stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Työsuojelu

Ruby Loftus tekee sorvilla kierrettä latausputken kiristysrengasta varten. (Laura Knight, 1943). Työntekijällä ei ole silmäsuojia, mikä nykyään olisi kiellettyä.
Työsuojelulla tarkoitetaan toimia, joilla vapaaehtoisesti ja myös lain velvoittamana pyritään ehkäisemään, vähentämään ja poistamaan työssä ja työoloista aiheutuvia vaaroja ja vaurioita.  Työsuojelulla pyritään muuttamaan työ ja työolot sellaisiksi, että ne edistävät ihmisen ruumiillista, henkistä terveyttä, turvallisuutta ja viihtyvyyttä. Työsuojelutoimenpiteet kohdistuvat ensisijaisesti työantajiin: työsuojelu pyrkii vähentämään työstä työntekijälle koituvia vaaroja ja haittoja.
Historia

Työntekijöiden suojelu on sosiaalipolitiikan vanhin toiminta-alue. Suomessa se käsittää pääasiallisesti työturvallisuus- ja työaikasuojelun. Vasta teollisuuden läpimurto Isossa-Britanniassa 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa toi työelämään liittyvät riskit varsinaisesti ajankohtaisiksi. Ammattikuntalaitoksen soveltamat työsuojelua koskevat säännökset eivät sopineet teollistuvaan yhteiskuntaan. Erityisesti työntekijöiden aseman turvattomaksi teki liberalistinen käsitys, jonka mukaan talouselämässä ei saanut olla rajoittavia säännöksiä. Sosialistiset opit vaikuttivat työntekijäin suojelua koskevien lakien säätämiseen Saksassa, jossa huomiota herättivät 1800-luvun loppupuolella säädetyt Bismarckin sosiaalivakuutuslait. Työsuojelun tarvetta alkoi esiintyä myös muissa maissa teollistumisen seurauksena. Suomessa ensimmäiset työsuojelua tarkoittavat säännökset olivat asetuksessa teollisuusammateissa olevien työntekijöiden suojelemisesta vuodelta 1889.
Työsuojelu Suomessa

Työsuojeluun Suomessa kuuluvat
(1) työaikasuojelu, joka käsittää nuorten ja naisten työaikasuojelun sekä yleisen työaikasuojelun, ja
(2) työturvallisuussuojelu, joka jakautuu työtapaturmasuojeluun ja työterveyssuojeluun.
Sosiaali- ja terveysministeriö johtaa, valvoo ja hoitaa työsuojeluhallintoa. Paikallista työsuojelua varten maa on jaettu aluehallintovirastossa viiteen työsuojelun vastuualueeseen. Ennen aluehallintouudistusta 2010 alueellisesta työsuojelusta vastasivat työsuojelupiirit.
Työpaikkatarkastus voi koskea työsuhdetta, työympäristöä, teknistä laitetta, vaarallista ainetta tai työmenetelmää, työntekijän terveyttä tai muuta työsuojeluun kuuluvaa asiaa. Aluehallintavirastojen työsuojeluviranomaiset tekevät yli 20 000 tarkastusta vuosittain. Myös markkinavalvonta on osa työsuojelua.
Työsuojelua koskevien periaatekysymysten käsittelyä, työsuojelun yhtenäistämistä ja edistämistä varten on sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä työsuojeluneuvottelukunta. Työsuojelun vastuualueittain näitä tehtäviä hoitavat työsuojelulautakunnat.
Työsuojelusta on Suomessa annettu yleissäädös Työturvallisuuslaki, joka määrittelee yleisellä tasolla työntekijän ja -antajan velvollisuudet ja oikeudet työsuojeluasioissa. Nuorten työntekijöiden työsuojelusta on lisäksi erityislaki.
Työsuojelun piirissä olevien haittojen laajuutta kuvaa hyvin se, että yksistään Suomessa altistuu vuosittain 1,5 miljoonaa työntekijää melulle, tärinälle, kylmälle, säteilylle, myrkyille ja kemikaaleille. Puutteellisista työoloista arvioidaan koituvan Suomen kansantaloudelle noin kolmen miljardin euron vuotuiset menetykset.
Työsuojelu Suomessa > Työsuojeluorganisaatio Suomessa

Suomessa työsuojelusta vastaa lain mukaan työnantaja. Työpaikoilla toimii lain velvoittamana työsuojelupäällikkö ja työsuojeluvaltuutettu. Työterveyshenkilöstö ja työterveyshuolto vastaavat käytännön työterveyden järjestämisessä yhdessä yrityksen henkilöstöhallinnon kanssa.
Järjestökentässä toimivat työsuojelurahasto, työturvallisuuskeskus ja työmarkkinajärjestöt. Toimijat ohjaavat sopimuksia, koulutuksia, tiedonvälistystä ja tutkimusmäärärahoja. Ammattiliitoilla on työsuojelutoiminnasta vastaavia henkilöitä, jotka toimivat työsuojelun ohella työpaikan edunvalvonnan osana.
Tutkimus- ja palvelulaitokset, kuten VTT, vakuutusyhtiöt, standardisoimisliitto ja korkeakoulut tuottavat työsuojeluun ja –terveyteen liittyvää materiaalia ja ohjeistusta. Laitokset antavat asiantuntijalausuntoja sekä tekevät mittauksia.
Työsuojelu Suomessa > Työsuojeluorganisaatio Suomessa > Työsuojeluhallinto

Työsuojeluhallinnon tärkein tavoite on ylläpitää ja edistää työsuhteessa olevien työntekijöiden ja toimihenkilöiden työ- ja toimintakykyä sekä ehkäistä työtapaturmia ja ammattitauteja. Yhteisellä työpaikalla valvotaan myös, että itsenäiset työnsuorittajat täyttävät velvoitteensa. Työsuojeluhallinnon tehtävänä on valvoa määräysten noudattamista. Suurin osa voimavaroista käytetään valvontatehtäviin. Valvonta suunnataan siten, että yhteiskunnallinen vaikuttavuus on mahdollisimman suuri. Valvonnan lisäksi työsuojeluhallinnon tehtävänä on muun muassa antaa ohjeita ja neuvoja työsuojelusäännösten ja -määräysten soveltamisesta. Lisäksi se tekee yhteistyötä työsuojeluasioissa työnantajien ja työntekijöiden järjestöjen kanssa.
Työsuojelutoimintaa johtaa Suomessa Sosiaali- ja terveysministeriö, jossa toimii työsuojelu- ja terveysosastot. Osastoilla määritellään Suomessa sovellettava työsuojelunormitus ja –valvonta. STM:n työsuojelutoimintaa tukevat viranomaistaho: Työministeriö, Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes), Säteilyturvakeskus (STUK), Kuluttajavirasto sekä Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus (STTV).
Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittämisestä sekä väestön elinolojen parantamisesta ehkäisevän sosiaali- ja terveyspolitiikan keinoin. Sosiaali- ja terveysministeriön ohjauksessa toimivat työsuojelun vastuualueet valvovat viran­omaisina työsuojelusäädösten noudattamista työpaikoilla. Lisäksi työsuojelun vastuualueet ohjaavat ja neuvovat työntekijöitä ja työnantajia työoloja, työsuhdetta ja tasa-arvoa koskevien säädösten soveltamisessa.
Työministeriön tehtävänä on edistää työmarkkinoiden ja työorganisaatioiden toimivuutta, sekä maahanmuuttajien kotoutumista. Politiikkaosasto on vastuussa ministeriön strategiasta sekä keskittyy lakien ja työ- ja maahanmuuttopolitiikan valmisteluun. Toimeenpano-osasto vastaa työpolitiikan toimeenpanosta työvoima- ja elinkeinokeskusten kautta.
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes on teknisen turvallisuuden ja luotettavuuden asiantuntija, valvoja ja kehittäjä. Sen toimialoja ja valvonnan kohteita ovat muun muassa kemikaali- ja prosessiturvallisuus, paineastiaturvallisuus, sähköturvallisuus, pelastustoimen laitteet sekä mittaamisvälineet ja jalometallituotteet.
Säteilyturvakeskus on säteily- ja ydinturvallisuutta valvova viranomainen ja asiantuntijalaitos. Sen toimialaan kuuluvat säteilylaitteet, radioaktiiviset aineet, ydinvoimalaitokset sekä ydinmateriaalit ja ydinjätteet. Toiminta-ajatus on säteilyn vahingollisten vaikutusten estäminen ja rajoittaminen.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Työsuojeluhallinto
Työturvallisuuslaki 23.8.2002/738 (Arkistoitu – Internet Archive)
tttlehti.fi - Työ Terveys Turvallisuus, työhyvinvoinnin erikoislehti, aiheina työelämä, työterveys, työsuojelu ja työturvallisuus
Turvallisuusuutiset.fi - Työturvallisuuden ja -terveyden aihealueen uutisia, menetelmiä työpaikkojen turvallisuustyöhön, lainsäädäntö ja lakimuutosten seuranta, sekä koulutusmateriaalia
Terveys-EU-portaali - Työterveys ja turvallisuus
Suurmestari (ritarikunta)

Suurmestari on ritarikunnan ylimmän johtajan arvonimi. Nimitystä käytetään sekä maallisten että hengellisten ritarikuntien, kuten Temppeliherrain ja Johanniittain, johtajista. Lisäksi vapaamuurarien suurloosin päämiestä kutsutaan suurmestariksi.
Joskus kirjallisuudessa sekoitetaan suurmestari ja preseptori keskenään, mutta ainakin temppeliherrojen hierarkiassa preseptori oli huomattavasti alempi: tämän ja suurmestarin väliin mahtuivat vielä piirimestarit ja valtakunnalliset tarkastajat.
Suomessa tasavallan presidentti on Suomen kolmen virallisen ritarikunnan suurmestari.
Tadžikistanin sosialistinen neuvostotasavalta

Tadžikistanin sosialistinen neuvostotasavalta, lyhenteeltä Tadžikistanin SNT (tadžikiksi Республикаи Советии Социалистии Тоҷикистон, РСС Тоҷикистон, РССТоҷ, ven. Таджи́кская Сове́тская Социалисти́ческая Респу́блика, Таджи́кская ССР, ТаджССР, Tadžikskaja Sovetskaja Sotsialistitšeskaja Respublika, Tadžikskaja SSR, TadžSSR) oli Neuvostoliiton osavaltio Keski-Aasiassa. Se käsitti nykyisen Tadžikistanin alueen.
Tadžikistanin SNT perustettiin 5. joulukuuta 1929 Uzbekistanin SNT:aan kuuluneesta Tadžikistanin ASNT:sta. Neuvostoliittoon Tadžikistanin SNT:n alue oli liitetty jo 13. toukokuuta 1925 Uzbekistanin SNT:n mukana.
Neuvostoliiton hajotessa Tadžikistanin SNT julistautui itsenäiseksi 9. syyskuuta 1991 ja siitä tuli itsenäinen Tadžikistanin valtio.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tadžikistanin sosialistinen neuvostotasavalta Wikimedia Commonsissa
Neuvostotasavallat
Venäjän SFNT
Ukrainan SNT
Kazakkien SNT
Uzbekistanin SNT
Valko-Venäjän SNT
Azerbaidžanin SNT
Georgian SNT
Moldavian SNT
Liettuan SNT
Kirgiisien SNT
Tadžikistanin SNT
Armenian SNT
Latvian SNT
Turkmenistanin SNT
Viron SNT
Lyhytikäiset
Karjalais-suomalainen SNT
Transkaukasian SFNT
Abhasian SNT
Horezmin SNT
Buharan SNT
Suomussalmen terveysasema

| Suomussalmen terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Välskärinkuja 2, 89600 Suomussalmi
Sijainti:  Suomussalmi
Koordinaatit:  64.88186°N, 28.89578°E
Valmistumisvuosi:  1981
Käyttäjä:  Kainuun hyvinvointialue, Hyvinvointiyhtymä NordLab
Runkorakenne:  betoni, paikalla tehty
Julkisivumateriaali:  tiili
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  8 928 m2
Suomussalmen terveysaseman vastaanotto
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomussalmen terveysasema on Kainuun Suomussalmella toimiva julkisen palvelun terveysasema. Sen palvelut tuottaa Kainuun hyvinvointialue. Suomussalmen terveysasemalla on myös hyvinvointiyhtymä NordLabin näytteenottopiste.


 
Suomussalmen kaksikerroksinen, tiiliverhoiltu terveysasemarakennus valmistui vuonna 1981.  Terveysaseman vuodeosastolla on 22 sairaansijaa (Suomussalmen terveyskeskussairaala, 2021). Lisäksi terveyskeskussairaalassa on 2010-luvun alun muutostöiden jälkeen ollut nelisenkymmentä akuutti- ja kuntoutuspotilaiden paikkaa.


 
Suomussalmen terveysasema palvelee normaalisti maanantaista torstaihin kello 8-16 ja perjantaisin (ja pyhien aattona) kello 8-15. Muulloin kiireellisestä hoitoa tarvittaessa otetaan yhteys Päivystysapuun (116 117; hätätilanteessa luonnollisesti Yleiseen hätänumeroon 112). Ensiapu- ja päivystyspalvelut tarjoaa ympärivuorokautisesti aukioleva Kainuun keskussairaalan yhteispäivystys (Päivystyksen ovi F2, Sotkamontie 13, Kajaani).
Aiheesta muualla

Ulla Toikkanen ja Anne Seppänen (12.2.2016) Työn perässä Suomeen (Lääkärilehti  71 (6/2016): 384-387) (laakarilehti.fi)
Søren Tobias Årstad

| Søren Årstad |
| --- | --- |

Norjan oikeusministeri
 Blehrin I hallitus 21. huhtikuuta 1902 – 22. lokakuuta 1903  
Edeltäjä:  Ole Anton Qwam
Seuraaja:  Francis Hagerup
Norjan valtiovarainministeri
 Steenin II hallitus 6. marraskuuta 1900 – 8. kesäkuuta 1901  
Edeltäjä:  Georg August Thilesen
Seuraaja:  Elias Sunde
Suurkäräjäedustaja
 1913–1915 1898–1900  
Stavangerin pormestari
 1891–1892  
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. kesäkuuta 1861 Stavanger, Norja
Kuollut: 11. tammikuuta 1928 (66 vuotta)
Ammatti:  juristi, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Venstre
Søren Tobias Årstad (2. kesäkuuta 1861 Stavanger – 11. tammikuuta 1928) oli norjalainen juristi ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan valtiovarainministerinä vuosina 1900–1901 ja oikeusministerinä 1902–1903.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Søren Tobias Årstad Wikimedia Commonsissa
Tapio Kallio

Jaakko Tapio Kallio (s. 30. huhtikuuta 1960) on suomalainen urheilulääkäri ja entinen aitajuoksija.
Kallio voitti 400 metrin aitajuoksun Suomen mestaruuden Kajaanissa 1984. Hän saavutti samassa lajissa SM-hopeaa Oulussa 1981 ja Porissa 1983 sekä SM-pronssia Lahdessa 1985. Kajaanissa 1984 hän saavutti SM-pronssia myös 110 metrin aitajuoksussa.
Seuratasolla Kallio edusti Vammalan seudun Voimaa vuoteen 1982 ja sen jälkeen Helsingin Kisa-Veikkoja.
Syväjärvi (Hämeenlinna, Porraskoski)

| Syväjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  61°14′17″N, 25°01′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kukkian reitin valuma-alue (35.78)
Laskujoki:  oja Vähään Ruokojärveen 
Järvinumero:  35.782.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,7 m  
Rantaviiva:  1,394 km  
Pinta-ala:  5,584 ha  
Saaria:  1 
 fiSyväjärvi 
Syväjärvi  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen ja erityisesti Evon virkistyskalastusalueeseen .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,7 metriä mpy.
Søren Olesen

| Søren Olesen> Tanskan sisäministeri |
| --- | --- |
 Hans Christian Hansenin II ja Viggo Kampmannin I hallitus 28. toukokuuta 1957 – 18. marraskuuta 1960  
Edeltäjä:  Carl Petersen
Seuraaja:  Hans R. Knudsen
Kansankäräjäedustaja
 1953–1960 1950–1951 1945–1947  
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. syyskuuta 1891 Giver, Tanska
Kuollut: 29. elokuuta 1973 (81 vuotta)
Ammatti:  opettaja, poliitikko
Tiedot
Puolue:  Retsforbundet
Søren Olesen (27. syyskuuta 1891 Giver – 29. elokuuta 1973) oli tanskalainen Retsforbundetin poliitikko. Hän istui kansankäräjillä kolmeen otteeseen 1940- ja 50-luvuilla sekä toimi Tanskan sisäministerinä 1957–1960. Koulutukseltaan hän oli opettaja.
Aiheesta muualla

Søren Olesen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Søren Skou

Søren Skou
Søren Skou (s. 20. elokuuta 1964 Aalborg) on tanskalainen yritysjohtaja, joka on toiminut A. P. Møller-Mærskin toimitusjohtajana vuodesta 2016. Skou on ollut Nokian hallituksen jäsen vuodesta 2019.
Skou valmistui Aalborgin katedraalikoulun lukiosta vuonna 1983 ja aloitti tämän jälkeen Maersk-konsernin palveluksessa harjoittelijana. Hänestä tuli Maersk Tankersin toimitusjohtaja vuonna 2001 ja konsernin johtoryhmän jäseneksi hänet nimitettiin vuonna 2006. Skou siirtyi Maersk Tankersilta toimitusjohtajaksi Maersk Linelle vuonna 2012. Heinäkuussa 2016 hän seurasi Nils Smedegaard Andersenia koko Maersk-konsernin toimitusjohtajana pitäen samalla paikkansa Maersk Linen toimitusjohtajana.
Skou on valmistunut Kööpenhaminan kauppakorkeakoulusta ja suorittanut myöhemmin myös MBA-tutkinnon Sveitsin IMD-korkeakoulussa. Hän meni naimisiin Lene Buus Nielsenin kanssa 10. syyskuuta 1988 ja hänellä on kolme lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Søren Skou Wikimedia Commonsissa
Tahitin kiinalaiset

Tahitin kiinalaiset ovat Ranskan Polynesiassa asuvia kiinalaisia. Kiinalaisvähemmistö muodostui 1800-luvulla ja nykyisin he muodostavat noin 12 % alueen väestöstä.
Historia

Ensimmäiset kiinalaiset tulivat Tahitille vuonna 1865. Tuolloin Skotlannista lähtöisin ollut plantaasinomistaja William Stewart sai luvan Ranskan siirtomaahallinnolta tuoda Atimaonon puuvillaplantaasilleen työntekijöitä Hongkongista. Hänen plantaasilleen tuli lopulta töihin noin 1 000 kantonia ja hakka-kiinaa puhunutta työntekijää. Huonot olosuhteet johtivat siihen että heistä noin 7 % kuoli vuosittain. Tunnetuksi plantaasiajan tapahtumista Ranskan Polynesiassa jäi tapaus, jossa kiinalaiset työntekijät vedonlyöntikiistaan liittyen surmasivat yhden omistaan. Ranskalaisviranomaiset uhkasivat karkottaa kaikki kiinalaiset, mikäli tekijää ei löytyisi. Tuolloin Chim Siu Kung -niminen mies lupasi ottaa syyn niskoilleen ja hänet teloitettiin giljotiinilla vuonna 1868 ja sai eräänlaisen marttyyrin aseman. Stewart joutui vararikkoon ja hänen plantaasinsa sulki ovensa 1874, jonka jälkeen kiinalaistenkin määrä väheni huomattavasti.
Kiinalaisia alkoi tulla uudestaan vasta vuonna 1924, kun Ranskan Polynesian ja Hongkongin välille avattiin suora höyrylaivayhteys. Nyt mukana tuli hyvien yhteyksien takia myös naisia ja lapsia. Ranskan kansalaisuuslakien muututtua Ranskan Polynesiassa syntyneistä kiinalaisista tuli Ranskan kansalaisia vuonna 1973. Täysien kansalaisoikeuksien myötä heitä alkoi toimia kaikilla ammattialoilla ja myös hallinnon tehtävissä.
Kulttuuri

Suurin osa Tahitille muuttaneista kiinalaisista tuli Kiinasta Guangdongin provinssista kolmelta alueelta, joilla puhuttiin hakka-kiinaa. Pienempi osa samalta alueelta tulleista puhui kantoninkiinaa. Hakka-kiinaa käytettiin kouluissa 1960-luvulle saakka. Yhteisöt järjestävät nykyisin hakka- ja mandariinikiinankielistä koulutusta. Kysymykseksi on kuitenkin noussut kumpaa kieltä koulutuksessa pitäisi painottaa. Maaseudulla tai etäisemmillä saarilla kasvaneet kiinalaiset osaavat yleensä myös tahitin kieltä, mutta ranskan osaaminen on yleensä heikkoa. Nuorin sukupolvi on kuitenkin käynyt koulunsa ranskaksi ja ranskan osaaminen sitä kautta on jopa parempaa kuin kiinan.
Suurin osa kiinalaisista on protestantteja tai katolilaisia.
Taifuuni Oliwa

| Taifuuni Oliwa |
| --- | --- |
 10. syyskuuta 1997 otettu sateelliittikuva
Nimettiin::  2.9.1997
Laantui::  17.9.1997
Alin paine::  915 hPa
Kovin tuuli::  72 m/s
Kuolleita::  17
Tuhot::  50,1 miljoonaa dollaria
 Oliwan reitti ja voimakkuus väritettynä Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikon mukaan: oranssi 3, keltainen 2, vaaleankeltainen 1. Sinisten pallukoiden kohdalla Irene oli vain trooppinen myrsky.  Reittikartan pallot on väritetty Saffirin–Simpsonin asteikon mukaan. 012345
Taifuuni Oliwa oli yksi ennätysmäisen vuoden 1997 Tyynenmeren taifuunikauden 11 supertaifuunista. Oliwa rantautui lounaiseen Japaniin, missä 12 asuntoa tuhoutui ja yli tuhat kärsi vesivahinkoja.
Sv

Wikisanakirjassa on tähän liittyviä sananselityksiä: ,  ja .
Sv tarkoittaa muun muassa seuraavia:
El Salvador, ISO 3166-1 -koodi SV, valtio tai muu maantieteellinen alue
purjealus tai purjelaiva, lyhenne SV tai sv sanoista sailing vessel
ruotsi, ISO 639-1 -koodi sv, kieli
Saudi Arabian Airlines, IATA-koodi SV, lentoyhtiö
sievert, tunnus Sv, ekvivalenttiannoksen yksikkö
sverdrup, tunnus Sv, veden virtaaman yksikkö
sukellusvene, Suomen puolustusvoimain lyhenne Sv, alus, joka pystyy kulkemaan veden alla
sairausvakuutus, SV, esimerkiksi SV-peruskorvattava lääke
sanan kohdalla, s.v., latinan sanoista sub voce, viittaus hakuteoksen yksittäiseen hakusanaan
Tapolca

Tapolcan keskustan näkymiä 2015
Tapolcan alla sijaitseviin tippukiviluoliin pääsee tutustumaan veneestä käsin.
Tapolca on noin 16 000 asukkaan kaupunki Unkarin länsiosissa. Se sijaitsee Veszprémin läänissä Balaton-järven pohjoispuolella. Kaupunki on tunnettu muun muassa maanalaisista tippukiviluolistaan ja juomavesivarannoistaan. Tapolcan suomalainen ystävyyskunta on Lempäälä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tapolca Wikimedia Commonsissa
Suomi kesäolympialaisissa 1928

Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1928 yhteensä 25 mitalia, joista kahdeksan oli kultaa, kahdeksan hopeaa ja yhdeksän pronssia. Kisojen mitalitilastossa maa sijoittui kolmanneksi. Mitaleista lähes kaikki saavutettiin yleisurheilussa ja painissa. Lisäksi maa sai sekä telinevoimistelusta että purjehduksesta yhden pronssimitalin.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| Harri Larva (1500 m) | Paavo Nurmi (5000 m, 3000 m esteet) | Eino Purje (1500 m) |
| Ville Ritola (5000 m) | Ville Ritola (10 000 m) | Martti Marttelin (Maraton) |
| Paavo Nurmi (10 000 m) | Antero Kivi (Kiekonheitto) | Ove Andersen (3000 m esteet) |
| Toivo Loukola (3000 m esteet) | Akilles Järvinen (Kymmenottelu) | Vilho Tuulos (Kolmiloikka) |
| Paavo Yrjölä (Kymmenottelu) | Kustaa Pihlajamäki (Vapaapaini 61 kg) | Eino Leino (Vapaapaini 66 kg) |
| Kaarlo Mäkinen (Vapaapaini 56 kg) | Aukusti Sihvola (Vapaapaini yli 87 kg) | Edvard Westerlund (Kreikkalais-roomalainen paini 67,5 kg) |
| Arvo Haavisto (Vapaapaini 72 kg) | Hjalmar Nyström (Kreikkalais-roomalainen paini yli 82,5 kg) | Onni Pellinen (Kreikkalais-roomalainen paini 82,5 kg) |
| Väinö Kokkinen (Kreikkalais-roomalainen paini 75 kg) |  | Heikki Savolainen (Voimistelu - hevonen) |
|  |  | Bertel Broman (Purjehdus - 12 jalan jollat) |
THX

| THX Ltd>  |
| --- | --- |

Perustettu:  1983
Perustaja:  George Lucas
Kotipaikka:  San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat
Emoyhtiö:  Lucasfilm (1983–2002) Creative Technology (2002–2016) Razer (2016–)
Kotisivu:  www.thx.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
THX on vuonna 1983 perustettu Lucasfilmin kehittämä elokuvateatterien ja äänentoistolaitteiden laatuluokitus. THX ei ole Dolby Digitalin, SDDS:n tai DTS:n tapaan äänijärjestelmä.
THX-luokitus käsittää niin kuvan kuin äänenkin, ja siihen kuuluu myös monia muita teknisiä vaatimuksia, kuten ilmastointilaitteiden äänitasot. THX-teatterin tulee täyttää kaikki sille asetut vaatimukset, kuten oikeanlainen akustiikka ja kaiutinasettelu sekä ulkoa kuuluvien äänien poistaminen. Lucasfilm perii THX-lisenssistä vuosittaisen korvauksen. Suomessa monella elokuvateatterilla oli aikaisemmin THX-luokitus, mutta sen korkean hinnan vuoksi Suomessa ei nykyään ole yhtään virallista THX-teatteria.
Elokuvateatterien lisäksi THX-luokituksen voivat saada muun muassa yksityishenkilöille tarkoitetut viritin-vahvistimet. Niissä THX tarkoittaa useimmiten sitä, että valmistaja on maksanut lisenssin käyttöoikeudesta ja vahvistimeen on lisätty niin sanottu THX DSP -moodi, jonka aktivoimalla voi käyttää THX-suosituksen mukaisia ääniasetuksia. Yksityisessä käytössä THX:llä ei kuitenkaan ole suurta merkitystä.
THX:n kehitti Tomlinson Holman, ja se tulee sanoista Tomlinson Holman's eXperiment. George Lucasin ensimmäinen kokoillan elokuva oli THX 1138.
Vuonna 2002 Lucasfilm luopui THX:stä, ja samana vuonna Creative Technology osti 60% yrityksestä. Razer osti yrityksen vuonna 2016 Creative Technologyltä.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut (englanniksi)
THX – HowStuffWorks (englanniksi)
Suvela

Kirstintie Kirstin koulun kohdalta koilliseen.
Suvela (ruots. Södrik) on asuinalue Espoon keskuksen kaupunginosassa. Suvela on pääosin kerrostaloista muodostuva asuinalue, joka rajoittuu Helsinki–Turku-rantarataan. Tilastoinnissa käytettävään Suvelan pienalueeseen kuuluvat myös Kiltakallion, Sunan ja Saarniraivion alueet. Alueella sijaitsee Suvelan kappeli.
Historiaa

Ensimmäinen maininta Suvelasta on vuodelta 1433, jolloin aluetta kutsuttiin nimellä Soderrike (Södrik). On arveltu, että Suvelan nimi juontaa juurensa sanoista söder ja rike, joista jälkimmäinen olisi merkinnyt taloa tai tilaa. Suvela on rakennettu pääosin Kirstin tilan alueelle, joka oli yksi Södrikin kylän kantatiloista. Tilan alueet myytiin Espoon kauppalalle vuonna 1965, ja ensimmäinen kerrostalo Suvelaan valmistui vuonna 1970. Suvelan Kirstinharjuun rakennetuista asunnoista 92,5 % oli aravarahoitettuja vuokra-asuntoja, mikä lisäsi järjestyshäiriöitä ja heikensi Suvelan mainetta.
Alueella havaittiin 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen alussa niin sanottua valkoisten pako -ilmiötä. Ilmiöllä tarkoitetaan tilannetta, jossa kantaväestö alkaa vältellä asuinaluetta ja muuttaa sieltä pois, kun samaan aikaan maahanmuuttajien osuus alueen väestöstä on kasvanut tarpeeksi suureksi. Vieraskielisten osuus on kasvanut Suvelassa vuosina 2000–2018 7,6 prosentista 37,4 prosenttiin. Vuonna 2020 vieraskielisten osuus alueen asukkaista oli 42,9 prosenttia. Vuonna 2022 alueella sijaitsevassa Kirstin koulussa enää pieni osa lapsista puhui äidin­kielenään suomea, ja sama ilmiö näkyi myös eräissä muissa Suvelan kouluissa ja päiväkodeissa.