stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
D. B. Cooper

| D>  B. Cooper |
| --- | --- |
 FBI:n vuoden 1971 piirros D. B. Cooperista.
Henkilötiedot
Syntynyt: Ei tietoja 
Kadonnut:  24. marraskuuta 1971
Maa:   Yhdysvallat
Nykytila:  Vapaana, luultavasti kuollut
Kuollut: Ei tietoja
Muut tiedot
Muut nimet:  Dan Cooper
FBI:n etsintäkuulutus D. B. Cooperista.
D. B. Cooper (myös ”Dan Cooper”) on lehdistön antama nimi lentokonekaappaajalle, joka marraskuun 24. päivänä 1971 kaappasi Yhdysvalloissa Portlandista Seattleen matkalla olleen Boeing 727 -lentokoneen. Kaappaaja oli lippua ostaessaan sanonut nimekseen Dan Cooper ja lehdistö sai tutkinnan aikaan tietoonsa FBI:n kuulustelevan D. B. Cooperia, jonka osuutta kaappaukseen ei kuitenkaan voitu osoittaa.
Kaappaaja uhkasi räjäyttää koneen matkalaukussaan olleella pommilla ja vaati lunnaiksi 200 000 dollaria ja kahta laskuvarjoa ja kahta varavarjoa. Saatuaan rahat ja laskuvarjot Seattlen lentokentällä hän vapautti koneen matkustajat ja määräsi lentäjät viemään koneen uudelleen ilmaan. Kaappaaja hyppäsi koneesta laskuvarjolla Yhdysvaltojen luoteisrannikolla Kaskadien yläpuolella.
Lentokonekaappaus, jolle FBI on antanut koodinimen ”Norjak”, on edelleen ratkaisematta, eikä kaappaajan henkilöllisyydestä ole tietoa. Ensimmäisen viiden vuoden aikana FBI tutki yli 800 henkilön liittymistä tapaukseen, ja useat henkilöt ovat ilmoittaneet olevansa tai tietävänsä Dan Cooperin. Monet uskovat Cooperin kuolleen hypyssä, sillä olosuhteet olivat erittäin vaikeat ja hyppypaikka oli vuoristoisella ja metsäisellä alueella. Helmikuussa 1980 kahdeksanvuotias löysi Columbiajoen rannalta 5 800 dollaria kahdenkymmenen dollarin seteleinä, jotka olivat osa kaappaajalle annettuja lunnasrahoja.
Tapaus on ainoa selvittämätön lentokonekaappaus Yhdysvaltain historiassa.
Kaappaus

Kiitospäivän aattona 24. marraskuuta 1971 noin 40-vuotias mies, joka kutsui itseään Dan Cooperiksi, osti Portlandista yksisuuntaisen lipun Northwest Orientin lennolle Seattleen. Cooperia on kuvattu tavallisennäköiseksi ja hiljaiseksi mieheksi, jolla oli päällään puku, musta kravatti ja valkoinen paita.
Cooper tilasi ennen lentoon lähtöä bourbonin ja soodaveden, mutta lennon alettua vähän kello 15:n jälkeen hän antoi Florence Schaffner -nimiselle lentoemännälle lapun. Yksin matkustavat miehet  antoivat tuohon aikaan useinkin lappuja, joissa oli esimerkiksi puhelinnumero tai hotellihuoneen numero. Siksi Schaffnerkin laittoi sen ensin suoraan taskuunsa. Seuraavan kerran, kun Schaffner ohitti Cooperin paikan, tämä käski katsomaan lappua.
Cooper kertoi laukussansa olevasta pommista ja sen jälkeen näytti laukun sisällön Schaffnerille, jonka mukaan laukussa oli paljon johtoja ja punaisia sauvoja. Cooper vaati Schaffnerin istumaan viereensä ja käski tämän kirjoittaa uuden lapun, jossa vaadittiin neljää laskuvarjoa ja 200 000 Yhdysvaltain dollaria, joka vastasi 2000-luvun alussa 1,2 miljoonaa dollaria.
Schaffner meni toisen lentoemännän kanssa näyttämään lappua lentokapteeni Scottille, joka ilmoitti asiasta lennonjohtoon, joka puolestaan otti yhteyttä Seattlen poliisiin. Poliisi tiedotti asiasta myös FBI:tä. Cooper oli ollut vaatimuksissaan tarkka, sillä hän halusi rahan 20 dollarin seteleinä. Kuorma olisi sopiva laskuvarjolla hyppäämiseen ja isompia seteleitä voisi olla vaikea jakaa eteenpäin. Setelien sarjanumeroiden tuli olla satunnaisia, mutta FBI valitsi koodinumerolla L alkavia sarjanumeroita. Laskuvarjot olivat paljon vaikeampi hankkia kuin rahat, ja Cooper hylkäsi McChordin lentotukikohdasta haetut varjot ja vaati siviilikäyttöiset. Lopulta poliisi osti sopivat varjot laskuvarjohyppykoulusta.
Lentokapteeni sai 17.24 tiedon siitä, että Cooperin vaatimukset on täytetty. Kone laskeutui tämän jälkeen Seattle-Tacoman kansainväliselle lentoasemalle. Kapteeni rullasi Cooperin vaatimuksesta sivussa olleelle hyvin valaistulle alueelle. Cooper pimensi myös koneen valot ja vaati, ettei yksikään kulkuneuvo saisi lähestyä konetta. Vain yksin tuleva henkilö saisi ajaa lähelle ja tuoda Cooperille rahat ja laskuvarjot. Kun Cooper oli saanut tavarat, hän vapautti kaikki 36 matkustajaa ja Schaffnerin. Ohjaamon henkilökunta ja toinen lentoemäntä Tina Mucklow jäivät koneeseen.
Tankkaamisen jälkeen kone lähti uudestaan lentoon, ja Cooper ohjeisti lentämään kohti Méxicoa. Hän käski myös lentämään alle kolmessa kilometrissä ja pitämään lentonopeuden alle 150 solmussa. Kapteeni kertoi Cooperille, ettei kone pystyisi edes täydellä tankilla lentämään tuolla korkeudella ja nopeudella Méxicoon asti. Tämän jälkeen Cooper ja kapteeni sopivat tankkauksesta Nevadan Renossa.
Noin kello 20.00 Cooper hyppäsi koneesta lunnasrahojen kanssa Seattlen ja Renon välillä. Monet ovat epäilleet koneen olleen lähellä Arielia. Kone laskeutui 22.15 Renoon.
Vaikutus

D. B. Cooperin vaikutus lentoturvallisuuteen oli merkittävä. 727-koneisiin asennettiin erityinen Cooper vane, laite joka estää takaportaiden laskemisen koneen ollessa ilmassa. Myös takarampilla varustettuja DC-9-lentokoneita varustettiin kyseisellä laitteella. Ohjaamoiden oviin asennettiin ovisilmä, ja lentokentillä koneisiin alettiin kulkea metallinpaljastinten kautta.
Cooperin mysteeri on myös innostanut monia, ja hänestä on tullut eräänlainen kansansankari. Häneen on siksi viitattu useissa lauluissa, kirjoissa ja elokuvissa.
Teoksia

Geoffrey Gray: Skyjack: The Hunt for D.B. Cooper. 2011
D. B. Cooper: Arvoituksellinen tapaus (D.B. Cooper: Where Are You?!) 2022. Dokumenttisarja, 4 osaa.
Aiheesta muualla

D.B. Cooper Encyclopaedia Britannica. Viitattu 24.11.2018 (englanniksi).
Matarrese, Andy: Identifying the ‘real’ D.B. Cooper The Columbian.  16.8.2018. Viitattu 24.11.2018 (englanniksi).
Hewitt, Scott: Unsolved mystery of D.B. Cooper comes to the Kiggins stage The Columbian.  17.11.2018. Viitattu 24.11.2018 (englanniksi).
Evans, Tim: Everything you need to know about D.B. Cooper, the hijacking, the money and the letters Indianapolis Star.  3.8.2018. Viitattu 24.11.2018 (englanniksi).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Lentokentät: A - Portland,  B - Seattle, C - Reno. 1, 2, 4 kohtia joissa Cooper on mahdollisesti hypännyt. 3. Löydettyjen rahannippujen sijainti.
Cooper vane. Lentokoneen ollessa lennossa ilmavirta kääntää laitetta 90 astetta myötäpäivään, jolloin se lukitsee rampin. Lentokoneen kulkusuunta on kuvassa alavasemmalle.
Wong

| Wong |
| --- | --- |
 Wong, Tohtori Oudon luotettu palvelija ja oppilas
Luoja(t):  Stan Lee & Steve Ditko
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Strange Tales #110 (heinäkuu 1963)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Wong
Status:  Aktiivinen
Voimat:  Taitava lähitaistelija
Suhteet
Sukulaiset:  Kan (esi-isä, kuollut), Hamir Erakko (isä)
Wong on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä palvelija, joka hoitaa maapallon mahtavimman taikurin  Tohtori Oudon taloutta ja avustaa isäntäänsä tämän loitsuissa. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran Strange Tales -lehden numerossa 110 (heinäkuussa 1963). Wongin loivat Stan Lee ja Steve Ditko.
Suomessa Wong esiintyi ensimmäisen kerran Kostajat-lehden ensimmäisessä numerossa (1975).
Historia

Wong syntyi kaukaisessa Kamar-Tajissa munkkiluostariin. Hänen isänsä on Hamir Erakko, joka palveli Tohtori Oudon oppi-isää, Muinaista.
Juuri Muinaisen suosituksesta Tohtori Outo otti Wongin palvelijakseen. Wong on kuitenkin myös Tohtori Oudon henkivartija. Wong on taitava kamppailulajien harjoittaja, joka kykenee päihittämään nopeasti maalliset viholliset, nopeasti ja tehokkaasti. Wong omaa myös tietämystä mustasta magiasta, vaikkei omaakaan taikavoimia.
Wong muissa jatkumoissa

Amalgam Comics -jatkumossa Wong nähtiin liittyneenä yhteen Mxyzptlkin kanssa.
Wong on myös esiintynyt Ultimate Marvel -jatkumossa, jossa hän on luonnollisesti Tohtori Oudon palvelija.
Wong muissa medioissa > Televisio

Wong esiintyi yhdessä Tohtori Oudon kanssa Hämähäkkimiehen animaatiosarjassa. Sarjassa hän taisteli yhdessä Tohtori Oudon kanssa Dormammua vastaan aseenaan kaksi miekkaa. Wongin äänenä sarjassa oli George Takei.
Wong muissa medioissa > Elokuvat

Wong esiintyi animaatioelokuvassa Doctor Strange: The Sorcerer Supreme, mestarivelhona ja Tohtori Oudon mentorina, ääninäyttelijänään Paul Nakauchi. Tällä versiolla Wongista on kokonaan harmaat hiukset.
Wong esiintyy Marvel Cinematic Universen elokuvissa, näyttelijänään Benedict Wong.
Wong muissa medioissa > Marvel Cinematic Universe

Wong esiintyy Marvel Cinematic Universen elokuvissa, näyttelijänään Benedict Wong. Toisin kuin sarjakuvissa, Wong ei ole Stephen Strangen palvelija, vaan yksi Mystisen magian mestareista.
Hahmon ensiesiintyminen on vuonna 2016 elokuvassa Doctor Strange. Hänet oli juuri nimitetty Kamar-Tajin uudeksi kirjastonhoitajaksi. Hän on aluksi vakava hahmo, joka ei näytä viittaavan populaarikultuurista, kunnes Stephen Strange antaa hänen kuunnella musiikkia iPodiltaan. Kaecilius tappaa hänet hyökätessään Hongkongin Sanctum Sanctorumiin, mutta Strange käyttää Agamotton silmän voimia peruakseen Wongin kuoleman ja Sanctumin tuhoutumisen.
Wong muissa medioissa > Videopelit

Wong esiintyy NPC-hahmona Marvel: Ultimate Alliance -pelissä.
Voimat ja varusteet

Wongilla ei ole yliluonnollisia voimia. Vaikka hän on Tohtori Oudon oppilas ja kykenee suojautumaan mustalta magialta, hänellä ei itsellään ole maagisia voimia. Wong omaa ikäisensä, aktiivisesti kuntoilevan miehen voimat, kestävyyden ja nopeuden.
Wong on myös asiantuntija Kamar-Tajin taistelulajeissa, vaikkei hän aktiivisesti olekaan käyttänyt niitä nykyään. Hän kuitenkin valmentaa isäntäänsä Tohtori Outoa ja kykenee pitämään puoliaan tavallisia vastustajia vastaan.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Konsolipelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978 | Clyde Kusatsu |  | Tri Strange ja pahan voima |  |
| 1996 | George Takei | Hämähäkkimies |  |  |
| 2006 | Michael Hagikawa |  |  | Marvel: Ultimate Alliance |
| 2007 | Paul Nakauchi |  | Doctor Strange: The Sorcerer Supreme‎ |  |
| 2016 | Nicholas Andrew Louie |  |  | Marvel Avengers Academy |
| 2016, 2018–2019, 2021–2022 | Benedict Wong | What If...? She-Hulk: Attorney at Law | Doctor Strange Avengers: Infinity War Avengers: Endgame Shang-Chi and the Legend of the Ten Rings Spider-Man: No Way Home Doctor Strange in the Multiverse of Madness |  |
| 2017 | Dan Li |  |  | Lego Marvel Super Heroes 2 |
| 2024 | David Jordan Chen | What If...?  |  |  |
Aiheesta muualla

Marvel Directory -sivuston profiili Wongista (englanniksi)
Valkeinen

Valkeinen voi tarkoittaa:
Valkeinen, kylä Haukivuorella.
Valkeinen, kylä Joensuussa
Valkeinen, järvi Joutsan Havumäellä
Valkeinen, järvi Joutsan Rutalahdella
Valkeinen, järvi Kannonkoskella
Valkeinen, lampi Karstulassa
Valkeinen, järvi Keuruun Haapamäellä
Valkeinen, järvi Keuruun Hinkkaperällä
Valkeinen, järvi Keuruun Jukojärvellä
Valkeinen, järvi Keuruun keskustassa
Valkeinen, järvi Keuruun Kivelässä
Valkeinen, järvi Keuruun Simsiössä
Valkeinen, järvi Kinnulassa Muholan lähellä
Valkeinen, järvi Kinnulassa Sepänkylän lähellä
Valkeinen, lampi Konnevedellä
Valkeinen, lampi Kuopion Koskenkylässä
Valkeinen, lampi Kuopiossa lähellä Kukkamäkeä
Valkeinen, lampi Kyyjärvellä
Valkeinen, järvi Laukaassa
Valkeinen, järvi Multian Valkeisperällä
Valkeinen, lampi Multian Vääräperällä
Valkeinen, järvi Parkanossa
Valkeinen, järvi Pieksämäen Hirvijärvellä
Valkeinen, järvi Pieksämäen Mataramäellä
Valkeinen, järvi Pieksämäen Niskajärvellä
Valkeinen, lampi Pieksämäen Sormulassa
Valkeinen, järvi Pihtiputaalla
Valkeinen, järvi Rautalammilla Häkkilässä
Valkeinen, järvi Rautalammin Liimattalassa
Valkeinen, järvi Rautalammilla Myhinpäässä
Valkeinen, lampi Saarijärvellä lähellä Kalmarin kylää
Valkeinen, järvi Saarijärven Puolimatkassa
Valkeinen, lampi Soinissa lähellä Limaperää
Valkeinen, Rapa-Valkeinen, lampi Soinissa lähellä Huosianmäkeä
Valkeinen, järvi Suonenjoen Hankamäellä
Valkeinen, järvi Suonenjoella lähellä Iso-Kurikkaa
Valkeinen, järvi Suonenjoella lähellä kirkonkylää
Valkeinen, järvi Ähtärissä
Valkeinen, myös Valkeisenlampena tunnettu järvi Kuopion Niiralan, Hatsalan ja Haapaniemen kaupunginosissa
Valkeinen eli Valkiainen, järvi Ylikiimingissä
Valkeinen eli Valkiaisjärvi, järvi Utajärvellä
Iso-Valkeinen, järvi Joutsan Kivisuolla
Iso-Valkeinen, järvi Karstulan isokylässä
Iso-Valkeinen, järvi Kuopiossa
Iso-Valkeinen, järvi Pieksämäellä
Iso-Valkeinen, järvi Toivakassa
Iso-Valkeinen, järvi Viitasaaren Valkeiskylässä
Kala-Valkeinen, lampi Kuopiossa lähellä Jouhtenisia
Kalaton-Valkeinen, lampi Kuopiossa lähellä Jouhtenisia
Kokko-Valkeinen, lampi Soinin ja Karstulan rajalla
Pieni-Valkeinen, järvi Joutsan Kivisuolla
Pieni-Valkeinen, järvi Kangasniemellä
Pieni-Valkeinen, järvi Karstulan Isokylässä
Pieni-Valkeinen, lampi Keuruulla
Pieni-Valkeinen, lampi Multialla
Pieni-Valkeinen, järvi Pieksämäellä
Pieni-Valkeinen, lampi Saarijärvellä
Pieni-Valkeinen, lampi Soinissa lähellä Limaperää
Pieni-Valkeinen, lampi Suonenjoella lähellä Iso-Kurikkaa
Pieni-Valkeinen, lampi Toivakassa
Pieni-Valkeinen, järvi Viitasaaren Valkeiskylässä
Pikku-Valkeinen, lampi Kuopiossa lähellä Kukkamäkeä
Pitkä-Valkeinen, järvi Kangasniemellä
Valkeinen, kulmakunta Suomussalmella
Valkeinen, sukunimenä:
Mauno Valkeinen (1930–2015), suomalainen kultaseppä ja kilpauimari
Ritva Valkeinen (s. 1965), suomalainen aitajuoksija
Lisäksi Suomessa on useita muita Valkeinen-nimisiä järviä tai muita vesialueita.
IVL C.24

| IVL C> 24 |
| --- | --- |
 C.24:n potkuri Suomen ilmailumuseossa.
Tyyppi:  hävittäjä
Alkuperämaa:   Suomi
Valmistaja:  Ilmailuvoimien lentokonetehdas
Suunnittelija:  Kurt Berger
Ensilento:  16. huhtikuuta 1924
Pääkäyttäjät:  Suomen ilmailuvoimat (suunniteltu)
Valmistusmäärä:  1 
Kehityskustannukset:  196 800 mk
Muunnelmat:  IVL C.25
IVL C.24 (varhaisemmassa kirjanpidossa IVL C.IV.24) oli Ilmailuvoimien lentokonetehtaan suunnittelema ja valmistama yksimoottorinen yksipaikkainen hävittäjälentokone. C.24 oli ensimmäinen kokonaisuudessaan Suomessa suunniteltu ja tehdasmaisesti rakennettu lentokone, ja se vastasi melko hyvin ajan muita hävittäjälentokoneita. Konetyyppiä valmistettiin lopulta vain yksi prototyyppi huonon moottorin pilattua muuten lupaavan kotimaisen konstruktion.
Kehitys

Kotimaisen hävittäjätyypin kehityksen taustalla oli Siemens-Schuckert D.VI -hävittäjän lisenssin hankinnan epäonnistuminen. Lentokonetehtaan suunnittelija Kurt Berger oli aloittanut työt tehtaan ensimmäisen oman konstruktion parissa syksyllä 1923. Moottoriksi oli valittu Siemens-Halske Sh IIIa -tähtimoottori, joita oli hankittu Kööpenhaminan vapaasatamasta ylijäämänä kaikkiaan 334 kappaletta. Moottori pakotti suoraan käyttämään suurihalkaisijallista nelilapaista potkuria, sillä se pystyi saavuttamaan vain 900 rpm:n kierrosluvun. Nelilapaisen potkurin lisäksi C.24 muistutti ulkoisesti paljon Siemens-Schuckertia, etenkin tuetun ylätasosiipensä osalta. Koneen rakenneratkaisut olivat tosin täysin erilaiset, joten tehdas ei vain yksinkertaisesti kopioinut ulkomaista tyyppiä. Pitkään konseptisuunnitteluun ei riittänyt aikaa, sillä kone oli tarkoitus saada lentokuntoiseksi ennen kevään 1924 jäidenlähtöä.
Käyttö > Koelennot Suomenlinnassa

C.24 lensi ensilentonsa Suomenlinnasta suksilaskutelineillä varustettuna ja Georg Jäderholmin lentämänä 16. huhtikuuta 1924. Koneen lentoonlähtö oli sujuva, mutta moottorin vahva vääntömomentti haittasi kaartoja. Nelilapainen potkuri antoi tyhjäkäyntikierroksillakin niin paljon vetoa, että kone pysyi vaakalennossa. Laskeutumista varten ohjaamoon oli asennettu moottorin säätelyyn tarkoitettu magneettojen katkaisija. Jäderholm teki ensilennon päätteeksi onnistuneen laskeutumisen.
Ilmavoimen konetunnusta 8F.4 käyttäneellä prototyypillä lennettiin muutamia lentoja, joiden jälkeen sen korkeusperäsintä suurennettiin ja koneeseen asennettiin täysin uusi nuolimuotoinen siipi, jolla oli tarkoitus parantaa sen pituusvakautta. Muutosten jälkeisillä koelennoilla Jäderholm piti C.24:n lento-ominaisuuksia jokseenkin normaaleina. Eräällä lennolla hän päätyi kokeilemaan silmukkaa, joka lentäjän omien sanojensa mukaisesti eteni lopulta ”oikeaksi taitolentoliikkeiden vyyhdiksi, joka päättyi lopulta syöksykierteeseen”. Kierre oikeni Jäderholmin suljettua moottorin kaasun.
Käyttö > Koelennot Utissa

Prototyyppi siirrettiin Uttiin koelennettäväksi odottamaan kelirikon loppumista. Koneen nopeutta ja nousukykyä pidettiin tyydyttävinä, mutta pituusvakaus ja ohjattavuus olivat puutteelliset. Sen suurin ongelma oli koneen kehno moottori, joka ryntäili eikä suostunut käymään tasaista tyhjäkäyntiä. Eräällä koelennolla Jäderholm oli tukehtua ohjaamoon virranneeseen öljyn- ja risiiniöljynsekaiseen savuun, kun hän oli lähtenyt tekemään koneella liukua alaspäin. Jäderholm tuli puolitainnuksissa lopulta liki pystysyöksyssä alas painaen koko ajan moottorin katkaisunappia. Tämän lennon jälkeen koelennot ilmeisesti päättyivät, sillä tarkempia lentoselostuksia tai lentopäiväkirjaa ei ole säilynyt.
Käyttö > Prototyypin kohtalo

Utin koelentojen jälkeen C.24 palautettiin Suomenlinnaan, jossa se siirrettiin varastoon. Lentokonetehtaan Berger ja Hallanmaa lähtivät etsimään parempaa moottoria Britanniaan. Matkan jälkeen Berger sai tehtäväkseen suunnitella uuden C.24:n pohjalta parannellun koneen. Konetyypin Sh IIIa -moottorin ongelmaksi selvisi lopulta ilmailuvarikolla tehdyissä kokeissa vuotava vaihteisto, jonka kautta kampikammioon pääsi ilmaa. Ongelman pystyi helposti korjaamaan ohuella messinkilevyllä. C.24:ää käytettiin vielä sen seuraajan, IVL C.25:n moottorin käyttökokeissa. Prototyypiksi jäänyt kone maksoi lopulta noin 196 800 markkaa.
C.24 oli muuten onnistunut kotimainen konstruktio, mutta sen pilasi huono moottori. Konetyyppi suunniteltiin suhteellisen lyhyessä ajassa, ja se oli etenkin prototyypiksi halpa.
Museokoneet

C.24:n uudelleenrakennettiin Vesivehmaalle varastoidun runkonsa ympärille muutamien valokuvien perusteella 1980-luvun alussa Hallinportin ilmailumuseossa, mutta siihen asennettiin erehdyksissä C.25:n paksumpi siipi. Entisöity kone oli esillä Suomenlinnan Sotamuseon Maneesissa vuosina 1990–2006. Tämän jälkeen kone siirrettiin säilytykseen Keski-Suomen ilmailumuseoon Tikkakoskelle.
Rakenne

IVL C.24 oli puurakenteinen ylätasoinen hävittäjäkone. Sen runkorakenne koostui neljän pituuspaarreen ympärille kootuista pyöreistä muotokaarista. Eturungossa oli pyörivän tähtimoottorin kiinnitysritilä. Ohjaamon alueella ja nokassa oli teräksiset jäykisteristikot. Siipirakenne koostui kahteen salkoon kiinnitetyistä kevennetyistä vanerikaarista, ja siiven tuenta tapahtui ulommilla V-tuilla ja keskiosan tuilla. Siipiprofiilina käytettiin Göttingen 100 -profiilia. C.24:n polttoainesäiliö sijaitsi ohjaamon ja moottoriasennuksen väliin jääneessä tilassa. Polttoainetta oli 111 kilogrammaa ja öljyä 29 litraa, mikä riitti hyvin noin kahden tunnin lentoon.
Tekniset tiedot

Lähde:
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1
Pituus: &&&&&&&&&&&&&&07.01400007,14 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&&09.05000009,5 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&02.09300002,93 m
Siipipinta-ala: &&&&&&&&&&&&&019.&&&&0019 m²
Siipiprofiili: Göttingen 100
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&&&0659.&&&&00659 kg
Lentopaino: &&&&&&&&&&&&0870.&&&&00870 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&01.&&&&001 × Siemens-Halske Sh.IIIA -11-sylinterinen tähtimoottori; &&&&&&&&&&&&0119.&&&&00119 kW (&&&&&&&&&&&&0160.&&&&00160 hv)
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&&0200.&&&&00200 km/h
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&&05000.&&&&005 000 m
Siipikuormitus: &&&&&&&&&&&&&044.070000044,7 kg/m²
Alpi Rytkönen

Alpi Rytkönen  (5. kesäkuuta 1884 Pielavesi – 12. lokakuuta 1959 Tampere) oli suomalainen juristi, pankinjohtaja ja virkamies.
Rytkösen vanhemmat olivat maanviljelijä Ville Rytkönen ja Katri Räisänen ja puoliso vuodesta 1927 Suoma Siviä Raithalme (Karlsson). Rytkönen kävi Kuopion kauppakoulun 1906, Suomen liikemiesten kauppaopiston 1909 ja Härnösandin metsä- ja sahakoulun 1911. Ylioppilaaksi hän tuli 1914, suoritti oikeustutkinnon 1917 ja sai varatuomarin arvon 1921.
Rytkönen toimi ensin puutavara-alalla ja oli sitten Suomen Maatalous-Osake-Pankin johtokunnan jäsen 1917–1934 ja pankin Tampereen konttorin johtaja 1934–1940. Valtion pankkiylitarkastajana ja pankkitarkastusviraston päällikkönä hän toimi 1940–1945. Rytkönen oli myös maanviljelijä Veittiolan tilalla Ylöjärvellä 1945–1959, joka lahjoitettiin sittemmin hänen ja hänen puolisonsa yhteistestamentilla heidän nimikkorahastoaan varten Suomen Kulttuurirahastolle. Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen Rytkönen oli 1920–1925, 1927 ja 1937–1940 ja kaupunginhallituksen jäsen 1939 sekä Ylöjärvellä kunnanvaltuuston jäsen 1948–1956.
Aiheesta muualla

Suomen kulttuuritrahasto: Suoma ja Alpi Rytkösen rahasto
Felix Rosenqvist

| Felix Rosenqvist |
| --- | --- |
 Felix Rosenqvist (2021)
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. marraskuuta 1991 (ikä 33) Värnamo
Kansalaisuus:   Ruotsi
Formula E -ura
Auton numero:  94
Nykyinen talli:  Mahindra Racing (2016-2018)
Kilpailuja:  25
Maailmanmestaruuksia:  0
Pisteitä:  127
Voittoja:  3
Palkintosijoja:  7
Paalupaikkoja:  6
Nopeimpia kierroksia:  3
Ensimmäinen ePrix:  Hongkongin ePrix 2016
Ensimmäinen voitto:  Saksan ePrix 2017
Viimeisin voitto:  Marokon ePrix 2018
Viimeisin kausi:  Formula E -kausi 2018–2019
Viimeisin sijoitus:  25.
Aiheesta muualla
www.felixracing.se
Felix Rosenqvist (s. 7. marraskuuta 1991 Värnamo) on ruotsalainen moottoriurheilija, joka kilpailee IndyCar Series -sarjassa. Hän on toiminut Formula E -sarjassa Mahindra Racing -tallin kuljettajana vuosina 2016–2018. Hän on vuoden 2015 Euroopan Formula 3 -sarjan mestari. Rosenqvist on kilpaillut myös Indy Lights, Blancpain GT Series ja DTM-sarjoissa.
Ura

Rosenqvist aloitti Karting-uransa vuonna 2004 ja kilpaili siellä vuoteen 2006 asti. Vuonna 2007 Rosenqvist ajoi Aasian Formula Renault Challence -sarjaa sijoittuen sarjan neljänneksi. Samana vuonna hän ajoi Pohjois-Euroopan Formula Renault -sarjassa. Vuonna 2008 hän voitti Formel Asia 2.0 -sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän ajoi muutamia kilpailuja Italian Formula Renault -sarjassa. Vuonna 2009 Rosenqvist voitti NEZ Formula Renault -sarjan mestaruuden. Hän voitti myös Ruotsin Formula Renaultin mestaruuden. Samana vuonna hän ajoi Formula Palmer Audi -sarjassa muutamia kilpailuja. Vuonna 2010 hän ajoi Saksan Formula 3-sarjassa sijoittuen loppupisteissä viidenneksi ja vuonna 2011 oli myös Formula 3 Euroseries -sarjassa viides. Samana vuonna hän voitti Formula 3 Masters -kilpailun. Vuonna 2012 hän jatkoi F3-eurosarjassa voittaen neljä kilpailua sijoittuen sarjan kolmanneksi.
Vuonna 2013 Rosenqvist kilpaili uudelleen perustetussa Euroopan Formula 3 -sarjassa sijoittuen sarjan toiseksi. Samana vuonna hän ajoi toisen kerran voittoon Formula 3 Masters -kilpailussa ollen toinen kuljettaja Valtteri Bottaksen jälkeen, joka on pystynyt voittamaan kilpailun kahdesti. Vuonna 2014 Rosenqvist jatkoi Euroopan F3 -sarjassa. Hän voitti yhden kilpailun kauden aikana sijoittuen sarjassa kahdeksanneksi. Vuoden lopussa hän ajoi arvostetun Macaon Grand Prixin kilpailun voittoon. Vuonna 2015 Rosenqvist onnistui voittamaan Euroopan F3 -sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän voitti Macaon GP:n jo toiseen otteeseen.
Vuonna 2016 Rosenqvist siirtyi kesken kauden DTM-vakioautosarjaan korvaten Formula 1 -sarjaan siirtyneen Esteban Oconin. Vuoden 2016 lopulla Rosenqvist debytoi Formula E -sarjassa Mahindra Racing -tallissa. Hän ajoi heti ensimmäisessä kilpailussaan kilpailun nopeimman kierroksen. Ensimmäisen paalupaikkansa ja palkintosijansa hän sai Marokon osakilpailussa. Sarjan ensimmäinen voitto tuli Saksan osakilpailusta ja hän sijoittui kauden jälkeen lopputuloksissa kolmanneksi. Toisen kauden aikana Rosenqvist ajoi voittoon Hongkongissa ja Marokossa. Kaudella 2018–2019 Rosenqvist ajoi ainoan kilpailun Saudi-Arabiassa ennen kuin siirtyi IndyCar Seriesiin.