Lääketieteellinen testi
Indikaatiot

Jokaisella testillä on omat indikaationsa ja vasta-aiheensa. Indikaatio on pätevä lääketieteellinen syy testin suorittamiseen. Vasta-aihe on pätevä lääketieteellinen syy olla tekemättä testiä. Esimerkiksi peruskolesterolitesti voi olla indikoitu (lääketieteellisesti tarkoituksenmukainen) keski-ikäiselle henkilölle. Jos sama testi on kuitenkin tehty kyseiselle henkilölle aivan hiljattain, edellisen testin olemassaolo on testin vasta-aihe (lääketieteellisesti pätevä syy olla tekemättä testiä).
Tietoharha on kognitiivinen harha, joka saa terveydenhuollon tarjoajat tilaamaan testejä, jotka tuottavat tietoa, jota he eivät realistisesti odota tai aio käyttää lääketieteellisen päätöksen tekemisessä. Lääketieteelliset testit on tarkoitettu silloin, kun niiden tuottamaa tietoa käytetään. Esimerkiksi seulontamammografia ei ole indikoitu (lääketieteellisesti tarkoituksenmukainen) kuolemaisillaan olevalle naiselle, koska vaikka rintasyöpä löydettäisiinkin, hän kuolee ennen kuin syöpähoito voidaan aloittaa.
Yksinkertaistettuna se, kuinka paljon testi on yksilölle indikoitu, riippuu suurelta osin sen nettohyödystä kyseiselle yksilölle. Testit valitaan silloin, kun odotettavissa oleva hyöty on suurempi kuin odotettavissa oleva haitta. Nettohyöty voidaan karkeasti arvioida seuraavasti:
b_{n}=\Delta p\times r_{i}\times (b_{i}-h_{i})-h_{t}
, jossa:
bn on testin suorittamisesta saatava nettohyöty.
Λp on absoluuttinen ero ennen testiä ja testin jälkeen vallitsevien olosuhteiden (kuten sairauksien) todennäköisyyksien välillä, jotka testin odotetaan saavuttavan. Tärkeä tekijä tällaisen absoluuttisen eron kannalta on itse testin teho, jota voidaan kuvata esimerkiksi herkkyyden ja spesifisyyden tai todennäköisyyssuhteen avulla. Toinen tekijä on testiä edeltävä todennäköisyys, jolloin pienempi testiä edeltävä todennäköisyys johtaa pienempään absoluuttiseen eroon, minkä seurauksena jopa erittäin tehokkaat testit saavat aikaan pienen absoluuttisen eron yksilön hyvin epätodennäköisissä tiloissa (kuten harvinaisissa sairauksissa, joissa ei ole mitään muita viitteitä), mutta toisaalta jopa testit, joiden teho on pieni, voivat saada aikaan suuren eron erittäin epäillyissä tiloissa. Todennäköisyyksiä tässä mielessä voidaan joutua tarkastelemaan myös sellaisten tilojen yhteydessä, jotka eivät ole testin ensisijaisia kohteita, kuten profiiliin suhteutettuja todennäköisyyksiä erotusdiagnostisessa menettelyssä.
ri on se, kuinka paljon todennäköisyyserojen odotetaan johtavan muutoksiin toimenpiteissä (esimerkiksi muutos "ei hoitoa" -vaihtoehdosta "pienen annoksen lääkehoidon antamiseen"). Jos esimerkiksi lääketieteellisen testin ainoa odotettu vaikutus on se, että se tekee yhden sairauden todennäköisemmäksi toiseen verrattuna, mutta molempien sairauksien hoito on sama (tai kumpaakaan ei voida hoitaa), tämä kerroin on hyvin pieni ja testi on todennäköisesti arvoton yksilölle tältä osin.
bi on hyöty, joka yksilölle koituu toimenpiteiden muutoksista.
hi on toimenpiteiden muutoksista yksilölle aiheutuva haitta, kuten lääkehoidon sivuvaikutukset.
ht on itse testin aiheuttama haitta.
Joitakin muita tekijöitä, jotka vaikuttavat päätökseen siitä, pitäisikö lääketieteellinen testi tehdä vai ei, olivat muun muassa seuraavat: testin kustannukset, lisätutkimusten saatavuus, mahdolliset häiriöt myöhemmissä testeissä (kuten vatsan tunnustelu, joka mahdollisesti aiheuttaa suolen toimintaa ja jonka äänet häiritsevät myöhempää vatsan auskultaatiota), testiin kuluva aika tai muut käytännön tai hallinnolliset näkökohdat. Diagnostisen testin mahdollisia hyötyjä voidaan myös punnita tarpeettomien testien ja niistä aiheutuvien tarpeettomien jatkotoimenpiteiden ja mahdollisesti jopa satunnaislöydösten tarpeettoman hoidon kustannuksia vastaan.
Joissakin tapauksissa suoritettavista testeistä ei odoteta olevan mitään hyötyä testattavalle henkilölle. Sen sijaan tuloksista voi olla hyötyä tilastojen laatimisessa muiden henkilöiden terveydenhuollon parantamiseksi. Potilaat voivat antaa tietoon perustuvan suostumuksen lääketieteellisiin testeihin, jotka hyödyttävät muita ihmisiä.