stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nürnbergin lentoasema
Lentoyhtiöt ja kohteet

Air France
HOP!in operoimana (Pariisi-Charles de Gaulle)
Air Via (Burgas, Varna) [kausittainen]
Austrian Airlines
Austrian Arrowsin operoimana (Wien)
Bulgarian Air Charter (Burgas, Varna) [kausittainen]
Condor (Antalya, Izmir [kausittainen])
KLM
KLM Cityhopperin operoimana (Amsterdam)
Lufthansa (Frankfurt)
Contact Airin operoimana (Bryssel, Düsseldorf, München)
Eurowingsin operoimana (Düsseldorf, Frankfurt, Pariisi-Charles de Gaulle)
Lufthansa CityLinen operoimana (Berliini-Tegel, Frankfurt, Hampuri, München)
Pegasus Airlines
Scandinavian Airlines System (Kööpenhamina)
Sky Airlines (Antalya)
SunExpress (Antalya)
Swiss International Air Lines
Swiss European Air Linesin operoimana (Zürich)
Tunisair [kausittainen]
Turkish Airlines (Istanbul-Atatürk)
TUIfly (Antalya, Fuerteventura, Heraklion, Hurgada, Korfu, Kos, Las Palmas, Palma de Mallorca, Rodos, Thessaloniki)
Aiheesta muualla

Airport Nuremberg (englanniksi)
Saksan lentoasemat
Augsburg
Karlsruhe–Baden-Baden
Bindlacher-Berg
Berlin-Schönefeld
Berlin-Tegel
Berliini–Brandenburg
Bitburg
Borkum
Braunschweig
Bremen
Bremerhaven
Köln/Bonn
Dortmund
Dresden
Düsseldorf
Düsseldorf-Mönchengladbach
Emden
Erfurt
Frankfurt am Main
Frankfurt-Egelsbach
Frankfurt–Hahn
Hampuri
Hannover
Heide-Büsum
Uetersen
Helgoland
Heringsdorf
Hof-Plauen
Ingolstadt-Manching
Kassel-Calden
Kiel
Leipzig-Altenburg
Leipzig-Halle
Lyypekki
Mannheim
Memmingen
Münster-Osnabrück
München
Nürnberg
Paderborn-Lippstadt
Rostock
Saarbrücken
Siegerland
Stuttgart
Weeze
Sylt
Zweibrücken
Pakolaisten rekisteröintikeskus

Pakolaisten rekisteröintikeskus on EU:n ulkorajalle perustettu virasto, jossa EU:n ulkopuolelta saapuneiden pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden rekisteröinti käsitellään. Rekisteröintikeskuksessa turvapaikanhakijan laillinen oikeus jäädä Eurooppaan selvitetään ja pakolainen voi saada hyväksytyn tai hylätyn päätöksen, jonka jälkeen hänet voidaan palauttaa lähtömaahan takaisin. Mikäli pakolainen todetaan lailliseksi turvapaikanhakijaksi, hän voi siirtyä johonkin EU:n jäsenmaahan.
Pakolaisten rekisteröintikeskus on perusteilla mm. Kreikkaan kuuluvalle Kosin saarelle, jossa se on kohdannut voimasta paikallisten asukkaiden vastustusta ja johtanut jopa aseellisiin välikohtauksiin. Myös saaren pormestari on vedonnut Kreikan pääministeriin tilanteen rauhoittamiseksi.
Onochie Achike

Onochie Achike (s. 31. tammikuuta 1975 Islington, Lontoo) on brittiläinen kolmiloikkaaja. Hänen molemmat vanhempansa ovat nigerialaisia.
Hän oli 11:s Sevillan MM-kilpailuissa 1999. Seuraavana vuonna hän sijoittui Sydneyn olympialaisissa viidenneksi. Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 hän oli seitsemäs.
Vuonna 2005 hän karsiutui Madridin sisäratojen EM-kilpailuissa ja samoin kävi Göteborgin EM-kilpailuissa 2006. Vuonna 2008 hän sijoittui Pekingin olympialaisissa seitsemänneksi. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän karsiutui.
Hänen ennätyksensä on 17,30 m, jonka hän hyppäsi Sydneyssä 23. syyskuuta 2000.
Kehitys vuosittain

| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 17,10 | 16,96 | 17,30 | 17,21 | 16,71 | 16,55 | 16,68 | 17,03 | 16,74 | 16,43 | 17,20 | 17,07 | 16,67 |
Potala

Potala
Potala (tiib. པོ་ཏ་ལ, Po ta la; kiin. 布達拉宮, Bùdálā Gōng) on palatsi Lhasassa, Tiibetissä. Se oli dalai-laman pääasuinrakennus aina vuoteen 1959, jolloin nykyinen dalai-lama Tenzin Gyatso pakeni Dharamsalaan, Intiaan, tiibetiläisten epäonnistuneen kapinan jälkeen. Nykyään Potala on suosittu matkailukohde ja kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon.
Potala on rakennettu 3 700 metrin korkeuteen Marpo Ri -kukkulan rinteelle. Laajoine sisäänpäin viettävine muureineen, joka on vain yläosasta rikkoutunut useiden ikkunoiden riveillä, ja tasaisine kattoineen Potala näyttää lähes linnoitukselta. Kukkulan eteläisellä juurella on suuri aukio, joka on suljettu muureilla ja porteilla, ja jonka sisäosassa on suuri portiikki. Useiden portaikkojen sarja johtaa kukkulan huipulle.
Rakennusryhmän keskeinen osa kohoaa valtavana nelikulmaisena rakennuksena sivurakennusten yläpuolelle päättyen samantapaisiin kullattuihin katteisiin kuin Jokhangin temppelissä. Potalan keskirakennusta kutsutaan nimellä "punainen palatsi" purppuranpunaisen värinsa takia. Siinä ovat pääsalit ja aikaisempien dalai-lamojen kappelit ja pyhäköt. Rakennus on koristeltu monimuotoisilla maalauksilla jalokivikoristein, kaiverruksin ja muine ornamentteineen.
Historia

Tiibetiläishallitsija Songtsen Gampon oli tapana meditoida alueella ja hän myös rakennutti vuonna 637 Potalan ensimmäisen rakennuksen. Nykyisen palatsin rakentamisen aloitti viides dalai-lama Lozang Gyatso vuonna 1645. Kolme vuotta myöhemminen Potrang Karpo (Valkoinen palatsi) oli valmis ja dalai-lama pystyi käyttämään Potalaa talvipalatsina. Vuonna 1694 valmistui Potrang Marpo (Punainen palatsi).
1700-luvulla valmistunutta Norbulingkaa dalai-lama käytti kesäpalatsina.
Nykyään Potala toimii museona ja on Tiibetin buddhalaisten tärkein pyhiinvaelluskohde yhdessä Jokhangin temppelin kanssa.
Potala hyväksyttiin maailmanperintölistalle vuonna 1994 ja kohdetta laajennettiin käsittämään myös Jokhangin temppeli vuonna 2000 ja Norbulingka vuonna 2001.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Potala Wikimedia Commonsissa
Radio86.fi: Potala-palatsi
Sacred Sites – Potala Palace (englanniksi)
Potala UNESCOn maailmanperintöluettelon sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Unescon maailmanperintökohteet Kiinassa
Chengden kesäpalatsi ja ympärillä olevat temppelit
Chengjiangin fossiilialue
Dazun kalliokaiverrukset
Dengfengin historialliset monumentit "Taivaan ja maan keskellä"
Emeivuori ja Leshanin jättiläisbuddha
Ensimmäisen Qin-keisarin mausoleumi
Etelä-Kiinan karstialueet
Fanjingvuori
Fujianin tulout
Goguryeo-kuningaskunnan pääkaupungit ja hautakummut
Hangzhoun Xihujärven kulttuurimaisema
Honghen hanien riisipenkereiden kulttuurimaisema
Huanglongin maisema-alue
Huangshanvuoristo
Hubein Shennongjia
Jiuzhaigoun maisema-alue
Kaipingin diaolout ja kylät
Keisarinkanava
Kesäpalatsi, keisarillinen puutarha Pekingissä
Kiinan danxia
Kiinan muuri (Badaling, Shanhai-sola ja Jiayu-sola)
Kulangsu: historiallinen kansainvälinen siirtokunta
Kungfutsen temppeli ja hautausmaa sekä Kongin sukukartano Qufussa
Lijiangin vanhakaupunki
Longmenin luolat
Lushanin kansallispuisto
Macaon historiallinen keskusta
Ming- ja Qing-dynastioiden keisarilliset haudat
Ming- ja Qing-dynastioiden keisarilliset palatsit Pekingissä ja Shenyangissa (Kielletty kaupunki ja Mukdenin palatsi)
Mogao-luolat
Muinaiset kylät Etelä-Anhuissa - Xidi ja Hongcun
Pingyaon vanhakaupunki
Potala-palatsin historiallinen kokonaisuus Lhasassa
Qingchengvuori ja Dujiangyanin kastelujärjestelmä
Qinghain Hoh Xil
Sanqingshanin kansallispuisto
Sichuanin isopandan rauhoitusalueet
Silkkitie: Chang’anin–Tianshanin käytävän reittiverkosto (jaettu Kazakstanin ja Kirgisian kanssa)
Suzhoun klassiset puutarhat
Taivaan temppeli, keisarillinen uhrialttari Pekingissä
Taivuori
Tienšan Sinkiangissa
Tusi-kohteet
Wudangvuorten muinainen rakennusryhmä
Wulingyuanin maisema-alue
Wutaivuori
Wuyivuoristo
Xanadun rauniot
Yinxu
Yungangin luolat
Yunnanin kolmen rinnakkaisen joen suojelualueet
Zhoukoudianin pekinginihmisen löytöpaikka
Zuojiang Huashanin kalliomaalausten kulttuurimaisema
Potrang Karpo (Valkoinen palatsi)
Panorama (gibraltarilainen sanomalehti)

| Panorama |
| --- | --- |

Perustettu:  1975
Sitoutuneisuus:  Gibraltarin liberaalipuolue
Kotimaa:  Gibraltar
Ilmestymistiheys:  päivittäin
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Panorama on gibraltarilainen sanomalehti.
Panorama perustettiin joulukuussa 1975. Sen tarkoitus oli tarjota erilainen näkökulma uutisiin kuin vakiintuneella Gibraltar Chroniclella. Panorama ilmestyi aluksi kerran viikossa ja siitä tuli Gibraltarin suosituin viikoittainen lehti. Vuonna 2002 se alkoi ilmestyä päivittäin.
Gibraltarin liberaalipuolueen puheenjohtaja tohtori Joseph Garcia tukee Panoramaa ja lehti heijastaa liberaalipuoleen näkemyksiä.
Piikkikampela

| Piikkikampela |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Kampelakalat Pleuronectiformes
Heimo::  Piikkikampelat Scophthalmidae
Suku::  Scophthalmus
Laji::  maximus
Kaksiosainen nimi
 Scophthalmus maximus  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Psetta maxima (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Piikkikampela Wikispeciesissä   Piikkikampela Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Piikkikampela (Scophthalmus maximus) on litteä, lähes pyöreä pohjakala, jonka silmät ovat vasemmalla kyljellä. Sen levinneisyysalue kattaa suurimman osan Itämerta, Euroopan rannikot napapiiriltä etelään, Välimeren ja Mustanmeren.
Piikkikampela viihtyy meren kallio- ja hiekkapohjilla. Se syö etupäässä muita pohjakaloja, mutta myös äyriäisiä ja simpukoita.
Tuntomerkit

Piikkikampela on helppo tunnistaa. Se on litteä ja lähes lautasmaisen pyöreä, vihreä tai ruskea kala. Sillä on piikikäs, tummanruskea ja täplikäs iho kyljellä. Silmät sillä ovat pään kyljellä ja suu liikkuu pohjaan nähden vaakasuorassa. Piikkikampela kuuluu vasensilmäkampeloiden heimoon, jonka kaloilla poikasen silmät kiertyvät vasemmalle kyljelle ja niistä tulee yläkylki. Vatsa eli alakylki on vaalea. Pituus Suomen vesillä on 20–40 cm. Muualla piikkikampelat ovat kasvaneet tyypillisesti 50-70-senttisiksi, suurimmillaan metrin pituisiksi ja painaneet jopa 25 kg.
Levinneisyys

Piikkikampelaa tavataan lähes koko Euroopan ja Pohjois-Afrikan rannikolla. Itämerellä piikkikampelaa tavataan Tanskan salmista Suomenlahdelle ja Pohjanlahdelle, mutta se harvinaistuu lahtien perukoille päin mentäessä. Piikkikampela on tyypillinen lauhkeiden vesien merikala eikä se pysty lisääntymään kovin alhaisissa suolapitoisuuksia. Suomen rannikot ovat sen esiintymisalueen äärirajoilla, joten sopivillakin alueilla piikkikampeloiden osuus kaikista kampeloista on vain yksi tai kaksi kymmenestä.
Piikkikampela on levinnyt niin Itämereen kuin muuallekin maailmalle. Itämeressä sen alueet ovat rannikolla, ei paljoa Vaasan yläpuolella. Eteläraja on melkein Suomenlahdella. Myös Ahvenanmaan alueella esiintyy joitain yksilöitä. Sitä on Afrikan rannikolla, Välimeressä, Mustassameressä ja Asovanmeressä.
Piikkikampelaa on istutettu Chilen ja Kiinan rannikoille. Sitä kasvatetaan ruokakalaksi Espanjassa, Tanskassa, Saksassa, Islannissa, Irlannissa, Italiassa, Norjassa, Walesissa ja Portugalissa.
Lisääntyminen

Piikkikampela kutee matalassa 2-8 m:n syvyisessä rantavedessä kesäkuussa, juhannuksen molemmin puolin. Mätimunat kelluvat, mikäli veden suolapitoisuus on noin 8 promillea. Kuoriutuvat poikaset ovat aluksi planktisia ja kaksikylkisiä, mutta jo ensimmäisen kesän kuluessa pohjalle siirtyessään ne muuttuvat aikuisia muistuttaviksi. Ensimmäiseen talveen mennessä ne saavuttavat noin 3-6 cm pituuden.
Ravinto

Piikkikampela käyttää monipuolista ravintoa ja se syö muun muassa simpukoita, äyriäisiä ja monia eri pohjakaloja. Piikkikampelalla on suuri suu, jossa on paljon pieniä ja teräviä hampaita.
Kalastus

Piikkikampela on kärsinyt liian voimakkaasta kalastuksesta ja kannat ovat edelleen heikolla tasolla. Itämerellä saaliit ovat pienentyneet tuntuvasti 1990-luvulta. Pohjanmeren piikkikampelasaalis on kuitenkin pysynyt suhteellisen vakaana jo pari vuosikymmentä. Kutevien yksilöiden määrän on arvioitu kasvaneen.
Pitkäniemen sairaalakirkko

| Pitkäniemen sairaalakirkko |
| --- | --- |
 Alttaritaulu
Sijainti:  Pitkäniemen sairaala Talo 1 (Hallintola), 2. kerros, Nokia
Seurakunta:  Useat eri lähialueen seurakunnat
Rakentamisvuosi:  1901
Avoinna yleisölle :  vain potilaille, omaisille ja henkilökunnalle (2015)
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pitkäniemen sairaalakirkko sijaitsee Nokialla, Pitkäniemen sairaalan hallintorakennuksen Hallintolan toisessa kerroksessa. Kirkko on vihitty käyttöönsä 27. lokakuuta 1901. Heti sotien päätyttyä kirkkoa korjattiin ja hautausmaata laajennettiin, ja laajennustöiden vihkimisjuhlaa vietettiin joulukuussa 1946. Kirkon toista käyttöönottojuhlaa vietettiin vuonna 1971, kun tila päätettiin kuitenkin säilyttää hartauskäytössä sen sijaan, että siitä olisi tehty kaavailtuja toimistotiloja.
Kirkon nykyinen alttaritaulu ja uudistetut kirkkotekstiilit otettiin käyttöön vuonna 1998. Lahjoituksena saadun kolmiosaisen alttaritaulun Toivo on maalannut nokialainen kuvataiteilija Osmo Rauhala. Kirkon aiempi alttaritaulu on siirretty alttarille päin katsottuna oikealle sivuseinälle. Sen on maalannut ylihoitaja Agnes von Pfaler, ja teoksen nimi on Ristin juurella.
Kirkon takaseinän ikkunan lyijylasityön Kristuspuu on suunnitellut sairaalassa potilaana ollut nuori mies kuvataideterapeutti Annikki Lahtisen ohjauksessa. Se koostuu 200 osasta ja valmistui vuonna 1999.
Pakola

Pakola voi tarkoittaa:
Johanna Pakola (s. 1970), historiakirjailija
Joni Pakola (s. 1985), futsalpelaaja ja jalkapalloilija
Seppo Pakola (s. 1954), jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Pakola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Onofrion suuri suihkulähde

| Onofrion suuri suihkulähde |
| --- | --- |

Sijainti:  Dubrovnik, Kroatia
Koordinaatit:  42°38′30″N 18°06′26″E﻿ / ﻿42.64153°N 18.10722°E﻿ / 42.64153; 18.10722
Rakennustyyppi:  suihkulähde
Suunnittelija:  Onofrio della Cava
Valmistumisvuosi:  1440
 fiOnofrion suuri suihkulähde 
  
Onofrion suuri suihkulähde (kroatiaksi Velika Onofrijeva česma) on suihkulähde Dubrovnikin kaupungissa Kroatiassa. Sen suunnitteli napolilainen Onofrio della Cava.
Ragusan tasavallan valtuusto päätti vuonna 1436 rakentaa akveduktijärjestelmän Šumetista Dubrovnikiin. Asiakirjojen perusteella akvekduktin suunnittelu annettiin Andreucius Bulbitolle ja Onofrio della Cavalle. Myöhemmät asiakirjat mainitsevat vain Onofrion, eikä Bulbiton roolia rakenustöissä tiedetä.
Akveduktijärjestelmän lisäksi Onofrio della Cava suunnitteli myös kaksi suihkulähdettä. Suuri suihkulähde rakennettiin vuosina 1438–1440. Se on 16-sivuinen rakennelma, jonka huipulla on milanolaisen Petar Martinovin rakentama kupoli.
Vuoden 1667 maanjäristys vaurioitti suihkulähdettä pahoin. Kupolin huipulla ollut lohikäärmepatsas tuhoutui järistyksessä. Suihkulähteen 16 kaiverrettua kasvoa ovat säilyneet. Niiden suusta pulppuaa vettä altaaseen. Maanjäristyksen jälkeisissä restaurointityöissä ei ole onnistuttu palauttamaan rakennelman alkuperäistä muotoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Onofrion suuri suihkulähde Wikimedia Commonsissa
Purkki

Purkki voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
kulho, säilytysastia
BBS, tietokone, johon voi ottaa yhteyttä puhelinverkon kautta toisella tietokoneella
purkki, lasten pihaleikki
metallinen nestepakkaus, maalipurkki
säilyke- tai muu tölkki.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Purkki”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Palaeobatrachus

| Palaeobatrachus |
| --- | --- |

 Liitukausi - Mioseeni Maastricht-vaihe–Akvitania-vaihe  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N     Mahdollisesti Serravalle-vaiheeseen asti 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Sammakot ja konnat Anura
Heimo::  †Palaeobatrachidae
Suku::  †Palaeobatrachus  Tschudi‭, ‬1839
Lajit
 †P.‭ ‬occidentalis  †‬P.‭ ‬robustus  †‬P.‭ ‬hiri‭? 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Luuranko
Palaeobatrachus oli esihistoriallinen sammakoiden suku joka usein liitetään usein nykyisiä aitokynsisammakoita (Xenopus) muistuttavaksi. Se oli noin 10 senttiä pitkä, ja sen uskotaan eläneen pääasiassa vedessä, ja se nousi vedestä luultavsti vain harvoin. Muiden sammakoiden tapaan Palaeobatrachus saalisti selkärangattomia eläimiä, mutta ehkä myös selkärangallisia. Palaeobatrachus oli vuorostaan ravintoa kaikille petoeläimille jotka saalistivat vedessä sillä ajalla.
Paleobatrachuksesta on löydetty monia fossiileja, mukaan lukien nuijapäitä ja munia. Jotkut jäänteet ovat niin hyvin säilyneitä että niissä erottuvat pehmoiset kudokset kuten sisäelimet. Palaeobatrachuksen fossiileja tunnetaan myöhäisliitukauden muodostelmista Yhdysvalloista ja Kanadasta, kun taas useimmat Ranskasta ja Saksasta löydetyt eurooppalaiset jäänteet ovat varhaiselta mioseenikaudelta. Mahdollinen uusi laji, P. hiri Romaniasta siirtäisi Palaeobatrachuksen elinajan aina mioseenin Serravalle-jaksoon. Palaeobatrachuksen kohtaloksi vaikuttaa koituneen ilmastonmuutos, kun Euroopan ja Pohjois-Amerikan sademetsät vaihtuivat viileämpiin avoimiin ruohoalueisiin mioseenilla.
Palaeobatrachuksen sukupuuttoon kuolleita sukulaisia olivat Albionbatrachus ja Pliobatrachus.
Aiheesta muualla

http://www.spektrum.de/lexikon/biologie/palaeobatrachus/48865 (saksaksi)
Pakolaisurheilijat olympialaisissa

Pakolaisurheilijat olympialaisissa koostuu itsenäisistä olympiaurheilijoista, jotka ovat pakolaisia.
Ensimmäistä kertaa pakolaisurheilijoiden joukkue osallistui vuoden 2016 kesäolympialaisiin. Sitä edusti kymmenen urheilijaa kolmessa lajissa: yleisurheilussa, uinnissa ja judossa. Kansainvälinen olympiakomitea loi joukkueen suojatakseen pakolaisurheilijoita kriiseiltä.
Pakolaisurheilijoiden joukkue osallitui myös vuoden 2020 kesäolympialaisiin. Tällä kertaa joukketta edusti 29 urheilijaa, joista 10 oli naisia ja 19 miehiä.
Pallava

| Pallava > noin 275–897 |
| --- | --- |
   Pallavan alueet kuningas Narasimhavarman I:n aikana 
Valtiomuoto:  monarkia
Pääkaupunki:  Kanchipuram
Edeltäjä:  Sātavāhana
Seuraaja:  Chola
Pallava (teluguksi పల్లవ, tamiliksi பல்லவர) oli kuningaskunta Etelä-Intiassa. Pallava oli Sātavāhanan vasallivaltio, kunnes saavutti itsenäisyyden Sātavāhanan menetettyä otteensa Krishnajoen suistoalueella, jota kutsuttiin tuolloin nimellä Pallava Bogga. Hiljalleen pallavalaiset liikkuivat etelään ja perustivat pääkaupunkinsa Kanchipuramin 300-luvulla. Kuningaskunta vauraustui ja kasvoi Mahendravarman I:n (571–630) ja Narasimhavarman I:n (630–668) aikana. Pallava hallitsi teluguita ja pohjoisia tamilialueita 800-luvulle saakka, eli noin kuusi vuosisataa.
Pallavan kuningaskunta oli valta-ajallaan jatkuvasti kahakoissa sekä pohjoisen naapurinsa Chalukyan että eteläisten tamilivaltioiden Cholan ja Pandyan kanssa.
Pallavalaiset muistetaan etenkin heidän dravida-arkkitehtuurin suosimisesta, minkä jäljet näkyvät nykyään Mahabalipuramissa. Pallavan voimakkaat hallitsijat jättivät jälkeensä hienoja veistoksia ja temppeleitä, jotka ovat pystyssä edelleen tänään.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pallava
Pro Evolution Soccer 2013

| Pro Evolution Soccer 2013 |
| --- | --- |


Kehittäjä:  Konami
Julkaisija:  Konami
Jakelija:  Steam, Nintendo eShop ja App Store
Pelisarja:  Pro Evolution Soccer
Julkaistu:   20. syyskuuta 2012
Lajityyppi:  urheilupeli
Pelimuoto:  moninpeli ja yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: Kaikenikäisille  PEGI 3 
Alusta:  Wii, Android, Xbox 360, PlayStation 2, PlayStation 3, Microsoft Windows, PlayStation Portable ja IOS
Jakelumuoto:  DVD, digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Pro Evolution Soccer 2013 on Konamin tuottama jalkapalloaiheinen videopeli, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2012. Pelin kannessa esiintyvät Neymar ja Cristiano Ronaldo.
Liigat

Liga BBVA
Barclays League
Ligue 1
Serie A
Eredivisie
Liga Sagres
Brasileirao
PES League
WE League
Poikkinainti (täsmennyssivu)

Poikkinainti tarkoittaa seuraavia asioita:
poikkinainti, avioituminen Ruotsin ja Suomen rajan ylitse Tornionlaaksossa
Poikkinainti, kesätapahtuma Pellon kunnassa
Poikkinainti ry, yhdistys Pellossa
Poikkinainti-uistelu kesäisin Miekojärvellä
Poikkinainti, Teatteri Vantaan kulttuuritapahtuma keväällä 2006
useita muita Poikkinainti-tapahtumia.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Poikkinainti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Palle Borgström

Palle Borgström (s. 30. joulukuuta 1960) on ruotsalainen maanviljelijä. Toukokuussa 2017 hänet valittiin yleiskokouksessa Ruotsin maataloustuottajien keskusliiton (Lantbrukarnas Riksförbund) puheenjohtajaksi.
Borgström on pitänyt vuodesta 1981 veljensä kanssa Göteborgin pohjoispuolella Kilanda Säteri -nimistä maatilaa, jolla on 350 hehtaarin verran viljeltävää maata ja lisäksi 200 hehtaaria metsää. Lypsykarjaa tilalla on 170 lehmän verran. Vuonna 1988 Borgström valmistui oppiarvolla maataloudessa Ruotsin maatalousyliopistosta. Hänet valittiin hallituksen jäseneksi Lantbrukarnas Riksförbundiin vuonna 2010 ja järjestön puheenjohtajaksi vuonna 2017. Lisäksi hän on toiminut muun muassa Pohjoismaisten Tuottajajärjestöjen keskusliiton puheenjohtajana vuosina 2019–2021 sekä Arla Foodsin ja Svensk Mjölkin hallituksissa.
Borgström on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Parpala

Parpala on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Esko Parpala (s. 1965), keskimatkojen juoksija
Henriikka Parpala (s. 1998), pituushyppääjä
Matti Parpala (s. 1986), yrittäjä ja kaupunginvaltuutettu (Kokoomus)
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Purmojärven kahakka

Purmojärven kahakka käytiin isovihan aikana 21. maaliskuuta 1715 Purmojärven Ruosteenojalla venäläisten kasakoden ja suomalaisten Kortesjärveltä ja Evijärveltä kotoisin olleiden talonpoikaississien välillä. Suomasiten pakosaunan luona käydyssä kahakassa kaatui kaksi suomalaista talonpoikaa ja yksi kasakoiden vangiksi jäänyt talonpoika poltettiin ladon mukana Eikkulanniemessä.
Kasakat surmasivat Kortesjärvellä ja Evijärvellä piilopirteille paenneita sivilejä ja he veivät myös aikuisia ja lapsia vankeina mukanaan Venäjälle.
Purmojärven kahakan muistomerkki paljastettiin Ruosteenojalle 23. syyskuuta 1959.
Poikkinainti

Poikkinainti tarkoittaa toimintaa, jossa missä päin tahansa Tornionjokilaaksoa tapahtuvan naimisiinmenon toinen osapuoli on Suomesta ja toinen Ruotsista.
Ikiaikaiseen tapaan tornionlaaksolaiset ovat etsineet puolisoa nykyisen valtakunnanrajan molemmin puolin. Yhteinen kieli - meän kieli - ja kulttuuri ovat sitoneet Tornionlaakson kahden maan kansalaisia yhteen eikä rajan yli avioituminen ole lainkaan poikkeuksellista.
Prinzenstraßen metroasema

Prinzenstraße on Berliinin metron asema, joka sijaitsee Kreuzbergissä. Asemalla pysähtyvät linjojen U1 ja U3 junat. Se avattiin liikenteelle 18. helmikuuta 1902. Asemalla on hissi länteen päin käytettävälle laiturille.
Aseman vieressä on pieni Böcklerpark-niminen puisto, jossa järjestetään usein musiikkitapahtumia. Puistossa on myös suosittu uima-allasalue.
Asema 1900-luvun alussa.