stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Golem (kirja)
Tyyli ja teemat > Genre ja rakenne

Golemia on perinteisesti pidetty kauhukirjallisuutena, mutta tuoreemmissa arvioissa on huomautettu teoksen muistuttavan pikemminkin modernia rikosromaania. Tämä näkyy esimerkiksi siinä, ettei teoksessa kuvattujen rikosten perimmäisenä selityksenä ole yliluonnollinen sattumanvaraisuus vaan henkilökohtainen kosto. Keskeisiä teemoja ovat myös etniset konfliktit ja juutalaisten sorrettu asema. Goottilaisista edeltäjistään Golemin modernistinen urbaani fantasia eroaa siinä, että geton lähestyvä tuho ei tarjoa vapautusta vaan merkitsee kaupungin asukkaille uusia kärsimyksiä. Tyylillisesti teoksen on nähty häälyvän korkea- ja viihdekirjallisuuden välissä.
Golemin nimihenkilö ei paradoksaalisesti esiinny tarinassa juuri lainkaan. Varsinaista jatkuvaa juonta ei teoksessa ole, vaan se koostuu irrallisista ilmestyksenkaltaisista episodeista. Romaanissa on useita toisiinsa löyhästi nivoutuvia juonikuvioita, joihin kuuluu sekä rakkaustarinoita, rikosmysteerejä että päähenkilön menneisyyden tutkiskelua. Tarinassa on paljon hahmoja, jotka kohtaavat toisensa epätodennäköisten yhteensattumien kautta. Tahallisen epämääräisyyden avulla Meyrink antaa lukijalle vaikutelman kertomuksesta, jolla on loputtomasti syvyyttä ja merkityksiä. Yksityisesti hän paljasti, ettei itsekään osannut selittää kaikkia teoksen tapahtumia ja symboleja.
Golemissa on paljon tekstienvälisyyttä ja viittauksia varsinkin juutalaiseen mytologiaan sekä muihin okkulttisiin perinteisiin. Juonta kuljettavat oudot yhteensattumat saattavat jopa olla parodiaa aikakauden conte cruel -kirjallisuudesta. Joidenkin arvioiden mukaan romaanin erikoinen ja episodimainen juoni johtuu ainakin osittain alkuperäisestä julkaisuformaatista. Teosta onkin kuvattu eräänlaiseksi hengellisen korkeakirjallisuuden ja populaarin sisällön sekoitukseksi. Kokonaisuutena kirjaa pidetään usein hyvin kummallisena, ja moni tutkija on huomauttanut, että Golemin juonta on vaikea tai mahdoton kuvailla.
Tyyli ja teemat > Salatieteet

Golemia tulkitaan usein okkultismin näkökulmasta, ja teosta on ajoittain luettu romaanimuotoisena esoterian oppikirjana. Äärimmillään Meyrinkin teksteissä on jopa nähty ennustuksia 2000-luvun tapahtumista. Meyrink itse oli kiinnostunut salatieteistä, mutta hän toisaalta vierasti spiritismiä ja muita maagisia käytäntöjä ja näki esoterian pikemminkin itsetutkiskelun välineenä. Sten Wistrandin (2020) mukaan Golemissa ovat läsnä kaikki keskeiset esoterian piirteet:
Kaikkeus on kokonaisuus, jonka osat vuorovaikuttavat keskenään salatuilla tavoilla.
”Luontoa on luettava kuin kirjaa”, ja sen kaikki osat ovat eläviä.
Mielikuvitus, jonka avulla näkymättömät symbolit ja viestit voidaan paljastaa ja ymmärtää.
”Muuttumisen kokemus”, siirtyminen yhdeltä olemisen tasolta toiselle.
Lee B. Jenningsin (1986) mukaan Golem on romaanin muotoon puettu kertomus ”mystisestä kamppailusta korkeampaa minää kohti”. Esoteerinen traditio toimii kamppailun symbolina, ja erityisesti kabbala, tarot, gnostilaisuus sekä alkemia saavat romaanissa paljon näkyvyyttä. Keskeinen romaanin teema on sisäinen puhdistuminen. Teoksessa toistuvat myös sukupuolierojen katoaminen sekä häälyminen elämän ja kuoleman sekä valon ja pimeyden välitilassa. Esoteerisesta kuvastosta huolimatta Golem ei sisällä juuri lainkaan kuvauksia okkultismin harjoittamisesta käytännössä, eikä se myöskään tarjoa valmiita ohjeita sisäistä kasvua havittelevalle.
Tyyli ja teemat > Yhteiskunnalliset aiheet

Golemin yleistunnelma on synkkä, mutta teoksessa on myös humoristisia ja satiirisia hetkiä. Yhteiskunnallinen satiiri näkyy erityisesti Pernathin hahmossa, jolle tapahtuu outoja ja selittämättömiä tapahtumia, kun taas kaikki muut elävät suhteellisen rationaalista elämää. Pernath sekä pidätetään että vapautetaan ilman mitään selityksiä, ja hän joutuu tahtomattaan osaksi koston kierrettä, jota ei tunne eikä ymmärrä.
Robert Irwin pitää Golemia satiirisena hyökkäyksenä taantuvan Itävalta-Unkarin porvaristoa ja sen sovinnaisia arvoja vastaan. John Clute katsoo Golemin maailmanlopun tunnelman enteilleen ensimmäistä maailmansotaa ja 1800-luvun optimismin loppua. ”Fantasmagoriamainen Praha” on teoksessa ”ennemmin psyykkistä usvaa kuin todellinen paikka”. Meyrink suhtautuu geton lähestyvään tuhoon ambivalentisti, mikä erottaa Golemin hänen myöhemmästä tuotannostaan, jossa loppu johtaa maailman hengelliseen puhdistumiseen.
David Barnettin mielestä vuonna 1907 aloitettua teosta ei pidä tulkita ensimmäisen maailmansodan kontekstissa. Sen sijaan kertomus ”lienee” kuvaus Prahan juutalaisten vuosisatoja jatkuneesta alistamisesta; ”hämäräperäisistä voimista, näkymättömästä byrokratiasta ja todelliset tarkoitusperänsä peittävistä yksilöistä”. Golemin hahmo voitaisiin siten tulkita geton asukkaiden kärsimyksen henkilöitymäksi.
Tyyli ja teemat > Katoava Praha

»Juutalaiskorttelissa on jotain salaperäistä; siihen on kiinnittynyt sellaista, joka ei koskaan kuole.» 
(Gustav Meyrink: Golem)
Golemissa Meyrink kuvailee yksityiskohtaisesti Prahan arkkitehtuuria ja paikkoja. Golem-olento muuttui populaarikulttuurissa suosituksi pian Prahan geton tuhoamisen jälkeen, mikä ei liene sattumaa. Romaanissaan Meyrink kuvaa golemin eräänlaiseksi geton ruumiillistumaksi.
Prahan muistihistoriaa tutkineen Alfred Thomasin (2010) mukaan Golemin okkulttiset piirteet ovat saaneet tutkimuskirjallisuudessa liikaakin huomiota, ja vastavuoroisesti romaanin osoittama nostalgia ”kadonnutta maailmaa” kohtaan on suotta ohitettu. Meyrinkin golem ei ole varsinainen henkilöhahmo vaan pikemminkin ”aavemainen ilmestys, jonka mongolidiset kasvot vaanivat geton kapeilla kaduilla”. Useimmissa golem-kertomuksissa Praha on pelkkä näyttämö, mutta Meyrinkillä getto on ”tarinan keskeinen ja pakkomielteinen polttopiste”. Thomasin mukaan golem näyttäytyy Prahan juutalaisen menneisyyden haamuna, jonka ”aasialaisiin piirteisiin on ikuistettu muisto homogenisoivan modernisaation myötä katoavasta muinaisesta kulttuurista ja historiasta”.
Niin ikään Prahan historiaa tutkineen Richard Burtonin (2003) mukaan Meyrinkin golem ei ole allegoria vaan symboli, jolle voidaan antaa ”loputon määrä merkityksiä”. Kertomuksessa geton rakennukset muuttuvat kuin eläviksi olennoiksi, jotka nielaisevat ihmiset ”mustaan kitaansa”, mikä on prahalaisessa kirjallisuudessa toistuva mielikuva. ”Puolijuutalaiseksi tekeytynyt” Meyrink kirjoitti romaaninsa saksaksi, ja Burtonin mukaan on mahdollista, että Golemin kuvaama toiseus on itse asiassa Prahan tšekkiläinen väestö.
Tyyli ja teemat > Psykologiset tulkinnat

Golemia on toisinaan tulkittu Sigmund Freudin ja Carl Gustav Jungin psykologisten oppien valossa. Freudin näkemykset olivat vuosisadan alun Itävallassa suosittuja ja vaikuttivat voimakkaasti ajan kirjallisuuteen. Kirjallisuudentutkija Arnold L. Goldsmithin (1981) mukaan Pernath kohtaa golemissa oman pelottavan alter egonsa ja löytää tämän kokemuksen myötä todellisen minänsä. Toinen psykoanalyyttinen elementti tarinassa on tukahdutettu trauma, jota Pernath ei kykene muistamaan ja joka oireilee tietoisuuden ulkopuolella tuhoisin seurauksin. Psykoanalyysin oppien mukaisesti Pernath voi parantua vain muistamalla ja kohtaamalla trauman.
C. G. Jung tulkitsi Pernathin hatun edustavan tiedostamatonta. Kun kertoja panee hatun päähänsä, hän joutuu välittömään kosketukseen alitajuntansa kanssa, mikä johtaa outoon seikkailuun mielikuvitusmaailmassa. Jungilaiset kriitikot ovat sittemmin kehittäneet tätä tulkintaa edelleen ja esittäneet, että Golem on kaunokirjallinen kuvaus Meyrinkin omasta individuaatioprosessista.
Golemissa Meyrink käyttää Prahan sokkeloisia katuja ja monimutkaista juonta ihmismielen syvyyksien symbolina. Teoksessa on useita toistuvia motiiveja, kuten hämähäkit, nuket, unissakävelijät, pelikortit ja šakkinappulat. Richard Burtonin mukaan ne viittaavat maailmaan, jossa jokainen sekä manipuloi toisia että tulee itse manipuloiduksi. Meyrinkin golem ei kuvaa mitään tiettyä asiaa, vaan on ihmishahmojen ”halvaannuttavan alitajuisen pelon” lihaksitulo – minuudestaan epävarmojen hahmojen itseinhon heijastuma. Näin jokainen hahmo on eräänlainen ”pikku-golem”, jota joku toinen ohjailee. Ihmishahmot menettävät osan ihmisyydestään esineille, jotka vastavuoroisesti imevät heidän elinvoimaansa ja muuttuvat antropomorfisiksi eli ihmisenkaltaisiksi.
Sten Wistrandin mukaan Golemin todellinen päähenkilö ei ole Pernath vaan nimettömäksi jäävä kertoja. Ibbur voi tarkoittaa ”sielun hedelmöittämistä”, ja Meyrink oli ilmeisesti tietoinen tästä merkityksestä. Wistrandin mukaan kertojan tajunta on Pernathin ”hedelmöittämä”, ja vanhuksen kokemuksien kautta päähenkilö löytää vastaukset itseään askarruttaviin kysymyksiin elämästä, sielusta ja minuudesta.
Tyyli ja teemat > Omaelämäkerta

Golemissa on useita omaelämäkerrallisia piirteitä. Meyrinkin tavoin Athanasius Pernath kokee henkisen romahduksen, josta ulospääsyn tarjoaa juutalainen mystiikka ja muu esoteria. Sekä Meyrink että Pernath joutuvat syyttöminä vankilaan, ja Golemin vankilakuvaukset ovat kirjan eläväisimpiä. Pernathin vangitsijan nimi Otschim muistuttaa todellista konstaapeli Oličia, joka oli osavastuussa Meyrinkin vankeudesta. Muihin hahmoihin Meyrink otti vaikutteita prahalaisista tuttavistaan. ”Nukettaja Zwakh” perustuu Richard Teschneriin ja maalari Vrieslander esiintyy romaanissa omalla nimellään. Meyrinkillä oli tapana antaa ystävilleen pikkurooleja muissakin kaunokirjallisissa teksteissään.
Vaikka Meyrink ei itse ollut juutalainen, hän tunsi kabbalan hyvin, ja monet hänen Prahan-aikaisista ystävistään olivat vapaamielisiä juutalaisia. Meyrink myös väitti kokeneensa astraalimatkan: kirjailijan kaksoisolento ilmestyi eräänä iltana hänen vaimonsa luokse. Kaksoisolentojen teema toistuu myös Golemissa. Robert Irwinin mukaan kirja on kummallisista ja yliluonnollisista tapahtumistaan huolimatta Meyrinkin ”elämänkokemus taiteeksi muutettuna”.
Suomennos

Golem ilmestyi Taifuunin kustantamana ja Rauni Paalasen suomentamana vuonna 1995. Kirja sisältää Hannu Marttilan jälkisanat, joissa esitellään Meyrinkin vaiheita ja golem-hahmon historiaa. Liken taskukirjakokoinen uusintapainos ilmestyi 2010.
Portti-lehden Petri Salin (1995) ylisti Golemia moniselitteiseksi ja yksityiskohdiltaan rikkaaksi kertomukseksi, jonka avoimeksi jäävä loppu innostaa aloittamaan lukemisen taas alusta. ”Meyrinkin kerronta on unenomaista, kuin usean hunnun ja harson läpi nähtyä, eikä unella ja todella tunnu olevan selvää rajaa. – – Kauneinta ja kiehtovinta Golemissa on se kabbalistinen sanamystiikka, joka virtaa vuolaana läpi koko romaanin.” Salin vertaa Meyrinkin tyyliä Franz Kafkaan, joka niin ikään kuvasi ”painajaisten labyrinttimaista Prahaa”. Toinen verrokki löytyy Jaroslav Hašekista, jonka makaaberin ja melankolisen huumorintajun Meyrink jakaa.
Myös Helsingin Sanomissa tuoreeltaan ilmestyneet arviot olivat myönteisiä. Romaania kehuttiin kiehtovaksi kuvaukseksi kirjailijan hyvin tunteman juutalaisgheton elämästä, ja arvion mukaan ”näkymättömien voimien armoilla” ajelehtiva tarina ”säilyttää häilyvän arvoituksensa loppuun asti”. Vuonna 2010 ilmestyneen uusintapainoksen arvostelu oli kielteisempi. Tuolloin HS:n Petri Immonen kuvaili Golemia sekoitukseksi rikostarinaa, synkeää romantiikkaa ja sosiaalista satiiria. Nykylukijan odotukset eivät täyty, sillä ne ovat toiset kuin sata vuotta sitten. Erityisesti hahmojen liioitellut ja nopeat mielialanvaihtelut tuntuvat epäuskottavilta. Parasta romaanissa on unenomaisuus, joka ”luo hienon jännitteen naturalismin ja symbolismin välillä huojuvan miljöökuvauksen kanssa”, ja getosta muodostuu tarinan kuluessa miltei oma roolihahmonsa. Kokonaisuutta Immonen piti ”patinoituneena”.
Aiheesta muualla

Golem, Gutenberg.org.
One of the darkest novels ever written – "Golem" by Gustav Meyrink. Kirja-arvostelu. (englanniksi)
Golem ojentaa Pernathille ”Ibburin kirjan”. Hugo Steiner-Pragin kuvitusta vuodelta 1916.
Kirjailija Gustav Meyrink vuoden 1886 tienoilla.
Suzanne Andraden ohjaama, Golemiin perustuvaa näytelmä vuodelta 2014.
Tarot-korttipakan maagikko, jonka Pernath eräässä kohtauksessa tapaa.
Aron Wassertrum, paha romukauppias. Hugo Steiner-Pragin kuvitusta vuodelta 1916.
Josefovin kapeita katuja noin vuonna 1890. Kuvan rakennukset hävitettiin vuosien 1893 ja 1913 välillä.
Vuonna 1995 julkaistun suomennoksen kansi.
Göteborgin kunta

| Göteborgin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa ja Bohuslän
Keskustaajama:  Göteborg
Kuntakoodi:  1480
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  447,88 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  583 056
 – Väestötiheys:  1 302 as./km²
 
 goteborg.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alen, Göteborgin, Härrydan, Kungsbackan, Kungälvin, Lerumin, Mölndalin, Partillen, Tjörnin ja Öckerön kuntien alueilla sijainneet pitäjät.
Valkovuokkoja Linnarhultissa entisen Angeredin pitäjän alueella.
Göteborgin saaristoa.
Öistä kaupunkia Älvsborgin sillalta kuvattuna.
Göteborgin kunta (ruots. Göteborgs kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan ja Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Göteborg.
Kunnan maapinta-ala on 447,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 583 056 henkeä (31.12.2020).
Göteborgin kunta on väkiluvultaan Ruotsin toiseksi suurin. Göteborg sijaitsee Ruotsin länsirannikolla Götajoen suussa Kattegatin itärannalla. Kunnan keskustaajamassa Göteborgissa asuu pääosa kunnan väestöstä ja se ulottuu myös naapurikuntien alueelle.
Göteborgista ja monista sen naapurikunnista muodostuvassa Suur-Göteborgissa on noin 920 000 asukasta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 30,82 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Ensimmäinen Göteborgin kaupunki perustettiin Hisingenille Götajoen rannalle. Kuningas Kaarle IX antoi kaupungille väliaikaiset kaupunginoikeudet vuonna 1603 ja pysyvät vuonna 1607. Tanskalaiset polttivat kaupungin jo vuonna 1611. Uusi eli nykyinen Göteborgin kaupunki sai kuningas Kustaa II Aadolfilta väliaikaiset kaupunginoikeudet vuonna 1619 ja pysyvät vuonna 1621.
Vuoden 1862 lain kunnallishallinnosta kaupungeissa (ruots. Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14)) astuttua voimaan 1.1.1863 Göteborgista muodostettiin oma kaupunkikunta. Kaupunkiin liitettiin vuosien saatossa useita ympäröiviä maalaiskuntia:
vuonna 1868 Karl Johanin maalaiskunta
vuonna 1906 Lundbyn maalaiskunta
vuonna 1922 Örgryten maalaiskunta
vuonna 1931 Nya Varvetin maalaiskunta
vuonna 1945 Västra Frölundan maalaiskunta
vuonna 1948 Backan maalaiskunta
vuonna 1967 Torslandan, Tuven, Säven ja Angeredin maalaiskunnat sekä Bergumin alue Stora Lundbyn maalaiskunnasta
Vuonna 1971 Göteborgin kaupunki muutettiin Göteborgin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, kun siihen liitettiin Askimin ja Styrsön kunnat sekä Hisingenin saarella sijainnut Rödbon seurakunta, joka oli aiemmin kuulunut Kungälvin kuntaan.
Göteborgin kunta ei Malmön kunnan tavoin kuulunut aiemmin mihinkään maakäräjäkuntaan, vaan kunta huolehti itse maakäräjäkunnille kuuluvista tehtävistä, kuten paikallisliikenteestä ja terveydenhuollosta. Vasta vuonna 1998 kunta liittyi osaksi vastaperustettua Länsi-Götanmaan läänin maakäräjäkuntaa.
Väestönkehitys

| Göteborgin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 370 832 | 370 832 |
| 1955 | 1955 |    | 397 929 | 397 929 |
| 1960 | 1960 |    | 423 983 | 423 983 |
| 1965 | 1965 |    | 447 771 | 447 771 |
| 1970 | 1970 |    | 465 527 | 465 527 |
| 1975 | 1975 |    | 444 651 | 444 651 |
| 1980 | 1980 |    | 431 273 | 431 273 |
| 1985 | 1985 |    | 425 495 | 425 495 |
| 1990 | 1990 |    | 433 042 | 433 042 |
| 1995 | 1995 |    | 449 189 | 449 189 |
| 2000 | 2000 |    | 466 990 | 466 990 |
| 2005 | 2005 |    | 484 942 | 484 942 |
| 2010 | 2010 |    | 513 751 | 513 751 |
| 2015 | 2015 |    | 548 190 | 548 190 |
| 2020 | 2020 |    | 583 056 | 583 056 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 134 144 | 24,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 47 441 | 8,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 47 463 | 8,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 319 142 | 58,2 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 7 399 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 12,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 13 368 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 698 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 27 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,9 %
18–64-vuotiaat: 66,2 %
65 vuotta täyttäneet: 14,9 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 0,1 | 0,2 |
|   | jalostus | 19,0 | 17,6 |
|   | palvelut | 80,3 | 81,7 |
|   | tuntematon | 0,5 | 0,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 300 886 | 243 107 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 123,8 |  |
Taajamat

Kunnassa on 22 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 98,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 890 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Göteborg* | 481 479 |
| 2 | Hjuvik | 3 928 |
| 3 | Billdal* | 3 807 |
| 4 | Mysterna | 3 418 |
| 5 | Olofstorp | 3 378 |
| 6 | Andalen | 2 188 |
| 7 | Donsö | 1 407 |
| 8 | Styrsö | 1 304 |
| 9 | Nolvik | 1 025 |
| 10 | Angered | 950 |
| 11 | Säve | 743 |
| 12 | Brännö | 708 |
| 13 | Kvisljungeby | 639 |
| 14 | Björlanda | 608 |
| 15 | Tumlehed | 475 |
| 16 | Asperö | 402 |
| 17 | Vrångö | 364 |
| 18 | Rödbo | 278 |
| 19 | Låssby | 251 |
| 20 | Stenared | 237 |
| 21 | Trulsegården | 211 |
| 22 | Gundal och Högås* | 61 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Göteborgin taajamassa on 549 839 asukasta, ja se kuuluu myös Härrydan kuntaan, Mölndalin kuntaan ja Partillen kuntaan. Koko Billdalin taajamassa on 10 289 asukasta, ja se kuuluu osin myös Kungsbackan kuntaan. Koko Gundal och Högåsin taajamassa on 384 asukasta, ja se kuuluu myös Kungsbackan kuntaan ja Mölndalin kuntaan. Hjuvikin taajaman nimenä on joskus ollut myös Hästevik.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Agnesberg
Askim
Hjällbo
Kärra
Näset
Rannebergen
Skintebo
Torslanda (nimenä ollut myös Nolered)
Tuve (nimenä ollut myös Glöstorp)
Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Göteborgin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Ambjörnhagen
Assmundtorp + Skändla
Brunnstorpsnäs
Bruntorpsdalen och Mulered
Bärby
Djupedal södra
Dockered
Furåsen
Gunnesby
Gunnilse (västra delen)
Halleröd
Hästevik
Kippholmen
Kvillehed
Kålsered
Köpstadsö
Nolviks kile
Prästegården (norra delen)
Prästegården (södra delen)
Rågården
Sillvik
Skeddalen
Stora Svindal
Tomtebacken + Gullö
Torvhög
Tråkärrslätt*
Trånget (östra delen)
Västra Låssby
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Tråkärrslätt kuuluu osin myös Mölndalin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Bergegården
Gossbydal + Linnefjäll
Gunnilse (östra delen)
Larsered
Låssby
Rösbo
Skår
Stenared
Trulsegården
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Göteborgin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Göteborg, Hisingen (22 valtuutettua)
Göteborg, Öster (20 valtuutettua)
Göteborg, Centrum (19 valtuutettua)
Göteborg, Väster (20 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Göteborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 12 | 13 | 18 | 21 | 17 | 17 | 21 | 21 | 22 | 17 | 20 | 23 | 20 | 12 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 11 | 10 | 7 | 5 | 4 | 4 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 3 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 19 | 17 | 16 | 9 | 16 | 13 | 10 | 8 | 6 | 14 | 9 | 7 | 7 | 6 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 5 | 1 | 9 | 5 | 5 | 2 | 3 | 3 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 9 | 5 | 5 | 5 | 6 | 7 | 9 | 9 | 6 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 32 | 35 | 31 | 35 | 31 | 30 | 29 | 37 | 28 | 29 | 31 | 25 | 20 | 17 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 7 | 6 | 8 | 8 | 8 | 7 | 6 | 8 | 11 | 10 | 7 | 7 | 8 | 11 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 6 | 7 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 | 8 | 16 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |