stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lapsen kaltoinkohtelu
Lapsen kaltoinkohtelu moniulotteisena ongelmana > Lapsiin kohdistuva väkivalta laitoksissa ja instituutioissa > Lapsiin kohdistuva väkivalta koulussa

Eräitä merkittäviä ympäristöjä kodin ohella missä lapset kokevat väkivaltaa tai ovat itse sen tekijöinä ovat koulut ja oppilaitokset. Esimerkiksi koulukiusaamista käsittelevissä tutkimuksissa on käynyt ilmi, että lasten ja nuorten kokeman väkivallan määrä Suomessa on lisäksi eräiden tutkimusten mukaan esimerkiksi naapurimaitamme Ruotsia ja Norjaa huomattavasti suurempi.
Kouluväkivallan osalta on lisäksi puhuttu lähinnä vain lasten toisiinsa kohdistamasta väkivallasta josta on puhuttu kiusaamisen ja koulukiusaamisen käsitteillä. näitä käsitteitä on arvosteltu siitä, että kiusaamisen ja koulukiusaamisen käsitteet hämärtävät käsitystä siitä, että kyseessä on väkivalta joka on määritelty rikokseksi. Koulukiusaamisen ohella on puhuttu lähinnä vain lasten opettajiin ja aikuisiin kohdistamasta väkivallasta, mutta keskustelu ja tutkimus esimerkiksi opettajien lapsiin kohdistamasta väkivallasta on erittäin vähäistä tai puuttuu lähes kokonaan.
Sekä koululainsäädäntö että uusi lastensuojelulaki ovat tuoneet uusia mahdollisuuksia edellyttää koulukiusaamiseen puuttumista. Muun muassa eräitä kuntia on haastettu oikeuteen siitä, että ne eivät ole puuttuneet riittävästi koulussa tapahtuviin kiusaamis- ja väkivaltailmiöihin.
Lapsen kaltoinkohtelu moniulotteisena ongelmana > Lapsiin kohdistuva väkivalta laitoksissa ja instituutioissa > Lapsiin kohdistuva väkivalta lasten hoito ja -suojelulaitoksissa

Eräs vaietuin lapsiin kohdistuvan väkivallan muoto on ja on ollut laitoksissa tapahtuva kaltoinkohtelu ja väkivalta. Tämän väkivallan esilletuloa on väitetty estävän muun muassa se, että siihen syyllistyvät henkilöt ovat usein lasten- ja nuortenhuollon, nuorisotyön, sosiaalityön ja lastenpsykiatrian ammattilaisia. Pahimmillaan tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että puuttellisten kasvuolojen tai lapseen kohdistuneen väkivallan takia huostaanotettu ja laitokseen sijoitettu nuori joutuu uudelleen kaltoinkohdelluksi ja erityyppisen väkivallan kohteeksi sijoituspaikassaan.
Erityisesti laitosten valvontaa on arvosteltu. Sekä laitosten säätelyn että valvonnan on väitetty, osin perustellusti, olevan tehotontä ja riittämätöntä. Valvontaviranomaiset ovat ryhtyneet selvittämään tapauksia lähinnä vasta kanteluiden pohjalta; kuten tuoreessa tapauksessa: "Sairaanhoitopiirin lastenpsykiatrian yksikössä epäasianmukainen tutkimus- ja hoitokäytäntö" [Päätös 24.2.2011] Valvira. Myös Lapsen oikeuksien sopimuksen mukainen lapsen osallisuus ja kuuleminen häntä koskevassa asiassa jää usein puutteelliseksi tai puuttuu kokonaan, kuten em. esimerkissä: "Valvira katsoo, ettei voida pitää asianmukaisena, että lasta säännönmukaisesti jätetään kuulematta omassa asiassaan."
YK:n näkemyksen mukaan väkivalta ja lasten hyväksikäyttö eri muodoissaan on laitoksissa niin yleistä, että se suosittelee laitoksille vaihtoehtoisten ratkaisujen etsimistä väkivaltakokemusten välttämiseksi. (World Report on Violence against Children 2006) (Arkistoitu – Internet Archive).
Lastensuojelun laitoksista erityisesti vammaislaitokset ovat nousseet viime aikoina otsikoihin kun useita naispuolisia sairaanhoitajia on epäilty ja tuomittu muun muassa henkirikoksista.
Lapsen kaltoinkohtelu moniulotteisena ongelmana > Lapsiin kohdistuva väkivalta laitoksissa ja instituutioissa > Lapsiin kohdistuva väkivalta sijaisperheissä

Lapsiin voi kohdistua erityyppistä kaltoinkohtelua ja väkivaltaa myös sijaisperheissä, asia josta puhutaan myös riittämättömästi.
Lapsen kaltoinkohtelu moniulotteisena ongelmana > Lapsiin kohdistuva väkivalta laitoksissa ja instituutioissa > Lapset koekaniineina lääketutkimuksissa

Pieniä lapsia käytetään koehenkilöinä muun muassa rokotetutkimuksissa . Autistisiin lapsiin kokeillaan vain aikuisilla testattuja antipsykootteja.  Autismin historia on ollut väärinkäsitysten historiaa. Aiemmin lapsiin on kokeiltu jopa erilaisia huumeita .
Lapsen kaltoinkohtelu moniulotteisena ongelmana > Lapsiin kohdistuva väkivalta laitoksissa ja instituutioissa > Rasistinen syrjintä lapsia kohtaan

Pelastakaa Lapset -järjestön mukaan vähemmistöihin kuuluvien nuorten kohtaamat ennakkoluulot ovat yleisiä. Vuonna 2014 tehdyn Lasten ääni -kyselyn perusteella kiusaamista ja syrjintää tapahtuu eniten koulussa. Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttila toteaa, että rasismi ei kosketa pelkästään maahanmuuttajataustaisia lapsia vaan paha olo tarttuu ja luottamus aikuisiin saattaa heiketä. Kokemuksista olisi tärkeä keskustella.
Seuraukset

Lapsuudessa kaltoinkohtelua kokeneilla esiintyy aikuisena tavallista enemmän fyysisisiä sairauksia ja oireita, lihavuutta, kognitiivisia ongelmia sekä psyykkisiä sairauksia ja oireita sekä taloudellisia ongelmia.tarvitaan parempi lähde
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lapsen kaltoinkohtelu Wikimedia Commonsissa
Kimbiseoga wae geureolkka

| Kimbiseoga wae geureolkka> 김비서가 왜 그럴까 |
| --- | --- |
Tyyli:  draama
Kestoaika:  70 min
Pääosissa:   Park Seo-joon  Park Min-young 
Alkuperämaa:   Korean tasavalta
Alkuperäiskieli:  korea
Verkko:   tvN
Esitetty:  6. kesäkuuta 2018 – 26. heinäkuuta 2018
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Bon Factory
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Kimbiseoga wae geureolkka (hangul: 김비서가 왜 그럴까, engl. What Wrong with Secretary Kim?) on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Park Seo-joon ja Park Min-young.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Park Seo-joon  | … |  Lee Young-joon/Lee Sung-hyun   |
|  Park Min-young  | … |  Kim Mi-so   |
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Klippan

| Klippan |
| --- | --- |
 Klippanin rautatieasema.
 Klippan
 Koordinaatit: 56°08′N, 13°07′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Klippanin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  5,00 km²
Väkiluku:  8 116
 – Väestötiheys:  1 623,2 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Klippan on samannimisen Klippanin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 116 asukasta.
Klippan oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Väestönkehitys

| Klippanin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 5 254 | 5 254 |
| 1965 | 1965 |    | 6 269 | 6 269 |
| 1970 | 1970 |    | 7 038 | 7 038 |
| 1975 | 1975 |    | 7 762 | 7 762 |
| 1980 | 1980 |    | 8 053 | 8 053 |
| 1990 | 1990 |    | 7 922 | 7 922 |
| 1995 | 1995 |    | 7 920 | 7 920 |
| 2000 | 2000 |    | 7 405 | 7 405 |
| 2005 | 2005 |    | 7 778 | 7 778 |
| 2010 | 2010 |    | 8 116 | 8 116 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Klippan kasvoi yhteen Söndrabyn kanssa vuonna 1975.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Skånen läänin kuntien keskustaajamat
Klintoniat

| Klintoniat |
| --- | --- |
 Clintonia uniflora.
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Lahko::  Liliales
Heimo::  Liljakasvit
Suku::  Klintoniat Clintonia  Raf.
Katso myös
   Klintoniat Wikispeciesissä   Klintoniat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Klintoniat (Clintonia) on liljakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on viisi lajia. Ne ovat monivuotisia juurakollisia ruohoja, joiden kukintovana kasvaa ehyiden lehtien muodostamasta lehtiruusukkeesta. Klintonialajeista neljä esiintyy luonnonvaraisena Yhdysvalloissa ja Kanadassa, yksi laji (Clintonia udensis) Itä-Aasiassa. Sukuun kuuluvat puutarhaperennana viljellyt lajit keltaklintonia (Clintonia borealis) ja sarjaklintonia (Clintonia umbellulata).
Lajit

Clintonia andrewsiana
keltaklintonia (Clintonia borealis)
vuoriklintonia (Clintonia udensis)
sarjaklintonia (Clintonia umbellulata)
Clintonia uniflora
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Clintonia
Suomen Lajitietokeskus: Klintoniat – Clintonia
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Clintonia (englanniksi)
ITIS: Clintonia (englanniksi)
Flora of China: Clintonia (englanniksi)
M/S Georg Ots

| M/S Georg Ots |
| --- | --- |
 M/S Georg Ots vuonna 1998.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Lippuvaltio:   Neuvostoliitto (1980–1991)  Viro (1991–2002)  Venäjä (2002–2014)
Kotipaikka:  Tallinna (1980–2002) Pietari (2002–2011) Vladivostok (2011–2014)
IMO-numero:  7625835
MMSI-numero:  273446420
Tunnuskirjaimet:  UDVC
Rakennustelakka:  Stocnia Szczecinska im Adolfa Warskiego, Stettin, Puola
Rakennusnumero:  B 493-1/1
Kölinlasku:  23. huhtikuuta 1979
Vesillelasku:  10. marraskuuta 1979
Luovutettu:  25. toukokuuta 1980
Status:  romutettu vuonna 2014
Tekniset tiedot
Pituus:  134 m
Leveys:  21,0 m
Syväys:  5,7 m
Bruttovetoisuus (GT):  12 549
Koneisto:  4 × Sulzer-Zgoda 6 LZ40/48 -dieselmoottoria
Akseliteho:  12,8 MW
Nopeus:  18 kn
Lastikapasiteetti:  315 m
Sisaralukset:  M/S Dmitri Šostakovitš M/S Leo Tolstoi M/S Kristina Katarina M/S Mihail Suslov M/S Mihail Šolohov M/S Konstantin Tšernenko
Lähteet:  
M/S Georg Ots oli virolaisen laulaja Georg Otsin mukaan nimetty matkustaja-autolautta, joka liikennöi Helsingin ja Tallinnan välillä vuosina 1980–2000. Alus rakennettiin Puolassa vuonna 1979. Se aloitti liikennöinnin vuonna 1980 ja kulki alun perin Neuvostoliiton lipun alla, ja sitä operoi Estonian Shipping Company (ESCO) vuoteen 1989 saakka. Alus toimi saman omistajan alaisuudessa mutta vuodesta 1994 Tallink-varustamon liikennöimänä. Alus myytiin Venäjälle, ja joulukuusta 2002 alkaen se liikennöi Venäjän valtion omistuksessa Pietari–Kaliningrad-reittiä ja elokuusta 2010 lähtien pitkin Koillisväylää Pietari–Vladivostok-reittiä.
Vuoden 2013 alusta lähtien laiva oli Zhoushanin telakalla (Asia Pacific Dockyard Co., Ltd), ja kesäkuussa 2014 Viron yleisradio kertoi, että laivan vuokrannut kiinalaistaho on romuttanut sen laittomasti.
Reippaasta meiningistään tunnettu laiva esiintyy myös Juice Leskisen kappaleessa ”Eesti (On My Mind)”. Suomalaisturistien lisäksi laivaa on käyttänyt tukikohtanaan myös Neuvostoliiton johtaja Mihail Gorbatšov, joka seurueineen matkusti aluksella Reykjavikiin saakka huipputapaamiseen Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin kanssa lokakuussa vuonna 1986.
M/S Georg Ots on toinen seitsemästä vuosina 1980–1986 valmistetusta sisarlautasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Georg Ots Wikimedia Commonsissa
Katajajärvi (Kouvola)

| Katajajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°10′06″N, 26°50′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Repoveteen 
Järvinumero:  14.981.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77,5 m  
Pituus:  1 km  
Leveys:  300 m  
Rantaviiva:  2,402 km  
Pinta-ala:  13,726 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKatajajärvi 
Katajajärvi on Kymenlaaksossa Kouvolassa Repoveden kansallispuiston lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,7 hehtaaria. Se sijaitsee kallioalueen alavassa laaksossa. Itärannasta kohoaa 30 metriä ylemmäksi pieni kalliomäki, josta laskee järveen jyrkkä rinne. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rantoja seuraa polut, jotka ovat kansallispuiston retkeilijöiden kulkuttamia.
Luontoarvoja

Järvi sijaitsee Repoveden kansallispuiston yhteydessä olevalla Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueella. Sen rantametsät kuuluvat suojelualueeseen mutta ei sen vesialue. Retkeilypolkujen reitistö kiertää järven eteläosan ympäri ja haarautuu etelään Kapiaveden rantaan, kaakossa Tervajärven suuntaan ja lännessä se kiertää Katajavuoren huipun kautta. Vuorella on hieno näköalapaikka. Järven koillisrannassa on nuotiopaikka ja käymälä.
Todisteita varhaisesta viljelystä

Vuonna 2004 otettiin Katajajärven pohjasedimentistä kairausnäyte, jonka tutkimuksissa paljastui järven ympäristössä kaksi varhaisen viljelytoiminnan aikakautta. Vaikka todisteet koskevatkin vain Katajajärven lähialueita, voidaan ilmiö laajentaa koskemaan koko Repoveden kansallispuiston länsialueita. Ensimmäinen viljelykausi alkoi noin 4 000 vuotta sitten ja kesti noin 900 vuoden ajan. Kaskiviljelyyn viittavien kasvien siitepöly kuului suolaheinälle ja nokkoselle, mutta yksittäisiä ohran siitepölyäkin löytyi. Seuraava viljelykausi alkoi 660 eaa., jolloin viljeltiin varmuudella ainakin ohraa ja vuonna 470 eaa. myös ruista. Avomaiden suuresta määrästä kertoo taas suolaheinän, nokkosen ja heinäkasvien suuret siitepölymäärät. Näiden määrä alkoi vähentyä 260 eaa., mutta ohraa ja hamppua on viljelty vähäisemmässä määrin 190 jaa. asti. Viimeinen viljelyjakso alkoi keskiajalla 1200-luvulla ja se jatkuu edelleen.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Repoveden–Luujärven alueeseen (14.981) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 77,5 metriä mpy. Järven laskuoja alkaa järven pohjoispäästä ja laskee Repoveden Kuutinlahteen.
Mackinac Bridge

| Mackinac Bridge |
| --- | --- |

Ajokaistoja:  neljä autokaistaa Interstate 75
Ylittää:  Mackinacinsalmi
Sijainti:  Mackinaw City ja St. Ignace, Michigan
Ylläpitäjä:  Mackinac Bridge Authority
Siltatyyppi:  riippusilta
Pisin jänneväli:  1 158 m
Pituus:  8 038 m
Leveys:  20,7 m
Korkeus:  168,25 m
Alituskorkeus:  47 m
Avattu liikenteelle:  1. marraskuuta 1957

Koordinaatit:  45.816389°N, 84.7275°W
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Mackinac Bridge on Yhdysvalloissa Michiganin osavaltiossa sijaitseva riippusilta, joka ylittää Mackinacinsalmen ja yhdistää Michiganin ylemmän ja alemman niemimaan toisiinsa. Se on maailman viidenneksi pisin riippusilta, ja valmistuessaan 1957 se oli maailman pisin kunnes New Yorkiin valmistui 1965 sitä pidempi Verrazano-Narrows Bridge. Verrazano-Narrows ei ole pidempi, mutta siinä on pidempi jänneväli, ts. kahden tolpan väli.
Mackinac Bridgen pituus on 8 038 metriä ja korkeus 168 metriä. Suurin alituskorkeus on 47 metriä. Silta johtaa St. Ignacen kaupungista pohjoisessa Mackinaw Cityyn etelässä. Sitä on suunniteltu jo 1880-luvulta lähtien,[lähde? ] mutta sen rakennustyöt aloitettiin 7. toukokuuta 1954. Silta avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1957. Sillan suunnitteli David B. Steinman.
Mackinac Bridge yöllä.
Silta korvasi lauttayhteyden, joka kykeni kuljettamaan noin 400 autoa tunnissa. Ruuhka-aikoina Mackinacin salmen molemmille rannoille muodostui jopa 20 kilometrin lauttajonoja.
Kirsi Leivo

| Kirsi Leivo> Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja |
| --- | --- |
 1. syyskuuta 2018–  
Edeltäjä:  Juhani Jokinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 1968 (ikä 55–56) Turku, Suomi
Tiedot
Koulutus:   oikeustieteen kandidaatti, Helsingin yliopisto (1992)  Master in European Community Law (LL.M.), College of Europe (1994)  eMBA (2011) 
Kirsi Leivo (o.s. Komi; s. 1968 Turku) on suomalainen virkamies, juristi ja oikeustieteilijä. Hän on toiminut Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) pääjohtajana syyskuusta 2018 lähtien. Pääjohtajan kausi kestää viisi vuotta, joten Leivon kausi on päättymässä elokuussa 2023. Ennen nimitystään pääjohtajaksi Leivo työskenteli vuodesta 2001 lähtien johtajana KKV:ssa ja sen edeltäjässä Kilpailuvirastossa. Aikaisemmin hän on työskennellyt asianajotoimisto Hannes Snellmanilla ja Euroopan komission oikeudellisessa yksikössä.
Yksityiselämä

Kirsi Leivo asuu Helsingissä. Hänen isänsä on Osuuspankkien Keskusosakepankin entinen pääjohtaja Pauli Komi. Leivon perhe on sateenkaariuusperhe, jossa on kaksi lasta. Lisäksi perheeseen kuuluu aikuinen poika, jolla on kolme lasta.
Julkaisuja

Kirsi Leivo, Timo Leivo, Hannele Huimala & Mikko Huimala: EU:n ja Suomen kilpailuoikeus.  Helsinki:  Talentum, 2012.  ISBN 978-952-14-1739-9.
Kirsi Leivo & Timo Leivo: Euroopan yhteisön kilpailuoikeus.  Helsinki:  Lakimiesliiton kustannus, 1997.  ISBN 951-640-927-X.
Kirsi Leivo: The need for an exclusive external competence of the European Community with regard to international trade in services.  Brussels:  Presses Interuniversitaires Europeennes, 1996.  ISBN 90-5201-622-4.
Kirsi Leivo, Timo Leivo & Sari Mäkelä: Valtion kansainvälisoikeudellinen vastuu : oikeudenvastaisuuden poistavat olosuhteet, syyksiluettavuus, vastatoimet.  Helsinki:  Ius gentium, 1995.  ISBN 951-95253-9-4.
MOA-2009-BLG-387L

| MOA-2009-BLG-387L> Fyysiset ominaisuudet |
| --- | --- |
Spektriluokka:  M
Massa:  0,19 M☉
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Jousimies
Rektaskensio (J2000):  17h 53m 51s
Deklinaatio (J2000):  -33° 59' 25?
Etäisyys:  5700 (± 2200)
MOA-2009-BLG-387L on punainen kääpiötähti Jousimiehen tähdistössä, jota kiertää varmistettu eksoplaneetta. Planeetta havaittiin gravitaatiolinssiä käyttämällä.
Planeetta

Ainoa tunnettu planeetta on MOA-2009-BLG-387Lb, jonka massaksi arvioidaan 2,6 kertaa Jupiterin massa, mutta arvio on hyvin epävarma.
| Planeetta (tähdestä lukien) | Massa (MJ) | Kiertoaika (d) | Etäisyys (AU) | Eksentrisyys (radan soikeus) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  b  | 2,6 | 1970 | 1,8 |  ? |
Kiinteistörahasto

Kiinteistörahasto tarkoittaa rahastomuotoisesti toimivaa epäsuoran kiinteistösijoittamisen muotoa.
Kiinteistörahastot ovat Suomessa yhtiömuotoisia. Ulkomailla ne voivat olla myös trusteja.
Käsite REIT (Real Estate Investment Trust) tarkoittaa yleensä osakeyhtiömuotoista erityisen verokohtelun piirissä olevaa kiinteistörahastoa. REIT-yhtiöt ovat usein pörssilistattuja. Käsitteeseen REIT saatetaan toisinaan lukea osakeyhtiöiden lisäksi muitakin oikeudellisia rakenteita.
Kiinteistörahastot Suomessa

Suomessa kiinteistörahasto voi olla yhtiömuodoltaan joko julkinen osakeyhtiö tai kommandiittiyhtiö.
Ensimmäiset kiinteistörahastot on perustettu Suomeen vuonna 2005. Ensimmäinen kiinteistörahasto on ollut CapMan Real Estaten perustama rahasto.
Suomen kiinteistörahastolaissa kiinteistörahastolla tarkoitetaan sen lain mukaisesti toimivaa julkista osakeyhtiötä tai kommandiittiyhtiötä. Lain mukaan yleisö osallistuu sijoittamiseen hankkimalla rahastoyhtiön osakkeita tai osuuksia. Yhtiö sijoittaa varat pääasiassa kiinteistöihin tai kiinteistöarvopapereihin. Kiinteistörahastolain mukaisen rahaston tarkoitus ei ole rakentaa tai jalostaa kiinteistöjä.
Kiinteistörahastot Suomessa > Osakeyhtiömuotoinen kiinteistörahasto (REIT)

Suomalaista kiinteistörahastoa, jonka yhtiömuoto on julkinen osakeyhtiö, voidaan kutsua nimellä REIT. Kiinteistörahastolain mukaan yhtiö on listattava pörssiin kolmen vuoden kuluessa toiminnan aloittamisesta.
Osakeyhtiömuotoinen kiinteistörahasto on verovapaa, jos tietyt ehdot täyttyvät. Yhtiön on toimittava kiinteistörahastolain mukaisesti ja sijoitettava pääasiassa asuinkiinteistöihin. Yhtiö ei voi harjoittaa muuta kuin vuokrausta ja eräitä kiinteistöihin liittyviä toimintoja. Yhtiön on jaettava osinkoina vähintään 90 % voitostaan (ilman realisoitumattomia arvonmuutoksia). Vaikka yhtiö itse nauttii verovapautta, osinko on saajalleen kokonaan veronalaista tuloa.
Suomessa Orava Asuntorahasto oli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa pörssinoteerattu kiinteistörahasto. Ensimmäiset osakeyhtiömuotoiset pörssinoteeratut kiinteistörahastot on luotu Yhdysvalloissa 1960-luvulla.
Kiinteistörahastot Suomessa > Kommandiittiyhtiömuotoinen kiinteistörahasto

Kiinteistörahasto voi toimia myös kommandiittiyhtiönä. Halutessaan yhtiö voi hakeutua kiinteistörahastolain soveltamisalan piiriin. Tämä ei kuitenkaan ole välttämätöntä. Jos yhtiö ei näin tee, sillä on enemmän toimintavapauksia.
Kommandiittiyhtiömuotoisia rahastoja koskee yhdenkertainen verotus. Rahastoa itseään ei veroteta. Sen tulos jaetaan verotettavaksi osakkailla. Osakkaan verotuksessa rahaston laskennallinen tulos on osakkaan elinkeinotuloa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kiinteistörahastolaki (19.12.1997/1173)
Laki eräiden asuntojen vuokraustoimintaa harjoittavien osakeyhtiöiden veronhuojennuksesta (24.4.2009/299)
Kerttu Kastelli

Kerttu Mirjami Kastelli, o. s. Urpela (15. elokuuta 1923 Nivala – 30. elokuuta 2011) oli suomalainen Pattijoella asunut talonemäntä, kirjastonhoitaja ja runoilija.
Kastelli kävi kansakoulun ja opiskeli sitten Kalajoen kristillisessä kansanopistossa 1943–1944 ja Lahden kansankorkeakoulussa 1946–1947. Hän oli talonemäntänä Pattijoella ja toimi myös Pattijoen sivukirjastonhoitajana ja Raahen aluesairaalan laitoskirjastonhoitajana. Kastelli julkaisi useita runokokoelmia ja hän toimi Raahen työväenopiston kirjoittajapiirin vetäjänä. Hän on myös sanoittanut evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virren 34 Ylitse Juudean laidunten.
Teoksia

Lähetysviitonen : suomalaisen viisimarkkasen seikkailuja Afrikassa. Suomen pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1961
Tömppö-Timppa : romaani. Suomen pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1969
Pikimusta ; kuvitus Marjatta Huuskonen. Suomen pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1972
Keltaisiksi maalatut kivet : romaani. Pohjoinen, Oulu 1975
Lepikkotien liiga ; kuv. Kikka Hammar. Lasten keskus, Helsinki 1978
Lämpimälle kämmenelle. Pohjoinen, Oulu 1980
Rakkaudella on lähiosoite : runoja. Pohjoinen, Oulu 1983
Elämän ehostukset : pakinakokoelma ; piirrokset Riitta Berczeli. Pohjoinen, Oulu 1984
Teen tästä päivästä juhlan : runoja. Pohjoinen, Oulu 1987
Varjot viipyvät pitempään : runoja. Pohjoinen, Oulu 1988
Kun Rautaruukki Raaheen tuli : näytelmä. Pattijoki 1991
Salassa ihmiskohtalot. Pohjoinen, Oulu 1991
Ilon ja pettymysten vuorovesi : runoja. Pohjoinen, Oulu 1994
Junttanpoooooo : näytelmä. 1996
Maastani ja kansastani laulan : isänmaallisia runoja ; kirj. Kerttu Kastelli, Heikki Silvola, Kalevi Silvola ; toimittanut Kalevi Silvola. 2002, 2. painos, Lestadiolainen uusheräys, Oulu 2004
Ystäväni, rakkaani, olet uniikkia : runoja. Quadriceps, Oulu 2003
Lasiverannolta jokilaaksoon : pakinoita ; toimittaja Matti Isomaa. Kalajokilaakson kotiseutuliitto, Nivala 2006
Amerikan kirje : näytelmä.
Eeskerralla sinne minäkin : näytelmä.
Hyvän makunen elämä : näytelmä.
Kimaltavat Kitkan veet : näytelmä.
Voiakortti : näytelmä.
Toimitustöitä

Raahelaista runoa ; antologian kirj. Annaliisa Alakopsa ym. ; toim. Kerttu Kastelli. Raahen työväenopiston pännäpiiri, Raahe 1982
Talot merelle kallellaan ; antologian kirj. Annaliisa Alakopsa ym. ; toim. Kerttu Kastelli. Raahen työväenopiston pännäpiiri, Raahe 1983
Kompiaisia ; antologian kirj. Annaliisa Alakopsa ym. ; toim. Kerttu Kastelli. Raahen työväenopiston pännäpiiri, Raahe 1984
Yhdessä yksin ; Raahen työväenopiston pännäpiirin runoantologia ; toim. Kerttu Kastelli. Raahen työväenopiston pännäpiiri, Raahe 1985
Meriheiniä ; antologian kirj. Annaliisa Alakopsa ym. ; toim. Kerttu Kastelli. Raahen työväenopiston pännäpiiri, Raahe 1986
Lenkkinä ketjussa ; antologian kirj. Annaliisa Alakopsa ym. ; toim. Kerttu Kastelli. Raahen työväenopiston pännäpiiri, Raahe 1987
Pieni pysäkki ; antologian kirj. Annaliisa Alakopsa ym. ; toim. Kerttu Kastelli. Raahen työväenopiston pännäpiiri, Raahe 1988
Jätä ovi raolleen. Raahen työväenopisto, Pännäpiiri, Raahe 1989
Yhdeksäs kevät ; antologian kirj. Kerttu Aaltonen ym. ; toim. Kerttu Kastelli. Raahen työväenopiston pännäpiiri, Raahe 1990
Palkinnot

Pro Raahe -mitali
Raahen kaupungin taidetunnustuspalkinto 2006