stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julija Voznesenskaja
Kirjallinen ura

Julija Voznesenskajan ensimmäiset runot julkaistiin vuonna 1966, jotkut virallisten kanavien kautta, mutta enimmäkseen omakustanteina eli samizdatin kautta. Hänet kastettiin ortodoksiksi vuonna 1973. Muutaman seuraavan vuoden aikana hän osallistui säännöllisesti mielenosoituksiin ja nälkälakkoihin luovien taiteilijoidensa puolesta. Vuonna 1976 hän oli mukana samizdat-kirjallisuuslehti Tšasy (ven. Часы, 'Tunnit') perustamisessa. Samana vuonna hänet tuomittiin viideksi vuodeksi karkotukseen Vorkutaan neuvostovastaisen propagandan vuoksi. Paettuaan karkotuksesta osallistuakseen toisinajattelija ja ihmisoikeusaktivisti Juli Rybakovin oikeudenkäyntiin Leningradissa vuonna 1976 Voznesenskaja tuomittiin vankeuteen kahdeksi vuodeksi ja vapautettiin vuonna 1979. Rybakov oli vangittuna poliittisin perustein vuoteen 1982 asti. Lännessä Voznesenskajan runo julkaistiin ensimmäisen kerran Edges-lehdessä vuonna 1978.
Hänet karkotettiin Neuvostoliitosta hänen osallistuttua feministisen ryhmän toimintaan yhdessä Natalija Malahovskajan, Tamara Mamonova ja Natalija Gorbanevskajan kanssa. Kaikki ryhmän jäsenet karkotettiin länteen. Ryhmä ehti julkaista samidzat-kokoelman Ženštšina i Rossija (Nainen ja Venäjä, 1979), jossa tuotiin esille epäkohtia naisten asemassa Neuvostoliitossa. Voznesenskaja osallistui myös hengellisen Maria-ryhmän julkaisuihin. Vuonna 1980 hän muutti Länsi-Saksaan kahden poikansa kanssa ja asui ensin Frankfurt-am-Mainissa, sitten Münchenissä, missä hän työskenteli Radio Libertyssä. Hän avusti Länsi-Saksassa emigrantti-lehdissä Posev ja Grani.
Emigroitumisen jälkeen hän julkaisi proosateoksen Naisten Decamerone (ven. Женский декамерон, Damski Dekameron, 1985, suom. 1986), jossa kymmenen erilaisia etnisiä ja sosioekonomisia taustoja edustavaa raskaana olevaa naista sairaalan eristettyinä 10 päiväksi vuodeosastolla kertoo vuoron perään rohkeita ja ronskeja tarinoita elämästään. Romaani Žvezda Tšernobyl (ven. Звезда Чернобыль, Tšernobylin tähti, julkaistu ensin New Yorkissa 1987) kertoo Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden tapahtumista ja siihen liittyvistä tiedonkulun laiminlyönneistä. Myöhemmin Vozneseskaja kirjoitti muun muassa dekkareita.
Vuodesta 1996 vuoteen 1999 hän asui Lesninski-ortodoksiluostarissa eli Lesnan kaikkein pyhimmän jumalankirkon luostarissa (ven. Леснинской женской обители Пресвятой Богородицы), joka on vuodesta 1967 lähtien sijainnut Chauvincourt-Provemontissa, Ornen departementissa Normandiassa, Ranskassa. Vuodesta 2002 kuolemaansa asti 20. helmikuuta 2015 hän asui Berliinissä.
Jussi Tapola

| Jussi Tapola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1974 (ikä 50) Kerava, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  hyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  176 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  SC Bern
Sarja:  National League
Tehtävä:  päävalmentaja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  (–)
Seurat:  Ahmat (II-div./I-div.) HeKi (II-div.) Kiekko-Ahma (II-div.)
Jussi Veikko Tapola (s. 13. kesäkuuta 1974 Kerava) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimi SM-liigajoukkue Tapparan päävalmentajana kevääseen 2023 asti. Aiemmin Tapola valmensi Suomessa Tapparan neljään mestaruuteen ja neljästi hopealle. Hänellä on pelaajataustaa alemmilta sarjatasoilta, joissa Tapola pelasi hyökkääjänä.
Ura > Pelaajaura

Tapola syntyi Keravalla, mutta vietti lapsuutensa suurimmaksi osaksi Hyvinkäällä ja aloitti jääkiekkoilun Hyvinkään Ahmoissa. Hän muutti lukioikäisenä Tampereelle ja voitti Ilveksessä B-nuorten SM-pronssia vuonna 1993. Kaudeksi 1993–1994 Tapola siirtyi Tapparan A-nuorten I-divisioonajoukkueeseen ja kaudella 1994–1995 hän pelasi samaa sarjaa KOO-VEE:n paidassa. Tapola oli kauden päätteeksi nostamassa joukkuetta A-nuorten SM-liigaan.
Kaudeksi 1995–1996 Tapola palasi kasvattajaseuraansa Hyvinkään Ahmoihin, joissa hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä II-divisioonassa. Tapola oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 21+23=44 ja oli kauden päätteeksi nostamassa Ahmoja seuraavaksi kaudeksi I-divisioonaan. Hän pelasi Ahmoissa myös seuraavat neljä kautta I-divisioonaa. Tapola pelasi kaudesta 1996–1997 kuitenkin suurimman osan sarjatasoa alempana II-divisioonaa Heinolan Kiekossa. Tehopisteiden valossa paras I-divisioonakausi hänelle oli Tapolan viimeisin Ahmat-kausi 1999–2000, jolloin hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies Petteri Linnonmaan kanssa tehoilla 11+18=29. Lopulta siviilikiireet pakottivat Tapolan lopettamaan pelaajauransa kevääseen 2000. Tapola tuli kaukaloihin kuitenkin vielä kaudella 2001–2002, jolloin hän edusti II-divisioonajoukkue Valkeakosken Kiekko-Ahmaa.
Kanadan miesten lentopallomaajoukkue

| Kanada |
| --- | --- |

Liitto:  Volleyball Canada
Maanosaliitto:  NORCECA
Valmentaja:  Stéphane Antiga
Kapteeni:  John Gordon Perrin
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kanadan miesten lentopallomaajoukkue edustaa Kanadaa lentopallon kansainvälisissä otteluissa. Sen sijoitus maailmanrankingissa on kuudes (heinäkuussa 2017). Joukkue on osallistunut olympialaisiin neljä kertaa ja sijoittunut parhaimmillaan neljänneksi Los Angelesissa 1984 ja viidenneksi Rio de Janeirossa 2016. Maailmanmestaruuskilpailuissa Kanada on ollut mukana 11 kertaa, ensimmäisen kerran vuonna 1974, ja paras saavutus on vuoden 2014 seitsemäs sija.
Kanadan maajoukkue esiintyi ensimmäisen kerran kansainvälisissä turnauksissa Pan-Amerikan kisoissa 1959. Se on saavuttanut Pan-Amerikan kisoissa pronssia vuosina 1979, 1999 ja 2015. Maailmanliigassa Kanada saavutti pronssia vuonna 2017.
Jón Kristjánsson

| Jón Kristjánsson |
| --- | --- |

Islannin sosiaaliministeri
 7. maaliskuuta 2006 – 15. kesäkuuta 2006  
Edeltäjä:  Árni Magnússon
Seuraaja:  Magnús Stefánsson
Islannin terveys- ja sosiaaliturvaministeri
 14. huhtikuuta 2001 – 7. maaliskuuta 2006  
Edeltäjä:  Ingibjörg Pálmadóttir
Seuraaja:  Siv Friðleifsdóttir
Kansanedustaja
 1984–2007  
Ryhmä/puolue:  Edistyspuolue
Vaalipiiri:  Austurland (1984–2003), Norðausturkjördæmi (2003–2007)
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1942 (ikä 82) Stóragerði, Óslandshlíð, Skagafjörður
Kansalaisuus:  Islanti
Tiedot
Puolue:  Edistyspuolue
Jón Halldór Kristjánsson (s. 11. kesäkuuta 1942) on islantilainen edistyspuolueen poliitikko, joka on toiminut Islannin terveys- ja sosiaaliturvaministerinä sekä sosiaaliministerinä.
Jón syntyi Stóragerðin tilalla Óslandshlíðissä Skagafjörðurissä. Hän työskenteli vuosina 1959–1963 kauppatyöntekijänä Skagafjörðurissä ja vuosina 1963–1978 kauppiaana Egilsstaðirissa. Vuosina 1974-1987 hän istui Suður-Múlasýslan kihlakunnanvaltuustossa. Vuonna 1984 hänet valittiin Alþingiin. Vuosina 1987–1988 hän toimi Alþingin alahuoneen puhemiehenä. Vuonna 1989 hän istui Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa. Vuosina 1995–2001 hän toimi Alþingin budjettivaliokunnan puheenjohtajana. Vuosina 2001–2006 hän toimi terveys- ja sosiaaliturvaministerinä. Vuonna 2006 hän toimi sosiaaliministerinä. Vuosina 2006–2007 hän toimi Alþingin 2. varapuhemiehenä.
Juan

Juan voi tarkoittaa seuraavia:
Espanjan ja portugalin kielissä > Etunimi

Juan, espanjalais-portugalilainen miehen etunimi, muunnelma raamatullisesta nimestä Johannes. Pelkkänä etunimenä esiintyessään nimi voi viitata seuraaviin:
Juan Jesus, Juan (s. 1991), brasilialainen jalkapalloilija
Juan Silveira dos Santos, Juan (s. 1979), brasilialainen jalkapalloilija
Don Juan, naistenmiehen ja viettelijän arkkityyppi kirjallisuudessa ja elokuvissa
Espanjan ja portugalin kielissä > Paikannimi

Juan-les-Pins, kaupunki Ranskan Rivieralla
Golfe-Juan, ranta-alue Ranskan Rivieralla
Juan de Nova, Ranskalle kuuluva saari Mosambikin kanaalissa
Espanjan ja portugalin kielissä > Muita

Hurrikaani Juan, Atlantilla syyskuussa 2003 vallinnut hurrikaani
Kiinan kielessä

Juan, Yuan, kiinalainen sukunimi
Juan-dynastia, Yuan-dynastia, Kiinaa 1271–1368 hallinnut mongolilainen dynastia
juan, yuan, renminbi, Kiinan valuutta
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Juan”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalliojärvi-Kymmensylinen

| Kalliojärvi-Kymmensylinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuhmo
Koordinaatit:  63°59′20″N, 29°23′30″E
Järvinumero:  59.995.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  175,5 m 
Rantaviiva:  17,69 km 
Pinta-ala:  2 km² 
Tilavuus:  0,011 km³ 
Keskisyvyys:  5,6 m 
Suurin syvyys:  19 m 
 fiKalliojärvi-Kymmensylinen 
Kalliojärvi-Kymmensylinen on kaksiosainen, pitkänomainen metsäjärvi Kuhmossa Kainuun kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on kaksi neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 82 kilometriä itäkaakkoon.
Maantiede

Kalliojärvi-Kymmensylisen kaakkois–luoteissuuntainen pituus on 5,9 kilometriä. Kymmensylinen muodostaa järvikokonaisuuden luoteisen osan ja se on Kalliojärveä selkeästi pienempi. Järvenosia erottaa koukkumainen Pitkäniemi, joka myös jakaa Kymmensylistä. Noin viidesosa Kalliojärvi-Kymmensylisestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvä alue ei ole yhtenäinen, vaan järven pohja kumpuilee jonkin verran. Syvin kohta, 19 metriä, sijaitsee Kalliojärven pohjoispuoliskolla. Kymmensylisen syvin kohta on lähes 15 metriä.
Kalliojärven keskivaiheilla sijaitsee kaksi pientä saarta. Järven rannat ovat metsä- ja suomaata vailla mainittavaa rakennuskantaa.
Kalliojärvi-Kymmensyliseen laskee useiden pienehköjen metsäjärvien vedet kaakosta. Lähimpänä järven kaakkoispuolella sijaitsee Katajajärvi (178,4 metriä mpy). Kalliojärven ja Katajajärven välissä sijaitsee vähäinen Muorinlampi. Kalliojärven luusua sijaitsee Kymmensylisen luoteiskolkassa, jossa järvi kapenee Jussi-Pentin koskeksi, joka laskee luoteeseen Peurajärveen (168,8 metriä mpy). Vesireitti jatkuu kohti luodetta Ontojärveen (159,2 metriä mpy).
Kalliojärvi-Kymmensylisen vesitilavuus on 11 022 000 kuutiometriä.
Kalliojärvi-Kymmensylinen (59.995.1.001) kuuluu Kymmensylisen valuma-alueeseen (59.995), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Vepsänjoen valuma-alue (59.99) ja ensimmäinen on Ontojärven–Lentuan valuma-alue (59.9). Kalliojärvi-Kymmensylinen on Kymmensylisen valuma-alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajimmat ovat Venejärvi ja Katajajärvi. Alueeseen kuuluu 37 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Julija Zaripova

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Julija Zaripova Barcelonassa 2010. |  Julija Zaripova Barcelonassa 2010. |  Julija Zaripova Barcelonassa 2010. |  |
Maa:   Venäjä
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|       Hylätty | Lontoo 2012 | 3 000 m estejuoksu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Berliini 2009 | 3 000 m estejuoksu |  |
|       Hylätty | Daegu 2011 | 3 000 m estejuoksu |  |
| Yleisurheilun EM-kilpailut  | Yleisurheilun EM-kilpailut  | Yleisurheilun EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Barcelona 2010 | 3 000 m estejuoksu |  |
| Universiadit  | Universiadit  | Universiadit  |  |
|       Hylätty | Kazan 2013 | 3 000 m estejuoksu |  |
Julija Zaripova (o.s. Zarudneva, s. 26. huhtikuuta 1986) on venäläinen estejuoksija.
Zaripova sai pronssia maastojuoksun EM-kilpailujen alle 23-vuotiaiden sarjassa Oostendessa 2008. Joukkuekilpailussa Venäjä sai hopeaa. Talvella 2009 hän voitti Venäjän hallimestaruuden 3 000 metrin juoksussa ja sijoittui samalla matkalla seitsemänneksi Torinon sisäratojen EM-kilpailuissa. Kesällä 2009 hän voitti Venäjän mestaruuden 3 000 metrin estejuoksussa. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui 3 000 metrin estejuoksussa alun perin toiseksi ennätysajallaan 9.08,39, mutta nousi myöhemmin voittajaksi kun Marta Domínguez hylättiin dopingin vuoksi. Zaripova voitti 3 000 metrin estejuoksun Euroopan-mestaruuden Barcelonassa 2010 ajalla 9.17,57. Hän voitti estejuoksun samana vuonna myös Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa ja maanosien cupissa.
Zaripova voitti estejuoksun Daegun MM-kisoissa 2011 (ajalla 9.07,03), Lontoon olympialaisissa 2012 (9.06,72) ja kesäuniversiadeissa 2013 (9.28,00). Hän kuitenkin menetti nämä voittonsa myöhemmin dopingin vuoksi. Moskovan MM-kilpailuihin 2013 hän ei kyennyt osallistumaan loukkaannuttuaan juuri ennen kisoja.
Tammikuussa 2015 Venäjän antidopingtoimikunta Rusada asetti Zaripovan kahden ja puolen vuoden kilpailukieltoon dopingrikkomuksista biologisen dopingpassin perusteella. Kilpailukielto määrättiin alkamaan 25.7.2013 ja hänen tuloksiaan hylättiin aikaväleiltä 20.6.2011–20.8.2011 ja 3.7.2012–3.9.2012. Näin hän olisi menettänyt Lontoon olympiavoittonsa, muttei Daegun maailmanmestaruuttaan. Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF valitti Rusadan valikoivista tuloshylkäyksistä urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen, joka muutti Rusadan päätöstä hylkäämällä kaikki Zaripovan suoritukset aikaväliltä 20.7.2011–25.7.2013. Kansainvälinen olympiakomitea KOK vahvisti 21. marraskuuta 2016 Zaripovan jääneen kiinni dopingista Lontoon 2012 olympialaisten näytteiden uusintatestissä. Zaripovan 3 000 metrin estejuoksun jälkeen 6. päivänä elokuuta 2012 antama virtsanäyte sisälsi uusintatestien mukaan Turinabol-nimistä anabolista steroidia. Lontoon olympialaisten dopingrikkomuksesta Zaripovan kilpailukieltoa pidennettiin neljään vuoteen (ajalle 25.7.2013–24.1.2016 ja 4.10.2016–3.4.2018) ja hänen tuloksensa aikavälillä 6.8.2012–25.7.2013 hylättiin.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 4.04,59 | Varsova | 7.6.2009 |
| 3 000 m ej | 9.08,39 | Berliini | 17.8.2009 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 4.16,39 | Moskova | 15.2.2009 |
| 3 000 m | 8.54,50 | Moskova | 13.2.2009 |
| 5 000 m | 16.02,81 | Moskova | 28.2.2010 |
Kainalokarva

Miehen kainalokarvoitusta.
Naisen kainalokarvat.
Kainalokarvat ovat muodostelma karvoja, jotka kasvavat miehillä ja naisilla kainalokuopassa. Ne alkavat kasvaa ihmisen ollessa murrosiässä. Tytöillä ensimmäiset kainalokarvat ilmaantuvat tyypillisesti 12–14-vuotiaana, pojilla noin 13–15-vuotiaana. Toisin kuin hiukset, kainalokarvat kasvavat vain muutaman sentin (3–8 cm) pituisiksi. Pojilla kainalokarvoitus alkaa kasvamaan lähes poikkeuksetta häpykarvoituksen ilmaantumisen jälkeen. Tytöillä kainalokarvat voivat olla ensimmäinen merkki murrosiän alkamisesta, tai ne voivat yhtä lailla alkaa kasvamaan vasta useamman vuoden kuluttua rintojen kasvun alkamisesta. Suurimmalla osalla tytöistä kainalokarvoitusta alkaa ilmaantua samoihin aikoihin, kun kuukautiset alkavat.
Kainalokarvojen fysiologista tarkoitusta ei täysin tiedetä. Niiden on ehdotettu keräävän ja säännöstelevän feromoneja. Toisaalta kainalokarvat saattavat vähentää ihon hankausta liikuttaessa.
Suurin osa länsimaisista naisista ajaa karvoja ainakin jossain elämänsä vaiheessa. Tämä on kulttuurinen ilmiö, joka on tauon jälkeen yleistynyt 1900-luvun jälkipuoliskolla ja liittyy myös vaatemuotiin. Myös jokin osa miehistä ajaa karvoja. Karvojen poistamista voi yrittää perustella sekä ulkonäkösyillä että hienhajun vähentymisellä, sillä hajulla on joidenkin mukaan tapana pinttyä karvaisiin kohtiin. Erityisesti feministisessä liikkeessä, hippiliikkeissä ja luonnollisuutta korostavissa piireissä naisetkin antavat karvojensa kasvaa. Karvojen kasvu on tulossa uudelleen muotiin.kenen mukaan?
Kainalokarvojen esiintyminen murrosiässä

Vuonna 2006 tehty kysely 15 000:lle 11–18-vuotiaille amerikkalaisille keräsi seuraavanlaiset tilastot
| Ikä |  % jonkin verran kainalokarvoitusta |  % täysikasvuinen karvoitus |
| --- | --- | --- |
| 11 | 3 | <1 |
| 12 | 13 | <1 |
| 13 | 42 | 8 |
| 14 | 77 | 21 |
| 15 | 96 | 48 |
| 16 | 99 | 81 |
| 17 | >99 | 90 |
| 18 | >99 | 95 |
Kysely kertoi, että lähes jokaisella 15-vuotiaalla on kainalokarvoitusta. Neljällä viidesosalla karvoitus ilmestyi 13–14-vuotiaana. Suurimmalla osalla on 16-vuotiaana aikuisen karvoitusta vastaava karvoitus, mutta 20 %:lla se on vasta 17–18-vuotiaana.
Kalle Varis

| Kalle Varis |
| --- | --- |
 Kalle Varis Mustan joukkueen paidassa nuorten olympiakisoissa 2020 3 vs 3 -pienpelissä.
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. maaliskuuta 2004 (ikä 20) Imatra, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Kiekko-Vantaa
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  35
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  Ketterä (Mestis) SaiPa (SML)
Kalle Varis (s. 11. maaliskuuta 2004 Imatra) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa Mestis-joukkue Kiekko-Vantaata.
Ura > Seuraura

Varis on Imatran Ketterän kasvatti. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi Saimaan Palloon ja Ketterän C-nuorten yhdistelmäjoukkueeseen. Kaudella 2019–2020 Varis pelasi sen lisäksi myös seurojen omissa B-juniorijoukkueissa. Kauden 2020–2021 hän pelasi suurimmaksi osaksi SaiPan U18-joukkueessa. Varis palkittiin kauden päätteeksi U18 SM-sarjan parhaana maalivahtina Jarmo Myllys -palkinnolla ja hänet valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Varis pelasi myös kaksi ottelua SaiPan U20-joukkueessa. Hän puki kauden aikana myös Ketterän Mestis-joukkueen paidan, mutta Varis ei kuitenkaan saanut peliaikaa.
Huhtikuussa 2021 Varis teki SaiPan kanssa 2+2-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kauden 2021–2022 suurimmaksi osaksi seuran U20-joukkueessa, mutta Varis esiintyi myös SaiPan ja Ketterän U18-yhdistelmäjoukkueessa. 22. helmikuuta 2022 hän debytoi lainalla Ketterän Mestis-joukkueen maalinsuulla vierasottelussa Kooveeta vastaan, jolloin Varis torjui joukkueelle 4–5-voiton. Ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa hän pelasi SaiPassa runkosarjan päätöskierroksella 22. maaliskuuta 2022 Turun Palloseuraa vastaan. Varis torjui ottelussa 17 kertaa ja hän päästi taakseen neljä maalia, kunnes Variksen tilalle SaiPan maalinsuulle ottelun kolmanteen erään vaihdettiin Cody Porter. Joukkue hävisi ottelun lopulta lukemin 0–5.
Kauden 2022–2023 Varis aloitti SaiPa aloitti U20-joukkueessa. Loppukaudella hän sai tililleen kaksi SM-liigaottelua, kun Niclas Westerholm oli siirtynyt Oulun Kärppiin ja Jere Huhtamaa oli sivussa. SaiPan kauden päätyttyä maaliskuussa 2023 seura lainasi hänet loppukaudeksi Ketterän Mestis-joukkueeseen. Varis pelasi siellä yhden runkosarjaottelun. Myös 2023–2024 hän pelasi pääosin SaiPan U20-joukkueessa. Varis pelasi myös yhden SM-liigaottelun.
Kaudeksi 2024–2025 Varis palasi Mestikseen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Kiekko-Vantaaseen.
Ura > Maajoukkueura

Varis on pelannut yhden nuorten ja yhden poikien maaottelun. Hän edusti myös nuorten olympiakisoissa 2020 Sveitsin Lausannessa useiden eri maiden jääkiekkoilijoista koottua Mustaa joukkuetta 3 vs 3 -turnauksessa.
Muuta

Varis opiskelee Imatran yhteislukiossa.
Kainalo- ja kyynärsauvat

Kyynärsauva
Piirros kainalosauvasta
Kainalo- ja kyynärsauvat ovat kävelyn apuvälineitä, joita käytetään tilapäisen sairaustapauksen tai pysyvän vamman yhteydessä. Sauvojen käyttö on tarpeellista, kun painoa pitää siirtää pois jaloilta. Mikäli sauvoja joudutaan käyttämään pitkiä aikoja, tai jatkuvasti, on erittäin tärkeää, että kädensija ja kyynärmansetti ovat käyttäjälle mahdollisimman ergonomiset. Kyynärsauvat ovat toiminnallisuudeltaan paremmat käveltäessä kuin kainalosauvat, myös vartalon asento on parempi. Kyynärsauvat vaativat käyttäjältä enemmän yläraajojen toimintakykyä, kuin kainalosauvat.
Kävelykeppiä puolestaan käytetään tilanteessa, jossa tuen tarve on vähäisempi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kainalo- ja kyynärsauvat Wikimedia Commonsissa
Jón Trausti

| Guðmundur Magnússon> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1873 Rif, Islanti
Kuollut: 1918 (44–45 vuotta) Reykjavík, Islanti
Kansalaisuus:  Islanti
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Jón Trausti
Äidinkieli: islanti
Tuotannon kieli: islanti
Kirjallinen suuntaus: realismi, romantiikka
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jón Trausti, oik. Guðmundur Magnússon, (1873 Rif, Islanti – 1918 Reykjavík, Islanti) oli islantilainen kirjailija.
Jón Trausti oli tuottelias ja suosittu kirjailija. Hän julkaisi romaaneja, novelleja, näytelmiä ja runoja. Alkuun hänen tuotantonsa oli realistista, mutta myöhemmin hän siirtyi romantiikkaan ja yksilöiden psykologiseen kuvaukseen ja aiheet olivat Islannin keskiajan historiasta.
Juho Liukkonen

| Juho Liukkonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. syyskuuta 1984 (ikä 40) Mikkeli
Jääpallon pelaaja
Lempinimi:  Lipi
Pituus:  191 cm
Paino:  83 kg
Seura:  IFK Vänersborg
Pelinumero:  20
Pelipaikka:  keskikenttäpelaaja
| Urheilijan ura> Junioriseurat |
| --- | --- | --- | --- |
: Mikkelin Kampparit
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2001–2007 | Mikkelin Kampparit | – | (–) |
| 2007–2009 | HIFK | – | (–) |
| 2009–2014 | Bollnäs GoIF | – | (–) |
| 2014–2017 | Mikkelin Kampparit | – | (–) |
| 2017– | IFK Vänersborg | – | (–) |
Maajoukkue
| 2008– | Suomi | 69 | (–) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 8.2.2019.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 8.2.2019.
Juho Liukkonen (s. 9. syyskuuta 1984) on suomalainen jääpalloilija, joka edustaa Ruotsin pääsarjassa pelaavaa IFK Vänersborgia. Pelipaikaltaan Liukkonen on keskikenttäpelaaja.
Pelaajaura

Liukkonen aloitti uransa Mikkelin Kamppareissa, jossa hän pelasi seitsemän kautta vuosina 2001–2007, joista neljä Bandyliigassa. Sen jälkeen hän siirtyi Helsingin IFK:n riveihin kahdeksi kaudeksi eli 2007–2009, jossa hän oli jälkimmäisellä kaudella voittamassa hopeaa HIFK:lle. Seuraavat viisi kautta 2009–2014 Liukkonen edusti Ruotsin kärkiseuroihin kuuluvaa Bollnäs GoIF:ia, joiden aikana hän saavutti Ruotsin mestaruushopeaa keväällä 2010.,  Bollnäs-uraa häiritsi loukkaantumiset. Liukkonen palasi kauden 2014 jälkeen kotiseudulleen Mikkeliin Kampparien riveihin ja oli voittamassa seuralle sen toista Suomen mestaruutta. Ura Ruotsissa jatkui kolmen Kampparit-kauden jälkeen Ruotsissa – nyt IFK Vänersborgin riveissä.,
Keväällä 2022 Liukkonen teki uuden 1+1 -vuotisen jatkosopimuksen IFK Vänersborgin kanssa.
Maajoukkueura

Liukkonen on edustanut 10 kertaa MM-kilpailuissa vuosina 2009–2019. Vuoden 2019 MM-kisojen jälkeen Juho Liukkosella oli kasassa 69 A-, 6 N-, 6 P-maaottelua.
Saavutukset > Seurajoukkueessa

Suomen mestaruus kaudella 2015 Kampparien riveissä,
SM-hopeaa kaudella 2009 HIFK:n riveissä,
Ruotsin mestaruushopeaa kaudella 2010 Bollnäs GoIF:n riveissä,
SM-pronssia kaudella 2016 Kampparien riveissä,
Saavutukset > Maajoukkueessa

Kaksi MM-hopeaa vuosien 2011 ja 2016 kisoissa,
Neljä MM-pronssia vuosien 2009, 2017, 2018 ja 2019 kisoissa,
Aiheesta muualla

Juho Liukkonen International Bandy Databasessa
Suomen joukkue – Jääpallon MM-kilpailut 2019
Jussi Aaltonen |
Kimmo Kyllönen ||
Elias Gillgren |
Kasperi Hirvonen |
Ilari Moisala |
Tommi Määttä |
Tomi Hauska |
Teemu Määttä |
Tuomas Määttä |
Eetu Peuhkuri |
Markus Kumpuoja |
Juho Liukkonen |
Samuli Helavuori |
Ville Aaltonen |
Emil Fedorov |
Jimi Heinonen |
Mikko Lukkarila ||
Päävalmentaja: Antti Parviainen
Kain provinssi

Kain sijainti
Kain provinssi (jap. 甲斐国, Kai no kuni) oli Japanin entinen provinssi, joka vastaa nykyistä Yamanashin prefektuuria. Se sijaitsi Honshūn keskiosassa Tokiosta länteen, vuoristoisella Fuji-vuoren sisältävällä alueella. Toinen nimi provinssille oli Kōshū (jap. 甲州).
Sengoku-kaudella sotaherra Takeda Shingen hallitsi Kaita linnoituksestaan Kōfusta. Sen jälkeen se joutui Tokugawa-suvun haltuun.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kain provinssi Wikimedia Commonsissa
Japanin entiset provinssit
Aki
Awa (Kantō)
Awa (Shikoku)
Awaji
Bingo
Bitchū
Bizen
Bungo
Buzen
Chikugo
Chikuzen
Chishima
Dewa
Echigo
Echizen
Etchū
Harima
Hida
Higo
Hitachi
Hidaka
Hizen
Hoki
Hyūga
Iburi
Iga
Iki
Inaba
Ise
Ishikari
Iwami
Iyo
Izu
Izumi
Izumo
Kaga
Kai
Kawachi
Kazusa
Kii
Kitami
Kōzuke
Kushiro
Mikawa
Mimasaka
Mino
Musashi
Mutsu
Nagato
Nemuro
Noto
Oki
Ōmi
Ōshima
Ōsumi
Owari
Sado
Sagami
Sanuki
Satsuma
Settsu
Shima
Shimo-Usa
Shimotsuke
Shinano
Shiribeshi
Suō
Suruga
Tajima
Tamba
Tane
Tango
Teshio
Tokachi
Tosa
Tsushima
Wakasa
Yamashiro
Yamato