Kydonia
Historia > Antiikki

Homeros mainitsee kydonit, jotka asuttivat Iardanos-joen rantoja, mutta ei itse Kydonian kaupunkia. Kaupunkia koskevat kreikkalaiset perimätiedot antavat, vaikkakin ovat ristiriitaisia, kuitenkin ymmärtää sen olleen hyvin muinainen. Kydoneja on usein arveltu saaren varhaisempien, ei-kreikkalaisten asukkaiden (eli ”minolaisten”) jälkeläisiksi. Tämä näkemys esiintyy jo Strabonilla.
Antiikin aikana Kydonia oli yksi Kreetan merkittävimmistä kaupunkivaltioista. Historiallisesti katsotaan, että asutus palasi Kydonian paikalle noin 400 vuoden katkon jälkeen geometrisella kaudella noin vuonna 725 eaa. Siitä lähtien paikka on ollut asuttu yhtämittaisesti. Kaupungin kansalaisista käytettiin muun muassa etnonyymejä Kydōniatas (Κυδωνιάτας), Kydōniatēs (Κυδωνιάτης), Kydōn (Κύδων), Kydōnios (Κυδώνιος), Kydōnaios (Κυδωναῖος), Kydōnis (Κυδωνίς) ja Kydōniakos (Κυδωνιακός), myöhemmin latinaksi Cydon, Cydoneus, Cydoniatae, Cydonites ja Cydonius.
Vuonna 524 eaa. Kydoniasta tuli Samoksen siirtokunta, kun sinne muutti Samokselta tyranni Polykrateen valtaa paenneita maanpakolaisia. Kaupunki perustettiin tai ainakin asutettiin tuolloin ilmeisesti uudestaan. Samoslaiset asuttivat Kydoniaa vain viisi vuotta. Tämän jälkeen kaupungista tuli Aiginan siirtokunta, kun kreetalaiset ja aiginalaiset löivät kaupungin samoslaiset meritaistelussa.
Kydonia oli usein sodissa Falasarnan, Polyrrhenian, Elyroksen ja Apteran kanssa. Se oli välillä Knossoksen ja välillä Gortynin puolella näiden kahden välisissä sodissa. Aiginan siirtokuntana Kydonia oli vihollisuuksissa myös Ateenan kanssa. Kydonia soti Gortynin kanssa peloponnesolaissodan aikaan 400-luvun eaa. loppupuolella, ja ateenalaiset hyökkäsivät kaupunkiin gortynlaisia auttaakseen vuonna 429 eaa. Fokislaiset hyökkäsivät Kydoniaan kolmannen pyhän sodan aikaan vuonna 343 eaa. Falaikoksen johdolla, mutta kärsivät täydellisen tappion. Kydonia löi omaa hopearahaa 400-luvulta eaa. lähtien.
300- ja 200-luvuilla eaa. Kydonia oli hyvissä väleissä Ateenan samoin kuin Makedonian kanssa. 200-luvun eaa. puolessa välissä se oli myös liitossa Knossoksen kanssa. Polyrrhenialaiset kuitenkin pakottivat kydonialaiset luopumaan tästä liitosta vuonna 220 eaa. Kydonia kukoisti erityisesti 100-luvulla eaa., jolloin se nousi koko läntisen Kreetan voimakkaimmaksi polikseksi. Se alisti muun muassa Falasarnan, vaikkakin joutui palauttamaan sen itsenäisyyden vuonna 184 eaa., ja hallitsi pitkään Diktynnan temppeliä.
Muiden Kreetan kaupunkien muodostettua Kreetan liiton ja liittouduttua Eumenes II:n kanssa vuonna 183 eaa., Kydonia pysyi erossa liitosta. Se teki kuitenkin vuonna 170/169 eaa. oman liiton Eumeneen kanssa jouduttuaan Gortynin uhkaamaksi. Rooman noustua uhkaamaan Kreetaa Kydonia johti saaren vastarintaa. Kreetalaiset tuhosivat Marcus Antoniuksen johtaman Rooman laivaston Kydonian edustalla vuonna 76 eaa. Lopulta roomalaiset valtasivat Kreetan Kydonian kautta vuonna 69 eaa. Quintus Metelluksen johdolla.
Roomalaisella kaudella Kydonia sai itsenäisen aseman vuonna 30 eaa., koska valitsi voittaneen Octavianuksen puolen tämän sisällissodassa Antoniusta vastaan. Seurauksena kaupunki kukoisti edelleen Rooman vallan alla ja jatkoi oman rahan lyömistä.
Kvitteni sai nimensä (ja nykyisen tieteellisen lajinimensä) Kydoniasta, jonka alueella se kasvoi luonnostaan, ja josta sitä viettiin jo antiikin aikana muualle. Muinaisen Kreetan murteella sen nimi oli kodymalon (κοδύμαλον). Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin yksi vuonna 25 jaa.
Varhaisella bysanttilaisella kaudella Kydonia toimi piispanistuimena. Kaupunki säilyi asuttuna ainakin 800-luvun jaa. alkupuolelle, jolloin se taantui välillä saaren arabivalloituksen vuoksi.