stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ahti Lappi
Teoksia

Ilmavaara! Helsingin ilmapuolustus 1917–1944, 2013
Salainen ase ilmapuolustuksessa: tutkat toisessa maailmansodassa, 2012 (Perttu Peitsaran kanssa)
Ilmatorjuntaohjukset Suomen puolustuksessa, 2009
Viipurin ilmatorjunta 1944, 2008 (myös teoksessa Viipuri 1944: miksi Viipuri menetettiin?, ss. 129-145)
Sotahistoriallinen aikakauskirja: 26, 2007
Sotahistoriallinen aikakauskirja: 25, 2006
Sotahistoriallinen aikakauskirja: 24, 2005
Itsenäisen Suomen ilmatorjuntatykit 1917-2000, 2005 (Raimo Vehviläisen ja Markku Palokankaan kanssa)
Helsingin ilmapuolustuksen torjuntavoitto 1944, 2004 (Pertti Alasen kanssa)
Sotahistoriallinen aikakauskirja: 23, 2004
Ilmatorjunta kylmässä sodassa, 2003
Kylmän sodan upseerit: 48. kadettikurssi ja 33. merikadettikurssi 1961-2001, 2002
Ilmatorjunta ilmasodassa 1794-1945, 2000
Osuma: Helsingin ilmatorjuntarykmentin kilta 1964-1989, 1989 (Matti Kailarin kanssa)
Ilmatorjuntamiehen opas, 1979
Teos Ilmatorjunta kylmässä sodassa (2003) sai kenraali Hannes Ignatiuksen kadettisäätiön kunniapalkinnon vuonna 2004.
Aiheesta muualla

Huhtanen, Jarmo: Eversti arvosteli Suomen hävittäjä­hanketta ja sai lokaa niskaansa – Sota osoittaa, että hän saattoi olla oikeassa Helsingin Sanomat. 24.10.2022.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Ilja

| Ilja |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  9. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  20. heinäkuuta
Muunnelmia:  Elias, Eljas, Eelis
Vastineita eri kielissä:  Elia,  Ellis, Elliot, Élie
Nimen alkuperä:  heprealainen Elia
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ilja (ven. Илья) on miehen etunimi, Elia-nimen venäläinen muunnelma. Heprealainen nimi Elia merkitsee Jahve on Jumalani ja tunnetaan Vanhasta testamentista profeetan nimenä.
Suomessa nimi Ilja on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 1140 henkilölle.  Iljan nimipäivä on vuodesta 2025 lähtien 9. huhtikuuta. ortodoksisen kalenterin mukaan nimipäivä on jo aikaisemmin ollut 20. heinäkuuta, profeetta Elian muistopäivänä, jolloin muun muassa Ilomantsissa vietetään Iljan praasniekkaa.
Kuvitteellisia Ilja-nimisiä

Ilja Taalasmaa, televisiosarjassa Salatut elämät
Luettelo Hämeenlinnan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Hämeenlinnan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Hämeenlinnassa olevat julkiset taideteokset, eli julkisilla paikoilla olevat pysyvät veistokset, patsaat, seinämaalaukset ja muistomerkit. Hämeenlinnan kaupunkiin liitettyjä kuntia ovat Hämeenlinnan maalaiskunta, Vanaja, Hauho, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulos.
Hämeenlinnan julkisesta taiteesta

Hämeenlinnan vanhin julkinen taideteos on Robert Stigellin Karhut (1905) Aulangon näkötornin alapuolella. Muita koristeveistoksia kaupungissa ovat Gunnar Finnen 1920-luvulla syntynyt Ilves, Into Saxelinin alun perin 1920-luvulla valmistunut Herääminen ja Viktor Janssonin Nuoruus (1931). Aukusti Veuron vuonna 1940 syntynyt Vasikanjuottaja paljastettiin taidemuseon edustalla vuonna 1957.
Alpo Sailon Paavo Cajander (1933), Kalervo Kallion Työn muistomerkki (1937) ja Oskari Jauhiaisen Nahkurien ammattikunnan muistomerkki (1958) edustavat herooista klassismia. Aimo Tukiaisen Summan taistelun muistomerkki (1964) edustaa Tukiaisen Mannerheimin ratsastajapatsaan jälkeisenä aikana omaksumaa abstraktia veistossuuntausta.
Sankarillista modernismia ovat Harry Kivijärven Uno Cygnaeuksen muistomerkki (1965) ja Kain Tapperin Sibeliuksen kokovartaloveistos (1964).
Hämeenlinnan ympäristötaidetta ovat islantilaisen Rúrín postmoderni Time Concrete (1986) Vanajaveden rannalla, Kirsti Miilumäen Maanpäällinen osa (2001) Varikonniemessä ja Olli Larjon Paikka (2004) Hattelmalan päiväkodin pihalla. Kävelykadulla on graafisesta betonista tehty yhteistyöteos Marjukka Vainion kolmiosaisesta kasviaiheisesta kuvasta sekä Riitta ja Olli Jalosen teksteistä. Olli Jalonen on lisäksi toteuttanut Hämeenlinnaan kolmiosaisen aurinkoaiheisen ympäristötaideteoksen, jonka osat sijoittuvat eri puolille kaupunkia.
Taideteokset ja muistomerkit

Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia ja muistomerkkejä sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Alueessa on aluksi pitäjä ennen 2009 kuntaliitoksia: Hämeenlinna, Hauho, Kalvola, Lammi, Renko tai Tuulos. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
Taideteokset ja muistomerkit

| Vapaussota 1918 valkoisten muistomerkki, Rengon kirkko | Kolmen sodassa kuolleen muistomerkki Hakkolan sukuhaudalla Rengon kirkolla | Renko | 60.8945°N, 24.2867°E |  | 1922 |  |  |
| Vapautemme hinta | Tuuloksen kauppakeskus Tuulonen, Tuulosentie 1 | Tuulos | 61.105°N, 24.8639°E |  | 2005 |  |  |
| Vasikanjuottaja | Hämeenlinnan Taidemuseon edusta, Viipurintie 2 | Hämeenlinna, Keinusaari | 60.998°N, 24.475°E | Veuro, AukustiAukusti Veuro | 1954 |  |  |
| Veteraanimuistomerkki, Lammi | Lammin kirkolla, Katariinantie 2 | Lammi | 61.0802°N, 25.0147°E |  | 1994 |  |  |
| Veteraanimuistomerkki, Tuulos | Syrjäntaka, Tuuloksen seurakuntakeskuksen takana kalliolla, Pappilantie 17 | Tuulos | 61.1195°N, 24.829°E |  |  |  |  |
| Vihniön muistokivi, 1982 siirretyt | Vihniöntie 13 | Hauho | 61.1731°N, 24.5734°E |  |  |  |  |
| Vihniön toveripatsas | Vihniöntie 13 | Hauho | 61.1731°N, 24.5733°E |  | 1947 |  |  |
| Vuoden 1918 sankaripatsas | Hauhon kirkon pihassa, kirkon eteläisellä seinustalla | Hauho | 61.1713°N, 24.5586°E |  | 1924 |  |   |
Manillaköysi

| Manillaköysi |
| --- | --- |
 Delfiini-sarjan julkaisu.
Kirjailija:  Veijo Meri
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1957
Sivumäärä:  158
ISBN:  978-951-1-21574-5
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Manillaköysi on Veijo Meren vuonna 1957 julkaistu romaani, jonka tapahtumat sijoittuvat jatkosodan aikaan. Kirja kertoo sotamies Joose Keppilästä, joka kuljettaa huoltotieltä löytämänsä manillasta tehdyn köyden korsuun ja päättää salakuljettaa sen seuraavalla lomamatkallaan kotiin sitomalla sen vartalonsa ympärille.
Humoristisen romaanin merkittävä osa ovat lukuisat absurdit sotakertomukset, joita muut junassa matkustavat kertovat toisilleen. Joosen joukkuetoverit sitovat köyden melkoisen tiukalle, ja niin Joosen oltavat muuttuvat tukaliksi pitkän junamatkan aikana. Kiinnijäämisen pelossa Joose ei kuitenkaan uskalla paljastaa, miksi hän sinertää ja näyttää kovin huonokuntoiselta.
Romaani on käännetty yli kahdellekymmennelle kielelle. Siitä on tehty vuonna 1976 samanniminen televisioelokuva, jonka pääosassa on Erkki Pajala. Manillaköysi on suomalaisen kirjallisuuden modernismin kauden ensimmäisiä merkkiteoksia. Kirjan kielessä modernistinen ilmaisu näkyy muun muassa siinä, että henkilöiden tunnetiloja tai mielipiteitä ei juurikaan kuvata.
Kirjallisuutta

Pirkko Alhoniemi: Elviiran pyykkinaru: Näkökulma Veijo Meren ”Manillaköyteen”.  (Turun yliopisto: Kirjallisuuden ja musiikkitieteen laitos, C:5)  Turku:  Turun yliopisto, 1980.  ISSN 0358-0059  ISBN 951-641-882-1
Marja Weckström: Hur tvinnas Manillarepet? En fenomenologisk strukturstudie av Veijo Meris roman.  (Studia Fennica Stockholmiensia, 5)  Stockholm:  Almqvist & Wiksell International, 1997.  ISBN 91-22-01752-6  ISSN 0284-4273
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Manillaköysi Wikisitaateissa
Manillaköysi. Ylen Elävä arkisto.
Jari Olavi Hiltunen: Sodan mielettömyys köyden jatkona. Kiiltomato.net 18.7.2007
Heli Koppelo

Heli Koppelo (s. 1972 Pudasjärvi) on suomalainen työnohjaaja, kouluttaja ja toimittaja.
Aikaisemmin Koppelo on työskennellyt Ilta-Sanomien reportterina ja terveystoimittajana, Cosmopolitan-lehden toimituspäällikkönä, Inez-lehden päätoimittajana  sekä päätoimittajana ja johtoryhmän jäsenenä Sanoma Kids Mediassa.
Teokset

Koppelo, Heli & Alanen, Milka: Naisten saunakirja.  Helsinki:  Ajatus, 2006.  ISBN 951-20-6913-X
Koppelo, Heli & Sorvali, Miitta: Miitta-tädin terapiakirja.  Helsinki:  Helsinki-kirjat, 2010.  ISBN 978-952-5874-19-8
Koneenrakentajakilta

| Koneenrakentajakilta ry |
| --- | --- |
  
Motto:  KoRK - Kaikkien kaveri
Perustettu:  1967
Hallituksen puheenjohtaja:  Joonas Työlahti
Jäseniä:  n. 400
Sijainti:  Tampere,  Suomi
Osoite:  Korkeakoulunkatu 6
Kotisivut:  koneenrakentajakilta.fi
Koneenrakentajakilta ry (lyhenne KoRK) on Tampereen yliopiston tekniikan ja luonnontieteiden tiedekuntaan kuuluva konetekniikan opiskelijoiden ainejärjestö. Kilta toimii Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan TREYn piirissä ja on myös Tampereen Teekkarit ry:n perustasajäsen. Killan tarkoituksena ja tehtävänä on tukea opintoja tarjoamalla erilaisia opiskeluun ja sosiaaliseen kanssakäymiseen liittyviä tapahtumia ja palveluja. Kilta järjestää monenlaista toimintaa jäsenistölle. Kiltalaisille järjestetään mm. kurssitilaisuuksia, illanviettoja, tutustumismatkoja sekä hankkii opinto- ja ammattiohjausta. Kiltaan kuuluu noin 400 jäsentä.
Koneenrakentajakilta on Tampereen Teekkarit ry:n perustajajäsen ja Tampereen ylioppilaskunnan TREYn piirissä toimiva järjestö.
Historia

Koneenrakentajakilta on perustettu 7.12.1967. Hervannassa kilta on toiminut vuodesta 1974, jolloin Konetalo valmistui yliopistokampukselle. Alkujaan kilta kuului Tampereen teknillisen korkeakoulun ja sittemmin Tampereen teknillisen yliopiston teknisten tieteiden tiedekuntaan. Vielä 1990-luvulla  KoRKilla oli jäseniä yli 1 000, mutta tämän jälkeen killasta ovat erkaantuneet Automaatiotekniikan kilta Autek, Materiaali-insinöörikilta MIK, Ympäristöteekkarikilta YKI ja Tuotantotalouden kilta Indecs . Kilta rekisteröityi yhdistykseksi vuonna 2017.
Aiheesta muualla

Koneenrakentajakillan internetsivusto
Koneenrakentajakillan LinkedIn
Koneenrakentantajakillan Instagram
Tampereen Teekkarit
Liam Payne

| Liam Payne |
| --- | --- |
 Liam Payne vuonna 2023.
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. elokuuta 1993 Wolverhampton, Englanti, Iso-Britannia
Kuollut: 16. lokakuuta 2024 (31 vuotta) Buenos Aires, Argentiina
Ammatti:  laulaja, sanoittaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2008–2024
Tyylilajit:  pop, poprock
Soittimet:  laulu, kitara
Yhtyeet:  One Direction (tauolla 2016–)
Levy-yhtiöt:  Capitol Records
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
liampayneofficial.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Liam Payne vuonna 2018.
Liam James Payne (29. elokuuta 1993 Wolverhampton, Englanti – 16. lokakuuta 2024 Buenos Aires, Argentiina) oli englantilainen laulaja ja lauluntekijä.
Ura

Payne aloitti laulajan uransa vuonna 2010, kun hänen osallistumisensa X Factor -kilpailuun johti paikkaan One Direction -yhtyeessä Harry Stylesin, Zayn Malikin, Niall Horanin ja Louis Tomlinsonin rinnalla. Yhtyeen debyyttialbumi Up All Night nousi Billboard 200 -listan kärkeen, samoin kuin kolme seuraavaa albumia. Poikabändillä oli kuusi top 10 -hittiä Hot 100 -listalla, ennen kuin se jäi tauolle vuonna 2015. Yhtye ehti kiertää maailmaa useilla kiertueilla ja myi yli 70 miljoonaa albumia.
One Directionin jäätyä tauolle Payne jatkoi soolouralle. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa LP1 julkaistiin vuonna 2019. Sen kappaleista julkaistiin singlejä vuodesta 2017 alkaen. Sooloura ei kuitenkaan lähtenyt levy-yhtiön mielestä riittävän hyvin vauhtiin, ja hän sai potkut Universalilta.
Yksityiselämä

Payne oli parisuhteessa laulaja Cheryl Colen kanssa vuosina 2016–2018, pariskunnalle syntyi poika 2017.
Yksityiselämä > Kuoleman yksityiskohdat

Payne kuoli 31-vuotiaana 16. lokakuuta 2024 Buenos Airesissa pudottuaan hotellin kolmannen kerroksen parvekkeelta noin 14 metrin korkeudesta. Eri lähteiden mukaan Payne kuoli maahan pudotessa tulleeseen päävammaan. Hänen sekaisessa hotellihuoneessaan oli rikottu televisio sekä huumeita ja alkoholia. Henkilökunta levitti niistä kuvia sosiaaliseen mediaan. Ruumiinavauksessa todettiin hänen nauttineen  ”pink cocaine” -nimistä huumecocktailia, joka sisältää metamfetamiinia, ketamiinia ja  ekstaasia. Lisäksi Paynen elimistöstä löytyi crack-kokaiinia ja bentsodiatsepiinia. Ainakin viittä ihmistä syytetään rikoksista Paynen kuolemaan liittyen. He ovat kaksi hotellin työntekijää sekä henkilöt, jotka toimittivat Paynelle huumeita ennen kuolemaa. Yhtä henkilöä syytetään myös Paynen heitteillejätöstä. Yksi syytetyistä on hotellin vastaanottovirkailija, joka soitti hätäkeskukseen ja oli tietoinen Paynen huonosta kunnosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liam Payne Wikimedia Commonsissa
| n k One Direction |
| --- | --- |
 Niall Horan  Liam Payne  Harry Styles  Louis Tomlinson   Zayn Malik 
Studioalbumit:  Up All Night  Take Me Home  Midnight Memories  Four  Made in the A.M. 
Singlet:  ”What Makes You Beautiful”  ”Gotta Be You”  ”One Thing”  ”More Than This”  ”Live While We're Young”  ”Little Things”  ”Kiss You”  ”Best Song Ever”  ”Story of My Life”  ”Midnight Memories”  ”You & I”  ”Steal My Girl”  ”Night Changes”  ”Drag Me Down”  ”Perfect”  ”History” 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz
Fosforitrifluoridi

| Fosforitrifluoridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7783-55-3
PubChem CID:  62665
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  PF3
Moolimassa:  87,97 g/mol
Ulkomuoto:  Väritön kaasu
Sulamispiste:  -151,5 °C
Kiehumispiste:  -101,5 °C
Tiheys:  3,907 g/dm3
Liukoisuus veteen:  Reagoi veden kanssa
Fosforitrifluoridi (PF3) on myrkyllinen fosforin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste.
Ominaisuudet

Fosforitrifluoridi on huoneenlämpötilassa väritöntä kaasumaista ainetta. Yhdiste liukenee poolisiin orgaanisiin liuottimiin, kuten etanoliin, mutta vesi hydrolysoi sen hitaasti fosforihapokkeeksi ja vetyfluoridiksi. Emäksisissä liuoksissa hydrolyysi on nopeampaa. Yhdiste reagoi kloorattujen hiilivetyjen kanssa, jolloin klooriatomi korvautuu fluoriatomilla.
Fosforitrifluoridi on voimakas Lewis-emäs ja muodostaa komplekseja Lewis-happojen kanssa. Tältä ominaisuudeltaan se muistuttaa huomattavasti hiilimonoksidia ja monet fosforitrifluoridin metallikomplekseista muistuttavat rakenteeltaan metallikarbonyylikomplekseja. Kompleksoitumisominaisuuteen perustuu myös fosforitrifluoridin myrkyllisyys, sillä se syrjäyttää hiilimonoksidin tavoin hemoglobiinin rautaan sitoutuneen hapen. Myrkyllisyydeltään yhdiste on verrattavissa fosgeeniin.
Valmistus

Ensimmäisen kerran fosforitrifluoridia valmisti Henri Moissan vuonna 1884 kuparifosfidin ja lyijyfluoridin välisellä reaktiolla. Yhdistettä muodostuu fosforin ja fluorin välisessä reaktiossa, mutta nykyään sitä valmistetaan pääasiassa fluoraamalla fosforitrikloridia antimonitrifluoridin, arseenitrifluoridin, kalsiumfluoridin tai sinkkifluoridin avulla. Muodostuva tuote puhdistetaan pesemällä vedellä ja puhdistetaan jäähdyttämällä alle yhdisteen sulamispisteen.
Roby Järventie

| Roby Järventie |
| --- | --- |
 Roby Järventie alle 20-vuotiaiden MM-finaaliottelussa Kanadaa vastaan vuonna 2022.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. elokuuta 2002 (ikä 22) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  97 kg
Seura
Seura (P):  Edmonton Oilers
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  Bakersfield Condors (AHL)
Pelinumero:  34
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2019–
Aik. seurat:  Koovee (Mestis) Ilves (SML) Belleville Senators (AHL) Ottawa Senators (NHL)
NHL-varaus:  33. varaus, 2020 Ottawa Senators
Roby Järventie (s. 8. elokuuta 2002 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Edmonton Oilersin organisaatiossa. Hän pelannee pääasiassa AHL-joukkue Bakersfield Condorsissa. Järventie on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2022 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Kanada 2021 | jääkiekko |  |
Järventie pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2021 ja 2022, joista jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan ja ensimmäinen turnaus pronssiin. Vuoden 2022 turnauksessa hän jakoi neljällä osumallaan Suomen sisäisen maalipörssin voiton Joakim Kemellin ja Kasper Puution kanssa. Puolivälieräottelussa Saksaa vastaan Järventie teki tehot 2+2=4, kun Suomi voitti ottelun ja eteni välieriin lukemin 5–2. Hänen molemmat maalinsa ja yksi syöttöpiste syntyivät ylivoimalla. Järventien ensimmäinen osuma jäi Suomen voittomaaliksi. Hänet valittiin joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Valmentajat valitsivat Järventien Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta.
Järventie pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2019. Hän edusti myös alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018 voittaen hopeaa sekä Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2019, jolloin Järventie voitti pronssia. Yhteensä hän on pelannut 19 nuorten ja 40 poikien maaottelua.
Pelityyli

Järventietä on luonnehdittu pelityyliltään voimahyökkääjäksi. Häntä Tampereen Ilveksen A-nuorissa valmentanut Tuukka Poikonen on verrannut Järventietä pelityyliltään Roope Hintziin.
Muuta

Järventien pikkuveli Emil on Tampereen Ilveksen SM-liigajoukkueen sopimushyökkääjä ja hänellä on Pittsburgh Penguinsin NHL-varaus vuodelta 2023. Heidän pikkuveljensä Max Järventie pelaa hyökkääjänä Ilveksen U16-joukkueessa. Veljesten isä Martti Järventie pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan yhteensä 966 SM-liigaottelua ja hän voitti kaksi Suomenmestaruutta (TPS 2001 ja HIFK 2011) sekä toimi Ilveksen kapteenina vuosina 2011–2013. Martti pelasi urallaan myös yhden NHL-ottelun Montreal Canadiensissa kaudella 2001–2002 sekä yhden kauden Ruotsissa.
15. elokuuta

15. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 227. päivä (228. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 138 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Marja, Jaana, Marjo, Marita, Marjatta, Marjut, Marianne, Maritta, Marjaana, Marianna, Marjukka, Jatta, Marju
suomenruotsalainen kalenteri: Marita, Marianne, Marlene, Molly
ortodoksinen kalenteri: Maria, Mari, Maija, Marja, Marjatta, Meeri
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Marihttá
vanhemmissa kalentereissa: Eugenius, Eusebius, Juwenalis, Sigward, Stella, Wolfgang
Tapahtumia

778 – Baskit väijyttivät Kaarle Suuren frankkiarmeijan jälkijoukot Roncesvallesin taistelussa.
1461 – Rooman keisarikunnan viimeinen seuraajavaltio Trebizondin keisarikunta antautui Mehmed II:n joukoille.
1517 – Ensimmäinen virallinen eurooppalaisten yhteys Kiinaan. Fernao Pires de Andraden johti seitsemää portugalilaista sotalaivaa tapaamisessa kiinalaisten viranomaisten kanssa Xi Jiang -joen suistossa.
1519 – Panaman nykyinen pääkaupunki Panama perustettiin.
1535 – Asunción perustettiin Paraguayssa.
1877 – Thomas Edison tallensi ensimmäisen kerran maailmassa ääntä: ”Maijalla oli karitsa” (Mary Had a Little Lamb).
1914 – Panaman kanava avattiin liikenteelle.
1944 – Toinen maailmansota: Liittoutuneet nousivat maihin eteläisessä Ranskassa (Operaatio Dragoon).
1945 – Toinen maailmansota: Japani hyväksyi liittoutuneiden asettamat antautumisehdot.
1947 – Intia itsenäistyi Isosta-Britanniasta.
1948 – Korean tasavalta (Etelä-Korea) perustettiin Korean niemimaan 38. leveyspiirin eteläpuolelle.
1960 – Kongon tasavalta (Brazzaville) julistautui itsenäiseksi Ranskan vallasta.
1961 – Berliinin muurin rakentaminen alkoi.
1969 – Woodstockin musiikki- ja taidefestivaalin ensimmäinen päivä.
1971 – Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon luopui Yhdysvaltain dollarin vaihdettavuudesta kultaan.
1971 – Bahrain itsenäistyi Isosta-Britanniasta.
1973 – Yhdysvallat lopetti Kambodžan pommittamisen.
1974 – Yook Young-soo, Etelä-Korean presidentti Park Chung Heen puoliso, sai surmansa Pohjois-Korean vakoojan tekemässä presidentin murhayrityksessä vuotuisen Vapautuspäivän juhlan aikana.
1975 – Bangladeshissa sotilasvallankaappaus.
1994 – Terrorismi: Ilich Ramirez Sanchez, ”Carloksena” tunnettu terroristi, saatiin kiinni.
1998 – Terrorismi: Omagh'ssa Pohjois-Irlannissa räjähtänyt autopommi oli pahin terroriteko Pohjois-Irlannissa The Troubles -nimellä tunnettuna terroritekojen ajanjaksona.
2007 – Perussa sai yli 500 ihmistä surmansa maanjäristyksessä.
2015 – Suomen toinen Tubecon järjestettiin.
Kuolleita

423 – Honorius, Länsi-Rooman keisari (s. 384)
465 – Libius Severus, Länsi-Rooman keisari (s. 420)
778 – Roland, Bretagnen markiisi ja frankkien komentaja (Rolandin laulu)
1038 – Tapani I, Unkarin kuningas (s. n. 970)
1040 – Duncan I, Skotlannin kuningas
1057 – Macbeth, Skotlannin kuningas (s. n. 1005)
1118 – Aleksios I Komnenos, Bysantin keisari (s. 1048)
1621 – John Barclay, skotlantilainen kirjailija (s. 1582)
1728 – Marin Marais, ranskalainen säveltäjä ja viola da gamban soittaja (s. 1656)
1758 – Pierre Bouguer, ranskalainen matemaatikko ja geodeetti (s. 1698)
1852 – Johan Gadolin, suomalainen kemisti, fyysikko ja mineralogi (s. 1760)
1892 – Niilo Sala, suomalainen näyttelijä ja näytelmäkirjallisuuden suomentaja (s. 1856)
1907 – Joseph Joachim, unkarilais-saksalainen viulisti, viulupedagogi, säveltäjä ja kapellimestari (s. 1831)
1935 – Wiley Post, yhdysvaltalainen lentäjä (lensi ensimmäisenä yksin maailman ympäri) (s. 1898)
1935 – William Penn Adair Rogers (”Will Rogers”), yhdysvaltalainen humoristi ja näyttelijä (s. 1879)
1936 – Grazia Deledda, vuoden 1926 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut italialainen kirjailija (Elias Portolú) (s. 1871)
1947 – Gustaf Erikson, ahvenanmaalainen laivanvarustaja (mm. Pommern) (s. 1872)
1951 – Artur Schnabel, puolalainen pianisti (s. 1882)
1967 – René Magritte, belgialainen taidemaalari (s. 1898)
1971 – Pál Lukács ("Paul Lukas"), unkarilaissyntyinen Oscar-palkittu näyttelijä (Usko huomispäivään) (s. 1895)
1975 – Mujibur Rahman, Bangladeshin ensimmäinen presidentti (s. 1920)
1982 – Axel Hugo Theodor Theorell, vuoden 1955 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ruotsalainen tutkija (s. 1903)
1994 – Paul Anderson, yhdysvaltalainen painonnoston olympiavoittaja (s. 1932)
1999 – Janos Valmunen, muusikko (s. 1970)
2001 – Richard Chelimo, kenialainen kestävyys- ja maastojuoksija (s. 1972)
2004 – Sune K. Bergström, vuoden 1982 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ruotsalainen biokemisti (s. 1916)
2006 – Te Atairangikaahu, maorien kuningatar (s. 1931)
2007 – Sam Pollock, kanadalainen urheiluvaikuttaja (Montreal Canadiensin toimitusjohtaja) (s. 1925)
2007 – Max Roach, yhdysvaltalainen jazz-muusikko (s. 1924)
2013 – Jacques Vergès, ranskalainen juristi (s. 1925)
2015 – Manuel Mendivil, meksikolainen kenttäratsastaja (s. 1935)
2021 – Gerd Müller, saksalainen jalkapalloilija (s. 1945)
2022 – Jussi Rastas, suomalainen fysikaalisen kemian professori (s. 1927)
2024 – Kaisu Kaarima, suomalainen opettaja, yksi Suomen pitkäikäisimmistä henkilöistä (s. 1915)
2024 – Peter Marshall, yhdysvaltalainen televisiojuontaja, näyttelijä ja laulaja (s. 1926)