stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aivoverenkiertohäiriö

Aivoverenvuoto
Aivoverenkiertohäiriö eli AVH on aivojen verenkierron häiriötila, joka voi olla ohimenevä (englanniksi ”transient isch(a)emic attack” eli TIA ja virallisemmalta nimeltään suomeksi ”aivoiskemia”) tai josta voi seurata aivoinfarkti eli aivohalvaus. Aivoinfarkti ilmenee tahdonalaisten lihasten halvaantumisena sekä pysyvänä toiminnanvajavuutena aivoissa. Taustalla olevan aivoverenkiertohäiriön voi aiheuttaa joko aivovaltimotukos tai aivoverenvuoto. Verenkiertohäiriö tai aivohalvaus voi johtua myös aivokasvaimesta, tulehduksesta tai aivovammasta.
Aivoverenkiertohäiriöt ovat erittäin vaarallisia ja yleisiä, Suomessa aivoverenkiertohäiriöön sairastuu noin 38 ihmistä joka päivä. Yli kolmasosa verenkiertohäiriön saaneista kuolee, aivoverenkiertohäiriöt ovat kolmanneksi yleisin kuolinsyy. Ainoastaan sydänsairaudet ja erilaiset syövät ovat sitä yleisempiä. Yleisimmin sairautta esiintyy vanhoilla ihmisillä. Aivoverenkierron häiriöt aiheuttavat massiivisen tulehdusreaktion keskushermostossa.
Luettelo aivoverenkiertohäiriöistä

Aivoverenkiertohäiriöitä ovat esimerkiksi:
TIA (transient ischemic attack)
Aivoinfarkti: veritulpan tukittua aivovaltimon osa aivosoluista jää ilman verenkierron tuomaa happea
Aivoverenvuoto: aivovaltimon revettyä verta vuotaa aivokudokseen.
Oireet

Ensimmäisinä oireina havaitaan akuuttia eli äkillistä heikkoutta toispuolisen kasvon tai ylä- tai alaraajan alueella, puutuneisuutta, tunnottomuutta, hämärtymistä näössä, puhekyvyn tai puheenymmärtämisen huonontumista, akuuttia ja kivuliasta päänsärkyä, huimausta sekä kävelyvaikeuksia. Vakavampia oireita ovat toispuolinen raajahalvaus, tuntohäiriö, puhevaikeuksia, näön menettäminen tai hetkellinen toisen silmän pimeneminen.
Jos verenkiertohäiriö on nikamavaltimossa, oireet ovat aivorungossa. Tällaisia oireita ovat huimaus, pahoinvointi, kankeus puheessa, kaksoiskuvat ja raajojen halvaukset eriasteisina.
Verenvuodon ollessa lukinkalvonalaisena ensioireina ovat akuutti päänsärky, tajunnantason aleneminen, niskajäykkyys, oksentaminen sekä mahdolliset, tosin ei kovin yleiset halvaukset. Myös henkinen suorituskyky voi laskea, jolloin on afasiaa eli kielellisiä häiriöitä, muistihäiriöitä, mielialamuutoksia (masennus) sekä tuttujen paikkojen muistamisen ja tahdonalaisten liikkeiden suorittamisen vaikeuksia.
Hoito

Aivoverenkierron häiriöiden hoidolla pyritään lähinnä välttämään uusien komplikaatioiden syntymistä. Kuntoutuksella pyritään aivokudosvauriosta aiheutuneen toiminnanvajavuuden korjautumiseen.
Aivoinfarktin jälkeen käytetään aivoverisuonen tukoksen liuotushoitoa, jolla pyritään avaamaan tukkeutunut verisuoni. Sairautta hoidetaan myös verenohennuslääkkeillä, jottei uusia verihyytymiä syntyisi. Uusien tukosten syntymistä pyritään välttämään aspiriinilla.
Aivoverenvuodossa syntynyt verenpurkauma voidaan poistaa kirurgisesti. Leikkaus tehdään vain, jos potilaan kunto on riittävän hyvä ja purkauma on sopivassa paikassa. Ennalta ehkäisevä leikkaus voidaan tehdä, jos epäillään aivojen alueella valtimopullistumaa eli aivoaneurysmaa.
Aiheesta muualla

Ohimenevä aivoverenkiertohäiriö eli TIA, Hus.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Aivoinfarkti, Hus.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Aivoverenkiertohäiriöt, Terveyskirjasto.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Aaron Solowoniuk

| Aaron Solowoniuk |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. marraskuuta 1975
Muusikko
Tyylilajit:  Punk rock, alternative rock, post-hardcore
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Billy Talent
Levy-yhtiöt:  Atlantic Records, Warner Records Canada
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Aaron Solowoniuk (s. 21. marraskuuta 1975) on kanadalaisen punk-rock -yhtye Billy Talentin rumpali. Hän on ollut yhtyeessä mukana alusta asti.
Aaron aloitti rumpujen soiton pienenä, ensimmäisen rumpusettinsä hän sai lahjaksi vanhemmiltaan. Kasvettuaan hän tapasi Benjamin Kowalewiczin (yhtyeen laulaja) ja Jonathan Gallantin (yhtyeen basisti) lukiossa ollessaan. He perustivat yhtyeen, jonka nimeksi tuli aluksi "To Each His Own". Muutamaa vuotta myöhemmin he tapasivat Ian D'San, joka soitti "Dragon Flower" nimisessä yhtyeessä. Neljä vuotta myöhemmin he perustivat yhdessä yhtyeen nimeltä "The Other One" jonka he vaihtoivat pian Pezziksi, josta tuli myöhemmin Billy Talent.
Yhdistetyn maailmancup 1986–1987

Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1986–1987 järjestettiin yhdeksän osakilpailua.
Osakilpailut ja voittajat

| Päivämäärä | Paikka | Kilpailu | Voittaja | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13. joulukuuta 1986 |  Canmore | Gundersen K90/15 km |  Torbjørn Løkken |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 30. joulukuuta |  Oberwiesenthal | Gundersen K90/15 km |  Hippolyt Kempf |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 3. tammikuuta 1987 |  Schonach | Gundersen K90/15 km |  Hubert Schwarz |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 10. tammikuuta |  Reit im Winkl | Gundersen K90/15 km |  Fredy Glanzmann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 17. tammikuuta |  Autrans | Gundersen K90/15 km |  Torbjørn Løkken |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 28. helmikuuta |  Lahti | Gundersen K90/15 km |  Thomas Müller |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 6. maaliskuuta |  Falun | Gundersen K90/15 km |  Torbjørn Løkken |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 13. maaliskuuta |  Leningrad | Gundersen K90/15 km |  Vasili Savin |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 19. maaliskuuta |  Oslo | Gundersen K120/15 km |  Hermann Weinbuch |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
Maailmancupin kokonaiskilpailun kymmenen parasta

| Sija | Urheilija | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Torbjørn Løkken |  Norja | 146 |
| 2. | Hermann Weinbuch |  Länsi-Saksa | 100 |
| 3. | Hippolyt Kempf |  Sveitsi | 90 |
| 4. | Hubert Schwarz |  Länsi-Saksa | 89 |
| 5. | Thomas Müller |  Länsi-Saksa | 86 |
| 6. | Allar Levandi |  Neuvostoliitto | 73 |
| 7. | Vasili Savin |  Neuvostoliitto | 72 |
| 8. | Klaus Sulzenbacher |  Itävalta | 68 |
| 9. | Trond-Arne Bredesen |  Norja | 66 |
| 10. | Fredy Glanzmann |  Sveitsi | 52 |
Aiheesta muualla

Täydellinen pistetaulukko FIS:n tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdistetyn maailmancupit
83–84 | 
84–85 | 
85–86 | 
86–87 | 
87–88 | 
88–89 | 
89–90 | 
90–91 | 
91–92 | 
92–93 | 
93–94 | 
94–95 | 
95–96 | 
96–97 | 
97–98 |  
98–99 | 
99–00 | 
00–01 | 
01–02 | 
02–03 | 
03–04 | 
04–05 | 
05–06 |
06–07 |
07–08 |
08–09 |
09–10 |
10–11 |
11–12 |
12–13 |
13–14 |
14–15 |
15–16 |
16–17 |
17–18 |
18–19 |
19–20 |
20–21 |
21–22 |
22–23 |
23–24
Aaron Sachs

Aaron Sachs
Aaron Sachs (4. heinäkuuta 1923 – 5. kesäkuuta 2014 New York) oli yhdysvaltalainen saksofonisti ja klarinetisti. Hän työskenteli useiden tunnettujen jazzmuusikoiden kanssa, mutta myös latinomusiikin parissa.
Sachsilta ilmestyi useita sooloalbumeja. Hänen lyhytkestoisesta avioliitostaan Helen Merrillin kanssa syntyi poika Alan Merrill, joka on seurannut vanhempiensa jalanjälkiä ja luonut itsekin uran musiikin alalla.
Aiviekste

| Aiviekste |
| --- | --- |
 Aiviekste kuvattuna Vesetan sillalta.
Laskupaikka:  Riianlahti
Maat:  Latvia
Pituus:  114 km
Virtaama:  1,81 m³/s
Valuma-alue:  9 300 km²
Aiviekste (saks. Ewst tai Awex; ven. Айвиексте) on Väinäjoen oikeanpuoleinenselvennä sivujoki ja Latvian neljänneksi suurin joki.
Aiviekste laskee Latvian suurimmasta järvestä Lubānsista. Hitaan virtauksensa ansiosta se sopii hyvin melontaan. Valuma-alueella on paljon metsiä ja laajoja soita. Keväisin Aivieksten yläjuoksulla virtaavan veden määrä ylittää veden virtausmahdollisuudet 2–4-kertaisesti, minkä seurauksena vedet virtaavat takaisinselvennä Lubānsiin. Tämä aiheuttaa suuria tulvia tasaiselle suoalueelle. Takaisinvirtauksen vähentämiseksi alueelle on rakennettu patoja ja kanavia. Aivieksten suurimmat sivujoet ovat Pededze ja Balupe.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aiviekste Wikimedia Commonsissa
Aivotutkimusmenetelmät

Aivotutkimusmenetelmillä on jo pitkät perinteet, mutta vasta viime vuosituhannen loppupuolen voimakas kuvantamistekniikan kehitys on siirtänyt tutkimuksen aivan uudelle tasolle. Siitä huolimatta tutkimustekniikan spatiaalinen ja temporaalinen tarkkuus on edelleen ongelma. Tätä ongelmaa on alettu kuluvan vuosituhannen alkaessa ratkomaan myös massiivisten aivosimulaatiotekniikoiden kehityksellä.
Aikaisemmin tietoa aivoista saatiin vain eläinkokeiden ja aivovauriotapausten tutkimuksella. 1970- ja 1980-lukujen taitteesta lähtien avuksi saatiin magneettikuvaus- ja aivosähkökäyrämittaukset. Sittemmin avuksi saatiin myös positroniemissiotomografia (PET), yksifotoniemissiotomografia (SPECT), tietokonekerroskuvaus eli TT-kuvaus, tietokonetomografia tai CT-kuvaus (CAT, TT, CT), magneettikuvaus (Magnetic Resonance Imaging, MRI) ja toiminnallinen magneettikuvaus (Functional Magnetic Resonance Imaging, fMRI).
Aivokuvausmenetelmät jaetaan anatomiseen kuvaukseen ja toiminnalliseen kuvaukseen. Anatominen kuvaus antaa tietoa aivojen rakenteesta, ja toiminnallinen kuvaus näyttää, miten aivot toimivat.
Kognitiivinen neurotiede syntyi kognitiivisten toimintojen ja toiminnallisen magneettikuvauksen samanaikaisten tutkimusten hyödyntämisestä, mikä mahdollisti kognitiivisten ja neurologisten toimintojen korrelaatioiden tutkimisen.
Historiaa

Aivotutkimuksen virstanpylväitä:
2800 eaa: Trepanaatio eli kallonporaus on ollut käytössä.
1700 eaa: Imhotep-niminen lääkäri on tiettävästi käyttänyt papyruksessa sanaa aivo.
450 eaa: Alkmaion Krotonlainen totesi että aistit ja ajatukset asuvat aivoissa eikä sydämessä.
335 eaa: Aristoteles oli sitä mieltä, että aivojen tehtävä oli jäähdyttää verta.
300 eaa: Kreikkalainen lääkäri Herofilos totesi, että aivot hallitsevat hermostoa.
170 Galenos havaitsi elävillä ihmisillä tekemissään kokeissa, että ihminen voi halvaantua tai mennä tunnottomaksi, kun aivoista painetaan.
900 Al-Razi, persialainen lääkäri, kuvasi oppikirjassaan seitsemän aivohermoa ja kaikki 31 selkäydinhermoa.
1504 Leonardo da Vinci totesi, että nesteen täyttämät aivokammiot suojelevat keskushermostoa.
1586 Arcangelo Piccolommini kuvasi ensimmäisen kerran aivokuoren harmaan aineen ja niiden sisällä olevan valkean aineen.
1811 Julien Jean Cesar Lecallois totesi kaniineilla tekemillään kokeilla hengityskeskuksen sijaitsevan aivorungossa aivosillan alueella.
1823 Jean Pierre Flourens havaitsi, että aivokuoren etuosa ohjaa tahtoa ja arvostelukykyä ja pikkuaivot koordinoivat liikkeitä.
1861 Paul Pierre Broca todisti, että aivojen kielikeskus sijaitsee vasemmassa etuotsalohkossa, tekemällä ruumiinavauksen puhekyvyn heikentämälle aivovammapotilaalle.
1903 Ivan Pavlov keksi ehdolliset refleksit tekemillään koirakokeilla.
1921 Otto Loewi keksi, että hermosolujen välisissä synapseissa informaatiota kuljettivat kemialliset aineet.
1932 Elektroenkelografia, EEG keksittiin.
1943 Warren McCulloch ja Walter Pitts esittivät ensimmäisinä teorian aivojen hermoverkostoista.
1957 Brenda Milner ja William Scoville esittivät, että episodinen muisti ja taitomuisti ovat kaksi eri asiaa.
1972 Godfrey Housfield ja Allan Cormack keksivät yhdessä tietokonetomografia eli viipaleröntgenkuvalaitteiston.
1975 Aivojen aktiivisuutta luettiin PET-laitteistolla.
1981 Erwin Neher ja Bert Sakmann kehittivät hermosolujen ionivirtaa mittaavan yksittäissolumittaustekniikan.
1991 Seiji Ogawa ja Kenneth Kwong kehittivät aivojen hapenkulutukseen perustuvan MRI-mittaustekniikan.
1997 Deep Blue -supertietokone voitti Gari Kasparovin shakissa.
1998 Phil Kennedyn aivohalvauspotilaan aivoihin kiinnittämien elektrodien avulla potilas pystyi ohjaamaan tietokoneen hiiriosoitinta.
2008 Viljellyt elävät aivosolut ohjasivat testirobottia esteiden ohi.
2014 Halvaantunut mies liikutti aivoihin sijoitetun istutteen ja tietokoneen ohjaaman käsituen avulla kättään.
2014 Hiiren aivojen 71 miljoonasta solusta tehtiin virtuaalinen 3D-malli.
2015 Blue Brain -hankkeessa testataan rotan aivojen virtuaalimallia. Hanke valmistelee myös ihmisaivojen simulaatiomallin kehittämistä.
Kansainvälisiä tutkimushankkeita

Human Brain Project on vuonna 2013 käynnistynyt Genevestä johdettu kansainvälinen tutkimushanke, jonka tavoitteena on luoda ihmisaivojen digitaalinen kopio ennen vuotta 2023. Digitaalisissa aivoissa impulssien pitäisi kulkea täsmälleen samalla tavoin kuin oikeissa aivoissa. Hankkeen ensimmäinen tavoite on tutkia ihmisaivot niin hyvin, että ymmärretään, miten aivojen osat toimivat ja millainen niiden rakenne on.
BRAIN Initiative on yhdysvaltalainen hanke, jossa on vuodesta 2013 kehitetty tekniikoita, joilla saadaan aivoista dynaamista kuvaa.
Blue Brain Project on vuodesta 2005 kehittänyt hermosolujen ja aivojen verkostojen biologisesti todenmukaisia malleja Blue Gene -tietokoneella
The Human Connectome -projekti julkaisi vuonna 2017 aivokuoren rakenteesta ja hermoyhteyksistä kartan, joka on tehty magneettikuvaamalla viiden vuoden aikana 1 200 koehenkilön aivot (yhdysvaltalainen).
Brain Activity Map (BAM) -projekti (yhdysvaltalainen)
Brainnetome Atlas -projekti (kiinalainen)
China Brain Project (kiinalainen)
Brain/MINDS (japanilainen)
Muita kuvantamistekniikoita

Magnetoenkefalografia (aivomagneettikäyrä, MEG)
Aiheesta muualla

Suomen Aivotutkimusseura ry
Åstorpin kunta

| Åstorpin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Åstorp
Kuntakoodi:  1277
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  92,35 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  16 308
 – Väestötiheys:  176,6 as./km²
 
 www.astorp.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Åstorpin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Åstorpin kunta (ruots. Åstorps kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Åstorp.
Kunnan maapinta-ala on 92,35 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 16 308 henkeä (31.12.2021).
Åstorpin kunta sijaitsee osittain tasaisella Ängelholmin tasangolla (Ängelholmsslätten), osittain puolestaan Söderåsenin harjualueella. Sen naapurikuntia ovat Helsingborgin kunta, Ängelholmin kunta, Klippanin kunta, Bjuvin kunta ja Svalövin kunta. Kunnan keskustaajama sijaitsee noin 20 kilometriä koilliseen Helsingborgista.
Vuonna 2007 kunnassa oli 53,72 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 57,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Åstorpin taajaväkinen yhdyskunta muodostettiin vuonna 1887 Björnekullan maalaiskuntaan. Alue kuului Södra Åsbon kihlakuntaan tuolloisessa Kristianstadin läänissä. Vuonna 1946 Björnekulla ja siihen kuulunut taajaväkinen yhdyskunta muutettiin Åstorpin kauppalaksi, johon vuonna 1952 liitettiin Västra Brobyn maalaiskunta. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Åstorpin kauppala muuttui Åstorpin kunnaksi, johon liitettiin vielä Kvidingen kunta vuonna 1974. Vuosina 1932–1970 Kvidingen kunnassa oli ollut Kvidingen taajaväkinen yhdyskunta.
Kuntavaakuna

Vaakunaselitys: Kilven vasemmassa osassa hopeisella taustalla ylösnoussut musta karhu, jonka kieli ja kynnet ovat kultaa, oikeassa osassa mustalla taustalla kaksi allekkain asetettua hopeista ratasta.

(Ruotsiksi: Sköld, kluven av silver, vari en uprest svart björn med tunga och klor av guld, och av svart, vari två stolpvis ordnade kugghjul av silver.)
Karhu tulee kihlakunnansinetistä, jonka kuva ei tiettävästi esitäkään karhua, ja ratas viittaa teollisuuteen. Vaakuna vahvistettiin kauppalalle vuonna 1957, ja kunta otti sen käyttöön vuonna 1971.
Väestönkehitys

| Åstorpin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 369 | 8 369 |
| 1955 | 1955 |    | 8 663 | 8 663 |
| 1960 | 1960 |    | 9 144 | 9 144 |
| 1965 | 1965 |    | 10 119 | 10 119 |
| 1970 | 1970 |    | 10 630 | 10 630 |
| 1975 | 1975 |    | 11 486 | 11 486 |
| 1980 | 1980 |    | 12 946 | 12 946 |
| 1985 | 1985 |    | 12 693 | 12 693 |
| 1990 | 1990 |    | 13 123 | 13 123 |
| 1995 | 1995 |    | 13 257 | 13 257 |
| 2000 | 2000 |    | 12 873 | 12 873 |
| 2005 | 2005 |    | 13 541 | 13 541 |
| 2010 | 2010 |    | 14 737 | 14 737 |
| 2015 | 2015 |    | 15 193 | 15 193 |
| 2020 | 2020 |    | 16 063 | 16 063 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 3 447 | 22,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 989 | 6,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 1 110 | 7,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 9 647 | 63,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 112 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 130 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 796 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 29 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 23,4 %
18–64-vuotiaat: 59,6 %
65 vuotta täyttäneet: 17,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,6 | 1,9 |
|   | jalostus | 37,4 | 32,1 |
|   | palvelut | 59,3 | 65,2 |
|   | tuntematon | 0,8 | 0,7 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 5 711 | 6 303 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 90,6 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 91,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 200 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Åstorp* | 9 479 |
| 2 | Hyllinge | 2 204 |
| 3 | Kvidinge | 1 854 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Åstorpin taajamassa on 9 488 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Ängelholmin kuntaan.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Nyvång
Nyvång on sittemmin kasvaneet yhteen Åstorpin taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kärreberga
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Smedjehus
Politiikka

Vuoden 2002 kunnallisvaalien jälkeen sosiaalidemokraattien, Kansanpuolueen, Keskustapuolueen ja Kristillisdemokraattien koalitio on johtanut kuntaan. Oppositiossa ovat Kokoomus, Kommunens Framtid, Vasemmistopuolue ja Åstorpspartiet. Vuoden 2006 vaaleissa sosiaalidemokraatit menestyivät valtakunnallisesta trendistä poiketen hyvin ja muodostivat koalition Keskustapuolueen kanssa. Vuoden 2010 vaaleissa tuli pieniä muutoksia, mutta sosiaalidemokraatit ja Keskustapuolue jatkoivat kunnan johdossa.
Ronny Sandberg (sd.) on kokoaikainen kunnallisneuvos, kun taas Ulf G. Persson (kok.) on osa-aikainen oppositioneuvos.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Åstorpin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 6 | 7 | 9 | 9 | 8 | 11 | 10 | 11 | 7 | 7 | 7 | 5 | 6 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 11 | 10 | 7 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 4 | 4 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 20 | 20 | 21 | 20 | 21 | 17 | 22 | 18 | 13 | 15 | 14 | 14 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 2 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 4 | 7 | 9 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 3 | 1 | 1 | 0 | 1 | 4 | 5 | 3 | 2 | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Björnekullan piiri
Kvidingen piiri
Västra Brobyn piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Björnekulla-Västra Broby
Kvidinge
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Björnekulla
Kvidinge
Kärreberga*
Västra Broby (Broby, Norra Broby)
Seurakunnat > Kirkot

Björnekullan kirkko
Hyllingen pienkirkko
Kvidingen kirkko
Västra Brobyn kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Åstorpin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Åstorps kommun
Skånen läänin kunnat
Kartta Åstorpin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi