stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nog med blodbad!
Kirje

Linder kommentoi kirjeensä alussa Suomen tilannetta hirvittäväksi ja kertoo, miten ”punaista hulluutta on seurannut valkoinen terrori”. Hän mainitsee vankileirit, joissa ”ihmisiä kuolee kuin kärpäsiä”. Pietarsaaren vankileirillä Linder kertoo toukokuun kolmen ensimmäisen viikon aikana kuolleen 47 vankia. Suomenlinnan vankileirin tilannetta hän kuvaa ennenkuulumattomaksi ja ihmettelee, miten yläluokka antaa vankien välinpitämättömästi vain kuolla. Linder myös pyysi maan sivistyneistöä näkemään pitemmälle tulevaisuuteen ja estämään sukupolvien mittaisen vihan syntymisen.
Vangituille punaisille Linder ehdottaa samanlaista käytäntöä kuin Saksassa: armahdusta vankileireiltä, jonka jälkeen 2–4 vuoden mittaista pakkotyötä työnantajien vartioinnissa. Palkkaa heille maksettaisiin saman verran kuin tavallisillekin työläisille, mutta he saisivat lunastaa siitä suurimman osan vasta rangaistusajan täytyttyä. Muutoin heille annettaisiin käteen vain välttämättömiin menoihin tarvittava summa. Linder piti käytäntöä ainoana mahdollisuutena saada luotua rauha ja yhteisymmärrys työnantajien ja työntekijöiden välille.
Kirjeen lopussa Linder varoittaa valkoisia ryhtymästä samanlaiseen aseelliseen vallankumoukseen kuin punaiset yrittivät. Hän kehottaa sodan voittanutta osapuolta pitäytymään demokratiassa ja ottamaan huomioon myös maan suurimman puolueen sosiaalidemokraatit. Viimeiseksi Linder vaatii vankiongelman nopeaa ratkaisua ja joukkoteloitusten välitöntä kieltoa.
Lehden vastine

Hufvudstadsbladetin toimitus vastasi Linderin kirjeeseen samassa lehdessä. Vastineessaan lehti puolustaa joukkoteloituksia sanoen, että ne kaikki tapahtuvat perusteellisen tutkinnan ja sotaoikeuksien päätösten jälkeen. Hufvudstadsbladetin mukaan ”eläimellisille punabandiiteille” ei pidä osoittaa mitään armoa, vaan toimitus vetoaa yhteiskunnan ”syvälle juurtuneeseen oikeudentajuun”, joka vaatii kostoa. Lehti mainitsee lisäksi perusteelliset ”puhdistukset”.
Linderin väitteitä vankileirien oloista sekä nälkään ja tauteihin kuolevista vangeista Hufvudstdsbladet pitää väärinä. Lehden mukaan vangeilla on ruokaa niukasti mutta riittävästi.
Kirjeen seuraukset

Kirjeen julkaisemisen jälkeen Linder leimattiin punaisia myötäileväksi ”patkuliksi”. Linder eristettiin maan porvarillisen yhteisön ulkopuolelle, ja hän sai myös useita tappouhkauksia. Lopulta hän joutui myymään omaisuutensa ja pakenemaan maasta. Linder matkusti aluksi Ruotsiin, jossa hän sai viranomaiset peräänsä maksamattomien verovelkojen takia, jotka tosin myöhemmin huomattiin lasketun liian suuriksi.
Viimeiset vuotensa Linder vietti Ranskassa ja huvilallaan Algeriassa. Kun hän oli kesäkuussa 1921 matkalla Pariisiin, Ranskan viranomaiset pysäyttivät hänet Marseillessa ja takavarikoivat matkatavarat velkojen pantiksi. Tämän jälkeen Linder teki itsemurhan hotellihuoneessaan.
Nikólaos Skoufás (kunta)

| Nikólaos Skoufás Nikólaos Skoufáksen kunta Νικόλαος Σκουφάς Δήμος Νικολάου Σκουφά |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Nikólaos Skoufás
 Koordinaatit: 39°10′N, 21°02′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Epeiros
Alueyksikkö:  Árta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  1904
 – Kuntakeskus:  Péta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  225,9 km²
Väkiluku (2011):  12 753
 – Väestötiheys:  56,45 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  ΑΤ
 
 www.nskoufas.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nikólaos Skoufás (kreik. Νικόλαος Σκουφάς eli Δήμος Νικολάου Σκουφά, Dímos Nikoláou Skoufá) on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnan pinta-ala on 225,9 neliökilometriä ja väkiluku 12 753 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Péta.
Nikólaos Skoufáksen kunta sijaitsee Epeiroksen eteläosassa Amvrakikóslahden rannalla. Kunta syntyi, kun Árachthos, Komméno, Kompotí ja Péta yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty Filikí Etaireían perustajiin kuuluneen Kreikan vapaustaistelun sankarin Nikólaos Skoufáksen mukaan.
Kunnan osat

Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Nikólaos Skoufáksen kunta muodostuu neljästä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
| Kunnallis­yksikkö | Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| Árachthos | Agía Paraskeví | Agía Paraskeví | 593 |
| Árachthos | Agía Paraskeví | Anthótopos | 278 |
| Árachthos | Agía Paraskeví | Kalomódia | 289 |
| Árachthos | Akropotamiá | Akropotamiá | 385 |
| Árachthos | Loutrótopos | Loutrótopos | 42 |
| Árachthos | Loutrótopos | Néos Synoikismós Loutrotópou | 233 |
| Árachthos | Neochóri | Neochóri | 1 737 |
| Árachthos | Pachykálamos | Pachykálamos | 332 |
| Árachthos | Peránthi | Peránthi | 336 |
| Árachthos | Sykiés | Sykiés | 436 |
Árachthos: Yhteensä: 4 661
| Komméno | Komméno | Komméno | 626 |
| Komméno | Komméno | Néos Synoikismós | 143 |
Komméno: Yhteensä: 769
| Kompotí | Foteinó | Foteinó | 178 |
| Kompotí | Kompotí | Ágios Nikólaos | 106 |
| Kompotí | Kompotí | Kompotí | 1 544 |
| Kompotí | Selládes | Alónia | 108 |
| Kompotí | Selládes | Selládes | 606 |
Kompotí: Yhteensä: 2 542
| Péta | Markiniáda | Diasélla | 28 |
| Péta | Markiniáda | Markiniáda | 78 |
| Péta | Markiniáda | Mégkla | 60 |
| Péta | Markiniáda | Melátes | 136 |
| Péta | Markiniáda | Zygós | 100 |
| Péta | Megárchi | Megárchi | 274 |
| Péta | Péta | Ágios Dimítrios | 1 482 |
| Péta | Péta | Amfithéa | 480 |
| Péta | Péta | Áno Ágioi Anárgyroi | 358 |
| Péta | Péta | Kleistó | 119 |
| Péta | Péta | Neochoráki | 93 |
| Péta | Péta | Péta | 1 563 |
| Péta | Péta | Pournári | 10 |
Péta: Yhteensä: 4 781
Yhteensä: 12 753
Aiheesta muualla

Δήμος Νικολάου Σκουφά. Nikólaos Skoufáksen kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Epeiroksen alue
| --- | --- |
Ártan alueyksikkö:   Árta  Geórgios Karaïskákis  Kentriká Tzoumérka  Nikólaos Skoufás 
Ioánninan alueyksikkö:   Dodóni  Ioánnina  Kónitsa  Métsovo  Pogóni  Vóreia Tzoumérka  Zagóri  Zítsa 
Prévezan alueyksikkö:   Párga  Préveza  Zirós 
Thesprotian alueyksikkö:   Filiátes  Igoumenítsa  Soúli
Netgear

| Netgear |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
Osake:  NASDAQ: NTGR
ISIN:  US64111Q1040
Perustettu:  8. tammikuuta 1996
Toimitusjohtaja:  Patrick Lo
Kotipaikka:   San José, Kalifornia
Toiminta-alue:  maailmanlaajuinen
Toimiala:  elektroniikka
Henkilöstö:  963 (2015)
Kotisivu:  www.netgear.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Netgear on yhdysvaltalainen elektroniikkayhtiö. Se valmistaa reitittimiä, keskittimiä, NAS-laitteita, kytkimiä, WAP-laitteita ja IP-kameroita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Netgear Wikimedia Commonsissa
Verkkosivut (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Netgear
Käännös suomeksi
Neuvostoliiton jalkapallon mestaruussarja

| Neuvostoliiton mestaruussarja |
| --- | --- |
Laji:  jalkapallo
Maa(t):   Neuvostoliitto
Perustettu:  1936
Lopetettu:  1991
Eniten mestaruuksia:  FK Dynamo Kiova (13)
Neuvostoliiton jalkapallon mestaruussarja oli Neuvostoliiton jalkapallon korkein sarjataso. Sarjaa pelattiin vuosina 1936–1991.
Mestarit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1936 (kevät) – Dynamo Moskova  1936 (syksy) – Spartak Moskova  1937 – Dynamo Moskova  1938 – Spartak Moskova  1939 – Spartak Moskova  1940 – Dynamo Moskova  1941–1944 ei pelattu  1945 – Dynamo Moskova  1946 – CDKA Moskova  1947 – CDKA Moskova  1948 – CDKA Moskova  1949 – Dynamo Moskova  1950 – CDKA Moskova  1951 – CDSA Moskova  1952 – Spartak Moskova  1953 – Spartak Moskova  1954 – Dynamo Moskova  1955 – Dynamo Moskova  1956 – Spartak Moskova  |  1957 – Dynamo Moskova  1958 – Spartak Moskova  1959 – Dynamo Moskova  1960 – Torpedo Moskova  1961 – Dynamo Kiova  1962 – Spartak Moskova  1963 – Dynamo Moskova  1964 – Dynamo Tbilisi  1965 – Torpedo Moskova  1966 – Dynamo Kiova  1967 – Dynamo Kiova  1968 – Dynamo Kiova  1969 – Spartak Moskova  1970 – TsSKA Moskova  1971 – Dynamo Kiova  1972 – Zarja Vorošilovgrad  1973 – Ararat Jerevan  1974 – Dynamo Kiova  1975 – Dynamo Kiova  |  1976 (kevät) – Dynamo Moskova  1976 (syksy) – Torpedo Moskova  1977 – Dynamo Kiova  1978 – Dynamo Tbilisi  1979 – Spartak Moskova  1980 – Dynamo Kiova  1981 – Dynamo Kiova  1982 – Dynamo Minsk  1983 – Dnipro Dnipropetrovsk  1984 – Zenit Leningrad  1985 – Dynamo Kiova  1986 – Dynamo Kiova  1987 – Spartak Moskova  1988 – Dnipro Dnipropetrovsk  1989 – Spartak Moskova  1990 – Dynamo Kiova  1991 – TsSKA Moskova  |
Mestaruudet joukkueittain

| Joukkue | Mestaruudet | Vuodet |
| --- | --- | --- |
| Dynamo Kiova | 13 | 1961, 1966, 1967, 1968, 1971, 1974, 1975, 1977, 1980, 1981, 1985, 1986, 1990 |
| Spartak Moskova | 12 | 1936 syksy, 1938, 1939, 1952, 1953, 1956, 1958, 1962, 1969, 1979, 1987, 1989 |
| Dynamo Moskova | 11 | 1936 kevät, 1937, 1940, 1945, 1949, 1954, 1955, 1957, 1959, 1963, 1976 kevät |
| TsSKA Moskova | 7 | 1946, 1947, 1948, 1950, 1951, 1970, 1991 |
| Torpedo Moskova | 3 | 1960, 1965, 1976 syksy |
| Dynamo Tbilisi | 2 | 1964, 1978 |
| Dnipro Dnipropetrovsk | 2 | 1983, 1988 |
| Ararat Jerevan | 1 | 1973 |
| Dynamo Minsk | 1 | 1982 |
| Zenit Leningrad | 1 | 1984 |
| Zarja Vorošilovgrad | 1 | 1972 |
No justiinsa juu

| No justiinsa juu Eino Valtanen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Studio Brushane
 Julkaistu: 1978
 Formaatti: LP, C-kasetti
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Anuco
Eino Valtasen muut julkaisut
| Hei Eikka, nyt on keikka 1977 | No justiinsa juu 1978 | Hellurei ja hellät tunteet 1979 |
No justiinsa juu on Eino Valtasen studioalbumi vuodelta 1978.
Kappaleet > A-puoli

Kun sun mä näin – 3.07 (säv. ja sov. Antti Hyvärinen, san. Juha Vainio)
Sydänsuruja – 3.00 (Heartaches, säv. Al Hoffman, san. Saukki, sov. Antti Hyvärinen)
Lumous – 3.20 (Fascination, säv. F. D. Marchetti, san. Pekka Saarto, sov. Antti Hyvärinen)
Yksi on oikea – 2.10 (säv. ja sov. Antti Hyvärinen, san. Juha Vainio, sov. Antti Hyvärinen)
Tämä yö on meidän – 2.16 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Antti Hyvärinen)
Läheisyytesi – 4.35 (The Nearness of You, säv. Hoagy Carmichael, san. Saukki, sov. Heikki Annala)
Kappaleet > B-puoli

No justiinsa juu – 2.50 (säv. Jukka Kuoppamäki, san. Chrisse Johansson, sov. Heikki Annala)
Elina-valssi – 3.05 (säv. ja san. Toivo Honkonen, san. Heikki Annala)
Ei koskaan voi hellyyttä liiaksi antaa – 3.00 (säv. Veikko Juntunen, san. Chrisse Johansson, sov. Heikki Annala)
Tunteita riittää – 3.16 (säv. Eino Vatanen, san. Chrisse Johansson, sov. Heikki Annala)
Vanhat laulut – 3.00 (säv. ja san. Toivo Honkonen, san. Vesa Tuomi)
Vanha tuulimylly – 3.11 (säv. ja sov. Heikki Annala, san. Pentti Kaartinen)
Aiheesta muualla

No justiinsa juu discogs.com -sivustolla
Natural Born Chaos

| Natural Born Chaos Soilwork |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : loka−joulukuu 2001, Studio Fredman
 Julkaistu: 25. maaliskuuta 2002
 Tuottaja(t): Devin Townsend & Fredrik Nordström
 Tyylilaji: melodinen death metal
 Kesto: 41.59
 Levy-yhtiö: Nuclear Blast
Soilworkin muut julkaisut
| A Predator's Portrait 2001 | Natural Born Chaos 2002 | Figure Number Five 2003 |
Natural Born Chaos on ruotsalaisen melodisen death metal -yhtyeen Soilworkin neljäs studioalbumi. Sen on tuottanut Devin Townsend, joka myös laulaa kappaleissa "Black Star Deceiver" ja "Soilworker's Song of the Damned".
Tämä albumi on yhtyeen ensimmäinen, jossa on mukana nykyinen kosketinsoittaja Sven Karlsson.
Kappaleet

Follow the Hollow – 4.02
As We Speak – 3.43
The Flameout – 4.18
Natural Born Chaos – 4.08
Mindfields – 3.29
The Bringer – 4.43
Black Star Deceiver – 4.42
Mercury Shadow – 3.49
No More Angels – 4.01
Soilworker's Song of the Damned – 5.03
Kokoonpano

Björn "Speed" Strid − laulu
Peter Wichers − kitara
Ola Frenning − kitara
Ola Flink − basso
Henry Ranta − rummut
Sven Karlsson − kosketinsoitin
Vierailijat
Mattias Eklundh − kitarasoolo kappaleessa "No More Angels"
Devin Townsend (Strapping Young Lad, The Devin Townsend Band) − avustava laulaja kappaleissa "Black Star Deceiver" ja "Soilworker's Song of the Damned"
Arviot

Allmusic:
Pitchfork Media: 8.5/10
Blabbermouth: 8.5/10
Aiheesta muualla

Natural Born Chaos Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Natural Born Chaos Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Nové Město na Moravě

| Nové Město na Moravě |
| --- | --- |
 Nové Měston katolilainen kirkko.
 lippu:  vaakuna
 Nové Město na Moravě
 Koordinaatit: 49°34′N, 16°05′E 
Valtio:  Tšekki
Lääni:  Vysočina
Piirikunta:  Žďár nad Sázavou
Perustettu:  1250
Hallinto:  
 – Pormestari:  Zdeňka Marková
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  61,1 km²
Korkeus:  594 m
Väkiluku (2020)  (arvio):  10 049
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.nmnm.cz 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nové Město na Moravě (saks. Neustadtl in Mähren) on kaupunki Vysočinan läänissä Tšekin tasavallassa. Vuoden 2020 arvion mukaan siellä asui 10 049 asukasta. Kaupunki on perustettu vuonna 1250.
Kaupungin luoteispuolella sijaitsee alueen tärkein talviurheilukeskus Vysočina Arena. Siellä on järjestetty esimerkiksi ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2013 ja 2024. Myös Tour de Skin osakilpailuja ja ampumahiihdon Euroopan-mestaruuskilpailut 2008 on järjestetty Nové Městossa.
Tunnettuja novéměstolaisia

Martin Koukal
Martin Nečas
Otakar Německý
Ondřej Trejbal
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nové Město na Moravě Wikimedia Commonsissa
Nové Město na Moravěn sivusto
Nonakontaani

Nonakontaani eli n-nonakontaani (C90H182) on 90-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää. Nonakontaanin rakennekaava on CH3(CH2)88CH3, moolimassa 1264,41 g/mol, kiehumispiste 702,3 °C (760 mmHg paineessa), leimahduspiste 882,2 °C, tiheys 0,835 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), taitekerroin 1,466 ja CAS-numero 7667-51-8.
| C89 | C90 | C91 |
| --- | --- | --- |
| Nonaoktakontaani | Nonakontaani | Hennonakontaani |
Aiheesta muualla

PubChem: Nonacontane (englanniksi)
GuideChem: Nonacontane (englanniksi)
National Institute of Standards and Technology (NIST): Nonacontane (englanniksi)
Nikolai Tirkkonen

Frans Nikolai Tirkkonen (5. huhtikuuta 1875 Tampere – 17. joulukuuta 1926 Tampere) oli suomalainen kauppias ja kauppaneuvos (1919).
Tirkkonen omisti Tampereella toimineen toiminimi J. Tirkkosen kangas-, lanka- ja muotitavarainliikkeen, jonka hänen torikauppiaina uransa aloittaneet vanhempansa olivat perustaneet vuonna 1869.
Lapsuus ja nuoruus

Nikolai Tirkkosen isä oli Johan (Juhana) (s. 28.4.1841 Joroinen, k. 10.10.1892 Tampere) ja äiti Hedvig Maria (s. 19.12.1842 Tyrvää, k. 2.1.1919 Tampere). Vanhemmat olivat vuonna 1869 ryhtyneet kulkukauppiaiksi ja kiersivät hevoskuormineen pitkin Savoa ja Keski-Suomea. Kauppa sujui hyvin ja muutaman vuoden jälkeen he ostivat myyntikojun Tampereen kauppatorin laidan ns. pilaripuodeista. Samana vuonna kuin poika Nikolai syntyi, he siirsivät menestyvän kangas- ja lankakauppansa puutaloon Kauppakatu kuuteen.
Vuosi isänsä kuoleman jälkeen Nikolai Tirkkonen lähti kauppiaan oppiin ulkomaille, Berliiniin, Lontooseen ja Pariisiin. Leskeksi jäänyt Maria Tirkkonen jatkoi kaupan hoitoa.
Tirkkosen talo ja liiketoiminnan laajeneminen

Palattuaan takaisin Suomeen Nikolai Tirkkonen jatkoi kauppatoimintaa yhdessä äitinsä kanssa. Vuonna 1901 vanhan puisen kauppatalon paikalle valmistui Tirkkosen kauppahuoneelle Kuninkaankadun ja Kauppakadun kulmaan jugendtyylinen kolmikerroksinen Tirkkosen liiketalo, jonka olivat suunnitelleet arkkitehdit Lars Sonck ja Birger Federley.
Taloa laajennettiin jo vuonna 1906 Kuninkaankadun puolelle. Samalla talossa otettiin käyttöön erikoisuus, englannista hankittu sisäinen putkiposti. Paineilmalla toimiva järjestelmä kuljetti kuitit ja rahat 13 eri osastolta pääkassaan, joka palautti loppurahat kuitteineen. Tirkkosen kauppahuoneella oli käytössään myös Tampereen ensimmäinen pakettiauto, joka hankittiin vuonna 1910.
Nikolai Tirkkonen johti kauppahuoneen kangasmyymälää, joka oli sijoitettu Berliinistä otetun mallin mukaan kahteen kerrokseen. Äiti Maria vastasi lankaosasta. Molemmat asuivat liiketalon kolmannessa kerroksessa.
Nikolain Tirkkonen aloitti myös liikkeensä myymien tuotteiden postimyynnin. Myös tämän idean hän oli lainannut ulkomailta. Vuonna 1903 ilmestyi ensimmäinen Tirkkosen Muotijournaali, jossa esiteltiin muun muassa kangastuotteita ja alusasusteita.
Näsikallion suihkukaivo

Vuonna 1909, toiminimi J. Tirkkosen 40-vuotisen toiminnan juhlapäivänä, Nikolai Tirkkonen lahjoitti Tampereen kaupungille varat suihkukaivon hankkimiseen. Varoilla rakennettiin vuonna 1913 valmistunut suuri Näsikallion suihkukaivo Mustanlahden kallion etelärinteeseen Hämeenpuiston pohjoispäähän. Suihkukaivon kolme pronssiveistosta teki kuvanveistäjä Emil Wikström ja graniittiset muut rakennelmat suunnitteli arkkitehti Birger Federley.
Perhesuhteet

Nikolai Tirkkonen oli naimisissa Fanny Maria Törnuddin (s. 17.11.1876 Ilmajoki) kanssa. Pariskunnalla oli kaksi lasta, Tauno Juhani Uolevi (s. 2.8.1898) ja Erkki Juhani (s. 27.5.1901).
Aiheesta muualla

Nikolai Tirkkosen elämäkerta Kansallisbiografiassa
Jugendtyyliä edustava Tirkkosen talo.
None

None voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
None (EP), ruotsalaisen metalliyhtye Meshuggahin
None, kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”None”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Natriumkloraatti

| Natriumkloraatti |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  7775-09-9
PubChem CID:  516902 ja 24487
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  NaClO3
Moolimassa:  106,44 g/mol
Ulkomuoto:  Valkoinen kiinteä aine
Sulamispiste:  248 °C
Kiehumispiste:  n. 300 °C (hajoaa)
Tiheys:  2,5 g/cm3 (kiinteänä)
Liukoisuus veteen:  101,0 g / 100 ml (20 °C)
Natriumkloraatti (NaClO3) on positiivisista natriumioneista (Na+) ja negatiivista kloraatti-ioneista (ClO3-) koostuva suola. Sen on voimakas hapetin ja lievästi hygroskooppinen aine. Kiinteässä olomuodossa natriumkloraatti on valkoista kiteistä ainetta, mutta vesiliuoksena se on väritöntä. Natriumkloraatin molekyylimassa on 106,4, sulamispiste on 248°C ja pH 45% pitoisessa vesiliuoksessa on 7-9,5. Natriumkloraatti on voimakas hapetin. Se ei ole herkästi syttyvää, mutta tulen sytyttyä se saattaa edistää tulen palamista.
Valmistus

Natriumkloraattia voidaan valmistaa kuumasta natriumkloridiliuoksesta elektrolyysin avulla, jolloin katodin on oltava ruostumatonta terästä ja anodin grafiittia. Tällöin tapahtuva reaktio on seuraava:
Tällöin jännitteen on oltava mahdollisimman pieni, mutta virran suuri. Vaihtoehtoisesti sitä voidaan valmistaa johtamalla kloorikaasua kuumaan natriumhydroksidiin.
Natriumkloraatti hajoaa herkästi kuumennettaessa noin 250 asteeseen. Tällöin siitä lohkeaa happea ja jää jäljelle natriumkloridia.
Terveysvaikutukset

Natriumkloraatti ärsyttää elimistöä joutuessaan iholle, nenään tai silmiin. Aineen nieleminen tai hengittäminen voi aiheuttaa mm. pahoinvointia, ripulia, oksentelua ja syanoosia. Suuret natriumkloraattiannokset voivat aiheuttaa munuais-, maksavaurioita, kouristuksia ja kuoleman.
Aiheesta muualla

Natriumkloraatin kansainvälinen kemikaalikortti
PubChem: Sodium chlorate (englanniksi)
Neuvostoliiton jääkiekon mestaruussarja

| Neuvostoliiton jääkiekon mestaruussarja |
| --- | --- |
Laji:  jääkiekko
Maa(t):   Neuvostoliitto
Perustettu:  1946
Lopetettu:  1991
Seuraaja:  IVY:n mestaruussarja
Eniten mestaruuksia:  HK TsSKA Moskova (32)
Alempi taso:  Pervaja Liga Vtoraja Liga
Torpedo - Salavat Yulaev (1983)
Neuvostoliiton jääkiekon mestaruussarja oli Neuvostoliiton jääkiekon pääsarjataso vuodesta 1947 aina vuoden 1991 kevääseen saakka.
Historia

Ennen vallankumousta Venäjällä suosituin jäällä pelattava pallopeli oli jääpallo, eikä jääkiekkoa suuremmin harrastettu missään. Tästä huolimatta Venäjä liittyi vuonna 1911 kansainväliseen jääkiekkoliittoon, joka oli perustettu vuonna 1908, jäseneksi, mutta erosi pian tämän jälkeen. Vuoden 1917 jälkeen jääkiekko alkoi saavuttaa suosiota erityisesti liikuntatieteiden opiskelijoiden keskuudessa. Vuonna 1932 Neuvostoliitto pelasi otteluita saksalaista työväen urheiluliiton joukkuetta vastaan ja voitti maalein 3-0. Tämän jälkeen alkoi voimakas kehitystyö jääkiekon parissa ja miesten pääsarja aloitettiin 15 vuoden kuluttua. Fyysisen kulttuurin ja urheilun komitea päätti järjestää ensi kertaa mestaruuskauden talvella 1946/1947. Vuonna 1959 sarja siirtyi jääkiekko- ja jääpalloliiton alaisuuteen ja vuonna 1967 aikaisemmin yhdessä toiminut jääkiekko- ja jääpalloliitto eriytyi omiksi lajiliitoikseen. 1. huhtikuuta 1952 Neuvostoliitto liittyi kansainvälisen jääkiekkoliiton jäseneksi. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen liigaa pelattiin vuoteen 1997 saakka kansainvälisenä liigana. Vuonna 1996 käynnistyi Venäjällä oma kansallinen Superliiga, mutta monien entisten neuvostotasavaltojen joukkueilla on yhä omien sarjojensa lisäksi parhaille joukkueille yhteinen liiga.
Nonaggressioperiaate

Nonaggressioperiaate (NAP) on yhteiskuntafilosofian piirissä esiintyvä oppi, jonka mukaan voimankäyttöä ei pidä aloittaa muiden ihmisten kehoa tai omaisuutta kohtaan: väkivallan käyttö on sallittua vain itsepuolustukseksi ja silloinkin vain kohtuullisessa määrin. Periaatteen esittämät voimankäyttörajoitukset koskevat kaikkia yhteiskunnan osia, myös julkista valtaa.
Nonaggressioperiaate on olennainen osa oikeistolibertarismia, jossa periaatteen nähdään johtavan täydelliseen kapitalismiin, sillä sen mukaan omistusoikeus on kaikissa oloissa loukkaamaton. Nonaggressioperiaatteesta ei seuraa tiukkaa, kaiken väkivallan kieltävää pasifismia, mutta väkivallan aloittamisen se kieltää aina.
Joidenkin libertaristien mielestä ennaltaehkäisevä isku rauhan säilyttämiseksi ei kuitenkaan kuulu kiellon piiriin. Koska tämä kuitenkin vesittää nonaggressioperiaatteen idean, useimpien mukaan myös tällaiset iskut ovat periaatteen nojalla kiellettyjä.
Kansalaistottelemattomuus on nonaggressioperiaatteen mukaista, koska väkivalta on mahdollista aloittaa myös lain perusteella.
Individualistiset anarkistit, objektivistit, anarkokapitalistit ja uusliberaalit katsovat verotuksen rikkovan nonaggressioperiaatetta. Näkemyksen mukaan valtion veronkanto on moraalitonta toimintaa, ei vain käytännön toimenpide.
Aiheesta muualla

Flash-animaatio nonaggressioperiaatteesta (englanniksi)
Natasha Henstridge

| Natasha Henstridge |
| --- | --- |
 Natasha Henstridge vuonna 2009
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. elokuuta 1974 (ikä 50)  Springdale, Newfoundland, Kanada
Ammatti:  näyttelijä, malli
Näyttelijä
Aktiivisena:  1995–
Merkittävät roolit:  Sil (Peto)
Palkinnot
 MTV Movie Awards (1996)  Gemini (2008) 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Natasha Henstridge (s. 15. elokuuta 1974) on kanadalainen malli ja näyttelijä.
Ura

Henstridge syntyi Newfoundlandissa, mutta lähti 14-vuotiaana mallintöihin Pariisiin. Hänellä on ollut huomattavia rooleja muiden muassa elokuvissa Peto (1995), Peto 2 (1998), Ghosts of Mars (2001), Peto III (2004) ja Koko potti 2 (2004). Henstridge ääninäyttelee mrs. Elleninä South Park -jaksossa "Kauneusleikkaus".
Yksityiselämä

Henstridge oli aiemmin naimisissa Damian Chapan kanssa, ja myöhemmin hän on saanut kaksi lasta näyttelijä Liam Waiten kanssa. Nykyään Henstridge asuu avoliitossa näyttelijä Darius Daneshin kanssa.