stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Malminkartano
Liikenneyhteydet ja tieverkostot > Kävelykadut ja aukiot

Malminkartanon suunnittelussa keskeisiä olivat kävelykatujen ja aukioiden verkostot. Kävelykatujen verkosto haarautuu Malminkartanon asemalta eri suuntiin. Alueen eteläosissa sijaitsevalta Malminkartanonaukiolta lähtee lounaan suuntaan Puustellinpolku, joka jatkuu Puustellinaukiolta etelään ja Vuokraajanpolkuna länteen. Radan itäpuolelta Luutnantinaukiolta johtaa Luutnantinpolku etelään. Alueen pohjoisosista Tuohiaukiolta lähtevät Kaarnapolku länteen sekä Tuohipolku luoteeseen.
Liikenneyhteydet ja tieverkostot > Teiden nimistö

Alueen teiden nimistö jakaantuu eri teemoihin jokseenkin neljän lohkon mukaisesti. Eteläosassa, radan länsipuolella, ovat kartanoaiheiset nimet (kuten Kartanonvoudintie, Puustellintie, Viljelijäntie), kun taas radan itäpuolella on alueen historiaan ja sen henkilöihin viittaavaa nimistöä (esimerkiksi Juustenintie, Jägerhornintie, Luutnantintie). Pohjoispuoliskon länsiosassa nimet ovat enimmäkseen puuaiheisia (Pihkatie, Kaarnatie, Neulastie, Naavapolku, Tuulenpesäntie ym.) ja itäosassa eli Rukkilassa nimet liittyvät luontevasti rukkeihin ja kutomiseen (kuten Kehruuaukio, Rukkilanpolku ja Värttinäkuja.)
Rukkila-nimi tulee maanviljelystalouden professorin Rurik Pihkalan mukaan. Hänen sydämenasiansa oli kehittää Malminkartanon tilaa opetuskäyttöön. Tila oli Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan hallinnassa vuosina 1942–1979. Pihkalan etunimen mukaan on nimetty Rukkila (rakennuksen kutsumanimi), Rukkilantie, Rukkilanrinne ja Rukkilanpolku.
Juustenintie
Kartanonkaari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malminkartano Wikimedia Commonsissa
Kaupunginosan kotisivut
| n k Helsingin kaupunginosat  ja niiden osa-alueet suurpiireittäin |
| --- | --- | --- |
| Eteläinensuurpiiri |  1. Kruununhaka  2. Kluuvi  3. Kaartinkaupunki  4. Kamppi  5. Punavuori  6. Eira  7. Ullanlinna  8. Katajanokka  9. Kaivopuisto  13. Etu-Töölö  14. Taka-Töölö  20. Länsisatama Hernesaari  Jätkäsaari  Lapinlahti  Ruoholahti  31. Lauttasaari Koivusaari  Kotkavuori  Myllykallio  Vattuniemi  52. Suomenlinna  |  |
| Läntinensuurpiiri |  15. Meilahti  16. Ruskeasuo Pikku Huopalahti  Vanha Ruskeasuo  18. Laakso  29. Haaga Etelä-Haaga  Kivihaka  Lassila  Pohjois-Haaga  30. Munkkiniemi Kuusisaari  Lehtisaari  Munkkivuori  Niemenmäki  Talinranta  Vanha Munkkiniemi  32. Konala  33. Kaarela Hakuninmaa  Honkasuo  Kannelmäki  Kuninkaantammi  Malminkartano  Maununneva  46. Pitäjänmäki Marttila  Pajamäki  Pitäjänmäen yritysalue  Reimarla  Tali  |  |
| Keskinensuurpiiri |  10. Sörnäinen Hanasaari  Kalasatama  Sompasaari  Vilhonvuori  11. Kallio Linjat  Siltasaari  Torkkelinmäki  12. Alppiharju Alppila  Harju  17. Pasila Itä-Pasila  Keski-Pasila  Länsi-Pasila  Pohjois-Pasila  21. Hermanni Hermanninmäki  Hermanninranta  Kyläsaari  22. Vallila  23. Toukola Arabianranta  Toukola  24. Kumpula  25. Käpylä  26. Koskela  27. Vanhakaupunki  |  |
| Pohjoinensuurpiiri |  28. Oulunkylä Maunula  Maunulanpuisto  Metsälä  Patola  Pirkkola  Veräjälaakso  Veräjämäki  34. Pakila Itä-Pakila  Länsi-Pakila  35. Tuomarinkylä Haltiala  Paloheinä  Torpparinmäki  Tuomarinkartano  |  |
| Koillinensuurpiiri |  36. Viikki Latokartano  Viikinmäki  Viikinranta  Viikin tiedepuisto  37. Pukinmäki  38. Malmi Ala-Malmi  Malmin lentokenttä  Pihlajamäki  Pihlajisto  Tattariharju  Ylä-Malmi  39. Tapaninkylä Tapanila  Tapaninvainio  40. Suutarila Siltamäki  Tapulikaupunki  Töyrynummi  41. Suurmetsä Alppikylä  Heikinlaakso  Jakomäki  Puistola  Tattarisuo  |  |
| Kaakkoinensuurpiiri |  19. Mustikkamaa-Korkeasaari  42. Kulosaari  43. Herttoniemi Herttoniemenranta  Herttoniemen yritysalue  Länsi-Herttoniemi  Roihuvuori  44. Tammisalo  48. Vartiosaari  49. Laajasalo Hevossalmi  Jollas  Kruunuvuorenranta  Tullisaari  Yliskylä  50. Villinki  51. Santahamina  53. Ulkosaaret Itäsaaret  Länsisaaret  Aluemeri  |  |
| Itäinensuurpiiri |  45. Vartiokylä Itäkeskus  Marjaniemi  Myllypuro  Puotila  Puotinharju  Roihupelto  Vartioharju  47. Mellunkylä Kontula  Kivikko  Kurkimäki  Mellunmäki  Vesala  54. Vuosaari Aurinkolahti  Kallahti  Keski-Vuosaari  Meri-Rastila  Mustavuori  Niinisaari  Nordsjön kartano  Rastila  Uutela  |  |
| Östersundominsuurpiiri |  55. Östersundom  56. Salmenkallio  57. Talosaari  58. Karhusaari  59. Ultuna Landbo  Puroniitty  |  |
Helsingin alueellinen jako
Alueen talokanta on pääosin matalaa, kerrostaloja ja rivitaloja.
Näkymä Tuohiaukion suuntaan, taustalla Malminkartanonhuippu.
Malminkartanonhuippu
Malminkartanon rautatieasema yöllä.
Malminkartanon kävelykatujen ja aukioiden verkosto.
Suuri gangsterisota

| Suuri gangsterisota> Once Upon a Time in America |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sergio Leone
Käsikirjoittaja:  Leonardo Benvenuti Piero De Bernardi Enrico Medioli Franco Arcalli Franco Ferrini Sergio Leone
Perustuu:  Harry Greyn romaaniin The Hoods (1952)
Tuottaja:  Arnon Milchan
Säveltäjä:  Ennio Morricone
Kuvaaja:  Tonino Delli Colli
Leikkaaja:  Nino Baragli
Tuotantosuunnittelija:  Carlo Simi
Pukusuunnittelija:  Gabriella Pescucci
Pääosat:  Robert De Niro James Woods Elizabeth McGovern Treat Williams William Forsythe Joe Pesci Jennifer Connelly
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat  Italia
Tuotantoyhtiö:  The Ladd Company Warner Bros.
Levittäjä:  Netflix Disney+
Ensi-ilta:   1. kesäkuuta 1984  21. joulukuuta 1984
Kesto:  229 min
Alkuperäiskieli:  englanti  italia  ranska
Budjetti:  30 000 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suuri gangsterisota (engl. Once Upon a Time in America) on Sergio Leonen ohjaama eeppinen rikosdraamaelokuva vuodelta 1984. Käsikirjoitus perustuu Harry Greyn osin omaelämäkerralliseen romaaniin The Hoods (1952). Elokuvan musiikin on säveltänyt Ennio Morricone. Elokuvan pääosia näyttelevät Robert De Niro ja James Woods. Nuori Jennifer Connelly tekee näyttelijädebyyttinsä elokuvassa. Leonelle puolestaan elokuva oli viimeinen ohjaustyö.
Leone olisi halunnut tehdä tämän elokuvan jo Hyvien, pahojen ja rumien jälkeen, mutta idealle ei löytynyt kiinnostunutta tuottajaa. Suuri gangsterisota oli Leonen haaveiden toteutuma, jonka tekoon kului yhteensä 18 vuotta. Vastoin yleistä luuloa elokuva ei kerro mafiasta, vaan amerikanjuutalaisista gangstereista kieltolain aikana. Elokuvassa liikutaan kolmella eri vuosikymmenellä: 1920-, 1930- ja 1960-luvuilla.
Muistin ja muistamisen teemojen käsittely on elokuvassa niin syvällistä, että sitä on verrattu jopa Marcel Proustin romaanisarjaan Kadonnutta aikaa etsimässä.
Versiot

Kuvausten päätyttyä Sergio Leonella oli 10 tuntia valmista materiaalia, josta hän suunnitteli koostavansa kaksi kolmituntista elokuvaa. Valmis elokuva oli pituudeltaan 4 tuntia 29 minuuttia, mutta levittäjät houkuttelivat ohjaajan lyhentämään sitä. Niinpä elokuvateattereihin vuonna 1984 tullut versio oli 3 tuntia ja 49 minuuttia pitkä. Elokuvan levittäjä Ladd Company lyhensi siitä vielä 2 tuntia 19 minuuttia kestävän version, josta Leone sanoutui irti. 2010-luvun alussa Leonen lapset yhdessä Martin Scorsesen kanssa suunnittelivat restauroivansa elokuvan alkuperäisversion, mutta toistaiseksi sellaista ei ole ilmaantunut. Vuonna 2012 julkaistiin kuitenkin hieman pidempi, yhteensä 4 tuntia ja 11 minuuttia kestävä versio.
Palkinnot

Bafta - musiikki Ennio Morricone
Nastro d’argento viidessä sarjassa:
Paras kuvaus
Paras ohjaus
Paras tuotannon suunnittelu
Paras musiikki
Parhaat erikoistehosteet
Näyttelijät

| Roolihahmo | Näyttelijä (aikuisena) | Näyttelijä (nuorena) |
| --- | --- | --- |
| David "Noodles" Aaronson | Robert De Niro | Scott Tiler |
| Maximilian "Max" Bercovicz / Christopher Bailey | James Woods | Rusty Jacobs |
| Deborah Gelly | Elizabeth McGovern | Jennifer Connelly |
| Patrick "Patsy" Goldberg | James Hayden | Brian Bloom |
| Philip "Cockeye" Stein | William Forsythe | Adrian Curran |
| Carol | Tuesday Weld |  |
| Moe "Fats" Gelly | Larry Rapp | Mike Monetti |
| Frankie Manoldi | Joe Pesci |  |
| James Conway O'Donnell | Treat Williams |  |
| Bugsy | James Russo |  |
| Peggy | Amy Ryder | Julie Cohen |
| Joe Minaldi | Burt Young |  |
| Chief Vincent Aiello | Danny Aiello |  |
| Eve | Darlanne Fluegel |  |
| Dominic |  | Noah Moazezi |
| nainen nukketeatterissa | Olga Karlatos |  |
| hautausmaan johtaja (2012 entistetyssä versiossa) | Louise Fletcher |  |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Suuri gangsterisota saa täydet viisi tähteä.
Aiheesta muualla

Suuri gangsterisota Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Sergio Leonen ohjaamat elokuvat
Hanno rubato un tram (1954) (nimeä ei mainittu)
Pompeijin viimeiset päivät (1959) (nimeä ei mainittu)
Taistelu Rhodoksesta (1961)
Kourallinen dollareita (1964)
Vain muutaman dollarin tähden (1965)
Hyvät, pahat ja rumat (1966)
Huuliharppukostaja (1968)
Maahan, senkin hölmö! (1971)
Un genio, due compari, un pollo (1975) (nimeä ei mainittu)
Suuri gangsterisota (1984)
Miki Yamane

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Miki Yamane joulukuussa 2022.
Henkilötiedot
Koko nimi: Miki Yamane
Syntymäaika: 22. joulukuuta 1993 (ikä 31)
Syntymäpaikka: Jokohama, Kanagawan prefektuuri, Japani
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 178 cm
Seura
Seura: Los Angeles Galaxy
Maajoukkue
| 2021–2022 | Japani | 16 | (2) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 30. joulukuuta 2024.
Miki Yamane (jap. 山根視来, Yamane Miki; s. 22. joulukuuta 1993 Jokohama, Kanagawan prefektuuri) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan useimmiten oikea laitapuolustaja. Hän on edustanut tammikuusta 2024 alkaen yhdysvaltalaista Los Angeles Galaxya. Hän on pelannut Japanin A-maajoukkueessa 16 maaottelua.
Yamane on voittanut Japanin liigamestaruuden Kawasaki Frontalen joukkueessa vuosina 2020 ja 2021 sekä Pohjois-Amerikassa Major League Soccerin mestaruuden vuonna 2024.
Yamane kuului Japanin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2022. Hän pelasi avauskokoonpanossa alkulohko-ottelun Costa Ricaa vastaan.
Viimeiset mitalit

| Viimeiset mitalit |
| --- | --- |
 DVD-julkaisun kansi.
Ohjaaja:  Heidi Köngäs
Käsikirjoittaja:  Pirjo Toikka
Perustuu:  Sisko Istanmäen romaaniin Viimeiset mitalit
Tuottaja:  Anna-Maija Eräkangas
Säveltäjä:  Antero Jakoila
Kuvaaja:  Pauli Bessonoff
Leikkaaja:  Lena Hemming
Lavastaja:  Paula Salonen
Pääosat:   Birgitta Ulfsson  Seela Sella  Ville-Veikko Salminen 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yle Draama
Ensi-ilta:  18. joulukuuta 2000
Kesto:  78 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Viimeiset mitalit on Heidi Könkään ohjaama televisioelokuva, joka ensiesitettiin 18. joulukuuta 2000 Yle TV1:n Kotikatsomo-ohjelmapaikalla.
Elokuva kertoo 90-vuotiaista sisaruksista, Hetasta ja Selmasta, jotka yhä vanhoilla päivillään kilpailevat Punakorvan suosiosta, joka on ollut molempien nuoruuden rakkaus.
Helsingin Sanomissa Harto Hänninen nimesi pääosassa näyttelevän Birgitta Ulfssonin vuoden lopun tv-katsauksessaan vuoden 2000 parhaaksi naisnäyttelijäksi.
Kuortti

Valtatie 5 Kuortissa.
Kuortti on kylä Mäntyharjulla entisen Pertunmaan kunnan alueella Etelä-Savon ja Päijät-Hämeen rajaseudulla. Kylä sijaitsee valtatie 5:n varrella noin Mikkelin ja Lahden puolivälissä, 12 kilometriä Pertunmaan keskustasta.
Kuortissa toimii useita suuria yrityksiä, kuten Pelaser ja Plastep.
Palvelut

Kuortissa on ollut oma kyläkoulu, jossa oli viimeisinä vuosina luokat 1–6. Koulu oli toiminut vuodesta 1899, nykyisellä paikallaan vuodesta 1954. Se oli ollut lakkautusuhan alla jo muutamia vuosia, ja sen toiminta loppuikin   keväällä 2018. Koulurakennuksessa toimii yhä kirjasto, joka on avoinna kerran viikossa. Kuortissa toimii päiväkoti Kuuttila.
Kuortissa on frisbeegolfrata, kaksi urheilukenttää sekä uimaranta. Talvisin kylästä löytyy myös jääkiekkokaukalo.
Muuta

Kuortin kylässä toimii vuodesta 1984 aktiivinen kylätoimikunta, joka järjestää erilaisia tapahtumia, kuten Pässi-iltamat tanssilava Kisahallissa Kuortissa.
Kuortin ABC on myynniltään Suomen suurimpia, ja se on toiminut pilottikohteena monessa omistajansa S-ryhmän kehityshankkeessa. Vuonna 2009 sen liikevaihto oli noin 16 miljoonaa euroa. Huoltamon ja ravintolan lisäksi kiinteistössä toimii apteekki ja muita erikoisliikkeitä. Useat pikavuoroyhteydet niin Helsingin kuin Kuopion suuntaan pysähtyvät ABC:llä.
Aiheesta muualla

https://frisbeegolfradat.fi/rata/kuortti-discgolfpark/
Moottoripyöräkypärä

Kaksi moottoripyöräkypärää: vasemmalla umpikypärä ja oikealla avokypärä. Valkoinen väri auttaa kypärän käyttäjää erottumaan liikenteessä.
Saksalainen ratamoottoripyöräilijä Lucy Michel yllään ajopuku, ajokäsineet ja moottoripyöräkypärä.
Moottoripyöräkypärä on suojaava päähine, jota käyttävät moottoripyöräilijät. Moottoripyöräkypärän tärkein tehtävä on turvallisuuden lisääminen: kypärä suojaa moottoripyöräilijän päätä törmäyksessä, estää tai vähentää vammautumista ja vähentää moottoripyöräilijän kuoleman riskiä.
Joissakin kypärissä on lisäksi aurinkosuojus, bluetooth-yhteys, ilmanvaihto, kasvosuojus, korvasuojus, kypäräpuhelin ja radio. Kypärään voidaan kiinnittää lisävarusteena myös esimerkiksi kamera. Kypärä voi olla käyttäjälleen myös epämukava: kuuma, raskas tai kutittava.
Suomen laki suojakypärän käytöstä

Suojakypärä on moottoripyöräilyssä ainoa lain vaatima pakollinen suojaväline ja moottoripyöräilijän suojakypärän käytöstä on määrätty useiden valtioiden tieliikennemääräyksissä ja -laeissa. Suomen tieliikennelain 89 § (15.11.2002/954) mukaan vuodesta 1977 lähtien on moottoripyörän kuljettajan ja matkustajan ollut ajon aikana käytettävä tyypiltään hyväksyttyä suojakypärää, jollei hänen sairautensa tai vammansa taikka muu erityinen syy sitä estä. Lain mukaan moottoripyörän kuljettajan on huolehdittava, että moottoripyörän matkustajana oleva alle 15-vuotias lapsi käyttää suojakypärää.
Poikkeuksia suojakypärän käytössä on annettu kolmi- ja nelipyöräiselle mopolle ja kevytmoottoripyörälle, mikäli ajoneuvo on varustettu umpinaisella ohjaamolla. Edelleen, mikäli ajoneuvo on varustettu turvavöin ja suojakaarella, se on umpinainen tai umpikatoksella varustettu, kaksipyöräisen moottoripyörän ja mopon suojakaaren tai -katoksen suojassa oleva kuljettaja ja matkustaja ovat vapautettuja suojakypärän käytöstä, samoin kuin invalidimoottoripyörän tai invalidimopon kuljettajatkin. Liikenteen valvonnassa tai muussa virkatehtävässä olevan poliisin, katsastusmiehen tai rajaviranomaisen ei tarvitse käyttää suojakypärää, mikäli kypärä haittaa tehtävän suorittamista. Myös poronhoito- tai metsänhoitotehtävissä, energiansiirto- tai televerkostotöissä taikka verkontarkastustehtävissä oleva moottorikelkan kuljettaja ja matkustajat ovat vapautettuja kypärän käytöstä, samoin kuin museomoottoripyörän, -mopon ja -moottorikelkan käyttäjät erityisesti järjestetyn ajotapahtuman aikana.
Kypärämallit

Perussuojakypäriä on neljää mallia, jotka kaikki kiinnitetään ohuella hihnalla: mikäli hihnaa ei kiinnitetä, kypärän suojaava vaikutus on olematon. Näkyvyyden kannalta suojakypärän, kuten ajoasun värin, tulisi olla muusta liikenteestä erottuva; valkoinen tai keltainen - ei musta.
Kypärämallit > Umpikypärät

Umpikypärä suojaa koko päätä ja sen takaosa peittää niskan. Umpikypärässä on suojaava osa myös leuan edessä, kypärässä on silmien ja nenän kohdalla aukko, jossa on muovisuojus eli visiiri, joka voi olla kirkas tai sävytetty. Suojusta voidaan yleensä säätää ja usein umpikypärissä on myös tuuletusaukot. Maastokäyttöön tarkoitetut umpikypärät ovat usein avoimia kasvojen kohdalta, mutta niissä on suojaavampi visiiri ja leukaosa.
Umpikypärän leukasuoja voi olla myös avattava, jolloin puhutaan avattavasta umpikypärästä. Avattavissa umpikypärämalleissa leukasuoja kääntyy ylös tai se voidaan irrottaa, jolloin moottoripyöräilijä voi esimerkiksi syödä riisumatta kypärää.
Tutkimusten mukaan umpikypärät suojaavat moottoripyöräilijää parhaiten, sillä 35 prosentissa onnettomuuksista leukasuojaan tuli voimakas isku.
Kypärämallit > Maastokypärä

Motocross- ja maastokypärässä on pidemmät leuka- ja visiiriosat kuin umpikypärässä, leukasuojus ja osittain avoin kasvo-osa, jolloin ajaja saa lisäsuojaa suojalaseilla. Visiiri suojaa silmiä auringolta. Avoimen kasvo-osan ansiosta ajaja huomaa paremmin reitillä olevia esteitä.
Kypärämallit > Avokypärä

Avokypärän takaosa suojaa niskaa, mutta siitä puuttuu umpikypärän leuka- ja kasvosuoja. Useissa avokypärissä on visiiri, joko on kirkas tai sävytetty suojaamassa autonvaloilta ja auringolta. Avokypärä suojaa pään takaosaa yhtä hyvin kuin umpikypärä, mutta kasvojen suojaus on umpikypärää heikompi. Kasvoihin osuvat hyönteiset, pöly ja jopa tuuli ovat epämukavia ja voivat aiheuttaa vaurioita. Usein avokypärissä käytetään silmien suojana pään ympäri kulkevia aurinko- tai suojalaseja.
Kypärämallit > Puolikypärä

Puolikypärä on rakenteeltaan edestä samanlainen kuin avokypärä, mutta puolikypärässä on korkeampi takaosa. Puolikypärän tarjoama suoja on vähäinen ja usein puolikypärän käyttäjä suojaa silmänsä muulla tavoin. Puolikypärä saattaa onnettomuudessa helposti siirtyä paikaltaan tai irrota.
Kypärän huolto

Moottoripyöräkypärien huollossa noudatetaan valmistajan antamia huolto-ohjeita. Moottoripyöräkypärien visiirit valmistetaan tyypillisesti polykarbonaattimuovista, jolloin visiirin puhdistamisessa ei tule käyttää liuottimia. Huomattavaa on, että joidenkin pesuaineiden ponnekaasuina käytettävä butaani voi vahingoittaa visiiriä. Kypärän ulkokuoren voi pestä miedolla pesuaineella (~astianpesuaine, saippua) ja pinnan voi esim. vahata liuotinaineettomalla vahalla. Kypärän ulkokuoren merkintään ja koristeluun käytettävät maalit ja tussit eivät saa vahingoittaa kypärän pintaa. Moottoripyöräkypärän sisäosat voidaan yleensä irrottaa, pestä ja tuulettaa. Kypärän muoviosien voiteluun voidaan käyttää esim. silikonia.
Kypärästandardit

Moottoripyöräkypärille on määritelty useita standardeja. EU:n alueella kypärien pitää täyttää EN 22.05 -standardin tai amerikkalaisen DOT-standardin FMVSS 218 mukaiset vaatimukset. Kypärille on määritelty myös muita standardeja:
ECE 22.05 (EU)
DOT, FMVSS 218 (Yhdysvallat)
SNELL (Yhdysvallat)
BSI BS6658 (Britannia)
AS1698/AS1609 (Australia)
P.S.B. SS9 (Singapore)
SG (Japani)
Tehokkainta on, että kypärä täyttäisi pakollisten standardien lisäksi myös mahdollisimman monen muun standardin vaatimukset. Eri standardeissa on eroja: EU:n standardi keskittyy iskun vaimennukseen, kun yhdysvaltalaisissa standardeissa keskitytty enemmän kypärän kestävyyteen pistemäisissä iskuissa.
Kaupallisia moottoripyöräkypärämerkkejä

AGV
Airoh
Arai
Arashi
ARC
Bell
BKS
BOX
BMW
Buell
Caberg
CMS
Dainese
Duchinni
Fox
Frank Thomas
Fusion
G-Mac
Givi
Grex
Harley Davidson
Helix
HJC
Icon
Kawasaki
KBC
Lazer
LEM
LS2
Marushin
MT
Nankai
Nexx
Nitro
Nolan
Nuvo
NZI
Osbe
Premier
Roof
RST
Schad
Schuberth
Scorpion
Shark
Shoei
Shox
Spada
Sparx
Suomy
Takachi
Urban
Uvex
V-Can
Vemar
Viper
X-Lite
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moottoripyöräkypärä Wikimedia Commonsissa
Japanilaisia moottoripyöräpoliiseja kypärät päässä.
Poika (brittiläinen elokuva)

| Poika> About a Boy |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Chris Weitz  Paul Weitz 
Käsikirjoittaja:   Peter Hedges  Chris Weitz  Paul Weitz 
Perustuu:  About a Boy -romaaniin
Tuottaja:   Tim Bevan  Robert De Niro  Brad Epstein  Eric Fellner  Jane Rosenthal 
Säveltäjä:  Badly Drawn Boy
Kuvaaja:  Remi Adefarasin
Leikkaaja:  Nick Moore
Pukusuunnittelija:  Joanna Johnston
Pääosat:   Hugh Grant  Nicholas Hoult  Toni Collette  Rachel Weisz 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Studio Canal  Tribeca Productions  Universal Pictures  Working Title Films 
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:   26. huhtikuuta 2002  19. heinäkuuta 2002 (Suomi) 
Kesto:  101 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  30 000 000 USD
Tuotto:  130 549 455 USD
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Poika (About a Boy) on samannimiseen kirjaan perustuva brittiläinen elokuva, jonka ovat ohjanneet veljekset Chris ja Paul Weitz. He ovat myös käsikirjoittaneet elokuvan. Elokuva on julkaistu 26. huhtikuuta vuonna 2002.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Hugh Grant  | … |  Will Freeman   |
|  Nicholas Hoult  | … |  Marcus Brewer   |
|  Toni Collette  | … |  Fiona   |
|  Rachel Weisz  | … |  Rachel   |
Sanae Takaichi

| Sanae Takaichi> 高市 早苗 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1961
Poliitikko
Puolue:  Japanin liberaalidemokraattinen puolue
Asema:  Taloudellisesta turvallisuudesta vastaava ministeri
Koulutus:  Koben yliopisto
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.sanae.gr.jp
Sanae Takaichi (jap. 高市 早苗, Takaichi Sanae, s. 7. maaliskuuta 1961) on japanilainen liberaalidemokraattista puoluetta edustava poliitikko, joka toimii maan taloudellisesta turvallisuudesta vastaavana ministerinä. Häntä on kuvailtu vankkumattomaksi konservatiiviksi.
Poliittiset näkemykset

Takaichi on konservatiivi. Hän vastustaa samaa sukupuolta olevien avioliittoa eikä kannata luopumista vaatimuksesta, jonka mukaan pariskunnilla on oltava yhteinen sukunimi. Hän kannattaa entisen pääministerin Shinzō Abe Abenomicsiksi kutsuttua talouspoliittista linjaa. Takaichi pitää Margaret Thatcheria roolimallina.
Filippa Fleming

Filippa Eerikintytär Fleming (k.1578) oli suomalainen aatelisnainen ja maanomistaja. Hän oli amiraali, valtaneuvos, Etelä-Suomen laamanni Erik Flemingin ja Hebbla Siggentyttären Sparren tytär sekä Joakim Flemingin ja muun muassa Nokinenänä ja rautamarskina tunnetun Klaus Flemingin (n. 1535–1597) sisar. Hän kuoli naimattomana.
Fleming syntyi 1530-luvulla, oletettavasti jossain isänsä omistamista monista kartanoista, joko Siuntion Suitiassa tai Paraisten Kuitiassa. Hän peri vanhempiensa kuoltua Pöytyällä sijaitsevan Yläneen kartanon, paljon käteistä rahaa sekä Ruotsissa sijaitsevia maatiloja. Hän on erityisen tunnettu testamentistaan, jota pidetään tärkeänä historiallisena dokumenttina Suomen historiassa. Hän testamenttasi vuonna 1578 Yläneen Juhana III:lle, Ruotsissa omistamansa maat veljentyttärelleen Annalle ja kaiken irtaimen silloiselle kihlatulleen Knut Jönsson Kurckille. Hänen testamenttinsa oli poikkeuksellinen, koska sen oli tehnyt naimaton nainen ja koska hän vaati siinä perintölain poikkeusta olla jättämättä omaisuutta veljelleen, mikä myös hyväksyttiin.
Haminan kadettikoulu

Nykyinen Reserviupseerikoulun päärakennus toimi aiemmin Keisarillisen Suomen kadettikouluna.
Haminan kadettikoululla tarkoitetaan Keisarillista Suomen kadettikoulua vuosina 1812–1903, joka toimi Suomen suuriruhtinaskunnan aikana.
Johtajat

Kadettikoulun johtajina toimivat seuraavat henkilöt:
kenraalimajuri Peter Georg Thesleff, 1819–1834
kenraalimajuri E. Dittmars, 1834–1843
vapaaherra Johan Reinhold Munck, 1843–1855
kenraalimajuri Otto Leonard von Blom, 1855–1858
kenraaliluutnantti Karl Mauritz Martinau, 1858–1863
kenraaliluutnantti, vapaaherra Edvard Gustaf af Forselles, 1863–1871
kenraalimajuri Frithiof Neovius, 1871–1885
kenraaliluutnantti Carl Enckell, 1885–1903.
Kirjallisuutta

Laaksonen, Marko (toim.): 230 vuotta kadettiupseereita : Haminan kadetit suomalaisessa yhteiskunnassa.  (juhlaseminaari ja Kaaderiviikonloppu Haminassa 1.-2.8.2009)  Helsinki:  Kadettikunta, 2010.  ISBN 978-952-99757-3-0  (suomeksi)(englanniksi)
G. A. Gripenberg, Finska kadettkåren och dess kamratskap / af G.A. Gripenberg., Helsinki, 1912 (ISSN 0039-6842 ja 2490-1547, verkkoversio)
Kenraalimajuri Peter Georg Thesleff oli Keisarillisen Suomen kadettikoulun ensimmäinen johtaja.