20. sotasairaala
Talvisota

20. sotasairaala perustettiin 13. lokakuuta 1939 Pohjois-Savon suojeluskuntapiirin määräyksestä kun sodan syttyminen vaikutti todennäköiseltä ja sen toiminta käynnistyi 30. marraskuuta 1939.
Päällikkölääkärinä toimi lääkintämajuri, lääninsairaalan kirurgiylilääkäri Martti Hämäläinen. Ylihoitajana toimi sairaanhoitaja Maria Oksanen, hammaslääkäri oli Lauri Vuorenmies ja apteekkari Evald Piispanen. Sairaalan perustamissuunnitelmaan sisälsi 29 lääkärin ja 349 hoitohenkilökunnan tointa. Potilaspaikkoja suunnitelmassa oli 2810. Suunniteltua henkilökuntaa ei saatu täysilukuiseksi sairaalan toiminnan loppuun mennessä, mutta kokoon saatua henkilökuntamäärää pidettiin riittävänä. Isoin puute oli lääkäreistä ja sairaanhoitajista. Lääkäreillä oli määräyksiä useisiin eri tehtäviin. Tehtävämääräykset eivät olleet kunnossa. Lääkintälotat olivat erittäin tärkeä osa hoitotyötä. Heidän lukumääränsä oli käytännöllisesti katsoen sama kuin sairaanhoitajien. Lääkintälottia sairaalassa työskenteli yhteensä 147. Lisäksi sairaalassa työskenteli asevelvollisuuttaan suorittavia miehiä esimerkiksi sairaankuljetustehtävissä. Siviilihenkilöitä toimi huoltotehtävissä ja sotilaspoikia toimi sairaalan lähetteinä.
Talvisodan aikana tarvittavia materiaaleja ei ollut riittävästi ja sairaalan varastot olivat vajaita.
| Osasto | Sijainti | Kuva | Sairaansijat |
| --- | --- | --- | --- |
| 5. | Männistön uusi kansakoulu, Kuopio |  |  Sisätautipotilaille 250 sairaansijaa |
| 6. | Leväsen vanhainkoti (Leväsen palvelukeskus), Kuopio |  |  160 sairaansijaa |
| 7. | Rajalan lepokoti, Kuopio |  |  Kuntoutettiin kirurgsia potilaita |
| 8. | Niuvanniemen sairaala, Kuopio |  |  Kirurgisille potilaille 300 sairaansijaa |
| 9. | Koivumäen kartano, Kuopio |  |  Sisätautien potilaille 150 sairaansijaa  Sodan lopussa myös tulirokko- ja ihotautipotilaita |
| 10. | Kuopion lääninsairaala, Kuopio |  |  192 kirurgista sairaansijaa |
| 11. | Harjamäen piirimielisairaala, Siilinjärvi |  |  300 kirurgista sairaansijaa |
| 12. | Tarinan sairaala, Siilinjärvi |  |  300 sairaansijan kirurgisille potilaille  50 sairaansijaa tuberkuloosipotiaille |
| 13. | Karjatalousopisto, Kuopio |  |  50 sairaansijaa tartuntatautipotilaille |
| 14. | Kuuromykkäinkoulu, Kuopio |  |  150 sairaansijaa tartuntatautpotilaile |
| 16. | Tyttölyseo, Kuopio |  |  300 sairaansijaa iho- ja sukupuolitautien potilaille |
| 17. | Päivärannan lastenkoti, Kuopio |  |  100 sairaansijaa. Aluksi kirurginen toipilasosasto. Sodan lopussa tartuntatutipotilaille. |
| 18. | Ukkokoti, Kuopio |  |  80 sairaansijaa kirurgisille potilaille |
Potilaat saapuivat kenttäsairaaloista sairasjunilla juna-asemille ja heidät siirrettin osastoile pommitusvaaran johdosta öisin. Yhdessä yössä saapui potilaita 300, mikä oli yhden sairasjunan tavanomainen potilasmäärä. Sotasairaalan käytössä oli kahdeksan linja-autoa, jotka kätkettiin päiväksi viholliskoneilta kuusikkoon. Lisäksi käytössä oli muutamia pieniä ambulansseja. Siilinjärven juna-asemalla kuljetus tapahtui hevoskyydillä rekiä käyttäen. Hoito-osastoja oli korkeiden rakennusten ylimmissä kerroksissa, jonne potilaat jouduttiin kantamaan koska paaripotilaiden kuljetuksiin soveltuvia hissejä ei aina ollut.  Lääkintävääpeli sai ilmoituksen puhelimitse sairaalajunan saapumisesta mahdollisen salakuuntelun vuoksi pelkistettyä. Se sisälsi vain pari sanaa: ”64 akselia”. Ilmoitus kertoi junan vaunujen akseleiden lukumäärän josta voitiin päätellä saapuvien potilaiden lukumäärä.
Useimpien osastojen toiminta päättyi huhtikuun loppuun 1940 mennessä kun sota oli päättynyt. Osastot 10 (Lääninsairaala), 11 (Harjamäen piirimielisairaala) ja 17 (Päivärannan lastenkoti) jatkoivat toimintaansa vuoden 1940 loppuun saakka. Sotasairaalan poliklinikka toimi Osasto 10:n alaisuudessa Lääninsairaalan vanhalla puolella.