stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuglas-seura
Rahoitus

Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää valtakunnallisten ystävyysseurojen toimintaan yleisavustuksia eli vuotuiseen toimintaan tarkoitettuja toiminta-avustuksia. Ehtona on, että toiminta on vakiintunutta sekä yhteiskunnallisesti ja kulttuuripoliittisesti vaikuttavaa. Eduskunta päättää vuosittain, minkä enimmäissumman ministeriö käyttää avustuksiin. Vuosina 2012–2024 ministeriö on myöntänyt Tuglas-seuralle yleisavustuksia valtakunnalliseen ystävyysseuratoimintaan seuraavasti:
| Avustus | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| OKM:n ystävyysseurojen yleisavustus | &&&&&&&&&0256000.&&&&00256 000 € | &&&&&&&&&0246000.&&&&00246 000 € | &&&&&&&&&0251000.&&&&00251 000 € | &&&&&&&&&0251000.&&&&00251 000 € | &&&&&&&&&0251000.&&&&00251 000 € | &&&&&&&&&0251000.&&&&00251 000 € | &&&&&&&&&0255000.&&&&00255 000 € | &&&&&&&&&0260000.&&&&00260 000 € | &&&&&&&&&0260000.&&&&00260 000 € | &&&&&&&&&0250000.&&&&00250 000 € | &&&&&&&&&0265000.&&&&00265 000 € | &&&&&&&&&0280000.&&&&00280 000 € | &&&&&&&&&0220000.&&&&00220 000 € |

Vuonna 2022 seura sai eduskunnalta niin sanottua joululahjarahaa.
Seura johto

Puheenjohtajat:
1982–1984 rehtori Raili Kilpi
1985–1998 prof. Kai Laitinen
1999–2005 kirjastonjohtaja Henni Ilomäki
2005–2012 prof. Riho Grünthal
2013 Anu Laitila
2014–2015 Heikki Pöntiskoski
2016–2019 prof. Seppo Zetterberg
2020– suurlähettiläs Kirsti Narinen
Toiminnanjohtajat:
1990–1999 Eva Lille (virkavapaa 1994–1996 ja 1997–1999)
1994–1996 ja 1997 Heikki Rausmaa
1997–2005 Seppo Kuusisto
2005 Henni Ilomäki
2006–2012 Juhani Salokannel
2013– Jaana Vasama
Aiheesta muualla

Kotisivut.
Soomest.fi: Tuglas-seura
Yle: Eesti Maja tuo Viron Helsinkiin
Ilomäki, Henni: Seuraesittelyssä Tuglas-seura – mahdollisuus kulttuurien tutkijalle?  2003. Suomen Kansantietouden Tutkijain Seura ry.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat
Tanssisali Lutakko

Tanssisali Lutakko helmikuussa 2017.
Lutakko ennen peruskorjausta, kuvattu 28.8.2004
Tanssisali Lutakko on Jyväskylän Lutakossa sijaitseva rock-klubi, jota hallinnoi Jyväskylän Elävän Musiikin Yhdistys, Jelmu. Kiinteistön omistaa keskinäinen kiinteistöyhtiö, jonka osakkaita ovat Jelmu, YAD sekä Kauko Sorjosen säätiö. Myös lukuisia taiteilijoita työskentelee Tanssisali Lutakossa.
Historia

Jyväskylän elävän musiikin yhdistys Jelmu perustettiin 18. tammikuuta 1989. Samana vuonna Lutakossa sijaitseva vanha leipomo muunnettiin rock-klubiksi ja Jelmun toimitilaksi, Tanssisali Lutakoksi. Lutakon ensimmäinen keikka oli 15. marraskuuta 1990.
Historia > Purku-uhka ja peruskorjaus (2002–2005)

Tanssisali Lutakko joutui purku-uhan alle, kun Lutakonniemen aluetta alettiin kehittää asuin- ja liikekortteleiksi entisen Schaumanin vaneritehtaan jäljiltä.
Jyväskylän kaupunginhallitus päätti kuitenkin 17. marraskuuta 2003, että Lutakon kulmauksen asemakaavaa ryhdytään muuttamaan siten, että Tanssisali Lutakko säilytetään.
Kulttuurihistoriallisesti merkittävän Tanssisali Lutakon pelastuminen sinetöitiin Jyväskylän kaupunginvaltuustossa kokouksessa 16. toukokuuta 2005, jossa päätettiin luovuttaa Tanssisali Lutakon rakennus ja tontti korvauksetta uudelle Kiinteistöosakeyhtiö Schaumanninkadun leipomo Oy:lle, josta Jelmu ry omistaa 75 prosenttia ja Kauko Sorjosen säätiö 25 prosenttia.
Vuoden 2005 alussa käynnistetty peruskorjaus valmistui saman vuoden joulukuussa. Kunnostus toteutettiin suurelta osin vapaaehtoistyönä, ja sen yhteydessä Lutakkoon rakennettiin lisää harjoittelutiloja muusikoille, työhuoneita taiteilijoille, teatteri, joogasali ja toimistotilat YAD ry:lle.
Peruskorjaus maksoi 2,7 miljoonaa euroa, josta Jyväskylän kaupunki maksoi 500 000 euroa, Länsi-Suomen lääninhallitus EAKR-rahoituksena miljoona euroa ja Raha-automaattiyhdistys maksoi YAD:n tilojen osuuden. Loput Lutakon Tanssisalin kiinteistöyhtiö rahoitti lainalla. Vuoden 2009 maaliskuussa kiinteistöyhtiö ja Kauko Sorjosen säätiö sopivat toiminnan tulevaisuuden turvaavasta järjestelystä, jossa Kauko Sorjosen säätiö lunasti kiinteistöyhtiön lainan pankilta ja kiinteistöyhtiö lyhentää lainaansa säätiölle.
Vuonna 2016 julkaistiin Lutakon vaiheista kertova dokumenttielokuva Taistelu Lutakosta, jonka ohjasi Rauli Ylitalo.
Palkintoja ja tunnustuksia

Lutakko on valittu useita kertoja Vuoden keikkapaikaksi Musiikki & Media -tapahtumassa. Vuonna 2009 Jelmu sai Keskipohjola-komitean kulttuuripalkinnon nuorisotyöstä. Jyväskylä-seura myönsi Jelmulle vuonna 2013 Jyväskylä-palkinnon. Keväällä 2023 Jelmulle myönnettiin Suomen Kulttuurirahaston Keski-Suomen rahaston kulttuuripalkinto.
Kirjallisuutta

Tuomaala, Tomi: Schaumaninkatu 3 – Tanssisali Lutakko 1990–2010.  (Tanssisali Lutakon 20-vuotisjuhlakirja)  Jelmu, 2010.  ISBN 978-952-92-8101-5
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tanssisali Lutakko Wikimedia Commonsissa
Tanssisali Lutakon kotisivut
Taistelu Lutakosta -dokumenttielokuva YouTubessa
| n k Perustiedot Wikidatassa: Tanssisali Lutakko (Q18662284)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: konserttitila
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Jyväskylä
sijainti: Lutakko
koordinaatit: 62°14′21″N 25°45′15″E﻿ / ﻿62.2392°N 25.7542°E﻿ / 62.2392; 25.7542
Pihkoon koulu

Pihkoon vuonna 2022 valmistunut uusi koulu.
Pihkoon vanha koulu
Pihkoon koulu on peruskoulu Kotkassa Pihkoon kylässä. Koulussa toimivat vuosiluokat 1–5 ja sen oppilasmäärä on noin 115 (2015). Koulun oppilaat tulevat Pihkoon, Kaukolan, Katajasuon, Jäppilän ja Pernoon alueelta. Koulun yhteydessä toimii myös päiväkoti.
Historia

Vuonna 1954 liitettiin Kymistä Kotkaan laaja alue kunnan länsiosasta. Silloisen Sutelan koulupiirin Kymin puolelle jääneestä osasta perustettiin Pihkoon kansakoulupiiri vuonna 1955. Koulurakennus valmistui vuonna 1959. 1970-luvulla koulua laajennettiin ja uusi koulurakennus valmistui vuonna 1977. PIhkoon vanha koulu suljettiin sisäilmaongelmien vuoksi vuonna 2018 ja purettiin 2020. Samalle tontille valmistui uusi koulu vuonna 2022.
Aiheesta muualla

Pihkoon koulun verkkosivut
Itsenäinen kaupunki (Yhdysvallat)

Itsenäinen kaupunki (engl. independent city) tarkoittaa Yhdysvalloissa sellaista kaupunkia, joka ei kuulu mihinkään piirikuntaan. Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto luokittelee itsenäiset kaupungit piirikunta-tyyppisiksi alueiksi. Itsenäisiä kaupunkeja on Yhdysvalloissa yhteensä 41. Näistä 38 sijaitsee Virginiassa, jonka perustuslain mukaan kaikki kaupungit ovat piirikunnista erillisiä. Muut kolme ovat Marylandin Baltimore, Missourin St. Louis ja Nevadan Carson City.
Itsenäisten kaupunkien ero yhdistettyihin kaupunki-piirikuntiin (engl. consolidated city-county) on se, että itsenäiset kaupungit eivät edes nimellisesti kuulu mihinkään piirikuntaan, kun taas yhdistetyt kaupunki-piirikunnat kuuluvat muodollisesti siihen piirikuntaan, jonka kanssa niillä on yhdistetty hallinto.
ISO 20252

ISO 20252 on kansainvälinen markkinatutkimuslaatustandardi, joka lanseerattiin ensi kerran vuonna 2006 (ISO 20252:2006). Standardin laatijaorganisaatio on ISO (the International Organization for Standardization). ISO 20252 markkinatutkimusalan laatustandardi määrittelee suuren joukon tekijöitä, joita noudattamalla ja kehittämällä voidaan taata laadukas ja luotettava markkinatutkimuksen validiteetti, reliabiliteetti sekä lopputulos. Kyseistä standardia noudattavan yrityksen tavoitteena on jatkuva palveluiden kehittäminen ja asiakastyytyväisyyden parantaminen.
Syyt ISO 20252 standardin olemassaololle

Kansainvälinen standardi, joka harmonisoi kansallisia standardeja
Kansainvälinen rajat ylittävä markkinatutkimustoiminta on nykyään hyvin yleistä
Helpottaa markkinatutkimuspalvelujen vertailua, hankintaa ja toteuttamista rajojen yli
Voidaan luotettavammin vertailla eri markkinoita
Standardin perustein kerättyä dataa voidaan hyödyntää maailmanlaajuisesti
Määrittelee tarkemmin erot esimerkiksi markkinatutkimuksen, markkinointitutkimuksen ja markkinointitoimenpiteen välillä
Määrittelee laatuvaatimukset markkinatutkimuksen palveluntarjoajalle
Turvaa markkinatutkimuspalvelun ostajan asemaa
Turvaa vastaajien asemaa ja yksityisyyttä
ISO 20252:2006 standardia noudattavat yritykset Suomessa

Tietoykkönen Oy (Inspecta Sertifiointi Oy:n myöntämä sertifikaatti ISO20252:2013 20.12.2013)
Eccu Finland Oy
TNS Gallup Oy
Taloustutkimus Oy
Corporate Spirit CS Oy. (Inspecta Sertifiointi Oy:n myöntämä sertifikaatti ko. standardissa 28.5.2010)
Suomen Kyselytutkimus Oy
ISS-Otantutkimus Oy
Aiheesta muualla

iso.org
King Drapes

King Drapes 2024.  Sami Savolainen: laulu & kitara. Juha Saarento: rummut. Jani Kallila: basso.  Kuvaus Petteri Nupponen.
King Drapes on  marraskuussa 1997 perustettu (nimi helmikuussa 1998)  suomalainen rockabilly-yhtye. Yhtyeen perustaja on laulaja-kitaristi Sami Savolainen, basisti Jani Kallila on ollut yhtyeessä vuodesta 2010 lähtien.
Yhtye on levyttänyt musiikkia kahdeksalletoista eri levy-yhtiölle.  King Drapes  diskografia kattaa yli 50 julkaisua (pitkäsoitto-albumit, kokoelmalevyt, singlet, ep:t, elokuvamusiikki..) .
Yhtye on uransa aikana esiintynyt 1400-1500 kertaa.  Kotimaan lisäksi yhtye on esiintynyt mm. USA:ssa, Isossa-Britanniassa, Espanjassa, Saksassa, Italiassa, Bosniassa, Venäjällä...
Julkaisut > Albumit

My Rocker, Castle Records, GER (2000)
Joutomies, Crazy Lee Records, FIN (2001)
Ei kukaan muu, Crazy Lee Records, FIN (2001)
2024 . Juha Saarento, Sami Savolainen, Jani Kallila.   Kuvaus Pasi Leino.King Drapes Stomp, Raucous Records, U.K  (2002)
Rockabilly Rules, Raucous Records, U.K  (2005)
Top Fuel Rockabilly,  Crazy Lee Records, FIN  (2007)
Restless'n'Rockin' , Raucous Records, U.K (2007)
(Matchbox/Shotgun/Wild Angels- muusikko Wild Bob Burgosin sooloalbumi jolla soittaa King Drapes vahvistettuna fonistilla ja pianistilla).
Hyppää Jousille, Fire Star Records, FIN (2009)
Rockers On The Loose. Raucous Records, U.K (2009)
Tulta hännän alla, Turun Tähtituotanto/Ultra Records, FIN (2011)
Rebel Rouser,  Raucous Records, U.K, ( 2012)
Kortit On Jaettu, Turun Tähtituotanto/Ultra Records, FIN (2013)
Rebel Girl , Rebel Music Records, GER (2013)
Rockabilly Dynamite, Ultra/FiftyFifty Records, FIN (2016)
Kingabilly Rock & Roll,  Raucous Records,    U.K (2021)
Tattooed Heart, Fire Star Records, FIN (2022)
Gigs, Funhouse Music, FIN (2022)
Hot Rock Teds, Rebel Music Records, GER (2024)
Anssi Lehikoinen

Anssi Lehikoinen (s. 1979) on suomalainen professori ja yritysjohtaja. Hän toimii Itä-Suomen yliopistossa Professor of Practice tehtävässä alanaan innovaatiojohtaminen, erityisesti tutkimuksen kaupallistaminen. Hänen professuurinsa on ensimmäinen Professor of Practice -tehtävä Itä-Suomen yliopistossa. Lehikoinen on myös Rocsole Oy:n perustaja ja hallituksen puheenjohtaja. Hän on myös Enfo Oyj:n hallituksen puheenjohtaja ja Osuuskunta KPY:n hallituksen jäsen. Hän on valmistunut diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 2004 ja väitellyt filosofian tohtoriksi sovelletun fysiikan alalta Itä-Suomen yliopistosta vuonna 2012. Lehikoisen väitöskirja käsitteli impedanssitomografian soveltuvuutta maaperätutkimukseen sekä teollisten prosessien putkivirtausten monitorointiin Lehikoinen on palkittu nuori tutkijayrittäjä-palkinnolla vuonna 2013.
Actual Fantasy

| Actual Fantasy Ayreon |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1996
 Tuottaja(t): Oscar Holleman, Arjen Anthony Lucassen
 Tyylilaji: Progressiivinen metalli
 Kesto: 65.44
 Levy-yhtiö: Transmission Records   InsideOut Music
Ayreonin muut julkaisut
| The Final Experiment 1995 | Actual Fantasy 1996 | Into the Electric Castle 1998 |
Actual Fantasy on vuonna 1996 julkaistu Ayreonin toinen albumi. Se on kokoelma lyhyitä tarinoita musiikillisessa muodossa, ja ainoa Ayreonin albumi, joka ei ole konseptialbumi.
Kappalelista

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Actual Fantasy | 1.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Abbey of Synn | 9.34 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | The Stranger from Within | 7.40 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Computer Eyes | 7.27 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Beyond the Last Horizon | 7.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Farside of the World | 6.20 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Back on Planet Earth | 7.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Forevermore | 7.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | The Dawn of Man (vain vuoden 1998 painoksella)  | 7.32 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | The Stranger from Within" (Singleversio) (vain vuoden 1998 painoksella)  | 3.38 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 65.44 |  |  |  |  |  |  |  |
Kokoonpano

Arjen Anthony Lucassen – Kitara, Kosketinsoittimet, banjo, bass, Hammond-urut, cembalo, luuttu, mandoliini, Mellotron, Mini-moog, laulu
Cleem Determeijer – Kosketinsoittimet, piano, syntetisaattorit
Edward Reekers – Laulu
Okkie Huysdens – Laulu
René Merkelbach – Hammond-urut, cembalo, kosketinsoittimet
Robert Soeterboek – Laulu
Aiheesta muualla

Actual Fantasy Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Actual Fantasy Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Kauppakeskus Rewell

| Rewell |
| --- | --- |
 Rewell Vaasan vesitornista nähtynä
Sijainti:  Vaasan keskusta
Avattu:  1990
Omistaja:  KPO 60 %, Jaakko Aukia Oy 35 %
Liikkeiden määrä:  56
Päävuokralaisia:  Sokos, Moda Aukia, Clas Ohlson, Bestseller, Suomalainen Kirjakauppa
Kerrospinta-ala:  25 723 m²
Kerrosten määrä:  3
Kävijämäärä:  2,3 milj. (2020)
Vuosimyynti:  36,2 Milj. € (2020 arvio)
Pysäköintipaikkoja:  836
Kotisivu
Rewell on kauppakeskus Vaasan ydinkeskustassa, torin laidalla. Se on Pohjanmaan toiseksi suurin kauppakeskus. Kauppakeskuksessa käy päivittäin yli 12 000 asiakasta.
Viljo Revellin keskuskorttelisuunnitelman pohjalta valmistui vuonna 1963 korttelin kokoinen kompleksi, jossa oli 30 liikettä. Vuonna 1990 korttelin keskusaukiolle rakennettiin lasikattoinen kauppakeskus ja vanhojen liikkeiden tilat saneerattiin. Kauppakeskus nimettiin Rewell Centeriksi ja noin 60 liikkeellä oli liiketilaa yhteensä noin 16 500 m² ja valokatteista aulatilaa 3 800 m². Vuoden 2003 remontissa saatiin vielä hieman lisätilaa. Rewell Centerin vieressä, torin alla Toriparkissa, on pysäköintitilat noin 840 autolle.
Rewell Center sisältä vuonna 2017
Kauppakeskus Rewellin liikkeet

| Kauppakeskus Rewellin liikkeet kerroksittain |
| --- | --- |
-1:  Pysäköintihalli Toriparkki
1:  Sokos  Venn  Sokos Hotel Vaakuna  Escape room  Cáfe de Paris  Laukkutalo  Instrumentarium  Ur & Penn  Elisa Shopit  Göranin Konditoria  Telia  Specsavers Optikko  Hairlekiini  Vila  Kultajousi  The Body Shop  Life  Moda Aukia  Nissen  Pelaamo  Pentik  Synsam Rewell  Vero Moda, Pieces, Jack & Jones  Zoomi Kuvakaupat
2:  Avocas  Click Shoes  Hair Rewell Center  Magokoro Ravintola  Visit Vaasa  Studio Ticket  Dongnai Grill  Rosso  Sale  Glitter  Suomalainen Kirjakauppa  Salkari  Pelimies  Posti  Flying Tiger Copenhagen
3:  Clas Ohlson  Sokos Hotel Vaakunan kokoustilat
Aiheesta muualla

Kauppakeskuksen kotisivut
Kirovin piiri (Pietari)

| Kirov |
| --- | --- |
 Kirovin piiri Pietarin kartalla.
Kaupunki:  Pietari
Pinta-ala:  48 km² 
Väkiluku:  336 157 (1.1.2020)
Osa-alueet:   Knjaževo  Uljaala  Taasnoi  Autuansaari  Narva  Krasnenkaja retška  Morskije vorota 
Kirovin piiri (ven. Кировский район, Kirovski raion) on hallintopiiri Pietarin kaupungissa Venäjällä. Se sijaitsee  kaupungin ydinkeskustan eteläpuolella Suomenlahden pohjukassa. Piirissä on satama- ja teollisuusalueita ja noin 320 000 asukasta. Pietarin suursataman toiminnot hallitsevat merkittävää osaa piirin alueesta.
Kunnallishallintoalueet

Kirovin piiri jakautuu seitsemään kunnallishallintoalueeseen:
Knjaževo Княжево
Uljaala (Ульянка)
Taasnoi (Дачное)
Autuansaari (Автово)
Narva (Нарвский)
Krasnenkaja retška (Красненькая речка)
Morskije vorota (Морские ворота)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kirovin piirin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
| n k Pietarin hallinnollinen jako |
| --- | --- | --- |
 Liittovaltiokaupunki  Leningradin alue 
| Amiraliteetti |  Kolomna  Sennoi  Amiraliteetti  Semjonovski  Izmailovskoje  6. kunnallishallintoalue  |  |
| Vasilinsaari |  7. kunnallishallintoalue  Gavan  Vasiljevski  Morskoi  Alaissaari  |  |
| Viipuri |  Levassova  Parkala  Sampsonijevskoje  Svetlanovskoje  Sosnovskoje  15. kunnallishallintoalue  Parnas  Suvala-Ozerki  |  |
| Kalinin |  Rastaala  Akademitšeski  Suomi  21. kunnallishallintoalue  Piskarjovka  Severnyi  Prometei  |  |
| Kirov |  25. kunnallishallintoalue  Uljaala  Taasnoi  Autuansaari  Narva  Krasnenkaja retška  Morskije vorota  |  |
| Kolpina |  Kolpina  Metallostroi  Petro-Slavjanka  Pontonnyi  Sapjornyi  Ust-Ižora  |  |
| Krasnogvardeiski |  Polsteri  Suuri-Ohta  Pieni-Ohta  Ruutmylly  Orskoi  |  |
| Kraassela |  Kraassela  Eteläinen Primorje  Sosnovaja Poljana  Liiha  Rötsänsilta  Jugo-Zapad  Konstantinovskoje  |  |
| Kronstadt |  Kronstadt  |  |
| Kurort |  Siestarjoki  Terijoki  Valkeasaari  Kellomäki  Metsäkylä  Raavski  Kuokkala  Vammelsuu  Lautaranta  Ollila  Tyrisevä  |  |
| Moskova |  Moskovskaja Zastava  Gagarinskoje  Novoizmailovskoje  47. kunnallishallintoalue  Zvjozdnoje  |  |
| Neva |  Nevskaja zastava  50. kunnallishallintoalue  Obuhovo  Tuntia  53. kunnallishallintoalue  54. kunnallishallintoalue  Neva  Okkervil  57. kunnallishallintoalue  |  |
| Petrograd |  Korpisaari  Koivusaari  Kronverkskoje  Posadski  Tškalovski  Vvedenski  |  |
| Pietarhovi |  Lomonosov  Pietarhovi  Strelna  |  |
| Primorje |  Lahti-Olkina  65. kunnallishallintoalue  Tšornaja retška  Komendantski aerodrom  Ozero Dolgoje  Juntolovo  70. kunnallishallintoalue  Revonnenä  |  |
| Puškin |  Aleksanskoi  Pauluskoi  Puškin  Suosaari  Tärölä  |  |
| Frunze |  Volkovskoje  72. kunnallishallintoalue  Kupsila  Georgijevski  75. kunnallishallintoalue  Balkanski  |  |
| Pietarin keskusta |  Dvortsvyi  78. kunnallishallintoalue  Liteinyi  Smolninskoje  Ligovka-Jamskaja  Vladimirski  |  |
1832

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

19. kesäkuuta – Helsingin yliopiston päärakennus vihittiin käyttöön
Kreikan vapaussota päättyi ja Kreikka itsenäistyi 7. toukokuuta.
Päijänteen pintaa laskettiin noin 120 cm Kalkkistenkoskea perkaamalla.
Katovuosi Suomessa.
Kuolleita

9. tammikuuta – Carl von Kügelgen, saksalais-venäläinen taidemaalari (s. 1772)
25. tammikuuta – Benito de Soto, espanjalainen merirosvo (s. 1805)
9. helmikuuta – Christian von Haugwitz, preussilainen kenraali, poliitikko ja diplomaatti (s. 1752)
20. helmikuuta – John White, englantilainen lääkäri ja luonnontieteilijä (s. 1756)
4. maaliskuuta – Jean-François Champollion, ranskalainen egyptologi (s. 1790)
10. maaliskuuta – Muzio Clementi, saksalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1752)
12. maaliskuuta – Friedrich Kuhlau, saksalais-tanskalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1786)
19. maaliskuuta – Johan Josef Pippingsköld, suomalainen juristi, kansansävelmien kerääjä ja kuoron perustaja (s. 1792)
22. maaliskuuta – Johann Wolfgang von Goethe, saksalainen kirjailija (s. 1749)
3. huhtikuuta – Jean-Baptiste de Martignac, ranskalainen historioitsija, poliitikko ja pääministeri (s. 1778)
8. huhtikuuta – Otto Henrik Nordenskjöld, ruotsalainen vara-amiraali (s. 1747)
28. huhtikuuta – Gustaf Adolf Rosenkampff, suomalainen virkamies ja vapaaherra (s. 1762)
11. toukokuuta – Karl Fredrik Rotkirch, suomalainen vapaaherra ja Vaasan hovioikeuden presidentti (s. 1775)
13. toukokuuta – Georges Cuvier, ranskalainen luonnon- ja eläintieteilijä, katastrofismin kannattaja (s. 1769)
15. toukokuuta – Carl Friedrich Zelter, saksalainen säveltäjä (s. 1758)
16. toukokuuta – Casimir Périer, ranskalainen pankkiiri, poliitikko ja pääministeri (s. 1777)
31. toukokuuta – Évariste Galois, ranskalainen matemaatikko (s. 1811)
5. kesäkuuta – Kaahumanu, Havaijin kuningaskunnan valtionhoitajakuningatar (s. 1768)
6. kesäkuuta – Jeremy Bentham, englantilainen filosofi (s. 1748)
19. kesäkuuta – Samuel Galton, englantilainen asetehtailija ja keksijä (s. 1753)
22. heinäkuuta – Napoleon II, Ranskan lyhytaikainen keisari, Napoleon I:n poika (s. 1811)
23. elokuuta – Johann Georg Wagler, saksalainen eläintieteilijä (s. 1800)
24. elokuuta – Sadi Carnot, ranskalainen fyysikko (s. 1796)
29. elokuuta – Matthias Jernvall, suomalainen kirkkoherra ja arkkiveisujen tekijä (s. 1784)
7. syyskuuta – Johan Henrik Avellan, suomalainen filosofi ja professori (s. 1773)
21. syyskuuta – Sir Walter Scott, skotlantilainen kirjailija (s. 1771)
22. syyskuuta – Philibert Louis Debucourt, ranskalainen kuparipiirtäjä, taidemaalari ja graafikko (s. 1755)
27. syyskuuta – Karl Christian Friedrich Krause, saksalainen filosofi (s. 1781)
13. marraskuuta – Rasmus Rask, tanskalainen kielitieteilijä (s. 1787)
14. marraskuuta – Charles Carroll, yhdysvaltalainen lakimies ja poliitikko (s. 1737)
15. marraskuuta – Jean-Baptiste Say, ranskalainen taloustieteilijä (k. 1767)
7. joulukuuta – Victor Jacquemont, ranskalainen kasvitieteilijä ja geologi (s. 1801)
19. joulukuuta – Klaus Juhana Kemell, suomalainen kappalainen, kääntäjä ja runoilija (s. 1805)
26. joulukuuta – Jakob Tengström, ensimmäinen Turun arkkipiispa (s. 1755)
29. joulukuuta – Friedrich Cotta, saksalainen kustantaja, teollisuuden kehittäjä ja poliitikko (s. 1762)
Carl Christian Rosenbröijer, suomalainen majuri ja tilanomistaja (s. 1762)
Gustav Wilhelm af Tibell, ruotsalainen kenraaliluutnantti ja insinööriupseeri (s. 1772)
Rauli Tuomi

| Rauli Tuomi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Rauli Rafael Arvid Tuomi
Syntynyt: 15. heinäkuuta 1919 Helsinki
Kuollut: 2. helmikuuta 1949 (29 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Rakel Linnanheimo (vih. 1944–49)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1938–1949
Merkittävät roolit:  Daniel Hjort Romeo ja Julia Linnaisten vihreä kamari ”Minä elän”
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Rauli Rafael Arvid Tuomi (15. heinäkuuta 1919 Helsinki – 2. helmikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hänet tunnettiin sekä klassisten että modernien draamojen sankarina, ja häntä pidettiin yhtenä sukupolvensa lahjakkaimmista näyttelijöistä.
Tausta

Rauli Tuomi syntyi laajaan näyttelijäsukuun. Hänen vanhempansa olivat näyttelijät Arvi ja Santa Tuomi, ja Liisa Tuomi oli hänen siskonsa. Setä Valter Tuomi ja täti Emmi Jurkka (o.s. Tuomi) olivat niin ikään näyttelijöitä, samoin kuin Rauli Tuomen serkut Sakari, Vappu ja Jussi Jurkka.
Koulussa huonosti menestynyt Tuomi oli isänsä johtaman Viipurin Kaupunginteatterin avustajana ja opiskeli teatterin oppilaskoulussa. Hän sai kiinnityksen kaudeksi 1937–38 ja esitti Daniel Hjortin nimiroolin jo 17-vuotiaana. Vaativa rooli toi Tuomelle huomattavaa tunnustusta, ja menestyksen siivittämänä hän muutti Helsinkiin opiskelemaan Suomen Näyttämöopistoon.
Tuomi oli naimisissa häntä 11 vuotta vanhemman Rakel Linnanheimon kanssa viisi vuotta ennen kuolemaansa.