stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kathekon ja katorthoma
Kathēkonta ja katorthōmata

Stoalaisen filosofian mukaan jokainen olento, oli se sitten elävä (kasvi, eläin tai ihminen) tai eloton, omaa sen luontoa vastaavia sille soveliaita toimintoja, kathēkonta. Stoalaiset tekivät eron termien kathēkon ja katorthōmata välille. Heidän mukaansa viisaan teot ovat välttämättä katorthōmata, eli hyveellisiä kathēkonta.
Se mikä erotti nämä kaksi toisistaan, ei ollut se mitä tehtiin, vaan tapa jolla toimittiin. Näin poikkeuksellisissa oloissa viisas voisi tehdä katorthōmata jotka olisivat tavallisen mittapuun mukaan kauhistuttavia, kuten runnella itseään tai olla seksuaalisessa kanssakäymisessä oman tyttärensä kanssa. Näin stoalaisessa etiikassa teon moraalisuutta arvioitaessa keskeisellä sijalla on teon intentionaalisuus: teon moraali ei ole teossa itsessään, vaan teon intentionaalisuudessa ja siinä tavassa, jolla teko tehtiin; toisin sanoen, teon toteuttajassa.
Eräs toinen tapa määritellä ero termien kathēkon ja katorthōmata välillä on sanoa, että katorthōmata ovat kathēkonta, joilla on ”kaikki luvut kokonaisuudessaan” (pantas apekhon tous arithmous), mikä on stoalainen täydellistymää tarkoittava ilmaus. Longin ja Sedleyn mukaan tällaisen kaikkiin lukuihin viittaavan ilmauksen alkuperä on ajatuksessa musikaalisesta harmoniasta. Tällaiset katorthōmata tehdään harmoniassa kaikkiin hyveisiin nähden, kun taas maallikko voi toimia vain suhteessa yhteen hyveistä. Stoalaiset katsoivat, että kaikki hyveet ovat kietoutuneet toisiinsa ja että täydellinen toiminta käsittää siksi ne kaikki..
Suhde muihin eettisiin käsitteisiin

Stoalainen etiikka on monimutkaista, ja siinä on erilaisia hierarkiatasoja. Tavallisen maallikon tasolla ihmisen on toimittava oman luontonsa mukaisesti. Tiukkojen stoalaisten moraaliajatusten mukaan tavallisten ihmisten teot ovat kuitenkin aina mielipuolisia (ἁμαρτήματα, hamartemata, "erehdyksiä"), kun taas harvojen viisaiden teot ovat katorthōmata, täydellisiä tekoja. Viisas toimii pitäen katseensa hyvässä, kun taas tavalliset ihmiset (kuten eläimet ja kasvit) pyrkivät vain selviytymään. Kuitenkin kummatkin toimivat oman luontonsa mukaisesti.
Stoalaiset tunnistivat kolmannen, kathēkontan ja katorthōmatan väliin sijoittuvan tason: mesa kathēkonta, ”yhdentekevät teot”. Ne eivät olleet sen enempää hyviä kuin pahojakaan. Kathēkontaan kuuluvia tekoja olisivat esimerkiksi terveenä pysyminen, vanhempien kunnioittaminen, jne. Para to kathēkon, teot jotka ovat vastakohtaisia oikealle toiminnalle, olisivat näiden vastakohtia (vanhempien loukkaaminen, jne.). ”Yhdentekevät teot” liittyvät ”yhdentekeviin asioihin” (ἀδιάφορα, adiafora), jotka eivät ole itsessään hyviä eivätkä pahoja, mutta joita voidaan käyttää hyödyksi tai haitaksi. Tällaisiin kuuluvat muun muassa terveys, varallisuus jne.
Käännös suomeksi
Katō Yoshiaki

Katō Yoshiaki maalauksessa.
Katō Yoshiaki (jap. 加藤 嘉明, 1563 – 7. lokakuuta 1631) oli japanilainen daimio, joka palvelii sotilasdiktaattori Toyotomi Hideyoshia. Yoshiaki keräsi mainetta etenkin Shizugataken taistelussa, jonka myötä hänet nimettiin yhdeksi Shizugataken seitsemästä keihäästä. Yoshiaki myös osallistui Hideyoshin Korean kampanjaan, jonka aikana hän toimi laivaston amiraalina. Hänen laivastonsa kuitenkin tuhoutui korealaisen Yi Sun-sinin hyökkäyksessä.
Hideyoshin kuoltua Japanin daimiot hajosivat kahteen leiriin Ishida Mitsunarin ja Tokugawa Ieyasun ympärille, ja Yoshiaki valitsi näistä jälkimmäisen. Saatuaan tärkeän voiton Sekigaharan taistelussa, Ieyasu laajensi Yoshiakin läänityksen kaksinkertaiseksi.
Katjuša (ase)

Katjuša-raketinheitin kiinnitettynä ZiL-157 kuorma-autoon.
Katjuša (ven. Катюша, eli Pikku-Katja) tai Stalinin urut (saks. Stalinorgel) oli alun perin puna-armeijan toisen maailmansodan aikaisten raketinheittimien BM-8, BM-13, BM-31 -nimitys. Katjuša oli eräs suosittu sota-ajan laulu Neuvostoliitossa ja oli myös tulusten nimitys.
Myöhemmin samaa nimeä on käytetty myös toisen maailmansodan jälkeisistä raketinheittimistä BM-14, BM-21, BM-24, BM-25, BM-27 ja BM-30 ja niiden eri maissa valmistetuista kopioista.
Nimessä termi BM tulee sanoista Bojevaja mašina (ven. Боевая машина), ”taisteluväline” tai -auto. Numero puolestaan kertoo useimmissa tapauksissa raketin kaliiperin senttimetreinä.
Neuvostoliitossa kehitettiin sodan jälkeen myös 107 mm:n BM-12, joka ei tullut ikinä laajaan käyttöön, mutta sitä valmistettiin paljon Kiinassa nimellä tyyppi 63. Katjuša-raketteja yksittäin ammuttuna on käyttänyt muun muassa Hizbollah-järjestö iskuissa Israelia vastaan.
Katjušat toisessa maailmansodassa

Katjušoja käytettiin ensimmäistä kertaa saksalaisia joukkoja vastaan 14. heinäkuuta 1941. Sodan loppuun mennessä niitä oli valmistettu yli 1 800 kappaletta.
Katjušat koostuivat rinnakkaisista kiskoista, joihin raketit asennettiin, ja telineestä, joilla kiskot saatiin kallistettua laukaisuasentoon. Näiden tärkein ominaisuus oli kuitenkin yksinkertaisuus. Raketinheitin voitiin kiinnittää monenlaisiin alustoihin kuten (yleisimmin) kuorma-autoon, panssarivaunuun tai tykkitraktoriin. Yhdessä raketinheittimessä oli 14–48 kiskoa. BM-13:ssa käytettiin 180 cm pitkiä, 42 kg painavia, halkaisijaltaan 13,2 cm leveitä raketteja, joiden kantomatka oli jopa 8,7 km. Raketin ammus painoi 4,9 kg. Katjušat eivät olleet erityisen tarkkoja, mutta olivat suurina määrinä käytettäessä hyvin tehokkaita aluepommituksessa ja aiheuttivat vihollisten joukoissa pelkoreaktioita.
Puna-armeijan tykistö ei arvostanut Katjuša-raketinheitintä ennen saksalaisten maahantunkeutumista, koska yhden yhteislaukauksen valmistelu vei aikaa 50 minuuttia, kun esim. haupitsilla pystyi samassa ajassa ampumaan 150 kranaattia, kuitenkin sodan tultua vaadittiin tykistöltä liikkuvuutta jolloin Katjušan arvostus kasvoi; siinä missä perinteisillä tykeillä ampuvat patterit joutuivat siirtämään tykit asemaan miesvoimin sekä suuntaamaan ja lataamaan ennen ampumista, Katjušaa kuljettava ajoneuvo voitiin vain ajaa asemaan ja lavetti suunnata, raketit olivat valmiiksi lavetilla kuljetuksen aikana. Lisäksi vaikka lataaminen vei aikaa, yksi Katjušan laukaus oli tuhovoimaisempi kuin mihin kokonainen tykkipatteri olisi kyennyt samassa muutaman sekunnin kestävässä ajassa.
Katjuša-patteri tulittaa Stalingradin taistelussa vuonna 1942.
Káto Prasoúa

| --- | --- |
Muut nimet:  Káto Prasoúda (Κάτω Πρασούδα), Pelagoúsa (Πελαγούσα)
Sijainti:  36°12′52″N, 27°40′30″E, Chálki Ródos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,038 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Káto Prasoúa (kreik. Κάτω Πρασούα, myös Káto Prasoúda, Κάτω Πρασούδα) eli Pelagoúsa (Πελαγούσα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Chálkin saaren itäpuolella sen ja Tragoúsan saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,038 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Káto Prasoúa kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Katariina (nimi)

| Katariina, Katarina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Katariina: 25. marraskuuta
– ruotsinkielinen:  Katarina: 25. marraskuuta
– ortodoksinen:  Katariina: 24. marraskuuta
Muunnelmia:  Katri, Katriina, Katrin, Katja, Kaisa, Kaija, Kati, Kata, Riina
Vastineita eri kielissä:  Catherine, Katherine, Kateryna, Gáhteriinná, Káhtariinná
Nimen alkuperä:  kreikan Aikaterine
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Katariina on suomalainen naisen etunimi. Myös nimen kansainvälisempää muotoa Katarina käytetään Suomessa.
Katariina ja Katarina juontuvat kreikkalaisesta nimestä Aikaterine (Αικατερινη),
jonka alkuperää ei tunneta varmasti. Aikaterine-nimen on epäilty liittyvän kidutusta merkitsevään sanaan aikia tai se voi olla johdos vanhemmasta, "molempia" merkitsevästä nimestä Hekaterine (‘Εκατερινη). Nimi voi olla johdos myös jumalatar Hekaten nimestä tai koptinkielisestä nimestä, joka merkitsee kutakuinkin "nimen pyhittämistä" (engl. "my consecration of your name"). Varhaiset kristityt uskoivat Aikaterinen liittyvän kreikan puhtautta merkitsevään sanaan katharos, minkä vuoksi nimi sai latinassa muodon Katharina.
Suomeen nimi lienee kulkeutunut Venäjän kautta, jossa nimestä käytetään muunnosta Jekaterina (Екатерина).
1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity 55 711 Katariina-nimen saanutta henkilöä. Vastaavasti Katarina-nimen on saanut 8 136 naista ja alle 10 miestä. Katariina-nimen lyhentymänä esiintyy myös Kata, mutta se on annettu vain noin 190 henkilölle.
Kristityissä maissa Katariina-nimen on tehnyt tunnetuksi varsinkin legendaarinen marttyyri ja pyhimys Katariina Aleksandrialainen, jota monet nykyiset tutkijat kuitenkin pitävät täysin keksittynä, kuvitteellisena henkilönä.. Hänen perinteinen muistopäivänsä, 25. marraskuuta on myös Katariinan nimipäivä.
Tunnettuja historiallisia Katariinoja

Katariina I (1684–1727), Venäjän keisarinna 1724–1727
Katariina II Suuri (1729–1796), Venäjän keisarinna 1762–1796
Katariina Aragonialainen (1485–1536), Englannin kuningatar, Henrik VIII:n ensimmäinen puoliso
Katariina Braganzalainen (1638–1705), Englannin kuningatar, Kaarle II:n puoliso
Katariina Howard (n. 1520–1542), Englannin kuningatar, Henrik VIII:n viides puoliso
Katariina Itävaltalainen (1507–1578), Portugalin kuningatar, kuningas Juhana III:n puoliso
Katariina Jagellonica (1526–1583), Ruotsin kuningatar, Juhana III:n puoliso
Katariina Kaarlentytär (1418–1450), Ruotsin, Norjan ja Tanskan kuningatar, kuningas Kaarle VIII Knuutinpoika Bonden puoliso
Katariina de’ Medici (1519–1589), Ranskan kuningatar, Henrik II:n puoliso
Katariina Parr (n. 1512–1548), Englannin kuningatar, Henrik VIII:n kuudes puoliso
Katariina Saksi-Lauenburgilainen (1513–1535(, Ruotsin kuningatar, Kustaa Vaasan ensimmäinen puoliso
Katariina Sienalainen (1347–1380), italialainen mystikko
Katariina Stenbock (1535–1621), Ruotsin kuningatar, Kustaa Vaasan kolmas puoliso
Katariina Tudor (1503–1503), vastasyntyneenä kuollut englantilainen prinsessa, Henrik VII:n tytär
Katariina Ulvintytär, Katariina Vadstenalainen (1331–1381), ruotsalainen abbedissa, Pyhän Birgitan tytär
Katariina Vaasa (1539–1610), Ruotsin prinsessa ja Itä-Friisian kreivitär, Kustaa Vaasan tytär
Katariina Vaasa (1584–1638), Ruotsin prinsessa, Kaarle IX:n tytär, Kaarle X Kustaan äiti
Valois’n Katariina (1401–1437), Englannin kuningatar, Henrik V:n puoliso
Muita tunnettuja Katariinoja

Tämän listan henkilöt ovat kaikki suomalaisia.
Katariina Bröms (s. 1998), podcastaaja ja kirjailija
Katariina Havukainen (s. 1990), näyttelijä ja käsikirjoittaja
Katariina Hänninen (s. 1982), pop-laulaja
Katariina Juselius (s. 1996), sosiaalisen median vaikuttaja, juontaja ja näyttelijä
Katariina Kaitue (s. 1967), näyttelijä
Katariina Kettunen (1914–1995), kirjailija
Katariina Kosola (s. 2001), jalkapalloilija
Katariina Kuisma (s. 1963), näyttelijä
Katariina Lahti (s. 1949), ohjaaja
Katariina Lahti (s. 1982), moukarinheittäjä
Katariina Leino (s. 1966), kirjailija, näytelmäkirjailija, dramaturgi ja yrittäjä
Katariina Leino, Kata Melander (s. 1991), suomalainen kirjailija
Katariina Lillqvist (s. 1963), elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja, kirjailija ja kolumnisti
Katariina Lohiniva (s. 1962), näyttelijä
Katariina Lonka (s. 1995), maastohiihtäjä
Katariina Mustakallio (s. 1958), sosiaalihistorian tutkija
Katariina Numminen, teatteriohjaaja ja dramaturgi
Katariina Pantila, ent. Lönnqvist (1981–2010), murhasta tuomittu sairaanhoitaja
Katariina Parhi, tieteenhistorioitsija
Katariina Poskiparta (s. 1961), valtiosihteeri, puoluesihteeri
Katariina Romppainen (s. 1964), lasten- ja nuortenkirjailija
Katariina Räikkönen (s. 2001), videobloggaaja ja kansalaisaktivisti
Katariina Salmela-Aro (s. 1961), kasvatustieteen professori ja psykologi
Katariina Soikkanen (s. 1987), jääkiekkoilija
Katariina Souri, ent. Kata Kärkkäinen (s. 1968), kirjailija, taidemaalari, kolumnisti, laulaja ja malli.
Katariina Torenberg (1878–1866), viulisti
Katariina Tuohimaa (s. 1988), tenniksenpelaaja
Katariina Venho (s. 1995), koripalloilija
Katariina Vuori (s. 1971), kirjailija, taidepedagogi ja kirjallisuusterapiaohjaaja
Katariina Vuorinen (s. 1976), runoilija
Katariina E. M. Vuorinen, Maria Katajavuori (s. 1993), ekologi, tutkija ja kirjailija
Tunnettuja Katarinoja

Katarina Andreasson, ruotsalainen viulisti ja kapellimestari
Katarina Asplund (1690–1758), suomalainen pietistinen uskonnollinen johtaja
Katarina Baer (s. 1969), suomalainen toimittaja
Katarina Barley (s. 1968), saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ministeri
Katarina Barruk (s. 1994), ruotsinsaamelainen laulaja ja lauluntekijä
Katarina Dalayman (s. 1963), ruotsalainen oopperalaulaja
Katarina Eskola (s. 1940), suomalainen kulttuurintutkija
Katarina Frostenson (s. 1953), ruotsalainen runoilija ja kulttuurivaikuttaja
Katarina Elisabet Grubb (1721–1788), Teijon ruukin omistaja 1777-1788
Katarina Gäddnäs (s. 1970), suomalainen kirjailija ja freelance -toimittaja
Katarína Hasprová (s. 1972), slovakialainen laulaja
Katarina Johnson-Thompson (s. 1993), brittiläinen seitsenottelija ja pituushyppääjä
Katarina Juselius (s. 1943), suomalainen taloustieteilijä ja professori
Katarina Kieri (s. 1965), ruotsalainen kirjailija
Katarína Koščová (s. 1982), slovakialainen laulaja
Katarina Kresal (s. 1973), slovenialainen poliitikko
Katarina Lavtar (s. 1988), slovenialainen alppihiihtäjä
Katarina Martinson (s. 1981), ruotsalainen yritysjohtaja ja miljardööri
Katarina Murto (s. 1971), Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n puheenjohtaja
Katarina Naumanen (s. 1995), suomalainen jalkapalloilija
Katarina Erikintytär Nipertz (k. 1487), ruotsalainen aatelisnainen, Raaseporin lääninhaltija 1400-luvulla
Katarina Nyberg (s. 1965), ruotsalainen curlingpelaaja ja maailmanmestari
Katarina Nyman, suomalainen elokuva-alan vaikuttaja
Katarina Pavlova (1807–1893), venäläis-suomalainen kirjailija ja kääntäjä
Katarina Peltola (1804–1870), opettaja ja koulun pitäjä
Katarina Perkkiö (s. 1973), suomalainen thainyrkkeilijä, kehä- ja arvostelutuomari
Katarina Pirak Sikku (s. 1965), ruotsinsaamelainen kuvataiteilija ja valokuvaaja
Katarina Reuter (s. 1964), suomalainen taidemaalari
Katarina Rota, Caterine Guarneri (1700-luvulla), italialainen viulunrakentaja, Bartolomeo Giuseppe Guarnerin vaimo
Katarina Sederholm Hoff, suomalais-norjalainen kuulantyöntäjä ja painonnostaja
Katarina Skräddar (s. 1984), suomalainen kestävyysjuoksija
Katarina Krpež Slezak (s. 1988), serbialainen käsipalloilija
Katarina Srebotnik (s. 1981), slovenialainen tenniksenpelaaja
Katarina Taikon (1932–1995), ruotsalainen romaniaktivisti, kirjailija ja näyttelijä
Katarina Wanqvist, Kaisa Pöyry (1818–1892), suomalainen kansanparantaja
Katarina Wennstam (s. 1973), ruotsalainen rikoskirjailija ja toimittaja
Katarina Wilhelm, Kati Wilhelm (s. 1976), saksalainen ampumahiihtäjä, olympiamitalisti
Katarina Witt (s. 1965), saksalainen taitoluistelija
Katarina Zavatska (s. 2000), ukrainalainen tennispelaaja
Kuvitteellisia Katariinoja ja Katarinoja

Katariina Aleksandrialainen, legendaarinen kristitty marttyyri
Katariina, Regina Linnanheimon esittämä päähenkilö elokuvassa Katariina ja Munkkiniemen kreivi (1943)
Katarina, päähenkilö elokuvassa Katarina kaunis leski (1950)
Katarina, päähenkilö Kaari Utrion romaaneissa Neidontanssi (1980) ja Katarinan taru (1981)
Katarina Boije, päähenkilö Fredrika Runebergin romaanissa Rouva Katarina Boije ja hänen tyttärensä (1881)
Katariina Carénius, Annie Sundmanin roolihahmo elokuvassa Jossain on railo (1949)
Katariina Mäkelä, televisiosarjassa Salatut elämät
Katarina "Kat" Stratford, Julia Stilesin esittämä päähenkilö elokuvassa 10 Things I Hate About You (1999)
Dimítrios Metaxás

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 16. joulukuuta 2003 (ikä 20)
Syntymäpaikka: Alivéri, Euboia, Kreikka
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja
Pituus: 178 cm
Seura
Seura: AC Oulu
Junioriseurat
2017-2018: Asteras Tripolis
2019-2020: Tamynaikos FC
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2021-2024 | Volos FC | 33 | (0) |
| 2024 | AC Oulu | 24 | (1) |
Maajoukkue
| 2021-2024 | Kreikka U21 | 11 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. lokakuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 14. lokakuuta 2024.
Dimítrios Metaxás (kreik. Δημήτριος Μεταξάς, s. 16. joulukuuta 2003, Alivéri, Euboia, Kreikka) on kreikkalainen jalkapalloilija, joka pelaa keskikenttäpelaajana Veikkausliigaa AC Oulussa.
Dimítrios Metaxás pelasi kotiseudun seurojen jälkeen kaudesta 2021 Kreikan pääsarjassa pelanneessa Volos FC:ssä. Kaudella 2024 hän siirtyi Suomen Veikkausliigan AC Ouluun sopimuksella 2+1. Kaudella 2024 hän pelasi 24 Veikkausliigaottelua AC Oulun keskikentällä tehden yhden maalin.
Metaxás on pelannut 11 ottelua Kreikan alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa.
Kateudesta

| Kateudesta> Περί φθόνου.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Basileios Suuri
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  teologia
Julkaistu:  n. 364
Suomennos
Suomentaja:  sisar Kristoduli
Kustantaja:  Ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvosto
Julkaistu:  1994
ISBN:  951-8979-16-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kateudesta (m.kreik. Περί φθόνου, Peri fthonū; lat. De invidia) on Basileos Suuren kirjoittama puhe, joka käsittelee nimensä mukaisesti kateuden pahetta.
Historia

Basileios kirjoitti saarnan noin vuonna 364 hieman sen jälkeen kun oli tullut Kesarean presbyteeriksi. Saarna oli todennäköisesti pidetty hänen enimmäkseen katekumeeneista koostuneelle seurakunnalleen. Teksti ei ole saanut kovin paljon huomiota teologian historiassa, ehkä siksi, ettei se ole teologisesti tai filosofisesti erityisen hienostunut eikä se osallistunut tuon ajan oikeaoppisuuden taisteluihin harhaoppeja vastaan.
Vasiliki Limberiksen mukaan saarnan aihe, kateus, on yksi keskeisiä antiikin ajan sosiaaliseen käyttäytymisen piirteistä: sosiaalista käyttäytymistä rajasivat ennen kaikkea kunnia, häpeä, kosto ja kateus. Limberiksen mukaan saarna voidaan nähdä eräänlaisena kristillisen uusplatonismin ilmauksena: se pyrki kehottamaan kuulijoitaan tavoittelemaan hyvettä, ja kunnian esitetään seuraavan juuri hyveestä. Varhaisen kirkon kirkkoisistä kateutta käsitteli erillisenä teoksena myös muun muassa Cyprianus.
Sisältö

»[K]ateutta voisi verrata kyykäärmeisiin. Niidenhän sanotaan syntyvän siten, että ne syövät kohdun, joka on ne kantanut. Samoin kateus luonnostaan kuluttaa sielun, joka on sen synnyttänyt. Kateus on murhetta lähimmäisen menestyksestä. Sen tähden masennus ja huonotuulisuus ovat kateellisen ainaisia seuralaisia.»
Puheen teksti on jaettu kuuteen lukuun. Basileios aloittaa kuvailemalla kateutta eräänlaisena sairautena. Kateellinen kadehtii toisten menestystä, mutta nauttii näiden epäonnesta. Epäonnen kohdatessa kadehtittua kateellinen muistuttaa tätä mielellään tämän entisestä onnesta. Ihmiset kadehtivat enemmän lähellä olevia ihmisiä kuin kaukaisempia ja tuntemattomia.
Basileioksen mielestä kateus on ennen kaikkea paholaisen ominaisuus ja johti myös paholaisen lankeemukseen. Basileios nostaa Raamatusta esille esimerkkejä kateudesta: kateudesta Kain surmasi Abelin, ja Saul pyrki surmaamaan Daavidin. Basileios käsittelee lyhyesti myös mm. ajatusta pahasta silmästä, joka vahingoittaa kateuden kohdetta; hän kuitenkin hylkää tällaisen "taikojaämmien" juttuina ja katsoo, että kateus vahingoittaa juuri kadehtijaa, ei kohdetta.
Lopuksi Basileios antaa neuvoja kateuden voittamiseksi. On oltava pitämättä mitään inhimillistä asiaa suurena ja erinomaisena. Esimerkiksi rikkaus ei ole hyvää sinällään, vaan hyvää silloin, jos sitä käytetään muiden hyväksi; mutta pahaa silloin, jos sen avulla tehdään pahaa. Kun katse suunnataan todella hyviin ja ylistettäviin asioihin, mikään maallinen ja katoavainen ei näyttäydy kadehtimisen arvoisena.
Kirjallisuutta > Suomennos

Basileios Suuri: Kateudesta. Teoksessa Pyhän Basileios Suuren opetuspuheita.  ((Bibliothēkē Ellēnōn Paterōn kai Ekklēsastikon Syggrapheōn.) Suomentanut sisar Kristoduli. Toimitustyö: Aleksander Nyström)  Joensuu:  Ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvosto, 1994.  ISBN 951-8979-16-2
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Migne, Jacques-Paul (toim.): ”Basileius: Homiliæ De Diversis, De invidia”, Patrologia Graeca.  (Osa 31, 372–385)  Migne, 1885.  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

St. Basil: On Envy (englanniksi)
Katolinen kirkko Malissa

Bamakon pyhän sydämen katedraali.
Sanin hiippakunnan piispa Jean-Gabriel Diarra.
Katolinen kirkko Malissa toimii osana maailmanlaajuista katolista kirkkoa paavin ja hänen kuuriansa hengellisessä ohjauksessa.
Katolisuus alkoi levitä nykyisen Malin alueelle ranskalaisen siirtomaavallan mukana 1800-luvun lopussa. Vuonna 1868 perustettiin Algerin arkkipiispan Charles Lavigerien johtama Saharan ja Sudanin apostolinen prefektuuri. Ensimmäiset lähetyssaarnaajat pääsivät Ranskan Sudaniin Senegalista vuonna 1885. Vuonna 1888 he perustivat ensimmäisen seurakunnan Kitaan. Vuonna 1895 lähetyssaarnaajat avasivat lähetysasemat Ségouun ja Timbuktuun. Katoliset nunnat perustivat vuonna 1898 sairaalat Katiin ja Ségouun.
1920-luvulle saakka lähetystyötä hidastivat ranskalaisten siirtomaavirkailijoiden vihamielisyys, keltakuume-epidemiat ja ensimmäinen maailmansota. Vuonna 1921 perustettiin Bamakon apostolinen vikariaatti, jonka toiminta-alue käsitti nykyisen Malin. Vuonna 1955 perustettiin metropoliitan johtama Bamakon arkkihiippakunta. Ensimmäisestä malilaisesta piispasta Luc Sangarésta tuli arkkipiispa vuonna 1962. Vuonna 1962 perustettiin hiippakunta Ségouun, vuonna 1963 Kayesiin ja Sikassoon ja vuonna 1964 Moptiin ja Saniin.
Katolinen kirkko on saanut käännynnäisiä varsinkin Sanin ja Tominianin piirien bobojen keskuudessa. Sen jäseniä on Malissa Vatikaanin virallisten tietojen mukaan 283 000 henkeä eli 1,85 prosenttia väestöstä (vuonna 2015). Kirkolla on 45 seurakuntaa, 190 pappia ja 235 nunnaa tai sisarta. Se ylläpitää lähetysasemia, sairaaloita ja kouluja. Paavi Johannes Paavali II kävi Malissa vuonna 1990.
Aiheesta muualla

Malin katolisen kirkon sivusto (ranskaksi)
Katetuottolaskenta

Katetuottolaskenta tai katetuottoanalyysi on yleisesti käytetty yrityksen kannattavuutta selvittävä laskentamenetelmä. Katetuottolaskennassa suoritteelle kohdistetaan ainoastaan muuttuvat kustannukset.
Katetuotto eli myyntikate tarkoittaa rahamäärää, joka jää jäljelle, kun myyntituotoista vähennetään muuttuvat kustannukset. Katetuotolla katetaan yrityksen kiinteät kustannukset. Yrityksen tulos on se rahasumma, joka jää jäljelle, kun katetuotosta vähennetään kiinteät kustannukset.
Katetuottolaskennassa tarkastellaan yrityksen tuottoja, kustannuksia ja tulosta, kun tuotantomäärissä, hinnoissa tai kustannuksissa tapahtuu muutoksia. Katetuottolaskennan avulla selvitetään, kuinka lisämyynti tai tuotteen hinnannosto vaikuttavat tuottoihin ja kustannuksiin. Käytännön yritysmaailmassa tulokseen vaikuttavat lukuisat tuotto- ja kustannustekijät. Katetuottolaskelmassa oletetaan yksinkertaisuuden vuoksi, että yrityksellä on vain yksi tuottotekijä ja yksi kustannustekijä eli valmistettujen tuotteiden määrä. Laskelmassa oletetaan, että tuotot ja kustannukset nousevat ja laskevat vain tuotantomäärän vaihtuessa. Muita tekijöitä kuten mainoskampanjoita ei tarkastella.
Katetuottolaskelma

Katetuottolaskelmaa varten kustannukset jaotellaan muuttuviin ja kiinteisiin kustannuksiin. Muuttuvia ovat kustannukset, jotka vaihtelevat suhteessa tuotantomäärään. Laskelma näyttää seuraavalta:
Laskelmassa tehdään useita oletuksia. Kokonaiskustannukset ovat vakioita, samoin yksikköhinta ja yksikkökustannukset. Tuottoihin ja kustannuksiin vaikuttavat vain tuotettujen ja myytyjen tuotteiden määrät. Laskelmassa on vain yksi tuote kerrallaan. Tuotot ja kustannukset ovat vertailukelpoisia ilman aikatekijän huomioon ottoa. Lisäksi kokonaiskustannusten ja kokonaistuottojen kuvaaja on suoraviivainen suhteessa tarkastelun kohteena olevaan tuotantomäärään.
Tunnusluvut > Katetuotto eli myyntikate

Katetuotto kuvaa, kuinka paljon myyntituotois­ta jää muuttuvien kustannusten jälkeen kiinteiden kustan­nusten katteeksi.
Tunnusluvut > Katetuottoprosentti

Käytännössä katetuotto ilmaistaan usein prosentuaalisena tunnuslukuna, kateprosenttina.