stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
War Thunder
Pelaaminen > Realistic

Realistic mode toimii hyvin samankaltaisesti Arcade moden kanssa, mutta tästä pelimodesta on pyritty tekemään realistisempi. Pelaajan kulkuneuvojen suorituskykyä ei ole tehostettu, ja vihollinen täytyy itse löytää. Tähdätessä ei myöskään ole indikaattoria, joka kertoo meneekö ammus läpi vihollisen panssaroinnista vai ei. Ilmataisteluissa hävittäjät joutuvat myös usein aloittamaan lentokentältä. Realistic modessa pelaajalla on myös rajattomasti respawneja, mutta pelaajan täytyy kerätä tarpeeksi spawn pointeja voidakseen respawnata toisella kulkuneuvolla, myöskään samalla kulkuneuvolla ei voi respawnata. Ilmataisteluissa pelaajan ei anneta respawnata. Maataisteluissa pelaaja voi myös pelata omalla lentokoneellansa tai helikopterillansa ja pelata ilman aikarajoitusta.
Pelaaminen > Simulator

Simulator-taisteluista on pyritty tekemään mahdollisimman realistisia ja pelaajan täytyy myös itse tunnistaa liittolaisensa kulkuneuvojen perusteella. Pelaaja on myös lukittu ensimmäisen persoonan näkymään. Jotkin mekaniikat täytyy myös suorittaa täysin manuaalisesti, kuten lentokoneen siivekkeiden säätäminen. Muuten tämä pelimoodi toimii samalla lailla kuin edellä mainitut.
Pelaaminen > Maat

Pelissä on nykyään yhdeksän maata: Yhdysvallat, natsi-Saksa, Neuvostoliitto, Iso-Britannia, Japanin keisarikunta, fasistinen Italia, Ranska, Ruotsi ja Kiina, joka koostuu suurimmaksi osaksi muiden maiden kulkuneuvoista. Pelissä on myös ”mikrovaltioita”, joilla ei ole omaa paikkaansa pelissä, vaan ovat yleensä premium-kulkuneuvoina muiden maiden kehityspuissa. Tällaisia maita pelissä ovat: Kanada, Israel, Itä-Saksa, Unkari, Tšekki, Venäjä, Suomi, Puola, Australia, Romania ja Portugali.
Muutamissa pelin historiallisissa maissa, kuten natsi-Saksassa moderneimmat kulkuneuvot ovat saksalaisia, eivätkä toisen maailmansodan aikaisia. Fasistisen Italian moderneimmat pelattavat ajoneuvot ovat italialaisia ja Japanin keisarikunnan puolestaan japanilaisia.
Pelin kehittäjillä on ollut suunnitelmissa lisätä peliin kahdeksas maa, Romania: maan kehityspuista on jo valmiit mallit, mutta kulkuneuvojen mallinnuksesta ei ole ollut pelin kehittäjillä puhetta julkisuudessa.
Pelaaminen > Lentokoneet

Lentokoneita on yhteensä reilusti yli 700 pelin jokaiselta eri maalta: Yhdysvalloilta, natsi-Saksalta, Neuvostoliitolta, Britannialta, Japanilta, Italialta, Ranskalta, Kiinalta ja Ruotsilta. Ne jaetaan kolmeen eri tyyppiin: hävittäjiin, maataistelukoneisiin ja pommikoneisiin.
Pelin hitain lentokone, neuvostoliittolainen Polikarpov Po-2 liikkuu maksiminopeudessaan reilun 100 km/h vauhdilla, kun taas pelin nopeimmat lentokoneet yltävät jopa yli kahden machin nopeuteen.
Pelaaminen > Maavoimat

Maavoimien ajoneuvoja on yhteensä runsaasti yli 500 pelin joka maalta: Yhdysvalloilta, natsi-Saksalta, Neuvostoliitolta, Britannialta, Italialta, Japanin keisarikunnalta, Ranskalta, Kiinalta sekä Ruotsilta. Pelaajien ohjattavat maa-ajoneuvot jaetaan viiteen tyyppiin: kevyisiin panssarivaunuihin, keskiraskaisiin panssarivaunuihin, raskaisiin panssarivaunuihin, panssarintorjuntavaunuihin ja ilmantorjuntakalustoon.
Pelaajien panssarivaunujen lisäksi pelissä on tietokoneen ohjaamia maajoukkoja, jotka esiintyvät pääosin ilmataisteluissa. Näitä ovat muun muassa erilaiset panssarivaunut, kuorma-autot, ilmatorjunta- ja tykistöasemat, konekivääriasemat ja bunkkerit. Nämä ovat yleensä low-poly-malleja,selvennä eivätkä pelaajat voi ohjata kaikkia niistä.
Pelaaminen > Laivueet

Laivueita pelissä on saatavilla viideltä eri maalta: Yhdysvalloilta, natsi-Saksalta, Neuvostoliitolta, Britannialta ja Japanin keisarikunnalta. Laivat jaetaan viiteen eri tyyppiin: proomuihin, veneisiin, sukellusveneiden torjujiin, hävittäjiin sekä kevyisiin ja raskaisiin risteilijöihin. Myös Italia on saamassa oman laivue-puunsa.
Pelaaminen > Helikopterit

Helikoptereita pelissä on yhteensä muutama kymmen seitsemältä eri maalta: Yhdysvalloilta, Saksalta, Neuvostoliitolta, Britannialta, Ranskalta, sekä yksi Venäjän federaatiolta ja Japanilta.
Ensimmäisen kerran helikopterit tuotiin peliin aprillipilatapahtuman ajaksi vuonna 2017. Tapahtuman tarkoituksena oli testata helikopterien toimivuutta ja kuinka ne toimisivat panssarivaunujen rinnalla. Myöhemmin vuoden 2018 loppupuolella peliin lisättiin Yhdysvalloille ja Neuvostoliitolle helikoptereita uutena kulkuneuvotyyppinä.
Pelaaminen > Muut kulkuneuvot

Pelissä on myös ollut muitakin kulkuneuvoja kuin ylempänä mainitut. Tällaisia ovat sukellusveneet, purjelaivat, mechit ja ufot.
Kaikki edellä mainitut ovat esiintyneet vain pelin aprillipilatapahtumissa.
Pelaaminen > Sukellusveneet

Vuoden 2018 aprillipilatapahtumassa peliin tuotiin kolme sukellusvenettä tapahtuman ajaksi. Yhdysvaltalainen Virginia-luokan ydinsukellusvene, neuvostoliittolainen Yasen-luokan ydinsukellusvene sekä brittiläinen Vanguard-luokan ydinsukellusvene.
Pelissä sukellusveneillä pystyi käyttämään äänihämäystä, kaikuluotainta ja manuaalisesti ohjattavia torpedoja. Jos saavutti tavoite-sijainnin, alkoi sukellusvene ampumaan ydinkärkiä taivaalle, joka toi myös voiton joukkueelle.
Aprillipilatapahtuman tarkoituksena oli myös testata uusia toimintoja ja ylipäätään pelin vedenalaisia fysiikoita ja taisteluiden toimivuutta. Tämä myös tarkoittaa, että sukellusveneistä voi tulla uusi kulkuneuvotyyppi peliin myöhemmin.
Kehitys ja historia

War Thunder oli aiemmin nimeltään World of Planes, jonka kehitys alkoi vuonna 2009. Peli muutti nimensä (World of Tanks oli turhan lähellä) War Thunderiksi tammikuussa 2012.
Avoimeen betaan peli avautui venäläisille marraskuussa 2012 ja koko muulle maailmalle 28. tammikuuta 2013. War Thunder julkaistiin 15. elokuuta 2013. Joulun aikaan vuonna 2015 Gaijin Entertainment testasi PvE-pelimuotoa panssarivaunuille, mutta pelimuotoa ei julkaisu.
Gaijin Entertainment lisäsi ominaisuuden, jossa tapetut sotilaat avoimissa ajoneuvoissa katosivat ”kuoltuaan”. Tämän jälkeen pelin ikäraja nousi hetkellisesti 16 vuoteen. Gaijin Entertainment poisti jalkaväen taisteluista huomattuaan ikärajan nousun, ja ikäraja laski sen jälkeen 12 vuoteen.
Syksyllä vuonna 2018 peli sai uuden kulkuneuvotyypin: helikopterit. Helikopterit olivat saatavilla Yhdysvalloille, Neuvostoliitolle ja myöhemmin myös Saksalle.
Lokakuussa vuonna 2018 suljetussa beta-testauksessa olleet laivastot julkaistiin kaikkien käytettäviksi. Vuoden 2018 lopussa peli sai ensimmäiset äänennopeuden ylittävät hävittäjälentokoneet. Samaisessa päivityksessä peliin tuotiin myös kauan luvatut italialaisten maajoukot. Maaliskuussa 2019 peliin lisättiin lisää yliäänihävittäjiä, ranskalaisia helikoptereita ja tutkajärjestelmä.
Vastaanotto

| Arvostelut> Yhteispisteet.Kerääjä | Arvostelut> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
GameRankings: 78 % 
Metacritic: 82 
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
GameSpot: 8 
War Thunder on saanut pääosin hyviä arvioita. Kuten vähitellen päivittyvillä tietokonepeleillä yleensäkin, arviot olivat ensin negatiivisempia ja muuttuivat pelin kehityksen myötä myönteisemmiksi.
Aiheesta muualla

Pelin virallinen sivusto (englanniksi)
Munasarjasyöpä

Kystinen teratooma
Munasarjasyöpä on syöpä, joka saa alkunsa munasarjoista. Munasarjat ovat naisen sukupuolirauhasia, joiden tehtävä on tuottaa munasoluja ja naishormoneja.
Munasarjasyöpä on Suomessa naisten kuudenneksi yleisin syöpä, ja sen ilmaantuvuus on suurin 65–69-vuotiailla naisilla. Munasarjasyövän esiintyvyys on 1,67 prosenttia eli joka kuudeskymmenes suomalainen nainen sairastuu munasarjasyöpään.
Munasarjasyövän oireet ovat yleensä epäspesifisiä vatsan alueen tuntemuksia, minkä vuoksi sairaus diagnosoidaan yleensä vasta siinä vaiheessa, kun tauti on levinnyt jo muuallekin. Noin 75 % munasarjasyövistä pääsee leviämään vatsaonteloon tai alueellisiin imusolmukkeisiin. Tämän vuoksi vain 45 prosenttia potilaista on elossa viiden vuoden kuluttua diagnoosista.
Munasarjasyöpään sairastumisen riskiä pienentävät muun muassa yhdistelmäehkäisypillerien käyttö, raskaus, imetys, kohdunpoisto ja sterilisaatio.
Tieteellisten tutkimusten yhteenvedon mukaan estrogeenia sisältävä hormonikorvaushoito lisää munasarjasyövän esiintyvyyttä yli 40 prosentilla. Myös lapsettomuus ja pitkäkestoinen klomifeenin käyttö lisäävät jonkin verran sairastumisriskiä. BRCA1-geenimutaation kantajilla on suomalaisten lähteiden mukaan lähes 40 prosentin riski sairastua munasarjasyöpään 70. ikävuoteen mennessä.
Yhdysvalloissa tehtyjen selvitysten mukaan BRCA1-geenimutaatio aiheuttaa naiselle 55 % riskin ja BRCA2-geenimutaatio 25 % riskin sairastua munasarjasyöpään 70. ikävuoteen mennessä. Ilman BRCA-mutaatioita naisen riski munasarjasyöpään on 1,8 %.  BRCA1- ja BRCA2-geenimutaatioihin on kehitelty muun muassa Olaparib-niminen lääkehoito, joka kykenee poistamaan aiemmin hoitamattomiksikin katsottuja vaikeita kasvaimia. Hoito ei vahingoita terveitä soluja, toisin kuin kemoterapia ja sytostaattihoidot. Hoidosta kertoi ensi kertaa arvostettu New England Journal of Medicine kesäkuussa 2009.
Munasarjasyövistä suurin osa, 92–96 prosenttia, on epiteliaalista alkuperää olevia kasvaimia eli karsinoomia. Näistä yleisimpiä alatyyppejä ovat seroosi karsinooma (40 %), endometrioidikarsinooma (10–24 %), musinoottinen karsinooma (3–10 %) ja kirkassolukarsinooma (5–11 %). Epiteliaalisten kasvainten ohella muita harvinaisempia munasarjatyyppejä ovat itusolukasvaimet ja sukupienakasvaimet.
Munasarjasyöpä on usein aluksi täysin oireeton, eikä potilaan kliinisessä tutkimuksessakaan välttämättä havaita mitään erityistä. Varhaisvaiheessa yleisimpiä oireita ovat vatsan alueella tunnusteltavissa oleva kasvain, vatsan turpoaminen, vatsakipu ja suolisto-oireet, kuten pahoinvointi ja ummetus. Levinnyt syöpä voi aiheuttaa myös heikotusta, kuumetta, selkäkipua ja hengenahdistusta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Munasarjasyöpä, Terveyskirjasto.fi
Syöpäjärjestöt: Munasarjasyöpä, Kaikki syövästä
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Ovarian cancer (englanniksi)
Mayo Clinic: Ovarian cancer (englanniksi)
Johns Hopkins Medicine: Ovarian Cancer (englanniksi)
Harri

| Harri, Harry |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Harri: 6. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  Harry: 6. tammikuuta
– ortodoksinen:  6. tammikuuta
Muunnelmia:  Harris, Harrison, Heikki, Harriet, Heinrich, Henri
Vastineita eri kielissä:  Harry
Nimen alkuperä:  Henry
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Harri (ruotsinkielisessä kalenterissa Harry) on suomenkielinen miehen etunimi. Suomessa Harrin nimipäivää vietetään 6. tammikuuta. Muodossa Harry nimi on erittäin suosittu englanninkielisissä maissa. Harri on myös Harryn walesilainen muoto.
Harry tulee nimestä Henry. Henryn alkuperä on saksalaisessa nimessä Haimirich, joka tarkoittaa kodissa määräilijää. Samaa alkuperää ovat myös nimet Henrik ja Heikki. Norjassa nimi Harry tarkoittaa puhekielessä henkilöä, jolla on huono maku tai joka pitää aikansa eläneistä asioista.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan on Suomessa ollut kirjoilla maaliskuuhun 2025 mennessä noin 26 280 Harri-nimistä miestä. Heistä hieman yli puolet on 1960- ja 1970-luvuilla syntyneitä. Harry-nimisiä on ollut Suomessa kaikkiaan 6 911 miestä. Nimi ei ole koskaan ollut vuoden suosituimpia nimiä.
Harria vastaava naisen nimi on Harriet.
Harri esiintyy Suomessa myös sukunimenä. Tammikuussa 2022 Harri oli nykyisenä sukunimenä 358 suomalaisella.
Kuvitteellisia Harreja ja Harryjä > Harri

Harri-hylje, Silja Linen maskottihahmo
Harri, päähenkilö animaatiosarjassa Harri ja dinot
Harri Happokäsi, konna tv-sarjassa Prätkähiiret
Harri "Mainos-Harri" Moilanen, Aku Sipolan sketsihahmo tv-sarjassa Putous
"Harri",  Zen Cafén kappale, albumeilta Ua ua sekä Jättiläinen (kokoelma)
Kuvitteellisia Harreja ja Harryjä > Harry

Harry on kahden Shakespearen näytelmien henkilöhahmo (nimellä Henry)selvennä
Harry, eläkkeelle jäänyt opettaja Paul Mazurskyn ekokuvassa Harry ja Tonto
Harry ja karhu, päähenkilö elokuvassa Harry ja karhu
Harry Callahan, Likainen Harry -elokuvien päähenkilö, Clint Eastwoodin näyttelemä hahmo
Harry Clearwater, kirjasarjassa Houkutus
Harry Jackson, tv-sarjassa Ihmemies MacGyver
Harry Leland, Marvel-yhtiön sarjakuvahahmo
Harry Lime, henkilöhahmo elokuvassa Kolmas mies
Harry Osborn, henkilöhahmo Hämähäkkimiehessä
Harry Palmer, agentti elokuvassa Salaisen agentin kansiot
Harry Potter, J. K. Rowlingin samannimisen kirjasarjan henkilöhahmo
Serenity (elokuva)

| Serenity |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joss Whedon
Käsikirjoittaja:  Joss Whedon
Tuottaja:   Christopher Buchanan  David V. Lester  Barry Mendel  Alisa Tager 
Säveltäjä:  David Newman
Kuvaaja:  Jack Green
Leikkaaja:  Lisa Lassek
Pääosat:   Adam Baldwin  Nathan Fillion  Gina Torres 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:   Yhdysvallat 2005-09-3030. syyskuuta 2005  Suomi 2006-02-088. helmikuuta 2006 (suoraan DVD:lle) 
Kesto:  119 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti, mandariinikiina
Budjetti:  39 000 000 $
Tuotto:  38 869 464 $
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Serenity on vuonna 2005 ilmestynyt, Joss Whedonin käsikirjoittama ja ohjaama tieteiselokuva. Se on jatkoa Firefly-televisiosarjalle, jota esitettiin vuonna 2002. Serenity kertoo avaruusaluksen kapteenista Malcolm ”Mal” Reynoldsista (Nathan Fillion) ja tämän miehistöstä, jotka joutuvat universumia johtavan Allianssin takaa-ajamiksi otettuaan kyytiinsä karkuri River Tamin (Summer Glau) ja hänen veljensä Simonin (Sean Maher).
Elokuva ilmestyi Yhdysvalloissa 30. syyskuuta 2005 ja tuotti yhteensä 38 miljoonaa dollaria. Elokuvaa kaavailtiin myös Suomen teattereihin, mutta lykkäysten jälkeen se julkaistiin vain DVD:lle Universal Picturesin päätöksestä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Nathan Fillion   | … |   Malcolm ”Mal” Reynolds   |
|  Gina Torres   | … |   Zoë Washburne (o.s. Alleyne)   |
|  Alan Tudyk   | … |   Hoban ”Wash” Washburne   |
|  Sean Maher   | … |   Simon Tam   |
|  Summer Glau   | … |   River Tam   |
|  Morena Baccarin   | … |   Inara Serra   |
|  Adam Baldwin   | … |   Jayne Cobb   |
|  Jewel Staite   | … |   Kaywinnit Lee ”Kaylee” Frye   |
|  Ron Glass   | … |   paimen Derrial Book   |
|  Chiwetel Ejiofor   | … |   The Operative   |
|  David Krumholtz   | … |   Mr. Universe   |
Vastaanotto

Ilta-Sanomien TV-lehdessä Timo Kuismin antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä ja kirjoitti, etteivät b-luokan näyttelijät onnistu puhaltamaan tähän perushuttutarinaan minkäänlaista henkeä..
Aiheesta muualla

Juuso, Ilkka: Serenity DVD-Opas. Viitattu 19.8.2021.
The American

| The American |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Anton Corbijn
Käsikirjoittaja:  Rowan Joffe
Tuottaja:   Anne Carey  George Clooney  Jill Green  Grant Heslov  Ann Wingate 
Säveltäjä:  Herbert Grönemeyer
Kuvaaja:  Martin Ruhe
Leikkaaja:  Andrew Hulme
Pääosat:   George Clooney  Thekla Reuten  Violante Placido 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Italia
Tuotantoyhtiö:  Focus Features
Levittäjä:  Focus Features Netflix
Ensi-ilta:  2010
Kesto:  108 min
Alkuperäiskieli:  italia englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The American on Anton Corbijnin ohjaama vuonna 2010 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen trillerielokuva, jonka pääosissa näyttelevät George Clooney, Thekla Reuten, Violante Placido, Irina Björklund ja Paolo Bonacelli. Elokuva perustuu Martin Boothin kirjaan A Very Private Gentleman vuodelta 1990. Elokuvan ensi-ilta oli 1. syyskuuta 2010.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  George Clooney  | … |  Jack/Edward   |
|  Violante Placido  | … |  Clara   |
|  Thekla Reuten  | … |  Mathilde   |
|  Paolo Bonacelli  | … |  isä Benedetto   |
|  Irina Björklund  | … |  Ingrid   |
|  Johan Leysen  | … |  Pavel   |
|  Samuli Vauramo  | … |  nuori ruotsalaismies   |
Vastaanotto

Ilta-Sanomien TV-lehdessä Timo Malmi antoi trillerille kaksi tähteä viidestä ja kirjoitti ohjauksen olevan koleaa ja kuvauksen komeaa mutta sisällön falskaavan..
Aiheesta muualla

The American Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Messut Suomessa

Suomessa messuja on järjestetty 1920-luvulta lähtien. Messut ovat myyntiä ja markkinointia edistäviä tapahtumia. Messuilla valmistajat esittelevät ja myyvät tuotteitaan tai tiedottavat niistä yleisölle. Messuja järjestetään suurelle yleisölle avoimina yleisötapahtumina sekä rajatulle kohderyhmälle suunnattuina ammattitapahtumina.
Historia

Vuonna 1919 perustettu Suomen Messut -osuukunta järjesti itsenäisen Suomen ensimmäiset messut järjestettiin Helsingissä Johanneksenkirkon kentällä kesällä 1920. Messuilla oli lähes 1000 näytteilleasettajaa ja heihin kävi 10 päivän aikana tutustumassa 120 000 vierasta. Määrä oli melkoinen  ottaen huomioon, että helsinkiläisiä oli tuolloin 152 000. Samalla vuosikymmenellä messuja alettiin järjestää myös Viipurissa, Turussa ja Tampereella. Messujen tarkoitus oli kohottaa kansallista itsetuntoa esittelemällä uusia suomalaisia tuoteita. Messut olivat aluksi ilmeeltään sekavia ja näytteille saapui sekä teollisuuden että kotiteollisuuden edustajia.
Vuodesta 1926 lähtien alettiin järjestää myös erikoismessuja, esimerkiksi Suomen Messut järjesti Suomen ensimmäisen autonäyttelyn yhdessä autotuojien kanssa. Myös kutomateollisuudelle ja ravinto- ja nautintoaineille omistettiin omat messut. Vuonna 1928 järjestettiin ensimmäistä kertaa radio- ja reklaamimessut.
Johanneksenkirkon ympäristössä järjestettiin kaikkiaan 19 messut, ennenkuin Töölöön rakennettiin Messuhalli. Ensimmäinen Messuhallin tapahtuma oli Suurmessut vuonna 1935. Sotavuosina messuja ei järjestetty, mutta joitakin erikoisnäyttelyitä pidettiin.
Ensimmäisiä messuja sotien jälkeen vuonna 1945 olivat Suomi-Filmin elokuvamessut, jotka se järjesti suomalaisen elokuvan 50-vuotisjuhlan kunniaksi sekä joulukuussa järjestetyt Turkismessut. Seuraavana keväänä järjestettiin muun muassa ruotsalais-suomalaiset messut, jonka näytteilleasettajista 150 oli suomalaisia ja 60 ruotsalaisia.
Syksyllä 1950 järjestettiin suurmessut, jossa sai maistella esimerkiksi sillisalaattia, cola-juomaa, suklaata ja savukkeita. Kahvia, suklaata ja tuontihedelmiä säännösteltiin vuoteen 1954 asti.
Helmikuussa 1975 Suomen messujen Pasilaan rakentama Helsingin kansaivälinen messukeskus vihittiin käyttöön Vene-75-näyttelyn yhteydessä.
Suomen ensimmäinen messuihin keskittynyt väitöskirja julkaistiin vuonna 2018. Elina Koiviston väitöskirjaa rahoitti osittain Suomen Messusäätiö.
Messujen taloudellinen vaikutus

Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry on tilannut Taloustutkimukselta selvityksiä messujen paikallisesta vaikutuksesta useana vuonna. Vuonna 2019 suomalaiset messujärjestäjät toivat järjestämispaikkakunnille yhteensä 553 miljoonan euron tulot, seuraavana vuonna tulot romahtivat koronapandemian vuoksi 80 prosenttia. Tutkimus ei huomioi messuilla tehtyjä kauppoja, vaan tapahtumien pääsymaksut sekä niiden yhteydessä ravintoloista, kahviloista, hotelleista, kauppaostoksista ja liikkumisesta syntyneet kulut. Vuonna 2023 talousvaikutus Suomessa oli 324 miljoonaa euroa.
Suomalaisia messuja

Eräitä Suomessa säännöllisesti järjestettäviä messuja:
Booktori. Antikvaariset kirjamessut Turussa Puutorilla.
Erämessut. Järjestetään parillisina vuosina Riihimäellä.
Finnish Metal Expo. Metallimusiikkialan messut. Järjestetään vuosittain Helsingissä.
GameXpo. Pelaamisen erikoistapahtuma Helsingissä.
Habitare. Huonekalu-, sisustus- ja designmessut, vuosittain Helsingin Messukeskuksessa
Helsingin Kirjamessut. Vuosittain Helsingin Messukeskuksessa
I love me -messut
Kevätmessut. Piha- ja puutarha-alan messut Helsingin Messukeskuksessa
Kätevä & Tekevä & Lukeva vuosittain Lahden messukeskuksessa
Matkamessut. Vuosittain Helsingin Messukeskuksessa
MP Moottoripyöränäyttely Helsingin Messukeskuksessa
Pihamessut. Järjestetään parittomina vuosina Riihimäellä.
Rakennusmessut
Skiexpo Vuosittain Helsingin Messukeskuksessa
Studia-messut. Jatko-koulutusmessut toisen asteen opiskelijoille, vuosittain Helsingin Messukeskuksessa
Turun Kansainväliset Kirjamessut. Järjestetään vuosittain Turussa.
Turun Messut. Järjestetään joka toinen vuosi Turussa, Suomen suurimmat yleismessut.
Vene Båt -messut. Järjestetään vuosittain Helsingin Messukeskuksessa
Alan järjestäytyminen > Messu- ja tapahtumatekijät ry

Messu- ja tapahtumatekijät ry, Metate, (vuoteen 2023 asti Messu- ja somistusalan liitto ry) on suomalainen alan ammattiliikkeiden yhteenliittymä ja toimialajärjestö. Se perustettiin vuonna 1962.  Metate valvoo jäsenistönsä etuja ja viestii messujen merkityksestä mediana. Sen verkkosivujen messukalenteriin on listattu kaikki merkittävimmät messutapahtumat aikajärjestyksessä.  Vuoteen 2014 asti liitto julkaisi kaksi kertaa vuodessa ilmestyvää Messut ja somistus -lehteä.
Yhdistykseen kuuluu yrityksiä, jotka ovat erikoistuneet esimerkiksi messu- ja näyttelyosastojen suunnitteluun ja toteutukseen, messujen ja tapahtumien järjestämiseen, myymäläsisustuksiin ja -somistuksiin, auto- ja ikkunateippauksiin, mainoskilpiin ja -opasteisiin sekä asiakastilaisuuksien järjestämiseen.
Yhdistys on yksi Tapahtumateollisuus ry:n perustajajäsenistä.
Alan järjestäytyminen > Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry

Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry edustaa messualaa Suomessa ja edistää sen toimintaedellytyksiä muun muassa tutkimusten avulla. Vuonna 2006 sillä oli 14 jäsentä. Vuonna 2024 yhdistyksen jäseniä olivat Jyväskylän Messut Oy, Lahden Messut, Helsingin Messukeskus, Osuuskunta Suomen Asuntomessut, Pohjanmaan Expo Oy, Pohjois-Suomen Messut ry, Tampereen Messut Oy ja Turun Messukeskus Oy. Ne edustavat valtaosaa Suomen ammattimaisista messujärjestäjistä.
Messujärjestäjien Unioni perustettiin 1996 edistämään alan yleisiä toiminta edellytyksiä ja tehostamaan messuyhtiöiden keskinäistä yhteistoimintaa. Yhdistyksen perustajajäsenet ovat Suomen Messut Osuuskunta, Tampereen Messut Oy, Turun Messukeskus Oy, Lahden Messut Oy, Jyväskylän Messut Oy sekä Pohjois-Suomen Messut r.y.lähde? Vuonna 2017 yhdistys muutti nimeään ja on nykyään Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry. Yhdistys on tuonut esiin esimerkiksi koronapandemiasta johtuneita erikoisjärjestelyitä sekä niistä aiheutuneita alueellisten tulonmenetysten suuruutta.
Alan järjestäytyminen > Media Metrics Finland Oy:n messutarkastukset

Media Metrics Finland Oy vastaa kansallisesta mediatutkimuksesta, joka oli aiemmin MediaAuditFinland Oy:n vastuulla. Yhtiön tavoitteena on tuottaa puolueetonta ja läpinäkyvää yleisömittausdataa. Toimintaa tehdään aputoiminimellä Suomen Messutarkastus. Käytännössä se tarkastaa, todentaa ja tilastoi messujen kävijä-, näytteilleasettaja- ja pinta-alatiedot. Suomalaisista tapahtumajärjestäjistä muun muassa kaikki Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry:een kuuluvat tapahtumajärjestäjät kuuluvat tarkastusten piiriin.
Media Metrics Finland osti MediaAuditFinlandin liiketoiminnan syksyllä 2024. Siihen asti MediaAuditFinland
oli vastannut kansallisesta Mediatutkimuksesta, kun taas Media Metrics Finland oli keskittynyt FIAM-verkkoyleisömittaukseen. Media Metrics Finland on niin sanottu kolmikantayritys. Sen omistajat ovat mediayhtiötä, mainostajia tai mediatoimistoja. Omistajiin kuuluvat Alma Media Finland, Hilla Group, I-mediat, Kaleva Media, Keskisuomalainen Oyj, Marketing Finland, MTV, Otavamedia, Salomaa-yhtiöt, Sanoma Media Finland, TS-yhtymä ja YLE.
Kirjallisuutta

Holopainen, Orvokki: Suomen ensimmäiset messut 1920. Helsingin kaupunginmuseon Memoria-sarja, osa 5, 1990
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry
Suomalaiset messut Metate:n tapahtumakalenterissa
Messutilastoja vuodesta 2017 lähtien
Vuonna 1920 Johanneksenkirkon messujen yhtenä vetonaulana oli iso liukumäki
Venemessut vuonna 1975 olivat Pasilan ensimmäiset messut
Patricia Lockwood Helsingin Kirjamessuilla vuonna 2018