stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jamaika
Politiikka

Jamaika on perustuslaillinen monarkia. Maan valtionpäämies on kuningas Charles III, mutta hänen roolinsa on seremoniallinen, ja todellinen valta on pääministerin käsissä. Monarkkia edustaa kenraalikuvernööri, jonka monarkki nimeää pääministerin ehdotuksesta. Parlamentti on kaksikamarinen. Alahuoneessa on 63 suorilla vaaleilla valittua edustajaa. Senaatin 21 jäsentä on kenraalikuvernöörin nimittämiä. Niistä 13 hän nimittää pääministerin ja 8 oppositiojohtajan suosituksesta. Parlamenttivaalit järjestetään viiden vuoden välein.
Jamaikan poliittista kenttää ovat käytännössä koko itsenäisyyden ajan hallinneet keskusta-konservatiivinen Jamaikan työväenpuolue (JLP) ja vasemmistolainen People's National Party (PNP).  Puolueiden väliset ideologiset erot eivät ole kuitenkaan enää suuret. Sosialistisesta menneisyydestään huolimatta PNP laittoi Portia Simpson-Millerin toisella pääministerikaudella vv. 2011-2016 maan taloutta kuntoon voimakkailla säästötoimenpiteillä. Vuoden 2016 vaaleissa JPL sai 49,5 prosenttia ja PNP 49,2 prosenttia äänistä. JLP voitti yhden paikan PNP:tä enemmän, ja JLP:n Andrew Holness nousi pääministeriksi.
PNP:n uudeksi johtajaksi entisen pääministerin Portia Simpson-Millerin tilalle valittiin maaliskuussa 2017 Peter Phillips.
Rastafarien kansanliikkeellä on myös poliittisen painostusjärjestön asema.
Jamaika kuuluu Kansainyhteisöön sekä Karibian maiden yhteistyöjärjestöön Caricomiin.
Aluejako

Jamaika jakaantuu kolmeen maakuntaan ja neljääntoista kuntaan. Maakunnat ovat saaneet nimensä Englannin kreivikuntien mukaan: Cornwall lännessä, Middlesex keskellä ja Surrey idässä. Niillä ei ole enää hallinnollista roolia. Myös kuntien nimissä näkyy englantilaisen kulttuurin ja kristinuskon vaikutus: Clarendon, Hanover, Kingston, Manchester, Portland, Saint Andrew, Saint Ann, Saint Catherine, Saint Elizabeth, Saint James, Saint Mary, Saint Thomas, Trelawny, Westmoreland.
Talous

Jamaika on sekatalous. Sen tulotaso on keskiluokkainen, ja sen taloutta vaikeuttavat matala talouskasvu, korkea valtionvelka ja ulkoisten markkinashokkien vaikutus. Valtionvelka suhteessa bruttokansantuotteeseen on pienentynyt 2010-luvulla, ja se oli alle sata prosenttia tilikaudella 2018–2019. Vielä tilikaudella 2012–2013 valtionvelka oli 145,3 prosenttia bruttokansantuotteesta. Vuoden 2018 aikana talouskasvu oli puolestaan 1,9 prosenttia.
Maan talous on 1900-luvun lopulla alkanut keskittyä entistä enemmän palvelualaan, erityisesti matkailuun ja finanssipalveluihin. Valtio on 1980-luvulta lähtien vähentynyt rooliaan, ja talous on liberalisoitunut. Maatalous on edelleen yksi talouden kivijaloista, ja tärkein maataloustuote on sokeriruoko. Hedelmät ovat myös tärkeitä, mutta historiallisesti merkittävä banaani keskittyy enää sisämarkkinoihin. Blue Mountain -vuoren rinteillä yli 2 000 m:n korkeudessa kasvatetaan myös Jamaica Blue Mountain -kahvia, jota pidetään yleisesti maailman parhaana kahvina.
Vaikka Jamaika on maailman johtavia bauksiitin ja alumiinin tuottajia, kaivosteollisuuden osuus bruttokansantuotteesta ja työvoimasta on pieni. Bauksiittia kaivetaan Jamaikan keskiosista ja rautamalmia, kipsiä ja marmoria saaren itäosista. Tärkeimmät teollisuustuotteet ovat ruokatuotteet, kuten sokeri, rommi ja melassi, tekstiilit ja metallituotteet. Palveluala kattaa noin puolet bruttokansantuotteesta ja työvoimasta. Matkailu on erityisen tärkeätä, ja se on maan tärkein ulkomaalaisen valuutan lähde.
Yhdysvallat on Jamaikan ylivoimaisesti tärkein kauppakumppani. Muita tärkeitä kauppakumppaneita ovat Yhdistynyt kuningaskunta, Kanada, Kiina, Alankomaat, Trinidad ja Tobago ja Venezuela. Merkittävimmät vientituotteet ovat alumiini ja bauksiitti. Muita vientituotteita ovat sokeri, banaani, kahvi ja muut maataloustuotteet, juomat, tupakka ja kemikaalit.
Jamaikan työvoima oli tammikuussa 2019 noin 1,3 miljoonaa henkilöä. Työttömyysaste oli 8,0 prosenttia, kun se oli lokakuussa 2017 ollut 10,4 prosenttia. YK:n kehitysohjelman mukaan Jamaika kuuluu korkean kehitystason maihin. Vuonna 2017 sen inhimillisen kehityksen indeksi oli 0,732. Jamaikassa on kuitenkin runsaasti myös köyhyyttä, ja tulot ovat epätasaisesti jakaantuneet. Nuorisotyöttömyys on korkea, ja monet joutuvat turvautumaan epävirallisin tuloihin. Tulot ovat tällöin epäsäännöllisiä, eikä niihin liity yhteiskunnan turvaverkkoa. Turvattomuutta hyödyntävät monet jengit ja rikollisverkostot.
Talous > Liikenneverkko ja yhteydet

Liikenne saarella on vasemmanpuoleista ja yleinen nopeusrajoitus kaupungeissa on 30 tai 50 km/h ja maanteillä 80 km/h. Tärkeimmät tiet kulkevat saaren ympäri, ja etelä- ja pohjoisrannikko yhdistävät kolme merkittävää väylää. Teiden kunto vaihtelee moderneista monikaistaisista maanteistä heikkolaatuisiin pikkuteihin.
Paikalliset linja-autot ovat halpa tapa matkustaa ympäri maata, mutta vuoroja ei ajeta kovin luotettavasti ja lähtöajat vaihtelevat runsaasti. Kuljettaja lähtee liikkeelle vasta, kun auto on täynnä. Linja-autoverkkoa täydentävät minibussit ja reittitaksit. Takseja maassa on runsaasti. Autoissa on punainen PPV-laatta, joka tarkoittaa, että ajoneuvo on julkisessa liikenteessä. Hurrikaani Gilbert vaurioitti vuonna 1988 Jamaikan rataverkostoa pahoin ja vaikutti näin matkustajaliikenteen lakkauttamiseen 1990-luvulla. Bauksiittia on tämänkin jälkeen kuljetettua kaivoksista rannikolle.
Jamaikalla on kolme kansainvälistä lentoasemaa, Norman Manleyn kansainvälinen lentoasema Kingstonin lähellä, Sangsterin kansainvälinen lentoasema Montego Bayn lähellä ja Ian Flemingin kansainvälinen lentoasema Ocho Riosin lähellä. Kingstonissa, Montego Bayssä, Ocho Riosissa ja Port Antoniossa ovat merkittävimmät merisatamat. Jamaika on yksi maailman suosituimmista risteilyalusten kohdemaista, ja siellä vierailee vuosittain yli miljoona risteilymatkustajaa.
Väestö

Jamaikan tilastokeskuksen arvion mukaan maassa oli vuoden 2018 lopussa 2 726 667 asukasta. Muissa lähteissä asukasluku on arvioitu korkeammaksi, esimerkiksi UNdata-sivuston mukaan Jamaikan asukasluku vuonna 2018 olisi ollut 2,899 miljoonaa. Väestönkasvu vuonna 2015 oli 0,4 prosenttia.
Jamaikan väestöstä suurin osa on Afrikasta tuotujen orjien jälkeläisiä. Pieniä osuuksia on afrikkalaisten ja eurooppalaisten yhteisiä jälkeläisiä sekä eurooppalaisia, libanonilaisia, intialaisia ja kiinalaisia. Jamaikan virallinen kieli on englanti, jota puhutaan myös yleisesti kaupungeissa ja paremmin toimeentulevassa väestönosassa. Jamaikankreolia puhutaan myös yleisesti.
Enemmistö jamaikalaisista on protestantteja. Suurimmat ryhmät ovat seitsemännen päivän adventistit (12,0 prosenttia) ja helluntailaiset (11,0 prosenttia). Anglikaaninen kirkko oli ensimmäinen kristinuskon haara, joka levittäytyi Jamaikalle, muuta niitä kannattaa vain 2,8 prosenttia väestöstä. Jamaikalla on myös pieniä juutalais-, hindu-, muslimi- ja buddhalaisia yhteisöjä. Rastafari on tärkeä uskonnollinen ja kulttuurinen liike, vaikka sen kannattajia koko väestössä on vain vähän. Sillä on kuitenkin seuraajia erityisesti köyhimmissä yhteisöissä. Kaikki vakiintuneet uskonnot ovat ”kreolisoituneet” eli niihin on sekoittunut paikallisia ja afrikkalaisia aineksia. Erityisen paljon afrikkalaisuutta on rastafarismissa ja kuminassa ja muissa karibianafrikkalaisissa synkretistisissä liikkeissä.
Lukutaitoisia aikuisista jamaikalaisista on 87 prosenttia. Maan imeväiskuolleisuus on 1,5 prosenttia. Jamaikassa vuonna 2014 arvioitu keskimääräinen eliniänodote naisilla on 75 vuotta ja miehillä 72 vuotta.
Kaikki ala-asteen jälkeiset opinnot ovat maksullisia. Koulunkäynti on pakollista kuuden vuoden ajan alkaen kuusivuotiaasta. Vuonna 2007 alakoulua kävi 85 % ikäluokasta, yläkoulua 77 % ikäluokasta. Vuonna 1946 perustetun Länsi-Intian yliopiston pääkampus on lähellä Kingstonia (muut suuret kampukset Barbadoksella ja Trinidadissa).
Kulttuuri

Jamaikan kulttuuri on afrikkalaisempaa kuin muilla Karibian alueen saarilla. Se oli pysähdyspaikka kolmioreitillä, jolla rahdattiin orjia Afrikasta Amerikkaan ja rommia ja sokeria Eurooppaan. Jamaikan vuorille karanneet orjat säilyttivät monia afrikkalaisia perinteitä. 1910- ja 1920-luvulla Jamaikalla syntyi Marcus Garveyn johtama ”Takaisin Afrikkaan” -liike, rastafarismi levisi seuraavalla vuosikymmenellä, ja reggae villitsi kansaa 1960- ja 1970-luvuilla, suurimpina niminä Bob Marley, Desmond Dekker, Toots & the Maytals, Jimmy Cliff ja Peter Tosh. Bob Marley oli jopa niin suosittu hahmo kotimaassaan, että hänellä oli vaikutusvaltaa Jamaikan politiikassa.
Maaseudulla tyypillinen aamiainen sisältää keitettyä banaania tai paahdettua leipäpuun hedelmää, suolakalaa ja yrttiteetä tai kaakaota. Afrikkalaisperäiselle väestölle päivän pääateria on lounas, ja illalla syödään kevyesti teetä ja leipää, paistettua banaania tai taikinanyyttejä. Työelämän paineet ovat saaneet monen siirtämään päivän pääaterian illaksi. Siihen voi kuulua esimerkiksi paahtopaistia tai keittokinkkua, keittobanaania, riisiä ja herneitä tai kalaa riisin kera.
Jamaikan kansallispäivä on elokuun ensimmäisenä maanantaina.
Jamaikan lehdistö on vapaata ja kritisoi usein hallitusta. Sähköinen media on pääosin kaupallista. Maassa toimii kolme antenniverkon televisiokanavaa ja joukko kaapelikanavia.
Kulttuuri > Musiikki

Jamaikan kulttuurilla on tyypillinen karibialainen leima, ja afroamerikkalaisilla vaikutteilla on vahva vaikutus muun muassa musiikissa. Ska- ja reggae-musiikkityylit syntyivät Jamaikalla 1960-luvulla. Jamaikalainen Bob Marley vei reggaen maailmansuosioon. Hänen laulunsa tekivät myös rastafarismia ja karibialaisia ja afrikkalaisia tarinoita tunnetuiksi. Muita sen ajan suuria nimiä olivat Desmond Dekker, Toots Hibbert, Jimmy Cliff, ja Peter Tosh.
Kulttuuri > Urheilu

Kokoonsa nähden Jamaika on todella merkittävä yleisurheiluvaltio. Jamaikasta on tullut muun muassa huomattavan paljon menestyneitä pikajuoksijoita, kuten esimerkiksi kaksinkertainen 200 metrin olympiavoittaja Veronica Campbell-Brown, kaksinkertainen 100 metrin olympiavoittaja Shelly-Ann Fraser-Pryce, 100 ja 200 metrin maailmanennätysmies Usain Bolt, Yohan Blake, Asafa Powell, Bert Cameron, Sloveniaan muuttanut Merlene Ottey, Britanniaan muuttanut Linford Christie sekä Kanadaan muuttaneet Donovan Bailey ja Ben Johnson. Muita suosittuja lajeja Jamaikassa ovat kriketti, jalkapallo ja koripallo. Maan suosituin urheilulaji on kriketti, jota jamaikalaiset pelaavat huipputasolla muiden Karibian maiden kanssa yhteisen Länsi-Intian saariston -joukkueen väreissä. Jamaikan jalkapallomaajoukkueen suurin saavutus on osallistuminen Ranskassa pidettyihin jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 1998. Karibian Cupin maa on voittanut kuudesti ja Gold Cupin lopputurnaukseen se on osallistunut 9 kertaa, parhaimpana sijoituksena toinen vuonna 2015. FIFA-rankingissa Jamaika oli toukokuussa 2017 sijalla 74 ja maassa on 25 594 rekisteröityä jalkapalloilijaa.
Jamaika on osallistunut kesäolympialaisiin vuodesta 1948 sekä vuodesta 1988 myös talviolympialaisiin.
Eniten olympiamitaleita ovat saavuttaneet pikajuoksijat Merlene Ottey (9) sekä Usain Bolt (8). Boltin kaikki mitalit ovat kultaisia, Otteyltä taasen puuttuu kultamitali.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Globalis.fi - Jamaikan maaprofiili (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Väli-Amerikan valtiot
| --- | --- |
Mantereen maat:  Belize  Costa Rica  El Salvador  Guatemala  Honduras  Meksiko  Nicaragua  Panama 
Saarivaltiot:  Antigua ja Barbuda  Bahama  Barbados  Dominica  Dominikaaninen tasavalta  Grenada  Haiti  Jamaika  Kuuba  Saint Kitts ja Nevis  Saint Lucia  Saint Vincent ja Grenadiinit  Trinidad ja Tobago 
Itsehallintoalueet:  Anguilla  Aruba  Bonaire  Brittiläiset Neitsytsaaret  Caymansaaret  Curaçao  Guadeloupe  Martinique  Montserrat  Navassa  Puerto Rico  Saba  Saint Barthélemy  Saint-Martin  Sint Eustatius  Sint Maarten  Turks- ja Caicossaaret  Yhdysvaltain Neitsytsaaret 
| n k Commonwealth realmit ja dominiot |
| --- | --- |
Nykyiset:  Antigua ja Barbuda  Australia  Bahama  Belize  Grenada  Jamaika  Kanada  Papua-Uusi-Guinea  Saint Kitts ja Nevis  Saint Lucia  Saint Vincent ja Grenadiinit  Salomoninsaaret  Tuvalu  Uusi-Seelanti  Yhdistynyt kuningaskunta 
Entiset:  Barbados  Ceylon  Etelä-Afrikka  Fidži  Gambia  Ghana  Guyana  Intia  Irlanti  Kenia  Malawi  Malta  Mauritius  Newfoundland  Nigeria  Pakistan  Sierra Leone  Tanganjika  Trinidad ja Tobago  Uganda 
| n k Kansainyhteisö |
| --- | --- |
Jäsenvaltiot:  Antigua ja Barbuda  Australia  Bahama  Bangladesh  Barbados  Belize  Botswana  Brunei  Dominica  Etelä-Afrikka  Fidži  Gabon  Gambia  Ghana  Grenada  Guyana  Intia  Jamaika  Kamerun  Kanada  Kenia  Kiribati  Kypros  Lesotho  Malawi  Malesia  Malediivit  Malta  Mauritius  Mosambik  Namibia  Nauru  Nigeria  Pakistan  Papua-Uusi-Guinea  Ruanda  Saint Kitts ja Nevis  Saint Lucia  Saint Vincent ja Grenadiinit  Salomoninsaaret  Sambia  Samoa  Seychellit  Sierra Leone  Singapore  Sri Lanka  Swazimaa  Tansania  Togo  Tonga  Trinidad ja Tobago  Tuvalu  Uganda  Uusi-Seelanti  Vanuatu  Yhdistynyt kuningaskunta 
Jamaikan pinnanmuodot ja kaupungit
Doctors Cave Beach, Montego Bay, Jamaika.
Jamaica Blue Mountain -kahvia.
Jamaikalainen reggaeta harrastava rasta.
Janne Äijö

| Janne Äijö> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Ammatti:  rahoituksen professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Vaasan yliopisto (KTM 2001, KTT 2007)
Instituutti:  Vaasan yliopisto
Tutkimusalue:  rahoitus
Aiheesta muualla
Kotisivu
Janne Äijö (s. 1977 Kauhajoki) on suomalainen rahoituksen professori. Hän toimii liiketaloustieteen, erityisesti rahoituksen professorina Vaasan yliopiston laskentatoimen ja rahoituksen akateemisessa yksikössä. Hän on Vaasan yliopiston EPAS-akkreditoidun, englanninkielisen Finance-maisteriohjelman koulutusohjelmavastaava.,
Äijö valmistui kauppatieteiden maisteriksi vuonna 2001 ja väitteli kauppatieteen tohtoriksi Vaasan yliopistossa vuonna 2007. Hänen rahoituksen alan väitöskirjansa käsitteli makrotalousuutisten vaikutuksia osake- ja optiomarkkinoihin.
Äijö nimitettiin Vaasan yliopiston vakinaiseen rahoituksen professuuriin vuonna 2014, mutta hän oli jo tätä ennen toiminut useamman vuoden laskentatoimen ja rahoituksen määräaikaisena professorina sekä muissa opetus- ja tutkimustehtävissä Vaasan yliopiston rahoituksen yksikössä.
Aiheesta muualla

Professori Janne Äijön julkaisut ja asiantuntijatehtävät Vaasan yliopiston tutkimustietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Värtsilän Teräs

Värtsilän Teräs (VäTe) on 30. lokakuuta 1933 rekisteröity, alkujaan Värtsilässä ja sodan jälkeen Tohmajärven Uusi-Värtsilässä toiminut urheiluseura. Seura on tällä hetkellä uinuva, sillä ei ole ollut toimintaa vuosikymmeniin. Seura omisti vielä vuonna 2013 Peijonniemen koulun kentän.
1930-luvulla Teräksessä pelattiin sekä jalkapalloa että jääpalloa ja seura liittyi Suomen Palloliiton Karjalan piiriin. Piirin jakauduttua vuonna 1938 Teräs jäi Sortavalan piiriin, mutta piirin tultua sodan seurauksena lakkautetuksi VäTe liittyi Joensuun piiriin 1943. Lyhyitä katkoksia lukuun ottamatta se oli piirin jäsenenä aina vuoteen 1969 saakka.
Pesäpallossa VäTe osallistui aluemestaruuskilpailuihin Itä-Karjalan alueella voittaen aluemestaruuden useita kertoja. Kaudeksi 1939 joukkue nousi Välisarjaan, joka oli tuolloin maan toiseksi korkein sarjataso. Sijainnistaan johtuen VäTe pelasi pesäpallon piirinmestaruuksista SVUL:n Pohjois-Karjalan piirissä, voittaen ensimmäisen mestaruutensa vuonna 1935.
Sodan seurauksena vain pieni osa Värtsilän kunnasta jäi Suomen rajojen sisälle, vaikka se säilyttikin itsenäisen kunnan aseman. Värtsilän Teräksen toiminta siirtyi Tohmajärven kunnan puolelle Uuteen-Värtsilään.
Seuran ohjelmassa olivat myös yleisurheilu ja talvisin hiihto sekä mäkihyppy.
Värtsilän Teräksen Naisvoimistelijat rekisteröitiin omaksi yhdistyksekseen 4. kesäkuuta 1957.
Juha Saunala

Juha Saunala (s. 1983 ) (ent. Perälä) on vaasalainen basisti, muusikko, säveltäjä, tuottaja sekä artisti. Saunala on soittanut useissa eri yhtyeissä kuten Loretta Problem, Kuusikoski ja The Slipovers. Vuodesta 2016 hän on keikkaillut ja tehnyt musiikkia Sepi Kumpulaisen kanssa.
Vuonna 2012 Juha Saunala soitti  Uuden Musiikin Kilpailun finaalissa Kaisa Valan Habits of Human Beings -kappaleella sekä hänen International shaman albumillaan.
Juha Saunala on säveltänyt mm. Sepi Kumpulaisen singlen Ole rohkea vaan jolla Kumpulainen nousi takaisin parrasvaloihin yli kymmenen vuoden hiljaiselon jälkeen. 2019 Saunala, Kumpulainen ja virolainen muusikko Jaan Pehk tekivät yhteisen Suomi-Viro-kiertueen. 2020 sama kolmikko juhlisti Sepi Kumpulaisen 50-v syntymäpäiviä konsertilla ja studiopäivällä Tartossa, josta julkaistiin myöhemmin 30.3.2021 Viiskymppiset Virossa EP.. Vuonna 2022 Juha Saunala pääsävelsi ja tuotti Sepi Kumpulaisen albumin Hyväntahtoinen lähettiläs, mukanaan internet-ilmiöksikin nousseet Rotsi & Jyrä.
Vuonna 2023 Juha Saunala julkaisi ensimmäisen kerran soolotuotantoa omalla nimellään. Ensisingle kantaa nimeä Äidin valssi, jota seurasi Pyhä maa toista tuhoaa (2024) sekä Kun kaikki särkyi (2024).
Artistit & Yhtyeet

Saunala on soittanut eri kokoonpanoissa ja artistien kanssa kuten mm:  Sepi Kumpulainen Duo, Sepi Kumpulainen Band, Ramy Essam (EGY), Jaan Pehk (EST), Lenni Paarma, Kuusikoski, Thunderbaum, Kaisa Vala, Loretta Problem, The Sensational Mika Järvinen Band, Bon Jouni, The Slipovers, Trololo Boys, Made In Iron, Shangri-La Tigers, J.Peräläinen, Silas Frey, Liv Animal, Whoop!, Muun Muassa Juha Pekka Tapani Heikkinen, #JPTH, Jay B, Jussi Kananoja Band, Firevolt, Takametsien Travoltat, Geet, Nagel Bergström, Evelyn, Cirius, Something Beautiful, Lucy Frantic.
Musiikkivideot

https://www.youtube.com/playlist?list=PLAAYorUAxU5mAOlo9PC72mw3Mz4SBb40o
Aiheesta muualla

https://www.vaasalehti.fi/uutiset/vaasalainen-juha-saunala-keikkailee-ympäri-eurooppaa-mutta-iloitsee-myös-duosta-sepi-kumpulaisen-kanssa
https://www.radiovaasa.fi/2022/10/sepi-kumpulainen-on-hyvantahtoinen-lahettilas/
https://www.vaasanikkuna.fi/uutiset/online-uutiset/vaasalaismuusikko-savelsi-sepi-kumpulaisen-uuden-singlen-1.2405394
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2016/11/17/sepi-kumpulainen-25-vuotta-armotonta-menoa
https://www.radiocity.fi/uutiset/musiikki/a-161037
https://kultuur.err.ee/924347/sepi-kumpulainen-mul-oli-teatud-muusikalisi-andeid-ja-kalduvusi-juba-sunnist-saati
https://balticguide.ee/armotonta-menoa-lahden-molemmin-puolin-sepi-kumpulainen-tekee-yhteiskiertueen-virolaisen-jaan-pehkin-kanssa/
https://parnu.postimees.ee/6832581/soome-huumorimuusika-legend-sepi-kumpulainen-tuleb-parnu
https://www.aamuposti.fi/paikalliset/1438708
http://mesta.net/viron-sepi-kumpulainen-jaan-pehk-keikkailee-suomessa-ja-virossa-sepi-kumpulaisen-kanssa/
https://www.youtube.com/watch?v=FqzwTHjSjks&t=47s
https://www.tamperelainen.fi/paikalliset/1385080
https://www.hs.fi/kulttuuri/art-2000006569244.html
https://www.youtube.com/watch?v=RYQe6_3gVhE
https://www.radiovaasa.fi/2020/06/kuusikoski-rolling-back-to-you/
https://www.boomcityradio.fi/boomcityradio-uutiset/bcr-kulttuuri-haastattelussa-juha-saunala-the-slipovers-taenaeaen-teatrossa (Arkistoitu – Internet Archive)
https://www.sydin.fi/Artikel/Visa/398622
https://www.youtube.com/watch?v=Q03p7dEvtY4
https://www.youtube.com/watch?v=_UOVXPhU3RA
https://www.youtube.com/watch?v=JOZwS8vcIvg#t=477
https://www.youtube.com/watch?v=Vwx5aI0uuuE
https://www.youtube.com/watch?v=_a5oWWl87sk
https://guest.podster.fm/196
https://vk.com/album-74317688_199819312
https://vk.com/thunderbaum?z=video-58330645_167773472%2F12eaa4e9b8c6b1d037%2Fpl_wall_-58330645
https://areena.yle.fi/1-50569791
https://www.semilive.fi/product/past-events/sepi-kumpulainen-live-stream/ (Arkistoitu – Internet Archive)
https://www.radiohelsinki.fi/ohjelma/paskalista/#
https://www.is.fi/musiikki/art-2000006222668.html
https://www.vaasanikkuna.fi/uutiset/online-uutiset/loretta-problem-aktivoituu-1.3060274
https://www.sepikumpulainen.fi
https://www.slipovers.fi
https://www.facebook.com/thunderbaum
https://vk.com/thunderbaum
https://www.facebook.com/Kuusikoski-108492960899839
Kameiros

| Kameiros> Κάμειρος |
| --- | --- |
 Kameiroksen arkeologista aluetta, taustalla Egeanmeri.
Sijainti
 Kameiros
Koordinaatit:  36°20′10″N, 27°55′16″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Kalavárda, Kámeiros, Ródos, Etelä-Egean saaret
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  1000 eaa.–139 jaa.
Huippukausi:  600- ja 500-luvut eaa.
Kulttuuri:  antiikki
Aiheesta muualla
  Kameiros Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kameiros (m.kreik. Κάμειρος, lat. Camirus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Rhodoksen (nyk. Ródos) saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee saaren luoteisrannikolla lähellä nykyistä Kalavárdan kylää.
Historia

Vanhimmat Kameiroksen alueelta tehdyt löydöt on ajoitettu pronssikaudelle. Seudulle saapui kreetalaisia asukkaita myöhäisellä minolaisella kaudella vuoden 1500 eaa. jälkeen. Näiden oletetaan paenneen Kreetalla sattuneita luonnonmullistuksia. Paikalla on saattanut olla asutus viimeistään mykeneläisellä kaudella, sillä kaupungin länsipuolelta nykyisen Kalavárdan alueelta on löydetty hautoja, jotka ovat peräisin kausilta LH I, II ja IIIA2–IIIC1 eli noin ajalta 1370–1070 eaa.
Kreikkalaisen mytologian mukaan paikalla palvottiin esihistoriallisella ajalla Mylantionin jumalia eli Zeus Mylantiosta ja Himaliaa, jotka opettivat ihmiskunnalle jauhamisen ja vaivaamisen taidot. Varhaisin kirjallinen maininta kaupungista on Homeroksen Iliaan laivaluettelossa, jossa se mainitaan yhtenä kaupungeista, joka lähetti joukkoja Troijan sotaan.
Antiikin Kameiroksen kaupungin perustivat doorilaiset asutettuaan saaren noin 1100–900 eaa. Kaupunki oli yksi Rhodoksen kolmesta vanhasta kaupungista Ialysoksen ja Lindoksen ohella. Kameiros oli kaupungeista pienin. Varhaisin arkeologinen todistusaineisto tästä asutuksesta on peräisin geometriselta kaudelta noin ajalta 900–850 eaa. Kameiros, Ialysos ja Lindos perustivat yhdessä Kosin, Knidoksen ja Halikarnassoksen kanssa kauppaliiton, doorilaisen heksapoliin, vuoteen 700 eaa. mennessä.
Akropoliilta tehtyjen löytöjen perusteella paikalla on ollut Athenelle omistettu pyhäkkö viimeistään geometrisen kauden lopulla 700-luvulla eaa. Kameiroksen kukoistuskautta oli arkaainen kausi noin 680–480 eaa. 500-luvulla eaa. Kameirosta hallitsivat tyrannit. 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Kameiroksen talous perustui maatalouteen, kuten oliivien, viikunoiden ja viinin viljelyyn, ei merenkulkuun niin kuin esimerkiksi Lindoksessa. Viikunanlehti esiintyi kaupungin lyömissä rahoissa. Kameiroksesta oli kotoisin muun muassa runoilija Peisandros.
Kameiros alkoi taantua, kun saaren pohjoiskärkeen perustettiin kolmen vanhan kaupungin yhteenlittymänä (synoikismos) Rhodoksen kaupunki vuonna 408 eaa. Tuolloin asukkaita muutti uuteen kaupunkiin. Kameiros ei kuitenkaan lakannut kokonaan olemasta. Arkaaisen ja klassisen ajan Kameiros tuhoutui maanjäristyksessä hellenistisellä kaudella vuonna 226 eaa. Tämän jälkeen se rakennettiin uudelleen, ja se sai aikakaudelle tyypillisen, Hippodamoksen järjestelmään perustuvan asemakaavan. Kameiros tuhoutui maanjäristyksessä uudelleen roomalaisella kaudella noin vuonna 139 jaa. (tai 142 jaa.), minkä jälkeen kaupunkia ei enää rakennettu uudestaan vaan se hylättiin lopullisesti.
Kameiroksen arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvun loppupuolella. Akropolista ja hautausmaata kaivettiin vuosina 1858–1865 Auguste Salzmannin ja Alfred Biliottin johdolla sekä uudelleen vuodesta 1880 Biliottin johdolla. Dodekanesiaa vallassaan pitäneet italialaiset suorittivat alueella kaivauksia vuosina 1912–1913 ja 1928–1930.
Rakennukset ja löydökset

Kameiros sijaitsee noin 50 kilometriä nykyisestä Ródoksen kaupungista länsilounaaseen. Kameiroksen rauniot, jotka kaupungin arkeologisella alueella nykyisin ovat näkyvissä, ovat pääosin peräisin hellenistiseltä ja roomalaiselta kaudelta vuoden 226 eaa. maanjäristyksen jälkeiseltä ajalta. Hellenistisellä kaudella Kameiros oli pohjakaavaltaan suunniteltu kaupunki, jossa oli Hippodamoksen asemakaava, julkisia rakennuksia ja vesijohtoverkko. Kaupunki oli rakennettu kolmeen tasoon ja levittäytyi puolikaaren muotoon rinteeseen kaupungin ydinalueen länsi- ja itäpuolella, lähellä rannikkoa.