stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Porsanki
Maantiede > Kieli ja kulttuuri

Porsangin kunta on virallisesti kolmikielinen ja -kulttuurinen.
Asukkaista merkittävällä osalla on Ruijan suomalaiset sukujuuret. Kunnassa virallisen kielen ja Norjassa vähemmistökielen aseman saaneen kveenin kielen katsotaan koostuvan suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvista ruijan murteista. Porsanki on nykyisin ainoa Norjan kunta, jossa kveenin kielellä on virallinen asema. Kunnassa sijaitsee muun muassa kveenin kielen ja kulttuurin keskus Kainun institutti. Yksityisessä Saarela Barnehage AS - Bærtua -päiväkodissa on mahdollista saada päivähoitoa ainakin osittain kveenin kielellä.
Merisaamelaista kulttuuria ja saamen kieltä Porsangin kunnassa edustaa muun muassa Pillavuonon kylässä sijaitseva Mearrasiida-keskus.
Norjan kielestä Porsangissa käytetään kirjanorjaa ja saamesta käytännössä pohjoissaamea. Kunnan verkkosivut on julkaistu norjan ja saamen kielillä, mutta ei kveeniksi. Kunnan alueella käytetään kolmikielisiä paikannimikylttejä kyliin tai taajamiin saavuttaessa, mutta muut tieopasteet ovat pääosin norjaksi ja joidenkin paikannimien osalta myös saameksi.
Vuonna 2018 porsankilaisista 82,8 % kuului Norjan kirkkoon ja 5,6 % muihin uskollisiin yhdyskuntiin.
Kunnassa järjestetään useita tapahtumia, kuten Midnattsrock ("Keskiyönrock"), Glad Lakselv ("Iloinen Lemmijoki"), Finnmark Fylkesrevyfestival, Fefo Cup, Storhallmesse, Snøscootermesse.
Maantiede > Väestö

Väkiluvun kehitys
| Vuosi | Väkiluku |
| --- | --- |
2019: 3 944 ↓
2018: 3 964 ↓
2017: 3 971 ↓
2016: 3 978 ↑
2015: 3 925 ↓
2014: 3 964 ↓
2013: 3 968 ↓
Sukupuolijakauma
| Vuosi | Naiset | Naiset | Miehet |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | 1 944 | 49 % | 2 020 |
| 2016 | 1 964 | 49 % | 2 014 |
| 2014 | 1 973 | 50 % | 1 990 |
Taajamaväestö
| Vuosi | Taajama1 | Taajama1 | Haja-asutusalue | Tuntematon |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018 | 2 259 | 57 % | 1 695 | 10 |
| 2016 | 2 257 | 57 % | 1 714 | 7 |
| 2014 | 2 287 | 58 % | 1 669 | 7 |
1 Tiheään asutut (urbaanit) alueet.
Väestö osa-alueittain
Vuonna 2019 Porsangin kunta oli jaettu 22 osa-alueeseen, joista 19:ssä oli asutusta. Kuuden kuntalaisen osa-alue ei ollut tiedossa. Osa-alueen virallinen nimi sisältää koodin ja norjankielisen nimen, esimerkiksi 20200103 Børselv. Suomen/kveenin kieliset nimet on poimittu Norgeskart-karttapalvelusta.
| Osa-alue | Grunnkrets | Väkiluku | Huomautukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Smørstad | Smørstad | 994 | Sijaitsee aivan Lemmijoen keskustan tuntumassa. |
| Lemmijoki (keskusta) | Lakselv sentrum | 687 |  |
| Gjestgiveribrinken | Gjestgiveribrinken | 605 | Sijaitsee aivan Lemmijoen keskustan tuntumassa. |
| Palo | Brennelv | 274 |  |
| Pillavuono | Indre Billefjord | 232 |  |
| Tyllyruto | Ildskog | 214 |  |
| Pyssyjoki | Børselv | 191 |  |
| Øvre Lakselv | Øvre Lakselv | 144 | "Ylä Lemmijoki" |
| Sokkuvuono | Østerbotn | 121 |  |
| Váldak-Igeldas | Valdak-Igeldas | 104 | Igeldasille ei ilmoiteta suomen/kveenin kielistä paikannimeä, mutta lähellä sijaitsee Reikälähđet (Ytre Ikkaldas) Rautusniemi (Stabbursnes) sijaitsee Váldakin ja Igeldasin välissä. |
| Leipovuono/Ryssäniemi | Olderfjord/Russenes | 74 |  |
| Ruđonpää ja Hamina | Skogende og Hamnbukt | 74 |  |
| Skuukanvaara | Skoganvarre | 56 |  |
| Smørfjord | Smørfjord | 46 | Smørfjordille ei ilmoiteta suomen/kveenin kielistä paikannimejä, mutta lähellä sijaitsee Smervuononjoki (Smørfjordelva). |
| Riiniemi-Ryssämarkka | Veidnes-Kistrand | 38 | Veidnes on Riiniemeen (Veineset) johtavan tien nimi. |
| Prännä-Keisi | Brenna-Kjæs | 27 |  |
| Korpivuono | Ytre Billefjord | 24 |  |
| Kenttä | Leirpollen | 22 |  |
| Porsangmoen | Porsangmoen | 11 |  |
| Luostijoki | Luostejok | 0 |  |
| Børselvdalen | Børselvdalen | 0 | Luonnonsuojelualue Pyssyjoen varrella Silfari-tunturin ympäristössä.  |
| Rautusvuoma | Stabbursdalen | 0 | Kansallispuisto |
Kyliä ja paikkoja

Hesteniemi (Hestnes), Keisi (Kjæsklubben), Kenttä (Leirpollen), Kiksiniemi (Børselvnes), Lemmijoki (Lakselv), Lemmivuono (Vesterbotn), Leppivuono (Olderfjorden), Lottijoki (Brennelv), Louttijoki (Brennelv), Palojoki (Brennelv), Piesankoppa	(Ytre Leirpollen), Pillavuono (Billefjord), Pyssyjoki (Børselv), Ryssämarkka (Kistrand), Sarvesvuono (Kolvik), Smirvuono (Smørfjord), Sokkuvuono (Austerbotn), Suoluvuono (Holmfjord), Taumusaari / Tamsöijä (Tamsøya), Tuorisjoki (Tverrelva), Vassa (Reinøya), Väkkärä (Vækker)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Porsanki Wikimedia Commonsissa
Finnmarkin läänin kunnat
Alattio (Alta)
Berlevåg
Båtsfjord
Etelä-Varanki (Sør-Varanger)
Gamvik
Hammerfest
Hasvik
Kaarasjoki (Karasjok)
Koutokeino
Kvalsund
Lappea (Loppa)
Lebesby
Moseija (Måsøy)
Nordkapp
Porsanki (Porsanger)
Teno (Tana)
Uuniemi (Nesseby)
Vesisaari (Vadsø)
Vuoreija (Vardø)
Norjan läänit | Norja
Henk Steeman

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Henk Steeman vuonna 1919. |  Henk Steeman vuonna 1919. |  Henk Steeman vuonna 1919. |  |
Maa:   Alankomaat
Miesten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Antwerpen 1920 | joukkuekilpailu |  |
Hermanus Hendricus ”Henk” Steeman (15. tammikuuta 1894 Kralingen – 16. helmikuuta 1979 Haag) oli alankomaalainen jalkapalloilija. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 1920 Antwerpenissä ja kuului siellä pronssia saaneeseen joukkueeseen. Hänen seuransa oli Sparta Rotterdam.
Hodge–Taten moduuli

Hodge–Taten moduuli on matematiikassa analogia p-adisen kunnan yli olevasta Hodgen rakenteesta.
Hilmar Baunsgaardin hallitus

Pääministeri Hilmar Baunsgaard
Hilmar Baunsgaardin hallitus oli Tanskan hallitus 2.2.1968–11.10.1971. Se koostui Radikaalista Venstrestä, Konservatiivisesta kansanpuolueesta ja Venstrestä.
Ministerit

Pääministeri
Hilmar Baunsgaard (Radikaali Venstre)
Ulkoministeri
Poul Hartling (Venstre)
Valtiovarainministeri
Poul Møller (Konservatiivinen kansanpuolue) 2.2.1968–17.3.1971
Erik Ninn-Hansen (Konservatiivinen kansanpuolue) 17.3.1971–11.10.1971
Kalastusministeri ja Grönlanti-ministeri
A. C. Normann (Radikaali Venstre)
Kulttuuri-, kehitysapu- ja aseriisuntaministeri
Kristen Helveg Petersen (Radikaali Venstre)
Sisäministeri
Poul Sørensen (Konservatiivinen kansanpuolue) 2.2.1968–29.6.1969
H. C. Toft (Konservatiivinen kansanpuolue) 29.6.1969–11.10.1971
Oikeusministeri
Knud Thestrup (Konservatiivinen kansanpuolue)
Puolustusministeri
Erik Ninn-Hansen (Konservatiivinen kansanpuolue) 2.2.1968–17.3.1971
Knud Østergaard (Konservatiivinen kansanpuolue) 17.3.1971–11.10.1971
Maatalousministeri
Peter Larsen (Venstre) 2.2.1968–7.7.1970
Henry Christensen (Venstre) 7.7.1970–11.10.1971
Kauppa- ja elinkeinoministeri
Knud Thomsen (Konservatiivinen kansanpuolue)
Julkisten töiden ministeri (liikenneministeri)
Ove Guldberg (Venstre)
Asuntoministeri
Aage Hastrup (Konservatiivinen kansanpuolue)
Sosiaaliministeri
Nathalie Lind (Venstre)
Opetusministeri
Helge Larsen (Radikaali Venstre)
Työministeri
Lauge Dahlgaard (Radikaali Venstre)
Talous- ja Pohjoismaa-ministeri
Poul Nyboe Andersen (Venstre)
Kirkkoministeri
Arne Fog Pedersen (Venstre)
Péfkoi

Péfkoi (kreik. Πεύκοι; transl. myös Péfki) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Péfkoi, kylä Kreetan saarella Ierápetran kunnassa Lasíthin alueyksikössä
Péfkoi, kylä Ródoksen saarella Etelä-Egean saarten alueella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Péfkoi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Henk Kronenberg

Henk Kronenberg (29. syyskuuta 1934 Enschede – 25. maaliskuuta 2020) oli alankomaalainen roomalaiskatolinen piispa, joka toimi Papua-Uudessa-Guineassa. Hänet vihittiin maristi-isien papiksi 18. lokakuuta 1961 ja nimitettiin Bougainvillen hiippakunnan johtoon 19. huhtikuuta 1999. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Karl Hesse, jota avustivat Adrian Thomas Smith ja Ambrose Kiapseni.
Kronenberg jäi eläkkeelle 15. joulukuuta 2009.
Pseudorengas

Matematiikassa pseudorengas on yksi seuraavista renkaan muunnelmista, yleensä ensimmäinen:
Rngas eli rakenne, joka täyttää kaikki renkaan aksioomat paitsi "ykkösen" eli multiplikatiivisen identiteetin olemassaolon. Nimi "rngas" tulee siitä, että renkaasta voi puuttua identiteettialkio  e.
Joukko R kahdella binäärioperaatiolla + ja ⋅ siten, että (R, +) on Abelin ryhmä, jonka identiteetti on 0, ja a(b + c) + a0 = ab + ac ja (b + c)a + 0a = ba + ca kaikille R :n a, b, c :lle.
Abelin ryhmä (A, +) varustettu alaryhmällä B ja kertolaskulla B × A → A, joilla B on rengas ja A a B - moduli .
Nämä määritelmät eivät ole ekvivalentteja keskenään, joten yleensä termi "pseudorengas" kannattaa täsmentää.
Yleensä sitä käytetään merkityksessä rngas (engl. rng). Jotkut harvat määrittelevät renkaan tarkoittamaan kaikkia rnkaita.
Hodynka

Hodynka tarkoittaa seuraavia:
Hodynka, areena Moskovassa
Hodynka, joki Moskovassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hodynka”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Péclet’n luku

Péclet'n luku (Pe) on termohydrauliikassa käytetty dimensioton suure, joka vertaa advektion suuruutta lämmön johtumiseen. Luku on nimetty ranskalaisen fyysikon Jean Claude Eugène Péclet'n mukaan.
Péclet'n luvulle on olemassa useita hieman toisistaan poikkeavia määritelmiä, joista yleisimmät ovat:
Missä:
α - lämmöndiffusioituvuus
k - lämmönjohtavuus
ρ - fluidin tiheys
cp - fluidin ominaislämpökapasiteetti
l - virtauksen karakteristinen pituus
t - virtauksen karakteristinen aika
v - virtauksen nopeus
Helluntaiherätys Virossa

Helluntaiherätys Virossa syntyi 1920-luvulla. Helluntaiherätykseen ja karismaattiseen liikkeeseen kuuluu yhteensä yli 5 000 jäsentä. Helluntai-karismaattisuus lasketaan kokonaisuutena Viron kolmanneksi suurimmaksi protestanttiseksi tunnustuskunnaksi baptismin ja luterilaisuuden jälkeen. Karismaattinen liike kattaa myös baptismin perinteen. Helluntailiikkeen tarkkaa jäsenmäärää on ollut vaikea arvioida, mutta Viron kristillisen helluntaikirkon järjestämä Miracle Crusade keräsi yhteen yli 6 000 ihmistä.
Historia > 1870-luvun herätykset

1870-luvun uskonnolliset herätysliikkeet Viron länsirannikolla loivat pohjan Viron helluntailiikkeelle ja karismaattiselle kristillisyydelle. Herätystä syntyi tuolloin erityisesti ruotsinkielisen väestön piirissä, joiden keskuudessa ruotsalaiset toimivat. Tallinnaan ja Koillis-Viroon vaikutti myös Pietarin uskonnollinen aktiivisuus. Pietarissa oli myös huomattava virolainen yhteisö. Narvan lestadiolaispiirien kautta Thomas Ball Barratt vieraili Virossa vuonna 1911.
Historia > Helluntaiherätyksen saapuminen Viroon

Helluntaiherätys saapui Viroon 1920-luvulla ruotsalaisten ja suomalaisten lähetyssaarnaajien toimesta. Aluksi helluntaiherätys levisi ruotsalaisväestön ja Viron länsirannikolla vallitsevan herätyksen piirissä. Samanaikaisesti suomalaiset tukivat lähetystyötä Koillis-Virossa.
Historia > Helluntaiherätys Neuvostoaikana

Lauttayhteydestä Suomeen tuli tärkeä osa Viron helluntailiikettä. Samaan aikaan karismaattinen herätys syttyi Tallinnan evankelisissa ja baptistisissa kirkoissa. 1970-luvulla Virossa syntyi myös parantamisherätystä, jolla oli suuri vaikutus Neuvostoliiton karismaattiseen liikkeeseen. Ulkomaisten yhteyksien merkitys on korostunut Virossa 1980-luvun lopulta lähtien.
Historia > Virolainen helluntaiherätys 1990-luvun jälkeen

Neuvostoliiton loppuaikoina Latvian ja Venäjän helluntailaiset järjestivät suuren evankeliointitapahtuman Tallinnassa. 24. heinäkuuta 1988 Tallinnan konserttitalon tapahtumaan osallistui lähes 7 000 ihmistä. Vuonna 1989 perustettiin Viron helluntaikirkko. Maa itsenäistyi uudelleen pari vuotta myöhemmin. Yleinen vapautuminen johti uusien karismaattisten ja helluntailaisten kirkkojen kasvuun Virossa.
Helluntailaisten Toompea-keskus Tallinnassa.
Hiltulanlahti

| Hiltulanlahti |
| --- | --- |
Kaupunki:  Kuopio
Suuralue:  Hiltulanlahti
Kaupunginosa nro:  36
Väkiluku:  242
Hiltulanlahti on maaseutukylä ja taajama Kuopiossa. Taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 242 asukasta. Hiltulanlahden kylässä on puolestaan noin 500 asukasta.
Hiltulanlahden koulun entinen päärakennus ja viipalekoulu Hiltulanlahdessa.
Hiltulanlahti sijaitsee noin 15 kilometriä Kuopion keskustasta etelään vanhan vitostien eli seututie 553:n varrella. Lähes koko Hiltulanlahden asuntokanta koostuu omakotitaloista. Alueen rakentamista on toteutettu usealla vuosikymmenellä ja prosessi jatkuu edelleen. Hiltulanlahden asukasluku kasvaa jatkuvasti ihmisten muuttaessa asumaan Kuopion keskustaajaman ulkopuolelle. Hiltulanlahteen on kaavailtu asuntoja jopa 3 000 uudelle asukkaalle. Rakentaminen käynnistyi Saaristokaupungin jälkeen 2010-luvulla.
Hiltulanlahden koulu toimi vuoteen 2019 asti vuonna 1926 rakennetussa keltaisessa päärakennuksessa, jota oli laajennettu viipalekoululla vuonna 2003 oppilasmäärän kasvun aiheuttaman tilanpuutteen vuoksi. Tiloja otettiin käyttöön myös viereisestä yksityisestä päiväkodista ja pihalle pystytettiin väistötila kontteja. Vuonna 2019 valmistui Hiltulanlahteen uusi koulurakennus, jonne opetus siirtyi kokonaan. Viipalekoulu purettiin vuonna 2020.
Vanuvuori on Hiltulanlahden merkittävin nähtävyys. Hiltulanlahdessa on myös oma kylätoimikunta, seurantalo Vanula. Hiltulanlahdessa toimi pitkään kyläläisten tapaamispaikkana Takkabaari, joka oli toiminnassa yhtäjaksoisesti vuosina 1966–2017.
Hiltulanlahteen sijoittuu myös Matkuksen yritysalue, jossa Kauppakeskus Matkus sijaitsee.
Aiheesta muualla

Kuopionkaupunginosat.fi[vanhentunut linkki]
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi · 002 Vahtivuori · 003 Maljalahti · 004 Multimäki · 005 Kuopionlahti · 006 Hatsala · 007 Niirala · 008 Haapaniemi · 009 Itkonniemi · 010 Männistö · 011 Linnanpelto · 012 Puijonlaakso · 013 Savilahti · 014 Peipposenrinne · 015 Särkiniemi · 016 Kettulanlahti · 017 Rahusenkangas · 018 Rönö · 019 Rypysuo · 020 Päiväranta · 021 Julkula · 022 Sorsasalo · 023 Kelloniemi · 024 Levänen · 025 Jynkkä · 026 Neulamäki · 027 Puijo · 028 Niuva · 029 Neulaniemi · 030 Kolmisoppi · 031 Neulalampi · 032 Litmanen · 033 Lehtoniemi · 034 Pirtti · 035 Pitkälahti · 036 Hiltulanlahti · 037 Rautaniemi · 038 Kiviharju · 039 Vanuvuori · 040 Melalahti · 041 Kurkimäki · 042 Vehmersalmi · 043 Karttula · 050 Nilsiä · 051 Tahko · 060 Maaninka · 061 Keskisaari · 070 Juankoski · 071 Säyneinen
Asuinalueita:  Inkilänmäki · Kettulanlahti · Petonen · Saarijärvi · Saaristokaupunki
Projekti 671

| Projekti 671 Ersh Nato: Victor |
| --- | --- |
 Luokan alus

Tekniset tiedot
Uppouma:  4 300 t (pinnalla) 5 100 t (sukelluksissa)
Pituus:  95,0 m
Leveys:  10,0 m
Syväys:  7,0 m
Koneteho:  2 x OK-300 VM-4 painevesireaktori, 75 MWt, 30 000 shp yhdellä potkuriakselilla
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  32 upseeria ja 62 miehistönjäsentä
Aseistus
Meritorjunta:  6 x 533 mm torpedoputkea
Projekti 671 (Nato-raportointinimi Victor) oli Neuvostoliiton laivaston 49 ydinsukellusveneen muodostama alusluokka, jota valmistettiin vuosina 1967–1992. Aluksista 15 kuului projekteihin 671 ja 617V "Jorš" (ven. Ёрш, kiiski), 7 projektia 671RT "Sjomga" (ven. Сёмга, lohi) ja 26 projektiin 671RTM(K) "Štšuka" (ven. Щука, hauki).
Suunnittelu

Luokan kehitys käynnistettiin 1959 asettamalla vaatimus 2 000 tonnin uppoumasta ja 300 metrin sukellussyvyydestä. Siinä oli kehittynyt pisaranmuotoinen runko, joka mahdollistaa suuren nopeuden. Sen sijaan ne olivat huomattavasti äänekkäämpiä kuin vastaavat Yhdysvaltain laivaston alukset, kuten Sturgeon-luokka, eikä merkittäviä toimia havaitsemisen vaikeuttamiseksi tehty.
Aseistukseksi tuli kuusi 533 mm:n torpedoputkea, joista voitiin laukaista myös ydinkärkinen E53-65K tai 40 km päähän yltävä RPK-2 Vjoga (Nato-raportointinimi SS-N-15 Starfish), jota kyettiin käyttämään pinta-aluksia vastaan tai sukellusveneitä vastaan kuljettamalla pieni mallin 82R:n torpedo tai 90R-ydinsyvyyspommi. Aluksiin mahtui 24 torpedoa.
Luokan aluksia oli tarkoitus käyttää monipuolisesti tuhoamaan vihollisen sukellusveneitä tai suojaamaan omia pinta-aluksia.
Victor II

Luokkaa uudistettiin 1970-luvun alussa projekti 671RT:na, johon lisättiin kaksi 650 mm:n torpedoputkea neljän 533 mm:n lisäksi uusia aseita, kuten RPK-7 Vorobeita (Nato-raportointinimi SS-N-16 Stallion) varten, joka kasvatti RPK-2:n kantomatkan 120 kilometriin. Lisäksi aluksen torpedo-osastoon asennettiin nosturit suuren kaliiperin aseiden käsittelemiseksi ja lataamiseksi putkiin. Pituus kasvoi 101,8 metriin. Nato antoi näille aluksi koodin Uniform, sitten Victor II. Aluksia rakennettiin 1972–1978 seitsemän, jonka jälkeen työt keskeytettiin, kun vakoojat saivat selville Naton pystyvän seuraamaan näitä aluksia.
Victor III

Aluksen hiljentämiseksi runkoa jatkettiin kuudella metrillä, jotta turbiinien alle saatiin äänieristys. Myös elektroniikkaa, navigaatio- ja satelliitti- ja radiojärjestelmiä uusittiin. Malli sai nimen projekti 671RTM (Nato-raportointinimi Victor III). Sen tunnistaa perän päälle asennetusta towed array -laitteiston säiliöstä. Ensimmäinen 21:n veneen erä valmisttui 1977–1985 ja Amiraliteetin telakka rakensi viisi lisää Leningradissa. Amiraliteetin rakentamiin veneisiin tuli uusi akustinen Kolos-sensorijärjestelmä, jolla varustettu malli sai nimen 671RTMK. Osa 671RTM-mallin veneistä päivitettiin 671RTMK:n varustukseen ja varustettiin uudella Granat-ohjuksella. Veneen taistelujärjestelmä Vikingin sanotaan käyttäneen japanilaisen Toshiban toimittamia tietokoneita.
Osa 671RTM/671RTMK-veneistä asetettiin sukellusveneentorjuntatehtäviin RPK-6-ohjuksella varustettuna ja osa pinta-alusten torjuntaan meritorjuntaohjuksilla varustettuna
Kaikki Victor I ja II veneet on poistettu käytöstä 1996 mennessä.
671RTM 1994
Radio Slovakia International

| Radio Slovakia International |
| --- | --- |

Perustettu:  12. lokakuuta 1993
Mediatiedot
Omistaja:  Rozhlas a televízia Slovenska
https://enrsi.rtvs.sk/
Radio Slovakia International on Slovakian yleisradioyhtiön ulkomaanpalvelu, jonka kohdeyleisönä ovat yhtäältä Slovakiassa asuvat ulkomaalaiset ja toisaalta ulkomailla asuvat slovakialaiset. Kanava tuottaa sisältöä joka päivä englanniksi, ranskaksi, saksaksi, venäjäksi, espanjaksi ja slovakiksi.
Radiokanava on perustettu vuonna 1993. Ensimmäiset lähetykset kuultiin 19. maaliskuuta.
Herman Cyril McNeile

| H>  C. McNeile.Herman Cyril McNeile |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1888 Bodmin, Cornwall, Britannia
Kuollut: 1937 (48–49 vuotta) West Chiltington, Sussex, Britannia
Kansalaisuus:  Britannia
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Salanimi: Sapper
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Herman Cyril McNeile, kirjailijanimi Sapper, (1888 Bodmin, Cornwall, Britannia – 1937 West Chiltington, Sussex, Britannia) oli brittiläinen jännityskirjailija. Hänen monien teostensa päähenkilö kapteeni Hugh "Bulldog" Drummond oli 1920-luvulla tunnettu jännityskirjallisuuden sankari, joka taisteli agentteja ja kommunisteja vastaan. Toinen kirjojen päähenkilö on salapoliisi Ronald Standish.
Suomennetut teokset

Musta veljeskunta: teräsnyrkki Hughin uusia seikkailuja (The Black Gang), suom. A. S., Helsinki: Minerva 1926
Myrkkysade, suom. H. Vaaja, Helsinki: Minerva 1927
Kohtalokas timanttisalaisuus: salapoliisiromaani, suom. Yrjö Lyytikäinen, Helsinki: Minerva 1928
Temppelitornin kummitus (Temple Tower), suom. H. Vaaja, Helsinki: Minerva 1929
Kostajan salaisuus, suom. Yrjö Lyytikäinen, Helsinki: Minerva 1930.
Glensham Housen aave (The Return of Bulldog-Drummond), Jyväskylä: Gummerus 1935 Miesten jännityslukemisto, n:o 1
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Herman Cyril McNeile Wikimedia Commonsissa
RN Calliope

| RN Calliope |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ansaldo, Genova
Kölinlasku:  26. toukokuuta 1937
Laskettu vesille:  15. huhtikuuta 1938
Palveluskäyttöön:  28. lokakuuta 1938
Poistui palveluskäytöstä:  1. elokuuta 1958
Tekniset tiedot
Uppouma:  808 t (standardi) 1 040 t (kuormattu)
Pituus:  83,5 m
Leveys:  8,1 m
Syväys:  2,55 m
Koneteho:  19 000 hv
Nopeus:  34 solmua
Miehistöä:  116
Aseistus
Aseistus:  3 x 100 mm tykkiä 10 x 20 mm ilmatorjuntatykkiä 2 x 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä 4 x 450 mm torpedoputkea 20 x miinaa
RN Calliope (ital. Regia Nave Calliope) oli Italian kuninkaallisen laivaston Spica-luokan torpedovene toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Genovasta Ansaldon telakalta, missä köli laskettiin 26. toukokuuta 1937. Alus laskettiin vesille 15. huhtikuuta 1938 ja liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 28. lokakuuta.
Palvelus

Alus poistettiin palveluksesta 1. elokuuta 1958.
RN Calipso

| RN Calipso |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ansaldo, Genova
Kölinlasku:  29. syyskuuta 1937
Laskettu vesille:  12. kesäkuuta 1938
Palveluskäyttöön:  16. marraskuuta 1938
Poistui palveluskäytöstä:  uponnut osuttuaan miinaan 5. joulukuuta 1940
Tekniset tiedot
Uppouma:  808 t (standardi) 1 040 t (kuormattu)
Pituus:  83,5 m
Leveys:  8,1 m
Syväys:  2,55 m
Koneteho:  19 000 hv
Nopeus:  34 solmua
Miehistöä:  116
Aseistus
Aseistus:  3 x 100 mm tykkiä 10 x 20 mm ilmatorjuntatykkiä 2 x 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä 4 x 450 mm torpedoputkea 20 x miinaa
RN Calipso (ital. Regia Nave Calipso) oli Italian kuninkaallisen laivaston Spica-luokan torpedovene toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Genovasta Ansaldolta, missä köli laskettiin 29. syyskuuta 1937. Alus laskettiin vesille 12. kesäkuuta 1938 ja liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 16. marraskuuta.
Palvelus

Alus upposi osuttuaan miinaan 5. joulukuuta 1940.
RN Aliseo

| RN Aliseo |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Navalmeccanica, Castellammare di Stabia
Kölinlasku:  16. syyskuuta 1941
Laskettu vesille:  20. syyskuuta 1942
Palveluskäyttöön:  28. helmikuuta 1943
Poistui palveluskäytöstä:  Jugoslavialle 1949 Triglav
Tekniset tiedot
Uppouma:  920 t (standardi) 1 651 t (kuormattu)
Pituus:  82,5 m
Leveys:  9,9 m
Syväys:  3,77 m
Koneteho:  16 000 hv
Nopeus:  26 solmua
Miehistöä:  154
Aseistus
Aseistus:  2 x OTO 100 mm/47 M1937 -tykkiä 10 x 20 mm ilmatorjuntatykkiä 8 x 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä 4 x 450 mm torpedoputkea 4 x syvyyspomminheitintä
RN Aliseo (ital. Regia Nave Aliseo) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 valmistunut Ciclone-luokan torpedovene.
Valmistus

Alus tilattiin Castellammare di Stabiasta Navalmeccanicalta, missä köli laskettiin 16. syyskuuta 1941. Alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 20. syyskuuta 1942 ja liitettiin laivastoon 28. helmikuuta 1943.
Palvelus

Alus luovutettiin 1949 sotakorvauksena Jugoslavialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Biokovo (RE-52). Alus varustettiin yhdysvaltalaisella elektroniikalla. Se poistettiin alusluettelosta 1971.
Rachida Mahamane

Rachida Mahamane (s. 25. elokuuta 1981) on nigeriläinen entinen kestävyysjuoksija. Hän kilpaili vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa naisten 5 000 metrin juoksussa, mutta putosi ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä kuudenneksitoista ajalla 19:17,87. Mahamanen henkilökohtainen ennätys samassa juoksumatkassa on 18:15,7 (1995).
Henk Jan Ormel

| Henk Jan Ormel |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 27.2.2024–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. joulukuuta 1955 (ikä 68) Utrecht, Alankomaat
Kansalaisuus:  hollantilainen
Tiedot
Puolue:  Kristillisdemokraattinen puolue
Henk Jan Ormel (s. 15. joulukuuta 1955 Utrecht, Alankomaat) on hollantilainen poliitikko. Ormel edustaa kristillisdemokraattista puoluetta. Ormel on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä helmikuusta 2024 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henk Jan Ormel Wikimedia Commonsissa
Henk Jan Ormel Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.