stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ali Bongo Ondimba
Poliittinen ura

Isänsä kuoltua nelikymmenvuotisen presidenttikautensa jälkeen Ali-Ben Bongo asettautui PDG:n presidenttiehdokkaaksi elokuun 2009 vaaleihin. Ali Bongon ilmoitettiin saaneen 42 % äänistä ja tulleen siten valituksi maan presidentiksi. Oppositio kiisti tuloksen ja Librevillessa ja Port-Gentilissa puhkesi levottomuuksia ja hyökkäyksiä ulkomaalaisia vastaan ja Ranskan lähetystö sytytettiin tuleen. Ali Bongo astui virkaansa 16. lokakuuta 2009.
Kesäkuussa 2011 Bongo vieraili Valkoisessa talossa Yhdysvaltain presidentti Barack Obaman vieraana.
Bongoa on pidetty Obaman luottomiehenä Afrikassa. Gabon sai vuosiksi 2010–2011 YK:n turvallisuusneuvoston jäsenpaikan ja tuki Yhdysvaltain suunnitelmia muun muassa Libyan johtaja Muammar Qaddafin syrjäyttämisestä ja käytti vaikutusvaltaansa muiden Afrikan johtajien saamisesta sen taakse. Niinpä Bongo oli ensimmäinen Afrikan johtaja, joka yöpyi Yhdysvaltain presidentin yksityisessä vierastalossa Blair Housessa, ja vuonna 2014 hän oli kunniapaikalla Obaman vieressä Afrikan johtajien kokouksessa Washingtonissa.
Bongo valittiin niukasti uudelleen elokuun lopussa 2016. Hän sai vaalilautakunnan tulosten mukaan 49,8 % äänistä, kun opposition Jean Ping sai 48,23 %. Maassa puhkesi tämän jälkeen levottomuuksia ja ryöstelyä. Mellakoitsijat sytyttivät maan parlamenttirakennuksen tuleen, ja turvallisuusjoukot ja poliisi hyökkäsivät oppositiopuolueen päämajaan.
Bongo kärsi sairauskohtauksen lokakuussa 2018 vieraillessaan Saudi-Arabiassa. Hän toipui Riadissa ja Marokossa, eikä häntä nähty julkisesti yli vuoteen. Joulukuussa 2019 Bongo piti neliminuuttisen puheen Keski-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECCAS) kokouksessa suuremmitta ongelmitta.
Lokakuussa 2021 Ali Bongon nimi nousi esille Pandoran papereissa jotka kertovat offshore-yritysten käytöstä veroparatiiseissa. Ali Bongolla oli kaksi nyttemmin jo lakkautettua hallintayhtiötä, joiden omistuksia ei tunneta.
Jälkeenpäin anglosaksinen media ylisti Bongoa ja sanoi hänen olevan suosittu. Bongo kävi koulunsa Ranskassa ja opiskeli Sorbonnessa. Ranskalaisen kulttuuriin, kuten ruoan ja elokuvien sanotaan olleen edelleen suosittua Gabonissa, mutta ranskalaisten poliitikkojen ja maan vaikutusvallan olevan erityisen epäsuosittua kansan keskuudessa, rikkainta eliittiä lukuun ottamatta. Iso-Britannia on kuitenkin suosittu, ja vuonna 2022 Gabon liittyi Kansainyhteisöön ja monet koululaiset halusivat oppia englantia ranskan sijaan.
Poliittinen ura > Vallankaappaus

30. elokuuta 2023 Bongo oli voittamassa kolmannen presidenttikauden. Gabonin päävaalilautakunta ilmoitti hänen saaneen 64,27 % äänistä. Lähimmän kilpailijan, Albert Ondo Ossan ilmoitettiin tulleen toiseksi 30,77 %:lla äänistä. Bongon ryhmittymä kielsi syytökset vaalivilpistä.
Elokuun 2023 lopulla Gabonin tasavaltaiskaartin komentaja Brice Clotaire Oligui Nguema syrjäytti Bongon ja asetti tämän kotiarestiin. Myöhemmin ilmoitettiin että Bongo oli siiretty eläkkeelle.
Kunnianosoituksia

Kansainvälinen akateemisten palmunlehvien ritarikunta (CAMES, 2011)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ali Bongo Ondimba Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Yle 
Muut:  SNAC  IdRef
Jupiterin suuri punainen pilkku

Jupiterissa näkyy suuri punainen pilkku vasemmalla. Musta pyöreä pilkku on erään Jupiterin suuren kuun varjo.
Jupiterin Suuri punainen pilkku Voyager 1 -avaruusluotaimen kuvaamana vuonna 1979.
Punainen pilkku läheltä.
Punaisen pilkun yksityiskohtia lähikuvassa, väärävärikuvana.
Jupiterin suuri punainen pilkku on soikiomainen, valtava pysyvä pyörremyrsky planeetta Jupiterissa. Pilkun koko on noin 30 000 × 14 000 km ja se on pidempi leveysasteiden suunnassa. Pilkun pilvet ovat huomattavasti korkeammalla ja kylmempiä kuin monet muut Jupiterin pilvet.
Suuren punaisen pilkun ominaisuudet

Jupiterin suuri punainen pilkku havaittiin jo vuonna 1664, jolloin brittiläinen fyysikko Robert Hooke näki Jupiterissa punaisen läiskän. On epäselvää, näkikö Hooke juuri Suuren punaisen pilkun vai mahdollisesti Jupiterin Callisto-kuun varjon Jupiterin pintaa vasten. Seuraavana vuonna suuren punaisen pilkun olemassaolo joka tapauksessa varmistettiin Giovanni Cassinin myötä.  Se sijaitsee planeetan eteläisellä pallopuoliskolla ja on 30 000 km pitkä ja noin 14 000 km leveä.
Pilkun pilvet ovat noin 8 km ympäröiviä pilviä korkeampia.
Pilkun ulkoreunalla aine kiertää täyden kierroksen 4–6 päivässä, keskiosassa liike on lähes satunnaista.
Punaisen värin syy

Pilkun punainen väri johtuu siitä, että sen alueella ammoniakkipilvet nousevat normaalia korkeammalle. Siellä ylemmässä kaasukehässä on vyöhyke jossa auringonvalo synnyttää metaanista asetyleeniä. Asetyleeni reagoi auringon säteilyn vaikutuksesta ammoniakin tai ammonium-hydrosulfidin kanssa.  Reaktiotuotteet ajautuvat virtausten mukana alemmaksi. Siellä ne muiden yhdisteiden kanssa kanssa reagoidessaan synnyttävät punaisen värin tuottavia yhdisteitä. Nämä ovat luultavasti toliineja.
Suuren punaisen pilkun kehitys

Pilkun koko on pienentynyt 15 prosenttia vuosien 1996 ja 2006 välisenä aikana.
Jupiterin muut pilkut

Jupiterissa on nähty myös ruskeita, valkeita ja punaisia soikioita, jotka ovat Suurta Punaista pilkkua lyhytikäisempiä. Vuonna 2000 Jupiteriin syntyi yhdistymällä kolmesta suuresta valkeasta soikiopilkusta Pieni punainen pilkku, joka on näyttänyt voimistuvan jatkuvasti. Kolmas suurehko pilkku havaittiin vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Computer Simulation Suggests Mechanisms The Drive Jovian Jet Space Daily
Vorticity (Arkistoitu – Internet Archive)
Joensuu–Kontiomäki-rata

Joensuu-Kontiomäki-rataa Vuonislahdella.
Joensuu–Kontiomäki-radalla tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Joensuusta Pielisen itäpuolitse Lieksan, Nurmeksen ja Vuokatin kautta Paltamon kunnan Kontiomäen risteysasemalle. Joensuu–Kontiomäki-rata on Karjalan radan pohjoinen jatke, joka yhdistää Karjalan Kontiomäen kautta Ouluun. Rataosan pituus on 268,8 km. Rataosa käsitetään joissakin yhteyksissä myös Karjalan radan osaksi.
Henkilöliikenne osuudella Nurmes–Kontiomäki lakkautettiin vuonna 1993, ja tuo osuus katsotaan vähäliikenteiseksi radaksi. Kyseessä on toistaiseksi viimeinen kerta, kun henkilöliikenne on lakkautettu kokonaiselta rataosalta. Välillä Joensuu–Nurmes liikennöidään Dm12-kiskobusseilla. Vuoroja on päivittäin kaksi suuntaansa. Rataosan liikennettä ohjataan keskitetysti Oulusta.
Rakentaminen

Alkuperäinen Karjalan rata Viipurista Sortavalan ja Niiralan kautta Joensuuhun valmistui jo vuonna 1894. Sen jatkeena olevan Joensuun–Kontiomäen radan eri osat valmistuivat seuraavina vuosina:
1910: Joensuu–Lieksa
1911: Lieksa–Nurmes
1926: Vuokatti–Kontiomäki
1929: Nurmes-Vuokatti
Lieksan ensimmäinen rautatie oli yksityisrata Lieksan ja Pankakosken välillä, joka on rakennettiin 1890-luvulla.
Savon rataan kuuluvan, Pohjois-Karjalan Joensuu–Lieksa–Nurmes-ratatyöt aloitettiin Joensuussa 16. tammikuuta 1907. Aluksi rataa rakennettiin vain Vuonislahteen asti. Töissä oli alkuaikoina 700 henkeä, joista suuri osa oli tullut Savonlinnan–Elisenvaaran ratatyömaalta. Töitä riitti parhaimpina aikoina yli 2 000 hengelle. ”Rautaroikka” saapui Lieksan rautatieasemalle 25. syyskuuta 1909. Vaikka Uimaharjun–Lieksan rataosa oli vielä kunnolla sorastamatta, voitiin rata luovuttaa 8. marraskuuta 1909 väliaikaiselle liikenteelle ja töitä jatkettiin Nurmekseen. Seuraavana vuonna rataosa avattiin viralliselle liikenteelle 10. syyskuuta 1910.
Merkittävin Pielisjärven asemista oli IV luokan asema, Lieksa, jonne pystytettiin asemarakennuksen lisäksi kahden veturin talli, kääntölava, pumppuhuone, tavaramakasiini ja halkovaja. Pielisjärven alueella oli kolme asemaa ja neljä laiturivaihdetta. Viidennen luokan asemia olivat etelässä Vuonislahti ja pohjoisessa Kylänlahti.
Ennen kuin Nurmeksen-Oulun rata rakennettiin, oli Savon rataa vuonna 1924 jo jatkettu Kajaanista Kontiomäelle, tulevalle risteysasemalle.
Sivuradat > Sotkamon rata

Sotkamon rata oli Sotkamon kunnassa sivurata Vuokatin rautatieasemalta Sotkamon rautatieasemalle. Rataosan pituus oli noin kuusi kilometriä. Rata seuraili koko matkaltaan Tenetin ja Pirttijärven etelärantoja, päättyen Sotkamon sahalle. Rataosuudelle oli yhteys Vuokatin liikennepaikalla sijainneen kolmioraiteen kautta. Rata avattiin liikenteelle 16. lokakuuta 1926, ja radalla oli henkilöliikennettä vuoteen 1938 saakka.
Sotkamon radasta on jäljellä vain lyhyt osuus entisestä Vuokatin kolmioraiteesta.
Sivuradat > Pankakosken rata

Pankakosken rata on Lieksan kaupungissa sijaitseva sivurataosuus. Rata erkanee Joensuun–Kontiomäen radalta Lieksan keskustan eteläpuolella Sokojoella ja loppuu Pankakosken kartonkitehtaalle noin viisi kilometriä Lieksan keskustasta itään. Rata palvelee Pankakosken tehtaan tavaraliikennettä. Radalla on nykyisin vain tavaraliikennettä, mutta aikaisemmin radalla on ollut myös jonkinlaista henkilöliikennettä. Ennen nykyistä rataa paikalla oli kapearaiteinen Pankakosken–Sokojoen rautatie vuosina 1897–1952.
Sivuradat > Lahnaslammin rata

Sivurata Vuokatista Lahnaslammelle rakennettiin vuonna 1974. Sen pituus on noin 12 kilometriä, ja sillä on vain Lahnaslammen kaivokseen liittyvää tavaraliikennettä.
Rataosalla sattuneet onnettomuudet

Dm12 4406 törmäsi 7. elokuuta 2024 roska-autoon Nurmeksen Sonnilantien vartioimattomassa tasoristeyksessä. Roska-auton kuljettaja loukkaantui onnettomuudessa vakavasti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Joensuu–Kontiomäki-rata Wikimedia Commonsissa
Jonas Jonson

Jonas Jonson
Jonas Östen Jonson, (s. 29. maaliskuuta 1939 Hammerdal, Jämtlanti) on ruotsalainen teologi ja Strängnäsin hiippakunnan emerituspiispa. Hän on myös kirjailija ja virsirunoilija.
Elämänvaiheet ja työ

Jonson suoritti ylioppilastutkinnon 1960. Hän opiskeli teologiaa Uppsalan yliopistossa, jossa hän suoritti teologian kandidaatin tutkinnon ja vihittiin papiksi Västeråsin hiippakuntaan 1964. Hän jatkoi opintojaan ja suoritti teologian tohtorin tutkinnon 1972 aiheenaan luterilaisten kirkkojen lähetystyö Kiinassa vuosina 1944–1951 ja vallankumouksen vaikutus lähetystyöhön.
Pappisvihkimyksen jälkeen hän toimi muun muassa Ruotsin kirkon lähetyksen opiskelijasihteerinä. 1970- ja 1980-luvuilla hän työskenteli Luterilaisen maailmanliiton palveluksessa Genevessä. Hän toimi maailmanliiton tutkimusosastolla projektissa jossa tutkittiin kristinuskon ja marxismin kohtaamista. 1976 hänestä tuli lähetystieteen dosentti Uppsalan yliopistossa.
Jonson oli 1980-luvun alkupuolella Rättvikin hiippakuntakartanon johtajana ja toimi väliaikaisena professorina Uppsalassa, kunnes hänestä 1986 tuli Luterilaisen maailmanliiton apulaispääsihteeri. Hänen vastuullaan oli erityisesti ekumeniaan liittyvät kysymykset. 1988 hänet valittiin Strängnäsin hiippakunnan piispaksi ja hän jäi eläkkeelle piispan virasta 2005. Myös piispanvirkaa hoitaessaan hän osallistui ekumeenisten kysymysten hoitamiseen, muun muassa osallistumalla teologiseen dialogiin Ruotsin kirkon ja Tukholman katolisen hiippakunnan välillä.
Hänen edeltäjänsä piispanvirassa oli Tord Simonsson ja hänen seuraajansa oli Hans-Erik Nordin.
Eläkkeelle jäämisen jälkeen hän on toiminut muun muassa Hongkongin teologisen seminaarin opettajana. Hän on kirjoittanut useita kirjoja, artikkeleja, messuja sekä kirjoittanut ja kääntänyt virsiä.
Virsien kirjoittamiseen hän sai innostuksen Rättvikin hiippakuntakartanossa. Siellä hän teki paljon yhteistyötä Per Harlingin kanssa, joka oli hiippakuntakartanon apulaisjohtaja ja on säveltänyt useita Jonsonin virsiä. Ruotsin kirkon virsikirjassa on kolme hänen kirjoittamaansa virttä, niiden lisäksi ruotsinkielisessä ns. Verbumin liitteessä kolme virttä. Kokoelmassa Psalmer i 2000-talet on 20 hänen kirjoittamaansa virttä.
Jonas Jonsonin kirjoittamia kirjoja (valikoima)

Kina, kyrkan och kristen tro, Gummessons, Stockholm 1975,
Gustaf Aulén: biskop och motståndsman, Artos, Skellefteå 2011,
Ekumenik på världens villkor: Kyrkornas världsråd i den ekumeniska rörelsen efter Uppsala 68, Verbum 2008,
Vänner kallar jag er: En resa till Ekumene, Cordia 2004
Jag är bara Nathan Söderblom satt till tjänst - en biografi,Stockholm Verbum 2014
Vinden sakta går Ett biskopsår vid sekelskiftet, Strängnäs stift  2000.
Vår tids martyter Martyternas kapell i Strängnäs domkyrka,Strängnäs stift 1999
Jonas Jonsonin kirjoittamia virsiä suomeksi

Ruotsin kirkon virsikirja
398 Yksi on vain peltojen leipä / Brödet är ett, brutet för alla, 1980 (Suom. Pekka Kivekäs 1995, 2000, säv. Per Harling 1980)
510 Ennen kuin yö saapuu  / Innan natten kommer, 1978, 1982 (Suom. Anna-Mari Kaskinen 1995, säv. Per Harling 1981)
522 Hiljaisuuteen rakkaan Herran I Guds tystnad får jag vara,1984 (Suom. Anna-Mari Kaskinen 1999, säv. Saksassa [Herrnhut] 1735 jälk./ Berliini 1786)
Suomen ev. lut. kirkon virsikirja, lisävihko
916 Maailman kaikki rukoukset poimit (Sinä ääretön) Omätlige, 2005 (Suom. Leena Ravantti 2014,  Pekka Kivekäs 2014, 2015, säv. Hans-Olav Mørk 1985)
976 Kyyneliin kastuu köyhien maa (Tårarna vattnar fattigas jord), 1991 (Suom. Anna-Mari Kaskinen 2014, säv. Anna Cederberg Orreteg 2005)
Uusia virsiä 2009
8 Niin huudat, Jumala/  Du ropar på oss, Gud, som barnet ropar, 1991 (Suom. Pekka Kivekäs, säv. Per Harling)
Aiheesta muualla

Jonsonin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Muut:  IdRef 
Jonas Jonsonin piispanvaakuna
Jackass

| Jackass |
| --- | --- |

Tyyli:  Tosi-TV
Pääosissa:  Ryan Dunn (k. 2011)   Dave England   Johnny Knoxville   Rick Kosick   Preston Lacy   Bam Margera   Ehren McGhehey   Brandon DiCamillo   Raab Himself   Chris Pontius   Steve-O   Wee-Man
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Music Television
Aiheesta muualla
IMDb
Jackass on Jeff Tremainen, Johnny Knoxvillen ja Spike Jonzen kehittämä televisiosarja, joka sai alkunsa Big Brother -lehden kuvauksissa Knoxvillen kokeillessa erilaisia itsepuolustusvälineitä itseensä lehtiartikkelin vuoksi. He suunnittelivat televisiosarjan, jossa ohjelman tähdet satuttavat toisiaan leikkimielessä. Alkuperäisen Jackass-ryhmän selkiinnyttyä Knoxville huomasi, että Bam Margeran tekemät CKY-videot olivat myyneet hyvin Yhdysvalloissa, joten he ottivat elokuvien tähdet mukaan joukkoonsa, josta syntyi eräs 2000-luvun kuuluisimmista brändeistä.
Sarjaa kuvattiin kolme tuotantokautta vuodesta 2000 vuoteen 2002, jonka jälkeen kuvattiin kokopitkä Jackass-elokuva. Vuonna 2006 ryhmä julkaisi uuden elokuvan nimeltään Jackass: Number Two.
Ohjelman tunnusmusiikki on Minutemenin kappale ”Corona” vuodelta 1984. Jackassista on myös julkaistu peli, Jackass the Game, jossa voi tehdä lukuisia stuntteja.
Elokuvat

Jackass: The Movie (2002)
Jackass: Number Two (2006)
Jackass 2.5 (2007)
Jackass 3D (2010)
Jackass 3.5 (2011)
Jackass esittää: Paha pappa (2013)
Jackass Forever (2022)
Tekijät > Päähenkilöt

Johnny Knoxville
Bam Margera
Chris Pontius
Dave England
Steve-O
Ryan Dunn
Brandon DiCamillo
Ehren McGhehey
Preston Lacy
Jason "Wee-Man" Acuña
Tekijät > Muut henkilöt ja taustajoukot

Rake Yohn (Theodore Webb)
Jeff Tremaine - luoja ja ohjaaja
Chris Raab, aka Raab Himself
Spike Jonze - yksi sarjan/elokuvien kehittäjistä
Dimitry Elyashkevich - päätuottaja ja kameramies
Phil ja April Margera - Bamin vanhemmat, yleensä jekkujen uhreja
Jess Margera - Bamin isoveli
Vincent "Don Vito" Margera - Bamin setä
Manny Puig - eläinekspertti
Lance Bangs - kameramies/vegetaristi
Rick Kosick - pääkameramies
Knate Gwaltney - kameramies
Greg "Guch" Iguchi - kameramies
Sean Cliver - yksi ohjelman tuottajista
Mike Kassak
J2 (Jason Raumus)
Stephanie Hodge - ainoa Jackassin naispuolinen henkilö; mutta lopetti loukkaannuttuaan
Loomis Fall
Tekijät > Julkkiksia, jotka ovat esiintyneet sarjassa

Ville Valo
Tony Hawk
Mat Hoffman
Brad Pitt - osallistui kahteen temppuun: "Abduction" ja "Night Monkey 2"
Shaquille O’Neal
Fatlip - laski alas rullaportaista
Ruby Wax ja Maximillion Cooper - Gumball Rally special -jaksossa
Sean Combs
Quinton Jackson
Daewon Song
Tre Cool - tuli Jackass-grillijuhliin
Extreme Duudsonit - näkynyt sarjassa ainakin 3 kertaa
Päähenkilöt sarjan jälkeen

Pontius ja Steve-O alkoivat tehdä omaa Wildboyz-sarjaa Jackassin jälkeen. Wildboyzia on nähty myös Nelosella.
Bam Margera kuvasi elokuvasta saamillaan lipputuloilla Haggard-elokuvan ja alkoi tehdä omaa sarjaa nimeltä Viva La Bam.
Ryan Dunn teki oman televisiosarjan nimeltä Homewrecker, jossa tämä auttaa tavallisia kadunmiehiä kostamaan kepposet, jotka "uhrin" kaverit ovat tälle tehneet, muokkaamalla heidän (kepposen tekijöiden) omista huoneistaan jotain ihan muuta. Ryan Dunn menehtyi auto-onnettomuudessa Pennsylvanian West Goshenissa 20. kesäkuuta 2011.
Johnny Knoxville sai elokuvarooleja ja nykyään hän on jo keskiverto Hollywood-tähti.
Samantapaisia ohjelmia

Extreme Duudsonit AKA The Dudesons
Dirty Sanchez AKA Team Sanchez
Tokyo Shock Boys
Crazy Monkey
Kakopojat Yykaakoo -ohjelmassa
Wildboyz
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Jokelin, Jantso: Itsetuhon aikakapseli millenniaaleille. X-lehti 13.6.2022.
| n k Jackass |
| --- | --- |
 Johnny Knoxville  Bam Margera  Chris Pontius  Dave England  Steve-O  Ryan Dunn  Brandon DiCamillo  Ehren McGhehey  Preston Lacy  Jason "Wee-Man" Acuña 
Elokuvat:  Jackass: The Movie  Jackass: Number Two  Jackass 2.5  Jackass 3D  Jackass 3.5  Jackass esittää: Paha pappa  Jackass Forever
Toivo Haimi (toimittaja)

| Toivo Haimi |
| --- | --- |
 Toimittaja Toivo Haimi vuonna 2022.
Henkilötiedot
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  toimittaja, juontaja
Siviilisääty:  avioliitossa
Puoliso:  Hanna Hantula
Sukulaiset:  Toivo Haimi
Muut tiedot
Aktiivisena:  2014–
Toivo Haimi (s. 1990) on suomalainen toimittaja ja juontaja. Haimi on työskennellyt vuodesta 2021 alkaen Kansan Uutisten politiikan toimittajana.
Ura > Journalismi

Haimi työskenteli Ylellä politiikan toimittajana nuorisomedia Kioskissa vuodesta 2016 ja uutis- ja ajankohtaistoiminnan yksikössä Takaisin Pasilaan -podcastin parissa. Kioskissa Haimi juonsi muun muassa Pilalla-nimistä ohjelmaa toimittaja Matti Riitakorven kanssa.
Kansan Uutisilla Haimi on luonut Kaikki Uusiksi (KU) -nimisen kantaa ottavan uutispodcastin.
Ura > Politiikka

Vasemmistoliiton ehdokkaana ollut Haimi sai vuoden 2023 eduskuntavaaleissa 887 ääntä eikä tullut valituksi.
Haimi on toiminut Yleisen lehtimiesliiton puheenjohtajana maaliskuusta 2024 lähtien.
Yksityiselämä

Haimi avioitui toimittaja Hanna Hantulan kanssa keväällä 2022.
Toivo Haimin isoisä Toivo Haimi oli näyttelijänä ja teatteriohjaajana Petroskoissa Neuvostoliitossa.
Mika Yrjölä

| Mika Yrjölä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. lokakuuta 1971 (ikä 53) Singapore
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  pastori
Mika Yrjölä (s. 1. lokakuuta 1971 Singapore) on suomalainen helluntailainen pastori, puhuja, evankelista, kirjailija ja seurakuntavaikuttaja. Yrjölä toimii tällä hetkellä Yhdysvalloissa Washington DC:n alueella olevan Living Word International Christian Church -seurakunnan johtajana.
Mika Yrjölä toimi vuosina 2012–2022 Helsingin Saalem-seurakunnan johtajana. Yrjölä toimi vuodet 2017–2020 myös Suomen Helluntaikirkon kirkkokunnanjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana.
Yrjölän isoisä on Toimi Yrjölä, joka toimi Helsingin Saalem-seurakunnan ensimmäisenä lähetystyöntekijänä.
Toiminta

Asepalveluksen jälkeen Mika Yrjölä lähti raamattukouluun, New Yorkin osavaltioon Yhdysvaltoihin, tavaten matkalla myös tulevan vaimonsa. Raamattukoulun jälkeen Yrjölä muutti vaimonsa kanssa Suomeen ja toimi viiden vuoden ajan Helsingin Saalem-seurakunnan nuorisopastorina. Tämän jälkeen Yrjölä on toiminut pastorina Lappeenrannan helluntaiseurakunnassa, Kanadan Torontossa sekä seurakunnan johtajana Australian Canberrassa.
Vuonna 2004 tapahtuneen tsunamin jälkeen Yrjölä toimi lähetystyössä Indonesiassa, jossa hän auttoi sikäläisissä raamattukouluissa ja seurakunnissa. Tästä ajasta Yrjölä on kirjoittanut vuonna 2011 ilmestyneen Tsunamia päin -kirjan.
Yrjölä on toiminut vuodesta 2017 myös Suomen Helluntaikirkon puheenjohtajana.
Teoksia

Tsunamia päin. Helsinki 2011.
Rörvik

| Rörvik |
| --- | --- |
 Rörvik
 Koordinaatit: 57°14′17″N, 14°34′38″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Sävsjö
Väkiluku (31.12.2023):  557
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rörvik on taajama Sävsjön kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 557 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rörvik Wikimedia Commonsissa
Kauppojen aukioloajat

Kauppojen aukioloajat tarkoittavat sitä aikaa vuorokaudessa, viikossa tai vuodessa, jolloin vähittäiskaupat ovat yleisölle avoinna. Monissa maissa aukioloaikoja on ainakin aikaisemmin rajoitettu lailla.
Nykyisin aukioloaikoja rajoitetaan lakisääteisesti muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä eräissä Saksan ja Yhdysvaltain osavaltioissa. Sen sijaan Suomessa asiaa koskenut laki kumottiin vuoden 2016 alussa. Myöskään esimerkiksi Ruotsissa, Virossa ja Venäjällä aukioloaikoja ei nykyisin ole lailla rajoitettu.
Tausta

Kauppojen aukioloajat ovat olleet pitkäaikainen yhteiskunnallinen keskustelunaihe. Asiaa koskevaan lainsäädäntöön tai, missä lainsäädäntöä ei ole, käytännössä noudatettuihin aukioloaikoihin ovat eri aikoina vaikuttaneet ainakin taloudelliset, työvoimapoliittiset, kaupan myyjien työaikajärjestelyjä koskeneet sekä uskonnolliset syyt. Aiheen monitahoisuuden vuoksi se nousee aika ajoin yhteiskunnallisen keskustelun ja tarkastelun kohteeksi monessa maassa.
Uskonnolliset syyt ovat vaikuttaneet kauppojen aukioloaikoihin, samoin kuin työaikalainsäädäntöönkin, koska Raamatussa sanotaan, että määräajoin on pidettävä lepopäivä. Useimmissa kristillisissä kirkkokunnissa tätä lepopäivää vietetään sunnuntaina. Kristityt katsovat, että myös kaupankäynnistä tulisi luopua sunnuntaisin lähde?. Keskiajalla monissa paikoissa katsottiin rehkimisen ja kaupankäynnin sunnuntaina olevan synti.
Paitsi uskonnollisista, pyrittiin sunnuntaityö monissa maissa viimeistään 1900-luvun alussa myös yhteiskunnallisista ja työsuojelullisista syistä rajoittamaan mahdollisimman vähiin.
Myös useimmat ei-kristilliset kulttuurit tuntevat viikoittaisen lepopäivän. Islamilaisissa maissa lepopäivää vietetään perjantaina, kun taas juutalaiset pyhittävät sapatin – lepopäivän – lauantaina. Maailmanlaajuisesti yleisin lepopäivä on kuitenkin sunnuntai.
Kauppojen aukioloajat Suomessa

Eduskunta päätti 15. joulukuuta 2015 äänin 145–31 poistaa kauppojen aukioloaikojen säätelyn. Kun päätös tuli voimaan vuoden 2016 alussa, vähittäiskaupat ja parturi-kampaamot ovat siitä lähtien voineet päättää vapaasti aukioloajoistaan.