stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sylvie Guillaume
Aiheesta muualla

http://www.sylvieguillaume.eu
Knock Out

| Knock Out |
| --- | --- |
Ensiesiintyminen:  Generation 1 (1990)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Knock Out
Ryhmäsidokset:  Decepticonit, Autobotit, Mini-Conit
Muuntautumismuodot:  Hinausauto Moottoripyörä Aston Martin DBS V12
Näyttelijä(t):  Daran Norris (2011–2013)
Knock Out (tai Knockout) on kuvitteellinen robotti Transformers-universumissa.
The Transformers

Knockout on yksi Decepticonien Micromastereista, joka muuntautuu hinausautoksi. Knockout ja hänen toverinsa Grit voivat yhdistäytyä isommaksi hinausautoksi. Knockout oli mukana Tähtisillan taistelussa Megatronin joukoissa.
Unicron-trilogia > Transformers: Armada

Transformers: Armadassa Knock Out oli Mini-Con, joka kuului maasotilaalliseen ryhmään (Land Military Team), johon kuuluivat myös Bonecrusher ja Wreckage. Muun maasotilaallisen ryhmän kanssa Knock Out valittiin auttamaan Megatronia tappamaan Optimus Prime portaaleja käyttämällä. Mini-Conit houkuttelivat autobotit seuraaman heitä portaaliin jättäen Optimuksen kohtaamaan Megatronin yksin. Lopulta Optimus antautui heidän lasertulelleen, ja vaikuttuneina siitä, maasotilaallisen ryhmän Mini-Conit kääntyivät Megatronia vastaan ja lähtivät Optimuksen mukana Autobottien tukikohtaan.
Unicron-trilogia > Transformers: Energon

Transformers: Energonin leluversioissa Knock Out toimi Ultra Magnuksen Mini-Con -kumppanina. Sodassa palvelemisen jälkeen Ultra Magnus ja Knock Out saivat komentoonsa Iron Hope -lippulaivan. Knock Out muuntautui panssaroiduksi rekaksi.
Transformers: Kaatuneiden kosto

Transformers: Kaatuneiden kostossa Knock Out on Autobotti, joka ei esiintynyt itse elokuvassa, vaan ainoastaan siihen pohjautuvissa sarjakuvissa ja leluissa.
Transformers: Prime

Transformers: Primessa Knock Out on Decepticonien liukas, ovela ja hienosteleva, ilkeä lääkintämies, joka on suorittanut elintärkeitä leikkauksia jopa itse Megatronille. Hän seuraa myös aktiivisesti ihmisten kulttuuria. Mutta hänellä on kuitenkin tapana suuttua jokaisesta hänen maalipintaansa tulleesta tahrasta tai naarmusta. Knock Out muuntautuu punaiseksi urheiluautoksi, joka muistuttaa Aston Martin DBS V12 -mallia ja hänen äänenään sarjassa on Daran Norris.
Kun Starscreamille valitettiin siitä, ettei pahasti haavoittuneen Megatronin terveys kohentunut, hän kutsui Knock Outin ja tämän huligaanimaisen työtoverin, Breakdownin, Maahan nopeuttamaan prosessia, vaikka Starscream todella suunnitteli Megatronin syrjäyttämistä. Starscream tarjosi Knock Outille paikkaa tämän oikeankädenmiehenä, jos tämä auttaisi vakuuttamaan Megatronille uskollisen Soundwaven siitä, ettei Megatron enää heräisi. Tämä ei kuitenkaan tapahtunut, sillä Megatron heräsi hyväksikäyttämällä Autobotti Bumblebeen kehoa.
Aiheutettuaan Starscreamin painostamana synteettisen energonin sekä pimeän energonin kanssa tehdyillä kokeilla paljon tuhoa Nemesis-aluksella, hän joutui luovuttamaan kaikki projektinsa Shockwavelle ja työskentelemään vastedes hänen alaisuudessaan. Kun Autobotit lopulta kukistivat Megatronin, valtasivat Nemesiksen ja käyttivät alukseen rakennetun uuden Omegalukon cybermateriaa Cybertronin ytimen elvyttämiseen, Knock Out päätti vaihtaa Autobottien puolelle, mutta hänet vangittiin tavallisten Vehicon-sotilaiden ohella Nemesiksen tyrmiin.
Elokuvassa Predacons Rising Starscream vapautti Knock Outin ja Vehiconit ja otti aluksen holvista Jähmettäjän (engl. Immobilizer) vallatakseen Nemesiksen paetakseen Megatronin ruumiin vallannutta Unicronia, joka yritti tuhota Cybertronin. Mutta Knock Out osoitti lopulta kääntyneensä oikeasti Autobottien puolelle ja tyrmäsi Starscreamin, mutta tuhosi samalla Jähmettäjän, vaikka Autobotit olisivat tarvinneet sitä.
Aiheesta muualla

Lisätietoa Knock Outista TFWIKI.Netissä, Transformers-aiheisesaa Wikiassa (englanniksi)
Transformers
Susanne Wigene

| Mitalit> Maa:   Norja.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Norja.Naisten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:   Norja> Naisten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Göteborg 2006 | 10 000 m |  |
Susanne Wigene (s. 12. helmikuuta 1978 Haugesund, Norja) on norjalainen keskimatkan- ja kestävyysjuoksija.
Hän sai Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 hopeaa 10 000 metrillä ennätyksellään 30.32,36 ja oli 5 000 metrillä seitsemäs. Helsingin MM-kilpailuissa 2005 hän oli 5 000 metrillä kolmastoista.
Ennätykset

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 500 m | 4.13,01 | Florø | 4. kesäkuuta 2005 |
| 3 000 m | 8.40,23 | Zürich | 19. elokuuta 2005 |
| 5 000 m | 14.48,53 | Bryssel | 26. elokuuta 2005 |
| 10 000 m | 30.32,36 | Göteborg | 7. elokuuta 2006 |
| 3 000 m ej | 9.45,21 | Königs Wusterhausen | 10. syyskuuta 2004 |
Sundvorin kirkko

| Sundvorin kirkko Sundvor kyrkje |
| --- | --- |

Sijainti:  Bjørnafjorden, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Bjørgvinin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1927
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  160
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sundvorin kirkko (norj. Sundvor kyrkje) on Bjørnafjordenin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1927.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sundvorin kirkko Wikimedia Commonsissa
Suprom

Suprom Oy oli  Sonkajärven kunnan Sukevan kylässä Pohjois-Savossa toiminut metallialan yritys. Yritys aloitti toimintansa vuonna 1977. Yritys ajautui kuitenkin konkurssiin kevättalvella 1986. Yrityksen päätuotteet olivat  kevytrakenteiset teräksiset kaari- ja harjakattohallit. Supromin päämarkkina-alue oli Neuvostoliitto mutta pienempää liiketoimintaa oli myös Norjaan, Ruotsiin ja kotimaahan. Supromin tuotantotiloissa Sukevalla on Supromin toiminnan päättymisen jälkeen toiminut pellavaeristeitä valmistanut Savolinum Oy. Nykyään tilat ovat pääosin hauta- ja rakennuskivivalmistaja Sukevan Kivi Oy:n käytössä.
Studio 27.11.–2.12.82

| Studio 27> 11.–2.12.82 Bastards |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 27. marraskuuta 1982 – 2. joulukuuta 1982
 Studio : JJ-studio
 Julkaistu: 2006
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: punk, hardcore punk
 Kesto: 29.43
 Levy-yhtiö: Propaganda
Bastardsin muut julkaisut
| Järjetön maailma 1995 | Studio 27.11.–2.12.82 2006 | Maailma palaa 2013 |
Studio 27.11.–2.12.82 on tamperelaisen hardcore punk-yhtyeen Bastardsin studioalbumi. Albumin julkaisi Propaganda Records vuonna 2005. Bastardsin ja Costello Hautamäen tuottama albumi on nauhoitettu JJ-Studiolla Tampereella.
Kappaleet

Maailma palaa – 1.19
Sensuuri – 1.01
Lopun alku – 2.36
Syytön – 1.03
Ne on tosissaan – 2.12
Sika-armeija – 0.54
Sodan uhka – 1.22
Puolesta isänmaan – 1.13
Uskovaiset – 1.13
Ei tulevaisuutta – 0.55
Isänmaa – 1.18
Runkkarit – 1.19
Harhaa – 1.31
Sä alistut – 1.09
Sokea viha – 1.27
Kuoleman kauppiaat – 0.57
Huominen tulee, painajainen alkaa – 1.04
Lahdataan ne – 0.52
Turvallista huomista – 1.18
Hallelujah – 0.56
Vapaus – 1.22
Sotaa – 0.47
Kapiaiset – 0.47
No Scapegoat – 0.58 (bonuskappale)
Kokoonpano

Lahti – laulu
Rike – kitara
Roitsu – basso
Masa – rummut
Aiheesta muualla

Studio 27.11.–2.12.82 discogs.com -sivustolla
Studio 27.11.–2.12.82 finnmusic.net -sivustolla
Sur

Sur voi tarkoittaa seuraavia:
Sur, kaupunki Omanissa
Sur-dynastia, Pohjois-Intiassa valtaa 1500-luvulla pitänyt paštudynastia
Ṣūr, Tyroksen alkuperäinen foinikiankielinen nimi
SUR, Surinamen maatunnus
SUR, aikoinaan Neuvostoliiton ruplan valuuttakoodi
Abin Sur, DC Comicsin sarjakuvasankari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sur”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Spice (albumi)

| Spice Spice Girls |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 4. marraskuuta 1996 
 Formaatti: CD, LP, kasetti 
 Tuottaja(t): Matt Rowe   Richard Stannard   Andy Bradfield   Absolute
 Tyylilaji: Popmusiikki
 Kesto: 35.04 
 Levy-yhtiö: Virgin Records 
Listasijoitukset
  4. (4 viikkoa)   1. (15 viikkoa) 
Spice Girlsin muut julkaisut
| -  | Spice (1996) | Spiceworld (1997) |
Spice on brittiläisen pop-yhtye Spice Girlsin vuonna 1996 julkaistu esikoisalbumi. Albumi nousi kotimaassaan listaykköseksi ja neljänneksi Suomen albumilistalla. Albumilta julkaistiin singlet "Wannabe" ja "2 Become 1", "Mama" ja "Say You'll Be There".
Kappaleet

"Wannabe" – 2.52 (säv. Rowe, Spice Girls, Stannard)
"Say You'll Be There" – 3.56 (säv. Kennedy, Spice Girls)
"2 Become 1" – 4.00 (säv. Rowe, Spice Girls, Stannard)
"Love Thing" – 3.37 (säv. Bayliss, Kennedy, Spice Girls)
"Last Time Lover" – 4.11 (säv. Spice Girls, Watkins, Wilson)
"Mama" – 5.03 (säv. Rowe, Spice Girls, Stannard)
"Who Do You Think You Are" – 3.59 (säv. Rowe, Spice Girls, Stannard)
"Something Kinda Funny" – 4.02 (säv. Spice Girls, Watkins, Wilson)
"Naked" – 4.25 (säv. Spice Girls, Watkins, WIlson)
"If U Can't Dance" – 3.58 (säv. Castor, Clinton, Collins, Morrison, Spice Girls, Stewart, Watkins, Wilson)
Saavutukset

| Maa | Listasijoitus | Palkinto | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Alankomaat | 1 (6 viikkoa) | 3× Platinalevy | 300 000 |
| Australia |  | 6× Platinalevy | 420 000 |
| Belgia |  | 3× Platinalevy | 150 000 |
| Brasilia |  | 2× Platinalevy | 500 000 |
| Itävalta | 1 (2 viikkoa) | Platinalevy | 50 000 |
| Kanada |  | Timanttilevy | 1 000 000 |
| Meksiko |  | Kultalevy | 100 000 |
| Norja | 1 (2 viikkoa) | 2× Platinalevy | 80 000 |
| Puola |  | 2× Platinalevy | 80 000 |
| Ranska | 2 (3 viikkoa) | Timanttilevy | 1 050 000 |
| Ruotsi | 1 (1 viikko) |  |  |
| Saksa | 6 (5 viikkoa) | 3× Kultalevy | 450 000 |
| Suomi | 4 (4 viikkoa) | 2× Platinalevy | 76 000 |
| Sveitsi | 5 (3 viikkoa) | 2× Platinalevy | 100 000 |
| Uusi-Seelanti | 1 (1 viikko) |  |  |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 1 (15 viikkoa) | 10× Platinalevy | 3 000 000 |
| Yhdysvallat | 1 (5 viikkoa) | 7× Platinalevy | 7 400 000 |
Aiheesta muualla

ÄKT:n myyntitilasto (Arkistoitu – Internet Archive)
Arvostelut
All Music Guide[vanhentunut linkki] (englanniksi)
Rolling Stone (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Entertainment Weekly (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Sune

| Sune |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  28. maaliskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Sone
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  skandinaavinen, poika
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sune on skandinaavinen miehen etunimi, joka on aikoinaan esiintynyt myös muodossa Sone.Se on johdannainen vanharuotsinkielisestä poikaa tarkoittavasta sanasta sun.
Nimi on jo keski­ajalla ollut käytössä myös Suomessa, varsinkin Savossa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Siihen perustuvat myös eräät paikan­nimet kuten Suni tai Sunila. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Sune-nimisiä miehiä on Suomessa ollut 1800-luvun lopulta vuoden 2019 loppuun mennessä 702.
Sunen nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 28. maaliskuuta.
Tunnettuja Sune-nimisiä

Sune K. Bergström (1916–2004), ruotsalainen biokemisti, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja
Sune Birger Johan af Björkesten (1825–1897), suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos
Sune Carlsson (1892–1966), suomalainen säveltäjä ja urkuri
Sune Eriksson (s. 1939), ahvenanmaalainen poliitikko
Sune Jungar (s. 1936), suomalainen historioitsija ja poliitikko
Sune Maconi (1885–1928), suomalainen arkkitehti ja Savonlinnan museon intendentti
Sune Wretling (1939–2007), ruotsalainen jääkiekkoilija
Tademaït

Tademaït ympyröitynä Algerian kartalla.
Tademaït on ylänköalue Algerian Saharassa. Se erottaa Läntisen Ison ergin Itäisestä Isosta ergistä. Kalkkikivestä muodostuneen ylängön suurin korkeus on 845 metriä. Sitä peittää suola- ja sora-aavikko. Sademäärä on hyvin alhainen, ja kasvillisuutta on vain vadeissa.
Sulunperä

| Sulunperä |
| --- | --- |

Kaupunki:  Jyväskylä
Suuralue:  Vaajakoski–Jyskä
Kaupunginosa nro:  65
Sulunperä on Jyväskylän 65. kaupunginosa Jyskän pohjoispuolella. Virallisen kaupunginosan alue on pääosin asumatonta metsää, lukuun ottamatta varsinaista Sulunperän teollisuusaluetta ja pohjoisosassa Laukaan rajalla Vihtiälän lähellä sijaitsevaa maaseutuasutusta. Haapalammen länsirannalla on myös hieman omakotiasutusta. Vuoteen 2009 asti Sulunperä kuului Jyväskylän maalaiskuntaan.
Ympäristö

Sulunperän teollisuusalueen lähistöllä on kaksi lampea: Asmalampi ja Haapalampi. Viralliseen kaupunginosaan kuuluu myös Saanijärvi ja Luhtalampi sekä osa Vääräjärvestä ja Kivilammesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sulunperä Wikimedia Commonsissa
Jyväskylän kaupunginosat suuralueittain
| --- | --- |
01 Kantakaupunki:  1. Keskusta (Kirkkopuisto) · 2. Harju · 3. Puistola (Aren aukio; Tourujoki) · 4. Lutakko · 5. Mattilanpelto · 6. Mäki-Matti (Hippos; Rautpohja)  · 9. Kukkumäki · 11. Nisula (Viitaniemi) · 12. Taulumäki · 14. Tourula (Kangas) · 29. Mannila
02 Kypärämäki-Kortepohja:  7. Kypärämäki (Köhniö) · 8. Savela · 17. Kortepohja (Haukkala; Kortesuo; Laajavuori; Ylioppilaskylä)
03 Lohikoski-Seppälänkangas:  13. Lohikoski  (Holsti; Kyyhkysenmäki; Lahjaharju; Paloniemi) · 19. Seppälänkangas  (Heinälampi) · 48. Tyyppälä · 64. Ankeriasjärvi
04 Huhtasuo:  15. Kangasvuori (Pupuhuhta; Rasinrinne; Seppälä) · 20. Huhtasuo (Huhtakeskus; Kangaslampi; Sulku)
05 Kuokkala:  22. Ristonmaa · 23. Kuokkala (Ainolanranta; Kekkola; Pohjanlampi; Tikka) · 24. Kuokkalanpelto · 25. Ristikivi · 26. Nenäinniemi · 27. Hämeenlahti (Samulinniemi)
06 Keltinmäki-Myllyjärvi:  18. Keltinmäki (Keltinkeskus; Mustalampi; Myllyjärvi; Mäyrämäki; Ylä-Myllyjärvi) · 35. Taka-Keljo · 36. Hanhiperä · 37. Valkeamäki
07 Keljo:  10. Keljo (Keljonkeskus; Tarhamäki; Valkola) · 21. Keljonkangas (Sarvivuori) · 28. Sääksvuori · 30. Etelä-Keljo
08 Halssila:  16. Halssila  (Aittorinne; Kivistö; Tuohimutka)
09 Säynätsalo:  31. Säynätsalo · 32. Lehtisaari · 33. Muuratsalo (Haikka) · 34. Kinkovuori
10 Tikkakoski-Nyrölä:  58. Nyrölä · 60. Kuikka · 61. Tikka-Mannila · 62. Tikkakoski · 63. Kuukanpää
11 Palokka-Puuppola:  41. Palokka · 42. Mannisenmäki · 43. Rippalanmäki · 44. Haukkamäki · 45. Kirri · 46. Heikkilä · 47. Pappilanvuori · 49. Hiekkapohja · 50. Matinmäki · 51. Jylhänperä · 52. Puuppola · 53. Saarenmaa · 57. Vertaala
12 Vaajakoski-Jyskä:  65. Sulunperä · 66. Jyskä · 67. Väinölä · 68. Haapaniemi · 69. Vaajakoski (Wessmanninmäki) · 70. Kaunisharju · 71. Tölskä · 72. Kanavuori · 73. Hupeli (Kairahta) · 74. Laajaranta  (Vuoritsalo) · 75. Oravasaari · 76. Pohjola · 77. Pitkäjärvi · 78. Leppälahti · 79. Mehtovuori
13 Kuohu-Vesanka:  38. Ruoke · 54. Vesanka (Perälä) · 55. Kuohu · 56. Varsalanperä
14 Korpilahti:  80. Kirkonmäki · 81. Ikolanmäki · 82. Iloniemi · 83. Kemppaisenmäki · 84. Kotamäki · 85. Tähtiniemi · 86. Korpiaho-Heinosniemi · 87. Tikkala (Moksi; Sarvenperä; Tikkala) · 88. Hirvimäki-Puolakka (Saakoski) · 89. Vespuoli (Oittila; Putkilahti)
Suuri luokkakokous

| Suuri luokkakokous |
| --- | --- |
Tyyli:  viihde
Kestoaika:  45–50 min / jakso
Luoja(t):  Anitta Pankkonen (ohjaus)
Pääosissa:  Arja Koriseva (juontaja)
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  26. helmikuuta – 29. huhtikuuta 2000
Jaksoja:  10
Aiheesta muualla
IMDb 
Suuri luokkakokous on vuonna 2000 MTV3:lla lähetetty suomalainen viihdeohjelma. Ohjelma perustui tanskalaiseen formaattiin.
Arja Korisevan juontamassa viihdeohjelmassa kaksi julkisuuden henkilöä muistelivat koulumuistojaan yhdessä entisten luokkatovereidensa kanssa. Molemmat vieraat edustivat koululuokkaansa ja leikkimielisessä kilpailussa suorittivat tehtäviä, joista he saivat pisteitä. Voittajajoukkue pääsi viettämään suurta luokkajuhlaa helsinkiläiseen ravintolaan.
Ohjelmaa esitettiin keväällä 2000 lauantaisin klo 20–21 Bumtsibumin ollessa tauolla. Kaikki jaksot uusittiin saman vuoden kesällä.
Vieraat

Eija Vilpas ja Antero Mertaranta
Kaija Koo ja Jussi Lampi
Outi Alanen ja Marco Bjurström
Rea Mauranen ja Pertti Ukkola
Kristiina Elstelä ja Seppo Ruohonen
Marja-Liisa Kirvesniemi ja Pekka Räty
Marjatta Raita ja Ilkka Kanerva
Titta Jokinen ja Atik Ismail
Mari Vainio ja Petri Keskitalo
Anita Hirvonen ja Markku Veijalainen
Sylvien talo

| Sylvien talo> Housekeeping |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bill Forsyth
Perustuu:  Marilynne Robinsonin romaaniin
Tuottaja:  Robert F. Colesberry
Säveltäjä:  Michael Gibbs
Kuvaaja:  Michael Coulter
Pääosat:  Christine Lahti
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  Columbia Pictures
Ensi-ilta:  1986, Suomessa 1988
Kesto:  117 minuuttia 113 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sylvien talo (Housekeeping) on skotlantilaisen Bill Forsythin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen draamakomedia vuodelta 1987. Marilynne Robinsonin romaaniin perustuvassa, 1950-luvulle sijoittuvassa tarinassa Idahon syrjäisessä pikkukylässä asuu orvoiksi jääneet kaksi teini-ikäistä sisarusta, joiden hoitajaksi isoäidin kuoltua ilmaantuu salaperäinen täti Sylvie (Christine Lahti). Tytöt alkavat omaksua Sylvien tapoja, jotka kummastuttavat kristillishenkisen kylän asujaimistoa. Tarina kerrotaan toisen tytön näkökulmasta.
Tuotanto

Kanadassa kuvattu Sylvien talo oli skottiohjaaja Forsythin ensimmäinen Skotlannin ulkopuolella tekemä elokuva. Se piti alun perin tehdä Cannon-filmiyhtiön tuotantona pääosassa Diane Keaton. Tämä kuitenkin vetäytyi hankkeesta, jolloin myös Cannon menetti kiinnostuksensa. Uudeksi tuotantoyhtiöksi saatiin Columbia Pictures ja pääosanäyttelijäksi Christine Lahti.
Vastaanotto

New York Film Critics Circle asetti Lahden ehdokkaaksi vuoden parhaasta naispääosasta. Elokuva  palkittiin Tokion elokuvajuhlilla.
Helsingin Sanomien elokuvakriitikko Helena Ylänen piti Sylvien taloa amerikkalaisia perusfilmejä huomattavasti hienommin käsikirjoitettuna, ohjattuna, kuvattuna ja näyteltynä ja kiitteli kaavamaisuuden ja opettavaisuuden välttelyä. Saman lehden Mikael Fränti ei tuoreeltaan juuri innostunut tästä ”pikkufilmistä”, mutta kirjoitti vuoden 1994 tv-esityksen alla Christine Lahden näyttelevän uljaan kauniisti, omalaatuista ajantajua ja elämän kapinaa säteillen. Video-oppaassa vuodelta 1994 Kari Salminen antoi Sylvien talolle täydet viisi tähteä ja luonnehti sitä epätavalliseksi komediaksi, joka ylistää viattomuuden ja lapsuuden maagisuutta ja normeista poikkeamisen kauneutta.
Suomi hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | 63 | 73 | 69 | 205 |
Suomi on ollut alusta asti mukana hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa. Mitaleja Suomi on saanut Norjan jälkeen toiseksi eniten: 63 kultaa, 73 hopeaa ja 69 pronssia eli kaikkiaan 205 mitalia. Suomessa MM-kisoja on hiihdetty kuudesti Lahdessa, vuosina 1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 ja 2017. Suomen paras menestys oli vuoden 1989 kisoissa, joissa se oli toistaiseksi ainoan kerran mitalitilaston ykkönen viidellätoista mitalilla (jos ei ylimääräisiä kisoja lasketa mukaan).
Mitalit vuodesta 1978

| Sija | Kisat |  |  |  | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. | 1978, Lahti (Suomi kisoissa) | 3 | 3 | 3 | 9 |
| - | 1980, Falun (ylim.) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 4. | 1982, Oslo | 1 | 4 | 4 | 9 |
| 1. | 1984, Rovaniemi ja Engelberg (ylim.) | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 2. | 1985, Seefeld | 2 | 3 | 4 | 9 |
| 3. | 1987, Oberstdorf | 2 | 3 | 0 | 5 |
| 1. | 1989, Lahti | 6 | 5 | 4 | 15 |
| 6. | 1991, Val di Fiemme | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 9. | 1993, Falun | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5. | 1995, Thunder Bay | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 3. | 1997, Trondheim | 3 | 3 | 2 | 8 |
| 2. | 1999, Ramsau | 4 | 2 | 0 | 6 |
| 3. | 2001, Lahti | 2 | 5 | 3 | 10 |
| 7. | 2003, Val di Fiemme | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 5. | 2005, Oberstdorf | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 2. | 2007, Sapporo (Suomi kisoissa) | 5 | 1 | 2 | 8 |
| 3. | 2009, Liberec (Suomi kisoissa) | 3 | 0 | 5 | 8 |
| 5. | 2011, Oslo | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 13. | 2013, Val di Fiemme (Suomi kisoissa) | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 14. | 2015, Falun | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 5. | 2017, Lahti | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 10. | 2019, Seefeld | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 8. | 2021, Oberstdorf | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 10. | 2023, Planica | 0 | 1 | 0 | 1 |
Stunner (ohjus)

Stunner on israelilainen David's Sling -ohjustorjuntajärjestelmän ohjus.
Stunner-ohjus (tai sen malli) näkyvissä vierailulla Rafaelin tehtaalle.
David's Sling (tunnetaan myös nimellä Magic Wand) on israelilaisen Rafael Advanced Defense Systemsin ja amerikkalaisen Raytheonin kehittämä lyhyen matkan ballististen ohjusten torjuntajärjestelmä. Israelin hallitus tilasi 2006 Rafael Advanced Defense Systemsilta torjuntaohjusjärjestelmän, joka pystyy tuhoamaan ballistisia ohjuksia, joiden kantomatka on 70–300 km.
Yleistä

Virallinen päätös järjestelmän kehittämisestä Israelin ja USA:n yhteistyönä tehtiin elokuussa 2008, minkä jälkeen oli mahdollista käyttää varoja USA:n Israelille myöntämästä sotilasavusta järjestelmän kehitystyöhön. David's Sling on ensisijaisesti suunniteltu torjumaan ballistisia ohjuksia, joiden kantama on 70–300 km, mutta sitä voidaan käyttää myös lentokoneiden ja risteilyohjusten torjuntaan. Stunner on David's Sling-ohjustorjuntajärjestelmän ohjus. David's Sling puolestaan on osa Israelin 4-kerroksista ohjuspuolustusjärjestelmää, jonka muodostavat Iron Dome, David's Sling, Arrow 2- ja Arrow 3 -järjestelmät. Koska David's Sling -järjestelmän taistelunjohtojärjestelmästä on julkista tietoa hyvin vähän, keskitytään tässä suomenkielisessä Wikipedia-artikkelissa käsittelemään järjestelmän torjuntaohjusta, Stunneria, josta on julkaistu joitain tietoja.
Stunner-ohjus on israelilaisen Rafael Advanced Defense Systemsin johdolla kehitetty kaksivaiheinen ohjustentorjuntaohjus, jonka kehitystyössä avustaa amerikkalainen Raytheon ja USAn Missile Defence Agency. Ohjuksen kaksiosainen 'dual seeker' hakupää on varustettu elektro-optisella anturilla ja tutkalla tarkoituksena varmistaa maalin havaitseminen, seuraaminen ja maaliin hakeutuminen kaikissa sääolosuhteissa, näköetäisyydellä ja näköetäisyyden ulkopuolella. Dual seeker-hakupään vuoksi Stunner-ohjuksen kärjen muoto on erikoinen 'delfiinikuono' (dolphin nose) koska kärjessä olevan IR-hakupään takana sijaitsevan tutkahakupään tulee myös nähdä osittain etusektoriin. Stunner on suunniteltu toimimaan autonomisesti loppulennon aikana AMRAAM-ohjuksen tapaan. Maalin tuhoaminen perustuu ohjuksen törmäämiseen maaliin (hit-to-kill ). Stunner-ohjuksen näyttelymallin valokuvia löytyy viiteluettelosta.
Stunner-ohjuksen kehitystyön perusteet

Kehitystyön pohjana ovat olleet Israelia vastaan kohdistuvan massiivisen ohjusuhan analysoinnin tuottamat perusteet. Ohjuksen on oltava:
Edullinen - koska ohjuksia on laukaistava suuri määrä
Joustava - yhteensopiva Israelin ohjuspuolustusjärjestelmien antureiden, laukaisualustojen (SPYDER) ja taistelunjohtojärjestelmien kanssa
Luotettava - ohjuksen on tuhottava maali suurella todennäköisyydellä kaikissa sääolosuhteissa