stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapio Wirkkalan puisto

| Tapio Wirkkalan puisto |
| --- | --- |

Sijainti:  Arabianranta, Helsinki
Koordinaatit:  60.2074°N, 24.9784°E
Pinta-ala:  2 361 m²
Perustettu:  22. lokakuuta 2012
Suunnittelija:  Robert Wilson
Tapio Wirkkalan puisto on taidepuisto Helsingin Arabianrannassa. Se on nimetty muotoilija Tapio Wirkkalan mukaan. Puisto avattiin 22. lokakuuta 2012 ja se on yksi Helsingin kaupungin omista World Design Capital Helsinki 2012 -hankkeista. Puiston avasi Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Pekka Sauri.
Puiston on suunnitellut yhdysvaltalainen taiteilija Robert Wilson. Se koostuu yhdeksästä pensasaitojen muodostamasta huonemaisesta tilasta. Huoneiden sisällä on erilaisia elementtejä, kuten erimuotoisia ja kokoisia kiviä, penkkejä, portteja sekä hevosia. Huoneiden lattiamateriaalit ovat alhaaltapäin valaistu lasitiili (symbolisoi vettä), rantasora ja puu. Valaistuksella on puistossa erityisen tärkeä rooli. Puiston kokonaispinta-ala on 2 361 m². Kokonaisuus kuuluu Helsingin taidemuseon julkisen taiteen kokoelmaan.
Puiston suunnittelu alkoi jo vuonna 2004 ja rakennustöiden piti alun perin alkaa vuonna 2010. Yleisten töiden lautakunta katsoi hankkeen tuolloin liian kalliiksi ja sen toteuttamista lykättiin. Rakentaminen aloitettiin marraskuussa 2011. Puiston kustannusarvio on noin 1,2 miljoonaa euroa. Puistoaluetta ylläpitää kaupungin katu- ja puisto-osasto, jolle sen vuotuiset ylläpitokustannukset arvioitiin vuonna 2010  olevan noin 10 000 euroa ja taideteosta ylläpitävän kaupungin taidemuseon vuosittaiset kustannukset ovat arviolta 6 000 euroa.
Aiheesta muualla

Helsingin kaupungin Raksakamera seuraa puiston valmistumista
Riku Kettusen kuvia puiston rakennusvaiheista
Robert Wilsonin kuvia puistosta
Arabian Kotikaupunkipolut (Arkistoitu – Internet Archive)
Arabianrannan taidekoordinaattori Tuula Isohannin kirjoitus (arkistoitu 21.10.2021)
Hämeenlinnan vankila

Hämeenlinnan vankila on Hämeenlinnan Pullerinmäessä sijaitseva 100-paikkainen vankila. Vankila rakennettiin vuonna 1972. Alun perin vankila tarkoitettiin vain naisvangeille, mutta naisvankien määrä väheni ja vankilaan sijoitettiin myös miesvankeja vuoteen 2017 asti. Heinäkuun 2017 alusta alkaen vankilassa on jälleen ollut pelkästään naisia. Suurin osa Suomen naisvangeista sijoitetaan edelleen Hämeenlinnan vankilaan.
Vuonna 2015 vankilan tontille alettiin suunnitella uutta modernia vankilaa. Uusi vankila valmistui vuonna 2020. Uusi vankila tuli tarpeeseen, sillä vanhassa vankilassa oli käytössä niin kutsuttuja paljusellejä eli sellejä, joissa ei ollut vessoja vaan tarpeet tehdään ämpäriin. Tästä vankila on maksanut sakkoja Euroopan kidutuksen vastaiselle komitealle.lähde?
Vuoden 2018 lopulla vangit jouduttiin siirtämään muihin vankiloihin ja vankisairaalan puolelle sisäilmaongelmien vuoksi. Tilanne jatkuu siihen saakka, kunnes uusi vankila on valmis.
Hämeeninnan entinen vankila, nykyinen Vankilamuseo sijaitsee Hämeen linnan vieressä.
Hämeenlinnan vankilan johtaja on Tuomo Kärjenmäki. Vankilan keskivankiluku vuonna 2012 oli 177. Vankilassa oli ennen pesula, jossa pestiin Suomen kaikkien vankien vankipyykki sekä koko maan keskusvarasto vanginvaatteille. Pesula suljettiin vuonna 2018. Lisäksi vankilassa korjataan Suomen vankiloiden vankijalkineet ja pakataan vankiloiden hygieniapakkaukset. Työntekijöitä vankilassa on noin 95, joista suurin osa on valvontahenkilöstöä.
Historia

Hämeenlinnan kruununvankilana toimi ensin Hämeen keskiaikainen linna. Linnan vankilan yhteyteen perustettiin vuonna 1839 Kronoborgin työ- ja ojennuslaitos, joka oli käytössä 30 vuotta. Työ- ja ojennuslaitoksen tilalle perustettiin vuonna 1871 Hämeenlinnan rangaistusvankila, joka oli Suomen ensimmäinen sellivankila. Arkkitehti L.I. Lindqvistin suunnittelemaan sellirakennukseen haettiin mallia Yhdysvalloista Eastern Penitentiary Philadelphia -vankilasta, jota pidettiin aikansa mallivankilana. Muita esikuvia olivat Lontoon Pentonville sekä Berliinin Moabit. Kymmenen vuoden kuluttua rangaistusvankila muutti Helsingin keskusvankilaan ja tilalle tuli lääninvankilaksi muuttunut kruununvankila keskiaikaisesta linnasta. Linna puolestaan sai Hämeenlinnan kuritushuone ja työvankilan, joka oli tarkoitettu naisvangeille. Lääninvankila sekä Kuritushuone ja työvankila yhdistettiin Hämeenlinnan keskusvankilaksi vuonna 1927.
Hämeenlinnan uuden vankilan rakentaminen aloitettiin vuonna 1961 ja sen toiminta alkoi vuonna 1972. Naisvangit siirtyivät keskiaikaisesta linnasta uuteen vankilaan samana vuonna. Lääninvankila muutti vuonna 1993 Kylmäkoskelle uuteen lääninvankilaan. Vanha lääninvankila aloitti museona vuonna 1997.
HMS Saga

| HMS Saga |
| --- | --- |
 HMS Saga

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Karlskronan telakka
Laskettu vesille:  12. marraskuuta 1877
Palveluskäyttöön:  20. kesäkuuta 1878
Poistui palveluskäytöstä:  25. kesäkuuta 1926
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 618 t
Pituus:  61,16 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,54 m
Syväys:  5,41 m
Koneteho:  900 hv
Nopeus:  10,5 solmua
Miehistöä:  188
Aseistus
Aseistus:  1 x 167 mm M/69 -kanuuna
HMS Saga oli Ruotsin laivaston vuonna 1877 vesillelaskettu potkurikorvetti, joka oli viimeinen Ruotsin merivoimille valmistunut suuri puurunkoinen purjealus.
Valmistus

Alus tilattiin Karlskronan telakalta. Se laskettiin vesille 12. marraskuuta 1877 ja otettiin palveluksen 20. kesäkuuta 1878. Alus oli fregattitakiloitu ja sen purjepinta-ala oli 1 177 neliömetriä.
Palvelus

Alus oli koululaivana sekä HMS Vanadisin jälkeen vuodesta 1893 alkaen kadettien koululaivana, jolle voitiin majoittaa jopa 50 kadettia. Alus oli modernisoitavana vuonna 1898 Karlskronan telakalla, jolloin alukselle asennettiin kuusi uutta höyrykattilaa sekä pääkansi. Alus oli telakalla huollettavana vuosina 1884, 1888, 1893 ja 1906. Vuonna 1884 aluksen 167 millimetrin tykki korvattiin 152 millimetrin Armstrongin toimittamalla M/83 kanuunalla ja kuudella 122 millimetrin rihlatulla takaaladattavalla M/73 kanuunalla. Vuonna 1888 122 millimetrin tykit korvattiin kahdellatoista 122 millimetrin M/81 kanuunalla, yhdellä 65 millimetrin M/86 tykillä ja kahdella 38 millimetrin M/84 pikatykillä sekä neljäällä kymmenpiippuisella 12 millimetrin ksp M/75 konekiväärillä. Konekiväärit korvattiin myöhemmin kahdella 25,4 millimetrin ksp M/84 konekiväärillä. Vuonna 1893 alukselta poistettiin kaksi 122 millimetrin tykkiä ja vuonna 1906 poistettiin 65 millimetrin tykki sekä kaksi konekivääriä.
Aluksesta tehtiin vuonna 1920 majoitusalus. Alus poistettiin palveluksesta 25. kesäkuuta 1926, minkä jälkeen siitä tehtiin maalilaiva. Alus upposi 19. heinäkuuta 1928 rannikkopanssarilaivojen HMS Sverigen ja HMS Drottning Victorian 283 millimetrin tykkien kouluammunnoissa.
Pasta

Erilaisia nauhapastalajikkeita.
Pasta on tyypillisesti vedestä ja durumvehnäjauhoista valmistettu elintarvike. Sen valmistukseen voidaan lisäksi käyttää kananmunaa ja suolaa, sekä muita aineita, kuten pinaattia tai tomaattia tuomaan väriä. Pasta voidaan myös kuivattaa suomalaisille tunnetumpaan kovaan muotoon, josta se keitettynä muuttuu pehmeäksi. Valmis pasta kypsennetään kiehuvassa vedessä ennen nauttimista. Pastan kypsennysaika tarkistetaan pakkauksesta, mutta yleensä pasta on kypsää noin 8 minuutissa. Kun pasta on kypsää, se valutetaan lävikössä tai siivilässä. Mikäli pastan haluaa säilyvän keittämisen jälkeen irtonaisena, sen sekaan voi valuttamisen jälkeen sekoittaa tilkan ruokaöljyä. Pasta tarjoillaan usein jonkin kastikkeen kanssa. Makaroni ja spagetti ovat Suomessa tunnetuimpia pasta­tyyppejä.
Pastat voidaan jakaa tuorepastoihin ja kuivapastoihin. Tuorepasta sisältää lähes aina kananmunaa, jota siinä on tyypillisesti noin kolmannes raaka-aineista. Täten tuorepasta on proteiinipitoista ja täyttävää. Kuivapasta ei sen sijaan yleensä sisällä kananmunaa, vaan koostuu ainoastaan vedestä ja jauhoista. Se säilyy paljon pidempään kuin tuorepasta, mutta toisaalta kuivapasta vaatii pidemmän keittoajan kuin tuorepasta. Pohjois-Italiassa suositaan erityisesti tuorepastaa, kun taas Etelä-Italiassa suositaan kuivapastaa.
Pastan kotimaana pidetään Italiaa, ja pasta onkin tärkeä osa italialaista keittiötä. Nimi pasta tulee alkujaan Italiasta. Italialaiset eivät kuitenkaan tiettävästi pastan valmistamista ole keksineet. Italialainen kuivattu pasta tehdään durumvehnästä, ja se on väriltään kellertävää. Pastaa voidaan tehdä myös muista viljalajeista, kuten kaurasta tai rukiista. Gluteenitonta ruokavaliota noudattaville valmistetaan myös pastaa.
Monissa aasialaisissa keittiöissä käytetään nuudeleita, jotka ovat hyvin samankaltaisia kuin nauhapastat ja spagetti. Pastat ja nuudelit erotetaankin käsitteinä toisistaan lähinnä kulttuurillisista syistä.
Historiaa

Yleinen uskomus on, että Marco Polo toi pastan Kiinasta vuonna 1295, kun hän palasi löytöretkeltään Italiaan, mutta oikeasti Kiinassa on ollut pastaa jo 1000 eaa. Marco Poloa vastaan puhuu kuitenkin esimerkiksi se, että 16 vuotta ennen Marco Polon paluuta, vuonna 1279, erään roomalaisen sotilaan jäämistössä mainittiin olevan korillinen kuivaa pastaa. Kuivattu pasta tuli suosituksi 1300–1500-luvuilla Italiassa. Väitetään myös, että jotkut Rooman keisareista nauttivat pastasta jo vuosisatoja ennen kuin Marco Polo oli syntynyt. Apicius mainitsee pastan myös keittokirjassaan. Antiikin Kreikassa oli ruoka, jota kutsuttiin nimellä ”laganon”. Kuvauksen perusteella se on jauhoista tehty taikina, joka paistetaan kivien välissä. Joidenkin tulkintojen mukaan kyse olisi lasagnen esiasteesta, mutta itse asiassa tämä onkin pizzan esiaste. Lasagnelevyt kypsennetään keittämällä, mutta pizza kivien päällä.
Bartolomeo Sacchi (Platina) kirjoitti keittokirjassaan 1350-luvulla seuraavan tavan valmistaa pastaa: "Vatkaa sihdatut jauhot valkuaisten, ruusuveden ja lähdeveden kanssa. Kun taikina on valmista, vedä ohuita taikinoita hyvin ohuen rautasauvan päälle. Sauva voi olla noin 15 cm pituudeltaan. Kun otat sauvan keskeltä pois, taikinat jäävät ontoiksi. Kun pasta kuivatetaan auringossa, se kestää hyvänä kaksi tai kolmekin vuotta, varsinkin, jos pasta on elokuussa valmistettu. Kun pasta keitetään maukkaassa liemessä ja kaadetaan tarjoiluastiaan, sille tulisi pirskotella uutta voita ja makeita mausteita."
Durumvehnä teki pastasta suositun juuri Italian alueella, sillä Italian ilmasto sopi erityisen hyvin juuri durumvehnän viljelyyn. Pastaa voidaan valmistaa mistä tahansa vehnästä, mutta kuivattu pasta on syytä valmistaa durumvehnästä.
Täysjyväpasta tuli Suomen markkinoille ennen Italiaa. Tumma pasta valmistetaan jauhoista, jotka sisältävät vehnän kuoriosia.
Historiaa > Makaronin historia Suomessa

Suomessa makaronia on syöty jo 1890-luvulla, mutta Ruotsin kuninkaallisessa keittiössä jo 1600-luvun lopulla, kun sinne palkattiin makaronimestari.
Aluksi makaronia tuotiin ulkomailta ja makaronilaatikko 
ja makaronivelli olivat juhlaruokia. Makaroni yleistyi 1900-luvulla, kun vehnän viljely Suomessa kasvoi ja kotimaiset tuottajat alkoivat valmistaa makaronia.
Killinkoskelle perustettiin vuonna 1895 Suomen ensimmäinen makaronia valmistava tehdas. Tehdas lopetti toimintansa, kun Karl Fazer avasi oman makaronitehtaansa 1904 Helsinkiin.
Rintamalla syötiin makaronia, koska sitä oli helppo kuljettaa ja säilyvyys oli perunaa parempi.
1960-luvulta lähtien on makaronilaatikko ollut kotitalouksien suosituin ruoka. Makaronin suosion pelättiin jopa syrjäyttävät kotoisan perunan, joten vuonna 1966 yksi Kotikokki-lehden ruokaan liittyvistä uudenvuoden lupauksista oli palauttaa peruna arvoonsa.
1970-luvun alussa Suomessa oli saatavilla ainoastaan kahdenlaista makaronia: putkimaista sekä sarvimakaronia. Vuosikymmenen lopulla Suomessa lanseerattiin spagetti. 
1980-luvulla Suomen kielessä alettiin käyttämään sanaa pasta. Uuden muotoisia pastoja alettiin myydä Suomessa. Sarvimakaronin osuus kaikesta Suomessa myydystä pastasta oli vuonna 2021 yli puolet.
Pastan muotoja

Agnolotti: suuria, täytettyjä pastatyynyjä.
Alfabeto: pieniä pastakirjaimia.
Anellini: pieniä pastarenkaita.
Bavette: ohuita, litteitä pastanauhoja – bavettinet ovat kapeampia.
Cannelloni: usein munapastasta valmistettuja suuria pastaputkia.
Cappelletti: munapastasta valmistettuja pieniä hammasreunaisia pastalevyjä, jotka tarjotaan kaksittain yhteenpuristettuina ja täytettynä.
Carbonara
Cascatelli
Cavatelli: pieniä pastakotiloita.
Conchiglie: pastasimpukoita, jotka muistuttavat kotilon kuorta – conchiliettet ovat hyvin pieniä ja conchiglionit suuria.
Ditali: pieniä pastaputkia.
Farfalle: rusetti- tai perhospasta - farflinit ovat pieniä ja farfallonet suurimpia.
Fedelini: erittäin ohutta pyöreää pastanauhaa.
Fettuccine: usein munapastasta valmistettua litteää pastanauhaa.
Fideos: vermisellin tapaisia ohuita nuudeleita, joita käytetään Espanjassa ja Meksikossa.
Fischietti: pienimpiä pastaputkia.
Fusilli: kierteisiä pastanauhoja.
Gemelli: "kaksosia", lyhyt kierteinen pastamuoto, joka näyttää siltä, kuin kaksi nauhaa olisivat kiertyneet yhteen.
Gnocchi: samannimistä mykyä muistuttavia sukkulamaisia pastakuoria.
Lasagne: pastalevyjä, joista valmistetaan samannimistä laatikkoruokaa.
Lumache: suuria pastasimpukoita täyttämistä varten.
Makaroni (ital. macaroni, maccheroni): pastaputkia, jotka ovat Italiassa yleensä suoria, mutta muualla käyriä.
Mafalde: leveitä aaltoreunaisia litteitä pastanauhoja.
Magliette: käyriä, pieniä pastaputkia.
Margherite: kapeita, tasaisia pastanauhoja, joiden reunat ovat hieman poimuttuneet.
Mostaccioli: pastaputkia.
Orecchiette: pieniä pastalevyjä jotka näyttävät hieman korvilta.
Orzi: pieniä pastajyviä.
Pansotti: pullottavaa, kolmionmuotoista ja täytettyä pastaa.
Pappardelle: Tagliatellen kaltaista, jopa 20 mm leveää litteää pastanauhaa.
Penne: "kyniä", lyhyitä suoria putkia, jotka on leikattu viistosti sulkakynää muistuttaviksi.
Perciatelli: pitkiä, kapeita ja onttoja pastaputkia, tunnetaan myös nimellä 'bucarini.
Pizzoccheri: tagliatellea muistuttavia tattaripastanauhoja.
Ravioli: pyöreitä tai kulmikkaita täytettyjä pastatyynyjä.
Risoni: riisinjyvän kaltainen, hieman riisinjyvää suurempi pasta.
Quadrettini: pieniä, tasaisia pastaneliöitä.
Spagetti (ital. spaghetti): pitkulaista, ohutta ja pyöreää pastanauhaa.
Stelle: pieniä pastatähtiä.
Su filindeu: Sardiniassa pyhiinvaeltajille tarjottu su filindeu, "jumalan langat" (sardi), on vielä ohuempaa kuin Capelli d'angelo, "enkelin hiukset" -tyyppinen pasta. Su filindeu on maailman harvinaisin ja uhanalaisin pasta.
Tagliatelle: usein munapastasta tehtyä litteää pastanauhaa.
Taglierini: pitkää, tagliatellea ohuempaa litteää pastanauhaa.
Tortelliini: (ital. tortellini) pieniä, täytettyjä pastarenkaita.
Tripolini: pientä rusettipastaa aaltoilevin reunoin.
Vermiselli (ital. vermicelli): erittäin ohutta poikkileikkaukseltaan pyöreää pastanauhaa.
Terveellisyys

Pastan uskotaan lihottavan, mutta pasta itsessään ei aiheuta painonnousua, vaan liian suuret annoskoot. Viljatuotteet ovat hyvä ravintokuitujen lähde. Täysjyväpastan ravintoarvot ovat paljon paremmat kuin valkoisesta viljasta tehdyn pastan. Täysjyväpastassa on enemmän proteiinia. Täysjyväpastasta löytyy monia vitamiineja, kuten A-, E- ja K-vitamiineja, sekä myös rautaa, jodia, sinkkiä ja fosforia. Tumma pasta valmistetaan hiivaleipävehnäjauhosta, joka on valmistettu jyvän uloimmista osista. Tumma pasta vastaa usein kuitupitoisuudeltaan täysjyväpastaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pasta Wikimedia Commonsissa
Pastan valmistusta kuvaava maalaus 1400-luvulta.
Pastan valmistusta pastakoneella.
Kolmiväristä fusillipastaa.
Raviolia myynnissä.
Jinggang’ao-moottoritie

Moottoritie Dongguanissa, Guangdongissa.
Jinggang’ao-moottoritie (G4) on Kiinan moottoritieverkon Pekingistä lähtevä pääväylä. Se alkaa Pekingistä (Jing) ja kulkee Hongkongin (Gang) kautta Macaoon (Ao), siitä nimi Jinggang’ao. Tien pituus on 2 272 km.
Suuret risteykset:
Rongwu-moottoritie (G18), Baoding, Hebei
Qingyin-moottoritie (G20), Shijiazhuang, Hebei
Qinglan-moottoritie (G22), Handan, Hebei
Lianhuo-moottoritie (G30), Zhengzhou, Henan
Ningluo-moottoritie (G36), Luohe, Henan
Hushan-moottoritie (G40), Xinyang, Henan
Fuyin-moottoritie (G70), Xiaogan, Hubei
Hurong-moottoritie (G42), Wuhan, Hubei
Guyu-moottoritie (G50), Wuhan, Hubei
Hangrui-moottoritie (G56), Yueyang, Hunan
Hukun-moottoritie (G60), Xiangtan, Hunan
Xiarong-moottoritie (G76), Chenzhou, Hunan
Shankun-moottoritie (G78), Yingde, Guangdong
Daguang-moottoritie (G45), Guangzhou, Guangdong
Shenhai-moottoritie (G15), Guangzhou, Guangdong
Jiguang-moottoritie (G35),  Guangzhou, Guangdong
Shenhai-moottoritie (G15), Shenzhen, Guangdong
| n k Kiinan valtakunnalliset moottoritiet (NTHS) |
| --- | --- |
Säteittäiset moottoritiet (Pekingistä)
Päämoottoritiet:       
Rinnakkaismoottoritiet:              
Yhdysmoottoritiet:                   
Pohjois-eteläsuuntaiset moottoritiet
Päämoottoritiet:           
Rinnakkaismoottoritiet:         
Yhdysmoottoritiet:                                                               
Itä-länsisuuntaiset moottoritiet
Päämoottoritiet:                  
Rinnakkaismoottoritiet:                     
Yhdysmoottoritiet:                                                                               
Alueelliset kehämoottoritiet
Päämoottoritiet:      
Rinnakkaismoottoritiet: 
Yhdysmoottoritiet:       
Seudulliset kehämoottoritiet
Kehämoottoritiet:          Tiedosto:G9910-CN no name.png  
Kaupunkien kehämoottoritiet
Kehämoottoritiet:
Luettelo Etelä-Sudanin kaupungeista

Suurimmat kaupungit kartalla.
Tämä on luettelo Etelä-Sudanissa sijaitsevista kaupungeista.
| Nimi | Alue | Väkiluku (2008) |
| --- | --- | --- |
| Aweil | NBG | &&&&&&&&&&059217.&&&&0059 217 |
| Bentiu | UNI | &&&&&&&&&&041328.&&&&0041 328 |
| Bor | JON | &&&&&&&&&&025188.&&&&0025 188 |
| Juba | CEQ | &&&&&&&&&0230195.&&&&00230 195 |
| Kapoeta | EEQ | &&&&&&&&&&016449.&&&&0016 449 |
| Kodok | UNI | &&&&&&&&&&&04103.&&&&004 103 |
| Leer | UNI | &&&&&&&&&&017827.&&&&0017 827 |
| Malakal | UNL | &&&&&&&&&0114528.&&&&00114 528 |
| Maridi | WEQ | &&&&&&&&&&055602.&&&&0055 602 |
| Renk | UNL | &&&&&&&&&&069079.&&&&0069 079 |
| Rumbek | LAK | &&&&&&&&&&019399.&&&&0019 399 |
| Tambura | WEQ | &&&&&&&&&&012008.&&&&0012 008 |
| Warrap | WAR | &&&&&&&&&&&05769.&&&&005 769 |
| Wau | WBG | &&&&&&&&&0118331.&&&&00118 331 |
| Yambio | WEQ | &&&&&&&&&0105881.&&&&00105 881 |
| Yei | CEQ | &&&&&&&&&&069720.&&&&0069 720 |
| Yirol | LAK | &&&&&&&&&&012707.&&&&0012 707 |
Key West

| Key West |
| --- | --- |
 Key West ilmakuvassa (2001)
 Key West Floridan kartalla
 Koordinaatit: 24°33′5″N, 81°48′14″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Florida
Piirikunta:  Monroe
Hallinto:  
 – Pormestari:  Morgan McPherson
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  19,2 km²
 – Josta vettä:  3,8 km² (19,73 %)
Korkeus:  1 m
Väkiluku (2000):  25 478
 – Väestötiheys:  1 654,5 as./km²
 – Metropolialue:  1 348 381
Aikavyöhyke:  UTC−5
 – Kesäaika:  UTC−4
Lempinimi::  The Conch Republic and the Southernmost City In The Continental United States
Motto::  One human family
 
 http://www.keywestcity.com/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Key West on kaupunki ja samanniminen saari Yhdysvaltain Floridan osavaltion Florida Keysin saaristossa. Kaupunki on Monroen piirikunnan hallintokeskus (engl. county seat). Key West on Florida Keysin läntisin paikka. Kaupungin asukasluku on 25 478 (2000). Kaupunki on 207 km lounaaseen Miamista ja 170 km koilliseen Kuuban pääkaupungista Havannasta.
Historia

Ensimmäinen eurooppalainen vierailija Key Westissä oli Juan Ponce de León vuonna 1521. Key West tunnettiin pitkään nimellä Cayo Hueso, joka tarkoittaa luista saarta. Vuonna 1822 Yhdysvaltain laivaston kommodori Matthew Perry nostatti Yhdysvaltain lipun saarelle ja julisti saaren Yhdysvaltain omaisuudeksi.
Maantiede

Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Key Westin pinta-ala on 19,2 km², josta on maata 15,4 km² ja vettä 3,8 km² (19,73 %).
Ilmasto

Key West sijaitsee trooppisella ilmastovyöhykkeellä. Viilein ja kuivin kuukausi on tammikuu, jolloin on yhtä lämmintä kuin Suomessa heinäkuussa, ja vettä sataa vain noin neljä senttiä. Heinä-, elo-, syys- ja lokakuissa on kaikissa yhtä lämmintä, vuorokausien keskilämpötilan ollessa 26 astetta. Ne ovat samalla myös vuoden sateisimmat kuukaudet ja niiden yhteen laskettu sademäärä onkin yli 100 cm, mikä on 1,5 kertaa enemmän kuin Suomessa koko vuoden aikana satava sademäärä. Loppukesä on sateiden lisäksi voimakkaiden tuulten, helteiden ja trombien aikaa. Key West lukeutuu yhdeksi Yhdysvaltojen aurinkoisimmista kaupungeista.lähde?
Key Westiin osui voimakas Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla luokkaa neljä edustanut hurrikaani Irma 10. syyskuuta vuonna 2017. Hurrikaani aiheutti kaupungissa tulvia ja katkaisi sähkön- ja vedenjakelun useaksi päiväksi. Aiempia suuria hurrikaaneja olivat hurrikaani Wilma 24. päivä lokakuuta 2005 ja hurrikaani Georges syyskuussa 1998.lähde?
Väestö

Vuonna 2000 76,66% väestöstä puhui englantia virallisena kielenä, espanjaa 17,32%, 1,06% puhui italiaa, 1,02% puhui ranskaa ja saksaa äidinkielenään puhui 0,94% väestöstä. Muuta kieltä kuin englantia puhui yhteensä 25,33% väestöstä.
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1840: 688 | 1850: 2 367 | 1860: 2 832 | 1870: 5 016 |
| 1880: 9 890 | 1890: 18 080 | 1900: 17 114 | 1910: 19 945 |
| 1920: 18 749 | 1930: 12 831 | 1940: 12 927 | 1950: 26 433 |
| 1960: 33 956 | 1970: 29 312 | 1980: 24 292 | 1990: 24 832 |
| 2000: 25 478 | 2006: 23 262 |   |   |
(Lähde: U.S. Census Bureau)
Liikenne

Key West liitettiin rautatiellä mantereeseen 1912 ja 1938 rautatie muutettiin valtatieksi. Yhdysvaltain U.S. Route 1 -valtatie päättyy Key Westiin. Saaren suurin korkeus merenpinnasta on vain 4,9 metriä ja koko 5,4 × 3,2 kilometriä.
Tunnettuja asukkaita

Ernest Hemingway kirjailija joka asui saarella useita vuosia.
Tennessee Williams näytelmäkirjailija joka piti Key Westiä pääasiallisena asuinpaikkanaan vuodesta 1949 aina kuolemaansa 1983.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Key Westin kaupungin virallinen sivusto (englanniksi)
Matkaopas aiheesta Key West Wikivoyagessa (englanniksi)
Hemingwayn asunto Key Westissä
San Juanicon tehdasräjähdys

| San Juanicon tehdasräjähdys |
| --- | --- |

Päivämäärä:  19. marraskuuta 1984
Tapahtumapaikka:  Petróleos Mexicanosin kaasutehdas, San Juanico, Meksiko
Syy:  nestekaasun syttyminen
Kuolleita:  yli 500
San Juanicon räjähdys vuonna 1984 oli tehdasonnettomuus, joka sisälsi sarjan tulipaloja ja räjähdyksiä nestekaasun valmistukseen käytetyllä tehtaalla San Juanicon kylässä Meksikossa. Se tapahtui 19. marraskuuta 1984. Laitos oli osa Méxicon suurkaupunkialuetta ja se tuhoutui täysin. 500–600 uhria kuoli ja 5 000–7 000 sai vakavia palovammoja.
Onnettomuus on yksi tappavimmista teollisuuskatastrofeista koko maailmanhistoriassa.
Aiheesta muualla

YouTube-video
Estádio José Alvalade

| Estádio Alvalade XXI |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Lissabon, Portugali
Avattu:  6. elokuuta 2003
Omistaja:  Sporting CP
Hoitaja:  Sporting CP
Kenttä:  luonnonnurmi
Kustannukset:  € 89 milj.
Arkkitehti:  Tomás Taveira
Käyttäjät
 Sporting CP 
Katsojakapasiteetti
 50 095 
Kentän mitat
 105 x 68 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Estádio José Alvalade eli José Alvalade -stadion on Lissabonissa Portugalissa sijaitseva jalkapallostadion. Se on portugalilaisen Sporting CP kotistadion. Stadionin kapasiteetti on 50 095 ihmistä. Stadion avattiin virallisesti 6. elokuuta 2003, kun Sporting CP kohtasi Manchester Unitedin. Stadionilla pelattiin vuonna 2005 UEFA Cupin loppuottelu. Finaalissa pelasivat Sporting ja TsSKA Moskova, ottelu päättyi TsSKAn voittoon 3-1. Stadionin alapuolella on sen oma pysäköintihalli. Katsomoiden penkit stadionilla ovat värjätty eri väreille, josta syntyy illuusio, että stadionilla näyttäisi olevan aina katsojia.
Stadion isännoi viittä ottelua vuoden 2004 jalkapallon EM-kilpailuissa. Yksi niistä oli välieräottelu Portugali–Hollanti, joka päättyi Portugalin voittoon 2-1.
Matias Artima

Matias Artima on suomalainen lapsinäyttelijä.
Artima näyttelee pääosaa Ylen nuortensarjassa ÄIJÄ. Hän on syntynyt vuonna 2010.
| Vuosi | Tuotanto | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 2022 | Etsivätoimisto Henkka & Kivimutka | Avustaja |
| 2025 | ÄIJÄ | Rasmus |