stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
John Adams (säveltäjä)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta John Adams Wikimedia Commonsissa
John Adams. Virallinen sivusto.
John Adams. Boosey & Hawkesin sivut, jotka sisältävät teosluettelon.
John Adams. (Arkistoitu – Internet Archive) G. Schirmer.
John Adams. Epitonic.com. Näyte teoksesta Shaker Loops.
Doctor Atomic. (Arkistoitu – Internet Archive) Oopperan kotisivut.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 2 
Taiteenala:  BRAHMS  FID  Grammy Awards  MusicBrainz  Museum of Modern Art  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  RISM  SNAC  IdRef
Laurindo Almeida

Laurindo Almeida 1940-luvun lopulla.
Laurindo Almeida (2. syyskuuta 1917 – 26. heinäkuuta 1995) oli brasilialainen kitaristi ja säveltäjä, joka teki suuren määrän levytyksiä sekä klassisen kitaran, jazzin että latinalaisrytmien tyylilajeissa. Yhdessä Bud Shankin kanssa Almeidaa pidetään afroamerikkalaista ja latinalaisamerikkalaista musiikkia ensi kertaa yhdistäneen jazz samban kehittäjänä. Almeida oli ensimmäinen artisti, joka sai Grammy-palkintoja sekä klassisen musiikin että jazztyylin levytyksistä. Hänen diskografiansa käsittää yli sata levytystä viideltä vuosikymmeneltä.
Elämä ja ura

Laurindo Jose de Araujo Almeida Nobrega Neto syntyi São Paulon osavaltiossa lähellä Santosia. Musikaaliseen perheeseen kuulunut Almeida oli itseoppinut kitaristi. Teinivuosinaan hän siirtyi São Pauloon, jossa työskenteli radiomuusikkona ja -sovittajana sekä yökerhoesiintyjänä. 19-vuotiaana hän soitti risteilyaluksilla ja pääsi näin vuonna 1936 Eurooppaan, jossa hän innostui muun muassa Stephane Grappellin ja Django Reinhardtin ”mustalaisjazzista” ja muusta jazzmusiikista.
Vuonna 1947 Almeida muutti Brasiliasta Yhdysvaltoihin rahoilla, jotka oli ansainnut kun The Andrews Sisters oli tehnyt hitin hänen sävelmästään ”Johnny Peddler”. Almeida sai heti töitä Hollywoodin elokuvayhtiöiden studio-orkestereista. Almeida oli mukana myös Stan Kentonin yhtyeessä sen huippuvuosina 1940-luvun lopulta vuoteen 1952.
Vuoden 1953 levytyksillä Brazilliance 1 ja 2 (alun perin nimeltään Laurindo Almeida Quartet featuring Bud Shank) Almeida lanseerasi jazz sambaksi kutsumansa tyylin. Levyillä soittivat entiset Kentonin yhtyeen muusikot Bud Shank, basisti Harry Babasin ja rumpali Roy Harte. Tyyli enteili myöhempiä pohjois- ja eteläamerikkalaisen rytmimusiikin fuusiotyylejä, kuten bossa novaa.
Klassista kitararepertuaaria Almeida alkoi levyttää Capitol Recordsille vuonna 1954, ensimmäisenä albuminaan The Guitar Music of Spain. Almeidan klassisia levytyksiä tuotti Robert E. Myers. Vuoden 1958 Grammy-voittajaa Duets with Spanish Guitar pidetään ensimmäisenä klassisen musiikin crossover-levytyksenä. Siinä Almeidan muusikkokumppaneja ovat mezzosopraano Salli Terri ja huilisti Martin Ruderman. Levylle Almeida sovitti länsimaisen taide- ja kansanmusiikin sävelmiä brasilialaisilla musiikkityyleillä kuten modenha, charo, maracatu ja boi-bumba. Almeidan viidestä Grammy-palkinnosta neljä tuli klassisen musiikin levytyksistä, joihin kuuluvat ensilevytykset Heitor Villa-Lobosin kitarakonsertosta ja Radamés Gnattalin kitarateoksesta Concerto de Copacabana.
Vuonna 1964 Almeida levytti The Modern Jazz Quartetin kanssa albumin Collaboration (Atlantic Records, Euroopassa nimellä The Modern Jazz Quartet with Guest Star Laurindo Almeida, Philips). Almeida soitti MJQ:n kanssa myös kiertueilla 1960-luvulla ja uudestaan 1990-luvulla.
Elokuva- ja televisiomusiikki

Muun uransa ohella Almeida jatkoi työtä elokuvamusiikin parissa koko elämänsä. Hänen kitaran-, luutun-, mandoliinin- ja muiden kielisoitinten soittoa kuullaan yli 800 elokuvassa ja televisiosarjassa (muun muassa Karjatila High Chaparralissa). Hän toimi myös elokuvasäveltäjänä noin kymmenessä elokuvassa. Almeidan viimeiseksi jäänyt elokuvatyö oli Clint Eastwoodin Armoton (1992).
Kuolema

Almeida jatkoi opetus-, levytys- ja esiintymisuraansa elämänsä loppuun asti. Hän sävelsi yli tuhat kappaletta, joista parisataa on populaareja iskelmiä. Almeida kuoli 77-vuotiaana leukemiaan 26. heinäkuuta 1995 Los Angelesissa.
Aiheesta muualla

Almeidan levytyksiä Discogs-tietokannassa
Laurindo Almeida Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Laurindo Almeida Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  Discography of American Historical Recordings  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  DDB  Elonet 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Noljasjärvi

| Noljasjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°N, 23°E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sipsiönjärven valuma-alue (35.58)
Laskujoki:  oja Vahojärveen 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,2 m 
 fiNoljasjärvi 
Noljasjärvi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Vahon kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Noljasjärvi on osa Sipsiönjärven-Vahojärven aluetta.
Maantietoa

Järven on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Vahojärven eteläpuolella ja järviä erottaa 100 metriä leveä kannas. Siihen laskee kuusi metsä-, suo- tai pelto-ojaa. Laskuoja sijaitsee järven pohjoispäässä, missä noin 100 metriä pitkä kanavamainen oja virtaa Vahojärven Ojalahteen. Järvessä on neljä saarta tai luotoa, joista suurin Kaiturinsaari on 60 metriä pitkä. Varsinkin etelärantojen rinteet viettävät jyrkästi rantaan ja etelässä sijaitsee myös ainoa soinen ranta. Rantaviiva on noin viisi kilometriä pitkä. Ranta on enimmäkseen metsämaata, mutta pohjoispäässä pellot ulottuvat rantaan saakka. Järven ympäristössä on neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13284 haarautuvalta kylätieltä.
Virkistys

Vuonna 2016 kyläläisten aloitteesta kaupunki päätti rakentaa järven pohjoisrannalle yleisen uimarannan. Uimaranta valmistui vuonna 2017. Uimarannan varustukseen kuuluvat uimakopin lisäksi pöytäryhmä, nuotiopaikka, sekä kaksi puistonpenkkiä. Ranta avautuu lämpimään etelään, minkä vuoksi se soveltuu mainiosti myös auringonottajille.
1868

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

24. helmikuutalähde? – Suomessa lakkautettiin asetuksella käsityöammattien harjoittajien ammattikuntalaitos ja merenkulkua rajoittanut jako maa- ja tapulikaupunkeihin.
8. maaliskuuta – Joukko japanilaisia samuraita surmasi yksitoista ranskalaista merimiestä Sakaissa.
20. maaliskuuta – Jesse James ryösti Russelvillen pankin Kentuckyssa.
21. kesäkuuta – Richard Wagnerin ooppera Nürnbergin mestarilaulajat (Die Meistersinger von Nürnberg) sai ensiesityksensä Münchenissä.
Syyskuu: Japanin pääkaupunki siirrettiin Kiotosta Tokioon.
25. lokakuuta – Uspenskin katedraali Helsingissä vihittiin käyttöön.
26. marraskuuta – Helsingin yliopiston ylioppilaskunta perustettiin virallisesti.
Meiji-restauraatio. Japani haluttiin modernisoida ja uusia lakeja säädettiin.
Suomessa Ivalojoen kulta löydettiin, mikä aiheutti kultaryntäyksen.
Suuret nälkävuodet 1867–1868, Suomen väestöstä noin 8 % kuoli nälkään.
Hattulan, Halsuan, Hauhon, Hausjärven, Himangan, Juuan, Juvan, Jyväskylän maalaiskunnan, Kauhajoen, Kaustisen, Kivijärven, Kurikan, Kuusamon, Laitilan, Lapin, Lestijärven, Nurmon, Oravaisten, Perhon, Petäjäveden, Reisjärven, Ruokolahden, Siikajoen, Soinin, Tammelan, Teuvan, Urjalan, Uuraisten, Vetelin, Virtain, Vähänkyrön ja Ylihärmän kunnat perustettiin.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Peter Andreas Morell, norjalainen poliitikko (k. 1948)
6. tammikuuta – Vittorio Monti, italialainen säveltäjä, viulisti, mandolinisti ja kapellimestari (k. 1922)
7. tammikuuta – August Piponius, suomalainen maanmittari ja professori (k. 1945)
8. tammikuuta – Frank Watson Dyson, englantilainen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal (k. 1939)
14. tammikuuta – Noe Žordania, georgialainen lehtimies, poliitikko ja menševikki (k. 1953)
23. tammikuuta – Juventino Rosas, meksikolainen säveltäjä (k. 1894)
26. tammikuuta – Beatrice Hill-Lowe, brittiläinen jousiampuja ja olympiamitalisti (k. 1951)
26. tammikuuta – Otto Walter Holmberg, suomalainen kenraalimajuri (k. 1942)
28. tammikuuta – John Flanagan, irlantilais-yhdysvaltalainen moukarinheittäjä ja olympiavoittaja (k. 1938)
29. tammikuuta – Leonard Typpö, suomalainen runoilija, vanhoillislestodialainen maallikkosaarnaaja ja kansanedustaja (k. 1922)
31. tammikuuta – Theodore William Richards, vuoden 1914 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (k. 1928)
2. helmikuuta – Arthur Aspelin, suomalainen everstiluutnantti, varatuomari ja kansanedustaja (k. 1949)
4. helmikuuta – Constance Markievicz, irlantilainen kreivitär ja nationalistinen poliitikko (k. 1927)
5. helmikuuta – Otto Kotilainen, suomalainen säveltäjä (k. 1936)
8. helmikuuta – Walter Rothschild, englantilainen pankkiiri ja eläintieteilijä (k. 1937)
10. helmikuuta – Viktor Ahlqvist, suomalainen runoilija (k. 1931)
10. helmikuuta – Iida Vemmelpuu, suomalainen opettaja ja Suomalaisen puolueen kansanedustaja (k. 1924)
15. helmikuuta – Alvar Renqvist, suomalainen kustannustoimittaja Otavan pitkäaikainen toimitusjohtaja (k. 1947)
16. helmikuuta – Knut Holm, suomenruotsalainen kirjailija (k. 1922)
23. helmikuuta – Henry Bergman, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 1946)
23. helmikuuta – W.E.B. Du Bois, yhdysvaltalainen sosiologi ja kansalaisoikeusliikkeen johtaja (k. 1963)
1. maaliskuuta – Sophie von Chotek, Itävalta-Unkarin arkkiherttuatar, arkkiherttua Frans Ferdinandin puoliso (k. 1914)
5. maaliskuuta – Konstantin Aladin (nuorempi), suomenvenäläinen kauppias, teollisuudenharjoittaja, laivanvarustaja ja kauppaneuvos (k. 1938)
7. maaliskuuta – James Zealey, brittiläinen jalkapalloilija (k. 1934)
13. maaliskuuta – Thorsten Renvall, suomalainen biologi, lintutieteilijä ja itsenäisyysmies (k. 1927)
16. maaliskuuta – Ralf Saxén, suomalainen kielitieteilijä (k. 1932)
17. maaliskuuta – René de Saussure, sveitsiläinen matemaatikko (k. 1943)
22. maaliskuuta – Robert Andrews Millikan, vuoden 1923 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1953)
23. maaliskuuta – Dietrich Eckart, saksalainen kirjailija ja sanomalehtimies, Adolf Hitlerin tukija (k. 1923)
27. maaliskuuta – Axel Ebbe, ruotsalainen kuvanveistäjä ja runoilija (k. 1941)
28. maaliskuuta – Maksim Gorki, neuvosto-venäläinen kirjailija ja poliittinen aktivisti (k. 1936)
31. maaliskuuta – Karl Ludwig Bonhoeffer, saksalainen psykiatri ja neurologi (k. 1948)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Edmond Rostand, ranskalainen näytelmäkirjailija (k. 1918)
10. huhtikuuta – George Arliss, brittiläinen näyttelijä (k. 1946)
14. huhtikuuta – Peter Behrens, saksalainen arkkitehti ja teollinen muotoilija (k. 1940)
19. huhtikuuta – Berndt Lagerstam, suomalainen taidemaalari ja piirustuksenopettaja (k. 1930)
22. huhtikuuta – Vianna da Motta, portugalilainen pianisti ja säveltäjä (k. 1948)
25. huhtikuuta – Ernst Linder, suomalais-ruotsalainen ratsuväenkenraali, kouluratsastaja ja olympiavoittaja (k. 1943)
28. huhtikuuta – Émile Bernard, ranskalainen taidemaalari ja kirjailija (k. 1941)
28. huhtikuuta – Rudolf Peersen, norjalainen poliitikko (k. 1949)
28. huhtikuuta – Hjalmar Procopé, suomalainen runoilija (k. 1927)
1. toukokuuta – Friedrich Karl ("Väinö I"), vuonna 1918 Suomen kuninkaaksi valittu Hessenin prinssi (k. 1940)
2. toukokuuta – Robert Williams Wood, yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1955)
6. toukokuuta – Gaston Leroux, ranskalainen kirjailija (Oopperan kummitus) (k. 1927)
7. toukokuuta – Stanisław Przybyszewski, puolalainen kirjailija (k. 1927)
14. toukokuuta – Magnus Hirschfeld, saksalais-juutalainen seksologi ja aktivisti (k. 1935)
18. toukokuuta – Nikolai II, Venäjän keisari, Puolanmaan kuningas ja Suomen suuriruhtinas (k. 1918)
18. toukokuuta – Osvald Sivén, suomalainen Kammion hermotautisairaalan ylilääkäri ja aktivistijohtaja (k. 1918)
20. toukokuuta – Jonas Staugaitis, liettualainen poliitikko, vuonna 1926 lyhytaikainen presidentti (k. 1952)
28. toukokuuta – Claude Anet, ranskalainen kirjailija (k. 1931)
29. toukokuuta – Abdul Mejid II, Turkin viimeinen kalifi 1922–1924 (k. 1944)
13. toukokuuta – Nikolai Januškevitš, venäläinen kenraali (k. 1918)
13. toukokuuta – Sumner Paine, yhdysvaltalainen ampuja ja olympiavoittaja (k. 1904)
18. toukokuuta – Osvald Sivén, suomalainen ylilääkäri ja aktivistijohtaja (k. 1918)
30. toukokuuta – J. K. Kari, suomalainen valtiopäivämies, senaattori ja SDP:n puoluesihteeri (k. 1921)
5. kesäkuuta – James Connolly, irlantilainen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja, yksi vuoden 1916 pääsiäiskapinan johtajista (k. 1916)
6. kesäkuuta – Robert Falcon Scott, brittiläinen meriupseeri ja Etelämantereen tutkimusmatkailija (k. 1912)
7. kesäkuuta – Dawid Janowski, puolalainen shakkimestari (k. 1927)
7. kesäkuuta   – Charles Rennie Mackintosh, brittiläinen arkkitehti ja muotoilija (k. 1928)
14. kesäkuuta – Karl Landsteiner, vuoden 1930 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut itävaltalainen biologi ja fyysikko (veriryhmien löytäjä) (k. 1943)
18. kesäkuuta – Miklós Horthy, amiraali, Unkarin valtionhoitaja (k. 1957)
26. kesäkuuta – Karl Alexander Björkstén, suomalainen päätoimittaja, opettaja ja kunnallispoliitikko (k. 1937)
28. kesäkuuta – Dagmar Furuhjelm, suomalainen taidemaalari (k. 1918)
30. kesäkuuta – Lauri Ingman, suomalainen professori, arkkipiispa, poliitikko ja pääministeri (k. 1934)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Henrietta Swan Leavitt, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä (k. 1921)
8. heinäkuuta – Alexander Gadolin, suomalainen oikeustieteen professori ja kansanedustaja (k. 1939)
9. heinäkuuta – Gustav Noske, saksalainen poliitikko ja Weimarin tasavallan puolustusministeri (k. 1946)
12. heinäkuuta – Stefan George, saksalainen runoilija ja kääntäjä (k. 1933)
14. heinäkuuta – Gertrude Bell, brittiläinen tutkimusmatkailija, kirjailija, arkeologi ja vakooja (k. 1926)
16. heinäkuuta – Georges de la Chapelle, ranskalainen tennispelaaja (k. 1923)
27. heinäkuuta – Oskar Hackman, suomalainen valtiopäivämies (k. 1922)
1. elokuuta – Matti Pesonen, suomalainen säveltäjä, sanoittaja ja kansanedustaja (k. 1957)
2. elokuuta – Konstantin I, Kreikan kuningas 1917–1917 ja 1920–1922 (k. 1923)
5. elokuuta – Oskar Merikanto, suomalainen säveltäjä (k. 1924)
7. elokuuta – Martin Wetzer, suomalainen jalkaväenkenraali (k. 1954)
9. elokuuta – Kitty Wentzel, norjalainen toimittaja ja kirjailija (k. 1961)
10. elokuuta – Hugo Eckener, saksalainen ilmailuasiantuntija ja ilmalaivojen matkustajaliikenteen uranuurtaja (k. 1954)
10. elokuuta – Paul Warburg, saksalais-yhdysvaltalainen pankkiiri (k. 1932)
16. elokuuta – Kyösti Kylälä, suomalainen veturimies ja itseoppinut keksijä (k. 1936)
16. elokuuta – Bernarr Macfadden, yhdysvaltalainen liikuntakulttuurin edustaja (k. 1955)
19. elokuuta – Hjalmar Göös, suomalainen pääkonsuli (k. 1939)
27. elokuuta – Johan Strömberg, suomalainen RKP:n kansanedustaja (k. 1952)
3. syyskuuta – Ingeborg von Alfthan, suomenruotsalainen runoilija (k. 1946)
4. syyskuuta – Johannes Peltonen, suomalainen oikeusneuvos ja Kokoomuksen kansanedustaja (k. 1941)
15. syyskuuta – Bengt Lidforss, ruotsalainen kasvitieteilijä ja professori (k. 1913)
17. syyskuuta – Emil Kléen, ruotsalainen toimittaja ja runoilija (k. 1898)
26. syyskuuta – Marcel Gerbidon, ranskalainen näytelmäkirjailija (k. 1933)
29. syyskuuta – Gustav Mie, saksalainen fyysikko (k. 1957)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

6. lokakuuta – Vilho Penttilä, suomalainen arkkitehti (k. 1918)
7. lokakuuta – Janne Ihamuotila, suomalainen kansanedustaja (k. 1929)
8. lokakuuta – Max Slevogt, saksalainen taidemaalari ja graafikko (k. 1932)
12. lokakuuta – August Horch, saksalainen insinööri ja autoilun uranuurtaja (k. 1951)
26. lokakuuta – Vihtori Heikkilä, suomalainen rakennusmestari (k. 1923)
28. lokakuuta – James Connolly, yhdysvaltalainen yleisurheilija, sanomalehtimies ja kirjailija (k. 1957)
6. marraskuuta – John Forsell, ruotsalainen oopperalaulaja (k. 1941)
6. marraskuuta – Alfred Kordelin, suomalainen liikemies ja mesenaatti (k. 1917)
8. marraskuuta – Felix Hausdorff, saksalainen matemaatikko (k. 1942)
8. marraskuuta – Arthur MacEvoy, ranskalainen kriketinpelaaja (k. 1904)
9. marraskuuta – Marie Dressler, kanadalainen näyttelijä (k. 1934)
10. marraskuuta – Gichin Funakoshi, japanilainen karateka, Shōtōkan-karatetyylisuunnan perustaja (k. 1957)
10. marraskuuta – Ole O. Lian, norjalainen ammattiyhdistysjohtaja (k. 1925)
17. marraskuuta – Paul Hirsch, saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko (k. 1940)
19. marraskuuta – Lambert Valdemar Müller (”Set Volmari”), suomalainen näytelmäkirjailija (k. 1934)
20. marraskuuta – Mary Gallen-Kallela, suomalainen pianisti, Akseli Gallen-Kallelan puoliso (k. 1947)
22. marraskuuta – John Nance Garner, yhdysvaltalainen poliitikko ja varapresidentti (k. 1967)
23. marraskuuta – Torjus Værland, norjalainen poliitikko (k. 1954)
24. marraskuuta – Scott Joplin, yhdysvaltalainen pianisti ja säveltäjä (k. 1917)
26. marraskuuta – Fuad I, Egyptin sulttaani 1917–1922, Egyptin ja Sudanin kuningas 1922–1936 (k. 1936)
28. marraskuuta – Algot Untola, Maiju Lassila, Irmari Rantamala, suomalainen kirjailija ja toimittaja (k. 1918)
2. joulukuuta – Ivar Aminoff, suomalainen lakimies, poliitikko ja ministeri (k. 1931)
5. joulukuuta – Arnold Sommerfeld, saksalainen fyysikko (k. 1951)
5. joulukuuta – K. V. Tegengren, suomenruotsalainen kirjailija (k. 1934)
9. joulukuuta – Fritz Haber, vuoden 1918 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti, Haber–Bosch-menetelmän ja kemiallisten aseiden kehittäjä (k. 1934)
12. joulukuuta – Zachris Castrén, suomalainen kansansivistysmies, työväenopiston johtaja ja poliitikko (k. 1938)
13. joulukuuta – Mario Sammarco, italialainen oopperalaulaja (k. 1930)
24. joulukuuta – Emanuel Lasker, saksalainen shakin suurmestari, matemaatikko ja filosofi (k. 1941)
24. joulukuuta – Richard Teichmann, saksalainen shakkimestari (k. 1925)
27. joulukuuta – Johan Mannerheim, suomalais-ruotsalainen vapaaherra ja teollisuusjohtaja (k. 1934)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

23. tammikuuta – Fredrik Wilhelm Pipping, suomalainen professori, kirjastonhoitaja ja senaattori (s. 1783)
10. helmikuuta – David Brewster, skotlantilainen tutkija, kirjoittaja ja kaleidoskoopin keksijä. (s. 1781)
11. helmikuuta – Léon Foucault, ranskalainen tähtitieteilijä (s. 1819)
12. helmikuuta – K. M. Forsberg, suomalainen lääkäri ja kirjallisuuden suomentaja (s. 1825)
21. helmikuuta – Giuseppe Abbati, italialainen kuvataiteilija (s. 1836)
24. helmikuuta – Carl Olof Rosenius, ruotsalainen hengellinen vaikuttaja, herätyssaarnaaja ja kirjailija (s. 1816)
29. helmikuuta – Ludvig I, Baijerin kuningas 1825–1848 (s. 1786)
2. maaliskuuta – Albert von Bezold, saksalainen fysiologi (s. 1836)
2. maaliskuuta – Axel Gabriel Ingelius, suomalainen säveltäjä, kirjailija ja musiikkikriitikko (s. 1822)
6. maaliskuuta – Karl Johan Moring, suomalainen säveltäjä ja musiikinopettaja (s. 1832)
10. maaliskuuta – Herman Vilhelm Bissen, tanskalainen kuvanveistäjä (s. 1798)
14. maaliskuuta – Édouard Verreaux, ranskalainen luonnontutkija, keräilijä ja eläinkauppias (s. 1810)
15. maaliskuuta – François-Édouard Picot, ranskalainen taidemaalari (s. 1786)
28. maaliskuuta – James Cardigan, brittiläinen kenraali (s. 1797)
29. maaliskuuta – Karl Robert Procopé, Turun hovioikeuden presidentti (s. 1792)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Fredrik von Platen, suomalainen kartanonomistaja ja kirjailija (s. 1790)
3. huhtikuuta – Franz Berwald, ruotsalainen säveltäjä (s. 1796)
4. huhtikuuta – Eduard van der Nüll, itävaltalainen arkkitehti (s. 1812)
13. huhtikuuta – Teodoros II, Etiopian keisari (s. 1818)
19. huhtikuuta – Eugène Eyraud, ranskalainen lähetyssaarnaaja ja tutkimusmatkailija (s. 1820)
23. huhtikuuta – Ramón María Narváez, espanjalainen sotamarsalkka ja poliitikko (s. 1800)
26. huhtikuuta – William Henry Slape (”William Slapp”), englantilainen säveltäjä, tanssija ja muusikko (s. 1786)
1. toukokuuta – Tom Dooley, yhdysvaltalainen sotilas ja murhaaja (teloitettiin) (s. 1845)
10. toukokuuta – Kustaa Paturi, suomalainen kirjailija (s. 1812)
11. toukokuuta – John Crawfurd, skotlantilainen lääkäri, siirtomaajohtaja, diplomaatti ja tutkija (s. 1783)
13. toukokuuta – Ernst Linder, suomalainen poliitikko ja toimittaja (s. 1838)
23. toukokuuta – Kit Carson, yhdysvaltalainen ansastaja, tiedustelija ja tutkimusopas (s. 1809)
1. kesäkuuta – James Buchanan, poliitikko, Yhdysvaltain presidentti (s. 1791)
2. kesäkuuta – Emanuel Kanajärvi, suomalainen talonpoika, kuudennusmies ja bibliofiili (s. 1801)
10. kesäkuuta – Mikael Obrenović, Serbian ruhtinas (s. 1823)
10. kesäkuuta – Jakob Wallin, suomalainen taidemaalari (s. 1809)
11. kesäkuuta – James Brooke, brittiläinen seikkailija ja Sarawakin kuningaskunnan rajah (s. 1803)
11. kesäkuuta – August Sicard von Sicardsburg, itävaltalainen arkkitehti (s. 1813)
15. kesäkuuta – Marie von Stedingk, ruotsalainen säveltäjä ja hovineito (s. 1799)
25. kesäkuuta – Aurora Fredrika Järnefelt, suomalainen kulttuurielämän vaikuttaja, Eero, Arvid ja Armas Järnefeltin sekä Aino Sibeliuksen isoäiti (s. 1800)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Catharina Sofia Topelius, Zachris Topeliuksen äiti (s. 1791)
5. heinäkuuta – Magnus von Wright, suomalainen taidemaalari ja ornitologi (s. 1805)
15. heinäkuuta – William T. G. Morton, yhdysvaltalainen hammaslääkäri ja anestesian uranuurtaja (s. 1819)
18. heinäkuuta – Emanuel Leutze, saksalais-yhdysvaltalainen taidemaalari (s. 1816)
19. heinäkuuta – Karl Johan Nauklér, suomalainen runoilija (s. 1846)
19. heinäkuuta – Carl Gustaf Wolff, suomalainen laivanvarustaja (s. 1800)
27. heinäkuuta – Erik Bisi, suomalainen runoilija ja sanomalehtitoimittaja (s. 1819)
29. heinäkuuta – John Elliotson, englantilainen lääkäri (s. 1791)
7. elokuuta – Peter Malm, suomalainen kauppias, laivanvarustaja ja kauppaneuvos (s. 1800)
9. elokuuta – Konstantin Schröder, suomalainen runoilija, sanomalehtimies ja kirkkoherra (s. 1808)
11. elokuuta – Halfdan Kjerulf, norjalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1815)
4. syyskuuta – Eduard Friedrich Poeppig, saksalainen eläin- ja kasvitieteilijä sekä tutkimusmatkailija (s. 1798)
26. syyskuuta – August Ferdinand Möbius, saksalainen matemaatikko ja teoreettinen astronomi (s. 1790)
27. syyskuuta – Alexandre Colonna-Walewski, puolalais-ranskalainen poliitikko ja diplomaatti (s. 1810)