stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
What If...? (animaatiosarja)
Ääninäyttelijät > Alkuperäiset > Muissa päärooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hayley Atwell  | … |  Peggy Carter / Kapteeni Carter   |
|  Chadwick Boseman  | … |  T’Challa / Tähtilordi   |
|  Benedict Cumberbatch  | … |  Stephen Strange / Tohtori Strange Supreme   |
|  Michael B. Jordan  | … |  N’Jadaka / Erik ”Kuningas Killmonger” Stevens / Musta Pantteri   |
|  Chris Hemsworth  | … |  Juhlija-Thor   |
|  Lake Bell  | … |  Natasha Romanoff / Post-apokalyptinen Musta Leski   |
|  Ross Marquand  | … |  Ikuinen Ultron   |
|  Cynthia McWilliams  | … |  Soturi-Gamora   |
|  Devery Jacobs  | … |  Kahhori   |
|  D. C. Douglas  | … |  Seuraaja Inkarnaatio   |
|  Darin de Paul  | … |  Seuraaja Teloittaja   |
|  Jason Isaacs  | … |  Seuraaja Eminenssi   |
|  Alison Sealy-Smith  | … |  Ororo Munroe / Storm, Ukkosen jumalatar   |
|  Natasha Lyonne  | … |  Byrdie Ankka   |
Ääninäyttelijät > Suomenkieliset

Ainoastaan ensimmäinen tuotantokausi on jälkiäänitetty suomeksi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Heikki Sankari  | … |  Seuraaja, En Dwi Gast / Suurmestari   |
|  Katja Sirkiä  | … |  Peggy Carter / Kapteeni Carter, Sif, Christine Everhart   |
|  Markus Niemi  | … |  T’Challa / Tähtilordi, N’Jadaka / Erik ”Kuningas Killmonger” Stevens / Musta Pantteri (1. kauden jakso 9), Juhlija-Thor, eversti John Flynn, T’Challa / Musta Pantteri, sivuäänet   |
|  Juhani Rajalin  | … |  Stephen Strange / Tohtori Strange Supreme, Arnim Zola, Tony Stark / Rautamies, Loki, Stephen Strange / Tohtori Outo, Tony Stark   |
|  Jani Karvinen  | … |  N’Jadaka / Erik ”Kuningas Killmonger” Stevens / Musta Pantteri (1. kauden jakso 6), Yondu Udonta, Ego (1. kauden jakso 2), Ebony Maw, sivuäänet   |
|  Ella Pyhältö  | … |  Natasha Romanoff / Post-apokalyptinen Musta Leski, Okoye, Natasha Romanoff / Musta Leski, Muinainen, Frigga   |
|  Antti Pääkkönen  | … |  Ikuinen Ultron, Abraham Erskine, Johann Schmidt / Punakallo, Vision, J.A.R.V.I.S., Fandral, sivuäänet   |
|  Katja Aakkula  | … |  Soturi-Gamora, Hope van Dyne / Ampiainen, Shuri, Maria Hill, Topaz   |
|  Jari Salo  | … |  hoikka Steve Rogers / Hydra Stomper, Steve Rogers / Kapteeni Amerikka, presidentti Steve Rogers, sivuäänet   |
|  Miro Lopperi  | … |  James ”Bucky” Barnes, Howard Ankka, James ”Bucky” Barnes / Talvisotilas, sivuäänet   |
|  Jari Härkönen  | … |  Howard Stark, Harold ”Happy” Hogan, sivuäänet   |
|  Petri Hanttu  | … |  kenraali Roeder, Phil Coulson, Wong, Ulysses Klaue, Korg, sivuäänet   |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  Thanos, Taneleer Tivan / Keräilijä, Georges Batroc, Obadiah Stane, Hogun, Surtur   |
|  Sanna Majuri  | … |  Proxima Midnight, Nebula, Ramonda, Carol Danvers / Kapteeni Ihme   |
|  Maija Lang  | … |  Carina, Christine Palmer, Sharon Carter, Darcy Lewis, ravager K, Betty Ross, Pepper Potts, sivuäänet   |
|  Markus Bäckman  | … |  Korath, Ego (1. kauden jakso 9), Timothy ”Dum Dum” Dugan, Corvus Glaive, Thaddeus Ross, Volstagg, sivuäänet   |
|  Pasi Ruohonen  | … |  T’Chaka, Cagliostro / O’Bengh, Drax, Hank Pym / Keltatakki, sivuäänet   |
|  Arttu Kapulainen  | … |  Taserface, Brock Rumlow, Peter Quill, sivuäänet   |
|  Sasu Moilanen  | … |  Nick Fury   |
|  Peter Kanerva  | … |  Clint Barton / Haukansilmä, Kraglin Obfonteri, Kurt Goreshter, James ”Rhodey” Rhodes, Clint Barton / Post-apokalyptinen Haukansilmä, sivuäänet   |
|  Rauno Ahonen  | … |  Bruce Banner / Hulk, sivuäänet   |
|  Antti L. J. Pääkkönen  | … |  Scott Lang / Muurahaismies, sivuäänet   |
|  Valtteri Turunen  | … |  Peter Parker / Zombimetsästäjä-Hämähäkkimies   |
|  Emma Louhivuori  | … |  Jane Foster, sivuäänet   |
|  Valo Eklund  | … |  nuori T’Challa   |
Suomenkielisen version ohjauksesta vastaa Aku Hytönen ja käännöksestä Taneli Junttila.
Tuotanto > Kehitys

Syyskuussa 2018 raportoitiin, että Marvel Studios kehitti useita televisiosarjoja Disneyn suoratoistopalveluun Disney+, Marvel Studiosin johtaja Kevin Feigen ottaessa ”käytännönläheisen roolin” jokaisen sarjan kehittämisessä, keskittyen ”tarinan jatkuvuuteen” elokuvien kanssa ja ”käsitellen” niistä rooleihinsa palaavat näyttelijät. Maaliskuussa 2019 raportoitiin, että Marvel Studios suunnitteli luovansa Disney+-palveluun What If…? -sarjakuvaan perustuvan animaatiosarjan. Tämä Feigen tuottama antologiasarja tutkisi miten asiat MCU:ssa olisivat voineet tapahtua eri tavalla. Toiveena oli saada MCU:n elokuvista tutut näyttelijät sarjaan ääninäyttelemään itse omia hahmojaan. Kuukausi myöhemmin Disney ja Marvel julkistivat sarjan virallisesti. Joulukuussa 2019 paljasti, että ensimmäinen tuotantokausi sisältäisi 10 jaksoa ja että toista 10 jakson pituista tuotantokautta oli alettu jo työstää. Koronaviruspandemian aiheuttamien viivästysten vuoksi, molemmat tuotantokaudet muutettiin yhdeksän jakson pituisiksi. Vastaava tuottaja Brad Winderbaum selitti, että ensimmäisen tuotantokauden kymmenes jakso ei valmistuisi ajoissa, joten se esitettäisiin vasta toisella tuotantokaudella. Jaksot ovat noin 30 minuuttia pitkiä. Vuoden 2022 San Diego Comic-Con Internationalissa paljastettiin, että sarjalle tullaan toteuttamaan kolmas tuotantokausi.
Tuotanto > Käsikirjoitus

Feige selitti sarjan virallisen julkistuksen aikana, että tapahtumat kuvailisivat MCU:n eri ”tärkeitä hetkiä” muutettuina. Hän paljasti esimerkiksi, että ensimmäinen jakso kertoisi millaista olisi, jos Peggy Carter olisi ottanut supersotilasseerumia Steve Rogersin sijasta. A. C. Bradley toimii sarjan pääkäsikirjoittajana, Matthew Chaunceyn toimiessa story editorina. Jaksojen käsikirjoittamisesta ja toteutuksesta vastaavat Bradley, Chauncey, ohjaaja Bryan Andrews, Winderbaum, junior executive Simona Paparelli ja käsikirjoituskoordinaattori Ryan Little, What If…? -sarjakuvien toimiessa mahdollisten tarinalinjojen inspiraationa. Luotuaan yli 30 mahdollista jaksosuunnitelmaa, Feige niistä suosikkinsa, jotka rajattiin yhä pienempään määrään muodostamaan sarjan ensimmäinen tuotantokausi. Bradley alun perin esitti myös idean jaksosta, jossa Jane Foster olisi saanut Thorin voimat, mutta ideasta luovuttiin, koska sitä aiottiin käyttää elokuvassa Thor: Love and Thunder (2021). Bradley ilmoitti toisen tuotantokauden jäävän viimeiseksi Marvel Studiosin projektiksi, jonka parissa hän työskenteli. Chauncey toimii sarjan pääkäsikirjoittajana kolmannella tuotantokaudella.
Tuotanto > Roolijako

Marvelin suunnitelma oli saada MCU-elokuvista tutut näyttelijät palaamaan rooleihinsa. Heinäkuussa, vuoden 2019 San Diego Comic-Con Internationalissa, Feige paljasti, että niiden MCU-näyttelijöiden joukossa, jotka ääninäyttelevät sarjassa, ovat Michael B. Jordan, Sebastian Stan, Josh Brolin, Mark Ruffalo, Tom Hiddleston, Samuel L. Jackson, Chris Hemsworth, Hayley Atwell, Chadwick Boseman, Karen Gillan, Jeremy Renner, Paul Rudd, Michael Douglas, Neal McDonough, Dominic Cooper, Sean Gunn, Natalie Portman, Taika Waititi, Toby Jones, Djimon Hounsou, Jeff Goldblum, Michael Rooker, David Dastmalchian, Stanley Tucci ja Chris Sullivan. Feige paljasti myös, että Jeffrey Wright oli valittu ääninäyttelemään sarjan kertojaa, Seuraajaa.
Tammikuussa 2021 Frank Grillo vahvisti ääninäyttelevänsä sarjassa omaa MCU-hahmoaan: Brock Rumlow’ta. Heinäkuussa 2021 Seth Greenin paljastettiin palaavan Howard Ankan ääneksi, sekä Andy Serkisin palaavan Ulysses Klauen ääneksi. Lisäksi Variety raportoi, että osalla hahmoista, kuten Tony Starkilla, Steve Rogersilla ja Carol Danversillä, on sarjassa eri näyttelijät kuin MCU-elokuvissa.
Ennen sarjan julkaisua paljastettiin, että myös Angela Bassett, Benedict Cumberbatch, Benedict Wong, Benicio del Toro, Bradley Whitford, Carrie Coon, Clancy Brown, Clark Gregg, Cobie Smulders, Danai Gurira, Don Cheadle, Emily VanCamp, Evangeline Lilly, Georges St-Pierre, Jaimie Alexander, John Kani, Jon Favreau, Kat Dennings, Kurt Russell, Leslie Bibb, Ophelia Lovibond, Paul Bettany, Rachel House, Rachel McAdams, Tilda Swinton ja Tom Vaughan-Lawlor palaavat MCU-elokuvista tai Marvel One-Shots -lyhytelokuvista tuttuihin rooleihinsa.
Toisella tuotantokaudella myös Jude Law, Peter Serafinowicz, John Slattery, Laurence Fishburne, Atandwa Kani, Sam Rockwell, Tessa Thompson, Rachel Weisz ja Elizabeth Olsen ääninäyttelivät itse sarjassa omia MCU-hahmojaan. Lisäksi, Devery Jacobs ääninäytteli sarjaa varten luotua aivan uutta hahmoa: nuorta Tesseraktista yliluonnolliset voimat saanutta mohawk-naista nimeltä Kahhori.
Kolmannella tuotantokaudella MCU-ääninäyttelijöistä olivat mukana sarjassa myös Anthony Mackie, David Harbour, Teyonah Parris, Kathryn Hahn, Kumail Nanjiani, Dominique Thorne, Simu Liu, Hailee Steinfeld, James D’Arcy, Oscar Isaac, Wyatt Russell, Walton Goggins, Meng’er Zhang ja David Kaye. Lisäksi, animaatiosarjoissa X-Men (1992–1997) sekä X-Men ’97 (2024–) ääninäytellyt Alison Sealy-Smith palasi ääninäyttelemään Ororo Munroen / Stormin varianttia. Lisäksi Jason Isaacs, D. C. Douglas ja Darin de Paul ääninäyttelevät kolmea muuta Seuraajaa: Eminenssiä, Inkarnaatiota ja Teloittajaa.
Tuotanto > Äänitykset

Sarjan äänitykset alkoivat elokuussa 2019 ja jatkuivat vuoden 2020 alkuun. Koronaviruspandemian aikana Walt Disney Studiosin tiloissa, Burbankissä, tehtävä studiotyö keskeytettiin ja tuotantoa jatkettiin etänä.
Tuotanto > Animointi

Sarjan on ohjannut Bryan Andrews, ja sarja on toteutettu cel-shading-animaatiotyylillä. Hahmojen ulkonäkö perustuu siihen, miltä he näyttivät elokuvissa. Ryan Meinerding, Marvel Studiosin visuaalisen kehityksen johtaja työskenteli yhdessä Andrewsin kanssa löytääkseen sarjalle animointityylin, jota Bradley kuvaili elokuvalliseksi. Bradley lisäsi, että Marvel ”yritti käyttää väripalettia, valaistusta ja hahmosuunnittelua kertoakseen tarinan mahdollisimman” samalla tavalla kuin näytellyssä elokuvassa. Animaatiostudio Squeeze työsti sarjan viittä ensimmäistä jaksoa. Stephan Franck toimi sarjan pääanimaattorina.
Tuotanto > Jälkituotanto

Graham Fisher ja Joel Fisher toimivat sarjan leikkaajina.
Tuotanto > Musiikki

Lokakuussa 2020 Laura Karpman valittiin säveltämään sarjan musiikki. Toisella tuotantokaudella, Karpmanin vaimo, Nora Kroll-Rosenbaum, liittyi sarjaan toiseksi säveltäjäksi.
Julkaisu

What If…?:n ensimmäinen tuotantokausi koostuu yhdeksästä jaksosta, jotka julkaistiin Disney+:aan yksitellen joka keskiviikko 11. elokuuta 2021 alkaen ja 6. lokakuuta 2021 asti. Se oli osa MCU:n neljättä vaihetta. Toinen tuotantokausi koostuu myös yhdeksästä jaksosta, jotka julkaistiin päivittäin 22. joulukuuta 2023 alkaen ja 30. joulukuuta 2023 asti. Kyseinen tuotantokausi oli myös Marvel Studiosin ensimmäinen projekti, joka julkaisi uusia jaksoja päivittäin. Kolmas ja viimeinen tuotantokausi koostuu kahdeksasta jaksosta, jotka julkaistiin päivittäin 22. joulukuuta 2024 alkaen ja 29. joulukuuta 2024 asti. Sekä toinen että kolmas tuotantokausi julkaistiin osana MCU:n viidettä vaihetta.
Tulevaisuus > Marvel Zombies

Vuoden 2021 Disney+-päivänä julkistettiin Marvel Zombies -animaatiosarja, Andrewsin palatessa ohjaajaksi ja Zeb Wellsin toimiessa pääkäsikirjoittajana. Sarja sijoittuu samaan vaihtoehtoiseen aikajanaan kuin What If…?:n viides jakso ”Mitä jos… zombeja?!”. Sarja tulee koostumaan neljästä jaksosta, jotka tullaan julkaisemaan Disney+:aan lokakuussa 2025. Iman Vellani palaa MCU-medioista Kamala Khanin / Neiti Ihmeen rooliin.
Tulevaisuus > Potentiaalisia projekteja

Winderbaum sanoi, että joidenkin hahmojen oli mahdollista esiintyä näytellyissä medioissa, niin kuin Marvel Comicsin sarjakuvissakin ”mitä jos” -konsepteissa esitellyt hahmot ovat toisinaan selvittäneet tiensä sarjakuvien pääjatkumoon. Andrews ja Hayley Atwell ovat ilmaisseet kiinnostuksensa näyteltyyn elokuvaan Kapteeni Carterista. Atwell teki ensimmäisen näytellyn esiintymisensä Kapteeni Carterin roolissa, näytellessään hahmon vaihtoehtoista versiosta Maasta-838 (joka ei ole sama universumi kuin What If…?:ssä nähty universumi tai MCU:n ”Pyhä aikajana” eli Maa-616), joka on Illuminatin jäsen. Tähtilordi T’Challasta oli aiemmin kehiteillä spin-off, mutta sen kehitystyö keskeytettiin Chadwick Bosemanin kuoleman vuoksi.
Huomioita

↑  Kuvailtu Disney+-sarjan Loki ensimmäisen tuotantokauden jaksossa ”Kaikille ajoille. Aina.” (2021).
↑  Tämän Gamoran variantin alkuperätarinan kertova jakso, ”Mitä jos… Rautamies tunkeutuisi Suurmestari-kilpailuun?”, oli alun perin tarkoitus esittää ensimmäisellä tuotantokaudella, mutta päätettiin koronaviruspandemian aiheuttamien tuotanto-ongelmien vuoksi esittää toisella tuotantokaudella.
↑  Tämä universumi esiteltiin jaksossa ”Mitä jos… maailma menettäisi suurimmat sankarinsa?”
1 2  Kuvailtu ensimmäisen tuotantokauden jaksossa ”Mitä jos… Seuraaja rikkoisi valansa?”
↑  Kuvailtu ensimmäisen tuotantokauden jaksossa ”Mitä jos… Tohtori Outo menettäisi käsiensä sijaan sydämensä?”
↑  Kuvailtu Disney+-sarjan Loki toisen tuotantokauden jaksossa ”Loistava päämäärä” (2023).
↑  Kuvailtu ensimmäisen tuotantokauden jaksossa ”Mitä jos… Thor olisi ainoa lapsi?”
↑  Sama universumi, johon toisen tuotantokauden jakson ”Mitä jos… Nebula liittyisi Nova-joukkoihin?” tapahtumat sijoittuvat.
↑  Kuvailtu toisen tuotantokauden jaksossa ”Mitä jos… Strange Supreme puuttuisi asioihin?”
Aiheesta muualla

What If…? Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Ensimmäisen tuotantokauden traileri YouTubessa (englanniksi)
Toisen tuotantokauden traileri YouTubessa (englanniksi)
Kolmannen tuotantokauden traileri YouTubessa (englanniksi)
Jeffrey Wright vuoden 2019 San Diego Comic-Con Internationalissa.
Sato (yritys)

| Sato Oyj |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Elämäsi koti
Yritysmuoto:  julkinen osakeyhtiö
Perustettu:  1940-luvulla
Toimitusjohtaja:  Antti Aarnio
Puheenjohtaja:  Erik Selin
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  asuntosijoittaminen, -vuokraus ja -rakennuttaminen
Toimiala:  kiinteistöomistus
Liikevaihto:  288,4 milj. € (2023)
Tilikauden tulos:  -185,8 milj. € (2023)
Henkilöstö:  323 (2023)
Tytäryhtiöt:  lukuisia
Kotisivu:  sato.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sato Oyj eli SATO on Suomessa ja ennen Venäjällä toimiva asuntosijoitusyhtiö, jonka pääomistaja on ruotsalainen kiinteistökonserni Fastighets AB Balder. Yhtiön kotipaikka on Helsinki.
Saton omistuksessa on yhteensä yli 25 000 vuokrattavaa asuntoa Suomen suurimmissa kasvukeskuksissa pääkaupunkiseudulla, Turussa ja Tampereella. Saton sijoituskiinteistöjen käypä arvo oli 31.12.2023 yhteensä 4 885,7 miljoonaa euroa*. Konserni pyrkii kehittämään asuntokantaansa korjaamalla ja huoltamalla vanhoja kiinteistöjä sekä investoimalla uudistuotantoon. Sato myös rakennuttaa uusia asuntoja konsernin sijoitusasunnoiksi. Vuonna 2023 Satolle valmistui uusia asuntoja 978. Vuonna 2007 Suomen asuntokannasta noin kymmenen prosenttia oli Saton rakennuttamaa.
Historia

Helsingin Sato Oy perustettiin vuonna 1940 ja Tampereen Sosiaalinen Asuntotuotanto Tasa Oy vuonna 1941 ja Turun Asunnontuotanto Oy vuonna 1941.
Ensimmäiset Sato-yhtiöt (lyhenne sanoista Sosiaalinen Asuntotuotanto) perustettiin 1940-luvulla Helsinkiin ja Tampereelle jälleenrakennuksen ajan kiivaina rakennusvuosina. Myöhemmin perustettiin Keskus-Sato r.y., jonka tarkoituksena oli koota asuntorakennuttajayhteisöjä yhteen ja lisätä alueellisten Sato-yhtiöiden määrää. Keskus-Sato r.y. korvattiin myöhemmin saman nimisellä osakeyhtiöllä.
Sato oli 1960-luvulla mukana aluerakentamishankkeissa. Suurimpia olivat Espoonlahden alue ja Vantaan Hakunila. Omistusasuntoja varten aloitettiin asuntosäästämisyhteistyö eri pankkien kanssa. Sato nousi 1970-luvulle tultaessa maan suurimmaksi asuntorakennuttajaksi, ja aloitti myös liike- ja palvelurakennusten rakennuttamisen.
Keskus-Sato Oy:n pääosakkaat myivät 1980-luvulla alueellisista ja paikallisista Sato-yhtiöistä omistamansa osakkeet Keskus-Sato Oy:lle, näin muodostui konsernin perusta. 1990-luvulla Sato hankki Vatro Oy:n ja Salpa Oy:n osake-enemmistön, ja uudeksi liiketoimintamuodoksi tuli asuntojen omistaminen ja isännöinti. Yhtiön nimi muuttui 1990-luvulla Sato Yhtymä Oyj:ksi, ja 2000-luvulla se lyheni muotoon Sato Oyj. Emoyhtiön omistuspohjaa laajennettiin merkittävästi.
Marraskuussa 2007 Sato Oyj:n hallitus päätti hakea yhtiön osakkeiden listausta Helsingin pörssiin. Annissa tarjottiin merkittäväksi 12 miljoonaa uutta osaketta, tavoitteena oli 100 miljoonaa euroa. Investoinnit oli tarkoitettu vuokra-asuntoihin Helsingin alueella, senioriasuntoihin pääkaupungissa ja asuntosijoituksiin Pietarissa. Sijoittajien kiinnostus jäi kuitenkin laimeaksi, ja Sato peruutti listautumisen. Hallituksen puheenjohtajan Juha Laaksosen mukaan tavoitteesta jäätiin sekä yleisö- että instituutioanneissa.
Joulukuussa 2015 Saton suurin omistaja työeläkeyhtiö Varma kertoi myyvänsä kaikki omistamansa Saton osakkeet ruotsalaiselle pörssissä noteeratulle kiinteistösijoitusyhtiölle Fastighets AB Balderille. Kaupan jälkeen Balderilla oli osakkeista enemmistö, 53 prosenttia.
Liiketoiminta

Saton liiketoiminta painottuu asunto-omaisuuden kilpailukyvyn ja sijoitustoiminnan kannattavuuden kasvattamiseen sekä hyvien asiakassuhteiden ylläpitoon. Kiinteistöjen rakennuttamisen ja peruskorjaukset Sato toteuttaa yhdessä kumppaniverkostojen kanssa, kun taas asuntojen ja talojen kiinteistöteknilliset työt tekevät Saton omat talomestarit. Satolla on ollut käytössä talomestareita vuoden 2019 lopusta lähtien.
Omistusasuntopuolella Sato myy ison osan asunnoista vasta niiden valmistuttua. Elokuussa 2012 Sato aloitti tilapäisasuntojen vuokraamisen, kun ensimmäinen SATO HotelliKoti valmistui peruskorjattuun taloon Helsingin Kampissa. HotelliKoti-liiketoiminta myytiin Forenomille vuoden 2017 lopussa ja HotelliKoti -organisaatio siirtyi tällöin kaupassa Forenomille. Rakennukset jäivät Saton omistukseen.
Satolla oli omistuksessaan 31.12.2023 25 468 asuntoa ja sijoituskiinteistöjen käypä arvo oli vuoden 2023 lopussa 4 885,7 miljoonaa euroa.  Saton asunto-omaisuus on jakautunut pääkaupunkiseutu 86,9 %, Turun talousalue 5,6 % ja Tampereen talousalue 7,5 %. Asunnoista noin 23% on yksiöitä, 47% kaksioita ja 30% kolmioita, neliöitä tai sitä suurempia asuntoja.
Vuonna 2023 konsernin liikevaihto oli 288,4 miljoonaa euroa. Taseen loppusumma oli 5 085 miljoonaa euroa. Liikevoittoa konserni teki -185,8 miljoonaa euroa. Yrityksen henkilöstömäärä oli keskimäärin 323 työntekijää.
Saton toimitusjohtajana toimii Antti Aarnio. Hallituksen puheenjohtaja on Erik Selin. Hallituksen pitkäaikaisia jäseniä ovat olleet muun muassa Martti Porkka (1997–2007) ja kauppaneuvos Jukka Salminen (1993–2007).
Saton suurimmat osakkeenomistajat (31.12.2020):
Balder Finska Otas Ab 55,8 %
Stichting Depositary APG Strategic Real Estate Pool 22,6 %
Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo 12,7 %
Valtion Eläkerahasto 4,9 %
Erkka Valkila 0,7 %
Hengityssairauksien Tutkimussäätiö 0,4 %
Sato Oyj 0,3 %
Tuula Entelä 0,3 %
Erkki Heinonen 0,3 %
Tradeka-sijoitus Oy 0,2 %
Muut (110 kpl) 1,8 %
Aiheesta muualla

Saton verkkosivut
Urho Kekkosen arkisto

| Urho Kekkosen arkisto |
| --- | --- |
Tyyppi:  Yksityisarkistot 
Osoite:  UKK-tie 8, 16350 Niinikoski  
Sijainti:  Orimattila 
Perustettu:  1970  
Kotisivut:  ukk-arkisto.fi 
Koordinaatit:  60°46′37″N, 25°54′40″E
 fiUrho Kekkosen arkisto 
  
Urho Kekkosen arkisto on Orimattilan Niinikoskella toimiva yksityinen arkisto, joka saa toimintaansa valtionavustusta.
Arkisto koostuu presidentti Urho Kekkosen (1900–1986) luovuttamasta arkisto- ja kirjallisesta materiaalista sekä Kekkosen lähipiirin pienemmistä yksityiskokoelmista. Aineisto käsittää muun muassa Urho Kekkosen kirjeenvaihdon, valokuvia ja äänitteitä. Arkiston toiminnasta vastaa Tasavallan Presidentin Arkistosäätiö.
Arkistosäätiön perusti presidentti Kekkonen 18. elokuuta 1970. Arkisto avattiin vuonna 1995 tutkijoille ja yleisölle. Vuoteen 2000 asti Urho Kekkosen arkiston käyttöoikeus vaati tutkimusluvan, koska asiakirjojen salassapitomääräykset vaativat muun muassa ulkopoliittisten asiakirjojen osalta lausuntoa ulkoasiainministeriöltä. Vuodesta 2001 alkaen lähes kaikki aineisto on ollut tutkijoiden vapaasti käytettävissä. Urho Kekkosen arkisto hyväksyttiin vuonna 1999 yksityiseksi, 80 % valtionapua saavaksi ar­kis­toksi.
Arkiston toimitilat sijaitsevat Orimattilan Niinikoskella säätiön omistamassa Hovilan tilan päärakennuksessa. Vuosien 1995–2011 aikana Urho Kekkosen arkiston kokoelmia on käyttänyt 705 tutkijaa, jotka ovat tehneet arkistoon 3 390 tutkijakäyntiä. Arkistoa on esi­telty 4 466 vieraalle. Tasavallan Presidentin Arkistosäätiön puheenjohtajina ovat toimineet hallitusneuvos Matti Kekkonen (1970–1998) ja johtaja Timo Kekkonen (1998-).
Kirjallisuutta

Lähteenkorva, Pekka: Suomen ainoa presidentinarkisto sijaitsee Niinikoskella.  (Julkaistu teoksessa Matka Menneeseen)  Orimattila:  Orimattila-seura, 2011.  ISBN 978-952-99238-8-5
Aiheesta muualla

Urho Kekkosen arkisto
Suomen arkistot
| --- | --- |
Kansallisarkisto:  Hämeenlinnan toimipaikka  Joensuun toimipaikka  Jyväskylän toimipaikka  Mikkelin toimipaikka  Oulun toimipaikka  Saamelaisarkisto  Turun toimipaikka  Vaasan toimipaikka 
Muita arkistoja:  Eduskunnan arkisto  Folkkultursarkivet  Journalistinen kuva-arkisto  Kansallisen audiovisuaalisen instituutin arkistot  Kansallinen äänitearkisto  Kuvataiteen keskusarkisto  Musiikkiarkisto  SKS:n arkisto (ent. Kansanrunousarkisto ja Kirjallisuusarkisto)  Suomen Elinkeinoelämän Keskusarkisto  Suomen Urheiluarkisto  Toimihenkilöarkisto  Urho Kekkosen arkisto  Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto 
Poliittisten puolueiden arkistoja:  Kansan Arkisto  Keskustan ja Maaseudun arkisto  Porvarillisen Työn Arkisto  Svenska Centralarkivet  Työväen Arkisto 
Entisiä arkistoja:  Ammattiyhdistysarkisto  Arkistolaitos  Itä-Karjalan sotasaalisarkisto  Kansallinen audiovisuaalinen arkisto  Laatokan puolustuksen perinnearkisto  Maakunta-arkistot  Päivälehden arkisto  Sota-arkisto  Viipurin maakunta-arkisto
Luettelo vuonna 1806 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1806 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

23. tammikuuta − William Pitt nuorempi, brittiläinen valtiomies ja pääministeri 1783−1801 ja 1804−1806 (s. 1759)
26., 27. tai 28. tammikuuta − Jean Joseph Mounier, ranskalainen juristi, tuomari ja poliitikko (s. 1758)
Helmikuu

3. helmikuuta − Nicolas Edme Restif de La Bretonne, ranskalainen kirjailija (s. 1734)
26. helmikuuta − Thomas Alexandre Dumas, ranskalainen kenraali Ranskan suuren vallankumouksen ja Napoleonin sotien aikana (s. 1762)
Maaliskuu

30. maaliskuuta − Georgiana Cavendish, Devonshiren herttuatar ja herttua William Cavendishin ensimmäinen vaimo (s. 1757)
Huhtikuu

3. huhtikuuta − Johan Lagus, suomalainen pappi, lääninrovasti, valtiopäivämies ja rovasti (s. 1733)
4. huhtikuuta − Carlo Gozzi, italialainen kreivi ja näytelmäkirjailija (s. 1720)
9. huhtikuuta − Vilhelm V Oranialainen, alankomaalainen prinssi, Alankomaiden viimeinen käskynhaltija ja Alankomaiden pakolaishallituksen johtaja (s. 1748)
10. huhtikuuta − Horatio Gates, brittiläis-yhdysvaltalainen kenraali (s. 1727)
22. huhtikuuta − Pierre-Charles Villeneuve, ranskalainen amiraali (s. 1763)
Toukokuu

8. tai 9. toukokuuta − Robert Morris, yhdysvaltalainen liikemies, poliitikko, senaattori ja yksi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajista, "Amerikan vallankumouksen rahoittaja" (s. 1734)
Kesäkuu

3. kesäkuuta − Mikael Choraeus, suomenruotsalainen runoilija (s. 1774)
23. kesäkuuta − Mathurin Jacques Brisson, ranskalainen ornitologi, luonnonfilosofi ja Ranskan tiedeakatemian jäsen (s. 1723)