stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jihad
Ulkoinen jihad > Jihadismi > Ideologia

Jihadistit ovat aseellista jihadia hyökkäyssotana käyviä islamisteja. Jihadistit jakavat maailman ”islamin alueeseen” (Dar al-Islam) ja ”sodan alueeseen” (Dar al-Harb). He pyrkivät väkivalloin palauttamaan yhtenäisen, islamilaista lakia noudattavan islamilaisen kalifaatin alueille, jotka ovat joskus olleet islamin alaisia ja näin ollen kuuluvat jo nyt islamin alueeseen vaikka ovat uskottomien (kafir) hallussa. Näihin islamille kuuluviksi alueiksi he lukevat muun muassa koko Lähi-idän, Venäjän, Kiinan, Espanjan ja osia Ranskasta. Kalifaatin perustamisen jälkeenkin sen ulkopolitiikan on oltava ikuista jihadia. Tässä he suhteessa modernit jihadistit seuraavat klassista tulkintaa, jonka mukaan jihadia on periaatteessa jatkettava kunnes "koko ihmiskunta on joko omaksunut islamin tai alistunut islamilaisen valtion alaisuuteen". Jihadistit pitävät itseään ainoina tosiuskovaisina. Heidän tärkeimpiä vihollisiaan ovat maltilliset muslimit, jotka vastustavat jihadismia tai ylläpitävät maallisia muslimihallintoja; Al-Qaida oli ensimmäinen ja harvoja, joka otti päävihollisekseen islamin ulkopuolisen kohteen.
Jihadistien kampanjassa on kolme vaihetta: tosiuskovaisten edelläkävijoiden joukon luominen, oman maa-alueen varmistaminen, ja islamilaisen valtion perustaminen. Jihadismin kolme tärkeintä ideologia ovat Muhammad ibn Abd-al-Wahhab, Hassan al-Banna ja Said Qutb.
Jihadistien mukaan jihad on heidän uskonnollinen velvollisuutensa ja myös uskonnollisten kirjoitusten mukaista. Jihadistien mukaan jihad on jokaisen muslimin yksilöllinen velvollisuus, eikä valtion asia niin kauan kuin islamilaista valtiota ei vielä ole olemassa.
Jihadistien käsitykset jihadin julistamisesta, syistä ja luonteesta eroavat Rashad Alin ja Hannah Stuartin mukaan islamilaisen lain klassisista ja nykyajan lähteistä monilta osin:
jihadistit julistavat jihadin yksityishenkilöinä, eivät valtion edustajana
jihadistien mukaan jihadia on käytävä aina ja kaikkialla islamin levittämiseksi; klassinen käsitys on rajatumpi
jihadistit käyvät jihadia hyökkäyssotana
jihadistit eivät näe rauhanomaisia keinoja sotaa suositeltavampina
jihadistit surmaavat siviilejä
jihadistit perustelevat siviilien surmaamisen katsomalla islamin viholliset kollektiivisesti syyllisiksi
jihadistit eivät välitä naisten ja lasten surmaamisen kiellosta
jihadistit laajentavat marttyyrikuoleman käsitettä itsemurhaiskuihin, joita he pitävät jaloina, ja he käyttävät kiellettyjä keinoja iskuissaan
jihadistit hylkäävät uskollisuuden omalle yhteisölleen ja iskevät myös oman maansa kansalaisia vastaan
Jerusalemin Heprealaisen yliopiston professori Ella Landau-Tasseronin mukaan jihadistien ja näitä arvostelleiden uskonoppineiden erimielisyydet kuitenkin vastaavat islamin piirissä normaalisti käytyä keskustelua ja erimielisyyksiä šarian sisällöstä. Landau-Tesseron päättelee, että jihadistien julmuudet ovat järkyttäneet uskonoppineita, ja nämä tekevät siksi parhaansa osoittaakseen, etteivät sellaiset kuulu islamiin.
Ulkoinen jihad > Jihadismi > Historiaa

1900-luvulta alkaen sunnalaisten ääriryhmien keskuudessa levisi käsitys siitä, että jihadia voidaan käyttää ilman oppineiston laajaa hyväksyntää. He tulkitsivat jihadia siten, että islamilaisten maalliset hallitukset eivät toteuta islaminuskontoa kunnolla, joten valtiot ovat epäislamilaisia. Näin hallitukset ovat luopuneet islamista ja heitä vastaan voidaan käydä puolustustaistelua islamin puolesta. Tämä radikaali tulkinta, johon liitettiin myös terrorismi, ulotettiin myös siirtomaavaltoja ja Venäjään leviämistä vastaan sekä myöhemmin amerikkalaismiehitystä vastaan Irakissa. Kaikissa näissä tapauksissa radikaaliryhmät käyttivät jihad-retoriikkaa, mutta yhdessäkään ei ollut oppineiston yksimielistä kannatusta. Sen sijaan monet uskonoppineet ovat katsoneet, että palestiinalaisten aseellinen toiminta israelilaisia miehittäjiä vastaan on jihad.
Nykyisin toimivia jihadistisia järjestöjä ovat Isis Irakissa ja Syyriassa, Al-Qaida Arabiassa ja Pohjois-Afrikassa, Boko Haram Nigeriassa, Taliban Afganistanissa ja Pakistanissa, Ansar al-Sharia Libyassa ja Tunisiassa, Al-Shabaab Somaliassa, Abu Sayyaf Filippiineillä, Jemaah Islamiyah Indonesiassa ja Ansar Beit al-Maqdis Siinailla.
Vuonna 2016 jihadistit ovat aiempaa useammin länsimaissa eläviä "yksinäisiä susia", jotka ovat radikalisoituneet nopeasti ja toteuttavat iskuja jihadistijärjestöjen innoittamana mutta ilman suoraa yhteyttä järjestöihin. Isis on yllyttänyt nuoria muslimeja tekemään iskuja länsimaissa sitä mukaa, kun järjestö itse on joutunut ahtaalle Irakissa ja Syyriassa.
Šiianäkökulma

Islamin vähemmistösuuntauksen šiialaisuuden jihad-käsitys eroaa sunnien käsityksestä merkittävimmin siinä, että šiialaisten mukaan ainoastaan kätketty imaami, Mahdi, voi julistaa jihadin. Tämä käsitys muuttui 1800-luvulla, kun länsimaat valloittivat osan Persiasta. Nykyisin useimmat šiiaoppineet hyväksyvät puolustuksellisen jihadin julistamisen muiltakin kuin Mahdilta, mutta eivät hyökkäävän jihadin julistamista. Jotkin tulkinnat hyväksyvät jihadin myös toisia muslimeja vastaan.
Šiialaisuuden jihad-käsityksessä myös marttyyriuden ja etenkin profeetta Muhammadin tyttärenpojan Husain ibn Alin marttyyrikuoleman merkitys on suuri. Koska šiialaisuus on monissa muslimimaissa vähemmistösuuntauksena, šiiojen kokema eristyneisyys ja syrjintä ovat lisäksi korostaneet heidän jihad-käsityksessään vastarintaa epäoikeudenmukaisuutta ja tyranniaa kohtaan sekä arvokkuuden säilyttämistä.
Kirjallisuutta

Nasiri, Omar: Jihadin sydämessä: Elämäni al-Qaidan taistelijana ja sen vakoojana.  ((Inside the jihad: My life with Al Qaeda: A spy’s story, 2006.) Suomentanut Henry Tanner)  Helsinki:  Tammi, 2007.  ISBN 978-951-31-3949-0
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jihad. BBC. (englanniksi)
Daniel Pipes: Mikä on Jihad. New York Sun 31.12.2002.
Daniel Pipes: Jihad kautta historian. New York Sun 14.7.2005.
Terrori-iskut: Antaako Koraani luvan terroriin? Suomen kuvalehti 13.12.2010.
A collection of the ahadith in Sahih Bukhari: Translation of Sahih Bukhari, Book 52: Fighting for the Cause of Allah (Jihaad) (Arkistoitu – Internet Archive), Center for Muslim-Jewish Engagement
Kirja 52 - Taisteleminen Allahin tähden (Jihad) (Arkistoitu – Internet Archive), Hadith-kirjasto, Sahih Bukharin kirja 52:n osittainen käännös
Muun muassa pyhiinvaellus Mekkaan ja siihen liittyvät rituaalit edustavat henkistä kamppailua eli jihadia, jossa pyritään paremmaksi muslimiksi.
Jihadisteja - VOA
Masada

| Masada |
| --- | --- |
 Masada ilmakuvassa.
Sijainti:  Israel
Koordinaatit:  31°18′56″N, 35°21′14″E
Rakennustyyppi:  Linnoitus.
Rakennuttaja:  Herodes
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Masada on vuori ja historiallinen linnoitus Juudean autiomaassa Israelissa lähellä Kuolleenmeren rannikkoa. Linnoitusta rakennutti Herodes ja roomalaiset valtasivat sen juutalaisilta kapinallisilta Masadan piirityksen yhteydessä ensimmäisen juutalaissodan aikana 70-luvulla jaa. Roomalaisten Masadan ympärille rakennuttamat piiritysvarustukset lukeutuvat maailman parhaiten nykypäiviin saakka säilyneisiin. Masada kuuluu nykyisin Unescon maailmanperintöluetteloon.
Sijainti

Masada sijaitsee tasalakisella vuorella Kuolleenmeren länsirannalla En Gedin eteläpuolella. Vuori kohoaa noin 450 metrin korkeudelle Kuolleenmeren pinnasta. Pituutta sillä on noin 600 metriä ja leveyttä 300 metriä. Sen juurta ympäröi kaksi wadia.
Historia > Alkuperä

Muille alueen arkeologisille kohteille tyypillisesti varhaisimmat merkit ihmisistä Masadasta ovat jo kalkoliittiselta kaudelta 4000–3000-luvuilta ennen ajanlaskun alkua. Paikalta on löydetty esimerkiksi tekstiilejä ja keramiikkaa. Paikalta on tehty löytöjä myös sittemmältä rautakaudelta. Hellenistiseltä kaudelta ei ole juurikaan arkeologista näyttöä ennen Herodesin valtakautta. Paikalla olevat kaksi vesisäiliötä on mahdollisesti rakennettu ennen Herodesia, mutta varmuutta ei ole. Paikkaa alettiin rakentaa laajemmassa mittakaavassa vasta Herodesin kaudella. Historiallisista lähteistä Masada tunnetaan lähinnä juutalaisen Roomassa eläneen historioitsija Josephuksen kirjoituksista. Josephus kirjoitti Masadasta kreikaksi. Nimi Masada lienee johdettu heprean ja aramean linnaketta tarkoittavasta sanasta mezad. Josephus esittää paikan alkuperästä kaksi eri tarinaa, ensimmäisen mukaan paikan rakennuttivat "muinaiset kuninkaat" ja toisen mukaan "ylipappi Joonatan". Joonatanin tarkemmasta henkilöllisyydestä ei ole selvyyttä.Joitakin Josephuksen tarinaa tukevia viitteitä on löydetty esimerkiksi seleukidien aikaisista kolikoista. Strabon ja Plinius mainitsevat Masadan kirjoituksissaan lyhyesti.
Herodes joutui pakenemaan parthialaisten tukemaa Antigonosta Jerusalemista vuonna 40 ennen ajanlaskun alkua. Josephuksen tarinan mukaan Herodes jätti perheensä ja varuskunnan Masadaan lähtien itse Roomaan. Antigonos piiritti Masadan, joka kesti kuitenkin Herodesin paluuseen ja voittoon saakka. Sittemmin herodes rakennutti paikkaa linnoitukseksi itselleen peläten mahdollisesti juutalaisten kansannousua omaa valtaansa vastaan. Huomattavan sotilalalisen uhan muodosti myös Kleopatran hallitsema Egypti. Herodesin kaudella Masadaan rakennettiin kolme palatsia, parakit, kolme kyyhkyslakkaa (colombaria), kylpylä ja kaksikerroksinen muuri. Muurien kivi oli vuorelta hakattua dolomiittia ja yksityiskohtaisemmat arkkitehtoniset rakennelmat pehmeämpää muualta tuotua kiveä.
Historia > Masadan piiritys

Herodes kuoli vuonna 4 eaa. ja Juudea liitettiin Rooman valtakuntaan vuonna 6 ajanlaskun alun jälkeen. Paikalla lienee ollut tämän jälkeen roomalainen varuskunta. Ensimmäisen juutalaissodan puhjetessa vuonna 66 jaa. Masadan valtasivat selootien tikarimiesten (sicarii) ryhmittymä Menahemin johdolla. Jerusalemin kukistuttua vuonna 70 monet jäljelle jääneistä kapinallisista pakenivat Masadaan. Roomalainen kuvernööri Lucius Flavius Silva piiritti Masadan vuonna 73 tai 74. Linnoitus kukistui muutaman kuukauden kestäneen piirityksen jälkeen. Josephuksen mukaan linnoituksessa olleet 960 miestä, naista ja lasta tekivät joukkoitsemurhan antautumisen sijaan. Masadan roomalaiset piiritysvarustelmat kuuluvat nykypäiviin asti parhaiten säilyneiden joukkoon. Piirityksen aikana roomalaiset rakensivat masadan ympärille piiritysmuurin ja kahdeksan leiriä piirittäville joukoille. Muurinmurtajaa varten Masadan muurille rakennettiin ramppi (agger) maa- ja kiviaineksesta.
Masadan valtauksen jälkeen roomalaisilla oli jonkin aikaa leiri vuoren huipulla. Viimeisin löydetty kolikko tuolta ajanjaksolta on ajoitettu vuoteen 112. Paikka hylättiin samalla vuosisadalla. 400-luvulla Bysantin valtakunnan kaudella paikka otettiin jälleen käyttöön, kun sille rakennettiin luostari. Luostari on mahdollisesti muutamissa historialliissa lähteissä mainittu Marda. Luostari hylättiin ilmeisesti islamin saapumisen jälkeen 600-luvulla. Juutalaisten keskuudessa Masadan tekivät uudelleen tunnetuksi etenkin Josephuksen Juutalaissodan historian käännös hepreaksi vuonna 1931 ja siitä tuli juutalaisen vastarinnan symboli. Israelin asevoimien panssarijoukkojen asevelvolliset vannovat sotilasvalansa Masadan huipulla. Vuonna 1966 perustettiin Masadan kansallispuisto ja vuoren huipulle vietiin köysirata vuonna 1971. Masada liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2001.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Masada Wikimedia Commonsissa
| n k Unescon maailmanperintökohteet Israelissa |
| --- | --- | --- |
|  Akko  Bahá'ín pyhät paikat Haifassa ja Länsi-Galileassa  Negevin aavikkokaupungit Avdat  Haluza  Mamshit  Shivta  Masada  Nahal Me’arotin ja Wadi el-Mugharan luolat  Jerusalemin vanhakaupunki  Jerusalemin muurit  Raamatulliset kukkulat Tel Be’er Sheva  Tel Hazor  Tel Megiddo  Valkoinen kaupunki  Maresha  Beit Guvrin  Bet She’arimin nekropoli  |  Akko  Bahá'ín pyhät paikat Haifassa ja Länsi-Galileassa  Negevin aavikkokaupungit Avdat  Haluza  Mamshit  Shivta  Masada  Nahal Me’arotin ja Wadi el-Mugharan luolat  Jerusalemin vanhakaupunki  Jerusalemin muurit  Raamatulliset kukkulat Tel Be’er Sheva  Tel Hazor  Tel Megiddo  Valkoinen kaupunki  Maresha  Beit Guvrin  Bet She’arimin nekropoli  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Vatikaani 
Maantieteelliset:  MusicBrainz place  Pleiades 
Muut:  IdRef 
Köysirata Masadan huipulle.
Herodesin kaudella Masadaan rakennetun palatsin raunioita.
Roomalaisten rakennuttama ramppi Masadan muurille.
Roomalaisten Masadan piirityksen aikana rakentaman leirin ja piiritysmuurin jäänteet.
Ellis

Ellis on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Albert Ellis (1913–2007), yhdysvaltalainen psykologi
Aleksandr Ellis (1825–1907), venäläinen jalkaväenkenraali
Aunjanue Ellis (s. 1969), yhdysvaltalainen näyttelijä
Bret Easton Ellis (s. 1964), yhdysvaltalainen kirjailija
Dan Ellis (s. 1980), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
David R. Ellis (1952–2013), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
Deborah Ellis (s. 1960), kanadalainen kirjailija, rauhanaktivisti ja filantrooppi
Edward S. Ellis (1840–1916), yhdysvaltalainen kirjailija
George Ellis (s. 1939), eteläafrikkalainen kosmologi
Greg Ellis (s. 1968), englantilainen näyttelijä
Havelock Ellis (1859–1939), brittiläinen lääkäri, psykologi ja seksuaalisuuden tutkija
Jack Ellis (s. 1955), englantilainen näyttelijä
Jimmy Ellis (1940–2014), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
Kate Ellis (s. 1977), australialainen työväenpuolueen poliitikko
Kathleen Ellis (s. 1946), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja
Lindsay Ellis (s. 1984), yhdysvaltalainen tieteiskirjailija ja YouTube-videoiden tekijä
Mary Ellis (1917–2018), brittiläinen lentäjä
Matt Ellis (s. 1981), kanadalainen jääkiekkoilija
Max Ellis (s. 2000), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Miriam Green Ellis (1879–1964), yhdysvaltalaissyntyinen maataloustoimittaja, feministi ja suffragisti
Monta Ellis (s. 1985), yhdysvaltalainen koripalloilija
Morgan Ellis (s. 1992), kanadalainen jääkiekkoilija
Nelsan Ellis (1977–2017), yhdysvaltalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija
Nick Ellis (s. 1994), yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti
Osian Ellis (1928–2021), brittiläinen harpisti, säveltäjä ja musiikkikirjailija
Rashida Ellis (s. 1995), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
Richard W. B. Ellis (1902–1966), skotlantilainen lääkäri, toinen tutkijoista, joiden mukaan on nimetty Ellis–van Creveldin oireyhtymä
Robin Ellis (s. 1942), englantilainen näyttelijä
Ron Ellis (1945–2024), kanadalainen jääkiekkoilija
Ryan Ellis (s. 1991), kanadalainen jääkiekkoilija
Sam Ellis (s. 1982), englantilainen juoksija
Sophie Ellis-Bextor (s. 1979), englantilainen laulaja, sanoittaja ja malli
Susan Williams-Ellis (1918–2007), brittiläinen muotoilija ja keramiikkataiteilija
Tom Ellis (s. 1978), walesilainen näyttelijä
Warren Ellis (s. 1968), englantilainen sarjakuvakäsikirjoittaja
William Ellis (1747–1810), englantilainen luonnontieteilijä.
Nimen muita merkityksiä

Euroopan oppivien ja älykkäiden järjestelmien laboratorio (engl. European Laboratory for Learning and Intelligent Systems, lyhennys ELLIS), eurooppalaisen tekoälytutkimuksen ja tuotekehityksen osaamisverkosto
Ellis Island, saari Upper New York Bayllä New Yorkin edustalla
Ellis Park Stadium, nyk. Coca-Cola Park, stadion Johannesburgissa Etelä-Afrikassa
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Viktor Klingsell

| Viktor Klingsell> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 10. helmikuuta 2007 (ikä 18) Järfalla, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  177 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Skellefteå AIK
Sarja:  SHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Viktor Klingsell (s. 10. helmikuuta 2007 Järfalla, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Klingsell edustaa SHL-joukkue Skellefteå AIK:ta.
Klingsellin kasvattajaseura on Järfalla HC. Hän on saavuttanut Hlinka-Gretzky Cupissa pronssia ja hän voitti turnauksen pistepörssin. Klingsell on pelannut kolme SHL:n runkosarjan ottelua ilman tehopisteitä. Hän on pelannut yhden CHL:n lohkovaiheen ottelun. Tässä ottelussa hän syötti yhden maalin. Kaikki uran tilastot päivitetty 28. helmikuuta 2025.
Ryan Shea

| Ryan Shea |
| --- | --- |
 Shea yliopistojoukkueessa vuonna 2019
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1997 (ikä 28) Milton, Massachusetts
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  100 kg
Seura
Seura:  Pittsburgh Penguins
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
NHL-varaus:  121. varaus, 2015 Chicago Blackhawks
Ryan Shea (s. 11. helmikuuta 1997 Milton, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Shea edustaa NHL-joukkue Pittsburgh Penguinsia.
Ennen NHL-uraansa hän pelasi USHL-joukkue Youngstown Phantomsissa ja yliopistosarjaa Northeastern Universityssa. Chicago Blackhawks varasi hänet neljännellä kierroksella 121. varausvuorolla vuoden 2015 NHL:n varaustilaisuudessa. Hän ei kuitenkaan tehnyt sopimusta Blackhawksin kanssa. Elokuussa 2020 Shea teki sopimuksen Dallas Starsin kanssa. Hän ei kuitenkaan pelannut yhtään NHL-ottelua Starsin joukkueessa. Heinäkuussa 2023 hän teki sopimuksen Pittsburgh Penguinsin kanssa. Shea on pelannut 58 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kolme maalia ja neljä syöttöä eli yhteensä seitsemän tehopistettä. Uran tilastot päivitetty 3. maaliskuuta 2025.
Coquelles

| Coquelles |
| --- | --- |
 Eurotunnelin sisäänkäynti
 vaakuna
 Coquelles
 Koordinaatit: 50°56′08″N, 01°48′00″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Pas-de-Calais
Arrondissementti:  Calais
Hallinto:  
 – Pormestari:  Michel Hamy
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  8,77 km²
Korkeus:  0–53 m
Väkiluku (2006):  2 332
 – Väestötiheys:  265,9 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Coquelles (länsiflaamiksi: Kalkwelle) on kunta Pohjois-Ranskassa, hiukan Calais’n kaupungin eteläpuolella. Kunnan alueella on Eurotunnelin Ranskan puoleinen juna-asema.
Coquellesin kylä on varsin pieni, pääkadun varrella on muutama huokea hotelli, kauppakeskus, posti ja kahviloita. Pääkadun päässä on muistomerkkinä tunnelinkaivussa käytetty poranterä. Aseman lähellä on iso, monipuolinen ostoskeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Coquelles Wikimedia Commonsissa
Christina (Ruotsin prinsessa)

| Prinsessa Christina |
| --- | --- |
 
Syntynyt:  3. elokuuta 1943 (ikä 81) Hagan linna, Solna
Puoliso:  Tord Magnuson (vih. 1974)
Lapset:   Gustaf Magnuson  Oscar Magnuson  Victor Magnuson 
Koko nimi:  Christina Louise Helena
Suku:  Bernadotte
Isä:  Prinssi Kustaa Aadolf
Äiti:  Prinsessa Sibylla
Prinsessa Christina (Christina Louise Helena, s. 3. elokuuta 1943) on Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaan sisar. Hän on prinssi Kustaa Aadolfin ja prinsessa Sibyllan neljäs lapsi.
Hän tapasi tulevan aviomiehensä Tord Magnusonin lounaalla Tukholmassa vuonna 1961. Kihlauksesta ilmoitettiin vuonna 1974, ja pari meni naimisiin saman vuoden kesäkuussa. Avioliittonsa johdosta hän menetti kuninkaallisen prinsessan arvonsa, ja häneen viitataan virallisissa yhteyksissä nimiparilla prinsessa Christina, rouva Magnuson.
Prinsessa Christinalla on kolme lasta.
Joulukuussa 2010 prinsessa Christina kertoi Aftonbladet-lehdelle, että hänellä todettiin keväällä rintasyöpä. Hänet leikattiin kolme kertaa, ja hänelle annettiin sytostaatti- ja sädehoitoa. Syksyllä 2016 hän sairastui leukemiaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Christina (Ruotsin prinsessa) Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav 
Muut:  IdRef
Rasvahäntäpussikko

| Rasvahäntäpussikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Alaluokka::  Theria
Osaluokka::  Pussieläimet Marsupialia
Lahko::  Pussipedot Dasyuromorphia
Heimo::  Pussipedot Dasyuridae
Alaheimo::  Sminthopsinae
Suku::  Pussikot Sminthopsis
Laji::  crassicaudata
Kaksiosainen nimi
 Sminthopsis crassicaudata  (Gould, 1844) 
 Rasvahäntäpussihiiren levinneisyysalue
Katso myös
   Rasvahäntäpussikko Wikispeciesissä   Rasvahäntäpussikko Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Rasvahäntäpussikko eli rasvahäntäpussihiiri (Sminthopsis crassicaudata) on pussipetoihin (Dasyuridae) kuuluva pienikokoinen nisäkäslaji.
Tuntomerkit

Rasvahäntäpussikko on hyvin siro eläin, jolla on isot silmät ja korvat, leveä pää ja pitkänomainen kuono. Täysikasvuisena sen paino on 15–25 g ja pituus 7,5–8,5 cm. Häntä on ruumista lyhyempi ja tyvestään selvästi paksuuntunut.
Levinneisyys

Rasvahäntäpussikko elää suurimmassa osassa Itä-Australiaa ja sitä tavataan myös mantereen lounaisosassa. Sitä tavataan kuivilla metsä- ja pensaikkoalueilla, mutta myös niityillä, heinikoilla ja kalliolla.
Lisääntyminen

Kantoaika on 13–16 päivää, ja naaras saa poikueen kuuden kuukauden aikana monta kertaa noin 80 päivän välein. Pesueessa on noin 10 poikasta, jotka tulevat ulos pussista 40–43 päivän jälkeen ja ovat 61–69 päivässä täysin riippumattomia emostaan. Naaraat ovat lisääntymiskykyisiä jo 4 kuukauden ikäisinä.
Aiheesta muualla

ITIS: Sminthopsis crassicaudata (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q194519  Wikispecies: Sminthopsis crassicaudata  ADW: Sminthopsis_crassicaudata  AFD: Sminthopsis_crassicaudata  BOLD: 83438  CoL: 4XWZ6  EoL: 323752  GBIF: 2435393  iNaturalist: 40205  IRMNG: 11118462  ITIS: 552637  IUCN: 40541  MDD: 1000202  MSW: 10800091  NCBI: 9301  Open Tree of Life: 948481  Paleobiology Database: 234451  Paleobiology Database: 234451  Xeno-canto: Sminthopsis-crassicaudata
Valma

| Valma |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  12. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Walma
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  kasvin nimi valmu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valma on suomalainen naisen etunimi. Nimeä on arveltu alkuperältään luontoaiheiseksi, muunnokseksi unikkoa tarkoittavasta sanasta valmu.
Valman nimipäivä on 12. syyskuuta. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on annettu 3 201 henkilölle.  Lisäksi nimi on annettu alle 30 henkilölle muodossa Walma.
Tunnettuja Valma-nimisiä

Valma Jaakola, Sisko Valkama (1931–1996), kirjailija
Valma Kivitie (1894–1967), toimittaja, radioselostaja, elokuvakriitikko ja kirjailija
Valma Krank-Heikinheimo (1880–1955), kotitalousopettaja ja keittokirjojen tekijä
Valma Yli-Vakkuri (s. 1935), kielitieteilijä ja professori
Tokmanni

| Tokmanni Group Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Fiksun ostamisen puolesta, Aina hintansa väärti (käytössä vain joissain myymälöissä)
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: TOKMAN
Markkina-arvo:   742,9  milj. € (31.12.2019)
Perustettu:  1989
Toimitusjohtaja:  Mika Rautiainen
Puheenjohtaja:  Seppo Saastamoinen
Kotipaikka:  Mäntsälä, Suomi
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  lelut, tekstiilit, taloustavarat, kemikaalit, elektroniikka, kalastus (osassa), puutarha (osassa), elintarvikkeet (osassa), Miny (osassa)
Liikevaihto:   944,3 milj. € (2019)
Liikevoitto:   69,4 milj. € (2019)
Henkilöstö:   3 415 (keskim. 2018)
Kotisivu:  www.tokmanni.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tokmanni Group Oyj on suomalainen halpakauppaketju. Sillä oli vuoden 2023 elokuussa yhteensä 360 myymälää Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa.
Vuosien 2013–2015 aikana Tokmanni toteutti brändin yhdenmukaistamisen, jossa kaikki konsernin myymälät koottiin Tokmanni-brändin alle. Yhtiön keskusvarasto sijaitsee Mäntsälässä.