stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Therme
Rakennukset ja löydökset

Therme vaikuttaa olleen useasta asutuksesta koostunut yhteenliittymä. Sen ytimen oletetaan sijainneen ainakin alun perin kukkulalla, jonka arkeologinen kohde tunnetaan nykyisin nimellä Toúmpa (Lófos Toúmpa/Toúmba, 40°37′06″N, 22°58′18″E). Paikka löydettiin vuonna 1895, ja se sijaitsee kukkulasta nimensä saaneessa Toúmpan kaupunginosassa nykyisen Thessalonikin kaupungin kaakkoisosassa. Kukkula on pieni kartionmuotoinen rauniokukkula, jonka paikka on ollut asuttu keskiseltä helladiselta kaudelta noin 2000 eaa. aina klassisen kauden lopulle 300-luvulle eaa. saakka. Varhaisempi asutus oli itse kukkulalla, ja antiikin aikana se levisi myös kukkulan lähiympäristöön. Yksittäisiä rakennuksia on löydetty noin 500 metrin säteeltä kukkulasta. Lisäksi on löydetty laajoja hautausmaa-alueita.
Arkaaisella kaudella 700- tai 600-luvulla kaupungin painopiste vaikuttaa siirtyneen enemmän rannikolle nykyisen Kalamarián kaupungin alueella olevalle Mikró Émvolon eli Karampournákin niemelle (40°34′53″N, 22°56′38″E). Sieltä on löydetty asutuksen sekä Thermainlahden alueen tuon ajan merkittävimmän sataman jäänteitä. 700–400-luvuille eaa. ajoittuvien keramiikkalöytöjen perusteella kaupunki on ollut yhteyksissä ajan muihin merkittäviin keskuksiin Egeanmeren alueella, kuten Ateenaan ja Korinttiin sekä Euboian kaupunkeihin. Kaupungin itäpuolelta on löydetty sen hautausmaa, jonka haudat ajoittuvat 500–400-luvuille eaa.
Thessalonikessa olleen, arkaaisella kaudella noin vuonna 500 eaa. rakennetun joonialaista tyyliä edustaneen suurikokoisen marmorisen temppelin on ehdotettu sijainneen alun perin Thermessä. Sen osia on löydetty eri paikoista nykyisen Thessalonikin keskustasta, ja se vaikuttaa olleen niin kutsuttu ”vaeltava temppeli”, toisin sanoen se on välillä siirretty eri paikkaan. Thermen lisäksi se on yhdistetty kuitenkin myös läheiseen Aineian kaupunkiin.
Thule

Thule nimellä Tile Carta marinassa.
Thule (myös Thula, Thyle ja Tile) oli antiikin ajalla pohjoisin tunnettu maailmankolkka. Nimeä Thule käytti tiettävästi ensimmäisenä kreikkalainen tutkimusmatkailija Pytheas.
Antiikin ja keskiajan kirjallisuuden käsitteenä Ultima Thule oli "äärimmäinen pohjoisessa sijaitsevaa alue, saari tai maa". Se on useimmiten tarkoittanut Skandinavian niemimaata, mutta joissakin yhteyksissä ilmeisesti myös Islantia, Huippuvuoria tai jopa Grönlantia.
Historia

Ensimmäinen Thule-nimitystä käyttänyt oli tiettävästi 300-luvulla eaa. Massalian (nykyinen Marseille) siirtokunnassa elänyt kreikkalainen tiedemies Pytheas. Pytheas teki tutkimusmatkan Länsi- ja Pohjois-Euroopassa, mutta hänen tekemänsä matkakuvaus tästä tutkimusmatkasta on hävinnyt. Siitä on kuitenkin säilynyt otteita muissa teoksissa. Niissä Pytheas mainitsee Thuleksi nimittämänsä maan, joka hänen kuvauksensa mukaan sijaitsi Ison-Britannian pohjoispuolella noin kuuden purjehduspäivän päässä lähellä jäätynyttä merta. Pytheaksen kuvauksen mukaan aurinko paistoi Thulessa läpi vuorokauden. Ilmeisesti hän myös uskoi Thulessa olevan ihmisasutusta. Tästä syystä Pytheaksen arvellaan tarkoittaneen Shetlandsaaria, Orkneysaaria tai Norjaa. Thule liitettiin kuitenkin Islannin löytymisen yhteydessä Islantiin, mutta siellä ei vielä Pytheaksen aikaan ollut ihmisasutusta. Lennart Meri on arvellut, että Pytheaan tarkoittama Thule olisikin ollut Saarenmaa ja siellä oleva Kaalijärvi.
Ennen tarkempaa tietoa pohjoisista alueista Pytheaksen kuolemaa seuranneiden vuosisatojen aikana hänen kertomustaan Thulesta pidettiin Välimeren alueen vaikuttajien joukossa epäuskottavana pääasiassa vuorokauden läpi paistavan auringon takia.
The Throme of the Erril of Sherril

| The Throme of the Erril of Sherril |
| --- | --- |
Kirjailija:  Patricia A. McKillip
Kuvittaja:  Julie Noonan
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia, nuortenkirjallisuus
Kustantaja:  Ace Books
Julkaistu:  1973
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  69
ISBN:  0-441-01130-6

Seuraava:  The House on Parchment Street
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
The Throme of the Erril of Sherril on Patricia A. McKillipin vuonna 1973 ilmestynyt esikoisteos, lasten fantasiaromaani.
Aiheesta muualla

The Throme of the Erril of Sherril. Books under the Covers 9.2.2006. (englanniksi)
Thrinaxodontidae

| Thrinaxodontidae |
| --- | --- |
 Thrinaxodon
 Permikausi - Triaskausi Wuchiaping-vaihe–Indus-vaihe  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Kladi::  Synapsidit Synapsida
Lahko::  Terapsidit Therapsida
Kladi::  Theriodontia
Kladi::  Eutheriodontia
Alalahko::  Kynodontit Cynodontia
Kladi::  Epicynodontia
Heimo::  †Thrinaxodontidae  Watson & Romer, 1956
Suvut
 †Nanictosaurus  †Nanocynodon  †Thrinaxodon 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thrinaxodontidae on sukupuuttoon kuollut terapsidien heimo. Se kuuluu kynodontteihin, ja sen jäsenet elivät myöhäisen permikauden ja varhaistriaskauden aikana. Heimon tyyppisuku on Thrinaxodon. Thrinaxodontidae on läheisempää sukua nisäkkäille kuin "primitiivisempi" Galesauridae-heimo.
Fylogenia

Muokattu Botha et al. 2007:
HMS Thor (1841)

| HMS Thor |
| --- | --- |
 HMS Thorin keulakuva

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Karlskronan telakka
Laskettu vesille:  12. toukokuuta 1841
Palveluskäyttöön:  9. kesäkuuta 1841
Poistui palveluskäytöstä:  28. lokakuuta 1887
Tekniset tiedot
Uppouma:  800 t
Pituus:  44,5 m (kokonaispituus)
Leveys:  9,82 m
Syväys:  3,7 m
Koneteho:  200 hv
Nopeus:  9,7 solmua
Miehistöä:  130
Aseistus
Aseistus:  2 x 226 mm mörssäriä 2 x 155 mm kanuunaa 2 x 108 mm karronadia
HMS Thor oli Ruotsin laivaston vuonna 1841 vesillelaskettu siipirataskorvetti, joka osallistui palveluksessa olo aikanaan kahteen sotaan.
Valmistus

Alus tilattiin Karlskronan telakalta ja se laskettiin vesille 12. toukokuuta 1841. Alus otettiin palveluksen kuukautta myöhemmin 9. kesäkuuta. Alus poistettiin palveluksesta 28. lokakuuta 1887 ja se romutettiin seuraavana vuonna. Rakennustöiden aikana aluksen runkoa pidennettiin, jolloin sen uppouma kasvoi 1 068 tonniin.
Palvelus

Tanskan-Preussin sodassa vuosina 1861–1862 alus kuljetti joukkoja Fynin saarelle sekä partioi Tanskan aluevesirajalla. Samoin se palveli 1864 toisen Saksan–Tanskan sodan laivasto-osaston lippulaivana Skagerrakissa ja Kattegatissa.
Heinäkuussa 1867 päällikkönsä Panzarhielmin alaisuudessa Thor kuului Tukholmasta ammuntoihin lähteneeseen osastoon, jonka muut alukset olivat HMS John Ericsson, HMS Tordön ja HMS Tirfing, höyryfregatti HMS Vanadis ja Norjan laivaston monitori KNM Scorpion. Kuningas Oskar II vieraili osastossa 17. heinäkuuta, tarkasti kaikki alukset ja seurasi ammuntoja. Osasto lähti 24. heinäkuuta vara-amiraali Christian Anders Sundinin johdolla laivastovierailulle Kronstadtiin ja Helsinkiin, jonne se saapui seuraavana aamuna. 20. kesäkuuta 1867 annetun kuninkaallisen määräyksen numero 242 mukaan osaston tuli viipyä Helsingissä viisi ja Kronstadtissa kaksitoista vuorokautta. Osasto saapui 3. elokuuta Kronstadtiin, jossa suurherttua Konstantin teki kahden ja puolen tunnin vierailun osaston aluksilla. Osasto lähti paluumatkalle 17. elokuuta.
Thukydides (poliitikko)

| Thukydides> Θουκυδίδης.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 500/400-luku eaa. Ateena
Kuollut: 400-luku eaa.
Thukydides (m.kreik. Θουκυδίδης, Thūkydidēs, lat. Thucydides; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen valtiomies, joka oli kotoisin Ateenasta. Hänet tunnetaan Perikleen vastustajana.
Elämä

Thukydides oli Melesiaan poika Alopeken demoksesta. Hän oli rikasta ja aristokraattista sukua, ja sukua Kimonille. Hänen sanotaan hävinneen Kimonille sotilaallisissa kyvyissä mutta olleen tätä taitavampi poliittisena taktikoijana. Kimonin kuoleman vuonna 449 eaa. jälkeen Thukydideestä tuli Ateenan aristokraattisen puoluekunnan johtaja, ja hän suuntasi sen Perikleen politiikkaa vastaan. Thukydides ei kuitenkaan kyennyt haastamaan Perikleen kaunopuheisuutta, ja myönsi tämän itsekin, kun Spartan kuningas Arkhidamos II kysyi häneltä, kumpi oli parempi painija, hän vai Perikles. ”Kun heitän Periklestä”, Thukydides vastasi, ”hän onnistuu aina saamaan katsojat uskomaan, ettei kaatunut.”
Thukydides ei myöskään vaikuta hyökänneen Periklestä vastaan tehokkaimmalla tavalla, sillä hän vastusti voimakkaasti sitä, miten paljon rahaa Perikles käytti julkisiin rakennushankkeisiin, mikä ei kuitenkaan ollut kansan mielestä Perikleen hallinnon huonoimpia puolia. Lopulta kamppailu päättyi Thukydideen karkottamiseen ostrakismilla vuonna 444/443 eaa. Aristofaneella olevan vihjauksen perusteella tiedetään, että kun Thukydides nousi pitämään puolustuspuhettaan, hän murtui eikä kyennyt avaamaan suutaan. Kyseisen kohdan skolian mukaan karkotuksen syynä olivat väärinkäytökset, kun Thukydides oli johtanut armeijaa Traakiassa.
Thukydideen arvellaan siirtyneen maanpakoon Spartaan, minkä puolesta puhuu aiemmin mainittu anekdootti keskustelusta Arkhidamoksen kanssa. Thukydides vaikuttaa kuitenkaan pääseen palaamaan ennen ostrakisoinnin tyypillistä kymmenen vuoden määräaikaa, sillä vuonna 440 eaa. Thukydides esiintyy (ainakin on hyvät syyt uskoa, että kyseessä on sama Thukydides) Hagnonin ja Formionin kanssa 40 sotalaivan johdossa, kun ne lähetettiin Perikleen avuksi piirittämään Samosta. Näiden laivojen saapuminen yhdessä muiden vahvistusten kanssa pakotti samoslaiset antautumaan. Ateenaan palattuaan Thukydides jatkoi Perikleen vastaista politiikkaansa.
Plutarkhoksen mukaan Aristoteles luki Thukydideen Nikiaan ja Therameneen ohella erinomaisten kansalaisten joukkoon ja sanoi hänen olleen hyväntahtoinen kansaa kohtaan. Thukydides jätti kaksi poikaa, jotka olivat Melesias ja Stefanos, sekä tyttären nimeltä Hegesipyle (II), joka oli nimetty vanhemman Hegesipylen mukaan. Historioitsijana tunnetun nuoremman Thukydideen katsotaan olleen Hegesipyle II:n poika ja näin vanhemman Thukydideen tyttärenpoika.
Heinrich Thun

Heinrich Thun (1. syyskuuta 1938 – 14. elokuuta 2024) oli itävaltalainen moukarinheittäjä. Hän on maansa moukarinheittäjistä päässyt lähimmäksi voimassa olevaa maailmanennätystä.
Thun sijoittui Rooman 1960 olympialaisten moukarinheitossa yhdeksänneksi tuloksella 63,53 m. Tokion 1964 olympialaisten karsinnassa hän heitti tuloksen 64,73 m mutta sai loppukilpailussa parhaalla heitollaan vain tuloksen 62,76 m ja sijoittui 15:nneksi. Tukholman EM-kilpailuissa 1958 hän sijoittui 13:nneksi tuloksella 58,17 m ja Belgradin EM-kilpailuissa 1962 neljänneksi tuloksella 65,23 m.
Thun voitti moukarinheitossa Itävallan mestaruuden vuosina 1957–1964 ja 1966. Hän paransi Itävallan ennätystä 15 kertaa vuosina 1957–1963. Linzissä 3. elokuuta 1958 hän ylitti ensimmäisenä itävaltalaismoukarinheittäjänä 60 metrin rajan tuloksellaan 60,96 m. Lähimmäksi maailmanennätystä, 90 senttimetrin päähän, hän pääsi heittäessään uransa parhaan tuloksen 69,77 m 15. syyskuuta 1963. Se säilyi Itävallan ennätyksenä kesäkuuhun 1976 saakka.
Itävallan ennätykset

| Tulos (m) | Päivämäärä | Paikkakunta |  |
| --- | --- | --- | --- |
| 53,10 | 1957 |  |  |
| 53,73 | 1957 |  |  |
| 54,08 | 1957 |  |  |
| 55,03 | 1957 |  |  |
| 56,27 | 1957 |  |  |
| 57,00 | 1958 |  |  |
| 57,60 | 1958 |  |  |
| 60,96 | 3.8.1958 | Linz |  |
| 61,31 | 1959 |  |  |
| 63,89 | 1959 |  |  |
| 64,15 | 1960 |  |  |
| 65,52 | 1960 |  |  |
| 67,67 | 30.7.1961 |  |  |
| 68,33 | 20.8.1961 |  |  |
| 69,77 | 15.9.1963 |  |  |
Lähde:
Thracia (diokeesi)

| Thracia Dioecesis Thraciae> Rooman diokeesi |
| --- | --- |

 Thracian diokeesin alue.
Valtio:  Rooman valtakunta Itä-Rooman valtakunta
Prefektuuri:  Oriens
Nykyinen valtio/alue:  Bulgaria, Romania, Serbia, Ukraina
Perustettu:  n. 293
Thracia (lat. Dioecesis Thraciae/Thraciarum, m.kreik. Διοίκησις Θράκης, Dioikēsis Thrakēs) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti valtakunnan itäisimpiä Euroopan puoleisia osia, kuten sille nimen antaneen Traakian.
Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Itä-Roomaa.
Provinssit

Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thracian diokeesi Wikimedia Commonsissa
Rooman diokeesit
| --- | --- |
n. 293–395:  Africa · Asiana · Britannia · Gallia · Hispania · Italia · Moesia · Oriens · Pannonia · Pontica · Thracia · Viennensis
n. 395–:  Aegyptus · Africa · Asiana · Britannia · Dacia · Gallia · Hispania · Italia annonaria · Italia suburbicaria · Macedonia · Oriens · Pannonia · Pontica · Septem provinciae · Thracia
Thornin rauha (1411)

| Thornin rauha |
| --- | --- |

Allekirjoitettu:  1. helmikuuta 1411
Allekirjoituspaikka:  Toruń, Puola
Kielet:  latina
Osapuolet
Thornin rauha oli 1. helmikuuta 1411 solmittu rauha Saksalaisen ritarikunnan ja Liettuan suuriruhtinaskunnan sekä Puolan välillä. Rauhan nimi tulee sopimuksen allekirjoituspaikan Toruńin saksankielisestä nimestä. Thornin rauha ei ratkaissut osapuolten kiistoja rajoista ja lopullisesti ne selvitettiin vasta Konstanzin kirkolliskokouksessa vuosina 1414–1418.
Tausta

Liettuan, Puolan ja Saksalaisen ritarikunnan välinen sota alkoi ritarikunnalle kuuluneen Žemaitijan vuonna 1409 alkaneen kapinasta, jota Vytautasin johtama Liettua ja Jagellon johtama Puola alkoivat tukea. Puola ja Liettua etenivät ritarikunnan maille vuonna 1410. Saksalainen ritarikunta kärsi tappion Tannenbergin taistelussa menettäen muun muassa suurmestarinsa ja 200 ritaria. Puolalais-liettualaiset joukot eivät kuitenkaan onnistuneet ritarikunnan pääkaupunki Marienburgin piirityksessä ja joukot vetäytyivät.
Rauha

Ritarikunta solmi rauhan Puolan ja Liettuan kanssa 1. helmikuuta 1411. Sopimuksella Liettua sai ritarikunnalta sen aiemmin menettämän Žemaitijan. Puola sai puolestaan Dobrzyńin alueen. Lisäksi ritarikunta maksoi Puolalle 100 000 Prahan groschenia. Rauha ei vastannut Liettuan ja Puolan sodassa saavuttaman voiton laajuutta, mikä johtui paljolti ritarikunnan vaikutusvaltaisista tukijoista, joihin lukeutui muun muassa Saksan keisari Sigismund Luxemburgilainen. Rauha oli kuitenkin ensimmäinen kerta, jolloin ritarikunta joutui luopumaan kiistellyistä alueista.
Thessalia (provinssi)

| Thessalia Provincia Thessalia> Rooman provinssi |
| --- | --- |

Valtio:  Rooman valtakunta Itä-Rooma
Prefektuuri:  Italia, Illyricum et Africa Illyricum
Diokeesi:  Moesia (n. 293–395) Macedonia (n. 395–)
Nykyinen valtio/alue:  Kreikka (Thessalia)
Perustettu:  n. 293
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Larissa
Thessalia (lat. Provincia Thessalia) oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti sille nimen antaneen Thessalian maakunnan, joka vastaa suunnilleen nykyistä Thessalian aluetta Kreikassa.
Maantiede

Thessalian provinssi sijaitsi itäisessä Manner-Kreikassa samalla alueella kuin Kreikan nykyinen hallinnollinen Thessalian alue. Siihen kuuluivat myös muun muassa Pohjoisten Sporadien saaret. Provinssin pohjoispuolella sijaitsi Macedonian provinssi, länsipuolella Epirus Vetuksen provinssi ja eteläpuolella Achaean provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Larissa.
Maantiede > Kaupunkeja

Thessalian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Demetrias
Farsalos (Pharsalus)
Lamia
Larissa
Trikka (Tricca)
Historia

Thessalia oli aiemmin osa Macedonian provinssia. Thessalian provinssi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin. Noin vuosina 293–395 provinssi kuului Moesian diokeesiin. 300-luvulla se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Illyricumin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin ja nyt Macedonian diokeesiin.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Itä-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Epirus | Epirus vetus | Epirus vetus | (Kreikka luoteinen) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Epirus nova | Epirus nova | (Albania) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Macedonia | Macedonia prima | (Kreikka pohjoinen, Pohjois-Makedonia) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Macedonia | Macedonia secunda (Macedonia salutaris) | (Kreikka pohjoinen, Pohjois-Makedonia) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Macedonia 27 eaa.–67 | Macedonia | Thessalia | Thessalia | (Keski-Kreikka) |
| Macedonia (Macedonia et Achaea) 146 eaa.–27 eaa. | Achaea | Achaea | Achaea | Achaea | (Peloponnesos ja Attika) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.  
Macedonian diokeesin alue vuonna 400, mukaan lukien Thessalian provinssi.
William Thurston

William Thurston vuonna 1991.
William Paul Thurston (30. lokakuuta 1946 Washington – 21. elokuuta 2012 Rochester, New York) oli yhdysvaltalainen matemaatikko, joka oli erikoistunut topologiaan. Hän väitteli Kalifornian yliopisto, Berkeleystä vuonna 1972 ja työskenteli matematiikan professorina Cornellin yliopistossa. Thurston palkittiin Fieldsin mitalilla vuonna 1982. Häntä arvostettiin myös käytännönläheisistä opetusmenetelmistään.
Aiheesta muualla

O'Shea, Donal: Poincarén konjektuuri: Maailmankaikkeuden muotoa etsimässä, s. 198–203.  (The Poincaré conjecture: In search of the shape of the universe, 2007.)  Suomentanut Pietiläinen, Juha. Helsinki:  Terra Cognita, 2012.  ISBN 978-952-5697-28-5
1936: Ahlfors • Douglas | 1950: Schwartz • Selberg | 1954: Kodaira • Serre | 1958: Roth • Thom | 1962: Hörmander • Milnor | 1966: Atiyah • Cohen • Grothendieck • Smale | 1970: Baker • Hironaka • Novikov • Thompson | 1974: Bombieri • Mumford | 1978: Deligne • Fefferman • Margulis • Quillen | 1982: Connes • Thurston • Yau | 1986: Donaldson • Faltings • Freedman | 1990: Drinfeld • Jones • Mori • Witten | 1994: Zelmanov • Lions • Bourgain • Yoccoz | 1998: Borcherds • Gowers • Kontsevitš • McMullen | 2002: Lafforgue • Vojevodski | 2006: Okounkov • Perelman • Tao • Werner | 2010: Lindenstrauss • Châu • Smirnov • Villani | 2014: Avila • Bhargava • Hairer •  Mirzakhani | 2018: Birkar • Figalli • Scholze • Venkatesh | 2022: Duminil-Copin • Huh • Maynard • Vjazovska
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii  DBLP  MathSciNet  Mathematics Genealogy Project  zbMATH 
Muut:  SNAC  IdRef
Tiberius Nero

Tiberius Claudius Nero
Tiberius Claudius Nero (kuoli 33 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja sotilas. Hän oli keisari Tiberiuksen isä.
Nero halusi vuonna 50 eaa. mennä naimisiin Ciceron tyttären kanssa, mutta sisällissota esti nämä aikeet ja hän liittoutui Julius Caesarin kanssa. Hän toimi muun muassa Caesarin laivaston komentajana Aleksandrian sodassa ja oli kvestori vuonna 48 eaa. Caesar palkitsi Neron sodan jälkeen pappisviralla ja antoi hänen perustaa kolonioita Galliassa. Caesarin murhan jälkeen Nero suosi republikaaneja ja oli valmis palkitsemaan Caesarin murhaajat. Nero oli preettorina vuonna 42 eaa., mutta ei luopunut virastaan vuoden lopulla. Neron ja hänen vaimonsa Livia Drusillan poika Tiberius Claudius Nero, tuleva keisari, syntyi Roomassa 16. marraskuuta 42 eaa.
Nero otti osaa Perusian sotaan Lucius Antoniuksen puolella. Hän pakeni Octavianusta vaimonsa kanssa Sisiliaan, mutta hän ei päässyt yhteisymmärrykseen Sisiliaa hallinneen Sextus Pompeiuksen kanssa ja matkusti Kreikkaan Marcus Antoniuksen luokse. Nero ja hänen perheensä palasi Italiaan vuonna 39 eaa. sen jälkeen kun Octavianus ja Antonius sopivat riitansa. Roomassa Octavianus ihastui heti Neron vaimoon Liviaan ja vaati Neroa eroamaan vaimostaan. Livia synnytti Nerolle toisen pojan Drusus Claudius Neron 14. tammikuuta 38 eaa., ja meni naimisiin Octavianuksen kanssa 17. tammikuuta. Nero ei tämän jälkeen osallistunut julkiseen elämään ja hänen poikansa kasvatettiin ottoisänsä kotona.
Nero kuoli vuonna 33 eaa. Hänen vanhin poikansa Tiberius piti isänsä hautajaispuheen, jonka sisältö ei ole säilynyt.
Thera (kaupunki)

| Thera> Θήρα |
| --- | --- |
 Theran arkeologista aluetta.
Sijainti
 Thera
Koordinaatit:  36°21′49″N, 25°28′40″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Thíra, Santoríni, Etelä-Egean saaret
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Ajanjakso:  700–luku eaa.–700-luku jaa.
Kulttuuri:  antiikki
Aiheesta muualla
  Thera Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thera (m.kreik. Θήρα, Thēra) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Theran (nykyinen Thíra) saarella Santorínin saariryhmässä Kreikassa. Sen arkeologinen alue Antiikin Thera (kreik. Αρχαία Θήρα, Archaía Thíra) sijaitsee Mésa Vounó -nimisellä vuorella saaren kaakkoisosassa.
Maantiede

Theran poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Theran saaren kaakkoisosassa noin 369 metriä korkean nykyisin nimellä Mésa Vounó tunnetun vuoren huipulla. Aiemmin vuori on tunnettu myös nimellä Ágios Stéfanos siellä olevan kirkon mukaan. Vuori sijaitsee nykyisten Kamárin ja Períssan kylien välissä Thíran korkeimman vuoren Profítis Ilíaksen vieressä. Vuoret yhdistää Selláda-niminen harjanne. Nykyisin ylös vuorelle kulkee mutkitteleva serpentiinitie.
Theran kaupungilla oli kaksi satamaa, Oia nykyisen Kamárin kylän paikalla ja Eleusis lähellä saaren eteläkärkeä. Theran poliksen alaisuuteen kuului oletettavasti myös Therasian saarella sijainnut Therasian kaupunki.