stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pikaluistelun aateliskalenteri
Tämän hetkinen aateliskalenteri > Miehet

Tilanne 9. huhtikuuta 2014. Lähde: evertstenlund.se
| Sija | Nimi | Maa | 500 m | 1 500 m | 5 000 m | 10 000 m | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Shani Davis |  Yhdysvallat | 34,78 | 1.41,04 | 6.10,49 | 13.05,94 | 144,806 |
| 2 | Sven Kramer |  Alankomaat | 36,17 | 1.43,54 | 6.03,32 | 12.41,69 | 145,099 |
| 3 | Chad Hedrick |  Yhdysvallat | 35,52 | 1.42,14 | 6.09,68 | 12.55,11 | 145,289 |
| 4 | Håvard Bøkko |  Norja | 35,85 | 1.42,67 | 6.09,94 | 12.53,89 | 145,761 |
| 5 | Ivan Skobrev |  Venäjä | 35,90 | 1.42,94 | 6.08,77 | 12.58,36 | 146,008 |
| 6 | Koen Verweij |  Alankomaat | 35,64 | 1.42,28 | 6.09,51 | 13.08,97 | 146,132 |
| 7 | Jan Blokhuijsen |  Alankomaat | 35,59 | 1.43,78 | 6.11,91 | 12.57,58 | 146,253 |
| 8 | Enrico Fabris |  Italia | 35,99 | 1.43,48 | 6.06,06 | 13.10,60 | 146,619 |
| 9 | Jonathan Kuck |  Yhdysvallat | 35,97 | 1.43,12 | 6.09,73 | 13.11,24 | 146,878 |
| 10 | Brian Hansen |  Yhdysvallat | 34,87 | 1.42,16 | 6.17,84 | 13.24,11 | 146,912 |
Tämän hetkinen aateliskalenteri > Naiset

Tilanne 9. huhtikuuta 2014. Lähde: evertstenlund.se
| Sija | Nimi | Maa | 500 m | 1 500 m | 3 000 m | 5 000 m | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Cindy Klassen |  Kanada | 37,51 | 1.51,79 | 3.53,34 | 6.48,97 | 154,560 |
| 2 | Ireen Wüst |  Alankomaat | 38,44 | 1.52,38 | 3.58,01 | 6.54,28 | 156,896 |
| 3 | Anni Friesinger |  Saksa | 37,77 | 1.53,09 | 3.58,52 | 6.58,39 | 157,058 |
| 4 | Martina Sáblíková |  Tšekki | 39,49 | 1.54,55 | 3.55,55 | 6.42,66 | 157,160 |
| 5 | Claudia Pechstein |  Saksa | 38,99 | 1.54,31 | 3.57,35 | 6.46,91 | 157,342 |
| 6 | Kristina Groves |  Kanada | 38,75 | 1.53,18 | 3.58,11 | 6.54,55 | 157,616 |
| 7 | Christine Nesbitt |  Kanada | 37,59 | 1.52,75 | 4.03,44 | 7.07,15 | 158,461 |
| 8 | Daniela Anschütz-Thoms |  Saksa | 39,38 | 1.53,80 | 3.58,07 | 6.56,15 | 158,606 |
| 9 | Marrit Leenstra |  Alankomaat | 38,02 | 1.53,38 | 4.02,74 | 7.06,74 | 158,943 |
| 10 | Jorien Voorhuis |  Alankomaat | 39,16 | 1.54,85 | 3.59,51 | 6.59,23 | 159,284 |
Aiheesta muualla

Evert Stenlundin pikaluistelusivut, mm. tilastoja ja voimassa olevat ranking-listat
Pimeälammi

| Pimeälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°54′01″N, 23°36′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keihäsjoen valuma-alue (35.35)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  35.355.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,2 m  
Rantaviiva:  0,502 km  
Pinta-ala:  1,052 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPimeälammi 
Pimeälammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kaidankylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Ronnikonojan valuma-alueeseen (35.355) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 167,2 metriä mpy.
Qele Qele

| Qele Qele |
| --- | --- |
 Sirusho esittämässä kappaletta laulukilpailun semifinaalissa.
Kappaleen tiedot
Esittäjä(t):  Sirusho
Tyylilaji:  pop
Säveltäjä(t):  H.A. Der-Hovagimian
Sanoittaja(t):  Sirusho
Tuottaja(t):  H.A. Der-Hovagimian
Euroviisutiedot
Vuosi:  2008
Maa:  Armenia
Kieli:  armenia, englanti
Sijoitus:  4.
Pisteet:  199
Sijoitus semifinaalissa:  2.
Pisteet semifinaalissa:  139
Sanat:  sanoitus
Video:  videolinkki
"Qele Qele" oli Armenian edustuskappale vuoden 2008 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen esitti Sirusho ja se sijoittui viisufinaalissa neljänneksi 199 pisteellä. Semifinaalissa sijoitus oli toinen 139 pisteellä.
"Qele Qele" valittiin Armenian edustuskappaleeksi 8. maaliskuuta 2008. Sirusho sanoitti itse kappaleensa, ja sen säveltäjä sekä tuottaja oli H.A. Der-Hovagimian. Kappaleen nimi "Qele Qele" on keskiaikainen fraasi, joka tarkoittaa "kävellä" tai "marssia", mutta nykykielessä sen merkitys on "mennään" tai "tule mukaan".
Pimeäjärvi

| Pimeäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°50′41″N, 23°42′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Näsijärven alue (35.31)
Laskuoja:  oja Näsijärveen 
Järvinumero:  35.312.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,6 m  
Rantaviiva:  1,469 km  
Pinta-ala:  10,221 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPimeäjärvi 
Pimeäjärvi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Parkkuun kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 10,2 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vankaveden alueeseen (35.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy.
Pimeälampi (Ikaalinen)

| Pimeälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ikaalinen
Koordinaatit:  61°50′26″N, 23°33′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Jakaman valuma-alue (35.34)
Laskuoja:  oja Kaitalampeen 
Järvinumero:  35.342.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  150,1 m  
Rantaviiva:  0,902 km  
Pinta-ala:  1,811 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPimeälampi 
Pimeälampi  on Pirkanmaalla Ikaalisissa Juhtimäen kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150,1 metriä mpy.
Quthing

Quthing on:
Quthing, yksi Lesothon kymmenestä alueesta
Quthing, Quthing-alueen pääkaupunki.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Quthing”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Qustul

| Qustul |
| --- | --- |
 Suitsukkeen poltin (3200-3000 eaa.)
Sijainti
 Qustul
Koordinaatit:  22°14′0″N, 31°37′0″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Assuanin kuvernoraatti
Sivilisaatio:  Muinainen Egypti
Alue:  Nubia
Infobox OKNimi-testi OK: 
Qustul on arkeologinen hautausmaa Niilin itäisellä rannalla Assuanin kuvernoraatissa, Egyptissä.
Quthbullapur

| Quthbullapur |
| --- | --- |
 Quthbullapur
 Koordinaatit: 17°29′54.43″N, 78°27′28.50″E 
Valtio:  Intia
Osavaltio:  Telangana
Väkiluku (2001):  231 108
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Quthbullapur on kaupunki Telanganan osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa asui 231 108 ihmistä vuonna 2001 väestönlaskennan mukaan.
Prinsessapäiväkirjat

Prinsessapäiväkirjat on Meg Cabotin kirjoittama nuortenkirjasarja. Garry Marshall on ohjannut kaksi kirjoihin pohjautuvaa elokuvaa, joissa päähenkilöä näyttelee Anne Hathaway. Mia Thermopolis on tavallinen koulutyttö San Franciscosta aina siihen päivään asti kun saa tietää, että on Genovian ruhtinaskunnan prinsessa. Kaikki muuttuu silmänräpäyksessä ja ennen mieluiten syrjään vetäytynyt Mia joutuukin nyt parrasvaloihin. Itseluottamus tosin on edelleen nollassa. Samoin kuin tyyli, hienostuneisuus ja muut prinsessalle tärkeät ominaisuudet.
Kirjat

Erikoisteokset:
Prinsessatunnit (Princess Lessons, 2003)
Perfect Princess (2004)
Holiday Princess (2005)
Elokuvat

Prinsessapäiväkirjat-elokuva (The Princess Diaries) ilmestyi vuonna 2001, ja se pohjautuu löyhästi ensimmäisiin kirjoihin. Siinä Mia saa kuulla olevansa prinsessa ja hän käy prinsessatunneilla.
Prinsessapäiväkirjat 2 (The Princess Diaries 2: The Royal Engagement) ilmestyi vuonna 2004. Elokuva on itsenäinen jatko-osa eikä se pohjaudu mihinkään kirjoista. Päästäkseen Genovian kuningattareksi Mian pitäisi löytää itselleen puoliso 30 päivässä, ja selviytyä lordi Nicholaksen ja hänen setänsä yrityksestä anastaa Genovian valtaistuin. Molempien elokuvien pääosissa nähdään Anne Hathaway ja Julie Andrews. Elokuvat on ohjannut Garry Marshall.
Aiheesta muualla

Tietoa Meg Cabotin sivuilla (englanniksi)
The Princess Diaries Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Princess Diaries 2: The Royal Engagement Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Prime World

| Prime World |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Nival
Julkaisija:  Nival
Jakelija:  Steam
Pelimoottori:  Unity
Julkaistu:  2014
Lajityyppi:  strateginen moninpeli
Pelimuoto:  moninpeli, yksinpeli ja yhteistyömoodi
Alusta:  Microsoft Windows
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Prime World on internetissä pelattava strateginen moninpeli, jonka on kehittänyt Nival. Peli julkistettiin toukokuussa 2011.
Venäjänkielisen version avoin beeta-vaihe alkoi huhtikuussa 2012. Turkinkielisen version avoin beeta-vaihe alkoi joulukuussa 2012. Huhtikuussa 2013 Nival aloitti rekisteröintien vastaanottamisen englanninkielisen version suljettuun beeta-vaiheeseen. Suljettu beeta-vaihe alkoi toukokuussa 2013.
Pelissä on kaksi ryhmittymää, jotka taistelevat saadakseen haltuunsa Primen, lähteen, joka tuottaa kaikkea maailmassa. Pelaaja saa valita kumpaan ryhmittymään hän liittyy, ja omistaa linnan, johon voi rakentaa rakennuksia tuottamaan resursseja, aseistettuja joukkoja ym. Taistelu-kartassa pelaajat toimivat joukkueena toisen ryhmittymän pelaajia vastaan.
Vuoden 2011 EA 2011 -messuilla IGN.com nimesi pelin parhaaksi strategiapeliksi. Vuonna 2012 kolme merkittävää venäläistä julkaisua valitsi pelin vuoden 2012 parhaaksi peliksi.
Aiheesta muualla

Prime Worldin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Prime Worldin tietopohjaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Pietarsaaren kaupunginkirjasto

| Pietarsaaren kaupunginkirjasto |
| --- | --- |

Sijainti:  Runeberginkatu 12, Pietarsaari
Perustettu:  1900
Kokoelman koko:  176 032 kirjaa   3 940 nuottia ja partituuria   10 055 musiikkiäänitettä   4 263 videotallennetta (2018)
Lainauksia vuodessa:  260 129 (2018)
Työntekijöitä:  15
Kotisivut
Pietarsaaren kaupunginkirjasto on Pietarsaaressa toimiva kirjasto. Sen valikoimiin kuuluu muun muassa noin 197 600 kirjaa, joista noin puolet on ruotsinkielisiä, 10 000 musiikkiäänitettä ja 4 260 videotallennetta. Kirjastossa tehtiin vuonna 2018 yli 260 000 lainausta. Kirjastolla on kolme erikoiskokoelmaa: kotiseutukokoelma, kirjailija Anna Bondestamin kirjasto ja färsaarelaisen kirjallisuuden keskus.
Pietarsaaren kaupunginkirjasto perustettiin vuonna 1900. Se on toiminut historiansa aikana useissa tiloissa, muun muassa Malmin talossa. Nykyisiin toimitiloihinsa kirjasto muutti vuonna 1999.
Toiminta ja kokoelmat

Pietarsaaren kaupunginkirjasto on Pietarsaarta palveleva kirjasto. Sieltä voi lainata kirjoja, musiikkia, elokuvia, e-kirjoja, lehtiä ja muuta aineistoa. Kirjastossa on tietokoneiden käyttömahdollisuus, lukupaikkoja ja langaton nettiyhteys. Kirjastossa järjestetään kirjailijailtoja, satutunteja, taidenäyttelyitä ja muuta ohjelmaa. Kaupunginkirjasto kuuluu kymmenen muun kunnallisen kirjaston kanssa Pohjanmaan länsirannikon Fredrika-kirjastoverkostoon.
Suomen yleisten kirjastojen tilastojen mukaan Pietarsaaren kaupunginkirjastossa oli vuonna 2018 noin 197 600 kirjaa. Niistä ruotsinkielisiä oli 98 300 ja suomenkielisiä 67 700. Kirjojen lukumäärä on laskenut 2010-luvun aikana, sillä vuonna 2010 kirjoja oli 191 200 ja vuonna 2013 yli 197 000. Musiikkiäänitteitä kirjastossa oli vuonna 2018 noin 10 000, videotallenteita 4 260.
Pietarsaaren kaupunginkirjastolla on kolme erikoiskokoelmaa. Kotiseutukokoelma on kokoelma pietarsaarelaisten kirjoittamaa kirjallisuutta sekä Pietarsaaren kaupunkia käsitteleviä kirjoja. Pietarsaarelaisen kirjailijan Anna Bondestamin kirjastoa säilytetään alkuperäisessä muodossaan Pietarsaaren kaupunginkirjastossa. Kirjasto on myös Färsaarten kirjallisuuden keskus Suomessa. Färsaari-kokoelma sisältää noin 900 nimikettä ja yli 1 100 nidettä.
Pietarsaaren kaupunginkirjastossa käytiin vuonna 2018 yli 120 000 kertaa ja tehtiin yli 260 000 lainausta. Kirjalainoja oli noin 220 000. Käynnit ja lainausmäärät ovat laskeneet 2010-luvulla, sillä vuonna 2010 tehtiin yli 330 000 lainausta ja yli 180 000 vierailua.
Historia > 1900–1904

Kirjasto aloitti toimintansa kaupungintalon tiloissa 15. joulukuuta 1900. Aloitteen kirjaston perustamiseksi teki postinhoitaja Emil Lilja. Alkuvuosikymmeninä kirjastotoimi rahoitettiin Malmin sivistysrahaston sekä anniskeluyhtiön avustuksilla. Pohjarahaksi myönnettiin 5 000 markkaa ja kirjastonhoitajan palkkaan sekä kirjojen ostoon 1 000 markkaa vuodessa. Vuosimaksuksi määrättiin markka, kuukausimaksuksi 10 penniä ja kertamaksuksi 5 penniä yhtä teosta ja viikkoa kohti. Vuoden 1901 lopussa kirjojen kokonaismäärä oli 1 124, ja vuonna 1901 lainauksia tehtiin 6 853 kappaletta.
Historia > 1904–1913

Kirjasto muutti vuonna 1904 ruotsalaisen reaalioppikoulun tiloihin. Alkuvuosikymmeninä kirjaston asiakkaat eivät saaneet itse hakea haluamiaan kirjoja hyllystä, vaan kirjat piti etsiä julkaisuluettelosta. Tämän jälkeen piti ilmoittaa kirjan numero kirjastonhoitajalle, joka nouti kirjan hyllystä. Vuonna 1909 kirjakokoelmat jaettiin kymmeneen luokkaan Helsingin kaupunginkirjastossa käytössä olleen luokitusjärjestelmän mukaisesti. Kirjasto otti käyttöön yksikorttijärjestelmän, jossa kirjojen numerot kirjoitettiin lainaajan korttiin, joka jäi kirjastoon kuitiksi.
Historia > 1913–1972

Kirjasto muutti vuonna 1913 Malmin taloon, mistä se sai käyttöönsä viisi huonetta: yhden lainaussalin, kaksi lukusalia ja kaksi työhuonetta. Muuttoajankohtana kirjoja oli 5 091, joista 4 067 oli ruotsiksi ja 1 024 suomeksi. Vuosien 1913–1920 lainausluvut olivat 14 000–18 500 per vuosi. Vuonna 1924 luovuttiin lainausmaksuista.
Määrärahojen riittämättömyyden vuoksi kirjastolla oli 1920-luvulla vaikeuksia saada uusia kirjoja poistettujen tilalle. Asiaan tuli muutos vuonna 1929 voimaan astuneen kirjastolain myötä. Kirjastoille taattiin valtionapuna 50 prosenttia kirjallisuuden hankintakuluista. Vuonna 1933 valtionapu laski 35 prosenttiin ja enimmäissumma 30 000 markasta 24 000 markkaan. Kaupunginhallitus reagoi tähän vaatimalla, että kirjaston oli leikattava määrärahavaatimuksiaan 6 000 markalla. Lopulta päästiin yhteisymmärrykseen, että kirjamäärärahasta ei leikata.
Kirjasto oli vuonna 1933 suljettuna remontin vuoksi kuusi kuukautta. Remontin jälkeen luovuttiin vanhasta lainaustavasta, ja kaikki hyllyt olivat avoinna lainaajille. Lainojen määrä kasvoi tasaisesti vuoteen 1933 asti, jolloin lainattiin 21 816 kirjaa. Vuoden 1933 jälkeen lainojen määrä putosi vuosi vuodelta, vuonna 1938 lainattiin enää 14 171 kirjaa. Syyksi lainojen vähenemiselle arveltiin kirjamäärärahaa, joka pysyi noin kymmenen vuoden ajan 34 200 markassa. Summalla hankittiin vuosittain 350–400 kirjaa lainattavaksi, 50–150 kirjaa käsikirjastoon sekä noin 90 sanoma- ja aikakauslehteä. Poikkeuksen muodosti vuosi 1940, jolloin lainattiin 25 794 kirjaa. Vuonna 1947 Pietarsaari toimi Pohjanmaan ruotsinkielisen kirjastoyhdistyksen vuosikokouksen isäntänä.
Kirjasto oli vuonna 1953 suljettuna kaksi ja puoli kuukautta, jolloin tehtiin kirjastoon muutoksia. Lehtilukusali siirrettiin pienempään huoneeseen, entisestä lehtilukusalista tuli lainaussali ja vanhaan lainaussaliin siirrettiin käsikirjastohuone. Vanhaan käsikirjastohuoneeseen tuli lasten osasto.
Pietarsaari toimi vuonna 1960 Pohjanmaan ja Etelä-Suomen ruotsinkielisten kirjastoyhdistysten yhteisen kokouksen isäntänä. Vuonna 1962 voimaan astunut kirjastolaki takasi kaupungeissa toimiville kirjastoille valtionavun, joka vastasi kolmasosaa hyväksytyistä menoista. Suunnilleen saman verran luvattiin jo 1930-luvulla, mutta silloin sitä ei pystytty toteuttamaan. Vuonna 1962 kirjasto oli remontin vuoksi suljettuna juhannuksesta elokuun loppuun. Remontissa muun muassa asennettiin keskuslämmitys. Remontin yhteydessä järjesteltiin kalusteita uudelleen, millä pyrittiin tilojen tehokkaampaan hyödyntämiseen. Toukokuussa 1967 kaupunginkirjasto otti hoitaakseen Malmin aluesairaalan lainaustoiminnan. Pian tämän jälkeen kaupunginkirjasto alkoi toimittaa viikoittaisia kirjalähetyksiä Koivurinteen vanhainkotiin. Vuonna 1968 lainausluvut ylittivät ensimmäisen kerran sadantuhannen rajan.
Historia > 1972–

Kirjasto toimi Malmin talossa 8. elokuuta 1972 asti ja avattiin uudelleen 28. elokuuta 1972 Raatihuoneenkadulla. Muuton yhteydessä kirjaston pinta-ala laajeni 255 neliömetristä yli 800 neliömetriin. Kirjastoon avattiin vuonna 1973 musiikkiosasto, jossa oli kuusi levysoitinta. Seitsemäs levysoitin oli asennettu siirrettävään yksikköön. Vuonna 1973 kirjastosta lainattiin 202 233 kirjaa. Seuraavana vuonna kirjastossa pidettiin Suomen ruotsinkielisen kirjailijayhdistyksen vuosikokous. 1970-luvulla laitoskirjasto koki muutoksia. Kirjavaunu kiersi Malmin aluesairaalassa vähintään kerran viikossa, perjantait oli varattu käynneille Koivurinteen vanhainkodissa sekä terveyskeskuksen vuodeosastolla. Koivurinne sai myös oman kirjahyllyn. Vuoden 1978 alussa kaupunginkirjasto otti hoitaakseen Östanlidin tuberkuloosiparantolan kirjaston, jossa oli noin 4 800 kirjan kokoelma. Näkövammaisten yhdistyksen aloitteesta kaupunginkirjastoon hankittiin vuonna 1979 luku-TV, joka suurentaa tekstin suurikokoiseksi. Vuonna 1978 saavutti yhden päivän aikana lainattujen kirjojen määrä ensimmäistä kertaa tuhannen rajan, ja vuonna 1979 lainattiin 302 000 kirjaa.
Vuonna 1987 alettiin kehittää kirjaston tietotekniikkaa. Vuonna 1988 Pietarsaaren kirjasto sai Färsaarten kirjallisuuden kokoelman osana Pohjoismaiden ministerineuvoston kirjallisuuden hanketta. Hankkeen tarkoituksena oli edistää pohjoismaisen kirjallisuuden lukemista sekä alkuperäiskielillä että käännöksinä. Kirjasto on toiminut nykyisessä osoitteessaan Runeberginkatu 12:ssa vuodesta 1999 lähtien. Kirjaston nykyisissä tiloissa on hyötypinta-alaa 2513 neliömetriä. Katutasossa sijaitsee lasten- ja nuortenosasto, kaunokirjallisuus, lehtilukusali sekä äänikirjat. Tietokirjat, käsikirjasto ja musiikkiosasto sijaitsevat toisessa kerroksessa.
Malmin talo.
Prinsessan ryöstö

| Prinsessan ryöstö> The Princess Bride |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Rob Reiner
Käsikirjoittaja:  William Goldman
Tuottaja:  Rob Reiner   Andrew Scheinman   Norman Lear
Säveltäjä:  Mark Knopfler
Kuvaaja:  Adrian Biddle
Leikkaaja:  Robert Leighton
Tuotantosuunnittelija:  Norman Garwood
Pukusuunnittelija:  Phyllis Dalton
Pääosat:  Cary Elwes   Robin Wright   Mandy Patinkin   Chris Sarandon   André the Giant   Christopher Guest   Peter Falk   Fred Savage   Wallace Shawn   Billy Crystal   Carol Kane
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  20th Century Fox   MGM (DVD)
Levittäjä:  20th Century Studios Netflix Disney+
Ensi-ilta:  1987
Kesto:  98 min.
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Prinsessan ryöstö (engl. The Princess Bride) on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut Rob Reinerin ohjaama elokuva. Se perustuu William Goldmanin vuonna 1973 kirjoittamaan samannimiseen romaaniin, joka sisältää komediaa, seikkailua, romanssia ja fantasiaa.
Juoni

Tarinan kehyksissä on isoisä (Peter Falk), joka lukee ääneen suosikkikirjaansa lapsenlapselleen (Fred Savage). Kirjassa on kuvitteellinen Florinin kuningaskunta, jossa prinsessa Buttercup (Robin Wright) joutuu eroon rakastamastaan rengistä Westleystä (Cary Elwes) ja joutuu kihloihin pahan prinssi Humperdinckin (Chris Sarandon) kanssa. Ilkeä Vizzini (Wallace Shawn) kuitenkin kidnappaa hänet.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Cary Elwes  | … |  Westley   |
|  Robin Wright  | … |  Buttercup   |
|  Chris Sarandon  | … |  Prinssi Humperdinck   |
|  Mandy Patinkin  | … |  Inigo Montoya   |
|  Christopher Guest  | … |  Kreivi Tyrone Rugen   |
|  André the Giant  | … |  Fezzik   |
|  Wallace Shawn  | … |  Vizzini   |
|  Peter Falk  | … |  Isoisä/kertoja   |
|  Fred Savage  | … |  Lapsenlapsi   |
Aiheesta muualla

Kavi (Arkistoitu – Internet Archive).
Prinsessan ryöstö (1987). Elokuvauutiset.fi 27.3.2014.
Trevor Dunn

| Trevor Dunn |
| --- | --- |
 Trevor Dunn esiintymässä vuonna 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. tammikuuta 1968 (ikä 56)
Muusikko
Aktiivisena:  1985–
Tyylilajit:  experimental rock avant-progressive rock avant-garde metal jazz
Soittimet:  basso, kontrabasso
Yhtyeet:  Mr. Bungle Fantômas Secret Chiefs 3 Trevor Dunn's Trio-convulsant
Levy-yhtiöt:  Warner Bros. Records Slash Records Mimicry Records Ipecac Recordings
Aiheesta muualla
www.trevordunn.net
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Trevor Roy Dunn (s. 30. tammikuuta 1968) on yhdysvaltalainen muusikko. Hän soittaa yleensä bassoa tai kontrabassoa. Dunn soittaa yksinkertaisesti tai monimutkaisesti samalla tukien laulun rakennetta. Hänet tunnetaan parhaiten Mike Pattonin yhtyeiden Mr. Bunglen ja Fantômasin basistina.
Historia > Alkuajat

Dunn aloitti basson soiton jo teini-ikäisenä high schoolissa. Hän oli perustamassa ystäviensä Mike Pattonin ja Trey Spruancen kanssa Mr. Bunglea, jonka musiikki oli aluksi jonkinlaista thrash metalin, hard rockin ja funkin sekoitusta. Jotkut kappaleet olivat hieman humoristisia, joten musiikkia saattoi jopa kutsua huumorirockiksi. Muun yhtyeen soittaessa hieman raskaampaa musiikkia Dunn kokeili taitojaan kierrelen ympäri San Franciscoa soittaen jazzia. Dunn kuitenkin pysyi koko ajan Mr. Bunglen riveissä. Dunnin erilainen musiikkisuuntaus toi Bungleen sen jopa tavaramerkiksi muodostuneen tyylilajien erilaisuuden, jopa yksittäisten kappaleiden aikana. Tämä ilmenee erityisesti levyllä Disco Volante.
Historia > Mr. Bunglen jälkeen

Yhtyeen muiden jäsenten tapaan Dunn on haluton puhumaan siitä, mitä tapahtui Mr. Bunglen hajotessa vuonna 2000. Hän on toisaalta suunnitellut kirjoittavansa yhtyeestä kirjan, mutta sen julkaisusta ei ole tietoa.
Dunn on nyttemmin ollut jäsenenä superyhtyeessä Fantômas ja hän on perustanut jazzia soittavan oman yhtyeensä Trevor Dunn's Trio-convulsant. Molemmat yhtyeet julkaisevat albuminsa Mike Pattonin perustaman levy-yhtiön Ipecac Recordingsin kautta.
Yhtyeet

Mr. Bungle (ei toiminnassa)
Secret Chiefs 3
Fantômas
Tomahawk
Trevor Dunn's Trio-convulsant
David Krakauer's Klezmer Madness
Dunn on soittanut myös seuraavien yhtyeiden kanssa:
John Zornin yhtyeet Electric Masada ja Naked City
Tipsy
Tin Hat Trio
The Melvins
Matisyahu
Rova Saxophone Quartet
Ben Goldberg
Junk Genius
Sean Lennon
Graham Connah's Sour Note Seven
Ja monia muita artisteja
Diskografia > Mr. Bungle

1986 – The Raging Wrath of the Easter Bunny (demo)
1987 – Bowel of Chiley (demo)
1988 – Goddammit I Love America! (demo)
1989 – OU818 (demo)
1991 – Mr. Bungle
1995 – Disco Volante
1999 – California
Diskografia > Trevor Dunn's Trio-Convulsant

1998 – Debutantes & Centipedes
2004 – Sister Phantom Owl Fish
Diskografia > Shelley Burgonin kanssa

2005 – no title - (metaphysically titled - How Far is Far?)
2006 – Baltimore
Diskografia > Fantômas

1999 – Fantômas
2001 – The Director’s Cut
2002 – Millennium Monsterwork 2000 (The Melvins)
2004 – Delìrium Còrdia
2005 – Suspended Animation
2005 – Animali In Calore Surriscaldati Con Ipertermia Genitale/Cat in Red (Melt Banana)