stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kramforsin kunta
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,0 | 4,0 |
|   | jalostus | 26,2 | 25,4 |
|   | palvelut | 67,4 | 69,1 |
|   | tuntematon | 1,4 | 1,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 7 918 | 8 111 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 97,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 13 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 585 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kramfors | 5 990 |
| 2 | Bollstabruk | 1 871 |
| 3 | Nyland | 903 |
| 4 | Frånö | 640 |
| 5 | Ullånger | 626 |
| 6 | Lunde | 399 |
| 7 | Docksta | 378 |
| 8 | Lugnvik | 349 |
| 9 | Klockestrand | 315 |
| 10 | Nordingrå | 306 |
| 11 | Mjällom | 275 |
| 12 | Sandslån | 272 |
| 13 | Ramvik* | 2 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Ramvikin taajamassa on 691 asukasta, ja se kuuluu pääosin Härnösandin kuntaan. Ullångerin taajaman nimenä on joskus ollut myös Sundbron ja Nordingrån nimenä Nordingråvallen.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bjärtrå (nimenä ollut myös Strinne)
Herrskog
Köja
Marieberg
Nyadal
Prästmon
Sandviken
Sprängsviken
Strömnäs
Svanö
Väja
Luettelossa mainituista taajamista Strömnäs on sittemmin kasvanut yhteen Frånön ja Väja Bollstabrukin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Herrskog
Hornön
Kyrkdal
Köja + Nyhamn
Lo + Fröksmon
Loön + del av Hammarsön
Omne
Prästmon
Sandviken
Skärted + Sprängsviken + del av Nänsjö
Strinne
Svanön
Utvik + Öden
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Gallsätter + Yttered
Hallstanäs
Häggvik
Invik
Marieberg
Sel
Stensätter
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kramforsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 4 | 4 | 5 | 6 | 5 | 6 | 6 | 6 | 3 | 5 | 5 | 4 | 3 | 4 |
|   | Keskustapuolue | 16 | 17 | 16 | 15 | 13 | 12 | 12 | 12 | 11 | 8 | 8 | 7 | 7 | 8 | 6 |
|   | Liberaalit | 1 | 2 | 2 | 0 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 1 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 3 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 33 | 32 | 33 | 35 | 33 | 32 | 31 | 33 | 28 | 20 | 19 | 20 | 20 | 17 | 18 |
|   | Vasemmistopuolue | 6 | 3 | 4 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 9 | 5 | 4 | 4 | 4 | 6 | 4 |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 7 |
|   | Muut | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
|   | Yhteensä  | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bjärtrån piiri
Dalin piiri
Gudmundrån piiri
Noran piiri (Ångermanland)
Nordingrån piiri
Skogin piiri (Ångermanland)
Styrnäsin piiri
Torsåkerin piiri (Ångermanland)
Ullångerin piiri
Vibyggerån piiri
Ytterlännäsin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Gudmundrå
Nora-Skog
Nordingrå
Vibyggerå
Ullånger
Bjärtrå
Styrnäs
Dal
Torsåker
Ytterlännäs
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bjärtrå
Dal
Frök*
Gudmundrå
Nora
Nordingrå
Skog
Styrnäs
Torsåker
Ullånger
Vibyggerå
Ytterlännäs (Lännäs)
Seurakunnat > Kirkot

Bjärtrån kirkko
Dalin kirkko
Gudmundrån kirkko
Noran kirkko
Nordingrån kirkko
Skogin kirkko
Torsåkerin kirkko
Ullångerin kirkko
Vibyggerån vanha kirkko
Vibyggerån uusi kirkko
Ytterlännäsin vanha kirkko
Ytterlännäsin uusi kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kramforsin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Kramfors kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västernorrlandin läänin kunnat
Kartta Kramforsin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Eline Nygaard Riisnæs

Eline Nygaard Riisnæs (5. heinäkuuta 1913 Sandefjord – 3. helmikuuta 2011 Oslo) oli norjalainen pianisti, musiikkitieteilijä ja pianopedagogi.
Nygaard Riisnæs opiskeli pianonsoittoa Oslossa Dagmar Walle-Hansenin ja Nils Larsenin sekä Tukholmassa Simon Barerin johdolla. Hän teki debyyttinsä vuonna 1939, ja seuraavana vuonna hän soitti Oslon filharmonisen orkesterin kanssa. Vuonna 1949 Nygaard Riisnæs kiersi Yhdysvalloissa muiden muassa Kari Frisellin kanssa. Hän piti monia konsertteja Norjassa varsinkin Norsk Rikskringkastingin kanssa.
Nygaard Riisnæs opetti Oslon yliopiston musiikkitieteen instituutissa. Hän sai Lindemanprisenin (1979) ja kultaisen Kuninkaan ansiomitalin (1983). Muusikot Knut Riisnæs ja Odd Riisnæs ovat hänen lapsiaan.
Viljo Paananen

Viljo Severi Paananen  (17. elokuuta 1892 Virrat – 23. maaliskuuta 1958 Jyväskylä) oli suomalainen järjestö- ja yritysjohtaja, joka sai talousneuvoksen arvonimen.
Henkilöhistoria

Paanasen vanhemmat olivat työnjohtaja Severus Paananen ja Rosa Sundberg ja puoliso vuodesta 1917 opettaja Siiri Elisabet Aarnisalo, rovasti Otto Aarnisalon tytär. Kaupunginjohtaja Ilmo Paananen oli heidän poikansa. Viljo Paananen tuli ylioppilaaksi Sortavalan lyseosta 1913. Hän oli Suomen Kirkon Sisälähetysseuran taloudenhoitaja 1915–1937, varatoimitusjohtaja 1937–1945 ja talousjohtaja vuodesta 1945. Raamattutalo Oy:n toimitusjohtaja Paananen oli 1925–1958. Hänellä oli myös useita luottamustoimia, hän muun muassa toimi Sortavalassa kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana ja oli Pieksämäellä kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsen vuodesta 1948. Talousneuvoksen arvonimen Paananen sai 1942.
Julkaisuja

Sortavalan miesdiakonialaitos: piirteitä Suomen sisälähetysasian ja erityisesti miesdiakonian vaiheista, Oskari Kanervo, Viljo Paananen, Pieksämäki: Suomen kirkon sisälähetysseura, 1953
Eloa on paljon: näkymiä Suomen kirkon sisälähetysseuran työvainioilta, Kusti Korhonen, Viljo Paananen, Pieksämäki: Suomen kirkon sisälähetysseura, 1955
Impulssinjohtojärjestelmä

Impulssinjohtojärjestelmä  1. Sinussolmuke 
2. Bachmannin kimppu
 3.–5. Eteisjohtoradat 
 6. Eteis-kammiosolmuke
7. Eteis-kammiokimppu
8.–9. Eteis-kammiokimpun kaksi päähaaraa 
12. Purkinjen säikeitä
Sähköisen impulssin eteneminen sydämessä.
Impulssinjohtojärjestelmä (myös johtoratajärjestelmä) on sydämessä toimiva erikoistuneiden lihassolujen muodostama järjestelmä, joka kuljettaa sydäntä tahdistavan sähköisen impulssin kaikkialle sydänlihakseen. Järjestelmään kuuluvat sinussolmuke, eteisjohtoradat, eteis-kammiosolmuke, eteis-kammiokimppu ja sen kaksi päähaaraa sivuhaaroineen eli Purkinjen säikeet.
Rakenne ja toimintaperiaate > Sinussolmuke ja eteisjohtoradat

Sinussolmuke on oikean eteisen yläosassa lähellä yläonttolaskimon laskukohtaa sijaitseva sydänlihassolujen kertymä. Se käynnistää sydämen supistumisen jälkeen uuden toimintakierron depolarisoitumalla itsestään. Impulssi etenee sinussolmukkeesta eteis-kammiosolmukkeeseen kolmea eteisjohtorataa pitkin. Vasempaan eteiseen impulssi etenee Bachmannin kimppua pitkin. Johtoradoista impulssi leviää eteisen lihassoluihin ja eteiset supistuvat. Lepotilassa sinussolmuke tuottama syke on noin 60 lyöntiä minuutissa.
Rakenne ja toimintaperiaate > Eteis-kammiosolmuke

Oikean eteisen alaosassa sijaitsee muuntuneista lihassoluista muodostunut eteis-kammiosolmuke eli AV-solmuke. AV-solmukkeessa impulssi etenee hitaammin kuin johtoradoissa, mikä viivästyttää aktiopotentiaalia eteis-kammiorajalla noin 0,1 sekuntia. Tämä mahdollistaa verenvirtauksen eteisistä kammioihin ennen kammiosupistuksen käynnistymistä. Mikäli AV-solmuke ei jostain syystä saa sähköistä tahdistusta sinussolmukkeena, kykenee se tahdistamaan kammioiden toiminnan itsenäisestikin. Tällöin sen tuottama syke on noin 40 lyöntiä minuutissa.
Rakenne ja toimintaperiaate > Eteis-kammiokimppu ja Purkinjen säikeet

Eteisiä ja kammioita yhdistää sähköisesti vain impulssinjohtorata. Impulssi leviää eteis-kammiosolmukkeesta sidekudoslevyn lävitse kammioiden puolelle erikoistuneista lihassoluista muodostunutta eteis-kammiokimppua eli Hisin kimppua pitkin. Eteis-kammiokimppu jakautuu kahdeksi päähaaraksi ja sydämen kärjessä edelleen yhä pienemmiksi haaroiksi eli Purkinjen säikeiksi. Sydämen kärjestä aktiopotentiaali jatkaa impulssinjohtojärjestelmän ohuita haaroja pitkin sydämen ulkoseinien kautta takaisin kohti eteisiä.
Purkinjen säikeet ovat sydänkammiolihaksen sisäkalvon alla olevia impulssiajohtavia risteäviä lihassoluja, jotka ovat erikoistuneet supistumiskäskyn levitykseen.
Elleivät sinussolmuke tai AV-solmuke kumpikaan tahdista sydäntä, kykenevät Purkinjen säikeet jossain määrin toimimaan itsenäisesti tahdistajana. Tällöin niiden tuottama syke on noin 20 lyöntiä minuutissa.
Tehtävät

Impulssinjohtojärjestelmällä on kaksi päätehtävää. Sen kautta aktiopotentiaalit leviävät eteisiin ja kammioihin huomattavasti nopeammin kuin tavallista lihaskudosta pitkin. Impulssin nopeus on Purkinjen säikeissä 5–10 kertaa suurempi kuin sydänlihassoluissa. Tämä takaa kammiolihaksen lähes yhtäaikaisen supistumisen, jolloin kammionsisäinen paine nousee tehokkaasti ja myös sydämen pumppaustoiminta on tehokasta.
Toinen päätehtävä on eteisistä kammioihin leviävien impulssien kulun jarruttaminen. Eteisten ja kammioiden rajakohdassa oleva eteis-kammiosolmuke hidastaa impulssin kulkua, jotta eteiset ehtivät tyhjentyä ja kammiot täyttyä ennen kammiosystolea. Järjestelmän toimiessa normaalisti eteiset supistuvat noin 1/6 sekuntia aikaisemmin kuin kammiot.
Laurence Cummings

Laurence Cummings (s. 1968 Birmingham) on brittiläinen kapellimestari, cembalisti, urkuri ja musiikintutkija.
Cummings opiskeli Solihull Schoolissa, Christ Churchissa (Oxford) ja Royal College of Musicissa. Hän on johtanut usein sekä periodi- että modernein soittimin tehtyjä konserttiesityksiä. Hänen johtamiaan orkestereita ovat olleet muiden muassa Orchestra of the Age of Enlightenment, The English Concert, Liverpoolin kuninkaalliset filharmonikot, Britten Sinfonia, Yhdysvaltain kansallisorkesteri, Jerusalemin sinfoniaorkesteri ja Zürichin kamariorkesteri. Yhdysvaltain-debyyttinsä Cummings teki esiintymällä Bostonin Handel and Haydn Societyn kanssa. Hän on esiintynyt continuo-soittajana myös Les Arts Florissantsissa, The Sixteenissä ja Gabrieli Consortissa. Oopperatuotantoja Cummings on johtanut muun muassa English National Operassa, Glyndebournen oopperafestivaalilla, Zürichin oopperassa, Göteborgin oopperassa, Théâtre du Châtelet'ssa ja Lyonin oopperassa.
Cummings tunnetaan Händel-auktoriteettina. Hänestä tuli London Handel Festivalin musiikillinen johtaja vuonna 1999 ja Internationale Händel-Festspiele Göttingenin taiteellinen johtaja 2012. Vuoteen 2012 Cummings oli historiallisen esityksen johtaja Royal Academy of Musicissa, ja sittemmin hän on toiminut siellä historiallisen esityksen William Crotch -professorina.
Cummings on tehnyt levytyksiä muiden muassa Naxokselle, BIS:lle, Sony BMG:lle, Harmonia Mundille ja Chandokselle.
Tapani

| Tapani |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  26. joulukuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:   28. maaliskuuta  26. huhtikuuta  13. heinäkuuta  2. elokuuta  20. elokuuta  28. lokakuuta  28. marraskuuta  27. joulukuuta 
Muunnelmia:  Tahvo, Teppo, Teppana
Vastineita eri kielissä:  Stefanus, Stefan, Staffan, Stephan, Stephen, Steven, Étienne, István
Nimen alkuperä:  kreikkalainen Stefanos, kruunattu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tapani on miehen etunimi. Se tulee kreikkalaisesta nimestä Στέφανος eli Stéphanos, joka merkitsee kruunattua. Kyseessä lienee käännös hepreankielisestä nimestä Cheliel, joka merkitsee Jumalan kruunaamaa. Nimen feminiininen muoto on monissa kielissä Stephanie.
Tapanin nimipäivä on 26. joulukuuta, toisena joulupäivänä eli tapaninpäivänä, joka on samalla Pyhän Stefanoksen muistopäivä.
Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Tapani on annettu Suomessa 159 189 miehelle sekä muutamalle naiselle. Tapsa on sekä Tapanin että Tapion lempinimi. Tämä kahtalaisuus ilmenee suomalaisista julkkiksistakin, sillä Tapsaksi kutsutaan sekä Tapani Kansaa että Tapio Rautavaaraa.
Tapani-nimen vastineita eri kielissä

Shtjefen tai Stefan (albania)
إصتفان (arabia)
Ստեփանոս, Ստեփան (armenia)
İstfan, Stepan (azer)
Стефан (bulgaria)
Esteve (katalaani)
Stjepan (kroatia)
Steffen, Stephen, Stefan, Stephan (tanska)
史提芬, 史蒂芬, 史地芬, 斯德望, 斯蒂芬 (kiina)
Štěpán (tšekki)
Steven, Stefan, Stefanus (hollanti)
Stephen (englanti)
Étienne tai Stéphane (ranska)
Stefan, Stephan, Steffen (saksa)
Στέφανος (kreikka)
Kepano (havaiji)
István (unkari)
Stefán (islanti)
Steafán, Stíofán (iiri)
Stefano (italia)
ステファン, ステフェン, ステｲｰヴン (japani)
스티븐 (korea)
Steponas, Stepas (liettua)
Stiefnu (malta)
Esteban (tagalog)
Stefan, Szczepan (puola)
Estêvão (portugali)
Ștefan (romania)
Степан (venäjä)
Staffan, Stefan (ruotsi)
Stiobhan (gaeli)
Стефан/Stefan, Стеван/Stevan (serbia)
Štefan (slovakki)
Esteban (espanja)
Sitiveni (tonga, fidži)
İstefanos (turkki)
Степан, Стефан (ukraina)
Steffan (kymri)
סטפן (heprea)
Tunnettuja Tapaneja

Stefanus-nimiset paavit luetellaan artikkelissa Stefanus.
Tunnettuja Tapaneja > Kuninkaita

István eli Tapani Pyhä, Unkarin kuningas 997–1038
Tapani II, Unkarin kuningas 1116–1131
Tapani III, Unkarin kuningas 1161–1173
Tapani IV, Unkarin kuningas 1163
Tapani V, Unkarin kuningas 1270–1272
Tapani, Englannin kuningas 1135–1154
Tapani III Suuri, Moldavian hallitsija 1457–1504, Vlad Seivästäjän serkku
Tunnettuja Tapaneja > Muita Tapaneja

Pyhä Stefanos, ensimmäinen marttyyri
Tunnettuja Tapaneja > Kuvitteellisia Tapaneja

Tapani Paju, televisiosarjassa Salatut elämät
Tapani Pennanen, televisiosarjassa Kotikatu
Tunnettuja Tapaneja > Sukunimenä

Jussi Tapani (s. 1973), korkeimman oikeuden oikeusneuvos
Susanna Tapani (s. 1993), jääkiekkoilija, jalkapalloilija, salibandyn pelaaja, ringettepelaaja ja olympiamitalisti
Abitti

Abitti (vuoteen 2019 asti DigabiOS) on Suomessa sähköisissä ylioppilaskirjoituksissa käytettävä käyttöjärjestelmä. Sitä hoitaa ja päivittää YTL. Abitti pohjautuu Linux-käyttöjärjestelmän Debian GNU/Linux-jakelupakettiin. Abitin tarkoituksena on osaltaan taata kokelaiden tasavertaisuus ylioppilaskokeessa tarjoamalla kaikille kokelaille samanlainen tietotekninen ympäristö. Tietoturvan takaamiseksi Abitti ei salli ympäristöön sisältymättömien ohjelmien asentamista. Järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 2016, jolloin alkoi vaiheittainen siirtymä kohti digitaalista tutkintoa. Ennen vuotta 2019 Abitin nimi oli DigabiOS ja Abitti oli vain nimitys muiden kuin ylioppilaskokeiden suorittamiseen tarkoitetulle omalle järjestelmäversiolle.
Koetilanteessa osallistujien koneiden omat käyttöjärjestelmät ohitetaan käynnistämällä koneet Abittiin USB-muistilta. Abitti-järjestelmästä ei pääse käsiksi tietokoneella eikä USB-muistilla oleviin tietoihin, joten järjestelmä yrittää estää lunttaamisen kokeissa tällä tavalla.
Abitin kokeet laadittiin alun perin MEB (Matriculation Examination Board) -tiedostomuodossa. Vuonna 2023 Abitti lopetti MEB-tiedostomuodon tukemisen ja vaihtoi sen MEX-muotoon, joka on helppokäyttöisempi. MEX-kokeet laaditaan Bertta-alustalla.
Abitista on tulossa uusi versio, Abitti 2, joka tulee aluksi lukioiden omaan käyttöön vuonna 2025.
Kevään 2021 tietoturvahaavoittuvuus

Toukokuussa 2021 julkaistiin tieto Abitissa olleista tietoturvahaavoittuvuuksista, jotka kolme lukioikäistä valkohattuhakkeria olivat löytäneet. Ilmoitus haavoittuvuudesta tehtiin Ylioppilaslautakunnalle kesken ylioppilaskirjoitusten, mutta haavoittuvuuksien korjaaminen aloitettiin välittömästi. Koepalvelinten päivittämistä hankaloitti se, etteivät ne olleet YTL:n hallussa vaan pääasiassa koulujen tai jopa yksittäisten opettajien omia tietokoneita.
Haavoittuvuuksien avulla olisi ollut mahdollista muun muassa:
suorittaa komentoja koepalvelimella pääkäyttäjän oikeuksilla
saada haltuunsa kaikkien kokeeseen osallistujien nimet ja henkilötunnukset
nähdä ja muokata koevastauksia
suorittaa komentoja kokeen osallistujien tietokoneilla pääkäyttäjien oikeuksilla Abitin automaattisen päivitystoiminnon avulla
pyyhkiä kokelaan tietokoneen oma käyttöjärjestelmä tai asentaa tietokoneelle pysyviä haittaohjelmia
Koska Abitti-kokeita voidaan järjestää myös langattomassa verkossa, hyökkääjän ei olisi tarvinnut olla itse koesalissa haavoittuvuutta hyödyntääkseen.
Radiovastaanotin

Transistoriradio sisältä
Radiovastaanotin on laite, jolla otetaan vastaan radiolähetyksiä. Radiovastaanotin ottaa vastaan radiolähettimen radioaaltoja ja muuttaa ne havaittavaan muotoon. Laite, jossa on sekä radiolähetin että radiovastaanotin, on lähetin-vastaanotin.
Radiovastaanottimen ensimmäinen osa on antenni, joka siirtää vapaassa tilassa olevan radioaallon johtoon. Virityspiiri ja suodattimet erottavat halutun, oikean taajuisen signaalin muista signaaleista, jotka se vaimentaa. Signaalia yleensä vahvistetaan ensin esivahvistimella ja sen jälkeen muilla vahvistimilla. Nykyaikaisten transistoriradioiden vahvistimet perustuvat transistoreihin.
Sekoitusasteessa signaalin taajuus muutetaan suuremmaksi (lähetys) tai pienemmäksi (vastaanotto). Laitteessa oleva oskillaattori kehittää kantoaallon, joka on sinimuotoisesti vaihteleva signaali. Oskillaattorin avulla tasavirtalähteen energiasta saadaan sekoitusasteen tarvitsema suurtaajuinen signaali.
Lähettimessä kantoaaltoon liitetään lähetettävä signaali moduloimalla kantoaaltoa niin, että vastaanotin voi tämän muutoksen havaita vastaanotetussa lähetteessä. Käytössä on analogisia ja digitaalisia modulaatiotapoja. Tietoa sisältävä moduloiva - yleensä matalataajuinen - signaali, esimerkiksi puhe tai musiikki, on nimeltään kantataajuussignaali. Vastaanottimessa kantataajuussignaali erotetaan taas kantoaallosta sekoitusasteessa ja vastaanottimen elektroniikka muuntaa vaihtelevan jännitteen merkitykselliseksi tiedoksi tai aistikokemukseksi.
Erilaisia radiovastaanottimia

Kidekone – yksinkertainen radiovastaanotiin
Putkiradio – vastaanotin, joka käyttää toimintaansa elektroniputkea
Transistoriradio – vastaanotin, joka käyttää toimintaansa transistoria
Skanneriradio – laite, joka pystyy selaamaan radiotaajuuksia automaattisesti
Matkaradio – liikuteltava radiovastaanotin
Kenttäradio – sodankäynnin vaatimusten mukainen siirrettävä radiolaite kaksisuuntaiseen viestintään
Maailmanradio – laite, jolla voidaan kuunnella lähetyksiä tavallista radiota laajemmalta taajuusalueelta
Liikennevastaanotin – vielä maailmanradiotakin monipuolisempi laite
Kelloradio
Monessa nykyaikaisessa älypuhelimessa on myös radiovastaanottimen toiminnot.
Erilaisia radiovastaanottimia > Matkaradio

Matkaradio on kannettava radiovastaanotin, jota voi käyttää paristoilla tai akuilla. Joitakin malleja voi käyttää myös verkkovirralla. Matkaradiot ovat yleensä melko pieniä joissa on yksi kaiutinelementti. Laitteet ovat yleensä aina transistoriradioita.
Suomalaisia radiovastaanottimien valmistajia/merkkejä

Asa Radio
Helvar
Salora
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Radiovastaanotin Wikimedia Commonsissa
Matkaradio
With You-th

| With You-th Twice |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 23. helmikuuta 2024
 Formaatti: CD, digitaalinen lataus
 Kesto: 17.31
 Levy-yhtiö: JYP Entertainment, Republic Records
Twicen muut julkaisut
| The Remixes 2023 | With You-th 2024 | Dive 2024 |
Singlet albumilta With You-th
 ”I Got You” Julkaistu: 2. helmikuuta 2024  ”One Spark” Julkaistu: 23. helmikuuta 2024
With You-th on eteläkorealaisen Twicen kolmastoista EP, joka julkaistiin 23. helmikuuta 2024. Albumi koostuu kuudesta kappaleesta, ja sisältää singlet ”I Got You” ja ”One Spark”. EP on tehnyt yhtyeen uuden ennätyksen ensimmäisen viikon myynnissä Hanteo-listan mukaan. Yhdysvalloissa albumi nousi Billboard 200 -listan ensimmäiselle sijalle ja Japanissa Oricon-listan ensimmäiselle sijalle.
Julkaisun yhteydessä yhtye esiintyi yhdysvaltalaisessa televisio-ohjelmassa Today.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Sävel | Sovitus | Kesto |  |  |  |  |
| 1. | I Got You | Jonah Morais, Daniel Seavey, David Wilson, Jake Torrey, Lexxi Saal | Jonah Morais, Daniel Seavey, David Wilson, Jake Torrey, Lexxi Saal | Dwilly | 2.53 |  |  |  |  |
| 2. | One Spark | Sim Eun-jee, Melania Fontana | Kyler Niko, Earattack, Paulina "Pau" Cerrilla, Lee Woo-hyun | Earattack, Lee Woo-hyun | 3.03 |  |  |  |  |
| 3. | Rush | Chaeyoung | Mitch Hansen, Chris Burton, Carl Wallevik | Cutfather, Carl Altino | 2.36 |  |  |  |  |
| 4. | New New | Lee Seu-ran | Lee Woo-min "Collapsedone", Paulina "Pau" Cerrilla, Kyler Niko | Lee Woo-min "Collapsedone" | 3.01 |  |  |  |  |
| 5. | Bloom | Jeongyeon | Melanie Fontana, Earattack, Lindgren, GG Ramirez, Lee Woo-hyun | Earattack, Lindgren, Lee Woo-hyun | 3.23 |  |  |  |  |
| 6. | You Get Me | Dahyun | Brooke Tomlinson, Sofia Kay, Jeoff Harris | Jeoff Harris | 2.33 |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 17.31 |  |  |  |  |
Vastaanotto

NME:n mukaan albumin nimikappale ”One Spark” jää kappaleen ”I Got You” varjoon, joka on NME:n mukaan "puhdasta euforiaa". ”Rush” kuulostaa hiotulta ja kypsyneeltä, jossa pehmeät vokaalit toimivat eduksi. ”Bloom” on albumin kärkikappaleita. ”You Get Me” on sopiva vastine kappaleelle ”I Got You”. Albumin heikoimmaksi jää kappale ”New New”, joka korkeasta energiasta huolimatta ei nouse albumin muiden kappaleiden rinnalle.
Arvostelut

NME: