Suomen alkoholipolitiikka
Alkoholin kulutuksen kehitys

Suomalaisten alkoholinkäyttö on lisääntynyt 1960-luvulta 2000-luvulle. Vuonna 1968 alkoholijuomien kokonaiskulutus oli 3,6 litraa asukasta kohti kun vuonna 2008 se oli noussut 10,4 litraan asukasta kohden. Vuonna 2013 alkoholijuomien kokonaiskulutus oli 11,6 litraa 100-prosenttista alkoholia jokaista 15 vuotta täyttänyttä suomalaista kohden. Kulutuksesta tilastoimatonta oli 22 prosenttia, mikä oli 12 prosenttia edellisvuotta enemmän. Määrän kasvu johtui matkustajatuonnin lisääntymisestä.
Vuonna 1960 noin 71 prosenttia kulutetusta alkoholista juotiin väkevänä alkoholina, mutta vuonna 1969 keskioluen tultua elintarvikeliikkeisiin, on oluen kulutus lisääntynyt ja väkevien viinojen suhteellinen osuus vähentynyt. 1960-luvulta lähtien viinien kulutus on tasaisesti lisääntynyt. Erityisen nopeaa kulutuksen kasvu on ollut 1980-luvun puolivälin jälkeen.[lähde? ]
Vuonna 2003 Suomessa kulutetusta alkoholista noin puolet juotiin oluena ja neljännes väkevinä viinoina. Vuonna 2004 Viro liittyi Euroopan unioniin, matkustajatuontikiintiöt poistettiin ja alkoholiveroa alennettiin; tämän seurauksena kulutus kasvoi 8,3 prosenttia vuodesta 2003 vuoteen 2005. Matkustajatuonti lisääntyi lähes 70 prosentilla vuosina 2003–2004 sekä vielä 16 prosentilla vuosina 2004–2005. Erityisesti väkevien viinojen myynti ja maahantuonti lisääntyi.
Suomen alkoholinkulutus jakaantuu erittäin epätasaisesti kansalaisten kesken. Miehistä eniten juova 10 prosentin osa kuluttaa noin 40 prosenttia kaikesta miesten kuluttamasta alkoholista, ja naisilla vastaava osuus on 50 prosenttia. Kun vuonna 1968 15–69 -vuotiaista naisista noin 40 prosenttia ilmoitti olevansa raittiita, vuosien 2004 ja 2005 huhtikuiden välisenä aikana noin 90 prosenttia naisista oli käyttänyt alkoholia. Myös naisten osuus kokonaiskulutuksesta on kasvanut; kun se vuonna 1968 oli hieman yli 10 prosenttia, oli se vuonna 2004 noin neljänneksen koko kulutuksesta.[lähde? ]
Vuonna 2006 tehdyn tutkimuksen mukaan kaksi kolmannesta suomalaisista pitää Suomen alkoholin kulutusta liian suurena. Sukupuolen mukaan jaettuna puolet miehistä ja kolme neljäsosaa naisista ajattelee näin. Selvä enemmistö suomalaisista pitää myös toivottavana, että asenteet juomista kohtaan tiukentuisivat. Mutta nykyään selvä enemmistö kannattaa jo viinien myynnin vapautumista ruokakauppoihin. Rattijuopumusrajan alentaminen 0,2 promilleen on saanut kannatusta. Alkoholiveron nostamista kannattaa sen sijaan 45 prosenttia. 65 prosenttia kansalaisista katsoo hallituksen toimet riittämättömiksi alkoholiongelmien vähentämiseksi.lähde tarkemmin?
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Tilastoitu kulutus | Tilastoimaton kulutus | Kokonaiskulutus |
| 1990 | 9,5 | 1,4 | 11,0 |
| 1991 | 9,2 | 1,6 | 10,8 |
| 1992 | 8,9 | 1,4 | 10,3 |
| 1993 | 8,4 | 1,6 | 10,0 |
| 1994 | 8,2 | 1,6 | 9,8 |
| 1995 | 8,3 | 2,7 | 11,0 |
| 1996 | 8,2 | 2,4 | 10,6 |
| 1997 | 8,6 | 2,3 | 10,9 |
| 1998 | 8,6 | 2,2 | 10,8 |
| 1999 | 8,7 | 2,1 | 10,7 |
| 2000 | 8,6 | 2,2 | 10,7 |
| 2001 | 9,0 | 2,0 | 11,0 |
| 2002 | 9,2 | 2,0 | 11,2 |
| 2003 | 9,3 | 2,0 | 11,3 |
| 2004 | 9,9 | 2,6 | 12,5 |
| 2005 | 10,0 | 2,7 | 12,7 |
| 2006 | 10,1 | 2,2 | 12,3 |
| 2007 | 10,5 | 2,2 | 12,7 |
| 2008 | 10,3 | 2,2 | 12,5 |
| 2009 | 10,0 | 2,3 | 12,3 |
| 2010 | 9,7 | 2,3 | 12,0 |
| 2011 | 9,8 | 2,3 | 12,1 |
| 2012 | 9,3 | 2,2 | 11,5 |
| 2013 | 9,1 | 2,5 | 11,5 |
| 2014 | 8,8 | 2,4 | 11,1 |
| 2015 | 8,5 | 2,3 | 10,8 |
| 2016 | 8,4 | 2,4 | 10,8 |
| 2017 | 8,4 | 1,9 | 10,3 |
| 2018 | 8,4 | 2,0 | 10,4 |
| 2019 | 8,2 | 1,8 | 10,0 |

Suomessa alkoholin kulutus on vähentynyt 9 prosenttia vuosina 2010–2016. Pidemmällä tarkasteluvälillä vuosina 2007–2017 alkoholin kulutus on vähentynyt 15 prosenttia. Lisäksi humalajuominen on vähentynyt eniten 15–29-vuotiailla ja nuorista yhä suurempi osa on raittiita. Ei ole aivan selvää mitkä tekijät ja miten suuresti ovat vaikuttaneet positiivisesti kehittyneisiin tilastoihin. Yksi mahdollisuus on Juomatapatutkimuksessa selville saadun perusteella, että aivan 2000-luvun alussa alkoholin kulutus vain nousi, koska yli 50-vuotiaat alkoivat juoda useammin ja naiset alkoivat kuluttaa enemmän. THL:n erikoistutkijan Thomas Karlssonin mukaan kulutuksen lasku aikavälillä 2007–2017 selittyy tehdyillä alkoholiveron kiristyksillä ja talouden laskusuhdanteella. Lamavuosina alkoholin kulutus tyypillisesti laskee.