stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zhao Leji
Yksityiselämä

Zhao puhuu kiinaa Shaanxin murteella. Toimiessaan Qinghaissa Zhaon korostus todennäköisesti hidasti tämän urakehitystä, sillä Zhao joutui toimimaan viisi vuotta maakunnan kuvernöörinä, ennen kuin hänet nimitettiin puoluesihteeriksi.
Aiheesta muualla

http://www.chinavitae.com/biography/Zhao_Leji/career (Arkistoitu – Internet Archive)
Chris Wagner

| Chris Wagner |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 27. toukokuuta 1991 (ikä 33) Walpole, Massachusetts, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  Colorado Avalanche / Colorado Eagles
Sarja:  NHL / AHL
Pelinumero:  14
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2012–
Aik. seurat:  Norfolk Admirals (AHL) Anaheim Ducks (NHL) San Diego Gulls (AHL) Colorado Avalanche (NHL) New York Islanders (NHL) Boston Bruins (NHL) Providence Bruins (AHL)
NHL-varaus:  122. varaus, 2010 Anaheim Ducks
Christopher Wagner (s. 27. toukokuuta 1991 Walpole, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Colorado Avalanchessa keskushyökkääjänä. Hän on Anaheim Ducksin viidennen kierroksen varaus vuodelta 2010.
Ura pelaajana > Amatööriura

Massachusettsilaisena Wagner pelasi juniorikiekkoa EJHL-joukkue South Shore Kingsissä. Toisella kaudellaan 2009–2010 18-vuotiaana Wagner teki EJHL:n yhden kauden piste-ennätyksen iskettyään 83 vain 44 pelissä. Hän toimi joukkueen kapteenina sen voittaessa itäisen divisioonan mestaruuden ennen kuin siirtyi Colgaten yliopiston joukkueeseen. Wagner varattiin Anaheim Ducksiin vuoden 2010 varaustilaisuudessa.
Tulokaskaudellaan yliopistojoukkue Raidersissa 2010–2011, Wagner voitti joukkueen sisäisen tulokkaiden pistepörssin yhdeksällä maalilla ja yhteensä 28 tehopisteellä pelaamissaan 41 ottelussa. Wagner jatkoi kehittymistä ja sijoittui seuraavalla kaudella koko liigan toiseksi pistepörssissä. Hän teki 51 pistettä 38 pelissä ja hänet valittiin toiseen tähdistökentälliseen. Hänen kahden suunnan pelaamisensa huomioitiin ja hänet valittiin finalistiksi kilpailussa parhaalle puolustavalle hyökkääjälle annettavasta palkinnosta. 3. huhtikuuta 2012 Wagner lopetti yliopistouransa tehdessään kolmivuotisen tulokassopimuksen Anaheim Ducksin kanssa.
Ura pelaajana > Ammattilaisura

Wagner teki ammattilaisdebyyttinsä Ducksin AHL-farmiseura Norfolk Admiralsissa kaudella 2012–2013 ottelussa Worcester Sharksia vastaan 12. lokakuuta 2012. Hän pelasi Admiralsissa loppukauden tehden 70 ottelussa kahdeksan maalia ja 21 tehopistettä. Toisella kaudellaan Wagner oli Admiralsin ainoa pelaaja, joka pelasi joukkueen kauden jokaisessa ottelussa.
Tulokassopimuksensa viimeisenä kautensa Wagner tippui viimeisten pelaajien joukossa Ducksin kauden 2014–2015 avauskokoonpanosta. Wagner valittiin Norfolkissa heti ensimmäisellä viikolla AHL:n viikon pelaajaksi. Hänet nostettiin pian NHL-kokoonpanoon, jossa hän teki debyyttinsä Anaheimin paidassa 2–1 -voittoon päättyneessä ottelussa Minnesota Wildia vastaan 17. lokakuuta 2014. Wagner sai kauden aikana muutaman kerran noston NHL:ään, jossa hän pelasi alemmissa hyökkäyskentällisissä fyysisessä roolissa. Hän pelasi yhdeksän ottelua ilman pisteitä. Hän lisäsi pistemääräänsä AHL:ssä ansaiten paikan AHL:n tähdistöottelussa. Admiralsin kauden päätyttyä Wagner nostettiin NHL:ään, jossa hän debytoi myös pudotuspeleissä avauskierroksen voitossa Winnipeg Jetsiä vastaan.
Rajoitetusti vapaana agenttina Wagner teki yksivuotisen jatkosopimuksen Ducksin kanssa 17. heinäkuuta 2015. Hän pelasi hyvin harjoitusleirillä ja tuli valituksi kauden 2015–2016 avanneeseen NHL-kokoonpanoon. Hän pelasi yhden pelin ja toimi Ducksin ylimääräisenä hyökkääjänä, kunnes hänet laitettiin siirtolistan kautta farmijoukkue San Diego Gullsiin 21. lokakuuta 2015. Kolmen AHL-ottelun jälkeen hänet nostettiin takaisin Anaheimin riveihin, jossa hän pelasi kymmenen ottelua ilman pisteitä neljännen kentällisen hyökkääjänä. Tämän jälkeen hänet asetettiin jälleen siirtolistalle. 15. marraskuuta 2015 Colorado Avalanche poimi hänet itselleen. Avalanchessa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 17. marraskuuta, jolloin pelasi ilman pisteitä 5–1 -tappiossa Toronto Maple Leafsia vastaan.
Siirtotakarajalla helmikuussa 2018 Wagner siirtyi New York Islandersiin vaihdossa Jason Chimeraan.  Heinäkuussa 2023 Wagner palasi Avalancheen vapaana agenttina vuoden mittaisella kaksisuuntaisella sopimuksella.
Tilastot

Käännös suomeksi
Lars Eller

| Lars Eller |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. toukokuuta 1989 (ikä 35) Rødovre, Tanska
Kansalaisuus:   Tanska
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  98 kg
Seura
Seura:  Washington Capitals
Sarja:  NHL
Pelinumero:  20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Borås HC (Allsvenskan) Frölunda HC (SEL) Peoria Rivermen (AHL) St. Louis Blues (NHL) JYP (SM-liiga)   Montreal Canadiens (NHL)   Colorado Avalanche (NHL)   Pittsburgh Penguins (NHL)
NHL-varaus:  13. varaus, 2007 St. Louis Blues
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Washington Capitals | 2018  |
Lars Fosgaard Eller (s. 8. toukokuuta 1989 Rødovre, Tanska) on tanskalainen jääkiekkoilija ja Stanley Cup-voittaja, joka pelaa NHL-joukkue Washington Capitalsissa.
Aiemmin Eller pelasi Montreal Canadiensissa vuosina 2010–2016, Washington Capitalsissa,Colorado Avalanchessa ja Pittsburgh Penguinsissa vuosina 2016–2024 ja NHL:n työsulun 2012–2013 ajan SM-liigajoukkue JYPissä.
Ura

Eller pelasi jo 15-vuotiaana Tanskassa Rødovren 19-vuotiaiden joukkueessa. Frölunda HC:n nuorisotarkkailija huomasi Ellerin taidot. Seuraavalla kaudella Eller pelasi Frölundassa 18-vuotiaiden ja 20-vuotiaiden joukkueissa. Kaudella 2006–2007 Eller oli nuorten Elitserienin paras pistemies 55 tehopisteellään ja oli auttamassa Frölundaa mestaruuteen. St. Louis Blues varasi Ellerin NHL:n varaustilaisuudessa 2007 numerolla 13. Hän oli kaikkien pienimmällä numerolla NHL:ään varattu tanskalainen ja ensimmäinen ensimmäisellä varauskierroksella varattu tanskalainen.. Seuraavana vuonna Mikkel Bødker kuitenkin varattiin numerolla 8 Phoenix Coyotesiin.
Kaudella 2007–2008 Frölunda lähetti Ellerin hakemaan kokemusta aikuisten peleistä Allsvenskanissa pelaavaan Boråsiin. Eller pelasi kauden aikana myös Elitserienissä ja nuorten Elitserienissä, jossa voitti toisen mestaruutensa. St. Louis teki kesällä 2008 Ellerin kanssa kolmen vuoden sopimuksen. Ensimmäisen sopimuskautensa Eller pelasi kuitenkin vielä Frölundassa.
Eller siirtyi St. Louis Bluesin organisaatioon kaudeksi 2009–2010 ja debytoi NHL:ssä 5. marraskuuta 2009 Calgary Flamesia vastaan. Eller teki ottelussa myös ensimmäisen NHL-maalinsa. Yhteensä hän pelasi kauden aikana seitsemän NHL-ottelua tehoin 2+0=2. Eller teki AHL:n runkosarjan 70 ottelussa tehot 18+39=57 ja hänet valittiin tulokkaiden tähdistöön. Kauden jälkeen Eller kaupattiin Montreal Canadiensiin Ian Schultzin kanssa, kun Montreal lähetti Jaroslav Halákin St. Louisiin.
Maaliskuussa 2023 Washington Capitals kauppasi Ellerin Colorado Avalancheen  vaihdossa toisen kierroksen varausvuoroon vuoden 2025 varaustilaisuudessa.
Heinäkuussa 2023 Eller teki vapaana agenttina Pittsburgh Penguinsin kanssa kahden vuoden ja yhteensä 4,9 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Marraskuussa 2024 Eller palasi Capitalsiin Penguinsin kaupattua hänet joukkueeseen vaihdossa viidennen kierroksen varausvuoroon vuoden 2025 varaustilaisuudessa ja kolmannen kierroksen varausvuoroon vuoden 2027 varaustilaisuudessa.
Maajoukkueura

Eller on pelannut Tanskan maajoukkueessa useissa nuorten arvoturnauksissa ja myös aikuisten edustusjoukkueessa. Keväällä 2006 hän pelasi 18-vuotiaiden MM-kilpailujen 1. divisioonassa. Seuraavana vuonna Eller oli nostamassa sekä 18-vuotiaiden että 20-vuotiaiden maajoukkueen 1. divisioonasta pääsarjaan.
Vuonna 2008 Eller pelasi sekä 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa että ensimmäistä kertaa aikuisten MM-turnauksessa. Tanska tippui 20-vuotiaiden kisoissa takaisin 1. divisioonaan, jossa Eller pelasi jälleen vuonna 2009.
Muuta

Ellerin isä on Olaf Eller, joka on entinen jääkiekkoilija ja tällä hetkellä Frederikshavn White Hawksin valmentaja Tanskan liigassa.
Tilastot

Lars Eller Tanskan paidassa vuoden 2010 MM-kilpailuissa.
Ōtawara

| Ōtawara (大田原市) |
| --- | --- |
 Ungan-jin temppeli
 lippu:  symboli
 Ōtawaran sijainti Tochigin prefektuurissa
 Ōtawara
 Koordinaatit: 36°52′16″N, 140°00′56″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tochigin prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  354,36 km²
Väkiluku (09/2020):  73 130
 – Väestötiheys:  206 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Neidonhiuspuu
 – Kukka:  Chrysanthemum morifolium
 – Lintu:  Idänsilkkikerttunen, kiuru
 – Kala:  Tanakia tanago
 
 https://www.city.ohtawara.tochigi.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ōtawara (jap. 大田原市, Ōtawara-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Tochigin prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin pohjoisosassa Nasunogaharan alluviaalikeilan alueella. Kaupungin läpi virtaavat Nakajoki ja Hōkijoki. Idässä kaupungin alue nousee Yamizovuorille ja rajautuu Fukushiman ja Ibarakin prefektuureihin. Ōtawarassa on 73 130 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 354,36 neliökilometriä.
Ōtawaran länsiosaa palvelee JR Higashi-Nihonin Utsunomiya-linja eli Tōhoku-päälinja.
Kuvia

Daiō-jin temppelin portti
Nozakin rautatieasema
Ōtawaran kaupungintalo
Ōtawaran kantakaupunki vuoden 1975 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ōtawara Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
| n k Tochigin prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Ashikaga  Kanuma  Mooka  Nasu-Karasuyama  Nasu-Shiobara  Nikkō  Ōtawara  Oyama  Sakura  Sano  Shimotsuke  Tochigi  Utsunomiya (pääkaupunki)  Yaita  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Hagan piirikunta (Haga · Ichikai · Mashiko · Motegi) · Kawachin piirikunta (Kaminokawa) · Nasun piirikunta (Nakagawa · Nasu) · Shimotsugan piirikunta (Mibu · Nogi) · Shioyan piirikunta (Shioya · Takanezawa) |  |
.xxx

.xxx on sponsoroitu ylätason verkkotunnus, joka on tarkoitettu aikuisviihdesivustoille. ICANN hyväksyi tunnuksen 18. maaliskuuta 2011. Vuosia kiistelyn kohteena ollut .xxx-tunnus on herättänyt vastustusta muun muassa uskonnollisissa ryhmissä. Aikuisviihdeteollisuus on kritisoinut tunnusta, koska se on helpompi asettaa suodatuslistalle. Intia ilmoitti etsivänsä keinoja verkkotunnuksen toimimisen estämiseksi maassa.
Kuukalenteri

Kuukalenteri on Kuun vaiheisiin perustuva kalenteri.  Siinä kuukausi alkaa aina uudenkuun aikoihin. Koska synodisen kuukauden pituus on hieman yli 29 vuorokautta, luetaan tällaisessa kalenterissa kuukauteen vaihdellen 29 tai 30 päivää. Kaksitoista tällaista kuukautta on 354,37 vuorokautta, josta käytetään nimitystä kuuvuosi.
Ainoa laajalti käytössä oleva puhdas kuukalenteri on islamilainen kalenteri, jonka vuodessa on aina 12 kuun vaiheiden mukaan määräytyvää kuukautta ja vuodessa näin ollen 354 tai 355 päivää. Sen kuukaudet eivät ole sidottuja tiettyihin vuodenaikoihin, vaan ne siirtyvät esimerkiksi päivätasauksiin ja päivänseisauksiin nähden joka vuosi 11 päivää aikaisemmiksi ja kiertävät noin 33 vuodessa kaikkien vuodenaikojen ympäri. Islamilaista kalenteria käytetään pääasiassa vain uskonnollisissa yhteyksissä, mutta esimerkiksi Saudi-Arabiassa myös arki- ja liike-elämässä sekä valtionhallinnossa.
Useimmat muut kuukalentereiksi sanotut kalenterit ovat oikeastaan kuu-aurinkokalentereita eli lunisolaarisia kalenterita.  Niissäkin kuukausi vaihtuu aina uudenkuun aikoihin, mutta määrävälein lisätään kalenterivuoteen kolmastoista kuukausi, jotta kalenterikuukaudet pysyisivät suunnilleen samana vuodenaikana. Sellaisia ovat esimerkiksi juutalainen ja vanha kiinalainen ajanlasku sekä vanhalla ajalla babylonialainen kalenteri ja antiikin kreikkalainen kalenteri.
Fasistinen ajanlasku

20 liiran kolikko, jossa vuosilukuna on sekä 1928 että 6 muodossa "A.VI". Kolikkkotekstin mukaan "On parempi elää päivä leijonana kuin sata vuotta lampaana".
Fasistinen ajanlasku (ital. Era fascista, EF) tarkoittaa Benito Mussolinin ajan Italiassa voimassa ollutta ajanlaskua, joka aloitettiin fasistien marssista Roomaan. Siinä ajanlasku aloitettiin lokakuun 28. päivästä 1922 ja vuodet merkittiin roomalaisin numeroin. Ajanlasku päättyi vuonna XXI eli vuonna 1943, Salòn tasavallassa kuitenkin vasta vuonna 1945.
Fasistinen ajanlasku määrättiin vuodenvaihteessa 1926/1927 pakolliseksi valtiollisissa asiakirjoissa ja viranomaisille osoitetuissa kirjelmissä kristillistä ajanlaskua osoittavan päiväyksen rinnalla. Fasistien puoluesihteeri Achillle Starace kielsi fasisteilta uudenvuoden vieton 1. tammikuuta, koska fasistien uusi vuosi alkoi  28. lokakuuta. Staracen ohjeet  herättivät kyllästyneisyyttä ja naurua, mutta olivat Mussolinin hyväksymiä.
Monissa Italian monumenteissa on edelleen fasistisen ajanlaskun mukainen vuosiluku.
Minnesota Frost

| Minnesota Frost |
| --- | --- |
Perustettu:  29. elokuuta 2023
Kaupunki:  Saint Paul, Minnesota
Kotiareena:  Xcel Energy Center
– kapasiteetti:  17 954
Sarja:  PWHL
Sarjataso:  1.
Päävalmentaja:  Ken Klee
Omistaja:  Mark Walter Group
Infobox OKNimi-testi OK: 
Minnesota Frost on yhdysvaltalainen naisten ammattilaisjääkiekkoseura Saint Paulista, Minnesotasta. Seura pelaa PWHL-sarjassa. Seuran kotikenttä on Xcel Energy Center ja päävalmentaja Ken Klee.
Sippola

| Sippola> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Kouvola |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  60°44′21″N, 027°00′04″E
Lääni:  Etelä-Suomen lääni
Maakunta:  Kymenlaakson maakunta
Kuntanumero:  754
Hallinnollinen keskus:  Sippolan kirkonkylä (–1966) Keltakangas (1966–1974)
Perustettu:  
– emäpitäjä:  Vehkalahti
Liitetty:  1975
– liitoskunnat:  Anjala Sippola
– syntynyt kunta:  Anjalankoski
Pinta-ala:   km²   (1.1.1974)
– maa:  568,1 km²
Väkiluku:  15 278   (31.12.1974)
– väestötiheys:  28,10 as./km²
Sippola on Kymenlaaksossa Kymijoen itäpuolella sijainnut entinen Suomen kunta, jonka alue kuuluu nykyiseen Kouvolaan. Sippolan ja myöhemmin myös Anjalankosken suurimmat taajamat olivat Myllykoski ja Inkeroinen. Kunnan kirkonkylä oli Sippola. Kunnan hallinto muutti sieltä hieman Myllykoskelta kaakkoon sijaitsevalle Keltakankaalle vuonna 1966.
Sippolan naapurikunnat olivat Anjala, Kymi (nykyisin Kotka), Luumäki, Valkeala ja Vehkalahti (nykyisin Hamina).
Historia

Sippola mainitaan Vehkalahden saarnahuoneena jo vuonna 1693. Kappeliseurakunnaksi se muodostettiin vuonna 1823 ja seurakunta itsenäistyi 1861. Nykyinen Sippolan kirkko valmistui Sippolan kirkonkylään vuonna 1879.
Teollistumisen myötä Mämmälän kylän asutustaajama sai nimen Inkeroinen, Inkeroisten maakirjatalon ja Mämmälän kosken alueelle 1872 perustetun Inkeroisten puuhiomon ja paperitehtaan sekä myöhemmän Kouvolan–Kotkan-radan Inkeroisten rautatieaseman mukaan. Viialan kylän asutustaajama tunnetaan nimellä Myllykoski.
Sippolan kunta yhdistettiin vuonna 1975 Anjalan kunnan kanssa Anjalankosken kauppalaksi, josta tuli kaupunki 1977. Vuonna 2009 Anjalankoski liittyi uuteen Kouvolaan.
Kylät

Tässä on lueteltu Sippolan rekisterikylät. Niiden perässä on niihin kuuluvat osakylät tai merkittävän kokoiset alueet. Sippolassa oli 10 rekisterikylää.
Enäjärvi
Haapala
Hirvelä
Kaipiainen
Liikkala
Mämmälä
Inkeroinen
Marinkylä
Karhunkangas
Ruotila
Saaramaa
Sippolan kirkonkylä
Viiala
Myllykoski
Keltakangas
Vehkalahden pitäjän Sippolan kappeliin ja myöhempään itsenäiseen Sippolan pitäjään kuuluivat alkujaan seuraavat maakirjakylät: Enäjärvi, Hirvelä, Kaipiainen (Rautjärvi), Liikkala, Mämmälä, Sippola (kirkonkylä) ja Viiala. Myöhemmin siirrettiin Vehkalahdesta Sippolaan vielä Haapala ja Saaramaa.
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Sippolan taajamat olivat Enäjärvi (282 asukasta), Inkeroinen (4 696 asukasta, josta 4 675 Sippolan puolella), Kaipiaisten asemanseutu (414 asukasta), kirkonkylä (429 asukasta) ja Myllykoski (5 297 asukasta, josta 5 284 Sippolan puolella). Inkeroinen ja Myllykoski ulottuivat pieniltä osin myös Anjalan puolelle.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Sippolan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.
| Sippolan väestönkehitys 1880–1970 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 4 702 | 4 702 |
| 1890 | 1890 |    | 5 728 | 5 728 |
| 1900 | 1900 |    | 6 927 | 6 927 |
| 1910 | 1910 |    | 8 247 | 8 247 |
| 1920 | 1920 |    | 9 680 | 9 680 |
| 1930 | 1930 |    | 9 806 | 9 806 |
| 1940 | 1940 |    | 11 648 | 11 648 |
| 1950 | 1950 |    | 15 713 | 15 713 |
| 1960 | 1960 |    | 16 633 | 16 633 |
| 1970 | 1970 |    | 15 949 | 15 949 |
Lähde: Tilastokeskus.
Murre

Sippolan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Sippolan murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Iitin ryhmään.
Aiheesta muualla

Sippolan kirkonkylä Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt RKY. Museovirasto.
Koti-Sippola ry:n Sippola-sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Kirsti Hellgren: Sippolan historia.  Myllykoski: Sippolan kunta, 1957.
Aarne Wuorimaa: Piirteitä Sippolan historiasta.  (Kansanvalistusseuran kotiseutukuvauksia 26-30)  Helsinki: Kansanvalistusseura, 1915.
| n k Kymenlaakson maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hamina  Kotka  Kouvola  Miehikkälä  Pyhtää  Virolahti 
Entiset kunnat:  Anjala  Anjalankoski  Elimäki  Haapasaari  Jaala  Karhula  Kuusankoski  Kymi  Sippola  Valkeala  Vehkalahti 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Sippolan kirkko vuonna 2020
Sippolan kartano
Alvar Aallon suunnittelemia taloja Inkeroisissa
Wille Rydman

| Wille Rydman |
| --- | --- |
 Wille Rydman syyskuussa 2023.
Suomen elinkeinoministeri
 Orpon hallitus 6.7.2023–  
Edeltäjä:  Vilhelm Junnila
Kansanedustaja
 22.4.2015–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä (2023–) Eduskuntaryhmä Wille Rydman (2022–2023) Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä (2015–2022)
Vaalipiiri:  Helsingin vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. tammikuuta 1986 (ikä 38) Helsinki
Tiedot
Puolue:  Perussuomalaiset (2023–)
Muut puolueet:  Kansallinen Kokoomus (2002–2023)
Koulutus:  valtiotieteiden maisteri (2008)
Valiokunnat:  perustuslakivaliokunta (jäsen)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Wille-Werner Rydman (s. 2. tammikuuta 1986 Helsinki) on suomalainen perussuomalaisia edustava kansanedustaja, Helsingin kaupunginvaltuutettu ja Suomen nykyinen elinkeinoministeri. Rydman on toiminut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä kunnallisvaaleista 2012 ja kansanedustajana eduskuntavaaleista 2015 lähtien. Rydman edusti alun perin kokoomusta. Vuonna 2023 hän siirtyi perussuomalaisiin.
Rydman nimitettiin 6. heinäkuuta 2023 Orpon hallituksen elinkeinoministeriksi sen jälkeen, kun Vilhelm Junnila erosi tehtävästä.
Elämä

Rydman opiskeli Helsingin yliopistossa yleistä valtio-oppia ja on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri. Tutkinnon hän suoritti kahdessa vuodessa vuosina 2006–2008.
Vuosina 2007–2009 Rydman toimi ensiksi Marja Tiuran ja sittemmin Sampsa Katajan eduskunta-avustajana. Kokoomusnuorten puheenjohtajana hän toimi kaksivuotiskauden 2010–2011. Vuodet 2012–2013 Rydman työskenteli koordinaattorina Libera-säätiössä ja vuonna 2014 konsulttina Innolink Group Oy:ssä. Syksyllä 2014 hän siirtyi kokoomuksen kansainvälisten asioiden sihteeriksi, missä tehtävässä hän toimi kansanedustajaksi valintaansa asti.
Eduskuntavaaleissa 2015 Rydman valittiin eduskuntaan toisella yrittämällä 4 524 äänellä ja eduskuntavaaleissa 2019 hänet valittiin jatkokaudelle 5 910 äänellä. Hänet valittiin eduskunnan perustuslakivaliokunnan jäseneksi ja hallintovaliokunnan varajäseneksi. Helsingin kaupunginvaltuustoon Rydman valittiin vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 2 241 äänellä, uudelleen vuoden 2017 kunnallisvaaleissa 3 467 äänellä ja jälleen vuoden 2021 kunnallisvaaleissa 3 816 äänellä, mikä oli kolmanneksi eniten kokoomuksen listalla.
Rydman toimi Helsingin opetuslautakunnan jäsenenä vuodet 2009–2015, joista varapuheenjohtajana 2013–2015. Helsingin tarkastuslautakunnan puheenjohtajana hän toimi 2015–2017. Rydman oli Helsingin kaupunginorkesterin johtokunnan puheenjohtaja vuosina 2013–2017, Kemijoki Oy:n hallintoneuvoston puheenjohtaja vuosina 2015–2019 sekä Helen Oy:n (entinen Helsingin Energia) hallituksen varapuheenjohtaja ja Helsingin kaupunginhallituksen jäsen vuosina 2017–2021. Rydman oli Helsingin kaupunginvaltuuston 1. varapuheenjohtaja vuosina 2021–2022, Helsingin Sataman hallituksen puheenjohtaja vuonna 2022, Pohjoismaiden neuvoston puheenjohtajiston jäsen vuosina 2015–2022, Finnvera Oyj:n hallintoneuvoston jäsen vuosina 2019–2023 sekä Suomen Kansallisoopperan ja -baletin hallituksen ja Pohjoismaiden Investointipankin tarkastusvaliokunnan jäsen vuosina 2019–2022.
Tammikuussa 2023 Rydman erosi kokoomuksesta ja siirtyi perussuomalaisiin. Rydmanin mukaan perussuomalaiset on vuodesta 2017 lähtien kehittynyt Jussi Halla-ahon ja Riikka Purran aikana sellaiseen suuntaan, jota hänen on luontevaa kannattaa. Eduskuntavaaleissa 2023 Rydman valittiin perussuomalaisten listoilta kolmannelle kaudelleen kansanedustajana Helsingin vaalipiiristä 3 919 äänellä.
Poliittinen toiminta

Helsingin Sanomien vuonna 2015 teettämän selvityksen mukaan Rydman oli tuolloin eduskuntaan valituista kansanedustajista oikeistolaisin yhdessä Elina Valtosen kanssa. Rydman on kuvannut itseään konservatiiviksi tai liberaalikonservatiiviksi.
Rydman on ollut julkisuudessa etenkin tiukkojen maahanmuuttonäkemystensä vuoksi. Rydmanin mukaan ”maahanmuuttopolitiikan pitää tapahtua vastaanottajamaan ehdoilla. Suomen eikä minkään muunkaan maan tule vastaanottaa enempää maahanmuuttajia kuin mitä se pystyy menestyksellisesti sopeuttamaan omaan yhteiskuntaansa – sen kieleen, tapoihin ja lakeihin. Hyvää tarkoittavat monikulttuurisuusprojektit ovat osoittautuneet vahingollisiksi sekä vastaanottajamaille että maahanmuuttajille itselleen, kun sopeutuminen uuteen kotimaahan on niiden myötä hidastunut.”
Talouspolitiikassa Rydman on arvostellut poliitikkoja siitä, että nämä syyttävät markkinataloutta omista virheistään. Valtion velkaantumista hän on arvostellut voimakkaasti. Suomen valtion alkaessa uudelleen velkaantua vuonna 2009 Rydman vaati menojen leikkaamista velkaantumisen sijaan. Rydmanin mukaan velkarahalla eläminen on nykyisen hyvinvoinnin maksattamista tulevien sukupolvien työllä ja paras puolustus hyvinvoinnille on ensisijaisesti kilpailukyvystä huolehtiminen.
Kohut > Rasismikohu

Vuoden 2023 heinäkuussa julkisuuteen ilmestyi Rydmanin vuonna 2016 lähettämiä yksityisviestejä silloiselle seurustelukumppanilleen Amanda Blickille, joissa Rydman käyttää toistuvasti rasistista kieltä. Viestien lähettämisen aikaan Rydman oli 30-vuotias kansanedustaja. Viesteissä Rydman muun muassa rinnasti itsensä natseihin ja nimitteli ulkomaalaistaustaisia ihmisiä rasistisin sanankääntein. Yhdessä viestissä Blick kertoi Rydmanille, että jos hän saisi lapsen, hän haluaisi lapselle heprealaisen nimen, kuten Immanuel. Rydman vastaa tähän: ”Me natsit ei oikein tykätä semmoisista jutskujutuista.” Toisessa viestissä Rydman harmitteli sitä, että Saksa on päästänyt natsimonumenttinsa rapistumaan. Muihin ihmisiin kohdistuvissa rasistisissa viesteissä Rydman muun muassa nimitteli Lähi-idästä kotoisin olevia ”apinoiksi” ja ”aavikkoapinoiksi”. Rydman pohti ruskeiden silmiensä värin periytyvyyttä ja totesi: ”Vaikka lisääntyisin pikimustan Nigerian neekerin kanssa, niin lapsella olisi silti 26% chanssi saada vihreät silmät.”
Rydmanin puheista uutisoitiin kansainvälisesti. Niistä uutisoi muun muassa yhdysvaltalainen Politico-lehti, kansainvälinen Euronews, saksalainen Süddeutsche Zeitung, ruotsalaiset Svenska Dagbladet, Expressen ja Aftonbladet, virolainen Postimees sekä espanjalainen El Diario.