stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Notion (Joonia)
Maantiede

Notion sijaitsi Joonian rannikolla noin 15 kilometriä etelään sisämaassa sijainneesta Kolofonin kaupungista, jonka satamana se toimi, ja noin 55 kilometriä etelään Smyrnasta. Kaupunki sijaitsi aivan merenrannassa olevilla kukkuloilla pienen Halesos-joen (myös Hales, Ales) suussa. Kolofon sijaitsi saman joen yläjuoksulla.
Notionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.
Historia

Notionin historia liittyi aina läheisesti Kolofonin historiaan. Se luetaan itsenäiseksi tai itsehallinnolliseksi polikseksi, joka oli kuitenkin osan historiaansa Kolofonin alaisuudessa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Notieus (Νοτιεύς). Joonian Notion yhdistetään joskus Herodotoksen mainitsemaan Aioliin Notioniin, josta ei tiedetä juuri mitään, ei edes sen sijaintia.
Notion ei vaikuta olleen koskaan erityisen vauras omillaan, eikä se lyönyt omaa rahaa. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 454/453–416/415 eaa. erillisenä Kolofonista. Thukydides kutsui kaupunkia ”kolofonilaisten Notioniksi”.
Persialaisten saatua Kolofonin valtaansa peloponnesolaissodan alkupuolella vuonna 430 eaa., kaupungin persialaisvastaiset asukkaat pakenivat Notioniin. Kuitenkin myös siellä syntyi jako persialaisvastaisiin ja persialaismielisiin. Persialaisvastaiset kutsuivat vuonna 427 eaa. apuun Pakheen johtaman ateenalaisen armeijan. Nämä ajoivat persialaismieliset pois Notionista ja antoivat sen persialaisvastaisille konofonilaisille. Myöhemmin ateenalaiset lähettivät Notioniin uusia asuttajia sekä keräsivät sinne muualle paenneita kolofonilaisia. Näin syntyi käytännössä toinen, ”Uusi Kolofon”. On kuitenkin epäselvää, sijaitsiko se Notionin paikalla vai muualla Kolofonin läheisellä rannikolla. Ateenalaiset tekivät kaupungista valtiomuodoltaan demokratian.
Lysimakhoksen tuhottua Kolofonin 300-luvulla eaa. se menetti entisen asemansa, joka siirtyi Notionille. Tämän jälkeen Notion ja Kolofon muodostivat ilmeisesti yhden poliksen, ja hellenistisellä ja roomalaisella kaudella kaupunki tunnettiin siksi paitsi ”Uutena Kolofonina” myös nimityksellä ”Kolofon meren rannalla”. Myöhemmissä lähteissä, kuten Liviuksella ja Polybioksella, kolofonilaisten kaupunkina esiintyy useammin Notion. Myös Cicero, Strabon ja Pomponius Mela puhuvat Kolofonista, mutta vaikuttavat kaikki tarkoittavan todellisuudessa Notionia.
Rakennukset ja löydökset

Notionin kaupungissa oli kaksi toisiinsa harjanteen välityksellä kytkeytynyttä yläkaupunkikukkulaa, läntinen ja itäinen kukkula. Ne oli ympäröity noin kolme kilometriä pitkällä kaupunginmuurilla, joka on ajoitettu hellenistiselle kaudelle tai jonkin verran varhaisempaan aikaan. Muureissa oli ainakin neljä porttia, ja niitä on säilynyt suhteellisen hyvin.
Läntiseltä kukkulalta on löydetty Athenelle omistetun temppelin rauniot sekä sen itäpuolelta temppelin alttari. Idempänä oli kaupungin agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka, ja sen itäpuolelta on löydetty buleuterioniksi oletetut rauniot. Itäkukkulalla oli toinen agora. Kaupungista on löydetty myös kreikkalainen teatteri, joka sijaitsi itäkukkulan länsirinteessä idemmän agoran alapuolella. Se oli rakennettu hellenistisellä kaudella ja uusittu roomalaisella kaudella. Teatterissa oli 27 penkkiriviä.
Kaupungin hautausmaita on löydetty sen pohjoispuoliselta kukkulalta. Osa haudoista oli kaiverrettu kallioon.
Nummi-Pusulan vaakuna

Nummi-Pusulan vaakuna vuosina 1981–2012. Vuosina 1956–1980 sama vaakuna oli Nummen vaakunana.
Nummi-Pusulan kunnanvaakuna on saanut aiheensa Nummen kirkonkylällä sijaitsevista pitäjänmakasiineista, joiden katsotaan vaikuttaneen merkittävästi kunnan kehitykseen. Vaakunan putkilukko viittaa näihin 1754 ja 1850 rakennettuihin makasiineihin, jotka rakennettiin aikanaan keräämään viljaa hyvinä aikoina jaettavaksi edelleen huonoina aikoina tarvitseville ja tarvittaessa lainaamaan sitä siemenviljaksi maanviljelijöille.
Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin alun perin Nummen kunnan vaakunaksi 1. lokakuuta 1956. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä hopeinen putkilukko”. Kun Nummen ja Pusulan kunnat yhdistyivät 1981, syntynyt Nummi-Pusulan kunta otti käyttöön Nummen vaakunan.
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2013, kun Nummi-Pusula liittyi Karjalohjan kanssa Lohjan kaupunkiin.
NRP Vasco da Gama (F330)

| NRP Vasco da Gama |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Blohm + Voss, Hampuri
Kölinlasku:  2. helmikuuta 1989
Laskettu vesille:  26. kesäkuuta 1989
Palveluskäyttöön:  18. tammikuuta 1991
Tekniset tiedot
Uppouma:  2 920 t (standardi) 3 200 t (kuormattu)
Pituus:  142 m
Leveys:  14,8 m
Syväys:  6,2 m
Koneteho:  CODOG: 2 x MTU 20V 956 TP92 -dieselmoottoria, á 8,14 MW 2 x GE LM2500 -kaasuturbiinia, á 38 MW
Nopeus:  32 solmua (max) 20 solmua (dieselmoottorit)
Miehistöä:  180
Aseistus
Aseistus:  1 x 100 mm Mod68 CADAM -tykki 1 x Phalanx CIWS 20 mm Vulcan -lähitorjuntajärjestelmä 2 x 3 putkista 12,75" Mk32 torpedoputkea 2 x Mk141 neliputkista RGM-84 Harpoon -ohjuksenlaukaisualustaa 1 x Mk21 GLMS, jossa 8 kpl RIM-7 Sea Sparrow
NRP Vasco da Gama (runkonumero F330) on Portugalin laivaston vuonna 1989 vesillelaskettu Vasco da Gama -luokan fregatti.
Valmistus

Alus tilattiin Blohm+Vossilta, missä köli laskettiin 2. helmikuuta 1989. Alus laskettiin vesille 26. kesäkuuta 1989 ja otettiin palvelukseen 18. tammikuuta 1991.
Palvelus

Alus kuului 16. marraskuuta 1999 – 22. helmikuuta 2000 Australian johtamaan INTERFET rauhanturvaoperaation laivasto-osastoon Itä-Timorissa.
Käännös suomeksi
Nopea shakki

Shakkikello tikittää. Kun pelaajalta loppuu aika, hän on hävinnyt pelin. Kuvassa neuvostoliittolainen kello vuodelta 1988.
Nopea shakki tarkoittaa shakkipeliä, jossa pelaajan on tehtävä kaikki siirtonsa etukäteen määrätyssä ajassa, joka on 15 minuutista 60 minuuttiin.
Peliä pelataan normaalien shakkisääntöjen mukaan pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta – pelaajien ei esimerkiksi tarvitse pitää pöytäkirjaa. Laittoman siirron tehnyt pelaaja häviää FIDE:n sääntöjen mukaan heti, suomalaisten sääntöjen mukaan vasta toisen laittoman siirron jälkeen.
Nopean shakin maailmanmestarit

| # | Pelaaja | Vuosi | Maa | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anatoli Karpov | 1988 |  Neuvostoliitto |  |
| 2 | Garri Kasparov | 2001 |  Venäjä |  |
| 3 | Viswanathan Anand | 2003 |  Intia |  |
| 4 | Sergei Karjakin | 2012 |  Venäjä |  |
| 5 | Şəhriyar Məmmədyarov | 2013 |  Azerbaidžan |  |
| 6 | Magnus Carlsen | 2014 |  Norja |  |
| 7 | Magnus Carlsen | 2015 |  Norja |  |
| 8 | Vasyl Ivantšuk | 2016 |  Ukraina |  |
| 9 | Viswanathan Anand | 2017 |  Intia |  |
| 10 | Daniil Dubov | 2018 |  Venäjä |  |
| 11 | Magnus Carlsen | 2019 |  Norja |  |
| 12 | Nodirbek Abdusattorov | 2021 |  Uzbekistan |  |
| 13 | Magnus Carlsen | 2022 |  Norja |  |
| # | Pelaaja | Vuosi | Maa | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Susan Polgar | 1992 |  Unkari |  |
| 2 | Antoaneta Stefanova | 2012 |  Bulgaria |  |
| 3 | Jekaterina Lagno | 2014 |  Ukraina |  |
| 4 | Hanna Muzytšuk | 2016 |  Ukraina |  |
| 5 | Ju Wenjun | 2017 |  Kiina |  |
| 6 | Ju Wenjun | 2018 |  Kiina |  |
| 7 | Humpy Koneru | 2019 |  Intia |  |
| 8 | Aleksandra Kostenjuk | 2021 |  Venäjä |  |
| 9 | Tan Zhongyi | 2022 |  Kiina |  |
Nuijanuoranen

| Nuijanuoranen |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Amoebozoa
Kaari::  Limasienet Eumycetozoa
Luokka::  Plasmodiolimasienet Myxogastria
Lahko::  Trichiida
Heimo::  Trichiidae
Suku::  Nuoraset Trichia
Laji::  decipiens
Kaksiosainen nimi
 Trichia decipiens  T.Macbr. 1899  
Katso myös
   Nuijanuoranen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nuijanuoranen (Trichia decipiens) on limasieni, joka tekee itiöpesäkeryhmiään yleensä lahopuiden pinnalle. Pesäkeryhmät ovat pienen varren päässä, aluksi punaisia, sittemmin ruskettuvia. Pesäkeryhmien koko on noin millimetrin, mutta kuitenkin silmin nähtävissä. Lajia on muutoin vaikea havaita kuin juuri lisääntymisvaiheessa kosteana ajankohtana, jolloin se muodostaa itiöitä pesäkkeeseen. Muina aikoina se liikkuu ameeboina yksitellen tai ryhmissä limakkona esimerkiksi puun onkaloissa. Purkauduttuaan itiöt yhtyvät kahdeksi muodostaen solun, joka käyttää ravinnokseen bakteereja. Laji on tärkeää ravintoa uhanalaiselle kovakuoriaislajille korukeräpallokkaalle.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Nuijanuoranen (Trichia decipiens)
UniProt: Taxonomy -  Trichia decipiens (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q2452607  AusFungi: 60033036  BioLib: 337319  EoL: 732466  FloraBase: 39097  Fungorum: 164198  GBIF: 5426164  iNaturalist: 56275  IRMNG: 10384593  MycoBank: 164198  NBN: NBNSYS0000015151  NCBI: 647301  NZOR: ac589e82-d348-454c-b48a-0abe58cfc2c9  Observation.org: 16878  Open Tree of Life: 657036  Laji.fi: MX.290731
Noppa

Erilaisia noppia, joista kaksi etummaisinta ovat arpakuutioita.
Noppa on geometrinen esine, jota käytetään arpomistarkoituksessa esimerkiksi peleissä. Nopalla on tietty määrä tasaisia pintoja, joista jonkin varaan noppa asettuu heitettäessä. Tietty asento vastaa jotakin tulosta, joka on useimmiten luku. Yleisin on kuusisivuinen, kuution muotoinen arpanoppa eli arpakuutio.
Nopan historiaa

Noppien oletetaan olevan peräisin Lähi-idästä. Vanhimpia tunnettuja on mesopotamialaisesta haudasta löydetty noppa 2300-luvulta eaa. Nopan eräitä kantamuotoja olivat ennustamiseen käytetyt, eläinten nivelistä tehdyt nelisivuiset luunopat, kreikaksi astragaloi (αστραγάλους). Niiden sivujen arvot olivat 1, 3, 4 ja 6. Roomalaiset käyttivät kahta noppatyyppiä, isompaa nelisivuista nimeltään tali ja pienempää kuusitahkoista, jonka nimi oli tessera.
Noppien käyttäytyminen kiinnosti pelaajien ja ennustajien lisäksi tutkijoita. Galileo Galilei kirjoitti vuosien 1613–1623 välillä tutkielman Sopra le Scoperte dei Dadi ("Noppia koskevia löydöksiä"). Galilein tutkielman kirjoitusaikoihin syntynyt Blaise Pascal (1623–1662) tutki nopanheittoon liittyviä ilmiöitä Antoine Gombaudin (Chevalier de Méré) ehdotuksesta. Gombaud oli innokas Sonnes-pelin harrastaja. Pascal esimerkiksi osoitti tässä pelissä tärkeiden tuplakuutosten todennäköisyyden 25 heitolla olevan 0,5054. Aihepiiriä käsiteltiin Pascalin ja Pierre de Fermat’n välisessä kirjeenvaihdossa.
Nopan ominaisuuksia

Kunnollinen noppa on muotoiltu ja tasapainotettu niin, että sillä on periaatteessa yhtä suuri mahdollisuus pysähtyä mihin tahansa sille mahdolliseen asentoon. Tällaista noppaa heitettäessä se pysähtyy lopulta oletettavasti satunnainen puoli ylöspäin, jolloin ylöspäin jäänyt puoli määrittää nopanheiton tuloksen. Noppien sivut on yleensä numeroitu niin, että vastakkaisten sivujen summa on sama, esimerkiksi tavallisen kuusisivuisen nopan vastakkaisten sivujen summa on aina seitsemän – silmäluvut on aseteltu näin ainakin antiikista saakka.
Yleisimmin nopat on valmistettu muovista, puusta tai muusta kestävästä kovasta aineesta. Hienoja tehdään esimerkiksi marmorista ja norsunluusta historiallisesti. Ne voivat olla värjättyjä sekä merkittyjä monin eri tavoin. Vedonlyönnissä kolikkoa voidaan pitää 2-sivuisena noppana. Yleisesti käytettyjen kuusisivuisten lisäksi on olemassa esimerkiksi myös 4-, 8-, 10-, 12-, 20-, 24-, 30-, 60- ja jopa 120-sivuisia noppia.  Niitä käytetään erityisesti roolipeleissä. Erityistapaukseksi on kehitty noppapeli Heitä sikaa.
Noppa roolipeleissä

Roolipeleissä noppiin usein viitataan muodossa d nopan sivujen lukumäärä, ja nopanheitot merkitään usein muotoon noppien määrä d nopan sivujen lukumäärä. Esimerkiksi kuusisivuinen noppa on d6, ja merkintä 2d6 tarkoittaa, että kahden kuusivuisen nopan heiton tulokset lasketaan yhteen, tuloksena luku välillä 2—12. Kirjain d viittaa englannin kielen sanaan die ’noppa’. Suosittu roolipelijärjestelmä d20 System ottaa nimensä 20-sivuisesta nopasta, jota järjestelmässä käytetään varsin usein. Joissakin roolipelien suomenkielisissä käännöksissä käytetään toisinaan d:n tilalla kirjainta n. Jotkin pelit käyttävät puolestaan isoja kirjaimia (esimerkiksi "D6").
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Noppa Wikimedia Commonsissa
Kirjallisuutta

Taber, Donald,  Miles, Rodney & Morrison, Sherman: The Secret History of Dice: From Ancient to Modern Times.  Createspace  Independent (omakustanne), 2014.  ISBN 978-1-4997-5303-5  (englanniksi)
Astragaloi-luunoppia.
Paschier Joostens, De Alea, 1642
Petri Nummela

Petri Nummela (s. 17. kesäkuuta 1971 Hollola) on suomalainen trap-ampuja, joka on kilpaillut useissa arvokilpailuissa. Hän edustaa Lahden Ampumaseuraa.
Saavutukset

1998 MM-kilpailu: 93. sija
1999 MM-kilpailu: 43. sija
2001 EM-kilpailu: 11. sija
2002 MM-kilpailu: 7. sija
2003 EM-kilpailu: 50. sija
2003 MM-kilpailu: 57. sija
2004 EM-kilpailu: 31. sija
2004 olympialaiset: 14. sija
2005 EM-kilpailu: 14. sija
2005 MM-kilpailu: 48. sija
2007 EM-kilpailu: 41. sija
2007 MM-kilpailu: 77. sija
SM-kultaa 1997, 1999, 2001, 2002
Nubialaiset

Nubialaiset ovat historiallisen Nubian alueella Etelä-Egyptissä ja Pohjois-Sudanissa Niilin varrella asuva kansa. Alueen arabeista poiketen nubialaiset puhuvat nubialaisia kieliä.
Historia

Nubialaisten historiasta ennen 500-lukua tiedetään suhteellisen vähän. Vuosina 1907–1910 tehdyissä arkeologisissa kaivauksissa nubialaisilla todettiin olleen kehittynyt kulttuuri jo Egyptin esidynastisella ajalla ja tuolloinen nubialainen kulttuuri oli yhtenevä tuolloisen egyptiläisen kulttuurin kanssa. Egyptin dynastisen ajan neljännen ja kahdeksannentoista dynastian välisenä aikana Nubian alueelle muutti heimoja etelästä ja lännestä ja tämä kehitys erotti lopulta nubialaisen kulttuurin egyptiläisestä. Rooman valtakunnan hallitseman Egyptin aikana Nubiaan muutti niloottisten kansojen edustajia.
500-luvun jälkeen nubialaiset kääntyivät kristinuskoon, joka säilyi alueen valtauskontona aina 1300-luvulle saakka, jolloin nubialainen kuningas kääntyi islamin uskoon. Nubian kirkko oli osa koptilaista monofysitistä kirkkoa. Arabit valloittivat Nubian vuonna 641 ja aluksi nubialaiset maksoivat baqt-nimistä veroa islamin uskoon kääntymisen sijaan. Sittemmin Nubian alue kuului Osmannien valtakuntaan ja vuonna 1848 Muhammad Ali julisti Egyptin ja Sudanin itsenäiseksi. Nubiasta tuli tuolloin välietappi Välimeren ja Afrikan välisessä kulta-, orja- ja norsunluukaupassa. Vuonna 1882 britit miehittivät Egyptin ja he rakennuttivat ensimmäisen Assuanin padon vuonna 1902. Patoa korotettiin vielä vuosina 1912 ja 1933. Kun patoa nostettiin nousevan vedenpinnan tieltä jouduttiin siirtämään useita nubialaisperheitä.
Egypti ja Sudan itsenäistyivät vuosina 1952 ja 1956. Vuonna 1952 Egyptissä päätettiin rakentaa suurempi Assuanin pato, jonka muodostama tekojärvi tulisi peittämään suuren osan Nubiasta. Niinpä nubialaisia siirrettiin jälleen padon tieltä. Padon tieltä siirrettiin lopulta 120 000 nubialaista. Egyptin puolella nubialaiset asutettiin Komombon alueelle ja Sudanissa tuolloin Khashm el-Girbana tunnetulle alueelle, eli nykyiseen Wadi Halfaan. Muutamat nubialaiset kieltäytyivät uudelleenasutuksesta ja muuttivat sen sijaan historiallisten alueidensa lähistön korkeammille alueille.
Kulttuuri

Maanviljely on nubialaisten elinkeinoista merkittävin. Rahakasvien viljely on yleistynyt nykyajalla. Egyptin puolella nubialaiset viljelevät sokeriruokoa ja Sudanin puolella etenkin puuvillaa. Historiallisesti merkittävä viljelykasvi on ollut taateli, mutta nykyisin sitä ei juurikaan enää viljellä. Historiallisesti maanviljelykseen sopivaa maata on ollut Nubian alueella suhteellisen vähän, minkä takia oli tavallista että miehet matkustivat töihin kaupunkeihin sillä välin, kun naiset hoisivat viljelyksiä. Uskonnoltaan suurin osa nubialaisista on nykyisin sunnalaisia muslimeja. Uskonnon harjoittamiseen liittyy myös joitakin animistisia piirteitä.
Ramses II kuvattuna taistelussa nubialaisia vastaan.
Nubialainen mies kamelin selässä.
Nubialainen talo.
Nuija-ankerias

| Nuija-ankerias |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Piikkiankeriaskalat Notacanthiformes
Heimo::  Piikkiankeriaat Notacanthidae
Suku::  Lipogenys
Laji::  gillii
Kaksiosainen nimi
 Lipogenys gillii  Goode & Bean, 1895 
Katso myös
   Nuija-ankerias Wikispeciesissä   Nuija-ankerias Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nuija-ankerias (Lipogenys gillii) on piikkiankeriaisiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä Atlantista ja Tyynestämerestä.
Koko ja ulkonäkö

Nuija-ankerias voi kasvaa suurimmillaan noin 50 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan kala on ankeriasmainen, pitkä ja ruumis kapenee pyrstöä kohden. Selkäevä on lyhyt ja peräevä on pitkä ulottuen pyrstön kärkeen. Väriltään laji on ruskea tai harmaa.
Levinneisyys ja elintavat

Nuija-ankeriasta tavataan Atlantin länsiosissa Nova Scotiasta New Jerseyhin ja Tyynessämeressä Japanista Australiaan ja Havaijille. Laji liikkuu useimmiten 600–2 000 metrin syvyydessä. Nuija-ankerias syö pohjassa eläviä selkärangattomia eläimiä.
Nootropiinit

Nootropiinit (muinaiskreikan noos 'mieli; järki' ja tropos 'kääntö, suuntaaminen') eli älylääkkeet tai nootroopit ovat psykoaktiivisia aineita, joita käytetään aivojen suorituskyvyn tehostamiseen. Älylääkkeiden kannattajat väittävät, että nämä aineet tehostavat älyllistä suorituskykyä monilla tavoilla, esimerkiksi kohottaen tietoisuutta, selkeyttä, muistia, virkeyttä, mielialaa, hapenottokykyä, glukoosin hyväksikäyttöä, aivojen verenkiertoa ja muita tekijöitä.
Älylääkkeinä käytettyjen aineiden tehoa ei kaikissa tapauksissa kyetä osoittamaan lumelääkettä paremmaksi tilastollisesti merkitsevällä tavalla. Joidenkin aineiden ja aineyhdistelmien osalta nootropiiniharrastusta voidaankin pitää eräänlaisena modernina uskomuslääkintänä. Älylääkkeiden käyttöä kritisoidaan myös ennalta-arvaamattomien sivuvaikutusten ja yhteisvaikutusten vuoksi. Osa älylääkkeistä on kuitenkin tutkimuksissa todettu tehokkaiksi ainakin joidenkin tiettyjen sairauksien hoidossa. Näiden lääkkeiden ATC-luokitukset ovat N06B (Keskushermostoa stimuloivat lääkeaineet) ja N06D (Dementialääkkeet). Nootropiinit kuitenkin eroavat varsinaisista piristeistä eli stimulanteista muun muassa siten, että ne eivät kiihdytä elintoimintoja tai aiheuta riippuvuutta. Monissa maissa älylääkkeiksi luokiteltavia aineita saa vain reseptillä tai ne voivat olla myyntiluvattomia lääkeaineita. Osa on myös luokiteltu huumausaineiksi. Toisaalta joitakin älylääkkeinä käytettäviä aineita myydään vapaasti lisäravinteina.
Nootropiini-käsitteen määritelmä

Nootropiini -käsitteen loi romanialainen psykologi ja kemisti Corneliu E. Giurgea vuonna 1972. Käsitteen alkuperäisen määritelmän mukaan nootropiinilla tulee olla seuraavat ominaisuudet :
Sen pitää edistää oppimista ja muistia.
Sen pitää suojella opittuja käyttäytymismalleja ja muistoja niitä häiritseviltä terveydellisiltä häiriöiltä kuten sähköiskuilta tai hypoksialta.
Sen pitää suojella aivoja erilaisilta fysiologisilta ja kemiallisilta vammoilta.
Sen pitää edistää aivojen kuorikerroksen ja kuorenalaisten kerrosten toonista kontrollia.
Siltä pitää puuttua muille psykoaktiivisille aineille ominaiset farmakologiset sivuvaikutukset kuten sedaatio tai motorinen stimulaatio ja sen tulee olla äärimmäisen myrkytöntä.
Varsinaiset nootropiinit

Älylääkkeinä käytettäviä lääkeaineita:
Anirasetaami (Draganon, Sarpul, Ampamet)
Asetyylikarnitiini (ALCAR)
Desmopressiini (Minirin, DDAVP)
Dimetyylietanoliamiini (DMAE)
Idebenoni (Sovrima, Catena)
Ko-dergokriinimesilaatti (Hydergine)
Milasemidi 2-N-pentyyliglysiiniamidi
Nimodipiini (Nimotop)
Oksirasetaami
Pirasetaami (Nootropil)
Pramirasetaami
Pyritinoli (Enerbol)
Selegiliini (Eldepryl)
Sentrofenoksiini (Lucidril)
Nisergoliini
Phenibut Beta-fenyyli GABA
Pikamiloni Gamma-nikotinaatti GABA
Sulbutiamiini (Arcalion)
Vasopressiini Antidiureettinen hormoni
Vinposetiini (Cavinton, Intelectol)
Uridiinimonofosfaatti
Kolinergit

Kolinergit ovat yhdisteitä, jotka parantavat keskittymiskykyä ja muistia aktivoimalla kolinergista järjestelmää suorasti tai epäsuorasti. Asetyylikoliini on fasilitaattori muistijäljen syntymisessä. Toisin kuin joidenkin nootropiinien tai lisäravintoaineiden tapauksessa, asetyylikoliiniesteraasi-inhibiittoreiden annostuksen on oltava ehdottomasti maltillista, sillä yliannostus voi johtaa kolinergiseen kriisiin.
Esiasteet ja kofaktorit
Koliini
Pantoteenihappo eli B5-vitamiini
Asetyylikoliiniesteraasi-inhibiittorit
Donepetsiili (Aricept, Donetario)
Galantamiini (Reminyl)
Hupertsiini A
Rivastigmiini (Exelon)
Takriini (Cognex) poistunut lääkekäytöstä, hepatotoksinen
Velnakriini takriinijohdannainen, mahdollisesti hepatotoksinen
Reseptoriagonistit
Arekoliini
Nikotiini
Lisäravintoaineet

Lisäravinteilla ja vitamiineilla saattaa olla nootrooppisia vaikutuksia etenkin varsinaisiin älylääkkeisiin yhdistettynä. Aminohapoista joilla ilmenee optista aktiivisuutta tarkoitetaan tässä yhteydessä L-enantiomeereja.
Alfalinoleenihappo ALA
B3-vitamiini
Pantoteenihappo eli B5-vitamiini
C-vitamiini
Fenyylialaniini
Glutamiini
Glyseryylifosforyylikoliini Alpha-GPC
Glysiini
Inositoli
Koliini
Lesitiini
Sytidiinidifosfaattikoliini Citicoline, CDP-koliini
Teaniini
Tyrosiini
Ubikinoni
Kreatiini
Rohdokset

Myös yrteillä ja lääkekasveilla voi olla nootrooppisia vaikutuksia.
Areca catechu (betelpähkinä)
Bacopa monnieri
Celastrus paniculatus
Centella asiatica (rohtosammakonputki)
Eleutherococcus senticosus (venäjänjuuri)
Ginkgo biloba (neidonhiuspuu)
Hypericum perforatum (mäkikuisma)
Melissa officinalis (sitruunamelissa)
Panax ginseng (kiinanginseng) adaptogeeni
Rhodiola rosea (ruusujuuri) adaptogeeni
Rosmarinus officinalis (rosmariini)
Sutherlandia frutescens
Withania somnifera (Ashwagandha)
Terveysvaikutteiset elintarvikkeet ja fytokemikaalit

Eräillä terveysvaikutteisilla elintarvikkeilla ja niiden sisältämillä ravintoaineilla sekä fytokemikaaleilla voi olla neuroprotektiivisia ja muistia parantavia vaikutuksia etenkin ikääntyneillä ihmisillä.
Mustikka  ja muut marjat
Pinaatti
Oliiviöljy ja muut kertatyydyttämättömien rasvahappojen lähteet
Saksanpähkinä
Omega-3-rasvahappoja dokosaheksaeenihappo ja eikosapentaeenihappo sisältävät kalat
Tumma suklaa
Kirjallisuutta

Hupli, Aleksi: Älyä lääkkeistä ja päihteistä? : tajusteiden hyötykäyttö.  Siltala, 2024.  ISBN 978-952-388-218-8
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Erowid Nootropic Vaults (englanniksi)
Nootropics  Smart Pills and Cognitive Enhancers (englanniksi)
Älyä purkista - mentaalisen suorituskyvyn parantaminen lääkkeillä yleistyy Kantti.net 28.9.2010 (MP3)
Kofeiini on out – nyt opiskellaan ADHD-lääkkeen avulla MTV3 14.02.2013.
Opiskelun huuma Ylioppilaslehti 4.3.2013
Nuijapääkalat

| Nuijapääkalat Nuijapäät |
| --- | --- |
 Japaninnuijapää (Ateleopus japonicus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Nuijapääkalat Ateleopodiformes  Berg, 1937
Heimo::  Nuijapäät Ateleopodidae  Bleeker, 1859
Suvut
 Ateleopus  Guentherus  Ijimaia  Parateleopus 
Katso myös
   Nuijapääkalat Wikispeciesissä   Nuijapääkalat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nuijapääkalat (Ateleopodiformes) on viuhkaeväisiin kuuluva kalalahko. Lahkoon kuuluu ainoastaan yksi heimo, nuijapäät (Ateleopodidae), ja siinä neljä sukua ja 12 lajia. Nuijapääkaloja tavataan syvistä vesistä Atlantista, Karibianmereltä ja Tyynestämerestä.