stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luopan
Historia ja kehitys > Luopan

Song-dynastian aikana tapahtunut merenkulun lisääntyminen vaikutti kompassin kehittymiseen.  Song-dynastian aikana elänyt tiedemies Shen Kuo (沈括 Shěn Kuò) kirjoitti kirjan nimeltä Mengxi bitan (夢溪筆談 "Unelmalammen kirjoitelmat"), jossa hän kuvaa neljä erilaista magneettineulaa: kynsineula, märkäneula, kuivaneula ja riippuva neula.
Huomattava muutos luopanin muotoasussa tapahtui Eteläisen Song-dynastian aikana. Oikea neula yhdistettiin rakoneulaan ja näin luotiin sanheluopanin edeltäjä.  Ming-dynastian ja Qing-dynastian aikana luopanin kehistä tuli yksityiskohtaisempia ja monimutkaisempia.  Monet luopan-klassikot kuten Qinding luojing jieding ("Luojingin selitys keisarillisessa luokituksessa") kirjoitettiin tällöin.  Ne kuvaavat kehä kehältä, miten klassista luopania käytetään.
Lähteitä

Cheng Jian Jun ja Adriana Fernandes-Gonçalves: "Chinese Feng Shui Compass: Step by Step Guide." 1998

Kate Bramble: "Building the Chinese Universe"

Skinner, Stephen: "Guide to the Feng Shui Compass, A Compendium of Classical Feng Shui", 2008 Golden Hoard Press, Singapore
Wang Chen-Ton keksimä rekonstruktio Han-dynastian aikaisesta shistä.
Moderni qimendunjia-luopan
Aaro Kiviperä

Aaro Kullervo Kiviperä (synt. Dahlberg, 6. helmikuuta 1912 Seinäjoki, Suomen suuriruhtinaskunta – 11. heinäkuuta 1944 Vuosalmi, Äyräpää) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja lyhytaikainen Suomen Koripalloliiton puheenjohtaja.
Kiviperä kilpaili Berliinin kesäolympialaisissa 1936 yksilökilpailussa sijoittuen 20:nneksi. Hän toimi Suomen Koripalloliitossa ja valittiin sen puheenjohtajaksi vuonna 1944. Kiviperä, sotilasarvoltaan majuri, kaatui kuitenkin jo samana vuonna jatkosodassa Äyräpään Vuosalmessa 11. heinäkuuta 32-vuotiaana.
469

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
Kuolleita

Valamir, ostrogoottien kuningas (tai vuonna 468)
Läntinen Pitkäkatu 20

Standardivuokratalo syksyllä 2013.
Läntinen Pitkäkatu 20 on Alvar Aallon vuonna 1928 piirtämä kerrostalo Turussa Läntisen Pitkäkadun varrella. Se tunnetaan myös Standardivuokratalona ja Tapani-talona. Se on Helena Soiri-Snellmanin mukaan maan ensimmäinen funktionalistinen rakennus ja mielenkiintoinen myös rakennustekniikkansa takia. Läntinen Pitkäkatu 20 kuuluu Aallon Turun vuosiin (1927–1933), jolloin hän suunnitteli myös Lounais-Suomen Maalaistentalon, Turun Sanomien toimitalon, Paimion parantolan ja Viipurin kirjaston.
Tässä seurassa Läntinen Pitkäkatu 20 vaikuttaa välityöltä. Sitä se ei kuitenkaan ollut, sillä tekijöillä oli visionsa. Talo muurattiin rakennusmestari Juho Tapanin kehittämistä standardoiduista, valetuista betonielementeistä, niin sanotuista tapanintiilistä, joista odotettiin rakennusteknistä läpimurtoa. Standardoituja olivat myös talon ikkunat, ovet ja kaiteet. Aalto puolestaan halusi luoda kuohuvan 1920-luvun kaupunkilaisille uuden aikakauden koteja ja pyrki samalla määräämään, miten ihmiset kodeissaan eläisivät. Tarkoituksena oli, että asukkaat jopa hankkisivat koteihinsa Aallon piirtämät huonekalut. Talon piti olla mallina kokonaiselle sarjalle samanlaisia. Jatkohankkeet kuitenkin raukesivat, kun maailmanpula vei rakentajan konkurssiin.
Julkisivu

Katujulkisivussa Aalto käytti funktionalismia vain vaakasuuntaan käännetyissä ikkuna-aukoissa, muilta osin hän pitäytyi vielä klassismiin. Pihajulkisivu nauhaikkunoineen, parvekkeineen ja korostettuine savupiippuineen on sen sijaan puhdasta funktionalismia; se näkyy parhaiten Puolalanpuiston läntiseltä laelta.
Huoneistot

Kolmiportaisessa talossa on viisi liikehuoneistoa ja 34 asuinhuoneistoa. Yleisin huoneistotyyppi on kaksi huonetta, halli ja keittiö, mutta keskimmäisessä portaassa on kahdeksan herrasväen asuntoa: kolme huonetta, halli, keittiö ja apulaisen huone. Kaikki ovat läpitalon-huoneistoja. Talossa on myös neljä yksiötä, joiden ikkunalliset makuualkovit olivat aikoinaan erikoisuuksia. Erikoisia ovat myös ylimmät huoneistot, koska Aalto joutui rakennusmääräysten takia taittamaan kuudennen kerroksen pelkästään pihanpuoliseksi. Tämän takia näihin huoneen ja keittiön asuntoihin muodostui ylisuuri, ikkunaton halli, joka toki soveltui olohuoneeksi. Asuntopulan aikana 1940- ja 1950-luvulla nämä asukkaat välttyivät viranomaisten määräämiltä pakollisilta alivuokralaisilta, koska hallia ei laskettu huoneeksi.
Poika- ja nuoruusvuotensa talossa asunut kirjailija Lasse Raustela on ikuistanut sen palkitussa Taivaansavut-sarjassaan.
Kirjallisuutta

Lasse Raustela: Auringonlaskun katu – Poika elää maisemaansa. Turku: omakustanne, 2011.
Alvar Aallon tuotanto
| Luettelo Alvar Aallon suunnittelemista rakennuksista |
| --- | --- |
1919–1929:  Alajärven suojeluskuntatalo | Villa Väinölä | Jyväskylän työväentalo | Seinäjoen suojeluskuntatalo | Lounais-Suomen Maalaistentalo | Läntinen Pitkäkatu 20 | Jyväskylän suojeluskuntatalo | Muuramen kirkko
1930–1945:  Paimion parantola | Turun Sanomien toimitalo | Villa Tammekann | Oulun sulfiittiselluloosatehdas | Viipurin kaupunginkirjasto | Alvar Aallon kotitalo | Savoy-maljakko | Sunilan asuinalue | Sunilan sellutehdas | Tehtaanmäen asuinalue | Terassitalo | Villa Mairea | Stora Enson Anjalankosken tehtaat
1946–1959:  Strömbergin tehtaan asuinalue | Rautatalo | Insinööritalo | Otahalli | Säynätsalon kunnantalo | Oulun lannoitetehdas | Aerola | Muuratsalon koetalo | Pamilon vesivoimalaitos | Summan paperitehdas | Alvar Aallon ateljee | Jyväskylän uimahalli | Jyväskylän yliopiston päärakennus | Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo | Hansaviertel | Aalto-paviljonki | Korkalovaaran asuinalue | Kolmen Ristin kirkko | Aalto-keskus | Kulttuuritalo | Maison Louis Carré
1960–1969:  Lieksankosken voimalaitos | Lakeuden Risti | Keski-Suomen museo | Lappia-talo | Aaltohuset | Alvar-Aalto-Kulturhaus | Aalto-Hochhaus | Pyhän Hengen kirkko ja seurakuntakeskus | Enso-Gutzeitin pääkonttori | Seinäjoen kaupungintalo | Viitatorni | Ilokivi | Pylkönmäen kirkko | Teknillisen korkeakoulun päärakennus | Seinäjoen kaupunginkirjasto | Seinäjoen seurakuntakeskus | Rovaniemen kaupunginkirjasto | Pyhän Stefanoksen kirkko | Valtion virastotalo (Seinäjoki) | Kirjatalo | Villa Kokkonen
1970–1991:  Alajärven hallintokeskus | Villa Skeppet | Pohjolan talo | Otaniemen vesitorni | Finlandia-talo | Kunsten | Alvar Aalto -museo | Sähkötalo | Ristinkirkko | Riolan kirkko | Jyväskylän kaupunginteatteri | Seinäjoen kaupunginteatteri | Essenin oopperatalo | Alajärven kaupunginkirjasto
28 reteintä

28 reteintä on vuonna 1987 julkaistu Irwin Goodmanin kokoelmalevy.
Kappaleet

St. Pauli ja Reeperbahn
Työmiehen lauantai
Autolla Kanarian saarille
Ryysyranta
Kun ei rahat riitä
Oli simmarit, sammarit, kummarit ja pipo
Vain elämää
Raha ratkaisee
Häirikkö
Kalteritango
Marcello Magaroni
Reteesti vaan
Ei villiä länttä enää ole
Terveisiä Seutulasta
Poing poing poing
En kerro kuinka jouduin naimisiin
Ei tippa tapa
Juhlavalssi
Kieltolaki
Lievestuoreen Liisa
Vielä yhdet
Viuhahdus
Kuin Ferrari
Muutakin on kierretty kuin tahkoa
Äiti
Meni rahahommat pieleen
Las Palmas
Mikä laulaen tulee, se viheltäen menee
468 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Tapahtumia

Sofokles voitti Ateenan näytelmäkilpailut.
Luettelo lentokonekaappauksista

Tämä on luettelo lentokonekaappauksista. Lista on aikajärjestyksessä tapahtumavuoden mukaan.
1960-luku

23. heinäkuuta 1968 kolme PFLP-terroristijärjestön palestiinalaisjäsentä kaappasi El Alin lennon 426 (Roomasta Tel Aviviin) Algeriin, jossa neuvottelut matkustajien vapauttamisesta kestivät 40 päivää. Kukaan ei kuollut eikä loukkaantunut kaappauksen aikana.
TWA:n lento 840 (29. elokuuta 1969) – Palestiinalainen terroristijärjestö PFLP kaappasi TWAn lennon Roomasta Ateenan kautta Tel Aviviin ja pakotti sen laskeutumaan Syyrian Damaskokseen.
1990-luku

Air Francen lennon 8969 kaappaus tapahtui 24. joulukuuta 1994 neljä aseistautunutta algerialaisen islamistisen terroristijärjestö Aseellisen islamilaisen ryhmän terroristia kaappasi Air France 8969 -lennon Algerista Marseilleen. Algerissa kaapparit ampuivat yhden matkustajan. Kaappaajien vaatimus oli kahden kielletyn Front Islamique du Salutin -puolueen jäseneen vapautus. Myöhemmin he luopuivat vaatimuksistaan ja vaativat vapaata lentoa Pariisiin, jossa he pitäisivät tiedotustilaisuuden. Jos tähän ei suostuttaisi, niin he ampuisivat yhden panttivangin. Kun Algerian hallitus ei suostunut, niin terroristit ampuivat ranskalaisen kokin. Myöhemmin Algerian presidentti Lamine Zeroul määräsi koneen lentämään Ranskaan pääministeri Édouard Balladurin kehotuksesta. Polttoainetäydennyksen takia ei päästy lentämään Pariisiin vaan Marseilleen. Kaapparit vaativat lentolupaa Pariisin, mutta viranomaiset pelkäsivät, että terroristit lentäisivät kohti Eiffelin tornia. Koneen vapautti monien neuvottelutuntien jälkeen Ranskan terrorisminvastainen erikoisosasto GIGN. Kaikki kaapparit surmattiin. Seitsemän matkustajaa kuoli koko kaappausdraaman aikana. 13 matkustajaa, kolme henkilökunnan jäsentä ja 11 GIGN miestä loukkaantui tulitaistelun aikana.
Ethiopian Airlinesin lennon 961 kaappaus: 23. marraskuuta 1996 kolme etiopialaista turvapaikan hakijaa kaappasi Ethiopian Airlinesin lento 961, joka oli lähtenyt Bombaystä Addis Abebaan ja sieltä Nairobiin ja sieltä edelleen Brazzavillen kautta Lagosiin päämääränä Abidjan. Kun kone oli palaamassa takaisin Adidjanista Addis Abebaan Kenian ilmatilassa miehet ryntäsivät ohjaamoon ja kaappasivat koneen. Kaapparit uhkasivat pommilla ellei kapteeni lentäisi Australiaan. Kapteeni vakuutti, ettei polttoaine riitä Australiaan, joten kaapattu kone joutui lentämään kohti Komoreita. Koneessa oli juuri ja juuri polttoainetta, kun se saapui Komoreiden yläpuolelle. Polttoaineen loputtua moottorit pysähtyivät. Kone yritti tehdä pakkolaskun Moronin lentokentälle, mutta kaapparit rupesivat käsikähmään lentokapteenin kanssa. Kone laskeutui lopulta rantaveteen. Eloonjääneitä oli yhteensä 50, ja 125 henkilöä kuoli. Koneessa oli 163 matkustajaa ja 12 miehistön jäsentä.
2010-luku

29. maaliskuuta 2016 Airbus A320-232 -lentokone kaapattiin Aleksandria–Kairo-reitillä ja pakotettiin laskeutumaan Kyprokselle Larnakan lentokentälle.
Maltan lentokonekaappaus 23. joulukuuta 2016
2020-luku

23. toukokuuta 2021 Valko-Venäjän KGB pakotti Ryanairin lennon 4978 laskeutumaan Minskiin, jossa turvallisuuspalvelu pidätti oppositioon kuuluneen toimittajan Raman Pratasevitšin. Viralliseksi syyksi laskulle ilmoitettiin pommiuhka, mutta todisteita pommista ei ole löydetty. Valko-Venäjän ilmavoimien hävittäjät saattoivat koneen maahan.
Aiheesta muualla

Terrorismi – demokratian päänsärky. Ylen Elävä arkisto[vanhentunut linkki]
Läntinen Rantakatu

Kadun alkupäätä vastarannalta kuvattuna.
Aurasillan ja Teatterisillan välissä vas. As Oy Wilenia, Turun kaupunginkanslian talo, Qwenselin talo ja Turun kaupungintalo.
Läntinen Rantakatu on suurelta osin kävely- tai pihakatua.
Turun vanhin ravintolalaiva, Esposito, Aurajoen rannalla, Barkerinpuiston kohdalla.
Läntinen Rantakatu 21, Erik Bryggman 1948–1951.
Entinen Auran panimo numerossa 55.
Loppupään kerrostalot ”Carolina” (nro 61) ja ”Rosita” (nro 59).
Läntinen Rantakatu on yksi Turun keskustan kaduista. Aurajoen rannalla kulkeva katu alkaa Linnankadulta, Vähätorilta Turun kaupunginkirjaston vanhan pääkirjaston edustalta, ja päättyy Forum Marinumille Turun sataman liikennealueelle. Läntisen Rantakadun Aurakadun ja Koulukadun välinen osuus on kävelykatua, ja Puistokadun ja Förin välinen osuus pihakatua.
Läntisellä Rantakadulla järjestetään vuosittain useita tapahtumia, kuten muiden muassa Silakkamarkkinat.
Rakennuksia ja rakennelmia

Läntinen Rantakatu 1: entinen triviaalikoulu
Rungoltaan 1700-luvulta peräisin olevan kivirakennus, jonka nykyinen ulkoasu valmistui vuosina 1829–1830.
Läntinen Rantakatu 3: Kauppaseuran talo, entinen Hôtel du Nord, P. J. Gylich, 1844–1845
Läntinen Rantakatu 5: Trappin talo eli Heurlinin koulu, Charles Bassi, 1829, muutostyöt Pekka Pitkänen 1961–1962. Rakennuksessa toimii muun muassa valtakunnanvoudinvirasto.
Läntinen Rantakatu 7: entinen Turun sokeritehdas, C. F. Schröder 1756–1758
muutettiin 1814 Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaisesti
nykyinen ulkoasu Charles Bassi 1828
Läntinen Rantakatu 9 / Aurakatu 1: Julinin talo, kolmikerroksinen kivitalo, Carl Ludvig Engel 1814–1815
nykyinen ulkoasu P. J. Gylich 1828
Läntinen Rantakatu 11 / Aurakatu 2: Turun kaupungintalo
Charles Bassi 1812, Frans Sjöström 1885
piharakennukset Georg Theodor Chiewitz 1861
Läntinen Rantakatu 13: 1800-luvun alussa valmistunut yksikerroksinen puutalo
eräs harvoista Turun palolta säilyneissä taloista
samassa osoitteessa myös Turun vanhin puutalo, Qwenselin talo, jossa toimii Apteekkimuseo, sekä vuodelta 1784 peräisin olevat piharakennukset
Läntinen Rantakatu 15: rungoltaan 1800-luvun alkupuolelta oleva puutalo
nykyinen ulkoasu Arthur Kajanus 1893–1894
Läntinen Rantakatu 17: Turun kaupunginkanslia, Knut Wasastjerna ja G. A. Lindberg 1908–1909
Läntinen Rantakatu 19: As Oy Wilenia, Pekka Pitkänen 1962
Läntinen Rantakatu 21: kerrostalo, Erik Bryggman 1948–1951
Läntinen Rantakatu 23: entinen suojeluskuntatalo, nyt Turun Ylioppilasteatteri
joen puolella veistos Suojattu kasvu
Läntinen Rantakatu 27: kolme rakennusta ajalta ennen Turun paloa
suolamakasiini 1778, muutos asuintaloksi Frithiof Strandell 1902
pieni rapattu talo 1778
puutalo 1778, muutostyö Frithiof Strandell 1907, nyt ravintola Sergio’s
Läntinen Rantakatu 29–31: Marina Palace
Jaakko ja Unto Rantanen 1974
As Oy Kiikari, Jaakko & Unto Rantanen 1977
Ursininkadun kohdalla veistos Pilvet
Läntinen Rantakatu 33: As Oy Auranranta, Pekka Pitkänen 1979
Läntinen Rantakatu 35: As Oy Borenranta, Bertel ja Valter Jung 1928–1930
uusi Myllysilta, Sami Niemelä, Jyrki Tasa ja Teemu Tuomi 2010–2011
veistosryhmä Tähtiin tähyävät
Läntinen Rantakatu 37: saaristolaivasatama
kesäravintola Vanha Vaakahuone
Barkerinpuisto
veistos Turku työllä rakennetaan
Föri
Läntinen Rantakatu 53: entinen Auran panimo
Alwin Jacobi 1884
nyt Arkkitehtitoimisto Sigge
Läntinen Rantakatu 55: varastorakennus 1902
nyt ravintola Rantakerttu
Läntinen Rantakatu 57: vanha kaakelitehdas
nyt opiskelija-asuntoja
sen kohdalla Turun vierasvenesatama
Läntinen Rantakatu 59 ja 61: kerrostalot ”Rosita” ja ”Carolina”, Stenman–Suominen 1995–1996
Varvintori
Museolaiva Sigyn
Läntinen Rantakatu 65 ja 67; kerrostalot ”Hercules” ja ”Constantin”, Schauman Arkkitehdit 1993–1994
Läntinen Rantakatu 69: kerrostalo ”Ophelia”, Casagrande & Haroma 1991–1993
Suomen Joutsen
kadun loppupäässä, Forum Marinumin edustalla veistos Päivänkakkara
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Läntinen Rantakatu Wikimedia Commonsissa
Läntinen Rantakatu Turun seudun karttapalvelussa[vanhentunut linkki]
28 toivotuinta levytystä

| 28 toivotuinta levytystä Katri Helena |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1987
 Tuottaja(t): Paavo Einiö
 Tyylilaji: iskelmä
 Levy-yhtiö: Safir
Katri Helenan muut kokoelmalevyt
| Parhaat päältä 1978 | 28 toivotuinta levytystä 1987 | Kauneimmat rakkauslaulut 1989 |
28 toivotuinta levytystä on Katri Helenan kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1987.
Kappaleet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  A-puoli Minne tuuli kuljettaa – 2.15  Budapestin sillat – 1.58  Katupoikien laulu – 2.33  Ei kauniimpaa – 2.54  Juliska – 2.00  Paikka auringossa – 2.48  Kai laulaa saan – 3.17  |  B-puoli Katson sineen taivaan – 2.53   Soittaja – 3.31  Muista minua – 3.02  Peluri – 3.27  Miljoona ruusua – 5.20  Ystävä – 2.53  Unten erämää – 5.10  |  C-puoli Anteeksi suo – 3.14   Kun kohdattiin – 3.35  Paloma Blanca – 3.05  Vasten auringon siltaa – 3.35  Syysunelma – 2.58  Lady Love – 2.32  Lintu ja lapsi – 3.04  |  D-puoli Puhelinlangat laulaa – 2.14   Kesän lapsi – 3.49  Äänesi mä kuulen – 3.09  Brasilero – 3.10  Nuoruus on seikkailu – 2.39  Katson autiota hiekkarantaa – 3.44  Mun sydämeni tänne jää – 2.56  |
Maile Flanagan

| Maile Flanagan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. toukokuuta 1965 (ikä 59)  Honolulu
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Lesa Hammett
Näyttelijä
Aktiivisena:  1998–
Merkittävät roolit:  Sasu Sorkka (Vekarat) Naruto Uzumaki (Naruto) Geri O'Flanagan (3Way)
Palkinnot
 Daytime Emmy (2006) 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Maile Flanagan (s. 19. toukokuuta 1965 Honolulu, Havaiji) on yhdysvaltalainen Daytime Emmy -palkittu näyttelijä ja koomikko, joka tunnetaan erityisesti Yhdysvalloissa englanniksi dubatusta japanilaisesta animesarjasta Naruto. Hän oli vuonna 2007 Naruto Uzumakin roolista ehdokkaana American Anime -palkinnon saajaksi.
Elämäkerta

Flanaganin isä työskenteli vakojaana Yhdysvaltain armeijalle, ja isän töiden vuoksi perhe muutti Flanaganin ollessa 4,5-vuotias Bangkokiin, Thaimaahan. Hän oli 10-vuotias kun perhe muutti Saksaan, jossa he asuivat Nürnbergissä ja Münchenissä. Flanagan valmistui Münchenin amerikkalaisesta high schoolista vuonna 1983 ja muutti sen jälkeen takaisin Yhdysvaltoihin, jossa hän opiskeli Bostonin collegessa.
Flanagan on kertonut julkisesti olevansa lesbo, ja hän on naimisissa Lesa Hammettin kanssa.
Elämäkerta > Näyttelijänä

Valmistuttuaan collegesta vuonna 1987 hän muutti Washingtonin kautta Minneapolisiin, jossa Flanagan liittyi komediaseurueeseen Every Mother's Nightmare. Ryhmään kuului muun muassa Wayne Wilderson, Tom McCarthy, Andrea Beutner, Peter Civetta ja Nancy Walls. Samalla hän esiintyi teatterissa ja stand up koomikkona.
Vuonna 1996 Flanagan muutti Los Angelesiin, jossa hän jatkoi teatterissa näyttelemistä. Kaksi vuotta myöhemmin Flanagan teki ensimmäiset esiintymisensä televisiossa, kun hänellä oli vieraileva rooli sketsisarjassa MADtv ja cameorooli elokuvassa Overnight Delivery. Samana vuonna Flanagan teki ensimmäisen ääniroolinsa animaatioon MiB – Men in Black. Sittemmin 2000-luvulta lähtien hän on tehnyt äänirooleja näytelmäroolien ohella animaatoihin ja mainoksiin. Flanagan sai ensimmäisen pääroolin animaatiosarjasta Vekarat vuonna 2003 ja oli ehdokkaana vuonna 2005 Annie-palkinnon voittajaksi parhaasta ääniroolista animaatiosarjassa. Samaisesta ääniroolista hänet palkittiin vuotta myöhemmin Daytime Emmylla. Samoihin aikoihin Flanagan aloitti Naruto-sarjan päähahmon Naruto Uzumakin dubbaamisen englanniksi, jonka myötä hän on toiminut hahmon roolissa niin elokuvissa, kuin videopeleissä. Flanagan on vieraillut myös televisiosarjoissa Täydelliset naiset, Teho-osasto, Greyn anatomia ja Reno 911!. Vuonna 2008 hän oli käsikirjoittamassa ja tuottamassa näyttelemässään komediasarjassa 3Way.
Aiheesta muualla

Maile Flanagan Myspacessa (englanniksi)
Maile Flanagan CrystalAcidsissa (englanniksi)
Maile Flanagan Voice Chaserissa (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Luettelo teattereista

Tämä on luettelo teattereista.
Suomi

| --- | --- |
 Espoon Kaupunginteatteri, Espoo  Helsingin kaupunginteatteri, Helsinki  KOM-teatteri, Helsinki  Komediateatteri Arena, Helsinki  Lilla Teatern, Helsinki  Q-teatteri, Helsinki  Ryhmäteatteri, Helsinki  Suomen Kansallisteatteri, Helsinki  Svenska Teatern, Helsinki  Teatteri Jurkka, Helsinki  Ylioppilasteatteri, Helsinki  Joensuun kaupunginteatteri, Joensuu  Jyväskylän kaupunginteatteri, Jyväskylä  Kajaanin kaupunginteatteri, Kajaani  Kouvolan Teatteri, Kouvola :  Kuopion kaupunginteatteri, Kuopio  Lahden kaupunginteatteri, Lahti  Lappeenrannan kaupunginteatteri, Lappeenranta  Linnateatteri, Turku  Mikkelin teatteri, Mikkeli  Oulun kaupunginteatteri, Oulu  Porin Teatteri, Pori  Riihimäen Teatteri, Riihimäki  Tampereen Teatteri, Tampere  Tampereen Työväen Teatteri, Tampere  Turun kaupunginteatteri, Turku  Turun ruotsalainen teatteri, Turku  Vaasan kaupunginteatteri, Vaasa  Kulttuuritehdas Korjaamo, Helsinki
Ruotsi

Kungliga Dramatiska Teatern, Tukholma
Svenska teatern, Tukholma
Tukholman kaupunginteatteri, Tukholma
Drottningholms Slottsteater, Lovön, Ekerö
Göteborgin kaupunginteatteri, Göteborg
Helsingborgin kaupunginteatteri, Helsingborg
Italia

Teatro Bibiena, Mantova
Teatro Carcano, Milano
Ranska

Comédie-Française, Pariisi
Théâtre des Champs-Élysées, Pariisi
Yhdistynyt kuningaskunta

National Theatre, Lontoo, Englanti
Royal Shakespeare Company, Stratford-upon-Avon, Englanti
28 xiuta
Aiheesta muualla

28 xiuta: kuvat (Arkistoitu – Internet Archive)
28 xiun merkityksiä suomeksi
Aaro Kenttä

Aaro Ilmari Kenttä (31. heinäkuuta 1933 Karunki – 3. lokakuuta 1978) oli suomalainen Tilastokeskuksen ylijohtaja.
Kenttä oli Tilastollisen päätoimiston tutkijana 1959–1963, Kansallis-Osake-Pankin tutkijana 1963–1973 ja Tilastokeskuksen ylijohtajana 1973–1978. Maanpuolustuskurssilla mukana ollut Kenttä sai surmansa Rissalan lento-onnettomuudessa syksyllä 1978.
Kenttä oli muun muassa OECD:hen liittymisestä neuvottelemaan asetetun Suomen valtuuskunnan jäsen 1968, ETYK-toimikunnan jäsen vuodesta 1973 ja Suomen ja SEVin yhteistyökomission jäsen vuodesta 1973. Hän oli Suomen ylioppilaskuntien liiton hallituksen jäsenenä 1960–1963, Suomalaisuuden liiton varapuheenjohtajana 1971–1972 ja keskustapuolueen talouspoliittisen toimikunnan puheenjohtajana 1972.
Kentän vanhemmat olivat pienviljelijä, puuseppä, kirvesmies ja suutari Emil Henning (Hemming, Henni) Kenttä ja emäntä Ida Serafiina Lasheikki. Hän pääsi ylioppilaaksi 1952 ja valmistui Helsingin yliopistosta valtiotieteen kandidaatiksi 1961 ja maisteriksi 1968.
Aaro Kenttä oli naimisissa vuodesta 1961 toimittaja, filosofian maisteri Mirja-Leena Laitisen (26.1.1937-14.2.2019) kanssa. Heillä oli kaksi lasta.
Teoksia

Tasaisempaan tulonjakoon. Nuoren keskustan liitto, Helsinki 1969