stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pieni Kuorejärvi

| Pieni Kuorejärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°26′36″N, 27°19′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Hiukkaseen 
Järvinumero:  14.784.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,8 m  
Pituus:  240 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,623 km  
Pinta-ala:  1,63 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Kuorejärvi 
Pieni Kuorejärvi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Hietakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 240 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,8 metriä mpy.
Maalausteline

Maalausteline eli staflia on taidemaalarin apuväline, joka pitää kankaan tukevasti paikallaan maalaamisen aikana.
Maalaustelineitä on kahta päätyyppiä:
Ateljeetelineet ovat H-kirjaimen muotoisia, suuria, raskaita ja tukevia, ja niitä käytetään suurille kankaille maalattaessa. Ateljeetelineitä valmistetaan esimerkiksi pyökistä, tammesta tai mahongista. Telineen kummallakin sivulla on tukeva pystysuora kannatinpalkki ja niiden välissä säädettävä keskuspalkki, jota voidaan kallistaa. Telineen etureunalla on kapea taso, jolla maalaus lepää ja jossa voi pitää palettia, siveltimiä ja muita välineitä. Ateljeetelineessä on usein neljä pyörää, joiden avulla sitä voidaan siirrellä ateljeessa.
Luonnostelineet ovat kevyitä sekä teleskooppijalkaisia tai kokoontaitettavia. Luonnostelineitä käytetään pienten taulujen teossa tai ulkona maalattaessa tai luonnosteltaessa. Ne valmistetaan yleensä pyökistä tai alumiinista. Teline tuetaan joskus painolla tai upottamalla jalkoihin sidotut puikot maahan. Taideoppilaitoksissa käytetään joskus telineitä, jotka ovat ateljeetelineen ja luonnostelineen välimuotoja.
Tukevia ateljeetelineitä
Kevyt kolmijalkainen luonnosteline
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maalausteline Wikimedia Commonsissa
Pieni-Väärä (Pieksämäki)

| Pieni-Väärä |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°25′19″N, 27°20′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  Vääränjoki Hiukkaseen 
Järvinumero:  14.784.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,9 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  180 m  
Rantaviiva:  0,986 km  
Pinta-ala:  5,235 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni-Väärä 
Pieni-Väärä  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Sormulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 390 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,9 metriä mpy.
Kilpa-aerobic

Kilpa-aerobiccaajia
Kilpa-aerobic on laji, jossa suoritetaan musiikin tahdissa korkealla intensiteetillä jatkuvia vaativuudeltaan eroavia liikesarjoja, jotka ovat peräisin perinteisestä aerobic-liikunnasta. Ohjelman tulee osoittaa jatkuvaa liikettä, notkeutta, voimaa ja kahdeksan perusaskeleen käyttöä sekä täydellisesti suoritettuja vaikeusliikkeitä.
Kilpa-aerobicissa tarvitaan voimaa, notkeutta, kestävyyttä, taitoa, rytmitajua ja positiivista energiaa, joka välittyy esiintyjältä yleisölle. Kilpa-aerobic-harrastus on helpointa aloittaa Aerosport-sarjasta.
Kilpa-aerobic on kilpaurheilun ja "show'n" yhdistävä urheilulaji. Kilpailuissa pärjätäkseen urheilijan tulee hallita lajitekniikan lisäksi yleisön viihdyttäminen. Kilpa-aerobic täyttää myös taito-teholajien ja keskipitkien nopeuskestävyyslajien kriteerit. Fyysisen suorituskyvyn alueella urheilijalta vaaditaan voimaa ja liikkuvuutta, nopeutta ja anaerobista kestävyyttä sekä taitoa. Psyykkisellä puolella on oltava rohkeutta esiintyä, pitkäjännitteisyyttä määrätietoiseen harjoitteluun ja luovuutta.
Kilpailujärjestelmä

Kilpailujärjestelmä jakautuu kahteen painopistealueeseen: harrastajiin ja kilpailijoihin. Uudet kilpailijat pääsevät harrastajapuolen kautta mukaan toimintaan, jolloin säännöt ovat helpommat ja väljemmät kuin kilpasarjoissa.
Lajissa kilpaillaan naisten ja miesten yksilösarjoissa, parisarjassa sekä kolmen hengen joukkuesarjassa, eli triossa. Uusi suosittu sarja on ryhmäaerobic, jossa kilpaillaan 5 - 8 hengen ryhmissä omilla säännöillään.
Kilpailujärjestelmä > Kilpasarjat

Sarjat eivät perustu ikään, vaan taitotasoon. Eri ikäluokat kilpailevat kuitenkin erikseen. Kilpailijat jakautuvat taitotasonsa mukaisesti kuuteen eri luokkaan, joista ensimmäinen luokka on alle 12-vuotiaat aloittelijat. Toinen luokka on AeroSport-luokka, jossa tehdään yksittäisiä liikesarjoja tuomareiden edessä. Kolmannessa luokassa nämä erilliset sarjat yhdistetään ja niistä tehdään ohjelma. Neljännessä luokassa saa tehdä jo koko ohjelman itse. Kuudes luokka on korkein ja siinä kilpaillaan kansainvälisillä säännöillä. Luokasta toiseen nousu voi tapahtua kun kilpailija saa tietyn määrän pisteitä jokaisesta arviointikohdasta eli taiteellisuudesta, tekniikasta sekä vaikeusosista. Kuudetta luokkaa voivat nousta vain yli 18-vuotiaat.
Historia

Vuonna 1968 Yhdysvaltojen ilmavoimien kirurgi Kenneth H. Cooper (1931–) julkaisi tutkimustensa päätteeksi mullistavan aerobisen liikunnan harjoituskirjan jonka avulla ilmavoimien käyttämät liikuntaharjoitteet tulivat kaikkien ulottuville. Pian tanssinopettajat yhdistivät Cooperin luomaan harjoitusohjelmaan erilaisia musiikkeja luoden aerobisen tanssin. Aerobicissa kilpailtiin ensimmäisen kerran 1980-luvulla Yhdysvalloissa.
Kilpa-aerobic on saanut vaikutteita myös mm. capoeirasta sekä voimistelusta.
Sutinlampi

| Sutinlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°25′17″N, 27°18′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Matkukseen 
Järvinumero:  14.784.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,1 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  1,051 km  
Pinta-ala:  2,375 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSutinlampi 
Sutinlampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Kotamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 480 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy.
Ruunalampi (Pieksämäki, Sormula)

| Ruunalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°25′50″N, 27°21′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Hiukkaseen 
Järvinumero:  14.784.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,9 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,635 km  
Pinta-ala:  1,718 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRuunalampi 
Ruunalampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Sormulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 260 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Neptunuksen kuut

Neptunus ylhäällä ja Triton alhaalla
Neptunuksella tiedetään olevan neljätoista kuuta. Suurin niistä on Triton, jonka William Lassell löysi vuonna 1846 vain 17 päivää Neptunuksen löytämisen jälkeen. Seuraava kuu, Nereid, löydettiin vasta yli sata vuotta Tritonin jälkeen.
Triton kiertää Neptunusta taannehtivalla radalla. Uloimpana kiertävillä kuilla Psamathella ja Nesolla on Aurinkokunnan kuista suurimmat kiertosäteet ja -ajat.
Taulukko

| Nimi | Numero | Kuva | Keskihalkaisija (km) | Massa (kg) | Kiertoradan keskisäde (km) | Kiertoaika (d) | Löytöaika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naiad | III |  | 58 (96 × 60 × 52) | ~ 19 × 1016 | 48 227 | 0,294 | 1989 |
| Thalassa | IV |  | 80 (108 × 100 × 52) | ~ 37 × 1016 | 50 075 | 0,311 | 1989 |
| Despina | V |  | 148 (180 × 148 × 128) | ~ 210 × 1016 | 52 526 | 0,335 | 1989 |
| Galatea | VI |  | 158 (204 × 184 × 144) | ~ 370 × 1016 | 61 593 | 0,429 | 1989 |
| Larissa | VII |  | 193 (216 × 204 × 168) | ~ 490 × 1016 | 73 548 | 0,555 | 1989 |
| Proteus | VIII |  | 418 (436 × 416 × 402) | ~ 5 000 × 1016 | 117 647 | 1,122 | 1989 |
| Triton | I |  | 2700 (2 709 × 2 706 × 2 705) | 2 140 × 1019 | 354 800 | -5,877* | 1846 |
| Nereid | II |  | 340 | ~ 3 100 × 1016 | 5 513 400 | 360,14 | 1949 |
| Halimede | IX |  | ~ 60 | ~ 9 × 1016 | 15 728 000 | -1879,71* | 2002 |
| Sao | XI |  | ~ 38 | ~ 9 × 1016 | 22 422 000 | 2914,07 | 2002 |
| Laomedeia | XII |  | ~ 38 | ~ 9 × 1016 | 23 571 000 | 3167,85 | 2002 |
| Psamathe | X |  | ~ 28 | ~ 1,5 × 1016 | 46 695 000 | -9115,91* | 2003 |
| Neso | XIII |  | ~ 60 | ~ 9 × 1016 | 48 387 000 | -9373,99* | 2002 |
| Hippokamppi | XIV |  | ~ 19 |  ? | 104,200 | 0.9362 | 2013 |
* Kiertää retrogradista rataa (vastakkaiseen suuntaan kuin Aurinkokunnan kappaleet yleensä)
Daytona International Speedway

| Daytona International Speedway |
| --- | --- |


Sijainti:  Daytona Beach, Florida, Yhdysvallat
Radan pituus:  4 km
Mutkia:  4
Rataennätys:  0.40,364 (Colin Braun, 2013)
Suurimmat tapahtumat:  Daytonan 24 tunnin ajo, NASCAR, Daytona 500, Coke Zero 400
Daytona International Speedway on moottoriurheilurata Daytona Beachissä, Floridan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on avattu vuonna 1959, ja ovaaliradalla on mittaa neljä kilometriä. Yleisöä radan katsomoihin mahtuu yli 167 000 ihmistä.lähde?
Radan tunnetuimmat vuosittaiset kilpailut ovat NASCAR-sarjan kilpailu Daytona 500, ja urheiluautokilpailu Daytonan 24 tunnin ajo. 24 tunnin kilpailu ajetaan ovaaliradasta muokatulla versiolla, jolla on mittaa 5,73 kilometriä.lähde?
Pitkien suorien myötä NASCAR-kilpailuissa autojen nopeuksia joudutaan mekaanisesti rajoittamaan. Kyseistä menetelmää käytetään Daytonan lisäksi nykyään ainoastaan Talladega Superspeedwayllä, joka on toinen perinteinen ovaalirata.lähde?
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kortelampi (Pieksämäki, Sakonkylä)

| Kortelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°24′47″N, 27°21′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Niiniseen 
Järvinumero:  14.784.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106 m  
Pituus:  300 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,688 km  
Pinta-ala:  1,797 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKortelampi 
Kortelampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 300 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy.
CST-100 Starliner

CST-100 Starlinerin miehistömoduulin mallikappale.
CST-100 Starliner (Crew Space Transportation) on kehitteillä oleva Boeingin valmistama miehitetty kapselityyppinen LEO-avaruusalus. Se kuuluu Nasan Commercial Crew Development (CCDev) -ohjelmaan yhdessä Spacex:n Crew Dragonin kanssa. Koelentojen jälkeen alusta on tarkoitus käyttää ISS:n miehistön vaihtamiseen Commercial Crew Program -ohjelmassa. Aluksen laukaisuun käytetään miehitettyihin lentoihin hyväksyttyä Atlas V -rakettia. Laukaisupaikkana on Cape Canaveral Air Force Station Floridassa.
Koelennot aloitettiin vuonna 2019. 20. joulukuuta laukaistu miehittämätön koelento epäonnistui, ja ohjelman jatko viivästyi. Koelennon uusinta onnistui toukokuussa 2022. Kesäkuussa 2024 laukaistu ensimmäinen miehitetty koelento epäonnistui. Starliner todettiin siinä esiintyneiden vikojen vuoksi liian epävarmaksi paluulennolle, joten miehistö joutuu palaamaan toisella, Spacex:n, aluksella ja paluu on yli puoli vuotta myöhemmin aiotusta. Itse alus palasi ilman miehistöä syyskuussa.
Alus koostuu miehitetystä uudelleenkäytettävästä kapselista ja kertakäyttöisestä huoltomoduulista. Huoltomoduuli irrotetaan ennen laskeutumista takaisin Maahan.
Alukset

Aluksi Boeingin aikomus oli valmistaa kolme alusta Commercial Crew Program ohjelmaa varten. 25. elokuuta 2020 se ilmoitti valmistavansa vain kaksi alusta. Täten Boeingille ei jää vara-alusta ohjelmassa käytettäväksi.
Spacecraft 1 -alusta käytettiin ainoastaan laukaisunkeskeytyskokeessa.
Spacecraft 2 suoritti ensimmäisen onnistuneen lennon, Boe-OFT 2:n.
Spacecraft 3 "Calypso" oli ensimmäinen Starliner avaruudessa lennolla Boe-OFT.
Koelennot

4. marraskuuta 2019 suoritetussa keskeytyskokeessa laukaisualustalta yksi aluksen kolmesta päälaskuvarjosta ei avautunut. Alus laskeutui kuitenkin ehjänä, ja lento katsottiin onnistuneeksi.
Koelennot > Ensimmäinen koelento epäonnistuu

20. joulukuuta 2019 alus laukaistiin ensimmäistä kertaa varsinaiselle koelennolle Boe-OFT, Cape Canaveralista Floridasta kohti Kansainvälistä avaruusasemaa. Miehittämättömän lennon oli tarkoitus verifioida alus miehitettyä koelentoa varten. Se kantoi mukanaan sensoreilla varustettua nukkea miehistön sijaan. Lento epäonnistui, ja alus laskeutui kahden päivän kuluttua saavuttamatta avaruusasemaa. Syynä olivat Boeingin mukaan ohjelmistovirheet.
Lennon aikana aluksessa todettiin kaksi kriittistä ohjelmistovirhettä. Lentoa seuranneessa tutkimuksessa selvisi, että kumpikin niistä olisi voinut johtaa aluksen ja kuorman menettämiseen. Molemmissa tapauksissa lennonjohdon puuttuminen asiaan esti tämän.
Ensimmäisen virheen seurauksena alus kulutti jo lennon alkuvaiheessa liikaa ajoainetta, joten aikomus lähestyä ISS:ää peruttiin. Alus alusti kellonsa 11 tuntia väärään aikaan. Tämän seurauksena heti raketista irtaantumisen jälkeen tapahtuva kiertoradalle siirtyminen eli orbit insertion burn ei tapahtunut automaattisesti vaan vasta lennonjohdon ohjauksessa. Ilman lennonjohdon toimia alus olisi pudonnut hallitsemattomasti takaisin. Samalla yhteysvaikeudet aluksen kanssa haittasivat toimintaa. Alus päätettiin pitää pari päivää kiertoradalla ja suorittaa sillä muita testejä.
Laukaisun ongelman jälkeen lennonjohto alkoi tarkistamaan muita kriittisiä ohjelmistosekvenssejä. Lisää virheitä löytyikin. Laskeutumista edeltävässä huoltomoduulin irrotuksessa paljastui konfigurointivirhe. Rakettimoottoreita ohjaava ohjelmisto oli asetettu väärään lennon vaiheeseen. Korjaamattomana huoltomoduulin moottorit olisivat voineet ajaa sen törmäämään miehistömoduuliin ja ennen kaikkea sen lämpökilpeen.
Ensimmäinen virhe oli yleisessä tietoisuudessa jo laukaisun yhteydessä. Toinen virhe tuotiin julkisuuteen vasta helmikuussa 2020 Nasan turvallisuuspaneelin yhteydessä tutkimusten ja arvioiden yhä jatkuessa.
Koelennot > Toinen miehittämätön koelento onnistuu

Ohjelmaan lisättiin toinen miehittämätön koelento, Boe-OFT 2, ensimmäisen epäonnistuttua. Laukaisuyritys 3. elokuuta 2021 peruuntui venttiiliongelmien vuoksi, ja lennot peruutettiin määräämättömään ajankohtaan asti.
Boe-OFT 2 laukaistiin onnistuneesti 19. toukukuuta 2022. Alus telakoitui ISS:lle  22.5. ja palasi lopuksi onnistuneesti Maahan 25.5.
Koelennot > Miehitetty koelento epäonnistuu

Miehitetty koelento Boeing Crewed Flight Test (Boe-CFT) oli suunniteltu vuodelle joulukuulle 2022, mutta sitä lykättiin helmikuulle 2023 ja siitä edelleen myöhemmäksi. Elokuussa 2023 kerrottiin, että lentoa lykätään maaliskuulle 2024. Toukokuussa 2024 lentoa lykättiin vain pari tuntia ennen aiottua laukaisua.
Lento laukaistiin onnistuneesti 6. kesäkuuta 2024 Floridasta United Launch Alliancen Atlas V -raketilla kyydissään kaksi astronauttia Butch Wilmore ja Suni Williams. Alus telakoitui onnistuneesti Kansainväliselle avaruusasemalle. Paluu Maahan oli suunniteltu 14. kesäkuuta eli lento oli suunniteltu kahdeksan päiväiseksi. Starlinerissa ilmenneiden vikojen myötä paluu aluksella aluksi viivästyi ja lopulta peruuntui kokonaan. Kaksi pääongelmaa ovat heliumvuodot ja ajoittaiset työntövoimaongelmat.
Syyskussa 2024 Starlinerin kyydissä olleet astronautit olivat edelleen avaruusasemalla ja Nasa ilmoitti astronauttien palaavan SpaceX:n aluksella seuraavan vuoden helmikuussa lennon SpaceX Crew-9 paluulennolla. Starliner palasi Maahan ilman miehistöä syyskuussa 2024.
Koelennot > Operatiiviset lennot

Starliner-1 on ensimmäinen suunniteltu operatiivinen lento.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta CST-100 Starliner Wikimedia Commonsissa
The Real Reason The Boeing Starliner Failed
näytä
keskustele
Kansainvälinen avaruusasema (ISS)()
Kapseli ja huoltomoduuli.
Niininen

| Niininen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°25′21″N, 27°22′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  oja Vääränjokeen 
Järvinumero:  14.784.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,9 m  
Pituus:  2,1 km  
Leveys:  1,2 km  
Rantaviiva:  6,3 km  
Pinta-ala:  1,28111 km²   
Saaria:  ei saaria 
 fiNiininen 
Niininen  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Sakonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 128 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.
Sōka Gakkai

| Sōka Gakkai |
| --- | --- |

Perustettu:  1930
Perustaja:  Tsunesaburō Makiguchi
Toimiala:  Nichiren-buddhalaisuus
Toiminta-alue:  koko maailma, erityisesti Japani
Jäsenmäärä:  12 miljoonaa
Puheenjohtaja:  Minoru Harada
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sōka Gakkai (jap. 創価学会, suomeksi arvoja luova yhteisö) on Japanissa vaikuttava uskonnollinen maallikkoliike, jonka puitteissa harjoitetaan Nichiren-buddhalaisuutta. Liikkeen perusti Tsunesaburō Makiguchi vuonna 1930. Se on ollut varsinkin aiemmin hyvin lähellä Kōmeitō-puoluetta, jonka perustaja oli Sōka Gakkain silloinen johtaja. Sōka Gakkai poikkeaa muusta Japanin buddhalaisuudesta siinä, että se ei hyväksy muun uskonnon harjoittamista buddhalaisuuden rinnalla, ei edes šintolaisuuden. Tämän takia liikkeen kannattajia on pidetty epäisänmaallisina, mikä on ollut ongelma varsinkin toisen maailmansodan alla.
Vuonna 2003 Sōka Gakkaihin laskettiin kuuluvan Japanissa 8 210 000 perhettä.
Japanin ulkopuolella liikkeen kattojärjestönä toimii Soka Gakkai International, jolla on jäsenjärjestöjä 192 eri maassa. Suomessa järjestö on toiminut vuodesta 1975 lähtien, ja se on nykyisin rekisteröitynyt uskonnollinen yhdyskunta, jolla on noin 150 jäsentä 15 eri paikkakunnalla (2008).
Historia

Sōka Gakkain perustaja Tsunesaburō Makiguchi tavoitteli hyvän ja onnellisen elämän mahdollistamista japanilaisille.
Vuonna 1958 Sōka Gakkain johtoon nousi Daisaku Ikeda, joka osoittautui dynaamiseksi organisaattoriksi. Liikkeeseen kuuluneiden perheiden lukumäärä vuonna 1957 oli 750 000, josta se nousi vuoteen 1970 mennessä seitsemään miljoonaan. Sōka Gakkain perustama puolue nousi Japanin kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Fuji-vuoren huipulle ryhdyttiin rakentamaan suurta temppeliä. Sōka Gakkain suosio perustui sen runsaisiin lupauksiin. Uusille jäsenille luvattiin kykyä vastustaa sairautta ja köyhyyttä, jos he tahtoivat uskoa Nichireniin ja luottaa Lotus-kirjoitukseen. Toisaalta niitä, jotka eivät liittyneet Sōka Gakkaihin, uhattiin sairaudella. Uusille jäsenille annettiin myös lupauksia liikenne- ja kaivosonnettomuuksien välttämisestä ja automaattinen palkankorotus ilman lakkoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sōka Gakkai Wikimedia Commonsissa
Soka Gakkai International Suomen sivusto
Streptococcus mutans

Streptococcus mutans eli kariesbakteeri on grampositiivinen bakteeri. Se on merkittävin kariesta aiheuttava bakteeri. Kariesbakteeri vahingoittaa hampaita tuottamalla hiilihydraateista happoa. Jos hiilihydraatteja syödään paljon, sylki ei neutraloi happoja ja hammaskiille vaurioituu.
Likolampi (Pieksämäki, Sormula)

| Likolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Pieksämäki
Koordinaatit:  62°25′52″N, 27°22′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Suonenjoen valuma−alue (14.78)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.784.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,8 m  
Pituus:  160 m  
Leveys:  80 m  
Rantaviiva:  0,387 km  
Pinta-ala:  0,901 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLikolampi 
Likolampi  on Etelä-Savossa Pieksämäellä  Sormulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 160 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy.
Kašubi

| Kašubi |
| --- | --- |

Oma nimi:  Kaszëbsczi jãzëk
Tiedot
Alue:   Puola  Saksa  Yhdysvallat  Kanada
Virallinen kieli:   Puola (vähemmistö kieli)
Puhujia:  53 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Radzëzna Kaszëbsczégò Jãzëka 
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  slaavilaiset kielet länsislaavilaiset kielet lehiittiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  csb
ISO 639-3:  csb
 Ohje 
Kašubi (omakielinen nimi: Kaszëbsczi jãzëk) on kašubien puhuma slaavilainen kieli.
Puolalaisen Puckin (kaš. Pùck) piirikunnan (powiat) kyltti, alarivillä kašubinkielinen nimi.
Kašubia on aiemmin pidetty puolan murteena, mutta sittemmin sen on katsottu olevan oma kielensä. Kašubiin on omaksuttu vaikutteita saksan kielestä. Nykyään useimmat tutkijat pitävät sitä omana kielenään ja se luetaan länsislaavilaisiin kieliin puolan, tšekin, slovakin ja sorbin sekä jo hävinneen polabin kielen kanssa. Yksi tunnettu kašubi on Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja ja Puolan pääministeri Donald Tusk.
Puhujamäärä ja status

Vuonna 2010 sitä puhuu äidinkielenään noin 53 000 henkilöä erityisesti Luoteis-Puolassa (Pommerissa).
Kieli on tunnustettu vähemmistökieleksi Puolassa ja se on puhujamäärällä mitattuna maan puhutuin vähemmistökieli. Puolan lisäksi kašubinkielisiä yhteisöjä on myös Saksassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa.