stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trooppinen yö

Trooppinen yö tarkoittaa muun muassa Suomessa, Ruotsissa, Espanjassa,Alankomaissa, Saksassa ja Britanniassa yötä, jonka aikana kello 21–9 lämpötila ei laske alle +20,0 celsiusasteen. Suomessa käsite on otettu käyttöön vasta 2010-luvulla iltapäivälehdistön käännöslainana Ruotsista, missä käsite on ollut käytössä jo pitkään. Varmimmin trooppisia öitä esiintyy suurten vesimassojen yhteydessä, meren rannikolla ja järvien ympäristössä, missä niitä edesauttaa vesistöjen lämpöä varaava ominaisuus. Trooppisia öitä esiintyy useimmiten pitkien hellejaksojen aikana, mutta vuoden 2023 esimerkki kertoo, että myös jo ensimmäisen hellepäivän jälkeen saattaa esiintyä trooppisia öitä. Nimittäin tuolloin Cerberus-lämpöaalto toi Suomeen kuumaa ilmamassaa etelästä, ja heti ensimmäisen hellepäivän jälkeen esiintyi paikkakunnasta riippuen yksi tai kaksi trooppista yötä.
Tilastoja Suomesta > 2018

Vuonna 2018 trooppisia öitä oli Etelä-Suomessa heinäkuun lopussa ja elokuun alussa pitkän hellejakson lopulla. Esimerkiksi 29.–30.7. välisenä yönä ei lämpötila Turussa laskenut alle +23 asteen eikä Helsingissä alle +22 asteen.
Tilastoja Suomesta > 2019

Vuonna 2019 trooppisia öitä esiintyi kolmen yön aikana heinäkuun lopussa lyhyen hellejakson päätteeksi. 26.–27.7. välisenä yönä heinäkuussa trooppisia öitä koettiin vesistöjen äärellä, esimerkiksi Helsingissä Vuosaaren satamassa ja Harmajan majakalla. Puolestaan 27.–28.7. välisenä yönä heinäkuussa koettiin trooppinen yö monin paikoin Etelä-Suomessa. Esimerkiksi Tampereella Tampellan mittausasemalla lämpötila putosi alle hellerajan (+25 °C) vasta kello kolme aamuyöllä, ja yön alin lämpötila oli +23,2 astetta. Vielä 28.–29.7. välisenä yönä koettiin trooppinen yö paikoin Ahvenanmaalla, esimerkiksi Jomalassa.
Tilastoja Suomesta > 2020

Etelä-Savossa oli trooppinen yö 25.–26.6. välisenä yönä kesäkuussa muun muassa Rantasalmella, missä yön alin lämpötila oli +21,5 °C, ja myös Puumalassa raportoitiin lämpötilan olleen yli +20,0 °C.
Tilastoja Suomesta > 2021

Kesäkuun jälkimmäisellä puoliskolla 2021 koettiin Etelä-Suomessa intensiivisen hellejakson päätteeksi monin paikoin trooppisia öitä. Helsingin Kaisaniemessä niitä oli kolme: 20.–21.6., 21.–22.6. ja 22.–23.6., jolloin alin lämpötila oli +20,7 °C. Tampereen Tampellassa niitä oli kaksi: 20.–21.6. ja 21.–22.6., jolloin alin lämpötila oli +21,4 °C. Turun Artukaisissa niitä oli yksi: 22.–23.6., jolloin alin lämpötila oli +20,7 °C. Lappeenrannan Lepolassa koettiin kaksi trooppista yötä: 21.–22.6. ja 22.–23.6., jolloin alin lämpötila oli +20,9 °C.
Korkeimmat päivälämpötilat näillä paikkakunnilla samalla jaksolla olivat Helsingissä +31,7 °C (21.6.), Tampereella +33,0 °C (22.6.), Turussa +31,1 °C ja Lappeenrannassa +32,4 °C (22.6. ja 23.6.).
Helteet jatkuivat yhtäjaksoisena myös heinäkuun puolella, ja heinäkuun alussa koettiin lisää trooppisia öitä. Näitä öitä oli yhtenäisesti Helsingin Kaisaniemessä kolme: 5.–6.7., 6.–7.7. ja 7.–8.7. (alin lämpötila +20,6 °C), kahtena yönä sateestakin huolimatta. Muualla koettiin trooppisia öitä mm. Turun Artukaisissa 5.–6.7. (alin lämpötila +20,6 °C), Tampereen Tampellassa 5.–6.7. (alin lämpötila +20,6 °C), Oulun Vihreäsaaressa 4.–5.7., 5.–6.7. ja 7.–8.7. (alin lämpötila +20,2 °C), Lappeenrannan Lepolassa 7.–8.7. (alin lämpötila +20,3 °C). Trooppiset yöt jatkuivat muutaman väliyön jälkeen niin, että niitä esiintyi mm. Helsingissä 9.–10.7., 10.–11.7., 14.–15.7. ja 15.–16.7. Itä-Savossa koettiin myös trooppisia öitä, niin että mm. Rantasalmella niitä oli yhtäjaksoisesti kahdeksan: 8.–9.7., 9.–10.7., 10.–11.7., 11.–12.7., 12.–13.7., 13.–14.7., 14.–15.7., 15.–16.7. ja 16.–17.7. Lappeenrannassa koettiin trooppisia öitä 10.–11.7., 12.–13.7., 14.–15.7. ja 15.–16.7.
18.7. mennessä oli trooppisia öitä koettu Kotkan Haapasaaressa 15 yönä, Harmajalla Helsingissä 13 yönä ja Liperissä 11 yönä. Helleputki oli jatkunut yhtenäisenä noin kuukauden ajan, ja sen lopuksi mitattiin 15.7. kesän lämpöennätys +34,0 astetta Heinolassa, mikä oli toiseksi korkein lämpötila vuodesta 1961 alkaen tarkasteltuna, ja samana päivänä myös kaikkien aikojen korkein minimilämpötila yön aikana, +24,2 astetta. Tämä mitattiin kahdella paikkakunnalla, Porvoon Kalbådagrundissa ja Lappeenrannan Hiekkapakassa. Molempia paikkoja ympäröivät laajat vesialueet.
Tilastoja Suomesta > 2022

Trooppisia öitä esiintyi Suomessa vuonna 2022 kesäkuun lopussa sekä parin viileämmän yön jälkeen heinäkuun alussa. 25.–26.6. ja 26.–27.6. välisinä öinä trooppisia öitä koettiin esim. Rantasalmella. Trooppisia öitä oli Rantasalmella neljä: 30.6.–1.7., 1.–2.7., 2.–3.7. ja 3.–4.7. ja esim. Lappeenrannassa kaksi: 1.–2.7. ja 2.–3.7. Helsingissä koettiin trooppinen yö 1.–2.7., samoin Espoon Tapiolassa, Turussa (Artukainen), Tampereella (Härmälä), Kuopiossa (Savilahti), Vaasassa (Klemettilä), Porvoon Kalbådagrundilla ja Oulussa (Vihreäsaari satama). Kesän 2022 lämpöennätys oli +32,9 °C, joka mitattiin Porin lentoasemalla 28. kesäkuuta. Myös siellä 1.–2.7. koettiin trooppinen yö.
Trooppisia öitä esiintyi jälleen Etelä-Suomessa hellejakson aikana elokuun puolenvälin jälkeen. Niitä oli paikoin neljä peräkkäin: 16.–17.8., 17.–18.8., 18.–19.8. ja 19.–20.8. Samaan aikaan tehtiin myös lämpötilaennätyksiä. 16. elokuuta mitattiin Porin rautatieasemalla klo 16 aikaan +31,7 astetta, joka oli kaikkien aikojen korkein lämpötila Suomessa elokuun jälkipuoliskolla. Seuraava yö, 16.–17.8. oli paikkakunnalla trooppinen. Elokuun loppupuoliskon yöajan lämpötilaennätys puolestaan tehtiin 18.–19.8. Helsingissä, missä alin mitattu lämpötila oli +21,7 °C. Tämä on korkein mitattu alin yölämpötila Suomessa elokuun jälkipuoliskolla. Yö oli lämpimin 176 vuoteen eli vuodesta 1846 lähtien.
Eniten trooppisia öitä oli tällä jaksolla Helsingissä: 16.–17.8., 17.–18.8., 18.–19.8. ja 19.–20.8. Niitä mitattiin Kaisaniemessä, Kumpulassa, Harmajalla ja Helsingin majakalla. Viimeisenä yönä 19.–20.8. trooppinen lämpö levisi myös Espoon Tapiolaan Helsinki-Vantaan lentoasemalle eli harvinaisen kauas sisämaahan, sekä Porvooseen (Harabacka).
Muista paikkakunnista trooppisia öitä koettiin mm. Porissa, jossa jakson toinen yö 16.–17.8. oli trooppinen, mutta sitten säärintama sateineen ja ukkosineen viilensivät ilmaa. Turussa (Artukainen) yö 16.–17.8. oli trooppinen. Seuraavana yönä 17.–18.8. alin lämpötila oli +19,9 °C, joten kyseessä ei ollut trooppinen yö. Myös yö 19.–20.8. oli trooppinen.
Ahvenanmaalla koko maakunnassa yöt 15.–16.8., 16.–17.8. ja 19.–20.8. olivat trooppisia. Mittaustulokset on tarkistettu Maarianhaminasta, Lumparlandista, Lemlandista ja Kumlingesta.
Tampereella yö 19.–20.8. oli trooppinen Härmälässä. Lappeenrannan Hiekkapakassa kolme yötä 17.–18.8., 18.–19.8. ja 19.–20.8. olivat trooppisia, ja toinen yö 18.–19.8. oli trooppinen myös Lappeenrannan lentoasemalla. Rantasalmella niin ikään kolme yötä 17.–18.8., 18.–19.8. ja 19.–20.8. olivat trooppisia.
Elokuussa vielä yö 27.–28.8. oli trooppinen Helsingin edustalla Harmajalla, sillä minimilämpötila siellä oli tasan +20,0 °C. Helsingin majakalla alin lämpötila oli +19,9 °C, joten siellä yö ei ollut trooppinen.
Tilastoja Suomesta > 2023

Vuonna 2023 trooppisia öitä koettiin Suomessa elokuun alkupuolella paikkakunnasta riippuen yhtenä tai kahtena yönä 6.–7.8. ja 7.–8.8. Taustalla oli Välimeren maita koetellut Cerberus-lämpöaalto, jonka kuumaa ilmamassaa oli siirtynyt Itä-Eurooppaan ja jota Suomessa Sylvia-myrsky (Ruotsissa Hansiksi nimetty) kierrätti Suomeen. Tämä lämpöaalto tuotti maanantaina 7.8. kesän lämpöennätyksen, +33,6 °C, joka mitattiin Raumalla. Seuraavan yön alin lämpötila paikkakunnalla oli +23,0 °C. Sitä seurannut yö ei Raumalla enää ollut trooppinen. Helsingissä (Kumpula) yön alin lämpötila oli 6.–7.8. ja 7.–8.8. välisinä öinä +20,5 °C. Samoina öinä alimmat lämpötilat Turun Artukaisissa olivat +20,6 °C ja +20,3 °C. Tampereella koettiin yksi trooppinen yö, kun yöllä 7.–8.8. alin lämpötila oli +21,8 °C. Sama yö oli trooppinen myös Lappeenrannassa (Lepola), missä alin lämpötila oli +21,3 °C. Samoin oli myös Rantasalmella, missä yön alin lämpötila oli +22,5 °C, samoin kuin Oulussa, missä yön alin lämpötila oli +22,0 °C. Sittemmin Sylviaan liittynyt kylmä rintama saavutti Suomen etelästä käsin ja yölämpötilat jäivät alle +20,0 asteen.
Tilastoja Suomesta > 2024

Vuoden 2024 toisen hellejakson aikana kesäkuun lopussa (ensimmäinen oli toukokuun lopussa ja kesäkuun alussa) koettin trooppinen yö muutamilla paikkakunnilla yöllä 28./29.6. Tällaisia paikkakuntia olivat ainakin Porvoo ja Lappeenranta.
Heinäkuun loppupuolen hellejakson aikana koettiin Helsingin Kumpulassa trooppinen yö 23./24.7., kun yön alin lämpötila oli tasan 20°C. Helsingin Kaisaniemessä alin lämpötila oli 19,9°C, joten yö ei siellä ollut aivan trooppinen. Saman hellejakson aikana merellä Porvoon ulkopuolella Orrengrundissa koettiin viisi peräkkäistä trooppista yötä aikavälillä 22.–27.7. Kotkan  Haapasaaressa koettiin 22.–29.7. kuusi peräkkäistä trooppista yötä. Se oli mm. yöllä 26./27.7. Suomen lämpimin paikka, kun yön alin lämpötila oli 21,2°C. Heinäkuun lopussa Baltiassa riehunut myrsky sekoitti Suomenlahden pintavesiä niin, että alueen trooppiset yöt päättyivät siihen.
Uusipelto

Uusipelto (ruots. Nyåkern) on kaupunginosa Pietarsaaressa. Uusipelto on omakotitaloalue, jonka tontit tulivat jakoon vuonna 2018.
Uwe Dotzauer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Uwe Dotzauer vuonna 1980. |  Uwe Dotzauer vuonna 1980. |  Uwe Dotzauer vuonna 1980. |  |
Maa:   Itä-Saksa
Miesten yhdistetty
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 1982 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Oslo 1982 | henkilökohtainen kilpailu |  |
Uwe Dotzauer (s. 19. helmikuuta 1959 Klingenthal) on entinen saksalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti Saksan demokraattista tasavaltaa.
Dotzauer saavutti pronssia junioreiden MM-kilpailuissa 1977 ja 1978. Lake Placidin olympialaisissa 1980 hän sijoittui viidenneksi. Samana talvena hän voitti Holmenkollenin kisojen yhdistetyn kilpailun . Oslon MM-kilpailuissa 1982 Dotzauer saavutti henkilökohtaisessa kilpailussa pronssia Tom Sandbergin ja Konrad Winklerin jälkeen. Ensimmäistä kertaa MM-kilpailujen ohjelmassa olleessa joukkuekilpailussa hän kuului kultaa voittaneeseen DDR:n joukkueeseen.
Dotzauer sijoittui seitsemänneksi Sarajevon olympialaisissa 1984. Samana vuonna Rovaniemellä käydyssä erillisessä MM-joukkuekilpailussa hän kuului neljänneksi sijoittuneeseen DDR:n joukkueeseen. Seefeldin MM-kilpailuissa 1985 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kuudenneksi ja Itä-Saksan joukkueen mukana joukkuekilpailussa viidenneksi.
Dotzauer voitti yhden maailmancupin osakilpailun: Seefeldissä joulukuussa 1983. Kyseessä oli jaettu voitto Kerry Lynchin kanssa. Samalla kaudella hän sijoittui lisäksi toiseksi Lahden ja Štrbské Pleson osakilpailuissa sekä kolmanneksi Oberwiesenthalissa. Cupin kokonaispisteissä hän oli kaudella 1983–1984 toinen. Uransa viimeiset palkintokorokepaikat hän sai sijoituttuaan Oberwiesenthalin kilpailussa toiseksi sekä kaudella 1984–1985 että 1985–1986.
Unleash the Beast

| Unleash the Beast Saxon |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Karo Studios, Hampuri
 Julkaistu: 14. lokakuuta 1997
 Tuottaja(t): Kalle Trapp & Saxon
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 53.24
 Levy-yhtiö: CMC International
Saxonin muut julkaisut
| A Collection of Metal 1996 | Unleash the Beast 1997 | Metalhead 1999 |
Unleash the Beast on Saxonin kolmastoista studioalbumi, joka julkaistiin 14. lokakuuta 1997. Se on ensimmäinen kitaristi Doug Scarratin kanssa. Albumilla vallitsee erittäin synkkä ja vakava tunnelma, ja albumi onkin yhtyeen raskaimpia. Nimikkokappale on aikojen kuluessa noussut yhtyeen suosituimpien kappaleiden joukkoon.[lähde? ]
Kappale ”Absent Friends” on akustinen balladi ja omistettu edellisenä vuonna kuolleelle kiertuemanagerille.[lähde? ]
Kappaleet

Gothic Dreams – 1.33 (säv. Byford, Glockler)
Unleash the Beast – 5.16 (säv. Byford, Glockler, Carter, Scarrat)
Terminal Velocity – 4.43 (säv. Byford, Quinn, Glockler, Carter, Scarrat)
Circle of Light – 5.26 (säv. Byford, Glockler, Carter, Scarrat)
The Thin Red Line – 6.20 (säv. Byford, Glockler, Carter, Scarrat)
Ministry of Fools – 4.29 (säv. Byford, Glockler, Carter, Scarrat)
The Preacher – 4.55 (säv. Byford, Quinn, Glockler, Carter, Scarrat)
Bloodletter – 5.31 (säv. Byford, Quinn, Glockler, Carter, Scarrat)
Cut Out the Disease – 5.23 (säv. Byford, Quinn, Glockler, Carter, Scarrat)
Absent Friends – 4.54 (säv. Byford, Quinn, Glockler, Carter, Scarrat)
All Hell Breaking Loose – 4.31 (säv. Byford, Quinn, Carter, Scarrat)
Kokoonpano

Biff Byford – laulu, miksaaja
Doug Scarrat – kitara
Paul Quinn – kitara
Nibbs Carter – basso
Nigel Glockler – rummut
+
Kalle Trapp – tuottaja, miksaaja
Arvostelut

AllMusic:
Aiheesta muualla

Unleash the Beast Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Unleash the Beast Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Saxon
| Biff Byford • Doug Scarratt • Paul Quinn • Nibbs Carter • Nigel GlocklerEntisiä jäseniä: Fritz Randow • Jörg Michael • Graham Oliver • Paul Johnson • Steve Dawson • Nigel Durham • Pete Gill |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Saxon • Wheels of Steel • Strong Arm of the Law • Denim and Leather • Power and the Glory • Crusader • Innocence Is No Excuse • Rock the Nations • Destiny • Solid Ball of Rock • Forever Free • Dogs of War • Unleash the Beast • Metalhead • Killing Ground • Lionheart • The Inner Sanctum • Into the Labyrinth • Call to Arms • Sacrifice • Battering Ram • Thunderbolt • Inspirations • Carpe Diem • More Inspirations • Hell, Fire and Damnation
Livealbumit:  The Eagle Has Landed • Rock 'n' Roll Gypsies • Greatest Hits Live • The Eagle Has Landed – part 2 • BBC Sessions • The Eagle Has Landed – part 3
Kokoelmat:  Strong Arm Metal • Greatest Hits • Best of Saxon • Heavy Metal Thunder • The Very Best of Saxon: 1979–1988
Vaajakosken koulu

| Vaajakosken yhtenäiskoulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Savonmäentie 4, Vaajakoski
Tyyppi:  peruskoulu
Rehtori:  Paula Huuska
Luokat:  5-9
Vaajakosken yhtenäiskoulu on Jyväskylässä sijaitseva, noin 550 oppilaan yhtenäiskoulu, Joka aloitti toimintansa nykypaikallaan vuonna 1954 nimellä Savonmäen koulu, silloin vielä Jyväskylän maalaiskunnan kouluna. Koulu oli sisäilmaongelmien takia evakossa vuosina 2009–2011 Cygnaeuksen koulun tiloissa Voionmaankadulla. Ennen siirtymistään sinne koulu toimi vuosina 2007–2009 varsinaisen koulurakennuksen pihalle rakennetuissa parakeissa, joissa havaittiin myös sisäilmaongelmia. Kesällä 2008 tehtiin päätös vanhan koulurakennuksen purkamisesta ja uuden koulun rakentamisesta. Uusi koulu valmistui vuoden 2011 lopulla ja otettiin käyttöön vuoden 2012 alussa. Koulun on suunnitellut arkkitehtitoimisto Linja Arkkitehdit Oy.
Koulun rehtorina toimii Paula Huuska sekä apulaisrehtoreina Johanna Jaakkola ja Lea Salmelainen.
Vaajakosken yhtenäiskoulun vanhempainyhdistys on Sokkeli ry ja se on perustettu vuonna 1982.
Vaajakosken koulu toimii vaaleissa Savonmäen äänestysalueen äänestyspaikkana.
Historia

Vuonna 1954 koulu otettiin käyttöön nimellä Savonmäen koulu. Koulu oli tuolloin yhteiskoulu, joka oli toiminut aikaisemmin väliaikaistiloissa. Ensimmäiset ylioppilaat koulusta valmistuivat vuonna 1956. 1960-luvun lopulla koulun rehtoriksi tuli Pekka Leinosen jälkeen Seppo Tolvanen. Koulu uudistui muutenkin, sillä 1970-luvun alussa työviikko lyheni viisipäiväiseksi, ja uusia oppiaineita otettiin mukaan. Näitä olivat muun muassa fysiikka, kemia ja ammatinvalinta. Ennen peruskouluun siirtymistä Vaajakosken yhteiskoulussa oli 756 oppilasta ja 34 opettajaa. Vuonna 1973 yhteiskoulu jakaantui kahdeksi eri kouluksi: yhteislukioksi ja peruskoulun yläasteeksi. Yläasteen rehtoriksi valittiin ensin Eino Kaskinen, ja myöhemmin Lauri Kotkajärvi. Molemmat koulut siirrettiin kunnan omistukseen, jonka seurauksena peruskoulussa opiskeleminen tuli oppilaille maksuttomaksi. Vuonna 1978 valmistui niin sanottu välitalo lukion ja yläasteen rakennusten välille. Vaajakosken koulun rehtoriksi vaihtui vuonna 1990 Raimo Poutiainen. Koulu saneerattiin nykyajan tarpeita vastaavaksi 1990-luvun alkupuolella. Vuonna 2006 koulun rehtoriksi valittiin Antti Rastela. Vuosituhannen vaihteen jälkeen alkoivat koulun sisäilmaongelmat. Aluksi oireilevia henkilöitä oli vain vähän. Siksi oireiden syitä etsittiin aluksi muualta. Oireita saavien henkilöiden määrän alettua kasvaa epäilyjä kohdistui koulurakennukseen. Näytteiden oton alettua tulokset olivat sekä positiivisia että negatiivisia. Oppilaita ja opettajia siirrettiin puhtaampiin tiloihin, muun muassa läheiseen Vaajakummun kouluun. Lopulta kävi selväksi, että koko koulun pitää siirtyä evakkotiloihin. Kesällä 2007 vanhan koulun pihalle rakennettiin kolme parakkia yläkoulua varten, ja lukio siirrettiin Jyväskylän Harjulle. Jyväskylän maalaiskunnan kunnanhallitus teki kesällä 2008 päätöksen purkaa vanha rakennus ja rakentaa tilalle uusi koulu. Niinpä syksyllä 2009 koulu siirtyi Cygnaeuksen koulun tiloihin. Uusi koulurakennus otettiin käyttöön alkuvuodesta 2012.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vaajakosken koulu Wikimedia Commonsissa
Vaajakosken koulu peda.net:ssä
Vaajakosken koulu yksityisten oppikoulujen matrikkelissa
Uwe Mundlos

Uwe Mundlos (11. elokuuta 1973 Jena – 4. marraskuuta 2011 Eisenach) oli saksalainen uusnatsi ja epäilty sarjamurhaaja.
Hän muodosti Uwe Böhnhardtin ja Beate Zschäpen kanssa  terrori-organisaation Nationalsozialistischer Untergrund (NSU). Häntä epäillään osasyylliseksi kymmenien ihmisten murhiin, kahteen pommi-iskun ja 15 pahoinpitelyyn ja ryöstöön.  Epäonnistuneen pankkiryöstön jälkeen Mundlos teki itsemurhan jouduttuaan poliisin piirittämäksi.
Uuno Poikonen

Uuno Poikonen (20. maaliskuuta 1927 – 21. kesäkuuta 2002) oli suomalainen kuvanveistäjä ja kirjailija.
Kuvanveistäjänä Poikosta kiinnostivat eri puulajien veistokselliset ominaisuudet. Hänen puuveistoksiaan, joista osa on esittäviä ja osa abstrakteja, on esillä useissa kymmenissä julkisissa tiloissa, pääasiassa kirkoissa.
Kirjailijanimellä Panu Oikotie hän julkaisi kaksi aforismikokoelmaa. Hänen aforismejaan on mukana myös Markku Envallin toimittamassa teoksessa Aforismin vuosisata (1997, WSOY).
Vuosina 1961–1979 hän toimi Vihdin seurakunnan nuoriso-ohjaajana ja 1979–1990 seurakuntatalon isäntänä/talonmiehenä. Päästyään 1990 eläkkeelle hän muutti asumaan Raisioon.
Julkisia veistoksia

Christus Rex, Vihdin kirkko
Useita muitakin krusifikseja, muun muassa Karkkilan, Ilomantsin ja Joensuun seurakuntien kirkoissa
Tulkaa minun tyköni kaikki, Nummelan kirkko
Siunaava Kristus, Vihdin siunauskappeli
Tahdotko tulla terveeksi, Nummelan terveysasema
Rahavirta, Nordea Pankki (ent. Vihdin Säästöpankki)
Viisaus alkaa pokstaavista, Karprintin painotalo
Valovirta, Vihdin kunnantalo
Kirjalliset teokset

Oikosulkuja (aforismeja, 1967, WSOY)
Koeporauksia (aforismeja, 1987, WSOY)
Aiheesta muualla

Panu Oikotien aforismeja
Uzbekistan Airways

Uzbekistan Airways (IATA: HY, ICAO: UZB, kutsukoodi: UZBEKISTAN) on Uzbekistanin kansallinen lentoyhtiö. Uzbekistan Airwaysin kanta-asiakasohjelman nimi on Uz Air Plus. Yhtiö liikennöi maailmanlaajuisesti yli 50 kohteeseen.
Historia

Neuvostoliiton hajoamisen vuoksi Uzbekistanin presidentti Islom Karimov päätti vuonna 1992 valtiollisen lentoyhtiön perustamisesta. Yhtiön ensimmäinen reitti kulki Uzbekistanin pääkaupungista Taškentista Lontooseen, Englantiin. Kotimaan liikenne aloitettiin lentokoneilla, jotka olivat aiemmin kuuluneet Aeroflotille. Vuonna 1993, kun kansainväliset reitit tulivat tärkeämmiksi, yhtiö vuokrasi Airbus-koneita. Nykyään kansainvälisen liikenteen laivasto koostuu Boeing- ja Airbus-koneista.
Code sharing

Yhtiö tekee Code sharing -yhteistyötä AirBalticin, Alitalian, Belavian, Korean Airin, Malaysia Airlinesin,  S7 Airlinesin, Turkish Airlinesin ja Ural Airlinesin kanssa.
Laivasto

Laivaston keski-ikä kesäkuussa 2022 on 9,8 vuotta.
| Lentokone | Määrä | Tilauksia | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- |
| Airbus A320-200 | 11 | — | Kaksi koneista operoi Uzbekistanin hallitukselle. |
| Airbus A320neo | 3 | — |  |
| Airbus A321LR | 3 | — |  |
| Boeing 757-200 | 2 | — |  |
| Boeing 767-300ER | 7 | — | Yksi koneista operoi Uzbekistanin hallitukselle. |
| Boeing 767-300BCF | 2 | — |  |
| Boeing 787-8 | 7 | — | Yksi koneista operoi Uzbekistanin hallitukselle. |
| Yhteensä | 35 | 0 |  |
Aiheesta muualla

Uzbekistan Airways
Uzbekistan Airwaysin Airbus A320neo.
Yhtiön Boeing 757-200 laskeutumassa Vladivostokin kansainväliselle lentoasemalle.
Uzbekistan Airwaysin Boeing 767-300ER.
Yhtiön Boeing 787-8 Dreamliner.
Vahojärvi

Vahojärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Järviä

Vahojärvi, järvi Ikaalisissa
Vahojärvi, järvi Parkanossa Vahojärven kylässä
Vahojärvi, Vahjärvi, järvi Kotkajärvellä Karjalan tasavallassa Venäjällä
Muita merkityksiä

Vahojärvi, Parkanon eteläisin kylä
Vahojärven rautatieasema, rautatieliikennepaikka Parkanon Vahojärvellä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vahojärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
UkEt

| UkEt |
| --- | --- |
 UkEt 2014
Tiedot
Tyylilaji:  Blues, jazz, folk, klassinen, world music
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  englanti, suomi, saksa, venäjä
Jäsenet:  Turkka Wahlbäck, basso   Timo Haapala, ukulele, taropatch, rytmisoittimet, laulu   Juha Väänänen, ukulele, taropatch, lapsteel, kazoo, huuliharppu, munniharppu, laulu  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
UkEt on Helsingissä vuonna 2012 perustettu eri musiikkisuuntauksien rajoja rikkova trio. Yhtyeen voimakkaasti blues- ja folk-painotteinen musiikillinen tyyli venyy vanhasta keskiaikaisesta luuttumusiikista moderniin jazziin. UkEt käyttävät pääinstrumenttinaan ukulelea sen eri variaatioissa. Esityksissä kuullaan myös lukuisia muita soittimia, esim. rytmisoittimia, huuliharppu, kazoo, munniharppu, lapsteel ja dobro. UkEt ovat tunnettuja ukulelen edistämisessä koulusoittimena ja pitävät säännöllisesti ukuleletyöpajoja muun muassa musiikinopettajille, koululaisille, harrastajille ja musiikin ammattilaisille.
UkEt julkaisi ensimmäisen omakustanteisen pitkäsoittonsa UkEt:it elokuussa 2015.
Aiheesta muualla

Joonas Laitinen: Ukulelen evankelistat (Arkistoitu – Internet Archive) Helsingin Sanomat 11/2014
Markku Tenhunen: Ukulele, rauhan soitin (Arkistoitu – Internet Archive) AlfaTV 8/2014
Vaajakosken Terä

| Vaajakosken Terä |
| --- | --- |

Perustettu:  1939
Paikkakunta:   Jyväskylä, Suomi
Lajit:  • Suunnistus 
Puheenjohtaja:  Juha Koskinen
Jani Lakanen
Vaajakosken Terä on vuonna 1939 perustettu Jyväskylässä toimiva urheiluseura. Seuran lajina ovat nykyään suunnistus. Seuran puheenjohtaja on Juha Koskinen.
Paini

Terän menestyksekkäin painija on Lenni Viitala, joka voitti olympiakultaa Lontoossa 1948, EM-kultaa 1946 ja EM-pronssia 1947.