stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1912
Tapahtumia > tuntematon päivämäärä

Lokakuu – Edgar Rice Burroughsin Tarzan seikkaili ensimmäistä kertaa The All-Story -lehdessä.
Rudolf Steiner perusti Saksan antroposofisen seuran.
Mount Katmai Alaskassa räjähti.
Myöhemmin väärennökseksi paljastunut Piltdownin ihminen löytyi.
Voynichin käsikirjoitus löytyi.
Suomen ensimmäinen teknillinen opisto perustettiin Tampereelle
Syntyneitä > tammikuu–maaliskuu

3. tammikuuta – Armand Lohikoski, suomalainen elokuvaohjaaja (k. 2005)
12. tammikuuta – Raoul Palmgren, suomalainen kirjailija, toimittaja, kirjallisuuden tutkija ja professori (k. 1995)
12. tammikuuta – Matti Petäjä, suomalainen taidemaalari ja -graafikko (k. 1995)
19. tammikuuta – Leonid Kantorovitš, vuoden 1975 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut neuvostoliittolainen taloustieteilijä (k. 1986)
21. tammikuuta – Konrad Bloch, vuoden 1964 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut saksalais-yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2000)
22. tammikuuta – Arvo Ruonaniemi, suomalainen toimittaja (k.  2014)
28. tammikuuta – Jackson Pollock, yhdysvaltalainen taidemaalari (k. 1956)
2. helmikuuta – Elizabeth Gladys Dean (”Millvina Dean”), brittiläinen kartanpiirtäjä ja sihteeri (viimeinen elossa ollut Titanicin matkustaja) (k. 2009)
4. maaliskuuta – Ola Skjåk Bræk, norjalainen poliitikko (k. 1999)
7. helmikuuta – Arthur Kukkula, suomalainen helluntaisaarnaaja (k. 2016)
23. helmikuuta – Gunnar Hellesen, norjalainen poliitikko (k. 2005)
24. helmikuuta – Jiří Trnka, tšekkiläinen nukke-elokuvien ohjaaja (k. 1969)
25. helmikuuta – Émile Allais, ranskalainen alppihiihtäjä (k. 2012)
25. helmikuuta – Aimo Turunen, suomalainen kielitieteilijä ja professori (k. 2000)
6. maaliskuuta – Astrid Qvist, pitkäikäinen suomalainen, kuollessaan Suomen vanhin ihminen (k. 2022)
14. maaliskuuta – Rolf Edberg, ruotsalainen toimittaja, kirjailija, poliitikko ja diplomaatti (k. 1997)
21. maaliskuuta – Ghazi, Irakin kuningas (1933–1939) (k. 1939)
23. maaliskuuta – Wernher von Braun, saksalais-yhdysvaltalainen rakettisuunnittelija (kuurakettien ”isä”) (k. 1977)
23. maaliskuuta – Senja Lehti, suomalainen näyttelijä (k. 1987)
27. maaliskuuta – James Callaghan, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (1976–1979) (k. 2005)
Syntyneitä > huhtikuu–kesäkuu

8. huhtikuuta – Walentin Chorell, suomalainen kirjailija (k. 1983)
8. huhtikuuta – Sonja Henie, norjalainen taitoluistelija ja näyttelijä (kolminkertainen olympiavoittaja) (k. 1969)
11. huhtikuuta – John Levy, yhdysvaltalainen jazz-kontrabasisti ja liikemies (k. 2012)
12. huhtikuuta – Hamengkubuwono IX, indonesialainen aatelinen ja poliitikko, Indonesian varapresidentti (1973–1978) (k. 1988)
14. huhtikuuta – Joie Chitwood, yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja ja liikemies (k. 1988)
15. huhtikuuta – Kim Sŏng-ju (”Kim Il-sung”), Pohjois-Korean johtaja (1946–1994) (k. 1994)
18. huhtikuuta – Aarne Nuorvala, suomalainen ministeri, hallintoneuvos, oikeuskansleri ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentti (k. 2013)
19. huhtikuuta – Glenn T. Seaborg, vuoden 1951 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen ydinkemisti, transuraanien tutkija (k. 1999)
20. huhtikuuta – Oscar Parland, suomenruotsalainen lääkäri, kirjailija ja kääntäjä (k. 1997)
23. huhtikuuta – Veikko Lavi, suomalainen laulaja ja lauluntekijä (k. 1996)
25. huhtikuuta – Peippo Uolevi Helle, suomalainen diplomi-insinööri, Rahapajan johtaja (1948–1958) (k. 1971)
2. toukokuuta – Salme Katajavuori, suomalainen poliitikko ja kansanedustaja (k. 2016)
2. toukokuuta – Axel Springer, saksalainen lehtikustantaja (k. 1985)
4. toukokuuta – Elvi Sinervo, suomalainen kirjailija (k. 1986)
8. toukokuuta – Carl Gustaf Mattias Haupt (”Matti Haupt”), suomalainen kuvanveistäjä (k. 1999)
8. toukokuuta – Pentti J. Voipio, suomalainen lakimies ja sukututkija (k. 2001)
22. toukokuuta – Herbert C. Brown, vuoden 1979 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (k. 2004)
26. toukokuuta – János Kádár, Unkarin kommunistijohtaja (1956–1988) (k. 1989)
28. toukokuuta – Patrick White, vuoden 1973 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut australialainen kirjailija (Myrskyn silmä) (k. 1990)
30. toukokuuta – Julius Axelrod, vuoden 1970 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2004)
10. kesäkuuta – Denes Agay, unkarilais-yhdysvaltalainen muusikko (k. 2007)
14. kesäkuuta – Aimo Robert Hauhio (”Ami Hauhio”), suomalainen taiteilija (k. 1955)
19. kesäkuuta – Päivö Parviainen, suomalainen pappi (k. 2015)
23. kesäkuuta – Alan Turing, brittiläinen matemaatikko ja logiikan tutkija (tietojenkäsittelyn uranuurtaja: Turingin kone) (k. 1954)
28. kesäkuuta – Erkki Palosuo, suomalainen geofysiikan professori ja jäätutkija (k. 2007)
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

5. heinäkuuta – Uolevi Raade, suomalainen teollisuusjohtaja ja vuorineuvos (Neste Oy) (k. 1998)
10. heinäkuuta – Aimo T. Nikolainen, suomalainen teologi ja piispa (Helsingin hiippakunta) (k. 1995)
13. heinäkuuta – Armi Ratia, suomalainen tekstiilitaiteilija ja yritysjohtaja (Marimekko Oy:n perustaja) (k. 1979)
14. heinäkuuta – Per-Martin Hamberg, ruotsalainen radio- ja televisiotuottaja (k. 1974)
19. heinäkuuta – Tatu Vaaskivi, oululainen kirjailija, kriitikko ja esseisti (k. 1942)
26. heinäkuuta – Reino Oittinen, suomalainen poliitikko, Kouluhallituksen pääjohtaja ja opetusministeri, Suomen peruskoulun isä (k. 1978)
30. heinäkuuta – Ludwig Bölkow, saksalainen lentokoneinsinööri (k. 2003)
31. heinäkuuta – Milton Friedman, vuoden 1976 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (k. 2006)
31. heinäkuuta – Gustaf von Numers, suomalainen heraldikko, lukuisien kunnanvaakunoiden suunnittelija (k. 1978)
4. elokuuta – Raoul Wallenberg, ruotsalainen diplomaatti (k. 1947)
13. elokuuta – Salvador Luria, vuoden 1969 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut italialainen mikrobiologi (s. 1991)
23. elokuuta – Theodor Antonius Tugai (”Teuvo Tulio”), latvialaissyntyinen suomalainen elokuvaohjaaja (k. 2000)
23. elokuuta – Eugene Curran Kelly (”Gene Kelly”), yhdysvaltalainen tanssija, näyttelijä, laulaja, ohjaaja ja koreografi (k. 1996)
25. elokuuta – Erich Honecker, Itä-Saksan eli DDR:n johtaja (1971–1989) (k. 1994)
27. elokuuta – Kerttu Krohn, suomalainen näyttelijä (k. 1998)
29. elokuuta – Teijo Joutsela, suomalainen viihdemuusikko (k. 1999)
30. elokuuta – Edward Mills Purcell, vuoden 1952 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1997)
31. elokuuta – Yrjö Keinonen, suomalainen kenraali (Mannerheim-ristin ritari) (k. 1977)
2. syyskuuta – Eino Jurvainen, suomalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija (k. 1986)
4. syyskuuta – Günther Lützow, saksalainen lentäjä (k. 1945)
5. syyskuuta – John Cage, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 1992)
21. syyskuuta – Ragnhild Butenschøn, norjalainen kuvanveistäjä (k. 1992)
22. syyskuuta – Hàn Mặc Tử, vietnamilainen runoilija (k. 1940)
24. syyskuuta – Vera Telenius, suomalainen laulaja (k. 1991)
27. syyskuuta – Tauno Marttinen, suomalainen säveltäjä (k. 2008)
29. syyskuuta – Michelangelo Antonioni, italialainen elokuvaohjaaja (k. 2007)
Syntyneitä > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Anders Andersen, tanskalainen poliitikko (k. 2006)
10. lokakuuta – John Austrheim, norjalainen poliitikko (k. 1995)
16. lokakuuta – Timo Mikkilä, suomalainen pianisti ja professori (k. 2006)
17. lokakuuta – Johannes Paavali I, paavi (1978) (k. 1978)
20. lokakuuta – Uuno Koivu, suomalainen trumpetisti (k. 1982)
3. marraskuuta – Alfredo Stroessner, Paraguayn diktaattori (1954–1989) (k. 2006)
4. marraskuuta – Gösta Hallberg-Cuula, ruotsinsuomalainen sotilas ja poliitikko (k. 1942)
3. marraskuuta – Atte Pakkanen, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 1994)
7. marraskuuta – Usko Moilanen, suomalainen kirjailija (k. 1972)
18. marraskuuta – Asmahan, Amal al-Atrash, syyrialainen laulaja ja muusikko (k. 1944)
19. marraskuuta – George Emil Palade, vuoden 1974 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen solubiologi (k. 2008)
20. marraskuuta – Otto von Habsburg, Itävalta-Unkarin viimeinen kruununperillinen ja poliittinen vaikuttaja (k. 2011)
23. marraskuuta – Nam Sung-yong, korealainen kestävyysjuoksija ja olympiamitalisti (k. 2001)
26. marraskuuta – Eugène Ionesco, romanialaissyntyinen näytelmäkirjailija (k. 1994)
26. marraskuuta – Ilmo Launis, suomalainen pastori, kirjailija ja lyhytelokuvantekijä (k. 1995)
29. marraskuuta – Ai Xia, kiinalainen näyttelijä (k. 1934)
11. joulukuuta – Jaakko Ilveskoski, suomalainen arkkitehti (k. 1984)
12. joulukuuta – Egil Aarvik, norjalainen poliitikko (k. 1990)
12. joulukuuta – Thorbjørn Egner, norjalainen lastenkirjailija, piirtäjä ja lauluntekijä (k. 1990)
12. joulukuuta – Sverre Walter Rostoft, norjalainen liikemies ja poliitikko (k. 2001)
12. joulukuuta – Keijo Seppänen, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja (k. 1977)
28. joulukuuta – Teuvo Aura, suomalainen poliitikko, virkamieshallitusten pääministeri (1970 ja 1971-1972), ylipormestari, talousmies ja juristi (k. 1999)
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

4. tammikuuta – Francis T. Nicholls, yhdysvaltalainen lakimies, prikaatikenraali ja demokraattipoliitikko (s. 1834)
8. tammikuuta – Dario Mattei-Gentili, italialainen katolinen arkkipiispa (s. 1842)
9. tammikuuta – Carl Jahn, saksalais-suomalainen kaivertaja ja taiteilija (s. 1844)
14. tammikuuta – Otto Liebmann, saksalainen filosofi (s. 1840)
16. tammikuuta – Justus Ripatti, suomalainen poliitikko, Suomalaisen puolueen kansanedustaja (s. 1863)
18. tammikuuta – Gustave de Molinari, alankomaalais-ranskalainen taloustieteilijä (s. 1819)
29. tammikuuta – Herman Bang, tanskalainen kirjailija ja toimittaja (s. 1857)
30. tammikuuta – Rudolf Winter, suomalainen tehtailija, kauppias ja suurlahjoittaja (s. 1862)
4. helmikuuta – Franz Reichelt, itävaltalais-ranskalainen räätäli, keksijä ja laskuvarjohypyn uranuurtaja (s. 1879)
7. helmikuuta – Dmitri Miljutin, venäläinen kreivi, kenraalimajuri, poliitikko ja ministeri (s. 1816)
10. helmikuuta – Joseph Lister, englantilainen lääkäri, antiseptiikan uranuurtaja (s. 1827)
12. helmikuuta – Gerhard Armauer Hansen, norjalainen lääketieteen tutkija (s. 1841)
17. helmikuuta – Alois von Aehrenthal, itävaltalainen kreivi ja diplomaatti, Itävalta-Unkarin ulkoministeri (s. 1854)
21. helmikuuta – Osborne Reynolds, pohjoisirlantilainen insinööri (Reynoldsin luku) (s. 1842)
25. helmikuuta – Vilhelm IV, Luxemburgin suurherttua (1905–1912) (s. 1852)
4. maaliskuuta – Johan Isak Björkstén, suomalainen lääkäri ja arkkiatri (s. 1828)
10. maaliskuuta – Conrad Lihr, suomalainen vuori-insinööri ja Suomen Rahapajan johtaja (s. 1831)
13. maaliskuuta – Johannes Askolin, suomalainen kauppias, tehtailija ja kauppaneuvos (s. 1843)
16. maaliskuuta – Lawrence Oates, brittiläinen armeijan kapteeni ja napatutkimusretkeilijä (s. 1880)
27. maaliskuuta – Alexander August Kumlin, suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos (s. 1844)
29. maaliskuuta – John Gerrard Keulemans, alankomaalainen lintutieteilijä ja lintumaalari (s. 1842)
29. maaliskuuta – Robert Falcon Scott, brittiläinen meriupseeri ja Etelämanteren tutkimusmatkailija (s. 1868)
30. maaliskuuta – Karl May, saksalainen kirjailija (s. 1842)
Kuolleita > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Milovan Milovanović, Serbian pääministeri (1911–1912) (s. 1863)
1. heinäkuuta  – Harriet Quimby, yhdysvaltalainen lentäjä, toinen lentolupakirjan saanut nainen (s. 1875)
4. heinäkuuta – Emil Stang, norjalainen poliitikko, pääministeri 1889–1891 ja 1893–1895 (s. 1843)
15. heinäkuuta – Francisco Lázaro, portugalilainen kestävyysjuoksija (s. 1891)
17. heinäkuuta – Henri Poincaré, ranskalainen matemaatikko, teoreettinen fyysikko ja tieteenfilosofi (Poincarén otaksuma) (s. 1854)
26. heinäkuuta – August Fellman, suomalainen yrittäjä, kapteeni ja hovineuvos (s. 1839)
30. heinäkuuta – Mutsuhito, Japanin Meiji-keisari (1867–1912) (s. 1852)
30. heinäkuuta – Friedrich Schulze, saksalainen arkkitehti (s. 1843)
31. heinäkuuta – Allan Octavian Hume, englantilainen poliitikko, virkamies ja lintutieteilijä (s. 1829)
2. elokuuta – Albert Ulrik Bååth, ruotsalainen runoilija (s. 1853)
6. elokuuta – Patrick Anthony Ludden, irlantilais-yhdysvaltalainen katolinen piispa (s. 1836)
7. elokuuta – Franz Hartmann, saksalainen okkultistinen kirjailija ja teosofi (s. 1838)
10. elokuuta – Paul Wallot, saksalainen arkkitehti (s. 1841)
11. elokuuta – Aleksei Suvorin, venäläinen toimittaja ja kirjailija (s. 1834)
12. elokuuta – Alfred Cavén, suomalainen arkkitehti (s. 1836)
13. elokuuta – Gioachino Cantagalli, italialainen katolinen piispa (s. 1825)
13. elokuuta – Jules Massenet, ranskalainen säveltäjä (Thaïs) (s. 1842)
16. elokuuta – Johann Martin Schleyer, saksalainen katolinen pappi, volapük-kielen laatija (s. 1831)
20. elokuuta – William Booth, brittiläinen metodistisaarnaaja, Pelastusarmeijan perustaja (s. 1829)
29. elokuuta – J. I. Warén, suomalainen upseeri ja muistelmakirjailija (s. 1851)
1. syyskuuta – Samuel Coleridge-Taylor, englantilainen säveltäjä (s. 1875)
12. syyskuuta – Otto Mauno Geers, Yhdysvaltain sisällissotaan osallistunut suomalainen merimies (s. 1837)
13. syyskuuta – Maresuke Nogi, japanilainen kreivi ja kenraali (s. 1849)
24. syyskuuta – Giovanni Battista Ceirano, italialainen autoilun ja autojen valmistuksen pioneeri (s. 1860)
29. syyskuuta – August Benjamin af Schultén, suomalainen kemisti (s. 1856)
29. syyskuuta – U. W. Telén, suomalainen opettaja, kirjakauppias, kustantaja ja suomentaja (s. 1843)
30. syyskuuta – Bernhard Fredrik Godenhjelm, suomalainen yliopiston lehtori, koulunjohtaja ja kirjallisuuden tutkija (s. 1840)
Kuolleita > lokakuu–joulukuu

6. lokakuuta – Auguste Beernaert, vuoden 1909 Nobelin rauhanpalkinnon saanut belgialainen poliitikko ja ministeri (s. 1829)
12. lokakuuta – Lewis Boss, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (s. 1846)
19. lokakuuta – Julius Maggi, sveitsiläinen elintarviketeollisuusyrittäjä (s. 1846)
30. lokakuuta – James S. Sherman, Yhdysvaltain varapresidentti (s. 1855)
6. marraskuuta – Mykola Lysenko, ukrainalainen säveltäjä, pianisti, kapellimestari ja kansanlaulujen kerääjä (s. 1842)
12. marraskuuta – August Aspegren, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1844)
12. marraskuuta – José Canalejas, espanjalainen liberaalipoliitikko ja pääministeri (s. 1854)
14. marraskuuta – Hilda Käkikoski, suomalainen kirjailija (s. 1864)
16. marraskuuta – Dmitri Mamin-Sibirjak, venäläinen kirjailija (s. 1852)
20. marraskuuta – William Forsell Kirby, brittiläinen hyönteistieteilijä ja kirjallisuuden kääntäjä (s. 1844)
28. marraskuuta – Edvin Avellan, suomalainen tilanomistaja, valtiopäivämies, kirjailija ja kääntäjä (s. 1830)
28. marraskuuta – Helge Rancken, suomalainen arkkitehti (s. 1857)
4. joulukuuta – Archibald Gracie, yhdysvaltalainen liikemies, sotilas ja kirjailija (s. 1859)
6. joulukuuta – Yrjö Blomstedt, suomalainen arkkitehti ja kansatieteilijä (s. 1871)
6. joulukuuta – Paul Kummer, belgialainen pappi, opettaja ja luonnontieteilijä (s. 1834)
7. joulukuuta – George Darwin, englantilainen tähtitieteilijä ja matemaatikko, Charles Darwinin poika (s. 1845)
8. joulukuuta – Ludolf von Alvensleben, preussilainen kenraalimajuri (s. 1844)
12. joulukuuta – Luitpold, Baijerin prinssiregentti (s. 1821)
13. joulukuuta – August Eklöf, suomalainen kauppias ja teollisuusmies (s. 1837)
15. joulukuuta – Lars Knutson Liestøl, norjalainen poliitikko (s. 1839)
21. joulukuuta – Aukusti Alhovuori, suomalainen toimittaja, Aamulehden toimitussihteeri (s. 1863)
23. joulukuuta – Édouard Detaille, ranskalainen taidemaalari (s. 1848)
30. joulukuuta – Eduard Dippell, suomalainen arkkitehti ja liikemies (s. 1855)
Kuolleita > Tuntematon päivämäärä

Antoni, Suomen ortodoksisen kirkon ensimmäinen arkkipiispa (s. 1846)
Nikolai Beloborodov, venäläinen harmonikanrakentaja (s. 1827)
Matti Heikki Haapalainen, suomalainen laivuri ja liikemies, Oulujärven matkustaja- ja rahtilaivaliikenteen alkuunpanija
Gustaf Heinrich Martens, lintutieteilijä (s. 1842)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Gustaf Dalén
Nobelin kemianpalkinto: Victor Grignard ja Paul Sabatier
Nobelin lääketieteen palkinto: Alexis Carrel
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Gerhart Hauptmann
Nobelin rauhanpalkinto: Elihu Root
Muuta

Elokuvavuosi 1912
Kirjallisuusvuosi 1912
Roller Eagles

| Roller Eagles |
| --- | --- |
Perustettu:  1997
Lakkautettu:  2008
Kaupunki:   Uusikaupunki, Suomi
Kotiareena:  Uudenkaupungin jäähalli
– kapasiteetti:  3600
Sarjataso:  Rullakiekon SM-liiga
Rullakiekon SM-liiga
Mestaruudet:  1 (2003)
Hopeaa:  1 (2005)
Pronssia:  4 (2001, 2002, 2006, 2007)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Roller Eagles oli rullakiekon erikoisseura Uudestakaupungista. Joukkue oli mukana SM-liigassa sen perustamisesta lähtien, ja osallistui jo vuoden 1997 SM-lopputurnaukseen. Seuran ainoa Suomen mestaruus on vuodelta 2003. Mestaruuden lisäksi saavutuksiin kuuluu yksi hopea ja neljä kappaletta pronssimitaleja. Seura lopetti toimintansa kauden 2008 jälkeen.
Saavutukset

SM-kultaa 2003
SM-hopeaa 2005
SM-pronssia 2001, 2002, 2006, 2007
Bedřich Smetana

| Bedřich Smetana |
| --- | --- |
 Smetana noin vuonna 1878.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. maaliskuuta 1824 Litomyšl, Böömin kuningaskunta, Itävallan keisarikunta
Kuollut: 12. toukokuuta 1884 (60 vuotta) Praha, Böömin kuningaskunta, Itävalta-Unkari
Ammatti:  säveltäjä
Muusikko
Tyylilajit:  taidemusiikki
Merkittävät teokset:  Myyty morsian (1863–1866), Má vlast (1874–1879)
Soittimet:  piano ja viulu 
 Nimikirjoitus
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Bedřich Smetana (tšekiksi  [ˈbɛdr̝ɪx ˈsmɛtana] (ohje); 2. maaliskuuta 1824 Litomyšl  – 12. toukokuuta 1884 Praha) oli tšekkiläinen säveltäjä.
Smetana aloitti musiikin opiskelunsa jo lapsena opettelemalla soittamaan pianoa ja viulua. Hän myös soitti jousikvartetissa yhdessä muiden perheenjäsentensä kanssa. Julkisesti Bedřich esiintyi viulistina jo viisivuotiaana ja pianistina vuotta vanhempana, ja ensimmäiset pikkukappaleensa hän sävelsi kahdeksanvuotiaana. Myöhemmin Smetana opiskeli musiikkia Prahassa opettajanaan Josef Proksch, joka ohjasi hänet Franz Lisztin oppilaaksi.
Vuonna 1848 Smetana perusti Prahaan musiikkikoulun, jonka johtajana hän toimi kahdeksan vuotta. Vuonna 1856 Smetana muutti Göteborgiin, jossa hän vietti seitsemän vuotta opettaen musiikkia, johtaen orkesteria ja pitäen konsertteja. Vuonna 1863 hän palasi kotimaahansa ja toimi vuodesta 1866 Prahan Kansallisteatterin orkesterinjohtajana, mutta vähitellen huonontuva kuulo pakotti hänet lopulta jättämään työnsä. Smetana kuuroutui vuonna 1874 syfiliksestä, mutta hän jatkoi säveltämistä. Hänen tunnetuimpiin sävellyksiinsä kuuluu kuusiosainen sinfoninen runo -sarja Má vlast (Isänmaani), erityisesti sen toinen osa Vltava (Moldau), ooppera Myyty morsian ja alkusoitto oopperasta Libuše.
Bedřich Smetanan muistomerkki Litomyšlissä, Tšekissä.
Koska Smetana on yksi Tšekin rakastetuimmista säveltäjistä, hänelle on perustettu oma Smetana-museo Prahan keskustaan. Hän kuoli mielisairaalassa Prahassa.
Sävellyksiä > Oopperat

Braniboři v Čechách, JB1:87 (Brandenburgilaiset Böömissä)
Prodaná nevěsta, JB1:100 (Myyty morsian)
Dalibor, JB1:101
Libuše, JB1:102
Hubička, JB1:104 (Suukko)
Dvě vdovy, JB1:108 (Kaksi leskeä)
Tajemství, JB1:110 (Salaisuus)
Čertova stěna, JB1:122 (Paholaisen muuri)
Viola, JB2:48
Sävellyksiä > Orkesteriteokset

Velká předehra, JB1:39 (Festivaali-alkusoitto)
Triumfální symfonie, JB1:59 (Sinfonia E-duuri)
Richard III, JB1:70
Valdštýnův tábor, JB1:72
Hakon Jarl, JB1:79
Má vlast, JB1:112 (Isänmaani)
Nro 1, Vyšehrad
Nro 2, Vltava
Nro 3, Šárka
Nro 4, Z českých luhů a hájů
Nro 5, Tábor
Nro 6, Blaník
Pražský karneval, JB1:126 (Prahan karnevaali)
Sävellyksiä > Kamarimusiikkia

Pianotrio, g-molli, JB1:64
Z mého života, JB1:105 (Jousikvartetto nro 1, e-molli, 'Elämästäni')
Z domoviny, JB1:118 (Duetot viululle ja pianolle, 'Kodistani')
Jousikvartetto nro 2, d-molli, JB1:124
Sävellyksiä > Pianoteoksia

Šest charakteristických skladeb, JB1:35
Tři poetické polky, JB1:61 (Kolme poeettista polkkaa)
Vzpomínky na Čechy ve formě polek, JB1:76  & 77 (Muistoja Böömistä)
Sny, JB1:103 (Unia)
České tance, JB1:107 & JB1:114 (14 tšekkiläistä tanssia)
Sävellyksiä > Mieskuorolauluja

Tři jezdci, JB1:84  (Kolme hevosmiestä)
Rolnická, JB1:94  (Maanviljelijä)
Píseň na moři, JB1:106 (Merilaulu)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bedřich Smetana Wikimedia Commonsissa
Poroila, Heikki: Yhtenäistetty Bedřich Smetana (koko sävellystuotanto listattuna)
Bedřich Smetana International Music Score Library Project (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka 2  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  FID  KulturNav  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  Europeana  RISM  SNAC  IdRef
Maunun koulu

Maunun koulu on noin 250 oppilaan peruskoulu, joka sijaitsee Ruskon kunnassa, Varsinais-Suomessa. Koulu käsittää luokka-asteet 7—9. Maunun koulu on perustettu 1990-luvun alussa, aluksi nimenä oli Ruskon-Vahdon yläaste. Koulun nykyinen nimi viittaa keskiajalla eläneeseen piispaan Maunu I:een, joka oli Ruskolta kotoisin.
Koulun liikuntatunnit sijoittuvat Ruskon maastoon, Merttelän koulu pururadalle, Maunun koulun takana olevalle noin 400 metrin pituiselle juoksuradalle ja tekonurmelle. Pääosin talvisin urheillaan Ruskotalon sisätiloissa, joihin lukeutuu varastollinen urheilusali, parkettisali sekä erilaisia lihasharjoituksia tarjoava sali. Kun ala-asteen kenttä on talvisin jäädytetty, pääsevät oppilaat luistelemaan.
Maunun koulun pihapiiriin on vuonna 2017 lisätty kiipeilyteline, puinen jalkapallokaukalo, keinu sekä kaksi koripallokenttää.
Vuoden 2017 lopulla koulun seinään lisättiin metallisin kirjaimin teksti ”Maunun koulu”.
Aiheesta muualla

http://www.rusko.fi/maunu/
| n k Perustiedot Wikidatassa: Maunun koulu (Q11881804)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: ala-aste
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Rusko
Tertiäärikausi

Tertiäärikausi on vanhentunut geologisen ajanjakson käsite, joka käsitti suurimman osan keno­tsooisesta maailman­kaudesta. Se alkoi noin 65 miljoonaa vuotta sitten, liitukauden jälkeen, ja päättyi noin 2,6 miljoonaa vuotta sitten, jolloin alkoi kvartäärikausi.
Tertiäärikauden käsitettä ei enää käytetä virallisessa geologian ajanlaskussa. Sen sijalla ovat kenotsooisen maailmankauden kaksi ensimmäistä kautta, paleogeeni (65,5–23,0 miljoonaa vuotta sitten) ja neogeeni (23,0–2,6)  (kenotsooisen kolmas kausi on nykyisin jatkuva kvartääri). Käytännön kielenkäytössä tertiäärikausi esiintyy kuitenkin vielä yleisesti.
Termin historiallinen käyttö

Termiä tertiääri käytti ensimmäisenä Giovanni Arduino 1700-luvun puolivälissä. Hän jakoi geologisen ajan primääri-, sekundääri- ja tertiäärikauteen Pohjois-Italiassa tekemiensä havaintojen perusteella. Myöhemmin kausijärjestelmää täydennettiin erottamalla tertiäärikaudesta vielä kvartäärikausi. Geologian historian alkuvaiheessa näiden kausien katsottiin vastaavan tiettyjä vaiheita Raamatun historiassa; tertiäärikautisten kivilajien oletettiin syntyneen vedenpaisumuksessa.
Vuonna 1828 Charles Lyell korvasi termit primääri- ja sekundäärikausi nykyisinkin käytetyillä termeillä paleotsooinen ja mesotsooinen maailmankausi ja yhdisti lisäksi tertiääri- ja kvartäärikaudet kenotsooiseksi maailmankaudeksi. Lisäksi hän jakoi tertiäärikauden lyhempiin kausiin sen perusteella, kuinka suuri osa kunkin kauden fossiilisista kotiloista oli nykyisen kaltaisia, ja antoi niille kreikankieliset nimet eoseeni, mioseeni ja plioseeni.