stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luova talous
Luovan talouden ydin

Luovan talouden keskiössä ovat erään näkemyksen mukaan luovat yksilöt, jotka luovat innovaatioita kuten uusia tapoja toimia, palvelukonsepteja, uusia tuotteita ja palveluja sekä brändejä. Luovuus ei tällöin kuulu ainoastaan luoville aloille, sillä innovaatioita edistävää luovuutta voi olla myös organisaatioiden sisällä. Luovia ratkaisuja voi syntyä myös erilaisten organisaation ulkopuolisten yhteistyömuotojen ja toimialarajapintojen kautta. Nähdäänkin, että luovaan talouteen päästään vain kaikkien alojen luovuuden kautta.
Toisen näkemyksen mukaan luovan talouden ytimessä ovat taide ja kulttuuriperintö sekä näihin liittyvä osaaminen, arvot, historia ja symbolit. Tämän näkemyksen mukaan taiteen ja kulttuurin yritystoiminta on lähimpänä ”luovaa ydintä”. Sille on tyypillistä ensisijaisesti taiteelliseen ja kulttuuriseen osaamiseen perustuva ammatinharjoittaminen ja pienyrittäjätoiminta (esim. kuvataide, tanssi, teatteri jne.). Seuraavan kehän kohderyhmä koostuu luovien alojen yrityksistä ja yrittäjistä, joiden tarjooma kohdistuu sekä business-to-business -markkinoille, kuluttaja-asiakkaille että julkisille markkinoille. Luovan talouden rakenteessa uloimman kehän muodostavat yritykset, jotka hyödyntävät luovien alojen yritysten osaamista. Näiden yritysten näkökulmasta kehittämistarpeet liittyvät edellytyksiin hyödyntää monipuolisesti luovaa osaamista sekä ostettavina palveluina, strategisissa kumppanuuksissa että organisaatioiden sisäisinä työresursseina.
Luovaa taloutta määriteltäessä on huomioitava, ettei sille ole olemassa yhtä, yhdessä sovittua, selkeää määritelmää. Luovan talouden määritelmä muuttuu jatkuvasti sen mukaan, kuka sitä käyttää ja mistä näkökulmasta.
Yhteistyö eri toimialojen rajapinnassa

Luovat alat voivat vahvistaa muiden toimialojen ja koko maan kilpailukykyä. Luovien alojen ja kulttuurin katsotaan edistävän myös taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä innovaatioita ja koheesiota. Suomen työ- ja elinkeinoministeriön mukaan luovat alat parantavat kilpailukykyä erityisesti animaation, muotoilun, mainonnan ja viestintäalan tuottamien palveluiden kautta.
Esimerkkejä toimialojen yhteistyöstä Helsingin kauppakorkeakoulun erillisyksikköjen Pienyrityskeskuksen ja Kansainvälisten markkinoiden tutkimuskeskuksen tutkimuksesta:
Teollinen tuotanto: Esimerkiksi muotoilu on jo kauan yhdistetty teolliseen tuotantoon.
Rakentaminen: Rakentamisessa on arkkitehdin lisäksi muita suunnittelijoita sisustusarkkitehdista LVI-suunnittelijaan ja rakennusurakoitsijaan, joiden avulla itse rakennusprosessi toteutetaan. Lisäksi talonrakentamisessa voisi tuottaa älykkään asumisen tuotekokonaisuuksia globaaleille markkinoille.
Prosessiteollisuus ja aseteollisuus: Prosessiteollisuus ja aseteollisuus käyttävät paljon animoituja simulaatioita.
Sosiaali- ja terveysala: Vanhusten palveluihin voisi yhdistää pelialan. Vanhusten palvelutaloihin esimerkiksi dementoituneiden elämää helpottavia pelinomaisia ratkaisuja. Esim. tanssia voitaisiin hyödyntää hyvinvointipalveluina.
Matkailuala: Esimerkiksi elämystuotanto ja maaseudun elinkeinot voisi kytkeä turismiin.
Lotte Darsøn (2004) mukaan liike-elämä voi hyödyntää taidetta esimerkiksi koristeena (taideteokset aulassa ja seinillä, kuvia toimiston seinillä jne.), viihteenä (kulttuuriseteleiden tai pääsylippujen jakaminen esityksiin tai esiintyjien tuominen työpaikoille, asiakastilaisuuksiin jne.), välineenä (tiimin rakentamisessa, vuorovaikutus- ja esiintymistaitojen kehittämisessä, johtamisvalmennuksessa, ongelmanratkaisu- ja innovointiprosesseissa jne.) tai strategisen transformaation työkaluna (taide integroidaan sellaisille liike-elämän alueille kuten visiot ja arvot, luovuus ja innovatiivisuus, brändi, markkinointi ja asiakassuhteet).
Vaikutukset alueiden imagoon

Luovan talouden nähdään vaikuttavan myös alueiden, kaupunkien, kuntien, maakuntien ja yleensäkin Suomen vetovoimaisuuteen. Viihtyisän ja vetovoimaisen elinympäristön, alueiden kilpailukyvyn ja kulttuuripolitiikan yhteys nousi esille erityisesti Richard Floridan (2002) tekemän luovaa luokkaa käsitelleen tutkimuksen jälkeen. Tutkimuksen mukaan viihde- ja kulttuuripalvelut synnyttävät vetovoimaa, mikä osaltaan vaikuttaa luovissa ammateissa toimivien sijainti- ja muuttopäätöksiin.
Alueen vetovoimaisuus vaikuttaa myös yritysten sijaintipäätöksiin. Tätä näkemystä hyödynnetään esimerkiksi Tampereella, jonka Luova Tampere -ohjelma on Suomen suurin alueellinen luovan talouden kehittämishanke. Ohjelma kehittää luovia toimialoja, edistää innovatiivisuutta ja yrittäjyyttä sekä kasvattaa Tampereen vetovoimaa.
Luovuus ja innovaatiot

Innovointiin tarvitaan luovuutta. Suomen opetusministeriön raportin (2009) mukaan ”ideoiden luomiseen tarvitaan tietoa, osaamista ja ennen kaikkea luovia yksilöitä, kun taas ideoiden toteuttamiseen ja hyödyntämiseen tarvitaan tehokkaita organisaatiota ja yrityksiä.”
Uusia tuotteita, palveluja, menetelmiä, strategioita ja organisaatioita syntyy, kun ihmiset kehittelevät uusia ajatuksia ja yhdistelevät niitä uusin tavoin. Innovaatioiden keksiminen perustuukin usein monipuoliseen osaamiseen ja eri osaamisalueiden yhdistämiseen.
Kiire ja stressi eivät ole otollisia olotiloja innovoinnille. Luovuuden ilmaisemiselle ja kehittämiselle on kuitenkin annettava aikaa ja tilaa, jotta innovaatioita voi syntyä. Monet innovaatiohakuiset yritykset ja työorganisaatiot muokkaavat työympäristöä niin, että se tukee työntekijöiden luovuutta ja vuorovaikutteisuutta.
Taloushistoria

Luovan talouden käsite otettiin Suomessa käyttöön 2000-luvun alussa. Professori Alf Rehnin mukaan palvelutaloudesta siirrytään maailmanlaajuisesti luovaan talouteen.
Aretas IV

Aretas IV Filopatris oli nabatealaisten kuningas halliten vuodet 9 eaa. – 40. Aretas seurasi Oboda III:ta. Hänen aikanaan nabatealaiset olivat taloudellisesti ja kulttuurisesti historiansa kukoistuskaudella. Tuolloin rakennettiin useita uusia kaupunkeja ja monia vanhoja laajennettiin sekä mm. monet Petran monumentit ovat Aretaksen IV:n ajalta.
Nabatealaisten vahvistuminen Aretas IV:n aikana aiheutti monia kahakoita Juudean rajalla. Yrittääkseen välttää sotatilanteen Aretas naitti tyttärensä Galilean ja Perean tetrarkille Herodes Antipaalle. Herodes Antipaksen rakastuttua velipuolensa Herodeksen vaimoon Herodiakseen, hän erosi nabatealaisesta vaimostaan. Tämän palattua isänsä luo, niin Aretas hyökkäsi vuoden 37 alussa Galileaan tuhoten Herodes Antipaan armeijan. Antipas pyysi apua keisari Tiberiukselta, joka määräsi Syyrian maaherran Vitelliuksen tuomaan Aretaan Roomaan, joko vangittuna tai sitten surmattuna lähettämällä hänen katkaistu päänsä keisarille. Kuultuaan Tiberiuksen määräyksestä Aretas halusi välttää taistelua roomalaisten kanssa ja poistui omalle alueelleen. Vitelliukselta jäi keisarin käsky noudattamatta, sillä keisari Tiberius kuoli 16.3.37.
Raamatussa

Raamatussa Aretas IV mainitaan Toisessa kirjeessä korinttilaisille, jossa kerrotaan apostoli Paavalin karanneen korissa Damaskoksesta Aretaksen käskynhaltijan vartioidessa kaupunkia vangitakseen Paavalin. Ensimmäinen vaihtoehto on, että kertomus on virheellinen, koska Damaskos kuului Rooman hallitsemaan alueeseen; näin ollen Apostolien tekojen kertomus samasta tilanteesta olisi uskottavampi, koska siinä juutalaiset vainosivat Paavalia. Toinen vaihtoehto kuitenkin on, että Aretaksen de facto -valta ulottui myös Damaskokseen, koska siellä oli paljon nabatealaisia. Aretaksella saattoi olla siis merkittävästi valtaa alueella; samoin oli esimerkiksi Aleksandrian juutalaisen etnarkin kohdalla. Apostolien tekojen maininta juutalaisista ja Toisen Korinttilaiskirjeen maininta Aretaksesta saattaa viitata siihen, että Aretas teki yhteistyötä alueen juutalaisten valtahahmojen kanssa, koska hän nabatealaisten kuninkaana saattoi vaikuttaa suoraan lähinnä nabatealaisten asioihin; tämä olisi myös mahdollinen selitys sille, miten hän saattoi puuttua juutalaisen väestöryhmän asioihin.
Johanna Ringbom

| Johanna Ringbom> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Thyra Elin Johanna Ringbom
Syntynyt: 12. heinäkuuta 1948 (ikä 76) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Thyra Elin Johanna Ringbom (s. 12. heinäkuuta 1948 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.
Ura

Johanna Ringbomin vanhemmat olivat filosofian tohtori Nils-Eric Ringbom ja filosofian kandidaatti Elisabeth Söderhjelm. Ringbom näytteli Svenska Teaternissa 1974–1981 ja 1983–1990, Lilla Teaternissa 1981–1983 ja Åbo svenska teaterissa 1990–2004.
Ringbomin vahvoja roolisuorituksia olivat muun muassa Maggie (Augustidansen), Kate (Kiss Me Kate) ja neuroottinen Phyllis (Feta män i kjol). Hän näytteli niin ikään Ilonan roolin Hella Wuolijoen tekstiin pohjautuvassa näytelmässä Kvinnorna på Niskavuori. Ringbom perusti Teater Josefinan vuonna 2000. Siellä hänen roolejaan olivat esimerkiksi Carmencita (Carmencita Rockefeller) ja Josefina (Josefina ikväll!).
Ringbom näytteli Anjan roolin Sina Kujansuun ohjaamassa elokuvassa Joen saartama talo (1983). Lisäksi hän on näytellyt muutamassa lyhytelokuvassa.
Luettelo presidentti Ahtisaaren ulkomaanmatkoista

Luettelo presidentti Martti Ahtisaaren ulkomaanmatkoista:
Martti Ahtisaari oli Suomen tasavallan 10. presidentti vuosina 1994–2000. Hän teki ainoaksi jääneen kuuden vuoden virkakautensa aikana 137 ulkomaanmatkaa. Eniten niitä kertyi vuonna 1999, jolloin hän oli matkoilla 38 kertaa. Suureen matkojen määrään vaikutti se, että YK:n pääsihteeri Kofi Annan oli nimittänyt hänet rauhanneuvottelijaksi Kosovon sotaan, missä tehtävässä hän onnistuikin, saaden taivutettua Serbian presidentin siihen, että Kosovo de facto itsenäistyi.
1994

14 matkaa ulkomaille, joista 5 oli valtiovierailuja.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Presidentti Martti Ahtisaaren ulkomaanmatkat vuonna 1994
| No. | Vuosi | Pvm. | Maa | Paikkakunta | Isäntä | Matkan aihe | Viitteet |
| 1. | 1994 | 13.–15. huhtikuuta |  Ruotsi | Tukholma | Kaarle XVI Kustaa, Ruotsin kuningas | Valtiovierailu |  |
| 2. | 1994 | 8.–11. toukokuuta |  Etelä-Afrikka | Pretoria | Nelson Mandela, Etelä-Afrikan presidentti | Presidentti Nelson Mandelan virkaanastujaiset |  |
| 3. | 1994 | 18.–19. toukokuuta |  Venäjä | Moskova | Boris Jeltsin, Venäjän presidentti | Valtiovierailu |  |
| 4. | 1994 | 31. toukokuuta–1. kesäkuuta |  Viro | Tallinna | Lennart Meri, Viron presidentti | Valtiovierailu |  |
| 5. | 1994 | 16.–19. kesäkuuta |  Islanti | Þingvellir | Vigdís Finnbogadóttir, Islannin presidentti | Islannin itsenäisyysjulistuksen 50-vuotisjuhlallisuudet |  |
| 6. | 1994 | 23.–25. kesäkuuta |  Kreikka | Korfu | Konstantínos Karamanlís, Kreikan presidentti | Euroopan unionin huippukokous |  |
| 7. | 1994 | 15. heinäkuuta |  Belgia | Bryssel | Helmut Kohl, Saksan liittokansleri | Eurooppa-neuvoston ylimääräinen huippukokous |  |
| 8. | 1994 | 7.–9. syyskuuta |  Tanska | Kööpenhamina | Margareeta II, Tanskan kuningatar | Valtiovierailu |  |
| 9. | 1994 | 18.–20. lokakuuta |  Norja | Oslo | Harald V, Norjan kuningas | Valtiovierailu |  |
| 10. | 1994 | 6.–11. marraskuuta |  Yhdysvallat | Washington D.C. | Bill Clinton, Yhdysvaltain presidentti | Työvierailu |  |
| 11. | 1994 | 16.–18. marraskuuta |  Yhdysvallat |  |  |  |  |
| 12. | 1994 | 21.–25. marraskuuta |  Saksa | Bonn | Helmut Kohl, Saksan liittokansleri | Valtiovierailu |  |
| 13. | 1994 | 5.–6. joulukuuta |  Unkari | Budapest | Árpád Göncz, Unkarin presidentti | ETYK:in huippukokous |  |
| 14. | 1994 | 8.–10. joulukuuta |  Saksa | Essen | Helmut Kohl, Saksan liittokansleri | EU:n huippukokous |  |
1995

21 matkaa ulkomaille, joista 5 oli valtiovierailuja.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Presidentti Martti Ahtisaaren ulkomaanmatkat vuonna 1995
| No. | Vuosi | Pvm. | Maa | Paikkakunta | Isäntä | Matkan aihe | Viitteet |
| 15. | 1995 | 16.–17. tammikuuta |  Venäjä | Pietari |  |  |  |
| 16. | 1995 | 17.–21. tammikuuta |  Indonesia | Jakarta | Suharto, Indonesian presidentti |  |  |
| 17. | 1995 | 17.–21. tammikuuta |  Thaimaa | Bangkok | Rama IX, Thaimaan kuningas |  |  |
| 18. | 1995 | 24.–26. tammikuuta |  Malesia | Kuala Lumpur | Tuanku Jaafar, Malesian kuningas |  |  |
| 19. | 1995 | 20.–22. helmikuuta |  Ranska | Pariisi | François Mitterrand, Ranskan presidentti | Virallinen vierailu |  |
| 20. | 1995 | 6.–8. maaliskuuta |  Itävalta | Wien | Thomas Klestil, Itävallan liittopresidentti | Virallinen työvierailu |  |
| 21. | 1995 | 8.–10. maaliskuuta |  Unkari | Budapest | Árpád Göncz, Unkarin presidentti | Valtiovierailu |  |
| 22. | 1995 | 10.–12. maaliskuuta |  Tanska | Kööpenhamina |  | YK:n Sosiaalisen kehityksen huippukokous |  |
| 23. | 1995 | 1.–4. toukokuuta |  Namibia | Windhoek | Sam Nujoma, Namibian presidentti | Valtiovierailu |  |
| 24. | 1995 | 5.–7. toukokuuta |  Yhdistynyt kuningaskunta | Lontoo | John Major, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri | 2. maailmansodan päättymisen juhlallisuudet |  |
| 25. | 1995 | 7.–8. toukokuuta |  Ranska | Pariisi | François Mitterrand, Ranskan presidentti | 2. maailmansodan päättymisen juhlallisuudet |  |
| 26. | 1995 | 8.–9. toukokuuta |  Venäjä | Moskova | Boris Jeltsin, Venäjän presidentti | 2. maailmansodan päättymisen juhlallisuudet |  |
| 27. | 1995 | 26.–27. kesäkuuta |  Ranska | Cannes | Jacques Chirac, Ranskan presidentti, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja | Eurooppa-Neuvoston huippukokous |  |
| 28. | 1995 | 28.–29. elokuuta |  Latvia | Riika | Guntis Ulmanis, Latvian presidentti | Valtiovierailu |  |
| 29. | 1995 | 16.–17. syyskuuta |  Saksa | Berliini | Helmut Kohl, Saksan liittokansleri | Vierailu |  |
| 30. | 1995 | 26.–28. syyskuuta |  Islanti | Reykjavik | Vigdís Finnbogadóttir, Islannin presidentti | Valtiovierailu |  |
| 31. | 1995 | 17.–20. lokakuuta |  Britannia | Lontoo | Elisabet II, Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar | Valtiovierailu |  |
| 32. | 1995 | 20.–26. lokakuuta |  Yhdysvallat | New York City | Boutros Boutros-Ghali, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri | Yhdistyneiden kansakuntien 50-vuotisjuhlaistunto |  |
| 33. | 1995 | 5.–6. marraskuuta |  Israel | Tallinna | Ezer Weizman, Israelin presidentti | Israelin pääministerin Yitzhak Rabinin hautajaiset |  |
| 34. | 1995 | 21.–23. marraskuuta |  Belgia,  Euroopan unioni | Bryssel | Guy Verhofstadt, Belgian pääministeri, Jacques Santer, Euroopan komission puheenjohtaja | Vierailu |  |
| 35. | 1995 | 14.–16. joulukuuta |  Espanja | Madrid | Felipe González, Espanjan pääministeri, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja | Eurooppa-neuvoston huippukokous |  |
1996

16 matkaa ulkomaille, joista 6 oli valtiovierailuja.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Presidentti Martti Ahtisaaren ulkomaanmatkat vuonna 1996
| No. | Vuosi | Pvm. | Maa | Paikkakunta | Isäntä | Matkan aihe | Viitteet |
| 36. | 1996 | 16.–17. tammikuuta |  Liettua | Vilna | Algirdas Brazauskas, Liettuan presidentti | Valtiovierailu |  |
| 37. | 1996 | 24. tammikuuta |  Ranska | Strasbourg |  |  |  |
| 38. | 1996 | 9.–11. maaliskuuta |  Kuwait | Kuwait | Jabir al-Ahmad al-Jabir al-Sabah, Kuwaitin emiiri | Valtiovierailu |  |
| 39. | 1996 | 11.–14. maaliskuuta |  Arabiemiraattien liitto | Abu Dhabi | Khalifa ibn Zayid ibn Sultan Al Nahyan, Arabiemiirikuntien presidentti | Virallinen vierailu |  |
| 40. | 1996 | 14. maaliskuuta |  Egypti | Assuan | Hosni Mubarak, Egyptin presidentti | Tapaaminen välilaskun yhteydessä |  |
| 41. | 1996 | 29. maaliskuuta 1996 |  Italia | Torino | Jacques Santer, Euroopan komission puheenjohtaja | EU-huippukokous |  |
| 42. | 1996 | 15.–19. huhtikuuta |  Kiina | Peking | Jiang Zemin, Kiinan kansantasavallan presidentti | Valtiovierailu |  |
| 43. | 1996 | 29. huhtikuuta |  Ruotsi | Tukholma | Kaarle XVI Kustaa, Ruotsin kuningas | Kuninkaan 50-vuotissyntymäpäivä |  |
| 44. | 1996 | 14.–17. toukokuuta |  Irlanti | Dublin | Mary Robinson, Irlannin presidentti | Valtiovierailu |  |
| 45. | 1996 | 31.5.–2.6. |  Kanada | King City, Ontario | Peter Carington, kuudes Carringtonin paroni, johtoryhmän puheenjohtaja | Bilderberg-kokous |  |
| 46. | 1996 | 15. kesäkuuta |  Viro | Tallinna | Ilves, Ranskan presidentti | As Elcoteq Tallinn -tehtaan peruskiven muuraustilaisuus |  |
| 47. | 1996 | 21.–22. kesäkuuta |  Italia | Firenze | Romano Prodi, Italian pääministeri | EU-huippukokous |  |
| 48. | 1996 | 9.–11. syyskuuta |  Tšekin tasavalta | Praha | Václav Havel, Tšekin presidentti | Valtiovierailu |  |
| 49. | 1996 | 5. lokakuuta |  Irlanti | Dublin | Mary Robinson, Irlannin presidentti | EU-huippukokous |  |
| 50. | 1996 | 25.–26. lokakuuta |  Liettua | Vilna | Algirdas Brazauskas, Liettuan presidentti |  |  |
| 51. | 1996 | 12. marraskuuta |  Viro | Tallinna |  | Suomen Tallinnan-suurlähetystön vihkiäiset |  |
| 52. | 1996 | 24.–28. marraskuuta |  Intia | New Delhi | H. D. Deve Gowda, Intian pääministeri | Valtiovierailu |  |
| 53. | 1996 | 1.–3. joulukuuta |  Portugali | Lissabon | Flavio Cotti, ETYJ:in puheenjohtaja | ETYJ-huippukokous |  |
1998

19 ulkomaanmatkaa, joista 2 oli valtiovierailuja.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Presidentti Martti Ahtisaaren ulkomaanmatkat vuonna 1998
| No. | Vuosi | Pvm. | Maa | Paikkakunta | Isäntä | Matkan aihe | Viitteet |
| 78. | 1997 | 13.–18. helmikuuta |  Japani | Nagano |  | Naganon talviolympialaiset |  |
| 79. | 1998 | 11.–12. maaliskuuta |  Yhdistynyt kuningaskunta | Lontoo |  | Eurooppa-konferenssi |  |
| 80. | 1998 | 31. maaliskuuta–2. huhtikuuta |  Ukraina | Kiova | Leonid Kutšma, Ukrainan presidentti | Valtiovierailu |  |
| 81. | 1998 | 25.–26. huhtikuuta |  Saksa | Berliini |  | Presidentin esitelmä Berliinin Adlon-hotellissa |  |
| 82. | 1998 | 10.–14. kesäkuuta |  Portugali | Lissabon |  | Työvierailu |  |
| 83. | 1998 | 14.–16. kesäkuuta |  Wales | Cardiff | Tony Blair, Britannian pääministeri, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja | Eurooppa-neuvoston kokous |  |
| 84. | 1998 | 16.–17. kesäkuuta |  Ranska | Strasbourg |  | Puhe Euroopan parlamentissa |  |
| 85. | 1998 | 1.–2. elokuuta |  Latvia |  |  |  |  |
| 86. | 1998 | 14.–17. syyskuuta |  Kreikka | Ateena | Konstantínos Stefanópoulos, Kreikan presidentti | Valtiovierailu |  |
| 87. | 1998 | 25.–27. syyskuuta |  Saksa | Hampuri |  | Puhe Hampurin Übersee-Clubilla |  |
| 88. | 1998 | 27.–28. syyskuuta |  Unkari |  |  |  |  |
| 89. | 1998 | 28.–29. syyskuuta |  Makedonia | Skopje | Kiro Gligorov, Makedonian presidentti |  |  |
| 90. | 1998 | 28.–29. syyskuuta |  Bosnia-Hertsegovina | Sarajevo | Alija Izetbegović, Bosnia ja Hertsegovinan presidenttineuvoston puheenjohtaja |  |  |
| 91. | 1998 | 8. lokakuuta |  Venäjä | Pietari |  | Puhe Institute for East-West Studies -tutkimuslaitoksen järjestämän kansainvälisen seminaarin avajaisissa |  |
| 92. | 1998 | 21. lokakuuta |  Islanti | Reykjavik | Ólafur Ragnar Grímsson, Islannin presidentti | Islannin presidentin puolison hautajaiset |  |
| 93. | 1998 | 24.–25. lokakuuta |  Itävalta | Pörtschach am Wörthersee | Thomas Klestil, Itävallan liittopresidentti | Euroopan unionin maiden valtion- ja hallitusten päämiesten epävirallinen tapaaminen |  |
| 94. | 1998 | 12. marraskuuta |  Viro | Tallinna |  |  |  |
| 95. | 1998 | 9.–10. joulukuuta |  Slovenia | Ljubljana | Milan Kučan, Slovenian presidentti | Virallinen vierailu |  |
| 96. | 1998 | 10.–12. joulukuuta |  Itävalta | Wien | Daniel Tarschys, pääsihteeri | Euroopan neuvoston kokous |  |
2000

3 matkaa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Presidentti Martti Ahtisaaren ulkomaanmatkat vuonna 2000
| No. | Vuosi | Pvm. | Maa | Paikkakunta | Isäntä | Matkan aihe | Viitteet |
| 135. | 2000 | 7.–9. tammikuuta |  Saksa | Berliini |  |  |  |
| 136. | 2000 | 31. tammikuuta–2. helmikuuta |  Sveitsi | Davos |  | Osallistuminen maailman talousfoorumiin |  |
| 137. | 2000 | 18. tammikuuta |  Viro | Tallinna |  |  |  |
Henrik Johannes Boström

Boström johtaa kihlakunnanoikeuden istuntoa Sodankylässä 1909.
Henrik Johannes Boström (27. tammikuuta 1876 Tornio – 26. joulukuuta 1930) oli suomalainen asianajaja, historiantutkija, numismaatikko ja tietokirjailija.
Elämä

Boströmin vanhemmat olivat Närpiön tuomiokunnan tuomari Karl Johan Boström ja tämän vaimo Johanna Helena Åström. Tultuaan ylioppilaaksi 1897, suoritettuaan oikeustutkinnon 1900 ja saatuaan varatuomarin arvon 1903 hän palveli Vaasan hovioikeudessa 1910–1912. Sen jälkeen hän toimi asianajajana Vaasassa vuoteen 1927. Hän sai kanslianeuvoksen arvon 1926..
Boström toimi myös Helsingin kaupungin viskaalina ja määrättiin 1929 rahatoimikamarin vt. asiamieheksi. Virkatehtäviensä ohella hän toimi esimerkiksi Vaasan läänin eteläisen vaalipiirin keskuslautakunnan sihteerinä ja sen elintarvelautakunnan puheenjohtajana. Sisällissodan aikana hän työskenteli Vaasan hallituksen esittelijänä.
Tuotanto

Hänen kirjallisena pääteoksenaan voidaan pitää teosta Sankarien muisto, joka ilmestyi 1927 Suomen Sukututkimusseuran kustantamana. Seura oli vuosikirjassaan III-IV pyytänyt kiertokirjeellä asianomaisilta henkilötietoja teosta varten. Julkaisu käsittää noin 5 200 elämäkertaa ja runsaasti muotokuvia niistä kansalaisista, jotka uhrasivat henkensä isänmaan vapauden puolesta. Postuumisti julkaistiin alan perusteokseksi noussut tietoteos suomalaisista muistomitaleista Suomalaiset muistorahat 1-2, joka perustuu Boströmin itse keräämään aineistoon.
Julkaisuja

Anders Hellant : kaksisatavuotis muisto 1717 30/11 1917 : Perä-Pohjolan ja Lapin kotiseutuyhdistys, 1918. – (P. L. K:n julkaisuja; 3).
Kertomus stipendimatkasta väkijuomalainsäädännön tutkimista varten Pohjois-Amerikan Yhdysvalloissa. Helsinki : Edlundin kirjakauppa [jakaja], 1907.
Näkökohtia siirtolaisasioiden järjestämisessä Pohjois-Amerikassa ja siitä johtuvassa lainsäädännössä. [Tampere] : Tekijä, [1920]
Oulun lyseo 1883-1933 / [toimittaneet H. J. Boström ja L. I. Itkonen]. Oulu : [Oulun lyseo], 1933
Sankarien muisto : Suomen itsenäisyyden ja vapauden puolesta henkensä antaneiden kansalaisten elämäkertoja. Helsinki : Kustannusoy Kirja, 1927. – (Suomen sukututkimusseuran julkaisuja, ISSN 0355-3175; 5).
Släkterna Åström från Kalix och deras utgreningar. Helsingfors : [s.n.], 1925.
Suomen kaupunkien pormestarit 1800-luvulla. 1 . Helsinki : [Suomen sukututkimusseura], 1922. – (Suomen sukututkimusseuran julkaisuja, ISSN 0355-3175; 1).
Suomen kaupunkien pormestarit 1800-luvulla. 2, (Vaasa, Uusikaupunki, Kokkola, Uusikaarlepyy, Tornio, Hämeenlinna, Savonlinna, Sortavala, Raahe, Lappeenranta, Kristiinankaupunki, Kajaani, Pietarsaari, Hamina, Loviisa, Kuopio, Kaskinen, Tampere, Joensuu, Jyväskylä, Mikkeli, Heinola, Kotka, Hanko, Iisalmi, Kemi) . Helsinki : [Suomen sukututkimusseura], 1924. – (Suomen sukututkimusseuran julkaisuja, ISSN 0355-3175; 1).
(muut tekijät: Salmo, Helmer ja Renqvist, Alvar) Suomen muistorahat. I, Henkilömitalit ja -plaketit. Helsingissä : Otava, 1932
(muut tekijät: Salmo, Helmer) Suomen muistorahat. II, Tapahtuma- ja juhlamitalit. Helsingissä : Otava, 1936
Kirjallisuutta

Osmo Durchman, Henrik Johan Boström. (s. 1–15) Suomen Sukututkimusseuran vuosikirja 1930–1931
Osmo Durchman, Henrik Johannes Boström †. (Historiallinen Aikakauskirja. Vk. 29, 1931, ss. 51–56). Helsinki 1931.
Osmo Durchman, Henrik Johannes Boström in memoriam. (Personhistorisk Tidskrift. Årg. XXXII, ss. 77–79). Stockholm 1931.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899