stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rabbit Films
Tuotannot ja yhteistuotannot > Televisiosarjat

Maailmankiertue (2001–2003) ¹
Duudsoni Elämää (2004) ¹
Duudsonit (2006–2015) ¹
Piilokamerapäälliköt (2008) ¹
Kill Arman (2009–2010)
Madventures (2009)
Biisonimafia (2010–2013)
Duudsonit Amerikassa (2010) ¹
Siperia opettaa (2011) ¹
Duudsonit tuli taloon (2012–2023) ¹
Arman ja viimeinen ristiretki (2013–2018)
Posse (2014–2022) ¹
Aku ja 7 ihmettä (2014–2016) ¹
Kingi (2015–2018) ¹
Pop’n’Roll (2015–2016) ¹
Tuulitunneli (2015) ¹
Haluatko miljonääriksi? (2016–2024)
Saturday Night Live (2016)
Huippujengi (2016) ¹
Lakon ja Herban BOKSI (2016) ¹
Hyvät kaupat (alkuperäisidea, 2016) ¹
Arman LIVE (2016)
Pitääkö olla huolissaan? (2016–2025) ¹
Olipa kerran elämä (2017) ¹
Stadi vs. Lande (2017–2025) ¹
Anssi Kela ja isot biisit (2017) ¹
BumtsiBum! (2017)
Atlantin yli (2017–2022)
Game Night (2017)
Harkimot (2017–2018) ¹
Mökkireissu (2017–2018) ¹
Alasti-klubi (2017–2018) ¹
Leijonan luola (2018)
Kaunis elämä (2018) ¹
Vedetään hatusta (2018)
Kymppitonni (2018–2021) ¹
Kupla (2018) ¹
Pallon ympäri (2018) ¹
Gaala (2018) ¹
Et sä tiedä kuka mä oon? (2018) ¹
Villien jäljillä (2018) ¹
Suhdesoppa (2019) ¹
Duudsonit: Päällikkö (2019) ¹
Mestaritekijä (2020–2021)
Suurmestari (2020–2025)
Kirppiksen Kingi (2020–2021) ¹
Supertähtien yllätysremontit Suomi (2021)
Kioski (2021) ¹
Remppa vai muutto Suomi (2021–2025)
Ultimate Escape Suomi (2021–2023) ¹
Onnenpyörä VIP (2021)
Punkaharjun pojat (2021–2023)
Made in Finland (2022)
Munkkivuori (2022–2025)
Suomen Huippumalli haussa (2022)
Kaaoksen kesyttäjät (2022)
Silent Library Suomi (2023–2024)
Mestarileipurit (2023)
Vikin ja Köpin matkailuohjelma (2023–2024)
Sanansaattajat (2024) ¹
Top Gear Suomi (2024–2025)
Juniori Suurmestari (2024–2025)
Queen of Fucking Everything (2025)
Kaikki vastaan kaikki (2025)
¹ oma formaatti
Tuotannot ja yhteistuotannot > Elokuvat

Duudsonit-elokuva (2006)
Kupla (2021)
MC Helper beKINGs (2022)
Uhma (2025)
Valitut (2025)
Aiheesta muualla

Rabbit Filmsin kotisivut
4Kids TV

| 4Kids TV |
| --- | --- |
 Kanavan logo vuosina 2005–2007.
Lähetykset alkoivat:  7. syyskuuta 2002
Lähetykset loppuivat:  27. joulukuuta 2008
Omistaja:  4Kids Entertainment FOX
Maa:   Yhdysvallat
Näkyvyysalue:   Yhdysvallat
Pääkonttori:   New York, New York
Aiemmin:  FoxBox
Kotisivu:  4kidstv.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
4Kids TV on yhdysvaltalainen entinen lauantaiaamun televisio-osio, jota esitettiin FOX Networkilla. 4Kids Entertainment teki tammikuussa 2002 neljän vuoden sopimuksen Foxin kanssa ja osti kanavalleen oman osion lauantai- ja joskus sunnuntaiaamuksi.
4Kids Entertainment esitti ensimmäiset ohjelmat nimellä FoxBox syyskuussa 2002, kun Fox Kids lopetti toimintansa. Tammikuussa 2005 FoxBoxin nimi vaihdettiin 4Kids TV:ksi ja 4Kids Entertainment on täysin vastuussa kanavan sisällöstä. Marraskuussa 2008 4Kids ilmoitti lopettavansa televisio-osionsa vuoden päätteeksi johtuen rahan ja levityksen aiheuttamista erimielisyyksistä 4Kidsin ja Foxin välillä. Kanava sai päätöksensä 27. joulukuuta 2008. Sittemmin 4kids.tv on toiminut pelkästään internet-sivustona.
28. toukokuuta 2008 4Kids otti haltuunsa The CW Television Networkin lasten televisio-osion Kids’ WB:n, jonka myötä sen nimeksi tuli The CW4Kids.
Nykyään 4kidsin ohjelmistoa näkyy Toonzain kanavalla.
Esitettyjä ohjelmia

The Adrenaline Project (2007–2008)
Alien Racers (2005)
Bratz (2005–2007)
Cabbage Patch Kids (2004)
Chaotic (2006–2008)
The Cramp Twins (2003–2006)
Cubix (2003–2004)
Di-Gata Defenders (2006–2008)
Dinosaur King (2007–2008)
Eläköön Pinata (2006–2008
Fighting Foodons (2002–2003)
Funky Cops (2003–2008)
F-Zero GP Legend (2004–2005)
G.I. Joe: Sigma 6 (2005–2006)
Kirby: Right Back at Ya! (2002–2008)
Incredible Crash Dummies (2004–2005)
Magical DoReMi (2005–2008)
The Menu (2004–2005)
Tokyo Mew Mew (2005–2006)
One Piece (2004–2005)
Paluu tulevaisuuteen (2003)
Pirate Islands (2003)
Prätkähiiret (2008)
Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (2003–2008)
Shaman King (2003–2005)
Sonic X (2003–2007)
Stargate Infinity (2002–2003)
Ultimate Muscle: The Kinnikuman Legacy (2002–2006)
Ultraman Tiga
Winx (2004–2008)
WMAC Masters
Yu-Gi-Oh! Duel Monsters (2006–2007)
Yu-Gi-Oh! Capsule Monsters (2006)
Yu-Gi-Oh! GX (2007–2008)
Yu-Gi-Oh! 5D's (2008)
Magical Doremi (2005-2008)
Emmanuel Macron

| Emmanuel Macron |
| --- | --- |
 Emmanuel Macron vuonna 2024.
Ranskan tasavallan 25. presidentti
 14. toukokuuta 2017 –  
Pääministeri:  Édouard Philippe Jean Castex Élisabeth Borne
Edeltäjä:  François Hollande
Andorran ruhtinaskumppani Yhdessä Joan Enric Vives Sicílian kanssa
 14. toukokuuta 2017 –  
Pääministeri:  Antoni Martí Xavier Espot Zamora
Edeltäjä:  François Hollande
Ranskan talous- ja elinkeinoministeri
 24. elokuuta 2014 – 30. elokuuta 2016  
Pääministeri:  Manuel Valls
Edeltäjä:  Arnaud Montebourg
Seuraaja:  Michel Sapin
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. joulukuuta 1977 (ikä 47) Amiens, Ranska
Kansalaisuus:  ranskalainen
Vanhemmat:  Jean-Michel Macron Françoise Noguès
Puoliso:  Brigitte Macron (2007–)
Tiedot
Puolue:  Renessanssi (2016–)
Muut puolueet:  Sosialistinen puolue (2006–2009) sitoutumaton (2009–2016)
Tutkinnot:  Université Paris-Nanterre Institut d’études politiques de Paris Kansallinen hallintokoulu
Uskonto:  katolinen
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.elysee.fr
Emmanuel Jean-Michel Frédéric Macron (ranskaksi: [ɛmanɥɛl makʁɔ̃]; s. 21. joulukuuta 1977 Amiens, Ranska) on ranskalainen poliitikko ja Ranskan 25. presidentti. Macron astui Ranskan presidentin virkaan 14. toukokuuta 2017. Samalla hänestä tuli myös Andorran toinen ruhtinaskumppani yhdessä Urgellin piispana toimivan Joan-Enric Vives i Sicílian kanssa. Hän on EU-myönteinen presidentti ja kannattaa EU:n yhteisiä puolustusvoimia ja euroalueen reformia. Macron tekee eron patriotismin (isänmaanrakkaus) ja ulossulkevan nationalismin välille. Macron kannattaa tiivistä kansainvälistä yhteistyötä kansallisen eristäytymisen sijaan, minkä vuoksi häntä kuvataan sekä tiedotusvälineissä että vaihtoehtomedioissa käsitteellä globalisti. Macron valittiin toiselle kaudelle presidentiksi keväällä 2022. Istuva presidentti ei ollut saanut Ranskassa jatkokautta yli 20 vuoteen.
Taustaltaan Macron on ollut valtionhallinnon virkamies, entinen investointipankkiiri, presidentti François Hollanden henkilökunnan apulaispääsihteeri sekä Ranskan talous- ja elinkeinoministeri vuosina 2014–2016, jolloin Macron valmisteli hänen nimeään kantavan talousuudistuksia kattaneen ”Macron-lain”, joka hyväksyttiin voimaan 6. elokuuta 2015. Huhtikuussa 2016 Macron ilmoitti perustavansa oman puolueensa (myöhemmin nimeksi asetettiin La Republicue En Marche!) ja marraskuussa 2016 Macron ilmoitti asettuvansa ehdolle vuoden 2017 Ranskan presidentinvaaleihin. Vaaleissa Macron profiloitui keskustalaiseksi liberaaliksi, joka oli vastaehdokkaana äärivasemmiston Jean-Luc Melenchonille ja oikeistopopulisti Marine Le Penille sekä kahden valtapuolueen, keskusta-vasemmistolaisen Parti Socialistin ja keskusta-oikeistolaisen Les Republicainsin ulkopuolinen ehdokas.
Presidenttinä Macron on alentanut yritysten verotusta, helpottanut yritysten sääntelyä sekä palkkaamispolitiikkaa, kannattanut laajaa ilmastopolitiikkaa, vihreään talouteen siirtymistä ja poistanut Ranskan varallisuusveron.
Tausta ja opinnot

Amiensissa Pohjois-Ranskassa syntyneen Macronin isä on neurologian professori ja äiti lääketieteen tohtori. Perhe oli vasemmistolainen. Macron kävi aluksi yksityistä jesuiittakoulua, mutta suoritti lukion loppuun Pariisissa Lycée Henri-IV:ssä. Macronin isoisoisä George William Robertson oli britti, joka taisteli Sommen taistelussa ensimmäisessä maailmansodassa ja asettui sodan jälkeen alueelle. Hän meni naimisiin paikallisen Suzanne Julia Amelie Leblondin kanssa vuonna 1919.
Emmanuel Macron opiskeli kieliä, yhteiskuntatieteitä ja filosofiaa Université Paris-Nanterre -korkeakoulussa. Hän työskenteli filosofi Paul Ricœurin assistenttina 1999–2001. Macron suoritti maisterin tutkinnon vuonna 2001 Institut d’études politiques de Paris’ssa (Sciences Po). Vuosina 2002–2004 hän opiskeli Kansallisessa hallintokoulussa (École nationale d'administration, ENA), ja yliopistollisen lopputyönsä hän teki Niccolò Machiavellistä.
Liikemiesura

Valmistuttuaan Macron meni ministeriöiden väliseen tarkastus- ja valvontaelimen IGF:n (Inspection générale des finances) palvelukseen. IGF:ää johti ranskalainen kansantalous- ja sosiaaliteoreetikko Jacques Attali, joka oli toiminut presidentti François Mitterrandin neuvonantajana. Attali nimitti Macronin kahdenvälisen komission apulaisesittelijäksi edistämään Ranskan talouskasvua. Attalin suosittelemana Macron siirtyi Rothschild & Cie -investointipankkiin, jonka omistaa Rothschild & Co. Macron työskenteli investointipankissa 2008–2012 ja yleni pankissa nopeasti. Macron oli osapuolena, kun Nestlé vuonna 2012 osti Pfizerin tytäryhtiön. Yrityskaupan ansiosta hänestä tuli miljonääri.
Poliittinen ura

Macron nimitettiin toukokuussa 2012 presidentti François Hollanden henkilökuntaan Élysée-palatsin apulaispääsihteeriksi. Ranskan lehdistö alkoi pian kutsua häntä ”Élyséen Mozartiksi”, sillä Macron on palkittu pianisti. Kaksi vuotta myöhemmin, 36-vuotiaana, hänet nimitettiin Arnaud Montebourgin tilalle Ranskan talous- ja elinkeinoministeriksi. Talousministerinä Macron ajoi läpi liike-elämää tukevaa työmarkkinoiden uudistusta, jolla hän hankki itselleen Ranskan ammattiliittojen ja niitä tukevien äärivasemmiston kannattajien kaunaa. Macron oli Ranskan talousministeri elokuusta 2014 elokuuhun 2016. Yksi Macronin merkittävistä saavutuksista talous- ja elinkeinoministerinä oli elokuussa 2015 hyväksytty ”Macron-laki”, joka helpotti yritysten sääntelyä ja uudisti liike-elämää.
Macron perusti huhtikuussa 2016 edistyksellisen ja sosiaaliliberaalin poliittisen ryhmittymän La République En Marche!, ja marraskuussa hän ilmoitti asettuvansa pääpuolueiden ulkopuoliseksi ehdokkaaksi vuoden 2017 presidentinvaaleihin. Hän sai toisella kierroksella 66 prosenttia äänistä ja tuli valituksi Ranskan presidentiksi.
Poliittinen ura > Ensimmäinen presidenttikausi 2017–2022

Macron astui Ranskan presidentin virkaan 14. toukokuuta 2017. Macronista tuli 39-vuotiaana Ranskan nuorin presidentti ja ensimmäinen, joka on syntynyt viidennen tasavallan perustamisen jälkeen.
Huhtikuussa 2021 Macron ilmoitti lakkauttavansa ENA-koulun. Tavoitteena oli lisätä mahdollisuuksien tasa-arvoa Ranskan poliittisen johdon keskuudessa. Koulusta valmistuminen on jo pitkään korreloinut korkea-arvoisten virkojen (mm. suurlähettiläät, ministerit, presidentit ja yritysjohtajat) saamisen kanssa.
Macron lupasi kunnioittaa mitä tahansa Uuden-Kaledonian kansanäänestysten sarjan tulosta. Vuonna 2020 hän kiitti äänestäjiä, kun nämä äänestivät Ranskaan jäämisen puolesta ja toivoi avointa dialogia alueen tulevaisuudesta.
Vuonna 2019 Macron ilmoitti, että Ranska ei aio ratifioida EU:n ja Mercosurin välistä vapaakauppasopimusta, mikäli Brasilia ei tee isompia panostuksia sademetsiensä suojeluun. Macronin mukaan Brasilian presidentti Jair  Bolsonaro oli valehdellut Macronille sanoessaan, että Brasilian on tarkoitus suojella sademetsiä. Sademetsät tuottavat 20 % Maapallon hapesta ja Macron kutsui niiden häviämistä kansainväliseksi katastrofiksi.
Poliittinen ura > Toinen presidenttikausi 2022–

Macron valittiin toiselle presidenttikaudelle 24. huhtikuuta vuoden 2022 presidentinvaalin toisella kierroksella. Hän voitti Marine Le Penin vaalien toisella kierroksella prosenttiluvuin 58,54–41,46. Macron sai 18 779 641 ääntä. Vaalien ensimmäisellä kierroksella hän sai eniten ääniä hänen kannatuksensa ollessa 27,85 %. Hän on Ranskan ensimmäinen presidentti yli 20 vuoteen, joka on voittanut presidentinvaalit kahdesti. Macron astui virkaansa toiselle kaudelle 7. toukokuuta 2022, jolloin Élysée-palatsissa järjestettiin virkaanastujaisjuhlat, perustuslakineuvoston puheenjohtaja vahvisti presidentinvaalien tulokset ja Macron allekirjoitti virkaanastumisensa asiakirjan. Hän painotti puheessaan maailman kohtaamia ennennäkemättömiä haasteita Venäjän Ukrainassa aloittaman sodan ja maailmanlaajuisten ympäristöongelmien vuoksi. Macronin toinen kausi alkaa virallisesti keskiyöllä 14. toukokuuta 2022.
16. toukokuuta 2022 Ranskan pääministeri Jean Castex erosi ja Macron nimitti uudeksi pääministeriksi entisen työministerin, Élisabeth Bornen. Borne on parlamentin ulkopuolella oleva pääministeri, mutta on ehdolla kesäkuun parlamenttivaaleissa, jossa Macron pyrkii säilyttämään puolueensa määräenemmistön Ranskan kansalliskokouksessa eli parlamentissa.
Poliittiset näkemykset

Macron on EU-myönteinen globalisti ja teknokraatti, joka kannattaa EU:n yhteisiä puolustusvoimia ja euroalueen reformia. Macron on nationalismin vastustaja; hän pitää nationalismia epäisänmaallisena.
Macron on pyrkinyt esiintymään poliittiseen keskustaan kuuluvana maltillisena ja poliittisten äärilaitojen stopparina, mutta presidenttikaudellaan hän toteuttaa uusliberalismin mukaisia uudistuksia. Tämä on tehnyt hänestä epäsuositun poliittisen johtajan, ja sekä äärioikeisto että äärivasemmisto ovat saaneet tilaa kasvulle. Hänen uudistuksiaan on arvosteltu oppikirjan mukaiseksi uusliberalismiksi, jossa kevennetään sääntelyä, annetaan taloudellisia etuja rikkaille ja heikennetään sosiaaliturvaa. Macron on keventänyt rikkaiden verotusta ja samanaikaisesti kiristänyt tavallisten kansalaisten verotusta. Macronin varakkaita suosivat uudistukset ovat johtaneet pilkkanimeen ”rikkaiden presidentti”.
Macron sai kritiikkiä osakseen, kun hän sanoi, että työnhakija voi löytää työtä, jos vain niin haluaa. Kriitikoiden mukaan Macron on irrallaan tavallisten ihmisten huolista ja samanaikaisesti hän pyrkii työntämään Ranskaa talouskasvua kohti uudistuksillaan. Macron on myös sanonut, että ranskalaiset ovat muutosta vastustavia gallialaisia.
Vuonna 2016 Macron sanoi tukevansa Ranskan valtion virallista laïcité-politiikkaa, joka kieltää näkyvät uskonnolliset tunnukset julkisilla paikoilla. Hän on kuitenkin sanonut, että Ranska on soveltanut tätä liian innokkaasti juuri muslimeja kohtaan. Macron on puolustanut sekularismia myös presidentiksi noustuaan, ja vuonna 2020 hän sanoi, että islam on kriisissä kaikkialla maailmassa.
Kannatusluvut

Macronin kannatusluku oli 62 prosenttia toukokuussa 2017. Maaliskuussa 2018 kannatusluku oli pudonnut 40 prosenttiin, sillä kansalaisten mielestä Macron oli käynnistämässä liikaa uudistuksia. Marraskuussa 2018 keltaisten liivien liikkeen mielenosoitusten käynnistyessä Macronin kannatusluku oli pudonnut 25 prosenttiin. Liike syntyi Macronin politiikan vastustamiseksi.
Yksityiselämä

Macron on kahden lääkärin Jean-Michel Macronin ja Françoise Macron-Noguesin lapsi ja Macronin perheeseen kuulu kaksi sisarta. Macronin isä, Jean-Michel toimi neurologina Amiensin kaupungin yliopistollisessa sairaalassa. Macronin äiti Françoise Macron-Nogues toimi lastenlääkärinä. Macronin sisaret myös kouluttautuivat lääkäreiksi.
Emmanuel Macron avioitui vuonna 2007 lukioaikaisen ranskanopettajansa Brigitte Trogneux’n kanssa. Macronilla on vaimonsa kautta kolme lapsipuolta, joista yksi oli Macronin kanssa samalla lukioluokalla. Uskonnolliselta vakaumukseltaan Macron on katolilainen, ja hän pyysi saada kasteen ollessaan 12-vuotias. Hän on määritellyt itsensä agnostiseksi katolilaiseksi.
Äidinkielensä ranskan lisäksi Macron puhuu hyvin myös englantia.
Macron ja hänen vaimonsa adoptoivat mustan labradorinnoutaja-griffon -rotuisen koiran, jolle annettiin nimeksi Nemo. Koira asuu presidenttipariskunnan kanssa Élysée-palatsissa.
Kunnianosoituksia > Ranskalaiset

Kunnialegioona (Ranska, 2017, suurmestari)
Ordre National du Mérite (Ranska, 2017, suurmestari)
Lähde:
Kunnianosoituksia > Ulkomaalaiset

Alankomaiden leijonan ritarikunta (Alankomaat, 2023)
Zayedin ritarikunta (Yhdistyneet Arabiemiraatit, 2022)
Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 2021, suurristi)
Niilin ritarikunta (Egypti, 2020)
Mugunghwa-ritarikunta (Etelä-Korea, 2018)
Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta (Suomi, 2018, suurristi ketjuineen)
Elefanttiritarikunta (Tanska, 2018)
Tasavallan ritarikunta (Tunisia, 2018)
Vapahtajan ritarikunta (Kreikka, 2018, suurristi)
Asteekkikotkan ritarikunta (Meksiko, 2016, nauha)
Brittiläisen imperiumin ritarikunta (Yhdistynyt kuningaskunta, 2014, komentaja)
Etelän ristin ritarikunta (Brasilia, 2012, suurupseeri)
Leijonan kansallinen ritarikunta (Senegal)
Galleria

Macronin kannattajat juhlivat Louvren edustalla presidentinvaalien 2017 jälkeen.
Macron juhlii Ranskan voitettua Kroatian jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa Venäjällä vuonna 2018.
Macron tapaa Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin vuonna 2018.
Macron tapaa Venäjän presidentin Vladimir Putinin helmikuussa 2022.
Kirjallisuutta

Fulda, Anne: Emmanuel Macron, un jeune homme si parfait.  Paris:  Plon, 2017.  ISBN 978-2-259-25363-5
Luettelo Norjan hallitsijoista

Gerhard Munthen tekemä kuva Magnus Erlingssons -saagaan.
Tämä on luettelo Norjan hallitsijoista. Luettelo alkaa 800-luvulla eläneestä Harald Kaunotukasta.
Hårfagreætta-suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Harald I Halfdansson  |  n. 872–932 | n. 850/860 | useita | n. 932 Rogalandissa |
|  | Erik I Haraldsson  |  n. 932–934 | n. 895 | Gunnhild Gormsdóttir  | n. 952/4 Englannissa |
|   | Haakon Adalsteninkasvatti  |  n. 934–960 | n. 915–920 | naimaton | n. 960/1 Håkonshellassa (lähellä Bergenia) |
| – | Harald II Eiriksson   |  n. 961–970 | n. 935  | naimaton | n. 970 Limfjordissa, Tanskassa |
Knýtlinga-suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntymä | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Harald Sinihammas | 961 – n. 980 (de jure) | n. 925/35  | Gunnhild   Tofa  | 987   Jomsborgissa |
|  | Haakon Sigurdinpoika | 965/70–995 (de facto) | n. 935 Trondheimissa  | Tora Skagesdatter  | 995 Rimulissa |
Hårfagreætta-suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Olav Tryggvason | 995–1000 | 968 | useita | n. 1000 Svolder |
Knýtlinga-suku

|  | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sven Otto Haraldsson  (de jure) | 1000–1013 | 17. huhtikuuta 963  | (1 & 2) Gunhild tai Sigrid Storråda | 3. helmikuuta 1014 Gainsborough, Lincolnshire |
|  | jaarli Eerik Haakoninpoika  (de facto) | 1000–1015 | n. 964  | Gytha Svendsdatter  | n.  1024 Englannissa |
|  | jaarli Sven Haakoninpoika  (de facto) | 1000–1015 | n. 970  | Holmfrid Eriksdatter  | n.1016 Venäjällä |
Olavin suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Olavi Haraldinpoika  | 1015–1028 | n. 995  | Astrid Olofsdotter  | 29. heinäkuuta 1030 Stiklestadissa  |
Knýtlinga-suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Knuut Suuri (de jure) | 1028–1035 | n. 995  | (1) Aelfgifu Northamptonilainen (2) Emma Normandialainen  | 12 .marraskuuta 1035 Shaftesburyssa |
|  | Haakon Eerikinpoika (de facto) | 1028–1029 | n. 998  | Gunhild  | 1029 Pentland Firthissä |
|  | Sven Aelgifunpoika  | 1030–1035 | n. 1015  | naimaton | n. 1035 |
Olavin suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Magnus I Olavsson    | 1035–1047 | n.  1024  | naimaton | 25. lokakuua 1047 Sjællandissa |
Hardrada-suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Harald III Sigurdsson    | 1046–1066 | n. 1015  | (1) Elisabet Kiovalainen (2) Tora Torbergsdatter | 25 .syyskuuta  1066 Stamford Bridgessä, Englannissa |
|  | Magnus II Haraldsson   | 1066–1069 | n. 1049 | naimaton | 28.huhtikuuta 1069 Nidarosissa  |
|  | Magnus II Haraldsson  | 1067–1093 | n. 1050 | Ingerid Swendsdatter | 22 .syyskuuta  1093 Haukbøssa, Rånrikessa |
|  | Haakon Maununpoika  | 1093–1095 | n. 1069 | naimaton | 1095 Dovrefjellissa |
|  | Magnus III Olavsson    | 1093–1103 | n. 1073  | Margaret Fredkulla | 24 .elokuuta 1103 Ulster  |
|  | Olavi Maununpoika   | 1103–1115 | n. 1098  | naimaton | 22 .joulukuuta 1115 Nidarosissa  |
|  | Östen Maununpoika   | 1103–1123 | n. 1088  | Ingebjørg Guttormsdatter  | 29 .elokuuta 1123 Hustadissa, Frænassa  |
|  | Sigurd I Magnusson  | 1103–1130 | n. 1089 | (1) Bjaðmunjo Mýrjartaksdóttir  (2) Malmfred Kiovalainen (3) Cecilia  | 26 .maaliskuuta 1130 Oslossa  |
|  | Magnus IV  | 1130–1135 | n. 1115  | Christina Knutsdatter n. 1133  | 12 .marraskuuta 1139 Holmengråssa  |
Gille-suku

| Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Harald IV Magnusson | 1130–1136 | n. 1102 Irlannissa/Hebrideillä | Ingrid Ragnvaldsdotter n. 1134 | 14. joulukuuta 1136 Bergenissa  |
| Sigurd II Haraldsson  | 1136–1155 | n. 1133  | naimaton | 10.kesäkuuta 1155 Bergenissa |
| Inge I Haraldsson | 1136–1161 | n. 1135 | naimaton | 4 .helmikuuta 1161 Oslossa |
| Eystein II Haraldsson  | 1142–1157 | n. 1125 Shetlandissa/Orkneyllä/Hebrideillä  | Ragna Nikolasdatter | 21 elokuuta 1157 Bohuslänissa |
| Magnus V Haraldsson | 1142–1145 | n. 1135  | naimaton | n. 1145 Norjassa |
| Haakon II Sigurdsson | 1157–1162 | n. 1147  | naimaton | 7 .heinäkuuta 1162 Romsdalenissa |
Hardrada-suku, kongaattinen haara

| Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Magnus V Erlingsson | 1161–1184 | n. 1156 | Estrid Bjørnsdotter | 15.kesäkuuta 1184 Fimreitessa |
Sverre-suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Sverre Sigurdsson | 1184–1202 | n. 1151 Bergenissa | Margareetta 1185 | 9 . maaliskuuta 1202 Bergenissa |
|  | Haakon III Sverresson | 1202–1204 | 1185 | naimaton | 1. tammikuuta 1204 Bergenissa |
|  | Guttorm Sigurdsson  | 1204 | n. 1199  | naimaton | 11 elokuuta 1204 Nidarosissa |
Godwin-suku

| Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Inge II Bårdinpoika | 1204–1217 | n. 1185 Rissa | naimaton | 23 .huhtikuuta 1217 Nidarosissa |
Sverre-suku

| Monarkki | Monarkki | Vallassa | Syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Haakon IV Haakoninpoika   | 1217–1263 | n. 1204 Folkenborgissa  | Margareettta Skulesdatter 25. toukokuuta 1225 Bergenissa | 16. joulukuuta 1263 Kirkwallissa  |
|  | Haakon Nuori   | 1240–1257 | 10. marraskuuta 1232 Bergenissa  | Rikissa Birgersdotter n. 1251 Oslossa | 5. toukokuuta 1257 Tønsbergissa  |
|  | Magnus VI Haakonsson  | 1257–1280 | 1. toukokuuta 1238 Tønsbergissa  | Ingeborg Eriksdotter 11. syyskuuta 1261 Bergenissa  | 9. toukokuuta 1280 Bergenissa  |
|  | Eerik II Maununpoika  | 1273–1299 | n. 1268 Bergenissa  | (1) Margareetta syyskuu 1281 Bergenissa (2) Isabel Bruce   25. syyskuuta 1293 Bergenissa | 15. heinäkuuta 1299 Bergenissa  |
|  | Haakon V Maununpoika  | 1299–1319 | 10. huhtikuuta 1270 Tønsbergissa  | (1) Isabelle de Joigny 1295 (2) Eufemia Rügeniläinen n. 1299  | 8. toukokuuta 1319 Tunsbergissa  |
Bjälbo-suku

| monarkki | monarkki | Vallassa | syntynyt | puoliso(t) | kuollut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maunu Eerikinpoika (luopui kruunusta) | August 1319 – 15 August 1343 | n. 1316 Norjassa  | Blanka Namurilainen 5 . marraskuuta 1335 Bohuslänissa  | 1 .joulukuuta 1374 Lyngholmenissa |
|  | Haakon VI Maununpoika | 1343–1380 | 15 elokuuta 1340 Ruotsissa  | Margareetta 9. huhtikuuta  1363 Kööpernhaminassa  | 11 .syyskuuta 1380 Akershusissa  |
|   | Olavi Haakoninpoika  | 1380–1387 | jouluussa 1370 Akershusissa  | naimaton | 23 elokuuta 1387 Skanör med Falsterbossa  |