stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aaja Nachle

| Aaja Nachle |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Anil Mehta
Käsikirjoittaja:  Aditya Chopra Jaideep Sahni
Tuottaja:  Aditya Chopra
Säveltäjä:  Salim-Sulaiman
Kuvaaja:  K. U. Mohanan
Leikkaaja:  Ritesh Soni
Koreografi:  Vaibhavi Merchant
Pääosat:   Madhuri Dixit  Konkona Sen Sharma  Akshaye Khanna  Kunal Kapoor  Jugal Hansraj 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Yash Raj Films
Levittäjä:  Yash Raj Films
Ensi-ilta:  30. marraskuuta 2007
Kesto:  146 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aaja Nachle (hindiksi आजा नचले, Ājā Nacle, suom. ”Tule tanssimaan”) on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen tanssielokuva, jonka on tuottanut Aditya Chopra ja ohjannut Anil Mehta. Elokuvan pääosissa nähdään Madhuri Dixit ensimmäisessä elokuvassaan viiteen vuoteen Devdasin (2002) jälkeen sekä Konkona Sen Sharma, Kunal Kapoor, Akshaye Khanna ja Jugal Hansraj.
Juoni

Kun Dian tanssinopettaja on kuolemaisillaan hän palaa kaupunkiin, jossa hän oppi elämään ja tanssimaan ja mikä tärkeintä pelastamaan uhanalaisen Ajanta-teatterin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Madhuri Dixit  | … |  Dia Srivastav   |
|  Konkona Sen Sharma  | … |  Anokhi Anokhelal   |
|  Kunal Kapoor  | … |  Imran Pathan   |
|  Jugal Hansraj  | … |  Sanjay Mehra   |
|  Akshaye Khanna  | … |  Raja Uday Singh   |
|  Divya Dutta  | … |  Najma   |
|  Felix D’Alviella  | … |  Steve   |
|  Dalai  | … |  Radha   |
|  Raghubir Yadav  | … |  lääkäri   |
|  Vinay Pathak  | … |  herra Chojar   |
|  Akhilendra Mishra  | … |  Chaudhary Om Singh   |
|  Nawazuddin Siddiqui  | … |  Dhan Kuber   |
|  Darshan Jariwala  | … |  Makarand   |
|  Sushmita Mukherjee  | … |  rouva Chojar   |
|  Uttara Baokar  | … |  rouva Srivastav   |
|  Yashpal Sharma  | … |  tarkastaja Singh   |
|  Ranvir Shorey  | … |  Mohan   |
|  Vinod Nagpal  | … |  herra Srivastav   |
|  Irrfan Khan  | … |  Farooque   |
Soundtrack

Kaikki sävellykset Salim-Sulaiman.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Sanat | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Aaja Nachle” | Piyush Mishra | Sunidhi Chauhan | 5.04 |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Ishq Hua” | Jaideep Sahni | Sonu Nigam, Shreya Ghoshal | 4.24 |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Show Me Your Jalwa” | Jaideep Sahni | Kailash Kher, Richa Sharma, Salim Merchant | 4.13 |  |  |  |  |  |
| 4. | ”O Re Piya” | Jaideep Sahni | Rahat Fateh Ali Khan | 6.20 |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Soniye Mil Ja” | Piyush Mishra | Sukhwinder Singh, Sunidhi Chauhan, Madhuri Dixit | 3.37 |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Is Pal” | Piyush Mishra | Sonu Nigam, Shreya Ghoshal | 3.59 |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Koi Patthar Se Na Maare” | Piyush Mishra | Sonu Nigam, Shreya Ghoshal, Sunidhi Chauhan | 4.04 |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Dance With Me” | Jaideep Sahni | Sonia Saigal | 3.39 |  |  |  |  |  |
| 9. | ”Aaja Nachle” (Reprise)  | Piyush Mishra | Sunidhi Chauhan, Marianne D’Cruz | 3.28 |  |  |  |  |  |
Vastaanotto

Box Office India julisti Aaja Nachlen ”flopiksi”.
Aiheesta muualla

Aaja Nachle Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Aaja Nachle AllMoviessa. (englanniksi)
Sex

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Sex voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Sex, Sekstantin tähdistön lyhenne
Sex, Madonnan valokuvakirja vuodelta 1992
Sex – The Annabel Chong Story, Gough Lewisin dokumenttielokuva vuodelta 1999
Sex, Cheat Codesin ja Kris Kross Amsterdamin musiikkikappale vuodelta 2016.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sex”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Seututie 560

Seututie 560 on Pohjois-Savon, Keski-Suomen ja Pohjois-Pohjanmaan maakunnissa kulkeva seututie. Tie kulkee Pielaveden Säviältä Pyhäjärvelle.  Tien päällysteen kunto on vaihteleva. Tiellä on myös 17 kilometrin päällystämätön tieosuus Saarelan ja Pohjois-Pohjanmaan maakunnan rajan välillä. Seututietä 560 käyttämällä pohjois-etelä suunnassa kulkiessa voi välttää kulkemasta valtateitä 65 kilometriä.
Reitti ja tieyhteydet

Säviä (kantatie 77)
Jylhä (yhdystie 16 059)
Jokela (yhdystie 16 022)
Saarela (yhdystie 5 613)
Korpilahti (yhdystie 5 601)
Petäjäkylä (yhdystie 5 602)
Haapamäki (yhdystie 7 693)
Vuohtomäki (yhdystie 18 479 ja yhdystie 18 469)
Rannankylä (yhdystie 18 477)
Ruotanen (yhdystie 18 472 ja yhdystie 18 471)
Pyhäjärvi (valtatie 27 ja yhdystie 7 704)
Sergei Krikaljov

| Sergei Konstantinovitš Krikaljov |
| --- | --- |
 Krikaljov Venäjän avaruusjärjestön edustustehtävissä
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. elokuuta 1958 Leningrad, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:  venäläinen
Ammatti:  insinööri
Ura
Tyyppi:  RKA kosmonautti
Tila:  aktiivinen
Aika avaruudessa:  803d 9h 39 min
Valittu avaruuslentäjäksi:  1985 kosmonautit
Lennot

:  Sojuz TM-7
 :  Mir EO-4
 
:  Sojuz TM-12
 :  Mir LD-3
 
:  STS-60
 
:  STS-88
 
 :  Sojuz TM-31
:  Retkikunta 1
:  STS-102
 
Sojuz TMA-6:  Sojuz TMA-6
:  Retkikunta 11
 
Sergei Konstantinovitš Krikaljov (s. 28. elokuuta 1958 Leningrad) on venäläinen kosmonautti, joka on ollut mukana kuudella avaruuslennolla. Hän on viettänyt avaruudessa yhteensä 803 päivää, 9 tuntia ja 39 minuuttia, mikä oli avaruudessa vietetyn ajan maailmanennätys ennen kuin Gennadi Padalka ylitti ennätyksen vuonna 2015. Krikaljovia pidetään maailman merkittävimpänä aikamatkustajana, koska hän on kyennyt matkustamaan 0,02 sekunnin verran omaan tulevaisuuteensa.
Krikaljovia kutsutaan ”viimeiseksi neuvostoliittolaiseksi”, koska hän oli avaruusasema Mirillä, kun Neuvostoliitto hajosi vuonna 1991. Viimeksi hän toimi vuonna 2005 Retkikunta 11 -lennolla kansainväliselle avaruusasemalle. Krikaljoville on myönnetty Neuvostoliiton sankarin ja Venäjän federaation sankarin arvonimet sekä Leninin kunniamerkki.
Lennot

Sojuz TM-7 / Mir EO-4: Laukaisu 1988-11-2626. marraskuuta 1988
Sojuz TM-12 / Mir LD-3: Laukaisu 1991-05-1919. toukokuuta 1991
STS-60  Discovery: Laukaisu 1994-02-033. helmikuuta 1994
STS-88  Endeavour: Laukaisu 1998-12-044. joulukuuta 1998
Sojuz TM-31 / ISS Retkikunta 1 / STS-102: Laukaisu 2000-10-3131. lokakuuta 2000
Sojuz TMA-6 / ISS Retkikunta 11: Laukaisu 2005-04-1414. huhtikuuta 2005
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sergei Krikaljov Wikimedia Commonsissa
Siivotaan, siivotaan

| Siivotaan, siivotaan |
| --- | --- |
Tyyli:  sketsi- ja musiikkiviihde
Kestoaika:  45 min / jakso
Pääosissa:  Heikki Kinnunen Kristiina Elstelä Santeri Kinnunen Katariina Kaitue Samuli Edelmann
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV
Esitetty:  16. syyskuuta 1991 – 26. joulukuuta 1992
Jaksoja:  13
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Heikki Harma
Käsikirjoittaja(t):  Pertti Reponen
Aiheesta muualla
IMDb 
Siivotaan, siivotaan on vuosina 1991–1992 MTV:llä lähetetty suomalainen sketsejä ja musiikkia sisältävä viihdeohjelma. Sarjan käsikirjoitti Pertti Reponen ja ohjasi Heikki Harma. Ohjelmaa esitettiin kerran kuukaudessa aluksi maanantaisin 19.30-20.30, myöhemmin lauantai-iltaisin. ”Kaikkien roskaohjelmien äiti. Puhdasta jälkeä niille, jotka rakastavat roskaa.” oli ohjelman mainosteksti.
Näyttelijät

Heikki Kinnunen
Kristiina Elstelä
Santeri Kinnunen
Katariina Kaitue
Samuli Edelmann
She Loves You

| ”She Loves You” The Beatles |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”I’ll Get You”
 Äänitetty : 1. heinäkuuta 1963, EMI Studios, Lontoo
 Julkaistu:  23. elokuuta 1963    16. syyskuuta 1963
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tekijä(t): John Lennon, Paul McCartney
 Tuottaja(t): George Martin
 Tyylilaji: rock and roll, beat, pop
 Kesto: 02.18
 Levy-yhtiö:  Parlophone    Swan Records
The Beatlesin muut singlet
| ”From Me to You” 1963 | ”She Loves You” 1963 | ”I Want to Hold Your Hand” 1963 |
She Loves You oli The Beatles -yhtyeen neljännen singlen A-puoli ja yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Sen tekijät ovat John Lennon ja Paul McCartney.
”She Loves You” oli aikanaan poikkeuksellinen popkappale sikäli, että se alkaa suoraan kertosäkeellä. Introna kappaleessa on rumpusoolo, mikä sekin oli erikoista.
Saukki käänsi kappaleen suomeksi nimellä ”Hän sinun on”. Ensimmäisen suomenkielisen levytetyn version lauloi Hounds-yhtye. Seuraavaksi sen levytti Teijo Joutsela. Joutselan versio on erikoinen, sillä kappale on sovitettu parodiamielessä humpaksi. 1990-luvulla levylle lauloi oman versionsa Nylon Beat.
Ajoneuvon massa

Ajoneuvolle määritellään erilaisia massoja tekniseen käyttöön ja liittyen katsastuksiin.
Omamassa (omapaino)

Omamassa tarkoittaa massaa täydessä ajokunnossa ja tavanomaisilla varusteilla varustettuna. Varusteisiin lasketaan muun muassa vararengas, työkalut, voiteluaineet ja jäähdytysneste sekä 90 % polttoaineesta. Massaan on mukaan luettuna myös kuljettaja 75 kg, mikäli kyseessä ei ole L-luokan ajoneuvo (mopo, moottoripyörä, mönkijä). Matkailuautolle lisätään 90% vesi- ja kaasusäiliöiden tilavuudesta. 
ARVA 25 §, 1256/92 + 1122/94 + 671/97 + 1051/97
Kantavuus

Kantavuudella tarkoitetaan ajoneuvon suurinta sallittua tavara- ja henkilökuormitusta. Kuljettajan ja matkustajien painoksi lasketaan 75 kg henkilö kohti. EY-direktiivissä massa määritellään siten, että matkustaja painaa 68 kg ja matkatavarat 7 kg, yhteensä siis 75 kg. Asetus ajoneuvojen rakenteesta ja varusteista 25 § 6 mom.: "Kuljettajan ja matkustajien massaksi lasketaan 75 kg, jollei jäljempänä tarkoitetussa EY-direktiivissä, E-säännössä tai ministeriön päätöksessä toisin määrätä". Matkailuautoissa edellytetään myös istumapaikkojen mukaisen henkilökantavuuden lisäksi tavarakantavuutta vähintään 10 kg x matkustajien lukumäärä + 10 kg x matkailuauton kokonaispituus (m).
Kokonaismassa (kokonaispaino)

Kokonaismassa tarkoittaa omamassan ja kantavuuden summaa, eli tieliikenteessä hyväksyttyä suurinta sallittua kuormatun auton painoa. Ajoneuvon tekninen kokonaismassa, jonka valmistaja asettaa, voi joissain tapauksissa olla tätä suurempi.
Akselimassa (akselipaino) etu- ja taka-akselilla

Ajoneuvon kokonaismassa vaikuttaa painopisteen mukaisesti eri akselien välityksellä tiehen. Akselimassa tarkoittaa kyseisen akselin kannattelemaa massan osuutta.
Sex (Cheat Codesin ja Kris Kross Amsterdamin kappale)

| ”Sex” Cheat Codes & Kris Kross Amsterdam |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : Tammikuu 2016
 Julkaistu: 19. helmikuuta 2016
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Cheat Codes, Kris Kross Amsterdam, BEARCLVW
 Tyylilaji: house
 Kesto: 03.48
 Levy-yhtiö: Spinnin' Records, Casablanca Records
Cheat Codesin muut singlet
| ”Say Goodbye” 2016 | ”Sex” 2016 | ”Fed Up” 2016 |
Kris Kross Amsterdamin muut julkaisut
| ”Until the Morning” 2015 | ”Sex” 2016 | ”Are You Sure?” 2016 |
Sex on yhdysvaltalaisen DJ-tuottajakolmikko Cheat Codesin sekä alankomaalaisen DJ-tuottajakolmikko Kris Kross Amsterdamin kappale. Sen julkaisivat Spinnin' Records ja Casablanca Records digitaalisesti ladattavana singlenä 19. helmikuuta 2016. Kappaleen ovat sanoittaneet Hurby Azor, Bearclvw, Trevor Dahl, Matthew Russell, Jordy Huisman, Sander Huisman, Kevin Pederson, Cimo Fränkel ja Rik Annema. Kappaleen tuotannosta vastasivat puolestaan Cheat Codes, Kris Kross Amsterdam ja BEARCLVW. Kappaleen kertosäe mukailee yhdysvaltalaisen hip hop-yhtye Salt-n-Pepan vuonna 1991 julkaisemaa kappaletta "Let's Talk About Sex".
Kappaleelle on toteutettu myös Chris Campbellin ohjaama musiikkivideo, joka julkaistiin videopalvelu YouTubessa singlen julkaisupäivänä. Videolla nähdään Cheat Codesin ja Kris Kross Amsterdamin jäsenet seksuaalikasvatuksen oppitunnilla. "Sex" oli kansainvälinen menestys, sen päästyä singlelistan viiden parhaan joukkoon Alankomaissa, Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa.
Kappale on myynyt Tanskassa kaksinkertaista, Norjassa kolminkertaista ja Ruotsissa nelinkertaista platinaa.
Käännös suomeksi
Sigmundur Davíð Gunnlaugssonin hallitus

| Sigmundur Davíð Gunnlaugssonin hallitus |
| --- | --- |
  Islannin 42. hallitus
Toimikausi alkoi:  23. toukokuuta 2013
Toimikausi päättyi:  7. huhtikuuta 2016
Valtionpäämies:  Ólafur Ragnar Grímsson
Jäsenet
Hallituksen johtaja:  Sigmundur Davíð Gunnlaugsson
Ministerien lukumäärä:  9–10
Hallituspuolueet:   Edistyspuolue  Itsenäisyyspuolue 
Hallituksen asema:  enemmistöhallitus
Oppositiopuolueet:   Sosiaalidemokraattinen liitto  Vihreä vasemmisto  Valoisa tulevaisuus  Piraattipuolue 
Historia
Edellinen:  Jóhanna Sigurðardóttirin II hallitus
Seuraava:  Sigurður Ingi Jóhannssonin hallitus
Sigmundur Davíð Gunnlaugssonin hallitus oli Islannin hallitus, joka astui virkaan 23. toukokuuta 2013 vuoden 2013 parlamenttivaalien jälkeen ja hallitsi 7. huhtikuuta 2016 asti, jolloin pääministeri Sigmundur Davíð Gunnlaugsson erosi Panaman paperit -skandaalin takia. Hallitus oli edistyspuolueen ja itsenäisyyspuolueen koalitiohallitus. Hallitus koostui ensin yhdeksästä ja lopuksi kymmenestä ministeristä.
Ministerit

| Salkku | Ministeri | Ministeri | Aloitti tehtävässä | Lopetti tehtävässä | Puolue | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pääministeri |  | Sigmundur Davíð Gunnlaugsson | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | Edistyspuolue |  |
| Oikeusministeri |  | Sigmundur Davíð Gunnlaugsson | 26. elokuuta 2014 | 4. joulukuuta 2014 | Edistyspuolue |  |
| Valtiovarainministeri |   | Bjarni Benediktsson | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Teollisuus- ja kauppaministeri |   | Ragnheiður Elín Árnadóttir | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Sisäministeri |  | Hanna Birna Kristjánsdóttir | 23. toukokuuta 2013 | 4. joulukuuta 2014 | Edistyspuolue |  |
| Sisäministeri |  | Ólöf Nordal | 4. joulukuuta 2014 | 7. huhtikuuta 2016 | Edistyspuolue |  |
| Opetus- ja kulttuuriministeri |   | Illugi Gunnarsson | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Kalastus- ja maatalousministeri |  | Sigurður Ingi Jóhannsson | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | Edistyspuolue |  |
| Ympäristö- ja luonnonvaraministeri |  | Sigurður Ingi Jóhannsson | 23. toukokuuta 2013 | 31. joulukuuta 2014 | Edistyspuolue |  |
| Ympäristö- ja luonnonvaraministeri |  | Sigrún Magnúsdóttir | 31. joulukuuta 2014 | 7. huhtikuuta 2016 | Edistyspuolue |  |
| Ulkoministeri |   | Gunnar Bragi Sveinsson | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | Edistyspuolue |  |
| Terveysministeri |   | Kristján Þór Júlíusson | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | Itsenäisyyspuolue |  |
| Sosiaali- ja asumisministeri |  | Eygló Harðardóttir | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | Edistyspuolue |  |
| Pohjoismaisen yhteistyön ministeri |  | Eygló Harðardóttir | 23. toukokuuta 2013 | 7. huhtikuuta 2016 | Edistyspuolue |  |
Sinkolo

| Sinkolo |
| --- | --- |
 Sinkolo
 Koordinaatit: 12°5′7″N, 5°32′55″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Sikasson alue
Piiri:  Koutialan piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  12 400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sinkolo on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 45 kilometriä Koutialasta etelään. Kunnassa on 12 400 ja kylässä 3 000 asukasta (vuonna 2009).
Sinkolon kunta rajoittuu koillisessa Koutialan piirin Kapalan ja Koloniguén, kaakossa Goudié Sougounan ja Diouradougou Kafon, luoteessa Zangasson ja lounaassa Sikasson piirin Kouoron kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kasvillisuus on metsäsavannia.
Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on bambaroita, fulbeja ja dogoneja.
Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, maapähkinä, riisi ja soija. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, vähäisessä määrin siat sekä siipikarja.
Sigurd Boman

Sigurd Alexander Boman (3. marraskuuta 1879 Turku – 15. toukokuuta 1929) oli suomenruotsalainen runoilija.
Sigurd Bomanin isä oli puuseppämestari ja maineikkaan turkulaisen huonekalutehdas Bomanin perustaja Nikolai Boman, ja myös Sigurd työskenteli yrityksessä.
Teoksia

Finlands frihetsvår : dikter.   Helsingfors 1919
Skymningstoner : dikter.  Helsingfors 1920
Mot solen : sånger.   Söderström, Helsingfors 1923
Sigurd Björkstén

Sigurd Ragnar Björkstén (12. elokuuta 1897 Tampere – 25. kesäkuuta 1968 Landskrona, Ruotsi) oli suomalainen Helsingin yliopiston oikeustieteen professori ja Göteborgin kauppakorkeakoulun opettaja, myöhemmin pappi Hän valmistui ylioppilaaksi 1916, lakitieteen kandidaatiksi 1922 ja lakitieteen lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1925.
Teoksia

Das Wassergebiet Finnlands in völkerrechtlicher Hinsicht, Helsingin yliopiston väitöskirja. Societas geographica Fenniae, Helsingfors 1925
Suomen aluevesien ulottuvaisuus kansainvälisen oikeuden kannalta katsoen. 1926
Statsrådet i Finland från konstitutionell synpunkt. Söderström, Helsingfors 1929
Något om nonaggressionsfördrag. Pro iure nationum 11. Helsingfors 1933
Sanktionsproblemet. Pro iure nationum 12. Helsingfors 1936
Nationernas förbund och världskriget. Pro iure nationum 13. Helsingfors 1936
Kansainvälinen oikeus. WSOY 1937
Lausunto valtion osallistumisesta siirtoväelle annettavan korvauksen suorittamiseen. Suomen teollisuusliitto, Helsinki 1945
Den vita viljan : fredsproblemet genom tiderna. Nordisk kultur, Göteborg 1948
Agar

Agaria sisältäviä petrimaljoja, joissa ei ole kasvustoa
Agar eli agar-agar on eräistä valtamerten punalevistä eristetty polysakkaridiseos, jota käytetään mikrobiologiassa ja lääketieteessä mikrobien kasvualustana sekä elintarviketeollisuudessa hyytelöimisaineena. Agar sisältää 70 prosenttia agaroosia ja 30 prosenttia agaropektiiniä, ja se jähmettää vesiliuoksen jo 1–2 prosentin pitoisuuksissa.
Historia

Agarin käytön keksivät Fannie ja Walter Hess vuosina 1880–1881. Aikaisemmin käytetty Robert Kochin kehittämä liivatealusta menettää jähmeytensä huoneenlämpötilan yläpuolella, eikä se siten soveltunut tilanteisiin, joissa haluttiin viljellä mikrobeja korkeammissa lämpötiloissa, esimerkiksi ruumiinlämmössä.
Käyttö mikrobiologiassa

Mikrobiologiassa käytettävä agar on bakteerilaskenta-agaria (engl. plate count agar, PCA). Agaria myydään useimmiten jauheena. Jauhetta annostellaan veteen ohjeen mukaisesti (1,2–1,6 %). Saatu seos keitetään 100 asteessa. Liuoksen annetaan jäähtyä, kunnes se on noin 50–70-asteista, minkä jälkeen agarliuosta voidaan kaataa kasvatusalustalle esimerkiksi petrimaljalle tai koeputkeen. Kun agar jäähtyy alle 45 asteeseen, se jähmettyy. Tämän jälkeen alustalle voidaan siirrostaa esimerkiksi Escherichia coli-viljelmä.
Käyttö mikrobiologiassa > Lisäaineet

Agarmaljaan voidaan lisätä tarpeen vaatiessa lisäaineita riippuen haetun mikrobin yksilöllisistä vaatimuksista. Agariin voidaan lisätä esimerkiksi lihauutetta. Agarmaljaan voidaan myös lisätä tietylle mikrobille haitallista ainetta, jolloin saadaan puhdasviljelmä haluttua mikrobia. Tietyt mikrobit vaativat vitamiineja, hormoneja tai tiettyjä proteiineja, jotta kasvu ylipäänsä käynnistyisi.
Käyttö geelielektroforeesissa

Agaroosigeelielektroforeesilla voidaan tutkia biologisia makromolekyylejä. Elektroforeesissa varaukselliset molekyylit erotellaan huokoisessa väliaineessa kulkevan sähkövirran avulla tavallisimmin molekyylien koon perusteella. DNA:ta ja RNA:ta tutkittaessa väliaineena käytetään useimmiten agaroosia.
Erottelun jälkeen tutkittavat molekyylit voidaan saada näkyviin UV-valossa, jos geeliin on sitä valettaessa lisätty UV-valoa absorboivaa etidiumbromidia (EtBr).
Geeliseokseen voidaan toisinaan lisätä myös useita erilaisia selkeyttäviä lisäaineita kuten synergeeliä. Geeli valetaan suorakulmion muotoon. Valuvaiheessa geeliin jätetyt ”kammat” jättävät agarin pintaan pieniä kuoppia suoran riviin. Näihin kaivoihin sitten voidaan pipetoida haluttu näyte.
Käyttö elintarvikkeissa

Agarin E-koodi on E406 ja sitä voidaan käyttää stabilointi- ja hyytelöimisaineena. Elintarvikkeissa ja esimerkiksi makeisissa agaria käytetään eläinperäisen liivatteen sijasta. Agarilla hyydytetyt tuotteet ovat etenkin vegaanien suosiossa. Hyytelön aikaansaamiseksi agarista keitetään noin 0,7 prosentin vesiliuos. Suuret annokset agaria ovat laksatiivisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agar Wikimedia Commonsissa
Food Component Database (FooDB): Food Agar (englanniksi)
Siivooja

Ammattitaitoinen ikkunanpesijä työssään.
Siivooja on henkilö, joka siivoaa ammatikseen. Siivoustyön tavoitteena on siivottavien tilojen pitäminen siisteinä ja puhtaina. Työympäristö vaihtelee suuresti kohteen mukaan. Siivousta tehdään muiden muassa toimistoissa, hotelleissa, hoitolaitoksissa, kauppakeskuksissa, liikuntavälineissä, uima- ja liikuntahalleissa, tuotantolaitoksissa, kouluissa, päiväkodeissa, sairaaloissa ja yksityishenkilöiden kodeissa.
Siivoojan tyypillisiin työtehtäviin kuuluu esimerkiksi tilan puhdistus liasta ja pölystä, sovittujen kohteiden pesu, roskien tyhjentäminen ja muut siivouskohteen mukaan vaihtuvat tehtävät. Siivooja työskentelee usein kiinteistö- ja toimitilapalveluyrityksessä tai itsenäisenä yrittäjänä.
Tehtävänimikkeet ja koulutus Suomessa

Suomessa siivooja on myös tehtävänimike. Sen lähinimikkeitä ovat monenlaisten siivooja-loppuisten nimikkeiden lisäksi esimerkiksi siistijä, kerroshoitaja ja hyttiemäntä.
Siivoustyönohjaaja, jonka nimikkeenä voi olla esimerkiksi palveluohjaaja, tiimivastaava tai ryhmän vetäjä, työskentelee puhdistusalan ammattilaisena esimerkiksi siivous- ja palvelutehtävissä sekä perehdyttää ja ohjaa muita siivoustyöhön. Siivoustyönjohtaja, jonka lähinimikkeitä ovat palveluesimies ja siivousesimies, toimii siivousalan esimiestehtävissä esimerkiksi vastaten työn laadusta valvomissaan kohteissa.
Suomessa siivoojan ammattiin voi opiskella toisen asteen ammatillisissa oppilaitoksissa. Puhtaus- ja kiinteistöpalvelualalla voi suorittaa ammatillisen perustutkinnon (PT), ammattitutkinnon (AT) tai erikoisammattitutkinnon (EAT). Tutkinnot voi suorittaa työn ohessa oppisopimuksella. Puhdistuspalvelualalla on mahdollista pätevöityä työkokemuksen kautta saavutetun ammatillisen osaamisen ja ammattikoulutuksen lisäksi täydennyskoulutuksella. Ammattitutkinnon suorittaneen ammattinimike määräytyy valittujen osaamisalaopintojen mukaan, esimerkiksi puhdistuspalvelujen perustutkinnon suorittaneen ja siivousalaan erikoistuneen henkilön tutkinto on toimitilahuoltaja. Koulutusvaihtoehtoja ovat myös kodinhuoltaja, laitoshuoltaja sekä siivousteknikon ja siivoustyönohjaajan erikoisammattitutkinnot. Koulutuksen voi suorittaa näyttötutkintona ja usein siitä vastaa yhteistyössä työnantaja. SSTL Puhtausala ry on todennut puhdistuspalvelualan koulutustiedoista, että Tilastokeskuksen ammattirekisterin mukaan vuonna 2004 siivoojista lähes puolella ei ollut mitään ammatillisesti eriytynyttä tutkintoa ja vain neljänneksellä oli puhdistuspalvelujen ammatillinen tutkinto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siivooja Wikimedia Commonsissa
Seututie 561

Seututie 561 Kiuruvedellä
Seututie 561 on Pohjois-Savossa kulkeva seututie. Tie kulkee Pielaveden Pajuskylästä Kiuruveden kaupunkikeskustaan. Tien kunto on erittäin vaihteleva. Tien vuorokausiliikennemäärät ovat Kiuruveden keskusta-alueella suuria, mutta pienevät keskusta alueen ulkopuolella noin 300–500 ajoneuvoon vuorokaudessa. Nopeusrajoitus tiellä on pääosin 80 kilometriä tunnissa lukuun ottamatta Pielaveden ja Kiuruveden taajamia. Seututie 561 toimii myös Kiuruveden keskustan pääkatuna.
Reitti ja tieyhteydet

Pajuskylä (kantatie 77)
Pielavesi (yhdystie 5572)
Sammalisenlahti (seututie 563)
Kirkkosaari (yhdystie 16103)
Levälahti (yhdystie 16113)
Piekkälänniemi (yhdystie 16063)
Vaaraslahti (yhdystie 5603)
Pyöreinen (yhdystie 16075)
Sulkavanjärvi (yhdystie 16117)
Heinäkylä (yhdystie 16118)
Ruutana (yhdystie 5611)
Ponginperä (yhdystie 16082 ja yhdystie 16077)
Hautakylä (yhdystie 5613)
Savikko (yhdystie 7693)
Kiuruvesi as. (yhdystie 5615)
Kiuruvesi (valtatie 27 ja seututie 599)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 561 Wikimedia Commonsissa
Scarborough

Scarborough voi viitata seuraaviin asioihin: