stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rho Cassiopeiae

Rho Cassiopeiaen sijainti
Vasemmalta oikealle: Aurinko (1 R☉ - ei näy pikkukuvassa), Pistoolitähti (340 R☉), Rho Cassiopeiae (450 R☉), Betelgeuse (1000 R☉) and VY Canis Majoris (2100 R☉). Jupiterin (5.23 au) ja Neptunuksen (30.01 au) radat merkittynä.
Rho Cassiopeiae (ρ Cas / ρ Cassiopeiae) on tunnetuin esimerkki hyvin harvinaisesta tähtityypistä, keltaisesta hyperjättiläisestä. Tähden kirkkaus on 550 000 kertaa suurempi kuin Auringolla, ja tähden läpimitta on noin 738 kertaa suurempi. Tähti sijaitsee 8 000 – 10 000 valovuoden päässä Maasta sen ollessa silti paljain silmin nähtävissä.[lähde? ] Tähden normaali näennäinen magnitudi on 4,5 mikä alenee noin 6:een purkauksissa, jotka toistuvat noin 50 vuoden välein. Edellisessä purkauksessa vuonna 2001 sinkoutui tähteä ympäröivään avaruuteen 3 % tähden massasta. Suurin osa tähden ydinpolttoaineesta on tähtitieteilijöiden mukaan lopussa, ja tähti räjähtänee "pian" supernovana. Räjähdykseen voi tosin kulua miljoonakin vuotta, joka on kosmisessa mittakaavassa silmänräpäys.
Aiheesta muualla

Rho Cassiopeiae fact sheet
| --- | --- |
Tähdet:  γ Cas, α Cas, β Cas, δ Cas, ε Cas, η Cas, ζ Cas, 50 Cas, κ Cas, θ Cas, ι Cas, ο Cas, 48 Cas, ρ Cas, υ2 Cas, χ Cas, ψ Cas, λ Cas, ξ Cas, R Cas, υ1 Cas, 1 Cas, τ Cas, σ Cas, AR Cas, ν Cas, π Cas, φ Cas, 4 Cas, ω Cas, V509 Cas, μ Cas, 42 Cas, 49 Cas, 47 Cas, 40 Cas, 31 Cas, 12 Cas, 23 Cas, 6 Cas, 10 Cas, 32 Cas, 43 Cas, 53 Cas, 21 Cas, 68 Cas, 2 Cas, 44 Cas, 38 Cas, 9 Cas, SU Cas, 52 Cas, V373 Cas, 55 Cas, AO Cas, 13 Cas, RZ Cas, 35 Cas, 16 Cas, 54 Cas, HD 17156
Eksoplaneetat:  HD 17156 b
Ricardo van Rhijn

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 13. kesäkuuta 1991 (ikä 33)
Syntymäpaikka: Leiden, Alankomaat
Pelipaikka: Oikea laitapakki
Pituus: 1,83 m
Junioriseurat
1996–2002: RKSV DoCoS
2002–2008: Ajax
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2011– | Ajax | 77 | (2) |
Maajoukkue
| 2012– | Alankomaat | 7 | () |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Ricardo van Rhinj (s. 13. kesäkuuta 1991 Leiden) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa AFC Ajaxia. Hän on oikea laitapakki. Vuodesta 2012 lähtien hän on edustanut Alankomaiden jalkapallomaajoukkuetta.
Reevesin piirikunta

Reevesin piirikunta (engl. Reeves County) on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Vuoden 2020 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 14 748. Piirikunnan hallintokeskus ja väkiluvultaan suurin kunta on Pecosin kaupunki. Piirikunta perustettiin vuonna 1884.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Reevesin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Rislakki

Rislakki on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Eero Rislakki (1924–2017), teollinen muotoilija
Eeropekka Rislakki (s.  1956), toimittaja
Ensio Rislakki (1896–1977), toimittaja
Jukka Rislakki (s. 1945), toimittaja
Marja Rislakki (s. 1956), diplomaatti
Veikko Rislakki (1897–1991), eläinlääkäri
Ricardo Álvarez

Ricardo Álvarez -nimisiä henkilöitä:
Ricardo Álvarez, meksikolainen jalkapalloilija
Ricardo Álvarez, hondurasilainen poliitikko
Ricardo Gabriel Álvarez, argentiinalainen jalkapalloilija
Ricardo Álvarez Barragán, meksikolainen nyrkkeilijä
Ricardo Álvarez-Rivón, puertoricolainen sarjakuvataiteilija
Richy (Ricardo Álvarez Puig), espanjalainen jalkapalloilija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ricardo Álvarez”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Refaat El-Sayed

| Refaat El-Sayed> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 11. helmikuuta 1946 (ikä 78) Egypti
Ammatti:  liikemies
Refaat El-Sayed (arab. رفعت السيد‎, Rif‘at as-Sayyid; s. 11. helmikuuta 1946) on egyptiläissyntyinen ruotsalainen liikemies. Hän osti vuonna 1981 Fermenta-nimisen lääketehtaan, joka houkutteli paljon sijoittajia. Vuonna 1986 paljastui, että El-Sayed oli valehdellut koulutuksestaan eikä ollut oikeasti väitellyt tohtoriksi. Lisäksi Fermenta oli vääristellyt talouslukujaan. Skandaalin seurauksena Volvo vetäytyi tärkeästä yrityskaupasta ja Fermentan osake romahti. El-Sayed tuomittiin vuonna 1989 kuudeksi vuodeksi vankeuteen muun muassa kirjanpitorikoksesta. Hän vapautui vankilasta vuonna 1992. Vapauduttuaan hän perusti Hebi Health Care -nimisen yrityksen, joka ajautui konkurssiin vuonna 2010.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Refaat El-Sayed Wikimedia Commonsissa
Raision seurakunta

| Raision evankelis-luterilainen seurakunta |
| --- | --- |

Suuntautuminen:  Luterilaisuus
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Turun arkkihiippakunta
Rovastikunta:  Nousiaisten rovastikunta
Kirkkoherra:  Sari Lehti
Pääkirkko:  Raision kirkko
Jäseniä:  15 690 (61,5 % kunnan väkiluvusta heinäkuussa 2024)
Aiheesta muualla
Raision seurakunta
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Raision seurakunta on Raision kaupungissa Varsinais-Suomessa toimiva evankelis-luterilainen seurakunta, joka kattaa Raision kaupungin alueen. Sen kirkkoherrana toimii Sari Lehti. Seurakunta kuuluu Turun arkkihiippakuntaan ja Nousiaisten rovastikuntaan.
Historiaa

Raisio oli itsenäinen seurakunta jo 1300-luvulla. Vuonna 1577 se liitettiin anneksina Naantalin seurakuntaan, minkä jälkeen se itsenäistyi uudelleen vasta vuonna 1898.
Kirkko ja tilat

Raision seurakunnan ainoa kirkko ja samalla pääkirkko on keskiaikainen Raision kirkko. Seurakuntatalo, jossa on mm. kirkkoherran virasto ja nuortentila, sijaitsee kirkkoa vastapäätä, Raisiontien toisella puolella. Seurakunnalla on myös muita kiinteistöjä eri puolilla Raisiota, esimerkiksi Friisilän ja Kokinvuoren seurakuntakodit. Raision seurakunnan leirit järjestetään pääosin Naantalissa sijaitsevassa Viherlahden leirikeskuksessa.
Papisto > Kirkkoherrat

1982–2000: Pertti Vanhalukkarila
2000–2018: Pertti Ruotsalo
2018– Sari Lehti
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
Rhode Islandin yliopisto

| Rhode Islandin yliopisto> University of Rhode Island |
| --- | --- |

Motto:  Hope
Perustettu:  1892
Tyyppi:  julkinen
Opiskelijoita:  19 095
Jatko-opiskelijoita:  4 549
Sijainti:  Kingston, Rhode Island  Yhdysvallat
Sivusto:  http://www.uri.edu/
Rhode Islandin yliopisto (engl. University of Rhode Island, URI) on julkinen yliopisto Rhode Islandin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen pääkampus sijaitsee Kingstonin kaupungissa. Lisäksi sillä on kampukset Narragansettissa, Providencessa ja West Greenwichissä. Yliopistossa on noin 14 500 opiskelijaa. Se perustettiin vuonna 1892 nimellä Rhode Island College of Agriculture and Mechanic Arts.
Aiheesta muualla

Rhode Islandin yliopiston viralliset internetsivut
Virallinen urheilusivu (englanniksi)
Richard Francis-Bruce

Richard Francis-Bruce (s. 12. joulukuuta 1948 Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia) on australialainen elokuvaleikkaaja. Hän on ollut kolmesti ehdolla parhaan leikkauksen Oscar-palkintoon, elokuvista Air Force One, Seitsemän ja Rita Hayworth – avain pakoon. Hän on leikannut myös elokuvan Harry Potter ja viisasten kivi.
Aiheesta muualla

Richard Francis-Bruce Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
René Blondlot

| Prosper-René Blondlot |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 3. heinäkuuta 1849 Nancy, Ranska
Kuollut: 24. marraskuuta 1930 (81 vuotta) Nancy, Ranska
Kansalaisuus:  Ranska
Koulutus ja ura
Instituutti:  Nancyn yliopisto
Tutkimusalue:  Fysiikka
Tunnetut työt:  radioaaltojen nopeus, N-säteet
Prosper-René Blondlot (3. heinäkuuta 1849 Nancy, Ranska – 24. marraskuuta 1930 Nancy, Ranska) oli ranskalainen fyysikko. Hän tuli tunnetuksi magneettikenttien polarisaatiota koskevista tutkimuksistaan, mutta nykyisin hänet muistetaan lähinnä siitä, että hän väitti löytäneensä uuden säteilylajin, N-säteet, jotka kuitenkin pian osoittautuivat virheelliseksi löydöksi.
Elämäkerta

René Blondlot väitteli tohtoriksi kokeellisen fysiikan tutkimuksillaan, jotka hän suoritti Faculté des sciences de Paris'n fysiikan tutkimuslaboratorioissa.
Hän oli huomattava kokeellinen fyysikko, ja hän tuli kuuluisaksi 1890-luvulla ja 1900-luvun alussa kokeidensa ansioista, jotka vahvistivat Heinrich Hertzin vuonna 1893 saamat tulokset magneettikentän polarisaatiosta. Hän myös osoitti kokeellisesti, että radioaaltojen nopeus on suurella tarkkuudella sama kuin valonnopeus.
Hänet muistetaan kuitenkin ennen kaikkea siitä, että hän pani alkuun yhden 1900-luvun kokeellisen fysiikan suurimmista erehdyksistä ilmoitettuaan vuonna 1903 löytäneensä N-säteet. Nämä oletetut säteet saivat nimensä Nancyn yliopiston mukaan, jossa hän opetti. Niiden väitettiin vahvistavan heikon valon valovoimaa. Vuonna 1904 fyysikko Robert Williams Wood paljasti kuitenkin Nature-lehdessä, että ilmiö oli täysin subjektiivinen eikä sillä ollut mitään fysikaalista perustaa: Blondlot väitti havaitsevansa ilmiön silloinkin, kun Wood oli hänen huomaamattaan poistanut laitteistosta prisman, jota Blondlot oli pitänyt sen havaitsemiselle välttämättömänä.
Nimikkokohteita

Parc Blondlot -niminen puisto Nancyssä on nimetty Blondlot'n mukaan.
Käännös suomeksi
Robert J. Bentley

| Robert J>  Bentley |
| --- | --- |

Alabaman 53. kuvernööri
 17. tammikuuta 2011 – 10. huhtikuuta 2017  
Varakuvernööri:  Kay Ivey
Edeltäjä:  Bob Riley
Seuraaja:  Kay Ivey
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. helmikuuta 1943 (ikä 81) Columbiana, Alabama, Yhdysvallat
Puoliso:  Dianne Jones (vih. 1965; ero 2015)
Lapset:  4
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Robert Julian Bentley (s. 3. helmikuuta 1943 Columbiana, Alabama) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, joka toimi Alabaman osavaltion kuvernöörinä 17. tammikuuta 2011 – 10. huhtikuuta 2017. Hän erosi virasta kesken toisen kauden, kampanjavarojen väärinkäyttöön ja salasuhteen peittelyyn liittyneen kohun jälkeen.
Ammatiltaan Bentley on lääkäri, erityisalanaan dermatologia. Hänen poliittinen uransa alkoi vuonna 2002, jolloin hänet valittiin Alabaman edustajainhuoneen jäseneksi.
Rhode Islandin lippu

Rhode Islandin lippu (1897–)
Rhode Islandin lippu on Yhdysvaltain osavaltio Rhode Islandin virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on valkoisella taustalla kultainen ankkuri, jonka alapuolella on sininen nauha, jossa lukee kultaisin kirjaimin osavaltion motto ”Hope” (suom. Toivo). Näitä ympäröi 13 kultaista tähteä, jotka symboloivat Yhdysvaltain 13 alkuperäistä osavaltiota. Toisinaan lippuun lisätään myös kultainen reuna. Lipun mittasuhteet ovat 29:33.
Nykyinen lippu otettiin käyttöön 1. marraskuuta 1897
Edelliset liput

1877–1882
1882–1897
Robert Indiana

Robert Indiana
Robert Indiana työskentelee Mainessa
Robert Indiana (omalta nimeltään Robert Clark, 13. syyskuuta 1928 New Castle, Indiana –  19. toukokuuta 2018) oli yhdysvaltalainen pop-taiteilija.
Indiana muutti New Yorkiin vuonna 1954 ja kiinnostui pop-taiteesta. Hän ryhtyi käyttämään kaupallisessa taiteessa huomiota herättäviä kuvia, joissa oli nähtävissä eksistentialistisia piirteitä. Ajan myötä hänen tekniikkansa kehittyi ja hänen töissään on usein yksinkertaisia, selkeitä ikonimaisia sanoista ja numeroista muodostuvia kuvia. Indiana tunnetaan myös Milwaukee Bucks -joukkueen kotikenttänä toimineen koripallokentän ainutlaatuisesta maalauksesta. Puolet kentästä on suuren M-kirjaimen peitossa. Taipei 101 -pilvenpiirtäjän aulassa oleva veistos 1–0 (vuodelta 2002) muodostuu monivärisistä numeroista, jotka kuvaavat maailmankaupan kulkua ja ihmiselämän kuvioita.
Indiana on työskennellyt myös lavastajana ja pukusuunnittelijana ja hän esiintyy Andy Warholin elokuvassa Eat, joka koostuu yhdestä 45 minuutin mittaisesta kohtauksesta, jossa Indiana syö sientä.
Käännös suomeksi
Pragmatistinen kasvatusfilosofia

Pragmatistinen kasvatusfilosofia on teorioiden käytännön toimivuutta ja käytäntöön välittömästi sitoutuvuutta, yhteisöllisyyttä, ongelmalähtöistä oppimista ja demokratiaa painottava kasvatustieteen ajatussuuntaus.
Kasvatusfilosofia

Filosofian osa-alueiden jaottelussa teoreettiseen ja käytännölliseen filosofiaan, sijoittuu kasvatusfilosofia ennen kaikkea käytännöllisen filosofian piiriin.Kasvatusfilosofiassa voidaan nähdä analyyttinen ja normatiivinen haara. Pragmatistinen kasvatusfilosofia on esimerkiksi hermeneuttisen kasvatusfilosofian ohella yksi normatiivisista suuntauksista.
John Deweyn määrittelemänä kasvatusfilosofia on kasvatuksen yleinen teoria, joka määrittelee ongelmia ja tuottaa ehdotuksia niiden ratkaisemiseksi. Kasvatuksen luonteesta esitettyjä hypoteeseja on aina empiirisesti koeteltava. Pragmatistinen kasvatusfilosofia ei siis tyydy esittämään muotoilujaan käsitteellisesti.
Juuret kielitieteellisessä pragmatismissa

Pragmatismi (pragmatism) on alkujaan Charles S. Peircen kielitieteellisessä merkityksen tarkastelussa käyttämä termi. Käsitys objekteista perustuu pragmatismin mukaan siihen, miten nämä objektit vaikuttavat. Merkityksen siis tulee olla kokemuksellista, ei esimerkiksi määritelmään nojaavaa. William James ja John Dewey laajensivat pragmatismin totuusteoriaksi, jota uuspragmatistit kuten Richard Rorty, Hilary Putnam ja Robert Bramdom ovat kehitelleet edelleen. Ideoiden ja käsitysten totuudellisuutta arvioidaan sen perusteella, kuinka toimivia ne ovat käytössä.Peirce itse otti vuonna 1905 käyttöön muodon ”pragmatisismi” (pragmaticism).
Eräät ennen Peirceä ja Jamesia eläneet ajattelijat ovat kirjoittaneet hieman samansuuntaisista ajatuksista, mitä Peirce ja James myöhemmin esittivät. Esimerkiksi Alexander Bain tutki yhteyksiä uskomusten, käyttäytymisen ja taipumusten välillä. Bain esitti, että uskomus on väittämä, jonka mukaisesti henkilö on valmistautunut toimimaan.
Juuret kielitieteellisessä pragmatismissa > Chicagon pragmatismi

Deweyn ympärille muodostui tämän Chicagon kautena (1894-1904) tutkijaryhmä, jossa näkyviä jäseniä olivat George H. Mead, James Rowland Angell, James Hayden Tufts ja Edward Scribner Ames. Heistä Mead, Angell ja Tufts edustivat kokeellista psykologiaa, Ames puolestaan väitteli tohtoriksi uskontotieteestä. Ryhmän toimintaa ja sen kehittelemää näkemystä on kutsuttu Chicagon pragmatismiksi tai Chicagon kouluksi.Sitä ei pidä sekoittaa sosiologian alan Chicagon koulukuntaan.
Ihmiskäsitys

Filosofi Sami Pihlströmin mukaan pragmatistit korostavat toiminnallista ja arvosidonnaista kuvaa ihmisestä todellisuuteen monenlaisten käytäntöjen kautta kiinnittyvänä olentona, joka älyllisen ongelmanratkaisutoimintansa avulla pyrkii toteuttamaan erilaisia inhimillisiä pyrkimyksiään ja siten selviytymään ongelmallisista tilanteistaan.
Pragmatismissa filosofiset käsitteet ja ongelmat nähdään kiinteästi käytäntöön kietoutuvina, ”käytäntöpitoisina”. Ihmisten ajatellaan toimivan monenlaisten käytännöllisten näkökohtien ja tavoitteiden ohjaamina, ja nämä tavoitteet säätelisivät sitä, millaisina todellisuus ihmisille hahmottuisi. Pragmatismissa kyseenalaistetaan teorian ja käytännön välinen raja.
Pragmatismissa ei tehdä eroa käytännöllisen ja teoreettisen järjen välillä. Siinä ei myöskään ontologisesti erotella tosiasioita ja arvoja. Sekä tosiasioilla että arvoilla on kognitiivinen sisältö: tieto on jotain mitä meidän tulisi uskoa, arvot taas ovat hypoteeseja siitä, mitkä teot ovat hyviä. Pragmatistinen etiikka on yleisesti ottaen humanistista, koska se ei katso moraalilla olevan muuta koetinta kuin se, mikä on tärkeää meille ihmisinä. Sen perusajatus on melko suoraviivainen: hyviä arvoja ovat ne, joille meillä on hyvät syyt. Tällainen pragmatistinen etiikka on vanhempaa kuin esimerkiksi Jerome Schneewindin  ja John Searlen ajattelu, joka painottaa myös arvojen ja tosiasioiden samankaltaisuuksia.
William Jamesin panosta etiikkaan, sellaisena kuin se on esitetty hänen esseessään The Will to Believe, on usein pidetty virheellisesti puheenvuorona relativismin ja irrationalismin puolesta. Realistisemmin hän katsoo, että etiikkaan sisältyy aina tietty määrä luottamusta tai uskoa, emmekä voi aina odottaa riittävää todistusaineistoa, kun teemme moraalisia päätöksiä.
Klassisista pragmatisteista John Dewey kirjoitti laajimmin moraalista ja demokratiasta Artikkelissaan Three Independent Factors in Morals[12] hän pyrki yhdistämään moraalin kolme perusnäkökulmaa: oikea, hyve ja hyvä. Hän katsoi, että kaikki kolme tarjoavat merkityksellisiä tapoja tarkastella moraalisia kysymyksiä ja että näiden kolmen näkökulman välillä on sellainen mahdollisuus ristiriitoihin, jota ei aina voida ratkaista.[13]
Dewey myös arvosteli jaottelua keinoihin ja päämääriin, mikä oli hänen mukaansa vastuussa jokapäiväisen työelämämme ja koulutuksemme huonontumisesta, kun sekä työelämä että koulutus nähdään vain keinoina päästä päämääriin. Dewey painotti työn merkityksellisyyttä ja koulutusta elämänä, ei pelkästään elämään valmistautumisena.
Dewey vastusti monia muita aikansa filosofisia suuntauksia, ennen kaikkea Alfred Ayerin emotivismia. Dewey näki etiikan kokeellisena tutkimusalana, ja katsoi, ettei arvoja voida luonnehtia parhaiten tuntemuksina tai imperatiiveina, vaan hypoteeseina siitä, mitkä teot johtavat tyydyttäviin lopputuloksiin. Tästä seuraa myös, että koska emme aina ole varmoja siitä mitä haluamme, tai emme tiedä onko se mitä haluamme jotain mikä tyydyttäisi meitä parhaiten, etiikka on erehtyväinen hanke.
Pragmatistinen tietoteoria

Kaikkea pragmatistista tietoteoriaa kuvaa käytännöllisten seurausten painotus. Olennaista on se, kuinka teoreettiset ajatukset vaikuttavat ihmisten elämään yleensä ja tutkimustyöhön erityisesti. Pragmatistit ovat sitoutuneita sellaiseen tietoteoreettiseen viitekehykseen, joka yhdistää kausaliteetin toimintaan tai järkeen.
Pragmatistisen tietoteorian mukaan tutkimus tulkitaan keinoksi, jonka avulla ihminen voi saada otteen ympäristöstään. "Todellinen" ja "totuus" ovat tämän ajattelun mukaan vain nimityksiä, jotka ovat käyttökelpoisia tutkimuksessa, mutta joita ei voi ymmärtää tutkimustilanteen ulkopuolella. Pragmatistinen tietoteoria on psykologistista, mutta myös realistista: se olettaa ulkoisen maailman olevan olemassa itsessään ihmisestä riippumatta. Tätä ulkoista maailmaa pragmatismi lähestyy toiminnan avulla.
Pragmatistien mukaan totuus määräytyy sen mukaan, mikä pitkällä aikavälillä tuottaa ihmiskunnalle eniten hyötyä. Heidän mukaansa uskomuksien oikeutus, niiden ”totuus” ja ”epätotuus” mitataan sillä, kuinka hyödyllisiä ne ovat tutkimuksessa ja toiminnassa. Pragmatistit eivät ajattele, että uskomusten tulisi kuvata todellisuutta ollakseen tosia. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kaikki hyödyllinen tai toimiva olisi välittömästi totta. Pragmatistien mielestä teorioiden pohjalta pitäisi aina voida tehdä ennustuksia ja käytännön kokeita. Näin ihmisten erilaiset tarpeet lopulta määrittäisivät inhimillisen tutkimuksen kohteet.
Pragmatistinen kasvatusfilosofia

Pragmatismi pitää ajatuksien ja teorioiden arvona ja totuusmittarina niiden käytännöllistä merkitystä. Se, mikä käytännössä osoittautuu hyödylliseksi tai palkitsevaksi, on myös totta ja oikeaa. Pragmatistinen lähestymistapa koettuun ja elettyyn todellisuuteen on kokemuksellinen. Lähestymistapa vaatii testaamaan teoriat ja ajatukset käytännössä.
Kasvatuskäsityksiä ja –teorioita arvioidaan niiden edistyksellisyyden perusteella. Keskeistä on se, miten niiden ajatellaan edistävän ihmiskunnan kehitystä. Pragmatismi liittyy kasvatusajattelussa progressivismiksi kutsuttuun oppisuuntaan. Deweyn mukaan mielekkään kasvatuksellisen suunnittelun edellytys on filosofinen analyysi. Dewey ajatteli, että vain perinteisiin ja olemassa oleviin institutionaalisiin rutiineihin perustuva kasvatus merkitsee kehityksen pysähtymistä ja kasvatuksen alistamista perinteen keinotekoiseen muuttumattomuuteen. Hänen mukaansa valistunut kasvatuskäytäntö kuitenkin edellyttää käytännön ja kokemusten vaatimusten ja niiden ymmärtämisen mukaisesti kehittyvää ja alati muutosvalmista kasvatusfilosofiaa ja -ajattelua.
Pragmatistisessa kasvatusajattelussa on kolme keskeistä käsitettä. Ne ovat kokemus, kasvu ja sosiaalisuus.
Pragmatistinen kasvatusfilosofia > Kokemus

Pragmatismiin liittyy ajatus, että maailma ei ole olemassa absoluuttisesti ja muuttumattomasti irrallaan inhimillisestä kokemuksesta ja käytännöistä. Todellisuuden luonteen selvittääkseen ihminen tarvitsee monipuolista käytännöllistä kokemusta. Kokemuksien kautta ihminen oppii, miten ideat toimivat käytännössä ja minkälaisiin ongelmiin ne voivat johtaa.
Käytännölliseen kokemukseen perustuvat uskomukset auttavat ihmistä kehittymään korkeammalle toiminnan tasolle. Esimerkiksi ongelmanratkaisutilanteissa toimivaksi osoittautuva ajatus auttaa ihmistä saamaan yhteyden välittömään kokemukseen, ja vapauttaa hänet vastaavissa tilanteissa uuden pohdinnan tarpeesta. Tietyn idean ongelmanratkaisukykyä ja siten sen kykyä auttaa ihminen takaisin oman välittömän kokemuksensa yhteyteen voidaan pitää idean totuuden arviointiperusteena. Totuus on näin ajatellen idean kykyä integroida yksilön kokemukset.
Pragmatismin mukaan totuus on kuitenkin muuttuva, sillä tilanteet eivät toistu samanlaisina ja ihmisen elämää ohjaavat periaatteet muuttuvat historiallisen kehityksen vaikutuksesta. Tietyissä tilanteissa toimineet ideat ja ratkaisut eivät välttämättä toimi enää uusissa yhteyksissä. Siten ihminen ja hänen tapansa mieltää maailma nähdään pragmatismissa jatkuvan muutoksen alaisina. Myös kasvatuksessa menestyksekkäät periaatteet muuttuvat historian saatossa, koska ideoita joudutaan soveltamaan koko ajan uudelleen. Joskus yhteiskunnalliset muutokset ovat niin rajuja, että ideat joudutaan vaihtamaan kokonaan uusiin.
Pragmatistinen kasvatusfilosofia > Kasvu

Arvot ovat riippuvaisia kokemuksista, ja ne muuttuvat koko ajan uusien kokemusten ja perinteiden välisessä jännitteessä. Tämän vuoksi pragmatistisessa kasvatusajattelussa arvojen ajatellaan olevan suhteellisia, aikaan sidottuja ja muuttuvia. Arvojen työstämistä on tehtävä koko ajan uusien tilanteiden asettamien haasteiden vuoksi.
Deweyn ajatteli, että kasvu on kaikkien pragmatististen arvojen ydin. Merkittävää on kasvun, kehityksen ja edistyksen prosessit. Elämän tarkoituksena on aina pysyvä täydellistymisen, kypsymisen ja kehittymisen prosessi; ei täydellisyys lopullisena päämääränä.
Kasvatus on kasvua, näkökulmien laajenemista ja uusien toimintatapojen oppimista. Oppiminen on sidoksissa arvoihin, ja auttaa opiskelijaa kasvamaan ohjaten häntä tavoittelemaan syvimpiä kiinnostuksensa kohteita pitkäjänteisesti.