stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
South Slaven alue
Kunnat

South Slaven alueeseen kuuluvat seuraavat kunnat:
| Kunta> Nimi.Virallinen | Kunta> Nimi.Perinteinen | Kunta> Tyyppi.Tyyppi | Väestö vuonna 2016> Väestönlaskenta.Yhteensä | Väestö vuonna 2016> Alkuperäiskansoja.Ensimmäiset kansat | Väestö vuonna 2016> Alkuperäiskansoja.Métisit | Väestö vuonna 2016> Alkuperäiskansoja.Inuitit | Väestö vuonna 2016> Alkuperäiskansoja.Muut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enterprise |  | Hamlet | &&&&&&&&&&&&0106.&&&&00106 | &&&&&&&&&&&&&030.&&&&0030 | &&&&&&&&&&&&&010.&&&&0010 | &&&&&&&&&&&&&010.&&&&0010 | &&&&&&&&&&&&&085.&&&&0085 |
| Fort Providence | Zhahti Kų́ę́ | Hamlet | &&&&&&&&&&&&0695.&&&&00695 | &&&&&&&&&&&&0600.&&&&00600 | &&&&&&&&&&&&&045.&&&&0045 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000 | &&&&&&&&&&&&0115.&&&&00115 |
| Fort Resolution | Denı́nu Kų́ę́ | Hamlet | &&&&&&&&&&&&0470.&&&&00470 | &&&&&&&&&&&&0385.&&&&00385 | &&&&&&&&&&&&&050.&&&&0050 | &&&&&&&&&&&&&010.&&&&0010 | &&&&&&&&&&&&0105.&&&&00105 |
| Fort Smith | Tthebacha | Town | &&&&&&&&&&&02542.&&&&002 542 | &&&&&&&&&&&01240.&&&&001 240 | &&&&&&&&&&&&0460.&&&&00460 | &&&&&&&&&&&&0175.&&&&00175 | &&&&&&&&&&&01405.&&&&001 405 |
| Hay River | Xátł'odehchee | Town | &&&&&&&&&&&03528.&&&&003 528 | &&&&&&&&&&&01120.&&&&001 120 | &&&&&&&&&&&&0535.&&&&00535 | &&&&&&&&&&&&0140.&&&&00140 | &&&&&&&&&&&02475.&&&&002 475 |
| Hay River Dene 1 | Xátł'odehchee | intiaanireservaatti | &&&&&&&&&&&&0309.&&&&00309 | &&&&&&&&&&&&0290.&&&&00290 | &&&&&&&&&&&&&010.&&&&0010 | &&&&&&&&&&&&&&00.010000000 | &&&&&&&&&&&&&070.&&&&0070 |
| Kakisa | K'ágee | Designated authority | &&&&&&&&&&&&&036.&&&&0036 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”enumerated”.0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”enumerated”0 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”enumerated”.0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”enumerated”0 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”enumerated”.0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”enumerated”0 | 0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”enumerated”.0Virhe lausekkeessa: tunnistamaton sana ”enumerated”0 |
Sinulle on postia (televisiosarja)

| Sinulle on postia |
| --- | --- |

Tyyli:  tositelevisio
Kestoaika:  42 min
Pääosissa:   Tuija Pehkonen  Juuso Mäkilähde  Lorenz Backman 
Alkuperämaa:  Suomi
Verkko:  MTV3
Esitetty:  11. lokakuuta 2016 –  29. marraskuuta 2016
Jaksoja:  8
Tuotanto
Tuottaja(t):  Eeva Jäntti
Vastaava(t) tuottaja(t):   Seija-Liisa Eskola  Antti Väisänen  Tomi Suomela (MTV) 
Ohjaaja(t):  Joona Kortesmäki
Käsikirjoittaja(t):   Taku Kaskela  Joona Kortesmäki 
Leikkaaja(t):   Johanna Harmaala  Maj Lundell 
Tuotantoyhtiö(t):  Warner Bros. International Television Production Finland
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Sinulle on postia on syksyllä 2016 MTV3-kanavalla esitetty tositelevisiosarja, jossa ihmiset voivat lähettää kirjeen heille tärkeille henkilöille. Aiheena voivat olla muun muassa kiitos, rakkaus tai anteeksipyyntö. Ohjelmassa juontajat Tuija Pehkonen, Juuso Mäkilähde ja Lorenz Backman toimittavat kirjeet niiden vastaanottajille.
Ohjelmaan haettiin osallistujia keväällä 2016 ja ohjelman tekijät saivat ilmoittautumisia yli 1000 kappaletta. Ohjelmassa myös muun muassa Mira Luoti ja Joel Hallikainen lähettävät kirjeet lähimmilleen.
Sinulle on postia -ohjelmaformaatti palkittiin keväällä 2017 Cannesissa International Format Awards -kilpailun Best Brand Driven Format -kategoriassa.
Jaksot

| Jakso | Ensiesitys |
| --- | --- |
1: 11. lokakuuta 2016
2: 18. lokakuuta 2016
3: 25. lokakuuta 2016
4: 1. marraskuuta 2016
5: 8. marraskuuta 2016
6: 15. marraskuuta 2016
7: 22. marraskuuta 2016
8: 29. marraskuuta 2016
Aiheesta muualla

Ohjelman traileri MTV:n YouTube-kanavalla
Sombrero

Meksikolainen sombrero  (sombrero charro).
Sombrero (espanjan sanasta sombrero, 'hattu') on meksikolainen leveälierinen ja teräväkupuinen hattu. Lierin tarkoitus on suojata hatun kantajan päätä, niskaa ja olkapäitä porottavalta auringolta. Sombrero kehitettiin Meksikossa espanjalaisen lierihatun pohjalta. Sombreroja käytetään myös Yhdysvaltain eteläosissa, Etelä-Amerikassa ja Filippiineillä.
Suurimmissa sombreroissa on leukaremmi. Perinteisen meksikolaisen sombreron lieri kaartuu reunasta ylöspäin. Meksikolaisen sombreron lieri saattaa olla jopa 60 senttimetriä leveä.
Sombreron juuret ovat 1400-luvun Espanjassa. Luultavasti Córdobasta ja Andalusiasta lierihattu tuli siirtolaisten mukana Meksikoon, missä intiaanit ja uudisasukkaat levensivät sen lierejä paremmaksi suojaksi paahtavalta auringolta, ja näin syntyi tunnusomainen meksikolainen leveä sombrero.
Sombrero on Meksikossa edelleen tärkeä perinteinen asuste ja tunnistettava kansallissymboli. Sombreroa käyttävät esimerkiksi mariachimuusikot sekä perinteiset hevosmiehet charrot. Juhlapäähineenä käytetään joskus kaikkein leveimpiä malleja, työpäähineinä ja ulkopäähineinä kevyitä olkisombreroja. Hienompi väki käyttää ruskeaa, valkoista tai harmaata huopasombreroa, maalaiset halvempaa oljesta valmistettua.
Sombrerosta kehittyi Yhdysvalloissa cowboyhattu. Sombrerojen käyttö levisi 1800-lukuun mennessä Meksikosta kauppayhteyksien myötä myös Filippiineille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sombrero Wikimedia Commonsissa
Sosiaaliepidemiologia

Sosiaaliepidemiologia on tieteenala, joka tutkii sitä, miten aineelliset ja sosiaaliset olosuhteet vaikuttavat terveyteen ja sairauteen. Yhteiskuntien sosiaalisen ja taloudellisen järjestyksen yhteyttä terveyteen ja sairauteen tarkastellaan niin maiden sisällä kuin maiden välilläkin. Sosiaaliepidemiologia sijoittuu siis lääke- ja yhteiskuntatieteiden välimaastoon. Epidemiologiassa tutkitaan terveyden ja sairauksien jakautumista väestössä ja tähän vaikuttavia tekijöitä. Sosiaaliepidemiologian on katsottu olevan epidemiologian alahaara, joka keskittyy nimenomaan sosiaalisten tekijöiden vaikutuksiin. Tutkimuksissa on tarkasteltu terveyden ja sairauden vaihtelua muiden muassa sukupuolen, iän, sosioekonomisen aseman, työllisyyden, alueiden, sekä psyykkisten ominaisuuksien mukaan.
Sosiaaliepidemiologian profiloituu siis lääketieteen alahaaraksi mutta yhteiskunta- ja käyttäytymistieteelliset kytkennät ovat ilmeisiä. Sosiaaliepidemiologiset kysymyksenasettelut nousevat usein sosiologisesta tai psykologisesta tutkimuksesta. Voidaan esimerkiksi selvittää miten yhteiskuntaluokka tai asuinalue vaikuttavat terveyteen tai sairauden riskiin. Vastaavasti voidaan olla kiinnostuneita siitä, miten tietyt psyykkiset ominaisuudet ovat yhteydessä terveyteen tai sairauteen. Tällaisia voivat olla vaikkapa persoonallisuus tai älykkyys.
Esimerkkinä ensimmäisestä suuntauksesta voidaan mainita Rahkosen, Lahelman ja Huuhkan tutkimus vuodelta 1997, jossa he tarkastelivat suuren kyselyaineiston avulla lapsuudenajan olosuhteiden sekä vanhempien koulutuksen oman koulutuksen yhteyttä terveyteen aikuisiässä. Taloudelliset ongelmat lapsuudessa sekä vastaajan koulutus olivat tulosten mukaan yhteydessä aikuisiän terveydentilaan, jota mitattiin pitkäaikaissairaudella ja huonolla koetulla terveydellä. Psykologisemmasta suuntauksesta voidaan mainita esimerkkinä Elovainion ja kumppaneiden tutkimus, jossa selvitettiin vihamielisyyden (kyyniset ja luottamattomat asenteet) yhteyttä sydäntaudin riskitekijöihin. Tutkijat löysivät yhteyden vihamielisyyden ja metabolisen oireyhtymän sekä systeemisen tulehdustilan väliltä naisilla.
Sosiaaliepidemiologisessa tutkimuksessa hyödynnetään tyypillisesti isoja kysely- ja seuranta-aineistoja. Usein seuranta-aineistot perustuvat kyselyiden lisäksi luotettaviin rekisteritietoihin. Laajat aineistot mahdollistavat monenlaiset tilastolliset analyysit. Lisäksi seuranta-aineistoilla voidaan selvittää esimerkiksi lapsuuden riskitekijöiden yhteyttä aikuisuuden terveyteen tai sairastumisriskiin. Laajojen seuranta-aineistojen saatavuus tutkijoille on tuottanut yhä enemmän tietoa elinkaaren mukaisista kehityskuluista. Elinkaarinäkökulman hengessä on havaittu esimerkiksi, että jo raskausajan olosuhteet voivat olla yhteydessä esimerkiksi sydäntaudin riskiin aikuisiässä. Tutkijat huomioivat nykyään entistä enemmän tällaisia pitkän aikavälin vaikutuksia.
Albano Olivetti

| Albano Olivetti |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. marraskuuta 1991 (ikä 32)
Kansalaisuus:   Ranska
Tennispelaaja
Pituus:  203 cm
Paino:  104 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2010–
Palkintorahat:  854 727 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  173. (17.3.2014)
Voitot/tappiot:  5–9
Grand Slam -turnauksissa
Ranskan avoimet:  1. kierros (2014)
Wimbledon:  1. kierros (2016)
Yhdysvaltain avoimet:  1. kierros (2013)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  142. (21.5.2012)
Voitot/tappiot:  52–58
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Albano Olivetti (s. 24. marraskuuta 1991 Haguenau) on ranskalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 173 maaliskuussa 2014.
Olivetti saavutti ensimmäisen puolivälieräpaikkansa ATP-turnauksessa vuoden 2012 Marseillen turnauksessa oltuaan maailmanlistan sijalla 388.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Albano Olivetti Wikimedia Commonsissa
Albano Olivetti ATP:n sivuilla (englanniksi)
Albano Olivetti ITF:n sivuilla (englanniksi)
Serge Le Dizet

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Serge Le Dizet
Syntymäaika: 27. kesäkuuta 1964 (ikä 60)
Syntymäpaikka: Douarnenez, Finistère, Ranska
Seura
Seura:  SCO Angers
Tehtävä: Apulaisvalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1981–1982 1982–1985 1985–1987 1987–1992 1992–1998 |  Stade Quimperois  Stade Rennais  Stade Quimperois  Stade Rennais  FC Nantes Atlantique |  |
Valmennusura
1998–2002 2003–2005 2005–2006 2007–2008 2008–2009 2009–2010 2011–:  FC Nantes U18  FC Nantes II  FC Nantes Atlantique  Dubai Club  US Concarneau  US Boulogne (apuv.)  SCO Angers (apuv.)
Serge Le Dizet (s. 27. kesäkuuta 1964) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Kesäkuusta 2011 lähtien hän on toiminut SCO Angersin apulaisvalmentajana.
Ura pelaajana

Le Dizet aloitti pelaajauransa Stade Quimperois'n takalinjoilla 1981. Yhden kauden jälkeen hän siirtyi Stade Rennais'hin, jossa pelasi kolme kautta. Hän palasi takaisin Quimperiin 1985 ja jälleen Rennes'een 1987. Viiden Rennes-kauden jälkeen Le Dizet siirtyi FC Nantes Atlantiquehen, jota edusti uransa loppuun vuoteen 1998 saakka. Nantes'n kanssa Le Dizet juhli Ranskan mestaruutta kaudella 1994/95.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Ranskan mestaruus: 1995
Division 2: 1983
Ura valmentajana

Valmennusuransa Le Dizet aloitti FC Nantes Atlantiquen organisaatiossa alle 18-vuotiaiden joukkueen päävalmentajana. Hänen johdollaan juniorit voittivat vuonna 2002 Coupe Gambardellan. Mestaruuden jälkeen Le Dizet siirtyi Nantes'n valmennuskeskuksen johtajaksi. Seuraavana vuonna hän siirtyi Nantes'n reservijoukkueen päävalmentajaksi.
Tammikuussa 2005 Le Dizet nousi Nantes'n edustusjoukkueen päävalmentajaksi Loïc Amissen saatua potkut. Seura taisteli Le Dizet'n johdolla putoamista vastaan ja onnistui lopulta välttämään putoamisen voitettuaan päätöskierroksella FC Metzin 1–0. Ensimmäisellä kokonaisella kaudellaan Le Dizet johdatti Nantes'n sijalle 14 ja sai jatkaa tehtävissään. Kausi 2006/07 alkoi kuitenkin varsin kehnosti ja hän sai potkut syyskuussa 2006 joukkueen hävittyä Coupe de Francessa Toulouselle.
Nantes-potkujensa jälkeen Le Dizet toimi kaudella 2007/08 Dubai Clubin ja 2008/09 US Concarneaun päävalmentajana.  Kesällä 2009 hän siirtyi Ligue 1:een nousseen US Boulognen apulaisvalmentajaksi.  Le Dizet luotsasi Boulognea yhdessä Laurent Guyot'n kanssa onnistumatta säilyttämään seuran paikkaa liigassa. Valmennusjohto sai kuitenkin jatkaa, mutta odotuksia heikompi syyskausi 2010 toi potkut joulukuun lopussa.
Kesäkuussa 2011 Le Dizet siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SCO Angersin apulaisvalmentajaksi.
Varsinaisten työtehtäviensä ohella Le Dizet on toiminut myös Bretagnen epävirallisen maajoukkueen valmentajana 2000 ja 2008.
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

Coupe Gambardella: 2002
Abdoulrazak Issoufou

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Abdoulrazak Issoufou |  Abdoulrazak Issoufou |  Abdoulrazak Issoufou |  |
Maa:   Niger
Miesten taekwondo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Rio 2016 | +80 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Muju 2017 | +87 kg |  |
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Kultaa | Brazzaville 2015 | +87 kg |  |
|  Kultaa | Rabat 2019 | +87 kg |  |
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Dakar 2021 | +87 kg |  |
|  Hopeaa | Tunis 2014 | +87 kg |  |
|  Pronssia | Agadir 2018 | +87 kg |  |
Abdoulrazak Issoufou Alfaga (s. 26. joulukuuta 1994) on nigeriläinen taekwondon maailmanmestari ja olympiamitalisti.
Issoufou saavutti olympiahopeaa Rio de Janeirossa 2016 hävittyään yli 80 kg:n painoluokan loppuottelussa azerbaidžanilaiselle Radik Isajeville pistein 2–6. Hän voitti maailmanmestaruuden yli 87 kg:n sarjassa Mujussa 2017 kukistettuaan loppuottelussa britti Mahama Chon pistein 9−4. Hän voitti kultaa Afrikan kisojen yli 87-kiloisten sarjassa 2015 ja 2019. Taekwondon Afrikan-mestaruuskilpailuissa hän sai samassa painoluokassa kultaa 2021, hopeaa 2014 ja pronssia 2018.
Ajan hengessä

| Ajan hengessä Eri esittäjiä |
| --- | --- | --- |

Tribuuttialbumin tiedot
 Julkaistu: 1. lokakuuta 2008
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: suomirock, pop
 Kesto: 59.29
 Levy-yhtiö: Pisa Records
Ajan hengessä on suomalaisen Juice Fruit -yhtyeen studioalbumi, joka sisältää cover-versiot 16 Juice Leskisen kappaleesta. Mukana ovat vierailijoina Virve Rosti, Ari Koivunen, Jope Ruonansuu ja Mikko Alatalo. Levy julkaistiin 1. lokakuuta 2008.
Kappaleet

Rock’n Roll’n Blues’n Jazz – 2.26
Syvänmerensukeltaja – 2.51
Mies joka rakastaa itseään – 3.45
Luonas kai olla saan – 2.33
Marilyn – 2.42 (laulu: Jope Ruonansuu)
Heavydiggarin vuorisaarna – 4.40 (sov. Anssi Tikanmäki, laulu: Ari Koivunen)
Heinolassa jyrää – 2.46 (laulu: Virve Rosti)
Vaasankin veri vapisee – 3.37 (sov. Tikanmäki)
Kuopio tanssii ja soi – 2.50
Per Vers, runoilija – 3.19 (laulu: Mikko Alatalo)
Myrkytyksen oireet – 4.56
Paperitähdet – 6.23 (laulu: Ari Koivunen)
Pyhä toimitus – 4.39 (sov. Tikanmäki)
Rakkauden ammattilainen – 3.44 (sov. Tikanmäki & Leskinen, laulu: Virve Rosti)
Musta aurinko nousee – 4.06 (sov. Tikanmäki)
Syksyn sävel – 4.32
Aiheesta muualla

Ajan hengessä discogs.com -sivustolla
South Plaza

South Plaza
| --- | --- |
Sijainti:  Galápagos Ecuador
Saariryhmä:  Galápagossaaret
Korkein kohta:  23 m
Pinta-ala:  0,13 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
South Plaza on pieni asumaton saari Ecuadorille kuuluvilla Galápagossaarilla. Saaren pinta-ala on 0,13 neliökilometriä. Korkein kohta kohoaa 23 metrin korkeuteen.
Eläimistö

Saarella elää laava- ja merileguaaneja sekä näiden harvinaista risteymää. Laavaleguaanien kanta on noin 300 yksilöä. Siellä elää myös merileijonia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta South Plaza Wikimedia Commonsissa
Simo Skinnari

Simo Skinnari (10. lokakuuta 1952 Raahe) on suomalainen kasvatustieteilijä. Hän toimi vuosina 2009–2011 kasvatustieteen professorina Itä-Suomen yliopiston Savonlinnan kampuksella. Hänen tutkimusalojaan ovat kasvatusfilosofia, arvot sekä ihmiskäsitykset ja autenttiset oppimisympäristöt. Hän on tutkinut myös steinerpedagogiikkaa. Hän jäi Parkinsonin taudin vuoksi varhaiseläkkeelle vuonna 2011.
Teoksia

Steinerkoulun yläasteen (luokat 9–12) tavoitteet ja kasvatuskäytäntö: raportti opetusministeriölle. Osa 1 (yhdessä Raija Huhmarniemen kanssa, 1993)
Miksi kasvatuksen filosofiaa? (yhdessä Jarmo Toiskallion kanssa, 1994)
Platonista transmodernismiin: juonteita ihmisyyteen, ihmiseksi kasvamiseen, oppimiseen, kasvatukseen ja opetukseen (yhdessä Raija Huhmarniemen kanssa, 2001)
Pedagoginen rakkaus: kasvattaja elämän tarkoituksen ja ihmisen arvoituksen äärellä.  PS-kustannus, 2004.  ISBN 978-952-451-098-1.
Tähtinen, Juhani; Skinnari, Simo (toim.): Kasvatus- ja koulukysymys Suomessa vuosisatojen saatossa.  Suomen kasvatustieteellinen seura c/o Koulutuksen tutkimuslaitos, 2007.  ISBN 978-952-5401-29-5.
Elämänkoulu : oppimaan oppimisesta kasvamaan kasvamiseen.  PS-kustannus, 2008.  ISBN 978-952-451-181-0.
Sokajärvi

| Sokajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Kajaani
Koordinaatit:  64°14′47″N, 27°35′51″E
Mittaustietoja
 fiSokajärvi 
Sokajärvi on Kajaanissa sijaitseva järvi, joka on yhteydessä Paltajärveen, joka on Oulujärven lahti. Sokajärvi sijaitsee Kajaaninjoen suuosassa. Sokajärven ja Kajaaninjoen välissä on Parkinniemi. Sokajärven vesi on lievästi sameaa.
Sinulle vain – 16 suosikki-iskelmää

| Sinulle vain – 16 suosikki-iskelmää Paula Koivuniemi |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Äänitetty : 1975–1982
 Julkaistu: 1991
 Formaatti: CD-levy, C-kasetti
 Tyylilaji: Iskelmä
 Levy-yhtiö: Fazer Finnlevy
Paula Koivuniemen muut julkaisut
| Täyttä elämää 1991 | Sinulle vain – 16 suosikki-iskelmää 1991 | Toivotut 1992 |
Sinulle vain – 16 suosikki-iskelmää on Paula Koivuniemen vuonna 1991 julkaistu kokoelma-albumi, joka sisältää 16 kappaletta hänen vuosina 1975–1982 levyttämistään albumeista. Albumin on julkaissut CD-levynä ja C-kasettina Fazer Finnlevy.
Kappaleet

A.i.e. (Aieoa) (1979)
Astun aurinkolaivaan (Tanti auguri) - 3'54 (1978)
Kapteeni Aika (U.F.O.) - 4'05 (1978)
Kotikadun tunnelmaa - 3'54 (1982)
Kulkea sain sateenkaareni päähän - 2'51 (1979)
Tummat silmät, ruskea tukka (Le coeur sommanbule) - 3'22 (1980)
Vie minut pois - 3'01 (1980)
Kas kas - niin niin (You've Got To Move) - 3'17 (1978)
Paras (Beautiful Lover) - 3'16 (1978)
Elämän tahdon elää - 3'12 (1982)
Kaipaan sua vain (Let It Be Me) - 3'35 (1975)
Kanssasi tahdon pois (Could it be magic) (1977)
Riisu ikäväni pois (1981)
Taas käy niin (Ciel, ciel, ciel) - 3'01 (1980)
Taas tuuli soi - 3'02 (1978)
Sinulle vain (1978)
Aiheesta muualla

"Sinulle vain – 16 suosikki-iskelmää" Suomen äänitearkiston tietokannassa[vanhentunut linkki]
Albany (Australia)

| Albany |
| --- | --- |

 Albany
 Koordinaatit: 35°1′22″S, 117°52′53″E 
Valtio:   Australia
Osavaltio:   Länsi-Australia
Perustettu:  26. joulukuuta 1826
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  88,3 km²
Väkiluku (2016):  29 369
 – Väestötiheys:  333 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  6330
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Albany on satamakaupunki Australian lounaiskulmassa, Länsi-Australian osavaltion etelärannikolla. Albanyssä oli 29 369 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin kotisivu (englanniksi)
Sormenjälkipallokala

| Sormenjälkipallokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Canthigaster
Laji::  compressa
Kaksiosainen nimi
 Canthigaster compressa  (de Procé, 1822) 
Katso myös
   Sormenjälkipallokala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Sormenjälkipallokala (Canthigaster compressa) on meressä elävä pallokala. Sitä tavataan joskus meriakvaariossa, mutta harvemmin kuin sukulaisiaan.
Koko ja ulkonäkö

Sormenjälkipallokala kasvaa 12 cm pitkäksi. Sen vartalossa on ruskeansävyisellä pohjalla vaaleampia, sinertäviä ohuita juovia, jotka muodostavat sormenjälkiä muistuttavan kuvion. Muista samantyyppisistä lajeista sen erottaa ohuempien sinisten juovien perusteella. Kuono on terävä ja selässä on tumma terävärajainen läikkä.
Alkuperä

Sormenjälkipallokala on peräisin Tyynenmeren länsiosasta. Se elää hiekkapohjaisissa laguuneissa 5–16 metrin syvyydessä.
Käyttäytyminen ja ravinto

Sormenjälkipallokalat elävät aikuisina usein pareittain.
Aiheesta muualla

ITIS: Canthigaster compressa (englanniksi)
Abhasian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

Abhasian kartta.
Abhasian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Abhasian ASNT) oli 31. maaliskuuta 1931 Abhasian sosialistisesta neuvostotasavallasta perustettu Neuvostoliitolle kuulunut alue Georgian SNT:ssä. Abhasian ASNT käsitti nykyisen Abhasian tasavallan.
Abhasian aikaisemmin Georgian kanssa tasa-arvoisen aseman mitätöiminen ja Abhasian alentaminen Georgian sosialistisen neuvostotasavallan autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi aiheutti mielenosoituksia.
Sisilialainen keittiö

Catanialainen ruokalaji, pasta alla Norma, on yksi Sisilian historiallisimpia ja ikonisimpia.
Sisilialainen keittiö on Sisilian saaren ruoanlaittotyyliä. Siinä on vaikutteita kaikista kulttuureista, jotka ovat vaikuttaneet Sisilian saarella viimeisen kahden vuosituhannen aikana. Sisilialaisella keittiöllä on paljon yhteistä italialaisen keittiön kanssa. Sisilialaisessa ruoassa on myös kreikkalaisia, espanjalaisia, ranskalaisia ja arabialaisia vaikutteita.
Sisilialaisen kokin Mithaecusin (syntynyt 5. vuosisadalla eKr.), uskotaan tuoneen sisilialaisen ruoan Kreikkaan: hänen keittokirjansa oli ensimmäinen kreikankielinen, ja hän oli tiettävästi maailman varhaisin keittokirjojen kirjoittaja.
Historia

Kreikkalaiset siirtokunnat asuttivat ensimmäisinä suuren osan saarista. He suosivat ruoanlaitossa kalaa, vehnää, oliiveja, viinirypäleitä, härkäpapuja, kikherneitä, linssejä, manteleita, pistaasipähkinöitä ja tuoreita vihanneksia. 1000-luvulla arabit pitivät Sisiliassa valtaa, ja sisilialainen keittiö otti vaikutteita myös heidän ruoastaan. Arabien myötä sisilialaiset alkoivat suosia ruoanlaitossaan myös sokeria, sitrushedelmiä, riisiä, rusinoita, pinjansiemeniä ja mausteita, kuten sahramia, muskottipähkinää ja kanelia. Saarella asuneen juutalaisen yhteisön vaikutuksesta Sisiliassa on suosittua lisätä kastikkeisiin oliiviöljyssä paistettua valkosipulia. Myöhemminmilloin? espanjalaiset toivat saarille uuden maailman tuotteita, kuten kaakaota, maissia, paprikaa, kesäkurpitsaa, perunaa ja tomaatteja. Sisilialaiset pyrkivät perinteisesti käyttämään ruoanlaitossa tuoreita vihanneksia, kuten munakoisoa, artisokkia ja tomaatteja, ja kaloja, kuten tonnikalaa, lahnaa, meribassia, seepiaa ja miekkakalaa. Saaren läntisimmässä kulmassa Trapanissa pohjoisafrikkalaiset vaikutteet näkyvät selvästi kuskusin käytössä.
Ruokalajit > Alkupalat

Alkupalat (ital. antipasti) ovat tärkeä osa sisilialaista ruokailua. Yleisiä sisilialaisia alkupaloja ovat caponata ja gatò di patate, joka on eräänlainen peruna-juustopiirakka.
Ruokalajit > Keitot

Maccu on sisilialainen keitto, jonka pääainesosana ovat fava-pavut. Se on talonpoikaisruoka, joka juontaa juurensa muinaiseen historiaan. Maccu di San Giuseppe (suom. Pyhän Joosefin maccu) on perinteinen sisilialainen ruokalaji, joka koostuu sekalaisista aineksista ja maccusta. Sisiliassa sitä valmistetaan usein Pyhän Joosefin päivänä, jotta ruokakomero tyhjenee ja tilaa jää kevään uudelle vihannessadolle.
Ruokalajit > Pasta

Sisilia on vanhin italialainen ja länsimainen paikka, jossa pasta työstettiin pitkäksi ja ohueksi muotoon, ja se oli osa paikallista ruokakulttuuria. Muhammad al-Idrisin Tabula Rogerianan mukaan tapa juontaa juurensa 1100-luvulle.
Spaghetti ai ricci di mare eli merisiilistä valmistettu spagetti, pasta con le sarde eli sardiinipasta ja pasta alla Norma, joka on Cataniasta peräisin oleva erikoisuus, ovat suosituimpia Sisilian pastaruokia. Cannelloni on toinen yleinen ruokalaji. Sisilian itäosissa suosittu ruokalaji on pasta capuliaton kanssa.
Ruokalajit > Pääruoka

Tyypillinen sisilialainen ruokalista sisältää pastan jälkeen liha- tai kalapääruoan (ital. secondi). Pääruoka saattaa olla esimerkiksi kuskusia kalan (ital. couscous al pesce) tai miekkakalan (ital. pesce spada alla ghiotta) kanssa.