stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Big Brother 2008
Asukkaat

| Asukkaan tiedot (nimi, ikä, asuinpaikka) | Saapui taloon | Poistui talosta | Poistumisen  syy |
| --- | --- | --- | --- |
| Anniina Mustajärvi (20), Tampere | päivä 20 | päivä 97 | Voittaja |
| Tero Savikuja (28), Helsinki | päivä 1 | päivä 97 | Toinen |
| Johan Grahn (23), Tampere  (osallistui Afrikan Big Brotheriin 9. viikolla) | päivä 1 | päivä 97 | Kolmas |
| Jarmo Uusitalo (21), Tornio | päivä 71 | päivä 97 | Neljäs |
| Tuuli Vuokola (23), Tampere | päivä 20 | päivä 90 | häätö |
| Anna Sällylä (21), Tampere | päivä 45 | päivä 90 | häätö |
| Alex Hytönen (19), Hyvinkää   | päivä 71 | päivä 90 | häätö |
| Henna Kalinainen (19), Kerava | päivä 73 | päivä 83 | häätö |
| Cheryll Karri (25), Helsinki | päivä 1 | päivä 76 | häätö |
| Jari-Matti Kurri (23), Turku ja Harjavalta | päivä 20 | päivä 69 | häätö |
| Kaisa-Reeta Kivistö (19), Vantaa ja Lahti | päivä 45 | päivä 62 | häätö |
| Munyaradzi "Munya" Chidzonga (22), Zimbabwe  (saapui asukasvaihtoon Afrikan BB-talosta 9. viikolle.) | päivä 55 | päivä 60 | palasi takaisin Afrikan BB-taloon |
| Marianne Oikkonen (19), Helsinki | päivä 1 | päivä 55 | häätö |
| Andreas Grönblom (22), Turku | päivä 1 | päivä 48 | häätö |
| Niko Saarinen (22), Kerava | päivä 1 | päivä 46 | väkivaltainen käytös |
| Antti Kurhinen (24), Helsinki | päivä 20 | päivä 41 | häätö |
| Mia Leviö (19), Helsinki | päivä 1 | päivä 34 | häätö |
| Harri Huhta-aho (20), Korpilahti | päivä 1 | päivä 28 | sairastuminen |
| Maria Suominen (34), Keuruu | päivä 1 | päivä 27 | häätö |
| Marianna Zaikova (23), Helsinki | päivä 1 | päivä 21 | henkilökohtaiset syyt |
| Marko Kaarto (31), Tampere  (valittiin taloon Subjectin videohaun kautta) | päivä 1 | päivä 20 | häätö |
| Minna Sara (21), Helsinki | päivä 1 | päivä 13 | häätö |
| Risto Kuoppala (23), Tampere | päivä 1 | päivä 13 | häätö |
Viikkotehtävät

Joka viikko Big Brother-talon asukkaat saivat viikkotehtävän, jonka onnistumisesta he löivät vetoa viikoittaisella budjetillaan. Vedonlyöntiprosentin oli oltava vähintään 25 prosenttia ja enintään 99 prosenttia viikkobudjetista.
| Viikko | Tehtävän nimi | Vedonlyönti- prosentti | Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 ja 2 | Paloasema | 99% | Epäonnistui |
| 3 | Remontti | 80% | Onnistui |
| 4 | Viiden tähden hotelli Big Brother | 80% | Epäonnistui |
| 5 | Väistely | 80% | Onnistui |
| 6 | Unohtumaton festivaalimatka | 90% | Epäonnistui |
| 7 | Vihjeitä TV:stä | 99% | Onnistui |
| 8 | Kolhoosi | 99% | Onnistui |
| 9 | Welcome to Finland | 99% | Onnistui |
| 10 | Vauhtia ja taitoa | 99% | Epäonnistui |
| 11 | Salaiset agentit | 99% | Onnistui |
| 12 | Matka historiaan | 99% | Epäonnistui |
| 13 | Olette kaikki häätöäänestyksessä | 99% | Onnistui |
| 14 | Pieni Suuri Planeetta | 99% | Onnistui |
Nimeämistaulukko > Poikkeukset nimeämisissä

Viikko 1: Häätöäänestystä ei järjestetty ja nimeämiset olivat valenimeämisiä. Marko valehäädettiin ja hänen salainen tehtävänsä oli asua muilta asukkailta salaa BB-talon toisen kerroksen sviitissä ennalta määrätyn ajan eikä hän saanut paljastua. Jos tehtävä olisi onnistunut, Marko olisi ollut koskematon seuraavan viikon nimeämisissä.
Viikko 2: Marko keskeytti salaisen tehtävän ja joutui seuraavaan häätöäänestykseen ilman nimeämisiä. Lisäksi tämän viikon häätöäänestyksessä häädettiin poikkeuksellisesti kaksi asukasta.
Viikko 4: Anniina, Tuuli, Antti ja Jari-Matti olivat koskemattomia, koska he saapuivat taloon uusina asukkaina kaksi päivää ennen nimeämisiä. He saivat kuitenkin osallistua nimeämisiin pisteitä antamalla.
Viikko 5: Ei nimeämisiä. Andreas, Mia, Harri ja Niko joutuivat suoraan häätöäänestykseen sääntörikkomuksista. Harrin kohdalla häätöäänestys keskeytettiin tiistaina hänen jouduttua maanantai-iltana sairaalaan.
Viikko 6: Tämän viikon nimeämiset olivat käänteiset eli asukkaat antoivat nimeämispisteitä niille asukkaille joiden he halusivat eniten jäävän taloon, ne asukkaat jotka saivat vähiten pisteitä joutuivat äänestykseen.
Viikko 7: Toistuvien sääntörikkomusten ja juonittelun takia Andreas, Johan, Marianne, Niko ja Tero eivät saaneet antaa nimeämispisteitä. Tällä viikolla vain Cheryll, Anniina, Tuuli ja Jari-Matti saivat valita asukkaita häätöäänestykseen.
Viikko 8: Viikkotehtävän kolhoosin johtajaa, Johania, ei voinut nimetä. Nimeämisten ulkopuolella olivat myös Kaisa-Reeta ja Anna, koska olivat saapuneet taloon uusina asukkaina viisi päivää aikaisemmin. Johan, Kaisa-Reeta ja Anna saivat kuitenkin antaa nimeämispisteitä.
Viikko 9: Tällä viikolla nimeämisiin sai osallistua myös Afrikan BB-talosta asukasvaihtoon tullut Munya.
Viikko 10: Big Brother määräsi Johanin häätöäänestykseen, koska tämä poistui vapaaehtoisesti Big Brother -talosta lähtiessään Afrikan BB-taloon. Johan ei myöskään saanut itse antaa nimeämispisteitä muille asukkaille.
Viikko 13: Tämän viikon nimeämiset olivat valenimeämisiä, sillä Big Brother oli nimennyt kaikki asukkaat häätöäänestykseen. Lisäksi sunnuntaina häädettiin kolme asukasta.
Viikko 14: Ei nimeämisiä, katsojat äänestivät ohjelman voittajan.
Kansainvälinen asukasvaihto

19. lokakuuta 2008 Johan lähetettiin Afrikan Big Brotherin 3. tuotantokauden vierailevaksi kilpailijaksi Johannesburgiin. Vastaavasti Afrikasta Suomeen tuotiin zimbabwelainen Munya Chidzonga. Munya lähti takaisin Afrikan Big Brotheriin 24. lokakuuta ja Johan palasi Suomen Big Brother taloon 25. lokakuuta 2008.
Aiheesta muualla

Big Brotherin 4. tuotantokauden kotisivut
Big Brother
| --- | --- |
Big Brother Suomi:  1 (2005) | 2 (2006) | 3 (2007) | 4 (2008) | 5 (2009) | 6 (2010) | 7 (2011)  | 8 (2012) | Julkkis Big Brother (2013) | 10 (2014) | 11 (2019) | 12 (2020) | Big Brother Vip (2021) | 14 (2021) | 15 (2022)
Eurooppa:  Albania | Belgia | Bulgaria | Kroatia | Tšekki | Tanska | Ranska | Saksa | Kreikka | Unkari | Italia | Hollanti | Norja | Puola | Portugali | Romania | Venäjä | Slovakia | Slovenia | Espanja | Ruotsi | Ruotsi ja Norja | Sveitsi | Iso-Britannia ja Irlanti | Ukraina | Entinen Jugoslavia
Afrikka:  Afrikka | Nigeria | Etelä-Afrikka
Amerikka:  Argentiina | Brasilia | Québec | Kolumbia | Ecuador | Meksiko | Pacific | USA
Australia ja Aasia:  Arabia | Australia | Intia | Indonesia | Israel | Filippiinit | Thaimaa
Harju (Helsinki)

| Harju> Ås |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Harju korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Keskinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  121
Pinta-ala:  0,30 km² 
Väkiluku:  7 627 (2019)
Väestötiheys:  25423 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa Alppiharjun kaupunginosaa
Postinumero(t):  00510, 00520 , 00500
Lähialueet:  Torkkelinmäki, Linjat, Alppila, Vallila, Vilhonvuori
Harju (ruots. Ås) on Alppiharjun kaupunginosaan kuuluva osa-alue Helsingin itäisessä kantakaupungissa. Se sijaitsee Kallion kaupunginosan pohjoispuolella, ja  monet mieltävät sen osaksi tätä kaupunginosaa. Kallion tavoin se on perinteinen työläisalue, jonka tiiviisti rakennetut asuintalot ovat pääosin 1920- ja 1930-luvuilta.
Harjun lähialueita ovat Kallioon kuuluvien Torkkelinmäen ja Linjojen osa-alueiden lisäksi Alppila lännessä, Sörnäinen idässä ja Vallila pohjoisessa.
Helsingin kaupunginosarajojen (peruspiiri ja osa-aluerajojen) mukaan Harjun erottaa Sörnäisistä Hämeentie, Kalliosta Helsinginkatu, Alppilasta Sturenkatu ja Vallilasta Aleksis Kiven katu. Näiden rajojen väliin jäävällä 0,30 km² kokoisella osa-alueella asuu 7 576 ihmistä (2014), eli alueen väestötiheys yli 25 000 asukasta neliökilometrillä on Suomen oloissa hyvin suuri.
Palvelut

Harjun alueella sijaitsee yli sata baaria ja ravintolaa. Alueen ravintolatarjonta kattaa laajan kirjon kiinalaisesta ja thai-keittiöstä amerikkalaiseen soul-keittiöön alueen lukuisia pizzerioita unohtamatta.  Alueella sijaitseva Vaasankatu on tunnettu baareistaan ja vapaa-ajanviettomahdollisuuksistaanselvennä. Usein katu yhdistyy puhekielessä Harjun eteläpuolella olevaan Kallion kaupunginosaan, ja monesti Kallioon mentäessä tullaankin tosiasiassa Harjuun. Kadulla on myös laaja aikuisviihteen keskittymä.
Harjussa on myös muita palveluita, kuten vaateliikkeitä, taidegalleria, antikvariaatti ja elokuvateatteri. Alueella toimii kaksi ruokakauppaa, kaksi apteekkia ja koulu sekä urheilukenttä. Alueella on paikallisten yrittäjien ja asukkaiden Kallioliikkeen ylläpitämä sosiaalinen Made in Kallio -tila. Kallioliike on järjestänyt alueella useita tapahtumia ja Ravintolapäivänä alueen yrittäjät ja asukkaat tarjoavat monia omia ruokiansa. Kallio kukkii -festivaalin samba-kulkue kulkee Harjun ympäri. Vaasankadun muututtua kävelykaduksi kadulla on järjestetty kuukausittain katukirpputoreja.
Harjun alueella on sekä yksityisiä että julkisia päihde- ja mielenterveyspalveluita. Alueella sijaitsee Hurstin ruokajakelu.
Palvelut > Joukkoliikenne

Harjun joukkoliikenneyhteydet ovat hyvät. Sörnäisten metroaseman sisäänkäynneistä kaksi sijaitsee Harjussa. Harjun läheltä kulkee useita raitiolinjoja: linja 3 vie Meilahteen ja keskustaan, linja 6 Arabiaan, keskustaan ja Punavuoreen, linja 8 yhdistää Harjun Töölöön ja lounaiseen Helsinkiin sekä linjat 7 ja 9 liikennöivät Pasilan asemalle ja Jätkäsaareen. Sörnäisten kurvin kautta kulkevat useat linja-autoyhteydet keskustaan, pohjoisiin kaupunginosiin ja Vantaalle. Harjun pohjoisella rajalla Aleksis Kiven kadulla liikennöivät runkolinjat 500 ja 510.
Miljöö

Harjun maamerkki on suuri valkoinen Aleksis Kiven koulu mäen päällä. Rakennus oli valmistuessaan 1934 Pohjoismaiden suurin kansakoulu. Nykyään se toimii yhtenäisenä peruskouluna, jossa ovat sekä alakoulun että yläkoulun luokat. Koulun vieressä on Brahenkenttä ja suuri Satakallion taloyhtiö. Harjun osa-alueella sijaitsee myös kaksi päiväkotia.
Aleksis Kiven kadun varrella sijaitseva Harjun nuorisotalo, entinen ruumishuone, ei nimestään huolimatta ole Harjun vaan Vallilan alueella, sillä kaupunginosien raja kulkee Aleksis Kiven katua pitkin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harju (Helsinki) Wikimedia Commonsissa
Vaasankatu kulkee Harjun alueen halki
Herttoniemen terveysasema

| Herttoniemen terveysasema |
| --- | --- |
 Herttoniemen terveysasema (14.3.2011).
Osoite:  Kettutie 8 M (Siilikuja 3), 00800 Helsinki
Sijainti:  Länsi-Herttoniemi, Helsinki
Koordinaatit:  60.2085°N, 25.0369°E
Valmistumisvuosi:  1973/1986
Suunnittelija:  Arkkitehtitoimisto Kirsi ja Erkki Helamaa Ky
Maunulan terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Herttoniemen terveysasema oli Helsingin Herttoniemen kaupunginosan Länsi-Herttoniemen osa-alueella toiminut kaupungin terveysasema.
Vuonna 1973 (ja 1986) valmistuneen osin kaksikerroksisen terveysasemarakennuksen oli suunnitellut Arkkitehtitoimisto Kirsi ja Erkki Helamaa Ky.
Herttoniemen, Kallion ja Vallilan terveysasemien toiminta loppui helmikuun alussa 2018, kun niiden terveydenhoitopalvelut siirrettiin helmikuun 5. päivänä 2018 toimintansa aloittaneeseen Kalasataman terveys- ja hyvinvointikeskukseen. Herttoniemen terveysasema, viereinen sairaala ja kirjasto puretaan asuntorakentamisen tieltä. Röntgeniä tai muuta kuvaantamista tarvitsevien herttoniemeläisten potilaiden hoitomatka pitenee muutoksen seurauksena merkittävästi, koska Kalasatamaan unohdettiin perustaa kuvantamiskeskus sen jälkeen, kun Herttoniemen terveysaseman vieressä sijainneen sairaalan purkamisesta päätettiin.
Aiheesta muualla

Helsingin terveysasemien yhteystiedot (hel.fi)
Kalasataman terveysasemapalvelut (hel.fi)
Harjavuohi

| Harjavuohi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Nautaeläimet Bovidae
Alaheimo::  Vuohet Caprinae
Suku::  Ammotragus  Blyth, 1840
Laji::  lervia
Kaksiosainen nimi
 Ammotragus lervia  (Pallas, 1777) 

Katso myös
   Harjavuohi Wikispeciesissä   Harjavuohi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Harjavuohi tai harjalammas (Ammotragus lervia) on vuohien alaheimoon (Caprinae) kuuluva pohjoisafrikkalainen sorkkaeläinlaji, Ammotragus-sukunsa ainoa laji.
Taksonomia

Harjavuohi on jaettu usein kuuteen eri alalajiin, joita ovat A. l. lervia, A. l. angusi, A. l. blainei, A. l. fassini, A. l. ornatus ja A. l. sahariensis. Alalajien morfologisia eroja ei kuitenkaan ole määritelty tarkasti, ja alalajit risteytyvät keskenään useilla alueilla.
Koko ja ulkonäkö

Harjavuohet painavat 30–145 kg. Niiden ruumiinpituus on 130–165 cm ja säkäkorkeus 75–110 cm. Naaraat ovat uroksia huomattavasti pienempiä. Turkki on lyhyt ja väriltään punertava tai hiekanruskea. Ruumiin alapuoli on hieman muuta ruumista vaaleampi. Kurkulla kasvaa karvainen harja, joka uroksilla on naaraita pidempi. Naarailla ja uroksilla kasvavat sarvet, jotka tosin uroksilla ovat hieman suuremmat. Sarvet kasvavat kaartuen taakseppäin ja niissä on useita renkaita. Renkaat kuluvat ajan kuluessa, joten vanhemmilla yksilöillä sarvet voivat olla sileät.
Levinneisyys ja elinympäristö

Harjavuohi eli aikoinaan koko Pohjois-Afrikan vuoristoissa. Nykyään sitä tavataan saarekemaisesti Algeriassa, Tšadissa, Libyassa, Malissa, Mauritaniassa, Marokossa, Nigerissä, Sudanissa, Egyptissä, Tunisiassa ja Länsi-Saharassa. Sitä on istutettu Meksikoon, Espanjan Kanariansaarille ja mantereelle, Kroatiaan,  Italiaan ja Yhdysvaltoihin.
Harjavuohia tavataan tavallisesti jyrkänteillä ja kivikkoisilla seuduilla aina merenpinnan tasosta 4 100 metrin korkeuksille saakka. Ympräistössään ne tarvitsevat kiviä tai puita varjoa varten.
Elintavat

Harjavuohia tavataan yleensä yksin tai pienissä ryhmissä. Ne ovat aktiivisia yleensä aamu- tai iltahämärässä. Päivät ne viettävät varjossa auringonsuojassa. Harjavuohet käyttävät ravinnokseen ruohoja, pensaita, jäkäliä ja akaasioita. Ne voivat saada lähes kaiken tarvitsemansa nesteen ravinnostaan. Ne juovat kuitenkin vettäkin etenkin sen ollessa helposti saatavilla. Harjavuohet tekevät myös pienimuotoisia muuttoliikeitä ravinnon perässä.
Harjavuohia saalistavat etenkin leopardi ja aavikkoilves. Harjavuohien elinympäristössä on vain vähän piiloksi kelpaavaa kasvillisuutta. Harjavuohi pyrkiikin vaaran uhatessa olemaan huomamaatta jähmettymällä paikalleen.
Harjavuohet voivat lisääntyä koko vuoden ympäri ja naaras voi synnyttää kaksi kertaa vuodessa. Lisääntyminen painottuu kuitenkin syyskuun ja marraskuun väliselle ajalle. Naaraan tiineys kestää 160 päivää ja poikaia syntyy kerrallaan 1–3. Poikaset pystyvät seuraamaan emoaan jyrkänteillä liikkuessa mitlei heti syntymänsä jälkeen. Naaras imettää 3–4 kuukautta ja poikaset kasvavat sukukypsiksi 18-kuukauden ikäisinä. Harjavuohet voivat elää 20-vuotiaiksi.
Uhat ja suojelu

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on määritellyt harjavuohen vaarantuneeksi lajiksi. Kannat ovat laskeneet esimerkiksi metsästyksen ja elinympäristön tuhoutumisen takia. Elinympäristöä uhkaavat karjanlaidunnus, polttopuunkeruu ja aavikoituminen.
Harjavuohen kantojen kooksi on arvioitu 5 000-10 000 yksilöä. Marokossa niitä on arviolta 800–2 000, Algeriassa useampia tuhansia ja Nigerissä yli 4 000. Tšadissa ja Mauritaniassa on pieniä kantoja. Libyan, Tunisian, Sudanin ja Länsi-Saharan kantojen kokoa ei tunneta. Sudanissa sitä pidetään kuitenkin hyvin harvinaisena. Egyptissä lajia pidettiin aikanaan jo sukupuuttoon kuolleena, mutta sittemmin sen on todettu olevan edelleen suhteellisen yleinen maan Läntisen ja Itäisen autiomaan alueilla.
Lajia tavataan joillakin suojelluilla alueilla ja sen metsästäminen on kielletty muutamissa maissa sen levinneisyysalueella. Kaikissa maissa kieltoja ei kuitenkaan valvota yhtä tehokkaasti.
Naaras.
Poikanen.
Hesperos

Hesperos illan personifikaationa. Taiteilija Anton Raphael Mengs (noin vuodelta 1765, Patrimonio Nacional, Madrid)
Hesperos (m.kreik. Ἓσπερος, "ilta") oli kreikkalaisessa mytologiassa Eoksen, aamuruskon, poika ja iltatähti. Hyginus kertoo hänen isänsä olevan Kefalos, mutta useammin isäksi nimetään Astraios. Roomalaisessa mytologiassa hänen vastineensa on Vesper.
Johannes Tzetzes nimeää Hesperoksen Atlaksen pojaksi, joka oli kiinnostunut tähtitieteestä. Hän kiipesi Atlaksen harteille ja katosi. Iltatähdelle, tähdistä suurimmalle, annettiin nimi hänen mukaansa.
Diodoros mainitsee Hesperoksen hesperidien isoisänä ja Atlaksen veljenä, jolle hän antoi tyttärensä puolisoksi.
Yhteys Fosforokseen ja Eosforokseen

Hesperos sekoitettiin jo antiikin aikana Fosforokseen, aamutähteen, joka tunnettiin myös nimellä Eosforos. Syynä oli yksinkertaisesti se, että aamu- ja iltatähteä pidettiin alun perin kahtena eri taivaankappaleena, mutta kreikkalaisten hyväksyttyä tosiasian, että molempien kohdalla kyseessä on Venus, he omistivat ”vaeltavan tähden” Afroditelle (roomalaisten Venus), ja Hesperoksella saatettiin viitata sekä aamu- että iltatähteen.
Helen Pluckrose

Pluckrose ja Lindsay kertovat videolla artikkelihuijauksestaan.
Helen Pluckrose on brittiläinen kirjailija ja kulttuurikeskustelija, joka tunnetaan sosiaaliseen oikeudenmukaisuusteoriaan kohdistetusta kritiikistä ja liberaalin etiikan puolustamisesta. Pluckrose on suorittanut maisterintutkinnon Lontoossa varhaismodernista kirjallisuudesta aiheenaan keskiajan naiset.
"Sokal toiseen potenssiin" -juttu

Yhdessä James A. Lindsayn  ja Peter Boghossianin kanssa Pluckrose osallistui 2017–2018 hankkeeseen, jossa ryhmä lähetti joukon tekaistuja "tieteellisiä" artikkeleita vertaisarvioituihin tiedelehtiin, joiden alana oli kulttuurin, sukupuolen, rodun ja queer-aiheiden tutkimus. Ryhmä kertoi, että heidän tavoitteensa oli osoittaa postmodernin kriittisen teorian valtaamien akateemisten lehtien alhainen tieteellinen taso. Ryhmää arvosteltiin 'huijauksesta' ja 'koordinoidusta oikeistolaisesta hyökkäyksestä'. Ryhmä kuitenkin luonnehti itseään vasemmalle kallellaan oleviksi liberaaleiksi. Kirjoittajat saivat useita artikkeleita julkaistuksi ennen kuin huijaus paljastui sosiaalisen median kautta. Siellä herätti huomiota artikkeli, joka käsitteli koirien tekemiä raiskauksia.  Tapaukseen viitataan "Sokal toiseen potenssiin" juttuna, jolloin viitataan vuoden 1996 tapahtuneeseen vastaavaan Alan Sokalin toteuttamaan hankkeeseen.
Cynical Theories

Vuonna 2020 Pluckrose julkaisi yhdessä James Lindsayn kanssa teoksen Cynical Theories: How Universities Made Everything About Race, Gender, and Identity—and Why This Harms Everybody. Teos käsittelee postmodernia sosiaalisen oikeudenmukaisuuden teoriaa ja sen poliittisia tavoitteita. Tekijät ilmoittavat edustavansa  "Teorian" liberaalia kritiikkiä, sillä arvostelun kohde ei heidän mielestään edistä oikeudenmukaisuutta ja tasa-arvoa.
Käännös suomeksi
Highway Don’t Care

| ”Highway Don't Care” Tim McGraw ft>  Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Two Lanes of Freedom
 Julkaistu: 25. maaliskuuta 2013
 Formaatti: Digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Byron Gallimore, Tim McGraw
 Tyylilaji: Country
 Kesto: 04.39
 Levy-yhtiö: Big Machine
Tim McGraw’n muut singlet
| ”Twisted” 2013 | ”Highway Don’t Care” 2013 | ”Southern Girl” 2013 |
Taylor Swiftin muut julkaisut
| ”22” 2013 | ”Highway Don’t Care” 2013 | ”Red” 2013 |
Highway Don’t Care on amerikkalaisen countrymusiikki-artisti Tim McGraw’n levyttämä kappale, joka sisältää myös countrypop-artisti Taylor Swiftin laulua. Se julkaistiin maaliskuussa 2013 kolmantena singlenä McGraw’n ensimmäiseltä Big Machine Recordsin tuottamalta albumilta, Two Lanes of Freedomilta. Kappaleen sanoittivat Mark Irwin, Josh Kear ja Brad ja Brett Warren. Keith Urban soittaa kappaleessa kitaraa. McGraw ja Swift äänittivät omat osuutensa kappaleesta erikseen.
Käännös suomeksi
Hallintolainkäyttö

Hallintolainkäyttö eli hallintoprosessi tarkoittaa hallintoasioista oikeudellisin perustein tehtyjen valitusten oikeuskäsittelyä sekä eräissä tilanteissa myös itsenäisten hallintoriitojen käsittelyä. Hallintopäätöksillä ratkaistavissa asioissa on kyse julkisoikeudellisista oikeussuhteista, joille on tyypillistä yksipuolisuus: niissä viranomainen tekee yhtä tai useampaa yksityishenkilöä tai yhteisöä velvoittavan päätöksen tai päätöksen, jolla ratkaistaan kysymys yksityishenkilölle tai yhteisölle myönnettävästä etuudesta tai oikeudesta. Myös toinen julkisoikeudellinen yhteisö tai toimielin voi olla hallintopäätöksen kohteena. Päätös voi myös samalla kertaa olla yhdelle taholle oikeuttava, joillekin toisille velvoittava.
Hallintotuomioistuimet eri maissa

Kaikissa maissa, joissa on toimiva oikeusturvajärjestelmä, useimmista hallintopäätöksistä on mahdollista valittaa tuomioistuimeen. Useimmissa anglosaksista common law- eli tapaoikeusjärjestelmää noudattavissa maissa sekä Islannissa, Norjassa ja Tanskassa muutoksenhaku tehdään tavallisessa siviiliasioita hoitavassa tuomioistuimessa. Sen sijaan maissa, joiden oikeusperinne perustuu roomalaiseen tai germaaniseen oikeuteen, hallintoasioiden muutoksenhaku suoritetaan erityisissä hallintotuomioistuimissa. Euroopan unionin vanhoista 15 jäsenmaasta hallintotuomioistuimia onkin kaikissa muissa paitsi Tanskassa, Isossa-Britanniassa ja Irlannissa. Näiden maiden hallintolainkäyttöperiaatteet jakautuvat kahteen eri pääperinteeseen, saksalaiseen ja ranskalaiseen. Unionijäsenyys ei sinänsä edellytä miltään jäsenmaalta, että sen tulisi noudattaa jotakin näistä perinteistä, mutta se edellyttää jäsenvaltioilta toimivaa oikeusjärjestelmää, joka kykenee täytäntöönpanemaan unionioikeuden säännökset. Tämä vaatii sitä, että yksilöillä on käytössään toimivat muutoksenhakukeinot.
Hallintotuomioistuimet eri maissa > Ranska

Ranskan hallintotuomioistuinjärjestelmä on kolmiportainen. Se koostuu ensimmäisen asteen tribunal administratif-oikeuksista, keskiasteesta, jonka muodostavat cour administratif d'appel -tuomioistuimet, sekä ylimmästä oikeudesta Conseil d'Etat. Näistä ylin aste on ennakkopäätöstuomioistuin, joka käsittelee ainoastaan oikeudellisesti epäselviä kysymyksiä olettaen, että alemmat oikeusasteet ovat selvittäneet tapauksessa olennaiset tosiseikat.
Oikeusprosessi painottuu kirjalliseen puoleen, vaikka myös suullisia käsittelyjä voidaan järjestää. Kuten ranskalaisessa oikeudessa yleisemminkin, tuomioistuimen puheenjohtaja johtaa käsittelyä aktiivisesti ja toimii oma-aloitteisesti saadakseen asiaan selvitystä. Hallintolainkäytön perusteet on säädetty laissa, mutta merkittävä osa prosessioikeudesta perustuu vuosikymmenien mittaan syntyneeseen käytäntöön.
Hallintotuomioistuimet eri maissa > Ruotsi

Koska Suomi on useissa oikeusasioissa seurannut Ruotsin esimerkkiä, Ruotsin hallinto-oikeusjärjestelmä on samankaltainen kuin Suomessa. Se koostuu kuitenkin kolmesta portaasta, jotka ovat hallinto-oikeus (förvaltningsrätt), kamarioikeus (ruots. kammarrätt) ja korkein hallinto-oikeus (ruots. högsta förvaltningsdomstolen), jonka nimi oli aikaisemmin regeringsrätten. Tärkeimmät muutoksenhakukeinot ovat hallinto- ja kunnallisvalitus. Käsittelyn perusperiaatteet ovat samat kuin Suomessa, mutta suulliset käsittelyt ovat yleisempiä.
Hallintotuomioistuimet eri maissa > Saksa

Saksa edustaa hallintotuomioistuinten erästä perusjärjestelmää. Saksassa hallintoasiat jaetaan yleisiin hallintoasioihin, verohallintoon sekä sosiaalihallintoon. Kutakin asialuokkaa varten on oma tuomioistuinlaitoksensa. Yleisissä ja sosiaaliasioissa oikeuslaitos on kolmiportainen (Verwaltungsgerichte, Oberverwaltungsgerichte ja Bundesverwaltungsgericht sekä Sozialgerichte, Landessozialgerichte ja Bundessozialgericht), veroasioissa taas kaksiportainen (Finanzgerichte ja Bundesfinanzhof). Käsittely tuomioistuimissa on pääosin suullista ja perustuu kustakin tuomioistuimesta annettuihin tarkkoihin säädöksiin.