stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jali ja suklaatehdas
Hahmot

| Alkuperäinen nimi | Vuoden 1971 suomennos | Radioteatterin kuunnelma (1991) | Vuoden 1971 elokuvan virallinen tekstitys | Vuoden 2005 elokuvan dubbaus | Vuoden 2019 suomennos | Vonkka-elokuvan dubbaus (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Charlie Bucket | Jali | Jali | Jali Puikko | Jali Kaalikas | Jali Palju | - |
| Willy Wonka | Villi Vonkka | Villi Vonkka | Vili Vonka | Villi Vonkka | Vili Vonkka | Villi Vonkka |
| Joe | Justus | Justus | Justus | Justus | Joose | - |
| Josephine | Justiina | Justiina | Justiina | Justiina | Josefiina | - |
| George | Jori | Jori | Jori | Eetu | Kari | - |
| Georgina | Joriina | Josefiina | Joriina | Elviira | Karoliina | - |
| Augustus Gloop | Aku | Aku Marenki | Aku Kluuppi | Aukusti Lihavisto | Augustus Mättö | - |
| Violet Beauregarde | Orvokki | Orvokki Jänkkälä | Orvokki Kaunokatse | Orvokki Jauhiainen | Viola Kaunistola | - |
| Veruca Salt | Veeruska | Veeruska Valtala | Veeruska Sampi | Marina Hillo | Veerukka Porhimo | - |
| Mike Teavee | Mikki | Mikki Paukkunen | Mikko Telkkari | Ari Telkkari | Mika Tölkvist | - |
| Oompa Loompas | umppa-lumpat | uumppa-luumpat | umppalumpat | umppa-lumpat | umpalumpat | umppa-lumpat |
| Slugworth | Kieroyrtti | Kieroyrtti | Salakähmä | Kieroyrtti | ? | Nuljaska |
| Fickelgruber | Vikkelävainu | Vikkelävainu | - | Vikkelävainu | ? | Filunkinen |
| Prodnose | Nuuskijanenänen | Nuuskijanenänen | - | Nuuskijanenänen | ? | Kyylänen |
Kie Vähäkangas

| Kie Vähäkangas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. elokuuta 2003 (ikä 21) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  190 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Hokki
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  83
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
Aik. seurat:  HPK (SML)
Kie Kasper Vähäkangas (s. 3. elokuuta 2003 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Kajaanin Hokissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Vähäkangas osaa pelata myös laidassa.
Ura

Vähäkangas on Kiekko-Vantaan kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Jokereihin. Hän voitti kauden 2018–2019 päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kaudeksi 2021–2022 Vähäkangas siirtyi Helsingin IFK:n U20-joukkueeseen.
Kaudeksi 2022–2023 Vähäkangas siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon U20-joukkueeseen. Hän debytoi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa Vähäkangas pelasi kaksi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki liigadebyyttinsä 18. marraskuuta 2022 Turun Palloseuraa vastaan. Vähäkangas HPK:n nelosketjun oikeaan laitaan Artturi Toivolan ja Eskil Woldin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 3.11 minuuttia.
Vähäkangas siirtyi kaudeksi 2023–2024 Jokereiden U20-joukkueeseen. Kesken kauden, marraskuussa 2023 hän siirtyi kuitenkin Yhdysvaltoihin NAHL-junioriliigan Aberdeen Wingsiin.<
Kaudeksi 2024–2025 Vähäkangas siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin.
Muuta

Vähäkankaan pikkuveli Renni pelaa hyökkääjänä U20 Mestistä KJT Haukoissa
1857

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

3. maaliskuuta – Ranska ja Iso-Britannia julistivat sodan Kiinaa vastaan.
8. maaliskuuta – Newyorkilaisen tekstiilitehtaan työntekijöiden (naisia) lakko, jonka innostamana kansainvälistä naistenpäivää juhlitaan.
10. toukokuuta – Intiassa alkoi sepoykapina brittien valtaa vastaan.
8. kesäkuuta – Britit aloittivat Delhin piirityksen kukistaakseen sepoykapinan. Piiritys päättyi 21. syyskuuta brittien voittoon.
17. syyskuuta – Kiviniemen kannas Sakkolassa Karjalankannaksella puhkaistiin ja Taipaleenjoesta tuli Vuoksen lasku-uoma.
16. joulukuuta – Maanjäristys Napolissa surmasi 11 000 ihmistä.
Dakarin kaupunki perustettiin.
Sallan kunta perustettiin.
Hollywood perustettiin.
Höyrysahojen perustaminen sallittiin Suomessa.
Kastráki (Tríkala)

| Kastráki Καστράκι |
| --- | --- |
 Kastrákin kylä Metéorasta nähtynä.
 Kastráki
 Koordinaatit: 39°43′01″N, 21°37′01″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Thessalia
Alueyksikkö:  Tríkala
Kunta:  Metéora
Kunnallisyksikkö:  Kalampáka
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  2602010501
Väkiluku (2011):  1 117
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kastráki (kreik. Καστράκι; kath.kreik. Καστράκιον, Kastrákion) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Metéoran kuntaan, Tríkalan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 117 (vuonna 2011).
Kastrákin kylä, taustalla Metéoran kallioita.
Kastráki sijaitsee Thessalian tasangon itälaidalla noin kilometrin Kalampákan kaupungista luoteeseen. Se muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καστρακίου, Topikí Koinótita Kastrakíou). Kylä tunnetaan Kalampákan tavoin siitä, että se sijaitsee aivan Metéoran tunnettujen Píndos-vuoristoon kuuluvien kalliomuodostelmien juurella. Metéoran luonto- ja luostarialue on Unescon maailmanperintökohde. Kastrákin kylä on suosittu Metéorassa vierailevien turistien yöpymispaikka sekä muun muassa kalliokiipeilijöiden tukikohta. Kastrákista on matkaa alueen lähimpään toiminnassa olevaan luostariin eli Pyhän Nikolaoksen luostariin noin kilometri. Kylän pääelinkeino on turismi.
Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa sen kirkot. Panagía Doúpianin kirkko, joka liittyy Metéoran luostareiden historiaan, on bysanttilaiselta ajalta 1000-luvulta tai 1100-luvun alusta. Adráchtin Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko (Koimíseos tis Theotókou) on kolmelaivainen basilika, jonka koristelu on 1500-luvulta. Pyhän Nikolaoksen kirkon (Ágios Nikólaos) ja Pyhän Athanasioksen kirkon (Ágios Athanásios) seinämaalaukset ovat 1700-luvun lopulta. Mandilán Pyhän Georgioksen luostari (Moní Agíou Georgíou Mandilá) on 1300-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kastráki Wikimedia Commonsissa
Kevin Kolack

| Kevin Kolack> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Kevin Scott Kolack
Syntynyt: 25. lokakuuta 1969 (ikä 55)  Austin, Texas
Ammatti:  ääninäyttelijä
Puoliso:  Diane Campbell (2005–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1998–
Merkittävät roolit:  Tokkori (Kirby: Right Back at Ya!)
Aiheesta muualla
IMDb 
Kevin Kolack (s. 25. lokakuuta 1969 Austin, Texas) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka tunnetaan Kirby: Right Back at Ya! ja One Piece animesarjojen englanninkielisistä versiosta.
Ura

Kolack aloitti ääninäyttelemisen vuonna 1998 muutettuaan New Yorkiin. Alun perin hän pyrki näyttelijäksi ja työskenteli teatterin parissa ja välillä myös taksin kuljettajana. Lisäksi Kolack esiintyi stand up koomikkona. Lopulta hän päätyi ääninäyttelijäksi ihmisten pidettyä Kolackin äänestä ja suosittelivat ääninäyttelemistä. Uransa aikana hän on tehnyt enimmäkseen dubattuja äänirooleja animeen ja videopeleihin. Kolack oli muun muassa One Piecessa Mr. 2 Bon Clayn äänenä 4Kidsin dubatussa versiossa. Hän on myös äänittänyt radiomainoksia ja kertoi liittoon kuuluvien mainosten kautta voivan ansaita yhdestä mainoksesta 20 000–100 000 dollaria.
Reduplikaatio

Reduplikaatio eli kahdennus on morfologinen prosessi, jossa sanan juuri tai vartalo toistetaan joko osittain tai täydellisesti. Useimmissa maailman kielissä reduplikaatio on produktiivinen prosessi, jonka avulla muodostetaan esimerkiksi sanan monikko- tai deminutiivimuoto. Esimerkiksi malaijin kielessä monikko muodostetaan vartalon täydellisellä toistolla, kuten orang 'ihminen' ja orang-orang 'ihmiset'.
Kastráki (Kastoriá)

| Kastráki Καστρακί |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Kastráki
 Koordinaatit: 40°35′N, 21°06′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Länsi-Makedonia
Alueyksikkö:  Kastoriá
Kunta:  Kastoriá
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta
 – Kallikrates-koodi:  160105
Väkiluku (2011):  560
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KT
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kastráki (kreik. Καστρακί; virallisesti Δημοτική Ενότητα Καστρακίου, Dimotikí Enótita Kastrakiou) on yksi Kastorián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kyläkunta. Se sijaitsee Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 560 (vuonna 2011).
Kastrákin kunnallisyksikkö, suomeksi ”Pieni linna”, käsittää alueen Kastorián kunnan luoteisosissa Albanian vastaisella rajalla. Sen suurin asutus on Ieropigín kylä. Kastráki oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kastorián kuntaan yhdessä Agía Triádan, Ágioi Anárgyroin, Kleisoúran, Korestían, Makednoín, Mesopotamían ja Vítsin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Kastrákin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Dendrochóri | Dendrochóri | 266 |
| Ieropigí | Ieropigí | 294 |
Yhteensä: 560
Tiskarin polkka

Tiskarin polkka on amerikansuomalaisen kuplettilaulajan Hiski Salomaan levyttämä kappale. Hän itse teki kappaleen sävelen ja sanoituksen.
Tiskarin polkka oli ensimmäinen Salomaan levyttämä kappale, joka taltioitiin helmikuussa 1927 ja julkaistiin Columbia-levymerkin numerolla F 3045. Ainoana säestäjänä levytyksessä oli harmonikansoittaja Antti Kosola. Levyn kääntöpuolella oli toinen Salomaan kappale Askon kolmirivinen.
Näennäisestä kepeydestään huolimatta Tiskarin polkka kertoo osaltaan Amerikkaan muuttaneiden siirtolaisten elämän karuudesta ja ankaruudesta. Laulun kertoja on herrasväen piiaksi ryhtynyt suomalaissyntyinen siirtolaisnainen, joka on aitiopaikalla tarkkailemassa isäntäperheensä elämää ja kokee oman tilanteensa epäoikeudenmukaisena. Tästä huolimatta hän on valmis hoitamaan työnsä hyvin, sillä hän on lähtenyt etsimään uutta elämää ja onnea kaukaa kotoa. Kaikki taloudenhoitoon liittyvät velvollisuudet on sysätty piian niskoille samaan aikaan kun isäntäväki elää leveästi ja yhteiskunnallisen asemansa vaatimalla tavalla. Lisäksi hänellä teetetään varsinaiseen taloudenhoitoon kuulumattomia tehtäviä: koira on ulkoilutettava, kissa ruokittava ja lapset vaatetettava. Jopa perheen papukaija yhtyy vaatimuksia esittävien kuoroon huutamalla: "Piikaa, piikaa!" Valonpilkahdus on laulun kolmannessa säkeistössä kuvattu, seurojentalolla eli haalilla torstaina järjestetty tanssi-ilta; torstai oli 1900-luvun alkupuolella palvelusväen ja etenkin piikojen vapaailta, jolloin järjestettiin yhteistuumin suurimmat huvit.
Aiheeltaan Tiskarin polkka saattaa perustua Hiski Salomaan puolison Ainin varhaisiin kokemuksiin Amerikassa, sillä tämä oli piikonut ainakin Hancockissa ja Virginiassa. Salomaa arvosti suuresti suomalaissiirtolaisten työteliäisyyttä ja heidän ammattitaitoaan, vaikka joissakin lauluissaan hieman pilailikin sen kustannuksella. Monet uusista tulijoista eivät tehneet kovin arvostettuja töitä, mutta ahkeruutensa puolesta he olivat maan talouden kantavia voimia. Siten myös Tiskarin polkka on kunnianosoitus ahkeralle, mutta melko näkymättömälle siirtolaiselle, jonka työn hedelmät menivät osittain yläluokan taskuun.
Jarno Hiilloskorpi

| Jarno Hiilloskorpi |
| --- | --- |
 Jarno Hiilloskorpi vuonna 1962.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jarno Ilmari Hiilloskorpi
Syntynyt: 8. marraskuuta 1939 (ikä 85) Turku
Ammatti:  näyttelijä, elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Jarno Ilmari Hiilloskorpi (s. 8. marraskuuta 1939 Turku) on suomalainen näyttelijä ja teatteri- sekä elokuvaohjaaja. Hänen molemmat vanhempansa olivat näyttelijöitä. Isä Gunnar Hiilloskorpi (1908–1941) esitti F. E. Sillanpään Miehen tien elokuvasovituksessa pääosan.
Ura

Teatterikorkeakoulun edeltäjän, Suomen Teatterikoulun, Jarno Hiilloskorpi kävi vuosina 1958–-1961.
Opintojen jälkeen Hiilloskorpi sai kiinnityksen Helsingin Kansanteatteriin 1961–1963. Muita kiinnityksiä ja toimia olivat: Turun kaupunginteatteri 1963–1965, Helsingin Kaupunginteatteri 1965–1974, Suomen Kansallisteatteri 1974–1989, Tampereen Työväenteatteri 1989–1993 ja 1995–1999. Teatterinjohtajana Hiilloskorpi toimi Seinäjoen kaupunginteatterissa 1993–1995 ja Riihimäen Teatterissa 1999–2003.
Hiilloskorven näyttämörooleja ovat muun muassa Konnan muistiinpanot, Kaikki maailman rikkaus, Kuolemantanssi, Mestariluokka, Hysteria, Punainen virta ja Varjojen maa. Viimeksi Hiilloskorpi on nähty näyttämöllä Tampereen Työväen Teatterissa 2014 Carin Mannheimerin näytelmässä Vielä ehtii.
Hiilloskorpi on tehnyt ohjaajavierailuja muun muassa Suomen Kansallisoopperaan, Helsingin Kesäteatteriin, Pyynikin Kesäteatteriin, Tampereen Teatteriin, Tampereen Komediateatteriin ja Teatteri Avoimiin Oviin.
Hiilloskorven ohjaustöitä teatteriin ovat muun muassa Lupa sanoa, Katu, Avoin liitto, My Fair Lady, Kultainen vasikka, Kolme sisarta, Napolin miljonäärit, Äkkiä viime kesänä ja Amerikan morsian. Toistaiseksi viimeisin näyttämöohjaus Hiilloskorvella oli vuonna 2008, kun hän ohjasi Kokkolan kaupunginteatteriin Arthur Millerin klassikon Kauppamatkustajan kuolema.
1960-luvun alkupuolella Hiilloskorpi näytteli niin pää- ja sivurooleja useissa elokuvissa, kuten Ritva Arvelon  Kultainen vasikka (1961), Maunu Kurkvaaran Yksityisalue (1962), Matti Kassilan Kaasua, komisario Palmu (1961) ja Ossi Skurnikin ainoaksi jääneessä ohjaustyössä Tie pimeään (1963). Skurnikin ohjaama erikoislaatuinen tie- ja kaupunkielokuva, pääosassaan parikymppinen Hiilloskorpi, pysyi ensi-iltakierroksensa jälkeen vuosikymmeniä esittämättä epäselvien tekijänoikeuksien vuoksi, kunnes se palasi televisiolevitykseen vuonna 2014.
1960-luvulla Jarno Hiilloskorpi oli myös kotimaisen uuden aallon varhainen pioneeri ohjaamalla elokuvat Varjostettua valoa (1962) ja Rakkaus alkaa aamuyöstä (1966).
1960-luvun alkupuolella elokuvatuotantoa hankaloittaneen näyttelijälakon jälkeen Jarno Hiilloskorpi jätti elokuvan ja siirtyi teatteriuralle. Hän esiintyi kuitenkin kymmenissä rooleissa televisiossa, televisioteatterisovituksissa (Hannu Salaman Hautajaiset, George Bernard Shaw’n Candida), televisioelokuvissa (Olen 17-vuotias, Köysi, Talvinen tarina) ja -sarjoissa (Olispa kerran, Sisarukset, Kuten haluatte, Teatterituokio, Perhe on valttia, Kahden kämppä).
Elokuva- ja radiotöiden sekä televisioroolien jälkeen Hiilloskorpi on tehnyt elämäntyönsä teatterissa. Vielä vuonna 1976 hän esitti Yrjö Sirolaa Edvin Laineen ja Viktor Tregubovitšin ohjaamassa elokuvassa Luottamus. Se on jäänyt Hiilloskorven toistaiseksi viimeiseksi valkokangasrooliksi.
Jarno Hiilloskorpi esiintyi pitkään myös Yleisradion Radioteatterissa. Hän esitti urheiluselostaja Lylyä Juhani Peltosen kirjoittamissa Elmo-kuunnelmissa Elmo, urheilija (1977) ja Elmo – muu maailma (1978).
Filmografia

Rakkaus alkaa aamuyöstä (1966) ohjaus
Varjostettua valoa (1962) ohjaus, käsikirjoitus
Kesä taulussa (1962) ohjaus, käsikirjoitus, leikkaus
Aiheesta muualla

Jarno Hiilloskorpi Elonetissä.
| n k Jarno Hiilloskorpi |
| --- | --- |
Pitkät elokuvat (ohjaus):  Varjostettua valoa (1962)  Rakkaus alkaa aamuyöstä (1966) 
Lyhytelokuvat (ohjaus):  Kesä taulussa (1962) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet
Kastoriá

| Kastoriá Kastorián kunta Καστοριά Δήμος Καστοριάς |
| --- | --- |
 Kastorián kaupunki.
 Kunnan sijainti
 Kastoriá
 Koordinaatit: 40°31′N, 21°16′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Epeiros jaLänsi-Makedonia
Alue:  Länsi-Makedonia
Alueyksikkö:  Kastoriá
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  1601
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  755,0 km²
Väkiluku (2011):  35 874
 – Kunnallis­yksikkö:  16 958
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  16 958
 – Kaupunki:  13 387
 – Väestötiheys:  47,52 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  521 00
Suuntanumero(t):  24670
Rekisterikilpi:  KT
 
 www.kastoriacity.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kastoriá (kreik. Καστοριά) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καστοριάς, Dímos Kastoriás), joka sijaitsee Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 755,0 neliökilometriä ja väkiluku 35 874. Varsinaisen Kastorián kaupungin väkiluku on 13 387 (vuonna 2011).
Kastorián kunta sijaitsee pohjoisessa Kreikassa ja pieni osa siitä rajoittuu Albaniaan. Kastorián kaupunki sijaitsee niemessä Orestiáda- eli Kastoriá-järven länsirannalla. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Panagía Mavriótissan luostari. Kastorián lentoasema sijaitsee Árgos Orestikóssa noin 12 kilometriä Kastoriásta etelään.
Nykyinen Kastorián kunta muodostui, kun Kastoriá, Agía Triáda, Ágioi Anárgyroi, Kastráki, Kleisoúra, Korestía, Makednoí, Mesopotamía ja Vítsi yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kastoriá Wikimedia Commonsissa
Δήμος Καστοριάς (Arkistoitu – Internet Archive). Kastorián kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Länsi-Makedonian alue
| --- | --- |
Flórinan alueyksikkö:  Amýntaio  Flórina  Préspes 
Grevenán alueyksikkö:  Deskáti  Grevená 
Kastorián alueyksikkö:  Kastoriá  Nestório  Orestída 
Kozánin alueyksikkö:  Eordaía  Kozáni  Sérvia  Velventós  Vóio
Oinas (Eläinradan merkki)

| Oinas |
| --- | --- |

Syntymäaika:  21. maaliskuuta – 19. huhtikuuta
Hallitseva planeetta:  Mars
Elementti:  tuli
Laatu:  johtava
Hallitsee kehossa:  suuta
Oinaan symboli
Oinas (Aries) on ensimmäinen niistä Eläinradan merkeiksi kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 0–30 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin kevät­päivän­tasauksena 20. tai 21. maaliskuuta ja siirtyy seuraavaan, Härän merkkiin huhti­kuun 20. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Oinaan tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Oinaan merkki vastaa suunnilleen Kalojen tähdistöä.
Oinaan symbolia (♈) käytetään tarkoittamaan myös kevät­tasaus­pistettä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä oinas (tai Oinas) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä. Astrologiassa tähän merkkiin on totuttu liittämään muun muassa seuraavat asiat:
Syntymäaika: 21. maaliskuuta – 19. huhtikuuta
Hallitseva planeetta: Mars
Elementti: tuli
Laatu: aloitteikas-johtava-aktiivinen
Luonne: voimakas, määräilevä, puhelias
Hallitsee kehossa: suuta
Onnenkivet: rubiini, verikivi, karneoli, timantti
Metallit: rauta, teräs
Onnenluku: 9 ja 1
Onnenvärit: punainen
Onnenpäivä: tiistai
Tuoksu: laventeli
Kukka: ruusu
Kaupungit: Firenze, Marseille, Napoli, Verona
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oinas (Eläinradan merkki) Wikimedia Commonsissa
Eläinradan merkit
Oinas | Härkä | Kaksoset | Krapu | Leijona | Neitsyt | Vaaka | Skorpioni | Jousimies | Kauris | Vesimies | Kalat
Kasurilan koulu

| Kasurilan koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Pihlajapolku 2, 71800 Siilinjärvi
Koordinaatit:  63.0456°N, 27.7024°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Tanja Hintikka
Luokat:  1-6
Oppilaita:  184 (2020)
Verkkosivut
Kasurilan koulu on Siilinjärven Kasurilan kylässä toimiva alakoulu (luokka-asteet 1-6). Kasurilan koulu sijaitsee välittömästi Kasurilan hiihtokeskuksen pohjoispuolella, noin 4 kilometriä Siilinjärven keskustasta etelään.
Alakoulua käy vuosittain noin 170-200 oppilasta. Kasurilan koulu tekee yhteistyötä samalla tontilla toimivien Kasurilan esiopetusryhmien kanssa.
Historia

Kasurilan koulu aloitti toimintansa vuoden 1923 tietämillä vuokrahuoneissa Kallelan talossa (nykyinen Tuomaala) Kasurilan mäen juurella. Silloin opettajana toimi Elsa Koponen. Vuosina 1937-1997, kouluna toimi hirsinen koulurakennus, joka valmistui kesänä 1937. Vuonna 1967, kouluun rakennettiin uusi koulurakennus hirsisen koulun lisäksi. Vuonna 1997 valmistui koulun uudisrakennus ja laajennus. Vuonna 2000 rakennusta laajennettiin sillä koulun oppilaaksiottoalueelle rakennettiin uusia asuntoja ja oppilasmäärät kasvoivat.
Vastavaikuttajalihakset

Vastavaikuttajalihasparit (koukistajat ja ojentajat, lähentäjät ja loitontajat) saavat lihassolut venymään takaisin oikeaan mittaansa.
Monet lihakset toimivat pareina. Kun lihas supistuu ja vetää kahta luuta toisiaan kohti, vastakkainen lihas rentoutuu. Tällainen pari on esimerkiksi hauislihas ja kolmipäinen olkalihas. Kun hauislihas supistuu ja lyhenee, olkavarsi koukistuu. Samalla kolmipäinen olkalihas, joka on hauislihaksen vastavaikuttaja, rentoutuu ja pitenee.
Vastavaikuttajalihakset synnyttävät liikkeen vain yhteen suuntaan.
Useimmat liikkeet ovat monien lihasten supistumisen tulosta. Esimerkiksi tietokoneella kirjoittamiseen tarvitaan yli 60 käsivarren, ranteen ja käden lihasta. Hymyilykin vaatii parinkymmenen lihaksen supistumisen.
Valdemar IV Atterdag

Valdemar IV Atterdag kuvattuna 1300-luvun lopulla tehtyyn freskoon Sankt Peders Kirkessa Næstvedissa
Valdemar Atterdag
Valdemar IV Atterdag (n. 1320 – 24. lokakuuta 1375) oli Tanskan kuningas vuosina 1340–1375.
Suku

Hän oli Kristofer II:n ja prinsessa Eufemia Pommerilaisen nuorin poika. Hänellä oli kuusi sisarusta, joista vanhin, Margareta oli Ruotsin kuningatar Beatrix Baijerilaisen äiti. Valdemar vietti suurimman ajan nuoruudestaan maanpaossa keisari Ludvig IV:n hovissa.
Kuningas

Vuonna 1338 hän lähti keisari Ludvig IV:n hovista ja aloitti keisarin ja tämän pojan, Brandenburgin markkreivi Ludvig V:n avulla diplomaattisen hyökkäyksen riistääkseen Tanskan suvereniteetin Holsteinin kreivi Gerhardilta ja Johannes Mildiltä. Gerhardin III:n salamurhan jälkeen huhtikuussa 1340 Valdemar pääsi sopimukseen Johanneksen kanssa ja hänet julistettiin Tanskan kuninkaaksi.
Valdemar pyrki saattamaan koko Tanskan lujan valtansa alle. Avioliiton kautta Schleswig herttua Valdemarin sisaren Helvigin kanssa Valdemar Atterdag sai haltuunsa Pohjois-Jyllannin. Korottamalla veroja ja myymällä Viron Saksalaiselle ritarikunnalle vuonna 1346 hän sai vuoteen 1349 mennessä hallintaansa Sjællandin sekä laajat Fynin ja Jyllannin alueet sekä valloitti Tanskan aiemmin menettämät Skånen, Hallandin, Öölannin ja Gotlannin. Lisänimi Atterdag tarkoittaa kirjaimellisesti "jälleen päivä" eli idiomaattisemmin jokseenkin 'Päivänpaluu' ja viittaa järjestyksen palautumiseen maassa interregnumin jälkeen.lähde?
Myös vuonna 1349 hän puuttui Pohjois-Saksan politiikkaan vastustamalla Saksan kuningas, keisari Kaarle IV:n yritystä syrjäyttää Valdemarin liittolainen Ludvig V Brandenburgilainen ja ottaa Rügen ja Rostock pois Tanskan hallinnasta. Vapautettuaan Ludvigin maat Berliiniin asti Valdemar sovitteli Kaarle IV:n ja Ludvigin välit vuonna 1350 ja vahvisti Tanskan suvereniteetin Rügenissä ja Rostockissa.
Valdemar Atterdag kuoli noin 55-vuotiaana lokakuussa 1375 Gurren linnassa Helsingörin pohjoispuolella Själlannissa. Hänet haudattiin ensin Vordingborgin linnan kirkkoon, mutta vuonna 1377 kuningatar Margareeta siirsi hänen jäännöksensä Sorøn luostarikirkkoon.