stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
City to City
Kappale-erittely

"The Ark"
Intro: The Bushwhackers
Gary Taylor – basso
Henry Spinetti – rummut
Tommy Eyre – piano
Gerry Rafferty – akustinen kitara, laulu, taustalaulu
Jerry Donahue – sähkökitarat
Glen Le Fleur – tamburiini
Graham Preskett – viulut, mandoliini
Barbara Dickson – taustalaulu
"Baker Street"
Gerry Rafferty – laulu
Henry Spinetti – rummut
Gary Taylor – basso
Tommy Eyre – kosketinsoittimet, moog
Glen Le Fleur – lyömäsoittimet
Nigel Jenkins – rytmisähkökitara (rytmi)
Hugh Burns – sähkökitara (soolo)
Graham Preskett – jousisovitukset
Raphael Ravenscroft – saksofoni
"Right Down the Line"
Gary Taylor – basso
Henry Spinetti – rummut
Glen Le Fleur – lyömäsoittimet
Tommy Eyre – piano, urut
Hugh Burns – kitarat
Brian Cole – steelkitara
Gerry Rafferty – laulu
"City to City"
Tommy Eyre – kosketinsoittimet
Henry Spinetti – rummut
Gary Taylor – basso
Paul Jones – huuliharppu
Graham Preskett – viulut
Brian Cole – steelkitara
Hugh Burns – sähkökitara
Gerry Rafferty – akustinen kitara, laulu
Hugh Murphy – tamburiini
Rab Noakes – taustalaulu
Roger Brown – taustalaulu
John McBurnie – taustalaulu
Vivian McAuliff – taustalaulu
Gary Taylor – taustalaulu
"Stealin' Time"
Tommy Eyre – flyygeli, sähköpiano, moogit
Brian Cole – steelkitara
Gary Taylor – basso
Henry Spinetti – rummut
Hugh Burns – sähkökitara
Mick Moody – akustinen kitara
Gerry Rafferty – akustinen kitara, laulu
Graham Preskett – jousikone
Glen Le Fleur – tamburiini
"Mattie's Rag"
Tommy Eyre – piano
Gary Taylor – basso
Henry Spinetti – rummut
Woody – hanuri
Graham Preskett – jousikone, viulu, puhallinsovitukset
Brian Cole – dobro
Gerry Rafferty – laulu
"Whatever's Written in Your Heart"
Gerry Rafferty – laulu, taustalaulu
Tommy Eyre – piano, moogit
Barbara Dickson – taustalaulu
Joanna Carlin – taustalaulu
"Home and Dry"
Tommy Eyre – piano, moogit
Gary Taylor – basso
Henry Spinetti – rummut
Hugh Burns – kitarat
Graham Preskett – jousisovitukset
Nigel Jenkins – soolokitara
Gerry Rafferty – laulu
"Island"
Gary Taylor – basso
Glen Le Fleur – rummut
Tommy Eyre – sähköpiano, urut
Raphael Ravenscroft – saksofoni
Brian Cole – steelkitara
Willy Ray – hanuri
Hugh Burns – sähkökitara
Gerry Rafferty – laulu
"Waiting for the Day"
Henry Spinetti – rummut
Gary Taylor – basso
Andy Fairweather-Low – sähkökitara (rytmi)
Hugh Burns – soolo- ja rytmikitara
Tommy Eyre – sähköpiano/urut ja puhallisovitukset
Glen Le Fleur – lyömäsoittimet
Graham Preskett – viulut
Gerry Rafferty – laulu, piano
Edge of Tomorrow

| Edge of Tomorrow |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Doug Liman
Käsikirjoittaja:  Christopher McQuarrie Jez Butterworth John-Henry Butterworth
Perustuu:  Hiroshi Sakurazakan romaaniin All You Need Is Kill
Tuottaja:  Erwin Stoff Tom Lassally Jeffrey Silver Gregory Jacobs Jason Hoffs
Säveltäjä:  Christophe Beck
Kuvaaja:  Dion Beebe
Leikkaaja:  James Herbert Laura Jennings
Pääosat:  Tom Cruise Emily Blunt Bill Paxton Brendan Gleeson
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Warner Bros. Pictures Village Roadshow RatPac-Dune Entertainment 3 Arts Entertainment Viz Productions
Levittäjä:  InterCom Netflix
Ensi-ilta:   28. toukokuuta 2014  6. kesäkuuta 2014
Kesto:  113 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  178 miljoonaa dollaria
Tuotto:  370,5 miljoonaa dollaria
Seuraaja:  Live Die Repeat and Repeat
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Edge of Tomorrow on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen tieteiselokuva, jonka on ohjannut Doug Liman. Se perustuu Hiroshi Sakurazakan vuoden 2004 romaaniin All You Need Is Kill, jonka ovat sovittaneet käsikirjoitukseksi Christopher McQuarrie, Jez Butterworth ja John-Henry Butterworth. Elokuvan pääosia esittävät Tom Cruise ja Emily Blunt. Elokuva sijoittuu tulevaisuuteen jossa Maa on joutunut avaruusrodun hyökkäyksen kohteeksi.
Edge of Tomorrow sai ensi-iltansa 28. toukokuuta 2014 Suomessa ja 6. kesäkuuta 2014 Yhdysvalloissa. Elokuva tuotti 370,5 miljoonaa dollaria lipputuloja, 178 miljoonan dollarin budjettia vastaan, ja sai enimmäkseen myönteisiä arvosteluja kriitikoilta.
Juoni

Majuri William Cage (Cruise), taistelukokematon tiedotusupseeri, joutuu esimiestensä käskystä osallistumaan maihinnousuoperaatioon avaruusolentoja vastaan. Vaikka Cage kuolee taistelussa, hän huomaa joutuneensa aikaluuppiin, joka lähettää hänet takaisin taistelua edeltävään päivään aina kun hän kuolee. Cage lyöttäytyy yhteen erikoisjoukkosotilas Rita Vrataskin (Blunt) kanssa etsien keinoa avaruusrodun päihittämiseen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tom Cruise  | … |  Majuri William Cage   |
|  Emily Blunt  | … |  Kersantti Rita Vrataski   |
|  Bill Paxton  | … |  Vääpeli Farell   |
|  Brendan Gleeson  | … |  Kenraali Brigham   |
|  Kick Gurry  | … |  Griff   |
|  Dragomir Mrsic  | … |  Kuntz   |
|  Charlotte Riley  | … |  Nance   |
|  Jonas Armstrong  | … |  Skinner   |
|  Franz Drameh  | … |  Ford   |
|  Masayoshi Haneda  | … |  Takeda   |
|  Tony Way  | … |  Kimmel   |
|  Terence Maynard  | … |  Karu kersantti   |
|  Noah Taylor  | … |  Tri Carter   |
|  Lara Pulver  | … |  Karen Lord   |
|  Madeleine Mantock  | … |  Julie    |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (englanniksi)
Edge of Tomorrow Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Edge of Tomorrow Box Office Mojossa. (englanniksi)
Edge of Tomorrow Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Edge of Tomorrow Metacriticissä. (englanniksi)
Doug Limanin ohjaamat elokuvat
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1990-luku: Getting In (1994) · Swingers (1996) · Go (1999)
2000-luku: Medusan verkko (2002) · Mr. & Mrs. Smith (2005) · Jumper (2008) · Fair Game (2010)
2010-luku: Edge of Tomorrow (2014)
Eleanor Helin
Aiheesta muualla

Women in Science & Technology Month 1998 June 12, WITI museum
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Eleanor F. Helin
Käännös suomeksi
Crazy Something Normal

| ”Crazy Something Normal” Donkeyboy |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 24. maaliskuuta 2014
 Tuottaja(t): Simen & Espen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.39
 Levy-yhtiö: Warner Music Norway
Donkeyboyn muut singlet
| ”Triggerfinger” 2013 | ”Crazy Something Normal” 2014 |   |
Crazy Something Normal on norjalaisyhtye Donkeyboyn kappale heidän tulevalta kolmannelta studioalbumiltaan. Sen julkaisi Warner Music albumin toisena singlenä 24. maaliskuuta 2014. Kappaleeseen liittyvä musiikkivideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 2. huhtikuuta 2014. Videolla Donkeyboyn jäsenet yrittävät nukenkokoisina henkilöinä selviytyä elävien spraymaalipurkkien hyökkäykseltä. Toisin kuin albumin ensimmäinen single, "Crazy Something Normal" pääsi kotimaassaan listoille, sillä Norjan singlelistalla se on toistaiseksi päässyt parhaimmillaan 13. sijalle. Sen lisäksi kappale on päässyt Suomen virallisen radiolistan 3. sijalle.
Kappalelista

Digitaalinen lataus
"Crazy Something Normal" - 3:39
Listasijoitukset

| Lista | Sijoitus |
| --- | --- |
Norja (VG-lista): 13
Suomi (Suomen virallinen radiolista): 3
Cheryl Noble

Cheryl Noble (s. 29. syyskuuta 1956) on kanadalainen curlingpelaaja. Hän kuului naisten maailmanmestaruuden voittaneeseen joukkueeseen vuonna 2000 ja sai lisäksi olympiapronssia Salt Lake Cityssä 2002.
Corpusculum

Corpusculum voi viitata seuraaviin:
Corpusculum bulboideum eli Krasen kappale
Corpusculum lamellosum eli Pacinin kappale
Corpusculum renale t. C. renis eli munuaiskeränen
Corpusculum tactus eli tuntokeränen
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Corpusculum”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Cheryl Heuton

Cheryl Heuton on yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja sekä -tuottaja. Hän on luonut yhdessä puolisonsa Nicolas Falaccin kanssa rikossarjan Num3rot.
Ennen siirtymistään käsikirjoittajaksi Heuton työskenteli toimittajana kalifornialaisessa sanomalehdessä.
Elsa Tilkanen

Elsa Vilhelmiina Tilkanen (o.s. Saarelainen, 26. syyskuuta 1896 Pöytyä – 5. joulukuuta 2006 Pöytyä) oli ennen kuolemaansa Suomen vanhin elossa oleva asukas. Hän on Suomen historian kuudenneksi vanhimmaksi elänyt ihminen, jonka ikä on varmuudella todistettavissa. Pöytyällä, ennen kuntien yhdistymistä Karinaisissa, asuneesta 110-vuotiaasta Tilkasesta tuli Suomen vanhin asukas, kun sillä hetkellä vanhin, ahvenanmaalainen Anna Hagman kuoli 110 vuoden ikäisenä huhtikuussa 2006.
Elsa o.s. Saarelainen avioitui vuonna 1919 karinaislaisen Vilho Tilkasen kanssa. Pariskunta sai neljä lasta. Vilho Tilkanen kuoli vuonna 1945.
Elsa Tilkanen kuoli 110-vuotiaana 5. joulukuuta 2006. Hänen kuoltuaan Suomen vanhimman asukkaan tittelin sai Aarne Arvonen (1897–2009).
Bookcrossing

”Vapautettuja” kirjoja lyonilaisessa puistossa. Kirjojen suojaamiseksi säältä ne on laitettu muovipusseihin.
Bookcrossing on kansainvälinen ”kirjojen vapautusliike”, jonka toiminta perustuu yhdysvaltalaiseen internetsivustoon Bookcrossing.com. Bookcrossingin taustalla on se havainto, että useimmat kirjat (varsinkin romaanit) tulevat luetuiksi vain kerran ja päätyvät lopulta kirjahyllyn täytteeksi tai jopa jätteenkeräykseen. Perusajatuksena on tällaisten kirjojen antaminen toisten, aivan tuntemattomienkin, ihmisten luettavaksi. Yksinkertaisimmillaan tämä tapahtuu ”vapauttamalla” kirja eli jättämällä se julkiselle paikalle kenen tahansa kiinnostuneen poimittavaksi. Jos kirjan rekisteröi BookCrossing-sivustolla, sille saa oman kirjaan merkittävän tunnuskoodin (BCID-tunnus), ja juuri tämän kirjan kulkua maailmalla voi jatkossa halutessaan seurata koodin ja sivuston avulla. Sivuston käyttö on maksutonta ja anonyymiä. Kirjojen vapauttamisen lisäksi bookcrossingin yhteydessä harrastetaan nykyisin monenlaista kirjoihin ja lukemiseen liittyvää oheistoimintaa, ja kirjoja siirtyy bookcrossing-harrastajien (eli bookcrossaajien tai bookcrossareiden) kesken paljon myös suoraan kädestä käteen.
Bookcrossing-sivusto

Bookcrossing.com-sivuston perusti vuonna 2001 yhdysvaltalainen tietokoneohjelmistoyritys Humankind Systems, joka ylläpitää sitä edelleen. Ajatuksen sai ja sivuston laati yrityksen osakas Ron Hornbaker Phototag.org- ja Wheresgeorge.com-sivustojen pohjalta. Sivusto on internetyhteisön tyyppinen eikä varsinaisesti kaupallinen: sen käyttö on ilmaista, ja sivuston kustannukset katetaan yhteisön jäseniltä tulevien lahjoitusten sekä sivuston oman tuotekaupan tuottojen avulla. Ilmaisjäsenyyden lisäksi käytössä on vapaaehtoinen maksullinen jäsenyys, jonka voi maksaa kerralla 1–12 kuukaudeksi ja joka antaa jäsenen käyttöön sivustolla joitakin aktiiviharrastajille käteviä lisätoimintoja.
Bookcrossing.com on englanninkielinen sivusto, mutta se on käännetty käyttäjien auttamana useille kielille myös suomeksi.  Bookcrossaajille on myös suomenkielinen keskustelufoorumi. Kirjoista on tapana tehdä merkinnät sillä kielellä, jolla kirja on kirjoitettu, siis esimerkiksi suomenkielisestä kirjasta suomeksi. Joillakin kielillä (japani, portugali, espanja, saksa, hollanti, ranska, italia) ylläpidetään myös vapaaehtoisvoimin peili- ja tukisivustoja.
Bookcrossing-sivustoa voi selata ja löytämistään bookcrossing-kirjoista tehdä merkintöjä rekisteröitymättä jäseneksi, mutta omien kirjojen rekisteröiminen ja foorumeiden käyttö edellyttää jäsenyyttä. Sivuston jäsenyys on ilmainen, ja koska jäsenet esiintyvät sivustolla nimimerkeillä, voi jäsen halutessaan pysyä täysin anonyyminä. Kullakin jäsenellä on oma profiilisivunsa ja tämän sivun kautta selattava virtuaalinen bookcrossing-”kirjahylly”, josta löytyvät kaikki jäsenen rekisteröimät ja hänen käsiensä kautta kulkeneet bookcrossing-kirjat. Kukin jäsen päättää itse, miten paljon ja millaisia kirjoja mahdollisesti haluaa rekisteröidä ja vapauttaa. Toiminta on muutenkin hyvin omaehtoista ja vapaamuotoista.
Bookcrossing-sivustolla on maailmanlaajuisesti yli 1 500 000 jäsentä, jotka ovat rekisteröineet yli 11 000 000 kirjaa 132 maassa. Suomalaisia jäseniä on melkein 11 000. Euroopan unionin alueelta jäseniä on yli 200 000. Suomalaiset ovat melko aktiivisia Bookcrossingin harrastajia.
Bookcrossing-kirjan löytyminen

Bookcrossing-kirjoja vapautetaan paljon julkisille paikoille tarkoituksena, että kuka tahansa kiinnostunut voi ja saa poimia kirjan mukaansa luettavakseen. Kirjan kannessa on yleensä merkkitarra, josta käy ilmi että kyseessä on nimenomaan bookcrossing-kirja, ja usein myös jonkinlainen värikäs tarralappu, jossa lukee esimerkiksi ”vapaa kirja – ota ja lue!” Kannen sisäpuolella tai joskus kannessakin on lappu tai teksti, jossa selitetään lyhyesti mistä bookcrossingissa on kyse, annetaan internetosoite Bookcrossing.com ja kirjan BCID-tunnuskoodi sekä pyydetään löytäjää käymään sivustolla tekemässä kirjasta merkintä.
Bookcrossing-harrastajat toivovat, että kirjan mukaansa ottanut kävisi tekemässä kirjasta merkinnän joko heti kirjan löydettyään tai viimeistään sen luettuaan. Merkinnän voi tehdä anonyymisti tai halutessaan liittyä samalla sivuston jäseneksi. Merkintä tehdään yleensä samalla kielellä jolla kirja on kirjoitettu, mutta myös esimerkiksi löytömaan kieli käy. Löytäjä voi kertoa esimerkiksi, mistä ja milloin kirjan löysi, mitä siitä piti (jos on kirjan jo lukenut) ja mitä sille aikoo tehdä. Bookcrossing-kirjan voi halutessaan pitää itse tai sen voi esimerkiksi antaa ystävälleen tai vapauttaa uudelleen julkiselle paikalle. Jos kirjan vapauttaa, siitä kannattaa käydä tekemässä BCID-tunnuksen avulla vapautusilmoitus (release notes), jossa kertoo ainakin ylimalkaisesti minne ja milloin aikoo kirjan jättää.
Jos löytynyt bookcrossing-kirja ei kiinnosta edes löytäjän lähipiiriä, se kannattaa jättää paikoilleen jonkun muun löydettäväksi tai vapauttaa edelleen. Halutessaan löytäjä voi kirjoittaa kirjan BCID-tunnuksen itselleen muistiin ja käydä sivustolla tekemässä tunnuksen avulla merkinnän, jossa kertoo tavanneensa kirjan tietyssä paikassa tiettyyn aikaan mutta jättäneensä sen paikalleen.
Kirjojen vapauttaminen

Bookcrossing-kirjoja vapautetaan lähinnä erilaisille julkisille paikoille kuten joukkoliikennevälineisiin, kahviloihin, odotushuoneisiin ja julkisiin auloihin. Harrastajat päättävät vapautuspaikan ja -ajankohdan itse ja saattavat keksiä mitä mielikuvituksellisimpia vapautustapoja kirjoilleen. Kirjavapautuksia julkisille paikoille kutsutaan harrastajien kesken villeiksi vapautuksiksi; näiden vapautusten ajatus on se, että kuka tahansa saattaa löytää ja ottaa kirjan. Vapautukset ovat usein niin kutsuttuja teemavapautuksia, eli vapautuspaikka tai -ajankohta liittyvät kirjaan jollakin tavalla.
Bookcrossaajat varustavat vapauttamansa kirjat yleensä selkeillä tarralapuilla, joissa selitetään kirjan löytäjälle mistä on kyse ja annetaan ohjeet Bookcrossing-sivuston löytämiseen ja käyttämiseen. Käytännössä keskimäärin 10–20 % kirjojen löytäjistä tekee niistä ennen pitkää merkinnän. Valtaosa kirjoista kuitenkin päätyy jonkun luettavaksi, ja merkintöjä saattaa tulla kuukausien tai vuosienkin kuluttua vapauttamisesta.
Kirjojen vapauttaminen > Kirjan rekisteröiminen

Jotta kirjan voi rekisteröidä, rekisteröijän täytyy olla rekisteröinyt Bookcrossing-sivuston käyttäjäksi (jäseneksi) ja myös sivustolle sisään kirjautuneena. Englannin-, saksan-, ranskan- tai japaninkieliset kirjat voi yleensä rekisteröidä pelkästään antamalla kirjan ISBN-tunnuksen, jonka perusteella sivusto noutaa kirjan tiedot kansikuvineen verkkokirjakauppa Amazon.comin tietokannoista. Joskus tämä onnistuu suomenkielisenkin kirjan osalta, mutta mikäli kirjaa ei ole Amazon-kauppojen tietokannoissa, joutuu käyttäjä syöttämään kirjan tiedot itse.
Kuten nimestä bookcrossing voi päätellä, Bookcrossing-sivustolle on tarkoitus rekisteröidä kirjoja. Kirjan tulee olla rekisteröijän omistuksessa, eikä esimerkiksi kirjastojen kokoelmissa olevia tai toisten omistamia kirjoja siis pidä rekisteröidä ainakaan ilman asianmukaista lupaa. Myös sarjakuva-albumit sekä äänikirjat eri muodoissaan luetaan kirjoiksi. Sivustolle ei kuitenkaan ole tarkoitus rekisteröidä lehtiä, musiikkiäänitteitä, videoita, postimyyntikuvastoja, postikortteja, tietokonepelejä tai muuta vastaavaa.
Kirjan rekisteröinnin yhteydessä annetaan kirjan nimi, sen tekijä ja kirjan tyyppi pudotusvalikosta valiten (esimerkiksi nuortenkirja, romaani tai elämäkerta). Rekisteröijä voi myös kirjoittaa kirjasta kuvauksen ja oman mielipiteensä. Rekisteröinnin yhteydessä sivusto antaa kirjalle BCID-tunnuksen, joka on muotoa 123-4567890 (vanhoissa bookcrossing-kirjoissa jälkiosassa voi olla vähemmän kuin seitsemän numeroa) ja joka merkitään kirjaan selvästi tavalla tai toisella.
Kun kirja on rekisteröity, se saa Bookcrossing-sivustolta oman päiväkirjasivun (journal), joka löytyy BCID-tunnuksen avulla. Tälle sivulle kertyvät kaikki eri lukijoiden tästä nimenomaisesta kirjasta tekemät merkinnät. Merkinnän kirjasta voi tehdä antamalla kirjan koko BCID-tunnuksen, mutta kirjan päiväkirjasivun löytämiseen ja lukemiseen riittää tunnuksen tavallisesti seitsemännumeroinen jälkiosa. BCID-tunnuksen jälkiosa onkin julkinen, mutta koko tunnuksen tulisi olla tiedossa ainoastaan niillä jotka ovat todella nähneet kirjan. Koko tunnusta ei siis pidä eikä tarvitse koskaan antaa esimerkiksi keskustelupalstalla. Näin estetään asiattomat päiväkirjamerkinnät ihmisiltä, jotka eivät todellisuudessa ole tätä nimenomaista kirjaa koskaan nähneet tai lukeneet.
Kirjojen vapauttaminen > Kirjan vapauttaminen

Ennen vapauttamista kirja merkitään niin, että sen BCID-tunnus ja Bookcrossing.com-sivuston internetosoite ovat hyvin esillä. Mukaan voi myös liittää vaikkapa kirjan väliin pantavalla erillisellä paperilla selvityksen siitä, mitä bookcrossing on. Kirjan näkyvä ja selkeä merkitseminen on tärkeää, jotta kirja ei päädy löytötavaroiden joukkoon. Bookcrossing-sivustolta voi tulostaa englanninkielisiä etikettejä, joissa on lyhyt selitys ja tilaa BCID-tunnukselle. Monet harrastajat ovat laatineet erikielisiä omia versioitaan etiketeistä. Laput kiinnitetään yleensä kirjan kannen sisäpuolelle, mutta löytäjän huomion herättämiseksi kanteenkin kiinnitetään tavallisesti jonkinlainen huomiotarra tai värikäs tarralappu.
Kirjan voi periaatteessa vapauttaa oman harkinnan mukaan minne tahansa. Kirjakauppa tai muu kirjoja myyvä liike ei ole paras mahdollinen vapautuspaikka, sillä kirjan löytäjää saatetaan luulla myymälävarkaaksi. Myöskään tiloihin, joissa irtotavaroita erityisesti valvotaan esimerkiksi pommiuhan varalta (kuten lentokentät), ei kirjaa välttämättä kannata jättää. Kirjoja on jätetty kahviloihin, videovuokraamoihin, rautatieasemille, puhelinkoppeihin, elokuvateattereihin ja vastaaviin paikkoihin. Kirja löytää lukijan nopeimmin vilkkaalta yleiseltä paikalta, mutta myös vaikkapa erämaamökkeihin tai lenkkipolun varrelle puuhun jätetyt kirjat lähtevät yleensä ennen pitkää jonkun matkaan. Jos kirjan jättää ulos, se on syytä suojata lialta ja kosteudelta sulkemalla se tiiviisti esimerkiksi läpinäkyvään muovipussiin.
Kirjojen vapauttaminen > Kontrolloitu vapauttaminen

Monet bookcrossing-harrastajat antavat kirjoja suoraan toisilleen tai vaihtavat niitä keskenään postitse tai kädestä käteen, jolloin puhutaan kirjojen kontrolloidusta vapauttamisesta; tällöin kirjan vapauttaja tietää, kenelle kirja päätyy. Vaihtokauppoja ja vastaavia syntyy BookCrossing-sivuston keskustelufoorumien avulla ja jäsenten omien kirjatoivelistojen perusteella. Myös tällainen toiminta on täysin vapaaehtoista, eivätkä läheskään kaikki harrastajat halua esimerkiksi lähettää kirjojaan tuntemattomille.
Kirjojen vapauttaminen > Vapautusilmoitukset ja vapautettujen kirjojen etsiminen

Villeistä vapautuksista tehdään yleensä Bookcrossing-sivustolla vapautusilmoitus (release notes), jossa vapauttaja kertoo minne ja milloin aikoo kirjan vapauttaa. Ilmoituksen voi tehdä myös jälkikäteen. Vapautustiedot voivat olla ylimalkaisia tai hyvinkin tarkkoja. BookCrossing-sivuston jäsenet voivat halutessaan tilata sähköpostiinsa esimerkiksi oman paikkakuntansa vapautusilmoitukset, jotka lähetetään tilaajille heti kun kirjan vapauttaja on ilmoituksen tehnyt. Joskus vapautettua kirjaa käykin etsimässä monta paikkakunnan bookcrossaajaa.
Bookcrossing-tapaamiset

Eri puolilla maailmaa järjestetään harrastajien kesken vapaamuotoisia bookcrossing-tapaamisia. Suomessa paikkakuntakohtaisia tapaamisia järjestetään säännöllisesti ainakin Helsingissä, Turussa, Tampereella, Porissa ja Oulussa. Ohjelmassa on yleensä kirjojen vaihtoa ja bookcrossingiin ja kirjoihin liittyvää ja liittymätöntä keskustelua. Myös valtakunnallisia tapaamisia järjestetään. Eri paikkakuntien tai suurempien alueiden bookcrossing-harrastajat saattavat myös toisinaan järjestää vapautustempauksia eli niin kutsuttuja massavapautuksia. Tällöin yhteisvoimin hankitaan ja vapautetaan suuri määrä kirjoja yleensä johonkin tiettyyn paikkaan. Esimerkiksi puistot ovat suosittuja vapautustempausten kohteita.
Bookcrossing arvostelun kohteena

Kirjailijat ja kirjakustantajat ovat jossakin määrin ilmaisseet huolta bookcrossingin kasvavasta suosiosta, jonka saatetaan pelätä vähentävän uusien kirjojen myyntiä. Käytännössä useimmat aktiiviset bookcrossaajat kokevat ryhtyneensä harrastuksen myötä ostamaan paljon entistä enemmän niin uusia kuin vanhojakin kirjoja. Lisäksi bookcrossing tutustuttaa muun muassa keskustelufoorumien kautta harrastajia kirjailijoihin, joiden tuotantoa he eivät muuten olisi välttämättä tulleet hankkineeksi tai lukeneeksi. Jotkut tunnetutkin kirjailijat, esimerkiksi Richard Bach, harrastavat itse bookcrossaamista. Myös tekijänoikeuskysymyksistä on keskusteltu, vaikkei bookcrossingiin liitykään kirjojen kopiointia vaan alkuperäinen kirja kiertää lukijalta toiselle kenenkään hyötymättä tästä rahallisesti.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
bookcrossing.com (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
European Support Sites (englanniksi)
Suomenkielinen keskustelufoorumi
BookObsessed (englanniksi)
Harrastuksena BookCrossing (Arkistoitu – Internet Archive)
Clemente Isnard

Clemente José Carlos de Gouvea Isnard (8. heinäkuuta 1917 – 24. elokuuta 2011) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hän kuului benediktiineihin. Hänet vihittiin papiksi 19. joulukuuta 1942 ja nimitettiin Nova Friburgon hiippakunnan piispaksi 23. huhtikuuta 1960. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Armando Lombardi, jota avustivat Carlos Gouvêa Coelho ja Daniel Tavares Baeta Neves.
Isnard osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja jäi eläkkeelle 17. heinäkuuta 1992. Hän kuoli 94-vuotiaana.
Elsa Torvinen

Elsa Torvinen (s. 15. maaliskuuta 2003) on suomalainen maastohiihtäjä. Vuodesta 2024 lähtien hän on edustanut Vantaan Hiihtoseuraa. Sitä ennen hän edusti Ylöjärven Ryhtiä.
Maastohiihdon maailmancupissa Torvinen kilpaili ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2023 ja pääsi heti maailmancupin pisteille sijoituttuaan perinteisen sprintin karsinnassa 49:nneksi. Seuraavana päivänä käydyssä 20 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa hän saavutti toistaiseksi parhaan maailmancup-sijoituksensa oltuaan 47:s. Hänet valittiin Suomen joukkueeseen alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin 2022 ja 2023, joissa hänen paras yksilökilpailun sijoituksensa oli 13. sija 5 kilometrin perinteisen kilpailussa Lygnassa helmikuussa 2022. Alle 20-vuotiaiden SM-kilpailuissa Torvinen on voittanut 10 kilometrin perinteisen ja vapaan väliaikalähdöt ja vapaan sprintin vuonna 2023, sijoittunut toiseksi vapaan sprintissä 2021 ja kolmanneksi 10 kilometrin perinteisellä 2021. Aikuisten SM-tasolla hänen paras henkilökohtainen tuloksensa on kuudes sija 20 kilometrin perinteisen kilpailusta tammikuussa 2024. Pariviestissä Torvinen voitti tammikuussa 2023 SM-hopeaa Eevi-Inkeri Tossavaisen kanssa. 2024 he saivat SM-pronssia.
Elsa Tuomala

Elsa Inkeri Tuomala (13. toukokuuta 1921 Elimäki – 1. tammikuuta 2016) oli kiekonheittäjä, jonka seurana oli Korian Ponsi. Kalevan kisoista Tuomala voitti kiekonheiton kultaa vuonna 1947 ennätyksekseen jääneellä tuloksella 33,59 metriä.