Capua (antiikin kaupunki)
Rakennukset ja löydökset

Capua oli rakennettu täysin tasaiselle tasangolle, ja Ciceron kuvauksen mukaan levittäytyi siksi laajalle alueelle, ja siellä oli leveät kadut ja sen talot olivat matalia. Myös kaupungin jäänteet levittäytyvät laajalle alalle, mutta ne ovat suurimmalta osaltaan säilyneet vain huonosti. Rakennuslöytöjä on tehty sekä samnilaiselta että roomalaiselta kaudelta.
Asemakaava, kaupunginmuurit ja portit
Capua oli ympäröity muureilla, joista on löydetty joitakin jäänteitä ja joiden reitti voidaan pääosiltaan jäljittää. Muurien pituus oli noin 8–9,5 kilometriä, ja niissä oli seitsemän porttia, joista suurin osa voidaan paikantaa. Kaupungin läpi kulki Via Appia. Kaupunginmuurien länsi- ja itäportit, joiden kautta tie kulki, on löydetty. Yhden portin, oletettavasti itäportin, nimi oli Porta Jovis. Sen luona oli Juppiterille omistettu temppeli. Piirtokirjoituksista tunnetaan myös portit Porta Atellana (”Atellan portti”), Porta Cumana (”Cumaen portti”) ja Porta Vulturnensis (”Volturnumin portti”), joiden suunnat voidaan päätellä niiden nimistä.
Capuan pääalueiksi, -kaduiksi tai -aukioiksi (plateae) mainitaan antiikin kirjallisuudessa Seplasia ja Albana. Seplasiassa oli paljon hajustekauppiaita, joista kaupunki tunnettiin. Suetonius kertoo, että kaupungissa oli monien muiden roomalaiskaupunkien tavoin oma Capitolium Rooman mallin mukaan.
Amfiteatteri
Capuan amfiteatteri on kaupungin merkittävin ja parhaiten säilynyt muinaisjäänne. Se rakennettiin ensimmäisen vuosisadan lopulla tai 100-luvun alussa, ja kunnostettiin Hadrianuksen aikana. Se oli roomalaisen maailman toiseksi suurin amfiteatteri Rooman Colosseumin jälkeen, ja sen tärkein haastaja paitsi koossa myös merkittävyydessä.
Ovaalinmuotoisen amfiteatterin suurin pituus oli 170,3 metriä ja leveys 139,9 metriä. Areena oli yhtä suuri kuin Colosseumissa, ja sen pituus oli 76,3 metriä ja leveys 45,9 metriä. Rakennelman korkeus oli 46,1 metriä. Katsomo jakaantui ala-, keski- ja yläkatsomoon, ja siinä oli tilaa 45 000–50 000 hengelle. Normannit käyttivät keskiajalla amfiteatterin kiviä Castello delle Pietren rakentamiseen.
Hadrianuksen kaari
Via Appian varrella amfiteatterista lounaaseen sijaitsee triumfikaari, jota kutsutaan Hadrianuksen kaareksi. Se on ollut kolmoiskaari, mutta nykyisin vain yksi kaarista sekä kolmas erillinen pylväs on säilynyt. Kaupungissa oli myös toinen triumfikaari, jonka jäänteitä oli pystyssä vielä 1600-luvulla.
Mithraeum
Mithran kultille omistettu pyhäkkö eli mithraeum on ajoitettu 100–200-luvuille jaa. Se koostuu tyypillisestä maanalaisesta pitkähköstä salista, jonka sivuilla on penkit. Tila on koristeltu maalauksilla, jotka esittävät kultin initiaatioriittejä sekä Mithraa surmaamassa härkää.
Teatteri
Kaupungissa oli teatteri, joka rakennettiin viimeistään 100-luvulla eaa. Siitä on jäljellä vähäisiä raunioita. Sen olemassaolo tunnetaan myös piirtokirjoituksista.
Muut rakennukset
Kaivauksissa on löydetty jäänteitä yksityistaloista (domus), joista kaksi tunnetaan nimillä Publius Confuleius Sabbion talo ja Via degli Ortin talo (”Domus di Via degli Orti”‎), sekä maaseudun huviloista, kylpylöistä ja haudoista. Viimeksimainittuihin lukeutuvat kaksi Via Appian varrelta löydettyä monumentaalihautaa, jotka tunnetaan nykyisin nimillä ”Conocchia” ja ”Carceri Vecchie”.
Augustuksen Capuaan rakennuttama akvedukti tunnettiin nimellä Aqua Julia. Se oli kaupunkilaisten ylpeys sekä suuren kokonsa että hyödyllisyytensä vuoksi.
Kaupungin ympäristön pyhäköt ja hautausmaat
Tifata-vuorella kaupungin pohjoispuolella sijaitsi Dianalle omistettu pyhäkkö. Nykyisin sen jäänteet ovat osa Sant'Angelo in Formis -luostarin kirkkoa, joka on tunnettu tästä lisänimellä ad arcum Dianae (”lähellä Dianan kaarta”). Toinen kaupunkiin liitetty pyhäkkö, joka on ajoitettu viimeistään 300-luvulle eaa., sijaitsi nykyisellä Patturellin alueella. Kaupunkiin liittyneitä nekropoliita eli hauta-alueita on löydetty kaupunkialueen ulkopuolelta, muun muassa länteen amfiteatterista. Varhaiselta kristilliseltä kaudelta 300-luvulta on löydetty basilikakirkon jäänteet.
Esinelöydöt
Antiikin Capuasta tehtyihin esinelöytöihin lukeutuu muun muassa veistoksia, votiiviesineitä, rakennusten koristeosia, hautakiviä, keramiikkaa, mosaiikkeja, piirtokirjoituksia ja rahoja. Keramiikkalöytöjen perusteella kaupunki toi sekä kreikkalaista että etruskilaista keramiikkaa, mutta tuotti myös omaa keramiikkaansa. Kaupungissa tuotettiin myös pronssisia vaaseja. Haudoista on löydetty maalauksia, jotka antavat kuvan samnilaisesta maalaustaiteesta. Capuan omalla nimellään lyömät rahat ovat pääosin kuparisia ja vain harvoin hopeisia. Kaikissa rahoissa on kirjoitus oskaniksi. Sen lisäksi kaupunki vaikuttaa lyöneen roomalaiskaudella hopearahaa kirjoituksilla ”Roma” ja ”Romano”.
Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on lukuisissa museoissa sekä Italiassa että muissa maissa, ja muun muassa Santa Maria Capua Veteren Antiikin Capuan arkeologisessa museossa (Museo archeologico dell'Antica Capua).