stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Markkinoiden tehokkuus
Teoreettinen viitekehys > Heikot ehdot

Eugene Faman mukaan heikosti tehokkailla (engl. Weak efficiency) markkinoilla arvopapereiden hinnat heijastavat historiallista informaatiota, kuten kaupankäyntimääriä (volyymi) ja aikaisempaa kurssikehitystä. Heikosti tehokkailla markkinoilla sijoittajat eivät Faman (1970) mukaan voi hyödyntää teknistä analyysiä (engl. Technical analysis) ylituottojen metsästyksessä, sillä Faman (1970) teorian mukaan osakemarkkinoilla "ei ole muistia" eikä "historialla ole taipumusta toistaa itseään helposti havaittavilla tuotto-kuvioilla". Tämän seurauksena osakemarkkinoiden hintojen ennustaminen on Faman mukaan mahdotonta, minkä vuoksi tulevan hintakehityksen on noudatettava ennalta-arvaamatonta satunnaiskulkua (engl. Random walk).
Teoreettinen viitekehys > Keskivahvat ehdot

Keskivahvastitehokkailla (engl. Semi-strong efficiency) markkinoilla arvopapereiden hinnat sisältävät kaiken nykyisen julkisesti saatavilla olevan tiedon lisäksi myös historiallisen teknisen informaation, koska menneet hintasarjat ja kaupankäyntimäärät ovat itsessään julkista tietoa. Mikäli Faman (1970) määrittelemät keskivahvat markkinoiden tehokkuuden ehdot täyttyvät, niin kaikki julkinen tieto (esimerkiksi tilinpäätökset, osinkopolitiikka tai voittoennusteet) on jo "hinnoiteltuna sisään" osakekurssien nykytasoon. Keskivahvojen ehtojen täyttyessä sijoittajat eivät täten pysty tavoittelemaan ylituottoja fundamentti- tai perusteanalyysiä (engl. Fundamental analysis) hyödyntämällä.
Teoreettinen viitekehys > Vahvat ehdot

Faman (1970) määrittelemillä vahvasti tehokkailla (engl. Strong efficiency) markkinoilla edes sisäpiiritieto ei auta epänormaalien tuottojen etsimisessä. Näin ollen vahvasti tehokkailla markkinoilla arvopapereiden hinnat heijastelevat historiallisen ja julkisen informaation lisäksi kaikkea julkistamatontakin yksityistä informaatiota. Faman (1970) markkinoiden tehokkuuden vahvojen ehtojen täyttyessä sijoittajat eivät kykene etsimään ylituottoja tapahtumatutkimuksenkaan (engl. Event study) avulla.
Tehokkaillakin markkinoilla on säännönmukaisuuksia, mutta niiden hyödyntäminen ei ole houkuttelevaa suurten riskien vuoksi. Myös obligaatioiden, valuuttojen, jalometallien ja sijoituskiinteistöjen markkinat voivat olla tehokkaita tai tehottomia.
Tehokkaiden markkinoiden ominaisuuksia

Markkinoiden tehokkuus on yksi rahoitusteorian väärinymmärretyimpiä käsitteitä, eikä sitä tule sekoittaa taloustieteen täydelliseen kilpailuun. Tehokkailla markkinoilla arvopapereiden markkinahinnat voivat poiketa todellisesta arvostaan paljonkin, mutta näiden poikkeamien tulee olla ennalta-arvaamattomia ja sattumanvaraisia. Näin ollen, taloudelliset toimijat voivat kyllä satunnaisesti "voittaa markkinat" Faman (1970) määrittelemillä tehokkaillakin markkinoilla, mutta ylituottojen järjestelmällisen saavuttamisen pitäisi EMH-teorian mukaan olla mahdotonta. Tehokkaiden markkinoiden hypoteesia ei myöskään tarvitse hylätä sen vuoksi, että kaikki sijoittajat eivät olisi rationaalisia. Yksittäisten toimijoiden irrationaalisuus tai rajoitettu rationaalisuus ei vielä uhkaa markkinoiden tehokkuutta kokonaisuudessaan, vaan riittää että suurin osa sijoittajista käyttäytyy "täysin rationaalisesti". Väärinhinnoittelu vähenee markkinoilla juuri suurten sijoittajamassojen välisen kilpailun vuoksi. Tehokkaat markkinat voidaankin mieltää "itseään korjaavaksi mekanismiksi", jossa satunnaiset markkinahinnan poikkeamat sijoituksen todellisesta arvosta katoavat melko nopeasti rationaalisten ja toisiaan vastaan kilpailevien sijoittajien hyödyntäessä syntyneitä arbitraasieroja.
Kritiikki

Eugene Faman (1970) tehokkaiden markkinoiden hypoteesi, EMH, on saanut osakseen runsaasti kritiikkiä, niin akateemisten tieteentekijöiden kuin markkinoilla toimivien sijoittajienkin keskuudessa. Rahoitusalan empiirinen tieteellinen tutkimus on löytänyt lukuisia markkinoiden tehokkuudesta poikkeavia anomalioita. Anomalioiden olemassaoloa rahoitusmarkkinoilla on ollut hankalaa perustella EMH-teorialla, sillä se ei ota huomioon taloudellisten toimijoiden rationaalisen päätöksenteon rajoja. Lisäksi, Faman (1970) tehokkaiden markkinoiden hypoteesi ei ole onnistunut selittämään markkinoilla ajoittain esiintyviä hintakuplia. Tehokkaiden markkinoiden kyvyttömyys tarjota vastauksia näihin rahoitusmarkkinoita ja sijoitusmaailmaa koskeviin haasteisiin on johtanut siihen, että rahoituksen behavioristisen koulukunnan merkitys akateemisessa diskurssissa on tasaisesti kasvanut.
Kritiikki > Kaupankäyntikustannukset ja verot

Yksi kritiikin kohde liittyy Eugene Faman (1970) tehokkaiden markkinoiden hypoteesin taustaoletuksiin. Faman yksinkertaistettu teoreettinen malli olettaa, ettei kaupankäyntiin liity minkäänlaisia kustannuksia eikä veroja, vaikka käytännössä markkinoilla on transaktiokustannuksia ja veroja. Tämän kritiikin mukaan markkinoiden tehottomuutta on joskus mahdotonta hyödyntää, jos otamme huomioon kaupankäyntiin liittyvät kustannukset (kuten välityspalkkiot) ja verot. Toisin sanoen, uusi tieto ei välttämättä heijastukaan arvopapereiden hintoihin mikäli tiedon hyödyntämisessä syntyvät kaupankäyntikustannukset ylittävät riskikorjatun tuoton. Michael Jensen (1978) toteaakin, että riskikorjatun tuoton lisäksi sijoittajien täytyy ottaa huomioon muutkin kustannukset.
Kritiikki > Joint hypothesis -ongelma

Markkinoiden tehokkuuden testaaminenkaan empiirisellä tutkimusaineistolla ei ole täysin ongelmatonta, sillä Eugene Faman (1970) tehokkaiden markkinoiden hypoteesin hyväksymisen tai hylkäämisen yhteydessä tutkijoiden löydökset jakaantuvat väistämättä kahteen kategoriaan: 1) markkinat eivät ole tehokkaat, tai 2) tehokkuuden todentamisessa käytetty matemaattinen malli on puutteellinen. Tähän ongelmaan törmäämisestä käytetään myös nimitystä joint hypothesis -ongelma. Kuten Eugene Fama (1991) tutkimuksessaan toteaa, voimme kyllä selvittää heijastuuko tieto "asianmukaisesti" ja tehokkaasti rahoitusinstrumenttien hintoihin, mutta tämän "asianmukaisuuden" määritelmä on aina sidoksissa itse tutkimuksessa käytettyyn matemaattiseen malliin ja sen aiheuttamiin rajoituksiin. Siksi tähän ongelmaan törmäävät sekä EMH:n puolustajat yrittäessään todentaa markkinoiden olevan tehokkaat että EMH:n vastustajat yrittäessään kumota markkinoiden tehokkuuden hypoteesin.lähde?
Kuvio 1. Vihreä viiva kuvaa tehokkaiden markkinoiden välitöntä hintareaktiota hyviin uutisiin, jolloin osakkeen hinta nousee heti uutisten julkistamishetkellä (0). Punainen katkoviiva kuvaa mahdollista positiivisten uutisten ylireagointia sekä sen jälkeistä kurssin korjausliikettä. Sininen katkoviiva sen sijaan kertoo viivästyneestä eli "tehottomasta" hintareaktiosta hyviin uutisiin.
Euroopan Kulttuurisäätiö

Euroopan Kulttuurisäätiö (The European Cultural Foundation, ECF) on itsenäinen eurooppalainen kulttuurijärjestö, joka kehittää ja tukee kulttuuriaktiviteetteja koko Euroopan alueella. Säätiön painopisteitä ovat kulttuuritoimijoiden liikkuvuuden edistäminen ja eurooppalaiseen kulttuuripolitiikkaan vaikuttaminen. Säätiöllä on omat median, taiteiden ja liikkuvuuden ohjelmat. Euroopan Kulttuurisäätiö tukee erityisesti yhteiseurooppalaisia kulttuuriprojekteja. Suomessa Euroopan Kulttuurisäätiötä edustaa Euroopan Kulttuuriyhdistys EKSO ry.
Toimintamuotoja

Euroopan Kulttuurisäätiön Step-ohjelma myöntää matka-apurahoja nuorille kulttuuri- ja taidealojen tekijöille. Tandem Cultural Managers’ Exchange -ohjelma tuo kulttuurialan ammattilaisia yhteen vuoden mittaisissa vaihto-ohjelmissa, joiden tarkoituksena on luoda uusia kumppanuuksia ja hankkeita. ECF:n Idea Campit ovat kolmipäiväisiä tiiviitä tapahtumia tietyn yhdyskuntasuunnitteluun liittyvän teeman ympärillä.
Historiaa

Euroopan Kulttuurisäätiö perustettiin Sveitsin Genevessä vuonna 1954 tavoitteena eurooppalaisen kulttuuriyhteistyön edistäminen. Sen perustajahahmoja olivat sveitsiläinen filosofi Denis de Rougemont, Euroopan yhteisön pääarkkitehti Robert Schuman ja Alankomaiden prinssi Bernhard, jonka johtokaudella säätiö muutti toimipaikakseen Amsterdamin vuonna 1960. Säätiön johdossa on nyt Alankomaiden prinsessa Laurentien.
Säätiön ensimmäisiä suomalaisia jäseniä olivat kauppaneuvos Martti Auriala, vuorineuvos Göran Ehrnrooth, ministeri Eljas Erkko, vuorineuvos Heikki H. Herlin, professori Magnus Malmberg, vuorineuvos R. Erik Serlachius ja kauppaneuvos Hugo Timonen.
Euroopan Kulttuuriyhdistys ry

1960-luvulla Euroopan Kulttuurisäätiö loi Eurooppaan kansallisten komiteoiden verkoston. Suomen kansallinen toimikunta perustettiin vuonna 1969, tavoitteena eurooppalaisen kulttuurisen yhteyden korostaminen pohjoismaisen ja toisaalta Neuvostoliittoon suuntautuneen kansainvälisyyden rinnalla. Euroopan Kulttuuriyhdistys (vuoteen 2012 asti nimellä Eurooppalaisen Kulttuurisäätiön Suomen Osasto, EKSO) merkittiin yhdistysrekisteriin vuonna 1973. Se ilmoittaa tavoitteikseen tehdä Suomea tunnetuksi muissa jäsenmaissa eurooppalaisena kulttuurimaana, tuoda Suomeen tietoa kehityksestä muissa Euroopan maissa sekä edistää ja tukea eurooppalaista kulttuuriyhteistyötä tieteen, taiteen, kasvatuksen, koulutuksen ja tulevaisuudentutkimuksen aloilla.
Vuosituhannen vaihteen jälkeen Eurooppalainen Kulttuuriyhdistys on järjestänyt useita seminaareja, aiheinaan erityisesti eurooppalainen identiteetti, sivistys ja monikulttuurisuus. Marraskuussa 2001 pidettiin Rovaniemen Arktikumissa seminaari Kaamoksen valossa – Pohjoinen Euroopan turvallisena voimavarana. Helmikuussa 2003 järjestettiin seminaari Oulu – eurooppalainen menestystarina ja keväällä 2004 Jyväskylässä seminaari Kulttuurin paikka. Syksyllä 2006 järjestettiin  seminaari Turku ei jätä kylmäksi! yhteistyössä Turun kulttuuripääkaupunkihankkeen kanssa. Vuonna 2008 järjestettiin Seinäjoella seminaari Seinäjoki –  Lakeuden Bryssel.
Elokuussa 2004 yhdistys järjesti yhdessä Ylioppilaslehden kanssa eurooppalaisten ylioppilaslehtien konferenssin Enlargement of young minds. Keväällä 2007 järjestetyssä The Idea of Europe: Continuity and Change -seminaarissa pohdittiin EU:n rauhaan ja yhteistyöhön tähtäävää perusajatusta sekä keskusteltiin eurooppalaisista arvoista, identiteetistä ja sivistyksestä sekä niiden kytkeytymisestä taloudelliseen menestykseen ja hyvinvointiin.
Vuodesta 2013 lähtien EKSO on järjestänyt pari kertaa vuodessa yleisölle avoimia Minne menet, Eurooppa? -luentoja. Niiden teemoja ovat olleet ”Eurooppa ja nuoret”, ”Filosofien Eurooppa” sekä ”Venäjä, Suomi ja Eurooppa”.
Aiheesta muualla

Säätiön verkkosivusto (englanniksi)
Kirjallisuutta

Kukkonen, Suvi: Pro Futura Europa. Euroopan Kulttuurisäätiön Suomen Osasto 40 vuotta.  Euroopan Kulttuurisäätiön Suomen Osasto, 2009.  ISBN 978-951-8932-21-8  Teoksen verkkoversio (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Juuso Kaijomaa

| Juuso Kaijomaa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. maaliskuuta 1989 (ikä 35) Joensuu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Kaijo
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  81 kg
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  19
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–2012
Seurat:  SaiPa (SML) Jukurit (Mestis) Jokipojat (Mestis) Hammarby IF (Ruotsi I) Espoo United (Mestis)
Juuso Kaijomaa (s. 12. maaliskuuta 1989 Joensuu) on suomalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Ura

Kaijomaa on Jokipoikien kasvatti. Hän oli kaudella 2005–2006 joukkueen B-nuorten paras maalintekijä 14 osumallaan. Kaijomaa siirtyi seuraavaksi kaudeksi 2006–2007 B-nuorten I-divisioonasta SM-sarjaan ja Saimaan Palloon, jonka paras pistemies ja maalintekijä hän oli tehoilla 16+10=26. Kaudella 2008–2009 Kaijomaa debytoi SM-liigassa, jossa hän pelasi neljä ottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Kaijomaa pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 11. marraskuuta 2008 Porin Ässiä vastaan. Hän oli SaiPan A-nuorten kolmanneksi paras pistemies tehtyään 23 runkosarjaottelussa tehot 11+20=31. Huhtikuussa 2009 Kaijomaa teki kolmivuotisen jatkosopimuksen SaiPan SM-liigajoukkueen kanssa.
Kauden 2009–2010 Kaijomaa pelasi suurimmaksi osaksi SaiPan A-nuorissa, jonka paras syöttäjä sekä toiseksi paras pistemies ja maalintekijä hän oli Tomi Leivon jälkeen tehoilla 11+26=37. Kaijomaa pelasi kauden aikana miesten pelejä neljän ottelun verran sekä SaiPan SM-liigajoukkueessa että lainalla Mestis-joukkue Mikkelin Jukureissa. Kauden 2010–2011 hän vietti kokonaan lainalla Jukureissa.
Kausi 2011–2012 oli Kaijomaalle varsinainen tulokaskausi SM-liigassa. Hän teki 26 runkosarjaottelussa viisi syöttöpistettä. Kaijomaa jäi kuitenkin pieneen rooliin SaiPassa ja haki kauden aikana peliaikaa myös neljän ottelun verran Jukureista. Hän palasi suuremman vastuun perässä kasvattajaseuraansa Jokipoikiin kaudeksi 2012–2013. Kaijomaa edusti kauden aikana Pohjoisen joukkuetta Mestis Hockey Dayn tähdistöottelussa. Kauden 2013–2014 jälkeen Jokipojat jätti Mestiksen taloudellisista syistä ja siirtyi pelaamaan Suomi-sarjaan. Kaijomaa siirtyi kuitenkin syyskuussa 2014 jatkamaan uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Hockeyettanin Hammarby IF:ään oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2014–2015.
Kaudeksi 2015–2016 Kaijomaa palasi taas vuoden mittaisella sopimuksella takaisin Mestikseen nousseeseen Jokipoikiin. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia.
Kaijomaa siirtyi kaudeksi 2016–2017 Mestikseen perustettuun Espoo Unitediin. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia.
Muuta

Kaijomaan isoveli Kalle pelaa puolustajana Saksan DEL-liigan Schwenninger Wild Wingsissa.
Lestijoki (lehti)

| Lestijoki |
| --- | --- |

 Lestijoki-lehden toimitus Kannuksessa
Lehtityyppi:  paikallislehti
Julkaisija:  Hilla Group Oyj
ISSN:  ISSN 0782-5617
Levikki:  4 633 (LT 2017)
Perustettu:  1976
Päätoimittaja:  Marja-Leena Mattila Joni Mäki-Petäjä (vt.)
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Kannus
Kotimaa:  
Sivukoko:  tabloid
Ilmestymistiheys:  torstaisin
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
lestijoki-lehti.fi
Lestinjoki-lehden vanha logo
Lestijoki on Lestijokilaakson alueen kunnissa (Kannus, Toholampi, Lestijärvi) ja entisissä kunnissa (Himanka ja Lohtaja) kerran viikossa torstaisin ilmestyvä paikallislehti. Lehteä julkaisee Hilla Group Oyj. Lehti ilmestyi vuosina 1976–2007 Lestinjoki-nimisenä. Nimen n-kirjain jätettiin pois vuoden 2008 alussa.
Lehden päätoimittaja on Marja-Leena Mattila, ja vt. päätoimittajana toimii 9.12.2019 alkaen Joni Mäki-Petäjä. Lestijoki-lehden levikki on 4 633 kpl. Lehden toimitus sijaitsee Kannuksessa. Lehti painetaan samaan KPK Yhtiöt -konserniin kuuluvassa Botnia Print Oy:n kirjapainossa Kokkolassa.
Aiheesta muualla

Lehden kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
KPK Yhtiöt Oyjj
Tiananmenin äidit

Tiananmenin äidit (kiin.: 天安门母亲; pinyin: Tiān’ānmén mǔqīn) on järjestö Kiinassa. Järjestö vaatii vastauksia Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksen väkivaltaisen tukahduttamisen tapahtumista Pekingissä 4. kesäkuuta 1989.
Ding Zilin kuuluu Tiananmenin äidit –järjestöön. Ding Zilinin 17-vuotias poika kuoli tapahtumien yhteydessä. Ding Zilin pidätettiin 28. maaliskuuta 2004. Shi Tao julkaisi huhtikuussa 2004 artikkelin, jossa hän kritisoi Ding Zilinin pidätystä.
Kiinan hallitus kertoo Tiananmenin historian tapahtumat omaksi edukseen. Vapaa tiedonvälitys tapahtumista on yhä suljettu. Tutkimuksia tapahtumista ei ole julkaistu Kiinassa.
Juuso Heikkilä

| Juuso Heikkilä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. kesäkuuta 2000 (ikä 24) Haapavesi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Hege
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  182 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  SaiPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  18
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2020–
Aik. seurat:  Pelicans (SML) Peliitat (Mestis) KeuPa HT (Mestis) IPK (Mestis)
Juuso Heikkilä (s. 3. kesäkuuta 2000 Haapavesi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Saimaan Pallossa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Ura

Heikkilä on Haapaveden Huskien kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin oululaiseen Kiekko-Laseriin. Heikkilä toimi kaudella 2015–2016 seuran C-nuorten varakapteenina, mutta hän siirtyi kuitenkin kesken kauden Oulun Kärppien C-nuoriin, jossa Heikkilä voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kahden seuraavan kauden päätteeksi hän voitti B-nuorten SM-pronssia. Kauden 2018–2019 päätteeksi Heikkilä voitti A-nuorten Suomen-mestaruuden.
Kaudeksi 2019–2020 Heikkilä siirtyi Pelicansin A-nuoriin. Hän oli tehoilla 15+23=38 joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies. Heikkilä debytoi myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi viisi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Heikkilä teki liigadebyyttinsä 5. helmikuuta 2020 Oulun Kärppiä vastaan. Hänet merkittiin Pelicansin 13. hyökkääjäksi. Heikkilä sai ottelussa jääaikaa 4.54 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –1.
Heikkilä teki huhtikuussa 2020 Pelicansin SM-liigajoukkueen kanssa vuoden mittaisen juniorisopimuksen. Hän pelasi kauden 2020–2021 kuitenkin kokonaan seuran U20-joukkueessa.
Kaudeksi 2021–2022 Heikkilä siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin. Hän johti yhdeksällä osumallaan koko sarjan maalipörssiä, kun Heikkilä valittiin Mestiksen lokakuun kuukauden tulokkaaksi. Hän teki runkosarjassa lopulta 51 ottelussa tehot 18+24=42, joilla Heikkilä voitti koko sarjan tulokkaiden piste- ja maalipörssin. Hän oli myös Peliittojen paras pistemies ja syöttäjä. Heikkilä jakoi koko Mestiksen pistepörssin 11. sijan Kiekko-Vantaan Joni Piipposen kanssa. Hän jakoi myös kuudella osumallaan sarjan ylivoimamaalipörssin voiton Kooveen Jani Nymanin kanssa. Heikkilä pelasi myös viisi karsintasarjan ottelua tehopistein 4+3=7 ja kaksi Suomen Cupin ottelua tehden neljä syöttöpistettä.
Heikkilä siirtyi kaudeksi 2022–2023 vuoden mittaisella sopimuksella jatkamaan Mestis-pelejään KeuPa HT:hen. Hän sijoittui tehoilla 29+29=58 koko sarjan maalipörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Joni Airo sekä hän jakoi pistepörssin kolmannen sijan Kiekko-Espoon Atro Leppäsen kanssa edellään vain joukkuetoveri Mikko Perttu ja Hermeksen Aleksi Antti-Roiko. Heikkilä äänestettiin Mestiksen toiseen tähdistökentälliseen.
Kaudeksi 2023–2024 Heikkilä siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Iisalmen Peli-Karhuihin. Hän jakoi tehoilla 20+25=45 joukkueen sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Juuso Arolan kanssa. Heikkilä sijoittui Mestiksen maalipörssissä kymmenenneksi. Hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden.
Heikkilä siirtyi kaudeksi 2024–2025 1+1-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Saimaan Palloon. Hän teki liigauransa avausmaalin runkosarjan viidennellä kierroksella 21. syyskuuta 2024 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Heikkilä keräsi ottelusta teholukeman +3, joka oli SaiPan paras. Tammikuussa 2025 seura käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Heikkilän kanssa.
Muuta

Heikkilän pikkuveli Eetu pelaa puolustajana Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä. Hän pelasi myös seitsemän SM-liigaottelua Vaasan Sportissa kaudella 2023–2024.
Teo LT

| Teo LT |
| --- | --- |

ISIN:  LT0000123911
Kotipaikka:  Vilna, Liettua
Toimiala:  tietoliikenne
Liikevaihto:   202,1 milj. € (2014)
Henkilöstö:  2 290
Emoyhtiö:  Telia Company
Kotisivu:  www.teo.lt
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Teo LT Ab (vuoteen 2006 saakka Lietuvos Telekomas) oli liettualainen tietoliikenneyhteyksiä ja -palveluja tarjoava pörssiyritys. Teo LT:n osake noteerattiin Vilnan pörssissä. Helmikuussa 2016 osake kuului kymmenen keskeisen Baltian maissa kotipaikkansa pitävän pörssiyrityksen muodostamaan OMX Baltic 10 -indeksiin.
Teo LT oli ruotsalaisen Telia Companyn tytäryhtiö, josta se omisti 88,15 %:n osuuden. Teo LT yhdistettiin 1. helmikuuta 2017 Telian muiden liettualaisten tytäryhtiöiden, Omnitelin ja Baltic Data Centerin kanssa yhteisen Telia Lietuva -yhtiön alle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Teo LT Wikimedia Commonsissa
Makasiiniterminaali

| Makasiiniterminaali |
| --- | --- |

Osoite:  Eteläranta 7, 00130
Sijainti:  Ullanlinna, Helsinki
Koordinaatit:  60°9′49.26″N, 24°57′19.12″E
Valmistumisvuosi:  1960
Purkuvuosi:  2023
Suunnittelija:  Risto-Veikko Luukkonen
Käyttäjä:  Helsingin Satama
Julkisivumateriaali:  tiili
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  4805 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Makasiiniterminaali oli Helsingin Eteläsatamassa sijainnut matkustajaterminaali, josta lähti pika-aluksia Tallinnaan. Se sijaitsi osoitteessa Eteläranta 7 niin kutsutulla Makasiinirannan alueella. Vuonna 1960 käyttöön otetun Makasiiniterminaalin suunnitteli arkkitehti Risto-Veikko Luukkonen. Rakennus suunniteltiin satamamakasiiniksi ja muutettiin matkustajaliikennekäyttöön vasta 1990-luvulla.
Makasiiniterminaali pysyi käyttämättömänä sen jälkeen, kun pika-aluksia ei enää liikennöity. Rakennus purettiin kevään ja kesän 2023 aikana. Sen tilalle kaavaillaan uudisrakentamista, kuten arkkitehtuuri- ja designmuseo sekä rantabulevardi ja palveluita. Makasiinirannan uudistus on osa muutosta, jossa Eteläsataman matkustajaliikennettä siirretään Katajanokalle ja Länsisatamaan.
Helsingin kaupunki aloitti Makasiinirannan suunnittelusta kansainvälisen laatu- ja konseptikilpailun toukokuussa 2021. Kilpailun voitti Konsortium Gran -ryhmä, jonka ehdotuksen nimi oli Saaret. Ryhmään kuuluivat Niam, K2S Architecs, White Arkitekter, Ramboll Finland ja Rakennuttajatoimisto HTJ.
Makasiinirannan eteläpuolella sijaitsevat suojellukset rakennukset Satamatalo ja Olympiaterminaali muutetaan uusiokäyttöön sopiviksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Makasiiniterminaali Wikimedia Commonsissa
| n k Perustiedot Wikidatassa: Makasiiniterminaali (Q105616862)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: satamaterminaali, laituri, venesatama, entinen rakennus tai rakennelma
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Helsinki
sijainti: Ullanlinna
katuosoite: Eteläranta 7, 00130 Helsinki
koordinaatit: 60°09′50″N 24°57′18″E﻿ / ﻿60.16388°N 24.95512°E﻿ / 60.16388; 24.95512
Nordecon

| Nordecon AS |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  aktsiaselts
Osake:  OMXT: NCN1T
Markkina-arvo:   39,82 milj. € (31.12.2017)
Perustettu:  1989
Toimitusjohtaja:  Gerd Müller
Puheenjohtaja:  Toomas Luman
Kotipaikka:  Tallinna, Viro
Toimiala:  rakennusteollisuus
Liikevaihto:   231,4 milj. € (2017)
Liikevoitto:   1,1 milj. € (2017)
Nettotulos:   1,7 milj. € (2017)
Henkilöstö:   735 (keskim. 2017)
Omistaja:  Nordic Contractors AS (50,99 %)
Kotisivu:  www.nordecon.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nordecon AS on virolainen rakennusalan yhtiö. Nordecon on perustettu vuonna 1989 ja se kuuluu nykyään Viron suurimpiin rakennusyhtiöihin. Yhtiö tunnettiin aiemmin nimillä AS Eesti Ehitus ja Nordecon International AS. Nordeconin pääomistaja on 50,99 %:n osuudella Nordic Contractors AS (tilanne 30.6.2018).
Nordeconilla on liiketoimintaa Viron lisäksi myös Ruotsissa, Suomessa ja Ukrainassa. Yhtiö listautui Tallinnan pörssiin 18. toukokuuta 2006.
Aiheesta muualla

Nordecon (viroksi, englanniksi, venäjäksi, ruotsiksi)
Juuso Rämö

| Juuso Rämö> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. toukokuuta 1994 (ikä 30) Tampere, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  87 kg
Seura
Seura:  Pyry
Sarja:  Suomi-sarja
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  Ilves (SML) LeKi (Mestis) KeuPa HT (Mestis) Hermes (Suomen Cup)
Juuso Rämö (s. 7. toukokuuta 1994 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Nokian Pyryssä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.