stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Prerafaeliitit
Neljä periaatetta

Veljeskunnan, joksi taiteilijaryhmä kutsui itseään, varhaisia perusperiaatteita olivat seuraavat neljä julkilausumaa:
Ilmaistavien ideoiden pitää olla uusia.
Luontoa on tutkittava tarkkaavaisesti, jotta sitä voidaan ilmentää.
On suhtauduttava myötämielisesti siihen, mikä aikaisemmassa taiteessa on suoraa, vakavaa ja koskettavaa, ja suljettava pois perinteinen, itsekylläinen ja toistamalla opittu.
Ja, tärkeimpänä kaikesta, on tuotettava perinpohjaisen hyviä kuvia ja veistoksia.
Periaatteet ovat tietoisesti epädogmaattisia, sillä veljeskunta halusi korostaa yksittäisten taiteilijoiden henkilökohtaista vastuuta omista ideoistaan ja niiden toteutuksesta. Romantiikan vaikutuksen alaisina he uskoivat vapauden ja vastuun olevan erottamattomia. Heitä kuitenkin kiinnosti erityisesti keskiaikainen kulttuuri, sillä he uskoivat sen hallussa olleen hengellisen ja luovan yhtenäisyyden, joka oli sittemmin menetetty.
Ryhmä oli hyvin tietoinen oman aikansa yhteiskunnallisista ongelmista, ja tuotti lukuisia maalauksia viktoriaanisen yhteiskunnan epäkohdista, erityisesti naisten sorretusta asemasta. Eturivissä tässä asiassa toimi Dante Gabriel Rossetti. Toisaalta naiset kuvattiin pyhimyksinä, enkelimäisinä vaimoina ja hienostuneina leideinä, toisaalta langenneina naisina, noitina ja seireeneinä.
Voimakkaimman jälkivaikutuksen ryhmän jäsenistä jätti William Morris. Hän oli arkkitehti, maalari, kirjailija ja taideteollisuuden uudistaja. Hän kapinoi arkiesineiden kaupallista sarjatuotantoa vastaan. Se synnytti käyttöesineiden uudistusta ajavat Arts and Crafts -liikkeen. Hän pettyi kuitenkin liikkeen saavutuksiin, sillä se ei hyödyttänyt alempia sosiaaliluokkia. Loppuvuosinaan hän omistautui käsityöperiaatteella toimivaan kirjapainoon ja vanhojen rakennusten suojeluun. Morrisin pyrkimyksistä kehittyi seuraavan sukupolven piirissä kansallisromanttinen tyylisuunta.
Prerafaeliittien teoksia

John Everett Millais, Kristus vanhempiensa talossa, 1850.
John Everett Millais, Ofelia, 1852.
Ford Madox Brown, The Pretty Baa-Lambs, 1851-1859.
Dante Gabriel Rossetti, The Beloved (The Bride), 1865–1866.
Incipit Vita Nova on Cesare Saccaggin esirafaeliittityylinen mestariteos.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Liisa Wilska: Ihana Jane ja muut madonnat. Umami 8.4.2009. Web Archive 2015.
Pyörätuolikoripallo kesäparalympialaisissa 2016

Pyörätuolikoripallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäparalympialaisissa 15. kertaa. Kilpailut käytiin 8.–17. syyskuuta. Sekä naisilla että miehillä oli omat kilpailut. Miesten turnaukseen osallistui 12 joukkuetta ja naisten 10 joukkuetta. Ottelut pelattiin HSBC Arenalla ja Arena Carioca 1:ssä. Urheilijat oli jaettu kahdeksaan vammaluokkaan välille 1-4,5 0,5 välein. Joukkueen kentällä olevien pelaajien kokonaispistemäärä ei saanut ylittää kuin 14. Yhdysvallat voitti kummatkin turnaukset.
Mitaliyhteenveto

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2 |  Saksa | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 2 |  Espanja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4 |  Iso-Britannia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 4 |  Alankomaat | 0 | 0 | 1 | 1 |
Kilpailut ja mitalistit

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet tiedot |  Yhdysvallat |  Espanja |  Iso-Britannia |
| Naiset tiedot |  Yhdysvallat |  Saksa |  Alankomaat |
Päiviönsaaren koulu

| Päiviönsaaren koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Villankuja 1 (Wahlinkatu 1), Varkaus
Koordinaatit:  62.31275°N, 27.89439°E
Tyyppi:  suomenkielinen yläkoulu
Oppilaita:  288 (2016)
Päiviönsaaren koulu oli Varkauden keskustassa, Päiviönsaaren kaupunginosassa toiminut suomenkielinen yläkoulu. Vuonna 2016 koulua kävi yli 280 oppilasta.
Päiviönsaaren koulun toiminnot yhdistettiin osaksi vuonna 2017 aloittanutta, Waltterin kouluksi nimettyä varkautelaista yhtenäiskoulua (luokka-asteet 0–9). Se keskitti toimintansa Kuoppakankaan koulun yhteyteen, jota Urheilukadun koulurakennusta laajennettiin merkittävästi uudisrakentamisella.
Aiheesta muualla

Varkauden (suomalainen) yhteiskoulu 1920-1947 (seuraajineen) (yksityiskoulut.fi)
Uutisviisaat löytyvät Vehmersalmen koulusta (11.2.2011) (yle.fi)
Ravintola Julia

Ravintola Julia avattiin Turussa Eerikinkadulla Hotelli Julian kanssa samassa rakennuksessa vuonna 1987. Ravintola kuului Arctia-ketjuun, jonka toiminta myytiin ruotsalaiselle Scandic-ketjulle vuonna 1998.
Julia oli erikoistunut ranskalaiseen ruokaan. Inspiraatiota oli haettu muun muassa Burgundista. Menussa oli esimerkiksi vuonna 1993 maalaispateeta, cumberlandinkastiketta ja haukipyöryköitä. Ravintola oli tunnettu myös hyvänä kalaravintolana. Juliassa pidettiin vuosittain etanafestivaalit. Vuoden 1993 tapahtumassa oli tarjolla 8 eri ruokalajia, joissa tarjottiin 12 päivän aikana 3000 etanaa.
Suomen Gastronominen Seura valitsi Ravintola Julian Vuoden ravintolaksi vuonna 1992. Vuoden ravintola -tunnustuksen saavuttaakseen ravintolan tulee tarjota hyvää ja omaleimaista ruokaa sekä erinomaista palvelua, joka saa asiakkaan tuntemaan itsensä arvostetuksi. Vuoden ravintolalla on hyvä hinta-laatusuhde ja sen toiminta on pitkäjänteistä, tasalaatuista ja varmaa. Myöhemmin turkulaisista ravintoloista saman tunnustuksen ovat saaneet Panimoravintola Herman (2003) ja Ravintola Kaskis (2018).
Ravintola Juliassa toimi vuoromestarina ja sittemmin keittiömestarina Antti Vahtera. Vahtera kävi Juliassa työskennellessään vuonna 1995 edustamassa Suomea kansainvälisesti arvostetussa Bocuse d’Or -kilpailussa.
Ricardo Merlos

José Ricardo Merlos Orellana (s. 25. syyskuuta 1983 San Salvador) on elsalvadorilainen jousiampuja. Hänen paras sijoituksensa FITA:n rankingissa on 25. tila, jonka hän saavutti kesäkuussa 2005.
Merlos osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa Ateenassa 2004. Tuolloin hän oli henkilökohtaisessa kilpailussa 35. hävittyään ensimmäisellä pudotuskierroksella Alankomaiden Wietse van Altenille.
Myös Ricardon veli Cristóbal on jousiampuja.
Rapuhaukka

| Rapuhaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Buteoninae
Suku::  Luhtahaukat Buteogallus
Laji::  aequinoctialis
Kaksiosainen nimi
 Buteogallus aequinoctialis  (Gmelin, 1788) 
Katso myös
   Rapuhaukka Wikispeciesissä   Rapuhaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rapuhaukka (Buteogallus aequinoctialis) on luhtahaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Etelä-Amerikan koillisella rannikkoalueella Brasiliassa, Guyanassa, Ranskan Guayanassa, Surinamessa, Trinidad ja Tobagossa ja Venezuelassa.
Laji elää mangrovemetsissä ja muilla soisilla alueilla, ja sen ravintoa ovat äyriäiset. Sen määrän arvioidaan olevan vähenemässä mangrovemetsien vähentymisen vuoksi.
Ulkonäkö

Rapuhaukka on väritykseltään tummanruskea, siivet ovat harmaanruskeat ja alapuoli punaruskea. Lajin koivet ovat kellanoranssit, pyrstö lyhyt, musta ja siinä on keskellä kapea valkoinen raita ja kärjessä valkoista. Siipien ja selän reunus on punaruskea.
Rea Tallgren

Rea Tallgren (o.s. Haverinen, s. 1986) on suomalainen toimittaja, radiojuontaja ja vaikuttaja. Hän juontaa Ysärin aamua. Toimittajana Tallgren on kirjoittanut verkkoartikkeleita ja Suhteettomuusteoria-kolumnia. Aikaisemmin hän on työskennellyt Radio SuomiRockin juontajana.
Tallgren on alun perin kotoisin Jyväskylästä, ja hän asuu Helsingissä.[lähde? ] Radiojuontajan työn lisäksi Tallgren on esiintynyt suomalaisissa televisiosarjoissa, kuten Olet mitä syöt.
Reaaliaikaisuus

Reaaliaikaisuus voi tarkoittaa joko järjestelmän tilan olevan jatkuvasti ajan tasalla (tosiaikajärjestelmä) tai tapahtumiin reagointia oikea-aikaisesti.
Tosiaikainen järjestelmä voi olla esimerkiksi pankin tilijärjestelmä, jossa millä hetkellä tahansa voidaan tietää kunkin tilin sen hetkinen saldo. Myös varastojärjestelmä voi olla tässä mielessä tosiaikainen, eli milloin tahansa on kysyttävissä, miten paljon mitäkin tavaraa on varastossa, miten suuri on minkin tarvaran kysyntä ja milloin sitä pitää tilata lisää. Vaikka näissä järjestelmissä pyritään siihen, että tilanne vastaa koko ajan todellisuutta, pienet heitot tietojen päivittämisessä eivät tee järjestelmää käyttökelvottomaksi.
Teknisesti puhutaan reaaliaikaisuudesta silloin, kun jollekin tehtävälle on asetettu ensimmäinen ja viimeinen sallittu toteutumisaika. Tämä aika lasketaan tyypillisesti jostain tapahtumista, joka voi olla esimerkiksi viesti toiselta ohjelmalta tai tietokoneelta, oheislaitteen aiheuttama keskeytys, signaali, käyttäjän tekemä toimintapyyntö tai saavutettu kellonaika.
Usein reaaliaikaisuus ymmärretään niin, että reaktio tehdään niin pian kuin mahdollista, mutta on huomattava, että on tilanteita, joissa on odotettava, ennen kuin vaste saadaan antaa. Teknisesti tällaiset tilanteet pyritään muuttamaan "mahdollisimman nopeasti" -muotoon esimerkiksi kellon avulla. Aikaa, joka kuluu tapahtumasta vasteen antamiseen kutsutaan vasteajaksi. Reaaliaikajärjestelmille on tyypillistä, että tämä vasteaika tai itse asiassa sen vaihteluväli voidaan laskea etukäteen, sillä mikään järjestelmä ei ole niin tarkka, että vasteaika olisi vakio.
Reaaliaikaisuus voidaan jakaa kovaan ja pehmeään reaaliaikaan. Kova reaaliaika tarkoittaa, että annetut aikarajat (ensimmäinen ja viimeinen sallittu ajanhetki) ovat ehdottomia. Jos vaste tulee nopeammin tai hitaammin, järjestelmän katsotaan toimivan virheellisesti. Kovaa reaaliaikaa voisi kuvata myös niin, että jos vastetta ei saada tuotettua aikarajojen sisällä, sitä ei kannata tuottaa lainkaan. Pehmeissä reaaliaikajärjestelmissä aikarajojen noudattaminen on toivottavaa, mutta niiden rikkominen ei ole toimintavirhe, vaan myöhästynytkin toiminta tulee tehdä loppuun. Esimerkiksi rahan siirto tililtä toiselle on tehtävä, vaikka se tulisikin vastaanottajan tilille vasta eräpäivän jälkeen.
Erona reaaliaikaisuudelle voidaan käyttää termiä "pehmeä aika" (engl. soft-time): rajoittamattomat viiveet aiheuttavat epäjatkuvaa aikaa erona reaaliaikaisuudesta.
Reaaliaikaisen järjestelmän tavoitteisiin kuuluu aikarajan deterministinen noudattaminen: järjestelmä käyttää vain tunnetun ja ennakoidun määrän aikaa.
Norbergin kunta

| Norbergin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västmanlandin lääni
Maakunta:  Västmanland
Keskustaajama:  Norberg
Kuntakoodi:  1962
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  417,86 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  5 714
 – Väestötiheys:  13,7 as./km²
 
 www.norberg.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Norbergin kunta (ruots. Norbergs kommun) on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Norberg.
Kunnan maapinta-ala on 417,86 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 714 henkeä (31.12.2021).
Kunnan keskustaajan muodostavat kaksi osaa, varsinainen Norberg etelässä ja Kärrgruvan pohjoisessa. Lisäksi kunnan alueella sijaitsevat kylät Bjurfors och Karbenning.
Paikkakunnan pääelinkeino on ollut rautakaudelta 1970-luvulle saakka rautakaivostoiminta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 16,53 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1889 Norberign maalaiskuntaan perustettiin Norbergin taajaväkinen yhdyskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa koko maalaiskunta muutettiin Norbergin kauppalaksi. Samalla muodostettiin Västerfärnebon "suurkunta" yhdistämällä entiset Fläckebon, Karbenningin ja Västerfärnebon maalaiskunnat. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Norbergin kunta yhdistämällä Norbergin kauppala ja Västerfärnebon maalaiskuntaan kuulunut Karbenningin seurakunta.
Väestönkehitys

| Norbergin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 6 942 | 6 942 |
| 1955 | 1955 |    | 7 601 | 7 601 |
| 1960 | 1960 |    | 8 124 | 8 124 |
| 1965 | 1965 |    | 7 225 | 7 225 |
| 1970 | 1970 |    | 6 794 | 6 794 |
| 1975 | 1975 |    | 6 612 | 6 612 |
| 1980 | 1980 |    | 6 843 | 6 843 |
| 1985 | 1985 |    | 6 485 | 6 485 |
| 1990 | 1990 |    | 6 665 | 6 665 |
| 1995 | 1995 |    | 6 503 | 6 503 |
| 2000 | 2000 |    | 5 939 | 5 939 |
| 2005 | 2005 |    | 5 866 | 5 866 |
| 2010 | 2010 |    | 5 723 | 5 723 |
| 2015 | 2015 |    | 5 803 | 5 803 |
| 2020 | 2020 |    | 5 729 | 5 729 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 837 | 14,4 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 212 | 3,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 464 | 8,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 4 290 | 73,9 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 284 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 391 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 398 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 31 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,6 %
18–64-vuotiaat: 57,8 %
65 vuotta täyttäneet: 23,6 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,0 | 2,2 |
|   | jalostus | 36,3 | 37,1 |
|   | palvelut | 58,5 | 59,4 |
|   | tuntematon | 1,2 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 1 700 | 2 524 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 67,4 |  |
Taajamat

Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 78,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 205 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Norberg, jossa oli 4 518 asukasta.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Karbenning
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Karbenning
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Bjurfors
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Norbergin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | 5 | 5 | 3 | 4 | 3 | 2 | 2 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 6 | 6 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | 4 | 2 | 2 | 3 | 3 | 2 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 1 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | 4 | 1 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 22 | 21 | 21 | 22 | 20 | 19 | 18 | 16 | 9 | 11 | 15 | 14 | 12 | 13 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 3 | 4 | 4 | 5 | 5 | 5 | 7 | 17 | 12 | 6 | 5 | 7 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 3 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 6 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Karbenningin piiri
Norbergin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Norberg-Karbenning
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Karbenning
Norberg
Seurakunnat > Kirkot

Karbenningin kirkko
Norbergin hautakappeli
Norbergin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Norbergin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Norbergs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västmanlandin läänin kunnat
Kartta Norbergin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
RN Giulio Cesare (1911)

| RN Giulio Cesare |
| --- | --- |
 Giulio Cesare vuonna 1914

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ansaldo, Genova
Kölinlasku:  24. kesäkuuta 1910
Laskettu vesille:  15. lokakuuta 1911
Palveluskäyttöön:  14. toukokuuta 1914
Poistui palveluskäytöstä:  Neuvostoliitolle 1948 nimellä Novorossijskiksi (ven. Новороссийск)
Loppuvaihe:  tuhoutunut räjähdyksessä 1955
Tekniset tiedot
Uppouma:  23 088 t (standardi) 25 086 t (kuormattu)
Pituus:  168,9 m
Leveys:  28 m
Syväys:  10,04 m
Koneteho:  31 000 ihp (23 MW)
Nopeus:  21,5 solmua (41 km/h)
Miehistöä:  1 000
Aseistus
Aseistus:  13 × 305 mm/L46 tykkiä 18 × 120 mm/L50 tykkiä 16 × 76 mm/L50 tykkiä 6 × 76 mm/L40 tykkiä 3 × 450 mm torpedoputkea
RN Giulio Cesare (ital. Regia Nave Giulio Cesare) oli Regia Marinan eli Italian kuningaskunnan laivaston vuonna 1914 valmistunut Conte di Cavour -luokan taistelulaiva kummassakin maailmansodassa. Alus luovutettiin toisen maailmansodan jälkeen sotakorvauksena Neuvostoliitolle, jossa se tunnettiin nimellä Novorossijsk. Alus tuhoutui räjähdyksessä Sevastopolissa vuonna 1955.
Valmistus

Alus tilattiin Genovasta Ansaldolta, missä köli laskettiin 24. kesäkuuta 1910. Alus laskettiin vesille 15. lokakuuta 1911 ja valmistui 14. toukokuuta 1914.
Neuvostoliiton laivastossa

Alus luovutettiin 6. helmikuuta 1949 Vlorëssa Albaniassa Neuvostoliiton laivastolle nimettynä Z11:ksi ja se nimettiin myöhemmin uudelleen Novorossijskiksi. Alus oli korjattavana Sevastopolissa vuoteen 1954. Palvelukseen se palasi koululaivana. Se upposi 29. lokakuuta 1955 ankkuripaikallaan Sevastopolin satamassa tapahtuneessa räjähdyksessä. Aluksella sai välittömästi surmansa 50–100 miestä, mutta heikon vianhallinnan seurauksena uhrien lukumäärä kasvoi lopulta lähemmäs viittäsataa.
Räjähdyksen syystä ei ole varmuutta. Mahdollisesti sen aiheutti satama-altaaseen jäänyt toisen maailmansodan aikainen saksalainen merimiina. Räjähdystä edeltänyt päivä, 28. lokakuuta, oli vuoden 1922 Rooman marssin ja siten fasistien valtaannousun muistopäivä, joten on myös spekuloitu, että italialaiset uusfasistit olisivat sabotoineet alusta, koska sen päätyminen Neuvostoliitolle muistutti häpeällisestä tappiosta. Sabotaasiteorian yhden version mukaan Italian sota-aikaisen erikoisyksikön Decima MAS:n entiset taistelusukeltajat olisivat käyneet Sevastopolissa miinoittamassa laivan, toisen version mukaan uusfasistinen terroristijärjestö Fasci di Azione Rivoluzionaria (FAR) olisi kätkenyt aluksen rakenteisiin vuosien viiveellä räjähtäneen aikapommin ennen sen luovuttamista Neuvostoliittoon.
Hylky nostettiin 4. toukokuuta 1957, minkä jälkeen se ajettiin maihin Kazatšinlahdella. Alus romutettiin paikallaan, mikä saatiin päätökseen vuoden 1957 loppuun mennessä.
Giulio Cesare lasketaan vesille.
Novorossijski Sevastopolissa vuonna 1950.
Rakkaus tulessa

| Rakkaus tulessa Erkki Kurenniemi & Circle |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 11. tammikuuta 1972, Helsinki ja 16. toukokuuta 1999, Pori
 Julkaistu: elokuu 2011
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Jussi Lehtisalo ja Mika Taanila
 Tyylilaji: kokeellinen musiikki
 Kesto: 46.23
 Levy-yhtiö: Full Contact Records
Circlen muut julkaisut
| Maxim 2011 | Rakkaus tulessa 2011 | Giardino 2011 |
Erkki Kurenniemen muut julkaisut
| Äänityksiä / Recordings 1963–1973 2002 | Rakkaus tulessa 2011 | DRY ’73-9-8 2011 |
Rakkaus tulessa on vuonna 2011 ilmestynyt Erkki Kurenniemen ja Circlen albumi. Se koostuu suomalaisen elektronisen musiikin pioneerin Erkki Kurenniemen 1972 nauhoittamasta yksinpuhelusta, joka on yhdistetty rockyhtye Circlen vuonna 1999 harjoitustiloissaan äänittämään materiaaliin. Kurenniemen päiväkirjamaisessa kommentoinnissa hän kulkee talvisessa Helsingissä muun muassa Merihaan ja Töölön kaupunginosissa. Kurenniemen meditatiivisen puheen taustaksi on lisätty Circlen harjoituksista nauhoitettua jamittelua, joka tyyliltään muistuttaa yhtyeen saman aikakauden levytyksiä. Mitään varsinaisesti yhdistävää tekijää ei Kurenniemen ja Circlen osuuksilla ole, vaan ne ovat täysin toisistaan irrallisia. Albumi koostettiin Kurenniemen heinäkuussa 2011 olleen 70-vuotissyntymäpäivän kunniaksi.
Kappaleet

Kello 12:15 – 9.44
Latentti liike-energia – 13.50
Me-me-me-me – 0.46
Tuulispää – 3.22
Valheiden läpi – 5.10
Kaksi kiveä – 13.31
Muusikot

Erkki Kurenniemi – puhe
Janne Westerlund – kitara
Pekka Jääskeläinen – kitara
Jussi Lehtisalo – basso
Tomi Leppänen – rummut
Arvostelut

Jylkkäri: positiivinen
Lammaszine: positiivinen
Nuorgam: 50/100
RN Giuseppe Garibaldi (1936)

| RN Giuseppe Garibaldi |
| --- | --- |
 Giuseppe Garibaldi

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantieri Riuniti dell'Adriatico, Trieste
Kölinlasku:  28. joulukuuta 1933
Laskettu vesille:  21. huhtikuuta 1936
Palveluskäyttöön:  1. joulukuuta 1937
Poistui palveluskäytöstä:  tammikuu 1972
Tekniset tiedot
Uppouma:  11 350 t (standardi) 11 735 t (kuormattu)
Pituus:  171,1 m (vesiraja) 187 m (kokonaispituus)
Leveys:  18,9 m
Syväys:  6,9 m
Koneteho:  100 000 hv (75 MW)
Nopeus:  34 solmua (63 km/h)
Miehistöä:  640
Aseistus
Aseistus:  10 × 152 mm/L55-tykkiä 8 × 100 mm/L47-tykkiä 8 × 37 mm/L54-ilmatorjuntatykkiä 12 × 20 mm/L65- ilmatorjuntatykkiä 6 × 533 mm torpedoputkea 2 × sukellusveneidentorjuntaheitintä 4 × Ro.43 lentokonetta
RN Giuseppe Garibaldi (ital. Regia Nave Giuseppe Garibaldi) oli Italian kuninkaallisen laivaston Duca degli Abruzzi -luokan kevyt risteilijä toisessa maailmansodassa.