stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marxdorfinsusikoira
Luonne ja käyttäytyminen

Useimmiten susiperimä näkyy kaikissa susikoirissa, erityisesti yleisen arkuutensa ja haluna paeta tai reagoida aggressiivisesti oudoissa tilanteissa. Marxdorfinsusikoirien tulisi tässä mielessä olla poikkeuksia, mutta ne tulee silti sosiaalistaa hyvin varhaisesta iästä lähtien ja kasvattaa perheen keskellä. Sopivasti rajoja ja rakkautta koulutuksessa yhdistäen se on hyvin sosiaalinen ja itsevarma. Ne ovat ystävällisiä, rauhallisia, tarkkaavaisia ja avoimia olentoja, jotka haluavat olla läheisessä yhteydessä laumaansa. Niitä pidetään älykkäinä ja ahkerina nelijalkaisina ystävinä, jotka tarvitsevat paljon toimintaa ja liikuntaa.
Se ei kuitenkaan ole aloittelijan rotu, koska se tarvitsee omistajakseen kokeneen koiraihmisen joka paitsi on perillä susien ja koirien käytöksestä, osaa ottaa huomioon monia eri asioita pennun kasvattamisessa ja omaa paljon aikaa, myös on kiinnostunut tarjoamaan koiralle sen vaatimaa runsasta liikuntaa. Marxdorfinsusikoira on voimakas ja energinen rotu, jonka tulee saada purkaa energiansa pitkillä lenkeillä, liikunnallisten koiraharrastusten parissa, pyöräilylenkeillä tai ihmisten ja muiden koirien kanssa leikkien.
Nuoret koirat ovat yleensä erittäin vilkkaita ja ne voi saada tottelemaan hyvin helposti käyttämällä koulutuksessa hyväksi kyseiseen ikään liittyvää uteliaisuutta ja oppimishalua. Ne ovat kuitenkin samassa iässä myös erittäin laumasidonnaisia: ne eivät tyypillisten susikoirien tapaan halua joutua eroon omistajistaan ja mikäli asiaan ei kiinnitetä koulutuksessa erityistä huomiota, seurauksena voi olla eroahdistus tai tavaroiden rikkominen yksin jäädessä.
Koska marxdorfinsusikoira tulee sukukypsäksi vasta 3-vuotiaana, sitä edeltävät eri vaiheet kestävät pidempään kuin joillain muilla roduilla. Perusteellinen koulutus on tärkeää, jotta se ei yrittäisi jatkuvasti pyrkiä lauman johtajaksi. Erityisesti urokset voivat yrittää haastaa perheen miespuoleiset jäsenet manipuloivalla ja ovelalla käytöksellään.
Rodulle on myös ominaista tietynasteinen itsenäisyys. Omistajan ei koskaan tule rajoittaa, tukahduttaa, nuhdella tai kohdella sitä kovakouraisesti. Lempeä, mutta samalla johdonmukainen koulutus edesauttaa sitä kehittymään tasapainoiseksi koiraksi. Susikoira joka tunnistaa omistajassaan rauhallisen ja päättäväisen, mutta samalla turvallisuuden tunteen tuovan laumanjohtajan, tekee mitä tahansa tämän puolesta, koska tämä on kykenevä tarjoamaan sille huolenpitoa, suojelusta ja opastusta.
Susikoirat ovat hyvin älykkäitä, niiden aistit ovat tarkemmat ja niiden reagointikyky on nopeampi kuin keskivertokoiran. Ne voivat yrittää torjua asiat jotka ne kokevat epämiellyttäviksi tai hyödyttömiksi monin erilaisin keinoin.
Marxdorfinsusikoira ei hauku juuri koskaan, koska sillä on useita muitakin keinoja ilmaista itseään ja haukkuminen on joissain tilanteissa jopa epäluonnollista sille. Monet susikoirat ulvovat kuuluvasti, mikäli omistaja lähtee talosta ja se samalla kokee laumanjäsenten joutuneen erilleen toisistaan. Epätavallisen korkea älykkyys, vahvasti esille tuleva ruumiinkieli ja uskollinen luonne tekee rodusta erityislaatuisen lemmikin.
Rotumääritelmä

Marxdorfinsusikoirat ovat suuria, vahvoja, urheilullisia nelijalkaisia ystäviä, jotka ovat ulkonäöltään hyvin samanlaisia kuin susi. Sillä on suuressa päässä keskikokoiset, mantelinmuotoiset silmät. Silmien värit voivat vaihdella vaaleasta hasselpähkinästä vaalean meripihkan keltaiseen. Marxdorfinsusikoiran korvat ovat pienet tai keskikokoiset, pystysuorassa ja tiheän karvaiset. Sen selkä on suora ja sillä on roikkuva, sapelin muotoinen häntä.
Uroksilla tulee olla maskuliinisia ja nartuilla feminiinisiä piirteitä. Käyttäytymisellään se muistuttaa enemmän saksanpaimenkoiraa kuin alkuperäistä sutta. Koiran kävely muistuttaa suden kävelyä.
Urosten säkäkorkeus on 62–75 cm. Narttujen säkäkorkeus on 58–70 cm. Marxdorfinsusikoiran turkki on pitkäkarvainen ja sillä on vahva aluskarva.
Alkuperä

Marxdorfinsusikoira on kotoisin pienestä Marxdorfin kylästä, joka kuuluu brandenburgilaiseen Uebigau-Wahrenbrückin kuntaan. Rotu jalostettiin vuonna 2004 saarloos wolfhondin ja valkoisenpaimenkoiran välisistä risteytyksistä, joita tehdään edelleen eli rodun kantakirjat eivät ole suljetut.
Marxdorfinsusikoiran ensimmäisten kasvattajien Robert ja Jeannette Ruppin mielestä saarloos wolfhond ei soveltunut tarpeeksi monipuoliseen työskentelyyn (kuten opaskoiraksi) aran ja usein hyvin varautuneen luonteensa takia. Tarkan luonnepainotteisen jalostuksen myötä he saivat vakiinnutettua ystävällisen ja saarloos wolfhondia avoimemman jalostuslinjan.
Käännös suomeksi
Martin Boykan

Martin Boykan (12. huhtikuuta 1931 – 6. maaliskuuta 2021) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja pianisti.
Boykan sai humanististen tieteiden kandidaatin arvon Harvardin yliopistosta vuonna 1951 ja musiikin maisterin arvon Yalen yliopistosta 1953. Hänen sävellysopettajiaan olivat Walter Piston, Aaron Copland ja Paul Hindemith. Pianonsoittoa hänelle opetti Eduard Steuermann. Vuosina 1953–1955 Boykan oli Fulbright-stipendillä Wienissä, josta palattuaan hän perusti Brandeis Chamber Ensemblen, joka esitti sekä uutta musiikkia että perinteistä ohjelmistoa. Samoihin aikoihin Boykan esiintyi säännöllisesti pianistina sellaisten solistien kuin Joseph Silversteinin ja Jan DeGaetanin kanssa. Vuosina 1964–1965 hän työskenteli Bostonin sinfoniaorkesterin pianistina.
Boykanin tuotantoon kuuluvat muiden muassa sinfonia orkesterille ja baritonille (1993), viulukonsertto (2008) ja neljä jousikvartettoa. Boykan työskenteli Brandeisin yliopiston musiikin professorina. Hänen johdollaan opiskelivat muiden muassa Steven Mackey, Peter Lieberson, Marjorie Merryman ja Ross Bauer. Vuonna 2011 Boykan valittiin Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemian jäseneksi.
Matti Sivonen

Matti Janne Juhani Sivonen (s. 28. heinäkuuta 1994 Oulu) on suomalainen kuulantyöntäjä ja futsalmaalivahti. Hän edustaa Kuivasjärven Auraa ja hänen valmentajanaan toimii Ilkka Sivonen.
Sivonen on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista kuulantyönnön pronssia vuonna 2014. Hänen ennätyksiään 7,26 kilon kuulalla ovat ulkoa 17,83 metriä (2014) ja hallista 17,66 metriä (2014).
Kaudella 2018-2019 Sivonen pelaa Oulun Tervareissa Futsal-Liigaa.
Matti Sokka

| Matti Sokka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 31. joulukuuta 1946 Kotka
Kuollut: 16. joulukuuta 1977 (30 vuotta) Helsinki
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Matti Sokka (31. joulukuuta 1946 Kotka – 16. joulukuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja.
Nuorena kuolleen Sokan ainoaksi pitkäksi elokuvaksi jäi vuonna 1971 valmistunut Musta Lumikki. Elokuva sai ensiesityksensä televisiossa vasta 42 vuotta valmistumisensa jälkeen syyskuussa 2013. Toinen Sokan ohjaustyö on lyhytelokuva Kärsimyskukka vuodelta 1970.
Meadow Portage

Meadow Portage on kylä Manitoban provinssissa Kanadassa. Kylä sijaitsee Manitoba- ja Winnipegosisjärviä erottavalla kapealla maakannaksella. Se alkoi kehittyä maatalouden, eritoten karjankasvatuksen myötä, ja vuodesta 1970 sillä on ollut oma valtuusto ja pormestari. Kylän asukasluku on noin 80 henkeä. Aiemmin Meadow Portagen väkilukuun laskettiin lisäksi Spence Laken kylän asukasluku. Kylässä on 34 taloutta sekä noin 70 kesäasuntoa.
Kylä sijaitsee paikassa, jossa veneet on ennen vedetty järviä erottavan maakannaksen ylitse.
Marjamäenvuoren tuulivoimala

| Marjamäenvuoren tuulivoimalaitos |
| --- | --- |
Valtio:  Suomi
Sijainti:  Sastamala (Äetsä)
Koordinaatit:  61°18′11″N, 22°42′04″E
Sähköverkkoon:  2005 
Valmistunut:  2005 
Omistaja:  Oittisen tila Oy 
Voimalaitos
Tyyppi:  maatuulivoimalaitos
Korkeus:  85 m 
Tuulivoimala:  Vestas V29 
Kapasiteetti:  0,225 MW  
Vuosituotanto:  alle 0,2 GWh 
 fiMarjamäenvuoren tuulivoimalaitos 
Marjamäenvuoren tuulivoimalaitos on Pirkanmaan Sastamalassa Äetsän Pehulassa sijaitseva tuulivoimalaitos, jonka kokonaiskapasiteetti on 225 kilowattia ja vuosituotanto on alle 0,2 gigawattituntia . Voimalan on omistaa Oittisen tila Oy .
Yleistä

Tuulivoimalaitos sijaitsee yli kilometrin Pehulasta pohjoiseen, metsäisen Marjamäen eteläpäässä, vesitornin vieressä. Voimala sijaitsee paikassa, jonka korkeus on 85 metriä mpy. Tuulivoimalaitos ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V29-mallia, jonka napakorkeus on 52 metriä , tuuliturbiinin halkaisija on 29 metriä, ja jonka kapasiteetti on 225 kilowattia eli 0,225 megawattia.
Historiaa

Voimalaitos on ostettu käytettynä. Se pystytettiin kesällä 2005 ja se aloitti sähköntuotannon syyskuussa 2005.
Matti Sihvonen (kauppaneuvos)

Matti Sihvonen (16. helmikuuta 1894 Jaakkima – 3. toukokuuta 1968 Kajaani) oli suomalainen yritysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Sihvosen vanhemmat olivat maanviljelijä Aaron Sihvonen ja Beatta Juutilainen ja puoliso vuodesta 1922 Eeva Nina Tolonen. Sihvonen kävi Kuopion kauppakoulun 1917 ja teki opintomatkoja useisiin eri maihin. Hän oli eri kauppaliikkeiden palveluksessa Hiitolassa, Iisalmessa ja Sotkamossa ja Osuusliike Maakunnan varastonhoitaja vuodesta 1917 ja kirjanpitäjä, apulaisjohtaja ja toimitusjohtaja 1922–1959. Sihvosella oli myös useita osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä, hän oli muun muassa Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan tilintarkastaja 1950–1960. Kauppaneuvoksen arvonimen Sihvonen sai 1955. Taiteilija Kalevi Tuhkanen maalasi hänen muotokuvansa 1968.
Martin Brest

Martin Brest (s. 8. elokuuta 1951) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänen töidensä joukossa ovat Beverly Hills kyttä (1984), Keskiyön pako (1988), Naisen tuoksu (1992), Saanko esitellä: Joe Black (1998) ja Gigli – rajua rakkautta (2003).
Brest syntyi Bronxissa, New Yorkissa, ja oli vuonna 1993 ehdolla kahden Oscar-palkinnon saajaksi.
Aiheesta muualla

Martin Brest Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Maiju

| Maiju |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  2. heinäkuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Maija, Maikki
Vastineita eri kielissä:  Maja, Maj
Nimen alkuperä:  Maria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maiju on suomalainen naisen etunimi. Maijun nimipäivää vietetään 2. heinäkuuta. Nimi lisättiin almanakkaan vuonna 1984 eräänä variaationa Mariasta, mutta nimeä on käytetty jo ennen 1800-lukua. Ortodoksisessa uskonnossa Maijun pyhittäjäksi liitetään Neitsyt Maria.
Nimen yleisyys eri aikoina syntyneillä:
| Syntymävuodet | Yhteensä |
| --- | --- |
–1899: 14
1900–19: 173
1920–39: 737
1940–59: 280
1960–79: 387
1980–99: 2552
2000–09: 526
2010–19: 183
Yhteensä: 4852
Tunnettuja Maijuja

Maiju Ahlgren (s. 1965), tekstiilitaiteilija ja yhteisötaiteilija
Maiju Gebhard (1896–1986), astiankuivauskaapin kehittäjä
Maiju Hirvonen (s. 1990), jalkapalloilija
Maiju Ingman (s. 1979), elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja kuvaaja
Maiju Jokinen (s. 1977), näyttelijä
Maiju Kantele (1860–1948), opettaja, järjestöaktiivi, suomentaja ja kirjailija
Maiju Kekki (s. 1981), koripalloilija
Maiju Ketonen (s. 1984), pesäpalloilija
Maiju Kuusoja (1925–2008), oopperalaulaja
Maiju Lassila, oik. Algot Untola (1868–1918), kirjailija
Maiju Leskinen (s. 1955), malli
Maiju Mattila (s. 1989), yleisurheilija
Maiju Mutikainen (s. 1991), jalkapalloilija
Maiju Mäntylä (s. 1998), pesäpalloilija
Maiju Ollilainen (1899–1987), taidemaalari
Maiju Pöyhönen (1879–1930), kasvitarhakoulun opettaja ja tietokirjailija
Maiju Ranta (1882–1917), näyttelijä
Maiju Ruotsalainen (s. 1983), jalkapalloilija
Maiju Rängman (1870–1938), näyttelijä
Maiju Saarinen (s. 1987), näyttelijä
Maiju Salmenkivi (s. 1972), taidemaalari, laulaja ja kuvataideopettaja
Maiju Suotama (s. 1986), vapaaottelija
Maiju Voutilainen (s. 1996), Internet-videoiden tekijä
Kuvitteellisia Maijuja

Maijun kanssa markkinoilla, Veikko Saton vuonna 1948 levyttämä laulu, jonka sävelsi Brotherus ja sanoitti Iivari Kainulainen.
Mark Knowles (tennispelaaja)

| Mark Knowles |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1971 (ikä 53)
Kansalaisuus:   Bahama
Tennispelaaja
Pituus:  190 cm
Paino:  88 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  1992–
Palkintorahat:  7 058 933 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  96. (24.6.1996)
Voitot/tappiot:  42–77
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (1994, 1997)
Ranskan avoimet:  2. kierros (1996)
Wimbledon:  2. kierros (1992, 1994, 1995, 1996)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (1996)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  1. (24.6.2002)
Turnausvoittoja:  55
Voitot/tappiot:  744–381
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  voitto (2002)
Ranskan avoimet:  voitto (2007)
Wimbledon:  loppuottelu (2002)
Yhdysvaltain avoimet:  voitto (2004)
Aiheesta muualla
www.knowlzee.com
ITF
ATP
Mark Knowles (s. 4. syyskuuta 1971 Nassau, Bahama) on bahamalainen tennispelaaja ja entinen maailman ykköspelaaja nelinpelissä.
Urallaan hän on tähän mennessä voittanut 55 miesten nelinpelin turnausta, joista kolme on Grand Slam -voittoja kanadalaisen Daniel Nestorin parina. Knowles voitti myös Wimbledonissa 2009 sekanelinpelin yhdessä saksalaisen Anna-Lena Grönefeldin kanssa.
Ura

24. kesäkuuta 2002 Knowlesista tuli maailmanlistan nelinpelin ykköspelaaja. Kaksinpelissä hänen korkein sijoituksensa on 96. Tämän hän saavutti 24. kesäkuuta 1996.
Knowles on ollut jäsen Bahaman Davis Cupissa vuodesta 1996 lähtien. Hän on myös osallistunut vuosien 1992, 1996, 2000, 2004 ja 2008 kesäolympialaisiin.
Bogotassa 2004 hän otti uransa toisen nelinpelin voittonsa yhdessä kanadalaisen Daniel Nestorin kanssa. Knowlesista tuli hänen pitkäaikainen otteluparinsa ja he voittivat kolme Grand Slam-turnausta (Australian avoimet 2002, Yhdysvaltain avoimet 2004 ja Ranskan avoimet 2007). Ainoa Grand Slam-voitto, joka Knowlesilta vielä puuttuu on Wimbledonista.
5. heinäkuuta 2006 Knowles osallistui Wimbledonin tähän mennessä pisimpään kestäneeseen nelinpeliotteluun, joka kesti kuusi tuntia ja yhdeksän minuuttia.
Knowlesin viimeisin saavutus on Wimbledonista 2009, jossa hän voitti sekanelinpelin loppuottelussa saksalaisen Anna-Lena Grönefeldin kanssa Leander Paesin ja Cara Blackin erin 7-5, 6-3.
Yksityiselämä

Joulukuussa 2003 Knowles meni naimisiin Dawnin kanssa. Heillä on kaksi lasta, Graham (s. 2005) ja Brody (s. 2008).
Aiheesta muualla

Mark Knowles (tennispelaaja) ATP:n sivuilla (englanniksi)
Marie-Michèle Gagnon

Marie-Michèle Gagnon (s. 25. huhtikuuta 1989) on kanadalainen alppihiihtäjä.
Kaudella 2008–2009 Gagnon pääsi ensimmäisen kerran maailmancupin pisteille oltuaan Cortina d'Ampezzon suurpujottelussa yhdeksäs. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Åren pujottelussa maaliskuussa 2012. Ensimmäisen maailmancupvoittonsa hän saavutti Altenmarktin superalppiyhdistetyssä tammikuussa 2014. Se oli kauden ainoa järjestämään pystytty yhdistetyn kilpailu, joten hän voitti alppiyhdistetyn cupin. Helmikuussa 2016 hän oli kolmas Crans-Montanan pujottelussa ja voitti Soldeun alppiyhdistetyn. Hän sijoittui kolmanneksi Garmisch-Partenkirchenin supersuurpujottelussa tammikuussa 2021.
Vancouverin olympialaisten suurpujottelussa Gagnon oli 21:s ja pujottelussa 31:s. Garmisch-Partenkirchenin MM-kisoissa 2011 hän oli supersuurpujottelussa 22:s ja suurpujottelussa 23:s. Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui suurpujottelussa kahdeksanneksi ja pujottelussa 13:nneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli pujottelussa yhdeksäs. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui pujottelussa kymmenenneksi ja suurpujottelussa 23:nneksi. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän oli alppiyhdistetyssä kuudes ja supersuurpujottelussa 19:s. Åren MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui alppiyhdistetyssä 14:nneksi. Cortina d’Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän oli supersuurpujottelussa kuudes ja syöksylaskussa kolmastoista. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui syöksylaskussa kahdeksanneksi ja supersuurpujottelussa 14:nneksi. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli alppiyhdistetyssä kymmenes.
Aiheesta muualla

Marie-Michèle Gagnonin kotisivut
Marie-Louise von Franz

Marie-Louise von Franz (4. tammikuuta 1915 – 17. helmikuuta 1998) oli sveitsiläinen psykologi ja tutkija, joka selvitti tunnettujen satujen yhteyttä alitajuntaan ja kulttuuriimme. Hän työskenteli yhdessä Carl Jungin kanssa ja osallistui moniin tämän tutkimuksiin, etenkin psykologian ja alkemian yhteyttä tutkiviin.
Von Franz  opiskeli Zürichin yliopistossa ja pohti, tekisikö jatko-opintonsa klassisista kielistä vai lääketieteestä. Tässä vaiheessa hän oli aloittanut oman psykoanalyysinsa ja kertoi Jungille nähneensä unen, jonka mukaan kielten opiskelu olisi tärkeämpää. Valinta osoittautui Jungille yhteistyön kannalta hyödylliseksi, koska von Franz pystyi sitten kääntämään klassisia kreikkalaisia ja latinankielisiä tekstejä. Jung ohjasi hänet tutkimaan ihmiskunnan kollektiivista ja tiedostamatonta.
Aiheesta muualla

Marie-Louise von Franz (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
Marie-Pier Préfontaine

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Marie-Pier Préfontaine |  Marie-Pier Préfontaine |  Marie-Pier Préfontaine |  |
Maa:   Kanada
Naisten alppihiihto
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Vail / Beaver Creek 2015 | joukkuekilpailu |  |
Marie-Pier Préfontaine (s. 18. lokakuuta 1988 Sainte-Agathe-des-Monts, Québec) on kanadalainen alppihiihtäjä.
Préfontaine teki debyyttinsä alppihiihdon maailmancupissa Aspenissa 28. joulukuuta 2006. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on yhdeksäs sija suurpujottelusta, jonka hän saavutti sekä Zwieselissä tammikuussa 2011 että Beaver Creekissä joulukuussa 2013. Kanadan-mestaruuskilpailuissa Préfontaine on saavuttanut kultaa suurpujottelussa vuonna 2014 ja hopeaa supersuurpujottelussa (2008), suurpujottelussa (2010, 2013) sekä syöksylaskussa (2014).
Préfontaine osallistui Vancouverin olympialaisissa 2010 suurpujotteluun, jossa hän oli 29:s. Garmisch-Partenkirchenin MM-kisoissa 2011 hän oli sekä supersuurpujottelussa että suurpujottelussa 24:s. Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 Préfontaine sijoittui supersuurpujottelussa 28:nneksi ja Sotšin olympialaisissa 2014 samassa lajissa 20:nneksi. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 Préfontaine saavutti hopeaa joukkuekilpailussa. Suurpujottelussa hän sijoittui 27:nneksi.
Préfontaine ilmoitti uransa lopettamisesta toukokuussa 2016.
Aiheesta muualla

Marie-Pier Préfontainen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Marie-Pierre Kœnig

Kuvassa Marie-Pierre Kœnig sauva kädessään.
Marie-Pierre Joseph-François Kœnig (10. lokakuuta 1898 Caen – 2. syyskuuta 1970 Neuilly-sur-Seine) oli ranskalainen upseeri ja poliitikko, joka nousi toisen maailmansodan aikana kenraali de Gaullen Vapaan Ranskan joukkojen yhdeksi tärkeimmistä komentajista.
Kœnig toimi sodan alussa kapteenina Ranskan Norjassa olleissa joukoissa. Sen jälkeen hän palveli vuodesta 1941 Lähi-idässä ja Egyptissä, josta siirtyi Dwight D. Eisenhowerin johtamaan liittoutuneiden päämajaan. Vuonna 1944 hänestä tuli Isossa-Britanniassa olevien ranskalaisten joukkojen ja vastarintaliikkeen joukkojen komentaja. 21. elokuuta 1944 hänet nimitettiin Pariisin sotilaskuvernööriksi. Vuosina 1945–1949 Kœnig toimi Ranskan Saksassa olevien miehitysjoukkojen komentajana ja vuosina 1949–1951 Ranskan Pohjois-Afrikan joukkojen ylitarkastajana. Vuonna 1951 jäätyään eläkkeelle sotilasuralta hänet valittiin Ranskan kansalliskokoukseen. Kœnig toimi kahteen otteeseen puolustusministerinä: Pierre Mendès Francen hallituksessa 19. kesäkuuta 1954 – 14. elokuuta 1954 sekä Edgar Fauren hallituksessa 23. helmikuuta 1955 – 6. lokakuuta 1955. Vuonna 1984 Kœnig sai postuumisti Ranskan marsalkan arvon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marie-Pierre Kœnig Wikimedia Commonsissa
Meadowlands

Meadowlands tarkoittaa seuraavia asioita:
New Jersey Meadowlands, kosteikkoalue New Jerseyssä
Meadowlands Sports Complex, urheilukeskus East Rutherfordissa New Jerseyssä
New Meadowlands Stadium, stadion
Meadowlands Racetrack, ravi- ja laukkarata
Meadowlands Rail Line, New Jersey Transitin rautatielinja
Meadowlands, linjan asema
Meadowlands, kunta Minnesotassa
Meadowlands, kaupunki Minnesotassa
Meadowlands, brittiläinen televisiosarja
The Meadowlands, The Wrensin albumi.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Meadowlands”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Liikenne

Liikenne on ihmisten ja tavaroiden kuljettamista paikasta toiseen. Laajemmin määriteltynä liikenne voi tarkoittaa myös aineettomien asioiden liikuttelua, kuten maksu-, raha- ja tietoliikennettä. Liikennöintiin käytettäviä laitteita kutsutaan kulkuneuvoiksi.
Liikenne jaetaan kuljetusteiden mukaan maa-, vesi- ja ilmaliikenteeseen, joista maaliikenne jaetaan edelleen tie- ja raideliikenteeseen. Kuljetettavan kohteen mukaan liikenne voidaan jakaa matkustaja- ja tavaraliikenteeseen.
Tieliikenne

Tieliikenteen ajoneuvoja ovat matkustajaliikenteessä henkilöautot, moottoripyörät, polkupyörät ja bussit ja tavaraliikenteessä rekat, kuorma-autot ja pakettiautot. Lisäksi tiellä liikutaan ihmisvoimin (kävellen ja pyörällä) ja eläinten vetämissä ajoneuvoissa.
Maailmassa oli käytössä 947 miljoonaa henkilöautoa ja 335 miljoonaa tavarankuljetusajoneuvoa vuonna 2015. Autojen yhteismäärä ylitti miljardin vuonna 2011, ja sen ennustetaan kasvavan 2,5 miljardiin vuoteen 2050 mennessä.
Valtiot, joilla on maailman laajimmat tieverkot, kuuluvat myös väestöltään tai pinta-alaltaan maailman suurimpiin: Yhdysvallat, Kiina, Intia, Brasilia ja Venäjä.
Raideliikenne

Rautatieliikennettä hoitavat matkustajajunat ja tavarajunat. Muuta raideliikennettä edustavat raitiovaunut ja metrot.
Valtiot, joilla on maailman laajimmat rautatieverkot, kuuluvat myös väestöltään tai pinta-alaltaan maailman suurimpiin: Yhdysvallat, Kiina, Venäjä, Intia ja Kanada. Maihin, joissa ei ole lainkaan rautateitä, kuuluvat Islanti, Grönlanti, Jemen, Bhutan, Libya ja Papua-Uusi-Guinea. Romanian rataverkko on 15:nneksi pisin, vaikka maan pinta-ala on 81. suurin. Britannian rataverkko on maailmassa 17. sijalla, vaikka pinta-alaltaan se on vasta 78..
Noin 150 kaupungissa on metrojärjestelmä. Eniten asemia on New Yorkin metrossa, 468 kappaletta. Myös Pekingissä, Shanghaissa ja Soulissa on yli 300 metroasemaa, samoin kuin Euroopan suurimmissa Pariisin ja Madridin metroissa. Soulin metron rataverkko on pisin, 987.5 kilometriä 18 linjalla. (Edellä mainitut tiedot perustuvat kaupunkien omiin ilmoituksiin, eivätkä laskentamenetelmät ole kaikkialla aivan samat.)
Vesiliikenne

Vuoden 2015 alussa maailmassa oli 89 464 alusta ammattimaisessa liikenteessä. Niiden yhteenlaskettu kuljetuskapasiteetti oli 1,75 miljoonaa tonnia.
Liikennemäärillä mitaten maailman kymmenestä vilkkaimmasta seitsemän on Kiinassa, loput kolme Singaporessa, Etelä-Koreassa ja Alankomaissa. Jos mittarina on sataman kautta kulkevien konttien määrä, vuonna 2014 Jebel Ali Dubaissa pääsi myös kymmenen suurimman joukkoon.
Vesikulkuneuvoja ovat seuraavat:
matkustajaliikenne: matkustajalaivat, lautat
tavaraliikenne: rahtilaivat, säiliöalukset
Joilla ja kanavilla jokilaivat, proomut
Vedenalainen liikenne: sukellusveneet
Lentoliikenne

Lentoliikenteessä tehdään vuosittain lähes neljä miljardia matkaa (2017). Lentokoneiden määräksi on arvioitu 23 600–39 000 konetta. Yleisimmät lentoyhtiöiden käyttämät lentokonemallit kuuluvat Boeing 737 ja Airbus A320 -tuoteperheisiin. Ilmassa liikkuvia kulkuneuvoja kutsutaan ilma-aluksiksi.
Kansainvälinen ilmakuljetusliitto (IATA) on maailmanlaajuinen lentoyhtiöiden etu- ja yhteistyöjärjestö.
Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö (ICAO) on Yhdistyneiden kansakuntien alainen erityisjärjestö, jonka päämääränä ja tarkoituksena on kehittää kansainvälisen ilmailun periaatteita ja tekniikkaa sekä edistää kansainvälisen ilmaliikenteen suunnittelua ja kehittämistä. Järjestön tehtävänä on muun muassa edistää lentoturvallisuutta kansainvälisessä ilmailussa.
Avaruusliikenne

Avaruusaluksiin lukeutuvat satelliitit, avaruussukkulat, raketit sekä avaruusluotaimet.