stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mielen päällä

| Mielen päällä |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jutta Gustafsberg, Harriet Piekkola
Kieli:  suomi
Genre:  Asiaproosa, elämäntaito
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2017
Ulkoasu:  sidottu, e-kirja
Sivumäärä:  208
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Mielen päällä ilmestyi helmikuussa 2017. Sen ovat kirjoittaneet hyvinvointiyrittäjä Jutta Gustafsberg ja voimavarakouluttaja Harriet Piekkola.
Kirjan taustalla on Gustafsbergin kokema puolison kuolema, joka herätti hänen kiinnostuksensa henkimaailmaa kohtaan. Kirjassa puhutaan henkisyydestä ja kaikesta siitä, mikä on Gustafsbergin "uskomusmaailman" ytimessä. ja opastetaan "henkisellä polulla ensiaskeliaan ottavia ja sitä jo pidempään kulkeneita". Kirja sisältää useita harjoituksia.
Kirja on julkaistu kirjana, E-kirjana ja MP3-äänikirjana.
Aiheesta muualla

Ote kirjasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Hedelmäpeli

Hedelmäpeli
Hedelmäpeli on eräs rahapeliautomaattien muoto. Klassisessa hedelmäpelissä yritetään saada kolme samaa kuviota samaan vaakasuoraan linjaan, jolloin kuvioista riippuen voittaa jonkinlaisen summan rahaa. Yleensä linjoja on vain yksi, mutta joissakin versioissa voittolinjoja on useampia.
Historia

Ensimmäinen versio viiden rullan hedelmäpelistä julkaistiin New Yorkissa vuonna 1891. Rahapalkintojen sijaan tästä pokeriin perustuvasta 50 kortin pelistä saattoi oikeilla yhdistelmillä saada toimintaympäristöön sopivia palkintoja, kuten sikareita ja oluttuoppeja. Vuoden 1913 jälkeen hedelmäpelit alkoivat jakamaan voittoina hedelmiä, kuten kirsikoita, banaaneja ja ananaksen makuisia herkkuja. Bell-Fruit Gum Company valitsi nimenomaan lapsenomaisia ja värikkäitä symboleita houkutellakseen ihmisiä pelaamaan pelejä ja tehdäkseen pelikoneista houkuttelevampia, vanhojen raskasrakenteisten automaattien sijasta.
Saksalaislähtöinen Charles Fey kehitti rahapalkintoja maksavan kolmekiekkoisen Liberty Bell -hedelmäpelin vuonna 1894. Pelin kiekoilla nähtiin hevosenkenkä, timantti, pata, sydän ja kello. Samoja symboleita käytetään yhä monissa hedelmäpeleissä.
Ensimmäinen videohedelmäpeli kehitettiin Las Vegasissa vuonna 1976. Ensimmäiset versiot pelistä otettiin koekäyttöön Las Vegasin kuuluisassa Hilton-hotellissa. 1980-luvulla markkinoille tulivat tietokoneistetut hedelmäpelit ja pelien pelaaminen tuli mahdolliseksi myös setelirahalla.
Hedelmäpelit saapuivat Suomeen 1960-luvulla, ja ensimmäiset kolikkopelit löytyivät Linnanmäen huvipuistosta. Suomessa hedelmäpelit toimivat RAY:n ja sittemmin Veikkauksen valvonnan alaisuudessa.
Vuosien saatossa on hedelmäpelikoneesta nähty erilaisia versioita ja nykyään myös internetistä löytyy nettikasinoita, joilla on suuri valikoima erilaisia hedelmäpelejä.
Pelin kulku

Hedelmäpelit ovat suhteellisen helppokulkuisia ja kaikkien perusidea on sama, vaikka nykypäivänä peleistä onkin kehitetty erilaisia muotoja ja erikoisia teemapelejä.
Pelaaja laittaa rahan koneeseen, painaa nappia tai vetää vipua ja kiekot lähtevät pyörimään ruudulla. Pienen ajan kuluttua ne pysähtyvät itsekseen ja mikäli yhdellä (tai joissakin pelimuodoissa useammalla) rivillä on sama kuvio, pelaaja voittaa.
Matkustusluokka

Matkustusluokka tarkoittaa kollektiivisten kulkuvälineiden matkustajien sijoittelua matkustusmukavuudeltaan eri osastoihin lippuhinnan perusteella. Matkustusluokkia on laivoissa, lentokoneissa ja junissa. Korkeampiluokkaiset paikat ovat kalliimpia kuin alempiluokkaiset, koska paikat ovat tilavampia ja varustelutasoltaan korkeampia.
Korkeampiin matkustusluokkiin saattaa kuulua kulkuvälineessä enemmän henkilökohtaista tilaa, parempi istuin, aterioita tai juomia ja oikeus ylimääräiseen matkatavaraan. Toisaalta kalliimman lipun hintaan voi kuulua lisäpalveluita asemalla, kuten ensisijainen kulkuvälineeseen nousuoikeus tai lounge-palveluita. Usein korkeampien matkustusluokkien liput ovat muutos- ja peruutusehdoiltaan joustavampia kuin halvemmat lipputuotteet.
Juna > VR:n matkustusluokat

Aikoinaan Suomen rautatieliikenteessä oli matkustusluokat I, II ja III. Myös rautatieasemilla oli eri luokkien matkustajille omat odotustilat. Esimerkiksi Vaasan rautatieasemalla oli 1800-luvun lopulla I-, II- ja III-luokan matkustajille erilliset odotustilat. Nykyään VR:n junissa on kaksi matkustusluokkaa, Eko ja Ekstra, ja rautatieasemilla kaikille yhteiset odotustilat.
Eko-luokka on VR:n junien yleisin matkustusluokka. Lipun hintaan sisältyy määrätyllä junavuorolla istuinpaikka normaalilla paikalla, allergia-, perhe- tai työskentelyhytissä tai lemmikkiosastolla.
Ekstra-luokka on vaunuosasto Intercity-kaksikerrosvaunun yläkerrassa tai Pendolino-yksikön päätyvaunussa. Lipun hintaan sisältyy kahvi, tee ja päivän lehdet itsepalveluna. Venäjän-liikenteen Allegro-junan palvelut vastaavat muuten Pendolinon vastaavia, mutta niiden lisäksi lipun hintaan sisältyy paikalle tarjoiltava välipala.
Juna > Kuvia

Virgin Trains
ICE 3
Laiva

Aikoinaan esimerkiksi RMS Titanicilla oli I-, II- ja III-matkustusluokat. Alempiluokkaiset hytit sijaitsevat perinteisesti laivan alimmilla kansilla ja korkealuokkaiset laivan ylemmillä kansilla. Matkustusmukavuus riippuu hytin koosta ja varustelutasosta. Silja Linen ja Viking Linen aluksilta löytyy ikkunallisia A-hyttejä, B-hyttejä sisäpuolelta, C-hyttejä sisällä autokannen alapuolella sekä erikokoisia sviittejä ja deluxe-hyttejä. Osalla laivoista voi matkustaa myös ilman hyttiä, jolloin puhutaan kansipaikasta. Laivoissa matkustaja saa liikkua vapaasti kansien välillä, ja laivan yläkannelle on kaikilla pääsy.
Lentokone

Pitkillä reittilennoilla lentokoneissa on perinteisesti ykkös-, business- ja turistiluokat. Pienemmillä lennoilla matkustusluokat yleensä ovat vain business- ja turistiluokat. Korkealuokkaisemmat luokat sijaitsevat lentokoneen etuosassa. Lentoyhtiöt ovat alkaneet poistaa ykkösluokkia ja siirtymään käytäntöön, jossa business-luokka on ylellisin matkustusluokka. Lomakohteiden charter-lennoilla ja halpayhtiöiden lennoilla on harvemmin erillisiä matkustusluokkia.
Lentokone > Kuvia lentoyhtiöittäin

JAL
Virgin America
Continental Airlines
Thai Airways
Aiheesta muualla

Hannu Salmi: asemarakennusten odotustiloista (Arkistoitu – Internet Archive)
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
Meilen

| Meilen |
| --- | --- |
 Meilen sijaitsee Zürichinjärven itärannalla.
 vaakuna

 Meilen
 Koordinaatit: 47°16′30″N, 8°38′30″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Zürich
Hallintoalue:  Meilenin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,88 km²
Korkeus:  406–852 m
Väkiluku (31.12.2017)  (vakinaiset asukkaat):  13 999
 – Väestötiheys:  1 178 as./km²
 
 www.meilen.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meilen on kaupunki Sveitsissä Zürichin kantonissa. Siellä oli vuoden 2017 lopulla 13 999 vakinaista asukasta.
Sijainti

Meilen sijaitsee Zürichinjärven itärannalla viitisentoista kilometriä Zürichistä kaakkoon.
Liikenne

Zürichinjärven itärantaa seuraileva SBB:n rautatie ja valtatie 17 (saks. Hauptstrasse 17) Zürichistä Rapperswiliin kulkevat Meilenin kautta. Kaupungista on FHM:n (Zürichsee-Fähre Horgen-Meilen AG) tiheä autolauttaliikenne Zürichinjärven yli Horgeniin, ja ZSG:n (Zürichsee Schifffahrtsgesellschaft) Zürichin ja Rapperswilin väliset risteilylaivat poikkeavat Meilenissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meilen Wikimedia Commonsissa
Kummer, Peter et al.: Meilen (Gemeinde) (Sveitsin historiallisen tietosanakirjan artikkeli) Historisches Lexikon der Schweiz (HLS).  3.11.2009. Bern:  Stiftung HLS. (saksaksi), (ranskaksi), (italiaksi)
Harus

Takaharus punaisella
Harus eli staagi ovat köysiä tai vaijereita, jotka tukevat laivan tai veneen mastoa pituussuunnassa. Sivusuunnassa mastoa tukevat vantit. Haruksiksi kutsutaan myös puhelin- ja sähköpylväiden ja erilaisten antenni-, linkki- ym. mastojen tukivaijereita.
Keulaharuksia, joihin keulapurjeet kiinnitetään, voi olla yksi tai useampia. Lisäksi joskus käytetään maston keskivaiheilta kanteen tulevaa väliharusta eli "babystaagia" estämään maston taipumista rasituksessa.
Takaharuksia on toisinaan kaksi, mutta useimmiten vain yksi, joka voi tosin jakautua kahteen osaan ennen kiinnittymistä veneen perään. Tällaista ratkaisua kutsutaan "kukonjalaksi". Takaharus on usein säädettävä, sitä voidaan kiristää joko vanttiruuvin, taljan tai hydraulisen kiristimen avulla. Näin voidaan säätää purjeita taivuttamalla takaharuksella maston kärkeä.
Purjeet, masto ja takila
| --- | --- |
Purjeet:  Genua · Genaakkeri · Kahvelipurje · Latinalaispurje · Raakapurje · Spinaakkeri · Course · Driver · Extra · Fokka · Haruspurje · Isopurje · Moonsail · Spanker · Studding · Tallboy · Prammipurje · Topsail · Trysail
Purjeen osat ja materiaalit:  Jalus/skuutti · Halssi · Dacron · Foot · Head · Kevlar · Spectra · Liesma eli liikki, liiktouvi · Reiviseisinki · Roach · Tack
Mastot ja puomit:  Fokkapuomi · Puomi · Kahveli · Kokkapuu · Jiggermasto · Masto · Isomasto · Mesaanimasto · Märssy · Puntarihaarukka · Raakapuu · Masthead Truck · Saalinki · Spinaakkeripuomi
Takilan muut osat:  Ahdin eli prässi · Harus eli staaki · Talja · Boom vang · Buntlines · Cleat · Clewlines · Cunningham · Downhaul · Etuharus · Seistinki · Gooseneck · Guy · Jury Rig · Nostin · Outhaul · Peak · Preventer · Ratlines · Juokseva riki · Sakkeli · Kiinteä riki · Vantti · Stay mouse · Stays · Throat · Trapetsi
Mielec

| Mielec |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Mielec
 Koordinaatit: 50°17′N, 21°26′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Ala-Karpatia
Piirikunta:  Mielec
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  46,9 km²
Väkiluku (2019)  (arvio):  60 323
 – Väestötiheys:  1 286,2 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.mielec.pl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mielec on kaupunki Mielecin piirikunnassa Ala-Karpatian voivodikunnassa Kaakkois-Puolassa. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2019 arvion mukaan 60 323. Kaupunki on piirikuntansa hallintokeskus.
Puolan valtion lentokonetehdas PZL on valmistanut alueella sotilas-, lannoitus- ja myrkytyslentokoneita. Leopard Automobile kokoonpanee Leopard 6 Litre Roadster -urheiluautoja kaupungin lähistöllä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mielec Wikimedia Commonsissa
Milorad Dodik

| Milorad Dodik |
| --- | --- |

Serbien edustaja Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvostossa
 20. marraskuuta 2018 – 15. marraskuuta 2022  
Edeltäjä:  Mladen Ivanić
Serbitasavallan presidentti
 15. marraskuuta 2010 – 19. marraskuuta 2018  
Edeltäjä:  Rajko Kuzmanović
Seuraaja:  Željka Cvijanović
Serbitasavallan pääministeri
 2006 – 2010  1998 – 2001  
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. maaliskuuta 1959 (ikä 65)
Tiedot
Puolue:  Itsenäisten sosiaalidemokraattien liitto SNSD
 Nimikirjoitus
Milorad Dodik (kyril. Милорад Додик, s. 12. maaliskuuta 1959, Laktaši) on bosnialainen serbipoliitikko. Hän oli serbien edustaja Bosnia ja Hertsegovinan presidenttikollegiossa vuosina 2018–2022, ja oli sitä ennen  Serbitasavallan pääministeri 2006–2010 ja presidentti vuodesta 2010.
Bosnia ja Hertsegovinan valtion johdossa on Daytonin rauhansopimuksen mukaan kolmen presidentin kollegio. Yhden pitää olla bosniakki, yhden kroaatti ja yhden serbi.
Hän edustaa Itsenäisten sosiaalidemokraattien liittoa (SNSD).
Dodik valittiin toiselle Serbitasavallan  presidenttikaudelle lokakuun 2014 vaaleissa SNSD, DNS ja SP-puolueiden tuella. Hän voitti niukasti Ognjen Tadićin.
Dodik väittää, että Srebrenican joukkomurhaa ei ole tapahtunut.
Kunnianosoituksia

Serbitasavallan ritarikunta (Serbitasavalta)
Serbian tasavallan ritarikunta (Serbia, 2021)
Pyhän Savan ritarikunta (Serbia)
Ystävyyden kunniamerkki (Venäjä, 2012)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Milorad Dodik Wikimedia Commonsissa
Mekkolampi

| Mekkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°32′26″N, 24°11′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ähtärinjärven alue (35.43)
Laskuoja:  oja Moksunjärveen 
Järvinumero:  35.432.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  154,9 m  
Rantaviiva:  1,197 km  
Pinta-ala:  5,316 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMekkolampi 
Mekkolampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Eläinpuiston kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Hankaveden–Väliveden alueeseen (35.432) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,9 metriä mpy.
Metallin kuumamuokkaus

Metallin kuumamuokkaus viittaa prosessiin, jossa materiaalille tehdään pysyvä muodonmuutos lämpötilassa, joka ylittää rekristallisaatioon vaadittavan lämpötilan. Dynaamisessa rekristallisaatiossa pysyvästi muokatut rakeet kristallisoituvat uudelleen. Tämä on tärkeää, koska rekristallaatio estää materiaalin muokkauskovettumisen, mikä puolestaan pitää myötölujuuden ja kovuuden alhaisena ja sitkeyden korkeana. Jos lämpötila on kuitenkin alempi, kyseessä on kylmämuokkaus.
Metalleja kuumamuokataan, jotta niiden valuperäinen karkea raerakenne saataisiin hienommaksi. Raekoon pienentäminen lisää materiaalin lujuutta, sitkeyttä ja murtositkeyttä, sekä parantaa jatkovalmistettavuutta.
Lämpötila

Kuumamuokkauksen lämpötilan alarajana voidaan pitää sen rekristallaatio-lämpötilaa. Yleisesti lämpötilan alaraja on 0,6-kertainen materiaalin sulamispisteeseen nähden (absoluuttisella lämpöasteikolla). Kuumamuokkauslämpötilan ylärajaan puolestaan vaikuttaa useampi tekijä, kuten liiallinen hapettuminen, rakeen kasvu tai ei-toivottu faasimuutos. Käytännössä metalli kuumennetaan ensin kuumamuokkauslämpötilan ylärajalle, jotta muodostusvoimat ovat mahdollisimman alhaisia ja työkappaleen muokkaukseen käytettävissä oleva aika voitaisiin maksimoida.
Kaikista tärkein asia, missä kuumamuokkausprosessissa tahansa, on työstettävän kappaleen lämpötilan tarkkailu. 90 % työkappaleeseen välittyneestä energiasta muuntuu lämmöksi. Sen takia, muodonmuutosprosessin ollessa tarpeeksi nopea, kappaleen lämpötilan pitäisi nousta. Näin ei kuitenkaan tapahdu käytännössä. Suurin osa lämmöstä menetetään työstettävän kappaleen pinnan läpi viileämpään koneistoon. Tämä aiheuttaa lämpötilan alenemisen kappaleessa, joka johtuu normaalisti epäyhtenäisestä poikkileikkauspinnasta, missä ohuemmat leikkaukset ovat viileämpiä kuin paksummat leikkauskohdat. Kaiken kaikkiaan tämä voi johtaa halkeiluun viileämmissä pinnoissa, joissa sitkeys ei ole niin korkea. Yksi tapa minimoida tätä ongelmaa on koneiston kuumennus. Mitä kuumempi koneisto on, sitä vähemmän siihen menetetään lämpöä. Kun koneiston lämpötila nousee, toisaalta myös terän kestoikä pienenee. Sen takia koneistuksen lämpötilan kanssa pitää tehdä kompromissi; yleisesti kuumamuokkauskoneisto kuumennetaan 325–450 °C.
Edut ja haitat

Etuja ovat:
Myötölujuus alenee, jolloin on helpompi työskennellä ja tarvitaan vähemmän energiaa tai voimaa.
Sitkeyden kasvu.
Kohonnut lämpötila lisää diffuusiota, mikä voi vähentää tai kokonaan poistaa kemiallisia epäyhtenäisyyksiä.
Teräksissä, heikko ja sitkeä austeniittinen pintakeskeinen kuutiollinen mikrorakenne tuhoutuu ferriittisen tilakeskeisen kuutiollisen mikrorakenteen sijaan, jota on löydettävissä alhaisissa lämpötiloissa.
Tavallisesti alkuperäinen kuumamuokattava kappale on valuperäinen. Valetun kappaleen mikrorakenne ei käytä tehokkaasti hyödykseen teknillisiä ominaisuuksia, mikrorakenteen näkökulmasta katsottuna. Kuumamuokkaus parantaa teknillisiä ominaisuuksia työstettävässä kappaleessa, koska mikrorakenne korvautuu hienojakoisilla, pallomaisilla rakeilla. Nämä rakeet lisäävät materiaalin lujuutta, sitkeyttä sekä murtositkeyttä.
Teknilliset ominaisuudet voivat myös parantaa sulkeumien (epäpuhtauksien) uudelleenjärjestäytymistä. Valetussa tilassa sulkeumat ovat satunnaisesti järjestäytyneitä, jolloin niiden risteäminen voi aiheuttaa halkeilun etenemiskohdan. Kun materiaali on kuumamuokattu, sulkeumat mukailevat pinnan muotoa, muodostaen eräänlaisia nauhoja. Kokonaisuutena nauhat muodostavat tekstuurin, jonka ominaisuudet ovat anisotrooppisia (vaihtelevat suunnasta riippuen). Kun nauhat orientoituvat rinnakkain pinnalle, työstettävä kappale lujittuu, erityisesti murtumakeston kannalta. Nauhat estävät säröjen muodostumista, sillä ne etenevät mieluummin nauhan läpi kuin sitä pitkin.
Haittoja ovat:
Ei-toivotut reaktiot metallin ja ympäröivän ilmakehän välillä, kuten työstettävän kappaleen hilseily tai nopea hapettuminen.
Epätasaisessa jäähdytyksessä lämpökutistumisen ja vetelyn kestokyky ei ole täsmällistä.
Raerakenne voi vaihdella metallissa kauttaaltaan, monesta eri syystä
Vaatii jonkinlaisen lämmitysyksikön, kuten kaasu- tai diesellämmittimen, tai induktiokuumentimen, jotka voivat olla erittäin kalliita.
Kuumamuokkausprosesseja

kuumavalssaus
pursotus
kuumataonta
syväveto
Metallimyrsky

| Metallimyrsky Moottörin jyrinä |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 7. syyskuuta 2011
 Kesto: 50.24
 Levy-yhtiö: VL-Musiikki
Listasijoitukset
  10. (Midprice)
Moottörin Jyrinän muut julkaisut
| Nupit luoteeseen 2011 | Metallimyrsky 2011 | Peikot 2015 |
Metallimyrsky on Moottörin Jyrinän kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 7. syyskuuta 2011.
Kappaleet

Metallimyrsky – 0.31
Ketsupinsyöjä – 3.52
Tahdon pullaa – 4.33
Suklaavuorten valtias – 5.56
Lauantai – 3.36
Eiku – 1.23
Kuuden tonnin kurahousut – 4.04
Älä-älämölö – 3.02
Ugh! – 4.31
Täti lässyttää – 3.52
Jälki-istunto – 5.10
Tyhmä aikuinen – 3.46
Sauruksen metsästäjä – 6.00
Arvostelut

Imperiumi: 8½/10
Aiheesta muualla

Metallimyrsky Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Metallimyrsky Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Hansin grillikesä

| Hansin grillikesä |
| --- | --- |

Tyyli:  ruokaohjelma
Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Hans Välimäki Meri-Tuuli Lindström
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Nelonen
Esitetty:  11. kesäkuuta 2015 – 1. elokuuta 2015
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Solar Republic
Hansin grillikesä on ruokaohjelma, jossa Hans Välimäki ja Meri-Tuuli Lindström kokkasivat ruokaa jokaisessa jaksossa julkisuudesta tuttujen henkilöiden kanssa.
Jaksot

| Jakso | Ruokateema | Vieraat | Ensiesitys |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | USA | Eero Ettala ja Lauri Heiskari | 11. kesäkuuta 2015 |
| 2. | Juhannus | Sini Sabotage ja Roope Salminen | 18. kesäkuuta 2015 |
| 3. | Meksiko | Paleface, Redrama ja Tommy Lindgren | 25. kesäkuuta 2015 |
| 4. | Kasvikset, Kala | Edis Tatli ja Makwan Amirkhani | 2. heinäkuuta 2015 |
| 5. | Kana | Eero Ritala ja Juha Veijonen | 9. heinäkuuta 2015 |
| 6. | Lastenruoka | Sami Hedberg ja Niko Kivelä | 16. heinäkuuta 2015 |
| 7. | Nuotioruoka | Maisa Torppa, Elina Tervo ja Sahra Ali | 24. heinäkuuta 2015 |
| 8. | Saksa, Octoberfest | - | 1. elokuuta 2015 |
Haruspurje

Haruspurje on purjealuksen pituussuunnan mukainen purje. Sen etuliikki on kiinnitetty harukseen eli vaijeriin, joka kulkee eteen- ja tavallisesti alaspäin mastosta laivan tai veneen kanteen, kokkapuuhun tai toiseen mastoon. Keulaharuspurje on kiinnitetty keulapuun ja etumaisen maston väliin ja väliharuspurje puolestaan mastojen väliin. Haruspurje voidaan yhdistää spinaakkeriin.
Useimmat haruspurjeet ovat kolmikulmaisia, mutta on olemassa myös nelikulmaisia haruspurjeita.
Mima Jaušovec

| Mima Jaušovec> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. heinäkuuta 1956  Maribor 
Tennispelaaja
Pituus:  160  cm
Paino:  50 kg
Kätisyys:  oikeakätisyys
Ammattilaisena:  1975–1988
Palkintorahat:  933 926 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  6  (22. maaliskuuta 1982)
Voitot/tappiot:  279–200
Nelinpeli
Paras sijoitus:  211  (21. joulukuuta 1986)
Voitot/tappiot:  250–190
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Mima Jaušovec  kuuntele ääntämys (ohje) (s. 20. heinäkuuta 1956) on slovenialainen tennispelaaja. Hän syntyi Mariborissa, silloisessa Jugoslavian sosialistisessa liittotasavallassa.
Jaušovec on vuoden 1977 Ranskan avointen naisten kaksinpelin mestari. Vuonna 1978 hän eteni jälleen loppuotteluun, mutta hävisi Virginia Ruzicille. Kolmannen finaalipaikkansa hän saavutti Ranskan avoimissa vuonna 1983, jolloin hänet voitti Chris Evert.
Jaušovec ja Ruzici voittivat naisten nelinpelin mestaruuden Ranskan avoimissa 1978. He olivat finalisteja myös Wimbledonissa.
Päätettyään ammattilaisuransa vuonna 1988 Jaušovec on valmentanut ja ollut epäonnistuneesti Slovenian liberaalin demokratian puolueen ehdokkaana Euroopan parlamenttiin (2004).
Milon Krotonlainen

| Milon Krotonlainen> Μίλων ὁ Κροτωνιάτης |
| --- | --- |
 Milon juuttuneena puunrunkoon. Joseph-Benoît Suvéen maalaus, 1763.
Henkilötiedot
Syntynyt: 500-luku eaa. Kroton
Kuollut: 400-luku eaa.(?)
Ammatti:  urheilija
Muut tiedot
Aktiivisena:  540–511 eaa.
Milon Krotonlainen (m.kreik. Μίλων ὁ Κροτωνιάτης, Milōn ho Krotōniatēs, lat. Milo Crotonensis; 500/400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen urheilija, joka oli kotoisin Krotonista. Hänet tunnettiin poikkeuksellisen suurista ruumiinvoimistaan, ja hän voitti painin Olympian kisoissa kuudesti.