stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuomiojärvi (Jyväskylä)
Luontoarvoja > Luonnonsuojelu > Eerolanlahti ja Rautpohja

Järven eteläpäässä Eerolanlahdella ja Rautpohjalla (myös Rautpohjanlahti) on Natura 2000 -verkostoon kuuluva kaupunkikosteikon luonnonsuojelualue, johon lahdet kuuluvat kokonaan. Suojelualue on 43 hehtaarin kokoinen, josta 5 hehtaaria on maata ja loput vettä. Rautpohja on kasvanut laajalti umpeen luhdaksi, Eerolanlahtikin vähemmässä määrin. Lahtien linnusto on melko monipuolista, vaikka Kortepohjan asuinalueiden rakentaminen on heikentänyt luonnontilaisuutta. Rautpohjalla on ollut lintutorni, joka purettiin syyskuussa 2024.
Suojelualueella pesii muun muassa laulujoutsenia ja naurulokkeja. Alueella pesivä naurulokkiyhdyskunta on Keski-Suomen maakunnan suurin. Järven naurulokkikanta kasvoi 2010-luvun alussa, kun Killervää ruopattiin: Killerin raviradan keskellä sijaitsevasta lammesta poistettiin lokkien pesiä ruoppaamalla, sillä pesivät lokit haittasivat raviradan toimintaa. Vuonna 2013 Eerolanlahdella pesi noin tuhat lokkiparia, Rautpohjalla noin viisisataa, Killervällä puolestaan enää vain noin neljäkymmentä. Pesivien naurulokkien määrä on kuitenkin vähentynyt 2020-luvulla ja Killervän yhdyskunnan parimäärä kasvanut jälleen.
Luontoarvoja > Luonnonsuojelu > Vasaraisensuo

Vasaraisensuo on järven pohjoispäässä sijaitseva pitkänomainen suo, joka on tyypiltään luhtaa ja luhtanevaa. Suota on ojitettu, josta huolimatta se on säilynyt hyvin luonnontilaisena ja on luultavasti myös umpeutumassa luonnollisesti. Vasaraisensuo ei ole varsinaista luonnonsuojelualuetta, mutta on kuitenkin merkitty kaavassa luonnon monimuotoisuudelle tärkeäksi alueeksi.
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 94,4 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 93,74 metriä ja 94,64 metriä mpy.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Tuomiojärven–Palokkajärven alueeseen (14.291) järvi kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 94,4 metriä mpy.
Syväoja laskee järven pohjoispäähän Haukkalassa. Syväojan valuma-alueella (14.293) sijaitsevat esimerkiksi Myllyjärvi (16 ha), Lummelampi (11 ha), Majajärvi (6 ha), Ruokepuolinen (29 ha) ja suurin järvistä Ylä-Tuomiojärvi (76 ha). Järven lähialueella on yksittäisiä järviä, jotka laskevat siihen omaa laskuojaa myöten. Niitä ovat Laajavuoressa Vuorilampi (2 ha) ja Kortesuolla Vehkalampi (0,6 ha), jonka takaa laskee vielä Vasikkalampi (3 ha). Rimminmäellä sijaitsee vielä Mustalampi (1 ha), joka laskee myös järven pohjoispäähän. Järven laskujoki on 120 metriä pitkä Löylyjoki, joka virtaa Palokkajärveen (258 ha). Molempien järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Löylyjoen keskivirtaama on noin 1,05 kuutiometriä sekunnissa .
Historiaa

Vuoden 1963 peruskartassa järven vedenpinnan korkeudeksi oli merkitty 94,0 metriä, kun se on nykyään 94,4 metriä.
Tuomiojärven nimi viittaa arvioiden mukaan eräoikeudenkäyntiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuomiojärvi Wikimedia Commonsissa
(14.2)
Rautpohjaa nähtynä etelästä nyttemmin puretusta lintutornista.
Damaskoksen portti

| Damaskoksen portti |
| --- | --- |

Sijainti:  Jerusalem, Israel
Koordinaatit:  31°46′54″N, 35°13′50″E
Rakennustyyppi:  portti
Valmistumisvuosi:  nykymuodossaan 1538
Suunnittelija:  Sinan
Rakennuttaja:  Suleiman Suuri
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Damaskoksen portti on Jerusalemin vanhankaupungin muuriin kuuluva portti muurin pohjoisosassa. Portti tunnetaan vähintään roomalaiskaudelta toiselta vuosisadalta jaa. lähtien. Roomalainen portti raunioitui myöhemmin ja nykymuotoisen portin suunnitteli Osmanisulttaani Suleimanin hoviarkkitehti Sinan 1500-luvun alkupuoliskolla. Nykyisin se on suojeltu historiallinen kohde.
Historia

Nykyinen portti on ollut aikanaan varsinaisen kaupunkialueen ulkopuolella. Juudean kuningas Herodes alkoi laajentamaan kaupunkia kohti pohjoista ja uusien asuinalueiden suojaksi rakennettiin muuria. Joidenkin tutkijoiden mukaan ensimmäisen portin nykyisen paikalle on saattanut rakennuttaa Herodes Agrippa toisella vuosisadalla eaa. Vanhankapungin pohjoismuuri on kuitenkin tiettävästi peräisin vasta Rooman valtakunnan kaudelta. Roomalainen portti rakennettiin varhain ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Rooman keisari Hadrianus päätti hävittää Jerusalemin vierailtuaan kaupungissa vuonna 130. Vanhan tilalle rakennettiin uusi roomalaistyylinen kaupunki, joka sai roomalaisen nimen Aelia Capitolina. Damaskoksen eli silloisen Neapoliksen portilta sisään kaupunkiin avautui korkean pylvään koristama ympyrämäinen tila, jolta lähti kaksi forumeille johtavaa pääkatua.  300- tai 400-luvulla portista tehtiin osa kaupunginmuuria ja sitä käytettiin edelleen Bysantin valtakunnan kaudella, sekä varhaisella islamilaisella kaudella.
Ristiretkeläiset valtasivat Jerusalemin vuonna 1099. Tuhoutuneita muureja jälleenrakennettiin. Damaskoksen portti oli pääkäytävä kaupunkiin pohjoisesta. Myöhemmin kaupunginmuurit menettivät merkitystään ja ne alkoivat raunioitua. Aluetta tuolloin hallinnut Osmani-valtion sulttaani Suleiman Suuri määräsi kaupungin uudet linnoitustyöt vuoden 1535 paikkeilla. Sulttaanin hoviarkkitehti Sinan suunnitteli nykyisen kaltaisen suuren portin. Portissa olevan kaiverroksen mukaan sen rakennustyöt valmistuivat vuonna 1538. Sinanin suunnittelema portti perustui vanhan roomalaisen portin raunioihin. Aikaisemmat keskiaikaiset vaikutteet jätettiin pois. Portti on edelleen Sinanin suunnittelemassa muodossa, eikä siihen sittemmin tehty suurempia muutoksia.
Damaskoksen portista ja kaupunginmuureista tuli suojeltu historiallinen kohde Yhdistyneen kuningaskunnan mandaattihallinnon aikana. Läheltä purettiin 1800-luvun rakennuksia ja portille perustettiin uutta- ja vanhaakaupunkia erottava aukio. Jerusalemin kasvaessa myöhemmin sen lähelle on rakennettu uudestaan nykyaikaisempia rakennuksia. Sittemmin portilla on tehty arkeologisia kaivauksia, joissa on esimerkiksi paljastettu vanhan roomalaisen portin jäänteitä.
Havainnollistus vanhasta roomalaisesta portista.
Portti vuonna 1920.
CoRoT-1b

| CoRoT-1b |
| --- | --- |
 Kokovertailu CoRoT-1b:n ja Jupiterin välillä
Löytäminen
Löytäjä(t):  Barge et al.
Löytöpäivä:  1. toukokuuta 2007
Havaintomenetelmä(t):  Ylikulku
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  CoRoT-1
Tähden etäisyys Auringosta:  1 500 vv
Tähden massa:  0,95 M☉
Tähden spektriluokka:  G0V
Tähden metallisuus:  0,06
Kiertoradan ominaisuudet
Isoakselin puolikas:  0,0254 AU
Kiertoaika:  1,50896 vrk
Inklinaatio:  85,1°
Fyysiset ominaisuudet
Massa:  1,03 MJ (327 ME)
CoRoT-1b (entinen nimitys CoRoT-Exo-1b) on eksoplaneetta, joka löydettiin 1. toukokuuta 2007. Se oli ensimmäinen Ranskan ja Euroopan avaruusjärjestöjen CoRoT-satelliittia käyttäen löydetty planeetta. Planeetta kiertää G-tyypin pääsarjan tähteä, CoRoT-1:tä, noin 1 500 valovuoden päässä Maasta.
CoRoT-1b on hieman Jupiteria suurempi jättiläisplaneetta ja niin sanottu kuuma jupiter.. Se kiertää tähtensä vain 1,51 Maan päivässä kiertoradallaan, joka on huomattavasti Merkuriuksen kiertorataa lähempänä tähteä. Vuonna 2009 CoRoT-1b:stä tuli ensimmäinen planeetta, jota oltiin kuvattu näkyvän valon aallonpituuksilla.
Energia Moldovassa

Energia Moldovassa käsittelee Moldovan energian tuotantoon, kulutukseen ja jakeluun liittyviä asioita.
Energiankulutus

Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2019 oli 40 398 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 105. suurinta. 
Suurin kulutussektori on kotitaloudet (1,4 Mtoe vuonna 2018), seuraavaksi suurin liikenne (0,7Mtoe vuonna 2018).
Energiantuotanto

Moldovan energiaomavaraisuus, noin 20%, kuuluu maailman pienimpiin. Kotimainen energiantuotanto on lähinnä kiinteitä biopolttoaineita.
Moldovalla on maan eteläosassa Cahulin alueella myös pienet, arviolta 2–3 miljoonan tonnin hyödyntämättömät öljyvarat sekä jonkin verran maakaasua.
Vuonna 2019 Moldova tuotti vielä 57 000 kuutiometriä maakaasua, mutta sillä ei arvioitu olevan merkitäviä maakaasuvaroja.
Sähköntuotantokapasiteetista 93.6% perustuu fossiilisiiin polttoaineisiin, 4.5% vesivoimaloihin ja 1.2% tuulienergiaan. Dubăsarissa Dnestr-joessa ja Stânca-Costeștissa Prut-joessa on vesivoimalat.
Energian tuonti

Ennen Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainaaan Moldova oli erittäin riippuvainen Venäjän maakaasusta. Vuosina 2022–2023 se onnistui rakentamaan vaihtoehtoiset reitit energiantuontiaan varten. Vuoden 2023 loppulla ainoa jäljellä oleva riippuvuus liittyi Venäjän tukemaan Transnistriaan, joka tuottaa sähköä Venäjän tuella ja myy sitä Moldovaan.
Moldovalla on suuria kaasuputkia maan oman jakeluverkon tarpeisiin sekä ulkomaille Ukrainaan, Romaniaan, Bulgariaan ja Turkkiin. Romanian kautta tuleva putki rakennettiin vuoden 2014 jälkeen.
Moldovan eteläosassa, Tonavan laaksosssa on hollantilaisyhtiöiden ja Euroopan investointipankin rahoittama Giurgiuleștin öljyterminaali, josta on Mustanmeren kautta yhteys Kaukasian ja Kaspianmeren öljykentille.
Dubăsarin vesivoimala.
Rannikon Puolustaja

Rannikon Puolustaja on meripuolustuksen ammatti- ja järjestölehti. Lehden kustantaa Rannikkoupseeriyhdistys RUY ry. Lehden painos on 4 000 kpl ja lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lehden päätoimittaja on Juha-Antero Puistola.
Aiheesta muualla

Rannikon Puolustajan verkkosivut
Brian Armstrong

Brian Armstrong
Brian Armstrong (s. 1983) on yhdysvaltalainen miljardööri ja maansa suurimman kryptovaluuttapörssin Coinbasen toimitusjohtaja.
Armstrong työskenteli aikoinaan Airbnb-yhtiön ohjelmoijana. Hän sai kandidaatin ja maisterin arvot Ricen yliopistosta. Armstrong perusti Coinbasen San Franciscossa Fred Ehrsamin kanssa. Hänen johdollaan Coinbase on kasvanut voimakkaasti ja listautunut vuonna 2021 pörssiyhtiöksi. Vuonna 2024 Armstrong oli Forbes 400 -listalla 145. sijalla ja Forbesin miljardöörien listalla sijalla 180. Hän omistaa noin 19 % Coinbasen osakkeista.
Tilastollinen todennäköisyystulkinta

Tilastollinen todennäköisyystulkinta  eli todennäköisyyden frekvenssitulkinta  eli empiirinen todennäköisyystulkinta  on eräs laajalti ja yleisesti hyväksytty tulkinta todennäköisyyden luonteesta. Siinä tapahtuman todennäköisyys käsitetään sen suhteellisen osuuden eli frekvenssin raja-arvona. Tulkinnan mukaan, kun satunnaisilmiöstä on saatu otoksena riittävän suuri määrä tapauksia, voidaan satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauma määrittää kokeellisesti halutulla tarkkuudella. Tämä tulkinta tarjoaa perustelut kokeellisen tieteen ja tilastolaskennan todennäköisyyslaskennan tarpeille.
Klassisen todennäköisyystulkinta perustui symmetrian periaatteeseen, jota empiirinen tiede väheksyi. Niitä tilanteita varten, joissa alkeistapauksien todennäköisyydet poikkesivat toisistaan, tuli määrittää vaihtoehtoinen todennäköisyystulkinta. Tilastollisen tulkinta tarjosi samalla todennäköisyysjakauman estimointimenetelmän.
Se tarjosi myös menetelmän käsitellä heikosti tunnettujen satunnaismuuttujien todennäköisyyksiä. Kun satunnaisilmiön tuottamia alkeistapauksia ja niiden suhdetta satunnaismuuttujan arvoihin tunnetaan heikosti, voidaan tilastollisella menetelmällä määrittää suoraan satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauma.
Määritelmä

Tilastollisessa menetelmässä todennäköisyyksiä voidaan määrittää vain riittävän hyvin määritetyillä satunnaisilmiöille. Jos ilmön rakenne on näkyvissä, tulee kaikki eri alkeistapaukset olla yksikäsitteisesti määriteltyjä ja esiintyä riittävän yleisesti, jotta perusjoukko saadaan riittävällä varmuudella määritettyä. Tapahtumat, jotka ovat alkeistapauksien muodostamia perusjoukon osajoukkoja, tulisivat olla nekin yksikäsitteisesti määritettyjä. Alkeistapaus tulee aina joko kuulua tapahtumaan tai olla siihen kuulumatta, selkeästi. Tapahtuman suhteellinen frekvenssi on todennäköisyyden mitta, jota voidaan tarkentaa kasvattamalla satunnaisilmiöstä saatua otoksen kokoa. Tässä on lyhyesti tilastollisen todennäköisyystulkinnan ydin.
Edellä kerrottu määritelmä voidaan pukea yksinkertaiseen matemaattiseen muotoon. Tutkitaan aluksi satunnaisilmiötä empiirisesti ja merkitään sen käyttäytyminen tilastoksi. Merkitään  n_{A}:lla tapahtuman  A toteutuneiden alkeistapauksien lukumäärää ja  n_{tot}:lla kaikkien alkeistapauksien lukumäärää. Näiden suhde on todennäköisyyden estimaatti eli likiarvoinen mitta:
Tulkinnan mukaisesti selvästi odotetaan, että kun satunnaisilmiöstä saatujen alkeistapausten lukumäärä kasvaa, tarkentuu aiempi suhteellisen frekvenssin approksimaatio sen paremmaksi approksimaatioksi. Väitetäänkin, että alkeistapausten määrää jatkuvasti kasvatettaessa approksimaatiot tarkentuvat loputtomasti ja lähestyvät todennäköisyyden tarkkaa arvoa:
Viimeistä ajatusta käsitellään suurten lukujen laissa, jossa toistojen kasvattaminen tarkentaa approksimaatiota. Todennäköisyyden arvoa, joka saadaan toistojen lukumäärän lisäämisellä, kutsutaan toisinaan empiiriseksi todennäköisyydeksi.
Kritiikkiä

Määritelmä on vain tilastollinen idea, jolla ei ole matemaattista pohjaa. Tämä ei ole todennäköisyyden matemaattinen perustelu tai määritelmä, vaan lähinnä filosofinen ja ihmisen käytännön tarpeita palveleva ajatusmalli. Edes raja-arvo ei ole matemaattisesti pätevällä tavalla määritelty ja äärettömän otoksen ottaminen satunnaisilmiöstä on mahdoton tehtävä. Toisaalta, jos satunnaisilmiö ei käyttäydy hyvin, mitään yksittäistä lukuarvoa ei voida liittää raja-arvoon. Empiiristä todennäköisyyttä ei voida myöskään määrittää sellaisesta satunnaisilmiöstä, josta ei ole tehty havaintoja.
Jakob Bernoulli perusteli approksimaatioiden käyttöä ajatuksellaan, että riittävän suuri otos tapasi moraalisen varmuuden, vaikka absoluuttista varmuutta ei voidakkaan saavuttaa. Hänen rajansa moraaliselle varmuudelle oli se, että asiaintila toteutui 999 kertaa 1000 yrityksestä.
Eräät eivät pidä tilastollista todennäköisyyttä todellisena todennäköisyytenä ollenkaan, vaan tilastollisesti stabiilisti käyttäytyvän suhteellisen frekvenssin ominaisuutena.
Walter Giardino

| Walter Giardino |
| --- | --- |
 Walter Giardino esiintymässä vuonna 2005.
Henkilötiedot
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1960 (ikä 64)
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  hard rock, heavy metal, power metal
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Rata Blanca, V8, Walter Giardino Temple, Doogie White
Aiheesta muualla
www.rataweb.com.ar
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Hector Walter Giardino (s. 6. maaliskuuta 1960) on argentiinalainen kitaristi. Giardinon ollessa kymmenvuotias hänen perheensä antoi hänelle kitaran, minkä jälkeen kahden vuoden päästä Giardino muodosti koulukavereidensa kanssa ensimmäisen yhtyeensä. He soittivat covereita muun muassa Deep Purplelta ja Black Sabbathilta. Vuonna 1985 Giardino liittyi yhtyeeseen V8, mutta lähti samana vuonna perustamaan uutta yhtyettä, Rata Blancaa. Giardinon esikuvana on ollut Deep Purplen Ritchie Blackmore.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Espanja  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Salibandyn Champions Cup

| Champions Cup |
| --- | --- |

Laji:  salibandy
Maa(t):   Suomi  Ruotsi  Sveitsi  Tšekki
Perustettu:  1993 (EuroFloorball Cup) 2011 (nykymuodossaan)
Joukkueita:  Miehet: 8 Naiset: 8
Hallitseva mestari:  Miehet:  Pixbo IBK Naiset:  Pixbo IBK
Eniten mestaruuksia:  Miehet:  Falun (4) Naiset:  IKSU (6)
Sarjataso:  1.
Alempi taso:  EuroFloorball Cup
Aiheesta muualla
Champions Cup
Champions Cup (CC) on Kansainvälisen Salibandyliiton järjestämä vuosittainen salibandykilpailu Suomen, Ruotsin, Tšekin ja Sveitsin seurajoukkueille.
Ensimmäinen Champions Cup järjestettiin vuonna 2011 Tšekissä, jolloin se korvasi 2007–2010 pelatun EuroFloorball Cupin. Näitä seurajoukkueturnauksia edelsi vuosina 1993–2007 pelattu Euroopan cup (engl. European Cup).
EuroCupin formaatti on historiansa aikana kokenut useita uudistuksia. Viimeisimpänä muutoksena on joukkuemäärän pudottaminen kuudesta neljään vuoden 2019 Champions Cupissa.
Viidenneksi ja huonommin sijoitettujen Euroopan maiden mestarit pelaavat IFF-rankingsijoituksesta riippuen joko 2011 asti järjestetyssä EuroFloorball Cupissa, tai 2016 perustetussa EuroFloorball Challengessä. Nämä kilpailut järjestetään samalla tavoin vuosittaisena turnauksena, kuin Champions Cup.
Historia > Ensimmäinen turnaus 1993

Ensimmäinen Salibandyn Euroopan cup järjestettiin joulukuussa 1993. Tällöin miesten ja naisten cup pelattiin ainoan kerran erikseen. Miesten cup pelattiin 6 joukkueen turnauksena Tukholmassa. Cupin voittajaksi selviytyi ruotsalainen Balrog IK, joka voitti finaalissa sveitsiläisen Rot-Weiss Churin 9-2. Pronssille ylsi suomalainen SSV.
Naisten cup pelattiin 4 joukkueen turnauksena Helsingissä. Ensimmäisen cupin voitti ruotsalainen VK Rasket, hopeaa sai HC Rychenberg ja pronssille venyi norjalainen IK Akerselva.
Historia > 1994–1999 – Ruotsalaisten hallintaa

Vuosina 1994-1999 Euroopan cupia pelattiin vaihtelevilla joukkuemäärillä, kunnes  1999 cupiin se vakioitui kahdeksaan sekä miehillä, että naisilla.
1999 cupiin pelattiin miehissä ensimmäistä kertaa karsinnat. Karsintoihin osallistuivat joukkueet neljän maan kärjen ulkopuolelta. Naisten cupiin ensimmäiset karsinnat pelattiin vasta 2002–2003.
Ruotsalaisjoukkueet hallitsivat Euroopan cupia alkuvuosina. Ainoa Ruotsin ulkopuolelle mennyt mestaruus tapahtui vuonna 1999, kun Tapanilan Erä vei naisten cupin.
Sarjajärjestelmä

Champions Cupiin osallistuvat kansallisten miesten ja naisten pääsarjojen mestaruuden voittaneet edustusjoukkueet Ruotsista, Tšekistä, Suomesta sekä Sveitsistä. 
Joukkueet pelaavat välierät, jonka jälkeen pelataan mitaliottelut.
Mitalitaulukot

Menestys maittain
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sija | Maa |  |  |  | Yht |
| 1. |  Ruotsi | 49 | 22 | 4 | 72 |
| 2. |  Suomi | 6 | 21 | 17 | 44 |
| 3. |  Sveitsi | 4 | 12 | 13 | 29 |
| 4. |  Tšekki | 1 | 7 | 4 | 11 |
| 5. |  Norja | 0 | 0 | 2 | 2 |
Erilliset tapahtumat

Erilliset tapahtumat eli toisensa poissulkevat tapahtumat on todennäköisyyslaskennan peruskäsite. Kukin tarkasteltava tapahtuma muodostuu satunnaisilmiön alkeistapauksista  \omega , joita voi olla vain satunnaisilmiön perusjoukkoon  \Omega  kuuluvat alkeistapaukset. Alkeistapauksella  \omega \in \Omega  on kolme vaihtoehtoa: se kuuluu tapahtumaan  A\subseteq \Omega  tai tapahtumaan  B\subseteq \Omega  tai ei kumpaakaan  \Omega \setminus (A\cup B). Jos alkeistapaus  \omega  kuuluu sekä tapahtumaan  A että  B, eivät tapahtumat ole erilliset niiden yhteisen alkeistapauksen vuoksi. Ellei tapahtumilla ole yhtään yhteistä alkeistapausta, ovat ne erilliset tapahtumat.
Yhteenlaskusäännöt > Kaksi tapahtumaa

Mikäli tapahtumat  A ja  B ovat erilliset, saadaan todennäköisyys sille, että alkeistapaus kuuluu yhdistettyyn tapahtumaan
Jos tapahtumat eivät ole täysin erilliset, tulee vastaava todennäköisyys laskea
missä erotuksessa on huomioitu yhteiset alkeistapaukset  P(A\cap B) vähentämällä ne kertaalleen pois. Muuten ne olisi huomioitu kummankin tapahtuman todennäköisyydessä kaksi kertaa.
Eksklusiivinen tai eroaa inklusiivisesta taista, joka käsiteltiin juuri edellä, siinä, että nyt tai tarkoittaa vain jompaakumpaa tapahtumaa. Yhdistetty tapahtuma ei silloin sisällä alkeistapauksia, jotka kuuluvat kumpaankin tapahtumaan. Jos tapahtumat ovat erillisiä, tulee todennäköisyys laskea erillisten tapahtumien yhteenlaskusäännöllä, mutta jos ne eivät ole erilliset, lasketaan todennäköisyys
Erotuksessa poistetaan yhteiset alkeistapaukset kahdesti, mikä varmistaa niiden puuttumisen yhdistetystä todennäköisyydestä.
Yhteenlaskusäännöt > Useita tapahtumia

Kun tarkastelussa on useita tapahtumia  A_{1},A_{2},\ldots ,A_{n}, on erillisyyskysymys mutkikkaampi. Niiden tapahtumien kesken, jotka ovat erillisiä keskenään, lasketaan todennäköisyys
Niiden tapahtumien kesken, jotka eivät ole erillisiä keskenään, lasketaan todennäköisyys yleisen unionin avulla
Näkemä

Näkemä on tietekniikassa käytettävä käsite alueesta, jonka tienkäyttäjä pystyy havaitsemaan. Näkemiä tarvitsevat kaikki tienkäyttäjät, mutta tienkäyttäjän liikennenopeus vaikuttaa merkittävästi näkemän pituuteen.
Pysähtymisnäkemä

Pysähtymisnäkemällä tarkoitetaan tienkäyttäjän eteensä näkemää matkaa, joka vaaditaan mitoitusnopeudesta pysähtymiseen. Näkemässä huomioidaan reaktioaikana kuljettu ja jarruttamisen aikana edetty matka. Mitä suurempi on väylän mitoitusnopeus sitä pidempi on vaadittava pysähtymisnäkemä jarrutusmatkan kasvaessa. Pysähtymisnäkemä on liikenneturvallisuuden kannalta vähimmäismatka, joka jokaisen tienkäyttäjän tulee nähdä eteensä.
Kohtaamisnäkemä

Kohtaamisnäkemässä huomioidaan vastakkaisista suunnista toisiaan lähestyvien tienkäyttäjien mahdollisuus pysähtyä ennen yhteentörmäystä. Kohtaamisnäkemä on kaksi kertaa pysähtymisnäkemän mittainen.
Ohitusnäkemä

Ohitusnäkemä on matka, jonka eteenpäin näkeminen on välttämätöntä turvalliseen ohitukseen.
Liittymisnäkemä

Liittymisnäkemä on matka, joka väistämisvelvollisen tienkäyttäjän tulee nähdä eteensä tasoliittymää lähestyessään.
Näkemäeste

Fyysinen rakenteen, kasvillisuuden tai maastonmuodon aiheuttama näkyvyyden estyminen on näkemäeste. Osa näkemäesteistä voidaan poistaa esim. louhimalla kalliota tai kaatamalla puustoa, mutta toisinaan joudutaan asettamaan tienkäyttäjille rajoituksia näkemäesteen takia. Esimerkiksi liittymäalueella sijaitseva näkemäeste voi vaatia pakollisen pysähtymisen liittymisnäkemän ollessa puutteellinen.
Näkemäalue

Näkemäalueella varmistetaan liittymisnäkemä väistämisvelvollisille tienkäyttäjille. Tiesuunnitelmassa tulee lain mukaan esittää näkemäalueet tasoliittymiin ja -risteyksiin. Näkemäalueelle ei saa rakentaa ja ELY-keskuksella on oikeus poistaa lainvoimaisen tiesuunnitelman näkemäalueilta mahdolliset näkemäesteet. Näkemäalueseen liittyvät kiellot ja oikeudet on määritetty laissa liikennejärjestelmistä ja maanteistä (45 §).
Näkemäalue merkitään tiesuunnitelmaan suunnitelman valmistuessa voimassa olevan väyläviraston esitystapaohjeen mukaisesti. Jos näkemäalue mahtuu kokonaisuudessaan tiealueelle, ei sitä merkitä erikseen.
Haing S. Ngor

| Haing S>  Ngor |
| --- | --- |
 1986
Henkilötiedot
Koko nimi:  Haing Somnang Ngor
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1940 Samrong Yong, Takéo, Kambodža
Kuollut: 25. helmikuuta 1996 (ikä 55) Los Angeles, Kalifornia
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Kuoleman kentät: Dith Pran Taivas ja maa: Papa  Elämäni.
Palkinnot
 Parhaan miessivuosan Oscar-palkinto Parhaan miespääosan Bafta-palkinto Golden Globe 
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Haing S. Ngor (22. maaliskuuta 1940 – 25. helmikuuta 1996) oli amerikankambodžalainen lääkäri ja näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Oscar-palkitusta roolityöstään elokuvassa Kuoleman kentät. Hän esittää elokuvassa kambodžalaista toimittajaa Dith Prania 1970-luvun Kambodžassa punaisten khmerien vallan alla.
Ura

Ngor eli itsekin Kambodžassa punaisten khmerien hallitessa maata kovaotteisesti ja selviytyi piilottelemalla faktaa, että hän on synnytyslääkäri ja gynekologi. Koulutettuna ihmisenä hänet olisi tapettu Pol Potin ankaran hallituksen aikana. Punaisten khmerien kaaduttua vuonna 1979 Ngor työskenteli lääkärinä pakolaisleirillä Thaimaassa ja muutti Yhdysvaltoihin 30. elokuuta 1980.
Ngor teki ensimmäisen näyttelijänsuorituksensa Kuoleman kentissä, josta hän voitti parhaan miessivuosan Oscarin lisäksi kaksi BAFTAa (paras miespääosa ja paras uusi tulokas) sekä parhaan sivuosan Golden Globen. Tämän jälkeen Ngor näytteli muutamissa elokuvissa, joista merkittävimmät olivat Oliver Stonen Taivas ja maa ja Elämäni.