stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jonas Hector
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jonas Hector Wikimedia Commonsissa
Saksan joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Neuer |
2 Mustafi |
3 Hector |
4 Höwedes |
5 Hummels |
6 Khedira |
7 Schweinsteiger |
8 Özil |
9 Schürrle |
10 Podolski |
11 Draxler |
12 Leno |
13 Müller |
14 Can |
15 Weigl |
16 Tah |
17 Boateng |
18 Kroos |
19 Götze |
20 Sané |
21 Kimmich |
22 ter Stegen |
23 Gómez |
Valmentaja Löw
Saksan joukkue – Maanosaliittojen cup 2017
1 Trapp |
2 Mustafi |
3 Hector |
4 Ginter |
5 Plattenhardt |
6 Henrichs |
7 Draxler |
8 Goretzka |
9 Wagner |
10 Demirbay |
11 Werner |
12 Leno |
13 Stindl |
14 Can |
15 Younes |
16 Rüdiger |
17 Süle |
18 Kimmich |
19 Sané |
20 Brandt |
21 Rudy |
22 ter Stegen |
23 Demme |
Valmentaja Löw
Saksan joukkue – Jalkapallon MM-kilpailut 2018
1 Neuer |
2 Plattenhardt |
3 Hector |
4 Ginter |
5 Hummels |
6 Khedira |
7 Draxler |
8 Kroos |
9 Werner |
10 Özil |
11 Reus |
12 Trapp |
13 Müller |
14 Goretzka |
15 Süle |
16 Rüdiger |
17 Boateng |
18 Kimmich |
19 Rudy |
20 Brandt |
21 Gündoğan |
22 Ter Stegen |
23 Gómez |
Valmentaja Löw
Jukolan viesti 2022

| Jukolan viesti 2022 |
| --- | --- |
 Lukkari-Jukola
 Lukkari-Jukolan logo
Kilpailupaikka:   Kurjenmäki, Mynämäki
Ajankohta:  18.–19. kesäkuuta 2022
Järjestävä seura:  Liedon Parma ja Mynämäen Suunnistajat -52
Venlojen viesti
Joukkueita:  1 367
Maaliintulleita:  1 270
Voittaja:   IFK Göteborg
Jukolan viesti
Joukkueita:  1 536
Maaliintulleita:  1 270
Voittaja:   Stora Tuna OK
Virallinen sivusto:  Jukolan viesti 2022
 ← 20212023 →
Jukolan viesti 2022 eli Lukkari-Jukola oli 73. Jukolan viesti -tapahtuma. Se käytiin kesäkuussa 2022 Mynämäen Kurjenmäen alueella. Järjestävät seurat olivat Liedon Parma ja Mynämäen Suunnistajat -52. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Jukolan viesti kilpailtiin Mynämäessä.
Alun perin kilpailut oli tarkoitus käydä 19.–20. kesäkuuta 2021, mutta ne siirrettiin 31. maaliskuuta 2020 vuodella eteenpäin kuten myös edellisen vuoden ja kahden seuraavan vuoden Jukolan viestit vuoden 2020 koronaviruspandemian vuoksi.
Tilastollisena erikoisuutena Venlojen viestissä ja Jukolan viestissä oli yhtä monta maaliin tullutta joukkuetta; 1 270.
Tulokset > Jukolan viesti

Lähde:
| # | Joukkue | Maa | Aika | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Stora Tuna OK |  Ruotsi | 7.56.08 |  |
| 2. | OK Ravinen |  Ruotsi | 7.59.33 | 3.25 |
| 3. | NTNUI |  Norja | 7.59.46 | 3.38 |
| 4. | OK Linné |  Ruotsi | 7.59.50 | 3.42 |
| 5. | Kalevan Rasti |  Suomi | 8.05.40 | 9.32 |
| 6. | Koovee |  Suomi | 8.07.01 | 9.53 |
| 7. | IFK Göteborg |  Ruotsi | 8.07.03 | 9.55 |
| 8. | Turun Metsänkävijät |  Suomi | 8.13.05 | 15.57 |
| 9. | Halden SK |  Norja | 8.15.54 | 19.46 |
| 10. | Södertälje Nykvarn Orient  |  Ruotsi | 8.17.41 | 21.33 |
Tulokset > Venlojen viesti

Lähde:
| # | Joukkue | Maa | Aika | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | IFK Göteborg |  Ruotsi | 3.05.48 |  |
| 2. | IFK Lidingö SOK |  Ruotsi | 3.10.11 | 4.23 |
| 3. | OK Kåre |  Ruotsi | 3.11.37 | 5.49 |
| 4. | Kalevan Rasti |  Suomi | 3.12.05 | 6.17 |
| 5. | Nydalens SK |  Norja | 3.14.50 | 9.02 |
| 6. | Lahden Suunnistajat -37 |  Suomi | 3.14.54 | 9.06 |
| 7. | Tampereen Pyrintö |  Suomi | 3.16.02 | 10.14 |
| 8. | SK Pohjantähti |  Suomi | 3.16.08 | 10.20 |
| 9. | Paimion Rasti |  Suomi | 3.16.47 | 10.59 |
| 10. | Helsingin Suunnistajat |  Suomi | 3.17.50 | 12.02 |
Kainalojuttu

Kainalojuttu on journalismissa käytetty termi, jolla tarkoitetaan varsinaisesta pääartikkelista erotettua ja kuitenkin aiheeseen liittyvää osioita. Kyseessä voi olla joko kirjoittajan oma kommentti aiheeseen liittyen tai lyhyt tietoisku artikkelin varsinaisesta aiheesta. Kainalojuttu sijoitetaan yleensä selvästi erilleen varsinaisesta kirjoituksesta esimerkiksi laatikoinnin tai muun vastaavan tehostekeinon avulla.
Suomen presidentinvaali 2018

Suomen presidentinvaali 2018 järjestettiin 28. tammikuuta 2018. Vaalissa valittiin Suomen tasavallan presidentti toimikaudelle 2018–2024. Ehdolla olivat valitsijayhdistyksen kautta ehdokkaana ollut, kokoomuksen ja kristillisdemokraattien tukema istuva presidentti Sauli Niinistö sekä Tuula Haatainen (sd.), Pekka Haavisto (vihr.), Laura Huhtasaari (ps.), Merja Kyllönen (vas.), Nils Torvalds (r.), Matti Vanhanen (kesk.) ja Paavo Väyrynen (sit.).
Nykylainsäädännön mukaisesti presidentinvaali järjestettiin vaalivuoden tammikuun neljäntenä sunnuntaina eli 28. tammikuuta 2018. Vaalin ennakkoäänestys oli 17.−23. tammikuuta 2018.
Istuva presidentti Sauli Niinistö sai ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä, joten hänet valittiin jatkokaudelle ilman toista kierrosta. Tämä oli ensimmäinen kerta suoran kansanvaalin historiassa, kun ehdokas on valittu jo ensimmäisellä äänestyskierroksella. Lisäksi ensimmäistä kertaa presidentiksi valittiin valitsijayhdistyksen kautta ehdolla ollut ehdokas.
Ajankohta

Eduskunta suunnitteli kaikkien valtiollisten vaalien siirtämistä huhtikuun kolmannelle sunnuntaille, mutta presidentinvaalit jäivät lopulta uudistuksen ulkopuolelle.
Maakuntavaalit 2018 oli tarkoitus järjestää presidentinvaalin ensimmäisen kierroksen yhteydessä, mutta maakuntauudistuksen lykkäytyessä maakuntavaalit siirrettiin myöhemmäksi.
Ennakkoasetelmat

Eduskuntatutkimuksen keskuksen erikoistutkija Jenni Karimäen mukaan istuvalla presidentillä on aina selkeä etulyöntiasema vaaleihin. Itsenäisen Suomen historiassa istuva presidentti on hävinnyt presidentinvaalin vain kerran, kun P. E. Svinhufvud hävisi vuoden 1937 presidentinvaaleissa pääministerinä toimineelle Kyösti Kalliolle. Niinistö ilmoitti Suomen satavuotisjuhlavuoteen vedoten, että hän aloittaisi vaalikampanjansa todella vasta itsenäisyyspäivän jälkeen. Vaalikampanjan lyhentäminen on hänelle etu, sillä muista ehdokkaista poiketen hän on istuvana presidenttinä julkisuudessa ilman varsinaista ehdokkuuttakin.
Niinistön korkeaan suosioon vaikutti myös se, että eduskuntapuolueilla oli hankala löytää ehdokkaita, jotka pystyisivät kunnolla haastamaan Niinistön. Moni ehdokkaaksi pyydetty kieltäytyi ehdokkuudesta, sillä Niinistön korkea kansansuosio aiheutti ajatuksen varmasta tappiosta. Helsingin Sanomien teettämän 19. tammikuuta julkaistun gallupin mukaan keskustan omaa ehdokasta Matti Vanhasta äänestäisi 18 prosenttia keskustalaisista ja SDP:n omaa ehdokasta Tuula Haataista 10 prosenttia SDP:tä äänestävistä.
Presidentin tehtäviin kuuluu Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta huolehtiminen yhdessä valtioneuvoston kanssa, mutta monet pitävät nimenomaan Venäjä-suhteiden vaalimista presidentin tärkeimpänä asiana. Niinistö onnistui antamaan presidenttikaudellaan vaikutelman vahvasta ja määrätietoisesta henkilöstä, mikä auttoi häntä Krimin valtauksen jälkeisten kiristyneiden Venäjä-suhteiden aikaisissa olosuhteissa.
Tulokset

| Ehdokas | Ehdokas | Puolue | Puolue | Ääniä |  % |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sauli Niinistö | Valitsijayhdistys | Valitsijayhdistys | 1 875 342 | 62,6 |  |  |
|  | Pekka Haavisto | Vihreät | VIHR | 371 254 | 12,4 |  |  |
|  | Laura Huhtasaari | Perussuomalaiset | PS | 207 337 | 6,9 |  |  |
|  | Paavo Väyrynen | Valitsijayhdistys | Valitsijayhdistys | 185 305 | 6,2 |  |  |
|  | Matti Vanhanen | Keskusta | KESK | 122 383 | 4,1 |  |  |
|  | Tuula Haatainen | Sosiaalidemokraatit | SDP | 97 294 | 3,2 |  |  |
|  | Merja Kyllönen | Vasemmistoliitto | VAS | 89 977 | 3,0 |  |  |
|  | Nils Torvalds | Ruotsalainen kansanpuolue | RKP | 44 776 | 1,5 |  |  |

| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 2 993 668 | 100 % |  |  |

| Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | 2 993 668 | 99,7 |  |  |
| Hylätyt | Hylätyt | Hylätyt | Hylätyt | 9 042 | 0,3 |  |  |
| Äänestäneitä | Äänestäneitä | Äänestäneitä | Äänestäneitä | 3 002 710 | 66,8 |  |  |
| Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | 4 498 004 |  |  |  |

Lähde: Oikeusministeriö, Valtioneuvosto
Tulokset > Vaalipiireittäin

| Vaalipiiri> Vaalipiiri.Vaalipiiri | SauliNiinistö> .Ääniä | SauliNiinistö> . % | PekkaHaavisto> .Ääniä | PekkaHaavisto> . % | LauraHuhtasaari> .Ääniä | LauraHuhtasaari> . % | PaavoVäyrynen> .Ääniä | PaavoVäyrynen> . % | MattiVanhanen> .Ääniä | MattiVanhanen> . % | TuulaHaatainen> .Ääniä | TuulaHaatainen> . % | MerjaKyllönen> .Ääniä | MerjaKyllönen> . % | NilsTorvalds> .Ääniä | NilsTorvalds> . % |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 Helsinki | 195 483 | 54,7 | 91 412 | 25,6 | 17 383 | 4,9 | 12 614 | 3,5 | 5 501 | 1,5 | 13 023 | 3,6 | 13 349 | 3,7 | 8 405 | 2,4 |  |  |  |  |  |  |
| 02 Uusimaa | 350 461 | 66,4 | 69 100 | 13,1 | 34 305 | 6,5 | 22 610 | 4,3 | 12 032 | 2,3 | 16 691 | 3,2 | 11 491 | 2,2 | 10 855 | 2,1 |  |  |  |  |  |  |
| 03 Varsinais-Suomi | 175 823 | 65,4 | 33 338 | 12,4 | 18 286 | 6,8 | 12 784 | 4,8 | 7 589 | 2,8 | 8 673 | 3,2 | 8 103 | 3,0 | 4 080 | 1,5 |  |  |  |  |  |  |
| 04 Satakunta | 80 347 | 64,4 | 9 194 | 7,4 | 12 618 | 10,1 | 7 600 | 6,1 | 4 970 | 4,0 | 5 381 | 4,3 | 4 294 | 3,4 | 427 | 0,3 |  |  |  |  |  |  |
| 05 Ahvenanmaa | 7 898 | 61,1 | 2 186 | 16,9 | 99 | 0,8 | 157 | 1,2 | 81 | 0,6 | 419 | 3,2 | 84 | 0,6 | 2 002 | 15,5 |  |  |  |  |  |  |
| 06 Häme | 136 395 | 66,5 | 20 411 | 10,0 | 16 385 | 8,0 | 11 941 | 5,8 | 6 277 | 3,1 | 7 539 | 3,7 | 5 154 | 2,5 | 991 | 0,5 |  |  |  |  |  |  |
| 07 Pirkanmaa | 181 709 | 63,1 | 38 654 | 13,4 | 21 479 | 7,5 | 15 790 | 5,5 | 7 676 | 2,7 | 10 564 | 3,7 | 10 386 | 3,6 | 1 815 | 0,6 |  |  |  |  |  |  |
| 08 Kaakkois-Suomi | 168 276 | 67,6 | 21 473 | 8,6 | 17 927 | 7,2 | 15 311 | 6,2 | 11 227 | 4,5 | 9 018 | 3,6 | 4 493 | 1,8 | 1 193 | 0,5 |  |  |  |  |  |  |
| 09 Savo-Karjala | 139 831 | 63,8 | 20 627 | 9,4 | 15 101 | 6,9 | 15 977 | 7,3 | 13 167 | 6,0 | 7 294 | 3,3 | 6 401 | 2,9 | 873 | 0,4 |  |  |  |  |  |  |
| 10 Vaasa | 152 344 | 62,8 | 15 248 | 6,3 | 18 892 | 7,8 | 17 476 | 7,2 | 16 409 | 6,8 | 6 115 | 2,5 | 4 027 | 1,7 | 12 091 | 5,0 |  |  |  |  |  |  |
| 11 Keski-Suomi | 92 474 | 61,2 | 18 718 | 12,4 | 10 828 | 7,2 | 11 008 | 7,3 | 7 408 | 4,9 | 5 387 | 3,6 | 4 655 | 3,1 | 685 | 0,5 |  |  |  |  |  |  |
| 12 Oulu | 141 007 | 56,5 | 22 762 | 9,1 | 17 747 | 7,1 | 26 152 | 10,5 | 23 573 | 9,4 | 4 846 | 1,9 | 12 596 | 5,0 | 1 003 | 0,4 |  |  |  |  |  |  |
| 13 Lappi | 53 294 | 54,5 | 8 131 | 8,3 | 6 287 | 6,4 | 15 885 | 16,3 | 6 473 | 6,6 | 2 344 | 2,4 | 4 944 | 5,1 | 356 | 0,4 |  |  |  |  |  |  |

Lähde: Oikeusministeriö
Vaalikampanjat > 2 Merja Kyllönen

Vasemmistoliiton presidenttiehdokas Merja Kyllönen ilmoitti vaaliteemoikseen rauhan ja tavallisten ihmisten arjen. Kyllönen arvosteli kampanjassaan muun muassa harmaata taloutta sekä korosti hyvinvointivaltion merkitystä. Kyllösen mukaan Suomi on liian kallellaan sotilasliitto Natoon.
Kyllösen kampanja alkoi marraskuussa 2017. Kyllösen kampanjapäällikkö oli Joonas Leppänen, joka on Vasemmistoliiton puoluesihteeri.
Vaalikampanjat > 3 Pekka Haavisto

Vihreiden presidenttiehdokas Pekka Haavisto ilmoitti tavoitteekseen, että Suomen tulee edistää kansainvälistä rauhaa ja vakautta tukemalla YK:ta, rauhanturvaamista, siviilikriisinhallintaa ja rauhanprosesseja sekä puuttumalla kriisien alkusyihin. Haavisto kertoi vastustavansa viholliskuvien luomista, leimaamista ja syrjintää. Haavisto vastustaa Nato-jäsenyyttä ja Nato-kansanäänestystä nykyisessä tilanteessa.
Haavisto aloitti kampanjansa vierailemalla keväällä ja kesällä 2017 eri tilaisuuksissa. Hänen kampanjapäällikkönsä oli Riikka Kämppi. Virallinen kampanjan avaustilaisuus pidettiin 20. syyskuuta 2017 Helsingissä.
Vaalikampanjat > 4 Matti Vanhanen

Keskustan presidenttiehdokas Matti Vanhanen ilmoitti vastustavansa Suomen Nato-jäsenyyttä ja olevansa Paasikiven–Kekkosen linjalla. Hän kertoi kannattavansa Suomen ja Ruotsin pitämistä sotilasliittojen ulkopuolella, jotta Venäjän ei tarvitsisi pitää Suomea uhkana itselleen. Vanhasen mukaan ”Suomen ulkopolitiikkaan on palautettava koko maailma”. Vanhanen katsoo Suomen uhkana olevan kahtiajaon. Vaalimanifestissaan hän korostaa työn ja yrittämisen merkitystä Suomessa.
Vanhanen asetettiin ehdokkaista ensimmäisenä ehdolle. Hänen kampanjansa alkoi syksyllä 2017. Hänen kampanjapäällikkönsä on Jouni Ovaska.
Vaalikampanjat > 5 Laura Huhtasaari

Perussuomalaisten presidenttiehdokas Laura Huhtasaari on EU-kriittinen. Hänen mielestään EU pitäisi muuttaa selkeästi itsenäisten valtioiden vapaakauppa-alueeksi. Huhtasaari tukee parlamentaarista järjestelmää, jossa eduskunnan tulee nauttia presidentin luottamusta. Presidentti pystyisi näin vaikuttamaan ulkopolitiikan suunnan lisäksi myös sisäpolitiikan suuntaan, kuten on useissa muissakin Euroopan demokratioissa, esimerkiksi Itävallassa. Hän kannattaa myös tiukempaa maahanmuuttopolitiikkaa. Hän pitää Pariisin ilmastosopimuksen ”EU-sovellutusta katastrofaalisena Suomelle”. Huhtasaari olisi valmis palauttamaan presidentin valtaoikeuksia. Laura Huhtasaaren kampanjateema oli ”Suomalaisten etuja on uskallettava puolustaa”.
Huhtasaaren kampanjapäällikkö oli Riikka Purra.
Vaalikampanjat > 6 Tuula Haatainen

SDP:n presidenttiehdokas Tuula Haatainen ilmoitti, että hän harjoittaisi samankaltaista ulkopolitiikkaa kuin Tarja Halonen. Haatainen ilmoitti painottavansa kestävää kehitystä, ympäristöasioita, globaalin eriarvoisuuden ja köyhyyden vähentämistä. Hän haluaa, että Suomi on aktiivinen kansainvälisillä foorumeilla ja että Nato-ovi pidetään raollaan. Haataisen mukaan Suomen suurin uhkakuva on nuorten miesten heikko asema työmarkkinoilla.
Haataisen kampanjapäällikkö oli SDP:n järjestöpäällikkö Jenny Suominen.
Vaalikampanjat > 7 Paavo Väyrynen

Väyrysen vaaliteemoja olivat muun muassa Suomen ilman kansanäänestystä tapahtuneen euroalueeseen liittymisen arvostelu, Suomen Nato-jäsenyyshankkeen arvostelu, Suomen puolueettomuuspolitiikan tukeminen, Suomen itsenäisyyden ja puolueettomuuden vahvistaminen, hallittu maahanmuutto, perusturvan parantaminen ja yhtenäistäminen, maaseudun elinvoiman turvaaminen - ja sen vastustaminen, että Suomi muuttuu osaksi Euroopan unionin liittovaltiota lähitulevaisuudessa.[lähde? ]
Paavo Väyrysen kampanjapäällikkö oli Seppo Hauta-aho.
Vaalikampanjat > 8 Sauli Niinistö

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ei ole pitänyt Nato-jäsenyyttä Suomelle ajankohtaisena ja mahdollinen jäsenyys tulisi hänen mukaansa ratkaista kansanäänestyksellä. Niinistö oli sanonut olevansa huolissaan Suomen kansan yhtenäisyydestä. Niinistön mielestä esimerkiksi sosiaalisen median vihapuhe voi olla uhka Suomen yhteiskuntarauhalle.
Niinistön erityisavustaja Pete Pokkinen nimitettiin Niinistön kampanjapäälliköksi ja Niinistön vaalikampanjan sivut avattiin 30. toukokuuta 2017. Vaalityö Niinistön puolesta alkoi kesäkuussa kannattajakorttien keräämisellä valitsijayhdistystä varten, mutta varsinainen kampanja alkoi joulukuussa.
Vaalikampanjat > 9 Nils Torvalds

RKP:n presidenttiehdokas Nils Torvalds määritteli kampanjansa osaksi pyrkimystä saada Suomelle vapaamielisempi kieli- ja kulttuuripolitiikka. Ulkopoliittisesti Torvalds kannattaa Naton jäsenyyttä. Torvaldsin mukaan arvojohtajana presidentti voisi puuttua esimerkiksi syrjäytymiseen.
Torvaldsin erityisavustaja Elisabet Rantschukoff jäi 15. elokuuta 2017 virkavapaalle Euroopan parlamentista Torvaldsin kampanjan ajaksi ja aloitti hänen kampanjapäällikkönään.
Rahoitus

Vaalit voitti se ehdokas, joka käytti kampanjaansa eniten rahaa.
| --- | --- |
Niinistö: 1 233 643 €
Vanhanen: 605 517 €
Haatainen: 600 647 €
Torvalds: 431 861 €
Huhtasaari: 362 838 €
Haavisto: 318 471 €
Kyllönen: 166 644 €
Väyrynen: 162 406 €
Mielipidetiedustelut

Ilta-Sanomat teetti Taloustutkimuksella joulukuussa 2015 kyselyn, jonka mukaan 65 % kantansa päättäneistä vastaajista äänestäisi Sauli Niinistöä, jos hän olisi ehdolla vuoden 2018 vaaleissa. Toiseksi eniten kannatusta sai vihreiden Pekka Haavisto, jota äänestäisi 15 %. Mikäli Niinistö ei olisi ehdolla, Haavistoa olisi äänestänyt 32 %, keskustan Juha Sipilää 21 %, Alexander Stubbia 9 % ja Timo Soinia 6 % vastanneista. Kyselyn virhemarginaali oli 3,2 prosenttiyksikköä. Taloustutkimus Oy:n omistaa Kokoomuksen kansanedustaja Eero Lehti. Myös Yle on teettänyt Taloustutkimuksella galluppeja.
Sen jälkeen, kun Niinistö toukokuussa 2017 kertoi tavoittelevansa jatkokautta, Ilta-Sanomat teetti Taloustutkimuksella uuden mielipidekyselyn. Kyselyn tuloksen perusteella Niinistö saisi 72 prosenttia äänistä, Haavisto 12 prosenttia, Matti Vanhanen 3 prosenttia, Eero Heinäluoma 3 prosenttia, Merja Kyllönen 2 prosenttia, Sampo Terho 1 prosenttia, Sari Essayah 1 prosenttia ja Anna-Maja Henriksson 0 prosenttia. 5 prosenttia ilmoitti, ettei osannut sanoa, 2 prosenttia aikoi äänestää jotakuta muuta ja 1 prosentti vastasi, että ei aio äänestää. Mikäli Niinistön ja Haaviston välillä järjestettäisiin toinen kierros, 76 prosenttia ilmoitti äänestävänsä Niinistöä ja 19 prosenttia Haavistoa. Kyselyn virhemarginaali oli 2,5 prosenttiyksikköä. Marraskuussa 2017 Ylen tekemän kyselyn mukaan Niinistö saisi 80 prosenttia äänistä ja Haavisto 10 prosenttia. Alma Media omistaa Iltalehden ja se on tilannut myös Tietoykköseltä mielipidemittauksia. Alma Media omistaa itse osittain osakkuusyhtiön kautta myös Tietoykkösen, joka on osa Keskisuomalainen Oyj:tä.
Mielipidetiedustelut > Ensimmäinen kierros

| Lähde> Lähde.Lähde | Kyselyaika> Kyselyaika.Kyselyaika | Otanta> Otanta.Otanta | Haatainen SDP>  | Haavisto VIHR>  | Huhtasaari PS>  | Kyllönen VAS>  | Niinistö  val> yhd.. | Torvalds RKP>  | Vanhanen KESK>  | Väyrynen val> yhd.. | Joku muu | En osaa sanoa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kantar TNS | 22.–24.1.2018 | 500 | 5 % | 13 % | 5 % | 5 % | 58 % | 3 % | 4 % | 7 % | – | – |
| Taloustutkimus | 17.–23.1.2018 | 1 422 | 2 % | 14 % | 6 % | 4 % | 63 % | 2 % | 4 % | 6 % | – | – |
| Kantar TNS | 8.–17.1.2018 | 1 000 | 2 % | 11 % | 4 % | 3 % | 68 % | 1 % | 3 % | 8 % | – | – |
| Tietoykkönen | 9.–16.1.2018 | 1 500 | 4 % | 14 % | 6 % | 4 % | 58 % | 2 % | 5 % | 7 % | – | – |
| Taloustutkimus | 27.12.2017–3.1.2018 | 1 363 | 3 % | 11 % | 5 % | 2 % | 72 % | 1 % | 2 % | 4 % | – | – |
| Kantar TNS | 4.–16.12.2017 | 1 000 | 2 % | 11 % | 3 % | 2 % | 70 % | 0 % | 2 % | 3 % | 0 % | 6 % |
| Tietoykkönen | 23.11.–3.12.2017 | 1 500 | 2 % | 12 % | 3 % | 3 % | 64 % | 1 % | 3 % | 2 % | 1 % | 8 % |
| Taloustutkimus | 20.–28.11.2017 | 1 484 | 2 % | 10 % | 4 % | 1 % | 80 % | 1 % | 2 % | – | 1 % | – |
| Kantar TNS | 16.–27.10.2017 | 998 | 2 % | 13 % | 3 % | 2 % | 67 % | 1 % | 3 % | – | 1 % | 8 % |
| Tietoykkönen | 10.–11.10.2017 | 1 000 | 3 % | 10 % | 4 % | 3 % | 60 % | 0 % | 2 % | 1 % | 2 % | 14 % |
| Taloustutkimus | 2.–10.10.2017 | 1 470 | 1 % | 14 % | 3 % | 2 % | 76 % | 1 % | 2 % | – | 1 % | – |
| Kantar TNS | 4.–14.9.2017 | 944 | 3 % | 13 % | 3 % | 2 % | 68 % | – | 2 % | – | – | 10 % |
| Taloustutkimus | 22.–23.8.2017 | 1 177 | – | 12 % | 4 % | 2 % | 60 % | 1 % | 3 % | 2 % | 5 % | 9 % |
| Tietoykkönen | 30.5.–1.6.2017 | 1 023 | 1 % | 11 % | 1 % | 2 % | 62 % | 1 % | 1 % | 1 % | 9 % | 12 % |
| Taloustutkimus | kesäkuu 2017 | 1 365 | – | 12 % | – | 2 % | 72 % | – | 3 % | – | 5 % | 5 % |
| Kantar TNS | huhtikuu 2017 | – | – | 19 % | – | 3 % | 66 % | – | 3 % | – | 4 % | – |

| Taloustutkimus | joulukuu 2015 | 976 | – | 15 % | – | – | 65 % | – | – | – | 9 % | 11 % |
Vaalikoneet

Vaalikoneessa ei äänestetä suoraan ehdokasta tai kerrota mielipidettä ehdokkaasta vaan siinä annetaan mielipide eri asioista kysymyksiin vastaamalla. Vaalikone vertaa äänestäjän antamia vastauksia ehdokkaiden ennalta antamiin vastauksiin ja lopuksi kertoo kuka ehdokas oli kysymyksiin vastannutta lähimpänä. Vaalikoneen kysymyksiin voi vastata yksi henkilö niin monta kertaa kuin haluaa, myös vastauksia eri vastauskertojen välillä vaihdellen. Vastaajan ei tarvitse olla äänioikeutettu Suomen kansalainen.
| Lähde> Lähde.Lähde | Kyselyaika> Kyselyaika.Kyselyaika | Otanta> Otanta.Otanta | Haatainen SDP>  | Haavisto VIHR>  | Huhtasaari PS>  | Kyllönen VAS>  | Niinistö  val> yhd.. | Torvalds RKP>  | Vanhanen KESK>  | Väyrynen val> yhd.. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iltalehti | 28.12.2017–21.1.2018 | 142 422 | 8,7 % | 9 % | 28,4 % | 2,5 % | 28,4 % | 10,1 % | 3,7 % | 9,3 % |
| Uutissuomalainen | 20.12.2017–9.1.2018+ | 26 000 | 12 % | 7 % | 43 % | 5 % | 16 % | 1 % | 9 % | 8 % |
| MTV Oy Vaalikone | 12.12.2017–20.12.2017+ | noin 100 000 | 24,7 % | – | 39,8 % | – | 9,9 % | – | – | 9,0 % |
Ennusteet

Ennusteissa tulokset perustuvat Accuscoren algoritmiin, joka tekee ennusteita kolmannen osapuolen kyselyaineistoista kerätyn tiedon pohjalta. Joulukuussa 2017 Iltalehti julkaisi ensimmäisen Accuscoren teettämän ennusteen presidentinvaalin ensimmäisen kierroksen tuloksesta. Tammikuussa julkaistiin kaksi seuraavaa ennustetta.
Ennusteet > Ensimmäinen kierros

| Lähde> Lähde.Lähde | Julkaisuaika> Julkaisuaika.Julkaisuaika | Haatainen SDP>  | Haavisto VIHR>  | Huhtasaari PS>  | Kyllönen VAS>  | Niinistö  val> yhd.. | Torvalds RKP>  | Vanhanen KESK>  | Väyrynen val> yhd.. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Accuscore | 25.1.2018 | 4,6 % | 13,6 % | 7,9 % | 5,5 % | 51,1 % | 2,5 % | 5,3 % | 9,4 % |
| Accuscore | 22.1.2018 | 4,4 % | 13,6 % | 7,8 % | 4,7 % | 49,2 % | 2,1 % | 5,0 % | 13,2 % |
| Accuscore | 23.12.2017 | 4,1 % | 15,1 % | 7,9 % | 4,6 % | 52,4 % | 1,9 % | 6,3 % | 7,7 % |
Ehdokasasettelu > Keskusta

Keskusta päätti maaliskuussa 2016, että puolue valitsisi presidenttiehdokkaan jo kesäkuun 2016 puoluekokouksessa, mikä on Suomen oloissa poikkeuksellisen aikaisin. Pian tämän jälkeen entinen puheenjohtaja ja entinen pääministeri Matti Vanhanen ilmoitti pyrkivänsä presidenttiehdokkaaksi ja luopuvansa ehdokkuuden vuoksi keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajuudesta.
Jo ennen Vanhasen ilmoitusta keskustan mahdollisena presidenttiehdokkaana oli pidetty jotakuta keskustalaisista pääministereistä: Vanhasta, Anneli Jäätteenmäkeä, Esko Ahoa tai Juha Sipilää, tai elinkeinoministeri Olli Rehniä. Tammikuun 2016 IS-tutkimuksen mukaan puolueen puheenjohtaja, pääministeri Juha Sipilä olisi 21 % kannatuksella toiseksi suosituin ehdokas, mikäli istuva presidentti Sauli Niinistö ei asetu ehdolle. Sipilä kuitenkin kieltäytyi ehdokkuudesta. Myös vuoden 2012 presidenttiehdokas, keskustan kunniapuheenjohtaja Paavo Väyrynen kieltäytyi ja ilmoitti tukevansa Sauli Niinistöä, mutta pyrki myöhemmin ehdokkaaksi valitsijayhdistyksen kautta. Jäätteenmäkeä keskustan puoluejohto oli pyytänyt ehdokkaaksi jo vuoden 2012 vaaleihin, mistä Jäätteenmäki tuolloinkin kieltäytyi. Vuoden 2018 vaaleja Euroopan parlamentin varapuhemiehenä toimiva Jäätteenmäki kommentoi maaliskuussa 2016 sanomalla, ettei presidenttiys ole hänen ”esityslistallaan”. Olli Rehn kieltäytyi ehdokkuudesta toukokuussa 2016. Juha Sipilä kieltäytyi ehdokkuudesta maaliskuussa 2016.
Vanhanen nimitettiin keskustan presidenttiehdokkaaksi puoluekokouksessa Seinäjoella sunnuntaina 12. kesäkuuta 2016 ilman vastaehdokkaita.
Ehdokasasettelu > Niinistön ehdokkuus

Kokoomuksen ehdokkaana edellisissä vaaleissa ensimmäiselle kaudelleen valittu istuva tasavallan presidentti Sauli Niinistö sanoi helmikuussa 2015, että ilmoittaa mahdollisista jatkoaikeistaan noin vuosi ennen vaaleja. Iltalehden joulukuussa 2015 teettämän kyselyn mukaan 71 % äänestysikäisistä suomalaisista haluaisi Niinistön asettuvan uudelleen ehdolle. Tammikuun 2016 IS-tutkimuksen mukaan Niinistö saisi 65 % äänistä, mikäli asettuu ehdolle. Mikäli Niinistö ei olisi asettunut ehdolle, suosituin kokoomuslainen IS:n tutkimuksessa olisi ollut kyselyn tekoajankohtana puolueen puheenjohtajana ja valtiovarainministerinä toiminut Alexander Stubb, joka olisi saanut 9 % äänistä. Niinistö pyrki ensimmäiselle kaudelle kokoomuksen ehdokkaana.