stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita hahmoista
Pelkästään Muumilaakson tarinoita -televisiosarjassa esiintyviä sivuhahmoja > Taiteilija Umbra

Taiteilija Umbra esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Taiteilijoita Muumilaaksossa. Muumipappa on osallistunut valokuvauskilpailuun, jossa paras kuva maisemasta voittaa. Muumipappa ottaa useita kuvia eri maisemista ja lopuksi ottaa viimeiseksi perhepotretin, joka valitettavasti epäonnistuu. Muumipappa lähettää kaikki kuvat perhepotretin mukaan lukien kilpailuun. Olisi ollut liian haastavaa erotella se muista kuvista, joten Muumipappa lähetti sen muiden kuvien mukana kilpailuun. Yllättäen epäonnistunut perhepotretti voittaakin vahingossa. Taiteilija Umbra saapuu muumilaaksoon ja etsii Muumipapan epäonnistuneen perhepotretin kuvauspaikkaa ja harmistuu kun kuulee kuvasta totuuden. Vilijonkka tulee paikalle ja pyytää hänet taloonsa. Umbra osallistuu maalauskilpailuun, johon myös Muumipappakin ensiksi osallistuu. Hän ei kuitenkaan onnistu maalaamaan hyvää kuvaa, heittää maalit maalauksensa päälle ja luovuttaa. Muumimamma kuitenkin ilmoittaa maalauksen kilpailuun ja Muumipappa voittaa kilpailun jälleen vahingossa ja antaa palkintorahat Umbralle.
Taiteilija Umbran ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Pelkästään Muumilaakson tarinoita -televisiosarjassa esiintyviä sivuhahmoja > Taiteilijat

Taiteilijat esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksossa Taiteilijoita Muumilaaksossa. Muumilaaksossa pidetään maalauskilpailu, joten sinne tulee useita taiteilijoita.
Taiteilijoiden ääninäyttelijät ovat Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman, Juha Varis ja Jon-Jon Geitel.
Pelkästään Muumilaakson tarinoita -televisiosarjassa esiintyviä sivuhahmoja > Tuomarit

Tuomarit esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksossa Taiteilijoita Muumilaaksossa. Tuomareita on neljä ja he ovat identtiset. He tulevat Muumitaloon sinne pidettävään kilpailuun päättämään parhaimman maalauksen. Paras maalaus on Muumipapan luovuttaessaan suttaama rouva Vilijonkan omenapuuta esittänyt maalaus, jonka Muumimamma kuitenkin laittoi mukaan kisaan.
Tuomareiden ääninäyttelijät ovat Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara, Eero Ahre ja Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski, Jon-Jon Geitel, Jukka Nylund ja Juha Varis.
Pelkästään Muumilaakson tarinoita -televisiosarjassa esiintyviä sivuhahmoja > Tutkimusmatkailija

Tutkimusmatkailija esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Kultainen valtakunta. Hän pelastaa Muumipeikon ja hänen ystävänsä alligaattorilta. Hän kertoo etsivänsä kultaista valtakuntaa ja Muumipeikko ystävineen päättävät liittyä seuraan. He muutaman hidasteen jälkeen pääsevät Kultaiseen valtakuntaan, josta Muumipeikko ystävineen löytää Jenni-tädille lääkettä, joka kuitenkin heidän harmikseen on pilaantunut. Kuitenkin isoäidin resepti on parantanut Jenni-tädin.
Tutkimusmatkailijan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Pelkästään Muumilaakson tarinoita -televisiosarjassa esiintyviä sivuhahmoja > Valokuvien rosvot

Valokuvien rosvot esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksossa Poliisimestarin veljenpoika. Muumilaakson poliisiasemalla on monta etsintäkuulutusjulistetta seinällä rikollisista. Poliisimestari kertoo kuitenkin, että ne julisteet ovat vain koristeita. Poliisimestarin veljenpoika Launo on kuitenkin huono poliisi ja pidättää kaikki Muumilaakson asukkaat erittäin huonoista syistä. Päästäkseen Launosta eroon edes hetkeksi Poliisimestari antaa hänelle kaksi koriste-etsintäkuulutusjulistetta. Launo pukeutuu etsivän vaatteisiin ja Muumipeikko epäonnekseen joutuu hänen "Watsonikseen". He löytävätkin nämä kaksi rosvoa pitelemästä aarrearkullista varastettuja rahaa, jalokiviä ja koruja, mutta Launo luulee heitä poliiseiksi, jotka ovat rosvojen harhautusmielessä pukeutuneet rosvoiksi ja menee tervehtimään heitä. Launo ja Muumipeikko ehtivät kävelemään hetken rosvojen kanssa, kun nämä huomaavat poliisiylitarkastajan matkalla Muumilaakson poliisiasemalle, pelästyvät häntä ja pakenevat pudottaen aarrearkun. Launo ja Muumipeikko huomaavat hänet, mutta Launo luulee, että poliisiylitarkastaja on valepukuinen rosvo ja että hänen luulemansa poliisit juoksivat johonkin piiloon tarkkailemaan poliisiylitarkastajaa jättäen aarrearkun syötiksi. Launo ja Muumipeikko tekevät samoin ja pian Launo pidättääkin poliisiylitarkastajan.
Valokuvien rosvojen ääninäyttelijät ovat Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jukka Nylund ja Jon-Jon Geitel.
Pelkästään Muumilaakson tarinoita -televisiosarjassa esiintyviä sivuhahmoja > Vedenneito

Vedenneito esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Vedenneito. Hän hurmaa kaikki miehet, ja lopulta kaikki miehet ovat hullaantuneet häneen. Tämä tietenkin ärsyttää laakson naisia, jotka eivät pysty Vedenneitoa näkemään. Lopulta lampi, jossa Vedenneito asuu, kuivuu. Hemuli arvelee jakson lopussa, että Vedenneito oli todennäköisesti vain harhakuva ja Nuuskamuikkunen kertoo, että sanotaan, että siihen aikaan vuodessa voi nähdä vedenneitoja pienissä vuoristolammikoissa ja luulee, että vain miehet voivat nähdä tuon harhakuvan.
MTV:n versiossa Vedenneito on nimetty Vedenhengettäreksi.
Pelkästään Muumilaakson tarinoita -televisiosarjassa esiintyviä sivuhahmoja > Vertti

Vertti esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Koulu kutsuu. Hän on Muumipapan ja Hömelön vanhassa koulussa opiskeleva oppilas ja sakin johtaja. Vertti tutustuu Pikku-Myyhyn, Nipsuun, Niiskuneitiin ja Muumipeikkoon koulussa. Vertti on vaihtamassa kissanpennun rehtorin asun hattuun kansliassa, kun Hömelö ja Muumipappa yllättävät tämän. He kilpailevat siitä, kuka saa tehtyä rehtorille parhaimman jekun. Vertin jekku menee pieleen, kun Nipsu otti vahingossa kissanpennun ja vaihtoi sen takaisin rehtorin asun oikeaan hattuun. Muumipappa ja Hömelö voittavat. Vertti toivoo voittavansa ensi kerralla.
Vertin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Ulla Tapaninen ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel. MTV:n versiossa Vertin nimi on Veikka.
Pelkästään Muumilaakson tarinoita -televisiosarjassa esiintyviä sivuhahmoja > Muumilaakson tausta-asukkaat

Hattuinen viiksekäs mies esiintyy televisiosarjassa Muumilaakson tarinoita. Hän on yksi Muumilaakson asukkaista. Hänellä on päällään ruskea paita, hattu, vihreä kaulahuivi, harmaat hiukset ja viikset.
Pinkki huivinainen esiintyy televisiosarjassa Muumilaakson tarinoita. Hän on yksi Muumilaakson asukkaista. Hänellä on päässään vaaleanpunainen huivi ja punainen mekko.
Sininen haalarimies esiintyy televisiosarjassa Muumilaakson tarinoita. Hän on yksi Muumilaakson asukkaista. Hän on pitkä mies, jolla on päällään sininen haalari.
Vaaleanruskeapukuinen viiksimies esiintyy televisiosarjassa Muumilaakson tarinoita. Hän on yksi Muumilaakson asukkaista. Hänellä on päällään vaaleanruskea puku ja harmaat hiukset ja viikset.
Vihreä haalarimies esiintyy televisiosarjassa Muumilaakson tarinoita. Hän on yksi Muumilaakson asukkaista. Hänellä on päällään vihreä haalari ja musta hattu päässä.
Vain mainitut hahmot > Isoäiti

Isoäiti on joko Muumimamman tai Muumipeikon isoäiti. Hän on tehnyt erilaisia retkiä ja valmistanut erilaisia reseptejä, joita kirjoittanut kirjaansa, jota Muumimamma käyttää. Isoäidin lääkkeet auttavat, ruoat ovat todella hyviä ja ohjeet toimivia.
Yleisradion versiossa kutsutaan Isoäidiksi ja MTV:n versiossa kutsutaan Mummiksi.
Vain mainitut hahmot > Paroni Krille

Paroni Krille mainitaan Muumilaakson tarinoiden jaksossa Musta Kreivitär. Muumipappa perii häneltä Krillen kartanon. Muumipappa perheineen menee sinne, siistii sen ja pian myös antaa sen kahden haamun kodiksi.
Vain elokuvassa esiintyneet hahmot

Piisamirotta
Talonpeikko
Tähtitieteilijät
Ääninäyttelijät > Alkuperäiset ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Minami Takayama  | … |  Muumipeikko, Muumipappa (nuorena)   |
|  Akio Ōtsuka  | … |  Muumipappa   |
|  Ikuko Tani  | … |  Muumimamma   |
|  Rei Sakuma  | … |  Pikku Myy   |
|  Mika Kanai  | … |  Niiskuneiti   |
|  Ryūsei Nakao  | … |  Nipsu, Hosuli   |
|  Takehito Koyasu  | … |  Nuuskamuikkunen, Juksu   |
|  Minoru Yada  | … |  Hemuli   |
|  Yasuyuki Hirata  | … |  Niisku   |
|  Emiko Shiratori  | … |  Kertoja   |
|  Sakiko Tamagawa  | … |  Aliisa   |
|  Saeko Shimazu  | … |  Noita   |
|  Yuko Maruyama  | … |  Haisuli   |
|  Takaya Hashi  | … |  Poliisimestari   |
|  Sumi Shimamoto  | … |  Rouva Vilijonkka   |
|  Yūko Kobayashi  | … |  Mymmelin tytär   |
|  Mika Doi  | … |  Tuutikki   |
|  Tomie Kataoka  | … |  Mörkö   |
|  Rokuro Naya  | … |  Fredrikson   |
|  Isamu Tanonaka  | … |  Tiuhti   |
|  You Inoue  | … |  Viuhti   |
|  Tomomichi Nishimura  | … |  Taikuri   |
|  Masamischi Sato  | … |  Posteljooni   |
|  Miina Tominaga  | … |  Ninni   |
|  Reiko Suzuki  | … |  Reippailija-Hemuli   |
Ääninäyttelijät > Suomenkieliset ääninäyttelijät > Ylen ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rabbe Smedlund  | … |  Muumipeikko, Muumipappa (nuorena)   |
|  Matti Ruohola  | … |  Muumipappa, Haisuli, Posteljooni, Muurahaisleijona, Eläintarhan mies   |
|  Ulla Tapaninen  | … |  Muumimamma, Vilijonkan lapsi, Avaruusolion äiti, Naps/Narina, Lumimies, Merirosvoperheen poika, Pincin oppipoika, Vertti   |
|  Elina Salo  | … |  Pikku Myy, Vanhempi Mymmeli (nuorena)   |
|  Aila Svedberg  | … |  Niiskuneiti, Mymmelin tytär, Vilijonkan lapsi, Muumimamma (nuorena), Puistotäti, Yksinäinen orpolapsi, Nana   |
|  Eero Ahre  | … |  Nipsu, Hosuli, Reippailija-Hemuli/Herra Virkkunen, Kummitus, Vanginvartija, Avaruusolion isä, Eläintarhan mies, Lampun henki, Urostiikeri, Aave, Yksi kuuman lähteen etsijöistä, Taiteilija Umbra, Tuomari, Valokuvan rosvo,   |
|  Timo Torikka  | … |  Nuuskamuikkunen, Juksu, Taikuri, Itsevaltias/Kuningas, Eläintarhan mies, Voimamies, Anton, Egyptiläinen, Kilpikonna, Kullanetsijä, Yksi kuuman lähteen etsijöistä, Merirosvoperheen isä, Muhveli, Perinnönjakaja, Poliisiylitarkastaja, Profeetta, Rehtori, Sheriffi, Taiteilija, Tuomari, Tutkimusmatkailija, Valokuvan rosvo   |
|  Tapio Hämäläinen  | … |  Hemuli, Poliisimestari, Mörkö, Kalastaja, Puistonvartija, Eläintarhan johtaja, Sarvikuono   |
|  Samuli Edelmann  | … |  Niisku (jaksot 1–50), Yksi kuuman lähteen etsijöistä   |
|  Ilkka Merivaara  | … |  Niisku (jaksot 51–76), Fredrikson, Poliisimestari (jakso 98), Posteljooni (jaksot 86, 87), Launo, Bernardo da Pinci/Francesco Pinci, Billy The Kid/Hurja-Jaakko, Egyptiläinen, Hömelö, Kenraali Antonius, Markiisi, Niiskuneidin sulhanen, Taiteilija, Tuomari, Abdul, Baarimikko, Metsän kummitus   |
|  Leena Uotila  | … |  Kertoja, Noita, Rouva Vilijonkka, Viuhti, Vanhempi Mymmeli, Mymmelin tytär (Muumipeikko ja pyrstötähti) Ninni, Emma, Louska/Kampsu, Kaino, Surku, Ti-ti-uu, Tuhto, Vanginvartijan serkku, Yksinäinen orpolapsi, Avaruusolio, Houska, Nipsin ja Napsin/Kitinän ja Narinan äiti, Jenni-täti/Mimmi-täti, Primadonna, Naarastiikeri, Talonpeikko/Tuittu, Hemulitäti, Kleopatra, Lastenkodin johtajatar, Merenneito, Merirosvoperheen tytär, Musta kreivitär   |
|  Marja Packalén  | … |  Aliisa, Tuu-tikki, Tiuhti, Vilijonkan lapsi, Tahmatassu, Taikurin pantteri, Vilijaana, Yksinäinen orpolapsi, Nips/Kitinä, Käärme, Primadonnan hevonen, Kiiltopää, Merirosvoperheen äiti, Palatsin portinvartija, Piika, Selvänäkijä   |
|  Jyrki Kovaleff  | … |  Nipsu (Muumipeikko ja pyrstötähti)   |
|  Pertti Koivula  | … |  Nuuskamuikkunen (Muumipeikko ja pyrstötähti), Tähtitieteilijä   |
|  Misa Palander  | … |  Niiskuneiti (Muumipeikko ja pyrstötähti)   |
|  Markku Huhtamo  | … |  Piisamirotta, Tähtitieteilijä   |
Ääninäyttelijät > Suomenkieliset ääninäyttelijät > MTV:n ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Aksu Palmén  | … |  Muumipeikko, Muumipappa (nuorena)   |
|  Juha Varis  | … |  Muumipappa, Haisuli, Pantteri, Yksi apupoliisista, Taiteilija, Tuomari, Bernardo Da Pinci/Francesco Pinci.   |
|  Katja Aakkula  | … |  Muumimamma, Viuhti, Tuhto, Merirosvoperheen poika, Pincin oppipoika   |
|  Karolina Blom  | … |  Pikku Myy, Vanhempi Mymmeli (nuorena), Nana (jakso 39)   |
|  Heljä Heikkinen  | … |  Niiskuneiti, Muumimamma (nuorena), Naarastiikeri (jakso 20)   |
|  Jukka Nylund  | … |  Nipsu, Hosuli, Yksi apupoliisista, Urostiikeri (jakso 20), Aave, Tuomari.   |
|  Ilkka Villi  | … |  Nuuskamuikkunen, Juksu, Yksi apupoliisista, Eläintarhan mies.   |
|  Markku Huhtamo  | … |  Hemuli, Kapteeni Batt/Kapteeni Hutikka   |
|  Jon-Jon Geitel  | … |  Niisku, Fredrikson, Eläintarhan mies, Anton, Yksi kuuman lähteen etsijöistä, Taiteilija, Tuomari, Metsän kummitus, Launo, Kenraali Antonius, Billy The Kid/Hurja-Jaakko, Vertti/Veikka   |
|  Carla Rindell  | … |  Kertoja, Noita, Rouva Vilijonkka, Mymmelin tytär , Jenni-täti/Mimmi-täti, Emma, Selvänäkijä, Hemulitäti, Merirosvoperheen tytär, Lumimies   |
|  Ella Pyhältö  | … |  Aliisa, Tuu-tikki,  Tiuhti, Vanhempi Mymmeli, Ninni, Naarastiikeri (19), Käärme, Viljaana, Nana (jakso 40), Primadonna, Primadonnan hevonen, Musta kreivitär, Merirosvoperheen äiti, Tahmatassu, Kleopatra, Merenneito, Palatsin portinvartija.   |
|  Jarmo Koski  | … |  Poliisimestari, Reippailija-Hemuli/Herra Virkkunen, Muurahaisleijona, Sarvikuono, Vanginvartija, Muhveli, Yksi kuuman lähteen etsijöistä, Tuomari, Kummitus, Profeetta, Abdul, Baarimikko, Rehtori, Tutkimusmatkailija   |
|  Markus Bäckman  | … |  Mörkö, Taikuri, Posteljooni, Urostiikeri (19), Eläintarhan mies, Eläintarhanjohtaja, Kalastaja, Lampun henki, Voimamies, Perinnönjakaja, Yksi kuuman lähteen etsijöistä, Demoni, Kullanetsijä, Taiteilija Umbra, Taiteilija, Itsevaltias/Kuningas, Markiisi, Niiskuneidin sulhanen, Merirosvoperheen isä, Poliisiylitarkastaja, Sheriffi, Hömelö/Vekkuli.   |
Ääninäyttelijät > Muumipeikko ja pyrstötähti -elokuvan vuoden 2020 versio

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Joonathan Kettunen  | … |  Muumipeikko   |
|  Tuomas Uusitalo  | … |  Nipsu   |
|  Sarika Lipasti  | … |  Pikku Myy   |
|  Kristiina Halttu  | … |  Muumimamma   |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  Muumipappa   |
|  Markus Niemi  | … |  Nuuskamuikkunen   |
|  Heljä Heikkinen  | … |  Niiskuneiti   |
|  Antti L. J. Pääkkönen  | … |  Niisku   |
|  Jarmo Koski  | … |  Hemuli   |
|  Ilkka Heiskanen  | … |  Piisamirotta   |
|  Mirjami Heikkinen  | … |  Mymmelin tytär   |
|  Hanna Kaila  | … |  Rouva Vilijonkka, Talonpeikko/Tuittu   |
|  Petri Hanttu  | … |  Poliisimestari   |
|  Petri Hanttu, Markus Bäckman  | … |  Tähtitieteilijät   |
Ääninäyttelijät > Ruotsinkieliset ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Sixten Lundberg  | … |  Muumipeikko, Muumipappa (nuorena)   |
|  Johan Simberg  | … |  Muumipappa   |
|  Margit Lindeman  | … |  Muumimamma   |
|  Lilli Sukula-Lindblom  | … |  Pikku Myy, Vanhempi Mymmeli (nuorena)   |
|  Ragni Grönblom  | … |  Niiskuneiti, Muumimamma (nuorena)   |
|  Riko Eklundh  | … |  Nipsu, Hosuli   |
|  Michel Budsko  | … |  Nuuskamuikkunen, Juksu   |
|  Peik Stenberg  | … |  Hemuli, Haisuli, Reippailija-Hemuli   |
|  Dick Idman  | … |  Niisku   |
|  Vivi-Ann Sjögren  | … |  Kertoja, Mymmelin tytär   |
|  Annika Miiros  | … |  Aliisa   |
|  Sue Lemström  | … |  Noita, Tiuhti   |
|  Samuel Huber  | … |  Poliisimestari, Taikuri   |
|  Cris af Enehielm  | … |  Rouva Vilijonkka   |
|  Gumbi Zilliacus  | … |  Tuu-tikki   |
|  Hellen Willberg  | … |  Mörkö, Viuhti   |
|  Joachim Wigelius  | … |  Fredrikson   |
|  Tom Lindblom  | … |  Posteljooni   |
|  Berit Neumann-Lund  | … |  Ninni   |
Ääninäyttelijät > Muumipeikko ja pyrstötähti -elokuvan vuoden 2020 versio

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christoffer Strandberg  | … |  Muumipeikko   |
|  Andreas af Enehielm  | … |  Nipsu   |
|  Saga Sarkola  | … |  Pikku Myy   |
|  Maria Sid  | … |  Muumimamma   |
|  Carl-Kristian Rundman  | … |  Muumipappa   |
|  Lasse Mellberg  | … |  Nuuskamuikkunen   |
|  Alma Pöysti  | … |  Niiskuneiti   |
|  Oskar Pöysti  | … |  Niisku   |
|  Max Forsman  | … |  Hemuli   |
|  Sixten Lundberg  | … |  Piisamirotta   |
|  Helen Willberg  | … |  Mymmelin tytär   |
|  Nina Hukkinen  | … |  Rouva Vilijonkka   |
|  Nina Palmgren  | … |  Talonpeikko/Tuittu   |
|  Pekka Strang  | … |  Poliisimestari   |
|  Petri Hanttu, Markus Bäckman  | … |  Tähtitieteilijät   |
Demoni (MTV:n versiossa Paholainen) Suomessa esittämättömässä jaksossa 50.
Merirosvokapteeni Hutt (MTV:n versiossa Hutikka) Suomessa esittämättömässä jaksossa 12.
Vere Gordon Childe

Vere Gordon Childe noin vuonna 1930.
Vere Gordon Childe eli V. Gordon Childe (14. huhtikuuta 1892 Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia – 19. lokakuuta 1957 Mount Victoria, Uusi-Etelä Wales, Australia) oli australialainen arkeologi ja kielitieteilijä, joka oli erikoistunut Euroopan esihistorian tutkimukseen. Sosialistina Childe hyväksyi marxilaisuuden sosioekonomisen teorian ja oli varhainen, joskin epäsovinnainen marxilaisen arkeologian kannattaja. Childe työskenteli suurimman osan elämästään akateemisella uralla Isossa-Britanniassa, aluksi Edinburghin yliopistossa ja myöhemmin arkeologian laitoksella University College London -yliopistossa Lontoossa. Hän kirjoitti lukuisia uraauurtavia teoksia arkeologista ja esihistoriasta, tunnetuimpina teokset Man Makes Himself (1936) ja What happened in History (1942).
Vuosina 1927–1946 Childe työskenteli arkeologian professorina Edinburghin yliopistossa. Tänä aikana hän oli vastuussa neoliittisen Skara Braen asuinpaikan ja Maeshowen hautakammion kaivauksista Orkneysaarilla Pohjois-Skotlannissa. Childe oli The Prehistoric Society -seuran perustajia ja toimi myös sen puheenjohtajana. Vuonna 1947 hänestä tuli Institute of Archaeology -instituutin johtaja, jossa virassa hän oli eläkkeelle siirtymiseensä saakka 1957. Samana vuonna Childe teki itsemurhan hyppäämällä alas kalliojyrkänteeltä lähellä syntymäpaikkaansa Australian Blue Mountains -vuorilla.
Childeä on pidetty yhtenä tärkeimmistä oman aikansa arkeologeista ja esihistorian tutkijoista. Paikallista tutkimusta hyödyntäen hän kykeni luomaan laajempaa synteesiä Lähi-idän ja Euroopan esihistoriasta. Childe muistetaan myös marxilaispainotteisista ajatuksistaan yhteiskunnan kehittymisestä, kuten neoliittisesta vallankumouksesta ja urbaanista vallankumouksesta.
Childe oli teoreetikko, joka yhdisteli arkeologian tutkimustuloksia. Hän kirjoitti etenkin maanviljelyn ja kaupungistumisen leviämisestä Eurooppaan teoksissaan The Dawn of European Civilization (1925) ja Man Makes Himself (1936). Nykyisen tietämyksen mukaan maanviljely on kehittynyt itsenäisestä useassa paikassa maapallolla. Lähi-idästä maanviljelytaito saapui Eurooppaan noin 7000 eaa. Kreetalle – 6500 eaa. (Etelä-Kreikka) ja levisi hitaasti kohti luodetta; ensimmäiset merkit maanviljelyksestä esimerkiksi Britteinsaarilla ovat ajalta 4500–4000 eaa.
Perhetausta

V. Gordon Childe syntyi 1892 Sydneyssä Australiassa keskiluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä Stephen Childe opiskeli Sydneyn yliopistossa ennen siirtymistään Britanniaan, jossa hän opiskeli Oxfordin yliopistossa ja teki erilaisia töitä opettajana eri puolilla Britanniaa. Vuonna 1871 Stephen avioitui Mary Ellen Latcfordin kanssa. Perhe muutti takaisin Australiaan vuonna 1878. Ensimmäisen vaimonsa kuoleman jälkeen Stephen Childe meni vuonna 1886 naimisiin Harriet Elisa Gordonin kanssa. V. Gordon Childe syntyi tästä avioliitosta ja varttui perheen maatalossa Wentworth Fallsissa Blue Mountain -vuorilla Sydneyn länsipuolella.
Ura > Yliopistoissa Sydneyssä ja Oxfordissa: 1911–1917

Childe ryhtyi opiskelemaan antiikintutkimusta Sydneyn yliopistossa vuonna 1911. Opiskeluaikanaan hän tutustui klassiseen arkeologiaan tunnettujen arkeologien Heinrich Schliemannin ja Sir Arthur Evansin teosten kautta. Yliopistoaikana hän myös aktivoitui poliittisesti ja kiinnostui sosialismista ja marxismista. Hän tutustui marxilaisten teoreetikkojen Karl Marxin ja Friedrich Engelsin teoksiin sekä myös filosofi Hegelin marxilaisvaikutteisiin teorioihin. Childe valmistui yliopistosta vuonna 1914 ja sai lukuisia eri kunnianosoituksia ja palkintoja.
Saamansa 200 punnan stipendin avulla Childe saattoi samana vuonna jatkaa opintojaan Queen's Collegessa Oxfordin yliopistossa Britanniassa. Childe opiskeli klassista arkeologiaa ja kielitiedettä muun muassa John Beazleyn ja Arthur Evansin oppilaana. Vuonna 1915 hän julkaisi ensimmäisen akateemisen artikkelinsa "On the Date and Origin of Minyan Ware", joka ilmestyi Journal of Hellenic Studies -lehdessä. Vuonna 1916 hän sai valmiiksi lopputyönsä The Influence of Indo-Europeans in Prehistoric Greece (Indoeurooppalaisten vaikutus esihistoriallisessa Kreikassa), jossa ilmeni hänen kiinnostuksensa yhdistää filologisia ja arkeologisia todisteita.
Oxfordissa Childe oli aktiivisesti mukana sosialistisessa opiskelijaliikkeessä, joka vastusti konservatiivis-oikeistolaista yliopistohallintoa. Hänen paras ystävänsä tuona aikana oli myöhemmin aktiivisena kommunistipoliitikkona tunnetuksi tullut intialais-ruotsalaissyntyinen Rajani Palme Dutt. Ensimmäisen maailmansodan aikana Childe kampanjoi aktiivisesti vankeusrangaistukseen tuomittujen aseistakieltäytyjien puolesta. Childe itse ei kuitenkaan koskaan saanut kutsua armeijaan, todennäköisesti heikon terveytensä ja huonon näkönsä takia.
Ura > Varhainen ura Australiassa: 1918–1921

Kolmen vuoden opiskelun jälkeen Childe palasi Australiaan vuonna 1917. Hän toimi hetken latinan kielen opettajana Maryborough'ssa Queenslandissa, mutta siirtyi pian Sydneyn yliopiston St Andrew's Collegeen saatuaan sieltä viran. Sidneyssä Childe meni jälleen mukaan Australian sosialistiseen liikkeeseen ja osallistui aktiivisesti asevelvollisuutta vastustavaan toimintaan. Vuonna 1918 hän osallistui yhtenä puhujana vahvasti sosialistishenkiseen kansainväliseen rauhankonferenssiin, jossa suoraan vastustettiin Australian hallituksen suunnitelmia saattaa voimaan miesten yleinen asevelvollisuus. Uutinen Childen osallistumisesta konferenssiin tuli kuitenkin yliopiston tietoon, ja hänet painostettiin jättämään virkansa yliopistossa, etteivät hänen sosialistiset aatteensa leviäisi opiskelijoiden keskuuteen.
Koska Childen akateeminen ura oli näin päättynyt, hän päätyi etsimään töitä sosialistisesta liikkeestä. Elokuussa 1919 hänestä tuli Australian työväenpuolueen poliitikon John Storeyn sihteeri ja puheiden kirjoittaja. Puolueen voitettua New South Walesin osavaltiovaalit vuonna 1920 Storeysta tuli osavaltion pääministeri. Työskentely työväenpuolueessa antoi Childellä hyvän näköalapaikan puolueen rakenteeseen ja historiaan mutta tuotti pettymyksen. Childen mielestä poliittista valtaa saanut työväenpuolue petti sosialistiset ihanteet ja liukui kohti keskustaa ja kapitalismia. Childen poliittiset näkemykset siirtyivät yhä enemmän vasemmalle, ja hän liittyikin Australiassa kiellettyyn vallankumoushenkiseen ja antikapitalistiseen Industrial Workers of the World -järjestöön. Storey lähetti vuonna 1921 Childen Lontooseen toimimaan osavaltion tiedonantajana brittiläiselle lehdistölle. Saman vuoden joulukuussa Storey kuitenkin kuoli, ja muutamaa päivää myöhemmin osavaltiovaaleissa valta siirtyi takaisin oikeistolaisille. Uusi pääministeri George Fuller totesi Childen työn Britanniassa tarpeettomaksi, ja alkuvuodesta 1922 hänen työsuhteensa päättyi.