stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo vuonna 1957 kuolleista henkilöistä
Huhtikuu

1. huhtikuuta – Kalle Juho Lähti, suomalainen kirjailija (s. 1866)
4. huhtikuuta – Jakov Taits, neuvostoliittolainen lastenkirjailija (s. 1905)
4. huhtikuuta – T. G. Tuhkanen, suomalainen taidemaalari (s. 1877)
7. huhtikuuta – Pekka Toropainen, suomalainen ravintoloitsija (s. 1890)
8. huhtikuuta – Sten Selander, ruotsalainen kirjailija, kriitikko ja kasvitieteilijä (s. 1891)
13. huhtikuuta – Natalio Berman, chileläinen poliitikko, sosialisti ja sionisti (s. 1908)
19. huhtikuuta – Heikki Soininen, suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja ja kunnallisneuvos (s. 1891)
22. huhtikuuta – Jalmari Sauli, suomalainen kirjailija (s. 1889)
24. huhtikuuta – Elisabeth Hesselblad, ruotsalainen katolinen nunna ja pyhimys (s. 1870)
26. huhtikuuta – Gichin Funakoshi, japanilainen karateka, Shōtōkan-karatetyylisuunnan perustaja (s. 1868)
30. huhtikuuta – Ari Ilmakunnas, suomalainen shakinpelaaja ja shakin järjestömies (s. 1896)
Toukokuu

2. toukokuuta – Joseph McCarthy, yhdysvaltalainen senaattori (kommunismin vastustaja) (s. 1908)
3. toukokuuta – Arne von Schoultz, suomalainen näyttelijä (s. 1874)
6. toukokuuta – Heikki Korhonen, suomalainen kirjailija (s. 1884)
10. toukokuuta – Reko Paulo, virolais-suomalainen ravintoloitsija ja liikemies (s. 1891)
12. toukokuuta – Erich von Stroheim, itävaltalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (s. 1885)
15. toukokuuta – Keith Andrews, yhdysvaltalainen Formula 1 -kuljettaja (s. 1920)
16. toukokuuta – Eliot Ness (”Lahjomaton”), yhdysvaltalainen liittovaltion agentti (FBIn perustaja) (s. 1903)
20. toukokuuta – Kusti Arhama, suomalainen poliitikko, Maalaisliiton kansanedustaja ja maanviljelijä (s. 1885)
30. toukokuuta – Toivo Pekkanen, suomalainen kirjailija (s. 1902)
Kesäkuu

1. kesäkuuta – Hjalmar Pölhö, suomalainen kauppaneuvos ja sahateollisuusmies (s. 1888)
4. kesäkuuta – Elis Mårtenson, suomalainen urkutaiteilija ja säveltäjä (s. 1890)
10. kesäkuuta – Walter Jakobsson, suomalainen diplomi-insinööri ja taitoluistelija (olympiavoittaja) (s. 1882)
12. kesäkuuta – Jimmy Dorsey, yhdysvaltalainen jazzmuusikko (s. 1904)
13. kesäkuuta – Carl Bonde, ruotsalainen kouluratsastaja ja olympiavoittaja (s. 1872)
17. kesäkuuta – Lyyli Erjakka, suomalainen näyttelijä (s. 1881)
18. kesäkuuta – Toimi Nieminen, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1906)
21. kesäkuuta – Johannes Stark, vuoden 1919 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (s. 1874)
24. kesäkuuta – John Palo-Kangas, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1904)
24. kesäkuuta – Sulo Wuolijoki, suomalainen asianajaja, sanomalehtimies ja poliitikko (s. 1881)
25. kesäkuuta – Hjalmar Flodin, suomalainen professori ja ministeri (s. 1874)
26. kesäkuuta – Alfred Döblin, saksalainen kirjailija (s. 1878)
27. kesäkuuta – Hermann Buhl, itävaltalainen vuorikiipeilijä (s. 1924)
27. kesäkuuta − Ida Flodin, suomalais-norjalainen laulaja (s. 1870)
Heinäkuu

3. heinäkuuta – Axel Backberg, suomalainen autoteknikko ja autovarikon esimies (s. 1879)
4. heinäkuuta – Judy Tyler, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1933)
5. heinäkuuta – Zenón Noriega Agüero, perulainen kenraali, Perun presidentti 1950 (s. 1900)
7. heinäkuuta – Hiskias Möttö (”Hiski Salomaa”), suomalaissyntyinen kuplettilaulaja ja lauluntekijä (”Lännen lokari”) (s. 1891)
8. heinäkuuta – Grace Coolidge, Yhdysvaltain presidentti Calvin Coolidgen puoliso (s. 1874)
10. heinäkuuta – Sholem Asch, juutalaissyntyinen puolalais-yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1880)
11. heinäkuuta – Aga Khan III (oik. Sultan Muhammed Shah), intialainen poliitikko ja ismailiittišiiamuslimien nizari-lahkon imaami 1885–1957 ja Kansainliiton presidentti 1937–1938 (s. 1877)
15. heinäkuuta – James M. Cox, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (s. 1870)
19. heinäkuuta – Curzio Malaparte, italialainen toimittaja, kirjailija ja diplomaatti (s. 1898)
24. heinäkuuta – Sacha Guitry, ranskalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (s. 1885)
27. heinäkuuta – Edvard Elenius, suomalainen ammattiopiston rehtori ja tietokirjailija (s. 1881)
Elokuu

5. elokuuta – Heinrich Otto Wieland, vuoden 1927 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1877)
7. elokuuta – Oliver Hardy, yhdysvaltalainen näyttelijä (Paksukainen) (s. 1892)
11. elokuuta – A. E. Koskenniemi, suomalainen rovasti, suomentaja ja evankelisen herätysliikkeen vaikuttaja (s. 1881)
13. elokuuta – Helmi Mäkeläinen, suomalainen virsi- ja laulurunoilija (s. 1879)
16. elokuuta – Irving Langmuir, vuoden 1932 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1881)
17. elokuuta – Henrik Hauch, tanskalainen poliitikko (s. 1876)
18. elokuuta – Tyyne Jauri, suomalainen näyttelijä (s. 1888)
20. elokuuta – Liisi Karttunen, suomalainen historiantutkija ja diplomaatti (s. 1880)
21. elokuuta – Emil Autio, suomalainen juristi, kihlakunnantuomari, Sortavalan pormestari 1920–1940 ja varatuomari (s. 1889)
21. elokuuta – Harald Sverdrup, norjalainen geofyysikko, napa- ja merentutkija (s. 1888)
24. elokuuta – Ronald Knox, brittiläinen pappi ja kirjailija (s. 1888)
26. elokuuta – Valto Klemola, suomalainen eläinlääkäri, virkamies ja professori (s. 1907)
Syyskuu

1. syyskuuta – Dennis Brain, brittiläinen käyrätorvensoittaja (s. 1921)
1. syyskuuta – Lassi Utsjoki, suomalainen toimittaja, musiikkimies, kulttuuripersoona ja lauluntekijä (s. 1893)
2. syyskuuta – Nenne Moberg, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1868)
3. syyskuuta – Catri Gripenberg, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1884)
13. syyskuuta – Vilhelm Bjerke Petersen, tanskalainen taidemaalari (s. 1909)
16. syyskuuta – Aili Somersalo, suomalainen kirjailija (s. 1887)
19. syyskuuta – Edvard Persson, ruotsalainen näyttelijä (s. 1888)
20. syyskuuta – Heino Kaski, suomalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1885)
20. syyskuuta – Johan Christian Sibelius (”Jean Sibelius”), suomalainen säveltäjä (s. 1865)
21. syyskuuta – Haakon VII, Norjan kuningas (s. 1872)
22. syyskuuta – Toyoda Soemu, japanilainen amiraali (Japanin yhdistyneen laivaston komentaja ja korkeimman sotaneuvoston jäsen) (s. 1885)
22. syyskuuta – Zhou Xuan, kiinalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1918)
24. syyskuuta – Robert von Essen, venäläis-suomalainen pianisti ja lauluntekijä (s. 1901)
Lokakuu

4. tai 5. lokakuuta – José Andrade, uruguaylainen jalkapalloilija, maailmanmestari ja kaksinkertainen olympiavoittaja (s. 1901)
6. lokakuuta – Kaarle Ellilä, suomalainen poliitikko ja pääjohtaja (s. 1888)
10. lokakuuta – Elsa Frilander, suomalainen oopperalaulaja (s. 1894)
12. lokakuuta – Charles Lindley, ruotsalainen ammattiyhdistysmies ja sosiaalidemokraattinen poliitikko (s. 1865)
13. lokakuuta – Erich Auerbach, saksalais-yhdysvaltalainen filologi, kirjallisuuskriitikko ja professori (s. 1892)
17. lokakuuta – Nikolai Pärmini (”Nikke Pärmi”), suomalainen jääkärieverstiluutnantti (s. 1887)
20. lokakuuta – Jalo Lesche, suomalainen näyttelijä (s. 1885)
24. lokakuuta – Christian Dior, ranskalainen muotisuunnittelija (s. 1905)
25. lokakuuta – Arvi Ahmavaara, suomalainen poliitikko, Kokoomuksen kansanedustaja, Suomen oikeusministeri 1937–1938 (amm.), asianajaja, kihlakunnantuomari, varatuomari ja laamanni (s. 1886)
25. lokakuuta – Ellinor Ivalo, suomalainen kotiteollisuuden ja käsityötaidon edistäjä (s. 1875)
25. lokakuuta – Henry van de Velde, belgialainen arkkitehti, muotoilija ja taidemaalari (s. 1863)
26. lokakuuta – Gerty Cori, vuoden 1947 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (s. 1896)
26. lokakuuta – Níkos Kazantzákis, kreikkalainen kirjailija (s. 1885)
29. lokakuuta – Louis B. Mayer, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja (s. 1885)
Marraskuu

3. marraskuuta – Jaakko Pärssinen, suomalainen opettaja, kansakouluntarkastaja ja filosofian tohtori (s. 1872)
3. marraskuuta – Wilhelm Reich, itävaltalainen psykoterapeutti (s. 1897)
6. marraskuuta – Otto Noro, suomalainen näyttelijä (s. 1884)
10. marraskuuta – Erkki Härmä, suomalainen poliitikko ja maaherra (s. 1890)
13. marraskuuta – Antonín Zápotocký, Tšekkoslovakian presidentti (s. 1884)
21. marraskuuta – Yrjö Karanko, suomalainen hengellisen musiikin säveltäjä ja kanttori (s. 1883)
24. marraskuuta – Diego Rivera, meksikolainen taidemaalari ja graafikko (s. 1886)
25. marraskuuta – Wiljo Einar Tuompo, suomalainen jääkärikenraali (s. 1893)
25. marraskuuta – Matti Visanti, suomalainen arkkitehti ja kuvataiteilija (s. 1885)
27. marraskuuta – Margo Scharten-Antink, alankomaalainen runoilija ja olympiamitalisti (s. 1868)
30. marraskuuta – Beniamino Gigli, italialainen ooppera- ja konserttilaulaja (s. 1890)
Joulukuu

2. joulukuuta – Harrison Ford, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1884)
3. joulukuuta – Urho Lahti, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1901)
4. joulukuuta – José Alves Correia da Silva, portugalilainen roomalaiskatolinen piispa (s. 1872)
13. joulukuuta – Emmanuel Lammi, suomalainen kunnallispoliitikko, opiston opettaja ja hallintomies, sekä tietokirjailija (s. 1882)
17. joulukuuta – Dorothy L. Sayers, englantilainen rikoskirjailija, kääntäjä ja kristitty humanisti (Peter Wimsey) (s. 1893)
24. joulukuuta – Arturo Barea, espanjalainen kirjailija (s. 1897)
24. joulukuuta – Norma Talmadge, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1894)
24. joulukuuta – Rita von Willebrand, suomalainen kirjailija (s. 1918)
28. joulukuuta – Frank Blanchford, kanadalainen viulisti, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1879)
30. joulukuuta – Gaston Aumoitte, ranskalainen kroketinpelaaja ja olympiavoittaja (s. 1884)
Poriginal galleria

| Poriginal galleria |
| --- | --- |
 Poriginal-galleria vuoteen 2024 asti
Tyyppi:  Taidegalleria
Osoite:  Eteläranta 6, FI-28100 Pori  
Sijainti:  Eteläranta, Pori
Perustettu:  1984
Ylläpitäjä:  Porin taidemuseo
Kotisivut:  poriginal.pori.fi
Koordinaatit:  61°29′24.0″N, 21°47′46.1″E
 fiPoriginal galleria 
    
Poriginal galleria on osana Porin taidemuseota toimiva galleria, joka on perustettu vuonna 1984. Sen toiminta-ajatuksena on esitellä kotimaista ja satakuntalaista kuvataidetta.
Poriginal galleria on toiminut Porin taidemuseon tiloissa vuodesta 2025 alkaen.
Galleria toimi 1984-2024 uusrenessanssityylissä kaksikerroksisessa rakennuksessa. Tilan kokonaispinta-ala oli 235 m², mikä mahdollisti kahden näyttelyn pitämisen yhtä aikaa. Rakennus oli rakennettu F.J. Lindströmin vuoden 1885 piirustusten mukaisesti.
Poriginal galleriassa oli vuoteen 2016 mennessä järjestetty yli 600 näyttelyä. Vuosittain galleriassa järjestetään noin 25 näyttelyä.
Kirjallisuutta

Toim. Hölsö, Tuula & Lammi, Teija & Nummelin, Esko: Kipinä kengässä. Sparks in your shoe. Poriginal galleria 1984-2004.  Pori:  Porin taidemuseon tutkimuksia 3, Porin taidemuseon julkaisuja 72, 2004, 2004.  ISBN 951-9355-90-1  (suomeksi) (englanniksi)
Aiheesta muualla

Poriginal gallerian verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jonna Tervomaa

| Jonna Tervomaa |
| --- | --- |
 Jonna Tervomaa esiintymässä Ruisrockissa kesällä 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. tammikuuta 1973 (ikä 52) Forssa
Ammatti:  laulaja, muusikko
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1983–1988, 1998–
Levy-yhtiöt:  K-Tel  MTR Universal Music (1998–2008) Johanna Kustannus (2013–2017) Sony Music (2023– )
Aiheesta muualla
www.jonnatervomaa.fi
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jonna Tervomaa esiintymässä 1980-luvulla konsertissa voittonsa jälkeen
Jonna Marika Tervomaa (s. 7. tammikuuta 1973 Forssa) on suomalainen poplaulaja ja radiotoimittaja. Tervomaa tuli tunnetuksi kymmenvuotiaana vuonna 1983 voitettuaan Syksyn sävel -kilpailun hitillään ”Minttu sekä Ville” ja oli aikansa tunnetuin lapsitähti. Aikuisiällä hän aloitti menestyksekkään uran rocklaulajana vuonna 1998.
Tervomaan esikoislevy sai kolme Emma-palkintoa. Myöhemmin Tervomaa on julkaissut neljä muuta levyä, ja vuoden 2004 albumi Halo oli hänen toinen platinalevynsä. Vuonna 2007 Tervomaa sai Teosto-palkinnon sanoituksistaan ja sävellyksistään Parempi loppu -levyllä.
Ura > Lapsitähteys

Jonna Tervomaa on Karma-yhtyeen jäsenen Timo Tervon (oik. Timo Tervomaa) tytär. Hän tuli tunnetuksi vuonna 1983 voittamalla MTV:n Syksyn sävel -musiikkikilpailun kappaleella ”Minttu sekä Ville”. Seuraavana vuonna julkaistiin esikoisalbumi Jonna, jota myytiin platinalevyyn oikeuttavan määrä. Toinen albumi Tykkään susta julkaistiin 1985 ja kolmas albumi Jonna vuonna 1986. Kolmea levyä seurasi vielä 16 kappaleen kokoelmalevy Parhaat vuonna 1987.
Vuonna 1988 Tervomaa osallistui Suomen euroviisukarsintaan Timo Tervo, Jonna ja Beat -yhtyeessä kappaleella ”Mayday, Mayday”. Kappale oli Jonnan ja hänen isänsä Timo Tervomaan sävellys, jonka oli sanoittanut Turkka Mali. Se sijoittui karsintojen neljänneksi.
Myöhemmällä iällä Tervomaa ei ole pitänyt lapsitähteyden aikaista menestystä varsinaisen uransa alkuna. Hän on haastattelussa sanonut laulaneensa ”Minttu sekä Ville” -hitin kuin toinen ihminen eikä silloin kokenut olleensa musiikin tulkitsija niin kuin aikuisiällä. Lapsena laulaminen oli hänen mukaansa enemmän vain esittämistä ja hauskaa.
Ura > Opiskeluaika

Teini-ikäisenä, suosion hiipuessa, laulaminen jäi taka-alalle ja Tervomaa keskittyi koripalloharrastukseensa. Hän päätyi pelaamaan koripalloa Suomen huipputasolla. Hän saavutti Forssan Koripoikien riveissä A-tyttöjen Suomen mestaruuden ja naisten SM-pronssia sekä pelasi A-tyttöjen ja 22-vuotiaiden maajoukkueissa.
Forssasta Tervomaa muutti Helsinkiin opiskelemaan kirjallisuutta. Opiskeluaikanaan hän palasi musiikin piiriin soittamalla aluksi omaksi ilokseen ja lopulta teki pienimuotoisia keikkoja. Hän esitti akustisesti cover-versioita muun muassa Sheryl Crow'n ja Policen kappaleista. Keikkoja varten oli tehty demonauha, joka lopulta päätyi levy-yhtiön pöydälle. Opintoja kesti kaksi vuotta, kunnes hän sai kiinnityksen Polygram-levy-yhtiöön.
Tervomaata pyydettiin toistuvasti ryhtymään iskelmätähdeksi, mutta se ei ole häntä koskaan kiinnostanut. Kiinnityksestä huolimatta Tervomaalla ei ollut vielä kiirettä julkaista musiikkia, vaan hän haki omaa ilmaisumuotoaan, kunnes löysi oman tyylinsä.
Ura > Aikuisiän debyytti

Aikuisiän debyytti alkoi konkretisoitua, kun Tervomaa tutustui tuottaja Jussi Jaakonahoon. Heillä oli samanlaiset mielipiteet musiikista, ja Tuure Kilpeläisen yhdessä Tervomaan kanssa kirjoittama kappale ”Suljettu sydän” alkoi saada radiosoittoa. Monet lauluntekijät kuten Lasse Kurki Lemonatorista, Mikki Kauste Egotripistä ja Tuure Kilpeläinen Jaakonahon yhtyeestä osallistuivat sävellyksillään albumin tekoon. Tervomaa teki enimmäkseen itse levyn sanoitukset. Levyä tehtiin noin vuoden ajan, ja lopulta uusi esikoisalbumi Jonna Tervomaa julkaistiin keväällä 1998.
Esikoislevyyn suhtauduttiin aluksi epäillen, mutta se otettiin lopulta positiivisesti vastaan. Aluksi Tervomaan uutta tuotantoa verrattiin hänen lapsitähteytensä aikaiseen materiaaliin, ja entisen lapsitähden paluuta pidettiin jopa naurettavana ajatuksena. Monet kriitikot suhtautuivat kuitenkin levyyn varsin myötämielisesti, ja epäilevä asenne muuttui pian melkein innostuneeksi. Levy pysyi Suomen virallisella listalla yksitoista viikkoa ja sai kolme Emma-palkintoa.
Ura > Seuraavat levyt

Myöhemmin Tervomaa on julkaissut kuusi muuta levyä, ja vuoden 2004 albumi Halo oli jo hänen toinen platinalevynsä. Marraskuussa 2007 Tervomaa sai yhdessä Jussi Jaakonahon kanssa jaetun Teosto-palkinnon. Tervomaa sai palkinnon sanoituksistaan ja sävellyksistään ja Jaakonaho sävellyksistä Parempi loppu -levyllä. Molemmat saivat 10 000 euroa.
Tervomaan uraa juhlistettiin 1. lokakuuta 2008 julkaistulla kokoelmalla Lemmikit 1998–2008, joka sisältää vanhoja hittejä, harvinaisuuksia, ennenjulkaisematonta materiaalia sekä uuden singlen ”Päästä yli”.
Tervomaa julkaisi viiden vuoden tauon jälkeen uuden singlen ”Minä toivon”, joka oli ensimmäinen single syyskuussa 2013 julkaistulta Eläköön-albumilta. Albumi pysyi albumilistalla kymmenen viikon ajan ja on sittemmin myynyt kultaa. Vuonna 2017 julkaistiin Ääni-levy, jonka kappaleet ovat kokonaan Jonna Tervomaan säveltämiä ja sanoittamia.
Ura > Näyttelijänä

Tervomaa näytteli ensimmäisen roolinsa Someron kesäteatterissa kesällä 2019 näytelmässä Oi, jospa kerran.
Yksityiselämä

Syksyllä 2009 Tervomaa sai tyttölapsen pitkäaikaisen kumppaninsa, muusikko Jani Ketosen kanssa. Pari kuitenkin erosi jo raskausaikana. Tervomaa seurusteli Melrose-yhtyeen kitaristi-laulaja Mika Tuokkolan kanssa 2010-luvulla. Jonna Tervomaa meni naimisiin Darin Grayn kanssa toukokuussa 2021.
Julkaisut

Jonna (1984)
Tykkään susta (1985)
Jonna (1986)
Jonna Tervomaa (1998)
Neljä seinää (1999)
Viivalla (2001)
Halo (2004)
Parempi loppu (2007)
Eläköön (2013)
Ääni (2017)
Superaurinko (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jonna Tervomaa Wikimedia Commonsissa
Virallinen sivusto
Ylen Elävä arkisto: Jonna ja Maarit Linnassa 2004
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet  Yle 
Muut:  Europeana
Rautalammin seurakunta

| Rautalammin seurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Kuopion hiippakunta
Kirkkoherra:  Heikki Marjanen
Pääkirkko:  Rautalammin kirkko
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rautalammin seurakunta on luterilainen seurakunta Pohjois-Savossa, Rautalammilla. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan, ja sen kirkkoherrana toimii Heikki Marjanen.
Rautalammin alue kuuluu Pohjois-Savon leimallisesti herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkeellä on kuitenkin muun Kuopion länsipuolen tavoin vain vähän erityistä kannatusta alueella.
Mäkihyppylinko

Mäkihyppylinko eli "spedelinko" on Spede Pasasen ja Raimo Kaukisen keksimä mäkihyppääjien harjoitteluväline. Linkoa käytetään mäkihyppääjien heittämiseen tasaiselta maalta hyppyriä muistuttavalla kiihtyvyydellä. Mäkihyppylingon prototyyppi oli rakennettuna Kuopion Puijolla vuosina 1970–1980. Yksi Speden alkuperäisistä lingoista asennettiin Hyvinkään hyppyrimäen viereen vuonna 1977. Mäkihyppylinko nähtiin elokuvassa Professori Uuno D.G. Turhapuro.
Spede-Idea Oy valmistaa linkoa edelleen. Lingon nykyinen versio on sähkökäyttöinen ja elektronisesti ohjattu. Uusin linko on suunniteltu lumilautailijoiden käyttöön erilaisiin hyppytapahtumiin. Linko mahdollistaa tapahtumien järjestämisen esimerkiksi kaupunkien keskustoissa.
Aiheesta muualla

Toivonen, Kari: Uutisjuttu mäkilingosta Yle, Elävä arkisto. 21.8.1978. Yle. Viitattu 22.7.2014.
Nilakan seurakunta

| Nilakan seurakunta |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
 Pielaveden kirkko
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Hiippakunta:  Kuopion hiippakunta
Rovastikunta:  Iisalmen rovastikunta
Pääkirkko:  Pielaveden kirkko
Perustettu:  2022
Jäsenmäärä:  4 803 (2022)
– Osuus asukkaista:  79,2 %
Kirkollisvero:  1,65 %
Kirkkoherra:  Arto Penttinen
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nilakan seurakunta on Keiteleellä ja Pielavedellä Pohjois-Savossa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakunta kuuluu Kuopion hiippakuntaan ja Iisalmen rovastikuntaan. Seurakunnan kirkkoherra on Arto Penttinen.
Keiteleen ja Pielaveden alue kuuluu Pohjois-Savon leimallisesti herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkeellä on kuitenkin muun Kuopion länsipuolen tavoin vain vähän erityistä kannatusta alueella.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1998

Vuoden 1998 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut pelattiin Zürichissa ja Baselissa, Sveitsissä, 1. toukokuuta – 17. toukokuuta 1998. Turnauksen voitti Ruotsi, joka voitti kaksiosaisessa loppuottelussa Suomen maalein 1–0. Tšekki voitti pronssia.
Otteluareenat

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Zürich |  Basel Zürich | Basel |
| Hallenstadion Kapasiteetti: 12 500 |  Basel Zürich | St. Jakobshalle Kapasiteetti: 9 000 |
|  |  Basel Zürich |  |
Karsinnat

Pääartkkeli: Karsinnat jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin 1998
Karsinnat > Lopputulokset

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kazakstan | 3 | 2 | 2 | 1 | 12 | 7 | +5 | 4 |
|  Itävalta | 3 | 2 | 0 | 1 | 9 | 5 | +4 | 4 |
|  Norja | 3 | 2 | 0 | 1 | 8 | 5 | +3 | 4 |
|  Puola | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 13 | -12 | 0 |
Joukkueet

Lohkot määräytyivät MM-kisojen 1996 sijoitusten mukaan.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  A-lohko  Tšekki   Saksa   Valko-Venäjä   Japani  |  B-lohko  Kanada   Italia   Slovakia   Itävalta  |  C-lohko  Yhdysvallat   Ruotsi   Ranska   Sveitsi  |  D-lohko  Venäjä   Suomi   Latvia   Kazakstan  |
Alkulohkot > Lohko A

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Tšekki | 3 | 3 | 0 | 0 | 20 | 5 | +15 | 6 |
|  Valko-Venäjä | 3 | 2 | 0 | 1 | 12 | 10 | +2 | 4 |
|  Saksa | 3 | 1 | 0 | 2 | 8 | 13 | -5 | 2 |
|  Japani | 3 | 0 | 0 | 3 | 7 | 19 | -12 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5. |  Tšekki | 8-2 |  Japani | Basel |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5. |  Saksa | 2-4 |  Valko-Venäjä | Basel |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.5. |  Tšekki | 4-2 |  Valko-Venäjä | Basel |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.5. |  Saksa | 5-1 |  Japani | Basel |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.5. |  Japani | 4-6 |  Valko-Venäjä | Basel |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.5. |  Tšekki | 8-1 |  Saksa | Basel |  |


|  |  |  |      |  |  |
Alkulohkot > Lohko B

| Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Kanada | 3 | 2 | 1 | 0 | 12 | 5 | +7 | 5 |
|  Slovakia | 3 | 2 | 1 | 0 | 9 | 4 | +5 | 5 |
|  Italia | 3 | 1 | 0 | 2 | 8 | 8 | ±0 | 2 |
|  Itävalta | 3 | 0 | 0 | 3 | 3 | 15 | -12 | 0 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5. |  Kanada | 5-1 |  Itävalta | Zürich |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.5. |  Italia | 1-2 |  Slovakia | Zürich |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.5. |  Slovakia | 2-2 |  Kanada | Zürich |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.5. |  Italia | 5-1 |  Itävalta | Zürich |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.5. |  Itävalta | 1-5 |  Slovakia | Zürich |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 5.5. |  Kanada | 5-2 |  Italia | Zürich |  |


|  |  |  |      |  |  |