Carl Gustaf Emil Mannerheim
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carl Gustaf Emil Mannerheim Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Carl Gustaf Emil Mannerheim on Wikiaineistossa
Sitaatteja aiheesta Carl Gustaf Emil Mannerheim Wikisitaateissa
Mannerheim museon kotisivut
Mannerheim-internetprojekti
Elonet: Puolustusvoimain katsaus 49 ”Hitlerin vierailu Mannerheimin 75-vuotispäivillä 4.6.1942”
Elonet: Puolustusvoimain katsaus 86 ”Tasavallan presidentti Suomen marsalkka on astunut virkaansa 4.8.1944”
Yle, Elävä arkisto: C. G. E. Mannerheim – Suomen marsalkka
Teemu Keskisarja: Mannerheim oli moniongelmainen hulttio, joka pinnisti kansakunnan kaapin päälle, Kotimaa Pro, 30.1.2018 (Arkistoitu – Internet Archive)
Маннергейм – русский генерал, финский маршал (Mannerheim – venäläinen kenraali, suomalainen marsalkka) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kustaa Vilkuna : Mannerheim ja sarttilaiset. Valkoisen kenraalin tutkimusmatka vv. 1906-07, Hakkapeliitta, 20.12.1932, nro 51-52, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sotamarsalkka Mannerheim kertoo tiikerinmetsästyksestään, Helsingin Sanomat, 30.05.1937, nro 142, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Venäjä 2 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  KulturNav 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Kansallisbiografia  Kenraalit ja amiraalit  Biografiskt Lexikon  Yle  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 
Muut:  Encyclopedia of Modern Ukraine  Dictionnaire historique de la Suisse  SNAC  IdRef 
RKP:n ehdokkaat Suomen presidentinvaaleissa
Eduskunnan suorittama vaali

1919: C. G. E. Mannerheim 

Valitsijamiesten vaali

1925: Karl Söderholm  | 1950: J. K. Paasikivi  | 1956: Ralf Törngren | 1962: Urho Kekkonen  (vähemmistö)| 1968: Urho Kekkonen| 1978:  Urho Kekkonen | 1982: Jan-Magnus Jansson 

Suora kansanvaali

1994: Elisabeth Rehn | 2000: Elisabeth Rehn | 2006: Henrik Lax | 2012: Eva Biaudet | 2018: Nils Torvalds
Suomen valtionhoitajat
P. E. Svinhufvud |
Gustaf Mannerheim
| n k Suomen presidentit |
| --- | --- | --- |
|  1. Ståhlberg (1919–1925)  2. Relander (1925–1931)  3. Svinhufvud (1931–1937)  4. Kallio (1937–1940)  5. Ryti (1940–1944)  6. Mannerheim (1944–1946)  7. Paasikivi (1946–1956)  8. Kekkonen (1956–1982)  9. Koivisto (1982–1994)  10. Ahtisaari (1994–2000)  11. Halonen (2000–2012)  12. Niinistö (2012–2024)  13. Stubb (2024–)  |  1. Ståhlberg (1919–1925)  2. Relander (1925–1931)  3. Svinhufvud (1931–1937)  4. Kallio (1937–1940)  5. Ryti (1940–1944)  6. Mannerheim (1944–1946)  7. Paasikivi (1946–1956)  8. Kekkonen (1956–1982)  9. Koivisto (1982–1994)  10. Ahtisaari (1994–2000)  11. Halonen (2000–2012)  12. Niinistö (2012–2024)  13. Stubb (2024–)  |  |
| n k Suomen vuoden 1919 presidentinvaalien ehdokkaat |
| --- | --- |
 Carl Gustaf Emil Mannerheim (Kok. ja RKP)  Lauri Kristian Relander (ML)  K. J. Ståhlberg (Ed.)  Väinö Tanner (SDP) 
| n k Suomen puolustusvoimain komentajat |
| --- | --- | --- |
| Suomen armeijan päällikkö (1919) |  Wilkman  Kivekäs  |  |
| Sotaväen päällikkö (1919–1939) |  Wilkama  Nenonen  Malmberg  Sihvo  Österman  |  |
| Tasavallan puolustusvoimain komentaja (1939–1945) |  Mannerheim  |  |
| Puolustusvoimain komentaja (1945–) |  Heinrichs (1945)  Lundqvist (1945–1946)  Sihvo (1946–1953)  Heiskanen (1953–1959)  Simelius (1959–1965)  Keinonen (1965–1969)  Leinonen (1969–1974)  Sutela (1974–1983)  Valtanen (1983–1990)  Klenberg (1990–1994)  Hägglund (1990–1994)  Kaskeala (2001–2009)  Puheloinen (2009–2014)  Lindberg (2014–2019)  Kivinen (2019–2024)  Jaakkola (2024–)  |  |
Mannerheimin sisarukset: keskellä Sophie, vasemmalla Carl, August ja Johan, oikealla Annicka ja Gustaf, istumassa Eva. Kuva on vuodelta 1881.
Mannerheim (oikealla) Nikolain ratsuväkiopistossa 1880-luvun lopulla.
52. Nježnskin rakuunarykmentin eversti Mannerheim.
Mannerheim vuonna 1918.
Mannerheim sisällissodan valkoisten voitonparaatissa Helsingissä 16. toukokuuta 1918.
Valtionhoitaja Mannerheim (istumassa) vuonna 1919. Taustalla hänen adjutanttinsa: vasemmalta lukien evl. Kasimir Lilius, kapt. Heikki Kekoni, ltn. Akseli Gallen-Kallela ja vänr. John Rosenbröijer.
Valtionhoitaja Mannerheim työpöytänsä ääressä Eteläesplanadi kuudessa.
Marsalkka Mannerheim tarkastaa Kannaksen suureen sotaharjoitukseen osallistuneen 20 000 miehen paraatijoukon Viipurissa 1939.
1920- ja 1930-luvuilla Mannerheim vietti paljon aikaa matkustellen ulkomailla, muun muassa Intiassa. Kuvassa Mannerheim vierellään Nepalin maharadža tiikerinmetsästyksessä vuonna 1937.
Hitler ja Mannerheim marsalkan 75-vuotispäivänä 4. kesäkuuta 1942.
Mannerheim poistumassa presidentinlinnasta.
Mannerheimin hautajaissaatto.
Mannerheimin muistopatsas Genevejärven rannalla Montreux’n Territet’ssä.
Mannerheim saa presidentti Kyösti Kalliolta 1. luokan vapaudenmitalin ruusukenauhassa.
Mannerheim 75-vuotispäivänään 1942 harvinaisessa värikuvassa.
Mannerheimin kotitalo Helsingin Kaivopuistossa. Talossa on toiminut Mannerheim-museo vuodesta 1951 lähtien.