stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lentoryhmä Sarko
Lentoryhmän perustaminen

Ilmavoimien esikunnan annettua 1. lokakuuta 1944 käskyn aloittaa ilmasotatoimet saksalaisia vastaan, niiden johtoon määrättiin eversti Sarko. Hänelle alistettiin TLeLv 14 ja Lentorykmentti 2:n hävittäjälentueet (Hävittäjälentolaivue 26:n Brewster-lentue ja Hävittäjälentolaivue 28:n Morane-lentue), lisäksi Sarko sai käyttöönsä Lentorykmentti 4:n. Sarko ja osa erikoisesikunnasta siirtyi Ouluun, III armeijakunnan komentoportaan yhteyteen, osan jäädessä Iisalmeen. Lentoryhmä Sarko perustettiin 6. lokakuuta 1944 tulleen käskyn perusteella Erikoisesikunta Sarkon pohjalle. Lentoryhmän esikunnan runko tuli Lentorykmentti 2:n esikunnan henkilöstöstä ja loput muista lentorykmenteistä. Maaorganisaatioon kuuluvia lentokenttäkomppanioita alistettiin Sarkolle kolme. Lentoryhmään kuului lisäksi ilmavalvontapataljoonat 4 ja 6, sääpalveluasemia sekä huoltojoukkoja. Lentoryhmään kuuluivat tai sen käytössä olivat 6. lokakuuta alkaen seuraavat lentoyksiköt:
Lentorykmentti 2:n esikunta, Joensuu
Tiedustelulentolaivue 14, Vaala, kalustona 7 MS-konetta
Hävittäjälentolaivue 26, Vaala, kalustona 10 BW- ja 3 FK-konetta
Hävittäjälentolaivue 28, Paltamo, 8 MSv-konetta
Hävittäjälentolaivue 34, Selänpää, Taipalsaari, yhteensä 30 MT-konetta
Lentorykmentti 4:n esikunta, Luonetjärvi
Pommituslentolaivue 42, Paltamo, 14 BL-konetta
Pommituslentolaivue 44, Rissala, 11 JK-konetta
Pommituslentolaivue 46, Luonetjärvi, 3 DN-, 5 DB- ja 2 DF-konetta
Pommituslentolaivue 48, Paltamo, 6 BL-konetta
Pommituslentolaivue 6, Turku, Nummela, yhteensä 15 SB-konetta.
Edellä mainittujen lisäksi sotatoimia tukevia ilmakuljetuksia varten Lentoryhmälle alistettiin 7. lokakuuta Osasto Jauri, jonka yksimoottoriset vesilentokoneet (Dornier, Høver, Junkers, Arado) toimivat Pyykösjärveltä ja kaksimoottorinen Heinkel He 115 Oulujärven Säräisniemestä. Vesien myöhemmin syksyllä jäätyessä, vesilentokoneiden käytöstä luovuttiin ja huoltolennot suoritettiin Kemin lentokentältä Junkers ja Douglas -koneilla.
Lentotoiminta

Lentoryhmään kuuluvien yksiköiden koneet suorittivat sotalentoja 6. lokakuuta lähtien. Ilmasotatoimet koostuivat pääasiassa pommitus-, rynnäkkö- sekä tiedustelulennoista maavoimien hyväksi, varsinaisia hävittäjien suorittamia torjuntalentoja ei lennetty ollenkaan. Vain Tornion maihinnousun yhteydessä lennettiin joitakin suojauslentoja. Osasto Jauri suoritti kaukopartioiden kuljetus- ja huoltolentoja, haavoittuneiden sekä elin- ja ampumatarvikkeiden lentokuljetuksia. Neuvostojoukkojen Jäämeren rintamalla 7. lokakuuta aloittaman yleishyökkäyksen seurauksena saksalaisten lentotoiminta suomalaisia vastaan loppui 10. lokakuuta alkaen lähes kokonaan.
Lentoryhmän lakkauttaminen

16. marraskuuta eversti Raoul Harju-Jeanty komennettiin Pohjois-Suomen ilmasotatoimien ja samalla Lentoryhmä Sarkon johtoon. Harju-Jeanty ei kuitenkaan voinut terveydellisistä syistä ottaa tehtävää vastaan, jolloin tilalle määrättiin 21. marraskuuta 1944 everstiluutnantti Birger Gabrielsson. Lentoryhmä Sarkon komentopaikka Kemissä lakkautettiin seuraavana päivänä ja sen tehtäviä alkoi hoitamaan Lentorykmentti 4:n esikunta Oulussa. Lentoryhmä Sarkon nimi muutettiin samana päivänä, uudeksi nimeksi tuli Lentoryhmä. 3. joulukuuta 1944 Lentoryhmä lakkautettiin ja samalla sen alistussuhteet purettiin, everstiluutnantti Gabrielssonin komentaman Lentorykmentti 4:n jatkaessa Pohjois-Suomen sotatoimia suorittavana yksikkönä.
Osasto Jaurin Høver M.F. 11 -vesilentokone.
Abbas Jadidi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Abbas Jadidi |  Abbas Jadidi |  Abbas Jadidi |  |
Maa:   Iran
Miesten paini
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Atlanta 1996 | 100 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Teheran 1998 | 97 kg |  |
|  Pronssia | Atlanta 1995 | 100 kg |  |
|  Pronssia | Ankara 1999 | 130 kg |  |
Abbas Jadidi (pers. ‏عباس جدیدی‎, Abbās Jadidi; s. 13. tammikuuta 1969 Teheran) on iranilainen painija. Hän saavutti vapaapainissa olympiahopeaa vuonna 1996 ja voitti maailmanmestaruuden vuonna 1998.
Jadidi voitti alun perin maailmanmestaruuden vapaapainin alle 90-kiloisten sarjassa Torontossa 1993 mutta menetti mestaruutensa dopingkäryn seurauksena. Kilpailukieltonsa jälkeen hän saavutti MM-pronssia alle 100-kiloisten sarjassa Atlantassa 1995. Atlantan olympialaisissa 1996 hän hävisi alle 100-kiloisten loppuottelussa yhdysvaltalaiselle Kurt Anglelle tuomaripääröksellä suorituspisteiden oltua tasan ja sai hopeamitalin. Jadidi voitti maailmanmestaruuden alle 97-kiloisten sarjassa Teheranissa 1998. Samana vuonna hän voitti kultaa Aasian kisoissa. Vuonna 1999 hän saavutti pronssia alle 130-kiloisten sarjassa Ankaran MM-kilpailuissa.lähde? Sydneyn olympialaisissa 2000 hän sijoittui alle 130-kiloisten sarjassa neljänneksi.
Lentävä sirkus (vuoden 1912 elokuva)

| Lentävä sirkus> Den flyvende Cirkus |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Alfred Lind
Käsikirjoittaja:  Carl Dumreicher, Alfred Lind
Kuvaaja:  Alfred Lind
Lavastaja:  L. A. Hjarne
Pääosat:  Rasmus Ottesen, Emilie Otterdahl, Richard Jensen, Lilli Beck
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Tanska
Tuotantoyhtiö:  Det skandinavisk-russiske Handelshus
Ensi-ilta:  20. maaliskuuta 1912 (Tanska) 22. huhtikuuta 1912 (Suomi)
Kesto:  975 metriä (46 min.)
Alkuperäiskieli:  mykkäelokuva
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lentävä sirkus (tansk. Den flyvende Cirkus) on vuonna 1912 valmistunut tanskalainen mykkäelokuva. Alfred Lindin ohjaaman sirkusaiheisen melodraaman pääosia esittävät Rasmus Ottesen, Emilie Otterdahl, Richard Jensen ja Lilli Beck.
Juoni

Kiertävä sirkusseurue saapuu pikkukaupunkiin. Nuorallatanssija Laurento rakastuu tulipalosta pelastamaansa pormestarin tyttäreen Ernaan, mutta pormestari kieltäytyy antamasta tytärtään sirkustaiteilijalle. Mustasukkainen käärmeenlumoaja Ulla Kiri-Maja tavoittelee hänkin nuorallatanssijaa. Laurento todistaa rakkautensa nousemalla köyttä pitkin kirkontorniin ja Erna pelastaa hänet irti päässeeltä kuristajakäärmeeltä. Pariskunta saa toisensa, ja sirkus jatkaa matkaansa ilman nuorallatanssijaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rasmus Ottesen  | … |  pormestari Strøm   |
|  Emilie Otterdahl  | … |  Erna, Strømin tytär   |
|  Richard Jensen  | … |  nuorallatanssija Laurento   |
|  Lilli Beck  | … |  käärmeenlumoaja Ulla Kiri Maja   |
|  Stella Lind  | … |  Strømin sisäkkö   |
|  Kirstine Friis-Hjorth  | … |  sirkuspalvelija   |
|  Charles Løwaas  | … |  sirkusvieras   |
Tuotanto ja vastaanotto

Skandinavisk-russiske Handelshusin tuottama Lentävä sirkus oli yksi monista 1910-luvun alun tanskalaisista sirkusaiheisista melodraamoista. Sen ohjaaja Alfred Lind tunnetaan myös useista sirkuselokuvistaan. Elokuvan vahvuuksia ovat Lindin persoonallinen tyyli ja sirkusmiljöön realistinen kuvaus.
Lentävä sirkus oli suuri yleisömenestys ja sai kiittäviä arvosteluja myös Tanskan lehdistössä. Sitä myytiin 228 kopiota, lähes saman verran kuin Nordisk Filmsin suosituimpia Valdemar Psilander -elokuvia. Suomessa Lentävää sirkusta esitettiin jo kuukauden kuluttua Tanskan ensi-illasta. Lehtimainoksissa tätä ”biografifilmien kuningasta” verrattiin edellisenä vuonna valmistuneeseen Neljään paholaiseen (De fire Djævle), jota Alfred Lind oli myös ollut tekemässä. Savottaren mukaan Lentävän sirkuksen näyttämöllepano oli ehkä ”suuremmoisin mitä milloinkaan olemme nähneet”. Elokuvan ulkomaanlevitys oli myyty Nordisk Filmsille, joka oli vähentänyt välitekstien määrän 50:stä 35:een, mutta ohjelmalehtisen perusteella Suomessa esitettiin Ruotsin tavoin alkuperäistä tanskalaista versiota.
DVD-julkaisu

Lentävä sirkus ja sen jatko-osa Käärmetanssijatar (Bjørnetæmmeren, 1912) on julkaistu DVD:llä vuonna 2003. Julkaisu on varustettu englanninkielisillä väliteksteillä ja Neil Brandin pianosäestyksellä.
Aiheesta muualla

Lentävä sirkus Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sami al-Jabir

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 11. joulukuuta 1972,
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1988-2007 | al-Hilal |  | (35) |
| 2000-2001 | -> Wolverhampton Wanderers FC | 4 |  |
Maajoukkue
| 1992-2006 | Saudi-Arabia | 85 | (31) |

Sami al-Jabir (arab. سامي الجابر‎, s. 11. joulukuuta 1972, Riad) on saudiarabialainen entinen jalkapalloilija. Hän pelasi kärkihyökkääjänä ja edusti suurimman osan urastaan al-Hilalia.
Al-Jabir edusti maataan neljissä MM-kisoissa: 1994, 1998, 2002 ja 2006. Tehtyään vuoden 1998 kisoissa maalin Etelä-Afrikkaa vastaan, hänestä tuli ensimmäinen aasialainen, joka on tehnyt maalin kahdessa peräkkäisessä MM-lopputurnauksessa. Vuoden 2002 kisoissa hän pelasi vain ensimmäisen ottelun, jossa Saudi-Arabia hävisi Saksalle 0–8.
Al-Jabirin ensimmäinen maaottelu oli 11. syyskuuta 1992 Syyriaa vastaan. Al-Jabir pelasi kaikkiaan 163 maaottelua, joissa teki 44 maalia.
Vuonna 2000 al-Jabir pelasi lainassa al-Hilalilta viisi kuukautta Englannin Valioliigan Wolverhamptonissa. Tällöin hänestä tuli ensimmäinen Englannin liigassa pelannut saudiarabialainen.
Aiheesta muualla

Saudi icon maintains ties FIFA.com. Arkistoitu 15.7.2009. Viitattu 28.6.2010. (englanniksi)
Saudi-Arabian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1994
1 Al-Da’ayya’ |
2 Al-Dosari |
3 Al-Khilaiwi |
4 Zubromawi |
5 Madani |
6 Amin |
7 Al-Ghesheyan |
8 Al-Bishi |
9 Abdullah |
10 Al-Uwairan |
11 Al-Mehallel |
12 Al-Jabir |
13 Al-Jawad |
14 Al-Muwallid |
15 Al-Dawod |
16 Jebreen |
17 Al-Taifi |
18 Al-Anazi |
19 Saleh |
20 Idris |
21 Al-Sadiq |
22 Al-Helwah |
Valmentaja Solari
Saudi-Arabian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 1998
1 Al-Deayea
2 Al-Jahani
3 Al-Khilaiwi
4 Zubromawi
5 Madani
6 Amin
7 Al-Shahrani
8 Al-Dosari
9 Al-Jaber
10 S. Al-Owairan
11 Al-Mehallel
12 Al-Harbi
13 Sulaimani
14 Al-Muwallid
15 Al-Thunayan
16 K. Al-Dosari
17 Dokhi
18 Al-Temyat
19 Al-Janoubi
20 Saleh
21 Al-Sadiq
22 Al-Antaif
Valmentaja Parreira & Al-Kharashy
Saudi-Arabian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2002
1 Al-Deayea
2 Al-Jahani
3 Tukar
4 Zubromawi
5 Harthi
6 Al-Shehri
7 Suwayed
8 Noor
9 Al-Jaber
10 Al-Shalhoub
11 O. Al-Dosari
12 Dokhi
13 Sulaimani
14 Khathran
15 A. Al-Dosari
16 K. Al-Dosari
17 Al-Waked
18 Al-Temyat
19 Al-Ghamdi
20 Al-Yami
21 Zaid
22 Al-Khojali
23 Al-Thagafi
Valmentaja Al-Johar
Saudi-Arabian joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2006
1 Al-Da’ayya’ |
2 Al-Dukhi |
3 Tukar |
4 Al-Muntaširi |
5 Al-Qadi |
6 Al-Ghamdi |
7 Amin |
8 Nur |
9 Al-Jabir |
10 Al-Šalhub |
11 Al-Harthi |
12 Al-Khathran |
13 Abdulghani |
14 Kariri |
15 Al-Bahri |
16 Aziz |
17 Al-Anbar |
18 Al-Timyat |
19 Mas’ad |
20 Al-Qahtani |
21 Zayid |
22 Khuja |
23 Mu’adh |
Valmentaja Paquetá
Lenzburg

| Lenzburg |
| --- | --- |
 Lenzburgin vanhakaupunki ja linna.
 vaakuna

 Lenzburg
 Koordinaatit: 47°23′N, 8°11′E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Aargau
Hallintoalue (Bezirk):  Lenzburgin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,31 km²
Korkeus:  381–570 m
Väkiluku (31.12.2018)  (vakinaiset asukkaat):  10 574
 – Väestötiheys:  935 as./km²
 
 www.lenzburg.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lenzburg on kaupunki Pohjois-Sveitsissä Aargaun kantonissa. Siellä on vajaat 11 000 asukasta.
Sijainti

Lenzburg sijaitsee Aabachjoen laaksossa Aaren eteläpuolella, kymmenkunta kilometriä Aarausta itään. Kaupunki muodostaa yhtenäisen kaupunkialueen pohjoisen naapurikuntansa Niederlenzin kanssa.
Liikenne

Moottoritie A1 kulkee kaupungin poikki.
Lenzburg on rautateiden risteysasema, josta johtaa SBB:n rautatie viiteen suuntaan: länteen Olteniin ja Zofingeniin, etelään Luzerniin ja Rotkreuziin sekä itään Zürichiin.
Keskeisen sijaintinsa takia Lenzburg kuuluu useaan Keski-Sveitsin lähiliikennealueeseen, joiden S-junia pysähtyy Lenzburgissa:
S9, S26 (S-Bahn Luzern)
S11 (S-Bahn Zürich)
S23, S28 (S-Bahn Aargau).
Tunnettuja lenzburgilaisia

Lincoln Ellsworth, tutkimusmatkailija
Sara Lüscher, urheilija
Frank Wedekind, kirjailija ja näyttelijä.
Nähtävyyksiä

Lenzburgin Lindfeldistä on löytynyt roomalaisten ajalta oleva asuinpaikka. Lenzburgissa on 1000-luvulta peräisin oleva linna.
Roomalainen teatteri.
Linna vanhankaupungin yllä.
Aiheesta muualla

Bleuer, Elisabeth: Lenzburg (Gemeinde) (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  25.11.2008. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lenzburg Wikimedia Commonsissa
| n k Aargaun hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (saks. Bezirk) ja kunnat (210 kpl, 1.1.2020–)
 Aarau: Aarau • Biberstein •  Buchs • Densbüren • Erlinsbach • Gränichen • Hirschthal • Küttigen • Muhen • Oberentfelden • Suhr • Unterentfelden
 Baden:  Baden • Bellikon  • Bergdietikon • Birmenstorf • Ehrendingen •  Ennetbaden • Fislisbach • Freienwil • Gebenstorf • Killwangen • Künten • Mägenwil • Mellingen • Neuenhof • Niederrohrdorf • Oberrohrdorf • Obersiggenthal • Remetschwil • Spreitenbach •  Stetten • Turgi • Untersiggenthal • Wettingen • Wohlenschwil • Würenlingen • Würenlos
 Bremgarten: Arni • Berikon • Bremgarten • Büttikon • Dottikon • Eggenwil • Fischbach-Göslikon • Hägglingen • Islisberg • Jonen • Niederwil • Oberlunkhofen • Oberwil-Lieli • Rudolfstetten-Friedlisberg • Sarmenstorf • Tägerig • Uezwil • Unterlunkhofen • Villmergen • Widen • Wohlen • Zufikon
 Brugg: Auenstein •  Birr • Birrhard • Bözberg • Bözen • Brugg • Effingen • Elfingen •  Habsburg •  Hausen • Lupfig • Mandach • Mönthal • Mülligen • Remigen • Riniken • Rüfenach • Schinznach •  Thalheim • Veltheim • Villigen • Villnachern • Windisch
 Kulm: Beinwil am See • Birrwil • Burg • Dürrenäsch • Gontenschwil • Holziken • Leimbach • Leutwil • Menziken • Oberkulm • Reinach • Schlossrued • Schmiedrued • Schöftland • Teufenthal • Unterkulm • Zetzwil
 Laufenburg: Eiken •  Frick • Gansingen • Gipf-Oberfrick • Herznach • Hornussen • Kaisten • Laufenburg • Mettauertal • Münchwilen • Oberhof • Oeschgen • Schwaderloch • Sisseln • Ueken • Wittnau • Wölflinswil • Zeihen
 Lenzburg: Ammerswil • Boniswil • Brunegg • Dintikon • Egliswil • Fahrwangen • Hallwil • Hendschiken • Holderbank • Hunzenschwil • Lenzburg • Meisterschwanden • Möriken-Wildegg • Niederlenz • Othmarsingen • Rupperswil • Schafisheim • Seengen • Seon • Staufen
 Muri: Abtwil • Aristau • Auw • Beinwil • Besenbüren • Bettwil • Boswil • Bünzen • Buttwil • Dietwil • Geltwil • Kallern • Merenschwand • Mühlau •  Muri • Oberrüti • Rottenschwil • Sins • Waltenschwil
 Rheinfelden: Hellikon • Kaiseraugst • Magden • Möhlin • Mumpf • Obermumpf • Olsberg •  Rheinfelden • Schupfart •  Stein • Wallbach • Wegenstetten • Zeiningen • Zuzgen
 Zofingen: Aarburg • Bottenwil • Brittnau • Kirchleerau • Kölliken • Moosleerau • Murgenthal • Oftringen • Reitnau • Rothrist • Safenwil • Staffelbach • Strengelbach • Uerkheim • Vordemwald • Wiliberg • Zofingen
 Zurzach: Bad Zurzach • Baldingen • Böbikon • Böttstein • Döttingen • Endingen • Fisibach • Full-Reuenthal • Kaiserstuhl • Klingnau •  Koblenz • Leibstadt • Lengnau • Leuggern • Mellikon • Rekingen • Rietheim • Rümikon • Schneisingen • Siglistorf • Tegerfelden • Wislikofen
Bettine Jahn

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bettine Jahn, 1983 |  Bettine Jahn, 1983 |  Bettine Jahn, 1983 |  |
Maa:   Itä-Saksa
Naisten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Helsinki 1983 | 100 metrin aidat |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Budapest 1983 | 60 metrin aidat |  |
|  Hopeaa | Milano 1982 | 60 metrin aidat |  |
Bettine Jahn (o.s. Gärtz, s. 3. elokuuta 1958 Karl-Marx-Stadt) on entinen itäsaksalainen pika-aitajuoksija.
Bettine Jahn alitti vuonna 1980 ensimmäisen kerran urallaan 13 sekunnin rajan 100 metrin aitajuoksussa. Hän sijoittui Moskovan 1980 olympialaisten loppukilpailussa seitsemänneksi. Ateenan EM-kilpailuissa 1982 hän sijoittui neljänneksi. Sisäratojen EM-kilpailuissa 1983 hän juoksi 60 metrin aitajuoksussa hallimaailmanennätyksen 7,75 s. Ulkoradoilla Jahn juoksi 100 metrin aitajuoksun ennätyksekseen 12,42 s. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän voitti kultaa maailmanennätyksen alittavalla ajalla 12,35 m, jota ei myötätuulen (+ 2,4 m/s) vuoksi hyväksytty maailmanennätykseksi. Los Angelesin 1984 olympialaisiin Jahn ei päässyt maansa olympiaboikotin vuoksi.
Lentopallon miesten Euroopan-mestaruuskilpailut 1977

Lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1977 pelattiin Suomessa 25. syyskuuta - 2. lokakuuta. Kyseessä olivat järjestyksessään kymmenennet miesten lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailut ja ne järjestettiin samanaikaisesti naisten turnauksen kanssa. Kisapaikkakuntina toimivat Helsinki, Tampere, Oulu ja Turku. Suomen joukkue sijoittui kisoissa yhdenneksitoista voitettuaan avausottelussaan 25. syyskuuta Unkarin Helsingissä 3–1 ja päätösottelussaan Alankomaat.
Alkulohkot > Lohko A

Helsinki
| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Romania | 5 | 4 | 1 | 14-5 | 1.371 | 9 |  | 3-1 |  | 3-1 | 3-0 | 3-0 |
|  Unkari | 5 | 3 | 2 | 11-8 | 1.050 | 8 |  |  | 3-2 | 3-0 | 3-0 |  |
|  Italia | 5 | 3 | 2 | 12-10 | 1.031 | 8 | 3-2 |  |  | 3-0 |  | 3-2 |
|  Jugoslavia | 5 | 2 | 3 | 7-10 | 0.877 | 7 |  |  |  |  | 3-1 | 3-0 |
|  Ranska | 5 | 2 | 3 | 7-12 | 0.834 | 7 |  |  | 3-1 |  |  | 3-2 |
|  Suomi | 5 | 1 | 4 | 7-13 | 0.922 | 6 |  | 3-1 |  |  |  |  |
Alkulohkot > Lohko B

Tampere
| Joukkue | O | V | H | Erät | Eräp>  suhde | P |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Neuvostoliitto | 5 | 4 | 1 | 13-4 | 1.583 | 9 |  |  | 3-1 | 3-0 | 3-0 | 3-0 |
|  Puola | 5 | 4 | 1 | 14-5 | 1.335 | 9 | 3-1 |  | 3-1 | 3-0 |  | 3-0 |
|  Tšekkoslovakia | 5 | 3 | 2 | 11-10 | 0.919 | 8 |  |  |  | 3-2 | 3-1 | 3-1 |
|  Bulgaria | 5 | 2 | 3 | 8-9 | 0.922 | 7 |  |  |  |  | 3-0 | 3-0 |
|  Itä-Saksa | 5 | 2 | 3 | 7-12 | 0.966 | 7 |  | 3-2 |  |  |  | 3-1 |
|  Alankomaat | 5 | 0 | 5 | 2-15 | 0.570 | 5 |  |  |  |  |  |  |
Sijoitusottelut > sijat 9-12

| 1>  kierros | 1>  kierros | 1>  kierros | 1>  kierros | 1>  kierros | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. lokakuuta | Turku | Ranska | 3–0 | Alankomaat | 15-4 | 15-10 | 15-8 |  |  |
| 1. lokakuuta | Turku | Itä-Saksa | 3–0 | Suomi | 15-9 | 15-8 | 15-6 |  |  |
| ottelu 11>  sijasta  | ottelu 11>  sijasta  | ottelu 11>  sijasta  | ottelu 11>  sijasta  | ottelu 11>  sijasta  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. lokakuuta | Turku | Suomi | 3–1 | Alankomaat | 15-1 | 15-4 | 8-15 | 16-14 |  |
| ottelu 9>  sijasta  | ottelu 9>  sijasta  | ottelu 9>  sijasta  | ottelu 9>  sijasta  | ottelu 9>  sijasta  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. lokakuuta | Turku | Itä-Saksa | 3–1 | Ranska | 15-7 | 9-15 | 15-9 | 15-5 |  |
Sijoitusottelut > sijat 5-8

| 1>  kierros | 1>  kierros | 1>  kierros | 1>  kierros | 1>  kierros | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. lokakuuta | Oulu | Bulgaria | 3–0 | Italia | 15-7 | 15-11 | 15-6 |  |  |
| 1. lokakuuta | Oulu | Tšekkoslovakia | 3–0 | Jugoslavia | 15-5 | 16-14 | 16-14 |  |  |
| ottelu 7>  sijasta  | ottelu 7>  sijasta  | ottelu 7>  sijasta  | ottelu 7>  sijasta  | ottelu 7>  sijasta  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. lokakuuta | Oulu | Jugoslavia | 3–0 | Italia | 15-11 | 15-13 | 15-10 |  |  |
| ottelu 5>  sijasta  | ottelu 5>  sijasta  | ottelu 5>  sijasta  | ottelu 5>  sijasta  | ottelu 5>  sijasta  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. lokakuuta | Oulu | Bulgaria | 3–0 | Tšekkoslovakia | 15-13 | 15-5 | 16-14 |  |  |
Sijoitusottelut > sijat 1-4

| Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  | Välierät  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. lokakuuta | Helsinki | Puola | 3–1 | Romania | 15-8 | 16-18 | 15-8 | 15-5 |  |
| 1. lokakuuta | Helsinki | Neuvostoliitto | 3–0 | Unkari | 15-0 | 15-12 | 15-6 |  |  |
| pronssiottelu  | pronssiottelu  | pronssiottelu  | pronssiottelu  | pronssiottelu  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. lokakuuta | Helsinki | Romania | 3–0 | Unkari | 15-9 | 15-13 | 15-9 |  |  |
| Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | 1>  erä | 2>  erä | 3>  erä | 4>  erä | 5>  erä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. lokakuuta | Helsinki | Neuvostoliitto | 3–1 | Puola | 8-15 | 15-9 | 15-13 | 15-9 |  |
Lopulliset sijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
1.:  Neuvostoliitto
2.:  Puola
3.:  Romania
4.:  Unkari
5.:  Bulgaria
6.:  Tšekkoslovakia
7.:  Jugoslavia
8.:  Italia
9.:  Itä-Saksa
10.:  Ranska
11.:  Suomi
12.:  Alankomaat
Evelin Jahl

| Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Itä-Saksa.Naisten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Itä-Saksa> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Montréal 1976 | kiekko |  |
|  Kultaa | Moskova 1980 | kiekko |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Praha 1978 | kiekko |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|  Hopeaa | Meksiko City 1979 |  kiekko |  |
Evelin Jahl (o.s. Schlaak, s. 28. maaliskuuta 1956 Annaberg) on saksalainen, Saksan demokraattista tasavaltaa edustanut entinen kiekonheittäjä ja olympiavoittaja.
Evelin Jahl, silloiselta nimeltään Schlaak, heitti kiekossa 17-vuotiaana tuloksen 60,00 m ja voitti nuorten Euroopan-mestaruuden. Seuraavana vuonna hän heitti tyttöjen maailmanennätyksen 63,26 m. Vuonna 1976 hän heitti Montréalin olympialaisissa loppukilpailun ensimmäisellä kierroksella oman ennätyksensä 69,00 m ja voitti kultaa. Hän on yhä naisten kiekonheiton kaikkien aikojen nuorin olympiavoittaja.
Prahan EM-kilpailuissa 1978 Jahl voitti kultaa tuloksella 66,98 m. Toisen olympiavoittonsa hän hankki Moskovan olympialaisista 1980 voittotuloksen ollessa 69,96 m.
Jahl voitti yleisurheilun maailmancupin kiekonheiton vuosina 1979 ja 1981. Hän paransi kahdesti maailmanennätystä: 12. elokuuta 1978 Dresdenissä lukemiin 70,72 m ja 10. toukokuuta 1980 Potsdamissa tulokseen 71,50 m. Heinäkuussa 1980 hän menetti ennätyksen bulgarialaiselle Maria Petkovalle. Vielä vuonna 1981 Jahl oli maailmantilaston ykkönen tuloksella 71,46 m.
Jakaman valuma-alue

Jakaman valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.34) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 157,04 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,24 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kukkulanselän Vankavesi Näsijärvellä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Koljonselälle Näsijärven alueelle (35.31).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta :
Jakaman–Kuusjärven alue (35.341)
Parkusjoen alaosan alue (35.342)
Parkusjoen yläosan valuma-alue (35.343)
Sikkilänjoen alaosan alue (35.344)
Sikkilänjoen yläosan valuma-alue (35.345)
Myllyojan valuma-alue (35.346)