stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sounding the Seventh Trumpet
Kokoonpano

M. Shadows - laulu, akustinen kitara, kosketinsoitin
Zacky Vengeance - Rytmi- ja soolokitara, taustalaulu
Justin Sane - basso
The Rev - rummut
Synyster Gates - Soolokitaristi kappaleessa "To End the Rapture"
+
Valary Di Bennedetto - laulu kappaleessa "The Art of Subconscious Illusion"
| n k Avenged Sevenfold |
| --- | --- |
 M. Shadows  Synyster Gates  Zacky Vengeance  Johnny Christ   The Rev  Justin Meacham  Dameon Ash  Matt Wendt 
Studioalbumit:  Sounding the Seventh Trumpet  Warmness on the Soul  Waking the Fallen  City of Evil  Avenged Sevenfold  Live In The LBC & Diamonds In The Rough  Nightmare  Welcome to the Family  Hail to the King  The Stage  Life Is but a Dream... 
Livealbumit:  Live at the GRAMMY Museum 
Kokoelmat:  Live In The LBC & Diamonds In The Rough  The Best of 2005-2013 
EP:t:  Warmness on the Soul  Welcome to the Family  Black Reign 
Singlet:  ”Warmness on the Soul”  ”Second Heartbeat”  ”Unholy Confessions”  ”Burn It Down”  ”Bat Country”  ”Beast and the Harlot”  ”Seize the Day”  ”Walk”  ”Critical Acclaim”  ”Almost Easy”  ”Aftelife”  ”Dear God”  ”Scream”  ”Crossroads”  ”Nightmare”  ”Buried Alive”  ”Welcome to the Family”  ”Not Ready To Die”  ”Carry On”  ”Hail to the King”  ”The Stage”  ”Malagueña Salerosa”  ”Retrovertigo”  ”Dose”  ”Runaway”  ”God Only Knows”  ”As Tears Go By”  ”Wish You Were Here”  ”Mad Hatter”  ”Set Me Free”  ”Nobody”  ”Mattel” 
DVD:t:  All Excess 
Musiikkivideot:  "Warmness on the Soul"  "Unholy Confessions" (version 1)  "Unholy Confessions" (version 2)  "Burn it Down"  "Bat Country"  "Beast and the Harlot"  "Seize the Day"  "Almost Easy"  "A Little Piece of Heaven"  "Afterlife"  "Dear God"  "Nightmare"  "So Far Away"  "Carry On"  "Hail to the King"  "Shepherd of Fire"  "This Means War"  "Chapter Four"  "The Stage"  "God Damn"  "Malagueña Salerosa (La Malagueña)"  "Retrovertigo"  "Dose"  "Runaway"  "God Only Knows"  "As Tears Go By"  "Wish You Were Here"  "Nobody"  "We Love You"  "Mattel" 
Levy-yhtiöt:  Warner Bros. Records  Hopeless Records  Goodlife Recordings
Ek Zuban

Ek Zuban on riippumaton pohjoisenglantilainen Middlesbroughissa sijaitseva runokustantamo, jota johtavat runoilijat Andy Willoughby ja Bob Beagrie. Se julkaisee kolme kertaa vuosittain ilmestyvää Kenaz-aikakauslehteä ja nykyrunoutta Koillis-Englannista ja Etelä-Suomesta kaksikielisinä julkaisuina. Se järjestää Poetry Slam -runonluentatilaisuuksia sekä kirjoittajakoulutusta. Suomen ja Pohjois-Englannin välistä kulttuurivaihtoa ovat tukeneet muun muassa Taiteen keskustoimikunta, Turun kaupungin kulttuurilautakunta, Savukeidas-kustantamo, Arts Council North East England ja Cleveland Arts.
Kustantamon nimi Ek Zuban tulee urdun kielestä. Suomeksi Ek Zuban on "Yksi ääni".
Runoantologiat

The Flesh of the Bear - Karhun liha" The Baltic Exchange Project. Bilingual Anthology. Poems from North East England & South West Finland. 2004. ISBN 0-9547487-0-0.
Kaksikieliset, suomen- ja englanninkieliset runoteokset

Jenni Haukio & Kate Fox: We are not stone. 2007.
Riina Katajavuori & Andy Willoughby: Peripheries - Periferioita. 2007.
Bob Beagrie & Kalle Niinikangas: Perkele.  2006. Käänt. Kalle Niinikangas, Andy Willoughby, Bob Beagrie, Tapani Kinnunen, Leena Routti. ISBN 0-9547487-5-1
Esa Hirvonen & Jo Colley: Pökerryksissä - Punch Drunk. 2005. Käänt. Andy Willoughby, Bob Beagrie, Tapani Kinnunen, Leena Routti. ISBN 0-9547487-3-5.
Angela Readman & Tapani Kinnunen: Hard core. 2006. Käänt. Kalle Niinikangas, Tapani Kinnunen, Riikka Järvinen, Leena Routti, Bob Beagrie, Andy Willoughby. ISBN 0-9547487-4-3.
Waking the Fallen

| Waking the Fallen Avenged Sevenfold |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2003, NRG Recordings, Hollywood, Los Angeles, Kalifornia
 Julkaistu: 26. elokuuta 2003
 Tuottaja(t): Andrew Murdock Fred Archambault
 Tyylilaji: metalcore, progressive metal
 Kesto: 70.06
 Levy-yhtiö: Hopeless
Avenged Sevenfoldin muut julkaisut
| Warmness on the Soul (EP) 2001 | Waking the Fallen 2003 | City of Evil 2005 |
Waking the Fallen on Avenged Sevenfold -yhtyeen toinen albumi. Se julkaistiin 26. elokuuta 2003. Albumi julkaistiin Hopeless Records -levy-yhtiön kautta. Vuonna 2009 albumi ylitti kultalevyrajan Yhdysvalloissa.
Verrattuna yhtyeen edelliseen albumiin (Sounding the Seventh Trumpet), M. Shadows laulaa enemmän melodisesti kuin karjumalla ja levyllä on enemmän kitarasooloja.
"Waking the Fallen" on ensimmäinen albumi, jossa mukana on nykyinen basisti Johnny Christ ja kitaristi Synyster Gates.
Kappaleet

Waking the Fallen – 1.42
Unholy Confessions – 4.43
Chapter Four – 5.42
Remenissions – 6.06
Desecrate Through Reverance – 5.38
Eternal Rest – 5.12
Second Heartbeat – 7.00
Radiant Eclipse – 6.09
I Won't See You Tonight, Prt. 1 – 8.58
I Won't See You Tonight, Prt. 2 – 4.44
Clairvoyant Disease – 4.59
And All Things Will End – 7.40
Kokoonpano

M. Shadows – laulu
Synyster Gates – kitara, taustalaulu, piano (kappale 9)
Zacky Vengeance – rytmikitara, taustalaulu
Johnny Christ – basso
The Rev – rummut
Tuntematon sotilas (vuoden 1955 elokuva)

| Tuntematon sotilas |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansikuva. Kuvassa ovat Lahtinen (Veikko Sinisalo) (vas.) ja Lehto (Åke Lindman).
Ohjaaja:  Edvin Laine
Käsikirjoittaja:  Juha Nevalainen
Perustuu:  Väinö Linnan romaaniin Tuntematon sotilas
Tuottaja:  Toivo Särkkä
Säveltäjä:  Ahti Sonninen
Kuvaaja:   Pentti Unho  Osmo Harkimo  Olavi Tuomi  Antero Ruuhonen 
Leikkaaja:  Osmo Harkimo   Armas Vallasvuo
Lavastaja:  Aarre Koivisto
Erikoistehosteet:  Arvo Murtokallio   Arvi Järvinen
Pääosat:   Kosti Klemelä  Åke Lindman  Heikki Savolainen  Veikko Sinisalo  Reino Tolvanen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomen Filmiteollisuus
Levittäjä:  Suomen Filmiteollisuus
Ensi-ilta:   1955-12-2323. joulukuuta 1955 (Suomi)  
Kesto:  181 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  46 667 761 mk
Tuotto:  200 000 000 mk (1956)
Katsojat:  2 800 000 Suomessa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuntematon sotilas on Edvin Laineen ohjaama suomalainen sotaelokuva, joka sai ensi-iltansa joulukuussa 1955. Elokuva perustuu vuotta aiemmin ilmestyneeseen Väinö Linnan romaaniin Tuntematon sotilas. Se kertoo erään konekiväärikomppanian vaiheista jatkosodassa: tarina alkaa päivistä hieman ennen sodan alkua ja päättyy sodan loppuun. Painotus on vahvasti sodan alkuvaiheessa, ja asemasotavaihetta käsitellään suhteellisen vähän.
Tuntemattoman sotilaan oli vuoteen 1989 mennessä nähnyt Suomen elokuvateattereissa 2,8 miljoonaa katsojaa, joten se on kaikkien aikojen katsotuin elokuva Suomen elokuvateattereissa.
Keskeiset henkilöt

Laine otti Linnan romaanin henkilögallerian elokuvaansa lähes sellaisenaan. Katso pääpiirteiset henkilökuvat sotaromaanista Tuntematon sotilas. Merkittävimpiä poisjätettyjä henkilöitä ovat everstiluutnantti Karjula ja sotamies Viirilä. Myös lotta Kotilainen jätettiin pois. Sen sijaan Laineen vaatimukseen alikersantti Lahtisen poisjättämisestä Linna ei suostunut.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ekke Hämäläinen  | … |  sotilaslääkäri   |
|  Erkki Häsänen  | … |  jalkaväen vänrikki   |
|  Markku Inkilä  | … |  nuori lähetti   |
|  Jukka Jaakonkari  | … |  alokkaita   |
|  Kalevi Kahra  | … |  alokkaita   |
|  Eino Kaipainen  | … |  everstiluutnantti   |
|  Kalervo Kumpulainen  | … |  sotilaspastori   |
|  Arvo Kuusla  | … |  jalkaväen mies   |
|  Matti Kuusla  | … |  haavoittunut nuorukainen   |
|  Aarne Laine  | … |  vääpeli Korsumäki   |
|  Eikka Lehtonen  | … |  pioneeri   |
|  Leevi Linko  | … |  vääpeli Sinkkonen   |
|  Mikko Niskanen  | … |  alikersantti Mielonen, statisti   |
|  Pertti Palo  | … |  pataljoonan kirjuri   |
|  Olavi Pajunen  | … |  kuolemaantuomittu   |
|  Antero Ruuhonen  | … |  kuolemaantuomittu   |
|  Osmo Pöntinen  | … |  lääkintämies   |
|  Lilja Salmi  | … |  lotta kanttiinissa   |
|  Tauno Söder  | … |  pakeneva sotamies   |
|  Olavi Tuomi  | … |  keittiömies   |
|  Veikko Uusimäki  | … |  kapteeni Baranov   |
|  Alpo Vammelvuo  | … |  Sarastien adjutantti   |
|  Pertti Weckström  | … |  laulava vänrikki   |
|  Kaarlo Wilska  | … |  jalaton sotamies   |
|  Heikki Heino  | … |  vänrikki   |
|  Seppo Sännälä  | … |  Rokan ampuma neuvostosotilas   |
|  Martti Kuningas  | … |  sotamiehiä   |
|  Leo Torkko  | … |  sotamiehiä   |
|  Jorma Räisänen  | … |  sotamiehiä   |
↑
Tuotanto > Esituotanto

Tammikuussa 1955 Särkkä osti Väinö Linnalta oikeuden tehdä romaanista elokuva. Kuvaukset alkoivat 14. maaliskuuta 1955 ja päättyivät 5. joulukuuta. Elokuva oli siihen aikaan kallein suomalainen elokuva.
Elokuvaohjaaja Armand Lohikosken mukaan Tuntemattoman sotilaan filmaamista ehdottivat T. J. Särkälle alun perin Lohikoski ja jo useisiin Särkän elokuviin musiikin säveltänyt Toivo Kärki samalla kärkkyen omia mahdollisuuksiaan elokuvan teossa. Särkkä oli kiivastunut Lohikosken ja Kärjen täysin yllättäen esittämästä ajatuksesta pitäen sitä suoranaisena loukkauksena häntä, ”sinivalkoista miestä” kohtaan, sillä romaani oli hänen mielestään ”siivoton ja suomalaista sotilasta ja lottaa häpäisevä”. Lohikosken mukaan kunnian Särkän pään kääntämisestä sai tämän ohjaajaksi valitsema Edvin Laine, ja elokuvan musiikin tekijäksi Särkkä pestasi Ahti Sonnisen:
» Kun filmausoikeudet oli sitten saatu ja Tuntemattoman työt pantu käyntiin, me Kärjen Topin kanssa totesimme, että meille ei ollut jäänyt edes luuta kaluttavaksi! Osallemme tuli pysyä rillumarei-miehinä, joiden osaamista tarvittiin nyt kipeämmin kuin koskaan – tekemään kansaan menevää viihdettä ja rahaa...»
Näyttelijä Matti Ranin kuvaili vuonna 2012 elokuvan tuotantosopimuksen syntyä. Heti romaanin ilmestyttyä Särkkä komensi Edvin Laineen Väinö Linnan luokse Tampereelle ja antoi ohjeeksi tarjota tälle 500 000 markkaa Tuntemattoman sotilaan filmausoikeuksista. Linna vaati kuitenkin miljoona markkaa eikä suostunut tinkimään vaatimuksestaan, vaikka Särkkä tuli vastaan 700 000 markan tarjouksella. Lopulta Laine teki Linnan kanssa omavaltaisesti miljoonan markan arvoisen sopimuksen. Raninin mukaan Laine otti valtavan riskin, koska Särkkä oli erittäin saita, mutta loppujen lopuksi Särkkä oli iloinen siitä, että hän sai sopimuksen kilpailevan Suomi-Filmin sijasta; myös Suomi-Filmin toimitusjohtaja Risto Orko oli kiinnostunut Tuntemattomasta sotilaasta. Välittömästi sopimuksen allekirjoituksen jälkeen lehdistössä alkoi spekulointi tulevan elokuvan näyttelijöistä, ja Ranin muisteli, että koekuvauksissa kävivät valittujen näyttelijöiden lisäksi ainakin Spede Pasanen, Lasse Pöysti ja Heimo Lepistö. Suomen Kansallisteatteriin kuuluneiden näyttelijöiden – kaikkiaan kahdeksantoista – puolesta Ranin ja Heikki Savolainen vaativat lisäksi Särkältä kymmenen prosentin palkankorotuksen. Raninin mukaan Särkkä suostui korotukseen kovasti nieleskellen ja sanoi, että ”tehkääkin sitten hyvä elokuva, koska kaikki minun rahani ovat siinä kiinni”.
Tuotanto > Kuvaukset

Tuntemattomassa sotilaassa kapteeni Jorma Kariluotoa näytellyt Matti Ranin muisteli vuonna 2012 elokuvan kuvauksia. Hänen mukaansa elokuvan teko Edvin Laineen johdolla oli ”totaalista raatamista”. Laine istui itse nojatuolissa, komenteli ja piti joukot liikkeessä. Raninin mukaan Laine vaati näyttelijöiltä paljon, mutta antoi aina kiitosta hyvistä suorituksista. Elokuvan kohtauksia kuvattiin useissa paikoissa eri puolilla Suomea kaikkiaan yhdeksän kuukauden aikana, joten niiden välillä oli joskus pitkiäkin taukoja eikä Ranin edes tavannut kaikkia muita mukana olleita näyttelijöitä. Puolustusvoimat oli kieltäytynyt antamasta kalustoaan tuottaja Toivo Särkän ja Laineen käyttöön, koska puolustusvoimien korkein johto oli suuttunut Särkän tuottamasta, Ossi Elstelän ohjaamasta ja Reino Helismaan käsikirjoittamasta sotilasfarssista Majuri maantieltä, jonka se katsoi loukanneen upseereja. Kun silloinen pääministeri Urho Kekkonen kutsuttiin katsomaan muutaman kymmenen minuutin valmista otosta filmistä, asia saatiin kuntoon ja sisäministeri Väinö Leskinen järjesti rajavartiolaitokselta kalustoa kuvauksiin. Raninin mukaan Laineen ja näyttelijöiden tärkeänä kannustimena oli se, että he tunsivat tekevänsä isänmaallista työtä. Väinö Linna itse kävi hyvin harvoin seuraamassa kuvauksia, mutta nimenomaan Linna valitsi Veikko Sinisalon alikersantti Yrjö Lahtisen rooliin.
Tuntemattoman sotilaan sotilasasiantuntijana toimi majuri Veikko Toivio.
Tuotanto > Kuvauspaikat

Tuntemattoman sotilaan ulkokuvat otettiin pitkälti Uudellamaalla ja Kaakkois-Suomessa. Kuvauspaikkoja olivat Sipoon Box ja Hangelby, Nurmijärven Palojoki, Hattulan Parola sekä Tuusula ja Hanko. Kaakkoissuomalaisia kuvauspaikkoja olivat Luumäen Taavetti, Ruokolahden Virmutjoki sekä Miehikkälä. Lisäksi kuvattiin Rovaniemellä. Sisäkuvat otettiin studiossa.
Kuvausaikataulu oli tiukka. Talvikohtaukset kuvattiin talvella 1955, joka oli runsasluminen ja seuraava kesä puolestaan varsin lämmin. Aikataulu piti varsinkin Sipoossa, missä Edvin Laineella ja hänen puolisollaan Mirjam Noverolla oli kesähuvila. Linna seurasi kuvausten etenemistä tiiviisti ja kävi usein kuvauspaikoilla.
Tuotanto > Tuotantotiedot

elokuvan kesto: 181 minuuttia
kuvasuhde: 1,37:1
ääni: mono (Aga-Baltic)
filmin pituus: 4 950 metriä
esitysformaatti: 35 millimetrin filmi
Ensi-ilta

Tuntematon sotilas esitettiin kutsuvierasnäytäntönä Helsingin Bio Rexissä maanantaina 19. joulukuuta 1955 Väinö Linnan sodanaikaiselle yksikölle JR8:lle sekä elokuvan näyttelijöille ja tuotantohenkilökunnalle. Kutsuttuihin kuului myös Rokan esikuvana ollut Viljam Pylkäs. Lisäksi mukana oli Suomen sotilasjohdon ja hallituksen edustajia. Näytäntö annettiin sotainvalidien hyväksi. Toinen kutsuvierasnäytäntö oli 22. joulukuuta, tuolloin kutsuttiin elokuvan teossa mukana olleita ja Suomen valtioneuvoston jäseniä. Varsinainen teatteriensi-ilta oli perjantaina 23. joulukuuta 1955 Helsingissä, Tampereella, Turussa, Oulussa, Lahdessa ja Porissa sekä Riihimäellä.
Televisioesitykset

Tuntemattoman sotilaan televisioensi-ilta oli torstaina 7. joulukuuta 1967 TV-ohjelma 1:ssä. Elokuva keräsi ruutujen ääreen lähes 2,3 miljoonaa katsojaa eli noin puolet Suomen silloisesta väestöstä. Sittemmin se on esitetty televisiossa vuosina 1973 (TV1), 1979 (TV1), 1985 (TV2), 1992 (TV1), 1995 (TV2) ja 1999 (TV2). Vuodesta 2000 lähtien Yleisradio on esittänyt Tuntemattoman sotilaan televisiossa joka itsenäisyyspäivänä. Vuonna 2012 esittämisperinne oli vähällä katketa, mutta lopulta päädyttiin lykkäämään esittämistä myöhempään kellonaikaan. Vuonna 2013 elokuva esitettiin vasta itsenäisyyspäivän vastaanoton jälkeen kello 22.30. Vuonna 2014 esittäminen siirrettiin takaisin iltapäiväksi. Yle TV2 on esittänyt elokuvan vuosina 2000–2011, Yle Teema 2012, 2015 ja 2016, Yle TV1 2013, 2014, 2020 ja 2021 sekä Yle Teema & Fem 2017, 2018, 2019, 2022, 2023 ja 2024.
Julkaisut

Tuntematon sotilas julkaistiin analogisessa VHS-formaatissa 1980-luvulla. Teos julkaistiin digitaalisena DVD:nä Suomessa ensi kerran vuonna 2001, ja se sisältää ruotsin-, englannin- ja suomenkielisen tekstityksen. Vuoden 2010 loppuun mennessä DVD-levyjä oli myyty yhteensä 54 481 kappaletta. Syksyllä 2015 julkaistiin Tuntemattoman sotilaan 60-vuotisjuhlajulkaisu, joka sisältää DVD:n ja 32-sivuisen kirjan. Elokuva julkaistiin 4K-restauroituna Blu-ray -levynä marraskuussa 2017.
Kulut ja tuotot

Tuntematon sotilas on Suomen Filmiteollisuus Oy:n kautta aikain menestynein elokuva. Sen alkuperäisbudjetti oli arviolta 30 miljoonaa vanhaa markkaa, tilikirjan mukainen toteutunut budjetti oli lähes 47 miljoonaa markkaa (runsaat puolitoista miljoonaa euroa vuoden 2014 rahan arvon mukaan). Elokuvan tuotoksi kirjattiin vuonna 1956 kaikkiaan 200 miljoonaa markkaa (noin kuusi miljoonaa euroa vuoden 2014 rahassa). Matti Raninin mukaan Tuntemattomasta sotilaasta tuli kuitenkin myös Särkän imperiumin tuhon alku. Välttääkseen suuret verot Särkkä alkoi tuottaa nopeasti osittain väärinkin harkittuja ensi-iltoja, jotka veivät rahat, mutta eivät tuottaneet juuri mitään. Suomen Filmiteollisuus Oy:n toiminta päättyi vapaaehtoiseen vararikkoon vuonna 1965.
Vastaanotto > Aikalaisarviot

Tuntematon sotilas sai verraten myönteisen vastaanoton. Kriitikot kiinnittivät huomiota muun muassa teoksen rakenteeseen, näyttelijöiden ikään sekä elokuvan ja romaanin väliseen suhteeseen. Satakunnan Kansan Cameran (Kauko Peltola) mielestä elokuva ei ollut "kiinteämuotoinen näytelmä", vaan lähinnä sarja tapahtumia, joiden yhteinen nimittäjä on sota. Vapaan Sanan Maija Savutien mielestä alkuperäisromaanin hirtehishuumori ja sotilaiden kursailematon kielenkäyttö oli säilytetty ”aitona ja oikeana”. Toisaalta hän katsoi, että Laine oli hionut Linnan luomien henkilöiden - etenkin Honkajoen – terävimmät särmät. Savutie huomioi myös rintamalotta-episodin ja eversti Karjulan poisjätön.
Eräiden kriitikoiden mielestä Tuntemattoman sotilaan alkupuolisko poikkesi kerronnallisesti jälkipuoliskosta. Helsingin Sanomien Paula Talaskivi arvioi: "En tiedä, miten paljon vieras katsoja tajuaa sitä kerronnan hiljaista, eleetöntä apeutta, joka muuttaa loppupuolen meikäläiselle katsojalle lähes pakahduttavan kipeäksi." Hän piti vaivihkaista muutosta elokuvan "verenkäynnissä" eräänä sen arvokkaimpana ominaisuutena. Nya Pressenin Bengt Pihströmin mielestä elokuvan alku eteni verkkaisesti, mutta juopottelukohtauksesta, "den berömda kiljufesten", teoksen rytmi muuttui kiivaammaksi ja intensiivisemmäksi.
Uuden Suomen Vilho Suomi arvosti Tuntemattoman sotilaan tuotantokoneiston poikkeuksellista suuruutta: "Se jo herättää tiettyä juhlallisuutta kaiken sen näpertelyn jälkeen, mitä olemme saaneet tottua katsomaan", Suomi kirjoitti. Lisäksi hän kiitti kuvauksen selvyyttä, ”liikkeen eloisuutta” ja ”mittojen sopivia suhteita”. Näyttelijöistä aikalaiskritiikki mainitsi muun muassa Lindmanin ja Sinisalon hienot suoritukset. Myös sodanaikaisten TK-kuvien käyttö sai kriitikoilta myönteisen vastaanoton.
Tuntemattoman sotilaan musiikki arvioitiin pääosin onnistuneeksi. Vilho Suomi kirjoitti: "Tuntemattoman sotilaan musiikissa on lähdetty tukemaan aiheen kollektiivisuutta ja tekstissäkin selvästi esiin tulevaa soturien eriheimoisuutta myös sävelin."
↑
Vastaanotto > Myöhemmät arviot

Antti Lindqvist kirjoitti Katso-lehdessä erään televisioesityksen yhteydessä otsikolla "Aika velikultia hurmekentillä": "Tuntematon sotilas on jännittävä, hauska, traaginen ja ennen kaikkea kestävästi näytelty elokuva. Se piirtää tehokkaasti Linnan seitsemän sotaveljeksen sekä heidän käskijöidensä ja toveriensa hahmot koko kansan yhteiseksi ominaisuudeksi." Lindqvistin mukaan teoksen henkilöt kattoivat lähes täydellisesti "suomalaisen miehen luonnetyypit". "Tuntematon sotilas on ja pysyy suomalaisen elokuvan merkkiteoksena ---", Lindqvist arvioi.
Peter von Baghin essee Tuntemattomasta sotilaasta julkaistiin teoksessa Suomen kansallisfilmografia 5 vuonna 1989. Von Baghin mukaan elokuva edustaa lähinnä perinteistä, realistista elokuvaa, johon on koottu Linnan romaanin kohokohdat. Hän luonnehti elokuvaa SF:n voimannäytteeksi, vaikka sillä ei lähtökohtaisesti ollut mahdollisuutta yltää Linnan alkuperäisteoksen tasolle. Von Baghin mielestä filmatisoinnin "koko totuus" on nimenomaisessa ristiriidassa: ”mahdottomuudessa olla yhtä kuin Linnan romaani, samalla kun oli täysin luonnollista, että elokuvamme summa perustui ’kansalliskirjallisuuteen’ eikä alkuperäiskäsikirjoitukseen.”
Aikalaiskriitikoiden lailla von Bagh nosti esiin näyttelijöiden suhteellisen korkean iän. Etenkin Kaarlo Halttunen (s. 1909) oli hänen mukaansa kutakuinkin mahdottoman edessä näytellessään parikymppistä Rahikaista. Yli 30-vuotiailla näyttelijöillä oli toisaalta omakohtaisia rintamakokemuksia, mikä toi elokuvaan mieskohtaisten muistojen dramatiikan.
Ylen äänestyksessä vuonna 2012 kriitikot valitsivat Tuntemattoman kaikkien aikojen neljänneksi parhaaksi suomalaiselokuvaksi. Toisaalta se nimettiin myös kaikkien aikojen yliarvostetuimmaksi suomalaiseksi elokuvaksi.
Musiikki

Tuntemattoman sotilaan musiikki koostuu Ahti Sonnisen elokuvaan säveltämästä alkuperäismusiikista sekä jo olemassa olleesta musiikista. Olemassa ollutta musiikkia kuullaan lainauksina alkuperäismusiikissa sekä hahmojen esittämänä tai äänitteeltä.
Luettelo elokuvan lainamusiikista:
| Musiikki | Säveltäjä | Sanat |
| --- | --- | --- |
| Finlandia | Jean Sibelius | (Hymnin sanat) V. A. Koskenniemi |
Muistoja Pohjolasta: Sam Sihvo
| Matkasäveliä | ruots. kansansäv./Edward Erikson | trad. |
| Maanpuolustajat | Nicholas von Weymarn | Reino Hirviseppä |
| Sillanpään marssilaulu | Aimo Mustonen | F. E. Sillanpää |
Karjalaisten laulu: P. J. Hannikainen
| Nälkämaan laulu | Oskar Merikanto | Ilmari Kianto |
| Kymmenen virran maa | Oskar Merikanto | A. V. Koskimies |
| Satakunnan laulu | Aksel Törnudd | Aino Voipio |
| Vaasan marssi | Karl Collan | Zachris Topelius (ruotsiksi), Alpo Noponen (suomeksi) |
| Porilaistenmarssi | C. F. Kress | Johan Ludvig Runeberg |
| Maantie on kova kävellä | kansanlaulu | trad. |
| Jääkärimarssi | Jean Sibelius | Heikki Nurmio |
| Punakaartin marssi | työväenlaulu | trad. |
| Ljuuli, ljuuli | itäkarjalainen kansanlaulu | trad. |
| Neuvostoliiton hymni | Aleksandr Aleksandrov | Sergei Mihalkov, I. Registan |
Elokuvassa kuullaan myös muuta tarinatilaan kuuluvaa musiikkia (luettelo alla):
| Musiikki | Kohtaus |
| --- | --- |
Jumala ompi linnamme (virsi 170) (saksal. virsisävelmä, Martti Luther): Sotilaat laulavat kenttähartauksessa
Hurjan pojan koti (suomalainen kansanlaulu): Hietanen laulaa
Musta Saara (trad. pyhäkoululaulu Harpunsäveliä-kokoelmasta): Sotilas laulaa vartiovuorossa
Warum? (säv. Theo Mackeben, san. J. W. Goethe, es. Miliza Korjus ja viihdeorkesteri): Lammio kuuntelee radiota korsussa
Nujulan talkoopolkka (kansansäv., san. Alfred Tanner): Rokka soittaa ruokailuvälineillä
Kalinka (venäläinen kansanlaulu, sov. Aleksandr Aleksandrov, es. Puna-armeijan kuoro ja orkesteri): Gramofonista useassa kohtauksessa
”Die Fahne Hoch” (NSDAP:n tunnuslaulu san. Horst Wessel): Lauletaan komentokorsussa Mannerheimin syntymäpäivänä
Erika (säv. & san. Herms von Niel): Lauletaan komentokorsussa Mannerheimin syntymäpäivänä
Ratiriti ralla (san. Maija Konttinen suomalainen kansansävelmä): Lauletaan komentokorsussa Mannerheimin syntymäpäivänä
Kuularuiskulaulu (säv. & san. Reino Hirviseppä): Lauletaan komentokorsussa Mannerheimin syntymäpäivänä
Punakaartin marssi (trad.): Vanhala laulaa useassa kohtauksessa
Vartiossa (säv. Lassi Utsjoki, san.  Elli Tuomisto): Honkajoki laulaa vartiossa
Elämää juoksuhaudoissa (säv. G. Dubrianski, san. Usko Kemppi, es. A. Aimo, Sointu-orkesteri ja Vili Vesterinen): Kuullaan gramofonista sekä Rahikaisen laulamana
Palkinnot > Jussi-palkinnot

| Kategoria | Palkittu |
| --- | --- |
Paras tuottaja: Toivo Särkkä
Paras ohjaus: Edvin Laine
Paras miespääosa: Åke Lindman   Veikko Sinisalo
Paras käsikirjoitus: Juha Nevalainen
Paras leikkaus: Armas Vallasvuo   Osmo Harkimo
Palkinnot > Muut palkinnot

Tuntematon sotilas sai Kansainvälisen Katolisen Filmitoimiston palkinnon Berliinissä 1956.