stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Burundin kunnista

Burundin kunnat
Tämä on luettelo Burundin kunnista. Burundin provinssit jaetaan 117 kuntaan, jotka taas jaetaan 2 638 kukkulaan (ransk. colline).
Bubanza

Bubanza
Gihanga
Musigati
Mpanda
Rugazi
Bujumbura Mairie

Bujumbura Mairie
Buyenzi
Bwiza
Ngagara
Nyakabiga
Musaga
Kanyosha
Kamenge
Kinama
Rohero
Bujumbura Rural

Bugarama
Isale
Kabezi
Kanyosha
Mubimbi
Mugongomanga
Muhuta
Mukike
Mutambu
Mutimbuzi
Nyabiraba
Bururi

Burambi
Bururi
Buyengero
Matana
Mugamba
Rumonge
Rutovu
Songa
Vyanda
Cankuzo

Cankuzo
Cendajuru
Gisagara
Kigamba
Mishiha
Cibitoke

Buganda
Bukinanyana
Mabayi
Mugina
Murwi
Rugombo
Gitega

Bugendana
Bukirasazi
Buraza
Giheta
Gishubi
Gitega
Itaba
Makebuko
Mutaho
Nyanrusange
Ryansoro
Karuzi

Bugenyuzi
Buhiga
Gihogazi
Gitaramuka
Mutumba
Nyabikere
Shombo
Kayanza

Butaganzwa
Gahombo
Gatara
Kabarore
Kayanza
Matongo
Muhanga
Muruta
Rango
Kirundo

Bugabira
Busoni
Bwambarangwe
Gitobe
Kirundo
Ntega
Vumbi
Makamba

Kayogoro
Kibago
Mabanda
Makamba
Nyanza-Lac
Vugizo
Muramvya

Bukeye
Kiganda
Mbuye
Muramvya
Rutegama
Muyinga

Buhinyuza
Butihinda
Gashoho
Gasorwe
Giteranyi
Muyinga
Mwakiro
Mwaro

Bisoro
Gisozi
Kayokwe
Ndava
Nyabihanga
Rusaka
Ngozi

Busiga
Gashikanwa
Kiremba
Marangara
Mwumba
Ngozi
Nyamurenza
Ruhororo
Tangara
Rutana

Bukemba
Giharo
Gitanga
Mpinga-Kavoye
Musongati
Rutana
Ruyigi

Butaganzwa
Butezi
Bweru
Gisuru
Kinyinya
Nyabitsinda
Ruyigi
Fugloy

Fugloy
Fugloy idästä nähtynä
| --- | --- |
Sijainti:  Fugloy Färsaaret Tanska
Saariryhmä:  Färsaaret
Korkein kohta:  Klubbin, 621 m
Pinta-ala:  11,2 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  37
Asutuskeskukset:  Hattarvík ja Kirkja
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Fugloy on saari Färsaarilla ja muodostaa oman Fugloyn kunnan. Se on Färsaarten itäisin saari. Saarella on kaksi asutuskeskusta. Ne ovat Kirkja, joka sijaitsee saaren etelärannikolla sekä Hattarvík, joka sijaitsee saaren itärannikolla. Fugloyssä on kolme vuorta: Mikla (420 m), Klubbin (621 m) sekä Norðberg (549 m). Saaren pinta-ala on 11,2 neliökilometriä ja asukasluku 37 (2013).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fugloy Wikimedia Commonsissa
Lönnrotin petäjä

Lönnrotin petäjä on Kesälahdella Hummovaaran kylässä sijaitseva mänty. Ensimmäisellä runonkeruumatkallaan ollut Elias Lönnrot taltioi puun juurella kesäkuussa 1828 Juhana Kainulaisen lausumia runoja, kansanuskomuksia ja loitsuja. Lönnrot merkitsi Kainulaiselta muistiin kahden päivän aikana yhteensä 2 551 säettä ja 59 erillistä runoa, joista suurin osa oli loitsuja. Nämä runot muodostivat merkittävän osan Lönnrotin vuonna 1833 julkaisemasta runoelmasta Runokokous Väinämöisestä eli niin sanotusta Alku-Kalevalasta. Niihin kuului muun muassa Sampo-runoja ja Lemminkäisen virsi.
Petäjä sijaitsi Kainulaisen kotitalon Kainulan pihapiirissä. Kerrotaan, että puun istutti Kainulaisen suvun nuorukainen kihlauduttuaan. Morsian kuitenkin kuoli, ja petäjästä tuli Kainulaisen suvun uhripuu. Metsästäjänä tunnettu Juhana Kainulainen vei kaatamiensa karhujen pääluun mäntyyn loitsuja lukien.
Lönnrotin petäjästä puoli kilometriä itään sijaitsee Pirunpöytänä tunnettu kuppikivi, joka on aikoinaan toiminut Kainulaisen suvun uhrikivenä. Lönnrotin petäjän vieressä sijaitsee vuonna 1989 valmistunut karjalaistyylinen hirsirakennus Juhanantupa, jossa on esillä muun muassa puuveistoksia.
Aiheesta muualla

Lönnrotin petäjä Kesälahden Humuvaaralla, Suomen Kuvalehti, 25.08.1923, nro 34, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Lönnrotinkadun silta

| Lönnrotinkadun silta |
| --- | --- |

Ylittää:  Ruoholahdenrannan
Sijainti:  Kamppi, Helsinki
Purettu:  1997
Koordinaatit:  60°09′41.47″N, 024°55′27.66″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ilmakuva vuodelta 1966.
Lönnrotinkadun silta oli Helsingin Kampissa sijainnut vuonna 1932 rakennettu tieliikennesilta, joka ylitti Ruoholahdenrannan ja Helsingin satamaradan.  Se alkoi Lönnrotinkadun länsipäästä ja satamaradan ylitettyään kaartui 90 asteen kulmassa Mechelininkadulle Jätkäsaaren edustalle, nykyiseen Jätkäsaarenlaiturin ja Länsilinkin risteykseen.
1990-luvun alussa silta todettiin huonokuntoiseksi, eikä sitä tutkimusten perusteella kannattanut enää korjata. Liikenne päätettiin ohjata yksisuuntaiseksi muutettua Hietalahdenkatua pitkin Hietalahdenrantaan. Hietalahdenkadun ja Hietalahdenrannan kulmassa ollut pysäköintialue korvattiin uudella ajoradalla. Liikenne Lönnrotinkadun sillalla lopetettiin tammikuussa 1997, ja kokonaisuudessaan silta purettiin saman vuoden marraskuuhun mennessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lönnrotinkadun silta Wikimedia Commonsissa
Espanjan talous

| Espanjan talous |
| --- | --- |

Valuutta:  euro
Jäsenyydet:  EU, Maailman kauppajärjestö, OECD
Tilastot
BKT:  2,52 biljoonaa $ (PPP, 2024) 1,65 biljoonaa $ (2024)
- per asukas:  52 010 $ (PPP, 2024)
- kasvu:  1,9 % (2024)
- toimialoittain:  maatalous 3,3 % teollisuus 25,8 % palvelut 70,9 % (2011)
Inflaatio:  1,7 % (2018)
Gini-kerroin:  34,1 (2017)
Työvoima:  23,13 milj. (2011)
- toimialoittain:  maatalous 4,2 % teollisuus 24 % palvelut 71,7 % (2009)
Työttömyys:  20,8 % (2011)
Ulkomaankauppa ja -investoinnit
Vienti:  330,6 mrd $ (2011)
Merkittävimmät vientimaat:  Ranska 18,7 %, Saksa 10,7 %, Portugali 9,1 %, Italia 9 %, Yhdistynyt kuningaskunta 6,3 % (2010)
Tuonti:  384,6 mrd $ (2011)
Merkittävimmät tuontimaat:  Saksa 12,6 %, Ranska 11,5 %, Italia 7,3 %, Kiina 6,8 %, Alankomaat 5,6 %, Yhdistynyt kuningaskunta 4,9 % (2010)
Julkinen talous
Julkinen velka:  112,0 % BKT:sta (2022)
Budjetin tulot:  561,6 mrd. $ (2011)
Budjetin menot:  662,2 mrd. $ (2011)
Alijäämä:  -6,5 % BKT:sta (2011)
Espanjan talous on noin 1,65 biljoonan dollarin (2024) suuruinen markkinatalous, joka painottuu palveluihin ja teollisuuteen. Asukasta kohden laskettuna bruttokansantuote on korkea, mutta kuitenkin alempi kuin läntisen Keski-Euroopan maissa. Alueelliset erot ovat suuret. Espanjalaisten tuloerot ovat EU:n keskiarvoa korkeammat, gini-kerroin oli 34,1 vuonna 2017. Maan väkiluku on noin 47 miljoonaa, ja kansantalouteen tuovat merkittävän lisän vuosittaiset yli 80 miljoonaa matkailijaa.
Espanja kuuluu Euroopan unioniin ja euroalueeseen.
Talouskehitys

Espanjan talous kasvoi vuodesta 1980 vuoteen 2008 lukuun ottamatta 1990-luvun alkupuoliskon syvää taantumaa. Vuonna 2008 maa ajautui lamaan josta se nousi vasta seuraavan vuosikymmenen aikana. Asukasta kohden laskettu bruttokansantuote oli vuonna 2015 hieman matalampi kuin vuonna 2010 (vuoden 2011 hintoihin). Vuonna 2020 Espanjan bruttokansantuote putosi noin yhdeksäsosan, vuonna 2021 talous kasvoi voimakkaasti ja seuraavina vuosina kasvu on jatkunut maltillisena.
Elinkeinot

Espanjan merkittävimpiä teolliisuudenaloja ovat tekstiilit ja jalkineet, elintarvikkeet, metallit, kemikaalit, laivat, autot, koneet, työkalut sekä turismi.
Maan merkittävimmät luonnonvarat ovat kivihiili, rautamalmi, uraani, ligniitti, elohopea, lyijy, sinkki ja kupari.
Pankkijärjestelmä

Espanjan suurimmat pankit ovat Banco Santander ja BBVA. Vuonna 2012 keskusteltiin pankkien avuntarpeesta ja niille tehtiin stressitestejä. Espanja ilmoitti että suurimmat pankit eivät tarvitse apua, minkä tulkittiin tarkoittavan että ongelmat ovat paikallispankeissa.
Turismi

Vuonna 2010 Espanjan turismi toi maailman maista toiseksi suurimmat tulot (Yhdysvaltojen jälkeen). Ulkomaalaisten matkailijoiden määrässä se oli neljäntenä edellään Ranska, Yhdysvallat ja Kiina. Turismin osuus kansantuotteesta on 11 % ja työllistää noin kaksi miljoonaa ihmistä[lähde? ]
Autoteollisuus

Espanja on maailman viidenneksi ja Euroopan kolmanneksi suurin autojen valmistaja, ja autot ovatkin yksi maan tärkeimmistä vientituotteista koneiden ja hedelmien ohella. Monikansallisten suuryritysten tehtaita ovat Ford España, Opel España ja SEAT. Tunnetuin automerkki on SEAT ja Santana Motor on merkittävä autojen, työkoneiden ja trukkien valmistaja. Myös muita tunnettuja automerkkejä tehdään Espanjassa.
Työllisyys

Espanjan virallinen työttömyysaste on ollut 2010-luvulla erittäin korkea, jopa noin neljännes työvoimasta on tilastoitu työttömäksi. Vuonna 2020 työttömyysaste on Kansainvälisen valuuttarahaston arvion mukaan noin 14 %. Työllisten määrä on 2020-luvun taitteessa noin 20 miljoonaa, kun se vuonna 2013 oli hieman yli 17 miljoonaa.
Valtion talous

Espanjan valtionvelka kasvoi voimakkaasti 2010-luvun alussa ja vuonna 2014 se saavutti sadan prosentin rajan suhteessa bruttokansantuotteeseen. Sen jälkeen talouskasvu on laskenut suhdelukua. Vuonna 2024 valtion bruttovelka on noin 106 prosenttia bruttokansantuotteesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Espanjan talous Wikimedia Commonsissa
España: Economía y demografía (espanjaksi)
Observatory of Economic Complexity: Spain (englanniksi)
Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenet
Albania
Angola
Antigua ja Barbuda
Arabiemiirikunnat
Armenia
Argentiina
Australia
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belize
Benin
Bolivia
Botswana
Brasilia
Britannia
Brunei
Burkina Faso
Burundi
Chile
Costa Rica
Djibouti
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
Egypti
El Salvador
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Euroopan unioni
Fidži
Filippiinit
Gabon
Gambia
Georgia
Ghana
Grenada
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
Hongkong
Indonesia
Intia
Islanti
Israel
Jamaika
Japani
Jordania
Kambodža
Kamerun
Kanada
Kenia
Keski-Afrikka
Kiina
Kirgisia
Kolumbia
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Kuuba
Kuwait
Lesotho
Liechtenstein
Macao
Madagaskar
Makedonian tasavalta
Malawi
Malediivit
Malesia
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Meksiko
Moldova
Mongolia
Mosambik
Myanmar
Namibia
Nepal
Nicaragua
Niger
Nigeria
Norja
Norsunluurannikko
Oman
Pakistan
Panama
Papua-Uusi-Guinea
Paraguay
Peru
Qatar
Ruanda
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Salomonsaaret
Sambia
Saudi-Arabia
Senegal
Sierra Leone
Singapore
Sri Lanka
Suriname
Swazimaa
Sveitsi
Taiwan
Tansania
Thaimaa
Togo
Tonga
Trinidad ja Tobago
Tšad
Tunisia
Turkki
Uganda
Ukraina
Uruguay
Uusi-Seelanti
Venezuela
Venäjä
Vietnam
Yhdysvallat
Zimbabwe
| --- | --- |
EU:n jäsenmaat:   Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro
Magnolia (täsmennyssivu)

Magnolia  voi tarkoittaa:
Magnoliat, kasvisuku
Magnolia, vuoden 1999 elokuva
Magnolia, väri
1060 Magnolia, asteroidi
Paikkoja:
Magnolia, kaupunki Yhdysvaltojen Arkansasissa
Magnolia, kaupunki Yhdysvaltojen Delawaressa
Magnolia, pikkukaupunki Yhdysvaltojen Iowassa
Magnolia, pikkukaupunki Yhdysvaltojen Minnesotassa
Magnolia, kaupunki Yhdysvaltojen Mississippissä
Magnolia, hallintoalue Yhdysvaltojen New Jerseyssä
Magnolia, kaupunki Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinassa
Magnolia, kylä Yhdysvaltojen Ohiossa
Magnolia, kaupunki Yhdysvaltojen Texasissa
Magnolia, kaupunki Yhdysvaltojen Wisconsinissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Magnolia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Maakastanjaputki

| Maakastanjaputki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Apiales
Heimo::  Sarjakukkaiskasvit
Suku::  Kastanjaputket Bunium
Laji::  bulbocastanum
Kaksiosainen nimi
 Bunium bulbocastanum  L. 
Katso myös
   Maakastanjaputki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maakastanjaputki eli maakastanja (Bunium bulbocastanum) on monivuotinen sarjakukkaiskasvi, joka esiintyy Keski- ja Etelä-Euroopassa. Se on 20–60 senttimetriä korkeaksi kasvava putkikasvi, joka kasvaa maanalaisesta pallomaisesta juurimukulasta. Lehdet ovat yhdestä kolmeen kertaan pariliuskaiset ja lehtiliuskat ovat tasasoukan kapeita. Sarjakukinnot kasvavat varren ja haarojen päissä, yhdessä sarjassa on 10–20 pikkusarjaa. Kukat ovat valkoisia. Hedelmänä on selväuurteinen, kypsänä vaaleanruskea lohkohedelmä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Maakastanjaputki – Bunium bulbocastanum
Lönnhammarinjärvi

| Lönnhammarinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°11′00″N, 23°38′00″E
Järvinumero:  23.014.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  60,1 m 
Rantaviiva:  2,96 km 
Pinta-ala:  0,36 km² 
Suurin syvyys:  6 m 
 fiLönnhammarinjärvi 
Lönnhammarinjärvi (ruots. Lönnhammarträsket) on lievästi rehevä järvi Lohjan lounaisosassa lounaisella Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 36,3 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 25 kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede

Lönnhammarinjärven pituus lounaasta koilliseen on kilometrin, leveys on noin puolet pituudesta. Saaria ei ole. Järven pohjois- ja itärannalla avautuu kulttuurimaisema, eteläinen ja läntinen ranta on metsämaata. Lännessä sijaitsee Fiskarsinjoen vesistöön kuuluva Seljänalanen. Järvien välisen kannaksen kautta Lönnhammarinjärven rantaa mukaillen kulkee seututie 104. Lönnhammarinjärven koillisrannalta lähtee laskuoja Myllyjärveen, joka sijaitsee puolisen kilometriä kaakkoon. Lönnhammarinjärven lounaispuolella sijaitsee Ekhammarsjön ja eteläpuolella Umpilammi.
Lönnhammarinjärvi (23.014.1.004) kuuluu Krabbäckenin valuma-alueeseen (23.014), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Karjaanjoen alaosan alue (23.01). Lönnhammarinjärvi on Krabbäckenin alueen laajin järvi, sitä seuraavat Pohkia ja Tulijärvi.
M/S Trelleborg

| M/S Trelleborg |
| --- | --- |

Tyyppi:  junalautta
Vesillelasku:  19. toukokuuta 1981
Tekniset tiedot
Pituus:  170,2 m
Leveys:  23,8 m m
Syväys:  5,82 m m
Bruttovetoisuus:  20 028 brt
Nettovetoisuus:  6 471 nrt
Koneisto:  4 × MAN 8L40/45
Koneteho:  17 650 kW
Nopeus:  19 kn
M/S Trelleborg on ruotsalainen junalautta, jolla Scandlines-varustamo liikennöi Ruotsin Trelleborgin ja Saksan Sassnitzin väliä. Laivan kotisatama on Trelleborg, jonka mukaan laiva on saanut nimensäkin, ja se liikennöi Ruotsin lipun alla. M/S Trelleborg oli valmistuessaan maailman suurin yhdistetty auto-, juna- ja matkustajalautta. Laiva voi ottaa mukaansa 800 matkustajaa, joita varten on 50 hyttipaikkaa. Junanvaunuja varten on viisi raidetta, joiden yhteenlaskettu pituus on 755 metriä. Henkilöautoja mahtuu laivaan 108 kappaletta autokaistoille, joiden pituus on 650 kaistametriä.
Laivan omistajana oli aluksi Ruotsin valtionrautatiet (Statens Järnvägar, SJ) vuosina 1982–1990. Vuosina 1990–1999 laivan omisti SweFerry, joka myi laivan vuonna 1999 Stena Line -varustamolle.
Gary Anderson (dartsinpelaaja)

Gary Anderson vuonna 2016.
Gary Anderson (22. joulukuuta 1970 Musselburgh, Britannia) on skotlantilainen dartsinpelaaja. Anderson on lajin kaksinkertainen maailmanmestari (2015, 2016).
Ura

Anderson aloitti ammattilaisuransa BDO-järjestössä vuonna 2000 ja eteni BDO:n maailmanmestaruusturnauksessa parhaimmillaan vuonna 2002 välieriin. Vuosina 2007–2008 Anderson menestyi World Darts Trophy ja Grand Slam of Darts -turnauksissa päihittäen monia PDC-järjestön sen ajan kärkipelaajia. Vuoden 2009 BDO:n MM-kisojen puolivälierissä kärsityn tappion jälkeen turhautunut Anderson päätti muutaman kuukauden harkinnan jälkeen liittyä PDC-organisaatioon.
Anderson eteni 2011 toisella yrittämällään PDC:n maailmanmestaruusturnauksen finaaliin hävittyään Adrian Lewisille erin 5–7. Myöhemmin samana vuonna Anderson voitti arvostetun Premier League Darts -liigan. Saman vuoden syyskuussa Andersonin veli kuoli 35-vuotiaana sydänkohtaukseen, ja vain runsas puoli vuotta myöhemmin maaliskuussa 2012 kuoli hänen isänsä.
Parin heikomman kauden jälkeen Anderson palasi huipulle vuonna 2014 voitettuaan Players Championship Finals -turnauksen ja seuraavan vuoden tammikuussa ensimmäisen maailmanmestaruutensa. Menestys jatkui vuoden 2015 Premier League -voitolla, ja 2016 Andersonista tuli kolmas pelaaja Phil Taylorin ja Adrian Lewisin jälkeen, joka pystyy voitokkaasti puolustamaan PDC:n MM-titteliä.
Andersonista tuli 2017 kolmas pelaaja Taylorin ja Dennis Priestleyn jälkeen, joka etenee kolmesti peräkkäin PDC:n MM-finaaliin. Michael van Gerwen osoittautui loppuottelussa kuitenkin vahvemmaksi erävoitoin 3–7. Tässä turnauksessa Anderson heitti 71 kappaletta 180 pisteen heittoja, mikä tulos on voimassa oleva turnausennätys.
Saavutukset

PDC:n maailmanmestari: 2015, 2016.
Saavutukset > Muita turnausvoittoja

International Darts League: 2007
World Darts Trophy: 2007
Zuiderduin Masters: 2007, 2008
Premier League Darts: 2011, 2015
Players Championship Finals: 2014
World Matchplay: 2018
Aiheesta muualla

Dartsdatabase (Arkistoitu – Internet Archive)
Lönnroth

Lönnroth tai Lönnrot voi viitata seuraaviin:
Elias Lönnrot

Elias Lönnrot (1802–1884), suomalainen kielentutkija, lääkäri, toimittaja ja kasvitieteilijä, Kalevalan ja Kantelettaren kokoonpanija. Hänen mukaansa on nimetty muun muassa:
2243 Lönnrot, asteroidi
Elias Lönnrot, Emil Wikströmin tekemä veistos Helsingissä
Lönnrotinkatu, katu muun muassa Helsingissä
Lönnrotinpuisto, puisto muun muassa Turussa
Projekti Lönnrot, suomalaisen kirjallisuuden digitointihanke
Lönnrot-opisto (aiemmin Elias Lönnrotin emäntäkoulu), Työtehoseuran toimipiste Sammatissa
Lönnrotin koulu, koulu Lappeenrannassa
Lönnrotin petäjä, mänty Kesälahdella
S/S Elias Lönnrot, laiva
M/S Elias Lönnrot, laiva
Muita

Alfons Lönnroth (1856–1930), sotarovasti ja kirkkoherra
Arvo Lönnroth (1881-1964), tie- ja vesirakennushallituksen pääjohtaja
David Lönnroth (1824-1897), suomalainen rakennusmestari ja kirkonrakentaja
Eljas Lönnrot (1858–1933), pappi ja valtiopäivämies
Erik Lönnroth (1883–1971), Helsingin yliopiston rehtori
Erik Lönnroth (1910–2002), ruotsalainen historioitsija
Heleena Lönnroth (s. 1947), suomalainen kirjailija
Miina Lönnrot (1827–1915), Elias Lönnrotin veljentytär ja taloudenhoitaja
Olga Forstén (o.s. Lönnroth, 1858-1918), raittiusyhdistys- ja kuoronainen
Oscar Lönnrot (1855–1928), suomalainen insinöörimekaanikko, ammattikoulujen opettaja ja vapaamuurari.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Frans Oskar Viitanen

Frans Oskar Viitanen (15. heinäkuuta 1881 Mouhijärvi – 26. elokuuta 1942 Pori) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli muun muassa Lahden ja Satakunnan Kansan päätoimittajana. Lisäksi hän julkaisi muun muassa Raittiusyhdistys Koiton historiikin ja kirjoitti artikkeleita Satakunta-sarjaan sekä suomensi Matilde Seraon teoksia.
Elämä

Maanviljelijäperheeseen Mouhijärvellä syntynyt Viitanen kirjoitti ylioppilaaksi Porin Lyseosta vuonna 1902. Hän opiskeli filologiaa Helsingin yliopistossa ja siirtyi toimittajaksi Aamulehteen vuonna 1905. Vuosina 1908–1915 Viitanen työskenteli Lahdessa ilmestyneen Lahti-lehden päätoimittajana ja 1915–1918 Satakunnan Kansan päätoimittajana Porissa. Vuodesta 1919 lähtien Viitanen toimi Porin kaupunginsihteerinä. Kokoomusta edustanut Viitanen oli Lahden ja Porin kaupunginvaltuustojen jäsen.
Viitanen kuoli 61-vuotiaana elokuussa 1942. Hänet on haudattu Poriin Käppärän hautausmaalle.
Teoksia

Koitto : juhlajulkaisu Raittiusyhdistys Koiton kaksikymmentävuotisen toiminnan muistoksi.  Helsinki:  Yrjö Weilin, 1902.
Viitanen, F. O. (toim.): Nuorten airut : Helsingin nuorisoseuran kevätalbumi.  Helsinki:  Yrjö Weilin, 1905.
Pohjois-Ruotsin suomalaiset ja matkan varrelta vähän pohjoisempaankin : lisiä kansallisuustaistelujen historiaan.  (Kansanvalistusseuran toimituksia 176)  Helsinki:  Kansanvalistusseura, 1917.  Internet Archive (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Marraskuun suurlakko v. 1917.  Pori:  Yhdistyneitten edistyspuolueitten valtuuskunta, 1917.
Kuljetulta taipaleelta : kirjavia kuvia vuosien varrelta.  Pori:  Satakunnan Kirjateollisuus, 1919.
”Insinööri Herm. Ad. Printz : satakuntalaisen teollisuusmiehen, kansanvalistus- ja yhteiskunnallisten uudistusten miehen sekä kasvitieteilijän muistolle”, Kotiseutututkimuksia V.  (Satakunta-sarja)  Helsinki:  Satakuntalainen Osakunta, 1925.
”Kirjeenvaihtoa ja väittelyä Skandinaavian suomalaisista 1860-luvulla : lisiä satakuntalaisen pastorin David Skogmanin elämäntyön valaisemiseksi”, Kotiseutututkimuksia VI.  (Satakunta-sarja)  Helsinki:  Satakuntalainen Osakunta, 1926.
”Työväenopiston perustamisvuosilta ja sitä ennen”, Porin työväenopisto : kertomus lukuvuodesta 1936–37.  Pori:  Porin työväenopisto, 1937.
Suomennoksia

Serao, Matilda: Tanssijatar : pieni elämäntarina.  (Markankirjasto n:o 12)  Suomentanut F. O. Viitanen. Tampere:  K. Kaatra, 1908.
Serao, Matilda: Korkokeinottelua.  Suomentanut F. O. Viitanen. Tampere:  Osuuskunta Wäinämöinen, Tampere, 1908.
Serao, Matilda: Pienoiskuvia elämästä.  Suomentanut F. O. Viitanen. Tampere:  Väinämöisen kirjakauppa, 1909.
Serao, Matilda: Vartia pidä varasi!.  (Kirjallisia pikkuhelmiä n:o 35)  Suomentanut F. O. Viitanen. Hämeenlinna:  Karisto, 1910.
Serao, Matilda: "Giovannino tai kuolema!".  (Helsingin kaiun kertomuskokoelma 11)  Suomentanut F. O. Viitanen. Helsinki:  Emil Vainio, 1910.
Magnetic Fields (täsmennyssivu)

Magnetic Fields voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Magnetic Fields, Jarren albumi
The Magnetic Fields, yhdysvaltalainen yhtye
Magnetic Fields (yritys), brittiläinen videopeliyritys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Magnetic Fields”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Madiama

| Madiama |
| --- | --- |
 Madiama
 Koordinaatit: 13°47′37″N, 4°23′39″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Moptin alue
Piiri:  Djennén piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Väkiluku (2009):  12 400
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Madiama on maalaiskunta ja sen keskuskylä Moptin alueen Djennén piirissä Malissa. Se sijaitsee Banijoen tulva-alueen itäreunalla 27 kilometriä Djennéstä kaakkoon. Kunnassa on 12 400 asukasta (vuonna 2009).
Madiaman kunta rajoittuu lännessä Djennén piirin Dandougou Fakalan ja Djennén, pohjoisessa Fakalan sekä idässä ja etelässä Ségoun alueen Tominianin piirin Timissan ja Ouanin kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kaksi kolmasosaa kunnasta sijaitsee Banin tulva-alueella.
Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat etupäässä markoja. Heidän lisäkseen kunnassa asuu fulbeja, boboja, bambaroita ja tuaregeja.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, durra, lehmänpapu ja maapähkinä. Madiamassa pidetään viikoittaiset markkinat.
Madiaman ohi kulkee Bamakon ja Moptin välinen maantie RN6, josta haarautuu tie Djennéen. Palveluihin kuuluu viisi alakoulua, yläkoulu ja terveysasema.