stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Färila

| Färila |
| --- | --- |
 Färilan kirkko
 Färila
 Koordinaatit: 61°47′28″N, 15°49′54″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Hälsingland
Kunta:  Ljusdal
Väkiluku (31.12.2023):  1 324
Färila on taajama Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 324 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Färila Wikimedia Commonsissa
Hybo

| Hybo |
| --- | --- |
 Hybon entinen saha.
 Hybo
 Koordinaatit: 61°47′51″N, 16°11′46″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Hälsingland
Kunta:  Ljusdal
Väkiluku (2021):  214
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hybo on taajama Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 214 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hybo Wikimedia Commonsissa
Patrik Andersson

Patrik Andersson vuonna 2013.
Patrik ”Bjärred” Andersson (s. 18. elokuuta 1971 Borgeby, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija. Myös hänen isänsä Roy Andersson ja nuorempi veljensä Daniel Andersson ovat pelanneet jalkapalloa ammattilaisina.
Andersson aloitti uransa Bjärreds IF:ssä, jossa hän myös sai lempinimensä. Vuonna 1989 hän siirtyi Malmö FF:ään. Bayern Münchenin riveissä Andersson voitti mm. Mestarien liigan vuonna 2001 sekä kaksi Bundesliigan mestaruutta vuosina 2000 ja 2001. Jälkimmäinen mestaruus tuli dramaattisella tavalla Anderssonin viime sekunneilla ampuman epäsuoran vapaapotkun myötä.
Andersson pelasi Ruotsin maajoukkueessa 96 ottelua ja teki niissä kolme maalia vuosina 1991–2002.
Stefan

| Stefan |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  26. joulukuuta
– ortodoksinen:  2. elokuuta
Muunnelmia:  Staffan, Tapani, Tahvo, Teppo
Vastineita eri kielissä:  Stefanus, Stephan, Stephen, Steven, Étienne, István
Nimen alkuperä:  kreikkalainen Stefanos, kruunattu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stefan on miehen etunimi, joka tässä muodossa on käytössä muun muassa Saksassa, Alankomaissa, Puolassa ja Skandinavian maissa. Nimi on lyhemtymä kreikan sanasta Στέφανος eli Stéphanos, joka merkitsee kruunattua. Nimen muunnoksia eri maissa ja kielissä ovat esimerkiksi englannin kielessä Steven, Stephan ja Stephen, ruotsissa Staffan ja unkarissa István. Suomen kielessä nimen muunnelmia ovat Tapani, Tahvo ja Teppo.
Suomessa nimi Stefan on annettu vuoden 2019 loppuun mennessä nimi annettu Suomessa 5 585 miehelle sekä muutamalle naiselle.  Suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Stefanin nimipäivä on 26. joulukuuta, toisena joulupäivänä eli tapaninpäivänä, joka on Pyhän Stefanoksen muistopäivä.
Stefan-nimisiä hallitsijoita

Stefan Batory, Transilvanian ruhtinas 1571–1575 ja sittemmin Puolan kuningas ja Liettuan suuriruhtinas 1576–1586.
Stefan Dragutin (1244–1316), Serbian kuningas 1276–1282
Stefan Uroš II Milutin, Pyhä kuningas Uroš (n. 1253–1321), Serbian kuningas 1282–1321
Stefan Dušan, Serbian kuningas 1331–1346 ja Serbian tsaari 1346–1355
Stefan Lazarević, Serbian despootti 1402–1427
Ștefan Lackfi, Transilvanian voivodi 1344–1350
Ștefan II Lackfi, Transilvanian voivodi 1372–1376
Stefan I Mușat, Moldavian ruhtinas 1394–1399
Stefan II, Moldavian ruhtinas 1433–1435 ja 1436–1447
Ștefan cel Mare, Tapani III Suuri, Moldavian ruhtinas 1457–1504
Stefan sukunimenä

Dean Stefan, yhdysvaltalainen televisiokäsikirjoittaja
Elizabeth Stefan (1895–2008), unkarilaissyntyinen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö
Jožef Stefan (1835–1893), slovenialainen fyysikko, toinen Stefanin–Boltzmannin lain keksijöistä
Patrik Štefan (s. 1980),  tšekkiläinen jääkiekkoilija
Stefan nimimerkkinä

Stefan, pilapiirtäjä Tapani Kovasen nimimerkki
Kuvitteellisia Stefaneja

Stefan Salvatore, vampyyri tv-sarjassa Vampyyripäiväkirjat
Raa Raa, leikkisä leijona

Raa Raa, leikkisä leijona (tai yksinkertaisesti Raa Raa) on brittiläinen stop motion - animoitu lastenohjelma. Ensimmäinen jakso esitettiin 1. toukokuuta 2011.
Jaksot

Ollaan hiljempaa
Puuttuva ääni
Puuhku kadottaa äänensä
Raa Raa löytää äänensä
Semmin välipala
Raa Raan kokoelma
Uu-Uun viidakkorumpu
Toilin äänikivet
Raa Raan äänekäs lahja
Raa Raan kova karjunta
Raa Raan raapimispuu
Raa Raasta on moneksi
Masun murina
Raa Raan lempiääni
Banaaninkuoret
Leikki ennen päiväunia
Sadepäivä
Kolmas pyörä
Viidakon eläimet
Raa Raan lempiesineet
Viidakkotanssiaiset
Raa Raan mahtava ääni
Raa Raan päiväunisatu
Banaanijuhlat
Kalskeen pauke
Raa Raan uusi ääni
Krokin heiluva hammas
Naurun paikka
Puuhkun kärsä
Pomppupallo
Hippasilla
Raa Raan vihellys
Raa Raan hikka
Leikki Uu-Uulle
Raa Raan täydelliset lahjat
Raa Raa apinoi
Ärjyvä apina
Uutta etsimässä
Raa Raan suuri melukirja
Tohtori Raa Raa
Raa Raan uudet äänet
Sivu karkuteillä
Vinkeä vikinä
Herää, Puuhku!
Kalassa
Leijonan lelu
Uusi leikki
Raa Raa kaiken osaa
Krokin kookospähkinä
Viidakon kuninkaalliset
Kadonnut hammasharja
Viidakon äänekkäin talo
Suomenkieliset ja englanninkieliset äänet

Suomenkieliset äänet
Aksu Palmén - Raa Raa
Heljä Heikkinen - Semmi, Toili
Samuel Harjanne - Uu-Uu
Katja Aakkula - Kertoja, Puuhku
Jon-Jon Geitel - Kroki
Englanninkieliset äänet
Bradley Shedden - Raa Raa
Mia Hann - Semmi
Eden Jarrett - Toili
Lorraine Kelly - Kertoja
Oliver Dillon - Puuhku
Jamie Oram - Uu-Uu
Max Miller - Kroki
Suomenkieliset ja englanninkieliset äänet > Äänityöt

Magnus Axberg
Markus Degerman
Hans Halmari
Lauri Planman
Nelly Sandiia
Jari Ikonen
Suomenkieliset ja englanninkieliset äänet > Muut

Suomennos: Jari Siltakoski
Tuottaja: Jaana Hovinen
Sörby borg

Sörby borg eli Sörbyn linna on muinaislinna Ruotsissa Öölannissa. Linnaa on etsitty pitkään mutta väärästä paikasta, ja se löytyi vuonna 2021. Linnan ääriviivat näkyvät maatutkalla. Alueelta on löytynyt uhrilahjoiksi tunnistettuja esineitä ja eläinten jäännöksiä. Niitä on ajoitettu vuosiin 400 eaa. – 1100 jaa. Linna on Öölannin suurin muinaislinna. Se sijaitsee Öölannin saaren keskiosassa kymmenkunta kilometriä Sörbyn kylästä Kvinnö-nimisellä paikalla kilometrin verran Bredsättran kylästä länteen. Se on mainittu lähteessä vielä 1700-luvulla. Öölantilainen pappi Nicholaus Vallinus mainitsee linnan kirjoituksessaan vuonna 1703.
Serbian naisten jääkiekkomaajoukkue

Serbian naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Serbiaa kansainvälisissä naisten jääkiekko-otteluissa, kuten maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuoden 2022 alkupuoliskolla maassa oli 75 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa, ja joukkuetta ei ollut vielä sijoitettu Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa. Joukkue sijoitettiin listalle ensimmäistä kertaa vuoden 2022 syyskuussa, sijalle 43. eli toiseksi viimeiseksi. Vuoden 2025 alussa naisjääkiekkoilijoita oli liki 90 ja joukkue oli rankingissa vuonna 2024 41. sijalla. Jääkiekko on alkanut kasvattaa suosiotaan naisharrastajien piirissä Serbiassa 2010-luvun lopulla.
Yksi tunnetuimpia serbialaislähtöisiä naisjääkiekkoilijoita lienee Jelena Grković, joka muutti Serbiasta Unkariin voidakseen pelata ammattimaisesti jääkiekkoa. Sittemmin hän on edustanut muun muassa Unkarin naisten jääkiekkomaajoukkuetta maailmanmestaruuskilpailujen korkeimmalla sarjatasolla vuonna 2021.
Sijoitukset > Maailmanranking

2022, syyskuu – 43.
2023 – 42.
2024 – 41.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskilpailuissa

2022 – 3. divisioonan B-lohko, 2.
2023 – 3. divisioonan B-lohko, 1.
2024 – 3. divisioonan A-lohko, 4.
Flädie

| Flädie |
| --- | --- |
 Flädien kirkko
 Flädie
 Koordinaatit: 55°43′35″N, 13°04′09″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Lomma
Väkiluku (31.12.2023):  245
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Flädie on taajama Lomman kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 245 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Flädie Wikimedia Commonsissa
Börringeklosterin linna

| Börringeklosterin linna> Börringekloster slott |
| --- | --- |

Sijainti:  Svedala, Ruotsi
Rakennustyyppi:  kartanolinna
Valmistumisvuosi:  1763
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Börringeklosterin linna (ruots. Börringekloster slott) on Svedalan kunnassa Skånen läänissä Ruotsissa sijaitseva kartanolinna. Paikalla on alun perin sijainnut 1100-luvulla perustettu benediktiinien nunnaluostari, joka lakkautettiin 1551. Nykyinen päärakennus valmistui vuonna 1763 ja se korotettiin kolmikerroksiseksi 1873.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Börringeklosterin linna Wikimedia Commonsissa
Typistetty ikosaedri

Typistetty ikosaedri
Typistetty ikosaedri eli katkaistu ikosaedri on avaruusgeometriassa yksi kolmestatoista Arkhimedeen kappaleesta. Se on monitahokas, jolla on sivutahkoina 12 säännöllistä viisikulmiota ja 20 säännöllistä kuusikulmiota, ja sillä on 60 kärkeä ja 90 särmää.
Typistetty ikosaedri on Goldbergin monitahokas GPV(1,1) or {5+,3}1,1, jolla on viisi- ja kuusikulmaisia sivutahkoja.
Tavallisin nykyaikainen jalkapallo muistuttaa muodoltaan typistettyä ikosaedria, ja usein siinä kuusikulmaiset tahkot ovat valkoisia, viisikulmaiset mustia. Typistetty ikosaedri on usein rakenteen pohjana myös geodeettisissa kupoleissa, joiden suunnittelijana tuli tunnetuksi erityisesti Buckminster Fuller. Typistetyn ikosaedrin muotoinen on myös tunnetuin fullereenimolekyyli, buckminsterfullereeni C60.
Typistettyä ikosaedriä käytetään myös solutransitiivisessa hyperbolisen avaruuden täyttävässä tessellaatiossa, kaksoistypistetyssä kertaluvun 5 dodekaedrisessa hunajakennossa.
Konstruktio

Typistetty ikosaedri voidaan kostruoida lähtemällä ikosaedrista, jolla on 20 kolmiomaista tahkoa ja 12 kärkeä. Sen jokaisesta kärjestä leikataan pala pois siten, että jokaisen särmän kummastakin päästä leikataan kolmasosa pois. Täten ikosaedrin alkuperäisten kärkien ympärille syntyy 12 uutta viisikulmion muotoista tahkoa, ja ikosaedrin alkuperäisten kolmionmuotoisten tahkojen jäljelle jäävät osat muuttuvat kuusikulmion muotoisiksi.  Näin ollen typistetyn ikosaedrin särmien pituus on vain kolmasosa alkuperäisen ikosaedrin särmien pituudesta.
Karteesiset koordinaatit

Kun typistetyn ikosaedrin keskipiste on origossa, sen kärkipisteiden karteesiset koordinaatit ovat:
sekä näiden kaikki parilliset permutaatiot, missä  \phi ={\frac {1+{\sqrt {5}}}{2}} on kultaisen leikkauksen suhdeluku. Sen ympäri piirretyn pallon säde on  {\sqrt {9\phi +10}}, ja särmien pituus on 2.
Ortogonaaliset projektiot

Typistetyllä ikosaedrilla on viisi erityistä ortogonaalista projektiota, joiden keskuksina ovat kärjet, kahdenlaiset särmät sekä kahdenlaiset sivutahkot: viisi- ja kuusikulmiot. Kaksi viimeksimainittua vastaavat Coxeterin tasoja  A2 and H2.
| Keskuksena | Kärki | Särmä 5-6 | Särmä 6-6 | Tahko Viisikulmio | Tahko Kuusikulmio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Kappale: 
Särmien muodostama kuvio: 
| Projektiivinen symmetria | [2] | [2] | [2] | [6] | [10] |
Duaali:
Ympyrän laatoitus

Typistetty ikosaedri voidaan kuvata myös ympyrän laatoituksena ja projisoida tasoille stereografisella projektiolla. Tämä projektio on konformikuvaus, toisin sanoen siinä kulmat säilyvät ennallaan, mutta pituudet ja pinta-alat eivät. Pallopinnan isoympyrät kuvautuvat tasolle ympyrän kaariksi.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |  viisikulmio keskuksena |  kuusikulmio keskuksena |
Ortografinen projektio: Stereografiset projektiot
Mittasuhteet

Jos typistetyn ikosaedrin särmän pituus on a, sen ympäri piirretyn eli sen kaikkia kärkiä koskettavan pallon säde on:
missä φ on kultaisen leikkauksen suhdeluku.
Tämä tulos saadaan helposti käyttämällä lähtökohtana yhtä niistä kolmesta toisiaan vastaan kohtisuorasta suorakulmiosta, jotka voidaan piirtää alkuperäisen ikosaedrin sisään, ennen kuin sen kärjet katkaistaan. Niiden janojen välinen kulma, jotka yhdistävät keskipisteen ja kaksi vierekkäistä kärkeä, voidaan laskea tämän konstruktion perusteella, ja se on noin 23,281446°.
Pinta-ala ja tilavuus

Kun typistetyn ikosaedrin särmän pituus on a, sen sivujen yhteenlaskettu pinta-ala on
ja tilavuus
Jos särmän pituutta käytetään pituusyksikkönä, viisikulmioiden yhteenlaskettu pinta-ala on suunnilleen 21 ja kuusikulmioiden 52 yksikköä, yhteensä vajaat 73 yksikköä.
Koska typistetty ikosaedri on kupera monitahokas, sen Eulerin karakteristika on
Sovelluksia

Tunnetuin typistettyä ikosaedria muistuttava esine on tavallinen jalkapallo.. Siinä on 20 kuusikulmion ja 12 viisikulmion muotoista nahan tai muovin palasta ommeltu yhteen siten, että ne muodostavat typistetyn ikosaedrin, mutta kappaleen sisäisen paineen ja sen kimmoisuuden vaikutuksesta se on pullistunut tätä monitahokasta pallomaisemmaksi. Usein, esimerkiksi Adidas Telstar -pallossa siinä viisikulmion muotoiset tahkot ovat mustia, kuusikulmion muotoiset valkoisia. Tämän muotoisen jalkapallon suunnitteli tanskalainen jalkapalloilija Eigil Nilsson vuonna 1962, ja se otettiin virallisesti käyttöön jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa 1970. Koska se muodoltaan muistuttaa geodeettista kupolia, sitä on toisinaan virheellisesti luultu Buckminster Fullerin suunnittelemaksi. Vuodesta 2006 lähtien sen ovat pitkälti syrjäyttäneet uudenlaiset pallot. Myös käsipallossa käytetään typistetyn ikosaedrin muotoista palloa.
Geodeettinen kupoli on pääasiassa Buckminster Fullerin tunnetuksi tekemä rakennustyyppi, joka koostuu yhteen kiinnitetyistä monikulmion muotoisista levyistä ja tavallisimmin perustuu typistetyn ikosaedrin geometriaan. Tunnetuin tämän tyyppinen rakennelma on Fullerin suunnittelema, vuoden 1967 maailmannäyttelyyn rakennettu Biosphère Montréal
Ikosaedrin muunnelmaa käytettiin pohjana, kun Pontiac Motor RIcision vuosina 1971–1976 valmisti rakenteeltaan hunajakennon kaltaisia pyöriä Trans Am- ja Grand Prix -automalleihin.
Tämän muotoisen yhdistelmän muodostivat myös linssit, joilla sytyttimen shokkiaalto saatiin keskitetyksi yhteen polttopisteeseen Gadget- ja Fat Man -atomipommeissa.
Typistetyn ikosaedrin muotoinen on myös tunnetuin fullereenimolekyyli, buckminsterfullereeni (C60), joka on vuonna 1985 löydetty hiilen allotrooppinen muoto. Siinä hiiliatomit ovat sijoittuneet kappaleen kärkiin, ja lähimpien atomiytimien välinen etäisyys eli kappaleen särmän pituus on noin 0,71 nanometria. Kun särmän pituus jalkapallossa on 22 senttimetriä, on sen ja fullereenimolekyylin läpimittojen suhde noin 31,000,000:1.
Typistetty ikosaedri taiteessa

"Kiinteäsärmäinen" Leonardo da Vincin rakentama typistetty ikosaedri esiintyy eräässä kuvassa Luca Paciolin kirjassa De divina proportione.
Kuvia

Typistetyn ikosaedrin muotoinen radomi eli tutka-antennien suojarakennelma sääasemalla.
6061-T6-alumiinista valmistettu typistetty ikosaedri.
George W. Hartin puusta veistämä typistetty ikosaedri.
Typistettyyn ikosaedriin liittyviä monitahokkaita

Typistetyn ikosaedrin duaalikappale on pentakis-dodekaedri.
Typistetty ikosaedri kuuluu uniformisiin ikosaedrisiin monitahokkaisiin, joita ovat seuraavat:
| Uniformiset ikosaedriset monitahokkaat> Symmetria: Ikosaedrinen symmetria [[5,3], (*532) | Uniformiset ikosaedriset monitahokkaat> Symmetria: Ikosaedrinen symmetria [[5,3], (*532) | Uniformiset ikosaedriset monitahokkaat> Symmetria: Ikosaedrinen symmetria [[5,3], (*532) | Uniformiset ikosaedriset monitahokkaat> Symmetria: Ikosaedrinen symmetria [[5,3], (*532) | Uniformiset ikosaedriset monitahokkaat> Symmetria: Ikosaedrinen symmetria [[5,3], (*532) | Uniformiset ikosaedriset monitahokkaat> Symmetria: Ikosaedrinen symmetria [[5,3], (*532) | Uniformiset ikosaedriset monitahokkaat> Symmetria: Ikosaedrinen symmetria [[5,3], (*532) | Uniformiset ikosaedriset monitahokkaat> [5,3]+, (532) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| {5,3} | t{5,3} | r{5,3} | t{3,5} | {3,5} | rr{5,3} | tr{5,3} | sr{5,3} |
Uniformisten monitahokkaiden duaalikappaleet

| V5.5.5 | V3.10.10 | V3.5.3.5 | V5.6.6 | V3.3.3.3.3 | V3.4.5.4 | V4.6.10 | V3.3.3.3.5 |
On olemassa seuraavat uniformiset tähtimonitahokkaat, joiden uloimmat kärjet muodostavat typistetyn ikosaedrin:
Typistetyn ikosaedrin graafi

Matemaattisessa graafiteoriassa typistetyn ikosaedrin graafi on graafi, jonka muodostavat typistetyn ikosaedrin kärjet ja särmät. Sillä on 60 solmua ja 90 kaarta, ja se on kuutiollinen Arkhimedeen graafi.
| --- | --- |
 Kuusikulmainen Schlegelin diagrammi Icosahedron t01 H3.png|240px]] Viisinkertainen symmetria:  Viisikulmainen Schlegelin diagrammi
Historia

Typistetyn ikosa­edrin tunsi jo Arkhimedes, joka tutki kärki­transitiivisia moni­tahokkaita eli Arkhimedeen kappaleita. Hänen teoksensa ei kuitenkaan ole säilynyt. Myöhemmin Johannes Kepler löysi ne uudestaan ja kirjoitti niistä, myös typistetystä ikosa­edristä.
Saman monitahokkaan rakensi tai kuvasi myös Leonardo da Vinci. Myös Albrecht Dürer teki mallin kappaleesta, jolla oli 12 viisikulmaista ja 20 kuusikulmaista tahkoa, joskaan asiasta säilyneet tiedot eivät ole aivan selviä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Typistetty ikosaedri Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Truncated icosahedron
Ikosaedri
Kaksi toisiinsa nähden kohtisuoraa suorakulmiota ikosaedrin sisällä (ennen kuin sen kärjet on leikattu).
Geometrinen typistetty ikosaedri (vasemmalla) ja Adidas Telstar -tyyppinen jalkapallo (oikealla).
Käsipallossa käytetty pallo
Fullereenimolekyylin C60 malli
Käännös suomeksi
Björn Kjellman

| Björn Kjellman |
| --- | --- |
 Kjellman vuonna 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1963 (ikä 61) Östra Grevie, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1985–
Palkinnot
 Guldbagge Paras miespääosa 1999 
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Björn Kjellman (s. 4. kesäkuuta 1963 Östra Grevie) on ruotsalainen näyttelijä. Hän opiskeli Malmön näyttämökoulussa 1984–1987 ja aloitti sitten uransa Tukholman kaupunginteatterissa. Hän on myöhemmin näytellyt myös elokuvissa ja televisiosarjoissa sekä toiminut Sveriges Televisionin euroviisukommentaattorina. Vuonna 2006 hän osallistui itse Ruotsin karsintoihin sijoittuen finaalissa yhdeksänneksi.
Rooleja

Jane Horney (1985) – Janen veli
Koomikon lapsuus (1992) – Juha Lindström
Adam & Eva (1997) – Adam
Populäärimusiikkia Vittulajänkältä (2000) – Greger
Hip hei hutsu! (2004) – Krister
Viattoman sininen taivas (2010) – Nils
Rakkaus ja anarkia (2020) – Ronny
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Björn Kjellman Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Saksa  Yhdysvallat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove  Elonet 
Muut:  Europeana
Etelä-Korean naisten jääkiekkomaajoukkue

| Etelä-Korea |
| --- | --- |

Liitto:  Etelä-Korean jääkiekkoliitto
Valmentaja:   Do Yun Kim
Eniten otteluita:  Lee Sun-kyou (67)lähde?
Eniten maaleja:  Jongah Park (40)lähde?
Eniten pisteitä:  Jongah Park (64)lähde?
IIHF-ranking:  18. (2024)
Ensimmäinen ottelu
  Kazakstan 17–1  Etelä-Korea (Kangwŏn, Etelä-Korea; 30. tammikuuta 1999)lähde? 
Suurin voitto
  Etelä-Korea 20–0  Thaimaa (Sapporo, Japani; 18. helmikuuta 2017)lähde? 
Suurin tappio
  Kiina 30–1  Etelä-Korea (Aomori, Japani; 31. tammikuuta 2003)lähde?   Japani 29–0  Etelä-Korea (Changchun, Kiina; 29. tammikuuta 2007)lähde? 
Etelä-Korean naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Korean tasavaltaa eli Etelä-Koreaa naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Joukkue pelaa Etelä-Korean jääkiekkoliiton alaisuudessa.
Etelä-Korealla oli vuonna 2017 noin 260 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa, vuonna 2022 noin 400 ja vuonna 2024 yli 500. Tuon vuoden lopussa joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 18. sijalla. Ensimmäistä kertaa joukkue sijoitettiin listalle vuonna 2004.
Joukkue pääsi ensimmäistä kertaa olympialaisten jääkiekkoturnaukseen, kun Etelä-Koreassa järjestettiin talviolympialaiset vuonna 2018. Vuodeksi 2024 joukkue nousi maailmanmestaruuskilpailujen 1. divisioonan A-lohkoon.
Joukkuetta on valmentanut yhdysvaltalais-kanadalainen Sarah Murray. Hänen jälkeensä toimessa ovat olleet  eteläkorealaiset Sang Joon Kim ja Do Yun Kim.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskisat

2004 – 3. divisioona, 6.
2005 – 4. divisioona, 1.
2007 – 3. divisioona, 5.
2008 – 3. divisioona, 6.
2011 – 4. divisioona, 2.
2012 – 2. div., B-lohko, 3.
2013 – 2. div., B-lohko, 1.
2014 – 2. div., A-lohko, 3.
2015 – 2. div., A-lohko, 3.
2016 – 2. div., A-lohko, 2.
2017 – 2. div., A-lohko, 1.
2018 – 1. div., B-lohko, 2.
2019 – 1. div., B-lohko, 2.
2020 – 1. div., B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2021 – 1. div., B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – 1. div., B-lohko, 5.
2023 – 1. div., B-lohko, 1.
2024 – 1. div., A-lohko, 6.
Sijoitukset > Olympialaiset

2018 – Etelä-Korean ja Pohjois-Korean eli Korean demokraattisen kansantasavallan yhdistetty  Korean joukkue – 8.
Sijoitukset > Aasian talvikisat

1999 – 4.
2007 – 5.
2011 – 5.
Sijoitukset > IIHF Challenge Cup of Asia

2011 – pronssia
2012 – 4.
2014 – pronssia
Sijoitukset > IIHF:n maailmanranking

2004 – 27.
2005 – 27.
2006 – 26.
2007 – 26.
2008 – 26.
2009 – 27.
2010 – 28.
2011 – 28.
2012 – 26.
2013 – 28.
2014, helmikuu – 24.
2014, huhtikuu – 24.
2015 – 23.
2016 – 23.
2017 – 22.
2018, helmikuu – 17.
2018, huhtikuu – 16.
2019 – 16.
2020 – 16.
2021 – 17.
2022, helmikuu – 18.
2022, syyskuu – 19.
2023 – 19.
2024 – 18.
Aiheesta muualla

Etelä-Korean jääkiekkoliiton sivusto (koreaksi)
Etelä-Korea nationalteamsoficehockeyssä (englanniksi)
Kemin työväentalo

| Kemin työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Valtakatu 22
Sijainti:  Kemi
Valmistumisvuosi:  1. talo: 1903 2. talo: 1955
Tuhoutui:  1. talo:1954
Suunnittelija:  2. talo: Ermola
Rakennuttaja:  Kemin Työväenyhdistys
Omistaja:  Lapin ammattikorkeakoulu
Runkorakenne:  kivi
Kerrosluku:  3–4
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kemin vanha työväentalo 10.10.1944, valokuvannut sot.virk. Vilho Uomala
Kemin vanha työväentalo ennen vuotta 1939
Kemin työväentalo sijaitsee Kemin kaupungin keskustassa.
Historia

Kemin työväenyhdistys on perustettu vuonna 1887. Kari Silvennoisen toimittamassa historiikissa vuodelta 1969 kerrotaan yhdistyksen vaiheista vuosilta 1887–1967.
Kemin ensimmäinen työväentalo oli rakennettu vuonna 1903. Tämä talo paloi vuonna 1954. Uuden työväentalon on piirtänyt Ermola, rakennuspiirustukset on tehnyt G. Riskula vuosina 1954–1955. Uuden talon avajaisia vietettiin huhtikuussa 1955. Lopullisesti talo valmistui vuonna 1956. Talkootunteja kertyi 120 000. Osittain taloa rakennettiin myös palkkatyövoimalla.
Kemin työväenyhdistys toimi talossa vuosina 1955–1995. Sen jälkeen talossa on toiminut Lapin ammattikorkeakoulu, ja siitä on käytetty nimeä Sauvotalo. Vuonna 2021 sen toiminta talossa on loppunut, ja taloa on huutokaupattu.