stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Murad Kažlajev

Murad Kažlajev
Murad Magomedovitš Kažlajev (ven. Мурад Магомедович Кажлаев; 15. tammikuuta 1931 Baku – 23. joulukuuta 2023) oli venäläinen säveltäjä, kapellimestari ja poliitikko.
Kažlajev kuului lakeihin. Hän pääsi Neuvostoliiton säveltäjäliiton jäseneksi vuonna 1954. Hän valmistui Bakun konservatoriosta vuonna 1955 ja muutti Dagestaniin. Kažlajev opetti Pjotr Tšaikovskin mukaan nimetyssä musiikkiakatemiassa Mahatškalassa ja toimi pääkapellimestarina Dagestanin radion sinfoniaorkesterissa (1957–1958) sekä taiteellisena johtajana Dagestanin filharmonikoissa (1963–1964). Vuosina 1963–1973 hän oli Dagestanin säveltäjäliiton hallituksen puheenjohtaja. Vuosina 1989–2007 Kažlajev toimi pääkapellimestarina ja taiteellisena johtajana Juri Silantjevin suuressa akateemisessa konserttiorkesterissa. Kažlajev oli valtioduuman jäsen vuosina 1993–1996.
Kažlajev sai Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan kunniataiteilijan (1960) ja kansantaiteilijan (1978) arvonimet. Hänelle myönnettiin Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimi vuonna 1981 ja Dagestanin tasavallan kansantaiteilijan arvonimi vuonna 2016. Hän sai myös monia muita palkintoja, kuten Venäjän SFNT:n Glinka-valtionpalkinnon ja Venäjän federaation työn sankarin arvonimen. Kažlajev oli merkittävä vaikuttaja Dagestanin kulttuurielämässä, ja hänen mukaansa nimettiin siellä koulu Respublikanskaja škola iskusstv Murada Kažlajeva.
Kažlajevin sävellysten luetteloon kuuluu yli 350 teosta, joista monet on levytetty. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa Dagestanin ensimmäisenä balettina pidetty Gorjanka (1967).
Mk 57 VLS

Mark 57 Vertical Launching System (Mk 57 VLS) on yhdysvaltalaisen Raytheonin valmistama Zumwalt-luokan hävittäjille asennettava ohjusjärjestelmä. Se on paranneltu versio vanhemmasta MK 41 VLS -järjestelmästä.
Järjestelmässä on hyödynnetty laivaston Open Architecture -konseptia, mikä mahdollistaa yksinkertaisemmat elinkaareen liittyvät päivitykset ja ylläpitotoimet kuten uusien ohjusten käyttöönoton. Järjestelmän siilojen kokoa on kasvatettu uusien kookkaampien ohjusten käyttöönoton mahdollistamiseksi. Neljän siilon moduulin korkeus on 7,92 metriä, pituus 4,33 metriä ja leveys 2,21 metriä. Neljän siilon massa on 15 240 kiloa. Siiloon sijoitettavan kanisterin halkaisija voi olla 0,66 metriä ja pituus 7,19 metriä. Kanisterin ja ohjuksen yhteispaino voi olla maksimissaan 4 091 kiloa.
Järjestelmään kuuluu CEU engl. Canister Electronic Unit, joka mahdollistaa minkä tahansa ohjuksen sijoittamisen mihin tahansa siiloon. Yksikkö toimii rajapintana ohjusten ja järjestelmän välillä välittämällä tiedon aluksen taistelunjohtojärjestelmälle. Kun uusia ohjuksia lisättään järjestelmään, joudutaan ainoastaan CEU ja aseen tiedot päivittämään järjestelmään. Siiloihin ei tällöin tarvitse tehdä muutoksia. MCU (engl. Module Controller Unit) valvoo neljän siilon muodostaman järjestelmän tilaa. Lisäksi järjestelmään kuuluvat virranjakoyksikkö (engl. Power Distribution Unit) ja kannenhallinta (engl. Hatch Control Assembly, MCA).
Mimma Zavoli

| Mimma Zavoli> San Marinon kapteenivaltionhoitaja Yhdessä Vanessa D'Ambrosion kanssa |
| --- | --- |
 1.4.2017 – 1.10.2017  
Edeltäjä:  Fabio Berardi Marino Riccardi
Seuraaja:  Matteo Fiorini Enrico Carattoni
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. helmikuuta 1963 (ikä 61)  Santarcangelo di Romagna, Italia
Kansalaisuus:   sanmarinolainen
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  Civico 10
Tutkinnot:  Bolognan yliopisto
Mimma Zavoli (s. 13. helmikuuta 1963) on sanmarinolainen poliitikko, joka on toiminut maansa kapteenivaltionhoitajana.
Tausta ja yksityiselämä

Zavolin perhe on alun perin San Marinosta, mutta muutti Italian puolelle, jossa Zavoli syntyi vuonna 1963. Kertoman mukaan Zavolin isoisällä oli tapana muistuttaa lapsia kotimaastaan osoittamalla Monte Titanon suuntaan ja kertoneen "tuolla on maa, josta me tulimme"..
Zavoli on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Poliittinen ura

Maaliskuussa 2017 San Marinon suur- ja yleisneuvosto valitsi Zavolin maan kapteenivaltionhoitajaksi yhdessä Vanessa D'Ambrosion kanssa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun virkaan valittiin yhtä aikaa kaksi naista.. San Marinon postitoimisto julkaisi syyskuussa 2017 postimerkin, jolla kunnioitettiin tätä tapahtumaa.
Mystinen metsätyömies

| Mystinen metsätyömies |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Mikko Mattila
Tuottaja:  Liisa Akimof
Säveltäjä:  Tenho Mattila
Kuvaaja:  Jesse Jokinen Pasi Rytkönen Mikko Mattila Ilari Peltomäki
Leikkaaja:  Heikki-Pekka Vaara
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Production House
Ensi-ilta:  kesäkuu, 2019 (Sodankylän elokuvajuhlat)
Kesto:  63 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mystinen metsätyömies on Mikko Mattilan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2019. Elokuva on henkilödokumentti Freud Marx Engels & Jung -yhtyeen laulusolistista ja sanoittajasta Pekka Myllykoskesta.
Aiheesta muualla

Mystinen metsätyömies Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Mosport International Raceway

| Mosport International Raceway> Mosport Park |
| --- | --- |

Sijainti:  Bowmanville, Ontario, Kanada
Radan pituus:  3,96 km
Mutkia:  10
Mosport International Raceway (ent. Mosport Park) on kanadalainen moottorirata, joka oli Formula 1 -sarjan Kanadan Grand Prix'n näyttömö kausilla 1971–1977. Se on toiminut vuodesta 1961 lähtien kilparatana eri sarjoille.
Historia

Mosportissa on ajanut pitkän historiansa aikana F1-, F5000-, IndyCar-, MotoGP-, ja Can-Am-sarjat. Nimi Mosport tulee sanasta Motorsport.
Ensimmäinen kilpailu radalla ajettiin 1961, joka keräsi kilpa-ajajia eripuolilta maailmaa. Stirling Moss voitti tämän kisan ja sai sen vuoksi nimikko-neulansilmän, Moss Cornerin. Radasta tuli Kanadan GP:n pitopaikka kaudeksi 1967, 1969 ja 1971-77.
Mosport vaihtoi omistajaa 1998, ja sen nimeksi tuli Mosport International Raceway. Rata päällystettiin uudelleen ja samalla levennettiin vuonna 2001, jotta se täyttäisi FIAn standardit. Ajajien pyynnöstä rataa ei muutettu muutoin yhtään.
Mosportissa on ollut useita kuolonkolareita, joissa on saanut surmansa niin ratahenkilöstöä, kuljettajia kuin katsojiakin. Tunnetuin kolari lienee saksalaisen Manfred Winkelhockin turma 1985. Hän kuoli, kun Porsche 962:n törmäsi seinään.
Formula 1 -voittajat

| Kausi | Voittaja | Talli | Raportti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1967 |  Jack Brabham | Brabham | Raportti |
| 1969 |  Jacky Ickx | Brabham | Raportti |
| 1971 |  Jackie Stewart | Tyrrell | Raportti |
| 1972 |  Jackie Stewart | Tyrrell | Raportti |
| 1973 |  Peter Revson | McLaren | Raportti |
| 1974 |  Emerson Fittipaldi | McLaren | Raportti |
| 1976 |  James Hunt | McLaren | Raportti |
| 1977 |  Jody Scheckter | Wolf | Raportti |
Formula 1 -radat
| --- | --- |
Kaudella 2024:    Sakhir   Jedda   Melbourne   Suzuka   Shanghai   Miami   Imola   Monaco   Montréal   Barcelona   Spielberg   Silverstone   Budapest   Spa   Zandvoort   Monza   Baku   Singapore   Austin   México   Interlagos   Las Vegas   Lusail   Abu Dhabi 
Aikaisemmilla kausilla:    Adelaide   Ain-Diab   Aintree   Anderstorp   AVUS   Brands Hatch   Bremgarten   Buddh   Buenos Aires   Caesars Palace   Clermont-Ferrand   Dallas   Detroit   Dijon   Donington Park   East London   Estoril   Fuji   Hockenheim   Indianapolis   Istanbul   Jacarepaguá   Jarama   Jerez   Kyalami   Le Mans   Long Beach   Magny-Cours   Monsanto   Mont-Tremblant   Montjuïc   Mosport Park   Mugello   Nivelles-Baulers   Nürburgring   Paul Ricard   Pedralbes   Pescara   Phoenix   Portimão   Porto   Reims   Riverside   Rouen   Sebring   Sepang   Sotši   TI   Valencia   Watkins Glen   Yeongam   Zeltweg   Zolder 
American Le Mans Series -radat
| --- | --- |
Moottoriradat:   Austin  Laguna Seca  Lime Rock  Mid-Ohio  Mosport  Nürburgring  Portland  Road America  Road Atlanta  Sebring  Silverstone  Sonoma  Utah  Virginia 
Katuradat:   Adelaide  Baltimore  Belle Isle  Houston  Long Beach  Miami  St. Petersburg  Trois-Rivières  Washington, D.C. 
Ovaaliradat:   Charlotte  Las Vegas  Texas 
European Le Mans Series 2001 -sarjaan kuuluneet radat:   Sebring  Donington  Jarama  Estoril  Most  Vallelunga  Road Atlanta 
Formula 1 -luokan Kanadan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Mosport International Raceway (1967, 1969, 1971–1974, 1976–1977) Circuit Mont-Tremblant (1968, 1970) Circuit Gilles Villeneuve (1978–1986, 1988–2008, 2010–2019, 2022–)
Mille Petrozza

Mille Petrozza kanssa Kreatorin vuonna 2015.
Miland ”Mille” Petrozza (s. 18. joulukuuta 1967) on sukujuuriltaan saksalais-italialainen muusikko, joka tunnetaan thrash metal -yhtye Kreatorin laulaja-kitaristina.
Petrozza perusti jo kouluikäisenä yhtyeen nimeltä Tyrant. Vuonna 1982 hän perusti thrash metal -yhtyeen Tormentor, jonka nimi vaihtui myöhemmin Kreatoriksi. Yhtye on genressään yksi Euroopan tunnetuimpia ja arvostetuimpia.
Petrozza tunnetaan aggressiivisena ja energisenä esiintyjänä. Hän käyttää nykyään enimmäkseen Jacksonin RR-mallisia kitaroita, aiemmin hän on soittanut mustaa KV2:ta.
Petrozza soitti myös vuonna 1994 yhtyeessä Voodoocult Slayerin Dave Lombardon ja Death-kitaristi Chuck Schuldinerin kanssa. Vuonna 2010 hän vieraili Volbeatin kappaleessa ”7 Shots” albumilla Beyond Hell / Above Heaven.
Petrozza on vegaani ja on tehnyt yhteistyötä mm. eläinoikeusjärjestö PETA:n kanssa.
Morris Peterson

| Morris Peterson |
| --- | --- |
 Morris Peterson
Henkilötiedot
Koko nimi:  Morris Peterson, Jr.
Syntynyt: 26. elokuuta 1977 (ikä 47) Flint, Michigan, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pituus:  201 cm
Paino:  100 kg
Nyk. joukkue:   New Orleans Hornets
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  21. varaus, 2000 Toronto Raptors
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1995–2000:   Michigan State University
Seurajoukkueet
2000–2007 2007–:   Toronto Raptors  New Orleans Hornets
Morris Peterson, Jr. (s. 26. elokuuta 1977 Flint) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa nykyisin New Orleans Hornetsia.
Ura

Peterson pelasi yliopistokoripalloa Michiganin yliopistossa. Viimeisenä kautenaan hän voitti NCAA:n mestaruuden. Peterson osallistui vuoden 2000 varaustilaisuuteen, jossa Toronto Raptors varasi hänet 21. pelaajana. Ensimmäisen NBA-kautensa jälkeen hänet valittiin vuoden tulokastähdistöön. Peterson pelasi Raptorsissa seitsemän kautta ennen siirtymistään New Orleans Hornetsiin vuonna 2007.
Aiheesta muualla

NBA:n pelaajaprofiili (englanniksi)
Myint Swe

| Myint Swe |
| --- | --- |

Myanmarin vt. presidentti
 1.2.2021 alkaen  
Edeltäjä:  Win Myint
 21. – 30. maaliskuuta 2018  
Henkilötiedot
Syntynyt: 24. toukokuuta 1951 (ikä 73)
Myint Swe  (s. 24. toukokuuta 1951) on burmalainen kenraaliluutnantti ja poliitikko, joka on helmikuusta 2021 alkaen maansa virkaatekevä presidentti. Hän oli vuodesta 2012 armeijan nimittämä varapresidentti, ja nousi presidentiksi, kun armeija syrjäytti hänen edeltäjänsä ja vangitsi siviilihallinnon johtajat. Heti virkaan astuttuaan Myint Swe luovutti päätösvallan maan korkeimmalle sotilasviranomaiselle Min Aung Hlaingille. Vuonna 2008 vahvistetun perustuslain mukaan presidentti voi tehdä näin, kun maassa vallitsee hätätila.
Jo ennen varapresidenttiyttään Myint Swe oli läheisissä suhteissa armeijan kanssa ja sotilasjunttaa johtaneen Than Shwen läheisenä liittolaisena lähellä politiikan huippua. Hän oli Yangonin alueellinen sotilasjohtaja vuosien ajan.  Sahramivallankumouksen aikana 2007 Myint Swe oli tukahduttamassa kapinaa Yangonissa.
Mille fleur

Mille fleur tarkoittaa
Mille fleur, kanarotu
Mille fleur, koristeaihe, jota on käytetty erityisesti gobeliineissa
Millefiori, lasihelmissä ja muissakin lasiesineissä käytetty koristeluaihe
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mille fleur”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mirjana Lučić-Baroni

| Mirjana Lučić-Baroni |
| --- | --- |
 Mirjana Lučić-Baroni vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. maaliskuuta 1982  Dortmund 
Kansalaisuus:   Kroatia
Tennispelaaja
Pituus:  181 cm
Paino:  65 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  1997–
Palkintorahat:  4 253 458 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  32. (11.5.1998)
Turnausvoittoja:  2
Voitot/tappiot:  401–326
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  välierät (2017)
Ranskan avoimet:  3. kierros (2001, 2015)
Wimbledon:  välierät (1999)
Yhdysvaltain avoimet:  4. kierros (2014)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  19. (26.10.1998)
Turnausvoittoja:  2
Voitot/tappiot:  85–87
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Mirjana Lučić-Baroni (s. 9. maaliskuuta 1982 Dortmund, Länsi-Saksa) on kroatialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 32 toukokuussa 1998 ja nelinpelissä sijalla 19 lokakuussa 1998. Hän on voittanut kaksi WTA-turnausta kaksinpelissä ja kaksi turnausta nelinpelissä.
Juniorivuosinaan hän voitti Yhdysvaltain avointen tyttöjen kaksinpelin vuonna 1996, Australian avointen tyttöjen kaksinpelin vuonna 1997, ja Australian avointen tyttöjen nelinpelin vuonna 1997 (Jasmin Wöhrin kanssa).
Ammattilaiseksi siirryttyään hän voitti naisten nelinpelin Martina Hingisin kanssa Australian avoimissa vuonna 1998. Kaksinpelissä hän pääsi Wimbledonissa vuonna 1999 välieriin asti voitettuaan muun muassa kolmannella kierroksella Monica Selesin ja puolivälierässä Nathalie Tauziatin. Välierän hän hävisi Steffi Grafille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mirjana Lučić-Baroni Wikimedia Commonsissa
Mirjana Lučić-Baroni profiili WTA:n kotisivuilla
Missiologia

Missiologia eli lähetystiede on akateeminen teologinen oppiaine, joka tutkii uskontojen, lähinnä kristillisten kirkkojen, lähetystyötä. Missiologia luetaan systemaattisen teologian alaan. Systemaattisessa teologiassa sitä tutkitaan vaihtelevasti sekä dogmatiikan että ekumeniikan yhteydessä. Suomen yliopistojen teologisissa tiedekunnissa ei ole yhtään missiologian professuuria.
Missiologialla on jossain määrin kahtalainen luonne. Yhtäältä se on akateeminen oppiaine, joka tutkii lähetystyötä kriittisesti ja arvovapaasti. Toisaalta missiologia on monissa yliopistoissa sen verran vakiintumaton oppiaine, että käytännössä missiologinen pohdinta on usein jäänyt  kirkkojen itsensä tehtäväksi. Missiologinen työskentely on ollut kirkoille tarpeellista, koska erityisesti 1960-luvulta alkaen syntyi voimakas maailmanlaajuinen lähetystyötä arvosteleva liike, joka ei pitänyt lähetystyötä oikeutettuna. Missiologialla on siten tavallista suurempi käytännön yhteys kirkkojen konkreettiseen lähetystyöhön.
Moderni missiologia on syntynyt ekumeenisen liikkeen myötä. Kristillisten kirkkojen lähetystyössään kohtaamat keskinäiset ongelmat johtivat 1800- ja 1900-luvun taitteessa maailmanlaajuisiin lähetyskonferensseihin. Lähetyskonferenssien teologinen työskentely synnytti teoreettisen pohdinnan, josta missiologia sai alkunsa. Edinburghin lähetyskonferenssi 1910 on myös organisoituneen ekumeenisen liikkeen syntyhetkiä. Käytännöllisemmässä merkityksessä kristilliset kirkot ovat opinmuodostuksessaan pohtineet lähetystyöhön liittyviä kysymyksiä varhaisesta historiastaan lähtien.
Missiologian alat

Missiologia jaetaan tavallisesti ainakin seuraaviin alaosiin:
lähetyshistoria
ekumeeninen missiologia
lähetystyölle esitetyt opilliset eli dogmaattiset perusteet
Missiologian opetus

Missiologialla ei ole Suomen yliopistoissa professuuria.
Helsingin yliopiston systemaattisen teologian laitoksella on kaksi missiologian dosenttia (2006).
Risto A. Ahonen
Timo Vasko
Aiheesta muualla

Suomen Lähetysseuran Missiologia-sivut: teesejä, aineistoa, artikkeleita (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjat - Timo Vaskon kaikki julkaisut ja esitelmät
Montalto di Castro

| Montalto di Castro |
| --- | --- |

 Montalto di Castro
 Koordinaatit: 42°21′5″N, 11°36′28″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Latium
Maakunta:  Viterbo
Pinta-ala:  
 – Maa:  189,63 km²
Korkeus:  42 (min. 0 - maks. 101)  m
Väkiluku (2015):  9 037
 – Väestötiheys:  48 as./km²
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Montalto di Castro on kunta Italiassa Latiumin alueella olevassa Viterbon maakunnassa. Se sijaitsee Maremman rannikkoalueella Tyrrhenanmeren äärellä lähellä Toscanan rajaa.
Historia

Antiikin aikana nykyisen Montalto di Castron lähellä sijaitsi Forum Aureliin kaupunki. Lähistöllä sijaitsi myös etruskien vanha kaupunki Vulci, joka on nykyään arkeologinen kohde.
Teollisuus

Kunnan alueella sijaitsee Alessandro Voltan aurinkolämpövoimala, joka on teholtaan maailman suurimpia. Alun perin voimalaitos rakennettiin ydinvoimalaksi. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen rakennustyöt keskeytettiin kansanäänestyksen perusteella, ja laitos päätettiin muuttaa fossiilisilla polttoaineilla toimivaksi voimalaksi. Vuonna 2009 valmistui aurinkolämpövoimala.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Montalto di Castro Wikimedia Commonsissa
Viterbon maakunta
Acquapendente | Arlena di Castro | Bagnoregio | Barbarano Romano | Bassano Romano | Bassano in Teverina | Blera | Bolsena | Bomarzo | Calcata | Canepina | Canino | Capodimonte | Capranica | Caprarola | Carbognano | Castel Sant’Elia | Castiglione in Teverina | Celleno | Cellere | Civita Castellana | Civitella d’Agliano | Corchiano | Fabrica di Roma | Faleria | Farnese | Gallese | Gradoli | Graffignano | Grotte di Castro | Ischia di Castro | Latera | Lubriano | Marta | Montalto di Castro | Monte Romano | Montefiascone | Monterosi | Nepi | Onano | Oriolo Romano | Orte | Piansano | Proceno | Ronciglione | San Lorenzo Nuovo | Soriano nel Cimino | Sutri | Tarquinia | Tessennano | Tuscania | Valentano | Vallerano | Vasanello | Vejano | Vetralla | Vignanello | Villa San Giovanni in Tuscia | Viterbo | Vitorchiano
Mykalessos (Joonia)

| Mykalessos> Μυκαλησσός |
| --- | --- |
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  ?, Aydın
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Joonia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mykalessos (m.kreik. Μυκαλησσός, Mykalēssos, lat. Mycalessus) eli Mykale (m.kreik. Μυκάλη, Mykalē, lat. Mycale) oli antiikin aikainen kaupunki Jooniassa nykyisen Turkin alueella. 
Kaupunki sai nimensä Mykale-vuoresta (nyk. Samsun Dağı, Dilek Dağı), ja sijaitsi joko vuorella tai sen juurella entisellä Kaarian tai Lyydian alueella. Kaupungin mainitsevat Mykale-nimellä Stefanos Byzantionlainen ja Pseudo-Skylaks.
Kaupungin sijaintia ei tunneta. Alexander Herda on ehdottanut sen sijainneen ylhäällä vuorella Çatallar Tepe -nimisellä huipulla paikalla, johon nykyisin sijoitetaan kuitenkin usein arkaainen Panionion ja sitä edeltänyt Melian kaupunki Hans Lohmannin ehdotuksesta.
MinGW

| MinGW |
| --- | --- |

Luoja:  Colin Peters
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  ohjelmointikielen kääntäjä
Lisenssi:  GPLv2
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
MinGW (Minimalist GNU for Windows) on GCC-kääntäjä ja sen ympäristö Windows-alustalle. MinGW sisältää varsinaisen kääntäjän lisäksi myös msys-ympäristön, jossa on muun muassa Bash-komentotulkki sekä GNU Binutils -ohjelmat.
MinGW:n mukana tulee C-, C++-, Fortran- ja ADA-kääntäjät sekä Windows API:n kanssa yhteensopivat otsikkotiedostot ja tuontikirjastot. MinGW ei ole osa GCC-projektia, vaan on oma irrallinen projektinsa.
MinGW:tä voidaan käyttää sellaisenaan tai muun kehitysympäristön kuten CodeBlocksin, Orwell Dev-C++:n tai Qt:n kanssa.
MinGW on ilmainen myös kaupalliseen käyttöön, mutta ilman takuita. MinGW:n otsikkotiedostot ovat public domainia ja kääntäjä työkaluineen GPL-lisensoituja.
Vaikka MinGW on GCC-kääntäjä, sen perusrajapinta on Windows API, ei POSIX:n määrittämä.
Historia

Colin Peters aloitti projektin joukolla otsikkotiedostoja ja tuontikirjastolla. Jan-Jaap van der Heijden halusi kääntää ohjelmia ilman riippuvuutta Cygwin-kirjastoon. Cygwin-projektin käyttämä lisenssi Windows API:lle oli liian rajoittava ja Anders Norlander teki projektiin vaihtoehtoiset.
Projektia kutsuttiin varhaisessa vaiheessa nimellä gnu-win32, joka ei ollut GNU-projektin nimeämiskäytännön mukainen.
MinGW-w64 oli vuonna 2005 aloitettu versio 64-bittiselle Windowsille, joka kehitettiin Objective C -kääntäjän siirtämiseksi. OneVisionin tekemä puhtaan huoneen versio hylättiin aluksi, koska siinä epäiltiin olleen käytetty suljettuja (ei-julkisia) tietolähteitä.
Käyttöliittymiä

MinGW:tä voi käyttää suoraan komentoriviltä, mutta yleistä on käyttää sitä jonkin kehitysympäristön kautta. Esimerkkeinä tavallisimmista MinGW:tä tukevista kehitysympäristöistä ovat CodeBlocks, Orwell DevC++, Qt sekä varsin kevyt Kuzya. Näistä CodeBlocks ja Orwell DevC++ on saatavilla MinGW:n TDM GCC version kanssa ja Qt tavallisella MinGW:llä.
Vertailu Cygwiniin ja Visual C:hen

MinGW:n vuodesta 1998 alkaen julkaistut ensimmäiset versiot, jotka kulkivat nimellä mingw32, on kehitetty Cygwinin varhaisesta versiosta, mutta toisin kuin POSIX-pohjainen Cygwin, se tukee suoria Windows API-kutsuja POSIX:in sijaan.
MinGW ei ole yhtä käytetty kääntäjä kuin Visual C++, mutta monissa tapauksissa senkin käyttöä voi kokeilla, koska ainakin muutamat ohjelmakirjastot tukevat sitä. MinGW on taatusti ilmainen kehitysalusta. MinGW:n käyttö saattaa olla paikallaan silloin, kun siirtää valmista koodia esimerkiksi Linuxista Windowsiin.
Muun muassa 3D-pelintekokirjasto Irrlicht kääntyy CodeBlocks+MinGW:llä. 
Myös Ogren saa käännettyä CMaken avulla CodeBlocks+MinGW:llä käännettävään muotoon. Ainakin teoriassa MinGW tukee monia ohjelmointikirjastoja, joita GCC yleisemmin tukee. Näitä ovat mm fonttikirjasto FreeType.
MinGW on Visual C:hen verrattuna hieman 
hitaampi kääntämään ja tuottaa yleensä hieman hitaampaa koodia.[lähde? ] MinGW teettää myös käyttäjällään monesti enemmän työtä kuin Visual C++, koska siitä puuttuu useasti valmiita binaarikirjastoja. Tällöin MinGW voi olla pahimmassa tapauksessa käyttäjälleen todella painajaismaisen hidas työkalu verrattuna Visual C++:aan. 
Eräs MinGW:n perusongelma on se, että se on osaksi Unix-tyylinen GCC, osaksi Windowsille sovitettu kääntäjä, jolloin molempien ominaisuuksia on menetetty.
Koska MinGW:n käyttämä C-kirjasto on Microsoftin MSVCRT, se ei ole täysin yhteensopiva GCC:n C98:n ja C99:n kanssa. Osin tätä ongelmaa on koetettu ratkaista kehittämällä libmingwex-kirjasto, mutta tämäkään ei tuo täyttä yhteensopivuutta.
TDM ja muita kehitelmiä

MinGW:n versionumero vastaa GCC:n versiota, mutta vastaava MinGW julkaistaan yleensä huomattavalla viiveellä.
MinGW:stä on monia epävirallisia "distroja", kuten esimerkiksi CodeBlocksinkin mukana tukeva TDM-GCC, jolla voi varsinaisesta MinGW:stä poiketen kääntää myös 64-bittisiä sovelluksia ja kirjastoja.
TDM-GCC:stä suositellaan yleensä käyttämään niin sanottua SJLJ-pakettia DW2-paketin sijaan, jos ei ole tarkempia vaatimuksia.
MinGW:stä on myös muita distroja, kuten nuwen.net, Win32 Devkit ja RubenV.
Aiheesta muualla

Codeblocks Downloads NOTE: The codeblocks-12.11mingw-setup.exe file includes the GCC compiler and GDB debugger from TDM-GCC (version 4.7.1, 32 bit).
Minimalist GNU for Windows Official
MinGW MSYS
MinGW MSYS DTK
MinGW w64 MinGW:n w64-haara
MinGW SourceForge
MSYS SourceForge
MsysDTk SourceForge