stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kapteeni Planeetta ja maapartio
Juoni

Maanhenki Gaia herää pitkän horroksen jälkeen, kun ihmiset alkavat vahingoittaa planeettaa. Huomatessaan että tuho on laajamittainen, hän luo viisi taikasormusta, joista jokainen hallitsee eri luonnon elementtiä. Gaia lähettää sormukset viidelle valitulle nuorelle Kwamelle, Wheelerille, Linkalle, Gille ja Ma-Tille ympäri maailmaa. Heidän tehtävänään on pelastaa maapallo suurimmilta katastrofeilta. Gaia käyttää myös kykyään nähdä, missä milloinkin tapahtuu pahimmat tuhot, ja lähettää nuoret ratkaisemaan ongelmat. He käyttävät paikasta toiseen kulkemisessa auringon voimaa välttääkseen saastuttamista. Tukalissa tilanteissa, jos he eivät itse kykene selvittämään pulmaa, nuoret voivat yhdistää voimansa ja kutsua esiin Kapteeni Planeetan, joka hallitsee viisikon kaikkia voimia. Nuoret eivät kuitenkaan voi enää käyttää omia yksilöllisiä voimiaan. Kapteeni Planeetta kykenee muokkaamaan omaa molekyylirakennettaan muuntautuakseen luonnon erilaisiksi voimiksi. Hänellä ei myöskään ole varsinaisesti sankarin asua eikä hän edusta mitään kulttuuria, vaan hänen eri osansa kuvaavat eri luonnonelementtejä. Hänen vihreät hiukset kuvaavat ruohoa, sininen iho taivasta, ruskeat silmät maata, punainen rintakehä, hanskat ja saappaat tulta sekä keltainen maapallo aurinkoa. Kaikista voimistaan huolimatta Kapteeni Planeetta on altis saastuttamiselle ja radioaktiiviselle säteilylle, jotka heikentävät hänen voimiaan.
Sarja Suomessa

Suomen televisiossa esitettiin sarjan 1. ja 2. tuotantokauden jaksot televisiokanava Kolmoskanavalla alkuperäiskielellä vuosina 1991–1992. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Kolmoskanavalla 5. tammikuuta 1991 Harlekiini -ohjelman yhteydessä.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  David Coburn  | … |  Kapteeni Planeetta, Captain Pollution   |
|  Whoopi Goldberg  | … |  Gaia   |
|  LeVar Burton  | … |  Kwame   |
|  Joey Dedio  | … |  Wheeler   |
|  Kath Soucie  | … |  Linka   |
|  Janice Kawaye  | … |  Gi   |
|  Scott Menville  | … |  Ma-Ti   |
|  Edward Asner  | … |  Hoggish Greedly, Looten Plunder   |
|  Meg Ryan  | … |  tri Blight (1. tuotantokausi)   |
|  Mary Kay Bergman  | … |  tri Blight (tuotantokaudet 2–3)   |
|  Martin Sheen  | … |  Sly Sludge   |
|  Dean Stockwell  | … |  Duke Nukem   |
|  Jeff Goldblum  | … |  Verminous Skumm (1. tuotantokausi)   |
|  Maurice LaMarche  | … |  Verminous Skumm (tuotantokaudet 2–3)   |
|  Sting  | … |  Zarm (tuotantokaudet 1–2)   |
|  David Warner  | … |  Zarm (3. tuotantokausi)   |
|  John Ratzenberger  | … |  Rigger   |
|  S. Scott Bullock  | … |  Argos Bleak   |
|  David Rappaport  | … |  MAL (1. tuotantokausi)   |
|  Tim Curry  | … |  MAL (tuotantokaudet 2–3)   |
|  Cam Clarke  | … |  Ooze, sivuäänet   |
|  Banjō Ginga  | … |  Ooze   |
|  Cree Summer  | … |  Karen   |
|  Danny Glover  | … |  professori Pollo   |
|  Louis Gossett Jr.  | … |  komentaja Clash   |
|  Neil Patrick Harris  | … |  Todd Andrews   |
|  Héctor Elizondo  | … |  Bard, High Priest, Ron   |
|  Candi Milo  | … |  Billy Jean   |
|  Brian Tochi  | … |  Li   |
|  Charles Adler  | … |  sivuäänet   |
|  Christopher Daniel Barnes  | … |  sivuäänet   |
|  Townsend Coleman  | … |  sivuäänet   |
|  Brian George  | … |  sivuäänet   |
|  Helen Hunt  | … |  sivuäänet   |
|  Josh Keaton  | … |  sivuäänet   |
|  Alan Oppenheimer  | … |  sivuäänet   |
|  Charlie Schlatter  | … |  sivuäänet   |
|  Susan Silo  | … |  sivuäänet   |
|  Frank Welker  | … |  sivuäänet   |
Mies pukeutuneena sarjan päähenkilöksi Kapteeni Planeetaksi.
Sarjan suosion myötä julkaistiin muun muassa lautapeli.
Karl Alfred Poppius

Karl Alfred Poppius (14. helmikuuta 1846 Jaakkima – 1. tammikuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja perhostutkija.
Poppius kävi Porvoon lukiota ja valmistui opettajaksi 1871. Hän väitteli tohtoriksi 1889. Hän toimi oppikoulunopettajana Turussa vuodesta 1875, viimeksi ruotsalaisen reaalilysyseon luonnonhistorian ja maantieteen lehtorina 1888–1903. Hän oli myös koulun rehtori.
Julkaisuja

Finlands Dendrometridae, 1887
Finlands Phytometridae, 1891
Karibiantyranni

| Karibiantyranni |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Tyrannit Tyrannidae
Suku::  Tyrannit Tyrannus
Laji::  caudifasciatus
Kaksiosainen nimi
 Tyrannus caudifasciatus  d'Orbigny, 1839 
Katso myös
   Karibiantyranni Wikispeciesissä   Karibiantyranni Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karibiantyranni (Tyrannus caudifasciatus) on tyrannien heimoon kuuluva Länsi-Intian saaristossa elävä varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Bahaman pohjoisosan, Kuuban ja lähisaaret, Caymansaaret, Jamaikan, Hispaniolan ja Puerto Ricon. Lajista tunnetaan seitsemän alalajia. Alcide d'Orbigny kuvaili lajin holotyypin Kuubasta vuonna 1839.
Katniss Everdeen

| Katniss Everdeen |
| --- | --- |
 Jennifer Lawrencen näyttelemää Katnissia esittävä vahanukke Madame Tussaudsin vahakabinetissa Lontoossa.
Luoja(t):  Suzanne Collins
Näyttelijä(t):  Jennifer Lawrence
Ensi- esiintyminen:  Nälkäpeli
Viimeinen esiintyminen:  Matkijanärhi
Henkilötiedot
Sukupuoli:  nainen
Ikä:  16–
Kotipaikka:  Vyöhyke 12, Panem
Suhteet
Sisarukset:  Primrose Everdeen
Puoliso(t):  Peeta Mellark
Lapset:  2
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katniss Everdeen on kuvitteellinen hahmo, joka on päähenkilö yhdysvaltalaiskirjailija Suzanne Collinsin kirjoittamassa tieteiskirjasarjassa Nälkäpeli ja esiintyy myös sen pohjalta tehdyissä elokuvissa. Elokuvissa Katnissia näyttelee Jennifer Lawrence.
Kirjasarjan alussa Katniss on 16-vuotias. Hän asuu perheineen dystooppisessa Pohjois-Amerikassa, Panem-nimisessä valtiossa, joka on jaettu kahteentoista vyöhykkeeseen. Katniss on kotoisin Vyöhykkeeltä 12. Hänen perheeseensä kuuluu äiti ja pikkusisar, Prim. Sisarursten isä on kuollut aiemmin kaivosonnettomuudessa, minkä jälkeen Katniss on elättänyt perhettään. Kun vuosittain järjestettävän hengenvaarallisen Nälkäpelin osallistujat arvotaan ja valinta kohdistuu Primiin, Katniss ilmoittautuu vapaaehtoiseksi tämän tilalle.
Vastaanotto

Katnissia pidetään poikkeavana päähenkilönä nuortenkirjoissa ja hahmon merkitystä nuorten tyttöjen roolimallina on analysoitu monesti. Häntä verrataan hieman aiemmin ilmestyneen, samassa kohderyhmässä suositun Houkutus-fantasiasarjan päähenkilöön Bella Swaniin. Bella esitetään heikkona ja passiivisena hahmona, joka on kiinnostunut vain poikaystävästään. Katniss puolestaan kuvataan taistelijana ja selviytyjänä, joka ei pojista piittaa. Kirjailija Samantha Ellis kutsuukin Katnissia Buffy Summersin perijäksi. Samalla Katniss ei kuitenkaan pidä tunteitaan heikkoutena, mutta näkee epäkohtia muuallakin kuin rakkauselämässään. Ellisin mukaan tämä piirre tekee sarjasta monimutkaisen poliittisen trillerin pelkän rakkaustarinan sijaan. Samalla linjalla on myös The Guardianin Suzanne Moore, joka näkee Katnissin sekä fyysisesti että henkisesti vahvana, itsenäisenä ja älykkäänä hahmona, jota ei määritä tämän suhde miehiin.
Kajsa Krook

Karin Maria (Kajsa) Krook (19. toukokuuta 1910 Helsinki – 11. marraskuuta 1987 Tukholma) oli suomalainen kirjallisuuden kääntäjä.
Teoksia

Finlands teater - en folkteater; text Kajsa Krook; redaktionskommitté Simo Konsala et al.; fotografer Bengt Anderson et al. Nordiska teaterunionens Finlandssektion, Helsingfors 1976
Käännökset

Toivo Pekkanen: Åren som gått: roman.  Schildt, Helsingfors 1942 (alkuteos Ne menneet vuodet)
Hella Wuolijoki: Fånge var jag aldrig; översättning från finska (Enkä ollut vanki) av Kajsa Krook. Bonnier, Stockholm 1945
Marita Lindquist: Pikku-Pirkko Koivunen: kuvakirja; suomennos Kajsa Krook. Pohjoismaiden paperikomppania, Helsinki 1948
Juhani Paasivirta: Arbetarrörelsen i Finland; övers. från finskan av Kajsa Krook. Tidens förlag, Stockholm 1949
Aili Konttinen: När Inkeri kom hem från Sverige. Söderström, Helsingfors 1949, uusi painos Gleerup. Lund 1961, Liber, Stockholm 1984 (alkutos Inkeri palasi Ruotsista)
Nina Arkina: Moskva brinner: Alexander den Första; övers. från norskan av Kajsa Krook. Söderström, Helsingfors 1952
Jacob Bech Nygaard: Konungens rackare; övers. från danskan av Kajsa Krook och Eva Stenius. Söderström, Helsingfors 1953
Unto Seppänen: Flykten från Karelen; övers. från finskan (Evakko) av Kajsa Krook. Söderström, Helsingfors 1955
Annikki Setälä: Lillhäxan; övers. från finskan (Pikkunoita) av Kajsa Krook; omslag och illustrationer av Maija Karma. Diakonistyrelsen, Stockholm 1964
Karibianpurppurakyyhky

| Karibianpurppurakyyhky |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kyyhkylinnut Columbiformes
Heimo::  Kyyhkyt Columbidae
Suku::  Amerikankyyhkyt Patagioenas
Laji::  inornata
Kaksiosainen nimi
 Patagioenas inornata  Vigors, 1827 
Katso myös
   Karibianpurppurakyyhky Wikispeciesissä   Karibianpurppurakyyhky Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karibianpurppurakyyhky (Patagioenas inornata) on Länsi-Intian saaristossa Kuubassa, Hispaniolassa, Jamaikalla ja Puerto Ricossa elävä kyyhkylintu, jonka holotyypin kuvaili Nicholas Aylward Vigors Havannan läheltä Kuubasta 1827.
Kajto

Kajto
Kajto on alankomaalainen rockyhtye, jonka sanoitukset ovat esperantoksi. Yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa vuonna 1989.
Jäsenet

Nanne Kalma
Marita Kruijswijk
Ankie van der Meer
Marian Nesse
Diskografia

Flugdrako (1989)
Procesio Multkolora (1991)
Tohuvabohuo (1993)
Vinilkosmo-kompil' 1 (1995)
Masko (1999)
Katmain kansallispuisto

Mount Katmain kraaterijärvi
| --- | --- |
Sijainti:  Alaska, Yhdysvallat
Lähin kaupunki:  King Salmon, Alaska
Pinta-ala:  19 122 km²
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Katmai National Park and Preserve 
Tyyppi:  national preserve (käännä suomeksi), Yhdysvaltain kansallispuisto, kansallispuisto 
Perustettu:  2. joulukuuta 1980
Kävijämäärä:  37 818 (2016)
Hallinto:  National Park Service
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Katmain kansallispuisto (engl. Katmai National Park and Preserve) on  kansallispuisto, joka sijaitsee Alaskan niemimaalla Yhdysvaltain Alaskan osavaltiossa. Se tunnetaan erityisesti tulivuoristaan, Kymmenentuhannen savun laaksostaan ja karhukannastaan.
Alue valittiin Yhdysvaltain kansalliseksi suojelumonumentiksi vuonna 1918, ja sen oli tarkoitus suojella lähinnä Novarupta-tulivuorta ja sen purkauksen muodostamaa Kymmenentuhannen savun laaksoa. Kansallispuiston asemaan Katmai kohotettiin 2. joulukuuta vuonna 1980. Nykyinen puisto kattaa noin 19 122 neliökilometrin laajuisen alueen. Katmaita hallinnoi muiden Yhdysvaltain kansallispuistojen tapaan National Park Service.
Katmain kansallispuistossa on ainakin 14 toimivaa tulivuorta. Tunnetuin niistä on kenties Novarupta, joka purkautuessaan vuonna 1912 loi yhden nykyisen puiston tunnetuimmista nähtävyyksistä, Kymmenentuhannen savun laakson. Se syntyi kun Novaruptan purkauksesta syntynyt pyroklastinen tuhkapilvi täytti osittain läheisen laakson. Laakso on noin 100 neliökilometrin laajuinen, ja sen syvyys vaihtelee noin 30 metristä noin 200 metriin. Puisto on myös tunnettu lohistaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katmain kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Kuvia puistosta
Yhdysvaltain kansallispuistot
Acadia
American Samoa
Arches
Badlands
Big Bend
Biscayne
Black Canyon of the Gunnison
Bryce Canyon
Canyonlands
Capitol Reef
Carlsbad Caverns
Channel Islands
Congaree
Crater Lake
Cuyahoga Valley
Death Valley
Denali
Dry Tortugas
Everglades
Gates of the Arctic
Glacier
Glacier Bay
Grand Canyon
Grand Teton
Great Basin
Great Sand Dunes
Great Smoky Mountains
Guadalupe Mountains
Haleakalā
Hawaii Volcanoes
Hot Springs
Isle Royale
Joshua Tree
Katmai
Kenai Fjords
Kings Canyon
Kobuk Valley
Lake Clark
Lassen Volcanic
Mammoth Cave
Mesa Verde
Mount Rainier
North Cascades
Olympic
Petrified Forest
Pinnacles
Redwood
Rocky Mountain
Saguaro
Sequoia
Shenandoah
Theodore Roosevelt
Virgin Islands
Voyageurs
Wind Cave
Wrangell-St. Elias
Yellowstone
Yosemite
Zion
Karibianviistäjä

| Karibianviistäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Ulappalinnut Procellariiformes
Heimo::  Ulappaliitäjät Procellariidae
Suku::  Viistäjät Pterodroma
Laji::  hasitata
Kaksiosainen nimi
 Pterodroma hasitata  (Kuhl, 1820) 
Katso myös
   Karibianviistäjä Wikispeciesissä   Karibianviistäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karibianviistäjä (Pterodroma hasitata) on ulappaliitäjien heimoon kuuluva valtamerilintu. Sen elinympäristö käsittää varmuudella vain Hispaniolan saaren, jonka lisäksi Kuubassa pesinee pieni populaatio. Se on pesinyt Jamaikalla, Guadeloupella ja Martiniquella, mutta lienee niiltä hävinnyt. Heinrich Kuhl kuvaili lajin holotyypin 1820.
Katri Räikkönen-Talvitie

| Katri Räikkönen-Talvitie> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1963
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  professori, akatemiaprofessori (2015–2019)
Koulutus ja ura
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Tutkimusalue:  sikiöaikaisen kasvuympäristön vaikutukset ihmisen myöhempään elämään
Aiheesta muualla
researchportal.helsinki.fi/en/persons/b9690f6a-a38c-43ee-8e4f-4b509521e280
Katri Räikkönen-Talvitie (s. 1963) on psykologian professori Helsingin yliopiston Käyttäytymistieteiden laitoksella. Vuodesta 2012 hän on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen. Professori Räikkönen-Talvitie tutkii sikiöaikaisen kasvuympäristön vaikutuksia yksilön myöhempään elämään. Räikkönen-Talvitie oli akatemiaprofessori kaudella 2015–2019.
Aiheesta muualla

Akatemiaprofessorit. Helsingin yliopisto.
Jättiruo’ot

| Jättiruo’ot |
| --- | --- |
 Jättiruoko (Arundo donax)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Yläkaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Jättiruo’ot Arundo  L.
Katso myös
   Jättiruo’ot Wikispeciesissä   Jättiruo’ot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jättiruo’ot (Arundo) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pienehkö kasvisuku. Sukuun luetaan kuuluvaksi ainakin viisi lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu noin 80 muutakin lajia. Näistä muista lajeista osa on todettu samaksi lajiksi jonkin jo aiemmin kuvatun jättiruokolajin kanssa, osa on sijoitettu toisiin kasvisukuihin ja osan taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
Jättiruokoja ei kasva Suomessa luonnonvaraisina. Suomen luonnossa yleisenä tavattava järviruoko (Phragmites australis) kuuluu ruokojen (Phragmites) sukuun.
Lajeja

Arundo collina
Arundo donax – jättiruoko eli aasianjättiruoko
Arundo formosana
Arundo mediterranea
Arundo plinii
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Arundo
Suomen Lajitietokeskus: Jättiruo'ot – Arundo
Plants of the World Online: Arundo L. (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Arundo (englanniksi)
Flora of China: Arundo (englanniksi)
Kanazawa

| Kanazawa-shi (金沢市) |
| --- | --- |
 Ylhäältä vasemmalta: Kanazawan linnan portti, Kenroku-en, Ōmichōn tori, Higashin historiallinen kaupunkialue, yleisnäkymä kaupunkiin, Oyama-jinja.
 lippu
 Kanazawan sijainti Ishikawan prefektuurissa.
 Koordinaatit: 36°33′40″N, 136°39′23″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu (Hokuriku)
Prefektuuri:  Ishikawan prefektuuri
Hallinto:  
 – Pormestari:  Yukiyoshi Yamano
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  468,22 km²
Väkiluku (2014):  464 303
 – Väestötiheys:  991,6 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  ”Suositeltuja kukkia”: Iris ensata, tulisalvia, begonia, ahkeraliisa, pelargoni
 
 http://www4.city.kanazawa.lg.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kanazawa (jap. 金沢市, Kanazawa-shi) on Ishikawan prefektuurin pääkaupunki Japanissa. Kaupungissa on 464 303 asukasta (2014). Se on valittu yhdeksi Japanin ydinkaupungeista.
Maantiede

Kanazawa sijaitsee Japaninmeren rannalla ja sitä reunustavat Japanin alpit, Hakusanin kansallispuisto sekä Noton niemimaan kansallispuisto. Kaupunki itsessään on Sai- ja Asano-jokien välissä ja sen pinta-ala on 468,22 km².
Maantiede > Ilmasto

Kanazawan ilmasto on lauhkea, mutta sateinen. Kaupungin keskilämpötilat ovat lähes vastaavanlaiset Tokion kanssa, joskin hiemat kylmemmät. Keskilämpötila tammikuussa ont noin 4 °C, huhtikuussa 15 °C, heinä-elokuussa 25 °C, 15 °C lokakuussa ja 5 °C joulukuussa. Alin mitattu lämpötila kaupungissa oli -2,3 °C (2002) ja korkein lämpötila 37,5 °C (2002). Kaupunki on suhteellisen kostea, sillä ilman kosteusprosentti on keskimäärin 73 ja kaupungissa on vuodessa keskimäärin 178 sateista päivää. Sademäärät ovat suurimpia syksyllä ja talvella; yli 250 mm vettä kuussa marraskuusta tammikuuhun.
Koulutus

Yliopistot:
Hokurikun yliopisto
Kanazawan yliopisto
Kanazawan taideyliopisto
Kanazawan teknillinen yliopisto
Ystävyyskaupungit

Buffalo, Yhdysvallat
Porto Alegre, Brasilia
Irkutsk, Venäjä
Ghent, Belgia
Nancy, Ranska
Suzhou, Kiinan kansantasavalta
Jeonju, Etelä-Korea
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kanazawa Wikimedia Commonsissa
Kaupungin virallinen kotisivu (japaniksi) (englanniksi)
Karl Alfred Lundqvist

Karl Alfred Lundvist (nimi myöhemmin Kaarlo Alfred Lehtikanto ; 10. tammikuuta 1858 Lohja – 7.  heinäkuuta 1923 Vaasa) oli suomalainen toimittaja, kanslisti, kirjailija ja suomentaja.
Lundqvist muutti jo varhain Vaasaan ja meni siellä poliisilaitoksen palvelukseen. Vuonna 1884 hän perusti Suupohjan Työmies-lehden ja oli sen päätoimittajana 1884-1885. Lehden lopetettua ilmestymisen Lundqvist oli työssä Kansanlehden toimituksessa 1886 ja toimitti sitten Vaasan Lehteä 1888–1891. Hän osasi molempia kotimaisia kieliä ja toimi kielenkääntäjänä ja vuonna 1899 maistraatin virallisena suomentajana. Vuodesta 1904 alkaen Lundqvist oli kanslistina Vaasan lääninhallituksessa ja myöhemmin hän oli kanslistina Vaasan poliisilaitoksella. Hän oli vielä Vasa Posten-lehdessä aputoimittajana 1901–1907 ja Vaasa-lehden ensimmäisenä toimitussihteerinä 1903.
Lundqvist kuoli heinäkuussa 1923 pitkään sairastamaansa sydäntautiin.
Lundqvistin kirjallinen tuotanto koostui yhdestä kertomuksesta sekä hartauskirjallisuuden suomennoksista.
Teoksia

Lemmen lujuus : kuvannollinen kertomus kansalle.   Helsinki 1881
Suomennoksia

Hannah Whitall Smith : Onnellisen elämän salaisuus.      Victor Heyno, Waasa 1895
Otto Stockmayer : Kokonainen pelastus : muistiinpanoja esitelmistä, jotka v. 1894 Tukholmassa pidettiin, suom. K. A. L.     Gummerus, Waasa 1896
A. B. Simpson :  Kristillinen elämä, esitetty Uuden  testamentin kirjoissa.      1896,  ilmestyi myöh. nimellä Pyhityksen salaisuus, Ari-kustannus, Saarijärvi 1981
Andrew Murray : Jeesus itse, suom. K. A. L.     Gumerus, Waasa 1897
Dwight Lyman Moody : Vapahtajan viimeinen käsky : Mark. 16: 15, 16.    Suomentaja, Vaasa 1897
Eliel Vest : Maantiedon oppikirja merikouluille.       Edlund, Vaasa 1902
Karolína Kurková

Karolína Kurková Tribecan elokuvajuhlilla 2011.
Karolína Isela Kurková (s. 28. helmikuuta 1984 Děčín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen malli, joka tunnetaan parhaiten yhtenä Victoria’s Secretin ”enkeleistä”. Hänen isänsä on tšekkiläinen koripalloilija Josef Kurka ja äitinsä slovakki.
Kurková tapasi syyskuussa 1999 Voguen toimittajia New Yorkissa ja muutti kaupunkiin. Hän sai tarjouksia muun muassa Yves Saint-Laurent’n muotitalolta, ja pian alkoi myös Victoria’s Secret -ura. Hänet nimettiin vuonna 2002 VH1/Vogue Fashion Awards -tapahtumassa vuoden malliksi.
Karolína Kurková oli 16-vuotias ollessaan ensimmäisessä Victoria’s Secret -show’ssaan. Pienenä hän harrasti balettia ja oli muutenkin urheilullinen.
Forbesin mukaan Kurková oli vuonna 2006 maailman yhdeksänneksi suurituloisin malli. Hän asuu New Yorkin Tribecassa. Hän esiintyi vuonna 2007 elokuvassa My Sexiest Year, ja hän on tehnyt myös hyväntekeväisyystyötä.
Vauvana tehdyn leikkauksen takia Kurkovalla ei ole napaa, mutta joissakin muotikuvissa se on lisätty hänelle kuvamanipulaation keinoin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karolína Kurková Wikimedia Commonsissa
Kansankommuuni

Kansankommuuni (kiin.: 人民公社; pinyin: rénmín gōngshè) oli Kiinassa vuodesta 1958 lähtien käyttöön otettu maolainen maaseudun organisaatiotyyppi ja Kiinan sosialistisen järjestelmän perusyksikkö. Toisin kuin kollektiivit, jotka olivat harjoittaneet yksinomaan maataloustoimintaa, kansankommuunien tehtävänä oli olla monitoimiorganisaatioita, jotka vastaisivat paikallishallinnon johtamisesta sekä kaiken taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan hallinnoinnista. Jokainen kansankommuuni organisoitiin kolmeen hallintoportaaseen, jotka olivat pienimmästä suurimpaan: tuotantoryhmät, tuotantoprikaatit ja kansankommuuni.
Kansankommuunin tarkoitus heijasteli Kiinan alati vaihtelevia poliittisia ja talouspoliittisia suuntauksia. Etenkin paikallishallinnon rooli, yksityisten maapalstojen omistus ja palkanmaksu aiheuttivat jatkuvia kiistoja. Vuosien 1958–1960 suuren harppauksen aikana yksityisistä maapalstoista luovuttiin ja ne siirtyivät yhteisomistukseen. Samalla palkat tasattiin. Vuosien 1959–1961 talousvaikeuksien jälkeen kansankommuunit kuitenkin organisoitiin uudelleen. Niiden keskikokoa pienennettiin, paikallisille tuotantoryhmille annettiin enemmän autonomiaa, yksityiset tontit palautettiin takaisin maanviljelijöille ja palkat maksettiin tehdyn työn perusteella.
Vuosien 1966–1976 kulttuurivallankumous toi mukanaan tiukan sääntelyn, ja kansankommuunit menettivät paikallishallinnon. Vastuu tuotannosta siirtyi tuotantoprikaateille, toisinaan myös puoluevirkailijat tai jopa armeija ottivat sen hoitaakseen. Kiinan johtaja Maon kuolemaa vuonna 1976 seurasivat suuret uudistukset, jotka antoivat kommunistisen Kiinan kansankommuuneille ennennäkemättömän laajan paikallisen ja yksilöllisen autonomian. Vuoden 1979 jälkeen kansankommuunit vähitellen lakkautettiin, ja maanviljelijöitä kannustettiin viljelemään yksityisiä viljelypalstoja ja myymään tuotteitaan voitolla.
Karajärvi (Asikkala)

| Karajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Asikkala
Koordinaatit:  61°13′14″N, 25°13′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Päijänteen alue (14.22)
Laskuoja:  oja Keskinen-Kihluaa 
Järvinumero:  14.222.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  153,1 m  
Pituus:  330 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,734 km  
Pinta-ala:  2,037 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarajärvi 
Karajärvi  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Iso-Äiniön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Äiniönjoen valuma-alueeseen (14.222) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,1 metriä mpy.