stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Artemiin temppeli (Efesos)
Rakennus

Efesoksen Artemiin temppeli sijaitsi useimpien muiden Artemiin temppeleiden tavoin kaupungin ulkopuolella. Se oli rakennettu paikalle, joka oli ollut merenrantaa vielä joonialaisten asutettua Efesoksen noin 1000 eaa. Paikka oli noin 1,5 kilometriä länteen hellenistisen ja roomalaisen kauden Efesoksen keskustasta.
Koska temppeli sijaitsi aina samalla paikalla, paikalla oli todennäköisesti efesoslaisille jonkinlainen kulttimerkitys, joka yleensä selitti pyhäkköjen ja temppeleiden sijainnin. Plinius kuitenkin esitti, että temppeli olisi rakennettu alavalle ja soiselle maalle, jotta se säästyisi paremmin maanjäristyksiltä. W. M. Leake ehdotti aikanaan syyksi sitäkin, että pitkät joonialaiset pylväät näyttävät paremmalta alamaalla, kun taas doorilaisia pylväitä käyttävät rakennukset näyttävät paremmilta korkeammilla paikoilla.
Temppeli on kadonnut niin jäljettömiin, että siitä on ollut vaikea tehdä tutkimuksessa täydellistä rekonstruktiota. Siksi eri lähteissä on jossakin määrin poikkeavia kuvauksia temppelin arkkitehtonisista yksityiskohdista, erityisesti pylväiden lukumääristä ja sijoittelusta.
Rakennus > Varhaiset arkaaiset pyhäköt

Varhaisin tunnettu vaihe eli 700-luvulla eaa. rakennettu temppeli oli pieni peripteraalitemppeli, jonka koko oli noin 6,5 × 13,5 metriä, ja jonka peristasiksessa oli 4 × 8 pylvästä. Keskiössä oli länteen päin avautunut naos eli cella. Cellan sisällä oli kuuden pylvään päällä levännyt baldakiini, jossa oli temppelin kulttikuva. Temppeli sijaitsi paikalla, joka oli myöhempien, suurikokoisten temppeleiden cellaa, toisin sanoen ne rakennettiin alkuperäisen ytimen ympärille.
Temppeli vaikuttaa olleen aina tulvien uhkaama, ja sitä pyrittiin korottamaan. Lopulta sen peristasis hylättiin ja sen seiniä vahvistettiin. Pyhäkkö saattoi tuhoutua kimmerialaisten hyökkäyksessä. Seuraavaa temppelivaihetta alettiin rakentaa samalle paikalle 600-luvun lopulla tai 500-luvun alussa eaa. Se jäi todennäköisesti kesken, kun suuren temppelin rakentaminen alkoi.
Jo varhaisissa temppeleissä alttari oli temppelin länsipuolella, ja temppelit avautuivat alttarille päin. Myös myöhemmät temppelit paikalla noudattivat samaa asettelua. Tämä oli poikkeuksellista kreikkalaisissa temppeleissä, joissa alttari oli yleensä temppelin itäpuolella, ja temppelin pääsisäänkäynti oli näin myös itäpäässä.
Rakennus > Myöhempi arkaainen temppeli

Noin 560–550 eaa. aloitettu, Kroisoksen rahoittama temppeli edusti joonialaista tyyliä. Sen stylobaatin koko oli 55,1 × 115,1 metriä. Temppeli oli dipteraalitemppeli, toisin sanoen sitä kiersi kauttaaltaan kaksinkertainen pylväsrivistö. Ulkolaidalla oli lyhyillä sivuilla kahdeksan pylvästä ja pitkillä sivuilla 20 tai 21 pylvästä. Erään tulkinnan mukaan pronaoksessa olisi ollut kaksi neljän pylvään riviä, eli kahdeksan pylvästä. Jos pitkillä sivuilla oli 20 pylvästä, tämä tekisi pylväiden kokonaismääräksi 104.
Temppeli tehtiin suurista marmorilohkareista, ja niiden työstäminen ja kuljettaminen vaati paljon uusia menetelmiä. Myös temppelin arkkitraavi oli tehty marmorista, ja se on varhaisin tunnettu kreikkalaisen temppelin marmorinen arkkitraavi. Kattorakenteiden sisäosat olivat seetripuusta. Soista maaperää parannettiin sekoittamalla siihen suuria määriä puuhiiltä, mikä on voitu vahvistaa arkeologisesti. Sisällä temppelissä oli pronaos, naos eli cella ja mahdollisesti myös opisthodomos. Naoksen oletetaan olleen sekos eli kattamaton (hypetraali) seinien ympäröimä huone. Sisällä naoksessa ollut jumalattaren kulttikuva oli ateenalaisen Endoioksen 500-luvun eaa. lopulla tekemä.
Joitakin temppelin koristeosia on British Museumissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Artemiin temppeli Wikimedia Commonsissa
Ennallistuspiirros Artemiin temppelistä. Philip Schaff, A dictionary of the Bible, 1887.
Artemiin temppelin pienoismalli Miniatürk-puistossa Istanbulissa.
Efesoksen Artemis, veistos 100-luvulta jaa. Efesoksen museo.
Temppelin veistoksin koristeltu pylväsrumpu, n. 320 eaa. Aihe tuntematon, esittää mahdollisesti Thanatosta, Alkestista, Hermestä, Persefonea ja Haadesta (kaikki eivät näy kuvassa). British Museum.
Ennallistus temppelin joonialaisesta pylväästä.
Matti Tuominen

| Matti Tuominen |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Matti Wilhelm Tuominen
Syntynyt: 9. maaliskuuta 1940 Lappi
Kuollut: 25. tammikuuta 2006 (65 vuotta) Helsinki
Näyttelijä
Aktiivisena:  1976–2003
Merkittävät roolit:  Kauppaneuvos Paukku  (Hyvät herrat) Urmas Hakkarainen (Maalaiskomedia)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Matti Wilhelm Tuominen (9. maaliskuuta 1940 Lappi – 25. tammikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, joka tunnettiin etenkin monista teatterirooleistaan. Televisiosta hänet muistetaan kauppaneuvos Paukun roolista ajankohtaissatiirisarjassa Hyvät herrat, jota esitettiin vuosina 1990–1996, ja myöhemmin Urmas Hakkaraisen roolista Maalaiskomedia-televisiosarjoissa.
Ura

Tuominen tunnettiin parhaiten televisionäyttelijänä, mutta hän oli ennen kaikkea teatterimies. Uransa aikana hänellä oli kiinnitykset Lahden, Kuopion, Kotkan, Oulun ja Helsingin kaupunginteattereissa. Freelanceriksi hän ryhtyi 1990-luvun alussa. Erityisen mieleinen hänelle oli Eddien rooli Arthur Millerin näytelmässä Näköala sillalta. Hän teki roolityön Kuopion kaupunginteatterissa. Hän teki myös Tuntemattoman sotilaan Koskelan roolin kahdesti: Paavo Liskin ohjauksessa Oulun kaupunginteatterissa ja Jouko Turkan johdolla Helsingin kaupunginteatterissa.
Freelancer-vuosinaan Tuominen näytteli muun muassa Tampereen Työväen Teatterissa, Seinäjoen kaupunginteatterissa sekä kotikaupunkinsa Turun Samppalinnan kesäteatterissa. Hän teki myös elokuva- ja televisiotöitä.
Matti Tuominen oli naimisissa näyttelijä Raili Tiensuun kanssa.
Nuoruudessaan Tuominen menestyi kilpatanssijana. Tanssin myötä hän ajautui myös teatteriin. Hän oli intohimoinen urheilun ystävä, jota kiinnostivat kaikki urheilumuodot, mutta erityisesti jalka- ja lentopallo. Matti Tuominen kärsi viimeisinä vuosinaan aivoinfarktin ja kuoli aivoverisuonen katkeamiseen 2006.
Matti Tuominen on haudattu Turun Katariinan hautausmaalle.
Rooleja teatteriuralla

Arthur Miller: Näköala sillalta (Eddie), Kuopion kaupunginteatteri
Väinö Linna: Tuntematon sotilas (Koskela), Oulun kaupunginteatteri
Väinö Linna: Tuntematon sotilas (Koskela), Helsingin kaupunginteatteri
Minna Canth: Murtovarkaus (Niilo), Helsingin kaupunginteatteri
Gustaf von Numers: Pastori Jussilainen (nimirooli), Tampereen Työväen Teatteri
David Pownall: Mestariluokka (Stalin), Seinäjoen kaupunginteatteri
Elokuvat

Tuutit ja kirjaimet (1976)
Kaksi ruplan rahaa (1976)
Isäntien varjot (1976)
Aika hyvä ihmiseksi (1977) — Kekäläinen, vahtimestari
Aitiopaikka (1980) — Olavi
Pedon merkki (1981)
Ulvova mylläri (1982)
Aidankaatajat eli heidän jälkeensä vedenpaisumus (1982)
Akaton mies (1983)
Koomikko (1983)
Niskavuori (1984)
Elias vaeltaja (1985)
Elämän vonkamies (1986) — Hiltu Jakki
Valkoinen kääpiö (1986) — kaivosmies
Kummitäti (1987)
Lain ulkopuolella (1987)
Nuoruuteni savotat (1988) — Hiltu Jakki
Vihreäreppuinen mies (1990)
Aino Ackté (1990)
Hyväntekijä (1990, tv-elokuva)
Bernard ja Bianca Australiassa (1990) — McLeach (äänirooli)
Keskiyön aurinko (1991, tv-elokuva)
Uuno Turhapuro herra Helsingin herra (1991) — pääministeri
Kuutamosonaatti II – Kadunlakaisijat (1991) — Edward Allan Kilpinen
Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti (1992)
Vääpeli Körmy – taisteluni (1994) — kauppaneuvos Paukku
Ponterosa (2001) — Lauri
Televisiosarjat

Sodan ja rauhan miehet (1978) – Juho Koivisto
Koettakaa vedellä, vastasi palopäällikkö (1983) – Latomäki
Rakkaat sisaret (1988) – vahtimesti Lampela
Susikoira Roi – seikkailu saaristossa (1988) – poliisi
Siisti homma (1990, tv-elokuva)
Hyvät herrat (1990–1996) – kauppaneuvos Johannes Paukku
Vain muutaman huijarin tähden (1998) – Urmas Hakkarainen
Herrat nauraa (1999) – kauppaneuvos Johannes Paukku
Mooseksen perintö (2001) – Urmas Hakkarainen
Hiljaista on (2003) – A.U. Ahlroos
Aiheesta muualla

Matti Tuominen Elonetissä.
Matti Tuominen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Asovansilli

| Asovansilli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Sillikalat Clupeiformes
Alalahko::  Clupeoidei
Heimo::  Jokisillit Alosidae
Suku::  Alosa
Laji::  tanaica
Kaksiosainen nimi
 Alosa tanaica  (Grimm, 1901) 
Synonyymit
 Clupea tanaica Grimm, 1901  Alosa caspia tanaica (Grimm, 1901)  Caspialosa caspia tanaica (Grimm, 1901)  Alosa nordmanni Antipa, 1904  Alosa caspia nordmanni Antipa, 1904  Alosa bulgarica Drensky, 1934  Caspialosa tanaica palaeostomi Sadowsky, 1934  Caspialosa caspia palaeostomi Sadowsky, 1934 
Katso myös
   Asovansilli Wikispeciesissä   Asovansilli Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Asovansilli (Alosa tanaica) on jokisillien (Alosidae) heimoon kuuluva kalalaji.
Asovansilli saavuttaa tavallisesti korkeintaan 20 senttimetrin pituuden. Sillä on ensimmäisessä kiduskaaressaan 66–96 siivilähammasta.
Asovansilliä tavataan Mustassameressä ja Asovanmeressä. Sen tieteellinen lajinimi tanaica viittaa keskiaikaiseen Tanaisin kaupunkiin Asovanmeren äärellä. Asovansilli on anadrominen vaelluskala ja nousee kutemaan jokien ylävirtaan.
Aske

| Aske Burzum |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 1992
 Julkaistu: 1993
 Tuottaja(t): Varg Vikernes Eirik "Pytten" Hundvin
 Tyylilaji: black metal
 Kesto: 20.02
 Levy-yhtiö: Deathlike Silence Productions
Burzumin muut julkaisut
| Burzum 1992 | Aske 1993 | Det Som Engang Var 1993 |
Aske (suom. tuhka) on norjalaisen black metal -yhtyeen Burzumin vuonna 1993 julkaisema EP-levy.
Osa julkaisun painoksesta myytiin yhdessä Zippo-sytyttimen kanssa, jossa oli sama kuva kuin EP:n kansikuvassa. Levyn kansikuva esittää Fantoftin sauvakirkon raunioita sen tuhopolton jälkeen. Yhtyeen ainoa jäsen Varg Vikernes väittää ottaneensa valokuvan itse, mutta tietoa ei ole vahvistettu.
Emperor-yhtyeen Samoth soittaa bassokitaraa EP:n kaikilla kappaleilla.
EP julkaistiin vuonna 1995 yhdessä Burzumin nimikkodebyytin kanssa.
Kappaleet

Side: Hate
Stemmen fra Tårnet – 6.09
Dominus Sathanas – 3.02
Side: Winter
A Lost Forgotten Sad Spirit – 10.51
Aiheesta muualla

Aske-EP:n sanoitukset (englanniksi)
Aske Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Aske Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Burzum |
| --- | --- |
 Varg Vikernes   Samoth  Euronymous 
Studioalbumit:  Burzum  Det Som Engang Var  Hvis Lyset Tar Oss  Filosofem  Dauði Baldrs  Hliðskjálf  Belus  Fallen  Umskiptar  Sôl austan, Mâni vestan  The Ways of Yore  Thulêan Mysteries  The Land of Thulê 
EP:t:  Aske 
Kokoelmat:  Burzum / Aske  1992–1997  Anthology (2002)  Draugen: Rarities  Anthology (2008)  From the Depths of Darkness 
Muuta:  diskografia
Veikko Asikainen

Veikko Asikainen lokakuussa vuonna 1951
Veikko Asikainen (18. huhtikuuta 1918 Turku – 14. kesäkuuta 2002 Turku) oli Suomen jalkapallomaajoukkueen pelaaja ja kapteeni. Hän saavutti kaksi Suomen mestaruutta 1939 ja 1941 (TPS) ja Suomen cupin voiton 1955 (Haka). SM–sarjassa Asikainen pelasi 231 ottelua, joissa teki 52 maalia (1934-57), A-maajoukkueessa ja olympiajoukkueessa hän pelasi 56 ottelua (1938-53).
Ura

Asikaisen debyytti Suomen korkeimmalla sarjatasolla tapahtui vuonna 1934 TPS:n paidassa. Maajoukkuedebyyttinsä hän teki 15. kesäkuuta 1938 Ruotsia vastaan. Ura jatkui TPS:ssä aina vuoteen 1946 asti, jolloin Juuso Walden värväsi hänet Valkeakosken Hakaan. Asikainen ehti pelata 193 ottelua TPS:ssä. Valkeakosken Hakassa Asikainen toimi pelaajavalmentajana vuosina 1946–1957. Pelaajana hän oli voittamassa ensimmäistä kertaa pelatun jalkapallon Suomen Cupin mestaruuden Hakassa vuonna 1955.
Maajoukkueura

Veikko Asikainen pelasi 56 A-maaottelua vuosien 1938–1955 välillä ja toimi kapteenina 1945–1952. Hän oli Suomen jalkapallojoukkueen kapteeni myös Helsingin olympialaisissa 1952.
Jääkiekko

Asikainen pelasi jalkapallon lisäksi myös jääkiekkoa SM-sarjassa TPS:n joukkueessa kausien 1940-1941 ja 1946-47 välillä saavuttaen 1 hopeamitalin.
Lontoon suuri ruttoepidemia

Edmund Evansin puupiirros lontoolaisesta kadusta ruton aikaan.
Lontoon suuri ruttoepidemia puhkesi keväällä 1665 ja jatkui kesään 1666 saakka. Se oli Englannin pahin paiseruttoepidemia sitten vuosien 1348–1349 mustan surman. Virallisiin kuolintilastoihin kirjattiin 68 596 tautiin menehtynyttä, mutta kuolleiden todellinen määrä oli luultavasti yli satatuhatta – viidennes Lontoon väestöstä. Rutto levisi myös muualle Englantiin.
Ensimmäinen tautitapaus todettiin Cityn muurien ulkopuolella St Giles-in-the-Fieldsissä keväällä 1665. Kuolleiden määrä kasvoi jyrkästi lämpimien kesäkuukausien aikana ja saavutti huippunsa syksyllä, jolloin ruttoon kuoli enimmillään 7 165 lontoolaista viikossa. Pahiten tauti riehui tiheään asutuissa Stepneyssä, Shoreditchissä, Clerkenwellissä, Cripplegatessa ja Westminsterissä.
Köyhälistökorttelien roskaisilla kaduilla vilisi rottia, joissa loisivat kirput levittivät tautia. Aikalaiset eivät tätä tienneet vaan uskoivat ruton johtuvan planeettojen asennosta tai joulukuussa 1664 havaitusta komeetasta. Lääkärit väittivät taudin leviävän miasman välityksellä, minkä seurauksena pienten kukkakimppujen ja hajustepussien menekki kasvoi. Ihmiset määrättiin sytyttämään kaduille nuotioita, jotta savu peittäisi miasman löyhkän. Jotkut yrittivät torjua tautia pureskelemalla tupakkaa.
Kaikki, jotka vain pystyivät, lähtivät pois Lontoosta. Lähtijät olivat enimmäkseen varakkaita lääkäreitä, lakimiehiä ja kauppiaita. Kuningas Kaarle II pakeni kesällä Salisburyyn hovin kanssa, mutta ruton levittyä sinnekin hän siirtyi syyskuussa Oxfordiin ja palasi Lontooseen vasta seuraavan vuoden helmikuussa. Parlamentin istuntokausi keskeytettiin ja parlamentti kokoontui uudelleen Oxfordissa lokakuussa. Myös oikeuden istunnot siirrettiin Westminsteristä Oxfordiin.
Lontoon kuolleisuustilastossa vuodelta 1665 on kirjattu ruttoon kuolleiden määräksi 68 596.
Lontoon ylipormestari ja oltermannit jäivät kaupunkiin huolehtimaan, että asukkaat noudattivat kuninkaan antamia määräyksiä, joilla pyrittiin estämään ruton leviämistä. Vartijat telkesivät ruttoon sairastuneet perheet koteihinsa ja merkitsivät ne oveen maalatulla punaisella ristillä. Yöllä ruttotaloista kerättiin ruumiit ja vietiin joukkohautoihin, ruttokuoppiin. Pormestari määräsi kulkukoirat ja -kissat hävitettäviksi, koska niiden uskottiin levittävän ruttoa. Tämä saattoi itse asiassa pahentaa tilannetta, koska kissat eivät enää pitäneet rottakantaa kurissa.
Kaupankäynti Lontooseen ja muihin ruton vaivaamiin kaupunkeihin kiellettiin, ja myös ulkomaankauppa keskeytettiin. Skotlannin valtakunnanneuvosto ilmoitti sulkevansa Englannin vastaisen rajan. Monet menettivät elantonsa kaupankäynnin tyrehdyttyä.
Joulukuussa 1665 kuolleiden määrä kääntyi yllättäen laskuun ja palautui epidemiaa edeltäneelle tasolle kesään mennessä. Epidemia levisi Lontoosta ympäri Englantia, mutta hiipui vuoteen 1667 mennessä. Viimeinen Lontoossa esiintynyt ruttotapaus todettiin vuonna 1679.
Aikaisemmin uskottiin, että syyskuussa 1666 riehunut Lontoon suuri palo tukahdutti ruttoepidemian, mutta tätä teoriaa ei pidetä enää uskottavana. Tauti nimittäin hävisi itsestään kaikkialta muualtakin.
Aso (1945)

| Aso / 阿蘇 |
| --- | --- |
 Aso
Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kuren laivastontelakka
Kölinlasku:  8. kesäkuuta 1943
Laskettu vesille:  1. marraskuuta 1944
Poistui palveluskäytöstä:  romutettu 1947
Aso (jap. 阿蘇) oli keisarillisen Japanin laivaston keskeneräiseksi jäänyt Unryū-luokan lentotukialus toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 8. kesäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 1. marraskuuta 1944. Aluksen rakennustyöt lopetettiin 9. marraskuuta 1944 sen ollessa 60-prosenttisen valmis. Alus upotettiin heinäkuussa 1945 Kurahashi-Jiman lähistöllä. Myöhemmin alus nostettiin, ja se romutettiin 21. joulukuuta 1946 – 26. huhtikuuta 1947 välisenä aikana.
Pesäpallon suomensarja 2014

Pesäpallon Suomensarja-kausi 2014 on Suomen pesäpallon kolmanneksi korkeimman sarjatason kausi. Sarja pelataan neljässä lohkossa: Pohjoinen, Itä, Etelä ja Länsi.
Miehet > Ennen kautta

Kauden 2013 päätteeksi Suomensarjasta putosivat Haapaveden Urheilijat, NeNu-Pesis, Köyliön Lallit ja Peräseinäjoen Toive. Köyliö pelasi kuitenkin Kinnarin Pesiksen sijasta etelälohkossa. Sarjasta nousivat Ykköspesikseen Manse PP ja Ylihärmän Pesis-Junkkarit.
Ykköspesiksestä putosivat Suomensarjaan Puna-Mustat ja Haapajärven Pesä-Kiilat, joista Haapajärvi kuitenkin sai JymyJussit 2:n ja Sotkamon Jymy 2:n luovuttua sarjapaikkansa takaisin hakumenettelyn kautta. Hakumenettelyn myötä myös Siilinjärven Pesis sai paikan Ykköspesiksestä.
Maakuntasarjasta Suomensarjaan nousivat Hämeenlinnan Paukku, Imatran Pallo-Veikot 2, Jokivarren Jytinä ja Veteli-Pesis. Hakumenettelyn kautta vapaaksi jääneet sarjapaikat myönnettiin Jalasjärven Jalakselle, Pomarkun Pyrylle ja Siilinjärven Pesis 2:lle.
Miehet > Runkosarja > Pohjoislohko

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | 3P | 2P | 1P | 0P | TJ | PJ | JE | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kempeleen Kiri 2 | 16 | 9 | 3 | 1 | 3 | 190 | 97 | +93 | 34 |
| 2 | Muhoksen Pallo-Salamat | 16 | 9 | 3 | 1 | 3 | 177 | 90 | +87 | 34 |
| 3 | Sotkamon Jymy 2 | 16 | 5 | 6 | 3 | 2 | 199 | 140 | +59 | 30 |
| 4 | Iin Urheilijat | 16 | 8 | 2 | 1 | 5 | 153 | 142 | +11 | 29 |
| 5 | Pattijoen Urheilijat 2 | 16 | 5 | 4 | 3 | 4 | 186 | 115 | +71 | 26 |
| 6 | Kiimingin Urheilijat | 16 | 5 | 1 | 3 | 7 | 141 | 151 | -10 | 20 |
| 7 | Oulun Lippo 2 | 16 | 1 | 5 | 2 | 8 | 133 | 196 | -63 | 15 |
| 8 | Napapiirin Pesis | 16 | 1 | 2 | 2 | 11 |   91 | 200 | -109 |   9 |
| 9 | Ylivieskan Kuula 2 | 16 | 1 | 2 | 1 | 12 |   78 | 217 | -139 |   8 |
Miehet > Runkosarja > Itälohko

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | 3P | 2P | 1P | 0P | TJ | PJ | JE | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lievestuoreen Kisa | 16 | 11 | 4 | 0 | 1 | 204 | 60 | +141 | 41 |
| 2 | Kouvolan Pallonlyöjät 2 | 16 | 8 | 3 | 2 | 3 | 184 | 125 | +59 | 32 |
| 3 | Lahden Mailaveikot | 16 | 8 | 2 | 2 | 4 | 182 | 124 | +58 | 30 |
| 4 | Joensuun Maila 2 | 16 | 6 | 5 | 0 | 5 | 160 | 113 | +47 | 28 |
| 5 | Siilinjärven Pesis 2 | 16 | 6 | 1 | 2 | 7 | 128 | 146 | -18 | 22 |
| 6 | Jyväskylän Valo | 16 | 2 | 2 | 1 | 11 |   72 | 181 | -109 | 11 |
| 7 | Jyväskylän Kiri 2 | 16 | 0 | 4 | 2 | 10 |   91 | 157 | -66 | 10 |
| 8 | Imatran Pallo-Veikot 2 | 16 | 1 | 1 | 1 | 13 |   81 | 196 | -115 |   6 |
Miehet > Runkosarja > Etelälohko

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | 3P | 2P | 1P | 0P | TJ | PJ | JE | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jokioisten Koetus | 18 | 12 | 5 | 1 | 0 | 325 | 68 | +257 | 47 |
| 2 | Pöytyän Urheilijat | 18 | 8 | 6 | 1 | 3 | 223 | 148 | +75 | 37 |
| 3 | Puna-Mustat | 18 | 10 | 2 | 2 | 4 | 225 | 150 | +75 | 36 |
| 4 | Turku-Pesis | 18 | 7 | 5 | 3 | 3 | 179 | 130 | +49 | 34 |
| 5 | Vihdin Pallo | 18 | 5 | 4 | 4 | 5 | 196 | 180 | +16 | 27 |
| 6 | Hyvinkään Tahko 2 | 18 | 4 | 6 | 3 | 5 | 264 | 182 | +82 | 27 |
| 7 | Hämeenlinnan Paukku | 18 | 3 | 4 | 5 | 6 | 180 | 198 | -18 | 22 |
| 8 | Kankaanpään Maila | 18 | 2 | 4 | 1 | 11 | 137 | 266 | -129 | 15 |
| 9 | Köyliön Lallit | 18 | 1 | 1 | 2 | 14 |   78 | 280 | -202 |   7 |
| 10 | Pomarkun Pyry | 18 | 1 | 0 | 4 | 13 |   87 | 292 | -205 |   7 |
Miehet > Runkosarja > Länsilohko

| Sijoitus | Joukkue | Pelattu | 3P | 2P | 1P | 0P | TJ | PJ | JE | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vaasan Maila | 20 | 18 | 1 | 0 | 1 | 265 | 80 | +185 | 56 |
| 2 | Kannuksen Ura | 20 | 13 | 3 | 1 | 3 | 236 | 139 | +97 | 46 |
| 3 | Vähänkyrön Viesti | 20 | 11 | 6 | 0 | 3 | 255 | 130 | +125 | 45 |
| 4 | Jalasjärven Jalas | 20 | 10 | 1 | 2 | 7 | 225 | 166 | +59 | 34 |
| 5 | Alajärven Ankkurit 2 | 20 | 9 | 3 | 1 | 7 | 217 | 170 | +47 | 34 |
| 6 | Nurmon Jymy | 20 | 7 | 5 | 2 | 6 | 261 | 187 | +74 | 33 |
| 7 | Vimpelin Veto 2 | 20 | 6 | 1 | 4 | 9 | 219 | 240 | -21 | 24 |
| 8 | Reisjärven Pilke | 20 | 3 | 4 | 3 | 10 | 153 | 222 | -69 | 20 |
| 9 | Veteli-Pesis | 20 | 2 | 4 | 2 | 12 | 132 | 254 | -122 | 16 |
| 10 | Seinäjoen Maila-Jussit | 20 | 3 | 0 | 1 | 16 | 137 | 284 | -147 | 10 |
| 11 | Jokivarren Jytinä | 20 | 0 | 0 | 4 | 16 |   78 | 306 | -228 |   4 |
Miehet > Nousukarsinnat

Itä-Pohjoinen
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lievestuore |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lievestuore |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Joensuu |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Joensuu |  0 |   |   |  Lievestuore |  2 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Lievestuore |  2 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Kouvola |  0 |   |   |  |  |
|  |  Kouvola |  2 |   |   |  Kouvola |  0 |   |   |  |  |
|  |  Kouvola |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lahti |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Lahti |  0 |   |   |  |  |   |   |  Lievestuore |  2 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Lievestuore |  2 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Kempele |  0 |
|  |  Kempele |  2 |   |   |  |  |   |   |  Kempele |  0 |
|  |  Kempele |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Ii |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Ii |  0 |   |   |  Kempele |  2 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Kempele |  2 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Muhos |  1 |   |   |  |  |
|  |  Muhos |  2 |   |   |  Muhos |  1 |   |   |  |  |
|  |  Muhos |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Sotkamo |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Sotkamo |  1 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Etelä-Länsi
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Puolivälierät | Puolivälierät |  |  | Välierät | Välierät |  |  | Loppuottelu | Loppuottelu |
:  
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jokioinen |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jokioinen |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Turku |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Turku |  0 |   |   |  Jokioinen |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Jokioinen |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Pöytyä |  2 |   |   |  |  |
|  |  Pöytyä |  2 |   |   |  Pöytyä |  2 |   |   |  |  |
|  |  Pöytyä |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Puna-Mustat |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Puna-Mustat |  0 |   |   |  |  |   |   |  Pöytyä |  2 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Pöytyä |  2 |
|  |  |  |   |   |  |  |   |   |  Jalasjärvi |  1 |
|  |  Kannus |  0 |   |   |  |  |   |   |  Jalasjärvi |  1 |
|  |  Kannus |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Vähäkyrö |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Vähäkyrö |  2 |   |   |  Vähäkyrö |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Vähäkyrö |  1 |   |   |  |  |
|  |  |  |   |   |  Jalasjärvi |  2 |   |   |  |  |
|  |  Vaasa |  0 |   |   |  Jalasjärvi |  2 |   |   |  |  |
|  |  Vaasa |  0 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jalasjärvi |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
|  |  Jalasjärvi |  2 |   |   |  |  |   |   |  |  |
Naiset > Ennen kautta

Kauden 2013 päätteeksi naisten Suomensarjasta putosivat Haapajärven Pesä-Kiilat, Espoon Pesis, Puurtilan Kisa-Pojat ja Ilmajoen Kisailijat. Ykköspesikseen nousivat Köyliön Lallit ja Pattijoen Urheilijat.
Maakuntasarjasta Suomensarjaan nousivat Kankaanpään Maila 2, Haapajärven Pesä-Kiilat 2, Joensuun Maila ja Vantaajoen Juoksu. Hakumenettelyn kautta sarjapaikka annettiin Ilmajoelle, Keravan Pesikselle, Oulun Lipolle, Pattijoen Urheilijat 2:lle ja Turku-Pesikselle.