Sydänsimpukkakeramiikka

Välimeren seudun keskineoliittiselle kaudelle tyypilliselle sydänsimpukka- eli leimakeramiikalle tyypillinen painanne.
Sydänsimpukkakeramiikka oli lähinnä Välimeren seuduilla esiintynyttä simpukanpainantein koristeltua kivikauden keramiikkaa noin 6000–4000 eaa. Sydänsimpukkakeramiikka käyttäneet ihmiset kulkivat laivoilla paikasta toiseen perustaen uusia siirtokuntia ja levittäen maanviljelyä. He asuivat kylissä. Karjana he käyttivät lähinnä lampaita ja vuohia, ja viljana paljassiemenisiä lajeja. Tässä heidän maanviljelykulttuurinsa erosi Keski-Euroopan nauhakeraamisesta perinteestä, jossa käytettiin nautoja, sikoja ja kuorisiemenisiä viljalajikkeita.
Cardial-keramiikan oletettu leviäminen.
Esimerkki Cardium- eli impressotyylisestä saviastiasta.
Sydänsimpukkakeramiikka on sama kuin leimakeramiikka Cardium-keramiikka eli impresso-keramiikka.lähde? Välimeren rannoilla kukoistanut saviastioiden valmistustyyli ja kulttuuri noin 6000–4000 eaa., johon liittyi maanviljelyä sekä vuohien ja lampaiden hoitoa, levitti maanviljelyä Välimeren seuduilla Etelä-Euroopassa. Tähän kulttuuriin liittyi merenkulkua. Samoihin aikoihin noin 6000–5000 eaa. levisi Keski-Euroopassa nauhakeraaminen kulttuuri. Sydänsimpukkakeramiikka oli alkujaan peräisin Kreikan, Albanian ja Dalmatian seuduilta, tai Anatoliasta ja Syyrian seuduilta Lähi-idästä. Esimerkiksi Bybloksen varhaisneoliittinen keramiikka on osin patamaista, painelukuvioin koristeltua. Sydänsimpukkakeramiikka levisi Kreikasta mm. Balkanin niemimaan länsi-, Italian, Espanjan ja Ranskan rannikoille. Ei tiedetä varmasti missä sydänsimpukkakeramiikkaa tehtiin ensi kertaa. Se tunnistetaan Cardium edulis -kuorella tehdyistä painanteista. Kulttuurin edustajat olivat taitavia merenkulkijoita.
Tämä alkujaan varhaisneoliittinen keramiikka ilmestyi Kreikkaan ensi kertaa Sesklon kulttuurin edeltäjän hävitessä. Kulttuurin alku oli ehkä Sesklon kulttuuria edeltävässä kulttuurissa tai Starcevon kulttuurissa tai Vähässä-Aasiassa tai jopa Lähi-idässä. Itäisellä Välimerellä sitä tavataan mm. Kyproksella, Kreetalla, Sisiliassa, Dalmatiassa ja itäisessä Etelä-Italiassa.
Sydänsimpukkakeramiikka levisi keskiseen ja eteläiseen Itä-Italiaan ehkä noin 6000 eaa. Ehkä samoihin aikoihin tämä keramiikka saapui Sisiliaan, luultavasti Etelä-Kreikan Peloponnesoksen itäosista. Noin 5800 eaa. sydänsimpukkakeramiikka tavattiin Korsikalla. Sieltä keramiikka levisi Etelä-Ranskaan ja Kaakkois-Espanjaan. Noin 5600 eaa. sydänsimpukkakeramiikkaa oli Portugalissa. Etelä-Ranskasta lienee tullut vaikutteita itäiseen Pohjois-Ranskaan nauhakeraamisen kulttuurin alueelle. Sydänsimpukkakeramiikan alkuperää on etsitty Kreikan neoliittikauden esi-Sesklon kulttuurista, josta sitä ja myös neoliittisesta Libanonista on löydetty. Kulttuuri nousi noin 6000–5500 eaa. Italiaan Adrianmeren itärannikolle, josta se alkoi levitä Etelä-Italian rannikolle, Sisiliaa ja Etelä-Ranskaa sekä Itä-Espanjaan 5000 eaa. mennessä. Kulttuuri levisi Ranskassa ja Espanjassa  pitkälle sisämaahan. Ranskassa se levisi Rhonea pitkin pohjoiseen, ja Espanjassa Ebro-jokea pitkin länteen. Läntisimpään Ranskaan se ei levinnyt, mutta sen uskotaan vaikuttaneen siellä varhaisten neoliittisten kulttuurien kehitykseen. Sydänsimpukkakeramiikka eli cardium-keramiikka kehittyi  pian paikallisiksi "epicardiaalisiksi" keramiikkatyyleiksi mm. Italiassa ja Balkanin rannikolla. Italiassa syntyivät Boccan ja Quadrattan kulttuurit, Balkanilla Hvarin, Lisicicin ja Butmirin kulttuurit.