stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Inari
Väestö

2024-12-31 31. joulukuuta 2024 Inarissa asui 7 226 henkilöä. Heistä puhui äidinkielenään suomea 6 249, saamea 492 ja ruotsia 28 henkilöä. Muita kieliä puhui 358 henkilöä. Vuoden 2008 lopussa ulkomaan kansalaisia oli 73. Inarin väkiluku on vuodesta 1990 laskenut 693 henkilöllä. Inari on Suomen ainoa nelikielinen kunta: kunnassa puhutaan suomen lisäksi pohjoissaamea, inarinsaamea ja koltansaamea. Väestötiheys on 0,48 asukasta/km2. Saamelaisista noin 900 on inarinsaamelaisia ja 500 kolttia. Loput ovat pääasiassa pohjoissaamelaisia. Kunnan väestö on kasvussa, pitkälti elämystalouden voimakkaan kasvun vuoksi.
Kunnan asutus on keskittynyt suurelta osin Inarijärven länsirannalle, jossa sijaitsevat suurimmat taajamat, Ivalo ja Inarin kirkonkylä. Muu osa kunnan aluetta on suurelta osin lähes asumatonta, ja siellä on myös laajoja kansallispuistoja sekä Inarijärven itäpuolella Kessin erämaa. Useissa kyläkeskuksissa on kuitenkin nykyisellään voimakkaita elämystalouden tai rajakaupan keskittymiä.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Inarin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 6 900 | 6 900 |
| 1985 | 1985 |    | 7 219 | 7 219 |
| 1990 | 1990 |    | 7 559 | 7 559 |
| 1995 | 1995 |    | 7 851 | 7 851 |
| 2000 | 2000 |    | 7 360 | 7 360 |
| 2005 | 2005 |    | 7 043 | 7 043 |
| 2010 | 2010 |    | 6 778 | 6 778 |
| 2015 | 2015 |    | 6 804 | 6 804 |
| 2020 | 2020 |    | 6 922 | 6 922 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Taajamat

Vuoden 2021 lopussa Inarissa oli 7 008 asukasta, joista 4 459 asui taajamissa, 2 241 haja-asutusalueilla ja 308:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Inarin taajama-aste on 66,6 %. Inarin taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2021) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ivalo | 3 104 |
| 2 | Inarin kirkonkylä | 640 |
| 4 | Teponmäki | 413 |
| 3 | Saariselkä | 302 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Kylät

Akujärvi (inarinsaameksi Áhujävri)
Angeli (pohjoissaameksi Áŋŋel, inarinsaameksi Aŋŋel)
Inari (pohjoissaameksi Anár, inarinsaameksi Aanaar, koltansaameksi Aanar)
Ivalo (pohjoissaameksi Avvil, inarinsaameksi Avveel, koltansaameksi Âʹvvel)
Kaamanen (pohjoissaameksi Gámas, inarinsaameksi Kaamâs)
Keväjärvi (koltansaameksi Keväjäuʹrr, inarinsaameksi Kiđđâjävri)
Koppelo (pohjoissaameksi Koappil, inarinsaameksi Kuáppil, koltansaameksi Kuäʹppel)
Kuttura (pohjoissaameksi Guhtor, inarinsaameksi Kuttoor)
Lisma (pohjoissaameksi Lismá)
Menesjärvi (pohjoissaameksi Menešjávri, inarinsaameksi Menišjävri)
Nellim (koltansaameksi Njeäʹllem, inarinsaameksi Njellim)
Lemmenjoki (pohjoissaameksi Leammi, inarinsaameksi Lemmee)
Näätämö (koltansaameksi Njauddâm, inarinsaameksi Njiävđám, pohjoissaameksi Njávdán
Partakko (inarinsaameksi Pärttih, koltansaameksi Päärtõk)
Riutula (inarinsaameksi Rivdul, pohjoissaameksi Rivdol)
Saariselkä (pohjoissaameksi Suoločielgi, inarinsaameksi Suáluičielgi, koltansaameksi Suâlčiõʹlj)
Sevettijärvi (koltansaameksi Čeʹvetjäuʹrr, inarinsaameksi Čevetjävri, pohjoissaameksi Čeavetjávri
Sikovuono (inarinsaameksi Siggávuonâ)
Tolonen
Törmänen (pohjoissaameksi Dearpmáš, inarinsaameksi Tiärmáš)
Liikenneyhteydet

Inariin on linja-autoyhteydet Oulusta ja Rovaniemeltä.
Inarin kunnassa Ivalon eteläpuolella, Törmäsen kylän luona, sijaitsee Suomen pohjoisin lentokenttä. Finnair lentää Ivalon lentoasemalle Helsingistä Ivaloon vähintään yhden edestakaisen vuoron päivittäin. Talvisesongin aikana Inariin lentää myös Norwegian. Uusia yhteyksiä ovat yhteydet Lontooseen ja Frankfurtiin. Lisäksi Ivaloon tehdään vuosittain lukuisia charterlentoja. Myös Murmanskiin on Ivalosta bussiyhteys. Ivalon lentoaseman yhteydet ovat olleet voimakkaassa kasvussa elämystalouden kasvuun liittyen.lähde?
Urheilu

Lapin Sudet ry on vuonna 1926 perustettu noin 500 jäsenen yleisseura. Varsinainen toiminta keskittyy kunnan keskustaajaman Ivalon ympäristöön. Seura järjestää vuosittain pitkäperjantaina VASKOOLI-hiihdon Saariselällä.
Inarin Palloseura ry on vuonna 2012 perustettu palloilulajien erikoisseura. Sen päälajina on salibandy, mutta toiminta on laajentunut jalkapalloon, kaukalopalloon, pesäpalloon, koripalloon ja amerikkalaiseen jalkapalloon. Jäseniä on 189.
Tunturi-Kiekko ry on vuonna 1983 perustettu Ivalossa toimiva Suomen pohjoisinlähde? jääkiekkoseura. Seura pelaa III-divisioonan Lappiliigaa, BHL:a (Barents Hockey League) ja useissa juniori-ikäluokissa.
Inarin Yritys on Inarissa toimiva hiihtoseura.
Nähtävyydet

Kylätaajamien lisäksi Inarin kunnassa on lukuisia muita tunnettuja paikkoja ja paikannimiä, joka liittyvät muun muassa matkailuun, erilaisiin tapahtumiin ja historiaan:
Pielpajärvi; erämaakirkko, Inarin seurakunnan ja kunnan keskus 1700-luvulla
Lemmenjoki; kansallispuisto, kullankaivualue, matkailukohde
Urho Kekkosen kansallispuisto (UK-kansallispuisto); osittain kunnan alueella
Hammastunturin erämaa‎; hakkuukiistojen kohteena ollut erämaa-alue
Kessi; hakkuukiistojen kohteena ollut erämaa-alue
Ivalojoki; retkeilykohde ja kullankaivualue (mm. Ivalojoen Kultala)
Otsamotunturi; retkeilykohde
Luttojoki; kullankaivualue, Raja-Joosepin ”kotijoki”
Raja-Jooseppi; rajanylityspaikka, nimikkohenkilön asuinkenttä
Suolisvuono
Ukko, Vanha Hautuumaasaari ja Hautuumaasaari Inarijärvellä
Saamelaismuseo ja Ylä-Lapin luontokeskus Siida Inarin kirkonkylässä
Saamelaiskirkko Inarin kirkonkylässä
Sovintovaaran näköalapaikka
Petsamo-patsas Ivalossa
Ivalon kirkko
Matkailukohteita: Laanila, Kiilopää, Kaunispää, Muddusjärvi, Myössäjärvi.
Sajos; Inarin kirkonkylään Juutuanjoen rannalle rakennettu saamelaiskulttuurikeskus Sajos on Suomen saamelaisten hallinnon ja kulttuurin keskus.
Tapahtumat

Inarin kirkonkylässä Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa järjestään tammikuussa alkuperäiskansojen Skábmagovat-elokuvajuhla ja elokuussa alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma Ijahis Idja (suomeksi Yötön Yö). Heinäkuun lopulla vietetään Inariviikkoja, jolloin erilaisia tapahtumia ja konsertteja järjestetään eri puolilla Inarin kuntaa.
Seurakunnat > Luterilaisuus

Inarissa toimii Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluva Inarin seurakunta. Inarin seurakunta muodostaa yhdessä Utsjoen seurakunnan kanssa Pohjois-Lapin seurakuntayhtymän.
Evankelis-luterilaisen kirkon sisäisistä herätysliikkeistä Inarissa toimii vanhoillislestadiolainen suunta, jolla on paikkakunnalla Ivalonlaakson rauhanyhdistys. Inarin alue ei perinteisesti ole lukeutunut lestadiolaisuuden vahvimpaan kannatusalueeseen. Liikkeellä ei juurikaan ole ollut kannatusta saamelaisväestön keskuudessa.
Seurakunnat > Muut seurakunnat

Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Ivalon helluntaiseurakunta, jolla on noin sata jäsentä. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Inarin alueella toimii Pohjois-Suomen ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva Lapin ortodoksinen kappeliseurakunta. Kyseisellä kappeliseurakunnalla on kunnassa kolme kirkkoa, jotka sijaitsevat Ivalossa, Nellimissä sekä Sevettijärvellä, joiden lisäksi yksi tsasouna on Keväjärvellä. Valtaosa Inarin ortodokseista on kolttasaamelaisia. Lisäksi Ivalossa on Jehovan Todistajien seurakuntalähde?.
Tunnettuja inarilaisia

Yrjö Ahola, taiteilijanimi Irian Ristubardni, puutarhuri ja taidemaalari
Amoc, rap-artisti
Angelit, saamelaisen yhtyeen perustajat
Dominick Arduin, ranskalais-suomalainen seikkailija
Edorf, ivalolainen rap-artisti
Ezkimo, rap-artisti
Jaakko Gauriloff, koltansaamelainen laulaja
Veikko Honkanen, näyttelijä
Anni-Kristiina Juuso, näyttelijä
Raimo O. Kojo, kirjailija ja toimittaja
Renne Korppila, radiotoimittaja (NRJ), X Factor -tuomari
Vesa-Matti Loiri, näyttelijä ja muusikko
Mikkel Näkkäläjärvi, poliitikko, SDP:n puoluesihteeri
Meänteis, erakko
Marja-Liisa Olthuis, inarinsaamelainen kielitieteilijä
Raja-Jooseppi, Jooseppi Sallila, rajaseudun legendaarinen asukas
Veikko Rajala, kansantaiteilija
Merja Aletta Ranttila, kuvataiteilija ja taidegraafikko
Janne Seurujärvi, kansanedustaja
V. E. Törmänen, kirjailija
Kari Väänänen, näyttelijä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Inari Wikimedia Commonsissa
Inarin kunnan kotisivut.
Inarin avainluvut Tilastokeskus
Inarin eläjiä (video, 1974) Ylen Elävä arkisto
Voitto Viinanen: Kuvia ja esitelmiä Inarin historiasta; Inarin pyhät paikat (Arkistoitu – Internet Archive).
Kati Kelola: Täällä revontulten alla. Mondo 1/2008.
Kirsikka Moring: Saamenmaa – sydäntalven sininen uni. (vanhentunut linkki) (https://web.archive.org/web/20111112215328/http://www.hs.fi/matkailu/artikkeli/Saamenmaa++-+sydäntalven+sininen+uni/HS20090117SI1ME018y9 Arkistoitu artikkeli) Helsingin Sanomat 17.1.2009.
| n k Lapin maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Enontekiö  Inari  Kemi  Kemijärvi  Keminmaa  Kittilä  Kolari  Muonio  Pelkosenniemi  Pello  Posio  Ranua  Rovaniemi  Salla  Savukoski  Simo  Sodankylä  Tervola  Tornio  Utsjoki  Ylitornio 
Entiset kunnat:  Alatornio  Karunki  Kemijärven maalaiskunta  Rovaniemen maalaiskunta  (Kemin maalaiskunta) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Tšekki 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Ivalon helluntaiseurakunta heinäkuussa 2018.
Vasara (kustantamo)

Kustannus Oy Vasara oli suomalainen 1930-luvulla Helsingissä toiminut kustannusliike, joka kustansi kansallissosialistista ja juutalaisvastaista kirjallisuutta sekä julkaisi Tapparamies- ja Siniristi-nimisiä lehtiä.
Kesällä 1931 perustetun kustannusliikkeen takana olivat muun muassa Viitasaaren kunnanlääkäri, jääkärimajuri Gunnar von Hertzen, jääkärikapteeni Toivo Karanko ja apteekkari Y. W. Jalander (1874–1955). Liikkeen toimitusjohtajana oli vuodesta 1932 Thorvald Oljemark, joka perusti Arvi Kalstan kanssa 1933 kansallissosialistisen Suomen Kansan Järjestön. Kustannusliike oli nimetty luultavasti saksalaisen Hammer-Verlag-kustannusyhtiön esimerkkiä käyttäen. Kustannusyhtiön alkuvuosien suurin osakkeenomistaja Jalander omisti Helsingin Leijona-apteekin Korkeavuorenkadun ja Ratakadun kulmassa, ja hän oli perustanut Oy Merijal Ab:n teknokemian tehtaan Ouluun 1915 ja lääketehdas Leon Helsinkiin 1922.
Tapparamies-lehti ilmestyi 1931–1933 ja Siniristi-lehti vuoden 1933 lopulta vuoteen 1939. Lehtien päätoimittajia olivat Tauno E. Einiö 1931–1933, Tahvo Liljeblad loppuvuoden 1933,  Toivo T. Karanto 1934–1938, Y. W. Jalander 1938–1939 ja viimeksi Björn Smeds.
Kustannus Oy Vasara julkaisi muun muassa 1939 Martti Lutherin juutalaisvastaisen teoksen Juutalaisista ja heidän valheistaan. Muita Vasaran kustantamia teoksia olivat Luettelo Suomen vapaamuurareista (1933), Theodor Fritschin Rahavaltiaiden synnit: eräs tilinteko (1935), Adolf Hitlerin Puhe valtiopäivillä Berlinissä toukokuun 21 päivänä 1935 (1935) ja Hans Hauptmannin Saatanan muistelmat: historiallinen satiiri XIX:nneltä ja XX:nneltä vuosisadalta (1936).
Helsingin jäähalli

| Helsingin jäähalli |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Nordenskiöldinkatu 11–13, 00250 Helsinki, Suomi
Avattu:  1966
Omistaja:  Jääkenttäsäätiö
Kenttä:  jää
Arkkitehti:  Jaakko Kontio, Kalle Räike
Pääurakoitsijat:  Teräsbetoni Oy 
Käyttäjät
 HIFK (1966–) Jokerit (1967–1997, 2023–) 
Katsojakapasiteetti
 Yhteensä: 8 200 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Helsingin jäähalli (lempinimeltään Nordis) on Helsingin Taka-Töölössä Nordenskiöldinkadulla sijaitseva jäähalli. Jaakko Kontion ja Kalle Räikkeen suunnittelema halli avattiin 1. lokakuuta 1966 ja se on Helsingin vanhin ja Suomen toiseksi vanhin jäähalli. Jäähalli suunniteltiin alun perin Suomessa pidettyjä vuoden 1965 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuja varten, mutta aikataulun venymisen vuoksi kisat pidettiin Tampereen jäähallissa.
Hallin käyttö

Jääkiekkoseura HIFK on käyttänyt hallia kotikenttänään hallin avajaisista lähtien. Hallissa pidetään myös muita urheilutapahtumia. Lisäksi jäähallissa järjestetään näyttelyitä, messuja ja konsertteja. Jäähallissa ovat esiintyneet muun muassa The Moody Blues ja The Who vuonna 1967, Kiss vuosina 1983 ja 1988, laulaja Stevie Wonder vuonna 1984, Dire Straits 1965, Scorpions 1989, Frank Sinatra 1989, Guns N’ Roses vuonna 1991, Dire Straits vuonna 1985, James Brown 1987, Leonard Cohen 1988, Frank Sinatra huhtikuussa 1989,  Paavi Johannes Paavali II 1989, Green Day vuonna 1995, David Bowie 1996, Tina Turner 1990, AC/DC 1991, Rammstein vuonna 2001, The Beach Boys vuonna 2006 sekä Slayer 2018. Lisäksi jäähallissa on järjestetty Idols-laulukilpailun finaali vuosina 2007 ja 2008 ja X Factorin finaali. Vuodesta 2015 alkaen jäähallissa on järjestetty konsertteja niin sanotulla black box -konseptilla, jossa istumakatsomot on rajattu pois käytöstä mustien verhojen taakse ja permannolla on 3 000 hengen seisomakatsomo.
Jäähalliin mahtuu nykyisin 8 200 katsojaa. Helmikuussa 1967 HIFK:n ja Töölön Vesan välisessä jääkiekko-ottelussa yleisöä oli liki 11 000. Jääkiekkojoukkue Jokerit pelasi kotiottelunsa vuoden 1997 kevääseen saakka samassa jäähallissa, mutta siirtyi seuraavana syksynä Hjallis Harkimon rakennuttamaan Hartwall Areenaan. Alun perin myös HIFK:n oli tarkoitus muuttaa Areenalle, mutta lopulta seura päätti pysyä Nordenskiöldinkadulla. Jäähallin omistaa Jääkenttäsäätiö. Jäähallissa on myös seisomakatsomo, joka valmistui 2007. Helsingin jäähalli on kapasiteetiltaan neljänneksi suurin jäähalli Suomessa Helsinki-hallin, Turun Gatorade Centerin ja Tampereen Kannen areenan jälkeen.
Jääkiekkoseura Jokerit pelasi hallissa 13 Mestis-kauden 2023–2024 kotiotteluaan. Seuraavaksi kaudeksi Jokerit siirtyi pelaamaan sinne kaikki kotiottelunsa.
20. syyskuuta 2024 jääkiekkoseura Jokerit nosti viirit hallin kattoon.
Kesällä 2025 avataan jäähallin etupihalle Nordis Live -niminen ulkoilmakeikkapaikka, jonka katsomoon mahtuu 3 000 henkeä.
Konsertteja

30 Seconds to Mars
50 Cent
ABC
AC/DC
Alice Cooper
Anssi Kela
Avenged Sevenfold
Avril Lavigne
Bon Jovi
Black Sabbath
Bring Me The Horizon
Bryan Adams
Bullet for My Valentine
Cheek
Children of Bodom
David Lee Roth
Deep Purple
Dead by April
Devil You Know
Dio
Disturbed
Dream Theater
Ghost
Earth, Wind & Fire
Elton John
Eric Clapton
Every Time I Die
Five Finger Death Punch
Frank Sinatra
Green Day
Guns N’ Roses
Gojira
Hanoi Rocks
Heaven and Hell
Hector
Huey Lewis & The News
Hurts
Iggy Pop & The Stooges
In Flames
Iron Maiden
Judas Priest
Killswitch Engage
Kiss
Kraftwerk
Lamb of God
Lorna Shore
Louis Tomlinson
Marilyn Manson
Massive Attack
Megadeth
Metallica
Michael Monroe
Mokoma
Motörhead
Muse
My Chemical Romance
Mötley Crüe
Nightwish
Nine Inch Nails
Papa Roach
Paramore
Pelle Miljoona Oy
Placebo
Queensrÿche
Rammstein
Ringo Starr
Rise Against
Scooter
Scorpions
Sex Pistols
Simple Plan
Slash
The Smashing Pumpkins
Snoop Dogg
Stam1na
Sting
Sunrise Avenue
Stray Cats
The Beach Boys
The Funk Brothers
The Prodigy
Tehosekoitin (yhtye)
Toto
Twenty One Pilots
Van Halen
Velvet Revolver
W.A.S.P.
The Who
Tokio Hotel
While She Sleeps
Whitesnake
Wovenwar
ZZ Top
Dreamcatcher
P1Harmony
Taemin
Muita tapahtumia

Ricky Gervais Armageddon -Stand up show 2023
WWE kävi house-show’ssa 2009 ja 2019.
Maailman suurin ja merkittävin kehonrakennuskilpailu Mr. Olympia 1992
Ritari Ässä (David Hasselhoff) ja Kitt-auto 1986.
Ammattinyrkkeilyn EM-loppuottelu Pekka Kokkonen - Piero Del Papa 1967
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin jäähalli Wikimedia Commonsissa
Helsingin jäähallin kotisivut
Ylen Elävä arkisto: Päivä Helsingin jäähallissa 1968
Veikkaus.fi: Koti ja kapakka (artikkeli jäähallin piilossaolevista asioista)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Helsingin messukeskus Idols 2005 | Idolsin finaaliareena 2007–2008, 2012 | Seuraaja: Hartwall Areena |
Jääkiekon SM-liigan areenat
| --- | --- |
Nykyiset:  HIFK  HPK  Ilves  Jukurit  JYP  KalPa  KooKoo  Kärpät  Lukko  Pelicans  SaiPa  Sport  Tappara  TPS  Ässät 
Entiset:  Blues  FoPS  Jokerit  JoKP  Koovee  Kiekko-Espoo  TuTo 
| n k Perustiedot Wikidatassa: Helsingin jäähalli (Q1604560)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: areena, jäähalli
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Helsinki
sijainti: Taka-Töölö
katuosoite: Nordenskiöldinkatu 11–13
koordinaatit: 60°11′21″N 24°55′20″E﻿ / ﻿60.1892°N 24.9222°E﻿ / 60.1892; 24.9222

HIFK:n ja Tapparan jääkiekko-ottelu Helsingin jäähallissa 27. joulukuuta 2005; HIFK voitti ottelun 4–2.
Samia Suluhu

| Samia Suluhu |
| --- | --- |
 Samia Suluhu vuonna 2021.
 Tansanian presidentti
 19. maaliskuuta 2021–  
Pääministeri:  Kassim Majaliwa
Varapresidentti:  Philip Mpango
Edeltäjä:  John Pombe Magufuli
Tansanian varapresidentti
 5. marraskuuta 2015 – 19. maaliskuuta 2021  
Presidentti:  John Pombe Magufuli
Edeltäjä:  Mohamed Gharib Bilal
Seuraaja:  Philip Mpango
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. tammikuuta 1960 (ikä 65)  Sansibarin sulttaanikunta
Kansalaisuus:   tansanialainen
Puoliso:  Hafidh Ameir
Lapset:  4
Tiedot
Puolue:  Chama Cha Mapinduzi (CCM)
Uskonto:  Islam
Samia Suluhu Hassan (s. 27. tammikuuta 1960) on tansanialainen poliitikko ja Tansanian presidentti vuodesta 2021 lähtien. Hän kuuluu Chama Cha Mapinduzi (CCM) -puolueeseen. Hän on saanut tansanialaisilta lempinimen Mama Samia. Hassan on Tansanian ensimmäinen naispuolinen presidentti.
Tausta ja yksityiselämä

Samia Suluhu syntyi Sansibarin saarella, joka tuolloin kuului vielä Sansibarin sulttaanikuntaan.
Hassan valmistui vuonna 1986 Institute of Development Management -instituutista (nyk. Mzumbe-yliopisto), jossa hän opiskeli hallintotieteitä. Vuonna 1992 Hassan sai töitä Maailman ruokaohjelman projektityöntekijänä. Samaan aikaan hän myös suoritti taloustieteen jatko-opintoja Manchesterin yliopistossa.
Suhulu on ollut naimisissa Hafidh Ameirin kanssa vuodesta 1978. Parilla on yksi tytär ja kolme poikaa. Tyttäristä Mwanu Hafidh Ameir on mukana politiikassa ja toimii edustajana Sansibarin parlamentissa.
Poliittinen ura

Hassanin poliittinen ura alkoi vuonna 2000, kun hänet valittiin Sansibarin paikallisparlamenttiin. Myöhemmin hän nousi ministeriksi ja oli siihen aikaan yksi ainoista naispuolisista ministereistä. Hassanin ensimmäinen ministerinsalkku Sansibarin autonomisen alueen hallituksessa (vuosina 2000–2005) käsitti nuorisotyöllisyyden sekä naisten ja lasten asiat. Vuosina 2005–2010 hän toimi puolestaan Sansibarin turismi-, kauppa- ja investointiministerinä.
Hassan lähti mukaan kansallisen tason politiikkaan vuonna 2010, kun hän asettui ehdolle Tansanian parlamenttivaaleissa. Hän voitti 80 % äänistä vaalipiirissään. Hassan nousi tämän jälkeen yhteinäisvaltion asioista vastaavaksi ministeriksi.
Vuonna 2014 hän toimi perustuslakikomitean varapuheenjohtajana. Komitean tehtävä oli kirjoittaa Tansanian perustuslaki uusiksi.
Hassan toimi vuodesta 2015 lähtien edeltäjänsä John Magufulin varapresidenttinä. Magufuli kuoli koronaviruspandemian aikana 17. maaliskuuta 2021, ja varapresidentti Samia Suluhu Hassan ilmoitti televisiopuheessaan, että Magufuli oli kuollut sydänsairauteen. Väitteen todenperäisyys ei ole varmaa: presidentin terveydentila oli Tansaniassa kielletty puheenaihe.
Poliittinen ura > Presidenttinä

Magufulin kuoleman jälkeen 19. maaliskuuta 2021 Samia Suluhu Hassan vannoi virkavalansa Tansanian presidenttinä. Hän toimii Tansanian perustuslain mukaisesti maan presidenttinä Magufulin presidenttikauden loppuun eli vuoteen 2025. Afrikan maista Tansanian lisäksi vain Etiopian presidentti Sahle-Work Zewde on nainen, ja tämänkin rooli on pääasiassa seremoniallinen.
Syyskuussa 2021 Samia Suluhu vahvisti aikovansa pyrkiä presidentiksi vuonna 2025 ja siten tulla maan ensimmäiseksi valituksi naispresidentiksi.
Presidenttinä Hassan ryhtyi nopeasti torjumaan Magufulin COVID-pandemian kohdalla tekemiä virheitä. Hänen hallituksensa suositteli ihmisiä pitämään sosiaalisia etäisyyksiä ja käyttämään maskia julkisilla paikoilla. Hän kehotti myös tansanialaisia rokottautumaan virusta vastaan, ja otti itsekin rokotteen julkisesti lisätäkseen luottamusta rokotteeseen. Hassan kumosi osan Magufulin sortotoimista, kuten mediaan kohdistuneen sensuurin sekä käytännön, joka oli estänyt raskaana olevia tyttöjä käymästä koulua. Alueellisesti hän pyrki parantamaan suhteita muihin Itä-Afrikan maihin. Sisäpolitiikassa hän on pyrkinyt parantamaan poliittista ilmapiiriä ja keskittymään sovintoon, kestävyyteen, uudistuksiin ja jälleenrakentamiseen. Strategiansa mukaisesti hän löysäsi vuoden 2023 alussa oppositiopuolueiden rajoituksia poistamalla edeltäjänsä kuusi vuotta aiemmin säätämän poliittisten mielenosoitusten kiellon. Hän vapautti oppositiopoliitikkoja vankilasta ja tapasi Chadema-puolueen johtajan Tundu Lissun, joka palasi maanpaosta.
Aiheesta muualla

Samia Suluhu Hassanin Twitter-tili
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Puola 
Tansanian presidentit
Julius Nyerere • Ali Hassan Mwinyi • Benjamin Mkapa • Jakaya Kikwete • John Pombe Magufuli • Samia Suluhu
Griffin Mission 1

| Griffin Mission 1 |
| --- | --- |
Organisaatio:  Nasa
Valmistaja:  Astrobotic Technology
Tehtävätyyppi:  laskeutuja
Kohde:  Kuun etelänapa
Laukaisu:  2025 Kennedyn avaruuskeskus laukaisualusta 39A
Laukaisualus:  Falcon Heavy
Kohteessa:  2025
Griffin Mission 1 (myös Griffin Mission One ja GM1) on Nasan Commercial Lunar Payload Services (CLPS) -ohjelmaan, joka on osa Artemis-avaruusohjelmaa kuuluva tuleva Astrobotic Technologyn rakentama miehittämätön kuulaskeutuja. Laskeutuja on tarkoitus laukaista Falcon Heavy -kantoraketilla Kennedyn avaruuskeskuksen laukaisualusta 39A:sta vuonna 2025. Griffin Mission 1:n mukana oli tarkoitus kuljettaa Kuuhun Nasan miehittämätön VIPER-kuukulkija, mutta Nasa peruutti hankkeen. Laskeutujan on tarkoitus laskeutua Kuun etelänavalle.
Ravintolalaiva

Maailman suurin ravintolalaiva, noin 2 300 asiakaspaikan Jumbo Kingdom toimi Hongkongissa 1976–2020.
Ravintolalaivoja Turun Aurajoessa kesällä 2005, vas. Donna, Svarte Rudolf, Papa Joe ja Cindy.
Ravintolalaiva tai laivaravintola on ravintolaksi muutettu laiva tai muu vesialus, joka kelluu enemmän tai vähemmän pysyvästi paikallaan tietyssä rannassa tai laiturissa. Ravintola voi olla rakennettu laivarungon sijasta käytöstä poistettuun proomuun tai lauttaan tai varta vasten rakennetulle ponttonialustalle, joten kuvaavampi nimitys olisi kelluva ravintola kuten ravintolalaivaa monessa muussa kielessä kutsutaan (engl. floating restaurant, ransk. restaurant flottant). Esimerkiksi Helsingin Siltasaareen Paasitornin eli työväentalon edustalle rakennettu, arkkitehtuuriltaan korkeatasoinen Meripaviljonki on pikemminkin kelluva ravintola kuin ravintolalaiva. Toisaalta myös liikennöiviä aluksia, kuten Turun saaristossa tai Pariisin Seinejoella muutaman tunnin ruokaristeilyjä tekeviä laivoja, kutsutaan usein ravintolalaivoiksi.
Ravintolalaivat ovat yleisiä suurten vesistöjen äärellä sijaitsevien kaupunkien rannoilla, mutta pienempi alusrunko voi olla hinattavissa jokia ja kanavia pitkin sisämaahankin. Myös tiekuljetus on mahdollinen: näin tuotiin 1998 ravintolalaiva Jannu Forssaan ja siirrettiin 2010-luvun lopulla sieltä Loviisaan. Ravintolaksi tai kahvilaksi sisustettuja laivarunkoja toimii myös kuivalla maalla telineiden varaan nostettuna.