stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansanradio

Kansanradio on Yleisradion vuodesta 1979 toiminut yleisönosastotyyppinen radio-ohjelma, johon kuuntelijat voivat osallistua soittamalla puhelinpäivystykseen tai -vastaajaan, sähköpostitse tai kirjeitse. Ohjelma lähetetään sunnuntaisin puoleltapäivin Yle Radio Suomessa. Ohjelmat löytyvät myös Yle Areenasta.
Kansalaisten viestit käsittelevät usein yhteiskunnallisia epäkohtia ja arki-elämän ongelmia, mutta välillä ”tosikoille ja veitikoille” tarkoitetussa ohjelmassa kuullaan myös laulua, vitsejä ja runoja. Kansanradio on tehnyt myös dokumenttityyppisiä ohjelmia, jossa toimittajat ovat käyneet tutustumassa aiheisiin paikan päällä. Juhlapyhinä, kuten uutenavuotena ja juhannuksena, Kansanradion lähetykset ovat niin sanottuja cocktail-jaksoja, koosteita vanhan materiaalin kiinnostavimmista paloista.
Kansanradion ideoivat vuonna 1979 Yleisradion työmarkkinatoimittaja Tuomo Talvi ja toimituspäällikkö Seija Wallius. Alkuvuosina toimittajat myös vierailivat kirjeitä lähettäneiden kansalaisten luona ja haastattelivat heitä. Ohjelma on ajan saatossa hieman lyhentynyt ja sen rytmi nopeutunut muun ohjelmiston tavoin. Ohjelmaan tulee viikon aikana satoja puheluita, joista lähetykseen mahtuu korkeintaan parikymmentä.
Vuosina 2005–2019 Kansanradiota toimitti useimmiten Jaana Selin ja viimeisinä vuosina parivaljakon täydensi Olli Haapakangas. Sen jälkeen toimittajina ovat olleet esim Airi Saastamoinen, Petri Rinne ja Aleksi Pöytäkangas. Vuonna 2023 Kansanradion toimittajina aloittivat Lauri Koivisto ja Lasse Olkinuora.
Aiheesta muualla

Yle Areena - Kansanradio
Suomen Säveltäjät

Suomen Säveltäjät ry (ruots. Finlands Tonsättare rf) on vuonna 1945 perustettu järjestö, jonka jäsenistö koostuu taidemusiikin parissa työskentelevistä säveltäjistä. Yhdistyksen tarkoituksena on toimia eri puolilla maata ammattiaan harjoittavien jäsentensä keskinäisenä yhdyssiteenä, valvoa ja tukea säveltäjien taiteellisia, ammatillisia ja taloudellisia etuja sekä edistää maan luovaa säveltaidetta.
Suomen Säveltäjät ry osallistuu intressipiiriinsä liittyvien organisaatioiden toimintaan, ottaa tarvittaessa kantaa ajankohtaisiin kulttuuripoliittisiin kysymyksiin ja pyrkii edesauttamaan suomalaisen musiikin esittämistä, levyttämistä ja kustantamista. Yhdistys järjestää jäsenilleen myös koulutustilaisuuksia yhdessä eri alojen asiantuntijoiden kanssa.
Suomen Säveltäjät ry:n perusti 28 suomalaista taidemusiikin säveltäjää Erik Bergmanin ja Kalervo Tuukkasen aloitteesta. Yhdistyksen päätehtäväksi koettiin taidemusiikin tekijöiden talouden turvaaminen, mistä syystä ensimmäisiin toimenpiteisiin kuului Suomen Säveltäjien Sibelius-rahaston perustaminen. Hankkeen kummina toimi säveltäjä Jean Sibelius itse, ja hänet kutsuttiin yhdistyksen ensimmäiseksi kunniajäseneksi.
Yhdistyksen jäsenmäärä oli vuonna 2024 240. Yhdistyksen kotipaikka on Helsinki, ja sen puheenjohtaja on säveltäjä Osmo Tapio Räihälä.
Suomen Säveltäjät -yhdistys toimii Kansainvälisen nykymusiikkiseuran (International Society for Contemporary Music ISCM) kansallisena sektiona.
Puheenjohtajat

Selim Palmgren (1945–1952)
Sulho Ranta (1952–1956)
Olavi Pesonen (1956–1965)
Joonas Kokkonen (1965–1971)
Aulis Sallinen (1971–1974)
Erkki Salmenhaara (1974–1977)
Olavi Pesonen (1977–1981)
Usko Meriläinen (1981–1992)
Mikko Heiniö (1992–2010)
Tapio Tuomela (2010–2014)
Antti Auvinen (2014–2024)
Osmo Tapio Räihälä (2024–)
Musta Pekka

| Musta Pekka |
| --- | --- |

Luoja(t):  Walt Disney Ub Iwerks
Näyttelijä(t):  Billy Bletcher (1932–1954) John McLeish (1942) Marcus James (1965) Jon Lormer (1965) Steve Sherman (1978) Will Ryan (1987–1988) Jim Cummings (1992–) Suomeksi Juhani Kumpulainen (1963) Markku Riikonen (1992–2000) Pertti Koivula (2002) Tuomo Rysti (2004–2021) Markus Bäckman (2018, 2022) Arttu Wiskari (2021) Juha Paananen (2022–2024)
Ensi- esiintyminen:  Alice Solves the Puzzle (1925)
Kustantaja:  Walt Disney Company
Henkilötiedot
Sukupuoli:  Mies
Asuinpaikka:  Ankkalinna
Suhteet
Sisarukset:  Petula (sisko)
Puoliso(t):  Hertta (eurooppalaisissa sarjakuvissa) Petra (Hopon Poppoo)
Lapset:  P.P.(poika) Pipsa (tytär)
Tädit ja sedät:  Mabel (täti) Noora (täti)
Tutut:  Mikki Hiiri Aku Ankka Hessu Hopo (vastakohta) Jeri (rikostoveri)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Musta Pekka (engl. Black Pete) on sarjakuvahahmo, joka on saavuttanut mainetta laajalti Mikki Hiiren arkkivihollisena. Hän esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1925.
Alun perin Musta Pekka tunnettiin nimellä Jopi Jalkapuoli (engl. Peg-Leg Pete), mutta 1940-luvulla tekijät eivät halunneet enää kuvata ilkimyksenä amputoitua, kun kotirintamalle oli alkanut palata lukuisia toisen maailmansodan invalidisoimia sotilaita. Myöhemmin piirtäjät väittivät, että puujalka otettiin pois koska piirtäessä oli aina vaikeaa muistaa kumpi jalka oli puinen. Muutaman kerran sarjakuvissa on esitetty, että jalka on yhä tekojalka.
Ilmeisesti poliittisen korrektiuden takia alkujaan Yhdysvalloissa lopetettiin Black Pete -nimityksen käyttäminen.lähde? Hahmosta tehtiin pelkkä Pete, ja vanhojen sarjakuvien uusintapainosten puhekuplissa ”black” on korvattu täytesanoilla. ”Big Bad Pete” on nykyisin usein käytetty nimitys Black Pete -hahmolle. Suomessa vuonna 2006 ensimmäistä kertaa näytetyissä Mikki Hiiren kerhotalo -tietokoneanimaatioissa Musta Pekka on enää pelkkä Pekka.
Mustan Pekan heilan nimi on Hertta.
Piirrossarjat ja elokuvat > Hopon poppoo

Hopon poppoo -sarjassa Mustaa Pekkaa kutsutaan pelkästään Pekaksi ja hänellä on sarjassa myös perhe: vaimo Petra, kaksi lasta (PP ja Pipsa) sekä koira nimeltä Ärjy. Pekka on Hessu Hopon naapuri ja keksii aina uusia liikeideoita rahan saamiseksi ja autojen myymiseksi. Pekka omistaa käytettyjen autojen liikkeen ja esittää rehtiä autokauppiasta, vaikka myy huonoja autoja. Pekka ei pidä Hessusta, mutta silloin tällöin ottaa hänet liikekumppanikseen ja ottaa 75 % tuotoista.
Piirrossarjat ja elokuvat > Mikin klubi ja Mikin ketkuteatteri

Pekka esiintyi monta kertaa piirrossarjassa Mikin klubi ja omisti klubin. Mikillä oli silti päätösvalta klubilla ja Pekka omistaisi koko klubin vain jos klubi maksaisi vuokran ja talossa olisi yleisö. Mikki antoi Pekan kerran johtaa klubia ja tämä palkkasi henkilökunnaksi pahiksia: juontajana oli Pekka, juorujen kertojana Päätön ratsumies, piirrettyjen avaajana Iso paha susi, vieraiden vastaanottajana Jafar ja pöytävaraajana Ursula. Pekka kuitenkin erotti kaikki työntekijät ja luovutti klubin takaisin Mikille.
Mikin Ketkuteatteri -elokuvassa Pekka otti muiden pahisten kanssa klubin haltuunsa. Toimintaa johtivat Jafar, kapteeni Koukku, Haades, Ursula ja Cruella de Vil. Pekka pakeni klubilta muiden ketkujen kanssa kun Mikki vangitsi Jafarin tämän taikalamppuun.
Piirrossarjat ja elokuvat > Mikki, Aku ja Hessu: Kolme muskettisoturia

Mikki, Aku, Hessu – kolme muskettisoturia -elokuvassa Pekka toimi Ranskan muskettisoturien kapteenina ja halusi päästä Ranskan kuninkaaksi kuningatar Minnin paikalle. Apunaan hänellä oli luutnantti Heluna ja Karhukopla. Kun kuningatar Minni halusi turvamiehensä, Pekka teki Mikistä, Akusta ja Hessusta musketöörejä. Kun Karhukopla epäonnistui kuningattaren kidnappaamisessa, Pekka aikoi nitistää Mikin, Akun ja Hessun yksi kerrallaan. Pekka kuitenkin epäonnistui tässä ja kärsi nöyryyttävän tappion näitä vastaan.
Desmond Fa’aiuaso

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Koko nimi: Desmond Richmond Fa’aiuaso
Syntymäaika: 24. helmikuuta 1984
Syntymäpaikka: Apia, Samoa
Pelipaikka: Hyökkääjä
Seura
Seura: Team Taranaki
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2000-2001 | Titavi FC |  |  |
| 2002-2004 | Lepea SB |  |  |
| 2005 | Tuanaimoto Breeze |  |  |
| 2005-2007 | AS Pirae |  |  |
| 2007-2009 | Lepea SB |  |  |
| 2009-2010 | YoungHeart Manawatu | 5 |  |
| 2010- | Team Taranaki |  |  |
Maajoukkue
| 2001- |  Samoa | 8 | (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 18.4.2011 .  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 18.4.2011 .
Desmond Richmond Fa’aiuaso (s. 24. helmikuuta 1984 Apia) on samoalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa seuratasolla uusiseelantilaista Team Taranakia. Fa’aiuaso on pelannut Samoan maajoukkueessa kahdeksan ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Hän oli joukkueen kokoonpanossa muun muassa vuoden 2010 MM-kisojen karsinnassa, joissa hän pelasi neljä ottelua ja teki kaksi maalia.
Åvalla

| Åvalla> Brobacka |
| --- | --- |
 Åvalla Suitiantieltä päin kuvattuna 2021
Sijainti:  Siuntion kirkonkylä, Siuntio, Uusimaa
Rakennustyyppi:  Huvila
Valmistumisvuosi:  1907
Rakennuttaja:  Sjundeå allmogeförening
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  laudoitus
Kerrosluku:  1,5
 Toimi Siuntion kunnantalona vuosina 1918-1990. 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Åvalla (myös; Brobacka) on Siuntiossa, Uudellamaalla sijaitseva vuonna 1907 valmistunut huvila, joka on toiminut muun muassa kunnantalona ja eri yhdistysten kokoontumispaikkana. Åvalla toimi Siuntion kunnantalona ja -virastona vuosina 1918-1990.
Siuntion kirkonkylässä, Kirkkojoen varrella sijaitseva huvila toimii nykyisin yksityisasuntona. Rakennus on mukana Siuntion rakennetun kulttuuriympäristön inventointiluettelossa ja suojeltu.
Historia

Sjundeå Allmogeförening (suom. Siuntion maalaisyhdistys) rakennutti Åvallan omaksi kokoontumispaikakseen Siuntion kirkonkylään Kirkkojoen varteen vuonna 1907. Suitian kartanonherra August Wrede af Elimä tuki Åvallan, joka myös tunnettiin nimellä Brobacka, hankkimista 9 000 markalla.
Vuonna 1918 yhdistys myi Åvallan Siuntion kunnalle kunnantaloksi ja -virastoksi. Siuntion pitäjäntupa Pyhän Pietarin kirkkoa vastapäätä oli käynyt pieneksi ja huonokuntoiseksi, jonka takia kunta etsi uusia tiloja. Siuntion asemanseutu kasvoi ja ajoi pian kirkonkylän ohi kunnan suurimpana taajamana. Porkkalan vuokra-ajan päätyttyä asemanseutu palautui osaksi Siuntiota ja 1990-luvulla päätettiin lopullisesti kunnantalon siirtämisestä Siuntion asemalle. Siuntion uusi kunnantalo valmistui vuonna 1990.
Åvalla pysyi kuitenkin kunnan omistuksessa ja muun muassa Siuntion partiolippukunta Sjundeå strömstarar - Siuntion koskikarat ry piti majaansa rakennuksessa hetken aikaa.
Vuonna 2015 Siuntion kunta myi Åvallan yksityiselle taholle noin 60 000 eurolla. Rakennus vaati suuria remontteja.
Klarna

Klarna Bank AB, jota kutsutaan yleisesti lyhyemmin nimellä Klarna, on ruotsalainen teknologiayritys, joka tarjoaa online-rahoituspalveluita niin yrityksille kuin kuluttajille. Yritys toimii "osta nyt, maksa myöhemmin" -periaateella. Klarnasta tuli Euroopan arvokkain startup-yritys vuonna 2019, mutta menetti vuoteen 2022 mennessä tämän aseman.
Aiheesta muualla

Yrityksen kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Klarna
Käännös suomeksi
T Tauri -tähti

T Tauri, tähti jonka mukaan on nimetty kokonainen ryhmä tähtiä.
Tietokonemallikuva T Tauri -tähdestä, jota ympäröi sirkumstellaarinen kiekko.
T Tauri -tähti on nuori tähti, joka on kutistumassa kohti vakaata tilaa ja ydinreaktioiden alkamista. Näissä tähdissä havaitaan epäsäännöllisiä valonvaihteluja, ne ovat siis kirkkaudeltaan muuttuvia tähtiä. Niiden muuttujaluokka on INT. T Tauri -tähdet luetaan sumumuuttujiin ja purkautuviin muuttujiin. Nämä tähdet ovat nuorimpia näkyviä tähtiä. T Tauri -tähdissä on enemmän litiumia kuin Auringossa, koska ytimen lämpötila ei nouse tarpeeksi korkeaksi.selvennä
T Taurin yhteydessä on muuttuva heijastussumu, jota kutsutaan löytäjänsä, brittiläisen astronomin John Russell Hindin mukaan nimellä Hindin muuttuva sumu.
Finn Trio

Finntrio esiintyi Martinlaakson asuin­alueen harjan­nostajaisissa keväällä 1975.
Finn Trio, myöhemmin Finntrio, oli 1960-luvulla perustettu suomalainen folk-yhtye, jonka alkuperäiset jäsenet olivat Vesa Nuotio (s. 1941), Pertti Reponen (1941–1998) ja Tapio Kyöstilä (1939–2015).
Nuotio ja Reponen tapasivat toisensa syksyllä 1962 Yleisradion tarkkailijakursseilla. Yleisradiossa he tutustuivat Kyöstilään ja todettuaan ääntensä sointuvan hyvin yhteen he aloittivat harjoittelun, jossa heitä usein auttoi Nuotion isä Auvo Nuotio. Reposen ensimmäiset sanoitukset olivat suomennoksia Peter, Paul & Maryn kappaleista.
Ensisingle sisälsi Reposen suomentamat kappaleet "Muukalainen" ja "Tuhma Dolly", joista jälkimmäinen oli menestyksekkäämpi. Yhtyeen ensiesiintyminen tapahtui 1.4.1964 television Nuorten tanssihetki -ohjelmassa ja ensimmäinen keikka oli pari viikkoa myöhemmin. Seuraava single oli "Tuulelta vastauksen saan" / "Matkaan matkaan".
Kun Reponen jätti yhtyeen vuoden 1964 syksyllä siirryttyään Hootenanny Trioon tuli hänen tilalleen Raimo Hakanen. Samoihin aikoihin yhtye lyhensi nimensä muotoon Finntrio.
Vuonna 1965 syntyi yhtyeen suurin hitti "Ei koskaan selvinpäin". Pian ilmestyi myös yhtyeen ensimmäinen LP-levy.
Vuonna 1968 syntyneen "Kai vielä katsoa saa" -kappaleen jälkeen alkoivat levytykset saada iskelmällisemmän sävyn vaikkakin 1970-luvun Syksyn Sävel -kappaleissa "Mitä tästä seuraa" ja "Rökäleitä, mökäleitä kerrassaan" saattoi kuulla yhtyeen varsin omaperäisen otteen musiikkiin. Vuonna 1976 Raimo Hakanen lähti yhtyeestä ja tilalle tuli Tuomo Tanska.
Suomen Euroviisukarsintoihin 1987 Finntrio otti osaa kappaleella "Illalla, sillalla".
Yhtye esiintyi myös ulkomailla, kuten Itä-Saksassa, Virossa ja Itävallassa. Suomen televisiossa heillä oli oma show-ohjelma vuosina 1968, 1974 ja 1979.
Vuonna 1978 ilmestyi albumi Kyllä maalla on mukavaa, jolla esiintyi Nuotion ja Kyöstilän kanssa Hannu Karlsson, joka oli aiemmin vaikuttanut Pihasoittajat-yhtyeessä. Seuraavana vuonna yhtyeeseen liittyivät Sakari Virkki ja Leif Lindberg.
Syksyllä 1979 Vesa Nuotio ja Hannu Karlsson sekä Cumuluksesta eronnut Petri Hohenthal perustivat uuden yhtyeen Alan Miehet.
Finntrioa johtohahmoksi ryhtyi Tapio Kyöstilä. Vuonna 1985 yhtyeeseen liittyi vielä Stig-Olof Sandberg.
Tapio Kyöstilä lauloi Vuosaaren Mieslaulajat -kuorossa jäätyään eläkkeelle TV1:n äänisuunnittelijan tehtävistä. Vesa Nuotio on tehnyt runsaasti televisiotöitä ja laulanut edelleen Alan Miehissä ja Kivikasvoissa.
Albumit

The Finn Trio (His Masters Voice 1965)
Jotain uutta (His Masters Voice 1966)
Pelimannipuuhissa (RCA 1972)
Matkan varrelta (Columbia 1973)
12 x Finntrio (EMI 1974)
Kirje arkipäivään (Kiss 1976)
Kyllä maalla on mukavaa... (Finnlevy 1978)
Aivan mua naurattaa (Kompass 1981)
Liikettä lapasiin (Kompass 1982)
Lounatuulen laulu: Finntrio tänään lapsille (Musiikki Laiho 1986)
Vie tuuli laivaa (Musiikki Laiho 1987)
Folk-kansio, Finntrio / Hootenanny Trio (Castle 1989)
20 suosikkia – Ei koskaan selvin päin (Fazer 1996, kokoelma)
Alan Miehet: Yhtä soittoa (Lighthouse 1980)
Aiheesta muualla

Finntrio YLEn Elävässä arkistossa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Taiteenala:  MusicBrainz
Iveco

| Iveco |
| --- | --- |


Tuotteet:  hyötyajoneuvot
Kotisivu:  https://www.iveco.com/
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Espanjan asevoimien Iveco-kuorma-auto
Iveco on italialainen kuorma-auto-, linja-auto-, ja dieselmoottorivalmistaja, jonka kotipaikka sijaitsee Torinossa, Italiassa. Se kuuluu Iveco Group -konserniin.
Malleja > Nykyisiä > Kuorma-autoja

S-Way, valmistettu vuodesta 2019
Iveco Eurocargo, valmistettu vuodesta 1991
Iveco Trakker, valmistettu vuodesta 1992
Iveco Stralis, valmistettu vuosina 1993–2019
Malleja > Nykyisiä > Pakettiautoja/ Kevyt kuorma-autoja

Iveco Daily, valmistettu vuodesta 1981
Malleja > Entisiä > Kuorma-autoja

Iveco Stralis, valmistettu vuosina 1993–2019
Malleja > Entisiä > Maastureita

Iveco Massif, valmistettu vuosina 2007–2011
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
https://www.iveco.com/finland/pages/homepage.aspx
Iveco Stralis -kuorma-auto
Paska

Paska tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
uloste, arkikielessä paska, peräaukosta poistuva ruoansulatuksen jäte
paska, suomenkielinen kirosana
Paskahousu tai Paska, suomalainen korttipeli
Paska, Ari Peltosen yhtye
Paska, Irvine Welshin romaani
Paska, kunta Saksassa
paska, ukrainalainen pääsiäisleipä
Sukunimenä

Jaroslav Paška (1954–2021), slovakialainen poliitikko ja Euroopan parlamentin jäsen
Pavel Paska, tšekkiläinen pelaaja-agentti
Pavol Paška (1958–2018), Slovakian parlamentin puhemies
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Paska”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ṯā’

Ṯā’-kirjaimen itsenäinen muoto.
Ṯā’ eli thā’ (arab. ثاء‎, ṯā’, pers. ‏ث‎, s̱e) on arabialaisen kirjaimiston neljäs kirjain. Erikseen esiintyvä ṯā’ kirjoitetaan kaarena, jonka yläpuolella on kolme pistettä (ث), ja muiden kirjainten kanssa se liitetään viivalla edeltävään ja seuraavaan kirjaimeen (esim. سث sṯ, ثا ṯā, سثا sṯā). Kirjaimen äännearvo on arabiassa [θ] ja persiassa [s].
Ṯā’-kirjainta ei pidä sekoittaa sindhissä käytettyyn ṭe-kirjaimeen (ٽ). Ṯā’n kolme pistettä piirretään ylöspäin osoittavan kolmion muotoon, kun taas sindhin ṭe-kirjaimessa pisteet ovat alaspäin osoittavan kolmion muodossa.
Tā’

Tā’-kirjaimen itsenäinen muoto.
Tā’ (arab. تاء‎, tā’, pers. ‏ت‎, te) on arabialaisen kirjaimiston kolmas kirjain. Se vastaa heprealaisen kirjaimiston kirjainta tav (ת). Erikseen esiintyvä tā’ kirjoitetaan kaarena, jonka yläpuolella on kaksi pistettä (ت), ja muiden kirjainten kanssa se liitetään viivalla edeltävään ja seuraavaan kirjaimeen (esim. ست st, تا tā, ستا stā). Kirjaimen äännearvo on arabiassa ja persiassa [t].
Indoarjalaisissa kielissä on neljä erilaista t-äännettä, ja näiden ilmaisemiseksi aakkostoa on laajennettu uusilla kirjaimilla. Tyypillisesti tarkkeeton tā’ ilmaisee näissä kielissä aspiroimatonta dentaaliäännettä [t̪]. Urdussa ja pandžabissa retrofleksinen [ʈ] ilmaistaan tā’-kirjaimella, jonka yläpuolella on kahden pisteen asemesta ṭā’-kirjaimen näköinen tarkemerkki (ٹ). Aspiroitu dentaalinen ja retrofleksinen t-äänne ilmaistaan kirjoittamalla konsonantin jälkeen kirjain hā’ (dentaali تھ [t̪ʰ], retrofleksi ٹھ [ʈʰ]). Sindhissä t:n variantit erotetaan toisistaan pisteiden määrää ja paikkaa muuttamalla (ت [t̪], ٿ [t̪ʰ], ٽ [ʈ], ٺ [ʈʰ]).
Venäjän federaation terveysministeriö

| Venäjän federaation terveysministeriö Министерство здравоохранения Российской Федерации |
| --- | --- |

 Ministeriön rakennus Moskovassa.
Perustettu:  2012
Sijainti:  Moskova
Valtio:  Venäjä
Ministeri:  Mihail Muraško
Aiheesta muualla
Sivusto
Venäjän federaation terveysministeriö (ven. Министерство здравоохранения Российской Федерации, Ministerstvo zdravoohranenija Rossijskoi Federatsii) on Venäjän federaation ministeriö.
Ministerit

2012–2020: Veronika Skvortsova
2020– Mihail Muraško
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän federaation terveysministeriö Wikimedia Commonsissa
| n k  Venäjän federaation ministeriöt |
| --- | --- |
Presidentin alaiset:  Hätätilaministeriö  Oikeusministeriö  Puolustusministeriö  Sisäministeriö  Ulkoasiainministeriö 
Pääministerin alaiset:  Digitaalisen kehityksen, viestinnän ja joukkoviestinnän ministeriö  Energiaministeriö  Kaukoidän ja arktisen alueen kehitysministeriö  Kauppa- ja teollisuusministeriö  Kulttuuriministeriö  Liikenneministeriö  Luonnonvara- ja ympäristöministeriö  Maatalousministeriö  Rakennus-, asunto- ja yleishyödyllisyysministeriö  Opetusministeriö  Talouskehitysministeriö  Terveysministeriö  Tiede- ja korkeakouluministeriö  Työ- ja sosiaaliministeriö  Urheiluministeriö  Valtiovarainministeriö
Säkkijärven polkka

Säkkijärven polkka on tunnettu suomalainen polkka, joka koostuu alun perin kolmesta Säkkijärven seudulta peräisin olevasta kansansävelmästä. Kappale on harmonikansoittajien perusohjelmistoa. Laulun levytti ensimmäisenä norjalais-amerikansuomalainen harmonikansoittaja Willy Larsen 1928, mutta tunnetuksi sen ovat tehneet eritoten Vili Vesterisen ja Lasse Pihlajamaan levytykset.
Historia

Polkan melodiaa oli soitettu ainakin jo 1800-luvun lopulla Karjalankannaksella, jolloin sillä ei ollut vielä nimeä. Sieltä se tarttui monen tuon ajan harmonikansoittajan ohjelmistoon. Polkkaa olivat soittaneet enimmäkseen Säkkijärveltä olleet pelimannit "muistin rajoista saakka", ja kappale sai tästä nimen Säkkijärven polkka. Melodiassa on yhtäläisyyksiä joihinkin länsivenäläisiin ja puolalaisiin tanhusävelmiin. "Säkkijärven kanttorina toiminut kirkkomuusikko Primus Leppänen (1872–1934) kirjoitti polkan nuotit paperille, merkiten sen tunnollisesti kansansävelmäksi. Hän tarkoitti polkkanuoteillaan orkesterikappaletta, mutta tanssisävelmäksi se muodostui." Näin kertoi säkkijärveläinen opettaja Väinö Seppä.
Aluksi polkan melodia oli kaksiosainen, mutta pelimannit lisäsivät siihen osia, jotka tunnemme tämän päivän versiosta. Tällä tavoin esitetty melodia muodostui vähitellen versioksi, jolla Säkkijärven polkka tänään tunnetaan ja eniten soitetaan.
Historia > Väinö Kähärä ja Willy Larsen

Toivo Tammisen mukaan tärkeässä roolissa polkan synnyssä on ollut säkkijärveläinen pelimanni Väinö Kähärä, joka yhdisti kolme kotiseudultaan kuulemaansa polkkaa yhdeksi kokonaisuudeksi. Muutettuaan Yhdysvaltoihin 1927 Kähärä meni New Yorkissa norjalais-amerikansuomalaisen harmonikansoittaja Willy Larsenin oppilaaksi, jolle Kähärä vastapalvelukseksi soittotunneista opetti suomalaisia tanssikappaleita. Ensimmäisenä Säkkijärven polkan levytti siten Willy Larsen omana sovituksenaan New Yorkissa lokakuussa 1928 nimellä Säk'järven polkka Columbia Records -levy-yhtiölle pianoharmonikalla.
Historia > Viljo Vesterinen

Viljo Vesterinen levytti kappaleen neljästi. Ensimmäinen Vesterisen tekemä levytys tapahtui jo 1930 Suomi Jazz Orkesterin kanssa. Levytys ei ollut harmonikkasoolo, vaan laulun kertosäkeen lauloi Kurt Londen (salanimellä Ilmari Rae) R. R. Ryynäsen tekemän sanoituksen pohjalta. Lisäksi hän levytti sen vuonna 1939 Dallapé-orkesterin kanssa ja sotien jälkeen 1947 ja lopuksi yhdessä Lasse Pihlajamaan kanssa 1952.
Vuoden 1930 levytyksessä ei Tammisen mukaan ollut mukana kaikkia nykyisiä osia, kuten ei muissakaan tuon ajan levytyksissä. Vesterisen on arveltu kuulleen Larsenin levyttämän versio 1930-luvun alussa ja kehitelleen sovitusta edelleen itselleen sopivammaksi, jolloin Vesterisen myöhemmistä levytyksistä tulikin pidempiä ja useampiosaisia versioita.