stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jääpallon Elitserien-kausi 2015–2016

| Elitserien 2015-2016 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  14
Mestari:  Västerås SK
Toinen sija:  Villa-Lidköping
Nousseet joukkueet:  IK Tellus, korvaa IFK Kungälvin
Pudonneet joukkueet:  IFK Kungälv, luopui sarjapaikastaan keväällä 2016
Paras maalintekijä:  Christoffer Edlund Villa-Lidköping (59)
Alempi sarjataso:  Allsvenskan
  ← 2015 :  2017 → 
Kauden 2015-2016 elitserienseurat kartalla.
Ruotsin jääpallon Elitserien pelattiin kaudella 2015-2016 neljäntoista joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Kahdeksan parasta joukkuetta selviytyivät pudotuspeleihin ja sijoille 11-14 sijoittuneet joukkueet joutuivat karsimaan sarjapaikastaan. Sarjan joukkueet pysyivät samana, sillä viime kauden neljä viimeistä Kalix Bandy, TB Västerås, IK Sirius ja Gripen Trollhättan BK säilyttivät pääsarjan sarjapaikkansa. Runkosarjassa suomalaisista maalipörssissä loisti erityisesti Siriukseen siirtynyt Markus Kumpuoja 22 maalillaan.
Playoff-vaiheen puolivälierien peleistä ottelusarja Sandvikens AIK-Hammarby IF ja Bollnäs GoIF-Edsbyns IF venyivät viiden ottelun mittaiseksi. Sandvikens AIK ja Bollnäs GoIF venyivät viidennessä pelissään kotona voittoihin, joten ne pääsivät jatkoon. Välierissä Västerås SK-Sandvikens AIK venyi viiden ottelun mittaiseksi, jossa Västerås SK varmisti fiinaaliinpääsynsä viidennessä ottelussa kotivoitollaan. Villa Lidköping BK puolestaan meni loppuotteluun neljännessä ottelussa. Mestaruuden voitti Västerås SK. Se voitti Tukholman Tele2 Arenalla pelatussa loppuottelussa Villa-Lidköping:in 5-2.
Elitserienissä pelasi kaudella 2015-2016 kaikkiaan 18 suomalaistaustaista pelaajaa. Erityisesti IFK Kungälvin riveissä oli suomalaisia - kaikkiaan neljä. Suomalaistaustaisia valmentajia olivat IFK Kungälvissa Ari Holopainen ja Bollnäs GoIF:ssa apuvalmentaja Timo Oksanen.,
Suomalaisista loppuvaiheen otteluissa pelasivat Västerås SK:ssa Janne Rintala. Hän ei pelannut loppuottelussa, mutta kylläkin välierissä. Nuori Rasmus Kettunen kuului välierissä hävinneen Sandvikens AIK:n kokoonpanoon. Vastaavasti toisessa välierässä hävinneen Bollnäs GoIF:n riveissä pelasivat Samuli Helavuori ja Ville Aaltonen.
Sarjataulukko

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Västerås SK  | 26 | 21 | 0 | 5 | 159 | 85 | +74 | 42 |
| 2 | Villa Lidköping BK  | 26 | 19 | 2 | 5 | 140 | 77 | +63 | 40 |
| 3 | Bollnäs GoIF  | 26 | 18 | 3 | 5 | 132 | 81 | +51 | 39 |
| 4 | Sandvikens AIK | 26 | 17 | 4 | 5 | 165 | 111 | +54 | 38 |
| 5 | Vetlanda BK  | 26 | 15 | 1 | 10 | 125 | 124 | +1 | 31 |
| 6 | Hammarby IF  | 26 | 12 | 6 | 8 | 120 | 95 | +25 | 30 |
| 7 | Edsbyns IF  | 26 | 13 | 3 | 10 | 121 | 99 | +22 | 29 |
| 8 | IFK Vänersborg  | 26 | 12 | 4 | 10 | 120 | 110 | +10 | 28 |
| 9 | Broberg IF  | 26 | 11 | 2 | 13 | 100 | 117 | -17 | 24 |
| 10 | IFK Kungälv  | 26 | 9 | 3 | 14 | 104 | 115 | -11 | 21 |
| 11 | Kalix Bandy  | 26 | 7 | 4 | 15 | 84 | 124 | -40 | 18 |
| 12 | TB Västerås | 26 | 6 | 1 | 19 | 111 | 160 | -49 | 13 |
| 13 | IK Sirius  | 26 | 4 | 0 | 22 | 68 | 152 | -84 | 8 |
| 14 | Gripen Trollhättan BK  | 26 | 1 | 1 | 24 | 64 | 163 | -99 | 3 |
Kahdeksan parasta pudotuspeleihin, neljä viimeistä putoamiskarsintaan.
Pudotuspelit > Loppuottelu

| Västerås SK – Villa Lidköping BK  |
| --- | --- | --- | --- |
|   Västerås SK   |   Villa Lidköping BK   |  5-2  |  |
 Västerås SK voitti Ruotsin mestaruuden. 
Västerås SK otti aluksi Oscar Gröhnin ja Patrik Sjöströmin maaleilla kahden maalin johdon, mutta 70. peliminuutin jälkeen tilanne oli 2-2, kun Villa Lidköpingin kokeneet maalitykit David Karlsson ja Johan Esplund tasoittivat pelin 2-2:een. Sen jälkeen Västeråsin Ted Bergström ja Tobias Holmberg veivät Västeråsin uudelleen kahden maalin johtoon numeroin 4-2. Lopussa peli piti keskeyttää hetkeksi, koska Västeråsin kannattajat ryntäsivät kentälle. Viimeisen Västerås-maalin teki Simon Jansson. Mestaruus oli Västeråsille 20. ja Västeråsin kokeneelle maalivahdille Andreas Bergwallille viides.
Karsinnat

Karsinnat pelattiin kahdessa neljän joukkueen lohkossa. Karsinnoissa pelasivat Elitserienin neljä heikointa ja Allsvenskanin neljä parasta joukkuetta. Molempien lohkojen kaksi parasta joukkuetta selviytyivät seuraavaksi kaudeksi Elitserieniin.
Karsinnat > Lohko 1

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kalix Bandy  | 6 | 5 | 0 | 1 | 32 | 23 | +9 | 10 |
| Gripen Trollhättan BK  | 6 | 4 | 0 | 2 | 33 | 24 | +9 | 8 |
| IK Tellus  | 6 | 3 | 0 | 3 | 27 | 32 | -5 | 6 |
| Nässjö IF  | 6 | 0 | 0 | 6 | 23 | 36 | -13 | 0 |
Karsinnat > Lohko 2

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillberga Bandy Västerås  | 6 | 5 | 1 | 0 | 47 | 15 | +32 | 11 |
| IK Sirius  | 6 | 4 | 1 | 1 | 37 | 18 | +19 | 9 |
| IF Boltic  | 6 | 1 | 0 | 5 | 12 | 36 | -24 | 2 |
| Ljusdals BK  | 6 | 1 | 0 | 5 | 14 | 41 | -27 | 2 |
Kalix Bandy, TB Västerås, Sirius ja Gripen Trollhättan säilyttivät Elitserien-paikkansa.
Parhaat maalintekijät - runkosarja (ml. ulkomaalaiset eli suomalaiset, venäläiset, kazakstanilaiset ja amerikkalaiset)

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Christoffer Edlund | Sandvikens AIK | 59 |
| 2. | David Karlsson | Villa Lidköping BK | 54 |
| 3. | Erik Pettersson | Sandvikens AIK | 45 |
| 4. | Joakim Andersson | Vetlanda BK | 45 |
| 5. | Joakim Hedqvist | IFK Vänersborg | 44 |
| 6. | Martin Söderberg | Broberg IF | 44 |
| 16. | Markus Kumpuoja | IK Sirius | 22 |
| 20. | Mikko Lukkarila | IFK Vänersborg | 19 |
| 22. | Mihail Paškin | Hammarby IF | 19 |
| 24. | Ivan Lebedev | TB Västerås | 18 |
| 40. | Samuli Helavuori | Bollnäs GoIF/BF | 13 |
| 55. | Antti Ekman | Kalix Bandy | 10 |
| 60. | Ville Aaltonen | Bollnäs GoIF/BF | 9 |
| 61. | Pekka Hiltunen | Kalix Bandy | 9 |
| 62. | Rinat Šamsutov | TB Västerås | 9 |
| 69. | Pekka Rintala | TB Västerås | 8 |
| 73. | Janne Rintala | Västerås SK | 7 |
| 75. | Vadim Arhipkin | Broberg IF | 7 |
| 80. | Teemu Määttä | IFK Kungälv | 6 |
| 88. | Anton Hrapenkov | Kalix Bandy | 9 |
| 99. | Tuomas Mokko | Vetlanda BK | 5 |
| 104. | Alexander Zitouni | IFK Vänersborg | 4 |
| 158. | Niklas Holopainen | IFK Kungälv | 1 |
| 167. | Aleksi Seppänen | Gripen Trollhättan BK | 1 |
| 169. | Anssi Hänninen | Gripen Trollhättan BK | 1 |
| 183. | Ilari Moisala | IFK Vänersborg | 1 |
| 214. | Tatu Ässämäki | Gripen Trollhättan BK | 0 |
| 228. | Rasmus Kettunen | Sandvikens AIK | 0 |
| 277. | Kimmo Kyllönen | IFK Kungälv | 0 |
Pistepörssin kärkinimet olivat Sandvikens AIK:n Christoffer Edlund 67 pisteellä (59+8), Villa Lidköpingin David Karlsson 58 pisteellä (54+4), Sandvikens AIK:n Erik Pettersson 55 pisteellä (45+10). Paras syöttäjä oli Bollnäs GoIF:n Per Hellmyrs 36 syötöllä. Seuraavana oli Villa Lidköpingin Jesper Eriksson 30 syötöllä.
Karstavanlampi

| Karstavanlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°12′55″N, 26°32′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  Särkioja Isoon Lahnajärveen 
Järvinumero:  14.912.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  89,5 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,6 km  
Pinta-ala:  2,046 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKarstavanlampi 
Karstavanlampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Huhdasjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 220 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,5 metriä mpy.
Udmurtin kieli

| Udmurtti |
| --- | --- |
Oma nimi:  удмурт кыл (udmurt kyl)
Tiedot
Alue:  Udmurtia
Virallinen kieli:  Udmurtia
Puhujia:  340 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  kyrillinen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  uralilaiset kielet
Kieliryhmä:  suomalais-ugrilaiset kielet permiläiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  -
ISO 639-2:  udm
ISO 639-3:  udm
 Ohje 
Udmurtti (aiemmin votjakki) on kieli, joka kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten permiläiseen haaraan, jota puhuvat udmurtit. Udmurtin lähimpiä sukukieliä ovat muut permiläiset kielet eli komi ja komipermjakki. Permiläiset kielet ovat melko lähellä toisiaan, joten udmurtintaitoinen voi ymmärtää melko hyvin komia ja komipermjakkia. Udmurtin kieltä pidetään uhanalaisena kielenä.
Udmurtin kielen päivää on vietetty vuodesta 2001 alkaen 27. päivänä marraskuuta.
Historiaa > Kielen nimen alkuperä

Udmurtit käyttävät itsestään nimitystä udmurt (удмурт). Eri murteissa esiintyvät myös muodot udmort (удморт), ukmort (укморт) ja utmort (утморт). Nimi on yhdyssana, ja sen katsotaan muodostuvan osista ud 'niitty' ja mort 'ihminen'. Suomen kielessä suositellaan käytettäväksi nimitystä udmurtti sekä ihmisestä että kielestä.
Historiaa > Kirjankielen historia

Udmurtin kirjakielen syntymävuotena pidetään vuotta 1775, jolloin ilmestyi ensimmäinen udmurtin kielioppi. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa ilmestynyt kirjallisuus oli lähinnä kirkon ja koulun tarpeisiin luotua tai käännettyä. Myös kaunokirjallisuutta, lähinnä runoutta, on kuitenkin ilmestynyt jo 1800-luvun lopulta saakka.
Udmurtin kirjallisen kauden alussa jokainen kirjoittaja käytti tekstissään omaa murrettaan. Koska udmurtin kielen murre-erot eivät ole kovinkaan jyrkkiä, käytäntö ei tuottanut hankaluuksia. 1920- ja 1930-luvuilla alettiin kuitenkin pohtia yhtenäisen kirjakielen luomista. Toiset olisivat halunneet udmurtille kaksi eri murteisiin pohjautuvaa kirjakieltä, mutta lopulta päädyttiin kompromissiin, jossa kirjakieleen hyväksyttiin piirteitä eri murreryhmistä.
Nykytilanne

Udmurtteja on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 554 000, joista 339 800 puhuu udmurtin kieltä. Udmurtin puhujista 324 000 asuu Venäjällä. He asuvat pääasiassa Udmurtiassa, mutta lisäksi heitä asuu runsaasti Baškortostanissa, Tatarstanissa sekä Kirovin alueella ja Permin aluepiirissä. Udmurtti jakautuu kolmeen murteeseen, jotka ovat pohjois-, keski- ja eteläudmurtti. Kirjakieli on kehitetty yhtenäiseksi.
Udmurtian tasavallan asukkaista yli 30 prosenttia on udmurtteja. Maaseudulla udmurtti on kaikkialla valtakieli. Udmurtin kielellä on tasavallassa virallinen asema, mutta käytännössä koulutuksen, median ja hallinnon kieli on venäjä. Udmurtinkielistä koulujärjestelmää ei ole, mutta kieltä opetetaan maalaiskouluissa aineena. Parhaiten kieli on säilynyt tasavallan eteläosissa, jossa sitä on tukenut ympäristön monikielisyys, sillä alueella puhutaan tataaria, tšuvassia ja suomalais-ugrilaisuus kieliin lukeutuvaa maria.
Lähes kaikki udmurtit ovat nykyisin vähintään kaksikielisiä, ja he puhuvat udmurttia ja venäjää. Osa udmurteista on myös monikielisiä, ja hallitsevat udmurtin, venäjän ja tataarin. Udmurtin kieltä ei maaseudun suurten, elinvoimaisten ja suhteellisen yhtenäisten puhujayhteisöjen johdosta kuitenkaan voi pitää akuutisti uhanalaisena.
Venäjän euroviisuedustajana vuonna 2012 Bakussa oli udmurtialaisten Buranovon mummojen kuoro, joka laulaa rock-väritteistä musiikkia udmurtin kielellä. Myös edustuskappale on udmurtinkielinen.
Kielioppi > Kirjaimisto

Udmurtin aakkostoon kuuluu 38 kirjainta.
|  | Kirjain | Äänne |
| --- | --- | --- |
|  | А а | [a] |
|  | Б б | [b] |
|  | В в | [v] |
|  | Г г | [g] |
|  | Д д | [d] |
|  | Е е | [je] |
|  | Ё ё | [jo] |
|  | Ж ж | [ʒ] |
|  | Ӝ ӝ | [ʤ] |
|  | З з | [z] |
|  | Ӟ ӟ | [ʣ́] |
|  | И и | [i] |
|  | Ӥ ӥ | [io] |
|  | Й й | [j] |
|  | К к | [k] |
|  | Л л | [l] |
|  | М м | [m] |
|  | Н н | [n] |
|  | О о | [o] |
|  | Ӧ ӧ | [e̮] |
|  | П п | [p] |
|  | Р р | [r] |
|  | С с | [s] |
|  | Т т | [t] |
|  | У у | [u] |
|  | Ф ф | [f] |
|  | Х х | [h] |
|  | Ц ц | [ts] |
|  | Ч ч | [ʧ] |
|  | Ӵ ӵ | [ ] |
|  | Ш ш | [ʃ] |
|  | Щ щ | [ʃʧ] |
|  | Ъ ъ | kova merkki |
|  | Ы ы | [ï] |
|  | Ь ь | pehmeä merkki |
|  | Э э | [e] |
|  | Ю ю | [ju] |
|  | Я я | [ja] |
Äänteistö > Konsonantit

Udmurtissa on 29 konsonanttifoneemia.
|  | Bil>  | Lab>  | Den>  | Alv>  | Pal>  | Vel>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalit | m |  | n |  | ń | (ŋ) |
| Soinnittomat klusiilit | p |  | t |  | ť | k |
| Soinnilliset klusiilit | b |  | d |  | ď | g |
| Soinnittomat frikatiivit |  | (f) | s | ʃ | ʃ̕ ś | (x) |
| Soinnilliset frikatiivit |  | v | z | ʒ | ʒ́ ź |  |
| Soinnittomat affrikaatat |  |  | (ʦ) | ʧ | ʦ́ |  |
| Soinnilliset affrikaatat |  |  |  | ʤ | ʤ́ |  |
| Lateraalit |  |  | l |  | ĺ |  |
| Tremulantit (rhotic) |  |  | r |  |  |  |
| Puolivokaalit | (w) |  |  |  | j |  |
Lyhenteiden selitykset:

Bil. = bilabiaalinen

Lab. = labiodentaalinen

Den. = dentaalinen (apikodentaalinen)

Alv. = alveolaarinen

Pal. = palataalinen

Vel. = velaarinen (palatovelaarinen)
Udmurtin äännejärjestelmää luonnehtii obstruenttien soinnillisuuskorrelaatio. Äänteitä on enemmän kuin useimmissa suomalais-ugrilaisissa kielissä. Soinnillisten sibilanttien ja affrikaattojen ääntäminen eroaa merkittävästi venäjästä. Toisin kuin useimmissa muissa uralilaisissa kielissä, udmurtissa sanapaino on viimeisellä tavulla. Tätä on pidetty turkkilaisten kielten vaikutuksena. Udmurtissa ei ole pitkien ja lyhyiden äänteiden oppositiota eikä vokaalisointua.
Kieliopillinen rakenne

Udmurtti on agglutinoiva kieli, jonka sijapäätteet ovat myöhäsyntyisiä ja useimmissa tapauksissa identtisiä komin kielen kanssa. Sijoja on murteesta riippuen 15–17. Kieliopillista sukua ei ole. Nominit, adjektiivit ja adverbit ovat usein identtisiä. Possessiivisuffikseja käytetään samaan tapaan kuin useimmissa muissa uralilaisissa kielissä. Kolmannen persoonan possessiivisuffiksia käytetään myös määräisenä artikkelina.
Udmurtissa on kaksi mennyttä aikaa (neutraali ja evidentiaali) sekä preesens ja futuuri. Erikoinen piirre on verbien preesens-vartalon merkitseminen frekventatiivisesta verbinjohtimesta syntyneellä affiksilla futuurin ollessa tunnukseton. Kopulaa ei käytetä, mutta predikatiivi kongruoi pääsanan luvussa. Moduksia ovat indikatiivin lisäksi imperatiivi ja konditionaali.
Udmurtissa on vapaa sanajärjestys, mutta neutraalit lauseet ovat yleensä SOV-tyyppiä. Sivulauserakenteet muistuttavat turkkilaisten kielten vastaavia. Esimerkiksi relatiiviset konjunktiot ovat useimmista uralilaisista kielistä poiketen sivulauseen lopussa.
Sanasto

Pääosa udmurtin sanastosta on yhteistä muiden permiläisten kielten kanssa. Kulttuurisanat ovat tavallisimmin lainattu tataarista. Vanhempi turkkilainen lainasanakerrostuma on bolgaarinturkkilaiset lainat. Nylyaikaiseen yhteiskuntaan liittyvä sanasto on tavallisimmin lainattu venäjästä, vaikka 1990-luvulta alkaen on luotu myös runsaasti uudissanoja.
Muista suomalais-ugrilaisista kielistä marin kielellä on ollut merkittäviä lainakosketuksia udmurttiin. Nykyisen Marin tasavallan itä- ja pohjoisosissa on ollut merkittävää udmurttiasutusta, joka on marilaistunut.
Murteet

Udmurtin kieli jaetaan kolmeen päämurteistoon, joita etelä-, keski-, pohjoinen murre. Ne ovat keskenään helposti ymmärrettäviä. Venäjän suomalais-ugrilaisista kielistä udmurtin puhuma-alue on kompaktein ja se sijaitsee pääosin Udmurtian tasavallan alueella. Ilmeisesti udmurtilaistuneista tataareista koostuvat besermanin murteen puhujat. Murre eroaa huomattavasti muusta udmurtista ja sitä on pidetty jopa omana kielenään.
Udmurtit ovat alun perin olleet jakautuneena useisiin eksogaamisiin ryhmiin, joita on kutsuttu voršudeiksi. Ilmeisesti eräillä voršudeilla on muista udmurteista poikkeavat etniset juuret, sillä näiden nimet ovat eräiden obinugrilaisten etnonyymien kanssa yhteneviä. Myös tšuudien kansallisuudennimeä vastaava nimi on kuulunut udmurttien voršudinimistöön. Kaksi suurempaa udmurttien heimoa ovat olleet nimeltään Vatka ja Kalmez ja yleensä kaikki udmurtit ovat kuuluneet jompaankumpaan. Näiden välisenä rajana on ollut Vjatka-joki.
Opetus ja tutkimuksen historia > Tutkimushistoria

1800-luvulla Yrjö Wichmann ja Torsten Aminoff Suomesta ja Bernát Munkácsi Unkarista kävivät tutkimusmatkailemassa udmurttien luona. Myös uskontotieteilijä Uno Harva kävi udmurttien luona 1900-luvun alussa. Heidän käynneistään kului liki sata vuotta ennen kuin länsimaisia udmurtin kielen tutkijoita alkoi vierailla Udmurtiassa 1980-luvulla. Kuitenkin tämän pitkän tauon ajan Suomessa tutkittiin udmurtin kieltä. Monet suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professorit tutkivat udmurttia, vaikka se ei ollutkaan heidän pääasiallinen tutkimuskohteensa. Myös udmurttiin keskittyneitä tutkijoita oli, niin Suomessa kuin Unkarissakin.
Opetus ja tutkimuksen historia > Nykytilanne

Udmurtin kieltä opiskellaan Udmurtian kouluissa ja lukioissa sekä Udmurtian valtionyliopiston udmurttilaisen filologian, suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen ja journalistiikan laitoksella. Udmurtin kielen opetuksella ja opiskelulla ulkomaisissa oppilaitoksissa on suuri merkitys udmurtintutkimuksessa. Unkarissa udmurtin kieltä on opetettu vuosien ajan Szegedin yliopistossa ja Loránd Eötvösin yliopistossa sekä Suomessa Helsingin ja Turun yliopistoissa. Udmurtin ja muitten suomalais-ugrilaisten kielten tutkimukselle on omistettu Permistika-konferenssi. Vuonna 2020 järjestettiin konferenssin XVIII kansainvälinen symposiumi. Vuonna 2020 järjestettiin myös kansainväliset opiskelijamessut, joiden aiheena on udmurtin ja muiden suomalais-ugrilaisten kielten opetuksen menetelmät ja teknologiat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Udmurtin kieli Wikimedia Commonsissa
Udmurtinkielinen oppikirja vuodelta 1898
Uimalampi (Hirvensalmi)

| Uimalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Hirvensalmi
Koordinaatit:  61°47′09″N, 26°33′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,4 m  
Pituus:  810 m  
Leveys:  330 m  
Rantaviiva:  2,364 km  
Pinta-ala:  12,968 ha  
Saaria:  2 
 fiUimalampi 
Uimalampi  on Etelä-Savossa Hirvensalmella  Mainiemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 810 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,0 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.
Kindane Yebio

Kindane Yebio (s. 25. tammikuuta 1958 Shinnara) on eritrealainen Etiopian katolisen kirkon piispa. Hänet vihittiin papiksi 30. kesäkuuta 1985 ja nimitettiin Kerenin eparkian johtoon 4. tammikuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Menghesteab Tesfamariam, jota avustivat Thomas Osman ja Luca Milesi.
Kautokeinon kapina (elokuva)

| Kautokeinon kapina> Kautokeino-opprøret |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Nils Gaup
Käsikirjoittaja:   Nils Isak Eira  Nils Gaup 
Tuottaja:  Tove Kløvvik
Säveltäjä:  Mari Boine
Kuvaaja:  Philip Øgaard
Leikkaaja:  Jan-Olof Svarvar
Tuotantosuunnittelija:  Thór Vigfússon Karl Júlíusson
Pääosat:   Anni-Kristiina Juuso  Nikolaj Coster-Waldau  Mikael Persbrandt  Michael Nyqvist  Nils Gaup  Mikkel Gaup 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Norja  Tanska  Ruotsi 
Tuotantoyhtiö:  Rubicon
Levittäjä:  Sandrew Metronome
Ensi-ilta:   Norja 18. tammikuuta 2008  Suomi 8. elokuuta 2008 
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  pohjoissaame, norja, ruotsi, tanska
Budjetti:  50 milj. NOK
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kautokeinon kapina (norj. Kautokeino-opprøret) on norjansaamelaisen Nils Gaupin ohjaama elokuva vuodelta 2008. Se sai ensi-iltansa Tromssan kansainvälisellä filmifestivaalilla tammikuussa 2008. Suomen ensi-ilta oli vuoden 2008 Sodankylän elokuvafestivaaleilla. Elokuvan suomennoksessa tapahtumapaikkaa kutsutaan norjalaisittain Kautokeinoksi, vaikka suomeksi kunnan nimi on oikeastaan Koutokeino.
Elokuvan tapahtumat sijoittuvat 1850-luvun Lappiin, ja erityisesti vuoden 1852 Koutokeinon kansannousun ympärille. Ohjaaja Gaupilla on henkilökohtainen yhteys tapahtumiin, sillä hän on itse yhden kapinallisen jälkeläinen.
Ruth-niminen kauppias (Mikael Persbrandt) myy viinaa alkoholismiin taipuville saamelaisille. Viinan ostamisesta syntyneet velat vaaditaan maksamaan poroilla. Elen-niminen saamelainen (Anni-Kristiina Juuso) kieltäytyy maksamasta kohtuutonta velkaa, sillä tämä tietäisi perinteisen elinkeinon loppumista. Ruth vangitsee osan velkaantuneista saamelaisista, Elen onnistuu vapauttamaan vangitut henkilöt oikeudessa. Kauppias vaatii poroja edelleen korvauksena, elinkeinon menettämisen pelossa saamelaiset eivät tähän suostu. Tapahtumat johtavat lopulta vuoden 1852 Koutokeinon kansannousuun.
Aiheesta muualla

Kautokeino - Upproret - trailer Filmlance International AB / Youtube.  17.2.2014. Viitattu 5.8.2022. (englanniksi)
Kautokeinon kapina Finnkino. Viitattu 5.8.2022. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
Moring, Kirsikka: Saamelaiskapinasta tuli menestysfilmi Norjassa Helsingin Sanomat.  26.5.2008. Arkistoitu 11.11.2013. Viitattu 5.8.2022. (englanniksi)
Keisarimanukki

| Keisarimanukki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Paratiisilinnut Paradisaeidae
Suku::  Manukit Manucodia
Laji::  comrii
Kaksiosainen nimi
 Manucodia comrii  Sclater, 1876 
Katso myös
   Keisarimanukki Wikispeciesissä   Keisarimanukki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keisarimanukki (Manucodia comrii) on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Keisarimanukkia tavataan Papua-Uudessa-Guineassa. Lajia on kuvattu melko yleisestä runsaslukuiseksi. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kasvien rytmit

Monien kasvilajien liikkeet ja elintoiminnot vaihtelevat säännöllisesti jaksoittain. Nämä jaksot voivat toistua vuodenajoittain tai esimerkiksi 24 tunnin jaksoissa kasvilajista riippuen (sirkadiaanirytmi). Esimerkiksi voikukan kukat avautuvat päivän ajaksi ja sulkeutuvat yöllä. Kasvien rytmi ei kuitenkaan johdu pelkästä valosta, vaan myös lämmöllä on osuutensa. Kesän vaihtuessa talveksi monivuotiset kasvit valmistautuvat keräämällä lehtivihreän tärkeimmät ainesosat talteen varteensa (ruska).
Monilla viileän ilmaston kasveilla (esimerkiksi leskenlehti) on evoluution tuloksena ominaisuus, joka estää seuraavan kevään silmuja tai kukintoa puhkeamasta ennenaikaisesti, vaikka syksy olisikin lämmin. Tätä kutsutaan keväistymisilmiöksi eli vernalisaatioksi.
Monilla kasvilajeilla on eroja etenkin medenerityksessä ja tuoksussa päivällä ja yöllä. Joidenkin yöperhosia houkuttelevien kasvien tuoksu ja medeneritys voimistuu öisin, jolloin kasvin kanssa yhteistyössä olevat hyönteiset ovat aktiivisimmillaan.
Kasvit voidaan luokitella rytmien mukaan karkeasti kolmeen ryhmään:
Pitkänpäivänkasvit

Pitkänpäivänkasvit vaativat kukkiakseen pitkän, yhtäjaksoisen valoisan ajan vuorokaudessa. Jos vuorokausi on liian pimeä, ne jatkavat kasvuaan, mutteivät kuki. Varsin suuri osa kaikista kasveista on pitkänpäivänkasveja.
Lyhyenpäivänkasvit

Lyhyenpäivänkasvit vaativat nimensä mukaisesti kukkiakseen pitkän pimeän jakson vuorokaudessa. Lyhyenpäivänkasveja (esimerkiksi riisi) esiintyy etenkin lämpimillä alueilla. Vastaavasti nekään eivät kuki, jos vuorokaudessa ei ole kyllin pitkää pimeää jaksoa.
Päiväneutraalit kasvit

Päiväneutraalit kasvit ja niiden toiminta ei ole millään tapaa riippuvainen valon määrästä.