stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Leo Tujunen

Suomen Kuvalehden päätoimittaja Ensio Rislakki (vas.) ja toimittaja Leo Tujunen (oik.) arpomassa lukija­kilpailun voittajaa vuonna 1958.
Leo Armas Tujunen (4. tammikuuta 1910 Joroinen – 5. marraskuuta 1988) oli Suomen Kuvalehden päätoimittaja 1960–1974 ja Kokoomuksen Nuorten Liiton puheenjohtaja 1953–1954.
Ennen siirtymistään Suomen Kuvalehteen toimituspäälliköksi Tujunen oli Oikeistolehtien sanomapalvelun päätoimittaja vuosina 1950–1954.
Tujusen puoliso oli tiedottaja Jatta Tujunen.
Laajakulmaobjektiivi

Canonin 17-40 mm f/4 L -laajakulmaobjektiivi.
Laajakulmaobjektiivi on objektiivi, jonka polttoväli on filmialan tai ilmaisinalan lävistäjää lyhyempi. Normaaliobjektiivissa polttoväli on filmialan tai (täys)kennon lävistäjän pituinen.
Laajakulmaobjektiivi saattaa vääristää kuvan reunoja todellista pienemmiksi, jolloin muodostuu vaikutelma tynnyrivääristymästä, mikä tarkoittaa sitä, että kuva vaikuttaa keskeltä pullistuneelta niin kuin kyljellään oleva puutynnyri. Laajakulmaobjektiivit ovat polttoväliltään kinofilmikameroissa yleensä 35 mm, 24 mm, 22 mm, 20 mm, 18 mm tai 17 mm. Joskus 35 mm objektiivia pidetään kinofilmikameroissa myös normaaliobjektiivina.
Kalansilmäobjektiiveiksi (fisheye) kutsutaan laajakulmaobjektiiveja, joissa tynnyrivääristymää ei yritetäkään vähentää tai miltei poistaa, vaan sen annetaan tarkoituksella olla hyvin suuri, jolloin linssistä voidaan tehdä laajakulmaisempi kuin vääristymäkorjatulla linssillä, ja suuri tynnyrivääristymä toimii myös tehokeinona taiteellisille kuville. 
Kalansilmäobjektiiveja kutsutaan kalansilmäobjektiiveiksi niiden rungosta pullistuvan linssin kalansilmää muistuttavan muodon vuoksi.
Laajakulmaobjektiivi on usein toteutettu niin sanotulla retrofocus-rakenteella, jossa objektiivissa on ensimmäisenä hajottava linssiryhmä ja sen perässä kokoava linssiryhmä. Tällöin koko objektiivin polttovälistä saadaan tehtyä pienempi kuin pelkällä kokoavalla linssiryhmällä vaikka matka linssiltä tarkennustasolle(kennolle tai filmille) olisi pitkä; pelkällä kokoavalla linssiryhmällä linssiryhmä pitäisi sijoittaa polttovälin etäisyyden päähän tarkennustasosta, mikä esimerkiksi järjestelmäkameroissa ei usein onnistuisi peilin takia.
Laajakulmaobjektiivin käyttötilanteita

Laajakulmaobjektiiveilla voidaan kuvata suuria rakennuksia, toreja, aukioita tai maisemia helposti. Mikäli laajakulmaobjektiivi ei ole riittävän laajakulmainen kuvaamaan koko leveää tarkoitettua kuva-alaa, otetaan kaksi tai useampia kuvia rinnakkain, osittain päällekkäin, ja kuvat liitetään digitaalivalokuvauksessa toisiinsa kuvankäsittelyohjelmalla panoraamakuvaksi.
Kenties vielä paremmin laajakulmaobjektiivi sopii läheltä kuvaamiseen: kohteen korostamiseen ja katsojan viemiseen kuvan tapahtumien keskelle.
Lajien suojelu

Lajien suojelu on luonnonsuojelun osa-alue, jonka tavoitteena on lajistollisen monimuotoisuuden säilyttäminen. Se käsittää tiettyyn eliölajiin kohdistuvat luonnonsuojelun toimenpiteet. Yksittäisten lajien keskeisiä suojelukeinoja ovat niiden esiintymispaikkojen suojelu ja hoito. Lajiensuojelu vaatii myös seurantaa eli jo tiedossa olevien esiintymispaikkojen tarkastamista ja mahdollisten uusien esiintymispaikkojen kartoittamista.
Lajien suojeluun liittyy useita kansainvälisiä sopimuksia, joiden avulla pyritään turvaamaan luonnon monimuotoisuutta. CITES on uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus. Bonnin sopimus on yleissopimus muuttavien luonnonvaraisten eläinten suojelemisesta. Lisäksi esimerkiksi valaiden ja lepakoiden suojelusta on kansainvälisiä sopimuksia.
Laajalahden koulu

Laajalahden koulu toukokuussa 2014.
Laajalahden koulu on Espoon Laajalahdessa sijaitseva alakoulu. Koulu perustettiin 1950-luvulla. Peruskoulu-uudistuksen yhteydessä vuonna 1977 Laajalahden kansakoulu muutettiin peruskoulun ala-asteeksi. Koulussa on luokat 1-6 ja erityisluokkia, ja noin 300 oppilasta.
Suomen entinen pääministeri Matti Vanhanen kävi Laajalahden kansakoulua kaksi ensimmäistä luokkaa.
Vuonna 1952 valmistuneen koulurakennuksen ja opettaja-asuntolan on suunnitellut arkkitehti Toivo Pelli. Vuonna 2017 tehdyssä Espoon koulurakennusten inventoinnissa sen todetaan olevan rakennustaiteellisesti arvokas, ajalleen tyypillinen moderni koulu, jossa on onnistunut mittakaava ja eleettömän juhlavasti toteutettu liikunta-juhlasali. Myöhemmin tehtyä laajennusosaa ei pidetä kovin onnistuneena.
2020-luvulla Laajalahden koulu remontoitiin ja sitä laajennettiin merkittävästi. Oppilaat pääsivät muuttamaan uuteen kouluun syksyllä 2023.   Koska uudessa koulussa on alkuun tilaa, muuttaa osa Sunan koulusta evakkoon Laajalahteen muutamaksi vuodeksi.
Aiheesta muualla

Espoo.fi: Laajalahden koulu
Hagerlund.net: Espoon koulut: Laajalahden koulu
Lenkkeily

Lenkkeily on liikkumista tavoitteena usein kunnon kohotus tai ylläpito, tai painon pudotus. Lenkkeilyä voi harrastaa muun muassa seuraavin tavoin:
kävely tai sauvakävely
juoksu tai hölkkä
pyöräily
rullaluistelu
hiihto
Entre rojas

| Entre rojas |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Azucena Rodríguez
Käsikirjoittaja:   Azucena Rodríguez  Myriam De Maeztu  Mercedes de Blas 
Tuottaja:   Fernando Colomo  Beatriz de la Gándara 
Säveltäjä:  Suburbano
Kuvaaja:  Javier Salmones
Leikkaaja:  Miguel Ángel Santamaría
Lavastaja:  Luis ”Koldo” Vallés
Pääosat:   Penélope Cruz  Cristina Marcos  María Pujalte 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Espanja
Tuotantoyhtiö:   Fernando Colomo Producciones Cinematográficas S.L.  Lucas Ediciones S.A.  Antena 3 Televisión 
Ensi-ilta:   1995-04-2121. huhtikuuta 1995 (Espanja)  
Kesto:  93 minuuttia
Alkuperäiskieli:  espanja
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Entre rojas on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut Azucena Rodríguezin ohjaama espanjalainen draamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Penélope Cruz, Cristina Marcos ja María Pujalte. Elokuvan käsikirjoittivat Azucena Rodríguez, Myriam De Maeztu ja Mercedes de Blas sekä tuottivat Fernando Colomo ja Beatriz de la Gándara.
Juoni

Entre rojas sijoittuu vuoden 1974 Madridiin ja kertoo nuoresta Lucíasta (Penélope Cruz), joka tuomitaan kymmeneksi vuodeksi vankilaan yhteydestään poliittiseen militanttiin, joka on Francisco Francon diktaatuuria vastaan. Vankilassa Lucía joutuu elämään erilaisten naisten, niin intellektuellien kuin murhaajienkin, kanssa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Penélope Cruz  | … |  Lucía   |
|  Cristina Marcos  | … |  Julia   |
|  María Pujalte  | … |  Cata   |
|  Ana Torrent  | … |  La Tacatún   |
|  Pilar Bardem  | … |  J. Monaco   |
|  Carmelo Gómez  | … |  Pablo   |
|  Adriana Davidova  | … |  Adriana   |
|  Miguel del Arco  | … |  Ramón   |
|  Myriam De Maeztu  | … |  Berta   |
|  Malena Gutiérrez  | … |  Paqui   |
|  María José Lebrero  | … |  Ana   |
Tuotanto

Entre rojasin kuvaukset alkoivat 18. toukokuuta 1994 ja päättyivät 15. syyskuuta 1994. Elokuvan kuvauspaikkana oli Yeseríasin entinen vankila Madridissa, Espanjassa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Fernando Colomo Producciones Cinematográficas S.L. ja Lucas Ediciones S.A.. Elokuvan tuottamiseen osallistui myös Antena 3 Televisión.
Julkaisu

Entre rojas sai ensi-iltansa Espanjassa 21. huhtikuuta 1995 ja oli Alta Filmsin teatterilevittämä. Elokuva tuotti Espanjassa 146 171 euron lipputulot.
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Palkinnot ja ehdokkuudet> Palkinto | Palkinnot ja ehdokkuudet> Kategoria | Palkinnot ja ehdokkuudet> Ehdokas | Palkinnot ja ehdokkuudet> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| Goya-palkinto | Paras uusi naisnäyttelijä | María Pujalte | Ehdokkuus |
| Unión de Actores y Actricesin tulokaspalkinto | Vuoden tulokas | María Pujalte | Voitto |
| Bogotán elokuvajuhlien Círculo Precolombino de Oro -palkinto | Paras elokuva | Azucena Rodríguez | Voitto |
Aiheesta muualla

Entre rojas Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Entre rojas SensaCinessä (espanjaksi)
Lenna

Lenna (Lena Söderberg)
Lenna on miestenlehti Playboyn vuoden 1972 marraskuun numeron keskiaukeamakuvasta rajattu kuva, jota on käytetty yleisesti testikuvana vuodesta 1973 erilaisille kuvankäsittelyalgoritmeille, kuten kuvanpakkausmenetelmille.
Kuva esittää ruotsalaista Lena Forsénia (ent. Söderberg, os. Sjööblom), joka lisäsi etunimeensä yhden "n"-kirjaimen helpottaakseen lausumista. Kuva on digitoitu lehden keskiaukeamasta, jossa Lena poseeraa alasti, mutta kuva on rajattu.
Kuvan käyttö on aiheuttanut jonkin verran kiistelyä siksi, että se on otettu luvatta Playboy-lehdestä, joka aikoinaan uhkasi kuvan käyttäjiä oikeustoimilla. Lehti on sittemmin perunut uhkauksensa ja päinvastoin yrittänyt edistää kuvan käyttöä, koska se tuo lehdelle julkisuutta.
Professori David C. Munson perustelee kuvan suosiota seuraavasti:
»Ensinnäkin kuva sisältää sopivasti erilaisia elementtejä, kuten tasasävyisiä alueita, varjostuksia ja röpelöisempiä alueita, jotka tekevät kuvasta hyvän testikohteen eri kuvankäsittelyalgoritmeille. Toiseksi kuva esittää viehättävää naista, joten ei ole yllättävää, että miesvaltaisella alalla pidetään tästä kuvasta.»
Kuvan käyttöä on pidetty seksistisenä, ja kuvan käytön katsotaan häiritsevän naisopiskelijoita siten, etteivät he pysty keskittymään opiskeluun. Playboyn mukaan kyseisen kuvan sisältävä lehden numero on lehden kaikkien aikojen myydyin. Sitä on myyty 7 161 561 kappaletta.
IEEE Computer Societyn ilmoituksen mukaan 1. huhtikuuta 2024 alkaen kuvaa ei enää hyväksytä julkaistavissa artikkeleissa. Nature-lehti kielsi kuvan vuonna 2018.
Lehmilampi (Mikkeli, Kolonkylä)

| Lehmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°43′55″N, 26°58′58″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.132
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,8 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,545 km  
Pinta-ala:  1,799 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLehmilampi 
Lehmilampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Kolonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,8 metriä mpy.
Lajikompleksi

Tuttu punakärpässieni on geenitesteillä paljastunut laajaksi joukoksi samannäköisiä mutta perimältään poikkeavia lajeja.
Lajikompleksi on eliöiden tieteellisessä luokittelussa lajiryhmä, jotka ovat päällisin puolin erittäin samankaltaisia, mutta eroavat geneettisesti niin merkittävästi, että niitä voidaan pitää eri lajeina. Saman lajinimen alla piileviä lajeja kutsutaan nimellä kryptinen laji. Niiden tunnistamisessa hyödynnetään huolellisten morfologisten tutkimusten ohella geneettisten merkkialueiden vertailua ja eläimillä käyttäytymispiirteiden havainnointia. Lajikomplekseja tunnetaan useita esimerkiksi hyönteistutkimuksessa, jossa lajinmääritys saattaa vaatia mikroskooppisten piirteiden havainnointia. Lajikomplekseja ovat esimerkiksi harsokorennot[lähde? ], jotka on luokiteltu lajeiksi ääntelyn perusteella, sekä kenttämyyrän ja idänkenttämyyrän lajipari.
Sarakylmänperhonen (Oeneis norna) on ilmeisesti kolmen eri lajin kompleksi.
Laji (täsmennyssivu)

Laji voi tarkoittaa seuraavia:
laji, tieteellisessä luokittelussa käytettävä termi
laji, ontologian käsite
tekstilaji
urheilulaji
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laji”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Käräjäkoski

Luontoa Käräjäkoskella.
Käräjäkoski on Riihimäen Pohjankorvessa, lähellä Hausjärven rajaa sijaitseva Vantaanjoen koski sekä luontokohde.
Käräjäkoskessa Vantaajoen vesi pääsee vauhtiin ja samalla se hapettuu sekoittuessaan ilman kanssa. Hapekkaassa vedessä viihtyvät kalat, hyönteiset ja kasvit. Koskikivien koloista löytyy monien vesihyönteisten toukkia, kuten vesiperhosia, päivänkorentoja ja koskikorentoja. Käräjäkosken kalastoon kuuluu istutusten myötä kirjolohi ja harjus. Muita kaloja ovat taimen, hauki, ahven, made, nahkiainen ja kivisimppu. Alueen kasvistoon kuuluu muun muassa tuomi, käenkaali, rentukka ja valkovuokko. Kesällä kosteikolla kasvaa myös kurjenmiekka ja keltaängelmä.
Noin 1,2 kilometrin pituisella luontopolulla voi tutustua Käräjäkosken luontoon ja elämään. Polku seurailee jokivartta, kulkien sekä joen etelä- että pohjoisrannalla, tuoden kävijänsä takaisin lähtöpaikkaan. Luontopolulla on myös kuusi Vantaanjoen luonnosta kertovaa opastaulua. Luontopolku on kesällä 2005 kunnostettu myös liikuntarajoitteisille sopivaksi. Polun varrella on myös kalastuslaituri ja alueella on hyvät mahdollisuudet virkistyskalastukseen. Kalastukseen tarvitaan kuitenkin lupa ja kalastus on sallittua ainoastaan perholla ja uistimella. Matojen ja vastaavien syöttien käyttö on kielletty. Taimenet ovat täysin rauhoitettuja, eikä niitä saa ottaa saaliiksi. Kalastus on myös kielletty 11.9-15.11 aikana taimenten kuturauhoituksen vuoksi.
Pääpolkua vastapäätä on myös pienempi, noin 400 metrin pituinen kapeampi polku, joka kulkee ainoastaan joen pohjoisrannalla.
Aiheesta muualla

Luontopolun sijainti Google-mapsissa
Laajakankaan liikennepaikka

Laajakankaan koeajokeskus sijaitsee Paltamon kunnassa Kontiomäki–Ämmänsaari-radan varressa rautatiekilometrillä 663+729. Koeajokeskusta ylläpitää Liikennevirasto ja se tarkoitettu rautatiekaluston testaamiseen.  Koeajokeskus on vihitty käyttöön 1.7.2009. Ensimmäiset testit suoritettiin Sm5 sähkömoottorijunille. Rautatiekilometrillä 664+030 on sijainnut Laajakangas-niminen seisake, joka avattiin 1.8.1949 ja lakkautettiin 31.5.1964.
Aiheesta muualla

Kuvia Laajakankaalta
Lari (täsmennyssivu)

Lari tarkoittaa seuraavia:
Lari, miehen etunimi
lari, Georgian rahayksikkö
lari eli valkokäsigibboni (Hylobates lar), gibbonien heimoon kuuluva apinalaji
Lari, kunta Italiassa
Lari, rantalintujen alalahko
Henkilöt

Lari on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ovidio Lari (1919–2007), entinen Aostan piispa
Yasmeen Lari (s. 1941), pakistanilainen arkkitehti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lager Norderney

Lager Norderney oli toisessa maailmansodassa natsi-Saksan keskitysleiri Britanniassa Alderneyn saarella. Se oli Lager Syltin ohella toinen saarella sijainnut keskitysleiri.
Leirin historia

Lager Norderney oli yksi saarelle rakennetuista neljästä pakkotyöleiristä, mutta ajan saatossa siitä tuli keskitysleiri. Leiri oli käytössä tammikuusta 1942 aina vuoden 1943 maaliskuulle, jolloin se siirrettiin SS-joukkojen käyttöön. SS-joukkojen käytössä se oli kesäkuuhun 1944.
Leiri on nykyään turistikohde, ja siitä on enää vain osa jäljellä. Leiriltä on myös löytynyt tunneli rannalle, jonka uskotaan olleen joko natsien suoja tai leiriläisten tappamispaikka.
Leirin asukkaat

Leirille sijoitettiin suurilta osin itäeurooppalaisia orjatyöläisiä. Norderneyn leirillä menetti henkensä arviolta yli 700 ihmistä.
Alderneyn saari, jolla leiri sijaitsi.
Käännös suomeksi
Laiševo

| Laiševo Лаишево Лаеш |
| --- | --- |
 Здание уездного училища, ул. Горького, 32
 Vaakuna
 fiLayış 
 55°24′N, 49°33′E 
Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Tatarstan
Perustamisvuosi:  1557
Kaupungiksi:  2004
Väkiluku 2021:  9 076 
 www.tatcenter.ru/region/36/ 
Laiševo (ven. Лаи́шево) eli Layış (tat. Лаеш) on Venäjän federaatioon kuuluva kaupunki Tatarstanin lounaisosassa Kaman ja sen muodostaman Kuibyševin tekojärven rannalla, noin 60 km pääkaupunki Kazanista kaakkoon. Laiševo kuuluu Laiševon piiriin ja on sen hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluku oli 7 735; maaseutuasukkaat mukaan luettuna kaupunkikunnassa asui 9 417 ja koko piirissä 36 516 henkeä (2010). Laiševo on perustettu vuonna 1557, ja kaupunki siitä tuli 9. syyskuuta 2004.
Tatarstanin lippu
Etelä-Pyeongan

| Etelä-Pyeonganin maakunta 평안남도 Pyeongannam-do |
| --- | --- |
 Asutusta Etelä-Pyeonganin maakunnassa
 Maakunnan sijainti Pohjois-Koreassa
Valtio:  Pohjois-Korea
Alue:  Gwanseo
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Pyeongseong
Pinta-ala:  12 330 km²
Väkiluku (2008):  4 051 696
 – väestötiheys:  328,6 as./km²
Etelä-Pyeonganin maakunta (kor. 평안남도, Pyeongannam-do, hanja 平安南道, McCune‑Reischauer P'yŏngannam-do) on yksi Pohjois-Korean maakunnista. Se sijaitsee maan keskiosassa Keltaisenmeren rannikolla pääkaupunki Pjongjangin pohjoispuolella. Etelä-Pyeonganissa on vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan 4 051 696 asukasta ja sen pinta-ala on 12 330 neliökilometriä. Maakunnan pääkaupunki on Pyeongseong.
Aluejako

Etelä-Pyeonganin maakunta jakautuu yhteen erityisasemassa olevaan kaupunkiin (teukbyeolsi), viiteen kaupunkiin (si), kolmeen suuralueeseen (gu ja jigu) ja 15 piirikuntaan (gun).
Aluejako > Kaupungit

Nampon erityisasemassa oleva kaupunki (남포특별시; 南浦特別市)
Pyeongseong-si (평성시; 平城市)
Deokcheon-si (덕천시; 德川市)
Anju-si (안주시; 安州市)
Gaecheon-si (개천시; 价川市)
Suncheon-si (순천시; 順川市)
Aluejako > Suuralueet

Cheongnam-gu (청남구; 清南區)
Deukjang-jigu (득장지구; 得場地區)
Ungok-jigu (운곡지구; 雲谷地區)
Aluejako > Piirikunnat

Bukchang-gun (북창군; 北倉郡)
Daeheung-gun (대흥군; 大興郡)
Daedong-gun (대동군; 大同郡)
Eunsan-gun (은산군; 殷山郡)
Hoechang-gun (회창군; 檜倉郡)
Jeungsan-gun (증산군; 甑山郡)
Maengsan-gun (맹산군; 孟山郡)
Mundeok-gun (문덕군; 文德郡)
Nyeongwon-gun (녕원군; 寧遠郡)
Pyeongwon-gun (평원군; 平原郡)
Ryonggang-gun (룡강군; 龍岡郡)
Seongcheon-gun (성천군; 成川郡)
Sinyang-gun (신양군; 新陽郡)
Sukcheon-gun (숙천군; 肅川郡)
Yangdeok-gun (양덕군; 陽德郡)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Etelä-Pyeonganin maakunta Wikimedia Commonsissa
Kärväsjärvi

| Kärväsjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Lappi
Kunnat:  Kemijärvi
Koordinaatit:  66°36′43″N, 26°49′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kemijoen vesistö (65)
Järveen tulevat joet:  Pirttijoki
Laskujoki:  Kärväsjoki
Järvinumero:  65.798.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  169,5 m 
Rantaviiva:  13,035 km 
Pinta-ala:  1,38 km² 
Tilavuus:  0,00394 km³ 
Keskisyvyys:  2,84 m 
Suurin syvyys:  10,2 m 
Saaria:  8
 fiKärväsjärvi 
Kärväsjärvi on matala metsäjärvi Kemijärven länsiosassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Kemijärven keskustasta on noin 29 kilometriä länsilounaaseen ja Rovaniemeltä noin 49 kilometriä itäkoilliseen. Järvi laskee Misilammen kautta Misijärveen.
Maantiede

Kärväsjärven pääaltaan pituus kaakosta luoteeseen on noin 2,3 kilometriä. Melko mutkaisen rantaviivan pituus on 13 035 metriä. Kärväsniemi jakaa järven eteläosan lounaiseen Pikkuselkään ja kaakkoiseen Kärväsperään. Länsirannan Pitkäniemen eteläpuolella sijaitsee Uopajanperä, josta työntyy kapea ja matala vesialue luoteeseen. Noin kymmenesosa Kärväsjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Laajin syvänne sijaitsee järven itäosassa ja sen alueella on myös syvin piste, runsaat kymmenen metriä.
Kärväsjärven saariluku on kahdeksan. Saaret ovat yli aarin mutta selvästi alle hehtaarin laajuisia. Niillä ei ole karttanimiä. Järven rannat ovat metsämaata. Kärväsjärveen laskee Pirttijoki koillisesta Pirttijärveltä (196,6 metriä mpy). Aivan Kärväsjärven pohjoispuolella sijaitsee Iso Mustalampi (170,3 metriä mpy). Järvien välisen kannaksen kapein kohta on noin 80 metriä ja siitä virtaa uoma Kärväsjärveen. Kannaksen poikki kulkee vähäinen maantie. Kärväsjärven luusua sijaitsee Pikkuselällä, joka kapenee Kärväsjoeksi, joka laskee kaakkoon Misilampeen (166,0 metriä mpy). Misilampi laskee etelään Misijärveen (163,6 metriä mpy).
Kärväsjärven vesitilavuus on 3 936 000 kuutiometriä.
Kärväsjärvi (65.798.1.007) kuuluu Misijoen alueeseen (65.798), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Vianjoen valuma-alue (65.79) ja ensimmäinen on Raudanjoen valuma-alue (65.7). Kärväsjärvi on Misijärven jälkeen laajin Misijoen alueen 90:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Kolmanneksi laajin on Kurttajärvi. Sen pinta-ala on noin neliökilometrin. Yli puolen neliökilometrin laajuisia vedenkokoumia ovat niin ikään Saarijärvi, Kivijärvi ja Mäki-Särkijärvi.
Suomessa on toinenkin Kärväsjärvi (14.731.1.010). Se sijaitsee Pohjois-Savon Pielavedellä noin 375 kilometriä Kemijärven Kärväsjärveltä etelään.
Kuusisaari (Laukaa)

Kuusisaari
| --- | --- |
Sijainti:  Laukaa Keski-Suomi Suomi
Vesialue:  Leppävesi
Korkein kohta:  107,5 m
Pinta-ala:  1,7 km²  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kuusisaari on noin kaksi kilometriä pitkä asuttu saari Leppävedessä Laukaassa. Saari on ollut osa Laukaan Vuonteella sijainneen Pernasaaren valtionvirkatalon tiluksia. Vuonna 1926 saaresta lohkottiin Ruusulan ja Karjalan tilat itsenäisiksi tiloiksi. 2000-luvulla saari on yhdistettynä Riihiniemen kohdalta mantereeseen pengersillalla. Tiloja lukuun ottamatta saari kuuluu kansalliseen veneulkoilualueeseen ja on virkistysaluetta.
Luonnonympäristö > Geologia ja topografia

Saari on noin kaksi kilometriä pitkä ja kartasta mitattuna sen pinta-ala on noin 1,7 neliökilometriä. Pääosan saaresta muodostavat kaksi luode–kaakko-suuntaista kivistä kumpumoreeniselännettä, joiden liepeillä on hienoa hietaa ja moreeniselänteiden välisissä painanteissa hiesua, paikoin myös savea.
Pohjoisessa moreeniselänteistä muodostuu kaksi niemeä: Kiviniemi ja Jorpakanniemi, joiden väliin jää saareen pohjoisluoteesta työntyvä Poudanlahti. Saaren korkein kohta on Jorpakanniemellä sijaitseva Kurkivuori, jonka korkeus on runsaat 107,5 metriä merenpinnasta ja vajaat 27 metriä Leppäveden pinnasta.
Lähimpiin muihin saariin kuuluu etelässä Pernasaari, jota erottaa Kuusisaaresta matala, ruovikoitunut Likosalmi. Sen lähistöllä olevia pienempiä saaria ovat Vasikkasaari ja Mäkisaari. Pohjoisessa Kuusisaaren ja mantereen väliin jää Pukkisaari, jota erottaa Kuusisaaresta Jortaani ja mantereesta Matosalmi. Lännessä ovat Iso ja Pieni Selkäsaari, idässä kapeiden salmien mantereesta erottama Karisaari.
Lähin yhteys mantereelle muodostuu pohjoisessa Suppaanniemen ja Riihiniemen kohdalla sekä lännessä Karisaarta vastapäätä vajaan 400 metrin levyisten salmien yli ja lännessä Vuonteen luona vajaan 600 metrin levyisen salmen yli. Näistä Riihiniemen kohdalla olevan matalan, ruovikoituneen salmen yli on rakennettu pengersilta.
Luonnonympäristö > Elävä luonto

Saaressa esiintyy lehmusmetsää. Saaren eteläosien hienosedimenttimaita on raivattu pelloksi.
Kulttuuriympäristö > Historia

Historiallisesti Kuusisaari on Laukaan Savion maarekisterikylää. Saari on ollut osa Laukaan Vuonteella sijainneen Pernasaaren valtionvirkatalon ja myöhemmin siinä vuosina 1931–1994 toimineen Pernasaaren koulukodin tiluksia.
Isonjaon karttoihin 1700-luvun lopulta ja 1800-luvun alusta perustavassa Maanmittaushallituksen historiallisen kartta-arkiston pitäjänkartassa saaressa on ollut metsän ohella vain niittyä alavimmissa painanteissa. Vanhimmassa painetussa peruskartassa vuodelta 1963 ja edelleen 2010-luvulla saaren eteläosan alavat painanteet ovat peltona.
Vuonna 1926 Pernasaaren valtionvirkatalossa toimitetussa vuokra-alueiden järjestetelyssä erotettiin valtionvirkatalon tiluksista Kuusisaaressa sijaitsevat Ruusulan ja Karjalan tilat itsenäisiksi tiloiksi pääosan osan saaresta muutoin jäädessä osaksi valtionvirkatalon tiluksia. Vielä vuonna 1963 ja edelleen vuonna 1983 pääosa saaren muista pelloista ja metsistä kuului viereisen Juntuslahden vastarannalla sijainnelle Pernasaaren koulukodille.
Viereisistä pienemmistä saarista Pernasaari etelässä oli 1960-luvulla asuttu, ja siellä sijaitsi Maunola-niminen maatila. Vasikkasaaressa, Pukkisaaressa, Isossa ja Pienessä Selkäsaaressa sekä itse Kuusisaaressa oli jo tuolloin muutaman mökin verran kesämökkiasutusta.