stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalaharin aamunkoitto

| Kalaharin aamunkoitto : miten ihmisestä tuli ihminen> Gryning över Kalahari |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Lasse Berg
Kieli:  ruotsi
Genre:  tietokirja
Kustantaja:  Ordfront
Suomennos
Suomentaja:  Riikka Toivanen
Kansitaiteilija:  Elina Salonen
Kustantaja:  Into Kustannus
Julkaistu:  2012
Ulkoasu:  nid.
Sivumäärä:  316
ISBN:  978-952-264-129-8
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kalaharin aamunkoitto: miten ihmisestä tuli ihminen, alkuteos Gryning över Kalahari on ihmisen evoluutiota käsittelevä Lasse Bergin teos. Sen on suomentanut Riikka Toivanen ja julkaissut suomeksi Into Kustannus Oy vuonna 2012.
Teoksen kirjoittaja Lasse Berg on dokumenttiohjaaja ja toimittaja. Kirjan kirjoittaja pohtii monia ihmiseksi tulemisen edellytyksiä, moraalin kehittymistä, sitä mikä on ihmiselle luontaista ravintoa.
Aiheesta muualla

Kämäräinen, Jouko: Miten ihmisestä tuli ihminen. Elonkehä, 16.11.2012, nro 7–8.
Lasse Berg : Kalaharin aamunkoitto - Miten ihmisestä tuli ihminen
Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema

Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema (saks. Flughafen Karlsruhe/Baden-Baden) (IATA: FKB, ICAO: EDSB) on kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee 42 kilometriä etelään Karlsruhesta ja 19 kilometriä länteen Baden-Badenista. Lentoasema on Baden-Württembergin toisista suurin Stuttgartin lentoaseman jälkeen.
Lentoasema on Baden-Württembergin toiseksi suurin Stuttgartin jälkeen. 623 000 matkustajaa käyttää kenttää vuosittain. Se oli alun perin Kanadan armeijan sotilastukikohta vuosina 1953–1993. Vuonna 1997 siitä tuli siviililentoasema ja 17. toukokuuta sieltä lensi ensimmäinen matkustajalentokone Palma de Mallorcaan, Espanjaan.
Kentältä on linja-autoyhteys Baden-Badenin rautatieasemalle, sekä Freiburgiin, Strasbourgiin ja Mannheimiin.
Lentoyhtiöt ja määränpäät

Blue Wings (Antalya)
Ryanair (Alicante, Cagliari, Dublin, Girona, Lontoo-Stansted, Rooma-Ciampino, Tukholma-Skavsta, Valencia)
Sky Airlines (Antalya)
SunExpress (Antalya)
TUIfly (Antalya, Fuerteventura, Heraklion, Las Palmas, Palma de Mallorca, Rodos, Teneriffa)
Tunisair (Monastir)
Kekovalmuska

| Kekovalmuska |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Tricholomataceae
Suku::  Valmuskat Tricholoma
Laji::  argyraceum
Kaksiosainen nimi
 Tricholoma argyraceum  (Bull.) Gillet 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kekovalmuska (Tricholoma argyraceum syn. Tricholoma inocybeoides) on kartiomainen tai laakea lyijynharmaa tai valkoinen valmuskalaji. Sen jalka on valkea ja siinä on kellertäviä tai ruskeita säikeitä. Heltat ovat valkoiset ja vanhemmiten muuttuvat kellertäviksi. Malto on valkoista. Sieni ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehtimetsissä koivujen seurassa hyvin harvinaisena.
Kekomäki

Kekomäki voi tarkoittaa:
Eero Kekomäki (1933–2024), varatuomari, Suojelupoliisin päällikkö 1990–1996, Lemmikki Kekomäen poika
Eetu Kekomäki (ent. Johansson, 1874–1960), opettaja ja kunnallismies, Suomen ensimmäinen kaupunkineuvos
Lemmikki Kekomäki (o.s. Yrjö-Koskinen, 1902–1996), juristi ja tuomari
Paavo Kekomäki (1900–1977), juristi, Suomen korkeimman oikeuden jäsen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kekomäki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kanttaali

Kanttaalilankaa
Kanttaali on eräille raudan, kromin ja alumiinin seoksille rekisteröity tavaramerkki. Tavaramerkin omistaa Sandvik Intellectua Property AB.
Kanttaali koostuu pääasiassa pääasiassa raudasta, kromista (20–30 %) ja alumiinista (4–7,5 %). Ensimmäisen kanttaaliseoksen kehitti Hans von Kantzow Hallstahammarissa, Ruotsissa. Kanttaali on tunnettu sen suuresta lämmönkestosta ja keskinkertaisen suuresta ominaisvastuksesta (ominaisresistanssi).  Sitä käytetään usein lämmityslaitteissa.
Tunnuspiirteet

Lämmityksessä vastuslangan tulee olla stabiili ollessaan kuuma. Kanttaaliseos luo suojaavan kerroksen alumiinioksidia. Alumiinioksidi on sähköeriste, mutta omaa verrattain korkean lämmönjohtokyvyn.
Tavallisen kanttaalin sulamispiste on noin 1 500 °C. Erikoistarkoituksiin tuotetut kanttaaliseokset voivat kestää jopa 1 425  °C sulamatta.
Apples of Idun

| Apples of Idun> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2004–
Tyylilaji:  Industrial rock Elektro
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Eetu Moisio, laulu, koskettimet, ohjelmointi   Jouni Korhonen, basso   Jani Vilhunen, rummut   Sami Skantsi, kitara, koskettimet  
Entiset jäsenet:  Mikko Korhonen, koskettimet (2004–2007)  Lari Sallinen, kitara, koskettimet (2008–2013)  Niklas Nybom, koskettimet (2009–2013) 
Levy-yhtiö:  Secret Entertainment   Go On Music 2009–2011  
Aiheesta muualla
www.applesofidun.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Apples of Idun on suomalainen industrial rockia soittava yhtye. Se perustettiin vuonna 2004 ja ensimmäinen albumi Widow ilmestyi keväällä 2005. Kyseinen omakustanne oli lähinnä laulaja Eetu Moision sooloproduktio ja ennen varsinaista koko bändin voimin tuotettua ja levy-yhtiön (Go On Music) julkaisemaa kokopitkää Disaster Art (2009), Apples of Idun julkaisi yhteensä neljä singleä, joista osan tosin vain promootiotarkoituksiin.
Yhtyeen musiikki on yhdistelee elektroa, industrialia ja rockia. Keulahahmo Eetu Moisio säveltää ja sanoittaa pääosin kaikki kappaleet, joiden sanoitukset sisältävät usein myös yhteiskunnallisen sanoman.
Yhtyeen nimi tulee skandinaavisen mytologian myytistä, jonka mukaan jättiläisjumala Bragin vaimon Idunin omenat toimivat jumalten voimanlähteenä. Laulaja Eetu Moision mukaan bändin nimi on tarkoitettu "osin kannustamaan ihmisiä uskomaan mieluummin itseensä kuin myyttisiin olentoihin. Idunin omenathan ovat tarun mukaan jumalten huumetta ja lääkettä, joka viestittää sitä, että jumalatkin olisivat pohjimmiltaan haavoittuvaisia ja inhimillisiä."
Yhtyeen jäsenet

Eetu Moisio (laulu, koskettimet, ohjelmointi)
Jouni Korhonen (basso)
Jani Vilhunen (rummut)
Sami Skantsi (kitara, koskettimet)
Julkaisut > Albumit

Silence of the Loud (2013)
Disaster Art (2009)
Widow (2005)
Julkaisut > EP:t

While The Night Is A Shade (2011)
Julkaisut > Singlet

Shine the Armour (2013)
Polyfonia (2010)
The Bang (2009)
The Fusing Clouds (2008)
Pinch (2007)
Aim (2006)
Aiheesta muualla

Yhtyeen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Apples of Idun Myspacessa (englanniksi)
Kaikuluotaus

Kaikuluotaimen näyttö
Kaikuluotaus (engl. sonar, lyhennys sanoista sound navigation and ranging) on tekniikka, joka hyödyntää äänen etenemistä ja heijastumista kohteiden paikallistamiseen, useimmiten veden alla. Kaikuluotausta käytetään merenpohjan kartoittamiseen, hylkyjen paikantamiseen, vihollisen laivojen ja sukellusveneiden seurantaan sekä kalaparvien etsimiseen. Myös auton pysäköintitutka toimii kaikuluotauksen periaatteella.
Kaikuluotaimen tyypillisesti käyttämä taajuus on 5–50 kHz. Kaikuluotain lähettää pulssimuotoisen äänisignaalin, "pingin", ja vastaanottaa heijastuneen kaikusignaalin vedenalaisella mikrofonilla eli hydrofonilla. Havaitun signaalin muodosta voidaan tehdä johtopäätöksiä myös pohjan maalajeista.
Kaikuluotaimen keksi Lewis Nixon vuonna 1906. Sitä käytettiin jäävuorien paikallistamiseen. Tarkempia kaikuluotaimia alettiin nopeasti kehittää vuonna 1912 Titanicin uppoamisen jälkeen, jolloin brittiläinen Lewis Richardson ja saksalainen Alexander Behm saivat kumpikin patentin parantamilleen kaikuluotaimille.
Eläinkunnassa muun muassa lepakot ja delfiinit käyttävät kaikuluotauksen tapaista menetelmää saalistaessaan pimeässä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaikuluotaus Wikimedia Commonsissa
Kauko Kuosma

Kauko Einari Kuosma (14. tammikuuta 1926 Viipuri – 30. maaliskuuta 2013) oli suomalainen pianotaiteilija ja musiikkipedagogi.
Kuosman perhe muutti Helsinkiin talvisodan alettua, mutta Kauko Kuosma asui jonkin aikaa sukulaisten luona Tanskassa. Hän oli aloittanut koulunkäyntinsä Viipurissa ja jatkoi myöhemmin Helsingin normaalilyseossa. Jatkosodassa Kuosma palveli Helsingin ilmatorjuntajoukoissa.
Kuosman vanhemmat olivat urkutaiteilija Venni Kuosma ja tanskalaissyntyinen pianotaiteilija Sigrid Holst-Christensen. Kauko Kuosma aloitti pianonsoiton Viipurissa vanhempiensa opastuksella. Valmistuttuaan ylioppilaaksi hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1946 alkaen Martti Paavolan oppilaana. Kuosma voitti Maj Lind -pianokilpailun vuonna 1948 ja suoritti pianodiplomin vuonna 1949. Samana vuonna hän piti myös ensikonserttinsa. Kuosma opiskeli myös Pariisin konservatoriossa suorittaen siellä diplomin vuonna 1953. Hän täydensi opintojaan myöhemmin Wienissä.
Urallaan Kuosma esiintyi pianokonserttojen solistina, duopianistina ja säestäjänä. Hän konsertoi Suomessa ja ulkomailla ja sävelsi kamarimusiikkia sekä kuoro- ja lauluteoksia. Vuosina 1951–1953 Kuosma oli Kansallisoopperan harjoituspianisti. Hän työskenteli Sibelius-Akatemian pianonsoiton opettajana vuodesta 1954 ja lehtorina vuodesta 1965 eläkkeelle jäämiseensä saakka.
Kuosma oli aktiivinen myös musiikin alan järjestöissä ja toimi valtion säveltaidetoimikunnan ja Euroopan musiikin juhlavuoden 1982 Suomen toimikunnan puheenjohtajana. Hän oli myös Taiteen keskustoimikunnan jäsen.
Kauko Kuosman puoliso vuosina 1956–1977 oli pianisti Inkeri Siukonen (1927–2014).
Kauko Kuosma harrasti pienoisrautatieitä, ja hän oli mm. vuonna 1951 perustamassa Suomen vanhinta rautatieharrastusyhdistystä, Pienoisrautatiekerho ry:tä.
Aiheesta muualla

Pianisti Kauko Kuosma kertoo harrastuksestaan (Yle-Areena)
Kari Mikko Vesala

Dosentti Kari Mikko Vesala (VTT) (s. 1957) toimii sosiaalipsykologian lehtorina Helsingin yliopistossa. Vesalan asiantuntemusalueita ovat yrittäjyyden sosiaalipsykologia, toimijuus ja laadullinen asennetutkimus.
Vesala on tehnyt sosiaalipsykologista tutkimusta muun muassa pienyrittäjistä, yrittäjyyden edistämispolitiikasta ja diskursseista sekä maanviljelijöiden toimijuudesta. Lisäksi Vesala tutkii nonkommunikaatiota ja relationismia metodologisina ja metateoreettisina näkökulmina.
Julkaisut

https://tuhat.halvi.helsinki.fi/portal/en/persons/kari-mikko-vesala(ff0380ba-112a-4eeb-84ac-e9d456eee4e8)/publications.html?page=0
Kaikilla

| Kaikilla Karkkiautomaatti |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2006
 Tyylilaji: indie rock
 Levy-yhtiö: Stupido Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 15.
Karkkiautomaatin muut julkaisut
| Suudelmilla 1998 | Kaikilla 2006 |   |
Kaikilla on Karkkiautomaatti-nimisen suomalaisen indie rock -yhtyeen kokoelma-tupla-albumi, joka ilmestyi vuonna 2006. Levy sisältää kaikki kappaleet yhtyeen aiemmilta levyiltä.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 15.
Kappaleet

Suluissa alkuperäinen julkaisu
| --- | --- |
 CD 1 Levy-yhtiö 1993 -EP (1993) En kai koskaan löydä sitä oikeaa Rakkaudella -EP (1993) Ei oo ei oo toivookaa  Hei Johanna  Annathan anteeksi  Hyvää matkaa, kulta pieni Kävelyllä -EP Ja mua harmitti niin (Joo joo)  Rakkautta ensisilmäyksellä  Luulitsä niin  Maailman komein poika Karkuteillä (1994) Jää beibi jää  Aina vaan jaa jaa jaa  Kai vielä joskus muistat mua  Toivon että huomaat  Hei okei mä meen  Paina kaasua, honey!  Äl-oo-vee  Särkyneen sydämen twist  Taaskin turhaan...  Tanssi vaan  Takaisin en tuu  Yeah yeah Jenni  Kaikki menee pää eellä surffaamaan Trallalla -EP (1994) Ymmärtää jos voisit näin  Nyt lähtee rock'n'roll  Hyvästi Yyteri  Uskomaton tapaus  Ykkösbussi  Modesty Blaise Kaksi-Nolla (1996) Niin oot kaveria!  Huimaa huimaa (Maagista vetovoimaa)  Inhat silmät tuijottaa  Luonnon helmaan  Minun ikioma kesälaulu  Nimi muistiossa  Karkkiautomaatti bop  Pliis Denise  Sovitelma: erätauko  Viikonloppu kahdestaan  Vanha älppärini tuo (Soi dadididididamdaa)  Ja kesä hiipuu hiljaa... :  CD 2 Lämmöllä -EP (1996) Hölmö kaikkein aikojen  Toinen onneen vie  Stimango Seikkailuun -single (1997) Kuutamo Susan -single (1998) Kuutamox kaikuu Suudelmilla (1998) Rio Wamba  Arvoitus on meille poika tuo  Seikkailuun  Nyt heitän arpakuution  Toinen onneen vie (albumiversio)  Yks-kaks-motocross  Minne vaan  Parisuhteen aakkoset  Mä tahdon romanssin  Voi kuinka on tää maailmain  Kemijoki  Susan  Wambada  Kaks-kol-motocross (Chinon & Rhodes remix)
Aiheesta muualla

Kaikilla discogs.com -sivustolla
Kauko Kouvalainen

Kauko Einari Kouvalainen (15. heinäkuuta 1930 Iisalmen maalaiskunta – 1. helmikuuta 2022 Turku) oli suomalainen lääkäri ja Oulun yliopiston lastentautien professori.
Kouvalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Robert Kouvalainen ja Ida Säisä ja hänen puolisonsa vuodesta 1958 oli farmaseutti Marita Kilander. Kouvalainen tuli ylioppilaaksi Iisalmen lyseosta 1951 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1958. Uransa alkuvaiheessa Kouvalainen työskenteli muun muassa Helsingin yliopiston ja Helsingin kaupungin palveluksessa. Lastentautien professorina Oulun yliopistossa hän toimi 1972–1992. Ennen Oulua Kouvalainen työskenteli Helsingin lastenklinikassa kymmenen vuotta ja Turun lastenklinikassa apulaisprofessorina vajaat viisi vuotta. Hän toimi myös Mannerheimin Lastensuojeluliiton puheenjohtajana. Kouvalaisen tutkimusalaa olivat lastentaudit ja immunologia.
Aiheesta muualla

Kauko Kouvalaisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Kauko Korpela (professori)

Kauko Mauno Korpela (19. elokuuta 1927 Liminka – 13. lokakuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen geologi. Hän oli Turun yliopiston maaperägeologian professori 1974–1978, sen jälkeen Geologisen tutkimuslaitoksen kallio- ja maaperätutkimuksen osastoryhmän tutkimusjohtaja professorin arvolla vuodesta 1979. Hän tutki rakennus- ja maaperägeologiaa.
Korpela oli vuosina 1970–1992 Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan geologian dosentti.
Aiheesta muualla

Kauko Korplelan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (käyttäjätunnuksella).
Alphen aan den Rijnin ostoskeskusammuskelu

| Alphen aan den Rijnin ostoskeskusammuskelu |
| --- | --- |
 Alankomaiden pääministeri Mark Rutte ammuskelun tapahtumapaikan lähettyvillä.
Paikka:  Alphen aan den Rijn, Etelä-Hollanti, Alankomaat
Ajankohta:  9. huhtikuuta 2011  kello 12.00:n jälkeen
Iskutyyppi:  joukkomurha
Kuolleita:  7 (hyökkääjä mukaan lukien)
Haavoittuneita:  17
Epäilty/epäillyt:  Tristan van der Vlis
Tekovälineet:  Smith & Wesson M&P15-22 -pienoiskivääri  .45 -kaliiperinen Colt-pistooli  .44 -kaliiperinen Taurus-revolveri 
Alphen aan den Rijnin kunnan ostoskeskusammuskelu tapahtui Alankomaissa 9. huhtikuuta 2011. Seitsemän ihmistä kuoli asemiehen ampumiin luoteihin Ridderhofin ostoskeskuksessa. 24-vuotias Tristan van der Vlis surmasi kuusi ihmistä pienoiskiväärillä ja lopuksi itsensä ilmeisesti käsiaseella. Lisäksi ammuskelussa loukkaantui 17 ihmistä.
Ammuskelu

Van der Vlis saapui Ridderhof-ostoskeskuksen parkkipaikalle aseistautuneena itselataavalla Smith & Wesson M&P15-22 -pienoiskiväärillä sekä kahdella käsiaseella. Lisäksi hän oli pukeutunut luotiliiviin. Hän alkoi ammuskella jo parkkipaikalla ja eteni ostoskeskukseen. Van der Vlis ampui kuusi ihmistä kuoliaaksi ja haavoitti useita muita, ennen kuin surmasi itsensä. Hän ampui kaikkiaan yli 100 laukausta. Hyökkäys kesti yhteensä noin 25 minuuttia. Useat ostoksilla olleet ihmiset hätääntyivät ennen evakuoinnin alkamista. Myöhemmin samana päivänä yksi loukkaantuneista menehtyi, ja uhriluku nousi seitsemään.
Ammuskelija jätti autoonsa lapun, jossa kerrottiin, että kolmeen muuhun kauppakeskukseen samassa kaupungissa on asetettu pommi. Kyseiset kauppakeskukset evakuoitiin välittömästi. Räjähteitä ei kuitenkaan kyseisistä kauppakeskuksista löytynyt.
Henkilövahingot

Ammuskelussa loukkaantui kaksi lasta, tosin vain lievästi. Sunnuntaina 10. huhtikuuta sairaalassa oli edelleen 12 ihmistä. Sairaalassa olleet kaksi lasta olivat molemmat tyttöjä – toinen 10-vuotias ja toinen 6-vuotias.
Ammuskelussa menehtyi kolme miestä, joiden iät olivat 80, 49 ja 42 vuotta. Myös naisia menehtyi kolme, ja he olivat 91-, 68- ja 45-vuotiaita.
Syyllinen

Ampuja oli 24-vuotias Tristan van der Vlis, joka asui vanhempiensa kanssa kerrostalossa Alphen aan den Rijnissä. Hän oli asunut Alphenissa lapsesta asti. Poliisin antamien tietojen mukaan hän kuului ampumaseuraan ja omisti kolme tuliasetta. Vuonna 2003 häntä epäiltiin aselakien rikkomisesta, mutta häntä ei tuomittu. Miehellä on ollut myös psykologisia ongelmia: vuonna 2006 hän vietti 10 päivää suljetussa laitoksessa itsemurhayrityksen jälkeen. Naapurit kuvailivat ampujaa kohteliaaksi ja mukavaksi.
Ampuja jätti jälkeensä äidille osoitetun jäähyväiskirjeen, jossa hän kertoi itsemurha-ajatuksistaan. Kirjeessä hän ei kuitenkaan kertonut siitä, että aikoisi vahingoittaa muita ihmisiä.
Ampujan jättämän viestin lisäksi löydettiin toinen viesti sekä tiedostoja hänen tietokoneeltaan.
Reaktiot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | On melkein uskomatonta, että kaupunkimme kokee tällaisen verilöylyn vielä näin kauniina päivänä. | ” |
– kaupunginjohtaja Bas Eenhoorn
Oikeusministeri Ivo Opstelten sanoi, että hän oli "järkyttynyt" ja kutsui tapahtumaa "suureksi Alphen aan den Rijniä sekä koko Alankomaita koskettavaksi tragediaksi". Alphen aan den Rijnin kaupunginjohtaja Bas Eenhoorn osoitti myötätuntoaan uhrien perheille. Hollannin kirkot muistivat uhreja jumalanpalveluksin. Tapahtumapaikalle vietiin kukkia.
Useita tuhansia ihmisiä osallistui muistotilaisuuteen ostoskeskuksen luona 10. huhtikuuta. Myös pääministeri Mark Rutte ja Alphen aan den Rijnin kaupunginjohtaja Bas Eenhoorn osallistuivat tilaisuuteen.
Jäljitelmäuhkaukset

Pian ammuskelun jälkeen poliisi pidätti 17-vuotiaan pojan, joka oli uhannut toteuttaa toisen joukkomurhan. Rotterdamista kotoisin oleva poika lähetti Twitteriin seuraavan viestin:
»Haha, Irak on tulossa myös Hollantiin. Yksi mies Alphenissa on jo murhannut kuusi ihmistä. Aion päihittää hänet.»
Myöhemmin poika poisti viestin ja väitti sen olleen vitsi. Pojan tekemän uhkauksen jälkeen neljä muuta ihmistä on pidätetty Twitteriin tehdyistä samanlaisista uhkauksista epäiltyinä.
Karlsruhe (1927)

| Karlsruhe |
| --- | --- |
 Karlsruhe noin 1930

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Deutsche Werke, Kiel
Kölinlasku:  27. heinäkuuta 1926
Laskettu vesille:  20. elokuuta 1927
Palveluskäyttöön:  6. marraskuuta 1929
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 9. huhtikuuta 1940
Tekniset tiedot
Uppouma:  7 800 t
Pituus:  174 m
Leveys:  15,3 m
Syväys:  6,28 m
Koneteho:  68 200 shp
Nopeus:  32 solmua
Miehistöä:  514-850
Aseistus
Aseistus:  3x3 15 cm SK C/25 -tykkiä 6 × 88 mm:n ilmatorjuntatykkiä 8 × 3,7 cm SK C/30 -ilmatorjuntatykkiä 8 × 20 mm:n ilmatorjuntatykkiä 12 × 50cm torpedoputkea 120 miinaa
Karlsruhe oli Saksan laivaston Königsberg-luokan risteilijä toisessa maailmansodassa. Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusvene HMS Truant torpedoi aluksen 9. huhtikuuta 1940, jolloin alus menetti liikuntakykynsä. Miehistö jätti aluksensa ja siirtyi torpedovene Greifiin, joka sen jälkeen upotti hylyn.
Valmistus

Alus tilattiin 1925 nimellä risteilijä C (Medusan korvaaja) Deutsche Werkeltä, missä köli laskettiin 27. heinäkuuta 1926 telakkanumerolla 207. Alus laskettiin vesille 20. elokuuta 1927 nimellä Karlsruhe. Kastetilaisuudessa puheen piti Karlsruhen pormestari ja aluksen kummina oli vuonna 1914 upotetun ensimmäisen risteilijä SMS Karlsruhen päällikön Köhlerin leski. Alus lähti propulsiojärjestelmän testeihin 15. lokakuuta 1929, joiden päätyttyä alus siirrettiin Wilhelmshaveniin viimeisteltäväksi. Alus otettiin palvelukseen 6. marraskuuta ensimmäisenä päällikkönään Eugen Lindau. Alukselle siirrettiin miehistöksi palveluksesta poistetun risteilijän Berlinin miehistö.
Palvelus

Alus vietti ensimmäiset palveluskuukautensa Itämerellä koulutuksessa, jonka aikana alus saavutti 15. tammikuuta 1930 kolmen tunnin ajossa 29 solmun keskinopeuden.
Kamphaeng Phet

| Kamphaeng Phet เทศบาลเมืองกำแพงเพชร |
| --- | --- |


 Kamphaeng Phet
 16°28′52″N, 99°31′19″E 
Valtio:  Thaimaa
Provinssi:  Kamphaeng Phet
Väkiluku 2014:  29 178 
 www.kppmu.go.th 
Kamphaeng Phet on kaupunki Thaimaassa. Se on samannimisen provinssin pääkaupunki.
Kampfgeschwader 6

| Kampfgeschwader 6 |
| --- | --- |
 KG6:n tunnus
Toiminnassa:  1. syyskuuta 1942–1944
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:  Ilmavoimat
Rooli:  taktiset pommitukset ja maavoimien lähituki
Osa joukkoa:  Luftflotte 3
Koko:  3 laivuetta
Kalusto:  Dornier Do 217 Junkers Ju 88 Junkers Ju 188
Sodat ja taistelut:  Kaukasuksen taistelut Stalingradin taistelu Operaatio Steinbock Operaatio Cobra Caenin taistelu Falaisen motti
Kampfgeschwader 6 (KG6) (suom. Pommituslentorykmentti 6) oli Saksan ilmavoimien pommituslentorykmentti toisessa maailmansodassa. Yksikkö perustettiin virallisesti 1. syyskuuta 1942 Dinardissa Bretagnessa, vaikka jo 11. lokakuuta 1941 Luftflotte 3 määrättiin perustamaan uuden rykmentin esikunta. Se lensi olemassa olonsa aikana Dornier Do 217, Junkers Ju 88 ja Junkers Ju 188 -koneilla. Rykmentti osallistui operaatioihin Britteinsaarille, itärintamalla, Pohjois-Afrikassa, Italiassa ja Normandiassa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kampfgeschwader 6
Kampen

Kampen tarkoittaa muuan muassa seuraavia:
Kampen, Kampin kaupunginosan ruotsinkielinen nimi Helsingissä
Kampen, asuinalue Oslossa
Kampen, kunta ja entinen hansakaupunki Alankomaissa
Kampen, kunta Saksassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kampen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keonjharin piirikunta

Keonjharin piirikunta (orijaksi କେନ୍ଦୁଝର ଜିଲ୍ଲା, Kendujhara jillā) on yksi Intian Odishan osavaltion 30 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu etelästä Jajpurin ja Dhenkanalin piirikuntiin, lännestä Angulin ja Sundargarhin piirikuntiin, pohjoisesta Jharkhandiin ja idästä Mayurbhanjin, Balasoren ja Bhadrakin piirikuntiin.
Piirikunnassa oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 801 733 asukasta.
Karol Divín

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   Karol Divín vuonna 1964  |   Karol Divín vuonna 1964  |   Karol Divín vuonna 1964  |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Miesten taitoluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Squaw Valley 1960 | yksinluistelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bratislava 1958 | yksinluistelu |  |
|  Kultaa |  Davos 1959 | yksinluistelu |  |
Karol Divín (22. helmikuuta 1936 – 6. huhtikuuta 2022) oli taitoluistelija, joka edusti Tšekkoslovakiaa 1950–1960-luvuilla. Hän oli vuoden 1960 Squaw Valleyn talviolympialaisten hopeamitalisti. Divín voitti taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa miesten yksinluistelun vuosina 1958 ja 1959.
Karlsruhen piirikunta

Karlsruhen piirikunta (saks. Landkreis Karlsruhe) on piirikunta saksalaisessa Baden-Württembergin osavaltiossa. Se kuuluu Karlsruhen hallintopiiriin, ja sen hallintokaupunkina toimii Karlsruhe, joka ei kuitenkaan kuulu itse piirikuntaan vaan on piiritön kaupunki (saks. Kreisfreie Stadt). Piirikunnan suurin kaupunki on Bruchsal. Piirikunnan pinta-ala on 1 085 neliökilometriä, ja sen alueella asui kesäkuun 2021 lopussa 447 868 asukasta.