stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Peyton R. List

| Peyton List |
| --- | --- |
 Peyton List New York Comic Conissa vuonna 2016.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Peyton Roi List
Syntynyt: 6. huhtikuuta 1998 (ikä 26) Florida, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, malli
Näyttelijä
Aktiivisena:  2002–
Merkittävät roolit:  Emma Ross (Jessie, Bunk'd)
Aiheesta muualla
listbypeyton.com
IMDb 
AllMovie
Peyton Roi List (s. 6. huhtikuuta 1998 Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli. Hänet tunnetaan parhaiten Emma Rossina Disney Channelin komediasarjassa Jessie. List on myös näytellyt elokuvissa kuten 27 Dresses – hääkuumetta ja Remember Me. Hän esitti lisäksi Holly Hillsiä Neropatin päiväkirja -elokuvasarjassa sekä Tory Nicholsia Netflix-sarjassa Cobra Kai.
Varhainen elämä

Peyton List syntyi Floridassa, mutta muutti New Yorkiin neljävuotiaana. Hänellä on kaksoisveli Spencer List ja pikkuveli Phoenix, jotka molemmat ovat hänen ohellaan näyttelijöitä. List asuu nykyään Los Angelesissa.
Ura

List aloitti lapsimallina ja esiintyi useissa lehtikuvissa ja katalogeissa sekä sadoissa mainoksissa. Hänen elokuvadebyyttinsä oli kuusivuotiaana Spider-Man 2 -elokuvassa, jossa hän oli avustajana. 10-vuotiaana hän alkoi saada enemmän rooleja elokuvista ja televisiosta. Vuonna 2011 List kiinnitettiin Emma Rossin rooliin Disney Channelin Jessie-sarjaan. Hän tekee myös edelleen mallintöitä ja on jatkanut Emman roolissa Jessien spin-off-sarjassa Bunk'd.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2 | Spider-Man 2 | portailla leikkivä tyttö (kreditoimaton) |
| 2008 | 27 Dresses – hääkuumetta | 27 Dresses | Jane Nichols nuorena |
| 2009 | Himoshoppaajan salaiset unelmat | Confessions of a Shopaholic | tyttö kenkäkaupassa #2 |
| 2010 | 3 Backyards | 3 Backyards | Emily |
| 2010 | Remember Me | Remember Me | Samantha |
| 2010 | Noidan oppipoika | The Sorcerer’s Apprentice | Becky nuorena |
| 2010 | Bereavement | Bereavement | Wendy Miller |
| 2011 | Neropatin päiväkirja 2: Isoveli isottelee | Diary of a Wimpy Kid: Rodrick Rules | Holly Hills |
| 2011 | Rakkaus lainassa | Something Borrowed | Darcy Rhone nuorena |
| 2012 | The Trouble with Cali | The Trouble with Cali | Cali Bluejones nuorena |
| 2012 | Neropatin päiväkirja 3: Kovan onnen kesä | Diary of a Wimpy Kid: Dog Days | Holly Hills |
| 2014 | Sei7semäs kääpiö | The Seventh Dwarf | Prinsessa Rose (ääni) |
| 2015 | The Outcasts | The Outcasts | Mackenzie |
| 2016 | The Thinning | The Thinning | Laina Michaels |
| Televisio> Vuosi | Televisio> Suomenkielinen nimi | Televisio> Alkuperäinen nimi | Televisio> Rooli | Televisio> Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | As the World Turns | As the World Turns | pieni tyttö ravintolassa | kreditoimaton; kausi 47, jakso 143 |
| 2004 | All My Children | All My Children | Bess | Kausi 35, jakso 229 |
| 2005 | Late Show with David Letterman | Late Show with David Letterman | nuori turisti hotellilla | Kausi 12, jakso 194 |
| 2007 | Saturday Night Live | Saturday Night Live | pieni tyttö | Jakso: ”LeBron James / Kanye West” |
| 2008 | Cashmere Mafia | Casmere Mafia | Sasha Burden | 4 jaksoa |
| 2008 | Wonder Pets | Wonder Pets | tyttö | Jakso: ”Kalamazoo” |
| 2009 | Gossip Girl | Gossip Girl | pikkutyttö #1 | Jakso: ”Enough About Eve” |
| 2010 | Secrets in the Walls | Secrets in the Walls | Molly Easton | Televisioelokuva |
| 2011 | Kova laki: Erikoisyksikkö | Law & Order: Special Victims Unit | Larissa Welsh nuorena | Jakso: ”Possessed” |
| 2011–2015 | Jessie | Jessie | Emma Ross | vakituinen rooli |
| 2012 | The Dog Who Saved the Holidays | The Dog Who Saved the Holidays | Eve (ääni) | Televisioelokuva |
| 2012 | Austin ja Ally | Austin & Ally | Emma Ross | Jakso: ”Austin & Jessie & Ally All Star New Year” |
| 2013 | A Sister's Nightmare | A Sister's Nightmare | Emily Ryder | Televisioelokuva |
| 2013–14 | Pass the Plate | Pass the Plate | juontaja | 11 jaksoa |
| 2013 | Onnea matkaan, Charlie! | Good Luck Charlie | Emma Ross | Jakso: ”Good Luck Jessie: NYC Christmas” |
| 2014 | Se en ollut minä | I Didn't Do It | Sherri | Jakso: ”Dance Fever” |
| 2014 | Ultimate Spider-Man | Ultimate Spider-Man | Emma Ross (ääni) | Jakso: ”Halloween Night at the Museum” |
| 2015– | Bunk'd | Bunk'd | Emma Ross | Päärooli |
| 2015 | K.C. Salainen agentti | K.C. Undercover | Emma Ross | Jakso: ”All Howl's Eve” |
| 2016 | The Swap | The Swap | Ellie O’Brien | Disney Channel Original Movie |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peyton List Wikimedia Commonsissa
Peyton List Twitterissä
Peyton List Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Peyton List Allmoviessa (englanniksi)
Peyton List elokuvan 27 Dresses – hääkuumetta ensi-illassa tammikuussa 2008.
Petite Martinique

Petite Martinique
Petite Martinique kuvattuna Carriacoun pohjoisosasta. Sen edessä oikealla pieni Petite Dominique -luoto. Vasemmalla puunoksien takana Petit Saint Vincent.
| --- | --- |
Sijainti:  Carriacou Grenada
Saariryhmä:  Etelä-Grenadiinit
Korkein kohta:  Piton, 230 m
Pinta-ala:  2,37 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  900
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Cariacoun kartta, jonka koilliskulmassa Petite Martinique.
Petite Martinique on Karibianmerellä sijaitsevan Grenadan saarivaltion pohjoinen pikkusaari. Se sijaitsee koilliseen maan toiseksi suurimmasta saaresta Carriacousta ja on sen kanssa maan pohjoisimpia saaria. 2,37 neliökilometrin Petite Martiniquella asuu noin 900 ihmistä.
Petite Martinique on tulivuoresta syntynyt saari, jonka korkein kohta Piton on 230 metriä merenpinnasta. Saaren itäranta on kallioinen ja asumaton, ja useimmat saaren asukkaat asuvat suojanpuolella eli saaren länsiosissa. Siellä sijaitsee myös saaren ainoa hiekkaranta.
Saarelaisten pääelinkeinot ovat kalastus ja veneenrakennus.
Piipsjärvi (järvi)

| Piipsjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Pohjanmaa
Kunnat:  Oulainen
Koordinaatit:  64°18′10″N, 24°56′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Pyhäjoen vesistö (54)
Järveen tulevat joet:  Piipsanjoki
Laskujoki:  Piipsanjoki
Järvinumero:  54.071.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  73,5 m 
Rantaviiva:  15,47 km 
Pinta-ala:  3,92 km² 
 fiPiipsjärvi 
Piipsjärvi on kulttuurimaiseman reunustama järvi Oulaisissa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 3,9 neliökilometriä. Järvi sijaitsee Piipsanjoen reitillä viitisen kilometriä Oulaisten keskustasta koilliseen. Etäisyys Oulusta on 81 kilometriä etelälounaaseen.
Järven kuivatus ja uudelleenvesitys

Piipsjärven kuivattamisen historia alkoi 1840-luvulla, kun kiinnostus tehostaa maankäyttöä heinämaan saamiseksi heräsi. Vaikka lupa kuivattamiseen myönnettiin jo vuonna 1847, itse projektiin ryhdyttiin vasta vuonna 1882. Kuivatusprosessi valmistui 1910-luvulla, mutta se edellytti jatkuvia ponnisteluja kanavan perkaamiseksi. Vaikka erilaisia toimenpiteitä tehtiin, järvi alkoi vesittyä uudelleen 1930-luvulla ja vuonna 1938 harkittiin jopa järven täydellistä kuivattamista. Tähän massiiviseen hankkeeseen ei kuitenkaan ryhdytty. Lopulta järven kuivatus lopetettiin vuonna 1956, kun heinähuutokauppatulot vähenivät.
Kuivatushankkeesta ei saatu odotettua hyötyä ja järvi alkoi kasvaa pensaikkoa kunnostustoimenpiteiden päätyttyä, joten kyläläiset päättivät yksimielisesti palauttaa järven alkuperäiseen tilaansa. Vesihallituksen toteuttama vesityssuunnitelma oli merkittävä, sillä se oli ensimmäinen laatuaan Suomessa. Kyläläiset ja vesihallitus yhdistivät voimansa kunnostus-, pengerrys- ja patotöissä ja vuonna 1978 järven vesi laskettiin uudelleen.
Uudelleenvesityksen jälkeen Piipsjärvi palautui lähes alkuperäiseen kokoonsa. Vuonna 2019 Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus rakennutti järven patoon kalaportaat.
Maantiede

Piipsjärven pituus lounaasta koilliseen on 4,5 kilometriä. Pohjoisesta virtaava Piipsanjoki laajenee Piipsjärven koilliseksi lahdeksi, joka on kapea ja noin kaksi kilometriä pitkä. Lahden eteläpuolella Piipsjärvi laajenee yli kilometrin levyiseksi selkävedeksi, josta työntyy luoteeseen suultaan avoin Hurnaslahti. Eteläosastaan selkävesi kapenee Katiska-nimiseksi lahdeksi, jonka perukasta järvi kapenee jälleen Piipsanjoeksi. Joki virtaa Piipsjärven luusuasta noin viisi kilometriä etelään ja laskee Pyhäjokeen.
Piipsjärven koillisosassa sijaitsee noin kahden hehtaarin laajuinen Järvisaari. Järven ranta-alue on Piipsjärven kylän peltomaata; koillisessa on myös metsämaata. Kantatie 86 kulkee järven länsipuolitse.
Piipsjärvi (54.071.1.001) kuuluu Piipsjärven alueeseen (54.071), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Pyhäjoen vesistössä (54). Toinen jakovaihe on Piipsanjoen valuma-alue (54.07). Piipsjärven alueeseen kuuluu Piipsjärven ohella Piurukkajärvi ja Moisaslampi sekä kaksi nimetöntä pikkujärveä.
Kaavoitus

Järven ympäristölle on laadittu osayleiskaava, joka on osaltaan mahdollistanut kunnallisen jätevesiverkoston laajentamisen alueelle.
Pesäpallokypärä

Karhun pesäpallokypärä.
Pesäpallokypärä on pesäpallossa käytettävä kypärä. Virallinen pesäpallokypärä on CE-merkitty päänsuojus, joita valmistavat mm. Karhu Pesis ja J-Pesis. Pesäpallokypärien valmistajien ilmoittama käyttöikä on kolme vuotta käyttöönottopäivästä lähtien.
Virallisissa pesäpallo-otteluissa kypärän käyttäminen on pakollista. Kypärän käyttöpakko koskee kaikkia C-ikäisten ja sitä nuorempien keskuudessa kaikkia ulko- ja sisäpeliin osallistuvia pelipaikasta riippumatta. Aikuisten ja B-ikäisten otteluissa lyöjien ja juoksijoiden sekä kaikkien ulkopelaajien lukkaria ja koppareita lukuun ottamatta on käytettävä kypärää. Kypärä on asetettava paikalleen ennen lyömään asettumista.
Historia

Kypärät tulivat pakollisiksi miehillä vuonna 1989 ja naisilla vuonna 1994. Taustalla oli vuonna 1985 sattunut onnettomuus, jossa etukentällä siepparina pelannut miespesäpalloilija sai pallon lyönnistä suoraan päähänsä ja kuoli. Vuonna 2024 käyttöön tuli sääntö jonka mukaan kypärä on pakollinen vuoden 2008 jälkeen syntyneillä myös lukkarille, koppareille ja kaaripelaajille.
Rosa-Maria Ryyti

Rosa-Maria Ryyti (s. 13. kesäkuuta 1994 Oulu) on oululainen Miss Suomi 2015 ja edusti Suomea Miss Universum -kisoissa pudoten kuitenkin kisoissa 15 parhaan joukosta alkukarsinnassa.  Ryyti vietti nuoruutensa Oulussa ja valmistui ylioppilaaksi Merikosken lukiosta.
Hän on ammatiltaan sisustussuunnittelija. Ryyti asuu Helsingissä.
Pohjois-Kyproksen presidentti

| Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan presidentti |
| --- | --- |
 Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti Cumhurbaşkanı
 Presidentin lippu
 Nykyinen presidentti Ersin Tatar
 Nykyinen Ersin Tatar 23. lokakuuta 2020 lähtien
Nimittäjä:  suora kansanvaali
Kauden pituus:  5 vuotta
Perustettu:  15. marraskuuta 1983
Ensimmäinen:  Rauf Denktaş
Palkka:  45 000 ₺‎ vuodessa (2021)
Kotisivut:  https://www.kktcb.org/tr
Pohjois-Kyproksen presidentti (turk. Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti Cumhurbaşkanı) on kiistanalaisen Pohjois-Kyproksen valtionpäämies.
Virkaa hoitaa nykyisin Ersin Tatar. Hänet valittiin lokakuussa 2020.
Presidentin virkakausi on pituudeltaan viisi vuotta. Mikäli vaaleissa kukaan ehdokkaista saa yli 50 % äänistä ensimmäisellä kierroksella, järjestetään toinen kierros. Maan perustuslain mukaan presidentin on täytettävä seuraavat ehdot:
oltava pätevä toimimaan kansanedustajana
oltava korkeakoulutettu
oltava vähintään 35-vuotias
oltava etnisten turkkilaisten lapsi molempien vanhempien puolelta ja oltava Pohjois-Kyproksen kansalainen
oltava Pohjois-Turkin asukas vähintään 5 vuotta ennen presidentinvaaleja
Vuonna 2021 presidentin palkka oli 45 000 liiraa vuodessa.
Luettelo presidenteistä

| Nro | Kuva | Nimi | Virassa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Rauf Denktaş | 1983–2005 |
| 2. |  | Mehmet Ali Talat | 2005–2010 |
| 3. |  | Derviş Eroğlu | 2010–2015 |
| 4. |  | Mustafa Akıncı | 2015–2020 |
| 5. |  | Ersin Tatar | 2020– |
Lähde:
Paracryphiaceae

| Paracryphiaceae |
| --- | --- |
 Quintinia serrata
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Yläluokka::  Euphyllophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Paracryphiales
Heimo::  Paracryphiaceae  Airy-Shaw
Synonyymit
 Quintiniaceae Doweld  Sphenostemonaceae P.Royen 
Suvut
 Paracryphia Baker f.  Quintinia A.DC.  Sphenostemon Baill. 
Katso myös
   Paracryphiaceae Wikispeciesissä   Paracryphiaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Paracryphiaceae on koppisiemenisten Paracryphiales-lahkon ainoa heimo, jossa on joitakin lounaisen Tyynenmeren alueen puita ja pensaita.
Tuntomerkit

Heimon kasvit ovat ainavihantia puita tai pensaita, joilla on kierteinen lehtiasento. Nelilukuiset kukat sijaitsevat terttumaisissa kukinnoissa. Sekä verho- että terälehdet ovat erillisiä. Hetiö on heimossa hyvin vaihteleva; ponnenpuoliskot ovat lokerositeeseen uponneita. Hedelmä on tavallisesti liiteluomainen kota.
Levinneisyys

Paracryphiaceae on kotoisin Filippiineiltä Uuteen-Seelantiin ja Uuteen-Kaledoniaan ulottuvalta alueelta.
Luokittelu

Heimoon kuuluu kolme sukua ja 36 lajia. Sen jakautuminen eri kehityslinjoiksi on arvioitu alkaneen noin 101 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. Etelä-Ruotsin myöhäisliitukautisista kallioista tunnetaan fossiilisena laji Silvianthemum suecicum, jonka iäksi arvioidaan noin 83,5 miljoonaa vuotta. Siinä on eräitä piirteitä, jotka viittaavat sukulaisuutta erityisesti nykyisen Quintinia-suvun kanssa, joskin eroja on siitepölyssä, heteiden määrässä, ponnen kiinnittymisessä palhoon ja emiön vartaloissa. Samanlaisia piirteitä on samoista kerrostumista löydetyllä Bertilanthus scanicus -lajilla. Fossiilit osoittavat, että heimon levinneisyys on menneisyydessä ollut toisenlainen kuin nykyään, tosin edellä mainittujen fossiilien on ajateltu kuuluvan Cornales-lahkoon, mikä sopisi paremmin niiden morfologiaan ja maantieteelliseen levinneisyyteen.
Heimon kolmea sukua on systematiikan historiassa heitelty paikasta toiseen ja toisistaan erillään muun muassa teekasvien (Theaceae), rikkokasvien (Saxifragaceae), kelasköynnöskasvien (Celastraceae), orjanlaakerikasvien (Aquifoliaceae) ja jopa heimon Trimeniaceae yhteyteen.
Luokittelu > Quintinia A.DC.

Suvun 25 ainavihantaa pensas- ja puulajia kasvaa Filippiineillä ja Uudesta-Guineasta Uuteen-Seelantiin ja Uuteen-Kaledoniaan ulottuvalla alueella. Kasveihin kerääntyy alumiinia ja niissä on eräitä iridoideja ja ellaghappoa. Kasvit ovat kilpimäisten suomujen peittämiä. Silmut ovat suomuttomat, ja lehdet ovat tavallisesti sahalaitaiset, korvakkeettomat. Kukinto sijaitsee lehtihangassa (tai terminaalisesti?) ja on haaraton. Kukat voivat olla myös viisilukuisia. Verhiö ei suojaa kukkanuppua ja on erilehtinen, kuten on teriökin. Heteenponnet kiinnittyvät palhoihin tyvestään. Yhdislehtinen, 3–5 emilehden muodostama sikiäin on kehänalainen, ja siinä on laitaistukat, joissa on kussakin kolme tai useampia siemenaiheita. Sikiäimen päällä on mesiäinen, ja vartalo on pitkähkö ja tukeva; luotit ovat isoja. Kota on verhiöllinen ja avautuu liiteluomaisesti.
Luokittelu > Paracryphia Baker f.

Suvun ainoa laji Paracryphia alticola kasvaa Uudessa-Kaledoniassa. Sen soluissa on oksalaattikiteitä, ja karvat ovat yksisoluisia. Silmu on suomuinen. Lehdet ovat tavallisesti hammaslaitaiset. Kasvi on sekasopuinen niin, että samassa yksilössä voi olla sekä kaksineuvoisia että hedekukkia (andromonoeekkisyys). Kukinto on terminaalinen ja haarainen, ja kukat ovat perättömiä. Kehälehdet ovat karisevia. Heteitä on 8–11, ja sikiäin koostuu 8–15 yhteen kasvaneesta emilehdestä, joiden keskeltä erilliset vartalot nousevat. Kukassa ei ole mesiäistä. Kussakin emilehdessä on neljä siemenaihetta, joiden nukelluksessa on laitasolukko (krassinukellaattinen eli paksusydäminen siemenaihe). Kota avautuu tyvestä alkaen ja siinä on pysyvä keskipylväs. Siemenet ovat siivellisiä, ja alkeisjuuri on suhteellisen pitkä.
Lajin puusolukon anatomiaa on pidetty eräänä primitiivisimmistä koppisiemenisten joukossa.
Luokittelu > Sphenostemon Baill.

Suku käsittää kymmenen Uudessa-Guineassa, Australian Queenslandissa ja Uudessa-Kaledoniassa kasvavaa, yleensä pientä ja ainavihantaa, puulajia. Soluissa on tavallisesti oksalaattikiteitä, minkä voi nähdä lehtilavan alapinnalla kohoumina. Lehdet ovat tavallisesti kierteisasentoisia, harvoin vastakkaisia, ja lapa on tavallisesti hammaslaitainen. Vähäpätöiset korvakkeet kiinnittyvät varteen. Varsipäätteinen kukkaterttu on haaraton ja pienikukkainen. Kehälehdet ovat tavallisesti ristikkäisiä. Heteet ovat kohdakkain kehälehtien kanssa tai niitä on jopa 12. Palhot tai lokerositeet ovat massiivisia. Kahdesta yhtyneestä emilehdestä muodostuneessa sikiäimessä on kärki-istukka, johon kiinnittyy kaksi tai joskus neljä siemenaihetta. Luotti on kookas ja pallomainen, vartaloton. Hedelmä on muista heimon suvuista poiketen marja, jossa on kaksi siementä; siemenen endospermi voi olla kirjava.
Aiheesta muualla

Quintinia-suvun levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/Quintiniaceae.gif
Lajin Paracryphia alticola levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/paracryphiaceaemap.gif
Sphenostemon-suvun levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/sphenostemonaceaemap.gif
kuvia, Paracryphia: http://angio.bergianska.se/Bilder/asterids/Paracryphiales/Paracryphiaceae/Paracryphia/
kuvia, Sphenostemon: http://www.endemia.nc/flore/fiche4952.html
Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki

Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki voidaan myöntää henkilölle, joka on erittäin ansiokkaasti on työskennellyt pesäpallon ja Suomen pesäpalloliiton hyväksi vähintään 25 vuotta. Sen voi saada vain Suomen kansalainen.[lähde? ]
Kultaisen ansiomerkin saajat

| Numero | Henkilö | vuosi |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lauri Pihkala | 1932 |
| 2 | Erkki Merinen | 1941 |
| 3 | Kullervo Pellinen | 1943 |
| 4 | Osmo Kupiainen | 1948 |
| 5 | Pasi Harvela | 1951 |
| 6 | Olli Veijola | 1951 |
| 7 | Valto Järvi | 1954 |
| 8 | Martti Hakola | 1954 |
| 9 | Ilmari Honkanen | 1956 |
| 10 | Onni Paavola | 1956 |
| 11 | Aarne Weisell | 1956 |
| 12 | Erik Haru | 1956 |
| 13 | Erkki Kiuru | 1956 |
| 14 | Topias Pohjonen | 1961 |
| 15 | Kalevi Ihalainen | 1963 |
| 16 | Nils Hagman | 1964 |
| 17 | Eino Halonen | 1965 |
| 18 | Erkki Kivelä | 1965 |
| 19 | Erkki Heikkilä | 1966 |
| 20 | Risto Haapakoski | 1968 |
| 21 | Pentti Paavola | 1968 |
| 22 | Kalervo Lehtonen | 1970 |
| 23 | Lauri Hietanen | 1970 |
| 24 | Lauri Ruohola | 1970 |
| 25 | Tauno Luomi | 1971 |
| 26 | Matti Jalonen | 1972 |
| 27 | Oiva Kiuru | 1972 |
| 28 | Toivo J. Riikonen | 1972 |
| 29 | Toivo Saha | 1972 |
| 30 | Kalevi Äijälä | 1972 |
| 31 | Sulo Lipsanen | 1975 |
| 32 | Sakari Partanen | 1976 |
| 33 | Janne Vonka | 1976 |
| 34 | Eino Kaakkolahti | 1978 |
| 35 | Pekka Tamminen | 1978 |
| 36 | Eero Kokko | 1978 |
| 37 | Mauno Ihamäki | 1979 |
| 38 | Esko Salminen | 1980 |
| 39 | Keijo Takamäki | 1981 |
| 40 | Martti Alopaeus | 1982 |
| 41 | Paavo Hietanen | 1982 |
| 42 | Ilkka Törmälä | 1982 |
| 43 | Matti Hutunen | 1982 |
|  ? | Paavo Lakaniemi | 2007 |
|  | Markku Kiiski | 2013 |
|  | Kari Kauppinen   Tapani Pekkarinen | 2014 |
|  | Petri Kaijansinkko | 2017 |
Peter Honess

| Peter Honess> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1945 (ikä 78–79) Englanti, Iso-Britannia
Kansalaisuus:  Iso-Britannia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Peter Honess (s. 1945 Englanti, Iso-Britannia[lähde? ]) on brittiläinen elokuvaleikkaaja. Hän on voitti elokuvan L.A. Confidential (1997) leikkauksesta Bafta-palkinnon ja oli siitä ehdolla parhaan leikkauksen Oscar-palkintoon. Hän on leikannut myös elokuvan Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002).
Filmografiaa

Kultainen kompassi (2007)
Poseidon (2006)
Troija (2004)
Harry Potter ja salaisuuksien kammio (2002)
Hurjapäät (2001)
Pelon ilmapiiri (2001)
The kid – pojasta mieheksi (2000)
Salasana: Mercury (1998)
L.A. Confidential (1997)
Silmä silmästä (1996)
Rob Roy (1995)
Kova paikka: Shadow (1994)
Vaarallinen McCoy (1993)
Moni kakku päältä kaunis (1993)
Harhaluoti (1991)
Sankari vai vakooja (1990)
Veriveljet (1989)
Pahan riivaamat (1987)
Highlander - kuolematon (1986)
Rakkauteni, kohtaloni (1985)
Taistelu huomisesta (1984)
Haukkani Memed (1984)
Electric Dreams (1984)
Se on elossa! (1974)
Aiheesta muualla

Peter Honess Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Hogg, Trevor: Cutting Edge: A conversation with film editor Peter Honess Flickering Myth.  30.5.2012. Viitattu 25.11.2022. (englanniksi)
Pikku-Sorsamo

| Pikku-Sorsamo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°23′51″N, 24°33′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mallasveden ja Pälkäneveden alue (35.71)
Laskujoki:  oja Musta-Sorsamoon 
Järvinumero:  35.716.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,1 m  
Rantaviiva:  0,899 km  
Pinta-ala:  2,153 ha  
Saaria:  1 
 fiPikku-Sorsamo 
Pikku-Sorsamo , tai myös Pieni-Sorsamo , on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviiva mutkittelee voimakkaasti ja siitä erottuu itään työntyvä yli 100 metriä pitkä lahti. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lampi sijaitsee korkeiden mäkien ympäröimällä suolla yhdessä Iso-Sorsamon kanssa. Lammella on kartan mukaan yksi saari ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy. Siihen on johdettu lounaasta Masolammin laskuoja. Sen sijaan Pikku-Kailan ja Iso-Sorsamon ojat ovat luonnollisia mutta suoraksi kaivettuja ojia. Pikku-Sorsamon laskuoja laskee 250 metrin päässä Musta-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa

Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Pikku-Humppi

| Pikku-Humppi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Hämeenkyrö
Koordinaatit:  61°37′29″N, 23°04′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Mahnalanselän alue (35.51)
Laskujoki:  oja Luojuunojaan 
Järvinumero:  35.514.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,2 m 
Rantaviiva:  0,488 km 
Pinta-ala:  0,0128 km² 
 fiPikku-Humppi 
Pikku-Humppi  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueella Mahnalanselän alueeseen. Pikku-Humppi on osa Prentinjoen valuma-aluetta.