stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Prahan raitioliikenne
Kalusto > Nykyinen kalusto

| Kuva | Vaunutyyppi | Muutokset ja alatyypit | Kalustonumerot | Varikot | Käytössä  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Tatra T3 | Tatra T3M Tatra T3SU Tatra T3R.P Tatra T3R.PV Tatra T3R.PLF | T3 67xx – 69xx (poistettu) T3SU 7001–7020 T3SUCS 7021–7292 T3M 8005–8106 T3R.P 8211–8245, 8300–8554, T3R.PV 8151–8181 T3R.PLF 8251–8258 | Hloubětín, Pankrác, Strašnice, Kobylisy, Vokovice, Žižkov | 426 |
|  | Tatra KT8D5 | Tatra KT8D5 Tatra KT8D5R.N2P | 9001–9048 uudistamaton (ilman 9006:tta - vaurioitunut)  9051–9097 uudistettu.  Kun raitiovaunu uudistetaan, sen numeroon lisätään 50. | Hloubětín | 55 |
|  | Tatra T6A5 | Tatra T6A5 | 8600–8750 | Motol, Strašnice, Žižkov | 94 |
|  | Škoda 14 T | Škoda 14 T | 9111–9170 | Motol | 57 |
|  | Škoda 15 T | Škoda 15 T Škoda 15 T4 (15T Alfa) | 9201–9325 9326–9450 | Pankrác, Vokovice, Motol, Žižkov | 250 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Prahan raitioliikenne Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Trams in Prague
Škoda 15 T ylittämässä Mánesin siltaa vuonna 2019.
Vanhanaikainen raitiovaunu perävaunuineen edelleen ajossa.
Tatra T3 yölinjalla 55.
Hevosraitiovaunuja Prahassa vuonna 1876.
Vuoden 1890 piirros, joka on Prahan ensimmäisen sähköraitiovaunun havainnekuva.
Raitiovaunu perävaunuineen Prahassa 1900-luvun alussa
Avoraitiovaunu Vanhankaupunginaukiolla vuonna 1913.
Tatra T1 -museoraitiovaunu Prahan joukkoliikennemuseossa.
Pankrácin raitiovaunuvarikko sisältä.
Uudistettu T3
Matalalattiainen T3
Käännös suomeksi
Joakim

| Joakim |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  20. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  20. maaliskuuta
– ortodoksinen:  9. syyskuuta
Muunnelmia:  Jaakkima, Aki, Akima, Kim, Kimi
Vastineita eri kielissä:  Jochem, Jochim, Jockum, Joaquín, Achim, Akim, Jakim, Ekim, Chim, Kimm
Nimen alkuperä:  heprean Jehoiachim (’Jahve herättää’)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joakim on miehen etunimi.
Joakim tulee heprealaisperäisestä nimestä Jehoiakim (יהויקים), jonka merkitys on ’Jahve herättää’, ’Jahve nostaa’. Hepreassa nimi on sama kuin Raamatussa esiintyvän Joojakimin, joka oli Juudan kuningas. Nimi oli myös Jaakobin alkuevankeliumin mukaan Neitsyt Marian isän Joakimin. Suomessakin nimi tunnettiin jo keskiajalla. Sen kirjoitusasut ovat tosin vaihdelleet (Jachim, Joachim, Joachimus, Joojakim).
Suomessa Joakimin päivää on vietetty 1600-luvulta alkaen 9. joulukuuta. Vuosina 1708–1889 nimipäivä oli 20. maaliskuuta eli sama kuin nykyään. Vuonna 1890 Joakim jätettiin kuitenkin pois suomalaisesta almanakasta ja sen korvasi nimen suomalais-karjalainen muunnos Jaakkima. Joakim palasi almanakkaan vuonna 1995.
Suomessa nimen Joakim on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä saanut Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 5 389 miestä, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1960 jälkeen.  Lisäksi muodossa Joachim nimen on saanut 973 henkilöä.
Tunnettuja Joakimeja ja Joachimeja

Joakim, Neitsyt Marian isä
Tunnettuja Joakimeja ja Joachimeja > Hallitsijoita

Joachim I Nestor, Brandenburgin vaaliruhtinas 1499–1535
Joachim II Hector, Brandenburgin vaaliruhtinas 1535–1571
Joachim Friedrich, Brandenburgin vaaliruhtinas 1598–1608
Joachim Murat (1767–1815), Napolin ja Sisilian kuningas 1808–1815
Tunnettuja Joakimeja ja Joachimeja > Joakimeja

Joakim Andersson (s. 1989), ruotsalainen jääkiekkoilija
Joakim Andersson (s. 1987), ruotsalainen jääpalloilija
Joakim Berendes (k. 1623), ruotsalainen kamarineuvos ja käskynhaltija
Joakim Berg (s. 1970), ruotsalainen laulaja ja kitaristi
Joakim Berghäll (s. 1980), suomalainen jazzmuusikko ja säveltäjä
Joakim Bonnier (1930–1972), ruotsalainen autourheilija
Joakim Didriksson Brand (k. 1614), suomalainen sotapäällikkö, Savonlinnan päällikkö 1570-luvulla
Joakim Brodén (s. 1980) , ruotsalainen laulaja
Joakim Donner (s. 1926), suomalainen geologian ja paleontologian professori
Joakim Ericsson (s. 1972), ruotsalainen taidemaalari
Joakim Eriksson (s. 1976), ruotsalainen jääkiekkoilija
Joakim Eskildsen (s. 1971), tanskalainen valokuvataiteilija
Joakim Henrikinpoika Fleming (k. 1495 tai 1496), ruotsalainen valtaneuvos ja Turun linnan vouti
Joakim von Glan (1720–1798), suomalainen asessori ja hovioikeudenneuvos, Turun ja Porin läänin vt. maaherra 1789–1790
Joakim Groth (s. 1953), suomenruotsalainen kirjailija ja teatteriohjaaja
Joakim Hedqvist (s. 1977), ruotsalainen jääpalloilija
Joakim Hillding (s. 1988), ruotsalainen jääkiekkoilija
Joakim Jensen (s. 1974), ruotsalainen jalkapalloilija
Joakim Kemell (s. 2004), suomalainen jääkiekkoilija
Joakim Latonen (s. 1998), suomalainen jalkapalloilija
Joakim Lindström (s. 1983), ruotsalainen jääkiekkoilija
Joakim Fredrik Lindtman (1754–1809), suomalainen juristi ja valtiopäivämies
Joakim Lithner, ruotsalainen elektronisen musiikin artisti
Joakim Lundström (s. 1984), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
Joakim Mæhle (s. 1997), tanskalainen jalkapalloilija
Joakim Noah (s. 1985), yhdysvaltalainen koripalloilija
Joakim Nordström (s. 1992), ruotsalainen tennispelaaja
Joakim Nygård (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkoilija
Joakim Nyström (s. 1963), ruotsalainen tennispelaaja
Joakim Oldorff (s. 2002), suomalainen sulkapalloilija
Joakim Paasikivi (s. 1960), ruotsalainen everstiluutnantti ja sotilasstrategian opettaja
Joakim Palme (s. 1958), ruotsalainen sosiologi, Olof Palmen poika
Joakim Pirinen (s. 1961), ruotsalainen sarjakuvapiirtäjä
Joakim Ryan (s. 1993), ruotsalais-yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Joakim Scheel (k. 1606), ruotsalainen amiraali ja käskynhaltija
Joakim Skovgaard (1856–1933), tanskalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä
Joakim Strand (s. 1982), suomalainen RKP:n kansanedustaja
Joakim Svalberg (s. 1969), ruotsalainen kosketinsoittaja
Joakim Terentjef, Karjalassa 1600-luvulla vaikuttanut alkujaan ortodoksinen, myöhemmin luterilainen pappi
Joakim Vigelius (s. 1997), suomalainen poliitikko, kansanedustaja ja somevaikuttaja, Perussuomalaisen Nuorison puheenjohtaja
Joakim With Steen (s. 1989), norjalainen DJ, musiikkituottaja ja lauluntekijä
Tunnettuja Joakimeja ja Joachimeja > Kuvitteellisia Joakimeja ja Joachimeja

Joakim von Anka, Roope Ankan nimi Ruotsissa
Veli Joachim, henkilö Dan Anderssonin runoon sävelletyssä samannimisessä laulussa Hectorin albumilla Ruusuportti
Demetrios (kyynikko)

Demetrios (m.kreik. Δημήτριος, ensimmäinen vuosisata) oli kyynikoiden koulukuntaan kuulunut antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Sunionista ja eli osan aikaa Korintissa ja myöhemmin Roomassa Caligulan, Neron ja Vespasianuksen hallituskaudella.
Demetrios oli Seneca nuoremman ja Thrasea Paetuksen läheinen ystävä. Häntä pidettiin suuressa arvossa, koska hän ei välittänyt mukavuudesta hyvettä tavoitellessaan. Tämä näkyy muun muassa hänen vastauksessaan Caligulalle, joka kertomuksen mukaan pyrki tämän ystäväksi lähettämällä tälle suuren lahjan. Demetrios vastasi hänelle: "Jos Caligulan aikomuksena olisi ollut lahjoa minut, hänen olisi pitänyt tarjota minulle kruunuaan." Vespasianus karkotti Demetrioksen, mutta hän nauroi rangaistukselleen ja pilkkasi keisarin vihaa.
Filosofina Demetrios päätyi kyynisyyden loogiseen johtopäätökseen, eikä antanut tieteelliselle tutkimukselle todellista merkitystä.
Nainen kuin jäätynyt samppanja

Nainen kuin jäätynyt samppanja on suomalainen kamariooppera. Se kertoo kirjailija-novellisti Aino Kallaksesta (1878–1956). Aino Piirolan libretto perustuu Kallaksen päiväkirjamerkintöihin vuodesta 1899 alkaen. Päiväkirjoissaan Kallas tuo esiin elämänsä kipeitäkin puolia, joitten hän tiesi herättävän paheksuntaa. Ooppera seuraa Kallaksen elämää hänen muutostaan miehensä Oskar Kallaksen perässä Suomesta Viroon ja kertoo kirjailijan perhe-elämästä ja myrskyisistä suhteista miehiin siihen asti, kunnes kirjailija Eino Leinon ja Aino Kallaksen suhde päättyy. Oopperan on säveltänyt Ilkka Kuusisto.
Kantaesitys

Suomalaisen Kamarioopperan ja Risto Hirvosen tuottaman kantaesityksen Itä-Helsingin kulttuurikeskus Stoassa 29. helmikuuta 2000 ohjasi Jukka Kajava. Kantaesityksessä Aino Kallaksen roolin tulkitsi mezzosopraano Ulla Raiskio ja miehen roolin esitti koreografi-tanssija Sami Saikkonen. Oopperan kapellimestarina oli Kristian Attila.
Myynti-DVD

Maaliskuussa 2011 Suomalainen Kamariooppera ja Helsinki City-ooppera tuottivat Nainen kuin jäätynyt samppanja -oopperasta myynti-DVD:n . Se kuvattiin oopperan esityksistä Espoon Sellosalissa. Pääosissa videollakin ovat Ulla Raiskio ja Sami Saikkonen. Musiikista vastaavat Pekka Kuusisto (viulu), Eeva Rysä (sello) ja Kristian Attila (kapellimestari ja piano). Lavastus on Jyrki Sepän, ja valaistuksen suunnitteli Ilkka Volanen. DVD-taltioinnin on ohjannut Erkki Pohjanheimo / Sunny Notes Oy. DVD:n jakelusta vastaa Fuga Oy.
Dusa McDuff

| Dusa McDuff |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1945 Edinburgh, Skotlanti
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  George A. Reid
Tutkimusalue:  geometria, topologia
 , 
Dusa Waddington McDuff (s. 1945) on skotlantilainen matemaatikko. Hänen tutkimusalueensa on geometria.
Elämäkerta

Dusa McDuff syntyi Edinburghissa, Skotlannissa vuonna 1945 akateemiseen perheeseen: hänen isänsä oli genetiikan professori ja äitinsä arkkitehti. Hän sai nimen Margaret Duse (lempinimeltään Dusa) Waddington. McDuff osoitti matemaattista lahjakkuutta jo nuorella iällä; kuusivuotiaana hän laski kertolaskun 1534 kertaa 2876. Hän opiskeli St. George’s School for Girls -oppilaitoksessa 7-vuotiaasta 16-vuotiaaksi. Hän suoritti kandidaatin tutkinnon Edinburghin yliopistosta vuonna 1967 ja lähti tekemään jatko-opintoja Cambridgen yliopistoon. Siellä hän meni myös naimisiin miehensä David McDuffin kanssa. Opintojensa aikana hän tutki von Neumannin algebraa.
Muutama vuosi myöhemmin McDuff muutti miehensä perässä Moskovaan, Neuvostoliittoon, jossa hän työskenteli yhdessä Israel Gelfandin kanssa. Hän työskenteli Moskovassa vain puoli vuotta ennen paluutaan takaisin Englantiin, jossa hän sai postdoc-paikan Cambridgen yliopistosta. Tänä aikana hän myös synnytti tyttärensä Annan. Vuonna 1972 McDuff otti vastaan työn Yorkin yliopistosta. Tämän jälkeen McDuff muutti Yhdysvaltoihin ja sai töitä Massachusetts Institute of Technology -yliopistosta.
Huomionosoituksia

Kunniatohtori, Edinburghin yliopisto
Kunniatohtori, Yorkin yliopisto
Kunniatohtori, Strasbourgin yliopisto
Royal Societyn jäsen
National Academy of Sciencesin jäsenyys
American Philosophical Societyn jäsenyys
Academia Europæan ulkomaalaisjäsenyys (2014)
Satter Prize -palkinto
Outstanding Woman Scientist Award -palkinto
Julkaisuja

A Countable Infinity of II(sub)1 Factors. Annals of Mathematics 90, s. 361–371. (vuonna 1969)
Uncountably Many II(sub)1 Factors Annals of Mathematics 90, s. 372–377. (vuonna 1969)
Homology Fibrations and the "Group-Completion" Theorem. Inventionnes Mathematicae 31, s. 279–381 (vuonna 1976, yhteisjulkaisu G. Segalin kanssa)
Examples of Symplectic Structures. Inventionnes Mathematicae 89, s. 13–36. (vuonna 1987)
The Geometry of Symplectic Energy. Annals of Mathematics 141(2), s. 349–371. (vuonna 1995, yhteisjulkaisu F. Lalonden kanssa)
Aiheesta muualla

Henkilöesittely Stony Brook Universityn internetsivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Elämäkerta Agnes Scott Gollagen internetsivuilla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  ORCID  Scopus  zbMATH 
Muut:  IdRef
Polykarpos

| Polykarpos> Πολύκαρπος ὁ Σμυρναῖος |
| --- | --- |
 Polykarpos.
Henkilötiedot
Syntynyt: 69
Kuollut: 155 Smyrna, Rooman valtakunta
Polykarpos Smyrnalainen (m.kreik. Πολύκαρπος ὁ Σμυρναῖος, Polykarpos ho Smyrnaios, lat. Polycarpus Smyrnaeus; 69?–155?, 80?–166?, 81?–167?, 79?–165? tai 70?–156?) oli Smyrnan piispa toisella vuosisadalla. Hänet poltettiin marttyyrinä, ja häntä pidetään pyhimyksenä sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa. Perimätiedon mukaan hän oli evankelista Johanneksen opetuslapsi. Tämän vuoksi hänet lasketaan apostolisten isien joukkoon.
Polykarpos oli kirjeenvaihdossa Ignatios Antiokialaisen kanssa. Ignatios kirjoitti hänelle kirjeen, ja mainitsee hänet Kirjeessä efesolaisille ja Kirjeessä magnesialaisille. Polykarpos vieraili Roomassa paavi Anicetuksen aikana, ja havaitsi, että heidän tapansa viettää pääsiäistä on hyvin erilainen. He päättivät olla asiasta eri mieltä rauhanomaisesti. Polykarpos nautti paavin seurakunnassa ehtoollisen.
Hänen ainoa säilynyt kirjoituksensa on Polykarpoksen kirje filippiläisille. Sen lisäksi apostolisten isien kirjoitusten joukkoon luetaan hänen kuolemastaan kertova Polykarpoksen marttyyrikuolema. Se on varhaisin aidoksi todettu Raamatun ulkopuolinen kuvaus kristillisestä marttyyrikuolemasta, ja yksi harvoista aidoista vastaavanlaisista kirjoituksista todellisten vainojen ajalta.
Irenaeus kertoo, kuinka Polykarpos tuli kristityksi, ja kirjeessään Florinukselle hän kertoo myös tavanneensa ja kuulleensa häntä henkilökohtaisesti Vähässä-Aasiassa. Hän myös kertoo kuulleensa, että Polykarpos oli tavannut evankelista Johanneksen ja muita, jotka olivat nähneet Jeesuksen. Irenaeus kertoo myös, että Polykarpos kääntyi kristityksi apostolien vaikutuksesta, nimitettiin piispaksi, ja oli yhteydessä useisiin Jeesuksen tavanneisiin henkilöihin. Hän mainitsee usein Polykarpoksen hyvin korkean iän. Polykarpoksen marttyyrikuolema mainitsee, että Polykarpos sanoi itse kuollessaan olevansa 86-vuotias.
Polykarpoksen kuolinvuodesta ei ole täyttä varmuutta. Eusebius ajoittaa sen Marcus Aureliuksen valtakaudelle noin vuosiin 166–167. Eusebiuksen jälkeen tehdyt lisäykset Kirjeeseen Polykarpoksen marttyyrikuolemasta antavat kuitenkin kuolinpäiväksi lauantain 23. helmikuuta Statius Quadratuksen prokonsulikaudella eli joko vuonna 155 tai 156. Aiemmat vuodet täsmäävät paremmin hänen yhteyksiinsä Ignatiokseen ja evankelista Johannekseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Polykarpos Wikimedia Commonsissa
Polycarp to the Philippians Early Christian Writings (englanniksi)
Merkittävimmät apostoliset isät ja kirkkoisät
Klemens I ·
Ignatios ·
Polykarpos ·
Papias ·
Hermas ·
Justinos Marttyyri ·
Irenaeus ·
Klemens Aleksandrialainen ·
Tertullianus ·
Origenes ·
Cyprianus ·
Eusebios Kesarealainen ·
Athanasios Suuri ·
Efraim Syyrialainen ·
Basileios Suuri ·
Gregorios Nazianzilainen ·
Gregorios Nyssalainen ·
Kyrillos Jerusalemilainen ·
Epifanios ·
Johannes Khrysostomos ·
Kyrillos Aleksandrialainen ·
Ambrosius ·
Hieronymus ·
Augustinus ·
Leo Suuri ·
Pseudo-Dionysios Areopagita ·
Gregorius Suuri ·
Maksimos Tunnustaja ·
Johannes Damaskolainen
Tryffelit

| Tryffelit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Pezizomycetes
Lahko::  Pezizales
Heimo::  Tuberaceae
Suku::  Tryffelit Tuber  P. Micheli
Lajeja
 Kalkkitryffeli (Tuber borchii)  Kesätryffeli (Tuber aestivum)  Löyhkätryffeli (Tuber foetidum)  Mustatryffeli (Tuber melanosporum)  Ruskotryffeli (Tuber rufum)  Talvitryffeli (Tuber brumale)  Tarhatryffeli (Tuber maculatum)  Valkotryffeli (Tuber magnatum)  Tuber uncinatum  Tuber mesentericum 
Katso myös
   Tryffelit Wikispeciesissä   Tryffelit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tryffelit (Tuber) on sienten suku. Lajit elävät maan alla symbioosissa tammen ja joidenkin pähkinäpuiden kanssa. Eräät lajit kuuluvat maailman kalleimpiin ruoka-aineisiin. Tryffelien löytäminen on hankalaa, koska sienet kasvavat kokonaan maanpinnan alla. Tryffelin etsintään on koulutettu sikoja ja koiria, jotka tarkan hajuaistinsa avulla löytävät tryffeliesiintymät. Sikojen käytön ongelma on, että ne yrittävät itse syödä löytämänsä tryffelit.
Historia

Egyptiläiset tunsivat tryffelin ja valmistivat siitä ruokaa peittämällä tryffelin hanhenrasvalla ja keittämällä. Antiikin kreikkalaiset ja roomalaiset liittivät tryffeliin erilaisia terapeuttisia voimia. Keskiajalla tryffeli joutui hieman syrjään, koska ihmiset epäilivät, että tryffeli on jonkinlainen paholaisen merkki, koska se elää maan alla eikä ole ilo silmälle.
Lajit

Tryffelilajeja on löydetty 72, joista 32 esiintyy Euroopassa.
Valkotryffeli (Tuber magnatum) kasvaa Italian Albassa. Se on arvostetuin tryffeli ja siitä maksetaan jopa 3 000–5 000 euroa kilolta.
Kalkkitryffeli (Tuber borchii) on toiseksi paras valkotryffelilaji. Se on suosittu Italiassa ja sen sesonki on lokakuulta maaliskuulle. Sitä kasvaa myös Suomessa luonnonvaraisena.
Kesätryffeli (Tuber aestivum) on musta ja aromikas tryffelilaji. Se kasvaa laajalla alueella Marokosta Gotlantiin. Sitä myös viljellään paljon sopeutuvaisuutensa takia. Hyvästä ranskalaisesta kesätryffelistä maksetaan 2 000–3 000 euroa kilolta.
Mustatryffeli (Tuber melanosporum) kasvaa Ranskassa Burgundin alueella. Tunnetaan myös nimellä Perigordin musta timantti. Muistuttaa selvästi heikkolaatuisempaa kiinalaista mustaa tryffeliä Tuber indicumia.
Biologia

Saksalainen botanisti Albert Bernhard Frank teki ensimmäisenä tieteellisiä tutkimuksia 1800-luvulla tryffeleiden biologiasta. Hän selvitti, kuinka tryffelit kasvattavat sienirihmastoa, joka muodostaa symbioosin puun juurien kanssa. Rihmaston hieno ektomykorritsa kerää maaperästä vettä ja ravinteita sieltäkin, minne puun juuret eivät yllä. Tryffeli saa taas puolestaan puulta sokeria ja yhteyttämistuotteita.
Koska tryffeli kasvaa kokonaan maan alla, sen on vaikea levittää sieni-itiöitä. Sen takia tryffelille on kehittynyt voimakas houkutusaromi, joka houkuttelee esimerkiksi villisian kaivamaan ja syömään ne. Tällä tavalla itiöt pääsevät leviämään uusille kasvupaikoille.
Tryffelit Suomessa

Suomesta on löydetty luonnonvaraisena viittä eri tryffelilajia. Vuonna 2009 löydettiin Puumalasta ja Joensuusta kalkkitryffeleitä. Luonnonvaraisena ne kasvavat männyn juurissa.
Tryffelien kasvatusta Suomessa päätettiin tutkimusten perusteella yrittää Juvalla, Pertunmaalla ja Rääkkylässä. Kenttäkokeet alkoivat Juvalla vuonna 2006, missä on myös toiminut Tryffelikeskus tammikuusta 2007 lähtien. Vuonna 2012 tarhaus onnistui ja Juvalla löydettiin kesätryffeleitä. Nämä kesätryffelit kuuluvat arvokkaisiin mustiin tryffeleihin.
Viljely

Tryffeliä viljellään istuttamalla pellolle tryffelin rihmastolla ympättyjä tammen ja pähkinäpensaan taimia. Tärkeää tryffelinviljelyssä on maaperän oikea pH ja kosteusolosuhteet. Ensimmäisen sadon saamiseen menee useampi vuosi.
Aiheesta muualla

Puutarha.net: Tryffeli - Korkeasti arvostettu herkku
Kotiliesi: Koirien avulla tryffeleitä löytyy myös Suomen metsistä
Yle: Varsinaissuomalaisesta perunamaasta paljastui poikkeuksellisen suuri tryffelipelto – kilohinta jopa kolme tuhatta euroa
TKK kehittää suomalaista tryffelinviljelytekniikkaa Juvalla
Tryffelikeskus (Arkistoitu – Internet Archive)
How This Farm Grows $1,700-Per-Pound White Truffles Wall Street Journalin video yhdysvaltalaisesta tryffelifarmista. 8 min.
Suomalaiset kauppasienet
haaparousku
kalvashaaparousku
haavanpunikkitatti
herkkutatti
isohapero
kangasrousku
kangastatti
karvarousku
kantarelli
kartiohuhtasieni
koivunpunikkitatti
korvasieni
kosteikkovahvero
kuusenleppärousku
lampaankääpä
mustatorvisieni
männynherkkutatti
männynpunikkitatti
männynleppärousku
suppilovahvero
tammenherkkutatti
rusko- ja vaaleaorakas
siitake
tryffelit
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q7850807  Wikispecies: Tuber (Tuberaceae)  AusFungi: 60014634  BioLib: 59709  CoL: 83FW  EoL: 16356  EPPO: 1TUERG  GBIF: 8282501  iNaturalist: 120278  IndexFungorum: 5629  IRMNG: 1029932  MycoBank: 5629  NBN: BMSSYS0000052149  NCBI: 36048  NZOR: 2f99c609-2a8a-4890-98f7-57e6f7284628  Open Tree of Life: 508058  SpeciesFungorum: 5629
SAME

| SAME |
| --- | --- |

Kotipaikka:  Treviglio, Italia
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
SAME (ital. Società Accomandita Motori Endotermici) on italialainen traktorivalmistaja, jonka tehdas on Trevigliossa, Pohjois-Italiassa.
SAME Suomessa

Suomessa SAME-traktoreita koeajettiin talvella 1982. Niiden maahantuontia ja tukkukauppaa alkoi harjoittaa keväällä 1983 E-maatalous, joka kuului OTK:hon. Suomeen tuotavia malleja olivat SAME Taurus 60, SAME Centurion 75, SAME Mercury 85 ja SAME Leopard 90.
SAME uudisti traktorimallistoaan laajasti 1980-luvun puolessa välissä ja uudet mallit saapuivat Suomeenkin. Ensimmäiseksi esiteltiin mallit Explorer 55 ja 65, joista 65 korvasi Tauruksen. Hieman myöhemmin Explorer-mallisarja laajeni ylöspäin mallilla Explorer 75, joka korvasi Centurion 75:n. Leopard 90:n korvasi Laser 90. Same Laser -mallisarja sisälsi viisi mallia teholuokassa 90–150 hv, jotka kaikki olivat E-maatalouden tuontiohjelmassa. Tehokkaimmaksi malliksi SAME esitteli 1980-luvun puolessa välissä Galaxy 170:n.
Vuonna 1986 Explorer sai uuden moottorin ja mallisto päivitettiin käsittämään mallit 60, 70, 80 ja 90T, joita kaikkia tuotiin Suomeen pienintä lukuun ottamatta. Uutta oli myös 40km/h nopeus.
Vuosina 1989-1993 SAME:n maahantuonnista vastasi Ekström. Tuontiohjelma sisälsi tutut Explorerit, jotka päivittyivät samaan aikaan II-malleiksi. Explorerin teknikkaan perustuva Antares 100 oli malliston uusi tulokas. Täysin uusia malleja olivat Antares 110 ja 130, jotka esiteltiin vuonna 1990. Ne saapuivat heti myös Suomeen. Ohjaamo oli täysin uusi ja ilmajäähdytteinen 6-sylinterinen moottori uudempaa 1000-sarjaa. Varustevaihtoehdot olivat muun muassa sähkönostolaite, elektroninen moottorinohjaus, ajotietokone, taakseajolaitteet ja ilmastointi, jotka sai halutessaan lisävarusteina.
SAME

| Malli | Maa | Teho kW (hv) | Iskutilavuus cm3 | Moottorin tyyppi (Sylinterien lkm) | Vuosi | Myyjä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taurus 60 | Italia | 43,3 (58) | 3 100 | SAME 1053P (3) | 1978 / Suomi 1983-1984 | OTK |
| Centauro 70 (1981) | Italia |  | 3 621 | SAME 984P (4) | 1981-1982 | ei maahantuotu Suomeen |
| Centurion 75 | Italia | 55,9 (75) | 4 200 | SAME 1054P (4) | 1978 / Suomi 1983-1985 | OTK |
| Mercury 85 | Italia | 69,4 (93) | 4 200 | SAME 1054P (4) | 1981 / Suomi 1983-1985 | OTK |
| Leopard 90 Turbo | Italia | 65,6 (88) | 4 200 | SAME 1054PT (4) | 1982 / Suomi 1983-1984 | OTK |
| Explorer 55 | Italia | 40,4 (55) | 2 750 | SAME 916.3A (3) | 1983-1986 | ei maahantuotu Suomeen |
| Explorer 65 | Italia | 47,8 (65) | 3 666 | SAME 916.4A (4) | 1983-1986 | OTK |
| Explorer 75 | Italia | 55,1 (75) | 3 666 | SAME 916.4A (4) | 1985-1986 | OTK |
| Explorer 60 | Italia | 44,1 (60) | 3 000 | SAME 1000.3 A  (3) | 1986-1990 | ei maahantuotu Suomeen |
| Explorer 70 | Italia | 51,5 (70) | 4 000 | SAME 1000.4 A (4) | 1986-1990 | OTK/Ekström Mobile |
| Explorer 80 | Italia | 58,8 (80) | 4 000 | SAME 1000.4 A1 (4) | 1986-1990 | OTK/Ekström Mobile |
| Explorer 90 | Italia | 66,2 (90) | 4 000 | SAME 1000.4 AT (4) | 1986-1990 | OTK/Ekström Mobile |
| Explorer II 60 | Italia | 44,1 (60) | 3 000 | SAME 1000.3 A (3) | 1989-1998 | ei maahantuotu Suomeen |
| Explorer II 70 | Italia | 51,5 (70) | 4 000 | SAME 1000.4 A (4) | 1989-1998 / Suomi 1989-1992 | Ekström Mobile |
| Explorer II 80 | Italia | 58,8 (80) | 4 000 | SAME 1000.4 A1 (4) | 1989-1998 / Suomi 1989-1992 | Ekström Mobile |
| Explorer II 90 | Italia | 66,2 (90) | 4 000 | SAME 1000.4 AT (4) | 1989-1998 / Suomi 1989-1992 | Ekström Mobile |
| Antares 100 | Italia | 73,5 (100) | 4 000 | SAME 1000.4 ATI (4) | 1989-1995 / Suomi 1989-1992 | Ekström Mobile |
| Antares 110 | Italia | 80,9 (110) | 6 000 | SAME 1000.6 A (6) | 1991-1996 / Suomi 1991-1992 | Ekström Mobile |
| Antares 130 | Italia | 95,6 (130) | 6 000 | SAME 1000.6 AT (6) | 1991-1996 / Suomi 1991-1992 | Ekström Mobile |
Cassani 40HP, Museo nazionale della scienza e della tecnologia Leonardo da Vinci, Milano.
SAME Leopard 90 Turbo
Prigorodnyn konflikti

Esikaupunkipiirin konflikti oli etninen konflikti inguušien ja osseettien puolisotilaallisten joukkojen välillä Esikaupunkipiirin (ven. Prigorodnyi raion) itäosassa Pohjois-Ossetia-Alaniassa vuonna 1992. Konflikti oli ensimmäinen monista Neuvostoliiton luhistumista seuranneista konflikteista. Monet inguušit jättivät kotinsa Pohjois-Ossetiassa konfliktin seurauksena.