stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kriketin SM-sarja 2004
SM 45 > Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Stadin Krikettikerho 1 |  234/10 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Stadin Krikettikerho 1 |  234/10 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Espoo CC |  199/10 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Espoo CC |  199/10 |   |   |  Stadin Krikettikerho 1 |  183/10 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Stadin Krikettikerho 1 |  183/10 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Helsinki CC |  99/10 |   |   |  |  |
|  |  Helsinki CC |  187/9 |   |   |  Helsinki CC |  99/10 |   |   |  |  |
|  |  Helsinki CC |  187/9 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Turku CC |  184/8 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Turku CC |  184/8 |   |   |  |  |   |   |  Stadin Krikettikerho 1 |  186/7/45 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Stadin Krikettikerho 1 |  186/7/45 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Tampere CC |  164/10/36.2 |
|  |  Tampere CC |  144/4/16.4 |   |   |  |  |   |   |  Tampere CC |  164/10/36.2 |
|  |  Tampere CC |  144/4/16.4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Vantaa CC |  143/10/32.4 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Vantaa CC |  143/10/32.4 |   |   |  Tampere CC |  219/10/41 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Tampere CC |  219/10/41 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Finnish Pakistani Club |  206/10/43.5 |   |   |  |  |
|  |  Finnish Pakistani Club |  244/10/40 |   |   |  Finnish Pakistani Club |  206/10/43.5 |   |   |  |  |
|  |  Finnish Pakistani Club |  244/10/40 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Stadin Krikettikerho 2 |  150/10/36 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Stadin Krikettikerho 2 |  150/10/36 |   |   |  |  |   |   |  |  |
SM 45 > Sijoitusottelut

1. SKK1
2. Tampere
3. Helsinki
4. FPC
5. Turku
6. SKK2
7. Espoo
8. Vantaa
9. Empire
10. MTS/Navy
11. SKK3
Aiheesta muualla

http://www.cricketfinland.com/FCA/All_club_review.htm (Arkistoitu – Internet Archive)
Kriketin SM-sarjakaudet
Kriketin SM-sarja
1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
Ksanthippos (Perikleen isä)

| Ksanthippos> Ξάνθιππος.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 500-luku eaa. Ateena(?)
Kuollut: 400-luku eaa.
Ammatti:  sotapäällikkö
Ksanthippos (m.kreik. Ξάνθιππος, lat. Xanthippus; 500/400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen sotapäällikkö, joka oli kotoisin Ateenasta. Hän oli Arifron I:n poika ja Perikleen isä.
Ksanthippoksen karkotuksen puolesta äänestänyt ostrakon vuodelta 484 eaa. Antiikin Agoran museo, Ateena.
Ksanthippos syytti Miltiades nuorempaa virkavirheestä vuonna 489 eaa. tämän palattua epäonnistuneelta sotaretkeltä Parosta vastaan. Vuonna 484 eaa. Ksanthippos karkotettiin Ateenasta ostrakismiäänestyksellä. Vuonna 479 eaa. hän kuitenkin seurasi Themistoklesta Ateenan laivaston komentajana.
Ksanthippos johti ateenalaisia voitokkaassa Mykalen taistelussa, joka käytiin Joonian rannikolla elokuussa 479 eaa. samoihin aikoihin kuin Plataiain taistelu Manner-Kreikassa. Mykalesta kreikkalaisten laivasto purjehti Hellespontokselle. Kun he huomasivat, että Kserkseen sotajoukon tekemä silta oli poikki, Leotykhidas II ja hänen johtamansa peloponnesoslaiset lähtivät kotiin. Ksanthippos sen sijaan jäi ateenalaisten kanssa, tavoitteenaan vallata Traakian Khersonesos, jossa monilla ateenalaisilla oli jo ollut maaomistuksia. Persialaiset vetäytyivät Sestokseen. Ksanthippos piiritti kaupunkia, ja se joutui antautumaan seuraavana keväänä 478 eaa. Persialainen hallitsija Artayktes yritti paeta, mutta Ksanthippos sai hänet kiinni ja antoi hänet elaiuslaisten käsiin. Nämä riistiinnaulitsivat Arkaykteen. Tämän jälkeen Ksanthippos palasi laivastoineen Ateenaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ksanthippos Wikimedia Commonsissa
Kristiansand

Kristiansand (aiemmin Christianssand) on Länsi-Agderin läänin (norj. Vest-Agder) pääkaupunki Norjassa. Kaupunki sijaitsee melkein maan eteläkärjessä Skagerrakin rannikolla Sørlandetin alueella, 327 kilometriä Oslosta lounaaseen. Kristiansand on väkiluvultaan Norjan kuudenneksi suurin kunta ja kahdeksanneksi suurin taajama.
Kristiansandin perusti Tanska-Norjan kuningas Kristian IV vuonna 1641 ja rakennutti samalla kaupungin suojaksi Christiansholmin linnoituksen. Kaupungin keskustaa kutsutaan nimellä Kvadraturen, koska se on rakennettu norjalaisille kaupungeille muutoin epätyypillisesti ruutukaavan mukaan.
Neljäsosan keskustasta muodostaa Posebyen, joka koostuu pääasiassa 1800-luvun lopulta peräisin olevista vanhoista valkoisista puutaloista, jotka on suojeltu. Kaupungin siluettia hallitsee vuonna 1885 valmistunut uusgoottilainen tuomiokirkko 70-metrisine torneineen.
Elinkeinoelämä

Kaupungissa on öljynporauslaitteiden ja -teknologian klusteri, joka on saavuttanut mainetta maailmalla.  Tärkeitä yrityksiä ovat muun muassa National Oilwell Varco ja Aker Solutions. Kaupungissa on myös aurinkoenergian hyödyntämiseen tarvittavia materiaaleja valmistavaa teollisuutta, muun muassa 2,6 miljardin kruunun investoinnit vuonna 2006 kaupunkiin aloittanut Elkem. Alueellisen energiayhtiön Agder Energin pääkonttori sijaitsee Kristiansandissa.
Christianssands Bryggeri on olutpanimo ja virvoitusjuomatehdas, joka on ollut toiminnassa vuodesta 1859. Hennig-Olsenin jäätelö on kansallisesti tunnetuimpia alan tuotemerkkejä. Kaupungissa on myös perinteikästä raskasta teollisuutta, kuten vuodesta 1910 toiminut nikkelinjalostamo. Muita tärkeitä elinkeinoelämän alueita ovat laivanvarustamotoiminta ja energiantuotanto.
Kjevikin lentoasemalta on maan sisäiset suorat lentoyhteydet Osloon, Bergeniin, Trondheimiin Kristiansundiin ja Stavangeriin sekä suoria yhteyksiä moniin Euroopan kaupunkeihin, tärkeimpinä Kööpenhamina ja Amsterdam. Lentoasemilla Kristiansandin nimi kirjoitetaan väärinkäsitysten välttämiseksi usein muodossa Kristiansand S erotukseksi Kristiansundin kaupungista Länsi-Norjassa, joka puolestaan kirjoitetaan muotoon Kristiansund N.
Kristiansandin satama on maan tärkeimpiä, ja sieltä on tavaraliikenteen lisäksi autolauttayhteydet Jyllantiin Tanskaan Color Linen ja kesäisin myös Fjord Linen aluksilla. Oslon ja Stavangerin välinen maantie E-18 muuttuu Kristiansandissa E-39:ksi, ja siihen liittyvät laajat moottoritietyömaat valmistuvat 2010-luvulla. Kaupungista on myös rautatieyhteys Stavangeriin ja Osloon.
Kulttuuri

Kristiansand on Agderin yliopiston pääpaikka.
Konsertti- ja teatteritalo Kilden valmistui 2011. Sen pääsuunnittelija on helsinkiläinen Arkkitehtitoimisto ALA Oy, joka voitti kansainvälisen arkkitehtikilpailun 93 ehdotuksen joukosta vuonna 2005. Talossa toimivat kaupungin teatteri Agder teater, sinfoniaorkesteri Kristiansand Symfoniorkester ja Opera Sør.
Kaupungissa järjestettiin Norjan suurin jokakesäinen Quart-musiikkifestivaali vuosina 1991–2007. Kristiansandin eläintarhassa (norj. Kristiansand Dyrepark) vierailee vuosittain yli puoli miljoonaa ihmistä. Kaupungissa ilmestyy vuonna 1875 perustettu sanomalehti Fædrelandsvennen.
Kristiansandin suomalainen ystävyyskaupunki on Kerava.
Jalkapallojoukkue IK Start pelaa Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla OBOS-ligaenissa kaudella 2023.
Tunnettuja henkilöitä

Bernt Balchen (1899–1973), lentäjä ja tutkimusmatkailija
Jens Bjørneboe (1920–1976), kirjailija
Camilla Collett (1813–1895), kirjailija ja naisasianainen
Else Marie Jakobsen (1927–2012), tekstiilitaiteilija
Vilhelm Krag (1871–1933), kirjailija ja teatterinjohtaja
Katrine Lunde (s. 1980), lentopalloilija
Kristine Lunde-Borgersen (s. 1980), lentopalloilija
Rolf Løvland (s. 1955), säveltäjä
Ida Marcussen (s. 1987), seitsenottelija
Mette-Marit (s. 1973), kruununprinsessa
Rudolf Peersen (1868–1949), poliitikko ja pormestari
Andreas Thorkildsen (s. 1982), keihäänheittäjä
Kåre Valebrokk (1940–2013), päätoimittaja
Henrik Wergeland (1808–1845), kirjailija
Oscar Wergeland (1815–1895), kenraali
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kristiansand Wikimedia Commonsissa
Kaupungin viralliset kotisivut
Kristiansand survival guide
Kaupungin tapahtumia, nähtävyyksiä, lomavinkkejä
Agderin läänin kunnat
Arendal
Birkenes
Bygland
Bykle
Evje og Hornnes
Farsund
Flekkefjord
Froland
Gjerstad
Grimstad
Hægebostad
Iveland
Kristiansand
Kvinesdal
Lillesand
Lindesnes
Lyngdal
Risør
Sirdal
Tvedestrand
Valle
Vegårshei
Vennesla
Åmli
Åseral
Norjan läänit | Norja
Kristiansandin tuomiokirkko.
Posebyen.
Christiansholmin linnake.
Kilden on Kristiansandin teatteri- ja konserttitalo.
Osa Strandpromenadenia.
Kuninkaantekijät

| Kuninkaantekijät |
| --- | --- |

Kirjailija:  M. G. Soikkeli
Kansitaiteilija:  Teemu Helenius
Kieli:  suomi
Genre:  fantasia
Kustantaja:  Vaskikirjat
Julkaistu:  2010
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  277
ISBN:  978-952-5722-11-6

Edeltävä:  Marsin ikävä ja muita kertomuksia
Seuraava:  Kadonneitten kaupunkien kronikka
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kuninkaantekijät on M. G. Soikkelin vuonna 2010 ilmestynyt fantasiaromaani. Teos on tekijänsä esikoisromaani ja sen julkaisi Vaskikirjat. Kuninkaantekijät on aikuisfantasiaa, jonka teemana on vallan käyttö. Kriitikko Toni Jerrmanin mukaan teos hyödyntää lajityypin totunnaisia lähtökohtia, mutta kääntää ne välillä päälaelleen.
Juoni

Päähenkilö Imanti on köyhä naimakauppojen järjestäjä, joka saa töitä kolmelta vaikutusvaltaiselta mieheltä. Pappi, jaarli ja kauppias juonittelevat saadakseen tietyn miehen Serekritian valtaistuimelle, joka on ollut tyhjänä kuningas Narlin kuoltua. Imanti lähtee parantajana ja laivaemäntänä heidän mukaansa matkalle kohti valtakunnan pääkaupunkia. Hänkin pelaa peliä oman ja poikansa edun hyväksi. Keskeisessä asemassa tässä on Imantin palvoman Atamamun naamio.
Vastaanotto

Toni Jerrman sanoi Helsingin Sanomien arvostelussaan Kuninkaantekijöiden tuovan kansainvälisellä tyylillään tuoreen tuulahduksen suomalaisen aikuisfantasian kenttään. Hänen mukaansa alan ulkomaisista edustajista teos vertautuu erityisesti Ursula K. Le Guinin teoksiin. Satakunnan Kansan arvostelijan Jari O. Hiltusen mukaan Soikkelin kirjoittajanote on tyylikäs ja pitkälle hiottu. Lapin Kansan Erkki Wideniuksen mielestä kirjan jälkinäytös on turha, mutta muuten kirja on hallittu kokonaisuus. Tähtivaeltaja-lehden Jukka Halmeen mukaan teos on lyhyt, mutta siinä ”on paukkuja enemmän kuin useimmissa mammuttimaisissa lukuromaaneissa”. Aviisin Oskari Rantalan mukaan kirjailija ”tavoittelee tekstiinsä vanhahtavaa poljentoa, joka ei aina toimi, vaan tuntuu ajoittain kömpelöltä”. Muuten tarina pitää otteessaan.
Käsnäkäärmeet

| Käsnäkäärmeet |
| --- | --- |
 Acrochordus arafurae
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Käsnäkäärmeet Acrochordidae  Bonaparte, 1831
Suku::  Acrochordus  Hornstedt, 1787
Katso myös
   Käsnäkäärmeet Wikispeciesissä   Käsnäkäärmeet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Käsnäkäärmeet (Acrochordidae) on käärmeiden heimo, joka sisältää ainoat vesielämään täysin sopeutuneet alkeelliset käärmeet. Heimoon kuuluu kolme lajia yhdessä suvussa: jaavankäsnäkäärme (Acrochordus javanicus), kölikäärme (Acrochordus granulatus) sekä Acrochordus arafurae jotka elävät Taka-Intiassa ja Indonesiassa.  Käsnäkäärmeiden molemmat päävaltimot ovat täysin kehittyneet.  Vasen keuhko puuttuu kokonaan.  Silmät ovat pienikokoiset.  Käsnäkäärmeiden sulkeutuvat sierainaukot suuntautuvat ylöspäin.  Alapuolella ei ole muita suomuja kookkaampia kilpiä.  Suomut ovat kaikkialla ihossa vierekkäin, eivät limittäin kuten käärmeillä yleensä.  Suomuissa olevien syylämäisten harjanteiden vuoksi käsnäkäärmeiden iho on epätasaisen nystermäinen.
Aiheesta muualla

ITIS: Acrochordidae (englanniksi)
Reptile Database: Acrochordidae (englanniksi)
Käsämä

Kesäinen tienvarsinäkymä lähellä Vaivion risteystä
Käsämä on kylä Liperissä. Käsämästä on matkaa Joensuuhun noin 25 kilometriä, Liperin kirkonkylälle 13 kilometriä ja Viinijärvelle 10 kilometriä. Asukkaita kylässä on noin 650.
Käsämän koulu oli 3-opettajainen alakoulu, jossa oli 65–70 oppilasta. Koulu lakkautettiin vuonna 2014.
Kylällä on entinen Kaprakan kuntoutuskeskus ja Liperin Ammattioppilaitos, sittemmin Verven kuntoutuskeskus, jonka omisti hengitysliitto. Nykyisin sen tiloissa toimii Ammattiopisto Luovin Liperin yksikkö. Veljesharju on rakennettu 1948 ja sen suunnittelija on Viljo Revell. Käsämässä oli kyläkauppa, joka lopetti elokuussa 2014. Teboil-huoltoasema jatkaa toimintaansa edelleen.
Joensuusta Kuopion suuntaan lähtevä valtatie 9 ja Varkauden suuntaan lähtevä valtatie 23 sekä Pieksämäki–Joensuu-rata kulkevat Käsämän kautta. Lisäksi Liperin suunnasta tuleva seututie 482 kulkee Käsämän kautta ja jatkuu yhdystienä 5031 Polvijärven Sotkumaan. Vuoteen 1988 asti Sotkumaan johtavalla tiellä oli Käsämän lossi; sen paikalle valmistui silta, joka ylittää Viinijärven. Lähellä Käsämän kyläkeskusta sijaitsi myös Liperin rautatieasema.
Aiheesta muualla

Käsämän kyläsivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Liperi
| --- | --- |
Taajamat:  Kirkonkylä | Viinijärvi | Ylämylly
Kylät:  Ahonkylä | Kaatamo | Kompero | Korpivaara | Käsämä | Leppälahti | Liperin kylä | Liperinsalo | Mattisenlahti | Risti | Ristinsalmi | Roukalahti | Salokylä | Taipale | Tutjunniemi | Vaivio | Ylämylly
Kyösti Oikarinen

| Kyösti Oikarinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 16. toukokuuta 1953 (ikä 71) Muhos
Poliitikko
Puolue:  Suomen Keskusta
Asema:  Oulun kaupunginvaltuutettu (2005–2012, 2017–2021)
Kyösti Sakari Oikarinen (s. 16. toukokuuta 1953 Muhos) on suomalainen hammaslääkäri, keskustalainen poliitikko ja Oulun yliopiston hammaslääketieteen professori emeritus. Oikarinen toimi elokuusta 2017 maaliskuuhun 2020 Oulun kaupunginhallituksen puheenjohtajana.
Ammattiura

Oikarisen professuurin alaksi on täsmennetty suu- ja leukakirurgia. Hän on toiminut myös Oulun yliopistollisen sairaalan ylihammaslääkärinä. Koulutukseltaan Oikarinen on hammaslääketieteen tohtori (1987), Dr. med. dent. (1988) sekä suukirurgian erikoishammaslääkäri. Hän oli vuosina 1996–2000 Pohjoismaiden suu- ja leukakirurgiyhdistyksen presidentti. Oikarinen nimitettiin Oulun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan dekaaniksi  kaudelle 2014–2017.
Myös Oikarisen veli Aarne Oikarinen (s. 1949), lääketieteen tohtori, toimi Oulun yliopiston professorina ja Oulun yliopistollisen sairaalan ylilääkärinä.
Yhteiskunnallinen toiminta

Oikarinen oli vuosina 2005–2012 jäsenenä Oulun kaupunginvaltuustossa, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 2007–2008. Valtuustoon hänet valittiin uudelleen 2017. Oikarinen on toiminut myös Pohjois-Pohjanmaan maakuntahallituksen puheenjohtajana vuodesta 2009 ja hän oli vuodesta 2010 Oulun ja lähikuntien yhdistymishallituksen puheenjohtaja. Oikarinen on ollut ehdokkaana vuosien 2003, 2007 ja 2011 eduskuntavaaleissa, tulematta kuitenkaan valituksi.
Kípoi

| Kípoi Κήποι |
| --- | --- |
 Kípoi
 Koordinaatit: 40°57′12″N, 26°18′24″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Évros
Kunta:  Alexandroúpoli
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  0301030504
Väkiluku (2011):  193
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kípoi (kreik. Κήποι) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Alexandroúpolin kuntaan, Évroksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Aiemmin kylä kuului Féreen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Alexandroúpolin kunnan Féreen kunnallisyksikköön. Kípoi on osa Péploksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 193 (vuonna 2011).
Kípoi sijaitsee Kreikan koillisosassa Kreikan ja Turkin rajalla lähellä Évros-jokea. Kylän kautta kulkee A2-valtatie (E90), ja siellä sijaitsee rajanylityspaikka. Tie jatkaa Turkin puolella E84-tienä. Kípoin tärkein kirkko on omistettu Johannes Kastajalle (Ágios Ioánnis Pródromos).
Kuurojen urheilu

Kuurojen urheilu on kuurojen tai vaikeasti kuulovammaisten harjoittamaa urheilua. Se poikkeaa kuulevien urheilusta siten, että kilpailuun liittyviä komentoja ei voida antaa äänimerkeillä (starttipistooli, erotuomarin pilli). Suomessa on määritelty että kuurojen urheilukilpailuihin voivat osallistua urheilijat, joiden kuulovaje on 55 desibeliä tai enemmän.
Suomessa on noin 500 000 kuulovammaista, joista kuuroja on noin 5 000. Varsinaisia jäseniä Suomen Kuurojen Urheiluliiton (SKUL) kolmessatoista jäsenseurassa on noin 1 000.
Lajit, joissa suomalaiset kuurot kilpailevat

jääkiekko (MM-kultaa 2009)
futsal (4 joukkuetta 2010)
salibandy (5 joukkuetta 2006-07)
curling
koripallo
beach volley
jalkapallo
lentopallo
käsipallo
sulkapallo
golf
yleisurheilu
uinti
hiihto
pujottelu
lumilautailu
maastojuoksu
suunnistus
keilailu tennis, *pöytätennis
nyrkkeily
paini
ratsastus[lähde? ]
cheerleading
Lajit, joissa suomalaiset kuurot kilpailevat > Erotuomarin merkinanto kuurojen jääkiekko-ottelussa

Tuomarin merkinantona on pillin lisäksi flash-valoja kaukalon ympärillä (Kansainvälisissä kuurojen jääkiekkoturnauksissa). Otteluissa viittomakieli, tuomarimerkit ovat kansainvälisiä. Muuten säännöt ovat kuuroilla samat kuin kuulevilla. Selvityksessä käytetään viittomakielisiä tulkkeja. Joissakin otteluissa tuomari heiluttaa punaista käsilippua vihellyksen ohella.
Aiheesta muualla

http://www.skul.org Suomen kuurojen urheiluliitto
http://www.kuurojenurheilu.com (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.hero1904.com/ Helsingin kuurojen urheiluseura Hero ry
http://www.uljas1907.sporttisaitti.com/ (Arkistoitu – Internet Archive) Tampereen kuurojen urheiluseura ry
La Chapelle-des-Marais

| La Chapelle-des-Marais |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 vaakuna
 La Chapelle-des-Marais
 Koordinaatit: 47°26′53″N, 2°14′25″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Pays de la Loire
Departementti:  Loire-Atlantique
Arrondissementti:  Saint-Nazaire
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  18,1 km²
Väkiluku (2015):  4 069 
 – Väestötiheys:  225 as./km²
Kunnan numero:  44030
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Chapelle-des-Marais on kunta läntisessä Ranskassa Loire-Atlantiquen departementissa Pays de la Loiren alueella.
Kunta on tunnettu siellä valmistetuista Panier de Mayun -koreista. Nämä kastanjasta valmistetut korit ovat olleet perinteisesti Guéranden suolatyöntekijöiden käytössä. Mayun-korit ovat osa Ranskan kulttuuriperintöä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Chapelle-des-Marais Wikimedia Commonsissa
Kwethluk

| Kwethluk |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 60°48′8″N, 161°25′7″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Alaska
Piirikunta:  Bethel
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  30,4 km²
 – Josta vettä:  4,5 km² (14,76 %)
Väkiluku:  713
 – Väestötiheys:  27,6 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC-9
 
   
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kwethluk on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee noin 19 kilometriä itään Bethelistä Kwethluk- ja Kuskokwimjoen risteyksessä. Kwetluk on jupikkiyhteisö: sen asukkaista on vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 92,85 % Amerikan alkuperäisasukkaisiin kuuluvia. Kaupungin nimi on väännös sanasta kwikli, joki.
Historiaa

Arkeologiset löydöt ovat osoittaneet, että alueella on ollut asutusta jo esihistoriallisella ajalla. 1800-luvun lopulla neljän Kwethlukjoen varrella olleen kylän perheet muuttivat Kwethlukiin. Tuhkarokkoepidemia iski kylään 1890-luvun lopussa.
Herrnhutilaiset rakensivat kylään kappelin vuonna 1896, venäläinen ortodoksikirkko avattiin vuonna 1912. Kultalöydökset läheisistä puroista vuonna 1909 houkuttelivat alueelle kullankaivajia, mutta löydökset eivät osoittautuneet merkittäviksi ja useimmat lähtivät pois vuoteen 1911 mennessä. Kwethlukjoen yläjuoksulta löydettiin yksi parempi esiintymä, jolla kaivettiin aina toiseen maailmansotaan asti. Herrnhutilainen orpokoti avattiin viisi kilometriä yläjuoksuun kylästä. Samaten koulu avattiin vuonna 1924. Postitoimisto aloitti vuonna 1947 ja lentokoneille raivattiin laskeutumisalue vuonna 1956. Kwethluk sai kaupunkioikeudet vuonna 1975.
Aiheesta muualla

Kwethluk Google Mapsissa
Topografinen kartta Terra-Server USA:lla
La Chapelle-sur-Oudon

| La Chapelle-sur-Oudon |
| --- | --- |
 Château de La Lorie
 La Chapelle-sur-Oudon
 Koordinaatit: 47°40′46″N, 0°49′31″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Pays de la Loire
Departementti:  Maine-et-Loire
Arrondissementti:  Segré
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,6 km²
Väkiluku (2013):  551
 – Väestötiheys:  43,7 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Chapelle-sur-Oudon on entinen kunta läntisessä Ranskassa Maine-et-Loiren departementissa Pays de la Loiren alueella Oudonjoen varrella. Sen nähtävyyksiä on linna Château de La Lorie.
Kunta liittyi osaksi uutta Segré-en-Anjou Bleun kuntaa 15. joulukuuta 2016.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Chapelle-sur-Oudon Wikimedia Commonsissa
Kristeligt Dagblad

| Kristeligt Dagblad |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  sanomalehti
Julkaisija:  Kristeligt Dagblads Fond og Chr. Augustinus Fabrikker A/S. / Aktionäre
ISSN:  ISSN 0904-6054
Levikki:  26 101 (2013)
Perustettu:  1896
Päätoimittaja:  Jeppe Duvå
Kotikunta:  Kööpenhamina
Kotimaa:  Tanska
Ilmestymistiheys:  ma-la
Kieli:  tanska
Aiheesta muualla
www.kristeligt-dagblad.dk
Kristeligt Dagblad on tanskalainen Kööpenhaminassa julkaistava sanomalehti.
Historia

Lehti perustettiin vuonna 1896 osittain reaktiona siihen mediahuomioon, jota neljän hukkuneen kalastajan hautajaisissa pidetty ruumissaarna oli saanut osakseen. Sen pitänyt pastori koki, että saarna oli väärinymmärretty ja häntä oli siteerattu väärin. Herätysliikejärjestö Indre Mission tulkitsi tämän vuoksi tarvittavan kristillistä sanomalehteä. Lehti ajateltiin myös aseeksi kulttuuriradikalismia ja jumalattomuutta vastaan.
Ensimmäiset vajaa 20 vuotta lehti oli pitkälti epäpoliittinen ja keskittyi uskonnollisiin ja moraalisiin kysymyksiin. Vuosina 1914-1932 lehden levikki kasvoi ja aihepiiri laajeni, ja vuonna 1935 se katkaisi siteensä Indre Missioniin laajentaen aihepiirejään politiikkaan ja kulttuuriin säilyttäen edelleen poliittisen riippumattomuutensa. Päätoimittaja Gunnar Helweg-Larsenin kansallisen linjan vuosina 1936-1941 lehden lukijamäärä kasvoi, mutta se menetti asemiaan vuoden 1950 jälkeen kun tuli tavalliseksi tilata vain yhtä sanomalehteä. Vuoden 1960 jälkeen lehden linja on jatkuvasti uudistunut sen ottaessa lehteen uusia aiheita. Vuosituhannen vaihteessa ei-tunnustuksellisten uskonnollisten aiheiden käsittely lisääntyi.
Päätoimittajat

1896: C.B. Kjær, N.Th. Jerne ja Harald Jensen yhdessä
1897: N.Th. Jerne ja Harald Kent
1898-1904: Peter Christian Dyekjær
1904-1913: H.I.F.C. Matthiesen
1913-1914: Johannes Vibe-Petersen
1914-1932: Ernst Kjærgaard
1932-1936: Edvard Pedersen
1936-1941: Gunnar Helweg-Larsen
1939-1941: Povl Helweg-Larsen
1942-1945: J.Th. Thomsen
1945-1959: Edvard Pedersen
1959-1971: Bent A. Koch
1971-1994: Gunnar Rytgaard
1994-2022: Erik Bjerager
2022-: Jeppe Duvå
Aiheesta muualla

Lehden kotisivut
Kynopolis

Kynopolis (m.kreik. Κυνόπολις eli Κυνων πόλις, Kynōn polis, lat. Cynopolis; ”Koirakaupunki” = Anubiksen kaupunki) voi viitata seuraaviin kaupunkeihin antiikin ajan Egyptissä:
Kynopolis, kaupunki Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa Kynopoliteen nomoksessa, nomoksen pääkaupunki
Kynopolis, kaupunki Ala-Egyptissä Busiriteen nomoksessa
Korfpallo

Korfpallo-ottelu Alankomaissa
Korfpallo (holl. Korfbal) on urheilulaji ja pallopeli. Korfpalloa voidaan pelata joko ulkona tai sisällä. Peliä pelataan kahdeksan hengen joukkuein. Joukkueessa pelaa neljä miestä ja neljä naista. Pelin tarkoituksena on heittää pallo koriin. Korfpallo on suosittua erityisesti Alankomaissa, Belgiassa ja Taiwanissa.