stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Crow’t
Kulttuuri > Ulkonäkö

Crowt olivat tunnettuja silmiinpistävästä ulkonäöstään. Naisten asut koostuivat lampaan tai peuran nahasta valmistetuista mekoista, jotka oli koristeltu hirven hampailla. Varsinkin juhlatilaisuuksissa pidettävät vaatteet oli koristeltu geometrisin kuvioin, kirkkain värein ja piikkisian piikein. Jalassa pidettiin säärystimiä ja mokkasiineja. Toisin kuin miehillä, naisilla oli lyhyet hiukset. Miehet pukeutuivat paitaan, säärystimiin, vyöhön, lannevaatteeseen ja mokkasiineihin. Kylmällä säällä ympärille kietaistiin puhvelinvuota. Miesten hiukset olivat pitkät, toisinaan niitä oli jatkettu takaa erilaisin hiuslisäkkein kuten hevosenjouhin. Miehet omaksuivat näyttävän pompidou-kampauksen, jossa hiukset kohotettiin edestä ja jäykistettiin rasvalla. Talvisin molemmat sukupuolet käyttivät turkishattuja. Osa miehistä ja naisista tatuoi itsensä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Crow’t Wikimedia Commonsissa
Crow-intiaanien virallinen sivu (englanniksi)
Crowien pääasiallinen entinen asuinalue vihreällä, Montanan ja Wyomingin alueilla, ja sen sisällä oranssilla nykyinen reservaatti (oranssin alueen itäinen kaista pois lukien)
Intiaaniasiaintoimiston vartioimia vangittuja croweja. Montana, 1887.
Crow-päällikkö Plenty Coup v. 1908.
Crowien päämies Carl Venne ja tuleva Yhdysvaltain presidentti Barak Obama vuonna 2008.
Curly oli eräs everstiluutnantti George Armstrong Custerin käyttämistä crow-tiedustelijoista.
Potka

Sian ruhon osat (potka on numero 13)
Potka on eläimen reisi, lonkka- ja kinnernivelen välinen osa. Suomessa naudan potkasta on tapana valmistaa lihakeittoa, lihalientä, lihakasvispataa tai jauhelihaa.
Italialainen osso buco valmistetaan yleensä naudan potkasta.
Kiova

| Kiova (Київ) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Kiova
 Koordinaatit: 50°27′0″N, 30°31′24″E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Kiovan kaupunki
Perustettu:  400-luvulla
Hallinto:  
 – Pormestari:  Vitali Klytško
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  843 km²
Väkiluku (2022)  (Sija 3.):  2 952 301
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.kmr.gov.ua 
 Kiovan osuus Ukrainan vuoden 2011 BKT:stä oli 223,7 mrd. UAH eli 21,7 mrd. euroa eli 17,2 % maan BKT:stä. Henkeä kohti BKT:tä tuotettiin 79 729 UAH eli 7 742 EUR (vuonna 2011). Tämä oli 280 % maan keskiarvosta. Vuonna 2013 keskimääräinen kuukausipalkka kaupungissa oli 5 007 UAH eli 453 euroa. ISO 3166-2 -koodi: UA-30 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kiova (ukr. Київ, Kyjiv  [ˈkɪjiu̯] (ohje), ven. Киев, Kijev) on Ukrainan pääkaupunki. Se on maan suurin kaupunki, ja sen väkiluku on noin 2,95 miljoonaa (2022). Kiova on tärkeä teollisuuden, tieteen, koulutuksen ja kulttuurin keskus.
Maantiede

Kiova kuuluu maantieteellisesti Polesian talousalueeseen. Kiova sijaitsee molemmin puolin Dnepriä, joka virtaa kaupungin halki etelään kohti Mustaamerta.  Itse kaupunki on vuodesta 2001 lähtien ollut jaettu hallinnollisesti kymmeneen kaupunkipiiriin.
Ilmasto

Kiova sijaitsee Ukrainan pohjoisosissa. Kaupungissa vallitsee mannerilmasto. Vuoden keskilämpötila on 7,7 celsiusastetta. Kesällä on melko lämmintä ja heinäkuun keskilämpötila on 19,3 °C. Kylmimmän talvikuukauden eli tammikuun keskilämpötila on −5,2 °C. Vuotuinen sademäärä on noin 649 millimetriä.
| Kiovan ilmasto | Tam | Hel | Maa | Huh | Tou | Kes | Hei | Elo | Syy | Lok | Mar | Jou | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskilämpötila (°C) | −5,6 | −4,2 | 0,7 | 8,7 | 15,1 | 18,2 | 19,3 | 18,6 | 13,9 | 8,1 | 2,1 | −2,3 | 7,7 |
| Sademäärä (mm) | 47 | 46 | 39 | 49 | 53 | 73 | 88 | 69 | 47 | 35 | 51 | 52 | 649,0 |
Tiedot normaalikaudelta 1961–1990 sääasemalta 33345 Kiova. Lähde: NOAA.
Lunta esiintyy ajoittain marraskuun puolivälin ja maaliskuun lopun välisenä aikana. Alin mitattu lämpötila oli −32,7 celsiusastetta 9. lokakuuta 1929. Korkein mitattu lämpötila on ollut 39,4 astetta (31. heinäkuuta 1936).lähde?
Historia

Kiovan asutus syntyi 400-luvulla. 800-luvulla siitä muodostui kauppapaikka ja hallintokeskus viikinkien idäntien varrella. Vuodesta 882 vuoteen 1169 Kiova oli Kiovan Rusiksi kutsutun valtakunnan pääkaupunki. Alue kristillistyi ja Konstantinopoli nimitti 1000-luvulla Kiovaan metropoliitan. Kiovan luolaluostari kohosi arvostetuksi kristillisyyden keskukseksi. Kiova menetti kuitenkin johtavan asemansa, koska monimutkainen kruununperimys hajotti valtakuntaa.
Mongolit hävittivät Kiovan asukkaineen vuonna 1240. Myöhemmin Kiova päätyi Liettuan suuriruhtinaskunnan (1363–1569) ja Puola-Liettuan (1569–1648) ja sittemmin itsenäisen ukrainalaisen kasakkavaltion (1648–1654) osaksi ja edelleen Moskovan Venäjän hallintaan (1654–1667). Venäjän keisarikunnassa kaupunki oli Kiovan kuvernementin pääkaupunki.lähde?
Venäjän vallankumousten jälkeen Venäjän sisällissodan aikana (1918–1920) Kiovan hallinta vaihtui toistuvasti eri osapuolten välillä. Bolševikit valtasivat sen vuonna 1919 ja vuonna 1922 Kiovasta tuli osa Neuvostoliittoa. Vuonna 1934 siitä tehtiin Neuvosto-Ukrainan pääkaupunki Harkovan sijaan. Neuvostoaikana Kiova oli väkiluvultaan Neuvostoliiton kolmanneksi suurin kaupunki Moskovan ja Leningradin jälkeen.
Toisen maailmansodan aikana 19. syyskuuta 1941 Saksa valloitti Kiovan ja otti motista yli 650 000 puna-armeijan vankia. Neuvostoarmeija valtasi kaupungin takaisin 6. marraskuuta 1943. Vuonna 1991 Kiovasta tuli itsenäisen Ukrainan valtion pääkaupunki. Vuonna 2004 Kiovan Maidan Nezaležnosti, Itsenäisyyden aukio, oli Ukrainan presidentinvaaliin liittyneen oranssivallankumouksen keskuspaikka konsertteineen ja mielenosoituksineen.lähde?
Kiovassa otettiin ensimmäisenä Venäjällä ja mahdollisesti koko maailmassa käyttöön sähköistetty raitiotie. Kiovan metro avattiin vuonna 1960.lähde?
Venäjä teki sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 ja pommitukset sekä ilmaiskut kohdistuivat myös Kiovaan. Venäjä pommitti hallintorakennuksia sekä sai väliaikaisesti hallintaansa Kiovan lentokentän.
Hallinto ja alueellinen jako > Aluejako

Vuoden 2021 alun väestöarvion mukaan Kiovassa asui yhteensä 2,962 miljoonaa ihmistä. Väestö jakaantui kaupunkipiireihin seuraavasti:
| Piiri | Piirin nimi (ukrainaksi) | Väkiluku 1> 1.2021 | Pinta-alalähde? |
| --- | --- | --- | --- |
Dneprin länsiranta:
| Holosijivin piiri | Голосіївський район | 254 014 | 56 km² |
| Obolonin piiri | Оболонський район | 318 137 | 110 km² |
| Petšerskin piiri | Печерський район | 163 672 | 19,6 km² |
| Podilin piiri | Подільський район | 209 133 | 34 km² |
| Svjatošynin piiri | Святошинський район | 341 886 | 101 km² |
| Solomjankan piiri | Солом'янський район | 384 616 | 40 km² |
| Ševtšenkon piiri | Шевченківський район | 215 924 | 27 km² |
Dneprin itäranta:
| Darnytsjan piiri | Дарницький район | 348 401 | 133 km² |
| Desnan piiri | Деснянський район | 368 461 | 148 km² |
| Dnipron piiri | Дніпровський район | 357 936 | 66,7 km² |
Talous

Kiova on Ukrainan talous- ja tuotantoelämän sekä palvelutarjonnan keskus. Kiovan osuus Ukrainan bruttokansantuotteen kertymisestä oli vuonna 2011 yhteensä 223,774 miljardia hryvniaa eli 21,7 miljardia euroa (reaalisin hinnoin) tai 17,2 prosenttia koko Ukrainan BKT:stä vuonna 2011. Jokainen alueen asukas kerrytti kansantuotetta keskimäärin 79 729 hryvniaa eli 7 742 euroa tuona vuonna. Alhaisesta määrästään huolimatta tämä oli 280 prosenttia Ukrainan keskiarvosta. Keskimääräinen kuukausipalkka vuonna 2013 oli 5 007 hryvniaa eli vuoden lopun vaihtokurssia käyttäen eurooppalaisittain – ja useimpiin naapurimaihinsa verrattuna vaatimaton 453 euroa. Palkkataso oli kuitenkin Ukrainan korkein alueellinen keskiarvo.
Talous > Liikenne

Kiovan metro
Kiova-Žuljanyn kansainvälinen lentoasema sijaitsee kaupungin lounaisosissa.
Talous > Paikallisliikenne

Julkista liikennettä Kiovassa hoitavat metro, bussit, johdinautot, raitiovaunut sekä kaupunkijunat.
Talous > Rautatiet

Kiovan matkustaja-asema on kaupungin ainoa pitkänmatkan matkustajaterminaali. Darnytsian rautatieasema on rakennettu vuonna 1953 ja sitä on laajennettu vuonna 2003.
Talous > Lentoliikenne

Boryspilin lentoasema palvelee useimpia kansainvälisiä matkustajayhteyksiä. Maan toiseksi suurimmaksi lentoasemaksi äskettäin noussut Žuljanyn lentoasema toimii useiden halpalento- tai lomalentoyhtiöiden kenttänä ja sieltä lennetään myös kotimaan lentoja. Lisäksi on rahtilentoasema.
Väestö

Ukrainan tilastokeskus arvioi Kiovan väkiluvun olleen vuoden 2022 alussa 2,95 miljoonaa. Vuoden 2001 väestönlaskennassa Kiovan väkiluku 2,61 miljoonaa. Väestö jakaantui tuolloin etnisesti seuraavasti: ukrainalaiset (82,22 %), venäläiset (13,14 %), juutalaiset (0,70 %), valkovenäläiset (0,64 %), puolalaiset (0,27 %), armenialaiset (0,19 %), azerbaidžanilaiset (0,10 %), tataarit (0,10 %), georgialaiset (0,09 %) ja moldovalaiset (0,08 %).
Väestö > Asukasluvun kehitys

| Vuosi | 1811 | 1840 | 1863 | 1897 | 1914 | 1931 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 (pyöristetty) | 2014 (arvio) | 2022 (arvio) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&023300.&&&&0023 300 | &&&&&&&&&&044683.&&&&0044 683 | &&&&&&&&&&068400.&&&&0068 400 | &&&&&&&&&0247723.&&&&00247 723 | &&&&&&&&&0520500.&&&&00520 500 | &&&&&&&&&0539482.&&&&00539 482 | &&&&&&&&01104334.&&&&001 104 334 | &&&&&&&&01631908.&&&&001 631 908 | &&&&&&&&02143855.&&&&002 143 855 | &&&&&&&&02587945.&&&&002 587 945 | &&&&&&&&02611327.&&&&002 611 327 | &&&&&&&&02868702.&&&&002 868 702 | &&&&&&&&02952301.&&&&002 952 301 |
Kulttuuri > Arkkitehtuuri ja nähtävyydet

Pyhän Mikaelin kultakupolinen luostari
Katukuvaa Kiovasta
Pyhän Sofian katedraali
Petšerskin lavra
Ukrainan kansallisooppera
Ukrainan ulkoministeriö
Huomattavia historiallisia rakennuksia ovat Pyhän Sofian katedraali ja Petšerskin lavra eli Kiovan luolaluostari, jotka ovat Unescon maailmanperintöluettelossa, sekä Marijinskyi-palatsi. Bessarabian torille tuotiin aikaisemmin Bessarabiasta tuotteita myytäviksi. Nykyään katettu tori on uudistettu alkuperäisestä poikkeavaan asuun. Tunnettuja nähtävyyksiä ovat myös Kiovan muut ortodoksikirkot, kuten Mikaelin katedraali, Pyhän Andreaksen ja Pyhän Vladimirin kirkot, sekä uudelleenrakennettu Kultainen katu. Pyhän Mikaelin kultakupolinen luostari sijaitsee Dnepr-joen itärannalla.lähde?
Teatterit ovat tärkeä osa Kiovan kulttuuria. Näitä ovat Ukrainan kansallisoopperan käyttämä Kiovan oopperatalo, Lesja Ukrajinkan kansallinen akateeminen teatteri, Lokakuun palatsi ja Ukrainan kansallinen musiikkitalo. Kaupungissa sijaitsevat myös Dovženkon elokuvastudiot ja Kiovan sirkus. Tärkeimpiä museoita ovat Kiovan historiallinen museo, Suuren isänmaallisen sodan museo ja Kansallinen taidemuseo. Huomattavia nähtävyyksiä ovat myös Salut-hotelli ja Chimaerasin talo sekä Tuntemattoman sotilaan patsas.
Kiovasta sanotaan, että sen halki voi kesäisin kävellä poistumatta hetkeksikään sen tuhansien puiden varjosta.lähde? Tyypillinen kaupunkipuulaji on hevoskastanja.lähde?
Kulttuuri > Urheilu

Jalkapallo on suosituin urheilulaji Kiovassa, seuraavina ovat koripallo ja jääkiekko. Tunnetuimpia jalkapalloseuroja ovat Arsenal ja FK Dynamo Kiova, jotka pelaavat Ukrainan valioliigan ykkössarjassa. Muita urheiluseuroja ovat jalkapalloseura FK Obolin, jääkiekkoseura HK Sokol Kiova ja koripalloseura BK Kiova.lähde?
Vuoden 1980 Moskovan kesäolympialaisten aikana Kiovan olympiastadionilla pelattiin jalkapallon olympiaturnauksen välieräottelut. Stadion on suurin Ukrainan stadioneista. Muita huomattavia urheilurakennuksia Kiovassa ovat Valeri Lobanovskyin Dynamo-stadion ja Kiovan urheilupalatsi.lähde?
Yhdessä muutamien Puolan ja Ukrainan kaupunkien kanssa Kiova järjesti Uefan vuoden 2012 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut, jolloin kolme lohko-ottelua, neljännesfinaali ja finaali pelattiin Kiovan olympiastadionilla.lähde?
Kiovan olympiastadion ulkoa.
Olympiastadion yläkatsomosta (15.6.2012).
Koulutus

Kiovassa on yli 30 yliopistoa tai korkeakoulua, joista tärkeimpiin kuuluvat kansallinen tekninen yliopisto Kiovan polytekninen instituutti, Kiovan kansallinen yliopisto, kansallinen yliopisto Kiovan Mohyla-akatemia, Bohomoletsin kansallinen lääketieteellinen yliopisto ja Kansallinen ilmailuyliopisto. Kiovassa toimii myös esimerkiksi sirkusakatemia, viralliselta nimeltään Kiovan kaupungin varietee- ja sirkustaiteen akatemia.
Kiovan kansallisen yliopiston päärakennus.
Kiovan Mohyla-akatemian päärakennus
Bohomoletsin kansallisen lääketieteellisen yliopiston päärakennus.
Kiovan polyteknistä instituuttia.
Ystävyyskaupungit

Kiovan ystävyyskaupunkeja ovat:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Ankara   Ateena   Belgrad   Bryssel   Budapest   Chicago   Chișinău   Edinburgh   Firenze, Rooma   Helsinki, Tampere  |   Jerevan   Krakova, Varsova   Kioto   Leipzig, München   Minsk   Odense   Pariisi, Toulouse   Pereira   Pretoria,   Riika  |   Santiago de Chile   Sofia   Tukholma   Tallinna   Tbilisi   Toronto   Wien   Vilna,   Wuhan lähde?  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kiova Wikimedia Commonsissa
Yle Elävä arkisto: Veljeskansojen kohtauspaikka Kiova 1960-luvulla
Ukrainan alueellinen jako
| --- | --- |
Alueet:  Dnipropetrovsk  Donetsk  Ivano-Frankivsk  Harkova  Herson  Hmelnytskyi  Kirovohrad  Kiova  Luhansk  Lviv  Mykolajiv  Odessa  Pultava  Rivne  Sumy  Ternopil  Tšerkasy  Tšernihiv  Tšernivtsi  Vinnytsja  Volynia  Taka-Karpatia  Zaporižžja  Žytomyr 
Autonominen tasavalta: Krim
Kaupungit:  Kiova  Sevastopol 
| n k Euroopan pääkaupungit |
| --- | --- |
Itsenäiset valtiot:  Amsterdam, Alankomaat  Andorra la Vella, Andorra  Ankara, Turkki  Astana, Kazakstan  Ateena, Kreikka  Baku, Azerbaidžan  Belgrad, Serbia  Berliini, Saksa  Bratislava, Slovakia  Bern, Sveitsi  Bryssel, Belgia  Budapest, Unkari  Bukarest, Romania  Chișinău, Moldova  Dublin, Irlanti  Helsinki, Suomi  Jerevan, Armenia  Kiova, Ukraina  Kööpenhamina, Tanska  Lissabon, Portugali  Ljubljana, Slovenia  Lontoo, Iso-Britannia  Luxemburg, Luxemburg  Madrid, Espanja  Minsk, Valko-Venäjä  Monaco2  Moskova, Venäjä  Nikosia, Pohjois-Kypros1  Oslo, Norja  Praha, Tšekki  Pariisi, Ranska  Podgorica, Montenegro  Pristina, Kosovo1  Reykjavík, Islanti  Riika, Latvia  Rooma, Italia  San Marino, San Marino  Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina  Skopje, Pohjois-Makedonia  Sofia, Bulgaria  Suhumi, Abhasia1  Tallinna, Viro  Tbilisi, Georgia  Tirana, Albania  Tiraspol, Transnistria1  Tskhinvali, Etelä-Ossetia1  Tukholma, Ruotsi  Vaduz, Liechtenstein  Valletta, Malta  Varsova, Puola  Vatikaani2  Vilna, Liettua  Wien, Itävalta  Zagreb, Kroatia 
1 Valtio tai alue on julistautunut itsenäiseksi, mutta sen itsenäisyyttä ei ole kansainvälisesti tunnustettu. 2 Valtio on kaupunkivaltio.
| n k Maantieteellisen Euroopan yli miljoonan asukkaan kaupungit |
| --- | --- |
 Barcelona  Belgrad  Berliini  Birmingham  Budapest  Bukarest  Bryssel  Donin Rostov  Hampuri  Harkova  Istanbul1  Kazan  Kiova  Köln  Lontoo  Madrid  Milano  Minsk  Moskova  München  Nižni Novgorod  Odessa  Pariisi  Perm  Pietari  Praha  Rooma  Samara  Sofia  Tbilisi  Ufa  Varsova  Volgograd  Voronež  Wien 
1Sijaitsee sekä Euroopassa että Aasiassa
| n k Neuvostoliiton sankarikaupungit |
| --- | --- | --- |
|  Brestin sankarilinnoitus  Kertš  Kiova  Leningrad  Moskova  Minsk  Murmansk  Novorossijsk  Odessa  Sevastopol  Smolensk  Tula  Volgograd  |  Brestin sankarilinnoitus  Kertš  Kiova  Leningrad  Moskova  Minsk  Murmansk  Novorossijsk  Odessa  Sevastopol  Smolensk  Tula  Volgograd  |  |
Kiovan piirijako (luonnos). Kuvassa ainakin Solomjankan piiri on suomennettu väärin.
Ruotsinlaiva kulttuurituotteissa

Tässä artikkelissa kerrotaan ruotsinlaivan esiintymisistä kulttuurituotteissa eli eri taide- ja viihdealojen teoksissa ja tapahtumissa.
Televisio-ohjelmissa

| Sarja | Jaksot | Vuodet | Selite/huomiot | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Estonia | — | 2023–2024 | Suomalainen draamasarja Estonia-autolautan uppoamisesta 1994. |  |
| Kadonneet |  ”Älä hävitä ittees”  ”Syvä kuin meri”  | — | Jaksoissa käsitellään kahden ruotsinlaivalla kadonneen henkilön, Niku Patrosen ja Timo Suikkasen, tapauksia. |  |
| Laukku (The Case) |  | 1972 | Televisiolle tehty musiikkikomedia, jossa Cliff Richard seikkailee Pohjoismaissa, muun muassa Silja Linen M/S Svea Reginalla, mukana myös Olivia Newton-John, Matti Ranin ja Pekka Laiho. |  |
| M/S Romantic | — | 2019 | Fiktiivinen neliosainen televisiosarja kertoo yhden vuorokauden tapahtumista mustan huumorin keinoin, kuvauspaikkana M/S Silja Serenade. |  |
| Megavisa | — | 1991–1995 | Jukka-Pekka Palon ja Marika Saukkosen juontama visailuohjelma. Kuvauspaikkana Viking Linen alukset, ensin M/S Isabella ja myöhemmin M/S Cinderella. |  |
| Meritie Ruotsiin | — | 2007 | Matts Dumellin Yle FST:lle tekemä tunnin dokumenttielokuva ruotsinlaivojen historiasta monine aikalaishaastatteluineen. Julkaistu DVD:nä, joka on Dumellin vuonna 2008 julkaistun samannimisen kirjan liitteenä. |  |
| Passi ja hammasharja | — | 1996–1998 | Visailuohjelma, jota kuvattiin M/S Viking Cinderellalla, juontajina Taru Valkeapää ja Tino Singh. |  |
| Päivät joina kukat kukkivat | — | 2019 | Jonas Gardellin kolmiosainen draamasarja kolmen keskiluokkaisen perheen vaiheista 1970-luvulta nykypäivään perheen poikien näkökulmasta. Yhden heistä elämä mullistuu Estonia-autolautan uppoamisen myötä 1994. |  |
| Ruotsinlaivalla 24h | — | 2008–2012 | Ruotsalaisessa tosi-tv-sarjassa seurataan M/S Viking Cinderellan työntekijöiden arkea. |  |
| Tuttu Juttu Show | — | 1992–2002 | Leikillinen parisuhdevisailu, joka sai alkunsa ruotsinlaivaristeilyjen ohjelmanumerona, juontajina Timo Koivusalo ja Joel Hallikainen. Kahdessadas jakso vuonna 1997 nauhoitettiin M/S Silja Europalla. |  |
| Varustamo | — | 1992–2002 | Ruotsalainen draamasarja, jota tehtiin yhteensä 318 jaksoa. Dahlénin perheen ja varustamon vaiheita, ja tapahtumapaikat sijoittuivat muun muassa M/S Freja -nimiselle autolautalle (oikeasti Birka Linen Birka Princess). |  |
Radio-ohjelmissa

| Ohjelma | Tekijät | Vuosi | Selite/huomiot | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M/S Mystery | Riku Rantala | 2022 | Dramatisoitu podcast-sarja ruotsinlaivoilla vuosikymmenten mittaan kadonneista ihmisistä. Kolmas tuotantokausi julkaistiin joulukuussa 2023. Neljäs, joulukuussa 2024 julkaistu tuotantokausi keskittyy ruotsinlaivojen sijaan kaukomaiden reppumatkailijoiden katoamistapauksiin. |  |
| Ruotsinlaiva | Sara Heinämaa ja Laura Ruohonen | 1988 | Kuunnelma ruotsinlaivoista, sekoitus fiktiota liikemiehestä ja hänen naissuhteistaan sekä ruotsinlaivoilla tehtyjä aitoja haastatteluja irtautumisen onnesta, tarpeesta tai välttämättömyydestä. |  |
Kirjallisuudessa > Novelleissa

| Teos | Kirjailija | Vuosi | Selite/huomiot | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Tango merellä” | Johanna Sinisalo | 1996 | Karille ajanut ruotsinlaiva toimii kertomuksen tapahtumapaikkana. |  |
Kirjallisuudessa > Romaaneissa

| Teos | Kirjailija | Vuosi | Selite/huomiot | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ruumis Ruotsin linjalla | Matti Almila | 1972 | rikosromaani |  |
| Risteily | Mats Strandberg | 2016 | Stephen King -henkisen kauhuromaanin tapahtumat sijoittuvat Tukholmasta Turkuun kulkevalle laivalle. |  |
| Ruotsinlaiva | Roope Lipasti | 2017 | Keskushahmo Kaarlo Kalpa matkustaa kirjassa ruotsinlaivalla teini-ikäisen Ellen kanssa. |  |
| Vadelmavenepakolainen | Miika Nousiainen | 2007 | Päähenkilö Mikon ”syntyperäinen rakkaus” ruotsalaisuutta kohtaan nousee varsinaisesti esiin ruotsinlaivalla, jossa hän kuusivuotiaana ylensyö ruotsalaisia vadelmavenemakeisia. |  |
Kirjallisuudessa > Sarjakuvissa

| Teos | Kirjailija | Vuosi | Selite/huomiot | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Homo Line | Edith Hammar | 2020 | Sarjakuvatarinassa päähenkilö, suomenruotsalainen Edith Hammar itse, pohtii omaa kulttuuri-identiteettiään matkallaan ruotsinlaivalla Helsingistä Tukholmaan ja takaisin. |  |
| Silvia Regina | Matti Hagelberg | 2010 | Yli 200 sivun sarjakuvakokoelma saa nimensä ruotsinlaivasta, johon myös osa teoksen lyhyistä tarinoista liittyy. |  |
Musiikissa

Arja Saijonmaa levytti vuonna 1981 kappaleen ”Ruotsinlaiva-blues” (Sverigebåt blues). Sen on säveltänyt Anders Johnny Ekdahl ja ruotsiksi sanoittanut Tove Jansson, suomeksi Pentti Saaritsa.
yhdysvaltalaisen Sir Douglas Quintetin country rock -kappaleen ”Meet Me in Stockholm” (1983) kertosäkeessä viitataan Tukholman ja Helsingin välisiin ruotsinlaivoihin: ”Meet me in Stockholm baby, we’ll mess around / Take a real slow boat to Helsinki town”.
”Turusta Tukholmaan”, Nääsvillen veljekset -yhtyeen kappale vuodelta 1983
”Ruotsinlaiva”, Tixa Ja Hevospistoolin vuonna 1991 levyttämä kappale, säv. ja san. Timo Juka
”Ruotsinlaivalla”, Mikko Alatalon ja Harri Rinteen kappale vuodelta 1993.
”Kun mä astun taas laivaan”, Särre feat. Marko Haavisto & Dxxxa D
”Finlandsbåten och januari blåste kall”, ruotsalaisen kantrilaulajan Alf Robertsonin iskelmä vuodelta 2001. Kertosäkeen alussa lauletaan ”Hon steg på finlandsbåten...”.
Anssi Kelan tupla-CD-albumin Singlet 2000–2010 toinen levy on alaotsikoitu ”Elossa ruotsinlaivalla” ja äänitetty yleisön edessä helmikuun 2010 alussa Viking Isabellalla.
Francis Lain elokuvaan Mies ja nainen säveltämä teema ”Un homme et une femme” on suomalaisille tuttu myös Silja Linen 1970-luvulta asti käyttämänä tunnussävelmänä.
kansanmusiikin Folklandia-laivafestivaali tammikuussa M/S Silja Europalla vuodesta 1996 alkaen.
Helsingissä 1980-luvun loppuvuosina järjestetyn Sea Jazz -festivaalin yksi ohjelmanumero oli päiväsaikaan tapahtuva jazzristeily ruotsinlaivalla, esim. vuonna 1987 Silja Linen Silvia Reginalla
Flame Jazz -risteilyt Turusta Tukholmaan, ensi kerran syyskuussa 2012 ja siitä lähtien puolen vuoden välein Siljan ja Viking Linen aluksilla
Valokuvauksessa

| Teos | Tekijät | Vuosi | Selite/huomiot | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Martin Parr | 2015 | Arkielämää ja vapaa-ajanviettoa ironisesti dokumentoivan brittivalokuvaajan näyttelyssä Tukholman Fotografiskassa oli kuvia myös Silja Linen laivoilta. |  |
| Tallink Silja | Olivia Bee, Alejandro Chaskielberg, Joji Shimamoto | 2015 | Tallink Silja kutsui kolme kansainvälistä huippuvalokuvaajaa kuvaamaan Suomea, Ruotsia ja Itämerta tuoreella tavalla. |  |
Hans von Aachen

| Hans von Aachen |
| --- | --- |
 Hans von Achenin omakuva
Henkilötiedot
Syntynyt: 1552 Köln, Saksa
Kuollut: 4. maaliskuuta 1615 Praha, Böömi
Kansalaisuus:  saksalainen
Taiteilija
Ala:  taidemaalari
Taidesuuntaus:  renessanssi
 Nimikirjoitus
Hans von Aachen: "Sieg der Wahrheit unter dem Schutze der Gerechtigkeit" (1598), Alte Pinakothek
Hans von Aachen (1552 – 4. maaliskuuta 1615) oli saksalainen taidemaalari.
Hans von Aachen syntyi Kölnissä, mutta hänen nimensä juontuu isän aachenilaisuudesta. Hän aloitti kuvataiteen teon Saksassa flaamilaisen mestari E. Jerrighin oppilaana ja muutti vuonna 1574 Italiaan. Hän asettui Rooman ja Firenzen kautta Venetsiaan.
Aachen oli manieristi ja sai vaikutteita myös ajan johtavilta saksalaisilta taidemaalareilta, kuten Bartholomeus Sprangerilta ja Hendrick Goltziukselta. Hän palasi Saksaan 1588 ja meni Münchenissä naimisiin säveltäjä Orlando di Lasson tyttären Reginan kanssa.
Aachen nimitettiin vuonna 1592 Rudolf II:n hovimaalariksi. Hän muutti Prahaan vuonna 1601 ja kuoli siellä 4. maaliskuuta 1615.