stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2012
Alle 23-vuotiaiden maantieajo

Kilpailu käytiin 177,1 kilometrin reitillä Valkenburgissa 22. syyskuuta 2012.
Alle 23-vuotiaiden maantieajo > Tulokset

|  | Ajaja | Maa | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Aleksei Lutsenko |  Kazakstan | 4.20.15 |
| 2 | Bryan Coquard |  Ranska | sama aika |
| 3 | Tom Van Asbroeck |  Belgia | sama aika |
| 4 | Hugo Houle |  Kanada | sama aika |
| 5 | Luka Pibernik |  Slovenia | sama aika |
| 6 | Esteban Chaves |  Kolumbia | sama aika |
| 7 | Hernando Bohorquez |  Kolumbia | sama aika |
| 8 | Kenneth Van Bilsen |  Belgia | sama aika |
| 9 | Wouter Wippert |  Alankomaat | sama aika |
| 10 | Sam Bennett |  Irlanti | sama aika |
Juniorimiesten maantieajo

Kilpailu käytiin 128,8 kilometrin reitillä Valkenburgissa 23. syyskuuta 2012.
Juniorimiesten maantieajo > Tulokset

|  | Ajaja | Maa | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matej Mohorič |  Slovenia | 3.00.45 |
| 2 | Caleb Ewan |  Australia | sama aika |
| 3 | Josip Rumac |  Kroatia | sama aika |
| 4 | Federico Zurlo |  Italia | sama aika |
| 5 | Jonathan Dibben |  Yhdistynyt kuningaskunta | sama aika |
| 6 | Kevin Deltombe |  Belgia | sama aika |
| 7 | Thomas Boudat |  Ranska | sama aika |
| 8 | Tom Bohli |  Sveitsi | sama aika |
| 9 | Mathieu van der Poel |  Alankomaat | sama aika |
| 10 | Søren Kragh Andersen |  Tanska | sama aika |
Juniorinaisten maantieajo

Kilpailu käytiin 80,5 kilometrin reitillä Valkenburgissa 21. syyskuuta 2012.
Juniorinaisten maantieajo > Tulokset

|  | Ajaja | Maa | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lucy Garner |  Yhdistynyt kuningaskunta | 2.11.26 |
| 2 | Eline Gleditsch Brustad |  Norja | sama aika |
| 3 | Anna Stricker |  Italia | sama aika |
| 4 | Sophie Williamson |  Uusi-Seelanti | sama aika |
| 5 | Jessy Druyts |  Belgia | sama aika |
| 6 | Rasa Pocytė |  Liettua | sama aika |
| 7 | Sheyla Gutiérrez |  Espanja | sama aika |
| 8 | Cecilie Uttrup Ludwig |  Tanska | sama aika |
| 9 | Emily Roper |  Australia | sama aika |
| 10 | Alicja Ratajczak |  Puola | sama aika |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ad acta

Ad acta (lyh. a.a. tai aa) on latinaa ja tarkoittaa liitetään asiakirjoihin, arkistoon; asiakirjojen joukkoon liitettäväksi, joka ei aiheuta toimenpiteitä. Esimerkiksi jokin ilmoitus liitetään aktiin ilman, että se aiheuttaisi rekisterimerkintöjä. Tällöin lyhenne lisätään päätettävän asian diaariin.
817

| --- | --- |
Vuosisadat: 600-luku · 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku
Vuosikymmenet: 790-luku · 800-luku · 810-luku · 820-luku · 830-luku · 840-luku 850-luku · 860-luku · 870-luku · 880-luku · 890-luku · 900-luku
Vuodet: 790 · 791 · 792 · 793 · 794 · 795 · 796 · 797 · 798 · 799 800 · 801 · 802 · 803 · 804 · 805 · 806 · 807 · 808 · 809 810 · 811 · 812 · 813 · 814 · 815 · 816 · 817 · 818 · 819 820 · 821 · 822 · 823 · 824 · 825 · 826 · 827 · 828 · 829 830 · 831 · 832 · 833 · 834 · 835 · 836 · 837 · 838 · 839 840 · 841 · 842 · 843 · 844 · 845 · 846 · 847 · 848 · 849 850 · 851 · 852 · 853 · 854 · 855 · 856 · 857 · 858 · 859 860 · 861 · 862 · 863 · 864 · 865 · 866 · 867 · 868 · 869 870 · 871 · 872 · 873 · 874 · 875 · 876 · 877 · 878 · 879 880 · 881 · 882 · 883 · 884 · 885 · 886 · 887 · 888 · 889 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909
Tapahtumia

Ludvig Hurskas jakaa valtakuntansa poikiensa kesken.
Bulgaarit lopettavat Konstantinopolin piirityksen.
Kuolleita

Paavi Stefanus IV
Theophanes, bysanttilainen munkki ja kronikoitsija.
Ad usum delphini

Ad usum delphini, (lat.), suom. 'dauphinin eli kruununperillisen käyttöön', tarkoittaa Ludvig XIV:n käskystä julkaistuja, kruununperillisen luettavaksi tarkoitettuja kreikkalaisten, roomalaisten ja ranskalaisten kirjailijoiden kirjoituksia erityisinä laitoksina, joiden nimiösivulla lukee "in usum delphini" ja joista on poistettu siveettömät tai muissa suhteissa tarkoitukseen sopimattomat kohdat. Tunnetuin on kokoelma kreikkalaisia ja roomalaisia klassikkoja (64 osaa, 1674–1730), joista Ludvig XIV:n vanhimman pojan Ludvigin kotiopettajan Montausierin herttuan Charles de Sainte-Mauren valvonnassa huolehtivat Bossuet ja Huet. Ilmausta on sittemmin usein käytetty muistakin kirjoituksista, jotka on julkaistu typistettynä.
Ilmauksen taustalla on delfiiniä tarkoittava latinankielinen sana delphinus. Se on ranskaksi dauphin, joka on myös Dauphinén herttuakunnan ruhtinaiden ja Ranskan kruununperillisen titteli.
Abraham Lincolnin prikaati

| Abraham Lincoln Brigade |
| --- | --- |
 Prikaatin 1. pataljoonan lippu
Toiminnassa:  1937–1938
Valtio:   Yhdysvallat
Tukikohta:  Albacete
Marssi:  Valley of Jarama
Sodat ja taistelut:  Espanjan sisällissota
Abraham Lincolnin prikaati (engl. Abraham Lincoln Brigade, esp. Brigada Abraham Lincoln) on nimitys, jota käytettiin Espanjan sisällissodassa vuosina 1937–1938 tasavaltalaisten puolella taistelleista yhdysvaltalaisista vapaaehtoisista.
Yhdysvaltalaiset muodostivat yhdessä muiden englanninkielisten sekä joidenkin latinalaisamerikkalaisten vapaaehtoisten kanssa 15. kansainvälinen prikaatin, joka oli yksi ulkomaalaisista taistelijoista kootuista joukko-osastoista eli Kansainvälisistä prikaateista. Mukana oli myös useita amerikansuomalaisia vapaaehtoisia. Jalkaväkisotilaiden ohella prikaatiin kuului teknistä henkilökuntaa, lääkintähenkilökuntaa sekä lentäjiä. Amerikkalaisia vapaaehtoisia oli yhteensä noin 2 800, joista sodassa kaatui 750–800.
Vapaaehtoisten taistelijoiden joukossa oli useita toimittajia ja kirjoittajia sekä muita eri alojen taiteilijoita. Tunnetuimpia olivat muun muassa säveltäjä Conlon Nancarrow sekä myöhemmin Hollywoodin mustalle listalle joutunut käsikirjoittaja Alvah Bessie. Prikaatin tukijoihin kuuluvat muun muassa Pablo Picasso, Ernest Hemingway, Woody Guthrie ja George Orwell. Osa tukijoista, kuten Hemingway, myös vieraili sodan aikana Espanjassa vapaaehtoisten luona.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The Volunteer Abraham Lincolnin prikaatin veteraanien virallinen sivusto
250 grammaa

| 250 grammaa |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, suunnittelija Erkki Ruuhinen.
Ohjaaja:  Pirjo Honkasalo Pekka Lehto
Käsikirjoittaja:  Pirjo Honkasalo Pekka Lehto
Tuottaja:  Pekka Lehto Pirjo Honkasalo
Säveltäjä:  Matti Bergström
Kuvaaja:  Kari Sohlberg Esa Vuorinen Kalevi Kankainen
Leikkaaja:  Pirjo Honkasalo
Lavastaja:  Pentti Valkeasuo
Pääosat:  Nikita Mihalkov Vilma Melasniemi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  P-Kino
Ensi-ilta:  18. marraskuuta, 1983
Kesto:  56 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
250 grammaa on Pirjo Honkasalon ja Pekka Lehdon ohjaama suomalainen yhteiskunnallinen draamaelokuva vuodelta 1983. Elokuva käsittelee ydinsäteilyn vaaroja.
Elokuvassa arkkitehti Max Sjöman jättää aikakapselin suunnitelemansa ydinvoimalan kivijalkaan, johon hän kirjoittaa viestin tuleville sukupolville sekä jättää aivosyöpään kuolleen tyttärensä Venlan kuvan. Elokvan nimi viittaa Sjömanin katsomaan televisiolähetykseen, jossa kerrotaan, että 250 grammaa plutoniumia on riittävästi aiheuttamaan syövän jokaiselle maapallon asukkaalle.
Festivaaliosallistuminen

Elokuva osallistui vuonna 1983 Venetsian elokuvajuhlille.
Elokuva osallistui vuonna 1985 Berliinin elokuvajuhlille.
980-luku eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 1000-luku eaa. · 900-luku eaa. · 800-luku eaa.
Vuosikymmenet: 1000-luku eaa. · 990-luku eaa. · 980-luku eaa. · 970-luku eaa. · 960-luku eaa. · 950-luku eaa. · 940-luku eaa. · 930-luku eaa. · 920-luku eaa. · 910-luku eaa. · 900-luku eaa. · 890-luku eaa.
Mathew Maione

| Mathew Maione |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. marraskuuta 1990 (ikä 33) Toronto, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada  Italia
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mayo, Maio, Majoneesi-Matti
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  IF Björklöven
Sarja:  HockeyAllsvenskan
Pelinumero:  28
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Fort Wayne Komets (ECHL) Brampton Beast (ECHL) Wheeling Nailers (ECHL) HC Banská Bystrica (SloEL) KalPa (SML)  Dinamo Riika (KHL) Kunlun Red Star (KHL) Dinamo Minsk (KHL) EHC München (DEL) HC Bolzano (ICEHL) Bietigheim Steelers (DEL) AIK IF (Allsv.)
Mathew Maione (s. 21. marraskuuta 1990 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalais-italialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue IF Björklövenissä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Talviuniversiadit  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Talviuniversiadit  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Talviuniversiadit  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Trentino 2013 | jääkiekko |  |
Maione edusti Kanadaa talviuniversiadeissa vuonna 2013, jolloin hän toimi joukkueensa varakapteenina ja voitti kultaa.
Muuta

Maionen isä on italialainen ja äiti kreikkalainen.
Abraham Mapu

| Abraham Mapu |
| --- | --- |
 Abraham Mapu
Henkilötiedot
Syntynyt: 1808 Kaunas, Liettua
Kuollut: 1867 (58–59 vuotta) Königsberg
Kansalaisuus:  Venäjä
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Tuotannon kieli: heprea
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Abraham Mapu(ven.Абрам Куселевич Мапу,Abram Kuselevits Mapu) (1808 Kaunas, Liettua – 1867 ) oli liettuanjuutalainen kirjailija, hepreankielisen romaanikirjallisuuden perustajia. Hänen merkittävin teoksensa on 1853 ilmestynyt Raamatun aiheeseen perustuva Ahabat Sijjon. Kirja oli suosittu ja osittain synnyttämässä sionismia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Abraham Mapu Wikimedia Commonsissa
8190

| 8190 Mikael Gabriel & Uniikki |
| --- | --- | --- |

Mixtapen tiedot
 Julkaistu: 5. joulukuuta 2011
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Mikael Gabrielin muut julkaisut
| Pohjosen poika 2011 | 8190 2011 | Mun maailma 2013 |
Uniikin muut julkaisut
| Suurempaa 2011 | 8190 2011 | Kiitorata 2012 |
Singlet albumilta 8190
 ”Totta mooses” Julkaistu: 2010  ”Lisää” Julkaistu: 2011
8190 on Uniikin ja MG:n 5. joulukuuta 2011 julkaistu mixtape. Levyä myydään keikoilla kädestä käteen -periaatteella. Levyn ensimmäinen single on nimeltään "Totta mooses". Levyn nimi tulee Uniikin ja MG:n syntymävuosien viimeisistä numeroista. Uniikki on syntynyt vuonna 1981, ja MG vuonna 1990.
Kappaleita

Lisää
Totta mooses
Sairas (Young Gunz – I'm Ill)
Pelkkää voittoo (DJ RZY mukana Wögä, TPH, Uniikki & Spekti) (DJ Khaled mukana Ludacris, Rick Ross, T-Pain & Snoop Dogg – All I Do Is Win)
Kaunis (Drake mukana T.I. & Swizz Beatz – Fancy)
Maantiekiitäjät
Elossa
Slim Kim (Skit)
Erkkaa lapaan (JVG, Teflon Brothers & MG)
King Hustla (mukana Jimmy Smallz)
Historiaan
Suurempaa (Sakke remix)
Kappale "Historiaan" julkaistiin aiemmin Mikael Gabrielin Pohjosen poika -albumilla. "Maantiekiitäjät" julkaistiin puolestaan Uniikin Suurempaa -albumilla.
Biitit

Coach Beats: 1
Roitzu: 2
MMEN: 6
OP Beats: 7
Bleakk: 9
Maverick Minds: 10
Johnboy: 11
Sakke: 12
Uniikki
| --- | --- |
Albumit:   Aika ei venaa ketään  Juokse poika juokse  Suurempaa  Kiitorata  #kylänmies  Pienen miehen isot hitit  Pikku prinssi 
Mixtapet:   Nuor Tolppanen vol. 1  8190 
Singlet:   ”En pyydä muuta” (mukana Illi)  ”Vaik mitä tekis”  ”Sä et enää rakasta mua”  ”Tehdään tää näin” (mukana Wörlin & RZY)  ”Myrskyn silmäs” (mukana Mia)  ”Niinku elokuvis” (mukana Jimi Pääkallo)  ”Pojat on poikii” (mukana Elastinen & Spekti)  ”Suurempaa” (mukana Mia)  ”Kesäbaustaa”  ”Kunnon mestaan vetää” (mukana Elastinen & Spekti)  ”Ulkopuolelle” (mukana Tasis)  ”Paita pois”  ”Kotka” (mukana Hookki-Heikki & MG)  ”Pätkätöis”  ”Naiseni mun” (mukana Ike)  ”Niin hyvä on” (mukana Diandra)  ”Ota selfie”  ”Nunnuka-lai-laa”  ”Smäidätään” (mukana Heikki Kuula & Emma)  ”Tikis”  ”Itsenäinen” (mukana Mikael Gabriel)  ”Kuumaa”  ”Korkeemmalle” (mukana Nelli)  ”Himomamma”  ”Oispa kaljaa” (mukana STIG)  ”Seppo Räty”  ”Korkki kii” (mukana Archie Cruz)  ”Polttarit”  ”Ei kerrota”  ”Valitsen elämän” (mukana Jannika B)  ”Eiks nii” (mukana Antti Koivula)  ”SuomiLove” (mukana Diandra)  ”Hevosii”  ”Neljän seinän sisäl” (Uniikki & Roope Salminen)  ”Ehjää” (mukana Tuuli)  ”Museo” (mukana Nuppu Oinas)  ”Elä vähä” 
Musiikkivideot:   "Yks kierros" (mukana Iso H)  "Myrskyn silmäs" (mukana Mia)  "Niinku elokuvis" (mukana Jimi Pääkallo)  "Pojat on poikii" (mukana Elastinen & Spekti)  "Suurempaa" (mukana Mia)  "Kunnon mestaan vetää" (mukana Elastinen & Spekti)  "Tervetuloo Helsinkiin" (DJ RZY mukana Wögä, Tasis, Elastinen, Juno, Mikael Gabriel, Timo Pieni Huijaus, Spekti, Uniikki, Stig Dogg, Cheek & Davo)  "Paita pois"  "Susijengi 2.0" (mukana Timo Pieni Huijaus & Brädi)  "Kiitorata"  "Kotka" (mukana Hookki-Heikki & MG)  "Rahaa palaa" (Kristal mukana Uniikki)  "Elämäsi diili"  "Puita uuniin" (mukana Timo Pieni Huijaus & Elastinen)  "Boom Kah" (Robin mukana Mikael Gabriel & Uniikki)  "Pätkätöis"  "Naiseni mun" (mukana Ike)  "Niin hyvä on" (mukana Diandra)  "Lapiolla päähän" (mukana Cheek)  "Ota selfie"  "Nunnuka-lai-laa"  "Nollast sataan"  "Smäidätään" (mukana Heikki Kuula & Emma)  "Tikis"  "Itsenäinen" (mukana Mikael Gabriel)  "Kuumaa"  "Himomamma"  "Odotus" (Uniikki & Irina)  "Hevosii" 
Muuta:  Diskografia
Aallon Group

| Aallon Group Oyj |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Osake:  OMXH: AALLON
Perustettu:  2018
Toimitusjohtaja:  Ari Kelloniemi
Puheenjohtaja:  Tapani Aalto
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  talous- ja yrityshallintopalvelut
Liikevaihto:   18,3 milj. € (2020)
Liikevoitto:   1,5 milj. € (2020)
Tilikauden tulos:   1,0 milj. € (2020)
Henkilöstö:  268
Kotisivu:  www.aallongroup.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aallon Group Oyj on suomalainen First North -listalla noteerattu, Suomen suurimpiin lukeutuva tilitoimisto. Sen osakkeella käydään kauppaa First North -markkinapaikalla.
Historia

Aallon Group -konserni syntyi vuosina 2018–2019, kun kuusi tilitoimistoa yhdistyivät. Yhdistyneet tilitoimistot olivat Aallon Tilitoimisto Oy (Helsingistä), Talouskolmio Oy (Helsingistä ja Espoosta), Tilitoimisto Reijo Lehtimäki Oy (Turusta), Tampereen Kirjanpitotoimisto Oy, Dextili Oy (Pihtiputaalta ja Jyväskylästä) ja hieman myöhemmin Tilitoimisto Simo Salonen Oy (Oulusta). Aallon Group järjesti listautumisannin keväällä 2019. Osakkeen merkintähinta oli 6,60 €. Julkinen kaupankäynti yhtiön osakkeella alkoi First North -listalla 8. huhtikuuta 2019 selvästi merkintähintaa korkeampaan kurssiin. Yhtiön ensimmäisen toimitusjohtajan Elina Pienimäen kausi päättyi alle vuodessa elokuuhun 2019. Hallituksen puheenjohtaja Tapani Aallon toimittua väliaikaisena toimitusjohtajana tehtävään nimettiin lokakuussa Ari Kelloniemi.
Syyskuussa 2019 yhtiö osti osakevaihdolla eControllers Oy:n. Marraskuussa 2019 yhtiö osti Tilitoimisto Avion Oy:n liiketoiminnan. Kesäkuun 2020 alussa julkistettiin yhtiön siihen asti suurimpiin kuulunut yrityskauppa, turkulaisen Tili-Koivu Oy:n osto tytäryhtiöineen. Syyskuussa 2020 yhtiö osti pienen turkulaisen Tilitoimisto Akipo Oy:n liiketoiminnan. Tammikuun 2021 alussa Aallon Group toteutti kaksi liiketoimintakauppaa hankkiessaan tamperelaisen Kymppikirjanpito Oy:n ja helsinkiläisen TalousNosturi Oy:n liiketoiminnat.
Omistus ja hallinto

Aallon Groupin selvästi suurin osakkeenomistaja on Tapani Aallon määräysvaltayhteisö Dirigo Oy noin 23 prosentin osuudellaan. Muut yli kolme prosenttia yhtiön osakkeista omistavia ovat konserniin fuusioituneiden tilitoimistojen johtohenkilöstöä tai sijoitusrahastoja.
Aallon Groupin hallituksen muodostavat hallituksen puheenjohtaja Tapani Aalto sekä hallituksen jäsenet Timo Koskinen, Ville Rantala, Anni Ronkainen ja Miia Sarkola.
Konsernin johtoryhmän muodostavat toimitusjohtaja Ari Kelloniemi, markkinointi- ja myyntijohtaja Antero Aalto, aluejohtaja Aki Korkka, aluejohtaja Sanna Mäkinen, group business controller Mikko Saarnio, aluejohtaja Mikko Sipilä, henkilöstöjohtaja Miia Siukkola, aluejohtaja Esa Takala ja aluejohtaja Kristiina Timperi.
Yrjö Haavisto

Yrjö Armas Haavisto (17. heinäkuuta 1897 Vaasa – 24. joulukuuta 1939 Taipale, Metsäpirtti) oli suomalainen sotilas ja painija.
Elämäkerta

Yrjö Haavisto oli perustamassa Ilmajoen kisailijoita vuonna 1921 toimien sen ensimmäisenä sihteerinä ja taloudenhoitajana vuoteen 1924. Hän kävi puutarhakoulun, mutta työskenteli vuoden verran vanginvartijana sekä suojeluskunnan aluepäällikkönä aluksi Alajärvellä ja myöhemmin Kauhavalla. Päätoimensa ohessa hän oli pyörittämässä muutamia elokuvateattereita Etelä-Pohjanmaalla. Haavisto itse toimi harrastajanäyttelijänä muun muassa eteläpohjalaisten vieraillessa Suomen kansallisteatterissa.
Urheilu-ura

Haavisto oli lähellä päästä olympiakisoihin vapaapainijana 1924. SM-kilpailuissa hän jäi kuitenkin 72 kilon sarjan kolmanneksi, kun mestariksi tuli vuoden 1921 MM-hopeamies Volmar Wikström ja kakkoseksi Yrjön pikkuveli Arvo Haavisto. Kaksi parasta lähetettiin Pariisiin, jossa he saavuttivat hopea- ja pronssimitalit.
Yrjö Haavisto kehittyi kansalliselle huipulle nopeasti. Ensimmäisissä kilpailuissa 1921 hän hävisi selätyksellä kaikki ottelunsa. Vapaapainin SM-kilpailuissa hän oli toinen 79-kiloisissa 1923 ja voitti saman sarjan mestaruuden 1925.
Komppanianpäällikkönä talvisodassa

Haavisto lähti talvisotaan 42-vuotiaana suojeluskunnan aluepäällikkönä jalkaväkirykmentti 23:n I pataljoonan 4.komppanian päällikkönä. Haavisto osallistui Taipaleen taisteluihin joulukuussa. Hän kaatui jouluaattona 1939. Kun taistelu oli näyttänyt päivän lopussa laantuneen, Haavisto nousi korsusta ja menehtyi kranaatista. Samassa iskussa kuoli myös hänen adjutanttinsa ja lähettinsä.
Yrjö Haavisto oli naimisissa ja häneltä jäi neljä lasta. Hänet on haudattu sankarihautaan Kauhavalle.
Muuta

Antti Tuuri kirjoitti Talvisota-kirjan Haaviston johtaman komppanian ensimmäisestä joukkueesta. Pekka Parikka teki kirjasta samannimisen elokuvan talvisodan muiston 50-vuotisjuhliin 1989. Elokuvassa luutnantti Haavistoa näytteli Vesa Mäkelä.
Yrjö Haaviston tytär, näyttelijä Helena Haavisto, kirjoitti 1999 teoksen Missä olit Taivaan isä? - isän kirjeitä Taipaleenjoelta. Päiväkirjamerkintöjensä ja vanhempiensa kirjeenvaihdon avulla hän kuvaa muun muassa pohjalaisperheen tuntoja isän kaatuessa sodassa. Helena Haavistolla oli rooli myös Talvisota-filmissä. Elokuvan Luutnantti Haaviston teeman sävelsi Yrjö Haaviston muusikkopoika Jukka Haavisto. Filmin musiikista vastasi Juha Tikka, joka on Jukan tyttären Susanna Haaviston aviomies.
Taipaleessa talvisodassa sijainnut Haavisto-korsu on saanut nimensä Yrjö Haaviston mukaan.
250

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku · 400-luku
Vuosikymmenet: 190-luku · 200-luku · 210-luku · 220-luku · 230-luku · 240-luku 250-luku · 260-luku · 270-luku · 280-luku · 290-luku · 300-luku
Vuodet: 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209 210 · 211 · 212 · 213 · 214 · 215 · 216 · 217 · 218 · 219 220 · 221 · 222 · 223 · 224 · 225 · 226 · 227 · 228 · 229 230 · 231 · 232 · 233 · 234 · 235 · 236 · 237 · 238 · 239 240 · 241 · 242 · 243 · 244 · 245 · 246 · 247 · 248 · 249 250 · 251 · 252 · 253 · 254 · 255 · 256 · 257 · 258 · 259 260 · 261 · 262 · 263 · 264 · 265 · 266 · 267 · 268 · 269 270 · 271 · 272 · 273 · 274 · 275 · 276 · 277 · 278 · 279 280 · 281 · 282 · 283 · 284 · 285 · 286 · 287 · 288 · 289 290 · 291 · 292 · 293 · 294 · 295 · 296 · 297 · 298 · 299 300 · 301 · 302 · 303 · 304 · 305 · 306 · 307 · 308 · 309
Syntyneitä

Constantius I Chlorus, Rooman keisari
Galerius, Rooman keisari
Kuolleita

20. tammikuuta - paavi Fabianus
Äkräs

Äkräs oli muun muassa nauriin haltija.
Äkräs on Mikael Agricolan ensimmäisenä mainitsema karjalaisten monipuolinen sadon ja kasvillisuuden haltija.
Agricolan Dauidin Psalttarin "epäjumalien" luettelossa vuodelta 1551 sanotaan:
Egres loi herneet, pavut ja nauriit sekä antoi kaalit, pellavat ja hamput:
Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Egres antoi pellavia, papuja ja nauriita:
Vaikka Agricola mainitseekin Äkrään nimenomaan karjalaisten jumalien joukossa, on se tunnettu ilmeisesti myös Länsi-Suomessa muodossa Äyräs.
Kansanperinne

Myöhemmässä kansanperinteessä Äkräs esiintyy erityisesti nauriiden suojelijana. Itä-Karjalan Vuokkiniemellä Vuonnisen kylässä on nakriita eli nauriita kylvettäessä sanottu:
Kylvön jälkeen saatettiin naurismaalle heittää Kontokissa lakkia tai kuppia ja samalla rukoilla:
Amerikasta peräisin olevan perunan korvattua myöhemmin nauriin Äkrästä alettiin pitää myös perunoiden suojelijana. Salmissa nimitettiin Ägröi-kuninkaaksi suurta perunaa, johon oli kasvanut yhteen pari kolme pienempää perunaa.
Kaksoisnaurista, kaksoisperunaa tai muuten erikoista naurista tai perunaa on Itä-Suomessa ja Venäjän Karjalassa kutsuttu nimillä äkräs, äkröi ja pyhä-äkräs. Tällaisten yhteenkasvaneiden juuresten löytämisen uskottiin merkitsevän menestystä tai hedelmällisyyttä, kuten kaksosia.
Pellon Äkrääksi kutsuttiin Polvijärvellä uhripuuta, jolle uhrattiin sadosta. Paltamossa pellon Äkräälle tehtiin kylvöleipä.
Pellon vartija

Viljo Alanen näkee Äkrään sadon antajan lisäksi pellon vartijana, joka vartioi satoa, mutta myös vaati uhreja. Äkräs on tarkoittanut joillain paikkakunnilla suuruuttaan haljennutta naurista - Korpilahdella ja Hämeessä on tällaisista nauriista sanottu, että se on huutanut varkaan perään niin lujaa että on haljennut. Hämeessä on Alasen mukaan sanottu sananpartena, että joku "huutaa kuin äyräsperkele". Janakkalassa haljenneen nauriin sanottiin haljenneen naurettuaan epäonnistunutta varkausyritystä. Alasen mielestä varkaan perään huutavalla Äkräällä on siis maan haltijaa ja rajanhaltijaa muistuttavia ominaisuuksia - rajanhaltija nimenomaan huutaa, kun sen vartioimaa rajaa loukataan.
Loitsuissa

Äyräs esiintyy joissain loitsuissa, kuten tässä pyhäjokelaisessa kivensynty-loitsussa. Tässäkin yhteydessä mainitaan pelto.
Erisnimenä

Uno Harva huomauttaa, että Ägräs esiintyi Itä-Suomessa sukunimenä eri johdannaisineen - kirkonkirkoissa esiintyvät muun muassa nimet Ägräs, Ägrämöinen, Ägrein, Äyreinen ja Egreilinen. Menetetyssä Karjalassa oli myös Äyräpään kunta.
Nimi ja alkuperä

Koska Äkrään nimeen liittyy hyvin usein epiteetti "pyhä", tutkijat ovat olettaneet että Äkrään taustalla olisi kristillinen pyhimys. Kaarle Krohn oletti että kysymyksessä olisi Pyhä Gregorius, jonka nimi Agricolan Rukouskirjassa tavataan muodossa Pyhä Greus. Martti Haavion teorian mukaan Pyhä Äkräs juontuisi ilmaisusta Pyhä Kros eli siis Pyhä Risti.
Uno Harva näkee Äkräässä yhteyksiä Jumisiin, latvialaiseen sadon ja hedelmällisyyden jumalaan, jota kuvastaa yhteenkasvanut kaksoistähkä, jumalallinen kaksonen. Harva kertoo, että Poverja Gavrilovin mukaan ainakin myös suomensukuiset votjakit eli udmurtit ovat kunnioittaneet yhteenkasvaneita kaksoistähkiä ja uskoneet niiden tuovan runsautta.  Samanlaisia uskomuksia on Harvan mukaan ollut monilla muillakin kansoilla.
Viljo Alanen pitää Äkrään (jonka länsisuomalainen muoto on siis Äyräs) etymologiana sanaa "äyräs", "pellon äyräs". Äyräs ja rantatörmä ovat usein merkinneet myös pellon rajaa, joka liittyisi Äkräsin ominaisuuksiin pellon vartijana.