stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sanni Hakala
Ura > Seuraura

Hakala syntyi Jyväskylässä, mutta muutti esikouluiässä perheineen Äänekoskelle. Hän aloitti jääkiekkoilun Suolahden Urhossa, mutta Hakalan varsinainen kasvattajaseuransa on kuitenkin jyväskyläläinen Diskos. Hän pelasi yhteensä 12 vuotta poikien mukana, kunnes Hakala siirtyi naisten jääkiekon pariin. Hän muutti jääkiekon perässä yksin takaisin Jyväskylään ollessaan peruskoulun yhdeksännellä luokalla ja siirtyi JYPiin. Lokakuussa 2012 vasta 15-vuotias Hakala pelasi kaudella 2012–2013 seuran naisten SM-sarjajoukkueessa 12 runkosarja- ja kahdeksan playoff-ottelua tehopistein 7+2=9. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.
Kaudella 2013–2014 Hakala sijoittui JYPin sisäisessä maalipörssissä neljänneksi ja jakoi sisäisen pistepörssin neljännen sijan Rosa Lindstedtin kanssa tehoilla 11+13=24. Pudotuspeleissä hän oli joukkueen paras maalintekijä kuudella osumallaan. Hakala voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2014–2015 hän oli tehoilla 20+21=41 JYPin toiseksi paras maalintekijä Rosa Lindstedtin kanssa ja sijoittui sisäisessä pistepörssissä neljänneksi. Hakala jakoi Lindstedtin kanssa koko naisten SM-sarjan maalipörssin neljännen sijan. Hän jakoi myös pistepörssin kuudennen sijan HPK:n Riikka Norosen kanssa. Hakala voitti kauden päätteeksi taas SM-hopeaa. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti naisten Suomenmestaruuden. Hakala palkittiin naisten SM-sarjan Fair Play -pelaajana Emma Laaksonen -palkinnolla.
Hakala siirtyi kaudeksi 2016–2017 Oulun Kärppien riveihin. Kesken kauden, marraskuussa 2016 hän siirtyi kuitenkin Ruotsin SDHL-liigan HV71:een. Hän saavutti avauskaudellaan Ruotsissa hopeaa. Kaudella 2019–2020 hän voitti Ruotsin mestaruussarjan pudotuspelien pistepörssin 12 tehopisteellä. Hän toimi HV-71:m kapteenina kaudesta 2022–2023 lähtien. Hän pelasi HV-71:ssä kahdeksan kauden aikana kaikkiaan 226 SDHL:n runkosarjan ottelua, joissa hän teki 98 ja syötti 96 maalia. Pudotuspelien 31 ottelussa hän teki 12 ja syötti 11 maalia.
Ura > Seuraura > Loukkaantuminen

Hakala loukkaantui vakavasti ottelussa Djurgårdenia vastaan 24. marraskuuta 2023. Hän löi päänsä maalitolppaan ja loukkasi niskansa. Hakalan vammat johtivat halvaantumiseen rinnasta alaspäin, minkä seurauksena Hakala joutui lopettamaan uransa 26-vuotiaana.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Pyeongchang 2018 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | jääkiekko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Suomi 2019 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Plymouth 2017 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Kanada 2021 | jääkiekko |  |
Hakala edusti Suomea MM-kilpailuissa vuosina 2016, 2017, 2019 ja 2021  sekä olympialaisissa 2018 ja 2022. Ensimmäiseen MM-turnaukseensa hän sai paikan kisajoukkueesta, kun hän korvasi loukkaantuneen Emma Nuutisen. Suomen MM-kilpailuissa 2019 hän oli saavuttamassa Suomen ensimmäistä MM-hopeaa., MM-turnaukset 2017 ja 2021 päättyivät pronssiin. Olympialaisissa hän saavutti pronssia sekä Pyeongchangissa 2018 että Pekingissä 2022.
Hakala pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2013, 2014 ja 2015, joista viimeisimmässä turnauksessa hän toimi Suomen varakapteenina. Vuoden 2013 turnauksessa Hakala pelasi vain 15-vuotiaana pääikäluokkaa (1995) kaksi vuotta nuorempana. Hänet valittiin Kanadaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2015 turnauksessa Hakala oli Suomen paras maalintekijä viidellä osumallaan. Hänet valittiin Sveitsiä vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Hakala pelasi kaikkiaan 126 naisten maaottelua ja keräsi niissä tehopisteet 14+5=19.
Yksityiselämä

Hakalan kumppani on hänen entinen joukkuekaverinsa, kanadalainen Danielle Stone.
Jasmin Hulanmäki

Jasmin Hulanmäki (s. 9. heinäkuuta 1995 Pyhäjoki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Hulanmäki on pelannut Suomen pääsarjaa Oulun Kärppien joukkueessa vuodesta 2015. Kauden 2017–2018 loppuun mennessä hän on pelannut pääsarjassa 67 runkosarjaottelua, joissa hänen tehopisteensä ovat 25+18=43, sekä 21 pudotuspeliä tehopistein 4+6=10. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 2017 ja vuonna 2018.
Lukas Leon

| Lukas Leon |
| --- | --- |
 Lukas Leon elokuussa 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Lukas Sebastian Gavalas
Syntynyt: 6. marraskuuta 1997 (ikä 27) Vantaa
Ammatti:  rap-artisti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Lukas Leon
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  2013–
Tyylilajit:  rap, hiphop
Yhtyeet:  Division Six
Levy-yhtiöt:  Liiga Music (2018–)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lukas Leon (oik. Lukas Sebastian Gavalas, s. 6. marraskuuta 1997 Vantaa) on suomalais-kreikkalainen rap-artisti.
Hän nousi julkisuuteen vuonna 2018, kun rap-artisti Cheek kiinnitti hänet Liiga Music -levy-yhtiölleen. Lukas Leonin debyyttialbumi Simba julkaistiin vuonna 2018, ja se nousi Suomen virallisen albumilistan kärkeen. Levy striimasi platinaa, ja sen kaikki kappaleet nousivat Spotify-suoratoistopalvelun kuunnelluimpien listalle. ”XTC”-kappale rikkoi myös triplaplatinarajan. Lukas Leonin toinen albumi Mä julkaistiin vuonna 2019. Levyn kolmesta singlestä kaksi on striimannut kultaa. Hänen kolmas albuminsa Pimee julkaistiin vuonna 2021.
Vuonna 2019 Lukas Leon oli ehdolla Vuoden tulokas -kategoriassa Emma-gaalassa.
Tausta

Lukas Sebastian Gavalas syntyi 6. marraskuuta 1997 Vantaalla. Hän varttui Korsossa, Hakunilassa, Koivukylässä ja Kuninkaanmäessä. Gavalaksen isä on kreikkalainen ja äiti suomalainen. Molemmat ovat yrittäjiä. Lukaksella on myös sisko nimeltä Petra, joka on myös laulaja, artistinimeltään Kiki.
Kahdeksanvuotiaana Gavalas kuuli lomamatkalla Kreikkaan Eminemin kappaleen ”Just Lose It”, joka sai hänet innostumaan rap-musiikista. Palattuaan kotiin hän kuuli serkultaan Audacity-tietokoneohjelmasta, jolla hän pian ryhtyi äänittämään omia rap-kappaleitaan. Alakoulussa Gavalas aloitti myös rumpujensoiton. Hän suoritti kahdeksannella luokalla TET-jaksonsa Helsinki Freedom Recordsilla, missä hän tutustui tuottaja Jimi Constantineen.
Rap-artisti Ares on Gavalaksen lapsuudenystävä, ja hän on toiminut myös Lukaksen tuplaajana.
Yksityiselämä

Lukas Leon seurusteli viisi vuotta rap-artisti Etan kanssa.
Diskografia > Studioalbumit

Simba (2018)
Mä (2019)
Pimee (2021)
Aiheesta muualla

Lukas Leon Warner Music Live -sivustolla
Lukas Leonin virallinen YouTube-kanava
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Taiteenala:  MusicBrainz
L'Isle

| L'Isle |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 L'Isle
 Koordinaatit: 46°37′10″N, 6°25′04″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Vaud
Alue:  Morges
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  16,25 km²
Väkiluku (5.6.2024):  1 087
L'Isle on Sveitsin kunta, joka sijaitsee Morgesin alueella Vaud’n kantonissa Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2024 kesäkuussa kunnassa asui 1 087 asukasta.
Nelli Salomäki

Nelli Salomäki (s. 1. heinäkuuta 1997 Raahe) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Salomäki on pelannut Suomen pääsarjaa Oulun Kärppien joukkueessa kaudesta 2012–2013 alkaen. Kauden 2017–2018 loppuun mennessä hän on pelannut pääsarjassa 139 runkosarjaottelua ja 41 pudotuspeliä. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 2017 ja vuonna 2018.
Salomäki on pelannut alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2015. Hänen veljensä on Nashville Predatorsin hyökkääjä Miikka Salomäki.
Muuttuvat laulut

Muuttuvat laulut on Rauno Lehtisen säveltämä ja Tuula Valkaman sanoittama musiikkikappale vuodelta 1970. Laulu tehtiin erityisesti virolaiselle Georg Otsille, josta oli 1950-luvun jälkipuoliskolla tullut Suomessa suosittu suomenkielisillä levytyksillään kuten ”Saarenmaan valssi” ja ”Kalastajan laulu”. ”Muuttuvien laulujen” muita levyttäjiä ovat Solistiyhtye Liisa (instrumentaaliversio, 1972), Tapani Kansa (1982), Jaakko Ryhänen (1992) ja Sakari Kuosmanen (1999).
Lehtinen ja Valkama kirjoittivat slaavilaisvaikutteisen laulun eräänä sunnuntaina Musiikki-Fazerin tiloissa vähän ennen kuin Georg Ots oli tulossa jälleen Suomeen levyttämään. He tekivät laulusta sanoitukseltaan valtavirrasta poikkeavan: kun 1960-luvun lopun poliittisessa ilmastossa laulut vaativat yleensä muutosta muilta ihmisiltä ja koko yhteiskunnalta, ”Muuttuvat laulut” katsoo asioita hieman yleisemmältä tasolta ja ehdottaa kaikille muutosta yhteisymmärryksen suuntaan.
Sarajevon piiritys

aikajana
sodan alku
bosniakkien ja kroaattien sota
Etninen puhdistus
kansamurha
keskitysleirit
Taisteluita
Mostarin taistelut
Sarajevon piiritys
Srebrenican joukkomurha
Sarajevon piiritys oli Bosnia-Hertsegovinan pääkaupungin Sarajevon piiritys Jugoslavian hajoamissotiin kuuluvan Bosnian sodan aikana aikavälillä 5. huhtikuuta 1992 – 29. helmikuuta 1996. Piirityksen aloitti Jugoslavian kansanarmeijan 2. sotilaspiiri, joka muuttui 12. toukokuuta 1992 Bosnian serbiarmeijaksi (Vojska Republike Srpske, VRS). Kaupunkiin saarrettuna oli pääasiassa muslimien eli bosniakkien muodostama Bosnia-Hertsegovinan tasavallan armeija (Armija Republike Bosne i Hercegovine, ARBiH).

Kyseessä on modernin sotahistorian pitkäaikaisin pääkaupungin piiritys kestoltaan 1 425 päivää. Se oli Aleppon piiritykseen (2016) asti modernin historian pisin piiritys.
Bosnia ja Hertsegovina julistautui itsenäiseksi Jugoslaviasta Bosnian itsenäisyyskansanäänestyksen (29.2.–1.3.1992) jälkeen. Bosnian serbit olivat boikotoineet kansanäänestystä ja keskittyneet oman serbitasavaltansa rakentamiseen. Bosnian serbien ja Belgradin alkuperäinen tavoite oli ollut koko Bosnian pitäminen osana Jugoslaviaa. Serbijoukot alkoivat 13 000 miehen voimalla piirittää Sarajevoa kaupunkia ympäröiviltä kukkuloilta, joilta kaupunkiin kohdistettiin tykistön, panssarivaunujen ja konetuliaseiden tulitusta. Serbit sulkivat kaupungin saarron 2. toukokuuta 1992. Bosnian armeijan (ARBiH) 70 000 miestä jäi kaupunkiin saarroksiin, mutta se oli liian heikosti aseistettu ja varustettu, että se olisi pystynyt murtamaan saartoa.
Piirityksen aikana sai surmansa 13 952 henkeä, joista siviilejä oli 5 434. ARBiH:n tappiot oli 6 137 miestä, kun taas Bosnian serbiarmeijan tappiot olivat 2 241 sotilasta. Ennen sotaa Sarajevon ja sen ympäristön asukasmäärä oli vuoden 1991 väestönlaskennan mukaan 525 980. Kantakaupungin väestömäärän arvioidaan olleen 435 000. Piirityksen aikana kaupungissa arvioitiin olevan asukkaita 300 000–380 000.
Sodan jälkeen kansainvälinen Jugoslavia-sotarikostuomioistuin tuomitsi neljä johtavaa serbiä piirityksen aikana tehdyistä lukuisista rikoksista ihmisyyttä vastaan. VRS:n Sarajevo-Romanijan armeijakunnan komentaja Stanislav Galić tuomittiin elinkautiseen ja hänen seuraajansa Dragomir Milošević 29 vuoden vankeusrangaistukseen. Bosnian serbitasavallan presidentti Radovan Karadžić ja Bosnian serbiarmeijan komentaja, kenraali Ratko Mladić tuomittiin myös.
Tausta

Bosnian serbit hylkäsivät  kolmen etnisen ryhmän yhteishallinnon ja perustivat oman kansanedustuslaitoksensa 24. lokakuuta 1991. Sarajevon parlamentti jäi bosniakkien ja kroaattien haltuun. Bosnian serbit järjestivät 9. marraskuuta 1991 oman kansanäänestyksensä, jossa 99 prosenttia äänestäneistä ilmoitti kannattavansa serbialueiden  pysymistä osana Jugoslaviaa. Bosnian serbiparlamentti julisti 9. tammikuuta 1992 itsenäisen "Bosnia-Hertsegovinan serbikansan tasavallan", joka ilmoitti pysyvänsä Jugoslavian osatasavaltana.  Vastareaktiona Sarajevon parlamentti ilmoitti järjestävänsä 29. helmikuuta-1. maaliskuuta 1992 kansanäänestyksen Bosnia-Hertsegovinan itsenäisyydestä. Serbit boikotoivat tätä kansanäänestystä, jossa 99,7 prosenttia kannatti Bosnia-Hertsegovinan itsenäisyyttä äänestysaktiivisuuden ollessa 63,4 prosenttia.
Jugoslavia oli hyväksynyt Vance-suunnitelman, jonka mukaan  Jugoslavian kansanarmeija (JNA) vetäisi joukkonsa pois Kroatiasta toukokuuhun 1992 mennessä. Nämä joukot vedettiin Bosnia-Hertsegovinaan, jossa JNA:lla oli vuoden 1992 alussa noin 100 000 miestä ja raskasta kalustoa. Näistä joukoista muodostettiin 23. tammikuuta 1992 Jugoslavian 2. sotilaspiiri (VO, Vojna oblast), jonka pääesikunta sijoitettiin Sarajevoon. Kenraalieversti Milutin Kukanjacin komentaman sotilaspiirin alaisuudessa oli viisi armeijakuntaa, joista neljä Bosnian alueella: 4. armeijakunta (esikunta Sarajevo), 5. armeijakunta (Banja Luka), 9. armeijakunta (Knin), 10. armeijakunta (Bihać) ja 17. armeijakunta (Tuzla).
Joulukuun alussa 1990 Jugoslavian presidentti Borisav Jović, Jugoslavian puolustusministeri Veljko Kadijević ja Serbian presidentti Slobodan Milošević sopivat viimeisimmän esityksestä, että Bosnia-Hertsegovinasta peräisin olevat upseerit lähetettäisiin palvelemaan Bosnia-Hertsegovinaan, kun taas Serbiasta ja Montenegrosta palvelevat siirrettäisiin kotitasavaltoihinsa. Näin haluttiin välttää tilanne, että JNA julistettaisiin vieraan vallan armeijaksi, jos Bosnia-Hertsegovina itsenäistyisi ja saisi kansainvälisen tunnustuksen. Joulukuun loppuun mennessä tästä suunnitelmasta oli toteutettu 90 prosenttia. Samaan aikaan koko Jugoslavian kansanarmeija serbialaistettiin. Huhtikuuhun 1992 mennessä JNA:n upseereista ja varusmiehistä 90 prosenttia oli Serbiasta ja Montenegrosta. Vielä vuotta aiemmin JNA:n upseereista serbien osuus oli ollut vain 35 prosenttia.
Keväästä 1991 lähtien JNA oli tehnyt yhteistyötä serbien demokraattisen puolueen (SDS) kanssa, joka oli Bosnian serbejä edustava etninen puolue. SDS varmisti, että Kroatian sodan kuljetukset ja liikekannallepano sujuivat serbialueilla, ja vastaavasti JNA aseisti SDS:n kontrolloimia serbien aluepuolustusjoukkoja (TO, Teritorijalna odbrana). Bosnian serbiparlamentti päätti 28. helmikuuta, että serbitasavallan puolustuksesta vastaisi JNA ja aluepuolustusjoukot (TO). Kunnallisesti organisoidut aluepuolustusjoukot olivat JNA:n alaisuudessa. Samoin JNA värväsi 2. sotilaspiirin alaisuuteen vapaaehtoisjoukkoja, joihin kuului maaliskuussa 1992 jo 70 000 miestä.
Tapahtumat > Alku

Serbit olivat 2. toukokuuta 1992 saartaneet Sarajevon täydellisesti noin 62 kilometrin pituisella rintamalla. Kaupunkia saartoi noin 200 tankkia ja 100 kranaatinheitintä. Piirittäjillä oli lisäksi sinkoja, maataisteluun otettuja it-aseita ja konekiväärejä sekä tarkka-ampujia. Kaupunkiin johtavat tiet tukittiin, ruoan ja lääkintätarpeiden kuljetukset estettiin sekä veden-, sähkön- ja lämmönsaanti katkaistiin.lähde? Koska kaupunkia puolustavilla joukoilla oli miesylivoima, serbit aikoivat heikentää puolustusta pommituksin mieluummin kuin yrittää kaupungin suoraa valtausta. Piiritys alkoi virallisesti 5. toukokuuta, jolloin tuhannet ihmiset marssivat kaupungissa rauhan puolesta. Tällöin tuntemattomat asemiehet ampuivat väkijoukkoon ja tappoivat ainakin yhden marssijan. Tämän jälkeen Sarajevoon kohdistui jatkuvaa pommitusta.
Kolmannes kaupungin puolustajista oli muita kuin muslimeja. Vaikka puolustajilla oli miesylivoima, heidän aseistuksensa oli heikkoa: heillä oli yksi Kalašnikov-rynnäkkökivääri kolmea henkilöä kohti ja suojakypäriä puuttui. Parempia aseita saatiin salakuljettamalla niitä serbilinjojen läpi ja sotasaaliina. Kaupungin saartajat halusivat näännyttää sinne jääneet ihmiset alussa vaikka nälkään, jos kaupunki ei antautuisi. Serbien asemat olivat ylempänä kuin Sarajevon kaupunki, joten niistä käsin kaupunkia oli helppo tulittaa muun muassa kranaatinheittimillä. Noin 100 000 asukasta pakeni kaupungista, josta ruoka alkoi loppua nopeasti. Satoja tuhansia asui kaupungissa koko sodan ajan.
Bosnia-Hertsegovinan armeija onnistui melkein kesäkuussa 1992 puhkaisemaan saartorenkaan saatuaan voittoja kaupungin kaakkoisosan Dobrinjassa. Sarajevon ja Bosnian hallituksen joukkojen hallinnoiman Butmirin alueen välissä oli YK:n UNPROFOR-joukoilla ollut Sarajevon lentoasema. Bosnian hallituksen joukot päättivät vuoden 1993 alussa kaivaa tunnelin lentoaseman alle ja näin helpottaa kaupungin huolto-ongelmaa. Työt aloitettiin maaliskuussa 1993 kahdesta suunnasta, ja tunneli oli valmis 30. heinäkuuta. Se oli 920 metriä pitkä ja keskimäärin 1,7 metriä korkea. Tunneli mahdollisti paremmat huoltoyhteydet ja ihmisten pääsyn pois kaupungista. Lentoaseman takana kaupungin lounaisosassa olevan tunnelin kautta saatiin ruokaa, sähköä ja puhelinyhteys. Ennen tunnelia huolto oli kokonaan ilmasillan varassa. Tunnelista reitti johti vaaralliselle tielle Igmanvuoren halki. Se oli Bosnian hallituksen hallinnassa, mutta serbijoukot pommittivat sitä säännöllisesti.
Elämä kaupungissa piirityksen aikana

Sarajevon piirityksen aikana taistelut olivat koko ajan voimakkaita, etenkin vuoden 1992 loppupuolella ja vuoden 1993 alkupuolella. Kranaattituli ympäröiviltä kukkuloilta oli jatkuvaa 1. toukokuuta 1992 alkaen, ja serbien tarkka-ampujat vainosivat asukkaita. Serbien ampumia kranaatteja osui sotilaskohteisiin, hallituksen rakennuksiin, sairaaloihin, kouluihin, moskeijoihin, kirkkoihin, kirjastoihin, museoihin, teollisuuslaitoksiin, tiedotusvälinekeskuksiin, YK:n asemapaikkoihin sekä leipä- ja vesijonoihin. Serbit ampuivat myös siviilirakennuksia, ja syyskuuhun 1993 mennessä käytännöllisesti katsoen kaikki Sarajevon rakennukset olivat kärsineet jonkinasteisia vaurioita. Toukokuussa vuorilta ammuttu kranaatti surmasi leipäjonoon 22 ihmistä, ja tapaus herätti suuren kansainvälisen kohun. YK ei nimennyt kranaatin ampujaksi juuri serbejä, vaikka tämä oli selvää.
Liikkuminen kaupungilla oli sala-ampujien vuoksi hyvin vaarallista. Jotkut kadut olivat erityisesti tarkka-ampujien kohteena. Kuuluisa oli vuorten ympäröimä ”Tarkka-ampujien kujaksi” ristitty vedenhakureitti lentoaseman lähettyvillä. Tie oli Zmaja od Bosne -katu, joka jatkuu Bulevar Meshe Shelimovica -katuna. Tie yhdisti itäisen vanhan kaupungin ja läntisen teollisuuskaupunginosan Novo Sarajevon ja Novi Gradin välillä Dolac Maltan kaupunginosan seuduilla.selvennä Tarkka-ampujat haavoittivat koko piirityksen aikana arviolta 1 030 ihmistä ja tappoivat 225, joista 60 oli lapsia.
Jälleenrakennus

Piirityksen jälkeen suuri osa kaupungista oli raunioina. Sairaalat, teollisuusrakennukset, hallintorakennukset, pilvenpiirtäjät, moskeijat, synagogat, armeijan rakennukset, historialliset muistomerkit ja kirjastot olivat tuhoutuneet, näiden joukossa muun muassa arvokas Bosnian kansalliskirjasto. Jälleenrakennus aloitettiin heti sodan loputtua vuonna 1995, ja se saatiin suurimmalta osin päätökseen vuoteen 2003 mennessä. Kaupungista löytyy kuitenkin vielä sorakasoiksi sortuneita rakennuksia ja ehjätkin talot ovat usein luodinreikien kuvioimia. Joitakin rakennuksia, muun muassa entinen parlamenttitalo on jätetty muistomerkeiksi sodan tuhoista. Se ja kansalliskirjasto odottavat EU:n tukea jälleenrakennukselle. Monet räjähdysten jättämät kranaattikuopat Sarajevon kaduilla on täytetty punaisella betonilla. Punaisia läikkiä kutsutaan ”Sarajevon ruusuiksi”.
Sarajevon serbit

Piirityksen jälkeen kiistaa ovat herättäneet väitteet Sarajevossa suoritetuista etnisistä puhdistuksista. Syytöksiä on esittänyt muun muassa Bosnian serbitasavallan pääministeri Pero Bukejlović. Hurjimpien väitteiden mukaan serbejä vastaan järjestettiin piirityksen aikana suunnitelmallinen kansanmurha, jossa useita tuhansia olisi kuollut. Nämä väitteet ovat kuitenkin kumottavissa, sillä piirityksessä haavoittuneista ja kuolleista pidettiin tarkkaa kirjaa. 12 000 kuolleesta serbejä oli noin neljäsosa,lähde? mikä on oikeassa suhteessa Sarajevon väestöön. On todennäköistä, että yksittäiset serbit joutuivat kärsimään etnisestä taustastaan piirityksen aikana, mutta taustalla ei luultavasti ollut hallituksen suunnitelmallisia toimia.kenen mukaan?
Myös bosniakkien puolella toimi puolisotilaallisia järjestöjä, jotka saivat sodan alussa toimia vapaasti Sarajevossakin, koska niistä oli hyötyä kaupungin puolustamisessa. Nämä puolisotilaalliset joukot suorittivat omia operaatioitaan, joissa tapahtui serbeihin kohdistuneita murhia Bosnian hallituksen niitä tukematta. Erään järjestön Sarajevossa bosniakit panivat itse tilille serbeihin kohdistuneista hirmutöistä sodan kestäessä. Bosniakkien puolisotilaalliset järjestöt tappoivat kymmeniä, satoja tai korkeintaan 2 000 ihmistä.lähde?
Kun Sarajevo sodan jälkeen jäi bosniakkien ja kroaattien käsiin, suuri osa serbiväestöstä poistui kaupungista. Nykyään Sarajevon serbiväestön koko on noin 40 000.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sarajevo 1992-1995: looking back after 20 years BBC 2012
Kirjallisuutta

Sarajevon piirityksen ajan kaupungissa asuneen nuoren tytön Zlata Filipovićin päiväkirja sodan ajalta on julkaistu suomeksi nimellä Zlatan päiväkirja (WSOY 1994).
Piirityksen aikana kaupungista ulos rakennettu huoltotunneli.
Sarajevon tilanne tammikuussa 1994. Vinoviivoitetut alueet olivat bosniakeilla.
Sellonsoittaja osittain tuhoutuneessa kansalliskirjastossa Sarajevossa vuonna 1992.
Pemmikaani

Pemmikaanipallo
Pemmikaani on talin ja jauhetun kuivalihan tiivis sekoitus, joka voidaan maustaa kuivatuilla marjoilla. Pohjois-Amerikan kantaväestö käytti pemmikaania aiemmin matkaeväänä ja ravitsevana hätäravintona. Nykyisin pemmikaani-nimisiä tuotteita valmistetaan evääksi retkeilijöiden käyttöön.
Pemmikaanin nimi on juonnettu creenkielisestä sanasta pimîhkân. Pemmikaani valmistettiin perinteisesti vähärasvaisesta biisonin, hirven,peuran tai muun riistaeläimen lihasta. Liha paloiteltiin ohuiksi viipaleiksi ja kuivattiin rapeaksi auringossa tai pienellä tulella. Sen jälkeen se jauhettiin kivillä lähes jauhemaiseksi, ja siihen sekoitettiin puolet sulaa talia. Joskus mukaan pantiin kuivattuja ja hienoksi jauhettuja mustikoita, puolukoita, marjatuomipihlajan tai virginiantuomen marjoja. Valmis sekoitus pakattiin nahkapussiin. Nykyään pemmikaania valmistetaan myös naudanlihasta.
Runsaan energiapitoisuuden ohella pemmikaani tunnetaan säilyvyydestään. Se voi pysyä käyttökelpoisena vuosia tai jopa vuosikymmeniä.
Pemmikaanin tapaista ovat alkujaan olleet Britanniassa tehty mincemeat ja eteläafrikkalaista alkuperää oleva Biltong. Kasvispohjaista pemmikaania sanotaan granolaksi.
Pemmikaaniin turvautuivat matkoillaan mm. kuuluisat etelänavan tutkijat Roald Amundsen ja Robert Scott. Suomessa pemmikaani on tullut tutuksi muun muassa Tex Willer -sarjakuvista ja Juhani Peltosen romaanihenkilön Elmon suosikkiruokana omenoiden ja rommin ohessa.
Pantéli

| Pantéli Παντέλι |
| --- | --- |
 Pantélin kylä.
 Pantéli
 Koordinaatit: 37°09′04″N, 26°51′43″E 
Valtio:  Kreikka
Alue:  Etelä-Egean saaret
Alueyksikkö:  Kálymnos
Kunta:  Léros
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pantéli (kreik. Παντέλι; myös Pandéli) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Léroksen saarella ja kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Nykyisin kylä on käytännössä sulautunut täysin yhteen Léroksen pääkaupungin Agía Marínan kanssa, eikä sitä tilastoida erikseen Kreikan väestötilastoissa.
Pantélin satama.
Pantéli sijaitsee Léroksen keskiosissa saaren itärannikolla, Agía Marínan kaupunkialueen itälaidalla. Se on perinteinen kalastajakylä. Pantélin ja Agía Marínan välillä sijaitsee Léroksen linna, joka tunnetaan myös Pantélin linnana.