stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Riihimäki
Historia > 2000–

Riihimäen rautatieaseman liikenne ja asema rautatieristeyksenä heikkeni jonkin verran Lahden oikoradan valmistuttua 2006. Vuonna 2008 Riihimäen aseman tuntumaan rakennettiin Liikekeskus Atomi, jossa toimii muun muassa Prisma. Rautatieaseman yhteyteen valmistui 2009 myös matkakeskus.
Kaupunkikuva > Ympäristö ja luonto

Maisemallisesti Riihimäki on viljely- ja järvimaata. Kaupungin länsipuoli kuuluu Tammelan ylänköseutuun ja itäpuoli Keski-Hämeen viljely- ja järviseutuun. Suhteellinen korkeusvaihtelu on 30–75 metriä ja alue on luonteeltaan mäkimaastoa. Korkein kohta on Hatlamminmäellä, joka on 165 metriä merenpinnan yläpuolella.
Riihimäen luontoon sisältyy monipuolisesti metsiä, soita ja vesistöjä. Metsistä kuusivaltaiset, lehtomaiset kankaat ovat yleisimpiä. Lehtojen osuus Riihimäen metsämaista on yli 30 prosenttia. Lehmusmetsiköitäkin on runsaasti ja myös pähkinäpensaikkoja esiintyy. Kallioista muun muassa harvinainen kivilaji, gabro, esiintyy laajalti kaupungin eteläosissa.
Soita Riihimäellä on Etelä-Suomen oloihin jopa tavallista enemmän, lähes 10 %. Vallitsevien suoyhdistelmätyyppien vyöhyke Riihimäellä ovat kilpikeitaat. Pääosa soista kuuluu kuitenkin viettokeitaisiin ja ainoastaan iso Silmäkeneva kilpikeitaisiin. Suotyypeistä Riihimäellä esiintyy monipuolisesti rämeitä, korpia ja nevoja. Soista luonnontilaisimpana on säilynyt kaupungin koilliskulmassa, Hausjärven rajan tuntumassa sijaitseva Hatlamminsuo.
Jääkauden jäljistä löytyy Riihimäeltä siirtolohkareita, harjuja, muinaisrantoja sekä suppia. Riihimäen läpi kulkee myös ensimmäinen salpausselkä.
Vesistöjä Riihimäellä on vain noin 500 hehtaaria. Suurimmilta osin Riihimäen alue kuuluu Vantaanjoen vesistöalueeseen ja pohjoisimmat osat Kokemäen vesistöalueeseen. Kaupunkia halkoo itä-länsi-suunnassa päävesistöalueiden välinen vedenjakaja, jonka alueen päälle kaupungin keskusta sijoittuu. Alueen vedet ohjautuvat pääosin pieniä ojia ja puroja pitkin. Riihimäen järvet sijaitsevat kaikki kaupungin eteläosassa. Suurimmat järvet ovat Hirvijärvi, Paalijärvi sekä Hyvinkäälle ulottuva Suolijärvi. Pienimpiä järviä ovat Vatsianjärvi, Arolammi sekä kaksi Vähäjärveä, joista toinen laskee Paalijärveen ja toinen Hirvijärveen. Vantaanjoki virtaa Riihimäen alueella noin 13 kilometrin matkan. Vantaanjoen sivujokia Riihimäellä ovat Herajoki ja Paalijoki. Pohjoisessa virtaa Kokemäenjoen valuma-alueeseen kuuluva Riihiviidanoja Punkanjokeen ja edelleen Puujokea pitkin pohjoiseen.
Kaupunkikuva > Ympäristö ja luonto > Luonnonsuojelualueet ja luontokohteet

Riihimäellä on 18 luonnonsuojelualuetta: Arolammi, Epranoja, Hatlammi, Hirvenoja, Hirvenojanmetsä, Kannistonmetsä, Kolisevanmaa, MiikaRock'n suojelualue, Paalijoen kanjoni, Pojansilta, Seljan suojelualue, Vahteristo ja Vatsia (Suolijärvi) sekä vuonna 2023 perustetut Haukkavuorenmaa, Ihantolan purolehto, Korttionmäki, Käpälämäki, Paalijärvi ja Vantaanjokivarsi. Ennen kuuden viimeksimainitun perustamista luonnonsuojelualueiden ja suojeltujen luontotyyppien osuus Riihimäen maapinta-alasta oli 2,74%. Muita luontokohteita Riihimäellä ovat muun muassa Hirvijärvi, Käräjäkoski, Peltosaaren kosteikkopuisto, Riutta ja Sammaliston kosteikko.
Kaupunkikuva > Ilmasto

Meren suhteellinen läheisyys leudontaa Riihimäen talvea, mutta toisaalta Tammelan ylänkömaan vaikutus viilentää kesää. Vuoden sademäärä on Riihimäellä keskimäärin 610 mm ja sadepäiviä on noin 110 kpl vuodessa. Pysyvä lumipeite sataa Riihimäelle keskimäärin joulukuussa ja lunta kertyy maaliskuulle 30–35 cm.
Kaupunkikuva > Laitapisteet

Riihimäen kaupungin alueen laitapisteet ovat alla olevassa taulukossa. Taulukkoon on kerätty pohjoisin, itäisin, eteläisin ja läntisin piste sekä alueen korkein ja alin kohta.
| Paikka | Kartalla | Korkeus meren pinnasta,  maastokartasta arvioituina | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Pohjoisin piste on metsän ja pellon rajalla.  Pisteestä pohjoiseen päin rajakuntana on Hausjärvi. | 60°48′01″N, 024°43′37″E | n. 95 m |  |

| Itäisin piste on metsän ja pellon rajalla.  Pisteestä itään päin rajakuntana on Hausjärvi. | 60°44′07″N, 024°50′41″E | n. 95 m |  |
| Eteläisin piste on metsässä.  Pisteestä etelään päin rajakuntana on Hyvinkää, joka kuuluu Uuteenmaahan. | 60°38′52″N, 024°44′23″E | n. 115 m |  |
| Läntisimmässä pisteessä on Kunauskivi.  Pisteestä länteen päin rajakuntana on Loppi. | 60°41′34″N, 024°36′20″E | n. 110 m |  |
| Riihimäen korkein kohta on Hatlamminmäellä. | 60°46′03″N, 024°49′59″E | n. 165 m |  |
| Riihimäen matalin kohta on  Vantaanjoen Hähäänkoskessa Hyvinkään rajalla. | 60°40′06″N, 024°49′07″E | n. 85 m |  |
Kaupunkikuva > Arkkitehtuuri

Harald Andersin teki Riihimäen ensimmäisen asemakaavan. Se julkaistiin alkuvuonna 1916.
Kaupunkikuva > Puistot

Riihimäellä on 155 nimettyä puistoa. Leikkipuistoja on 40.
Riihimäen rautatienpuisto on vanha rautatieläisten asuinalue rautatieaseman ja keskustan välissä. Alue oli aikoinaan osaksi VR:n, osaksi Paloheimon omistuksessa ja rakennuksissa oli rautatieläisten työsuhdeasuntoja, Paloheimon konttoritiloja sekä muita toimintoja. Alueella on suojeltuja rakennuksia.
Kaupunkikuva > Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt

Museoviraston mukaan Riihimäen valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat:
Riihimäen kasarmialue,
Riihimäen keskusliikekatu,
Riihimäen Lasin tehdasalue,
Riihimäen rautatieasema ja Rautatienpuisto,
Riihimäen urheilupuisto ja
Riihimäen vankila.
Kunnalliset asiat > Päätöksenteko

Riihimäen kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä. Riihimäen kaupunginhallituksen puheenjohtaja on Riku Bitter.
Kunnalliset asiat > Kauppalan- ja kaupunginjohtajat

Riihimäki on ollut kaupunki vuodesta 1960 lähtien ja sitä ennen kauppala, alla olevassa taulukossa ovat kauppalan- ja kaupunginjohtajat.
| Vuodet | Johtaja | Huom>  |
| --- | --- | --- |
| 1922–1932 | Anders Rudolf Gestrin | Virallinen nimike oli ”kauppalanhallituksen esimies”. |
| 1932 | Väinö Tikkanen | Väliaikaisena. |
| 1932–1956 | Kalle Lauri Salminen | Jäi eläkkeelle 31.12.1956. |
| 1957–1962 | Väinö J. Leino | 1957-59 hän oli Riihimäen kauppalanjohtajana ja 1960-1962 kaupunginjohtajana. |
| 1962–1974 | Väinö Oskari (V. O.) Mäkinen | Hän oli kansanedustajana vuosina 1966–1975, 1970-1974 toimi tilapäisenä hallintojohtajana  Juhani Nummela V.O.Mäkisen eduskuntatyön takia. 1962 perustettiin apulaiskaupunginjohtajan virka, jota hoiti Pentti Vuorinen vuoteen 1974. |
| 1974–1983 | Pentti Vuorinen | Apulaiskaupunginjohtajana oli 1974-1984 Ensi R. Louhiluoto. |
| 1983–2000 | Esko Hanninen | Jäi v. 2000 eläkkeelle. |
| 2000–2016 | Seppo Keskiruokanen | Hän oli apulaiskaupunginjohtaja 1984-2000 ja jäi v.2016 eläkkeelle, vuodesta 2000 lähtien ei ole ollut apulaiskaupunginjohtajaa. |
| 2016–2020 | Sami Sulkko | Siirtyi yksityiselle puolelle v.2020. |
| 2020 | Mika Herpiö | Väliaikaisena, varsinaisesti hän oli  elinvoimajohtaja. |
| 2021–2022 | Jere Penttilä | Siirtyi yksityiselle puolelle v.2022. |
| 2022 | Petri Hirvonen | Väliaikaisena, varsinaisesti hän oli hallintojohtaja. |
| 2022– | Jouni Eho |  |
Kunnalliset asiat > Kunta- ja alueliitokset

Vuonna 2013 aloitettiin kuntaliitosselvitys kolmen kunnan liitosta. Vuonna 2015 Loppi ja Hausjärvi äänestivät liitosta vastaan.
Kunnalliset asiat > Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Riihimäen väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 23 971 | 23 971 |
| 1985 | 1985 |    | 24 366 | 24 366 |
| 1990 | 1990 |    | 25 000 | 25 000 |
| 1995 | 1995 |    | 25 838 | 25 838 |
| 2000 | 2000 |    | 26 173 | 26 173 |
| 2005 | 2005 |    | 27 069 | 27 069 |
| 2010 | 2010 |    | 28 803 | 28 803 |
| 2016 | 2016 |    | 29 160 | 29 160 |
| 2020 | 2020 |    | 28 815 | 28 815 |
Lähde: Tilastokeskus
Kunnalliset asiat > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Riihimäellä oli 29 021 asukasta, joista 27 881 asui taajamissa, 807 haja-asutusalueilla ja 333:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Riihimäen taajama-aste on 97,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Riihimäen keskustaajama. Riihimäen keskustaajama ulottuu pieniltä osin myös Hausjärven ja Lopen kuntien alueelle.
Kunnalliset asiat > Koulutus

Kaupunki järjestää ainoana suomalaisena kuntana robotiikkaopetusta kaikissa kaupungin koulussa. Opetus alkaa päiväkodissa ja jatkuu lukion loppuun. Kaupungissa on järjestetty myös Robotiikan SM-kisat.
Riihimäki toimii Unicefin Lapsiystävällinen kunta -mallin mukaisesti. Se on perustanut esimerkiksi lapsiparlamentin ja perehdyttänyt kaupungin henkilöstön lapsen oikeuksiin, jotka pohjautuvat
YK:n lapsen oikeuksien sopimukseen.
Esiopetusta järjestetään Riihimäellä sekä päiväkotien että koulujen yhteydessä. Peruskouluja on 10: seitsemän alakoulua ja kolme yläkoulua.
Alakoulut:
Eteläinen koulu
Herajoen koulu
Lasitehtaan koulu
Patastenmäen koulu
Peltosaaren koulu
Pohjoinen koulu
Uramon koulu
Yläkouluja ovat Harjunrinteen koulu, Karan koulu ja Pohjolanrinteen koulu.
Koulutoimeen kuuluu myös kaupunginkirjasto ja oppimateriaalikeskus. Riihimäellä on aikuiskoulutuksena vartijaksi pyrkiville kaksivuotinen opintolinja.lähde?
Riihimäellä on yksi päivälukio ja yksi aikuislukio.
Hyria-kouluyhtiöön kuuluu Riihimäeltä entiset Riihimäen ammattioppilaitos ja Hyvinkään-Riihimäen aikuiskoulutuskeskuksen Riihimäen yksikkö.
Riihimäellä on myös Suomen ympäristöopisto SYKLI sekä Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) Riihimäen yksikkö, jonka tiloissa toimii Hämeen ammattikorkeakoulun tytäryhtiön Hämeen ammatti-instituutti Oy:n liikenneopettajakoulutus.
Lisäksi kaupungissa toimii kansalaisopisto, kuvataidekoulu ja musiikkiopisto.
Kunnalliset asiat > Terveydenhuolto

Riihimäki kuuluu Kanta-Hämeen hyvinvointialueeseen (Oma Häme). Kanta-Hämeen keskussairaalan Riihimäen yksikkö (RYKS) ja Riihimäen seudun terveyskeskuskuntayhtymä sijaitsevat samassa kiinteistössä, jota kutsutaan Riihimäen sairaalaksi.
Kunnalliset asiat > Talous

Kaupungissa toimii Suomen Würthin pääkonttori ja logistiikkakeskus sekä Valion Etelä-Suomen-tuoretuotemeijeri.[vanhentunut linkki]
Riihimäen suurimpia yrityksiä liikevaihdoltaan vuonna 2022 olivat:
Würth Oy
Fortum
RTV Riihimäki
Tuottajain Maito
Sako
Bhg Group Finland
Lantmännen Agro Riihimäki
Kumera
K-Citymarket Riihimäki
Valutec
Kunnalliset asiat > Liikenne > Etäisyyksiä Riihimäeltä

Forssa 65 km
Helsinki 65 km
Hyvinkää 15 km
Hämeenlinna 35 km
Lahti 60 km
Tampere 110 km
Turku 155 km
Kunnalliset asiat > Liikenne > Junaliikenne

Riihimäki on Suomen pääradan varrella ja historiallisen Pietarin radan Suomen-puoleinen päätepiste. Riihimäen rautatieasema on pääkaupunkiseudun lähiliikenteen junien pohjoinen pääteasema. Se on edelleenkin tärkeänä risteysasema, vaikka asemalla pysähtyvien junien määrä väheni Lahden oikoradan valmistuttua syyskuussa 2006. Riihimäen kautta kulkee myös Helsingin ja Tampereen välinen valtatie 3 sekä Hollolan ja Tammelan välinen kantatie 54.
Kunnalliset asiat > Liikenne > Joukkoliikenne

Riihimäen paikallisliikennettä liikennöi yhdeksällä aikataulutetulla linjalla sekä kutsuohjattuun joukkoliikenteeseen perustuvalla R-kyydillä Lehdon liikenne. Seutuliikennettä on Riihimäen matkakeskukselta Lopen, Tervakosken ja Ryttylän suuntiin. Kaukoliikenteen vuoroista ainoastaan muutama käy matkakeskuksella. Muut kaukoliikenteen vuorot pysähtyvät Valtatien 3 Kormuntien eritasoliittymän pysäkeillä.
Kunnalliset asiat > Vesi-, jäte- ja energiahuolto

Riihimäen Vesi toimii kaupunginhallituksen alaisena.
Kunnalliset asiat > Ystävyyskaupungit ja yhteistyökunnat

Riihimäellä on seuraavat ystävyyskaupungit:
Aalborg, Tanska
Bad Segeberg, Saksa
Gus-Hrustalnyi, Venäjä
Norðurþing, Islanti
Karlskoga, Ruotsi
Skedsmo, Norja
Szolnok, Unkari
Lisäksi Riihimäellä on seuraavat yhteistyökunnat, joiden kanssa Riihimäellä on johonkin yhteiseen piirteeseen perustuvaa säännöllistä yhteistyötä:
Jonava, Liettua
La Granja de San Ildefonso, Espanja
Olaine, Latvia
Suzhou, Kiina
Kulttuuri > Murre

Riihimäen alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Riihimäen alueella puhuttu murre on Hausjärven murre, joka kuuluu Lopen alaryhmään.
Kulttuuri > Nähtävyyksiä

Riihimäen rautatienpuisto on kaupungin vanhinta aluetta. Aluetta alettiin rakentaa 1850-luvulla. Vuonna 1858 valmistuneessa asemapäällikön asunnossa sijaitsee nykyään Riihimäen Kaupunginmuseo.
Riihimäen Lasi -yhtiö (1910-1990) oli suurin lasitehdas Pohjoismaissa. Lasitehtaalla oli kymmenen tuotanto- ja varastorakennusta. 2020-luvulla paikan ostanut Kallioinen Yhtiöt on kertonut kunnostavansa ne tulevina vuosina. Nykyään paikalla toimii lasistudioita ja muita käsityöläisiä sekä Suomen Lasimuseo. Lasitehtaan vieressä sijaitsee sen työntekijöille 1900-luvun alussa rakennettu asuinalue, Hyttikortteli. Vuonna 1937 Kumelan veljekset perustivat Kumelan lasitehtaan, joka oli toiminnassa 1980-luvulle asti. Suomen Lasimuseo on keskittynyt suomalaiseen lasimuotoiluun ja alan historiaan. Museossa käy vuosittain noin 50 000 vierailijaa.
Riihimäen tunnukseksi on noussut Kalervo Kallion vuonna 1960 veistämä Lasinpuhaltaja-patsas, joka oli lasitehtaan työntekijöiden lahja tuoreelle kaupungille.
Vuonna 2018 Riihimällä paljastettiin Tommi Toijan pronssinen Eksynyt-patsas.
Kun Riihimäki vietti 60-vuotisjuhlaansa kaupunkina vuonna 2021, se teetti useita seinämaalauksia. Hotelli Seurahuoneen seinässä oleva Patrik Korhosen muraali esittää Unikko-kuosia ja sen suunnittelijaa Maija Isolaa ja Oravankadun kiertoliittymässä on Jussi Gomanin veistos, jota viereisten meluseinien maalaukset täydentävät. Edwina Goldstonen teos taidemuseon seinällä esittelee paikallisia paikkoja ja henkilöitä, esimerkiksi Jukka Jalosen.
Kulttuuri > Museot

Riihimäellä on viisi museota:
Suomen lasimuseo on valtakunnallinen vastuumuseo toimialanaan lasinvalmistus, lasiteollisuus ja lasitaiteen historia
Suomen Metsästysmuseo
Riihimäen taidemuseon peruskokoelmiin kuuluu muun muassa useita Helene Schjerfbeckin teoksia.
Riihimäen kaupunginmuseo
Valtakunnallinen Työväentalomuseo
Kulttuuri > Tunnettuja riihimäkeläisiä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kulttuurihenkilöitä Sini Ariell, tatuointitaiteilija  Pekka Autiovuori, näyttelijä  Torsten Brander, musiikkivaikuttaja  Tommi Hakala, oopperalaulaja  Renny Harlin, elokuvaohjaaja, syntyi ja eli varhaislapsuutensa Riihimäellä  Aku Hirviniemi, näyttelijä, yrittäjä  Anita Hirvonen, iskelmälaulaja  Maija Isola, tekstiilitaiteilija  Mauno Isola, kartanonomistaja ja runoilija  Erkki Junkkarinen, iskelmälaulaja  Janne Kataja, näyttelijä, yrittäjä  Jukka Kuronen, Drag-artisti  Niina Lahtinen, näyttelijä  Sinikka Laine, kirjailija  Matti Lehtelä, näyttelijä  Ulla Virtanen, näyttelijä, käsikirjoittaja, syntynyt Riihimäellä  Jarkko Martikainen, muusikko lähde?  NikoLa, Drag-artisti, syntynyt Riihimäellä  Samuli Paronen, kirjailija  Veikko Sinisalo, näyttelijä, kotoisin Riihimäeltä  Seppo Tamminen, taiteilija, asui pitkään Riihimäellä  Jann Wilde, muusikko  |  Urheilijoita Eetu-Ville Arkiomaa, jääkiekkoilija  Tero Arkiomaa, jääkiekkoilija  Sanni Franssi, jalkapalloilija Matias Haaranen, jääkiekkoilija  Santeri Hatakka, jääkiekkoilija  Jukka Jalonen, jääkiekkovalmentaja  Kasper Kenig, jääkiekkoilija  Max Kenig, jääkiekkoilija  Olli Korkeavuori, jääkiekkoilija  Janne Lahti, jääkiekkoilija  Sami Lähteenmäki, jääkiekkoilija  Ari Munnukka, jalkapalloilija  Daniel O’Shaughnessy, jalkapalloilija  Patrick O’Shaughnessy, jalkapalloilija  Sanni Rantala, jääkiekkoilija  Aki Seitsonen, jääkiekkoilija  Matti Sutinen, seiväshyppääjä  Teemu Tamminen, käsipalloilija  Kari Tiainen, endurokuljettaja  Lauri Toivonen, koripalloilija  Jukka Vanninen, jalkapallovalmentaja  Pekka Vasala, juoksija  Jussi Veikkanen, pyöräilijä  Tuomas Viertola, koripalloilija  Ilkka Vuori, koripalloilija  |  Poliitikkoja Efraim Kronqvist, kansanedustaja, Riihimäen punakaartin päällikkö 1918)  Arto Lapiolahti, kansanedustaja  Aino-Kaisa Pekonen, kansanedustaja  Päivi Räsänen, poliitikko   Helge Sirén, kansanedustaja  Iiro Viinanen, poliitikko Muut Ragnar Granit, nobelisti  Veikko Löyttyniemi, toimitusjohtaja  Päivi Niemi-Laine, ammattiliiton puheenjohtaja  Arvi Paloheimo, teollisuusmies  Olli Paloheimo, vuorineuvos  Heikki Palva, arabian kielen professori, ylioppilas Riihimäen lukiosta 1953  |
Kulttuuri > Tapahtumia

Riihimäellä järjestettäviä tapahtumia ovat esimerkiksi Kansainväliset Erämessut ja Riihimäki-päivä. Vuosina 2013–2021 Riihimäellä järjestettiin myös Rauta ja Petrooli -auto- ja traktoritapahtuma Riihimäen Tehtaankadun messupuistossa. Vuodesta 2022 lähtien Rauta ja Petrooli on järjestetty Hämeenlinnassa Kantolan tapahtumapuistossa.
Riihimäki julistautui pääsiäiskaupungiksi vuonna 1997. Nykyään se järjestää kolmipäiväisen tapahtuman lapsiperheille.
Kesäkuussa 2025 Riihimäellä järjestetään lasialan biennaali, jonka ohjelmaan kuuluu ammattilaisseminaari, asiantuntijavierailuja ja näyttelyitä. Tapahtuma näkyy myös Iittalassa ja Nuutajärvellä.
Kulttuuri > Musiikki ja esittävät taiteet

Riihimäen Teatterin lisäksi kaupungissa toimii Riihimäen Nuorisoteatteri ja useita harrastajateattereita.
Hämeen Reserviläissoittokunta toimii Riihimäellä. Muita kulttuuripalveluita tarjoaa muun muassa Riihimäen kaupunginkirjasto.
Kulttuuri > Media

Riihimäen paikallislehti on Aamuposti, jossa julkaistaan myös Hyvinkään, Hausjärven, Lopen ja Nurmijärven uutisia. Aamulehden tytärlehti Viikkouutiset Riihimäki on paikallinen ilmaisjakelulehti. Ennen Aamupostin perustamista Riihimäellä ilmestyi paikkakunnan oma paikallislehti Riihimäen Sanomat.lähde?
Riihimäen asioista uutisoivat myös Yle Häme ja Radio Voima.
Kulttuuri > Nuorisopalvelut

Riihimäellä toimii kaksi nuorisotilaa: Monari keskustassa, Peltsin Clubi 2.0 Peltosaaressa. Riihimäen kaupungin nuorisopalvelut järjestää erilaisia tapahtumia ympäri vuoden. Riihimäellä toimii nuorisovaltuusto, jolla on läsnäolo-oikeus lautakuntien kokouksissa. Nuorisovaltuusto ottaa kantaa kaupunginvaltuuston päätöksiin ja järjestää nuorille tapahtumia.
Kulttuuri > Uskonto

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Riihimäellä toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Riihimäen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Riihimäellä toimii Riihimäen Kotikirkko. Riihimäen Vapaaseurakunta on toiminut Riihimäellä vuodesta 1925. Riihimäen Vapaaseurakunta on osa Suomen Vapaakirkkoa, joka erkani luterilaisesta kirkosta 1800-luvun lopulla.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Riihimäen alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Riihimäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla peruna- ja palvikinkkuviipaleista tehty kinkkuloora sekä jogurtti, jota Suomessa alettiin ensimmäisenä valmistaa Herajoen meijerissä Riihimäellä 1960-luvun lopulla.
Kulttuuri > Viittauksia kulttuurissa

Riihimälle kokonaan tai osittain kuvattuja elokuvia tai sarjoja:
Aikuisten poika (2014)
Haaveiden kehä (2002)
Konttori-televisiosarja
Toivon tuolla puolen (2017)
Virkistys > Retkeily

Riihimäen alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Riihimäen alueen kohteita ovat muun muassa Hirvijärven luontopolku ja uimranta, Paalijärven uimaranta ja lintutorni sekä Hatlamminsuon ja Hatlamminmäen luonnonsuojelualueet. Riihimäen alueen luontoreittejä ovat muun muassa. Riuttan luontopolku Iita Ilveksen ja professori Riutta Tomeran videoseikkailu, Vahteriston kävely- ja luontopolku, Peltosaaren luontopolku, Käräjäkosken luontopolku sekä Hatlamminsuon luontopolku.
Virkistys > Urheilu

Riihimäkeläisiä urheiluseuroja:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ratsastus: Riihimäen Ratsastajat  Voimistelu ja liikunta: Riihimäen Voimistelu ja Liikunta ry (RiVoLi)  Pesäpallo: Riihimäen Pallonlyöjät  Käsipallo: Riihimäen Cocks, Dynamo Riihimäki  Judo: Riihimäen Judoseura  Jääkiekko: Riihimäen Kiekko-Nikkarit, Peltosaaren Nikkarit, Play Team 80  Uinti: RiUS  Sukellus: Riihimäen Sukeltajat Ry, Riihimäen Urheilusukeltajat Ry  |  Salibandy: RSS Panthers, RSS Laaka, Riihimäen Piraijat  Jalkapallo: RiPS, RiNS, RPS Pappa Soccer, Riihimäen Sarvet, FC Topparit  Koripallo: Kolmoskori  Yleisurheilu: Riihimäen Kiista-Veikot, Riihimäen Kisko  Taitoluistelu: Riihimäen Taitoluistelijat  Tennis: Riihimäen Verkkopalloseura  Suunnistus: RiSu  Cheerleading: CheerTeam Phoenix  |  Muodostelmaluistelu: Riihimäen Jäätaiturit  Tanssi: Studio Dance & Joy, Etelä-Hämeen Tanssiopisto, Tanssistudio Dance Art, Riihimäen tanssiklubi  Moottoripyöräily: Riihimäen Moottoripyöräkerho Kahvakopla ry  Jousiammunta: Riihi-Jouset  |
Virkistys > Liikuntapaikkoja

Riihimällä on jäähalli, kamppailu-urheilukeskus, urheilutalo, uimahalli ja liikuntasaleja. Käsipalloseura Riihimäen Cocks pelaa Cocks Areenalla. Ulkoliikuntapaikkoja ovat esimerkiksi Riuttan perheliikuntakeskus ja Riihimäen maauimala.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Riihimäki Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto Riihimäen kaupunki. Viitattu 26.2.2024.
Tilastokeskus – Riihimäen avainluvut
Elävä muisti -verkkosivusto: Elävä Riihimäki (lyhytelokuva, 1969).
| n k Kanta-Hämeen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Forssa  Hattula  Hausjärvi  Humppila  Hämeenlinna  Janakkala  Jokioinen  Loppi  Riihimäki  Tammela  Ypäjä 
Entiset kunnat:  Hauho  Hämeenlinnan maalaiskunta  Kalvola  Koijärvi  Lammi  Renko  Tuulos  Tyrväntö (osa)  Vanaja 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Riihikiven vuonna 1963 paljastetun muistolaatan teksti.
Ilmakuva Riihimäeltä 1960-luvulla.
Näkymä Riihimäen keskuskirkolle.
Hatlamminsuo on arvokkain yksittäinen luontokohde Riihimäen alueella.
Arolammi
Riihimäen keskustaa Hämeenkadun ja Lopentien risteyksessä vuonna 2006.
Riihimäen koululaitoksen 100-vuotismuistolaatta Öllerinkadulla. Asemapäälliikkö A.W.Öller oli vahvasti mukana hankkimassa koulua Riihimäelle.
Riihimäen matkakeskus.
Riihimäen kaupunginmuseo.
Itsenäisyyspäivän kansallinen paraati vuonna 2009.
Riihimäen keskusurheilukentän yleisurheilun kenttäennätysten laatta pukuhuoneen seinässä tammikuussa 2022. Keskuskenttä on nykyään harrastekäytössä, kilpailukenttä on Peltosaaren urheilupuistossa.
Olympiasoihdun 18.7.1952 muistolaatta Riihimäen urheilupuistossa, kuvattu soihdun 70-vuotispäivänä 18.7.2022.