Suomen sisällissota
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suomen sisällissota Wikimedia Commonsissa
Sisällissotaan osallistuneita koskevat lähteet (Arkistolaitos)
Suomi80 – itsenäistymisen vuodet 1917–1918 – Tampereen yliopiston historiatieteen laitoksen verkkojulkaisu
Suomen sisällissota kuvina
Kansalaissodan kuvia – Kansan Arkiston verkkonäyttely
Kansallisarkiston verkkonäyttely kansalaissodasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Sisällissodan taistelupaikkakortisto (Arkistolaitos)
Suomen sotasurmat 1914–22 -projekti (Arkistoitu – Internet Archive)
Vapaussota.fi – Vapaussodan Invalidien Muistosäätiön sivusto
Gustaf Mannerheim ja vapaussota vuonna 1918
Punaisten muistomerkit -projekti – Työväen keskusmuseo
Amatöörien sota. Rintamataisteluiden tappiot Suomen sisällissodassa (pdf-tiedosto) (Arkistoitu – Internet Archive)
Kai Ala-Häivälä, Vankeina Valkoisten, Oulun yliopiston historiatieteen laitos, 2000 (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Valkoisen armeijan voitonparaati 1918
Ylen Elävä arkisto: Verinen veljessota
Yle Arkivet: Ruotsinkielistä materiaalia Suomen sisällissodasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Sisällissotamuseo-nimisen hankkeen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Vapaussodan perintö: Valkoisuus paikallisyhteisössä – sisältö, ylläpitäjät ja rapautuminen Iisalmessa 1918–1933. (Väitös)
Ovatko vuoden 1918 tapahtumat edelleen arka paikka suvullesi? Kerro kokemuksistasi. Yleisradion kysely
Ylen kysely kansalaisten sisällissota-asenteista
Sisällissota vuonna 1918 kesti neljä kuukautta – taistelu sodan nimestä sata vuotta (Yle)
Punainen Suomi -dokumenttifilmi (1918)'
Haluatko ymmärtää mitä Suomessa oikein tapahtui vuonna 1918? Uppoudu Ylen laajaan verkkojuttukokoelmaan sisällissodasta Yle, 2018
Sisällissodan aikaan ilmestyneet sanomalehdet, Kansalliskirjasto
Vuosien 1917 ja 1918 tapahtumiin liittyvää digitoitua alkuperäisaineistoa, Kansalliskirjasto
Muistitieto ja 1918 tapahtumat. Agricolan julkaisusarjan 12. osa, 16.5.2018.
Jukka Lindfors, Punikkeja ja jääkäreitä – tasavallan syntyvuosien kokijat äänessä Yle.fi 5.1.2018, päivitetty 27.4.2018
Sisällissota, punaiset muistot
Torppareita maatöissä. Torpparit ja maatyöläiset olivat niitä huomattavia yhteiskuntaluokkia, joilla ei säätyjen ulkopuolisena väestönosana ollut vaikutusmahdollisuutta sääty-yhteiskunnassa.
Lakkolaisia Helsingissä 1917. Työväki vaati yleislakolla elintarvikkeita ja lainsäädäntövallan siirtämistä kokonaisuudessaan Suomen eduskunnalle.
Yleislakon jälkeen porvarien näkemys työväenliikkeestä synkkeni. Kerberos-pilalehden joulunumerossa 1917 ilmestyneessä Topi Vikstedtin pilapiirroksessa Siltasaaresta eli SDP:n johdosta on tullut uusi sortaja tsaarin tilalle.
P. E. Svinhufvudin johtama senaatti.
Leninin johtaman bolševikkihallituksen Suomen itsenäisyydelle antama tunnustus.
Saksalaiset upseerit tervehtivät Lev Trotskin johtamaa valtuuskuntaa Brest-Litovskissa 1917.
Nummen suojeluskunta. Suojeluskunnista tuli valkoisten armeija senaatin määräyksestä 25. tammikuuta 1918. Punaisten johto määräsi punakaartit liikekannalle 27. tammikuuta 1918.
Helsingissä tammikuussa 1918 järjestetty mielenosoitus yleistä asevelvollisuutta vastaan.
Jääkärit Vaasassa. Joukko saapui Saksasta sisällissodan ollessa jo täydessä käynnissä.
Valkoisten valloittama punaisten panssarijuna.
Vuonna 1918 painettu Suomen asetuskokoelma.
Rintamalinja ja ensimmäiset hyökkäykset helmikuussa.
Punaupseereita ratsailla.
Punakaartilaisia kuvattuna vuonna 1918.
Onni Kokko, liminkalainen lapsisotilas, joka taisteli 13–14-vuotiaana valkoisten puolella aseistuksenaan japanilainen Arisaka-karbiini. Kokko kaatui myöhemmin Tampereella.
Tampereen taistelussa kuolleiden ruumiita ennen hautaamista.
Valkoisten lentolehtinen kehottaa punaisia Tampereen puolustajia antautumaan.
Sisällissodan pääoffensiivit maaliskuussa. Valkoiset saartavat Tampereen.
Saksalaisten sotilaiden Maxim MG08 -konekivääriasema Helsingissä kaupungin valtauksen jälkeen. Maassa punainen lippu.
Valkoisten ja saksalaisten (harmaalla) offensiivit sisällissodan lopulla.
Punaisten surmaamia vankeja Viipurissa 1918.
Teloitus Länkipohjassa.
Fellmanin pelto Lahdessa. Toukokuun alussa 1918 pellolle koottiin 20 000 antautunutta punaista. Osa teloitettiin, jotkut vapautettiin, valtaosa joutui vankileirien epäinhimillisiin olosuhteisiin.
Vankeja Suomenlinnassa. Eri leireissä oli vankeja kaikkiaan 74 000, joista 11 000–13 000 kuoli nälkään, tauteihin ja teloituksissa.
Arkkipiispa Kari Mäkinen puhui 9. kesäkuuta 2018 Tie Tammisaareen -tapahtumassa vankileirillä kuolleiden muistomerkin luona.
Teloitettavaksi joutuneita.
Suomen sisällissodassa kuolleet