ford)
Kolmas:   Daniel Sordo  Marc Martí  (Kronos)
Korsikan ralli 2006 (virallisesti 50. Tour de Corse – Rallye de France 2006) oli Rallin MM-sarjan kauden 2006 viides osakilpailu, joka ajettiin 7–9. huhtikuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën Xsara WRC | 3:43.05,4 |  | 10 |
| 2. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Ford Focus RS WRC 06 | 3:43.34,4 | +29,0 | 8 |
| 3. |  Daniel Sordo |  Marc Martí | Citroën Xsara WRC | 3:44.54,1 | +1.48,7 | 6 |
| 4. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Ford Focus RS WRC 06 | 3:45.04,6 | +1.59,2 | 5 |
| 5. |  Alexandre Bengué |  Caroline Escudero | Peugeot 307 WRC | 3:45.53,1 | +2.47,7 | 4 |
| 6. |  Xavier Pons |  Carlos del Barrio | Citroën Xsara WRC | 3:46.15,6 | +3.10,2 | 3 |
| 7. |  Manfred Stohl |  Ilka Minor | Peugeot 307 WRC | 3:48.06,7 | +5.01,3 | 2 |
| 8. |  Stéphane Sarrazin |  Stéphane Prevot | Subaru Impreza WRC 2006 | 3:48.27,3 | +5.21,9 | 1 |
Lähde:
Muuta

Alexandre Benguén viimeinen kilpailu.
Korsikan ralli 2007

|  Korsikan ralli 2007 |
| --- | --- |
 13. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2007. 



Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën)
Toinen:   Marcus Grönholm  Timo Rautiainen  (Ford)
Kolmas:   Daniel Sordo  Marc Martí  (Citroën)
Korsikan ralli 2007 (virallisesti 51. Tour de Corse – Rallye de France 2007) oli Rallin MM-sarjan kauden 2007 13. osakilpailu, joka ajettiin 12–14. lokakuuta.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën C4 WRC | 3:28.31,5 |  | 10 |
| 2. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Ford Focus RS WRC 07 | 3:28.55,2 | +23,7 | 8 |
| 3. |  Daniel Sordo |  Marc Martí | Citroën C4 WRC | 3:29.15,8 | +44,3 | 6 |
| 4. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Ford Focus RS WRC 06 | 3:31.02,0 | +2.30,5 | 5 |
| 5. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Subaru Impreza WRC 2007 | 3:31.13,6 | +2.42,1 | 4 |
| 6. |  Chris Atkinson |  Stéphane Prévot | Subaru Impreza WRC 2007 | 3:32.25,3 | +3.53,8 | 3 |
| 7. |  Jan Kopecký |  Filip Schovánek | Škoda Fabia WRC | 3:36.34,4 | +8.02,9 | 2 |
| 8. |  Xavier Pons |  Xavier Amigo | Subaru Impreza WRC 2007 | 3:38.05,7 | +9.34,2 | 1 |
Lähde:
Muuta

Suzukin ensimmäinen kilpailu.
Kiinan kansalaisuus

Kiinan passi, jota maan kansalaiset voivat hakea
Kiinan kansantasavallan kansalaisuus on laillinen suhde yksityisen henkilön ja Kiinan välillä. Kansalaisuus saadaan ensisijaisesti vanhempien kansalaisuuden kautta.
Huolimatta siitä, että Macaon ja Hongkongin asukkaat ovat Kiinan kansalaisia, erityishallintoalueiden passi- ja maahanmuuttopolitiikka on itsenäinen Manner-Kiinasta. Passinhakuun ja oleskelulupaan kullakin alueella vaikuttaa se, mihin henkilö on merkitty asukkaaksi hukou-järjestelmässä. Kiinan kansalaisuus ei kuitenkaan automaattisesti takaa esim. oleskelulupaa Hongkongissa.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai ilmoituksella

Kiinan kansalaisuuslain mukaan kaikkiin Kiinan tunnustamiin etnisiin ryhmiin kuuluvat henkilöt voivat saada Kiinan kansalaisuuden.
Lapsi voi saada syntyessään Kiinan kansalaisuuden, jos vähintään toinen vanhemmista on etniseltä taustaltaan kiinalainen. Kansalaisuutta ei kuitenkaan myönnetä automaattisesti, mikäli henkilö ei ole etniseltä taustaltaan kiinalainen, vaikka hän tai tämän vanhemmat olisivatkin syntyneet Kiinan maaperällä.
Lapsi, joka on syntynyt Kiinan maaperällä ja jonka vanhemmista ei ole varmuutta, saavat automaattisesti Kiinan kansalaisuuden.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella

Kiina avasi ensimmäisen koko maan tasolla toimivan maahanmuutosta vastaavan virastonsa vuonna 2018. Pysyvän oleskeluluvan saaneet ulkomaalaiset voivat mm. ostaa asunnon, ilmoittaa lapsensa kouluun tai hakea ajokorttia samoilla ehdoilla kuin Kiinan kansalaisetkin.
Kiinan kansalaisuuslain mukaan ulkomaalaiset voivat saada Kiinan kansalaisuuden, mikäli he sitoutuvat noudattamaan Kiinan kansantasavallan perustuslakia ja muita lakeja, sekä täyttävät seuraavat ehdot:
hänellä on kiinalaisia lähisukulaisia
hän on asettunut Kiinaan
hänellä on muu laillinen syy oleskella Kiinassa.
Kiinan kansalaisuudesta on mahdollista luopua ilmoituksella. Tämä ei kuitenkaan ole mahdollista valtion virkamiesten ja aktiivisessa palveluksessa olevien sotilaiden kohdalla.
Kaksoiskansalaisuus

Kiina ei tunnusta kaksoiskansalaisuuksia.
Xi Jinpingin noustua valtaan Kiinan hallinto on alkanut kannustamaan kansalaisia ilmiantamaan henkilöitä, joilla on salaa kaksoiskansalaisuus. Tällaisia henkilöitä on syytetty esim. korruptiosta.
Galleria

Hongkongin viranomaisten myöntämä passi
Macaon viranomaisten myöntämä passi
Koivistonkylä

Koivistonkylä tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Koivistonkylä, kylä Kurikassa
Koivistonkylä, kaupunginosa Tampereella
Koivistonkylä, kylä Viljakkalassa
Koivistonkylä, kylä Äänekoskella
Koiviston kylä, Porin Vanhakoiviston kaupunginosan entinen nimi.
Koiviston sopimus

Koiviston sopimus oli Saksan keisari Vilhelm II:n ja  Venäjän keisari Nikolai II:n vuonna 1905 solmima henkilökohtainen puolustussopimus. Sopimus oli tähdätty Britanniaa vastaan, ja siihen oli tarkoitus saada mukaan muutkin Manner-Euroopan maat.
Sopimus raukesi, kun Saksan ja Venäjän ulkopoliittiset johdot vastustivat sitä. Sanamuoto julkaistiin 1917. Venäjän puolelta sen hylkäsi ulkoministerinä tuolloin ollut Vladimir Lamzdorf, joka tiesi sen vaarantavan suhteita muihin ulkovaltoihin, etenkin Ranskaan.
Sopimus solmittiin Koivistonsaaristossa Suomenlahden merialueella 25. heinäkuuta – 26. heinäkuuta 1905. Vilhelm II saapui paikalle Viipurinlahdelta keisarillisella huvipurrellaan Hohenzollernilla ja Nikolai II Standardilla. Sopimusta ei ratifioitu, ja se kaatui sekä Venäjän että Saksan ulkopoliittisen johdon vastustukseen.
Kultareuna

Yleisnimenä kultareuna voi tarkoittaa minkä tahansa esineen tai muun kohteen kullasta tehtyä, kullalla päällystettyä tai kultaiselta vaikuttavaa reunaa. 
Erisnimiä:
Kultareuna ry., suomalainen arpajaisyhdistys
Haagan Kultareuna, Helsingin Etelä-Haagassa sijaitseva asuinalue
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kultareuna”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Krjukov

Krjukov on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Artjom Krjukov (s. 1982), venäläinen jääkiekkoilija
Nikita Krjukov (s. 1985), venäläinen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja
Nikolai Krjukov, venäläinen pikaluistelija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kultaranta VI

Kultaranta VI oli Suomen tasavallan presidentin edustusvene vuosina 1974–1983. Se oli malliltaan Finmar Commodore.
Neste lahjoitti 1973 veneen presidentti Urho Kekkoselle, joka käytti sitä virka- ja kalastusmatkoillaan. Veneen pituus on 7,05 metriä, leveys 2,85 metriä, syväys 0,75 metriä, paino noin 2,8 tonnia ja matkanopeus 20–25 solmua.
Edustusveneenä sen korvasi 1983 Kultaranta VII. Kultaranta VI päätyi yksityisomistukseen. Se oli myynnissä 2019 Helsingin venemessuilla.
Kevät / Värimyrsky

| Kevät / Värimyrsky Oranssi Pazuzu |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 14. huhtikuuta 2017
 Formaatti: 10″ vinyyli, digitaalinen
 Tyylilaji: psykedeelinen rock black metal
 Kesto: 15.59
 Levy-yhtiö: Svart
Oranssin Pazuzun muut julkaisut
| Farmakologinen 2017 | Kevät / Värimyrsky 2017 | Mestarin kynsi 2020 |
Kevät / Värimyrsky on  Oranssin Pazuzun EP-levy, joka julkaistiin 14. huhtikuuta 2017. Yhdysvalloissa albumin julkaisi 20 Buck Spin. EP ilmestyi ennakkokuunteluun 10. huhtikuuta 2017 yksinoikeudella Loudwiren sivuille. Albumin kansikuvan on toteuttanut yhtyeen basisti Ontto.
Hyvin synkkä ja surumielinen ”Kevät” kertoo henkilökohtaisen painolastin järveen hukuttamasta henkilöstä, ja ”Värimyrsky” pettymyksen tuomasta halusta palata takaisin luonnon kiertokulkuun.
Kappaleet > A-puoli

Kevät – 6.01
Kappaleet > B-puoli

Värimyrsky – 9.58
Aiheesta muualla

Kevät / Värimyrsky Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Kevät / Värimyrsky Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Koripallo kesäolympialaisissa 2024

Miesten turnauksen alkulohko-ottelu Kreikan ja Kanadan välillä.
Koripallossa kilpailtiin Pariisin 2024 kesäolympialaisissa 22. kerran. Koripallossa pelattiin kahdessa eri muodossa: tavallisessa 5 vastaan 5 sekä 3x3-muotoisena. 3x3 oli toisen kerran mukana olympialaisten ohjelmassa. Olympialaisissa oli omat turnaukset naisille ja miehille. Tavalliseen koripalloturnaukseen osallistui 12 joukkuetta ja 3x3-koripalloon kahdeksan joukkuetta. Tavallisen koripallon kilpailupaikat olivat Stade Pierre-Mauroy ja Accor Arena, kun taas 3x3-koripallon pelipaikkana oli Place de la Concorde. Turnaukset pelattiin 27. heinäkuuta – 11. elokuuta.
Mitaliyhteenveto

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet tiedot |  Yhdysvallat |  Ranska |  Serbia |
| Naiset tiedot |  Yhdysvallat |  Ranska |  Australia |
| Miehet 3x3 tiedot |  Alankomaat Jan Driessen Dimeo van der Horst Arvin Slagter Worthy de Jong |  Ranska Lucas Dussoulier Timothé Vergiat Jules Rambaut Franck Seguela |  Liettua Šarūnas Vingelis Gintautas Matulis Aurelijus Pukelis Evaldas Džiaugys |
| Naiset 3x3 tiedot |  Saksa Marie Reichert Elisa Mevius Sonja Greinacher Svenja Brunckhorst |  Espanja Vega Gimeno Sandra Ygueravide Juana Camilión Gracia Alonso de Armiño |  Yhdysvallat Dearica Hamby Cierra Burdick Hailey Van Lith Rhyne Howard |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Yhdysvallat | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 2. |  Alankomaat | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2. |  Saksa | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 4. |  Ranska | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 5. |  Espanja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6. |  Australia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6. |  Liettua | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 6. |  Serbia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 4 | 4 | 4 | 12 |
Kivimäki

Kivimäki voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Sukunimenä

Aarne Kivimäki (Olavi Kallas, 1911–1988), suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Aatu Kivimäki (s. 1997), suomalainen koripalloilija
Aleksanteri Kivimäki (s. 1997), suomalainen verkkorikollinen
Anniina Kivimäki (s. 1999), suomalainen kilpakävelijä
Antti Kivimäki (s. 1978), tiedetoimittaja ja kirjailija
Arto Kivimäki (s. 1963), suomalainen kääntäjä ja kirjailija
Erkki Kivimäki (1923–2007), suomalainen kommunistipoliitikko
Erkki Kivimäki (1936–2017), juristi, diplomaatti, suurlähettiläs
Ilkka Kivimäki (s. 1949), suomalainen rallikartanlukija
Jussi Kivimäki (1885–1976), suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
Juuso Kivimäki (1893–1969), suomalainen kirurgi, hammaslääkäri ja professori
Mika Kivimäki (s. 1961), suomalainen epidemiologi ja professori
Mikko Kivimäki (s. 1939), suomalainen juristi, yritysjohtaja ja vuorineuvos
Minna Kivimäki (s. 1971), juristi, liikenne- ja viestintäministeriön kansliapäällikkö
Pentti Kivimäki (s. 1941), suomalainen opettaja, koulunjohtaja ja pesäpalloilija
Petri Kivimäki (s. 1978), kitaristi
Sami-Petteri Kivimäki (s. 1984), suomalainen pesäpallon pelinjohtaja ja jääkiekkoilija
Samuli Kivimäki (s. 1988), suomalainen jääkiekkoilija
Tauno Kivimäki (1917–2002), kauppaneuvos
Timo Kivimäki, suomalaissyntyinen Kööpenhaminan yliopiston kansainvälisen politiikan professori
Toini Kivimäki (o.s. von Essen, 1894–1980), suomentaja
T. M. Kivimäki (1886–1968), suomalainen oikeustieteilijä ja professori, poliitikko, pääministeri, Juuso Kivimäen veli
Urho Kivimäki (1889–1958), suomalainen virkamies ja kaunokirjallisuuden suomentaja, Toini Kivimäen puoliso
Vihtori Kivimäki (1881–1961), suomalainen opettaja, poliitikko, Maalaisliiton puoluesihteeri
Ville Kivimäki (s. 1976) historiantutkija, tietokirjailija
Yrjö Kivimäki (oik. Rissanen, 1902–1942), neuvostoliitonsuomalainen kirjailija ja lehtimies
Paikkoja

Kivimäki, kaupunginosa Forssassa
Kivimäki, kylä Kajaanissa
Kivimäen pysäkki, entinen rautatieliikennepaikka Kajaanissa
Kivimäki, kylä Lapinlahdella
Kivimäki, kylä Luumäellä
Kivimäki, kylä Pielavedellä
Kivimäki, kylä Savonrannalla
Kivimäki, kylä Sotkamossa
Kivimäki, kaupunginosa Vantaalla
Kivimäki, kylä Ylihärmässä
Kivimäki, osa Vantaan Martinlaaksoa
Paikkoja > Fiktiivinen paikka

Kivimäki, kuvitteellinen Helsingin kaupunginosa Risto Jarvan elokuvassa Mies, joka ei osannut sanoa ei
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kosti Veltheim

Axel Konrad Konstantin Veltheim
Axel Konrad Konstantin (Kosti) Veltheim (22. joulukuuta 1874 Tampere – 14. marraskuuta 1951 Jyväskylä) oli insinööri, joka työskenteli öljyteollisuuden palveluksessa Venäjällä ja ase- ja patruunatehtaiden johtajana kotimaassa.
Kosti Veltheimin vanhemmat olivat lasitehtaan johtaja Ernst Friedrich Heinrich Veltheim ja Amanda Allenius. Veltheim tuli ylioppilaaksi 1898 ja valmistui diplomi-insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1902. Hän teki opintomatkoja Skandinaviaan ja Keski-Eurooppaan 1926 ja 1928. Veltheim toimi Veljekset Nobelin Nafta-yhtiön piirustuskonttorin palveluksessa Pietarissa 1902–1904. Yhtiön Siperian ja Transbaikalin alueiden teknillisenä johtajana 1905–1920 (asuinpaikkana Omsk). sekä rautateiden palveluksessa Oulu-Nurmes -radan rakentamisessa 1924 ja konepajalla Viipurissa 1925. Valtion patruunatehtaan johtaja Lapualla Veltheim oli 1928–1929 ja Valtion kivääritehtaan johtajaa Jyväskylässä kahteen otteeseen, 1926–1927 ja 1929–1941. Eläkkeelle hän jäi 1941.
Puolisot

Ensimmäinen puoliso vuodesta 1905 Ester Sigrid Veltheim (Nystén). (1878 - 1956). Ero 9.9.1915.
Toinen puoliso vuodesta 1916 Aina Rosenberg (1880 - 1949).
Lapset

Helvi Sigrid Veltheim (11.6.1906 Joensuu – 29.5.1995 Jyväskylä) Haudattu isänsä viereen Hartolaan.
Heidi Annikki Veltheim (19.9.1910 Helsinki – 6.8.1984 Tampere) Kalevankaan Hautausmaa.
Axel Konrad Konstantin Veltheim
Kristuksen ylösnousemuksen kirkko

Kristuksen ylösnousemuksen kirkko voi viitata muun muassa seuraaviin kirkkoihin:
Kristuksen ylösnousemuksen katedraali eli Verikirkko, kirkko Pietarissa Venäjällä
Kristuksen ylösnousemuksen kirkko, kirkko Brestissä Valko-Venäjällä
Kristuksen ylösnousemuksen kirkko, kirkko Jyväskylässä Suomessa
Kristuksen ylösnousemuksen kirkko, kirkko Oían kylässä Santorínilla Kreikassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Church of the Resurrection”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuukautisvapaa

Kuukautisvapaa on kuukautisten takia pidettävä palkallinen vapaa. Se sallii työntekijän olla poissa töistä silloin, kun työnteko on kuukautisoireilun takia vaikeaa. Joillain ihmisillä on esimerkiksi niin vaikeita kuukautiskipuja, että ne estävät päivittäisten arkiaskareiden teon ja heikentävät työn tuottavuutta. Vapaan työntekijä käyttää oireiden hoitamiseen ja toipumiseen.
Kuukautisvapaa on saanut osakseen sekä paljon kannatusta että vastustusta. Kannattajien mukaan kuukautisvapaa tekee kuukautisista normaalimpana pidetyn asian ja siten edistää sukupuolten tasa-arvoa. Vapaan avulla työntekijän ei myös tarvitsisi käyttää tavallisia sairauslomapäiviään kuukautisten vuoksi. Vastustajat puolestaan pelkäävät, että vapaa vahvistaa kielteisiä stereotypioita naisista ja uskomuksia geneettisestä determinismistä, minkä seurauksena työnantajat alkavat syrjiä naisia. Sellaisten stereotypioiden ja uskomusten mukaan naiset ovat järjettömiä, vähemmän pidettäviä tai jopa miehiä alempiarvoinen sukupuoli, ja kuukautiset ovat merkki heidän hauraudestaan.
Japanin työlainsäädäntöön lisättiin vuonna 1947 oikeus kuukautisvapaaseen. Vuonna 1948 myös Indonesia otti käyttöön samanlaisen lain. Muita maita, joissa jonkinlainen oikeus kuukautisvapaaseen on kirjattu lainsäädäntöön, ovat Taiwan, Etelä-Korea ja Vietnam. Vuonna 2023 Espanja otti ensimmäisenä Euroopan maana käyttöön lain, joka sallii lääkärintodistuksella korkeintaan viisi palkallista kuukautisvapaapäivää kuukaudessa. Yhdysvalloissa, Intiassa ja Australiassa on yksittäisiä työnantajia, jotka myöntävät kuukautisvapaata.
Koivistonjärvi (kuivatettu järvi)

| Koivistonjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Lempäälä
Koordinaatit:  61°16′47″N, 23°49′46″E
Mittaustietoja
 fiKoivistonjärvi 
Koivistonjärvi  on kuivatettu järvi Pirkanmaalla Lempäälän Lastusissa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen. Koivistonjärven vedenpintaa on laskettu ennen 1920-lukua, jolloin se oli merkittynä Tampereenseudun taloudelliseen karttaan peltomaana.