stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jupiterin pilvet
Jupiterin pilvivyöhykkeet > Jupiterin pilvien yksityiskohtia

Jupiterin pilvissä on monia yksityiskohtia, jotka näkyvät hyvin keskikokoisilla harrastajakaukoputkillakin.
Pyörimisen mukaan määritelty etureuna, keskus ja takareuna
Esimerkiksi Suuressa punaisessa pilkussa ovat kohdat GRSp, GRSc, GRSf: punaisen pilkun etureuna, pilkun keskus ja pilkun jälkireuna.
Sekä tummia että vaaleita yksityiskohtia
Oval (ovaali): vaalealla soikiolla tumma reunus, hyvin tavallinen EZ:ssä.
Spot (pilkku): vaalealla ohut tumma reunus
Nodule (pieni pilkku): vaalealla ohut tumma reunus
Streak/rod (tikku): vyön tai vyöhykkeen sisässä oleva vaakasuora tummentuma/vaalentuma, tavallinen NEB:n pohjoisreunalla
Red bar/rod punainen, vaakasuora tikku vaaleassa vyöhykkeessä
Section (tummentuma/vaalentuma, tummassa vyössä)
Tummia
Knot: tumma paksumpi alue vyössä
Condensation (tiivistymä): hyvin tumma piste vyön reunassa
Rod/bar: vaakasuora pitkulainen kondensaatio, tumma viiva
Elongated condensation (pitkä tiivistymä)
Festoon (silta): kapea kaareva silta, joka yhdistää kaksi vyötä, usein EZ, eteläinen NEB
Hook festoon (koukkumainen silta): koukkumainen kapea silta, ei yhdistä vöitä
Loop festoon, Garland (silta): vaaleaan vyöhykkeeseen ulottuva tumma kaari, joka sulkee sisäänsä vaaleaa aluetta, alkaa ja päättyy samaan vyöhön
Projection (nykerö): tumma alue vyöhykkeen reunassa
Veil, shading (varjostuma): vyöhykkeen pystysuora tummentuma
Column (pylväs): vyöhykkeen kapea pystysuora tummentuma, joka ulottuu suureen osaan pilkun leveyttä tai koko pilkun leveydelle, on sama kuin diffuusi, leveämpi kuin festoon
Projection: kaareva tumma paksu pystysuora alue vyöhykkeessä.
Vaaleita
Nodule (pieni pilkku): pieni vaalea piste, esiintyy napa-alueilla NEB:ssä ja SEB:ssä
Patch: vaalea, epäsäännöllisen muotoinen alue, nähdään EZ:ssä ja napa-alueilla.
Rift (halkeama) : vaakasuora kapea tilapäinen vyöhyke, näitä usein SEB:ssä.
Plume (töyhtö): tummien alueiden ympäröimä vino, vaalea kaareva kartio vyössä.
Bay (tasku): vyössä oleva kaareva "kuoppamainen" vaalentuma (puolisoikio vyön reunassa), esimerkiksi Suuren punaisen pilkun syvennys RSH.
Notch (kolo): vyössä oleva kuoppamainen vaalentuma, jolla on tumma reunus
Gap (katkos): vyön leveä vaalea katkos, jakaa vyön kahteen osaan
Rift (halkeama)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jupiter - Introduction
Jovian Nomenclature
Nomenclature of Jovian Features Paul Morow
Jupiter: a giant primitive planet
Galileo Image Gallery: Jupiter Northern and Southern Latitudes and Equatorial Belt Zone
Class 17 - Giant Planets 1
Class 18 - Giant Planets 2
Class 19 - Giant Planets 3
Jupiter
Jupiterin pilvien liikettä. Jupiterin kiekko on venytetty kuvassa kartaksi.
Jupiter ja Maa oikeassa suhteessa toisiinsa.
Kae Araki

Kae Araki (jap. 荒木香恵, oikealta nimeltään Kae Abe, s. 6. marraskuuta 1966 Osaka) on japanilainen ääninäyttelijä, seiyū, joka on näytellyt monissa anime- ja televisiosarjoissa, muun muassa Babar, Cardcaptor Sakura, Digimon, Fushigi yūgi, Great Teacher Onizuka, Kodomo no omocha, Wakakusa monogatari – Nan to Jo no sensei ja Pokémon. Animesarjojen lisäksi hän on esiintynyt monissa peleissä.
Aiheesta muualla

Kae Araki Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Jäytiäismäiset

| Jäytiäismäiset |
| --- | --- |
 Kalvasripsijäytiäinen (Valenzuela flavidus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Ylälahko::  Uussiipiset Neoptera
Lahko::  Jäytiäiset Psocodea
Alalahko::  Jäytiäismäiset Psocomorpha  Weber, 1936
Katso myös
   Jäytiäismäiset Wikispeciesissä   Jäytiäismäiset Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jäytiäismäiset eli lentojäytiäiset eli varsinaiset jäytiäiset (Psocomorpha) on yksi jäytiäisten lahkon kolmesta alalahkosta. Se sisältää pääosin lentokykyisiä lajeja, joilla etusiivet ovat huomattavasti takasiipiä suurempia. Siipien pituus vaihtelee paitsi lajien välillä, myös niiden sisällä. Etenkin naaraat voivat olla myös lyhytsiipisiä tai siivettömiä. Tuntosarvet ovat 13-jaokkeiset, yleensä hyönteisen ruumista pidemmät.
Useimmat jäytiäismäiset elävät koko elämänsä puilla ja pensailla. Ne syövät leviä, jäkäliä, sieniä ja usein lisäksi siitepölyä. Pohjoismaissa aikuisia yksilöitä tavataan lähinnä kesä-lokakuussa. Useimmat lajit talvehtivat munina. Jäytiäismäisiä esiintyy ympäri maailman, mutta eniten niitä on Aasiassa. Suomesta jäytiäismäisiä tunnetaan 56 lajia 12 heimosta. Fossiilisia lajeja, lähinnä meripihkassa säilyneinä, on löydetty maailmalta 27.
Luokittelu

Jäytiäismäisiin luokitellaan seuraavat osalahkot ja heimot:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Archipsocetae Archipsocidae  Caeciliusetae Amphipsocidae  Asiopsocidae  Ripsijäytiäiset (Caeciliusidae)  Dasydemellidae  Paracaeciliidae  Stenopsocidae  |  Epipsocetae Cladiopsocidae  Dolabellopsocidae  Epipsocidae  Ptiloneuridae  Spurostigmatidae  |  Homilopsocidea Ectopsocidae  Elipsocidae  Lachesillidae  Lesneiidae  Mesopsocidae  Peripsocidae  Sabulopsocidae  |  Philotarsetae Philotarsidae  Pseudocaeciliidae  Trichopsocidae  Psocetae Hemipsocidae  Myopsocidae  Psilopsocidae  Kirjojäytäiset (Psocidae)  |
Aiheesta muualla

ITIS: Psocomorpha (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Psocomorpha (englanniksi)
Iowa State University, Bug Guide: Suborder Psocomorpha (englanniksi)
Kodisilli

Kodisilli (lat. codicillus) oli roomalaisessa oikeudessa testamenttiin rinnastettava asiakirja. Kodisillillä ei kuitenkaan voitu määrätä perijää vaan ainoastaan tehdä jälkisäädöslahjoitus eli legaatti.
Kadyin piiri

Kadyin piiri Kostroman alueen kartalla.
Kadyin piiri (ven. Кады́йский райо́н, Kadyiski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Kostroman alueella Venäjällä. Vuonna 1935 perustetun piirin pinta-ala on 2341 neliökilometriä. Asukkaita on 8 200 henkeä (vuonna 2010).
Kadyin piiri sijaitsee Kostroman alueen eteläosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Antropovon ja idässä Makarjevin piireihin, etelässä Ivanovon alueeseen sekä lännessä Ostrovskojen piiriin. Etelärajana toimii Volgan muodostoma Gorkin tekojärvi. Pinnanmuodostukseltaan seutu on alavaa tasankoa. Pinta-alasta 80 % on metsää. Suurin joki on Volgaan laskeva Njomda.
Piiriin kuuluu Kadyin kaupunkimainen taajama (kaupunkikunta) ja kymmenen maalaiskuntaa: Jekaterinkino, Lubjany, Nizkus, Pankovo, Selištše, Stolpino, Tšernyševo, Vedrovo, Veška ja Zavražje. Asutuskeskuksia on yhteensä 96. Hallinnollinen keskus on Kadyi, josta on 146 kilometriä alueen pääkaupunkiin Kostromaan. Kaupunkiväestön osuus on 42,4 % (vuonna 2010).
Seudun kautta kulkee Kostroman ja Verhnespasskojen välinen maantie. Tärkeimpiä elinkeinoja ovat maatalous ja metsäteollisuus. Suurin teollisuusyritys on Kadyin vaneritehdas. Viime vuosina voimakkasti taantunut maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon.
Piirissä toimii 12 lastentarhaa, neljä alakoulua, viisi peruskoulua, neljä keskikoulua sekä lasten luomistyön keskus. Kulttuurilaitoksia ovat piirin vapaa-ajankeskus, 18 kylien kulttuuri- ja kerhotaloa, Kadyin ja Zavražjen musiikkikoulut, nuorisokeskus, kirjastolaitos ja Kadyin kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy Rodnoi krai (”Kotiseutu”).
Nähtävyyksiä ovat vanhat kirkkorakennukset, joista yksi on virallinen suojelukohde. Zavražjen kylässä on siellä syntyneelle elokuvaohjaaja Andrei Tarkovskille omistettu museo.
Aiheesta muualla

Kadyin piirin sivusto (venäjäksi)
Kodittomat koirat ja ison jäljen arvoitus

| Kodittomat koirat ja ison jäljen arvoitus> Pound Puppies and the Legend of Big Paw |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Pierre DeCelles
Käsikirjoittaja:   Jim Carlson  Terrence McDonnell 
Tuottaja:   Donald Kushner  Peter Locke 
Säveltäjä:  Richard Kosinski Bill Reichenbach Jr. Sam Winans
Leikkaaja:  John Blizek
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  TriStar Pictures
Ensi-ilta:  1988
Kesto:  76 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kodittomat koirat ja ison jäljen arvoitus (engl. Pound Puppies and the Legend of Big Paw) on yhdysvaltalainen animaatioelokuva joka perustuu Tonkan ja Hanna-Barberan tuottamaan Pikku Piskit -sarjaan. Elokuvan on tuottanut TriStar Pictures ja sen levittäjinä ovat toimineet Carolco Pictures, Atlantic/Kushner-Locke, The Maltese Company, Cuckoo's Nest Studio sekä Wang Film Productions. Elokuvan on ohjannut Pierre DeCelles. Ääninäytteljöinä toimivat Brennan Howard, B. J. Ward ja Tony Longo.
Kadžerom

Kadžerom (ven. Каджеро́м, komiksi Кöджарöм, Ködžaröm) on maaseututaajama ja maalaiskunta Komin tasavallan Petšoran piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Isakovka-joen varrella 86 kilometriä Petšorasta lounaaseen. Taajaman kautta kulkee Kotlasin ja Vorkutan välinen rautatie. Taajamassa on 1900 ja kunnassa 2600 asukasta (vuonna 2007).
Paikkakunta on saanut alkunsa 1930-luvulla perustetusta metsätyökeskuksesta, jonka työvoiman muodostivat vangit ja karkotetut. Vuonna 1950 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Vuonna 1989 siellä oli yli 3000 asukasta. Vuonna 1997 Kadžerom alennettiin maaseututaajamaksi.
Kadžeromin kuntaan kuuluvat keskustaajaman lisäksi Pritšalin (Причал), Talyin (Талый) ja Trubosedjolin (ven. Трубоседъёль, komiksi Трубосьöдъёл, Trubośödjoĺ) taajamat. Seudun talous perustuu puunhankintaan. Palveluja ovat lastentarha, keskikoulu, lasten musiikkikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, sairaala, apteekki ja posti.
Aiheesta muualla

Kadžeromin taajaman sivusto (venäjäksi)
Kemiallinen metsäteollisuus

Kemiallinen metsäteollisuus on puuta raaka-aineenaan käyttävää teollisuutta, jonka valmistusprosesseissa käytetään myös kemiallisia aineita jalostamiseen. Kemiallisen metsäteollisuuden lopputuote on kartonki tai paperi.
Kemiallisen metsäteollisuuden osa-alueita

massateollisuus (hierre, hioke, puolikemiallinen puumassa, selluloosa ja kierrätyskuitu)
paperiteollisuus
kartonkiteollisuus
Metsäteollisuus
| --- | --- |
Mekaaninen metsäteollisuus::  sahateollisuus | kuitulevyteollisuus | lastulevyteollisuus | vaneriteollisuus | huonekaluteollisuus | insinööripuutuoteteollisuus | puusepänteollisuus | puutaloteollisuus |  rakennuspuutuoteteollisuus
Kemiallinen metsäteollisuus::  massateollisuus | paperiteollisuus | kartonkiteollisuus
Jättiläisskinkki

| Jättiläisskinkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Scinciformata
Osalahko::  Skinkkimäiset Scincomorpha
Heimo::  Skinkit Scincidae
Alaheimo::  Egerniinae
Suku::  Corucia  Gray, 1855
Laji::  zebrata
Kaksiosainen nimi
 Corucia zebrata  Gray, 1855 
Alalajit
 C. z. alfredschmidti Köhler, 1997  C. z. zebrata Gray, 1855 
Katso myös
   Jättiläisskinkki Wikispeciesissä   Jättiläisskinkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Jättiläisskinkki
Jättiläisskinkki (Corucia zebrata) on skinkkien heimoon kuuluva lisko.
Johtuen jättiläisskinkin esiintymisalueen suppeudesta, pitkälle erikoistuneista elintavoista ja suosiosta terraarioeläimenä,[lähde? ] se on liitetty CITES-sopimuksessa II:een luokkaan.
Koko ja ulkonäkö

Jättiläisskinkki tulee luonnossa noin 70 sentin pituiseksi, josta yli puolet on häntää. Suuren aikuisyksilön paino voi lähennellä kiloa. Vanhimmat yksilöt ovat terraario-oloissa eläneet parikymmentä vuotta. Urokset eivät viihdy samalla alueella. Ulkoisia sukupuolieroja ei nuorilla jättiläisskinkeillä ole. Yleensä vanhemmat urokset tunnistaa tukevammasta päästä ja solakammasta vartalosta.[lähde? ]
Levinneisyys

Sukuun kuuluu ainoastaan yksi laji, joka elää Salomonsaarilla päiväntasaajan eteläpuolella Tyynessämeressä, sekä joillakin Papua Uuden Guinean saarilla.[lähde? ]
Elintavat

Jättiläisskinkki elää lähes koko elämänsä puissa. Liikkeellä se on enimmäkseen hämärällä ja pimeässä. Kiipeillessään se käyttää apunaan pitkää ja taipuisaa häntäänsä ja teräviä kynsiään.[lähde? ]
Elintavat > Lisääntyminen

Jättiläisskinkki on hyvin hidas lisääntymään. Yleensä syntyy vain yksi poikanen 1–2 vuoden välein.[lähde? ]
Elintavat > Ravinto

Jättiläiskinkki syö tiettyjen köynnöskasvien lehtiä ja hedelmiä.[lähde? ]
Jääpallon SM-sarjakausi 1974–1975

| SM-sarja 1974–1975 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  8
Mestari:  OLS
Toinen sija:  HIFK
Kolmas sija:  WP-35
Paras maalintekijä:  Veikko Niemikorpi, HIFK (38)
Alempi sarjataso:  II-divisioona
  ← 1974 :  1976 → 
Jääpallon Suomenmestaruus 1975 ratkaistiin kaksinkertaisessa sarjassa. Oulun Luistinseura voitti mestaruuden ennen Helsingin IFK:ta ja WP-35:ttä. Kolmen edellisen kauden mestari Veitsiluodon Vastus jäi neljänneksi.
Ensimmäistä kertaa SM-sarjan historiassa jäi otteluita pelaamatta jäiden sulamisen takia, minkä takia sarjan häntäpään joukkueiden paremmuusjärjestys jäi ratkaisematta. Tämän vuoksi putoamisuhan alla sarjan loppuvaiheessa olleet MP ja OPS saivat molemmat jatkaa sarjassa.
HIFK:n Veikko Niemikorpi voitti maalikuninkuuden 38 osumalla.
Mestaruussarja > Sarjataulukko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oulun Luistinseura | 14 | 12 | 1 | 1 | 104–27 | 25 |
| Helsingin IFK | 14 | 10 | 2 | 2 | 79–34 | 22 |
| Warkauden Pallo -35 | 14 | 8 | 1 | 5 | 55–38 | 17 |
| Veitsiluodon Vastus | 14 | 7 | 2 | 5 | 48–35 | 16 |
| Lappeenrannan Pallo | 13 | 6 | 1 | 6 | 44–32 | 13 |
| Porvoon Akilles | 13 | 4 | 1 | 8 | 29–77 | 9 |
| Mikkelin Palloilijat | 12 | 1 | 0 | 11 | 18–72 | 2 |
| Oulun Palloseura | 12 | 1 | 0 | 11 | 12–74 | 2 |
Ottelut MP-Akilles, MP-OPS ja LaPa-OPS jäivät pelaamatta jäänpuutteen takia. Yhtään joukkuetta ei pudotettu sarjasta. Sarjaan nousi Tornion Palloveikot.
Mestarijoukkue

OLS:n joukkue: Seppo Jolkkonen, Raimo Ikonen, Tuomo Lämsä, Pertti Härkönen, Antti Ervasti, Timo Okkonen, Toivo Orava, Yrjö Ervasti, Pekka Vartiainen, Matti Alatalo, Eero Hamari, Seppo Rounaja, Ilkka Marttila, Mauri Sorppanen, Ari Kuokkanen, Matti Karhumaa. Valmentaja: Reijo Karppinen
Nousukarsinta

II divisioona pelattiin kolmessa lohkossa ja lohkovoittajat pelasivat yksinkertaisen sarjan noususta SM-sarjaan.
| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P | ToPV | PaSa | Vesta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tornion Palloveikot | 2 | 1 | 0 | 1 | 9-6 | 2 |  | 3-5 | 6-1 |
| Imatran Pallo-Salamat | 2 | 1 | 0 | 1 | 6-6 | 2 | - |  | 1-3 |
| Kulosaaren Vesta | 2 | 1 | 0 | 1 | 4-7 | 2 | - | - |  |
Uusintaottelu noususta: ToPV - PaSa 6-3. ToPV nousi ensimmäistä kertaa jääpallon pääsarjaan.
Konkordaatti

Konkordaatti eli valtiosopimus tarkoittaa valtion ja kirkon välistä sopimusta, vaikkakin sillä yleensä tarkoitetaan juuri valtion ja katolisen kirkon välistä sopimusta. Paikoin puhutaan myös paavin ja valtion välisestä sopimuksesta, koska yleensä juuri paavi solmii katolisen kirkon nimissä konkordaatin jonkin valtion kanssa. Nykyaikana eurooppalaisista valtiosta ainakin Puolalla, Saksalla ja Portugalilla on voimassa oleva konkordaatti katolisen kirkon kanssa.
Erilaisia konkordaatteja olivat esimerkiksiksi Wormsin konkordaatti vuodelta 1122, Pius VII:n konkordaatti Napoleonin kanssa sekä Pius XII:n konkordaatti natsi-Saksan kanssa (ns. Valtakunnankonkordaatti).
KDM Olfert Fischer (F355)

| KDM Olfert Fischer |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Aalborg Yard
Kölinlasku:  29. marraskuuta 1978
Laskettu vesille:  10. toukokuuta 1979
Palveluskäyttöön:  29. helmikuuta 1980
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 450 t
Pituus:  84,0 m
Leveys:  10,3 m
Syväys:  4,8 m
Koneteho:  1 x GE LM2500 -kaasuturbiini 25 700 shp 1 x 20-sylinterinen MTU-dieselmoottori 4 800 shp
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  93
Aseistus
Aseistus:  1 x OTO Melara 76 mm tykki 2 x Boeing Harpoon 1 x Mk29 VLS -laukaisualustaa á 8 Sea Sparrow -ilmatorjuntaohjusta 1 x Mk3 syvyyspomminheitin
KDM Olfert Fischer (runkonumero F355) oli Tanskan laivaston Niels Juel -luokan korvetti.
Valmistus

Alus tilattiin Aalborg Yard Limitediltä, missä köli laskettiin 29. marraskuuta 1978. Se laskettiin vesille 10. toukokuuta 1979 ja valmistui 29. helmikuuta 1980.
Palvelus

Alus teki 1984 laivastovierailut Portugaliin. Syyskuusta 1990 syyskuuhun 1991 se osallistui Irakin vastaisiin sotatoimiin operaatio Farawayssa. Se kuului Naton pysyvään Atlantille sijoitettuun laivasto-osastoon huhtikuusta kesäkuuhun 1992, heinäkuusta lokakuuhun 1994 ja huhtikuusta kesäkuuhun 1995.
Aluksella aloitettiin palveluksesta poiston valmistelut 18. elokuuta 2009.
Konkovon metroasema

| Konkovo (Коньково) |
| --- | --- |

 Moskovan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:  Kalužsko-Rižskaja
Sijainti:  55.6333°N, 37.5188°E
Paikkakunta:  Moskova, Venäjä
Avattu:  6. marraskuuta 1987
Rakenne
Tyyppi:  tunneliasema
Konkovo (ven. Коньково) on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 6. marraskuuta 1987.
Konkreettinen musiikki

Konkreettinen musiikki (ransk. musique concrète) on erilaisista ympäristöstä nauhoitetuista äänistä koostettua elektronista musiikkia. Se on vastakohta perinteiselle sävellykselle (Musique abstraite, abstrakti musiikki), sillä teosta työstettäessä äänet nauhoitetaan ennen sävellystyötä. Ensimmäisen kerran konkreettista musiikkia esitettiin 1940-luvun lopulla ja 1950-luvun alussa teknologisen kehityksen, erityisesti parempien mikrofonien ja kelanauhureiden, innoittamana.
Pariisilainen radiotoimittaja Pierre Schaeffer loi eräät varhaisimmista konkreettisen musiikin teoksista, kuten Étude aux chemis de fer, Étude au piano I ja Étude aux casseroles. Teosten sävellystyössä nauhoitettuja ääniä nopeutettiin, loopattiin ja soitettiin väärään suuntaan. Äänilähteinä teoksissa käytettiin junaa, pianoa ja keittiötarvikkeita. Schaeffer teki myös yhteistyötä toisen konkreettisen musiikin pioneerin, Pierre Henryn kanssa. He loivat muun muassa teoksen Symphonie pour un homme seul ("Yksinäisen miehen sinfonia").
Konkreettista musiikkia yhdisteltiin synteettiseen elektroniseen musiikkiin Edgar Varèsen teoksessa Poème électronique, joka soitettiin Brysselin maailmannäyttelyssä 1958 neljänsadan tarkoin asetellun kaiuttimen kautta Iannis Xenakisin suunnittelemassa erikoispaviljongissa.
1950-luvun jälkeen muut elektronisen musiikin tyylilajit valtasivat konkreettisen musiikin alaa, vaikka sen vaikutus näkyi vielä The Beatlesin ja Pink Floydin kaltaisten yhtyeiden musiikissa. Miles Davisin klassikkoalbumit 1960-luvun lopulla hyödynsivät konkreettista sävellystapaa, mutta eivät olleet aikanaan arvostettuja. 1980- ja 1990-lukujen aikana perinteinen ja uudentyylinen konkreettinen musiikki lähtivät uuteen nousuun. Digitaalista samplaamista ruvettiin hyödyntämään perinteisten kelanauhurien sijaan, ja monet modernin elektronisen musiikin artistit ottivat vaikutteita konkreettisen musiikin sävellystekniikasta omiin työskentelytapoihinsa.
Kiveliö

Kiveliö on Tampereen kaupungin asuinalue.Tampereen Kaupunkiliikenteen linjan 6 pysäkki sijaitsee Kiveliössä. Kiveliö koostuu lähinnä omakotitaloista.
KDM Peter Tordenskiold (F356)

| KDM Peter Tordenskiold |
| --- | --- |
 KDM Peter Tordenskiold

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Aalborg Yard
Kölinlasku:  5. joulukuuta 1979
Laskettu vesille:  30. huhtikuuta 1980
Palveluskäyttöön:  30. maaliskuuta 1981
Poistui palveluskäytöstä:  2009
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 450 t
Pituus:  84,0 m
Leveys:  10,3 m
Syväys:  4,8 m
Koneteho:  1 x GE LM2500 -kaasuturbiini 25 700 shp 1 x 20-sylinterinen MTU-dieselmoottori 4 800 shp
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  93
Aseistus
Aseistus:  1 x OTO Melara 76 mm tykki 2 x Boeing Harpoon 1 x Mk29 VLS -laukaisualustaa á 8 Sea Sparrow -ilmatorjuntaohjusta 1 x Mk3 syvyyspomminheitin
KDM Peter Tordenskiold (runkonumero F356) oli Tanskan laivaston Niels Juel -luokan korvetti.
Valmistus

Alus tilattiin Aalborg Yard Limitediltä, missä köli laskettiin 5. joulukuuta 1979. Se laskettiin vesille 30. huhtikuuta 1980 ja valmistui 30. maaliskuuta 1981.
Palvelus

Alus teki laivastovierailun Gibraltarille huhtikuussa ja Portugaliin toukokuussa 1989 sekä lokakuussa 1990 Trondheimiin Tordenskioldin syntymän 300-vuotis juhlallisuuksiin. Se kuului Naton pysyvään Atlantille sijoitettuun laivasto-osastoon syyskuusta lokakuuhun 1993 ja huhtikuusta heinäkuuhun 1994, joiden aikana alus osallistui Jugoslavian vastaisen saarron valvontaan.
Alus oli UNIFILin laivasto-osastossa Libanonin rannikolla huhtikuusta heinäkuuhun 2008. Sillä aloitettiin palveluksesta poisto valmistelut 18. elokuuta 2009.
Kivelä (Perniö)

Kivelä on pieni maarekisterikylä Salon kaupungin Perniössä. Kivelä sijaitsee kunnan keskiosissa Kemiöntien varrella.
Kivelä on yksinäistilan muodostama kylä. Kylään kuuluu Vaarnummen ja Aronummen mäet sekä niiden välinen peltoalue. Molemmilla mäillä on muinaishautoja. Kivelän maatila on Aronummen reunalla. Kivelä on muodostunut kyläksi varhaiskeskiajalla ja kylään on kuulunut kantatilan lisäksi yksi torppa.
Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2000

Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2000 pelattiin Kanadassa. Maailmanmestaruuden voitti Kanada kaatamalla loppuottelussa jatkoajalla Yhdysvallat lukemin 3–2. Suomi saavutti pronssia.
Alkusarja > Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 3 | 3 | 0 | 0 | 21 | 1 | 6 |
|  Ruotsi | 3 | 1 | 1 | 1 | 11 | 5 | 3 |
|  Kiina | 3 | 1 | 1 | 1 | 5 | 9 | 3 |
|  Japani | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 22 | 0 |
Alkusarja > Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 3 | 3 | 0 | 0 | 35 | 4 | 6 |
|  Suomi | 3 | 2 | 0 | 1 | 14 | 6 | 4 |
|  Venäjä | 3 | 1 | 0 | 2 | 8 | 24 | 2 |
|  Saksa | 3 | 0 | 0 | 3 | 4 | 27 | 0 |
Sijoituspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät sijat 5–8 | Välierät sijat 5–8 |  |  | Ottelu 5. sijasta | Ottelu 5. sijasta |
 
: 7.4. - Mississauga
|  |   Kiina | 3 |   |  |  |  |
|  |   Saksa | 0 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 9.4. - Mississauga | 9.4. - Mississauga |
|  |   |   |   |   |   Venäjä | 4 |
|  |   |   |   |   |   Kiina | 0 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Ottelu 7. sijasta | Ottelu 7. sijasta |
|  | 7.4. - Mississauga | 7.4. - Mississauga |   |  | 9.4. - Mississauga | 9.4. - Mississauga |
|  |   Japani | 4 |   |  |   Saksa |  3 |
|  |   Venäjä | 8 |   |  |   Japani |  2 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
: 8.4. - Mississauga
|  |   Kanada | 3 |   |  |  |  |
|  |   Suomi | 2 |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | 9.4. - Mississauga | 9.4. - Mississauga |
|  |   |   |   |   |   Kanada | 2 |
|  |   |   |   |   |   Yhdysvallat | 1 |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |   |  |   |  |  |  |
|  |  |  |  |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|  | 8.4. - Mississauga | 8.4. - Mississauga |   |  | 9.4. - Mississauga | 9.4. - Mississauga |
|  |   Yhdysvallat | 7 |   |  |   Suomi |  7 |
|  |   Ruotsi | 1 |   |  |   Ruotsi |  1 |
Loppusijoitukset

| Sija | Joukkue |
| --- | --- |
:  Kanada
:  Yhdysvallat
:  Suomi
4.:  Ruotsi
5.:  Venäjä
6.:  Kiina
7.:  Saksa
8.:  Japani