stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Elia Viviani
Saavutuksia

Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats
Race Across The World Suomi

| Race Across the World Suomi |
| --- | --- |
Tyyli:  tositelevisiokilpailu matkailu
Pääosissa:  Ernest Lawson
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:   MTV3  MTV Katsomo 
Esitetty:  16. maaliskuuta – 11. toukokuuta 2024
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  9
Aiheesta muualla
IMDb
Race Across the World Suomi on suomalainen tositelevisiokilpailu, jossa kahden hengen joukkueet kilpailevat siitä, ketkä heistä matkustavat nopeimmin lähtöpisteestä takaisin Suomeen, kun he saavat käyttää vain maalla ja merellä kulkevia liikennevälineitä. Ohjelman esittäminen alkoi MTV3-kanavalla keväällä 2024. Ohjelmaa juontaa Ernest Lawson.
Ohjelma perustuu Bafta-palkittuun brittiläiseen Race Across the World -seikkailuformaattiin, joka on samankaltainen kuin Suomessakin esitetty Amazing Race -formaatti.
Formaatti

Ohjelma on yhdistelmä Interrail-matkustamista sekä reppureissailua. Kahdesta henkilöstä koostuvien joukkueiden täytyy kisata tietystä maasta Suomeen. Matkan teko on kuitenkin tehty vaikeammaksi, sillä parit eivät saa käyttää lainkaan lentokoneita matkustamiseen, vaan heidän pitää turvautua muihin maalla sekä merellä kulkeviin ajoneuvoihin, kuten autoihin, juniin tai laivoihin. Kulkutavan he saavat itse päättää, mutta valinnat täytyy tehdä järkevästi, sillä kilpailijoille on kilpailun alussa annettu vain rajallinen määrä käteistä. Heillä ei ole mukana myöskään luottokortteja tai älylaitteita, vaan heidän pitää tukeutua paikallisten apuun. Rahojen pitää riittää koko matkan ajan.  Matkalla kotiin on viisi välietappia, joilla kilpailijoiden pitää matkustaa tiettyyn kohteeseen uudessa maassa, joka on reitillä kohti Suomea. Kunkin etapin päätepisteelle viimeiseksi saapunut pari on vaarassa pudota kilpailusta ennenaikaisesti. Se pari, joka saapuu ensimmäisenä maaliin, kruunataan voittajajoukkueeksi.
Ensimmäinen tuotantokausi

Race Across the World Suomen ensimmäisellä kaudella kilpailijat aloittavat matkan Afrikan pohjoisosasta, Marokosta, ja kulkevat lukuisten Euroopan maiden halki kotimaahan, Suomeen. Kilpailijoilla on siis linnuntietä pitkin mitattuna noin 5 000 kilometriä matkattavaa, jonka voivat taittaa haluamallaan tavalla, poislukien lentämällä. Joukkueita kaudella on kuusi, ja ne koostuvat suomalaisista pareista, joilla on jokin keskinäinen suhde.
Parit ovat: Jutta Larm ja puoliso Juha Larm, Juha Itkonen ja poika Jalo, lapsuudenystävät MolyBros, Minttu Kaulanen ja tytär Jasmin, Meeri Koutaniemi ja ystävä Meiju Niskala, sekä Niko Saarinen ja äiti Outi Mykkänen.
Ensimmäinen tuotantokausi > Kilpailijat

| Nimi | Ikä | Suhde toisiinsa | Tulos kilpailussa |
| --- | --- | --- | --- |
| Niko Saarinen & Outi Mykkänen |  | Poika ja äiti |  |
| Jutta Larm & Juha Larm |  | Pariskunta |  |
| Juha Itkonen & Jalo Itkonen |  | Isä ja poika |  |
| Michele Murphy-Kaulanen & Jasmin Isomäki |  | Äiti ja tytär |  |
| MolyBros (Ibrahim Manza & Abdirahman Keinaan) |  | Lapsuudenystävät |  |
| Meeri Koutaniemi & Meiju Niskala |  | Taiteilijaystävät |  |
Ensimmäinen tuotantokausi > Kilpailun reitti

| Etappi | Lähtöpiste | Päätepiste |
| --- | --- | --- |
| 1 | Jemaa el-Fnaan basaari Marrakech, Marokko | Gibraltar |
Elbit Skylark

| Elbit Skylark |
| --- | --- |
 Israelilaissotilas lähettämässä Skylarkia lennolle.
Tyyppi:  miehittämätön ilma-alus
Alkuperämaa:   Israel
Valmistaja:  Elbit Systems
Tila:  käytössä
Skylark I:n runko
Skylark II:n runko
Elbit Systems Skylark I ja Skylark II (suomeksi: kiuru) ovat Elbit Systemsin kehittämiä pieniä miehittämättömiä ilma-aluksia
Kehitystyö > Skylark I

Skylark I on pieni kädestälaukaistava taktiseen seurantaan ja tiedusteluun tarkoitettu lennokki. Koneen hyötykuormana on päivänvalossa käytettävä CCD -kamera, ja siihen voidaan asentaa lisäksi FLIR -lämpökamera yöoperointia varten. Kone lähettää operaation aikana videota siirrettävälle maa-asemalle. Lasku tehdään sakkauttamalla kone pienestä korkeudesta pumpattavalle ilmatyynylle.
Skylark I:n kantama on noin 10 kilometeriä.
Lennokkia käyttävät Australian, Kanadan, Kroatian, Tšekin, Unkarin, Israelin, Pohjois-Makedonian, Alankomaiden, Puolan, Slovakian ja Ruotsin puolustusvoimat. Taistelutoiminnassa kone on ollut mukana mm. Irakissa ja Afganistanissa. Ranskan erikoisjoukot valitsivat Skylark I:n 2008.
Kehitystyö > Skylark II

Skylark II Paljastettiin 2006. Koneen kantama on noin 60 kilometriä ja sitä ohjaa kaksi henkilöä HMMWV -luokan kenttäajoneuvosta. Etelä-Korea päätti tilata joulukuussa 2007 Skylark II -lennokkeja.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Valmistajan selostus Skylark I:stä (Arkistoitu – Internet Archive)
Valmistajan selostus Skylark II:stä (Arkistoitu – Internet Archive)
Hermonvuori

Hermonvuori
Hermonvuori.
| --- | --- |
Sijainti:   Libanon /  Israel /   Syyria
Vuoristo:  Anti-Libanon
Korkeus merenpinnasta:  2 814 m
Prominenssi:  1 804  m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hermonvuori (hepr. ‏הר חרמון‎, Har Ḥermon, arab. جبل الشيخ‎, Jabal aš-Šayḫ) on vuori Libanonin, Syyrian ja Israelin rajalla. Kaikki kolme hallitsevat osaa vuoresta ja Israelin hallitsema osa kuuluu miehitettyihin Golanin kukkuloihin. Hermonvuorta pidetään joskus Anti-Libanonvuorten eteläkärkenä. Vuoren korkein huippu Libanonissa yltää 2 814:n metrin korkeuteen merenpinnasta. Vuorella on suuren osan vuodesta lumipeite.
Maantiede

Hermonvuori sijaitsee Libanonin, Israelin ja Syyrian rajalla. Kaikki kolme maata hallitsevat osaa vuoresta. Israelin hallitsema osa kuuluu miehitettyyn Golanin kukkuloiden alueeseen. Vuorta pidetään joskus Anti-Libanonin vuorijonon eteläkärkenä. Hermonvuoren massiivi on leveimmillään noin 25 kilometriä ja pisimmällä kohdallaan noin 45 kilometriä. Vuori kulkee pituussuunnassaan lounaasta koilliseen. Vuoren korkein kohta eli Qasr Antar (suom. Antarin linna) sijaitsee 2 814 metrin korkeudella merenpinnasta ja huippu sijaitsee vuoren Libanoniin kuuluvalla puolella. Israelin hallitseman osan korkein kohta on 2 236 metriä.
Hermonvuoren yläkerrostumat ovat pääasiassa Jurakautista kalkkikiveä. Kalkkikiven erroosio on vaikuttanut esimerkiksi lukuisten jyrkänteiden, lohkareiden ja vajoamien syntymiseen. Samasta syystä vuortella ei ole juuri ollenkaan maaperää. Maaperän puuttumisen takia myös alueen kasvisto on varsin köyhää.
Hermonvuoren alueelle lankeaa varsin runsaasti sateita. Vuotuinen sadanta vuoren yläosilla on suurimmillaan yleensä 1 500 mm. Talvisin sateita saadaan myös lumena. Vuoren huippuolla on lumipeite suurin piirtein kaksi kolmasosaa vuodesta. Vuorella sadevesi imeytyy huokoiseen kivikerrokseen ja pulppuaa ulos vuoren juuren lähteiltä. Vedet virtaavat Jordanjokeen, sekä virtoihin Damaskoksen suuntaan.
Historia

Hermonvuoren nykyinen nimi on johdettu pyhää tarkoittavasta juuresta ḥrm. Nimi viitannee uskomuksiin, joissa korkeat paikat liitettiin jumalien asuinpaikkoihin. Vanhan testamentin viidennen Mooseksen kirjan (3:9) mukaan foinikialaiset kutsuivat vuorta nimellä Sirjon ja amorilaiset nimellä Senir. Nimet lienevät viitanneet aikanaan koko Anti-Libanonin vuorijonoon. Nimet mainitaan myös esimerkiksi teksteissä muinaisesta Egyptistä 1800-luvulta ennen ajanlaskun alkua ja ugaritilaisissateksteissä 1300-luvulta eaa. Assyrian hallitsija Salmanassar III:n sanotaan käyneen taistelun Sa-ni-run vuorella kuningas Hasaelia vastaan sotaretkellään Damaskokseen. Nimistä johdettua muotoa Snir käyttivät arabimaantieteilijät vielä 900-luvulla.
Vanhassa testamentissa vuoreen viitataan myös muissa yhteyksissä. Vuori käsitettiin juutalaisten amorilaisilta valtaaman alueen pohjoisrajana. Psalmien kirjassa (133:3) mainitaan esimerkiksi vuoren aamukaste, Laulujen laulussa (4:8) leijonat ja Hesekielin kirjassa (27:5) sen sypressit. Historioitsija Hieronymus kirjoitti teoksessaan Onomastikon, että vuoren huipulla sijaitsi temppeli. Sittemmissä arkeologisissa kaivauksissa läheltä huippua on löydetty kreikkalainen teksti, jossa mainitaan vain "valan ottaneiden" saavan kulkea paikkaa pidemmälle.
Vuori on ollut lähihistoriansa aikana asumaton. Sen juurille perustettiin kuitenkin joitakin kyliä, joita asuttivat pääasiassa eri uskonnolliset vähemmistöt, kuten alaviitit ja druusit, jotka etsivät suojaisia paikkoja asutuksilleen. Israelin itsenäistyttyä Syyria rakennutti vuorelle linnoitettuja asemia, joista tulitettiin ajoittain Israelin puolelle. Israel valtasi osan Hermonvuoresta ja Golanin kukkuloiden alueen kuuden päivän sodan aikana vuonna 1967. Israeliin liitettiin myös vuoren juuren kylät Majdal Shams ja Ghajar. Arabien vastarintataistelijat tekivät ajoittain sodan jälkeen iskuja Libanonin hallitsemalta osalta vuorta. Israelin hallitsemalle osalle rakennettiin kaksi tietä, jotka kohtaavat huipulla. Rinteelle rakennettiin myös laskettelukeskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hermonvuori Wikimedia Commonsissa
Lumipeitettä Hermonvuorella.
Hermonvuoren laskettelurinteitä.
Eirik Salsten

| Eirik Salsten |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 17. kesäkuuta 1994 (ikä 30) Oslo, Norja
Kansalaisuus:   Norja
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  184 cm
Paino:  88 kg
Seura
Seura:  HC Energie Karlovy Vary
Sarja:  Tipsport Extraliga
Pelinumero:  17
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  Storhamar Dragons (Norja) Vålerenga IF (Norja) Manglerud Star (Norja) Stavanger Oilers(Norja)
Eirik Østrem Salsten (s. 17. kesäkuuta 1994 Oslo, Norja) on norjalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Tšekin pääsarjassa Extraliga-joukkue HC Karlovy Varyssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Ura > Seuraura

Salsten on Storhamar Dragonsin kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa vain 16-vuotiaana kaudella 2010–2011, jolloin Salsten pelasi GET-ligaenissa 28 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun jääden ilman tehopisteitä. Kaudella 2011–2012 hän teki liigan runkosarjassa kuusi tehopistettä ja kaudella 2012–2013 kymmenen tehopistettä. Kauden 2013–2014 Salsten pelasi kokonaan Storhamarin A-nuorissa, joiden paras pistemies hän oli tehoilla 16+37=53. Salsten voitti koko Norjan A-nuorten sarjan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi. Hän jakoi myös sarjan tehotilaston voiton Lillehammer IK:ta ja Lørenskog IK:ta edustaneen Stian Uttakleivin kanssa lukemalla +32. Salsten voitti kauden päätteeksi Norjan A-nuorten mestaruuden.
Kaudeksi 2014–2015 Salsten siirtyi Vålerenga IF:n GET-ligaen-joukkueeseen. Joulukuussa 2014 seura lainasi hänet loppukaudeksi liigan nousijajoukkue Manglerud Stariin. Huhtikuussa 2015 Salsten teki Starin kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen. Hän oli 13 osumallaan joukkueen toiseksi paras maalintekijä Rasmus Ahlholmin jälkeen.
Salsten siirtyi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella Stavanger Oilersiin. Hän teki GET-ligaenin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 14+19=33. Salsten voitti kauden päätteeksi Norjan-mestaruuden.
Salsten palasi kaudeksi 2018–2019 Storhamariin, kun hän teki joukkueen kaksi keväällä 2018 kaksivuotisen sopimuksen. Storhamarissa Salsten oli voittamassa heti ensimmäisellä kaudella Norjan pääsarjassa hopeaa. Hän teki vuonna 2020 joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Salsten oli voittamassa keväällä 2022 toista Norjan-mestaruushopeaansa. Hän teki Storhamarin kanssa keväällä myös kahden vuoden jatkosopimuksen, ja kausi 2022–2023 päättyi jälleen hopeamitaliin. Salsten oli seuraavana vuonna voittamassa Storhamarin kanssa Norjan-mestaruutta. Hän teki 14 pudotuspeliottelussa 18 pistetät, ja hänet valittii pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Ura > Maajoukkueura

Salsten valittiin Norjan joukkueeseen Pyeongchangin olympiakisoihin 2018. Hän pelasi myös olympialaisten karsinnoissa. Salsten on edustanut Norjaa MM-kilpailuissa 2018, 2021, 2022, 2023 ja 2024. Yhteensä Salsten on pelannut 87 A-maaottelua tehopistein 9+7=16. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 8. huhtikuuta 2016 Pietarissa Venäjää vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Salsten teki Euro Ice Hockey Challengessa 11. helmikuuta 2017 Itävallan Grazissa Slovakiaa vastaan.
Salsten pelasi myös alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän voitti kultaa ja oli nostamassa Norjaa seuraavaksi vuodeksi pääsarjatasolle. Salsten jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton neljän muun pelaajan kanssa lukemalla +4. Hän edusti Norjan alle 20-vuotiaiden maajoukkuetta myös Junior Club World Cupissa vuonna 2012.
Salsten pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011 sekä IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän voitti hopeaa. Salsten jakoi Norjan sisäisen syöttöpörssin voiton Markus Søbergin ja Jørgen Karterudin kanssa viidellä syöttöpisteellään sekä voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +4.
Perhe

Salstenin isä on entinen Norjan maajoukkuepuolustaja Petter Salsten, joka on toiminut mm. Norjan A-maajoukkueen General Managerina. Myös Eirikin setä Jørgen Salsten on entinen maajoukkuepuolustaja. Eirikin äiti on entinen rytminen voimistelija Cecilie Østrem Salsten.
Miesesin avaus

Miesesin avaus on epätavallinen shakkiavaus, joka alkaa siirrolla
Avaus on nimetty saksalaisen Jacques Miesesin mukaan. Valkean avaussiirto ei ota suurta tilaa keskustasta, mutta avaa valkean kuningatarlähetille viistolinjan. Toisaalta siirto tukkii vielä kaksinkertaisesti kuningaslähetin linjan, minkä takia valkea usein sivustoi sen. Siirto on kaikista valkean mahdollisuuksista 13. suosituin. Siirto ei ole kuitenkaan huono, ainoastaan passiivinen.
Avausta voi käyttää shakkitietokoneita vastaan tarkoituksena saada ne ulos avauskirjastoistaan. Muun muassa shakin maailmanmestari Garri Kasparov on käyttänyt tätä tekniikkaa.
Avaus luokitellaan ECO-koodistolla koodille A00 muiden epätavallisten avausten kanssa.
Dialogi

Dialogi (kr. dia 'kautta' + logos 'sana') on kahden tai useamman ihmisen vuoropuhelua, keskustelua. Dialogi voi olla myös muun muassa suoran esityksen muotoon kirjoitettu teksti tai teos, jossa on useampi kuin yksi puheenvuoron käyttäjä (esimerkiksi sokraattinen dialogi tai näytelmä).
On erotettava aito dialoginen vuorovaikutus (rakentava vuorovaikutus) rinnakkaisista toisiinsa vaikuttamattomista monologeista (kilpaileva vuorovaikutus).
Etymologia

Dialogi juontuu kreikan kielen sanoista dia ja logos. Logos tarkoittaa sanan merkitystä (sanan sisältöä tai ajatusta), ja dia tarkoittaa kautta tai lävitse. Siten dia-logos tarkoittaa merkityksen tai ymmärryksen virtausta keskustelijoiden lävitse.
Dialogi filosofiassa

Antiikin aikana filosofiset kirjoitukset laadittiin usein dialogimuotoon (Platon, Aristoteles), ja perinne on jatkunut uudelle ajalle saakka (Galileo Galilei). Mannermaisessa filosofiassa dialogia ovat 1900-luvulta alkaen tarkastelleet muun muassa Mihail Bahtin, Martin Buber ja Hans-Georg Gadamer. Teoksessaan Wahrheit und Methode Gadamer korostaa sitä, kuinka aidossa dialogissa keskustelun osapuolet ovat valmiita muuttamaan käsityksiään:
»Ennen kaikkea olemme varmoja siitä, että kieli, jossa jokin tulee puheeksi, ei ole jommankumman keskustelukumppanin määrättävissä olevaa omaisuutta. Jokainen keskustelu edellyttää yhteistä kieltä, tai paremminkin se muodostaa yhteisen kielen. – – Tämä ei ole ulkoinen tapahtumasarja, jossa säädettäisiin työkaluja, niin, ei ole oikein edes sanoa, että keskustelijat mukautuvat toisiinsa; paremminkin he molemmat joutuvat keskustelun onnistuessa sen asian totuuteen, joka liittää heidät uuteen yhteisyyteen. Keskustelussa tavoitettu yhteisymmärrys ei ole silkkaa oman näkökannan näyttelyä ja läpiviemistä vaan muuttumista kohti yhteisyyttä, eikä ihminen pysy siinä entisenään.»
Dialogi on hyvää vuoropuhelua ja yhdessä ajattelua

Dialogin käsitettä on käytetty niin filosofiassa, psykoterapiassa, opetuksessa, draamassa kuin organisaation kehittämisessä. Terapiassa ollaan kiinnostuneita terapeutin ja potilaan välisestä dialogista ja siitä, millainen dialogi tukee potilaan kehitystä. Opetuksessa haasteena on oppilaan oppiminen: miten inspiroida dialogin kautta oppilas ja opettaja yhteiselle oppimismatkalle.
Organisaatioiden kehittämisessä dialogi-sana on tullut esille erityisesti, kun puhutaan uuden luomisesta, informaation kulusta, työhyvinvoinnista tai strategian toteuttamisesta.
Dialogisessa lähestymistavassa ajatellaan, että asioita voidaan parhaiten ymmärtää ja tutkia yhteisessä vuoropuhelussa. Tarvitaan yhteistä ajattelua, niin ettei yksi taho sanele, miten asiat ovat. Yhteiskunnallisesti dialogia tarvitaan, jotta arkielämää voidaan ymmärtää eri näkökulmista ja löytää entistä parempia ratkaisuja.
Dialogitaidot

Dialogi edellyttää osallistujilta dialogitaitoja. Ilman dialogitaitoja keskustelusta voi tulla poteroihin vetäytynyttä väittelyä, ohi puhumista tai pinnallista keskustelua, joka ei tuota uusia oivalluksia tai joka turhauttaa.
Dialogitaidot > Kyky käsitellä omia tunteitaan

Ehkä keskeisin dialogin taito on kyky käsitellä omia tunteitaan. Tämä tarkoittaa ensimmäiseksi kykyä tunnistaa itsessä liikkuvat tunteet. Jos tällaista taitoa ei ole kehittynyt, keskustelija reagoi keskusteluun voimakkaasti tunteella ja provosoituu vahvasti, mikä ei edistä rakentavaa keskustelua.
Erityisesti jos ryhmä on suuri, dialogi asettaa osallistujille suuria haasteita. Osallistujien on kyettävä käsittelemään turhautumisen tunteita, joita syntyy siksi, että suuressa ryhmässä ei riitä jokaiselle jäsenelle paljon puheaikaa.
Dialogitaidot > Kyky kuunnella

Toisena taitona on kyky kuunnella. Tämä edellyttää harjoitettua taitoa hiljentää edes hetkeksi omat ajatuksensa siten, että voi tarkkaavaisesti kuunnella toista henkilöä. Ilman tätä taitoa ihminen herkästi kuulee omat ennakkoluulonsa sen sijaan, että kuuntelisi, mitä toinen sanoo. Kuuntelun taitoon liittyy taito esittää tarkentavia ja toista ihmistä rohkaisevia kysymyksiä.
Dialogitaidot > Kyky puhua

Tärkeä taito on myös kyetä ilmaisemaan omia ajatuksiaan. On hyvä puhua minä-muodossa, se edistää selkeyttä ja rehellistä ilmaisua, toisin sanoen pitää puhua suoraan, mitä ajattelee ja miksi. Puhumisen taitoon liittyy myös kyky ilmaista itseään siten, että ei hyökkää, arvostele tai tuomitse muita.
Tällaisen puhumisen taidon takana on tietenkin ajattelu: miten suhtaudun muihin, miten tärkeänä näen arvostuksen ihmisten välisissä suhteissa ja miten tietoisesti pyrin edistämään arvostusta.
Nuo kolme edellä mainittua taitoa, tunteiden käsittelytaito, kuuntelemisen taito ja puhumisen taito liittyvät tietenkin toisiinsa.
Dialogitaidot > Kyky nähdä taustalla vaikuttavia voimia

Neljäntenä keskeisenä taitona, erityisesti jos dialogia käytetään yhdessä oppimisen ja oivaltamisen työkaluna, on kyky nähdä yhteisestä keskustelusta osien summana hahmottuvia taustavoimia tai –uskomuksia. Kun jokainen osallistuja on tuonut keskustelun kautta oman kontribuutionsa, voidaankin oivaltaa esimerkiksi, että käsiteltävä asia ei olekaan sellainen kuin vain yhden ihmisen näkökulmasta tarkasteltuna voisi luulla.
Dialogi on systeemien kehittämisen ehto

Suuria järjestelmiä, kuten organisaatioita tai yhteiskuntaa, kehitettäessä dialogi on käytännössä ainoa mahdollisuus. Ensinnäkin yksittäinen taho ei voi hahmottaa kokonaisuutta, vaan tarvitaan systeemin eri puolilta tulevien tahojen näkemyksiä, jotta kokonaisuutta voidaan hahmottaa. Toiseksi kehitysajatusten luominen edellyttää systeemin jäsenten osallistumista. Kolmanneksi kehitystoimenpiteiden käytäntöönpano edellyttää, että ihmiset ovat voineet osallistua, sillä se edistää toimenpiteisiin sitoutumista. Toimeenpanossa tarvitaan myös jatkuva dialogia, jotta suuntaa voidaan tarpeen vaatiessa korjata.
Dialogi edellyttää arvostusta

Dialogi edellyttää riittävää turvallisuutta. Turvallisuus syntyy arvostuksen kautta. Arvostus rakentuu kyvystä tarkastella asiaa toisten näkökulmista ja hyväksyä ne subjektiivisesti tosina. Arvostus rakentuu myös ymmärryksestä, että jokaisella on yhtäläinen oikeus osallistua.
Kirjallisuutta

Buber, Martin: Die Schriften über das dialogische Prinzip. Heidelberg: Schneider, 1950.
Englund, Boel – Sandström, Birgitta (toim.): Dialogen som idé och praktik.  Stockholm:  Carlssons, 2012.  ISBN 978-91-7331-551-7
Roman, Jani:  A Study of Organizational Dialogue: Facing the truth, gaining inspiration and creating understanding of the function of an organization. Diss. 2005. Verkkoversio.
Aiheesta muualla

Koskinen, Anssi Kaarlo: Dialogi on valtapeliä – Nicholas Burbulesin haastattelu. Jyväskylän yliopisto. Arkistoitu 26.4.2015.
Egill Yksikätisen ja Ásmundr Berserkkiensurmaajan saaga

Egill Yksikätisen ja Ásmundr Berserkkiensurmaajan saaga (isl. Egils saga einhenda ok Ásmundar berserkjabana) on keskiaikainen islantilainen saaga. Se sijoittuu aikaan ennen Islannin asuttamista ja Islannin ulkopuolelle ja luetaan siksi niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. Saaga kertoo veriveljistä, Egillistä ja Ásmundrista, jotka lähtevät etsimään kahta hirviöiden ryöstämää kuninkaantytärtä ja kohtaavat matkallaan jättiläiseukon tyttärineen. Yöpyessään eukon luona Ásmundr, Egill ja eukko kertovat kukin oman elämäntarinansa, joiden kautta selviää syy miesten lisänimeen, minkä jälkeen eukko auttaa veriveljiä löytämään kuninkaantyttäret. Egill Yksikätisen ja Ásmundr Berserkkiensurmaajan saaga on kirjoitettu 1300-luvulla. Sen varhaisimmat säilyneet käsikirjoitukset ovat 1400-luvulta. Saagasta on lisäksi säilynyt lukuisia keskiajan jälkeisiä käsikirjoituksia, mikä kertoo Egill Yksikätisen saagan suuresta suosiosta myös reformaation jälkeisenä aikana. Egill Yksikätisen ja Ásmundr Berserkkiensurmaajan saaga on ilmestynyt suomennettuna muinaissaagojen kokoelmassa Egill Yksikätinen. Muinaissaagoja Pohjolasta (Helsinki: Finn Lectura, 2013).
Synopsis > Brynhildr ja Bekkhildr

Saagan alussa kerrotaan Rúsinmaan (isl. Rússía) kuningas Hertryggristä, jolla on kaksi tytärtä, Brynhildr ja Bekkhildr. Molemmat tyttäristä katoavat; Brynhildrin vie metsässä susimainen peto ja Bekkhildrin vie suuri korppikotka. Kuningas lupaa tyttärensä puolisoksi niille, joka löytävät ja tuovat nämä takaisin, ja lisäksi kolmanneksen valtakunnastaan.
Synopsis > Ásmundr ja Egill

Myöhemmin kuninkaan luokse saapuu laivallaan Ásmundr Berserkkiensurmaaja. Sitteen kuullaan, että valtakuntaan on saapunut myös Egill Yksikätinen. Egillillä on vain yksi käsi ja toisen käden tilalla kääpiöiden takoma miekka ja hän ryöstelee kuningas Hertryggrin valtakunnassa. Ásmundr lupaa kuninkaalle etsiä Egillin. Miehet kohtaavat useamman päivän kestävässä kaksintaistelussa mutta osoittautuvat tasaveroisiksi. He solmivat veriveljeyden, ja heistä kummastakin tulee kuningas Hertryggrin miehiä. He lupaavat lähteä yhdessä etsimään kuninkaan kadonneita tyttäriä.
Synopsis > Jötunheimr

Egill ja Ásmundr etsivät tyttäriä, mutta näitä ei tunnu löytyvän. Lopulta he saapuvat jättiläisten asuttamaan pohjoiseen maahan, Jötunheimriin. Egill ja Ásmundr käyvät kaksistaan maihin ja törmäävät myöhemmin vuohia paimentavaan tyttöön, joka vie miehet äitinsä, Jötunheimrin kuningatareukon, Kotkanokan (isl. Arinnefja), luokse. Tämä keittää miehille puuroa, ja puuron valmistuessa Ásmundr, Egill ja Kotkanokka kertovat elämäntarinansa.