stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
La Cinq

| La Cinq |
| --- | --- |
Lähetykset alkoivat:  20. helmikuuta 1986
Lähetykset loppuivat:  12. huhtikuuta 1992
Omistaja:  Chargeurs réunis, Fininvest (1985–1987) Robert Hersant, Fininvest (1987–1990) Hachette, Fininvest (1990–1992) 
Kuvaformaatti:  576i SDTV SECAM
Maa:   Ranska
Infobox OKNimi-testi OK: 
La Cinq ("viitonen") oli valtakunnallinen ranskalainen televisiokanava, joka toimi vuosina 1986–1992. Se oli ensimmäinen ilmainen kaupallinen televisiokanava Ranskassa.
Kanavan suunnittelu alkoi jo vuonna 1985, mutta poliittinen riitely viivytti kanavan aloittamista seuraavan vuoden alkuun. La Cinqin perustivat ranskalainen poliitikko Jérôme Seydoux ja italialainen mediamoguli Silvio Berlusconi, jonka Fininvest-yhtiö omisti La Cinqista ainakin osan sen koko olemassaolon ajan. Yhtiö ajautui talousongelmiin jo vuosi aloittamisen jälkeen, kun kilpailu Ranskan televisiomarkkinoilla koveni (TF1 yksityistettiin ja M6 aloitti lähetyksensä). Samana vuonna Robert Hersant’sta tuli toinen kanavan omistajista.
Vuonna 1990 Hersant, joka oli arvostellut amerikkalaisten sarjojen liiallista esittämistä (niiden oikeuksien ostaminen oli yksi merkittävistä kanavan menoeristä), myi osuutensa pois Hachettelle, joka lupasi "pelastavansa La Cinqin". Sen toimet eivät kuitenkaan pelastaneet kanavaa ahdingolta, vaan päinvastoin pahensivat sitä entisestään. La Cinq ajautui konkurssiin, ja yhtiön toiminta lakkasi keskiyöllä 12. huhtikuuta 1992; viimeinen lähetys päättyi sanoihin "La Cinq vous prie de l'excuser pour cette interruption définitive de l'image et du son" ("La Cinq pahoittelee kuvan ja äänen lopullista keskeytymistä"). Kanavapaikan tilalle tuli Arte.
Cloetta

| Cloetta |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1862
Toimitusjohtaja:  Katarina Tell
Puheenjohtaja:  Morten Falkenberg
Kotipaikka:  Ljungsbro, Ruotsi
Toimiala:  makeiset
Tuotteet:  leipomotuotteet ja makeiset
Liikevaihto:  8301 milj. kruunua (2023)
Liikevoitto:  735 milj. kruunua (EBIT)(2023)
Nettotulos:  437 milj. kruunua (2023)
Henkilöstö:  2880 (31.12.2023)
Tytäryhtiöt:  Cloetta Suomi
Kotisivu:  cloetta.se
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cloetta-konserni on ruotsalainen makeisalan yritys. Se on Pohjoismaiden vanhin suklaavalmistaja ja sillä on merkittävä markkina-asema Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Alankomaissa ja Italiassa.
Vuonna 2023 yritys työllisti noin 2 900 ihmistä, ja sen tuotteita, esimerkiksi suklaata, purukumia ja sokerivalmisteita, myytiin yli 60 maassa. Konserniin kuului seitsemän tuotantolaitosta viidessä maassa. Cloetta on listattu Tukholman pörssissä.
Historia > 1836–1909

Cloetta-konsernin juuret ulottuvat vuoteen 1836, jolloin Italiassa perustettiin ensimmäinen nykyiseen konserniin kuuluva yritys, Sperlari. Cloetta nimi taas on peräisin sveitsiläiseltä Cloëttan perheeltä, jonka kolme poikaa kiinnostuivat suklaan ja makeisten valmistuksesta. Opiskeltuaan alaa Pariisissa he perustivat Cloëtta-yhtiön Tanskaan vuonna 1862. Hollantiin perustettiin ensimmäinen konsernin brändi, lakritsimerkki Venco, vuonna 1878.[lähde? ]
Suomessa Cloettan historia alkaa vuodesta 1899, jolloin Nuchim Bonsdroff laajensi yritystoimintaansa ja perusti Helsingissä sijainneelle karamellitehtaalle sivuliikkeen Turkuun (Helsingfors Nya Karamellfabik Åbo filial). Sivuliike myytiin vuonna 1910 siirtomaatavarakauppias Rudolf Gardbergille, joka antoi tehtaalle nimen Hellas.
Läkerol-pastillin valmistus alkoi Ruotsissa vuonna 1909.[lähde? ]
Historia > 1910–1999

Cloettan veljekset muuttivat Ruotsiin ja Svenfeltin perhe osti heiltä Cloettan vuonna 1917.
Cloettan tuotteita alettiin myydä Suomessa vuonna 1998. Tuontia varten Suomeen perustettiin tytäryhtiö Sunco Oy, joka välitti Cloettan suklaapatukoita ja -keksejä suurille tukkureille: Keskolle, Tukolle ja Inex Partnersille.
Historia > 2000–2009

Vuonna 2000 yritys fuusioitui suomalaisen Fazer-konsernin Fazer Makeistoimialan kanssa muodostuen yhteisyrityksen Cloetta Fazer AB:n. Syynä yhdistykseen oli halu vahvistaa asemiaan norjalaistaustaista Marabouta vastaan, joka oli siirtynyt amerikkalaisomistukseen. Yhtiöt olivat jo aiemmin tehneet yhteistyötä Cloetta Fazer Produktion AB -tuotantolaitoksessa, josta Fazer omisti neljänneksen. Suklaatehtaassa tehtiin merkkimakeisia kummallekin omistajalle.
Vuonna 2008 yritys jakaantui takaisin Cloettaksi ja Fazeriksi. Joulukuussa 2008 Cloetta aloitti myyntiyhteistyön makeisyhtiö Pandan kanssa. Sopimuksen mukaan Panda myi ja jakeli Cloettan tuotemerkkejä Suomessa ja vastaavasti Cloetta myi ja jakeli Pandan tuotteita Ruotsissa.
Historia > 2010–

Vuonna 2012 Cloetta ja suomalainen Leaf fuusioituivat. Uuden yhtiön nimeksi tuli Cloetta, mutta yhtiön toimitusjohtajaksi valittiin Leaf-konsernin toimitusjohtaja Bengt Baron ja Leafin omistajilla oli osake-enemmistön, 57,6 prosenttia. Cloettan suurin yksittäinen omistaja oli Malfors Promotor-säätiö, jota Svenfeltin suku hallinnoi. Leafin pääomistajia olivat ruotsalainen pääomasijoittaja Nordic Capital ja pääomasijoittaja CVC.
Kesäkuussa 2013 Leaf Suomi Oy vaihtoi nimekseen Cloetta Suomi Oy.[lähde? ]
Heinäkuussa 2015 Cloettan toimitusjohtajana aloitti suomalainen David Nuutinen. Hän oli toiminut pitkään Cloetta Suomen toimitusjohtajana. Cloettan päämarkkinat olivat Ruotsi, Suomi, Italia, Hollanti, Norja ja Tanska, joista tuli noin 85 prosenttia liikevaihdosta ja se oli markkinaykkönen Norjassa (24 % markkinaosuus makeisten myynnistä) ja Ruotsissa (24 %) ja markkinakakkonen neljässä muussa maassa.
Vuonna 2017 Cloetta osti irtokarkkiyhtiö Candykingin. Candykingillä oli myyntipisteitä seitsemässä maassa yli 8000 vähittäiskaupassa ja se myi niissä irtokarkkeja ja Parrots-brändillä kuivattuja hedelmiä ja pähkinöitä. Candykingillä ei ollut omia tuotantolaitoksia ja sen suurimmat markkina-alueet olivat Ruotsi, Britannia, Norja ja Tanska. Cloetta myi liiketoimintansa Italiassa saksalaisen Katjes-konsernin kansainväliselle tytäryhtiölle. Cloetta Italian tuotemerkkejä olivat Sperlari, Saila, Galatine, Dietor ja Dietorelle ja niitä tehtiin Cremonassa, Gordonassa, Silvi Marinassa ja San Pietro in Casalessa.[lähde? ]
Keväällä 2024 yhtiön uudeksti toimitusjohtajaksi nimitettiin Katarina Tell.
Organisaatio

Yhtiön pääkonttori ja päätuotantolaitokset sijaitsevat Ljungsbrossa Ruotsissa, lähellä Linköpingiä. Sillä on seitsemän tuotantolaitosta viidessä eri maassa; Ruotsin lisäksi Belgiassa, Irlannissa, Hollannissa ja Slovakiassa.
Markkina-alue

Vuonna 2013 Cloettan arvioitiin olevan maailman 24. suurin makeisvalmistaja noin 840 miljoonan Yhdysvaltain dollarin liikevaihdolla.
Tuotteet

Cloetta on valmistanut lukuisia tunnettuja tuotteita, kuten Guldnougat'ta (valmistus alkoi vuonna 1913), Kexchokladia (1938), Mums-mumsia, Ploppia, Centeriä ja Hopea Toffeeta (alun perin Hellaksen ja Leafin valmistama).[lähde? ]
Cloetta omistaa myös luonnonmukaisuudella ja terveellisellä mielikuvalla markkinoivan Parrots-tuotemerkin sekä luonnonmukaisuutta korostavat Godisfavoriter- ja Natursnacks-ketjut.
Tuotteet > Tuotemerkit

Cloettan tuotemerkkejä eri maissa:
Hollanti: Red Band, Venco, Sportlife, Xylifresh ja King
Norja: Läkerol, Malaco, Ahlgrens Bilar ja Pops
Ruotsi: Läkerol, Malaco, Ahlgrens bilar, Kexchoklad, Polly, Center, Juleskum, Plopp ja Sportlunch
Suomi: Jenkki (1951), Läkerol, Sisu (1928), Mynthon, Malaco ja Tupla
Tanska: Läkerol, Malaco, Center, Juleskum, Evers ja Lakrisal.
Tuotantolaitokset

Cloetta-konsernilla on tuotantolaitoksia eri puolilla Eurooppaa:
Ruotsi: Helsingborg, Ljungsbro (tekee muun muassa Tupla-suklaapatukat)
Hollanti: Roosendaal, Sneek (tekee muun muassa Jenkki-purukumit)
Irlanti: Dublin
Slovakia: Levice
Belgia: Turnhout
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cloetta Wikimedia Commonsissa
Cloettan verkkosivut
Cloettan tehdas Ljungsbrossa
Vanha Läkerol-pakkaus
Korfu (alueyksikkö)

| Korfun alueyksikkö Περιφερειακή ενότητα Κέρκυρας> Alueyksikkö |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos, Länsi-Kreikka ja Jooniansaaret
Alue:  Jooniansaaret
Kuntia:  4
Perustettu:  1.1.2011
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Korfu
Pinta-ala:  641,057 km²
Väkiluku (2011):  104 371
 – väestötiheys:  162,81 as./km²
Lyhenteet:  
 – NUTS:  EL622
 
www.kerkyra.gr
Korfun alueyksikkö (kreik. Περιφερειακή ενότητα Κέρκυρας, Perifereiakí enótita Kérkyras) on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Jooniansaarten alueella ja sen hallinnollinen keskus on Korfu. Alueyksikön pinta-ala on 641,057 neliökilometriä ja asukasluku 104 371 (vuonna 2011).
Alueyksikkö käsittää Korfun eli Kérkyran saaren sekä Paxoí-saariryhmän. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja se korvasi tuolloin lakkautetun Korfun prefektuurin (Νομός Κέρκυρας, Nomós Kérkyras).
Kunnat

Vuoden 2019 Kleisthenes I -suunnitelmasta lähtien alueyksikkö jakaantuu neljään kuntaan seuraavasti (väkiluvut perustuvat vuoden 2011 väestönlaskentaan, jolloin alueyksikkö muodostui kahdesta kunnasta, Korfu ja Paxoí):
|  | Kunta | Kuntakeskus | Väkiluku |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Etelä-Korfu | Lefkímmi | 15 681 |
| 2 | Keski-Korfu ja Diapontiset saaret  | Korfu | 68 558 |
| 3 | Paxoí | Gáios | 2 300 |
| 4 | Pohjois-Korfu | Acharávi | 17 832 |
Aiheesta muualla

Περιφερειακή ενότητα Κέρκυρας. Alueyksikön kotisivu. (kreikaksi) (englanniksi)
Jooniansaarten alue
| --- | --- |
Korfun alueyksikkö:   Etelä-Korfu  Keski-Korfu ja Diapontiset saaret  Paxoí  Pohjois-Korfu 
Ithakan alueyksikkö:  Ithaka
Kefalonián alueyksikkö:   Argostóli  Lixoúri  Sámi 
Lefkaksen alueyksikkö:   Lefkas  Meganísi 
Zákynthoksen alueyksikkö:  Zákynthos
Kyösti Lehmus

Kyösti Edvard Lehmus (29. elokuuta 1871 Pori – 4. marraskuuta 1940 Pori) oli suomalainen latoja, runoilija ja arkkiveisujen tekijä. Lehmus kirjoitti 1930-luvulla arkkiveisuja onnettomuuksista ja murhatapauksista ja hän oli viimeisiä arkkiveisuperinteen jatkajia Suomessa.
Lehmus meni latojan oppiin 13-vuotiaana porilaiseen Bergbomin kirjapainoon. Hän oli sitten työssä eri kirjapainoissa Porissa vuoteen 1907 saakka, jolloin hän joutui lakon takia työttömäksi. Lehmus oli vuoden verran Kansan Lehdessä Tampereella ja sitten hän työssä Lahdessa vuoteen 1911 saakka. Lehmus oli välillä puolitoista vuotta työttömänä mutta oli sitten yhtäjaksoisesti työssä vuoteen 1918 saakka jolloin hän Suomen sisällissodan seurauksena joutui vankilaan. Vankilasta päästyään Lehmus oli työssä Hämeenlinnassa ja Loviisassa ja vuodesta 1920 lähtien taas Porissa. Hän oli välillä työssä Loviisassa vuonna 1926, palasi sitten Poriin mutta joutui työttömäksi kirjapainon sulkemisen takia.
Lehmus otti osaa Suomen Kirjatyöntekijäin Liiton toimintaan Porissa, Lahdessa ja Loviisassa. Hän oli Porissa osaston sihteerinä ja oli mukana osaston laulukuorossa.
Lehmus oli kymmenisen viimeistä elinvuottaan työttömänä, osittain sairauden takia. Viimeisinä kuukausina Lehmus joutui kunnalliskodin asukkaaksi, jolloin sammui myös hänen elämänliekkinsä. Lehmus haudattiin Porin Uudelle hautausmaalle.
Kristaps Baževičs

| Kristaps Baževičs> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. elokuuta 1994 (ikä 30) Riika, Latvia
Kansalaisuus:   Latvia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2015–
Aik. seurat:  Lidingö Vikings (Ruotsi II) HK Zemgale (Latvia) Hermes (Mestis) Olimpija Ljubljana (EBEL) Rapaces de Gap (Ranska) Mississippi RiverKings (SPHL) Macon Mayhem (SPHL) KRS-Peking (VHL) HK MOGO (Latvia) Olimp Riika (Latvia) Briançon (Ranska) HK Dukla Michalovce (SloEL)
Kristaps Baževičs (s. 2. elokuuta 1994 Riika, Latvia) on latvialainen jääkiekkopuolustaja.
Ura > Seuraura

Baževičs on EVHS:n kasvatti. Hän siirtyi jo 15-vuotiaana Ruotsiin ja AIK IF:n U16-junioreihin kaudeksi 2009–2010. Kesken kauden 2010–2011 Baževičs siirtyi seuran J18-junioreista Lidingö Vikingsiin, jossa hän debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan Ruotsin II-divisioonassa yhden runkosarja- ja kaksi nousukarsintasarjan ottelua.
WHL-joukkue Prince Albert Raiders varasi Baževičsin 24. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 2011. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2011–2012, mutta vain kahden siellä pelatun ottelun jälkeen Baževičs vaihtoi NAHL-junioriliigan Alaska Avalancheen. Kauden 2012–2013 hän aloitti samassa liigassa Johnstown Tomahawksin riveissä, mutta Baževičs vaihtoi sieltä Wichita Falls Wildcatsiin tammikuussa 2013.
Kesällä 2014 Baževičs siirtyi try-outille SM-liigajoukkue Porin Ässiin, jonne hän sai elokuussa vuoden mittaisen sopimuksen. Baževičs pelasi kauden 2014–2015 kuitenkin kokonaan seuran A-nuorissa. Hän voitti koko A-nuorten SM-liigan tehotilaston lukemalla +37 ja palkittiin kauden päätteeksi Raimo Helminen -palkinnolla. Kaudeksi 2015–2016 Baževičs siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue TuToon. Hän purki sopimuksensa kuitenkin yhteisymmärryksessä jo ennen kauden alkua elokuussa 2015. Baževičs pelasi alkukaudella kaksi ottelua kotimaansa pääsarjan HK Zemgalessa, kunnes hän teki syyskuun 2015 lopulla loppukauden mittaisen sopimuksen Mestiksen nousijajoukkue Kokkolan Hermeksen kanssa. Baževičsin kausi päättyi kuitenkin runkosarjaan loukkaantumisen vuoksi.
Heinäkuussa 2016 Baževičs palasi kotimaahansa ja siirtyi try-outille KHL-joukkue Dinamo Riikaan. Hän jäi kuitenkin ilman sopimusta ja siirtyi elokuussa try-outille Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan slovenialaisjoukkue Olimpija Ljubljanaan.
Ura > Maajoukkueura

Baževičs pelasi alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa. Baževičs edusti myös Latvian alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2011. Hän on pelannut myös kolme ottelua Latvian A-maajoukkueessa.
Kuulolaite

Korvantauskuulolaite ja akryylimuovista valmistettu yksilöllinen korvakappale.
Moderni korvan takana oleva kuulolaite, ääniputki kaiuttimeen on tuskin näkyvissä.
Moderni korvan takana oleva kuulolaite pienoisakulla.
Kuulolaite tai kuulokoje on apuväline, jota huonokuuloiset ihmiset käyttävät kuullakseen paremmin.
Sähköisessä kuulolaitteessa on mikrofoni, joka muuttaa äänen sähköiseksi signaaliksi sekä vahvistin, jonka tehtävä on kasvattaa sähköisen signaalin voimakkuutta ja korvaan sijoitettava kuulokeosa, joka muuttaa vahvistetun signaalin vahvistetuksi ääneksi.
Historia

Ensimmäiset kuulolaitteet olivat kuulotorvia, joiden tarkoituksena oli vahvistaa ääntä. Kuulotorvi on yksinkertaisimmillaan korvan suulla pidettävä tötterö. Kuulotorvia kehitettiin hiljalleen mahdollisimman tehokkaiksi mutta myös mahdollisimman huomaamattomiksi. Niitä saatettiin kätkeä parran tai hiusten sekaan. Äänen sähköinen vahvistus kehitettiin 1900-luvulla, ja ensimmäiset kannettavat sähköiset kuulolaitteet tulivat markkinoille 1930-luvulla. Tämän jälkeen kuulolaitteiden tekniikkaa ovat mullistaneet transistorit 1950-luvulla ja digitaalinen kehitys 1990-luvulla.
Mallit

Kuulolaitteita on nykyään monia eri malleja. Yleisin käytössä oleva malli on korvantauskoje, jonka laiteosa asetetaan korvalehden taakse ja korvakappale korvakäytävään. Äänet välittyvät korvaan korvakappaleeseen liitetyllä letkulla, jonka avulla se pysyy myös korvassa. Korvakappale valmistetaan yksilöllisesti korvan mukaan. Korvakäytävästä otetun mallin mukaan valmistettu korvakäytäväkoje puolestaan asetetaan korvakäytävään. Koje on pienikokoinen, ja sen käyttö vaatii sorminäppäryyttä. Taskukoje on hieman suurempi kuulolaite. Sitä pidetään taskussa tai esimerkiksi kaulassa kannettavassa pussissa. Ääni johdetaan korvaan johdon ja korvakappaleen avulla. Kommunikaattorimalliin kuuluu kuulokkeet ja vastaanotinlaitteisto. Kommunikaattoria käyttävät joskus erittäin huonokuuloiset vanhukset, jotka tarvitsevat kuulolaitetta vain ajoittain. Kuulolaite voidaan liittää myös puhelimeen tai muuhun sähköiseen laitteeseen erityisen induktiosilmukan välityksellä.
Käyttö

Nykyaikaisissa kuulolaitteissa on monipuoliset ominaisuudet, ja niitä voi käyttää erilaisilla kuunteluohjelmilla erilaisissa ääniympäristöissä. Käyttäjä voi itse valita ohjelman tai laite tekee sen automaattisesti. Useimmat kuulolaitteet sovitetaan tietokoneohjelmiston avulla. Laitteita käytetään useimmiten paristoilla: korvantaus- ja korvakäytäväkojeissa on nappiparistot ja taskukojeessa sauvaparistot.
Kuulokojeet luokitellaan säädeltävyyden mukaan. Yksinkertaisimmissa laitteissa ei ole säätömahdollisuutta. Saatavilla on myös käyttökytkimillä ja sovitussäätimillä säädeltäviä kojeita sekä ohjelmoitavia laitteita. Useimmiten tarvittavat säätimet muokkaavat äänenvoimakkuutta ja käyttötapaa. Jälkimmäisellä valitaan mikrofoni- tai induktiokelatoiminta. Mikrofonitoiminnassa mikrofoni ottaa äänet vastaan ja induktiokelatoiminta mahdollistaa induktiosilmukan käytön. Ohjelmoitavilla kuulolaitteilla voidaan toteuttaa tarkemmat säätömahdollisuudet kuin perinteisillä säätimillä. Ohjelmoitavia kojeita säädetään joko erityisillä ohjelmointilaitteilla tai esimerkiksi tietokoneelle asennetulla säätöohjelmalla.
Monet vanhukset välttelevät kuulolaitteen käyttöä, koska sitä pidetään hankalana ja epämukavana ja lisäksi se saatetaan kokea vanhuuden ja vammaisuuden merkiksi. Esimerkiksi Suomessa vain noin puolet kuulolaitteen omistajista käyttää kuulolaitetta säännöllisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kuulolaite Wikimedia Commonsissa
Ylen Elävä arkisto – Kuulokojeen tarina
Kuusiston kartano

| Kuusiston kartano> Kustö gård |
| --- | --- |
 Kuusiston kartano kesällä 2022
Sijainti:  Kaarina, Varsinais-Suomi
Rakennustyyppi:  Kartano
Perustettu:  1300-luku
Valmistumisvuosi:  1738
Rakennuttaja:  Ruotsin kuningaskunta
Omistaja:  Senaatti-kiinteistöt
Runkorakenne:  Hirsi
Kerrosluku:  2
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuusiston kartano (ruots. Kustö gård) on kartano Kaarinassa, Varsinais-Suomessa. Kartanon nykyinen päärakennus on valmistunut vuonna 1738 ja se on yksi Suomen vanhimpia yhä jäljellä olevia puurakennuksia. Kuusiston kartano sijaitsee lähellä Kuusiston piispanlinnaa.
Nykyisin kartano toimii kesägalleriana nykytaiteelle.
Historia

Kuusiston piispanlinna perustettiin Ruotsin katolisten piispojen asuinlinnoitukseksi Varsinais-Suomeen keskiajalla. Linnan lähellä sijaitseva Kuusiston kartano oli yksi monesta maatilasta, jotka vastasivat linnoituksen ruoantuotannosta. Reformaatio poisti piispoilta valta-aseman ja vuonna 1528 annettiin määräys linnoituksen tuhoamisesta. Kuusiston kartanosta tuli reformaation jälkeen Turun linnan latokartano eli kruunun karjatila.
Vuonna 1625 Kuusiston kartano annettiin läänityksenä Bielke- ja Oxenstierna-suvuille. Kuitenkin jo vuonna 1642 läänitys peruttiin takaisin kruunulle, sillä Kuusiston kartanosta tehtiin palkkatila Turun läänin maaherralle. Vuosien 1685 ja 1691 välissä kartanon tuotoista nauttivat Turun hovioikeuden presidentit. Tämän jälkeen Kuusisto määrättiin Turun ja Porin jalkaväkirykmentin everstintaloksi. Ruotujakolaitos lakkautettiin vuonna 1810 Suomen alueen siirryttyä osaksi Venäjän keisarikuntaa. Näin ollen myös Kuusiston kartano menetti asemansa everstintalona.
Kuusiston kartanon viimeisen everstin leski jatkoi tilan vuokraamista vuoteen 1816 asti. Hänen jälkeensä tilaa vuokrasi hovioikeuden presidentti Adolf von Willebrand. Von Willebrandin kuoltua tilan vuokralaisena jatkoi hänen poikansa ja tämän jälkeen pojan vävy. Kuusiston kartanon viimeisenä vuokralaisena oli Palinin suku, joka osti kartanona vuonna 1950. Palinit lahjoittivat Kuusiston kartanon päärakennuksen ja tontin Turun kaupungille vuonna 1967. Turun kaupunki puolestaan lahjoitti kartanon eteenpäin Museovirastolle vuonna 1977.
Museovirasto restauroi Kuusiston kartanon päärakennuksen vuosina 1978–1989. Restauroinnin jälkeen rakennuksessa toimi museo ja kesägalleria nykytaiteelle aina vuoteen 2012 asti, jolloin museo suljettiin pysyvästi. Vuodesta 2013 rakennuksessa on toiminut vain kesägalleria.
Vuonna 2014 Kuusiston kartano ja Kuusiston piispanlinna siirtyivät Museovirastolta Senaatti-kiinteistöiden hoitoon. Tämän syynä oli se, että Museoviraston oli määrä tehdä noin kolmen miljoonan euron säästöt.
Kwassi Akpladokou

Kwassi Akpladokou Helsingissä vuonna 2024.
Kwassi Akpladokou tunnetaan toiminnastaan Beninissä olevan Villa Karo kulttuurikeskuksen ja residenssin johtajana vuosina 2004-2021. Sen jälkeen hänet nimettiin Suomen kunniakonsuliksi Beninissä.
Ura

Kwassi Akpladokoun ura Villa Karossa, Grand-Popossa alkoi, kun hän sattui paikalle vuonna 2000. Villa Karon päärakennuksen yhteyteen rakennettiin Tapani Mikkosen suunnittelemaa suurta mosaiikkia ja Kwassi pestattiin työmaalle hyvän englanninkielen sekä rakennusteknisten taitojensa sekä taustansa vuoksi teknisenä arkkitehtinä. Sen jälkeen hänet palkattiin organisaation huolto- ja käyttöpäälliköksi.
Kwassi Akpladokoun uraan johtajana ovat kuuluneet muun muassa vuosien 2017-2019 rokotetutkimus, sekä Musée Karon rakennuttaminen.
Kunniakonsuliksi

Jäätyään eläkkeelle Kwassi Akpladokou nimitettiin Suomen kunniakonsuliksi, toimialueenaan Beninin tasavalta. Hänen kunniakonsulaattinsa toimii Grand-Popossa.
Kriketin SM-sarja 2004

Yksitoista joukkuetta osallistui Kriketin SM-sarjaan kaudella 2004. Joukkueet jaettiin kahteen ryhmään tason mukaan siten, että parhaat pelasivat A-ryhmässä ja heikommat B-ryhmässä. Kaikki A.ryhmän joukkueet, sekä 3 parasta B-ryhmästä selvisi pudotuspeleihin. Osa B-ryhmän otteluista pelattiin 2 vuoroparin (innings) mittaisina.
SM 45 > Ryhmä A

| joukkue | Ot>  | Win | NR/tie | Lost | RR | Pts | HCC | Tre | FPC | SK1 | ECC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsinki CC | 8 | 5 | 3 | 0 |  | 87 |  | NR rain | 273-119 10:10 | NR rain | 103-102 7:10 |
| Tampere CC | 8 | 3 | 3 | 2 |  | 62 | 98-199 10:10 |  | 243-237 5:10 | 242-240 7:6 | 197-191 3:10 |
| Finnish Pakistani Club | 8 | 3 | 1 | 4 |  | 54 | 139-143 10:3 | NR rain |  | 225-223 8:9 | 307-306 3:6 |
| Stadin Krikettikerho 1 | 8 | 2 | 3 | 3 |  | 53 | 229-230 10:7 | 264-165 9:10 | 311-248 5:9 |  | NR rain |
| Espoo CC | 8 | 0 | 3 | 5 |  | 24 | 216-226 10:10 | NR rain | 222-226 10:4 | NR rain |  |
SM 45 > Ryhmä B

| joukkue | Ot>  | Win | NR/tie | Lost | RR | Pts | SK2 | VCC | TCC | NMT | Emp | SK3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stadin Krikettikerho 2 | 5 | 4 | 1 | 0 |  | 59 |  | NR rain | 167-61 8:10 | 330-76 7:20 | (1-0) luov) | 345-64 9:10 |
| Vantaa CC | 5 | 4 | 1 | 0 |  | 57 |  |  | 180-150 10:10 | 289-110 2:20 | (1-0) luov | 324-184 5:12 |
| Turku CC | 5 | 3 | 0 | 2 |  | 44 |  |  |  | 382-48 9:10 | 268-28 2:20 | 416-112 8:13 |
| NavyMTS | 5 | 2 | 0 | 3 |  | 26 |  |  |  |  | 125-80 19:20 | 209-205 13:15 |
| Empire CC | 5 | 1 | 0 | 4 |  | 15 |  |  |  |  |  | 230-164 16:16 |
| Stadin Krikettikerho 3 | 5 | 0 | 0 | 5 |  | 12 |  |  |  |  |  |  |