stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Are You Sure? (Kris Kross Amsterdamin kappale)

| ”Are You Sure?” Kris Kross Amsterdam & Conor Maynard ft>  Ty Dolla Sign |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Äänitetty : 2016
 Julkaistu: 23. joulukuuta 2016
 Formaatti: digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Kris Kross Amsterdam, Trackside, Joren Van Der Voort
 Tyylilaji: dance-pop, trooppinen house
 Kesto: 03.14
 Levy-yhtiö: Spinnin' Records, Parlophone
Kris Kross Amsterdamin muut singlet
| ”Sex” 2016 | ”Are You Sure?” 2016 | ”Gone Is the Night” 2017 |
Conor Maynardin muut julkaisut
| ”Catch Me Here” 2016 | ”Are You Sure?” 2016 | ”Understand Me” 2017 |
Ty Dolla Signin muut julkaisut
| ”Money Showers” 2016 | ”Are You Sure?” 2016 | ”I Think She Like Me” 2017 |
Are You Sure? on alankomaalaisen DJ-tuottajakolmikko Kris Kross Amsterdamin sekä brittiläisartisti Conor Maynardin kappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaisräppäri Ty Dolla Sign. Sen julkaisivat Spinnin' Records ja Parlophone digitaalisesti ladattavana singlenä 23. joulukuuta 2016. Kappale mukailee yhdysvaltalaismuusikko Bernard Wrightin kappaletta "Who Do You Love". Kappaleen ovat sanoittaneet Jordy Huisman, Sander Huisman, Diederik Van Elsas, Parrish Warrington, Kimberley Anne, Joren Van Der Voort sekä Tyrone Griffin Jr. Kappaleen tuotannosta vastasivat Jordy Huisman, Sander Huisman, Trackside sekä Joren Van Der Voort.
Kappale on päässyt julkaisunsa jälkeen singlelistoille ainoastaan Alankomaissa ja Skotlannissa, joista ensimmäisessä siitä muodostui vuoden 2017 86:ksi myydyin single.
Käännös suomeksi
Are You Sure?

|  Are You Sure?> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  The Allisons
Säveltäjä(t):  John Allison Bob Allison
Sanoittaja(t):  John Allison Bob Allison
Euroviisutiedot
Vuosi:  1961
Maa:  Iso-Britannia
Kieli:  englanti
Sijoitus:  2.
Pisteet:  24
Sanat:  sanoitus
Muuta:  Kapellimestarina Harry Robinson
Are You Sure? on The Allisonsin esittämä kappale, joka edusti Isoa-Britanniaa vuoden 1961 Eurovision laulukilpailussa Cannesissa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa toiseksi 24 pisteellä.
Eero ja Jussi Raittinen levyttivät kappaleesta Reino Helismaan sanoittaman suomenkielisen version Oletko varma.
André Danjon

André Louis Danjon
André Louis Danjon (1890–1967) oli ranskalainen tähtitieteilijä. Danjon kehitti uudenlaisia, erittäin tarkkoja havaintolaitteita, kuten Danjonin astrolabin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta André Danjon Wikimedia Commonsissa
Aspyr Game Agent

Aspyr Game Agent on digitaalisen jakelun ohjelma videopelien jakeluun macOS-alustalle. Game Agent oli Aspyr Median ohjelmisto, jolla ostettuja pelejä voi ladata ja päivittää sekä vertailla järjestelmävaatimuksia.
Tällämilloin? hetkellä seuraavat pelit ovat saatavilla palvelun kautta:
Star Wars The Force Unleashed: Ultimate Sith Edition
Call of Duty 2
Call of Duty 4
Call of Duty Deluxe
Civilization IV: Colonization
Civilization IV
Civilization IV Warlords
Defense Grid: The Awakening
1701 A.D.
1701 A.D. The Sunken Dragon
v4x4: Hummer
Cryostasis
Death to Spies: Moment of Truth
Death Track: Resurrection
futureU
Hotel for Dogs
Made Man
Men of War
Men of War Red Tide
NecroVision
Paraworld
PuzzleQuest: Galactrix
XIII Century Gold Edition
Aiheesta muualla

AspyrGameAgent (Arkistoitu – Internet Archive)
Artjärven vaakuna

Artjärven vaakuna (1956–2010).
Artjärven vaakuna on heraldikko Olof Erikssonin suunnittelema ja sen vaakunaselitys kuuluu "sinisessä kentässä kultainen kuha, jonka alapuolella tyvessä sakarakoroinen, hopeinen muuri."
Vaakunan kuha kuvaa Artjärvellä aikanaan pyydettyä silloista Suomen suurinta kuhaa. Kunnassa sijaitseva Pyhäjärvi on edelleen tunnettu kuhanpyynnille hyvänä järvenä. Vaakunan muuri kuvaa Artjärven kirkonkylän liepeillä sijaitsevaa Pyhäjärven linnanmäkeä, josta on löydetty rautakautisen tai keskiaikaisen muinaislinnan kivisiä valleja, sekä mahdollista muinaislinnaa Nuppilinnaa. Muuri kuvaa myös Artjärvellä autonomian aikana sijainnutta varuskuntaa, jonka muodosti 1882 alkaen Suomen 1. Uudenmaan Tarkk'ampujapataljoonan 1. Artjärven reservikomppania.
Artjärven kunnanvaltuusto hyväksyi Olof Eriksonin laatiman vaakunan 28. joulukuuta 1955, sisäministeriön vahvistaessa sen käyttöön 1. lokakuuta 1956. Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuonna 2011, kun Artjärven kunta liittyi Orimattilan kaupunkiin.
Aspropótamos (Evrytanía)

| Aspropótamos Ασπροπόταμος |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Aspropótamos
 Koordinaatit: 39°09′N, 21°28′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Thessalia jaKeski-Kreikka
Alue:  Keski-Kreikka
Alueyksikkö:  Evrytanía
Kunta:  Ágrafa
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  300204
Väkiluku (2011):  1 581
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KI
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aspropótamos (kreik. Ασπροπόταμος; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ασπροποτάμου, Dimotikí Enótita Aspropotámou) on yksi Ágrafan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 581 (vuonna 2011).
Aspropótamoksen kunnallisyksikkö käsittää Ágrafan kunnan luoteisosan. Se on saanut nimensä alueella virtaavasta Achelóos-joesta, joka tunnetaan myös nimellä Aspropótamos (”Valkoinen joki”). Kunnallisyksikön suurin asutus on Raptópoulon kylä. Aspropótamos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ágrafan kuntaan yhdessä Aperantían, Fragkístan ja Vínianin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Aspropótamoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Kédra | Diáselo | 48 |
| Kédra | Kédra | 118 |
| Kédra | Palaió Chorió | 58 |
| Lepianá | Ágios Vlásios | 140 |
| Lepianá | Lepianá | 56 |
| Lepianá | Varká | 6 |
| Néo Argýri | Dafnoúla | 165 |
| Néo Argýri | Néo Argýri | 122 |
| Prasiá | Ágios Ioánnis Pródromos | 29 |
| Prasiá | Fousianá | 67 |
| Prasiá | Metaxádes | 27 |
| Prasiá | Prasiá | 78 |
| Prasiá | Vasilési | 72 |
| Raptópoulo | Itéa | 101 |
| Raptópoulo | Káto Raptópoulo | 112 |
| Raptópoulo | Palaiochóri | 55 |
| Raptópoulo | Raptópoulo | 327 |
Yhteensä: 1 581
Around the World Live

| Around The World Live Deep Purple  |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Julkaistu: 2008
muut julkaisut
|   | Around The World Live 2008 |   |
Around The World Live on Deep Purplen videotallenne, joka julkaistiin vuonna 2008.
Kokoonpano

Don Airey (koskettimet)
Jon Lord (koskettimet)
Steve Morse (kitara)
Roger Glover (bassokitara)
Ian Paice (rummut)
Ian Gillan (laulu/lyömäsoittimet)
Sisältö

DVD-videotallenne sisältää yhteensä neljä levyä:
CD4: Levyssä 4 on dokumentti, jossa haastatellaan bändiä vuonna 2002.
CD3: Levyssä UK 2002 pidetään kosketinsoittajan, Jon Lordin jäähyväiset, koska hänellä on polvivamma. Kappaleissa Smoke On The Water ja Highway Star soittaa sekä Don Airey että Jon Lord.
CD2: Levyssä Total Abadon 1999 bändi esittää keikan Australian Abadonissa.
CD1: Levyssä Bombay Calling soitetaan Lazy-biisi sisältäen Ian Paicen rumpusoolon.
Levyn sisältö on vuosilta: 1995 Bombay (CD 1, 2 keikkaa) , 1999 Abadon (CD 2), 2002 UK (CD 3) ja 2002 Haastattelu (CD 4).
Asproválta

| Asproválta Ασπροβάλτα |
| --- | --- |
 Asprováltan Pyhän Georgioksen (Pyhä Yrjö, Ágios Geórgios) kirkko.
 Asproválta
 Koordinaatit: 40°43′12″N, 23°42′23″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Thessaloniki
Kunta:  Vólvi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  0703020101
Väkiluku (2011):  2 838
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Asproválta (kreik. Ασπροβάλτα) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Vólvin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Ασπροβάλτας, Dimotikí Koinótita Asprováltas). Kaupungin väkiluku on 2 838 (vuonna 2011).
Rantaa Asprováltassa.
Asprováltan pieni kaupunki sijaitsee Strymonikóslahden rannalla Chalkidikín niemen juuren itärannikolla noin 80 kilometriä itään Thessalonikista ja saman verran länteen Kaválasta. Rannikolla heti sen eteläpuolella sijaitsee Néa Vrasnán kaupunki. Kaupungin pääkirkko on omistettu Pyhälle Georgiokselle (Pyhä Yrjö, Ágios Geórgios).
Aiemmin kaupunki kuului Ágios Geórgioksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Vólvin kunnan Ágios Geórgioksen kunnallisyksikköön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asproválta Wikimedia Commonsissa
Asemalaituri

Asemalaituri Helsingin päärautatieasemalla.
Laituriovet Vuosaaren metroaseman asemalaiturilla. Laituriovien ensisijaisena tehtävänä on estää asiaton pääsy raiteille.
Asemalaituri on rautatieasemalla tai metroasemalla kiskojen vieressä oleva koroke, josta noustaan junaan tai junasta pois. Melkein kaikilla asemilla on jonkinlainen laituri, suurimmilla asemilla laitureita on useita. Laiturityyppejä on useita.
Joissakin laitureissa saattaa olla turvarako johon voidaan kavuta jos tipahtaa raiteille.
Välilaituri Beecroftin rautatieasemalla Sydneyssä.
Tokion metron Kiyosumi-shirakawan metroaseman asemalaituri.
Reunalaituri-tyyppisen asemalaiturin kaaviokuva.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Asemalaituri Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Railway platform
Käännös suomeksi
Annikin runofestivaali

Teemu Mäenpään maalaama ja Annikin Runofestivaalin tuottama Runopuu-muraali Tampereella (Pinninkatu 14).
Annikin Runofestivaali Annikin puutalokorttelin sisäpihalla Tampereella 9.6.2018.
Yhdysvaltalainen runoilija Nikky Finney esiintymässä Annikin Runofestivaaleilla Tampereella 9.6.2012.
Annikin Runofestivaali on Tampereella Annikin yli satavuotiaassa puutalokorttelissa vuodesta 2003 järjestetty valtakunnallinen ja kansainvälinen runous- ja kulttuuritapahtuma. Runofestivaalin taiteellisena johtajana on toiminut alusta asti J. K. Ihalainen. Runofestivaali järjestetään nykyisin joka toinen vuosi. Vuoden 2020 Annikin Runofestivaali piti järjestää ensimmäistä kertaa kaksipäiväisenä 5.–6. kesäkuuta 2020, mutta se peruutettiin koronavirustilanteen vuoksi. Festivaali kuitenkin järjestettiin pienimuotoisesti ilman yleisöä, ja kuvattiin verkkoon suorana lähetyksenä 6. kesäkuuta 2020.. Annikin Runofestivaali järjestettiin edellisen kerran 11.6.2022 ja festivaalin teemana oli Jättiläisten hartioilla. Seuraavan kerran runofestivaali järjestetään 8. kesäkuuta 2024 ja teemana on Henkilökohtaista.
Suoran verkkolähetyksen yhteydessä 6. kesäkuuta 2020 julkistettiin Annikin Runofestivaalin tuottama ja kuvataiteilija Teemu Mäenpään toteuttama Runopuu-muraali. Se sijaitsee Annikin puukorttelin lähistöllä osoitteessa Pinninkatu 14, Tampere. 260 neliömetrin kokoisen seinämaalauksen osana on Mirkka Rekolan runo "Minä rakastan sinua, minä sanon sen kaikille". Tammikuussa 2021 Runopuu-muraalin keskeiset tekijät kuvataiteilija Teemu Mäenpää ja muraaliprojektin ideoinut Annikin Runofestivaalin tuottaja Simo Ollila palkittiin Kalle Kaiharin kulttuurisäätiön kulttuuripalkinnolla...
Vuonna 2013 festivaalille myönnettiin Tampereen kulttuuriteko -palkinto. Tammikuussa 2019 sai ensi-iltansa Aimo Hyvärisen ohjaama Kotipihan kulttuurifestivaali – Annikin Runofestivaalin tarina -dokumenttielokuva. Tunnin ja kuuden minuutin pituinen dokumentti kokoaa yhteen tapahtuman viisitoistavuotista historiaa.
Esiintyjiä

Vuoden 2010 teemana oli "Miesrunoilijat". Festivaaleilla vierailivat yhdysvaltalainen John Giorno ja virolainen Jaan Kaplinski sekä kotimaiset esiintyjät Ilpo Tiihonen, Tapani Kinnunen, Jouni Hynynen, Jarno Lindemark, Juha Kulmala, Joose Keskitalo, Juhani Ahvenjärvi, Leevi Lehto ja Eino Santanen.
Vuoden 2011 teemana oli "Runotyöläiset". Tapahtuman ulkomaiset esiintyjät olivat englantilainen punk-runoilija John Cooper Clarke sekä virolainen Kivisildnik. Suomalaisia vierailijoita olivat Raisa Marjamäki, Arja Tiainen, Paleface, Janne Kortteinen, Tuija Välipakka, Teemu Manninen, Joose Keskitalo, Kristiina Wallin ja Mona Ratalahti.
Vuoden 2012 teema oli "Lempirunot". Festivaaleilla vieraili yhdysvaltalainen Nikky Finney, joka voitti vuonna 2011 arvostetun National Book Award -palkinnon. Toinen ulkomaalaisvieras oli Serbiassa asuva Paul Polansky. Kotimaisia esiintyjiä olivat Anja Snellman, Robert Meriruoho, Heli Laaksonen, Mikko Mankinen, Jaakko Hämeen-Anttila, Yari, Outi Mäenpää, Risto Rasa, Kuhnafar-I, Silene Lehto ja Mona Ratalahti.
Vuonna 2013 tapahtuma järjestettiin 8. kesäkuuta 2013. Ulkomaisia esiintyjävieraita olivat yhdysvaltalaisrunoilija Anne Waldman, japanilainen runoilija Shuri Kido ja hollantilainen laulaja-lauluntekijä Habiba. Suomalaisia vierailijoita olivat Kaj Chydenius, Martin Enckell, Eira Stenberg, Kai Nieminen (yhdessä kitaristi Kai Niemisen kanssa), Niillas Holmberg, Rosa Liksom, Anni Sinnemäki, Hannibal, Mimmit, Archie Ahola ja Veera Antsalo.
Vuoden 2014 Annikin Runofestivaalin ulkomaiset esiintyjät olivat ruotsalainen Henry Bowers, islantilainen Gerður Kristný, virolainen Hasso Krull ja amerikkalainen Ron Whitehead. 2015 Annikin Runofestivaalin ulkomaisina esiintyjinä nähtiin jamaikalainen dub-runoilija Mutabaruka ja belgialainen videorunoilija Swoon.
Vuoden 2016 Annikin Runofestivaalin ulkomaiset esiintyjävieraat olivat yhdysvaltalainen Pulitzer-palkittu runoilija Gregory Pardlo, japanilainen runoilija Yumi Fuzuki, tanskalainen Martin Glaz Serup sekä islantilainen Kári Tulinius.
Vuoden 2018 Annikin Runofestivaalin teemana oli "Vapaa on vain umpihanki", ja sen ulkomaisia esiintyjiä olivat englantilainen Joelle Taylor, brasilialainen Djami Sezostre, australialainen Jayne Fenton Keane ja virolainen Jaan Malin.
Annikki OFF

Annikin Runofestivaalin ympärille on kehittynyt itsenäisten tapahtumajärjestäjien tuottamista kulttuuritapahtumista muodostuva off-ohjelmisto Annikki OFF. Ensimmäinen Annikki OFF järjestettiin 6.–8. kesäkuuta 2012 Tampereella. Tuolloin Annikki OFF:iin osallistui tapahtumallaan 32 järjestäjätahoa. OFF-tapahtumissa kävi pari tuhatta kävijää.
Vuoden 2013 Annikki OFF järjestettiin 5.–7. kesäkuuta, ja sen 38 eri tahon järjestämiin tapahtumiin osallistui kaikkiaan 2700 kävijää. Vuoden 2014 Annikki OFF järjestettiin 4.–6. kesäkuuta, ja tapahtumiin osallistui yhteensä yli 3 000 kävijää. Vuoden 2015 Annikki OFF järjestettiin 3.–5. kesäkuuta.
Viides Annikki OFF -ohjelmisto järjestettiin Tampereella 8.–10. kesäkuuta 2016. Vuoden 2018 Annikki OFF järjestettiin 6.–8. kesäkuuta eli kolmena päivänä ennen Annikin Runofestivaalia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Annikin runofestivaali Wikimedia Commonsissa
Annikin Runofestivaalin kotisivut
John Giorno esiintyi festivaaleilla vuonna 2010.
Asemakylä (Simo)

Simon rautatieasema.
Asemakylä (tilastollisen taajaman nimenä Simon asemanseutu) on Simon kunnan keskustaajama. Taajama sijaitsee Simojoen pohjoisrannalla, valtatien 4 sekä Oulun–Tornion rautatien varrella noin 25 kilometriä Kemin keskustaajamasta itään. Taajama on muodostunut Simon rautatieaseman ympärille. Vuoden 2021 lopussa taajaman alueella asui 746 asukasta.
Keskustaajamassa sijaitsevat kunnan keskeisimmät palvelut. Kunnan kirkko sijaitsee Simoniemen taajamassa noin yhdeksän kilometriä luoteeseen.
Asuinalueita

Koivuoja (joskus myös Uusi Koivuoja) on asuinalue Simossa Asemakylällä. Koivuoja on saanut nimensä Koivuoja-purosta joka virtaa asuinalueen ohi. Koivuoja rajoittuu etelässä Siperianperään, lännessä teollisuusalueeseen, pohjoisessa tuulivoimapuistoon ja idässä Ilvestien asuinalueeseen. Koivuoja on uusinta asuinaluetta ja alueen rakennukset nuoria. Alue kaavoitettiin 2000-luvun puolivälissä.
Ojalanperä myös Ojala on asuinalue Simossa Asemakylällä. Ojalanperä koostuu pää-asiassa 1980-luvulla rakennetuista omakotitaloista. Alueella on myös uudempaa rakennuskantaa mm. Toivontiellä. Ojalanperä laajene hitaasti kohti itää ja Simojoen rantaa.
Ojalanperän asutus on keskittynyt pääasiassa Ojalantien, Hakatien ja Kangastien varrelle.
Patokoski on asuinalue Simojoen etelärannalla. Lännessä se rajautuu Männikön asuinalueeseen, pohjoisessa Simojoen toisella puolella sijaitsevaan Ojalanperään ja Koivukankaaseen, Idässä Tikkasen asuinalueeseen ja etelässä Halmekankaan tuulivoimapuistoon. Alue kaavoitettiin 1990-luvulla.
Siperianperä epävirallisesti ennen. Wanha Koivuoja on asuinalue Simossa Asemakylässä. Alue rajoittuu etelässä koulukeskukseen, lännessä rautatiehen, pohjoisessa Koivuojaan ja idässä Ilvestien asuinalueeseen. Alue muodostaa sekalaisen rivitaloista ja omakotitaloista muodostuvan kokonaisuuden. Alue kaavoitettiin 1970-luvulla ja rakennuskanta onkin peräisin pitkälti 1970-luvulta. 1980-luvulla alueelle rakennettiin paljon rivitaloja. Siperianperällä sijaitsee mm. puisto.
Mogadishun yliopisto

Mogadishun yliopiston kampus
Mogadishun yliopisto (somaliksi Jaamacadda Muqdisho) on vuonna 1997 perustettu yliopisto Somaliassa. Se on maan ensimmäinen yksityinen, voittoa tavoittelematon yliopisto.
Mogadishun yliopistolla oli perustamisensa aikaan vain kuusi professoria. Se toimi yksityisomistuksessa olleessa talossa Mogadishun eteläosassa. Viikon kuluttua avajaisista aseistautuneet joukot kuitenkin ryöstivät kaluston, kirjat, ajoneuvot ja asiakirjat, jolloin yliopiston toiminta tilapäisesti keskeytettiin. Yliopisto siirsi toimintansa hylättyyn koulurakennukseen, mutta sittemmin sekin joutui asejoukkojen hyökkäyksen kohteeksi. Yaqshidiin rakennettiin uusi kampus lahjoittajien avustuksella, ja yliopisto siirsi sinne toimintansa onnistuneesti lukukaudella 2005/2006.
Mogadishun yliopistoon kuuluu monia kampuksia, joista Yaqshidissa sijaitsevalla pääkampuksella opetetaan terveystieteitä, insinööritaitoa, tietotekniikkaa ja tietojenkäsittelytiedettä. Hallinnollinen kampus sijaitsee Mogadishussa.
Antti Nylén

| Antti Nylén |
| --- | --- |
 Antti Nylén tammikuussa 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. heinäkuuta 1973 (ikä 51) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Kirjailija
Esikoisteos:  Vihan ja katkeruuden esseet (2007)
Palkinnot
 Kalevi Jäntin palkinto 2007   kirjallisuuden valtionpalkinto (2020) 
Aiheesta muualla
Nylen.fi
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Antti Mikael Nylén (s. 2. heinäkuuta 1973 Helsinki) on suomalainen kirjailija, esseisti ja suomentaja. Hän on suomentajana erikoistunut 1800-luvun ranskalaiseen kirjallisuuteen.
Nylén valmistui filosofian maisteriksi yleisestä kirjallisuustieteestä Helsingin yliopistosta vuonna 2002. Hän oli Etsijä-lehden päätoimittaja 1998–2000. Nylén esikoisteos Vihan ja katkeruuden esseet (2007) sai Kalevi Jäntin palkinnon. Vuonna 2012 Nylén sai WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinnon tunnustuksena merkittävästä työstä kotimaisen kirjallisuuden ja lukuharrastuksen edistämisessä. Hänelle myönnettiin vuonna 2013 Maurice de Coppet -palkinto Charles Baudelairen Pahan kukat -runokokoelman suomennoksesta. Vuonna 2020 Nylén sai kirjallisuuden valtionpalkinnon muun muassa esseistiikastaan.
Nylén itse yllättyi esikoisteoksensa Vihan ja katkeruuden esseet (2007) saamasta huomiosta. Hän hyväksyy sen vihan vaikka sanoo ottaneensa etäisyyttä sen maailmoihin. Hän sanoo kuusi vuotta myöhemmin:
»Tein kirjan aika viattomasti ja seurauksista piittaamatta. Uskon, että sen menestys perustui avoimuuteen, pelottomuuteen ja röyhkeyteen. Jos tänä päivänä kirjoittaisi demokratian vastaisia juttuja tai leikittelisi väkivallalla kaunokirjallisessa tekstissä, se ei enää välttämättä tuntuisi yhtä hauskalta.»
Nylén on katolilainen, feministi ja vegaani.
Teokset

Vihan ja katkeruuden esseet: Proosaa.  Savukeidas, 2007.  ISBN 978-952-5500-22-6.
Halun ja epäluulon esseet: Proosaa.  Savukeidas, 2010.  ISBN 978-952-5500-68-4.
Hyvyys ja muita tekstejä näyttämölle.  Turku ; Tampere:  Savukeidas, 2013.  ISBN 978-952-268-067-9.
Tunnustuskirja.  Helsinki:  Kirjapaja, 2013.  ISBN 978-952-247-379-0.
Paita – The Shirt.  Turku:  Savukeidas, 2015.  ISBN 978-952-268-136-2.
Kauhun ja ulkopuolisuuden esseet: Proosaa.  Turku:  Savukeidas, 2016.  ISBN 978-952-268-182-9.
Johdatus filmiaikaan.  Helsinki:  Siltala, 2017.  ISBN 978-952-234-423-6.
Häviö: Monologi.  Kosmos, 2018.  ISBN 978-952-7144-72-5.
Kolme pyhää.  Helsinki:  Kirjapaja, 2019.  ISBN 9789523541047.
Teokset > Suomennokset

Colin MacInnes: Alkusoittoa.  (Absolute Beginners, 1958)  Desura, 1999.  ISBN 952-5339-00-9.
Colin MacInnes: Patakaupunki.  (City of Spades, 1957)  Desura, 2000.  ISBN 952-5339-04-1.
Charles Baudelaire: Modernin elämän maalari ja muita kirjoituksia.  Desura, 2001.  ISBN 952-5339-10-6.
Gustave Flaubert: Bouvard ja Pécuchet.  (Bouvart et Pécuchet, 1881)  Desura, 2003.  ISBN 952-5339-16-5.
Charles Baudelaire: Kurja Belgia! Muistiinpanoja ja kirjeitä 1864–1866.  Sammakko, 2003.  ISBN 952-5194-50-7.
J.-K. Huysmans: Vastahankaan.  (À rebours, 1884)  Desura, 2005.  ISBN 952-5339-19-X.
Mark Simpson: Pyhä Morrissey.  (Saint Morrissey, 2004)  Sammakko, 2006.  ISBN 952-483-034-5.
Harry G. Frankfurt: Paskapuheesta.  (On Bullshit, 2005)  Johnny Kniga, 2006.  ISBN 951-0-31766-7.
François-René de Chateaubriand: René.  (René, 1802)  Faros, 2006.  ISBN 952-99497-5-8.
Jules Barbey d’Aurevilly: Dandyismistä ja George Brummellista.  (Du dandysme et de George Brummell, 1845)  Sammakko, 2009.  ISBN 978-952-483-110-9.
Patti Smith: Ihan kakaroita.  (Just Kids, 2010)  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-32455-4.
Charles Baudelaire: Pahan kukat.  (Les fleurs du mal, 1857, 1861)  Sammakko, 2011.  ISBN 978-952-483-149-9.
Patti Smith: Omistautuminen.  (Devotion, 2017)  Siltala, 2018.  ISBN 978-952-234-518-9.
Patti Smith: Apinan vuosi.  (Year of the Monkey, 2019)  Siltala, 2020.  ISBN 978-952-234-649-0.
Aiheesta muualla

Nylénin verkkosivut
Antti Nylén Kirjasampo.fi:ssä
Huhtanen, Ann-Mari: Anti-Nylén Ylioppilaslehti 3.9.2010.
Leukumaavaara, Jenni: Itselleen kääntäjä Vihreä Lanka 17.12.2010.
Antti Nylén Prosak-proosaklubilla 11.2.2014, Kirjastokaista-video
Melodifestivalen 2022

| Eurovision laulukilpailu 2022  Ruotsin euroviisukarsinta> Melodifestivalen 2022 |
| --- | --- |
 Kilpailun juontajat Oscar Zia ja Farah Abadi.
Päivämäärä:  5. helmikuuta–12. maaliskuuta 2022
Tapahtumapaikat:  Avicii Arena ja Friends Arena, Tukholma
Juontaja(t):  Oscar Zia Farah Abadi
Kappaleiden määrä
Alkukarsinnoissa:  28
Voittaja:  Cornelia Jakobs ”Hold Me Closer”
Ruotsi Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 2021  2023 ► 
Melodifestivalen 2022 oli järjestyksessään 62. Melodifestivalen laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustaja Torinossa järjestettävään vuoden 2022 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu koostui neljästä alkukarsinnasta, jotka pidettiin neljänä peräkkäisenä lauantaina 5. helmikuuta–26. helmikuuta, 5. maaliskuuta järjestettävästä semifinaalista sekä 12. maaliskuuta järjestettävästä finaalista.
Kilpailun voitti Cornelia Jakobs kappaleella "Hold Me Closer".