stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Latexxx Teens
Diskografia > EP:t

Latex (de)Generation (2004)
Moloko & Ultra-Violence (2006)
Adrenochrome Redux (2011)
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Latexxx Teens MySpace
Latexxx Teens MySpace fanisivut
Decadance Records -levy-yhtiön sivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Latexxx Teens Last.fm
Kuun meri

Kuussa näkyviä tummia alueita sanotaan Kuun meriksi.
Kuun meri on Kuun pinnalla oleva suuri tumma basalttitasanko. Nimitys meri, latinaksi mare, monikko maria, on peräisin entisaikain tähtitieteilijöiltä, jotka luulivat tummien alueiden koostuvan vedestä. Todellisuudessa meret näyttävät tummilta, koska ne heijastavat ympäröivää aluetta suuremman rautapitoisuutensa vuoksi vähemmän valoa kuin ylängöt. Kuun ylängöt heijastavat 14% ja tummemmat alueet vain 4 % niihin tulevasta valosta. Meret peittävät noin 16 prosenttia Kuun pinnasta. Suurimmat niistä näkyvät Maahan saakka selvästi paljain silminkin katsottaessa. Kuun merien pinnalla on vähemmän suuria, vanhoja kraattereita kuin vaaleiden ylänköjen pinnalla. Kuun maahan näkyvällä puolella on huomattavasti enemmän meriä kuin Kuun toisella puolella.
Kuun paikkojen nimeäminen

Kuun paikkojen nimeämisen käytäntö syntyi 1600-luvulla. Vuonna 1645 julkaisi Michael van Langren kartan jossa tummat alueet oli nimetty meriksi tai järviksi. Gdanskin raatimies Johannes Hevelius (1611-1687) esitti että Kuun merille lainattaisiin nimet Maan maantieteestä. Niinpä niille annettiin ilmaston tai mielialojen mukaisia nimiä ja nykyiset nimet ovat pitkälti hänen perujaan. Vuonna 1651 Giovanni Battista Riccioli (1598-1671) julkaisi kirjan nimeltä Almagestum novum. Kirja sisälsi hänen oppilaansa Francesco Maria Grimaldin (1618-1663) laatiman kartan Kuusta. Hänen laatimansa nimistöjärjestelmä on säilynyt pääpiiteissään nykyaikaan asti. Hän säilytti siinä Heveliksen antamat mare nimet.
Sen jälkeen avaruusajalla on annettu nimi Luna-3:llä vuonna 1959 löydetylle Mare Moscoviense merelle, joka on Kuun pimeällä puolella. Nimi ei täyttänyt Tähtitieteellisen Unionin IAU:n nimeämistavan mukaisia ohjeita, joiden mukaan Kuun meret olisi nimettävä mielentilojen mukaan. Se hyväksyttiin kuitenkin lopuksi kun vuonna 1961 IAU:n kokouksessa kun ranskalainen tähtitieteilijä Audouin Dollfus totesi että: Moscoviense käy nimeksi, koska itse asiassa Moskova on "mielen tila". Lisäksi on nimetty Mare Ingenii, Nerokkuden meri joka sijaitsee myös pimeällä puolella, ja Mare Cognitum, Tunnettu meri, aluen sijainti on noin 11 S 21 W jonka Tähtitieteellinen Unioni IAU nimesi vuonna 1964 sen jälkeen kun Ranger 7 oli kuvannut kuuta läheltä kuukauden ajan.
Merissä olevat lahdet on myös nimetty sinus nimellä. Jotkin pienemmät tummat muodostelmat olivat Ricciolin ennemminkin järviä ja ne hän nimesi lacus nimellä. Monet mare nimellä olevat paikat ovat kuitenkin pienempiä kuin isoimmat järvet eli lactukset. Riccioli nimesi myös joitakin ylängöt (vaaleat alueet) ja mare-alueiden välimaastoja rämeiksi eli palus.
1800-luvun loppuun asti Kuun paikkojen nimeäminen oli "villiä-länttä". Suurimpien kohteiden nimistä oli yksimielisyys mutta pienempiä paikkoja nimettiin havainnoitisjoiden omien mieltymysten mukaan. Vuosisadan vaihtumisen jälkeen toimeen tarttui Kansainvälinen tähtitieteen unioni (International Astronomical Union), IAU. Nykyään ainoastaan se nimeää paikkoja avaruudessa, mutta kuitenkin jäsentensä ehdotusten pohjalta.
Olemassa olevia nimiä ei muuteta.
Uskonnollisia, sotilaallisia tai poliittisia johtajia ei hyväksytä nimistöön.
Nimet kirjoitetaan latinalaisin aakkosin siinä muodossa, missä ehdottava valtio ne ehdottaa.
Laajat tummat alueet saavat nimensä luonnonilmiöiden ja mielialojen mukaan ja etuliitteeksi ne saavat Mare, Palus, Oceanus, Lacus tai Sinus.
| Kuun merien nimeäminen, Latina – Suomi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Latinaksi | oceanus | mare | lacus | sinus | palus |
| Suomeksi | valtameri | meri | järvi | lahti | suo |
Kuun tummat basalttitasangot

Kuun meret ovat Kuun tummia basalttisisia tasankoja.
Kuun tummat basalttitasangot > Oceanus

Oceanus Procellarum (Myrskyjen valtameri)
Kuun tummat basalttitasangot > Mare

Mare Anguis (Käärmeitten meri)
Mare Australe (Eteläinen meri)
Mare Cognitum (Tunnettu meri)
Mare Crisium (Vaarojen meri)
Mare Fecundatatis (Hedelmällisyyden meri)
Mare Frigoris (Kylmyyden meri)
Mare Humboldtianum (Humboldtin meri)
Mare Humorum (Kosteuden meri)
Mare Imbrium (Sateiden meri)
Mare Ingenii (Nerokkuuden meri)
Mare Insularum (Saarten meri)
Mare Marginis (Reunameri)
Mare Moscoviense (Moskovan meri)
Mare Nectaris (Nektarinmeri)
Mare Nubium (Pilvien meri)
Mare Orientale (Itäinen meri)
Mare Serenitatis (Hiljaisuuden meri)
Mare Smythii (Smythin meri)
Mare Spumans (Vaahtoava meri)
Mare Tranquillitatis (Rauhallisuuden meri)
Mare Undarum (Aaltojen meri)
Mare Vaporum (Höyryjen meri)
Kuun tummat basalttitasangot > Lacus

Lacus Aestatis (Kesän järvi)
Lacus Autumni (Syksyn järvi)
Lacus Bonitatis (Hyvyyden järvi)
Lacus Doloris (Kärsimyksen järvi)
Lacus Excellentiae (Erinomaisuuden järvi)
Lacus Felicitatis (Onnellisuuden järvi)
Lacus Gaudii (Ilon järvi)
Lacus Hiemalis (Talven järvi)
Kuun tummat basalttitasangot > Sinus

Sinus Aestuum
Sinus Amoris
Sinus Asperitatis
Sinus Concordiae
Sinus Fidei
Sinus Honoris
Sinus Iridum (Sateenkaarten lahti)
Sinus Lunicus
Sinus Medii (Keskilahti)
Sinus Roris
Sinus Successus
Kuun tummat basalttitasangot > Palus

Palus Epideriamium (Tautien suo)
Palus Putredinis (Mätänemisen suo)
Palus Somni (Unien suo)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Mäkelä, Veikko: Huikeat Humboldtit Zeniitti.  4.6.2016. Viitattu 5.7.2018.
Mäkelä, Veikko: Suomalaiset Kuussa 2: Laitapuolen suomalaiset Zeniitti.  24.6.2018. Viitattu 6.7.2018.
Ojanperä, Juha: Uusi Kuu Zeniitti.  14.12.2015. Viitattu 6.7.2018.
Spudis, Paul D.: How Are Places On The Moon Named? Air & Space Magazine.  31.12.2012. Viitattu 6.7.2018.
Mare Basalt Volcanism NASA.  2003. Viitattu 6.7.2018.
Gong, Shengxia & Wieczorek, Mark A. & Nimmo, Francis & Kiefer, Walter S. & Head, James W. & Huang, Chengli & Smith, David E. & Zuber, Maria T.: Thicknesses of mare basalts on the Moon from gravity and topography. Journal of Geophysical Research, 11.5.2016, nro 121, s. 854–870.  doi:10.1002/2016JE005008.  Artikkelin verkkoversio. Viitattu 06.07.2018.[vanhentunut linkki]
Google Moon (englanniksi)
Lunar and Planetary Institute: Exploring the Moon (englanniksi)
Ralph Aeschliman Planetary Cartography and Graphics: Lunar Maps (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Moon articles in Planetary Science Research Discoveries (englanniksi)
Clementine kuuluotaimen kuvista Kuun tehty albedo eli heijastuvuus -kartta. Tummat alueet ovat kuun meriä, kun taas vaaleammat alueet ovat ylänköjä. Kuva on sylinterimäinen projektio, jossa pituusaste kasvaa vasemmalta oikealle -180 E 180 E ja leveysaste alenee 90 N 90 S. Kuvan keskipiste vastaa keskimääräistä napapistettä 0 N ja 0 E. Kuvasta käy hyvin ilmi että Kuun meret ovat suurimmaksi osaksi vain Kuun toisella puolella.
Kuun meret ja lahdet: 1 Oceanus Procellarum, 2 Mare Imbrium, 3 Mare Frigoris, 4 Mare Insularum, 5 Mare Cognitum, 6 Mare Humorum, 7 Mare Nubium, 8 Mare Vaporum, 9 Mare Serenitatis, 10 Mare Tranquillitatis, 11 Mare Nectaris, 12 Mare Fecunditatis, 13 Mare Spumans, 14 Mare Undarum, 15 Mare Smythii, 16 Mare Marginis, 17 Mare Crisium, 18 Mare Anguis, 19 Mare Humboldtianum, 20 Sinus Roris, 21 Sinus Iridum, 22 Sinus Lunicus, 23 Sinus Fidei, 24 Sinus Aestuum, 25 Sinus Medii, 26 Sinus Honoris, 27 Sinus Asperitatis, 28 Sinus Concordiae, 29 Sinus Amoris, 30 Sinus Successus.
Leesburg (Florida)

| Leesburg |
| --- | --- |
 Leesburgin kaupungintalo.

 Koordinaatit: 28°48′38″N, 81°53′0″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Florida
Piirikunta:  Lake
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  108,43 km²
 – Josta vettä:  26,12 km² 
Korkeus:  29 m
Väkiluku (2010):  20 117
 – Väestötiheys:  272,35 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-5 (kesäaika UTC-4)
Lempinimi::  The Lakefront City
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Leesburg on kaupunki Laken piirikunnassa, Floridan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Kaupungin väkiluku oli vuoden 2000 väestönlaskennassa 15 956. Vuonna 2005 se oli 19 086. Leesburg sijaitsee Keski-Floridassa, Lake Harrisin ja Lake Griffin välillä. Leesburg on osa Orlandon suurkaupunkialuetta.
Kuvia kaupungista

Historiallinen Mote-Morris House.
Leesburgin ala-aste.
Postitoimisto.
Leesburg High School.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leesburg (Florida) Wikimedia Commonsissa
Led Zeppelin BBC Sessions

| BBC Sessions Led Zeppelin |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 1969–1971
 Julkaistu: marraskuussa 1997
 Tuottaja(t): Jimmy Page
 Tyylilaji: Hard rock, Folk rock
 Kesto: 98.58
 Levy-yhtiö: Atlantic Records
Led Zeppelinin muut julkaisut
| Complete Studio Recordings 1993 | BBC Sessions 1997 | Early Days: The Best of Led Zeppelin Volume One 1999 |
Led Zeppelin BBC Sessions on rockyhtye Led Zeppelinin vuonna 1997 julkaistu live-kokoelma, joka sisältää radioyhtiö BBC:n musiikkiohjelmia varten äänitettyjä yhtyeen esiintymisiä vuosilta 1969–1971.
Kappaleet > Levy 1

You Shook Me – 5.14 (säv. Dixon/Lenoir)
I Can't Quit You Baby – 4.22 (säv. Dixon)
Communication Breakdown – 3.12 (säv. Bonham/Jones/Page)
Dazed and Confused – 6.39 (säv. Page)
The Girl I Love She Got Long Black Wavy Hair – 3.00 (säv. Bonham/Estes/Jones/Page/Plant)
What Is and What Should Never Be – 4.20 (säv. Page/Plant)
Communication Breakdown – 2.40 (säv. Bonham/Jones/Page)
Traveling Riverside Blues – 5.12 (säv. Johnson/Page/Plant)
Whole Lotta Love – 6.09 (säv. Bonham/Dixon/Jones/Page/Plant)
Somethin' Else – 2.06 (säv. Cochran/Sheeley)
Communication Breakdown – 3.05 (säv. Bonham/Jones/Page)
I Can't Quit You Baby – 6.21 (säv. Dixon)
You Shook Me – 10.19 (säv. Dixon/Lenoir)
How Many More Times – 11.51 (säv. Bonham/Jones/Page)
Kappaleet > Levy 2

Immigrant Song – 3.20 (säv. Page/Plant)
Heartbreaker – 5.16 (säv. Bonham/Jones/Page/Plant)
Since I've Been Loving You – 6.56 (säv. Jones/Page/Plant)
Black Dog – 5.17 (säv. Jones/Page/Plant)
Dazed and Confused – 18.36 (säv. Page)
Stairway to Heaven – 8.49 (säv. Page/Plant)
Going to California – 3.54 (säv. Page/Plant)
That's the Way – 5.43 (säv. Page/Plant)
Whole Lotta Love – 13.45 (säv. Bonham/Dixon/Jones/Page/Plant)
Thank You – 6.37 (säv. Page/Plant)
Viron herttuakunta

Viron herttuakunnalla voidaan tarkoittaa:
Tanskan Viro (tansk. Hertugdømmet Estland), Tanskan siirtomaa
Ruotsin Viro (ruots. Hertigdömet Estland), Ruotsin siirtomaa
Vironmaan kuvernementti (ven. Эстляндская губерния), Venäjän kuvernementti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Viron herttuakunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Väinö Suomaa

Väinö Edvard Suomaa (ent. Silius, 12. elokuuta 1903 Tampere – 19. helmikuuta 1985 Helsinki) oli Maanmittaushallituksen ylijohtaja vuosina 1952–1970. Sitä ennen hän oli yli-insinöörinä Maanmittaushallituksessa 1944–1952. Hän valmistui maanmittausinsinööriksi ja väitteli tekniikan tohtoriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1944 aiheenaan Havaintoja viljelyskunnon tilistä maanjaossa. Lisäksi hän käsitteli lainsäädäntöä teoksessa Jakolainsäädäntö selityksineen (WSOY 1954, 3. p. 1974).
Professorin arvonimi hänelle myönnettiin vuonna 1974.
Landola

Landola on suomalainen kitaramerkki. Landola-kitaroita on tehty Pietarsaaressa vuodesta 1942, ja merkin tuotanto on jatkunut eri yhtiöiden alla yhtäjaksoisesti tähän päivään saakka. Kyseessä on Suomen vanhin ja suurin kitaramerkki. Paradise Oskarilla oli vuoden 2011 eurovision laulukilpailun esityksessään mukana Landolan kitara vuodelta 1964.
Oy Landola Ab:n historia ja vaiheet

Oy Munkers Ab valmisti kitaroita keksimällään Landola-tuotemerkillä 1940–1960-luvulla. Tuotenimi keksittiin "ilmasta"selvennä, ja sitä käytettiin muihinkin tuotteisiin, kuten Munkersin metrimittoihin. Kaikki Munkersin soittimet olivat alusta alkaen Landola-tuotemerkin alla.
Landolan tarina omalla nimellään toimivana yrityksenä alkaa Munkersin toimitusjohtaja S. Höglundin kuolemasta lento-onnettomuudessa vuonna 1961. Tehdas meni pian konkurssiin rahoituksen vaikeutuessa, mutta osa työntekijöistä, Nils Höglund ja Uno Sjöblom, osti yrityksen ja jatkoi sen toimintaa. Vuonna 1961 perustetun uuden yhtiön nimeksi tuli Ab Landola Oy. Landola sai ensimmäisen oman, keskitetyn tehtaansa vuonna 1967 Pietarsaareen. Sitä ennen tehdas toimi Pietarsaaressa erilaisissa maataloustoiminnan sekä sataman ylijäämätiloissa.
Yrityksen tuotanto ja vienti kasvoivat nopeasti. Vuonna 1969 valmistui 40 000 kitaraa, joista vain 15 % tuli Suomen markkinoille. Myyntiä siivitti 1960-luvun folkboomi. Vienti Yhdysvaltoihin alkoi 1960-luvulla newyorkilaisen B. Jakobsen -yhtiön kautta. Landola-kitaroiden tuotenimenä oli Yhdysvalloissa España tai Val Dez. Vuosittainen vienti näille tuotemerkeille oli noin 10 000–30 000 kappaletta. Mukana oli paljon malleja, joita ei myyty Suomessa, esimerkiksi puoliakustinen Gibson 335 -kopio sekä akustinen basso. Jakobsen mainosti näitä usein Guitar Player -lehdessä. España-merkistä huolimatta mainoskuvissa oli suomalaismaisemia tai esimerkiksi saunovia ihmisiä.
Muita 1960-luvulla vakiintuneita vientimaita olivat Kanada, Ruotsi, Norja, Tanska, Englanti, Skotlanti, Sveitsi, Ranska, Länsi-Saksa, Itävalta ja Hollanti.
Oy Landola Ab:n historia ja vaiheet > Musiikki Fazer

Vuonna 1973 Musiikki Fazer osti yrityksen. Fazer-Landolan aikana laatu laski, mutta tuotantomäärät kasvoivat. Tuotantoa tehosti vuonna 1975 rakennettu kakkostehdas.
Landola rakensi Martinille 1970–1980-lukujen vaihteessa Levin- ja Sigma-merkkisiä kitaroita. Martin oli juuri ostanut Levin-merkin Ruotsista (näitä ei siis pidä sekoittaa aiempiin Levin-kitaroihin).
Oy Landola Ab:n historia ja vaiheet > Rakennemuutos

1980-luvulla japanilaiskitaroiden vyöry johti alan kannattamattomuuteen. Kitaratehtaat katosivat Euroopasta lähes kokonaan, poikkeuksena Landola. Väkeä kuitenkin vähennettiin, tuotantomäärät alenivat ja yhtiö siirtyi vuonna 1983 Nils Höglundin omistukseen. Koulusoitinpuolen myynti kuitenkin veti, ja kitara soitinvalintana pysyi kansan suosiossa. Tuohon aikaan tuotannosta 60 % meni Suomeen. Landolan tuotannossa näkyi myös 1980-luvun kantelebuumi: 5-kielisiä kanteleita tehtiin noin 500. Osaltaan tähän vaikutti Osuuspankin vuoden 1985 "Kantele kouluun" -projekti.
1980-luvun lopulla kehitystyöhön tuli mukaan Ikaalisten soitinrakennuskoulu. 1980–1990-lukujen taitteessa laatu parani laajamittaisen tuotekehittelyn tuloksena ja mallistoa modernisoitiin. Mukaan tulivat aktiivimikrofonit, modernimmat muodot, kokopuukannet ja luusatulat. Ajatuksena oli luoda aivan omanlaisia kitaroita amerikkalaismerkkien kopioinnin sijaan. Yksi merkittävä uutuus oli runkojen puuaineksen ThermoTonewood-lämpökäsittely, joka avaa diskanttia sekä estää puun myöhempää "elämistä". Myös lakkamateriaalit uusittiin kevyemmiksi.
1980-luvun lopulla Landolalla oli yhdysvaltalaisen IMC:n kanssa kunnianhimoinen Aspen/Landola -malliprojekti, joka kuitenkin tyrehtyi pian. Projektin kitaramallinimeksi tuli Luthier, joka jäi Landolan käyttöön yhteistyön päätyttyä. 1990-luvun alussa Landola pyrki valmistamaan akustisia kitaroita massatuotantona Peavey Electronic Corporationille, mutta tuotantomäärät eivät riittäneet. Myös dollarin kurssi vaikutti vientiin. Yhteistyö kuihtui ja Landola meni konkurssiin vuonna 1995.
Oy Landola Ab:n historia ja vaiheet > Audiosal

Erkki Noromiehen Audiosal Oy osti Landolan vuonna 1995, ja hänen poikansa Jan Noromies (Aksbej Ab Oy) jatkoi johtotehtävissä vuonna 2007. Aksbej Ab Oy lopetti toimintansa vuonna 2010.
Landola-kitaroiden valmistus jatkuu work shop -tyyppisenä Pietarsaaressa. Tilat varastoineen ovat noin 300 neliötä. Tuotantomäärä oli vuonna 2013 noin 200 kappaletta. Tuotanto on täysin käsityötä.
Ulkomaisista muusikoista Landola-kitaroita on käyttänyt ainakin ruotsalaisen Roxette-yhtyeen Per Gessle.
Landola-kitaroiden ajoittaminen sarjanumeron perusteella

Yksittäisten Landola-kitaroiden valmistusvuosi voidaan useimmiten päätellä kitaran valmistussarjanumeron avulla. Sarjanumerot puuttuvat vuosilta 1942–1945 ja 1953–1972. Kitarat ovat siis ajoitettavissa vuosilta 1946–1952 ja vuodesta 1973 eteenpäin.
Kitaran iän voi selvittää Landolan kotisivulla olevasta taulukosta.
Aiheesta muualla

Landolan kotisivut
YLE-uutiset 13.5.2011: Euroviisut kirkastavat Landolan mainetta
Leo Lööf

| Leo Lööf> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 25. huhtikuuta 2002 (ikä 22) Karlstad, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Leksa
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  St. Louis Blues
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  Färjestad BK (SHL) Linden Hockey (Ruotsi I) Ilves (SML)
NHL-varaus:  88. varaus, 2020 St. Louis Blues
Leo Lööf (s. 25. huhtikuuta 2002 Karlstad, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-seura St. Louis Bluesin organisaatiossa.
Ura > Seuraura

Lööf on Färjstad BK:n kasvatti. Hän oli kaudella 2016–2017 seuran U16-junioreiden tehokkain puolustaja tehoilla 8+6=14. Kaudella 2017–2018 Lööf nousi joukkueen varakapteeniksi. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja ja toiseksi paras pistemies kaksoisveljensä Linuksen jälkeen tehoilla 13+17=30, joilla Lööf sijoittui koko U16 Elitin puolustajien pistepörssissä neljänneksi. Hän voitti myös läntisen divisioonan puolustajien maalipörssin. Lööf voitti kauden päätteeksi U16 SM:n mestaruuden ja hänet valittiin sarjan parhaaksi puolustajaksi.
Kaudella 2018–2019 Lööf voitti 12 syöttöpisteellään J18 Allsvenskanin pohjoisen divisioonan puolustajien piste- ja syöttöpörssin sekä koko sarjan puolustajien syöttöpörssin. Hän voitti J18 Allsvenskanin hopeaa ja Lööf valittiin sarjan parhaaksi puolustajaksi. Kaudella 2019–2020 hän debytoi Färjestadin SHL-joukkueessa, jossa vain 17-vuotias Lööf pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella 10. maaliskuuta 2020 Linköping HC:tä vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 2.22 minuuttia.
St. Louis Blues varasi Lööfin kolmannella kierroksella 88. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2020. Kaudella 2020–2021 hän pelasi SHL:ssä yhdeksän runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Joulukuussa 2020 Färjestad lainasi Lööfin Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyEttan-joukkue Linden Hockeyn riveihin, jossa hän pelasi kauden loppuun. Lööf oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+12=15 ja hän voitti myös Lindenin sisäisen tehotilaston lukemalla +13.
Lööf siirtyi kaudeksi 2021–2022 1+1-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Tampereen Ilvekseen. Hän teki ensimmäisen miesten pääsarjamaalinsa runkosarjan viidennellä kierroksella 24. syyskuuta 2021 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Kaikkiaan Lööf pelasi tulokaskautensa aikana 48 runkosarjaottelua tehopistein 4+6=10 ja kymmenen playoff-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän voitti SM-liigan runkosarjan tulokkaiden tehotilaston lukemalla +13. Lööf voitti myös pudotuspeleissä Ilveksen sisäisen tehotilaston lukemalla +4. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Joulukuussa 2021 Ilves käytti Lööfin sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Kaudella 2022–2023 Lööf teki 55 runkosarjaottelussa tehot 4+12=16 ja 12 playoff-ottelussa tehot 1+2=3. Hän teki liigauransa ensimmäisen playoff-maalin ensimmäisessä välieräottelussa 31. maaliskuuta 2023 vieraissa Pelicansia vastaan. Lööf teki Ilveksen 2–3-voittomaalin ensimmäisessä jatkoerässä ajassa 62.10 ja se vei joukkueen ottelusarjassa 1–0-johtoon. Pelicans lopulta eteni finaaleihin otteluvoitoin 4–2. Lööf voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.
Huhtikuussa 2023 Lööf teki kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen St. Louis Bluesin kanssa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Kanada 2022 | jääkiekko |  |
| Hlinka Gretzky Cup  | Hlinka Gretzky Cup  | Hlinka Gretzky Cup  |  |
|  Pronssia | Piešťany 2019 | jääkiekko |  |
Lööf pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti pronssia. Lööf pelasi myös 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2019, jolloin hän voitti pronssia. Yhteensä Lööf on pelannut 20 nuorten ja 23 poikien maaottelua.
Muuta

Lööfin kaksoisveli Linus pelaa hyökkääjänä HockeyEttan-joukkue Karlskrona HK:ssa. Hän on pelannut urallaan myös yhteensä 16 SHL-ottelua Färjestads BK:ssa ja Växjö Lakers HC:ssä.
We R Who We R

| ”We R Who We R” Kesha |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Cannibal
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 22. lokakuuta 2010
 Tuottaja(t): Dr. Luke, Benny Blanco, Ammo
 Tyylilaji: Electropop, dance-pop
 Kesto: 03.24
 Levy-yhtiö: RCA Records
Keshan muut singlet
| ”Take It Off” 2010 | ”We R Who We R” 2010 | ”Blow” 2011 |
"We R Who We R" on Keshan neljäs single, joka julkaistiin 22. lokakuuta 2010 Australiassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa, sekä 26. lokakuuta muualla maailmassa.
Single debytoi ykkössijalla Billboard Hot 100 -listalla, sillä singleä myytiin ensimmäisellä viikolla 280 000 kappaletta.
Vuorenväki

Vuorenväki (tai vuoren väki) eli kallion väki tarkoittaa suomalaisessa mytologiassa mäkien ja kallioiden alla, sisällä ja päällä eläviä olentoja sekä näiden taikavoimia.
Uskottiin, että tasaisella maalla oli omat haltijansa, maahiset, sekä mäillä ja kalliolla omansa. Vuoren väkeen kuuluvat vuoren haltijat eli vuoreiset, ja peikot. Vuoren väen valtias on ikivanha Vuoren vanhus.
Vaikka mäet eivät Suomessa ole järin korkeita, on monia mäkiä eli "vuoria" pidetty pyhinä, kuten muuallakin maailmassa. Vuori on lähempänä taivasta, ja vuorella usein asuu voimakkaita olentoja. Esimerkiksi Kolilla asuivat kolin korkeat isännät.
Vuoren väen ottaminen

Erään kansanperinteen (SKVR:I4 24) mukaan kallion väkeä saa suojakseen, jos etsii varjopuolelta mäkeä kallion, johon aurinko ei paista. Siitä kalliosta etsitään kohta, joka on aina kostea, ja siitä kohdasta etsitään ristiin haljennut kivi. Halkeamaan vuollaan hopeaa ja luetaan loitsu:
Anna vuori voimiasi, 

Kallio kavehtijoitasi 

Avuksi vähä väkisen, 

Kunnottoman kumppaliksi...

(...)

Sinun on väki väkevä,

Sinun voimat voittavammat,

Sinun kunto kuulusampi.

Tahon tuon taasaisen määrän, 

Sata sormien sijasta,

Tuhat tupen kääntimestä,

Sata miestä miekallista,

Tuhat tuimoa urosta

Kansani karehtimaan,

Viereltäni virkkamaan.
Loitsun jälkeen halkeamasta irrotetaan puukolla kivensiruja, ja niiden mukana seuraa kallion väki. Se suojaa ihmistä sairauksilta, sillä kaikki muut, vaaralliset haltijoiden väet pelkäävät sitä, paitsi veden väki. (Veden väen pelottamiseen voidaan tarvita tulen väkeä)
Laura Restrepo

Laura Restrepo vuonna 2018.
Laura Restrepo (s. 1950 Bogotá, Kolumbia) on kolumbialainen kirjailija, joka aloitti uransa toimittajana ja joka viettää aikansa Meksikon ja Kolumbian välillä.
Elämä

Restrepo aloitti kirjoittajanuransa politiikantoimittajana, ja päätyi sitä kautta mukaan Belisario Betancourtin johtamiin rauhanneuvotteluihin M-19-sissien kanssa. Rauhanneuvottelujen jälkeen Restrepon henkeä uhattiin ja hän joutui lähtemään maanpakoon Meksikoon, jossa hän asuu edelleen. Restrepon ensimmäinen romaani, La isla de la pasión (1989, suom. Intohimon saari), joka oli heti läpimurto Latinalaisessa Amerikassa, syntyi kirjailijan tarpeesta oppia rakastamaan uutta kotimaataan.
Kirjallisuus

Restrepo tunnetaan tutkivaa journalismia, historiaa ja fiktiota yhdistelevästä tyylistään. Suurin osa hänen teoksistaan sijoittuu Kolumbiaan ja käsittelee maan yhteiskunnallisia kriisejä, mutta hänen esikoisteoksensa näyttämönä on Meksikon aluevesillä sijaitseva Clippertoninsaari ja sen uskomaton historia.