stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lukáš Kaňák
Ura > Seuraura

Kaňák on HC Plzeňin kasvatti. Kaudella 2014–2015 hän nousi seuran U18-joukkueen kapteeniksi. Kaňák voitti tehoilla 13+34=47 koko Tšekin U18-sarjan puolustajien piste- ja syöttöpörssin. Kaudella 2016–2017 hän teki Tšekin U20-sarjan runkosarjassa 35 ottelussa tehot 2+38=40. Kaňák oli Plzeňin paras syöttäjä ja hän voitti koko sarjan puolustajien syöttöpörssin sekä jakoi puolustajien pistepörssin voiton HC Sparta Prahan Martin Jandusin kanssa. Kaňák voitti kauden päätteeksi Tšekin U20-sarjan mestaruuden. Hän debytoi samalla kaudella myös seuran Extraliga-joukkueessa. Kaňák teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan neljännesvälierien toisessa ottelussa 11. lokakuuta 2016 sveitsiläistä HC Luganoa vastaan. Hänet merkittiin Plzeňin kolmospuolustajapariin Michal Moravčíkin viereen. Kaňák keräsi ottelusta teholukeman –1. Extraliga-debyyttinsä hän teki 13. tammikuuta 2017 vieraissa HC Pardubicea vastaan. Kaňák merkittiin Plzeňin kolmospuolustajapariin Michal Moravčíkin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.48 minuuttia ja Kaňákille merkittiin teholukema –1. Hän pelasi seuran miesten joukkueessa kauden aikana kaksi runkosarja- ja yhden CHL-ottelun. Kaňák pelasi ison osan kaudestaan myös lainalla Tšekin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 2. česká hokejová ligan SHC Klatovyssa, jossa hän pelasi 23 runkosarjaottelua tehopistein 2+15=17 ja yhden pudotuspeliottelun tehden yhden syöttöpisteen.
Kaudella 2017–2018 Kaňák pelasi Extraligassa 33 runkosarjaottelua tehopistein 1+4=5. Hän teki ensimmäisen pääsarjamaalinsa 8. joulukuuta 2017 HC Olomoucia vastaan. Kaňák keräsi Plzeňin 6–0-voittoon päättyneessä ottelussa teholukeman +3. Hän pelasi kauden aikana myös 14 2. ligan ottelua lainalla Klatovyssa. Kaudella 2018–2019 Kaňák teki Extraligan runkosarjassa 48 ottelussa 11 tehopistettä. Tammikuussa 2019 hän teki Plzeňin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2019–2020 Kaňák teki liigan runkosarjassa 47 ottelussa kahdeksan tehopistettä. Hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Michal Moravčíkin kanssa lukemalla +11. Tammikuussa 2021 Kaňák teki Plzeňin kanssa taas kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Kaňák teki kaudella 2021–2022 Extraligan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+13=17. Hän voitti Plzeňin sisäisen tehotilaston lukemalla +13. Kesken kauden 2022–2023, tammikuun 2023 lopulla seura lainasi Kaňákin loppukaudeksi HC Třineciin, josta vastaavasti Plzeňin suuntaan siirtyi puolustaja Jan Jaroměřský. Hän sivusi Extraligan yhden kauden piste-ennätystään tehtyään runkosarjassa yhteensä 47 ottelussa tehot 4+13=17. Pudotuspeleissä Kaňák teki 15 ottelussa tehot 2+2=4. Toisessa välieräottelussa 3. huhtikuuta 2023 vieraissa HC Pardubicea vastaan hän teki Třinecin 0–3-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi jääneen avausmaalin, joka tasoitti ottelusarjan 1–1:een. Kaňák voitti kauden päätteeksi Tšekin-mestaruuden. Kaudeksi 2023–2024 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella HC Kometa Brnoon.
Kaudeksi 2024–2025 Kaňák siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigajoukkue KalPaan. Joukkueessa pelasi myös hänen kanssaan Plzeňissä pelannut Matyáš Kantner, joka kertoi myös Kaňákille taustaa KalPasta.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Maa:   Tšekki> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Břeclav 2014 | jääkiekko |  |
Kaňák pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2014, jolloin hän voitti hopeaa. Kaňák pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa tammikuussa 2014. Yhteensä hän on pelannut 15 nuorten ja 48 poikien maaottelua.
Tšekin A-maajoukkueessa Kaňák on pelannut seitsemän ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 6. huhtikuuta 2022 Znojmossa Itävaltaa vastaan. Kaňák merkittiin Tšekin kakkospuolustajapariin Patrik Demelin viereen.
Pyhäinjäännös

Pyhäinjäännöksiä säilytetään toisinaan erityisessä pyhäinjäännöslippaassa. Kuvassa Eibingenin pääkirkon pyhäinjäännöslipas, jossa ovat Hildegard Bingeniläisen luut.
Pyhäinjäännös eli reliikki on pyhän ihmisen, kuten pyhimyksen, aineellinen jäännös. Pyhäinjäännökset voivat olla luita tai muita ruumiinosia, vaatekappaleita tai muita pyhimyksen käyttämiä tai häneen läheisesti liittyviä esineitä. Joissakin uskonnoissa pyhäinjäännöksillä uskotaan olevan erityisiä voimia, esimerkiksi kyky parantaa sairaita. Pyhäinjäännöksiä säilytetään pyhissä paikoissa uskonnollisista syistä. Niitä kunnioitetaan monissa uskonnoissa, ja erityisen tärkeitä ne ovat katolilaisille ja buddhalaisille.
Kristinuskossa

Pyhän Francisco Xavierin pyhäinjäännökset Macaossa.
Jeesuksen ristin kappale, jota säilytetään Wienin keisarillisessa aarrekammiossa.
Kristityt alkoivat säilyttää pyhäinjäännöksiä ensimmäisen kerran Rooman valtakunnassa kristittyjen vainojen aikana. Esimerkiksi Smyrnan piispan Polykarpoksen (k. 156) pyhäinjäännökset asetettiin kristittyjen kokoontumispaikkaan, jossa hänen marttyyrikuolemaansa muisteltiin vuosittain. Kun marttyyrien pyhäinjäännöksistä oli tullut tärkeitä, niitä alettiin säilyttää kirkkojen alttareilla. Nykyisin katoliset papit pitävät messuja vain sellaisilla alttareilla, joilla on pyhäinjäännöksiä.
Kun kristinuskosta tuli Roomassa ensin sallittu ja sitten valtauskonto, kristityt pääsivät Pyhään maahan keräämään Jeesukseen liittyviä pyhäinjäännöksiä. Koska Jeesuksen luita ei enää löytynyt, Jeesuksen pyhäinjäännöksiä olivat muun muassa hänen vaatteensa, ristinsä ja orjantappurakruununsa kappaleet, keihäs jolla häntä pistettiin ristillä ja kuppi josta hän joi viimeisellä ateriallaan. Näitä pyhäinjäännöksiä siirrettiin paljon Konstantinopoliin ja Roomaan. Myös Neitsyt Marian ja kahdentoista apostolin pyhäinjäännöksiä löydettiin paljon, ja Pietarin ja Paavalin ruumiit on haudattu Roomaan ja Jaakob vanhemman ruumis Santiago de Compostelaan Espanjaan. Euroopan kirkoissa on myös monen muun kristinuskossa tärkeän henkilön pyhäinjäännöksiä. Etenkin ristiretkeläiset toivat 1100-luvulta alkaen Länsi-Eurooppaan paljon pyhäinjäännöksiä Pyhältä maalta, kuten Jeesuksen verta ja Jeesuksen äidin maitoa. Suurin pyhäinjäännösten kokoelma on Pietarinkirkossa Vatikaanissa.
Myös idän ortodoksisessa kirkossa pyhäinjäännöksillä on tärkeä asema. Ortodokseille pyhäinjäännökset ovat rukouksen välikappaleita.
Protestantit olivat kriittisiä katolisen kirkon pyhäinjäännösten keräilyä kohtaan. Martti Luther ja muut protestantit pitivät pyhäinjäännöksiä osoituksena taikauskosta ja kiistivät myös niiden aitouden. Protestanttisissa kirkoissa pyhäinjäännöksiä ei siksi juurikaan ollut.
Suomessa Valamon ortodoksisessa luostarissa on yli 200 pyhäinjäännöstä. Niistä vanhimmat ovat alkukirkon ajoilta, kuten ristin kappale sekä Johannes Kastajan ja apostolien jäännöksiä. Myös Lintulan luostarissa on pyhäinjäännöksiä. Lisäksi Suomen luterilaisella kirkolla on edelleen hallussaan pyhäinjäännöksiä, vaikka niitä tuhottiin paljon reformaation aikana 1500-luvulla. Säilyneitä ovat esimerkiksi Pyhän Birgitan kalotti, Getsemanen kivet sekä pääkallo, jonka on uskottu kuuluneen Pyhälle Henrikille.
Kun pyhäinjäännöksiä on tutkittu nykyaikaisin menetelmin, monet niistä on osoitettu epäaidoiksi. Eräs kiistelty esimerkki tästä on Torinon käärinliina.
Buddhalaisuudessa

Mahāparinibbāṇa Suttan mukaan buddhalaiset alkoivat kerätä buddhalaisuuden perustajan Siddhartha Gautaman pyhäinjäännöksiä pian hänen kuoltuaan vuonna 480 eaa. Gautaman tuhkatut jäännökset luunkappaleineen jaettiin kahdeksaan osaan, ja osat lähetettiin kahdeksalle hallitsijalle, jotka olivat pyytäneet niitä haltuunsa. Kukin hallitsija rakensi saamilleen jäännöksille säilytyspaikaksi stupan, joiden sijaintikaupungit olivat Kapilavastu, Bodhgaya, Mrigadava, Jetavananatha, Pindadarama, Vaisali, Rajagriha, Kanyakubja ja Kushinagara.
Kuningas Ašoka sai 200-luvulla eaa. haltuunsa kaikki kaupungit, joissa Buddhan pyhäinjäännöksiä säilytettiin. Hän siirsi jäännökset eri paikkoihin Etelä-Aasiassa Sri Lankasta Kiinaan, ja levitti samalla buddhalaisuutta näihin maihin. Jäännösten uusia sijainteja ei kirjoitettu ylös, eikä niitä enää tiedetä. Jäännösten kohtalosta on syntynyt useita tarinoita, ja Buddhan jäännöksiksi uskottuja esineitä tunnetaan useita. Niitä on nykyisin lähes kaikissa maissa, joissa buddhalaisuudella on merkittävä asema. Jotkut buddhalaiset uskovat niiden jopa pystyvän lisääntymään.
Buddhalaisilla ei ole juuri muita pyhäinjäännöksiä kuin Buddhan jäännökset. Eräs merkittävä poikkeus ovat Manjushri-munkin pyhäinjäännökset, joita säilytetään Koreassa. Myös vajrayanabuddhalaisten johtajien eli ”elävien buddhien” pyhäinjäännöksiä kunnioitetaan Tiibetissä. Lhasassa Potalan palatsissa säilytetään useita dalai-lamojen pyhäinjäännöksiä.
Islamissa

Islamissa tunnetaan useita profeetta Muhammedin pyhäinjäännöksiä. Niitä on eniten Istanbulissa Topkapın palatsissa, jonka kokoelmissa on muun muassa Muhammedin partakarvoja, hampaan kappale ja jalanjälki sekä joitain Muhammedin käyttämiä esineitä. Muhammedin luunkappaleita ei ole missään pyhäinjäännöksinä, sillä hänen hautansa sijainti on tuntematon.
Kirjallisuutta

Mäkinen, Marko: Pyhäinjäännökset. Lintulan ja Valamon luostarin reliikit.  Pieksämäki:  Valamon luostari, 2014.  ISBN 978-952-5495-32-4
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhäinjäännös Wikimedia Commonsissa
Reliikki. Ortodoksi.net.
Buddhan pyhäinjäännöksiä, joita säilytetään nykyisin Myanmarissa.
Muhammedin jalanjälki.
Jefferson City

| Jefferson City |
| --- | --- |

 lippu

 Koordinaatit: 38°34′36″N, 92°10′25″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Missouri
Piirikunta:  Callaway, Cole
Hallinto:  
 – Pormestari:  Eric J. Struemph
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  73,2 km²
 – Josta vettä:  2,6 km² 
Korkeus:  215 m
Väkiluku (2019):  42 708
 – Väestötiheys:  604,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Lempinimi::  Jeff City, or JC
 
 http://www.jeffcitymo.org/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jefferson City on Yhdysvaltain keskilännessä sijaitsevan Missourin osavaltion pääkaupunki ja Colen piirikunnan hallintokeskus, tosin osa kaupungista sijaitsee Callawayn piirikunnan puolella.
Kaupungin pinta-ala on 73,2 neliökilometriä, josta 2,6 neliökilometriä on vettä.
Vuoden 2019 arvion mukaan kaupungin väkiluku oli 42 708. Vuosina 2010–2019 väkiluku laski yhdellä prosentilla. Kaupungin asukkaista 74,9 prosenttia oli valkoisia, 18,7 prosenttia mustia, 3,7 prosenttia latinoita, 2,2 prosenttia aasialaisia ja 0,4 prosenttia alkuperäisasukkaita.
Jefferson City sijaitsee Ozarkylängöllä Missourijoen varrella lähellä osavaltion maantieteellistä keskipistettä.
Kaupunki sai nimensä Yhdysvaltojen kolmannen presidentin Thomas Jeffersonin mukaan. Kun Missourin Territorio muodostettiin 1812, oli Saint Louis hallinnon keskus ja St. Charles pääkaupunki, kunnes Jefferson City valittiin uudeksi pääkaupungiksi vuonna 1821. Tuolloin paikka tunnettiin nimellä Lohman's Landing ja se oli lähinnä vaatimaton kauppapaikka keskellä erämaata noin puolimatkassa Saint Louisin ja Kansas Cityn välillä. Vuonna 1826 Missourin lainsäätäjät kokoontuivat siellä ensimmäisen kerran ja kaupunki perustettiin vasta vuonna 1839.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jefferson City News Tribune (Sanomalehti)
Jefferson City, MO (Kaupungin viralliset sivut) (Arkistoitu – Internet Archive)
History of the Missouri State Capitol Building
Jefferson City Convention and Visitor's Bureau
Matkaopas aiheesta Jefferson City Wikivoyagessa (englanniksi)
Spektriviiva

Vedyn emissioviivaspektri.
Spektriviiva on prismalla tai hilalla synnytetyssä valonlähteen spektrissä oleva tumma tai kirkas viiva.
Mitä spektriviivat kertovat?

Kukin alkuaine tuottaa itselleen tyypillisen muista eroavan joukon spektriviivoja. Siksi spektriviivojen paikasta voi päätellä, mitkä alkuaineet ovat viivat synnyttäneet. Absorptioviiva on tumma viiva kirkkaan spektrin päällä, ja emissioviiva on kirkas viiva tummemman tai mustan spektrin päällä. Kukin spektriviiva vastaa tiettyä valon aallonpituutta, ja kunkin spektriviivan synnyttää tietyn alkuaineen tietty säteilytapahtuma. Absorptioviiva syntyy, kun valo kulkee valoa viivan kohdalta imevän kaasun läpi. Tämä on tavallista tähdissä, jossa tähden pinnasta tuleva valo kulkee sen kaasukehän läpi. Emissioviiva syntyy, kun hehkuva kaasu säteilee valoa juuri emissioviivan aallonpituudella.
Voimakas magneettikenttä kahdentaa spektriviivoja, mitä kutsutaan Zeemanin ilmiöksi.
Mitä spektriviivat kertovat? > Tähdet ja spektriviivat

Tähtien spektriviivoista voidaan päätellä, mitä molekyylejä, atomeja ja ioneja tähtien kaasuissa on. Näistä voidaan arvioida tähtien lämpötiloja. Kun tähti kuumenee, eri aineiden molekyylit hajoavat ensin neutraaleiksi atomeiksi ja sitten ionisoituvat. Neutraalin heliumin viivat näkyvät vain kuumien tähtien kaasukehissä, ja vielä kuumemmissa tähdissä näkyy vain ionisoituneen heliumin viivoja. Lämpötila vaikuttaa, miten suuri prosenttiosuus jostain aineesta on ionisoitunut. ”Kylmissä” tähdissä esiintyy runsaasti molekyylejä.
Jos spektriviiva vaeltaa punaiseen päin, valonlähde liikkuu poispäin havaitsijasta, jos siniseen päin, valonlähde liikkuu havaitsijaa kohti; Spektrissä näkyy punasiirtymä ja Dopplerin ilmiö. Jos spektriviiva leviää, valonlähde pyörii. Tällöin nimittäin spektrissä esiintyy lievästi samanaikainen siirtymä punaiseen ja siniseen päin: tähden lähenevä ja pakeneva reuna vaikuttavat yhtä aikaa spektriin.
Pyörimisen määrittämiseen käytetään usein magnesiumin spektriviivaa Mg II 448,1 nm, Sr II 421,5 nm ja He I 447,2 nm. Nämä viivat ovat luonnostaan teräviä.
Spektristä voi päätellä painovoiman tähden pinnalla: Jotkut spektriviivat voimistuvat huomattavasti, kun toiset voimistuvat vähemmän tähden säteen kasvaessa ja painovoiman pienetessä. Esimerkiksi strontiumin (Sr II) ja raudan (Fe I) viivat ovat painovoiman määrityskriteeri spektriluokkien F ja G tähdillä. Suhde Sr II/FeI kasvaa painovoiman pienetessä. Luokassa A vetyviivat, erityisesti HGamma, heikkenevät tähden kirkastuessa ja säteen kasvaessa.
Vetyatomin spektriviivat

Eri alkuaineilla on niille tyypilliset spektriviivat, jotka muodostavat kunkin alkuaineen ominaissäteilyn. Niiden aallon­pituudet noudattavat tiettyjä säännön­mukaisuuksia, jotka johtuvat atomin rakenteesta ja elektronien energian kvantittumisesta. Yksin­kertaisimman sarjan muodostavat vety­atomin spektri­viivat. Niiden aallonpituudet saadaan kaavasta
­: {\frac {1}{\lambda }}=R{\Big (}{\frac {1}{n_{1}^{2}}}-{\frac {1}{n_{2}^{2}}}{\Big )},
missä n1 ja n2 ovat kokonais­lukuja ja R Rydbergin vakio. Näistä näkyvän valon aallon­pituus­alueella ovat kuitenkin vain ne, joissa n1 on 2. Niiden osalta säännön­mukaisuus todettiin jo vuonna 1885, ja nämä spektri­viivat muodostavat Balmerin sarjan.
Aiheesta muualla

Karttunen, Hannu: Vanhin tiede – Tähtitiedettä kivikaudesta kuulentoihin, s. 427.  ("Joseph von Fraunhofer (1787–1826)")  Helsinki:  Ursa, 2003.  ISBN 978-952-5329-26-1
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Spektriviiva Wikimedia Commonsissa
Jatkuva spektri
Emissiospektri
Absorptiospektri
Iivari Räsänen

| Iivari Räsänen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 23. toukokuuta 2001 (ikä 23) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  91 kg
Seura
Seura:  KalPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  72
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Iivari Räsänen (s. 23. toukokuuta 2001 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue KalPassa.
Ura > Seuraura

Räsänen aloitti jääkiekkoilun kahdeksanvuotiaana Tapparassa. Kaudella 2016–2017 hän toimi seuran B-nuorten varakapteenina. Räsänen oli Tapparan tehokkain puolustaja tehoilla 7+17=24. Hänet valittiin kauden päätteeksi U18 SM-sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Kauden 2017–2018 Räsänen pelasi suurimmaksi osaksi Tapparan A-nuorissa, mutta hän vahvisti myös B-nuoria, jossa Räsänen voitti SM-hopeaa.
Kaudella 2018–2019 Räsänen oli Tapparan A-nuorten tehokkain puolustaja ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 6+25=31, joilla hän jakoi U20 SM-sarjan alkusarjan ja ylemmän jatkosarjan yhdistetyn puolustajien pistepörssin kuudennen sijan Pelicansin Aapo Aholan, Bluesin Miika Heiskarin, HPK:n Joonas Uimosen ja SaiPan Santeri Airolan kanssa. Muskegon Lumberjacks varasi Räsäsen 122. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2019. Kesken alkukauden 2019–2020 hän siirtyi sinne Tapparan U20-joukkueesta tarkoituksenaan pelata seuraavalla kaudella Yhdysvaltain yliopistosarjoissa. Räsänen oli Lumberjacksin tehokkain puolustaja tehoilla 4+14=18.
Vuosina 2020–2024 Räsänen kävi Quinnipiac Universityn yliopistoa, jossa hänestä tuli kaikkien aikojen toinen suomalaispelaaja Tom Nybondasin jälkeen. Freshman-vuotenaan 2020–2021 Räsänen voitti joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +14. Hän voitti ECAC:n runkosarjan mestaruuden, kuten myös Sophomore-vuotensa 2021–2022 päätteeksi. Junior-vuotenaan 2022–2023 Räsänen voitti sekä ECAC:n runkosarjan mestaruuden että koko NCAA:n mestaruuden. Senior-vuotenaan 2023–2024 hän toimi Quinnipiacin varakapteenina. Räsänen voitti neljännen kerran peräkkäin ECAC:n runkosarjan mestaruuden.
Kaudeksi 2024–2025 Räsänen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue KalPaan. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 10. syyskuuta 2024 SaiPaa vastaan. Räsänen merkittiin KalPan kolmospuolustajapariin Lasse Lappalaisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 14.42 minuuttia. Liigauransa avausmaalin Räsänen teki kolmannessa ottelussaan 21. syyskuuta 2024 Turun Palloseuraa vastaan.
Ura > Maajoukkueura

Räsänen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän toimi Suomen kapteenina. Räsänen valittiin Yhdysvaltoja vastaan pelatun puolivälieräottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017 sekä sitä seuranneessa Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018. Räsänen pelasi myös sekä World U-17 Hockey Challengessa vuosina 2016 ja 2017. Yhteensä hän on pelannut kaksi nuorten ja 61 poikien maaottelua.
Muuta

Räsäsen isoveli Aapeli pelaa hyökkääjänä Tapparan SM-liigajoukkueessa. Hänellä on myös Edmonton Oilersin NHL-varaus vuodelta 2016. Veljesten isä Aimo Räsänen on näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa televisiosarjassa Uusi päivä.
Sosiolekti

Sosiolekti eli sosiaalinen murre on tietyn sosiaalisen ryhmän tiettynä aikana käyttämä kielimuoto. Kielellisiä eroja ja variaatioita voi syntyä yhteiskunnallisen aseman, maantieteen, iän, koulutuksen ja sukupuolen pseurauksena. Yhteiskunnallinen kerrostuneisuus saattaa vaikuttaa kieleen, ja eri yhteiskuntaluokkaan kuuluvat ihmiset käyttävät kieltä eri tavalla. Sosiolektin määrittelevät jonkin taustamuuttujan ja kielellisten piirteiden väliset yhteydet, joista muodustuu sosiolektin piirrejoukko.
Saarna

Katolinen pappi saarnaa saarnastuolissa.
Saarna (myös opetuspuhe tai homilia) on krisitillisen yhteisön elämään vaikuttava keskeinen puhe, jossa yhdistyvät Jumalan ilmoitus ja inhimillinen puhe. Saarnan pitämistä kutsutaan saarnaamiseksi. Saarna rakentuu vuoropuheluna retoriikan ja opin välillä. Saarnassa teksti ja konteksti yhdistyvät esityksenä Jumalan tahdosta tietyssä ajassa, paikassa ja tietylle ryhmälle osoitettuna. Saarnaamisen tarkoituksena on ilmaista raamatullista totuutta sanoilla, joita ihmiset ymmärtävät.
Saarna on usein Raamatun kirjoitusten tai sanoman suullista tulkintaa yhteisölle. Saarnan perimmäinen tarkoitus on kutsua ihmisiä uuteen elämään. Saarnaaminen on yleensä Raamatun tai sen pohjalta tehdyn kirjan selittämistä. Saarna sisältää useimmiten evankeliumin julistamista niille, jotka eivät vielä ole uskossa.
Saarnaajien tavoitteena on paitsi tiedottaa ja valistaa kuulijoitaan, myös liikuttaa tahtoa. Julkinen julistaminen perustuu Jeesuksen esimerkkiin ja jota pidetään myös Jeesuksen seuraajien velvollisuutena jatkaa. Raamatussa esiintyviä Jeesuksen puheen muotoja ovat saarnaaminen ja opettaminen.
Laajassa merkityksessä saarnaamisella tarkoittaa Raamatun selittämisenä ja soveltamista esimerkiksi jumalanpalveluksissa saarnatuolista tai lukupulpetista käsin. Kristillisissä kokouksissa saarnaaminen on usein opetusta kristillisessä kokousyhteydessä. Kristillisissä yhteisöissä esiintyy myös muita virallisen puheen muotoja.
Historia

Saarnat ovat luonteeltaan erilaisia ja ne ovat palvelleet eri aikoina eri tarkoituksia. Saarnaamisen varhaisissa käytännöissä yhdistyvät ainakin kaksi vaikutinta: juutalaisten synagogien vaikutus ja kreikkalais-roomalainen retoriikka. Kristinuskon saavutettua valta-aseman Rooman valtakunnassa, saarnat muuttuivat. Piispat valittiin usein niiden joukoista, jotka olivat kouluttautuneet retoriikassa. Johannes Khrysostomosta pidetään yleisesti alkukirkon suurimpana saarnaajana. Saarnaa pidettiin yleisesti pyhien kirjoitusten suullisena tulkintana yhteisön elämää varten ja niitä pidettiin yleensä jumalanpalveluksen yhteydessä.
Myöhäinen keskiaika oli saarnaamisen kannalta tärkeä ajanjakso. 1200– ja 1300-luvuilla saarnaamista kehitettiin innolla ja saarnaamista varten tuotettiin runsasti erilaisia apuvälineitä. Saarnaaminen levisi myös kirkoista suoraan ihmisten luokse vietäväksi. Keskiaikaista perinettä uudisti humanistien vaikutus 1500-luvulla, jolloin erityisesti klassinen retoriikka, mutta myös muut taidemuodot kuten kielioppi, runous, historia ja moraalifilosofia uusitivat saarnaamista. Saarnoissa alkoi heijastua uudelleen ns. kaunopuheisuuden löytäminen. Erasmus Rotterdamilaisen saarnoja on pidetty vedenjakajana saarnaretoriikan historiassa.
Uskonpuhdistuksen ajan saarnat jatkoivat tätä murrosta. Erityisesti Martti Lutherin saarnat ovat muovanneet protestanttista saarnaamista nykypäivään saakka. Philipp Melanchthonin laatimilla homiletiikan muodoilla on ollut vielä suurempi vaikutus luterilaiseen ja protestanttiseen saarnaamiseen. Melanchthonin retoriikka heijasti humanistista tietoisuutta ja jätti Lutherin eskatologisen taistelun varjoonsa.
Erityisesti retoriikka on vaikuttanut saarnoihin Isossa-Britanniassa 1600-luvun lopulta 1800-luvun puoliväliin. Englantilaisessa koulutuksessa on kiinnitetty erityistä huomiota suullisen viestinnän tehokkuuteen. Ajanjaksoa leimasivat myös useat liikkeet, kuten uusklassismi, kaunokirjallisuusliike, puhetaitoliike, epistemologit sekä John Henry Newmanin ja Frederick W. Robertsonin esimerkki. Ennen toista maailmansotaa yleisiä saarnaamisen suuntauksia olivat puritaanista, evankelista, rationalis-moralistista sekä sosiaalista evankeliumia korostavat muodot. Myös amerikkalaisen perinteen suuret herätykset, herätysliikkeet, raamatullisen teologian liike, liturginen liike sekä helluntaiherätys ovat vaikuttaneet saarnojen kehitykseen.
Historia > Nykyaikainen saarnaaminen

Toisen maailmansodan jälkeen saarnaamisen perusymmärrys ja käytäntöön ovat kokeneet suurempia muutoksia kuin edellisten vuosisatojen aikana. Muutokset heijastavat länsimaisen kulttuurin ja uskonnon lisääntynyttä pluralismia. Myös teknologialla on ollut dramaattinen vaikutus saarnan mutooon ja sisältöön. Digitaaliset välineet kuten videoleikkeet, televisio ja internet ovat luoneet ja parantaneet uusien saarnojen muotoa ja sisältöä.
Saarnoista on kehittynyt mediasisältöjä, jotka ovat tiivistäneet saarnaajan ja katsojan välistä yhteyttä. Erityisesti internetin ja television nousua koskevat tutkimukset ovat osoittaneet, että uudet teknologiat ovat haastaneet vanhaa painettuun sanaan perustuvaa kulttuuria. Nykyaikainen henkilökohtaistuminen, kulttuurinen monipuolisuus ja keskustelun korostaminen ovat yleistyneitä muotoja saarnojen mediasisällöissä.