stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Albersin projektio

Albersin projektiossa alueiden pinta-alat ovat oikeassa suhteessa, mutta niiden muodot vääristyvät.
Albersin projektion mukainen maailman­kartta, standardi­leveys­piireinä 20°N ja 50°N.
Albersin projektio eli Albersin oikeapintainen kartioprojektio on Heinrich C. Albersin 
vuonna 1805 keksimä karttaprojektio. Se kuuluu kartio­projektioiden ryhmään, ja siinä käytetään kahta standardileveyspiiriä. Se on oikea­pintainen eli siinä eri alueiden pinta-alat ovat oikeassa suhteessa, mutta kartan mittakaava ei kaikkialla ole sama joka suuntaan eivätkä alueet näy oikean muotoisina. Standardi­leveys­piirien välisellä alueella nämä vääristymät ovat kuitenkin vähäisiä.
Albersin projektio on yksi Brittiläisen Kolumbian kartoissa käytettävistä projektioista
 ja ainoa Yukonin territorion virallisissa kartoissa käytetty. Sitä käyttävät myös Yhdysvaltain geologian tutkimuskeskus (USGS)  ja Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto (USCB).
Koordinaatit

Seuraavassa käytetään kartan keskiosan kautta kulkevalle, kartassa pysty­suorana näkyvälle pituus­piirille
(referenssi­pituus­piirille) merkintää λ0, referenssi­leveys­piirille merkintää φ0 sekä standardi­leveys­piireille merkintöjä φ1 ja φ2. Tällöin maanpinnan piste, jonka maan­tieteellinen leveys on  \phi  ja pituus  \lambda , kuvautuu tasolle pisteeseen, jonka karteesiset koordinaatit (x, y) ovat:
missä
Erikoistapauksia

Jos pohjois- tai etelänapa on toisena standardi­leveys­piirinä, sanotaan projektiota Lambertin oikea­pintaiseksi kartio­projektioksi. Siinä napa näkyy pisteenä, kun se Albersin projektiossa yleensä näkyy ympyrän­kaarena. Eräänlaisina Albersin projektion raja­tapauksina voidaan pitää myös Lambertin oikea­pintaisen taso­projektion sitä erikoistapauksta, jossa projektion keskus on navalla, sekä Lambertin oikea­pintaista lieriö­projektiota; näistä edellinen saadaan valitsemalla napa ja jälkimmäinen valitsemalla päiväntasaaja ainoaksi standardi­leveys­piiriksi. Näissä tapauksissa on kuitenkin edellä esitettyjä kaavoja muutettava.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Albers projection
Käännös suomeksi
Jugoslavian jalkapallomaajoukkue

Jugoslavian jalkapallomaajoukkue edusti Jugoslaviaa kansainvälisissä jalkapalloturnauksissa maan olemassaolon ajan.
Historiansa aikana joukkue selvisi kahdeksan kertaa maailmanmestaruuskilpailuihin ja neljä kertaa Euroopan-mestaruuskilpailuihin. MM-tasolla sen parhaaksi sijoitukseksi jäi neljäs sija vuosien 1930 ja 1962 kilpailuista. EM-kilpailuissa joukkue pääsi kahdesti loppuotteluun (1960, 1968), mutta ei kummallakaan kertaa yltänyt mestaruuteen.
Lontoon olympialaisissa 1948 Jugoslavia voitti olympiahopeaa.
Menestys arvokilpailuissa > Maailmanmestaruuskilpailut

1930 – Neljäs
1934 – Ei selviytynyt karsinnoista
1938 – Ei selviytynyt karsinnoista
1950 – 1. kierros
1954 – Puolivälierät
1958 – Puolivälierät
1962 – Neljäs
1966 – Ei selviytynyt karsinnoista
1970 – Ei selviytynyt karsinnoista
1974 – 2. kierros
1978 – Ei selviytynyt karsinnoista
1982 – 1. kierros
1986 – Ei selviytynyt karsinnoista
1990 – Puolivälierät
1994–2006 – Kilpaili Jugoslavian liittotasavallan ja Serbia ja Montegron nimellä. Vuodesta 2006 lähtien Serbia ja Montenegro erillisinä joukkueinaan.
Menestys arvokilpailuissa > Euroopan-mestaruuskilpailut

1960 – Hopeaa
1964 – Ei selviytynyt karsinnoista
1968 – Hopeaa
1972 – Ei selviytynyt karsinnoista
1976 – Neljäs
1980 – Ei selviytynyt karsinnoista
1984 – 1. kierros
1988 – Ei selviytynyt karsinnoista
1992 – Selviytyi karsinnoista, mutta hylättiin Jugoslavian sodasta seuranneiden kansainvälisten sanktioiden takia. Jugoslavian tilalle kisoihin kutsuttiin Tanska, joka voitti Euroopan-mestaruuden.
1996–2004 – Kilpaili Jugoslavian liittotasavallan ja Serbia ja Montegron nimellä. Vuodesta 2006 lähtien Serbia ja Montenegro erillisinä joukkueinaan.
Pelaajia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Mirsad Baljić  Mehmed Baždarević  Miroslav "Meho" Brozović  Josip Bukal  Mirsad Fazlagić  Džemal Hadžiabdić  Faruk Hadžibegić  Vahid Halilhodžić  Davor Jozić  Josip Katalinski  Enver Marić  Muhamed Mujić  Vahidin Musemić  Ivica Osim  Dušan Bajević  Haris Škoro  Blaž Slišković  Safet Sušić  Franjo Vladić  Vladimir Beara  Bruno Belin  Rudolf Belin  Stjepan Bobek  Ivan Buljan  Zlatko Čajkovski  Tomislav Crnković  Ivan Gajer  Franjo Glazer  Ivan Gudelj  Ivica Horvat  Tomislav Ivković  Dražan Jerković  |  Jurica Jerković  Mirko Kokotović  Gustav Lehner  Vlatko Marković  Anđelko Marušić  Frane Matošić  Jozo Matošić  Marko Mlinarić  Dražen Mužinić  Željko Perušić  Luka Peruzović  Danijel Premerl  Robert Prosinečki  Petar Radaković  Josip Skoblar  Franjo Šoštarić  Ivica Šurjak  Zlatko Vujović  Bernard Vukas  Zoran Vulić  Velimir Zajec  Slaven Zambata  Ante Žanetić  Branko Zebec  Aleksandar Živković  Darko Pančev  Vujadin Stanojković  Dragoljub Brnović  Ljubomir Radanović  Dejan Savićević  Predrag Mijatović  Jovan Aćimović  |  Milorad Arsenijević  Aleksandar Atanacković  Nenad Bjeković  Vladislav Bogićević  Vujadin Boškov  Zvezdan Čebinac  Ivan Ćurković  Predrag Đajić  Milan Damjanović  Dragan Džajić  Vladimir Durković  Milan Galić  Svetislav Glišović  Dragan Holcer  Bernard Hügl  Milutin Ivković  Živorad Jevtić  Miodrag Jovanović  Fahrudin Jusufi  Bora Kostić  Zlatko Krmpotić  Dobrosav Krstić  Vojin Lazarević  Blagoje Marjanović  Vojislav Melić  Jovan Miladinović  Miloš Milutinović  Rajko Mitić  Tihomir Ognjanov  Dragan Pantelić  Blagoje Paunović  |  Miroslav Pavlović  Ilija Pantelić  Aleksandar Petaković  Ilija Petković  Ognjen Petrović  Vladimir Petrović  Vladica Popović  Zdravko Rajkov  Spasoje Samardžić  Slobodan Santrač  Dragoslav Šekularac  Branislav Sekulić  Miloš Šestić  Milutin Šoškić  Ljubiša Spajić  Jovan Spasić  Predrag Spasić  Branko Stanković  Dragoslav Stepanović  Dragan Stojković  Nenad Stojković  Silvester Takač  Aleksandar Tirnanić  Velibor Vasović  Todor Veselinović  Đorđe Vujadinović  Dobrivoje Zečević  Srečko Katanec  Maksimilijan Mihalčič  Branko Oblak  Danilo Popivoda  |
Jylkynkivi

Jylkynkivi eli kumistuskivi on suomalainen historiallinen ja esihistoriallinen äänimerkinantolaite, joita on säilynyt kiinteinä muinaisjäännöksinä. Jylkynkivi on suuri kivilaatta, jonka alla on pienempi kivi. Jylkynkiveä on helppo keikuttaa pienemmän kiven varassa, jolloin kuuluu voimakas ääni, "jylkytys". Jylkynkiviä tiedetään käytetyn vielä isonvihan aikana. Joissain tapauksissa jylkynkiviä oli rakennettu ketjuksi, jolla viesti saatiin nopeasti matkojenkin päähän. Jylkynkiviä tunnetaan ainakin Pielaveden Paljakanmäessä, Keuruun Ampialassa ja Heinäveden Lepikkomäessä.
Kang Kek Ieu

Kang Kek Ieu, sissinimeltään "Duch", johti Tuol Slengin kidutuskeskusta.
Kang Kek Ieu (khmeriksi កាំង ហ្គេកអ៊ាវ), sissinimeltään ”Duch”, (17. marraskuuta 1942 – 2. syyskuuta 2020 Phnom Penh, Kambodža) kuului punaisten khmerien johtajiin puolueen hallitessa Kambodžaa 1975–1979. Hän komensi pahamaineista Tuol Slengin kidutuskeskusta (S-21) Phnom Penhissä, jossa kuulusteltiin tai surmattiin arviolta 17 000 vankia.
Kang Kek Ieu oli koulutukseltaan matematiikanopettaja. Pol Potin hallinnon kumoamisen jälkeen hän palasi siviiliammattiinsa ja katosi julkisuudesta. Hänen epäiltiin jo kuolleen, kunnes irlantilainen valokuvaaja-lehtimies Nic Dunlop löysi kristinuskoon kääntyneen entisen vankilanjohtajan 1999.
Kang oli entisistä punakhmerijohtajista ensimmäinen, joka vangittiin ja asetettiin Yhdistyneiden kansakuntien tukeman Kambodžan erityistuomioistuimen eteen rikoksista ihmisyyttä vastaan.
Oikeudenkäynti Kangia vastaan alkoi Phnom Phenissä 17. helmikuuta 2009. Heinäkuussa 2010 Duch tuomittiin 35 vuoden vapausrangaistukseen, josta hänelle määrättiin kärsittäväksi 19 vuotta, koska tutkintavankeuden lisäksi jäljelläolevasta vankeusrangaistuksesta vähennettiin viisi vuotta laittoman pidätyksen vuoksi. Syyttäjät olivat vaatineet 40 vuoden rangaistusta. Helmikuussa 2012 Duch tuomittiin vetoomustuomioistuimessa elinkautiseen vankeuteen rikoksista ihmisyyttä vastaan.
Kang kuoli syyskuussa 2020 phnompenhiläisessä sairaalassa, mihin hänet oli siirretty vankilasta hengitysvaikeuksien takia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kang Kek Ieu Wikimedia Commonsissa
1874

| --- | --- |
Vuosisadat: 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku
Vuosikymmenet: 1790-luku · 1800-luku · 1810-luku · 1820-luku · 1830-luku · 1840-luku 1850-luku · 1860-luku · 1870-luku · 1880-luku · 1890-luku · 1900-luku
Vuodet: 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809 1810 · 1811 · 1812 · 1813 · 1814 · 1815 · 1816 · 1817 · 1818 · 1819 1820 · 1821 · 1822 · 1823 · 1824 · 1825 · 1826 · 1827 · 1828 · 1829 1830 · 1831 · 1832 · 1833 · 1834 · 1835 · 1836 · 1837 · 1838 · 1839 1840 · 1841 · 1842 · 1843 · 1844 · 1845 · 1846 · 1847 · 1848 · 1849 1850 · 1851 · 1852 · 1853 · 1854 · 1855 · 1856 · 1857 · 1858 · 1859 1860 · 1861 · 1862 · 1863 · 1864 · 1865 · 1866 · 1867 · 1868 · 1869 1870 · 1871 · 1872 · 1873 · 1874 · 1875 · 1876 · 1877 · 1878 · 1879 1880 · 1881 · 1882 · 1883 · 1884 · 1885 · 1886 · 1887 · 1888 · 1889 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909
Tapahtumia

28. helmikuuta – Tichbornen tapaus päättyi Britanniassa. Oikeus totesi valheellisiksi Arthur Ortonin väitteet, joiden mukaan hän olisi kuolleeksi uskottu baronetti Roger Tichborne. Orton tuomittiin kahteen peräkkäiseen seitsemän vuoden vankeuteen.
12. maaliskuuta – Suomalainen ooppera aloitti toimintansa Helsingissä esittämällä Giuseppe Verdin Trubaduuri-oopperan.
26. syyskuuta – Kansanvalistusseura perustettiin.
9. joulukuuta – Venuksen ylikulku.
Impressionismin ensimmäinen näyttely järjestettiin Pariisissa.
Felix du Temple nousi ilmaan höyrylentokoneen avulla.
Venäjällä astui voimaan yleinen asevelvollisuus.
Annamin keisari Tự Đức pakotettiin alistamaan ulkopolitiikkansa Ranskan valvontaan. Ranska tarjosi vastapalvelukseksi laivastoapua merirosvojärjestö 'Mustia lippuja' vastaan.
Iso-Britannia otti haltuunsa Fidžisaaret.
Hangon kaupunki perustettiin.
Lapinlahden kunta perustettiin.
Aston Villa -jalkapalloseura perustettiin.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Frank Knoz, yhdysvaltalainen toimittaja ja republikaanipoliitikko (k. 1944)
1. tammikuuta – Gustave Whitehead, saksalainen ilmailun uranuurtaja (k. 1927)
3. tammikuuta – Woldemar Stjerncreutz, suomalainen kenraalimajuri (k. 1947)
5. tammikuuta – Joseph Erlanger, vuoden 1944 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen neurotieteilijä (k. 1965)
16. tammikuuta – Herman Gesellius, suomalainen arkkitehti (k. 1916)
19. tammikuuta – Klas Moring, suomalainen talousoikeuden professori (k. 1928)
25. tammikuuta – William Somerset Maugham, englantilainen kirjailija (k. 1965)
29. tammikuuta – John D. Rockefeller, Jr., yhdysvaltalainen liikemies (k. 1960)
1. helmikuuta – Hugo von Hofmannsthal, itävaltalainen kirjailija (k. 1929)
3. helmikuuta – Gertrude Stein, yhdysvaltalainen kirjailija (k. 1946)
7. helmikuuta – Richard Ruhanen (”Riku Rantanen”), suomalainen nuortenkirjailija (k. 1954)
8. helmikuuta – Almar Fabritius, suomalainen jääkärikapteeni ja pikakirjoittaja (k. 1953)
9. helmikuuta – Amy Lowell, yhdysvaltalainen runoilija (k. 1925)
11. helmikuuta – Elsa Beskow, ruotsalainen lastenkirjailija, taidemaalari ja kuvittaja (k. 1953)
15. helmikuuta – Ernest Shackleton, brittiläinen tutkimusmatkailija (k. 1922)
17. helmikuuta – Birger Federley, suomalainen arkkitehti (k. 1935)
17. helmikuuta – Thomas J. Watson, yhdysvaltalainen toimitusjohtaja, IBM:n hallituksen puheenjohtaja (k. 1956)
23. helmikuuta – Konstantin Päts, virolainen poliitikko ja itsenäisyysmies, Viron presidentti 1938–1940 (k. 1956)
26. helmikuuta – Matti Paavilainen, suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja (k. 1957)
2. maaliskuuta – Torsten Aminoff, suomalainen everstiluutnantti (k. 1946)
2. maaliskuuta – Carl Schlechter, itävaltalainen shakinpelaaja (k. 1918)
5. maaliskuuta – Enok Rytkönen, suomalainen kirjakauppias, valokuvaaja ja kuvakirjojen tekijä (k. 1960)
8. maaliskuuta – Gabriel Scott, norjalainen kirjailija (k. 1958)
10. maaliskuuta – Karl Lindahl, ruotsalais-suomalainen arkkitehti (k. 1930)
13. maaliskuuta – Ellery Clark, yhdysvaltalainen yleisurheilija (k. 1949)
21. maaliskuuta – Alfred Tysoe, brittiläinen yleisurheilija ja olympiavoittaja (k. 1901)
23. maaliskuuta – Grantley Goulding, brittiläinen yleisurheilija ja ensimmäisten olympialaisten osallistuja (k. 1944)
24. maaliskuuta – Harry Houdini, unkarilais-yhdysvaltalainen taikuri ja kahlekuningas (k. 1926)
24. maaliskuuta – Luigi Einaudi, italialainen poliitikko (k. 1961)
25. maaliskuuta – Sunjong, Korean keisari 1907–1910 (k. 1926)
26. maaliskuuta – Robert Frost, yhdysvaltalainen runoilija ja Pulitzer-palkinnon saaja (k. 1963)
27. maaliskuuta – Iivari Kainulainen, suomalainen laulaja ja näyttelijä (k. 1945)
29. maaliskuuta – Grace Coolidge, Yhdysvaltain presidentti Calvin Coolidgen puoliso (k. 1957)
30. maaliskuuta – Josiah McCracken, yhdysvaltalainen yleisurheilija (k. 1962)
31. maaliskuuta – Santeri Pohjanpalo, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 1939)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Osmo Lajula, suomalainen toimittaja ja kirjailija (k. 1935)
4. huhtikuuta – Albert Johannes Hämäläinen, Juudas Puustinen, suomalainen kirjailija (k. 1934)
6. huhtikuuta – Hanna Suomalainen, suomalainen taidemaalari (k. 1948)
8. huhtikuuta – Manuel Díaz, kuubalainen miekkailija ja olympiavoittaja (k. 1929)
12. huhtikuuta – Otto Elfving, suomalainen SDP:n kansanedustaja (k. 1944)
15. huhtikuuta – Johannes Stark, vuoden 1919 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (k. 1957)
19. huhtikuuta – Ernst Rüdin, sveitsiläinen lääkäri, psykiatri ja eugenikko (k. 1952)
25. huhtikuuta – Guglielmo Marconi, vuoden 1909 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut italialainen fyysikko ja radion keksijä (k. 1937)
26. huhtikuuta – Inessa Armand, ranskalainen boševikki (k. 1920)
28. huhtikuuta – Juho Kananen, suomalainen SDP:n kansanedustaja (k. 1955)
28. huhtikuuta – Karl Kraus, itävaltalainen kirjailija (k. 1936)
3. toukokuuta – Vagn Walfrid Ekman, ruotsalainen teoreettinen fyysikko ja oseanografi (k. 1954)
4. toukokuuta – Anton Hasti, suomalainen näytelmäkirjailija (k. 1918)
7. toukokuuta – Ilmari Kianto, suomalainen kirjailija (k. 1970)
9. toukokuuta – Howard Carter, brittiläinen arkeologi ja egyptologi (k. 1939)
12. toukokuuta – Artturi Kannisto, suomalainen kielitieteilijä (k. 1943)
17. toukokuuta – George Sheldon, yhdysvaltalainen uimahyppääjä ja olympiavoittaja (k. 1907)
24. toukokuuta – Paavo Ahlman, suomalainen näyttelijä (k. 1911)
26. toukokuuta – Henri Farman, ranskalainen lentäjä ja lentokonesuunnittelija (k. 1958)
27. toukokuuta – Östen Elfving, suomalainen maatalousasiantuntija ja poliitikko (k. 1936)
29. toukokuuta – Gilbert Keith Chesterton, englantilainen kirjailija (k. 1936)
30. toukokuuta – Ernest Duchesne, ranskalainen lääkäri ja tutkija (k. 1912)
18. kesäkuuta – George Tupou II, Tongan kuningas 1893–1918 (k. 1918)
5. kesäkuuta – G. W. Nyberg, suomalainen rakennusmestari (k. 1938)
9. kesäkuuta – Lewis Sheldon, yhdysvaltalainen yleisurheilija (k. 1960)
20. kesäkuuta – Kaarlo Salovaara, suomalainen lääninrovasti ja IKL:n kansanedustaja (k. 1956)
22. kesäkuuta – Viggo Jensen, tanskalainen painonnostaja, ampuja, yleisurheilija, Tanskan ensimmäinen olympiavoittaja (k. 1930)
25. kesäkuuta – Taavi Tainio, suomalainen toimittaja ja poliitikko (k. 1929)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

2. heinäkuuta – Henry Houry, ranskalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja (k. 1972)
6. heinäkuuta – Antti Junes, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 1963)
10. heinäkuuta – Heikki Soisalo, suomalainen näytelmäkirjailija (k. 1960)
14. heinäkuuta – Abbas II, Egyptin viimeinen kediivi, hallitsi 1892–1914 (k. 1944)
14. heinäkuuta – Torleiv Hannaas, norjalainen filologi (k. 1929)
18. heinäkuuta – Cathal Brugha, irlantilainen sotilas, poliitikko ja pääministeri (k. 1922)
3. elokuuta – Hanna Parviainen, suomalainen kauppaneuvos (k. 1938)
5. elokuuta – Valter Thomé, suomalainen arkkitehti (k. 1918)
9. elokuuta – Reynaldo Hahn, ranskalainen säveltäjä (k. 1947)
10. elokuuta – Herbert Hoover, Yhdysvaltain presidentti 1929–1933 (k. 1964)
10. elokuuta – Antanas Smetona, Liettuan ensimmäinen presidentti (k. 1944)
11. elokuuta – Jalmari Finne, suomalainen kirjailija, suomentaja, teatterinjohtaja ja historioitsija (k. 1938)
13. elokuuta – Alma Berglund, suomalainen näyttelijä (k. 1947)
15. elokuuta – Dan Bain, kanadalainen jääkiekkoilija (k. 1962)
21. elokuuta – Gustav Holst, brittiläinen säveltäjä (k. 1934)
22. elokuuta – Max Scheler, saksalainen filosofi ja sosiologi (k. 1928)
23. elokuuta – Ilo Waara, suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija (k. 1942)
27. elokuuta – Carl Bosch, vuoden 1931 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti ja insinööri (k. 1940)
30. elokuuta – Harald Herlin, suomalainen insinööri ja teollisuusmies (k. 1941)
31. elokuuta – Edward Thorndike, yhdysvaltalainen kasvatustieteilijä (k. 1949)
5. syyskuuta – Fred Hackman, suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos (k. 1925)
6. syyskuuta – Walter Edmond Clyde Todd, yhdysvaltalainen lintutieteilijä (k. 1969)
11. syyskuuta – Hilja Haahti, suomalainen kirjailija ja kääntäjä (k. 1966)
13. syyskuuta – Arnold Schönberg, itävaltalainen säveltäjä (k. 1951)
14. syyskuuta – Anna Toivari, suomalainen SDP:n kansanedustaja (k. 1947)
18. syyskuuta – Oskari Mantere, suomalainen pedagogi ja koulutuspoliitikko (s. 1942)
23. syyskuuta – August Raatikainen, suomalainen maalaisliittolainen poliitikko (k. 1937)
26. syyskuuta – Lewis Hine, yhdysvaltalainen sosiologi ja valokuvaaja (k. 1940)
27. syyskuuta – Paavo Virkkunen, suomalainen pappi, kokoomuslainen poliitikko ja ministeri (k. 1959)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Leonard Baumgartner, suomalainen vuorineuvos ja toimitusjohtaja (k. 1946)
1. lokakuuta – Hans Fahrni, sveitsiläinen shakinpelaaja (k. 1939)
7. lokakuuta – Hugo Suolahti, suomalainen poliitikko, filologi ja yliopiston rehtori (k. 1944)
9. lokakuuta – Nicholas Roerich, venäläinen maalari ja kirjailija (k. 1947)
13. lokakuuta – Reginald Johnston, skotlantilainen akateemikko, diplomaatti ja pedagogi (k. 1938)
20. lokakuuta – Charles Ives, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 1954)
23. lokakuuta – Robert Dinesen, tanskalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (k. 1972)
24. lokakuuta – Josep Irla, espanjalainen poliitikko (k. 1958)
6. marraskuuta – Kusti Laurela, suomalainen kunnallisneuvos ja Hämeenlinnan kaupunginjohtaja (k. 1942)
8. marraskuuta – Bruno Nylander, suomenruotsalainen runoilija (k. 1936)
13. marraskuuta – Marguerite Long, ranskalainen pianisti (k. 1966)
15. marraskuuta – August Krogh, vuoden 1920 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut tanskalainen fysiologi ja eläintieteilijä (k. 1949)
16. marraskuuta – Aleksandr Koltšak, venäläinen amiraali ja arktisten alueiden tutkija (k. 1920)
23. marraskuuta – Albert Capellani, ranskalainen elokuvaohjaaja (k. 1931)
27. marraskuuta – Chaim Weizmann, Israelin ensimmäinen presidentti (k. 1952)
28. marraskuuta – Armas Lindgren, suomalainen arkkitehti ja professori (k. 1929)
29. marraskuuta – António Caetano de Abreu Freire Egas Moniz, vuoden 1949 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut portugalilainen neurologi (k. 1955)
30. marraskuuta – Winston Churchill, vuoden 1953 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut brittiläinen poliitikko ja pääministeri (k. 1965)
30. marraskuuta – Friedrich Hasenöhrl, itävaltalainen fyysikko (k. 1915)
30. marraskuuta – Lucy Maud Montgomery, kanadalainen kirjailija (k. 1942)
5. joulukuuta – Nikolai Burenin, venäläinen vallankumouksellinen, kirjailija ja pianisti (k. 1962)
9. joulukuuta – Hans von Seisser, saksalainen eversti ja Baijerin poliisijohtaja (k. 1973)
12. joulukuuta – Volter Kilpi, suomalainen kirjailija (Alastalon salissa) (k. 1939)
15. joulukuuta – Aksel Törnudd, suomalainen musiikinopettaja ja säveltäjä (k. 1923)
17. joulukuuta – William Lyon Mackenzie King, kanadalainen poliitikko ja pääministeri (k. 1950)
26. joulukuuta – Yrjö Loimaranta, suomalainen piispa ja ministeri (k. 1942)
31. joulukuuta – Lilli Porthan, suomalainen satukirjailija (k. 1967)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

13. tammikuuta – Victor Baltard, ranskalainen arkkitehti (s. 1805
14. tammikuuta – Philipp Reis, saksalainen opettaja ja tiedemies, puhelimen varhainen kehittäjä (s. 1834)
17. tammikuuta – Chang ja Eng Bunker, siamilaiset kaksoset (s. 1811)
18. tammikuuta – Friedrich Wilhelm Rembert von Berg, venäläinen kenraalisotamarsalkka (s. 1790)
19. tammikuuta – August Heinrich Hoffmann von Fallersleben, runoilija, Saksan kansallislaulun sanoittaja (s. 1798)
20. tammikuuta – Petter Herman Rosenberg, suomalainen virkamies ja kamarineuvos (s. 1798)
26. tammikuuta – Félix Édouard Guérin-Méneville, ranskalainen hyönteis- ja lintutieteilijä (s. 1799)
5. helmikuuta – Pablo de la Guerra, yhdysvaltalainen poliitikko, Kalifornian varakuvernööri (s. 1819)
5. helmikuuta – Gustaf Vilhelm Malmström, suomalainen pappi ja opettaja (s. 1818)
8. helmikuuta – David Strauss, saksalainen teologi ja kirjailija (s. 1808)
12. helmikuuta – Francis Pettit Smith, englantilainen keksijä (s. 1808)
13. helmikuuta – Johann Friedrich Franz Burgmüller, saksalainen säveltäjä (s. 1806)
17. helmikuuta – Adolphe Quételet, belgialainen matemaatikko, tilastotieteilijä ja astronomi (s. 1796)
3. maaliskuuta – David Cowie, skotlantilais-suomalainen insinööri (s. 1802)
8. maaliskuuta – Millard Fillmore, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1800)
11. maaliskuuta – Charles Sumner, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1811)
18. maaliskuuta – Reinhold Ferdinand Sahlberg, suomalainen luonnontutkija, museomies, lääkäri ja tilanomistaja (s. 1811)
20. maaliskuuta – Hans Christian Lumbye, tanskalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1810)
27. maaliskuuta – Alexander Keiller, brittiläis-ruotsalainen teollisuus- ja liikemies (s. 1804)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

10. huhtikuuta – Heinrich von Kittlitz, saksalainen lintutieteilijä, luonnontutkija ja taiteilija (s. 1799)
12. huhtikuuta – Aukusti Korhonen, suomalainen näyttelijä ja kirjailija (s. 1848)
14. huhtikuuta – Anders Olivier Saelan, Helsingin teknillisen reaalikoulun johtaja (s. 1818)
27. huhtikuuta – Carlos Manuel de Céspedes, kuubalainen plantaasinomistaja ja itsenäisyysliikkeen johtaja (s. 1819)
7. toukokuuta – Johan Jakob Nordström, suomalaissyntyinen Ruotsissa toiminut juristi, professori ja poliitikko (s. 1801)
13. toukokuuta – Peter Vogelius Deinboll, norjalainen pappi, poliitikko ja kasvi- sekä hyönteistieteilijä (s. 1783)
16. toukokuuta – Magnus Erik Alopaeus, suomalainen lääninrovasti ja valtiopäivämies (s. 1806)
23. toukokuuta – Ivar Ulrik Wallenius, suomalainen orientalisti (k. 1793)
1. kesäkuuta – Karl Emanuel Jansson, suomalainen taidemaalari (s. 1846)
10. kesäkuuta – Eugen von Knorring, suomalainen juristi ja virkamies (s. 1812)
16. kesäkuuta – Edward Dickinson, yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies (s. 1803)
19. kesäkuuta – Ferdinand Stoliczka, itävaltalainen paleontologi, geologi ja eläintieteilijä (s. 1838)
20. kesäkuuta – Edmund von Berg, saksalainen vapaaherra ja ylimetsäneuvos (s. 1800)
21. kesäkuuta – Erik Julin, suomalainen apteekkari, kauppaneuvos ja elinkeinoelämän vaikuttaja (s. 1796)
21. kesäkuuta – Anders Jonas Ångström, ruotsalainen astronomi ja fyysikko (s. 1814)
22. kesäkuuta – Howard Staunton, brittiläinen shakinpelaaja, toimittaja ja Shakespeare-tutkija (s. 1810)
29. kesäkuuta – Louis Kleineh, saksalais-suomalainen ravintoloitsija ja hotellinpitäjä (s. 1808)