stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Haitin maanjäristys 2010
Kansainvälinen apu

Kansainvälisen avun saapumista alueelle hidasti vaurioitunut infrastruktuuri. Toussaint Louverturen kansainvälisellä lentoasemalla on vain yksi kiitotie, minkä vuoksi kenttä ruuhkautui ja kaikkia lentoja ei pystytty ottamaan vastaan.
Yli 20 valtiota ja kymmenet avustusjärjestöt lähettivät apua Haitille 16. tammikuuta 2010. Avun viennissä oli ainakin aluksi hidasteita: lentokenttä oli vaurioitunut, kenttä pieni, kiitoteitä yksi ja koneiden purku hidasta. Port-au-Princen satama oli vaurioitunut ja suljettu. Tiet maanjäristysalueella olivat monin paikoin poikki. Kuorma-autoja oli vähän. Maailman ruokaohjelma toimitti El Salvadorista elintarvikkeita kuukaudeksi kahdelle miljoonalle haitilaiselle. Eri maiden avustukseen sisältyi lääkäreitä, pelastustyöntekijöitä, kenttäsairaaloita ja lääkkeitä.
Euroopan unioni lupasi Haitille 420 miljoonaa euroa.
Tammikuun 23. päivänä yli sata muusikkoa ja näyttelijää esiintyi Hope for Haiti Now -konsertissa, joka on laajin koskaan järjestetty television hyväntekeväisyyskeräys. Se kuvattiin samanaikaisesti New Yorkissa, Los Angelesissa, Lontoossa ja Haitilla ja televisioitiin ympäri maailmaa.  Konsertissa esitetyistä kappaleista koottiin albumi, joka nousi ensimmäiseksi Yhdysvaltain albumilistalla. Se on ensimmäinen listaykkösenä ollut albumi, jota on myyty vain digitaalisesti. Haitin uhrien hyväksi levytettiin hyväntekeväisyyskappaleita, joista merkittävimmät ovat cover-versiot kappaleesta "We Are the World" ja R.E.M:n kappaleesta "Everybody Hurts". Justin Bieber, Celine Dion, Janet Jackson ja monet muut tunnetut artistit esiintyivät molemmilla kappaleilla.
25. tammikuuta Montrealissa pidettiin kansainvälinen kokous, jossa käsiteltiin Haitin jälleenrakennusta. Samalla tiedotettiin Yhdysvaltojen isännöimästä avustuskokouksesta, joka pidettiin 31. maaliskuuta YK:n päämajassa New Yorkissa. New Yorkiin kokoontui yli 130 maata, jotka lupasivat yhteensä noin neljä miljardia euroa Haitin tukemiseen kahden seuraavan vuoden aikana. Myös tämän jälkeen tukemista jatkettaisiin. Apu toimitettiin Maailmanpankin, Amerikan kehityspankin ja YK:n valvoman rahaston kautta.
Ennen maanjäristystä Haitin ulkomaanvelka oli noin 890 miljoonaa dollaria. Eniten velkaa maa oli kansainvälisille rahoituslaitoksille. Helmikuussa G7-maat lupasivat antaa Haitille anteeksi tämän kaikki kahdenväliset velat, mutta kyse oli suhteellisen pienestä rahasummasta. Toukokuussa Maailmanpankki mitätöi Haitin 29 miljoonan euron arvoiset velat.
Raunioista onnistuttiin pelastamaan yli 130 ihmistä, mikä on pelastustyöntekijöiden mukaan ennätysmäärä vastaaviin katastrofeihin verrattuna.
Kansainvälinen apu > Suomi

Kirkon ulkomaanapu avusti Haitia 150 000 eurolla. Kirkon ulkomaanapu lähetti Haitiin vedenpuhdistuslaitteita. Suomen Punainen Risti (SPR) lähetti 15. tammikuuta liikkuvan klinikan henkilökuntineen ja kaksi avustajaa. Mukaan otettiin mahdollisuuksista riippuen myös pressuja ja muita suojamateriaaleja. Ulkoministeriö myönsi SPR:lle 750 000 euroa Haitin avun lähettämiseksi maanjäristysalueelle. Lisäksi Suomi osallistui 12,7 miljoonalla eurolla Haitin jälleenrakennukseen. Keräyksiin osallistuivat myös monet muut järjestöt, kuten World Vision, Plan Suomi, Fida.
Haitin maanjäristyksen uhrien avustaminen oli vuonna 2010 vuosittaisen valtakunnallisen yhteisvastuukeräyksen kohde.
Kansainvälinen apu > Yhdysvallat

Presidentti Barack Obama lupasi apua Haitille. Yhdysvallat avusti Haitia 100 miljoonalla dollarilla ja lähetti alueelle 300 hengen ryhmän lääkintähenkilökuntaa. Alueelle lähetettiin myös 11 000 sotilasta, jotka yrittivät turvata avustustoimintaa ja vakauttaa sekasortoista tilannetta.
Kansainvälinen apu > Rahoittajat

Vuonna 2010 Haitin bruttokansantuote laski 15 prosenttia maanjäristysten vuoksi. Haitin pääministeri Michèle Pierre-Louis oli pyytänyt miljardia dollaria uudelleenrakentamiseen. 20 maata ja rahoittajaa, mukaan lukien Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto, päättivät Haitin tuesta Washingtonissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Haitin maanjäristys 2010 Wikimedia Commonsissa
Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutinen: Haitin maanjäristyksen uhriluku nousee, juomaveden saatavuus heikko
Haitin maanjäristys Ylen kooste
Järistyksen keskus
Näkymä Port-au-Princen rahtisatamasta
Yhdysvaltain armeijan sotilaat purkavat avustuskuormaa
Mike Havenaar

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 20. toukokuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Hiroshima, Japani
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 194 cm
Seura
Seura: ADO Den Haag
Pelinumero: 9
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2009 | Yokohama F. Marinos | 26 | (0) |
| 2008 | → Avispa Fukuoka (laina) | 26 | (7) |
| 2009 | → Sagan Tosu (laina) | 33 | (15) |
| 2010–2011 | Ventforet Kōfu | 63 | (37) |
| 2012–2014 | Vitesse | 78 | (26) |
| 2014 | Córdoba | 5 | (0) |
| 2015 | HJK | 20 | (4) |
| 2015– | ADO Den Haag | 5 | (3) |
| Yhteensä | Yhteensä | 256 | (92) |
Maajoukkue
| 2011– | Japani | 17 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 20. syyskuuta 2015.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 16. elokuuta 2015.
Mike Havenaar (jap. マイク・ハーフナー, s. 20. toukokuuta 1987 Hiroshima) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Alankomaiden pääsarjassa Eredivisiessä pelaavaa ADO Den Haagia.
Seurajoukkueura

Havenaar aloitti ammattilaisuransa Japanin pääsarjan Yokohama F. Marinosissa kaudella 2006. Hän pelasi seurassa yhdeksän sarjaottelua ensimmäisellä kaudellaan ja 15 seuraavalla kaudella. Kaudeksi 2008 Havenaar lainattiin toisella sarjatasolla pelaavaan Avispa Fukuokaan. Kaudeksi 2009 hän palasi jälleen Yokohama F. Marinosiin, jossa hän kuitenkin pelasi vain kaksi ottelua alkukaudesta ennen uutta lainasiirtoa sarjatasoa alemmas, tällä kertaa Sagan Tosuun. Havenaar teki Sagan Tosulle kauden aikana 15 maalia, ja siirtyi kauden jälkeen samassa sarjassa pelaavaan Ventforet Kōfuun. Siellä hän voitti 20 maalillaan sarjan maalikuninkuuden ja oli näin merkittävässä osassa seuran noustessa pääsarjaan. Kaudella 2011 Ventforet Kōfu putosi saman tien takaisin toiselle sarjatasolle, mutta Havenaar pelasi erinomaisen kauden tehden 17 maalia, joilla hän oli J. Leaguen toiseksi paras maalintekijä.
Tammikuussa 2012 Havenaar siirtyi ensimmäistä kertaa Japanin ulkopuolelle, kun Alankomaiden pääsarjan Vitesse hankki hänet ilmaisella siirrolla. Havenaar pelasi kevätkauden aikana 17 ottelua, joista neljässä hän oli avauskokoonpanossa. Maaleja hän teki otteluissa viisi. Ensimmäisellä kokonaisella kaudellaan Vitessessä Havenaar pelasi 32 ottelua, joista 18 avauskokoonpanossa, ja joissa hän teki 11 maalia. Kaudella 2013–2014 Havenaar nousi seuran vakioavauskokoonpanoon aloittaen pelaamistaan 34 ottelusta 30 ja viimeisteli kymmenen maalia.
Kesällä 2014 Havenaar siirtyi ilmaisella siirrolla Espanjan pääsarjan Córdobaan. Hän teki ensiesiintymisensä maan pääsarjassa kauden 2014–2015 avauskierroksella 25. elokuuta oltuaan avauskokoonpanossa, kun Córdoba hävisi vieraissa Real Madridille 0–2. Yhteensä Havenaar pelasi syyskauden aikana viisi ottelua, joista neljässä hän oli avauskokoonpanossa. Maaleja hän ei otteluissa tehnyt. Havenaarin sopimus purettiin joulukuussa 2014.
Maaliskuussa 2015 Havenaar siirtyi Suomen pääsarjassa Veikkausliigassa pelaavaan HJK:hon elokuuhun asti ulottuvalla sopimuksella. Hän teki HJK:ssa pelaamissaan 20 liigaottelussa neljä maalia. Elokuussa Havenaar palasi Alankomaiden pääsarjaan siirtyen ADO Den Haagiin. Hän onnistui maalinteossa heti ensimmäisessä seurassa pelaamassaan sarjaottelussa 15. elokuuta, kun joukkue voitti Twenten vieraissa 4–1.
Maajoukkueura

Japanin maajoukkueessa Havenaar teki ensiesiintymisensä vuonna 2011. Hän oli mukana Maanosaliittojen cupissa 2013, jossa hän tuli vaihdosta kentälle 20. kesäkuuta Italiaa vastaan pelatussa ottelussa, jonka Japani hävisi 3–4. Yhteensä Havenaar on pelannut 17 A-maaottelua, joissa hän on tehnyt neljä maalia (tilanne 11. elokuuta 2015).
Yksityiselämä

Havenaarin vanhemmat ovat kotoisin Alankomaista, josta he muuttivat Japaniin vuonna 1986, kun Havenaarin jalkapalloilija-isä Dido Havenaar siirtyi maahan pelaamaan. Havenaarin äiti on voittanut Alankomaiden-mestaruuden seitsenottelussa. Myös Havenaarin veli Nikki Havenaar (s. 1995) on ammattilaisjalkapalloilija.
Tilastot

| Japanin maajoukkueessa> Vuodet | Japanin maajoukkueessa> ottelut | Japanin maajoukkueessa> maalit |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 5 | 2 |
| 2012 | 4 | 1 |
| 2013 | 8 | 1 |
| Yhteensä | 17 | 4 |
Eagle S

| Eagle S |
| --- | --- |
 Eagle S Svartbäckin ankkuripaikassa Porvoon edustalla 31. joulukuuta 2024. Taustalla Emäsalo. Laivan toinen ankkuri puuttuu.
Tyyppi:  raakaöljytankkeri
Lippuvaltio:  Cookinsaaret
IMO-numero:  9329760
MMSI-numero:  518998865
Tunnuskirjaimet:  E5U4845
Aiemmat nimet:  FR8 Pride (2006–2012) LR Mimosa (2012–2015) Norstar Intrepid (2015–2023) 
Omistaja:  Caravella LLCFZ
Status:  liikenteessä
Tekniset tiedot
Pituus:  228,6 m
Leveys:  32,57 m
Bruttovetoisuus (GT):  42 010
Lähteet:  
Eagle S (IMO 9329760, MMSI 518998865) on Cookinsaarten lipun alla kulkeva, arabiemiirikuntalaisen yhtiön omistama öljytankkeri. Sen pituus on 228,6 metriä ja leveys 32,57 metriä.
Eagle S oli Estlink 2 -sähkökaapelin kohdalla 25. joulukuuta 2024 kello 12.26, kun yhteys kaapeliin katkesi. Samoihin aikoihin vikaa ilmeni neljässä tietoliikennekaapelissa, joista yksi oli Cinian C-Lion1.
Suomen viranomaiset ja tiedotusvälineet ovat pitäneet Eagle S -alusta osana Venäjän varjolaivastoa, jota epäillään Venäjän hybridisodankäynnin mahdollistamisesta. Viron pääministeri Kristen Michalin mukaan Suomen viranomaisten väliintulo oli ensimmäinen tapaus, jossa Itämeren mahdollisista sabotaasitapauksista epäilty toimija oli otettu kiinni.
Historia

Aluksella on ollut historiansa aikana neljä nimeä: FR8 Pride (2006–2012), LR Mimosa (2012–2015), Norstar Intrepid (2015–2023) ja Eagle S (2023–). Se on ollut aiemmin rekisteröitynä Saksan (2005–2006), Singaporen (2006–2007) ja Marshallinsaarten (2007–2023) lippujen alla.
Alus rakennettiin Kiinassa singaporelaiselle sijoitusyhtiölle FR8 Holdingsille vuonna 2006.
FR8 Pride -nimellä kulkenut alus joutui onnettomuuteen Texasin edustalla toukokuussa 2012. Moottorivian vuoksi alus törmäsi öljynporauslauttaan nimeltä Rowan EXL I. Kukaan ei loukkaantunut, mutta laivan keulatankki tulvi. Laivan ja porausyksikön yhteisvahinkojen hinnaksi arvioitiin 16–17 miljoonaa dollaria. Onnettomuudesta käytiin pitkä oikeustaisto.
Syyskuussa 2014 LR Mimosa -nimellä toimiessaan alus purki öljylastiaan Quinteron satamassa, Chilessä reilut 150 kilometriä Santiagosta luoteeseen, kun aluksesta vuosi kymmeniä tuhansia litroja öljyä Tyyneenmereen Chilen rannikon edustalle.
Kunto

Belgiassa vuonna 2023 tehdyssä satamavaltiotarkastuksessa alukselle tehtiin normaalia laajempi tutkimus, jossa viranomaiset havaitsivat useita puutteita. Aluksen sähköt olivat huonossa kunnossa, miehistön saniteettitilat eivät täyttäneet minimivaatimuksia eivätkä hälytysjärjestelmät toimineet niin kuin pitää. Aluksen palo-ovet ja vesitiiviit ovet eivät myöskään läpäisseet tarkistusta. Miehistön työolot, työ­turvallisuus, terveydenhuolto ja sosiaaliturva eivät olleet sellaisella tolalla kuin sopimukset edellyttävät.
Satamavaltiotarkastuksessa syksyllä 2023 Ghanassa Teman satamassa tehdyssä yleisluotoisessa satamavaltiotarkastuksessa laivasta löydettiin 24 puutetta, joista neljä oli vakavia ja ne koskivat laivan ja sen välineistön ylläpitoa, hätäpalopumppua, palohälytysjärjestelmää ja varavirtalähdettä.
Merenkulun asiantuntija, merenkulkuneuvos Markku Mylly tulkitsee, että syksyllä 2023 laivan yleiskunto oli "äärettömän huono”. Myllyn mukaan Eagle S on ”hyvin, hyvin riskialtis” eikä sen kuuluisi seilata enää missään, vaan laiva joutaa romutettavaksi, jollei sitä kunnosteta.
Merenkulkusivusto Lloyd’s List julkaisi kesäkuussa 2024 nimettömän lähteen antamia tietoja laivasta. Niihin kuuluu vähintään 60 luottamuksellista asiakirjaa Eagle S:stä, mukaan lukien tarkastusraportti, jossa hahmoteltiin monia turvallisuuspuutteita, jotka havaittiin tarkastuksessa, joka tehtiin ankkurissa Tanskan vesillä tuossa kuussa. Aidoiksi todetut asiakirjat liittyvät varjolaivaston säiliöaluksiin. Ne tarjoavat luottamuksellisia ja yksityisiä tietoja luokasta, vakuutuksesta ja lipusta sekä muista teknisistä ja sääntelyvaatimuksista.
Heinäkuussa 2024 Lloyd’s List raportoi Eagle S:n vakavista puutteista, jotka vaaransivat ympäristön ja miehistön turvallisuuden, ja korosti yleensä harmaan laivaston huonoa huoltoa ja säännösten ja teknisten standardien noudattamatta jättämistä.
Laivalle tehtiin Porvoossa yksityiskohtainen satamavaltiotarkastus sinä aikana kun se on takavarikossa. Traficomin suorittamassa tarkastuksessa löytyi 32 vikaa, joista kolme oli vakavaa. Aluksella ei saanut operoida ennenkuin puutteet oli korjattu.
Traficomin tekemässä tarkastuksessa havaitut puutteet korjattiin.
Vakoilulaitteet

Lähde väitti myöhemmin Lloyd’s Listille, että Eagle S:llä oli tunnistettu luvaton henkilö, joka ei ollut merenkulkija. Laivalle tuotiin kuuntelu- ja äänityslaitteita "suurissa kannettavissa matkalaukuissa". Mukana oli ”useita kannettavia tietokoneita”, joissa oli näppäimistöt turkin ja venäjän kielille. Lloyd’s Listin mukaan kaikkia Naton laivaston aluksia ja lentokoneita tarkkailtiin. ”Heillä oli kaikki yksityiskohdat ja he vastasivat taajuuksista. Venäläiset, turkkilaiset ja intialaiset radistit ohjasivat sitä.” Eagle S:n sanottiin pudottaneen myös ”anturityyppisiä laitteita” Englannin kanaaliin kauttakulun aikana.
Laitteet purettiin laivalta myöhemmin. Keskusrikospoliisi ei löytänyt laivalta kuvatun kaltaisia laitteita.
Aluksen reitti Pietarista Suomen edustalle
Sokea (maalaus)

| Sokea |
| --- | --- |

Nimi:  Sokea
Tekijä:  Juho Rissanen
Valmistumisvuosi:  1899
Teostyyppi:  maalaus
Materiaali:  lyijykynä, paperi (maalauspohja) ja vesiväri
Korkeus:  120,5  cm
Leveys:  81,5  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Sokea on taiteilija Juho Rissasen vuonna 1899 vesivärein ja lyijykynällä maalaama teos, 120,5×81,5 cm. Ateneumin taidemuseo osti sen kokoelmiinsa vuonna 1916 (Hovingin kokoelma).
Sokea on Juho Rissasen nuoruusvuosien mestariteoksia. Hän kuvaa tässä työssä sokeaa kansannaista arvokkaasti ja kypsästi. Maalauksessa keppinsä kanssa eteenpäin kulkeva vanha nainen kulkee maalaispihapiirissä keskittynein ilmein. Hänen tulee luottaa muihin aisteihinsa. Maalauksessa varsinkin kädet ja kuunteleva ilme tulevat esille. Vapaana olevassa kädessään naisella on pieni puinen kiulu, kuppi.
Juho Rissasta pidetään vahvana ihmisten kuvaajana. Hän maalasi kansanihmisiä, joista etenkin savolaiset olivat hänen mieliaiheitaan. Hän oli itsekin kotoisin vaatimattomista oloista Kuopion maalaiskunnasta. Mallina Sokea- työssä Rissasella oli 94-vuotias Heta Kauppinen Käärmelahdesta. Rissasen mukaan tärkeintä Sokea- maalauksessa oli sosiaalisen myötätunnon herättäminen onnetonta ihmistä kohtaan, taiteellinen kiinnostavuus oli hänestä toissijaista.
Seuraavana vuonna, vuonna 1900, Rissanen sai pronssimitalin Pariisin maailmannäyttelyssä kahdeksan muun suomalaistaiteilijan kanssa. Rissanen sai sen nimenomaan teostensa Sokea ja Povarissa ansiosta.
Aiheesta muualla

Teos Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Kokoelmat: Sokea.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Britt G. Hallqvist

| Britt G>  Hallqvist |
| --- | --- |
 Britt G. Hallqvist ylioppilaana.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. helmikuuta 1914 Uumaja
Kuollut: 20. maaliskuuta 1997 (83 vuotta) Lund
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  kirjailija
Britt Gerda Hallqvist (14. helmikuuta 1914 Uumaja – 20. maaliskuuta 1997 Lund) oli ruotsalainen kirjailija. Hallqvist kasvoi Visbyssä, jossa hänen isänsä oli saksan-, ranskan- ja englanninopettajana. Hänen äitinsä toimi muun muassa kielenkääntäjänä. Hallqvist kävi koulua pääosin Lundissa. Hän kirjoitti paljon lastenkirjoja, joita on käännetty myös suomeksi. Hallqvistin teos on muun muassa Pikku Perttulin pulmat (ruots. Fiffelin får göra allt.) Hän kirjoitti kirjoja myös aikuisille.
Elämänvaiheet ja kirjallinen ura

Hallqvist aloitti kirjallisen uransa lastenkirjoilla: hän kirjoitti koulukirjoja ja kertomuksia Raamatun tapahtumista. Ruotsin kirkko julkaisi 1958 lapsille laulukirjan Kyrkvisor för barn, jossa oli 17 Hallqvistin tekstiä. Hänen lauluilleen on luonteenomaista yksinkertaisuus ja leikkisyys. Kun Ruotsissa 1960-luvulla alkoi virsikirjauudistus, Hallqvist kutsuttiin mukaan työhön. Hän oli asiantuntijajäsenenä vuoden 1986 virsikomiteassa ja kirjoitti, käänsi ja muokkasi virsiä. Hän oli myös jäsenenä vuoden 1986 kirkkokäsikirjakomiteassa. Ruotsin kirkon suomenkielisessä virsikirjassa vuodelta 1986 onkin noin 140 virttä, jotka hän on kirjoittanut, muokannut tai kääntänyt. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suomenkielisessä virsikirjassa on kolme hänen kirjoittamaansa virttä ja ruotsinkielisessä virsikirjassa yhdeksän hänen kirjoittamaansa sekä 20 hänen muokkaamaansa tai kääntämäänsä virttä. Kirjan lisävihkossa Sång i Guds värld on kahdeksan Hallqvistin virttä.
Hallqvist teki yhteistyötä norjalaisen säveltäjän Egil Hovlandin kanssa. Seitsemässä Hallqvistin virressä on Hovlandin kirjoittama sävelmä Ruotsin kirkon virsikirjassa ja kahdessa virressä Suomen kirkon virsikirjassa. He ovat yhdessä valmistelleet erilaisia jumalanpalvelusjärjestyksiä kirkkovuoden eri juhliin. Tunnetuin heidän yhteisistä virsistään on virsi "Måne och sol", "Jumala loi auringon, kuun" (Suomen kirkon virsikirja 135, Ruotsin kirkon virsikirja 21).
Hallqvist on kirjoittanut rukouksia Ruotsin kirkon vuoden 1986 kirkkokäsikirjaan ja rukouskirjaan. Hän sai teologian kunniatohtorin arvon Lundin yliopistossa.
Hallqvist käänsi 1950-luvulla lasten klassikkokirjoja, H. C. Andersenin satuja, Enid Blytonin, Rudyard Kiplingin, L. M. Montgomeryn ja C. S. Lewisin kirjoja. Hän käänsi myös aikuisille kirjoja ja näytelmiä, joista merkittävimpiä 1956 ja 1961 valmistuneet J. W. von Goethen Faust-näytelmän osat sekä Peter Weissin näytelmä Jean-Paul Marat'sta Mordet på Marat. Hän on kääntänyt uudelleen J. R. R. Tolkienin The Hobbit -teoksen.
Hallqvist käänsi 1970-luvulla 12 Shakespearen näytelmää. Ingmar Bergman tilasi häneltä uuden käännöksen muun muassa Kuningas Leariin, Macbethiin ja Hamletiin. Bergman teki paljon yhteistyötä Hallqvistin kanssa, ja hänen kerrotaan todenneen, että "G" Hallqvistin nimessä "Britt G." tarkoittaa Genius – nero. Hallqvist on kääntänyt musiikkidraamaa, Wolfgang Amadeus Mozartin ja Lorenzo Da Ponten librettoja, esimerkiksi Figaron häät ja Andrew Lloyd Webberin ja Tim Ricen musikaalin Jesus Christ Superstar.
Suomennetut lastenkirjat

Lasielefantti: satuja ja runoja (Glaselefanten), ; suom. Terttu Liukko ; runot suom. Kerttu Rukala, Jyväskylä : Gummerus 1956. Sarja: Lasten kirjava kirjasto, 2.
Tuntematon toveri (Den okända kamraten), suom. Kyllikki Holmquist, Jyväskylä : Gummerus 1956. Sarja: Gummeruksen nuorten kirjasto, 22.
Linnunpelättimien juhla: satuja ja runoja (Fågelskrämmornas fest), ; suom. Terttu Liukko ; runot suom. Kerttu Rukala, Jyväskylä : Gummerus 1957. Sarja: Lasten kirjava kirjasto, 6
Pekka, Helinä ja Jukka (Petter, Helga och Toto), suom. Hertta Mukula-Saarinen, Helsinki: Kirjapaja 1966
Pikku Perttulin pulmat (Fiffelin får göra allt), suom. Leena-Kaarina Nykänen, Jyväskylä : Gummerus 1968
Pekka, Helinä ja muut : yhteiseloa (Petter, Helga och de andra), suom. Maili Kuortti Helsinki: Kirjapaja 1972 ISBN 951-621-053-8
Herra Pähkinäinen (Herr Hasselnöt), suom. Marjatta Kurenniemi, Helsinki : Tammi 1973 Sarja: Tammen kultaiset kirjat, 130 ISBN 951-30-2543-8
Kesänkuumat ja talvenkylmät (Sommarvarmt och vinterkallt), suom. Ilpo Tiihonen, Jyväskylä : Gummerus 1976 ISBN 951-20-1331-2
Yksinäinen Nalle (Lillan och Nalle), suom. Sanna Uimonen, Helsinki : Lasten parhaat kirjat 1992 ISBN 951-567-070-5
Seriffi ja kirahvi (Sheriffen och giraffen), suom. anna Uimonen, Helsinki : Lasten parhaat kirjat 1993 ISBN 951-567-085-3
Virsiä > Hallqvistin kirjoittamat virret Suomen ev.lut. kirkon virsikirjassa (1986)

135 Jumala loi auringon, kuun (Måne och sol, Suom. Mika Viljanen, uud. Anna-Maija Raittila 1979)
927 Erämaassa jyvä hiekan (Som ett sandkorn i en öken, suom. Anna-Mari Kaskinen 2014)
977 Pyhän kaupungin porteista saavat (De skall gå i den heliga staden, suom. Anna-Maija Raittila 1994)
Virsiä > Hallqvistin kirjoittamat virret Ruotsin kirkon virsikirjassa (2003)

(Luettelossa on virren suomen- ja ruotsinkieliset alkusanat)
21 Jumala loi auringon, kuun (Måne och sol), Suom. Mika Viljanen 1975, uud. Anna-Maija Raittila 1979
41 Ken luoksemme matkallaan saapuu (Vem är den som kommer på vägen), Suom. Anna-Mari Kaskinen 1998
67 Kuin sateen maa juo kuivunut (Som torra marken dricker (Suom. Niilo Rauhala 1995
90 Vain sydän auki (Blott i det öppna), suom. Anna-Maija Raittila 1996
172 Pyhän kaupungin porteista saavat (De skall gå i den heliga staden), suom. Anna-Maija Raittila 1994, 2002
214 Suo rukoukseni alkaa (Lär mg att bedja av hjärtat, suom. Niilo Rauhala 1996
255 Jokainen niin kiireinen on (Alla har brått, ingen har tid (Suom. Anna-Mari Kaskinen 1996
285 Syvyyksistään hyvyys Herran (Det finns djup i Herrens godhet (Suom. Anna-Mari Kaskinen 1996
313 Nyt tiedän: hän elää (Min Frälsare lever), suom. Pekka Kivekäs 1997
337 Oi Jumalamme, meidät loit (Vår Gud, till dig du skapat oss), suom. Niilo Rauhala 1995, 2000
411 Isä tuntee ihmislapset (Gud har omsorg om vårt släkte), sSuom. Anna-Mari Kaskinen 1996
442 Hän tiensä raskaan kulki vHan gick den svåra vägen), sSuom. Anna-Mari Kaskinen 1996
532 Tulin kirkkoon jotain etsimään (Jag kom inte hit för att jag tror), suom. Anna-Maija Raittila ja Anna-Mari Kaskinen 1995
592 Ristikö vain jäljelle jäi (Gud gick bort), suom. Anna-Mari Kaskinen 1997
613 Taivaassa laulavat enkelit ihanat (Inför Guds himlatron), suom. Anna-Mari Kaskinen 1995
614 Sakkeus oli tullimies (Sackeus var en publikan), suom. Anna-Mari Kaskinen 1997
617 Tiellä me vaellamme (Vi är ett folk på vandring), suom. Anna-Mari Kaskinen 1998
626 Luojamme, tähtien (Herra Jordens Gud, stjärnornas Herre), suom. Niilo Rauhala 1998