Aspendos
Rakennukset ja löydökset > Muut rakennukset

Roomalainen teatteri
Kaupungin roomalainen teatteri sijaitsi idemmän kaupunkikukkulan itärinteessä. Se rakennettiin noin vuonna 160–180. Sen rakennuttivat Curtius Crispinus ja Curtius Auspicatus, ja sen suunnitteli paikallinen arkkitehti nimeltä Zenon. Ei ole tietoa siitä, oliko paikalla varhaisempi kreikkalainen teatteri.
Aspendoksen teatteri on parhaiten nykyaikaan säilynyt roomalainen teatteri. Se on säilynyt lähes täysin lukuun ottamatta näyttämölavaa ja suurta osaa koristeluista. Teatterirakennus on tehty konglomeraatista ja marmorista. Sen katsomo on rinteessä ja avautuu hieman kaakkoon. Katsomossa on 41 penkkiriviä, jotka vaakasuuntainen diazoma-käytävä jakaa ala- ja yläosaan. Alaosassa on 20 penkkirivä ja yläosassa 21. Pystysuuntaiset portaikkokäytävät jakavat katsomon lohkoihin. Diazoman alapuolella portaikkoja on kymmenen ja yläpuolella 21. Katsomon yläosassa on avoin käytävä, jota reunustaa kaarikäytävä; tätä on korjattu useita kertoja. Joihinkin penkkeihin on kaiverrettu nimiä. Katsomossa on ollut tilaa noin 7 300–7 600 hengelle.
Näyttömörakennuksen leveys on noin 100 metriä ja korkeus noin 22 metriä. Sen ulkopuolen julkisivussa on keskellä suurempi ovi ja sen kummallakin puolella pienempi ovi. Näiden yläpuolella on neljä riviä ikkunoita. Sisäpuolen seinässä on viisi ovea, jotka ovat avautuneet näyttömölavalle. Katsomon puolen julkisivussa oli alun perin kaksi riviä pylväitä kahdessa kerroksessa, ja pylväiden väleissä oli syvennyksiä, joissa oli patsaita. Jokaisen syvennyksen yläpuolella oli pylväiden kannattelema päätykolmio. Ylhäällä on suuri päätykolmio, jossa on Bacchus-aiheinen reliefi kukkien ympäröimänä. Näyttämölava oli noin 6 metriä syvä ja hieman yli 1,5 metriä korkea.
Stadion
Teatterin pohjoispuolella tasaisella maalla sijaitsee stadion, joka on rakennettu suunnilleen pohjois-eteläsuuntaisesti. Pohjoispääty on pyöristetty ja eteläpääty avoin, kuten Pergen stadionissa. Katsomon alapuolella oli holvikäytävä, jota pitkin katsojat saattoivat siirtyä. Rakennuksen itäpuolella, jälleen kuten Pergessä, oli rivi myymälätiloja. Niiden takaseinissä oli pieniä ikkunoita, jotka avautuivat holvikäytävään. Lähtöviivana toiminut palkki ei ole säilynyt nykyaikaan.
Akvedukti
Kaupunkiin toi vettä akvedukti, joka tuli soiselta alueelta kaupungin pohjoispuolisilta kukkuloilta noin 19 kilometrin päästä. Se rakennettiin ensimmäisellä vuosisadalla tai 100-luvulla jaa., ja sen rakennutti piirtokirjoituksen perusteella Tiberius Claudius Italicus. Akvedukti on laaksot ylittäessään kaarisilta-akveduktia, joka toimi samalla viaduktina. Sillan pylväiden korkeus on suurimmillaan noin 30 metriä. Jokaisen pylvään yläpäässä vesi virtasi putkesta avoimeen altaaseen, mikä vapautti ilman putkesta ja paransi näin veden virtausta. Akvedukti tuli akropoliille pohjoislaidalta. Akveduktin siltaosuuksia on säilynyt nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin, mutta akropoliilla akveduktista on säilynyt vain vähäisiä osia.
Pyhäköt
Aspendoksessa tiedetään kirjallisten lähteiden perusteella olleen Artemiille omistettu pyhäkkö. Jumalattaren paikallinen epiteetti oli Kastnietis. Kaupungissa oli kultit ja näin oletettavasti pyhäköt myös Athenelle, Zeukselle ja Heralle ja oletettavasti myös Hermeelle.
Muut rakennukset
Kaupungin alemmassa osassa, teatterin eteläpuolella, on kaksi kylpylöiksi tunnistettua rakennusta. Eräässä piirtokirjoituksessa mainitaan hippodromi, mutta sitä ei ole löydetty. Sen arvellaan olleen avoin tila ilman kiinteitä istumapaikkoja.
Nekropoli
Nekropoli eli hauta-alue sijaitsi akropoliin itäpuolella kulkeneen tien varrella. Sieltä on löydetty useita hautarakennuksia ja yksi kallioon kaiverrettu hauta. Löytöihin lukeutuu myös suuri määrä hautasteeloja, joissa on päätykolmio ja akroterionit, ja jotka ajoittuvat hellenistiselle kaudelle.