stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kurt Simberg
Luettelo Kurt Simberg & Co:n töistä

Asuinrakennus, Ehrensvärdintie 8, Helsinki, 1950
Svenska Handelshögskolan Hanken, Runeberginkatu 10, Helsinki, 1951–1953
Asuinrakennus, Haahkatie 2-4, Helsinki, 1953
Helsingin Säästöpankki, Mannerheimintie 14, Helsinki, 1955–1961
Sigrid Juséliuksen säätiön talo (Kuusisen talo), Aleksanterinkatu 48, Helsinki, 1957
Suomen Mineraali Oy:n (nykyinen Cembrit Oy) tehdas Lohjan Muijalassa 1957-1959
P.C. Rettig & Co:n tupakkatehdas, Turku, 1960
Oy Wulff Ab:n talo, Mannerheimintie 4, Helsinki, 1960–1965
Oy Mikumi Ab, Mannerheimintie 4, Helsinki, 1965
Joensuun virastotalo, Koskikatu 1, 1965–1966
Liiketalo, Ruoholahdenkatu 14, Helsinki, 1966
Yleisradion toimitalo, Kesäkatu 2, Helsinki, 1967–1968
Yleisradion radiotalo 1, Radiokatu 5, Helsinki 1978
Wärtsilän Tammisaaren Posliinitehdas
Stockmannin talo Pitäjänmäessä, Helsinki 1962 (purettu vuonna 2021)
Oy Aga Ab:n pääkonttori Espoossa
Rovaniemen virastotalo
Fjällskidarklubben -37:n hiihtomaja, Nuuksiontie 71, Espoo, 1949
Aiheesta muualla

Haahkatie 2-4 (Arkistoitu – Internet Archive)
Lahoparvikas

| Lahoparvikas |
| --- | --- |
 Lahoparvikas Ohiossa Yhdysvalloissa
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Cantharellales
Heimo::  Hydnaceae
Suku::  Parvikkaat Multiclavula
Laji::  mucida
Kaksiosainen nimi
 Multiclavula mucida  (Pers.) R.H. Petersen 1967 
Katso myös
   Lahoparvikas Wikispeciesissä   Lahoparvikas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lahoparvikas (Multiclavula mucida) on Hydnaceae-heimoon ja parvikkaiden (Multiclavula) sukuun kuuluva jäkälälaji. Se on muodoltaan rupimainen ja koostumukseltaan hyytelömäinen. Väritykseltään laji on yleensä kirkkaanvihreä. Sillä on itiöemiä kesästä syksyyn. Lahoparvikas kasvaa yleensä maahan kaatuneilla kuorettomilla rungoilla. Tavallisesti isäntänä toimii vanhoissa metsissä haapa ja joskus harvoin myös koivut. Lahoparvikasta esiintyy harvinaisena Aasiassa, Australaasiassa, Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa sitä tavataan pääosin maan etelä- ja lounaisosassa, mutta myös pohjoisessa Inarin korkeudelle saakka.
Lapis

Lapis tarkoittaa seuraavia asioita:
lapislatsuli, korukivenä käytetty puolijalokivi
Lapis, hopeanitraattia eli laapista sisältävä apteekkituote.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lapis”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
La Cassa

| La Cassa |
| --- | --- |

 La Cassa
 Koordinaatit: 45°10′49″N, 7°30′58″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  374 m
Väkiluku:  1 770
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.la-cassa.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Cassa (piemonteksi La Cassa ) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 1 838 asukasta.
Köö

Kepin nokan kärkinahkaan on tapana hieroa liitua pidon parantamiseksi.
Köö (ruots. kö, alk. ransk. queue) eli biljardikeppi on biljardipelissä käytettävä keppi. Köö on lyöntipäätä kohden kapeneva keppi, joka tyypillisesti on noin puolentoista metrin pituinen ja 510–600 gramman painoinen. Se on tavallisesti tehty puusta, toisinaan jostain muusta materiaalista, kuten grafiitista, grafiitilla vuoratusta puusta tai alumiinista. Kööstä on kaksi perustyyppiä, yksiosainen ja kaksiosainen. Kaksiosainen on jaettu keskeltä kahteen irrotettavaan osaan, mikä helpottaa kuljettamista. Olemassa on myös kolmiosaisia breakereita ja jumpereita eli aloitus- ja hyppylyönneissä käytettäviä fenolikärkisiä keppejä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Köö Wikimedia Commonsissa
Kurtinjärvi (Kuusamo)

| Keltinki-Räväjärvi-Kurtinjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Kuusamo
Koordinaatit:  66°17′30″N, 29°03′10″E
Järvinumero:  73.023.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  239,9 m 
Rantaviiva:  61,45 km 
Pinta-ala:  7,71 km² 
 fiKeltinki-Räväjärvi-Kurtinjärvi 
Keltinki-Räväjärvi-Kurtinjärvi on useasta altaasta koostuva järvi Kuusamon pohjoisosassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on 7,7 neliökilometriä. Etäisyys Kuusamon kuntakeskuksesta on 34 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede

Keltinki ja Kurtinjärvi muodostavat järvikokonaisuuden eteläosan, joka on kaakkois–luoteissuuntainen. Keltingin koillisosasta kuljetaan Virtasalmen kautta pohjoisosaan, joka on länsi–itäsuuntainen. Lännessä on Räväjärvi ja idässä Hietalahti. Hietalahden pohjoispuolella sijaitsee järvikokonaisuuden koillisin osa, jonka itärannalta vedet laskevat Käylänkoskea itään Kitkajokeen, joka virtaa Juumajärveen ja jatkaa idän suuntaan. Lisäksi Kurtinjärven itärannalta virtaa laskuoja Perälampeen (239,8 metriä mpy).
Keltinkiin laskee Kiveskoski lounaasta Ala-Kitkasta (240,4 metriä mpy), Räväjärveen laskee Koprajoki lännestä. Järvikokonaisuutta ympäröiviltä soilta virtaa useita laskuojia.
Räväjärven syvin kohta on kartan mukaan 14 metriä. Kurtinjärvessä on 12 metrin syvänteitä ja Keltinki on kokonaisuudessaan matala. Räväjärvessä sijaitsee järvikokonaisuuden ainoa yli 10 hehtaaria laaja vähintään 10 metriä syvä alue.
Kurtinjärven Pukkisaari on pinta-alaltaan yli 10 hehtaaria. Räväjärven ja Hietalahden välissä sijaitsevan Rävänsaaren pinta-ala on useita hehtaareja. Räväjärven etelärannan tuntumassa sijaitsee usean hehtaarin laajuinen Torvisensaari.
Hietalahden itärannalla sijaitsee Käylän asutuskeskus. Kurtinjärven pohjoisrannalla ja Räväjärven länsirannalla on maatalousalueita.
Keltinki-Räväjärvi-Kurtinjärvi (73.023.1.001) kuuluu Keltingin alueeseen (73.023), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Kitkajärven alue (73.02). Keltinki-Räväjärvi-Kurtinjärvi on Keltingin alueen laajin järvi. Sitä seuraa Säkkilänjärvi, Pikku-Rävä ja Pöytisjärvi. Alueeseen kuuluu 22 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Kröger

Kröger tai Kroeger on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Kröger

Aino Kröger (s. 1998), suomalainen jalkapalloilija
Anni Kröger (1879–1972), suomalainen runoilija
Heikki Kröger (1867–1918), suomalainen punakaartilaispäällikkö
Johan Kröger (1877–1921), suomalainen jääkärikapteeni
Jukka Kröger (s. 1979), suomalainen muusikko
Markus Kröger, suomalainen globaalin kehitystutkimusten apulaisprofessori
Teppo Kröger (s. 1965), suomalainen yhteiskuntapolitiikan professori
Kröger > Entisenä nimenä

Erkki Kerkola (vuoteen 1933 Kröger, 1922–2008), suomalainen diplomi-insinööri, yritysjohtaja, opettaja ja kauppaneuvos
Kröger > Kuvitteellisia henkilöitä

Tonio Kröger, Thomas Mannin novellin päähenkilö
Kroeger

Brandon Kroeger, kanadalainen rumpali, Nickelback-yhtyeen entinen jäsen
Chad Kroeger (s. 1974), kanadalainen laulaja ja kitaristi, Nickelback-yhtyeen jäsen
Mike Kroeger (s. 1972), kanadalainen basisti, Nickelback-yhtyeen jäsen
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Kulilampi

| Kulilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°14′58″N, 26°45′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Vuohijärveen 
Järvinumero:  14.912.1.030
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,7 m  
Pituus:  530 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  1,267 km  
Pinta-ala:  6,011 ha  
Saaria:  1 
 fiKulilampi 
Kulilampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Voikosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 530 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Vuohijärven lähi-alueeseen (14.912) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 77,7 metriä mpy.
Kuvanvakain

Taskulaskimesta optisella kuvanvakaimella (alla) ja ilman sitä (yllä) otettu kuva.
Kuvanvakain on tekniikka, jolla vähennetään kameran liikkuessa syntyvää pientä epätarkkuutta ja videokuvan tärinää. Kuvanvakaimet jaetaan optisiin ja digitaalisiin. Kuvanvakainta käytetään monissa still-kuvia ottavissa kameroissa ja videokameroissa. Sitä käytetään myös tähtikaukoputkissa ja joissakin kiikareissa.
Tekniikat > Optinen kuvanvakain

Optinen kuvanvakain (engl. optical image stabilizer, OIS) käyttää kameran sisällä olevaa liikkeelle vastakkaiseen suuntaan liikkuvaa optiikkaa, joka vakauttaa kuvaa ennen sen muuttamista digitaaliseen muotoon Optinen kuvanvakain voidaan sijoittaa joko objektiivin linssiin tai kameran kennoon, jolloin se toimii kaikkien objektiivien kanssa sekä valo- että videokuvauksessa. Optinen kuvanvakain helpottaa erityisesti hämäräkuvausta. Optisen kuvanvakaimen vakauttamaa kuvaa voidaan usein vakauttaa myös digitaalisella kuvanvakaimella. Optista kuvanvakainta käytettiin puhelimissa ensin Nokian PureView-kamerapuhelimissa. Se yleistyi 2010-luvun puolivälissä nopeasti muihinkin lippulaivapuhelimiin.
Tekniikat > Digitaalinen kuvanvakain

Digitaalinen (myös sähköinen, elektroninen tai ohjelmallinen) kuvanvakain vakauttaa videokuvaa siirtämällä kennon muodostamaa kuvaa tallennetussa videossa tärähdyksen suhteen vastakkaiseen suuntaan. Menetelmän huonona puolena on, että kennon koko aluetta ei voida käyttää videon tallentamiseen, koska reuna-alue tarvitaan siirtelyn kompensoimiseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuvanvakain Wikimedia Commonsissa
Siersbæk, Poul: Näin toimii kameran kuvanvakain Digikuva.  2.11.2017.
Kuurilan rautatieasema

Kuurilan rautatieasema (lyh. Ku) oli rautatieasema Suomen rataverkolla Hämeenlinnan kaupungin (entisen Kalvolan kunnan) Kuurilan kylässä. Asema sijaitsi rataosalla Riihimäki–Tampere noin ratakilometrillä km 135+800 Helsingin päärautatieasemalta. Kuurila oli Hämeenlinnan ja Tampereen välisen rataosan alkuperäisiä IV luokan asemia Parolan, Viialan ja Lempäälän asemien ohella. Nykyisin valtion rataverkolla on vuonna 1993 käyttöön otettu Kuurila-niminen raiteenvaihtopaikka, joka sijaitsee noin kaksi kilometriä alkuperäisestä rautatieasemasta pohjoiseen Valkeakosken kaupungin alueella.
Kuurilan junaturma tapahtui Kuurilan ja Iittalan rautatieasemien välisellä, tuolloin vielä yksiraiteisella rataosuudella 15. maaliskuuta 1957.
Kuurilan vanha asema

Toijalan ja Iittalan asemien välillä sijainnut Kuurilan alkuperäinen rautatieasema toimi junakohtauspaikkana, kun rataosuus Riihimäki–Tampere oli vielä yksiraiteinen. Vuonna 1876 valmistuneen asemarakennuksen oli suunnitellut arkkitehti Knut Nylander. Kuurila alennettiin laiturivaiheeksi vuonna 1963 ja miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1968. Henkilöliikenne Kuurilassa lopetettiin vuonna 1980. Kun asematoiminnot Kuurilassa loppuivat maaliskuussa 1984, huonokuntoinen asemarakennus purettiin.
Kuurilan vanhalta asemalta lähti aikoinaan myös kapearaiteinen Kuurilan metsärata.
Kuurilan puolenvaihtopaikka

Riihimäki–Tampere -rataosan kaksiraiteistamisen myötä vanha Kuurilan liikennepaikka säilyi aina kauko-ohjauksen käyttöönottoon saakka, jonka jälkeen se lakkautettiin. Samanniminen uusi liikennepaikka perustettiin muutaman kilometrin alkuperäisen aseman pohjoispuolelle. Uusi, edelleen käytössä oleva Kuurilan liikennepaikka on raiteenvaihtopaikka, jossa ei ole henkilö- eikä tavaraliikenteen palveluja.
Aiheesta  muualla

Ylen Elävä arkisto – Junien yhteentörmäys Kuurilassa
Kreikan Superliigan kausi 2013–2014

| Kreikan Superliigan kausi 2013–2014 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  18
Ajankohta:  17. elokuuta 2013 – 26. huhtikuuta 2014
Mestari:  Olympiakos FC
Pudonneet joukkueet:  Apollon Smyrni ja Aris
Ottelut:  306
Maalit:  776 (2,54 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Esteban Solari, Xanthi (16)
Alempi sarjataso:  Beta Ethniki
  ← 2012–13 :  2014–15 → 
Kreikan Superliigan kausi 2013–2014 oli järjestyksessään Kreikan Superliigan kahdeksas ja kaiken kaikkiaan 55. Kreikan pääsarjan kausi. Kausi alkoi 17. elokuuta 2013 ja päättyi 26. huhtikuuta 2014. Mestaruuden voitti Olympiakos FC.
Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | APO | ARI | AST | ATR | ERG | KAL | LEV | OFI | OLY | PTH | PTO | PNI | PHR | PAO | PAS | PLA | XAN | VER |
| Apollon Smyrni  |   | 2–1  | 1–2  | 2–3  | 1–0  | 1–3  | 4–2  | 0–1  | 0–5  | 1–1  | 1–1  | 1–2  | 3–2  | 3–3  | 4–0  | 3–1  | 2–0  | 0–0 |
| Aris  | 0–2  |   | 1–1  | 0–0  | 0–2  | 0–2  | 1–1  | 0–0  | 0–2  | 0–2  | 0–0  | 1–0  | 2–2  | 1–1  | 0–0  | 1–2  | 1–1  | 0–0 |
| Asteras Tripolis  | 2–0  | 2–2  |   | 2–2  | 2–3  | 2–0  | 2–0  | 0–0  | 2–1  | 1–0  | 3–0  | 1–0  | 1–0  | 2–1  | 3–3  | 3–0  | 2–2  | 0–0 |
| Atromitos  | 2–0  | 2–0  | 3–1  |   | 2–2  | 2–0  | 3–0  | 3–0  | 0–0  | 0–0  | 1–1  | 4–0  | 3–1  | 1–1  | 1–0  | 3–0  | 2–0  | 1–0 |
| Ergotelis  | 2–2  | 3–3  | 0–1  | 0–1  |   | 3–0  | 2–0  | 0–1  | 1–4  | 0–2  | 0–1  | 1–1  | 3–1  | 2–2  | 1–0  | 3–1  | 2–2  | 2–0 |
| Kalloni  | 0–0  | 3–1  | 0–2  | 0–1  | 0–0  |   | 1–0  | 1–0  | 0–1  | 0–4  | 3–1  | 3–2  | 2–0  | 2–5  | 1–0  | 1–0  | 1–5  | 0–3 |
| Levadiakos  | 1–1  | 4–3  | 3–1  | 1–0  | 2–0  | 1–0  |   | 2–1  | 0–5  | 0–4  | 2–1  | 2–0  | 2–2  | 3–2  | 1–0  | 2–0  | 2–0  | 2–0 |
| OFI  | 2–0  | 2–0  | 1–1  | 2–0  | 1–1  | 3–1  | 1–0  |   | 0–4  | 1–1  | 2–1  | 0–0  | 1–0  | 1–1  | 1–1  | 0–0  | 3–2  | 0–1 |
| Olympiacos  | 1–0  | 1–0  | 2–0  | 2–1  | 3–0  | 4–0  | 2–0  | 5–1  |   | 0–3  | 2–1  | 2–0  | 2–0  | 4–0  | 3–2  | 4–2  | 4–0  | 6–0 |
| Panathinaikos  | 3–1  | 4–1  | 2–1  | 1–2  | 1–1  | 3–0  | 3–1  | 1–0  | 0–1  |   | 2–0  | 1–0  | 1–2  | 2–1  | 3–1  | 1–0  | 2–1  | 1–1 |
| Panetolikos  | 2–1  | 0–0  | 0–1  | 1–3  | 0–0  | 4–0  | 2–1  | 1–0  | 0–0  | 1–0  |   | 0–0  | 3–1  | 2–0  | 2–0  | 3–0  | 1–0  | 0–0 |
| Panionios  | 2–1  | 1–2  | 3–0  | 2–1  | 0–1  | 1–1  | 4–2  | 0–0  | 0–2  | 3–0  | 1–1  |   | 1–1  | 2–0  | 2–0  | 0–0  | 0–0  | 2–1 |
| Panthrakikos  | 2–3  | 2–1  | 1–1  | 1–3  | 2–1  | 2–0  | 1–0  | 1–1  | 1–4  | 0–2  | 2–1  | 4–1  |   | 0–3  | 2–0  | 1–0  | 2–1  | 1–0 |
| PAOK  | 0–0  | 3–1  | 2–0  | 2–0  | 2–1  | 2–1  | 3–0  | 5–0  | 2–1  | 2–1  | 1–0  | 4–1  | 3–0  |   | 2–1  | 1–0  | 3–0  | 4–1 |
| PAS Giannina  | 2–0  | 2–1  | 0–2  | 1–0  | 2–0  | 1–2  | 2–1  | 2–1  | 2–0  | 0–1  | 1–0  | 0–1  | 1–1  | 0–2  |   | 1–0  | 2–1  | 0–1 |
| Platanias  | 2–0  | 2–1  | 1–1  | 1–1  | 0–1  | 7–0  | 2–0  | 0–2  | 1–4  | 1–1  | 1–0  | 1–0  | 1–1  | 2–1  | 1–2  |   | 3–0  | 2–2 |
| Skoda Xanthi  | 3–2  | 2–0  | 0–1  | 0–2  | 0–0  | 1–0  | 4–1  | 2–1  | 0–2  | 3–1  | 3–1  | 2–0  | 1–0  | 1–2  | 0–3  | 2–3  |   | 3–0 |
| Veria  | 1–1  | 0–1  | 1–0  | 1–1  | 0–1  | 0–3  | 4–3  | 2–0  | 0–5  | 1–3  | 1–0  | 2–1  | 0–0  | 1–2  | 2–2  | 2–2  | 3–2  |  |
Lähde: 
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Ottelut > Jatkolohko

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | AST | ATR | PAN | PAO |
| Asteras Tripolis  |   | 1–0  | 1–3  | 1–0 |
| Atromitos  | 3–1  |   | 1–1  | 1–2 |
| Panathinaikos  | 1–0  | 1–1  |   | 1–1 |
| PAOK  | 1–1  | 3–0  | 1–0  |  |
Päivitetty 17 May 2014
Lähde: 
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Karsintaottelut

Skoda Xanthi säilytti sarjapaikkansa.
Kööpenhaminan Tivoli

Sisäänkäynti Kööpenhaminan Tivoliin.
Kööpenhaminan Tivoli on tanskalainen, maailman toiseksi vanhin huvipuisto. Se sijaitsee Kööpenhaminan keskustassa rautatieasemaa vastapäätä. Huvipuiston pinta-ala on kahdeksan hehtaaria, joka vastaa noin yhdeksää isoa kaupunkikorttelia. Tähän päivään mennessä noin 300 miljoonaa ihmistä on maksanut pääsymaksun Tivoliin.[lähde? ] Vuosittain siellä käy noin 4,5 miljoonaa ihmistä.
Upseeri Georg Carstensen sai huvipuistolle kuninkaallisen toimiluvan ja yleisölle se avasi ovensa 15. elokuuta 1843 nimellä Tivoli & Vauxhall. Nimen loppuosa pudotettiin pois vuonna 2004. Alussa tivoliin kuului vain kaksi huvilaitetta: karuselli ja vuoristorata. Lisäksi siellä saattoi pelata pelejä kuten biljardia. Carstensen suunnitteli itse valtaosan huvipuiston paviljongeista ja ravintoloista. Jäljellä niistä ei ole enää ainoatakaan. Sen sijaan puinen vuoristorata vuodelta 1914 on yhä käytössä.
Tivoliin kuuluu kaikenikäisille suunnattujen huvilaitteiden lisäksi useita ravintoloita ja kahviloita ja siellä järjestetään komediateatterin esityksiä sekä konsertteja. Tivolin musiikkiperinteet aloitti säveltäjä ja kapellimestari Hans Christian Lumbye, joka tuli Tivolin musiikilliseksi johtajaksi perustamisvuonna 1843 ja toimi tässä tehtävässä 30 vuotta. Hänen sävellyksensä Samppanjagaloppi muodostui jo varhain Tivolin vuosittaisten avajaisten alkusävelmäksi, ja sitä se on edelleen.
Tivoli on auki kesäkautena toukokuun ensimmäisestä päivästä syyskuun puoliväliin ja nykyisin myös marras-joulukuussa joulukarnevaalien merkeissä. Tivoli on kuuluisa näyttävästä iltavalaistuksestaan sekä koristuksistaan muun muassa halloweenin aikana. Tivolin vanhin, suurin ja suosituin laite on vuonna 1914 rakennettu Vuoristorata eli Rutschebane. Katettu rata on tehty vuoristoa muistuttavaksi maisemaksi. Se on 720 metrin pituinen ja suurin nopeus radalla on noin 50 km/h.   Rutschebane on maailman kolmanneksi vanhin puinen vuoristorata.[lähde? ] Kesäkauden aikana sillä on 1,2 miljoonaa kävijää.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kööpenhaminan Tivoli Wikimedia Commonsissa
Kööpenhaminan tivoli (tanskaksi)
Kyklooppi (mytologia)

| Kyklooppi |
| --- | --- |
 Kyklooppi Polyfemos, Johann Heinrich Wilhelm Tischbeinin maalaus vuodelta 1802.
Ominaisuudet
Tuntomerkit:  yksi iso silmä, jättimäinen vartalo, haisevat hiukset
Esiintyminen:  Kreikka ja muut Välimeren alueet
Kansanperinne
Kansanperinteen alkuperä:  kreikkalainen mytologia
Suhteet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kykloopit (m.kreik. Κύκλωψ, Kyklōps, ”pyöreä silmä”) olivat kreikkalaisessa mytologiassa jättiläisiä, joilla oli vain yksi silmä keskellä otsaa. Kyklooppeihin liitetään useita taruja ja urotöitä.
Homeroksen kuvauksissa kykloopit olivat kannibaaleja, jotka elivät karua paimentolaiselämää kaukaisessa maassa, joka perinteiden mukaan oli Sisilia. Hesiodoksen mukaan kykloopit olivat Uranoksen ja Gaian kolme poikaa – Arges (Kirkas), Brontes (Ukkostaja) ja Steropes (Salamoija) – jotka takoivat Zeuksen salamat. Myöhemmät kirjailijat tekivät kykloopeista Hefaistoksen apulaisia. Myöhemmissä kertomuksissa Apollon tappoi kykloopit, koska he olivat tehneet salaman, joka tappoi Apollonin pojan Asklepioksen.
Kykloopit auttoivat Olympoksen jumalia taisteluissa titaaneja vastaan. Kun Kronos kukistui, Zeus vapautti kykloopit ja kiitollisuuttaan kykloopit takoivat Zeukselle ja hänen veljilleen ainutlaatuisia esineitä, kuten Zeuksen salamat, Poseidonin kolmikärjen ja Haadeksen näkymättömäksi tekevän kypärän. Tarujen mukaan Tirynsin ja useiden muiden mykeneläisten kaupunkien muurit olivat kyklooppien rakentamia. Työstämättömistä kivenlohkareista tehtyjä mykeneläisiä muureja kutsutaankin sen vuoksi kyklooppimuureiksi.
Kykloopit olivat myös raakoja ja villejä lammaspaimenia, jotka saattoivat syödä epäonnisia ihmisiä. Jotkut kykloopit olivat merenjumala Poseidonin jälkeläisiä, kuten Odysseiassa esiintyvä kyklooppi Polyfemos. Tunnetussa kohtauksessa Odysseus pakenee Polyfemoksen kynsistä sokaisemalla tämän ainoan silmän. Muinaiset roomalaiset uskoivat kyklooppien työskentelevän Sisiliassa Etna-tulivuoren uumenissa Vulkanuksen johdolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kyklooppi Wikimedia Commonsissa
Kreikan Superliigan kausi 2012–2013

| Kreikan Superliigan kausi 2012–2013 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Mestari:  Olympiakos FC
Pudonneet joukkueet:  AEK Ateena FC, Kerkyra FC
Ottelut:  240
Maalit:  512 (2,13 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Rafik Djebbour, Olympiakos (20)
Alempi sarjataso:  B-liiga
  ← 2011–2012 :  2013–2014 → 
Kreikan jalkapallon Superliiga pelattiin kaudella 2012-2013 seitsemännen kerran. Kreikan mestaruuden voitti Olympiakos FC.
Joukkueet kaudella 2012–2013

Kreikan Superliigan 2012–13 joukkueiden kotipaikkakunnat
| Seura | Kotikaupunki |
| --- | --- |
AEK: Ateena
Aris FC: Thessaloniki
Asteras Tripolis: Trípoli
Atromitos FC: Ateena
Kerkyra FC: Korfu
Levadiakos FC: Livadeiá
OFI Kreeta: Iraklion
Olympiakos FC: Piraeus
Panathinaikos FC: Ateena
Panionios FC: Ateena
Panthrakikos FC: Komotiní
PAOK FC: Thessaloniki
PAS Giannina FC: Ioánnina
Platanias FC: Chaniá
Skoda Xanthi FC: Xánthi
Veria FC: Véroia
Ottelut

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | AEK | ARI | AST | ATR | KER | LEV | OFI | OLY | PAT | PIO | PTH | PAO | PAS | PLA | XAN | VER |
| AEK Ateena  |   | 1–1  | 0–1  | 1–1  | 1–1  | 0–1  | 2–1  | 0–4  | 0–2  | 1–0  | 0–3  | 0–0  | 2–1  | 1–0  | 1–0  | 2–1 |
| Aris  | 1–1  |   | 5–1  | 1–1  | 1–0  | 4–0  | 0–0  | 2–2  | 1–0  | 2–1  | 0–0  | 2–2  | 1–2  | 0–2  | 0–0  | 2–1 |
| Asteras Tripolis  | 3–1  | 1–1  |   | 3–0  | 3–0  | 1–0  | 2–1  | 0–1  | 2–2  | 2–1  | 1–0  | 1–0  | 2–0  | 2–1  | 0–1  | 3–0 |
| Atromitos  | 1–0  | 0–1  | 0–2  |   | 2–0  | 0–0  | 3–2  | 0–1  | 1–2  | 1–0  | 2–1  | 1–0  | 0–0  | 1–0  | 1–0  | 0–0 |
| Kerkyra  | 0–1  | 2–2  | 0–1  | 0–2  |   | 1–2  | 2–1  | 0–1  | 0–0  | 2–1  | 0–2  | 0–0  | 0–2  | 2–1  | 1–1  | 1–1 |
| Levadiakos  | 0–0  | 2–1  | 0–0  | 0–0  | 2–0  |   | 1–1  | 0–1  | 0–1  | 3–0  | 0–3  | 0–1  | 1–1  | 1–0  | 1–4  | 0–0 |
| OFI  | 2–1  | 2–0  | 2–0  | 2–2  | 2–0  | 0–2  |   | 0–4  | 2–2  | 2–1  | 1–1  | 1–1  | 2–1  | 1–3  | 0–0  | 2–0 |
| Olympiakos  | 3–0  | 2–1  | 1–0  | 2–3  | 2–0  | 4–0  | 2–0  |   | 1–1  | 2–1  | 4–1  | 0–0  | 2–0  | 2–1  | 4–0  | 3–0 |
| Panathinaikos  | 1–0  | 1–1  | 0–0  | 1–1  | 1–0  | 1–2  | 3–1  | 2–2  |   | 0–0  | 1–1  | 2–0  | 1–1  | 0–1  | 0–1  | 3–2 |
| Panionios  | 1–0  | 1–0  | 2–1  | 1–0  | 0–1  | 2–1  | 2–1  | 1–2  | 1–2  |   | 2–0  | 1–2  | 0–1  | 4–0  | 3–3  | 1–1 |
| Panthrakikos  | 1–0  | 4–0  | 1–0  | 0–1  | 2–1  | 3–0  | 3–1  | 0–1  | 1–0  | 1–2  |   | 1–4  | 0–3  | 1–1  | 0–2  | 0–1 |
| PAOK  | 1–0  | 4–1  | 2–1  | 0–0  | 3–1  | 1–0  | 3–1  | 1–1  | 2–0  | 4–2  | 1–0  |   | 2–0  | 2–0  | 0–1  | 2–0 |
| PAS Giannina  | 2–0  | 2–0  | 1–2  | 0–0  | 1–0  | 1–0  | 1–0  | 1–2  | 0–0  | 1–2  | 0–0  | 1–3  |   | 0–0  | 1–0  | 2–0 |
| Platanias  | 2–1  | 2–0  | 0–3  | 0–0  | 1–1  | 2–0  | 1–2  | 0–4  | 2–1  | 2–1  | 2–0  | 1–2  | 1–1  |   | 3–2  | 0–0 |
| Skoda Xanthi  | 1–0  | 0–0  | 1–1  | 0–0  | 0–0  | 1–0  | 3–0  | 0–2  | 1–2  | 4–0  | 0–0  | 0–3  | 0–1  | 2–0  |   | 0–2 |
| Veria  | 0–4  | 3–1  | 1–2  | 2–2  | 2–0  | 1–2  | 0–0  | 1–2  | 3–0  | 0–1  | 2–0  | 0–0  | 1–0  | 5–0  | 0–0  |  |
Päivitetty 24.7.2013
Lähde: Super League Greece
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Ottelut > Playoff

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | AST | ATR | PAO | PAS |
| Asteras Tripolis  |   | 2–1  | 1–2  | 2–1 |
| Atromitos  | 0–0  |   | 2–1  | 2–0 |
| PAOK  | 1–0  | 1–2  |   | 0–1 |
| PAS Giannina  | 2–1  | 1–1  | 1–2  |  |
Päivitetty 24.7.2013
Lähde: Super League Greece
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.