stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Finn Christian Jagge

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Finn Christian Jagge |  Finn Christian Jagge |  Finn Christian Jagge |  |
Maa:   Norja
Miesten alppihiihto
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Albertville 1992 | pujottelu |  |
Finn Christian Jagge (4. huhtikuuta 1966 Stabekk, Bærum – 8. heinäkuuta 2020 Oslo) oli norjalainen alppihiihtäjä ja pujottelun olympiavoittaja.
Elämä ja urheilu-ura

Jagge sijoittui MM-kilpailuissa Bormiossa 1985 pujottelussa viidenneksitoista ja Crans Montanassa 1987 alppiyhdistetyssä seitsemänneksi. Calgaryn olympialaisissa 1988 hän oli yhdistetyssä yhdeksäs. Vailin MM-kilpailujen 1989 pujottelussa hän sijoittui 13:nneksi ja Saalbachissa 1991 kahdeksanneksi.
Jagge voitti pujottelun olympiakultaa Albertvillessä 1992 ennen Alberto Tombaa. Moriokan MM-kisojen 1993 pujottelussa hän oli seitsemäs ja Lillehammerin olympialaisissa 1994 samassa lajissa kuudes. Sierra Nevadan MM-kilpailuissa 1996 Jagge oli yhdistetyssä kahdeksas, seuraavana vuonna Sestrieressä puolestaan yhdistetyssä kahdeksas ja pujottelussa kolmastoista. Naganon olympialaisissa 1998 hän sijoittui pujottelussa seitsemänneksi ja uransa viimeisissä arvokisoissa, Vailin MM-kilpailuissa 1999 pujottelussa 18:nneksi.
Jagge voitti urallaan seitsemän maailmancup-osakilpailua, oli kolme kertaa toinen ja seitsemän kertaa kolmas. Pujottelun maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi kausilla 1991–1992, 1996–1997 ja 1998–1999.
Jagge kuoli lyhyen sairastamisen jälkeen oslolaisessa sairaalassa 54-vuotiaana 8. heinäkuuta 2020.
Maailmancup-voitot

| Päivä | Paikka | Laji |
| --- | --- | --- |
| 17. joulukuuta 1991 |  Madonna di Campiglio | Pujottelu |
| 9. tammikuuta 1994 |  Kranjska Gora | Pujottelu |
| 15. maaliskuuta 1997 |  Vail | Pujottelu |
| 15. joulukuuta 1997 |  Sestriere | Pujottelu |
| 14. joulukuuta 1998 |  Sestriere | Pujottelu |
| 28. helmikuuta 1999 |  Ofterschwang | Pujottelu |
| 13. joulukuuta 1999 |  Madonna di Campiglio | Pujottelu |
Aiheesta muualla

Finn Christian Jagge Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Miesten pujottelun olympiavoittajat
Maariankatu

Maariankatu 5, Asunto Oy Maaria.
Wäinö Aaltosen veistos Kun ystävyyssuhteet solmitaan.
Maariankatu on Turun ruutukaava-alueella sijaitseva 450 metriä pitkä katu, joka alkaa Aninkaistenkadulta ja päättyy Aurakatuun. Maariankadun poikkikatuja ovat Aninkaistenkatu, Brahenkatu, Kauppiaskatu ja Aurakatu.
Kohteita kadun varrella

Puutori: Puutorin vessa, nykyisin ravintolakäytössä, Totti Sora, 1933, Kun ystävyyssuhteet solmitaan -veistos: Wäinö Aaltonen, 1948
Maariankatu 3 a, Asunto Oy Maarianmäki 1953
Maariankatu 3 B - Kauppiaskatu 15: As Oy Jupiter: Onni Kaisla 1919–1921
Maariankatu 4: Turun Seudun Osuuspankki
Elämän puu -valotaideteos: Kalevi Manninen 1960
Maariankatu 5: Asunto Oy Maaria, 1928
Maariankatu 7: Cygnaeuksen koulu
Maariankatu - Aurakatu 11: Entinen Turun Kauppaopiston talo, Eskil Hindersson, 1908
Maariankatu 12: Adrian Thomander, 1917
Grahaminsaari (Brittiläinen Kolumbia)

| --- | --- |
Muut nimet:  Graham Island
Sijainti:  53°25′N, 132°14′W Brittiläinen Kolumbia Kanada
Saariryhmä:  Kuningatar Charlotten saaret
Vesialue:  Tyynimeri 
Korkein kohta:  Mount Moresby (en) 
Pinta-ala:  6 361 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  n. 5 000
Asutuskeskukset:  Queen Charlotte City
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Grahaminsaari (engl. Graham Island) on Kuningatar Charlotten saariryhmän (Haida Gwaii) suurin saari Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa. 
Se sijaitsee saariryhmän toiseksi suurimman saaren, Moresbynsaaren pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 6 361 km², se on 101. suurin saari maailmassa ja 22. suurin Kanadassa. Saarella asuu noin 5 000 asukasta.
Skidegatesta on lauttayhteys Prince Rupertiin sekä Moresbynsaarelle.
Lufttransportgeschwader 61

| Lufttransportgeschwader 61 (LTG 61) |
| --- | --- |

Toiminnassa:  24. elokuuta 1957 - 31. joulukuuta 2017
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:  ilmavoimat
Aselajit:  ilmavoimat
Rooli:  kuljetukset
Osa joukkoa:  Luftwaffentruppenkommando
Tukikohta:  Landsberg-Lechin lentotukikohta
Kalusto:  Transall C-160
Komentajat
Nykyinen komentaja:  eversti Daniel Draken
Lufttransportgeschwader 61 (LTG 61) oli Saksan ilmavoimien kuljetuslennosto, joka perustettiin 1957 ja lakkautettiin 31. joulukuuta 2017. Lennosto oli sijoitettuna Baijeriin Landsberg-Lechin lentotukikohtaan ja sen kalustona olivat Transall C-160-kuljetuskoneet. Lennoston tehtävänä oli taktiset ja strategiset ilmakuljetukset sekä avustaminen humanitäärisissä tehtävissä vuodesta 1960 alkaen.
Historia > Perustaminen ja alkuvuodet

Lennosto perustettiin 24. elokuuta 1957 silloisen Saksan puolustusministerin Franz-Josef Straussin käskystä. Lennostoon kuului kaksi laivuetta ja sen ensimmäisenä tukikohtana oli Erdingin lentotukikohta, minkä se jakoi Yhdysvaltain ilmavoimien kanssa. Kalustona lennostolla oli C-47 Dakotat. Myöhemmin samana vuonna lopulta kaikki Dakotat korvanneet Nord Noratlaset otettiin käyttöön. Vuonna 1958 lennosto siirrettiin Müncheniin Neubibergin lentotukikohtaan.
Maaliskuussa 1960 lennosto lensi ensimmäisen tehtävänsä, kun se lennätti yhdessä Lufttransportgeschwader 62:n kanssa avustustarvikkeita Marokkoon Agadirin maanjäristyksen uhreille. Elokuussa 1966 oli avustuslentoja Itä-Turkin Varton maanjäristyksen samoin kuin seuraavana vuonna Lissabonin tulvan uhreille.
Historia > 1970–1990-luvut

Lennosto vaihtoi 1970-1971 kalustonsa Transall C-160:ksi ja se siirrettiin Landsberg-Lechin lentotukikohtaan. Aiemmin tukikohtaan sijoitettu Hubschraubertransportgeschwader 64 siirtyi Ahlhornin lentotukikohtaan. Lennoston toinen laivue lakkautettiin vuonna 1978, minkä seurauksena kaikki Transallit keskitettiin yhteen laivueeseen. Seuraavana vuonna Hubschraubertransportgeschwader 64:n yksi Bell UH-1D laivue liitettiin lennostoon ja siitä muodostettiin lennoston 2. ja 3. laivue. Kolmas laivue siirrettiin myöhemmin Nörvenichin lentotukikohtaan, missä se vastasi etsintä- ja pelastustehtävistä. Kolmas laivue lakkautettiin vuonna 2006. Yksi helikopteri oli 1971-2003 sijoitettuna Ulmin sotilassairaalaan, missä se ei lentänyt ainoastaan sotilaallisia etsintä- ja pelastustehtäviä, vaan myös siviilien sairaskuljetuksia. Kyseinen helikopteri kuului ensin Hubschraubertransportgeschwader 64:een, mutta tehtävä siirtyi lennostolle vuonna 1978.
Vuonna 1976 lennosto osallistui kahteen luonnonkatastrofien jälkeiseen avustustehtävään. Toukokuussa sen lentokoneet avustivat Friulin maanjäristyksen uhreja Italiassa ja marraskuussa lennettiin  Çaldıran–Muradiyen maanjäristyksen uhreille Turkissa avustustarvikkeita. Vuonna 1980 lennosto auttoi Italiassa Campanian ja Basilicatan alueita raunioittaneita Irpinian maanjäristyksen uhreja. Samana vuonna avustettiin vielä Algerian El Asnanin maanjäristyksen uhreja. Etiopian vuosien 1983-1985 nälänhädän aikana lennoston koneet lensivät useita avustuslentoja alueelle. Vuosien 1992-1996 Sarajevon piirityksen aikana lennosto avusti piiritettyjä.
Historia > 2000-luvun toiminta ja lakkauttaminen

Vuonna 2007 lennosto juhli 50-vuotista olemassaoloaan, minkä juhlistamiseksi kaksi lentokonetta maalattiin erikoiskuvioin. Vuoden 2013 lopulla lennostoon kuului vain yksi laivue, kun helikopterilaivueet lakkautettiin. Helikopterilaivueet koottiin uuteen maavoimien ilma-armeijakuntaan. Kaikki lennostosta vapautuneet helikopterit keskitettiin Niederstettenin lentotukikohtaan, jonne muodostettiin kuljetushelikopterirykmentti 30.
Malissa Ranskan asevoimien operaatio Servalin tukemiseksi lennoston kalustoa sijoitettiin Länsi-Afrikkaan. Vuonna 2015 kaksi lentokonetta osallistui Trident Juncture 2015 -harjoitukseen, joka oli yksi suurimpia kylmän sodan jälkeisiä Naton harjoituksia. Lentokoneet olivat Portugalissa Bejan lentotukikohdassa.
Saksan ilmavoimat aikoo korvata C-160 Transallit Airbus A400M Atlas -koneilla, mikä on merkittävästi suurempi kuin edeltäjänsä. Koska Lech-joki estää Landsberg-Lechin kiitotien pidentämisen länteen ja Penzingin asutuskeskus itään, lentotukikohtaan ei ole mahdollista sijoittaa suurempia koneita. Siten on esitetty, että kaikki A400M koneet sijoitettaisiin Wunstorfin lentotukikohtaan ja LTG 64 lakkautettaisiin. Lennoston kalusto siirrettiin tukikohdasta syyskuussa 2017 ja viimeinen tarkastus pidettiin 14. joulukuuta kenraalimajuri Günter Katzin valvonnassa. Lennosto lakkautettiin 31. joulukuuta. Kaikki jäljellä olevat lentokoneet siirrettiin Hohnin lentotukikohtaan Lufttransportgeschwader 63:lle.
Komentajat

Lennostonkomentajina ovat olleet:
eversti Alfons Vonier 1. joulukuuta 1957 - 31. maaliskuuta 1961
eversti Heinz Braun 1. huhtikuuta 1961 - 31. maaliskuuta 1964
eversti Siegfried Gottschalt 1. huhtikuuta 1964 - 9. huhtikuuta 1970
eversti Helmut Schwarz 10. huhtikuuta 1970 - 30. kesäkuuta 1973
eversti Waldemar Heuer 1. heinäkuuta 1973 - 31. maaliskuuta 1979
eversti Klaus Kemme 1. huhtikuuta 1979 - 17. lokakuuta 1982
eversti Friedrich Hans Freisberg 19. marraskuuta 1982 - 17. maaliskuuta 1985
eversti Dieter H. Kellein 18. huhtikuuta 1985 - 30. syyskuuta 1987
eversti Bernd Puhl 1. lokakuuta 1987 - 31. maaliskuuta 1990
eversti Rolf Korth 1. huhtikuuta 1990 - 30. syyskuuta 1996
eversti Roger Evers 1. lokakuuta 1996 - 30. syyskuuta 1999
eversti Norbert Daniel 1. lokakuuta 1999 - 31. maaliskuuta 2003
eversti Rolf Fahrenholz 1. huhtikuuta 2003 - 30. kesäkuuta 2006
eversti Ludger Bette 1. heinäkuuta 2006 - 10. helmikuuta 2010
eversti Christian Leitges 11. helmikuuta 2010 - 30. kesäkuuta 2012
eversti Markus Bestgen 1. heinäkuuta 2012 - 22. kesäkuuta 2015
eversti Daniel Draken 23. kesäkuuta 2015 - 31. joulukuuta 2017
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lufttransportgeschwader 61 Wikimedia Commonsissa
Genovan konferenssi

San Giorgion palatsi Genovassa. Valokuva on vuodelta 2009.
Genovan konferenssi järjestettiin 10. huhtikuuta – 19. toukokuuta 1922 Italian Genovassa. Kokouspaikkana oli San Giorgion palatsi. Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri David Lloyd George kutsui Euroopan valtiot koolle Genovaan neuvottelemaan maanosan taloudesta. Kutsuttujen joukossa olivat Neuvosto-Venäjä, joka oli sekä takavarikoinut maassa olevan ulkomaisen omaisuuden että kieltäytynyt maksamasta Venäjän keisarikunnan velkoja, ja Saksa, jolle oli määrätty Versailles’n rauhassa valtavat sotakorvaukset. Yhdysvallat jättäytyi pois konferenssista, mutta siihen osallistui yhteensä 19 valtiota. Genovan konferenssissa pyrittiin sopimaan Euroopan taloudellisesta jälleenrakennuksesta, suhteiden solmimisesta Neuvosto-Venäjän kanssa, kultakantaan paluusta ja Saksan tukemisesta. Genovan konferenssia edelsi Brysselin talouskonferenssi, johon Saksaa ja Neuvosto-Venäjää ei kutsuttu.
Genovan konferenssin sivutuote oli Neuvostoliiton ja Saksan tekemä Rapallon sopimus. Neuvosto-Venäjän ulkoasiainkansankomissaari Georgi Tšitšerin ja Saksan hallituksen jäsen Walther Rathenau olivat tavanneet toisensa salassa Rapallossa ja sopineet maiden välisestä taloudellisesta yhteistyöstä. Varsinaisissa tavoitteissaan Genovan konferenssi epäonnistui, ja tilanne Euroopassa säilyi ennallaan.
Suomen valtuuskunnan johtajana oli pääministeri J. H. Vennola. Jäseninä seurasivat mukana Ernst Nevanlinna, Carl Enckell, K. G. Idman ja Väinö Tanner. Lisäksi mukana olivat sihteerinä toiminut Aarno  Yrjö-Koskinen ja rouva Ines Nevanlinna.
Ma Lin

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ma Lin |  Ma Lin |  Ma Lin |  |
Maa:   Kiina
Miesten pöytätennis
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Ateena 2004 | nelinpeli |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | kaksinpeli |  |
|  Kultaa | Peking 2008 | joukkuekilpailu |  |
Ma Lin (kiin.: 马琳; pinyin: Mǎ Lín; s. 19. helmikuuta 1980) on kiinalainen pöytätennispelaaja. Hän oli ITTF:n rankingin sijalla viisi toukokuussa 2012. Ma Lin voitti kaksi kultamitalia Pekingin olympialaisista 2008. Lisäksi hän on voittanut yhdeksän maailmanmestaruutta.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Luettelo Euroopan pääkaupungeista ilmaston mukaan

Kartta Euroopasta Köppen-Geigerin ilmastoluokituksen mukaan.
Tämä on luettelo Euroopan pääkaupungeista ilmaston mukaan. Taulukoiden luvut ovat celsiusasteita.
Luettelo > Pohjois-Eurooppa

|  | Tammi | Helmi | Maalis | Huhti | Touko | Kesä | Heinä | Elo | Syys | Loka | Marras | Joulu | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsinki | –5,5 | –5,8 | –2,3 | 3,3 | 9,7 | 14,7 | 17,0 | 15,8 | 10,7 | 5,9 | 0,9 | –3,1 | 5,1 |
| Riika | –4,8 | –4,8 | –0,9 | 5,2 | 11,2 | 15,3 | 17,1 | 16,7 | 12,6 | 7,9 | 2,5 | –1,8 | 6,4 |
| Tukholma | –2,3 | –2,6 | 0,5 | 5,0 | 10,9 | 15,9 | 17,9 | 16,9 | 12,3 | 7,6 | 2,7 | –0,6 | 7,0 |
| Oslo | –3,7 | –3,8 | 0,3 | 5,0 | 11,2 | 15,5 | 17,1 | 16,1 | 11,6 | 6,8 | 1,4 | –2,3 | 6,3 |
| Kööpenhamina | 0,4 | 0,4 | 2,6 | 6,6 | 11,8 | 15,6 | 17,2 | 17,0 | 13,7 | 9,6 | 4,4 | 2,1 | 8,4 |
| Vilna | –5,8 | –4,9 | –0,6 | 6,4 | 12,8 | 16,0 | 17,4 | 16,9 | 12,4 | 7,2 | 1,7 | –2,9 | 6,4 |
| Lontoo | 4,9 | 5,0 | 7,2 | 9,7 | 13,1 | 16,6 | 18,7 | 18,2 | 15,5 | 11,6 | 7,7 | 5,6 | 11,1 |
| Tallinna | –5,2 | –5,8 | –2,3 | 3,7 | 9,8 | 14,7 | 16,9 | 15,9 | 11,3 | 6,3 | 1,2 | –2,7 | 5,3 |
| Nuuk | –8,0 | –8,3 | –8,2 | –3,5 | 1,3 | 4,8 | 7,3 | 7,0 | 4,2 | –0,5 | –3,7 | –6,3 | –1,2 |
| Dublin | 5,2 | 5,1 | 6,4 | 8,2 | 10,7 | 13,5 | 15,3 | 15,1 | 13,4 | 10,8 | 7,2 | 5,9 | 9,7 |
Luettelo > Länsi-Eurooppa

|  | Tammi | Helmi | Maalis | Huhti | Touko | Kesä | Heinä | Elo | Syys | Loka | Marras | Joulu | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bryssel | 2,1 | 3,7 | 6,4 | 9,7 | 13,3 | 16,6 | 17,6 | 17,6 | 15,8 | 11,5 | 6,3 | 3,2 | 10,3 |
| Pariisi | 3,3 | 4,2 | 7,8 | 10,8 | 14,3 | 17,5 | 19,4 | 19,1 | 16,4 | 11,6 | 7,2 | 4,2 | 11,3 |
| Berliini | –0,9 | 0,0 | 3,9 | 8,6 | 13,5 | 16,8 | 18,6 | 18,0 | 14,4 | 10,4 | 4,4 | 1,0 | 9,1 |
| Luxemburg | 0,8 | 2,2 | 5,0 | 8,4 | 12,6 | 15,8 | 17,4 | 16,9 | 14,0 | 9,5 | 4,7 | 1,7 | 9,1 |
| Bern | –0,1 | 1,3 | 4,6 | 8,1 | 12,2 | 15,6 | 17,8 | 17,1 | 14,5 | 9,6 | 4,4 | 0,9 | 8,8 |
| Vaduz | –0,5 | 1,3 | 5,1 | 9,0 | 13,1 | 16,3 | 18,4 | 17,7 | 15,0 | 10,1 | 4,7 | 0,5 | 9,2 |
| Monaco | 8,2 | 8,5 | 10,4 | 12,9 | 16,3 | 19,7 | 22,4 | 22,2 | 20,3 | 16,2 | 11,9 | 9,1 | 14,8 |
Luettelo > Länsi-Eurooppa > Keski-Eurooppa

|  | Tammi | Helmi | Maalis | Huhti | Touko | Kesä | Heinä | Elo | Syys | Loka | Marras | Joulu | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Wien | –0,6 | 1,1 | 5,0 | 10,0 | 14,8 | 18,1 | 19,9 | 19,5 | 15,2 | 10,0 | 4,8 | 1,0 | 9,9 |
| Varsova | –3,5 | –2,7 | 1,5 | 7,9 | 13,3 | 16,8 | 18,2 | 17,4 | 13,3 | 8,5 | 3,1 | –1,1 | 7,7 |
| Bratislava | –1,4 | 0,5 | 4,7 | 10,0 | 14,7 | 18,5 | 19,8 | 19,3 | 15,2 | 9,9 | 4,8 | 0,8 | 9,7 |
| Ljubljana | –0,1 | 1,2 | 5,4 | 10,0 | 14,5 | 18,1 | 20,4 | 20,0 | 16,3 | 11,0 | 5,6 | 2,0 | 10,4 |
| Budapest | –0,9 | 1,8 | 6,2 | 11,6 | 16,3 | 19,4 | 21,2 | 20,8 | 17,1 | 11,5 | 5,4 | 1,2 | 11,0 |
Luettelo > Itä-Eurooppa

|  | Tammi | Helmi | Maalis | Huhti | Touko | Kesä | Heinä | Elo | Syys | Loka | Marras | Joulu | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirana | 6,3 | 7,7 | 9,8 | 13,1 | 17,4 | 21,6 | 23,8 | 23,4 | 20,0 | 15,4 | 11,3 | 7,7 | 14,8 |
| Jerevan | –3,0 | –0,9 | 5,3 | 11,7 | 16,7 | 20,8 | 24,7 | 24,4 | 19,8 | 13,0 | 6,5 | 0,2 | 11,6 |
| Baku | 4,2 | 3,9 | 6,8 | 12,8 | 18,3 | 23,2 | 26,2 | 26,2 | 22,3 | 16,4 | 14,4 | 7,0 | 15,1 |
| Sarajevo | –0,5 | 1,7 | 5,8 | 9,9 | 14,3 | 17,5 | 19,7 | 19,7 | 16,4 | 11,5 | 5,7 | 1,4 | 10,3 |
| Sofia | –1,2 | 1,2 | 5,1 | 10,1 | 14,8 | 18,1 | 19,9 | 20,0 | 16,6 | 11,2 | 5,5 | 0,8 | 10,2 |
| Tbilisi | 1,5 | 3,1 | 6,6 | 12,8 | 17,9 | 21,8 | 25,0 | 24,7 | 20,3 | 14,1 | 8,2 | 3,3 | 13,3 |
| Zagreb | –0,2 | 1,6 | 6,3 | 11,1 | 15,7 | 19,2 | 21,4 | 20,7 | 17,2 | 11,3 | 5,7 | 1,9 | 11,0 |
| Skopje | 0,8 | 3,4 | 7,9 | 12,1 | 16,7 | 20,5 | 22,6 | 22,6 | 19,0 | 13,5 | 7,1 | 2,4 | 12,4 |
| Chișinău | –3,1 | –1,5 | 3,1 | 10,8 | 16,4 | 19,8 | 21,0 | 20,6 | 16,4 | 10,4 | 4,5 | –0,1 | 9,9 |
| Podgorica | 5,3 | 6,5 | 9,9 | 13,8 | 18,4 | 22,6 | 26,0 | 26,2 | 21,8 | 16,2 | 10,7 | 7,4 | 15,4 |
| Bukarest | –2,1 | 0,0 | 4,9 | 11,3 | 16,7 | 20,3 | 22,1 | 21,5 | 17,4 | 11,3 | 5,3 | 0,3 | 10,8 |
| Kiova | –5,6 | –4,4 | 0,4 | 8,8 | 15,1 | 18,3 | 19,6 | 18,8 | 14,0 | 8,1 | 2,0 | –2,4 | 7,7 |
| Belgrad | 1,1 | 3,0 | 7,3 | 12,7 | 17,3 | 20,3 | 22,3 | 22,5 | 18,2 | 13,1 | 7,3 | 2,3 | 12,3 |
| Minsk | –6,9 | –5,6 | –1,4 | 6,5 | 12,9 | 16,5 | 17,6 | 17,0 | 12,2 | 6,7 | 0,9 | –3,8 | 6,1 |
| Moskova | –9,2 | –8,0 | –2,5 | 5,9 | 12,8 | 16,8 | 18,4 | 16,6 | 11,2 | 4,9 | –1,5 | –6,2 | 4,9 |
Luettelo > Etelä-Eurooppa

|  | Tammi | Helmi | Maalis | Huhti | Touko | Kesä | Heinä | Elo | Syys | Loka | Marras | Joulu | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lissabon | 11,7 | 12,4 | 13,8 | 15,4 | 17,5 | 20,1 | 22,4 | 22,7 | 21,6 | 18,7 | 14,6 | 12,1 | 16,9 |
| Madrid | 5,0 | 6,4 | 9,6 | 12,2 | 15,8 | 20,4 | 24,0 | 23,2 | 19,6 | 14,0 | 8,9 | 5,4 | 13,7 |
| Ateena | 9,5 | 10,1 | 11,5 | 15,7 | 20,4 | 24,8 | 27,9 | 27,8 | 24,1 | 19,4 | 15,0 | 11,3 | 18,1 |
| Valletta | 12,4 | 12,6 | 13,6 | 15,7 | 19,1 | 22,9 | 25,9 | 26,3 | 24,2 | 20,8 | 17,2 | 14,1 | 18,7 |
| Andorra la Vella | 2,3 | 3,1 | 5,5 | 7,6 | 11,3 | 15,2 | 18,1 | 18,0 | 15,2 | 10,6 | 6,0 | 2,8 | 9,6 |
| San Marino | 3,8 | 5,0 | 7,3 | 10,7 | 15,1 | 19,1 | 21,9 | 21,8 | 18,4 | 13,6 | 8,9 | 5,5 | 12,6 |
Ma Huateng

| Pony Ma |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. lokakuuta 1971 (ikä 52) Shantou, Guangdong, Kiina
Muut tiedot
Omaisuus:  44,7 miljardia dollaria (2/2018)
Yritys:  Tencent
Ma Huateng (yksink.: 马化腾; perint.: 馬化騰; pinyin: Mǎ Huàténg (tunnetaan myös nimellä Pony Ma) (s. 29. lokakuuta 1971 Chaoyangin piiri, Shantou, Guangdong) on kiinalainen yrittäjä ja Tencent Holdings Limited -internetyrityksen perustaja. Yritys on luonut muun muassa QQ-pikaviestintäohjelman. Hänen omaisuutensa arvoksi on arvioitu 44,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Käännös suomeksi
Luettelo YK:n pakkausnumeroista 2001–2100

Alla on esitetty YK:n asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden pakkaus- ja kuljetusmerkinnät aineille, joiden YK-numerot ovat 2001–2100.
Aiheesta muualla

ADR:n YK-numerolista, viitattu 1.4.2015.
YK:n vaarallisten aineiden kuljetuksesta, viitattu 1.4.2015.
YK:n vaarallisten aineiden kuljetuslista vuodelta 2015, viitattu 1.4.2015.
YK:n vaarallisten aineiden kuljetuslista vuodelta 2013, viitattu 1.4.2015.
Käännös suomeksi
Grunau Baby

| Grunau Baby |
| --- | --- |
 Grunau Baby III D-8074 lentonäytöksessä Hahnweiden lentokentällä vuonna 2013.
Tyyppi:  purjelentokone
Alkuperämaa:   Saksa
Suunnittelija:  Edmund Schneider
Valmistusmäärä:  ~6 000 
Kehitetty mallista:  Schneider ESG 31
Grunau Baby oli saksalainen Edmund Schneider, Wolf Hirth ja Hugo Kromerin suunnittelema puurakenteinen purjelentokone. Baby suunniteltiin Schneiderin vuonna 1931 esittelemän suuremman Schneider ESG 31 -purjekoneen pohjalta. Babystä kehitettiin vuonna 1938 paranneltu IIb-versio, jossa oli edeltäjäänsä suuremmat siivekkeet, jarrulaipat ja umpiohjaamo. Tyyppiä rakennettiin kaikkiaan noin 6 000 kappaletta, ja sillä koulutettiin muun muassa Suomessa suuri osa 1930- ja 1940-lukujen aikana koulutuksensa saaneista purjelentäjistä. Konetyyppi suunniteltiin vuoden 1939 BVS-kuormitusmääräysten mukaisesti.
Museokoneet

Grunau Baby IIb:t OH-BAA ja OH-BAR Suomen ilmailumuseossa Vantaalla.
Tekniset tiedot (Baby IIb)

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1
Pituus: &&&&&&&&&&&&&&06.0900006,09 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&013.057000013,57 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&014.020000014,20 m²
Siiven sivusuhde: &&&&&&&&&&&&&013.&&&&0013,00
Siipiprofiili: Göttingen Gö 535
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&&0170.&&&&00170 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&&&0250.&&&&00250 kg
Hyötykuorma: &&&&&&&&&&&&&080.&&&&0080 kg
Suoritusarvot
Suurin sallittu nopeus: &&&&&&&&&&&&0150.&&&&00150 km/h
G-voimarajat: 8 G
Liitoluku: 1:17 nopeudella 60 km/h
Vajoamisnopeus: &&&&&&&&&&&&&&00.08500000,85 m/s nopeudella 55 km/h
Siipikuormitus: &&&&&&&&&&&&&017.068000017,68 kg/m²
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grunau Baby Wikimedia Commonsissa
Genomiikka

Kromosomi
DNA
RNA
Genomi
Perinnöllisyys
Mutaatio
Perinnöllinen muuntelu
Nukleotidi
Johdatus
Historia
Evoluutio (molekyylievoluutio)
Populaatiogenetiikka
Mendelin perinnöllisyyssäännöt
Kvantitatiivinen genetiikka
Molekyyligenetiikka
DNA:n sekvensointi
Geenitekniikka
Genomiikka
Perinnöllisyyslääketiede
n · k ·
Genomiikka viittaa perinnöllisyystieteen haaraan, joka tutkii eliöiden genomeja.
Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston mukaan ”termi ’genomiikka’ kattaa laajemmalti tieteelliseen tutkimukseen liittyviä tekniikoita kuin genomiikan alkuperäisessä määritelmässä. Genomi on summa kaikkien yksilön organismin geeneistä. Siis, genomiikka kattaa kaikkien solun tai kudoksen geenien tutkimuksen DNA:n (genotyyppi), mRNA:n (transkriptomi) tai proteiinin (proteomi) tasolla.”
Genomiikka sai alkunsa Frederick Sangerin sekvensoitua viruksen ja mitokondrion täydellinen genomin. Hänen ryhmänsä kehitti menetelmiä sekvensointiin, genomin kartoitukseen, tiedon tallentamiseen ja bioinformatiikan analyyseihin 1970-1980-luvuilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tieteen termipankki: Genomiikka
World Health Organization (WHO): Genomics (englanniksi)
Genomics.org: Genomics (englanniksi)
Maariankello

| Maariankello |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Asterales
Heimo::  Kellokasvit Campanulaceae
Alaheimo::  Campanuloideae
Suku::  Kellot Campanula
Laji::  medium
Kaksiosainen nimi
 Campanula medium  L. (1753) 
Katso myös
   Maariankello Wikispeciesissä   Maariankello Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maariankello (Campanula medium) on kaksivuotinen kellokasvilaji. Sitä käytetään koristekasvina. Se kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on jäykkä, pysty ja karvainen. Lehdet ovat kapeansoikeat tai suikeat ja nyhä- tai sahalaitaiset. Kukat kasvavat lehtihangoista pitkiin kukkaperiin. Maariankellon kukan teriö on uurnamainen, yhdislehtinen ja kärkipuolelta matalaan liuskainen, kooltaan 3–5,5 cm, väriltään tumman sinivioletti. Hedelmä on karvainen ja harjuinen kota.
Maariankello esiintyy alkuperäisenä Ranskassa ja Italiassa, monissa muissa Euroopan maissa se kasvaa tulokkaana.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Maariankello – Campanula medium
Genovan maakunta

Genovan maakunta (ital. Provincia di Genova) oli yksi Italian maakunnista. Vuoden 2015 alussa sen korvasi Genovan metropolikaupunki.
Maakunta sijaitsi Italian luoteisosassa Ligurian alueella rajoittuen etelässä Ligurianmereen. Sen pääkaupunki oli Genova.
Genovan maakunnan pinta-ala oli 1 838 km². Sen asukasluku oli toiminnan päättyessä vajaat 900 000. Maakunnassa oli 67 kuntaa.
Luettelo YK:n pakkausnumeroista 1201–1300

Alla on esitetty YK:n asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden pakkaus- ja kuljetusmerkinnät aineille, joiden YK-numerot ovat 1201–1300.
Aiheesta muualla

ADR:n vaarallisten aineiden lista, viitattu 25.5.2015.
YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2015, viitattu 25.5.2015.
YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2013, viitattu 25.5.2015.
Käännös suomeksi