stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karlstadin kunta
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Karlstadin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Karlstads Västra (29 valtuutettua)
Karlstads Östra (32 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 9 | 12 | 15 | 17 | 15 | 14 | 16 | 15 | 16 | 12 | 15 | 17 | 14 | 12 |  |
|   | Keskustapuolue | 15 | 13 | 10 | 8 | 5 | 6 | 5 | 4 | 3 | 4 | 5 | 3 | 3 | 5 |  |
|   | Liberaalit | 6 | 8 | 6 | 4 | 8 | 7 | 6 | 4 | 4 | 8 | 4 | 4 | 4 | 4 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 5 | 5 | 4 | 3 | 4 | 3 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 4 | 2 | 4 | 4 | 2 | 4 | 5 | 6 | 4 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 29 | 26 | 27 | 28 | 27 | 27 | 23 | 26 | 23 | 25 | 23 | 23 | 22 | 18 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 4 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 | 4 | 7 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 |  |
|   | Yhteensä  | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 | 61 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Alsterin piiri
Gravan piiri
Karlstadin tuomiokirkkopiiri (Karlstads domkyrkodistrikt)
Norin piiri
Norrstrandin piiri
Nyedin piiri
Segerstadin piiri (Värmlanti)
Väsen piiri
Västerstrandin piiri
Älvsbackan piiri
Östra Fågelvikin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Karlstads domkyrkoförsamling
Norrstrand
Väse-Fågelvik
Alster-Nyedsbygden
Grava
Nor-Segerstad
Västerstrand
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Alster
Grava
Karlstads domkyrkoförsamling (Karlstad, Karlstads stadsförsamling)
Karlstads landsförsamling* (Tingvalla)
Nor
Norrstrand
Nyed
Segerstad
Väse
Älvsbacka
Östra Fågelvik (Fågelvik)
Seurakunnat > Kirkot

Alsterin kirkko
Gravan kirkko
Karlstadin tuomiokirkko
Norrstrandskyrkan
Norin kirkko
Nyedin kirkko
Segerstadin kirkko
Väsen kirkko
Älvsbackan kirkko
Östra Fågelvikin kirkko
Ystävyyskaupungit

Karlstadilla on seitsemän ystävyyspaikkakuntaa.
Pohjoismaissa:
Horsens, Tanska
Nokia, Suomi
Blönduós, Islanti
Moss, Norja
Muualla Euroopassa:
Jõgeva, Viro
Ljubljana, Slovenia
Gaziantep, Turkki
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karlstadin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Karlstads kommun
Värmlannin läänin kunnat
Kartta Karlstadin kunnan piireistä.
Karlstadin ystävyyskaupungit Euroopan kartalla.
Käännös suomeksi
Kangastusta

| 20 suosikkia – Kangastusta Pedro’s Heavy Gentlemen |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1997
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Levy-yhtiö: Fazer Records
Pedro’s Heavy Gentlemenin muut julkaisut
| Reggae 1997 | 20 suosikkia – Kangastusta 1997 | 20 suosikkia – Friends 1999 |
20 suosikkia – Kangastusta on Pedro's Heavy Gentlemenin kokoelma-albumi vuodelta 1997. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa.
Kappaleet

That’s a Plenty – 2.34
Daytonin apinajuttu – 3.06 (feat. Tuomari Nurmio)
Eh’tite fille – 4.13 (feat. Kojo)
Cupid’s Boogie – 3.39 (feat. Virve Rosti & Jim Pembroke)
Huopikkaat-reggae – 3.45 (feat. Peps Persson)
Yksinäinen – 3.35 (feat. Markku Blomqvist)
Ne t’en va pas – 2.30 (feat. Kojo)
Aamun koitteessa – 2.35 (feat. Marketta Saarinen)
Unelmien beduiinityttö – 3.28
Dark Is the Night – 4.07
Romany Violin – 3.53 (feat. Harri Marstio)
Kangastusta – 2.54 (feat. M.A. Numminen)
Ruskie neitsyt – 2.28
Warsova – 2.46 (feat. Veikko Lavi)
Tarzan Saimaalla – 3.45
Lillukka – 2.57 (feat. Peps Persson)
G-mies Urpo – 3.05
Miljoonan markan pakarat – 4.54
Satumaa – 3.43
Hiljainen kylätie – 3.09
Kim Amb

| Kim Amb |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. heinäkuuta 1990 (ikä 34)  Solna, Ruotsi
Uran tiedot
Pituus:  180 cm
Laji:  keihäänheitto
Seura:  Bålsta IK
Valmentaja:  Björn Amb
Saavutukset
Ennätykset:  Keihäs 800 g: 86,49 m (Zweibrücken 2020)
Kim Oscar Amb (s. 31. heinäkuuta 1990 Solna) on ruotsalainen keihäänheittäjä. Hänen seuransa on Bålsta IK.
Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Puolan Bydgoszczissa 2008 Amb karsiutui loppukilpailusta heitettyään 67,59 metriä. Hän sijoittui neljänneksi alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Amb sijoittui seitsemänneksi. Lontoon olympialaisissa 2012 hän karsiutui tuloksella 78,94 jäätyään 18:nneksi. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Amb sijoittui finaalissa kymmenenneksi heitettyään 78,91 metriä.
Timanttiliigan kilpailussa Shanghaissa 18. toukokuuta 2014 Amb sijoittui toiselle sijalle tuloksella 84,14 m. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän jäi karsinnassa ilman tulosta. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 Amb oli yhdestoista tuloksella 78,51. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän oli seitsemäs tuloksella 79,36. Hän karsiutui loppukilpailusta Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 80,42. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän oli yhdestoista. Eugenen MM-kilpailut 2022 hän joutui jättämään väliin loukkaantumisen vuoksi.
Ambin ennätys on 25. heinäkuuta 2020 Zweibrückenissä Saksassa heitetty 86,49 metriä.
Kausien parhaat heitot

2007 – 62,78 Göteborg, 8. syyskuuta
2008 – 69,34 Bergen, 16. elokuuta
2009 – 66,06 Göteborg, 26. kesäkuuta
2010 – 77,81 Helsinki, 28. elokuuta
2011 – 80,09 Gävle, 13. elokuuta
2012 – 81,84 Växjö, 25. toukokuuta
2013 – 84,61 Zagreb, 3. syyskuuta
2014 – 84,14 Shanghai, 18. toukokuuta
2015 – 82,40 Söderhamn, 9. elokuuta
2016 – 84,50 Tampere, 4. syyskuuta
2017 – 82,02 Ventspils, 3. kesäkuuta
2018 – 77,13 Eskilstuna, 25. elokuuta
2019 – 86,03 Karlstad, 1. syyskuuta
2020 – 86,49 Zweibrücken, 25. heinäkuuta
2021 – 82,40 Tokio, 4. elokuuta
Aiheesta muualla

Kim Ambin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics  Tilastopaja 🔒
Lentue 19

Tietokoneella tehty kuva lentue 19:n viidestä TBF Avengerista muodostelmassa.
Lentue 19:n katoamisen kartta. Numerot 12345 suunniteltu reitti. 6 koneet lesivät siksakkia Atlantilla. Numero 10 paikka, jossa kouluttaja taylor luuli koneiden olevan. Numero 7 koneiden paikan radiosuuntima. Numero 9 paikka, jossa etsimään lähtenyt Martin Mariner -lentovene katosi.
Lentue 19 oli viiden Grumman TBF Avenger -lentokoneen ryhmä, joka katosi 5. joulukuuta 1945 Floridan itäpuolella Bermudan kolmion alueella. Lentue oli normaalilla harjoituslennolla. Lentueessa kuoli 14 lentäjää, ja pelastusoperaatiossa kuoli lisäksi 13 ihmistä Martin PBM Mariner -lentoveneen räjähdyttyä. Lentueen katoamisen syy on jäänyt virallisesti avoimeksi, mutta hajonneiden kompassien takia lento oli eksynyt. Lennon johtaja luutnantti Charles Taylor oli luullut koneiden olevan Florida Keys -saariketjun yllä, kun todellisuudessa koneet olivat Bahamasaarten yllä eivätkä ne sieltä enää päässet takaisin Floridaan ennen polttoaineen loppumista. Koska lentueen katoamista ei virallisesti ole selvitetty, sen ympärille on kehittynyt erilaisia vaihtoehtoisia teorioita, joista tunnetuin liittyy Bermudan kolmion mysteeriin.
Lento

Lentue lähti kello 14:10 Fort Lauderdalen ilmavoimien lentoasemalta. Lennon johdossa oli luutnantti Charles Taylor, jolla oli noin 2 500 lentotuntia sekä taistelukokemusta Tyynenmeren sodasta. Taylorilla oli 13 lentäjän ryhmä, jonka tarkoitus oli tehdä normaali lentoharjoitus.
Harjoitusalueen sää oli varsin tavanomainen. Muutama sadekuuro osui, mutta näkyvyys ja tuulennopeus olivat normaaleja. Harjoitus myös alkoi odotusten mukaisesti, ja lentue pudotti pommit matalikolle 14:30.
Matalikolta lentue lähti harjoituslennon toiseen vaiheeseen, mutta noin kello 16:00 Taylorin ja toisen pilotin välisessä radiokeskustelussa käy ilmi lentueen eksyneen. Taylor sanoi keskustelussa kompanssinsa hajonneen, eikä hän osannut sanoa, miten päästä takaisin Fort Lauderdaleen. Tämän jälkeen yksi koneista otti yhteyttä Fort Lauderdalesta, mistä lentuetta yritettiin auttaa. Lentoasemalta suositeltiin muun muassa etsintä ja pelastus -taajuuden käyttämistä tai omakonetunnuslähettimen käyttöönottamista, jotta koneiden sijainti voitaisiin kolmiomitata.
Jostain syystä Taylor ja muut lentäjät eivät ottaneet neuvoja huomioon, ja Taylor vaan määräsi lentueen jatkamaan länteen. Sää oli tässä vaiheessa jo heikentynyt ja aurinko laskenut. Vaikka muutamat radioasemat olivat pystyneet kolmiomittamaan lentueen Bahamasaarten pohjoispuolelle melko kauaksi Floridan rannikosta, sijaintitiedot eivät päätyneet ilmavoimien lentoaseman henilökunnalle. Lentueen viimeinen viesti vastaanotettiin kello 18:20. Siinä Taylor kertoi polttoaineen olevan lopussa ja lentäjien joutuvan pian hylkäämään koneet.
Pelastusoperaatio

Etsintä ja pelastus -operaatio oli käynnistynyt jo kello 18:00. Siihen pyydettiin mukaan sekä armeijan aluksia että kauppa-aluksia. Kaksi Martin PBM Mariner -lentovenettä siirrettiin niiden harjoituslennoilta pelastustehtävään. Toinen näistä lähti kello 19:27 Banana Riverin lentoasemalta, mutta räjähti noin 20 minuuttia ilmaannousunsa jälkeen. Kaikki 13 miehistönjäsentä kuoli räjähdyksessä.
Merivoimat käynnistävät aamunkoitteessa 6. joulukuuta laajemman pelastusoperaation, jonka tarkoitus oli etsiä nyt jo kuusi kadonnutta lentokonetta. Operaatio kesti viisi päivää, ja sen aikana melkein 780 000 neliökilometrin laajuinen alue. Etsintäoperaatio ei kuitenkaan löytänyt mitään, ei lentäjiä, hylkyjä eikä mitään jälkeäkään onnettomuudesta, kuten öljyvanaa.
Tutkinta

Merivoimien tutkintalautakunta ei löytänyt todisteiden puutteessa varsinaista syytä katoamiselle, joten virallisesti katoaminen merkittiin tapahtuneen tuntemattomista syistä.
Virallisessa raportissa Taylorin epäiltiin erehtyneen sijainnista, sillä hän luuli lentueen olevan Florida Keys -saariketjun yllä, kun todellisuudessa koneet olivat Bahaman yllä. Kompassien hajoamisen takia Taylor ei pystynyt todentamaan sijaintia, ja lopulta lentäjät joutuivat ohjaamaan koneensa mereen polttoaineen loputtua.
Vaihtoehtoteoriat

Koska virallinen tutkinta jätti tapahtuman syyt avoimeksi, lentueen 19 ympärille on kehitetty monia erilaisia vaihtoehtoisia teorioita. Pulp-lehdet sekä kirjailijat Vincent Gaddis ja Charles Berlitz toivat julkiseen tietoisuuteen ajatuksen niin sanotusta Bermudan kolmiosta, jonka alueella tapahtuu väitetysti poikkeuksellisen paljon outoja katoamisia ja teknisiä vikoja.
Bermudan kolmion lisäksi lentueen 19 katoamisen syyksi on epäilty muun muassa magneettisia poikkeamia, rinnakkaisia ulottuvuuksia ja ufosieppausta. Elokuvan Kolmannen asteen yhteys alussa lentueen 19 koneet löydetään salaperäisesti Meksikosta kolme vuosikymmentä myöhemmin, ilmeisesti lentävien lautasten sinne kuljettamina, ja koneiden miehistöt palaavat maan pinnalle saman ikäisinä kuin olivat kadotessaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lentue 19 Wikimedia Commonsissa
Dismas

Dismas on kristillisen perimätiedon mukaan toinen Jeesuksen kanssa ristiinnaulituista ryöväreistä. Dismas kuvataan evankeliumeissa katuvana ja Jeesuksen tunnustuvana, kun toinen ryöväri, Gestas, pilkkaa Jeesusta. Ryövärien nimiä ei mainita Raamatussa, vaan ne ovat peräisen 300-luvun apokryfisestä Nikodemuksen evankeliumista.
Sekä katolinen että ortodoksinen kirkko kunnioittavat Dismasta pyhimyksenä.
Novohrodivka

| Novohrodivka Новогродівка |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Novohrodivka
 Koordinaatit: 48.1998°N, 37.3393°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Donetskin alue
Piiri:  Pokrovskin piiri
Perustettu:  1937
Kaupunkityyppinen taajama:  1947
Kaupunki:  1958
Väkiluku (2021)  ():  14 300
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Novohrodivka (ukr. Новогродівка; ven. Новогродовка, Novogrodovka), vuoteen 1958 saakka Hrodivka (ukr. Гродівка) on kaivoskaupunki Ukrainan Donetskin alueen Pokrovskin piirissä.
Novohrodivka on rautatien risteyspaikkakunta; Hrodivkan rautatieasema sijaitsee runsas 3 kilometriä ydinkeskustasta luoteeseen. Aluekeskus Donetsk sijaitsee noin 45 kilometriä Novohrodivkasta kaakkoon; piirikeskus Pokrovsk on puolestaan noin 19 kilometriä luoteeseen.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Novohrodivkan väkiluvuksi 14 300 asukasta vuoden 2021 alussa. Vuoden 2001 väestönlaskennassa asukkaita oli 17 473, joista etnisesti ukrainalaisia oli 61,8 prosenttia, venäläisiä 33,9 %, valkovenäläisiä 1,6 % ja tataareja 0,7 prosenttia.
Historia

Asutus perustettiin vuonna 1937 samanaikaisesti Novohrodivka numero 1 -hiilikaivoksen kanssa. Lokakuusta 1941 syyskuuhun  1943 paikkakunta oli miehitetty. Vuodesta 1947 kaupunkityyppinen taajama, joka toimi Krasnoarmijskin (nyk. Pokrovskin) piirin maalaiskuntaneuvoston keskuksena. Vuosina 1952–1960 rakennettiin Novohrodivka numero 2, 3 ja Venäjä -hiilikaivokset (yksi Donbassin suurimmista). Vuodesta 1958 Selydoven piirin alainen kaupunki, vuodesta 1992 alueen alaisuudessa oleva kaupunki. Paikkakunta kuului vuosina 1958–1963 Selydoven piiriin, sitten Selydoven kaupunkipiiriin. Vuonna 1999 osa hiilikaivoksista suljettiin, kaivoksilta saatiin 1832 tonnia hiiltä.
Heinäkuusta 2020 Novohrodivkasta tuli osa Pokrovin piiriä.
Vuoden 2022 Venäjän hyökkäyssodan läheisyys on näkynyt kaupungin elämässä. Osa asukkaista on evakuoitu turvallisemmille alueille jo keväällä. Esimerkiksi heinäkuun 24. päivänä 2022 uutisoitiin, että Novohrodivkasta, monesta muusta kaupungista ja muulta paikkakunnalta oli vesijohtoveden saatavuus oli loppunut, koska venäläisten vihollisuuksien vuoksi veden pumppausaseman sähkönsaanti oli poikki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Novohrodivka Wikimedia Commonsissa
Henri Jokiharju

| Henri Jokiharju |
| --- | --- |
 Jokiharju varattiin NHL:n varaustilaisuudessa 2017 29. pelaajana.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. kesäkuuta 1999 (ikä 25) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Joker, Jokkeri, Hepponen
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Boston Bruins
Sarja:  NHL
Pelinumero:  20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2018–
Aik. seurat:  Chicago Blackhawks (NHL) Rockford IceHogs (AHL) Buffalo Sabres (NHL)
NHL-varaus:  29. varaus, 2017 Chicago Blackhawks
Henri Jokiharju (s. 17. kesäkuuta 1999 Oulu) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa NHL-seura Boston Bruinsia. Chicago Blackhawks varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 29. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2017. Jokiharju laukoo oikealta. Hän kuului maailmanmestaruuden voittaneeseen Suomen joukkueeseen MM-kilpailuissa 2019.
Pelityyli

The Sports Forecaster -sivuston mukaan Jokiharju on lahjakas ja erinomainen hyökkäävä puolustaja, joka on käyttökelpoinen ylivoimapelaaja. Hän erottuu edukseen syöttötaidoillaan, omaa erinomaisen liikkeen ja pelaa korkealla itseluottamuksella kiekon kanssa. Jokiharju ei ole kuitenkaan optimaalisen kokoinen puolustaja, joten hänen tulisi lisätä massaa ja fyysistä voimaa maksimoidakseen potentiaalinsa NHL-tasolla etenkin omassa puolustuspäässä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Slovakia 2019 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kanada 2019 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2016 | jääkiekko |  |
Jokiharju edusti Suomea MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Jokiharjusta tuli samaan aikaan Kaapo Kakon kanssa kaikkien aikojen ensimmäinen suomalaispelaaja, joka on voittanut sekä miesten, alle 20-vuotiaiden että alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden. Yhteensä hän on pelannut 20 A-maaottelua tehopistein 2+6=8. Jokiharju teki A-maajoukkuedebyyttinsä vain 18-vuotiaana Carlson Hockey Gamesissa 22. huhtikuuta 2018 Tšekin Prahassa Ruotsia vastaan. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa. Jokiharju putosi lopulta viimeisten joukossa MM-leiriryhmästä vuoden 2018 turnaukseen.
Jokiharju pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2018 ja 2019, joista jälkimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen. Vuoden 2018 turnauksessa hänet valittiin Tanskaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2019 turnauksessa Jokiharju toimi joukkueensa varakapteenina. Valmennus valitsi hänet Suomen turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta.
Jokiharju pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Jokiharju pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2015 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2015. Yhteensä hän on pelannut 26 nuorten ja 26 poikien maaottelua.
Muuta

Jokiharjun isoveli Juho on pelannut hyökkääjänä Mestiksessä. Veljesten isä Juha Jokiharju pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yli 300 SM-liigaottelua sekä useita vuosia ulkomaan sarjoissa.
Mallatlampi

| Mallatlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°35′59″N, 25°18′55″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Saarijärven alue (14.61)
Laskupuro:  Mallatlamminpuro Kalalampeen 
Järvinumero:  14.613.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  170,7 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,956 km  
Pinta-ala:  3,392 ha  
Tilavuus:  0.000067 km³ 
Keskisyvyys:  1,98 m  
Suurin syvyys:  5,1 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Mallatlampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Lanneveden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 67 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Saarijärven alueella (14.61), jonka Summasjärven alueeseen (14.613) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,7 metriä mpy.
Manila

| Manila (Maynilà) |
| --- | --- |
 Manilan taivaanrantaa.
 lippu:  vaakuna

 Manila
 Koordinaatit: 14°35′0″N, 120°58′0″E 
Valtio:  Filippiinit
Alue:  Pääkaupunkialue
Hallinto:  
 – Pormestari:  Joseph Estrada
Väkiluku (2015):  1 780 148
 – Metropolialue:  12 877 253
Aikavyöhyke:  UTC+8
 
 www.manila.gov.ph 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Manila (filipinoksi Maynila) on Filippiinien pääkaupunki. Se sijaitsee Manilanlahden itärannalla Luzonin saarella. Metro Manila (filipinoksi Kalakhang Maynila) koostuu varsinaisen Manilan kaupungin lisäksi 16 muusta kaupungista. Manilan väkiluku vuonna 2015 oli 1 780 148 ja koko metropolialueen 12 877 253.
Manilan pormestarina on vuodesta 2013 lähtien toiminut Joseph Estrada.
Maantiede

Manila sijaitsee kapealla Pasigjoen suistotasangolla, joka virtaa luoteeseen ja laskee Manilanlahteen. Pampangajoki kaupungin pohjoispuolella virtaa puolestaan etelään ja muodostaa soisen suistoalueen. Kaakossa ja idässä sijaitsee Sierra Madren vuoret ja Laguna de Baýn järvi, josta Pasigjoki on lähtöisin. Manilanlahden länsipuolella on vuoristoinen Bataanin niemimaa.
Sierra Madre ja Bataanin niemimaa suojaavat Manilaa rajuimmilta sääilmiöiltä. Paikallisen trooppisen ilmaston tyypillisiä piirteitä ovat kesäkuusta marraskuuhun kestävä sadekausi ja kuivakausi joulukuun ja toukokuun välillä. Sateisimmat kuukaudet ovat heinäkuu, elokuu ja syyskuu, jolloin etenkin ukkosmyrskyt ovat tavallisia. Vuosittainen sadanta on noin 2 200 millimetriä ja lämpötila pysyy ympäri vuoden 24 ja 34 C°:n välillä.
Historia

Ennen espanjalaisten saapumista Filippiineille nykyisen Manilan paikalla oli May-nilad-niminen asutuskeskus, jonka asukkaat olivat muslimeja. Paikalliset saivat tuloja verottamalla Pasigjoen kauppaliikennettä. Espanjalainen konkistadori Miguel Lopez de Legazpi tuhosi sen vuonna 1571 ja perusti espanjalaisen kaupungin. Legazpi kuoli seuraavana vuonna ja 1574 kaupunkia vastaan hyökkäsivät kiinalaiset merirosvot. Hyökkäyksen johdosta Manilaa alettiin linnoittaa ja lopulta syntyi intramuros-nimellä tunnettu muurin suojaama kaupunki. Portugalilaiset kauppiaat Macaolla alkoivat myydä kiinalaista silkkiä espanjalaisille Manilassa ja vastineeksi he saivat Aasian maiden himoitsemaa hopeaa, jota espanjalaiset toivat kaljuunoilla Meksikon Acapulcosta. Kauppa oli huipussaan 1500-luvun lopulla, mutta siitä saadut tulot eivät koskaan riittäneet korvaamaan kokonaan Filippiinien hallinnasta syntyneitä kuluja. Manilassa Filippiinien luonnonvaroista saadut tuotot päätyivät usein kaupungin kiinalaisten kauppiaiden käsiin. Kaupungin tagaloginkielinen väestönosa kasvoi siirtomaan hallinnollisen ja uskonnollisen keskuksen ympärille. Manilaan avattiin seminaari vuonna 1601 ja dominikaanit avasivat vuonna 1611 Pontifical and Royal University of Santo Tomasta edeltäneen oppilaitoksen. Britit valtasivat Manilan vuonna 1762 ja se palautettiin Espanjalle seuraavana vuonna. Vuoden 1810 jälkeen kaupungista tuli rapistuvan Espanjan valtakunnan syrjäseutua. Yhdysvallat ohitti Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan Filippiinien kaupan määrässä vuonna 1825 ja Manila avattiin ulkomaan kaupalle vuonna 1837.
Yhdysvallat miehitti Manilan vuonna 1898 Espanjan–Yhdysvaltain sodan aikana ja hieman myöhemmin he voittivat kansallismieliset filippiiniläiset sodassa 1899–1902. Vuonna 1903 Manilan asukasluku oli 219 928 ja vuoteen 1935 mennessä se nousi lukemaan 620 000. Filippiinit oli vuoteen 1901 saakka sotilashallinnon alaisuudessa, mutta sen jälkeen Manilasta tuli itsehallinnollisen liittovaltion pääkaupunki. Toisen maailmansodan sytyttyä Manila julistettiin avoimeksi kaupungiksi ja japanilaiset joukot miehittivät sen tammikuussa 1942. Japanilaisten saapuminen ei aiheuttanut juurikaan tuhoja, mutta kaupunki tuhoutui lähes täysin amerikkalaisjoukkojen vallatessa kaupungin takaisin vuonna 1945. Filippiinit itsenäistyi vuonna 1946 ja Manilasta tuli uuden maan pääkaupunki. Sen jälleenrakennusta vauhditti Yhdysvalloista saatu apu. Vuonna 1948 pääkaupunki siirrettiin Quezon Cityyn lähelle Manilaa, mutta se siirrettiin takaisin Manilaan vuonna 1978. Manila kasvoi ja teollistui huomattavasti 1900-luvun aikana, mikä johti toisaalta ongelmiin esimerkiksi saasteiden ja ylikansoittumisen takia. Yhteiskuntavakautta ovat horjuttaneet myös islamistiset ja kommunistiset terroristiryhmät.
Paavi Franciscuksen vieraillessa Manilassa tammikuussa 2015 häntä vastaanottamassa oli ennätykselliset kuusi miljoonaa filippiiniläistä.
Talous

Manila on Filippiinien taloudellinen keskus. Suurin osa Filippiinien tuonnista ja viennistä kulkee Manilan satamien kautta ja kauppa Manilan ja Filippiinien muiden maakuntien välillä on vilkasta. Aasian kehityspankilla, Filippiinien keskuspankilla ja Philippine Veterans Bankilla on pääkonttorit Manilassa. Niiden lisäksi on useita muita yksityisiä ja kehityspankkeja. Manilassa toimii myös Filippiinien pörssi.