stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Zachris Topeliuksen teoksista
Romaanit > Kirjamuotoiset

Gröna kammaren i Linnais gård, 1859. Suom. Linnaisten kartanon viheriä kamari 1881.
Fältskärns berättelser. Första cykeln, Helsingfors: Öhmans bokhandel 1853 [Konungens ring, Svärdet och plogen, Eld och vatten]. suom. Välskärin kertomuksia vuodesta 1878 alkaen.
2. painos Stockholm: Bonniers 1857
3. painos Stockholm: Bonniers 1859
4. painos Stockholm: Bonniers 1866
5. painos Stockholm: Bonniers 1868
6. painos Stockholm: Bonniers 1872
7. painos Stockholm: Bonniers 1877
Fältskärns berättelser. Andra cykeln, Stockholm: Bonniers 1856 [Rebell mot sin lycka, Hexan, Majniemi slott]
2. painos 1862
3. painos 1865
4. painos 1868
5. painos 1874
6. painos 1883
Fältskärns berättelser. Tredje cykeln, Stockholm: Bonniers 1858 [De blå, Flyktingen, Skuggan af ett namn]
2. painos 1860
3. painos 1866
4. painos 1869
5. painos 1874
6. painos 1884
Fältskärns berättelser. Fjärde cykeln, Stockholm: Bonniers 1864 [Ödemarkernas vår, Borgarekungen, Prinsessan af Wasa]
2. painos 1873
3. painos 1878
Fältskärns berättelser. Femte cykeln, Stockholm: Bonniers 1867 [Fritänkaren, Aftonstormar, Morgonljusning]
2. painos 1873
3. painos 1878
Fältskärns berättelser [koko teos, 3-os, kuvitus Carl Larsson], Stockholm: Bonniers 1883–1884.
Planeternas skyddslingar
Planeternas skyddslingar, Nya Dagligt Allehanda (jatkokertomuksena), Stockholm 1886 (suom. Tähtien turvatit, 1889.)
Planeternas skyddslingar, del 1–3, Helsingfors: Weilin & Göös 1886–1888
Planeternas skyddslingar. En tids- och karaktersstudie från Drottning Kristinas dagar, del 1–3, Stockholm: Bonniers 1889
Näytelmät

Efter femtio år :
Efter femtio år. Skådespel i tre akter med prolog, Helsingfors: Wasenius 1851. 123 s. Teos on dramatisointi vuoden 1849 novellista Gamla baron på Rautakylä, joka julkaistiin Helsingfors Tidningar -lehdessä.
Efter femtio år. Skådespel i tre akter med prolog, Stockholm: Bonniers 1851. 123 s.
Fragmenter ur Operan Kung Carls jagt, [sävellys Fredrik Pacius], Helsingfors: Gröndahl 1851. 8 s. (suomennos Kaarle-kuninkaan metsästys, 1905).
Text till sångpartierna i Kung Carls jagt . Ooppera kolmessa näytöksessä, sävellys Fredrik Pacius. Teksti Z. Topelius, Helsingfors 1852. 48 s.
2. painos otsikolla Sångpartierna i Kung Carls jagt, Helsingfors 1852
Titians första kärlek, Helsingfors Tidningar 21.5–4.6.1853
Regina von Emmeritz. Skådespel i fem akter, [musiikki J.A. Söderman Junior], Helsingfors: författarens förlag 1854. 120 s.
Sångpartierna i Kung Carls jagt. Romantisk opera i tre akter, uppförd å Kongl. Theatern i Stockholm den 1 December 1856, Operarepertoire nr 13, Stockholm 1856. 48 s.
Ett skärgårdsäfventyr . Lustspel i två akter med sång. (Julkaistu kokoelmassa Dramatiska dikter I, 1861).
»Ur 'Ett skärgårdsäfventyr'», Veteranen. Poetisk kalender utgiven till förmån för 1808 års medellösa krigare, Helsingfors 1858, s. 26–27
[1. Två flickor sopa sig fästmän om midsommarnatten. 2. Stinas kupletter på stranden af Sandhamn]
Veteranens jul, vinterstycke 1859.
Sångpartierna i Sagospelet Prinsessan af Cypern, laulunäytelmä [sävellys Fredrik Pacius], Helsingfors: Widerholms 1860. 15 s. (suom. Kypron prinsessa)
Dramatiska dikter. Första samlingen, Stockholm: Bonniers 1861. 211 s.
Hangös Öga, äfventyr i tre berättelser, Svenska familj-journalen 1867, s. 305–308, 340, 345, 363–368, Halmstad: C. E. Gernandts förlag 1867
Brita Skrifvars. Skådespel i två akter. Kokoelmassa Dramatiska dikter. Andra bandet. Helsingfors 1903.
Sångpartierna i Kung Carls jagt. Romantisk opera i tre akter af Fredrik Pacius, Helsingfors 1875. 52 s. (4. painos, jossa säveltäjän tekemiä muutoksia)
Dramatiska dikter, del 1, Helsingfors: Edlunds 1881. 303 s.
Dramatiska dikter, andra bandet. Helsingfors. 1903 (sisällys: Titians första kärlek; Ett skärgårsäfventyr; Veteranens jul; Hangös öga; Brita Skrifvars; Sancta Maria).
Regina von Emmeritz, Svenska teatern, numero 217, Stockholm: Bonniers 1881. 107 s.
Princessan af Cypern. Sagospel i 4 akter efter motiver ur Kalevala, [musik av Fredrik Pacius], Stockholm 1881
Efter femtio år. Skådespel i tre akter med prolog, Svenska teatern, numero 31, Stockholm: Bonniers 1881. 99 s.
Sångpartierna i tredje akten af Kung Carls jagt. Romantisk opera i tre akter af Fredrik Pacius, Helsingfors: 1895. 19 s.
Musiikkiaiheiset julkaisut edellisten lisäksi

Rafael Hertzberg, Finska toner, en samling öfversättningar och bearbetningar efter finskan, Helsingfors: Holm/Stockholm: Bonniers 1873. Johdantoteksti Z. Topelius
Anders Lindblom, Sånglära för folk- och småskolor efter ny åskådningsmetod. Första delen, Stockholm: Riis 1882. 36 s. Johdantoteksti Z. Topelius
Sofie Lithenius, Barnens bön för Finland, Nyårsklockan: 2 sånger för piano, Helsingfors: Wasenius 1899. Teksti Z. Topelius ja R. Hertzberg.
Läsebok för folkskolan, [8. painos, Stockholm: Nordstedts 1878. 629 s. Tekstit J. L. Runeberg, Z. Topelius, Fredrika Bremer ym.
Hemskolan. Barnens första bok, kustantaja. G. M. Celander, Stockholm: Aktieb. Hiertas bokförlag 1878. 112 s.
Historia- ja maantietoaiheiset kirjat

Finland framställdt i teckningar. Ilmestyi vihkoittain vuosina 1845–1852.
En resa i Finland. Suomalaisten maisemamaalarien teoksia ja Topeiuksen tekstejä, 1872–1874.
Finland i 19:de seklet : Framstäldt i ord och bild af finska skriftställare och konstnärer. Julkaisija 1893  Leo Mechelin.
Läsebok för de lägsta läroverken i Finland .
I kursen. Naturens bok 1856.
II kursen: Boken om vårt land,  1875. (suom. Maamme kirja, 1876)
Finlands krönika 1860–1878 kooste 2004, Svenska litteratursällskapet i Finland.
Resebref och hågkomster, G. W. Edlunds förlagsaktiebolag [190 (suom. Matkahavaintoja puoli vuosisataa sitten, WSOY 1904) Sis. teokseen Samlade skrifter 24.
Uskonnolliset teokset

Blad ur min tänkebok, julkaistu postuumisti 1898.
Uskonnolliset teokset > Topeliuksen kirjoittamia ja kääntämiä virsiä

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja
31 Ei valtaa, kultaa, loistoa (Giv mig ej glans, ej guld, ej prakt 1887) Suom. 1909 suom. En etsi valtaa loistoa, (mahd. Martti Korpilahti 1909),  uud. suom. Niilo Rauhala 1984
292 Oi, kuinka unhottaisin  (Christian Gottlob Kern 1821, ruots. Z.Topelius 1869, suom. Maria Joutsen 1900, Lauri Pohjanpää 1923, uud. komitea 1937,1984)
433 Oi etkö, ihminen, muistakaan (O mänska, har du ock väl betänkt 1869) Suom. Lauri Pohjanpää 1923. Uud.virsikirjakomitea 1984
478 Jos, Jeesus, Herrani (Om jag ej haver dig 1869 ) Suom. Julius Krohn 1880. Uud. komitea 1937, 1984
484 Totuuden Henki (Sanningens Ande som av höjden talar 1869) Suom. Martti Ruuth 1902
594 Käy aavaa merta purtemme (Vi segla på det vida hav 1869) Suom. Hilja Haahti 1902. Uud. Lauri Pohjanpää 1923
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkielinen virsikirja:
32 Giv mig ej glans 1887
241 Saliga de som ifrån världens öden 1868
304 Lov ske dig, Herre Jesus Krist 1868
322 Sanningen Ande, som av höjden talar 1868
419  Var är den skatt som bliver i alla skiften lik 1868
477 O mänska, har du väl rätt betänkt 1868
495 Gud, i mina unga dagar 1868
533 Vak upp, mitt hjärta, prisa Gud 1868
537 Naturen nu sig kläder 1868
544 Hur härligt vittnar land och sjö 1879
575 Hur suckar du, min själ, i banden 1868
577 En liten tid vi vandrar här 1879
Topeliuksen ruotsiksi kääntämät virret
71 O Jesus Krist vår salighet (Phlipp Friedrich Hiller, 1760-luku).
125 O låt oss Herre Gud (Johann Friedrich Stark 1734)
220 Hur kan jag glömma honom  (Christian Gottlob Kern 1821 (1837)
294 O att min Gud jag kunde lova (Johann Mentzer 1704)
318 Min gode Gud jag beder dig (Samuel Gottlieb Bürde n. 1830)
407 O Jesus styr min vandring så (Martin Behm 1610)
Ruotsin kirkon virsikirja
2 Kiitos nyt Herran (Herren vår Gud är en konung)   (Topelius Joachim. Neanderin muk. 1869, suom. Pekka Kivekäs 1998)
293 Totuuden Henki, johda sinä (Sanningens Ande, som av höjden talar 1869) Suom. Martti Ruuth 1902 udu.Suomen vk.-komitea 1984 4. säk. uud. Anna-Mari Kaskinen 1998
306 Autuas joukko, jolla kuollessansa (Saliga de som ifrån världens 1869) Suom. Lauri Pohjanpää 1923, uud. suom. Pekka Kivekäs 1998
518 Jää kirkas, hanget säihkyvät (Hur härigt vittnar land och sjö 1880) Suom. Lauri Pohjanpää 1923, uud. suom. ja 5. säk. muokk. Anna-Maija Raittila 1979, 1995
582 Isä, tahdon nuoruudessa (Gud i mina unga dagar 1869) Suom. Anna-Mari Kaskinen 1997
645 Ei valtaa, kultaa, loistoa (Giv mig ej glans, ej guld, ej prakt 1887) Suom. 1909, Niilo Rauhala 1984, 1986, 1998
726 Oi etkö, ihminen, muistakaan (O mänska, har du väl rätt betänkt 1869) Suom. Lauri Pohjanpää 1923, uud. Niilo Rauhala 1982
Suomennoksia

Kaarle-kuninkaan metsästys (Kung Karls jakt)
Kypron prinsessa (Prinsessan af Cypern)
Mietekirjani lehtisiä (Blad ur min tänkebok)
Lukemisia lapsille (Läsning för barn), johon kuuluvat muun muassa sadut:
Adalminan helmi
Koivu ja tähti (Björken och stjärnan)
Sampo Lappalainen
Luonnonkirja (Naturens bok)
Maamme kirja (Boken om vårt land)
Matkahavaintoja puoli vuosisataa sitten (Resebref och hågkomster)
Matkustus Suomessa (En resa i Finland)
Rautakylän vanha parooni (Gamla baron på Rautakylä)
Regina von Emmeritz
Sylvian laulut :
Kesäpäivä Kangasalla (En sommardag i Kangasala)
Sylvian joululaulu (Sylvias hälsning från Sicilien)
Talvi-iltain tarinoita (Vinterqvällar – alla luetellut ovat ilmestyneet myös erillisinä kirjoina)
Kuninkaan hansikas (Kungens handske, novelli kirjasarjan osasta 1)
Linnaisten kartanon viheriä kamari  (Gröna kammaren i Linnais gård, novelli kirjasarjan osasta 1)
Suomen herttuatar (Hertiginnan af Finland, novelli kirjasarjan osasta 2)
Jungarin taru (Ljungars saga, osan 3 ensimmäinen nide)
Tähtien turvatit (Planeternas skyddslingar, myöhemmin Stjärnornas kungabarn)
Välskärin kertomuksia (Fältskärns berättelser)
Finland framställdt i teckningar, kommentoitu kaksikielinen painos vuonna 2011 nimellä Finska vyer: 1840-talets storfurstendöme i bilder / Suomalaisia näkymiä: 1840-luvun suuriruhtinaskunta kuvissa
Morsian ja muita kauhunovelleja, Faros 2013
Gassino Torinese

| Gassino Torinese |
| --- | --- |

 Gassino Torinese
 Koordinaatit: 45°8′N, 7°49′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  230 m
Väkiluku:  9 385
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.gassino.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gassino Torinese (piemonteksi Gasso ) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 9 385 asukasta.
Gasque

Gasque on ruotsalainen, akateeminen seuranviettotapahtuma ja pöytäjuhla. Se on olennainen osa ruotsalaista yliopistokulttuuria, mutta erityisen vahva perinne se on Kuninkaallisessa teknillisessä korkeakoulussa Tukholmassa, Chalmersin korkeakoulussa Göteborgissa ja Uppsalan yliopistossa. Suomalaisen opiskelijajuhlakulttuurin lähin vastine on sitsit.
Gasquen tarkoituksena on tutustua uusiin ihmisiin, minkä takia niitä järjestetään erityisen paljon lukuvuoden alussa. Gasquen aikana syödään yleisimmin kolmen ruokalajin ateria ja juodaan useampia snapseja. Se järjestetään usein korkeakoulun ylioppilaskunnan tiloissa, mutta vaihtelevasti myös esimerkiksi ylioppilaskunnan hallinnoimissa kampuksen ulkopuolisissa kiinteistöissä tai vaikkapa ulkona.
Sana gasque äännetään "gask", ja siitä on johdettu myös verbi gasqua eli äännettynä "gaska".
Tapahtuman kulku

Tapahtumaan ostetaan lippu etukäteen, yleensä joko samana päivänä tai korkeintaan viikkoa aikaisemmin. Liput ovat paketteja, jotka sisältävät sekä ruoan että alkoholittoman tai alkoholillisen juomapaketin ja ohjelman. Joskus tarjolla on myös erillisiä juomakuponkeja. Itse tapahtumassa ei siis käsitellä rahaa, vaan kaikki maksetaan etukäteen.
Tapahtumalla on täsmällinen alkamisaika, joten paikalla on syytä olla ajoissa. Istumajärjestys voi olla vapaa, ennalta määritelty tai paikan päällä arvottava. Pöydät ja tuolit on sijoitettu varsin tiiviisti tunnelman luomiseksi. Pöytäjärjestyksessä joka toinen on mies ja joka toinen nainen.
Kun kaikki ovat löytäneet paikkansa, laulunjohtaja pitää lyhyehkön avajaispuheen, jossa hän esittelee tapahtuman, turvallisuustietoa ja mahdollisesti myös illan menun. Alussa tarjoillaan avajaisjuoma ja lisäksi alkupala, jos sitä ei ole katettu valmiiksi pöytään. Tapahtuman suuren osallistujamäärän ja pienehkön keittiötoiminnan vuoksi pääruoka tarjoillaan vasta parin tunnin päästä tapahtuman alusta, joten ennen paikalle saapumista kannattaa syödä. Kaikki ruoka ja juomista snapsit ja punssit tarjoillaan pöytään.
Aterioita odotellessa keskustellaan, seurataan läsnäolijoiden esityksiä ja lauletaan yhteislauluja laulunjohtajan (ruots. sångledare) johdolla. Gasqueta varten on sanoitettu uudelleen erityisesti ruotsalaisia perinteisiä lastenlauluja, joita lauletaan juomalaulujen tapaan. Juomalaulujen jälkeen juodaan snapsi tai punssi, jonka mies nostaa ensin oikealla puolella olevalle naiselle, sitten vasemmalle ja lopulta vastapäiselle. Snapsin jälkeen sama toistetaan päinvastaisessa järjestyksessä. Lasia ei kilistetä.
Jälkiruoan jälkeen kiitetään tapahtuman järjestäjiä omalla kiitoslaululla. Tapahtuma päättyy yleensä jaoksen oman tunnuskappaleen yhteislauluun, jonka jälkeen pöydät raivataan pois ja samassa tilassa alkaa jatkot.
Etiketti

Ruotsalaiseen juhlaperinteeseen nähden gasquen etiketti on varsin tiukka ja konservatiivinen. Pukukoodi vaihtelee hienoimmillaan aina juhlapukuun asti, mutta on aina vähintään smart casual. Myös oman laitoksen opiskelijahaalari on lähes aina soveltuva asuvalinta.
Gasquen eräänlainen juontaja on laulunjohtaja (ruots. sångledare), joka ruokailee muiden tapaan mutta keskeisellä paikalla. Laulunjohtajia voi olla yksi tai useampi, ja heillä on käytössään kello. Vaikka vapaahenkinen keskustelu vieraidenkin ihmisten kanssa kuuluu gasquen ominaispiirteisiin, on keskustelu keskeytettävä laulunjohtajan kilauttaessa merkkigongiaan.
Suuren väkimäärän ja tiiviin pöytäsijoittelun vuoksi pöydästä poistuminen gasquen aikana ei ole suotavaa, ei edes WC:ssä käyntiä varten. Myös matkapuhelimen käyttö esimerkiksi kuvaamistarkoituksessa ei ole kohteliasta, sillä seuratapahtuman luonteeseen kuuluu uusiin ihmisiin tutustuminen sekä seurasta ja tunnelmasta nauttiminen.
Function as a Service

Function as a Service (lyh. FaaS) on palvelimettoman tietojenkäsittelyn pilvipalvelumuoto, joka tyypillisesti liitetään mikropalveluiden rakentamiseen ja suorittamiseen. FaaS-mallissa fyysinen palvelinlaitteisto, virtuaalikoneiden käyttöjärjestelmän ja verkkopalvelinohjelmiston hallinta ovat tyypillisesti pilvipalvelun tarjoajan hallinnoimia.
Palvelimeton tietojenkäsittely on yläluokka tietyn tyyppiselle palvelulle (laskenta, tallennus, tietokanta, viestintä jne.), jonka alaluokka FaaS on.
Frosinonen maakunta

Frosinonen maakunta (ital. Provincia di Frosinone) on maakunta Latiumin alueella Keski-Italiassa.
Frosinonen maakunnan pinta-ala on 3 247 neliökilometriä ja asukkaita siellä on vajaat 500 000. Maakunnassa on 91 kuntaa, ja sen pääkaupunki on Frosinone.
Frosinonen maakunta perustettiin kuninkaan määräyksellä vuonna 1926. Frosinonen lisäksi sen suurimpia kaupunkeja ovat Cassino, Alatri ja Sora.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Frosinonen maakunta Wikimedia Commonsissa
Frosinonen maakunta
Acquafondata | Acuto | Alatri | Alvito | Amaseno | Anagni | Aquino | Arce | Arnara | Arpino | Atina | Ausonia | Belmonte Castello | Boville Ernica | Broccostella | Campoli Appennino | Casalattico | Casalvieri | Cassino | Castelliri | Castelnuovo Parano | Castro dei Volsci | Castrocielo | Ceccano | Ceprano | Cervaro | Colfelice | Colle San Magno | Collepardo | Coreno Ausonio | Esperia | Falvaterra | Ferentino | Filettino | Fiuggi | Fontana Liri | Fontechiari | Frosinone | Fumone | Gallinaro | Giuliano di Roma | Guarcino | Isola del Liri | Monte San Giovanni Campano | Morolo | Paliano | Pastena | Patrica | Pescosolido | Picinisco | Pico | Piedimonte San Germano | Piglio | Pignataro Interamna | Pofi | Pontecorvo | Posta Fibreno | Ripi | Rocca d’Arce | Roccasecca | San Biagio Saracinisco | San Donato Val di Comino | San Giorgio a Liri | San Giovanni Incarico | San Vittore del Lazio | Sant’Ambrogio sul Garigliano | Sant’Andrea del Garigliano | Sant’Apollinare | Sant’Elia Fiumerapido | Santopadre | Serrone | Settefrati | Sgurgola | Sora | Strangolagalli | Supino | Terelle | Torre Cajetani | Torrice | Trevi nel Lazio | Trivigliano | Vallecorsa | Vallemaio | Vallerotonda | Veroli | Vicalvi | Vico nel Lazio | Villa Latina | Villa Santa Lucia | Villa Santo Stefano | Viticuso
Funcinpec

Funcinpec (khmeriksi; រណសិរ្សបង្រួបបង្រួមជាតិដើម្បីកម្ពុជាឯករាជ្យ អព្យាក្រិត សន្តិភាព និងសហប្រតិបត្តិការ, ransk. Front Uni National pour un Cambodge Indépendant, Neutre, Pacifique, et Coopératif), (suom. Kansallinen yhteisrintama itsenäisen, sitoutumattoman, rauhanomaisen ja yhteistyökykyisen Kambodžan puolesta) on Kambodžan kuningasmielinen puolue.
Vuoden 2008 alahuoneen vaaleissa se sai viisi prosenttia äänistä ja kaksi paikkaa, vuoden 2006 vaaleissa senaattiin 21 prosenttia äänistä ja kymmenen paikkaa. Puoluejohtaja on Kev Put Reaksmei.
Puolueen perusti Norodom Sihanouk vuonna 1981 ollessaan maanpaossa Pariisissa. Vuonna 1993 se sai enemmistön alahuoneeseen, ja Funcinpecin Norodom Ranariddhistä tuli pääministeri. Vuonna 2006 Ranariddh erotettiin puoluejohdosta ja tuomittiin taloudellisista väärinkäytöksistä.
Gammafunktio

Gammafunktion kuvaaja pienillä positiivisilla arvoilla
Gammafunktio on  funktio, jolle käytetään symbolia  \Gamma  (iso gamma), ja joka voidaan tulkita kertoman yleistyksenä reaali- ja kompleksiluvuille. Sen arvo on Riemannin integraalilla merkittynä
Gammafunktio on määritelty kaikilla arvoilla paitsi ei-positiivisilla kokonaisluvuilla. Näissä pisteissä integraalin raja-arvo on ääretön. Kaikista kertomafunktion yleistyksistä gammafunktio on erityinen, sillä Bohrin-Mollerupin lauseen mukaan  se on ainoa, joka on logaritmisesti konveksi ts. sen luonnollinen logaritmi on konveksi.
Gammafunktion arvoa ei pysty antamaan suljetussa muodossa mielivaltaisessa pisteessä.
Gammafunktioon saavutaan, kun toistuvasti derivoidaan integraaliyhtälöä  I=\int _{0}^{\infty }e^{-ax}dx={\frac {1}{a}}.  I\,\! on vain parametrin a funktio, kuten voimme odottaa. Siispä:
josta
Toistetaan:
Toistetaan:
Sijoitetaan  a=1\,\! ja saamme
josta määrittelemme gammafunktion
n!:n yleistykseksi kompleksiluvuille. Luonnollisille luvuille:
Gammafunktion ominaisuuksia

Jos  n on luonnollinen luku, niin  \Gamma (n)=(n-1)!
Jos  n on luonnollinen luku, niin  \Gamma \left({\frac {2n+1}{2}}\right)={\frac {1\cdot 3\cdot 5\cdot 7\cdot \ldots \cdot (2n-1)}{2^{n}}}{\sqrt {\pi }}, josta saadaan arvo  \Gamma \left({\frac {1}{2}}\right)={\sqrt {\pi }}
Gammafunktio voidaan määritellä myös raja-arvona:  \Gamma (z)=\lim _{n\to \infty }{\frac {n!\;n^{z}}{z\;(z+1)\ldots (z+n)}}
Kirjallisuutta

Jalava, Väinö: Johdatus funktionaalianalyysiin.  (Moniste 95)  Tampere:  TTKK, 1983.  ISBN 951-720-831-6.
Laasonen, Pentti: Matemaattisia erikoisfunktioita.  (Moniste 261)  Otaniemi:  TKK, 1971.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mathworld. Gamma Function (englanniksi)
Freestylehiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2011

Freestylehiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2011 13. kerran. Kilpailut käytiin Yhdysvaltain Deer Valleyssä 2.–5. helmikuuta. Kilpailulajeina olivat kumparelasku, parikumparelasku, hypyt, half-pipe, slopestyle ja skicross.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kumparelasku |  Guilbaut Colas | 26,26 |  Alexandre Bilodeau | 25,66 |  Mikaël Kingsbury | 25,57 |
| Parikumparelasku |  Alexandre Bilodeau |  Alexandre Bilodeau |  Mikaël Kingsbury |  Mikaël Kingsbury |  Nobuyuki Nishi |  Nobuyuki Nishi |
| Hypyt |  Warren Shouldice | 253,66 |  Qi Guangpu | 250,95 |  Anton Kušnir | 249,63 |
| Half-pipe |  Mike Riddle | 45,6 |  Kevin Rolland | 45,2 |  Simon Dumont | 43,2 |
| Slopestyle |  Alex Schlopy | 41,8 |  Sammy Carlson | 41,5 |  Russell Henshaw | 41,2 |
| Skicross |  Christopher Del Bosco |  Christopher Del Bosco |  Jouni Pellinen |  Jouni Pellinen |  Andreas Matt |  Andreas Matt |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kumparelasku |  Jennifer Heil | 24,35 |  Hannah Kearney | 24,31 |  Kristi Richards | 23,71 |
| Parikumparelasku |  Jennifer Heil |  Jennifer Heil |  Chloé Dufour-Lapointe |  Chloé Dufour-Lapointe |  Hannah Kearney |  Hannah Kearney |
| Hypyt |  Cheng Shuang | 188,40 |  Xu Mengtao | 188,23 |  Olha Volkova | 178,59 |
| Half-pipe |  Rosalind Groenewoud | 44,7 |  Jen Hudak | 42,1 |  Keltie Hansen | 38,8 |
| Slopestyle |  Anna Segal | 43,4 |  Kaya Turski | 41,7 |  Keri Herman | 41,0 |
| Skicross |  Kelsey Serwa |  Kelsey Serwa |  Julia Murray |  Julia Murray |  Anna Holmlund |  Anna Holmlund |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kanada | 8 | 5 | 3 | 16 |
| 2 |  Yhdysvallat | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 3 |  Kiina | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 4 |  Ranska | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 5 |  Australia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 6 |  Suomi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 |  Itävalta | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 7 |  Japani | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 7 |  Ruotsi | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 7 |  Ukraina | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 7 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 12 | 12 | 12 | 36 |
Freestylehiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

Freestylehiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2005 kymmenennen kerran. Kilpailut käytiin Suomen Rukalla 17.–20. maaliskuuta. Kilpailulajeina olivat kumparelasku, parikumparelasku, hypyt, half-pipe ja skicross.
Mitalistit > Miehet

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kumparelasku |  Nathan Roberts | 26,90 |  Marc-André Moreau | 26,83 |  Dale Begg-Smith | 26,75 |
| Parikumparelasku |  Toby Dawson |  Toby Dawson |  Sami Mustonen |  Sami Mustonen |  Jeremy Bloom |  Jeremy Bloom |
| Hypyt |  Steve Omischl | 258,98 |  Jeff Bean | 253,61 |  Aljaksei Hryšyn | 246,19 |
| Half-pipe |  Mathias Wecxsteen | 47,00 |  Loïc Collomb-Patton | 46,70 |  Corey Vanular | 44,00 |
| Skicross |  Tomáš Kraus |  Tomáš Kraus |  Jesper Brugge |  Jesper Brugge |  Audun Grønvold |  Audun Grønvold |
Mitalistit > Naiset

| Laji | Kultaa | Kultaa | Hopeaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kumparelasku |  Hannah Kearney | 26,40 |  Nikola Sudová | 26,31 |  Margarita Marbler | 26,31 |
| Parikumparelasku |  Jennifer Heil |  Jennifer Heil |  Kari Traa |  Kari Traa |  Aiko Uemura |  Aiko Uemura |
| Hypyt |  Li Nina | 197,37 |  Evelyne Leu | 196,01 |  Guo Xinxin | 183,94 |
| Half-pipe |  Sarah Burke | 44,00 |  Kristi Leskinen | 39,70 |  Grete Eliassen | 38,20 |
| Skicross |  Karin Huttary |  Karin Huttary |  Magdalena Iljans |  Magdalena Iljans |  Ophélie David |  Ophélie David |
Mitalitaulukko

Isäntämaa
| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Kanada | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 2 |  Yhdysvallat | 3 | 1 | 1 | 5 |
| 3 |  Ranska | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 4 |  Tšekki | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 5 |  Itävalta | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 |  Kiina | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 7 |  Ruotsi | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 8 |  Norja | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 9 |  Suomi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 |  Sveitsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 11 |  Australia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11 |  Japani | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 11 |  Valko-Venäjä | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 10 | 10 | 10 | 30 |
Galaxy (satelliitti)

Galaxy on yhdysvaltalainen tietoliikennesatelliittien perhe. Satelliittiperheen aloittivat Hughesin suunnittelemat satelliitit, mutta myöhemmin niitä ovat suunnitelleet ja valmistaneet muutkin yhtiöt. Satelliitteja operoi Intelsat. Ensimmäinen Galaxy laukaistiin 28. kesäkuuta 1983.