stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Olli Jalonen
Teokset > Näytelmät, kuunnelmat ja elokuvat

Ihmisen huone, 1985. Näytelmä. Ahaa Teatteri. Ohj. Arto Minkkinen
Hotelli eläville -romaanin pohjalta tehty elokuva Punainen huone, 1991. Yle TV1. Ohj. Vesa Kantola
Johan ja Johan ja Joukojohan, 1993. Tampereen Työväen Teatteri ja Radioteatteri. Ohj. Jussi Helminen
Tuhkasaari, 1994. Neliosainen kuunnelmasarja. Radioteatteri. Ohj. Heljä Ahonen ja Eero Aro
Porkkalansaari, 1994. Kuunnelma. Radioteatteri. Ohj. Olli Jalonen
Sata vuosisataa, 1997. Sataosainen kuunnelmasarja. Radioteatterille kirjoittaneet Eero Ojanen ja Olli Jalonen. Ohj. Heikki Kujanpää ja Heikki Määttänen
Santelipuumetsä, 1998. Kuunnelma. Radioteatteri. Ohj. Jari Hietanen
Lentokaloja taivaalla, 1999. Kuunnelma. Radioteatteri. Ohj. Olli Jalonen
Krakovasta Reykjavikiin, 2000. 20-osainen kuunnelmasarja. Radioteatteri. Ohj. Juha Kandolin
Yksityiset tähtitaivaat, 2001. Hämeenlinnan kaupunginteatteri. Dram. Marja Louhija. Ohj. Hannu Matti Tyhtilä
Koon valtakunta. Kolme kuunnelmaa: Elonkorjuu, Loankorjuu ja Marraskesät, 2003. Radioteatteri. Ohj. Olli Jalonen
Vaihdelaatikko, 2004. Monologikuunnelma. Radioteatteri. Ohj. Juha Kandolin
Rakas opas, 2004. Kuunnelma. Radioteatteri. Ohj. Ari Kallio
Kuunpeilaajat, 2010. Kuunnelma. Radioteatteri. Ohj. Ari Kallio
Miehiä ja ihmisiä, 2016. Hämeenlinnan kaupunginteatteri. Dram. ja ohj. Hannu Matti Tyhtilä
Unohtamo, 2018. Kuunnelma. Radioteatteri. Ohj. Olli Jalonen
Palkinnot ja tunnustukset

J. H. Erkon palkinto 1979
Kritiikin Kannukset 1984
Kalevi Jäntin palkinto 1984
Valtion kirjallisuuspalkinto 1984 ja 1990
Eino Leinon palkinto 1990
Otavan kunniapalkinto 1990
Finlandia-palkinto 1990 ja 2018
Pro Finlandia -mitali 1997
Hämeen läänin taidepalkinto 1997
Suuren Suomalaisen Kirjakerhon tunnustuspalkinto 2000
Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinto 2005
Valtion viisivuotinen taiteilija-apuraha 2010
Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto 2013
taiteilijaeläke 2018
Kirjallisuutta

Miten kirjani ovat syntyneet 4. Toimittanut Ritva Haavikko. WSOY, 2000.
Aiheesta muualla

Olli Jalonen: Taivaanpallo Kirjastokaista-video
Olli Jalonen Prosak-proosaklubilla Kirjastokaista-video. 15.1.2013.
Kiuas, Sini: Kirjailijaesittey: Olli Jalonen - Kokeellista, havainnoivaa eläytymistä Kirjasampo.fi. 16.8.2010.
Pirunnyrkki (täsmennyssivu)

Pirunnyrkki voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Pirunnyrkki, palapeli
Pirunnyrkki-sormus
”Pirunnyrkki”, CMX-yhtyeen kappale albumilta Aion
Pirun nyrkki, Turmion Kätilöt -yhtyeen albumi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pirunnyrkki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ortoreksia

Ortoreksia (orthorexia nervosa) on syömishäiriö, jonka taustalla on pakkomielteinen halu syödä mahdollisimman terveellisesti. Käsitteen teki tunnetuksi yhdysvaltalainen lääkäri Stephen Bratman vuonna 1997.
Häiriön kuva

Tyypillinen ortorektikko saattaa kuluttaa suurimman osan päivästään aterioiden suunnitteluun, ruoka-aineiden hankintaan ja ruoan valmistamiseen. Ortorektikot voivat myös yrittää käännyttää ystäviään oikeinsyöjiksi, ja he saattavat tuntea ylemmyydentunnetta ”epäterveellisesti” syöviä kohtaan.
Haitat

Toisin kuin anoreksiaa sairastava henkilö, ortorektikko ei yritä syödä mahdollisimman vähän vaan mahdollisimman ”oikein”. Ortoreksia voi kuitenkin aiheuttaa liiallista laihtumista ja johtaa anoreksiaan. Ortorektikon ruokavalio voi muuttua niin rajoittuneeksi, että energia ja ravinteet jäävät saamatta, mistä seuraa puutostiloja, kuten silmänalusten tummumista.
Ortoreksia ei useinkaan ole hengenvaarallista, mutta se voi rajoittaa elämää kohtuuttomasti ja äärimuodossaan muuttuu henkiseksi vankilaksi. Ruokavaliosta poikkeaminen voi aiheuttaa sietämätöntä ahdistusta ja syyllisyyttä epäonnistumisesta. Ortoreksia voi rajoittaa tavanomaista arkea ja sosiaalista elämää, sillä usein ortorektikon mielestä ainoastaan kotona tehtyä ruokaa voi syödä ja muualla tarjottu on syömäkelvotonta.
Syyt

Ortoreksiaan sairastuvat tyypillisimmin ihmiset, jotka pyrkivät elämään terveellisesti ja hallitsemaan elämäänsä. He haluavat syömiseen tiukat ja selkeät ohjeet, jotka antavat heille turvallisuudentunnetta.
Yleisyys

Ortorektikkoja arvellaan olevan jo enemmän kuin anorektikkoja ja bulimikkoja.
Hoito ja paraneminen

Ortoreksia on helppohoitoisempi kuin muut syömishäiriöt, ja jo keskusteluapu voi auttaa.
Palojärvi (Kangasala)

| Palojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kangasala
Koordinaatit:  61°34′29″N, 24°10′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vesijärven valuma-alue (35.73)
Laskujoki:  oja Vähäjärveen 
Järvinumero:  35.731.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  107,5 m  
Rantaviiva:  1,065 km  
Pinta-ala:  4,126 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPalojärvi 
Palojärvi  on Pirkanmaalla Kangasalla Lihasulassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Lihasulan kylän pohjoispuolella kallioisella metsäalueella. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Länsirantaan tulee pieni peltotilkku ja sen koillispuolella on ollut viljelyssä nykyinen niitty. Järvellä on kahdeksan vapaa-ajan asuntoa sekä yksi tila. Niille tulee tiet Lihasulan ja Säynäjärven yhdistävältä tieltä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy. Siihen on johdettu järveltä alkava Heramaanoja ja vastarantaan laskeva lyhyt metsäoja. Järven laskuoja lähtee etelärannasta. Laskuoja laskee 400 metrin päähän Vähäjärveen. Laskuojalle tulee pudotusta 13,4 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järveen piirretty laskuoja Heramaanjärvestä. Palojärvi on kartassa nimetön ja autio järvi, jonka luoteispuolelta on raivattu niittymaata.
Vuoden 1954 peruskartassa on järven ympärillä kolme peltoaluetta, jotka kuuluivat todennäköisesti kahdelle maatilalle.  Vuoden 1975 kartassa on asuintaloja kolme lisää, mutta ne ovat nykyään vapaa-ajan asuntoja.
Pirttilammi (Urjala)

| Pirttilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Urjala
Koordinaatit:  61°10′28″N, 23°23′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  oja Jouttunkulmanojaan 
Järvinumero:  35.289.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,4  m tai 118  m 
Rantaviiva:  0,418 km 
Pinta-ala:  1,122  ha 
 fiPirttilammi 
Pirttilammi  on Pirkanmaalla Urjalan Halkivahasta kaakkoon sijaitseva järvi.
Maantietoa

Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja se on syntynyt Jeltinkankaan kautta kulkevan harjujakson eteläreunalle Lamminmäen länsipuolelle. Harjun kainalossa on myös suota, jossa lampi sijaitsee. Lammella ei ole tulo-ojia, mutta siitä on kaivettu oja, joka yhtyy Jouttunkulman suuntaan virtaavaan johto-ojaan. Ojan nimi on kuivatetun Jouttunjärven alapuolella Jouttunkulmanoja, mutta sen nimi on myöhemmin Riehunoja, joka laskee Laadunjärveen. Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja lampi on autio.
Pieni-Valkeinen (Keuruu)

| Pieni-Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°17′26″N, 24°24′09″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ristajoen valuma-alue (35.65)
Laskujoki:  oja Myllypuroon 
Järvinumero:  35.654.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  145,9 m  
Rantaviiva:  0,412 km  
Pinta-ala:  1,063 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Valkeinen 
Pieni-Valkeinen  on Keski-Suomessa Keuruulla Haapamäen taajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Kaijanjoen valuma-alueeseen (35.654) se kuuluu.
Pieni-Valkeinen (Multia)

| Pieni-Valkeinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°21′26″N, 24°47′23″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  Valkeispuro 
Järvinumero:  35.627.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  146,6 m  
Rantaviiva:  0,896 km  
Pinta-ala:  3,285 ha  
Tilavuus:  0.000060 km³ 
Keskisyvyys:  1,82 m  
Suurin syvyys:  5,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Valkeinen 
Pieni-Valkeinen  on Keski-Suomessa Multialla Valkeisperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 59 900 kuutiometriä eli 0,060 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 5,2 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Elämäistenjoen valuma-alueeseen (35.627) se kuuluu.
Pirttilammi (Ylöjärvi, Luode)

| Pirttilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°57′36″N, 23°27′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Saukko-ojaan 
Järvinumero:  35.583.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  163 m 
Rantaviiva:  0,549 km 
Pinta-ala:  0,01259 km² 
 fiPirttilammi 
Pirttilammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Pirttilammi on osa Liesijärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee Liesijärven pohjoispuolella. Siihen on kaivettu kolme suo-ojaa ympäröivältä Pirttinevalta. Yksi ojista on 250 metrin päässä olevan Koiralammin laskuoja. Pirttilammin eteläpäästä alkaa sen oma laskuoja, joka yhtyy Saukko-ojaan, mikä vuorostaan laskee lopulta Liesijärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Seututieltä 332 alkava Liesijärvelle johtava tie ohittaa lammin 400 metrin päässä.
Pesäpallon miesten Suomen Cup 1970

Pesäpallon Suomen Cupin finaalista 1970 kehkeytyi todellinen jännitysnäytelmä, joka ratkesi vasta kahden jatkovuoroparin jälkeen. Ottelu pelattiin Ulvilassa 20. syyskuuta.
Loppuottelun juoksulista:
| Joukkue |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulvilan Pesä-Veikot | 0 | 1 | 0 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 8 |
| Seinäjoen Maila-Jussit | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 7 |
Ulvilan Pesä-Veikot 1970:
Erkki Rantamäki
Pertti Kurppa
Hannu Laine
Kimmo Syrjänen
Heikki Virtanen
Raimo Papinaho
Juhani Leppäniemi
Jouko Kaijanen
Jouni Jokela
Erkki Leppäniemi
Jukka Fagerross
Pelinjohtaja Usko Siirtonen
Nuclear Assault

| Nuclear Assault |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1984–1995, 2002–2022
Tyylilaji:  thrash metal, crossover thrash
Kotipaikka:   New York, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Dan Lilker,  basso   John Connelly,  laulu, kitara   Eric Burke,  kitara  
Entiset jäsenet:  Anthony Bramante,  kitara (1985-1991, 2001-2002)  Scott Harrington,  kitara (2005-2008)  Mike Bogush,  kitara (1984 demolla)  Scott Dubois,  kitara (1984 demolla)  Dave DiPietro,  kitara (Something Wicked -levyllä)  Scott Metaxas,  basso (Something Wicked -levyllä)  Eric Paone,  kitara (1997, ainoastaan reunion-keikalla)  Glenn Evans,  rummut  
Levy-yhtiö:  I.R.S. Records   Combat Records   In-Effect   Receiver Records   SPV  
Aiheesta muualla
www.NuclearAssault.us/
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuclear Assault oli thrash metal/crossover thrash -yhtye. Se perustettiin Yhdysvalloissa vuonna 1985. Basisti Dan Lilker erotettiin Anthraxista albumin Fistful of Metal valmistumisen jälkeen. Hän halusi soittaa aggressiivisempaa musiikkia ja perusti Nuclear Assaultin laulaja-kitaristi John Connellyn kanssa. Yhtye hajosi 1990-luvulla, mutta kokosi rivinsä uudelleen vuonna 2002.
Vuonna 2014 Dan Lilker ilmoitti lopettavansa muusikon uransa, joka tarkoitti Brutal Truth -yhtyeen loppumista vuoden 2014 loppuun mennessä ja Nuclear Assaultin lopettamista "Final Assault"-kiertueen jälkeen. Kyseinen kiertue saapui myös Suomeen, jolloin Nuclear Assault soitti Porissa 1.8.2015 Porispere-festivaalilla.
Marraskuussa 2022 yhtye ilmoitti lopettavansa toimintansa.
Kokoonpano > Jäsenet

Dan Lilker – basso (1984–1992, 1997–1998, 2001–2022)
John Connelly – laulu/kitara (1984–1995, 1997–1998, 2001–2022)
Eric Burke – kitara (2002–2005), (2006-2022)
Kokoonpano > Entiset jäsenet

Anthony Bramante – kitara (1985–1991), (2001–2002)
Scott Harrington – kitara (2005-2008)
Mike Bogush – kitara (vuoden 1984 demolla)
Scott Dubois – kitara (vuoden 1984 demolla)
Dave DiPietro – kitara (Something Wicked- levyllä)
Scott Metaxas – basso (Something Wicked- levyllä)
Eric Paone – kitara (1997, ainoastaan reunion-keikalla)
Scott Metaxas – basso (taustalaulaja)
Glenn Evans – rummut (1984–1995, 1997–1998, 2001–2015)
Diskografia > Studioalbumit

Game Over (1986)
Survive (1988)
Handle With Care (1989)
Out of Order (1991)
Something Wicked (1993)
Third World Genocide (2005)
Diskografia > EP:t

Brain Death (1986)
The Plague (1987)
Fight to be Free (1987)
Good Times Bad Times (1988)
Pounder (2015)
Diskografia > Kokoelma-albumit

Assault & Battery (1997)
Diskografia > Livealbumit

Live at the Hammersmith Odeon (1992)
Alive Again (2003)
Diskografia > Demot

Nuclear Assault demo (1984)
Live, Suffer, Die (1985)
Live Promo (2003)
Diskografia > Videoalbumit

Handle With Care European Tour '89 (1990, VHS)
Radiation Sickness (1991, VHS) (2007, DVD)
Louder Harder Faster (2006, DVD)
Diskografia > Musiikkivideot

Brainwashed (1988)
Critical Mass (1989)
Trail of Tears (1989)
Something Wicked (1993)
Behind Glass Walls (1995)
Price of Freedom (2005)
Long Haired Asshole (2005)
Pierre Campana

| Pierre Campana |
| --- | --- |
 Pierre Campana vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. toukokuuta 1985 (ikä 39) Bastia, Ranska
Kansalaisuus:   Ranska
WRC-ura
Aktiivivuodet:  2007–2008, 2011–2012, 2015
Entiset tallit:  Pierre Campana Equipe de France FFSA Mini WRC Team
Kilpailuja:  6
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Erikoiskoevoittoja:  0
MM-pisteitä:  8
Ensimmäinen kilpailu:  Korsikan ralli 2007
Viimeinen kilpailu:  Korsikan ralli 2015
Sijoitus kaudella 2015:  NC (0 p.)
Pierre Campana (s. 1. toukokuuta 1985 Bastia) on ranskalainen ralliautoilija. Hän aloitti uransa vuonna 2004 ja debytoi WRC-sarjassa vuonna 2007 Korsikan rallissa, jossa hän keskeytti. Seuraavana vuonna hän sijoittui sijalle 21 samassa rallissa. Vuonna 2010 Campana kilpaili Intercontinental Rally Challenge sarjassa ajaen kolme kilpailua. Vuonna 2011 Campana ajoi Monte Carlon rallissa sijoittuen 14:nneksi voittaen samalla 2WD-kategorian. Saksan rallissa Campana sijoittui 18:nneksi. Ranskan rallissa Campana onnistui ajamaan kymmenenneksi ja nousi vielä yhdeksänneksi kun Petter Solberg hylättiin kolmannelta sijalta alipainoisen auton takia. Sijoituksestaan Campana sai kaksi WRC-pistettä.
Rallin MM-sarjan tulokset

(Tulosselitteet)
| Kausi | Talli | Auto | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Pierre Campana | Citroën C2 R2 | MON   | SWE   | NOR   | MEX   | POR   | ARG   | ITA   | GRE   | FIN   | GER   | NZL   | ESP   | FRA Kesk. | JPN   | IRE   | GBR   | 0 | NC |
| 2008 | Pierre Campana | Renault Clio R3 | MON   | SWE   | MEX   | ARG   | JOR   | ITA   | GRE   | TUR   | FIN   | GER   | NZL   | ESP   | FRA 21 | JPN   | GBR   |  | 0 | NC |
| 2011 | Equipe de France FFSA | Mini John Cooper Works WRC | SWE   | MEX   | POR   | JOR   | ITA   | ARG   | GRE    | FIN   | GER 18 | AUS   | FRA 9 | ESP DNS | GBR   |  |  |  | 2 | 27. |
| 2012 | Mini WRC Team | Mini John Cooper Works WRC | MON 7 | SWE   | MEX   | POR   | ARG   | GRE   | NZL   | FIN   | GER   | GBR   | FRA   | ITA   | ESP   |  |  |  | 6 | 21. |
| 2015 | Pierre Campana | Citroën DS3 R3T Max | MON   | SWE   | MEX   | ARG   | POR   | ITA   | POL   | FIN   | GER   | AUS   | FRA 28 | ESP   | GBR   |  |  |  | 0 | NC |
Pirunnyrkki

Kuudesta palasta koostuva pirunnyrkki
Pirunnyrkki on perinteisesti kuudesta palasta koostuva, ns. kolmiulotteinen palapeli, jonka ratkaiseminen vaatii älyä. On myös useammasta kuin kuudesta palasta koottavia pirunnyrkkejä. Erilaisia pirunnyrkkejä kutsutaan myös nimillä älypeli tai pulmapeli.
Maailman suurimman pirunnyrkin paino on yli 180 kg. Sen voi löytää Oulun Tietomaasta.
Tällä hetkellä Suomen nopeusennätystä pirunnyrkin (18 palaa) kokoamisessa pitää hallussaan Jaakko Kaistinen, joka teki suorituksen 47 sekunnissa MTV3-kanavan Ennätystehdas- televisiosarjassa. Jakso esitettiin  19. marraskuuta 2006.
Aiheesta muualla

Pirunnyrkin ratkaisu
Pulmapelit ovat Jorman intohimo – pienimmän pirunnyrkin tekemiseen tarvittiin tulitikkuja ja kirurginveitsi. Yle Uutiset.
Wooden Burr Puzzles Popular Woodworking Magazine(englanniksi)
Peppiina

| Peppiina |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Vastineita eri kielissä:  Peppina 
Nimen alkuperä:  Peppi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Peppiina on suomalainen naisen etunimi. Se on pidentymä nimestä Peppi.
Peppiina on Suomessa uudehko nimi, joka on tullut käyttöön 1900-luvun jälkipuoliskolla. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on huhtikuuhun 2024 mennessä kirjattu noin 1 150–1 160 tämännimistä naista. Heistä suurin osa on syntynyt 2000- tai 2010-luvulla.
Peppiina-nimeä ei ole otettu almanakkaan, mutta se esiintyy Helsingin yliopiston virallisessa kissojen nimipäiväkalenterissa. Siinä Peppiinan (ja Pepin) nimipäivä on 1. huhtikuuta.
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Peppiina (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Pictures of Matchstick Men

Pictures of Matchstick Men oli Status Quon ensimmäinen single. 
Yhtyeen neljä aikaisempaa levytystä oli tehty  eri nimen alla. Kappale julkaistiin Englannissa marraskuussa 1967. Se sai hyvän vastaanoton ja nousi kymmenen myydyimmän singlen joukkoon kotimaansa lisäksi myös Kanadassa. Yhdysvalloissa laulu jäi heidän ainoaksi hitikseen.  Kappale edusti tyylillisesti psykedeelistä rockia, jossa oli havaittavissa myöhemmin suosioon nousseen purukumipopin aineksia. Seuraava single "Black Veils of Melancholy" ei menestynyt, vaan sai osakseen maailmanlaajuista kritiikkiä koska muistutti liian paljon edeltäjäänsä.
Pirunkirkko

Paistjärven pirunkirkko Heinolassa on lippaluola, joka on aikojen kuluessa ollut sotapakolaisten, metsästäjien ja kalastajien asuinpaikka.
Pirunkirkko on nimitys useille erilaisille kallio- ja kivimuodostumille. Pirunkirkkoihin liittyy usein kansanperinnettä. Joitakin, esimerkiksi Rautjärven Linnavuoren pirunkirkkoa, on käytetty suojapaikkoina isonvihan aikana. Kolin Pirunkirkko muodostui maanjäristysten ja jääkauden muokkaamana.
Aiheesta muualla

Paistjärven nähtävyydet ja historia: Pirunkirkko on kalliomuodostelma, joka muistuttaa muodoltaan jättiläismäistä laavua. Luontoon.fi. Arkistoitu 5.10.2007.
Pirunkirkko. Savukoski Tuntsa.  3.10.2007. Arkistoitu 8.10.2007.
Piparminttu-Pipsa

Piparminttu-Pipsa
Piparminttu-Pipsa (engl. Peppermint Patty) on yksi Charles M. Schulzin luoman Tenavat-sarjakuvan hahmoista. Hänen oikea nimensä on Ritva Reichardt (Patricia Reichardt; joissain suomennoksissa etunimeksi mainitaan Pirjo).
Piparminttu-Pipsa kuvataan rempseäksi poikatytöksi, joka on hyvä urheilussa mutta huono koulunkäynnissä. Pipsa johtaa baseball-joukkuetta, joka kilpailee usein Jaska Jokusen joukkueen kanssa ja voittaa aina. Eräässä tarinassa Pipsan joukkueen nimi on Pelikaanit. Piparminttu-Pipsa on rakastunut Jaska Jokuseen, joka kuitenkin pitää häntä vain ystävänään. Pitkään Piparminttu-Pipsa kiisti rakastavansa Jaska Jokusta, sillä hän piti ajatusta mahdottomana, mutta muuttui sarjan myöhempinä vuosina avoimemmaksi asian suhteen. Muista hahmoista poiketen Piparminttu-Pipsa nimittää Jaska Jokusta (Charlie Brown) säännönmukaisesti ”Jasuksi” (Chuck). Vastaavasti hän kutsuu aina Tellua (Lucy) Tellervoksi (Lucille).
Piparminttu-Pipsan paras ystävä on Maisa, ja heidät nähdään usein toistensa seurassa. Maisa puhuttelee Pipsaa yleensä ”pomoksi” (sir), mihin Pipsa vastaa aina ”älä sano minua pomoksi”. Pipsa, Maisa ja Sami ovat keskenään samalla luokalla, mutta käyvät eri koulua kuin sarjan muut lapset. Piparminttu-Pipsa asuu kahdestaan isänsä kanssa ja on maininnut eräässä tarinassa, että hänellä ei ole äitiä.
Piparminttu-Pipsa on toisinaan kuvattu melko tyhmänä ja herkkäuskoisena. Alkuvuosinaan sarjassa hän ei tajunnut Ressun olevan koira, vaan kuvitteli tämän olevan Jaska Jokusen omalaatuinen isonenäinen ystävä. Koulussa Piparminttu-Pipsalla on vitosen keskiarvo ja hän nukkuu usein oppitunneilla.
Piparminttu-Pipsalla on puolipitkät hiukset ja kasvoissaan pisamia. Siinä missä kaikki Tenavissa ennen Piparminttu-Pipsaa esiintyneet tytöt pukeutuivat mekkoihin ja vanhanaikaisiin kenkiin, Pipsa käyttää aina t-paitaa, shortseja ja sandaaleja. Tenavat-animaatioissa paita on aina vihreä.
Hahmon historia

Piparminttu-Pipsa teki ensiesiintymisensä Tenavissa 22. elokuuta 1966. Tenavat-animaatioista hänet nähtiin ensimmäisen kerran jo seuraavana vuonna valmistuneessa televisiospesiaalissa Se on rakkautta, Jaska Jokunen. Piparminttu-Pipsan ääninäyttelijöinä on käytetty vuosien varrella sekä tyttöjä että poikia.
Piparminttu-Pipsa perustui tiettävästi Charles M. Schulzin serkkuun Patricia ”Patty” Swansoniin, joka oli toiminut myös Kielon (Patty) innoittajana. Piparminttu-Pipsan on sanottu muistuttaneen näistä hahmoista enemmän tosielämän esikuvaansa. Schulz ei mielellään korostanut asiaa julkisuudessa, sillä hän halusi suojella serkkunsa yksityisyyttä. Schulz kertoi saaneensa idean nimeen ja koko hahmoon katsellessaan makeiskulhoa kotinsa olohuoneessa. Jotkut ovat arvelleet hänen viitanneen York Peppermint Pattie -nimisiin suklaakonvehteihin, mutta niitä ei kuitenkaan myyty Yhdysvaltain länsiosissa ennen 1970-luvun puoltaväliä, joten nimien yhtäläisyys lienee sattumaa. Hahmon sukunimi Reichardt tulee Schulzin sihteeriltä Sue Reichardtilta.
Monet ovat tulkinneet Piparminttu-Pipsan ja Maisan kuvaukseksi lesboparista. Schulzin piirtämät stripit eivät kuitenkaan tue tätä oletusta, ja Schulz ohitti sen myös toteamalla hahmojen olevan lapsia. Tämä tulkinta hahmoista esiintyy silti usein Tenaviin viittaavassa populaarikulttuurissa ja erilaisissa parodioissa. Siihen on viitattu esimerkiksi televisiosarjoissa Simpsonit, Family Guy ja Rillit huurussa. Piparminttu-Pipsaa on jopa kutsuttu lesboikoniksi.