stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
IPhone 4S
Julkaisu

Apple esitteli iPhone 4 -älypuhelimen seuraajan 4. lokakuuta Cupertinossa sijaitsevassa päämajassaan. Ensimmäistä kertaa pitkään aikaan Applen kärkituotetta esitteli joku muu kuin yhtiön pitkäaikainen toimitusjohtaja Steve Jobs, joka kuoli esittelyä seuraavana päivänä. Applen toimitusjohtaja Tim Cook antoi kuitenkin esittelyvastuun muille.
iPhone 4S keräsi aluksi paljon pettyneitä kommentteja kuluttajia, jotka olivat odottaneet suurempaa päivitystä. Myyntiluvuissa pettymys ei kuitenkaan näkynyt. Puoli vuorokautta julkistuksesta puhelinta oli tilattu jo yli 200 000 kappaletta. Suomessa puhelin nousi Elisan 6. myydyimmäksi älypuhelimeksi, vaikka puhelinta ehdittiin myydä vain neljä päivää lokakuussa. Melko nopeasti iPhone 4S julkaisun jälkeen siinä havaittiin muutamia teknisiä ongelmia. Ensimmäinen laajaa huomiota mediassa saanut tekninen ongelma oli keltaisuudesta kärsivä näyttö. Lokakuun lopulla ilmeni myös, että puhelimen akun varaus kuluu ilmoitettua selvästi nopeammin.
Yhdysvaltalainen kuluttaja nosti maaliskuussa 2012 joukkokanteen Applea vastaan. Kantajan mielestä Siri-puheentunnistus ei toimi luvatusti, ja Apple on syyllistynyt harhaanjohtavaan markkinointiin.
iPhone 4S oli toukokuussa 2012 kaikkein myydyin matkapuhelin kaikkien kolmen suuren teleoperaattorin myyntilistoilla.
iPhone 4S tilastoitiin 18:ta myydyimmäksi puhelimeksi (+60 miljoonaa) kautta aikain, kun Nokia 1100 (250 miljoonaa) piti ykköspaikkaa, iPhone 5 (+70 miljoonaa) oli viides ja 6 sekä 6Plus (220 miljoona) yhteenlaskettuna kolmanneksi myydyin.
Ominaisuudet

Yhtenä pääominaisuutena Apple mainostaa laitteen nopeampaa kameraa, joka on päivitetty kahdeksaan megapikseliin ja jolla voi kuvata 1080p:n videokuvaa. Toinen uudistus on puhelimen paranneltu ääniohjaus, joka auttaa normaaleissa askareissa, kuten sään tarkistamisessa, herätyskellon asettamisessa tai reitin suunnittelussa.
IPhone 4S jakaa samanlaisen kuoren edeltäjänsä, iPhone 4:n, kanssa. Laitteen prosessori on päivitetty Applen omaan Apple A5 -siruun, jota käytetään myös yhtiön iPad 2 ja iPad Mini -taulutietokoneissa. Puhelimessa on esiasennettuna Applen iOS 5 -käyttöjärjestelmä, mutta sen saa päivitettyä iOS 9 -käyttöjärjestelmään.
Patenttikiista Samsungin kanssa

Pian iPhone 4S:n julkistuksen jälkeen Samsung ilmoitti haastavansa Applen oikeuteen Ranskassa ja Italiassa, koska Samsungin mukaan iPhone 4S rikkoo kolmea sen WCDMA-verkkotekniikkaan liittyvää patenttia. Samsung hakee puhelimelle myyntikieltoa näissä maissa ja aikoo jättää samanlaisen haasteen muissakin maissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta IPhone 4S Wikimedia Commonsissa
Applen iPhone-sivusto
Samsung Galaxy S

| Samsung Galaxy S (GT-i9000) |
| --- | --- |

 Kyseistä mallia käsittelevä Wikipedian sivu avattuna puhelimen selaimeen.
Valmistaja:  Samsung Electronics
Julkaistu:  maaliskuu 2010
Seuraaja:  Samsung Galaxy S II
Käyttöverkot:  GSM 850 / 900 / 1 800 / 1 900 MHz 3G 900 / 1 900 / 2 100 MHz
Mitat:  122,4 × 64,2 × 9,9 mm
Paino:  118 g
Näyttö:  Super AMOLED kosketusnäyttö
Näytön kuvatarkkuus:  480 × 800 (WVGA)
Värien lukumäärä:  16 milj.
Suoritin:  Samsung Hummingbird S5PC110 (ARM Cortex A8) 1 GHz
Kamera:  5 Mpx (ei salamaa), myös toinen kamera edessä videopuheluita varten (VGA)
Radio:  FM-radio (RDS) (vaatii kuulokkeet)
Musiikkisoitin:  on
Valmiusaika:  576 h
Puheaika:  6,5 h
Käyttöjärjestelmä:  Android OS 2.2.1 (Froyo) (Päivitettävissä versioon 2.3.6)
Tiedonsiirto:  GPRS, EDGE, 3G, HSDPA (7,2 Mbit/s), HSUPA (5,76 Mbit/s), WLAN (b/g/n)
Liitännät:  Bluetooth 3.0, microUSB 2.0
Muuta:  GPS
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Samsung GT-i9000 eli Galaxy S on Samsung Electronicsin valmistama älypuhelin.
Puhelimessa on 1 gigahertsin Cortex A8 -prosessori (”Hummingbird”), 512 megatavua RAM-muistia , 8 tai 16 gigatavua sisäistä muistia ja neljän tuuman kapasitiivinen Super AMOLED -kosketusnäyttö. Sitä suojaa Gorilla Glass-pinta. Käyttöjärjestelmä on Android OS v2.1 Samsungin TouchWiz 3.0 käyttöliittymällä. Verkosta ladattava päivitys Android 2.2:een julkaistiin lokakuussa 2010. Puhelin tukee enintään 32 gigatavun microSDHC-muistikortteja. Akun kapasiteetti on 1 500 mAh. Puhelimen kameran tarkkuus on 5 megapikseliä ja siinä on myös videokuvaus (720p, 30 kuvaa sekunnissa).
Julkaisuhetkellä Galaxy S:sä oli siihenastisista Android-puhelimista tehokkain grafiikkasuoritin, ja se oli niistä myös ohuin (9,9 mm).
Suomessa Galaxy S tuli myyntiin heinäkuussa 2010. Etelä-Koreassa sitä myytiin ensimmäisenä kuukautena yli puoli miljoonaa kappaletta, ja koko maailmassa yhteensä yli miljoona kappaletta. Yhtiö ilmoitti myyneensä viisi miljoonaa Galaxy S:ää lokakuuhun 2010 mennessä. Suomessa puhelimen hinta myyntiin tullessaan oli hieman alle 600 euroa.
Galaxy SL

Keväällä 2011 esiteltiin Galaxy S:ään perustuva malli i9003 (Galaxy SL), joka poikkeaa edeltäjästään siten että sen prosessori on Hummingbirdin sijasta OMAP 3630 ja SuperAMOLED-näytön tilalla on samankokoinen nestekidenäyttö. Mitat ja akun kapasiteetti ovat hieman muuttuneet.
Galaxy S Advance

Tammikuussa 2012 esitelty ja saman vuoden huhtikuussa julkaistu Galaxy S Advance (GT-i9070) tunnetaan maailmalla myös nimellä Galaxy S II Lite. Puhelimessa on kaksi Cortex A9  -prosessoria. Kellotaajuus on 1 GHz. Puhelimen mitat ovat 123,2 × 63 × 9,69 mm. Galaxy S Advancen käyttöjärjestelmä on Android v2.3.6 (Gingerbread) mutta on päivitettävissä versioon Android v4.1.2 (Jelly Bean). Kyseisessä puhelimessa on kaiken tämän lisäksi hieman vääntyvä näyttö mikä tekee puhelimesta vakaan esimerkiksi pöydällä.
Kritiikkiä

Galaxy S julkaistiin Android 2.1 -käyttöjärjestelmällä. Päivitys versioon 2.2 julkaistiin käyttäjien ladattavaksi lokakuussa 2010. Samsung veti päivityksen melko pian pois jakelusta siinä havaittujen ongelmien vuoksi. Käyttäjät ovat kohdanneet ongelmia myös päivityksen asentamiseen tarvittavan ohjelmiston kanssa. Samsungin mukaan korjattu päivitys saadaan jakeluun vuoden 2010 marraskuussa. Käyttäjät ovat myös raportoineet ongelmista laitteen sisäänrakennetun GPS-vastaanottimen toiminnassa. Laite ei ole kyennyt joissain tapauksissa lainkaan määrittelemään sijaintiaan tai se on mennyt jumiin. Galaxy S:ään on saatavilla myös Android 2.3.6 -päivitys, ja se on mahdollista ladata puhelimeen Samsung Kiesin kautta. Kyseinen päivitys ratkaisee puhelimen mahdollisen tekstiviestien lähetyksen ongelmat sekä puheluiden pätkimisen, jotka olivat ongelmana mm. monessa Samsung Galaxy S Plus -mallisissa puhelimissa käyttöjärjestelmäversion ollessa Android 2.3.3.
Samsungia on kritisoitu myös siitä ettei se julkaissut uusinta 4.0 Androidia Galaxy S -malliin, vedoten siihen ettei RAM-muistin määrä riitä pyörittämään uusia ominaisuuksia.[lähde? ]
Galaxy S Plus

Galaxy S:tä on julkaistu päivitetty versio, jossa on 1,4 gigahertsin prosessori, 1 650 milliampeeritunnin akku ja erilainen takakuori sekä valmiiksi ladattu Android 2.3.3. Päivitys Android versioon 2.3.6 on saatavilla Samsung Kies -ohjelman kautta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Samsung Galaxy S arvostelu
Dimitri

| Dimitri |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  11. helmikuuta, 19. toukokuuta, 21. syyskuuta, 26. lokakuuta
Muunnelmia:  Dmitri
Vastineita eri kielissä:  Demetrius, Dmitrij, Dimitris, Dzmitryi, Dmytro, Mitja
Nimen alkuperä:  kreikkalainen Demetrios
Infobox OKNimi-testi OK: 
Dimitri tai Dmitri (ven. Дми́трий) on varsinkin Venäjällä yleinen miehen etunimi. Muodossa Dimitri se esiintyy myös Ranskassa. Nimi on muunnos kreikkalais­peräisestä nimestä Demetrios (kreik. Δημητριος), joka johtuu muinais­kreikkalaisen Demeter-jumalattaren nimestä. Nimi Demetrios tai sen latinalaistettu muoto Demetrius on esiintynyt myös muutamalla varhais­kristillisellä pyhimyksellä.
Suomessa nimi Dimitri on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 968 ja Dmitri hieman yli 1500 henkilölle.
Tunnettuja Dimitrejä ja Dmitrejä > Hallitsijoita

Dmitri Aleksandrovitš (1250–1294), Vladimirin suuriruhtinas 1274–1294
Dmitri Donskoi (1350–1389), Moskovan suuriruhtinas 1359–1389, Vladimirin suuriruhtinas 1363–1389
Tunnettuja Dimitrejä ja Dmitrejä > Hallitsijoita > Vale-Dmitrit

Vale-Dmitrit olivat Venäjällä 1600-luvun alussa esiintyneitä kruununtavoittelijoita, jotka väittivät olevansa Iivana Julman poika Dmitri Ivanovitš:
Vale-Dmitri I, hallitsija 1605–1606
Vale-Dmitri II, surmattiin 1610
Vale-Dmitri III, teloitettiin 1612
Tunnettuja Dimitrejä ja Dmitrejä > Muita Dimitrejä

Dimitri Bascou (s. 1987), ranskalainen pikajuoksija
Dimitri De Fauw (1981–2009), belgialainen maantie- ja ratapyöräilijä
Dimitri Gedevanišvili (s. 1993), georgialainen alppihiihtäjä
Dimitri Isberg, suomalainen iskelmälaulaja
Dimitri Klepinine (1904–1944), venäläis-ranskalainen ortodoksinen pappi ja pyhimys
Dimitri Klimov (s. 1988), venäläis-suomalainen jalkapalloilija
Dimitri Kuzmin-Karavajev (1892–1985), venäläinen ratsumestari, Suomen venäläisen siirtokunnan klubin ja vanhainkoti Auringon johtaja
Dimitri Payet (s. 1987), ranskalainen jalkapalloilija
Dimitri Peters (s. 1984), venäläis-saksalainen judoka
Dimitri Petratos (s. 1992), australialainen jalkapalloilija
Dimitri Pätzold (s. 1983), saksalainen jalkapallomaalivahti
Dimitri Qvintus (s. 1987), suomalainen toimittaja ja ääninäyttelijä
Dimitri Romanov (1926–2016), venäläis-tanskalainen kirjailija, Romanov-hallitsijasuvun jälkeläinen
Dimitri Simes (s. 1947), neuvostoliitolaissyntyinen yhdysvaltalainen poliittinen kommentaattori
Dimitri Sjöberg (1980–2017), suomalainen laulaja
Dimitri Thivaios (s. 1982), Dimitri Vegas, kreikkalais-belgialainen DJ
Dimitri Troitski (1866–1933), suomalainen rovasti ja Helsingin ortodoksisen seurakunnan kirkkoherra
Dimitri Tsafendas (1918–1999), mosambikilainen poliittinen murhaaja
Dimitri Van den Bergh (s. 1994), belgialainen dartsinpelaaja
Dimitri from Paris, oik. Dimitris Yerasimos (s. 1963), turkkilais-ranskalais-kreikkalainen DJ ja musiikkituottaja
Kuvitteellisia Dimitrejä

Dimitri, suom. Viljami, vuonna 2014 esitetyn samannimisen lastenohjelma-animaation päähenkilö
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dimitri Wikimedia Commonsissa
Floor Jansen

| Floor Jansen |
| --- | --- |
 Floor Jansen Ilosaarirockissa vuonna 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. helmikuuta 1981 (ikä 43) Goirle, Alankomaat
Kansalaisuus:  Alankomaat
Ammatti:  muusikko, sanoittaja, opettaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1997–
Tyylilajit:  sinfoninen metalli, progressiivinen metalli Pop, Rock
Soittimet:  laulu, kitara, piano, huilu
Yhtyeet:  After Forever ReVamp Ayreon Star One Nightwish   Northward
Levy-yhtiöt:  Nuclear Blast Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Floor Jansen (s. 21. helmikuuta 1981 Goirle, Alankomaat) on alankomaalainen sopraanolaulaja. Jansen on nykyään suomalaisyhtye Nightwishin laulusolisti, ja hänen aikaisempia yhtyeitään ovat After Forever sekä ReVamp.
Ura

Jansen aloitti musiikkiuransa 16-vuotiaana perustaessaan alankomaalaisen sinfonista metallia soittaneen yhtyeen After Foreverin, joka oli yksi ensimmäisistä kyseistä tyylilajia edustanut yhtye. After Forever lopetti toimintansa 2009, minkä jälkeen Jansen perusti ReVamp-yhtyeen, jonka laulut hän teki itse.
Jansen liittyi Nightwishin sessiojäseneksi kesken Pohjois-Amerikan kiertueen vuonna 2012. Jansen kiersi Nightwishin mukana vierailevana solistina Anette Olzonin erottua yhtyeestä kesken Imaginaerum-kiertueen. ReVamp julkaisi viimeisen albuminsa Jansenin jo ollessa Nightwishin mukana. 9. lokakuuta 2013 hänet kiinnitettiin pysyvästi Nightwishin kokoonpanoon samaan aikaan multi-instrumentalisti Troy Donockleyn kanssa. Floor Jansen on esiintynyt Arjen Lucassenin Ayreon-albumeilla ja hän on mukana myös Lucassenin Star One -projektissa.
Jansen esiintyi alankomaalaisessa tosi-tv -ohjelmassa Beste Zangers ja hänet valittiin vuoden 2019 artistiksi Alankomaissa.
Hän aloitti soolokiertueen kotimaassaan tammikuussa 2020. Soolosingle ”Fire” ilmestyi 25. maaliskuuta 2022 ja kappale tyyliltään pop-kappale. Jansen on kertonut haastattelussa, että ei ole aiemmin ajatellut soolouraa. Jansen ei ole aikeissa lähteä Nightwishista vaan soolo on hauska sivuprojekti ja on hienoa käyttää luovuuttaan.
Jansen on kertonut olleensa erittäin väsynyt raskauden ja rintasyövän vuoksi. Tästä johtuen hän ei ollut mukana Yesterwynde-albumin teossa samalla tavoin kuin aikaisempien levyjen.
Yksityiselämä

Jansen muutti kesällä 2014 Joensuuhun. Hän asui Joensuussa vuoden verran ja muutti vuonna 2015 ruotsalaisen poikaystävänsä Sabatonin rumpalin Hannes van Dahlin kanssa Ruotsiin. Heille syntyi esikoistytär maaliskuussa 2017 ja maaliskuussa 2023 hän ilmoitti olevansa jälleen raskaana.
Jansenilla diagnosoitiin lokakuussa 2022 rintasyöpä, hänet leikattiin vielä samassa kuussa ja saa myöhemmin vielä sädehoitoja.
Marraskuussa 2022 hän tiedotti parantuneensa, mutta meni vielä helmikuussa 2023 paikalliseen sädehoitoon.
Diskografia

| --- | --- |
 After Forever Studioalbumit Prison of Desire (2000)  Decipher (2001)  Invisible Circles (2004)  Remagine (2005)  After Forever (2007) EP:t Exordium (2003) Demot Ephemeral (1999)  Wings of Illusion (1999) Kokoelmat Mea Culpa (2006) :  Nightwish Endless Forms Most Beautiful (2015)  Human. :II: Nature. (2020)  Yesterwynde (2024) Ayreon Universal Migrator Part 1: The Dream Sequencer (2000)  01011001 (2008)  Elected (EP, 2008) (laulu kappaleessa ”Ride the Comet”) Star One Space Metal (2002)  Live on Earth (2003)  Victims of the Modern Age (2010) ReVamp ReVamp (2010)  Wild Card (2013) MaYaN Quarterpast (2011) Devin Townsend Project Deconstruction (2011) (laulu kappaleessa ”Pandemic”) Avalon "Angels of the Apocalypse" (2014) (laulu kappaleessa "Design The Century") Evergrey "The Storm Within" (2016) (laulu kappaleissa "In Orbit" sekä "Disconnect") Soolotuotanto Paragon (2023)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Floor Jansen Wikimedia Commonsissa
Kotisivut
Floor Jansen Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Kolmistaan (elokuva)

| Kolmistaan |
| --- | --- |
 Elokuvan DVD-julkaisun kansikuva
Ohjaaja:  Peter Lindholm
Käsikirjoittaja:  Peter Lindholm
Tuottaja:  Peter Lindholm
Säveltäjä:  Mauri Sumén
Kuvaaja:  Mark Stubbs
Leikkaaja:  Suvi Ryhänen
Tuotantosuunnittelija:  Kaisa Mäkinen
Pukusuunnittelija:  Sari Suominen
Pääosat:  Kari-Pekka Toivonen Liisa Kuoppamäki Matleena Kuusniemi
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  PetFilms Oy
Levittäjä:  Walt Disney Studios Motion Pictures Folkets Bio
Ensi-ilta:  1. helmikuuta 2008
Kesto:  94 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  1 062 302 euroa
Katsojat:  22 025
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolmistaan on suomalainen romanttinen draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa 1. helmikuuta 2008. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Peter Lindholm. Elokuva julkaistiin DVD:llä 6. kesäkuuta 2008. Katri Ylanderin Kaikki nämä sanat -albumin kappale ”Sirkus” toimi elokuvan tunnuskappaleena.
Elokuva kertoo ihastumisesta, rakkauden rajoista ja avioliitosta. Onnellista perhe-elämää vaimonsa Marian ja kahden lapsensa kanssa viettävä Tomi törmää sisustusliikkeenmyyjään Janitaan, joka ihastuu tietämättään varattuun mieheen. Tomi ja Janita aloittavat suhteen, ja pettämisen sijaan Tomi kertoo Janitasta vaimolleen.
Elokuvan budjetti oli 1 062 302 euroa, josta Suomen elokuvasäätiön tukea oli 550 000 euroa. Elokuvaa esitettiin 20 elokuvateatterissa ja sen näki 22 025 katsojaa.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Kari-Pekka Toivonen  | … |  Tomi Laakso   |
|  Liisa Kuoppamäki  | … |  Maria   |
|  Matleena Kuusniemi  | … |  Janita   |
|  Elias Eronen  | … |  Sampsa   |
|  Venla Levänen  | … |  Jenny   |
|  Suvi Aho  | … |  Riia   |
|  Kasimir Baltzar  | … |  baarimikko   |
|  Riitta Elstelä  | … |  sairaanhoitaja   |
|  Marjaana Maijala  | … |  Ritva   |
|  Rea Mauranen  | … |  Outi Vähäluomi   |
|  Taneli Mäkelä  | … |  Martti   |
|  Susa Saukko  | … |  Nenna   |
Arviot

Iltalehti:
Stara.fi:
MTV:
V2.fi:
Nyt:
Uusi Suomi:
Aiheesta muualla

Kolmistaan (elokuva) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kolmistaan (elokuva) Elonet.
Freedom of panorama

"Taideteoksen kuvaaminen on sallittua...

jos teos on pysyvästi sijoitettu julkiselle paikalle tai sen välittömään läheisyyteen. Jos taideteos on kuvan pääaihe, kuvaa ei saa käyttää ansiotarkoituksessa.

Tekstiin liittyvän kuvan saa kuitenkin ottaa sanomalehteen tai aikakauskirjaan.

Rakennuksen saa vapaasti kuvata."
Tekijänoikeuslaki 25 §a 3,4
Kuva maisemasta, jossa on André Waterkeyn suunnittelema, vuonna 1958 valmistunut Atomium Brysselissä. Kuva monumentista on sensuroitu, koska Belgiassa ei kuvaamisajankohtana ollut Freedom of Panoramaa. Nykyisin kuvan julkaiseminen on kuitenkin laillista, kuten alla olevasta kartasta on nähtävissä.
”Maisemanvapauden” laajuus eri Euroopan maissa.
  Sallittu, sisältää taideteokset
  Sallittu vain rakennuksille.
  Sallittu ei-kaupalliseen käyttöön
  Ei sallittu
  Tuntematon
Freedom of panorama (lyhennetään usein FOP), suomeksi maiseman vapaus, maisemanvapaus tai panoraamavapaus on monien maiden tekijänoikeuslaissa oleva tekijänoikeuden rajoitus. Siinä määrätään sellaisten julkisella paikalla olevien rakennusten ja taideteosten kuvaamisesta, joiden tekijänoikeus on voimassa, sekä näistä otettujen kuvien julkaisemisesta ja käytöstä. Lainkohdan tarkoituksena on taata kohtuullinen kuvaamisen vapaus julkisilla paikoilla. Toisinaan tätä vapautta saatetaan rajoittaa muiden lakien kautta, kun kyseessä on esimerkiksi kansallinen turvallisuus.
Suomen tekijänoikeuslain maisemanvapautta koskeva säännös on mainittu lakipykälän 25 a kohdissa 3 ja 4. Siinä sallitaan pysyvästi paikalleen asennettujen taideteosten kuvaaminen julkisessa paikassa tai sen välittömässä läheisyydessä. Näitä kuvia ei saa käyttää ansiotarkoituksessa, jos taideteos on kuvan pääaihe. Rakennuksia saa kuvata vapaasti, eikä niistä otettujen kuvien julkaisua ole rajoitettu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Freedom of panorama Wikimedia Commonsissa
NHL 19

| NHL 19 |
| --- | --- |
 Kansikuva, jossa on P. K. Subban
Kehittäjä:  EA Canada
Julkaisija:  EA Sports
Pelisarja:  NHL
Pelimoottori:  Ignite
Julkaistu:  14. syyskuuta 2018
Lajityyppi:  Urheilupeli (jääkiekko)
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI 12 ESRB 10+
Alusta:  PlayStation 4 Xbox One
Jakelumuoto:  Blu-Ray, Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
NHL 19 on EA Canadan kehittämä ja EA Sportsin julkaisema jääkiekkoaiheinen urheilupeli, joka on NHL-pelisarjan 28:s osa. NHL 19 julkaistiin maailmanlaajuisesti 14. syyskuuta 2018. Pelin suomalaisessa kansikuvassa on Winnipeg Jetsiä edustava Patrik Laine ja pohjoisamerikkalaisessa Nashville Predatorsia edustava P. K. Subban.
JVG:n Tarkenee -kappale on NHL 19 -pelin soundtrackissa.
Uudistukset

Peliin on palautettu ulkoilmaottelut pipolätkämuodossa. Myös taklauspeliä ja luistelua on uudistettu.
Vahvistetut liigat ja turnaukset

NHL
AHL
CHL
ECHL
NLA
DEL
Liiga
EBEL
Extraliga
SHL
Hockeyallsvenskan
Mestarien liiga
Spengler Cup
Lisensoimattomat maajoukkueet (Kanada, Saksa, Itävalta lisensoitu)
Luettelo vuonna 1926 kuolleista henkilöistä

Tämä on luettelo vuonna 1926 kuolleista tunnetuista henkilöistä. Henkilöt on lueteltu kuolinpäivän mukaisesti, samana päivänä kuolleet sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Jos henkilöstä ei ole kirjoitettu artikkelia, luettelossa mainitaan lähde.
Tammikuu

2. tammikuuta – Gerhard Pehr Alopaeus, suomalainen tuomari, valtiopäivämies, Mikkelin pormestari 1881–1914 ja varatuomari (s. 1849)
2. tammikuuta – Šio Aragvispireli, georgialainen kirjailija (s. 1867)
3. tammikuuta – Anna Forstén, suomalainen oopperalaulaja ja laulupedagogi (s. 1846)
16. tammikuuta – Eetu Aaltio, suomalainen toimittaja ja kirjailija (s. 1873)
Helmikuu

14. helmikuuta – Ernst Andersin, suomalainen insinööri ja merenkulkuneuvos (s. 1856)
22. helmikuuta – Bertha Wegmann, sveitsiläissyntyinen tanskalainen taidemaalari (s. 1847)
25. helmikuuta – Joan Alcover, espanjalainen runoilija (s. 1854)
28. helmikuuta – Berndt Ivar Aminoff, suomalainen Viipurin ja Vaasan läänien lääninarkkitehti ja kirkkojen suunnittelija (s. 1843)
Maaliskuu

10. maaliskuuta – Eetu A. Alha, suomalainen klassisten kielten maisteri ja Aamulehden päätoimittaja 1913–1926 (s. 1873)
13. maaliskuuta – Johan Axel Tammelander, suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja valtiopäivämies (s. 1865)
14. maaliskuuta – Lauri Rautala, suomalainen näyttelijä (s. 1892)
Huhtikuu

1. huhtikuuta – Jacob Pavlovich Adler, ukrainalais-yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1855)
4. huhtikuuta – Hjalmar Lundbohm, ruotsalainen geologi ja kaivosjohtaja (s. 1855)
11. huhtikuuta – Vilho Elomaa, suomalainen kielenkääntäjä, kieltenopettaja ja venäjän- ja saksankielisen kirjallisuuden suomentaja (s. 1893)
23. huhtikuuta – Georg Wilhelm Paunonen, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1863)
Toukokuu

10. toukokuuta – Alton B. Parker, yhdysvaltalainen demokraattien presidenttiehdokas ja tuomari (s. 1852)
21. toukokuuta – Ronald Firbank, englantilainen kirjailija (s. 1886)
27. toukokuuta – Jeanna Bauck, ruotsalainen taidemaalari (s. 1840)
Kesäkuu

1. kesäkuuta – Curt Andstén, suomalainen kilpapurjehtija (s. 1881)
Heinäkuu

8. heinäkuuta – Osip Aptekman, venäläinen vallankumouksellinen narodnikki (s. 1849)
23. heinäkuuta – Edvard Johannes Antell, amerikansuomalainen toimittaja (s. 1852)
26. heinäkuuta – Ella Adajevskaja, venäläinen säveltäjä ja pianisti (s. 1846)
Elokuu

8. elokuuta – Jens Kielland, norjalainen arkkitehti (s. 1866)
Syyskuu

20. syyskuuta – Bernhard Steckmest, norjalainen arkkitehti (s. 1846)
Lokakuu

12. lokakuuta – Edwin Abbott Abbott, brittiläinen opettaja, teologi, matemaatikko ja tieteiskirjailija (s. 1838)
13. lokakuuta – Birger von Troil, suomalainen vapaaherra, eversti, pankinjohtaja ja Viipurin läänin kuvernööri 1907–1910 (s. 1868)
19. lokakuuta – Valentin Annala, suomalainen ratavartija, poliitikko ja kansanedustaja (SDP) (s. 1859)
21. lokakuuta – Edward Patrick Allen, yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa (s. 1853)
Joulukuu

24. joulukuuta – Johan Castberg, norjalainen poliitikko (s. 1862)
Tuntematon päivämäärä

Robert Rannikko, suomalainen maanviljelijä, kaupunginvouti ja valtiopäivämies (s. 1850)
SpaceX CRS-14

SpaceX CRS-14 oli SpaceX:n avaruuslento ISS:lle. Lento laukaistiin 2. huhtikuuta 2018 ja alus palasi 5. toukokuuta 2018. Lento kuuluu NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta SpaceX CRS-14 Wikimedia Commonsissa
SpaceX:n Dragon- ja Dragon 2 -lennot()
| --- | --- |
Testilennot:   Dragon test flight  COTS-1  COTS-2  Pad Abort Test  Demo-1  In-Flight Abort Test  Demo-2 
ISS-logistiikka:   CRS-1  CRS-2  CRS-3  CRS-4  CRS-5  CRS-6  CRS-7†  CRS-8  CRS-9  CRS-10  CRS-11  CRS-12  CRS-13  CRS-14  CRS-15  CRS-16  CRS-17  CRS-18  CRS-19  CRS-20  CRS-21  CRS-22  CRS-23  CRS-24  CRS-25  CRS-26  CRS-27  CRS-28  CRS-29  CRS-30  CRS-31 
Miehitetyt lennot:   Demo-2  Crew-1  Crew-2  Inspiration4  Crew-3  Axiom-1  Crew-4  Crew-5  Crew-6  Axiom-2  Crew-7  Axiom-3  Crew-8  Polaris Dawn  Crew-9  Fram2 
Katso myös:   Falcon 9  Falcon 9:n laukaisut  COTS  CRS  Dragon  Dragon 2  Commercial Crew Development  Commercial Crew Program 
Kesken olevat lennot on lihavoitu • kursivoituja lentoja ei ole lennetty • †-merkki tarkoittaa epäonnistunutta laukaisua