stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trypití (Mílos)

| Trypití Τρυπητή |
| --- | --- |
 Trypitín Klíman kylän rantaa, taustalla ylhäällä varsinainen Trypitín kylä.
 Trypití
 Koordinaatit: 36°44′15″N, 24°25′40″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Mílos
Kunta:  Mílos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  6501000501
Väkiluku (2011):  540
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trypití (kreik. Τρυπητή; myös Tripití) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Míloksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Míloksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 540 (vuonna 2011).
Trypitín Pyhän Nikolaoksen (Ágios Nikólaos) kirkko.
Trypitín kylä sijaitsee Míloksen saaren pohjoisosan muodostavalla niemellä heti saaren pääkylän Plákan kaakkoispuolella. Kylän reikiin viittaava nimi on peräisin alueen vulkaanisesta, huokoisesta maaperästä. Saaren antiikin aikainen polis-keskus Melos sijaitsi Trypitín alueella. Kaupungin arkeologinen kohde, joka tunnetaan muun muassa Milon Venuksen löytöpaikkana, on kylän merkittävin nähtävyys.
Trypití muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Τρυπητής, Topikí Koinótita Trypitís), johon kuuluvat varsinaisen Trypitín kylän lisäksi kylät Agía Kyriakí, Kánava, Klíma, Paliochóri, Schinopí ja Zefyría. Koko yhdyskunnan väkiluku on 873.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trypití Wikimedia Commonsissa
Tšaikovski (kaupunki)

Tšaikovskin kaupunkia.
Tšaikovskin kaupunkia.
Tšaikovski (ven. Чайко́вский) on kaupunki Permin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kaman muodostaman Votkinskin tekojärven suulla lähellä Udmurtian rajaa 260 kilometriä Permistä lounaaseen. Kaupunki on Tšaikovskin piirin keskus. Siellä on Agryzin ja Družininon väliseltä rautatieltä Armjazissa haarautuvan sivuradan pääteasema Saigatka. Asukkaita on 82 900 henkeä (vuonna 2008).
Tšaikovski on saanut alkunsa Votkinskin vesivoimalan rakentamisen yhteydessä vuonna 1955 perustetusta taajamasta. Vuonna 1962 siitä tuli kaupunki. Se on nimetty Votkinskissa syntyneen säveltäjä Pjotr Tšaikovskin mukaan. Kaupungissa on vesi- ja lämpövoimalan lisäksi tekstiili-, kemian, puunjalostus- ja konepajateollisuutta.
Aiheesta muualla

Tšaikovskin kaupungin sivusto (venäjäksi)
Pääkaupunki: Perm

Aleksandrovsk |
Berezniki |
Gornozavodsk |
Gremjatšinsk |
Gubaha |
Dobrjanka |
Kizel |
Krasnokamsk |
Krasnovišersk |
Kudymkar |
Kungur |
Lysva |
Nytva |
Ohansk |
Osa |
Otšor |
Solikamsk |
Tšaikovski |
Tšerdyn |
Tšormoz |
Tšernuška |
Tšusovoi |
Usolje |
Vereštšagino
Permin aluepiiri
Tšagodoštša

| Tšagodoštša |
| --- | --- |
 Tšagodoštšajokea Tšagodan taajaman luona.
Alkulähde:  Tihvinän selänne
Laskupaikka:  Mologa
Pituus:  242 km
Virtaama:  55,4 m³/s
Valuma-alue:  9 680 km²
Tšagodoštša (ven. Чагодо́ща, myös Tšagoda, Ча́года) on Volgan vesistöön kuuluvan Mologan sivujoki Leningradin ja Vologdan alueilla Venäjällä. Sen pituus on 242 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 9 680 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaus alajuoksulla on 55,4 kuutiometriä sekunnissa.
Joki saa alkunsa Tihvinän selänteeltä virtaavasta Tšagodajoesta. Sen sivujokia ovat Pes, Gorjun, Lid ja Vnina. Tšagodoštša on liikennöintikelpoinen Gorjunjoen suuhun asti. Joen rannalla sijaitsee Tšagodan piirikeskus. Tšagodajoen varrella on Tihvinän karjalaisalue.
Aikaisemmin Tšagodoštša oli osa Tihvinän vesitietä. Pienten alusten käyttämä reitti kulki Säsjoen, Tihvinänjoen, Tihvinän kanavan, Sominkajoen ja Gorjunin kautta Tšagodoštšalle ja sieltä edelleen Mologan kautta Volgalle.
Aiheesta muualla

Tšagodoštša Venäjän vesistörekisterissä (venäjäksi)
Trokee

Trokee (m.kreik. τροχαῖος, trokhaios, lat. trochaeus, adjektiivina trokeinen tai trokeeinen) on runojalka ja metron, joka tunnetaan sekä antiikin kreikkalaisesta metriikasta että muun muassa itämerensuomalaisesta runoudesta (kalevalamitta eli nelipolvinen trokee). Trokeejalka koostuu yhdestä pitkästä ja yhdestä lyhyestä tavusta.
Trokeejalkaa käytetään sellaisenaan kalevalamitassa, jossa säe koostuu neljästä peräkkäisestä trokeejalasta. Trokeemetronia käytetään puolestaan kreikkalaisissa runomitoissa, erityisesti trokeisessa tetrametrissä. Trokeeta esiintyy myös muun muassa daktyylisen katalektisen heksametrin viimeisenä metronina yhdessä spondeen kanssa.
Kaava

Trokeessa runojalka ja metron ovat poikkeuksellisesti eri pituisia. Trokeejalka muodostuu yhdestä pitkästä (, longum) ja yhdestä lyhyestä (, brevis) tavusta, tai nykyrunoudessa yhdestä painollisesta ja yhdestä painottomasta tavusta (kalevalamitan termistöllä yhdestä nousevasta ja yhdestä laskevasta tavusta):
Trokeemetron on puolestaan dipodia, joka koostuu kahdesta trokeejalasta:
Vastaavalla tavalla dipodisia ovat myös jambi- ja anapestimetronit.
Trokeemittoja

Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden trokeemittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Trokeinen dipodia (tr2) eli trokeinen monometri
Trokeinen tripodia (tr3) eli ithyfallikos (ith)
Trokeinen kvaternaari (tr4) eli trokeinen dimetri (trd)
Trokeinen katalektinen kvaternaari (tr4c) eli trokeinen katalektinen dimetri (trdc)
Trokeinen septenaari (tr7)
Trokeinen oktonaari (tr8)
Trokeinen katalektinen tetrametri (trqc)
Aiheesta muualla

Trokeemankeli (Arkistoitu – Internet Archive)
Il trionfo di Ercole

| Il trionfo di Ercole |
| --- | --- |
 Elokuvan italialainen mainosjuliste.
Ohjaaja:  Alberto De Martino
Käsikirjoittaja:  Roberto Gianviti, Alessandro Ferraù
Tuottaja:  Alberto Chemin, Vico Pavoni
Säveltäjä:  Francesco De Masi
Kuvaaja:  Pier Ludovico Pavoni
Leikkaaja:  Otello Colangeli
Lavastaja:  Pier Vittorio Marchi
Pääosat:  Dan Vadis, Marilù Tolo, Pierre Cressoy
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Italia, Ranska
Tuotantoyhtiö:  P.C. Produzione Cinematografica, Films Jacques Leitienne, Unicité
Ensi-ilta:  30. kesäkuuta 1964 (Italia) 15. helmikuuta 1965 (Ranska)
Kesto:  90 min.
Alkuperäiskieli:  italia, ranska ja muita kieliversioita
Tuotto:  212 045 895 liiraa (Italia)
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Il trionfo di Ercole (ransk. Le triomphe d’Hercule, suomalaisessa videolevityksessä Voittamaton Herkules, muita nimiä Herkuleksen riemuvoitto, Herkuleksen triumfi) on vuonna 1964 valmistunut italialais-ranskalainen seikkailuelokuva. Tyylilajiltaan mytologia-aiheista peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Alberto De Martino. Sen sankaria Herkulesta esittää yhdysvaltalainen kehonrakentaja Dan Vadis.
Juoni

Mykeneen kuninkaan veljenpoika Milo murhauttaa setänsä ja anastaa vallan äitinsä, noita Pasifaën avulla. Apuun kutsutaan Herkules, joka voitettuaan turnajaiset rakastuu Milon serkkuun Ateen. Milo kaappaa Aten ja syyttää teosta kapinallispäällikkö Eurystheusta. Raivostunut Herkules surmaa Eurystheuksen, minkä johdosta Zeus riistää sankarilta hänen voimansa. Herkules saa ne takaisin pelastaessaan rakastettunsa Milon määräämältä teloitukselta. Kapinalliset valtaavat kuninkaanpalatsin ja Milo pakenee äitinsä luokse Ate vankinaan. Lopuksi Herkules pelastaa Aten ja Milo ja Pasifaë saavat surmansa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Dan Vadis  | … |  Herkules   |
|  Marilù Tolo  | … |  Ate   |
|  Pierre Cressoy  | … |  Milo   |
|  Piero Lulli  | … |  Eurystheus   |
|  Enzo Fiermonte  | … |  Reto   |
|  Renato Rossini  | … |  Gordio   |
|  Nazzareno Zamperla  | … |  varas   |
|  Gaetano Quartararo  | … |  varas   |
|  Jacques Stany  | … |  Erione   |
|  Nino Marchetti  | … |  petetty kansalainen   |
|  Moira Orfei  | … |  Pasifaë   |
Tuotanto

Il trionfo di Ercole on kohtalaisen sujuva ja viihdyttävä peplum-elokuva. Sen visuaalisiin oivalluksiin kuuluvat Milon kullanväriset ja kaljupäiset käskyläiset. Dan Vadis on lihaksikas, notkea ja hieman poikamainen toimintasankari. Elokuva on kuvattu Cromoscope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Incir De Paolisin studiolla sekä Tor Caldaran rantamaisemissa.
DVD-julkaisut

Elokuva on saatavilla ranskalaisten Editions Fabbrin ja Studio Canalin erinomaisena DVD-julkaisuna, joka sisältää vain ranskankielisen ääniraidan. Saksalainen DVD on kuvanlaadultaan hyvä, mutta alkuperäistä huomattavasti lyhyempi. Yhdysvaltalainen Trimarkin julkaisu on laadultaan heikko.
Aiheesta muualla

Il trionfo di Ercole Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Trogi

| Trogi> Trog |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Freddie Francis
Käsikirjoittaja:   Peter Bryan  John Gilling  Aben Kandel 
Tuottaja:  Herman Cohen
Säveltäjä:  John Scott
Kuvaaja:  Desmond Dickinson
Leikkaaja:  Oswald Hafenrichter
Pääosat:   Joan Crawford  Michael Gough  Bernard Kay 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:   Herman Cohen Productions  Warner Bros. 
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  24. lokakuuta 1970 (US)
Kesto:  93 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Trogi (Trog) on  brittiläinen scifi-/kauhuelokuva vuodelta 1970. Trogin on ohjannut Freddie Francis, ja sen pääosassa nähdään Joan Crawford. Sivuosissa esiintyvät muiden muassa Michael Gough, Bernard Kay ja Kim Braden. Peter Bryan ja John Gilling vastasivat elokuvan käsikirjoituksesta. Elokuva on genreltään scifin, kauhun ja trillerin sekoitus. Pituudeltaan se on 93 minuuttia, ja Warner Bros. tuotti elokuvan.
Elokuvan budjetti oli niin tiukka, että osa näyttelijöistä, päätähti Crawford mukaan lukien, joutui itse kustantamaan elokuvassa käyttämänsä asusteet. Trogi-hirviötä näytelleen Joe Corneliuksen käyttämä apinapuku puolestaan oli jäämistöä Stanley Kubrickin elokuvasta 2001: Avaruusseikkailu (2001: A Space Odyssey, 1968). Näyttelijöille ei tarjottu edes pukeutumistiloja, ja esimerkiksi Crawford käytti omaa autoaan pukuhuoneena. Kuvausten päätyttyä ja elokuvan valmistuttua Crawford kertoi häpeävänsä osuuttaan siihen. Trogi jäi hänen viimeiseksi elokuvakseen.
Juoni

Kolme nuorta miestä ovat retkeilemässä Englannin maaseudulla ja törmäävät sattumalta outoon luolaan. He laskeutuvat luolaan, missä apinamainen olento hyökkää heidän kimppuunsa ja surmaa yhden miehistä. Kaksi muuta pakenevat. Järkyttävällä kohtaamisella on seurauksensa, ja miehet viedään hoidettaviksi Brocktonin tutkimuskeskukseen. Tutkimuskeskuksessa antropologian tohtori Brocktonin (Joan Crawford) kiinnostus miesten kohtaamaa outoa olentoa kohtaan herää.
Brockton palkkaa toisen selvinneistä miehistä apulaisekseen ja yhdessä he palaavat tutkimaan luolaa. He onnistuvat näkemään olennon ja ottavat siitä valokuvia. Brockton on varma, että olento on jonkinlainen apinamies (engl. troglodyte), puuttuva linkki. Hän ottaa asiakseen tutkia Trogiksi nimeämäänsä olentoa ja yrittää muun muassa kommunikoida tämän kanssa. Brocktonin on lisäksi vakuutettava paikalliset kyläläiset, viranomaiset ja kollegansa löytönsä merkittävyydestä. Paikalliset haluaisivat nimittäin surmata Trogin, jonka he uskovat olevan vaarallinen ja aggressiivinen hirviö.
Brockton saa napattua Trogin laboratorioonsa ja alkaa yhdessä Sam Murdockin (Michael Gough) ja tämän tyttären Annen (Kim Braden) kanssa opettaa apinamiestä. Brocktonin avulla Trogi alkaa kesyyntyä, mutta se ei riitä Murdockille, joka vaatii oikeusistuinta surmaamaan apinamiehen. Oikeuden vastaus on kielteinen. Murdock ei tästä lannistu ja päättää hoitaa asian omakätisesti. Hän murtautuu Brocktonin laboratorioon, vapauttaa Trogin häkistään ja yrittää tappaa tämän. Yritys epäonnistuu, ja Trogi surmaa miehen. Seuraavaksi vihainen Trogi suuntaa kulkunsa kylälle, missä se aiheuttaa tuhoa ja tappaa useita ihmisiä. Lopuksi se nappaa mukaansa pikkutytön ja pakenee entiseen kotiinsa takaisin luoliin.
Viranomaiset lähtevät jahtaamaan Trogia, mutta tohtori Brockton ehättää ensin olennon luo. Hän laskeutuu kielloista huolimatta sen luolaan ja saa Trogin taivuteltua antamaan pikkutytön takaisin. Viranomaiset kuitenkin ryntäävät sisään ja surmaavat Trogin.
Näyttelijöitä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joan Crawford  | … |  Tohtori Brockton   |
|  Michael Gough  | … |  Sam Murdock    |
|  Bernard Kay  | … |  Tarkastaja Greenham    |
|  Joe Cornelius  | … |  Trogi   |
|  Kim Braden  | … |  Anne Brockton   |
|  David Griffin  | … |  Malcolm Travers   |
|  John Hamill  | … |  Cliff   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Kari Salminen kutsuu Trogia aidoksi kalkkunaklassikoksi ja antaa sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.
Aiheesta muualla

Trogi Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Trogi Elonet.
Trogi TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Trogi Amazonissa (englanniksi)
Kuvia elokuvasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Troizen

| Troizen> Τροιζήν |
| --- | --- |
 Troizenin arkeologista aluetta.
Sijainti
 Troizen
Koordinaatit:  37°30′12″N, 23°20′54″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Troizína, Troizinía-Méthana, Saaret, Attika
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  mykeneläinen kulttuuri antiikki
Alue:  Argolis
Aiheesta muualla
  Troizen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Troizen (m.kreik. Τροιζήν, Troizēn, door.kreik. Τροζάν, Trozan) oli mykeneläisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio (polis) Argoliissa Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Troizinía-Méthanan kunnassa noin 1,5 kilometriä luoteeseen nykyisestä Troizínan kylästä.
Historia

Troizen oli alun perin joonialaisten perustama. Sen varhaisia nimiä olivat Oraia ja Althepia. Muiksi nimiksi mainitaan myös Afrodisias, Anthanis, Apollonias, Poseidonias ja Saronia. Myöhemmin kaupunki joutui Argoksen vallan alle ja oli osa Peloponnesolaisliittoa.
Kreikkalaisessa mytologiassa jumalat Athene ja Poseidon kilpailivat Troizenin omistuksesta samoin kuin Ateenassa. Troizenin tapauksessa he päätyivät toimimaan yhdessä kaupungin suojelijana. Siksi kaupungin kolikoissa oli kuvattu sekä Athene että Poseidonin kolmikärki. Myyteissä Troizen oli Ateenan kuningas Theseuksen äidin Aithran kotipaikka. Kaupunki liittyi myös Theseuksen pojan Hippolytoksen ja toisen vaimon Faidran traagiseen tarinaan.
Ateenalla ja Troizenilla oli läheiset yhteydet historiallisestikin. Kaupungista on löydetty muun muassa stele eli piirtokirjoituskivi, joka sisältää Themistokleen määräyksen ateenalaisten evakuoimisesta Troizeniin juuri ennen Salamiin meritaistelua vuonna 480 eaa. Kyseessä oli myöhempi kopio tekstistä. Ennen meritaistelua kreikkalaisten laivasto kokoontui Troizenissa.
Peloponnesolaissodassa Troizen oli ensin Ateenan ja sitten Spartan puolella. Kaupunki kukoisti erityisesti roomalaisella ajalla. Troizenin alueeseen kuuluivat myös Hydran ja Kalaureian (nykyinen Póros) saaret. Troizenilaiset perustivat Halikarnassoksen siirtokunnakseen.
Bysanttilaisella ajalla asutus sai nimen Damalas. Kaupungin arkeologiset kaivaukset alkoivat 1890–1899. Niitä ovat suorittaneet ranskalaiset arkeologit.
Rakennukset ja löydökset

Kaupungissa oli akropolis eli linnavuori, joka oli suojattu muurilla. Alakaupunki levittäytyi tasangolle sen pohjoispuolelle. Sen muuri rakennettiin vasta 200-luvulla eaa. Osa linnoitusrakennelmista on näkyvissä. Kaupungissa oli muun muassa Hippolytokselle, Athenelle, Artemiille, Asklepiokselle, Afrodite Akraialle ja Isikselle omistetut temppelit. Hippolytoksen temppeli oli rakennettu 300-luvulla eaa. ja sen koko oli noin 10 × 12 metriä. Hippolytokselle oli omistettu myös gymnasion ja stadion. Kaupungissa oli myös Asklepieion eli Asklepiokselle omistettu kulttipaikka, johon kuului muun muassa propylon, temppeli ja monumentaalilähde.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Troizen Wikimedia Commonsissa
Hippolytoksen temppelin rauniot.
Troizenissa noin vuonna 325–300 eaa. lyöty khalkus-raha. Kuvituksessa toisella puolella Athenen pää, toisella puolella Poseidonin kolmikärki.
Trude

| Trude |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  17. maaliskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Traude, Trudi, Truut 
Nimen alkuperä:  Gertrud
Infobox OKNimi-testi OK: 
Trude on saksalainen naisen etunimi. Se on lyhentymä nimestä Gertrud.
Suomessa Trude-nimeä on käytetty vain vähän. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on ollut vuoteen 2020 mennessä etunimenä noin 30–40 naisella. Vaikka nimi on harvinainen, se on otettu mukaan suomenruotsalaiseen almanakkaan Gertrudin rinnalle. Truden nimipäivä on Suomessa ja Norjassa 17. maaliskuuta.
Tunnettuja Trudeja

Trude Beiser (s. 1927), itävaltalainen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja
Trude Dybendahl (1966–2024), norjalainen maastohiihtäjä ja olympiamitalisti
Trude Hesterberg (1892–1967), saksalainen näyttelijä
Trude Teige (s. 1960), norjalainen toimittaja, kirjailija ja juontaja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Etunimien taivutus: Trude (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Tripoli (Libanon)

| Tripoli (Ṭarābulus) طرابلس |
| --- | --- |
 Kuvakollaasi Tripolista.
 Tripoli
 Koordinaatit: 34°26′N, 35°51′E 
Valtio:  Libanon
Alue:  Pohjois-Libanon
Piirikunta:  Tripoli
Väkiluku (2003)  (arvio):  212 900
 
 www.tripoli-city.org 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tripoli (arab. طرابلس‎, Ṭarābulus, kokonaan Ṭarābulus Al-šām) on kaupunki ja satama Luoteis-Libanonissa. Vuonna 2003 kaupungissa oli arviolta 212 900 asukasta. Väestön valtaosa on sunnalaisia, mutta kaupungissa on myös kristitty- ja alaviittivähemmistö.
Maantiede

Tripoli sijaitsee Välimeren rannikolla ja se on pohjoisin Libanonin rannikon useista keskuksista. Kaupunki tunnetaan Pohjois-Libanonin pääkaupunkina ja se sijaitsee noin 85 kilometriä maan pääkaupunki Beirutista pohjoiseen. Kaupunki sijaitsee rannikkotasangolla ja rakennettu alue rajautuu sisämaassa päin kohoavaan maastoon. Tripolin rakennettu metropolialue käsittää itse Tripolin kunnan lisäksi kaksi sen naapurikuntaa, al-Minan ja Beddaouin.
Talous

Tripoli on Beirutin jälkeen Libanonin tärkein taloudellinen keskus. Kuran tasangolla kaupungista etelään ja itään, sekä Akkarissa pohjoisessa viljellään hedelmiä ja vihanneksia. Maatalouden nykyaikaistamiseen on hiljattain tullut ulkomaalaisia sijoituksia. KTripolissa on myös teollisuutta. Sen pohjoispuolella sijaitsee öljynjalostamo, jonne päättyy yös nykyisin käyttämätön Kirkukista saapuva öljyputki. Chekkassa Tripolista etelään sijaitsee puolestaan Libanon suurin sementtitehdas. Muihin aloihin lukeutuvat esimerkiksi saippuan ja puuvillatuotteiden valmistus, merisienten kalastus, sekä tupakan ja hedelmien jatkojalostus. Kaupunki on myös tärkeä satama.
Väestö

Vuonna 2003 Tripolissa oli arviolta 212 900 asukasta. Metropolialueella oli vuonna 2015 yhteensä 478 504 asukasta. Kaupungin asukkaiden enemmistö harjoittaa sunnalaista islamia. Noin 50 000 henkilön kokoinen alaviittivähemmistö asuttaa pääasiallisesti Jabal Muhsinin kaupunginosaa. Kristityt muodostavat noin 6 % kaupungin väestöstä. Kristityt ovat pääasiassa ortodokseja ja aikanaan olemassa ollut maroniittivähemmistö on muuttanut muualle. Syyrian sisällissodan takia kaupunkiin on saapunut lisäksi noin 72 000 pakolaista Syyriasta, joiden lisäksi kaupungissa on asunut ennestään palestiinalaispakolaisia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
www.tripoli-city.org
Tripoli-Lebanon.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Tripoli Culture and Events (Arkistoitu – Internet Archive) blogspot.com
Tripoli History (Arkistoitu – Internet Archive) beryte.com
Raimund de Saint-Gillesin sitadelli.
Tripolin suurmoskeijan minareetti.
Perinnöllisyysneuvonta

Perinnöllisyysneuvonta on työmuoto, jonka avulla pyritään selvittämään ja ennalta ehkäisemään perinnöllisesti vaurioituneen lapsen syntyminen johonkin riskiryhmään kuuluville vanhemmille. Perinnöllisyysneuvonta myös auttaa yksilöitä arvioimaan tiettyjen sairauksien todennäköisyyttä joiden tiedetään tai epäillään olevan geenipohjaisia, kuten Huntingtonin tauti, rintasyöpä ja Alzheimerin tauti. Teollisuusmaissa perinnöllisyysneuvonnasta on tullut rutiini raskaana oleville naisille, etenkin niille, joiden ikä on yli 35, tarjotaan jonkin sortin geenitestejä. Ultraäänitutkimukset tai seerumiseulonta, jotka tehdään 10 ja 20 viikon raskauden alkamisen jälkeen voivat kertoa kehittyykö sikiö normaalisti, vai onko se korkeammassa riskissä (korkeampi kuin 1: 250) alttiina kromosomipoikkeuksille esimerkiksi Downin syndroomalle tai hermostoputken sulkeutumishäiriölle.
Jotkin geneettiset tilat eivät tule näkyviin kuin vasta aikuisuudessa. Aikuiset voivat hakea neuvoa, kun sellaisia sairauksia ilmenee perheenjäsenillä, ja he haluavat tietää koskettaako se heitä. Esimerkkeinä geenivaikutteisista sairauksista, jotka yleisesti ilmenevät aikuisiällä ovat tietyt syövän tyypit ja Huntingtonin tauti.
Tróodoksen maalatut kirkot

| Tróodoksen maalatut kirkot Τοιχογραφημένοι ναοί στην περιοχή του όρους Τρόοδος |
| --- | --- |
 Asínoksen Neitsyt Marian kirkon Kristus Pantokrator -maalaus.
Maailmanperintökohde
Sijainti:  Kypros  34°55′N, 32°50′E
Kriteerit:  II, III, IV
Tunnusnumero:  351
Valintahistoria
Valintavuosi:  1985
 Tróodos
Tróodoksen maalatut kirkot (kreik. Τοιχογραφημένοι ναοί στην περιοχή του όρους Τρόοδος, Toichografiménoi naoí stin periochí tou órous Tróodos) on Unescon maailmanperintöluettelon kohde, johon kuuluu kymmenen Tróodos-vuoristossa Kyproksen saarella sijaitsevaa bysanttilaisaikaista ja jälkibysanttilaista kirkkoa. Kirkot ja niiden seinämaalaukset ajoittuvat 1000–1500-luvuille. Ensimmäiset yhdeksän kirkkoa lisättiin luetteloon vuonna 1985 ja viimeisin kirkko vuonna 2001. Luetteloon liittämisen jälkeen kirkot on kunnostettu.
Kirkot

Kohteeseen kuuluvat kirkot ovat:
Agiasmátin Pyhän Ristin kirkko (Tímios Stavrós tou Agiasmáti), Platanistása
Árakaksen Neitsyt Marian kirkko (Panagía tou Áraka), Lagouderá
Arkkienkeli Mikaelin kirkko (Archángelos Michaíl), Pedoulás
Asínoksen Neitsyt Marian kirkko (Panagía tis Asínou), Nikitári
Moutoulláksen Neitsyt Marian kirkko (Panagía tou Moutoullá), Moutoullás
Podíthoksen Neitsyt Marian kirkko (Panagía tis Podíthou), Galáta
Pyhän Johannes Lampadisteen luostari (Moní Agíou Ioánnou tou Lampadistoú), Kalopanagiótis
Pyhän Nikolaoksen kirkko (Ágios Nikólaos tis Stégis), Kakopetriá
Pyhän Ristin kirkko (Tímios Stavrós), Peléndri
Vapahtajan kirkastumisen kirkko (Metamórfosi tou Sotíros), Palaichóri
Seinämaalaukset

Kirkot ovat ulkoisesti vaatimattomia, mutta kulttuurihistoriallisesti arvokkaita bysanttilaista tyyliä edustavien hienojen seinämaalaustensa vuoksi. Kirkot on koristeltu kauttaaltaan maalauksin, jotka esittävät kirkollisia aiheita ortodoksisen kirkon teologian mukaisesti.
Jeesuksen syntymä, Ágios Nikólaos tis Stégis.
Panagia (Neitsyt Maria) Nikopoios, Panagía tou Áraka.
Ehtoollinen, Panagía tis Podíthou.
Juudaksen suudelma, Tímios Stavrós tou Agiasmáti.
Ristintie, Ágios Ioánnis Lampadistís.
Pyhät Konstantinus ja Helena, Archángelos Michaíl.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tróodoksen maalatut kirkot Wikimedia Commonsissa