stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kesyrotta
Rotumääritelmä

Kesyrotista on useita väri- ja kuviomuunnoksia. Suomessa turkkimuunnoksia on virallisesti kaksi: sileäkarvainen (sk) ja kiharakarvainen (rex). Muualla maailmassa rotista kasvatetaan muitakin turkkimuunnoksia, muun muassa pitkäkarvaisia, lisäksi on kokonaan karvattomia rottia. Naarasrotta painaa noin 300–600 grammaa, urosrotta noin 500–900 grammaa. Häntä on lähes karvaton, suomupäällysteinen, vahva ja taipuisa. Pituudeltaan häntä on noin rotan ruumiin mittainen. Rotat elävät puolestatoista jopa kolmeen vuoteen.
Naaras on urosta kevytrakenteisempi, sirompi ja usein pehmeäkarvaisempi. Aikuisella uroksella on häntänsä juuressa selvästi erottuvat kivekset, kun taas naaraalla vatsassaan kaksi riviä nisiä. Uroksen kivekset erottuvat selvästi luovutusikäisellä (viisiviikkoisella) poikasella, mikäli ne ovat laskeutuneet normaalisti. Virallista rotumääritelmää valvoo kaksi yhdistystä: Suomen kesyrottayhdistys ry, sekä Lemmikki- ja showkesyrotat ry.
Värejä ovat black, blue, buff, caramel, champagne, chocolate, cream, ivory, lilac, pink eyed white, russian blue, russian buff, russian dove, russian silver, stone ja mink.
Tikattuja ovat silver, agouti, amber, blue agouti, cinnamon, cinnamon pearl, honey, lilac agouti, pearl, russian agouti, russian dove agouti, russian silver agouti, russian topaz, saffron, sienna ja topaz.
Pointillisia/varjostettuja ovat black eyed siamese blue point, black eyed siamese chocolate point, black eyed siamese russian blue point, black eyed siamese seal point, burmese, himalayan, siamese blue point, siamese russian blue point, siamese chocolate point, siamese seal point ja wheaten burmese.
Kuviollisia ovat badger, bareback, berkshire, black eyed white, capped, essex, hooded, husky, husky striped, irish, masked ja variegated.
Hoito

Rotta tarvitsee tilavan häkin, jossa on erilaisia kiipeilytasoja, nukkumapaikkoja ja muita virikkeitä, kuten köysiä ja siltoja. Kahdelle rotalle sopiva häkin koko on esimerkiksi 80 cm leveä, 50 cm syvä ja 90 cm korkea. Häkin pinnojen välin tulisi olla poikasilla yksi sentti, aikuisilla enintään 2,5 senttiä. Häkin lisäksi rotta tarvitsee juomapullon tai -kulhon.
Rotalle tulee antaa kahdesti päivässä eläinkaupasta saatavaa siemenseosta tai kuivanappuloita. Rotan tulisi saada myös tuoreruokaa muutaman kerran viikossa. Rotan tuoreruoaksi sopii erilaiset hedelmät, vihannekset ja juurekset. Lisäksi rotille voi antaa muun muassa riisiä, makaronia ja keitettyä puuroa. Rotalle voi antaa lihaa, kalaa, kananmunia tai maitotuotteita pari kertaa viikossa. Rotalle ei sovi mausteiset, suolaiset, tuliset, sokeriset tai rasvaiset ruoat. Kuivatettu leipä on rotalle hyvää nakerrettavaa. Rotalla pitäisi olla myös aina raikasta vettä tarjolla.
Rotta on aikaa vaativa eläin. Ruokakupit ja vesipullo pitää puhdistaa joka päivä. Häkki pitää koosta riippuen siivota noin kerran viikossa. Rotan häntä tulee puhdistaa tarvittaessa. Rottaa ei tarvitse pestä, ellei se ole kykenemätön huolehtimaan omasta hygieniastaan.
Rotta on laumaeläin, joten sillä pitää olla vähintään yksi samaa sukupuolta oleva häkkikaveri. Rotat pärjäävät parhaiten 3–4 jäsenen laumassa. Rotta on sosiaalinen eläin, ja se tarvitsee häkin ulkopuolella jaloittelua vähintään tunnin päivässä. Rotta ei ole myöskään erityisen äänekäs lemmikki, joskin ahdistuneena ja pelästyneenä se vinkaisee kovaa. Rotat haisevat usein siivouksesta huolimatta ja häkki onkin syytä siivota pintapuolisesti ainakin kerran viikossa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Kesyrottayhdistys ry
Jere Karalahti

| Jere Karalahti |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. maaliskuuta 1975 (ikä 49) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  189 cm
Paino:  97 kg
Pelinumero:  8/10
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1993–2016
Aik. seurat:  HIFK (SML)  Long Beach Ice Dogs (IHL)  Los Angeles Kings (NHL)  Nashville Predators (NHL)   Kärpät (SML)  Hamburg Freezers (DEL)   Blues (SML)  Dinamo Minsk (KHL) Jokerit (SML, KHL) HV71 (SHL)
NHL-varaus:  146. varaus, 1993 Los Angeles Kings
| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sveitsi 1998 | Jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Norja 1999 | Jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Valko-Venäjä 2014 | Jääkiekko |  |
|  Pronssia | Venäjä 2000 | jääkiekko |  |
Jere Juhani Karalahti (s. 25. maaliskuuta 1975 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen jääkiekkopuolustaja. Karalahti pelasi Suomen maajoukkueessa, KHL:ssä, SM-liigassa ja NHL:ssä, mutta toisaalta hänen uraansa varjosti muun muassa kiinnijäänti doping-testissä heroiinin ja kannabiksen käytöstä.
Pelaajaura > Helsingin IFK (1993–1999)

Junioriaikoinaan Karalahti kasvoi Helsingin Tapulikaupungissa. Hänen alkuperäinen pelipaikkansa oli hyökkääjä vielä C-junioreissa, jonka jälkeen Pentti Lindegren siirsi hänet puolustukseen.
Karalahden ammattilaisura alkoi HIFK:ssa kaudella 1993–1994.
Karalahden varasi NHL:ään Los Angeles Kings kuudennella kierroksella vuonna 1993. 
Pelivuodet HIFK:ssa tuottivat Karalahdelle kauden 1997–1998 päätteeksi Suomen-mestaruuden.
Karalahti pelasi HIFK:ssa vielä kauden 1999–2000 alussa, mutta siirtyi kesken kauden Pohjois-Amerikkaan Los Angeles Kingsin NHL-organisaatioon.
Pelaajaura > Long Beach Ice Dogs, Los Angeles Kings ja Nashville Predators (1999–2003)

Pohjois-Amerikassa Karalahti pelasi aluksi IHL:ssä Long Beach Ice Dogsissa 10 peliä, minkä jälkeen hän siirtyi vaikeuksien kautta keväällä pelaamaan Los Angeles Kingsin joukkueessa. Hyvän tulokaskauden jälkeen hänen peliaikansa väheni, ja kesken kauden 2001-2002 hänet kaupattiin Nashville Predatorsiin. Kesällä 2002 NHL asetti Karalahden puolen vuoden pelikieltoon, sillä hän oli jäänyt kolmannen kerran kiinni alkoholista liigan järjestämässä päihdetestissä, eikä hän suostunut menemään NHL:n päihteiden vastaiseen ohjelmaan. Lopulta Karalahdelta jäi tästä syystä koko kausi 2002-2003 pelaamatta.
Pelaajaura > Paluu HIFK:hon (2003–2007)

Kaudella 2003-2004 hän palasi takaisin Suomeen ja HIFK:n paitaan. Karalahti nimettiin vuonna 2004 Suomen jääkiekon maailmancup -joukkueeseen, mutta NHL esti hänen pelaamisensa. Vuonna 2005 joukkueen valmentaja Doug Shedden nimesi Karalahden HIFK:n kapteeniksi. Kesällä 2006 Karalahti oli noin viikon verran hyllytettynä HIFK:n harjoitusjaksolla, koska hän jätti lähtemättä ilman kummempia syitä Ruotsiin Nordic Trophy -pelimatkalle. Maaliskuussa 2007 Karalahti sai kolmen ottelun pelikiellon polvitaklauksesta. Karalahti uhkasi tämän jälkeen kurinpitäjä Muukkosta ja hänelle langetettiin 5 000 euron sakot.
Pelaajaura > Oulun Kärpät ja Hamburg Freezers (2007–2010)

Karalahti oli ollut HIFK:n kesäharjoitusjaksolta poissa ilman lupaa koko alkukesän 2007. Myöhemmin kesällä HIFK ilmoitti antaneensa potkut monivuotiselle luottopuolustajalleen. Muutaman viikon odottelun jälkeen SM-liigaseura Oulun Kärpät ilmoitti tehneensä vuoden sopimuksen Karalahden kanssa. Mies ilmoitti samalla osallistuvansa samaan päihdeohjelmaan, jonka hän aikoinaan NHL:ssä jätti kesken. Uran uusi alku Oulussa tyssäsi kuitenkin 15 pelatun ottelun jälkeen, kun 6.11.2007 kesken Kärppien harjoitusten poliisi haki Karalahden kuulusteluun huumausainerikoksesta epäiltynä. Hän oli kuukauden pidätettynä ja sai myöhemmin tuomion oikeudessa, minkä lisäksi SM-liiga asetti hänet väliaikaiseen pelikieltoon. Lopulta Karalahden saldoksi kaudelta 2007-2008 jäivät vain nuo 15 peliä Kärpissä.
Heinäkuussa 2008 Karalahti teki vuoden sopimuksen saksalaisen Hamburg Freezersin kanssa. Hän pelasi Saksassa kaudella 2008–2009 50 ottelua tehoin 7+16=23.
Toukokuussa 2009 Karalahti teki rahakkaan sopimuksen venäläisen HK Neftehimik Nižnekamskin kanssa. Karalahden agentin Juuso Pulliaisen mukaan Jere Karalahti sai sopimuksesta noin viisi-kuusi kertaa enemmän rahaa kuin hän olisi saanut Ruotsista tai Suomesta. 29. toukokuuta 2009 Ilta-Sanomat uutisoi Jere Karalahden jatkavan kuitenkin uraansa Hamburg Freezersissä vaikka hänellä oli jo sopimus HK Neftehimik Nižnekamskin kanssa.
Pelaajaura > Espoo Blues ja Dinamo Minsk (2010–2013)

Huhtikuussa 2010 Espoo Blues julkisti tehneensä Karalahden kanssa 1+1 vuotta kestävän sopimuksen.
Maaliskuussa 2011 Ilta-Sanomien urheilutoimittaja Petteri Linnavalli arvioi Jere Karalahden SM-liigan runkosarjan (2010–2011) kolmanneksi parhaaksi puolustajaksi Sami Vatasen ja Ville Uusitalon jälkeen. Espoon Bluesin noustua samana keväänä yllättäen säälipudotuspelien kautta kamppailemaan pääsystä loppuotteluun, totesi Iltalehden Pekka Jalonen, että "Blues ei olisi tässä tilanteessa ilman Jere Karalahtea".
Kevään 2011 jääkiekon maailmanmestaruuskisoista Jere Karalahti jätettiin monen yllätykseksi pois Suomen joukkueesta, vaikka esimerkiksi Iltalehden kisakommentaattori Juhani Tamminen olisi hänet valinnut Jyrki Välivaaran tilalle "kätisyyden ja karisman vuoksi."
Seuraavat kaksi kautta Karalahti pelasi KHL:ssä Dinamo Minskissä, joista jälkimmäisellä hän toimi seuran kapteenina..
Pelaajaura > Jokerit ja HV71 (2013–2016)

Kesällä 2013 Karalahden uutisoitiin tehneen Helsingin Jokereiden kanssa kaksivuotisen sopimuksen, mutta myöhemmin Jokerit ilmoitti, ettei Karalahti pelaisi joukkueessa. Elokuussa Jokerit kuitenkin julkisti tehneensä Karalahden kanssa sopimuksen kaudeksi 2013–2014. Tämä aiheutti osassa seuran faneja suurta vastustusta, ja esimerkiksi Jokerien virallinen faniyhdistys Eteläpääty ry julkaisi tiedotteen, jossa se ilmoitti Karalahden olevan niitä ”muutamia pelaajia, jotka eivät tekojensa vuoksi ansaitse fanien tukea.” Syyksi yhdistys kertoi Karalahden aikoinaan antamat negatiiviset lausunnot Jokereista ja sen faneista. Ensimmäisellä kaudellaan Jokereissa Karalahti voitti puolustajien pistepörssin tehoin 8+27=35. 
Karalahti teki sopimuksen jatkosta Jokereissa myös kaudelle 2014–2015.
Ilta-Sanomat uutisoi 21. marraskuuta 2014, että Karalahti jättää Jokerit ja siirtyy SHL:n HV71:een. Jokerit vahvisti asian pari tuntia myöhemmin. Syy siirtoon oli, ettei 39-vuotiaalle Karalahdelle tarjottu mahdollisuutta jatkaa joukkueessa kuluvan kauden jälkeen. KHL-Jokereissa Karalahti ehti pelata 22 ottelua ja teki niissä yhden maalin ja antoi yhdeksän maaliin johtanutta syöttöä (1+9=10). Karalahden +/- tilasto oli +7. HV71:ssä Karalahti pelasi 30 runkosarjaottelua tehden tehot 6+13=19, minkä lisäksi hänet nimitettiin helmikuussa 2015 joukkueen kapteeniksi. HV71 sijoittui runkosarjassa viidenneksi, mutta hävisi puolivälierissä Linköpings HC:lle otteluvoitoin 2–4.
Karalahti aloitti kauden 2015–2016 kolmen ottelun pelikiellolla lyötyään kevään pudotuspelien viimeisessä ottelussa pelaajaa mailalla kasvoihin. Ensimmäisessä ottelussaan pelikiellon jälkeen Karalahti löi taas vastustajaa mailalla kasvoihin murtaen hänen leukansa. Karalahdelle tuomittiin kuuden ottelun pelikielto ja sakkoja. Myös tämän pelikiellon jälkeen hän löi ensimmäisessä ottelussaan mailalla vastapuolen pelaajaa päähän saaden tällä kertaa kymmenen ottelun pelikiellon, josta kolme peliä oli kuitattavissa sakoilla.
Karalahti ei jatkanut HV71:ssä enää kaudella 2016–2017. Heinäkuussa 2016 hän ilmoitti lopettaneensa ammattilaisjääkiekkoilun.
Pelaajaura > Uran jälkeen

Karalahdesta ilmestyi syksyllä 2017 Aki Linnanahteen kirjoittama ja WSOY:n kustantama kirja Jere. Karalahden entinen naisystävä Oksana Chaiko teki kirjaan liittyen rikosilmoituksen Karalahdesta ja kirjoittajana toimineesta Aki Linnanahteesta, mutta syyttäjä ei nostanut syytettä. Chaiko katsoi kunniaansa loukatun ja että kirjassa levitettiin yksityiselämää koskevaa tietoa.
Karalahti ja hänen vaimonsa Nanna Karalahti ovat osaomistajina mukana 35:n lapsen liikuntapainotteisessa Aito-nimisessä päiväkodissa Keravalla. Päiväkodin taustalla on Aito-päiväkodit Oy, jonka omistajia Karalahdet ovat Roots Helsinki -ravintolasta tutun Johannes Laineen ja Hanna Liisanantin kanssa. Päiväkoti aloitti toimintansa elokuussa 2018.
5. helmikuuta 2021 sai ensi-iltansa Juuso Syrjän ohjaama dokumenttielokuva Karalahti. Elokuva esitettiin myöhemmin tv-sarjana C Moressa.
Karalahti pyrki vuoden 2023 eduskuntavaaleissa kansanedustajaksi Liike Nytin ehdokkaana. Hän sai 459 ääntä eikä tullut valituksi.
Yksityiselämä > Perhe

Karalahti oli naimisissa fitnessmalli Nanna Karalahden (o.s. Koivisto) kanssa. He avioituivat elokuussa 2015. He olivat lyhyen aikaa asumuserossa keväällä 2017, mutta sittemmin jatkoivat yhteistä elämää avioerohakemukseen saakka.  He hakivat avioeroa marraskuussa 2023 ja se astui voimaan 11. kesäkuuta 2024. Heillä on yhteinen toukokuussa 2016 syntynyt poika Jax sekä tytär Alexia, joka syntyi heinäkuussa 2018. Kolmas lapsi Felicia syntyi kesällä 2023.
Lisäksi Jerellä on aikaisemmasta suhteestaan Susanna Karalahden kanssa tytär Ronja sekä avioliiton ulkopuolinen lapsi Valko-Venäjällä. Jere ja Susanna Karalahti erosivat vuonna 2014 20 avioliittovuoden jälkeen. Karalahden isä on rikoskomisario evp Arto Karalahti, joka urallaan johti mm. Kari S. Tikan murhatutkintaa.
Yksityiselämä > Huumausainetapaukset

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Karalahden 30. tammikuuta 1997 kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen huumausaineiden väärinkäytöstä ja hallussapidosta. Lisäksi SM-liiga määräsi hänet pelikieltoon loppukauden ajaksi.
6. marraskuuta 2007 poliisi haki Jere Karalahden kuultavaksi kesken Oulun Kärppien harjoitusten. Espooseen toimitetun Karalahden pidätys liittyi isoon huumetutkintaan. Espoon käräjäoikeus määräsi Karalahden vangittavaksi törkeästä huumausainerikoksesta epäiltynä. Käräjäoikeus vapautti Karalahden tutkintavankeudesta 7. joulukuuta, mutta määräsi hänet matkustuskieltoon.
Kärpät erotti Karalahden 12. joulukuuta 2007. SM-liiga langetti hänelle myös väliaikaisen pelikiellon.
Karalahti sai syytteen törkeästä huumausainerikoksesta ja oikeudenkäynti alkoi 29. tammikuuta 2008. Karalahti tuomittiin käräjäoikeudessa avunannosta törkeään huumausainerikokseen vuodeksi ja kahdeksaksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen. Lisäksi Karalahti tuomittiin menettämään valtiolle huumausainerikokseen käyttämänsä rahat, 10 000 euroa. Karalahti valitti tuomiosta hovioikeuteen, mutta hovioikeus ei muuttanut käräjäoikeuden aikaisemmin antamaa päätöstä. Hovioikeuden mukaan Karalahti osallistui Virosta hankittavaksi aiotun amfetamiinierän rahoitukseen luovuttamalla 10 000 euroa eteenpäin tietoisena siitä, että ne menevät huumekauppoihin. Karalahti tuomittiin avunannosta törkeään huumausainerikokseen. Hovioikeus päätti, että Karalahti ei kuitenkaan joudu maksamaan 10 000 euron summaa valtiolle, sillä poliisi onnistui takavarikoimaan ostetun huume-erän.
Tapaus sai värikästä huomiota tiedotusvälineissä seurauksella, että valtakunnansyyttäjänvirasto moitti kihlakunnansyyttäjien toimintaa Jere Karalahden huumekuvan julkaisussa, jossa Karalahti oleskeli Cannonball MC -moottoripyöräjengin kerhotiloissa. Virastoon kuvasta kirjoitti myös Jere Karalahden isä, rikoskomisario Arto Karalahti. Valtakunnan korkein syyttäjäelin katsoi, että kihlakunnansyyttäjien ei olisi tullut julkistaa valokuvaa.
Karalahti sai uuden syytteen huumausaineen hallussapidosta loppusyksystä 2008. Ilta-Sanomien saaman tiedon mukaan Karalahti oli yhdessä toisen miehen kanssa käyttänyt ja levittänyt vähintään 30 grammaa kokaiinia keväällä 2007. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi alkuperäisen syytteen törkeästä huumausainerikoksesta ja tuomitsi Karalahden 1500 euron sakkoihin huumausaineen käyttörikoksesta 1. joulukuuta 2008. Näyttö jutussa perustui pääosin keväällä 2007 otettuun valokuvaan, jossa Karalahdella on vaalea nokare sieraimessa. Karalahti sanoi kuvan nähtyään poliisikuulustelussa, että hän oli mahdollisesti käyttänyt tuolloin jotain. Lisäksi eräs toinen mies kertoi esitutkinnassa, että hän oli käyttänyt samassa asunnossa kokaiinia kyseisenä yönä. Oikeudessa Karalahti kiisti syytteen ja sanoi, ettei käytä huumeita. Lisäksi hänen muistinsa oli kateissa kyseisenä yönä voimakkaan humalan takia. Karalahti oli kahdeksan päivää koomatilassa haimatulehduksen takia vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Jere Karalahti jatkoaika.com:issa
Jere Karalahti nhlfinns.com:issa
Ylen Elävä arkisto: Kaukaloiden kauhukakara
Jere Karalahden henkilökuva Imagessa 7/2002
Jere Karalahden haastattelu Urheiluviikossa
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1998
2 Kiprusoff |
3 Nummelin |
4 Timonen (A) |
8 Linna |
9 Lydman |
12 Jokinen |
14 Helminen |
15 Törmänen |
16 Peltonen (C) |
18 Lius |
19 Toskala |
22 Eloranta |
23 Ikonen |
24 Kapanen (A) |
25 Rintanen |
27 Niemi |
29 Alatalo |
31 Sulander |
32 Ruutu |
33 Tuomainen |
35 Myllys |
37 Mäkiaho |
42 Karalahti |
72 Laukkanen |
Valmentaja Hannu Aravirta
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 1999
1 Kiprusoff |
2 Kiprusoff |
3 Nummelin (A) |
4 Timonen |
5 Berg |
6 Martikainen |
7 Niemi |
8 Selänne (A) |
9 Lydman |
11 Koivu (C) |
12 Jokinen |
14 Helminen |
15 Törmänen |
16 Peltonen |
17 Kallio |
22 Eloranta |
25 Sihvonen |
31 Sulander |
32 Rintanen |
33 Tuomainen |
35 Toskala |
42 Karalahti |
72 Lind |
Valmentaja Hannu Aravirta
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2000
3 Nummelin (A) |
5 Berg |
7 Niemi |
9 Lydman |
10 Tikkanen |
14 Helminen (C) |
16 Peltonen (A) |
17 Kallio |
21 Lumme |
24 Sihvonen |
25 Hentunen |
27 Lind |
28 Kapanen |
30 Nurminen |
31 Sulander |
32 Rintanen |
33 Tuomainen |
34 Virta |
35 Toskala |
41 Aalto |
42 Karalahti |
44 Niinimaa |
62 Jokinen |
Valmentaja Hannu Aravirta
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2002
3 Nummelin |
4 Timonen (A) |
6 Koivisto |
8 Ojanen |
9 Lydman |
10 Hagman |
12 Jokinen |
13 Karalahti |
14 Helminen (C) |
17 Kallio |
19 Norrena |
20 Miettinen |
27 Lind |
29 Pärssinen |
30 Markkanen |
31 Lehtonen |
32 Rintanen |
36 Tuulola |
39 Kapanen |
39 Viitakoski |
41 Aalto |
44 Niinimaa (A) |
56 Pirjetä |
Valmentaja Hannu Aravirta
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2004
3 Nummelin (A) |
5 Salo |
7 Niemi |
9 Hagman |
10 Karalahti |
12 Jokinen (A) |
15 Virta |
16 Peltonen (C) |
20 Pirjetä |
21 Mäntylä |
23 Viuhkola |
24 Laaksonen |
25 Hentunen |
26 Söderholm |
27 Pärssinen |
30 Norrena |
31 Markkanen |
32 Rintanen |
35 Noronen |
37 Ruutu |
39 Kapanen |
44 Niinimaa |
61 Pirnes |
71 Kallio |
Valmentaja Raimo Summanen
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2005
2 Kukkonen |
3 Nummelin |
4 Timonen (A) |
5 Saravo |
6 Väänänen |
7 Niemi |
8 Jokinen |
10 Karalahti |
12 Jokinen (A) |
14 Hagman |
16 Peltonen (C) |
20 Pakaslahti |
22 Eloranta |
23 Hahl |
24 Viuhkola |
25 Hentunen |
26 Söderholm |
27 Pärssinen |
28 Rita |
30 Norrena |
31 Nurminen |
32 Bäckström |
37 Ruutu |
39 Kapanen |
71 Kallio |
Valmentaja Erkka Westerlund
Suomen joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2014
5 Ohtamaa |
6 Kivistö |
10 Karalahti |
12 Jokinen (C) |
13 Wirtanen |
18 Mäntylä |
19 Savinainen |
21 Lehterä (A) |
22 Salomäki |
25 Jormakka |
26 Immonen |
27 Kontiola |
28 Marttinen |
31 Koskinen |
32 Saros |
34 Palola |
35 Rinne |
38 Hietanen |
40 T. Sallinen |
42 J. Sallinen |
47 Lajunen |
56 Haula |
61 Huhtala |
71 Komarov (A) |
81 Pakarinen |
Valmentaja Erkka Westerlund
Jussi-palkinnot 2006

Jussi-palkinnot 2006 jaettiin 5. helmikuuta 2006 entisessä Studio 51 -yökerhossa järjestetyssä jakotilaisuudessa vuoden 2005 elokuville. Gaalan juonsivat Baba Lybeck ja Mikko Silvennoinen.
Useamman palkinnon saaneet elokuvat

Paha maa
Äideistä parhain
Voittajat ja ehdokkaat

| Sarja | Voittaja | Elokuva | Muut ehdokkaat |
| --- | --- | --- | --- |
| Paras elokuva |  | Paha maa |  Tyttö sinä olet tähti  Äideistä parhain |
| Paras ohjaus | Aku Louhimies | Paha maa |  Dome Karukoski – Tyttö sinä olet tähti  Kari Paljakka – Eläville ja kuolleille |
| Paras miespääosa | Hannu-Pekka Björkman | Eläville ja kuolleille |  Julius Lavonen – Koti-ikävä  Samuli Vauramo – Tyttö sinä olet tähti |
| Paras naispääosa | Maria Lundqvist | Äideistä parhain |  Katja Kukkola – Eläville ja kuolleille  Pamela Tola – Tyttö sinä olet tähti |
| Paras miessivuosa | Sulevi Peltola | Paha maa |  Taneli Mäkelä – FC Venus  Michael Nyqvist – Äideistä parhain |
| Paras naissivuosa | Matleena Kuusniemi | Paha maa |  Hanna Lekander – Lupaus  Laura Malmivaara  – FC Venus |
| Paras käsikirjoitus | Paavo Westerberg, Jari Rantala ja Aku Louhimies | Paha maa |  Jimmy Karlsson ja Kirsi Vikman – Äideistä parhain  Kari Paljakka – Eläville ja kuolleille |
| Paras kuvaus | Jarkko T. Laine | Äideistä parhain |  Heikki Färm – Pitkin tietä pieni lapsi  Rauno Ronkainen – Paha maa |
| Paras musiikki | Jukka Immonen | Tyttö sinä olet tähti |  Tapani Rinne ja DJ Slow – Koti-ikävä  Sanna Salmenkallio – Sen edestään löytää |
| Paras äänisuunnittelu | Janne Laine, Kirka Sainio ja Samu Heikkilä | Paha maa |  Juha Hakanen – Tyttö sinä olet tähti  Kyösti Väntänen – Koti-ikävä |
| Paras leikkaus | Samu Heikkilä | Paha maa |  Timo Linnasalo – Eläville ja kuolleille  Harri Ylönen – Tyttö sinä olet tähti |
| Paras lavastus | Cian Bornebusch | Äideistä parhain |  Antti Mattila – Tyttö sinä olet tähti  Sattva-Hanna Toiviainen – Paha maa |
| Paras puvustus | Tiina Kaukanen | Paha maa |  Niina Pasanen – Eläville ja kuolleille  Kristiina Saha – Koti-ikävä |
| Paras dokumentti | John Webster | Sen edestään löytää |  Paimenet  Pitkin tietä pieni lapsi |
Voittajat ja ehdokkaat > Yleisö-Jussi

Yleisö-Jussin voitti Tyttö sinä olet tähti.
Eurobarometri

Eurobarometri on Euroopan komission rahoittama, kaikissa Euroopan unionin jäsenmaissa samanaikaisesti tehtävä kyselytutkimus, jolla komissio mittaa ja analysoi julkisen mielipiteen kehitystä kaikissa jäsenvaltioissa sekä ehdokasmaissa. Kyselytutkimus on seurannut mielipiteiden kehitystä vuodesta 1973 lähtien ja tutkimus toteutetaan kahdesti vuodessa. Kyselytutkimuksessa käsitellään keskeisiä EU-kansalaisuuteen liittyviä teemoja. Osa kysymyksistä on pysyviä ja osa vaihtuu kulloinkin valitun erityisteeman mukaan. Kysely järjestetään yhdenmukaisesti kaikissa unionin jäsenmaissa, ja sen otos edustaa unionin kansalaisia.
Toteutus

Kysely järjestetään kahdesti vuodessa yhdenmukaisesti kaikissa unionin jäsenmaissa, ja sen otos edustaa unionin kansalaisia. Tutkimukset toteutetaan käyntihaastatteluina, joissa käytetään säännöllisesti toistettavia kysymyksiä ja kunakin ajankohtana tärkeäksi katsottujen aihealueiden kysymyksiä.
Tutkimuksessa käsitellään keskeisiä EU-kansalaisuuteen liittyviä kysymyksiä. Toistuvissa kysymyksissä kartoitetaan vastaajien mielipiteitä Euroopan yhteisöstä/unionista, parlamentista sekä vastaajien omasta yhteiskunnasta ja sen demokratian toimivuudesta. Vaihtuvissa kysymyksissä aiheena on ollut muun muassa työllisyys, työttömyys, sukupuoliroolit, ekologia, energiapolitiikka, lasten ja nuorten asema, köyhyys, terveys, bioteknologia, alueellinen kehitys, kulutustottumukset sekä koulutus.
Käyttö

Euroopan parlamentin mukaan mielipidetutkimukset ovat tärkeä apuväline päätöksenteossa ja Euroopan parlamentin työn valmistelussa ja arvioinnissa.
Historia

Ensimmäinen eurobarometri kerättiin vuonna 1974, minkä jälkeen se on toteutettu EU:n jäsenmaissa vähintään kahdesti vuodessa. Suomessa barometri on kerätty kokonaisuudessaan vuodesta 1995 alkaen ja EU-aiheisten kysymysten osalta vuodesta 1993 alkaen. Kerääjänä on Suomessa toiminut TNS Gallup.
Myös joistain EU:n ulkopuolisista Euroopan maista on joinain vuosina kerätty aineistoa. Lisäksi on täydennykseksi kerätty suppeita puhelinhaastatteluja.
Jakob Prandtauer

Jakob Prandtauer Melkin luostarissa.
Jakob Prandtauer (k. 1726) oli itävaltalainen arkkitehti, alkujaan muurarimestari. Hän oli Saksan barokin ensimmäisiä edustajia ja oli etenkin kirkkojen rakentaja. Hän suunnitteli laajan ja komean Tonavaa hallitsevan Melkin luostarin, jonka rakennustyöt aloitettiin 1720. Luostarin suunnittelun keskiössä on Giacomo da Vignola suunnitteleman Rooman Gesún mallin mukaisesti suunniteltu kirkko. Hän johti Carlo Antonio Carlonen kuoltua Pyhän Florianin säätiön rakentamista. Hän loi muun muassa Dürnsteinin säätiökirkon (1718–1733), jonka interiööri on monumentaalinen.
Jacob Prandauerin mukaan nimetty katu Linzissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jakob Prandtauer Wikimedia Commonsissa