stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konsumerismi

Amerikkalaisen supermarketin tavarapaljoutta.
Konsumerismi on taloudellinen näkemys, jonka mukaan runsas kulutus on eduksi ihmisille ja taloudelle: että nimenomaan kulutus pitää yhteiskunnan pyörät pyörimässä. Käsitettä kuitenkin käytetään lähinnä ko. näkemystä kritisoitaessa.
Kansantaloustieteessä konsumerismi on oppi, jonka mukaan markkinoiden tulee muotoutua kuluttajien halujen pohjalta ja jossa kulutus on keskiössä. Kulutusyhteiskunta on yhteiskunta, jossa mahdollisimman useita kansalaisten tarpeista pystytään kattavasti tyydyttämään kulutuksen kautta.
Kulutusyhteiskunta kehittyi Yhdysvalloissa 1800-luvun lopulla massatuotannon syntymisen avustuksella sekä rautateiden muodostaessa suuren joukon kuluttajista tavoittavan jakeluverkoston. Tähän liittyy myös ihmisten siirtyminen palkkatöihin ja kaupungistuminen. Suomessa kulutusyhteiskuntaan siirryttiin laajemmin 1960-luvulla. Kun aikaisemmin luterilainen eetos korosti säästäväisyyttä, niin siirtyminen teollisen tuotannon runsauden aikaan muutti eetosta. Sodan jälkeisestä säännöstelystä siirtyminen teolliseen tuotannon runsauden aikaan johti esimerkiksi ruuan riittävyysongelmista kasvaviin ylipainon aiheuttamiin ongelmiin.
Varhaisimpana kulutusyhteiskunnan kritisoijana pidetään norjalaissyntyistä sosiologia ja taloustieteilijää Thorstein Vebleniä. Hän toi esille myös sellaisen käsitteen kuin kerskakulutus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
AdBusters
Fifty Possible Ways to Challenge Over-Commercialism, Albert J. Fritsch, SJ, PhD
Kiitos ja kunnia – 30v. juhlakokoelma

| Kiitos ja kunnia ‎– 30v>  juhlakokoelma Yö |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1983-2011
 Julkaistu: 28. syyskuuta 2011
 Formaatti: 2CD
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 137.35
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
 Suomen virallinen lista: 3. (40/2011)
Yön muut julkaisut
| Sound Pack 2010 | Kiitos ja kunnia ‎– 30v. juhlakokoelma 2011 | Pelko ja rakkaus 2012 |
Kiitos ja kunnia ‎– 30v. juhlakokoelma on vuonna 2011 ilmestynyt Yön kokoelmalevy, joka sisältää yhtyeen suurimmat 2000-luvun hitit kuten Rakkaus on lumivalkoinen, Sano että jäät, Pettävällä jäällä, Loisto, Parrasvalot sekä Särkyvää, josta mukana on myös Olli Lindholmin ja Suvi Teräsniskan duettoversio. Lisäksi levyllä on neljä uutta kappaletta; singlenäkin julkaistut Onnen hohteessa, Kun nuoruus katoaa, Tällaisina aikoina sekä Elokuun yöt. Kappale Yö on alun perin julkaistu Popeda-tribuuttialbumilla Da Da (Kuulat sekaisin) vuonna 2008.
Samaan aikaan albumin kanssa ilmestyi myös Ilpo Rantasen yhteistyössä Olli Lindholmin kanssa kirjoittama historiikki Likaiset legendat – 30 vuotta Yötä. Lisäksi yhtye sai juhlavuotensa kunniaksi oman Loisto-nimisen viinin, joka tuli Alkon valikoimiin toukokuussa 2011.
Listamenestys ja myyntiluvut

Kokoelma nousi Suomen viralliselle listalle 21 viikon ajaksi ja oli korkeimmillaan kolmantena. Albumia myytiin yhteensä lähes 36 000 kappaletta eli platinalevyyn oikeuttava määrä.
Konserttikiertue

Kokoelman lisäksi Yö juhlisti taivaltaan uransa suurimmalla areena- ja hallikiertueella Kiitos ja kunnia – 30 vuotta likaisia legendoja. Se alkoi Tallinnan Nokia Kontserdimajasta 30. syyskuuta 2011, jatkuen edelleen Suomessa kuudentoista konsertin verran ja päättyen lopulta Baltic Princess -laivalle. Mukana oli Suomen suurimpia esiintymisareenoita, kuten Helsingin Hartwall Areena, Turun HK-Areena sekä Tampere-talo.
Kiertueen toiseksi viimeinen konsertti Hartwall Areenalta julkaistiin maaliskuussa 2012 DVD:llä Kiitos ja kunnia live –  Hartwall Areena 10.12.2011.
Kappaleet

| --- | --- |
 CD 1 Rakkaus on lumivalkoinen – 5.01 (säv. & san. Jussi Hakulinen)  Särkyvää – 4.42 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Onnen hohteessa – 4.32 (säv. Antti Kleemola, san. Mikko Karjalainen)  Sano että jäät – 4.33 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Kaksintaistelu – 4.01 (säv. & san. Jussi Hakulinen)  Etkö unta saa? – 4.40 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Se kerran kirpaisee – 4.11 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Voin luopuu mistä vaan – 3.54 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Sunnuntaisin kuolee kuninkaat – 4.16 (säv. & san. Jussi Hakulinen)  Pettävällä jäällä – 4.33 (säv. & san. Juha Tapio)  Kuin sävel oisi hän – 3.58 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Yksi askel liikaa – 4.25 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Oikee enkeli – 4.23 (säv. & san. Petri Munck)  Elokuun yöt – 4.39 (säv. Olli Lindholm & Mikko Kangasjärvi, san. Pauli Hanhiniemi)  Parrasvalot – 5.51 (säv. & san. Jussi Hakulinen) :  CD 2 Kiitos ja kunnia – 3.49 (säv. Jussi Hakulinen, san. Herra Ylppö)  Rakkautta vain? – 4.31 (säv. & san. Jussi Hakulinen)  Yö – 4.18 (säv. Arwo Mikkonen, san. Pate Mustajärvi)  Loisto – 4.28 (säv. & san. Jussi Hakulinen)  Rakkauden vahvistama – 5.02 (säv. Olli Lindholm & Mikko Kangasjärvi, san. Pauli Hanhiniemi)  Tie sydämeeni – 4.48 (säv. & san. Jussi Hakulinen)  Yhden yön tarinat – 4.11 (säv. & san. Jussi Hakulinen)  Satukirjan sankari – 3.57 (säv. Olli Lindholm & Mikko Kangasjärvi, san. Pauli Hanhiniemi)  Unohtaa – 5.06 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Deadline – 4.15 (säv. & san Antti Kleemola)  Taikasanat – 4.09 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Tällaisina aikoina – 4.21 (säv. Antti Kleemola, san. Mikko Karjalainen)  Särkyvää (duettoversio) – 4.37 (säv. Olli Lindholm, san. Pauli Hanhiniemi)  Kun nuoruus katoaa – 8.01 (säv. & san. Jussi Hakulinen)  Hengissä – 3.45 (säv. & san. Timo Kiiskinen)
Aiheesta muualla

Kiitos ja kunnia – 30v. juhlakokoelma discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Kirkolliset toimitukset

Tyttö siunataan konfirmaatiotoimituksessa norjalaisessa kirkossa.
Kirkolliset toimitukset ovat elämän käännekohdissa ja muissa erityistilanteissa toimitettavia jumalanpalveluksia, joilla on yksi tai useampi erityinen kohdehenkilö tai siunattava paikka, ja joita varten kirkko on vahvistanut erilliset kaavat. Kirkolliset toimitukset toimittaa tavallisesti pappi, mutta jotkut toimitukset voi toimittaa myös maallikko.
Nimitystä pyhä toimitus käytetään toisinaan synonyyminä kirkollisille toimituksille, mutta se saattaa viitata myös erityisesti sakramentteihin.
Kirkolliset toimitukset Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa

Suomen evankelis-luterilainen kirkko on vahvistanut erilliset kaavat lukuisille kirkollisille toimituksille, joista vain osa on säännönmukaisessa käytössä. Vuonna 2003 käyttöön otetuun uuteen toimitusten kirjaan lisättiin useita uusia kaavoja, kuten kodin siunaamisen kaava ja rukous kriisitilanteessa. Joitakin toimituksia varten on kaksi tai useampi vaihtoehtoinen kaava, joiden käyttö riippuu ajankohdasta sekä siitä, vietetäänkö samalla ehtoollista vai ei.
Kirkollisiin toimituksiin ei yleensä lueta laajemmille kohderyhmille tarkoitettuja erityisjumalanpalveluksia, joille on niin ikään vahvistettu omat kaavansa. Joitakin toimituksia, jotka eivät ole sakramentteja, nimitetään sakramentaalisiksi toimituksiksi. Ne pohjautuvat Raamattuun ja pitkään kirkolliseen traditioon, mutteivät ole Jeesuksen nimenomaisesti asettamia kuten sakramentit.
Kirkko käsikirjassa jakautuu kolmeen kirjaa: Jumalanpalvelusten kirja, Evankeliumikirja ja Kirkollisten toimitusten kirja.  Kirkollisten toimitusten kirja on jaettu kolmeen osaan 1. Kasuaalitoimitukset, 2. Vihkimiset, virkaan asettamiset ja tehtävään siunaamiset 3.Rukoushetket. Osa rukoushetkistä sekä Kasuaalitoimitukset osiossa esiintyy kahteen kertaan kirkkokäsikirjassa. Tämän lisäksi kodin siunaaminen on sekä Kasuaalitoimitukset osiossa ja Rukoushetket osiossa.
Kirkolliset toimitukset Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa > Kasuaalitoimitukset

Kaste
Lapsen kaste
Hätäkaste
Hätäkasteen vahvistaminen
Nuoren ja aikuisen kaste
Kaste jumalanpalveluksen yhteydessä
Konfirmaatio
Konfirmaatiomessu A (pohjautuu messun kaavaan)
Konfirmaatiomessu B (pohjautuu viikkomessun kaavaan)
Kirkon yhteyteen ottaminen
Avioliiton solmiminen
Avioliittoon vihkiminen
Morsiusmessu
Avioliiton siunaaminen
Hautaus
Hautaan siunaaminen
Hautausmessu
Maahan kätkeminen
Yksityinen rippi
Ehtoollinen sairaan luona
Kirkolliset toimitukset Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa > Vihkimiset, virkaan asettamiset ja tehtävään siunaamiset

Papiksi vihkiminen
Diakonian virkaan vihkiminen
Piispan virkaan vihkiminen
Kirkkoherran virkaan asettaminen
Kappalaisen virkaan asettaminen
Seurakunnan tehtävään siunaaminen
Lähetystyöhön siunaaminnen
Kirkon erityistehtävään siunaaminen
Kirkon vihkiminen
Kirkon vihkiminen
Hautausmaan tai siunauskappelin vihkiminen
Kirkolliset toimitukset Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa > Rukoushetket

Perheen juhlia
Pyhän kasteen muistaminen
Kouluun lähtevien siunaaminen
Avioliittoon vihkimisen vuosipävä
Syntymäpäivä
Kodin siunaaminen (myös kasuaalitoimitukset osiossa)
Sairaus
Sairaan luona (myös kasuaalitoimitukset osiossa)
Kuolevan luona (myös kasuaalitoimitukset osiossa)
Suru
Läheisen kuoltua (myös kasuaalitoimitukset osiossa)
Surukodissa (myös kasuaalitoimitukset osiossa)
Sanomakellojen soidessa
Vainajan muistaminen
Läheisen haudalla
Kriisitilanteessa (myös kasuaalitoimitukset osiossa)
Seurakunnan juhla
Seurakunnan perustamisen muistopäivä
Kirkon rakentaminen
Kirkon esineistön käyttöön ottaminen
Seurakunnan toimitilojen siunaaminen
Työ
Kylvön siunaaminen
Sadosta kiittäminen
Koulun tai oppilaitoksen siunaaminen
Lukukauden aloittaminen
Hoitolaitoksen siunaaminen
Teollisuuslaitoksen, toimiston tai muun työpaikan siunaaminen
Lipun käyttöön ottaminen
Komunist

Komunist (arm. Կոմունիստ, ”Kommunisti”) oli Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan pääkaupungissa Bakussa vuosina 1920–1989 ilmestynyt armeniankielinen sanomalehti.
Toukokuussa 1920 perustettu Komunist oli Taka-Kaukasian ensimmäinen armeniankielinen kommunistilehti. Se oli Azerbaidžanin kommunistisen puolueen keskuskomitean sekä myöhemmin tasavallan korkeimman neuvoston ja ministerineuvoston äänenkannattaja. Kuudesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 42 000 kappaletta vuonna 1981. Se lakkasi vuonna 1990 armenialaisten jouduttua pakenemaan Bakusta Vuoristo-Karabahin konfliktin aikana.
Komun rata

Komun rata oli Pyhäjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut, suomateriaalista piimaata teollisuuskäyttöön valmistaneen Piimassat Ky:n omistama raideleveydeltään 600 mm:n kapearaiteinen teollisuusrata, jonka liikenne loppui vuonna 1979.
Viimeisinä vuosina ei enää ajettu suolle, vaan ainoastaan tehtiin tarvittaessa vaihtotöitä tehdasalueella.  Yksi dieselvetureista, Diema 3049/1969, 0-4-0dm, palveli pitkään työveturina Ähtärin eläinpuiston rautatiellä. Veturi on nykyisin yksityisomistuksessa Robert Sands Järnvägin ykkösveturina (2010).
Kaksi muuta veturia olivat Schienen-Kuli–tyyppisiä. Muutamien vaunujen telit nykyisin Rokuan rautatiellä turistivaunujen teleinä.
Konfirmaatioholismi

Konfirmaatioholismi tai tietoteoreettinen holismi on näkemys, jonka mukaan yksittäistä tieteellistä teoriaa ei voida testata eristyksissä, vaan teorian testaaminen riippuu aina muista teorioista ja hypoteeseista.
Esimerkiksi 1800-luvun ensimmäisellä puoliskolla tähtitieteilijät tekivät havaintoja Uranuksen radasta nähdäkseen, vastaako se Newtonin vetovoimalain ennustamaa rataa; näin ei ollut. Mahdollisia selityksiä oli paljon, kuten se, että teleskoopilla tehdyt havainnot olivat vääriä jostakin tuntemattomasta tekijästä johtuen; tai Newtonin lait olivat virheellisiä; tai Jumala liikuttaa eri planeettoja eri tavalla. Lopulta kuitenkin hyväksyttiin, että Uranuksen rataan vaikutti vielä tuntematon planeetta, jolloin oletus siitä, että aurinkokunnassa on seitsemän planeettaa, on virheellinen. Urbain Le Verrier laski tämän hypoteettisen planeetan likimääräisen sijainnin ja sen olemassaolo vahvistettiin vuonna 1846. Planeettaa kutsutaan nykyisin Neptunukseksi.
Konfirmaatioholismissa on kaksi puolta. Ensimmäinen on se, että havaintojen tulkinta on teoriasidonnaista (usein käytetään ilmaisua ”teoriapitoista”). Ennen kuin teleskoopilla tehdyt havainnot hyväksytään, voidaan tarkastella teleskooppien optiikkaa, teleskoopin kiinnitystä ja suuntausta, sekä sitä oletusta, että valo etenee suoraviivaisesti (jonka Albert Einstein osoitti vääräksi). Toinen puoli on se, että havaintoaineisto yksissään on riittämätöntä sen määrittämiseen, mikä teoria on oikea. Kukin edellä mainittu vaihtoehto saattaisi olla oikea, mutta lopulta vain yksi hyväksyttiin.
Siitä, että teorioita voidaan testata vain suhteessa toisiin teorioihin, seuraa, että on aina mahdollista väittää, etteivät sellaiset testitulokset, jotka vaikuttavat kumoavan jonkun suosiman teorian, itse asiassa kumoakaan teoriaa. Sen sijaan voidaan väittää, että testitulokset poikkeavat teorian tekemistä ennusteista siksi, että jokin toinen teoria on virheellinen tai tuntematon. Ehkä testilaitteisto oli vinossa siksi, että siivooja tönäisi sitä edellisenä yönä; tai ehkä kaikkeudessa on pimeää ainetta, joka selittää joidenkin galaksien erikoisen liikkeen.
Tästä seuraa, että tieteilijöiden tulee arvioida, mitkä teoriat hyväksyä ja mitkä hylätä. Käytännössä tällainen arviointi perustuu hypoteesien tilastolliseen testaamiseen, joka perustuu matemaattiseen tilastotieteeseen.
Konfirmaatioholismi suuntautuu ajatuksena naiivia falsifiointia vastaan, eli sitä ajatusta vastaan, että jokin teoria voitaisiin osoittaa vääräksi jonkin yksittäisen teorian kanssa epäyhteensopivan havainnon kautta.
Havaintojen teoriapitoisuus

Oletetaan, että teorian T perusteella voidaan odottaa havaintoa (eli tulosta) O:
Vaadittua havaintoa ei kuitenkaan tehdä, eli:
Tällöin modus tollens -periaatteella seuraa:
Kaikki havainnot hyödyntävät varhaisempia oletuksia p, jotka voidaan esittää seuraavasti:
ja näin
joka on De Morganin lakien perusteella sama kuin
Toisin sanoen siitä, että havainnon tekemisessä epäonnistutaan, seuraa vain se, että jonkin varhaisemman oletuksen, joka oli osana havainnon tekemisessä, tulee olla virheellinen. Näin sellainen havainto, joka vaikuttaa falsifioivan teorian, voidaan aina hylätä väittämällä, että joku sen taustalla olevista oletuksista on virheellinen; ja koska tällaisia taustalla olevia oletuksia on ääretön määrä, mikä tahansa havainto voidaan aina saada yhteensopivaksi minkä tahansa teorian kanssa.
Duhem-Quine -teesi

Vastaavasti teoria koostuu joukosta hypoteeseja h,
ja näin
josta seuraa
Toisin sanoen siitä, että jokin teoria osoittautuu virheelliseksi, seuraa, että jokin sen taustalla ollut hypoteesi on virheellinen. On aina mahdollista pelastaa falsifioitu teoria väittämällä, että vain eräs sen taustahypoteeseista in virheellinen; ja jälleen, koska tällaisia hypoteeseja on ääretön määrä, mikä tahansa teoria voidaan saada sopimaan yhteen minkä tahansa havainnon kanssa. Näin pelkästään havaintoaineiston perusteella on mahdotonta määrittää, onko teoria virheellinen.
Käsitteelliset skeemat

Teorian teoriakehikko (formaalinen käsitteellinen skeema) on yhtä avoin tarkistamiselle kuin teorioiden sisällöt. W. V. O. Quinen ajatuksen mukaan teoriat kohtaavat maailman kokonaisuutena. Ajatus on ongelmallinen analyyttinen-synteettinen-erottelulle, koska (Quinen näkemyksen mukaan) tällainen erottelu olettaa, että jotkut tosiseikat ovat tosia pelkästään kielen ansiosta. Jos käsitteellinen skeema on yhtä avoin tarkistamiselle kuin synteettinen sisältö, tällöin teoriakehikon ja teorian sisällön välillä ei ole uskottavaa eroa, koska analyyttisen ja synteettisen välillä ei ole eroa.
Vaikka alimääräytyneisyys ei osoitakaan Karl Popperin ensimmäisenä esittämää falsifioitavuuden periaatetta vääräksi, Popper itse myönsi, että teorian jatkuva ad hoc -korjailu tarjoaa sille keinon välttää falsifioiduksi tuleminen. Tällöin säästäväisyyden periaate eli Occamin partaveitsi tulee tärkeään osaan. Sen mukaan useammasta saman ilmiön selittävästä teoriasta tulee suosia yksinkertaisempaa — tässä tapauksessa sitä, joka on vähemmän riippuvainen jatkuvasta ad hoc -korjailusta.
Käännös suomeksi
Kontaktia

| Kontaktia Oy |
| --- | --- |

Perustettu:  1995
Lakkautettu:  2016
Kotipaikka:  Suomi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kontaktia Oy, aiemmin Finnet-Media, oli suomalaisten puhelinyhtiöiden omistama telemarkkinointiyritys. Kontaktia Oy kuului Finda Oy -konserniin, joka on sijoitustoimintaan erikoistunut konserni.[lähde? ]
Historiaa

Kontaktia Oy perustettiin 1995 Finnet-Media Oy:nä, ja se vaihtoi nimensä 2008 Kontaktiaksi. Alkuvuosina yritys toimi paikallisten puhelinyhtiöiden puhelinluettelotoimintojen koordinaattorina. Myöhemmin yhtiö oli viemässä puhelinluetteloita sähköiseen muotoon Internetiin. Kontaktia luopui painettujen puhelinluetteloiden liiketoiminnoistaan vuonna 2008 ja keskittyi verkkopalveluiden kehittämiseen ja tuottamiseen. 
Fonecta osti Kontaktian vuonna 2016.
Pelizaeus–Merzbacherin tauti

Pelizaeus–Merzbacherin tauti on aivojen valkean aineen häiriön aiheuttama oireyhtymä eli leukodystrofia. Se aiheuttaa tyypillisesti kehityksellistä viivettä, silmävärvettä, lihasten spastisuutta ja tasoltaan vaihtelevaa kehitysvammaisuutta. Etenevissä oireissa on kuitenkin huomattava yksilöllinen vaihtelu. Pelizaeus–Merzbacherin tauti on jaoteltu kolmeen alatyyppiin. Sairaus on perinnöllinen ja X-linkittynyt.
Pelizaeus–Merzbacherin tauti on nimetty sen vuonna 1885 viidellä pojalla kuvanneen Pelizaeuksen ja vastaavat oireet neljällätoista yhden suvun jäsenellä vuonna 1910 kuvanneen Merzbacherin mukaan. Molemmat olivat saksalaisia lääkäreitä.
Alatyypit > Synnynnäinen Pelizaeus–Merzbacherin tauti

Pelizaeus–Merzbacherin tauti on taudinkuvaltaan vaikein sen synnynnäisessä muodossa, joka oireet ilmenevät jo syntymän yhteydessä tai pian sen jälkeen. Varhaisia oireita ovat hypotonia ja silmävärve. Silmävärve voi kuitenkin kadota iän myötä. Raajojen vaikeutuva spastisuus voi aiheuttaa neliraajahalvauksen. Lisäksi oireistoon kuuluvat hengitys- ja sisäänhengitysvaikeudet, psykomotorinen kehitysviive ja epilepsia. Kävely ja puhe voivat jäädä puuttumaan. Oireyhtymän ilmetessä heti syntymän jälkeen potilas kuolee usein jo lapsena.
Alatyypit > Klassinen Pelizaeus–Merzbacherin tauti

Pelizaeus–Merzbacherin taudin klassinen muoto alkaa oireilla ensimmäisten kahden elinkuukauden aikana ja etenee hitaammin kuin synnynnäinen tautimuoto. Siinäkin varhaisia merkkejä ovat silmävärve ja pian spastisuudeksi muuttuva hypotonia. Myöhäisempiä oireita ovat ataksia, liikuntakyvyn vaikeudet ja kehitysvammaisuus. Potilaiden elinajanodote on korkein lievimmissä tapauksissa, joissa taudin eteneminen myös hidastuu nuoruuden jälkeen.
Alatyypit > Välimuotoinen Pelizaeus–Merzbacherin tauti

Välimuotoinen Pelizaeus–Merzbacherin tauti ei sijoitu kumpaankaan edellä mainituista kategorioista. Oireiden eteneminen on hitaampaa kuin synnynnäisessä Pelizaeus–Merzbacherin taudissa ja nopeampaa kuin klassisessa Pelizaeus–Merzbacherin taudissa.
Syyt ja diagnostiikka

Pelizaeus–Merzbacherin tauti johtuu mutaatiosta X-kromosomin PLP1-geenissä; yleensä PLP1-geeni on sairaudessa kahdentunut. X-kromosomiin kytkeytyvän periytymistavan johdosta Pelizaeus–Merzbacherin tauti on lähtökohtaisesti miesten sairaus. Mutaatiota kantavat naiset ovat yleensä oireettomia tai lieväoireisia. Jos Pelizaeus–Merzbacherin tautia vastaava oireisto tavataan henkilöllä, jolla ei havaita PLP1-geenin mutaatiota, on diagnoosina useimmiten sen kaltainen oireyhtymä.
Pelizaeus–Merzbacherin tauti voidaan todeta kliinisen tutkimuksen ja neurologisten löydösten pohjalta. Magneettikuvissa sairastuneilla näkyy demyelinaatio eli valkean aineen puutos. Mahdollisia erotusdiagnooseja ovat Krabben tauti, Canavanin tauti, metakromaattinen leukodystrofia, Alexanderin tauti, Pelizaeus–Merzbacherin taudin kaltainen oireyhtymä ja perinnöllinen spastinen parapareesi. Diagnoosi voidaan varmistaa tai poissulkea geenitutkimuksella.
Esiintyvyys ja hoito

Yhdysvalloissa on arvioitu yhden ihmisen sadastatuhannesta kärsivän Pelizaeus–Merzbacherin taudista. On kuitenkin myös arvioita vähäisemmästä esiintyvyydestä. Pelizaeus–Merzbacherin tauti on parantumaton. Sairastuneet saavat oireenmukaista hoitoa, jossa monesti tarvitaan eri alojen erikoislääkärien apua.
Klügmann-maalari

| Klügmann-maalari |
| --- | --- |
 Muusa lukee kirjakääröä. Yksityiskohta Klügmann-maalarin maalaamasta lekyytistä, n. 435–425 eaa.
Henkilötiedot
Syntynyt: 400-luku eaa.
Kuollut: 400-luku eaa.?
Ammatti:  vaasimaalari
Taiteilija
Aktiivisena:  n. 440–420 eaa.
Taidesuuntaus:  punakuviokeramiikka
Klügmann-maalari (englanninkielisessä tutkimuksessa Klügmann Painter) oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi attikalaista punakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa klassisella kaudella noin vuosina 440–420 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys viittaa antiikintutkija Adolf Klügmanniin.
Teoksia

Lekyytti, n. 440 eaa.
Lekyytti, n. 440–420 eaa.
Lekyytti, n. 430–426 eaa.
Kolisevanlampi

| Kolisevanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Rautalampi
Koordinaatit:  62°33′39″N, 26°44′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Konneveteen 
Järvinumero:  14.711.1.043
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,52 km  
Pinta-ala:  1,407 ha  
Suurin syvyys:  11,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolisevanlampi 
Kolisevanlampi  on Pohjois-Savossa Rautalammilla  Hanhitaipaleen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 240 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102 metriä mpy.
Konrad Abeltshauser

| Konrad Abeltshauser |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. syyskuuta 1992 (ikä 32) Bad Tölz, Saksa
Kansalaisuus:   Saksa
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  195 cm
Paino:  100 kg
Seura
Seura:  EHC München
Sarja:  DEL
Pelinumero:  16
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  Worcester Sharks (AHL) Allen Americans (ECHL) Chicago Wolves (AHL)
NHL-varaus:  163. varaus, 2010 San Jose Sharks
Konrad Abeltshauser (s. 2. syyskuuta 1992 Bad Tölz) on saksalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa Saksan DEL-liigassa EHC Münchenissä.
Abeltshauser pelasi ennen ammattilaisuraansa juniorikiekkoa Quebecin junioriliigassa QMJHL:ssä, Halifax Mooseheadsin joukkueessa. Hän on NHL-seura San Jose Sharksin kuudennen kierroksen varaus vuodelta 2010.
Konqueror

| Konqueror |
| --- | --- |


Kehittäjä:  KDE
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  14. lokakuuta 1996
Vakaa versio:  R14.1.2 (19. huhtikuuta 2024) ja 24.05.1 (10. kesäkuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  Verkkoselain, Tiedostonhallinta
Alusta:   Unixin kaltaiset, Windows
Ohjelmointikielet:  C++  (Qt)
Lisenssi:   GPLv2
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Konqueror on KDE-työpöytäympäristön ohjelma, jota voidaan käyttää verkkoselaimena ja tiedostonhallintaan. Se on alun perin kehitetty Unix-käyttöjärjestelmille, etenkin Linuxille, mutta nykyisin se on saatavissa myös mm.  Windowsille. Kuten koko KDE-projekti, Konqueror on saatavilla  GPL-lisenssillä. HTML-koodin tulkkauksessa Konqueror käyttää KHTML-selainmoottoria.
Konqueror on oikeasti vain eräänlainen kuori, joka voi sisällyttää sisäänsä erilaisia (KParts-tekniikalla tehtyjä) ohjelmia. Esimerkkeinä KHTML-selainkuori sekä tiedostonhallinta. Lisäksi Konqueror osaa näyttää esimerkiksi dokumentteja KWord-KPartin avulla.
Konqueror esiteltiin KDE-versiossa 2.0.