stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuwaitin naisten jalkapallomaajoukkue

| Kuwait |
| --- | --- |
Liitto:  Kuwaitin jalkapalloliitto
Maanosaliitto:  AFC
Valmentaja:  Fahad Kameel
FIFA-ranking:  Ei ole (maaliskuu 2019)
Ensimmäinen ottelu
  Palestiina 17–0 Kuwait   (22. helmikuuta 2010) 
Suurin voitto
 Ei voitettuja otteluita 
Suurin tappio
  Jordania 21–0 Kuwait   (8. kesäkuuta 2013 
MM-kilpailut
Esiintymiset:  0 (ensimmäiset )
AM-kilpailut
Esiintymiset:  0 (ensimmäiset )
Kuwaitin maajoukkue vuonna 2012
Kuwaitin naisten jalkapallomaajoukkue on Kuwaitin naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Kuwaitin jalkapalloliiton alaisuudessa. Se ei ole koskaan edennyt maailman- tai Aasian-mestaruuskilpailuihin. Maaliskuussa 2019 Kuwaitilla ei ollut sijoitusta maailmanrankingissa. Sen historian paras rankingsijoitus on 110. Ensimmäisen ottelun se pelasi 28. helmikuuta 2010 Palestiinaa vastaan eikä se ole pelannut kesäkuun 2013 jälkeen yhtään Fifan alaista ottelua. Kuwait ole voittanut yhtään maaottelua.
Kroatian parlamenttivaalit 2020

Kroatian parlamenttivaalit 2020 toimitettiin Kroatiassa 5. heinäkuuta 2020. Vaaleissa valittiin 151 edustajaa Kroatian parlamenttiin. Vaalit voitti koalitio, jota johti Kroatian demokraattinen liitto.
Tulokset

Paikkajako vaalien jälkeen:
Kroatian demokraattisen liiton johtama koalitio: 66 paikkaa
Uudelleenkäynnistä-koalitio: 41 paikkaa
Kotimaan liikkeen johtama koalitio: 16 paikkaa
Silta: 8 paikkaa
Vihervasemmistolainen koalitio: 7 pauikkaa
Pametnon johtama koalitio: 3 paikkaa
Kroatian kansanpuolue – Liberaalidemokraatit: 1 paikka
Kansanpuolue - Reformistit -koalitio: 1 paikka.
Ryhmien laajentaminen

Ryhmän laajentaminen tarkoittaa sitä, että ryhmä kuvaillaan normaalin aliryhmän ja tekijäryhmän avulla.
Jos Q ja N ovat kaksi ryhmää, on G Q:n laajennus N:llä jos on olemassa lyhyt eksakti jono
Jos G on Q:n laajennus N:llä, on G ryhmä, N G:n normaali aliryhmä ja tekijäryhmä G/N on isomorfinen Q:n kanssa. Ryhmälaajennukset esiintyvät laajennusongelman yhteydessä. Näissä ryhmät Q ja N ovat tiedossa ja G:n ominaisuuksia pyritään selvittämään.
Laajennusta kutsutaan keskeiseksi, jos aliryhmä N sisältyy G:n keskittäjään.
Only Lovers Left Alive

| Only Lovers Left Alive |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Jim Jarmusch
Käsikirjoittaja:  Jim Jarmusch
Tuottaja:   Jeremy Thomas  Reinhard Brundig 
Säveltäjä:  Jozef van Wissem
Kuvaaja:  Yorick Le Saux
Leikkaaja:  Affonso Gonçalves
Pääosat:   Tilda Swinton  Tom Hiddleston  Mia Wasikowska  Anton Yelchin  Jeffrey Wright  Slimane Dazi  John Hurt 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia  Saksa 
Tuotantoyhtiö:  Recorded Picture Company
Levittäjä:  Thunderbird Releasing (käännä suomeksi) Netflix
Ensi-ilta:   2013-05-2525. toukokuuta 2013 (Cannes)  2013-12-2525. joulukuuta 2013 (Saksa)  2014-02-2121. helmikuuta 2014 (Britannia)  2014-03-2121. maaliskuuta 2014 (Suomi)  
Kesto:  123 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  7 000 000 dollaria
Tuotto:  1 879 534 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Only Lovers Left Alive on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Jim Jarmuschin ohjaama ja käsikirjoittama vampyyrielokuva. Sen pääosia näyttelevät Tom Hiddleston, Tilda Swinton, Mia Wasikowska, Anton Yelchin ja John Hurt. Teos oli ensi-iltavuonnaan ehdolla Kultaisen palmun saajaksi Cannesin elokuvajuhlilla. Elokuvaa on kutsuttu raikkaaksi tuulahdukseksi vampyyrielokuvien joukossa ja kriitikot ovat ylistäneet Jarmuschin luomaa tunnelmaa.
Vuonna 2016 Only Lovers Left Alive äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.
Juoni

Elokuvan alussa vuosisatoja elänyt vampyyripari Adam (Tom Hiddleston) ja Eve (Tilda Swinton) asuvat tuhansien kilometrien päässä toisistaan, Adam Detroitissa ja Eve Tangerissa. Adam on kyllästynyt elämäänsä zombeina pitämiensä ihmisten joukossa ja onkin viettänyt jo jonkin aikaa eristäytyneenä ränsistyneessä kotitalossaan. Kaikessa hiljaisuudessa hän kirjoittaa sielunmessua ja hautoo itsemurhaa. Samaan aikaan Eve elää Tangerissa tavaten satunnaisesti pariskunnan vanhaa vampyyriystävää, Christopher Marlowea (John Hurt).
Eräänä iltana Adamin kanssa puhuessaan Eve huomaa jonkin olevan vialla ja päättää lähteä miehen luokse Detroitiin. Ennen Even saapumista selviää myös, että Adamin musiikki on levinnyt paikallisen nuorison tietoon ja hänestä on tahtomattaan tullut kulttiartisti. Vähitellen käy myös ilmi, että vampyyri on menneinä vuosinaan ollut tekemässä hyvin monia kuuluisia kulttuuriteoksia. Pariskunta on myös tuntenut monia nimekkäitä taiteilijoita, tiedemiehiä ja muita merkkihenkilöitä. Vampyyrit tuntuvatkin olevan hyvin kiinnostuneita kulttuurin ja tieteen kehittämisestä. Osittain tämän vuoksi etenkin Adam halveksii ihmisten nykyistä, viihteen kyllästämää elämäntyyliä.
Eläessään Adamin luona Eve löytää puuluodin, jonka mies on varannut itsensä surmaamiseen. Hän on järkyttynyt löydöstään ja syyttää Adamia lahjakkuutensa sekä mahdollisuuksien haaskaamisesta. Vaikeudet eivät lopu tähän, sillä pariskunnan rauhallisen yhteiselon tulee rikkomaan Even villi pikkusisko Ava (Mia Wasikowska). Ava aiheuttaa vierailunsa aikana päänvaivaa etenkin Adamille. Eräänä iltana kolmikko lähtee paikalliselle rock-clubille Adamin ihmistuttavan Ianin (Anton Yelchin) kanssa. Ava käyttäytyy koko illan uskaliaasti poikaa kohtaan, eikä lopulta kykene vastustamaan verenhimoaan jäädessään tämän kanssa kahden. Huomatessaan tämän Adam heittää tytön ulos kodistaan. Myös Even ja Adamin on lähdettävä kaupungista, sillä moni oli nähnyt Ianin heidän seurassaan edellisenä iltana.
Adam ja Eve eivät elokuvassa juo verta suoraan ihmisistä. He pitävät tappamista barbaarisena ja hankkivat täten verensä sairaaloiden veripankeista. Elokuvassa veri tuntuu vaikuttavan vampyyreihin hyvin samalla tapaa kuin heroiini ihmiseen ja sen laatu vaihtelee samalla tapaa. Päästessään Even kotipaikkaan Tangeriin, pariskunta joutuu kauhukseen toteamaan, että Christopher Marlowe on saanut saastunutta verta ja sairastunut siitä kuolettavasti. Ennen kuolemaansa hän paljastaa kirjoittaneensa suurimman osan Shakespearen näytelmistä, varoittaa pariskuntaa liikkeellä olevasta huonosta verestä ja antaa näille vielä viimeisen pullollisen puhdasta ainetta.
Elokuvan lopussa Eve vie Adamin kuuntelemaan libanonilaista laulajatarta. Adamissa syttyy pieni toivon kipinä kaiken onnettomuuden keskellä. Puhtaan veren loputtua vampyyrit törmäävät suutelevaan pariskuntaan ja jäävät katsomaan näitä. Apeana Adam toteaa heidän mahdollisuuksien olevan vähissä ja pian vampyyrit lähestyvätkin nuortaparia kulmahampaat paljastettuina.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Tom Hiddleston   | … |   Adam   |
|   Tilda Swinton   | … |   Eve   |
|   Mia Wasikowska   | … |   Ava   |
|   John Hurt   | … |   Christopher Marlowe   |
|   Jeffrey Wright   | … |   Dr. Watson   |
|   Anton Yelchin   | … |   Ian   |
|   Slimane Dazi   | … |   Bilal   |
|   Yasmine Hamdan   | … |   Yasmine   |
Aiheesta muualla

Only Lovers Left Alive Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Only Lovers Left Alive Elonet.
Sally Peers

| Sally Peers |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. kesäkuuta 1991  Melbourne 
Kansalaisuus:   Australia
Tennispelaaja
Pituus:  162 cm
Kätisyys:  oikea
Palkintorahat:  259 642 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  145. (11.4.2011)
Turnausvoittoja:  0
Voitot/tappiot:  207–203
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2011)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2010)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  89  (8. marraskuuta 2010)
Voitot/tappiot:  180–146
Aiheesta muualla
ITF
WTA
| Mitalit> Maa:   Australia.Naisten tennis.Kansainyhteisön kisat  | Mitalit> Maa:   Australia.Naisten tennis.Kansainyhteisön kisat  | Mitalit> Maa:   Australia.Naisten tennis.Kansainyhteisön kisat  | Maa:   Australia> Naisten tennis. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | New Delhi 2010 | Nelinpeli |  |
|  Pronssia | New Delhi 2010 | Kaksinpeli |  |
Sally Peers (s. 1. kesäkuuta 1991 Melbourne) on australialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut WTA-listan sijalla 145 huhtikuussa 2011, eikä hän ole voittanut vielä yhtään WTA-turnausta.
Vuonna 2009 hän voitti Wimbledonin tennisturnauksessa tyttöjen nelinpelin parinsa Noppawan Lertcheewakarnin kanssa.
Vuonna 2010 hän pelasi ensimmäistä kertaa ammattilaistasolla Grand Slam -turnauksen pääsarjassa. Yhdysvaltain avoimiin hän pääsi karsintojen kautta mukaan. Avauskierroksella hän murskasi maailmanlistan 54:nnen Aleksandra Wozniakin luvuin 6–0, 6–1. Toisella kierroksella hän hävisi kuitenkin moninkertaiselle Grand Slam -voittajalle, Kim Clijstersille lukemin 6–2, 6–1. Samana vuonna hän voitti Kansainyhteisön kisoissa kultaa naisten nelinpelissä Anastasia Rodionovan kanssa ja pronssia kaksinpelissä.
Vuonna 2011 Australian avoimissa hän hävisi avauskierroksella Petra Kvitoválle.
Aiheesta muualla

Sally Peers profiili WTA:n kotisivuilla
Sally Peers (Arkistoitu – Internet Archive) profiili ITF:n kotisivuilla
Oscar Garré

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 9. joulukuuta 1956 (ikä 67)
Syntymäpaikka: Buenos Aires, Argentiina
Pelipaikka: Puolustaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1974–1988 | Ferro Carril Oeste |  |  |
| 1988–1989 | Club Atlético Huracán |  |  |
| 1989–1994 | Ferro Carril Oeste |  |  |
| 1994–1995 | Hapoel Kfar Saba |  |  |
| 1995–1996 | Hapoel Be'er Sheva |  |  |
Maajoukkue
| 1983–1988 | Argentiinan jalkapallomaajoukkue | 41 | (0) |
Valmennusura
: Club Atlético Lanús (Argentiina)
: Club Deportivo Universidad Católica (Chile)
: Club Deportivo Huachipato (Chile)
: Ferro Carril Oeste (Argentiina)

Oscar Alfredo Garré (s. 9. joulukuuta 1956 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Puolustajana pelannut Garré voitti maailmanmestaruuden vuoden 1986 MM-kilpailuissa.
Oscar Garré pelasi lähes koko uransa Ferro Carril Oestessa. Hän aloitti seurassa vuonna 1974, kävi pelaamassa kauden 1988–1989 Club Atlético Huracánissa ja palasi sitten takaisin Ferroon. Garré voitti Ferro Carril Oestessa pelatessaan kaksi Argentiinan-mestaruutta (1982 ja 1984). Vuonna 1994 Garré siirtyi Israeliin, jossa pelasi vielä kaksi kautta.
Argentiinan jalkapallomaajoukkueessa Oscar Garré pelasi 41 ottelua vuosina 1983–1988. Hän oli voittamassa maailmanmestaruutta vuonna 1986.
Pelaajauran jälkeen Garré on valmentanut Argentiinassa ja Chilessä. Hän on luotsannut muun muassa yhtä Chilen suurseuroista Universidad Católicaa ja entistä seuraansa Ferro Carril Oestea, josta sai lähteä toukokuussa 2007.
Seurat pelaajana

1974–1988 Ferro Carril Oeste
1988–1989 Club Atlético Huracán
1989–1994 Ferro Carril Oeste
1994–1995 Hapoel Kfar Saba
1995–1996 Hapoel Be'er Sheva
Saavutukset

Maailmanmestaruus 1986
Argentiinan mestaruus (Nacional) 1982, 1984
Toto Cup 1995
Seurat valmentajana

Club Atlético Lanús (Argentiina)
Club Deportivo Universidad Católica (Chile)
Club Deportivo Huachipato (Chile)
Ferro Carril Oeste (Argentiina)
Rakennerahasto

Euroopan rakennerahastot ovat Euroopan unionin taloudellisia instrumenttejä, joilla toteutetaan Euroopan yhteistä aluepolitiikkaa, maatalouspolitiikkaa ja kalatalouspolitiikkaa. Niiden tavoitteena on tasata alueellisia eroja kansalaisten tuloissa, varallisuudessa ja mahdollisuuksissa. Euroopan köyhät alueet saavat eniten tukea, mutta eri rahastoista löytyy mahdollisuuksia kaikille alueille. Nykyinen puiteohjelma on voimassa 2001–2027. Sitä rahoitetaan kolmesta rahastosta: Euroopan sosiaalirahasto (ESR+), Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (JTF).
Aikaisempia ohjelmakausia on ollut neljä: 1995–1999, 2000–2007, 2007–2013 ja 2014–2020. Aikaisemmilla kausilla on ollut eri rahastoja, jotka on korvattu uusilla.
Rakennerahastojen tarkoitus

Euroopan unionin alue- ja rakennepolitiikalla (koheesiopolitiikalla) lisätään jäsenvaltioiden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä vähennetään alueiden välisiä kehityseroja. EU:n laajentumisen myötä alueiden väliset sosiaaliset ja taloudelliset erot unionin sisällä ovat aiempaa suurempia ja asettavat uudenlaisia haasteita koheesiopolitiikalle. Unionin sisällä tarvitaan tehokkaita välineitä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen eriarvoisuuden kaventamiseen. EU:n rakennerahastojen tukemien ohjelmien tulee samalla aiempaa voimakkaammin tukea unionin kilpailukyvyn vahvistamista.
EU:n tuki jäsenmaille kanavoidaan jäsenmaissa valmisteltujen ja komission hyväksymien tavoiteohjelmien kautta. Ohjelmat hyväksytään määräajaksi. Vuonna 2007 käynnistyi kolmas ohjelmakausi, joka päättyy vuonna 2013.
EU:n rakennerahasto-ohjelmakauden 2007-2013 tavoitteina on tehdä jäsenvaltioista, alueista ja kaupungeista entistä houkuttelevampia, edistää innovointia, yrittäjyyttä, työllisyyttä ja tietoon perustuvaa taloutta, kehittää aluetaloutta sekä luoda uusia ja parempia työpaikkoja.
Suomen rakennerahastostrategia

Suomen rakennerahastostrategian tavoite on vahvistaa kansallista ja alueellista kilpailukykyä, työllisyyttä ja hyvinvointia. Rakennerahasto-ohjelmilla tuetaan toimenpiteitä, joilla voidaan vastata kiristyvään kansalliseen ja kansainväliseen kilpailuun, ennakoida ja reagoida joustavasti maailmantalouden muutoksiin, luoda houkuttelevia yritys- osaamis-, työ- ja asuinympäristöjä sekä edistää alueiden välisten kehittyneisyyserojen tasoittamista. Strategiassa huomioidaan alueelliset erityispiirteet. Toimenpiteitä suunnataan erityisesti Itä- ja Pohjois-Suomeen, harvaan asutuille alueille sekä Etelä- ja Länsi-Suomen haasteellisille alueille. Rajat ylittävässä yhteistyössä Suomen prioriteetteja ovat yhteistyö unionin ulkorajoilla, erityisesti Suomi/Venäjä, pohjoiset alueet sekä Itämeri-yhteistyö.
Rakennerahasto-ohjelmat Suomessa

Rakennerahastostrategiaa toteutetaan toimenpideohjelmien avulla. Suomessa toteutetaan ohjelmakaudella 2007-2013 alueellinen kilpailukyky ja työllisyys –tavoitteen mukaisia ohjelmia. Tavoitteessa korostetaan tutkimusta, innovointia, saavutettavuutta ja työpaikkojen luomista. Inhimilliseen pääomaan tehtävillä investoinneilla on suuri merkitys sopeutumisessa taloudelliseen muutokseen ja rakennemuutokseen.
Suomi saa EU:lta tukea kahdesta rakennerahastosta:
Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR)
Euroopan sosiaalirahastosta (ESR)
Suomi osallistui ohjelmakaudella 2007-2013 myös yhdeksän Euroopan alueellinen yhteistyö –tavoitteen ja kolmen eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI CBC) toteuttamiseen.
Euroopan alueellinen yhteistyö –tavoite
Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden väline
Ahvenanmaalla toteutetaan omia EAKR- ja ESR –ohjelmia.
Suomen EU:n rakennerahastoista saama osarahoitus on yhteensä noin 1,7 miljardia euroa. Rakennerahasto-ohjelmiin käytetään lisäksi noin 2 miljardia kansallista julkista rahoitusta, joka tulee valtiolta ja kunnilta.
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR)

Euroopan aluekehitysrahasto tukee hankkeita, jotka edistävät yrittäjyyttä, innovaatioita, alueellisia osaamisrakenteita sekä t&k toimintaa.
Manner-Suomessa toteutetaan ohjelmakaudella 2007-2013 neljää suuralueisiin jaettua EAKR -toimenpideohjelmaa: Etelä-Suomi, Itä-Suomi, Länsi-Suomi ja Pohjois-Suomi. Toimenpideohjelmat on laadittu maakunnan liittojen johdolla kumppanuusperiaatteita noudattaen. Ohjelmien EAKR-osarahoitus on noin 977 miljoonaa euroa.
Etelä-Suomen EAKR-ohjelma
Itä-Suomen EAKR-ohjelma
Länsi-Suomen EAKR-ohjelma
Pohjois-Suomen EAKR-ohjelma
Rahoituksen painopiste on erityisesti kasvavien ja kilpailukykyisten yritysten toimintaedellytysten parantamisessa sekä osaamisen ja innovaatiotoiminnan edistämisessä. Ohjelmilla tuetaan alueellisesti tasapainoista kehitystä ja alueellisten vetovoimatekijöiden edistämistä.
Rahoitusta voi hakea maakuntien liitoista, ELY-keskuksista, Liikennevirastosta, Tekesistä ja Finnverasta. Hakemukset tehdään sähköisesti EURA2007 –järjestelmän kautta. Lisätietoja ohjelmista ja tuen hakemisesta saa rakennerahastot.fi -portaalista.
Euroopan sosiaalirahasto (ESR)

Manner-Suomen ESR-ohjelman rahoitus on tarkoitettu vuosina 2007–2013 uusia työpaikkoja luovan yritystoiminnan ja yrittäjyyden lisäämiseen, osaavaan työvoiman saatavuuden turvaamiseen, työnsaannin ja tasavertaisten työmarkkinoiden edistämiseen, monipuolisen osaamisen, osaamiskeskittymien, innovaatioympäristön ja työ- ja elinkeinoelämää tukevan infrastruktuurin kehittämiseen sekä kansainväliseen yhteistyöhön. Ohjelman ESR-osarahoitus on noin 615 miljoonaa euroa.
ESR-ohjelma jakaantuu seuraaviin toimintalinjoihin:
Toimintalinja 1: Työorganisaatioiden, työssä olevan työvoiman ja yritysten kehittäminen sekä yrittäjyyden lisääminen.
Toimintalinja 2: Työllistymisen ja työmarkkinoilla pysymisen edistäminen sekä syrjäytymisen ehkäiseminen.
Toimintalinja 3: Työmarkkinoiden toimintaa edistävien osaamis-, innovaatio- ja palvelujärjestelmien kehittäminen.
Toimintalinja 4: Jäsenvaltioiden ja alueiden välinen yhteistyö ESR-toiminnassa.
ESR-rahoitusta voivat hakea kunnat, kuntien elinkeino-organisaatiot, yritykset, koulutuslaitokset, kehittämisorganisaatiot, järjestöt, säätiöt ja muut oikeuskelpoiset yhteisöt. Hakuohjeet ja aikataulut selviävät ESR-toimintaa rahoittavien viranomaisten hakuilmoituksista, internet-sivuilta tai suoraan virastoista.
Lisätietoa ESR-ohjelmasta ja hauista saa www.rakennerahastot.fi-portaalista, alueellisista elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksista, maakunnan liitoista, opetus- ja kulttuuriministeriöstä, työ- ja elinkeinoministeriöstä, opetushallituksesta ja sosiaali- ja terveysministeriöstä.
Euroopan sosiaalirahaston valtakunnalliset kehittämisohjelmat

Euroopan sosiaalirahaston valtakunnalliset kehittämisohjelmat vastaavat asiakkaiden ja palvelurakenteiden tarpeisiin työllisyyden, työvoiman, yrittäjyyden, koulutuksen ja työhyvinvoinnin alueilla. Ne ovat pääsääntöisesti isoja ohjelmakokonaisuuksia, joiden sisällä rahoitetaan lukuisia alueellisia teeman sisällön mukaisia hankkeita, ja joissa on myös resursseja selvitys- arviointi- ja verkostotyöhön.
Kehittämisohjelman tarkoituksena on parantaa ja uudistaa nykyisiä toimintamalleja, kokeilla uusia avauksia ja levittää tietoa jo käytössä olevista hyvistä käytännöistä. Muutamia resursseiltaan pieniä täsmälliseen erityistehtävään tarkoitettuja kehittämisohjelmia lukuun ottamatta valtakunnallisten kehittämisohjelmien sisällä rahoitetaan palvelutuotteita asiakkaille ja kehitetään palvelurakenteita.
ESR:n valtakunnalliset kehittämisohjelmat
Euroopan alueellinen yhteistyö –tavoite ja Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineet (ENPI)

Rajat ylittävässä yhteistyössä Suomen prioriteetteja ovat yhteistyön unionin ulkorajoilla (Suomi/Venäjä) ja pohjoisilla alueilla sekä Itämeri-yhteistyö. Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen ja ENPI-ohjelmilla tuetaan EAKR-varoin raja-alueiden ja laajempien, rajat ylittävien yhteistyöalueiden integroitumista sekä alueiden ja kaupunkien välisten verkostojen syntymistä ja vahvistumista. Jokaiseen ohjelmaan ja rahoitettavaan hankkeeseen osallistuu alueita/kumppaneita kahdesta tai useammasta maasta. Osallistuvien maiden tai Euroopan komission ohjelmaan osoittamaa EU-rahoitusta käsitellään ja hallinnoidaan yhtenä kokonaisuutena ilman maakohtaista kiintiöintiä.
Euroopan alueellinen yhteistyö –tavoite ja Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineet (ENPI) > Suomessa toteutettavat ENPI CBC –ohjelmat

Suomi on mukana yhdeksässä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen ohjelmassa: kolmessa rajat ylittävän yhteistyön ohjelmassa (Pohjoinen, Botnia-Atlantica, Keskinen Itämeri), kahdessa valtioiden välisen yhteistyön ohjelmassa (Itämeri, Pohjoinen Periferia), Euroopan-laajuisessa alueiden välisen yhteistyön ohjelmassa (Interreg IVC) sekä kolmessa Euroopan-laajuisessa ns. verkosto-ohjelmassa (Interact, Urbact, ESPON). Lisäksi Suomi on mukana kolmessa Euroopan naapuruus- ja kumppanuusinstrumentin (ENPI CBC) ohjelmassa (Kolarctic, Karjala, Kaakkois-Suomi – Venäjä).
Aikaisemmat kaudet

Euroopan unioni on yhteisvastuullisuuteen perustuva yhteisö: sen jäsenvaltiot ovat ottaneet tehtäväkseen Euroopan unionin alueiden ja jäsenvaltioiden välisten taloudellisten erojen tasoittamisen. Merkittävin unionin käytettävissä oleva väline ovat rakennerahastot. Rakennerahastojen tarkoituksena on edistää taloudellista kehitystä ja luoda työpaikkoja tukemalla esimerkiksi hiilikaivoksia, naisten uudelleenkoulutusta tai ympäristönsuojelua koskevia investointeja.
Euroopan unionin vauraimpien ja vähiten kehittyneiden alueiden välillä on syvä taloudellinen kuilu. Kuilun poistaminen on EU:n rakennepolitiikan keskeinen tavoite. Jo vuonna 1957 tehdyssä Rooman sopimuksessa jäsenvaltiot julistivat, että niiden tavoitteena on vähentää "alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä, maaseutu mukaan luettuna" (ETY:n perustamissopimuksen 130 a artikla). Euroopan unioni ei ole ainoastaan taloudellinen ja poliittinen, vaan myös yhteisvastuullisuuteen perustuva yhteisö, jossa vauraimmat valtiot ja alueet auttavat taloudellisesti heikompia alueita kehittymään samalle tasolle.
EU käyttää rakennerahastoja taloudellisen kasvun ja työllisyyden edistämiseen suoraan jäsenvaltioissa. Vuodesta 1994 vuoteen 1999 rakennerahastojen käytettävissä on yhteensä 154,5 miljardia ecua, eli noin kolmannes EU:n vuosittaisesta talousarviosta.
Rakennerahastoihin kuuluu useita EU:n talousarviosta määrärahansa saavia rahastoja. Näihin rahastoihin sovelletaan yhteisiä sääntöjä.
Aikaisemmat kaudet > Kumppanuus

Rahastojen käyttöä ohjaa toissijaisuusperiaate, eli rahastojen täytäntöönpanon vastuu on mahdollisimman lähellä kansalaisia. Jäsenvaltioiden EU:n tasolla sovittujen tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti viranomaiset ehdottavat ja hallinnoivat erityistoimia yhteistyössä Euroopan komission kanssa. EU rahoittaa kaikkia rakennerahastojen toimia yhdessä paikallisten viranomaisten ja muiden rahoittajien kanssa, eikä EU-rahoitusta voi saada ellei ole muita rahoituslähteitä.
Jäsenvaltioiden kanssa on sovittu, että Euroopan komissio laatii yhteisön tukikehyksen, jossa on määrätty kehittämisen toimintalinjat, rahoituskeinot ja investointimuodot. Yhteisön tukikehykset muodostavat perustan toimintaohjelmille, joiden avulla alueelliset ja paikalliset yhteistyökumppanit toteuttavat hankkeet. Toimintaohjelma saattaa sisältää useita yksittäisiä toimia, kuten koulutusohjelmia, rakennushankkeita tai muita toimia, jotka ovat sopivia tavoitteiden saavuttamiseksi.
Yhteisöaloitteet ovat yhteisön tukikehyksen ulkopuolinen rakennerahasto-ohjelmien erityistyyppi. Niillä tuetaan EU:n laajuisia erityistavoitteita. Esimerkkinä voidaan mainita rajaseutuyhteistyö eri maiden välillä.
Suunnitelmat ovat monivuotisia, jotta toimet voidaan kohdistaa pitkän aikavälin ongelmiin. Juuri tästä tulee nimi rakennerahastot: niiden tavoitteena on voittaa taloudellisen kehityksen rakenteelliset esteet eli väestön riittämätön ammattitaito ja koulutusaste, keskittyminen tarpeettomaksi käyneeseen teollisuudenalaan, liikenne-, energianjakelu- ja tietoliikenneinfrastruktuurin puuttuminen jne.