stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
VKT-linja

VKT-aseman sijainti.
VKT-linja eli Viipurin–Kuparsaaren–Taipaleen linja oli suomalaisten kolmas ja viimeinen puolustusasema Karjalankannaksella jatkosodan aikana. Kun pääasema ja Vammelsuun–Taipaleen eli VT-linja olivat murtuneet puna-armeijan 9. kesäkuuta 1944 tykistöllä ja ilmavoimilla aloittamalla ja yhteensä 450 000 miehen, 10 000 tykin ja kranaatinheittimen sekä 800 panssarivaunun ja rynnäkkötykin voimin toteutun Kannaksen suurhyökkäyksen alkuvaiheessa, Karjalankannaksen 75 000 miehen vahvuiset suomalaisjoukot siirtyivät vastaanottamaan hyökkäystä lähes täysin linnoittamattomaan VKT-linjaan, jonka linnoitustyöt olivat alkaneet vasta alkuvuodesta 1944.
VKT-linja taipui kesä–heinäkuussa 1944 Viipurin taistelun jälkeen Ihantalaan ja Tienhaaraan asti Talin–Ihantalan taistelussa ja Viipurinlahdella, ja myöhemmin heinäkuun alkupuolella Vuosalmella. Neuvostojoukkojen hyökkäys onnistuttiin kuitenkin pysäyttämään kaikilla rintamalohkoilla. VKT-linja ei murtunut, mutta siitä jouduttiin vetäytymään, kun rauha solmittiin syyskuussa 1944.
Tampereen Ilveksen SM-liigakausi 2013–2014

SM-liigakausi 2013–2014 on Tampereen Ilveksen 39. SM-liigakausi ja SM-tasolla kaikkiaan 80. kausi. Ilveksen kausi alkoi 13. syyskuuta Tapparaa vastaan ja päättyi Lukkoa vastaan 13. maaliskuuta.
Heinäkuun lopussa ennen kauden alkua Ilves ilmoitti, että Vincent Manngard oli tehnyt esisopimuksen Ilves-Hockeyn osake-enemmistön myymisestä Marko Sjöblomille. Vincent Manngard purki esisopimuksen 14. lokakuuta.
Lisäksi Ilveksen kakkosvalmentajaksi siirtyi edellisellä kaudella KalPassa valmentanut Sami Hirvonen, joka on valmentanut Ilveksessä aikaisemmin eri ikäluokkien juniorijoukkueita.
Kausi pähkinänkuoressa > Edellinen kausi

Ilveksen edellisellä SM-liigakaudella joukkue sijoittui runkosarjan viimeiseksi. Karsinnoissa joukkue säilytti paikkansa liigassa kukistamalla Jukurit voitoin 4-1. Ilves paransi kaudella tulostaan 179 000 eurolla, mutta se jäi 271 393 euroa miinukselle.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue  |  O |  V  |  V ja  |  H ja  |  H  |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kärpät  | 60 |  36  |  8  |  7  |  9  |  190  |  105  | +85 | 131 |
| 2 | Tappara  | 60 |  31  |  8  |  7  |  14  |  168  |  128  | +40 | 116 |
| 3 | Lukko  | 60 |  30  |  4  |  3  |  23  |  153  |  138  | +15 | 101 |
| 4 | SaiPa  | 60 |  26  |  9  |  4  |  21  |  160  |  134  | +26 | 100 |
| 5 | JYP  | 60 |  26  |  7  |  6  |  21  |  154  |  149  | +5 | 98 |
| 6 | Blues  | 60 |  28  |  3  |  3  |  26  |  137  |  146  | -9 | 93 |
| 7 | Jokerit  | 60 |  25  |  5  |  8  |  22  |  156  |  145  | +11 | 93 |
| 8 | Pelicans  | 60 |  25  |  6  |  5  |  24  |  156  |  156  | 0 | 92 |
| 9 | HIFK  | 60 |  25  |  4  |  5  |  26  |  147  |  145  | +2 | 88 |
| 10 | HPK  | 60 |  22  |  9  |  3  |  26  |  140  |  136  | +4 | 87 |
| 11 | Ilves  | 60 |  24  |  3  |  6  |  27  |  143  |  146  | -3 | 84 |
| 12 | Ässät  | 60 |  16  |  7  |  5  |  32  |  134  |  177  | -43 | 67 |
| 13 | TPS  | 60 |  12  |  6  |  11  |  31  |  135  |  197  | -62 | 59 |
| 14 | KalPa  | 60 |  12  |  3  |  9  |  36  |  101  |  172  | -71 | 51 |
Joukkue

| Ilves kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Ilves kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Ilves kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Ilves kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | Ilves kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | Ilves kaudella 2024–2025 n k >  | Ilves kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  31   Jakub Málek   39   Dominik Pavlát Puolustajat   3   Niklas Friman (C)   33   Daniel Gazda   23   Simon Johansson   22   Christian Kåsastul  (laina)    43   Otto Latvala   57   Jarkko Parikka   53   Arttu Pelli   56   Juho Rautanen    6   Sebastian Soini   37   Toni Utunen |  |  Hyökkääjät  21   Samu Bau   20   Kasper Björkqvist   11   Erik Borg   34   Jakub Frolo   19   Ondřej Kos   52   Juuso Könönen   27   Eemil Laurell   29   Jens Lööke   18   Ville Meskanen   12   Matias Mäntykivi   71   Adam Najman   86   Joonas Nättinen (A)   17   Samuli Ratinen   72   Lukas Svejkovsky   10   Eemeli Suomi (A)   58   Kalle Väisänen  (laina)  |  |  Päävalmentaja Tommi Niemelä Apulaisvalmentajat Lauri Merikivi  Pasi Saarinen  Joonas Tanska  Markus Korhonen  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Eliteprospects Eliteprospects. Päivitetty: 15. marraskuuta 2024  |  |  |
Joukkue > Valmentajat 2013–2014

Päävalmentaja  Tuomas Tuokkola
Valmentaja  Sami Hirvonen
Maalivahtivalmentaja  Markus Korhonen
Fysiikkavalmentaja  Petteri Piironen
Joukkueenjohtaja  Matti Kaario
Kino Tapiola

| Kino Tapiola |
| --- | --- |

Osoite:  Mäntyviita 2, 02110 Espoo
Sijainti:  Tapiola
Koordinaatit:  60°10′43.97″N, 24°48′39.82″E
Perustettu:  1955
Käyttäjä:  Ciné Tapiola Oy / Espoon elokuvajuhlat ry
Tilavuus:  1 sali, 194 paikkaa
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kino Tapiolan Kinobaari ja kahvila
Kino Tapiola on vuonna 1955 perustettu elokuvateatteri, joka sijaitsee Espoon Tapiolassa. Teatteri on yksi pääkaupunkiseudun harvoista alkuperäisessä, kulttuurisuojellussa asussaan säilyneistä vanhan ajan elokuvateattereista. Kino Tapiolassa on yksi sali, jossa on 165 paikkaa. Teatteritoiminnan omistaa Espoon elokuvajuhlat ry.
Kino Tapiola kuuluu eurooppalaisten elokuvateatterien Europa Cinemas -verkostoon, johon kuuluu lisäksi seitsemän muuta suomalaista teatteria.
Historia

Yksisalisen teatterirakennuksen on suunnitellut arkkitehti Aarne Ervi. Kokonaisuuden puutarhasuunnitelman teki Jussi Jännes ja värisuunnitelman taiteilija Eino Kauria. Ensimmäinen elokuvanäytös järjestettiin 30. lokakuuta 1955 tuolloin 350-paikkaisessa salissa. Aulan yhteydessä oli alun perin kahvila, ja rakennuksen takaosassa sijaitsi autohalli ja huoltoasema. Kahvila erotettiin myöhemmissä muutoksissa aulasta ja muutettiin liiketilaksi. Teatteri on yksi vuotuisen Espoo Ciné -elokuvafestivaalin perinteisistä esityspaikoista.
Alun perin teatterista huolehti Urpo Hovilainen perheineen. Vuonna 1977 toiminta siirtyi Adams Filmi Oy:lle vuoteen 1982 asti, jolloin Bio Jaseka otti teatterin vastuulleen. Jaseka pyöritti toimintaa vuoteen 2007, jolloin yritys lopetti sen taloudellisesti kannattamattomana.
Toimintaa jatkoi elokuussa 2007 Kino Tapiola Oy, joka avasi teatterin uudelleen elokuussa 2007. Talousvaikeuksista kärsineen Kino Tapiolan toiminta pysähtyi kuitenkin jo elokuussa 2008, kun salin katosta kuoriutui maalia juuri ennen Espoo Ciné -festivaalin alkua. Kun maalin alta löytyi asbestia, sali asetettiin käyttökieltoon. Katon asbestipitoinen akustointi piti poistaa kokonaan, ja esitystekniikka ja penkit siirrettiin pois. Espoon käräjäoikeus asetti Kino Tapiola Oy:n konkurssiin 12. joulukuuta 2008.
Historia > Ciné Tapiola Oy

Kino Tapiola Oy:n konkurssin jälkeen syntyi pieni kansanliike teatterin säilyttämiseksi: Espoon kaupungin ja paikallisaktiivien yhteisvoimin perustettiin Ciné Tapiola Oy, emoyhtiönään Espoo Ciné -elokuvajuhlista vastannut Espoon elokuvajuhlat ry. Espoo Ciné on järjestänyt festivaalinäytöksiä Kino Tapiolassa vuodesta 1993 lähtien, joten teatteri oli vanhastaan tuttu. Teatteritoiminnan ylläpito saa ympärivuotista kaupungin vuokratukea. Kaupunki saa kiintiön salin käyttöajasta sen omia tilaisuuksia ja tapahtumia varten.
Kino Tapiolaa remontoitiin, ja se avasi ovensa yleisölle 13. elokuuta 2010 kahden vuoden tauon jälkeen. Uudistettu teatteri on varustettu perinteisen 35 mm:n filmikaluston lisäksi digitaalisella 3D-projektorilla. Syksyllä 2017 teatterin aula uudistettiin.
Aiheesta muualla

Kino Tapiolan kotisivut
Thijs van Valkengoed

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti.EM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti.EM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti.EM-kilpailut (lyhyt rata)  | Maa:   Alankomaat> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Dublin 2003 | 200 m rintauinti |  |
Thijs Maarten van Valkengoed  (s. 6. heinäkuuta 1983, Lelystad) on alankomaalainen uimari, joka edusti kotimaataan kesäolympialaisissa 2004. Siellä hän karsiutui välierissä 100 metrin rintauinnissa ja alkuerissä 200 metrin rintauinnissa. Van Valkengoed voitti pronssimitalin 200 metrin rintauinnissa lyhyen radan EM-uinneissa 2003.
Yoshi’s Story

| Yoshi’s Story |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Nintendo
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Hideki Konno
Tuottaja:  Takashi Tezuka
Suunnittelija:  Takashi Tezuka
Säveltäjä:  Kazumi Totaka
Pelisarja:  Yoshi
Julkaistu:  1998
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3  USK 0 
Alusta:  Nintendo 64
Jakelumuoto:  N64-pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Yoshi’s Story on Nintendon kehittämä julkaisema tasohyppelypeli. Peli on julkaistu Nintendo 64:lle vuonna 1998.
Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot

Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot ovat yleisiä jaettavia ja myönnettäviä palkintoja niin valtakunnallisesti, kuin myös alueellisestikin. Kirjallisuuspalkintoja pidetään Yleisen suomalaisen asiasanaston mukaan taidepalkintojen alakäsitteenä. Ne ovat sidonnaisia kulttuuriin ja kulttuuripolitiikkaan. Suomessa jaetaan tai on jaettu yli 70 eri kirjallisuusalan palkintoa. Vanhin Suomessa jaettavista kirjallisuuden alan palkinnoista on Aleksis Kiven rahaston palkinto (vuodesta 1936), jonka antaa Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Kirjallisuuden valtionpalkinto

Suomen valtion kirjallisuustoimikunnan vuosittain myöntämä palkinto kirjailijoille ja kääntäjille, joka on jaettu vuodesta 1865 lähtien. Palkinto voidaan myöntää taiteenharjoittajalle tai kahden tai useamman taiteenharjoittajan muodostamalle työryhmälle tunnustuksena kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana valmistuneesta, kyseisen taiteen alan piiriin kuuluvasta ansiokkaasta työstä tai suorituksesta. Palkinto on suuruudeltaan n. 13 500 euroa.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Finlandia-palkinto

Finlandia-palkintoa on jaettu vuodesta 1984 lähtien ja vuonna 2016 palkintoa alettiin kutsua nimellä ”kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinto”. Palkinto jaetaan vuosittain ja Suomen Kirjasäätiö asettaa kolmijäsenisen valintalautakunnan tehtävään. He nimeävät vähintään kolme ja enintään kuusi ehdokasta palkinnonsaajaksi, sekä henkilön, joka valitsee nimetyistä ehdokkaista lopullisen palkinnonsaajan. Palkinto on suuruudeltaan 30 000 euroa.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Väinö Linnan palkinto

Tampereen kaupunginvaltuuston perustamasta Väinö Linna -rahastosta jaetaan Tampereen kaupunginhallituksen päätöksen perusteella 10 000 euron arvoinen apuraha etupäässä kertomakirjallisuuden piiriin kuuluvien teosten kirjoittajille.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Aleksis Kiven palkinto

Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran elämäntyöpalkinto suomenkielisen kaunokirjallisuuden tukemiseksi, joka on jaettu vuodesta 1936 lähtien. Palkintosumma on tällä hetkellä 15 000 euroa.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Nuori Aleksis -palkinto

Palkinto, jonka jakaa Äidinkielen Opettajain Liitto. ÄOL kokoaa keväisin lukiolaisista ja ammattikoululaisista “valtakunnallisen lukijaverkon”, joka toimii eräänlaisena esiraatina. Esiraati tutustuu kevään ja kesän aikana viimeisen vuoden aikana ilmestyneisiin kotimaisiin kaunokirjallisiin teoksiin ja valitsee niistä viisi-seitsemän loppuraadin arvioitaviksi, joka puolestaan koostuu ahkerimmista raatilaisista. Loppuraati valitsee voittajan. Palkinto on jaettu vuodesta 1999 lähtien.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto (ent. J.H. Erkon palkinto)

Palkinto koskee esikoisteosta ja sen jakaa palkintoraati, joka ottaa huomioon kaikki suomenkieliset kaunokirjalliset esikoisteokset, jotka ovat ilmestyneet edellisen vuoden marraskuun jälkeen, jolloin palkinto viimeksi myönnettiin. Palkinnon suuruus on 12 500 euroa.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Jarkko Laine -kirjallisuuspalkinto

Jarkko Laine -palkinto on jaettu vuodesta 2011 lähtien ja se jaetaan haastavalle kaunokirjallisuusteokselle. Palkinnon suuruus on 10 000 euroa ja sen rahoittavat Haavikko-säätiö, Otava, Otavamedia, Turun kaupunki, Turun yliopisto ja WSOY. Palkintoa hallinnoi Jarkko Laineen seura.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > HelMet-kirjallisuuspalkinto

Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2015 ja se jaetaan vuosittain ansioituneelle suomalaiselle teokselle. Palkinto jaetaan noin viiden vuoden sisällä ilmestyneelle kirjalle. HelMet-kirjallisuuspalkinnolla halutaan nostaa esille tulevaisuuden klassikoita ja muistuttaa, että laatukirjallisuus kestää vuodesta toiseen.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Tulenkantaja-palkinto

Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2013 ja se on vientikirjallisuuden palkinto, jonka tavoite on löytää edellisenä vuonna Suomessa ilmestynyt kaunokirjallinen teos, jolla on parhaat mahdollisuudet menestyä ulkomailla. Palkinnon ovat perustaneet Suomen toiseksi suurin päivälehti Aamulehti sekä Tampereella sijaitseva laatukirjakauppa ja kulttuurikeskus Tulenkantajat. Palkinnon suuruus on 5 000 euroa.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto

WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinto ansioituneelle suomalaisen kansalliskirjallisuuden ja lukuharrastuksen edistäjälle. Palkinto on jaettu vuodesta 1970 alkaen ja palkinnonsaajissa on laajasti eri alojen osaajia, kuten kauno-, tieto- ja oppikirjailijoita, toimittajia, kuvittajia ja kääntäjiä.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Lea-palkinto (ent. Näytelmäkirjailijoiden valtionpalkinto)

Vuodesta 1968 jaettu palkinto, jonka nimi vaihtui vuonna 1985 Näytelmäkirjailijoiden valtionpalkinnosta Lea-palkinnoksi. Palkinnon jakaa Suomen Näytelmäkirjailijaliitto ja se myönnetään parhaalle näytelmätekstille. Palkinnon arvo on 5 000 euroa.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Vuoden johtolanka

Vuoden johtolanka -palkinnon jakaa Suomen dekkariseura ry. Se myönnetään vuosittain edellisen vuoden parhaasta kotimaisesta fiktiivisestä jännityskirjasta. Palkinnon tarkoitus on kiinnittää huomiota suomalaisen rikos- ja jännityskirjallisuuden korkeaan tasoon. Vuoden johtolankaa on jaettu vuodesta 1985.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Botnia-palkinto

Oulun kirjailijaseura on jakanut Botnia-palkintoa vuodesta 2017 alkaen. Palkinto myönnetään teokselle, jonka tekijä toimii Pohjois-Pohjanmaalla tai on kotoisin sieltä. Ehdokkaat voivat olla sekä kauno- että tietokirjallisuutta, myös lasten- ja nuortenkirjallisuutta tai sarjakuvia. Palkintosumma on 15 000 euroa.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Lappi-kirjallisuuspalkinto

Lapin kirjastojen yhdessä jakama palkinto, joka jaetaan joka toinen vuosi ansioituneelle Lappi-aiheiselle kotimaiselle ja suomenkieliselle kaunokirjalliselle teokselle. Palkintoa on jaettu vuodesta 2017 alkaen. Palkinnon suuruus on 2000 euroa. Lisäksi valitaan "Yleisön suosikki" -palkinto, 500 euroa.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Tiiliskivi-palkinto

Palkinto jonka jakaa Tampereen yliopiston kirjallisuudenopiskelijoiden Teema ry ainejärjestö. Se on suomen painavin kirjallisuuspalkinto – 6 kg. Ehdokkaiden valintaprosessia otetaan huomioon mahdollisimman monet ja monen kokoiset kirjakustantamot. Palkinnon tarkoitus on tuoda esiin ansiokkaita teoksia, jotka ovat raadin mielestä jääneet mediassa liian vähälle huomiolle.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Waltari-palkinto

Jaetaan Suomen kirjailijaliiton toimesta nuorelle kirjailijalle. Vuonna 2008 sen arvo oli 8 000 euroa, jolloin sen voitti Sofi Oksanen. Aiempia palkinnon saajia on kolme, joista ensimmäistä – Antti Tuuria (1979) oli valitsemassa itse Mika Waltari.
Yleiset kirjallisuuspalkinnot > Kodiksamia-palkinto

Kodiksamia-kirjallisuuspalkinto jaetaan vuosittain yhdelle merkitykselliselle elävälle tai kuolleelle, uudelle tai iankaikkiselle, suomalaiselle tai ulkomaiselle kirjoittajalle, kauno- tai tietokirjailijalle. Tärkein palkitsemisperuste on unohtumaton lukuelämys. Palkinto on 30 000 ohraryyniä. Raadin ainoa jäsen ja palkinnon perustaja on kirjailija Heli Laaksonen. Kodiksamia-kirjallisuuspalkinnon nimi juontuu syntysijoiltaan Rauman Lappiin kuuluvasta Kodiksamin kylästä. Ensimmäisen Kodiksamian sai vuonna 2011 Tapio Koivukari teoksestaan Ariasman.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinto

Lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintoa on jaettu vuodesta 1997. Palkinto tunnettiin nimellä Finlandia Junior -palkinto vuoteen 2016 saakka. Suomen kirjasäätiö jakaa palkinnon vuosittain ansioituneelle suomalaiselle lasten- tai nuortenkirjalle ja se on suuruudeltaan 30 000 euroa. Palkinnon saajan valitsee Suomen kirjasäätiön kokoama kolmijäseninen valintalautakunta, joka nimeää 3–6 ehdokasta sekä henkilön, joka valitsee ehdokkaista lopullisen voittajan.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Lasten LukuVarkaus -palkinto

Lasten LukuVarkaus -palkinto jaetaan vuosittain suomalaiselle tai suomenkieliselle edellisen vuoden alle 12-vuotiaille suunnatulle lastenkirjalle. Palkintoa on jaettu vuodesta 2001 ja se on suuruudeltaan 3 500 euroa. Palkintoa jakaa Varkauden kaupunki sekä Stora Enso Oyj. 4–6 aikuisen esiraati valitsee 6–10 ehdokaskirjaa, joista varsinaisen palkinnon saajan valitsee kuusijäseninen 7–12-vuotiaista lapsista koostuva raati. Voittaja julkistetaan kesäkuussa järjestettävän Vekara-Varkaus-Festivaaliviikon yhteydessä.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Kaarina Helakisa -palkinto

Kaarina Helakisa -palkintoa on jaettu vuosittain vuodesta 1999 lähtien ja sen suuruus on 15 000 euroa. Palkinto on tunnustus merkittävästä kirjallisesta saavutuksesta lasten- ja nuortenkirjallisuudessa. Otavan kirjasäätiö jakaa palkintoa ansioituneelle lastenkirjailijalle tai kuvittajalle. Otava toimi Kaarina Helakisan kustantajana.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Laivakello-palkinto

Laivakello-palkinnon (tunnetaan myös nimellä Pertsa ja Kilu -palkinto) perustivat Väinö Riikkilä -seura ja Pekkas-Akatemia vuonna 1996, ja se jaetaan vuosittain nuortenkirjailijalle tunnustuksena ansioituneesta urasta tai yksittäisestä teoksesta. Palkinnon jakaa vuorovuosin joko Pekkas-Akatemia, Väinö Riikkilä -seura tai Pertsa ja Kilu -päivien järjestäjän valitsema toimikunta. Palkinto myös jaetaan kesäkuussa Pertsa ja Kilu -päivien yhteydessä. Palkinto on messinkinen laivakello.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Onnimanni-palkinto

Onnimanni-palkinto on Lastenkirjainstituutin vuodesta 1993 jakama palkinto, joka myönnetään vuosittain tai vähintään joka kolmas vuosi lasten- ja nuortenkirjallisuuden asemaa tai merkitystä edistäneestä teosta tai toiminnasta. Kirjailijan, kuvittajan tai kääntäjän työstä palkintoa ei myönnetä. Palkinto on Marjatta Kurenniemen Oli ennen Onnimanni -kirja sekä kolme raha-arpaa. Palkinto on perinteisesti jaettu Sadun päivänä (18.10.) tai sen läheisyydessä.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Pääskynen-palkinto

Pääskynen-palkintoa jakaa Suomen Nuorisokirjailijat ry joka toinen tai kolmas vuosi henkilölle, joka on ansioituneesti edistänyt lastenkirjallisuuden tunnettavuutta tai tutkimusta. Vuodesta 1981 alkaen jaettu palkinto voidaan myöntää yksittäiselle henkilölle tai yhteisölle.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Tietopöllö-palkinto

Suomen tietokirjailijat ry:n vuodesta 1999 jakama Tietopöllö-palkinto myönnetään tietokirjailijalle tai -ryhmälle, joka on julkaissut menestyksekkäästi lapsille ja nuorille suunnattuja tietokirjoja tai yksittäiselle, ajankohtaiselle oppi- tai tietoteokselle tai tietoteossarjalle. Kopioston keräämillä tekijänoikeuskorvauksilla rahoitetun palkinnon suuruus on 8 000 euroa.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Rudolf Koivu -palkinto

Rudolf Koivun elämäntyön kunniaksi vuonna 1949 perustettu Rudolf Koivu -palkinto jaetaan joka toinen vuosi parhaasta lasten- tai nuortenkirjan kuvituksesta. Vuoteen 1983 saakka palkintoa jakoi Rudolf Koivu -säätiö, sen jälkeen vuoteen 1986 saakka Grafia ry yhdessä Suomen Nuorisokirjailijat ry:n kanssa ja vuoteen 1996 Suomen kirjasäätiö, minkä jälkeen palkinto siirtyi takaisin Grafia ry:lle. Palkinnon suuruus on 10 000 euroa.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Tirlittan-palkinto

Vuonna 1993 perustettu Suomen Kirjailijaliiton jakama Tirlittan-palkinto myönnetään uudistavasta, yllättävästä tai muuten merkittävästä lasten- ja nuortenkirjasta, tai vaihtoehtoisesti kirjailijan koko tuotannosta. Palkinto jaetaan Turun kirjamessuilla vähintään joka toinen vuosi. Palkinnon suuruus on 10 000 euroa.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Topelius-palkinto

Topelius-palkinto on Suomen Nuorisokirjailijat ry:n vuonna 1946 perustama kirjallisuuspalkinto, joka myönnetään vuosittain korkeatasoisesta nuortenkirjasta. Kopioston tekijänoikeuskorvauksilla rahoitetun palkinnon suuruus oli 2018 euroa vuonna 2018.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Anni Swan -mitali

Anni Swan -mitalin myöntää IBBY Finland (ent. Suomen nuortenkirjaneuvosto) joka kolmas vuosi taiteellisesti korkeatasoiselle suomen- tai ruotsinkieliselle lasten- tai nuortenkirjalle. Palkinnon voi saada myös kirjapari, trilogia tai kahden kirjoittajan yhteisteos. Ensimmäisen kerran akateemikko Wäinö Aaltosen suunnittelema hopeamitali jaettiin vuonna 1961.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Arvid Lydecken -palkinto

Arvid Lydecken -palkinto on Suomen Nuorisokirjailijat ry:n jakama ja sen perustajajäsenen nimeä kantava lastenkirjapalkinto, joka jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1969. Palkinto myönnetään vuosittain tunnustuksena korkeatasoisesta suomen- tai ruotsinkielisestä lastenkirjasta. Vuoteen 2007 saakka palkintoa rahoitti Lasten Parhaat Kirjat -kerho ja nykyään Kopiosto keräämillään tekijänoikeuskorvauksilla. Palkinnon summa vuonna 2018 oli 2018 euroa.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Anni Polva -palkinto

Anni Polva -palkintoa on jakanut Lounais-Suomen kirjailijat ry vuodesta 2007. Palkinto myönnetään joka toinen vuosi korkealaatuiselle lasten tai nuorten sarjakirjalle. Tunnustukseen ei liity rahapalkintoa, vaan sillä halutaan nostaa sarjakirjojen arvostusta. Kuitenkin vuonna 2015 Anni Polvan satavuotissyntymäpäivän kunniaksi tunnustuksen yhteydessä jaettiin myös 1 000 euron palkintoraha.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Adventure-palkinto

Adventure-palkinto tunnettiin vuosina 2005–2009 nimellä Aapiskukko. Tunnustus myönnetään lasten- ja nuortenkirjallisuuden kuvittajalle ja se jaetaan kahden vuoden välein Raumalla järjestettävien Pertsa ja Kilu -päivien yhteydessä. Palkinnon jakaa Väinö Riikkilä -seura ry.
Lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkinnot > Kirjava Kettu -palkinto

Kirjava Kettu jaetaan Kaarinan kaupunginkirjaston toimesta varsinaissuomalaisen kirjailijan lasten- tai nuortenkirjalle. Palkinnon voittajan valitsee kaarinalaiset lapset ja nuoret äänestyksellä, joka järjestetään kouluissa ja kirjastossa. Voittaja palkitaan Kirjava Kettu -patsaalla. Palkinnon tavoitteena on paikallisten lasten- ja nuortenkirjailijoiden tunnetuksi tekeminen.