stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oleksandr Bohomazov

| Oleksandr Bohomazov |
| --- | --- |
 Oleksandr Bohomazov. Omakuva 1911.
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. huhtikuuta 1880 Jampil, Harkovan kuvernementti
Kuollut: 3. kesäkuuta 1930 (50 vuotta) Kiova, Ukrainan SNT
Ammatti:  taidemaalari
Taiteilija
Taidesuuntaus:  symbolismi, modernismi, kubo-futurismi
Oleksandr Kostjantynovytš Bohomazov (ukr. Олексндер Костянтинович Богомазов; 7. huhtikuuta 1880 Jampil, Harkovan kuvernementti – 3. kesäkuuta 1930 Kiova, Ukrainan SNT) oli ukrainalainen taidemaalari.
Bohomazov valmistui Hersonin maatalouskoulusta ja opiskeli sen jälkeen Kiovan taidekoulussa, jossa hänen opettajanaan oli Oleksandr Muraško. Hän valmistui sieltä 1911. Opiskelutovereita siellä olivat muun muassa Alexander Archipenko, Oleksandra Ekster ja Abram Manevitš. Uransa alussa hän sai vaikutteita symbolismista ('Silta', 1908) ja modernismista ('Valkoinen yö: Suomi', 1911). Vuonna 1908 hän osallistui yhdessä Eksterin, Davyd Burljukin ja muiden kanssa Zveno-ryhmän (’Linkki’) näyttelyyn. Hän oli 1914 Kiovassa avantgardistisen taiteilijaryhmän Kiltsen ('Piiri') perustajia ja asetti samana vuonna ryhmän näyttelyyn esille 88 maalausta. Hänen tuotantonsa sai kriitikoilta erityistä huomiota, ja häntä sanottiin Ukrainan Picassoksi. Erityisen merkittäviä olivat hänen uutta kubo-futurismia edustavat maalauksensa ('Raitiovaunu', 1914). Hän kirjoitti vuonna 1914 mutta julkaisematta jääneen avantgardetutkielman Maalaus ja elementit, jossa hän ennakoi monia ajatuksia, joita myöhemmin esittelivät abstraktionistit Wassily Kandinsky ja Kazimir Malevitš.
Yhdessä Oleksandra Eksterin kanssa Bohomazov järjesti 1910-luvun lopulla avantgardistisia katumaalaustapahtumia ja performansseja. Hän oli 1920-luvulla Ukrainan vallankumoustaiteen liiton jäsen ja opetti Valtion Kiovan taideinstituutissa 1922–1930. Poliittisen taiteen ohella hän osallistui edelleen näyttelyihin. Hän sairastui tuberkuloosiin ja kuoli 1930.
Luettelo Bohomazovin maalauksista julkaistiin hänen teostensa näyttelyn yhteydessä 1991 Toulousessa Ranskassa.
Vankila 1914
Raitiovaunu 1914
Tyttären muotokuva 1928.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oleksandr Bohomazov Wikimedia Commonsissa
Bohomazov Oleksandr UA View (englanniksi) (ukrainaksi)
James Butterwick: Alexander Bogomazov uartlib.org, (pdf) (englanniksi)
Oikeusperiaate

Oikeusperiaate on oikeuteen yleisesti tai yksittäiseen oikeudenalaan sisältyvä keskeinen arvo tai tavoite. Oikeusperiaatteet erotetaan oikeusnormeina oikeussäännöistä. Oikeusperiaatteet ovat tavallisesti sisällöllisesti laaja-alaisempia, väljemmin muotoiltuja ja vahvemmin arvoperustaisia oikeudellisia tulkinta- ja ratkaisuperusteita kuin oikeussäännöt. Ne toimivat käyttäytymistä ohjaavina standardeina, oikeudenmukaisuutta luovina ja ylläpitävinä maksiimeina sekä esitysteknisinä peukalosääntöinä.
Oikeusperiaatteiden merkitys liittyy etenkin siihen, että ne avaavat oikeutta moraalin ja politiikan suuntaan. Oikeusperiaatteet voivat myös muuttua ja kehittyä normitodellisuuden kehityksen mukana ja ilmaista samalla yhteiskunnassa muuttuvia ja kehittyviä uusia arvokannanottoja.
Aikaisemmin oikeusperiaatteille ei oikeustieteessä aina annettu itsenäistä oikeudellista merkitystä, vaan ne saatettiin mieltää oikeudellista tulkintaa edeltäviksi tai täydentäviksi näkökohdiksi taikka sääntöjen perusteella tehdyiksi yleistyksiksi ilman itsenäistä ratkaisuarvoa. Oikeusperiaatteiden merkitys on tunnustettu 1970-luvun lopulta alkaen, jolloin Ronald Dworkin ja Robert Alexy käynnistivät laajan teoreettisen keskustelun niistä. Oikeusperiaatteista käydyn keskustelun lähtökohdat ovat kuitenkin olleet erilaisia eri oikeusjärjestelmissä. Manner-Euroopassa oikeusperiaatteet ovat olleet ilmausta oikeuden, politiikan ja moraalin lomittumisesta toisiinsa. Sen sijaan common law -maissa, erityisesti Yhdysvalloissa, oikeusperiaatteiden aseman tarkastelu on liittynyt laajempaa keskusteluun oikeuden asemasta ylipäätänsä, jossa on asetettu vastakkain yhtäältä oikeusperiaatteet ja toisaalta yhteiskuntapoliittiset toimintalinjat (eng. policies). Yleisesti ottaen oikeusperiaatteiden merkitys on lisääntymässä.
Oikeusperiaatteiden voimassaolo ja soveltaminen

Oikeusperiaatteet ovat voimassaolevaa oikeutta väljemmän kriteerin mukaisesti kuin oikeussäännöt, ja ne pikemminkin kehittyvät hitaasti kuin syntyvät ehdottomasti tiettynä ajankohtana. Oikeusperiaatteiden voimassaolo perustuu niiden eri oikeuslähteistä, kuten tuomioistuinten prejudikaateista, lakien esitöistä, tapaoikeudesta ja oikeuskirjallisuudesta, enemmän tai vähemmän ja jopa vain epäsuorasti saamaan institutionaaliseen tukeen sekä niiden nauttimaan yhteisölliseen hyväksyntään. Juuri institutionaalinen tuki erottaa oikeusperiaatteet puhtaasti moraalisista periaatteista. Oikeusperiaatteet ovat siis voimassa enemmän tai vähemmän, niiden pätevyys muodostaa pikemminkin tietyn sisällöllisen vyöhykkeen tai skaalan kuin ehdottoman rajan.
Oikeusperiaatteet soveltuvat yksittäiseen oikeustapaukseen enemmän tai vähemmän -tyyppisesti. Oikeusperiaatteilla on siis sisällöllisen painoarvon ulottuvuus, ja niihin liittyy harkinnanvaraisia kriteerejä. Oikeusperiaatteiden soveltaminen perustuu niiden painoarvon punnintaan ja keskinäiseen yhteensovittamiseen yksittäisessä soveltamistilanteessa. Oikeusperiaatteet soveltuvat oikeussääntöjä laajemmin erilaisiin tilanteisiin, sillä niihin sisältyvä tunnusmerkistö on usein hyvin väljä ja yleinen. Oikeusperiaatteen ratkaisuarvo on kuitenkin tavallisesti oikeussääntöä heikompi, ja ne enemmänkin vievät ratkaisuharkintaa tiettyyn suuntaan kuin määräävät yksityiskohtaisesti sen lopputuloksen. Toisaalta nykyään esimerkiksi ihmisoikeusperiaatteet ovat nousseet eräänlaisiksi valttikorteiksi, joiden argumentaatiovoima on varsin suuri. Samaan tapaukseen voi soveltua useita erisuuntaisia oikeusperiaatteita, mutta tällaisesa oikeusperiaatteiden ristiriitatilanteessa yksi periaate ei syrjäytä toisia oikeussäntöjen ristiriitojen ratkaisuperusteiden mukaan, vaan niitä punnitaan keskenään ja tosiaan vastaan.
Erilaisia oikeusperiaatteita

Yleisellä tasolla kaikkea modernia länsimaista oikeutta luonnehtii yhdenvertaisuuden oikeusperiaate, jonka mukaan olennaisissa suhteissa samanlaiset tapaukset on ratkaistava samalla tavoin. Varsinkin varallisuusoikeudessa voimistuneen kohtuusperiaatteen voi katsoa ilmentävän yleistä suhteellisuusperiaatetta, jonka mukaan kaikessa lainkäytössä on kiinnitettävä huomiota siihen, ettei yhtä oikeutta toteutettaessa jouduta kohtuuttomasti loukkaamaan tai rajoittamaan toista oikeutta.
Eri oikeudenaloilla on täsmennettyjä keskeisiä periaatteita, kuten ympäristöoikeudessa varovaisuus- ja aiheuttamisperiaate, varallisuusoikeudessa eri osapuolten oikeusasemien muodostumista ja sisältöä koskevat sopimusvapauden, vaihdannan intressin ja heikomman suojelemisen periaatteet, rikosoikeudessa rangaistavuuden yleisiä edellytyksiä koskeva laillisuusperiaate ja prosessioikeudessa kontradiktorinen periaate.
Nordeste Linhas Aereas Regionais

Nordesten Fokker 50.
Nordeste Linhas Aereas Regionais (IATA: JH, ICAO: NES, kutsukoodi: NORDESTE) oli brasilialainen Salvador da Bahiassa pääkonttoria pitänyt lentoyhtiö. Yhtiö lensi yli 40 kohteeseen Brasiliassa Varigin nimen alaisuudessa. Kun Varig myytiin elokuussa 2006 Volo do Brasilille, Nordeste peri "vanhan Varigin" ja sen velat. Vanhan Varigin toiminta jatkui Nordesten nimen alla, kunnes vuonna 2007 nimeksi tuli Flex Linhas Aéreas.
Osuuspankkien Keskuslainarahaston frangilaina

Osuuspankkien Keskuslainarahaston frangilaina oli suomalaisten osuuskassojen Ranskasta syksyllä 1930 ottama 300 miljoonan kultafrangin (noin 467 miljoonaa markkaa) laina. Osuuskassat välittivät lainan suomalaisille maanviljelijöille ja kunnille jotka saattoivat pitkäaikaisen 30 vuoden lainan avulla muuttaa lyhytaikaiset ja kalliskorkoiset vekselilainansa edullisemmiksi kuoletuslainoiksi. Kun Suomi luopui kultakannasta syksyllä 1931 ja markka samalla devalvoitui, lainan ottajat joutuvat pahoihin vaikeuksiin sillä laina oli maksettava takaisin kultafrangeina ja Ranska luopui kultakannasta vasta 1937. Lainasta koitui lopulta noin 250 miljoonan markan kurssitappiot jotka Suomen valtio joutui valtaosin korvaamaan eduskunnan 1934 säätämällä lailla.
Osuuskassat olivat neuvotelleet lainan ottamisesta ranskalaisista pankeista jo 1920-luvun lopulta lähtien. Lainan korko kuluineen oli noin 6 prosenttia ja se oli selvästi edullisempi kuin kotimaiset lainat. Osuuskassat välittivät lainaa yli 7 000 maanviljelijälle ja 165 kunnalle. Koska laina täytyi maksaa takaisin kultafrangeissa lainan ottajien velkakirjoihin oli lisätty ns. kultaklausuuli. Kun Suomi joutui irrottamaan markan kultakannasta syksyllä 1931 markan devalvoituminen suhteessa Ranskan frangiin aiheutti se että laina kasvoi lopulta markkamääräisenä 70 prosenttia suuremmaksi kuin se oli ollut nostettaessa. Vain noin 20% lainan ottajista pystyi jollain tavoin selviämään korotetuista takaisinmaksuista. Kurssitappio nousi noin 250 miljoonaan markkaan ja tämä ylitti sekä Osuuspankkien Keskuslainarahaston 100 miljoonan markan pääoman että myös osuuskassojen yhteenlasketut noin 200 miljoonan varat.
Lopulta valtaosa lainan kurssitappiosta päätyi Suomen valtion maksettavaksi ja eduskunta sääti asiasta 1934 lain.  Valtio maksoi kurssitappiosta yli 200 miljoonaa markkaa, Osuuspankkien Keskuslainarahasto 26 miljoonaa ja lainanottajat 5 miljoonaa markkaa.
Norrfjärdenin piiri

| Norrfjärdenin piiri |
| --- | --- |
 fiNorrfjärdenin piiri 
 65°25′19″N, 21°29′28″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Norrbotten
Lääni:  Norrbottenin lääni
Kunta:  Piitimen kunta
Piirikoodi:  325004
Väestö
Väkiluku (2022):  5 845 
Norrfjärdenin piiri (ruots. Norrfjärdens distrikt) sijaitsee Piitimen kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 5 845  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Piitimen kunnan piirit
Numa Numa

Gary Brolsma vuonna 2006.
| Ulkoisia videoita |
| --- | --- |

 Numa Numa YouTubessa (1 min 39 sek): 

Numa Numa on internetilmiö, joka perustuu yhdysvaltalaisen videobloggaaja Gary Brolsman videoon. Video, jonka nimi on ”Numa Numa Dance”, julkaistiin 6. joulukuuta 2004 Newgrounds-sivustolla käyttäjätunnuksella ”GMan250”, ja siinä tuolloin 19-vuotias Brolsma esittää laulavansa moldovalaisen O-Zone-popyhtyeen kappaletta ”Dragostea din tei” vilkkaasti elehtien ja tanssien. Newgroundsin tiimi ajoi videon alas loppuvuodesta 2016, mutta sen kopioita voi edelleen löytää YouTubesta. Videon nimi on peräisin romaniankielisistä sanoista ”nu mă nu mă”, jotka esiintyvät kappaleen alkuperäisessä sanoituksessa.
Britannialainen mainostoimisto The Viral Factory arvioi, että 27. marraskuuta 2006 mennessä videota oltiin katsottu maailmanlaajuisesti yli 700 miljoonaa kertaa.
Näyttölaite

Nixie-putki, LED-näyttö ja tyhjiöfluoresenssinäyttö ylhäältä alas.
Teknisissä laitteissa näyttölaitteilla eli näytöillä esitetään visuaalisesti tietoja ja kuvia. Näytöt voidaan lajitella muun muassa käyttökohteen tai käytetyn tekniikan mukaan.
Tietokonenäyttö, tietokoneen oheislaite
Televisio
Oskilloskooppi/tutkanäyttö
Projektori
Piirtoheitin
Diaprojektori
Heijastusnäyttö
Numeronäyttö ja tekstinäyttö digitaalisissa kelloissa, elektroniikkalaitteissa, autoissa
7-osainen näyttö
14-osainen näyttö
Osoitinnäyttö kelloissa ja mittareissa (kierroslukumittari, nopeusmittari, lämpömittari jne)
Digitaalisen kellon segmenttinäyttö.
Näyttöjä toteutetaan monilla eri tekniikoilla, mm. seuraavilla:
LED-näyttö ja OLED-näyttö (OLED, AMOLED)
microLED
Tyhjiöfluoresenssinäyttö (VFD)
Elektroluminesenssinäyttö
Plasmapaneelinäyttö
Nestekidenäyttö (LCD)
DLP
Kuvaputkinäyttö (CRT-näyttö)
Mekaaninen viisari
Hehkulankaan perustuva näyttö
Nixie-putki, kylmäkatodinäyttö
Sähköpaperi (E Ink)
Kvanttipistenäyttö (QLED)
Muita kehityksen alla olevia tekniikoita ovat muun muassa Laser-näyttö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Näyttölaite Wikimedia Commonsissa
Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Naso

| Naso |
| --- | --- |
 Sinisarvikala (Naso unicornis)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Välskärikalamaiset Acanthuroidei
Heimo::  Välskärikalat Acanthuridae
Suku::  Naso  Lacépède, 1801
Lajeja
 Silosarvikala (Naso lituratus)  Naso lopezi  Sinisarvikala (Naso unicornis)  Naso annulatus 
Katso myös
   Naso Wikispeciesissä   Naso Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Naso on välskärikalojen suku, johon kuuluu  17 lajia. Sukuun kuuluvaa silosarvikalaa (Naso lituratus) kutsutaan akvaarioharrastajien parissa joskus nasoksi tai nasuksi.
Koko ja ulkonäkö

Nasot ovat vartalonmuodoltaan litteitä, soikeita  kiekkoja, ja suurimmat lajit kasvavat jopa metrin pituisiksi. Tyypillinen väritys on hopean ja sinisen sävyinen.  Joidenkin lajien otsassa on sarvi. Nasojen iho ja suomurakenne on samantapainen kuin hailla, ja ne voivat uida nopeasti pitkiä matkoja.
Elinympäristö

Nasot ovat kotoisin Indopasifiselta merialueelta: Havaijilta Intian valtamerelle ja Punaisellemerelle asti. Ne viihtyvät parvissa riutan jyrkillä ulkosyrjillä ja avomerellä.
Ravinto

Nuoret Nasot ovat lähes kokonaan kasvissyöjiä, ja laiduntavat riutalla kasvavaa levää. Aikuistuvat yksilöt siirtyvät asteittain eläinplanktonin syöjiksi.
Naso lopezi
Sinisarvikala Naso unicornis
Rengassarvikala Naso annulatus
Aiheesta muualla

Species in the genus Naso. (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Orlando Brandes

Orlando Brandes
Orlando Brandes (s. 13. huhtikuuta 1946 Urubici) on brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Lagesin hiippakuntaan 6. heinäkuuta 1974 ja nimitettiin Joinvillen hiippakunnan johtoon 9. maaliskuuta 1994. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi João Oneres Marchiori, jota avustivat Eusébio Oscar Scheid ja Gregório Warmeling.
Brandes sai 10. toukokuuta 2006 nimityksen Londrinan arkkipiispaksi, johon virkaan hänet asetettiin 23. heinäkuuta.
Numakuma

| Numakuma (沼隈町) |
| --- | --- |
 Bandai-jin temppelin Kannon-dō
 lippu:  Symboli
 Numakuma
 Koordinaatit: 34°23′25″N, 133°19′07″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūgoku
Prefektuuri:  Hiroshiman prefektuuri
Piirikunta:  Numakuman piirikunta
Maaseutukaupungiksi:  1955
Lakkautettu:  2005
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  30,93 km²
Väkiluku (2003):  12 657
 – Väestötiheys:  409,2 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Numakuma (jap. 沼隈町, Numakuma-chō) on Japanin entinen maaseutukaupunki ja nykyinen Fukuyaman kaupungin osa Honshūn saarella Chūgokun alueella Hiroshiman prefektuurissa. Kaupungin alue sijaitsee Numakuman niemimaan eteläosassa Seton sisämeren rannikolla. Ennen lakkauttamistaan se kuului Numakuman piirikuntaan. Kaupungissa oli 12 657 asukasta (vuonna 2003) ja sen pinta-ala oli 30,93 neliökilometriä.
Numakuman maaseutukaupunki perustettiin vuonna 1955 liittämällä yhteen Chitosen ja Sannanin kyläkunnat. Alue on maatalousvaltainen, ja merkittäviä elinkeinoja siellä ovat tatamien päällisiin käytettävän röyhyvihvilän (igusa), viinirypäleiden ja mikan-mandariinien viljely. Alueella on myös laivanrakennusta. Vuonna 2005 Numakuma liitettiin Fukuyaman kaupunkiin.
Numakuman nähtävyyksiin kuuluu Abutonniemelle rakennettu Bandai-jin buddhalainen temppeli, jonka Kannon-halli on valittu tärkeäksi kulttuuriomaisuudeksi. Utsumin suursilta liittää Numakuman Tashiman saareen.
Nurmirölli

| Nurmirölli |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Pooideae
Suku::  Röllit Agrostis
Laji::  capillaris
Kaksiosainen nimi
 Agrostis capillaris  L. 
Synonyymit
 Agrostis tenuis 
Katso myös
   Nurmirölli Wikispeciesissä   Nurmirölli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nurmirölli (Agrostis capillaris, syn. Agrostis tenuis) on yleinen heinälaji. Se on Suomessa muinaistulokas. Nurmirölli voi risteytyä isoröllin (Agrostis gigantea) ja rönsyröllin (Agrostis stolonifera) kanssa.
Ulkonäkö ja koko

Nurmirölli voi kasvaa hyvässä maassa noin 30 cm korkeaksi, kuivissa oloissa se jää matalammaksi. Nurmiröllin lehdet ovat kapeat. Hienorakenteinen röyhy on aluksi punertava, syksyä kohti se tuleentuu vaaleaksi.
Levinneisyys

Nurmirölli kasvaa koko Euroopassa ja Venäjän keskiosissa.
Elinympäristö

Nurmirölli kestää tallausta. Niinpä sitä kasvaa poluilla, laitumilla ja pihoilla. Sitä käytetään viljelynurmikkoseoksissa juuri tallauksenkestonsa takia.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Nurmirölli (Agrostis capillaris)
Kasviatlas 2022: Nurmiröllin (Agrostis capillaris) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Nurmirölli (Agrostis capillaris)
ITIS: Agrostis capillaris (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Agrostis capillaris (englanniksi)
Flora of China: Agrostis capillaris (englanniksi)
Ogun (sarjakuvahahmo)

| Ogun |
| --- | --- |
 Ogun, muinainen kamppailulajien mestari
Luoja(t):  Chris Claremont & Al Milgrom
Kustantamo:  Marvel
Ensiesiintyminen:  Kitty Pryde & Wolverine #2 (joulukuu 1984)
Henkilötiedot
Oikea nimi:  Tuntematon
Status:  Epävarma
Pituus:  174 cm (fyysisessä olomuodossa)
Paino:  66 kg (fyysisessä olomuodossa)
Ryhmäsidokset:  Keisarillisen Japanin armeija, Yakuza, Kyy
Voimat:  Telepaattinen kyky vaihtaa tajuntansa toiseen ruumiiseen, kyky manipuloida ihmisten ajatuksia. Mestarillinen kamppailulajien mestari.
Ogun on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto, joka tunnetaan varsinkin siitä, että opetti Wolverinelle kamppailulajeja. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisessa Kitty Pryde & Wolverine -lehden toisessa numerossa (joulukuussa 1984). Ogunin loivat käsikirjoittaja Chris Claremont ja piirtäjä Al Milgrom.
Suomessa Ogun esiintyi ensimmäisen kerran Kitty Pryde & Wolverine Marvel-Special -julkaisussa (1987).
Historia

Ogunin oikea ja nimi ja tarkka syntymäaika on jäänyt hämärän peittoon. Hän kuitenkin toimi upseerina Japanin keisarillisessa armeijassa ja palveli tuolloin tuolloin Shanghaissa, Kiinassa, jonka Japani oli valloittanut Kiinalta Kiinan-Japanin sodassa.
Shanghaissa Ogun tapasi Wolverinen, joka tuohon aikaan toimi merimiehenä. Ogun näki Wolverinen puolustavan erästä pikkupoikaa ja vaikka vastassa oli Ogunin kaltainen voittamaton miekkamies, ei Wolverine näyttänyt pelkoaan. Tämä pelottomuus teki Oguniin vaikutuksen. Hän kutsui länsimaalaisen dojoonsa opiskelemaan taistelutaitoja.
Myöhemmin Ogun poikkesi seuraamaltaan kunnian tieltä ja ryhtyi rikolliseksi Yakuzan riveissä. Hän riivasi voimillaan Kitty Pryden, Wolverinen Ryhmä-X -toverin ja opetti hänelle ninjutsua. Ogun yritti muovata Kittystä voitokasta salamurhaajaa, mutta lopulta Wolverine pelasti Kittyn ja surmasi Ogunin taistelussa.
Vuosia myöhemmin Ogun palasi henkimäisenä olomuotona ja riivasi ruumiita toisensa jälkeen. Lopulta hän hyökkäsi Wolverinea vastaan. Wolverine kuitenkin päätteli tämän henkilöllisyyden ja tuhosi tämän lumotun naamarin. Ogun tuhoutui naamarinsa myötä, mutta palasi jälleen myöhemmin eloon. Hän riivasi erään miimikon ja yritti surmata Wolverinen tässä kuitenkaan onnistumatta. Tämän jälkeen hän siirsi tajuntansa Jean Greyn ruumiiseen, mutta Jean voitti Ogunin telepaattisessa taistossa.
Häpeissään Ogun perääntyi, mutta riivasi pian Lady Kuolemaniskun kehon ennen pakoaan. Ogun oppi Lady Kuolemaniskun kyborgiruumiin kautta, miten kontrolloida kyberneettisiä systeemejä ja niin vainosi Excaliburia ennen kuin soluttautui YPKVV:n tietokoneisiin. Kitty Pryde seurasi entistä opettajaansa YPKVV:n päämajaan ja taisteli täällä Ogunia vastaan. Lopulta Kitty voitti pakottamalla Ogunin näkemään, miten syvälle oli vajonnut siitä miehestä, joka ennen oli.
Ogun päätti kohdistaa huomionsa jälleen Wolverineen ja riivasi Herra X -nimisen sarjamurhaajan kehon. X:n mieli oli kuitenkin liian voimakas Ogunille ja niin hänen oli pakko siirtyä X:n maorihenkivartijaan, Blokin kehoon. Seuranneen kamppailulajiturnauksen aikana Madripoorissa X siirtyi Kyyhyn ja sieltä lopulta itse Wolverineen.
Ogun kuitenkin tajusi Wolverinen mielen olevan liian rikki, eikä kyennyt jäämään sinne pidemmäksi aikaa. Ogun riivasi Kyyn uudelleen, mutta Wolverine seivästi Kyyn kynsillään. Ogun panikoi ulos Kyyn ruumiista ja haihtui ilmaan kykenemättömänä riivaamaan enää ketään. On kuitenkin epätodennäköistä, että hänen henkensä olisi kokonaan kuollut.
Voimat ja varusteet

Ogun on voimallinen velho, joka on demonstroinut kykenevänsä hallitsemaan toisten ihmisten mieliä. Ogun pystyy myös mystisesti siirtämään tajuntansa ruumistaan ja riivaamaan uuden isäntäruumiin (jolloin uuden ruumiin vanha persoonallisuus katoaa). Ogunin alkuperäinen ruumis oli hyvin resistanssi kivulle - hän selvisi rintakehänsä lävistämisestä miekalla, eikä kärsinyt asiasta sen suuremmin. On myös spekuloitu Ogunin olevan telepaatikko, mutta asiaa ei ole koskaan selvennetty sarjakuvissa.
Henkiolentona Ogun kykenee riivaamaan entiseen tapaansa muita tuntevia olentoja, syrjäyttäen näiden tietoisuuden ja manipuloiden heidän kehoaan kuin omaansa. Hän kykenee luomaan vakuuttavia illuusioita. Koska Ogun on henkiolento, hän on täysin immuuni fyysisille iskuille.
Ogun on voittamaton taistelulajien mestari. Hän on vähintään kolmentoista eri taistelutyylin taitaja, mukaan lukien hänen oma tyylinsä, Ogun Ryu. Hän on erinomainen miekkailija katanalla ja taitava taktikko. Henkimuodossaan Ogun kykenee siirtämään kaiken osaamaansa riivaamaansa kehoon.
Ihmisenä Ogun ei koskaan vanhentunut tai ainakin ikääntymisprosessi oli uskomattoman hidas. Ogun itse on maininnut tavanneensa Japanin kuuluisimman miekkamiehen Miyamoto Musashin (joka eli 1600-luvulla).
Aiheesta muualla

Marvel-kustantamon kotisivujen profiili Ogunista (englanniksi)
Ogun palvellessaan ihmisenä Japanin keisarillisessa armeijassa.
Oleksandr Bilostinnyi

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Bilostinnyi (nro 14) Moskovan kesäolympialaisissa 1980. |  Bilostinnyi (nro 14) Moskovan kesäolympialaisissa 1980. |  Bilostinnyi (nro 14) Moskovan kesäolympialaisissa 1980. |  |
Maa:   Neuvostoliitto
Miesten koripallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Soul 1988 |  |  |
|  Pronssia | Moskova 1980 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Kolumbia 1982 |  |  |
|  Hopeaa | Filippiinit 1978 |  |  |
|  Hopeaa | Espanja 1986 |  |  |
|  Hopeaa | Argentiina 1990 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Italia 1979 |  |  |
|  Kultaa | Tšekkoslovakia 1981 |  |  |
|  Kultaa | Länsi-Saksa 1985 |  |  |
|  Hopeaa | Belgia 1977 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 1983 |  |  |
|  Pronssia | Jugoslavia 1989 |  |  |
Oleksandr Mih’аilovitš Bilostinnyi (ukr. Олександр Михайлович Білостінний, ven. Александр Михайлович Белостенный, Aleksandr Mihailovitš Belostennyi, 24. helmikuuta 1959 Odessa, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto – 24. toukokuuta 2010 Trier, Saksa) oli ukrainalaistaustainen koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa ja yhdistynyttä joukkuetta.
Miesten maajoukkuetasolla Bilostinnyi edusti Neuvostoliittoa, jonka pelaajana hän voitti olympiakultaa Soulissa 1988, olympiapronssia Moskovassa 1980, maailmanmestaruuden Kolumbiassa 1982, kolme MM-hopeaa, kolme Euroopan mestaruutta ja kolme muuta EM-mitalia. Neuvostoliiton hajottua Bilostinnyi edusti vielä neljänneksi sijoittunutta yhdistynyttä joukkuetta Barcelonan kesäolympialaisissa 1992.
Neuvostoliiton hajottua Bilostinnyi pelasi Espanjassa ja Saksassa, missä hän piti pelaajauransa jälkeen ravintolaa ja kuoli keuhkosyöpään 51-vuotiaana vuonna 2010.