Joensuun historia
Historiallinen aika (1323–) > Suomen itsenäisyyden aika (1917–)

Suomen sisällissodan aikana kaupunki oli valkoisten hallussa, kun Joensuun punakaarti hajotettiin ja sen päällikkö August Wesley pakeni Etelä-Suomeen. Ainoa Pohjois-Karjalan taistelu oli 8. helmikuuta käyty Värtsilän taistelu, johon osallistui myös Joensuun suojeluskuntalaisia. Huhtikuun alussa kaupunkiin tuotiin 169 Raudun taistelussa vangittua venäläistä, joista vartijoina toiminut joukko juopoteltuaan omavaltaisesti teloitti 99 14. huhtikuuta Siilaisella. Ilosaaressa toimi myös vankileiri, ja kaupungissa teloitettiin sodan aikana 17 punaista.
Talvi- ja jatkosodissa kaupunki ei juuri vaurioitunut. Salpa-linja kulkee lähellä Joensuun keskustaa. Marjalan kaupunginosassa, kantakaupungin länsipuolella on sodanaikainen, mutta käyttämättä jäänyt Salpalinjaan liittyvä bunkkeri ja muita linnoituksia, joita hoitaa ja esittelee nykyisin Joensuun bunkkerimuseo. Linja pyrki siinä kohden sulkemaan Höytiäisen ja Pyhäselän välisen kannaksen, ja käyttämään puolustusesteenä kannaksen puhkaisevaa Höytiäisen kanavaa. Tuolloin vielä melko vähämerkityksellisen ja puolustuksellisesti huonosti sijoittuneen Joensuun keskusta jätettiin pääpuolustuslinjan suojaamattomalle itäpuolelle, koska linja vedettiin parhaiten puolustettavan maaston mukaan. Pääpuolustuslinja vedettiin kuitenkin Joensuusta pohjoiseen ja koilliseen sijaitsevan Kontiolahden varuskunnan- ja samalla kylän suojaksi. Siellä linjaan käytettiin muun muassa moninkertaisia panssariestekivien rivejä. Varustukset jäivät käyttämättä, sillä neuvostojoukot pysäytettiin eri suunnilla kaukana Joensuusta. Koko Jatkosodan viimeiset suuret taistelut käytiin Ilomantsin itäosissa, hieman yli 80 kilometrin päässä Joensuun keskustasta. Siellä pysäytettiin Neuvostoliiton viimeinen vakava yritys edetä sisemmälle Suomeen.
Pielisensuun kunta liitettiin Joensuun kaupunkiin vuonna 1954, jolloin Joensuun väkiluku kasvoi yli kaksinkertaiseksi (1953: 9553 asukasta, 1954: 23 748 asukasta). Ennen kuntaliitosta Joensuun kaupunki käsittikin lähinnä vain taajama-alueen keskustan, ns. ruutukaava-alueen. Kuntaliitoksen myötä Joensuun kaupunki sai muun muassa Hukanhaudan, Karsikon, Mutalan ja Noljakan kaupunginosat.
Pohjois-Karjalan maakunta on viime vuosina kärsinyt toistuvasti muuttotappioista. Joensuu on ollut maakunnan merkittävistä asutuskeskuksista ainoa, joka on selkeästi kasvanut. Myös osa sen vaikutusalueisiin kuuluvista kunnista, muun muassa Kontiolahti, Liperi ja Pyhäselkä, ovat onnistuneet lisäämään väkilukuaan. Joensuun seutu on pystynyt säilyttämään maakunnallisen vetovoimansa muun muassa koulutusmahdollisuuksiensa ja palvelutarjontansa ansiosta. Myös seutukunnan talous on menestynyt viime vuosina kohtalaisesti. Menestyvä kaupunki kaunistaakin maakunnan tilastoja esimerkiksi työttömyyden osalta. Työttömyysaste oli vuoden 2004 lopussa 17,0 %.
Joensuussa on vuodesta 2003 lähtien nähty ennennäkemättömän paljon rakennustyömaita. Keskustaan on noussut entistä korkeampia asuintaloja, elokuvateatteri ja liikehuoneistoja sekä suuri ostoskeskus. Uusi asuinalue on rakennettu Aittarantaan. Pekkalaan on valmistunut uusi silta edellisen viereen, ja lisää siltoja on suunnitteilla. Entisen Penttilän sahan alue on vuosien työn jälkeen puhdistettu, ja siitä on tulossa asuinalue.