stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Shaun Heshka
Ura

Heshka pelasi juniorina SJHL:n Melville Millionairesissa ja WHL:n Everett Silvertipsissä. Viimeisenä kautenaan Silvertipsissä hän voitti WHL:n puolustajien syöttöpörssin 49 syötöllään. Kaudeksi 2006–2007 Heshka siirtyi kolmen vuoden tulokassopimuksella NHL-seura Vancouver Canucksiin, mutta joutui pelaamaan sen farmijoukkueessa AHL:n Manitoba Mooseen. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi lisäksi kolme ottelua ECHL:n Victoria Salmon Kingsissä, mutta seuraavat kaksi kautta kuluivat kokonaisuudessaan Moosessa. Kesäkuussa 2009 Heshka siirtyi Canucksista Phoenix Coyotesin organisaatioon. Kaudella 2009–2010 hän pelasi ensimmäiset kahdeksan NHL-otteluaan Coyotesissa, mutta vietti valtaosan kaudestaan AHL:n San Antonio Rampagessa.
Kaudeksi 2010–2011 Heshka siirtyi Itävallan pääsarjan EC Red Bull Salzburgiin, jossa voitti kauden päätteeksi Itävallan-mestaruuden. Ennen seuraavaa kautta hän oli try-outilla Los Angeles Kingsissä, muttei saanut sopimusta. Lokakuussa 2011 Heshka siirtyi AHL:n Binghamton Senatorsiin, jossa pelasi vain marraskuulle asti, jolloin vaihtoi loppukaudeksi toiseen AHL-seuraan, Peoria Rivermeniin. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi SM-liigajoukkue Porin Ässiin, jossa Heshka voitti kauden päätteeksi Suomen mestaruuden. Joukkueessa esitetyt hyvät otteet noteerattiin myös Venäjällä ja poikivat sopimuksen Kazaniin.
Myöhemmin Heshka siirtyi Kazanista MoDo Hockey:hin ja SHL:aan. Kauden 2015–16 päätteeksi hän sai sopimuksen Oulun Kärppien kanssa tulevaksi kaudeksi 2016–17. Kaudeksi 2019–2020 hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi.
Kaudeksi 2021–2022 Heshka siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Vaasan Sportiin. Tammikuussa 2022 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudeksi 2022–2023 Heshka nimettiin Sportin varakapteeniksi.
Kolme päivää ennen siirtotakarajaa helmikuussa 2023 Heshka siirtyi loppukauden 2022–2023 kattavalla sopimuksella Rauman Lukkoon. Siirron taustalla oli Sportin aloittamat tyhjennysmyynnit seuran taloustilanteen helpottamiseksi. Hänelle joukkuetta suositteli myös Heshkan joukkuetoverina Sportissa pelannut Janne Keränen, joka oli pelannut aiemmin seitsemän kautta Lukossa.
Yksityiselämä

Heshka on ollut pitkään naimisissa kanadalaisen Laura Hudsonin kanssa.
Sergei Martšuk

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten pikaluistelu.Yleisluistelun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten pikaluistelu.Yleisluistelun MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten pikaluistelu.Yleisluistelun MM-kilpailut  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Göteborg 1978 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Oslo 1978 |  |  |
|  Pronssia | Deventer 1979 |  |  |
Sergei Vasiljevitš Martšuk (ven. Серге́й Васильевич Марчук, 13. huhtikuuta 1952 Moskova, Venäjän SFNT – 25. elokuuta 2016 Moskova) oli Neuvostoliittoa edustanut pikaluistelija.
Martšukin huippuvuodet sijoittuivat 1970-luvun loppupuoliskolle. Hän voitti yleisluistelussa Euroopan mestaruuden vuonna 1978, MM-pronssia vuonna 1978 ja EM-pronssia vuonna 1979. Hän kilpaili myös Innsbruckin talviolympialaisissa 1976.
Skatan tila

Skatan tilan päärakennus
Skatan tilan piharakennus
Skatan tilan talli
Skatan tila sijaitsee Helsingin Vuosaaren Uutelassa. Skatan tilaa vuokraa nykyään Sininauhaliitto. Skatan tilalla järjestetään luontoavusteista Green Care -toimintaa sosiaali- ja terveysjärjestöille. Sininauhaliiton Vihreä Veräjä auttaa sote-järjestöjä luontotoiminnan kehittämisessä, ja Skatan tila toimii tukikohtana tälle toiminnalle.  Tilalla on käynyt muun muassa mielenterveyskuntoutujia, maahanmuuttajataustaisia ja kehitysvammaisia.
Tilalla työskenteli ja asui Miina Äkkijyrkkä, joka piti tilaa kotinaan ja kuvanveistopaikkanaan. Hän piti tilalla myös karjaa. Äkkijyrkkä asui Skatassa vuosina 1996–2010, kunnes hänet häädettiin tilalta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skatan tila Wikimedia Commonsissa
Skat

| Skat |
| --- | --- |
Muut nimet:  Offiziers Skat
Korttimäärä:  32
Pelaajamäärä:  2–3
Korttien järjestys suurimmasta pienimpään:  J-A-10-K-Q-9-8-7
Skat on Saksassa 1800-luvun alkupuolella kehitetty korttipeli.[lähde? ] Skatia pelataan 32 kortin pakalla, josta on poistettu kaikki kortit arvoiltaan 2–6. Otollisen kirjainjakaumansa ansiosta skat on yleisin sanaristikoissa esiintyvä korttipeli. Skatia voi pelata 2–3 pelaajaa. Jos skatia pelaa kaksi pelaajaa, sitä kutsutaan nimellä Offiziers Skat eli upseerin skat.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kansainvälinen skatin pelaajien järjestö
Pyhäjärven kahakka

Heikki Kaljunen Terijoen punakaartin esikunnassa vuonna 1918.
Pyhäjärven kahakka oli Viipurin läänin Pyhäjärvellä 20. marraskuuta 1917 tapahtunut aseellinen yhteenotto, jossa vastakkain olivat Heikki Kaljusen johtama Viipurin työväen järjestyskaartin osasto sekä Jalmari Pusan komentama Pyhäjärven suojeluskunta.
Marraskuun yleislakon levottomuuksiin liittyvät tapahtumat saivat alkunsa, kun Kaljusen johtama työväen järjestyskaartin osasto lähti 19. marraskuuta suorittaman elintarvike- ja asetakavarikkoja Karjalan kannaksen pitäjiin. Saavuttuaan seuraavana päivänä Pyhäjärven asemalle, Kaljusen joukkoa oli vastassa parisataa suojeluskuntalaista, jotka alkoivat ampumaan asemalle pysähtynyttä järjestyskaartin junaa. Lyhyen tulitaistelun seurauksena sai välittömästi surmansa kaksi suojeluskuntalaista, loppujen lähtiessä pakoon tai jäätyä Kaljusen miesten vangeiksi.
Välikohtaus oli osa jo keväästä asti käynnissä olleeseen työväenliikkeen ja porvariston väliseen valtataisteluun, joka lopulta johti tammikuussa 1918 käynnistyneeseen sisällissotaan. Järjestyskaartin suorittamien elintarviketakavarikkojen taustalla oli maassa vallitseva ruokapula ja jopa suoranainen nälänhätä, joka paheni entisestään varakkaiden maanviljelijöiden ja porvariston hamstrattua itselleen elintarvikkeita. Työväen järjestyskaartit yrittivät riisua porvaristoa aseista myös turvatakseen 14. marraskuuta käynnistyneen yleislakon onnistumisen. Pyhäjärven kahakan aikaisten tapahtumien kulusta ei kuitenkaan ole tarkkaa selvyyttä, sillä lehtiuutisoinnin ja myöhemmän kirjallisuuden välillä on paljon ristiriitaisia tietoja.
Taustaa

Tapahtumat käynnistyivät yleislakon toiseksi viimeisenä päivänä 19. marraskuuta, kun Kaljusen johtama parinsadan työväenkaartilaisen joukko lähti Viipurista Karjalan kannaksen pitäjiin tekemään tarkistuksia elintarvikkeiden, aseiden ja räjähdysaineiden takavarikoimiseksi suojeluskuntalaisilta ja heidän kannattajiltaan. Joidenkin lähteiden mukaan määräys oli tullut Helsingistä työväen järjestyskaartien ylipäälliköltä Ali Aaltoselta. Kaljusen mukaan sellaista ei kuitenkaan ollut, vaan Antreasta esitettiin avunpyyntö, kun porvarien pelättiin hyökkäävän lakkolaisia vastaan.
Järjestyskaartilaiset suorittivat tarkastuksia Pyhäjärven lisäksi Antreassa, Hiitolassa, Käkisalmessa ja Raudussa. Reitti ulottui aluksi Viipurista Karjalan rataa pitkin pohjoiseen Hiitolaan, ja sieltä edelleen Hiitola-Rautu-rataa pitkin itään. Kaljunen selosti retkikuntansa matkaa viikkoa myöhemmin Työ-lehdessä ilmestyneessä Evert Huttusen haastattelussa. Huttunen kertoi halunneensa kuulla myös Kaljusen näkemykset vastineeksi Wiipurin Sanomien jutuille, joita hän piti häikäilemättöminä valheina.
Sisällissodan voittaneen osapuolen myöhemmässä vapaussotakirjallisuudessa Kaljusen osastoa on kutsuttu ”rankaisuretkikunnaksi”, kun taas aikakuden sanomalehdet kirjoittivat muun muassa ”punakaartin lentävästä osastosta”.
Edeltävät tapahtumat

Sunnuntaina 18. marraskuuta Viipuriin saapui Kotkasta tulleella junalla kaksi työväen järjestyskaartin komppaniaa, joihin liittyi vielä muutama kymmenen viipurilaista. Kaljusen johtama osasto lähti liikkeelle varhain seuraavana aamuna, pysähtyen ensimmäiseksi Antreaan, jossa Kaljusen mukaan tavattiin kuusi aseistautunutta miestä. Jokaiselta takavarikoitiin Browning-pistooli ja lisäksi hän väitti kylästä löytyneen 35 muuta asetta.
Antreasta matka jatkui Hiitolaan, jonne juna saapui hieman ennen puoltapäivää. Kylässä tehtiin kotitarkastuksia, joissa Kaljusen mukaan löydettiin jauhoja ja muita elintarvikkeita sekä erilaisia aseita. Lisäksi kahdeksan miestä pidätettiin ”uhmailevan” käytöksen vuoksi. Kauppiaiden kodeista löydetyt elintarvikkeet vietiin paikalliseen työväen osuuskauppaan, josta niitä alettiin myymään yleisölle. Järjestyskaartin kerrottiin myös ammuskelleen Hännilän kartanoon tehdyn tarkastuksen yhteydessä, jolloin salin katto ja arvokkaat huonekalut olivat rikkoutuneet.
Seuraavana päivänä Kaljunen suuntasi Käkisalmeen, jonne osasto hänen mukaansa lähti paikallisten asukkaiden pyynnöstä. Elintarvikepula oli lakkoviikon aikana aiheuttanut kaupungissa levottomuuksia, väkijoukko oli muun muassa piirittänyt raatihuoneen ja pakottanut elintarvikelautakunnan suorittamaan kotitarkastuksia. Samalla porvaristolta oli takavarikoitu aseet. Järjestyskaarti takavarikoi Käkisalmessa vielä kolme asetta sekä suuren määrä räjähdysaineita. Suojeluskunnan Kaljunen kertoi lähteneen pakoon yhden varoituslaukauksen jälkeen heti järjestyskartilaisten saavuttua asemalle. Sisällissodan valkoista osapuolta edustavat Simo Eronen ja Antti Komonen kirjoittivat Kaljusen retkikunnasta vuonna 1930 ilmestyneessä teoksesaan Karjala vapaussodassa. Sen mukaan myös Käkisalmessa vangittiin ainakin yhdeksän miestä, joiden kuulusteluja väitettiin tehostetun laittamalla pidätetyt seinää vasten ja ampumalla heidän ympärilleen. Lehtitietojen mukaan joukossa olivat muun muassa pormestari Axel Grönlund sekä toimittaja Topi Orpana, jotka muiden vangittujen tavoin suljettiin kaupungin putkaan. Sanomalehdet eivät kuitenkaan maininneet ampumista.
Paluumatka

Pyhäjärveltä Kaljusen osasto jatkoi illalla 21. marraskuuta Rautuun, jossa suojeluskuntalaiset olivat katkaisseet rautatien nimismies Urho Seitolan johdolla. Raudussa Kaljunen kertoi takavarikoineensa muutaman elintarvikekätkön, mutta kun tieto järjestyskaartin saapumisesta oli levinnyt, ehtivät rautulaiset piilottaa aseensa. Tämän jälkeen järjestyskaarti palasi seuraavana iltana Käkisalmeen ja sieltä edelleen 23. marraskuuta takaisin Viipuriin. Kaljusen mukaan ihmiset olivat asemilla hurraamassa ja kehottivat heitä palaamaan.
Paluumatkan aikana tapahtui vielä kaksi välikohtausta, joissa kuoli kaksi suojeluskuntalaista. Käkisalmen Suotniemellä sai 22. marraskuuta surmansa kunnallislautakunnan puheenjohtajana toiminut opettaja Johannes Komonen ja vuorokautta myöhemmin Kavantsaaressa suojeluskuntaan kuulunut maanviljelijä Juho Olkinuora. Tapuksiin syyllisiä olivat paikalliset työväenkaartit, joiden tekemisistä Kaljunen ei suostunut ottamaan vastuuta. Komonen sai surmansa Suotniemen kansakoululla tapahtuneessa ampumavälikohtauksessa ja Olkinuora puolestaan ollessaan mukana viiden suojeluskuntalaisen ryhmässä, joka oli mennyt Kavantsaaren työväentalolle vaatimaan takavarikoituja aseita takaisin. Sosialidemokraattisen Työ-lehden mukaan miehet eivät olleet varoituslaukauksesta huolimatta pysähtyneet, jolloin heitä kohti ammuttiin ja Olkinuora kuoli päähän tulleesta osumasta. Porvarillisen Wiipurin Sanomien mukaan laukaukset ammuttiin ilman varoitusta.
Kaljusen toimien johdosta Kannaksen suojeluskuntalaiset perustivat 12. joulukuuta yhteisen suojeluskuntajärjestön Yhdeksän pitäjän liiton, jossa oli mukana Metsäpirtin, Raudun, Vuokselan, Sakkolan, Pyhäjärven, Räisälän, Kaukolan sekä Käkisalmen kaupungin ja maalaiskunnan miehiä. Sen johtoon valittiin nimismies Urho Seitola ja sotilaskouluttajaksi jääkärikapteeni Antti Haikonen.
Muistomerkit

Vuonna 1937 Pyhäjärven asemalle pystytettiin kahakassa kaatuneiden suojeluskuntalaisten muistomerkki. Pitäjä jäi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle luovutetuille alueille, ja muistomerkki on todennäköisesti tuhoutunut.
Kavantsaaressa surmansa saanut Juho Olkinuora on haudattu Antrean hautausmaalle sisällissodan valkoisten sankarihautaan, jolla on lokakuussa 1919 paljastettu arkkitehti Väinö Keinäsen suunnittelema muistomerkki.
Sergei Mardan

Sergei Mardan
Sergei Mardan (ven. Сергей Мардан, oikealta sukunimeltään Kljutšenkov, ven. Ключенков; s. 11. heinäkuuta 1969 Varež, Gorkin alue) on venäläinen toimittaja ja juontaja, jota maan ulkopuolisissa lähteissä on usein luonnehdittu ultranationalistiksi ja propagandistiksi.
Mardan opiskeli Moskovan valtionyliopistossa ja aloitti työskentelyn toimittajana Kommersant-lehdessä vuonna 1992. 2000-vuosikymmenellä hän työskenteli muun muassa Sistema Mass-media -konsernin johtajana ja Argumenty i fakty -lehden johdossa. Myöhemmin Mardan on työskennellyt Komsomolskaja Pravdassa. Hän on käyttänyt myös nimeä "Sergei Leleka". Mardan on usein osallistunut Venäjän television poliittisiin puheohjelmiin ja juontanut omia lähetyksiään yhteistyössä muiden muassa Nadana Fridrihsonin ja Darja Duginan kanssa. Hän on usein esittänyt Venäjän johdolle myötämielisiä näkemyksiä Vladimir Solovjovin ohjelmassa.
Mardan on vaatinut keskitysleirien perustamista Venäjän miehittämien Ukrainan alueiden asukkaille. Heinäkuussa 2023 Ukrainassa nostettiin syytteitä häntä vastaan poissaolevana. Vuonna 2024 ukrainalaiset ihmisoikeusjärjestöt toimittivat Kansainväliselle rikostuomioistuimelle raportin, jossa esitettiin todistusaineistoa viharikoksista. Tekijöiksi nimettiin propagandistien ominaisuudessa Mardan, Vladimir Solovjov, Margarita Simonjan, Dmitri Kiseljov ja Dmitri Medvedev. Mardan on herättänyt kritiikkiä myös Kiinassa vaatimalla barbaarisiksi väittämiensä naapurimaiden alistamista. Hän on usein syyttänyt Suomea Suomen ja Venäjän suhteiden heikkenemisestä.
Mardan meni naimisiin vuonna 1998. Hänellä on kaksi lasta.
Seiloslampi

| Seiloslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°27′50″N, 24°14′50″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48)
Laskujoki:  Lienjoki 
Järvinumero:  35.483.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  178,6 m  
Rantaviiva:  0,721 km  
Pinta-ala:  2,416 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSeiloslampi 
Seiloslampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Lienperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 178,6 metriä mpy.
Skate 2

| Skate 2 |
| --- | --- |

Kehittäjä:  EA Black Box
Julkaisija:  Electronic Arts
Jakelija:  PlayStation Store
Suunnittelija:  Scott Blackwood (tuottaja)
Pelisarja:  Skate
Julkaistu:  NA 21. tammikuuta 2009EU 23. tammikuuta 2009
Lajityyppi:  urheilupeli (rullalautailu)
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  ESRB: T  Virheellinen ESRB-arvo PEGI: 16
Alusta:  PlayStation 3 Xbox 360
Jakelumuoto:  Blu-ray, DVD
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Skate 2 on EA Black Boxin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema rullalautailuun perustuva urheilupeli, joka on Skate-pelisarjan toinen osa. Uutta edeltäjään verrattuna on se, että hahmolla voi myös kävellä.  Pelin kaupungissa rullalautailu on paljon kielletympää ja valvotumpaa. Skatestoppereita voi löytää monista spoteista, mutta pelissä ne voi kuitenkin myöhemmin poistaa.[lähde? ]
Pelissä esiintyvät rullalautailijat

| --- | --- |
 Danny Way  PJ Ladd  Chris Cole  Rob Dyrdek  Terry Kennedy  Darren Navarrette  Big Black  Ray Barbee  Lucas Puig  Ryan Gallant  Mark Johnson  Jason Dill  Eric Koston  John Rattray :  Ryan Smith  Dennis Busenitz  Jerry Hsu  Mark Appleyard  Braydon Szarfranski  Alex Chalmers  Jake Brown  Pat Duffy  Colin McKay  Chris Haslam  Mike Carroll  John Cardiel  Giovanni Reda
Siljander

Siljander on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Harry Siljander (1922–2010), nyrkkeilijä ja olympiamitalisti
Pauli Siljander (s. 1948), kasvatustieteen professori
Pentti Sarkamies, vuoteen 1936 Siljander (1914–2003), insinööri ja yritysjohtaja
Virpi Siljander, (s. 1936), pikajuoksija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Slovakian europarlamenttivaalit 2014

Slovakian europarlamenttivaalit 2014 järjestettiin 24. toukokuuta 2014, ja ne olivat osa vuoden 2014 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Vaaleissa valittiin 13 europarlamentaarikkoa kaudeksi 2014–2019.
Siljannjah

| Силяннях Силээннээх |
| --- | --- |

Valtio:  Venäjän federaatio
Tasavalta:  Sahan tasavalta
Ulus (piiri):  Ust-Janskin ulus
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Hallinnon tyyppi:  kunta (nasleg)
Väkiluku (2007):  921
Aikavyöhyke:  UTC+10 (MSK+7)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Siljannjah (ven. Силяннях) eli Sileenneex (jak. Силээннээх) on kansallinen nasleg eli maalaiskunta Ust-Janskin ulusissa Sahan tasavallassa (ven. Siljannjahski natsionalnyi nasleg). Kunta sijaitsee ulusin eli piirin länsiosassa. Sen keskuskylä on Saiylyk, joka sijaitsee Selennjah-joen yläjuoksun varrella, 120 kilometriä piirikeskus Deputatskista lounaaseen.
Saiylykissä on peruskoulu, terveyskeskus, kauppa ja kulttuuritalo. Paikkakunnan tärkeimmät elinkeinot ovat porotalous, kalastus ja turkiskauppa.
Asukasluvun kehitys:
1 300 (1989)
1 033 (2001)
921 (2007)

Ust-Janskin piirin vaakuna
Sigtunan raatihuone

Sigtunan raatihuone.
Sigtunan raatihuone (ruots. Sigtuna rådhus) on historiallinen rakennus Sigtunan taajamassa samannimisessä Sigtunan kunnassa Ruotsissa. Raatihuone sijaitsee Stora torget -nimisellä torilla. Sen rakennutti pormestari Eric Kijhlman, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1744. Vuoden 1948 joulukuun ensimmäisenä päivänä raatihuoneella pidettiin sen viimeinen raastuvanoikeuden istunto. Nykyisin raatihuone toimii museona ja vihkiäispaikkana.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Sigtuna kommun: Sigtuna Rådhus (ruotsiksi)
Sigtuna-säätiö

Hotelli- ja konferenssikeskus Sigtunastiftelsen.
Sigtuna-säätiö (ruots. Sigtunastiftelsen) on Ruotsin Sigtunassa toimiva, arvoperustaltaan kristillinen, kulttuurityötä tekevä yksityinen säätiö. Säätiö perustettiin 1910-luvulla. Yhdessä Knut ja Alice Wallenbergin säätiön kanssa se tukee Sigtunassa toimivien humanistisen lukion ja Sigtunan kansanopiston toimintaa. Säätiön omistuksessa on Sigtunassa toimiva hotelli- ja kongressikeskus Sigtunastiftelsen, joka toimii kirjailijoiden residenssinä ja kohtauspaikkana. Holvikaarineen ja pylväsriveineen hotelli- ja kongressikeskus muistuttaa arkkitehtuuriltaan Välimeren maiden luostareita.
Kappeli
Hotelli
Kellotorni
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sigtunastiftelsen Sigtunastiftelsen. Viitattu 21.10.2011.
Slovakian europarlamenttivaalit 2019

Slovakian europarlamenttivaalit 2019 järjestettiin 25. toukokuuta 2019, ja ne olivat osa vuoden 2019 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Vaaleissa valittiin 13 europarlamentaarikkoa kaudeksi 2019–2024.
Soe Win

| Soe Win |
| --- | --- |

Myanmarin pääministeri
 19. lokakuuta 2004 – 12. lokakuuta 2007  
Edeltäjä:  Khin Nyunt
Seuraaja:  Thein Sein
Henkilötiedot
Syntynyt: 1948
Kuollut: 12. lokakuuta 2007
Tiedot
Sotilaspalvelus
Sotilasarvo:  Kenraali
Soe Win (burmaksi စိုးဝင်း; 1948 – 12. lokakuuta 2007) oli myanmarilainen poliitikko. Than Shwe nimitti hänet pääministeriksi 19. lokakuuta 2004.
Soe Win joutui maaliskuussa 2007 singaporelaiseen yksityissairaalaan. Hallitus ei antanut sairauden laadusta tarkempaa tietoa, mutta tiedotusvälineet puhuivat leukemiasta. Hän palasi kotimaahansa 3. toukokuuta, mutta joutui vielä saman kuukauden aikana takaisin Singaporeen.
Varakuvernööri Thein Sein nimitettiin 18. toukokuuta 2007 tilapäiseksi pääministeriksi Soe Winin sairauden johdosta.
Soe Win palasi Myanmariin 1. lokakuuta keskellä rajuja mielenosoituksia. Hän oli hyvin sairas ja joutuikin sotilassairaalaan Yangôniin. Mizzima News väitti hänen kuolleen 2. lokakuuta, ja tieto levisi useisiin tiedotusvälineisiin. Alun perin asiaa epäiltiin huhuksi, mutta sotilaslähteet vahvistivat kuoleman 12. lokakuuta.
Siguiri

| Siguiri |
| --- | --- |
 Siguiri
 Koordinaatit: 11.4203°N, 9.1717°W 
Valtio:  Guinea
Alue:  Kankanin alue
Prefektuuri:  Siguirin prefektuuri
Väkiluku (2014):  183 875
 Prefektuurin ISO 3166-2 -koodi: GN-SI 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kylää Siguirin kaupungin lähistöllä.
Siguiri on kaupunki ja prefektuurin hallintokeskus Länsi-Afrikassa sijaitsevan Guinean Kankanin alueen Siguirin prefektuurissa. Kaupungin muodostaman aliprefektuurin väkiluku oli 183 875; koko prefektuurissa asukkaita oli 687 002 (2014).
Kaupunki sijaitsee Guinean koillisosassa ja siellä on Nigerjoen satama. Kaupunki on myös Malin Bamakosta, sekä Guinean Kankanista ja Dinguirayesta saapuvien maanteiden risteyspaikka. Kaupunki toimii ympäröivän seudun maataloustuotteiden kauppapaikkana muun muassa karjalle, maissille, hirssille ja kolapähkinöille. Kaupungista viedään seudun jokilaaksoissa tuotettua riisiä. Kaupungissa on sairaala, keskusmoskeija ja roomalaiskatolinen lähetysasema (vuodelta 1924).
Siguirin kaupungin lähistöllä toimii myös kultakaivos, jossa työskenteli vajaa 3 000 henkeä vuonna 2007. Seudun kultaesiintymä on tunnettu jo 1200-luvulta lähtien. Kaivos on 85-prosenttisesti ulkomaalaisomistuksessa (AngloGold Ashanti).
Kaupungin lounaisosassa sijaitsee maapohjainen, kansallisesti käytetty Sigurin lentoasema (IATA: GII, ICAO: GUSI).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siguiri Wikimedia Commonsissa
Siguiri. Guinea (Ilmastotilastoja Siguirin sääasemalta) (englanniksi) (wmo.int)
Katunäkymää Siguirista (mopotaksin kyydissä) (youtube.com)
Siguiria Nigerjoen rannalla (youtube.com)
Silmäkuoppa

Silmää liikuttavat lihakset.
Silmäkuoppa (lat. orbita/recessus cavernosus oculi) on kallossa oleva pyramidin muotoinen kuoppa, jossa sijaitsevat silmä, näköhermon alkuosa, kyynelrauhanen, ganglion ciliare -hermosolmu, silmänliikuttajalihasten alkupiste (anulus tendineus communis) ja silmänliikuttajalihakset sekä niiden hermot.
Silmäkuoppaan jäävän tyhjän tilan täyttää rasva ja sidekudos. Silmäkuopan muodostavat seuraavat luut, joita on yhteensä seitsemän kappaletta: poskiluu (os zygomaticum), otsaluu (os frontale), kitaluu (os sphenoidale), seulaluu (os ethmoidale), suulakiluu (os palatinum), kyynelluu (os lacrimale) ja yläleukaluu (maxilla).
Silmäkuopassa on viisi reikää (foramen orbitale proprium, canalis opticus, canalis infraorbitalis, foramen orbitale superius ja foramen orbitale inferius).
Sen Dog

| Senen Reyes |
| --- | --- |
 Sen Dog, 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. marraskuuta 1965 (ikä 58)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Senn Dog
Laulukielet:  englanti, espanja
Aktiivisena:  1986-
Tyylilajit:  hip hop, gangsta rap, rapcore, rap rock
Yhtyeet:  Cypress Hill, The Reyes Brothers
Levy-yhtiöt:  Columbia, Ruffhouse, Sony, Suburban Noize Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sen Dog, oikealta nimeltään Senen Reyes (s. 10. marraskuuta 1965 Kuuba) on yhdysvaltalainen rap-artisti, ja yhtyeen Cypress Hill perustajajäsen. Sen Dog julkaisi ensimmäisen Diary of a Mad Dog -nimisen sooloalbuminsa vuonna 2008. Sen Dog ja hänen veljensä Mellow Man Ace muodostavat The Reyes Brothers -nimisen hip hop duon. Duon esikoisalbumi Ghettoo Therapy julkaistiin vuoden 2006 lokakuussa.
Diskografia > Albumit

Diary of a Mad Dog (2006)
Diskografia > Albumit The Reyes Brothersin kanssa

Ghetto Therapy (2006)
Aiheesta muualla

Cypress Hillin viralliset sivut
Stoned Assassinsin viralliset sivut
Slovakian NUTS-aluejako

Slovakian NUTS-aluejako on kolmetasoinen kansainvälisiin tilastointitarkoituksiin kehitetty aluejako. NUTS 1 tasolla Slovakia on yksi yksikkö. NUTS 2 tasolla Slovakia jakautuu neljään yksikköön ja NUTS 3 tasolla 8 yksikköön.
| Taso | Hallinnollinen yksikkö | # |
| --- | --- | --- |
| NUTS 1 | — | 1 |
| NUTS 2 | Alueet (Oblasti) | 4 |
| NUTS 3 | Slovakian maakunnat (Kraje) | 8 |