Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista
1970-luku

8. huhtikuuta 1970 Fouga-Magister FM-79 törmäsi Jyväskylässä Taka-Keljon televisiomastoon tiheässä lumisateessa suunnistusvirheen vuoksi. Ohjaaja luutnantti Nils Veijo ja matkustaja vääpeli Tauno Jokisalo kuolivat maahansyöksyssä.
6. toukokuuta 1970 MiG-21 F (MG-80) syöksyi neljän MIG-koneen osastotaitolentoharjoituksessa maahan Joroisissa. Ohjaaja luutnantti Heikki Luomala kuoli.
17. lokakuuta 1972 Fouga Magister (FM-58) syöksyi maahan. Ohjaaja kuoli.
29. kesäkuuta 1973 koulutuskone Saab Safir (SF-11) putosi. Toinen lentäjistä, kersantti P. Raunisto sai surmansa.
1. joulukuuta 1974 Fouga Magister (FM-44) putosi Kortesjärvellä. Ohjaaja, oppilas T. Levänen kuoli.
26. elokuuta 1976 Fouga Magister (FM-77) putosi matalalennossa Viitasaarella. Ohjaaja yliluutnantti Lauri Massinen kuoli koneen iskeytyessä Muuruejärveen selkälennossa. Selkälento oli määräysten mukaan kielletty.
13. tammikuuta 1977 Fouga Magister (FM-40) tuhoutui Rissalassa. Siivestä irronnut jää sammutti moottorit. Laskuyrityksessä molemmat ohjaajat luutnantit J Kotilainen ja J Eklund kuolivat.
5. huhtikuuta 1977 Fouga Magister (FM-75) putosi matalalentoesityksessä Rovaniemellä. Ohjaaja ylivääpeli A Mäkinen kuoli.
15. kesäkuuta 1977 Fouga Magister (FM-56) syöksyi maahan taitolentoesityksessä Kauhavalla. Ohjaaja kadettialikersantti T Metsäketo kuoli.
3. elokuuta 1977 Fouga Magister (FM-1) putosi maahan matalalla tehdyn pystyliikkeen jälkeen Porissa. Ohjaaja kapteeni Esa Mutanen kuoli.
2. marraskuuta 1977 Fouga Magister (FM-65) tuhoutui Pylkönmäellä. Itsestään aktivoituneet, matkustajan lentohaalarin taskussa olleet hätäraketit syttyivät. Ohjaaja luutnantti Veli Juhani Seppälä ja matkustaja majuri Leo Koskenvuori kuolivat maahansyöksyssä.
3. lokakuuta 1978 Rissalan lentoturma: Rissalan lentokentältä nousseen DC-3:n (DO-10) toinen moottori sammui. Ohjaaja pyrki kaartamaan koneella takaisin kentälle ja kone putosi Juurusveteen. 15 ihmistä kuoli onnettomuudessa. Useimmat uhreista olivat maanpuolustuskurssilla olleita suomalaisia johtajia.
Pelkästään koneen tuhoutumiseen johtaneita onnettomuuksia 1970-luvulla olivat mm seuraavat:
27. marraskuuta 1970 MiG-15 UTI, Sumiainen. Karjalan lennoston MU-3-harjoitushävittäjä eksyi matalasuunnistuslennolla. Polttoaineen loputtua ohjaaja majuri S. Vuorio pelastautui heittoistuimella.
2. heinäkuuta 1971 MiG-21F, Pielavesi. Karjalan Lennoston MG-62 törmäsi puihin matalasuunnistuslennolla. Koneen tultua ohjauskyvyttömäksi ohjaaja kersantti V. Wetterstrand pelastautui heittoistuimella.
8. syyskuuta 1975 MiG-21F, Siilinjärvi. Karjalan Lennoston MG-79:n moottori vikaantui huollon jälkeisellä yliäänikoelennolla. Epäonnistuneen tukikohtaan paluuyrityksen jälkeen ohjaaja vääpeli Y. Mörsky pelastautui heittoistuimella.
19. marraskuuta 1977 MiG-21F, Juankoski. Osastolennolla olleen Karjalan Lennoston MG-63:n toinen pääteline ei tullut ulos laskutilanteessa teknisen vian takia. Ohjaaja yliluutnantti H Lahtela nousi turvalliseen hyppykorkeuteen ja pelastautui heittoistuimella.
Ilmavoimissa tapahtui 1970-luvulla 12 kuolemaan johtanutta lento-onnettomuutta, joista yhdeksän oli FM-koneille tapahtuneita, yksi MiG-21-onnettomuus, yksi SF-onnettomuus ja yksi DO-suuronnettomuus.
Vuosina 1976–2010 tapahtui neljä kuolemaan johtanutta BAe Hawk-onnettomuutta koneen ollessa miltei yhtä paljon käytetty kone kuin FM 1960- ja 1970-luvuilla. Tämä kuvastaneen lentokulttuurin muutosta Ilmavoimissa 1970-luvun jälkipuolelta alkaen ja Hawkin hyvää ohjattavuutta. Lentonäytösten määrä laski samaan aikaan, lentonäytösten varokorkeudet nousivat muutamista metreistä useisiin kymmeniin metreihin. Vuosina 1974-2000 Saab J 35 Drakenille tapahtui yksi kuolemaan johtanut onnettomuus. Vuosina 1978-1998 MiG-21-koneilla tapahtui kuusi onnettomuutta. Hornet-kaluston käytön aikana hävittäjien onnettomuudet vähenivät.