stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen romanit
Rikollisuus ja vankeustuomiot > Rikollisuus

Syyskuussa 2024 Suomessa herätti suurta huomiota tapaus, jossa romanimies tappoi Tampereella romaninaisen, joka liikkui illalla lapsensa kanssa Hämeenkadulla. Miestä epäillään taposta sekä vaaran aiheuttamisesta ja ampuma-aserikoksesta. Luoti osui myös kahteen sivulliseen. Poliisi tutkii näitä tapauksia törkeänä pahoinpitelynä sekä törkeän pahoinpitelyn yrityksenä.
Suomen romanien ja pääväestön käsityksissä kirjoitetuista laeista ja niiden noudattamisesta on ollut vuosisadasta toiseen eroja. Suomalaisromanien kulttuurissa ei perinteisesti ole pyritty lakien rikkomiseen, mutta lakien noudattamistakaan ei yleisesti ole pidetty kulttuurissa tavoittelemisen arvoisena hyveenä. 1900-luvun alkupuoliskon suomalaisissa yhteiskunnallisissa tutkimuksissa oli tyypillistä, että rikollisuutta pidettiin yleisesti parantumattomana romanien rodullisena ominaisuutena sekä myös hyveenä, johon romaniyhteisön jäsenet tietoisesti pyrkivät.
Helsingin keskusvankilan johtaja Johan Konttinen kirjoitti Vankeinhoito-lehdessä vuonna 1954 julkaistussa tekstissään, että rikollisuus oli Suomen romaniväestössä yleistä sekä miesten että naisten keskuudessa. Kirjoituksessaan hän väitti, että ”jo äidiltään saa siis mustalaislapsi verrattomasti useammassa tapauksessa kuin muut Suomen lapset rikosten teille johtavia vaikutteita”. Konttinen näki syynä ongelmaan romanien vaellushalun ja haluttomuuden luku- ja kirjoitustaidon opetteluun. Hän sanoi myös, että lähisukulaisten väliset avioliitot olivat vaikuttaneet Suomen romanien ”henkiseen rakenteeseen ja psykopaattien runsaaseen lukumäärään”.
Rikollisuus ja vankeustuomiot > Rikollisuus > Tilastotietoja rikollisuudesta

Vuonna 1955 tehdyn Mustalaistiedustelun mukaan noin viidesosalla maan yli 16-vuotiaista romaneista oli vähintään yksi rikosrekisterimerkintä.
Vuonna 1993 Suomen noin kuudesta tuhannesta mustalaisesta yli kahdella tuhannella oli merkintä rikosrekisterissä. Helsingin Sanomien mukaan romanien rikollisuus on ollut etupäässä pienimuotoista omaisuusrikollisuutta ja romanien väkivaltarikokset yleensä oman ryhmän sisäisiä.
Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen selvityksen mukaan vuonna 2005 tehdyissä ryöstörikoksista epäilty oli romani 18 prosentissa tapauksista.
Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin (Krimo) mukaan romanit syyllistyvät vuoden 2019 tietojen perusteella henkirikoksiin 16 kertaa useammin kuin muut Suomen kansalaiset.
Tammikuussa vuonna 2025 Poliisihallitus julkaisi tiedot, jonka mukaan romania epäiltiin joka kuudennessa  yleisillä paikoilla tapahtuneessa väkivaltarikoksessa.
Rikollisuus ja vankeustuomiot > Rikollisuus > Romanien kanta rikostilastoihin

Romanijärjestöt ovat syyttäneet tilastoja rasistisiksi, jos niissä mainitaan tekijän etninen tausta. Romanit.fi-verkkosivuston mukaan rikollisuus ei ole maan romanien keskuudessa sen yleisempää kuin muiden samassa taloudellisessa, yhteiskunnallisessa ja sosiaalisessa asemassa olevien suomalaisten keskuudessa.
Rikollisuus ja vankeustuomiot > Rikollisuus > Valepoliisi-ilmiö

Varsinkin vuodesta 2017 alkaen on tullut esiin ympäri Suomea runsaasti tapauksia, joissa poliiseiksi tekeytyneet henkilöt eli valepoliisit ovat huijanneet rahaa erityisesti vanhuksilta. Sisä-Suomen poliisilaitoksen rikosylikomisarion Jari Kinnusen mukaan valepoliisitoiminta on nimenomaan romanien pyörittämää. Toiminnan kovan ytimen on hänen mukaansa muodostanut noin 20–40 hengen joukko. Kinnunen on sanonut, että kyseessä on järjestäytyneen rikollisuuden muoto, joka on levinnyt maan romanien keskuudessa laajalle. Myös Poliisihallituksen poliisitarkastajan Jyrki Ahon mukaan romanien osuus valepoliisi-ilmiössä on ollut kokonaisuudessaan toiminnallisesti ja määrällisesti merkittävä. Poliisin mukaan toiminnassa on mukana myös pääväestöön kuuluvia päihderiippuvaisia, syrjäytyneitä henkilöitä.
Suomalaisten romanijärjestöjen keskusliiton Suomen Romanifoorumin mielenterveys- ja päihdetyövastaavan Miska Nymanin mukaan on romanien valepoliisitoiminta on nakertanut varsinkin romanien yhteisöllisyyttä. Hän on kertonut näkevänsä toiminnassa huolestuttavan muutoksen perinteisen romanikulttuurin sääntöihin, joiden mukaan vanhuksia täytyy kunnioittaa.
Rikollisuus ja vankeustuomiot > Vankeustuomiot

Romanit ovat olleet väkimääräänsä nähden pitkään yliedustettuina Suomen vankiloissa. Johan Konttinen kirjoitti Vankeinhoito-lehdessä vuonna 1954, että Suomessa oli silloin neljätuhatta romania eli yksi jokaista tuhatta maan asukasta kohden, mutta vankiloissa suhteellisesti moninkertainen määrä. Mikäli koko Suomen väestöstä olisi vankiloissa yhtä suuri osuus, niin vankeja olisi silloin hänen mukaansa yli satatuhatta. Vuonna 1969 tehdyn selvityksen mukaan Suomen tuolloin noin 5 000 romanista 124 henkeä eli 2,5 prosenttia oli parhaillaan vankilassa. Määrä oli noin 25-kertainen suhteutettuna maan pääväestön vankimäärään. Vuonna 1992 julkaistun Helsingin Sanomien selvityksen mukaan 121 romania oli sillä hetkellä suorittamassa vankeusrangaistustaan Suomen vankiloissa. Rikosseuraamuslaitoksen vuonna 2010 julkaisemassa selvityksessä mainittiin maan romanivankien silloisen määrän olevan arviolta 199 henkeä.
Suomen vankiloissa romanitaustaiset vangit on perinteisesti jouduttu sijoittamaan siten, etteivät riidoissa olevien romanisukujen jäsenet joutuisi kohtaamisiin toistensa kanssa.
Romaniasiain hoidon hallinnolliset rakenteet

Romaneja koskevia asioita hoidetaan Suomessa nykyään useista osista koostuvan hallinnollisen kokonaisuuden kautta:
Valtakunnallinen Romaniasiain neuvottelukunta (RONK) edistää romaniväestön tasavertaisia yhteiskunnallisia osallistumismahdollisuuksia sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä elinolosuhteita. RONK toimii Suomessa romanien ja viranomaisten välisenä yhteistyö- ja asiantuntijaelimenä sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä.
Alueelliset romaniasiain neuvottelukunnat (AlueRonk) työskentelevät viranomaisten ja romaniväestön poikkihallinnollisina yhteistyöeliminä. Toiminnan tavoitteena on kehittää romanien asemaa alueellisella ja paikallisella tasolla sekä osallistaa romaneja heitä koskevaan päätöksentekoon. Alueelliset neuvottelukunnat pyrkivät myös edistämään yhdenvertaisuutta ja torjumaan romaneihin kohdistuvaa syrjintää.
Paikallisromanityöryhmät (PRT)  ovat kunnanhallituksen nimeämiä toimikuntia, joiden työskentelyn tarkoituksena on lisätä romanien osallisuutta, aktiivisuutta, yhdenvertaisuutta sekä yhdenvertaisuutta ja näin kehittää paikallisen romaniväestön mahdollisuuksia osallistua omien elinolojensa parantamiseen. Työryhmien tärkeimpiä tavoitteita ovat romanien kohtaamien ennakkoluulojen ja stereotypioiden poistaminen ja aktiivinen tiedottaminen romaneihin liittyvistä kysymyksistä. Työryhmien päämääränä on edistää kulttuurien välistä vuorovaikutusta sekä luoda uutta toimintakulttuuria ja kumppanuuksia paikallistasolla.
Opetushallituksen romaniväestön koulutustiimin tehtäviin kuuluu romanikielen ja -kulttuurin edistäminen sekä romaniväestön koulutuksen kehittäminen kaikilla koulutusasteilla.
Kotimaisten kielten keskuksen romanikielen lautakunta toimii romanikieltä koskevana valtakunnallisena asiantuntijaelimenä. Lautakunta antaa kirjoitettua kieltä ja puhuttua yleiskieltä koskevia suosituksia. Lisäksi lautakunta kehittää sanastoa, pohtii kieliopillisia seikkoja ja antaa oikeakielisyysohjeita. Se myös tukee opetuksen ja oppimateriaalien tuottamista ja verkostoituu näistä vastaavien sidosryhmien kanssa.
Kirkkohallituksen Kirkon romaniasioiden neuvottelukunta ylläpitää ja kehittää yhteistyötä romanien, Evankelis-luterilaisen kirkon ja muiden kirkkojen yhteisissä kysymyksissä. Neuvottelukunta osallistuu kirkkojen kansainvälisissä yhteyksissä käytävään keskusteluun romaneja koskevissa kysymyksissä, tukee romanien jäsenyyttä seurakunnissa, osallistuu romaneja koskevaan yhteiskunnalliseen keskusteluun ja on yhteyksissä valtiollisiin sekä kolmannen sektorin romaniasiain toimielimiin.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) tukee sosiaali- ja terveysministeriötä ja valtakunnallista romaniasiain neuvottelukuntaa romanipoliittisen ohjelman kehittämisessä, toimeenpanossa, seurannassa ja arvioimisessa sekä vastaa tietopohjan kehittämisestä.
Romaniyhdistyksiä

Suomessa toimii useita romaniyhdistyksiä:
Suomen Romanifoorumi – Fintiko Romano Forum on suomalaisten romanijärjestöjen keskusliitto. Sen toiminnan tavoitteena on kehittää romanijärjestöjen osallistumisvalmiuksia, voimaantumista ja verkostoitumista. Romanifoorumi osallistuu kansalliseen ja kansainväliseen ihmisoikeustyöhön ja yhdenvertaisuuden edistämiseen. Liitto toimii jäsenjärjestöjensä edustajana muun muassa erilaisissa työryhmissä ja neuvottelukunnissa. Se tekee aloitteita, antaa lausuntoja ja osallistuu erilaisiin kuulemistilaisuuksiin lainsäädännön uudistamista koskevissa kysymyksissä.
Suomen Romaniyhdistyksen tavoitteena on edistää romaniväestön yhdenvertaisuutta, lisätä romanien vaikutusmahdollisuuksia ja saada heidät osallistumaan yhteiskunnalliseen päätöksentekoon. Yhdistys toteuttaa tavoitteitaan muun muassa tekemällä vanhus- ja nuorisotoimintaa, julkaisemalla romanikielistä materiaalia ja edistämällä suvaitsevuutta ja vuoropuhelua yhteiskunnassa.
Romano Mission tehtävänä on toimia kristilliseltä arvopohjalta valtakunnallisena lastensuojelun, sosiaalialan, hengellisen työn sekä koulutusalan palvelujärjestönä romaniväestön keskuudessa. Järjestön tärkeimmät toimintamuodot ovat lastensuojelu-, hengellinen-, sosiaali- ja diakoniatyö, koulutus- julkaisu- ja tiedotustoiminta, lapsi- ja nuorisotyö, romanikulttuurin ja -kielen vaaliminen sekä opiskelevien romaninuorten tukeminen. Järjestö toimii yhteistyössä kirkon, kristillisten yhteisöjen, valtion ja kuntien sekä romaniväestön keskuudessa toimivien yhdistysten kanssa.
Elämä ja Valo on yhdistys, jonka perustarkoituksena on kristillisellä arvopohjalta käsin edistää romanien henkisen hyvinvoinnin kasvua ja selviytymistä arkielämän haasteissa sekä kehittää romaniväestön yhteisöllisyyttä. Yhdistys pyrkii kehittämään romanien henkistä ja sosiaalista kasvua muun muassa hengellisen opetuksen kautta sekä osallistamalla romaniväestöä seurakuntien toimintaan.
Luovan kulttuurin yhdistys Drom (drom = tie) on kulttuuri- ja taideyhdistys, joka pyrkii rakentamaan kulttuurienvälistä vuoropuhelua Suomessa ja kansainvälisesti taiteen ja kulttuuripoliittisen vaikuttamisen keinoin.
Kromana on romaninaisten järjestö, jonka tavoitteena on romaniyhteisön naisten ja perheiden hyvinvoinnin edistäminen ja yhteiskunnallisen aseman parantaminen. Yhdistys järjestää tilaisuuksia, tapahtumia ja koulutuksia, neuvoo ja ohjaa yhteiskunnallisissa asioissa sekä tekee verkostoyhteistyötä eri toimijoiden kanssa. Lisäksi yhdistys on mukana tukemassa ja vahvistamassa romanikulttuurin ja -kielen asemaa sekä kehittämässä kansainvälistä yhteistyötä romaninaisjärjestöjen kesken.
Tunnettuja suomalaisia romaneita

Remu Aaltonen, rockmuusikko
Santeri Ahlgrén, kulttuuripersoona
Sebastian Ahlgren, iskelmälaulaja
Taisto Ahlgren, iskelmälaulaja
Markus Allan, iskelmälaulaja
Veijo Baltzar, kirjailija, näytelmäkirjailija, teatteriohjaaja, kuvataiteilija, runoilija ja kulttuuripoliittinen vaikuttaja
Aatos Bollström, rock- ja iskelmälaulaja
Jami Faltin, rap-artisti
Rainer Friman, iskelmälaulaja, toimittaja ja kirjailija
Hilja Grönfors, laulaja
Allan Hagert, liikemies
Kalle Hagert, liikemies, ”mustalaisten kuningas”
Henry Hedman, yliopisto-opettaja, romanikielen tutkija, evankelista ja muusikko
Saska Helmikallio, iskelmälaulaja
Kiba Lumberg, kirjailija ja kuva-, performanssi- ja videotaiteilija
Rikhard Lumberg, nyrkkeilijä
Amadeus Lundberg, iskelmälaulaja
Marco Lundberg, iskelmälaulaja
Anneli Sari, iskelmälaulaja
Dimitri Sjöberg, iskelmälaulaja
Taisto Tammi, iskelmälaulaja
Esa Åkerlund, henkirikollinen
Feija Åkerlund, Hortto Kaalo -yhtyeen päälaulaja
Bulle, rap-artisti
Mirella, poplaulaja
Kirjallisuutta

Aija Kuparinen, Vanhojen tie. Kuvat Olga Poppius. Like 2017. ISBN 978-952-01-1610-1
Armas Lind, Caleb – romanipojan evakkotaipale. Pystykorvakirja. Like & Suomen rauhanpuolustajat, 2010. ISBN 978-952-01-0454-2
Aiheesta muualla

Romano mirits, Ajankohtaista asiaa romaniaiheista. Yle Areena audio.
Suomen romaniväestön osallisuus ja hyvinvointi. Romanien hyvinvointitutkimus Roosan perustulokset 2017–2018, THL 2018
Maaria Ylänkö, Mistä tulet romani, Tiede.fi 4.6.2008
Kansainvälinen romanimusiikin festivaali
Minä olen mustalainen, Ylen Elävä arkisto, vuodelta 1973
Tumma ja hehkuva veri kuohutti tunteita mutta syistä vaiettiin. Yle Elävä arkisto
Aija Salovaara, Vanhojen tie. Maailman kuvalehti 2/2015.
Meri Lantela, Emma, 23, ja Maritsa, 26, valitsivat romanihameen, Yle.fi, uutiset 4.4.2021
Heli Etu-Sihvola & Ulla Moilanen: Romanien historiaa ja arkeologiaa Kalmistopiiri. 8.4.2020.
Kalo Finnish Romani ilmaisen sanakirjan suomalaisten romanikielen sanojen keruualusta osoitteessa www.glosbe.com
| n k Suomen väestöryhmät |
| --- | --- |
Suomalaisten heimot:  hämäläiset  karjalaiset  lappalaiset  pohjalaiset  savolaiset  varsinaissuomalaiset  inkeriläiset 
Perinteiset kulttuuriset vähemmistöt:  juutalaiset  karjalaiset  romanit  saamelaiset  suomenruotsalaiset (ahvenanmaalaiset)  tataarit  vanhavenäläiset 
Muita etnisiä ryhmiä:  afrosuomalaiset  afganistanilaiset  englantilaiset  intialaiset  irakilaiset  italialaiset  kiinalaiset  kongolaiset  kosovolaiset  kurdit  latvialaiset  persialaiset  romanialaiset  saksalaiset  somalit  sveitsiläiset  thaimaalaiset  turkkilaiset  ukrainalaiset  unkarilaiset  venäläiset  vietnamilaiset  virolaiset 
Katso myös:  maahanmuuttajat Suomessa 
R. W. Ekman: Mustalaisseurue, 1849.
Kolme romaninaista kuvattuna Helsingissä 1930-luvulla.
Hortto Kaalo vuonna 1972. Kuvassa Feija Åkerlund, Taisto Lundberg ja Marko Putkonen. Lisäksi keskellä laulaja Anneli Sari ja oikealla säveltäjä Pekka Jalkanen.
Stephen Fry

| Stephen Fry |
| --- | --- |
 Stephen Fry Berliinin elokuvajuhlilla vuonna 2024
Henkilötiedot
Koko nimi:  Stephen John Fry
Syntynyt: 24. elokuuta 1957 (ikä 67) Hampstead, Lontoo, Englanti
Ammatti:  näyttelijä, ohjaaja, kirjailija, koomikko
Puoliso:  Elliott Spencer (2015– )
Näyttelijä
Aktiivisena:  1982–
Merkittävät roolit:  Jeeves (Kyllä Jeeves hoitaa)
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Stephen John Fry (s. 24. elokuuta 1957 Hampstead, Lontoo) on brittiläinen koomikko, näyttelijä, kirjailija ja ohjaaja.
Fry on tunnettu erityisesti esiintymisistään aisaparinsa Hugh Laurien kanssa sarjoissa Kyllä Jeeves hoitaa, Musta kyy, Fry & Laurie. Fryn muita tunnettuja esiintymisiä ovat olleet televisiosarja Peter Kingdom sekä elokuvat Wilde ja V niin kuin verikosto. Vuosina 2003–2016 Fry isännöi BBC:n esittämää QI-nimistä visailuohjelmaa.
Varhainen elämä

Fry syntyi Hampsteadissä vuonna 1957. Hänen isänsä oli englantilainen fyysikko ja keksijä Alan John Fry. Juutalaisen äidin Marianne Eve Fryn (os. Newman) vanhemmat olivat Isoon-Britanniaan vuonna 1927 muuttaneita unkarinjuutalaisia silloisen Tšekkoslovakian Šuranysta.
Fry joutui alakouluikäisenä puheopetukseen, sillä hän puhui niin nopeasti ja epäselvästi, etteivät muut ymmärtäneet häntä. Hänellä oli koulussa vaikeuksia muun muassa jatkuvan näpistelyn, valehtelun ja homoseksuaalisuutensa vuoksi, ja hän sai koulussa säännöllisesti piiskaa. Opettajat kuitenkin myös tunnistivat hänen älykkyytensä ja kielellisen erityislahjakkuutensa. Fry oli jo hyvin nuoresta asti ahkera lukija ja esimerkiksi Arthur Conan Doylen, P. G. Wodehousen ja Oscar Wilden ihailija. Moninaisten ongelmiensa vuoksi hänet uhattiin toistuvasti erottaa Uppinghamin sisäoppilaitoksesta, mikä lopulta tapahtui hänen jäätyään palaamatta määräajassa Lontoon-matkalta Sherlock Holmes -klubin tapaamisesta. Hän yritti itsemurhaa 16-vuotiaana ja oli kolme kuukautta tutkintavankeudessa luottokorttivarkauksien takia karattuaan kotoa 17-vuotiaana.
Opinnot

Saatuaan elämänsä järjestykseen Fry opiskeli Queen’s Collegessa Cambridgessa vuodesta 1979 alkaen ja tapasi Cambridge Footlights Dramatic Club -draamakerhossa tulevan näyttelijäkumppaninsa Hugh Laurien.
Kirjallinen tuotanto

Vuonna 1980 Fry kirjoitti ensimmäisen näytelmänsä Latin! or Tobacco and Boys, joka palkittiin Edinburghin festivaaleilla. Hänen toinen näytelmänsä oli Me and My Girl (1984), joka sai Tony-ehdokkuuden vuonna 1987. Hän on kirjoittanut neljä romaania, kuten The Hippopotamus (1994, suom. Virtahepo, 2011), ja useita muita teoksia.
Elokuva ja televisio

Valmistuttuaan Fry alkoi näytellä televisiokomedioissa yhdessä muun muassa Hugh Laurien kanssa. Ensimmäinen näistä oli Alfresco (1983–84), sitten Musta kyy (1986–1989), Fry & Laurie (1989–1995) ja Kyllä Jeeves hoitaa (1990–1993). Samaan aikaan Fry näytteli myös elokuvissa kuten The Good Father (1985) ja Peter's Friends (1992). Fryn ensimmäinen elokuvaohjaustyö oli Bright Young Things (2003). 2000-luvulla hän on näytellyt useissa elokuvissa ja televisiosarjassa Peter Kingdom (2007–2009). Vuodesta 2003 alkaen Fry on isännöinyt BBC:n esittämää QI-visailuohjelmaa. Fry on näytellyt myös psykiatria sarjassa Bones.
Kunnianosoitukset

Anglia Ruskin University palkitsi Fryn kunniatohtorin arvolla vuonna 2005.
Yksityiselämä

Fry on kärsinyt kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä, jonka hän toi avoimesti esille televisio-ohjelmassa Stephen Fry: The Secret Life of the Manic Depressive (2006). Frylla diagnosoitiin vuoden 2018 lopulla aggressiivinen eturauhassyöpä, joka leikattiin tammikuussa 2019.
Fry on naimisissa kirjoittajana ja koomikkona työskentelevän Elliot Spencerin kanssa. Pari avioitui 17. tammikuuta 2015 Norfolkissa puolen vuoden seurustelun jälkeen. Fryn elämänkumppani vuosina 1995–2010 oli Daniel Cohen.
Fry on ateisti.
Filmografia

The Good Father, 1985
Kourallinen tomua, 1988
Kala nimeltä Wanda, 1988
Peter's Friends, 1992
Rakkauden yhtälö, 1994
Wilde, 1997
The Tichborne Claimant, 1998
A Civil Action, 1998
Whatever Happened to Harold Smith?, 1999
Gosford Park, 2001
The Discovery of Heaven, 2001
Thunderpants – Sir Antony Silk, 2002
Bright Young Things, 2003 (ohjaus)
The Life and Death of Peter Sellers, 2004
V niin kuin verikosto, 2005
Linnunradan käsikirja liftareille, 2005 (kertojanääni)
Tristram Shandy: Herrasmiehen paljastukset, 2006
The Magic Flute, 2006 (kirjoittaja)
Stormbreaker, 2006
Tyttökoulu St. Trinian’s, 2007
Eichmann, 2007
House of Boys, 2009
Ennen kuin ne häviävät, 2009 (luontodokumentti)
Liisa Ihmemaassa, 2010 (ääni)
Savannijengi, 2010 (ääni)
Sherlock Holmes: A Game of Shadows, 2011
Hobitti – Smaugin autioittama maa, 2013
Hobitti – Viiden armeijan taistelu, 2014
Liisan seikkailut peilimaailmassa, 2016 (ääni)
Teokset (valikoima)

Teoksia:
More Fool Me, 2014 (omaelämäkerran kolmas osa)
Fryn aikakirjat. (The Fry Chronicles, 2011). Suom. Titia Schuurman. Schildts & Söderströms, 2014. ISBN 9789515234186. (omaelämäkerran toinen osa)
The Ode Less Travelled, 2005
The Stars' Tennis Balls, 2000
Koppava kloppi.  (Moab is My Washpot, 1997)  Suomentanut Titia Schuurman. Schildts, 2012.  ISBN 9789515229786  (omaelämäkerran ensimmäinen osa)
Making History, 1996
Fry & Laurie: Bit No. 4, 1995
Virtahepo.  (The Hippopotamus, 1994)  Suomentanut Titia Schuurman. Schildts, 2011.  ISBN 978-951-50-2111-3
The Liar, 1991
A Bit More Fry & Laurie, 1991
A Bit of Fry & Laurie, 1990
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Stephen Fryn virallinen sivusto
Hannu: Stephen Fry: Virtahepo Kirjavinkit. Viitattu 4.7.2012.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  Grammy Awards  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Elonet 
Muut:  IdRef
1950

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1950 oli normaalivuosi, joka alkoi sunnuntaista.
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

24. huhtikuuta – Jordania liitti itseensä miehittämänsä Länsirannan.
28. huhtikuuta – Nobel-palkittu fyysikko Frédéric Joliot-Curie erotettiin Ranskan atomitutkimuslaitoksen johtajan virasta. Kymmenettuhannet tiedemiehet eri puolilta maailmaa esittivät Ranskan hallitukselle tapauksen vuoksi vastalauseensa.
4. – 8. toukokuuta – Veturimiesten lakko pysäytti rautatieliikenteen Suomessa lähes kokonaan.
6. toukokuuta – Tanskasta löydettiin ”Tollundin mies”, 2 400 vuotta sitten elänyt suoruumis.
9. toukokuuta – Robert Schuman ehdotti Euroopan liittoa rauhanomaisten suhteiden ylläpitämiseksi. Schumanin julistusta pidetään Euroopan unionin alkuna.
13. toukokuuta –  Ensimmäinen Formula 1 -sarjan MM-kilpailu ajettiin Englannin Silverstonen radalla
24. toukokuuta – Itä-Saksa liittyi Kominformiin.
27. toukokuuta – Linnanmäen huvipuisto avattiin Helsingissä.
31. toukokuuta – Eduskunta hyväksyi hallituksen lakiesityksen Kemin kapinaan osallistuneiden armahtamisesta.
12. kesäkuuta – Helsinki vietti 400-vuotisjuhliaan.
13. kesäkuuta – Yhdysvaltain entisen presidentin Franklin D. Rooseveltin puoliso Eleanor Roosevelt saapui poikansa, liikemies ja eversti James Rooseveltin kanssa vierailulle Suomeen Suomen Huolto -järjestön kutsumana.
14. kesäkuuta – Helsingin rautatieasema vaurioitui tulipalossa.
25. kesäkuuta – Pohjois-Korean joukot hyökkäsivät Etelä-Koreaan, mikä aloitti Korean sodan.
25. kesäkuuta – YK:n turvallisuusneuvosto äänesti Etelä-Korean tukemisen puolesta. Neuvostoliitto boikotoi turvallisuusneuvoston istuntoa vaatiessaan Kiinan kansantasavaltaa YK:n jäseneksi.
28. kesäkuuta – Pohjois-Korean joukot saavuttivat Soulin.