stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Eva Wrede
Hevoskasvatus

Rabbelugnin siittolatoiminta sai alkunsa, kun Wredet ostivat vuonna 1912 Wappu-nimisen tamman, jonka isä oli arabialainen täysiverinen ja emä suomenhevosristeytys. Tuohon aikaanhan Suomessa vasta aloiteltiin lämminverikasvatusta, joten tällaiset sekarotuiset hevoset olivat verrattain yleisiä ja niitä käytettiin siitokseen. Wapun sukulinja vaikuttaa edelleen suomalaisissa lämminveriratsuissa.
Jo siittolatoiminnan alkuaikoina Wrede hankki ulkomailta (lähinnä Ruotsista) myös puhdasrotuisia arabialaisia ja englantilaisia täysiverisiä, muun muassa oriit Orkus xx ja Sandow xx, jotka oli hyväksytty Englannin täysverisiitoskirjaan. Wrede oli aktiivisesti mukana lämminverisiitoksen edistämisessä, ja hän toimi muun muassa Hevosjalostusliitto lämminverisiitosta varten ry:n hallituksessa ja hänet on valittu Ratsujalostusliitto ry:n kunniapuheenjohtajaksi. Vuonna 1978 Wrede sai Ruotsin kuninkaan Kaarle XVI Kustaan kädestä tunnustuspalkinnon lämminveristen hevosten kasvattajana. Samanlaisen palkinnon sai vain kaksi muuta henkilöä, joista toinen oli ruotsalainen ja toinen tanskalainen.
Hevostenhankintamatkoillaan Ruotsissa Wrede tutustui myös russponeihin, ja hän osti vuonna 1956 kolme ponia. Nämä olivat ensimmäiset kyseisen rodun edustajat Suomessa. Russien rotuyhdistyksen  perustava kokous pidettiin Wreden koollekutsumana Rabbelugnin kartanossa 1975.
Hevosten ja ponien lisäksi Wrede kasvatti myös dobermanneja ja tiibetinterrierejä. Tiibetinterrierien kuten russ-ponienkin kasvattajana Wrede oli ensimmäinen Suomessa .
Verenkierto

Ihmisen verisuonisto
Verenkierto on järjestelmä, jolla elimistön soluille kuljetetaan verisuonten avulla ravintoa ja happea, sekä solujen tuottamia kuona-aineita ja hiilidioksidia kuljetetaan maksaan ja keuhkoihin käsiteltäväksi ja poistettavaksi elimistöstä. Lisäksi verenkierto tasoittaa elimistön eri osien lämpötila- ja happamuuseroja kuljettamalla lämpöenergiaa ja vety-ioneja. Myös hormonit ja elimistön puolustussolut leviävät verenkierron avulla paikasta toiseen.
Verisuonisto

Verisuonet jakautuvat kolmeen eri päätyyppiin: valtimoihin, laskimoihin ja hiussuoniin. Nämä muodostavat ihmisillä ja muilla selkärankaisilla täysin suljetun järjestelmän, jonka sisällä veri kiertää. Sydänlihaksen supistuminen kohottaa sydämessä olevaa painetta niin paljon, että veri virtaa verisuoniin.
Verenpaineella tarkoitetaan tavallisesti sydämestä verta poispäin vievien ison verenkierron suurten valtimoiden sisällä vallitsevaa painetta. Sen mittayksikkönä on perinteisesti elohopeamillimetri (mmHg). Suurten valtimoiden paine on suurimmillaan systolen aikana ja pienimmillään juuri ennen uutta systolea (diastolinen verenpaine). Pienen verenkierron verenpainearvot ovat huomattavasti matalampia. Keuhkovaltimorungon systolinen paine on 20–25 mmHg ja diastolinen noin 10 mmHg.
Iso ja pieni verenkierto

Pienessä verenkierrossa sydämen oikea kammio pumppaa hiilidioksidipitoisen veren keuhkoihin, jossa verisolut vaihtavat sisältämänsä hiilidioksidin happeen. Keuhkoista hapekas veri palaa keuhkolaskimoa pitkin sydämen vasempaan eteiseen.
Isossa verenkierrossa sydämen vasen kammio pumppaa hapekkaan veren aortan kautta elimistöön, jossa kierrettyään se palaa ylä- ja alaonttolaskimoita pitkin takaisin sydämen oikeaan eteiseen.
Valtimoissa veri etenee paineen vaikutuksesta. Laskimoissa pelkkä paine ei riitä, vaan niissä on myös läppiä, jotka estävät veren takaisin virtausta. Valtimoissa vastaavia läppiä tiedetään esiintyvän kirahvin kaulassa.
Sikiön verenkierto

Sikiökaudella lähes 90 % verenkierron minuuttitilavuudesta ohittaa pienen verenkierron. Ohitusteitä on kaksi: sydämen eteisten välinen soikea aukko sekä aortan ja keuhkovaltimorungon välinen valtimotiehyt. Soikea aukko sulkeutuu yleensä syntymän jälkeen verenpaineen vaikutuksesta nopeasti läpällä, joka on siinä valmiina. Valtimotiehyt sulkeutuu muutamien päivien tai viikkojen kuluttua syntymästä.
Verenkierron säätely

Verenkiertoa eri elimistön osissa tai elimissä voidaan säädellä joko humoraalisesti eli ainevälitteisesti tai neuraalisesti eli hermostollisesti. Verenkierron säätely häiriintyy ihmisen ikääntyessä. Ihon ja kehon ääreisosien verisuonet eivät enää supistu riittävän tehokkaasti, mikä johtaa kylmänsietokyvyn heikkenemiseen.
Verenkierron säätely > Verenkierron neuraalinen säätely

Verenkierron neuraalista eli hermostollista säätelyä ohjaa ydinjatkeen vasomotorinen keskus, joka saa tietoa verenkierron tilasta niin hermojen kuin kemiallistenkin aineiden avulla. Hermoja pitkin tulevat viestit ovat peräisin baro- tai tilavuusreseptoreilta. Baroreseptorit mittaavat painetta ja niitä on aortankaaren seinämässä ja karotispoukamassa. Tilavuusreseptorit puolestaan mittaavat veren tilavuutta ja ne sijaitsevat suurten verisuonten ja sydämen seinämissä. Vasomotorisesta keskuksesta lähtevät autonomisen hermoston hermosyitä sydämeen, jotka muodostavat sydänpunoksen suurten verisuonten lähtökohtaan sydämen tyveen. Lisäksi vasomotorisesta keskuksesta lähtee erillisiä sympaattisia hermoja valtimoiden seinämiin.
Verenkierron säätely > Verenkierron humoraalinen säätely

Verenkierron humoraalinen eli ainevälitteinen säätely perustuu muun muassa elimistön tai verisuoniston erittämiin aineisiin ja kuona-aineisiin. Verisuonia supistavia aineita ovat vasopressiini, adrenaliini, noradrenaliini, endoteelisolujen erittämät endoteliinit sekä verenvuodon yhteydessä tromboksaani ja serotoniini. Verisuonia laajentavia aineita ovat kaliumionit, tietyt hapot (esimerkiksi maitohappo), hiilidioksidi, histamiini ja typpioksidi. Myös hapen vähyys aiheuttaa verisuonten laajenemista.
Kirjallisuutta

Harvey, William: Verenkierrosta: Sydämen ja veren liikkeet.  ((Exercitatio anatomica de motu cordis et sanguinis in animalibus, 1628.) Latinan kielestä suomentanut Anto Leikola)  Helsinki:  Terra cognita, 2000.  ISBN 952-5202-43-7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Verenkierto Wikimedia Commonsissa
OpetusTV, biologia: Verenkiertoelimistö
Verenkierto
Veri  |  Sydän → Aortta → Valtimot → Hiussuonet → Laskimot → Onttolaskimot → Sydän → Keuhkovaltimorunko → Keuhkot → Keuhkolaskimo → Sydän
Hyvä Joulumieli -keräys

Valtakunnallinen Hyvä Joulumieli -keräys järjestetään vuosittain marras-joulukuussa ja siinä kerätään varoja Suomessa asuville vähävaraisille lapsiperheille. Keräyksen järjestävät Suomen Punainen Risti, Mannerheimin Lastensuojeluliitto ja YLE. Keräys on järjestetty vuodesta 1997.  Keräyksen ideoi YLE:n aamu-tv:n toimittaja Arto Nyberg. Lahjakorttia ei voi hakea, vaan Mannerheimin Lastensuojeluliiton ja Suomen Punaisen Ristin paikallisyhdistykset ja osastot etsivät apua tarvitsevat perheet yhdessä neuvoloiden, sosiaalitoimistojen sekä seurakuntien kanssa. Se on tarkoitettu ruuan ja ruokatarvikkeiden ostoon. Lahjakortti ei ole tarkoitetu tupakan tai alkoholin ostamiseen. Keräyksen yhteistyökumppaneina on toiminut S-ryhmän ruokakaupat, Lidl ja K-ruokakaupat. Keräyksen historian aikana Suomessa on jaettu yhteensä 358 500 ruokalahjakorttia. Vuonna 2022 jaettiin 21 000 perheelle 70 euron arvoinen ruokalahjakortti.
Vuosittain keräykselle asetetaan tavoite, jota tavoitellaan. Jos siihen ei päästä ja edelliseltä vuodelta ei ole ylijäämää, keräyksen järjestäjät kattavat kulut. Jos taas tavoite ylittyy, käytetään varat seuraavan vuoden Hyvä Joulumieli -lahjakortteihin.
Keski-Suomen keskussairaala

| Keski-Suomen keskussairaala |
| --- | --- |

Osoite:  Hoitajantie 1
Sijainti:  Kukkumäki, Jyväskylä
Koordinaatit:  62°13′46″N, 025°42′39″E
Rakennustyyppi:  sairaala
Valmistumisvuosi:  1954
Käyttäjä:  Keski-Suomen sairaanhoitopiiri
Korkeus:  36,25 m
Kerrosluku:  11
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keski-Suomen keskussairaala on Keski-Suomen sairaanhoitopiiriin entinen keskussairaala Jyväskylässä. Sairaala sijaitsee noin kahden kilometrin päässä keskustasta Kukkumäessä. Sairaalan on suunnitellut arkkitehtitoimisto Cedercreutz-Railo. Rakennus valmistui vuonna 1954, jolloin siellä oli 375 potilaspaikkaa ja runsaat 3000 työntekijää. Sairaala laajennettiin ja peruskorjattiin vuosina 1982–2002.
Keski-Suomen sairaanhoitopiiri käynnisti uuden sairaalan rakentamisen Keski-Suomen keskussairaalan länsipuolelle elokuussa 2016. Potilaat siirtyivät Keski-Suomen Sairaala Novaan 18.–19. tammikuuta 2021. Osa  keskussairaalan rakennuksista on suojeltuja, esimerkiksi 1954 rakennettu tornitalo.   Sairaala muutettua tiloihin jää 100 0000 rakennusneliömetriä käyttämättä.  Alueen kehittämiseksi on käynnistetty  Kukkulan kehittämishanke. Alueen kehittämiseen on arvioitu kuluvan noin kymmenen vuotta. Nyt voimassa oleva asemakaava ei mahdollista asumista alueella.  Jyväskylän kaupunki on laatimassa alueelle uutta asemakaavaa vuonna 2021.
Pörssiyhtiö Investors House Oyj, kiinteistösijoitusyhtiö Ovaro Kiinteistösijoitus Oyj ja kiinteistösijoitusyhtiö Royal House Oy ovat käyneet Keski-Suomen sairaanhoitopiirin kanssa neuvotteluja vanhan keskussairaala-alueen ostosta. Kauppaan kuuluu 85 000 neliötä sairaalakiinteistöjä. Kauppahinta on noin 46 miljoonaa euroa. Osa kiinteistöistä on tarkoitus purkaa ja osa kunnostaa uuteen käyttöön. Kaupassa on tarkoitus myydä myös Sisä-Suomen sairaala Äänekoskella.  Kiinteistökauppa solmittiin 11.10.2021 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin ja näiden kolmen yhtiön välillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keski-Suomen keskussairaala Wikimedia Commonsissa
Rakennustaito Sadan vuoden elinkaari alkaa perustuksista
| n k Perustiedot Wikidatassa: Keski-Suomen keskussairaala (Q11217618)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: sairaala, keskussairaala
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Jyväskylä
sijainti: Kukkumäki
koordinaatit: 62°13′46″N 25°42′39″E﻿ / ﻿62.2294°N 25.7108°E﻿ / 62.2294; 25.7108
Pekingin metro

| Pekingin metro |
| --- | --- |

Sijainti:  Peking, Kiina
Avattu:  1971
Pituus:  879 km
Asemia:  522
Linjoja:  14
Raideleveys:  1 435 mm
Liikennöitsijä(t):  Beijing Mass Transit Railway Operation Corp., Ltd Beijing MTR Corp. Ltd.
Matkoja päivässä:  10.544 miljoonaa (2018 päivittäinen keskiarvo) 13,7538 miljoonaa (12. heinäkuuta 2019, ennätys)
Matkoja vuodessa:  3.8484 miljardia (2018)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
Metrovaunu
Pekingin metro on metrojärjestelmä Pekingissä, Kiinassa. Sillä 29 linjaa (24 metrolinjaa, kaksi lentokenttärautatieyhteyttä, yksi maglev-linja ja kaksi raitiotielinjaa) ja 522 asemaa. Verkoston pituus on 879 kilometriä. Se kulkee Pekingin 12 kaupunki- ja esikaupunkialueella ja Langfangin piirissä naapurikaupunki Hebein puolella. Joulukuussa 2024 Pekingin metrosta tuli maailman pisin metrojärjestelmä. Vuonna 2018 metrolla tehtiin 3,8484 miljardia matkaa (10,544 miljoonaa matkaa päivässä) Pekingin metro oli maailman vilkkain metrojärjestelmä ennen koronaviruspandemian puhkeamista.
Pekingin metro avattiin vuonna 1971 ja se on vanhin metrojärjestelmä Manner-Kiinassa ja Itä-Aasian mantereella. Ennen kuin järjestelmä alkoi laajentua nopeasti vuonna 2002, metrolla oli vain kaksi linjaa. Nykyinen verkosto ei edelleenkään pysty vastaamaan kaupungin joukkoliikennetarpeisiin. Pekingin metron laajennussuunnitelmat tulevat valmistuessaan kasvattamaan järjestelmän pituutta 998,5 kilometriin vuoteen 2025 mennessä, jolloin se palvelee ennustettua 18,5 miljoonaa matkustajaa päivittäin. Viimeisin laajennus avattiin 15. joulukuuta 2024, kun linjat 3 ja 12 avattiin sekä Changping linjaa pidennettiin.
Verkosto

| Linja | Koodi | Pääteasemat (piiri) | Pääteasemat (piiri) | Avattu | Uusin laajennus | Pituus (km) | Asemat (maanpinnan yläpuolella) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 &; Batong | M1 | Gucheng (Shijingshan) | Universal Resort (Tongzhou) | 1971 | 2021 | 50.9 | 36 (13) |
| 2 (kehälinja) | M2 | Xizhimen (Xicheng) | Jisuitan (Shicheng) | 1984 | 1987 | 23.1 | 18 |
| 3 | M3 | Dongsi Shitiao (Dongcheng) | Dongbabei (Chawang) | 2024 | – | 15.6 | 10 |
| 4 &; Daxing | M4 | Anheqiaobei (Haidian) | Tiangongyuan (Daxing) | 2009 | 2010 | 49.4 | 35 (2) |
| 5 | M5 | Tiantongyuanbei (Changping) | Songjiazhuang (Fengtai) | 2007 | — | 27.6 | 23 (7) |
| 6 | M6 | Jin'anakio (Shijingshan) | Lucheng (Tongzhou) | 2012 | 2018 | 53.4 | 34 |
| 7 | M7 | Pekingin läntinen rautatieasema (Fengtai) | Universal Resort (Tongzhou) | 2014 | 2021 | 40.3 | 30 |
| 8 | M8 | Zhuxinzhuang (Changping) | Yinghai (Daxing) | 2008 | 2021 | 49.5 | 34 (3) |
| 9 | M9 | Guojia Tushuguan (kansalliskirjasto) (Haidian) | Guogongzhuang (Fengtai) | 2011 | 2012 | 16.5 | 13 |
| 10 (kehälinja) | M10 | Bagou (Haidian) | Chedaogou (Haidian) | 2008 | 2013 | 57.1 | 45 |
| 11 | M11 | Moshikou (Shijingshan) | Xinshougang (Shijingshan) | 2021 | 2023 | 2.9 | 4 |
| 12 | M12 | Sijiqing Qiao (Haidian) | Dongbabei (Chawang) | 2024 | – | 28.9 | 20 |
| 13 | M13 | Xizhimen (Xicheng) | Dongzhimen (Dongcheng) | 2002 | 2003 | 40.9 | 17 (16) |
| 14 | M14 | Zhangguozhuang (Fengtai) | Shangezhuang (Chaoyang) | 2013 | 2021 | 47.3 | 33 (2) |
| 15 | M15 | Qinghua Donglu Xikou (Haidian) | Fengbo (kuuntele) | 2010 | 2014 | 41.4 | 20 (4) |
| 16 | M16 | Bei'anhe (Haidian) | Wanpingcheng (Fengtai) | 2016 | 2023 | 48,9 | 29 |
| 17 (pohjoinen) | M17 | Weilɑikexuechengbei (Changping) | Gōngrén Tǐyùchǎng Zhàn (Chaoyang) | 2023 | — | 24.9 | 9 |
| 17 (Etelä) | M17 | Shilihe (Chawang) | Jiahuihu (Tongzhou) | 2021 | — | 15.8 | 7 |
| 19 | M19 | Mudanyuan (Haidian) | Xingong (Fengtai) | 2021 | — | 20,9 | 10 |
| Capital Airport | M34 | Beixinqiao (Dongcheng) | 2 Hao Hangjanlou (terminaali 2) (Chawang) 3 Hao Hangjanlou (terminaali 3) (Shunai) | 2008 | 2021 | 29.9 | 5 (1) |
| Changping | M27 | Changping Xishankou (Changping) | Xitucheng (Haidian) | 2010 | 2024 | 44.2 | 20 (6) |
| Daxing Airport Express | M35 | Caoqiao (Feng feng) | Daxing Jichang (Daxingin lentoasema) (Guangyang, Langfang) | 2019 | — | 41.36 | 3 |
| Fangshan | M25 Pohjoinen | Dongguantounan (Fengtai) | Yancundong (Fangshan) | 2010 | 2020 | 31.8 | 16 (10) |
| S1 (Maglev) | M26 | Pingguoyuan (Shijingshan) | Shichang (Mentougou) | 2017 | 2021 | 10.2 | 8 (8) |
| Xijiao LRT | M29 | Bagou (Haidian) | Xiāngshān zhàn (Haidian) | 2017 | — | 8.8 | 6 (6) |
| Yanfang | M25 Etelä | Yancundong (Fangshan) | Yanshan (Fungshan) | 2017 | — | 14.4 | 9 (9) |
| Yizhuang | M24 | Songjiazhuang (Fengtai) | Yizhuangin rautatieasema (Tongzhou) | 2010 | 2018 | 23.3 | 14 (8) |
| Yizhuang T1 LRT | — | Quzhuang (Daxing) | Dinghaiyuan (Tongzhou) | 2020 | — | 11.9 | 14 (14) |
| Koko | Koko | Koko | Koko | Koko | Koko | 879 | 522 (109) |
Käännös suomeksi
Wenningstedt-Braderup

| Wenningstedt-Braderup |
| --- | --- |
 Wenningstedt on tiheästi asuttu kylä   Syltin saaren keskiosassa.
 lippu:  vaakuna
 Wenningstedt-Braderup sijaitsee Pohjois-Saksassa, Pohjanmeren rannikolla.
 Wenningstedt-Braderup
 Koordinaatit: 54°56′N, 8°20′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Schleswig-Holstein
Piirikunta:  Nordfriesland
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,16 km²
Väkiluku (2014):  1 444
 – Väestötiheys:  234 as./km²
Postinumero:  25996
 
 www.wenningstedt-braderup.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Wenningstedt-Braderup on kunta Pohjois-Saksassa, Schleswig-Holsteinin osavaltiossa, Nordfrieslandin piirikunnassa. Kunta sijaitsee Syltin saarella ja on yksi saaren viidestä kunnasta.
Asukkaita Wenningstedt-Braderupissa oli vuoden 2014 lopulla 1 444. Kunnan pinta-ala on 6,16 km².
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Wenningstedt-Braderup Wikimedia Commonsissa
Cajsan Helmi

| Cajsan Helmi |
| --- | --- |

Sijainti:  Kaisaniemen puisto, Kluuvi, Helsinki, Suomi
Koordinaatit:  60°10′37″N 24°56′29″E﻿ / ﻿60.17682°N 24.94134°E﻿ / 60.17682; 24.94134
Rakennustyyppi:  Ravintola ja rakennus
Käyttö:  Ravintola
Suunnittelija:  Carl Ludvig Engel
Valmistumisvuosi:  1839
Rakennuttaja:  Catharina Wahllund
 fiCajsan Helmi 
Cajsan Helmi on Helsingin Kaisaniemen puistossa toimiva kahvila ja ravintola. Samassa rakennuksessa toimi aiemmin Ravintola Kaisaniemi, jonka Catharina ”Cajsa” Wahllund perusti vuonna 1827. Ravintola Kaisaniemi oli Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminnassa ollut ravintola sulkemiseensa tammikuuhun 2019 saakka. Koko Kaisaniemen puisto on saanut nimensä sen mukaan.
Nykyisen ravintolarakennuksen vanhin osa valmistui vuonna 1839. Nimellä Cajsan Helmi ravintola avattiin restauroinnin jälkeen 11. tammikuuta 2024. Ravintolan erikoisuutena oli 1980-luvulla tapahtuneesta laajennuksesta alkaen ruokasalin katon läpi kasvanut elävä puu, joka kuitenkin jäi vuosien 2021–2023 remontin jälkeen uudelleen rakennuksen ulkopuolelle.
Historia

Catharina Wahllund saapui pääkaupungin muuton yhteydessä Turusta Helsinkiin vuonna 1818. Yhdessä teurastaja Salomon Janssonin kanssa hän sai oikeuden perustaa ravintolan yleiseen kävelypuistoon. Aluksi se oli vain pieni, virvokkeita myynyt kioski, mutta vuonna 1839 Wahllund rakennutti paikalle ravintolan, josta tuli varsinkin ylioppilaiden suosima paikka. Ravintolarakennuksen piirustukset teki Carl Ludvig Engel.  Puistoon valmistui keilarata ja meripaviljonki. Ylioppilaiden tavasta esittää 1. toukokuuta lauluja Kajsalle puisto sai nimensä; siihen saakka se oli tunnettu Seurapuistona.
Tuohon aikaan Kaisaniemi oli vielä selvästi niemi ja ravintola sijaitsi niemen kärjessä. 1800-luvun loppupuolella sen länsipuolelle rakennettiin kuitenkin päärautatieaseman ratapiha. Sitä varten lohkaisiin alueita puistostakin, mutta suurimmaksi osaksi rata rakennettiin täyttömaalle. Tällöin täytettiin paikalla ollut Töölönlahden eteläosa ja siitä etelään työntynyt Kluuvinlahti, jolloin myös Kaisaniemi lakkasi olemasta niemi. Se rajoittuu mereen enää vain pohjoisessa.
Ravintolarakennusta on myöhemmin muutettu useita kertoja. Rotundasali ja ulkoterassi, joka myöhemmin lasitettiin, lisättiin 1920-luvun lopulla. Silloin ravintolaa pyöritti Lars Lindman, joka johti Ravintola Kaisaniemeä vuosina 1924–1968. 1990-luvulla ravintolan suosio hiipui.
Ravintolatoimintaa vuodesta 1994 harjoittanut Oy H & H Catering Ab haettiin konkurssiin ja ravintola sulki ovensa tammikuussa 2019. Helsingin kaupunki suunnitteli rakennukseen korjaustoimia ja sen jälkeen uutta kilpailutusta. Ravintola Kaisaniemi on SR 1 -suojeltu sekä ulkoasultaan että sisustuksensa osalta.
Cajsan Helmi

Helsingin kaupunki alkoi myydä rakennusta marraskuussa 2020, ja maaliskuussa 2021 kerrottiin, että rakennus myydään porvoolaiselle ravintolayrittäjien perheelle, joka kunnostaa rakennuksen ja jatkaa ravintolatoimintaa. Ravintolayrittäjä Airi Kallio restauroi Ravintola Kaisaniemen perusteellisesti, ja se avattiin ”1800-luvun asuun palautettuna” 11. tammikuuta 2024 nimellä Cajsan Helmi. Ravintolan uloin ulkoterassiosa purettiin ja ravintola on palautettiin vuoden 1929 kokoiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cajsan Helmi Wikimedia Commonsissa
Louko

Louko (ven. Пограничное, Pogranitšnoje) on maaseututaajama Leningradin alueen Viipurin piirin Tienhaaran kunnassa (Seleznjovo) Suomen rajan tuntumassa. Ennen sotia Suomessa Louko oli kylä ja rautatiepysäkki Viipurin läänin Vahvialan kunnassa. Vähäinen osa kylää jäi Suomen puolelle ja liitettiin Lappeen  kuntaan vuonna 1946; nykyisin tämä on osa Lappeenrannan kaupunkia.
Aiheesta muualla

Karjalan Liitto ry / Valviala-seura ry: Louko (Arkistoitu – Internet Archive)
Lappeenranta
| --- | --- |
Kaupunginosat:   Ahvenlampi  Alakylä  Hakali  Harapainen  Hartikkala  Hiekkapelto  Hiessilta  Honkalahti  Hyrymäki  Ihalainen  Kanavansuu  Karhuvuori  Kariniemi  Kaukas  Keskus  Kesola  Kesämäki  Kimpinen  Kivisalmi  Korvenkeskus  Kourula  Kuusela  Kuusimäki  Kylpylä  Laihia  Lampikangas  Lapvesi  Lauritsala  Lavola  Leiri  Lentokenttä  Lepola  Linnoitus  Lintukangas  Mattila  Mustola  Myllymäki  Mälkiä  Mäntylä  Nuijamaa  Pajarila  Pallo–Tyysterniemi  Parkkarila  Peltola  Pulp  Putkinotko  Pöyhiänniemi  Rauha  Reijola  Ruoholampi  Rutola  Sammonlahti  Selkäharju  Skinnarila  Suolahti  Taikinamäki  Tirilä  Tykki–Kiviharju  Uus-Lavola  Vesivalo  Voisalmi  Ylämaa 
Kyliä:   Hanhijärvi  Hiivaniemi  Kansola  Konnunsuo  Kontu  Leino  Louko  Moisio  Ravattila  Raippo  Ruokola  Rännikorpi  Simola  Sirkjärvi  Vainikkala 
Muita alueita:   Huhtiniemi  Joutseno  Nuijamaa  Pikisaari  Ylämaa 
Vahvialan kylät
Hanhijoki  • Hiivaniemi • Houni • Hovinmaa • Huotari • Häsälä • Järvenpää • Kintere • Koskela • Louko • Löytömäki • Nurmi • Rakkola • Rakkolanjoki • Sipilä • Sydänmaa • Tervajoki • Tervajärvi • Vahviala • Vanhakylä
Aasia

| Aasia |
| --- | --- |

Pinta-ala:  44 579 000 km²
Väkiluku:  4 641 055 000
  – väestötiheys:  100 as./km²
Valtioita:  48 (luettelo valtioista)
Aikavyöhyke:  UTC+2 – UTC+12
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aasia on maapallon suurin maanosa niin väestöltään kuin pinta-alaltaankin. Sen pinta-ala on noin 44 miljoonaa neliökilometriä, mikä tarkoittaa 29,4 prosenttia maapallon maapinta-alasta ja 8,6 prosenttia kokonaispinta-alasta. Aasiassa asuu vähän yli 4,6 miljardia ihmistä eli yli 60 prosenttia maailman väestöstä.
Maanosan nimi tulee antiikin kreikkalaisilta, jotka käyttivät nimeä Anatolian alueesta. Valtauskonnot ovat islam, buddhalaisuus ja hindulaisuus.
Aasiassa sijaitsee maailman korkein vuoristo Himalaja. Keski-Aasia on kuivaa tai puolikuivaa aluetta, mutta Intian niemimaalla ja Kaakkois-Aasiassa vallitsee kuuma ja kostea ilmasto. Pohjoisen Siperiassa on laaja havupuumetsäalue.
Luonnonmaantiede > Pinnanmuodot ja geologia

Aasia on geologisesti hyvin aktiivinen maanosa, ja siellä on laajalti vuoristoja ja vulkaanisia alueita. Aasian ja koko maailman korkein vuoristo on Himalaja. Sen pohjoispuolella on Tiibetin ylänkö, joka on maailman korkein ylänkö. Indonesiassa on vulkaaninen kaari sekä Japanissa ja Filippiineillä tulivuorijonoja. Aasiassa on myös maailman vanhinta kallioperää, varsinkin Intian ja Arabian niemimailla sekä Siperiassa.
Aasiassa on 19 suurta virtaa, joiden pituus on vähintään 2 500 kilometriä. Pisimpiä jokia ovat Jangtse, Keltainenjoki, Indus, Ganges ja Mekong.
Luonnonmaantiede > Ilmasto ja kasvillisuus

Aasia voidaan jakaa ilmastollisesti Etelä-, Kaakkois- ja Itä-Aasian kosteaan monsuunivyöhykkeeseen sekä kuivaan tai puolikuivaan Keski-Aasiaan. Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa vallitsee kuuma ja kostea ilmasto. Himalajalla ja Keski-Aasian vuoristoissa talvet ovat kylmiä ja runsaslumisia. Keski-Aasia on kuivaa tai puolikuivaa aluetta, jossa kesät ovat lämpimiä ja talvet kylmiä.
Kaakkois- ja Etelä-Aasiassa on trooppisia sademetsiä, jotka on tosin suurimmaksi osaksi hakattu. Subtrooppista Itä-Aasiaa peittävät osin ikivihreät lehtipuumetsät. Pohjoisempana on kesävihantia lehtimetsiä. Tiibetin ylänkö on lähes puutonta tundraa. Vähäsateisia alueita peittävät ruohostot, ja Intian sekä Thaimaan ylängöillä on trooppista ruohostoa. Keski-Aasian puolikuivat alueet ovat lauhkean vyöhykkeen ruohostoa. Siperiassa on laaja havupuumetsikköalue taiga.
Luonnonmaantiede > Luonto ja luonnonvarat

Aasian alueen luonto on erittäin rikasta ja siellä elää paljon sellaisia eläimiä, joita ei muualla tavata. Lisäksi Aasian alueella on maaperässä runsaasti mineraaleja ja arvometalleja. Persian­lahden ympärillä ovat maailman runsaimmat maaöljy­esiintymät. Kiinalla on enemmän vesivoimavaroja kuin millään muulla maailman maalla, jopa kaksi kertaa enemmän kuin Venäjällä. Hiilivarantojen suhteen Venäjä ja Kiina kuuluvat maailman suurimpiin.
Aroa Mongoliassa.
Himalajaan kuuluva maailman korkein vuori Mount Everest.
Kiinan muuri sijaitsee vuoristoisessa maastossa.
Halonginlahti Vietnamissa.