stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zenonin paradoksit

Paradoksien nimi juontuu Zenon Elealaisesta, joka kuului Parmenideen perustamaan elealaiseen koulukuntaan.
Zenonin paradoksit ovat Zenon Elealaisen ja hänen oppilaidensa kehittämiä paradokseja, jotka perustuvat liikkeen, moneuden, jatkuvuuden ja äärettömyyden käsitteisiin. Paradoksien tavoitteena oli paljastaa ristiriitoja, jotka seuraavat oletuksesta, että liike, moneus jne. ovat olemassa. Paradokseja on yhteensä yhdeksän.
Ei ole varmuutta siitä, laatiko Zenon paradoksinsa todistaakseen Parmenideen väitteen, etteivät liike, moneus ja monet vastaavat ilmiöt ole todellisia, vai oliko paradoksien tarkoituksena lähinnä osoittaa nämä monen kreikkalaisen filosofisen koulukunnan hyväksymät käsitteet ristiriitaisiksi, mikä on auttanut elealaisen koulukunnan monismin puolustamisessa. On ehdotettu, että paradoksit olisi suunnattu esimerkiksi pythagoralaisia tai atomisteja vastaan, tai niitä vastaan, jotka kannattivat asioiden (kuten tilan tai ajan) loputonta jaettavuutta osiin.
Vaikka antiikin kreikkalaiset hylkäsivät paradoksit mielettöminä, ne ovat vaivanneet länsimaalaisia ajattelijoita hyvin pitkään. Paradoksien tutkimista vaikeuttaa se, ettei Zenonin ilmeisesti laajasta tuotannosta ole säilynyt kuin kolme fragmenttia. Esimerkiksi Zenonin neljä kuuluisinta paradoksia, jotka on esitetty liikettä vastaan, tunnetaan vain välillisesti. Ongelmallista asian suhteen on myös se, että kaikki tärkeimmät Zenonia koskevat lähteet, Aristoteleen, Platonin ja Simplikioksen teokset, käsittelevät hänen ajatuksiaan negatiivisessa valossa.
Zenonin paradokseista tunnetuin lienee nimellä "Akhilleus ja kilpikonna" -tunnettu tarina. Paradoksin mukaan nopeajalkainen Akhilleus ei kilpajuoksussa kykene koskaan ohittamaan kilpikonnaa, sillä ohittaakseen Akhilleuksen on ensin juostava siihen missä kilpikonna on. Kun Akhilleus saapuu tähän paikkaan, on kilpikonna liikkunut siitä eteenpäin. Sama toistuu kilpikonnan uuden sijainnin suhteen. Näin Akhilleus ei koskaan saavuta kilpikonnaa. Tämän paradoksin ratkaisu liittyy siihen, että vaikka äärellinen matka jaettaisiin äärettömän moneen osaan, matka on silti äärellinen.
Paradoksien on sanottu johtuneen siitä, että antiikin Kreikan matematiikasta ja ajattelusta puuttui raja-arvon käsite, jonka avulla nollaa tai ääretöntä lähestyviä muuttujia voidaan käsitellä. Toisaalta on myös väitetty, ettei raja-arvon käsitteellä voi tyhjentävästi selittää paradokseja.
Liikettä vastaan suunnatut paradoksit

Zenonin neljä tunnetuinta paradoksia ovat kaikki suunnattuja liikkeen käsitettä vastaan. Nämä neljä paradoksia ovat dikotomia-paradoksi, Akhilleus (ja kilpikonna) -paradoksi, nuoli-paradoksi ja stadion-paradoksi. Ne tunnetaan pelkästään Aristoteleen esittämässä muodossa (Fysiikka, kirjat VI ja VIII). Aristoteles antoi kuvausten lisäksi selitykset sille, miksi paradoksit ovat virhepäätelmiä. Aristoteleen käyttämää lähdettä ei tiedetä; hän on saattanut tuntea ne suullisen perimätiedon kautta.
Se, että paradoksit tunnetaan vain Aristoteleen kautta, on tutkimuksen kannalta ongelmallista, koska hän vastusti Parmenideen ja Zenonin koulukunnan ajattelua. Näin hän ei välttämättä esitä paradokseja siinä muodossa kuin Zenon ne todellisuudessa esitti.
Liikettä vastaan suunnatut paradoksit > Dikotomia

Dikotomia-paradoksin mukaan liike on mahdotonta, koska ”paikan suhteen liikkuvan täytyy saapua matkan puoliväliin, ennen kuin se saapuu perille”. Tämä puoliksi jakaminen jatkuisi loputtomiin.
Kuvitellaan, että objekti liikkuu paikasta A paikkaan B. Näin sen täytyy paikkaan B päästäkseen ensin saavuttaa paikka B1 A:n ja B:n puolessavälissä. Kuitenkin, ennen kuin tämä voi tapahtua, objektin tulee ensin saavuttaa paikka B2 A:n ja B1:n puolessavälissä. Ja edelleen, ennen kuin tämä voi tapahtua, objektin tulee ensin saavuttaa paikka B3 A:n ja B2:n puolessavälissä, ja näin loputtomiin. Näin liike ei voi koskaan edes alkaa.
Eräs ratkaisu: Paradoksien yleinen ratkaisu liittyy siihen, että teorian aksioomia (systeemiä) on rajoitettu jollakin tavalla tai aksioomat on muotoiltu väärin. Tästä syystä paradoksin olemassaolo antaa yleensä uutta tietoa systeemistä, teoriasta. Liike-paradoksissa yllä siirrytään koko ajan kohti sitä ajanhetkeä, jolloin liike ei ole vielä alkanut ja niinpä liike ei ala. Koska siis tarkastellaan periaatteessa aikaa, jolloin liike ei ole vielä alkanut (hämärä paradoksin tausta-aksiooma), niin liike ei ole vielä alkanut. Jos tarkastellaan ajanhetkeä, jossa liikettä on tapahtunut, liikettä on tapahtunut.
Liikettä vastaan suunnatut paradoksit > Akhilleus

Akhilleus-paradoksi väittää ”ettei nopein juoksija voi koskaan tavoittaa hitainta juoksijaa, sillä takaa-ajoasemassa olevan täytyy ensiksi tulla siihen kohtaan, josta häntä pakeneva aloitti juoksunsa, joten hitaammalla täytyy aina olla jonkin verran etumatkaa”.
Kuvitellaan, että Akhilleus juoksee kilpaa kilpikonnan kanssa. Hän juoksee kymmenkertaista nopeutta kilpikonnaan nähden, mutta lähtee pisteestä A, 100 jalkaa pisteestä T1 lähtevää kilpikonnaa myöhemmin. Saadakseen kilpikonnan kiinni, Akhilleuksen tulee ensin saavuttaa piste T1. Kuitenkin kun hän on saavuttanut pisteen T1, kilpikonna on edennyt 10 jalkaa pisteeseen T2. Akhilleus juoksee edelleen pisteeseen T2. Kun hän on saavuttanut tämän pisteen, kilpikonna on edelleen yhden jalan hänen edellään pisteessä T3, ja niin edelleen. Näin Akhilleus ei voi koskaan saavuttaa kilpikonnaa.
Eräs ratkaisu: Tässä tapauksessa systeemiä on rajoitettu niin, että lähtökohtaisesti koskaan ei tarkastella ajanhetkeä, jolloin Akhilleus ohittaa kilpikonnan. Tarkastellaan vain ajanhetkiä, jotka lähestyvät asymptoottisesti ohitushetkeä. Ja näin Akhilleus ei tavoita koskaan kilpikonnaa. Vertaa edellinen paradoksi.
Liikettä vastaan suunnatut paradoksit > Nuoli

Nuoli-paradoksin mukaan liike on mahdotonta, koska ”jos paikan suhteen liikkuva on aina nykyhetkessä, lentävän nuolen täytyy olla liikkumaton”.
Kuvitellaan, että nuoli lentää yhtämittaisesti eteenpäin jonkin ajan verran. Jos otetaan mikä tahansa hetki kyseisenä aikana, on mahdotonta, että nuoli lentäisi tuolloin, koska kyseisen hetken pituus on nolla. Näin nuoli ei voi olla kahdessa paikassa yhtä aikaa. Jokaisella ajan hetkellä nuoli on yhtä liikkumaton, ja näin se on liikkumaton koko kyseisenä aikana lentäessään.
Eräs ratkaisu: Tässä tarkastellaan vain yhtä ajanhetkeä, nykyhetkeä. Aika siis pysäytetään. Koska aikaa ei kulu ja nopeus on matka jaettuna ajalla (aika ja matka siis nollia), tullaan epämääräiseen tilaan. Tarkastelemalla hetkeä, jossa aikaa ei kulu, ei ole liikettä. Nuolen liike muodostuu rajattomasta määrästä lyhyitä nykyhetkiä (joissa nuoli on lähes paikallaan (vrt. hidastus)), ei yhdestä nykyhetkestä.
Eino Kailan mukaan liikkeen paradoksit eivät ratkea millään kuvaustavalla, jossa liike (tai aika) hajotetaan osiin eli siirtymiseksi kohdasta A kohtaan B, koska tällöin liikkeen ”liikkuminen” kadotetaan, emmekä pysty kuvaamaan pisteiden välillä tapahtuvaa siirtymistä, koska niiden välille voidaan aina kuvitella uusi piste. Kailan mukaan liike ei ole varsinaisesti siirtymistä pisteestä toiseen, eikä aika ole siirtymistä hetkestä toiseen vaan molemmat ovat katkeamattomia kontinuumeja eli jatkumoita (Valitut teokset, 1). Vasta pysähtyessään voidaan todeta mihin pisteeseen liike päättyi.
Aristoteles kuvasi aikanaan ajan luonnetta sanomalla sen olevan kahden asian tilan välisen muutoksen kesto. Nuoliparadoksissa aikaa ja tapahtumista ajatellaan kahtena erillisenä vaikutuksena, vaikka sen sijaan olisi luontevaa ajatella ne erillisiksi vain tulkinnan kannalta, mutta reaalisesti samoiksi asioiksi. Ne näet ehdollistavat toisensa. Toisin sanoen ei ole tapahtumaa ilman aikaa, eikä aikaa ilman tapahtumaa.
Liikettä vastaan suunnatut paradoksit > Stadion

Stadion-paradoksi koskee ”yhtä suuria kappaleita, jotka liikkuvat stadionilla yhtä suurien kappaleiden ohi vastakkaisista suunnista yhtä suurella nopeudella”, ja sen mukaan ”puolet ajasta on yhtä pitkä kuin kaksinkertainen aika”.
Kuvitellaan, että kappale A pysyy paikallaan, ja kappaleet B ja C liikkuvat vastakkaisiin suuntiin (B oikealle ja C vasemmalle), kumpikin yhden kappaleen osan verran suhteessa kappaleeseen A. Kappaleen A suhteen kappaleet B ja C liikkuvat lyhimmässä mahdollisessa ajassa kumpikin yhden kappaleen osan verran, mutta toisiinsa nähden ne liikkuvat kaksi kappaleen osaa.
Moneutta vastaan suunnatut paradoksit

Zenon esitti myös kolme argumenttia moneuden käsitettä vastaan. Nämä tunnetaan Platonin (Parmenides) ja Simplikioksen (Kommentaari Aristoteleen Fysiikkaan) kautta.
Moneutta vastaan suunnatut paradoksit > Samanlaisuus ja erilaisuus

Samanlaisuutta ja erilaisuutta koskevan argumentin mukaan jos on olemassa monia asioita, niiden täytyy olla sekä samanlaisia että erilaisia keskenään, mikä on ristiriitaista. Argumentista ja sen perusteluista ei kuitenkaan tiedetä mitään muuta.
Moneutta vastaan suunnatut paradoksit > Äärellisyys ja äärettömyys

Äärellisyyttä ja äärettömyyttä koskevan argumentin mukaan jos on olemassa monia asioita, niitä täytyy olla se määrä kuin niitä on, toisin sanoen joku tietty äärellinen määrä. Toisaalta niiden välissä on aina joitakin muita asioita, ja näiden välissä edelleen muita, joten asioita on tällöin äärettömästi.
Moneutta vastaan suunnatut paradoksit > Koottomuus ja ääretön koko

Koottomuutta ja ääretöntä kokoa koskevan argumentin mukaan jos on olemassa monia asioita, ne ovat niin pieniä ettei niillä ole kokoa. Toisaalta kaikilla olemassa olevilla moneuden osilla on oltava koko, koska muulloin koko kokonaisuudellakaan ei olisi mitään kokoa. Tällöin asioiden osat ovat jonkun etäisyyden päässä toisistaan, ja edelleen näiden osat joidenkin etäisyyksien päässä toisistaan, niin että asioilla on loppujen lopuksi ääretön koko.
Muut paradoksit

Liikettä vastaan suunnattujen neljän paradoksin lisäksi Aristoteles esitti myös kaksi muuta, vähemmän tunnettua paradoksia: paikan paradoksin ja hirssinjyvän paradoksin.
Muut paradoksit > Paikan paradoksi

Paikan paradoksin mukaan ”jos kaikki oleva on jossakin paikassa, on selvää, että on olemassa myös paikan paikka ja näin äärettömästi”.
Paradoksia on mahdollisesti käytetty puolustamaan Parmenideen monismia sellaisia hyökkäyksiä vastaan, joissa on pyritty osoittamaan, että parmenidelaisen Yhden on sijaittava jossain muussa paikassa kuin itsessään.
Muut paradoksit > Hirssinjyvän paradoksi

Hirssinjyvän paradoksin mukaan ”mikä tahansa hirssin osa aiheuttaa äänen pudotessaan”. Aristoteleen mukaan kuitenkin ”mikään ei estä sitä, ettei tällainen osa liikuta missään ajassa sitä ilmaa, jota koko vakka liikuttaa pudotessaan. Eikä se siis vakassa liikuta edes sen suuruista osaa koko ilmasta, jota se liikuttaisi, jos se olisi itsekseen, sillä mikään osa ei edes ole olemassa koko vakassa muuten kuin potentiaalisesti”.
Zenonin ajatus on, että jos vakallinen hirssinjyviä tuottaa pudotessaan äänen, tällöin myös yhden hirssinjyvän tai miten tahansa pienen osan hirssinjyvästä on tuotettava ääni. Tästä seuraa kuitenkin kysymys, miksi emme kuule niin pientä ääntä? Toisaalta jos tarpeeksi pienestä osasta ei synny ääntä lainkaan, tällöin äänen määrä ei olisi suhteessa äänen aiheuttavan syyn määrään, mikä olisi perustavien oletustemme vastaista.
Vaikutus

Zenonin paradoksien vaikutus ei ollut pelkästään negatiivinen, tiettyjä kantoja vastustava ja kumoava: ne myös lisäsivät kiinnostusta matematiikan perustan tutkimukseen sekä matematiikan ja fysikaalisen todellisuuden välisen suhteen tutkimukseen. Niillä oli suuri vaikutus muun muassa Aristoteleen töihin näillä alueilla.
Kirjallisuutta

Bostock, D.: Aristotle, Zeno and the potential infinite. Proceedings of the Aristotelian Society, 3/1972, 73. vsk, s. 37-51.
Grünbaum, A.: Modern Science and Zeno's Paradoxes.  London:  Allen and Unwin, 1968.
Salmon, W.: Zeno's Paradoxes.  Indianapolis & New York:  Bobbs-Merrill, 1970.
Zenon Elealainen: Fragmentit ja paradoksit.  (Käännös ja saatesanat Reijo Valta)  Kurikka:  Jyväs-Ainola, 2001.  ISBN 952-5353-06-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zenonin paradoksit Wikimedia Commonsissa
Huggett, Nick: Zeno's Paradoxes The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Kaavio dikotomia-paradoksista.
Kaavio Akhilleus-paradoksista.
Kaavio siitä, kuinka Akhilleus kuitenkin tavoittaa kilpikonnan.
Kaavio nuoli-paradoksista.
Kaavio stadion-paradoksista.
Vienna Capitals

| Vienna Capitals |
| --- | --- |

Perustettu:  2000
Kaupunki:   Wien, Itävalta
Kotiareena:  STEFFL Arena
– kapasiteetti:  7 022
Sarjataso:   ICEHL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Christian Dolezal
Puheenjohtaja:   Martin Reiss
Päävalmentaja:   Gerry Fleming
Mestaruudet:  2 (2005, 2017)
Hopeaa:  2 (2013, 2015)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vienna Capitals on wienilainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa Itävallan pääsarjassa, Bet-at-home ICE Hockey Leaguessa. Joukkue on voittanut maansa mestaruuden kaudella 2004-2005.
Vienna Capitalsin ja suomalaisen KalPan välinen jääkiekko-ottelu Albert-Schultz-Eishallessa elokuussa 2011. Ottelu oli osa European Trophy 2011 -turnausta, ja se päättyi KalPan 4–2-voittoon
Vienna Capitalsin ja KalPan välinen ottelu on päättynyt.
Saavutukset

Itävallan mestari 2004-2005
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 30 |  | Sebastian Wraneschitz | L | 2025 | Wien, Itävalta |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2 |  | Lukas Piff | L | 2025 | Wien, Itävalta |  |
| 5 |  | Dominic Hackl | L | 2027 | Wien, Itävalta |  |
| 50 |  | Mario Fischer (C) | L | 2025 | Wien, Itävalta |  |
| 60 |  | Timo Pallierer | L | 2025 | Wien, Itävalta |  |
| 71 |  | Erik Kirchschläger | L | 2026 | Linz, Itävalta |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 3 |  | Armin Preiser | R | H | 2026 |  |
| 8 |  | Mathias Böhm | L | H | 2025 | Wien, Itävalta |
| 9 |  | Leon Wallner | R | VLH | 2026 | Wien, Itävalta |
| 19 |  | Aljaž Predan | L | KH | 2026 | Ptuj, Slovenia |
| 25 |  | Jérémy Grégoire (A) | R | H | 2026 | Sherbrooke, Québec, Kanada |
| 34 |  | Felix Koschek | L | H | Juniori | Wien, Itävalta |
| 37 |  | Christof Kromp | L | VLH | 2026 | Villach, Itävalta |
| 49 |  | Maximilian Theirich | L | H | Laina | Wien, Itävalta |
| 61 |  | Zane Franklin | R | KH | 2026 | Marwayne, Alberta, Kanada |
| 69 |  | Leon Widhalm | L | H | 2025 | Wien, Itävalta |
| 96 |  | Nikolaus Hartl | R | OLH | 2025+1 | Zell am See, Itävalta |
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Gerry Fleming
Apuvalmentaja: Fabian Scholz
Maalivahtivalmentaja: Bernhard Starkbaum
Fysiikkavalmentaja: Patrick Peter
Huoltopäällikkö: Thomas Bardodej
Puheenjohtaja: Martin Reiss
Toimitusjohtaja: Christian Dolezal
Lähde: EliteProspects
Valmennus & Joukkueenjohto > Maineikkaita pelaajia

Dan Bjornlie
Peter Casparsson
Mike Craig
Benoît Gratton
Jean-François Labbé
Philippe Lakos
Manuel Latusa
Patrick Lebeau
Jürgen Penker
Ray Podloski
Jeremy Rebek
Pascal Rhéaume
Juha Riihijärvi
David Rodman
Marcel Rodman
Oliver Setzinger
Jari Suorsa
Marc Tropper
Juri Tsurenkov
Darcy Werenka
Bob Wren
Aiheesta muualla

Vienna Capitalsin viralliset kotisivut (saksaksi)
Österreichische Eishockey-Liga (Itävallan jääkiekon pääsarja)
Vienna Capitals
EC Red Bull Salzburg
EC Villacher Sportverein
EC KAC
EHC Liwest Black Wings Linz
EC Graz 99ers
HK Jesenice (SLO)
HDD Olimpija Ljubljana (SLO)
Alba Volán Székesfehérvár (HUN)
KHL Medveščak Zagreb (KRO)
Adin Hill

| Adin Hill |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. toukokuuta 1996 (ikä 28) Comox, Brittiläinen Kolumbia, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  197 cm
Paino:  97 kg
Seura
Seura:  Vegas Golden Knights
Sarja:  NHL
Pelinumero:  33
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2016–
Aik. seurat:  Arizona Coyotes (NHL)   San Jose Sharks (NHL)
NHL-varaus:  76. varaus, 2015 Arizona Coyotes
Adam Hill (s. 11. toukokuuta 1996 Comox, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti sekä Stanley Cup-voittaja, joka edustaa  NHL-joukkue Vegas Golden Knightsia. Hän on Arizona Coyotesin kolmannen kierroksen varaus vuodelta 2015.
Ura > Seuraura

| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Vegas Golden Knights | 2023  |
Hillin ensimmäiset NHL-kaudet kuluivat Arizona Coyotessa sekä sen AHL-farmijoukkueessa Tucson Roadrunnersissa. Kaudeksi 2021–2022 Hill siirtyi pelaamaan San Jose Sharksiin. Tuolloin hänelle kertyi NHL:ssä 25 ottelua sekä farmijoukkue San Jose Barracudassa yksi ottelu. Kaudeksi 2022–2023 Hill siirtyi pelaamaan Vegas Golden Knightsiin. Joukkue sijoittui runkosarjassa viidenneksi ja eteni pudotuspeleihin, jossa voitti lopulta Stanley Cupin lyöden Florida Panthersin finaalisarjassa otteluvoitoin 4-1. Hill pelasi tuolloin pudotuspeleissä 16 ottelua, mukaan lukien kaikki finaalipelit, tilastojen ollessa päästettyjen maalien osalta 2.17 sekä torjuntaprosentin 0.932%. Nollapelejä Hill torjui pudotuspelien aikana kaksi. Maaliskuussa 2025 Hill solmi Golden Knightsin kanssa kuusivuotisen ja yhteensä 37,5 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Hill on esiintynyt myöskin Kanadan maajoukkueessa maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2021 Latviassa. Hill pelasi tuolloin kolme ottelua päästettyjen maalien keskiarvon ollessa 1,73 sekä torjuntaprosentin ollessa 0.909%. Joukkue voitti turnauksen lopuksi kultaa, lyöden Suomen loppuottelussa jatkoajalla maalein 3-2.
| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Latvia 2021 | jääkiekko |  |
Alzheimerin tauti
Esiintyvyys

Alzheimerin tautia esiintyy ensisijaisesti vanhuksilla. Naiset sairastuvat Alzheimeriin miehiä helpommin. Tauti on erityisen yleinen Suomessa ja muissa pohjoisissa korkean elintason maissa, ja aiheuttaa täällä 70 prosenttia dementioista. Alzheimerin taudin esiintyvyys on Suomessa 1,4 prosentin luokkaa, sillä Suomessa arvioidaan olevan noin 80 000 eriasteista Alzheimerin tautia sairastavaa, joista lähes joka kymmenes eli noin 7 000 on vielä työiässä. 65–67 -vuotiaista suomalaisista 2 prosenttia sairastaa tätä sairautta, ja yli 85-vuotiaista jo noin 35 prosenttia. Naisilla on miehiä suurempi riski sairastua Alzheimeriin.
Vuosittain Suomessa todetaan noin 12 000 uutta tapausta. Väestön keskimääräisen eliniän noustessa sairaudesta on tulossa uusi kansantauti, ja aiempaa merkittävämpi lääketieteellinen, sosiaalinen sekä taloudellinen haaste.
Vielä 2010-luvun puolivälissä arvoitiin, että Alzheimerin taudin riski oli pienentynyt useimmissa länsimaissa . Vuonna 2024 julkaistussa poikkeuksellisen laajassa suomalaistutkimuksessa havaittiin kuitenkin, että työikäisten Alzheimer-potilaiden määrä lähes kaksinkertaistui vuosina 2010-2021.
Alzheimerin tautia esiintyy maailman maista eniten Suomessa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Islannissa, Ruotsissa ja Tanskassa. Cambridgen yliopistossa vuonna 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan Alzheimerin ikävakioitu esiintyvyys on länsimaissa noin kymmenen prosenttia suurempi kuin kehittyvissä maissa. Tutkijoiden mukaan noin 40 prosenttia erosta johtuisi siitä, että kehitysmaiden asukkaat altistuvat elämänsä aikana useammin mikrobeille, millä on tärkeä rooli muun muassa elimistön immuunipuolustuksesta vastaavien T-valkosolujen kehittymisessä.
Poikkeuksellisen varhain (keski-iässä) alkanut Alzheimerin tauti on perinnöllistä tyyppiä 5–10 prosentissa tapauksista ja kaikista Alzheimer-tapauksista perinnöllisiä on 0,5–1,0 prosenttia. On löydetty kolme Alzheimeriin liittyvää geneettistä poikkeavuutta, jotka aiheuttavat esiintyessään sairastumisen. Myös useiden tulehduksellisten sairauksien riskiä lisäävä immuunipuolustusta heikentävä ApoE4-geeni lisää naisten sairastumisriskiä.
Elimelliset muutokset

Alzheimer-potilaiden aivoissa on nähtävissä suuria määriä beeta-amyloidiplakkia jo kaksikymmentä vuotta ennen ensimmäisten oireiden ilmaantumista. Alzheimerin tautiin liittyvä dementia korreloi suoraan aivojen synapsien vähenemisen kanssa, vaikka synapseja alkaakin tuhoutua jo paljon ennen oireiden ilmenemistä. Aivojen ensimmäisten patologisten muutosten on havaittu kehittyvän ohimolohkon sisäosiin jopa vuosikymmeniä ennen kliinisten oireiden ilmaantumista. Vaurioituminen leviää ohimolohkon muistirakenteista myöhemmin laajemmalle aivokuorelle.
Vaikuttaa siltä, että Alzheimer-oireita alkaa esiintyä vasta kun amyloidin kertyminen saa aikaan sen, että tau-proteiinia alkaa kertyä hermosoluihin. Väärin laskostuneet tau-säeikimput kiihdyttävät hermosolujen kuolemaa ja synapsien tuhoutumista. Solukalvo pitää normaalisti solun sisäiset ja ulkoiset osat visusti erillään, mutta taun kertyminen laukaisee solukalvojen varaventtiilimekanismin, jolloin tau-proteiinia päätyy solun tukirangan sijaan solukalvolle. Tau-proteiiniaggregaattien kertymistä esiintyy myös muissa hermorappeumasairauksissa, kuten aivojen etulohkon dementioissa..
Alzheimer-potilaiden aivoissa esiintyy usein alueita, joiden sokeriaineenvaihdunta on heikentynyt. Lisäksi on havaittu, että aivojen sokeriaineenvaihdunta heikkenee jo ennen taudin puhkeamista. Aivojen sokeriaineenvaihdunnan häiriöt saattavat ehkä aiheuttaa aivojen rappeutumista.
Uusissa kuvantamistutkimuksissa paljastuvat verkkokalvon pienten verisuonten verenvuodot ja muut vauriot ennustavat Alzheimerin taudin puhkeamista myöhemmällä iällä.
Riskitekijät

Älyllinen kehitysvamma lisää Alzheimerin taudin riskiä. Esimerkiksi jokainen ihminen, jolla on Downin oireyhtymä, sairastuu jossain elämänsä vaiheessa Alzheimerin tautiin. Kaikilla 40-vuotiailla Downin oireyhtymäisillä on havaittavissa Alzheimerin taudin diagnoosiin riittävät elimelliset oireet, mutta vain 2–5 prosentilla esiintyy dementiaoireita jo tuossa iässä. Osuus kasvaa kuitenkin 70 prosenttiin 70-ikävuoteen mennessä.
Monityydyttymättömässä ruokaöljyssä uppopaistetun ruoan runsasta nauttimista pidetään yhtenä merkittävimmistä Alzheimerin taudin riskiä lisäävistä tekijöistä. Lisäksi vuonna 2022 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että jokainen 50 gramman lisäys päivittäin nautittuihin maitotuotteisiin lisäsi 6 prosentilla riskiä sairastua Azheimerin tautiin. Koulutus- ja tulotason sekä elintapojen vaikutus sairastumisriskiin huomioitiin tuloksessa.
Sekä raudanpuute että veren kohonnut rautapitoisuus lisäävät merkittävästi  ikääntyneiden ja ikääntyvien Alzheimer-riskiä.
Vuonna 2011 julkaistun tutkimuksen mukaan diabetes, korkea verenpaine, ylipaino, tupakointi, masennus, liikunnan vähäinen määrä ja vähäinen koulutus muodostaisivat yhteensä jopa puolet Alzheimerin taudin kokonaisriskistä.
Muita riskitekijöitä ovat altistuminen torjunta-aineille, insuliiniresistenssi, verisukulaisuussuhde dementiaa sairastaneeseen henkilöön, korkea kolesteroli, aivojen verenkiertohäiriöt sekä mahdollisesti myös vakavat aivovammat.
Myös aivoihin päässyt herpes simplex -virus saattaa lisätä Alzheimerin taudin riskiä.