Siirtolaisuus Ruotsiin
Maahanmuuton vaikutuksia > Rikollisuus

1990-luvulla ja 2000-luvun alussa Ruotsissa alettiin silloin tunnistaa katujengien olemassaolo. Siellä jengien määrä alkoi sen jälkeen lisääntyä. Syksyyn 2023 asti määrä oli kasvanut koko ajan. Ruotsin poliisijohtaja on arvioinut, että jengirikollisuuteen kytkeytyy noin 30 000 ihmistä. Jengit tekevät huumebisneksessä yhteistyötä suomalaisten jengien tai katujengien kanssa. Levittäytyminen on käynnissä laajasti Pohjolassa, Suomen lisäksi muun muassa Norjaan. Esimerkiksi Shottaz-jengi on levittäytynyt Norjaan, jossa se on syyllistynyt murhan yritykseen ja laajamittaiseen huumausainekauppaan.
Göteborgin poliisipäällikön Erik Nordin mukaan maan maahanmuuttajarikollisuus oli jo niin vakavaa, että hänen oli otettava asiaan kantaa. Nordin mukaan asiasta ei enää voinut vaieta poliitikkojen tapaan, hänen mielestä on selvää, että maan lisääntynyt rikollisuus ja väkivalta johtuvat maahanmuuttajayhteisöistä. Siirtolaisuuden kustannuksista ja ongelmista, kuten rikollisuudesta, ei ole tullut viranomaisilta, tutkijoilta tai poliitikoilta tilastoja julkisuuteen. Esimerkiksi Göteborgin poliisipäällikön Erik Nordin mukaan vielä vuonna 2018 rikollisuuden ja maahanmuuton yhdistäminen olisi johtanut siihen, että tallaisten lausuntojen antaja leimataan rasistiksi. Suurien kaupunkien lisäksi myös pienissä kaupungeissa kuten Eskilstunassa ja Sandvikenissä on rikollisjengejä ja ampumavälikohtauksia. Vuodesta 2018 syksyyn 2023 ampumavälikohtauksissa on kuollut Ruotsissa 279 ihmistä. Ruotsissa on eurooppalaisittain poikkeuksellisen korkeat ampuma-aseisiin liittyvät kuolinluvut. Jengisotien uhriluku on kuitenkin todellisuudessa huomattavasti suurempi, sillä suuri osa murhista tehdään myös teräaseilla, mutta näitä murhia ei huomioida jengirikollisuuteen liitetyissä tilastoissa.
Noin 90 prosenttia Ruotsissa tehdyistä murhista ja niiden yrityksistä on sellaisten henkilöiden tekemiä, joiden molemmat tai toinen vanhempi on syntynyt ulkomailla. 94,5 prosentilla Tukholman jengirikollisista on ulkomaalaistausta. Vuonna 2018 BBC uutisoi, että edellisen reilun viiden vuoden aikana 58 prosenttia Ruotsissa raiskauksesta ja niiden yrityksistä tuomion saaneista miehistä oli syntynyt ulkomailla. Tuona aikana jaettiin kaiken kaikkiaan 843 tuomiota raiskauksista ja niiden yrityksistä. Tekijöistä 197 oli Lähi-idästä sekä Pohjois-Afrikasta, 134 eteläisestä Afrikasta ja 45 Afganistanista. Vuonna 2017 Ruotsin viranomaiset julkaisivat tietopaketin, jonka mukaan henkilöt, joilla on ulkomaalaistausta, eli joiden vanhemmat eivät ole syntyneet Ruotsissa, syyllistyvät muuta väestöä 2,5 kertaa todennäköisemmin rikoksiin. Ruotsin rikoksentorjuntaneuvoston mukaan ulkomailla syntyneet syyllistyvät rikoksiin vuoden 2005 tilastojen mukaan kaksi kertaa todennäköisemmin kuin Ruotsissa ruotsalaisille vanhemmille syntyneet. Myös maahanmuuttajataustaisiin perheisiin syntyneet syyllistyivät todennäköisemmin rikoksiin kuin ruotsalaiset.
Maahanmuuttajien rikollisuus on vaikuttanut myös Ruotsin houkuttelevuuteen opiskelijoille. Esimerkiksi Taalainmaan korkeakoulun kansainvälisten opiskelijoiden järjestö kirjelmöi koululle siitä, että vaihto-opiskelijat ovat pettyneitä Ruotsiin saapuessaan, koska he kokevat tulleensa sotaisaan maahan, jossa ei kuule ruotsin kieltä ja koe ruotsalaista kulttuuria ja perinteitä, vaan maahan ja jossa on paljon rikollisuutta, kuten ryöstöjä, väkivaltaa ja raiskauksia. Osa vaihto-opiskelijoista on joutunut myös uhreiksi nöyryyttävissä ryöstöissä, joissa heidät on raiskattu.
Kesäkuussa 2023 Ranskan Alpeilla 31-vuotias Syyrian kansalainen, joka oli saanut turvapaikan Ruotsista 10 vuotta aikaisemmin, puukotti useita ihmisiä, muun muassa kahta pientä lasta hengenvaarallisesti. Annecyn kaupungissa tehdyssä puukotuksessa loukkaantui kuusi ihmistä, joista neljä oli pieniä leikki-ikäisiä lapsia. Puukotuksen vammojen jäljiltä kaksi lasta ja yksi aikuinen olivat hengenvaarassa.
Syksyllä 2023 Ruotsissa kiihtynyttä jengiväkivaltaa ja nuorten kasvanutta osuutta raaoista väkivallanteoista ruodittiin Slaget efter tolv -keskusteluohjelmassa. Ohjelmassa vieraili Svenska Dagbladetin toimittaja Paulina Neuding, joka on koulutukseltaan juristi ja itse maahanmuuttajaperheestä. Hän kirjoittaa usein maahanmuuttoa, integraatiota ja ihmisoikeuksia koskevista kysymyksistä. Neuding totesi, että Ruotsin koulujärjestelmä on yksi osasyy siihen, että tilanne oli päässyt kehittymään niin vakavaksi. Hänen mukaansa ongelma ruotsalaisessa koulujärjestelmässä on, että se on liian edistysmielinen. Hän painotti, että on hyvin tärkeää, että tämä huomioidaan Suomessa, sillä Suomessakin koulua ollaan kehittämässä samaan suuntaan. Edistysmielisyydellä Neuding tarkoitti montaa asiaa. Kouluissa ei hänen mukaansa ole kuria tai järjestystä. Opettajilla on hyvin heikko asema, eikä lapsia saa loukata vaatimalla, että he käyttäytyisivät asiallisesti tai kunnioittaisivat opettajia tai muita oppilaita. Ohjelmassa hän kertoi, että Ruotsissa on vastikään julkaistu kirja, joka osoittaa juuri kuinka sekasortoinen Ruotsin koulujärjestelmä syrjäytyneillä alueilla on ja sen, kuinka valtavia ongelmat ovat. Koulut ovat eriarvoistuneet ja tietyissä kouluissa käy erittäin vakaviin rikoksiin syyllistyneitä lapsia. Neudingin mukaan Ruotsin koulujärjestelmä pitäisi rakentaa uusiksi, jossa tulisi palata klassiseen pedagogiikkaan ja perinteiseen näkemykseen kurista ja järjestyksestä. Hänen näkemyksensä oli, että gangsterikulttuuria ei saisi enää kohdella pehmeästi, eikä kouluun pitäisi olla mahdollista tulla jengien vaatteissa. Neudingin mukaan Ruotsin ongelmat kumpuavat nyt sosiaalisesti syrjäytyneiltä alueilta, jotka ovat kehittyneet epäonnistuneen maahanmuuttopolitiikan vuoksi. Hän kohdisti viestinsä Suomeen sanomalla, että Suomen hyvin tärkeä ymmärtää, että maahanmuutto Ruotsiin oli pitkään hyvin kattavaa, jolloin tiettyjä alueita täytettiin maahanmuuttajilla samalla kuin ongelmat alkoivat yleistyä. Neudingin mukaan Ruotsissa ajateltiin pitkään, että ruotsalaiset ovat moraalisesti naapurimaitaan parempia, koska maa harjoitti niin sanottua avointen sydänten politiikkaa. Menettelyä tukivat kaikki poliittiset puolueet. Hän jatkoi, että Ruotsissa haluttiin pitkään kiistää, että maan tilanne oli kehittymässä vakavaksi. Ongelmien esiin nostamista ei pidetty hyvänä asiana ja se tulkittiin rasismiksi. Ohjelmassa hän kertoi, että ongelmista ollaan pikku hiljaa käynnistämässä keskusteluja. Ohjelmassa Ruotsin radion ohjelmapäällikkö Pamela Taivassalo lisäsi, että Ruotsissa koulun täytyy olla auktoriteetti, kuten se oli myös Suomessa ennen viimeisimmän Suomen opetussuunnitelman voimaantuloa. Hänen mielestään Suomi oli syksyllä 2023 niin sanotusti juoksemassa kasvot edellä seinää päin koulukurin kanssa, aivan kuten Ruotsissa tehtiin noin kymmenen vuotta sitten.