stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
81 Terpsichore

| 81 Terpsichore> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  E. W. Tempel
Löytöaika:  30. syyskuuta 1864
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,86 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,26 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,45 AU
Eksentrisyys:  0,207
Kiertoaika Auringon ympäri:  1764 päivää  4,83 vuotta
Inklinaatio:  7,80°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  119 km
Pyörähdysaika:  10,94 h
Absoluuttinen kirkkaus:  8,48
Albedo:  0,051
Asteroidiluokka:  Cb
81 Terpsichore on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi E. W. Tempel vuonna 1864. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Terpsikhore-muusan mukaan. Koska Terpsichoren läpimitta on noin 119 kilometriä, se on melko suuri asteroidivyöhykkeen kappale. Se on kuitenkin tummapintainen C-tyypin asteroidi, jonka albedo on vain noin 0,051. Osittain siksi se löytyi vasta vuonna 1864. Terpsichoren pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 10,94 tuntia.
82 Alkmene

| 82 Alkmene |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  R. Luther
Löytöaika:  27. marraskuuta 1864
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,77 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,16 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,37 AU
Eksentrisyys:  0,219
Kiertoaika Auringon ympäri:  1681 päivää 4,60 vuotta
Inklinaatio:  2,83°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  61 km
Pyörähdysaika:  13 h
Absoluuttinen kirkkaus:  8,40
Albedo:  0,208
Asteroidiluokka:  S
82 Alkmene on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi R. Luther vuonna 1864. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Alkmenen mukaan. Alkmenen läpimitta on noin 61 kilometriä ja sen pyörähdysaika on noin 13 tuntia.
700 Naval Air Squadron

| 700 Naval Air Squadron |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1940-1944 1944-1949 1955-1061 1998-2008 2009-
Valtio:   Yhdistynyt kuningaskunta
Puolustushaarat:  merivoimat
Aselajit:  koelentolaivue
Osa joukkoa:  Ison-Britannian laivaston ilmavoimia
Koko:  laivue
Tukikohta:  RNAS Yeovilton
Motto:  Experientia docet kokemus opettaa
700 Naval Air Squadron (700 NAS) on Britannian Kuninkaallisen laivaston ilmavoimien lentolaivue, joka perustettiin ensimmäisen kerran 1940 ja se on edelleen palveluksessa.
Palvelus

Laivue perustettiin ensi kerran 21. tammikuuta 1940 Orkneylla RNAS Hatstonissa (HMS Sparrowhawk). Laivueeseen oli tarkoitus keskittää kaikki katapulttilentueet, jolloin sen oli tarkoitus toimia kaikkien taistelulaivoille ja risteilijöille sijoitettujen katapulttikoneiden varastona ja esikuntana. Kalustona oli 42 Walrus-lentovenettä, 11 Fairey Seafox -kellukekonetta ja 12 Fairey Swordfish -kellukekonetta. Yksi laivueen lentueista sijoitettiin Sullom Voeen 16. heinäkuuta 1940 kalustonaan 6-8 Walrus-lentovenettä niin sanottuna Shetland lentueena. Marraskuussa vastaava lentue muodostettiin 701 laivueesta nimellä Stornoway lentue, joka liitettiin Sullom Voessa olevan lentueeseen toukokuussa 1941.
Laivueen risteilijä HMS Manchesterille sijoitettu Walrus (P5666) havaitsi 21. kesäkuuta 1940 Scharnhorstin, mutta sitä ei tavoitettu.
Laivueesta sijoitettiin lisäksi lentueita merentakaisille alueille. Välimeren lentue perustettiin 16. lokakuuta 1941 tukikohtanaan Dekheila, minkä vastuulla olivat kaikki Lähi-idän alueen maihin sijoitetut Välimeren laivaston alaiset lentokoneet. Lentue sijoitettiin ilmavoimien 201 ryhmän alaisuuteen  ja sen nimeksi tuli No. 700 (Levant) Squadron laivueen saavuttua Beirutiin 11. toukokuuta 1942. Siihen liitettiin pelastuslentue ja laivue nimettiin 1. lokakuuta 701 laivueeksi.
Laivueen Walrus upotti 11. heinäkuuta 1942 Kyproksen itäpuolella yhdessä Etelä-Afrikan laivaston SAS Protean ja troolari HMS Southern Maidin kanssa Italian laivaston sukellusveneen Ondinan. Kaikkiaan sodan aikana laivueen koneet upottivat tai vaurioittivat viittä sukellusvenettä, joista yksi oli Vichyn Ranskan laivaston Poncelet 7. marraskuuta 1940 Kamerunin rannikolla. Laivue lakkautettiin maaliskuussa 1944, jolloin sen henkilöstö siirrettiin 771 laivueeseen.
Laivue perustettiin uudelleen lokakuussa 1944 koelentokouluna. Se liitettiin elokuussa 1955 laivaston tukiyksiköihin ja laivue koelensi RNAS Lee-on-Solentissa Whirlwind HAS.7 -helikoptereita. Se koelensi de Havilland Sea Vixenit HMS Victoriousilla ja HMS Centaurilla vuonna 1958 ja lokakuussa laivue perusti lentueen Yeoviltoniin koelentämään Saunders Roe P.531 -helikopterit selvitettäessä tarvetta uusille helikoptereille. Työ johti lopulta Westland Waspin kehittämiseen. Lokakuussa 1960 testattiin Fairey Gannetia ja Hawker Sea Hawkia HMS Vengeancella. Laivue lakkautettiin heinäkuussa 1961 RNAS Yeoviltonissa.
Joukko erillisiä koelentueita, joiden tehtävänä oli testata yksittäisiä konetyyppejä, muodostivat uuden 700 laivueen. Lentueet kuitenkin jatkoivat toimintaansa erillisinä ja ne erotettiin toisistaan lisäkirjaimella kuten 700B NAS.
6. laivue (RNAS)

| 6>  laivue |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1916–1917 1917–1918
Valtio:   Yhdistynyt kuningaskunta
Puolustushaarat:  merivoimat
Osa joukkoa:  Laivaston lentojoukot
6. laivue (engl. No. 6 Squadron) oli laivaston lentojoukkojen (engl. Royal Naval Air Service) lentolaivue, jonka historia alkaa vuodesta 1916. Laivueen toiminta alkoi tiedustelu- ja pommitustehtävillä ensimmäisessä maailmansodassa. Laivue lakkautettiin muodostettaessa 1. huhtikuuta 1918 Britannian kuninkaalliset ilmavoimat puolustushaaraksi liittämällä maavoimien ja laivaston lentojoukot yhteen.
Historia

Laivaston lentojoukkojen 6. laivueen runko koottiin 1. marraskuuta 1916 Doverissa, mistä se siirrettiin 12. joulukuuta Ranskaan Dunkerqueen pohjoispuolelle Petite Syntheen. Laivue perustettiin 31. joulukuuta virallisesti Petite Synthessä laivaston lentojoukkojen 4. lennoston A laivueesta hävittäjälaivueena komentajanaan John Joseph Petre.
Vuoden 1916 lopulla ja seuraavan vuoden alussa maavoimat anoivat amiraliteetilta, että laivaston lentojoukkojen laivueet täydentäisivät maavoimien ilma-armeijakunnan joukkoja lisääntyviä saksalaislaivueita vastaan.  Pyynnön seurauksena 1., 3., 6. ja 8. laivue määrättiin maavoimien tueksi. 6. laivue siirrettiin 11. maaliskuuta 1917 La Bellevueen, missä se kuului 3. prikaatin 13. lennostoon. Kuukautta myöhemmin 11. huhtikuuta laivue siirrettiin Chipillyyn 4. prikaatin 14. lennostoon, minkä mukana se siirtyi 26. huhtikuuta Fleziin Guizencourtiin. Lennoston tehtävänä oli tukea 3. armeijaa 9. huhtikuuta alkaneessa Arrasin taistelussa. Petre sai surmansa lento-onnettomuudessa 13. huhtikuuta ja laivueenkomentajan tehtävät vastaanotti 14. huhtikuuta C. D. Breeselle. Laivue oli 18.-19. kesäkuuta Bray Dunesin rintamatukikohdassa. Laivueen kalustona olivat Nieuport 10, 11, 12 ja 17bis ennen kuin ne vaihdettiin kesäkuussa Sopwith Cameleihin. Laivue kuului 29. kesäkuuta saakka 4. prikaatin 3. lennostoon ja sen jälkeen taas saman prikaatin 14. lennostoon. Laivue siirrettiin 26. elokuuta Dunkerqueen, missä se lakkautettiin seuraavana päivänä. Laivueen henkilöstö ja kalusto siirrettiin 9. ja 10. laivueisiin, joista tuli myöhemmin ilmavoimien 209. ja 210. laivueet. Dunkerquen ympäristön kentillä ollessaan laivue tuhosi Britteinsaarilta palaavia keisarillisen Saksan ilmavoimienselvennä Gotha-pommittajia.
Laivue perustettiin uudelleen Walmer-laivueen ja 11. laivueen henkilöstöstä kalustonaan  Airco D.H.4 ja D.H.9 -pommikoneet 1. tammikuuta 1918 Doverissa, mistä se siirrettiin 5. lennostoon Petite Syntheen 14. tammikuuta. Laivueen komentajana oli C. T. MacLaren. Laivue liitettiin 30. maaliskuuta 2. prikaatin 11. lennostoon Ste. Marie Cappeliin. Kun Britannian kuninkaalliset ilmavoimat perustettiin yhdistämällä maavoimien ja ilmavoimien laivueet niin 6. laivueesta tuli 1. huhtikuuta 1918 ilmavoimien 206. laivue, joka kuului edelleen 2. prikaatin 11. lennostoon..
Aiheesta muualla

Westrop, Mike: A History of No.6 Squadron Royal Naval Air Service in World War I.  Atglen:  A. Schiffer Military History Book, 2006.  ISBN 0-7643-2425-X  (englanniksi)
84 Klio

| 84 Klio> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  R. Luther
Löytöaika:  25. elokuuta 1865
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,36 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  1,80 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  2,92 AU
Eksentrisyys:  0,237
Kiertoaika Auringon ympäri:  1325 päivää  3,63 vuotta
Inklinaatio:  9,33°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  79 km
Pyörähdysaika:  23,56 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,32
Albedo:  0,053
Asteroidiluokka:  G/Ch
84 Klio on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi R. Luther vuonna 1865. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Kleio-muusan mukaan.
Klion läpimitta on noin 79 kilometriä ja se kuuluu G- tai Ch-tyyppiin. Klion pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 23,56 tuntia.
334 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku eaa. · 300-luku eaa. · 200-luku eaa.
Vuosikymmenet: 400-luku eaa. · 390-luku eaa. · 380-luku eaa. · 370-luku eaa. · 360-luku eaa. · 350-luku eaa. · 340-luku eaa. · 330-luku eaa. · 320-luku eaa. · 310-luku eaa. · 300-luku eaa. · 290-luku eaa.
Vuodet: 400 eaa. · 399 eaa. · 398 eaa. · 397 eaa. · 396 eaa. · 395 eaa. · 394 eaa. · 393 eaa. · 392 eaa. · 391 eaa. · 390 eaa. · 389 eaa. · 388 eaa. · 387 eaa. · 386 eaa. · 385 eaa. · 384 eaa. · 383 eaa. · 382 eaa. · 381 eaa. · 380 eaa. · 379 eaa. · 378 eaa. · 377 eaa. · 376 eaa. · 375 eaa. · 374 eaa. · 373 eaa. · 372 eaa. · 371 eaa. · 370 eaa. · 369 eaa. · 368 eaa. · 367 eaa. · 366 eaa. · 365 eaa. · 364 eaa. · 363 eaa. · 362 eaa. · 361 eaa. · 360 eaa. · 359 eaa. · 358 eaa. · 357 eaa. · 356 eaa. · 355 eaa. · 354 eaa. · 353 eaa. · 352 eaa. · 351 eaa. · 350 eaa. · 349 eaa. · 348 eaa. · 347 eaa. · 346 eaa. · 345 eaa. · 344 eaa. · 343 eaa. · 342 eaa. · 341 eaa. · 340 eaa. · 339 eaa. · 338 eaa. · 337 eaa. · 336 eaa. · 335 eaa. · 334 eaa. · 333 eaa. · 332 eaa. · 331 eaa. · 330 eaa. · 329 eaa. · 328 eaa. · 327 eaa. · 326 eaa. · 325 eaa. · 324 eaa. · 323 eaa. · 322 eaa. · 321 eaa. · 320 eaa. · 319 eaa. · 318 eaa. · 317 eaa. · 316 eaa. · 315 eaa. · 314 eaa. · 313 eaa. · 312 eaa. · 311 eaa. · 310 eaa. · 309 eaa. · 308 eaa. · 307 eaa. · 306 eaa. · 305 eaa. · 304 eaa. · 303 eaa. · 302 eaa. · 301 eaa. · 300 eaa. · 299 eaa.
Aleksanteri Suuren sotaretki vuonna 334 eaa.
Tapahtumia

Aleksanteri Suuri ylitti armeijoineen Hellespontoksen ja kukisti persialaiset satraapit Granikosjoen taistelussa.
Aleksanteri Suuri valtasi joukkoineen Miletoksen ja Lyydian pääkaupungin Sardiin.
Halikarnassoksen piiritys, Aleksanteri Suuren joukot valtasivat kaupungin verisen piirityksen jälkeen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 334 eaa. Wikimedia Commonsissa
621

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Svintila nousi visigoottien kuninkaaksi.
Kuolleita

Sisebut, visigoottien kuningas
538

| --- | --- |
Vuosisadat: 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku
Vuosikymmenet: 490-luku · 500-luku · 510-luku · 520-luku · 530-luku · 540-luku 550-luku · 560-luku · 570-luku · 580-luku · 590-luku · 600-luku
Vuodet: 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509 510 · 511 · 512 · 513 · 514 · 515 · 516 · 517 · 518 · 519 520 · 521 · 522 · 523 · 524 · 525 · 526 · 527 · 528 · 529 530 · 531 · 532 · 533 · 534 · 535 · 536 · 537 · 538 · 539 540 · 541 · 542 · 543 · 544 · 545 · 546 · 547 · 548 · 549 550 · 551 · 552 · 553 · 554 · 555 · 556 · 557 · 558 · 559 560 · 561 · 562 · 563 · 564 · 565 · 566 · 567 · 568 · 569 570 · 571 · 572 · 573 · 574 · 575 · 576 · 577 · 578 · 579 580 · 581 · 582 · 583 · 584 · 585 · 586 · 587 · 588 · 589 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609
Tapahtumia

Ostrogoottien kuningas Vitiges joutui lopettamaan Rooman piirityksen.
Syntyneitä

Japanin keisari Bidatsu
Zhiyi, Tiantai-buddhalaisuuden perustaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 538 Wikimedia Commonsissa
5D (Fifth Dimension)

| ”5D (Fifth Dimension)” The Byrds |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Fifth Dimension
 B-puoli: ”Captain Soul”
 Äänitetty : 25. toukokuuta 1966
 Julkaistu: 13. kesäkuuta 1966
 Formaatti: 7" single
 Tekijä(t): Roger McGuinn
 Tuottaja(t): Allen Stanton
 Tyylilaji: folk rock, psykedeelinen rock
 Kesto: 02.33
 Levy-yhtiö: Columbia, CBS
The Byrdsin muut singlet
| ”Eight Miles High” 1966 | ”5D (Fifth Dimension)” 1966 | ”Mr. Spaceman” 1966 |
”5D (Fifth Dimension)” on Roger McGuinnin kirjoittama ja The Byrds -yhtyeen esittämä kappale vuodelta 1966. Se julkaistiin albumin Fifth Dimension avausraitana sekä erikseen singlenä. Kappale saavutti sijan 44 Billboard Hot 100 -listalla.
Laulun synty ja työstö

McGuinn löysi kappaleen inspiraation Don Landisin filosofisesta kirjasta 1-2-3-4, More More More, joka käsitteli kysymyksiä havainnoinnista ja todellisuudesta. McGuinn teki aiheesta ihmettelyä ja voitonriemua käsittelevän laulun.
»Se mistä kerron (laulussa), on koko universumi – viides ulottuvuus, joka on korkeus, leveys, syvyys, aika ja jokin muu. Mutta on ehdottomasti olemassa enemmän ulottuvuuksia kuin viisi. Se on ääretön. Viides ulottuvuus on tieteellisen tietämyksen kynnys. Katsohan, ihmisiä liikkuu elämän viidennessä ulottuvuudessa ja tutkijat ovat edelleen kahdella tai kolmella ulottuvuusasteella. Siinä on ristiriita. Suuri osa maailmastamme on hyvin materialistista ja tieteellistä. Se jättää huomiotta universumin kauneuden. Siitä kappaleessa on kyse. Ehkä se kertoo muutamille ihmisille, mistä elämässä on kyse. Urkuja soittaa siinä Van Dyke Parks. Kun hän tuli studioon, pyysin häntä ajattelemaan Bachia. Hän joka tapauksessa ajatteli Bachia jo valmiiksi.» 
(Roger McGuinn, kappaleen kirjoittaja)
Kappaleen sävellys muistutti suuresti Bob Dylanin musiikkia, minkä lisäksi urut olivat ensimmäistä kertaa yhtyeen uralla tärkeässä roolissa. ”5D (Fifth Dimension)” äänitettiin 25. toukokuuta 1966.
Julkaisu ja vastaanotto

”5D (Fifth Dimension)” ilmestyi Columbia Recordsin julkaisemana singlenä 13. kesäkuuta 1966. Sen julkaisemista on pidetty suurena riskinä, sillä edellissingle ”Eight Miles High” oli joutunut soittokieltoon, kun sen oltiin epäilty olevan ”huumelaulu”. Kyseisen kappaleen nimi kertoi korkealla käymisestä, mutta nyt lisäksi venytettiin muitakin ulottuvuuksia. Kappale nousi Billboard-listan sijalle 44. Britanniassa singlen julkaisi Columbian sijaan CBS Records. Se ei kuitenkaan menestynyt. Singlen B-puolella oli molemmissa painoksissa kappale ”Captain Soul”.
18. heinäkuuta 1966 ”5D (Fifth Dimension)” ilmestyi The Byrdsin kolmannen studioalbumin Fifth Dimension avausraitana.
Julkaisu ja vastaanotto > Listasijoitukset

| Valtio | Lista | Korkein sijoitus | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | Billboard Hot 100 | 44. | 1966 |  |
86 Semele

| 86 Semele> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  F. Tietjen
Löytöaika:  4. tammikuuta 1866
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  3,11 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,46 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,76 AU
Eksentrisyys:  0,209
Kiertoaika Auringon ympäri:  2007 päivää  5,49 vuotta
Inklinaatio:  4,82°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  121 km
Pyörähdysaika:  16,63 h
Absoluuttinen kirkkaus:  8,54
Albedo:  0,047
Asteroidiluokka:  C
86 Semele on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi F. Tietjen vuonna 1866. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Semelen mukaan.
Semele on suhteellisen suuri päävyöhykkeen kohde, sillä sen läpimitta on noin 121 kilometriä. Se kuuluu tummiin hiilipitoisiin C-tyypin asteroideihin ja sen albedo on vain noin 0,047. Semelen pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 16,63 tuntia.
Nokia 8210

| Nokia 8210 |
| --- | --- |
 Nokia 8210
Valmistaja:  Nokia
Julkaistu:  1999 
Käyttöverkot:  GSM 900/1800 MHz 
Mitat:  101,5 × 44,5 × 17,4 mm 
Paino:  79 g 
Värien lukumäärä:  Ei värinäyttöä 
Kamera:  Ei 
Radio:  Ei 
Valmiusaika:  50–150 h (650 mAh Li-Ion BLB-2) 
Puheaika:  2–3 h 20 min
Tiedonsiirto:  Infrapunaportti 
Muuta:  Vaihdettavat Xpress-on-kuoret, T9-tekstinsyöttö,
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 8210 on Nokia Mobile Phones Oy:n vuonna 1999 julkaisema puhelinmalli. 8210-malli oli julkaisuhetkenään poikkeuksellisen pienikokoinen ja kevyt matkapuhelin. Se painoi 79 grammaa ja puhelimen mitat olivat 101,5 × 44,5 × 17,4 mm.
Nokia 8210 -malliin on mahdollista vaihtaa värikuoria. Mukana puhelimessa tuli neljä peliä (mm. alkuperäinen Snake). Puhelimen infrapunaportti mahdollisti esimerkiksi yhteystietojen ja käyntikorttien siirron.
Nokian tuolloisen johtajan Eero Miettisen mukaan 8210-mallin tavoitteena oli herättää kiinnostusta muotitietoisissa ja trendiherkissä ostajissa. Frank Nuovon johdolla muotoiltu Nokia 8210 esiteltiinkin elektroniikkatapahtuman sijasta poikkeuksellisesti Kenzon muotinäytöksen yhteydessä Pariisissa. Lanseerauksen aikoihin Nokian verkkosivuilta saattoi lukea Nuovon ajatuksia muodin kehityksestä, ja linkkien kautta lukija voi edetä erilaisille elämäntapasivustoille ja muotitalojen esittelyihin.
89 Julia

| 89 Julia |
| --- | --- |
 Julia Very Large Telescopen kuvaamana.
Löytäminen
Löytäjät:  Édouard Jean-Marie Stephan
Löytöaika:  6. elokuuta 1866
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  2,55 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  2,08 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  3,02 AU
Eksentrisyys:  0,183
Kiertoaika Auringon ympäri:  1488 päivää 4,07 vuotta
Inklinaatio:  16,14°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  151 km
Pyörähdysaika:  11,39 h
Absoluuttinen kirkkaus:  6,60
Albedo:  0,176
Asteroidiluokka:  S/K
89 Julia on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Édouard Jean-Marie Stephan vuonna 1866. Pikkuplaneetta on todennäköisesti nimetty Korsikan suojeluspyhimys Julian mukaan.
Julian läpimitta on noin 151 kilometriä, joten se on melko suuri päävyöhykkeen kappale. Julian pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 11,39 tuntia.
Valokäyrämittausten avulla luotu kolmiulotteinen malli Juliasta.
490 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

1. Persialaissota – Persia hyökkää Kreikkaan Aigeanmeren kautta.
12. syyskuuta – Kreikkalaiset kaupunkivaltiot löivät Persian kuninkaan Dareios I:n armeijan Marathonin taistelussa. Perimätiedon mukaan Feidippides juoksi Ateenasta ilmoittamaan spartalaisille persialaisten saapumisesta – myöhemmin tästä kehittyi maratoniksi nimetty urheilulaji. Plutarkhoksen mukaan Feidippides juoksi Maratonista Ateenaan kertomaan, että persialaiset oli voitettu.
Syntyneitä

Empedokles, antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi.
Kuolleita

Kallimakhos - Ateenalainen strategi, kuoli Marathonin taistelussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 490 eaa. Wikimedia Commonsissa
82 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Tapahtumia

Burebistasta tulee tiettävästi Daakian kuningas.
630

| --- | --- |
Vuosisadat: 400-luku · 500-luku · 600-luku · 700-luku · 800-luku
Vuosikymmenet: 590-luku · 600-luku · 610-luku · 620-luku · 630-luku · 640-luku 650-luku · 660-luku · 670-luku · 680-luku · 690-luku · 700-luku
Vuodet: 590 · 591 · 592 · 593 · 594 · 595 · 596 · 597 · 598 · 599 600 · 601 · 602 · 603 · 604 · 605 · 606 · 607 · 608 · 609 610 · 611 · 612 · 613 · 614 · 615 · 616 · 617 · 618 · 619 620 · 621 · 622 · 623 · 624 · 625 · 626 · 627 · 628 · 629 630 · 631 · 632 · 633 · 634 · 635 · 636 · 637 · 638 · 639 640 · 641 · 642 · 643 · 644 · 645 · 646 · 647 · 648 · 649 650 · 651 · 652 · 653 · 654 · 655 · 656 · 657 · 658 · 659 660 · 661 · 662 · 663 · 664 · 665 · 666 · 667 · 668 · 669 670 · 671 · 672 · 673 · 674 · 675 · 676 · 677 · 678 · 679 680 · 681 · 682 · 683 · 684 · 685 · 686 · 687 · 688 · 689 690 · 691 · 692 · 693 · 694 · 695 · 696 · 697 · 698 · 699 700 · 701 · 702 · 703 · 704 · 705 · 706 · 707 · 708 · 709
Tapahtumia

Islamilaisen legendan mukaan profeetta Muhammad valloitti Mekan vuonna 632.
Syntyneitä

Konstans II, Bysantin keisari (641–668)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 630 Wikimedia Commonsissa