stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uskonto Vantaalla

Uskontokuntiin kuuluminen Vantaalla, Vantaan väestöjulkaisu (2023)
Luterilaisuus (47%)
Ortodoksinen kirkko (1.1%)
Muut uskonnot (3.4%)
Uskontokuntiin kuulumattomat (48.6%)
Vantaan Pyhän Laurin kirkko on seissyt Helsingin pitäjän kirkonkylällä 1400-luvulta lähtien.
Tämä artikkeli käsittelee Vantaan uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Vantaan kaupungissa 47,0 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 4,5 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 48,6 prosenttia väestöstä. Muun pääkaupunkiseudun tavoin kirkon jäsen kirkon jäsenmäärään vaikuttaa kirkosta eroamisten sekä maahanmuuttajien väestöosuuden kasvaminen. Lisäksi kirkkoon kuuluvaa väkeä muuttaa pois pääkaupunkiseudulta.
Historia > Katolinen aika

Helsingin pitäjän alueelle perustettiin seurakunta katolisella ajalla. Katolisella ajalla Vantaa oli osa kirkonrakentamisen painopistealuetta. Pyhän Laurin kirkko rakentui vanhemman kirkkosukupolven aikana 1450-luvulla.
Historia > Luterilainen aika

Seurakunta toimi Helsingin kaupungin anneksina, jossa oli pitäjänapulainen ja vuodesta 1795 kappalainen. Tuusulan kappeli muodostetitin Helsingin pitäjän osista 1643 ja erotettiin emäseurakunnaksi tuomiokapitulin päätöksillä 1653 ja 1668.
Seurakunta määrättiin vuonna 1851 yliopiston prebendaksi, kunnes se vuonna 1865 tuli omaksi kirkkoherrakunnaksi ja sai ensimmäisen kirkkoherransa vuonna 1867. Helsingin pitäjästä erotettiin vuonna 1920 Oulunkylä ja Kulosaari sekä vuonna 1921 Huopalahti omiksi kirkkoherrakunniksi.
Historia > Toisen maailmansodan jälkeen

Sotien jälkeisessä kuntajaossa Malmin alue liitettiin Helsinkiin. Vuonna 1966 Helsingin pitäjän seurakunta jaettiin Tikkurilan, Vantaan ja Korson seurakuntiin.
Protestantismi > Luterilaisuus > Evankelis-luterilainen kirkko

Vantaan seurakuntayhtymään kuuluu seitsemän seurakuntaa: Hakunilan seurakunta, Hämeenkylän seurakunta, Korson seurakunta, Rekolan seurakunta, Tikkurilan seurakunta, Vantaan ruotsalainen seurakunta sekä Vantaankosken seurakunta.
Vantaan Pyhän Laurin kirkolla on erityinen profiili Vantaan historiassa. Helsingin pitäjän seurakunta seurakunta toimi 1300-luvulta aina vuoteen 1956 saakka Helsingin pitäjän eli nykyisen Vantaan alueella. Pyhän Laurin kirkon varhaisimmat osat rakentuivat 1450-luvulla. Muut kirkot ovat valmistuneet Vantaan kaupungistumisen ja kasvun myötä: Korson kirkko 1962, Hämeenkylän kirkko 1965, Kivistön kirkko 1967, Pyhän Annan lastenkirkko 1968, Myyrmäen kirkko 1984, Länsimäen kirkko 1986, Rekolan kirkko 1987 ja Tikkurilan kirkko 2021.
Protestantismi > Luterilaisuus > Herätysliikkeet

Vanhoillislestadiolainen herätysliike toimii Vantaan alueella Vantaan rauhanyhdistyksen kautta. Rauhanyhdistys perustettiin nimellä Rekolan seudun rauhanyhdistys vuonna 1968. Rauhanyhdistyksen toimitalo valmistui Asolaan vuonna 1993 ja rauhanyhdistykseen kuuluu noin 380 jäsentä. Rauhansanalaisten Suvijuhlat on järjestetty Vantaalla vuonna 2016.
Vantaalla toimiva Herättäjä-Yhdistyksen paikallisosasto on Länsi-Vantaan osasto. Herännäisten valtakunnalliset Herättäjäjuhlat järjestettiin Vantaan Myyrmäessä vuonna 2016.
Protestantismi > Luterilaisuus > Muut luterilaiset kirkot

Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Vantaalla Pyhän Kolminaisuuden luterilainen seurakunta.
Protestantismi > Vapaakirkollisuus

Vapaakristillinen liike on toiminut pääkaupunkiseudulla liikkeen alkuvuosista eli 1800-luvulta lähtien. Hiekkaharjussa toimivat Vantaan vapaaseurakunta on perustettu vuonna 1991 ja Rajatorpassa toimiva Länsi-Vantaan vapaaseurakunta vuonna 2010.
Protestantismi > Helluntaiherätys

Vantaan helluntailiike juontaa juurensa 1940-luvulle. Seutulan Betania-seurakunta sekä Korson helluntaiseurakunta perustettiin vuonna 1946. Korson helluntaiseurakunnan toimitalo rakentui vuonna 1952. Korsosta helluntailaisten toiminta laajentui Tikkurilaan, jonne perustettiin Minttukirkko vuonna 1968. Helsingin Saalem-seurakunnan tukemana perustettiin Myyrmäessä sijaitseva Liesikappeli eli Myyrmäen helluntaiseurakunta vuonna 1968, Vantaan Kotikirkko vuonna 2002 sekä aluetoimintana Hakunilan Kotikirkko. Uusimpia helluntailaisia seurakuntia Vantaalla on Credo-kirkko.
Katolinen kirkko

Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Vantaa kuuluu Helsingissä keskuspaikkaansa pitävien Pyhän Henrikin katolisen katedraaliseurakunnan (itäpuoli) sekä Pyhän Marian katolisen seurakunnan (länsiosa) toiminta-alueeseen. Pyhän Henrikin katedraaliseurakunta järjestää toimintaa Vantaalla säännöllisesti Dickursby skola:n liikuntasalissa. Vuoden 2020 alussa Pyhän Henrikin katedraaliseurakuntaan kuului 985 ja Pyhän Marian seurakuntaan 452 vantaalaista.
Ortodoksinen kirkko

Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Vantaa kuuluu Helsingin ortodoksisen seurakunnan toiminta-alueeseen. Seurakunnalla on Vantaalla vuonna 1997 valmistunut Tikkurilan ortodoksinen kirkko. Vuoden 2023 alussa vantaalaisista 1,1 % kuului Suomen ortodoksiseen kirkkoon.
Kaupunkilähetys

Elintarvikeaputyötä tehdään Vantaalla useiden kristillisten yhdistysten ja seurakuntien toimesta. Vantaan seurakunnat järjestävät yhteisöruokailuja kaupungin ja seurakuntien Yhteinen pöytä -hävikkiruokajärjestelmän kautta.
Korson helluntaiseurakunta järjestää yhteisöruokailuja ja hävikkiruuan jakoa Korson ruokapalvelun kautta. Myös Myyrmäen helluntaiseurakunta, Pakkalassa toimiva Vantaan Kotikirkko ja Hakunilan Kotikirkko järjestävät ruoanjakoa.
Ei-kristilliset yhdyskunnat > Islamilaiset yhdyskunnat

Vantaalla toimivia islamilaisia yhdyskuntia ovat Itä-Vantaan Islamilainen Yhdyskunta, Vantaan Islamilainen Yhdyskunta sekä shiialainen Resalat Islamilainen Yhdyskunta. Muslimeilla on moskeijat Hakunilassa, Länsimäessä, Rautkalliossa ja Myyrmäessä.
Korson helluntaiseurakunta on toiminut Vantaan Metsolassa sijaitsevasa toimitalossa vuodesta 1952.
Tiina Merisalo

Tiina-Sisko Merisalo (o.s. Lehto; s. 25. joulukuuta 1961 Tornio) on suomalainen museonjohtaja. Hän on toiminut Museoviraston pääjohtajana vuodesta 2020.
Merisalo on kirjoittanut ylioppilaaksi Oulun yhteislyseosta 1980, valmistunut filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1991 pääaineenaan taidehistoria  ja suorittanut EMBA-tutkinnon 2015 Aalto University Executive Education (AEE) -ohjelmassa.
Ennen Museovirastoa Merisalo työskenteli Hangon museossa rakennustutkijana 1986–1988, Espoon kaupunginmuseossa tutkimus- ja dokumentointiyksikössä vs. ja vt. intendenttinä 1989–1991 ja intendenttinä 1991–1995, sitten Helsingin kaupunginmuseossa tutkijana 1995–1998, kulttuuriympäristöyksikön päällikkönä 1998–2003 ja museonjohtajana 2003–2020.
Palkinnot ja tunnustukset

Suomen Leijonan Ritarikunnan I lk. ritarimerkki
Suomen Leijonan komentajamerkki
Luettelo vuonna 1975 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1975 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

3. tammikuuta – Arvid Brenner (oik. Helge Heerberger), saksalais-ruotsalainen kirjailija (s. 1907)
21. tammikuuta – Gustaf Laaksonen, suomalainen jääkärivääpeli ja kalkinpolttaja (s. 1896)
Helmikuu

2. helmikuuta – Toivo Tarvanen, suomalainen toimittaja, toiminnanjohtaja ja kirjailija (s. 1901)
7. helmikuuta – Rainer Ahonius, suomalainen jääkärieverstiluutnantti (s. 1896)
8. helmikuuta – Albin Amelin, ruotsalainen ekspressionistinen taidemaalari (s. 1902)
10. helmikuuta – Dave Alexander, yhdysvaltalainen basisti (The Stooges) (s. 1947)
13. helmikuuta – Hilkka Kesti, suomalainen näyttelijä (s. 1921)
20. helmikuuta – Osmo Kaipia, suomalainen pesäpalloilija (s. 1927)
20. helmikuuta – Ivan Sokolov-Mikitov, venäläinen neuvostokirjailija (s. 1892)
21. helmikuuta – Elsa Alkman, ruotsalainen kirjailija, viulisti, poliitikko ja feministi (s. 1878)
Maaliskuu

2. maaliskuuta – Aleks Suuronen, suomalainen katajaisten puuastioiden valmistaja (s. 1880)
24. maaliskuuta – Viljo Hirvonen, suomalainen metalliseppämestari-sähköteknikko ja valaisinten suunnittelija ja valmistaja (s. 1916)
26. maaliskuuta – Ymär Abdrahim, suomentataari kauppias (s. 1882)
30. maaliskuuta – Anna-Lisa Stenberg, suomalainen runoilija (s. 1884)
Huhtikuu

2. huhtikuuta – Väinö Tuomaala, suomalainen kansanperinteen kerääjä, museomies ja kotiseutuneuvos (s. 1916)
20. huhtikuuta – Ville Mattinen, suomalainen yrittäjä ja kauppaneuvos (s. 1884)
30. huhtikuuta – J. A. Lehtinen, suomalainen talousneuvos, upseeri, opettaja ja kirjailija (s. 1891)
Toukokuu

2. toukokuuta – Kornelius Bergsvik, norjalainen poliitikko (s. 1889)
6. toukokuuta – Hilkka Rantaseppä-Helenius, suomalainen tähtitieteilijä (s. 1925)
14. toukokuuta – Ernst Alexanderson, ruotsalais-yhdysvaltalainen sähköinsinööri ja radion ja television kehittäjä (s. 1878)
22. toukokuuta – Konrad Nordahl, norjalainen ammattiyhdistysjohtaja (s. 1897)
25. toukokuuta – U. A. Käkönen, suomalainen yleisesikuntaeversti (s. 1906)
28. toukokuuta – Hermann Kutschera, itävaltalainen arkkitehti ja olympiavoittaja (s. 1903)
Kesäkuu

9. kesäkuuta – Janina Konarska, puolalainen kuvataiteilija ja olympiamitalisti (s. 1900)
22. kesäkuuta – Santeri Vahtonen, suomalainen näyttelijä (s. 1888)
23. kesäkuuta – John Akar, sierraleonelainen kirjailija, näyttelijä, muusikko ja suurlähettiläs (s. 1927)
Heinäkuu

13. heinäkuuta – Simo Pessi, suomalainen jääkärivääpeli (s. 1892)
19. heinäkuuta – Yrjö Perinne, suomalainen pesäpalloilija (s. 1917)
28. heinäkuuta – Egil Offenberg, norjalainen poliitikko (s. 1899)
Elokuu

8. elokuuta – Julian Cannonball Adderley, yhdysvaltalainen jazz-alttosaksofonisti (s. 1928)
20. elokuuta – Ivan Bahmut, ukrainalainen neuvostokirjailija (s. 1903)
Syyskuu

8. syyskuuta – Erik Adlerz, ruotsalainen uimahyppääjä ja kaksinkertainen olympiavoittaja (s. 1892)
15. syyskuuta – Finn Bryn, norjalainen arkkitehti (s. 1890)
21. syyskuuta – Mih’as Lynkou, valkovenäläinen kirjailija, kirjallisuudentutkija ja yhteiskuntavaikuttaja (s. 1899)
26. syyskuuta – Ossian Suvanto, suomalainen kirjailija (s. 1885)
29. syyskuuta – Sigurd Lewerentz, ruotsalainen arkkitehti (s. 1885)
Lokakuu

4. lokakuuta – Tauno Honkasalo, suomalainen geodeetti ja Helsingin yliopiston dosentti (s. 1912)
5. lokakuuta – Kolbjørn Buøen, norjalainen näyttelijä (s. 1895)
17. lokakuuta – Berndt Lindahl, suomalainen näyttelijä (s. 1894)
19. lokakuuta – Vilho Takkinen, suomalainen yleisurheilija (s. 1902)
26. lokakuuta – Asmo Alho, suomalainen sarjakuvapiirtäjä (Kieku ja Kaiku), pilapiirtäjä ja kuvittaja (s. 1903)
29. lokakuuta – Francesco Gargano, italialainen miekkailija ja olympiavoittaja (s. 1889)
Marraskuu

5. marraskuuta – Sigurd Lybeck, norjalainen kirjailija (s. 1895)
13. marraskuuta – Jorma Metsävainio, suomalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1919)
14. marraskuuta – Max Ackermann, saksalainen taidemaalari (s. 1887)
28. marraskuuta – Peder Furubotn, norjalainen kommunistipoliitikko (s. 1890)
Joulukuu

4. joulukuuta – Aleksander Kantonen, suomalainen jääkärivänrikki (s. 1893)
24. joulukuuta – Birger Lindberg, suomalainen insinööri ja pituushyppääjä (s. 1917)
24. joulukuuta – Yrjö Manner, suomalainen yrittäjä, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos (s. 1893)
Tuntematon päivämäärä

Ensio Surma-aho, suomalainen teologi ja kirjailija (s. 1936)
Savilahti (Kuopio)

Savilahdessa sijaitsee mm. Itä-Suomen yliopiston kampusalue.
Savilahti on noin kaksi kilometriä Kuopion keskustan länsipuolella oleva kaupunginosa, joka rajautuu Neulamäkeen, Niiralaan, Puijonlaaksoon ja Särkiniemeen.
Savilahdessa sijaitsee muun muassa Kuopion tiedepuisto, jossa toimivat Technopolis Kuopio (jossa noin 200 yritystä ja yhteisöä, mukaan lukien Savonia-ammattikorkeakoulun hallinto ja koko sen tieto- ja viestintäteknologian alan tutkimus & tuotekehitys sekä koulutus, VTT, KTL, GTK, Evira, Työterveyslaitos, Honeywell, Puolustusvoimien Ruokahuollon Esikunta ja Ilmatieteen laitos), Itä-Suomen yliopisto, Kuopion yliopistollinen sairaala, Harjulan sairaala sekä Kuopion suurin yksittäinen kauppa, Prisma. Edellisten myötä Savilahti on kaupungin kolmanneksi suurin suunnittelualue työpaikkojen määrällä mitattuna (4 004 / 45 414, 1.1.2008). Lisäksi alueella sijaitsee puolet kaupungin korkeakouluopiskelijoista ja noin kaksi kolmasosaa korkeakoulujen henkilökunnasta.
Historiaa

Alueen kehitys nykyiseen suuntaansa sai alkunsa, kun tämä Harjulan suurtilaan kuuluneet Savilahden ranta-alueet siirtyivät Kuopion kaupungin omistukseen vuonna 1866, osana koko tilan kauppaa. Tilan olivat aiemmin omistaneet Tawastit ja Karl Leonard Lode.
1800-luvun lopulla kaupunki rakennutti lahden pohjoisrannalle vaivaiskodin ja 1904 valmistuneen Syrjälän, joka on vanhin sairaala-alueella edelleen oleva hoitorakennus. Vuonna 1915 valmistui alueelle arkkitehti J. V. Strömbergin suunnittelema Vanha Kivelä. Kaupungin omistaman sairaala-alueen rakentaminen on jatkunut edelleen 1960- ja 1980-luvulla ja näin Harjulan sairaalasta on muodostunut Kuopion kaupungin pääsairaala. Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin omistaman Kuopion keskussairaalan päärakennus valmistui 1959 lähelle Harjulan sairaalan aluetta.
Puolustusministeriö perusti vuonna 1935 Savilahden etelärannalle ammuslataamon, jonka rakennuksista osa on edelleen Kuopion yliopiston ja Geologian Tutkimuskeskuksen käytössä.
Kuopion yliopiston ensimmäinen uusi rakennus Canthia valmistui alueelle 1978, minkä jälkeen yliopistokampuksen rakentaminen on ollut erittäin vilkasta.
Technopolis Kuopion (silloisen Teknologiakeskus Teknian) ensimmäinen rakennus Tietoteknia valmistui Savilahden pohjukkaan vuonna 1990 ja Osuuskauppa PeeÄssän omistama Prisma -automarket vuonna 1996.
Nykyhetki ja tulevaisuus

Savilahti kokee valtavan muodonmuutoksen 2020-luvulla, ja siitä kasvaa valtakunnallisesti merkittävä, globaali innovaatio- ja koulutuskeskittymä perinteisen terveysalan osaamiskeskittymän lisäksi. Viestikadun kampukselle on noussut 16 kerroksen harjakorkeuteen uusi tornitalo, minne tulee noin 1000 työpaikkaa, ja lisäksi KPY osti koko Technopolis Kuopion liiketoiminnan vuonna 2019. Myös VTT on vahvistamassa toimintaansa ja lisäämässä työntekijämääräänsä Savilahdessa. Savilahden rakennuskantaa palveleva kaukojäähdytyslaitos on rakennettu vuosina 2018-2020, ja sen kokoluokan kaukojäähdytyslaitoksia on rakennettu Suomessa aiemmin vain Helsinkiin, Espooseen, Tampereelle ja Turkuun. Savilahdessa, Prisman länsipuolella on myös joukkoliikennepysäkit, jotka muodostavat vaihtoyhteksiä ympäri Kuopiota, ja sieltä liikennöi myös seutu- ja pikavuoroja.
Uutta infrastruktuuria, muun muassa teitä ja kunnallistekniikkaa rakennetaan kiihtyvällä tahdilla, yhtenä suurimpana projektina uusi moottoritieliittymä. Vuonna 2019 alkanut Savon ammattiopiston uuden kampuksen rakentaminen kestää ainakin vuoteen 2023. Savilahden liikunta- ja tapahtumakeskuksen rakentaminen on suunniteltu alkavaksi vuonna 2020. Kokonaisuudessaan työpaikka- ja kampusalueelle odotetaan noin 15 000 toimijaa. Savilahden ensimmäisen uuden asuinalueen rakentaminen on aloitettu vuonna 2022.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Savilahti‎ Wikimedia Commonsissa
Savilahti Kuopion karttapalvelussa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopion kulttuuriympäristö, Savilahti[vanhentunut linkki]
Savilahden alueen verkkosivut
Kuopion kaupunginosat ja asuinalueet
| --- | --- |
Kaupunginosat (numerojärjestyksessä):  001 Väinölänniemi  002 Vahtivuori  003 Maljalahti  004 Multimäki  005 Kuopionlahti  006 Hatsala  007 Niirala  008 Haapaniemi  009 Itkonniemi  010 Männistö  011 Linnanpelto  012 Puijonlaakso  013 Savilahti  014 Peipposenrinne  015 Särkiniemi  016 Kettulanlahti  017 Rahusenkangas  018 Rönö  019 Rypysuo  020 Päiväranta  021 Julkula  022 Sorsasalo  023 Kelloniemi  024 Levänen  025 Jynkkä  026 Neulamäki  027 Puijo  028 Niuva  029 Neulaniemi  030 Kolmisoppi  031 Neulalampi  032 Litmanen  033 Lehtoniemi  034 Pirtti  035 Pitkälahti  036 Hiltulanlahti  037 Rautaniemi  038 Kiviharju  039 Vanuvuori  040 Melalahti  041 Kurkimäki  042 Vehmersalmi  043 Karttula  050 Nilsiä  051 Tahko  060 Maaninka  061 Keskisaari  070 Juankoski  071 Säyneinen 
Asuinalueita:  Inkilänmäki  Kettulanlahti  Petonen  Saarijärvi  Saaristokaupunki
Thomas

Thomas on englanninkielisissä maissa sekä esimerkiksi Ranskassa, Saksassa ja Ruotsissa esiintyvä miehen etunimi, joka esiintyy eri maissa myös sukunimenä. Ruotsin kielessä etunimi voidaan kirjoittaa myös muodossa Tomas. Nimen muunnelmia eri kielissä ovat muiden muassa Tom ja Tommy.
Thomaksella ei ole suomenkielisessä almanakassa virallista nimipäivää, mutta epävirallisesti se on sama kuin Tuomaksen nimipäivä eli 21. joulukuuta.
Tunnettuja Thomas-nimisiä henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Duke Thomas, DC Comicsin sarjakuvahahmo
Thomas Riiminiekka, Ellen Kushnerin samannimisen fantasiaromaanin päähenkilö
Nimen muita merkityksiä

| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Thomas”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
↑  https://www.nimipaivat.fi/thomas.html
Vanha Ortopedia

Vanha Ortopedia Hannikaisenkadun ja Vaasankadun kulmauksessa
Vanha Ortopedia (ent. Jyväskylän yleinen sairaala, Ortopediasairaala) on Jyväskylän keskustassa, Hannikaisenkadun ja Vaasankadun kulmassa sijaitseva entinen sairaala.
Vanhan Ortopedian Hannikaisenkadun puoleinen rakennus on valmistunut vuonna 1888 ja sen on suunnitellut Josef Stenbäck. Arkkitehti Yrjö Blomstedt on suunnitellut Vaasankadun puoleisen sairaalarakennuksen ja se valmistui vuonna 1901.
Sairaalan edeltäjä oli Jyväskylän yleinen sairaala, joka tuhoutui vuoden 1901 tulipalossa. Uusi sairaala rakennettiin samalle paikalle. Sairaalassa oli sisätautien osasto sekä kirurgiset osastot miehille ja naisille. Lapset sijoitettiin naistenosastolle ja koska lastenlääkäriä ei ollut, hoidettiin lapset yleislääketieteen ohjein. Sairaalassa oli myös leikkausosasto, johon kuului kaksi huonetta. Toinen toimi leikkaussalina ja toinen sterilointi-, välinehuolto- ja kansliatilana. Pääsääntöisesti synnytykset keisarinleikkauksia lukuun ottamatta hoidettiin muualla sijainneessa synnytyslaitoksessa. Sairaalasta löytyi myös kaupungin ensimmäinen röntgenlaite. Poliklinikka muodostui kahdesta eri huoneesta.
Yleinen sairaala oli osa Jyväskylässä toiminutta 30. sotasairaalaa. Sairaalassa oli yhteensä 100 A-kirurgista sairaansijaa.
Ortopediasairaala liitettiin osaksi Keski-Suomen keskussairaalan kuntainliittoa 1967. Kuntainliitto perusti sinne keskussairaalan II kirurgian osaston, jossa hoidettiin ortopedisia potilaita. Sairaalan toiminta loppui joulukuussa 1990 kun Keski-Suomen keskussairaalan laajennusosa valmistui.
Vanhan Ortopedian nykyiseen toimintaan sisältyvät esimerkiksi kokoustilat ja tilaussauna.  Lisäksi tontille on kaavoitettu lisää asuntoja.
Elephunk

| Elephunk The Black Eyed Peas |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 20. joulukuuta 2001 – 11. huhtikuuta 2003
 Julkaistu: 24. kesäkuuta 2003 (US) 11. elokuuta 2003 (UK)
 Tuottaja(t): will.i.am, Ron Fair, apl.de.ap
 Tyylilaji: hip hop, pop, pop rap, dancepop, R&B, funk
 Kesto: 66.10
 Levy-yhtiö: A&M
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 3. (3/2004)
Black Eyed Peasin muut julkaisut
| Bridging the Gap 2000 | Elephunk 2003 | Monkey Business 2005 |
Singlet albumilta Elephunk
 ”Where Is the Love?” Julkaistu: 16. kesäkuuta 2003  ”Shut Up” Julkaistu: 4. marraskuuta 2003  ”Hey Mama” Julkaistu: 12. tammikuuta 2004  ”Let’s Get It Started” Julkaistu: 22. kesäkuuta 2004
Elephunk on The Black Eyed Peasin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 24. kesäkuuta 2004. Sen myötä yhtye teki kansainvälisen läpimurtonsa, ja se vaihtoi nimensä nykyiseen muotoonsa The Black Eyed Peas. Lisäksi yhtyeeseen liittyi uusi naislaulaja, Fergie, entisen taustalaulajan, Kim Hillin, tilalle.  Yhtyeen musiikki muuttui hieman dance-tyyppisemmäksi, mutta säilytti The Black Eyed Peasille tyypillisen funkahtavan tyylin tehdä hip hopia. Aiempien levyjen tapaan myös Elephunkilla esiintyi muita artisteja: Papa Roach kappaleella ”Anxiety” ja Justin Timberlake kappaleella ”Where Is the Love?”. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti 8,5 miljoonaa kappaletta.
Kappaleista ”Where Is the Love?”, ”Shut Up”, ”Hey Mama”, ”The Apl Song” ja ”Let’s Get It Started” kuvattiin musiikkivideot.
Kappaleet

Hands Up – 3.35
Labor Day (It’s a Holiday) – 3.58
Let’s Get Retarded – 3.35
Hey Mama – 3.34
Shut Up – 4.56
Smells Like Funk – 5.04
Latin Girls – 6.17
Sexy – 4.43
Fly Away – 3.35
The Boogie That Be – 5.12
The Apl Song – 2.54
Anxiety – 3.38
Where Is the Love? – 4.46
Third Eye – 3.44
Let’s Get It Started – 3.39 (Bonuskappale)
Kokoonpano

Will.i.am – laulu, piano, urut, syntetisaattori, rummut
Apl.de.ap – laulu, rummut
Taboo – laulu
Fergie – laulu
Arvostelut

AllMusic:
Entertainment Weekly: C
Emma (nimi)

| Emma |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  19. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  19. toukokuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Emmi, Emmuska, Emmu, Emppu, Emppuli
Vastineita eri kielissä:  Emmy
Nimen alkuperä:  germaanisista nimistä Ermin ja Irmin
Infobox OKNimi-testi OK: 
Emma on yleiseurooppalainen naisen etunimi. Nimi oli käytössä jo keskiajalla, ja Englannissa se yleistyi 1000-luvulla normannivalloituksen jälkeen. Ruotsissa Emma otettiin nimipäiväkalenteriin vuonna 1827, mutta Suomessa se pääsi Emilian rinnalle toukokuun 19. päivälle vasta vuoden 1950 uudistuksessa – tosin Kansanvalistusseuran kalenterissa nimi oli jo 1880-luvulla tammikuun 23. päivällä. Suomalaisittain Emma kuuluu Kustaa Vilkunan mukaan ”topeliaanisiin” nimiin ja tuli käyttöön 1840-luvulla. Vuonna 1845 Kanava-lehdessä julkaistiin Pietari Hannikaisen suomennos ”Emmalle” Friedrich Schillerin runosta ”An Emma”.
Eero Kiviniemi on arvioinut Emman suosion huipun ajoittuneen 1800-luvun Suomessa noin vuoteen 1870 tai hiukan aiemmas. 1900-luvun keskivaiheilla syntyneillä suomalaisilla nimi on melko harvinainen, mutta se palasi muotiin vuosituhannen vaihteessa. 2000-luvulla Emma on ollut Suomen suosituin tytönnimi ainakin 2003, 2004, 2005, 2008 ja 2013. Kaikkiaan nimi oli Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu Suomessa vuoden 2019 loppuun mennessä 22 590 naiselle ja muutamalle miehelle.
Nimi Emma on 1980-luvulta lähtien jälleen yleistynyt muissakin Pohjoismaissa ja useissa muissakin maissa kuten Yhdysvalloissa, Britanniassa, Ranskassa, Italiassa, Espanjassa ja Alankomaissa.
Nimen merkitys

Nimi on germaanista perää ja johtuu mahtavaa tai suurta tarkoittavasta sanasta irmin.  Irma on muunnos samasta nimestä. Suomessa Emma voi olla myös lyhennys nimestä Emilia.
Tunnettuja Emmoja > Kuvitteellisia Emmoja

Emma Frost, Marvel-yhtiön sarjakuvahahmo
Emma Gilbert, australialaisessa televisiosarjassa H2O
Emma Halme, Väinö Linnan romaanissa Täällä Pohjantähden alla
Emma Ilola, TV-sarjassa Salatut elämät
Emma Swan, päähenkilö televisiosarjassa Olipa kerran
Emma Woodhouse, päähenkilö Jane Austenin romaanissa Emma (1815)
Emma, elokuvassa Emma ja Daniel – kohtaaminen
Emma, päähenkilö Gustave Flaubertin romaanissa Rouva Bovary (1857)
Emma, Kaoru Morin samannimisen mangan päähenkilö
Emma, hahmo muumikirjassa Vaarallinen juhannus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Emma (nimi) Wikimedia Commonsissa