stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siionin matkalaulut
III Elämä Jumalan maailmassa > 5. Aamu ja ilta

257 Joka aamu on armo uus
258 Kanssani käy, Jeesus
259 Illan rauha hiipii
260 Illan rauha sielulleni
261 Ilta on tullut, Luojani
262 Kun yö on saapunut ylle maan
263 Nyt kiitän, Herra, kaikesta
264 Päivä on päättynyt, yö kohta alkaa
265 Taas on ilta, päivän pää
266 Väsyneenä ruumiini
IV Kristityn toivo > 1. Matkalla kotiin

267 Eivät kukkaset ruusujen kaunistaneet
268 En rauhaa löydä maailmasta
269 Itsessäni olen heikko kyllä
270 Jo kohta loppuu kiusat maan
271 Jo saapuu kohta Jeesus
272 Jumalan rauhan rinnassansa
273 Kaukaa sinua hain
274 Kohta iltakello lyö
275 Koska saan katsella 
276 Kotoni on taivahassa
277 Kun aikojen loppua kello jo soi 
278 Kun taisto riehuu maallinen
279 Kuninkaan lapsena täällä kuljen
280 Matkamiehen mieli palaa
281 Mä murheiden keskeltä kaipailen
282 Nyt kodista laulun mä laulan
283 On ikävä jo täältä
284 On Isän sydämessä
285 On koti, jonne myrskyt maan
286 On luotu mulle koti taivainen
287 Onnea oi verratonta
288 Onnellista elämässä
289 Pois, pois jo kuuluu kutsumus
290 Rauhan maahan, missä Kristus
291 Siionin tytär kerran saa
292 Sumusta maan ja ajan vaivasta
293 Taivaan ihanat lintuset
294 Toivon rohkeus, oi Herra
295 Tule, Jeesus, ja siunaa lastas
296 Tulkaa kaikki kotiin, tulkaa
297 Täällä usein korpimaata kuljemme
298 Täältä kaipaa minun sieluni
299 Täältä puolehen ylhäisen maan
300 Vielä vähän viipykäämme
301 Vieraana kuljen täällä
302 Virtain vierillä Baabelin
303 Yhtehenkö tulla saamme
IV Kristityn toivo > 2. Iankaikkinen elämä

304 Ah, autuaitten maassa
305 Ihana rauhan ranta
306 Karitsan häät kun alkaa
307 Kerran kauneimmin
308 Kun kodin kauniin taivaassa
309 Maan mä tiedän uuden, ihanan
310 Mun kanteleeni kauniimmin
311 Mä sydämestä nähdä haluan
312 Nyt iloitsemaan tulkaa, te kaikki päällä maan
313 Oi, mikä joukko luvuton
314 On aika, jolloin synnin sumu haihtuu
315 Siis nouse, henkeni, taivaaseen
316 Synnit poissa, autuutta oi
317 Syttyvät tuolla korkealla tähdet
318 Taivaaseen, taivaaseen minun sieluni kaipaa
319 Taivaassa ilo suuri
320 Taivaassa on jo kotini
321 Tuo armon lasinen meri
Merseyrail

| Merseyrail |
| --- | --- |


Sijainti:  Liverpool ja Merseyside, Yhdistynyt kuningaskunta
Avattu:  20. heinäkuu 2003 (nykyisessä muodossaan)
Pituus:  120,7 km
Asemia:  67
Linjoja:  3
Merseyrail on Liverpoolin metropolialueella Merseysiden kreivikunnassa liikennöivä rautatieverkosto, jolla on metron ja paikallisjunan piirteitä.
Merseyrailin varella on 67 asemaa ja sen reitti on 120,7 kilometrin pituinen. Liverpoolin keskustassa raiteet kulkevat maan alla. Merseyrailia käyttää päivittäin noin 100 000 matkustajaa.
Linjat

Merseyrailissä on kolme linjaa: Northern Line, Wirral Line ja City Line. City Lineä tosin liikennöi pääosin Northern Rail, ja linja on yhdistetty myös muihin Northern Railin linjoihin.
Kuvia Merseyrailistä

Northern Line Liverpool Centralin asemalla
Wirral Linen-juna Moorfieldsin asemalla
Liverpoolin päärautatieaseman Liverpool Lime Streetin Wirral Linen asemalaituri
James Streetin asema
Hamilton Squaren laituri Birkenheadissä, Merseyn toisella puolella
Conway Park
Green Lane
Yhden Merseyrail-junan sisäosa
Hunts Crossin asema
Merseyrailin linjakartta
Meir

| Meir Kvelertak |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : kesä 2012
 Studio : GodCity Studio   Salem, Massachusetts
 Julkaistu: 25. maaliskuuta 2013
 Tuottaja(t): Kurt Ballou
 Tyylilaji: heavy metal, hard rock, hardcore punk
 Kesto: 49.05
 Levy-yhtiö: Sony, Roadrunner, Indie Recordings
Listasijoitukset
  18.
Kvelertakin muut julkaisut
| Kvelertak 2010 | Meir 2013 | Nattesferd 2016 |
Singlet albumilta Meir
 ”Bruane Brenn” Julkaistu: 8. tammikuuta 2013
Meir on norjalaisen metalliyhtye Kvelertakin toinen albumi. Sen on julkaissut 25. maaliskuuta 2013 Sony Music Scandinavia Pohjoismaissa, Roadrunner Records muualla maailmassa ja vinyylimuotoisena Indie Recordings -levy-yhtiö. Levyn kansitaiteesta vastaa Baroness-yhtyeen John Dyer Baizley. Levyn on tuottanut Kurt Ballou.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 18, jolla se vietti 2 listaviikkoa.
Kappaleet

Åpenbaring – 3.06
Spring Fra Livet – 3.34
Trepan – 3.39
Bruane Brenn – 4.07
Evig Vandrar – 2.48
Snilepisk – 2.52
Månelyst – 3.10
Nekrokosmos – 6.40
Undertro – 6.25
Tordenbrak – 8.25
Kvelertak – 3.49
Kokoonpano

Erlend Hjelvik − laulu
Vidar Landa − kitara, piano
Bjarte Lund Rolland − kitara
Maciek Ofstad − kitara, laulu
Marvin Nygaard − basso
Kjetil Gjermundrød − rummut
Arvostelut

AllMusic:
Imperiumi.net:
Kaaoszine: 9/10
Soundi:
Sputnikmusic: 4.2/5
Matlampi (Mäntyharju)

| Matlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°23′21″N, 27°06′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pyhäveden valuma-alue (14.97)
Laskuoja:  oja Kallaveteen 
Järvinumero:  14.972.1.055
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,841 km  
Pinta-ala:  1,684 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiMatlampi 
Matlampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Lyytikkälän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Pyhäveden valuma-alueella (14.97), jonka Kallaveden alueeseen (14.972) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.
Meilahti

| Meilahti> Mejlans |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Meilahti korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Läntinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  15
Pinta-ala:  1,94 km² 
Väkiluku:  5 223 (31.12.2022)
Postinumero(t):  00270 00250 (Vähä-Meilahti ja Seurasaari) 00290 (sairaala-alue)
Lähialueet:  Etu-Töölö, Kuusisaari, Laakso, Lehtisaari, Ruskeasuo, Taka-Töölö, Vanha Munkkiniemi
Meilahti (ruots. Mejlans) on noin 5 200 asukkaan kaupunginosa Helsingin läntisessä kantakaupungissa. Kaupungin peruspiirijaossa Meilahti on osa Reijolan peruspiiriä yhdessä Laakson ja Ruskeasuon kanssa. Alue rajoittuu lännessä mereen, etelässä Stenbäckinkatuun, idässä Mannerheimintiehen ja pohjoisessa Tilkanvierron jatkeena olevaan viherkaistaleeseen. Myös Seurasaari lukeutuu Meilahteen.
Meilahden pohjoisosa on kerrostaloaluetta, jonka asuintaloista suurin osa on rakennettu 1900-luvun puolivälin tienoilla. Siellä sijaitsee myös Meilahden kirkko ja katolinen Pyhän Marian kirkko. Alueen läntisin osa rakennettiin kuitenkin vasta 1990-luvulla ja muodostaa osan tuolloin rakennetusta Pikku-Huopalahden alueesta.
Paciuksenkadun länsi- ja eteläpuolinen osa Meilahtea, Vähä-Meilahti, on vanha huvila-alue, joka on alkujaan perustettu helsinkiläisten kesähuvila-alueeksi 1880-luvulla. Sen aikaisia huviloita on edelleen yksityisomistuksessa, nyt jo talviasuttuina, jotkut kolmannella sukupolvella. Niitä on myös kahviloina ja muun muassa Lastenklinikan potilaiden perheiden käytössä. Vähä-Meilahdessa ovat myös Urho Kekkosen museo Tamminiemi ja presidentin virka-asunto Mäntyniemi. Lisäksi alueella sijaitsee pääministerin virka-asunto Kesäranta. Seudulla toimi aiemmin myös Helsingin taidemuseo. Alueella sijaitsevassa Meilahden liikuntapuistossa on muun muassa koripallo- ja pesäpallokenttiä.
Meilahti on tunnettu myös suuresta sairaala-alueestaan, johon liittyy myös Helsingin yliopiston Meilahden kampus. Siellä sijaitsevat muun muassa Meilahden sairaala, useat HUS:in klinikat kuten Naistenklinikka, Helsingin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta, lääketieteen tutkimus- ja opetuskeskus Biomedicum, Metropolia Ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveydenhoitoalan yksikkö.
Meilahti, joka oli ollut Helsingin maalaiskuntaan kuulunut alue, liitettiin Helsinkiin 1906. Viralliseksi kaupunginosan nimeksi Meilahti tuli vuonna 1959.
Meilahden nimestä

Meilahden ruotsinkielinen nimi esiintyy asiakirjoissa 1600-luvulta lähtien muodoissa Mäjlans (1670), Meilantz (1681) ja Meilans (1765). Alueella on ollut tämän niminen maatila. Professori Heikki Ojansuun mukaan nimen alkumuoto voisi olla Maijala, mutta taustalla voi olla myös saksalaisperäinen henkilönnimi Mejle. Aikaisemmin Meilahden paikalla on ollut Hindersnäs-niminen kylä, joka mainittiin viimeisen kerran 1560-luvulla; nimi juontuu miehennimestä Hindrik.
Meilahden sairaala
Näkymä Meilahteen sairaalan ylimmän kerroksen ikkunasta
Meilahden ja Laakson kerrostaloja Mannerheimintien varrella
Meilahden kartano
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Meilahden Kartta (helsinginkartta.fi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Helsinki alueittain (2005). Reijolan peruspiiri (pdf)
Massiiviroottorikone

Kolmivaihemassiiviroottorikoneen yksinkertainen rakennekaavio: Massiiviroottorikoneessa on samanlaiset staattorikäämit kuin oikosulkumoottorissa, mutta sen roottori on häkkirakenteesta poiketen umpinainen teräslieriö.
Massiiviroottorikone on kiertokenttäkoneisiin kuuluva sähkömoottori, jonka roottori valmistetaan yhdestä kappaleesta. Roottori voi olla teräslieriö, minkä tyyppisiä käytetään oikosulkumoottoreissa tai tahtikoneiden, moottoreiden tai generaattoreiden ollessa kyseessä joko avo- tai umpinapainen.
Käyttökohteet

Massiiviroottorikoneita käytetään niiden mekaanisen kestävyyden vuoksi yleensä erittäin suurta kierrosnopeutta vaativissa käyttökohteissa, kuten esimerkiksi suurta painetta ja virtausta tuottavien kompressoreiden käytössä. Tällaisia kompressoreita käytetään esimerkiksi nykyaikaisessa jätevedenpuhdistuksessa jäteveden ilmastuksessa. Näiden pyörimisnopeudet ovat alueella 10000-20000 rpm. Voimalaitoksissa käytettäville generaattoreille jo yli 1500 kierrosta minuutissa on suuri nopeus, koska pyörivät massat ovat kymmeniä tonneja. Esimerkiksi atomivoimalaitoksissa käytetään umpinapaisia massiiviroottorigeneraattoreita, joiden pyörimisnopeus on 3000 kierrosta minuutissa.[lähde? ]
Rakenne ja toiminta

Induktiolla magnetoitavan massiiviroottorikoneen roottori on pyöreä, homogeenisesta suurlujuusteräksestä valmistettu tanko jonka mekaaninen kestävyys on erittäin korkea. Siinä ei ole käämitystä tai erillisiä osia roottorin magnetoimiseksi kuten esimerkiksi oikosulkuroottorissa, vaan staattorin roottorin pintaan indusoima pyörrevirta synnyttää magneettikentän ja saa roottorin seuraamaan staattorin pyörivää magneettikenttää.
Massiiviroottoria käyttävissä tahtikoneissa on navassa käämitys. Se tehdään joko avonapatyyppisesti, jolloin käämitys on roottorin työstettyjen napojen laidoilla magnetoiden navan, tai umpinapaisena, jolloin käämit ovat roottorin pintaan työstetyissä urissa ja navat erottuvat vain käämin sähköisenkytkennän kautta.
Rakenne ja toiminta > Vääntömomentti

Massiiviroottorin vääntömomentti on kuitenkin huomattavasti heikompi verrattuna oikosulku- tai tahtikoneen roottoriin. Oikosulkumoottorissa momenttia voidaan parantaa merkittävästi esimerkiksi sylinteripinnan aksiaalisella (akselinsuuntaisella) urituksella, ja suunnittelemalla moottorin ja sen ohjaukseen käytettävät laitteet erityisen tarkasti, ottaen huomioon moottorin yksilölliset ominaisuudet ja siihen kohdistuva kuormitus.
Rakenne ja toiminta > Kierrosluvun säätely

Moottorin kierrosluvun nostaminen riittävän korkeaksi vaatii virransyötön taajuusmuuttajaa, joka muuttaa käyttövirran taajuuden huomattavasti tavallista verkkovirtaa korkeammaksi. Myös suurnopeusmassiiviroottorikoneissa ja niihin kytketyissä laitteissa on käytettävä erittäin kestäviä erikoislaakereita, jotka kestävät siihen kohdistuvaa aksiaalista rasitusta ja suurta kierroslukua.
Rakenne ja toiminta > Laakerit

Tavallisten mekaanisten laakereiden sijasta on myös tutkittu mahdollisuutta käyttää magneettilaakereita, jotka toimivat suprajohteilla. Magneettilaakerit mahdollistaisivat akseleiden kellumisen laakereiden sisällä magneettikentän varassa, jolloin ne eivät ottaisi minkäänlaista mekaanista kontaktia itse laakeriin tai muihin kuluviin osiin. Suprajohtavat laakerit myös käytännössä poistaisivat mekaanisen kitkan, vähentäisivät koneen huoltotarvetta ja lisäisivät sen taloudellisuutta.
Aiheesta muualla

Tekniikka & Talous: Harvinainen massiiviroottorikone lähtee merenpohjaan
Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu: Massiiviroottori yksivaiheisesti syötetyssä epätahtimoottorissa
Maria Kallio (televisiosarja)

| Maria Kallio |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  41 minuuttia
Perustuu:  Leena Lehtolaisen Maria Kallio -romaaneihin
Pääosissa:   Elena Leeve  Leo Sjöman 
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:   C More  MTV3 / MTV Katsomo 
Esitetty:  19. elokuuta 2021 –
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  20
Tuotanto
Tuottaja(t):  Essi Tuukkanen (kaudet 1–2)
Vastaava(t) tuottaja(t):   Teea Hyytiä (kaudet 1–2)  Jani Hartikainen (MTV, kaudet 1–2) 
Ohjaaja(t):   Jojo Erholtz (kausi 1)  Laura Joutsi (kausi 2) 
Käsikirjoittaja(t):  Eriikka Etholén-Paju (kaudet 1–2)
Leikkaaja(t):   Toni Tikkanen (kausi 1)  Toni Anttila (kaudet 1–2) 
Lavastaja(t):   Pirjo Rossi (kausi 1)  Christer Hongisto (kausi 2) 
Kuvaaja(t):  Hannu-Pekka Vitikainen (kaudet 1–2)
Tuotantoyhtiö(t):  Zodiak Finland
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Maria Kallio on suomalainen poliisisarja, jota on julkaistu maksullisessa C More -suoratoistopalvelussa kaksi tuotantokautta vuosina 2021–2023.
Sarja perustuu löyhästi Leena Lehtolaisen samannimisiin romaaneihin. Sarjan jokainen jakso on oma kokonaisuutensa, ja ne perustuvat kirjasarjan eri kirjoihin. Tapahtumat alkavat ensimmäisestä Ensimmäinen murhani -romaanista.
Televisiosarjan tapahtumissa on joitakin poikkeavuuksia alkuperäiskirjoihin nähden. Maria Kallio on sarjan alusta alkaen töissä Espoon poliisissa (kirjasarjassa vasta neljännestä osasta) sekä muun muassa Pertti Ström ja Jyrki Taskinen -hahmot ovat mukana läpi sarjan. Myös hahmojen välisissä suhteissa on eroja ja kirjoissa olevia henkirikoksien tapahtumia on muutettu.
Päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Elena Leeve  | … |  Maria Kallio   |
|  Leo Sjöman  | … |  Pekka Koivu   |
|  Markus Järvenpää  | … |  Antti Sarkela   |
|  Roosa Söderholm  | … |  Susanna Honkanen   |
|  Alex Anton  | … |  Ville ”Pätkis” Beaktas   |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  Pertti Ström (kaudet 1–2)   |
|  Petteri Summanen  | … |  Jyrki Taskinen   |
|  Matleena Kuusniemi  | … |  Kirsti Grotenfeldt   |
|  Matti Leino  | … |  Taisto Pulkka   |
|  Seidi Haarla  | … |  Anu Wallin (kausi 2)   |
Ensimmäinen tuotantokausi

Ensimmäisen kauden kuvaukset alkoivat lokakuussa 2020 ja päättyivät helmikuussa 2021. Kuvauksia tehtiin Espoossa, Helsingissä ja Hangossa. C Moressa kausi julkaistiin elo-lokakuussa 2021.
Ensimmäinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ensimmäinen murhani | 19. elokuuta 2021 | 29. elokuuta 2022 |
| 2 | Harmin paikka | 19. elokuuta 2021 | 5. syyskuuta 2022 |
| 3 | Kuparisydän | 26. elokuuta 2021 | 12. syyskuuta 2022 |
| 4 | Rautakolmio | 2. syyskuuta 2021 | 19. syyskuuta 2022 |
| 5 | Minne tytöt kadonneet | 9. syyskuuta 2021 | 26. syyskuuta 2022 |
| 6 | Rivo satakieli | 16. syyskuuta 2021 | 3. lokakuuta 2022 |
| 7 | Viattomuuden loppu | 23. syyskuuta 2021 | 10. lokakuuta 2022 |
| 8 | Väärän jäljillä | 30. syyskuuta 2021 | 17. lokakuuta 2022 |
| 9 | Surunpotku | 7. lokakuuta 2021 | 24. lokakuuta 2022 |
| 10 | Turmanluoti | 14. lokakuuta 2021 | 31. lokakuuta 2022 |
Toinen tuotantokausi

MTV julkisti helmikuussa 2022 sarjan saavan toisen tuotantokauden. Kauden kuvaukset alkoivat alkuvuodesta 2022 ja ne jatkuivat saman vuoden kesään saakka. Toinen kausi julkaistiin C Moressa elokuusta 2023 alkaen.
Toinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla | Alkuperäisteos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Äidittömät | 17. elokuuta 2023 | 1. tammikuuta 2024 | Luminainen |
| 2 | Liikaa treeniä | 17. elokuuta 2023 | 8. tammikuuta 2024 | Kuolemanspiraali |
| 3 | Pohjoistuuli | 24. elokuuta 2023 | 15. tammikuuta 2024 | Tuulen puolella |
| 4 | Yllätyshäät | 24. elokuuta 2023 | 22. tammikuuta 2024 | Ennen lähtöä |
| 5 | Valkoinen prinssi | 31. elokuuta 2023 | 29. tammikuuta 2024 | Viimeinen kesäyö |
| 6 | Kateissa | 31. elokuuta 2023 | 5. helmikuuta 2024 | Ennen lähtöä |
| 7 | Earth Hour | 7. syyskuuta 2023 | 12. helmikuuta 2024 |  |
| 8 | Pääsiäisnarsissi | 7. syyskuuta 2023 | 19. helmikuuta 2024 |  |
| 9 | Jälkikaiku | 14. syyskuuta 2023 | 26. helmikuuta 2024 | Jälkikaiku |
| 10 | Cheer for Liberty | 14. syyskuuta 2023 | 4. maaliskuuta 2024 |  |
Meir Lehman

| Meir Lehman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  K. D. Tocher (käännä suomeksi)
Tutkimusalue:  Tietojenkäsittelytiede
Meir M. Lehman (24. tammikuuta 1925 – 29. joulukuuta 2010) oli brittiläinen tietojenkäsittelytieteen professori Middlesexin yliopistossa.
Lehman muodosti tunnetut Lehmanin lait ohjelmistojen evoluutiosta.
Lehman työskenteli Ferrantille ja Israelin puolustusministeriölle vuodesta 1957 vuoteen 1964. Vuodesta 1964 vuoteen 1972 hän työskenteli IBM:lle. Vuonna 1972 hän palasi Imperial Collegeen, jossa hän oli vuoteen 2002 saakka.
Hän on saanut ACM Fellow -arvonimen.
Hänet on palkittu Harlan D. Mills -palkinnolla vuonna 2001.
Lehmanin lait

Lehmanin lait ohjelmistojen evoluutiosta:
| Laki | Kuvaus |
| --- | --- |
Jatkuva muutos: Ohjelma, jota käytetään todellisen maailman ympäristössä pitää väistämättä muuttua tai se tulee asteittain vähemmän hyödylliseksi siinä ympäristössä.
Kasvava monimutkaisuus: Kun kehittyvä ohjelma muuttuu sen rakenne tulee monimutkaisemmaksi. Lisää resursseja on varattava rakenteen säilyttämiseksi ja yksinkertaistamiseksi.
Suuren ohjelman evoluutio: Ohjelman evoluutio on itsesäätyvä prosessi. Järjestelmän ominaisuudet kuten koko, aika julkaisujen välissä ja raportoitujen virheiden määrä on suunnilleen muuttumaton jokaiselle järjestelmän julkaisulle.
Organisaatiollinen vakaus: Ohjelman elinkaaren aikana sen kehitystahti on suunnilleen vakio ja riippumaton järjestelmän kehitykseen käytetyistä resursseista.
Tuttuuden säilyvyys: Järjestelmän elinkaaren aikana kasaantuva muutos jokaisessa julkaisussa on suunnilleen vakio.
Jatkuva kasvu: Järjestelmien tarjoaman toiminnallisuuden on jatkuvasti kasvettava jotta käyttäjätyytyväisyys säilyy.
Laskeva laatu: Järjestelmien laatu laskee mikäli niitä ei muokata vastaamaan muutoksia toimintaympäristössä.
Palautejärjestelmä: Evoluutioprosesseissa on mukana monitoimijaisia palautejärjestelmiä ja niitä on käsiteltävä palautejärjestelminä jotta saavutetaan merkittävä tuotteen parannus.

Lait soveltuvat yleisesti suuriin, räätälöityihin järjestelmiin jotka on kehitetty suurissa organisaatioissa ja se on vahvistettu varhain 2000-luvulla Lehmanin työssä FEAST-projektissa. Sen soveltuvuus muun muassa jälleenmyyntiin "paketoiduissa" ohjelmistotuotteissa on epäselvä.
Organisaatioilla on suuria investointeja niiden ohjelmistojärjestelmiin ja ne ovat kriittisiä liiketoiminnan osia. Niiden arvon säilyttämiseksi niitä on muutettava ja päivitettävä, jolloin suuri osa ohjelmistobudjetista suuntautuu olemassa olevien muutokseen ja evoluutioon täysin uusien kehittämisen sijaan. Kehityksen ja evoluution spiraalimalli esittää kehitystä useiden julkaisujen kautta, jossa toistuvat määrittely, toteutus, varmennus ja operaatio.
Teoksia

M. M. Lehman & Laszlo A. Belady: Program Evolution: Processes of Software Change.  Academic Press, 1985.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Metrics and Laws of Software Evolution - The Nineties View (PDF) (englanniksi)
Oral-History:Meir Lehman (englanniksi)
Suuri palatsi (Bangkok)

Chakri Mahaprasad on vanha kuninkaanpalatsi, joka rakennettiin Chulalongkornin hallituskaudella.
Suuri palatsi.
Suuri palatsi Bangkokissa on vanha muurien ympäröimä kuninkaallinen palatsialue, joka sijaitsee Rattanakosinin saarella vanhassa kaupungissa. Palatsialueella sijaitsevat Thaimaan arvostetuimmat uskonnolliset ja hallinnolliset rakennukset, joista tärkein on Wat Phra Kaeo (Smaragdibuddhan temppeli). Alue on noin neliökilometrin suuruinen ja sisältää yli sata rakennusta. Rakennusten seinät on päällystetty kullalla, mosaiikeilla ja kaiverruksilla.
Aiemmin palatsialueella asui kuninkaan ja hänen hovinsa lisäksi myös maan hallituksen päättävä elin. Palatsialueella sijaitsi myös rahapaja. Temppelien ja hovin asumusten rakentaminen aloitettiin vuonna 1782 kuningas Rama I:n hallituskaudella. Myöhemmin paikkaa laajensivat muut Chakri-dynastian kuninkaat.
Vastapäätä Suurta palatsia on pienessä temppelirakennuksessa säilytettävä kaupungin peruskivi Lak muang, jonka uskotaan pystyvän toteuttamaan toivomuksia. Pylvään pystytettiin Rama I:n hallituskaudella. Lak muang on piste, josta kaupungin etäisyydet mitataan.
Kaksi 200-vuotiasta kiinalaista kivileijonaa vartioi Dusit Maha Prasadin vastaanottosalin porttia. Näiden patsaiden kerrotaan olleen painolastina kiinalaisessa, riisiä tuoneessa džonkissa. Nykyinen vastaanottosali rakennettiin vuonna 1789 paikalle, johon salama oli iskenyt. Rakennuksessa on perinteinen kullattu, yhdeksänportainen katto. Kattoa tukee neljä garudaa, jotka syleilevät lohikäärmeenpäisiä käärmeitä.
Valkomarmorisessa riisuutumispaviljongissa kuningas kohensi seremoniallista päähinettään ennen astumistaan valtaistuinsaliin.
Koko rakennusryhmän vaikuttava keskipiste on Chakri Mahaprasad. Se rakennettiin Chulalongkornin hallituskaudella. Palatsi edustaa renessanssityyliä, jossa on siamilaisia yksityiskohtia, kuten keskiparvekkeen ja sisääntuloportaikon perinteinen katto, joka kohoaa asteittain seitsemäksi torniksi. Keskimmäisen huipun alla on kultainen uurna, jossa on Chakri-kuninkaiden tuhka.
Idän suunnalla on Amarindran vastaanottosali, joka on rakennettu Rama I:n hallituskaudella. Täällä on kaksi valtaistuinta: ylempi laivan muotoinen, ja alempi, joka on katettu upealla yhdeksänportaisella, valkealla katoksella.
Maui

Maui
Mauin kartta
| --- | --- |
Muut nimet:  Mau’i
Sijainti:  Tyynimeri Maui, Havaiji Yhdysvallat
Saariryhmä:  Havaiji
Vesialue:  Tyynimeri
Korkein kohta:  Haleakalā, 3 055 m
Pinta-ala:  1 883 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  144 444
Suurin kaupunki:  Kahului
Asutuskeskukset:  Wailuku, Kihei, Lahaina, Makawao, Pukalani
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Maui (myös Mau’i) on saari Havaijilla. Sen pinta-ala on 1 883 km², joten se on osavaltion toiseksi suurin saari. Saarella on noin 144 400 asukasta (2000). Mauin suurin kaupunki on Kahului. Pääelinkeinot ovat maatalous ja matkailu.
Mauin rannikkoa.
Mauin ensimmäiset asukkaat olivat tulleet Tahitilta ja Marquesassaarilta. James Cook näki saaren ensimmäisenä eurooppalaisena 26. marraskuuta 1778.
Historia

Mauin ensimmäiset asukkaat saapuivat Etelä-Polynesiasta.[lähde? ]
Läntisestä maailmasta James Cook löysi Havaijin vuonna 1778, mutta myös kapteeni Jean François de Galaup de La Pérouse, joka astui Mauin saarelle vuonna 1786. Hän oli ensimmäinen, joka oli tekemisissä Havaijin ja Mauin saarella olevien asukkaiden kanssa. Nämä kaksi löytöretkeilijää tekivät Havaijin saaret tunnetuiksi laajalti muualla maailmassa.
Historiallisen Lahainan kaupungin nimen antoi Havaijin kuningas vuonna 1802. Kamehameha I valloitti Havaijin kaikki saaret ja perusti Havaijin kuningaskunnan. Kaupungista tuli valaanpyytäjien keskittymä, kalastajien ja merimiesten kohtauspaikka. Myös kirjailija Herman Melville oli valaanpyynnissä saarella. Hän on kirjoittanut kirjan Valkoinen valas valaanpyynnistä ja kostonhimosta. Myöhemmin Lahainan kaupunkia kehitettiin ajanviettokeskukseksi. Siitä tuli saaren länsiosan ajanviettopaikka ravintoloineen ja kauppoineen.