stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ampumahiihto talviolympialaisissa 1972
Miehet > 4 × 7,5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Aleksandr Tihonov   Rinnat Safin   Ivan Bjakov   Viktor Mamatov | 1.51.44,92 |
| 2 |  | Esko Saira   Juhani Suutarinen   Heikki Ikola   Mauri Röppänen | 1.54.37,25 |
| 3 |  | Hansjörg Knauthe   Joachim Meischner   Dieter Speer   Horst Koschka | 1.54.57,67 |
| 4 |  | Tor Svendsberget   Kåre Hovda   Ivar Nordkild   Magnar Solberg | 1.56.24,41 |
| 5 |  | Lars-Göran Arwidson   Olle Petrusson   Torsten Wadman   Holmfrid Olsson | 1.56.57,40 |
| 6 |  | Peter Karns   Dexter Morse   Dennis Donahue   William Bowerman | 1.57.24,32 |
| 7 |  | Józef Rózak   Józef Stopka   Andrzej Rapacz   Aleksandr Klima | 1.58.09,92 |
| 8 |  | Isao Ohno   Shozo Sasaki   Miki Shibuya   Kazuo Sasakubo | 1.59.09,48 |
Sakari Talvitie

Sakari Talvitie vuonna 1971.
Sakari Talvitie (25. joulukuuta 1917 Juva – 7. toukokuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen toimittaja. Hän työskenteli pääosan urastaan Uudessa Suomessa.
Talvitien isä oli pappi, ja tämän työn vuoksi pohjalaisperhe muutti Karjalaan. Talvitie työskenteli 1950-luvulla Uuden Suomen ulkomaantoimituksessa ja vuodesta 1953 Lontoon-kirjeenvaihtajana. Välillä hän oli Uuden Auran päätoimittaja, mutta palasi Uuteen Suomeen, jonka pääkirjoitus- ja artikkelitoimittaja hän oli vuoteen 1976. Talvitie piti lehdessä Vanha Masi -kolumnia, joka lopetettiin ulkopoliittisista syistä 1971, ja päätöksen lopettamisesta teki Kokoomuksen puoluejohto. Uusi Suomi oli Kokoomuksen äänenkannattaja. Talvitie kirjoitti tapauksesta kirjan Vanha Masin manifesti (1972).
Teokset

Affärsarbetsgivarnas centralförbund 1945–1970. 1970.
Liiketyönantajain keskusliitto 1945–1970. 1970.
"Vanhan masin" manifesti – muistoja kapinaviikoilta, Kustannuspiste, 1972
Yksityiskoulujen eläkekassan kuva, kuvaus Erkki Markko. 1975
Virkamiesliitto 1917–1977. Osa 1, 1977, osa 2, 1978
Kehityspiirteitä Kunnallisvirkamiesliiton historiasta : 1918–1978, 1978
Maanpuolustushenkeä Karjalassa, Karjalaisen kulttuurin edistämissäätiö, 1983
Sortavala ja Laatokan maisemat: muistelmia ja kuvia vanhasta Sortavalasta, saaristosta ja maalaiskunnasta. Karjalan kirjapaino, 1988
Kehityspiirteitä Kunnallisvirkamiesliiton historiasta 1979–1993, 1993
Väkivalta ja myytit, Karjalan kirjapaino, 2001
Suomi ja Viro = Finland och Estland – Finland and Estonia; Henrik Gabriel Porthan -instituutti. 1960–1997,  toim. Sakari Talvitie & Tore Modeen. 2001
Perhe

Sakari Talvitien tytär Liisa Talvitie on toimittaja ja kirjailija.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2005

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2005 logo.
Vuoden 2005 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Oberstdorfissa Saksassa 16.–27. helmikuuta 2005.
Kilpailujen menestynein maa oli Norja, joka voitti seitsemän kultaa ja yhteensä 19 mitalia.
Miesten maastohiihto > Sprintti (p)

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Vasili Rotšev |
| 2 |  | Tor Arne Hetland |
| 3 |  | Thobias Fredriksson |
| 4 |  | Björn Lind |
| 5 |  | Odd-Bjørn Hjelmeset |
| 6 |  | Mats Larsson |

Päivämäärä: 22. helmikuuta
Suomen Lauri Pyykönen oli kilpailussa 13., Keijo Kurttila 15. ja Jari Joutsen 25:s.
Miesten maastohiihto > Sprinttiviesti (v)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Tore Ruud Hofstad Tor Arne Hetland | 14.08,6 |
| 2 |  | Jens Filbrich Axel Teichmann | 14.12,4 |
| 3 |  | Dušan Kožíšek Martin Koukal | 14.13,4 |
| 4 |  | Cristian Zorzi Freddy Schwienbacher | 14.21,9 |
| 5 |  | Emmanuel Jonnier Vincent Vittoz | 14.22,9 |
| 6 |  | Devon Kershaw George Grey | 14.29,4 |
Päivämäärä: 25. helmikuuta
Suomen joukkue (Lauri Pyykönen ja Keijo Kurttila) oli kilpailussa 15., he olivat välierässään kahdeksansia ja karsiutuivat loppukilpailusta.
Miesten maastohiihto > 15 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Pietro Piller Cottrer | 34.44,9 |
| 2 |  | Fulvio Valbusa | 35.00,9 |
| 3 |  | Tore Ruud Hofstad | 35.03,9 |
| 4 |  | Lars Berger | 35.06,6 |
| 5 |  | Lukáš Bauer | 35.08,3 |
| 6 |  | Vincent Vittoz | 35.08,7 |

Päivämäärä: 17. helmikuuta
Suomen Teemu Kattilakoski oli kilpailussa yhdeksäs, Olli Ohtonen 28., Juha Lallukka 32. ja Sami Jauhojärvi 44:s.
Miesten maastohiihto > 50 km (p) yhteislähtö

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Frode Estil | 2.30.10,1 |
| 2 |  | Anders Aukland | 2.30.10,8 |
| 3 |  | Odd-Bjørn Hjelmeset | 2.30.11,5 |
| 4 |  | Andrus Veerpalu | 2.30.15,1 |
| 5 |  | Mathias Fredriksson | 2.30.18,3 |
| 6 |  | Milan Šperl | 2.30.18,3 |

Päivämäärä: 27. helmikuuta
Suomen Sami Jauhojärvi oli kilpailussa 14., Tero Similä 25., Valeri Rodohlebov 41. ja Olli Ohtonen keskeytti.
Miesten maastohiihto > 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vincent Vittoz | 1.19.20,5 |
| 2 |  | Giorgio Di Centa | 1.19.21,3 |
| 3 |  | Frode Estil | 1.19.21,3 |
| 4 |  | Martin Bajčičák | 1.19.21,8 |
| 5 |  | Anders Södergren | 1.19.22,6 |
| 6 |  | Sergei Dolidovitš | 1.19.29,3 |
Päivämäärä: 20. helmikuuta
Suomen Sami Jauhojärvi oli kilpailussa 11., Tero Similä 13., Olli Ohtonen 42. ja Valeri Rodohlebov 53:s.
Miesten maastohiihto > 4 × 10 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Odd-Bjørn Hjelmeset Frode Estil Lars Berger Tore Ruud Hofstad | 1.39.04,4 |
| 2 |  | Jens Filbrich Andreas Schlütter Tobias Angerer Axel Teichmann | 1.39.22,1 |
| 3 |  | Nikolai Pankratov Vasili Rotšev Jevgeni Dementjev Nikolai Bolštšakov | 1.39.23,1 |
| 4 |  | Giorgio Di Centa Fulvio Valbusa Pietro Piller Cottrer Cristian Zorzi | 1.39.43,3 |
| 5 |  | Martin Tauber Mihail Botvinov Roland Diethard Christian Hoffmann | 1.40.40,9 |
| 6 |  | Christophe Perrillat Vincent Vittoz Emmanuel Jonnier Alexandre Rousselet | 1.40.42,0 |

Päivämäärä: 24. helmikuuta
Suomen joukkue (Tero Similä, Olli Ohtonen, Teemu Kattilakoski ja Sami Jauhojärvi) oli kilpailussa 12., mikä on edelleen kaikkien aikojen huonoin miesten viestisijoitus arvokisoissa.
Naisten maastohiihto > Sprintti (p)

| Sija | Maa | Kilpailija |
| --- | --- | --- |
| 1 |  | Emelie Öhrstig |
| 2 |  | Lina Andersson |
| 3 |  | Sara Renner |
| 4 |  | Anna Dahlberg |
| 5 |  | Virpi Kuitunen |
| 6 |  | Viola Bauer |

Päivämäärä: 22. helmikuuta
Suomen Mona-Liisa Malvalehto oli kilpailussa seitsemäs, Aino-Kaisa Saarinen kahdeksas ja Kirsi Välimaa 22:s.
Naisten maastohiihto > Sprinttiviesti (v)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hilde G. Pedersen Marit Bjørgen | 12.19,7 |
| 2 |  | Riitta-Liisa Lassila Pirjo Manninen | 12.22,5 |
| 3 |  | Julija Tšepalova Aljona Sidko | 12.23,3 |
| 4 |  | Viola Bauer Claudia Künzel | 12.29,5 |
| 5 |  | Arianna Follis Sabina Valbusa | 12.30,8 |
| 6 |  | Aurélie Storti Karine Philippot | 12.33,9 |

Päivämäärä: 25. helmikuuta
Naisten maastohiihto > 10 km (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Kateřina Neumannová | 26.27,6 |
| 2 |  | Julija Tšepalova | 26.28,8 |
| 3 |  | Marit Bjørgen | 26.42,8 |
| 4 |  | Kristina Šmigun | 26.46,2 |
| 5 |  | Natalia Baranova-Masolkina | 26.59,1 |
| 6 |  | Olga Savjalova | 27.00,3 |

Päivämäärä: 17. helmikuuta
Suomen Riitta-Liisa Lassila oli kilpailussa 13. ja Pirjo Manninen 51:s.
Naisten maastohiihto > 30 km (p) yhteislähtö

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Marit Bjørgen | 1.27.05,8 |
| 2 |  | Virpi Kuitunen | 1.27.14,7 |
| 3 |  | Natalia Baranova-Masolkina | 1.27.16,1 |
| 4 |  | Aino-Kaisa Saarinen | 1.27.21,7 |
| 5 |  | Larisa Kurkina | 1.27.22,4 |
| 6 |  | Claudia Künzel | 1.27.22,7 |

Päivämäärä: 26. helmikuuta
Suomen Annmari Viljanmaa oli kilpailussa 20. ja Kirsi Välimaa 22:s.
Naisten maastohiihto > 7,5 km (p) + 7,5 km (v) yhdistelmäkilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Julija Tšepalova | 42.16,8 |
| 2 |  | Marit Bjørgen | 42.32,5 |
| 3 |  | Kristin Størmer Steira | 42.42,7 |
| 4 |  | Beckie Scott | 42.51,9 |
| 5 |  | Gabriella Paruzzi | 42.55,1 |
| 6 |  | Natalia Baranova-Masolkina | 42.57,4 |

Päivämäärä: 19. helmikuuta
Suomen Riitta-Liisa Lassila oli kilpailussa kahdeksas, Kirsi Välimaa 28. ja Aino-Kaisa Saarinen 31:s. Virpi Kuitunen ei startannut kilpailuun.
Naisten maastohiihto > 4 × 5 km viesti

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Vibeke Skofterud Hilde G. Pedersen Kristin Størmer Steira Marit Bjørgen | 57.15,7 |
| 2 |  | Larisa Kurkina Natalia Baranova-Masolkina Jevgenija Medvedeva-Arbuzova Julija Tšepalova | 57.23,3 |
| 3 |  | Gabriella Paruzzi Antonella Confortola Sabina Valbusa Arianna Follis | 58.05,4 |
| 4 |  | Stefanie Böhler Viola Bauer Evi Sachenbacher Claudia Künzel | 58.27,0 |
| 5 |  | Kirsi Välimaa Virpi Kuitunen Aino-Kaisa Saarinen Riitta-Liisa Lassila | 58.40,8 |
| 6 |  | Helena Balatkova Erbenová Kamila Rajdlová Kateřina Neumannová Ivana Janečková | 58.45,8 |

Päivämäärä: 21. helmikuuta
Yhdistetty > Sprintti (suurmäki + 7,5 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ronny Ackermann | 20.15,6 |
| 2 |  | Magnus Moan | 20.26,7 |
| 3 |  | Kristian Hammer | 20.53,3 |
| 4 |  | Björn Kircheisen | 20.58,6 |
| 5 |  | Michael Gruber | 21.04,6 |
| 6 |  | Anssi Koivuranta | 21.13,4 |

Päivämäärä: 27. helmikuuta
Suomen Hannu Manninen oli kilpailussa kahdeksas, Jaakko Tallus 12. ja Antti Kuisma 25:s.
Yhdistetty > Normaalikilpailu (normaalimäki + 15 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ronny Ackermann | 38.56,2 |
| 2 |  | Björn Kircheisen | 38.57,6 |
| 3 |  | Felix Gottwald | 38.59,4 |
| 4 |  | Magnus Moan | 39.00,2 |
| 5 |  | Antti Kuisma | 39.00,2 |
| 6 |  | Michael Gruber | 39.13,9 |

Päivämäärä: 18. helmikuuta
Suomen Jaakko Tallus oli kilpailussa kahdeksas, Hannu Manninen yhdeksäs ja Anssi Koivuranta 26:s.
Yhdistetty > Joukkuekilpailu (suurmäki + 4 × 5 km hiihto)

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Petter Tande Håvard Klemetsen Magnus Moan Kristian Hammer | 49.45,5 |
| 2 |  | Sebastian Haseney Georg Hettich Björn Kircheisen Ronny Ackermann | 49.52,6 |
| 3 |  | Michael Gruber Christoph Bieler David Kreiner Felix Gottwald | 49.52,9 |
| 4 |  | Antti Kuisma Jaakko Tallus Jouni Kaitainen Hannu Manninen | 50.55,0 |
| 5 |  | Bill Demong Carl van Loan Todd Lodwick Johnny Spillane | 51.14,9 |
| 6 |  | Andreas Hurschler Ronny Heer Jan Schmid Ivan Rieder | 52.29,5 |

Päivämäärä: 23. helmikuuta
Mäkihyppy > Normaalimäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Rok Benkovič | 256,0 |
| 2 |  | Jakub Janda | 249,5 |
| 3 |  | Janne Ahonen | 249,0 |
| 4 |  | Bjørn Einar Romøren | 248,0 |
| 5 |  | Georg Späth | 247,5 |
| 6 |  | Wolfgang Loitzl | 246,0 |
| 6 |  | Adam Małysz | 246,0 |
| 6 |  | Jernej Damjan | 246,0 |

Päivämäärä: 19. helmikuuta
Suomen Risto Jussilainen oli kilpailussa 11., Jussi Hautamäki 15. ja Matti Hautamäki 17:s.
Mäkihyppy > Suurmäki

| Sija | Maa | Kilpailija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Janne Ahonen | 313,2 |
| 2 |  | Roar Ljøkelsøy | 306,2 |
| 3 |  | Jakub Janda | 304,2 |
| 4 |  | Lars Bystøl | 300,4 |
| 5 |  | Rok Benkovič | 300,0 |
| 6 |  | Matti Hautamäki | 294,5 |

Päivämäärä: 25. helmikuuta
Suomen Risto Jussilainen oli kilpailussa kahdeksas ja Tami Kiuru 21:s.
Mäkihyppy > Normaalimäen joukkuekilpailu

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wolfgang Loitzl Andreas Widhölzl Thomas Morgenstern Martin Höllwarth | 970,5 |
| 2 |  | Michael Neumayer Martin Schmitt Michael Uhrmann Georg Späth | 964,0 |
| 3 |  | Primož Peterka Jure Bogataj Rok Benkovič Jernej Damjan | 929,5 |
| 4 |  | Matti Hautamäki Jussi Hautamäki Risto Jussilainen Janne Ahonen | 928,0 |
| 5 |  | Ildar Fatšullin Dmitri Ipatov Denis Kornilov Dmitri Vasiljev | 899,5 |
| 6 |  | Kamil Stoch Marcin Bachleda Adam Małysz Robert Mateja | 859,0 |

Päivämäärä: 20. helmikuuta
Mäkihyppy > Suurmäen joukkuekilpailu

| Sija | Maa | Kilpailijat | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Wolfgang Loitzl Andreas Widhölzl Thomas Morgenstern Martin Höllwarth | 1137,3 |
| 2 |  | Risto Jussilainen Tami Kiuru Matti Hautamäki Janne Ahonen | 1122,9 |
| 3 |  | Bjørn Einar Romøren Sigurd Pettersen Lars Bystøl Roar Ljøkelsøy | 1113,5 |
| 4 |  | Primož Peterka Jure Bogataj Jernej Damjan Rok Benkovič | 1004,6 |
| 5 |  | Martin Schmitt Jörg Ritzerfeld Michael Uhrmann Georg Späth | 985,6 |
| 6 |  | Ildar Fatšullin Dmitri Ipatov Denis Kornilov Dmitri Vasiljev | 933,6 |

Päivämäärä: 26. helmikuuta
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norja | 7 | 5 | 7 | 19 |
| 2. |  Saksa | 2 | 5 | – | 7 |
| 3. |  Venäjä | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 4. |  Itävalta | 2 | – | 2 | 4 |
| 5. |  Suomi | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 6. |  Italia | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 7. |  Tšekki | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 8. |  Ruotsi | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 9. |  Slovenia | 1 | – | 1 | 2 |
| 10. |  Ranska | 1 | – | – | 1 |
| 11. |  Kanada | – | – | 1 | 1 |
| n k Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut |
| --- | --- |
Olympialaiset:  1924  1928  1932  1936  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984 
Maailmanmestaruuskilpailut:  1925  1926  1927  1929  1930  1931  1933  1934  1935  1937  1938  1939  1941  1950  1954  1958  1962  1966  1970  1974  1978  1980  1982  1984  1985  1987  1989  1991  1993  1995  1997  1999  2001  2003  2005  2007  2009  2011  2013  2015  2017  2019  2021  2023  2025
Hiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018

Hiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018 järjestettiin Sveitsin Gomsissa ja Kanderstegissä 27. tammikuuta–4. helmikuuta.
Alle 23-vuotiaat > Miehet > Sprintti (v)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Erik Valnes |  |  |
| 2 |  | Jan Thomas Jenssen |  |  |
| 3 |  | Even Northug |  |  |
| 4 |  | Beda Klee |  |  |
| 5 |  | Valentin Chauvin |  |  |
| 6 |  | Alin Florin Cioanca |  |  |
Päivämäärä: 29. tammikuuta
Alle 23-vuotiaat > Miehet > 15 km (p)

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Mattis Stenshagen | 36.28,3 |  |
| 2 |  | Denis Spitsov | 36.33,1 | +4,8 |
| 3 |  | Ivan Jakimuškin | 37.03,5 | +35,2 |
| 4 |  | Irineu Esteve Altimiras | 37.20,7 | +52,4 |
| 5 |  | Ole Jørgen Bruvoll | 37.30,5 | +1.02,2 |
| 6 |  | Jules Lapierre | 37.32,0 | +1.03,7 |
Päivämäärä: 31. tammikuuta
Alle 23-vuotiaat > Miehet > 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Denis Spitsov | 1.18.14,9 |  |
| 2 |  | Jules Lapierre | 1.18.17,8 | +2,9 |
| 3 |  | Ole Jørgen Bruvoll | 1.18.36,4 | +21,5 |
| 4 |  | Ivan Jakimuškin | 1.18.38,1 | +23,2 |
| 5 |  | Irineu Esteve Altimiras | 1.18.51,3 | +36,4 |
| 6 |  | Valentin Chauvin | 1.19.47,8 | +1.32,9 |
Päivämäärä: 2. helmikuuta
Alle 23-vuotiaat > Miehet > 4 x 5 km (p+v) viesti

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Norja | 50.04,2 |  |
| 2 |  | Yhdysvallat | 50.06,4 | +2,2 |
| 3 |  | Venäjä | 50.06,4 | +5,5 |
| 4 |  | Ranska | 50.09,7 | +29,6 |
| 5 |  | Saksa | 50.40,0 | +35,8 |
| 6 |  | Italia | 50.40,2 | +36,0 |
Päivämäärä: 3. helmikuuta
Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1901

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1901 olivat Ruotsin Tukholmassa Pohjoismaisten kisojen yhteydessä 10.–11. helmikuuta käydyt taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut. Kilpailuun osallistui vain kaksi miestä, naisten kilpailuja ei ollut ohjelmassa. Ruotsin Ulrich Salchow voitti kisoissa ensimmäisen kaikkiaan kymmenestä maailmanmestaruudestaan. Kilpailijat olivat erittäin tasaisia. Tuomareista Adams, Pettersson ja Westergren sijoittivat Salchowin ensimmäiseksi, kolme muuta vastaavasti Gilbert Fuchsin. Salchow vei mestaruuden paremmilla pisteillään.
Kisat oli tarkoitus alun perin järjestää Lontoossa, mutta kuningatar Viktorian kuoleman johdosta ne siirrettiin Tukholmaan.
Kilpailijat

| Sija | Kilpailija | Maa | Sijaluku | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ulrich Salchow |  Ruotsi | 9 | 237,25 |
| 2 | Gilbert Fuchs |  Saksa | 9 | 234.75 |

Tuomaristo
W. F. Adams
G. Euler
A. Hansson
L. Lindquist
H. Pettersson
I. Westergren
Toyota Starlet

| Toyota Starlet |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani
Valmistaja:  Toyota
Valmistusvuodet:  1973–1999
Korimalli:  avolava coupé hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Toyota Publica
Seuraaja:  Toyota Yaris
Henkilöluku:  5
Iskutilavuus:  993cc - 1453cc
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  takaveto (1973-1984) etuveto (1984-1999)
Toyota Starlet on Toyotan vuosina 1973–1999 valmistama pieni automalli. Se oli pienin Euroopassa myyty Toyotan malli, ja se myös oli historian viimeisiä takavetoisia pikkuautoja vuoteen 1984 asti, jonka jälkeen siirryttiin etuvetoon uuden mallisarjan myötä. Takavetoisia Starleteja käytetään myös rallin F-ryhmässä aktiivisesti vielä nykypäivänä.
Alkuajat (Toyota Publica Starlet KP40) (Toyota 1000 ja Timangi) (1973–1978)

Starletin hieman sekavat juuret ulottuvat vuoteen 1973 asti, jolloin huhtikuussa 1973 Japanissa esiteltiin Toyota Publican uusi korimalli KP40. Tämä korimalli oli edellisenä vuonna faceliftin saaneen KP30 korimallin coupé-malli. Se sai nimekseen Toyota Publica Starlet ja sitä oli saatavilla Suomen markkinoilla vain avolavamallina, jonka nimi oli Toyota 1000 tai Toyota Timangi. Muualla Euroopassa "Toyota Tonnia" sai sedan- ja farmarimalleinakin. Moottorina Timangissa oli 1-litrainen (993 cc) 2K moottori. Länsi-Saksassa sitä myytiin nimellä Toyota 1000, ja siinä oli aikaansa nähden runsas varustelu, johon kuului vyörenkaat, edessä niskatuet, sävylasit, takalasin lämmitin ja radio.
Alkuajat (Toyota Publica Starlet KP40) (Toyota 1000 ja Timangi) (1973–1978) > Moottorit

1,0 (993 cc) (2K) OHV - 47 hv / 5 800 rpm, 66 Nm / 3 800 rpm
1,2 (1,166 cc) (3K) OHV - 55 hv / 6 000 rpm, 90 Nm / 3 600 rpm
Ensimmäinen sukupolvi (KP60, KP61, KP62) (1978–1984)

Varsinainen ensimmäisen sukupolven Starlet koki ensi-esiintymisensä vuonna 1978, jolloin esiteltiin Publican uusi korimalli KP60, joka sai nyt nimekseen Toyota Starlet, samalla korvaten Publican. Uusi korimalli oli ajanmukainen monikäyttömalli, mutta myös persoonallinen korkeiden, pyöreiden etulamppujensa ansiosta. Suomeen tuotiin 3- ja 5-ovisia viistoperämalleja. Moottorina Starletissa oli Timangista tuttu 1-litrainen 2K. Vaihteistona siihen sai 4- (K40) tai 5 (K50) vaihteisen manuaalivaihteiston. Vuonna 1979 esiteltiin 5-ovinen farmarimalli, joka oli 15 cm viistoperäistä Starlettia pidempi. Sitä valmistettiin vuoteen 1985 asti, mutta ei tuotu Suomeen. Starlet oli kooltaan 25 cm Toyota Corollaa lyhyempi, mutta n. 1 cm verran leveämpi. Monien muiden monikäyttöautojen tapaan se keräsi takalasilleen pölyä sekä kuraa ja likaa sadekelillä ajettaessa. Varustelutasoihin kuului huokeampi DL sekä runsaammin varusteltu GL, johon kuului takalasin- pesin ja pyyhin, kahdessa osassa kaadettava takaistuimen selkänoja, takajalkotilaan johdetut lämminilmakanavat, sekä sisältä etuistuimen vierestä vivulla avattava takaluukku. Tavaratila oli myös kokonaan verhoiltu. Jousituksena Starletissa oli edessä McPherson tyypinen jousitus, ja takana nelipistetuettu jäykkä taka-akseli. Kaikissa pyörissä oli kierrejouset, sekä teleskooppityyppiset iskunvaimentimet, ja etujousitus oli varustettu kallistuksenvaimentimella. Edeltäjiinsä verrattuna Starletin jousitus oli onnistunut, mutta isolla kuormalla hieman tehoton. Ajo-ominaisuuksissakaan ei ollut isompaa moittimista; rauhallisessa ajossa auto oli hieman ali-ohjautuva pienestä moottoritehosta johtuen, mutta kaasua käyttämällä sen sai muuttumaan yli-ohjautuvaksi. Ensimmäistä kertaa Toyota oli ottanut käyttöön hammastanko-ohjauksen, joka oli tarkka ja toiminnaltaan miellyttävä. Starlet sai Tekniikan Maailman koeajossa kehuja tehokkaista ja tasaisista jarruistaan, taloudellisuudesta, vaihteiston tarkasta ja miellyttävästä toiminnasta, sekä hiljaisuudesta, yksiosaisen kardaaniakselin värinöitä lukuun ottamatta.
Vuonna 1980 Starlet sai faceliftin, jossa sen persoonalliset ajovalot korvattiin ajanmukaisemmilla suorakulmaisilla vastaavilla. Samalla se sai uudet, isommat ja päistään muoveilla suojatut puskurit. Faceliftin saaneen Starletin keula muistutti huomattavasti ulkonäöltään vuotta aiemmin julkaistun isoveljensä Toyota Tercelin etupäätä. Toinen facelift seurasi vuonna 1983, jolloin keulan ilme muuttui modernimmaksi kun ajovalot muuttuivat entistä kulmikkaammiksi, parkkivalot siirrettiin niiden viereen, täysin uudet puskurit olivat nyt kokonaan muovia, ja keula oli viistompi. Sivupeilien kiinnityskohdat siirtyivät ylemmäksi ja edemmäksi sivulasien viereen, antaen näin mahdollisuuden peilien säätöön sisältä käsin. Koko ensimmäisen sukupolven ajan Starletin tekniikka säilyi samana, K-moottoreiden kokoa lukuun ottamatta. Pienistä muutoksista huolimatta malli alkoi olla vanhentunut, jolloin oli uuden sukupolven aika.
Ensimmäinen sukupolvi (KP60, KP61, KP62) (1978–1984) > Moottorit

1,0 (993 cc) (2K) OHV - 47 hv / 5 800 rpm, 66 Nm / 3 800 rpm
1,2 (1 166 cc) (3K) OHV - 55 hv / 6 000 rpm, 90 Nm / 3 600 rpm
1,3 (1 290 cc) (4K) OHV - 62 hv / 5 600 rpm, 97 Nm / 3 600 rpm
Toinen sukupolvi (EP70) (1984–1989)

Toisen sukupolven Starlet toi mukanaan nykyaikaisemman korin ja modernimman ulkonäön. Polttoainesäiliön täyttöluukku siirtyi oikealta puolelta vasemmalle, takaapäin katsoen. Tässä sukupolvessa Starlet siirtyi viimeisimpänä luokassaan etuvetoon, ja sen mukana tuli täysin uusi moottori ja vaihteisto. Aluksi Starletia varten suunniteltu 1E-moottori oli iso harppaus eteenpäin jo auttamattomasti vanhentuneesta K-koneesta. Moottori oli muiden useimpien etuvetoisten tapaan sijoitettu vaihteistopaketin kanssa poikittain moottoritilaan, ja siinä oli ketjun sijaan hammashihnakäyttöinen sylinterikannen yläpuolinen nokka-akseli, 12 venttiiliä, automaattisella rikastimella varustettu muuttuvakurkkuinen kaasutin, sekä kärjetön virranjakaja. Imuilman esilämmityskin toimi nyt automaattisesti, ja sylinterinkansi oli läpihengittävä. Moottori oli paljon edeltäjäänsä kevyempi; sylinterinkansi oli alumiinista valmistettu, kampiakseli ontto, sekä muilla erinäisillä kevennyksillä ja uudistuksilla painoa oli saatu pudotettua reippaasti. 12 venttiiliä muiden muutosten ohella paransivat polttoaine-ilma seoksen virtausta, sekä tämä moottori on tunnettu alhaisista päästöistään sekä erinomaisesta taloudellisuudestaan. Ainakin joillain markkinoilla 1,3-litraista 2E-moottoria on myös saanut polttoaineen suihkutuksella varustettuna, jonka mallimerkintä oli useimmiten 1.3 XLi.
Toinen sukupolvi (EP70) (1984–1989) > Moottorit

1,0 (999 cc) (1E) OHC - 55 hv / 6 000 rpm, 102 Nm / 3 500 rpm
1,3 (1 295 cc) (2E) OHC - 75 hv / 6 200 rpm, 103 Nm / 4 200 rpm
1,3 (1 295 cc) (2E-E) OHC - 82 hv / 6 000 rpm, 104 Nm / 5 200 rpm
Kolmas sukupolvi (EP80, EP81, EP82, EP85) (1989–1995)

Kolmannen sukupolven Starletissa kori ja sisusta oli ajanmukaisesti muotoiltu pyöreämmäksi. Moottoreina käytettiin edelleen hyväksi havaittuja E-moottoreita. Saatavilla oli nyt myös 1,3-litrainen 4E-FE moottori, sekä 1,5-litrainen 1N dieselmoottori.