stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pallantion
Historia

Pallantionia pidettiin yhtenä Arkadian vanhimmista kaupungeista. Kreikkalaisessa mytologiassa sen perustajana pidettiin Pallasta, Lykaonin poikaa. Roomalaiset uskoivat, että Euandros (lat. Evander) vei Pallantionista joukon siirtolaisia Italiaan Tiberin rannalle, ja että Rooman Palatium-kukkula sai siksi nimensä kaupungista.
Varhaisin maininta Pallantionista on Hesiodoksella. Mytologisesta merkityksestään huolimatta kaupunki ei ollut historiassa koskaan erityisen merkittävä, ja sen vaiheista tiedetään vain vähän. Pallantionin oletetaan kuuluneen peloponnesolaisliittoon Mainalian heimovaltion kautta. Myöhemmin kaupunki kuului Arkadian liittoon. Pallantion löi omaa aiginalaisen standardin mukaista hopearahaa noin vuosina 421–371 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Pallanteus (Παλλαντεύς), Pallantios (Παλλάντιος) ja Pallantinos (Παλλαντίνος).
Vuonna 371 eaa. Pallantion oli mukana perustamassa Megalopolista Arkadian liiton uudeksi keskukseksi. Se säilyi kuitenkin olemassa itsenäisenä kaupunkina, sillä pallantionlaiset mainitaan tegealaisten, megalopolislaisten ja asealaisten kanssa Epameinondaan joukoissa Mantineian taistelun alla vuonna 362 eaa., mutta ei ole tietoa siitä, osallistuivatko kaupungin joukot todella taisteluun. Polyperkhon valtasi Pallantionin vuonna 318 eaa. Vuonna 228 eaa. Pallantionin luona käytiin Kleomeneen ja Aratoksen joukkojen välinen taistelu.
Myöhemmin Pallantion taantui pelkäksi kyläksi. Se elpyi keisari Antoninus Piuksen aikana 100-luvulla jaa., sillä hän laajensi sitä sekä antoi sille vapaakaupungin aseman (civitas libera et immunis), johon kuului verovapaus ja muita oikeuksia. Tähän oli syynä myytti kaupungin yhteydestä Roomaan. Pausanias kävi kaupungissa samalla vuosisadalla.
Pallantionin paikan löysivät ranskalaiset tutkijat vuosien 1828–1833 Morean tutkimusretken aikana. Kaupungin rakennusten kiviä on käytetty niin kauan uudestaan lähiseudun rakennuksiin, että jäänteitä on jäljellä vain vähän. Nykyinen Pallántion kylä, entinen Besýri (Besíri), nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1927.
Rakennukset ja löydökset

Akropolis ja sen temppelit
Pallantionin akropolis on ollut ympäröity muurein, joista on jäljellä joitakin osia. Kukkulalta ja sen etelärinteestä muurien sisäpuoliselta alueelta on löydetty neljän pienikokoisen temppelin rauniot. Rakennukset ajoittuvat arkaaiselle kaudelle ajalle 600–550 eaa. Pausaniaan mukaan akropoliilla oli puhtaiden jumalten (Θεοί καθαροί, Theoi katharoi) temppeli. Se oletetaan samaksi kuin temppeli, jonka on havaittu sijainneen kukkulalla nykyisin olevan Pyhälle Johannekselle (Ágios Ioánnis) omistetun kirkon paikalla. Temppelin perustusten koko on noin 16,2 × 8,9 metriä. Sen pohjoispuolella sijaitsi toinen, megaronmainen temppeli kooltaan noin 10,5 × 4,5 metriä. Kolmas, 400-luvulle eaa. ajoitettu temppeli sijaitsi tasanteella kukkulan etelärinteessä. Sen perustusten koko on noin 21,4 × 11,7 metriä. Pausaniaan mukaan kaupungissa oli myös pyhäkkö, jossa oli Pallaksen ja Euandroksen patsaat, Polybioksen patsas sekä Korelle omistettu temppeli.
Athene Soteiran ja Poseidonin temppeli (Víglan temppeli)
Kaupungin lähellä oli Athene Soteiralle ja Poseidonille omistettu temppeli, jonka perustajana Pausaniaan mukaan pidettiin Odysseusta hänen ollessaan paluumatkalla Troijasta. Se on löydetty nykyisin nimellä Vígla tunnetusta paikasta noin 1,6 kilometriä Pallantionin arkeologiselta alueelta etelälounaaseen. Se on ajoitettu 500-luvun eaa. lopulle, mutta paikalla on ollut edeltäjä jo 600-luvulla eaa. Temppeli edusti doorilaista tyyliä ja siinä oli 6 × 13 pylvästä, ja sen perustusten koko on noin 11,6 × 24,7 metriä. Perustusten lisäksi on löydetty temppelin päätykolmioveistosten jäänteitä sekä votiivilahjoja, kuten kolmikärkiä ja pienoispatsaita. Nykyisin paikalla, osittain temppelin raunioiden päällä, on Kristuksen kirkastumiselle (Metamórfosi tou Sotíros) omistettu kirkko.
Alakaupunki ja esinelöydöt
Alakaupungista on löydetty joitakin klassiselle kaudelle ajoitettujen rakennusten jäänteitä sekä samalle ajalle ajoittuvia hautoja. Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on Tegéan arkeologisessa museossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pallantion Wikimedia Commonsissa
Euandros Pallantionlainen kuvattuna teoksessa Promptuarii Iconum Insigniorum (1553).
Paleface

| Paleface |
| --- | --- |
 Paleface Vaasassa vuonna 2011.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Karri Pekka Matias Miettinen
Syntynyt: 21. huhtikuuta 1978 (ikä 46) Järvenpää
Ammatti:  rap-artisti, radiojuontaja, englanninkielisen filologian opiskelija
Muusikko
Taiteilijanimi:  Paleface Palervo Kalsa Kalkkilaivan kapteeni Kalpeanaama Daddy Pales Daddy P
Laulukielet:  englanti, suomi
Tyylilajit:  rap, folk
Yhtyeet:  Q-Continuum presents (This is) The Marienhof Fat Beat Sound System Conscious Youths Suhinators GG Caravan Ricky-Tick Big Band & Julkinen Sana Paleface ja Laulava unioni
Levy-yhtiöt:  XO Records (2010–) BMG Finland (2000–2009)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Karri Pekka Matias Miettinen (s. 21. huhtikuuta 1978 Järvenpää), taiteilijanimeltään Paleface, on suomalainen rap-artisti ja englantilaisen filologian opiskelija. Hän asuu nykyään Helsingissä, mutta on aiemmin asunut myös Järvenpäässä, Tampereella, Raumalla ja Hämeenlinnassa. BMG Finland on julkaissut Palefacen kolme ensimmäistä studiolevyä, ja neljännestä albumista eteenpäin albumit on julkaissut XO Records.
Paleface kertoo taiteilijanimensä juontavan vaihto-oppilasvuosilta Yhdysvalloista, jossa häntä kutsuttiin Palefaceksi vaalean ihonvärinsä takia: omien sanojensa mukaan hän oli ensimmäinen valkoihoinen, joka kävi vierailulla mustien ja latino-opiskelijoiden kodeissa.
Miska Rantasen kirjoittama elämäkertakirja "Paleface – Protestilaulaja" ilmestyi 10. syyskuuta 2024.
Yksityiselämä

Paleface vietti lapsuutensa Hämeenlinnassa. Hän on pankinjohtajan poika, kävi englanninkielistä leikkikoulua ja oli jo ala-asteiässä kiinnostunut ihmisoikeuksista. Hänen vanhempi veljensä on vuorikiipeilijä ja yritysjohtaja Atte Miettinen.
Vuonna 2013 Paleface valittiin Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlaa valmistelevan organisaation hallitukseen. Perussuomalainen kansanedustaja Jussi Niinistö teki Palefacen hallitusjäsenyydestä eduskunnassa kirjallisen kysymyksen. Niinistö epäili, että Paleface ei sovi hallitukseen, koska hän oli kutsunut Mannerheimiä sotarikolliseksi.
Syyskuussa 2016 Paleface esiintyi rasismin ja fasismin vastaisessa "Peli poikki - Rikotaan hiljaisuus" -mielenosoituksessa, johon osallistui 15 000 ihmistä. Mielenosoituksessa muistettiin Jimi Karttusta, joka kuoli Helsingin Asema-aukion pahoinpitelyn jälkeen.
Lokakuussa 2020 Paleface ja kirjailija Esa Salminen saivat tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon teoksestaan Kolmetoista kertaa kovempi – Räppärin käsikirja.
Diskografia > Albumit

The Pale Ontologist (2001)
Quarter Past (2003)
Studio Tan (2007)
Helsinki–Shangri-La (2010)
Palaneen käryä (remixalbumi, 2011)
Maan tapa (Räjähtävän Nyrkin kanssa, 2012)
Food for the Gods (Matren kanssa, 2013)
Luova tuho (2014)
Tie vapauteen (Laulavan unionin kanssa, 2019)
Autofiktio (2023)
Kirjallinen tuotanto

Paleface: Rappiotaidetta : Suomiräpin tekijät.  Helsingissä:  Like, 2011.  ISBN 978-952-01-0655-3
Karri Paleface Miettinen: Viides Maamme-kirja: Eli ajatuksia suomalaisuudesta.  Like, 2017.  ISBN 978-952-01-1655-2
Happonen, Kaisa & Miettinen, Karri: Revi se.  (Kuvitus: Daniel Špaček & Laura Mendelin (valokuvat))  WSOY, 2018.  ISBN 978-951-0-43102-3
Karri Paleface Miettinen, Esa Salminen: Kolmetoista kertaa kovempi – Räppärin käsikirja.  Like, 2019.  ISBN 978-952-01-1793-1
Happonen, Kaisa & Miettinen, Karri: Ilmastotekokirja.  (Kuvitus: Riikka Turkulainen)  WSOY, 2020.  ISBN 978-951-0-44849-6
Dubbaukset

| Vuosi | Elokuva/Tv-sarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Ella & Aleksi – Yllätyssynttärit | MC Koppakuoriainen |
| 2013 | Lentsikat | Toimitsijatrukki |
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Paleface Wikisitaateissa
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Paleface Last.fm:ssä (englanniksi)
Haastattelussa Paleface – Findance.com
S-Zone : Paleface haastattelussa[vanhentunut linkki]
Ylen Elävä arkisto – Redrama, Paleface & DJ Mobster LIVE
Ylen Elävä arkisto – Conscious Youths
Paleface kertoo Mitä vapaus on -levyn tuottamisesta  (Arkistoitu – Internet Archive)
Paleface lauluntekijänä
| n k Paleface |
| --- | --- |
Studioalbumit:  The Pale Ontologist  Quarter Past  Studio Tan  Helsinki–Shangri-La  Palaneen käryä  Maan tapa  Food for the Gods  Luova tuho  Tie vapauteen  Autofiktio 
Singlet:  ”The Ultimate Jedi Mind Trick – Episode IV”  ”Back to Square One”  ”Maximize the Prophet”  ”Keep Hope a Lie”  ”Til' the Break of Dawn”  ”Colgate Soulmate”  ”Hellsinki Freezes Over”  ”Gently”  ”Merkit”  ”Talonomistaja”  ”Syntynyt rellestää”  ”Helsinki–Shangri-La”  ”Saapuu elokuun yö”  ”Kalpeaakin kalpeempaa”  ”Ikivanhat tekosyyt (kadotettujen mantra)”  ”Miten historiaa luetaan?”  ”Muista!”  ”Food for the gods”  ”Mull' on lupa”  ”Snaijaa”  ”Emme suostu pelkäämään”  ”Luonnonvoima”  ”Laulu sisällissodasta”  ”Loukussa”  ”Surun suureen sieluun sain”  ”Aakkosmurha”  ”Käsi iskee”  ”Ahneus on hyvä”  ”Young”  ”Miehet ei itke”  ”Malmin ääni”  ”Mikä susta tulee isona” 
Muuta:  diskografia 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 2 
Henkilöt:  Yle 
Paleface Ilosaarirockissa 2012.
Panormos (Megaris)

| Panormos> Πάνορμος.Sijainti |
| --- | --- |
 Panormos
Koordinaatit:  38°07′04″N, 23°12′58″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Psátha, Mándra-Eidyllía, Länsi-Attika, Attika
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Megaris
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panormos (m.kreik. Πάνορμος, lat. Panormus) oli antiikin aikainen kaupunki Megariissa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Mándra-Eidyllían kunnan alueella, ja se sijoitetaan lähelle nykyistä Psáthan kylää. Panormos oli pieni satamakaupunki, joka sijaitsi Korintinlahteen kuuluvan Alkyonidienlahden rannalla Pagain ja Aigosthenan kaupunkien välissä, ja sen hallinta oli niiden kiistelyn kohteena.
Pandora

Jules Joseph Lefebvren maalaus Pandora (1882)
Pandora (kreikk. pan, kaikki ja doron, lahja) on kreikkalaisessa mytologiassa maailman ensimmäinen nainen. Zeus halusi rangaista  ihmiskuntaa ja Prometheusta tulen viemisestä ja käski Hefaistoksen muotoilla Pandoran savesta.
Tarina

Ennen kuin Prometheus sidottiin kallioon, hän varoitti veljeään Epimetheusta ottamasta lahjoja jumalalta. Epimetheus ei kuunnellut ja Pandoran saavuttua rakastui tähän. Epimetheus käski Pandoraa olemaan avaamatta tämän mukana ollutta lipasta, mutta Pandoran uteliaisuus voitti ja hän avasi lippaan vapauttaen kaikki maailman vitsaukset. Siihen asti ihmiskunta oli elänyt paratiisimaisesti ilman murheita. Pandora sulki lippaan, jolloin rasian pohjalle jäi ainoastaan Toivo.
Hesiodos kertoo Pandoran tarinan teoksessaan Työt ja päivät.
Merkitys

Pandoran lippaaksi verrataan asioita, joita ei kannattaisi kokeilla, koska siitä seuraa ikävyyksiä. Ihmisellä on luontaista uteliaisuutta ja houkutusta uusien asioiden kokeiluun. Kuuliainen ihminen säästyy ikäviltä seurauksilta. Tätä ristiriitaa kutsutaan Pandoran lippaaksi. Pandoran lipas on transformaatiomyytti. Se kertoo pahuuden synnystä tai alkuperästä.lähde?
Panormos (Akhaia)

| Panormos> Πάνορμος.Sijainti |
| --- | --- |
 Panormos
Koordinaatit:  38°19′0″N, 21°49′0″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Ágios Vasíleios, Patras, Akhaia, Länsi-Kreikka
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Akhaia
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panormos (m.kreik. Πάνορμος, lat. Panormus) oli antiikin aikainen kaupunki Akhaiassa Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Ágios Vasíleioksen kaupungin paikalle. Panormos oli satamakaupunki, joka sijaitsi Pausaniaan mukaan 15 stadioninmittaa eli noin kolme kilometriä itään Rhionin niemestä eli nykyisen Ríon kaupungin paikasta. Sen mainitsevat myös Thukydides, Polybios ja Plinius vanhempi.
Paniikki Atlantilla

| Paniikki Atlantilla> Panique en Atlantique |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Fabrice Parme (kuvitus), Lewis Trondheim (tarina)
Kieli:  ranska
Genre:  sarjakuva
Kustantaja:  Dupuis
Julkaistu:  2010
Suomennos
Suomentaja:  Emilia Melasuo
Kustantaja:  Egmont
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  sidottu
ISBN:  978-952-233-471-8
Sarja: Pikon ja Fantasion uudet seikkailut
Edeltävä:  Tummanvihreä pikkolopoika
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Paniikki Atlantilla (ransk. Panique en Atlantique) on vuonna 2010 ilmestynyt Pikon ja Fantasion uudet seikkailut -sarjan albumi, jonka on käsikirjoittanut Lewis Trondheim ja piirtänyt Fabrice Parme.
Aiheesta muualla

Janne Suominen: Hapokasta pirskahtelua – ranskalainen charmi puree sarjakuvissakin (Arkistoitu – Internet Archive). Lumo 21.2.2012.
Pamfylian murre

Pamfylian murre (pamfylialainen kreikka) oli yksi muinaiskreikan murteista. Sitä puhuttiin Pamfyliassa Vähän-Aasian etelärannikolla. Murre perustui useisiin eri kreikkalaisiin murteisiin, mutta se tunnetaan kreikan päämurteita huonommin.
Historia

Pamfylia sijaitsee Vähän-Aasian etelärannikolla Kyproksen luoteispuolella. Pamfylian murre perustui useisiin eri kreikkalaisiin murteisiin: länsikreikkalaisiin murteisiin, arkadokyproslaiseen murteeseen sekä aiolialaiseen murteeseen. Tämä on todennäköisesti seurausta siitä, että alueelle tuli kreikkalaisia siirtokuntalaisia eri alueilta, pääosin Peloponnesokselta. Lisäksi murre sai paljon vaikutteita anatolialaisista kielistä todennäköisesti alkuperäisen ei-kreikkalaisen väestön opittua kreikkaa huonosti, mikä puolestaan saattoi lopulta muuttaa koko kreikan kieltä alueella.
Koska Pamfylian alue oli maantieteellisti suhteellisen erillään muista kreikkalaisista alueista, murre säilytti joitakin arkaaisia piirteitä muita murteita paremmin. Vastaavasti hellenistisellä kaudella murre vaikuttaa säilyneen erillisenä muita murteita pidempään, kun kreikka yleisesti kehittyi kohti koinee-kreikkaa.
Piirteitä

Pamfylian murteen piirteitä olivat muun muassa:
Alkuperäisen ääntämisen perustuminen ensisijaisesti arkadokyproslaiseen murteeseen, jossa on ollut länsikreikkalaista ja aiolialaista vaikutusta.
Anatolialaisten kielen suuri vaikutus erityisesti ääntämiseen.
Morfologian perustuminen aiolialaiseen murteeseen.
Ylimääräisten /b/-äänteiden (ja β-kirjainten) yleisyys vokaalien edellä suhteessa muihin murteisiin.
Datiivin monikon pääteet -οισι (-oisi), -αισι (-aisi) ja -εσσι (-essi).
Datiivin käyttö genetiivin sijasta ablatiivisessa käytössä.
Prepositio περτί (perti) = πρός (pros).
Aakkostossa pamfylialainen digamma  äänteelle [w] tavallisen digamman ja beetan ohella; sekä pamfylialainen sampii  äänteelle [ts] ja myöhemmin [ss].
Kirjallisuutta

Brixhe, Claude: Le Dialecte Grec de Pamphylie: Documents et grammaire.  Paris:  Librairie d’Amrique et d’Orient Adrien-Maisonneuve, 1976.
Páno Prasoúa

| --- | --- |
Muut nimet:  Páno Prasoúda (Πάνω Πρασούδα), Áno Prasoúda (Άνω Πρασούδα)
Sijainti:  36°14′52″N, 27°39′23″E, Chálki Ródos, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Dodekanesia
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,067 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Páno Prasoúa (kreik. Πάνω Πρασούα, myös Páno Prasoúda, Πάνω Πρασούδα, Áno Prasoúda, Άνω Πρασούδα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Chálkin saaren itäpuolella sen ja Alimián saaren välissä, etelään Ágios Theódoroksen saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,067 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Páno Prasoúa kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Paljasjalkajuoksu

Paljaat jalat asfaltilla
Paljasjalkajuoksu tarkoittaa juoksemista paljain jaloin. Paljasjalkajuoksun kannattajien mukaan paljain jaloin juokseminen vahvistaa jalkaa sekä saa ihmisen juoksemaan päkiäaskelluksella, mikä voi olla vähemmän rasittavaa jalalle kuin juoksukenkien kanssa kantapää edellä juokseminen. Toisaalta paljain jaloin juoksija altistuu esimerkiksi ihovammoille.
Historiaa

Historiallisesti ihmiset ovat juosseet paljain jaloin tai ohutpohjaisissa kengissä, kuten mokkasiineissa. Tämä käytäntö jatkuu muun muassa Keniassa ja joidenkin meksikolaisten heimojen keskuudessa.
Paljain jaloin menestystä saavuttaneita kestävyysjuoksijoita ovat esimerkiksi vuoden 1960 olympiavoittaja Abebe Bikila, vuoden 1962 Euroopan-mestari Bruce Tulloh sekä maastojuoksun maailmanmestari ja 5000 metrin maailmanennätysnainen 1980-luvulla Zola Budd.
Tekniikka

Paljasjalkajuoksussa päkiä tulee maahan yleensä ennen kantapäätä, toisin kuin juoksukengillä juostessa. Jotkut juoksijat tulevat alas koko jalkapohjalla. Paljasjalkajuoksijan askelpituus on lyhyempi, askeltiheys suurempi ja maakosketus lyhyempi kuin kengissä juoksevalla.
Hyödyt ja riskit

Paljasjalkajuoksun kannattajien mukaan paljain jaloin juokseminen voi vahvistaa jalan lihaksia, jänteitä ja nivelsiteitä ja mahdollistaa luonnollinen juoksuaskel. Sen arvellaan myös voivan venyttää ja vahvistaa akillesjännettä ja pohjetta sekä aktivoivan tasapainosta ja koordinaatiosta vastaavia pieniä jalkojen ja lantion lihaksia. Päkiällä juostessa jalka toimii luonnollisena iskunvaimentimena ja levitetyt varpaat antavat paremman tasapainon ja tuen, ja ihokosketus antaa yhteyden juoksualustaan. Paljain jaloin juoksijan hapenkulutus on joidenkin tutkimusten mukaan muutaman prosentin pienempi kuin kengissä juoksevan.
Paljasjalkajuoksun riskejä ovat alustan aiheuttamat vammat paljaalle iholle, metatarsaaliluiden rasitusmurtuma sekä totuttautumisen vaatima aika.
Terveysvaikutukset

Päkiäaskel tuottaa kanta-askeleeseen verrattuna noin kolme kertaa vähäisemmät kontaktivoimat alustaan, sillä jalkaterä ojentuu paremmin ja nilkka joustaa alustakontaktin aikana. Tämän vuoksi päkiäjuoksun kannattajat arvelevat, että paljasjaloin juokseminen suojelee rasitusvammoilta kengillä juoksemiseen verrattuna. Tilastojen ja tutkimusten mukaan voimakkaasti tuettu ja kantapäästä korotettu jalkine ei mainospuheiden vastaisesti estäkään vammojen syntyä. Joissakin tutkimuksissa on havaittu sen yhteys jalkaterän kroonisiin vaivoihin, vaikka näyttöä sen vammoille altistavasta vaikutuksesta ei olekaan. Vuonna 2017 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa paljasjalkajuoksijoiden ryhmässä esiintyi vähemmän vammoja kuin kengillä juoksevilla, mutta tilastollisesti merkittävää eroa ei enää löytynyt kun huomioon otettiin juostujen kilometrien määrä. Paljasjalkajuoksijoilla oli suhteellisen paljon jalkojen pintavammoja ja akillesjännetulehdusta, mutta vähän plantaarifaskiittia. Paljasjaljajuoksuun siirtyminen kannattaa tehdä vähitellen, aloittamalla aluksi hyvin lyhyistä matkoista paljasjalkakengillä.
Kevytjalkineet

Kevytjalkine on ohutpohjainen jalkine, jolla juokseminen muistuttaa paljain jaloin juoksemista erityisesti silloin, kun jalkineiden kantapää on samalla tasolla päkiän kanssa.
Kirjallisuutta

Mieskolainen, Hannu: Paljain jaloin lenkille: Kirja luonnollisesta juoksemisesta.  Books on Demand, 2017.  ISBN 978-952-339-952-5
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paljasjalkajuoksu Wikimedia Commonsissa
Paljasjalkajuoksukengät
Panamanpallotanssija

| Panamanpallotanssija |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tanssijat Pipridae
Suku::  Pallotanssijat Corapipo
Laji::  altera
Kaksiosainen nimi
 Corapipo altera  Hellmayr, 1906 
Alalajit
 C. a. altera  C. a. heteroleuca 
Katso myös
   Panamanpallotanssija Wikispeciesissä   Panamanpallotanssija Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Panamapallotanssija (Corapipo altera) on tanssijoihin kuuluva lintulaji. Toisinaan sitä pidetään pallotanssijan (Corapipo leucorrhoa) alalajina. Lajia tavataan Väli- ja Etelä-Amerikasta.
Koko ja ulkonäkö

Panamanpallotanssija on pienikokoinen lintu voi kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Panamanpallotanssijakoiras on yleisväriltään sinertävän musta. Kurkku ja kaulan sivut ovat valkoiset. Lajin naaras on oliivinvihreä, ja sen kurkku on harmahtava.
Levinneisyys ja elinympäristö

Panamanpallotanssijaa tavataan Hondurasista Venezuelaan ulottuvalta alueelta. Lajin elinympäristöä ovat sademetsät ja metsien reunamaat. Useimmiten sitä tavataan metsien ala- tai keskikerroksista. Panamanpallotanssijan ravintoa ovat selkärangattomat eläimet ja hedelmät.
Panepistimíou

| Panepistimíou Οδός Πανεπιστημίου |
| --- | --- |
 Panepistimíou-katua.
Maa:  Kreikka
Kaupunki:  Ateena
Tieluokka:  katu
Pituus:  1,1 km
Alkupiste:  Sýntagma
Reitti:  Omónoia
Panepistimíou (kreik. Οδός Πανεπιστημίου, Odós Panepistimíou, ”Yliopiston katu”) eli Eleftheríou Venizélou (Οδός Ελευθερίου Βενιζέλου, Odós Eleftheríou Venizélou) on katu Ateenan keskustassa Kreikassa. Se kulkee Sýntagma-aukiolta Omónoia-aukiolle.
Panepistimíou on Ateenan keskustan keskeisiä pääkatuja 1800-luvulla muodostetussa asemakaavassa. Kadun varrella on lukuisia arkkitehtonisesti merkittäviä rakennuksia, joista monet edustavat uusklassista arkkitehtuuria. Kadulla sijaitsevat muun muassa Ateenan yliopiston päärakennus, josta katu on saanut nimensä, sekä Ateenan akatemia ja Kreikan kansalliskirjasto, jotka muodostavat yhdessä Ateenan ”uusklassisen trilogian”. Kadun varrella sijaitsevat myös Numismaattinen museo eli Ilíou Mélathron -huvila, Ateenan arkeologisen seuran rakennus, katolinen Pyhän Dionysios Areopagitan katedraali, Arsákeio- eli Arsakeion-koulu, vanha silmäsairaala (Ofthalmiatreío), Serpiérin huvila sekä useita merkittäviä pankkitaloja ja liikkeitä. Kadulla on myös Ateenan metron asema Panepistímio.
Katu nimettiin vuonna 1945 virallisesti Elefteríou Venizélou -kaduksi 1900-luvun alkupuolen merkittävän poliitikko Elefthérios Venizéloksen mukaan, mutta nimi ei ole yleistynyt käyttöön kovin laajalti. Katu kulkee samansuuntaisesti sen itäpuolella sijaitsevan Akadimías-kadun sekä länsipuolella kulkevan Stadíou-kadun kanssa.
Kuvia

Panepistimíou-katua.
Ilíou Mélathron -huvila eli Numismaattisen museon rakennus.
Pyhän Dionysios Areopagitan katedraali.
Vanha silmäsairaala.
Arsákeio- eli Arsakeion-koulu.
Ateenan akatemia.
Ateenan yliopiston päärakennus.
Kreikan kansalliskirjasto.
Serpiérin huvila.
Dimítrios Rálliksen talo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Panepistimíou Wikimedia Commonsissa
Ateenan merkittävimmät kadut ja tiet
| --- | --- |
Moottoritiet:   A1 (PATHE)  A6 (Attikí Odós) 
Valtakadut:   Alexándras  Andréa Syngroú  Athinón  Kifisías  Konstantinoupóleos  Mesogeíon  Vasiléos Konstantínou  Vasilíssis Amalías  Vasilíssis Ólgas  Vasilíssis Sofías  Vouliagménis 
Kadut:   Aiólou  Akadimías  Athinás  Dionysíou Areopagítou  Ermoú  Filellínon  Ierá Odós  Iródou Attikoú  Mitropóleos  Óthonos  Panepistimíou  Patisíon (28is Oktovríou)  Peiraiós (Panagí Tsaldári)  Sólonos  Stadíou  Tripódon  Vasiléos Georgíou A'  Voukourestíou