stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oskar Engberg

Oskar Engberg.
Oskar Leander Engberg (9. maaliskuuta 1875 Viipuri – 5. joulukuuta 1955 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen työväenliikkeen aktiivi ja sosialidemokraatti, joka vallankumouksellisena pidetyn toimintansa johdosta oli 1800-luvun lopulla karkotettuna Siperiassa. Karkotuksensa aikana hän ystävystyi Vladimir Leninin ja tämän puolison Nadežda Krupskajan kanssa.
Elämä > Varhaiset vuodet

Viipurissa syntynyt Engberg kävi ruotsinkielistä koulua, kunnes perhe muutti Pietariin isän saatua työpaikan Putilovin tehtaalta. Koulunkäynnin lopetettuaan myös Oskar meni töihin samalle tehtaalle, jossa hän aluksi työskenteli valssaamossa. Hieman myöhemmin Engberg menetti työtapaturmassa yhden sormen, ja sen jälkeen hänet siirrettiin sorvarin oppipojaksi. Työläisillä ei tuolloin ollut tapaturmavakuutuksia, ja oppipojan palkka oli myös Engbergin entistä tehtävää huonompi. Kokemansa epäkohdat saivat hänet kiinnostumaan työväenaatteesta, ja pian Engberg lähti mukaan vallankumouksellisten sosialidemokraattien toimintaan. Myöhemmin hänet vangittiin pariksi kuukaudeksi kiellettyjen lentolehtisten levittämisesta ja lopulta syksyllä 1897 hänet karkotettiin kolmeksi vuodeksi Siperiaan, kun häntä syytettiin myös laittomien lakkojen organisoinnista.
Elämä > Karkotus Siperiaan

Engberg määrättiin Krasnojarskin alueella sijaitsevaan Šušenskojen kylään, jonne oli karkotettuna myös Vladimir Lenin. Hän oli aikaisemmin kuullut Leninin puhuvan jo Pietarissa mutta ei kuitenkaan tuntenut tätä ulkonäöltä. Hieman myöhemmin kylään saapuivat karkotettuina myös Leninin puoliso Nadežda Krupskaja äiteineen sekä puolalainen vallankumouksellinen sosialidemokraatti Ivan Lukitš Prominski (1859–1923). Heinäkuussa 1898 Lenin ja Krupskaja solmivat avioliiton Engbergin hoitaessa avustajan – nykyistä bestmania vastaavaa – tehtävää. Hän valmisti myös kupariset vihkisormukset Krupskajan mukanaan tuomilla työvälineillä.
Nadežda Krupskajan mukaan Engberg oli oppinut mies, vaikka hänen tietonsa sosialismista olivatkin vähäiset. Lenin opetti Engberille muun muassa Erfurtin ohjelman sisältöä, ja Krupskaja luki hänelle saksankielisiä teoksia, kuten Karl Marxin kirjoittamia Pääomaa ja Kommunistista manifestia. Engberg oli oppinut hieman saksaa jo kouluaikoinaan monikulttuurisessa Viipurissa. Krupskajan kertoman mukaan Engberg ei kuitenkaan sisäistänyt niiden ajatuksia, ja oppitunnit loppuivat jo muutamien päivien jälkeen. Vuonna 1953 Yleisradiolle antamassaan haastattelussa Engberg kertoi kuitenkin pysyneensä aina Leninin hänelle opettamassa sosialidemokratiassa, eikä hän milloinkaan omaksunut tämän myöhempää kommunismia.
Ystävyys Leninin pariskunnan kanssa säilyi myös Engbergin vuonna 1900 päättyneen karkotuksen jälkeen. Suomessa piileskellyt Lenin vieraili hänen luonaan Helsingin Ullanlinnassa vuonna 1906, ja leskeksi jääneen Krupskajan Engberg tapasi vielä vuonna 1937 oltuaan kutsuvieraana Moskovan Lenin-museon avajaisissa. Hänen valmistamansa vihkisormukset olivat neuvostoaikana museon kokoelmissa, josta ne 1993 siirtyivät valtion historiallisen museon haltuun. Engbergin karkotusvuosien asuinmökki puolestaan kuuluu nykyään Šušenskojen kotiseutumuseolle.
Elämä > Paluu Suomeen

Engberg karkotus päättyi vuonna 1900. Lenin pyysi häntä lähtemään puolueen agitaattoriksi Etelä-Venäjälle, mutta vanhemmat halusivat Engbergin palaavan Pietariin. Venäjän viranomaiset eivät kuitenkaan antaneet hänen jäädä kaupunkiin, joten Engberg päätti muuttaa Suomeen. Hän työskenteli aluksi metallitehtaissa Viipurissa ja Pyhtäällä, kunnes muutti pääkaupunkiseudulle. Vuoden 1905 suurlakon jälkeen Engberg perusti Helsinkiin venäjänkielisen työväenyhdistyksen, jonka edustajaksi hänet valittiin myös SDP:n puolueneuvostoon. Engberg toimi yhdityksen puheenjohtajana, mutta viranomaiset kuitenkin lakkauttivat sen jo heinäkuussa 1907.
Myöhemmin Engberg rakensi talon Nissbackan kartanon mailta ostamalleen tontille Keravanjoen lähistölle tuolloin Tuusulaan kuuluneeseen Nikinmäkeen lähelle nykyisten Vanhan Lahdentien ja Sipoontien risteystä. Talon kivijalka on yhä maastossa nykyisen Kimalaisenrannan jatkeella Lahdentien pohjoispuolella. Engberg työskenteli sorvarina VR:n Pasilan konepajalla vuodet 1925–1945. Engberg oli mukana perustamassa Jokivarren kansakoulua vuonna 1903 ja Korson työväenyhdistystä 1906. Hän toimi myös Tuusulan kunnanvaltuutettuna. Viimeisinä vuosinaan Engberg oli kiinnostunut teosofiasta.
Perhe

Oskari ja Anna Maria (1872–1933) Engbergin perheeseen syntyi kuusi lasta. Heidän pojistaan Lauri Oskar Engberg kaatui jatkosodan aikana Karhumäessä joulukuussa 1941.
Aiheesta muualla

"q":"%5Cu041e%5Cu0441%5Cu043a%5Cu0430%5Cu0440+%5Cu042d%5Cu043d%5Cu0433%5Cu0431%5Cu0435%5Cu0440%5Cu0433""types":{"0":"photo""4":"russia"}"orientation":"all"}// Valokuva huoneesta [vanhentunut linkki] Ria Novosti. (Arkisto) (The room of the political exile Oscar Alexandrovich Engberg is part of the Memorial Museum "Siberian Exile of V.I. Lenin" in the village of Shushenskoye.)
Merikorvat

| Merikorvat |
| --- | --- |
 Haliotis tuberculata
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Lahko::  Archaeogastropoda
Heimo::  Merikorvat  Haliotidae  Rafinesque, 1815
Suku::  Haliotis  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Merikorvat Wikispeciesissä   Merikorvat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merikorvat eli abalonit (Haliotidae) on suurikokoisten merissä elävien kotiloiden heimo, johon kuuluu yksi suku (Haliotis) ja satakunta lajia.
Haliotis lamellosa -merikorvan sisäpinta
Merikorvan kuori on periaatteessa spiraalimainen, mutta sen suu on laaja, ja se muistuttaakin näin jossain määrin simpukan kuorta. Kuoren sisäpinnassa on paksu helmiäiskerros, josta valmistetaan mm. koruja ja koriste-esineitä. Kuoren ulkoreunassa on rivissä lajista riippuen 4–10 hengitysaukkoa, joiden kautta vesi poistuu kiduksista.
Merikorvia esiintyy lähes kaikissa suolaisissa merissä, ei kuitenkaan Amerikan Atlantin-rannikoilla. Suurin osa lajeista elää eteläisen pallonpuoliskon lauhkeissa vesissä (Uusi-Seelanti, Australia, Etelä-Afrikka) ja pohjoisella pallonpuoliskolla Tyynenmeren molemmin puolin (Pohjois-Amerikka, Japani).
Merikorvan liha on arvostettua ruokaa, ja liikapyynnin takia monet lajit ovat uhanalaisia.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Heimo Haliotidae
ITIS: Haliotidae (englanniksi)
ITIS: Haliotis (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Haliotidae (englanniksi)
Metsämaa (täsmennyssivu)

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Metsämaa voi tarkoittaa:
metsämaa, maankäyttöluokitus, puun tuottamiseen soveltuvaa maata
Metsämaa, entinen kunta Varsinais-Suomessa
Metsämaa, Porin kaupunginosa
Metsäkustannus Oy:n metsäkiinteistöjen välityspalvelu Metsämaa
Lydia Metsämaa (1893–1981), alastonmalli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Metsämaa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Merikokit

| Merikokit |
| --- | --- |
 Mandariinikala
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Heimo::  Merikokit Callionymidae  Regan, 1913
Suvut
 Anaora  Bathycallionymus  Callionymus  Dactylopus  Diplogrammus  Draculo  Eleutherochir  Eocallionymus  Foetorepus  Minysynchiropus  Orbonymus  Paracallionymus  Paradiplogrammus  Protogrammus  Pseudocalliurichthys  Pterosynchiropus  Repomucenus  Synchiropus 
Katso myös
   Merikokit Wikispeciesissä   Merikokit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Merikokit (Callionymidae) on erikoisen näköisten ahvenkalojen heimo. Merikokit ovat pienikokoisia ja elävät trooppisissa merissä, lähinnä Indopasifisen merialueen länsiosissa. Heimoon kuuluu noin 130 lajia, jotka jaetaan 18 sukuun. Heimon suurikokoisin laji Callionymus gardineri kasvaa lähes 30 cm pitkäksi.
Merikokit liikkuvat hitaasti, kuin leijaillen, lähellä koralliriutan pintaa ja etsivät siitä pieneläimiä ravinnokseen. Joitakin lajeja pidetään riutta-akvaarioissa.  Ne syövät harvoin muuta kuin itse pyydystämäänsä elävää ruokaa, joten akvaariossa on oltava tarpeeksi pieneliöstöä niiden ruoaksi.
Aiheesta muualla

Mandarin Diner Reefkeeping.com
Mika Mali

| Mika Mali> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 17. helmikuuta 1958 (ikä 66)
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  iskelmä, country
Yhtyeet:  Mika ja Turkka Mali
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Mika Mali (s. 17. helmikuuta 1958 Forssa) on suomalainen lauluntekijä ja muusikko.
Mali esiintyi ja levytti vuodesta 1978 lähtien vanhemman veljensä Turkan kanssa duona Mika ja Turkka Mali. Levytyksiin kuuluu muun muassa useampi albumi Vladimir Vysotskin musiikkia suomennettuna.
Mika Mali on tehnyt myös monia musiikkikirjoja koululaisille. Hänet tunnetaan myös Saaren kansanpuiston juhannusjuhlien keulahahmona.
Aiheesta muualla

Artikkeli Turun Sanomissa[vanhentunut linkki]
Mika Mali Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Manuel Lanzini

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Manuel Lanzini
Syntymäaika: 15. helmikuuta 1993
Syntymäpaikka: Ituzaingó, Argentiina
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 167 senttimetriä
Paino: 59 kilogrammaa
Seura
Seura:  River Plate
Junioriseurat
2002−2010:  River Plate
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010−2014 |  River Plate | 83 | (12) |
| 2011−2012 | →  Fluminense | 28 | (3) |
| 2014− |  Al Jazira Club | 24 | (8) |
| 2015−2016 | →  West Ham | 26 | (6) |
| 2016−2023 |  West Ham | 153 | (21) |
| 2023− |  River Plate |  |  |
Maajoukkue
| 2013 |  Argentiina U20 | 5 | (2) |
| 2017− |  Argentiina | 5 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. kesäkuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 27. kesäkuuta 2023.
Manuel Lanzini (s. 15. helmikuuta 1993 Ituzaingó) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka edustaa Argentiinan pääsarjassa pelaavaa River Platea. Hän on kotimaansa lisäksi pelannut Brasiliassa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa ja Englannissa. Oikeajalkainen Lanzini on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.
Ura > Seurajoukkueura

Lanzinin kasvattajaseura on River Plate. Hän pelasi seuran edustusjoukkueessa vuosina 2010−2014 84 ottelua tehden 12 maalia ja voittaen Torneo Finalin vuonna 2014. Vuosina 2011−2012 Lanzini oli lainassa brasilialaisessa Fluminensessa, jossa hän oli mukana voittamassa vuoden 2012 Campeonato Cariocaa. Elokuussa 2014 Lanzini siirtyi arabiemiirikuntalaiseen Al Jazira Clubiin.
Heinäkuussa 2015 Lanzini siirtyi kauden 2015−2016 kestävälle lainalle Valioliigan West Ham Unitediin. Seuraavana kesänä hän siirtyi West Hamiin pysyvästi 12 miljoonan euron siirtosummalla. Kaudella 2016−2017 hän teki 35 ottelussa kahdeksan maalia. Hänen polvensa ristisiteet repesivät Argentiinan maajoukkueen harjoitusleirillä ennen MM-kisoja 2018. Hän palasi pelikentille helmikuussa 2019. Hän pelasi Valioliigassa 24 ottelua kaudella 2019–2020. Seuraavalla kaudella hänelle kertyi 17 liigaottelua, näistä vain viisi avauskokoonpanossa. Kaudella 2021–2022 hän oli avauksessa 19 valioliigaottelussa ja pelasi kaikkiaan 30 liigapeliä. Maaleja hän teki viisi. Eurooppa-liigassa hän pelasi kymmenen ottelua. Kaudella 2022–2023 hän pelasi West Hamin voittamassa Konferenssiliigassa yhdeksän ottelua ja teki kaksi maalia. Valioliigassa hän pelasi kymmenessä ottelussa 244 minuuttia ja teki yhden maalin.
Ura > Maajoukkueura

Lanzini kuului vuonna 2013 Argentiinan alle 20-vuotiaiden maajoukkueeseen. Hän pelasi siinä viisi ottelua tehden kaksi maalia. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi Brasiliaa vastaan kesäkuussa 2017.
Saavutukset

Fluminense
Campeonato Carioca: 2012
River Plate
Primera División de Argentina: Torneo Final (2014)
West Ham
Konferenssiliiga: 2023
Matemaattinen biologia

Matemaattinen biologia eli teoreettinen biologia (joskus myös biomatematiikka tai matemaattinen ja teoreettinen biologia) on tieteidenvälinen eli poikkitieteellinen tutkimusala, joka pyrkii mallintamaan biologisia prosesseja matemaattisin menetelmin. Matemaattisilla malleilla on sovelluksia muun muassa solu- ja molekyylibiologiassa, fysiologiassa ja populaatioekologiassa. Differentiaaliyhtälöt, osittaisdifferentiaaliyhtälöt, differenssiyhtälöt ja stokastiset yhtälöt ovat esimerkkejä biologisia  prosesseja kuvaavissa malleissa käytetyistä menetelmistä.
Matemaattinen biologia eroaa kokeellinen biologia, joka keskittyy tieteellisten teorioiden testaamiseen kokeiden avulla. Alaa kutsutaan joskus matemaattiseksi biologiaksi tai biomatematiikaksi korostaakseen matemaattista puolta, tai teoreettiseksi biologiaksi korostaakseen biologista puolta.. Teoreettinen biologia keskittyy enemmän biologian teoreettisten periaatteiden kehittämiseen, kun taas matemaattinen biologia keskittyy matemaattisten työkalujen käyttöön biologisten järjestelmien tutkimisessa, vaikka näitä termejä käytetään joskus toistensa sijasta.
Matemaattisen biologian tavoitteena on biologisten prosessien matemaattinen esittäminen ja mallintaminen hyödyntäen sovelletun matematiikan tekniikoita ja työkaluja. Se voi olla hyödyllinen sekä teoreettisessa että käytännön tutkimuksessa. Järjestelmien kuvaaminen kvantitatiivisella tavalla tarkoittaa, että niiden käyttäytymistä voidaan simuloida paremmin, ja siten voidaan ennustaa ominaisuuksia, jotka eivät välttämättä ole kokeilijan havaittavissa. Tämä edellyttää tarkkoja matemaattisia malleja. Elävien järjestelmien monimutkaisuuden vuoksi teoreettinen biologia hyödyntää useita matematiikan aloja, ja on myötävaikuttanut uusien tekniikoiden kehittämiseen.
Historia > Varhainen historia

Fritz Müller kuvasi vuonna 1879 evolutiiviset hyödyt ilmiöstä, jota nykyään kutsutaan Müllerin mimikryksi, ja tämä kuvaus oli merkittävä, koska se oli ensimmäinen kerta, kun evoluutiobiologiassa käytettiin matemaattista argumenttia osoittamaan, kuinka voimakas luonnonvalinnan vaikutus voisi olla, ellei oteta huomioon Malthusin keskustelua populaation kasvun vaikutuksista, jotka vaikuttivat Charles Darwiniin: Malthus väitti, että kasvu olisi eksponentiaalista (hän käytti sanaa "geometrinen"), kun taas resurssit (ympäristön kantokyky) voisivat kasvaa vain aritmeettisesti.
Termiä "teoreettinen biologia" käytettiin ensimmäisen kerran Johannes Reinken monografian otsikkona vuonna 1901, ja pian sen jälkeen Jakob von Uexküll vuonna 1920. Yhtenä perustavana teoksena pidetään D'Arcy Thompsonin kirjaa "On Growth and Form" (1917), ja muita varhaisia pioneereja ovat Ronald Fisher, Hans Leo Przibram, Vito Volterra, Nicolas Rashevsky ja Conrad Hal Waddington.
Tutkimus

Matemaattista biologiaa voidaan soveltaa monessa eri tutkimuaiheessa, joihin kuuluvat muun muassa complex systems -biologia, evoluutiobiologia, komputationaalinen neurotiede ja matemaattinen biofysiikka.
Metso (täsmennyssivu)

Metso voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
metso (Tetrao urogallus), metsäkanalintu
Metso Oyj (aiemmin Metso Outotec), suomalainen kaivos- ja teknologiateollisuuskonserni
Metso Oyj, kaksi vuosina 1998–2013 ja 2014–2019 toiminutta suomalaista metalliteollisuusyritystä
Metso, Tampereen kaupungin pääkirjasto
Metso-ohjelma, ympäristö- sekä maa- ja metsätalousministeriön koordinoima Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelma (2014–2025)
Metsänhoitoyhdistys Metso, Keuruun, Multian, Petäjäveden ja Saarijärven kuntien alueella toimiva metsänhoitoyhdistys
Metso, seuraavien henkilöiden sukunimi:
Juha Metso (s. 1965), suomalainen valokuvataiteilija ja artenomi
Lempi Metso (1912–1995), suomalainen runoilija
Micaela Röman (o.s. Metso), suomalainen juontaja, toimittaja ja tuottaja
Ritva Metso (s. 1954), suomalainen yleisurheilija
Teemu Metso (s. 1985), suomalainen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Metso”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Oliver Reck

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Hans-Dieter Flick
Syntymäaika: 27. helmikuuta 1965 (ikä 59)
Syntymäpaikka: Frankfurt am Main, Hessen, Saksa
Pelipaikka: maalivahti
Pituus: 193 cm
Seura
Seura: –
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1983–1985 |  Kickers Offenbach | 52 | (0) |
| 1985–1998 |  Werder Bremen | 345 | (0) |
| 1998–2003 |  Schalke 04 | 112 | (1) |
| 1996 |  Saksa |  |  |
Valmennusura
2003:  Schalke 04 (apuv.)
2003–2009:  Schalke 04 (maalivahtiv.)
2005–2006:  Schalke 04
2010–2011:  MSV Duisburg (maalivahtiv.)
2011–2012:  MSV Duisburg
2013–2014:  Fortuna Düsseldorf (maalivahtiv.)
2013:  Fortuna Düsseldorf
2014–2015:  Fortuna Düsseldorf
2016–2018:  Kickers Offenbach
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
| Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Saksa.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Saksa> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Soul 1988 | Jalkapallo |  |
Oliver Reck (s. 27. helmikuuta 1965)  on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen maalivahti.
Ura pelaajana

Reck aloitti pitkän maalivahtiuransa junioritasolla SG Harheimin joukkueessa ja pelasi myös FSV Frankfurtin ja Kickers Offenbachin juniorijoukkueissa. Ammattilaisurallaan hän debytoi Kickers Offenbachissa helmikuussa 1984 ottelussa 1. FC Kölniä vastaan.  Joukkue putosi kauden jälkeen 2. Bundesliigaan, ja Reck pelasi kaudella 1984/85 joukkueen ykkösmaalivahtina.  Hyvän kauden jälkeen nuori maalivahti vaihtoi isompiin ympyröihin tehtyään sopimuksen SV Werder Bremenin kanssa. Reck joutui Werderissä istumaan vaihtopenkillä parin vuoden ajan, kun kokeneemmat Dieter Burdenski ja Klaus Funk saivat peliminuutteja. Lopulta Reckin läpimurto Werder Bremenissä tapahtui kaudella 1987/88. Reckistä tuli Werderin luottomaalivahti vuosien ajaksi ja hän oli torjunnoillaan johdattamassa seuran kahteen Saksan cupin ja Bundesliigan mestaruuteen sekä Cup-voittajien Cupin voittajaksi. Kaikkiaan Reck edusti Werderiä 345 liigaottelussa, kunnes siirtyi kesällä 1998 FC Schalkeen.
Schalkessa Reck asteli kauden 1998/99 puolivälissä ensimmäistä kertaa maalitolppien väliin ja pelasi sen jälkeen 112 liigaottelussa tehden seuralle myös yhden maalin. Schalken paidassa Reck voitti kaksi cupin mestaruutta, kunnes jo Werderin vuosilta tuttu Frank Rost nousi seuran ykkösmaalivahdiksi kaudella 2002/03. Viimeisen ottelunsa Schalke-paidassa Reck pelasi marraskuussa 2002. Hän edusti seuraa pelaajana kauden 2003/04 loppuun saakka.
Maajoukkuetasolla Reck ei koskaan onnistunut murtautumaan ykkösmaalivahdiksi. Hän oli mukana voittamassa olympiapronssia Soulissa 1988 ja pelasi myös yhden ottelun Saksan riveissä EM-kisoissa 1996 maan juhliessa mestaruutta.
Meriitit pelaajana

Saksan mestaruus (2): 1988, 1993
Saksan cup (4): 1991, 1994, 2001, 2002
Cup-voittajien Cup: 1992
Euroopan mestaruus: 1996
Olympiapronssia: 1988
Ura valmentajana

Valmennusuransa Reck aloitti Schalken organisaatiossa vuonna 2004. Hän toimi seuran maalivahtivalmentajana ja syyskuussa 2004 hän nousi lyhyeksi aikaa myös edustusmiehistön apulaisvalmentajaksi. Reck suoritti valmentajatutkinnon A-lisenssin kesällä 2005 ja joulukuun puolivälissä 2005 hänestä tuli Schalken päävalmentaja Ralf Rangnickin saatua potkut. Reckin pesti jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä Mirko Slomka korvasi hänet jo tammikuun alussa 2006. Reck jatkoi maalivahtivalmentajana, kunnes nousi maaliskuussa 2009 edustusjoukkueen valmennusjohtoon yhdessä Michael Büskensin ja Youri Mulderin kanssa. Kolmikko sai tehdä kauden jälkeen tilaa Felix Magathille ja samalla hän jätti myös maalivahtivalmentajan tehtävät.
Kaudeksi 2010/11 Reck siirtyi MSV Duisburgin maalivahtivalmentajaksi. Lokakuussa 2011 hänestä tuli seuran päävalmentaja Milan Šašićin saatua potkut.  Reckin johdolla Duisburg sijoittui kauden päätteeksi 2. Bundesliigassa kymmenenneksi. Kausi 2012/13 alkoi seuran osalta kolmella tappiolla ja Reck sai potkut elokuussa 2012.
Kesäkuussa 2013 Reck palasi valmennustehtäviin Fortuna Düsseldorfiin seuran maalivahtivalmentajaksi ja jatkoi näin Schalkesta tuttua yhteistyötä Michael Büskensin kanssa. Büskensin saatua potkut päävalmentajan tehtävistä marraskuun lopussa 2013, nousi Reck seuran päävalmentajaksi.  Reckin johdolla Fortuna pelasi kaksi ottelua, jotka molemmat voitti. Menestyksestä huolimatta hän joutui tekemään vuoden 2013 lopussa tilaa Lorenz-Günther Köstnerille ja palasi Fortunan maalivahtivalmentajaksi.  Köstnerin johdolla Fortuna putosi Bundesliigasta ja kauden jälkeen seura palkkasi Reckin uudestaan päävalmentajaksi.  Kausi 2014/15 ei sujunut Fortunalta odotusten mukaisesti. Reck ei kyennyt luotsaamaan seuraa nousukamppailuun, vaan tappioiden myötä sijoitus valui 2. Bundesliigan keskikastiin. Helmikuussa 2015 Fortuna erotti Reckin.
Tammikuun lopulla 2016 Reckistä tuli Kickers Offenbachin päävalmentaja. Reckin johdolla Offenbach sijoittui kauden 2015/16 päätteeksi Regionalliga Südwestissä neljänneksi. Reckin sopimus päättyi kauden 2017/18 jälkeen, eikä Regionalligan kolmas sija riittänyt tuomaan hänelle jatkosopimusta seuran kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oliver Reck Wikimedia Commonsissa
Merivakuutus Oy Triton

Merivakuutusosakeyhtiö Triton perustettiin vuonna 1889. Yhtiön johtokuntaan kuului alkuvuosina kauppaneuvos Victor Forselius, merikapteeni G. E. Mattsson ja kauppaneuvos C. F. Junelius. Yhtiön toimeenpanevana johtajana toimi sen perustamisesta kuolemaansa asti vuoteen 1915 Alex Törnudd. Yhtiö meni vararikkoon vuonna 1924.
Matemaattinen empirismi

Matemaattinen empirismi on eräs realistinen matematiikan filosofian kanta. Sen mukaan löydämme matemaattisia tosiasioita empiirisen tutkimuksen avulla, aivan kuten muillakin tieteenaloilla. Se tarkoittaa, ettei matematiikkaa voida tuntea a priori lainkaan.
Matemaattisen empirismin muotoja

Näkemyksen varhaisia kannattajia oli John Stuart Mill. Hänen näkemyksiään kuitenkin kritisoitiin paljon, koska näkemyksen mukaan sellaiset lauseet kuin ”2 + 2 = 4” ovat epävarmoja, kontingentteja totuuksia, jotka voidaan oppia vain niin, että näemme kahden olioparin tulevan yhteen ja muodostavan neljän olion joukon.
Nykyaikaista matemaattista empirismiä ovat kannattaneet muun muassa W. V. O. Quine ja Hilary Putnam. Sen mukaan matematiikka on korvaamatonta empiirisille tieteille, ja jos haluamme uskoa tieteiden kuvaamien ilmiöiden olevan todellisia, meidän on uskottava myös näiden tieteiden käyttämien kuvausten vaatimiin matemaattisiin entiteetteihin. Esimerkiksi koska fysiikan täytyy puhua elektroneista selittääkseen, kuinka sähkölamppu toimii, elektronien täytyy olla olemassa. Vastaavasti, koska fysiikan täytyy käyttää lukuja elektroneja koskevissa selityksissä, lukujen täytyy olla olemassa. Tällainen näkemys on naturalistinen ja katsoo matemaattisten entiteettien olemassaolon olevan paras selitys havaintokokemuksille. Tämä kaventaa matematiikan ja muiden tieteiden välistä kuilua.
Putnam torjui vahvasti platonisen realismin, koska se johti matemaattiseen ontologiaan, joka ei ollut tarpeellinen käytännöllisen matematiikan harjoittamisen kannalta. Hän kannatti sen sijaan ”aitoa realismia”, joka hylkäsi totuuden ajatukseen liittyvän mystiikan ja hyväksyi suuren osan kvasiempirismistä matematiikassa. Putnam oli osallisena termin ”aito realismi” kehittämisessä.