stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen presidentinvaali 2006
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat > 5 Heidi Hautala

Vihreän liiton kansanedustaja Heidi Hautala ilmoitti kampanjassaan tahtovansa "kansalaisten puolustusvoimaksi". Hän kritisoi myös presidentin valtaoikeuksia ja halusi vähentää niitä parlamentarismin hyväksi. Hautalan kampanjabudjetti oli 180 000 euroa. Hautala oli ehdokkaana presidentinvaaleissa jo vuonna 2000.
Hautala ei testamentannut äänestäjiensä ääniä toiselle kierrokselle.
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat > 6 Henrik Lax

Ruotsalaisen Kansanpuolueen europarlamentaarikko Henrik Lax nosti teemoikseen suvaitsevaisuuden, rauhan edistämisen, pohjoismaisten siteiden vahvistamisen, EU:n vahvistamisen ja liittymisen Natoon.
Puolueen puheenjohtaja ja ympäristöministeri Jan-Erik Enestam tuki Laxia, vaikka hän itse ministerinä kannattaa eduskunnan hyväksymää turvallisuuspoliittista selontekoa toistaiseksi jatkuvasta sotilaallisesta liittoutumattomuudesta. Laxin kampanjabudjetti oli noin 200 000 euroa.
Lax sanoi äänestävänsä toisella kierroksella Niinistöä. Presidentinvaalissa vuonna 1994 monet keskustalaiset ryhtyivät tukemaan RKP:n Elisabeth Rehniä SDP:n Martti Ahtisaaren ollessa toisena ehdokkaana. Vastaavasti vuonna 2000 monet RKP:n tunnetut henkilöt tukivat Keskustan Esko Ahoa presidentiksi toisen ehdokkaan ollessa SDP:n Tarja Halonen.
Kuitenkin esimerkiksi RKP:n pitkän linjan kansanedustaja Eva Biaudet ilmoitti tukevansa toisella kierroksella Halosta. 20. tammikuuta Biaudet sanoi Hufvudstadsbladetissa, että "elämänkatsomukselliset ja inhimilliset kysymykset ratkaisevat, ja silloin valinta on Tarja Halonen”. Näin ollen RKP oli puolueena jakautunut näissä vaaleissa.
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat > 7 Matti Vanhanen

| kunta | vaalipiiri | osuus |
| --- | --- | --- |
vahvimmat kunnat
| Kortesjärvi | Vaasa | 64,7 |
| Merijärvi | Oulu | 64,2 |
| Ullava | Vaasa | 62,5 |
| Kestilä | Oulu | 62,0 |
| Halsua | Vaasa | 60,9 |
| kunta | vaalipiiri | osuus |
heikoimmat kunnat
| Kökar | Ahvenanmaa | 1,5 |
| Lemland | Ahvenanmaa | 2,1 |
| Maarianhamina | Ahvenanmaa | 2,4 |
| Sottunga | Ahvenanmaa | 2,9 |
| Jomala | Ahvenanmaa | 3,3 |
Suomen Keskustan puheenjohtajan ja pääministeri Matti Vanhasen kampanjasisältö julkistettiin lauantaina 29. lokakuuta 2005. Kampanjan otsikkona oli "Vihreä tuuli".
Vanhasta henkilönä yritti tehdä tunnetuksi Timo Laaninen, joka poliittisena toimittajana kirjoitti Vanhasesta kirjan Se on ihan Matti. Vanhanen kirjoitti myös virallisen vaalikirjan Vaikeita valintoja. Vanhasen vaalibudjetti oli ehdokkaista suurin, noin 1,5 miljoonaa euroa, josta pääosa oli ylimääräistä presidentinvaaleihin myönnettyä puoluetukea.
Vanhanen ilmoitti itse äänestävänsä toisella kierroksella Sauli Niinistöä. Myös Vanhasen kampanjakoneisto ryhtyi tukemaan Niinistöä Kansallisen Kokoomuksen ja Keskustan vuosi sitten sopimalla tavalla. Vanhanen itse ei osallistunut kampanjatyöhön muulla tavalla kuin ilmoittamalla äänestävänsä Niinistöä.
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat > 8 Arto Lahti

Professori Arto Lahden asetti ehdokkaaksi valitsijayhdistys, joka keräsi yli 20 000 kannatuskorttia 22. marraskuuta 2005 mennessä. Sitoutumaton Lahti nosti vaaliteemoikseen pienten ja keskisuurten yritysten toimintaedellytysten parantamisen, vahvan moraalin tuomisen politiikkaan, Karjalan palauttamisen ja muut Suomen historian kipupisteiksi sanomansa aiheet kuten sotasyyllisten ja asekätkijöiden tuomiot, ylivelkaantuneiden aseman korjaamisen, lasten, perheiden, naisten ja miesten oikeuksien turvaamisen sekä avoimen keskustelun Suomen sotilaallisesta liittoutumisesta.
Lahti kampanjoi Ukrainan oranssin vallankumouksen värillä, mutta hänen tavaramerkikseen muodostui kuitenkin TV-väittelyissä hänen paidankauluksissaan käyttämänsä klassiset rusetit. Koska Lahti ei saanut taustapuolueen puuttumisen vuoksi valtiollista puoluetukea, hän joutui keräämään noin 10 000 euron kampanjarahat itse.
Lahden mukaan hänet hiljennettiin useissa vaalitenteissä ja -paneeleissa sekä koneellisesti että suullisesti, minkä vuoksi hän vaati television vaalitentteihin ulkomaalaisia vaalitarkkailijoita. Ensimmäisen vaalikierroksen jälkeen Lahti kertoi jatkavansa todennäköisesti politiikassa, ja vaalien toisella kierroksella hän liittyi tukemaan Niinistön kampanjaa.
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat > 9 Tarja Halonen

| kunta | vaalipiiri | osuus |
| --- | --- | --- |
vahvimmat kunnat
| Kökar | Ahvenanmaa | 75,9 |
| Lemland | Ahvenanmaa | 74,5 |
| Saltvik | Ahvenanmaa | 73,8 |
| Eckerö | Ahvenanmaa | 72,4 |
| Hammarland | Ahvenanmaa | 72,3 |
| kunta | vaalipiiri | osuus |
heikoimmat kunnat
| Ullava | Vaasa | 16,3 |
| Halsua | Vaasa | 18,4 |
| Kortesjärvi | Vaasa | 19,5 |
| Veteli | Vaasa | 19,7 |
| Lappajärvi | Vaasa | 19,8 |
SDP:n presidenttiehdokas ja istuva presidentti Tarja Halonen lähti vaalitaistoon sloganilla "Tasavallan presidentti". Kampanjassa pyrittiin korostamaan Halosen tavallisuusimagoa ja sitä, että jatketaan vanhaan tapaan. Halonen penäsi "kuluttajansuojaa" kaikkiin vaalilupauksiin. Syksyllä 2005 ilmestyi Hannu Lehtilän kirja Tarja Halonen – yksi meistä, joka Lehtilän mukaan ei ollut vaalikirja.
SDP:n kampanjatoimistosta ehdittiin ilmoittaa, että valtion varojen säästämiseksi kannattaisi äänestää Halosta suoraan ensimmäisellä eikä vasta toisella kierroksella, koska toisen kierroksen järjestäminen maksaa valtiolle noin 7 miljoonaa euroa. Halonen sai humoristista tukea kampanjaansa myös yhdysvaltalaiselta talk-show-isännältä Conan O'Brienilta. Halosen vaalibudjetti oli noin 1,3 miljoonaa, josta pääosa oli ylimääräistä presidentinvaaleihin myönnettyä puoluetukea.
Halonen sai eniten ääniä presidentinvaalin ensimmäisellä kierroksella ja meni Niinistön kanssa toiselle kierrokselle. Halonen ei muodollisesti ollut Vasemmistoliiton ehdokas, mutta puolue sopi tukevansa hänen uudelleenvalintaansa.
Ensimmäisen vaalikierroksen kampanjat > Ehdokkaaksi yrittäneet

Vasemmistolainen Ilkka Tillanen yritti ehdokkaaksi valitsijayhdistys Utopia 2006:n avulla, mutta kannattajakortteja kerättiin tukijoukon mukaan vain 15 440, eikä hän siis voinut osallistua itse vaaliin, koska kortteja olisi tarvittu vähintään 20 000. Tillanen kannattajineen katsoi, että Vasemmistoliiton mentyä käytännössä suoraan Halosen taakse vaaleista puuttui aidosti vasemmistolainen vaihtoehto. Tillanen kertoi jälkeenpäin, ettei hän aktiivisesti pyrkinytkään presidentiksi, vaan vain ehdokkaaksi voidakseen ottaa julkisesti kantaa.
RKP:n presidenttiehdokkaasta käytiin aikoinaan jäsenäänestys, jossa Lax voitti Eva Biaudet'n.
Tony Halme julisti aikoinaan olevansa käytettävissä Perussuomalaisten presidenttiehdokkaaksi, mutta puolueen ehdokkaaksi valittiin Timo Soini.
Toinen vaalikierros > Keskusta ja Kokoomus yhteistyöhön vaalin toisella kierroksella

Suomen Keskusta ja Kansallinen Kokoomus sopivat vuonna 2005, että ensimmäisellä kierroksella hävinneen puolueen kampanjakoneisto siirtyy toiselle kierrokselle selviytyneen ehdokkaan taakse.
Keskustan puheenjohtaja ja pääministeri Matti Vanhanen lupasikin heti vaalituloksen selvittyä kampanjatukea Sauli Niinistölle. Myös Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen korosti vaalivalvojaisissa yhteistyötä Keskustan kanssa.
Keskustan puoluesihteeri Eero Lankia ilmoitti vaalipäivää seuraavassa televisiohaastattelussa, jossa myös Jyrki Katainen oli läsnä, että keskustalaiset voisivat toivoa Sauli Niinistöltä tarkennuksia liittoutumattomuuteen. Niinistö oli ilmoittanut viimeisessä ensimmäisen kierroksen televisiotentissä yhtyvänsä vaatimukseen siitä, että Nato-jäsenyydestä järjestettäisin neuvoa-antava kansanäänestys. Lisäksi Lankian mielestä monet keskustalaiset vierastavat sanaa porvari (niin sanottu porvariyhteistyö), koska he tuntevat olevansa useissa tapauksissa keski- tai pienituloista tavallista väkeä, vaikkakaan eivät ole sosialisteja.
Toinen vaalikierros > Halosen kampanja keskittyi maaseudun naisiin

SDP:n johtama kampanja keskittyy maaseudun naisiin, joiden uskotaan ajattelevan niin, että sukupuolella on suuri merkitys presidenttiä valittaessa. Halosen toisen kierroksen kampanja alkoi Vanhasen kotikunnasta Nurmijärveltä.
SDP:n puheenjohtaja Eero Heinäluoma kommentoi puolueen historian parasta tulosta presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella korostaen, että tärkeintä on se, että Suomen Keskustan hermo pitää tarkoittaen sitä, ettei presidentinvaali vaikuta Suomen nykyiseen eikä tulevaan hallituspolitiikkaan.
Ulkoasiainministeri Erkki Tuomioja houkutteli keskustalaisia verkkosivuillaan seuraavasti: "Jos vastakkainasettelujen aika kuulemma on ohi, niin sen kanssa ei kovin hyvin istu nyt arvoonnostettu porvarillinen yhteistyö." Toisaalta vastaavaa kritiikkiä on esitetty myös SDP:n ja Vasemmistoliiton yhteistyöstä.
Verkkoympäristössä ja tekstiviesteinä levisi siteeraus Karjala-lehdessä julkaistuksi väitetystä vappupuheessa, jossa Halonen olisi muka esittänyt vappuna 1976 Suomen liittämistä Neuvostoliittoon. ProKarelia korjasi tiedottamansa virheeksi. Iltapäivälehdet osoittivat pian väitteen perättömäksi. Halonen itse totesi: "Jos 1970-luvulla sosiaalidemokraattinen SAK:n lakimies olisi pitänyt sellaisen vappupuheen, niin se työsuhde olisi jäänyt aika lyhyeksi."
Viikolla kolme kierteli tekstiviestejä, joiden mukaan Patmos Lähetyssäätiön Leo Meller oli saanut haltuunsa asiakirjan, jonka mukaan Halonen oli EU:ssa allekirjoittanut Jerusalemin itäpuolen palestiinalaisille luovuttavan sopimuksen. Meller kiisti väitteen todenperäisyyden.
Toinen vaalikierros > Pudonneilta ehdokkailta siirtyvät äänestäjät ratkaisivat lopputuloksen

Ensimmäisellä kierroksella pudonneista ehdokkaista Heidi Hautala ja Timo Soini sanoivat, etteivät aio "testamentata" ääniään kenellekään.
Vanhanen ja Bjarne Kallis ilmoittivat äänestävänsä Niinistöä. Myös Henrik Lax ilmoitti suoraan äänestävänsä porvarillista ehdokasta eli Niinistöä. Lisäksi Arto Lahti antoi täyden tukensa toisella kierroksella Niinistölle.
Pudonneista ehdokkaista kukaan ei sanonut tukevansa Halosen uudelleenvalintaa.
Mielipidetiedustelut ja vaalitulokset > Ovensuukyselyt

| Kannatus % | TS 18>  1. |
| --- | --- |
3 Sauli Niinistö: 47 %
9 Tarja Halonen: 53 %
Mielipidetiedustelut ja vaalitulokset > Ensimmäisen kierroksen mielipidetiedustelut

| Kannatus % | Vaali 15>  1. | Ennakko- äänestys 4-5>  ja 7. 1. | YLE 10> –11. 1. | MTV3 viikot 52, 1 ja 2 | HS 5> –7. 1. | HS 27> –29. 12. | AL 12> –29. 12. | HS 7> –17. 12. | YLE  9>  12. | HS 11/05 | YLE 11/05 | HS 10/05 | HS 09/05 | V-Ss 08/05 | YLE 05/05 | AL 04/05 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 Bjarne Kallis | 2,0 | 1,8 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1,4 | 2 | 1 | 1 | 1 |  |  | 1 |  |  |
| 3 Sauli Niinistö | 24,1 | 21,9 | 20 | 19 | 21 | 20 | 20,3 | 20 | 18 | 24 | 19 | 20 | 20 | 19 | 20 | 19 |
| 4 Timo Soini | 3,4 | 2,6 | 4 | 3 | 3 | 2 | 1,4 | 2 | 1 | 1 | 1 |  | 1 |  |  |  |
| 5 Heidi Hautala | 3,5 | 2,4 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2,3 | 2 | 2 | 3 | 1 |  | 2 |  | 3 |  |
| 6 Henrik Lax | 1,6 | 1,4 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1,0 | 1 | 1 | 1 | 1 |  | 1 |  | 1 |  |
| 7 Matti Vanhanen | 18,6 | 20,0 | 18 | 17 | 18 | 18 | 16,5 | 19 | 19 | 18 | 15 | 15 | 17 | 17 | 20 | 10 |
| 8 Arto Lahti | 0,4 | 0,5 | 1 | <1 | <1 | 1 | 0,9 | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 9 Tarja Halonen | 46,3 | 49,4 | 52 | 55 | 51 | 54 | 56,2 | 55 | 58 | 52 | 61 | 58 | 58 | 58 | 53 | 45 |
Prosenttiosuuksien summat voivat ylittää 100 pyöristysten vuoksi.
Mielipidetiedustelut ja vaalitulokset > Mielipidemittaukset ennen ensimmäistä kierrosta

Mielipidetiedustelujen mukaan Tarja Halonen johti pitkään presidentinvaalikamppailua. Kuitenkin vaalin lähestyessä Halosen suosio näytti jatkuvasti vähentyvän. Toisaalta MTV3:n tutkimus, joka tehtiin kolmen eri viikon aikana, ei näyttänyt Halosen kannatuksen muuttuneen koko tänä aikana.
Mittausten valossa olisi ollut mahdollista, että Halonen olisi saanut ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä. Joulukuisten mittausten mukaan hän olisi myös voittanut toisella kierroksella kumman tahansa silloisista potentiaalisista vastaehdokkaistaan, Matti Vanhasen tai Sauli Niinistön, noin 65 prosentin ääniosuudella vastustajan 35 prosenttia vastaan.
Mielipidetiedustelut ja vaalitulokset > Analyysiä ensimmäisen kierroksen ennakkoäänistä

Presidentinvaalin ensimmäisen kierroksen ennakkoäänestys suoritettiin 4.-10. tammikuuta. Ennakkoäänestyksen tulokset julkistettiin vaalipäivän iltana heti vaalihuoneistojen sulkeuduttua, jolloin saatiin tietää myös lopullinen ensimmäisen kierroksen äänestysprosentti. Ennakkoon äänensä antoi 30,7 prosenttia äänioikeutetuista, mikä on noin 3 prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuoden 2000 vaalien vastaavassa vaiheessa.
Ahkerimmin äänestettiin Lapin ja Satakunnan vaalipiirien alueella, laiskimmin taas Helsingissä ja Uudellamaalla. Sukupuolten välinen ero äänestysaktiivisuudessa on aiempiin vaaleihin verrattuna jälleen kasvanut: naisista äänensä ennakkoon antoi yli 34 prosenttia, miehistä 27 prosenttia. Lisäksi iäkkäät ja eläkeläiset ennakkoäänestivät paljon vilkkaammin kuin nuoret.
Äänestysvilkkauden vaikutuksista tuloksiin spekuloitiin. Maan keskiarvoa aktiivisemmat alueet, edellisten lisäksi Itä-Suomi, ovat yleensä Keskustapuolueen ja vasemmiston tukialueita, kun taas vähemmän äänestäneissä etelässä ja suurissa kaupungeissa Kokoomus on tavallisesti voimakkaimmillaan, mutta Keskusta pikkutekijä. Tilanteen arveltiin suosivan tällaisenaan joko Halosta, Vanhasta tai kenties molempia, mutta haittaavan Niinistöä. Tätä veikkausta tuki myös nuorten tavallistakin alhaisempi äänestysalttius.
Johtopäätökset äänestysvilkkauden vaikutuksesta osoittautuivat ensimmäisen kierroksen vaalipäivänä loppujen lopuksi hyvin epäluotettaviksi, koska kantaansa vaalipäivään asti harkinneet aiheuttivat merkittäviä muutoksia Niinistön eduksi ja Haloselle epäedullisesti.
Mielipidetiedustelut ja vaalitulokset > Toisen kierroksen mielipidetiedustelut

| Kannatus % | YLE  25> -26.1. | MTV3 18> -25.1. | HS 24> –25.1. | MTV3 16> -18.1. | HS 16> –17.1. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 Sauli Niinistö | 45 % | 45 % | 49 % | 45 % | 47 % |
| 9 Tarja Halonen | 55 % | 55 % | 51 % | 55 % | 53 % |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vaalit.fi − Ensimmäinen kierros
Vaalit.fi − Toinen kierros
Presidentinvaali 2006 – Tietoa vaaleista Oikeusministeriön vaalit.fi -sivustolla
Vaalit 2006 – YLEn vaalisivusto
Ehdokkaat ulkomaisen median tenteissä (Arkistoitu – Internet Archive) Ulkoasiainministeriön sivulla
Molempien kierroksien voittajat kunnittain
Georgian murteet

Georgian kieli (georg. ქართული, kartuli) on eteläkaukasialainen tai kartvelilainen kieli, jota puhuu noin 4,1 miljoonaa henkeä pääosin Georgiassa mutta myös Venäjällä, Turkissa, Iranissa ja Azerbaidžanissa. Georgian yleiskieli on erittäin vakiintunut; ensimmäiset yritykset luoda kirjallisia ja kielellisiä normeja tehtiin jo 400-luvulla. Kielestä voidaan kuitenkin erottaa ainakin 18 murretta, jotka luokitellaan kahteen pääryhmään: läntiseen ja itäiseen. Georgian yleiskieli perustuu pääosin itäisen (keskisen) ryhmän Kartlin murteeseen, mutta myös useat muut murteet ovat vaikuttaneet siihen enemmän tai vähemmän. Georgian yleiskieli on vuorostaan vaikuttanut huomattavasti erityisesti koulutusjärjestelmän ja tiedotusvälineiden kautta kaikkiin murteisiin, paitsi niihin, joita puhutaan Georgian ulkopuolella. Monet murteiden ainutlaatuisista piirteistä ovat kuitenkin säilyneet. Vaikka murteilla on huomattavia äänneopillisia, muoto-opillisia, lauseopillisia ja sanastollisia alueellisia vaihteluita, niiden puhujat ymmärtävät pääosin toisiaan. Kolme muuta eteläkaukasialaista kieltä, mingreli, lazi ja svani, ovat georgian sisarkieliä, mutta niiden puhujat eivät ymmärrä toisiaan.
Georgian murteiden tärkeimpiä piirteitä ovat seuraavat vaihtelut:
Kirjainten j (georg. ჲ) ja w (ჳ) esiintyminen ennen tiettyjä vokaaleita;
Sekä äänteen q (ჴ) että q' (ყ) esiintyminen;
Ero pitkien ja lyhyiden vokaalien välillä;
Ylimääräiset vokaalit, joita ei esiinny georgian yleiskielessä;
Kirjaimen n (ნ) käyttö monikossa;
Monikolliset adjektiivimuodot;
Ei-standardit verbimuodot;
Arkaismit ja lainat naapurikielistä, joita ei esiinny georgian yleiskielessä.
Luokittelu

Georgian murteet luokitellaan maantieteellisten alueiden mukaan. Luokittelu heijastelee georgialaisten perinteisiä etnografisia jakolinjoja. Länsi- ja itämurteiden lisäksi jotkut tutkijat ovat ehdottaneet myös etelämurteiden ryhmää. Nämä ryhmät voidaan edelleen jakaa viiteen pienempään murreryhmään (Gigineišvili, Topuria ja Kavtaradze, 1961):
Luokittelu > Koillismurteet

Ryhmän murteita puhuvat Georgian koillisosan vuoristolaiset.
Khevin murre (Mokhevuri, მოხევური), puhutaan Khevissä
Mtiuletin–Gudamaqarin murre (Mtiulur-Gudamaqruli, მთიულურ-გუდამაყრული) Mtiuletissa ja Gudamaqarissa
Khevsuretin murre (Khevsuruli, ხევსურული) Khevsuretissa
Pšavin murre (Pšavuri, ფშავური) Pšavissa
Tušetin murre (Tušuri, თუშური) Tušetissa
Luokittelu > Itämurteet

Kahta näistä murteista, Ingilon ja Fereidanin murteita, puhutaan Georgian ulkopuolella; edellistä puhuvat Azerbaidžanin luoteisosassa asuvat georgialaiset ja jälkimmäistä 1600-luvulla Iraniin karkotettujen georgialaisten jälkeläiset.
Kakhetin murre (Kakhuri, კახური) Kakhetissa
Ingilon murre (Ingilouri, ინგილოური) Saingilossa (Azerbaidžanissa)
Fereidanin murre (Pereidnuli, ფერეიდნული) Fereydunšahrissa (Iranissa)
Tianetin murre (Tianeturi, თიანეთური) Tianetissa
Luokittelu > Keskimurteet

Keskimurteita pidetään joskus itämurteiden osana ja niitä puhutaan Georgian keski- ja eteläosissa. Ne ovat muodostaneet pohjan georgian yleiskielelle.
Kartlin murre (Kartluri, ქართლური) Kartlissa
Džavakhetin murre (Džavakhuri, ჯავახური) Džavakhetissa
Meskhetin murre (Meskhuri, მესხური) Meskhetissä
Luokittelu > Lounaismurteet

Gurian murre (Guruli, გურული) Guriassa
Adžarian murre (Atšaruli, აჭარული) Adžariassa
Imerkhevin murre (Imerkhevuli, იმერხევული) Imerkhevissä (Turkissa)
Luokittelu > Luoteismurteet

Imeretin murre (Imeruli, იმერული) Imeretissä
Letškhumin murre (Letškhumuri, ლეჩხუმური) Letškhumissa
Ratšan murre (Ratšuli, რაჭული) Ratšassa
Luokittelu > Muut murteet

Häviävä Kizljarin–Mozdokin murre, jota puhuivat Pohjois-Kaukasuksen keskiosissa Kizljarissa ja Mozdokissa Georgian osmanimiehitystä 1700-luvun alussa paenneiden georgialaisten jälkeläiset. Teknisesti murre oli sekoitus eri georgialaisia murteita, ja siinä oli myös runsaasti venäläisiä lainasanoja. Myöhemmin murteen puhujat suureksi osaksi venäläistyivät ja murre hävisi.
Juutalaisgeorgia eli kivruli on kieli, jota georgianjuutalaiset puhuvat. Sen äänne-, muoto- ja lauseoppi ovat pääosin samoja georgian kielen kanssa, ja sanasto on sekoitus georgiaa ja hepreaa. Jotkut pitävät sitä itsenäisen kielen sijaan georgian murteena.
HMS Abingdon

| HMS Abingdon |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ailsa Shipbuilding Company, Troon
Kölinlasku:  30. marraskuuta 1917
Laskettu vesille:  11. kesäkuuta 1918
Palveluskäyttöön:  6. marraskuuta 1918
Loppuvaihe:  myyty 1947, romutettu 1950
Tekniset tiedot
Uppouma:  710 t
Pituus:  70 m
Leveys:  8,5 m
Syväys:  2,4 m
Koneteho:  2 200 shp
Nopeus:  16 solmua
Miehistöä:  73
Aseistus
Aseistus:  1 x 4" (102 mm) tykki 1 x 12 naulan tykki 2 x kaksipiippuista .303" konekivääriä
HMS Abingdon (viirinumero N23 ja toukokuusta 1940 alkaen J23) Britannian kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan miinanraivaaja.
Valmistus

Alus tilattiin Troonista Ailsa Shipbuilding Companyltä, missä köli laskettiin 30. marraskuuta 1917. Alus laskettiin 11. kesäkuuta 1918 ja otettiin palvelukseen 6. marraskuuta.
Palvelus

Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Egeanmeren laivueeseen. Alus oli 1919–1935 reservissä sijoituspaikkanaan Malta. Alus liitettiin uudelleen palvelukseen otettaessa Kiinan laivastoasemalle 2. miinanraivaajalaivueeseen. Se poistettiin uudelleen palveluksesta huhtikuussa 1937 Singaporessa, jonne se sijoitettiin reservialuksena.
Se palautettiin 28. elokuuta 1939 palvelukseen Singaporessa. Syyskuussa alus oli koeajoissa ja valmistautumassa miinalaivueenjohtajan tehtäviin. Laivueeseen liitettiin sen Singaporeen sijoitetut sisaralukset HMS Aberdare, HMS Bagshot, HMS Derby, HMS Fareham, HMS Harrow ja HMS Huntley.
Joulukuussa 1939 alus määrättiin Maltalle. Se siirtyi alkuvuoden 1940 aikana Välimerelle. Aleksandriassa alus siirrettiin heinäkuuksi telakalle, mistä se palasi elokuussa Maltalle. Vuoden lopun alus raivasi HMS Fermoyn kanssa Maltan koillispuolella olevia italialaisia miinoitteita. Se raivasi tammikuussa 1941 Valettan sataman sisääntuloreittiä varmistaakseen turvallisen kulun satamaan ja sieltä pois. Saksan ilmavoimat pudotti helmikuussa satama-alueelle ensimmäiset akustisilla ja magneettisilla sytyttimillä varustetut miinat.
Alus vaurioitui 10. huhtikuuta 1941 akustisen miinan räjähtäessä ja siirrettiin telakalle jo seuraavana päivänä. Kesäkuussa palvelukseen palannut alus jatkoi satamaan saapuvan liikenteen suojaamista. Se raivasi 21. joulukuuta neljä miinaa apunaan kolme tilapäisraivaajaa. Alus joutui 30. joulukuuta Junkers Ju 88 koneiden hyökkäyksen kohteeksi ja seuraavana päivänä kahden Me109:n tykkitulen kohteeksi, jolloin alus vaurioitui ja sen miehistöstä seitsemän haavoittui.
Vuoden 1942 alusta jatkuvan ilmauhan vuoksi miinanraivaus muutettiin yöllä tehtäväksi. Alus siirrettiin 28. tammikuuta telakalle huoltoon, jossa sille asennettiin myös yksi Oerlikonin valmistama 20 millimetrin ilmatorjuntatykki. Alus palasi palvelukseen helmikuussa.
Abingdon vaurioitui 1. huhtikuuta ilmahyökkäyksessä ja siirrettiin odottamaan pääsyä telakalle. Alus vaurioitui 5. huhtikuuta lisää kahdesta lähelle osuneesta Italian ilmavoimien pudottamasta pommista, jolloin sen perä murtui. Alus oli ajettava matalikolle uppoamisen estämiseksi, missä se todettiin korjauskelvottomaksi. Euroopan sotatoimien päätyttyä alus sijoitettiin poistolistalle ja myytiin romutettavaksi 1950.
Palvelus > Aluksen päälliköt

Arthur Ronald Farquhar, DSC 19. elokuuta 1939 – maaliskuu 1940
Graham Allen Simmers maaliskuu 1940 – 5. huhtikuuta 1942
Tadalafiili

| --- | --- |

Tadalafiili
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(6R-trans)-6-(1,3-bentsodioksol-5-yyli)- 2,3,6,7,12,12a-heksahydro-2-metyyli-pyratsino [1', 2':1,6] pyrido[3,4-b]indoli-1,4-dioni
Tunnisteet
CAS-numero: 171596-29-5
ATC-koodi: G04BE08
PubChem CID: 110635
DrugBank: APRD00071
Kemialliset tiedot
Kaava: C22H19N3O4 
Moolimassa: 389.404 g/mol
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 301–302 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 94%
Metabolia: maksa (pääasiassa CYP3A4)
Puoliintumisaika: 17.5 tuntia
Ekskreetio: Uloste (~61%), virtsa (~36%)
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  tuote on vain miehille
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste (FI)  
Antotapa: oraalinen
Tadalafiili on erektiohäiriölääke, joka kuuluu PDE5-estäjiin. Lääkettä myydään Suomessa valmistenimillä Adcirca, Cialis, Tadalafil ja Talmanco. Tadalafiili on tablettimuotoinen lääke. Se ei aiheuta erektiota ilman seksuaalista kiihottumista. Tadalafiili on läheistä sukua sildenafiilille (Viagra), joka lienee parhaiten tunnettu erektiohäiriöiden hoidossa käytetty lääke. Tadalafiilin kemiallinen kaava on C22H19N3O4, moolimassa 389,41 g/mol ja CAS-numero 171596-29-5.