stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karpaattienkoira
Alkuperä

On teoria jonka mukaan moni Karpaattien paimenkoirarotu, kuten muutkin laumanvartijat, polveutuu koirista jotka kehittyivät 9000 vuotta sitten Mesopotamiassa seuraten saman alueen lampaiden ja vuohien kesyyntymistä. Alfred Edmund Brehm (1829–1885) kirjoitti Brehms Tierleben -teoksessa näistä koirista. Ensimmäinen kirjallinen tieto karpaattienpaimenkoirasta oli Veterinary Science Magazine-lehdessä vuodelta XV, numerossa 2.
Maaliskuussa 1998 ryhmä karpaattienkoiran harrastajia perusti rotujärjestön nimeltä Karpaattienkoirien Klubi. Se nimettiin myöhemmin uudelleen Kansallinen Karpaattienkoira-Kasvattajien Klubi (CNCCRCRC), joka toimii Romanian Bistrițassa. Klubi selvitti että Rucărissa, Argeșin piirikunnassa oli paljon paimenkoiria joita pidetään nykyisen karpaattienkoiran esi-isinä. Maaliskuussa 2003 Bistrițassa pidettiin tärkeä konferenssi romanialaisia rotuja koskien. 6. heinäkuuta 2005 FCI hyväksyi Buenos Airesissa karpaattienkoiran tilapäisen virallistamisen rotuna.
Terveys

Rodun oletetaan elävän noin 12–14-vuotiaaksi.
Aiheesta muualla

Romanian Carpathian Shepherd Dog (Arkistoitu – Internet Archive)
Romanian Carpathian Shepherd Dog (romaniaksi)
Romanian Carpathian Shepherd Dog (romaniaksi)
National Club of Romanian Carpathian Shepherd Dog breeders (romaniaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Carpathian Shepherd Dog
| n k Romanialaiset koirarodut |
| --- | --- |
FCI:  Bukovinankoira  Karpaattienkoira  Musta romanianvuoristokoira  Romanianpaimenkoira  Unkarinajokoira (Transilvania ja Unkari) 
Harvinaiset:  Romanianpaimenpystykorva 
Karpaattienkoira romanialaisessa postimerkissä.
Karpaattienkoira romanialaisessa postimerkissä.
Karpaattienkoira romanialaisessa postimerkissä.
Käännös suomeksi
Store norske leksikon

| Store norske leksikon |
| --- | --- |


Verkkosivusto:  snl.no
Kotipaikka:  Oslo, Norja
Kaupallinen:  ei
Tyyppi:  verkkotietosanakirja
Rekisteröinti:  ei
Kielet:  uusnorja, kirjanorja
Omistaja:  Foreningen Store norske leksikon
Avattu:  2000
Store norske leksikon (SNL) on norjalainen ilmainen verkossa julkaistava tietosanakirja, jonka edeltäjä oli paperinen Aschehoug og Gyldendals Store norske leksikon, joka ilmestyi neljänä painoksena vuosien 1978 ja 2007 välillä. Verkkoversio avattiin vuonna 2000 ja sen artikkeleita kirjoittavat asiantuntijat. Lukijat voivat ehdottaa muutoksia ja esittää kysymyksiä. Artikkeleita on sekä kirja- että uusnorjaksi.
Organisaatio

Store norske leksikonin omistaa samanniminen yhdistys, Foreningen Store norske leksikon. Se saa rahoitusta muun muassa yliopistoilta, järjestöiltä sekä Norjan valtiolta. Yhdistys ylläpitää myös kolmea muuta verkossa julkaistavaa tietosanakirjaa: lääketieteellistä, elämäkerrallista ja taidesanakirjaa.
Aiheesta muualla

Store norske leksikon (norjaksi)
Viimeinen paperisena julkaistu painos vuodelta 2007.
Salpausselän hyppyrimäet

| Salpausselän hyppyrimäet |
| --- | --- |

Sijainti
Paikkakunta:   Lahti, Suomi
Katsomopaikat:  80 000
Koordinaatit:  60°59′02″N, 25°37′44″E
Avattu:  1922
Remontoitu:  1925, 1931, 1937, 1938, 1948, 1957, 1964, 1967, 1970–1977, 1987, 1991, 1997, 1999, 2013, 2015
Muut mäet:  Karpalon hyppyrimäet K38, K25, K15, K8, K6
Seura:  Lahden Hiihtoseura
Lahden suurmäki ”Betoni”

K-piste:  116 metriä
Mäkikoko:  130 metriä
Mäkiennätys:  138,0 metriä  Johann André Forfang (4.3.2017)
Naisten mäkiennätys:  131,5 metriä  Nika Križnar (1.3.2024)
Kesämäkiennätys:  130,0 metriä  Andreas Widhölzl (6.9.2002)
Avattu:  1972
Remontoitu:  1987, 1997, 2015
Muovitus:  Kyllä
Tornin korkeus:  80 metriä
Vauhtimäen pituus:  89,9 metriä
Vauhtimäen kulma:  38,6°
Keulan pituus:  6,45 metriä
Keulan korkeus:  3,41 metriä
Keulan kulma:  10,5°
Alastulorinteen kulma:  34,7°
Lahden normaalimäki
K-piste:  90 metriä
Mäkikoko:  100 metriä
Mäkiennätys:  103,5 metriä  Kamil Stoch (24.2.2017)
Naisten mäkiennätys:  99,5 metriä  Sara Takanashi  Maren Lundby (19.2.2016, 24.2.2017)
Kesämäkiennätys:  101,5 metriä  Niko Kytösaho (2.8.2014)
Naisten kesämäkiennätys:  95,5 metriä  Jenny Rautionaho (10.9.2022)
Avattu:  1976
Remontoitu:  1987, 1999, 2013, 2015
Muovitus:  Kyllä
Vauhtimäen pituus:  83,25 metriä
Vauhtimäen kulma:  37,5°
Keulan pituus:  6,1 metriä
Keulan korkeus:  2,8 metriä
Keulan kulma:  10,8°
Alastulorinteen kulma:  33°
Lahden keskimäki
K-piste:  64 metriä
Mäkikoko:  70 metriä
Mäkiennätys:  72,5 metriä  Jarkko Määttä (1.3.2008)
Naisten mäkiennätys:  67,5 metriä  Emilia Vidgren  Julia Äikiä (15.1.2022, 16.1.2022)
Kesämäkiennätys:  73,0 metriä  Jere Kukkonen (7.8.2022)
Naisten kesämäkiennätys:  70,5 metriä  Sofia Mattila (6.6.2021)
Avattu:  1977
Remontoitu:  1987, 2015
Muovitus:  Kyllä
Vauhtimäen pituus:  61 metriä
Vauhtimäen kulma:  37°
Keulan pituus:  5,5 metriä
Keulan korkeus:  2,1 metriä
Keulan kulma:  10,5°
Alastulorinteen kulma:  34°
| Vanha Salpausselkä |
| --- | --- |
 Kuva otettu ennen 9. maaliskuuta 1958.
Sijainti
Paikkakunta:   Lahti, Suomi
Avattu:  1922
Remontoitu:  1925, 1931, 1937, 1957, 1964, 1971
Purettu:  1976
Rakenne
K-piste:  73 metriä
Mäkikoko:  84 metriä
Mäkiennätys:  83,5 metriä  Hans Schmid (4.3.1973)
Muovitus:  Ei
Tornin korkeus:  37,5 metriä
Vauhtimäen pituus:  79,5 metriä
Vauhtimäen kulma:  36,4°
Keulan pituus:  5 metriä
Keulan kulma:  8°
Alastulorinteen kulma:  36°
Salpausselän hyppyrimäet on kolmen hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Lahdessa, Lahden urheilukeskuksessa.
Hyppyrimäkien kriittiset pisteet ovat nykyään K116 metriä HS130 metriä, K90 metriä HS100 metriä ja K64 metriä HS70 metriä. Lisäksi Lahden urheilukeskuksen alueella sijaitsevat Karpalon hyppyrimäet, joiden kriittiset pisteet ovat K38 metriä, K25 metriä, K15 metriä, K8 metriä ja K6 metriä.
Suurmäen tornissa on kesäisin yleisölle avoin näköalapaikka ja alastulorinteen notkossa toimii kesäisin Lahden maauimala. Lahden Salpausselkä sijaitsee uloimmalla kolmesta geologisesta salpausselkämuodostelmasta.
Historia

Vuonna 1922 ensimmäisiä Salpausselän kisoja varten rakennettiin K40-hyppyrimäki hyödyntäen mäenrinteen viereistä suppaa . Siitä hyppyrimäestä hypättiin vuoden 1926 MM-kilpailut. Hyppyrimäkeä suurennettiin vuonna 1931 mahdollistamaan 50 metrin hypyt.
Seuraavia vuoden 1938 MM-kilpailuita varten rakennettiin uusi K62,5-hyppyrimäki, katsomo suurennettiin ja mäkihyppykilpailua seurasi 60 000 katsojaa. Seuraava remontti oli vuonna 1957 vuoden 1958 MM-kilpailuita varten.
Vuonna 1964 Salpausselän kisojen yhteydessä järjestettiin ensimmäinen mäkihypyn joukkuekilpailu, jonka voitti Itä-Saksan joukkue. Samana vuonna rakennettiin uusi K73-suurmäki, jota remontoitiin vielä vuonna 1971. Tämä puinen Vanha Salpausselkä -hyppyrimäki purettiin vuonna 1976.
Vuonna 1970 alkoi kokonaan uuden kolmen hyppyrimäen muodostaman mäkihyppystadionin rakentaminen nykyiselle paikalleen. Ensimmäisenä niistä rakennettiin korkein, Lahden suurmäki, korvaamaan entistä hiihtostadionille ulottunutta puista suurmäkeä. Betoninen suurmäki valmistui vuonna 1972. Se sai Vuoden betonirakenteen palkinnon 1971. Suurmäen suunnittelivat arkkitehdit Sulo Järvinen ja Erik Liljeblad, sekä DI Pertti Piirta. Keskimmäinen, Lahden normaalimäki, rakennettiin vuonna 1976 ja keskimäki rakennettiin vuonna 1977.
Uuden mäkihyppystadionin avajaisia vietettiin vuonna 1977 ja seuraavana vuonna järjestettiin MM-kilpailut. MM-kilpailuissa K-pisteet sijaitsivat 113 metrissä ja 88 metrissä. Mäkihypyn maailmancupin alusta alkaen Salpausselällä on hypätty vuosittain maailmancupin osakilpailuita, poikkeuksena MM-kilpailu vuodet. Vuonna 1987 hyppyrimäet remontoitiin vuoden 1989 MM-kilpailuita varten K114 ja K90 kokoisiksi ja keskimäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus. Vuoden 2001 MM-kilpailuita silmälläpitäen vuonna 1997 suurmäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus ja K-piste siirrettiin 116 metriin ja vuonna 1999 myös normaalimäkeä remontoitiin.
Vuoden 2017 MM-kilpailuita varten suur- ja normaalimäki remontoitiin nykyajan vaatimuksien tasolle. Keskimmäisen hyppyrimäen, eli normaalimäen, saneeraus alkoi keväällä 2013 ja ensimmäiset hypyt hypättiin 4. joulukuuta 2013. Saneerauksen yhteydessä muun muassa rakennettiin nykyvaatimuksien mukaisesti torniin hissi ja hyppääjälämpiö, sekä loivennettiin vauhtimäkeä ja alastulorinnettä, jonka seurauksena HS-piste siirtyi 97 metristä 100 metriin. Suurmäen saneeraus alkoi toukokuussa 2015 ja se valmistui joulukuussa 2015, myös tuomaritorni uusittiin saneerauksen yhteydessä. Saneerauksien yhteydessä rakennettiin myös jäädytettävät jäälatu-urat ja uusittiin alastulorinteiden muovitukset. Lahdessa järjestettiin vuonna 2019 hiihdon nuorten MM-kilpailut ja 2022 Euroopan nuorten talviolympiafestivaalit, joiden mäkihyppykilpailut järjestettiin normaalimäessä.
Historia > Arvokilpailuvoittajat

Mäkihypyn maailmanmestaruuden vuonna 1926 voitti norjalainen Jacob Tullin Thams, vuonna 1938 norjalainen Asbjørn Ruud ja vuonna 1958 suomalainen Juhani Kärkinen.
MM-kilpailuissa 1978 suurmäen maailmanmestaruuden voitti suomalainen Tapio Räisänen ja normaalimäen maailmanmestaruuden voitti itäsaksalainen Matthias Buse.
MM-kilpailuissa 1989 suurmäen maailmanmestaruuden voitti suomalainen Jari Puikkonen, suurmäen joukkuekilpailun voitti Suomi joukkueella Ari-Pekka Nikkola, Jari Puikkonen, Matti Nykänen ja Risto Laakkonen ja normaalimäen maailmanmestaruuden voitti itäsaksalainen Jens Weißflog.
MM-kilpailuissa 2001 suurmäen maailmanmestaruuden voitti saksalainen Martin Schmitt, suurmäen joukkuekilpailun voitti Saksa joukkueella Sven Hannawald, Michael Uhrmann, Alexander Herr ja Martin Schmitt, normaalimäen maailmanmestaruuden voitti puolalainen Adam Małysz ja normaalimäen joukkuekilpailun voitti Itävalta joukkueella Wolfgang Loitzl, Andreas Goldberger, Stefan Horngacher ja Martin Höllwarth.
MM-kilpailuissa 2017 suurmäen maailmanmestaruuden voitti itävaltalainen Stefan Kraft, suurmäen joukkuekilpailun voitti Puola joukkueella Piotr Żyła, Dawid Kubacki, Maciej Kot ja Kamil Stoch, miesten normaalimäen maailmanmestaruuden voitti itävaltalainen Stefan Kraft, naisten normaalimäen maailmanmestaruuden voitti saksalainen Carina Vogt ja normaalimäen sekajoukkuekilpailun voitti Saksa joukkueella Carina Vogt, Markus Eisenbichler, Svenja Würth ja Andreas Wellinger.
Nuorten MM-kilpailuissa 2019 miesten kilpailun voitti norjalainen Thomas Aasen Markeng, naisten kilpailun voitti venäläinen Anna Špineva, miesten joukkuemäen voitti Saksa joukkueella Luca Roth, Kilian Märkl, Philipp Raimund ja Constantin Schmid, naisten joukkuemäen voitti Venäjä joukkueella Marija Jakovleva, Aleksandra Barantseva, Anna Špineva ja Lidija Jakovleva ja sekajoukkuemäen voitti Venäjä joukkueella Anna Špineva, Mihail Purtov, Lidija Jakovleva ja Maksim Sergejev.
Euroopan nuorten talviolympiafestivaaleissa 2022 miesten kilpailun voitti itävaltalainen Jonas Schuster ja naisten kilpailun voitti slovenialainen Nika Prevc.
Suurmäen mäkiennätyksen kehittyminen > Miehet

Virallisen mäkiennätyksen 138,0 metriä on hypännyt Johann André Forfang Lahden MM-kilpailuissa 2017.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.3.1973 |  Hans Schmid | 83,5 m | Salpausselän kisat | Puisen suurmäen mäkiennätys |
| 3.3.1973 |  Walter Steiner | 114,0 m | Salpausselän kisat |  |
| 6.3.1976 |  Alfred Grosche | 114,0 m | Salpausselän kisat |  |
| 6.3.1976 |  Reinhold Bachler | 115,0 m | Salpausselän kisat |  |
| 26.2.1978 |  Alois Lipburger | 112,5 m | MM-kilpailut 1978 |  |
| 26.2.1978 |  Falko Weißpflog | 114,5 m | MM-kilpailut 1978 |  |
| 9.3.1980 |  Steve Collins | 124,0 m | Maailmancup | K113-mäen mäkiennätys |
| 1.3.1992 |  Toni Nieminen | 125,0 m | Maailmancup |  |
| 2.3.1996 |  Adam Małysz | 125,5 m | Maailmancup |  |
| 2.3.1996 |  Primož Peterka | 127,0 m | Maailmancup | K114-mäen mäkiennätys |
| 3.3.1996 |  Masahiko Harada | 127,0 m | Maailmancup | K114-mäen mäkiennätys |
| 7.3.1998 |  Primož Peterka | 129,0 m | Maailmancup |  |
| 17.2.2001 |  Adam Małysz | 130,5 m | MM-kilpailut 2001 |  |
| 19.2.2001 |  Martin Schmitt | 131,0 m | MM-kilpailut 2001 |  |
| 24.2.2001 |  Ville Kantee | 132,0 m | MM-kilpailut 2001 |  |
| 1.3.2002 |  Ronny Ackermann | 133,0 m | Yhdistetyn maailmancup | Epävirallinen |
| 15.3.2003 |  Adam Małysz | 132,0 m | Maailmancup |  |
| 5.2.2005 |  Tami Kiuru | 133,5 m | SM-kilpailut 2005 | Epävirallinen |
| 4.3.2005 |  Adam Małysz | 132,0 m | Maailmancup |  |
| 6.3.2005 |  Stephan Hocke | 134,0 m | Maailmancup | Epävirallinen |
| 4.3.2006 |  Andreas Widhölzl | 132,0 m | Maailmancup |  |
| 4.3.2006 |  Andreas Widhölzl | 135,5 m | Maailmancup |  |
| 29.2.2008 |  Eric Frenzel | 135,5 m | Yhdistetyn maailmancup | Epävirallinen |
| 4.3.2017 |  Johann André Forfang | 138,0 m | MM-kilpailut 2017 |  |
Suurmäen mäkiennätyksen kehittyminen > Naiset

Naisten virallisen mäkiennätyksen 131,5 metriä on hypännyt Nika Križnar mäkihypyn maailmancupissa vuonna 2024.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.1.2022 |  Jenny Rautionaho | 103,5 m | SM-kilpailut 2022 |  |
| 16.1.2022 |  Jenny Rautionaho | 115,5 m | SM-kilpailut 2022 |  |
| 17.3.2023 |  Ringo Miyajima | 119,0 m | Continental Cup |  |
| 17.3.2023 |  Katarina Pirnovar | 119,0 m | Continental Cup |  |
| 17.3.2023 |  Ringo Miyajima | 121,0 m | Continental Cup |  |
| 23.3.2023 |  Ema Klinec | 126,5 m | Maailmancup |  |
| 24.3.2023 |  Sofia Mattila | 78,5 m | Maailmancup |  |
| 24.3.2023 |  Julia Kykkänen | 104,5 m | Maailmancup |  |
| 24.3.2023 |  Maja Vtič | 106,0 m | Maailmancup |  |
| 24.3.2023 |  Eirin Maria Kvandal | 120,0 m | Maailmancup |  |
| 24.3.2023 |  Katharina Althaus | 123,0 m | Maailmancup |  |
| 24.3.2023 |  Anna Odine Strøm | 123,5 m | Maailmancup |  |
| 29.2.2024 |  Eirin Maria Kvandal | 125,5 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2024 |  Nika Križnar | 127,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2024 |  Eva Pinkelnig | 128,5 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2024 |  Nika Križnar | 131,5 m | Maailmancup |  |
Suurmäen kesämäkiennätyksen kehittyminen

Virallisen kesämäkiennätyksen 130,0 metriä on hypännyt Andreas Widhölzl, epävirallisen kesämäkiennätyksen 131,0 metriä on hypännyt Antti Aalto.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.9.2002 |  Jani Moisander | 86,0 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Lauri Hakola | 90,0 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Pasi Ahonen | 92,0 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Lassi Huuskonen | 100,0 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Jussi Hautamäki | 100,0 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Tami Kiuru | 106,0 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Arttu Lappi | 112,5 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Sigurd Pettersen | 115,5 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Simon Ammann | 119,0 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Bjørn Einar Romøren | 119,0 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Martin Koch | 120,5 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Janne Ahonen | 123,0 m | Kesä-GP |  |
| 5.9.2002 |  Andreas Widhölzl | 126,5 m | Kesä-GP |  |
| 6.9.2002 |  Andreas Widhölzl | 130,0 m | Kesä-GP |  |
| 16.9.2007 |  Janne Ahonen | 133,0 m | Kesä SM-kilpailut 2007 | Kaatunut |
| 8.9.2013 |  Jarkko Määttä | 130,5 m | Nuorten kesä SM-kilpailut 2013 | Epävirallinen |
| 7.10.2018 |  Antti Aalto | 131,0 m | Kesä SM-kilpailut 2018 | Epävirallinen |
Normaalimäen mäkiennätyksen kehittyminen > Miehet

Virallisen mäkiennätyksen 103,5 metriä on hypännyt Kamil Stoch.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25.2.1977 |  Matthias Buse | 85,5 m | Salpausselän kisat | Epävirallinen |
| 26.2.1977 |  Walter Steiner | 85,0 m | Salpausselän kisat |  |
| 29.1.1978 |  Rauno Miettinen | 85,5 m | SM-kilpailut 1978 |  |
| 18.2.1978 |  Matthias Buse | 86,0 m | MM-kilpailut 1978 |  |
| 3.3.1979 |  Hansjörg Sumi | 87,0 m | Salpausselän kisat |  |
| 6.3.1981 |  Jari Puikkonen | 87,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.1986 |  Ernst Vettori | 88,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.1986 |  Matti Nykänen | 89,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.1987 |  Pekka Suorsa | 91,5 m | Maailmancup | K88-mäen mäkiennätys |
| 29.2.1992 |  Toni Nieminen | 91,5 m | Maailmancup |  |
| 4.3.1994 |  Jens Weißflog | 93,0 m | Maailmancup |  |
| 4.3.1994 |  Jens Weißflog | 94,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.1996 |  Masahiko Harada | 95,5 m | Maailmancup | K90-mäen mäkiennätys |
| 4.3.2000 |  Andreas Widhölzl | 96,5 m | Maailmancup |  |
| 4.3.2000 |  Martin Höllwarth | 96,5 m | Maailmancup |  |
| 4.3.2000 |  Janne Ahonen | 98,5 m | Maailmancup |  |
| 15.2.2001 |  Jaakko Tallus | 99,0 m | MM-kilpailut 2001 | Epävirallinen |
| 22.2.2001 |  Adam Małysz | 99,0 m | MM-kilpailut 2001 | Epävirallinen |
| 3.3.2012 |  Jurij Tepeš | 101,0 m | Maailmancup | HS97-mäen mäkiennätys |
| 16.2.2014 |  Niko Kytösaho | 102,0 m | Nuorten SM-kilpailut 2014 | Epävirallinen |
| 24.2.2017 |  Johannes Rydzek | 102,0 m | MM-kilpailut 2017 | Epävirallinen |
| 24.2.2017 |  Kamil Stoch | 103,5 m | MM-kilpailut 2017 | HS100-mäen mäkiennätys |
Normaalimäen mäkiennätyksen kehittyminen > Naiset

Naisten virallisen mäkiennätyksen 99,5 metriä ovat hypänneet Sara Takanashi ja Maren Lundby.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.2.2014 |  Jenny Rautionaho | 80,0 m | Continental Cup |  |
| 15.2.2014 |  Anna Häfele | 83,5 m | Continental Cup |  |
| 15.2.2014 |  Sofja Tihonova | 84,0 m | Continental Cup |  |
| 15.2.2014 |  Juliane Seyfarth | 84,5 m | Continental Cup |  |
| 15.2.2014 |  Ramona Straub | 87,5 m | Continental Cup |  |
| 15.2.2014 |  Ramona Straub | 90,0 m | Continental Cup |  |
| 15.2.2014 |  Anna Häfele | 90,5 m | Continental Cup |  |
| 15.2.2014 |  Ramona Straub | 94,5 m | Continental Cup |  |
| 15.2.2014 |  Anna Häfele | 95,0 m | Continental Cup |  |
| 15.2.2014 |  Juliane Seyfarth | 95,0 m | Continental Cup |  |
| 16.2.2014 |  Anna Häfele | 95,0 m | Continental Cup |  |
| 19.2.2016 |  Susanna Forsström | 78,0 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Marija Jakovleva | 78,0 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Luisa Görlich | 83,5 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Silje Opseth | 86,0 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Tara Geraghty-Moats | 87,0 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Kaori Iwabuchi | 90,0 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Yūki Itō | 93,5 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Jacqueline Seifriedsberger | 94,5 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Sara Takanashi | 96,5 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Kaori Iwabuchi | 96,5 m | Maailmancup |  |
| 19.2.2016 |  Sara Takanashi | 99,5 m | Maailmancup |  |
| 24.2.2017 |  Maren Lundby | 99,5 m | MM-kilpailut 2017 |  |
Keskimäen mäkiennätyksen kehittyminen > Miehet

Mäkiennätyksen 72,5 metriä on hypännyt Jarkko Määttä.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.1.2002 |  Kari Nurmi | 42,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2002 |  Alar Asukull | 56,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2002 |  Illimar Pärn | 57,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2002 |  Janne Ryynänen | 61,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2002 |  Anssi Koivuranta | 66,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2002 |  Jere Kykkänen | 66,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2002 |  Anssi Koivuranta | 68,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2002 |  Olli Pekkala | 68,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2002 |  Ville Timonen | 69,5 m | Minisalpausselkä |  |
| 1.3.2008 |  Klemens Murańka | 69,5 m | FIS Youth Ski Jumping |  |
| 1.3.2008 |  Sami Saapunki | 71,0 m | FIS Youth Ski Jumping |  |
| 1.3.2008 |  Jarkko Määttä | 72,5 m | FIS Youth Ski Jumping |  |
Keskimäen mäkiennätyksen kehittyminen > Naiset

Naisten mäkiennätyksen 67,5 metriä ovat hypänneet Emilia Vidgren ja Julia Äikiä.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.1.2013 |  Olga Tervahartiala | 36,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2013 |  Sanni Tuomisto | 52,0 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2013 |  Susanna Forsström | 56,5 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2013 |  Noora Heikkinen | 56,5 m | Minisalpausselkä |  |
| 13.1.2013 |  Jenny Rautionaho | 65,5 m | Minisalpausselkä |  |
| 15.1.2022 |  Emilia Vidgren | 66,5 m | Minisalpausselkä |  |
| 15.1.2022 |  Emilia Vidgren | 67,5 m | Minisalpausselkä |  |
| 16.1.2022 |  Julia Äikiä | 67,5 m | Modeo Cup |  |
Karpalon hyppyrimäet

Karpalon hyppyrimäet (K38, K25, K15, K6 HS7) ovat junioreiden harjoitusmäkiä, kaikissa mäissä on muovitus. Lisäksi K15-mäen vieressä sijaitsi K8-luonnonmäki, joka on purettu.
Karpalon hyppyrimäet > Historia

Karpalon hyppyrimäki rakennettiin vuonna 1938, K-piste sijaitsi 40 metrissä. Sitä remontoitiin vuonna 1948 ja siihen tehtiin tuolloin kesäharjoittelun mahdollistava alastulorinne ja vauhtimäki, ensimmäiset hypyt suoritettiin 19. syyskuuta 1948, alastulorinteen muovitus keksittiin vasta vuonna 1954. Helmikuussa 1949 siinä järjestettiin Salpausselän kisojen mäkihyppykilpailu, jolloin norjalainen Svein Lien hyppäsi mäkiennätykseksi 46,5 metriä.
Vuonna 1967 K40-hyppyrimäki purettiin uuden mäkihyppystadionin tieltä ja se korvattiin kahdella pienemmällä hyppyrimäellä, joiden K-pisteet sijaitsivat 35 ja 25 metrissä. Vuonna 1991 ne remontoitiin, jolloin rakennettiin myös K15- ja K8-hyppyrimäet.
Karpalon hyppyrimäet > Mäkiennätykset

K38-mäen mäkiennätyksen 40,0 metriä on hypännyt Aleksi Lappi 24. maaliskuuta 2024 Mäkipäivillä. Naisten mäkiennätyksen 38,5 metriä on hypännyt Iida Salmi kaksi kertaa 13. tammikuuta 2024 Junioricupissa. Kesämäkiennätyksen 41,5 metriä on hypännyt Aleksi Lappi 11. elokuuta 2024 Leevi Mutru Cupissa. Naisten kesämäkiennätyksen 38,0 metriä on hypännyt Emilia Vidgren 20. elokuuta 2022 Leevi Mutru Cupissa.
K25-mäen mäkiennätyksen 25,5 metriä on hypännyt Aleksi Lappi 13. tammikuuta 2024 Junioricupissa. Naisten mäkiennätyksen 23,5 metriä on hypännyt Alva Thors 14. tammikuuta 2017 Minisalpausselkäkilpailussa. Kesämäkiennätyksen 26,0 metriä on hypännyt Aleksi Lappi 7. elokuuta 2022 Leevi Mutru Cupissa. Naisten kesämäkiennätyksen 22,0 metriä ovat hypänneet Emilia Vidgren 22. heinäkuuta ja kaksi kertaa 19. elokuuta 2018 Karpalo Cupissa ja Raakel Karhumaa kaksi kertaa 15. elokuuta 2021 Leevi Mutru Cupissa ja 9 lokakuuta 2021 Leevi Mutru Cupissa.
K15-mäen mäkiennätyksen 15,5 metriä ovat hypänneet Eetu-Pekka Heiskanen 13. tammikuuta 2002 Minisalpausselkäkilpailussa ja Aleksi Lappi 15. tammikuuta 2022 Junioricupissa. Naisten mäkiennätyksen 15,5 metriä on hypännyt Emilia Sorvisto 26. tammikuuta 2014 Kansallisessa kilpailussa. Kesämäkiennätyksen 15,5 metriä on hypännyt Aleksi Lappi 12. syyskuuta 2021 Leevi Mutru Cupissa. Naisten kesämäkiennätyksen 14,0 metriä on hypännyt Julia Kykkänen 5. kesäkuuta 2004 Karnevaalikisassa.
K6-mäen mäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Aleksanteri Purtsi kaksi kertaa 9. maaliskuuta 2019 Hopeasompakilpailussa. Naisten mäkiennätyksen 5,5 metriä on hypännyt Iida Ylimäki 9. maaliskuuta 2019 Hopeasompakilpailussa. Kesämäkiennätyksen 6,0 metriä on hypännyt Jani Mattila kaksi kertaa 2. heinäkuuta 2017 Leirikilpailussa. Naisten kesämäkiennätyksen 5,0 metriä on hypännyt Neela Komonen 15. elokuuta 2021 Leevi Mutru Cupissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salpausselän hyppyrimäet Wikimedia Commonsissa
Salpausselän Kisat
Lahti odottaa, Kuva, 16.02.1938, nro 4, s. 31, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Mäkihypyn maailmancup kaudella 2010–2011
Lahti
Karpalon hyppyrimäet