stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lea (näytelmä)

| Lea |
| --- | --- |
Kirjoittaja:  Aleksis Kivi
Kirjoitettu:  1867–1868
Alkuperäiskieli:  suomi
Tapahtumapaikka ja -aika:  Jerikon kaupunki Jeesuksen aikana
Kantaesitys:  10. toukokuuta 1869
Kantaesityspaikka:  Nya Teatern, Helsinki
Henkilöt
Henkilöt:  Sakkeus, publikaani  Lea, Sakkeuksen tytär  Aram, saddukeus  Joas, fariseus  Ruben, publikaani
Lea on Aleksis Kiven kirjoittama näytelmä, jonka ensi-ilta oli 10. toukokuuta 1869 Helsingin Nya Teaternissa. Se oli ensimmäinen teatterilavoilla virallisesti esitetty Kiven näytelmä, jolla oli suuri merkitys koko suomenkielisen ammattiteatterin syntymiselle. Lea osoitti, että vakavasti otettavaa ja laadukasta teatteria voidaan tehdä myös suomeksi. Näytelmän synnyttämän innostuksen johdosta perustettiin samana syksynä Suomalainen Seura, jonka draamaosastosta puolestaan syntyi vuonna 1872 nykyisen Kansallisteatterin edeltäjä Suomalainen Teatteri.
Aleksis Kivi kirjoitti Lean asuessaan Siuntion Fanjunkarsissa ja sai näytelmänsä valmiiksi vuoden 1868 alkupuolella. Tämän jälkeen hän lähetti Lean sekä kaksi muuta kirjoittamaansa näytelmää Sankarteos sekä Leo ja Liina lehtori B. F. Godenhjelmille kieliasun tarkistamista varten. Hän puolestaan toimitti näytelmät edelleen Viipurin Suomalaiselle Kirjallisuusseuralle, joka valitsi niistä julkaistavaksi Lean. Näytelmä julkaistiin helmikuussa 1869 yhteensä 500 kappaleen painoksena.
Juoni

Viisinäytöksinen Lea perustuu Luukkaan evankeliumin kertomukseen Jeesuksen ja Jerikon kaupungissa vaikuttaneen publikaani Sakkeuksen kohtaamisesta. Näytelmässä Sakkeuksen tytär Lea ja saddukeus Aram ovat rakastuneita toisiinsa, mutta isä haluaa naittaa tyttärensä Aramia varakkaammalle fariseukselle Joasille. Lea on aikaisemmin vastustanut Sakkeuksen suunnitelmia, mutta kuultuaan Jeesuksen opetuksia, hän omaksuu tämän saarnaaman rakkauden opin ja päättää suostua isänsä tahtoon. Tämän jälkeen tyttärensä päätöksestä liikuttunut Sakkeus haluaa tavata Jeesuksen ja kääntyy itsekin hänen oppiensa seuraajaksi, kuten myös Aram ja Sakkeuksen palvelija Ruben. Lopulta isä suostuu Lean ja Aramin avioliittoon ja pettynyt Joas kiroaa heidät kaikki. Näytelmän loppuratkaisussa Lea, Sakkeus, Aram ja Ruben puolestaan Jeesuksen opetuksien mukaan siunaavat Joasin. Kivi on kuvannut Joasin ns. farisealaisuuden perikuvana, hänen toimintaansa ohjaa pelkästään rahanhimo ja oman edun tavoittelu, jonka vuoksi Joasin on mahdotonta kuvitella muistakaan ihmisistä mitään muuta.
Ensi-ilta > Näytöksen valmistelut

Lean kantaesitys oli Helsingissä toukokuussa 1869. Esityksestä vastasi Suomalainen Seuran draamallinen osasto. Leaa aikaisemmin oli Kiven näytelmistä esitetty hänen vuonna 1866 kirjoittamaansa Kihlausta, jonka Suomen kaartin aliupseerit esittivät Helsingissä tammikuussa 1869. Aliupseerien harrastajateatterin esitystä ei kuitenkaan suomalaisissa teatterihistoriikeissa ole laskettu mukaan suomenkielisen ammattiteatterin edeltäjien joukkoon. Pian Kihlauksen saaman ensiesityksen jälkeen Jyväskylässä ilmestynyt suomenmielinen Kansan Lehti noteerasi juuri painosta tulleen Lean ja vaati sitä nopeasti esitettäväksi suomenkielisenä, ennen kuin näytelmä ehdittäisiin kääntämään ruotsiksi Nya Teaternin ohjelmistoon.
Suomenmielinen näytelmäkirjailija Kaarlo Bergbom oli saanut Lean käsikirjoituksen haltuunsa heti sen ilmestyttyä tammikuussa 1869. Helmikuussa hän esitteli sen pääkaupungin nuorten teatteriharrastajien tapaamisessa, jossa näyttelijä Oskar Gröneqvist luki tekstin ääneen. Ryhmä kutsui itseään kuvanveistäjä Johannes Takasen mukaan nimellä "Takaniitit", se oli alun perin syntynyt Roomassa opiskelevalle Takaselle taloudellista tukea keränneistä opiskelijoista.
Kivi itse suhtautui Lean esittämiseen myönteisesti, mutta kuitenkin hieman epäillen. Bergbomille kirjoittamassaan kirjeessä hän pohti, löytyykö Helsingistä Lean osaan sopivaa suomenkielistä naisnäyttelijää. Kiven mukaan se oli vaikea rooli, joka vaati kokeneen näyttelijän. Helmikuun lopussa Lean osaan saatiin suostumaan Helsingissä vaikuttanut ruotsalainen näyttelijä Charlotte Raa, vaikka hän ei osannut yhtään suomea. Raa opetteli vuorosanansa käyttäen apunaan häntä varten tehtyä ruotsinkielistä käännöstä. Sakkeuksen rooliin valittiin Oskar Gröneqvist, Aramin osan sai Niilo Perander ja muissa rooleissa nähtiin Berndt Ahnger (Joas) sekä Taavi Hahl (Ruben).
Näytelmä oli alun perin tarkoitus esittää Arkadia-teatterissa, mutta ongelmaksi muodostui Nya Teaternissa näytelleen Charlotte Raan sopimus, joka ei sallinut hänen esiintymistään kaupungin toisella näyttämöllä. Lopulta Lea päätettiin esittää Nya Teaterinissa, jossa se nähtiin Raan sopimuksesta johtuen vain yhden ainoan kerran, maanantaina 10. toukokuuta. Samassa näytännössä esitettiin myös J. L. Runebergin runosta Pilven veikko rakennettu lyhyt kohtaus, toinen näytös Friedrich von Flotowin oopperasta Martha sekä kuultiin alkusoitot Flotowin Aless Stradellasta ja Wolfgang Amadeus Mozartin Don Giovannista.
Ensi-ilta > Kiven poisjäänti ensi-illasta

Aleksis Kivelle oli varattu paikka ensi-iltaan teatterin salongista. Hän oli saapunut Helsinkiin viittä päivää aiemmin jättämään Seitsemän veljeksen käsikirjoituksen Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle ja jäänyt sen jälkeen oleskelemaan kaupunkiin. Kivi oli paikalla vielä sunnuntaina 9. toukokuuta seuraamassa näytelmänsä viimeisiä näyttämöharjoituksia Nya Teaternissa, mutta Arkadia-teatterin ensi-iltaan hän ei enää seuraavana päivänä ilmestynyt. Kirjailija Emil Nervander oli tavannut Kiven tämän majapaikassa vielä esityspäivän aamuna, jolloin hän oli sanonut tulevansa paikalle. Kun Nervander oli mennyt noutamaan Kiveä esitykseen, löysi hän viestin, jossa Kivi kertoi lähteneensä veljensä Emmanuelin luokse Nurmijärven Raalaan. Sieltä hän jatkoi edelleen seuraavana päivänä kotiinsa Siuntioon.
Ensimmäisissä lehtikirjoituksissa Kiven poissaoloon ei kiinnitetty suurta huomiota, koska hänet tiedettiin ihmisaraksi. Kiven ei vain oletettu ymmärtäneen tilaisuuden suurta merkitystä. Myöhemmin fennomaanien kannalta noloa poissaoloa selitettiin hermojen menetyksellä ja Kiven orastavilla mielenterveysongelmilla. Tapauksen saattaa kuitenkin selittää pelkästään Kiven pelko ensi-illan epäonnistumisesta. Vaikutuksensa arvellaan olleen myös sillä, että Kaarlo Bergbomin sisar Emilie Bergbom oli ohjeistanut Kiveä pukeutumaan ensi-iltaa varten juhlapukuun, jollaista hänellä kuitenkaan ei ollut. Lisäksi Bergbom oli mahdollisesti huomauttanut Kivelle tämän alkoholinkäytöstä.
Ensi-ilta > Näytelmän saama vastaanotto

Myös nimiosan esittäjä Charlotte Raa kertoi olleensa ennen ensi-iltaa hyvin hermostunut ja jopa peloissaan. Hermoilua aiheutti hänen selviytymisensä suomenkielisestä roolista, lisäksi Raa oli saanut tuntemattomilta tahoilta viestejä, joissa häntä uhattiin vihellyskonsertilla, mikäli Raa uskaltaisi astua näyttämölle. Ensi-ilta osoittautui kuitenkin suureksi menestykseksi. Raan ääntämyksessä oli outo aksentti, mutta hän ei kuitenkaan tehnyt yhtään virhettä. Helsingfors Dagbladin kriitikko Carl Gustaf Estlander antoi tunnustusta Charlotte Raan valtavalle työlle, jonka hän oli tehnyt omaksuessaan itselleen vieraskielisen roolin. Eliel Aspelin-Haapkylän kertoman mukaan viimeisten repliikkien jälkeen seurasi hetken hiljaisuus, kunnes yleisö puhkesi valtaviin suosionosoituksiin. Paikalla olleisiin fennomaaneihin esitys teki valtavan vaikutuksen. Heidän johtohahmonsa Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen kirjoitti veljelleen Jaakko Forsmanille, kuinka hän ei saanut seuraavana yönä unta nähtyään salillisen ihmisiä juhlimassa suomalaisuutta. Yrjö-Koskisen tavoin myös Uusi Suometar kuvasi esitystä käännekohdaksi suomalaisessa teatterissa. Tämän jälkeen Lean ensi-illasta muodostui jopa myyttiseksi luonnehdittu suomenkielisen ammattiteatterin syntyhetki. Sen innoittamana perustettiin myöhemmin saman vuoden lokakuussa Suomalainen Seura, josta puolestaan syntyi Suomalainen Teatteri vuonna 1872.
Muuta

Teatterimuseon esitystietokannan mukaan näytelmä on nähty Suomen ammattiteattereissa ensi-illassa yhteensä 45 kertaa. 2000-luvulla sitä on esittänyt Nälkäteatteri Juha Hurmeen ohjaamana. Suomen näytelmäkirjailijaliiton vuosittain jakama Lea-palkinto on saanut nimensä Kiven näytelmästä.
Kirjallisuutta

Kivi, Aleksis: Yö ja päivä, Lea, Alma, Margareta. Kriittinen editio.  (Toim. Pentti Paavolainen (päätoimittaja), Sakari Katajamäki, Ossi Kokko, Petri Lauerma, Juhani Niemi ja Jyrki Nummi)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2019.
Aiheesta muualla

Aleksis Kivi:Lea; Margareta Project Gutenbergissä
Aleksis Kivi -korpus (SKS) (Arkistoitu – Internet Archive) Toim. Sakari Katajamäki, Ossi Kokko ja Elina Kela. FIN-CLARIN: Finnish Language Resource Infrastructure / CSC – Tieteen tekniikan keskus: Kielipankki 2013. (Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa laadittu korpus Aleksis Kiven kirjeistä, teoskäsikirjoituksista ja kirjailijan elinaikana julkaistuista painoksista.)
Lea – digitaalinen kriittinen editio. Toim. Pentti Paavolainen (päätoimittaja), Sakari Katajamäki, Ossi Kokko, Petri Lauerma, Juhani Niemi ja Jyrki Nummi. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 1466. Helsinki: SKS 2020.
Benjamin Leino ja Charlotte Raa Suomalaisen Teatterin Leassa vuonna 1880.
Juuso

| Juuso |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  19. maaliskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Josef, Joseph, José, Josif
Nimen alkuperä:  Joosef
Infobox OKNimi-testi OK: 
Juuso on suomenkielinen miehen etunimi. Nimi pohjautuu Raamatun nimeen Joosef. Juuson nimipäivä on 19. maaliskuuta. Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut 11 085 Juusoa. Juuso esiintyy myös sukunimenä.
Tunnettuja Juusoja > Sukunimenä

Anni-Kristiina Juuso (s. 1979), näyttelijä
Aslak Juuso (1887–1969), poromies
Inga Juuso (1945–2014), joikaaja
Kaisa Juuso (s. 1960), Perussuomalaisten kansanedustaja ja ministeri
Tuomas Aslak Juuso (Gáijjot Ánte Issahá Duommá, s. 1985), poromies ja Suomen saamelaiskäräjien puheenjohtaja (2020–)
Ingá-Máret Gaup-Juuso (Gáijjot Piera Ándde-Ovllá Ingá-Máret, s. 1978), saamelainen laulaja, joikaaja ja näyttelijä
Tunnettuja Juusoja > Taiteilijanimenä

Juuso Hirvikangas (oik. Jukka Hirvikangas), näyttelijä, elokuvaaja ja äänittäjä
Juuso Sarkka (oik. Sulo Josef Saksa), kirjailija
Juuso Wahlsten (oik. Juhani Wahlsten), jääkiekkoilija ja valmentaja
Kuvitteellisia Juusoja

Juuso, Roope Ankan hovimestari Aku Ankka -sarjakuvissa
Juuso, henkilö Mikko Niskasen elokuvassa Ajolähtö (1982), Timo Torikan roolihahmo
Juuso, hot dog -myyjä piirrossarjassa Prätkähiiret
Solttu-Juuso, päähenkilö Hjalmar V. Pohjanheimon mykkäkomediassa Kun solttu-Juusosta tuli herra (1921)
Viidakkovekara Juuso, päähenkilö samannimisessä tanskalaisessa piirroselokuvassa (1993)
Seppälä (Jyväskylä)

Seppälän Liikekeskus Ahjokadulla
Seppälä on pien- ja tilastoalue Jyväskylässä Kangasvuoren kaupunginosassa Tourulan pohjoispuolella. Seppälästä oli alun perin tarkoitus tulla teollisuusalue, mutta siitä on tullut paremminkin kaupan keskittymä. Vuonna 1972 sinne avattiin Seppälän Prisma, joka on Jyväskylän ensimmäinen automarket ja Suomen ensimmäinen Prisma. Seppälässä toimi myös vuoteen 2010 asti Gummeruksen kirjapaino. Suuri osa Seppälän kaduista on nimetty sepän välineiden mukaan, esimerkiksi Ahjokatu, Alasinkatu ja Vasarakatu.
Vuonna 2017 Seppälään avattiin Seppä -kauppakeskus.
Bologna FC 1909

Bologna Football Club 1909 on bolognalainen jalkapalloseura, joka pelaa Italian ylimmällä sarjatasolla Serie A:ssa. Sen menestyksen vuodet ajoittuivat 1920- ja 1930-luvuille, jolloin sen onnistui murtaa Juventuksen valta-asema. Seuran lempinimi Rossoblù viittaa seuran tunnusväreihin: punaiseen ja siniseen.
Saavutukset

Italian mestaruudet: 7 (1925, 1929, 1936, 1937, 1939, 1941, 1964)
Italian Cup -voitot: 2 (1970, 1974)
Mitropa Cup -voitot: 3 (1932, 1934, 1961)
Entisiä pelaajia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Kennet Andersson   Francesco Antonioli   Roberto Baggio   Marcello Castellini   Julio Ricardo Cruz   Helmut Haller   Klas Ingesson   Roberto Mancini   Enzo Maresca |   |   Emiliano Moretti   Hidetoshi Nakata   Valentin Năstase   Gianluca Pagliuca   Angelo Schiavio   Giuseppe Signori   Nicola Ventola   Cristian Zaccardo   Theodoros Zagorakis |
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Jasmine

| Jasmine |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  9. heinäkuuta
– ortodoksinen:  2. lokakuuta
Muunnelmia:  Jasmin, Jasmiina
Vastineita eri kielissä:  Jasmina, Yasamin
Nimen alkuperä:  jasmiinit
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jasmine on naisen etunimi. Se on varsinkin englannin- ja ranskankielisissä maissa esiintyvä muoto nimestä jasmin, joka johtuu kasvisuvun nimestä jasmiinit. Sana johtuu alun perin persian kielestä, jossa sen alkumuoto yasamin (یاسمین) on käytössä myös nimenä
Suomessa nimi Jasmine on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu noin 1730 henkilölle, joista yli puolet on 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä. Jasminen nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 9. heinäkuuta, joka suomenkielisen kalenterin mukaan on muun muassa Jasminin nimipäivä. Nimi lisättiin kalenteriin vuonna 2015.
Tunnettuja Jasmine-nimisiä

Jasmine, oik. Jasmine Valentin (s. 1976), suomalainen romanimuusikko
Jasmine Byrne (s. 1985), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä ja malli
Jasmine Camacho-Quinn (s. 1996), puertoricolainen aitajuoksija ja olympiavoittaja
Jasmine Crockett (s. 1981), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
Jasmine Fiore (1981–2009), yhdysvaltalainen uimapukumalli ja henkirikoksen uhri
Jasmine Flury (s. 1993), sveitsiläinen alppihiihtäjä
Jasmine Guy (s. 1962), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
Jasmine Paolini (s. 1996), italialainen tennispelaaja
Jasmine Richards (1990), kanadalainen näyttelijä
Jasmine Stubbe (s. 1992), suomalainen futsalpelaaja ja jalkapalloilija
Jasmine Thompson (s. 2000), brittiläinen laulaja ja lauluntekijä
Jasmine Todd (s. 1993), yhdysvaltalainen pikajuoksija ja pituushyppääjä
Jasmine Trias (s. 1986), yhdysvaltalainen laulaja
Jasmine sukunimenä

Jasmine on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:
Meera Jasmine (s. 1984), intialainen näyttelijä.
Kuvitteellisia Jasmine-nimisiä

Prinsessa Jasmine, naispäähahmo Disneyn elokuvassa Aladdin vuodelta 1992
Nimen muita merkityksiä

HMS Jasmine (K23), vuonna 1941 valmistunut Britannian Kuninkaallisen laivaston korvetti
Predjaman linna

Predjaman linna
Predjaman linna (Predjamski grad) on Sloveniassa sijaitseva keskiaikainen linna. Se on alun perin rakennettu luultavasti 1200-luvulla jyrkälle kalliolle karstiluolan edustalle. Linnan sloveeninkielinen nimi Predjamski grad tarkoittaa ”Linna luolan edessä”.
Historia

Predjaman linna mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1274 saksankielisellä nimellä Luegg. Aquileian patriarkat omistivat Predjaman linnan. Heidän vasallinsa Lueggit laajensivat ja vahvistivat linnaa.
Sittemmin Predjaman linna tunnettiin pahamaineisena rosvojen piilopaikkana. Erazem Jamski eli Erasmus Lueger riitautui Habsburgien kanssa ja piti Predjaman linnaa tukikohtanaan 1400-luvun lopulla.  Lueger hyökkäsi Triesteen kaksi kertaa ja onnistui uhmaamaan Habsburgien keisarillista armeijaa pitkän aikaa. Lueger vetäytyi lopulta joukkoineen turvaan Predjaman linnaan. Habsburgit piirittivät linnaa kauan ja onnistuivat voittamaan Luegerin joukot vasta kun nämä petettiin. Tarinoiden mukaan Lueger itse sai surmansa linnan käymälässä, kun siihen ammuttiin tykillä. Linna vaurioitui piirityksessä pahasti.
Purgstallin suku korjautti Predjaman linnan, mutta vuoden 1511 maanjäristys raunioitti linnan uudestaan. Vuonna 1567 linna siirtyi Kobenclin suvun haltuun. He rakensivat uuden renessanssityylisen linnan sen kallion alapuolelle, jossa vanha keskiaikainen linnoitus oli aiemmin sijainnut. Tässä muodossa linna on säilynyt nykypäiviin saakka. Linna oli myöhemmin Windischgrätzin suvun hallussa vuoteen 1945 asti, jonka jälkeen Jugoslavian viranomaiset kansallistivat linnan ja muuttivat sen museoksi. Linnaa restauroitiin 1990-luvulla ja palautettiin siihen asuun, jossa se oli ollut Kobenclin suvun aikana.
Santa Rosa

Santa Rosa voi tarkoittaa seuraavia:
Pyhä Rosa (1586–1617), perulainen tertiaaridominikaani ja pyhimys
Santa Rosa, kaupunki Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
Santa Rosan piirikunta, piirikunta Floridassa, Yhdysvalloissa
Santa Rosa, kaupunki Argentiinassa
Santa Rosa de Lima, kaupunki Paraguayssa
Santa Rosan kansallispuisto, kansallispuisto Costa Ricassa
Santa Rosa (1715), Portugalin laivaston kaljuuna.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Santa Rosa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Juuso Salmi

| Juuso Salmi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. heinäkuuta 1991 (ikä 33) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Käpsä
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  90 kg
Seura
Seura:  GKS Katowice
Sarja:  Polska Hokej Liga
Pelinumero:  2
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–2020
Aik. seurat:  HIFK (SML) Kiekko-Vantaa (Mestis) Herning Blue Fox (Tanska)
Juuso Salmi (s. 15. heinäkuuta 1991 Helsinki) on uransa lopettanut suomalainen jääkiekkopuolustaja. Salmi pelasi ammatikseen jääkiekkoa yhdeksän vuotta, joista ensimmäiset seitsemän kautta HIFK:ssa (2011-2018.) Lukuisista loukkaantumisista urallaan kärsinyt Salmi siirtyi kaudeksi 2018-2019 Tanskan pääsarjaan ja viimeiseksi jääneellä kaudellaan 2019-2020 Salmi edusti Puolan Polska Hokej Ligassa GKS Katowiceä.
Leuanveto

Salmi on harrastanut myös leuanvetoa, josta hänellä on yli 85-kiloisten Suomenmestaruus vuodelta 2008, jolloin salmi veti 38 leualla itsensä sarjansa voittajaksi.
Unto Tarkkonen

Unto Olavi Tarkkonen (9. syyskuuta 1927 Kitee – 29. toukokuuta 2023 Kitee) oli suomalainen kirjailija.
Tarkkonen julkaisi yhden kirjan omalla nimellään, useita eräkirjoja nimimerkillä Antti O. Paja sekä yhden kirjan nimimerkillä Sara Anniina. Hän oli ammatiltaan radio- ja tv-mekaanikko ja asui Kiteellä. Tarkkonen toimi vuodesta 1986 lähtien Ase & Erä -lehden avustajana.
Teoksia

Omalla nimellä:
Talvisodan miehet, dokumenttikertomus Laatokan Karjalan taisteluista, Tammi 2006
Nimimerkillä Sara Anniina:
Nainen paikallaan, Helmi 2004
Nimimerkillä Antti. O. Paja:
Sumuisilla vesillä ja muita erätarinoita, Ase&Erä -lehti 2012
Pohun koira ja muita erätarinoita, Tammi 2001
Mustan karhun peijaiset ja muita erätarinoita, Tammi 1999
Hopeapäistärikkö ja muita erätarinoita, Kirjayhtymä 1993 (2. painos Tammi 2004)
Jamaikan siirtomaa

Jamaikan (engl. Jamaica) tiedetään olleen Englannin siirtomaana joko vuodesta 1655, jolloin Englanti valtasi saaren Espanjalta tai vuodesta 1670, jolloin Espanja virallisesti luovutti Jamaikan Englannille. Jamaika oli tämän jälkeen Britannian siirtomaana vuodesta 1707 ja kruununsiirtomaana vuodesta 1866 vuoteen 1958, jolloin siitä tuli osa Britannian ylivallan alaista, lyhytaikaiseksi jäänyttä Länsi-Intian liittovaltiota. Vuonna 1962 liittovaltio hajosi ja Jamaika itsenäistyi.
Hjalmar Lindqvist

Hjalmar Lindqvist (7. elokuuta 1887 Korpilahti – 5. joulukuuta 1966 Haukipudas) oli suomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Lindqvist oli sosialidemokraatti ja vaikutti merkittävästi Haukiputaan historiaan. Hän toimi kansanedustajana 21. lokakuuta 1930 – 31. elokuuta 1933 ja uudelleen 1. syyskuuta 1937 – 5. huhtikuuta 1945.
Tasavallan presidentin valitsijamiehenä Lindqvist toimi vuosina  1937,  1940 ja  1943. Lisäksi hän toimi Haukiputaan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Lindqvist asui Martinniemessä ja oli mukana Lastausrenkaan toiminnassa. Martinniemen sosialidemokraattinen työväenyhdistys perustettiin hänen torpassaan 16.8.1930.lähde?
Kuopion konservatorio

Kuopion konservatorion logo
Kuopion konservatorio on vuonna 1954 perustettu musiikkioppilaitos, joka tarjoaa musiikin ja tanssin perusopetusta että järjestää musiikkialan toisen asteen ammatillista koulutusta. Kuopion konservatorio on suomen suurin ja monipuolisin musiikki- ja tanssioppilaitos.
Kuopion konservatorion toimipisteet sijaitsevat Kuopiossa, Juankoskella, Lapinlahdella, Nilsiässä, Siilinjärvellä ja Suonenjoella. Kuopion konservatorion rehtorina toimii Elina Vetoniemi (FM).
Pääosa konservatoriosta toimii vuonna 1985 valmistuneessa Kuopion musiikkikeskuksessa, johon ovat sijoittuneet myös Savonia-ammattikorkeakoulun Kuopion Musiikki- ja Tanssiakatemia, Taideyliopiston Sibelius-Akatemian Kuopion osasto ja Kuopion kaupunginorkesteri. Samassa talossa on mahdollista opiskella musiikkia ja tanssia varhaislapsuudesta korkeimpiin ammattitutkintoihin saakka.
Musiikkikeskuksessa toimivilla oppilaitoksilla on monia yhteisiä tai vuorovetoisia toimintoja. Esimerkiksi kirjastopalveluista vastaa Taideyliopiston Kuopion kirjasto.
Kuopion konservatorion vaiheet

Perustettu 1954 Kuopion musiikkiopistona
Musiikkileikkikouluopetus alkoi 1959
Kirkkomusiikkiosasto 1960
Musiikkioppilaitoksen opettajien koulutus 1972
Siilinjärven ja Suonenjoen toimipisteet 1973
Nilsiän toimipiste 1976
Konservatorioksi 1978
Kirkkomusiikkiosasto Sibelius-Akatemiaan 1983
Juankosken toimipiste 1983
Musiikkikeskus valmistuu 1985
Tanssinopettajien koulutus 1987
Pop/jazzmusiikki 1992
Opettajakoulutus ammattikorkeakouluun 1999
Musiikkialan 2. asteen ammatillinen koulutus 2000
Lapinlahden toimipiste 2001
Avoin konservatorio 2006
Kuopion Musiikinystäväin musiikkiopisto yhdistyi 2013
Aiheesta muualla

Kuopion konservatorio
Konservatorioliitto
Leivo

Leivo tai Leiwo voi tarkoittaa seuraavia:
leivo eli leivonen, lintu, sama kuin kiuru
Suomalainen sukunimi. Tunnettuja Leivoja ja Leiwoja (suomalaisia, ellei toisin mainita):
Arto Leivo (s. 1959), kirjailija
David L. Leivo (1890–1962), tietokirjailija ja arkkiveisujen tekijä
Ella Leivo (s. 1994), tennispelaaja
Erik Johan Leivo (1891–1953), satamatyöläinen ja Helsingin punakaartin pataljoonankomentaja
Frans Leivo (s. 1878), valokuvaaja ja kansanperinteen kerääjä
Inkeri Leivo (1944–2010), keramiikkataiteilija
Jakke Leivo, basisti ja musiikkipedagogi
Jarmo Leivo, rumpali
Kirsi Leivo (s. 1968), Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja
Josh Leivo (s. 1993), kanadalainen jääkiekkoilija,
Leo Leivo (1896–1983), suomalainen jalkapalloilija
Martti Leiwo (s. 1953), klassillinen filologi
Mauri Leivo (s. 1962), luontovalokuvaaja ja -kirjoittaja
Mia Leivo (s. 1971), laulaja
Oskari Leivo (1876–1921), SDP:n kansanedustaja
Osmo Leivo (s. 1943), mäkihyppääjä
Osmo Leivo (s. 1945), toimittaja, graafinen suunnittelija ja art director
Rauna Paadar-Leivo (s. 1942), saamelainen kirjailija
Selja Leiwo (s. 2004), jalkapalloilija
Seppo Leivo (1924–2006), tasapainotaiteilija ja jonglööri
Tomi Leivo (s. 1989), jääkiekkoilija
Tomi Leivo (s. 1971), jääpalloilija
Tomi Leivo-Jokimäki (s. 1973), jalkapalloilija
Tyyne Leivo-Larsson (1902–1977), suurlähettiläs, SDP:n ja TPSL:n kansanedustaja
Veikko Leivo (1925–2020), tekniikan tohtori ja talouselämän ja yrittäjyyden kehittäjä
Väinö Leivo (1912–1980), leipomoalan yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Yrjö Leiwo (1884–1964), Kokoomuksen kansanedustaja, kunnallisneuvos ja päätoimittaja
kuvitteellisia henkilöitä:
Leea Leivo, tv-sarjassa Salatut elämät.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leivo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.