1939
Tapahtumia > syyskuu

1. syyskuuta – Saksa hyökkäsi Puolaan ja toinen maailmansota alkoi. Suomi julistautui puolueettomaksi.
2. syyskuuta – Stutthofin keskitysleiri perustettiin metsäiselle alueelle Sztutowon kaupungin länsipuolelle, noin 34 kilometriä Gdańskista itään. Tuona päivänä leiriin tuotiin 150–200 vankia Danzigista ja leirin rakentaminen aloitettiin pakkotyönä. 15. syyskuuta leirillä oli jo 6 000 vankia. Se oli ensimmäinen Saksan ulkopuolelle perustettu keskitysleiri Puolassa, ja toimi myös tuhoamisleirinä kesästä syksyyn 1944.
3. syyskuuta – Ranska, Australia ja Yhdistynyt kuningaskunta julistivat sodan Saksalle. Länsirintamalla alkoi niin sanottu valesota, jokasai nimensä siitä, että kahdeksan kuukauden aikana osapuolten välillä käytiin sodanjulistuksista huolimatta vain vähäisiä taisteluita.
4. syyskuuta – Nepal julisti sodan Saksalle.
4. syyskuuta – Nestemäiset polttoaineet säännösteltiin Suomessa, ”korttikausi” alkoi.
5. syyskuuta – Yhdysvallat ilmoitti puolueettomuudestaan sodassa.
6. syyskuuta – Puolan vastarinta päättyi.
6. syyskuuta – Etelä-Afrikka julisti sodan Saksalle.
8. syyskuuta – Ranskalaiset aloittivat hyökkäyksen yhdeksän divisioonan voimin Saarin alueelle, mutta pysäyttivät hyökkäyksen ennen kuin etenivät Maginot-linjan tykkien kantaman ulkopuolelle. Hyökkäys ei häirinnyt saksalaisia juuri lainkaan. Ranskalaiset vetäytyivät omaehtoisesti Saarin alueelta lokakuun alkuun mennessä.
10. syyskuuta – Kanada, Bahrain sekä Muscat ja Oman julistivat sodan Saksalle.
16. syyskuuta − Eduskunta hyväksyi asetuksen, jolla kiellettiin – Puolustusvoimien hankintoja lukuun ottamatta – kaiken tavaran maahantuonti ilman valtiovarainministeriön alaisuuteen perustetun valtion lisenssitoimikunnan lupaa.
17. syyskuuta – Neuvostoliitto hyökkäsi Puolaan vallaten maan itäosan. Puolan hallitus pakeni Romaniaan ja sieltä myöhemmin Lontooseen. Stalin julisti että Puola on lakannut olemasta itsenäisenä valtiona.
17. syyskuuta   – Saksalainen sukellusvene U-29 upotti brittien lentotukialus HMS Courageousin Irlannin rannikolla.
20. syyskuuta – Kansanhuoltoministeriö aloitti toimintansa. Ensimmäiseksi kansanhuoltoministeriksi nimitettiin Rainer von Fieandt.
21. syyskuuta – Rautakaartin kannattajat murhasivat Romanian pääministerin Armand Călinescun Bukarestissa.
22. syyskuuta – Viron ulkoministeri kutsuttiin Moskovaan.
22. syyskuuta – natsien eugeniikka- eli rotuhygieniaohjelma Aktion T4:n ensimmäiset tuhoamiskokeilut pantiin toimeen Kocborowossa, valloitetussa Puolassa.
23. syyskuuta – Pohjoismaiden suurin elokuvateatteri, 1 000 katsojapaikan Bio Metropol aloitti toimintansa Kaisaniemenkadun varrella Helsingissä. Teatterin eteisen suunnittelivat arkkitehdit Alvar Aalto ja Niilo Kokko.
27. syyskuuta – Varsova antautui ja viimeiset puolalaiset yksiköt antautuivat kahdeksan päivää myöhemmin.
28. syyskuuta – Molotov–Ribbentrop-sopimuksen lisäsopimuksella Liettua Memeliä lukuun ottamatta siirtyi Neuvostoliiton etupiiriin. Saksan ja Neuvostoliiton miehittämien Puolan alueiden väliseksi rajaksi tuli pääosin jo vuonna 1919 Puolan itärajaksi ehdotettu Curzonin linja.
29. syyskuuta – Neuvostoliitto ja Viro solmivat keskinäisen avunantosopimuksen.
30. syyskuuta - 1. lokakuuta – Vuodenaikaan nähden poikkeuksellisen voimakas lumipyry koetteli Pohjois-Savoa ja Pohjois-Karjalaa.