stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Fruits Basket -sarjan hahmoista
Sōman perhe > Kaksitoista > Hiro Sōma

| Hiro Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 燈路
Henkilötiedot
Eläinradalla:  lammas
Sukupuoli:  poika
Ikä:  11
Hiro Sōma on 11-vuotias ja "kahdentoista" nuorin jäsen. Hän on pikkuvanha päällepäsmäri, joka on rakastunut Kisa Sōmaan. Kun Hiro myönsi Akitolle pitävänsä Kisasta, Akito löi Kisaa. Hiro vetäytyi suojellakseen Kisaa mikä loukkaa tätä
syvästi. Hiro pyytää anteeksi että suututti Akiton ja ettei kertonut Kisalle tätä.
Hiro ei aluksi pidä Tōrusta, koska Kisa aivan jumaloi tätä herättäen Hirossa mustasukkaisuutta. Hatsuharu näyttää huomanneen tämän. Pohjimmiltaan Hiro on hyvä ja kunnollinen nuorimies. Hänen äitinsä osuu maaliin ehdottaessaan Hiroa tulevaksi sulhaseksi "Sacchanille" l. Kisalle tämän vieraillessa kun Hiro yrittää parhaansa mukaan näyttää pahantuuliselta. Kohtaus on samalla hyvä esimerkki sarjan huumorin tyylistä. Hiro pitää Hatsuharua monin tavoin esikuvanaan ja toisaalta hän kohtelee Hiroa pikkuveljenään.
Toisin kuin useilla muilla Sōman suvun jäsenistä, hänen vanhempansa ja eritoten äitinsä rakastavat ja tukevat häntä aidosti. Hiron kirous murtuu toisena Momijin jälkeen. Murtumisen huomatessaan hän on vahtimassa lattialla leikkivää pikkusisartaan ja ottaa tämän syliinsä, mitä hän ei ole voinut tehdä.
Sōman perhe > Kaksitoista > Isuzu Sōma (Rin)

| Isuzu Sōma, "Rin" |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 依鈴
Henkilötiedot
Eläinradalla:  hevonen
Sukupuoli:  nainen
Ikä:  17
Isuzu Sōma eli Rin on Kyōta, Yukia ja Tōrua vuoden vanhempi ja harua kaksi vuotta vahnempi. Rin on sisimmässään hyvin ahdistunut kamalalla tavalla särkyneen perheidyllin vuoksi. Hänen vanhemmillaan oli pakkomielle esittää onnellista ja täydellistä perhettä, vaikka todellisuudessa perhesiteet natisivat liitoksissaan, ja kaikki olivat henkisen sietokykynsä rajoilla. Lopulta Rin sanoi jotain, joka sai hänen vanhempansa väistymään rooleistaan. Rinin vanhemmat sekosivat täysin ja antoivat kaikkien patoutuneiden tunteidensa purkautua, ja lopulta Rin sai kuulla olevansa vihattu ja ei-toivottu. Tämä traumatisoi Rinin sillä Akito ei olisi sietänyt tietää siitä. Rin tahtoo purkaa eläinratakirouksen ja etsii epätoivoisesti keinoja siihen. Hän on pitkä (177)hoikka ja hänellä on pitkät mustat hiukset. Kerran Akito leikkaa Rinin hiukset suutuksissaan.
Sōman perhe > Kaksitoista > Kagura Sōma

| Kagura Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 楽羅
Henkilötiedot
Eläinradalla:  villisika
Sukupuoli:  tyttö
Kagura Sōma on yleensä oikein hurmaava ja herttainen, mutta kiihtyessään hän muuttuu villi-ihmiseksi ja riehuu väkivaltaisesti. Tätä Kaguran "luonteenpiirrettä" on kautta sarjan käsitelty humoristiseen sävyyn, ja esimerkiksi hänen mielitiettynsä Kyō on saanut tuta Kaguran voimat moneen moneen kertaan. Kagura on hyvin kiintynyt Kyōhon, vaikka tunne onkin pitkälti yksipuolinen. Itse asiassa Kyō melkeinpä pelkää Kaguraa.
Sōman perhe > Kaksitoista > Kisa Sōma

| Kisa Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 杞紗
Henkilötiedot
Eläinradalla:  tiikeri
Sukupuoli:  tyttö
Ikä:  12
Kisa Sōma on 12-vuotias koulutyttö. Häntä kiusattiin koulussa, ja siksi hän alkoi pinnata sieltä ja lopetti kokonaan puhumisen. Lopulta Tōru sai kuitenkin vilpittömällä huolenpidollaan valettua Kisaan rohkeutta palata kouluun ja alkaa taas puhumaan. Siksi Kisa on Tōrun kanssa hyvin läheinen. Vuotta nuorempi Hiro on rakastunut Kisaan, ja Kisakin vaikuttaa pitävän hänestä. Hiro vain pitää Tōrua kilpailijanaan huomiosta, mikä harmittaa Kisaa.
Hatsuharu sanookin Hiroa ja Kisaa rakastavaisiksi erään illallisen jälkeen kun nämä eivät puhu toisilleen aikaisemman riidan jälkeen ja menevät heti nukkumaan eivätkä ole tietävinään toisistaan. Hatsuharu saattaa osaksi pilailla, mutta muut eivät suhtaudu puheeseen pilana.
Akito löi Kisaa kostaen sen, että Hiro pitää hänestä. Hiro pyytää anteeksi katsoen itsensä syypääksi, mutta Kisa syyttää itseään itsekkääksi, koska ei huomannut Hiron peittävän tunteitaan ja huoltansa Kisasta, vaan loukkaantui Hiron vetäytymisestä. Hiro yrittää ottaa syyn, mutta Kisa sanoo kaiken jo riittävän ja että kaikki on nyt hyvin.
Sōman perhe > Kaksitoista > Kyō Sōma

| Kyō Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 夾
Henkilötiedot
Eläinradalla:  kissa
Sukupuoli:  poika
Ikä:  16-18
Sukulaiset:  Kazuma Sōma (ottoisä)
Kyō haluaa päihittää Yukin ja on sen takia harjoitellut paljon. Hänellä on ollut ehkä koko sarjan hahmoista onnettomin lapsuus koska ihmiset pitivät häneen etäisyyttä koska hän oli kissa. Kyōn äiti teki itsemurhan ja Kyōta syytettiin tästä. Hänen opettajaansa Kazumaa säälittiin ja pilkattiin tämän ottaessa Kyōn kasvatettavakseen Kyōn äidin kuoltua. Akito pilkkasi myös Kyōta. Kyō on ujo ja hieman väärinymmärretty poika joka todella välittää läheisistään vaikkei siltä aina näytäkkään. Kyōlla on niin sanottu oikea, demonimainen olomuoto kissan muodon ohella joka ilmaantu aina kun Kyō ottaa helmirannekorunsa pois. Kyō rakastaa Toorua. Kyō ei rakasta Kaguraa vaikka Kagura kuinka kovasti Kyōta rakastaakin. Kyōlla on oranssit lyhyet hiukset. Kissa ei varsinaisesti kuulu kiinalaiseen eläinrataan, mikä onkin oleellista juonen taustassa.
Sōman perhe > Kaksitoista > Momiji Sōma

| Momiji Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 紅葉
Henkilötiedot
Eläinradalla:  jänis
Sukupuoli:  poika
Ikä:  15-16
Sukulaiset:  Momo (pikkusisko)
Momiji on hieman tytön näköinen poika, jolla on omalaatuinen pukeutumistyyli. Hän on Hatsuharun kanssa samanikäinen eli noin 16 vaikka näyttääkin ala-astelaiselta. Momiji on aika lapsellinen ja hän pitää lähes kaikesta.
Momiji on "yksi kahdestatoista" edustaen jänistä. Hän on äitinsä puolelta puoliksi saksalainen, joten hän puhuu sujuvaa saksaa pikkusiskonsa Momon tavoin, joka tosin Momijin sanoin ei "puhu kunnolla japania, se on sellaista tankkaamista".
Momiji syntyi kirottujen lasten tavoin kaksi kuukautta aiemmin kuin tavalliset. Hänen äitinsä huusi Momijin mukaan aina hysteerisesti, koska aina kun hän syleili Momijia tämä muuttui jänikseksi. Tilanne ajautui lopulta siihen, että Momijin äiti pyysi Hatori Sōmaa pyhkimään muistonsa Momijista. Lopulta hän ei muistanut Momijia enää edes omaksi lapsekseen. Asia satutti Momijia, mutta isänsä tukemana hän pääsi kaikesta lopulta yli ja alkoi uskoa, että jonain päivänä tulee niin vahvaksi että pystyy elämään ikävienkin muistojen kanssa. Nuorempi sisar Momo ei tiedä Momijin olevan veljensä, mutta hän on jo kauan seuraillut Momijia ja kuunnellut tämän viulunsoittoa.
Momiji pitää Tōru Hondasta. Hän sanoo Kyõlle lähes suoraan aikovansa kosia Tōrua jos Kyō jahkailee tunteissaan Tōrua kohtaan. Hänen kirouksensa murtuu tarinan aikana seuratuista hahmoista ensimmäisenä.
Sōman perhe > Kaksitoista > Kureno Sōma

| Kureno Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 紅野
Henkilötiedot
Eläinradalla:  kukko
Sukupuoli:  mies
Kureno on Akiton suosikki/lellikki Sohma. Kureno tekee mitä tahansa Akiton puolesta. Kurenon kirous murtui Sohmista ensimmäisenä, mutta Akiton hysteerisen itkun ja anelun takia hän suostui jäämään ja esittämään kukkoa. Kureno on eläinradan hahmoista siis kukko ja ulkoisesti hieman tyly sellainen. Tosin Arisa Uotanin sanoin hän on "hajamielinen pöhkö". Kureno tapaa Arisan ensimmäisen kerran kaupassa, jossa tyttö on töissä. Myöhemmin he käyvät yhdessä lounaalla, jossa Arisa suutahtaa hänelle. Tämän jälkeen he tapaavat vasta sairaalassa, jossa Akitokin kertoo Kurenolle jo pärjäävänsä omillaan.
Sōman perhe > Kaksitoista > Ritsu Sōma

| Ritsu Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 利津
Henkilötiedot
Eläinradalla:  apina
Sukupuoli:  mies
Ritsu Sōma on anteeksi antavainen henkilö, joka on aina pyytämässä kaikilta anteeksi. Hän pyytää myös anteeksi koiralta, joka repi hänen ostoskassinsa jossa oli Shigurelle ostettua ruoka joka saisi Shiguren energiseksi. Ritsun luonne on peräisin hänen äidiltään, joka on myös pyytämässä anteeksi kaikilta ilman syytä se johtuu sairaudesta. Ritsu käyttää naisellisia vaatteita, vaikka onkin mies. Hän on muuten hyvin ystävällinen ja rauhallinen.
Sōman perhe > Kaksitoista > Shigure Sōma

| Shigure Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 紫呉
Henkilötiedot
Eläinradalla:  koira
Sukupuoli:  mies
Ikä:  27
Shigure on hieman pervo koska osti muun muassa Tōrulle sisäkönasun. Shigure höpöttää usein omiaan ja on esimerkiksi kysynyt Tōrua treffeille kai vitsinä. Ainakin Hatsuharu on sanonut Shigurelle että hänen pitäisi pysyä rauhallisempana. Shigure on kirjailija ja hänellä on toimittaja nimeltä Mitsuru. Shigure kävi koulua samaan aikaan kuin Hatori ja Ayame. Oikeasti hieman synkkä ja mysteerinen. Akiton suosikkeja.
Sōman perhe > Kaksitoista > Yuki Sōma

| Yuki Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 由希
Henkilötiedot
Eläinradalla:  rotta
Sukupuoli:  mies
Sukulaiset:  Ayame (isoveli)
Yuki on hyvä budolajeissa ja tämän takia voittaa aina Kyōn. Kyō ja Yuki vihaavat toisiaan, vaikka asuvatkin samassa talossa. Yukillakin on huono lapsuus koska Akito pilkkasi häntä yrityksestään elää kuten muut koulutoverit. Veli ei välittänyt eivätkä vanhemmatkaan ja hän tunsi itsensä ulkopuoliseksi ja hylätyksi siihen päivään saakka kunnes tapasi pienempänä Tōrun ja opasti tämän kotiin. Yuki on hieman salaperäinen. Monet tytöt ovat ihastuneet häneen. Yuki näyttää pitävän Tōrusta, mutta päätyykin yhteen Machi Kuragin kanssa. Vanhempi veli korjaa välejään Yukin kanssa myöhemmin.
Sōman perhe > Muita Sõma-suvun jäseniä > Akira Sōma

| Akira Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 晶
Akira Sōma on Akito Sōman isä ja entinen Sōman suvun päämies. Kuoli yllättäen.
Sōman perhe > Muita Sõma-suvun jäseniä > Akito Sōma

| Akito Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 慊人
Ensiesiintyminen:  jaksossa 8
Henkilötiedot
Ammatti:  Sōman pää
Sukupuoli:  nainen
Sukulaiset:  Ren(äiti)
Akito Sōma on Sōman suvun päämies. Hänellä on melkein ehdoton päätäntävalta Sōman suvun asioihin, ja kahdentoista keskuudessa hän onkin kunnioitettu ja pelätty. Akito on todellisuudessa nainen, vaikka häntä voikin helposti erehtyä luulemaan miespuoliseksi,
sillä hänet on kasvatettu poikana perimänsä aseman vuoksi. Yuki pelkää Akitoa.
Sōman perhe > Muita Sõma-suvun jäseniä > Kana Sōma

| Kana Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 佳菜
Henkilötiedot
Sukupuoli:  nainen
Kana Sōma oli ennen sukulaisensa Hatori Sōman toimistoapulainen ja rakastettu. Vaikka Kana onkin sukunimeltään Sōma, hän ei kanna eläimen hengen kirousta kuten Hatori joka on "yksi kahdestatoista".
Kun Hatori lopultakin pyysi suvun päämieheltä Akitolta lupaa mennä naimisiin Kanan kanssa, Akito kävi Hatoriin käsiksi ja haavoitti hänen silmäänsä vakavasti niin että se melkein sokeutui. Lopulta Akito raivosi Kanalle tämän olevan hyödytön ja että jos Hatorin silmä sokeutuisi kokonaan, se olisi Kanan syytä koska hän ei onnistunut murtamaan kirousta. Kana masentui lopulta pahasti ja Hatorin katseltua sitä tarpeekseen Akito ehdotti että hän pyyhkisi Kanan muistin. Suruissaan Hatori pyyhki Kanan muistin jotta hän voisi mennä elämässään eteenpäin eikä muistelisi Hatoria. Kana meni naimisiin unohdettuaan Hatorin.
Sōman perhe > Muita Sõma-suvun jäseniä > Kazuma Sōma

| Kazuma Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 籍真
Henkilötiedot
Sukupuoli:  mies
Sukulaiset:  Kyō (ottolapsi)
Kazuma Sōma on Kyōn ottoisä ja dojon pitäjä. Kazuman oma isoisä oli myös "kissa" ja eli vankeuteen teljettynä lähes koko ikänsä. Kazuma kohteli muiden mukana isoisäänsä kaltoin ja halveksui tätä avoimesti. Myöhemmin hän alkoi kuitenkin tuntea katumusta käytöksestään, ja todennäköisesti juuri siksi adoptoikin Kyōn, uuden kissan. Kyō pitää Kazumaa oikeana isänään ja Kazumakin rakastaa Kyōta kuin omaa poikaansa.
Sōman perhe > Muita Sõma-suvun jäseniä > Ren Sōma

| Kureno Sōma |
| --- | --- |
Nimi japaniksi:  草摩 紅野
Henkilötiedot
Eläinradalla:  Kukko
Sukupuoli:  Mies
Ikä:  26 vuotta
Sukulaiset:  Akito
Ystävät/tuttavat:  Uo
Ren on Akiton äiti. Hän kasvatti lapsensa pojaksi, sillä "jumalaksi" oli toivottu pojan syntymää. Hän on maannut Shiguren kanssa. Vaikka Akito onkin hänen tyttärensä, Ren kotelee tätä hyvin kylmästi ja joskus tilaisuuden saatuaan loukkaa tätä syvästi. Akitokaan ei erityisemmin pidä äidistää ja loukkaa ja satuttaa tätä jos mahdollista, Ren ei ole kuitenkaan moksiskansa loukkauksista, vaan vastaa niihin kamalimmalla tavalla. Joskus Ren käyttätyy kuin mielipuoli. Syy miksi Ren vihaa Akitoa niin syvästi on, että Akito on tyttö. Vaikka tämä onkin kasvattanukin Akiton mieheksi ei Ren silti hyväksy tätä. Hän ei siedä Kurenon ja Akiton suhdetta. Akito muistuttaa paljon äitiään, äidillä vaan on pitkät hiukset.
Carl-Erik Asplund

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Carl-Erik Asplund |  Carl-Erik Asplund |  Carl-Erik Asplund |  |
Maa:   Ruotsi
Miesten pikaluistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Oslo 1952 | 10 000 m |  |
Carl-Erik Asplund (14. syyskuuta 1923 Föllinge, Ruotsi – 8. tammikuuta 2024) oli ruotsalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.
Asplundin kansainvälinen ura oli vuosina 1949–55, jolloin hän osallistui viisi kertaa EM- ja neljä kertaa MM-kisoihin. Näinä vuosina parhaaksi sijoitukseksi tuli vuoden 1951 EM-kisojen neljäs sija. Matkakohtaisesti hän menestyi niin 5 000 kuin 10 000 metrin matkoilla. Vuonna 1947 järjestetyissä EM-kisoissa Hedlund saavutti vielä hopeamitalin. Vuoden 1952 Oslon olympialaisissa Asplund saavutti pronssia 10 000 metrillä Norjan Hjalmar Andersenin ja Hollannin Kees Broekmanin saadessa kirkkaimmat mitalit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carl-Erik Asplund Wikimedia Commonsissa
666 (luku)

| Luonnolliset luvut |
| --- | --- |
 666 ← 660 661 662 663 664 665 666 667 668 669 → 
Kardinaaliluku:  kuusisataakuusikymmentäkuusi
Järjestysluku:  kuudessadaskuudeskymmeneskuudes
Tekijät:  1, 2, 3, 6, 9, 18, 37, 74, 111, 222, 333, 666
Alkutekijät:   2\cdot 3^{2}\cdot 37
Roomalainen numero:  DCLXVI
Binääriluku:  1010011010
Oktaaliluku:  1232
Duodesimaaliluku:  476
Heksadesimaaliluku:  29A
Vigesimaaliluku:  1D6
666 on luonnollinen luku, jota edeltää luku 665 ja seuraa luku 667.
Matematiikassa

666 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku.
666 on kolmioluku, koska se on luonnollisten lukujen 1–36 summa.
666 on kymmenjärjestelmässä suurin kolmioluku, jossa ei ole useampaa kuin yhtä eri numeroa.
666 on ”kaksinkertaisesti kolmioluku” (engl. doubly triangular number), koska se on 36. kolmioluku ja 36 on myös kolmioluku.
666 on kahden peräkkäisen kolmioluvun neliöiden summa:  15^{2}+21^{2}. Toisin sanoen  666=2(1^{3}+\ldots +5^{3})+6^{3}.
666 on palindromiluku kymmenjärjestelmässä.
666 on Smithin luku kymmenjärjestelmässä:  6+6+6=2+2\cdot 3+3+7.
666 on seitsemän ensimmäisen alkuluvun neliöiden summa:  2^{2}+3^{2}+5^{2}+7^{2}+11^{2}+13^{2}+17^{2}.
Roomalaisin numeroin ilmaistuna luku 666 muodostuu kuudesta ensimmäisestä roomalaisesta numerosta järjestyksessä: DCLXVI.
666:n Eulerin φ-funktio on  \varphi (666)=216=6\cdot 6\cdot 6.
666 on kahden peräkkäisen palindromialkuluvun summa:  313+353.
666 on kymmenjärjestelmässä numeroidensa ja numeroidensa kuutioiden summa:  6+6+6+6^{3}+6^{3}+6^{3}.
666 on kymmenjärjestelmässä luvun 2 583 lisäksi ainoa positiivinen kokonaisluku, josta saadaan se itse, kun lasketaan yhteen sen neliön numeroiden kuutiot ja kuution numerot.
666=1+2+3+4+567+89=123+456+78+9
666=9+87+6+543+21
666=1^{6}-2^{6}+3^{6}
\sin(666^{\circ })=\cos(6\cdot 6\cdot 6^{\circ })
Luonnontieteissä

666 Desdemona on pikkuplaneetta.
Muissa yhteyksissä

666 on rulettipyörän lukujen summa.
Lukua 666 käytetään usein symbolina Aryan Brotherhood -tatuoinneissa.
Kristinuskossa 666 tunnetaan ns. pedon lukuna.
Alkuperäinen seututie 666 kulki Isojoen ja Päntäneen välillä.
Showpaini

Painijoita kehässä.
Showpaini (joskus myös näytöspaini tai amerikkalainen vapaapaini, puhekielessä reslinki; engl. professional wrestling; kirjaimellisesti käännettynä ammattilaispaini) on urheilullinen viihdemuoto, jossa osanottajat kamppailevat näytösluontoisissa otteluissa. Lajin säännöt ja erilaiset kilpailut perustuvat löyhästi painin sääntöihin ja 1900-luvun alun kilpailulliseen ammattilaispainiin, mutta nykyään lajilla on entistä vähemmän tekemistä kilpaurheiluna harjoitettavan vapaapainin kanssa. Ammattilaispaini sai alkunsa kiertävien sirkusten, voimamiesten yms. näytöksistä. Showpainijat väittivät lähes vuosisadan ajan lajin olevan aitoa kilpaurheilua ja he suojelivat tarkoin alan salaisuuksia.
Slangitermi kayfabe viittaa käytäntöön illuusion ylläpitämisestä eli väitetään asioiden olevan todellisia: tämä sisältää käsikirjoitetut persoonat, kilpailut ja tarinakaaret. Tämä ulottuu usein myös otteluiden ulkopuolelle muihin yhteyksiin kuten kulissien takaa kuvaukseen ja haastatteluihin.
Yhdysvaltalainen World Wrestling Entertainment eli WWE on showpainin tunnetuin ja suurin promootio. WWE:n lippulaivasarja Monday Night RAW on televisiohistorian pisimpään yhtäjaksoisesti jatkunut viikoittainen ohjelma, jota on esitetty jo n. 1500 jaksoa.
Suomessa toimivat showpainiorganisaatiot FCF Wrestling ja SLAM! Wrestling Finland järjestävät showpainitapahtumia ympäri vuoden.
1900–luvun suomalaisia ammattilaispainijoita

Paini alkoi saada urheilumuotona varsinaista jalansijaa Suomessa 1890–luvulla. Carl Allén oli ensimmäinen suomalainen painimestari vuonna 1899. Pian jo 1900–luvun alussa useat suomalaiset painijat siirtyivät ammattilaiseksi, painimaan työkseen, enimmäkseen suurissa sirkuksissa ympäri Eurooppaa. Sirkusten ja ammattilaisareenoiden rahapalkkiot olivat mittavia. Ammattilaispainin siirtyminen enimmäkseen aidosta kilpailusta järjestettyihin otteluihin tapahtui hiljalleen pitkin 1900–luvun alkua.
Ensimmäisiä suomalaisia painin ammattilaisia oli mm. Iivari Tuomisto, Saki Hevonpää, Alex Järvinen, Väinö Ketonen, Gus Kallio, Väinö Siltala, Kaarlo Lehto, John F. Olin, Armas Laitinen, Fred Pilakoff, Ivar Böhling, Henry Karhunsaari, August Jokinen ja Otto Huhtanen.
1990–luvun alkupuoliskolla Tony Halme toimi kansainvälisesti showpainijana New Japan Pro Wrestling (NJPW) ja World Wrestling Federation (nyk. WWE) -promootioissa. WWF:ssä Halme tunnettiin nimellä Ludvig Borga.
Showpaini ja viihde

Showpainilla on tiettyjä yhtymäkohtia 1500–1700-luvuilla suosittuun Commedia dell'arteen. Nykyaikaisessa, viihteellisessä ammattipainissa, tällaisia ovat muun muassa tarinankerronnalliset elementit, karakteerien rakentaminen, juonikuviot, haastattelut, sekä ottelijoiden erikois- ja lopetusliikkeet. Suunnitellut tarinan kaaret saattavat kestää joskus vuosiakin. Maailman suurin showpainiyritys, WWE, kutsuukin omaa tuotettaan urheiluviihteeksi (engl. sports entertainment).
1900-luvun alkupuolella alkoivat yhä useammat ammattilaisottelut olla järjestettyjä. Tästä huolimatta lähes koko vuosisadan ajan lajia mainostettiin aitona kilpaurheiluna. Ajan myötä järjestäjien painotus kuitenkin siirtyi selkeämmin viihteenomaisen spektaakkelin puolelle. Painijoilta vaaditaan kuitenkin yhä hyvää kuntoa ja urheilullista taustaa. Laji on Yhdysvalloissa, Kanadassa, Japanissa, sekä Meksikossa erittäin suosittu, lisäksi myös Euroopassa, etenkin Isossa-Britanniassa ja Saksassa. Mukana on käsikirjoitettuja henkilöitä historioineen ja taustoineen, ottelut ovat näyttäviä, ja ohjelma sisältää samalla paljon muutakin, kuin kehässä tapahtuvaa toimintaa.
Painijat jaetaan tavallisesti ns. hyviksiin ja pahiksiin, eli faceihin (babyface) ja heeleihin. Facet pyrkivät olemaan oikeudenmukaisia, hyväntahtoisia ja inspiroivia. Heelit sen sijaan ovat halveksuttavia karakteereja, he vihastuttavat yleisöä ja tekevät koiruuksia. Facejen ja heelien välille tulee usein riidallisia juonikuviota eli feudeja. Face saattaa tarinankerronnallisesti joskus kääntyä heeliksi (heel-turn). Joidenkin painijoiden karakteeri voi olla myös selkeästi ja tarkoituksenmukaisesti facen ja heelin välimaastossa (tweener).
Todellisuus ja fantasia

Otteluiden lopputulokset ovat ennalta sovittuja. Ottelun kulku tapahtuu yksissä tuumin vastustajan kanssa. Useimmissa liikkeissä kuitenkin käytetään vahvaa kontaktia ja niistä aiheutuu myös fyysistä kipua. Ottelijat ovat toimintaan pitkällisesti koulutettuja ja väärin suoritettuina liikkeet voivat aiheuttaa vakavia vammoja. Lajin edistyneellä tasolla vaaditaan kovaa fyysistä kuntoa, runsaasti esiintymistaitoja, ottelupsykologian tuntemusta, perehtymistä interaktioon yleisön kanssa, sekä paljon harjoitusta turvallisten tekniikoiden opettelussa.
Yleistä showpainisanastoa on artikkelissa Luettelo showpainin termeistä.
Todellisina harvinaisuuksina on joskus nähty, kun painija rikkookin tietoisesti ottelun suunniteltua lopputulosta ja pyrkii voittamaan ottelun.
Säännöt

Kehätuomarilla on viimeinen sana kaikissa otteluissa, ja vain hän itse voi kumota tekemänsä päätöksen. Tarinankerronnallisista syistä tähän sääntöön voidaan joskus tehdä poikkeus. Yleisesti käytetty sanonta kuuluukin: "Jos tuomari ei sitä nähnyt, sitä ei tapahtunut". Heelit käyttävätkin tätä usein hyväkseen, tehden koiruuksiaan tuomarin selän takana.
Lyöminen on sallittua, jos lyöjä käyttää avokämmentä (ei suljettua nyrkkiä). Jos toinen ottelijoista koskee kehäköysiin, ote täytyy irrottaa ennen kuin tuomari ehtii laskea viiteen; tätä sääntöä käytetään usein esim. nivellukoista karkaamiseen. Painija voi myös asettaa jalkansa tai kätensä kehäköydelle välttääkseen häviön selätystilanteessa. Heelit saattavat aika ajoin käyttää sääntöjen vastaisesti kehäköysiä apukeinona selättäessään vastustaansa, ottamalla kehäköysistä lisätukea.
Ottelun voi voittaa selätyksellä, luovutuksella, uloslaskulla, diskauksella tai sillä, ettei vastustaja ehdi nousta kanveesista ylös kehätuomarin laskiessa kymmeneen (tyrmäys).
Säännöt > Selätys

Painijan tulee selättää vastustaja siten, että tämän molemmat olkapäät ovat matossa, samalla kun tuomari iskee mattoon kolme kertaa.
Säännöt > Luovutus/tyrmäys

Luovutuksessa painija joutuu esimerkiksi nilkka-, ranne- tai jalkalukkoon, eikä halua jatkaa ottelua kivun vuoksi.
Mikäli painiote johtaa vastustajan tajunnan menetykseen, se katsotaan tyrmäykseksi. Tuomari määrittää tajunnan menetyksen tavallisesti nostamalla ottelijan kättä ja pudottamalla sen sitten alas. Mikäli pudotus toistuu kolme kertaa ilman, että ottelija jaksaa estää käden putoamisen, hänen katsotaan olevan tajuton.
Painija voi myös luovuttaa taputtamalla mattoon, joka tuotiin mukaan 1990-luvun puolivälissä, kun itämaisten taistelulajien ja vapaaottelun suosio kasvoi. Ottelijalta hyväksytään myös suullinen luovutus, jos hän ei voi liikuttaa käsiään vastustajan pitämän otteen tai lukon vuoksi.
Lukko tai muu luovutusote on irrotettava, mikäli lukossa oleva painija ylettää koskettamaan kehäköysiä millä tahansa kehonsa osalla.
Säännöt > Uloslasku

Uloslasku tapahtuu silloin, kun ottelija ei ehdi palata kehään kehätuomarin laskettua kymmeneen (Japanissa lasketaan tavallisesti kahteenkymmeneen). Jos molemmat painijat makaavat liikkumattomina kanveesissa, tuomari alkaa laskea kymmeneen. Lasku keskeytyy vasta molempien painijoiden noustua ylös. Mikäli jompikumpi painijoista ei ehdi nousta ylös ennen laskua kymmeneen, päättyy ottelu pystyssä olevan painijan voittoon. Mikäli kumpikaan ottelijoista ei ehdi reagoimaan tuomarin laskuun, tuomitaan ottelu ratkaisemattomaksi.