stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kitka (elokuva)

| Kitka |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Risto Jarva
Käsikirjoittaja:  Risto Jarva
Säveltäjä:  Kari Rydman
Kuvaaja:  Pertti Maisala
Leikkaaja:  Risto Jarva
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filminor Oy
Kesto:  09:30
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kitka on Risto Jarvan ohjaama luontodokumentti vuodelta 1963. Se on julkaistu Ruusujen aika -elokuvan DVD:n bonusmateriaalina. Kitka-elokuvassa ei ole puhetta.
Palkinnot

Valtion elokuvapalkinto 1964 (10 000 mk).
Kari Rydmanin parhaan musiikin Jussi 1964.
Aiheesta muualla

Kitka Elonet.
Kapustahaikara

| Kapustahaikara |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pelikaanilinnut Pelecaniformes
Heimo::  Iibikset Threskiornithidae
Suku::  Kapustahaikarat Platalea
Laji::  leucorodia
Kaksiosainen nimi
 Platalea leucorodia  Linnaeus, 1758 
Alalajit
 P. l. archeri  P. l. balsaci  P. l. leucorodia  P. l. major 
Katso myös
   Kapustahaikara Wikispeciesissä   Kapustahaikara Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kapustahaikaran munia.
Kapustahaikara (Platalea leucorodia) on iibiksiin kuuluva pelikaanilintu.
Koko ja ulkonäkö

Kapustahaikaran höyhenpeite on kokonaan valkoinen, ja pesimäaikana sen päässä on harja. Sen jalat ovat tummat ja nokka muuten musta mutta kärjestä keltainen. Rinnassa on pesimäaikana keltainen läikkä. Linnun pituus on 80–90 senttiä, siipien kärkiväli 130 senttiä ja paino 1,2–2 kiloa. Lajista tunnetaan kolme alalajia: nimialalaji leucorodia, läntinen balsaci ja itäafrikkalainen archeri.
Levinneisyys

Kapustahaikara on laajalle levinnyt laji, jota tavataan koko Euraasiassa Espanjasta Japaniin sekä Pohjois-Afrikassa. Euroopassa pesii 2 600 – 3 200 paria, Venäjällä 2 300 – 2 800 ja Turkissa 500 – 3 000 paria.  Maailman populaation koko on 58 000 – 59 000 yksilöä. Suomessa se on harvinainen: se on tavattu 22 kertaa, ensimmäisen kerran 9.10.1975 Eckerön Signilskärissä.
Elinympäristö

Kapustahaikaraa tavataan matalavetisillä kosteikoilla. Se elää ja liikkuu vain samanlajisten seurassa eikä tavallisesti hakeudu muiden haikaroiden seuraan.
Lisääntyminen

Pesii yhdyskunnittain puissa tai ruovikoissa. Kapustahaikara munii 3–5, yleensä neljä munaa. Haudonta kestää 24 päivää.
Ravinto

Kapustahaikara syö kaloja ja sammakoita sekä muita pieniä vesieläimiä, joita se pyydystää lusikkamaiseen nokkaansa heiluttelemalla sitä puolelta toiselle, samalla kun se kahlaa matalassa vedessä.
Aiheesta muualla

Rariteettikomitea (Arkistoitu – Internet Archive)
Hario, Martti & Lammin-Soila, Matti 1976: Kapustahaikara Platalea leucorodia ensi kerran nykyalueellamme. - Lintumies 3.1976 s. 92-93. SLY.
Kapustahaikara Lintukuva-verkkopalvelussa
François Kabangu wa Mutela

François Kabangu wa Mutela (1. kesäkuuta 1924 – 27. toukokuuta 1995) oli kinshasankongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hän syntyi Basankusussa. Hänet vihittiin papiksi 8. joulukuuta 1956, ja hän sai 26. syyskuuta 1967 nimityksen Luebon hiippakunnan piispaksi. Piispaksi vihkiminen seurasi 17. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Émile André Jean-Marie Maury, jota avustivat Bernard Mels ja Martin-Léonard Bakole wa Ilunga.
Kabangu wa Mutela erosi tehtävistään 10. joulukuuta 1987.
Kiidjärv

| Kiidjärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Põlvamaa
Kunnat:  Põlvan kunta
Koordinaatit:  58°08′16″N, 27°00′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Ahja jõen valuma-alue
Lasku-uoma:  Kiidjärve kraavi Ahja jõgeen
Järvinumero:  VEE2110700
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  58  m 
Rantaviiva:  1,669 km
Pinta-ala:  13,6  ha 
Keskisyvyys:  4,2 m
Suurin syvyys:  10 m
Valuma-alue:  1,7 km²
 fiKiidjärv 
Kiidjärv (myös Padari paisjärv) on Virossa Põlvamaalla Põlvan kunnassa Kiidjärven kylässä sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 13 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta siinä on pohjassa lähteitä. Vesi onkin kirkkaan keltaista ja sen näkösyvyys oli vuonna 1977 1,9 metriä. Sen laskuoja Rihma kraavi lähtee järven pohjoispäästä ja se yhtyy Ahja jõgeen 700 metriä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 1,7 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 10 metriä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00054 kuutiokilometriä eli 0,54 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on peltomaata ja metsää vuorotellen. Järven rannat ovat yleensä mutaa, mutta itäpuolella rannat ovat soraa. Kiidjärven kylän asutusta on järven lähiympäristössä ja harjulla sijaitsee pieni teollisuusalue. Järven yleinen uimaranta sijaitsee kaakkoisrannan puistossa Keljomäellä Kiidjärven kartanon vieressä. Ranta ei ole luontainen vaan se on rakennettu rantaan.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on kirkas (vir. pehme- ja heledaveeline järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. pehmeveeline miksotroofne tai pehmeveeline segatoiteline, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta järvi on rehevöitynyt.
Luontoarvoja

Järvessä on ollut runsaasti kalaa, mutta 1970-luvulla toistunut happikato on vähentänyt niiden määrää. Järvessä elää yleisesti särki, ahven, hauki, sorva, allikkosalakka ja ruutana. Harvinaisempia ovat kiiski, lahna, suutari, törö, ankerias ja piikkinuoliaisiin kuuluva pikkukala (Misgurnus fossilis). Järveltä on tavattu harvinainen hoikkasinikorento.
Kokkola Futis 10

| Kokkola Futis 10 |
| --- | --- |
Perustettu:  2010
Kaupunki:  Kokkola
Kenttä:  Kokkolan keskuskenttä
– kapasiteetti:  3 000
Sarja:  Naisten Kakkonen
Päävalmentaja:   Michael Käld
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kokkola Futis 10 on kokkolalainen jalkapalloseura, joka on keskittynyt naisten jalkapallotoimintaan.
Seura perustettiin marraskuussa 2010 Kokkolan Pallo-Veikkojen naisjaoston tilalle. Kokkola F10 sai KPV:n paikan Naisten Liigassa ja sijoittui ensimmäisellä kaudellaan seitsemänneksi. Joukkueen valmentajana toimii Suomen naisten maajoukkueen entinen päävalmentaja Mikael Käld.
Falköpingin kunta

| Falköpingin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Keskustaajama:  Falköping
Kuntakoodi:  1499
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  1 044,88 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  33 238
 – Väestötiheys:  31,8 as./km²
 
 www.falkoping.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gudhemin kirkko ja luostarin rauniot.
Falköpingin kunta (ruots. Falköpings kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Falköping.
Kunnan maapinta-ala on 1 044,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 33 238 henkeä (31.12.2020).
Kunnassa sijaitsevat Gudhemin luostarin rauniot.
Vuonna 2007 kunnassa oli 378,33 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 35,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Nykyinen Falköpingin kunta koostuu entisestä Falköpingin kaupungista ja yli 50 maalaiskunnasta, joissa on sijainnut kolme taajaväkistä yhdyskuntaa. Vuoden 1862 kunnallislakien astuttua voimaan aluejako oli melko vakaa lähes 90 vuotta. Tuona aikana perustettiin kolme taajaväkistä yhdyskuntaa: Falköpings förstäder (vuonna 1919), Floby (vuonna 1923) ja Stenstorp (vuonna 1923). Falköpings västran maalaiskunta, jota kutsuttiin myös nimellä Gudhemin kihlakunnan Falköping, liitettiin Falköpingin kaupunkiin vuonna 1935. Samalla Falköpings förstäderin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seitsemän "suurkuntaa":
Dimbo (Acklinga, Dimbo, Hångsdala, Hömb, Kungslena, Kymbo, Ottravad, Skörstorp, Suntak, Valstad, Varv, Vättak ja Östra Gerum)
Frökind (Brismene, Börstig, Kinneved, Luttra ja Vårkumla)
Gudhem (Bolum, Bjurum, Bjärka, Broddetorp, Gudhem, Hornborga, Sätuna, Torbjörntorp, Ugglum ja Östra Tunhem)
Redväg (Strängsered, Gullered, Hössna, Liared, Kölingared, Knätte, Böne, Kölaby, Humla, Blidsberg, Dalum, Timmele, Solberga, Norra Åsarp, Smula ja Fivlered)
Stenstorp (Borgunda, Brunnhem, Dala, Håkantorp, Högstena, Segerstad, Stenstorp, Södra Kyrketorp ja Valtorp)
Vilske (Floby, Grolanda, Gökhem, Göteve, Hällestad, Jäla, Marka, Sörby, Trävattna, Ullene ja Vilske-Kleva)
Vartofta (Falköpings östran maalaiskunta, Karleby, Kälvene, Mularp, Näs, Slöta, Tiarp, Vartofta-Åsaka, Vistorp, Yllestad ja Åsle)
Lisäksi Falköpingin kaupunkiin liitettiin Friggeråkerin maalaiskunta. Stenstorpin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1958 ja Flobyn vuoro oli vuonna 1961.
Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja Falköpingin kaupunki muutettiin Falköpingin kunnaksi. Kuntaliitos kuntablokissa toteutettiin vasta kolme vuotta myöhemmin. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, kun siihen liitettiin kokonaan Frökindin, Gudhemin, Stenstorpin, Vilsken ja Vartoftan kunnat. Redvägin (Fivlered, Norra Åsarp, Smula ja Solberga) ja Dimbon (Skörstorp) kunnat liitettiin Falköpingiin vain osittain.
Falköpingin kunta kuului aiemmin Skaraborgin lääniin, josta tuli vuonna 1998 osa Länsi-Götanmaan lääniä.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Falköpingin kaupungin vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Dimbon maalaiskunta
Frökindin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Falköpingin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 31 655 | 31 655 |
| 1955 | 1955 |    | 31 978 | 31 978 |
| 1960 | 1960 |    | 32 621 | 32 621 |
| 1965 | 1965 |    | 33 325 | 33 325 |
| 1970 | 1970 |    | 32 643 | 32 643 |
| 1975 | 1975 |    | 32 513 | 32 513 |
| 1980 | 1980 |    | 31 875 | 31 875 |
| 1985 | 1985 |    | 31 448 | 31 448 |
| 1990 | 1990 |    | 31 994 | 31 994 |
| 1995 | 1995 |    | 32 001 | 32 001 |
| 2000 | 2000 |    | 31 007 | 31 007 |
| 2005 | 2005 |    | 31 185 | 31 185 |
| 2010 | 2010 |    | 31 513 | 31 513 |
| 2015 | 2015 |    | 32 511 | 32 511 |
| 2020 | 2020 |    | 33 238 | 33 238 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 4 081 | 12,6 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 069 | 3,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 457 | 4,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 25 904 | 79,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 229 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 207 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 039 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 79 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 20,3 %
18–64-vuotiaat: 58,3 %
65 vuotta täyttäneet: 21,4 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,0 | 4,7 |
|   | jalostus | 29,7 | 28,9 |
|   | palvelut | 62,7 | 64,0 |
|   | tuntematon | 2,6 | 2,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 13 303 | 14 493 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 91,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 73,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 8 499 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Falköping | 16 350 |
| 2 | Stenstorp | 1 668 |
| 3 | Floby | 1 499 |
| 4 | Kinnarp | 917 |
| 5 | Åsarp | 598 |
| 6 | Vartofta | 540 |
| 7 | Torbjörntorp | 475 |
| 8 | Gudhem | 427 |
| 9 | Odensberg | 287 |
| 10 | Kättilstorp | 253 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Slutarp
Slutarp on sittemmin kasvanut yhteen Kinnarpin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Borgunda
Broddetorp
Knölen+Frödingstorp
Valtorp
Vilske-Kleva
Åsle
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Jäla
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Falköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Falköpings Första (25 valtuutettua)
Falköpings Andra (26 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Falköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 7 | 10 | 11 | 10 | 8 | 15 | 12 | 10 | 9 | 9 | 14 | 8 | 8 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 19 | 19 | 16 | 14 | 12 | 13 | 8 | 10 | 8 | 8 | 8 | 6 | 6 | 7 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 5 | 5 | 4 | 3 | 6 | 4 | 3 | 2 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 2 | 7 | 6 | 6 | 4 | 4 | 5 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 15 | 15 | 17 | 19 | 18 | 19 | 13 | 17 | 17 | 18 | 20 | 17 | 17 | 16 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 4 | 4 | 5 | 4 | 2 | 2 | 2 | 3 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 10 | 9 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | 51 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Bjurumin piiri
Borgundan piiri
Brismenen piiri
Broddetorpin piiri
Brunnhemin piiri
Börstigin piiri
Dalan piiri
Falköpingin piiri
Flobyn piiri
Friggeråkerin piiri
Grolandan piiri
Gudhemin piiri
Gökhemin piiri
Göteven piiri
Håkantorpin piiri
Hällestadin piiri (Länsi-Götanmaa)
Högstenan piiri
Jälan piiri
Karlebyn piiri
Kinnevedin piiri
Kälvenen piiri
Luttran piiri
Markan piiri
Mularpin piiri
Näsin piiri (Länsi-Götanmaa)
Segerstadin piiri (Länsi-Götanmaa)
Skörstorpin piiri
Slötan piiri
Stenstorpin piiri
Södra Kyrketorpin piiri
Sörbyn piiri (Länsi-Götanmaa)
Tiarpin piiri
Torbjörntorpin piiri
Trävattnan piiri
Ugglumin piiri
Ullenen piiri
Valtorpin piiri
Vartofta-Åsakan piiri
Vilske-Klevan piiri
Vistorpin piiri
Vårkumlan piiri
Yllestadsin piiri
Åsarpin piiri
Åslen piiri
Östra Tunhemin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Falköping
Mösseberg
Floby
Kinneved
Åslebygden
Slöta-Karleby
Yllestad
Dala-Borgunda-Högstena
Stenstorp
Gudhem
Hornborga
Åsarp
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bjurum (Mårby)
Bolum*
Borgunda (Borna)
Brismene
Broddetorp
Brunnhem
Börstig
Dala
Döve*
Elin*
Falekvarna*
Falköping (Falköpings stadsförsamling)
Falköpings landsförsamling* (Agnestad)
Fivlered
Flittorp*
Floby
Friggeråker
Grolanda
Gudhem
Gökhem
Göteve
Holma*
Hornborga*
Håkantorp
Hänger*
Hällestad
Högstena
Jäla
Karleby
Kinneved
Kälvene
Leaby*
Lovene*
Luttra Marka
Mularp
Mussla* (Sandhem)
Norra Åsarp (Åsarp)
Näs
Saleby övra*
Segerstad
Sjögerås*
Skärvum
Skörstorp
Slöta
Smedby*
Smula
Solberga
Stenstorp
Synnerål*
Sätuna*
Södra Kyrketorp (Kyrketorp)
Sörby
Tiarp
Torbjörntorp
Trävattna
Ugglum
Ullene
Valtorp
Vartofta-Åsaka (Åsaka)
Vilske-Kleva (Kleva)
Vist
Vistorp
Vårkumla
Yllestad
Åsle
Östra Tunhem (Tunhem)
Seurakunnat > Kirkot

Bjurumin kirkko
Borgundan kirkko
Brismenen kirkko
Broddetorpin kirkko
Börstigin kirkko
Dalan kirkko
Fivleredin kirkko
Flobyn kirkko
Fredriksbergin kirkko
Friggeråkerin kirkko
Grolandan kirkko
Gudhemin kirkko
Gökhemin kirkko
Göteven kirkko
Håkantorpin kirkko
Hällestadin kirkko
Högstenan kirkko
Jälan kirkko
Karlebyn kirkko
Kinnevedin kirkko
Kälvenen kirkko
Luttran kirkko
Markan kirkko
Mularpin kirkko
Mössebergin kirkko
Näsin kirkko
Sankt Olofin kirkko
Segerstadin kirkko
Skörstorpin kirkko
Slötan kirkko
Solbergan kirkko
Stenstorpin kirkko
Sörbyn kirkko
Tiarpin kirkko
Torbjörntorpin kirkko
Trävattnan kirkko
Ugglumin kirkko
Ullenen kirkko
Valtorpin kirkko
Vartofta-Åsakan kirkko
Vilske-Klevan kirkko
Vistorpin kirkko
Vårkumlan kirkko
Yllestadin kirkko
Åsarp-Smulan kirkko
Åslen kirkko
Östra Tunhemin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Falköpingin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Falköpings kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä, maalaiskuntia ja kahta entistä kihlakuntaa koskevista artikkeleista.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Falköpingin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kiihkeitä rytmejä

| Kiihkeitä rytmejä> Loving You |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Hal Kanter
Käsikirjoittaja:  Herbert Baker Hal Kanter Mary Agnes Thompson
Tuottaja:  Hal B. Wallis Paul Nathan
Säveltäjä:  Walter Scharf
Kuvaaja:  Charles Lang
Pääosat:  Elvis Presley Lizabeth Scott Wendell Corey Dolores Hart
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Paramount
Levittäjä:  Paramount Pictures Netflix
Ensi-ilta:  9. heinäkuuta 1957
Kesto:  101 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiihkeitä rytmejä (Loving You) oli Elvis Presleyn uran toinen elokuva ja ensimmäinen värielokuva.
Taustoja

Elviksen ensimmäisen elokuvan Rakasta minua hellästi valmistautuessa ensi-iltaan syksyllä 1956 tuottaja Hal B. Wallis ilmoitti, että Elviksen seuraava elokuva "Lonesome Cowboy" aloitettaisiin vuodenvaihteessa 1957. Tulevan elokuvan käsikirjoittajaksi ja ohjaajaksi Wallis valitsi Hal Kanterin, joka oli aiemmin työskennellyt muun muassa Wallisin Jerry Lewis & Dean Martin -komedian Artists and Models käsikirjoituksen parissa, sekä ohjannut televisiossa George Gobel -show’ta. Elokuvan käsikirjoituksen pohjana oli Mary Agnes Thompsonin Good Housekeeping -lehdessä julkaistu jatkosarja "Call for Mitch Miller", josta Kanterin piti nyt sorvata Elvikselle sopiva paketti. Kanter lähti joulukuussa Memphisiin tapaamaan Elvistä, jatkaen tämän mukana Shreveportiin Louisiana Hayride -keikalle, todistamaan paikan päällä Presleymaniaa. Näkemänsä ja kokemansa pohjalta Kanter kirjoitti erilaisia pieniä yksityiskohtia elokuvan käsikirjoitukseen, mm. Elviksen esityksessä yleisön joukossa olevat identtiset kaksoistytöt, jotka lyövät toistensa käsiä yhteen musiikin tahdissa, oli todellisuudesta elokuvaan siirretty kohtaus. Kanter olisi halunnut tehdä elokuvasta enemmän satiiria, mutta eversti Parkerilla ja tuottaja Wallisilla oli oma käsityksensä siitä, miten homma hoidetaan, muovaten elokuvasta prototyypin,selvennä jonka pohjalta tulevat Elvis-elokuvat sitten syntyivätkin, hieman lavasteita ja lauluja vaihtamalla.
Elokuva oli muista aikakauden rock'n'roll-elokuvista poiketen ison budjetin VistaVision-laajakangas Technicolor-elokuva. Wallis oli juuri äskettäin menettänyt kultakaivoksensa komediaduo Jerry Lewisin ja Dean Martinin saatua tarpeekseen toisistaan, jolloin he lähtivät omille teilleen rikkoen sopimuksensa Wallisin kanssa. Tuottaja toivoi uuden tähden ottavan edellisten kassamagneettien paikan ja valmisteli produktion huolella. Kuvaajaksi tuli kokenut Charles Lang, jolla oli jo satakunta elokuvaa takanaan Paramountille. Pääosiin tulivat rutinoituneet Lizabeth Scott ja Wendell Corey, sekä Wallisin uusi löytö Dolores Hart, joka myöhemmin esiintyi vielä toisessa Elvis-elokuvassa Kitara kainalossa. Scotty, Bill ja D.J. saivat pienet roolit Elviksen bändissä, ja Elviksen vanhemmat näkyvät yleisön joukossa Elviksen laulaessa lavalla kappaletta "Got a Lot o' Livin' to Do".
Tuotannon käynnistyessä tammikuun 21. päivänä Paramountin studioilla elokuva oli saanut nimekseen "Loving You", joka oli elokuvan tunnussävel. Elokuvaa varten Elvis oli värjännyt hiuksensa mustiksi oman valkokangasidolinsa Tony Curtisin tapaan. Kuvaukset saatiin päätökseen maaliskuun alussa, ja ensi-iltansa se sai Memphisin Strand-teatterissa 9. heinäkuuta 1957. Elokuva rikkoi katsojaennätyksiä ympäri maata ja oli Variety-lehden viikoittaisella elokuvamenestyksien listalla sijalla 7.
Juoniseloste

Tex Warnerin (Wendell Corey) yhtye kiertää etelän pikkukaupunkeja keikkaillen. Texin vaimo, Glenda (Lizabeth Scott), on yhtyeen manageri, joka yllyttää keikkaa katsomaan saapuneen Deke Riversin (Elvis Presley), laulamaan lavalle. Glendan painostuksesta Tex ottaa nuoren miehen yhtyeeseen, ja joukkio lähtee jatkamaan kiertuettaan. Hiljalleen Deken maine kasvaa ja hänestä tulee yhtyeen vetonaula ja tähti. Yhtyeen sisällä syntyy jännitteitä, Texin huomatessa menettävänsä kontrollin niin yhtyeensä, kuin vaimonsakin kanssa. Lopussa kuitenkin asiat oikenevat, tyypilliseen Elvis-elokuvan tapaan.
Aiheesta muualla

Kiihkeitä rytmejä Internet Movie Databasessa (englanniksi)