stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arabikapina (1936–1939)
Seuraukset

Joidenkin arvioiden mukaan kapinan aikana oli kuollut 4 000–6 000 arabia. Ehkä noin 15 000 oli haavoittunut ja 5 600 vangittu. 30 000 arabia oli paennut Palestiinasta naapurimaihin. Ehkä noin puolet kapinan kuolonuhreista liittyivät arabien keskenäisiin verisiin yhteenottoihin. Alueen talous oli raunioina. Etenkin arabien sisäiset välienselvittelyt vaikeuttivat myöhempiä yrityksiä ajaa Palestiinan arabeille omaa valtiota. Kapinan monista negatiivisista puolista huolimatta voidaan myös sanoa, että kapinalla oli olennainen vaikutus palestiinalaisen identiteetin kehittymiseen. Sittemmin kapinaan on liitetty palestiinalaisten keskuudessa monia erilaisia sankaritarinoita.
Kapinan aikana oli saanut surmansa myös satoja Palestiinan juutalaisia. Kapinan aikana juutalaisten muodostamissa aseellisissa liikkeissä oli toiminut noin 15 000 jäsentä. Etenkin vuonna 1920 perustettu Hagana kehittyi paikallisesta kansalliseksi sotilasjärjestöksi. Irgun oli puolestaan tehnyt terrori-iskuja. Toisaalta arabien lakkoillessa kapinan aikana juutalaiset kehittyivät yhteisönä taloudellisesti ja sosiaalisesti omavaraisemmaksi. Monien arabien taloudellinen ahdinko johti, kapinan alkuperäisestä ajatuksesta huolimatta, itse asiassa maan lisääntyneeseen myyntiin juutalaisille.
Kapinan kukistaminen merkitsi brittien politiikan kääntymistä sionisten kannalta huonompaan suuntaan. Toukokuussa 1939 julkaistiin valkoinen paperi, jossa asetettiin tavoite itsenäisestä enemmistövaltaisesta Palestiinasta kymmenen vuoden kuluessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arabikapina (1936–1939) Wikimedia Commonsissa
Arabien–Israelin konflikti
Terrori-iskussa tuhoutuneen juutalaisia kuljettaneen bussin jäänteet.
Arabikapinallisia Palestiinan lipun kanssa vuonna 1937.
Brittisotilas konekiväärin kanssa Jerusalemissa.
Brittisotilaiden pidättämiä arabeja Jerusalemissa vuonna 1938.
Pikkulehtikala

| Pikkulehtikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichtyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labroidei
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Alaheimo::  Cichlasomatinae
Suku::  Pterophyllum
Laji::  leopoldi
Kaksiosainen nimi
 Pterophyllum leopoldi  Gosse, 1963 
Katso myös
   Pikkulehtikala Wikispeciesissä   Pikkulehtikala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pikkulehtikala (Pterophyllum leopoldi) on ahvenkaloihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö

Pikkulehtikala kasvaa noin 12 cm pitkäksi. Se on muuten vaalea, mutta siinä on kolme mustaa raitaa, silmän kohdalla, ruumiin keskellä ja pyrstön lähellä.
Alkuperä

Pikkulehtikala on kotoisin Brasiliasta ja Guyanasta.
Käyttäytyminen

Pikkulehtikala on hyvin sävyisä ja rauhallinen, aika arka parvikala. Se sopii hyvin pienten tetrojen ja monnisten kanssa.
Vesiolot ja ravinto

Pikkulehtikalalle sopiva pH on 6-7, veden kovuus alle kymmenen ja lämpötila 25-29 astetta. Kala tarvitse ravinnokseen paljon eläviä ja pakastettuja hyönteistoukkia ja kuivaruokia.
23. maaliskuuta

23. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 82. päivä (83. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 283 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Akseli, Selina
suomenruotsalainen kalenteri: Axel, Celina, Celine
ortodoksinen kalenteri: Niko, Lyydia, Lyyli
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Áksel
vanhemmissa kalentereissa: Aksel, Fides, Gerda, Gottfried, Helkko, Theodorus, Wiktoria
Tapahtumia

752 – Stefanus II paaviksi.
1648 – Ranska ja Alankomaat päättivät jakaa Saint-Martinin (hollanniksi Sint Maarten, ranskaksi Saint Martin) saaren keskenään.
1801 – Venäjän keisari Paavali I surmattiin sänkyynsä Pyhän Mikaelin palatsissa.
1839 – Lyhennettä ”OK” (Okay, ”oll korrect”) käytettiin todistettavasti ensimmäisen kerran Boston Morning Post -sanomalehdessä.
1881 – Ensimmäinen buurisota päättyi rauhansopimukseen, jolla buureille myönnettiin itsehallinto Transvaalissa brittien valvonnassa.
1903 – Wrightin veljekset hakivat patenttia keksimälleen lentokoneelle.
1905 – Kreetalla puhkesi kapina osmannivaltaa vastaan. Kapinaa johti saaren liittämistä Kreikkaan kannattanut Elefthérios Venizélos.
1919 – Benito Mussolini perusti fasistisen, poliittisen Fasci Italiani di Combattimento -liikkeensä Milanossa.
1933 – Saksan valtiopäivät (Reichstag) hyväksyi valtalain (saks. Ermächtigungsgesetz), joka teki Adolf Hitleristä Saksan diktaattorin.
1938 – Yrjö Väisälä löysi asteroidin 1492 Oppolzer.
1956 – Pakistanista tuli maailman ensimmäinen islamilainen tasavalta.
1958 – Alvar Aallon piirtämä Helsingin Kulttuuritalo vihittiin käyttöön.
1965 – Nasa laukaisi Gemini 3:n, mikä oli Yhdysvaltain ensimmäinen kahden hengen avaruuslento; miehistönä Gus Grissom ja John Young.
1978 – Ensimmäiset UNIFIL-joukot saapuivat Libanoniin.
1983 – ”Tähtien sota”: Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan ehdotti ensimmäisen kerran vihollisohjuksia torjuvan teknologian kehittämistä.
1987 – Saippuasarja Kauniit ja rohkeat alkoi Yhdysvalloissa.
1989 – Stanley Pons ja Martin Fleischmann ilmoittivat kylmäfuusiosta Utahin yliopistossa.
2001 – Venäjän Mir-avaruusasema tuhottiin antamalla sen palaa ilmakehässä ennen syöksymistään eteläiseen Tyyneen valtamereen Fidžin lähellä.
2006 – Sony lopetti PlayStation-pelikonsolin valmistamisen.
2007 – PlayStation 3 -pelikonsoli julkaistiin Euroopassa.
2009 – Kinshasan Kongossa tehtiin rauhansopimus hallituksen ja Kansan puolustuksen kansalliskongressin (CNDP) välillä. Tähän sopimukseen viittaa nimellään kapinallisryhmä Maaliskuun 23. päivän liike (M23-liike).
2010 – Yhdysvaltain presidentti Barack Obama allekirjoitti kiistellyn terveydenhuoltouudistuksen.
Kuolleita

1555 – Julius III, paavi (s. 1487)
1606 – Justus Lipsius, flaamilainen kielentutkija ja humanisti (s. 1547)
1750 – Olof Rudbeck nuorempi, ruotsalainen lääkäri, kasvi-, lintu- ja kielitieteilijä (s. 1660)
1801 – Paavali I, Venäjän keisari (s. 1754)
1842 – Marie-Henri Beyle (”Stendhal”), ranskalainen kirjailija (Punaista ja mustaa) (s. 1783)
1881 – B. F. Salonen, suomalainen opettaja ja oppikirjojen tekijä (s. 1849)
1917 – Ranavalona III, Madagaskarin viimeinen kuningatar 1883–1897 (s. 1861)
1964 – László Löwenstein (”Peter Lorre”), unkarilaissyntyinen näyttelijä (Maltan haukka) (s. 1904)
1976 – Artturi Rope, suomalainen sotilaskapellimestari, musiikkikapteeni ja säveltäjä (Marsalkan hopeatorvet) (s. 1903)
1992 – Friedrich von Hayek, vuoden 1974 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut itävaltalais-brittiläinen taloustieteilijä (s. 1899)
1994 – Giulietta Masina, italialainen näyttelijä (La Strada – Tie) (s. 1921)
1996 – Sergius Rügenberg, venäläis-saksalainen arkkitehti ja muotoilija (s. 1903)
1997 – Heikki Hosia, suomalainen kansanedustaja ja ministeri (s. 1907)
2000 – Vilho Väyrynen, suomalainen SDP:n kansanedustaja ja ministeri (s. 1912)
2002 – Leif Wager, suomalainen näyttelijä (Katariina ja Munkkiniemen kreivi) (s. 1922)
2005 – Marko Salo, suomalainen oopperalaulaja (s. 1964)
2011 – Elizabeth Taylor, brittiläis-yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1932)
2013 – Boris Berezovski, venäläinen suurliikemies (s. 1946)
2014 – Adolfo Suárez, espanjalainen poliitikko (s. 1932)
2015 – Roy Douglas, englantilainen säveltäjä (s. 1907)
2015 – Herberto Hélder, portugalilainen runoilija (s. 1930)
2015 – Søren Kam, sotarikoksesta epäilty tanskalainen Waffen-SS:n upseeri (s. 1921)
2015 – Lee Kuan Yew, singaporelainen poliitikko, Singaporen pääministeri 1959–1990 (s. 1923)
2015 – Christopher James Hardman (”Lil’ Chris”), brittiläinen laulaja (s. 1990)
2015 – Kirsti Maunula, suomalainen vaatesuunnittelija (s. 1935)
2017 – Kari Pekkonen, suomalainen poliittinen taustavaikuttaja, Tarja Halosen ensimmäinen aviomies (s. 1945)
2017 – Ingeborg Rapoport, saksalainen lääkäri ja professori (s. 1912)
2019 – Rafi Eitan, israelilainen poliitikko ja vakooja (s. 1926)
2020 – Lucia Bosé, italialainen näyttelijä ja Miss Italia 1947 (s. 1931)
2021 – Edmund Gettier, yhdysvaltalainen filosofi (s. 1927)
2022 – Madeleine Albright, yhdysvaltalainen poliitikko, ulkoministeri ja diplomaatti (s. 1937)
2023 – Nils Storå, suomalainen kansatieteilijä ja professori (s. 1933)
Juhlapäiviä

Pakistan: Kansallispäivä (Tasavallan päivä)
Pääsiäissunnuntai viimeksi vuonna 2008
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 23. maaliskuuta: |  |
:   Kulttuuritalo 1919 – Benito Mussolini perusti fasistisen Fasci Italiani di Combattimento -liikkeen.  1933 – Saksan valtiopäivät hyväksyi lain, jolla Adolf Hitleristä tuli Saksan diktaattori.  1942 – Ghanalainen kirjailija Ama Ata Aidoo syntyi.  1958 – Alvar Aallon piirtämä Helsingin Kulttuuritalo vihittiin käyttöön.  1983 – Brittiläinen kestävyysjuoksija Mohamed Farah syntyi.  2001 – Venäjän Mir-avaruusasema tuhottiin antamalla sen palaa ilmakehässä ennen syöksymistään eteläiseen Tyyneen valtamereen Fidžin lähellä.  
Katso myös: kalenteri ~ 22. maaliskuuta, 24. maaliskuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
My Hero Academia

| My Hero Academia |
| --- | --- |

僕のヒーローアカデミア   (Boku no Hīrō Akademia)
Genre: seikkailu, toiminta, fantasia, komedia 
Manga
Tekijä: Kōhei Horikoshi
Julkaisija:  Shūeisha    Viz Media    Sangatsu Manga
Sarjajulkaisulehti: Weekly Shōnen Jump
Ensimmäinen painatus: 7. Heinäkuuta 2014 –
Kirjojen lukumäärä: 37 
TV-anime
Ohjaaja: Kenji Nagasaki
Studio: Bones
Lähetyskanavat: JNN (MBS) NNS (ytv)  Animax Asia Adult Swim
Alkuperäinen lähetyskierros: 3. Huhtikuuta 2016 –
Jaksojen määrä: 138 
My Hero Academia (僕のヒーローアカデミア, Boku no Hīrō Akademia) on japanilainen supersankariaiheinen mangasarja, jonka on kirjoittanut ja kuvittanut Kōhei Horikoshi.
Tarina seuraa Izuku Midoriyaa, poikaa, joka syntyi ilman supervoimia maailmaan, missä ne ovat normalisoituneet. Maailman suurin sankari All Might ottaa hänet oppipojakseen ja jakaa voimansa hänen kanssaan.
Mangasta on myös luotu Anime-versio, jonka ensimmäinen jakso julkaistiin Japanissa 3. huhtikuuta 2016. Anime on dubattu myös englanniksi.
Sarjasta on myös julkaistu kolme animoitua elokuvaa, My hero Academia: Two Heroes vuonna 2018,  My Hero Academia: Heroes Rising vuonna 2019, joka julkaistiin Suomessa 2020. Sekä My hero Academia: World heroes mission.
Juoni

Noin 80 prosentilla ihmisistä on jonkinlainen supervoima. Kasvanutta rikollisuutta hillitäkseen valtio ostaa palveluita yksityisiltä supersankaritoimistoilta, ja sankari onkin kaikkien lasten toiveammatti. Se on myös supervoimattomana syntyneen kiusan kohteena olleen Midoriyan haave. Sattumalta häneen iskee silmänsä maailman vahvin sankari All Might, joka tekee hänestä salaa supervoimiensa perijän. All Might nimittäin tunnistaa Midoriyassa sankarin tärkeimmän ominaisuuden, vaistonvaraisen ja pyyteettömän halun auttaa muita. All Mightilta saatujen voimien ansiosta Midoriya pääsee UA nimiseen lukioon jossa hän opiskelee sankariksi. Tarina seuraa Midoriyan matkaa sankareista suurimmaksi.
Media > Manga

My Hero Academia on japanilainen mangasarja, jonka on kirjoittanut ja kuvittanut Kōhei Horikoshi. Sarjaa alettiin julkaista mangalehdessä Weekly Shōnen Jump heinäkuussa 2014. Huhtikuun 2020 loppuun mennessä sarjaa on kerätty 26 tankōbon nidosta. Viz Media lisensoi sarjan englanninkielisen version julkaistavaksi Pohjois-Amerikassa, jossa huhtikuuhun 2020 mennessä sarjaa on julkaistu 25 tankōbon-kirjaa. Maaliskuussa 2019 sarjaa alettiin julkaista suomeksi Sangatsu Mangan toimesta, ja huhtikuun 2020 loppuun mennessä tankōbon-kirjoja on julkaistu yhdeksän.
Mangasta on myös tehty spin-off-sarja, My Hero Academia: Vigilantes, jota julkaistaan myös Weekly Shōnen Jumpissa. Sarja on Hideyuki Furuhashin kirjoittama ja Betten Courtin kuvittama.
Media > Anime

My Hero Academia on Studio Bonesin tekemä animesarja, joka perustuu samannimiseen mangaan. Animea on julkaistu neljä kautta, jotka koostuvat 88 jaksosta. Huhtikuussa 2020 tiedotettiin, että viides kausi on tekeillä.
Media > Videopelit

Sarjan pohjalta on myös luotu videopelejä, kuten My Hero Academia: Battle for All. Pelin on kehittänyt Dimps ja julkaissut Bandai Namco Entertainment Nintendo 3DS- käsikonsolille.
Myös toinen videopeli nimeltään My Hero One's Justice, julkaistiin PlayStation 4, Nintendo Switch, Xbox One- konsoleille, sekä Microsoft Windowsille lokakuussa 2018.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto Weekly Shōnen Jump
http://bokunoheroacademia.wikia.com/wiki/My_Hero_Academia_Wiki
Kultapiikkimonninen

| Kultapiikkimonninen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichtyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichthyidae
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::  Monniset Corydoras
Laji::  seussi
Kaksiosainen nimi
 Corydoras seussi  Dinkelmeyer, 1996  
Katso myös
   Kultapiikkimonninen Wikispeciesissä   Kultapiikkimonninen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultapiikkimonninen (Corydoras seussi) on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö

Kultapiikkimonninen voi kasvaa 6-7 senttimetriä pitkäksi. Sen pää on vaaleanharmaa ja kyljet ja selkä ovat mustat. Pyrstössä on valkoisia ja mustia raitoja.
Alkuperä

Kultapiikkimonninen on kotoisin Brasiliasta, Mamoréjoen altaasta.
Käyttäytyminen

Kultapiikkimonninen on vilkas ja sävyisä parvikala.
Vesiolot ja ravinto

Kultapiikkimonninen tarvitsee vähintään 128 litran kokoisen akvaarion. Sopiva veden happamuus kalalle on 5,5-6,5 ja veden kovuus alle kymmenen. Sopiva lämpötila on 22-26 celsiusastetta. Kala on kaikkiruokainen.
Punajuovaviiripyrstö

| Punajuovaviiripyrstö |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hammaskarppikalat Cyprinodontiformes
Alalahko::  Aplocheiloidei
Heimo::  Aplocheilidae
Suku::  Aphyosemion
Laji::  striatum
Kaksiosainen nimi
 Aphyosemion striatum  Boulenger, 1911 
Katso myös
   Punajuovaviiripyrstö Wikispeciesissä   Punajuovaviiripyrstö Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punajuovaviiripyrstö (Aphyosemion striatum) on hammaskarppeihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö

Punajuovaviiripyrstö kasvaa noin 6 senttimetrin mittaiseksi. Sen vatsa on valkoinen, mutta kalan kyljissä on sinisiä raitoja ja punaisia pilkkuja. Pyrstö on sininen ja siinä on punaisia pilkkuja.
Alkuperä

Punajuovaviiripyrstö on kotoisin Gabonista ja Päiväntasaajan Guineasta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Punajuovaviiripyrstö on rauhallinen kala. Sitä voi pitää seura-akvaariossa muiden pienten ja rauhallisten kalojen kanssa. Akvaario kannattaa kuitenkin peittää, jottei punajuovaviiripyrstö hyppää ulos. Punajuovaviiripyrstö kutee kasvitiheikössä. Poikaset kuoriutuvat 10–15 päivän kuluttua.
Vesiolot ja ravinto

Punajuovaviiripyrstö tarvitsee vähintään 54 litran kokoisen akvaarion. Kala viihtyy parhaiten tummapohjaisessa, hämärässä akvaariossa, jossa on paljon kasveja. Punajuovaviiripyrstölle sopiva veden happamuus on 6–7 ja kovuus alle kymmenen. Sopiva lämpötila on 22–30 celsiusastetta. Akvaariossa kasvatetut punajuovaviiripyrstöt syövät yleensä kuivaruokaa. Sille pitäisi antaa kuitenkin säännöllisesti myös pakastettuja ravintoeläimiä.
Aurinkomonninen

| Aurinkomonninen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichtyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::   Monniset Corydoras
Laji::  burgessi
Kaksiosainen nimi
 Corydoras burgessi  Axelrod, 1987 
Katso myös
   Aurinkomonninen Wikispeciesissä   Aurinkomonninen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aurinkomonninen (Corydoras burgessi) on monnisiin kuuluva kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Aurinkomonninen kasvaa noin 5 cm pitkäksi. Sen evä on musta, ja silmän kohdalla päässä on myös musta raita. Kala on muuten aivan vaaleanharmaa, melkein valkoinen. Väritys tosin voi vaihdella aika paljon.
Alkuperä

Aurinkomonninen on kotoisin Brasiliasta, Negrojoen yläjuoksun sivujoista.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Aurinkomonninen on eloisa ja rauhallinen parvikala. Se on melko helppo viljeltävä.
Vesiolot ja ravinto

Aurinkomonninen tarvitsee vähintään 63 litran kokoisen akvaarion. Sille sopiva pH on 6–7 ja veden kovuus alle kymmenen. Sopiva lämpötila on 23–26 asteen välillä. Kala on melko vaativa hoidettava ja se viihtyy ainoastaan puhtaassa vedessä. Aurinkomonninen on kaikkiruokainen.
Aiheesta muualla

ITIS: Corydoras burgessi (englanniksi)
Fishbase: Corydoras burgessi (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q3694944  Wikispecies: Corydoras burgessi  CoL: YPVP  EoL: 208774  FishBase: 46051  GBIF: 2342737  iNaturalist: 609620  IRMNG: 10140299  ITIS: 679792  IUCN: 134702170  NCBI: 927840  WoRMS: 1011663 
↑  Instituto Chico Mendes de Conservação da Biodiversidade (ICMBio): Corydoras burgessi IUCN Red List of Threatened Species. Version 2022-2. 2022. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 15.2.2023. (englanniksi)
Romanian 4. armeija

Romanian 4. armeija oli Romanian kuninkaallisen armeijan maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa. Se kärsi suuria tappioita Stalingradin taistelussa.
Sotatoimet

Armeijaan kuuluivat operaatio Barbarossan aattona Romanian III armeijakunta (11. D, 15. D ja 37. reservidivisioona) ja Romanian V armeijakunta (Kaartin divisioona, 21. D ja Rajavartiodivisioona). Se hyökkäsi 2.–3. heinäkuuta 1941 Saksan armeijan mukana Bessarabiaan operaatio Münchenissä. Myöhemmin armeijaan liitettiin vielä Romanian 1. panssaridivisioona. Armeija jatkoi Bessarabian valloitettuaan hyökkäystään Odessaan, joka vallattiin kovien taisteluiden jälkeen vasta 15.–16. lokakuuta puna-armeijan evakuoitua joukkonsa. Piirityksen aikana 4. armeijaan kuului 17 jalkaväkidivisioonaa, panssaridivisioona, kolme ratsuväkidivisioonaa ja linnoitusdivisioona eli yhteensä 340 000 miestä. Huolto-ongelmien takia kaikki joukot eivät kyenneet osallistumaan sotatoimiin.
Armeija vedettiin etulinjasta talven tultua. Odessan piiritys sitoi paljon neuvostojoukkoja, jotka muuten olisivat voineet taistella saksalaisia vastaan.
Vuonna 1942 Saksa painosti Romaniaa avustamaan itärintamalla, vaikka tuolloin oli saavutettu jo sille ennalta asetetut tavoitteet. Operaatio Sinisen aikana Romanian VI armeijakunta alistettiin Saksan 4. panssariarmeijalle. Elokuussa 1942 armeijakunta taisteli Stalingradin eteläpuolella ja syyskuussa se sai puolustettavakseen eteläsiiven. Myöhemmin alueelle saapui myös Romanian VII armeijakunta.
Romanian VI ja VII armeijakunnista muodostettiin 20. marraskuuta uusi Romanian 4. armeija. Romanialaisten joukkojen huoltotilanne oli huono, koska suurin osa huoltokapasiteetista meni saksalaisille, jotka hyökkäsivät Stalingradia kohti.
Puna-armeija aloitti 19. marraskuuta 1942 operaatio Uranuksen, jonka tarkoituksena oli saartaa saksalaisjoukot. Neuvostojoukot mursivat 4. armeijan rintaman aiheuttaen suuria tappioita puolustaneille joukoille ja saartoivat Saksan 6. armeijan Stalingradiin. Talven aikana osia 4. armeijasta osallistui operaatio Wintergewitteriin. Joukkojen tehtävä oli suojata saksalaisten joukkojen eteläinen sivusta. Romanialaiset joukot olivat kärsineet suuria tappioita ja ne vedettiin etulinjasta vuoden 1943 helmikuuhun mennessä.
Romanian 4. armeija muodostettiin uudelleen vuoden 1944 toukokuussa puolustamaan Bessarabiaa. 4. armeija taisteli osana armeijaryhmä Wöhleriä, johon kuului myös Saksan 8. armeija. Romanialaisten moraali oli kuitenkin pohjalukemissaan, ja heidän rintamansa romahti heti neuvostohyökkäyksen alettua. Romania liittyi pian tämän jälkeen liittoutuneisiin.
Mátyás Rákosi

| Mátyás Rákosi |
| --- | --- |
 Mátyás Rákosi.
Unkarin kommunistipuolueen pääsihteeri
 23. helmikuuta 1945 – 12. kesäkuuta 1948  
Unkarin työväenpuolueen pääsihteeri
 12. kesäkuuta 1948 – 18. heinäkuuta 1956  
Seuraaja:  Ernő Gerő
Unkarin pääministeri
 14. elokuuta 1952 – 4. heinäkuuta 1953  
Edeltäjä:  István Dobi
Seuraaja:  Imre Nagy
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. maaliskuuta 1892, Ada, Itävalta-Unkari
Kuollut: 5. helmikuuta 1971 (78 vuotta) Gorki, Neuvostoliitto
Ammatti:  poliitikko
Arvonimi: Unkarin vapauden ritarikunta  Unkarin kansantasavallan ansiomerkki   Kossuthin ritarikunta   Työn ansiomerkki 
Puoliso:  Feodora (Fenja) Fjodorovna Kornilova
Tiedot
Puolue:  Unkarin sosialistinen työväenpuolue (MSZMP) (1956-1962)
Muut puolueet:  Unkarin sosiaalidemokraattinen puolue (MSZDP) (1910-1918) Unkarin kommunistinen puolue (MKP) (1918-1949) Unkarin työväenpuolue (MDP) (1950-1956)
 Nimikirjoitus
Mátyás Rákosi [ˈmaːcaːʃ ˈraːkoʃi] (14. maaliskuuta 1892, Ada, Itävalta-Unkari – 5. helmikuuta 1971, Gorki, Neuvostoliitto) oli unkarilainen poliitikko ja Unkarin johtaja 1945–1956, Unkarin kommunistipuolueen pääsihteeri.