Suomen tiedustelulainsäädäntö
Tiedustelulainsäädäntöhanke > Keskustelu

Valtio-oikeuden ja kansainvälisen oikeuden professori Martin Scheinin on ollut valmistelua kohtaan kriittinen. Hän on nostanut esille näkökulman aiempien kansainvälisten päätösten vaikutuksista. Scheininin mielestä ehdotettu peruslakimuutos johtaisi massavalvontaan ja hän ehdottaa sen sijaan rajoitetumpia ja määräaikaisia poikkeuslakeja.
Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio ja valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen totesivat työryhmien ottaneen huomioon keskeiset oikeudelliset kysymykset. Massavalvonnasta oli edetty pitkälle, mutta monia eri näkökohtia jouduttaisiin vielä jatkovalmistelussa sovittelemaan. EU-oikeuden näkökulmasta katsottiin, että luottamuksellisen viestinnän salaisuuteen puuttumisen on oltava riittävän kohdennettua ja rajattua – massavalvontaa ei sallittaisi. Tietosuojavaltuutetun lausunnossa kiinnitetään huomiota muun muassa tietoliikennetiedustelun yleisiin edellytyksiin, tarvittavaan julkisuuteen tuloksellisuusodotusten arvioimiseksi sekä tiedustelun kohteen tiedonsaantioikeuteen. Aarnio arvioi oletusten oikeellisuuden selviävän vasta käyttökokemuksien kautta.
Vaikutuksista liike-elämän toimintaedellytyksiin on oltu huolissaan. Liikenne- ja viestintäministeriön edustajan eriävä mielipide tiedonhankintalakityöryhmän mietintöön kertoo palvelinkeskusten sijoittumispäätöstä pohtivan yrityksen huomioivan päätöstä tehdessään sääntelyn, joka koskee ulkopuolisten tahojen kuten viranomaisten pääsyä yritysten tietoon. Kyseessä korostettiin olevan laaja kokonaisarvio. Sinänsä tiedustelu kohdistuisi Suomen rajat ylittävään tietoliikenteeseen, joka kulkee sellaisten maiden läpi, joissa on jo vastaavaa lainsäädäntöä. Mielipiteessä todetaan tietoliikennetiedustelun tehon olevan kyseenalaistettu monissa sitä tekevissä maissa, koska suojausten tasoja on olennaisesti nostettu. Hetzner Onlinen kehitysjohtaja arvioi, että ”Niin kauan kuin lait noudattavat EU-lainsäädäntöä, ne eivät ole meille ongelma”.
Journalistiliitto peräänkuuluttaa lausunnossaan lähdesuojaa, julkisuusperiaatteen soveltamista asiakirjoihin sekä riittävää rangaistusuhkaa tiedustelutoiminnan väärinkäytöksistä. Lakimiesten keskuudesta on noussut pohdintaa muun muassa tietoliikennetiedustelun kyvystä tehokkaaseen terrorismin torjuntaan.
Kokoomus ja perussuomalaiset eivät jättäneet lausuntoa 2015 tiedonhankintalakityöryhmän ehdotuksesta. Keskusta, SDP, KD ja RKP pitivät tiedustelulainsäädännön valmistelua tarpeellisena. Vasemmistoliitto ja Vihreät suhtautuivat tietoliikennetiedusteluun kielteisesti. Pääministeri Juha Sipilä, sisäministeri Paula Risikko ja puolustusministeri Jussi Niinistö toivovat hankkeen valmistuvan kuluvalla vaalikaudella. Oikeusministeri Antti Häkkänen on pohtinut tarvetta lakien kiirehtimiseen. Menettelylle pitää hänen mukaansa olla korkea kynnys. Tavattuaan Euroopan neuvoston ihmisoikeuskomissaari Nils Muižnieksin hän kertoi keskustelussa päädytyn siihen, että valvojaksi esitetylle tiedusteluvaltuutetulle tulee turvata riittävät resurssit valvontatehtävän hoitamista varten.
Eri asiantuntijat ovat esittäneet arvioita aloitteesta. Tietoturvatutkija Mikko Hyppönen esimerkiksi ymmärtää tiedustelulakien päivittämistarpeen.
Tiedustelulakien kiirehtiminen nousi julkisen keskustelun aiheeksi Turun puukotusten yhteydessä kun sekä pääministeri Sipilä että presidentti Niinistö ilmaisivat tätä puoltavat kantansa. Perussuomalaisten puheenjohtaja Halla-aho piti kiirehtimistä tarpeellisena, mutta riittämättömänä. Suurimman oppositiopuolueen, sosialidemokraattien kannan on nähty ratkaisevan kysymyksen kiirehtimisestä. Toukokuussa 2018 kerrottiin SDP:n pitävän kiirehtimisen edellytyksenä koko Supon saattamista parlamentaariseen valvontaan.
Syyskuussa 2017 aineiston kerrottiin menevän yllättäen lainsäädännön arviointineuvoston tarkasteltavaksi. Tämän arvioitiin lykkäävän paketin valmistumista keväälle 2018. Joulukuussa 2017 neuvosto kertoi pitävänsä esitysluonnosta pääosin huolellisesti valmisteltuna. Tarkennettavaa löytyi muun muassa kotitalouksille aiheutuvien vaikutusten arvioinnista.
Tiedonhankintalakityöryhmän toiminnan aikaista keskustelua on tutkittu.