stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ternimaito

Isä ruokkii lastansa ternimaidolla.
Ternimaito on heti synnytyksen tai poikimisen jälkeen erittyvää maitoa. Sanaa voidaan käyttää niin lehmän kuin ihmisäidinkin ensimaidosta. Ihmisen ternimaidossa on lähes 3 % proteiineja, kun tavallisessa äidinmaidossa niitä on vain noin 1 %. Sitä erittyy useiden päivien ajan synnytyksen jälkeen.
Ternimaito sisältää runsaasti vitamiineja, hivenaineita, vasta-aineita ja kasvutekijöitä. Näiden aineiden rakenne kuitenkin tuhoutuu ternimaidosta kuumennuksen tai pastöroinnin yhteydessä, joten niillä ei ole siinä tapauksessa vaikutusta tai tehoa; näistä vain proteiini säilyy.lähde? Sen sijaan pakastekuivaus säilyttää ternimaidon vaikuttavat ominaisuudet.lähde? Ternimaidon voi myös pakastaa sellaisenaan ja nauttia myöhemmin.
Ternimaitoa on Suomessa tutkittu 1990-luvun puolesta välistä lähtien ja muun muassa Jyväskylän yliopiston vuonna 2003 tekemän tutkimuksen mukaan ternimaito edistää lihasten kasvua. Tämä johtuu tutkimuksen perusteella siitä, että ternimaidon käyttö lisää vapaita aminohappoja ja proteiinisynteesiä. Tutkimuksen on tehnyt professori Antti Mero.
Ternimaito elintarvikkeena

Ternimaito myydään yleensä pakasteena, koska tällöin säilyvyys on parempi. Ternimaitoa voidaan käyttää ruokana muun muassa uunijuustoon, jossa ternimaito kypsytetään uunissa. Valmis uunijuusto syödään esimerkiksi maidon, sokerin ja kanelin kera. 
Ternimaitoa voi juoda sellaisenaan tai pakasteesta sulatettuna.
Ternimaito elintarvikkeena > Lehmän ternimaidon ravintosisältö

Rasva: 3,4 %
Proteiini: 4,6 %
Hiilihydraatti: 4 %
Orgaaniset hapot: 0,2 %
Ternimaito luontaistuotteena

Kuten mainitusta tutkimuksesta  käy ilmi, ternimaidolla on suotuisia vaikutuksia. Jotkut juovat sitä sellaisenaan tai pakasteesta sulatettuna. Lähinnä erikoiskaupoista saa pakastettua ternimaitoa, yleensä 1 litran pulloissa.
Teollisuus on alkanut myös valmistaa pakastekuivattua ternimaitoa kapseleihin.
Myynnissä on sekä kotimaisia että ulkomaisia kapseleita ja jauheita, joilla luvataan olevan suotuisia vaikutuksia. Näitä tuotteita markkinoivat tahot ilmoittavat niiden tehoavan moniin vaivoihin. Näitä seikkoja ei kyetä tarkemmin tutkimaan, koska vertailuaineisto on hajanaista ja perustuu käyttäjän omiin subjektiivisiin havaintoihin ja tuntemuksiin.
Suomalaishiihtäjien ternimaidonkäyttö

Jari Piiraisen mukaan suomalaisessa hiihtovalmennuksessa oli kova ternimaitobuumi 1990-luvulla, etenkin vuosina 1993–1994. Hänen mukaansa Lillehammerin olympialaisissa oli Suomen hiihtomaajoukkueella mukanaan ehkä jopa sata litraa ternimaitoa. Nykyisin ternimaitoa ei hiihdossa juuri käytetä.
Etymologia

”Ternimaito” on alkujaan länsisuomalainen murresana. Aikoinaan on esitetty, että sana olisi sukua sanskriitin vasikkaa tarkoittavalle tarnah-sanalle. Nyt kuitenkin katsotaan, että se olisi samaa alkuperää kuin suomen ”terhen” (’auer, ohut pilvi’).
Mikael Tellqvist

| Mikael Tellqvist |
| --- | --- |
 Mikael Tellqvist Ruotsin maajoukkueen maalilla vuonna 2009.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. syyskuuta 1979 (ikä 45) Sundbyberg, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Telly, Tellan, Telkkä
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  84 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1998–2017
Aik. seurat:  Djurgårdens IF (Elitserien) Huddinge IK (Allsvenskan) St. John's Maple Leafs (AHL) Toronto Maple Leafs (NHL) Phoenix Coyotes (NHL) Buffalo Sabres (NHL) Ak Bars Kazan (KHL) Rauman Lukko (SM-liiga) Dinamo Riika (KHL)   MODO Hockey (Elitserien)
NHL-varaus:  70. varaus, 2000 Toronto Maple Leafs
Mikael Tellqvist (s. 19. syyskuuta 1979 Sundbyberg) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelasi urallaan NHL:ssä, Ruotsin pääsarjassa, KHL:ssa ja SM-liigassa. Kahdeksalla NHL-kaudellaan Tellqvist edusti kolmea seuraa, Toronto Maple Leafsia, Phoenix Coyotesia ja Buffalo Sabresia. Tellqvistiä pidettiin NHL-tasolla kakkosmaalivahtina.
Tellqvistin läpimurtona voidaan pitää vuoden 2003 MM-kisoja, jossa hän syrjäytti ykkösmaalivahti Tommy Salon ja pelasi finaaliottelussa. Hän voitti urallaan yhden MM-hopea- ja -pronssimitalin sekä olympiakullan. Lisäksi hän voitti vuosina 2000 ja 2001 Ruotsin mestaruuden Djurgårdenin riveissä.
Ura > Djurgårdens IF

Tellqvist debytoi Djurgårdenin edustusjoukkueessa kaudella 1998–99. Hän pelasi yhteensä vain kolme ottelua, kun joukkueen ykkösmaalivahti Tommy Söderström pelasi 48. Seuraavalla kaudella puolestaan Tellqvist sai pelata 30 ottelua ja jätti Söderströmin varjoonsa. Djurgårdens IF voitti kaudella Ruotsin mestaruuden, kun se kaatoi loppuottelusarjassa MODO Hockeyn voitoin 3–0. Tellqvist valittiin kauden tulokkaaksi. Samalla kaudella Tellqvist pelasi Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa Huddinge IK:n joukkueessa 11 ottelua.
Kausi 2000–01 jäi Tellqvistin viimeiseksi Djurgårdens IF:ssä. Hän pelasi kaudella 49 ottelua ja oli joukkueen eniten otteluja pelannut maalivahti ennen 47 ottelun Martin Holstia. Hän voitti kaudella taas Ruotsin mestaruuden. Tellqvistiä pidettiin sensaationa ruotsalaisessa liigassa, ja hänen kasvatus- ja NHL-esikuvansa Tommy Söderström joutui väistymään eläkkeelle. Toronto Maple Leafs varasi Tellqvistin vuoden 2000 NHL:n varaustilaisuudessa kolmannella kierroksella numerolla 70.
Ura > Toronto Maple Leafs

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | [...] Hänellä on ison pelin kokemus ja taipumus tehdä näyttäviä torjuntoja. [Toronto Maple] Leafs on vakuuttunut Tellqvistin potentiaalisuudesta. Hänestä on tulemassa Toronton tulevaisuuden maalivahti. | ” |
– The Sports Forecaster
Kausi 2001–02 AHL:ssä oli Tellqvistille ensimmäinen Yhdysvalloissa. Hän pelasi 28 ottelua ja oli joukkueen toiseksi eniten otteluita pelannut maalivahti heti Mike Minardin jälkeen. Hänen torjuntaprosenttinsa oli 90,9.
Kauden 2002–03 Tellqvist pelasi pääosin Toronton AHL-liigan St. John's Maple Leafs -farmissa, mutta pääsi myös kokeilemaan ensimmäistä kertaa NHL:ää. AHL:ssä Tellqvist oli joukkueensa selvä ykkösmaalivahti pelaten 47 ottelua, joista hän voitti 17.
Tellqvist pääsi pelaamaan ensimmäistä NHL-otteluaan 18. tammikuuta 2003, kun hän tuli Ed Belfourin tilalle kolmannessa erässä Montreal Canadiensia vastaan. Leafs voitti ottelun jatkoajalla 3–2. Seuraavaksi hän pelasi ottelun 21. tammikuuta 2003 Philadelphia Flyersia vastaan. Ottelu päättyi Toronton 3–1–tappioon, mutta Tellqvist ei ottanut sitä vakavasti ja sanoi: "Se oli varmaan elämäni suurin päivä".
Kauden 2003–04 Tellqvist pelasi pääosin AHL:ssä Toronton farmiseurassa St. John's Maple Leafs. Siellä hän ei päässyt ykkösmaalivahdin rooliin, vaan jäi 39 ottelua pelanneen Sebastien Centomon varjoon. Samalla kaudella otteluja NHL:ssä Toronton paidassa kertyi 11 torjuntaprosentilla 89,4. Ensimmäisen ottelunsa aloitusmaalivahtina kyseisellä NHL-kaudella hän pelasi Phoenix Coyotesia vastaan korvatessaan Ed Belfouria. Tellqvistin tappioton ottelusarja katkesi 23. helmikuuta 2003 Carolina Hurricanesin voitettua 2–1. Hän oli kuitenkin hyvä sijainen loukkaantuneelle Ed Belfourille. Seuraavat kaksi ottelua Tellqvist kuitenkin hävisi.
Kauden 2005–06 lopulla Tellqvist pääsi pelaamaan Leafsin ykkösmaalivahdin Ed Belfourin tilalle tämän hävittyä rankkarikisan New York Islandersille. Hän pääsi siis pelaamaan kahdeksassa ottelussa. Tellqvist kuitenkin haparoi ja päästi kahdessa ottelussa 23. ja 25. maaliskuuta Montreal Canadiensia vastaan 11 maalia Toronton taistellessa tulisesti paikasta pudotuspeleissä kauden lopulla. Seuraavissa peleissä Toronton kolmoismaalivahti Jean-Sébastien Aubin korvasi hänet. Yhteendä Tellqvist pelasi kaudella 25 ottelua torjuntaprosentilla 89,5.
28. marraskuuta 2006 Tellqvist vaihtoi seurakseen Phoenix Coyotesin sopimuksessa, jossa hyökkääjä Tyson Nash ja vuoden 2007 varaustilaisuuden neljännen kierroksen varaus siirtyivät Torontoon.
Ura > Phoenix Coyotes

Kaudella 2006–2007 Tellqvist pelasi runkosarjassa 33 ottelua. Loput ottelut pelasi ykkösmaalivahti Curtis Joseph. Ensimmäisen ottelun kyseisellä kaudella Tellqvist pelasi vasta joulukuun neljäntenä päivänä Nashville Predatorsia vastaan, joka päättyi Phoenixin 3–2-voittoon. Tellqvist sai ensimmäisen tehopisteensä NHL:ssä 12. maaliskuuta 2007 syöttämällä Niko Kapasen 1–0-maalin Philadelphia Flyersia vastaan. Tellqvist valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän torjui seuralleen nollapelin, kun Phoenix voitti 4–0.
Phoenix solmi Tellqvistin kanssa jatkosopimuksen 16. helmikuuta 2007 kahdeksi vuodeksi. Kaudella 2007–08 hän taisteli yhdessä Alex Auldin ja David Aebischerin kanssa ykkösmaalivahdin paikasta. Aebischer lähti lopulta muualle, joten Tellqvistin kilpailijaksi jäi Auld. Ennen Ilja Bryzgalovin tuloa tuloa Auld siirtyi Boston Bruinsiin. Tellqvististä tuli siis 55 ottelua kaudella pelanneen Bryzgalovin vahvistus. Tellqvist pelasi puolestaan 22 ottelussa torjuntaprosentilla 90,8.
Kaudella 2008–09 ykkösmaalivahti Bryzgalov pelasi ensimmäiset viisi peliä, kunnes Tellqvist pääsi tositoimiin Washington Capitalsia ja Calgary Flamesia vastaan. Yhteensä hän pelasi 15 ottelua, mutta jäi pahasti 65 ottelua pelanneen Bryzgalovin varjoon. 4. maaliskuuta 2009 Phoenix myi Tellqvistin kesken kauden Buffalo Sabresille vaihdossa, jossa Coyotes saisi neljännen kierroksen varausvalintaa vastaan vuoden 2010 NHL:n varaustilaisuudessa.
Ura > Buffalo Sabres

Tellqvist pelasi ensimmäisen ottelunsa Sabresissa 17. maaliskuuta 2009 Ottawa Senatorsia vastaan, jolle Sabres hävisi 2–4. Seuraavan ottelun Tellqvist pelasi vasta 25. maaliskuuta Florida Panthersia vastaan. Hän teki ottelussa 30 torjuntaa ja sai historian ensimmäisen voittonsa Buffalossa. Ottelu päättyi 5–3. Hän pelasi vielä kauden päätösottelussa Boston Bruinsia vastaan, joka taisteli Presidents’ Trophyn voitosta San Jose Sharksin kanssa. Tellqvist kuitenkin torjui 33 laukausta ja päästi yhden maalin Buffalon voittaessa 6–1. Yhteensä hän pelasi kuudessa ottelussa torjuntapronsentilla 92,8 mutta jäi Patrick Lalimen ja Ryan Millerin varjoon.
Ura > Paluu Eurooppaan

Tellqvist teki 1. toukokuuta 2009 KHL:n Ak Bars Kazanin kanssa sopimuksen kaudeksi 2009–10. Tellqvist tippui syksyn aikana Kazanin kakkosmaalivahdiksi, kun Stanislav Galimov nousi ykkösmaalivahdin paikalle. Tellqvist pelasi KHL:ssa 11 ottelua, kunnes hän siirtyi marraskuussa 2009 SM-liigaseura Lukkoon. Kazan hankki Lukosta maalivahti Petri Vehasen ja antoi Lukolle korvaukseksi Tellqvistin. Syksyllä 2010 Tellqvist palasi KHL:ään, tällä kertaa Dinamo Riikaan. Riiassa hän jakoi torjuntavastuun Chris Holtin kanssa. Tellqvist pelasi yhteensä 20 runkosarjaottelua. Kauden jälkeen Elitserienin MODO hankki hänet riveihinsä korvaamaan KHL:ään siirtyneen Tuomas Tarkin.
Tellqvist pelasi Modossa vain yhden kauden, ja hänen torjuntaprosenttinsa pelaamissaan otteluissa oli hyvä, 92,4. Seuraavaksi kaudeksi hän pelasi Dinamo Riikaan, jonka kanssa teki toukokuussa 2012 kaksivuotisen sopimuksen. Tellqvist oli kahden kauden ajan Riikan ykkösmaalivahti, ja jälkimmäisellä kaudella 2013–2014 hän päästi vain 1,86 maalia ottelua kohden.
Tellqvist palasi kaudeksi 2014–15 Djurgårdeniin, josta oli 13 vuotta aiemmin lähtenyt Ruotsista maailmalle. Hän teki joukkueen kanssa kolmivuotisen sopimuksen. Tellqvist pelasi ensimmäisellä sopimuskaudellaan 39 runkosarjaottelua, mutta seuraavilla kausilla otteluita oli vähemmän, kaudella 2015–2016 20 ja kaudella 2016–2017 32. Hän jäi toisella kaudellaan Mantas Armalisin kakkosvahdiksi ja kolmannella kaudellaan Adam Reideborn nousi kauden aikana hänen ohitse aloittavaksi maalivahdiksi. Djurgården ja Tellqvist ilmoittivat jo ennen kauden loppumista etteivät tee enää jatkosopimusta. Tellqvist päätti pian tämän jälkeen lopettavan uransa kokonaan.
Ura > Maajoukkue

| Mitalit> Maa:   Ruotsi. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Torino 2006 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Suomi 2003 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Saksa 2001 | jääkiekko |  |
Tellqvist edusti Ruotsia ensimmäisen kerran miesten arvoturnauksessa vuonna 2000 Venäjän kisoissa. Hän pelasi turnauksessa yhden ottelun isäntämaata Venäjää vastaan, jonka Ruotsi voitti 4–2.
Tellqvist edusti maataan seuraavana vuonna Saksan MM-kilpailuissa. Hän pelasi turnauksessa yhden ottelun, jossa hän päästi yhden maalin torjuntaprosentilla 93,75. Tellqvist sai kisoista ensimmäisen arvokisamitalinsa, kun Ruotsi kaatoi pronssiottelussa Yhdysvallat. Lisäksi Tellqvist valittiin Ruotsin joukkueeseen vuoden 2002 Salt Lake Cityn talviolympialaisten jääkiekkoturnaukseen, jossa hän ei kuitenkaan pelannut yhtään ottelua.
Tellqvist edusti seuraavan kerran Ruotsia Suomen MM-kisoissa 2003. Kisoissa hän sai enemmän vastuuta ja pelasi kahdeksan ottelua loistavalla torjuntaprosentilla 94,00. Puolivälierässä Suomea vastaan Tellqvist pääsi kentälle Tommy Salon tilalle, kun Ruotsi oli 5–1-tappiolla. Hänen tulonsa jälkeen neljän maalin tappioasema muuttui Ruotsin 6–5-voitoksi. Tellqvist valittiin Ruotsin ykkösmaalivahdiksi Salon tilalle, ja hän pelasi voitokkaan välierän Slovakiaa vastaan torjumalla muutamia läpiajoja. Hän ei omien sanojensa mukaan uskonut pelaavansa välierässä.
Finaali Kanadaa vastaan venyi aina jatkoajalle saakka, kunnes Anson Carter yllätti Tellqvistin vanhanaikaisella. Videotarkistuksesta ei näkynyt selvästi, kävikö kiekko maalissa, koska Tellqvistin patja oli edessä. Lopulta videotuomari totesi maalin syntyneen, joten Kanada voitti kultaa.
Tellqvist valittiin Ruotsin joukkueeseen vuoden 2004 maailmancupiin, joka oli hänen kannaltaan surkea. Ruotsi hävisi puolivälierän Tšekille murskaavasti 6–1, ja Tellqvistin torjuntaprosenttikin oli vaatimaton 87,5. Seuraavan kerran Tellqvist edusti maataan vuoden 2006 Torinon talviolympialaisissa. Turnauksessa hän pelasi yhden ottelun Slovakiaa vastaan, joka päättyi 0–3-tappioon. Tellqvist teki hyviä torjuntoja ja hänet valittiin ottelun parhaaksi ruotsalaispelaajaksi. Turnauksesta Tellqvist voitti ensimmäisen olympiamitalinsa, joka oli kultainen.
Tellqvist valittiin Ruotsin kokoonpanoon vuoden 2008 Kanadan MM-kisoihin. Hän pelasi Ruotsin ensimmäisessä ottelussa Valko-Venäjää vastaan. Tellqvist torjui 19 laukausta, ja Ruotsi voitti 6–5. Seuraavan kerran Tellqvist pelasi Kanadaa vastaan välierässä., jonka hänen joukkueensa hävisi 6–5. Tosin hän pelasi vain viimeisen erän Henrik Lundqvistin lähdettyä pois maalilta. Tellqvist piti maalinsa puhtaana.
Saavutukset ja palkinnot

Elitserienin vuoden tulokas (2000)
Kaksi Ruotsin-mestaruutta (2000, 2001)
MM-pronssi: 2001
MM-hopea: 2003
Olympiakulta: 2006
Aiheesta muualla

Mikael Tellqvist The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Mikael Tellqvistin epävirallinen fanisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
NRP Tete (1918)

| NRP Tete |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Yarrow and Company, Cubitt Town
Laskettu vesille:  1918
Poistui palveluskäytöstä:  1970-luvulla
Tekniset tiedot
Uppouma:  100 t
Pituus:  23,4 m
Leveys:  6,1 m
Syväys:  0,7 m
Koneteho:  70 ihp
Nopeus:  8 solmua
Aseistus
Aseistus:  2 x 47 mm tykkiä 2 x konekivääriä
NRP Tete oli Portugalin laivaston vuonna 1918 vesillelaskettu tykkivene.
Valmistus

Siirtomaaministeriö tilasi aluksen Cubitt Townista Yarrow and Companyltä Sambesille korvaamaan räjähdyksessä tuhoutuneen saman nimisen aluksen. Alus laskettiin vesille 1909.
Palvelus

Alus modernisoitiin 1920-luvulla ja se poistettiin laivastoluettelosta 1970-luvulla.
Carl Gustaf Tessin

Carl Gustaf Tessin. Gustaf Lundbergin maalaama muotokuva vuodelta 1761.
Carl Gustaf Tessin (etunimi myös muodossa Karl Gustaf, 9. elokuuta 1695 Tukholma – 1. tammikuuta 1770 Åkerö) oli ruotsalainen valtiomies. Hän opiskeli taiteita Keski- ja Etelä-Euroopassa ja liittyi 1723 holsteinilaiseen puolueeseen ja toimi Wienissä diplomaattina.
Tessin oli Tukholman kuninkaanlinnan suunnittelijan Nicodemus Tessinin poika. Hän kohosi jo 1720-luvulla tärkeisiin poliittisiin asemiin, mutta joutui välillä syrjään, kun holsteinilainen puolue menetti asemansa. Hän nousi vuonna 1738 hattupuolueen johtajistoon ja oli myssypuolueen Arvid Hornin vastustaja. Hänestä tuli valtaneuvos 1741. Hän sai 1740-luvun alussa Ranskasta Ruotsille tukijan, ja Venäjä vaati hänen siirtämistään syrjään, mikä osoitti näiden maiden suhtautumisen myssyihin ja hattuihin. Vuodesta 1747 hän oli kansliapresidentti ja prinssi Kustaan opettaja. Hän oli kuningatar Loviisa Ulriikan uskottu, kun kuninkaan vallan laajentamista yritettiin vallankaappauksella, joka epäonnistui.
Tessin oli Turun akatemian kansleri 1745–1761. Hän joutui epäsuosioon ja erosi kaikista viroistaan vuoteen 1761 mennessä. Hän oli myös mukana merkittävissä taloudellisissa yrityksissä ja oli Ruotsin merkittävimpiä taiteenkerääjiä ja taiteensuosijoita. Hän valvoi yli-intendenttinä uuden, isänsä suunnitteleman Tukholman kuninkaanlinnan rakentamista.
Tessin harrasti ranskalaistyylistä kirjallista tyyliä ja oli kaunopuhuja. Puheita on julkaistu myöhemmin, samoin osia päiväkirjasta.
Kauko Pekuri

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kauko Pekuri johtaa heinäkuussa 1938 käytyä Suomi-Unkari -maaottelun 5 000 metriä Paavo Nurmen kannustamana. Pekuri voitti kisan ennen Taisto Mäkeä ja unkarilaisia Szabóa ja Simonia. |  Kauko Pekuri johtaa heinäkuussa 1938 käytyä Suomi-Unkari -maaottelun 5 000 metriä Paavo Nurmen kannustamana. Pekuri voitti kisan ennen Taisto Mäkeä ja unkarilaisia Szabóa ja Simonia. |  Kauko Pekuri johtaa heinäkuussa 1938 käytyä Suomi-Unkari -maaottelun 5 000 metriä Paavo Nurmen kannustamana. Pekuri voitti kisan ennen Taisto Mäkeä ja unkarilaisia Szabóa ja Simonia. |  |
Maa:   Suomi
Miesten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Pariisi 1938 | 5 000 m |  |
Kauko Eljas Pekuri (16. joulukuuta 1912 Kuortane – 5. kesäkuuta 1998) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän saavutti EM-pronssia 5 000 metrillä Pariisin EM-kisoissa 1938 ajalla 14.29,2.
Pekurin paras tulos 5 000 metrillä oli 14.16,2, joka syntyi Helsingissä 16. kesäkuuta 1939 samassa juoksussa, jossa Taisto Mäki (vuoden 1938 EM-kultamitalisti) juoksi uudeksi maailmanennätykseksi 14.08,8. Pekuri voitti matkan Suomen mestaruuden vuonna 1938 .
10 000 metrillä Pekuri oli Suomen mestari vuonna 1944 ajalla 31.38,8. Ennen sotia Pekuri juoksi Kouvolassa elokuussa 1939 Veikko Tuomisen perässä matkan ennätyksekseen 30.10,6. Se oli vain 8,6 sekuntia Taisto Mäen matkan maailmanennätyksestä (Tuomisen loppuaika 30.07,6).
Pekuri oli myös hyvä estejuoksija: hän juoksi talvisodan kynnyksellä 17. syyskuuta 1939 3 000 metrin esteet aikaan 9.07,4 (maailmanennätys oli tuolloin 9.03,8). Pekuri voitti esteiden Suomen mestaruuden vuonna 1940.
Maastojuoksun pitkän matkan Suomen mestaruuden Pekuri voitti kolme kertaa: 1939, 1940 ja 1941.
Seuratasolla Pekuri edusti vuoteen 1935 asti Kuortaneen Kuntoa ja sen jälkeen Helsingin Poliisi-Voimailijoita.
Tetrabutyyliammoniumbromidi

| Tetrabutyyliammoniumbromidi |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  1643-19-2
PubChem CID:  74236 ja 22020579
SMILES:  CCCC[N+](CCCC)(CCCC)CCCC.[Br-]
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C16H36NBr
Moolimassa:  322,358 g/mol
Sulamispiste:  103–104 °C
Liukoisuus veteen:  600 g/l (20 °C)
Tetrabutyyliammoniumbromidi eli TBAB (C16H36NBr) on kvaternäärisiin ammoniumsuoloihin kuuluva orgaaninen yhdiste, joka koostuu tetrabutyyliammoniumkationista, jolla on vastaionina bromidianioni. Yhdistettä käytetään yleisesti kemianteollisuudessa muun muassa faasinsiirtokatalyyttinä.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa tetrabutyyliammoniumbromidi on valkoista tai ruskehtavaa hygroskooppista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee muun muassa veteen, etanoliin, dikloorimetaaniin ja hieman tolueeniin.
Valmistus ja käyttö

Tetrabutyyliammoniumbromidia valmistetaan tributyyliamiinin ja 1-bromibutaanin välisellä reaktiolla.
Tetrabutyyliammoniumbromidi on yksi yleisimmin käytetyistä faasinsiirtokatalyyteistä. Sen etuja ovat muun muassa edullisuus ja helppo kierrätettävyys reaktion jälkeen. Yhdistettä käytetään myös nukleofiilisen bromidi-ionin lähteenä reaktioissa, lisäaineena siirtymämetallien katalysoimissa uusia hiiliatomien välisiä sidoksia muodostavissa reaktioissa ja sulatettuna ionisena nesteenä sitä käytetään myös liuottimena reaktioissa.
Teräshermo

| Teräshermo> Breakout |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Tom Gries
Käsikirjoittaja:  Eliot Asinof  William Turner Warren Hinckle (kirja) Elliott Baker Marc Norman Howard B. Kreitsek
Tuottaja:  Robert Chartoff Irwin Winkler
Säveltäjä:  Jerry Goldsmith
Kuvaaja:  Lucien Ballard
Leikkaaja:  Bud S. Isaacs
Pukusuunnittelija:  Bill Thomas
Pääosat:  Charles Bronson Robert Duvall Jill Ireland Randy Quaid Sheree North John Huston
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures
Ensi-ilta:   22. toukokuuta 1975 28. maaliskuuta1975
Kesto:  96 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teräshermo (Breakout) on vuonna 1975 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva. Elokuvan ohjaaja on Tom Gries ja sen pääosaa esittää Charles Bronson.
Juoni

Liikemies Harris Wagner (Huston) on lavastanut poikansa Jayn (Duvall) syylliseksi murhaan, jotta tämä ei olisi hänen likaisen liiketoimintansa tiellä. Nyt Jay viruu kolkossa tyrmässä Meksikossa. Epäonnistuneen pakoyrityksen jälkeen hänen vaimonsa (Ireland) palkkaa teksasilaiset helikopterilentäjät Nick Coltonin (Bronson) ja Hawk Hawkinsin (Quaid) pelastamaan miehensä.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa väkivaltaiseksi, mustan huumorin sävyttämäksi toimintapätkäksi, jonka rutinoidut tähdet pelastavat. Hän antaa Teräshermolle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Aiheesta muualla

Teräshermo Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Teräshermo Elonet.
Tetrafluorieteeni

| Tetrafluorieteeni |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1,1,2,2-tetrafluorieteeni
CAS-numero:  116-14-3
PubChem CID:  8301
SMILES:  C(=C(F)F)(F)F
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C2F4
Moolimassa:  100,02 g/mol
Sulamispiste:  –142,5 °C
Kiehumispiste:  –76,3 °C
Tiheys:  1,519 g/cm3 (–76,3 °C)
Liukoisuus veteen:  0,159 g/l (25 °C)
Tetrafluorieteeni eli tetrafluorietyleeni (C2F4) on eteenin täysin fluorattu johdannainen. Yhdistettä käytetään pääasiassa polymeerien kuten teflonin valmistuksessa.
Ominaisuudet

Huoneenlämpötilassa tetrafluorieteeni on ulkomuodoltaan väritön kaasumainen aine. Yhdiste polymeroituu helposti ja polymeroitumisreaktio on voimakkaasti eksoterminen. Joutuessaan hapen kanssa kosketuksiin tetrafluorieteeni voi muodostaa muiden alkeenien tavoin helposti räjähtäviä peroksideja. Jos ilmaa ei ole läsnä tetrafluorieteeni hajoaa helposti hiileksi ja tetrafluorimetaaniksi. Kuumennettaessa yhdistettä yli 600 °C:n lämpötilaan siitä voi muodostua heksafluoripropeenia ja perfluori-isobuteenia. Tetrafluorieteeniä kuljetetaan nesteytettynä ja paineenalaisena ja tällöin siihen lisätään stabilisaattoriksi tyypillisesti joko pineeniä tai limoneenia.
Valmistus ja käyttö

Tetrafluorieteeniä valmistetaan useilla tavoilla. Kaksi teollisuudessa tyypillisimmin käytettyä menetelmää ovat kaasufaasissa 600–900 °C:n lämpötilassa tapahtuvat trifluorimetaanin tai klooridifluorimetaanin pyrolyysireaktiot. Näissä reaktioissa syntyy tetrafluorieteenin lisäksi vetykloridia tai vetyfluoridia ja usein sivutuotteena myös fluorattuja ja kloorattuja hiilivetyjä. Tetrafluorieteeniä voidaan valmistaa myös kuumentamalla tetrafluorimetaania sähköisessä ahjossa, 1,2-dikloori-1,1,2,2-tetrafluorietaanin metallikatalysoidulla kloorinpoistoreaktiolla tai kuumentamalla trifluorietikkahappoa.
Tetrafluorieteenin tärkein käyttökohde on polymerointi tefloniksi katalyyttien avulla. Siitä voidaan valmistaa myös homopolymeerejä, joissa toisena monomeerinä voi olla eteeni, heksafluoripropeeni, propeeni tai isobuteeni. Perfluorinitrosoalkaanien kanssa se muodostaa nitrosokumeja. Tetrafluorieteeniä voidaan käyttää myös fluorattujen alkaanien kuten jodifluorialkaanien valmistukseen ja karbonyylifluoridin tuotantoon.