stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kerjäläisten valtakunta
Kirjallisuutta

Dimery, Robert (toim.): 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.  ((1001 Albums You Must Hear Before You Die, 2006.) Suomalaisen laitoksen päätoimittaja Jake Nyman. Kääntäjät: Esa Kuloniemi ym)  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36217-4
| n k Dingo |
| --- | --- |
 Pertti Neumann  Jonttu Virta  Tom Eklund  Leena Peisa  Saska Ketonen   Juha ”Quuppa” Seittonen  Jarkko Eve  Tumppi Vähä-Pesola  Pete Nuotio  Pepe Laaksonen  Pave Maijanen  Jari Nieminen  Vesa Aaltonen  Pekka Kuorikoski  Hombre Lampinen  Juha Jokinen  Sami Välimäki  Ari Toikka  Pekka Siistonen  Jukka Mänty-Sorvari  Robert Engstrand  Vesa Kuhlman  Ville Siuruainen  Erik Valkama  Jani Hölli  Janne Kasurinen  Mikko Virta  Esa Nummela  Topi Karvonen  Jere Ijäs  Tero Rikkonen  Rein T. Rebane  Taago Daniel  Vallo Vildak  Petri Lapintie 
Studioalbumit:  Nimeni on Dingo  Kerjäläisten valtakunta  Pyhä klaani  Via Finlandia  Purppuraa  Humisevan harjun paluu 
Livealbumit:  Live 
Kokoelmat:  Tuhkimotarina  Sinä & Minä  Suomen parhaat  20 suosikkia – Autiotalo  Parhaat  Dingomania  Tähtisarja – 30 suosikkia  Kunnian päivät 1983–1986  Sound Pack  Autiotalon aarteet 
VHS/DVD:  Nimemme on Dingo  Kerjäläisten valtakunnassa  Dingo Live  Dingomania
Erikoislääkäri

Erikoislääkäri on tietylle lääketieteen osa-alueelle erikoistunut ja siinä vaadittavan tutkinnon suorittanut lääkäri. Erikoislääkäreitä ovat muun muassa kirurgi, neurologi, gynekologi, patologi ja psykiatri. Yleislääketieteen erikoislääkäri on pätevöitynyt tutkimaan ja hoitamaan terveyttä kokonaisuutena, ei vain yksittäisen vaivan tai sairauden näkökulmasta. Suomen lääketieteellisissä tiedekunnissa annetaan ammatillista jatkokoulutusta noin 50 eri lääketieteen erikoisalalla sekä kuudella hammaslääketieteellisellä erikoisalalla.
Erikoistuminen

Kuusivuotisen lääketieteen lisensiaatin tutkinnon suorittanut, Valviran laillistama lääkäri voi erikoistua johonkin lääketieteen erikoisalaan ammatillisessa jatkokoulutuksessa. Erikoislääkärikoulutukseen on pitkään sisältynyt erikoistumisalasta riippuen viidestä kuuteen vuotta työssäoppimista, minkä lisäksi on vaadittu vähintään kurssimuotoisia teoriaopintoja ja 10 opintopistettä lähijohtamiskoulutusta. Työssäoppiminen on käytännössä valvottua palkallista osallistumista normaaliin erikoislääkärin työhön. Kaikkiin erikoislääkärikoulutusohjelmiin sisältyy 9 kuukautta työskentelyä perusterveydenhuollossa, yleensä terveyskeskuksessa. Erikoislääkärikoulutukseen kuuluu myös valtakunnallinen erikoislääkärikuulustelu.
Vuonna 2019 voimaan tullut uudistus on muuttanut erikoislääkärikoulutuksen suoritusta aiempaa enemmän osaamisperustaiseksi aiemman aikaperustaisuuden sijaan.
Lista erikoisaloista

Lääketieteellisiä erikoisaloja on noin 50. Lista lääketieteen erikoisaloista:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Akuuttilääketiede  Anestesiologia ja tehohoito  Endokrinologia  Foniatria  Fysiatria  Gastroenterologia  Gastroenterologinen kirurgia  Geriatria  Ihotaudit ja allergologia  Infektiosairaudet  Kardiologia  Keuhkosairaudet ja allergologia  Kliininen farmakologia ja lääkehoito  Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede  Kliininen hematologia  Kliininen kemia  Kliininen mikrobiologia  Kliininen neurofysiologia  |  Korva-, nenä- ja kurkkutaudit  Käsikirurgia  Lastenkirurgia  Lastenneurologia  Lastenpsykiatria  Lastentaudit  Liikuntalääketiede  Naistentaudit ja synnytykset  Nefrologia  Neurokirurgia  Neurologia  Nuorisopsykiatria  Oikeuslääketiede  Oikeuspsykiatria  Ortopedia ja traumatologia  Patologia  |  Perinnöllisyyslääketiede  Plastiikkakirurgia  Psykiatria  Radiologia  Reumatologia  Silmätaudit  Sisätaudit  Suu- ja leukakirurgia  Sydän- ja rintaelinkirurgia  Syöpätaudit  Terveydenhuolto  Työterveyshuolto  Urologia  Verisuonikirurgia  Yleiskirurgia  Yleislääketiede  |
Erikoisalojen jako

Erikoisalojen jako vaihtelee maa- ja maanosakohtaisesti. Yleisellä tasolla erikoisaloja voidaan jakaa esim. konservatiivisiin, operatiivisiin ja diagnostisiin erikoisaloihin.
Laajojen erikoisalojen, erityisesti kirurgian ja sisätautien sisällä on suppeita erikoisaloja, joita ovat muun muassa gastroenterologia, endokrinologia ja kardiologia (sisätautisia aloja) ja vatsaelinkirurgia, verisuonikirurgia ja ortopedia ja traumatologia (kirurgisia aloja).
Erikoisalojen jako > Anestesiologia ja tehohoito

Anestesiologia ja tehohoito sisältää seuraavat osa-alueet:
Anestesiatoiminta sisältää  potilaan nukuttamisen tai puuduttamisen tai näiden yhdistelmän sekä tähän liittyvän toimenpidettä edeltävän ja sen jälkeisen potilaan tutkimisen ja hoidon.
Tehohoito sisältää kriittisesti sairaan potilaan elintoimintojen ylläpitämisen ja hoidon teho- tai valvontaosastolla.
Toiminta voi tapahtua usean erikoisalan yhteistyönä. Kivunhoitoon kuuluu sekä akuutin että pitkittyneen kivun hoito.
Kipuklinikalla toimii anestesialääkäreiden lisäksi mm. neurologi, psykiatri ja psykologi.
Ensihoitoon kuuluu potilaiden tutkiminen, laajemmissa katastrofeissa "lajittelu" sekä ensihoito sairaalan ulkopuolella sekä sairaalassa sisältäen elvytyksen.
Ensihoito osallistuu katastrofi- ja valmiussuunnitteluun.
Erikoisalojen jako > Foniatria

Foniatria eli puhe- ja äänihäiriöt on itsenäinen lääketieteen erikoisala, jonka piiriin kuuluvat Euroopan foniatriliiton määritelmän mukaan puheen, kielen ja äänen häiriöt sekä kuulovammat silloin kun niihin liittyy edellä mainittuja häiriöitä. Foniatrian lähtökohtana on siis kommunikaatiohäiriön oire, eikä esimerkiksi anatomisesti määritelty elimistön osa. Foniatriselle toiminnalle on tyypillistä moniammatillinen tiimityö yhdessä muiden lääkärien, puheterapeuttien, neuropsykologien, toimintaterapeuttien, sosiaalityöntekijöiden, hoitajien ja monen muun ammattiryhmän kanssa.
Erikoisalojen jako > Iho- ja sukupuolitaudit

Iho- ja sukupuolitaudit vastaa nimensä mukaisesti ihotautien ja sukupuolitautien tutkimuksen ja hoidon tarpeisiin.
Erikoisalojen jako > Fysiatria

Fysiatria sivuaa läheisesti muita erikoisaloja kuten muun muassa reumatologiaa, neurologiaa, ortopediaa ja työterveyshuoltoa. Alaan kuuluu sekä polikliinistä toimintaa, joka painottuu tuki- ja liikuntaelinsairauksien ja -vaivojen (TULES) diagnostiikkaan, non-operatiiviseen hoitoon ja kuntoutukseen, että osastotoimintaa, joka painottuu vaikeavammaisten kuntoutukseen ja yleisemmin kuntoutuslaitostoimintaan. Tärkeinä osa-alueina ovat erilaiset apuvälineet ja raaja-amputaatioiden jälkeinen protetisointi kuntoutuksineen. Erikoisala toimii läheisessä yhteistyössä muiden hoitoalan edustajien kuten fysioterapeuttien, toimintaterapeuttien, psykologien, sosiaalityöntekijöiden ja apuvälineteknikoiden kanssa. Tehtäväkenttään kuuluvat myös työkykyarviot, lääkinnälliset sekä ammatilliset kuntoutusarviot ja kuntoutustutkimus.
Erikoisalojen jako > Kirurgia

Kirurgian aloihin kuuluu mm. vatsaelinkirurgia, käsikirurgia, ortopedia ja traumatologia, plastiikkakirurgia, sydän- ja rintaelinkirurgia, urologia sekä verisuonikirurgia
Sanan kirurgia alkuperä juontaa kreikkalaisista sanoista cheiros (käsi) ja ergon (työ). Kirurgia pyrkii siis vammojen ja sairauksien parantamiseen käsityönä. Alun perin Hippokrateen aikana lääkäri ei veitseen tarttunut vaan tätä varten olivat veitsen omistavat parturit ja suomessa välskärit.
Kirurgisten toimenpiteiden moninaisuus on johtanut perinteisen yleiskirurgian pirstoutumiseen kaikkiaan 11 erikoisalaan. Tähystyskirurgian ja mini-invasiivisenselvennä kirurgian osuus viimeisen 20 vuoden aikana lisääntynyt moninkertaisesti ja korvaa perinteistä  kirurgiaa, jossa elimistön sisään mennään viilloista ja toimenpiteet tehdään suorassa näkökontrollissa. Kirurgiset erikoisalat muuttuvat kehityksen mukana. Nykyaikainen (sisätautioppiin kuuluva) kardiologia ja sydänkirurgia ovat esimerkiksi lähentyneet toisiaan, ja osa tehtävistä toimenpiteistä on molempien erikoisalueiden osaamista. Vähemmän kajoamien hoitojen kehittymisen myötä joidenkin sairauksien leikkaushoidon tarve on vähentynyt. Myös sepelvaltimo-ohitusleikkausten tarve on vähentynyt elintapojen muutosten, uusien tehokkaiden lääkehoitojenlähde? sekä etenkin suonensisäisten toimenpiteiden, kuten pallolaajennuksen seurauksena.
Erityistason vaativasta kirurgiasta sekä tietyistä valtakunnallisista velvoitteista kuten elinsiirroista, rytmihäiriökirurgiasta, vaikeiden palovammojen hoidosta sekä huuli- ja suulakihalkioiden hoidosta vastaa Suomessa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri.
Erikoisalojen jako > Korva-, nenä- ja kurkkutaudit

Suuri osa korva-, nenä- ja kurkkutaudeista hoidetaan perusterveydenhuollossa (yleislääkärit ja työterveyslääkärit. Erikoislääkäreille lähetetään mm. toistuvat korva- ja hengitystietulehdukset, erilaiset kuuloaistin sairaudet, krooninen nuha ja nenän tukkoisuus, uusiutuvat nielutulehdukset, sekä kasvaimista kärsivät potilaat. Suurin osa erikoisalan toimenpiteistä tehdään päiväkirurgisesti: potilas tulee leikkaukseen aamulla ja kotiutuu samana päivänä. Kaikkien yksiköiden toimintaan liittyy olennaisena osana kuulokeskus tai -asema. Niissä tutkitaan korvan ja tasapainoelimen toimintaa sekä suunnitellaan ja toteutetaan aikuispotilaiden kuulonkuntoutus.
Erikoisalojen jako > Laboratoriolääkäreiden erikoisalat

Kliininen kemia
Myrkytystietokeskus ja Teratologinen tietopalvelu
Erikoisalojen jako > Lastentauteihin erikoistuneet lääkärit

Lastentaudit
Erikoisalojen jako > Naistentaudit

Yleisimpiä syitäkenen mukaan? naistentautiklinikoille tuloon ovat:
Gynekologisen syövän hoito
Gynekologinen kirurgia
Naisten vaikeimmat endokrinologiset ongelmat
Lapsettomuus
Sterilisaatio ja raskaudenkeskeytykset
Erikoisalojen jako > Neurokirurgia

Neurokirurgia on keskushermoston (aivot ja selkäydin) leikkaushoitoa. Viimeisten vuosikymmenten suuria kehitysaskeleita neurokirurgiassa ovat olleet mikrokirurgian käyttöönotto, kuvantamisen kehitys sekä tehohoidon tason ja määrän paraneminen. Vaativaa neurokirurgiaa voidaan tehdä vain yliopistosairaaloissa, joissa on korkeatasoinen teho-osasto sekä mahdollisuus yhteistyöhön muiden lääketieteellisten erikoisalojen kanssa (mm. neuroanestesiologia, neuroradiologia, neuropatologia, neurologia, lastenneurologia, kliininen neurofysiologia, neuro-otologia ja neuro-oftalmologia).
Tavallisimpia neurokirurgisesti hoidettavia sairauksia ovat:
Aivovammat
Aivoverisuonisairaudet
Epilepsia
Hydrokefalus eli vesipäisyys
Kallonsisäiset kasvaimet
Liikehäiriöt
Likvorivuoto
Selkäydinkanavan kasvaimet ja puristustilat
Vaikeat kiputilat
Erikoisalojen jako > Neurologia

Neurologian erikoisalaan kuuluvat hermoston eli aivojen, selkäytimen, ääreishermojen ja lihasten sairauksien selvittely ja hoito. Erikoisalan nimi tulee Kreikan kielen sanasta neuron eli hermo ja logos, mikä tarkoittaa oppia.
Neurologia on Suomessa eronnut aiemmin psykiatrian kanssa muodostamastaan hermo- ja mielitautien erikoisalasta omaksi erikoisalakseen vuonna 1963. Suomessa on neurologeja noin 290. He toimivat keskus- ja aluesairaaloissa, pienempi osa vakuutusyhtiöiden tai KELA:n asiantuntijoina sekä säätiöiden ja potilasjärjestöjen ylläpitämissä kuntoutuslaitoksissa, yksityissairaaloissa tai -hoitolaitoksissa sekä yksityisillä lääkäriasemilla.
Tavallisia neurologisia oireita ovat päänsärky, huimaus, lihasheikkous, kömpelyys, vapina ja tunnottomuus. Myös kipu voi olla merkki hermoston poikkeavasta toiminnasta. Neurologiset sairaudet voivat aiheuttaa havaintokyvyn, loogisen ajattelun, asioiden tunnistamisen tai muistin häiriöitä. Erilaiset halvausoireet, puheen tuottamisen tai ymmärtämisen, lukemisen tai laskemisen häiriöt  voivat myös olla merkki neurologisesta sairaudesta. Myös kohtaukselliset oireet, kuten tajunnanmenetys, nykäykset tai kouristukset  kuuluvat neurologisten oireiden kirjoon.
Neurologisia sairauksia ovat esimerkiksi aivoverenkiertohäiriöt, migreeni ja muut päänsäryt, liikehäiriöt kuten Parkinsonin tauti, epilepsia, muistihäiriöt kuten Alzheimerin tauti, MS-tauti, keskushermostokasvaimet ja -tulehdukset, ääreishermosairaudet kuten polyneuropatiat ja lihas-hermo-liitoksen sairaudet kuten myastenia gravis.
Neurologisen potilaan tutkimuksen tärkein osa on potilaan haastattelu ja sen kuluessa saadut tiedot kliinisen lääkärintutkimuksen ohella. Verikoe ja koneelliset lisätutkimukset täydentävät diagnoosiin pääsyä.
Monissa neurologisissa sairauksissa tarvitaan moniammatillista erityisosaamista ja kuntoutustoimia. Neurologisissa yksiköissä toimii tämän vuoksi lääkäreiden ja hoitohenkilökunnan lisäksi fysioterapeutteja, toimintaterapeutteja, puheterapeutteja, sosiaalityöntekijöitä,  neuropsykologeja ja kuntoutusohjaajia. Tämän osion teksti myötäilee pitkälti professori Seppo Soinilan kirjan Ajattele aivojasi tekstiä (Kustannus Oy Duodecim, 1. painos, Jyväskylä 2003).
Erikoisalojen jako > Psykiatria

Aikuispsykiatria
Lastenpsykiatria
Nuorisopsykiatria
Vanhuspsykiatria
Oikeuspsykiatria
Päihdepsykiatria
Erikoisalojen jako > Radiologia

Suomessa tehdään vuosittain 4,2 miljoonaa röntgentutkimusta. Tämä tarkoittaa sitä, että jokainen suomalainen on keskimäärin kerran vuodessa röntgenkuvassa. Röntgenkuvauksilla sekä muilla kuvantamistutkimuksilla onkin keskeinen merkitys erilaisten sairauksien tunnistamisessa.
Keuhkojen, luuston ja hampaiden röntgenkuvaukset ovat tavallisimpia kuvantamistutkimuksia. Näiden lisäksi tehdään ultraääni-, magneetti-, tietokonetomografia- ja isotooppitutkimuksia, rintojen röntgentutkimuksia eli mammografioita, läpivalaisututkimuksia, verisuonten varjoainetutkimuksia eli angiografioita sekä radiologisia hoitotoimenpiteitä, kuten verisuonitukosten laajennushoitoja.
Yhä useampi röntgenkuva tuotetaan nykyään digitaalisesti. Valtaosa röntgeneistä on jo filmittömiä, ja kuvat myös arkistoidaan digitaalisessa muodossa. Digitaalisuuden ansiosta tutkimusten diagnostinen arvo paranee, ja kuvia voi tarvittaessa siirtää tietoverkon kautta sairaalasta toiseen Tämä vähentää turhia kuvauksia, minkä ansiosta myös potilaan saama sädeannos pienenee.
Erikoisalojen jako > Silmätaudit

Silmätautien alaan kuuluu silmän sairauksien diagnostiikka ja hoito sekä taittovikojen määrittäminen ja korjaaminen. Sen piirissä hoidetaan kaiken ikäisiä potilaita vastasyntyneistä keskosista seniorikansalaisiin.
Yleisimpiä silmäsairauksia on kaihi eli silmän mykiön sameneminen. Kaihin poisto on yleisin kirurginen toimenpide koko maailmassa. Muita yleisiä silmäsairauksia ovat glaukooma, näköhermon sairaus, johon usein liittyy silmänpaineen kohoaminen, verkkokalvon sairaudet kuten diabeettinen silmäsairaus ja ikään liittyvä verkkokalvon tarkan näkemisen alueen rappeuma, sekä toiminnallinen heikkonäköisyys ja karsastus. Myöskin silmän etuosan tulehdukset ovat tavallisia.
Silmätautien alan erityistason hoitoon kuuluvat muun muassa sarveiskalvon siirrot, silmän kasvainten silmän säästävä hoito, lääketieteellisin syin tehtävä taittovirhekirurgia ja vaativa okuloplastinen kirurgia sekä silmäpatologia.
Yksinkertaiset silmäsairaudet hoidetaan avohoidossa yleislääkärin vastaanotolla, minkä lisäksi alueella toimivat silmätautien erikoislääkärit ovat tärkeitä yhteistyökumppaneita. Poliklinikoilla tutkitaan ja hoidetaan ensisijaisesti potilaita, joiden taudin määritys tai hoito edellyttävät sairaalatutkimuksia ja vaativampia hoitokeinoja. Vaativimmat hoidot on keskitetty yliopistollisen keskussairaalan klinikkaan, jolla on myös valtakunnallinen vastuu muiden sairaanhoitopiirien ja yliopistojen alueiden harvinaisimpien silmäsairauksien hoidosta.
Silmätautien vastuuyksiköt huolehtivat myös alansa tutkimuksesta, koulutuksesta ja tarpeellisesta yhteistyöstä muiden erikoisalojen kanssa.
Erikoisalojen jako > Sisätaudit

Sisätautien erikoisala on eriytynyt yhdeksään itsenäiseen erikoisalaan:
Endokrinologiaan
Gastroenterologiaan
Hematologiaan
Infektiosairauksiin
Kardiologiaan
Nefrologiaan
Reumatologiaan
Yleissisätauteihin
Wolde Valdemar Punnala

Wolde Valdemar Punnala (s. 1950) on suomalainen artisti, joka levytti vuonna 1974 singlen ”Naulaan ja naputan” / ”Luihin ja ytimiin”. Kappale nousi saman vuoden elokuussa Suomessa listan 17. sijalle.
Punnala työskenteli Irwin Goodmanin autonkuljettajana ja roudarina. Kappaleen ”Naulaan ja naputan” tekemiseen innoitti Rauli Badding Somerjoen levytyksen ”Fiilaten ja höyläten” menestys. Vexi Salmi sai ajatuksen tehdä siitä parodiaversion, jonka laulajaksi värvättiin Punnala. Salmen sanoittamat kappaleet ”Naulaan ja naputan” ja ”Luihin ja ytimiin” levytettiin kesällä 1974. Molempien tekstien sävellyksistä vastasivat Irwin Goodman ja Markku Laamanen. Levy nousi hittilistoille ja soi paljon jukeboxeissa, minkä lisäksi Punnala sai runsaasti julkisuutta esimerkiksi Hymy-lehdessä. Salmi kuitenkin katsoi, että toisen singlen saati albumin levyttäminen ei olisi ollut taloudellisesti kannattavaa.
Punnalan taustayhtyeenä keikoilla toimi Betoni-Boys. Karatea harrastaneella, nahkaan pukeutuneella ja noin kaksi metriä pitkällä Punnalalla oli esiintymisissään tapana lyödä kämmensyrjällään kaksi tiiltä poikki. Hänestä otettiin kuvia Harley-Davidsonin satulassa ja hakkaamassa tiiliä levy-yhtiö Finnlevyn pihalla. Jee jee jee – Suomalaisen rockin historia -teoksessa Punnalaa kuvataan Alvin Stardustin ja Bruce Leen risteytykseksi ja sanotaan tämän pohjustaneen tietä Pate Mustajärvelle ja Johnny Lee Michaelsille.
”Naulaan ja naputan” on sittemmin saavuttanut camp-suosiota. Sen ovat levyttäneet uudelleen Frederik ja Amulet. Kappale on uudelleenjulkaistu muun muassa kokoelmilla Suomirokkia 3, Toiveiskelmiä 4 – Ruusu on punainen sekä Muistojen 70-luku – 1974.
Diskografia

”Naulaan ja naputan” / ”Luihin ja ytimiin” (Polydor, 1974)
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa

| Pohjois-Karjalan Osuuskauppa |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osuuskunta
Toimitusjohtaja:  Juha Kivelä
Kotipaikka:  Joensuu
Toiminta-alue:  Pohjois-Karjala ja Rautavaara
Liikevaihto:  514,4 milj. € (2023)
Henkilöstö:  1654 (2023)
Omistaja:  109 016 asiakasomistajaa (2023)
Kotisivu:  http://pko.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
PKO:n pääkonttori ja Siihtalan ABC-asema Joensuun rautatiesillalta kuvattuna.
Sokos Joensuun Rantakadulla.
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa (PKO) on S-ryhmään kuuluva alueosuuskauppa.
PKO on osuuskunta, jolla oli vuonna 2023 yli 109 000 jäsentä. PKO-konsernin liikevaihto vuonna 2023 oli 514,4 miljoonaa euroa (2022: 484,4 milj. €.) ja operatiivinen tulos 24,8 miljoonaa euroa (2022: 21,3 milj. €). PKO:n toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja on Juha Kivelä. Hallintoneuvoston puheenjohtaja vuonna 2024 on Kim Wrange. Pohjois-Karjalan Osuuskauppa on osuuskunta ja osuuskauppa, jonka omistavat sen omistajajäsenet. PKO on sekä liike- että jäsenyhteisö. Tämä kaksoisluonne erottaa osuuskaupan muista yritysmuodoista. Osuuskunnan toiminnan tarkoitus on harjoittaa taloudellista toimintaa niin, että sen jäsenet käyttävät hyväkseen osuuskunnan tarjoamia palveluja. PKO:lla oli vuonna 2023 109 016 jäsentä eli asiakasomistajaa ja henkilöstöä sillä oli yhteensä 1654 työntekijää.  Työtyytyväisyys oli vuonna 2023 TYT-ideksillä mitattuna 80 pistettä (Suomen keskiarvo 2023 69,3). Pohjois-Karjalan Osuuskauppa oli vuonna 2024 suuryritysten sarjassa Suomen innostavin työpaikka Työelämän asiantuntijayhtiö Eezyn tutkimuksessa.
Yrityksen toimialue kattaa Pohjois-Karjalan (pl. Heinävesi) sekä Rautavaaran Pohjois-Savossa. Yrityksellä on liiketoimintaa Ilomantsissa, Joensuussa, Juuassa, Kiteellä, Kontiolahdella, Lieksassa, Liperissä, Nurmeksessa, Outokummussa, Polvijärvellä, Rautavaaralla, Rääkkylässä ja Tohmajärvellä. Yhtiön kotipaikka on Joensuu.
Toimipaikat ja toimialat

PKOn toimipaikkoja ovat kauppakeskus Prisma Joensuu, Rautakaupat Prisma Rauta ja S-Rauta Nurmes, Sokos-tavaratalo, 33 S-marketia, 38 ravintolaa, 8 ABC-asemaa, 8 Salea, 5 Sokos-hotellia, 5 S-Pankkipistettä, PK Terveys-lääkäriasema, S-parturi-kampaamot ja S-kauneushoitolat sekä kiertävä palveluauto S-Biili.
PKO:n toimialoihin kuuluvat päivittäis- ja käyttötavarakauppa, ravintolat, liikenneasemat ja hotellit. Mainittujen toimintojen lisäksi PKO:n toimintaan kuuluvat laskettelurinteet Kolilla, pankkipalvelut, parturikampaamoita, kauneushoitoloita sekä terveydenhuoltopalvelut. PK Terveys tarjoaa terveyspalveluita työterveys- ja yksityisasiakkaille. PKO:n S-parturi-kampaamot sijaitsevat Kiteellä, Lieksassa S-marketien yhteydessä sekä Joensuussa Sokos-tavaratalossa sekä kauppakeskus Prismassa. S-kauneushoitolat sijaitsevat S-parturi-kampaamoiden yhteydessä Joensuussa ja Lieksassa.
PKO:n historia

PKO:hon on fuusioitu vuonna 1966 Martonvaaran Osuuskauppa, vuonna 1969 Kauppa-Sampo, Polvijärven Osuuskauppa ja Kuusjärven Osuuskauppa, vuonna 1984 Lieksan Osuuskauppa ja Liperin Osuuskauppa sekä vuonna 1991 Keski-Karjalan Osuuskauppa, joka oli syntynyt 1980-luvulla Kiteen Osuuskaupan, Rääkkylän Osuuskaupan ja tohmajärveläisen Osuusliike Yhteishyvän fuusiossa. Vuonna 2019 Jukolan Osuuskauppa yhdistyi PKO:hon. PKO täytti 100 vuotta vuonna 2019.
Vastuullisuus

PKO:n tavoitteena on olla hiilinegatiivinen vuonna 2025 ja käyttää vuodesta 2030 eteenpäin pelkästään uusiutuvaa energiaa  Vuoden 2022 loppuun mennessä PKO on rakentanut 37 aurinkovoimalaa myymälöidensä katoille. PKO on vähentänyt oman toimintansa päästöjä vuonna 2021 70 % vuoden 2015 tasoon verrattuna. PKO käyttää vuonna 2024 1,4 miljoonaa euroa yhteiskuntavastuuseen nuorten ja erityistä tukea vaativien henkilöiden työllistämiseen, urheilun, kulttuurin sekä järjestö- ja yhdistystoiminnan tukemiseen sekä hyväntekeväisyyteen.  Kesällä 2023 PKO palkkasi 1100 nuorta, joista 130 on erityisnuoria sekä heidän avustajiaan.  PKO on lahjoittanut vuodesta 2019 alkaen potkupuvun kaikille Pohjois-Karjalassa syntyneille vauvoille.
Taavi Siltanen

Juho Taavi Siltanen (5. tammikuuta 1878 Sippola – 15. marraskuuta 1953 Kouvola) oli suomalainen insinööri, kaupunkineuvos ja Viipurin apulaiskaupunginjohtaja.
Siltasen vanhemmat olivat kelloseppä Antti Siltanen ja Vilhelmiina Koivusilta. Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 Viipurin klassillisesta lyseosta ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1903. Siltanen teki useita opintomatkoja Ruotsiin, Tanskaan ja Saksaan.
Siltanen oli eri rakennusliikkeiden johtajana vuosina 1903–1917 ja insinööritoimisto Tehon omistajana ja johtajana 1917–1930. Hän oli Viipurin teknillisenä apulaiskaupunginjohtajana 1929–1946 ja hän sai kaupunkineuvoksen arvon 1943. Siltanen oli myös opettajana Viipurin teollisuuskoulussa, merikoulussa ja jatkokoulussa ja hän toimi Viipurin piirin laivojen rungon ja koneistojen tarkastajana. Siltanen oli Viipurin kaupungin rahatoimikunnan jäsenenä 20 vuoden ajan ja Viipurin kaupunginvaltuuston jäsenenä 10 vuoden ajan.
Taavi Siltanen oli naimisissa vuodesta 1906 Olga Stavenhagenin kanssa.
Aiheesta muualla

Insinööri Taavi Siltanen nuorena työssään työpöytänsä ääressä 1910-luvulla, Wiipuri-museon kokoelma (Finna)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Hehkujuovatetra

| Hehkujuovatetra |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Tetrakalat Characiformes
Heimo::  Tetrat Characidae
Suku::  Hyphessobrycon
Laji::  amapaensis
Kaksiosainen nimi
 Hyphessobrycon amapaensis  Zarske &  Géry, 1998 
Katso myös
   Hehkujuovatetra Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hehkujuovatetra (Hyphessobrycon amapaensis) on tetrojen heimoon kuuluva kala.
Hehkujuovatetra kasvaa 3 cm pitkäksi. Sen kyljessä on musta ja punainen vaakasuora viiva.
Se on kotoisin Amapan osavaltiosta Brasiliasta.