stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marilyn Monroe
Kuolema > Kuolinsyyspekulaatiot

Monroen kuolemasta esitetään edelleen monen­laisia spekulaatioita, eivätkä huhut Monroen viimeisistä hetkistä ja kuolemaan johtaneista syistä ole laantuneet. Kuolinpäivään liittyy joitain epä­selviä yksityis­kohtia: Monroen kuolleeksi julistamisen ja poliisin hälyttämisen välissä oli 35 minuuttia, puhelu­tiedot ovat puutteelliset, toksiko­logiset testit olivat vajavaiset ja tärkeitä elimiä ei säilytetty.
Lisäksi Greensonin ja Murrayn antamassa selonteossa oli aukkoja liittyen muun muassa kellonaikaan, jolloin he havaitsivat Monroen kuolleen. Murray myös kertoi ensin nähneensä yöllä valon Monroen oven alta, mutta uuden ja paksun kokolattiamaton vuoksi se ei ollut mahdollista. Kun tämä kerrottiin Murraylle, hän muutti tarinaansa nopeasti ja kertoi huolestuneensa nähtyään puhelimenjohdon kulkevan oven ali. Monroe oli myös aina inhonnut lukittuja ovia, mistä syystä hänen ovessaan ei ollut toimivaa lukkoa.
Los Angelesin syyttäjä aloitti uudet tutkimukset Monroen kuolemasta vuonna 1982. Mahdolliseksi kuolinsyyksi tarjottiin vahinkoa. Unettomuudesta kärsinyt Monroe otti pillerin toisensa jälkeen, kun ei saanut unta. Lopulta hän vaipui koomaan lääkkeiden vaikutuksesta ja kuoli yli­annostukseen. Mitään todisteita murhasta ei löytynyt, mutta selvityksen mukaan tapa­turmainen yli­annostus oli mahdollinen.
Jotkut ovat esittäneet, että Monroe murhattiin piikittämällä rauhoittavia lääkkeitä hänen kehoonsa. Joidenkin mukaan Monroe olisi aikonut paljastaa suhteensa sekä John F. että Robert Kennedyyn, ja Kennedyt olisivat halunneet vaientaa hänet skandaalin välttämiseksi. Robert Kennedyn on myös huhuttu vierailleen salaa Los Angelesissa Monroen kuolin­päivän tienoilla. Myös moni muu taho on sala­liitto­teorioissa yhdistetty Monroen kuolemaan, kuten mafia ja FBI.
Kuolema > Jäämistö

Monroe jätti suurimman osan huomattavasta omaisuudestaan Lee Strasbergille ja Marianne Krisille, joka oli hänen psykiatrinsa New Yorkissa. Strasbergin leski Anna myi vuonna 1999 kaikki miehensä Monroelta perimät henkilö­kohtaiset esineet ”vuosi­sadan huuto­kaupassa”. Beige, ihon­myötäinen ja strassi­kivin koristeltu leninki, jossa Monroe oli laulanut presidentti Kennedylle syntymä­päivä­laulun, myytiin yli 1,2 miljoonalla dollarilla. Vuonna 2005 Los Angelesissa myytiin huuto­kaupassa vielä 200 muuta esinettä.
Tunnustukset

Monroelle myönnettiin neljä Golden Globe -palkintoa, joista kolme hän sai suosituimpana naisnäyttelijänä ja yhden roolistaan elokuvassa Piukat paikat (1959). Oscar-palkintoja tai -ehdokkuuksia Monroe ei koskaan saanut. Euroopassa hän sai parhaan ulkomaalaisen naisnäyttelijän italialaisen David di Donatello -patsaan 1958 ja ranskalaisen Crystal Star Awardin 1959, molemmat elokuvasta Prinssi ja revyytyttö (1957).
Monroe sai vuonna 1960 elokuvaurastaan tähden Hollywood Walk of Famelle osoitteeseen 6774 Hollywood Blvd. Yhdysvaltalainen American Film Institute listasi Monroen vuonna 1999 kaikkien aikojen 6. suurimmaksi naispuoliseksi filmitähdeksi.
Perintö

Monroesta on kuolemansa jälkeen tullut Elvis Presleyn ja James Deanin veroinen myytti, ja hänestä lienee kirjoitettu enemmän elämä­kerta­kirjoja kuin kenestäkään muusta lähi­historian filmi­tähdestä. Hänen vaikutustaan nais­kuvaan, kauneus­ihanteisiin ja länsi­maiseen filmi­tähti­kulttiin pidetään merkittävänä. Häntä pidetään myös veden­jakajana vanhan ajan hohdokkaan tähti­kuvan sekä myöhemmän arkisemman tähti­kuvan välillä. On sanottu, että Monroe rakensi 1950-luvun murroskaudessa olevaan länsi­maailmaan uudenlaisen seksi­symbolin mallin, joka oli yhtä aikaa eteerinen ja inhimillinen. Myös hänen asemansa populaarikulttuurin ikonina on vaikuttanut muun muassa Andy Warholin ja Madonnan taiteeseen.
Monroeta pidetään nykyään keho­myönteisyyden edellä­kävijänä, sillä hän ei arkaillut alastomuutta ja esiintyi uskaliaissa asuissa valkokankaan ulkopuolellakin. Hänellä on edelleen myös vankka mainos­arvonsa; hänen kuviaan ja nimeään on käytetty muun muassa Max Factorin, Chanelin, Mercedes-Benzin ja Absolut Vodkan mainoksissa.
Tunnetuin Monroesta tehty elokuva lienee vuonna 2011 ensi-iltaan tullut My Week with Marilyn, jossa Michelle Williams näytteli Monroeta. Syksyllä 2022 julkaistiin fiktiivinen elämäkertaelokuva Blondi, jossa Monroeta esittää Ana de Armas. Muita Monroen elämästä kertovia fiktiivisiä teatterielokuvia ovat esimerkiksi Hyvästi, Norma Jean – tervetuloa, Marilyn Monroe (1976), This Year’s Blonde (1980), Goodnight, Sweet Marilyn (1989) ja Calendar Girl (1993). Myös Anna Erikssonin ohjaama M (2018) perustuu löyhästi Monroen viimeisiin elinpäiviin.
Valikoitu filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Nimi | Elokuvat> Rooli | Elokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 1950 | Asfaltti­viidakko | Angela Phinlay |  |
| 1950 | Kaikki Eevasta | neiti Claudia Caswell |  |
| 1952 | Purkaus yössä | Peggy |  |
| 1952 | Draama hotellissa | Nell Forbes |  |
| 1953 | Niagara | Rose Loomis |  |
| 1953 | Herrat pitävät vaaleaveriköistä | Lorelei Lee |  |
| 1953 | Kuinka miljonääri naidaan | Pola Debevoise |  |
| 1955 | Kesäleski | tyttö |  |
| 1957 | Prinssi ja revyytyttö | Elsie Marina |  |
| 1959 | Piukat paikat | Sugar Kane Kowalczyk |  |
| 1961 | Sopeutumattomat | Roslyn Taber |  |
Kirjallisuutta

Alanen, Antti: Marilyn: Alaston naamio: Marilyn Monroen elokuvat.  (Uudistettu painos)  Helsinki:  Suomen elokuva-arkisto: Edita, 1996.  ISBN 951-37-1915-4
Monroe, Marilyn: Nuoruuteni.  (Teos on käsikirjoittaja Ben Hechtin haamukirjoittama)  Suomentanut Lindberg, Tutteli. Otava, 1975.
Monroe, Marilyn: Välähdyksiä, sirpaleita.  ((Fragments. Poems, Intimate Notes, Letters, 2010.) Toimittaneet Stanley Buchthal ja Bernard Comment)  Suomentanut Sallamo-Lavi, Anuirmeli & Toivanen, Lotta. Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36980-7
Morgan, Michelle: Marilyn Monroe : Private and Confidential.  New York:  Skyhorse Pub, 2012.  ISBN 9781616087197
Vitacco-Robles, Gary: The Life, Times, and Films of Marilyn Monroe : Volume 1 – 1926 to 1956.  Bear Manor Media, 2015.  ISBN 9781593937942
Vitacco-Robles, Gary: The Life, Times, and Films of Marilyn Monroe : Volume 2 – 1956 to 1962.  Bear Manor Media, 2014.  ISBN 9781593937782
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (englanniksi)
Marilyn Monroe -galleria
Gilmore, John: Spotlight Marilyn Monroe (englanniksi)
Marilyn Monroe (1926–1962) Find a Grave (englanniksi)
Rudnick, Paul: Time 100: Marilyn Monroe Time. 14.6.1999. Arkistoitu 25.5.2009. (englanniksi)
Kirkland, Doug: An Evening with Marilyn Monroe (valokuvia) The Digital Journalist. Arkistoitu 13.6.2006. Viitattu 21.6.2006. (englanniksi)
Duke, Alan: Marilyn Monroe Photos Found at Garage Sale Still a Mystery CNN. 29.5.2011. (englanniksi)
Marilyn Monroe berättar (Georges Belmont haastattelee Monroeta 1960: kaksi äänitiedostoa, 49 ja 44 min) Svenska Yle. (englanniksi, ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja 2  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Taiwan  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Romania 2  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Venäjä 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  KulturNav  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet  Yle 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand)  Hufvudstadsbladet 
Vauva­ikäinen Norma Jeane Baker.
Rouva Norma Jeane Dougherty David Conoverin ottamassa kuvassa kesä­kuussa 1945.
Marilyn Monroe elo­kuvassa Asfaltti­viidakko (1950)
Monroe ensimmäisessä pää­roolissaan elo­kuvassa Draama hotellissa (1952)
Marilyn Monroe, Betty Grable ja Lauren Bacall elo­kuvan Kuinka miljonääri naidaan trailerissa.
Monroe esiintymässä yhdys­valtalais­joukoille Koreassa 1954
Marilyn Monroe elo­kuvassa Piukat paikat (1959)
Monroe viimeisessä elo­kuvassaan Sopeutumattomat (1961).
Monroe vuonna 1962
Monroe kuvaamassa Kesä­lesken (1955) kuuluisaa kohtausta.
Marilyn Monroe ja Arthur Miller häissään kesä­kuussa 1956.
James Gill: Pink Marilyn (2008).
Raasepori

| Raasepori Raseborg |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Raaseporin linna
Sijainti:  59°58′30″N, 023°26′10″E
Maakunta:  Uudenmaan maakunta
Seutukunta:  Raaseporin seutukunta
Kuntanumero:  710
Hallinnollinen keskus:  Tammisaaren keskustaajama
Perustettu:  2009
Kuntaliitokset:  Karjaa (2009) Pohja (2009) Tammisaari (2009)
Pinta-ala ilman merialueita:  1 215,45 km² 75:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  2 354,22 km² 35:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 148,34 km²
– sisävesi:  67,11 km²
– meri:  1 138,77 km²
Väkiluku:  27 108 39:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  23,61 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,5 %
– 15–64-v.:  58,0 %
– yli 64-v.:  27,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  30,5 %
– ruotsinkielisiä:  63,6 %
– muut:  5,8 %
Kunnallisvero:  9,30 % 92:nneksi suurin 2024 
Kaupunginjohtaja:  Petra Theman
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • RKP   • SDP   • Vihr.   • Kok.   • Vas.   • PS:   23 12 3 2 2 1
www.raasepori.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raasepori (ruots. Raseborg) on Suomen kaupunki, etelärannikolla Uudenmaan maakunnan länsiosassa. Raaseporin kaupungissa asuu noin 27 000 henkilöä ja laajemmin koko seudulla asuu noin 40 000 henkilöä. Asukasluvultaan Raasepori on Suomen 39:nneksi suurin kaupunki. Raasepori on kaksikielinen kunta ja sen asukkaista 64 prosenttia on ruotsinkielisiä.
Raaseporin kaupunki syntyi 1. tammikuuta 2009, kun Tammisaaren ja Karjaan kaupungit sekä Pohjan kunta yhdistyivät. Kunnanvaltuustot päättivät yhdistymisestä 18. kesäkuuta 2007. Raaseporin kaupungin asukkaista hieman yli puolet asuu liitosta edeltäneen Tammisaaren kaupungin alueella.
Kaupungin nimi on peräisin Tammisaaren Snappertunassa sijaitsevasta Raaseporin linnasta. Jouko Vahtola on katsonut linnan mahdollisesti perustaneiden saksalaisten antaneen linnalle nimen Lyypekin lähellä sijaitsevan Ratzeburgin hiippakunnan mukaan. Historiallisesti seutu on keskiajalla kuulunut Raaseporin lääniin. Kaupungille valittiin kutsukilpailun perusteella uusi vaakuna, jota on kritisoitu epäheraldisuuden ja valinnan menettelytapojen vuoksi.
Suomen kunnista Raaseporissa on yhdeksänneksi eniten kesämökkejä. Vuonna 2020 niitä oli 6 848.
Raaseporin naapurikuntia ovat Hanko, Kemiönsaari, Salo, Inkoo ja Lohja.
Maantiede

Raasepori sijaitsee Länsi-Uudellamaalla aivan Hankoniemen kannassa. Kaupungin aluetta halkoo lounais–koillissuuntaisesti Pohjanpitäjänlahti, jonka rannalla Tammisaaren keskustaajama sijaitsee. Kaupungin rannikkoa hallitsevat lukuisat saaret, jotka kuuluvat Tammisaaren saaristoon.
Yleisesti Raaseporin maaperää hallitsee Salpausselän pääasiassa moreeni- ja saviperäinen maa-aines. Kaupungin alueen metsät ovat pääasiassa kuivaa kangasta. Vesistöt koostuvat pääasiassa syvälle yltävistä merenlahdista ja saarien välisistä salmista sekä yli kahdestasadasta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Laajimmat järvet ovat Gennarbyviken, Määrjärvi, Iso-Kisko ja Degersjön. Iso-Kiskosta Raaseporissa sijaitsee kaakkoisin osa. Suuria jokia ei ole; merkittävin on Mustionjoki.
Nähtävyyksiä

Raaseporin tunnetuin nähtävyys on Raaseporin linnanrauniot, joka on Tammisaaren ja koko läntisen Uudenmaan merkittävin historiallinen jäänne. Linna on osittain entisöity ja kesäisin linnan läheisyydessä toimii kesäteatteri, jonka näyttelijät toimivat linnassa myös oppaana. Keskiajalta on peräisin myös Grabben kanava.
Kaupungissa on lukuisia kirkkoja, joista suurin on 1600-luvulla rakennettu Tammisaaren kirkko. Sen rakennustyöt pani alulle vuonna 1651 kreivi Gustaf Adolf Lejonhufvud. Kirkko sai nykyisen ulkoasunsa kaupunkia vuonna 1821 tuhonneen tulipalon jälkeen. Tenholan, Karjaan ja Pohjan kirkot ovat keskiaikaisia harmaakivikirkkoja. Muut kaupungin alueen kirkot Snappertunassa ja Mustiossa ovat 1600- ja 1700-luvun puukirkkoja. Nykyinen Bromarvin kirkko on rakennettu aikaisemman palaneen kirkon paikalle 1980–1981.
Raaseporissa sijaitsee myös monia muistomerkkejä. Harparskogissa sijaitsee Mannerheimin kivi, joka on pystytetty paikalle, jossa sotamarsalkka Mannerheim vastaanotti vuonna 1941 Hangon rintamalla taistelleiden joukkojen ohimarssin. Karjaalla sijaitsee Maasillan taistelun muistomerkki ja Dragsvikissä sijaitsee Tammisaaren vankileirillä kuolleiden punaisten muistomerkki.
Mustionjoen varrella sijaitsee useita historiallisia ruukkikyliä. Tammisaaren vanhin kaupunginosa, Barckens Udde on suojeltu ja rauhoitettu uusilta rakennuksilta. Sen rakennuskanta koostuu pelkästään 1700- ja 1800-luvun rakennuksista.
Tammisaaren saariston kansallispuisto käsittää osan Raaseporin laajasta saaristosta. Tammisaaressa sijaitsee saariston luontoa esittelevä Tammisaaren luontokeskus. Tammisaaren saaristoon on mahdollista tutustua saaristoristeilyllä, joita tekee M/S Sunnan II. Laiva on entinen sisävesihöyrylaiva Saimaalta. Karjaan Lepinjärvi (Läppträsket) on lintujärvi.
Kaupunginalueella on lukuisia vanhoja kartanoita ja linnoja, kuten Mustion linna ja raunioituneet Grabbackan linna ja Junkarsborgin puulinna.
Kauan asutulla alueella on paljon hautakalmistoja eri aikakausilta. Niitä löytyy muun muassa Brobackasta, Stora ja Lilla näsetistä, sekä Kroggårdsmalmenista.
Tämän lisäksi suosittuja nähtävyyksiä ovat Billnäsin ja Fiskarsin ja Antskogin ruukit, jotka ovat Suomen teollistumisen syntysijoja.
Historia

Raasepori syntyi vuonna 2009, kun Tammisaari, Pohja ja Karjaa yhdistyivät kaksivuotisen liitosprosessin jälkeen. Alueella on sijainnut useita kuntia.
Raaseporin linna rakennettiin Snappertunaan 1300-luvulla. Karjaasta ja Tammisaaresta on myös ensimmäiset kirjalliset lähteet noilta ajoilta.
Tammisaari sai kaupunginoikeudet 1528, jolloin alueen hallinto siirtyi Snappertunasta sinne. Kaupungin merkittävän kirkon olemassaolo saattoi pelastaa sen kaupunkioikeudet, sillä kuningas Kaarle XI oli vielä 1690-luvulla aikeissa peruuttaa ne. 1600-luvulla kaupungin kaupankäynti kärsi myös merkantilismista eli valtion sääntelystä ja holhouksesta. Muun muassa vuonna 1614 ulkomaisten alusten tulo kaupungin satamaan kiellettiin ja vuonna 1636 ulkomaankauppa kiellettiin kokonaan.
1500-luvulla Raaseporin alueelle perustettiin useita Suomen ensimmäisistä ruukeista. Alueelle kehittyi merkittäviä ruukkikyliä kuten Fiskars, Billnäs, Fagervik, Antskog ja Åminnefors.
Useaan kuntaan jakautunut alue alkoi yhdentyä 1900-luvun loppupuolella. Tosin Mustio oli liitetty Karjaan maalaiskuntaan jo 1929. Karjaan mlk puolestaan liitettiin Karjaaseen 1969. Vuonna 1977 alueella tehtiin suuria kuntaliitoksia; Snappertuna ja Tammisaaren mlk liitettiin Tammisaareen ja Bromarv jaettiin Tenholan ja Hangon kesken. Vuonna 1993 Tenhola liitettiin vielä Tammisaareen.
Kyliä ja taajamia

Raaseporin suurimmat taajamat ovat Tammisaaren ja Karjaan entiset kaupunkikeskustat. Tammisaari on vanha, 1500-luvulla perustettu kaupunki. Karjaa sen sijaan kehittyi asutuskeskukseksi vasta 1900-luvulla rautatieaseman ympärille.
Kyliä ja taajamia > Taajamat

Vuoden 2016 lopussa Raaseporissa oli 27 851 asukasta, joista 21 453 asui taajamissa, 6 081 haja-asutusalueilla ja 317:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Raaseporin taajama-aste on 77,9 %. Raaseporin taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tammisaaren keskustaajama | 8 614 |
| 2 | Karjaan keskustaajama | 7 929 |
| 3 | Pohjan kirkonkylä | 2 012 |
| 4 | Langansböle | 840 |
| 5 | Tenhola | 746 |
| 6 | Mustion asema* | 595 |
| 7 | Fiskari | 502 |
| 8 | Mustion ruukki | 215 |
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Mustion aseman taajama sijaitsee pääosin Raaseporissa, mutta pieniltä osin myös Inkoossa. Pinjainen on tilastollisessa taajamaluokituksessa osa Karjaan keskustaajamaa. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Bromarv lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.
Kyliä ja taajamia > Tammisaaren alue

Box, Bredvik, Bromarv, Båsa, Dragsvik, Fagernäs, Finby, Finby gränd, Gammelboda, Hangist, Harparskog, Hylta, Höstnäs, Ingvalsby, Jomalvik, Jussaari (Jussarö), Kalvdal, Kansjärvi (Kansjärv), Kelkkala (Kälkala), Kisa (Leksvall), Kivitok, Koivuniemi (Björknäs), Kuivasto (Kvigos), Kulla, Kårböle, Langansböle, Långstand, Malarby, Niitlahti (Nitlax), Norrstrand, Näset, Orvlax, Padva, Pargas, Parkkala (Barkala), Prästkulla, Raasepori (Raseborg), Rekuby, Riilahti (Rilax), Rösund, Siggby, Sillböle, Skogby, Skräddarböle, Skåldö, Sköldargård, Snappertuna, Sommarö, Svenskby, Tallbacka, Tenhola (Tenala), Trollböle, Trollshovda, Västervik, Vättlax, Öby, Östanberg, Österby
Kyliä ja taajamia > Karjaan alue

Backby, Backgränd, Bengtsmora, Björnbollstad, Bondby, Brasby, Bredvik, Brynikbacka, Bålaby, Båtsmora, Bällarby, Bällby Bäljars, Degerby, Domargård, Dönsby, Finnbacka, Finnby, Grabbacka, Gösbacka, Heimos, Hållsnäs, Högben, Ingvallsby, Joddböle, Jällsby, Kansbacka, Karjaan asema (Karis station), Karjaan keskusta (Karis centrum), Kasabacka, Kasaby, Kaunislahti (Grundsjö), Kiila (Kila), Kleven, Knapsby, Konungsböle, Kroggård, Kudiby, Kurby, Kvarvbacka, Leppi (Läpp), Lågbacka, Lövkulla, Mangård, Meltola (Mjölbolsta), Mjölnarby, Mustio (Svartå), Nyby, Osmundsböle, Pappila (Prästgården), Päsarby, Reiböle, Romsarby, Sannäs, Sepänkylä (Smedsby), Snällböle, Starkom, Sutarkulla, Svarvarböle, Svedja, Tallmo, Torsböle, Visanbacka, Västanby, Österby
Kyliä ja taajamia > Pohjan alue

Andkärr, Ansku (Antskog), Baggby, Björsby, Bockboda, Bollsta (Bollstad), Borgby, Brunkom, Brödtorp, Böle, Dalkarby, Degernäs, Djekenkulla, Ekerö, Elimo, Fiskari (Fiskars), Gammelby, Gennäs, Grabbskog, Grännäs, Gumnäs, Hindraböle, Hällskulla, Jernvik, Kiila (Kila), Klinkbacka, Koppskog, Kuovila (Skogböle), Kvarnby, Kyrkbacka, Lillfors, Mörby, Näsby, Pappila (Prästgården), Persböle, Pinjainen (Billnäs), Pohjankuru (Skuru), Ramskulla, Sidsbacka, Sjösäng, Skarpkulla, Skogäng, Skrittskog, Slicko, Sonabacka, Spakanäs, Starrböle, Sunnanvik, Svedjeby, Sällvik, Tomasböle, Torby, Trädbollstad, Uusikartano (Nygård), Vesterby, Joensuu (Åminne), Åminnefors
Politiikka > Kaupunginjohto

Raaseporin kaupunginjohtajaksi valittiin maaliskuussa 2022 diplomaatti Petra Theman. Hänen edeltäjänsä Ragnar Lundqvist jäi eläkkeelle syksyllä 2022. Lundqvist hoiti tehtävää kesäkuusta 2017, jolloin hänet valittiin Tom Simolan seuraajaksi. Simola toimi kaupunginjohtajana vuosina 2015–2017. Hänen edeltäjänsä oli Mårten Johansson, joka toimi kaupunginjohtajana 2009–2015. Sitä ennen Johansson toimi Tammisaaren kaupunginjohtajana.
Politiikka > Valtuusto

Raaseporin kaupunginvaltuustoon kuuluu 43 jäsentä. Valtuuston enemmistö koostuu RKP:n sekä SDP:n valtuutetuista. Valtuuston puheenjohtaja on RKP:n Anders Walls. Ensimmäinen varapuheenjohtaja on SDP:n Mats Lagerstam ja toinen varapuheenjohtaja RKP:n Ragna-Lisa Karlsson. Alla puolueiden paikkaluvut kaudella 2021–2025.
RKP: 23
SDP: 12
Vihreät: 3
Kokoomus: 2
Vasemmistoliitto: 2
Perussuomalaiset: 1
Politiikka > Eduskuntavaalit 2023

Raaseporissa kannatettiin eduskuntapuolueita vuoden 2023 eduskuntavaaleissa seuraavasti:
RKP 45,8 %
SDP 25,9 %
Perussuomalaiset 7,8 %
Kokoomus 6,5 %
Vihreät 3,6 %
Vasemmistoliitto 3,3 %
Liike Nyt 2,5 %
Kristillisdemokraatit 1,3 %
Keskusta 1,2 %
Väestö > Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.
| Raaseporin väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 29 791 | 29 791 |
| 1980 | 1980 |    | 27 972 | 27 972 |
| 1985 | 1985 |    | 28 140 | 28 140 |
| 1990 | 1990 |    | 28 565 | 28 565 |
| 1995 | 1995 |    | 28 567 | 28 567 |
| 2000 | 2000 |    | 28 436 | 28 436 |
| 2005 | 2005 |    | 28 396 | 28 396 |
| 2010 | 2010 |    | 29 065 | 29 065 |
| 2015 | 2015 |    | 28 405 | 28 405 |
| 2020 | 2020 |    | 27 528 | 27 528 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Raaseporissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Ekenäsnejdens svenska församling
Karis-Pojo svenska församling
Raaseporin suomalainen seurakunta
Nämä seurakunnat muodostavat Raaseporin seurakuntayhtymän (ruots. Raseborgs kyrkliga samfällighet).
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Raaseporin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Raaseporissa toimivat Betesda Church - Pingstkyrkan i Raseborg ja Karis Betelförsamlingen.
Väestö > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Raaseporin nykyisellä alueella.
Bromarvin seurakunta (ruots. Bromarvs församling, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015)
Karis svenska församling (liitetty Karis-Pojo svenska församlingiin 2015)
Karjaan seurakunta (ruots. Karis församling, jaettu Karjaan suomalaiseksi ja ruotsalaiseksi seurakunnaksi 1997)
Karjaan suomalainen seurakunta (liitetty Raaseporin suomalaiseen seurakuntaan 2015)
Mustion tehdasseurakunta (ruots. Svartå bruksförsamling, liitetty Karjaan seurakuntaan 1923)
Pohjan suomalainen seurakunta (liitetty Raaseporin suomalaiseen seurakuntaan 2015)
Pojo svenska församling (liitetty Karis-Pojo svenska församlingiin 2015)
Snappertunan seurakunta (ruots. Snappertuna församling, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015)
Tammisaaren kaupunkiseurakunta (ruots. Ekenäs stadsförsamling, yhdistetty Tammisaaren maaseurakunnan kanssa Tammisaaren seurakunnaksi 1977)
Tammisaaren maaseurakunta (ruots. Ekenäs landsförsamling, yhdistetty Tammisaaren kaupunkiseurakunnan kanssa Tammisaaren seurakunnaksi 1977)
Tammisaaren seurakunta (ruots. Ekenäs församling, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015)
Tenholan seurakunta (ruots. Tenala församling, jaettu Ekenäsnejdens svenska församlingin ja Raaseporin suomalaisen seurakunnan kesken 2015)
Palvelut > Koulutus

Raaseporissa on kolme lukiota, Ekenäs gymnasium, Karis-Billnäs gymnasium ja Karjaan lukio. Ammattikoulutusta tarjoavat Luksia ja Axxell, ammattikorkeakoulutusta Yrkeshögskolan Novia.
Palvelut > Kirjasto

Raaseporin kunnan kirjastot ovat Tammisaaren kirjasto, Karjaan kirjasto, Pohjan kirjasto, Bromarvin sivukirjasto, Mustion sivukirjasto, Tenholan sivukirjasto ja kirjastoauto. Mustion sivukirjasto on suljettu toistaiseksi.
Palvelut > Sosiaali- ja terveystoimi

Raaseporin terveyskeskuksella on kolme terveysasemaa: Karjaan, Pohjan ja Tammisaaren terveysasema.
Palvelut > Vesihuolto

Raaseporin Vesi on Raaseporin kaupungin kunnallinen liikelaitos, joka vastaa vesihuollosta eli veden toimituksesta ja jätevedenpuhdistuksesta kaupunginvaltuuston vahvistamilla toiminta-alueilla, noin 6 500 kiinteistön alueella.
Palvelut > Jätehuolto

Raaseporin kaupunki on omistajana jätehuoltoyhtiö Rosk’n Rollissa, joka vastaa Länsi- ja Itä-Uudenmaan kuntien, myös Raaseporin, jätehuollosta. Alueen jätehuoltoviranomainen on Uudenmaan jätelautakunta.
Palvelut > Energiahuolto

Tammisaaren keskustassa sähkönjakelija on Raaseporin Energia. Muualla Raaseporissa jakelija on Caruna.
Palvelut > Valtiolliset palvelut

Raaseporin Tammisaaressa sijaitsevat Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden Raaseporin toimipiste, jossa on käräjäoikeuden istuntopaikka, Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen Raaseporin poliisiasema, Länsi-Uudenmaan ulosottoviraston Raaseporin toimipaikka ja Uudenmaan maistraatin Raaseporin yksikkö. Myös syyttäjälaitoksen Etelä-Suomen syyttäjäalueella on toimipiste Raaseporissa.