stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maareformi

Maareformi tai maauudistus tarkoittaa yleensä sitä, että suurtiloja jaetaan niitä viljeleville pientiloiksi yksityisomistukseen. Maareformeja on monessa tapauksessa tehty valtioiden itsenäistymisen ja vallankumousten yhteydessä. Tyypillisesti ennen maareformia pieni osa väestöstä on omistanut suurimman osan maasta. Eräissä tapauksissa maanomistajat ovat olleet vanhaa maa-aatelia tai eurooppalaisia kolonialisteja. Maareformissa jaettava maa on hankittu jakamalla käyttämätöntä maata, jonka omistajana on voinut olla valtio, tai maa on takavarikoitu suurmaanomistajilta korvausta vastaan tai vastikkeetta.
Varhaisimpia ajatuksen esilletuojia olivat 1700-luvun loppupuolella Thomas Spence ja William Ogilvie, jotka vaativat maan ottamista yhteiskunnan viljeltäväksi. Myöhemmin vastaavaa esittivät monet sosialistiset kirjailijat. Osa katsoi maan kansallistamisen riittäväksi toimenpiteeksi, osa puolestaan vaati maan yksityisomistuksen lakkauttamista kokonaan, sallien kuitenkin valtion ja kuntien vuokrata maata yksityisille. Kolmatta koulukuntaa edustivat John Stuart Mill, Henry George, Franz Oppenheimer ja A. Damaschke, jotka halusivat säilyttää yksityisen omistamisen, mutta estää maan väärinkäytön. He halusivat verottaa yksityisen maan tuottoa eli maankorkoa ja estää tulonhankinnan maan ansiottomalla arvonnousulla. Erityisesti Henry Georgen ajatukset verotuksesta vaikuttivat monien valtioiden tulevaan lainsäädäntöön.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen monien maiden maatalous- ja sosiaalipolitiikassa tehtiin toimenpiteitä, joilla maanomistusta siirrettiin ihmisille, jotka sitä omalla työllään viljelivät. Uudistuksen seurauksena monet vuokraviljelijät muuttuivat maanomistajiksi, kuten Irlannissa tapahtui vuosina 1850–1914 ja Suomessa torpparien vapautuminen vuonna 1918. Kysymyksessä oli suurtilojen jakaminen tai lunastaminen korvausta vastaan ja luovuttaminen viljelijöille. Baltiassa, Puolassa, Tšekkoslovakiassa maata lunastettiin progressiivisella korvauksella. Viime vuosikymmeninä maareformeilla on pyritty kehitysmaissa tasoittamaan yhteiskunnallisia oloja ja luomaan taloudellista kasvua.
Maareformeja alueittain > Eurooppa

Ranskassa maareformit tehtiin vallankumouksen direktoraatin aikana. Itä-Euroopassa maareformeja tehtiin 1830 Serbiassa, vuonna 1835 Kreikassa ja 1878 Bulgariassa näiden maiden itsenäistyttyä Osmanien valtakunnasta. Näissä pääosin turkkilaisten aatelisten hallitsemat suurtilat jaettiin paikallisille talonpojille. Toinen suuri maareformiaalto tapahtui Venäjällä lokakuun vallankumouksen jälkeen ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen Tšekkoslovakiassa, Puolassa ja Baltian maissa, kun nämä maat itsenäistyivät ja lähinnä saksalaisten aatelisten tilat jaettiin talonpojille. Kolmas aalto alkoi toisen maailmansodan jälkeen Itä-Euroopassa, kun suurtilat takavarikoitiin ja jaettiin talonpojille tai niistä muodostettiin kollektiivitiloja.
Maareformeja alueittain > Amerikka

Etelä-Amerikassa maareformit aloitettiin Meksikossa 1850 Reformisodan aikana ja 1900-luvun alussa vallankumouksen yhteydessä, Boliviassa 1952 vallankumouksen jälkeen ja uudelleen Evo Moralesin aikana 2006. Chilessä maareformi alkoi 1960 ja jatkui aina Salvador Allenden aikaan. Kuubassa suuri maareformi tehtiin vallankumouksen jälkeen 1959. Guatemalassa maareformeja tehtiin 1944–1954, mutta tämän jälkeinen sotilasvallankaappaus perui ne. Nicaraguassa maauudistus oli sandinistihallituksen ohjelmassa. Perussa maareformit kumosivat 1950-luvulla velkaorjuuden. Lisäuudistuksia tehtiin kenraali Juan Velasco Alvaradon vuoden 1968 kaappauksen jälkeen ja 1988–1995 loistavan polun johtaman talouspoikaiskapinan hillitsemiseksi. Brasiliassa maauudistuksiin päästiin sotilashallituksen luovuttua vallasta 1980-luvulla. Venezuelassa Hugo Chávez aloitti 2001 valtion käyttämättömien maiden jakamisen talonpojille.
Maareformeja alueittain > Afrikka

Afrikassa maareformeja ovat tehneet Etiopian vallankumoushallitus Derg 1975, Jomo Kenyatta aloitti sellaisen Keniassa 1960-luvulla ja Sam Nujoman hallitus Namibiassa 1994. Robert Mugaben ZANU aloitti maareformin Zimbabwessa maan siirryttyä enemmistövaltaan. Maareformit oli myös ANC:n lupaus sen noustessa valtaan Etelä-Afrikassa 1994.
Maareformeja alueittain > Suomi

Suomessa maareformikeskustelu liittyy maaseudun maattoman väestönosan; loisväestön, mäkitupalaisten ja torppareiden vaikeaan tilanteeseen, joka kärjistyi 1800-luvun loppupuolella. Ongelmat pyrittiin ratkaisemaan niin sanotulla torpparivapautuksella, joka käytännössä antoi siihen astisille vuokraviljelijöille mahdollisuuden lunastaa pitkään viljelemänsä tilat omistukseensa noin 1/4 – 1/3:lla käyvästä arvosta. Maareformia Suomessa valmisteli Hannes Gebhardin puheenjohtama 1901 perustettu tilattoman väestön alakomitea. Torpparien vapautus toteutui kuitenkin vasta 1918 torpparilailla ja lisämaiden lunastus maatalousministeri Kyösti Kallion mukaan nimetyllä Lex Kalliolla vuonna 1922. Torpparilain perusteella lunastettiin 1940-luvulle mennessä 45 000 tilaa itsenäisiksi.
Suomen historian suurin maareformi on vuosien 1939–1945 sotien jälkeen toteutettu luovutetuilta alueilta siirtyneen pakolaisväestön eli siirtoväen, rintamamiesten, kaatuneiden omaisten ja maaseudun maattomien kausityöläisten asuttaminen, sekä näiden uudistilojen perustamiseen liittyvä maiden pakkolunastus. Vuonna 1945 laaditun maanhankintalain avulla asutettiin yli 250 000 ihmistä ja perustettiin yli 100 000 maatilaa.
Aiheesta muualla

Eduskunta: Tilattoman väestön alakomitea.
Torpparijärjestelmä epäkohdat artikkelissa Minna Valkama: Vesilahden torppariajan historiaa (Arkistoitu – Internet Archive).
Matt Kuchar

| Matt Kuchar |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Matthew Gregory Kuchar
Syntynyt: 21. kesäkuuta 1978 (ikä 46) Winter Park, Florida, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Puoliso:  Sybi o.s. Parker (2003–)
Lapset:  Cameron, Carson
Golfaaja
Lempinimi:  Matt Kuch
Pituus:  194 cm
Paino:  86 kg
Pelaajaura
Yliopisto:  Georgia Institute of Technology
Tuli ammattilaiseksi:  2000
Tämänhetkiset kiertueet:  PGA Tour
Ammattilaisvoitot:  12
Voittojen lukumäärät kiertueittain
PGA Tour:  7
Muut:  4
Parhaat sijoitukset major-turnauksissa
The Masters Tournament:  T3: 2012
U.S. Open:  T6: 2010
The Open Championship:  T9: 2012
PGA Championship:  T7: 2015
Aiheesta muualla
PGA
Official World Golf Ranking
| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten golf. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten golf. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Miesten golf. Olympialaiset  | Maa:  Yhdysvallat> Miesten golf. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Rio 2016 | yksinpeli |  |
Matthew Gregory Kuchar (s. 21. kesäkuuta 1978 Winter Park, Florida) on yhdysvaltalainen golfin olympiamitalisti. 194 senttimetriä pitkä ja 86 kilogrammaa painava Kuchar siirtyi ammattilaiseksi vuonna 2000 ja kilpailee nykyään PGA Tourilla.
Kuchar saavutti pronssia vuoden 2016 kesäolympialaisista Rio de Janeirosta. Major-turnauksissa Kuchar on sijoittunut parhaimmillaan jaetulle kolmannelle sijalle vuoden 2012 The Mastersissa. Ensimmäisen voittonsa PGA Tourilla Kuchar saavutti vuonna 2002.
Kucharin suku on kotoisin Ukrainasta.
Luitré-Dompierre

| Luitré-Dompierre (Loezherieg-Dompêr) |
| --- | --- |
 Kunnantalo
 Luitré-Dompierre
 Koordinaatit: 48°17′03″N, 1°07′02″W 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bretagne
Departementti:  Ille-et-Vilaine
Arrondissementti:  Fougères-Vitré
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  38,8 km²
Väkiluku (2018):  1 831 
 – Väestötiheys:  47 as./km²
Kunnan numero:  35163
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luitré-Dompierre (bretoniksi Loezherieg-Dompêr) on kunta läntisessä Ranskassa Ille-et-Vilainen departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee noin 11 kilometriä Fougèresin kaupungista kaakkoon.
Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2019. Tuolloin kaksi kuntaa Dompierre-du-Chemin ja Luitré yhdistyivät muodostaen uuden kunnan Luitré-Dompierre.
Dompierre-du-Cheminissä on luontokohde Saut Roland, jossa on jyrkkiä kvartsikivikallioita. Kalliot ovat kiipeilijöiden suosiossa. Legendan mukaan Roland hyppäsi hevosensa kanssa kalliolta toiselle kolmasti. Ensimmäinen hyppy oli jumalan ja toinen neitsyt Marian nimeen. Kolmas hyppy oli hänelle kohtalokas ja hän putosi rotkoon.
Luitréssa toimi Montbelleux'n kaivos vuodesta 1903 lähtien. Kaivos tuotti pääasiassa volframia ja tinaa. Kaivos lopetettiin vuonna 2006. Montbelleux on pieni kukkula, joka oli kelttien pyhä vuori. Keltit kokoontuivat sinne pääasiassa kesäpäivänseisauksena uskonnollisiin juhliin, joihin kuuluivat kokot ja druidien uhrimenot. Kukkulan ympäri kulkee 4,5 kilometrin pituinen opastettu kävelyreitti, jonka varrella on tietokylttejä alueen historiasta ja nähtävyyksistä.
Saut Roland
Montbelleux'n kaivos
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luitré-Dompierre Wikimedia Commonsissa
Matthew Kwasi Gyamfi

Matthew Kwasi Gyamfi (s. 11. elokuuta 1957) on ghanalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Sunyanin hiippakuntaan James Kwadwo Owusu 27. heinäkuuta 1985, ja hänet nimitettiin Sunyanin piispaksi 14. huhtikuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Peter Kwasi Sarpong, jota avustivat Peter Kodwo Appiah Turkson ja Lucas Abadamloora.
Marten Liiv

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Marten Liiv vuonna 2020. |  Marten Liiv vuonna 2020. |  Marten Liiv vuonna 2020. |  |
Maa:   Viro
Miesten pikaluistelu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Heerenveen 2024 | 500 m |  |
|  Pronssia | Hamar 2023 | sprintti |  |
Marten Liiv (s. 23. joulukuuta 1996 Jõgeva) on virolainen pikaluistelija.
Liiv on edustanut Viroa talviolympialaisissa Pyeongchangissa 2018 ja Pekingissä 2022. Pyeongchangissa 2018 hän oli 1000 metrillä 18:s ajalla 1.09,75 ja 1500 metrillä 33:s ajalla 1.50,23. Pekingissä 2022 hän oli 500 metrillä 24:s ajalla 35,26 ja 1000 metrillä 7:s ajalla 1.08,65.
Liiv saavutti 2023 Norjan Hamarissa järjestetyissä pikaluistelun EM-kisoissa pronssia sprintissä. Heerenveenin EM-kilpailuissa 2024 hän sai 500 metrillä hopeaa ajalla 34,78. Samojen kisojen 1 000 metrillä hän oli neljäs. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hän on sijoittunut 1 000 metrillä viidenneksi 2021 sekä yhdeksänneksi 2023 ja 2024. Sprintti-MM-kilpailuissa hän oli kahdeksas 2024. Nuorten MM-kilpailuissa hän sai pronssia 1 000 metrillä 2016. Maailmancupin osakilpailussa hän on sijoittunut kerran kolmanneksi.
Liiv on 181 senttimetriä pitkä ja painaa 75 kilogrammaa. Hänellä on hallussaan useita Viron ennätyksiä.
Ennätykset

Lähde:
| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 500 m | 34,39 |  Salt Lake City | 27. tammikuuta 2924 |
| 1 000 m  | 1.07,10 |  Salt Lake City | 5. joulukuuta 2021 |
| 1 500 m | 1.46,11 |  Calgary | 11. joulukuuta 2021 |
| 3 000 m | 3.55,51 |  Inzell | 8. lokakuuta 2016 |
| 5 000 m | 6.55,21 |  Changchun | 11. maaliskuuta 2016 |
Ohjelmointikieli

Java-ohjelmointikielellä kirjoitettua ohjelmakoodia.
Ohjelmointikielet ovat formaaleja kieliä, joita ohjelmoijat käyttävät tietokoneen ohjelmointiin algoritmin toteuttamiseksi. Ohjelmointikielellä tehdystä lähdekoodista tuotetaan tietokoneen ymmärtämää konekielistä binääriä kääntäjällä tai tulkilla. Tietokoneen ymmärtämä binääri voidaan tehdä välikielen kautta.
Yleistä

Ohjelmointikielet ovat formaaleja kieliä, joita käytetään äärellisellä automaatilla (nykyään usein tietokone tai ohjelmoitava logiikka). Ohjelmointikielissä on rajallinen määrä sanoja ja sääntöjä, joita ohjelmoinnissa voi käyttää. Sääntöjen mukaisesti tulos on aina deterministinen. Sanojen ja sääntöjen ulkopuolella tulos on epädeterministinen (määrittelemätön) ja yleensä virhe.
Ohjelmointikielet poikkeavat luonnollisista kielistä säännönmukaisuuden ja rajatun kieliopin suhteen.
Ohjelmointikielet noudattavat abstraktioperiaatetta siinä suhteessa, että käyttäjän ei tarvitse tietää miten asia on toteutettu vaan ainoastaan sen rajapinta: komponentin toteutusta voidaan muuttaa ilman sen vaikuttamista tai ilmoittamista sen käyttäjälle. Periaatetta käytetään yleisesti ohjelmoinnissa toistuvien kaavojen vähentämiseen.
Laskettavuusteorian mukaan Turing-täydelliset kielet ovat korvattavissa toisella.
Yleensä ohjelmointikielen sanotaan olevan Turing-täydellinen jos sitä voi käyttää simuloimaan Turingin konetta. Yleiskäyttöiset ohjelmointikielet ovat Turing-täydellisiä. Ensimmäisenä yleiskäyttöisenä ylemmän tason kielenä pidetään FORTRAN:ia.
Tietylle sovellusalueelle erikoistuneet täsmäkielet eivät yleensä ole Turing-täydellisiä.
Ohjelmointikielissä sallittu syntaksi on usein esitetty konteksivapaalla Backus–Naur-muodolla (BNF). Kontekstivapaata kielioppia kuten BNF voidaan käyttää kääntäjän kääntäjän kuten YACC-ohjelman kanssa.
Lähdekoodin kääntäminen ohjelmatiedostoksi ei vielä tarkoita että ohjelman suoritus toimii oikein.
Muun muassa nollalla jakaminen on useissa kielissä syntaksin mukaan mahdollista, mutta tulosta ei voida määrittää.
Verratessa ohjelmointikieliä kuten FORTRAN, LISP, APL ja SNOBOL ne eroavat ilmaisumuodossa, kontrollirakenteiden valinnassa ja käytössä, sekä tiedon esityksen tyypissä ja hallinnassa. Ohjelmointikielen semantiikka määrittää sen abstraktin konemallin ja kun algoritmi vastaa kielen mallia ohjelmointi on kätevää ja toteutus on tehokas; kun algoritmin vaatima prosessointi ei vastaa kielen mallia ohjelmointi on vaikeaa ja ohjelma on tehoton.
Muita eroja ovat muun muassa tyyppijärjestelmän toteutus ja poikkeuksien käsittely. Muistikäsittely voi olla ohjelmoijan vastuulla tai kieli voi tukea automaattista roskienkeruuta.
Käyttö

Ohjelmointikielillä asian voi ilmaista vain rajallisella määrällä toimintoja, esimerkiksi muuttujan saldo arvon vähentäminen 10:llä ilmaistaan: saldo -= 10; tai saldo = saldo-10;.
Esimerkiksi C-kielessä vaihtoehtoja on runsaasti, sillä kokonaislukumuuttujan arvoon voi lisätä yhden useammalla eri tavalla:
muuttuja = muuttuja + 1;
muuttuja += 1;
++muuttuja;
muuttuja++;
Erillisinä lauseina näiden merkitys on aivan sama, eli muuttujan arvon kasvattaminen yhdellä, mutta lausekkeen osana viimeisen rivin merkitys poikkeaa aiemmista. Kolme ylintä tapaa palauttavat lausekkeen osana ollessaan muuttujan uuden arvon, kun alin palauttaa vanhan, vaikka kasvattaakin itse muuttujan arvoa. Arvon lisäykseen oikotienä käytettävät käytettävät operaattorit kuten += ja ++ ovat peräisin tilanteesta, jossa jokainen ominaisuuden lisäys kasvatti kääntäjän tarvitsemaa muistimäärää mutta uusien ominaisuuksien käyttäminen pienensi sen tarvitsemaa muistia. B-kielen ja C-kielen kehityksen yhteydessä käytettävissä olevan tietokoneen rajallinen muistimäärä oli usein ongelma.
Ohjelmointikielten jaottelu

Ohjelmointikielet voidaan jaotella eri ryhmiin kielen paradigman mukaan:
Paradigma
proseduraalinen ohjelmointi
olio-ohjelmointi
funktionaalinen ohjelmointi
logiikkapohjainen ohjelmointi
Ohjelmointikielet voivat toteuttaa useaa paradigmaa eli ovat moniparadigmaisia. Esimerkiksi C++ tukee eri paradigmoja (proseduraalinen-, olio- ja geneerinen ohjelmointi) ja on siten moniparadigmainen kieli.
Ohjelmointikielet voidaan jakaa muun muassa algoritmisiin (FORTRAN, ALGOL), liiketoimintaan orientoituneisiin (COBOL) ja koulutukseen orientoituneisiin (BASIC, Logo).
Ohjelmointikielet sanotaan voitavan jakaa deklaratiivisiin ja imperatiivisiin, joiden alalajeja ovat funktionaaliset, logiikkapohjaiset ja proseduraaliset ohjelmointikielet.
Ohjelmointikieliä

Eräitä tunnetuimpia, yleisimpiä tai merkittävimpiä ohjelmointikieliä:
ActionScript
Ada
ALGOL
Assembly
BASIC
C
C++
C#
COBOL
Delphi
Forth
Fortran
Go
Haskell
IDL
Java
JavaScript
Lisp
Logo
Modula-2
Object Pascal
Objective-C
Objective Caml
Pascal
Perl
PHP
PL/1
Prolog
Python
R
Ruby
Rust
Scheme
Smalltalk
Swift
TCL
Visual Basic
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Aikajana muutamista ohjelmointikielistä (englanniksi)
What is Programming? (englanniksi)
Koodikirja.fi
Valikoima ohjelmointikieliin liittyviä kirjoja.
Luite

| Luite |
| --- | --- |
 Asuinalueen kartta.
 Asuinalueen sijainti Tallinnassa.
Valtio:  Viro
Maakunta:  Harjumaa
Kunta:  Tallinna
Kaupunginosa:  Kesklinn
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  asuinalue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,85 km²
Väkiluku (1.1.2018):  816
 – Väestötiheys:  960,0 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Luite on asuinalue (vir. asum) Kesklinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 85 hehtaaria ja väkiluku 816 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 82 prosenttia oli virolaisia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Luite Wikimedia Commonsissa
Matt Kenseth

Matt Kenseth vuonna 2015.
Matt Kenseth (s.10. maaliskuuta 1972 Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen autourheilija, joka kilpailee Joe Gibbs Racingin Toyota Camrylla Amerikan suurimmassa moottoriurheilusarjassa NASCAR:issa. Kenseth on voittanut sarjan mestaruuden kerran, vuonna 2003, Roush Racingin Fordilla.
NASCARin ohella Kenseth on pärjännyt vuosittaisessa International Race of Champions tapahtumassa. Kolmen osallistumiskerran tuloksena on ollut yksi voitto, yksi toinen ja yksi kolmas sija.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Tony Stewart | NASCAR Winston Cup -mestari 2003 | Seuraaja: Kurt Busch |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Matt Kenseth Wikimedia Commonsissa
Mary Curtis Verna

Mary Curtis Verna (myös Curtis-Verna; o.s. Curtis; 9. toukokuuta 1921 Salem, Massachusetts – 4. joulukuuta 2009) oli yhdysvaltalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano.
Curtis Verna opiskeli Hollinsin yliopistossa (Virginia) ja Juilliard Schoolissa ennen muuttamista Italiaan, jossa opiskeli Ettore Vernan johdolla. Vernan kanssa hän solmi myöhemmin ensimmäisen avioliittonsa. Milanon Teatro Liricossa tekemänsä debyytin jälkeen Curtis Verna esiintyi sopraanopääosissa maailman johtavissa oopperataloissa. Hän lauloi muun muassa Münchenissä, Wienissä, Monte Carlossa, Lissabonissa, Barcelonassa, Lontoossa, Buenos Airesissa ja eri puolilla Yhdysvaltoja. Ensimmäisen esiintymisensä Yhdysvalloissa Verna teki vuonna 1952, ja Metropolitan-oopperassa hän lauloi vuosina 1957–1966. Roolien joukossa olivat Aida ja Leonora.
Curtis Verna aloitti Washingtonin yliopiston musiikkikoulun laulun laitoksen johtamisen vuonna 1969. Tästä tehtävästä hän jäi eläkkeelle vuonna 1991. Kuollessaan 88-vuotiaana vuonna 2009 hän oli ollut yli neljänkymmenen vuoden ajan naimisissa Giuseppe Basilen kanssa.
Mačva

Mačva (serb. Мачванска област) on piirikunta Serbian länsiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 298 931.
Matt Hussey

| Matt Hussey |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. toukokuuta 1979 New Haven, Connecticut
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  188 cm
Paino:  96 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2004–2017
Seurat:  WBS Penguins (AHL)   Pittsburgh Penguins (NHL)   Grand Rapids Griffins (AHL)   Detroit Red Wings (NHL)   Lake Erie Monsters (AHL)   Jokerit (SM-liiga)   Straubing Tigers (DEL)   ERC Ingolstadt (DEL)   Nürnberg Ice Tigers (DEL)   HC 07 Detva (Slovakia I)   Dragons de Rouen (Ranska)
NHL-varaus:  254. varaus, 1998 Pittsburgh Penguins
Matt Hussey (28. toukokuuta 1979 New Haven, Connecticut) on yhdysvaltalainen ammattilaisuransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän pelasi uransa alkuvuosina lähinnä AHL-liigassa ja suuntasi sitten Eurooppaan, ossa pelasi Suomessa, Saksassa, Slovakiassa ja Ranskassa.
Pelaajaura

Hussey aloitti uransa Wisconsinin yliopiston jääkiekkojoukkueessa. Pittsburgh Penguins varasi hänet ensimmäisen yliopistokauden jälkeen viimeisellä kierroksella numerolla 254 NHL:n varaustilaisuudessa 1998. Kaudeksi 2002–2003 hän siirtyi Pittsburghin farmijoukkueeseen Wilkes-Barre/Scranton Penguinsiin, jossa pelasi kauden 2005–2006 loppuun asti. Hussey sai kokeilla kahdesti pelaamista NHL:ssä kausina 2003–2004 ja 2005–2006, jolloin sai yhteensä 16 ottelua peliaikaa. Tuolta ajalta ovat hänen ainoat NHL:ssä tehdyt pisteet.
Kaudeksi 2006–2007 Hussey teki sopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa, ja pelasi joukkueessa tehottomat viisi ottelua. Pääosan kaudesta hän pelasi Detroitin farmissa Grand Rapids Griffinsissä. Hussey jatkoi AHL-liigassa seuraavankin kauden Lake Erie Monstersin joukkueessa.
Hussey siirtyi SM-liigaan kaudella 2007–2008, jolloin hän pelasi Jokereissa. Lyhyen Jokerit-visiitin jälkeen Hussey lähti kaudeksi 2008–2009 DEL-liigassa pelaavaan Straubing Tigersiin. Vuonna 2009 hän siirtyi saman liigan ERC Ingolstadtiin.
Mary Dohey

| Mary Dohey> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. syyskuuta 1933
Kuollut: 12. kesäkuuta 2017 (83 vuotta)
Kansalaisuus:   Kanada
Ammatti:  lentoemäntä
Muut tiedot
Tunnustukset:  Cross of Valour
Mary Imelda Dohey (22. syyskuuta 1933 – 12. kesäkuuta 2017) oli kanadalainen lentoemäntä. Hän sai Cross of Valour -urhoollisuusmitalin toiminnastaan Air Canadan DC-8-koneessa, joka kaapattiin 12. marraskuuta 1971. Hän oli kolmas Cross of Valourin saaja ja ensimmäinen, joka vastaanotti palkinnon itse, sillä kaksi aiemmin myönnettyä palkintoa olivat molemmat postuumeja.
Dynamiitilla ja haulikolla aseistautunut Paul Cini kaappasi DC-8-koneen, jossa Dohey oli lentoemäntänä, ja otti hänet panttivangiksi. Aiemmin psykiatrisena sairaanhoitajana työskennellyt Dohey rauhoitteli häntä, piti häntä kädestä ja jutteli hänen kanssaan. Cini pakotti koneen laskeutumaan Great Fallsiin, jossa hän halusi, että kone tankataan Irlantiin lentämistä varten. Cini sai 50 000 dollaria lunnaita, ja kone lähti lentoon. Dohey suostutteli Cinin päästämään osan matkustajista ja miehistöstä pois, ja kone laskeutuikin tunnin kuluttua uudelleen Great Fallsiin. Myös Dohey olisi halutessaan päässyt vapaaksi, mutta hän päätti jäädä muun miehistön avuksi rauhoittelemaan Ciniä. Pian koneen lähdettyä jälleen lentoon miehistö sai taltutettua Cinin.
Mary Doheyn katsottiin toiminnallaan pelastaneen 200 ihmisen hengen. Hänelle myönnettiin joulukuussa 1975 urheudesta Cross of Valour -mitali. Samalla lennon purseri John Joseph Arpin sai Star of Courage -mitalin ja kapteeni Vernon Ehman Medal of Bravery -mitalin. Dohey jatkoi kaappauksen jälkeen uraansa lentoemäntänä, vaikka kärsikin painajaisista ja peloista. Hän kuoli 83-vuotiaana 12. kesäkuuta 2017.
Małgorzata Trybańska

Małgorzata Trybańska (s. 21. kesäkuuta 1981) on puolalainen pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja.
Hän sijoittui Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 kolmiloikassa 12:nneksi ja pituushypyssä 11:nneksi. Hän karsiutui vuonna 2007 pituushypyssä Birminghamin sisäratojen EM-kilpailuissa ja sekä pituushypyssä että kolmiloikassa Osakan MM-kilpailuissa. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän karsiutui kolmiloikassa. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän oli kolmiloikan 11:s tuloksella 13,82 m hypättyään karsinnassa ennätyksensä 14,44 m. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui kolmiloikassa.
Hänen pituushyppyennätyksensä on 680 cm, jonka hän hyppäsi Poznańissa 30. kesäkuuta 2007. Sisäradoilla hän on hypännyt 663 cm Samarassa 3. helmikuuta 2007. Kolmiloikassa hänen ennätyksensä on Barcelonassa 29. heinäkuuta 2010 hypätty 14,44 m, joka on myös Puolan ennätys. Sisäradoilla hän on hypännyt 14,16 m Chemnitzissä 27. tammikuuta 2011.
Małgorzata Roszkowska

| Mitalit> Maa:   Puola.Naisten judo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Puola.Naisten judo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Puola.Naisten judo.MM-kilpailut  | Maa:   Puola> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Tokio 1995 | 48 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1989 | 48 kg |  |
Małgorzata Danuta Roszkowska (s. 26. syyskuuta 1967 Białystok) on puolalainen entinen judoka. Hän edusti seuratasolla Hetmana Białystokia.
Roszkowska voitti ensimmäisen kahdeksasta Puolan-mestaruudestaan alle 48-kiloisten sarjassa vuonna 1986. Hän sai pronssia EM-kisoissa Helsingissä 1989 ja oli MM-kilpailujen viides 1991. Roszkowska jäi jaetulle kuudennelletoista tilalle Barcelonan olympialaisissa 1992, mutta sijoittui kolmannelle sijalle Tokiossa pidetyissä vuoden 1995 maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän oli jaetulla seitsemännellä sijalla olympialaisissa 1996.