stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Chalabre

| Chalabre |
| --- | --- |
 Yleiskuva kunnasta
 vaakuna
 Chalabre
 Koordinaatit: 42°59′05″N, 2°00′25″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Oksitania
Departementti:  Aude
Arrondissementti:  Limoux
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15,5 km²
Väkiluku (2019):  1 132 
 – Väestötiheys:  73 as./km²
Kunnan numero:  11091
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chalabre (oksitaaniksi: Eissalabra) on kunta Ranskan eteläosassa Auden departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Hers-Vifjoen varrella, noin 25 kilometriä Limoux'n kaupungista lounaaseen.
Château de Chalabre
Chalabre on 1200-luvulla rakennettu bastide. Kaupunki linnoitettiin 1300-luvun puolivälissä. Albigenssiristiretken jälkeen vuonna 1210 Simon IV de Montfort antoi Château de Chalabren de Bruyèresin suvun haltuun. Vuonna 2001 perustettiin yhdistys auttamaan linnan peruskorjauksessa, kunnossapidossa sekä sen matkailuhankkeiden toteuttamisessa.
Tunnettuja kuntalaisia

Jean Danjou (1828–1863), sotilasupseeri
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chalabre Wikimedia Commonsissa
Kovalenko

Kovalenko on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Serhi Kovalenko (1947–2004), neuvostoliittolainen koripalloilija
Andrei Kovalenko (s. 1970), venäläinen jääkiekkoilija
Konstantin Kovalenko (s. 1995), venäläinen karateka
Ljudmyla Kovalenko (1898–1969), ukrainalainen kirjailija
Nikolai Kovalenko (s. 1999), venäläis-yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Viktor Kovalenko (s. 1996), ukrainalainen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kivimies

| Kivimies |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Martti Utriainen Sauli Rantamäki
Käsikirjoittaja:  Martti Utriainen Sauli Rantamäki
Kuvaaja:  Jukka Lampinen
Leikkaaja:  Martti Utriainen Juho Gartz
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Fennada-Filmi Oy
Kesto:  12 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kivimies on kokeellinen musiikkielokuva DDT Jazzbandistä vuodelta 1964 jonka ohjasivat Sauli Rantamäki ja Martti Utriainen.
Palkinnot

Parhaan lyhytelokuvan Jussi 1966
Valtion elokuvapalkinto 1965 (30 000 mk)
Kristinusko Algeriassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Algeriassa. Kristinusko on Algeriasssa selvä vähemmistöuskonto, sillä maan asukkaista 99 % on sunnimuslimeita. Algeria itsenäistyi vuonna 1962 yli 130 vuotta kestäneen Ranskan siirtomaavallan jälkeen. Samana vuonna kristilliset järjestöt yhteistyössä kirkkojenvälisten järjestöjen kanssa perustivat Christian Committee for Service in Algeria-järjestön. Järjestö antoi hätäapua vapautustaistelun jälkeen. Tämän jälkeen CCSA on kehittänyt Algeriaan mm. laajan metsitysohjelman.
Coffee House

Coffee Housen logo
Coffee House on suomalainen kahvilaketju, jolla on 16 kahvilaa Suomessa Näistä viisi sijaitsee pääkaupunkiseudulla. Ketju perustettiin Helsingissä. Ketjun pohjoisin kahvila on Kittilässä (Levin keskuksessa). Coffee House on osa S-ryhmää.
Luettelo kahviloista

Espoo, Iso Omena
Helsinki, Kannelmäki
Hyvinkää
Hyvinkää
Joensuu
Järvenpää, Prisma
Kittilä, Levi
Kouvola
Kuopio
Lappeenranta, Iso Kristiina
Oulu, Kauppakeskus Valkea
Porvoo, Taidetehdas
Pori, Sokos
Raisio,  Mylly
Turku, Sokos Wiklund
Rovaniemi
Vantaa, Jumbo
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto. Coffeehouse.fi
Coffee House Oulussa
Kuume (täsmennyssivu)

Kuume voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia asioita:
kuume, kohonnut ruumiinlämpö
Kuume, yhdysvaltalais-brittiläinen elokuva vuodelta 2004
Kuume, Pariisin kevään albumi
Kuume, Robin Cookin romaani
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kuume”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Cadillac SRX

| Cadillac SRX |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Meksiko  Kiina  Venäjä
Valmistaja:  Cadillac
Konserni:  General Motors
Valmistusvuodet:  2003–2016
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Seuraaja:  Cadillac XT5
Henkilöluku:  5
Cadillac SRX on Cadillacin valmistama täysikokoinen luksusluokan crossover, joka esiteltiin ensimmäisen kerran mallivuodeksi 2004. Auto perustuu GM:n Sigma-pohjalevyyn ja siinä on viisivaihteinen automaattivaihteisto. SRX voitti North American Truck of The Year -palkinnon vuonna 2004 ja Car and Driver lehden Five best Trucks ”luxury suv” -palkinnon. SRX valmistetaan Lansingissa, Michiganissa.
Auton valmistus lopetettiin vuonna 2016 ja sen korvasi Cadillac XT5.
Sukupolvet

Ensimmäinen sukupolvi.
Toinen sukupolvi.
Varustelu

Perusvarusteluun kuuluu kokonahkainen sisusta ja turvatyynyt sekä verhoturvatyynyt, V8 versiossa on lämmitetyt etupenkit ja puusisusta, jotka ovat saatavilla lisävarusteena myös V6 malliin. Lisävarusteena molempiin malleihin on saatavilla DVD-soitin, aurinkokatto, navigaatiojärjestelmä ja taitettava kolmas penkkirivi.
Kehitys

Autoa rakennettiin kaksi sukupolvea (2003-2009 ja 2010-2016).
Moottorit

3.6 (High-Feature) (3564 cm3), 190 kW (258 hv) @6500 r/min, 339 Nm @2800 r/min
4.6 (Northstar)
Kultadublee

Kultadublee on koruissa käytetty täyskullan korvike. Siinä vähemmän arvokas metalli, esimerkiksi messinki tai hopea, on päällystetty kullalla. Kultadubleesta tehdyt korut ovat täyskultaisia selvästi halvempia.
Kultadubleessa kultapinnoite on kiinnitetty päällystettävään metalliin mekaanisesti puristamalla korkeassa lämpötilassa. Tällainen kultaus on yleensä selvästi paksumpi kuin elektrolyyttinen pinnoite ja kestää siten enemmän kulutusta. Pohjametallin ominaisuuksista riippuen kultadubleesta valmistettu esine voi kestää rasitusta paremmin kuin pehmeä kulta. [lähde? ]
Yhdysvalloissa on käytössä kauppamerkintä "gold filled", jolla tarkoitetaan tietyt lakisääteiset koko esineen kultapitoisuutta ja kullan puhtautta koskevat vaatimukset täyttävää kultadubleeta.
Kovateräksisten työkalujen kultaa muistuttava pinta saadaan aikaan päällystämällä perusaine titaaninitridillä. Tätä käytetään myös jonkin verran "näköiskultauksena" halpakorujen tuotannossa.
Kivimaa

| Kivimaa |
| --- | --- |
Kaupunki:  Lahti
Koordinaatit:  61.0012°N, 25.6768°E
Kaupunginosa nro:  6
Lähialueet:  Kiveriö, Niemi, Mukkula ja Kytölä
Kivimaa on Lahden 6. kaupunginosa. Kivimaa sijaitsee runsas kaksi kilometriä Lahden ydinkeskustasta pohjoiskoilliseen. Kaupunginosassa on muun muassa Kivimaan koulu (Lahdenkatu 62), Kivimaan uimahalli (Katajapolku 4) ja ABC-huoltoasema. Kivimaan osia ovat Kuokkamaa, nykyisin Metsäpelto, sekä Västerås (Vesterås) ja Hörölä.
Vuonna 2017 Lahden Kivimaan tilastoalueen väkiluku oli 4 150. Tämän tilastoalueen rajaus on kuitenkin Kivimäen kaupunginosaa suurempi eikä ole yhtenevä Lahden kaupunginosajaottelun kanssa. Jostain syystä Lahti tilastoi väkilukujaan osin samannimisillä, mutta rajoiltaan poikkeavien alueiden mukaan.
Aiheesta muualla

Vellamo:Kivimaa (Arkistoitu – Internet Archive)
ESS: Kivimaan vaiheita
Lahti
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahtiala · Asemantausta · Hennala · Jalkaranta · Jokimaa · Järvenpää · Kartano · Kerinkallio · Keski-Lahti · Kilpiäinen · Kiveriö · Kivimaa · Koiskala · Kolava · Kujala · Kunnas · Kytölä · Kärpänen · Laune · Metsäkangas · Mukkula · Myllypohja · Möysä · Niemi · Nikkilä · Okeroinen · Paavola · Pesäkallio · Pirttiharju · Renkomäki · Salpausselkä · Sopenkorpi · Viuha · Ämmälä
Asuinalueet:  Anttilanmäki · Harjunalusta · Hiekkanummi · Kariniemi · Karisto · Liipola · Lotila · Metsäkangas · Petsamo · Riihelä · Saksala · Soltti · Venetsia
Järvet:  Alasenjärvi · Joutjärvi · Kymijärvi · Merrasjärvi · Pikku-Vesijärvi · Vesijärvi
Saaret:  Enonsaari
Museot:  Lahden kaupunginmuseon yksiköt: Hiihtomuseo · Historiallinen museo · Kuvakokoelma · Lahden visuaalisten taiteiden museo Malva · Radio- ja tv-museo · Sotilaslääketieteen museo  Muut: Askon museo · Ravintolamuseo · Sairaalamuseo · Suomen sotilasmusiikkimuseo
Rakennukset ja alueet:  Jokimaan ravikeskus · Lahden kaupungintalo · Lahden rautatieasema · Lahden teatteritalo · Lahden kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto · Lahden kisapuisto · Lahden stadion · Radiomäki · Ristinkirkko · Salpausselän hyppyrimäet · Sibeliustalo
Puistot:  Fellmaninpuisto · Erkonpuisto · Kariniemen puisto · Lanu-puisto · Pikku-Vesijärven puisto
Luonnonsuojelualueet:  Häränsilmä-lampi · Linnaistensuo · Pesäkallio
Patsaat, muistomerkit ja -laatat:  Hakkapeliittain kotiinpaluu · Hirvi-patsas · Lahden taistelussa kaatuneiden saksalaisten muistomerkki · Launeen neidot · Lumisota · Mannerheimin ratsastajapatsas · Mikael Agricolan muistomerkki · Punavankien muistomerkki · Vapauden Hengetär
Tapahtumat:  F1 Powerboat Racing · Lahden julistebiennale · Lahden kansainvälinen kirjailijakokous · Lahden markkinat · Lahden runomaraton · Salpausselän Kisat · Summer Up
Carlos Saura

| Carlos Saura |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Carlos Saura Atarés
Syntynyt: 4. tammikuuta 1932 Atarés, Huescan maakunta, Espanja
Kuollut: 10. helmikuuta 2023 (91 vuotta)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Carlos Saura Atarés (4. tammikuuta 1932 Atarés, Huescan maakunta, Espanja – 10. helmikuuta 2023) oli espanjalainen elokuvaohjaaja.
Nuoruus ja opinnot

Saura syntyi taiteilijaperheeseen, sillä hänen äitinsä oli pianisti ja veljensä Antonio Saura taidemaalari. Koko lapsuutensa ajan hän kehitti taiteellista herkkyyttään valokuvauksen avulla. Hän myös toimi ammattivalokuvaajana 1950–1953. Carlos Saura eli varhaislapsuuttaan, kun maassa käytiin sisällissotaa. Muistumat sodasta tulevat usein esille hänen elokuvissaan.
Hän valmistui vuonna 1957 Madridin Elokuvan tutkimus- ja koulutusinstituutista, jossa hän sen jälkeen opetti vuoteen 1964 asti, kunnes erosi sieltä poliittisista syistä.
Tuotanto

Seura aloitti ohjausuransa toimiessaan opettajana. Hänen ensimmäinen elokuvansa oli vuosina 1957–1958 tuotettu dokumenttielokuvansa Cuenca. Vuoden 1960 elokuvassa Los golfos hän tarkastelee rikollisuuden ongelmaa Madridin kurjalistokorttelien köyhien nuorten keskuudessa. Vuoden 1964 elokuvassa Llanto por un bandido hän kuvaa 1800-luvulla eläneen Tempranillo-nimisen kapinallisen rosvon (1805–1833) elämäntarinan.
Vuonna 1966 Sauran yhteiskunnan kaikkein vähäosaisimpiin keskittyvä lyyrinen ja dokumentaarinen tapa kuvata elokuviaan sai tunnustuksen kansainväliseltä yhteisöltä, kun hänelle luovutettiin Berliinin elokuvajuhlien hopeinen karhu elokuvasta Metsästysretki (La caza). Hän sai Berliinissä hopeisen karhun myös vuonna 1968 elokuvasta Uhattu romanssi (Peppermint Frappé).
Sauran elokuva Nautintojen puutarha (El jardin de las delicias, 1970) viivästyi, ja lopulta espanjalaiset sensorit leikkasivat sen pilalle. Sensorit viivästyttivät myös elokuvan Ana y los lobos (1972) julkaisua. Siinä Saura kuvasi omien sanojensa mukaan Espanjan kolmea hirviötä, ”uskonnollisuuden turmeltuneisuutta”, ”tukahdetutettua seksuaalisuutta” ja ”autoritaarista henkeä”. Angelica-serkku (La prima Angélica) (1973) oli ensimmäinen espanjalaiselokuva, joka kuvasi Espanjan sisällissotaa sen hävinneiden tasavaltalaisten näkökulmasta. Elokuvaa ei sensuroitu, mutta useampi teatteri joutui sen takia pommi-iskun kohteeksi. Elokuvista Angelica-serkku ja Cria cuervos – korppi sylissä (Cría cuervos, 1975) Saura sai Cannesin elokuvajuhlien tuomariston erikoispalkinnot.
Saura vältteli Francon kuoleman 1975 jälkeen poliittisia aiheita. Hänen elokuvansa Mummo täyttää sata vuotta (Mama cumple 100 años, 1979) nimettiin parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-ehdokkaaksi.
Saura teki 1980-luvulla flamencotanssiin liittyvän trilogian, jotka hän toteutti yhteistyössä tanssija-koreografi Antonio Gadesin kanssa. Bodes de sangre valmistui 1981, Carmen 1983 ja El amor brujo 1986. Kaikki niistä perustui klassisiin teksteihin, ja esimerkiksi Carmenin pohjalla oli Prosper Mériméen samanniminen pienoisromaani ja siinä käytettiin Georges Bizet’n säveltämiä osioita.
Saura sai 1991 vihdoin tunnustusta myös kotimaassaan Espanjassa, kun hänelle myönnettiin Goya-palkinto parhaasta ohjaustyöstä sekä parhaasta käsikirjoituksesta elokuvaan Oi, Carmela! (¡Ay, Carmela!). Hänet valittiin ohjaajaksi elokuvaan Maratón, joka oli Barcelonassa järjestettyjen vuoden 1992 kesäolympialaisten virallinen filmi.
Sauran elokuva Tango (1998) oli ehdolla parhaan vieraskielisen Oscarin saajaksi. Sen jälkeen ohjasi muun muassa elokuvan Salomé (2002) ja useampia dokumenttielokuvia. Sauran dokumentteja ovat Fados (2007), Flamenco, Flamenco (2010), espanjalaista kansantanssi ja -musiikkityyliä käsittelevä Jota de Saura (2016) ja Renzo Piano: The Architect of Light (2018), jossa Saura ja italialainen arkkitehti Renzo Piano tutkivat arkkitehtuurin ja elokuvan yhteyttä.
Tyyli ja merkitys

Saura oli elokuvantekijänä maanmiehensä Luis Buñuelin oppilas. Buñuelin tapaan myös Saura kritisoi maan perinteistä, miesvaltaista ja katolisen kirkon määrittelemää moraalikoodia. Myöhemmässä tuotannossaan Saura lähenee Ingmar Bergmanin visuaalista tyyliä: todellisuus ei ole pelkästään silminnäkyvää, vaan siihen kuuluvat tasa-arvoisena myös mielenliikkeet, unet ja kuvitelmat. Tämä muutos johtuu myös siitä, että Saura on vapautunut osallistuvasta yhteiskunnallisuudesta Espanjan diktatuurin kaaduttua.
Saura on eurooppalaisen nykyelokuvan klassikko. Hän on osannut vangita filmille yhteiskunnan kehityksen juuri silloin, kun espanjalainen yhteiskunta oli siirtymävaiheessa demokratiaan ja samoin sen vastakohta, joka oli francolainen diktatuuri.
Ohjaukset

El pequeño río Manzanares (1956)
La tarde del domingo (1957)
Cuenca (1958)
Los golfos (1962)
Llanto por un bandido (1964, Sauran ensimmäinen värifilmi)
Metsästysretki (La caza, 1966)
Uhattu romanssi (Peppermint Frappé, 1967)
Pitkä kuuma päivä (Stress-es tres-tres, 1968)
Muurahaispesä (La madriguera, 1969)
Nautintojen puutarha (El jardín de las delicias, 1970)
Ana y los lobos (1973)
Angelika-serkku (La prima Angélica, 1973)
Cria cuervos – korppi sylissä (Cría cuervos, 1976)
Elisa – elämäni (Elisa, vida mía, 1977)
Sidotuin silmin (Los ojos vendados, 1978)
Mummo täyttää sata vuotta (Mamá cumple cien años, 1979)
Vauhtia, vauhtia! (Deprisa, deprisa, 1981)
Veren häät (Bodas de sangre, 1981)
Suloiset hetket (Dulces horas, 1982)
Antonietta (Antonieta, 1982)
Carmen (1983)
Los zancos (1984)
Noiduttu rakkaus (El amor brujo, 1986)
Valloittajat (El dorado, 1988)
La noche oscura (1989)
Oi, Carmela! (¡Ay, Carmela !, 1990)
El sur (1992)
Marathon (1992)
Sevillanas (1992)
¡Dispara! (1993)
Flamenco (1995)
Taxi (1996)
Pajarico (1997)
Esa luz! (1998)
Tango (Tango, no me dejes nunca, 1998)
Goya (1999)
Buñuel y la mesa del rey Salomón (2001)
Salomé (2002)
El séptimo día (2004)
Iberia (2005)
Fados (2007)
Io, Don Giovanni (2009)
Flamenco, Flamenco (2010)
Kirjalliset teokset

Pajarico solitario (1997)
Kirjallisuutta

Kylmälä, Otto: ”Carlos Saura – flamencon suuri runoilija”. Filmihullu 4/2017.
Malmi, Timo: ”Kaikilla meillä on päässämme elokuvia”, Carlos Sauran haastattelu. Filmihullu 4/2017.
Aiheesta muualla

Carlos Sauran virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (espanjaksi)
Carlos Saura Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Helsingin Sanomien Saura-haastattelu Sodankylän elokuvajuhlilla 2017
Kun päättyy työ

| ”Kun päättyy työ” Georg Ots |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Georg Ots
 Äänitetty : 9. syyskuuta 1968
 Julkaistu: 1968
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 03.01
 Levy-yhtiö: CBS
Kun päättyy työ on Rauno Lehtisen säveltämä ja Juha ”Watt” Vainion sanoittama kappale, jonka virolainen Georg Ots levytti vuonna 1968. Kappale on Otsin tunnetuimpia.
Ots levytti kappaleen 9. syyskuuta 1968. Se julkaistiin singlenä, ja b-puolella oli niin ikään Vainion sanoittama ”Uudelleen jos luokses tulla voisin”. Kappale on julkaistu hänen kokoelmillaan, muun muassa 20 suosikkia -sarjan Ilta Volgalla -levyllä. Lisäksi se julkaistiin Vainion kappaleita sisältävällä levyllä Juha Vainio: laulauntekijä ja laulaja.
Multimediakonsulttien ja vierailevan solistin Helge Kontion esittämä versio kappaleesta sai kehuja sekä musiikin että 1970-luvun työläisrealismia henkivän videon osalta Levyraadissa toukokuussa 2005 ja sijoittui jakson kakkossijalle. Viimeisimmän levytyksen kappaleesta on tehnyt Jope Ruonansuu, jonka versio julkaistiin Enkeleitä toisillemme – Herkimmät laulut -albumilla vuonna 2008.
»Kun päättyy työ
Ja aikaa jää
Niin sitten voi kenties kaiken ymmärtää.» 
(Laulun kertosäkeistö)
Kuloinen

Kuloisissa sijaitsee kauppakeskus Myllyn ohella muitakin suuria vähittäisliikkeitä.
Kuloinen on Raision kaupunginosa. Se kuuluu Ihalan tyyppisiin kaupunginosiin, joissa suurin osa asutuksesta on omakotitaloja ja ympäristö on puistomainen. Kuloinen sijaitsee Raisiontien ja Ohikulkutien välisellä alueella. Varsinais-Suomen suurin kauppakeskus Mylly sijaitsee Kuloisissa.
Kuloisten koulu

Kuloisten koulu on Raisiossa, Kuloisten kaupunginosassa toimiva peruskoulu 1–6-luokkalaisille. Kuloisten koulusta oppilaat siirtyvät yläluokille Vaisaaren kouluun. Lukuvuonna 2011–2012 Kuloisten koulussa oli peruskorjausremontti, jolloin koulu oli suljettu. Tällöin oppilaat opiskelivat Ihalan koulun, Friisilän koulun tai Mahittulan nuorisotalon tiloissa. Kuloisten koulun rehtorina toimii Riitta Valli.
Kuuhulluus

Kuu
Kuuhulluus on uskomuksissa fanaattinen tai innostunut tila tai jopa mielenhäiriö, jonka saa aikaan täysikuu. Kuuhullu voi seota väliaikaisesti tai lopullisesti. Monien taruolentojenkin uskotaan olevan aktiivisimmillaan juuri täydenkuun aikaan.
Täysikuulla uskotaan yleisesti olevan ainakin jonkinlaisia vaikutuksia ihmiseen; jotkut kokevat sen valvottavan tai tekevän hieman hermostuneemman tai innostuneemman olon. Valtaosa tilastollisista tutkimuksista ei kuitenkaan tue väitettä, että kuun vaiheet korreloisivat ihmisten käyttäytymisen kanssa, ja teoriaa pidetäänkin usein näennäistieteenä. Väitetyt kuun vaikutukset johtuisivat muun muassa kuun vetovoiman vaikutuksesta ihmisen nestevirtauksiin ja soluhengitykseen.
Monet merieläimet reagoivat täysikuuhun eri tavoilla, vaikka eivät näkisi sitä. Esimerkiksi jotkin katkaravut, planktonit ja meduusat tulevat pinnan lähelle täysikuun aikaan, vaikka kuu olisi täysin pilvien takana näkymättömissä. Rannikon läheisyydessä merieläimiin voi vaikuttaa myös kuun aiheuttama vuorovesi, mutta kuu vaikuttaa myös joihinkin syvänmeren eläimiin.
Koutaniemi

Koutaniemi voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Koutaniemi, kylä Kajaanissa
Koutaniemi, niemi Kajaanissa
Henkilöitä

Meeri Koutaniemi (s. 1987), suomalainen valokuvaaja
Mikko Koutaniemi (s. 1986), suomalainen maastohiihtäjä
Seppo Koutaniemi (s.1950), suomalainen arkkitehti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Koutaniemi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kuopion pääterveysasema

| Kuopion pääterveysasema |
| --- | --- |
 Savotalo (Tulliportinkatu 17) on osa Kuopion pääterveysasemaa.
Osoite:  Tulliportinkatu 15 H, 70100 Kuopio
Sijainti:  Kuopion keskusta (Vahtivuori), Kuopio
Koordinaatit:  62.8938°N, 27.6867°E
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuopion pääterveysasema on Kuopion keskustassa, Vahtivuoren kaupunginosassa toimiva kaupungin terveysasema.
Aiheesta muualla

Kiireellinen hoito ja päivystys (Arkistoitu – Internet Archive) (kuopio.fi)
Komitaatti

Komitaatti (uudismuodoste latinan sanasta comitārī, seurata, unk. vármegye) on lääniin vertautuva hallintoalue Unkarissa. Niitä on ollut varhaiskeskiajalta lähtien, ja niillä oli aiemmin laaja itsehallinto. Vuoden 1950 paikallishallintouudistuksessa lukuisia pieniä komitaatteja yhdistettiin niin,  että niitä jäi jäljelle 19.lähde tarkemmin?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komitaatti Wikimedia Commonsissa
Kultahanhi

Tyhmyri löytää kultahanhen puunkannosta.
Kultahanhi (saks. Die goldene Gans) on Grimmin veljesten satu. WSOY julkaisi sen suomennettuna osana samannimistä satukokoelmaa vuonna 1921. Suomen Yleisradio on tehnyt lastenohjelman satuun liittyen vuonna 1999. Saksalainen Sigfried Hartmannn on ohjannut sadun pohjalta elokuvan vuonna 1964.
Juoni

Satu kertoo pojasta nimeltä Tyhmyri, jota pidetään vähä-älyisenä. Eräänä päivänä hän menee metsään puita hakkaamaan, tapaa siellä vanhan miehen ja jakaa eväänsä hänen kanssaan. Kiitokseksi pojan anteliaisuudesta mies neuvoo häntä kaatamaan läheisen puun ja ottamaan sen, mitä puun juuresta löytää. Poika kaataa puun ja löytää sieltä hanhen, jonka höyhenet ovat tehty kullasta.
Tyhmyri vie hanhen mukanaan ja menee majataloon. Siellä hän tapaa kolme tyttöä, jotka yrittävät kukin nyppiä itselleen yhden kultahöyhenen. Hanhea kosketettuaan he kuitenkin jäävät siihen sormistaan kiinni ja joutuvat seuraamaan poikaa tämän patikoidessa isompaan kaupunkiin. Kun kirkkoherra yrittää vetäistä yhden tytöistä pois hanhesta, juuttuu hänkin kiinni tyttöön. Pian poikaa seuraa koko joukko ihmisiä, jotka ovat jääneet toisiinsa kiinni yrittäessään hajottaa jonoa.
Pojan saavuttua kaupunkiin hän kuulee, että siellä asuu prinsessa, joka ei koskaan naura. Kuningas oli tiedottanut, että hän, joka saa prinsessan nauramaan, saa tämän morsiamekseen. Tyhmyri menee palatsiin hanhensa ja ihmisjononsa kanssa, ja nähtyään sen prinsessa nauraa. Tyhmyri pyytää hänen kättään, mutta kuningas on kuitenkin vastahakoinen naittamaan tytärtään pojalle, jonka sanotaan olevan typerä. Poika joutuukin ensin tekemään kolme mahdottomalta kuulostavaa haastetta, joista hän kuitenkin selviytyy ongelmitta. Sen jälkeen hän menee prinsessan kanssa naimisiin ja perii kuninkaan kuoltua koko valtakunnan.
Kuhn

Kuhn on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Allan Kuhn (s. 1968), tanskalainen jalkapalloilija ja valmentaja
Fritz Julius Kuhn (1896–1951), saksalais-yhdysvaltalainen kansallissosialisti ja antisemitisti
Jakob Kuhn (1943–2019), sveitsiläinen jalkapalloilija ja valmentaja
Markus Kuhn (s. 1986), saksalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Nelson Kuhn (s. 1937), kanadalainen soutaja
Richard Kuhn (1900–1967), saksalainen biokemisti
Roland Kuhn (1912–2005), sveitsiläinen tutkija ja psykiatri
Steve Kuhn (s. 1938), yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -säveltäjä
Thomas Kuhn (1922–1996), yhdysvaltalainen fyysikko, tieteenfilosofi ja tieteenhistorioitsija, Tieteellisten vallankumousten rakenne -teoksen kirjoittaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kreikan valtiovarainministeriö

| Valtiovarainministeriö Υπουργείο Οικονομικών |
| --- | --- |
 Kreikan vaakuna Kreikan hallituksen sinettinä.
Valtio:  Kreikka
Ministeri:  Chrístos Staïkoúras
Kreikan valtiovarainministeriö (kreik. Υπουργείο Οικονομικών, Ypourgeío Oikonomikón) on Kreikan ministeriö, jonka tehtäviin kuuluu valtiontaloudesta huolehtiminen.
Ministeriötä johtaa valtiovarainministeri Chrístos Staïkoúras (vuonna 2019, Mitsotákisin hallitus).
Historia

Ministeriö on toiminut seuraavilla nimillä:
Valtiovarainministeriö (Υπουργείο Οικονομικών, Ypourgeío Oikonomikón) (–1950)
Koordinointi- ja valtiovarainministeriö (Υπουργείο Συντονισμού και Οικονομικών, Ypourgeío Syntonismoú kai Oikonomikón) (1950)
Valtiovarain- ja koordinointiministeriö (Υπουργείο Οικονομικών και Συντονισμού, Ypourgeío Oikonomikón kai Syntonismoú) (1950)
Valtiovarainministeriö (Υπουργείο Οικονομικών, Ypourgeío Oikonomikón) (1950–2002)
Talous- ja valtiovarainministeriö (Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών, Ypourgeío Oikonomías kai Oikonomikón) (2002–2009)
Valtiovarainministeriö (Υπουργείο Οικονομικών, Ypourgeío Oikonomikón) (2009–)