stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Suomessa haitallisista vieraskasvilajeista
Haitalliset lajit > Euroopan unionin vieraslajiluettelo

Euroopan unionin vieraslajiluettelon sisältämistä kasvilajeista kuusi esiintyy Suomessa luonnonvaraisena. Jättiputkiryhmän (Heracleum persicum -ryhmä) kolmas laji armenianjättiputki (Heracleum sosnowskyi) kuuluu myös tähän luetteloon, mutta sen esiintymistä Suomessa ei toistaiseksi ole vahvistettu.
japaninkelasköynnös (Celastrus orbiculatus) (satunnainen viljelykarkulainen 1900-luvulla)
jättipalsami (Impatiens glandulifera) (vakiintunut)
kaukasianjättiputki (Heracleum mantegazzianum) (vakiintunut)
keltamajavankaali (Lysichiton americanus) (vakiintunut)
kiehkuravesirutto (Elodea nuttallii) (satunnainen)
persianjättiputki (Heracleum persicum) (vakiintunut)
Haitalliset lajit > Suomen vieraslajiluettelo

Kansallinen vieraslajiluettelo sisältää Suomen oloissa haitallisina pidetyt vieraslajit, jotka eivät kuulu EU:n vieraslajiluetteloon. Kansalliseen vieraslajiluetteloon kuuluvat kasvilajit vuonna 2019 annetun (Valtioneuvoston asetus 704/2019), viimeksi vuonna 2023 muutetun asetuksen (VN 912/2023) mukaan ovat:
| Suomenkielinen nimi | Tieteellinen nimi | Tarkennus | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| alaskanlupiini | Lupinus nootkatensis |  |  |
| hamppuvillakko | Jacobaea cannabifolia |  |  |
| isopiisku | Solidago gigantea | kuuluu kanadanpiiskuryhmään (Solidago canadensis -ryhmä) |  |
| japanintatar | Reynoutria japonica |  |  |
| kanadanpiisku | Solidago canadensis | kuuluu kanadanpiiskuryhmään (Solidago canadensis -ryhmä) |  |
| kanadanvesirutto | Elodea canadensis |  |  |
| komealupiini | Lupinus polyphyllus |  |  |
| korkeapiisku | Solidago altissima | kuuluu kanadanpiiskuryhmään (Solidago canadensis -ryhmä) |  |
| kurtturuusu | Rosa rugosa | punakurtturuusu (Rosa rugosa f. rugosa) ja valkokurtturuusu (Rosa rugosa f. alba) |  |
| lännenpalsami | Impatiens capensis |  |  |
| sahalinintatar eli jättitatar | Reynoutria sachalinensis |  |  |
| tarhatatar eli hörtsätatar | Reynoutria × bohemica |  |  |
| valkopajuangervo | Spiraea alba | myös muunnokset vitipajuangervo (Spiraea alba var. alba) ja kaljupajuangergo (Spiraea alba var. latifolia) |  |
| viitapihlaja-angervo | Sorbaria sorbifolia |  |  |
| vuorivaahtera | Acer pseudoplatanus |  |  |
Muut vieraslajit

Vuonna 2012 laaditun Suomen kansallinen vieraslajistrategian lajit, joille ei ole myöhemmin määrätty laissa vieraslajiasemaa:
albertanvehnä (Leymus innovatus)
etelänruttojuuri (Petasites hybridus)
hentokarvalehti (Ceratophyllum submersum)
hietakattara (Bromus sterilis)
hukkakaura (Avena fatua)
idänpensaskanukka (Cornus alba subsp. alba)
japaninruttojuuri (Petasites japonicus subsp. giganteus)
isosorsimo (Glyceria maxima)
isotuomipihlaja (Amelanchier spicata)
jättituija (Thuja plicata)
kanadankoiransilmä (Erigeron canadensis)
lammikki eli keltalammikki (Nymphoides peltata)
lännenkananhirssi (Echinochloa muricata)
lännenkanukka (Cornus sericea)
marunatuoksukki (Ambrosia artemisiifolia)
paimenmatara (Galium album)
palsamipihta (Abies balsamea)
peltopunka (Lysimachia arvensis)
piennarmatara (Galium × pomeranicum) (paimenmataran ja keltamataran risteymä)
pilvikirsikka (Prunus pensylvanica)
puistonurmikka (Poa chaixii)
rehuvuohenherne (Galega orientalis)
rikkakananhirssi (Echinochloa crus-galli)
rikkanenätti (Rorippa sylvestris)
rikkapalsami (Impatiens parviflora)
rikkapuntarpää (Alopecurus myosuroides)
rohtoraunioyrtti (Symphytum officinale )
tummarohtoraunioyrtti (Symphytum officinale var. officinale)
valkorohtoraunioyrtti (Symphytum officinale var. bohemicum)
ruotsinraunioyrtti (Symphytum × uplandicum) ([rohtoraunioyrtin ja tarharaunioyrtin risteymä)
rusoamerikanhorsma eli amerikanhorsma (Epilobium adenocaulon)
silkkiunikko (Papaver rhoeas)
sinipantaheinä (Setaria pumila)
siperianpihta (Abies sibirica)
tarhaomenapuu (Malus domestica)
terttuselja (Sambucus racemosa)
vaalea-amerikanhorsma (Epilobium ciliatum)
valkokarhunköynnös (Calystegia sepium)
viherpantaheinä (Setaria viridis)
viherrevonhäntä (Amaranthus retroflexus)
Elijah Baley

Elijah Baley (joskus myös Lije Baley) on Isaac Asimovin luoma fiktiivinen poliisimies, joka selvittää rikoksia tulevaisuudessa, jossa robotit ja avaruusmatkustus ovat arkipäivää. Apulaisenaan hänellä on humanoidirobotti R. Daneel Olivaw. Hahmo esiintyy kolmessa Asimovin Robotti-sarjaan kuuluvassa romaanissa; Teräsluolat (The Caves of Steel, 1954), Alaston aurinko (The Naked Sun, 1957) ja Aamunkoiton robotit (The Robots of Dawn, 1983). Sen lisäksi hän esiintyy päähenkilönä novellissa Peilikuva (Mirror Image, 1972), joka on julkaistu suomeksi novellikokoelmassa Robotit.
Elijah Baley mainitaan useasti Robotti-sarjan neljännessä ja viimeisessä romaanissa Robotit ja Imperiumi (Robots and Empire, 1985), joka sijoittuu aikaan 200 vuotta hänen kuolemansa jälkeen.
Hahmo

Elijah Baley työskentelee New Yorkin poliisissa tulevaisuudessa, jossa maan asukkaat ovat eristäytyneet katettuihin kaupunkeihin, joita asukkaat kutsuvat teräsluoliksi. Ihmiskunta on jakautunut kahtia näihin maan asukkaisiin ja avaruuslaisiksi kutsuttuihin uusia planeettoja asuttaneisiin ihmisiin. Kuten muutkin maan asukkaat, Baleykaan ei kestä olla pitkää aikaa ulkoilmassa ja avoin tila aiheuttaa hänelle pahoinvointia. Hän myös polttaa piippua, mutta yrittää päästä tästä tavasta eroon Aamunkoiton roboteissa.
Baley kutsutaan Teräsluolien alussa selvittämään avaruuslaisen murhaa, johon hänelle annetaan avuksi humanoidirobotti R. Daneel Olivaw. Olivawista ja Baleysta tulee elinikäisiä ystäviä. He kohtasivat seuraavan kerran Alastomassa auringossa, jossa Baley joutuu matkustamaan kotiplaneetaltaan Solarian planeetalle selvittämään toisen avaruuslaisen murhaa. Baleysta tulee tässä romaanissa ensimmäinen maan asukas, joka on poistunut planeetalta avaruuden kolonisaation loppumisen jälkeen.
Jokaisessa Robotti-romaanissa, jossa Baley esiintyy, murhaan liittyvät tavalla tai toisella robotit, joihin on Asimovin kirjoille tyypilliseen tapaan ohjelmoitu robotiikan kolme pääsääntöä. Nämä säännöt, sekä planeettojen omat kulttuurit luovat säännönmukaisuuksia, joiden mukaan murha on voinut tapahtua. Esimerkiksi Alastoman auringon solarialaiset eivät kykene keskustelemaan toistensa kanssa kasvotusten vaan käyttävät hologrammeja, eivätkä näin ollen loogisesti ajateltuna ole kykeneviä tekemään murhaa, joka on kuitenkin tapahtunut.
Myöhemmin Aamunkoiton roboteissa käy ilmi, että Baleysta on tullut myyttinen maan asukkaiden sankari ja viittauksia häneen löytyy muistakin Asimovin myöhemmistä romaaneista, kuten Kohti Säätiötä (Prelude To Foundation, 1988) sekä Säätiö ja Maa (Foundation And Earth, 1988).
Luonnonkatastrofi

Metsäpalo riehuu Kaliforniassa.
Luonnonkatastrofi eli luonnononnettomuus tai luonnonmullistus on katastrofi, jonka aiheuttaa luonto itse, ei ihminen. Luonnonkatastrofi voi olla hyvin tuhoisa: se voi aiheuttaa laajoja vahinkoja ja surmata paljon ihmisiä. Luonnonkatastrofeja on vaikea pysäyttää. Niiden varalle on kuitenkin suunniteltu erilaisia toimenpiteitä, joilla niistä voidaan varoittaa ennalta ja joilla niiden aiheuttamia haittoja voidaan vähentää. Katastrofin tapahduttua uhreja auttavat esimerkiksi avustusjärjestöt kuten Punainen Risti.
Luonnonkatastrofeissa kuoli 2010-luvulla vuosittain noin 45 000 ihmistä koko maailmassa. Kuolonuhrien määrä on laskenut kovaa vauhtia, sillä vielä 1920-luvulla ja 1930-luvulla uhreja oli vuosittain noin puoli miljoonaa.
Luonnonkatastrofien pääluokat > Geologiset luonnonkatastrofit

Geologiset katastrofit alkavat maanpinnassa ja pinnan alla. Niitä ovat esimerkiksi maanjäristykset, tulivuorenpurkaukset ja lumivyöryt. Myös tsunamit syntyvät yleensä maanjäristyksen tai muun vulkaanisen toiminnan seurauksena. Maanvyörymiä tapahtuu vuoristoisilla tai tunturi- tai vaara-alueilla sellaisissa paikoissa, missä maaperä on pehmeää, esimerkiksi savea. Maanvyörymän riskiä lisääviä seikkoja ovat eroosio ja rankkasateet. Norjassa on tapahtunut silloin tällöin suuria maanvyöryjä, muun muassa Gjerdrumissa vuonna 2020. Maanvyöryn kosteaa, mutaista muotoa kutsutaan mutavyöryksi. Tällaista tapahtuu joskus tulvivien jokisuistojen maastossa rankkasateiden aikana. Mutavyöryjä on tapahtunut muun muassa Kolumbiassa 2010, 2015 ja 2017.
Luonnonkatastrofien pääluokat > Hydrologiset luonnonkatastrofit

Hydrologiset luonnonkatastrofit liittyvät veteen. Niitä ovat esimerkiksi tsunamit ja tulvat. Ilmastollisiin luonnonkatastrofeihin kuuluu monenlaisia sää- ja tuuli-ilmiöitä, kuten pyörremyrskyt, hirmumyrskyt, helleaallot ja lumimyrskyt. Nämä kategoriat voidaan yhdistää hydrometeorologisten luonnonkatastrofien luokaksi, johon voidaan lukea myös kuivuus ja maastopalot. Tsunami on hyökyaalto, joka voi syntyä meren alaisen maanjäristyksen tai tulivuorisaaren tuhoutumisen seurauksena tai meteorin pudotessa merialueelle. Tsunamin vyöryessä eteenpäin aallokko on epätasainen. Allokon tullessa rannikolle aallon pituus lyhenee, jolloin vesipatsas muuttuu korkeammaksi. Tsunameja esiintyy paljon Tyynellämerellä. Lähihistorian vakavin tsunamikatastrofi tapahtui 2004 Intian valtamerellä, mistä se iski rajusti Kaakkois-Aasiaan. Voimakkaita tsunameja on tapahtunut myös Japanissa 1703, Portugalissa 1755 ja Italian Messinassa 1908. Pyörremyrskyjä tapahtuu trooppisilla merialueilla ilmakehässä virtaavien pyörteisten tuulien seurauksena. Näitä vähintään 27°C:n lämpötilassa muodostuvia pyörremyskyjä kutsutaan Amerikan mantereella hurrikaaneiksi ja Kauko-Idässä taifuuneiksi. Pyörremyskyissä merivettä höyrystyy paljolti pilvipyörteiksi, jotka lopulta aiheuttavat sateen. Pyörremyrskyt heikentyvät huomattavasti lähestyessään mannerta. Kuuluisin hurrikaani Katrina pyöri Yhdysvaltojen etelärannikolla 2005. Luonnonkatastrofeja aiheuttavat myös tulvat. Pietari, joka sijaitsee suhteellisen lähellä Itämerta ja joka on rakennettu matalalle Neva-joen suhteen, on kärsinyt tulvista silloin tällöin. Bangladeshissa, joka sijaitsee sekä Ganges-joen että Brahmaputra- ja Meghna-jokien vaikutuspiirissä, esiintyy tuhoisia tulvia usein. Näin tapahtuu usein monsuunikaudella ja myrskyjen seurauksena. Tornado on pyörretuuli, joka syntyy kuuman ja kylmän ilmamassan kohdatessa. Se saattaa kestää useita tunteja, kunnes sää vakautuu tai ilma muuttuu kuivemmaksi. Voimakkaimpia tornadoja esiintyy Yhdysvalloissa, mutta tornadoja on ollut Antarktista lukuun ottamatta kaikilla mantereilla.
Luonnonkatastrofien pääluokat > Muuntyyppiset luonnonkatastrofit

Muita luonnonkatastrofeja ovat sairaudet ja avaruudesta lähtöisin olevat katastrofit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luonnonkatastrofi Wikimedia Commonsissa
Nevado del Ruiz -tulivuoren purkaus aiheutti laharin eli mutavyöryn, joka hautasi alleen kolumbialaisen Armeron kaupungin.
Ensimmäinen puutarhasilta

| Ensimmäinen puutarha­silta |
| --- | --- |

Ylittää:  Moika
Sijainti:  Pietari
Pituus:  27,9 m
Leveys:  20,4 m
Koordinaatit:  59°56′27.86″N, 030°20′07.29″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Ensimmäinen puutarha­silta (ven. 1-й Садовый мост, Pervyi sadovyi most) on Moikajoen ylittävä silta silta Pietarin kaupungissa Venäjällä.. Alkuperäinen puinen silta rakennettiin vuonna 1716. Vuosina 1798–1801 silta rakennettiin kokonaan uudestaan kivestä. Kun silta ei enää kestänyt kasvavaa liikennettä, se rakennettiin uudelleen raudasta 1906–1907. Vuonna 1967 siltaa korjattiin ja siihen lisättiin kultauksia. Vuonna 2003 siltaa korjattiin perusteellisesti, sillan valaisimet uusittiin ja kullatut yksityiskohdat korjattiin. Silta on 27,9 metriä pitkä ja 20,4 metriä leveä.
Sillan valaisinpylväs.
Yksityiskohta sillasta.
Aiheesta muualla

1-й Садовый мост Мосты Санкт-Петербурга.
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ensimmäinen puutarhasilta Wikimedia Commonsissa
Eustace Miles

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Eustace Miles |  Eustace Miles |  Eustace Miles |  |
Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Miesten jeu de paume
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | Jeu de paume |  |
Eustace Hamilton Miles (s. 22. syyskuuta 1868 – 20. tammikuuta 1948) oli brittiläinen jeu de paumen pelaaja ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa Lontoon olympialaisissa 1908. Miles hävisi turnauksen loppuottelun Jay Gould II:lle.
Elektro (GOMS)

Elektro-L-satelliitin malli Pariisissa 2011
Elektro eli GOMS on perhe venäläisiä geostationaarisen kiertoradan sääsatelliitteja.
Elektro 1

Elektro eli GOMS (ven. Геостационарный Оперативный Метеорологический Спутник, Geostatsionarnyi Operativnyi Meteorologitšeski Sputnik) on kolmiakselistabiloitu sääsatelliitti. Sillä on kolmikanavainen kuvaava radiometri. Se mittaa myös kiertoradan sätelytasoa. Se on Venäjän Planeta-S-sääsatelliittijärjestelmän avaruussegmentti. Satelliitin suunniteltu toiminta-aika oli vain kolme vuotta eli se oli testisatelliitti.
Elektro-satelliitin kehitys vuosina 1983-1987 oli hidasta, ohjelmistokehitys oli hidasta ja henkilöstömenetykset suuria. Elektro 1 laukaistiin 31. lokakuuta 1994 Baikonurista Proton-kantoraketilla. Radallaan satelliitti tai sen mittalaitteet eivät toimineet. Ohjelma keskeytettiin ja syyn sai VNIIEMin johto.
Elektro-L

20. tammikuuta 2011 laukaistiin Elektro-perheen satelliittiversio Elektro-L1. Satelliitti painaa 1 700 kg. Satelliitin suunniteltu toiminta-aika on kymmenen vuotta. Sen valmisti Lavotškin ja se perustuu Navigator-satelliittirunkoon.
Satelliitin mittalaitteiden kuvauspikselin koko on 1 km näkyvän valon aallonpituudella ja 4 km infrapuna-alueella. Koko pallonpuolisko kuvataan 30 minuutissa.
Satelliitti kuljettaa myös Cospas-Sarsat GEOSAR SAR-transponderin.
Luonnonlain puolue

| Luonnonlain puolue |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1994
Lopetti:  2001
Jäsenmäärä:  n. 100 (1999)
Kansainväliset jäsenyydet:  Luonnonlain puolueiden kansainvälinen verkosto
Kotisivu:  llp.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luonnonlain puolue (LLP) oli suomalainen 1990-luvulla toiminut puolue, joka perusti poliittisen ohjelmansa yksilön ja yhteiskunnan henkisten voimavarojen kohottamiselle. LLP:n listoilta ei koskaan valittu kansanedustajia tai kunnanvaltuutettuja. Puolue poistettiin puoluerekisteristä huhtikuussa 1999 eikä sitä sen jälkeen ole rekisteröity uudelleen. LLP osallistui vielä vuoden 2000 kunnallisvaaleihin.
Historia

LLP:n ideologian lähtökohtana oli Maharishi Mahesh Yogin kehittämä transsendenttisen meditaation (TM) menetelmä. Suomalaiset TM:n kannattajat olivat järjestäytyneet jo 1970-luvun alusta alkaen. Puolue järjestäytyi syyskuussa 1994 tavoitteenaan seuraavan vuoden eduskuntavaaleihin osallistuminen, ja se merkittiin puoluerekisteriin joulukuussa.
LLP:llä oli monia yksityiskohtaisia ehdotuksia ihmisten elämän parantamiseksi. Vaalikampanjassa 1995 tiedotusvälineitä kiinnosti varsinkin niin sanottu joogalento. LLP halusi palkata maan pelastamiseksi 7 000 joogalentäjää. Muut puolueet eivät suhtautuneet LLP:hen kovin vakavasti. Tutkija Sami Borgin mukaan puolueen tavoitteilla ei ollut mitään tekemistä politiikan kanssa. Seuraavalla kerralla puolueen lääkkeisiin kuuluivat esimerkiksi ikivanha pulssin tunnustelutekniikka, asuntoalueiden kaavoittaminen pääilmansuuntien mukaan ja joogalentäjiksi koulutettavista pitkäaikaistyöttömistä muodostettu stressipesukone. Ravinto oli yksi LLP:n keskeinen teema ja puolue kannatti luomuruokaan siirtymistä. LLP kampanjoi voimakkaasti geenimuunneltuja elintarvikkeita vastaan.
LLP:n puheenjohtaja oli tamperelainen Timo Lahtinen, jonka mukaan puolueeseen kuului vuonna 1999 noin sata jäsentä. Varapuheenjohtajana toimivat psykoterapeutti Tuulikki Saaristo, Satu Tunkelo ja Wojtek Skalski. Puoluesihteeri oli Juha Suominen. LLP oli osa vuodesta 1992 toiminutta luonnonlain puolueiden kansainvälistä verkostoa ja puolueen ohjelma oli käännetty suoraan esikuvilta. Samanaikaisesti Euroopan unionin huippukokouksen kanssa vuonna 1999 järjestettiin Helsingissä Euroopan luonnonlain puolueiden yhteinen kokous.
LLP:n kotisivut päivitettiin viimeksi vuonna 2001, jolloin niillä kerrottiin puoluetoiminnan olevan pysähdyksissä ja aktiivien jatkavan toimintaansa muilla foorumeilla.
LLP:n puheenjohtaja Timo Lahtinen on sittemmin toiminut rakennusalan yrittäjänä.
Joogalento

LLP opittiin tuntemaan tiedotusvälineissä "joogalentäjien" puolueena. Tämä erityinen joogamestari Patañjalin kehittämä [lähde? ] joogatekniikka sai keskeisen roolin LLP:n ohjelmassa ja sitä harjoittamalla väitettiin olevan mahdollista "poistaa kollektiivisesta tietoisuudesta stressiä, joka muuten ilmenisi kaikenlaisten sosiaalisten ongelmien muodossa." Joogalennossa tehdään mietintäharjoituksia hyppimällä jalat ristissä. Joogalentäjän keho nytkähtelee meditaation aikana (usein hallitsemattomasti), mikä saa aikaan pomppuliikkeen ja vaikutelman lentämisestä. Joidenkin transsendenttisen meditaation kannattajien mukaan kyse on levitaatiosta. LLP:n varapuheenjohtaja Saaristo kertoi vuonna 1995: ”Joogalento on itse asiassa pomppaus, jonka synnyttää meditaatiossa saavutettava aivosähkökäyrien yhdentyminen. Pomppaus on sivuilmiö, tärkeää on tietoisuuden harmonisoituminen.” LLP:n lisäksi joogalennon sanomaa levittivät puoluetta lähellä olleet Suomen Joogalentoklubi ja TM-Liitto. LLP lupasi valtaan päästyään palkata 7000 hengen joogalentoryhmän.
Vaalit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
Tulokset
Eduskuntavaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |
| 1995 | 0 | 6 819 | 0,25% |
| 1999 | 0 | 3 903 | 0,15% |
Kunnallisvaalit
| Vuosi | Valtuutetut | Äänet | Äänet |
| 1996 | 0 | 1 217 | 0,05% |
| 2000 | 0 | 360 | 0,02% |
Europarlamenttivaalit
| Vuosi | Edustajat | Äänet | Äänet |
| 1996 | 0 | 3 327 | 0,15% |
LLP osallistui kahdesti eduskunta- ja kunnallisvaaleihin sekä kerran eurovaaleihin.
Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa LLP asetti 69 ja vuonna 1999 118 ehdokasta. Puolueella oli molemmilla kerroilla lista kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä. LLP ei solminut yhtään vaaliliittoa. Puolueen ääniharava oli vuonna 1995 Tuulikki Saaristo (475 ääntä) ja 1999 Päivi Ahjopalo (179).
LLP osallistui kunnallisvaaleihin 1996 omalla listallaan 12 kunnassa, mutta puolue ei saanut yhtään valtuutettua. Eniten ääniä LLP sai Helsingissä (479) ja suurimman ääniosuuden Raisiossa (0,4%). Vaaleissa 2000 LLP asetti oman yhteislistansa neljässä kunnassa (Helsinki, Hämeenlinna, Tampere, Turku), joissa se sai yhteensä 360 ääntä. LLP:n lehdistösihteerinä aiemmin toiminut Asko Ali-Marttila valittiin Lopen kunnanvaltuustoon omalta valitsijayhdistyslistaltaan.
Aiheesta muualla

Luonnonlain puolueen kotisivut
Luonnonlain puolueen ohjelma (1996)
Etelä-Afrikan luonto

Fynbosia lähellä Kapkaupunkia.
Etelä-Afrikan kansalliskukka kuningasprotea.
Etelä-Afrikan luontoon kuuluu viisi erilaista kasvillisuusvyöhykettä: fynbos, metsä, karoo, heinikko ja savanni. Noin 10 % kaikista maailman kukkivista kasveista löytyy Etelä-Afrikan alueelta. Jo pelkästään Kapmaassa on enemmän erilaisia kasvilajeja kuin koko Isossa-Britanniassa. Etelä-Afrikan biodiversiteetti on arvioitu kolmanneksi merkittävimmäksi maailmassa. Etelä-Afrikassa esiintyy arviolta 5,8 % kaikista maailman nisäkäs- ja 8 % lintulajeista, 4,6 % matelijoista, 16 % suolaisen veden kaloista ja 5,5 % hyönteislajeista. Kaksi biodiversiteetiltään merkittävintä aluetta ovat niin sanottu Cape Floral Kingdom fynbosilla ja kostea karoo, joka on ainoa biodiversiteetiltään merkittävä aroalue maailmassa. Monet eläinlajeista ovat kuitenkin uhanalaisia.
Etelä-Afrikan pinta-alasta 1,5 % on metsää ja suojeltuja alueita on 6 %. Vuonna 1996 maassa oli 422 suojelualuetta, joiden kokonaispinta-ala oli 6,7 miljoonaa hehtaaria. Etelä-Afrikassa sijaitsevat Swartbergin vuoristo, Lohikäärmevuoret ja Sudwalan luolat.
Fynbosin kasvillisuusvyöhyke sijaitsee maan lounaisosissa ja sen lajisto koostuu pääasiassa kanervakasveista, proteoista ja ruohomaisista restiokasveista. Alueen kasveihin kuuluva kuningasprotea on Etelä-Afrikan kansalliskukka. Vaikka Etelä-Afrikassa kasvaa yli tuhat kotoperäistä puulajia, ovat suuret puut varsin harvinaisia monissa maan osissa. Maassa on kuitenkin laajoja metsiä Knysna-Tsitsikamman alueella ja Mpumalangan ja Limpopon provinssien koillisosissa, jossa puusto koostuu käpypalmuista. Maan pohjoisosissa kasvaa myös apinanleipäpuita.
Eläimistö

Etelä-Afrikan kotoperäisistä eläimistä tunnetuimpia ovat niin sanotut "viisi suurta" eli "big five": norsu, leijona, sarvikuono, leopardi ja kafferipuhveli, jotka elävät bushveld- ja savannialueilla. Krugerin luonnonpuistossa on yli 9 000 norsun ja 20 000 puhvelin kanta. Aikaisemmin lähes sukupuuttoon kuolleen leveähuulisarvikuonon kanta on saatu elpymään ja Krugerissa asuu nykyisin yli 3 000 yksilöä. Krugerin lisäksi myös muissa maan kansallispuistoissa kuten Hluhluwe Umfolozissa ja Pilanesbergissä on kaikki viisi "big fiveen" kuuluvaa lajia. Suurista kissaeläimistä leijonan levinneisyysalue rajoittuu lähes yksinomaan maan kansallispuistoihin, mutta leopardeja tavataan suuremmalla alueella, mukaan lukien eteläisessä Kapmaassa ja maan pohjoisosissa. Gepardin kanta on varsin pieni ja rajoittuu maan pohjoisimpiin osiin ja luonnonpuistoihin.
Etelä-Afrikassa esiintyy noin 850 lintulajia, joista noin 50 on kotoperäisiä. Tunnetuimpia lintulajeja ovat strutsi, joita esiintyy lähes koko maassa, sarvinokat, kurjet, useat kotka- ja korppikotkalajit.
Etelä-Afrikan rannikkovesillä esiintyy kahdeksaa eri valaslajia. Niistä yleisimmin havaittu on mustavalas, joka poikii rannikon lahdenpoukamissa. Laji metsästettiin aikoinaan lähes sukupuuttoon, mutta suojelun myötä sen kanta on vahvistunut. Maan aluevesillä esiintyy yli 2 000 kalalajia eli 16 % kaikista maailman kalalajeista. Kaupallisesti merkittävimpiä kaloja ovat sardiinit ja kummeliturskat.
Sarvikuonoja Pilanesbergin luonnonpuistossa.
Euroopan terveys- ja digitaaliasioiden toimeenpanovirasto

| Euroopan terveys- ja digitaaliasioiden toimeenpanovirasto > HaDEA |
| --- | --- |

Perustettu:  2021
Tyyppi:  Toimeenpanovirasto
Toimivalta:  Euroopan komissio
Sijainti:  Bryssel, Belgia
Pääjohtaja:  Marina Zanchi
Aiheesta muualla
Sivusto
Euroopan koulutuksen ja kulttuurin toimeenpanovirasto (HaDEA) on Euroopan komission toimeenpanovirasto, jonka tarkoitus on vastata Euroopan komission tavoitteeseen auttaa rakentamaan covid-19-pandemian jälkeistä Eurooppaa, joka on aiempaa vihreämpi, digitaalisempi, kestävämpi sekä nykyisistä ja tulevista haasteista paremmin selviytyvä.
Espanjan tasavalta

Espanjan tasavalta tarkoittaa seuraavia asioita:
Espanjan ensimmäinen tasavalta (1873–1874)
Espanjan toinen tasavalta (1931–1939)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Espanjan tasavalta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Euran lukio

| Euran lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulutie 9, Eura
Koordinaatit:  61°07.50′N, 22°07.85′E
Tyyppi:  lukio
Perustettu:  1944
Rehtori:  Jukka Pirttimäki
Opiskelijoita:  n. 170
Verkkosivut
Euran lukio on Eurassa sijaitseva lukio. Vuonna 1944 perustetussa lukiossa on noin 170 opiskelijaa ja 20 opettajaa. Lukion rehtorina toimii Jukka Pirttimäki.