stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ken Flaton

| Ken Flaton> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Pokerinpelaaja
WSOP-voitot:  1
WPT-voitot:  0
EPT-voitot:  0
Turnausansiot (USD):  2 400 040
Päivitetty:  4. toukokuuta 2007
Kenneth "Kenny" (Ken) Flaton (28. kesäkuuta 1940 New York – 7. marraskuuta 2004) oli yhdysvaltalainen pokeriammattilainen. Yhden WSOP-turnauksen urallaan voittaneen Flatonin vahvimpana pelimuotona pidettiin seitsemän kortin avopokeria. Stu Ungar keksi Flatonin lempinimen "Skyhawk".
Flaton voitti World Series of Pokerin $1,000 seven-card stud -turnauksen vuonna 1983. WSOP:n pääturnauksessa hän sijoittui rahoille kolme kertaa: 1988 (23.), 1990 (31.) ja 1997 (18.). Vuonna 1996 Flaton voitti Yhdysvaltain pokerimestaruuden (United States Poker Championship). World Poker Tourilla hän oli kahdesti rahasijoilla.
Flaton kuoli sydäninfarktiin marraskuussa 2004 Rose Dominicanin sairaalassa. Hän oli sairastanut keuhkosyöpää vaikkei tupakoinut.
Flatonin uran turnausansiot ylittivät 2,4 miljoonaa dollaria.
Aiheesta muualla

Ken Flaton The Hendon Mob Poker Databasessa (englanniksi)
CardPlayer.com:n muistokirjoitus (luettu 16.3.2007)
Kirjanpitorikos

Kirjanpitorikos on rikoslaissa määritelty rikos, jossa kirjanpitovelvollinen, sen edustaja tai se jolle kirjanpito on uskottu, laiminlyö kirjanpitovelvollisuuden tai tilinpäätöksen laatimisen. Kirjanpitorikosta lievempi on kirjanpitolaissa määritelty kirjanpitorikkomus, ja kirjanpitorikoksesta tunnetaan myös törkeä kirjanpitorikos ja tuottamuksellinen kirjanpitorikos. Kirjanpitorikokset kuuluvat talousrikollisuuteen.
KKO 2008:32 mukaan törkeän kirjanpitorikoksen tunnusmerkistö täyttyy jo yhdestä tekaistusta laskusta, kunhan se on riittävän suuri. Tapauksessa kirjanpitoon oli kirjattu 120 000 markan eli noin 20 000 euron suuruinen tekaistu lasku.
Kirjanpitorikoksesta tuomittu määrätään lähes aina myös liiketoimintakieltoon.
Aiheesta muualla

Finlex: Rikoslaki 39/1889 (Arkistoitu – Internet Archive)
Keskimmäinen-Elämäinen

| Keskimmäinen-Elämäinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°14′02″N, 24°45′48″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  Elämäistenjoki 
Järvinumero:  35.627.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  111,3 m  
Rantaviiva:  0,865 km  
Pinta-ala:  3,386 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKeskimmäinen-Elämäinen 
Keskimmäinen-Elämäinen  on Keski-Suomessa Keuruulla Keuruun taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Elämäistenjoen valuma-alueeseen (35.627) se kuuluu.
Kirjanpitäjä

Kirjanpitäjä työskentelee päätteellä.
Kirjanpitäjä on henkilö, joka ylläpitää tietoa yrityksen tai yhteisön taloudellisesta toiminnasta ja tilasta yksittäisen liiketapahtuman tarkkuudella. Kirjanpitäjä myös seuraa ostovelkoja ja myyntisaamisia sekä niiden suorituksia, toisin sanoen tekee päätelmiä lopullisesta kirjanpidosta. Kirjanpitäjä voi hoitaa kirjanpidon kokonaan manuaalisesti. Nykyään se yleensä kuitenkin toteutetaan ainakin osittain tai kokonaan sähköisen taloushallinnon avulla.
Kirjanpitäjä on koulutukseltaan usein joko merkonomi tai tradenomi. Kirjanpitäjä voi suorittaa myös KLT-tutkinnon, joka on taloushallintoalan asiantuntijatutkinto. Tutkinnon suorittamiseksi hakijalla on oltava riittävä kaupallinen koulutus ja usean vuoden käytännön työkokemus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirjanpitäjä Wikimedia Commonsissa
Kirjansidonta

Perinteinen kirjansitoja työssään.
Kirjansidonta tarkoittaa kirjan kokoamista painetuista ja taitetuista paperiarkeista tai yksittäisistä lehdistä sekä kirjan kansien ja selän valmistamista ja niiden kiinnittämistä paikoilleen.
Kirjojen sitominen on hyvin vanha ammatti, jota on harjoitettu jo muun muassa keskiajan Euroopassa munkkiluostareissa ja muualla kirkon piirissä. Munkit jäljensivät luostareissa tekstejä käsin ensin pergamentille ja 1000-luvulta lähtien paperille, kun se oli tullut tunnetuksi Euroopassa. Luostareissa kirjansidonta kehittyi näyttäväksi käsityötaiteeksi arvokkaine materiaaleineen ja koristeluineen. Gutenbergin keksittyä 1400-luvulla painokoneen ja tuotettavien kirjojen kappalemäärän näin kasvaessa kirjansidonta muuttui vähitellen enemmän sarjatyöksi. Yläluokan piirissä säilyi kuitenkin painettujen kirjojen käsityömäinen sidonta arvoesineiksi.
Keskiajalla arvokkaimpien kirjojen sidokset tehtiin loisteliaiksi koruesineiksi. Niihin käytettiin kultaa, hopeaa ja jalokiviä sekä taidokkaita norsunluisia kohokuvia. Tavallisesti kirjan kannet olivat nahalla päällystettyä puuta. Nahkaan painettiin tai puristettiin värittömiä koristekuvioita (sokeapainatus), mutta se voitiin myös maalata. Kirjan nimi tekstattiin etu- tai yläsyrjään, mutta selkä jätettiin tyhjäksi. 1500-luvulta lähtien se merkittiin yleensä nykyiseen tapaan.
Nykyisin kirjat työstetään sitomolinjoilla, joissa eri työvaiheet on kytketty yhtenäiseksi konelinjaksi. Joissain kirjansitomoissa kirjan painaminen ja sitominen on yhdistetty samaan valmistuslinjaan. Aikaisemmin kirjan arkit nidottiin toisiinsa tai selän poikittaissidoksiin langalla. Liimanidonta on yleistynyt toisen maailmansodan jälkeen halvempana menetelmänä, mutta lankasidos on kestävämpi ja edelleen käytössä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Laura Reunanen: Mestarilta mestarille – Kirjansitomo V. & K. Jokinen 85 vuotta (pdf) HKTY.fi 4/2013. Helsingin Käsityö- ja Teollisuusyhdistys. Viitattu 16.4.2015.
Kirjansidonnan työohje Wikikirjastossa
Kirkonkylän koulu (Valkeala)

Kirkonkylän koulu on peruskoulun ala-aste Kouvolassa, Valkealan kirkonkylällä. Koulussa on noin 250 oppilasta luokilla 1-6. Koulu toimii tällä hetkellä väistötiloissa vanhan koulun viereen rakennetussa paneelirakennuksessa. Koulu sijaitsee Valkealan suuralueella Valkealan kirkonkylän kaupunginosassa Valkealan koulukeskuksessa. Luokkatasot on jaettu kahteen ryhmään (A, B). Vuonna 2016 koulussa oli 265 oppilasta. Niin kuin koko Valkealassa, myös Kirkonkylän koulun oppilasmäärä on kasvussa johtuen suuresta lapsiperheiden määrästä edelleen muuttovoittoisessa Valkealan taajamassa.
Vanha 1970-luvulla rakennettu ja 80-luvulla laajennettu betonirakenteinen koulurakennus kärsi 2000-luvulla erittäin pahoista sisäilmaongelmista, joten koulun peruskorjaamisesta tai uudisrakennuksesta käytiin keskustelua pitkään. Vuonna 2017 Kouvolan kaupunki päätti, ettei huonokuntoista koulurakennusta enää peruskorjata, vaan Valkealaan rakennetaan uusi koulukeskus. Vuonna 2017 sisäilmaongelmat menivät myös siihen tilanteeseen, että koulun toiminta piti siirtää väistötiloihin. Lukuvuosi 2017-2018 alkoi vanhan koulun viereen rakennetussa paneeleista kootussa rakennuksessa. Kirkonkylän koulun vanha rakennus purettiin heinäkuussa 2018. Vaikka Kirkonkylän uuden koulukeskuksen rakentamisesta päätettiin jo vuonna 2016, uuden koulukeskuksen rakentamisen aloittamista on hidastanut muun muassa se, että uuteen rakennukseen on suunniteltu myös muita palveluita sekä Kouvolan kaupungin suurempi kouluverkkoselvitys, mikä saatiin päätökseen marraskuussa 2018.
Valkealan uuden monitoimitalon rakentaminen alkoi vuonna 2021, ja se valmistuu tammikuussa 2024. Rakennus tulee puretun entisen Valkealan kunnantalon paikalle, ja siihen tulee yhtenäiskoulu eli yhdistetty ala- ja yläaste, päiväkoti, kirjasto, perhekeskus, nuorisopalveluita ja valmistuskeittiö. Rakennus rakennetaan Leasing-sopimuksella. Uuden yhtenäiskoulun oppilasmääräksi tulee noin 500-600. Uuden koulun valmistuessa Kirkonkylän koulu ja Valkealan yläkoulu lakkautetaan, ja niiden toiminta yhdistetään Valkealan yhtenäiskouluksi.
Kirkonkylän koulu (Rusko)

Kirkonkylän koulu on Ruskon keskustassa, Varsinais-Suomen maakunnassa, sijaitseva koulu, joka antaa perusopetusta vuosiluokille 3–6. Se muodostaa hallinnollisesti yhtenäisen kokonaisuuden luokilla 1–2 ja esikoulussa opetusta antavan Hiidenvainion koulun kanssa, ja niissä on yhteensä noin 300 oppilasta.
Koulu toimi 1970-luvun lopulle nykyisen nuorisotalon tiloissa sekä nykyisen Kirkkotuvan tiloissa. Oppilasmäärän kasvaessa oli viimeisinä vuosina ennen nykyisen koulutalon valmistumista käytössä myös entisen osuuskaupan talo nykyisen S-marketin paikalla.
Kimmo Eronen

| Kimmo Eronen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. syyskuuta 1971 (ikä 53) Turku, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  TPS
Sarja:  B-nuorten SM-sarja
Tehtävä:  apuvalmentaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1995–2009
Seurat:  Kiekko-67 (I-div.) Ilves (SML) Herning IK (Tanska) Hermes (I-div.) TPS (SML) Lukko (SML) Frölunda HC (SEL) SG Pontebba (Italia) TuTo (Mestis) Jokerit (SML) KooKoo (Mestis)
Kimmo Eronen (s. 7. syyskuuta 1971 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 398 runkosarjaottelua tehopistein 11+39=50 ja keräten 120 jäähyminuuttia sekä 56 playoff-ottelua tehopistein 4+4=8 ja keräten neljä jäähyminuuttia. Eronen pelasi urallaan myös Tanskassa, Ruotsissa ja Italiassa. Hän voitti kaikissa pelaamissaan maissa mestaruuden tai cupin. Pelipaikkaansa nähden varsin pienikokoinen Eronen oli puolustava puolustaja, jonka vahvuuksiin kuului rauhallisuus ja työteliäisyys. Tällä hetkellä hän toimii Turun Palloseuran B-nuorten apuvalmentajana.
Muuta

Erosen poika Elmeri pelaa TPS:n SM-liigajoukkueessa.
Aiheesta muualla

Kimmo Eronen The Internet Hockey Databasessa (englanniksi)
Kimmo Eronen Elite Prospects. Everysport Media Group AB. (englanniksi)
Klaara Assisilainen

Klaara Assisilainen
Pyhä Klaara Assisilainen (16. heinäkuuta 1194 Assisi, Italia – 11. elokuuta 1253) oli pyhimys, klarissojen sääntökunnan perustaja ja pyhän Franciscus Assisilaisen läheinen ystävä. Hänen isänsä oli vanhan roomalaisen suvun rikas jäsen ja hänen äitinsä todella hurskas nainen joka kuului Fiumin aatelisperheeseen. Klaara Assisilainen on ainakin seuraavien asioiden suojeluspyhimys: silmät, silmäsairaudet, hyvä sää, kultasepät, pyykinpesijät, neulatyöläiset, lennättimet, puhelimet, televisiot, televisiokirjoittajat, klarissat ja Assisin kaupunki Italiassa. Erityisesti paavi Pius XII teki pyhästä Klaarasta television suojeluspyhimyksen, koska tarinan mukaan Klaaran ollessa hyvin sairas hän näki ja kuuli messun huoneensa seinällä. Paavi Aleksanteri IV kanonisoi hänet 26. syyskuuta 1255 eli noin kaksi vuotta hänen kuolemansa jälkeen ja hänen muistopäiväänsä on vietetty 11. elokuuta, 12 elokuuta, 23. syyskuuta ja 3. lokakuuta. Katolinen kirkko on muistanut häntä seuraavanlaisella latinankielisellä kollehtarukouksella:
“Orémus. Exáudi nos, Deus, salutáris noster: ut, sicut de beátæ Clarae Vírginis tuæ festivitáte gaudémus; ita piæ devotiónis erudiámur afféctu. Per Dóminum nostrum Iesum Christum, Fílium tuum: qui tecum vivit et regnat in unitáte Spíritus Sancti Deus, per ómnia sǽcula sæculórum. R. Amen.”
Kirkonkylän koulu (Polvijärvi)

| Kirkonkylän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Polvijärventie 6, 83700 Polvijärvi
Koordinaatit:  62.85499°N, 29.36858°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Virpi Eronen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  174 (2018)
Verkkosivut
Kirkonkylän koulu tai elokuusta 2020 lähtien Polvijärven koulu on suomenkielien alakoulu (luokka-asteet 1-6) Polvijärven keskustassa Pohjois-Karjalassa. Elokuusta 2020 lähtien se on osa Polvijärvelle muodostettua, Polvijärven kouluksi nimettyä yhtenäiskoulua. Vuonna 2018 Polvijärven koulukeskuksen A-talossa toimivaa alakoulua kävi yhteensä 174 oppilasta.
Samaan yhtenäiskoulun osaksi elokuusta 2020 lähtien liitetty yläkoulu eli Polvijärvi yläkoulu (eli Polvijärven yläaste) sijaitsee samalla kiinteistöllä (B-talo), samoin Polvijärven lukio. Polvijärven kirjasto löytyy naapurustosta.
Klaani (yhtye)

Klaani oli vuosina 1994–2002 toiminut suomalaista "hämyrokkia" soittanut yhtye. Kulttibändin maineessa olleen yhtyeen perustivat vuonna 1994 E. Rauhala ja Diapams – undergroundrock-yhtyeessä soittaneet, porilaiset salanimet basisti A.J. Sointula ja rumpali John Koivula.
Julkaisut

Hymyile, kun lähdetään / Jotain palavaa, promootio-cds. (2002)
Rubenin sukua, cd (2002)
Moukka / Gospelbar, cds. (2001)
Hämäräniemi, cd-ep. (2001)
Punaviiniä, juhlavieraat, cd-ep. (2000)
Syöppö / Aurinkolapsi / Jeesus!, cds. (1999)
Klaani 1998, promootio-mc. (1998)
Punaviiniä juhlavieraat (2000)
Nilkki (2001)
Hämäräniemeen (2001). Ohjaajana kaikissa edellä mainituissa Teemu Pöllänen.
Kappaleet "Ovelia kavalia kuljettajia", "Marvin rokkaa taas" sekä "Piru Ruben" mukana lisäksi eri artisteja esittelevillä kokoelmilla.
Kirjoituksia kellarista

| ”Kirjoituksia kellarista” Kollaa kestää |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Kuumat raiteet”
 Äänitetty : 19. maaliskuuta 1979 MSL-Studio
 Julkaistu: huhtikuu 1979
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tuottaja(t): Pantse Syrjä
 Tyylilaji: punk
 Kesto: 02.52
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Kollaa kestään muut singlet
| ”Musti, sotakoira” 1978 | ”Kirjoituksia kellarista” 1979 |   |
Kirjoituksia kellarista on punkyhtye Kollaa kestään 7" vinyylisingle, joka julkaistiin huhtikuussa 1979 levymerkillä Poko Rekords. Vuonna 2012 Svart Records julkaisi siitä uusintapainoksen, joista 700 mustalla ja 300 valkoisella vinyylillä.
Singlen takakannessa lukee ”Olipa kerran yhtye joka uskoi että soittotaito ei sittenkään ollut se tärkein juttu heidän elämässään.”
Kappaleet > A-puoli

Kirjoituksia kellarista – 2.52
Kappaleet > B-puoli

Kuumat raiteet – 1.38
Kokoonpano

Kai Kivi – kitara, laulu (kappale 1)
Juha Helminen – kitara, laulu (kappale 2)
Mikko Nevalainen – basso, taustalaulu
Jyrki Siukonen – rummut, kansikuva
+
Pantse Syrjä – tuottaja, miksaaja
Kirkonkylän koulu (Nastola)

Kirkonkylän koulu on vuonna 1877 perustettu ala-aste Nastolassa. Vanha puukoulu valmistui vuonna 1877, nykyinen koulurakennus 1960-luvulla. Oppilaita on vuonna 2015-17 200–300 kpl.
Kierjärvi

| Kierjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°20′46″N, 26°55′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  Kieroja Kierlampeen 
Järvinumero:  14.978.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,4 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  410 m  
Rantaviiva:  3,208 km  
Pinta-ala:  11,783 ha  
Saaria:  2 
 fiKierjärvi 
Kierjärvi, tai joskus myös Kierlampi, on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Varpaisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,8 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy.
Kirkonkylän koulu (Mäntsälä)

| Kirkonkylän koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Koulutie 3, 04600 Mäntsälä
Koordinaatit:  60.6381°N, 25.3249°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Perustettu:  1940–1950
Rehtori:  Taina Ahonen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  300
Verkkosivut
Kirkonkylän koulu on Mäntsälän kunnan kirkonkylän keskustassa  toimiva noin 300 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Nelikerroksinen koulurakennus on rakennettu 1940–1950-lukujen taitteessa ja sen lisäksi kouluun kuluu viipalekouluna tunnettu puukoulurakennus 1970-luvulta. Molemmat rakennukset ja koulun piharakenteet on sittemmin uudistettu.
Kill Hannah

Kill Hannah
Kill Hannah oli yhdysvaltalainen vaihtoehtorockia soittava yhtye. Sen perusti vuonna 1994 laulaja Matt Devine Chicagossa, Illinoisissa. Yhtye kävi Suomessa Aidenin lämmittelijäbändinä ja esiintyi myös Tampereen Pakkahuoneella ja Helsingin Nosturissa vuonna 2008. Se esiintyi lämmittelijänä myös mm. HIMin USA:n kiertueella ja soitti klubikeikoilla yhdessä The Rasmuksen kanssa.
Jäsenet

Mat Devine – laulu
Michael Maddox – kitara
Dan Wiese – kitara
Greg Corner – basso
Elias Mallin - rummut
Entiset jäsenet

Jonathan Radtke -kitara
Garret Hammond -rummut
James Connelly -rumpu
Allen Morgenstren -basso
Daniel Wenberg -rummut
Isaac Bender -kitara
Kenny Finerty -kitara
Albumit

The Beauty In Sinking Ships (1996)
Here Are the Young Moderns (1998)
American Jet Set (1999)
For Never & Ever (2003)
The Curse of Kill Hannah (2004)
Until There's Nothing Left Of Us (2006)
Hope for the Hopeless (2007)
Wake Up The Sleepers (2009)
Jääpallon Maakuntasarja 1945

| Jääpallon Maakuntasarja 1945 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  19
Nousseet joukkueet:  EKV, PIF, HPK, Reipas, JyP ja Haka
Alempi sarjataso:  Suomensarja
  ← 1941 :  1946 → 
Jääpallon kolmanneksi korkein sarjataso, Maakuntasarja, pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1945. Maakuntasarja oli aiemmin ollut toiseksi korkeimman sarjatason nimitys sotien välisellä kaudella 1941. Sarja pelattiin alueellisissa lohkoissa, ja lohkovoittajat nousivat seuraavaksi kaudeksi Suomensarjaan.
Maakuntasarja > Helsingin lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | EKV | KUV | Odd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eiran Kisa-Veikot | 4 | 4 | 0 | 0 | 39-6 | 8 |  | 5-2 | 21-1 |
| Käpylän Urheilu-Veikot | 4 | 2 | 0 | 2 | 3-7 | 4 | 2-5 |  | luov. |
| IF Odd, Helsinki | 4 | 0 | 0 | 4 | 3-32 | 0 | 2-11 | luov. |  |
Maakuntasarja > Turun lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | PIF | TPS | MIFK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pargas IF | 2 | 2 | 0 | 0 | 11-8 | 4 |  | 6-4 | 5-4 |
| Turun Palloseura | 2 | 1 | 0 | 0 | 12-7 | 2 |  |  | 8-1 |
| IFK Mariehamn | 2 | 0 | 0 | 2 | 5-13 | 0 |  |  |  |
Maakuntasarja > Uudenmaan lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | HPK | PU | YVP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hämeenlinnan Pallokerho | 4 | 3 | 0 | 1 | 25-13 | 6 |  | 1-5 | 10-2 |
| Porvoon Urheilijat | 4 | 3 | 0 | 1 | 18-16 | 6 | 1-7 |  | 5-3 |
| Yhdistyneitten Villatehtaitten Palloilijat | 4 | 0 | 0 | 4 | 15-29 | 0 | 5-7 | 5-7 |  |
Maakuntasarja > Kymenlaakson lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | Rei | Jän | SuSi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viipurin Reipas, Lahti | 4 | 4 | 0 | 0 | 24-5 | 8 |  | 8-0 | 8-2 |
| Kotkan Jäntevä | 4 | 2 | 0 | 2 | 8-14 | 4 | 0-4 |  | 5-0 |
| Sunilan Sisu | 4 | 0 | 0 | 4 | 7-20 | 0 | 3-4 | 2-3 |  |
Maakuntasarja > Pohjanmaan Lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | JyP | SePS | Ahmat | VPaPo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylän Palloilijat | 3 | 3 | 0 | 0 | 9-4 | 5 |  | 3-2 | 4-1 | 2-1 |
| Seinäjoen Palloseura | 3 | 2 | 0 | 1 | 22-7 | 4 |  |  | 11-1 | 9-3 |
| Jyväskylän Ahmat | 3 | 1 | 0 | 2 | 7-17 | 2 |  |  |  | 5-2 |
| Vaasan Pallo-Pojat | 3 | 0 | 0 | 3 | 6-16 | 0 |  |  |  |  |
Maakuntasarja > Hämeen lohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | Haka | RU-38 | TBK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valkeakosken Haka | 4 | 3 | 0 | 1 | 13-2 | 6 |  | 1-2 | 3-0 |
| Rosenlewin Urheilijat-38 | 4 | 3 | 0 | 1 | 12-10 | 6 | 0-2 |  | 6-4 |
| Tammerfors Bollklubb | 4 | 0 | 0 | 4 | 7-20 | 0 | 0-7 | 3-4 |  |
Lohkovoittajat nousivat Suomensarjaan.
Kierlampi (itäinen)

| Kierlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°20′45″N, 26°56′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  Kieroja Tainaveteen 
Järvinumero:  14.978.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,2 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  50 m  
Rantaviiva:  0,578 km  
Pinta-ala:  0,958 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKierlampi 
Kierlampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Varpaisten lähellä sijaitseva lampi. Kierjärven länsipuolella sijaitsee toinen Kierlampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 50 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,2 metriä mpy.
Kirkonkylän koulu (Pirkkala)

| Kirkonkylän koulu |
| --- | --- |
 Yksi koulun kahdesta rakennuksesta.
Sijainti:  Anian Rantatie 97, Pirkkala
Tyyppi:  peruskoulu
Perustettu:  7. syyskuuta 1887
Rehtori:  Mikko Salkinoja 
Luokat:  esikoulu, 1-6
Oppilaita:  noin 200
Kirkonkylän koulu on vuonna 1887 perustettu, Pirkkalassa sijaitseva peruskoulu. Koulussa on noin 200 oppilasta ja 20 henkilökuntaa. Koulu on vanhin Pirkkalassa sijaitseva koulu. Koulu sijaitsee Pirkkalan keskustasta noin neljä kilometriä Anian rantatien varrella.
Kierlampi (läntinen)

| Kierlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°20′31″N, 26°55′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskupuro:  puro Kierjärveen 
Järvinumero:  14.978.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,5 m  
Pituus:  130 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  0,435 km  
Pinta-ala:  1,285 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKierlampi 
Kierlampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Varpaisten lähellä sijaitseva lampi. Kierjärven itäpuolella sijaitsee toinen Kierlampi.
Maantietoa

Lampi on 130 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy.
Komppanianpäällikkö

Komppanianpäällikkö on puolustusvoimissa komppanian esimiehenä toimivasta upseerista käytettävä nimike.
Karl Henrik Hornborg

Karl (Kaarlo) Henrik (Heikki) Hornborg (9. huhtikuuta 1853 Inari – 19. toukokuuta 1921 Oulu) oli suomalainen lyseon lehtori, valtiopäivämies ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä Nurro, Sarvela, T-s ja Heikki Sarvela.
Henkilöhistoria

Hornborgin vanhemmat olivat kappalainen, varapastori Pehr Gustaf Ferdinand Hornborg ja Margareta Kristina Thepsel. Hornborg oli naimisissa vuodesta 1883 Karolina Emilia Charlotta Ahlénin kanssa. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1879 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1884 ja maisteriksi 1886. Hornborg toimi opettajana useissa oppikouluissa, viimeksi hän oli Oulun lyseon historian, maantiedon ja suomen kielen vanhempana lehtorina vuodesta 1908. Hornborg kuului Uusi Suometar-lehden toimitukseen 1884–1885 ja hän toimi myös useiden muiden lehtien avustajana ja kirjeenvaihtajana.
Hornborg oli Pielaveden tuomiokunnan valitsema edustaja talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1888.
Kirjallinen tuotanto

Hornborg julkaisi pari kertomusta ja hän kirjoitti myös runoja joita julkaistiin albumeissa ja kalentereissa nimimerkeillä Nurro, Sarvela ja T-s.
Kirjallinen tuotanto > Teoksia

Punainen lippu ynnä pari muuta kertomusta. WSOY 1898 (nimellä Heikki Sarvela)
Taloista ja taipaleelta. WSOY 1898
Aiheesta muualla

Vapaasti ladattavia Karl Henrik Hornborgin (Heikki Sarvelan) e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta