stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Reetta Ranta
Teokset

Ranta, Reetta (kirjoittaja, valokuvaaja), Huttunen, Antti (kirjoittaja, valokuvaaja): Metsien kätkemä: Opas Suomen kauneimpiin kohteisiin, Gummerus, 2016
Ranta, Reetta (kirjoittaja, valokuvaaja), Vaaja, Tero (kääntäjä), Mena, Erica (toimittaja): Back to nature Finland / explore the nature, myths and ancient wisdom, 2022
Ranta, Reetta (kirjoittaja, valokuvaaja): Rituaalikirja: etsijän opas, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, SKS Kirjat, 2023
Ranta, Reetta ja Haro Riikka: Nordic Forest Rituals – Digital Book : Bringing Ancient Wisdom Into Modern Life (e-kirja), 2024
Ranta, Reetta: Pyhät puut, SKS Kirjat, 2025
Ranta, Reetta, Anu Katariina Lindemann (käännös): Die Magie nordischer Rituale, Goldmann 2025
Tuotannot

Metsien kätkemä, Yle TV1, 2016
Metsien kätkemä, Yle TV1, 2018
Tunnustuksia

Kultainen Venla finalisti. Metsien kätkemä, sarjassa Paras ajankohtais- ja asiaohjelma 2016
Yksityiselämä

Ranta on kotoisin Imatralta, nykyisin hän asuu Fiskarsissa. Hänellä on kolme lasta, joista nuorimman hän on synnyttänyt kotona.
Aiheesta muualla

Rannan verkkosivut
Peltsin podcast:  Luonnonmystikko ja median moniosaaja Reetta Ranta etsii luonnosta pyhiä paikkoja
Reetta Ranta Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Laila Snellman

Laila Snellman vuonna 1995. (Valokuva Seppo Konstig.)
Laila Carmencita Snellman (s. 16. helmikuuta 1956 Varsova, Puola) on suomalainen entinen malli ja nykyinen mallitoimisto Paparazzin toimitusjohtaja. Snellman perusti Paparazzin vuonna 1983, ja se on Suomen vanhin mallitoimisto.
Elämä

Snellman toimi mallina vuosina 1976–1983, kunnes perusti Paparazzin yhdessä Nokia-yhtiön viestintäjohtajan Thomas Zilliacuksen kanssa. Siihen saakka kaikki Suomen mallit olivat omatoimisia freelancereita, keskitettyä välitystoimintaa ei ollut.lähde?
Snellman ja hänen kolme siskoaan viettivät nuoruutensa eri puolilla maailmaa, muun muassa Kööpenhaminassa, Genevessä, Ankarassa ja Kaliforniassa, isänsä diplomaattityön vuoksi. Snellmanin äiti on ranskalaistunut espanjalainen, ja Snellmanin kotikielenä oli ranska. Suomeen Snellman muutti isosiskonsa kanssa 1972 aloittaakseen lukion Helsingissä. Samana vuonna hän ryhtyi tapailemaan tulevaa miestään, kitaristi Peter Lercheä. Ensimmäinen lapsi syntyi 1978, kun Snellman oli 22-vuotias. Hänellä on kolme aikuista lasta, kaksi nuorempaa avioliitosta muusikko Pekka Tirkkosen kanssa. Laila Snellman esiintyi aikoinaan julkisuudessa myös Thomas Zilliacuksen, MTV-johtaja Eero Aallon, teatteriohjaaja Jussi Parviaisen, arkkitehti Iiro Mikkolan ja kokoomuspoliitikko Ilkka Kanervan naisystävänä.
Laila Snellmanin isä oli suurlähettiläs Klaus Snellman, isoisä Teo Snellman oli tunnettu vegetaristi, ja isoäiti Elsa Snellman oli taidemaalari. Snellmanin isoisän isoisä oli filosofi ja valtiomies J. V. Snellman.
Aiheesta muualla

Mallitoimisto Paparazzin kotisivut
Jülichin tutkimuskeskus

| Jülichin tutkimuskeskus Forschungszentrum Jülich |
| --- | --- |

 Tutkimuskeskuksen kampuksen pääsisäänkäynti (2009).
Perustettu:  1956
Kotipaikka:  Jülich, Nordrhein-Westfalen  Saksa;  osoite: Wilhelm-Johnen-Straße, 52428 Jülich;  koordinaatit: 50.9063°N, 6.4096°E
Toimiala:  monitieteellinen tutkimus
Liikevaihto:  987 milj. EUR (2023 budjetti)
Henkilöstö:  noin 7 450 (+ 1 457 vierailevaa tutkijaa 72 maasta)
Emoyhtiö:  Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren
Omistaja:  Saksa
Kotisivu:  www.fz-juelich.de
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jülichin tutkimuskeskus (saks. Forschungszentrum Jülich GmbH, lyhennys: FZJ) on Euroopan suurimpiin lukeutuva tutkimuskeskus Saksan länsiosassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltion Dürenin piirikunnan Jülichissä. Keskuksen strategisia tutkimuksen painopistealueita ovat energia, informaatio ja biotalous. Poikkitieteellinen tutkimuslaitos on perustettu vuonna 1956.
Tutkimuslaitoksen toiminta on jakautunut 2,2 neliökilometrin laajuiselle kampusalueelle ja 14 tieteelliseen instituuttiin. Jülichin kampuksen ohella toimintaa on 18 sivutoimipaikkaa muulla Saksassa ja ulkomailla. Laajemmin tarkasteltuna Jülichin tutkimuskeskus on yksi saksalaisen Helmholtz-Gemeinschaftin kaikkiaan 18 tutkimuskeskuksesta. Helmholtz-Gemeinschaft on runsaan 5 miljardin euron vuosibudjetillaan ja noin 46 000 työntekijällään Saksan suurin tutkimuskeskuksia ylläpitävä yhteisö.
Jülichin supertietokonekeskus on osa eurooppalaista EuroHPC-suurlaskentaverkostoa. Jülichin konekeskuksen laitteistoihin lukeutuvat esimerkiksi supertietokone Juwels, kvanttitietokone JuPSI ja rakenteilla oleva Jupiter-supertietokone. Jupiteristä ennakoidaan Euroopan ensimmäistä exateholuokan supertietokonetta. Syksyllä 2024 Jupiterin suunnitellusta kapasiteetistä oli asennettu vasta osa.
Fysiikan nobelisti (2007) Peter Grünberg työskenteli suurimman osan elämästään Jülichin tutkimuskeskuksen kiinteän aineen fysiikan tutkimusosastolla.
Kokeellisen aurinkolämpövoimalan torni.
Ilmakuvaa Jülichin tutkimuskeskuksen kampusalueesta.
Paikallisjunan laituri kampuksella.
Tieteellinen kirjasto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jülichin tutkimuskeskus Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 2  3
Emmy (armenialainen laulaja)

Emmy (oikealta nimeltään Emma Bedžanjan, arm. Էմմա Բեջանյան, s. 12. huhtikuuta 1984) on armenialainen laulaja, joka edusti maataan vuoden 2011 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Boom Boom”. Esitys ei päässyt kilpailun semifinaalista finaaliin.
Emmy

Emmy voi tarkoittaa seuraavia:
Emmy tai Emmi, naisen etunimi
Emmy, oik. Emma Bedžanjan (s. 1984), armenialainen laulaja
Emmy, oik. Emmy Kristiansen (s. 2000), norjalainen laulaja ja lauluntekijä
Emmy-palkinto, televisioalan palkinto.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Emmy”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Pekka Huuskonen

Petter (Pekka) Johannes Huuskonen (23. marraskuuta 1880 Karttula – 22. elokuuta 1975 Ruovesi) oli suomalainen ylipuutarhuri ja runoilija. Huuskonen käytti monia eri nimimerkkejä, muun muassa Per Hov, Per Hut, KaHu P.J.H., Pekka Perka ja Pekka Pirttilampi.
Huuskosen vanhemmat olivat suutari Adam Huuskonen ja Brita Sanna Saastamoinen. Hän kävi maamieskoulun ja 1905 puutarhakoulun. Huuskonen opiskeli myös useissa kansanopistoissa.
Huuskonen toimi eri puolilla Suomea puutarhurina, puutarhaneuvojana ja -opettajana. Hän suunnitteli myös puutarhoja, puistoja ja hautausmaita. Eläkkeelle jäätyään 1949 Huuskonen muutti vaimonsa syntymäkotiin Ruoveden Ruhalan Itärantaan. Tätä taloa Huuskonen alkoi kutsua Ruhalan runopajakseen.
Huuskosen ensimmäinen julkaistu runo ilmestyi Koitto-lehdessä vuonna 1897. Hänen runojaan julkaistiin sitten monissa muissa lehdissä ja julkaisuissa (Kyläkirjaston Kuvalehti, Kansanvalistusseuran Kalenteri, Nyyrikki, Vipunen, Suomen Kuvalehti). Hän avusti myös pitkään Nuori Kansa -lehteä. Huuskonen julkaisi omakustanteina 11 runokokoelmaa vuodesta 1963 lähtien ja kaikkiaan hän julkaisi noin 3 000 runoa. Hän osallistui myös runokilpailuihin ja voitti J. H. Erkon muistoksi järjestetyn runokilpailun sekä Söderströmin runokilpailun.
Pekka Huuskonen oli naimisissa vuodesta 1909 Hilda (Mathilda) Itärannan kanssa. Vaimo menehtyi 1948.
Teoksia

Pekka Huuskonen 1880-1963. Runo. Eräs elämäntarina, 900 värssyä. Ruhalan runopaja, Ruovesi 1963
Ruhalan runopaja Kautun kalteella, 67 runoa.   Omakustanne, Ruhala-Ruovesi 1963
Ruska. Syksyn sykkeitä, runoja.  Omakustanne, Ruhalan runopaja, Ruovesi 1964
Ikälisä 23.1.1965-85. Laulaen halki elämän.    Omakustanne, Ruhalan runopaja, Ruovesi 1965
Kahdeksan kaupunkia ja niiden vaiheella. Laulaen halki elämän.    Omakustanne, Ruhalan runopaja, Ruovesi 1965
Kevätmahlaa. Kevyttä keväällä. Somia sointuja, runoja.     Omakustanne, Ruhalan runopaja, Ruovesi 1965
Runoja Ruovedeltä, monet palat Paikkalasta. Omakustanne, Ruhalan runopaja, Ruovesi 1966
Mathilda, runoja.   Omakustanne, Ruhalan runopaja Kangasala 1968 (nimellä Petter Huuskonen)
Petteri - Aaveratsastaja. Pekka Pekonen. Paloja, runoja.    Omakustanne, Ruhalan runopaja Kangasala 1968 (nimellä Petter Huuskonen)
Eräs elämäntarina - Kautta - Kekkosen kelkan..., runoja.   Omakustanne, Runomuseo, Kangasala 1970
Ruhalan runomuseo Tauluja. Lauluja. Veisteitä, runoja.     Ruhalan runomuseo, Kangasala 1970
Kaskuja Karttulasta, Pielavedeltä ja muualtakin.      Karttulan kunta, Karttula 1994
Aiheesta muualla

Urho Kekkosen kirje Pekka Huuskoselle 19.11.1970[vanhentunut linkki]    Marjut Huuskonen, Laulaen halki elämän. FT Marjut Huuskosen kokoama e-kirja isoisästään Pekka Huuskosesta, vaapaasti ladattavissa. Myös  saman niminen dokumenttielokuva, jossa Huuskosen runoja ja maalauksia ja mm. soittaa kannelta. www.raakkukustannus.fi.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)
Kaarle Wäinö Hoppu

Kaarle Wäinö Hoppu (22. helmikuuta 1885 Koivisto – 28. heinäkuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja Helsingin kaupungin satamajohtaja.
Hopun vanhemmat olivat maanviljelijä Kaarle Kustaa Hoppu ja Kristina Tiltti. Hoppu tuli ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta 1907 ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1911. Hoppu teki useita opintomatkoja Euroopan eri maihin.
Hoppu toimi jo nuorena sanomalehtialalla koulukaupungissaan Viipurissa Karjala-lehden toimituksen jäsenenä. Vuonna 1910 hän tuli Helsingin Sanomain toimituksen jäseneksi ja oli siellä 1917 vuoteen saakka. Hoppu oli 1913-1918 Yhteiskuntataloudellisen Aikakauskirjan toimitussihteerinä. Vuonna 1918 Hoppu nimitettiin merenkulkuhallituksen tilasto- ja alusrekisteritoimiston toimistopäälliköksi. Vuonna 1934 hänet valittiin Helsingin kaupungin satamahallintotoimiston johtajaksi ja hän hoiti tätä tehtävää vuoteen 1953 saakka.
Hoppu oli merenkulkukomitean, posti- ja lennätinkomitean, merimiesten huoltokomitean, merimiesten huonekomitean ja alusrekisterikomitean jäsenenä, satamakomitean sihteerinä, virkamiesten keskuslautakunnan puheenjohtajana, Merimieskotiyhdistyksen puheenjohtajana ja merenkulkuvaltuuskunnan varapuheenjohtajana. Hoppu julkaisi eräitä teoksia sekä kirjoitti artikkeleita koti- ja ulkomaisiin aikakauskirjoihin ja sanomalehtiin.
Hoppu oli naimisissa 1913-1954 Saima Gustava Fröbergin (k. 1954) kanssa. Heidän poikansa oli ylilääkäri Kaarlo Väinö Hoppu (s. 1920).
Julkaisuja

Nimellä K. W. Hoppu:
Suomen rahamarkkinat vuosina 1903-1912. Yhteiskuntataloudellisia kirjoituksia, 11. Helsinki 1913
Viljatulli: miten arvosteltava?. Yhteiskuntataloudellisia kirjoituksia, 8. Helsinki 1913
Asuntovuokrat Helsingissä ja Viipurissa: tilastollinen tutkimus.  Yhdistys yleishyödyllisen rakennustoiminnan edistämiseksi, Helsinki 1917
Helsingin käsityö- ja tehdasyhdistys vv. 1868-1918. Helsinki 1919
Setelirahoitus: katsaus ensimäisten itsenäisyysvuosien finanssipolitiikkaan.  	Yhteiskuntataloudellisia kirjoituksia, 20. Otava 1920
Suomen kauppalaivasto ja laivanvarustus. Porvoo 1924
Suomen merenkulku ja laivanrakennusteollisuus: muutamia päivänpolttavia kysymyksiä: Turussa helmikuun 20 ja 21 p:nä 1925 pidetyssä merenkulku- ja laivanrakennuskongressissa esitetyt esitelmät, alustukset ja selostus keskusteluista. Turku 1925
Valtion laivanvarustuslainarahasto: ehdotus. Helsinki 1926
Kotimaisen laivanvarustuksen merkitys maallemme.  Suomen vientiyhdistys, Helsinki 1928
Kotimaiset valtamerentakaiset linjat ja niiden valtionavustus: ehdotus.  	Komiteanmietintö, 1928, n:o 10. Helsinki 1928
Valtion toimenpiteet veistämöteollisuuden edistämiseksi: ehdotus. Komiteanmietintö, 1928, n:o 12. Helsinki 1928
Jäänmurtajat ja talviliikenne. Suomen vientiyhdistys, Helsinki 1929
Millä tavalla Merenkulkuhallitus olisi uudelleen järjestettävä. Tekijä, Helsinki 1930
Talviliikenne vuosina 1926-1929. Kauppa- ja teollisuusministeriön toimeksiannosta suoritettu tutkimus. Valtioneuvosto, Helsinki 1931
Finnish ports; tekijät K. W. Hoppu ja H. P. O. Solitander. 2. painos, Schildt, Helsingfors 1932
Helsinki - Helsingfors. Helsingin kaupungin satamahallitus, Helsinki 1935
Majakka- ja satamamaksut: Kauppa- ja teollisuusministeriön toimenannosta suoritettu tutkimus ehdotuksineen. Komiteanmietintö, 1935, n:o 6. Helsinki 1935
Luotsausmaksut: kauppa- ja teollisuusministeriön toimeksiannosta suoritettu tutkimus ehdotuksineen. Komiteanmietintö, 1935, n:o 16. Helsinki 1936
Helsingin satama: käsikirja.  Helsingin satamalautakunta, Helsinki 1938, 2. painos 1948
Port of Helsinki - Helsingfors. Satamahallitus, Helsinki 1938, 2. painos 1948, 3. painos 1952
Helsingfors hamn: handbok. Helsingfors hamnnämnd, Helsinki 1939, 2. painos 1950
Helsingin satama: käsikirja. Lisävihko 1. Helsingin kaupungin satamahallinto, Helsinki 1941
Helsingin satama: käsikirja. Lisävihko 2. Helsingin kaupungin satamahallinto, Helsinki 1942
Suomen merimieskotiyhdistys 1942: vuosikertomus ja 20-vuotisvaiheet. Suomen merimieskotiyhdistys, Helsinki 1943
Koivisto: sen vaiheista, asukkaista ja elinkeinoista; toim. K. W. Hoppu, Erkki Kansanaho. Koivikko-säätiö, Porvoo 1953, näköispainos  Koivikko-säätiö, Porvoo 1991
Tyrvään Hoppu, Kaarle ja Vilppala suvut: sukututkimus. Tekijä, Helsinki 1956
Lempäälän Näsärö suku: Ollila, Lahti, Tapola, Näppilä, Pietilä, Alanen, Katajisto, Peltomäki, Mattila, Selin, Seilimo, Tapio, Nygård, Nylund, Hautaa. Lempäälän Näsärö suku, Vammala 1959
Etholén suku. Etholén suku, Helsinki 1960, Sigurd Majorin, Bryssel 1968
Koiviston Tiltti suku. Tekijä, Vammala 1960
Studio Tan (Palefacen albumi)

| Studio Tan Paleface |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 10. huhtikuuta 2007
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Sonjay Beats
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 37.
Palefacen muut julkaisut
| Quarter Past 2003 | Studio Tan 2007 | Helsinki – Shangri-La 2010 |
Studio Tan on rap-artisti Palefacen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 10. huhtikuuta 2007. Albumilta julkaistiin singlet "Hellsinki Freezes Over" ja "Gently".
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 37.
Kappaleet

Rap King – 3.55
Hellsinki Freezes Over – 4.06
Five Emcees – 3.16
Gently – 3.07 (mukana Janna)
Now You Down – 3.15 (mukana Zaq Coldly)
Fingers Crossed – 4.20
In a Blink – 3.46 (mukana Zaq Coldly & Tuomo)
Studio Tan – 3.57
Lickle Youth – 4.19 (mukana Capenape)
Twenty Cents – 4.22 (mukana Fat Beat Sound System & Hossni)
Wintertime Pt. 1 – 5.55
Arvostelut

Noise.fi:
Nyt.fi:
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumin tiedot Meteli (Arkistoitu – Internet Archive) -sivustolla
| n k Paleface |
| --- | --- |
Studioalbumit:  The Pale Ontologist  Quarter Past  Studio Tan  Helsinki–Shangri-La  Palaneen käryä  Maan tapa  Food for the Gods  Luova tuho  Tie vapauteen  Autofiktio 
Singlet:  ”The Ultimate Jedi Mind Trick – Episode IV”  ”Back to Square One”  ”Maximize the Prophet”  ”Keep Hope a Lie”  ”Til' the Break of Dawn”  ”Colgate Soulmate”  ”Hellsinki Freezes Over”  ”Gently”  ”Merkit”  ”Talonomistaja”  ”Syntynyt rellestää”  ”Helsinki–Shangri-La”  ”Saapuu elokuun yö”  ”Kalpeaakin kalpeempaa”  ”Ikivanhat tekosyyt (kadotettujen mantra)”  ”Miten historiaa luetaan?”  ”Muista!”  ”Food for the gods”  ”Mull' on lupa”  ”Snaijaa”  ”Emme suostu pelkäämään”  ”Luonnonvoima”  ”Laulu sisällissodasta”  ”Loukussa”  ”Surun suureen sieluun sain”  ”Aakkosmurha”  ”Käsi iskee”  ”Ahneus on hyvä”  ”Young”  ”Miehet ei itke”  ”Malmin ääni”  ”Mikä susta tulee isona” 
Muuta:  diskografia
Fukushiman prefektuuri

| Fukushiman prefektuuri 福島県 |
| --- | --- |
 Riisipeltoja Fukushimassa
 Lippu:  Symboli
 Fukushiman prefektuurin sijainti Japanissa
Valtio:  Japani
Alue:  Tōhoku
Kuntia:  59
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Fukushima
 – kuvernööri:  Masao Uchibori
Pinta-ala:  13 784,14 km² (3.)
Väkiluku (1.10.2015):  1 925 605 (20.)
 – väestötiheys:  140 as./km²
Symbolit:  
 – puu:  Idänselkova
 – kukka:  Japaninalppiruusu f. nemotoanum
 – lintu:  Narsissisieppo
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  JP-07
 
Prefektuurin internetsivut
Fukushiman prefektuuri (jap. 福島県, Fukushima-ken) on Honshūn saarella Tōhokun alueella sijaitseva Japanin prefektuuri. Prefektuurin pääkaupunki on Fukushima.
Historiallisesti prefektuuri oli osa Mutsun provinssia. Fukushima on Tōhokun eteläisin prefektuuri ja sijaitsee lähinnä Tokiota. Vuorijonot jakavat alueen kolmeen osaan, joita kutsutaan lännestä itään nimillä Aizu, Nakadōri ja Hamadōri.
Maantiede

Fukushiman prefektuuri sijaitsee Japanin pääsaarella Honshūlla Tyynen valtameren rannikolla Tōhokun alueen eteläosassa. Se rajautuu kuuteen muuhun prefektuuriin: etelässä Ibarakin, Tochigin ja Gunman prefektuureihin, lännessä Niigatan prefektuuriin ja pohjoisessa Yamagatan ja Miyagin prefektuureihin. Fukushima sijaitsee noin 200 kilometriä Japanin pääkaupungista Tokiosta pohjoiseen. Prefektuurin pinta-ala on 13 781 neliökilometriä, ja se on Japanin prefektuureista kolmanneksi suurin. Länsi-itäsuunnassa se on noin 166 kilometriä leveä; etelästä pohjoiseen on matkaa 133 kilometriä.
Pohjois-eteläsuuntaiset Ōuvuoret ja Abukumavuoret jakavat prefektuurin kolmeen alueeseen, joiden ilmasto, kulttuuri ja talous eroavat toisistaan. Alueet ovat idästä länteen Tyynenmeren rannan Hamadōri, keskiosan Nakadōri ja sisämaan Aizu. Rannikon Hamadōri rajoittuu Tyyneen valtamereen ja on lauhkein ja tasaisin alue, kun taas Nakadōri on prefektuurin maatalouden ydinalue ja sisältää pääkaupunki Fukushiman. Vuoristoisella Aizun alueella on useita järviä, ja alueen talvet ovat kylmiä.
Aluejako

Fukushiman prefektuuri jakautuu 13 kaupunkiin ja 46 muuhun kuntaan, joista 31 on maaseutukaupunkeja ja 15 on kyläkuntia. Kunnat kuuluvat 13 piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.
Aizu-Wakamatsu
Date
Fukushima (pääkaupunki)
Iwaki
Kitakata
Kōriyama
Minami-Sōma
Motomiya
Nihonmatsu
Shirakawa
Sōma
Sukagawa
Tamura
| Piirikunta | Kunta |
| --- | --- |
Adachi: Ōtama
Date: Kawamata · Koori · Kunimi
Futaba: Futaba · Hirono · Katsurao · Kawauchi · Namie · Naraha · Ōkuma · Tomioka
Higashi-Shirakawa: Hanawa · Samegawa · Tanagura · Yamatsuri
Ishikawa: Asakawa · Furudono · Hirata · Ishikawa · Tamakawa
Iwase: Kagamiishi · Ten’ei
Kawanuma: Aizu-Bange · Yanaizu · Yugawa
Minami-Aizu: Hinoemata · Minami-Aizu · Shimogō · Tadami
Nishi-Shirakawa: Izumizaki · Nakajima · Nishigō · Yabuki
Ōnuma: Aizu-Misato · Kaneyama · Mishima · Shōwa
Sōma: Iitate · Shinchi
Tamura: Miharu · Ono
Yama: Bandai · Inawashiro · Nishi-Aizu · Kita-Shiobara
Historia

Koillinen Japani, johon Fukushiman prefektuurikin kuuluu, oli varhaishistoriansa aikana pitkään Japanin keskushallinnon vallan ulottumattomissa. 300-luvulla Länsi-Japaniin syntynyt Yamato laajensi valtaansa vähitellen itään ja pohjoiseen, mutta Honshūn koillisosat tunnettiin syrjäisyytensä vuoksi nimellä Michinoku, ”teistä kaukainen maa”. Lopulta 600-luvun puolivälissä Taika-uudistusten myötä Fukushiman alue tuli osaksi Mutsun provinssia, ennen muita Japanin koillisosia. Saman vuosisadan aikana buddhalaisuus levisi Mutsuun, ja myöhemmin 800–1100-luvuilla uskonto kukoisti alueella jättäen jälkeensä useita muistomerkkejä, kuten Enichi-jin temppelin Aizussa ja Shiramizu Amida-dōn Iwakissa.
Kun Minamoto-klaani oli perustanut ensimmäisen shōgunaatin Kamakuraan nykyisen Tokion eteläpuolelle vuonna 1192, se palkitsi kolme sotilasjohtajaansa Aizun, Daten ja Sōman läänityksillä. Nämä suvut alettiin tuntea nimillä Ashina, Date ja Sōma. 1300-luvulla Ashina-klaani rakennutti Kurokawan linnan (myöhemmin Tsurugan linna, nykyään Aizu-Wakamatsun linna) Aizuun, ja sisällissotien hallitsemalla Sengoku-kaudella 1400–1500-luvuilla Ashina- ja Date-klaanit nousivat paikallisiksi voimatekijöiksi. Date Masamune voitti Ashina-klaanin taistelussa vuonna 1589, mutta Japanin yhdistäjä Toyotomi Hideyoshi poisti Date-klaanin Aizusta, ja hänen seuraajansa, uuden shōgunaatin vuonna 1603 perustanut Tokugawa Ieyasu, asetti kaksi sukuklaaniaan (Aizu-klaani ja Shirakawa-klaani) hallitsemaan Mutsun aluetta.
Japanin avauduttua 1800-luvun puolivälissä Tokugawa-shōgunaatti kaatui. Keisarinvaltaa kannattavien klaanien ja shōgunaattia puolustavien klaanien välisessä Boshin-sisällissodassa Aizu-klaani taisteli Tokugawa-suvun läheisenä liittolaisena viimeiseen saakka uudistajia vastaan. Tsurugan linna kaatui kuuden kuukauden taisteluiden jälkeen. Uusi Meiji-hallinto lakkautti aiemman feodaalijärjestelmän ja perusti Mutsun provinssin läänitysten tilalle vuonna 1871 kolme prefektuuria, jotka olivat Fukushima, Wakamatsu ja Iwamae. Nykyinen Fukushiman prefektuuri perustettiin vuonna 1876 kolmen aiemman prefektuurin yhdistyessä. Pääkaupungiksi otettiin Fukushima, ja prefektuurin hallintorakennus pystytettiin Fukushiman linnan paikalle.
Prefektuuria kohtasi luonnonkatastrofi vuonna 1888, kun Bandaivuori purkautui ja surmasi 500 ihmistä. Hibara- ja Nagasejoet tukkineet maanvyöryt ja kivet saivat purkauksen yhteydessä aikaan Bandain tasangon, jossa on runsaasti soita ja järviä. Japanin teollistuessa Meiji-kaudella prefektuuri sai kuitenkin osansa uudesta vauraudesta. Rautatie Tokiosta Sendaihin Fukushiman pohjoispuolella avattiin vuonna 1887, ja sen myötä Daten alueesta tuli merkittävä silkin viejä. Jōban-rautatielinjan rakentaminen 1800-luvun lopussa toi vuorostaan teollisuutta prefektuurin rannikkoalueille; Iwaki nousi merkittävä hiilentuottajaksi. Energian tuotantoa varten prefektuuriin rakennettiin myös lukuisia vesivoimaloita, joista Japanin suurin, vuonna 1959 valmistunut Tagakuran vesivoimalaitos sijaitsee Tadamin kauppalassa. Toisen maailmansodan jälkeen alkoi myös ydinvoimalaitosten rakentaminen prefektuurin rannikkoalueelle.
Talous

Rannikkoalueena Fukushiman talous on perinteisesti keskittynyt kalastukseen ja elintarviketeollisuuteen, mutta alue tunnetaan myös mm. ydinvoimaloistaan, erityisesti vuoden 2011 maaliskuussa paljon tuhoa aiheuttaneen Tōhokun maanjäristyksen jälkeen. Maanjäristys ja sitä seurannut tsunami saivat aikaan vakavan ydinonnettomuuden. Vuoristoinen sisäosa on maatalousvaltaisempi. Pääkaupunkialueella on elektroniikka- ja ohjelmistoteollisuutta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fukushiman prefektuuri Wikimedia Commonsissa
Fukushiman prefektuurin internetsivut (japaniksi)
| n k Fukushiman prefektuuri |
| --- | --- | --- |
| Kaupungit |  Aizu-Wakamatsu  Date  Fukushima (pääkaupunki)  Iwaki  Kitakata  Kōriyama  Minami-Sōma  Motomiya  Nihonmatsu  Shirakawa  Sōma  Sukagawa  Tamura  |  |
| Kunnat piirikunnittain | Adachin piirikunta (Ōtama) · Daten piirikunta (Kawamata · Koori · Kunimi) · Futaban piirikunta (Futaba · Hirono · Katsurao · Kawauchi · Namie · Naraha · Ōkuma · Tomioka) · Higashi-Shirakawan piirikunta (Hanawa · Samegawa · Tanagura · Yamatsuri) · Ishikawan piirikunta (Asakawa · Furudono · Hirata · Ishikawa · Tamakawa) · Iwasen piirikunta (Kagamiishi · Ten’ei) · Kawanuman piirikunta (Aizu-Bange · Yanaizu · Yugawa) · Minami-Aizun piirikunta (Hinoemata · Minami-Aizu · Shimogō · Tadami) · Nishi-Shirakawan piirikunta (Izumizaki · Nakajima · Nishigō · Yabuki) · Ōnuman piirikunta (Aizu-Misato · Kaneyama · Mishima · Shōwa) · Sōman piirikunta (Iitate · Shinchi) · Tamuran piirikunta (Miharu · Ono) · Yaman piirikunta (Bandai · Inawashiro · Nishi-Aizu · Kita-Shiobara) |  |
| n k Japanin prefektuurit ja alueet |
| --- | --- | --- |
| Hokkaidō |  Hokkaidō  |  |
| Tōhoku |  Aomori  Iwate  Miyagi  Akita  Yamagata  Fukushima  |  |
| Kantō |  Ibaraki  Tochigi  Gunma  Saitama  Chiba  Tokio  Kanagawa  |  |
| Chūbu |  Niigata  Toyama  Ishikawa  Fukui  Yamanashi  Nagano  Gifu  Shizuoka  Aichi  |  |
| Kansai |  Mie  Shiga  Kioto  Osaka  Hyōgo  Nara  Wakayama  |  |
| Chūgoku |  Tottori  Shimane  Okayama  Hiroshima  Yamaguchi  |  |
| Shikoku |  Tokushima  Kagawa  Ehime  Kōchi  |  |
| Kyūshū · Ryūkyū |  Fukuoka  Saga  Nagasaki  Kumamoto  Ōita  Miyazaki  Kagoshima  Okinawa  |  |