stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mike Powell

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Powell Osakan MM-kisoissa 2007 |  Powell Osakan MM-kisoissa 2007 |  Powell Osakan MM-kisoissa 2007 |  |
Maa:   Yhdysvallat
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Soul 1988 | pituushyppy |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 | pituushyppy |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Tokio 1991 | pituushyppy |  |
|  Kultaa | Stuttgart 1993 | pituushyppy |  |
|  Pronssia | Göteborg 1995 | pituushyppy |  |
Michael Anthony ”Mike” Powell (s. 10. marraskuuta 1963 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen pituushyppääjä. Hän pitää hallussaan pituushypyn maailmanennätystä 895 cm.
1988 Soulin olympialaisista Powell saavutti hopeaa Carl Lewisin takana tuloksella 849 cm. 1991 Tokion MM-kisojen finaalissa Powell paransi Bob Beamonin tuolloin 23 vuoden ikäistä maailmanennätystä viidellä sentillä, lukemiin 895 cm, ja voitti MM-kultaa. 1992 Barcelonassa hän saavutti jälleen olympiahopeaa voiton mentyä Lewisille. Powellin tulos 864 cm jäi vain kolme senttimetriä Lewisin parhaasta. 1993 Stuttgartin MM-kisoissa Powell voitti toisen MM-kultansa tuloksella 859 cm. 1995 Göteborgin MM-kisoista hän saavutti pronssia. Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui viidenneksi tuloksella 817 cm.
Powell lopetti uransa 1996 Atlantan olympialaisten jälkeen, mutta teki paluun vuonna 2001 tavoitteenaan 2004 Ateenan olympialaiset. Loukkaantumisen takia hän ei kuitenkaan voinut osallistua Yhdysvaltain olympiakarsintoihin. Hän on 188 senttimetriä pitkä ja painoi aktiivivuosinaan 77 kilogrammaa.
Henkilökohtaiset ennätykset

100 m 10,45
200 m 21,21
korkeushyppy 216
pituushyppy 895 ME
kolmiloikka 15,75
Luoma-ahon koulu

Luoma-ahon koulu on Alajärven kaupungissa, Luoma-ahon kylässä, noin 13 kilometriä kaupungin keskustasta sijaitseva peruskoulun ala-aste. Luoma-ahon koulupiiri perustettiin 1923, ja seuraavana vuonna valmistui ensimmäinen koulurakennus, jossa silloinen kansakoulu aloitti toimintansa. Koululle valmistui lisärakennus syksyllä 1962.
Nykyään koulussa on oppilaita noin 30 ja kaksi opettajaa. Koulua uhkasi lakkauttaminen 1. elokuuta 2007 alkaen, mutta Alajärven kaupungin ja Luoma-ahon kyläläisten välillä tehdyn palvelutuottajasopimuksen mukaan koulu jatkaa toimintaansa toistaiseksi.
Aiheesta muualla

Luoma-ahon koulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Okinawan kieli

| Okinawa |
| --- | --- |
 Okinawan kaksi päämurretta Okinawan saarella
Oma nimi:  ウチナーグチ (uchinaaguchi)
Tiedot
Alue:   Japani (Okinawan saari)  Havaiji
Virallinen kieli:  -
Puhujia:  95 000 (2011)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  katakana
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Japanilaiset kielet
Kieliryhmä:  Ryūkyū-saarten kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  mis
ISO 639-3:  ryu
ISO 639-3:  RYU
 Ohje 
Okinawan kieli (oma nimi: ウチナーグチ uchinaaguchi) on japanilainen kieli, jota puhutaan Japanissa, eteläisellä Okinawan saarella, kuten myös Okinawaa ympäröivillä Keraman, Kume-jiman, Tonakin ja Agunin saarilla sekä muutamilla pienillä saarilla, jotka sijaitsevat itään Okinawan saaresta. Kielellä on noin 95 000 puhujaa, mutta suurin osa puhujista on ikääntyneitä. Havaijilla arvioidaan olevan enintään 50 000 okinawan puhujaa, eli 3 % osavaltion koko väkiluvusta.
Aina vuoteen 1879 saakka, jolloin Japani virallisesti liitti Okinawan osaksi itseään, okinawankielinen kulttuuri oli Japanista itsenäinen. Tämän jälkeen japanilaiset aloittivat kuitenkin harjoittaa assimilaatiopolitiikkaa: kouluissa käytettiin ruumiillista kuritusta sekä häpeärangaistuksia, mikäli lapset eivät puhuneet japania. Sittemmin kielen asema on vahvistunut okinawalaisten keskuudessa ja kielen puhujat ovat alkaneet tekemään elvytystyötä kielen pelastamisen puolesta. Japani ei myöskään enää aktiivisesti pyri kitkemään okinawan kieltä.
Kieltä kirjoitetaan katakanalla.
Sukulaiskielet ja murteet

Okinawan kieli on sukua japanin kielelle ja sitä on perinteisesti, osittain myös poliittisista syistä, pidetty japanin murteena. Nykykäsityksen mukaan se on kuitenkin erillinen japanilaisiin kieliin kuuluva kieliryhmä, joka voidaan itse jakaa laskutavasta riippuen jopa kuuteen erilliseen kieleen.
Okinawan kielet jakautuvat kahteen pääryhmään: keskinen (standardi, Shuri-Naha) ja eteläinen. Shurin murre standardisoitiin Ryukyun kuningaskunnan aikana kuningas Shō Shinin (1477–1526) valtakaudella. Okinawan kieli oli kuninkaallisten ja aristokraattien käyttämä virallinen kieli. Kaikki aikakauden okinawankieliset laulut ja runot on kirjoitettu Shurin murteella, ja noin 900 000 puhujallaan se on ylivoimaisesti suurin okinawalaiskieli.
Pohjoisen Okinawan puhetta pidetään yleensä erillisenä kielenä.
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali> Norm. | Labiaali> Pal. | Alveolaari | Alveolopalataali | Palataali | Velaari> Norm. | Velaari> Lab. | Velaari> Pal. | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | mʲ | n |  | ɲ | ŋ |  |  |  |
| Klusiili | p | b |  | t | d | tɕ | dʑ |  | k | g | kʷ | gʷ | kʲ | gʲ | ʔ |
| Frikatiivi | ɸ |  | s | z | ɕ | ç |  |  |  | h |
| Tremulantti |  |  | ɾ |  |  |  |  |  |  |
| Approksimantti |  |  |  |  | j |  | w |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Kielioppi ja sanasto

Lukusanat 1–10 okinawaksi:
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ティーチ | ターチ | ミーチ | ユーチ | イチチ | ムーチ | ナナチ | ヤーチ | ククヌチ | トゥー |
| /tiichi/ | /taachi/ | /miichi/ | /yuuchi/ | /ichichi/ | /muuchi/ | /nanachi/ | /yaachi/ | /kukunuchi/ | /tuu/ |
Japaniin verrattuna okinawalla on hieman monimutkaisempi kunnioitustermeihin liittyvä sanasto.
Aiheesta muualla

Ethnologue.comin tiedot kielestä
Japanilaiset kielet
japani
okinawa
Viertolan koulusurma

| Viertolan koulusurma |
| --- | --- |
 Jokirannan opetuspiste vuonna 2016.
Paikka:  Vantaa, Suomi
Kohde:  Jokirannan opetuspiste
Ajankohta:  2. huhtikuuta 2024  noin kello 9.08–noin kello 9.58 (UTC+3)
Iskutyyppi:  kouluampuminen
Kuolleita:  1
Haavoittuneita:  2
Epäilty/epäillyt:  12-vuotias koulupoika
Viertolan koulusurma oli Vantaalla Viertolan koulun Jokirannan opetuspisteessä 2. huhtikuuta 2024 tapahtunut ampumavälikohtaus. Kohtauksessa yksi henkilö kuoli ja kaksi loukkaantui vakavasti. Sekä tekijä että uhrit olivat tapahtumahetkellä 12-vuotiaita saman luokan oppilaita. Teosta epäilty saatiin kiinni nopeasti välikohtauksen jälkeen Helsingin puolelta Siltamäestä. Häntä epäillään murhasta ja kahdesta murhan yrityksestä.
Jokirannan opetuspiste on osa Viertolan koulua.
Taustaa

Poliisi tiedotti keskiviikkona 3. huhtikuuta 2024 selvittäneensä, että ampumisen motiivi oli ollut kiusaaminen. Epäilty oli siirtynyt kyseiseen kouluun 8. tammikuuta 2024 muutettuaan paikkakunnalle. Epäilty suunnitteli tekoa kahdesta kolmeen viikkoa. Epäillyllä ei ole aiempaa rikostaustaa.
Tapahtumat

Ampuminen tapahtui Jokirannan opetuspisteen yleisopetuksen luokkahuoneessa koulun Paviljonki-rakennuksessa. Oppilaat suljettiin luokkiin, ja he pysyivät luokissa pitkään epäillyn kiinnioton jälkeenkin. Poliisi sai hälytyksen ampumisesta noin kello 9.08 ja saapui koululle yhdeksässä minuutissa. Ensimmäinen ensihoidon yksikkö saapui paikalle noin kello 9.23. Paikalle saapui kaikkiaan viisi ensihoitoyksikköä, ambulanssin lääkäriyksikkö sekä ensihoidon kenttäjohtoyksikkö.
Poliisin mukaan tilanne luokkahuoneessa oli kestänyt noin puolitoista minuuttia ja epäilty oli sen aikana ampunut neljä laukausta. Epäilty itse kertoi myöhemmin kuulusteluissa ampuneensa luokkahuoneesta poistuttuaan useita kertoja ilmaan ja yhden laukauksen kohti pysäköityä autoa.
Poliisi varoitti alueen asukkaita mahdollisesta vaarasta ampumisen jälkeen. Ohikulkijan kohdatessa epäillyn oli epäilty ase kädessään kehottanut vain jatkamaan matkaa ja katsomaan muualle. Poliisi otti epäillyn kiinni Siltamäestä noin kello 10 ja otti haltuunsa käsiaseen. Ensitietojen mukaan epäilty oli koululta poistuessaan uhannut aseella myös Helsingin Siltamäessä kouluun matkalla olleita oppilaita.
Poliisi kertoi myöhemmin 8. huhtikuuta 2024, että epäillyn reitti Viertolan koulusta Siltamäkeen oli ollut sattumanvarainen, eikä poika ollut poliisin saamien tietojen mukaan koulusta poistumisen jälkeen uhannut ketään aseella. Epäillyn Siltamäessä kohtaamista pojista ainakin yksi näki aseen epäillyn kädessä, mutta poliisin käsityksen mukaan mitään uhkaamista ei tapahtunut – ”ainakaan siinä mielessä, että se täyttäisi rikollisen teon tunnusmerkit”.
Noin kello 12.20 sisälle suojautuminen lähialueen kouluissa ja päiväkodeissa purettiin.
Epäillyn ampujan käyttämä ase on Yleisradion tapahtumapäivänä julkaiseman artikkelin mukaan ollut epäillyn lähisukulaisen luvallinen ase. Tapahtumapäivänä ei ollut tiedossa, miten epäilty lapsi oli saanut aseen haltuunsa. Ase on poliisin tietojen mukaan revolveri.
Uhrit

Ampumisessa kuoli tapahtumapaikalla kuudesluokkalainen poika ja kaksi kuudesluokkalaista tyttöä loukkaantui hengenvaarallisesti. Loukkaantuneita on hoidettu Uudessa lastensairaalassa. Toinen loukkaantuneista on Suomen kansalainen ja toinen Suomen ja Kosovon kaksoiskansalainen. Sekä uhrit että epäilty olivat kaikki 12-vuotiaita saman luokan oppilaita. Poliisi tiedotti toisen loukkaantuneen pääsevän kotihoitoon 11. huhtikuuta 2024, mutta toisen tila oli edelleen kriittinen. 16. lokakuuta 2024 uutisoitiin toisenkin loukkaantuneen päässeen kotiin. Häntä hoidettiin noin puoli vuotta.
Asian jälkikäsittely Vantaalla

Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen sosiaali- ja kriisipäivystys järjesti pian tapahtuman jälkeen apua uhrien läheisille sekä alueen asukkaille. Vantaan seurakunta avasi Tikkurilan kirkon samana iltana. Suomen Punainen Risti ja Mannerheimin Lastensuojeluliitto julkaisivat henkisen tuen ohjeet lasten ja nuorten auttamisesta. Mieli ry:n kriisipuhelin päivysti yhteydenottoja varten. Koululaisten palatessa seuraavana päivänä koululle oli Vantaan kaupunki ohjannut työntekijöitä muilta kouluilta koululaisten tueksi. Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen sosiaali- ja kriisipäivystys ja Suomen Punaisen Ristin kriisipäivystys olivat myös paikalla.
Nuorille apua tarjoava Sekasin-chat ruuhkautui yhteydenotoista. Mannerheimin Lastensuojeluliiton vanhempainpuhelimeen, lasten ja nuorten puhelimeen ja verkossa toimivaan keskustelupalveluun sekä nuorten tukilinjaan tulleissa yhteydenotoissa kuului vanhempien  ahdistus ja huoli. Lasten ja nuorten yhteydenotoissa nousivat esille pelot ja ahdistus tapahtuneesta sekä kouluun menemisen pelko. SOS-Lapsikylä avasi Apuu-chattiin ilmoitusväylän, jonka avulla lapsi voi ilmoittaa koulun, luokka-asteen tai luokan, jossa kiusataan. Ilmoituksen jälkeen SOS-Lapsikylä on yhteydessä kouluun.
Tutkinta

Itä-Uudenmaan poliisi kertoi 8. toukokuuta 2024 esitutkinnan olevan loppusuoralla eikä poliisilla ole asiasta enää tiedotettavaa. Syyskuussa 2024 poliisi kertoi, että esitutkintapöytäkirja valmistuu syyskuun 2024 aikana. Toinen ampumisessa loukkaantunut kosovolaistyttö oli syyskuussa 2024 edelleen sairaalahoidossa, eikä häntä ollut päästy kuulemaan hänen saamiensa vakavien päävammojen takia.
Tapauksen esitutkinta valmistui lokakuun lopulla 2024. Poliisi ei saanut tutkinnan aikana näyttöä siitä, että ampumisen uhreiksi joutuneet olisivat kiusanneet tai syrjineet epäiltyä. Ampuja oli kuulusteluissa kertonut laatineensa ennen tekoa 15 nimeä käsittäneen listan henkilöistä, jotka hän oli nimennyt syrjijöiksi ja nimittelijöiksi ja jotka hän oli aikonut tappaa. Kaikki kolme uhria olivat olleet mukana listalla.
Kuulusteluissa poika kertoi kokeneensa kiusaamista sekä Viertolan koulussa että edellisessä koulussaan, kaikkiaan parin vuoden ajan. Kun poliisi yritti kysyä, millaisia kiusaamistilanteet olivat olleet, poika ei osannut kuvailla niitä. Poika itse sanoi, että oli lähinnä sattumaa, että hän teki tekonsa juuri Viertolan koulussa eikä jo edellisessä koulussaan. Omien sanojensa mukaan hän suunnitteli tekoaan kolme tai neljä viikkoa etukäteen.
Poliisin mukaan tekijän omaa kertomusta lukuun ottamatta esitutkinnassa ilmennyt näyttö tuki sitä, ettei poikaa ylipäätään ollut kiusattu tai syrjitty Viertolan koulussa. Poliisi otti kuitenkin huomioon, että kiusaamisessa saattoi olla kyse yksilön subjektiivisesta kokemuksesta. Tutkinnan yhteenvedossa todettiin:
» On mahdollista, että muut lapset tai aikuiset eivät halua raportoida tekemäänsä tai näkemäänsä kiusaamista esimerkiksi tapahtumien aiheuttaman syyllisyyden tuntemuksien vuoksi. Ei ole myöskään tavatonta, että kiusaamista tapahtuu siinä määrin hienovaraisesti tai piilossa, että se jää esimerkiksi opettajilta huomaamatta.»
Tutkinnassa kuullun opettajan mukaan poikaa oli aktiivisesti pyritty ryhmäyttämään luokan muiden oppilaiden kanssa, mutta tämä ei ollut ottanut yrityksiä vastaan.
Poliisin mukaan ampuja oli ennen tekoaan jo kuukausien ajan etsinyt netistä tietoa koulusurmista ja massamurhista. Ampuja oli muun muassa katsonut dokumenttisarjaa Kauhajoen koulusurmista sekä uutislähetyksiä ja animaatioita Jokelan koulusurmista.
Poliisi tiedotti, että tekohetkellä 12-vuotiasta ampujaa epäillään murhasta, kahdesta murhan yrityksestä, kahdesta laittomasta uhkauksesta, törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta ja ampuma-aserikoksesta. Asia ei etene syyteharkintaan epäillyn alaikäisyyden vuoksi.
Reaktiot tapahtuneeseen > Suomessa

Sisäministeriö määräsi valtion virastot ja laitokset suruliputtamaan Viertolan kouluampumisen johdosta 3. huhtikuuta 2024. Myös yksityisten toivottiin osallistuvan suruliputukseen. Tasavallan presidentti Alexander Stubb kertoi järkyttyneensä Vantaan kouluampumisesta. Pääministeri Petteri Orpo kertoi, että ampumavälikohtaus vetää sanattomaksi. Myös sisäministeri Mari Rantanen ja opetusministeri Anna-Maja Henriksson ilmaisivat järkytyksensä tapahtuneesta. SDP:n puheenjohtaja Antti Lindtman kirjoitti viestipalvelu X:ssä, että ”monet joutuivat nyt kokemaan sellaista, mitä kenenkään ei ikinä pitäisi joutua kokemaan”. Eduskunta piti 3. huhtikuuta kello 14 alkaneen täysistunnon aluksi hiljaisen hetken Vantaan kouluampumisen uhrien muistoksi.
Jääkiekon SM-liiga ja sen seurat ilmaisivat tiedotteessaan tiistaina 2. huhtikuuta osanottonsa Vantaan koulusurman uhreille ja heidän omaisilleen. Pelicansin ja HIFK:n pelaajat pitivät samana iltana Lahden Isku Areenassa hiljaisen hetken ennen seitsemännen puolivälieräottelun alkua.
Reaktiot tapahtuneeseen > Maailmalla

Ampumavälikohtaus herätti huomiota maailmanlaajuisesti. Ruotsin pääministeri Ulf Kristersson esitti osanottonsa ruotsiksi ja englanniksi. Osanottonsa esittivät myös muiden muassa Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa, Tanskan pääministeri Mette Frederiksen, Viron presidentti Alar Karis ja Latvian presidentti Edgars Rinkēvičs. Tapauksen nostivat päivällä pääuutisiinsa muun muassa Britanniassa The Guardian ja BBC, Yhdysvalloissa CNN sekä Ruotsissa SVT ja Dagens Nyheter.
Koska toisella Vantaan kouluampumisessa loukkaantuneista oli Kosovon kansalaisuus, Kosovon ulkoministeriö ilmoitti Kosovon Tukholman-suurlähetystön olevan yhteydessä loukkaantuneen perheeseen ja paikallisiin viranomaisiin ulkoministeriön ohjeiden mukaisesti.
Suomen lippu puolimastossa Mäkelänkadulla Vallilassa, Helsingissä. Kuva otettu iltapäivällä 3.4.2024, päivä kouluampumisen jälkeen.
Henkivartija

Salainen palvelu vartioi Yhdysvaltain entistä First Ladyä Laura Bushia tämän ollessa vierailulla New Orleansissa.
Henkivartijalla tarkoitetaan Suomessa vartioimisliikkeen vartijaa, poliisia tai muuta viranomaista, joka toimii henkilösuojaustehtävässä.
Vartijan suorittama henkilösuojaustehtävä on yksi yksityisistä turvallisuuspalveluista annetussa laissa vartioimisliikkeille kuuluvista työtehtävistä eli jos tehtävää suorittaessa suorittaja saa korvausta työstään, kuuluu tehtävä vartioimisliikkeelle. Henkilösuojaustehtävä voi koskea tiettyä henkilöä tai pientä ryhmää, ja siitä on tehtävä toimeksiantosopimus. Suomessa henkilönsuojausta suorittavalla vartijalla ei ole erityisiä oikeuksia, mutta hän voi käyttää esimerkiksi kaikille kuuluvaa hätävarjeluoikeutta itsensä tai toisen suojaamiseksi.
Elokuvissa henkivartijan tehtävistä annetaan hyvin vauhdikas kuva. Autoilla ajetaan lujaa, aseet ovat aina mukana ja suojausta suoritetaan isolla joukolla näyttävästi. Suomen olosuhteissa aseita harvemmin pidetään mukana.
Yhdysvalloissa presidentin henkeä vartioi salainen palvelu (Secret Service), jonka toimista huolimatta muutamia presidenttejä on murhattu. Toimintaan kuuluu myös presidentin vierailupaikkojen tarkistaminen etukäteen muun muassa pommien etsimiseksi. Myös sotilaallisia henkivartijoita on, joskin henkivartiokaartien rooli on muuttunut seremonialliseksi.
Tunnettuja henkivartiokaarteja ovat muun muassa natsi-Saksan SS Leibstandarte Adolf Hitler, Sveitsiläiskaarti ja Venäjän keisarillinen kaarti (1721–1917), jonka riveissä aloitti sotilasuransa myös Suomen marsalkka C. G. E. Mannerheim.
Yleisesti ottaen tärkeimmiksi henkivartijan ominaisuuksiksi muodostuukin suunnitelmallisuus, havaintojen tekeminen, reagointikyky, paikallistuntemus ja monipuolisuus (ajoneuvojen hallinta, ensiapu, kielitaito). Alalla toimii myös paljon henkivartijakoulutusta antavia yrityksiä, mutta tällaisilla koulutuksilla harvoin on vaikutusta työllistymiseen. Henkivartijamarkkinat Suomessa ovat pienet, ja ammatissa kokopäiväisesti toimivia henkivartijoita lienee yksityisellä sektorilla alle kymmenen henkeä.
Alajärven lukio

| Alajärven lukio |
| --- | --- |

Sijainti:  Kaupintie 7 62900 Alajärvi
Luokat:  1–4 (lukio)
Alajärven lukio on Alajärven  kaupungin ylläpitämä lukiokoulutuksen yksikkö. Lukion tämänhetkinen rehtori on Marko Timo. Lukiossa on noin 200 oppilasta.
Aiheesta muualla

Alajärven lukion kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Henri Lintula

Henri Lintula (s. 29. marraskuuta 1990 Kerava) on suomalainen ammattilaisvapaaottelija. 190-senttinen Lintula ottelee välisarjassa (welterweight, 77,1 kg). Lintula edustaa Järvenpään Sisu Gymiä. Ottelijana Lintulan tunnetaan aggressiivisestä ja lopetushakuisesta ottelutyylistään. Kaikki hänen voittonsa ovat tulleet ennen täyttä aikaa ja suurin osa jo ensimmäisessä erässä..
Henri Lintula aloitti ammattilaisuransa vuonna 2016. Ammattilaisdebyytti käytiin Helsingin kulttuuritalolla Cage36 – vapaaottelutapahtumassa.  Lintulan ammattilaisrecordi on 10-2 (2024). Lintulan edellinen ottelu käytiin 23. marraskuuta 2024 Aino Areenalla Järvenpäässä Cage 65 tapahtumassa. Lintulalla on musta vyö brasilialaisessa jujutsussa (BJJ Black Belt).
Henri Lintula on voittanut hopeaa BJJ No gi SM- kilpailussa vuonna 2019 elite-sarjassa (ruskea/musta vyö).  Lisäksi hänellä on amatöörien Pohjoismaiden mestaruus vuodelta 2011 (Shooto).
Ammattilaisottelut

| Tulos | Tilasto | Vastustaja | Tyyli | Tapahtuma | Päivämäärä | Erä | Aika | Paikka | Huomatuksia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voitto | 10-2 | Evasio Donofrio | Luovutus ( Arm Triangle) | Cage 65 | 23. marraskuuta 2024 | 1 | 3:30 | Järvenpää |  |
| Voitto | 9-2 | Walter Luna | TKO (Lyönnit) | Carelia Fight 18 | 12 lokakuuta 2024 | 1 | 4:59 | Imatra | Raskassarja |
| Tappio | 8-2 | Omiel Brown | TKO (Lyönnit) | Cage Warriors 176 | 7. syyskuuta 2024 | 1 | 4:43 | Glasgow |  |
| Voitto | 8-1 | Giorgi Phatsia | Luovutus (Guillotine Choke) | Roots of Combat 1 | 15. huhtikuuta 2023 | 1 | 0:28 | Kerava |  |
| Voitto | 7-1 | Quinten DeVreught | Luovutus ( Rear-Naked Choke) | Cage 56 | 10. joulukuuta 2022 | 2 |  | Helsinki |  |
| Voitto | 6-1 | Jocimar Ferreira | Luovutus (Arm Triangle) | Cage 55 | 3. syyskuuta 2022 | 1 | 4:09 | Helsinki |  |
|  Tappio | 5-1 | Louis Glismann | Luovutus (Rear-Naked Choke) | Brave Cf 37 |  elokuuta 2020 | 2 | 1:30 | Tukholma |  |
| Voitto | 5-0 | Vladimir Osipov | Luovutus (Rear-Naked Choke) | Cage 49 | 30. marraskuuta 2019 | 1 | 4:17 | Helsinki |  |
| Voitto | 4-0 | Robin Roos | Luovutus (Rear-Naked Choke) | Fight Club Rush 5 | 31. elokuuta 2019 | 2 | 0:00 | Västerås |  |
| Voitto | 3-0 | Alexey Valivakhin | Luovutus (Triangle Choke) | Cage 45 | 24. marraskuuta 2018 | 1 | 0:00 | Helsinki |  |
| Voitto | 2-0 | Volodymyr Holoblev | Luovutus (Rear-Naked Choke) | NFC 2 | 27. toukokuuta 2017 | 1 | 1:44 | Turku |  |
| Voitto | 1-0 | Raimondas Sinica | TKO (Lyönnit) | Cage 36 | 3. syyskuuta 2016 | 1 | 0:47 | Helsinki |  |
7. marraskuuta

7. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 311. päivä (312. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 54 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Taisto, Kevin, Erin
suomenruotsalainen kalenteri: Glenn, Kevin, Erin, Colin
ortodoksinen kalenteri: Lasari, Lasse, Kaisa
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Diijá
vanhemmissa kalentereissa: Botvid, Claudius, Engelbert, Engelbertus, Engelbrecht, Eugen, Florentinus, Ingegerd, Wilibald
Tapahtumia

644 – Islamin toinen kalifi Umar ibn al-Khattab salamurhattiin Medinassa.
1512 – Niccolò Machiavelli lähti maanpakoon Firenzestä.
1848 – Zachary Taylor valittiin Yhdysvaltain presidentiksi ensimmäisissä samana päivänä jokaisessa osavaltiossa pidetyssä vaalissa.
1914 – Ensimmäinen maailmansota: saksalainen Qingdao eli tuolloinen Tsingtao antautui Japanille kuusiviikkoisen piirityksen jälkeen.
1916 – Woodrow Wilson valittiin uudelle kaudelle Yhdysvaltain presidentiksi.
1917 – Lokakuun vallankumous Venäjällä (juliaanisen kalenterin mukaan).
1956 – Suezin kriisi: taistelevat osapuolet suostuvat YK:n turvallisuusneuvoston antamaan tulitaukovaatimukseen.
1956 – Yhdysvaltain presidentti Dwight D. Eisenhower valittiin uudelle kaudelle ennätysäänisaaliilla. Hän sai 58 % äänistä ja voitti 41:ssä osavaltiossa.
1972 – Presidentti Richard Nixon valittiin uudelle kaudelle, hänen vastaehdokkaanaan oli demokraattien senaattori George McGovern.
1983 – Pommi räjähti Yhdysvaltain kongressin Capitol-rakennuksessa.
1985 – Veikko Hirvimäen veistämä kirjailija Mika Waltarin muistomerkki Kuningasajatus paljastettiin Helsingin Töölössä.
1987 – Tunisiassa presidentti Habib Bourguiba syöstiin vallasta, häntä seurasi pääministeri Zine el-Abidine Ben Ali.
1991 – Izzy Stradlin jätti Guns N' Rosesin.
1995 – Neljä ensimmäistä F/A-18 Hornet torjuntahävittäjää saapui Suomeen.
1996 – Nasa laukaisi matkaan Mars Global Surveyor -luotaimen
2000 – Teksasin kuvernööri George W. Bush voitti demokraattien varapresidentti Al Goren, mutta vaalin tulos selvisi vasta yli kuukauden kuluttua.
2007 – Yhdeksän ihmistä sai surmansa Jokelan koulukeskuksessa sattuneessa ampumavälikohtauksessa.
2012 – CMA CGM Marco Polo, vesille laskettaessa maailman suurin konttialus lähti neitsytmatkalleen.
Puolustusvoimien Ruokahuollon Palvelukeskus

Puolustusvoimien Ruokahuollon Palvelukeskus (lyhenne PURU) oli Pääesikunnan alainen sotilaslaitos, joka tuotti valtakunnallisesti ateriapalvelut Suomen puolustusvoimille. Sen vuosittainen budjetti oli noin 59 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä keskuksen esikunta ja varuskuntaruokalat (entiset muonituskeskukset, muke) mukaan lukien yhteensä noin 550 henkeämilloin?.
Palvelukeskus toimi Tammisaaressa, Jämsässä, Helsingissä, Kajaanissa, Kauhavalla, Keuruulla, Kontiolahdella (Kontiorannassa), Siilinjärvellä, Lahdessa, Lappeenrannassa, Kankaanpäässä, Hattulassa, Riihimäellä, Rovaniemellä, Sodankylässä, Säkylässä, Tampere, Jyväskylässä, Turussa, Kirkkonummella ja Kouvolassa (Valkealassa).
Laitoksen esikunta sijaitsi Kuopiossa Bioteknia-rakennuksessa. Palvelukeskuksen johtajana perustamisesta asti toimi elintarviketieteiden maisteri Ritva Paavonsalo.
Laitos toimi 1.1.2006 ja 31.12.2011 välisen ajan.
Muunto osakeyhtiöksi

Puolustusvoimien ravitsemuspalvelut päätettiin valtiovallan taholta yhtiöittää ja eduskunta päätti osakeyhtiön perustamisesta joulukuussa 2011. Uusi yhtiö aloitti toimintansa vuoden 2012 alussa nimellä Leijona Catering Oy ja sen toimitusjohtajaksi nimettiin Paavonsalo.