stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Versus (Mikael Gabrielin albumi)

| Versus Mikael Gabriel |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. toukokuuta 2015
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: rap, pop, elektroninen, pop rap
 Kesto: 52.36
 Levy-yhtiö: Universal
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 2.
Mikael Gabrielin muut julkaisut
| Mun maailma 2013 | Versus 2015 | Mikael Gabriel × Isac Elliot (EP) 2017 |
Versus on rap-artisti Mikael Gabrielin neljäs albumi. Se julkaistiin 15. toukokuuta 2015 levymerkillä Universal Music.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 2.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Versus (Tägää mun nimi) | 2.18 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Mimmit fiilaa | 3.21 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Hirviö | 3.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Kun sä lähdet | 3.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | (Skit) | 1.50 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Viimeisen kerran (featuring Diandra)  | 3.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Älä herätä mua unesta | 3.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Hyvis | 3.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Uusi testamentti (Skit 2) | 1.59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Kovaa | 5.24 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Young Huztla (featuring Uniikki)  | 3.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Avaimet lukoille (featuring Asa)  | 3.40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Bitch | 2.57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Woppaa (featuring Kevin Tandu)  | 3.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 15. | Vastatuuleen | 3.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 16. | En oo lähös mihinkään | 3.11 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Keskisuomalainen:
Vesistöjen kunnostus

Rehevä järvi
Vesistön kunnostus tarkoittaa toimenpiteitä, jotka kohdistuvat itse vesistöön tai siihen välittömästi liittyvään ranta-alueeseen ja joiden tavoitteena on vesistön käyttökelpoisuuden ja tilan parantaminen tai säilyttäminen.
Kunnostustarpeen syitä ovat esimerkiksi vesistöjen perkaukset maankuivatuksen takia, valuma-alueelta tuleva kuormitus ja voimatalouskäyttö. Näistä toimenpiteistä aiheutuu muun muassa vesistön mataluutta, heikkoa vedenlaatua, rantojen eroosiota, liiallista kasvillisuutta, rehevöitymistä, happamoitumista ja arvokalojen puutetta.
Vesistöjen tilan koheneminen parantaa vesieliöstön elinolosuhteita, vedenlaatua ja vesistöjen virkistyskäyttömahdollisuuksia. Suoraan vesistöön kohdistuvien toimenpiteiden lisäksi, on tärkeää huolehtia vesistön valuma-alueen tilasta, erityisesti hajakuormituksen vähentämisestä. Taajama-alueilla vesistöjen kunnostaminen on tärkeää paitsi luonnonarvojen, myös vesistöjen virkistyskäytön mahdollisuuksien turvaamiseksi.
Aiheesta muualla

Luonnonvarakeskus (Luke): Metsät ja vesi -tutkimus- ja kehittämisohjelma (Arkistoitu – Internet Archive)
Ritobäckenin kunnostaminen
Vasil Garvanliev

| Vasil Garvanliev> Васил Гарванлиев |
| --- | --- |
 Garvanliev vuonna 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Vasil Garvanliev
Syntynyt: 2. marraskuuta 1984 (ikä 39) Strumica, Makedonian ST
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Vasil
Laulukielet:  englanti, makedonia
Aktiivisena:  1991–
Tyylilajit:  taidemusiikki, ooppera, pop
Aiheesta muualla
[www.vasilg.com Kotisivut]
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Vasil Garvanliev (mak. Васил Гарванлиев; s. 2. marraskuuta 1984 Strumica, Makedonian ST, Jugoslavia), tunnettu myös taiteilijanimellään Vasil, on pohjoismakedonialainen ihmelapsitähti, kuorosolisti, klassinen oopperalaulaja ja poplaulaja. Hänen oli tarkoitus edustaa Pohjois-Makedoniaa kappaleella "You" vuoden 2020 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Ne kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi, ja  Vasil valittiin sen sijaan Pohjois-Makedonian edustajaksi vuoden 2021 kilpailuun. Hänen vuoden 2021 edustuskappaleensa on nimeltään "Here I Stand". Hän kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa hän sijoittui kuudeksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Vasil on toiminut myös taustalaulajana Pohjois-Makedonian esityksessä vuoden 2019 Euroviisuissa. Tuolloin Pohjois-Makedoniaa edusti Tamara Todevska kappaleella "Proud".
Biografia

Garvanliev syntyi 2. marraskuuta 1984 Strumicassa Makedonian sosialistisessa tasavallassa Jugoslaviassa. Hän aloitti musiikkiuransa jo 7-vuotiaana ja esiintyi joillakin suosituimmilla silloisen Makedonian lastenfestivaaleilla. 12-vuotiaana Garvanlievin perhe muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän jatkoi uraansa solistina Chicagon lastenkuorossa. Garvanliev on opiskellut joissain maailman arvostetuimmista musiikkikouluista, kuten Academia Liricia Italiana -koulussa Milanossa, Toronton yliopiston oopperakoulussa ja Toronton kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa nimeltä Glenn Gould, mikä johdatteli häntä esiintymään joillakin maailman arvostetuimmista festivaaleista. Palatessaan Pohjois-Makedoniaan vuonna 2018, Garvanliev on esiintynyt monissa konserteissa ja julkaissut useita menestyksekkäita pop-kappaleita.
Diskografia > Singlet

1994: "Marionka" (Марионка)
2007: "Pomogni Mi" (Помогни Ми)
2018: "Gerdan"  (Ѓердан)
2019: "Patuvam"  (Патувам}
2020: "You"
2020: "Mojata Ulica" (feat. Davor) (Мојата Улица)
2020: "PriKazna" (ПриКазна)
2021: "SudBina"  (СудБина)
2021: "Here I Stand"
Naavatillandsia

| Naavatillandsia |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Ananaskasvit Bromeliaceae
Suku::  Tillandsiat Tillandsia
Laji::  usneoides
Kaksiosainen nimi
 Tillandsia usneoides  (L.) L., 1762 
Katso myös
   Naavatillandsia Wikispeciesissä   Naavatillandsia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Naavatillandsia (Tillandsia usneoides) eli espanjansammal on ananaskasvien heimoon ja tillandsioiden sukuun kuuluva kasvilaji. Sitä esiintyy eteläisessä Yhdysvalloissa, Karibialla, Väli-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa. Kasvi on riippuva päällyskasvi, jolla ei ole lainkaan juuria. Naavatillandsian suomenkielinen nimi ja tieteellinen lajinimi usneoides, joka tarkoittaa ”naavan kaltaista”, viittaavat kumpikin kasvin naavoja (Usnea) muistuttavaan ulkonäköön. Nykyään sitä käytetään koristeena kukka-asetelmissa ja käsitöissä.
Kuvaus

Naavatillandsia on riippuva juureton päällyskasvi. Kapeat varret kasvavat noin kolmimetrisiksi. Sekä varret että lehdet ovat tiheään karvoittuneita ja hopeanharmaita. Lehdet ovat kapeita, meheviä, usein kiertyneitä, 1,5–3 senttimetriä pitkiä ja 1–2 millimetriä leveitä. Kapea lehtilapa on sisäkierteinen ja teräväkärkinen.
Kukat kasvavat yksittäin. Niitä ympäröivät puikeat 4–5 millimetriä pitkät suojuslehdet. Verholehdet ovat teräväkärkisen puikeita ja 6–7 millimetriä pitkiä. Teriö on harittava. Terälehdet ovat keltavihreitä, soikeita ja enimmillään noin yhden senttimetrin pituisia. Hedelmä on 2,5 senttimetriä pitkä kypsänä kolmiliuskaisesti aukeava kota. Siemenillä on lenninhaivenet.
Levinneisyys ja elinympäristö

Naavatillandsia kasvaa laajalla alueella Amerikan mantereilla Yhdysvaltain eteläosista ja Meksikosta Väli-Amerikan kautta Etelä-Amerikkaan. Etelä-Amerikassa sitä esiintyy suuressa osassa mannerta etelässä Argentiinaan asti. Lisäksi sitä kasvaa luontaisena useilla Karibian saarilla.
Naavatillandsia kasvaa päällyskasvina yleensä puiden päällä. Joskus se saattaa kasvaa myös aidoilla, puhelinpylväillä ja -linjoilla. Sen on todettu viihtyvän paremmin eräiden tiettyjen puiden oksilla kuin toisten. Naavatillandsian suosimia puita ovat varsinkin floridansuosypressi (Taxodium distichum) ja virginiantammi (Quercus virginiana).
Käyttö

Naavatillandsiaa käytetään koristeena kukka-asetelmissa ja käsitöissä. Kuivattua naavatillandsiaa voidaan käyttää myös pakkauspehmusteena ja istutusten katteena. Historiallisesti sitä on käytetty laajasti patjojen, huonekalujen ja autonistuinten täytteenä. 1960-lukuun mennessä synteettiset materiaalit kuitenkin korvasivat sen pehmusteena, eikä naavatillandsiaa enää kerätä kaupallisesti kuivattavaksi pehmusteeksi. Useat Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat, kuten seminolit, käyttivät perinteisesti naavatillandsiaa nuolten, astioiden ja muiden esineiden suojaavana kääreenä sekä pehmusteena.
Aiheesta muualla

ARKive: Spanish moss (Tillandsia usneoides) (Arkistoitu – Internet Archive) (kuvia) (englanniksi)
Naavatillandsian kukka.
Naavatillandsiaa lehdettömän suosypressin oksilla.
Verkkokirjasto

Verkkokirjasto on tietoverkossa käytettävissä oleva kirjasto, jonka aineisto on talletettu sähköisen muotoon digitaalisesti.
Verkkokirjastoja ylläpitävät usein yliopistojen kirjastot, kansalliskirjastot tai valtionarkistot osana muuta toimintaansa.
Kiinnostus verkkokirjastoja kohtaan on olemassa myös Internetin hakukoneiden ylläpitäjillä ja digitaalista tulostamista toteuttavilla yrityksillä, kuten Adobella, jonka PDF-tiedostomuoto sitä käyttävine ohjelmineen on eräänlainen asiakirjojen teollisuusstandardi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Verkkokirjasto Wikimedia Commonsissa
Versosurma

| Versosurma |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Luokka::  Leotiomycetes
Lahko::  Levysienet Helotiales
Heimo::  Helotiaceae
Suku::  Gremmeniella
Laji::  abietina
Kaksiosainen nimi
 Gremmeniella abietina  (Lagerb.) Morelet 
Katso myös
   Versosurma Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Versosurma on lähinnä männyllä esiintyvä kasvitauti, mutta sitä tavataan myös kuusella ja muilla havupuilla. Taudin aiheuttaa surmakka (Gremmeniella abietina) niminen sieni, jota on kahta eri tyyppiä: A- ja B-tyypit. Yleensä tauti tappaa männyn kasvaimia latvuksen alaosassa ja aiheuttaa elävän latvuksen supistumista, mutta surmakan toinen muoto aloittaa tuhonsa myös puun latvasta.
Surmakan itiöt leviävät sateisella säällä. Versosurmaepidemiat lähtevätkin liikkeelle kylminä ja sateisina kasvukausina. Epidemiat voivat aiheuttaa männiköissä suuria kasvutappioita, vajaatuottoisuutta ja pahimmillaan jopa metsiköiden tuhoutumista. Taimitarhoilla taudista on haittaa männyntaimien kasvatukselle, ja versosurma on ajoittain haitannut männyn viljelyä. Kuusella tauti esiintyy lievempänä kuin männyllä.
Kylmillä ja kosteilla kasvupaikoilla versosurman tautiriski on suurin. Männyn kestävyyteen vaikuttaa viljelymateriaalin alkuperä: tuhoriski kasvaa siirrettäessä eteläistä alkuperää pohjoiseen. Jos taimikossa tavataan versosurmaa, niin sairastuneet puut on syytä poistaa, ja taimikkoa kannattaa muutoinkin harventaa.
Kuvia

Versosurman aiheuttamia tuhoja
Versosurman aiheuttamia tuhoja
Aiheesta muualla

Versosurma, surmakka Viherympäristöliitto. Viitattu 31.8.2019.
Versosurma ruskistaa mäntyjä jo kolmatta vuotta Metsäkeskus.  18.6.2018. Arkistoitu 31.8.2019. Viitattu 31.8.2019.
Ruotsalainen, Riia: Versosurma – uhka männiköille sekä kuusikoille (s. 21) Metsänomistjat -lehti. Viitattu 31.8.2019.
VR FleetCare

| VR FleetCare |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Yhteisellä matkalla maailman parhaaksi
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2018
Toimitusjohtaja:  Otso Ikonen
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  Muiden kulkuneuvojen korjaus ja huolto
Liikevaihto:   195,8 M € (2020)
Liikevoitto:   11,2 M € (2020)
Henkilöstö:  1 000
Emoyhtiö:  VR-Yhtymä Oyj
Kotisivu:  www.vrfleetcare.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
VR FleetCare, viralliselta nimeltään VR Kunnossapito Oy, on VR-Yhtymän omistama kunnossapitoyhtiö, jonka palveluihin kuuluvat muun muassa raidekaluston huollot, modernisointihankkeet, komponenttipalvelut ja elinkaaren hallinta sekä digitaaliset palvelut. VR FleetCaren pääasiakkaisiin kuuluvat VR-Yhtymän eri liiketoiminnot sekä muut kotimaiset ja kansainväliset raideliikenteen toimijat. Yhtiön asiakkaita ovat muun muassa HKL, HSL, ja Elron.
Yhtiö aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2019. Yhtiön toimitusjohtajaksi valittiin Kimmo Soini. VR Kunnossapidon palvelukseen siirtyi 990 työntekijää vanhoina työntekijöinä. Raideliikenteen asiantuntijayritys on toteuttanut raidekaluston kunnossapitoa Suomessa yli 150 vuotta.
Yhtiön päätoimipisteet sijaitsevat kuudessa eri kaupungissa ympäri Suomea. Kaluston modernisointi- ja kunnostuspalveluihin, raskashuoltoon, vauriokorjauksiin ja komponenttipalveluihin keskittyneet suuremmat palvelukonepajat sijaitsevat Helsingissä ja Pieksämäellä. Helsingin, Joensuun, Kouvolan, Oulun, Pieksämäen ja Tampereen varikot tarjoavat operatiivista kunnossapitoa, kaluston huoltotöitä ja viankorjauksia.
VR FleetCaren hakee kasvua muusta raideliikenteestä ja lähialueilta. Yhtiön ensimmäinen kansainvälinen sopimus tehtiin vuonna 2019 virolaisen Elronin kanssa telien kunnossapidosta. Vuonna 2020 yhtiö solmi sopimuksen tanskalaisen A/S Storebæltin kanssa. Vuoden 2021 aikana VR FleetCare modernisoi kahdeksan Vy Tog AS:n hankkimaa entistä Deutsche Bahnin makuuvaunua.
Palvelut

VR FleetCare huoltaa yli sataa eri tyyppistä liikkuvan kaluston yksikköä. Yhtiön tarjonta sisältää elinkaaren hallinnan ja raideliikenteen kunnossapidon palveluita päivittäiskunnossapidosta kattavampiin modernisointeihin. Toiminta on jaettu neljään eri palvelukategoriaan. ModernCare -palvelut sisältävät kaluston elinkaaripidennyksiin, modernisointeihin ja järjestelmäpäivityksiin liittyvät työt. SmartCare -palvelut keskittyvät kunnonvalvontaan, digitalisaatioon ja optimointiin. AssetCare -palveluihin kuuluu kaluston elinkaaren hallinta, kunnossapito, konsultointi ja analytiikka. ComponentCare -palvelut taas tarkoittavat komponentteihin (telit, elektroniikka, kompressorit, venttiilit, pumput ja moottorit) liittyviä palveluita.
Palvelut > ModernCare

Kaluston  modernisointi- ja kunnostuspalveluihin sisältyvät elinkaaripidennykset, tekniset muutostyöt, kaupallisen ilmeen muutokset sekä uusien palvelukonseptien tekniset toteutukset. Järjestelmäpäivitykset ja raskashuolto kattavat kaluston matkustajainfoihin- ja hallintajärjestelmiin, ohjaamoihin ja kuljettajan pöytiin, HVAC-järjestelmiin, tehoelektroniikkaan sekä vaurio- ja sääsuojauksiin liittyvät työt. Myös turvallisuus- ja ympäristömuutokset, kuten henkilöstö- ja matkustajaturvallisuusratkaisut, kaluston energiakulutuksen optimointi ja kemikaaliturvallisuuden kehittäminen kuuluvat tarjontaan. Muun muassa yhtiön toteuttama norjalaisen Vy:n kahdeksan makuuvaunun modernisointi kattaa mittavat muutokset, joiden myötä ilme muutetaan uuden omistajan mukaiseksi ja vaunut modifioidaan niin, että liikennöinti sujuu talviolosuhteissa. Myös vaunujen sisätilat uudistetaan. Yhtiö toteuttaa myös kaikkien HKL:n M100- ja M200-metrovaunujen peruskorjauksen. Matkustamon sisusta uudistetaan, matkustajainformaatiojärjestelmä päivitetään, ohjaamot uudistetaan ja kori pintakäsitellään.
Palvelut > SmartCare

SmartCare -palvelut tarjoavat kaluston kunnonvalvontaa, kuten diagnostiikkadatan valvontaa, telien ja pyörien kunnonvalvontaa, sekä radan ja vaihteiden kunnonvalvontaa. Palveluihin kuuluvat myös kunnossapito-ohjelmien optimoinnit sisältäen huoltovälien optimoinnin, riski- ja turvallisuusarvioinnit sekä data-analyysit ja simulaatiot. Asiantuntija- ja konsultointipalveluihin sisältyvät kaluston hankinta ja käytöstä poistaminen, riskienhallinta, tekninen suunnittelu sekä elinkaarisuunnittelu. HSL:n junakaluston kunnossapitoon otettiin kesällä 2021 käyttöön yhtiön kehittämä junaskanneri, jonka avulla junien ulkoinen kunto tarkastetaan automaattisesti. Konenäköön, hahmotunnistukseen ja tekoälyyn perustuva skanneri havaitsee viat ja graffitit junissa. VR FleetCaren ja Väyläviraston yhdessä toteuttamassa pilotissa vaihteiden toimilaitteiden kuntoa seurattiin reaaliaikaisesti. Kehitetyllä järjestelmällä kunnossapitoa voidaan optimoida ja häiriöitä ennakoida.
Palvelut > AssetCare

Yhtiön AssetCare-palveluihin sisältyy kaluston huolto- ja kunnossapitopalvelut, eli kunnossapitosopimusten mukainen ennaltaehkäisevä ja korjaava huolto sekä dataohjautuva vikaraportointi. Elinkaaren hallintaan kuuluvat huoltosuunnitelmien katsaukset (historiatietoihin perustuva), huolto-ohjelman kehittäminen (jatkuvan datan perusteella), kaluston vanhenemisen hallinta sekä dokumentoinnin hallinta. Tarjonta sisältää myös asiantuntija- ja konsultointipalveluja.
Palvelut > ComponentCare

Komponenttipalvelut huoltaa ja korjaa sähköiset komponentit, tehoelektroniikan sekä mekaaniset komponentit uudenveroisiksi. Vuosittain VR FleetCare huoltaa lähes 2 300 teliä ja yli 13 000 pyöräkertaa.
Palvelukonepajat > Helsinki

VR FleetCaren Helsingin varikko ja palvelukonepaja toimii Ilmalassa, noin viisi kilometriä Helsingin keskustasta pohjoiseen. Ilmalan varikon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1967 ja varikko vihittiin käyttöön vuonna 1980. Vuosina 2006–2012 alueella toteutettiin VR-yhtymän ja Väyläviraston yhteinen kehitysprojekti, jossa aluetta kunnostettiin, uusia huoltohalleja rakennettiin ja kulunvalvontaa parannettiin.
Ennen Ilmalan varikon käyttöönottoa kunnossapitoa on tehty sekä Helsingin päärautatieaseman yhteydessä että Pasilassa. Konepaja perustettiin Helsinkiin rautatieaseman luoteispuolelle vuonna 1861. Helsingin konepajalla valmistettiin ja huollettiin vetureita 1950-luvulle saakka.  Pasilan konepaja oli toiminnassa vuosina 1903–2002.
Helsingin varikko on VR FleetCaren suurin, pinta-alaltaan 62 hehtaaria. Raiteita alueilla on yhteensä 60 kilometriä. Hallitilaa varikolla on noin 6,7 hehtaaria. Varikko sisältää kalustokohtaiset hallit päivittäistä toimintaa varten sekä erilliset komponenttilinjastot, pyöräsorvin sekä pesuhallit. Helsingin varikolla kunnossapidetään henkilöliikenteen kalustoa sekä sähkövetureita. Vuoden 2020 lopussa varikolle asennettiin yksi Suomen suurimmista aurinkovoimaloista. Voimalasta saatava sähkö kattaa noin neljäsosan varikon vuotuisesta sähköntarpeesta. Saatu sähkö kohdistetaan Pendolinojen kunnossapitoon.
Palvelukonepajat > Pieksämäki

Vaunupaja perustettiin Pieksämäelle vuonna 1931. Nimi muuttui konepajaksi vuonna 1963, minkä jälkeen konepajalla suoritettiin mittavat laajennusprojektit sekä nykyinen päähalli rakennettiin. Vuonna 2019 päärakennus remontoitiin jälleen, ja hallit organisoitiin uudelleen vastaamaan laajenneeseen kysyntään.
Pieksämäen konepajan pinta-ala on 40 hehtaaria. Hallitilaa on kolme hehtaaria ja raiteita yhteensä noin 10,6 kilometriä. Pieksämäellä kunnossapidetään tavaraliikenteen kalustoa, dieselvetureita sekä ratatyökoneita. Pieksämäellä suoritetaan pintakäsittelyjä, manuaalisia ja automaattisia hitsauksia sekä koneistusta. Toiminta sisältää myös pyöräkertojen ja telien kunnossapitoa sekä jarrujärjestelmien huoltoa.
Pieksämäen varikko, jossa suoritetaan operatiivista kunnossapitoa, sijaitsee viereisessä kiinteistössä.
Palvelukonepajat > Oulu

Oulun ensimmäinen konepaja on perustettu vuonna 1886. Vuonna 2012 alettiin rakentaa uutta varikkoa, joka otettiin käyttöön 2014.
Oulun varikon pinta-ala on 35 hehtaaria, ja hallitilaa on kaksi hehtaaria. Uusi varikko sisältää junahallin, huoltohallin ja ajovalmiushallin. Varikkoalueeseen kuuluu lisäksi tavaravaunukorjaamo, pesuhalli sekä sorvihalli.
VR Fleetcare Helsingin varikko ja palvelukonepaja
VR FleetCaren Pieksämäen palvelukonepaja ja taustalla varikko
VR FleetCare Oulu
Ympäristötieteiden historia

Ympäristötieteiden historian voidaan katsoa alkaneen antiikin Kreikassa, missä filosofit pohtivat elinympäristöön liittyviä kysymyksiä. Kreikkalainen luonnonfilosofia syntyi maailman kehityksen rationaalisen selittämisen perinteestä. Ajan myötä tietyt perusajatukset vakiintuivat, ja ne vaikuttivat myöhempiin Euroopassa syntyneisiin ajattelun kehityskulkuihin. Esimerkiksi neljän alkuaineen (maa, ilma, tuli ja vesi) oppi muotoiltiin vastaamaan samankaltaista näkemystä koskien ihmisruumiin koostumusta. Lopulta hyväksyttiin myös maailmankaikkeuden pallomainen rakenne ja ajatus Maasta maailmankaikkeuden keskipisteenä.
Eräät filosofit pyrkivät kosmogonioillaan selittämään aineellisen maailmankaikkeuden rakenteen. Inspiraatio teorioihin haettiin perinteisistä luomismyyteistä, ja niinpä kosmogoniat olivat pitkälti luomismyyttien rationalisointeja. Vallalla oli myös uskomus, että ihminen eli saman hahmon mukaan kuin maailmankaikkeus, joka oli niin ikään järjestäytynyt tietyn hahmon mukaan. Jotkut kreikkalaiset oppineet, kuten Aristarkhos esittivät radikaaleja vaihtoehtoja ihmiskeskeiselle näkemykselle.
Antiikki > Antiikin Kreikan kilpailevat kosmologiat

Thales (n. 636–546 eaa.) esitti, että vesi on alkuaine, ja että kaikki muut esineet ovat muodostuneet siitä. Kreikan mytologian mukaan Poseidon aiheutti maanjäristykset: Thales selitti tämän niin, että Maa kellui vedessä ja aallot heiluttivat Maata. Hänen seuraajansa Anaksimandros esitti, että kaikki materia muodostui perusaineesta, apeironista ("määrittelemättömästä"), ja elävät olennot syntyivät auringon vaikuttaessa kosteuteen.
Parmenides päätteli, että koska kaikkeuden taustalla on yksi aine, aistien havaitsemat muutokset ovat illuusioita. Väistääkseen Parmanideen päätelmän Empedokles (n. 490–430) esitti näkemyksen neljästä alkuaineesta (maa, ilma, tuli ja vesi); myöhemmin Aristoteles omaksui tämän ajatuksen ja lisäsi joukkoon eetterin.
Empedokles määritteli kaksi vastakkaista voimaa, rakkauden ja riidan, ja hän kuvasi myös maailman historiallisen muutoksen syklin. Sen mukaan alussa Maa kykeni tuottamaan eläviä rakenteita luomisvoimiensa avulla. Rakenteet syntyivät pääasiassa sattumalta, kun yksittäiset elimet (jalat, kädet jne.) vaelsivat ympäriinsä ja yhtyivät eläimiksi eri tavoilla. Useimmat, hirviömäisesti epämuodostuneet eläimet kuolivat pian, jolloin jäljelle jääneistä onnistuneista yhdistelmistä tuli nykyisten lajien perustajat. Empedokleen ajatuskulkuja on pidetty modernin evoluutioteorian ennakointina – tosin Empedokles ei olettanut nykyisissäkin eliöissä jatkuvasti toimivaa prosessia, vaan pelkästään Maan nuoruuteen kuuluneen kauden. Hänen korostamaansa kehitystä voi kuitenkin pitää aitona vaihtoehtona näkemykselle maailmankaikkeuden rakenteellisuudesta, kuin myös ajatukselle yliluonnollisten voimien sanelemasta suunnitelmasta. Atomistit kuten Demokritos kehittivät eteenpäin tätä näkemystä maailmankaikkeudesta rakenteettomana järjestelmänä.
Epikuroksen (342–271 eaa.) kehittämä atomismi valoi perustan sille ateistiselle filosofialle, joka oli merkittävä vaihtoehto yleisimmin hyväksytylle maailmankuvalle. Epikurolainen ajattelu säilyi pitkälti Lucretiuksen ansiosta, sillä tämä sisällytti sen teokseensa Maailmankaikkeudesta. Lucretius seurasi Epikurosta kuvatessaan varhaisimpien eläimien syntyneen Maan spontaanin luomisen kaudella. Lucretius spekuloi kuitenkin, että aikaisemmin eläimet saattoivat syntyä suoraan maasta:
»Nykyäänkin eläinten joukkoja muodostuu maasta sadekuurojen ja auringon suotuisan lämmön vaikutuksesta. Niinpä ei ole hämmästyttävää, että useampia ja suurempia muotoja syntyi ja kehittyi silloin, kun maapallo ja eetteri olivat nuoria... Mullassa oli ylen määrin lämpöä ja kosteutta. Kun sopiva paikka löytyi, niihin kasvoi kohtuja, joiden juuret tunkeutuivat maahan. Kun aika oli kypsä, kehittyvät alkiot aukaisivat ne hyläten kosteuden ja pyrkien kohti ilmaa.»