stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
IPv6
Standardit

RFC 2675 - IPv6 Jumbograms
RFC 4291 - IP Version 6 Addressing Architecture
RFC 4193 - Unique Local IPv6 Unicast Addresses
RFC 4443 - Internet Control Message Protocol (ICMPv6) for the Internet Protocol Version 6 (IPv6) Specification
RFC 4862 - IPv6 Stateless Address Autoconfiguration
RFC 6437 - IPv6 Flow Label Specification
RFC 6724 - Default Address Selection for Internet Protocol Version 6 (IPv6)
RFC 7045 - Transmission and Processing of IPv6 Extension Headers
RFC 8200 - Internet Protocol, Version 6 (IPv6) Specification
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
The IPv6 Portal – All the IPv6 News
Viestintäviraston alainen IPv6-työryhmän kotisivu
IPv6-osoitteen esitysmuodon purkaminen binäärimuotoon.
Hassan

Hassan (oik. Ḥasan) on arabialainen henkilönnimi, joka esiintyy sekä etu- että sukunimenä.
Hassan-nimisiä hallitsijoita

Hassan I (1836–1894), Marokon sulttaani 1873–1894
Hassan II (1929–1999), Marokon kuningas 1961–1999
Uzun Hassan (1423–1478), Ak Koyunlua vuosina 1453–1478 hallinnut turkmeenipäällikkö
Muita tunnettuja Hassaneja > Hassan sukunimenä

Abdiqasim Salad Hassan (s. 1941), somalialainen poliitikko
Ahmed Hassan (s. 1975), egyptiläinen jalkapalloilija
Fathi Hassan (s. 1957), egyptiläinen taidemaalari
Hossam Hassan (s. 1966), egyptiläinen jalkapalloilija
Ismail Ahmed Kadar Hassan (s. 1987), djimoutilais-ranskalainen jalkapalloilija
Maggie Hassan (s. 1958), yhdysvaltalainen asianajaja, poliitikko, kuvernööri ja senaattori
Mariem Hassan (1958–2015), länsisaharalainen laulaja
Maryam Hassan (s. 1933), yhdysvaltalainen näyttelijä
Muhammad Abdullah Hassan (1856–1920), somalialainen uskonnollinen ja kansallinen johtaja
Muhammed Hassan, oik. Mike Copani (s. 1981), yhdysvaltalainen showpainija
Nazia Hassan (1965–2000), pakistanilainen poplaulaja
Rima Hassan (s. 1992), ranskalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Sifan Hassan (s. 1993), etiopialais-alankomaalainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija
Sumail Hassan, SumaiL (s. 1999), pakistanilainen Dota 2 -pelaaja
Yahya Hassan (1995–2020), palestiinalaistaustainen tanskalainen runoilija
Muita tunnettuja Hassaneja > Hassan etunimenä

Hassan al-Banna (1906–1949), egyptiläinen uskonnollinen ja yhteiskunnallinen uudistaja ja Muslimiveljeskunnan perustaja
Hassan bin Al Talal (s. 1947), Jordanian ent. kruununprinssi
Hassan Gouled Aptidon (1916–2006), Djiboutin ensimmäinen presidentti 1977–1999
Hassan Dahir Aweys (s. 1935), somalialainen poliitikko ja Somalian väliaikaishallituksen vastustaja
Hassan Bahara (s. 1978), marokkolais-alankomaalainen kirjailija
Hassan Barojev (s. 1982), venäläinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija
Hassan Bechara (1945–2017), libanonilainen painin olympiamitalisti
Hassan Blasim (s. 1973), irakilais-suomalainen elokuvaohjaaja ja kirjailija
Hassan Diab (s. 1959), libanonilainen poliitikko ja ministeri
Hassan El Fakiri (s. 1977), marokkolais-norjalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Hassan Abshir Farah (1945–2020), Somalian väliaikaishallituksen pääministeri 2001–2003
Hassan Abdel Fattah (s. 1982), jordanialainen jalkapalloilija
Hassan Hakmoun (s. 1963), marokkolainen laulaja
Hassan Ali Khayre (s. 1968), Somalian pääministeri
Hassan al-Laqqis (k. 2013), libanonilainen Hizbollahin komentaja
Hassan Sheikh Mahmoud (s. 1955), Somalian presidentti
Hassan Maikal (s. 1996), suomensomalialainen rap- ja r'n'b-artisti
Hassan El Mouataz (s. 1981), marokkolainen jalkapalloilija
Hassan Moumen (s. 1957), marokkolainen jalkapalloilija ja valmentaja
Hassan Nader (s. 1965), marokkolainen jalkapalloilija
Hassan Nasrallah (1960–2024), libanonilainen uskonoppinut ja Hizbollah-järjestön johtaja
Hassan Nazemi (s. 1977), iranilainen karateka
Hassan Ndam (s. 1998), kamerunilainen jalkapalloilija
Hassan Rahimi (s. 1989), iranilainen painija ja maailmanmestari
Hassan Rouhani (s. 1948), iranilainen poliitikko, diplomaatti ja uskonoppinut
Hassan-i Sabbah (1034–1124), assassiinien lahkon perustaja
Hassan Sardar (s. 1957), pakistanilainen maahockeypelaaja
Hassan Mila Sesay (s. 1987), sierraleonelainen jalkapalloilija
Hassan Shehata (s. 1949), egyptiläinen jalkapalloilija ja valmentaja
Hassan Whiteside (s. 1969), yhdysvaltalainen koripalloilija
Hassan Wirajuda (s. 1948), indonesialainen poliitikko, lakimies ja diplomaatti
Hassan Yazdani (s. 1994), iranilainen vapaapainija ja maailmanmestari
Hassan Yebda (s. 1984), ranskalais-algerialainen jalkapalloilija
Hassan Zirak (s. 1972), kurdilainen laulaja
Hassan Zubier (s. 1971), Turun iskun 2017 uhrien auttamisesta tunnetuksi tullut henkilö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hassan”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hovinsaaren voimalaitos

Hovinsaaren voimalaitos on Kotkan Hovinsaaressa sijaitseva Kotkan Energian voimalaitos. Se tuottaa sähköä, kaukolämpöä sekä prosessihöyryä Danisco Sweetenersin tehtaalle. Laitos toimii Kotkan kaukolämpöverkon peruskuorman tuottajana vuoden ympäri. Voimalaitos koostuu kombivoimalaitoksesta, biopolttolaitoksesta ja maakaasukattilasta. Maakaasua polttoaineenaan käyttävän kombivoimalaitoksen polttoaineteho on 108 MW. Biopolttolaitoksen polttoaineteho on 65 MW ja maakaasukattilan 24 MW. Kombivoimalaitos on otettu käyttöön vuonna 1997 ja biopolttolaitos vuonna 2003. Voimalaitoksella on 70 metriä korkea piippu ja kaksi 50 metriä korkeaa piippua.
Voimalaitoksella oli vuonna 1975 käyttöön otettu maakaasua käyttänyt Högfors-kattila, jonka polttoaineteho oli 27 MW. Se korvattiin toisella maakaasukattilalla vuonna 2014.
Hilla

Hilla voi tarkoittaa:
hilla, lakka eli muurain (Rubus chamaemorus), vatukoiden sukuun kuuluva kasvi ja sen marja
Hilla, naisen etunimi
Hilla, kaupunki Irakissa
Hilla Group, suomalainen mediakonserni.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hilla”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hovinsaari (saari)

Hovinsaari
Hovinsaaren kaakkoiskärki ja taustalla Hietanen.
| --- | --- |
Sijainti:  Kotka Kymenlaakso Suomi
Merialue:  Suomenlahti
Pinta-ala:  6,7 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  5 076
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Hovinsaari on pitkä ja kapea saari Kotkassa Kymijoen suistoalueella. Hovinsaarella sijaitsevat kaupunginosat ovat Hovinsaaren kaupunginosat (6–8), Metsola, Korela, Jylppy ja Kyminlinna. Saaren asukasluku on 5 076 (31.12.2010).
Hovinsaaren pohjoisosa käsittää Kymijoen Langinkosken- ja Huumanhaarojen välisen alueen, eteläosa taas työntyy pitkänä ja kapeana niemenä kohti Suomenlahtea ja Kotkansaarta. Tämän niemen halki kulkevat pohjois-eteläsuunnassa valtatie 15 ja Kotkan rata, jotka päättyvät etelässä Kotkan keskustaan. Hovinsaaren pohjoisosan läpi kulkee itä-länsisuunnassa valtatie 7. Saaren pohjoisimmassa osassa sijaitsee 1700–1800-lukujen vaihteessa rakennettu Kyminlinnan linnoitus. Hovinsaaren itäpuolella on Hietasen satama ja entinen saari, joka on nykyisin pengerretty kiinni Hovinsaareen.
Kyminlinnan linnoitus sijaitsee Hovinsaaren pohjoisosassa.
Hilla Hämäläinen

Hilla Hämäläinen (s. 8. joulukuuta 1977) on suomalainen kalpamiekkailija, joka edustaa Ylioppilasmiekkailijoita. Hämäläinen on voittanut kalpamiekkailun Suomen-mestaruuden vuosina 2003, 2009 ja 2010. Ammatiltaan hän on hammaslääkäri.
Helsingin venäläinen matruusiyliopisto

Helsingin venäläinen matruusiyliopisto (ven. Матросский Университет в Гельсингфорс, Matrosski Universitet v Gelsingfors) oli Helsingissä syksystä 1917 kevääseen 1918 toiminut venäjänkielinen avoin yliopisto, joka tarjosi yleissivistäviä ja ammatillisia kursseja Venäjän Itämeren-laivaston matruuseille.
Ajatus matruusiyliopistosta syntyi keväällä 1917 perustetun Helsingin matruusiklubin piirissä. Matruuseille haluttiin tarjota koulutusta, joka auttaisi työelämässä laivastopalvelun jälkeen. Matruusiyliopiston avajaiset pidettiin 18. marraskuuta 1917 Aleksanterin teatterissa ja iltaluentoina järjestetty opetus alkoi 26. marraskuuta. Yliopiston kursseille pyrkivien oli suoritettava sisäänpääsykoe; luennoille kirjautuneita oli lopulta noin 600–800. Opettajia oli noin 50. Opetukseen ja yliopiston hallintoon osallistuivat muun muassa Helsingin yliopiston venäjän kielen professori Konstantin Arabažin ja Aleksanterin kimnaasin johtaja Vladimir Belevitš. Yliopiston kursseja pidettiin pääasiassa matruusiklubin käyttöön luovutetussa Apollon talossa Eteläesplanadi 10:ssä (nykyinen oikeusministeriö), mutta myös kuudessa muussa paikassa eri puolilla Helsinkiä, kuten Aleksanterin kimnaasin talossa Arkadiankadulla (nykyinen Eläinmuseo). Matruusiyliopiston opetustoiminta lopetettiin maaliskuussa 1918, kun Itämeren-laivaston joukkoja alettiin evakuoida Helsingistä, ja huhtikuun alussa koko yliopisto julistettiin lakkautetuksi. Noin 200 matruusia ehti sitä ennen suorittaa loppukokeen.
Huhtikuun 25. päivän silta

Huhtikuun 25. päivän silta
Huhtikuun 25. päivän silta (port. Ponte 25 de Abril) on Portugalissa sijaitseva riippusilta, joka ylittää Tajo-joen yhdistäen Lissabonin ja Almadan. Sillalla on kuusi autokaistaa ja kahdet rautatiekiskot.
Silta valmistui elokuussa 1966, ja siitä käytettiin vuoteen 1974 saakka nimeä Salazarin silta (eng. Salazar Bridge). Nykyinen nimi viittaa Neilikkavallankumoukseen.
Heinikkosuvanto

| Heinikkosuvanto |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Kivijärvi
Koordinaatit:  63°06′04″N, 25°17′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44)
Laskupuro:  puro Laineiseen 
Järvinumero:  14.441.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,4 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,819 km  
Pinta-ala:  1,741 ha  
Tilavuus:  0.000023 km³ 
Keskisyvyys:  1,32 m  
Suurin syvyys:  2,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiHeinikkosuvanto 
Heinikkosuvanto  on Keski-Suomessa Kivijärvellä  Lokakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 460 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 22 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Kivijärven–Vuosjärven alueella (14.44), jonka Vuosjärven alueeseen (14.441) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,4 metriä mpy.
Hifimaailma

| Hifimaailma |
| --- | --- |

Entiset nimet:  Hifi
Kustantaja:  Fokus Media
Julkaisija:  Fokus Media
Perustettu:  2006
Päätoimittaja:  Mauri Eronen
Ilmestymistiheys:  8 kertaa vuodessa
Kieli:  Suomi
Hifimaailma on äänen- ja kuvantoiston harrastajille tarkoitettu erikoislehti. Hifimaailma perustettiin kun Sanoma Magazine Finland Oy:n kustantama HIFI-lehti lakkautettiin loppuvuodesta 2006. Ensimmäinen Hifimaailman oli numero 1/2007.
Hifimaailma-lehden perusti Teppo Hirvikunnas ja sen kustantajana oli Hirvikunnaksen omistama Hifi-Mediat Oy. Mukaan saatiin heti suurin osa lakkautetun HIFI-lehden avustajista. Hirvikunnas oli Hifimaailman päätoimittaja. Hifimaailma-lehdelle saatiin hyvä alku, koska lakkautetun HIFI-lehden tilaajat, mainostajat ja yhteistyökumppanit olivat hämmästyneitä lehden yllättävästä lakkautuksesta. Hifimaailma otettiin ilolla vastaan ja lehden ensimmäiselle numerolle saatiin yli tuhat ennakkotilaajaa.[lähde? ] Hifi-Mediat Oy oli myös autoäänentoiston erikoislehden Autosound-lehden kustantaja.
Lehden logoa jouduttiin muuttamaan jo muutaman numeron jälkeen, koska Sanoma Magazine Finland katsoi lehden nimen ja erityisesti logon HIFI-sanaa korostavan ulkoasun loukkaavan heille myönnettyä tavaramerkkisuojaa sanalle HIFI tuoteluokassa painotuotteet. Suoja ei ole enää voimassa. Tavaramerkkisuojan ja Sanoma Magazinen lakiosaston painostuksesta johtuen Hifimaailma-lehden logoa jouduttiin muuttamaan jo numeroon 3/2007.[lähde? ]
Vuonna 2010 Hifimaailma-lehden kustantajan Hifi-Mediat Oy:n osake-enemmistö myytiin Pop Media Oy:lle. Hifi Mediat jatkoi edelleen Hifimaailma-lehden kustantajana ja Hirvikunnas lehden päätoimittajana. Vuonna 2015 Hifimaailma-lehti myytiin Fokus Media Oy:lle ja lehden päätoimittajaksi tuli pitkään lehden toimituspäällikkönä toiminut Mauri Eronen.
Aiheesta muualla

Hifimaailma
Hietajärvi (Tammela)

| Hietajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°57′36″N, 23°55′41″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarpianjoen valuma-alue (35.28)
Laskujoki:  oja Kolmijokisenlammiin 
Järvinumero:  35.285.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,1 m 
Rantaviiva:  3,019 km 
Pinta-ala:  32,563  ha 
 fiHietajärvi 
Hietajärvi  on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Hietajärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 140,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järven ympäristössä on paljon soistunutta metsää, mutta järven itärannat kuuluvat Patamonlamminharjuun ja sen länsipäässä on myös harjumainen mäki. Järveen on johdettu yli 10 kuivatusojaa, joista korkeintaa kaksi tuo muita enemmän vettä järveen. Järven laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta ja kulkee ojitetun suon halki omana ojanaan laskien läntiseen Kolmijokisenlammiin. Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joiden välille on muodostunut kävelypolku. Hämeenlinnan vastainen raja ohittaa järven pohjoisrannan kolmenkymmenen metrin päästä.
Historiaa

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty autioksi, mutta että järven pohjoispuolelle Myllykorpeen oli merkitty peltomaata ja kaksi taloa yhden torpan kanssa. Näistä Hietajärven talon maat olivat viljelyssä vielä vuoden 1960 peruskartassa.
Higashi-Chikuman piirikunta

Higashi-Chikuman piirikunta (jap. 東筑摩郡, Higashichikuma-gun) on piirikunta Naganon prefektuurissa Japanissa. Siellä asuu 21 071 asukasta, ja väestö laskee. Pinta-ala on 268,5 neliökilometriä ja väestötiheys 78,48 asukasta neliökilometrillä.
Kunnat

Asahi
Chikuhoku
Ikusaka
Omi
Yamagata
Helsingin Reserviupseeripiiri

Helsingin Reserviupseeripiiri – Helsingfors Reservofficersdistrikt (HRUP) on pääkaupunkiseudulla toimiva Suomen Reserviupseeriliiton piirijärjestö. Piirin tarkoituksena on sääntöjen mukaan toimia sen alueella olevien Suomen Reserviupseeriliiton (RUL) jäsenyhdistysten aatteellisena ja toiminnallisena yhdyselimenä. Piirin toiminta-alue käsittää Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan kaupungit. Helsingin Reserviupseeripiirin kerhoissa on jäseninä yli 4400 reservin upseeria ja se on siten Suomen Reserviupseeriliiton suurin piiri.
Piiri ohjaa ja tukee jäsenyhdistyksiään, johtaa ja järjestää reservin upseeriston henkistä ja fyysistä kuntoa sekä upseeritaitoa ylläpitävää ja edistävää toimintaa, suorittaa Suomen Reserviupseeriliiton piirille antamat tehtävät ja harjoittaa julkaisu- ja tiedotustoimintaa. Piiri toimii maanpuolustuksen ja reservin upseeriston toimintaedellytysten parantamiseksi ja on kiinteässä yhteistyössä eri maanpuolustustahojen kanssa.
Historia ja nykypäivä

Ensimmäinen reserviupseerikerho perustettiin Helsinkiin 3.12.1925. Kyseessä oli valtakunnallinen Reserviupseerikerho, jonka toiminta laajeni pian muihinkin kaupunkeihin. Valtakunnallinen Suomen Reserviupseeriliitto perustettiin vuonna 1931, jolloin kerho jäi toimimaan Helsingin Reserviupseerikerho -nimisenä.
1960-luvulla Helsingin seudun reserviupseeritoiminta organisoitiin uudelleen muodostamalla piirijärjestö. Helsingin Reserviupseeripiirin perustava kokous pidettiin Katajanokan Upseerikerhossa 14.11.1963, jolloin kaksitoista Reserviupseeriliiton hyväksymää perusyhdistystä allekirjoitti piirin perustamiskirjan.  Piirin jäseninä ovat sittemmin olleet Suomen Reserviupseeriliiton perusyhdistykset, joiden kotipaikka on piirin alueella.
Nykyään Helsingin Reserviupseeripiiriin kuuluu 23 jäsenyhdistystä eli reserviupseerikerhoa. Puolet kerhoista on alueellisia ja puolet aselajipohjaisia. Aselajikerhot kattavat kaikki tärkeimmät puolustusvoimien aselajit.
Toiminta

Piirin keskeiset toimintamuodot ovat koulutus-, liikunta- ja ampumatoiminta sekä järjestö-, aatteellinen ja perinnetoiminta.
Piiri julkaisee Helsingin Reservin Sanomat -nimistä tiedotuslehteä yhdessä Helsingin Seudun Reserviläispiirin kanssa. Lehti on ilmestynyt vuodesta 1968 alkaen. Nykyään lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa paperisena ja kuudesti vuodessa sähköisenä versiona.
Piiri tekee kansainvälistä yhteistyötä erityisesti Viron ja Ruotsin reserviupseerijärjestöjen kanssa.
Piiri on Suomen Reserviupseeriliiton alueellinen osa sekä Reserviläisurheiluliitto ry:n jäsenjärjestö. Piirin koulutustoiminta järjestetään pääosin Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen kautta.
Piirin toimisto sijaitsee Töölössä osoitteessa Döbelninkatu 2. Samassa rakennuksessa toimii lukuisia muitakin maanpuolustusjärjestöjä. Piirillä on lisäksi retkeilymaja Sipoon Spjutsundissa.
Hietajärvi (järvi Juvalla)

| Hietajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Juva 
Koordinaatit:  61°42′00″N, 27°59′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  oja Retuseen 
Järvinumero:  04.122.1.041
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85 m  
Rantaviiva:  10,289 km  
Pinta-ala:  2,41321 km²  
Tilavuus:  0,0125615 km³  
Keskisyvyys:  5,21 m  
Suurin syvyys:  19,65 m  
Saaria:  2 
 fiHietajärvi 
Hietajärvi  on Etelä-Savossa Juvalla sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 240 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannat ovat alavaa maata paitsi esimerkiksi etelärannan Tetriniemessä, jossa niemen mäki kohoaa 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järvi muodostaa yhden yhtenäisen järvenselän, josta työntyy etelään Raudanlahti ja luoteeseen 700 metriä pitkä nimetön lahti. Järvessä on kaksi autiota saarta Selkäsaari ja Kalmasaari. Selkäsaari on 160 metriä pitkä ja 70 metriä leveä ja sen pinta-ala on noin 70 aaria. Kalmasaari on 100 metriä pitkä ja 40 metriä leveä, ja sen pinta-ala on yli 30 aaria. Saarien yhteispinta-ala on noin 0,4 % järven kokonaispinta-alasta.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 13 miljoonaa kuutiometriä eli 0,013 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,2 metriä ja suurin syvyys on 19,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Raudanlahelta pohjoiseen yli järven keskikohdan. Järvessä on Selkäsaaren ympäristössä kolme muuta yli kymmenen metriä syvää syvännettä. Järven pohja on varsin epätasainen ja esimerkiksi syvänteen vierestä voi löytää alle metrin syviä kohtia.
Järven rantaviivan pituus on 10 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on noin kilometri. Sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrantojen laajat lähelle rantaviivaa ulottuvat peltopalstat. Järven asutus on haja-asutusta ja rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Pohjoisrannalla sijaitsee Hietajärven kulmakunta ja Raudanlahden länsipuolella Sopalan kulmakunta. Asukkaat käyttävät yhdysteitä 15164 ja 15158 sekä Sopalan kautta kulkevaa kylätietä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Pihlajaveden–Kokonselän alueella (04.12), jonka Siikajoen valuma-alueeseen (04.122) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,0 metriä mpy.
Järvi sijaitsee vesistöalueensa latva-alueella ja se saa pääosan vedestään valuma-alueensa sisältä eli järven lähialueelta. Siikajoen valuma-alueella on 57 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista vähintään 13 laskee suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Riiklampi (3 ha) ja Heinolanlampi (2 ha), joiden laskuoja laskee luoteispäässä järven nimettömään lahteen sen pohjoisrantaan, ja saman lahden etelärantaan Vehkajärvi (13 ha), Kirveslampi (3 ha) ja Soilampi (5 ha), Hietajärven kylässä sijaitseva Nikkilänlampi (3 ha), Kalmasaaren kohdalle laskeva Lahnajärven (12 ha) laskuoja, jonka valuma-alueella sijaitsevat myös Pirttijärvi (7 ha), Saarilampi (6 ha), Vuorijärvi (8 ha), Iso Heinälampi (2 ha) ja Kaatrolampi (1 ha), ja lopuksi Raudanlahteen laskevat Mustikkalampi (1 ha) ja Koiralampi (1 ha).
Järven laskujoki lähtee sen koillispäästä ja se laskee sarjana aluksi Retusen (5 ha), sitten Myllyjärven (13 ha) ja sitten kahden Siikajärven, eli Juvan Siikajärven (235 ha) ja Sulkavan rajalla sijaitsevan Siikajärven (205 ha), kautta Pihlajaveden Enonveteen.
Hovioikeudenneuvos

Hovioikeudenneuvos on Suomessa hovioikeuden jäsenen eli tuomarin virkanimike.
Muut hovioikeuden jäsenet ja henkilöstö

Myös osastopäällikkönä toimiva hovioikeudenlaamanni ja virastopäällikkönä toimiva hovioikeuden presidentti ovat hovioikeuden jäseniä, minkä lisäksi hovioikeudessa voi olla myös asessoreja. Muuhun hovioikeuden henkilöstöön kuuluvat muun muassa hovioikeuden esittelijät ja tuomioistuinharjoittelua suorittavat käräjänotaarit.
Hjalmar Gabriel von Bonsdorff

Hjalmar von Bonsdorff
Hjalmar Gabriel von Bonsdorff (12. heinäkuuta 1858 Helsinki – 5. maaliskuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori.
Von Bonsdorffin vanhemmat olivat tilanomistaja, vapaaherra Hjalmar Erik Gabriel von Bonsdorff (1826–1905) ja Ulrika Karolina Wasenius. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta 1876 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1879, filosofian maisteriksi ja lääketieteen kandidaatiksi 1882 sekä lääketieteen lisensiaatiksi 1886. Von Bonsdorff väitteli Helsingin yliopistossa lääketieteen tohtoriksi 1889, sai dosentuurin 1891 ja toimi kirurgian ylimääräisenä professorina Helsingin yliopistossa 1902–1918. Vuonna 1919 hänestä tuli lääkintäkenraalimajuri. Hänen merkittävin työuransa oli Helsingin Diakonissalaitoksen kirurgisen (1897–1918) ja lastenosaston (1906–1914) ylilääkärin tehtävät. Hän oli myös 1919–1926 Suomen armeijan ylilääkäri ja 1928–1932 suojeluskuntien ylilääkäri. Hän oli kiinnostunut myös esimerkiksi tapaturmavakuutus- ja sairaanhoitajaopetuskysymyksistä.
Von Bonsdorff osallistui aatelissäädyssä valtiopäville 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1903–1905.
Hän oli naimisissa vuodesta 1886 Julia Maria Sofia Hirnin kanssa ja oli Adolf von Bonsdorffin velipuoli.
Herääminen (Magnus Enckellin maalaus)

| Herääminen |
| --- | --- |

Nimi:  Herääminen
Tekijä:  Magnus Enckell
Valmistumisvuosi:  1894
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  113  cm
Leveys:  85,5  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Herääminen on Magnus Enckellin (1870–1925) vuonna 1894 maalaama öljymaalaus kankaalle, 113 × 85,5 cm. Se kuuluu Ateneumin taidemuseon Antellin kokoelmiin.
Maalaus

Enckell maalasi Heräämisen Pariisissa, jonne hän palasi syksyllä 1893. Noina aikoina taiteen mystisyys oli korostunut entisestään. Herääminen-maalauksessa alaston nuorukainen on nousemassa myrtyneenä vuoteelta. Hahmo on veistoksellinen. On tulkittu, että Herääminen-maalauksen nuorukainen olisi herännyt omaansa, ja maailman tietoisuuteen näiden pohdituttaessa ja vaivatessa hänen mieltään. Miettiikö hän omaa paikkaansa maailmassa, itseään, omaa seksuaalista identiteettiään vai mitä. Joka tapauksessa näyttää selvästi siltä, kuin verho olisi vedetty hänen tietoisuutensa edestä jättäen hänen mieleensä selvitettäviä ajatuksia.