stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jugoslavian hajoamissodat
Ulkomaiden osuus > YK

YK:n rauhanturvaajien ja avustusjärjestöjen toimet olivat Kroatian ja Bosnian sodissa korkeintaan puolinaisia, tehottomia ja serbien ja muidenkin sodan osapuolten häirittävissä. YK ei kyennyt estämään 7 000 muslimimiehen teloitusta Srebrenican niin kutsutulla suoja-alueella. Samoin kansainvälinen kriisinhallinta epäonnistui. Sovitut tulitauot eivät pitäneet. Kroatian sodassa kroaatit eivät luottaneet YK:hon, joka serbien mielestä oli tietenkin monesti heidän tiellään. Kun kroaatit olivat voitolla, serbit käyttivät YK:ta suojakilpenään, esim. silloin kuin Kroatiasta vallatut alueet julistettiin YK:n UNPA-suojelualueiksi.
YK:n koko entisen Jugoslavian alueelle julistama asevientikielto auttoi lähinnä serbejä, joilla oli käytössään lähes kaikki liittoarmeijan aseet.
Bosnian sodassa länsivallat alkoivat salaa tukea Kroatiaa sekä Bosnian kroaatteja ja bosniakkeja, koska pelkäsivät Venäjän laajentavan vaikutusvaltaansa alueella serbien tuella. Tämä johtikin serbien romahdukseen Kroatiassa ja Bosniassa kesällä 1995 ja rauhaan. Kosovossa käytiin lyhyt sota vuonna 1999, kun serbien vaino albaaneja kohtaan kiihtyi. Bosniassa ja Kroatiassa kuoli ehkä noin 300 000, ja 60 000 naista ja lasta raiskattiin sekä pari miljoonaa karkotettiin kodeistaan.
Kuuluisia taistelupaikkoja Jugoslavian sodissa

Pakrac – ensimmäinen välikohtaus, johon liittoarmeija puuttui
Plitvice – ensimmäinen kuolemaan johtanut välikohtaus
Borovo Selo – Kroatian sodan ensimmäinen väijytystaistelu
Sarajevon piiritys
Mostarin piiritys, kroaatit ja muslimit taistelivat
Dubrovnikin piiritys
Vukovarin piiritys
Osijekin piiritys
Srebrenican piiritys ja joukkoteloitukset
Zepan piiritys ja teloitukset
Gorazden piiritys
Tuzlan piiritys
Bosanski Brodin taistelu
Bijeljina – ensimmäinen etninen puhdistus Bosniassa
Sodan jälkeen

Serbia pyrki sodan jälkeen lähentymään lännen kanssa. Moni serbien puolella piti Karadžićia ja Mladićia sankareina. Serbit myös katsoivat maailman syyttävän aiheetta yksin heitä julmista sodista ja niiden aikana tehdyistä veritöistä. Mutta bosniakkien mielestä serbit pakoilivat vastuuta. Kosovo irrottautui 2008 YK:n tuella. Yhä köyhä Bosnia pysyi sodan jälkeen jaettuna serbien ja muiden alueisiin. Serbit halusivat irrottaa alueensa Bosniasta .
Kirjallisuutta

Jouni Järvinen & Jouko Lindstedt (toim.): Itä-Eurooppa matkalla länteen.  Gaudeamus, 2011.  ISBN 978-952-495-214-9
Martti Ahtisaari: Tehtävä Belgradissa.  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-25072-4
Noam Chomsky: Uusi sotilaallinen humanismi.  Pystykorvakirja. Like, 2000.  ISBN 951-578-744-0
Slavenka Draculic: Eivät tekisi pahaa kärpäsellekään – sotarikolliset tuomiolla.  Like, 2005.  ISBN 952-471-612-7
Roy Gutman: Kansanmurhan todistaja – raportti etnisistä puhdistuksista Bosniassa.  Like, 1993.  ISBN 951-578-160-4
Diana Johnstone: Jugoslavia ja Nato – narrien ristiretki.  Like : Suomen rauhanpuolustajat, 2007.  ISBN 978-952-01-0021-6
Erkki Karjalainen ja Raija Valta: Balkan kolkuttaa Euroopan omaatuntoa.  Opinion. Gummerus, 2000.  ISBN 951-20-5684-4
Martti Korpiaho (toim.): Balkanilla palaa! – elämää kriisin keskellä.  Perussanoma, 1993.  ISBN 951-888-182-0
Terttu Lensu: Marijan hiljainen sota.  WSOY, 2000.  ISBN 951-0-24361-2
Janko Prunk: Slovenian historia Suomentaja= Kari Klemelä.  Kirja-Aurora, 2004.  ISBN 951-29-2678-4
Balkan 2000 – näkökulmia ja taustoja Kaakkois-Euroopan nykytilanteelle.  Turun Yliopiston poliittisen historian tutkimuksia 17. Turun Yliopisto, 1999.  ISBN 951-29-1414-X  ISSN 1238-9420
Nina Suomalainen ja Jyrki Karvinen (toim.): Suomalaisten kovat paikat – Länsi-Balkan 1992-2008.  Huutomerkki 408. Tammi, 2008.  ISBN 978-951-31-4395-4
Valta Raija & Erkki Karjalainen: Titon perintö ja perilliset.  Tammi, 1980.  ISBN 951-30-5116-1
Timo Virtala: Sarajevo ja sen ympäristö.  Savukeidas, 2013.  ISBN 978-952-268-066-2
Marita Vihervuori: Tervetuloa helvettiin: välähdyksiä Jugoslavian perintösodasta.  Otava, 1999.  ISBN 951-1-16390-6
Pekka Visuri: Kosovon sota.  Gaudeamus, 2000.  ISBN 951-662-801-X
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jugoslavian hajoamissodat Wikimedia Commonsissa
Robert Fisk, Bosnia war crimes Independent 8.2.1993
Ratko Mladic
Goran Jelisić teloittaa muslimimiestä Brčkossa toukokuussa 1992. Bosnianserbialainen Jelisić komensi Lukan vankileiriä ja tuomittiin sodan jälkeen sotarikoksista.
Maria Wern

| Maria Wern |
| --- | --- |
 Eva Röse vuonna 2013 Tukholmassa.
Luoja(t):  Anna Jansson
Näyttelijä(t):  Eva Röse
Henkilötiedot
Ammatti:  poliisi
Sukupuoli:  nainen
Asuinpaikka:  Gotlanti, Ruotsi
Suhteet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maria Wern on kuvitteellinen hahmo Anna Janssonin kirjoittamassa etsiväsarjassa. Ensimmäinen kirja sarjassa, Stum sitter guden, julkaistiin vuonna 2000.
Wern on nuori poliisi, joka kirjoissa kamppailee saadakseen oman elämänsä kahden lapsen kanssa toimimaan yhdessä työelämän kanssa. Varhaisissa kirjoissa hän on toimessa kuvitteellisessa Kronvikenin kaupungissa, mutta myöhemmissä kirjoissa hän työskentelee lomalla Gotlannin saarella ja muuttaa myöhemmin sinne. Televisiosarjassa ja elokuvissa Maria Werniä näyttelee Eva Röse.
Kirjat

2000 – Stum sitter guden - suomennos Vaitelias Jumala, 2002
2001 – Alla de stillsamma döda - suomennos Kalpeat ja kuolleet, 2003
2002 – Må döden sova - suomennos Loputon uni, 2004
2003 – Silverkronan - suomennos Hopealantti, 2005
2004 – Drömmar ur snö - suomennos Jäljet lumessa, 2006
2005 – Svart fjäril - suomennos Musta perhonen, 2020
2006 – Främmande fågel - suomennos Outoja lintuja, 2007
2007 – Pojke försvunnen - suomennos Pääkallovaras, 2008
2008 – Inte ens det förflutna - suomennos Hylynryöstäjä, 2009
2009 – Först när givaren är död - suomennos Haudankaivaja, 2009
2010 – Drömmen förde dej vilse - suomennos Unissakävelijä, 2011
2011 – Alkemins eviga eld - suomennos Murhan alkemia, 2012
2012 – När skönheten kom till Bro - suomennos Haudan takaa, 2013
2013 – Dans på glödande kol - suomennos Tuhopolttaja, 2014
2014 – Skymningens barfotabarn - suomennos Hämärän lapset, 2015
2015 – Alla kan se dig - suomennos Vääriin käsiin, 2016
2016 – Rädslans fångar - suomennos Pelon vangit, 2017
2017 – Det du inte vet - suomennos Katseelta kätketty, 2018
2018 – Kvinnan på bänken - suomennos Sokea hetki, 2019
2019 – Mitt hjärta är ditt - suomennos Viimeiset sydämenlyönnit, 2020
2020 – Dödslistan
Televisiosarja ja elokuvia > Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eva Röse  | … |  Maria Wern   |
|  Allan Svensson  | … |  Hartman   |
|  Peter Perski  | … |  Arvidsson   |
|  Ulf Friberg  | … |  Ek   |
|  Tanja Lorentzon  | … |  Erika   |
|  Erik Johansson  | … |  Sebastian   |
|  Joakim Nätterqvist  | … |  Torwalds   |
|  | Kausi | Nimi | Ensi-ilta | Televisiosarja/elokuva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Främmande fågel | 16. syyskuuta 2008 | Neliosainen sarja |
| 2 | 2 | Stum sitter guden | 24. marraskuuta 2010 | Kaksiosainen sarja |
| 3 | 2 | Alla de stillsamma döda | 8. joulukuuta 2010 | Kaksiosainen sarja |
| 4 | 3 | Drömmar ur snö | 22. kesäkuuta 2011 | Elokuvia |
| 5 | 3 | Må döden sova | 20. heinäkuuta 2011 | Elokuvia |
| 6 | 3 | Svart fjäril | 17. elokuuta 2011 | Elokuvia |
| 7 | 3 | Pojke försvunnen | 14. syyskuuta 2011 | Elokuvia |
| 8 | 3 | Inte ens det förflutna | 4. tammikuuta 2012 | Elokuvia |
| 9 | 4 | Drömmen förde dig vilse | 11. joulukuuta 2013 | Elokuvia (joita on näytetty Ruotsin TV4:lla kaksiosaisina sarjoina) |
| 10 | 4 | Först när givaren är död | 11. joulukuuta 2013 | Elokuvia (joita on näytetty Ruotsin TV4:lla kaksiosaisina sarjoina) |
| 11 | 5 | Min lycka är din | 16. ja 23. maaliskuuta 2016 | Elokuvia (joita on näytetty Ruotsin TV4:lla kaksiosaisina sarjoina) |
| 12 | 5 | De döda tiger | 30. maaliskuuta ja 6. huhtikuuta 2016 | Elokuvia (joita on näytetty Ruotsin TV4:lla kaksiosaisina sarjoina) |
| 13 | 6 | Dit ingen når | 13. ja 20. huhtikuuta 2016 |  |
| 14 | 6 | Smutsiga avsikter | 27. huhtikuuta ja 4. toukokuuta 2016 |  |
| 15 | 7 | Den eld som brinner | Cmore VoD 6. elokuuta 2018 TV4: 22. ja 29. elokuuta | Kaksiosaisena sarjana Ruotsin TV4:llä; Cmorella elokuvana: Tuli joka palaa |
| 16 | 7 | Ringar på vattnet | Cmore VoD 6. elokuuta 2018 TV4: 5. ja 12. syyskuuta | Kaksiosaisena sarjana Ruotsin TV4:lla; Cmore:lla elokuvana: Renkaita vedessä |
| 17 | 7 | Viskningar i vinden | Cmore VoD 6. elokuuta 2018 TV4 – 19. ja 26. syyskuuta | Kaksiosaisena sarjana Ruotsin TV4:lla; Cmore:lla elokuvana: Kuiskauksia tuulessa |
| 18 | 7 | Jord ska du åter vara | Cmore VoD 6. elokuuta 2018 TV4 – 3. ja 10. lokakuuta | Kaksiosaisena sarjana Ruotsin TV4:lla; Cmorella elokuvana:   Maaksi sinun pitää jälleen tulla |
Käännös suomeksi
Tafsir

Tafsir (arab. تفسير‎, tafsīr) on Koraanin suurien kielellistä ja historiallista selittämistä.
Mir Sayyid Ali kirjoittaa Tafsir-tulkintaa Koraanista (n. 1550).
Tafsir-selityksillä on kaksi päätavoitetta. Ensinnäkin ne kytkevät jokaisen suuran Muhammedin elämäkertaan. Tämä on islamin kannalta välttämätöntä, sillä profeetta Muhammed ei varsinaisesti esiinny itse tekstissä. Sana Muhammed löytyy Koraanista vain neljä kertaa, mutta niidenkin osalta on epävarmaa, mitä sillä kulloinkin tarkoitetaan. Varmuudella Muhammedista kerrotaan vain yksi tarina, kertomus siitä, miten Muhammed menee naimisiin ottopoikansa Zaidin vaimon kanssa.
Toinen päätavoite on selittää kielellisesti ongelmallisia Koraanin kohtia. Koraanin kielitieteelliset ongelmat ovat mittavia, sillä esimerkiksi orientalisti ja Koraanin tutkija Gerd-R. Puin on todennut, että noin viidesosa Koraanista on käsittämätöntä millä kielellä tahansa. Tämä johtuu siitä, että Koraani on kirjoitettu merkistöllä, josta alun perin puuttuivat vokaaleja osoittavat diakriittiset merkit. Lisäksi konsonanttimerkit saattoivat olla yhteisiä jopa viidelle eri konsonantille. Epävarmuutta on lisännyt se, että Koraanin kieli ei ilmeisesti ollut puhdasta arabiaa, vaan arabian ja syyro-aramean sekakieltä.
Tafsir-kirjallisuus

Tafsir-kirjallisuuden merkkipylväs on Muhammad ibn Jarir al-Tabari (838–923). 800-luvun lopulla ja 900-luvun alussa kirjoitettu Tafsir al-Tabari sisältää 37 000 hadithia. Se käy tarkasti läpi koko Koraanin ja antaa kielitieteelliset ja Muhammedin elämään liittyvät selitykset jokaiselle suuralle. Tabarin erityinen suosikki isnad-ketjuissa oli Muhammedin setä Ibn Abbas, johon monet todistajaketjut päättyivät. Herbert Berg osoitti todistajaketjuja analysoimalla, että al-Tabarin hadithit eivät ainakaan Ibn Abbasin tapauksessa voineet olla aitoja. Jaakko Hämeen-Anttila arvioi, että eksegeettiset selitykset voivat "joskus" liittyä 800-luvun käsityksiin 600-luvun asemesta.
Ibn Kathir (1300–1373) oli mamelukkien ajan Syyriassa elänyt oppinut, jota monet sunnimuslimit pitävät Tabarin jälkeen suurimpana Koraanin selittäjänä. Hänen kymmenen osaa käsittävästä teoksestaan on tehty englanninkielinen lyhennelmä.
Björn Ahlgrensson

| Björn Ahlgrensson |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1872
Kuollut: 1918 (45–46 vuotta)
Ammatti:  taidemaalari
Björn Ahlgrensson (1872–1918) oli ruotsalainen taidemaalari. Hän alkoi ensin opiskella muusikoksi, mutta vaihtoi sitten kuvataiteen opintoihin.
Teoksia

Alkhöjden
Skymningsglöden (1903)
Maja Fjæstadin muotokuva (1914)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Björn Ahlgrensson Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 2 
Kansalliset:  Ruotsi 
Taiteenala:  KulturNav  Musée d'Orsay  RKD Artists  ULAN
Boco IP

Boco IP on immateriaalioikeuksiin erikoistunut patenttitoimisto, joka on perustettu vuonna 1928. Yrityksen liikevaihto on noin 7 miljoonaa euroa, ja henkilökuntaa on noin 35.
Historia > 1928 - Aktiekapital och kontormöbel av valnöt

Yhtiön perustaja Robert Borenius opiskeli radiotekniikan sähköinsinööriksi Saksan Bingenissä (Rheinisches Technikum in Bingen ). Suomeen palattuaan hän työskenteli mm. insinööritoimisto Oy af Forsellesin palveluksessa. Vuonna 1928 hän perusti Borenius & Co. patenttitoimiston (1928) ja toimi yhtiön osakkaana.
Robert Borenius oli perustamassa myös Suomen Patenttiasiamiesyhdistystä (1928). Hän kuului myös Yleisradion perustajiin.
Historia > 1930- ja 1940-luvut

Liiketoiminta käsitti alkuvuosikymmeninä lähinnä ulkomaisten asiakkaiden patenttihakemusten suomentamista. Kotimaisia asiakkaita ei otettu. Suomessa alan yleinen merkitys oli vähäinen.
Historia > 1950-luku

Saksa kuuluu yhä tekniikan ja insinööritieteiden johtaviin maihin, ja patenttitoimistolla on paljon saksalaisia asiakkaita. Toisen maailmansodan jälkeen Boco saa asiakkaikseen kaikki itäsaksalaiset valtionyhtiöt – Volkseigener Betrieb – joita on yli 300.lähde?
Liiketoiminta laajenee hiljalleen hakemusten suomentamisesta vuosimaksujen hoitamiseen, patenttilain neuvontaan ja patenttiviraston välipäätöksiin vastaamiseen.
Historia > 1960- ja 1970-luvut

Vuonna 1966 Robert Borenius kuolee ja hänen poikansa Sture Borenius pyytää patenttialan kääntäjänä tunnettua Ingmar Hjeltiä yhtiön uudeksi keulakuvaksi. Hjelt työskentelee Helsingin puhelinyhdistyksessä, mutta käy iltaisin hoitamassa patenttitoimiston teknisiä asioita. Vuosikymmenen verran patenttitoimisto pyörii Hjeltin ja kahden konttoristin voimin.
Diplomi-insinööri Pia Hjelt työskentelee 1970-luvun alkupuolella tutkijana patenttivirastossa ja tekee myös Bocolle käännöstöitä. Vuonna 1977 hän tulee patenttitoimistoon töihin. Vuosikymmenen lopussa Sture Borenius päättää myydä patenttitoimiston, ja vuonna 1980 yrityksen uudeksi omistajaksi tulee Pia Hjelt.
Historia > 1980- ja 1990-luvut

Pia Hjeltin aviomies Silvio Hjelt tulee 1980-luvun alussa mukaan toimintaan. Ulkomaisten patentointitoimeksiantojen rinnalle toimisto ottaa ensimmäiset suomalaiset asiakkaansa, ja toiminta laajenee kotimaisten patenttihakemusten laadintaan.
Patenttilainsäädäntö kansainvälistyy, ja Suomen patenttilakia muokataan eurooppalaisen mallin mukaiseksi. Pia Hjelt osallistuu lainsäädännön kehitystyöhön ministeriöiden työryhmissä.
Kansainvälinen järjestötoiminta jatkuu vilkkaana tulevinakin vuosikymmeninä. Vuosituhannen vaihteessa patenttitoimisto rekrytoi paljon uusia patentti- ja tavaramerkkiasiamiehiä.
Historia > 2000- ja 2010-luvut

2000-luvun alku on nopean kasvun ja kehityksen aikaa. Vuonna 2005 perheyhtiön osakkaiksi tulee toimiston asiamiehiä. Seuraavana vuonna Tasavallan presidentti myöntää Pia Hjeltille patenttineuvoksen arvonimen. Vuonna 2007 Karri Leskisestä tulee uusi toimitusjohtaja, ja Hjelt siirtyy hallituksen puheenjohtajaksi.
Vuonna 2008 Boco ostaa Iprbox Oy:n liiketoiminnan.
Vuonna 2012 Boco nousee kansainvälisessä MIP-listauksessa patenttitoimistojen ykkösluokkaanlähde?. Samana vuonna patenttitoimisto laajenee Pohjois-Suomeen, kun Oulun toimipiste avataan. Vuonna 2013 yhtiön viralliseksi nimeksi tulee Boco IP.
Aiheesta muualla

Boco IP:n kotisivut
Chitchanok Pulsabsakul

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Chitchanok Pulsabsakul vuonna 2017. |  Chitchanok Pulsabsakul vuonna 2017. |  Chitchanok Pulsabsakul vuonna 2017. |  |
Maa:   Thaimaa
Naisten painonnosto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Wrocław 2013 | yli 75 kg |  |
|  Pronssia | Almaty 2014 | yli 75 kg |  |
Chitchanok Pulsabsakul (s. 4. marraskuuta 1993) on thaimaalainen painonnostaja. Hän saavutti MM-kilpailuissa pronssia yli 75-kiloisten sarjassa Wrocławissa 2013 yhteistuloksella 291 kg (131 kg + 160 kg) ja Almatyssa 2014 yhteistuloksella 294 kg (132 kg + 162 kg). Houstonin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui neljänneksi yhteistuloksella 296 kg (136 kg + 160 kg)
Tapani Ruokanen

| Tapani Ruokanen |
| --- | --- |
 Ruokanen Turun Kirjamessuilla 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. elokuuta 1951 (ikä 73) Rovaniemi
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  päätoimittaja, tietokirjailija
Siviilisääty:  naimisissa
Aiheesta muualla
Kotisivu
Heikki Tapani Ruokanen (s. 2. elokuuta 1951 Rovaniemi) on suomalainen toimittaja ja pappi. Hän oli Suomen Kuvalehden päätoimittaja vuosina 1996–2014. Koulutukseltaan Ruokanen on teologian maisteri.lähde?
Palkinnot ja tunnustukset

Valtion tiedonjulkistamispalkinto, v. 1982
Kirkon tiedonvälityspalkinto, 1982
Suuri lehtimiespalkinto, 1987
Suomen Punaisen Ristin pronssinen ansiomitali, 1999
Julius-palkinto, 2013
Jenny ja Antti Wihurin rahaston kunniapalkinto, 2014
Teokset

Tehtävä Aasiassa. Raportti Kaukoidästä.  Helsinki:  Kirjaneliö, 1978.  ISBN 951-600-435-0
& Paunonen, Seikku: Portti Kiinaan avautuu.  Karas-sana, 1980.  ISBN 978-951-6-55207-4
Evangelical-Lutheran Church in Finland.  Helsinki:  The Information Centre of the Evangelical-Lutheran Church in Finland, 1984.
& Pietiläinen, Kimmo & Vakkilainen, Pertti: Pentti Kaitera. Mies joka siirsi Pohjois-Suomen tiedon ja tekniikan aikaan.  Helsinki:  Maa- ja vesitekniikan tuki, 1985.  ISBN 951-619-157-6
Luxus. Lukion uskonto 1-5. Työryhmä. Wsoy, 1986–87.
Idän ihme.  Helsinki:  Kirjayhtymä, 1987.  ISBN 951-26-3153-9
Uskon aika – Lukion oppikirjasarja 1-3. Työryhmä. WSOY, 1994–95
Nurmio, Aarne & Ruokanen, Tapani: Entä jos... Suomi ja mahdolliset maailmat.  Porvoo:  WSOY, 1995.  ISBN 978-951-0-20333-0
Juhlasaarnat. Kotimaa 90 v.  Helsinki:  Kotimaa, 1995.
Turja – kriivari. Reportaasi 1900-luvun Suomesta.  Helsinki:  Otava, 2001.  ISBN 978-951-1-17017-4
Ukko-Paavo. Paavo Ruotsalainen ja 1800-luvun heräävä Suomi . Helsinki: Otava, 2002. ISBN 978-951-1-18022-7
aiemmin nimellä Paavo Ruotsalainen. Talonpoikain herättäjä.  Porvoo:  WSOY, 1989.  ISBN 978-951-0-15226-3
Suomen menestyksen eväät. Tiekartta tulevaisuuteen.  Helsinki:  Taloustieto, 2004.  ISBN 978-951-6-28415-9
Hauki salkussa. Päätoimittajan muistikirjasta.  Helsinki:  Kirjapaja, 2010.  ISBN 978-952-247-113-0
& Merikallio, Katri: Matkalla Martti Ahtisaaren tarina.  Helsinki:  Otava, 2011.  ISBN 9789511257134
Suomi selviytyy.  Jyväskylä:  Docendo, 2015.  ISBN 978-952-291-155-1
& Ahtisaari, Martti & Iloniemi, Jaakko: Miten tästä eteenpäin.  Jyväskylä:  Docendo, 2016.  ISBN 978-952-291-284-8
Kun huumeet tulivat Helsinkiin: Vihreän Keitaan tarina.  Jyväskylä:  Docendo, 2018.  ISBN 978-952-291-513-9
Silminnäkijänä.  Jyväskylä:  Docendo, 2024.  ISBN 978-952-382-902-2
Aiheesta muualla

Tapani Ruokanen tietokirjailija Pekka Virkin vieraana Jälkisuomettumisen ruumiinavaus -ohjelmasarjassa, jossa he keskustelevat suomettumisesta ja journalismista Suomessa sarjan 21. jaksossa Esko Aho yritti vaikuttaa journalismiini, 20.9.2024.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Pentti Lempiäinen Tuomo Korteniemi | Kotimaan päätoimittaja 1987–1989 1993–1996 | Seuraaja: Tuomo Korteniemi Jaakko Elenius |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Martti Backman | Suomen Kuvalehden päätoimittaja 1996–2014 | Seuraaja: Ville Pernaa |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  IdRef
Intel Extreme Masters

| Intel Exteme Masters |
| --- | --- |

Laji:  elektroninen urheilu
Maa(t):  Kansainvälinen
Perustettu:  2006
Intel Extreme Masters (IEM) on vanhin edelleen järjestettävä elektronisen urheilun turnaus, jota järjestää ESL. Turnaus järjestetään eri puolilla maailmaa peleissä League of Legends, Counter-Strike, StarCraft II, Hearthstone ja Quake Live, jotka vaihtelevat vuosittain.
Turnauksia käy katsomassa satojatuhansia ihmisiä paikanpäällä, mutta netin välityksellä turnauksia voi seurata samanaikaisesti miljoonia ihmisiä.
Historia

Turnauksen konsepti kehitettiin vuonna 2006, jolloin tapahtuma alkoi levitä Euroopan ulkopuolelle. Erityisesti Pohjois-Amerikkaan se levisi nopeasti. Tapahtuman suosion levitessä Intel päätti tarjota tapahtumalle taloudellista tukea.
Turnauksen ensimmäinen kausi järjestettiin perustamisen yhteydessä Warcraft III:ssä ja Counter-Strike: Global Offensivessa. Tapahtumaan osallistui kilpailijoita 24 eri maasta Euroopassa, ja sen palkinto oli 160 000 euroa.
Nivelen naksuminen

Nivelen naksuminen on yleinen, pääasiassa vaaraton oire ihmisillä. Se voi olla tarkoituksellista tai tahdosta riippumatonta.
Kehityskulku

Nivelen ylitse kulkee lihasten päihin kiinnittyneitä jänteitä. Nivel liikkuu silloin kun lihas supistuu ja vetää jänteen kireälle. Liukuessaan nivelpintoja pitkin ja luunreunojen yli jänteet ja jännekalvot voivat luiskahdella kohoumien ja syvennysten välillä, mikä voi aiheuttaa ääntelyä. Ääntely on kuitenkin normaalia ja yleistä, täysin vaaratonta eikä viittaa mihinkään sairauteen. Naksahtelu ei tarkoita sitä, että nivel olisi löysä, vaan myös tiukat ja vahvat nivelet voivat naksahdella .
Viittaukset

↑  Ismo Syvähuoko, kirurgi, ortopedi: Tiede -lehti huhtikuu 1997. Viitattu 21. toukokuuta 2021.
↑  Terveystalo,Niveltalo, 10 kysymystä nivelistä Elokuu 2018. Viitattu 21. toukokuuta 2021.
Kumina

| Kumina |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit Apiaceae
Suku::  Yrttikuminat Carum
Laji::  carvi
Kaksiosainen nimi
 Carum carvi  L. 
Katso myös
   Kumina Wikispeciesissä   Kumina Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kumina eli maustekumina (Carum carvi) on kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi. Se kasvaa yleisenä luonnonkasvina melkein koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Nykyisin sitä myös viljellään mausteeksi.
Ulkonäkö

Kumina on kaksi- tai monivuotinen, hyönteispölytteinen kasvi, joka kasvaa 25–60 cm korkeaksi. Sen varsi on ontto ja särmikäs, lehdet ovat parilehdykkäiset ja hienoliuskaiset. Kuminan pienet kukat ovat valkoisia tai harvoin punaisia. Kumina kasvattaa ensimmäisenä vuonna lehtiruusukkeen ja pitkän porkkanamaisen juuren, jonka turvin se talvehtii. Yleensä toisena vuonna kumina kukkii ja antaa siemensadon. Hedelmät (siemenet) ovat ruskeita ja aromaattisia.
Kuminaa muistuttavia kasveja ovat koiranputki (Anthriscus sylvestris), siankärsämö (Achillea millefolium) sekä myrkylliset hukanputki (Aethusa cynapium) ja myrkkykatko (Conium maculatum).
Elinympäristö

Luonnonvaraisena kumina kasvaa kedoilla, pihoilla, laitumilla ja pientareilla. Kumina on Suomessa muinaistulokas. Kasvupaikan tulee olla aurinkoinen, mutta sille kelpaa tavallinen puutarhamaa. Kasvi kylväytyy myös itsestään.