stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
2003
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – itsemurhapommittaja hyökkäsi sotilassairaalaan Mozdokissa Pohjois-Ossetiassa ja surmasi yli 50 ihmistä.
2. elokuuta – YK määräsi rauhanturvaajajoukon Liberiaan.
2. elokuuta – Tiedemiesten mukaan otsonikerros näytti elpymisen merkkejä kansainvälisen freonien kiellon jälkeen.
3. elokuuta – Tyrvään Pyhän Olavin kirkko otettiin uudelleenrakentamisen jälkeen taas käyttöön.
11. elokuuta – Nato otti Afganistanin rauhaturvaajat komentoonsa.
12. elokuuta – Suomen Maaseudun Puolue poistettiin puoluerekisteristä. Puolueen toiminta oli kuitenkin loppunut konkurssiin jo vuonna 1995. Rekisteristä poistettiin myös Kirjava Puolue, Kommunistinen Työväenpuolue, Suomen Kommunistinen Puolue ja Suomen Senioripuolue.
15. elokuuta – YK.n pääsihteeri Kofi Annan saapui lomamatkalle Suomeen. Matkan ainoa virallinen osa oli tapaaminen presidentti Tarja Halosen kanssa.
16. elokuuta - Gösta Erik Sundqvist kuoli, hän oli suomalainen muusikko, radiokoomikko ja tuottaja. Hän toimi Leevi and the Leavings -yhtyeen laulajana sen perustamisesta lähtien. Hän myös sävelsi, sanoitti ja sovitti itse kaikki yhtyeen kappaleet.
19. elokuuta – YK:n päämajana Bagdadissa toiminut Canal-hotelli räjäytettiin itsemurhaiskussa, 24 ihmistä kuoli, suurin osa YK:n henkilöstöä. Isku sai YK:n ja monet kansainväliset järjestöt vetäytymään Irakista. Pääsihteeri Kofi Annan joutui tapauksen vuoksi keskeyttämään lomamatkansa Suomessa.
23. elokuuta – Leningrad Cowboys -yhtye ja Puna-armeijan kuoro pitivät Helsingin Senaatintorilla ensimmäisen yhteisen konserttinsa yli kymmeneen vuoteen. Konsertti avasi Helsingin juhlaviikot.
25. elokuuta – 52 ihmistä kuoli Mumbaissa Intiassa kahden pommin räjähdyksessä.
26. elokuuta – Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa, kuningatar Silvia ja kruununprinsessa Victoria saapuivat kolmipäiväiselle valtiovierailulle Suomeen. Helsingin lisäksi kuninkaalliset vieraat kävivät Haminassa, Porvoossa ja Jyväskylässä.
27. elokuuta – Mars oli oppositiossa samaan aikaan kuin se oli lähellä periheliään. Tällöin se oli lähempänä Maata kuin se oli ollut yli 50 000 vuoteen.
30. elokuuta – 40 vuotta vanha venäläinen projekti 627A -luokan ydinsukellusvene K-159 upposi Barentsinmerellä, kun sitä oltiin hinaamassa romutettavaksi. Veneessä olleista kymmenestä merimiehestä yhdeksän hukkui. Venäjän viranomaiset vakuuttivat, ettei sukellusvene aiheuttanut ympäristöhaittoja.
Tapahtumia > Syyskuu

1. syyskuuta – Suomessa tuli voimaan laki partisaanien uhreille maksettavista korvauksista. Neuvostoliittolaisten partisaanien Suomen puolelle tekemissä hyökkäyksissä oli jatkosodan aikana 1941–1944 kuollut 154, loukkaantunut 53 ja kadonnut 19 ihmistä.
10. syyskuuta – Ruotsin ulkoministeriä Anna Lindhiä puukotettiin tukholmalaisessa tavaratalossa. Hän kuoli seuraavana päivänä.
10. syyskuuta – Matkapuhelimien latureita valmistava Salcomp Oy ilmoitti lakkauttavansa tehtaansa Kemijärvellä ja siirtävänsä tuotannon Kiinaan. Suurin osa tehtaan työntekijöistä irtisanottiin ja julkisuudessa heräsi keskustelu yritysten yhteiskuntavastuusta.
12. syyskuuta – YK:n turvallisuusneuvosto päätti poistaa vuodesta 1988 lähtien voimassa olleet Libyan vastaiset talouspakotteet. Libya oli elokuussa tunnustanut osallisuutensa Lockerbien pommi-iskuun, jonka seurauksena pakotteet oli otettu käyttöön.
14. syyskuuta – Ruotsi hylkäsi euron käyttöönoton kansanäänestyksessä.
14. syyskuuta – Viro hyväksyi liittymisen Euroopan unioniin kansanäänestyksessä.
18. syyskuuta – Presidentti Tarja Halonen nimitti Kokoomuksen entisen kansanedustajan ja ministerin Anneli Tainan Etelä-Suomen läänin maaherraksi.
22. syyskuuta – Jopa 7 800 minkkiä päästettiin häkeistään Kokkolassa sijainneella turkistarhalla. Suurin osa eläimistä saatiin kiinni. Eläinten vapautusrintama EVR hyväksyi iskun, mutta Animalia tuomitsi sen. Sisäministeri Kari Rajamäki ilmoitti pitävänsä turkistarhoille tehtyjä iskuja ”ekoterrorismina”.
27. syyskuuta – Smart 1 laukaistiin matkaan.
28. syyskuuta – Paul Tergat teki uuden maratonin maailmanennätyksen 2.04.55.
30. syyskuuta – Raaseporin käräjäoikeus tuomitsi sisäministeriön entisen kansliapäällikön Kari Häkämiehen yli 3000 euron sakkoihin kolmesta pahoinpitelystä. Häkämies myönsi pahoinpidelleensä naisystäväänsä kolmeen otteeseen kesämökillään Fiskarsissa Pohjan kunnassa.
Tapahtumia > Lokakuu

1. lokakuuta – Suomessa tuli voimaan uusi järjestyslaki, joka korvasi kaupunkien ja kuntien omat järjestyssäännöt.
5. lokakuuta – Ahmad Kadyrov valittiin Tšetšenian presidentiksi.
7. lokakuuta – Republikaani Arnold Schwarzenegger valittiin Kalifornian kuvernööriksi korvaamaan demokraatti Gray Davisin.
9. lokakuuta – Säveltäjä Magnus Lindberg sai Wihurin kansainvälisten palkintojen rahaston myöntämän Sibelius-palkinnon. Palkinto oli myönnetty 50 vuoden aikana vain kymmenen kertaa; ensimmäisen palkinnon oli saanut Jean Sibelius vuonna 1953 ja edellisen unkarilais-itävaltalainen György Ligeti vuonna 2000. Rahaston perustajan, merenkulkuneuvos Antti Wihurin syntymästä tuli kuluneeksi 120 vuotta.
12. lokakuuta – 30 potilasta kuoli mielisairaalan palossa Randilovštšinassa Valko-Venäjällä.
15. lokakuuta – Kiinan kansantasavalta teki ensimmäisen miehitetyn avaruuslennon Shenzhou 5 -aluksella.
16. lokakuuta – Teollisuuden Voima (TVO) vahvisti uuden viidennen ydinreaktorin sijoituspaikaksi Eurajoen Olkiluodon, jossa oli ennestään kaksi reaktoria.
21. lokakuuta – Kääpiöplaneetta Eriksen löytökuvat otetaan, mutta kohde löydetään niistä vasta 5. tammikuuta 2005.
24. lokakuuta – Concorde teki viimeisen kaupallisen lentonsa.
31. lokakuuta – Mahathir Mohamad erosi Malesian pääministerin virasta 22 vuoden jälkeen.
Tapahtumia > Marraskuu

12. marraskuuta – Itsemurhapommittaja tappoi 23 ihmistä Irakissa Nasirijassa.  Uhrien joukossa olivat sodan ensimmäiset italialaistappiot.
15. marraskuuta – Kaksi autopommia räjähti samanaikaisesti Istanbulissa Turkissa kahden synagoogan edessä surmaten 25 ihmistä ja haavoittaen 300. Al-Qaida kertoi olevansa iskusta vastuussa.
17. marraskuuta – E18-tien moottoritieosuus Paimion ja Muurlan välillä avattiin liikenteelle.
18. marraskuuta – Amer-yhtymä ilmoitti luopuvansa perinteisestä toimialastaan, tupakan valmistuksesta ja keskittyvänsä jatkossa urheiluvälineiden tuotantoon, maahantuontiin ja tukkukauppaan. Amer-yhtymä oli valmistanut yksinoikeuden turvin Suomessa yhdysvaltalaisen Philip Morris -konsernin tuotteita ja sen hallussa oli ollut noin 75 prosenttia Suomen tupakkamarkkinoista. Päätös merkitsi tupakkatuotteiden valmistuksen loppumista Tuusulassa ja noin 260 henkilön irtisanomista.
20. marraskuuta – Useat pommiräjähdykset Istanbulissa tuhosivat HSBC-pankin ja Britannian konsulaatin.
20. marraskuuta – Poplaulaja Michael Jackson pidätettiin syytettynä lapsen hyväksikäytöstä.
20. marraskuuta – Suomen Hiihtoliiton entistä päävalmentajaa Kari-Pekka Kyröä vastaan nostettiin Vantaan käräjäoikeudessa syytteet salakuljetuksesta ja petoksesta. Hänen epäiltiin salakuljettaneen Suomeen epo- ja kasvuhormoneja vuosina 1999–2000.
21. marraskuuta – Professori Raimo Väyrynen nimitettiin Suomen Akatemian pääjohtajaksi vuoden 2004 alusta lukien.
23. marraskuuta – Georgian presidentti Eduard Ševardnadze erosi kahden viikon protestien jälkeen vaalivilpistä syytettynä.
24. marraskuuta – Korkein oikeus langetti Glasgow’ssa 27 vuoden minimituomion Al Ali Mohmed Al Megrahille Lockerbien pommi-iskusta 1988.
Tapahtumia > Joulukuu

2. joulukuuta – Venäjä kieltäytyi ratifioimasta Kioton ilmastosopimusta, koska se katsoi sopimuksen vaarantavan maan talouskasvun. Päätöksen katsottiin yleisesti mitätöivän koko sopimuksen, koska myös Yhdysvallat oli jättäytynyt sen ulkopuolelle.
4. joulukuuta – Suomalaiset urheilutoimittajat valitsivat uimari Hanna-Maria Seppälän vuoden parhaaksi urheilijaksi.
7. joulukuuta – Vladimir Putinia tukeva Yhtenäinen Venäjä -puolue voitti Venäjän parlamenttivaalit.
7. joulukuuta – Presidentti Robert Mugabe ilmoitti Zimbabwen eroavan Brittiläisestä kansainyhteisöstä. Zimbabwe oli jo aiemmin erotettu yhteisöstä määräajaksi vuonna 2002 pidettyjen, vilpillisiksi leimattujen presidentinvaalien jälkeen.
13. joulukuuta – Saddam Hussein vangittiin Tikritissä.
17. joulukuuta – Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogian kolmannen osan ensi-ilta.
18. joulukuuta – Itä-Saksan entinen puoluejohtaja Egon Krenz vapautettiin vankilasta hänen kärsittyään loppuun vankeusrangaistuksensa. Krenz oli vuonna 1997 tuomittu osallisuudesta Itä-Saksasta länteen pyrkineiden ihmisten ampumiseen.
22. joulukuuta – Italialaista elintarvikejättiä Parmalatia syytettiin viiden miljardin euron kirjanpitoväärennöksistä.
24. joulukuuta – Hullun lehmän tautia ilmeni Yhdysvalloissa Washingtonin osavaltiossa. Monet maat kielsivät lihan tuonnin Yhdysvalloista.
24. joulukuuta – Espanjan poliisi esti ETAn yrityksen räjäyttää 50 kg pommi Madridin Chamartín-asemalla.
25. joulukuuta – Beagle 2 -luotain laskeutui Marsiin, mutta siihen ei saatu yhteyttä.
25. joulukuuta – Pakistanin presidentti Pervez Musharraf vältti toisen murhayrityksen kahden viikon sisään.
26. joulukuuta – Bamin maanjäristys tuhosi Bamin kaupungin kaakkoisessa Iranissa. Yli 40 000 ihmistä sai surmansa.
31. joulukuuta – Suomen Tietotoimiston radiouutiset kuultiin viimeistä kertaa Yleisradiosta kello 19. Näin katkesi radiotoiminnan alkuajoista, vuodesta 1926, keskeytyksettä jatkunut perinne. Tämän jälkeen STT:n uutisia on yhä kuultu muun muassa paikallisradioista.
Muuta > Tuntematon päivämäärä

Tammikuu – Kokoomuksen puoluesihteeri Heikki A. Ollila ehdotti Vihreän liiton sulauttamista Kokoomukseen. Vihreiden puheenjohtaja Osmo Soininvaara torjui ajatuksen. Ollilan ehdotusta pidettiin lähestyviin eduskuntavaaleihin liittyvänä taktiikkana.
Elokuu – Kymmeniä tuhansia ihmisiä menehtyi Euroopassa lämpöaallon seurauksena.
Marraskuu – Elina Sanan julkaisema kirja Luovutetut: Suomen ihmisluovutukset Gestapolle herätti keskustelun Suomesta jatkosodan aikana Saksaan luovutettujen yli 3 000 ihmisen kohtalosta. Sanan kirjan mukaan joukossa oli ollut useita juutalaisia. Yhdysvaltalainen Wiesenthal-keskus vaati Suomea selvittämään asian ja saattamaan luovutuksista vastanneet henkilöt rangaistuksiin. Elina Sana sai teoksestaan Tieto-Finlandia-palkinnon 8. tammikuuta 2004.
Syntyneitä

3. tammikuuta – Greta Thunberg, ruotsalainen ilmastoaktivisti
4. tammikuuta – Jaeden Martell, yhdysvaltalainen näyttelijä
13. helmikuuta – Niko Anttola, suomalainen maastohiihtäjä
12. maaliskuuta – Malina Weissman, yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä ja malli
26. maaliskuuta – Danielle Bregoli, yhdysvaltalainen rap-artisti ja internet--persoona
2. kesäkuuta – Jeremy Ray Taylor, yhdysvaltalainen näyttelijä
30. heinäkuuta – Linnea Skog, suomalainen lapsinäyttelijä
13. elokuuta – Matias Husgafvel, suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, jonglööri-taikuri ja tulitaiteilija
18. elokuuta – Max Charles, yhdysvaltalainen näyttelijä
24. elokuuta – Alexandre Coste, Monacon ruhtinas Albert II:n avioton poika
25. elokuuta – Iñaki Godoy, meksikolainen näyttelijä
28. elokuuta – Quvenzhané Wallis, yhdysvaltalainen näyttelijä (Beasts of the Southern Wild)
13. lokakuuta – Korbin Albert, yhdysvaltalainen jalkapalloilija
24. lokakuuta – Charlotte Cleverley-Bisman, uusiseelantilainen vakavasta infektiotaudista ja neloisamputaatiosta selvinnyt, tieteellisen mielenkiinnon kohteena oleva henkilö
8. marraskuuta – Lady Louise Windsor, kuningatar Elisabet II:n lapsenlapsi
22. marraskuuta – Olavi Angervo, suomalainen lapsinäyttelijä
7. joulukuuta – Catharina-Amalia, Alankomaiden kruununprinsessa
Kasperi Virta, suomalainen tanssija ja lapsinäyttelijä
Syntyneitä > Eläimiä

23. toukokuuta – Dewey, ensimmäinen kloonattu peura
28. toukokuuta – Prometea, ensimmäinen kloonattu hevonen
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Aleksei Abrikosov, Vitali Ginzburg, Anthony Leggett
Nobelin kemianpalkinto: Peter Agre ja Roderick MacKinnon
Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinto: Paul Lauterbur ja Sir Peter Mansfield
Nobelin kirjallisuuspalkinto: J. M. Coetzee
Nobelin rauhanpalkinto: Shirin Ebadi
Nobelin taloustieteen palkinto: Robert F. Engle ja Clive W. J. Granger
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 2003 Wikimedia Commonsissa
Marian kirkko (ent. Vehkalahden kirkko) – 2003 Haminassa.
Columbia lähtemässä viimeiselle matkalleen.
12. maaliskuuta WHO asetti maailmanlaajuisen hälytyksen SARSista. Kuvassa SARS-potilaita hoitava sairaala Taiwanilla.
Yhdysvaltalaisia sotilaita Irakin Bagdadissa.
Matti Vanhasen I hallitus aloitti toimintansa.
Kun YK:n päämajana Bagdadissa toiminut Canal-hotelli räjäytettiin, useita YK:n henkilöstön jäseniä kuoli, ja YK ja monet kansainväliset järjestöt vetäytyivät Irakista.
Kesällä 2003 Keski-Eurooppaa, varsinkin Ranskaa, koetteli voimakas lämpöaalto. Lämpöaallon seurauksena kymmeniä tuhansia ihmisiä sai surmansa. Kuvan ilmoituksessa etsitään lämpöaallon uhria Pariisissa.
Kukkia Ruotsin ulkoministeri Anna Lindhin muistoksi.
Kiinan 1. miehitetyn avaruuslennon, Shenzhou 5:n laskeutumiskapseli
Viimeinen Concorde-lento laskeutumassa Bristoliin.
Yhdysvaltalaiset sotilaslääkärit tutkivat joulukuussa vangittua Saddam Husseinia.
Bamissa Iranissa tapahtui voimakas maanjäristys, joka tuhosi suuren osan Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvasta historiallisesta kaupungista. Järistyksen jälkeen kaupunkia on alettu rakentaa uudelleen.
Fobos-Grunt

Fobos-Gruntin pinta-asemaosan oli tarkoitus toimia maaperänäytteen laukaisualustana.
Fobos-Grunt (ven. Фобос-Грунт, ’Phoboksen maaperä’) oli Venäjän avaruusjärjestön avaruusluotain, jonka oli tarkoitus tutkia Marsin kuuta Phobosta. Se piti laukaista lokakuussa 2009, mutta laukaisua lykättiin vuoteen 2011. Vuoden 2011 laukaisu epäonnistui. Zenit-2SB -kantoraketti nosti luotaimen parkkikiertoradalle mutta luotaimen omat raketit, joilla se oli tarkoitus saada Mars-siirtoradalle, eivät toimineet ja luotain jäi Maan kiertoradalle. Luotain tuhoutui lopulta Maan ilmakehässä tammikuussa 2012.
Lennon vaiheet

Luotain laukaistiin 8. marraskuuta 2011 kello 22.16 Suomen aikaa Baikonurin kosmodromilta.
Zenit-2SB -raketin rakettivaiheet toimivat normaalisti ja nostivat luotaimen parkkiradalle. Maan kiertoradalla käynnistettävä Marsia kohti vievä luotaimen raketti ei käynnistynytkään, joten luotain jäi Maan kiertoradalle. Luotain voidaan katsoa menetetyksi mikäli rakettivaihetta ei saada muutaman päivän sisällä käynnistettyä, mikä on epätodennäköistä. Marraskuun jälkipuolella sekä venäläiset että Euroopan avaruusjärjestö ovat saaneet avaruusluotaimelta viestejä ja avaruusluotain on myös avannut aurinkopaneelinsa, joten sen toiminta ei pääty akkujen tyhjentymiseen. Myös Euroopan avaruusjärjestö tutki aluksen pelastamista käyttäen eteläisen pallonpuoliskon radioantennejaan yhteyskokeiluihin, mistä luovuttiin marraskuun lopulla 2011. Joulukuun alussa Fobos-Gruntin osia on ilmeisesti alkanut pudota ilmakehään eli alus tuhoutuu matalalla kiertoradalla. Fobos-Gruntin oletetaan tuhoutuvan ilmakehässä tammikuussa 2012. Fobos-Gruntin myötä kaikki Neuvostoliiton ja Venäjän 1960-luvun jälkeiset 19 Mars-lentoa ovat päätyneet epäonnistumiseen. Eräissä lähteissä on loppuvuonna 2011 ja tammikuussa 2012 väitetty venäläisten epäilleen länsimaiden aikaansaaneen avaruusluotaimen tuhon. Toisaalta venäläiset ovat ilmaisseet tunteneensa riskit, jotka aikataulu asetti.
Luotain syöksyi Maan ilmakehään ja tuhoutui Tyynen valtameren yläpuolella 15. tammikuuta 2012.
Taustaa

Fobos-Gruntin oli tarkoitus on hakea näytteitä Marsin Phobos-kuun pinnalta. Ennen laskua sen olisi tutkinut Phoboksen kaasukehää, plasmaa, pölyä ja säteilyä.
Missiota kaavailtiin Neuvostoliitossa 1980-luvulla jatkona muun muassa Mars-96-avaruuslennolle. Fobos-Grunt hyväksyttiin toteutettavaksi avaruuslennoksi jo 1990-luvun alussa, mutta sen toteutus mahdollistui vasta vuodesta 2005 alkaen. Syy viivytykseen oli Venäjän avaruustieteen rahoituksen alhainen taso 1990-luvulla. Alukset – venäläinen Fobos-Grunt ja Kiinan kansantasavallan Yinghuo-1 – laukaistaan Zenit-kantoraketilla Baikonurista. Syyskuussa 2009 Venäjän avaruusjärjestö lykkäsi Fobos-Grunt-avaruusluotaimen laukaisua syksyltä 2009 marraskuuhun 2011, joka aikaansai vastaavan viiveen jo valmiille kiinalaiselle avaruusluotaimelle. Hankkeen kokonaiskustannuksiksi budjetoitiin viisi miljardia ruplaa (163 miljoonaa dollaria).
Nykyinen kansainvälinen yhteistyö

Kiinan avaruushallinto toimitti luotaimen mukaan Yinghuo-1-mikrosatelliitin (Tulikärpänen), joka – mission onnistuessa – olisi irrotettu emäaluksesta Marsin lähellä. Kiinan osuutta projektista johti Chen Changya. Kiinan mikrosatelliittiluotain oli valmis jo vuoden 2009 laukaisuikkunan aikana, joka lisännee pettymystä venäläisen laukaisun epäonnistumisesta vuoden 2009 lopulla.
Suomen Ilmatieteen laitoksen kehittämä MetNet-laskeutuja ei ollut osa laukaistun avaruusluotaimen laitteistoa, vaikka tätä on kaavailtu aiemmin 2000-luvulla.
Euroopan avaruusjärjestö ja Venäjän avaruusjärjestö solmivat vuoden 2007 lopulla yhteistyösopimuksen koskien Venäjän Fobos-Grunt- ja ESAn ExoMars-missioita. Tämä yhteistyö jatkuu Exomarsin kohdalla ja voi johtaa venäläisen kantoraketin käyttöön Exomarsin kohdalla, NASAhan on hankkeesta joutunut talousongelmiensa vuoksi vetäytymään.
Instrumentit

TV-kamera
Gamma-spektrometri
Neutronispektrometri
Alpha X -spektrometri
Massaspektrometri
Seismometri
Tutka
Optisen ja lähi-infrapuna-alueen spektrometri
Pölylaskuri
Ionispektrometri
Optinen aurinkosensori
Syyskuussa 2010 TsAGI-instituutti ilmoitti, että vuonna 2011 Fobos-Grunt-luotaimen mukana lentää myös laskeutuja, joka on tekninen eikä tieteellinen koelaite. Se on Lavotškinin vuodesta 2006 alkaen kehittämä laskeutuja. Tämä aie ei toteutunut.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Fobos-Grunt ESAn sivuilla (englanniksi)
Russianspaceweb.com: Phobos-Grunt (englanniksi)
Phobos-Grunt: tie syvään avaruuteen – Venäjän Ääni 26.9.2011
MuroBBS Avaruussukkuloiden ja -rakettien laukaisuseuranta
Fobos-Grunt-kuvia – NPO Lavotškin (venäjäksi)
Fobos-Grunt Le Bourget'ssa vuonna 2007
Kiinan Yinghuo-1-alus
LIFE (Living Interplanetary Flight Experiment) – Planetary Society
Missio kuvattuna YouTubella
Fobos-Gruntin malli CeBIT 2011:ssä
Jonathan Safran Foer

Jonathan Safran Foer
Jonathan Safran Foer (s. 1977 Washington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen tunnetuimmat teoksensa ovat esikoisromaani Kaikki valaistuu (2002, suom. 2003), Extremely Loud and Incredibly Close (2005) ja tietokirja Eläinten syömisestä (2009, suom 2011). Tällä hetkellä Foer opettaa luovaa kirjoittamista New Yorkin yliopistossa.
Elämä > Lapsuus ja nuoruus

Jonathan Safran Foer syntyi vuonna 1977 Washingtonissa. Hänen vanhempansa ovat Alfred Foer, lakimies ja American Antitrust Instituten johtaja, ja Esther Safran Foer, puolalaissyntyinen Sixth & I Historic Synagoguen toimitusjohtaja. Foerin äidin vanhemmat olivat selviytyneet holokaustista. Jonathan on juutalaisperheen keskimmäinen poika. Hänen isoveljensä Franklin on kirjailija ja The New Republic -lehden toimittaja, ja hänen pikkuveljensä Joshua on vapaa toimittaja.
Foer opiskeli Georgetown Day Schoolissa ja myöhemmin Princetonin yliopistossa, jossa hän osallistui kirjoituskurssille, jota opetti kirjailija Joyce Carol Oates. Myöhemmin Oates toimi Foerin tutkielman ohjaajana, joka käsitteli hänen holokaustista selvinneen isoisänsä Louis Safranin elämää. Foerin tutkielma palkittiin Princeton's Senior Creative Writing Thesis -palkinnolla. Valmistumisensa jälkeen Foer opiskeli jonkin aikaa lääketiedettä Mount Sinai School of Medicinessä, kunnes keskeytti opintonsa keskittyäkseen kirjailijan uraansa.
Elämä > Ura

Foer valmistui Princetonista vuonna 1999 pääaineenaan filosofia, minkä jälkeen hän matkusti Ukrainaan laajentaakseen tutkielmaansa. Vuonna 2001 hän toimitti esseeantologian A Convergence of Birds: Original Fiction and Poetry Inspired by the Work of Joseph Cornell, johon hän itse kirjoitti novellin "If the Aging Magician Should Begin to Believe". Hänen tutkielmansa toimi pohjana hänen esikoisromaanilleen Kaikki valaistuu, jonka Houghton Miffin -kustantamo julkaisi vuonna 2002. Kirja voitti useita palkintoja, kuten National Jewish Book Award, Guardian First Book Award ja PEN Book Award (jaettu Will Heinrichin ja Monica Truongin kanssa). Liev Schreiber on käsikirjoittanut ja ohjannut Foerin esikoisromaanista samannimisen elokuvan, jossa pääosia esittävät Elijah Wood ja Eugene Hütz.
Foerin toinen romaani Extremely Loud and Incredibly Close julkaistiin vuonna 2005. Kirja kertoo 9-vuotiaasta Oskar Schellistä, joka yrittää päästä yli isänsä kuolemasta World Trade Center -pilvenpiirtäjässä 11. syyskuuta 2001. Stephen Daldry on ohjannut Foerin toisesta romaanista elokuvan Äärimmäisen lujaa ja uskomattoman lähellä.
Vuonna 2005, Foer kirjoitti libreton Seven Attempted Escapes From Silence -oopperaan, joka sai ensi iltansa Berliinin valtionoopperassa 14. syyskuuta 2005.
Foerin ensimmäinen tietokirja Eläinten syömisestä julkaistiin marraskuussa 2009. Foer oli kertonut olleensa pitkään epävarma lihan syömisestä, ja epävarmuutta vahvisti entisestään hänen ensimmäisen lapsensa syntymä, koska isänä hänen tulisi tehdä ratkaisuja poikansa puolesta. Kirjassa henkilökohtainen näkökulma yhdistyy laajempaan argumenttiin kasvissyönnin puolesta.
Teokset

Everything Is Illuminated, 2002, suom. Kaikki valaistuu
Extremely Loud and Incredibly Close, 2005
Eating Animals, 2009, suom. Eläinten syömisestä, 2011
Tree of Codes, 2010
Teokset > Suomennetut teokset

Kaikki valaistuu, WSOY, 2003. Suom. Leena Tamminen. ISBN 951-0-28191-3
Eläinten syömisestä, Atena Kustannus, 2011. Suom. Antti Immonen. ISBN 978-951-796-804-1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaikki valaistuu (arkistoitu versio) Helsingin Sanomat, Kulttuuri 15.11.2003.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja 2  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Fokker D.VII

| Fokker D> VII |
| --- | --- |

Tyyppi:  hävittäjä
Alkuperämaa:   Saksa
Valmistaja:  Fokker Albatros
Suunnittelija:  Reinhold Platz
Ensilento:  1918
Fokker D.VII oli ensimmäisen maailmansodan lopun hävittäjälentokone, jonka pääsuunnittelijana oli Rheinhold Platz. Sitä valmistettiin vähän ennen ensimmäisen maailmansodan loppua Fokkerin ja Albatrosin tehtaalla Saksassa
Taustaa

Tammikuussa 1918 Fokkerin prototyyppi V.11 voitti Berliinin Johannisthalissa järjestetyn hävittäjävertailun testaajanaan muun muassa hävittäjälentäjä Manfred von Richthofen. Koelentojen perusteella prototyypin runkoa jatkettiin ja sivuvakain muutettiin toisentyyppiseksi. Koneen sarjatuotanto aloitettiin keväällä 1918 sekä Fokkerin että sen kilpailijayhtiö Albatros Flugzeugwerken tehtailla.
Koneessa yhdistyivät kestävyys ja suorituskyky, joka oli varsinkin korkealla lennettäessä erinomainen. Sodan päätyttyä liittoutuneet vaativat kaikkien D.VII-koneiden luovuttamista. Anthony Fokker onnistui kuitenkin siirtämään useita koneita Hollantiin, jossa Fokkerin lentokoneet saivat uuden tulevaisuuden.
Rakenne

D.VII:n perusrakenne oli aikaansa edellä: koneessa oli teräsputkirunko, vanerisiivet mäntyisillä siipisaloilla ja kangasverhous. Ilmanvastusta lisääviä pingotusjänteitä oli itsekantavan rakenteen ansiosta vain pyrstössä ja laskutelineissä.
Moottoreina käytettiin alkusarjassa Mercedes D.III -moottoreita, joiden tehoksi on ilmoitettu eri lähteissä 160 tai 180 hv. Sarjavalmistuksen keskivaiheilta käytettiin BMW D.IIIa- tai Mercedes D.IIIaü -moottoreita, joista BMW-moottorin teho oli jopa 185 hv.