stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Punakirkiruoho

| Punakirkiruoho |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit
Suku::  Kirkiruohot Gymnadenia
Laji::  conopsea
Kaksiosainen nimi
 Gymnadenia conopsea  (L.) R.Br. 
Katso myös
   Punakirkiruoho Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punakirkiruoho (Gymnadenia conopsea) on kämmekkäkasvilaji, jota esiintyy laajalla alueella Euraasiassa.
Laji voidaan jakaa moniin alalajeihin ja muunnoksiin, mutta useimpien lajitietokantojen mukaan sen lajinsisäisiä taksoneita ei erotella itse lajista. Suomessa, missä alalajit ja muunnokset erotetaan, kasvavat seuraavat punakirkiruohot:
ahokirkiruoho (G. conopsea subsp. conopsea )
rusokirkiruoho (G. conopsea subsp. conopsea var. conopsea)
valkokirkiruoho (G. conopsea subsp. conopsea var. scitula)
lettokirkiruoho (G. conopsea subsp. alpina)
Ulkonäkö

Punakirkiruoho on 15–50 senttimetriä korkeaksi kasvava juurimukulallinen ruoho. Sen kukinto on tiheä tähkä, joka koostuu 15–50 kukasta. Kukat ovat tuoksuvat, yksivärisen vaaleanpunaiset tai joskus valkoiset. Kukan huuli on kannuksellinen, alaspäinen, leveä ja matalaan kolmiliuskainen tai lähes ehyt. Kannus on pitkä, kapea, kaareva ja terävä. Hedelmänä on kota, joka sisältää pölymäisen pieniä siemeniä.
Elinympäristö

Punakirkiruoho kasvaa muun muassa niityillä ja ravinteisilla soilla. Se on kalkinsuosija.
Punatakki

22. jalkaväkirykmenttiin kuuluva punatakki vuodelta 1742.
Punatakki (eng. Redcoat tai Red Coat) on 1700–1800-lukujen brittiläisistä jalkaväensotilaista yleisesti käytetty nimitys. Vaikka eri aselajit kuten tykistö ja ratsuväki saattoivat käyttää muunvärisiä univormuja, oli punainen käytössä suurimmalla osalla jalkaväenrykmenteistä. Punainen brittisotilaan univormu tehtiin perinteisesti villasta ja pellavasta.
Pieni Karahkajärvi

| Pieni Karahkajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°43′14″N, 24°35′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vankajoen va (14.67)
Laskuoja:  oja Isoon Karahkajärveen 
Järvinumero:  14.673.1.031
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  213,6 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  270 m  
Rantaviiva:  1,363 km  
Pinta-ala:  7,857 ha  
Tilavuus:  0,0001241 km³ 
Keskisyvyys:  1,58 m  
Suurin syvyys:  2,7 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Karahkajärvi 
Pieni Karahkajärvi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Puolimatkan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 530 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 124 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Vahankajoen valuma-alueella (14.67), jonka Valkkunan valuma-alueeseen (14.673) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 213,6 metriä mpy.
Päivärinne

Päivärinteen sairaala
Päivärinne, toiselta nimeltään Jokirinne, on kylä Muhoksen kunnassa länsiosassa Oulujoen pohjoisrannalla. Kylän etäisyys Muhoksen kirkonkylästä on noin 12 kilometriä ja maakuntakeskus Oulusta noin 28 kilometriä. Päivärinteen kylässä on asukkaita noin 1 000. Tilastollisessa taajamarajauksessa Päivärinne on kasvanut Muhoksen kirkonkylän kanssa yhteen, vuonna 1995 se muodosti vielä oman taajamansa.
Päivärinteen palveluihin kuuluvat muun muassa alakoulu, päiväkoti sekä Sale-ketjuun kuuluva lähikauppa.
Päivärinteen kylä on kehittynyt maatalousalueen keskeltä kohoavalle mäntykangasmäelle 1930-luvulla perustetun Päivärinteen parantolan ympärille. Toiminnan muuttumisen myötä parantolan nimi muutettiin 1970-luvulla Päivärinteen keuhko- ja reumasairaalaksi. Sairaalarakennus toimi maamerkkinä ja aikaa myöten aluetta alettiin kutsua Päivärinteeksi sairaalan mukaan.
Aiheesta muualla

Jokirinteen Kyläyhdistys Ry
Päiväranta

| Päiväranta |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kuopio
Kaupunginosa nro:  20
Väkiluku:  2 450
Päiväranta on kaupunginosa Kuopiossa noin viiden kilometrin päässä keskustasta pohjoiseen. Asukkaita on noin 2 450. Päiväranta rajoittuu idässä viitostiehen, pohjoisessa Kallaveteen, lännessä Julkulan kaupunginosaan ja etelässä Puijon alueeseen. Päivärannan voimakkain kasvu ja rakentaminen ajoittui 1960–1980-luvulle. 1950-luvulla alueelle aloitettiin omakotitalojen, ja 1960-luvusta eteenpäin rivi- ja kerrostalojen rakentaminen. Rivi- ja omakotitaloja on Päivärannassa yhteensä yli puolet alueen asunnoista.
Alueen palveluihin kuuluvat muun muassa kampaamoja, esikoulu, nuorisotalo Pänäri, Sale, Puijonsarven koulu, joka on ala- ja yläluokat sisältävä yhtenäiskoulu.
 Vuonna 2011 koululle valmistui uusi rakennus ja samassa rakennuksessa toimii myös esikoulu. Päivärantaan valmistui elokuussa 2008 myös K-Citymarket. Puijonsarven (Päiväranta) suunnittelualueelle on sijoittunut vain 305 työpaikkaa (1.1.2008), joten se on lähes puhdas asuinalue.
Päivärannassa on hyvät virkistysmahdollisuudet, sillä Puijolta löytyy muun muassa pururata sekä talvisin valaistut hiihtoladut.
Aiheesta muualla

Päiväranta Kuopion kaupunginosat -palvelussa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi · 002 Vahtivuori · 003 Maljalahti · 004 Multimäki · 005 Kuopionlahti · 006 Hatsala · 007 Niirala · 008 Haapaniemi · 009 Itkonniemi · 010 Männistö · 011 Linnanpelto · 012 Puijonlaakso · 013 Savilahti · 014 Peipposenrinne · 015 Särkiniemi · 016 Kettulanlahti · 017 Rahusenkangas · 018 Rönö · 019 Rypysuo · 020 Päiväranta · 021 Julkula · 022 Sorsasalo · 023 Kelloniemi · 024 Levänen · 025 Jynkkä · 026 Neulamäki · 027 Puijo · 028 Niuva · 029 Neulaniemi · 030 Kolmisoppi · 031 Neulalampi · 032 Litmanen · 033 Lehtoniemi · 034 Pirtti · 035 Pitkälahti · 036 Hiltulanlahti · 037 Rautaniemi · 038 Kiviharju · 039 Vanuvuori · 040 Melalahti · 041 Kurkimäki · 042 Vehmersalmi · 043 Karttula · 050 Nilsiä · 051 Tahko · 060 Maaninka · 061 Keskisaari · 070 Juankoski · 071 Säyneinen
Asuinalueita:  Inkilänmäki · Kettulanlahti · Petonen · Saarijärvi · Saaristokaupunki
Pompeii (albumi)

| Pompeii Triumvirat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 14.1.-11.7.1977 Conny´s Studio, Neuenkirchen, Länsi-Saksa
 Julkaistu: 1977
 Formaatti: LP/CD
 Tuottaja(t): Jürgen Frítz
 Tyylilaji: progressiivinen rock
 Levy-yhtiö: Eurooppa: Harvest USA: Capitol
Triumvirat muut julkaisut
| Old Loves Die Hard 1976 | Pompeii 1977 | A La Carte 1978 |
Pompeii on saksalaisen progressiivista rockia soittavan yhtyeen Triumviratin viides albumi. Albumi pohjautuu tarinaan Pompejin maanjäristyksestä vuonna 62 sekä Vesuvius-tulivuoren purkauksesta ja lopullisesta tuhosta 17 vuotta myöhemmin.
Albumi äänitettiin Kölnissä Conny´s Studiolla Neuenkirchenissä alkuvuodesta 1977. Äänittäjinä toimivat yhtyeen keulahahmo Jürgen Fritz sekä Conny Plank ja Jürgen Krämer. Conny Plank on toiminut tuottajana mm. Scorpionsin (Lonesome Crow -1972), Kraftwerkin (Autobahn - 1974) , Depeche Moden ja Annie Lennoxin levyillä.
Lähes kaikki kappaleet on jälleen säveltänyt kosketinsoittaja Jürgen Fritz, raidalla 3 sävellystyössä on ollut mukana rumpali Curt Cress ja raidan 4 tekstitykseen on osallistunut "Sondra". Solistina toimii brittiläinen Barry Palmer, joka oli mukana myös yhtyeen edellisellä albumilla. Levyllä avustajina on mm. 21-jäseninen jousisektio konserttimestari Karl Lören johdolla sekä 10-jäseninen taustakuoro.
Puolet yhtyeen jäsenistä oli vaihtunut edellisestä albumista, vain Fritz ja solisti Palmer olivat mukana edellisestä kokoonpanosta.
Levy oli pieni menestys saksalaisilla listoilla myyden yli 100 000 kappaletta. Albumin kappaleesta "The Hymn" tuli yhtyeen parhaiten myyty single.
Kappalelista

The Earthquake 62 a.d. – 6.19 (säv. Jürgen Fritz)
Journey Of A Fallen Angel – 6.15 (säv. Jürgen Fritz)
Viva Pompeii – 4.17 (säv. Jürgen Fritz/Curt Cress)
The Time Of Your Life....(?) – 4.36 (säv. Jürgen Fritz/Sondra)
The Rich Man And The Carpenter – 5.58 (säv. Jürgen Fritz)
Dance On The Vulcano – 3.32 (säv. Jürgen Fritz)
Vesuvius 79 ad – 6.32 (säv. Jürgen Fritz)
The Hymn – 7.13 (säv. Jürgen Fritz)
CD bonusraita:
The Hymn (edit) – 4.13 (säv. Fritz)
Kokoonpano

Jürgen Fritz (piano, hammond C3, moog, syntetisoija, sähköpiano, klavinetti)
Curt Cress (rummut, lyömäsoittimet)
Dieter Petereit (basso)
Barry Palmer (laulu)
QLine

| QLine |
| --- | --- |


Tyyppi:  pikaraitiotie
Sijainti:  Detroit, Michigan, Yhdysvallat
Avattu:  12. toukokuuta 2017
Pituus:  5,3 km
Asemia:  12
Pysäkit:  20
Omistaja:  M-1 Rail
Liikennöitsijä(t):  Transdev
QLine on raitiotiejärjestelmä Detroitissa, Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Järjestelmä sai nimensä Quicken Loans -asuntolainoittajalta. Se otettiin käyttöön 12. toukokuuta 2017.
Raitiovaunu Detroitin keskustassa
Raitiovaunun pysäkki
QLinen varikko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta QLine Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:QLine
Käännös suomeksi
Purnu (täsmennyssivu)

Purnu voi tarkoittaa seuraavia:
Purnu, Aimo Tukiaisen perustama taidenäyttelykeskus Orivedellä
Purnu, lampi Kivijärvellä
Purnu, lampi Uuraisissa
Hiihtokeskus Purnu, laskettelukeskus Hartolan Vuorenkylässä
Purnu, entinen kylä Toksovassa Inkerissä Venäjällä
Purnu, sukunimenä:
Joonas Purnu (1829–1902), ruotsalainen lestadiolainen maallikkosaarnaaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Purnu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Punjabin piirikunnat

Punjabin piirikunnat voi viitata kahteen asiaan:
Intian Punjabin osavaltion piirikunnat
Pakistanin Punjabin provinssin piirikunnat.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Punjabin piirikunnat”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Poikamiesten holhokki

| Poikamiesten holhokki |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Orvo Saarikivi
Käsikirjoittaja:  Nisse Hirn Inkeri Relander
Perustuu:  Denys Astonin romaani Poikamieskerhon holhokki vuodelta 1937
Tuottaja:  Matti Schreck
Säveltäjä:  Harry Bergström
Kuvaaja:  Uno Pihlström
Leikkaaja:  Orvo Saarikivi
Pääosat:  Helena Kara Tauno Majuri Hugo Hytönen Kullervo Kalske
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Suomi-Filmi Oy
Ensi-ilta:  28. elokuuta 1938
Kesto:  88 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poikamiesten holhokki on vuonna 1938 valmistunut suomalainen elokuva, jonka on ohjannut Orvo Saarikivi. Elokuva perustuu Denys Astonin romaaniin Poikamieskerhon holhokki vuodelta 1937. Romaanissa tapahtumat sijoittuvat Englantiin, mutta elokuvassa tapahtumapaikkoina ovat Helsinki ja Porvoo. Myös elokuvan henkilöiden roolinimet on muutettu suomalaisiksi.
Elokuvan ensi-ilta oli 28. elokuuta 1938 Kino-Palatsissa Helsingissä. Elokuvan yleisömenestys oli keskitasoa parempi.
Juoni

18-vuotias Lapissa elänyt maalaistyttö Kati Malmi (Helena Kara) muuttaa isänsä kuoltua Helsinkiin. Isä on määrännyt testamentissan hänen holhoojakseen lähetystöneuvos Mauri Teräksen (Tauno Majuri), joka ei ilahdu uudesta tehtävästään.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Helena Kara  | … |  Katariina Malmi, Kati   |
|  Tauno Majuri  | … |  lähetystöneuvos Mauri Teräs   |
|  Hugo Hytönen  | … |  lääkäri Olli Parmas   |
|  Kullervo Kalske  | … |  parooni Klaus von Bartel   |
|  Ville Salminen  | … |  ratsumestari Osmo Neva   |
|  Aino Lohikoski  | … |  rouva Simola   |
|  Britta Wikström  | … |  Helena Suokorpi   |
|  Verna Piponius  | … |  Verna, myyjätär   |
|  Irja Haapanen  | … |  Elsa, myyjätär   |
|  Irja Elstelä  | … |  Maija Taipale   |
|  Ossi Elstelä  | … |  Jaska, autonkuljettaja   |
|  Sasu Haapanen  | … |  kauppamatkustaja Vilkki Suosalpa   |
|  Ossi Korhonen  | … |  kenkäkauppias Blomroos   |
|  Irja Kuusla  | … |  palvelijatar   |
|  Otto Noro  | … |  Matti   |
|  Onni Timonen  | … |  matkustaja junassa   |
|  Aarno Varvio  | … |  1. herra junassa   |
|  Kaarlo Kaila  | … |  2. herra junassa   |
|  Yrjö Pelkonen  | … |  tuttava asemalla   |
|  Yrjö Yrjölä  | … |  Katin isä   |
|  Ida Salmi  | … |  huonokuuloinen kulkija   |
|  Saara Rainto  | … |  nainen A kutsuilla   |
|  Aune Häme  | … |  nainen B Helenan kutsuilla   |
|  Annikki Aura  | … |  1. nainen kutsuilla   |
|  rouva Aro  | … |  2. nainen kutsuilla   |
|  Kunto Karapää  | … |  1. herra kutsuilla   |
|  Pentti Saares  | … |  2. herra kutsuilla   |
|  Kaarlo Hiltunen  | … |  vanha herra kutsuilla   |
|  Eija Hiltunen  | … |  tyttö kutsuilla   |
|  rouva Kuosmanen  | … |  daami kutsuilla   |
|  Tuli Arjo  | … |  laulaja kutsuilla   |
|  rouva Juvonen  | … |  harpunsoittaja kutsuilla   |
|  Harry Bergström  | … |  pianosäestäjä kutsuilla   |
|  Jaakko Sola  | … |  lauluyhtye kutsuilla   |
|  Herman Schaibel  | … |  lauluyhtye kutsuilla   |
|  Rauni Terämaa  | … |  lauluyhtye kutsuilla   |
|  herra Forssell  | … |  lauluyhtye kutsuilla   |
|  Sylvia Oittinen  | … |  kenkiä ostava rouva   |
|  Sven Relander  | … |  herra kenkäkaupassa   |
|  Yrjö Haapanen  | … |  keikarimainen ostaja   |
|  Rosi Rinne  | … |  toinen ostava rouva   |
|  Einari Ketola  | … |  matkustaja junassa   |
|  Onni Veijonen  | … |  matkustaja junassa   |
|  Metrokvartetti  | … |  yhtye   |
Arviot

Pääkaupungin lehtien aikalaiskriitikot eivät juuri innostuneet elokuvasta. Hufvudstadsbladetin Hans Kutter totesi, että elokuvassa on lajityypille uutta sen ylellinen elämänpiiri, mutta vaikutelmaksi tulee kuitenkin kotikutoisuus. Orvo Kärkönen kirjoitti Aamulehdessä puolestaan, että ”filmi täyttää varsin huomattavatkin vaatimukset”.
Myöhemmässä arviossa eräs kriitikko pitää hidassoutuisena pitämänsä elokuvan ainoana valopilkkuna energistä naistähteä.
Punjabin piirikunnat (Intia)

Piirikuntien rajat Punjabin osavaltion kartalla.
Punjabin osavaltio Intiassa on jaettu 22 piirikuntaan. Uusimmatmilloin? piirikunnat ovat vuonna 2011 perustetut Fazilka ja Pathankot.
Piirikuntien pääkaupungit on mainittu suluissa.
| --- | --- |
 Amritsarin piirikunta (Amritsar)  Barnalan piirikunta (Barnala)  Bathindan piirikunta (Bathinda)  Fazilkan piirikunta (Fazilka)  Firozpurin piirikunta (Firozpur)  Fatehgarh Sahibin piirikunta (Fatehgarh Sahib)  Faridkotin piirikunta (Faridkot)  Gurdaspurin piirikunta (Gurdaspur)  Hoshiarpurin piirikunta (Hoshiarpur)  Jalandharin piirikunta (Jalandhar)  Kapurthalan piirikunta (Kapurthala) :  Ludhianan piirikunta (Ludhiana)  Mansan piirikunta (Mansa)  Mogan piirikunta (Moga)  Mohalin piirikunta (Ajitgarh)  Muktsarin piirikunta (Muktsar Sahib)  Pathankotin piirikunta (Pathankot)  Patialan piirikunta (Patiala)  Rupnagarin piirikunta (Rupnagar)  Sangrurin piirikunta (Sangrur)  Shahid Bhagat Singh Nagarin piirikunta (Nawanshahr)  Tarn Taranin piirikunta (Tarn Taran Sahib)
Pieni Katajalampi (Mikkeli)

| Pieni Katajalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°21′19″N, 26°59′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Katajalampeen 
Järvinumero:  14.978.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  87,6 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,623 km  
Pinta-ala:  1,328 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Katajalampi 
Pieni Katajalampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Tainan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 280 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Tainaveden valuma-alueeseen (14.978) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,6 metriä mpy.
Putous (10. tuotantokausi)

| Putous |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Suomi
Ikäraja:  
Esittäminen
Verkko:  MTV3
Ensimmäinen esitys:  20. lokakuuta 2018
Viimeinen esitys:  8. joulukuuta 2018
Kaudet
 ← Edellinen 9. tuotantokausi Seuraava → 11. tuotantokausi
Putouksen 10. tuotantokausi esitettiin syksyllä 2018.
Ohjelman juontajana jatkoi edelliskaudelta jatkanut Roope Salminen. Kauden näyttelijät julkistettiin 4. syyskuuta 2018.
Edellisellä kaudella aloittaneet Kiti Kokkonen, Pihla Penttinen ja Alina Tomnikov ilmoittivat, että he eivät ole mukana kymmenennellä kaudella. Heidän tilallaan nähtiin Helmi-Leena Nummela, Lauren Lehtinen, Christoffer Strandberg ja Terhi Suorlahti.
Vuoden sketsihahmo -kilpailun voitti Mikko Penttilän esittämä Taika-Pasi, risteilyaluksella esiintyvä työssä uupunut taikuri, jolla on silmävärve.
Tulikoe ja näytön paikka

| Jakso | Immuniteetin saaja | Tulikoe | Näytön paikassa | Näytön paikka -tehtävä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ernest Lawson | Improvisoitu lyhyt musiikkiesitys | Christoffer Strandberg | Syntymäpäiväonnittelut yleisössä olleelle Petralle 40v. annetulla tunnetilalla |
| 2. | Christoffer Strandberg | Roope Salmisen kotibileiden erikoinen vieraslista | Ernest Lawson | Työhaastattelu Jorma Uotisen assistentiksi annettuja lauseita käyttäen |
| 3. | Ernest Lawson | Rikkinäinen laulu Mikael Gabrielin lähettämänä Naapurit Kuulee | Helmi-Leena Nummela | Treffeillä Arttu Lindemanin kanssa esittäen eri ammatteja |
| 4. | Timo Lavikainen | Hahmot vaihtoon | Lauren Lehtinen | Tilanteiden esittäminen tanssien |
| 5. | Roope Salminen | Pikahahmot | Terhi Suorlahti | Ultra Bra - Sinä lähdit pois laulaminen seitsemällä eri kielellä |
| 6. | Ernest Lawson | Pekka Haaviston imitointi Rikkinäinen puhelin | Timo Lavikainen | Kuntosalihaaste ja ongelmien ratkaiseminen |
| 7. | Christoffer Strandberg | Laulaminen aiheiden mukaan Baarimikkona | Pilvi Hämäläinen | Tarinan "Timo-tontun ensimmäinen työpäivä" kertominen piirtäen. |
| 8. | Ernest Lawson | Hylätty hahmo | Mikko Penttilä Roope Salminen | Sokkotreffien esittäminen  Ernestin johdolla. |
Vuoden sketsihahmo -kilpailu

| Sketsihahmo | Kuvaus | Näyttelijä | Hokemat | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Carjaleena Piiracca | Pitkän linjan journalisti, eurooppalaisten tapojen asiantuntija ja kosmopoliitti | Terhi Suorlahti | Tuossahan se jo tuli. / Multahan tulee muutenkin helposti, itku. / Finlandian kun laittaa soimaan niin heti tulee kyllä. / Siis että kyllä Euroopassa puhutaan Suomesta. | 1. pudonnut 3. marraskuuta |
| Yleis-Sirpa | Mökkinaapuri, jolla on ratkaisu kaikkiin ongelmiin | Helmi-Leena Nummela | Mie nyt oon vaan tämmönen Sirpa enkä mie mistään mittään tiiä, mut sen mie vaan sanon et... | 2. pudonnut 10. marraskuuta |
| Mimmu | 15,5-vuotias parisuhdeterapeutti Kampista | Lauren Lehtinen | (Hysteerinen nauru). | 3. pudonnut 17. marraskuuta |
| Pieru | Yksinäinen kaasupilvi | Timo Lavikainen | Mie en oo taas mittään. | 4. pudonnut 24. marraskuuta |
| Afrobotti | Imitointirobotti | Ernest Lawson | Robottihuumoria / Ih-mi-nen / Sensorini aistivat... / Vahvistan / Ladataan... / Minä tapoin Mufasan | 5. pudonnut 1. joulukuuta |
| Barbi de Voro | Kahden lapsenlapsen rakastava mummi ja kansainvälisesti etsintäkuulutettu rikollinen | Christoffer Strandberg | Mutta herregud!/ kaikkihan me ollaan joskus... / Elämä on naisen parasta aikaa! | 3. sija 8. joulukuuta |
| Make-vauva | Vauva, jota ärsyttää kaikki | Pilvi Hämäläinen | Ei tässo mitää järkee / Sä et kuule Salminen kestäis... / Sanoppa sitte et... / Kuule Salminen... | 2. sija 8. joulukuuta |
| Taika-Pasi | Risteilyaluksella esiintyvä työssä uupunut taikuri, jolla on silmävärve | Mikko Penttilä | Hiiohoi, hauskuuksia horisontissa. / Siitä tuli kyllä sanomista. / Tästä tulee sanomista / Taika paljastuu. | Voittaja 8. joulukuuta |
Katsojaluvut ja yllätystehtävät

| Jakso | Esityspäivä | Keskikatsojamäärä | Yllätystehtävä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 20. lokakuuta 2018 | 814 000 | — |
| 2 | 27. lokakuuta 2018 | 843 000 | — |
| 3 | 3. marraskuuta 2018 | 828 000 | — |
| 4 | 10. marraskuuta 2018 | 727 000 | — |
| 5 | 17. marraskuuta 2018 | 666 000 | Kädetön lääkärissä -sketsi eri tyylilajein + näyttelijät vaihtavat roolit |
| 6 | 24. marraskuuta 2018 | 632 000 | — |
| 7 | 1. joulukuuta 2018 | 640 000 | Jorma-sketsi, jossa Roope korvaa Ernestin + eri tyylilajein. |
| 8 | 8. joulukuuta 2018 | 778 000 | — |
Pölyä, hiuksia, risuja

| Pölyä, hiuksia, risuja Pauli Hanhiniemi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 14. lokakuuta 2016
 Kesto: 37.13
 Levy-yhtiö: Universal Music
Listasijoitukset
  11.
Pauli Hanhiniemen muut julkaisut
| Minä ja Hehkumo 2014 | Pölyä, hiuksia, risuja 2016 | Minä ja Retkue 2023 |
Pölyä, hiuksia, risuja on Pauli Hanhiniemen studioalbumi, joka julkaistiin 14. lokakuuta 2016.
Kappaleet

Käteni oli kerran vakaa – 3.51
Pölyä, hiuksia, risuja – 3.15
Suru teki lähtöään – 3.40
Mä en oo koskaan – 3.05
Hei, me päätetään – 3.23
Kiitorata – 3.29
Aarre – 3.06
Joutilas – 4.12
Janin auto – 2.44
Hymyilylaulu – 3.33
Korppi – 2.51
Arvostelut

Desibeli.net:
Soundi:
QPR Software

| QPR Software Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Dare to improve
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: QPR1V
Perustettu:  1991
Toimitusjohtaja:  Jussi Vasama
Avainhenkilöt:  Jussi Vasama tj, Pertti Ervi hallituksen pj
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toiminta-alue:  Koko maailma
Toimiala:  Ohjelmistokehitys ja konsultointi
Tuotteet:  konsultointipalvelut
Liikevaihto:  8,9 milj. € (2020)
Liikevoitto:  -936 tuhatta € (2020)
Henkilöstö:  86 (2020)
Omistaja:  Pörssilistattu
Kotisivu:  www.qpr.com/fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
QPR Software Oyj on vuonna 1991 Oulussa perustettu suomalainen pörssiyhtiö. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Helsingissä ja sillä on toimipiste Oulussa. QPR Software tarjoaa asiantuntijapalveluja ja ratkaisuja toiminnan johtamiseen ja kehittämiseen sekä muutoshankkeiden ja operatiivisen toiminnan tukemiseen. QPR toimittaa yli 50 maassa strategian toimeenpanon, tulos- ja prosessijohtamisen, prosessien louhinnan sekä kokonaisarkkitehtuurin ratkaisuja tukevia ohjelmistoja.
QPR Software Oyj:n osake noteerataan Nasdaq Helsingin päälistalla informaatioteknologia -toimialaluokan Pienet yhtiöt –sarjassa. Kaupankäynti osakkeella alkoi 8. maaliskuuta 2002. Listautumisannissa osakkeita merkitsi vain 20 sijoittajaa ja yritys joutui antamaan tulosvaroituksen.
Tuotteet

Yhtiön tuotteita ovat:
QPR ProcessAnalyzer
QPR EnterpriseArchitect
QPR ProcessDesigner
QPR BusinessPortal
QPR Metrics
Aiheesta muualla

QPR EnterpriseArchitect Gartnerin sivuilla
QPR ProcessAnalyzer Gartnerin sivuilla
Rahastonhoitaja

Rahastonhoitaja on järjestönimike, jota käytetään järjestötoiminnassa kunkin yhteisön rahavarojen ja kirjanpidon hoitamiseen valitusta henkilöstä.
Rahastonhoitaja valitaan yleensä kyseisen yhteisön keskuudesta.  Tehtävään pyritään saamaan mahdollisuuksien mukaan kirjanpidon ammattilainen tai esimerkiksi siviilityönään pankissa työskentelevä.  Tehtävä on pääsääntöisesti palkaton luottamustehtävä, joskin suurimmissa yhdistyksissä rahastonhoitajalle voidaan maksaa erillinen verollinen korvaus tehtävän hoitamisesta.
Rahastonhoitajan on hoidettava haltuunsa uskottuja varoja ja kirjanpitoa täsmällisesti sekä tehtävä määräajoin selko toimistaan yhteisön johtokunnalle tai muulle hallintoelimelle.
Rahastonhoitaja on vastuussa toimistaan hallitukselle ja yhteisön yleiskokoukselle. Hänen toimintaansa valvoo hallinnon ohella myös vähintään kerran vuodessa toimitettava tilintarkastus.
Monet yhteisöt ovat ulkoistaneet rahastonhoitajan tehtävän erityisille tilipalvelutoimistoille.