stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuninkuusravit 2017
Kuninkuuskilpailu > Osallistujat

| No>  | Hevonen | Ohjastaja | Valmentaja | Ennätys | Voittosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vieskerin Valo | Pertti Niveri | Pertti Niveri | 21,3a | 189 370 € |
| 2 | Camri | Terho Rautiainen | Terho Rautiainen | 20,8a | 303 554 € |
| 3 | Costello | Risto Tupamäki | Ville Herttua | 20,0a | 223 235 € |
| 4 | Metkutus | Juha-Matti Paavola | Juha-Matti Paavola | 20,5a | 163 020 € |
| 5 | Välähdys | Ville Korjus | Ville Korjus | 19,9a | 180 920 € |
| 6 | Elias Intomieli | Hannu Hietanen | Hannu Hietanen | 21,6a | 151 050 € |
| 7 | Köppinen | Ari Moilanen | Jyrki Korhonen | 20,4a | 544 553 € |
| 8 | Jokivarren Kunkku | Jorma Kontio | Antti Ojanperä | 18,6a | 477 108 € |
| 9 | Veeran Turo | Tuomo Ojanperä | Matti Koskinen | 22,2a | 149 175 € |
| 10 | Vixen | Markus Porokka | Markus Porokka | 22,3a | 114 100 € |
| 11 | Välkyn Tuisku | Antti Tupamäki | Antti Tupamäki | 21,2a | 112 090 € |
| 12 | A.T. Visku | Juha Länsimäki | Pasi Teini | 20,9a | 142 100 € |
Kuninkuuskilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2100 m | 1600 m | 3100 m | Kokonaisaika | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Köppinen | 3. | 6. | 1. | 9.22,0 | 00,0 |
| 2. | Costello | 1. | 3. | 2. | 9.22,9 | +0,9 |
| 3. | Välähdys | 2. | 2. | 3. | 9.23,4 | +1,4 |
| 4. | Jokivarren Kunkku | 4. | 1. | 4. | 9.24,2 | +2,2 |
| 5. | Metkutus | 6. | 4. | 5. | 9.26,0 | +4,0 |
| 6. | Vieskerin Valo | 5. | 9. | 6. | 9.27,3 | +5,3 |
| 7. | Veeran Turo | 7. | 7. | 7. | 9.27,6 | +5,6 |
| 8. | Elias Intomieli | 8. | 5. | 9. | 9.30,8 | +8,8 |
| 9. | Vixen | 9. | 11. | 8. | 9.31,3 | +9,3 |
| 10. | A. T. Visku | 10. | 8. | 10. | 9.35,4 | +13,4 |
| – | Välkyn Tuisku | hyl | 10. | – | – | – |
Kuningatarkilpailu

Kuningatarkilpailun ennakkosuosikkeja olivat Akaasia ja Saaga S, joita pidettiin etukäteisarvoissa melko tasaväkisinä. Avausmatkalla paras oli Markku Hietasen ohjastama Akaasia, joka pääsi johtopaikalle Saaga S:n laukattua lähtökiihdytyksessä. Saaga S onnistui lopulta nousemaan toiseksi ennen Vieskerin Virvaa. Sunnuntaina juostun mailin matkan voitti suuryllättäjä Virin Camilla, jolle ykkössija oli ensimmäinen kahteen vuoteen. Avausmatkan voittanut Akaasia sijoittui toiseksi ja Saaga S kolmanneksi. Ennen päätösmatkaa kokonaiskilpailun kärjessä oli Akaasia, josta Saaga S oli jäljessä 0,6 ja Virin Camilla 0,8 sekuntia.
Päätösmatkana juostua 3 100 metrin kilpailua johti pitkään Akaasia. Se joutui kuitenkin lopussa taipumaan takaa kirineelle Saaga S:lle, josta tuli myös kokonaiskilpailun voittaja ennen Akaasiaa ja Virin Camilla. Saaga S:n ja Akaasian välinen ero lopputuloksissa oli 0,7 sekuntia.
Kuningatarkilpailu > Osallistujat

| No>  | Hevonen | Ohjastaja | Valmentaja | Ennätys | Voittosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Topmar | Jarmo Saarela | Outi Kajula | 22,0a | 032 365 € |
| 2 | Akaasia | Markku Hietanen | Ari Oja-Nisula | 20,4a | 125 070 € |
| 3 | Saaga S | Matti Nisonen | Ilkka Pyysalo | 20,6a | 359 310 € |
| 4 | Virin Camilla | Hannu Torvinen | Reino Miettinen | 21,9a | 072 280 € |
| 5 | Juliette Lax | Ari Moilanen | Jussi Suominen | 22,2a | 031 600 € |
| 6 | Taruntuuli | Juha Utala | Esa Holopainen | 22,8a | 088 846 € |
| 7 | Carmela | Antti Teivainen | Seppo Suuronen | 21,2a | 082 800 € |
| 8 | R. R. Ruskariina | Seppo Markkula | Reijo Ranne | 22,7a | 077 855 € |
| 9 | Vieskerin Virva | Mika Forss | Sanna Päivike | 25,9a | 048 510 € |
| 10 | Loisto-Piirto | Arto Hammar | Jouni Miettinen | 23,7a | 046 152 € |
| 11 | Fortunatar | Pekka Vilpponen | Mikko Hämäläinen | 22,8a | 029 245 € |
| 12 | Eicku | Hannu Kamppuri | Sauli Lähdeniemi | 22,7a | 049 930 € |
Kuningatarkilpailu > Tulokset

| Sijoitus | Hevonen | 2100 m | 1600 m | 3100 m | Kokonaisaika | Ero voittajaan |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Saaga S | 2. | 3. | 1. | 9.34,5 | 00,0 |
| 2. | Akaasia | 1. | 2. | 4. | 9.35,2 | +0,7 |
| 3. | Virin Camilla | 4. | 1. | 2. | 9.35,4 | +0,9 |
| 4. | Carmela | 6. | 4. | 3. | 9.36,2 | +1,7 |
| 5. | Vieskerin Virva | 3. | 6. | 5. | 9.37,3 | +2,8 |
| 6. | Eicku | 7. | 5. | 6. | 9.40,3 | +5,8 |
| 7. | Loisto-Piirto | 8. | 8. | 7. | 9.42,3 | +7,8 |
| 8. | Fortunatar | 9. | 7. | 8. | 9.44,2 | +9,7 |
| – | Topmar | 5. | 11. | hyl | – | – |
| – | Taruntuuli | 10. | 10. | – | – | – |
| – | Juliette Lax | 11. | – | – | – | – |
| – | R. R. Ruskariina | hyl | 9. | – | – | – |
Viikonlopun muut suurkilpailut

Viikonlopun aikana Vermossa kilpailtiin myös useita muita suurkilpailuja. 5-vuotialle suomenhevosille tarkoitetun Pikkukunkun voitti Ari Moilasen ohjastama Caijus ja nelivuotiaiden Pikkuprinssin Vixus ohjastajanaan Janne Soronen. Suomenhevosten montén Suomen mestaruuden voitti Karoliina Sinkkilän ratsastama Diktaattori ja Lämminveristen Suomen Mestaruuden Olli Koivusen ohjastama Edward Ale.
Aiheesta muualla

Kuninkuusravitulokset 2017 Suomen Hippos.
Koronaviruspandemia Ruotsissa

| Koronaviruspandemia Ruotsissa |
| --- | --- |
 Vahvistettujen tartuntojen määrä sataatuhatta asukasta kohti
Yleistä
Virus:  SARS-CoV-2
Tauti:  COVID-19
Lähtöpaikka:  Wuhan, Kiina
Ensimmäinen tapaus
Aika:  24. tammikuuta 2020
Paikka:  Jönköping
Tapaukset
Vahvistetut:  1 007 792
Kuolleet:  14 173
Rokotetut:  2 769 411
 Tiedot päivitetty viimeksi 8.5.2021. 
Koronaviruksen testausteltta Avestan sairaalan pihalla Ruotsissa.
Kenttäsairaala Göteborgissa.
Valtionepidemiologi Anders Tegnell oli Ruotsin vapaamielisen koronastrategian isä.
Epidemian kehitys Ruotsissa.
Kuolleisuus ikäryhmittäin.
Tehohoitoon joutuneet ikäryhmittäin.
Koronaviruspandemia Ruotsissa on osa maailmanlaajuista koronaviruksen levittäytymistä. Ruotsissa on todettu 5. maaliskuuta 2021 mennessä 675 292 koronavirustartuntaa. Tautiin oli kuollut 12 964 ruotsalaista. Sairastuneista 7 264 oli joutunut teho-osastolle.
Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaalla ja kuningatar Silvialla todettiin korona 3. tammikuuta 2021. Kuningaspari on saanut kolme rokotetta koronaan. Pääministeri Magdalena Anderssonilla korona todettiin 14. tammikuuta 2022.
Ruotsin strategia

Ruotsi valitsi alussa koronaviruskriisin torjunnassa strategian, jolla se pyrki luomaan väestöön laumasuojan hidastamalla taudin leviämistä. Ruotsi ja sen hallitus tyytyivät keväällä 2020 enemmän ohjeistamaan kansalaisia kuin määräämään monia sulkuja. Ruotsin hallitus luotti kansanterveysvirastoon ja teki omat päätöksensä sen suositusten pohjalta. Toki esimerkiksi 50 hengen kokoontumiset kiellettiin ja tehohoitopaikkojen määrä lisättiin 500:sta tuhanteen.
Strategian varjopuolena oli suuri kuolleisuus. Myös tautien määrä ensimmäisessä aallossa oli suuri.
Etuna oli se, ettei taloutta ja yhteiskuntaa häiritty raskailla ja kalliilla sulkutoimilla. Vasta-ainetutkimukset osoittivat laumasuoja olevan toukokuussa 2020 kaukana. Strategian arvostelu yltyi maan sisällä toukokuun lopussa. Ruotsin talous oli vaikeuksissa, vaikka yhteiskunta pidettiinkin melko auki.
Alkusyksyllä koronatilanne näytti helpottavan ja tukevan ajatusta strategian onnistumisesta. Lokakuussa tartuntojen määrä nousi kuitenkin yli kesän tason. Kuolemien määrä pysyi melko vähäisenä. Marraskuussa sairaaloiden kuorma nousi. Ruotsi tiukensi kokoontumiset 8 henkeen marraskuussa 2020.
Toinen aalto

Koronatartuntojen määrä kasvoi Ruotsissa rajusti lokakuussa 2020. Sairaaloihin joutui enemmän ihmisiä, muttei kuitenkaan niin paljon kuin keväällä ja kesällä. Hoivakotien tartunnat kasvoivat lokakuussa melko nopeasti. Ruotsin alueet määräsivät tiukkoja rajoituksia.
29. lokakuuta ilmeni noin 3 000 tartuntaa päivässä.
Ruotsi laajensi kireimpiä suosituksia 2. lokakuuta uusille alueille. Tehohoidossa oli 77.
4. marraskuuta tehohoitopaikkoja oli vapaana 26 prosenttia. 529:stä hengityskoneellisesta paikasta oli käytössä 391, ja näistä koronapotilaita 85. Tukholmassa oli sairaalahoidossa 6. marraskuuta 273 henkilöä, kun viikkoa aiemmin oli ollut 148. Sairaalassa ei-tehohoidossa oli koko maassa 661 potilasta. Uusi aalto oli noussut rajusti, koska ihmiset eivät noudattaneet suosituksia niin hyvin kuin keväällä. Perjantaina 8. marraskuuta tautiin kuoli 20 henkeä. Ruotsin pääministeri Stefan Löfvenin mukaan tilanne oli erittäin vakava, ja kuolemien määrä tulisi kasvamaan. Kuolleita oli tuona päivänä 6 022.
11. marraskuuta positiivisten osuus Tukholmassa testatuista oli yli 20 prosenttia. 19. marraskuuta koronaan kuoli päivässä noin 20. Tartuntoja oli yli 4 000. 23. marraskuuta oli Ruotsin sairaaloissa 1 627 koronapotilasta. Näiden ja tehohoitopotilaiden määrä kasvoi vauhdilla. Tehohoidossa oli 176 ihmistä.
29. marraskuuta mennessä Tukholmassa oli Euroopan mitassa kuollut toiseksi eniten koronapotilaita Madridin jälkeen Tukholmassa kuoli 113 asukasta 100 000 asukasta kohden. Tämä on 1/885 osa väestöstä.
8. joulukuuta 2020 99 prosenttia Tukholman tehohoitopaikoista oli täynnä. Koronaviruspotilaita hoidettiin 89:ssä Ruotsin pääkaupunkiseudun 160:sta tehohoitopaikasta. Seuraavanakin viikonloppuna Tukholman seudun tehohoitopaikat olivat täynnä. Hoidossa oli 164 henkilöä, ja paikkoja oli 162. Yksi lastenhoito-osasto ajettiin alas, koska henkilökuntaa tarvittiin koronaviruspotilaiden hoitoon.
30. joulukuuta tehohoidossa oli 339 henkilöä. Koko pandemian aikana tehohoitoon oli joutunut 4 055. Kuolleita oli 8 727, koronatapauksia 437 379. Noihin aikoihin joutui noin 1500 ihmistä viikossa sairaalaan ja noin 150 teho-osastolle.
Kolmas aalto

Koronaviruksen uusi aalto nousi Ruotsissa kevättalvella 2021 loppuvuoden aallon jatkoksi. Mutta kuolleisuus oli tällä kertaa huomattavasti vähäisempää.
Uusi strategia > Alussa

Ruotsin strategiaa arvostelivat alussa niin tutkijat kuin maallikot. Ruotsi tavoitteli alussa laumasuojaa, jossa ajatuksena oli, että suuri osa Ruotsin väestöstä saa joka tapauksessa koronaviruksen lyhyen ajan sisällä. Epidemiaan tietysti kuolisi ja sairastuisi moni, mutta aikaa myöten laumasuoja alkaisi jarruttaa taudin leviämistä. Ruotsin epidemiologit väittivät että oireettomia viruksen kantajia on paljon, eikä taudin vaarallisuus infektiota kohden olisi niin suuri kuin mitä ajateltiin.
Valtionepidemiologi Anders Tegnell valitsi kolmesta vaihtoehdosta (tukahduttaminen, jäljitys ja eristys, laumasuoja) viimeisen. Entinen kansanterveysviraston johtaja Peet Tüll varoitti sen johtavan tuhansiin kuolemiin ja piti laumasuojastrategiaa järjettömänä.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa yritettiin alussa laumasuojastrategialla, minkä Tegnell ilmeisesti kopioi Ruotsiin. Yhdistynyt kuningaskunta luopui laumasuojasta, kun Imperial Collegen raportti kertoi koronaviruksen olevan paljon influenssaa tappavampi ja sairastuttavampi.
Ruotsalaiset epidemiologit väittivät, että melko suuri osa tukholmalaisista olisi saanut koronaviruksen, jolloin väestöön syntynyt immuniteetti alkaisi aikaa myöten sammuttaa epidemiaa. Tartunnan saaneita väitettiin olevan 75 kertaa enemmän kuin testein oli todettu. Mutta arviot tartunnan saaneiden todellisesta luvusta olivat suurelta osin vain oletuksia.
Ruotsalaisen malliin vaikutti maan perustuslain soveltumattomuus koronatilanteeseen. Ruotsissa ei valtiota voida asettaa poikkeustilaan muuten kuin sodan takia. Ruotsissa tosin muutettiin maaliskuussa 2020 tartuntatautilakia. Lisäksi Ruotsissa hallitus ei voi lain mukaan ohjata taudin vastaista taistelua suoraan, vaan se kuuluu virkamiehille jollainen valtionepidemiologi Anders Tegnell on.
Tegnell sanoi, ettei tekisi asioita toisin, vaikka maalla olisi käytössä samanlainen kriisilainsäädäntö kuin Suomella on. Ruotsin strategian mukaan lyhyempi ja rajumpi epidemia aiheuttaa loppujen lopuksi vähemmän häiriötä yhteiskunnalle. Ruotsissa uskottiin muiden Pohjoismaiden ajan myötä saavuttavan Ruotsin kuolleisuudessa. Niinpä alkuvaiheen kalliista suluista ei ruotsalaisten mielestä ollut suurta hyötyä.
Uusi strategia > Rajoitusten kiristäminen

Lokakuussa koronavirustartuntojen määrä kasvoi huomattavasti ylittäen ajoittain 3 000 tartuntaa päivässä. Sairaanhoidon kuormitus pysyi silti yhtä alhaisena kuin kesällä. Marraskuussa myös sairaalapotilaiden määrä alkoi kasvaa. Ihmiset eivät noudattaneet suosituksia niin kuin keväällä.
16. marraskuuta 2020 Ruotsi tiukensi tuntuvasti koronarajoituksiaan. Tegnellin laumasuojastrategia oli epäonnistunut.  Hallitus alkoi loppuvuodesta 2002 määrätä koronavirusstrategiaa enemmän kuin Tegnellin johtama kansanterveysviranomainen. Ilmeisesti hallitus menetti luottamustaan Tegnelliin jo silloin, kun Ruotsi purki alkusyksystä rajoituksiaan, milloin koronavirustapausten määrä oli vielä pieni. Ruotsi kielsi 16. marraskuuta tehdyllä päätöksellä yli 8 hengen kokoontumiset 23. marraskuuta alkaen.  Kriitikoiden mukaan nyt annetut rajoitukset tulivat liian myöhään.
Marraskuun lopulla Ruotsin pääministeri Stefan Löfven kehotti televisiossa ruotsalaisia noudattamaan rajoituksia vielä paremmin. Löfven kehotti ihmisiä tapaamaan vain niitä, keiden kanssa asuvat, ja yksin asuvia tapaamaan vain yhtä tai kahta henkilöä.  Ruotsissa on hyvin harvinaista, että pääministeri puhuu televisiossa suoraan kansalle. Tartuntoja oli 208 295, kuolleita 6 406.
Ruotsin hallitus kiristi rajoitustoimia 18. joulukuuta 2020. Tuolloin tartuntoja oli pandemian alusta alkaen 357 000, ja virukseen kuollut miltei 8 000 henkilöä. Ravintolat suljettiin jouluaatosta kello 20 alkaen ja sisään sai ottaa enintään neljä henkilöä. Kaupoissa sai olla maksimihenkilömäärä. Lukiot asetettiin etäopetukseen. Julkiset tilat oli määrä sulkea 24. tammikuuta asti. Joukkoliikenteeseen suositeltiin kasvomaski tiettyinä aikoina. 25.12. Ruotsi sulki Ruotsin ja Norjan välisen rajan ensimmäistä kertaa sitten toisen maailmansodan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
FOHM Covid-19 Tilastotietoa Ruotsin koronavirustilanteesta (ruotsiksi)
COVID-19 i svensk intensivvård Tilastotietoa Ruotsin tehohoitopotilaista (ruotsiksi)
Platz.se/coronavirus koronaviruskoostesivu Ruotsin tilanteesta
Nikiaan rauha

Nikiaan rauha oli Ateenan ja Spartan vuonna 421 eaa. solmima rauhansopimus. Se lopetti peloponnesolaissodan ensimmäisen osan, jota oli kestänyt kymmenen vuotta.
Rauhan taustana oli se, että Sparta oli hävinnyt Pyloksen ja Sfakterian taistelut vuonna 425 eaa. Samalla oli ateenalaisten sotavangiksi jäänyt 120 spartalaista. Tämän jälkeen Sparta ei enää ollut uskaltanut hyökätä Ateenaan, koska se pelkäsi että ateenalaiset tappaisivat kostoksi sotavankinsa. Sparta valtasi kuitenkin Amfipoliin vuonna 424 eaa. Samana vuonna Ateena kärsi tappion Delionin taistelussa Boiotiassa. Vuonna 422 eaa. Brasidaan johtamat spartalaiset kukistivat ateenalaiset Amfipoliin taistelussa. Tämän jälkeen kummatkin olivat valmiita rauhaan.
Neuvottelut käytiin Spartan kuninkaan Pleistoanaksin ja ateenalaisen Nikiaan johdolla. He päättivät, että palattaisiin sotaa edeltäneeseen tilaan. Ateena palauttaisi Spartalle valtaamansa Pyloksen ja Sfakterian. Ateena saisi kuitenkin pitää Nisaian ja luopuisi Plataiaista. Sparta vuorostaan luopuisi Amfipoliista. Ateena luovuttaisi myös ottamansa spartalaiset sotavangit.
Spartan liittolaiset Boiotia, Korintti, Elis ja Megara eivät kuitenkaan halunneet hyväksyä sopimusta. Lopulta sota jatkui, koska kumpikaan osapuoli ei ollut tyytyväinen ehtoihin.
L/A Meriluoto

| Meriluoto |
| --- | --- |
 Meriluoto saapumassa Oulunsalon Riutunkariin
Tyyppi:  lautta
Lippuvaltio:   Suomi
Kotipaikka:  Oulu
Omistaja:  Suomen Lauttaliikenne Oy[lähde? ]
Rakennustelakka:  Uudenkaupungin Työvene Oy[lähde? ]
Vesillelasku:  1996
Tekniset tiedot
Pituus:  53,5 m
Leveys:  12,3 m
Syväys:  4,2 m
Autokapasiteetti:  45
Lautta-alus L/A Meriluoto on lautta-alus Merisillan ohella toinen Perämerellä Oulunsalon Riutunkarin ja Hailuodon välillä liikennöivistä lautta-aluksista. Meriluoto on kahdesta lautta-aluksesta pienempi. Aluksen on valmistanut Uudenkaupungin telakka, ja se otettiin liikenteeseen vuonna 1996.[lähde? ]
Alus liikennöi Oulunsalon ja Hailuodon saaren välisessä salmessa. Lauttareitin pituus on noin 6,9 kilometriä, ja se on osa seututietä 816.[lähde? ]
Lautalla on vapaasti kaikkien käytettävissä avoin langaton lähiverkko PanOulu.
Tekniset tiedot

Paino: 950 tonnia (kun tankit ovat täynnä)[lähde? ]
Autokannen pituus: 49,6 metriä[lähde? ]
Autokannen leveys: 10,2 metriä[lähde? ]
Hyötykuorma: 150 tonnia[lähde? ]
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta L/A Meriluoto Wikimedia Commonsissa
FinFerries: Hailuodon lauttojen aikataulut
FinFerries: L/A Meriluodon tekniset tiedot
Hailuoto
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Kirkonkylä · Huikku · Järventakusta · Koivukylä · Marjaniemi · Ojakylä · Pöllä · Santonen · Ulkokarvo · Vaski
Vesistöt ja vesialueet:  Haaralampi · Hannuksenlampi · Hannuksenrantalampi · Iso Sunijärvi · Kaakkurijärvi · Kangasjärvi · Kaunislampi · Kestinperä · Kurajärvi · Maasyvänlahti · Mäntylampi · Nuottajärvi · Ojakylänlahti · Pajuperänlampi · Pikku Sunijärvi · Pitkäjärvi · Potinlahti · Riestenkulju · Simpukkalampi · Syväkulju · Valkjärvi · Ämmänarkku
Muuta Hailuotoon liittyvää:  Hailuotolaiva · Hyypänmäki · Kirkko · Vanha kirkko · Hiidenniemen pooki · Keskiniemen pooki · Kotiseutumuseo · Luotokeskus · Merisilta-lautta · Meriluoto-lautta · Marjaniemen majakka · Retkeilyreitit · Hailuodon lentokenttä · Hailuodon Panimo
Kyyria (EP)

| Kyyria EP Kyyria |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Julkaistu: 11. huhtikuuta 1993
 Tuottaja(t): Timo Tolkki
 Tyylilaji: metalli
 Kesto: 13.26
 Levy-yhtiö: omakustanne
Kyyrian muut julkaisut
|   | Kyyria EP 1993 | Blessed Ravings 1994 |
Kyyria EP on Kyyria-yhtyeen omakustanne-EP vuodelta 1993. EP äänitettiin Helsingissä TTT Studiolla joulukuussa 1992 ja tuottajana toimi Stratovariuksen kitaristi Timo Tolkki, joka myös laulaa taustalaulua kappaleella "Aprés Nous Le Déluge". Orkestereista Jimsonweed, Blake, Judgement, Lullacry, Coarse tunnettu Kimmo Aroluoma soittaa bassoa EP:llä. Tämä on ainoa Kyyrian julkaisu jolla Aroluoma soittaa. Mielenkiintoiseksi tämän tekee se, että sekä Aroluoma että rumpali Karppinen ovat molemmat soittaneet Gandalf-yhtyessä, eri syistä ja eri aikoina. Karppinen joutui jättäytymään pois Gandalf-yhtyeestä syksyllä 1993, koska Kyyria vei häneltä liikaa aikaa. Yhtyeellä ei vielä tässä vaiheessa uraa ollut levysopimusta ja siksi EP on tuotettu omakustanteena.
Versioita

EP:llä olevat versiot kappaleista eroavat myöhemmin julkaistuihin versioihin, joskus merkittävästi. Kappaleet "Winter Winds" ja "Après Nous Le Déluge" julkaistiin uudelleen äänitettyinä ja koko lailla uudelleen miksattuina levyllä Blessed Ravings. EP:llä oleva kappale "Peacock's Foot" on melkein eri sävellys verrattuna Alien-levyllä julkaistuun uudelleen äänitettyyn versioon.
Nimi "Peacock's Foot" on viittaus Kamasutrassa mainittuun kynsillä ihoon painettuun jälkeen, joka on sanottu muistuttavan riikinkukon jalkaa.
Nimisekaannus

EP tunnetaan joskus myös nimellä Winter Winds EP, johtuen levyn ensimmäisen kappaleen nimestä. Virallisesti, tarkoittaen Teoston rekisterin mukaan, EP on kuitenkin nimetön.
Kappaleet

Winter Winds – 3.27 (säv. Mikael Tanner, san. Mikael Tanner, sov. Kyyria)
Après Nous Le Déluge – 5.02 (säv. Mikael Tanner, san. Mikael Tanner, sov. Kyyria)
Peacock's Foot – 4.57 (säv. Mikael Tanner, san. Mikael Tanner, sov. Kyyria)
Kokoonpano

Ville Tuomi – laulu
Mig Masta Tanner – kitara
Kimmo Aroluoma – basso
Dick Domestic Blues MF – koskettimet
Gas Lipstick – rummut
Aiheesta muualla

Kyyria (EP) Discogsissa. (englanniksi)
Encyclopedia Metallum -artikkeli
EP:n sanoitukset (Arkistoitu – Internet Archive)
Nick Foligno

| Nick Foligno |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. lokakuuta 1987 (ikä 36) Buffalo, New York, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat  Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  92 kg
Seura
Seura:  Chicago Blackhawks
Sarja:  NHL
Pelinumero:  17
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2007–
Aik. seurat:  Binghamton Senators (AHL)   Ottawa Senators (NHL)   Columbus Blue Jackets (NHL)   Toronto Maple Leafs (NHL)   Boston Bruins (NHL)
NHL-varaus:  28. varaus, 2006 Ottawa Senators
Nicholas Foligno (s. 31. lokakuuta 1987 Buffalo, New York) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Chicago Blackhawksissa. Hän toimii joukkueen kapteenina.
Folignolla on Minnesota Wildissa pelaava pikkuveli Marcus. Heidän isänsä on Mike Foligno.
Ura

Foligno pelasi Yhdysvaltain nuorten jääkiekkoilijoiden kehitysohjelman joukkueessa kaudella 2003–2004. Tämän jälkeen hän siirtyi OHL-junioriliigaan Sudbury Wolvesin joukkueeseen, jota valmensi Nickin isä Mike Foligno. Hän pelasi seurassa kolme kautta. NHL-seura Ottawa Senators varasi Folignon ensimmäisellä kierroksella kesällä 2007.
Foligno siirtyi Senatorsin organisaatioon kaudeksi 2007–2008 tehtyään seuran kanssa ensin tulokassopimuksen. Hän debytoi NHL:ssä lokakuussa 2007. Hän pelasi kauden AHL:ssä Binghamton Senatorsissa ja Ottawa Senatorsissa. Ensimmäisen NHL-maalinsa hän teki Montreal Canadiensia vastaan.
Kaudesta 2012-2013 alkaen Foligno on pelannut Blue Jacketsin organisaatiossa. Vuoden 2015 ensimmäisenä päivänä hän teki joukkueen kanssa kuusivuotisen kauden 2020-2021 loppuun asti ulottuvan sopimuksen.
Huhtikuussa 2021 Blue Jackets kauppasi Folignon Toronto Maple Leafsiin vaihdossa ensimmäisen kierroksen varausvuoroon vuoden 2021 varaustilaisuudessa ja neljännen kierroksen varausvuoroon vuoden 2022 varaustilaisuudessa.
Heinäkuussa 2021 Foligno teki vapaana agenttina Boston Bruinsin kanssa kaksivuotisen sopimuksen, jonka cap hit on 3,8 miljoonaa dollaria.
Kesäkuussa 2023 Bruins kauppasi Folignon ja Taylor Hallin Chicago Blackhawksiin vaihdossa Ian Mitchelliin ja Alec Regulaan.
Siirron jälkeen Foligno teki Blackhawksin kanssa yksivuotisen ja neljän miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Tammikuussa 2024 Foligno teki Blackhawksin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä yhdeksän miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Syyskuussa 2024 hänet nimettiin joukkueen kapteeniksi.
Lambarön

Lambarön
Lambarön höyrylaivalaituri.
| --- | --- |
Sijainti:  Tukholma Tukholman lääni, Uppsala Ruotsi
Vesialue:  Lambarfjärden, Mälaren
Korkein kohta:  24 m mpy.
Pinta-ala:  24 ha
| --- | --- |
Asukasluku:  noin 40
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lambarön on saari Tukholman kunnassa, Ruotsin pääkaupungissa. Se sijaitsee Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueella, Västerortissa eli Tukholman läntisessä osassa. Vuonna 2013 saarella asui noin 40 ihmistä.
Maantietoa

Lambarön on 950 metriä pitkä, 320 metriä leveä ja sen pinta-ala on 24 hehtaarin suuruinen. Se on metsäinen saari, jonka maa-alueet on pilkottu pieniksi tonteiksi ja saaren rakennuskanta peittää käytännössä koko saaren. Saaren rannoilla on runsaasti laitureita ja saaren lounaisrannalla sijaitsee Tukholmasta lähtevän yhteysaluksen laituri. Hässelbyn rannassa on pienvenesatama, josta mökkiläiset voivat matkustaa saarelle veneellään itsekin. Mantereen rantaan on matkaa 140 metriä, mutta saareen ei haluta ehdotuksista huolimatta rakentaa siltaa. Vuonna 2015 tehtiin kansalaisaloite pyörätien sillasta joka olisi johtanut Lambarölle. Aloite ei mennyt läpi. Tuohon aikaan saarella oli pysyvää asutusta 580 kiinteistössä (vuonna 2020).
Saaren nimi

Saaren ja myös Lambaruddenin ja Lambarfjärdenin nimissä esiintyvä ”lambar” tarkoittaa muinaisnorjaksi lammasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lambarö Wikimedia Commonsissa
Nilsiän kirjasto

| Nilsiän lähikirjasto> Nilsiän kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Ukko-Paavontie 15, 73300 Kuopio (Nilsiä) 
Tyyppi:  yleinen kirjasto, lähikirjasto
Kotisivut
Nilsiän lähikirjasto eli Nilsiän kirjasto on Kuopion Nilsiän keskustaajamassa toimiva yleinen kirjasto.
Kirjasto on osa Kuopion kaupunginkirjastoa, ja sen kokoelmat sähköisine aineistoineen ovat asiakkaiden tilattavissa. Kirjastopalveluja Nilsiän pitäjään tarjotaan myös kirjastoautolla.
Muun muassa Nilsiän yhtenäiskoulu ja Nilsiän lukio sijaitsevat Nilsiän kirjastorakennuksen naapurustossa.
Aiheesta muualla

Nilsiän lähikirjaston sijainti kartalla (Kuopion karttapalvelu)