stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seututie 224
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seututie 224 Wikimedia Commonsissa
Matti Gröönroos: Seututie 224 Halikko–Aura, 46 km Matti Grönroos. Viitattu 15.8.2011.
Liittymät Aurasta Halikkoon
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
 :   Seututie (1+1), Yhdystie
|  |  | 0,0 |  |       Valtatie     Valtatie | Turku Tampere;   alkaa |
|  |   |  |  |   Turuntie  Savirannankuja | Lieto, Aura kk |
 :   Seututie (1+1), Tarvasjoentie
|  |  |   |  | Aurajoki |  |
|  |   |   |  | Heikinsuontie | Heikinsuo |
 :   Seututie (1+1), Aurantie
:  
|  |   |  |  |   Kyröntie | Tarvasjoki Kyrö |
 :   Seututie (1+1), Salontie
 :   Seututie (1+1), Aurantie
|  |  |  |  |   Hämeentie | Turku Hämeenlinna, Forssa |
 :   Seututie (1+1), Salontie
|  |   |   |   |    |   |
|  |   |  |  |   Härkätie | Tarvasjoki Marttila |
|  |  |   |  | Paimionjoki |  |
 :   Seututie (1+1), Vaskiontie
|  |   |  |  |   Paimiontie Onnenperäntie | Paimio Onnenperä |
|  |   |   |  | Turilantie | Kuusjoki |
|  |  |  | Tavolan eritasoliittymä |      Turku-Helsinki moottoritie | Turku Helsinki, Salo |
|  |  |  |  | Vaskiontie | Halikko |
 :   Seututie (1+1), Mahtinaisentie
|  |  |   |  | Halikonjoki |  |
|  |   |  |  |   Vanha Turuntie | Hajala, Asemaseutu Halikko |
|  |   |  |  |   Valtatie | Turku,  Riikki Helsinki, Salo,  Meriniitty;   päättyy |
Stefan Kapłaniak

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kapłaniak vastaanottamassa olympiapronssimitaliaan Roomassa 1960. |  Kapłaniak vastaanottamassa olympiapronssimitaliaan Roomassa 1960. |  Kapłaniak vastaanottamassa olympiapronssimitaliaan Roomassa 1960. |  |
Maa:   Puola
Miesten ratamelonta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Rooma 1960 | K-2 1000 m |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Praha 1958 | K-1 500 m |  |
|  Kultaa | Praha 1958 | K-2 500 m |  |
Stefan Kapłaniak (10. huhtikuuta 1933 Szczawnica – 8. elokuuta 2021 Chicago, Yhdysvallat) oli puolalainen ratameloja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.
Kapłaniak ja Władysław Zieliński voittivat kajakkikaksikoiden 1 000 metrillä olympiapronssia Roomassa 1960. Hän kilpaili olympiatasolla myös Melbournessa 1956 ja Tokiossa 1964 sijoittuen pronssinsa lisäksi parhaimmillaan neljänneksi Melbournen kisojen kajakkiyksiköiden 1 000 metrillä sekä Rooman kisojen 4×500 metrin kajakkiyksikköviestissä. MM-kilpailuista Kapłaniak voitti Prahassa 1958 sekä kajakkiyksiköiden että -kaksikoiden 500 metrin mestaruuden. EM-kilpailuista Kapłaniakille kertyi neljä mitalia joista kirkkaimpana kajakkiyksiköiden 500 metrin kulta vuonna 1959. Kapłaniak kuoli Yhdysvaltain Chicagossa 88-vuotiaana 8. elokuuta 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stefan Kapłaniak Wikimedia Commonsissa
Stefan Kapłaniak Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Sydämeni laulu (elokuva)

| Sydämeni laulu |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Arvo Tamminen
Tuottaja:  Veli Tamminen
Säveltäjä:  Heikki Aaltoila
Kuvaaja:  Arvo Tamminen Veli Tamminen
Leikkaaja:  Orvo Saarikivi
Pääosat:  Kaarina Tamminen Tuulikki Paananen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filmiseppo
Ensi-ilta:  1948
Kesto:  88 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sydämeni laulu on Arvo Tammisen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 1948.
Elokuvan vastaanotto aikalaisarvioissa oli myönteinen. Elokuva kertoo Yhdysvaltoihin muuttaneista suomalaissiirtolaisista ja heidän arjestaan. Musiikiksi on Heikki Aaltoila sovittanut koti-ikävää kuvastavia suomalaisia sävelmiä, kuten Jean Sibeliuksen Aleksis Kiven runoon säveltämän "Sydämeni laulun", joka toimii myös kehysjuonena. Mukana ääniraidalla on Yrjö Rauanheimon kirjoittama selostusteksti, jonka lukevat Kastehelmi Karjalainen ja Heikki Packalén.
Ohjaaja Arvo Tammisen ja hänen ensimmäisen vaimonsa kasvattitytär Kaarina Tamminen on elokuvan keskushenkilönä. Muuten Tammisen kuvauskohteina ovat hänen kiertäessään kameransa kanssa Yhdysvaltoja olleet monet tunnetut suomalaissiirtolaiset.
Tammisen matkan varrella ottamista valokuvista ilmestyi 1949 teos Kamera kiertää Amerikan suomalaisten parissa.
Sparken

| Sparken |
| --- | --- |

Sijainti:  Uumaja, Ruotsi
Koordinaatit:  63°49′31″N, 20°15′17″E
Perustettu:  2009
Suunnittelija:  New Line Skateparks INC
Kotisivut
Sparken on skeittipuisto Hamnmagasinet-rakennuksen ja Uumajajoen vieressä Uumajassa, Ruotsissa. Puisto sijaitsee aivan Tegsbron-sillan alla, joka vie tiet E4 ja E12 joen yli. Puisto on noin 20 metriä leveä ja 120 metriä pitkä.
Nimensä (propelli) puisto sai vuonna 2009 järjestetystä nimikilpailusta. Puiston pääpiirteet suunnitteli aktiiviset nuorisojärjestöt sekä kanadalainen designyritys New Line Skateparks INC, joka viimeisteli suunnittelun. Puisto on rakennettu kokonaan betonista, ja siellä on myös "kiskoja" sekä ympäröivä aita. Puisto valmistui vuonna 2009 ja se oli ensimmäisen osa Uumajan suurta perusrakentamisprojektia uudelleenmuotoilla kaupungin keskustaa, projekti nimeltä "Kaupunki siltojen välissä" (ruots. Staden mellan broarna). Puisto voitti Ruotsin arkkitehtiliiton Pohjois-Norlannin arkkitehtuuripalkinnon vuonna 2012.
Puistossa saa käyttää vain rullalautaa, BMX-pyörää, rullaluistimia ja potkupyörää.
Kuvia

Tervetuloa-kyltti sääntöineen.
Sparken valokuvattuna maaliskuussa 2014.
Sparken talvella.
Sparken kesällä 2011.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sparken Wikimedia Commonsissa
Skatepark Sparken – Umeå
Seututie 130

Seututie 130 (tunnetaan myös nimellä Vanha Kolmostie) on Vantaalta, Vantaankosken luota Riihimäen, Hämeenlinnan ja Valkeakosken kautta Tampereelle kulkeva seututie. Tie on entistä valtatietä 3 ja nykyisen valtatien 3 rinnakkaistie. Tie alkaa Kehä III:n liittymästä ja kulkee valtatien 3 vieressä. Tiellä on yleisesti 80 km/h rajoitus, joskin paikoitellen myös 60 km/h ja 50 km/h.
Skimmiat

| Skimmiat |
| --- | --- |
 Skimmia (Skimmia japonica)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Ruutakasvit Rutaceae
Suku::  Skimmiat Skimmia  Thunb.
Tyyppilaji
 skimmia Skimmia japonica Thunb. (1783) 
Katso myös
   Skimmiat Wikispeciesissä   Skimmiat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Skimmiat (Skimmia) on ruutakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on seitsemän Aasiassa esiintyvää lajia. Niihin sisältyy koristepensaana, ruukkukasvina ja leikkovihreänä kasvatettu skimmia (Skimmia japonica).
Lajit

Skimmia anquetilia
Skimmia arborescens
skimmia (Skimmia japonica)
Skimmia laureola
Skimmia melanocarpa
Skimmia multinervia
Skimmia reevesiana
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Skimmia
Sorry

Sorry voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
”Sorry”, Madonnan kappale vuoden 2005 albumilta Confessions on a Dance Floor
”Sorry”, Guns N’ Rosesin kappale vuoden 2008 albumilta Chinese Democracy
”Sorry”, Justin Bieberin kappale vuoden 2015 albumilta Purpose.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Sorry”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sorri

Sorri on suomalainen sukunimi:
Jussi-Pekka Sorri (s. 1988), jalkapalloilija
Juhani Sorri (1941–2024), shakkimestari
Maini Sorri (s. 1957), ruotsinsuomalainen laulaja ja säveltäjä
Teo Sorri (1930–2015), kirjailija, upseeri
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sialkot

| Sialkot |
| --- | --- |

 Sialkot
 Koordinaatit: 32°29′33″N, 74°31′52″E 
Valtio:  Pakistan
Maakunta:  Punjab
Piirikunta:  Sialkot
Väkiluku (2017):  592 604
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sialkot (urduksi ‏سيالكوٹ‎, Siyālkoṭ) on kaupunki Pakistanin Punjabin maakunnassa. Sen asukasluku vuonna 2017 oli 592 604.
Maantiede

Sialkot sijaitsee Pakistanin Punjabin maakunnassa Sialkotin piirikunnassa. Kaupungin eteläpuolella virtaa Aik Nala -joki ja sen pohjoispuolella kohoavat Jammun kukkulat.
Historia

Legendan mukaan Sialkotin perusti radža Sala, Mahabharatan Pandavasin setä. Myöhemmin radža Salivahanin sanotaan perustaneen sen uudelleen legendojen kuningas Vikramadityan valtakaudella. Salivahanilla santotaan olleen kaksi poikaa, joista toinen oli nimeltään Puran. Puranin äitipuoli tappoi hänet kaivoon heittämällä ja tarinaan liitetty paikka on pyhiinvaelluskohde lähellä nykyistä kaupunkia. Punjabilaisissa myyteissä esiintyvä sankari Rasalun on sanottu hallinneen Sialkotissa. Sialkot on liitetty joskus myös muinaiseen Sakalan kaupunkiin, joka oli kreikkalais-baktrialaisen Menandrosin ja hefthaliittihallitsija Mihirakulan pääkaupunki.
Kaupunki ja sen linnoitukset tuhottiin vuonna 790. Molemmat jälleenrakennettiin ghuridihallitsija Mu'izz al-Din Muhammad al-Samin valtakaudella. Ghurideja seurasivat ghaznavidit, joiden hallitsijoiden kausilla keskushallinto alueella oli löyhää. Myöhemmin Sialkotista tuli osa Suurmogulien valtakuntaa ja Akbarin kaudella siitä tuli sarkar-alueen keskus. 1600-luvulla Sialkotin valtasivat Jammun alueella vaikuttaneet rajputiruhtinaat. Vuonna 1799 Sialkotin ja läheisen Lahoren valtasi sikhiläinen hallitsija Randžit Singh. Kaupungissa sijaitsee edelleen sikhiläisten ensimmäisen gurun Nanakin pyhättö. Randžit Singhin kaudella kaupunkia rakennettiin ja sen kaupunkisuunnitelmasta vastasi Singhille työskennellyt italialainen kenraali Paolo Avitabile. Vuonna 1849 Sialkot liitettiin Intiassa valtaansa levittäneiden brittien alueisiin. Brittikaudella kaupungista tuli tärkeä sotilastukikohta. Oma kuntansa Sialkotista tuli vuonna 1867.
Sialkot liitettiin Pakistaniin Intian jaon yhteydessä vuonna 1947. Nykyisin se on oman piirikuntansa hallinnollinen keskus, sekä huomattava teollinen keskus. Pakistanissa se tunnetaan myös Muhammad Iqbalin syntymäpaikkana.
Väestö

Sialkotin vuoden 2017 asukasluku oli 592 604.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sialkot Wikimedia Commonsissa
Sialkotin kellotorni ja katukuvaa.
Spektrianalysaattori

Spektrianalysaattori
Spektrianalysaattori on elektroniikan mittalaite, jolla voidaan mitata  signaalin spektri eli signaalin taajuusjakauma. Mitattu spektri esitetään graafisesti laitteen näytöllä - yleensä niin, että vaaka-akselilla on taajuus ja pystyakselilla on taajuutta vastaava amplitudi esitettynä logaritmisella desibeliasteikolla. Spektrianalyysiin liittyy oleellisesti mittausajan ja resoluution välinen epätarkkuusperiaate: mitä suuremmalla taajuusresoluutiolla spektri mitataan sitä pitempi mittausaika tarvitaan. Spektrianalysaattori voi sisäiseltä toiminnaltaan olla joko digitaalinen FFT-spektrianalysaattori, analoginen pyyhkäisevä spektrianalysaattori tai näiden yhdistelmä.
FFT-spektrianalysaattori

FFT-spektrianalysaattorissa analoginen signaali muutetaan digitaaliseen muotoon ottamalla signaalista tasaisin välein näytteitä, jotka mitataan analogi-digitaalimuuntimella ja talletetaan peräkkäin analysaattorin muistiin digitaaliseksi signaaliksi eli näytevektoriksi. Signaalin spektri saadaan laskemalla näytevektorin Fourier'n muunnos FFT:n avulla. Tuloksen amplitudi esitetään graafisesti taajuuden funktiona.
FFT-spektrianalysaattorin kaistaleveys riippuu suurimmasta näytteenottotaajuudesta. Se soveltuu erityisesti audiotaajuuksien ja matalien radiotaajuuksien analysointiin: maksiminäytteenottotaajuus rajoittaa suurimman mitattavan kaistaleveyden, mutta toisaalta mittaus on tehokas, sillä Fourier-muunnoksen avulla koko spektri saadaan mitatuksi yhdestä näytevektorista. Taajuusresoluutio on vektorin mittausajan käänteisarvo. Toisin sanoen 1 sekunnin mittauksella saavutetaan periaatteessa 1 Hz resoluutio koko mittauskaistalla.
Harrastekäytössä tavallisesta PC:stä, jossa on äänikortti, voi sopivan ohjelman avulla rakentaa yksinkertaisen audiotaajuuksien spektrianalysaattorin havaintotarkoituksiin.
Pyyhkäisevä spektrianalysaattori

Taajuuspyyhkäisyyn perustuvassa analysaattorissa on muuttuvataajuuksinen radiovastaanotin, jonka vastaanottotaajuutta siirretään sopivalla nopeudella niin, että se kattaa mitattavan taajuuskaistan. Vastaanotetun signaalin amplitudi kertoo suoraan spektrin voimakkuuden taajuuden funktiona. Koska pyyhkäisevässä mittauksessa mitataan vain "yhtä taajuutta" kerrallaan kunkin spektripisteen mittaamiseen tarvitaan periaatteessa yhtä pitkä aika kuin missä FFT analysaattorilla voidaan mitata koko spektri samalla resoluutiolla. Pidemmästä mittausajasta ei kuitenkaan ole suurta haittaa radiotaajuusmittauksissa, jos ei pyritä kovin suureen resoluutioon vaan halutaan mitata spektri laajalta kaistalta.
FFT:n ja pyyhkäisevän mittauksen yhdistävä spektrianalysaattori

FFT-analysaattorin ja pyyhkäisevän spektrianalysaattorin edut voidaan yhdistää laitteessa, jossa suuritaajuisen signaalin kapeaa osakaistaa mitattaessa tutkittava osa radiospektristä 
sekoitetaan ensin alemmalle taajuudelle, jossa se pystytään digitoimaan ja voidaan hyödyntää FFT-analyysiä, kun taas laajempaa kaistaa mitattaessa käytetään taajuuspyyhkäisyä. Nykyaikaisissa spektrianalysaattoreissa voi olla myös käytössä täysdigitaalinen välitaajuusaste jolloin käytetään FFT analyysiä yhdessä nopeasti hyppivän taajuuspyyhkäisyn kanssa jolloin taajuusasteikolla signaali muodostetaan kapeammista tai leveämmistä FFT analyysiin perustuvista lohkoista. Myös välitaajuudella tapahtuva erotus suodatus voidaan muodostaa digitaalisen signaalinkäsittelyn keinoin. Se mahdollistaa erittäin monipuoliset suodatinvalikoimat. FFT käsittely myös nopeuttaa taajuuspyyhkäisyä olennaisesti. Erityisesti se näkyy kapeilla erotus suodattimilla signaalia tarkasteltaessa.
Teknisiä tietoja > Pyyhkäisevä spektrianalysaattori

Signaalivoimakkuuden mittayksikkö on tavallisesti dBm. Tyypillinen käytännön mittausepätarkkuus on +-0,5...2 dB.
Käytännön analysaattorissa on joukko hienouksia kuten esimerkiksi spektrianalysaattorin taajuuspyyhkäisyä seuraava signaaligeneraattori (tracking generator). Spektrianalysaattori - tracking generaattori yhdistelmälla on mahdollista toteuttaa skalaari piirianalysaattori. Sitä voi käyttää heijastusvaimennus- sekä suodattimien taajuusvasteiden mittaukseen.
Analysaattori on varsin kallis, joten spektrianalysaattoria ei aina löydy radiolaitehuoltoliikkeistä, mutta toiminto voi löytyä ominaisuuksiltaan rajoitettuneenpana esimerkiksi RF-mittapaikasta tai antennianalysaatorista. Nykyinen tekniikka mahdollistaa myös kohtalaisen edullisten ja erittäin suorituskykyisten spektrianalysaattoreiden valmistuksen. Sellaiset voivat helposti ylittää moninkertaisesti sen suorituskyvyn johon aikaisemmin kykenivät vain hyvin kalliit spektrianalysaattorit.  Korkealaatuiset edullisimmatkin spektrianalysaattorit saattavat kyetä alle -160dBm/Hz kohinatasoon ja taajuuserottelun suodattimien (RBW) leveys voi helposti olla kapeimmillaan luokkaa 1Hz - 10Hz ja jopa sen alle. Samoin suodattimien muotosuhde  -3dB / -60dB saattaa olla helposti alle 1:5. Vaikka niissä käytetään suhteellisen edullisia ratkaisuja pyyhkäisevän paikallis oskillaattorin osalta saatetaan helposti alittaa -95dBc vaihekohinataso 1kHz etäisyydellä. Moderneilla edullisemmillkin laitteilla saatetaan kyetä yli 100dB tasoerojen mittaamiseen yhdellä pyyhkäisyllä. Näissä on usein myös hyvin monipuolisia automaattisia tai puoliautomaattisia mittaustoimintoja.
Laitteen hinnasta riippuen sekoitusasteessa käytetään joko yksinkertaista jännitesäätöistä paikallisoskillaattoria kaikkein halvimmissa alimman mahdollisen luokan laitteissa  jopa ilman vaihelukitusta tai taajuussynteesin perustuvaa vaihelukittua oskillaattoria tai YIG tyyppistä oskillaattoria johon pohjautuva järjestelmä luonnollisesti voidaan vaihelukita.
Yli 5 GHz:n taajuuksia mitatessa sekoittajassa käytetään paikallisoskillaattorin perustaajuuden sijasta sen harmoonista kerrannaista. Sisääntulossa on jänniteviritteiset YIG-suotimet. Myös paikallisoskillaattori on tällöin yleensä ns. YIG-oskillattori, jolla voidaan saavuttaa alhainen vaihekohina yhdessä nopean lineaarisen pyyhkäisyn kanssa. Kuitenkin, nykyaikaisissa nopeaan hyppivään pyyhkäisyyn perustuvissa täysdigitaalisella välitaajuusasteella varustetuissa spektrianalysaattoreissa yhä useammin oskillaattori on taajuussynteesiin perustuva.
20 GHz...400 GHz alue voidaan mitata käyttämällä erillistä ulkoista harmonista sekoittajaa, jolle syötetään analysaattorista saatava injektiosignaali referenssiksi.
Slime Wave Series Vol. 3

| Slime Wave Series Vol>  3 Antigama & Rot |
| --- | --- | --- |

Split-albumin tiedot
 Julkaistu: huhtikuu 2007
 Tyylilaji: grindcore
 Kesto: 10.06
 Levy-yhtiö: Relapse Records
Antigaman muut julkaisut
| Antigama / Drugs of Faith 2007 | Slime Wave Series Vol. 3 2007 | Pig Destroyer / Coldworker / Antigama 2007 |
Slime Wave Series Vol. 3 on kahden puolalaisen grindcore-yhtyeen Antigaman ja Rotin split-albumi, joka on julkaistu vuonna 2007.
Kappaleet

I Know You Want Something – 1.53
Softer – 3.29
Tomorrow Is Not Important – 1.01
Like a Promise – 0.48
Pushing the Stone – 1.16
Dead Man Raising – 1.21
Fairytales – 0.18
Aiheesta muualla

Albumi Slime Wave Series Vol. 3 Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Sydämeni laulu

Sydämeni laulu on Aleksis Kiven kirjoittama runo, joka on alkuaan ilmestynyt Kiven romaanissa Seitsemän veljestä. Runo sisältyy kirjan viimeiseen eli neljänteentoista lukuun, ja se on kirjan viimeinen runo. Kirjassa runo on Seunalan Annan eli Eeron vaimon pienelle lapselleen laulama laulu. Runolla ei ole kirjassa nimeä, mutta juuri ennen runoa Anna sanoo "Sentähden kuule mun lauluni; se johtaa sun Tuonelan ruhtinaan maahan. Oi kuule mun sydämeni laulu!", minkä vuoksi runoa yleisesti kutsutaan Sydämeni lauluksi.
Se sisältyy myös muun muassa Kiven kauneimpien runojen kokoelmaan Sydämeni laulu : Valikoima runoja (SKS 1984). Jean Sibeliuksen tekemä sävellys runosta on kehysjuonena Arvo Tammisen dokumenttielokuvassa Sydämeni laulu. Runosta on saanut nimensä myös Kiven elämästä kertova musikaali Sydämeni laulu.
Sydämeni laulun on säveltänyt kuoroteokseksi myös Aarre Merikanto vuonna 1943 sekä Einojuhani Rautavaara vuonna 1998 (Rautavaaran Aleksis Kivi -oopperan teemoista sekakuorolle sävelletyn sarjan muokkaus mieskuorolle valmistui vuonna 2005). Runon ovat säveltäneet myös muun muassa Kim Borg, Kaj Chydenius ja Harri Saksala.
Tuonen lehto, öinen lehto!

    Siell’ on hieno hietakehto,

    Sinnepä lapseni saatan.



    Siell’ on lapsen lysti olla,

    Tuonen herran vainiolla

    Kaitsea Tuonelan karjaa.



    Siell’ on lapsen lysti olla,

    Illan tullen tuuditella

    Helmassa Tuonelan immen.



    Onpa kullan lysti olla,

    Kultakehdoss’ kellahdella,

    Kuullella kehräjälintuu.



    Tuonen viita, rauhan viita!

    Kaukana on vaino, riita,

    Kaukana kavala maailma
Sfax (kuvernementti)

| Sfaxin kuvernementti ولاية صفاقس‎‎ |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:  Tunisia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Sfax
Pinta-ala:  7 545 km²
Väkiluku (2014):  955 421
 – väestötiheys:  126,6 as./km²
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  TN-61
Sfax (arab. ولاية صفاقس‎‎‎‎‎‎‎‎, Wilāyat Ṣafāqis) on yksi Tunisian 24 kuvernementista. Se sijaitsee Keski-Tunisiassa Välimeren rannikolla ja sen pääkaupunki on Sfax. Kuvernementissa on 955 421 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 7 545 neliökilometriä. Kuvernementtiin kuuluvat Kerkennasaaret.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sfaxin kuvernementti Wikimedia Commonsissa
Tunisian kuvernementit
Ariana
Béja
Ben Arous
Bizerte
Gabès
Gafsa
Jendouba
Kairouan
Kasserine
Kebili
Kef
Mahdia
Manouba
Medenine
Monastir
Nabeul
Sfax
Sidi Bouzid
Siliana
Sousse
Tataouine
Tozeur
Tunis
Zaghouan
Suolampi (Laukaa)

| Suolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°17′57″N, 26°05′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lievestuoreenjärven valuma-alue (14.39)
Laskuoja:  oja Lievestuoreenjärveen 
Järvinumero:  14.396.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,1 m  
Pituus:  220 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,532 km  
Pinta-ala:  1,852 ha  
Tilavuus:  0.000023 km³ 
Keskisyvyys:  1,25 m  
Suurin syvyys:  2,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuolampi 
Suolampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 23 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Haukilamminojan valuma-alueeseen (14.396) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,1 metriä mpy.
Snap (musiikki)

Snap on hip hopin tyylisuunta, joka syntyi Atlantassa, Georgiassa. Snap-kappaleet ovat tyyliltään pelkistettyjä, ja niiden taustaraitojen tyypilliset elementit ovat hi-hat, bassolinja, sormiennapsuttelusample, Roland TR-808 -rumpukoneen bassorumpu ja yksinkertainen toistuva päämelodia. Tempo on yleensä suhteellisen hidas, noin 70–75 bpm. Snap-musiikille ominaista on myös kappaleissa toistuva ”jankuttaminen”: kertosäkeessä kappaleen nimeä saatetaan toistaa useaan kertaan.
Tunnettuja snap-artisteja

Arab
D4L
Da Muzicianz
Dem Franchize Boyz
Everywhere Tricycle Boyz
Soulja Boy Tell 'Em
Unk
V.I.C.
Ying Yang Twins
lil TurboMaziina (TNC Muzik
Suolampi (Laukaa, Kaipionpohja, pohjoinen)

| Suolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°29′11″N, 25°47′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vatianjärven alue (14.33)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.335.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,1 m  
Pituus:  370 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,871 km  
Pinta-ala:  3,387 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuolampi 
Suolampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Kaipionpohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Vatianjärven alueella (14.33), jonka Sikapuron valuma-alueeseen (14.335) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,1 metriä mpy.
Suolampi (Joutsa, Marjotaipale, Karttuulahti)

| Suolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°43′25″N, 26°21′56″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Suonteen alue (14.84)
Laskuoja:  oja Tolvaslampeen
Järvinumero:  14.841.1.010
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,1 m  
Pituus:  253 m  
Leveys:  72 m  
Rantaviiva:  0,61 km  
Pinta-ala:  1,148 ha   
Saaria:  ei saaria 
 fiSuolampi 
Suolampi on Keski-Suomessa Joutsassa Marjotaipaleen lähellä sijaitseva järvi. Hieman etelämpänä sijaitsee toinen Suolampi.
Maantietoa

Suolampi on 250 metriä pitkä, 50 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Ala-Suonteen lähialueeseen (14.841) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.