Samuel
Näkemyksiä Samuelista > Tutkijoiden käsityksiä

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Joidenkin tutkijoiden mukaan Samuel esiintyy Raamatussa kahdessa hyvin erilaisessa roolissa:
Ensinnäkin Samuel oli Raamassa asunut näkijä, jota ei juuri tunnettu kotiseutunsa ulkopuolella. Niinpä Saul ei ollut kuullutkaan Samuelista, ennen kuin hänen palvelijansa kertoi tästä. Tässä roolissa Samuel olisi kuulunut Gibeahin, Beetelin  ja Gilgalin ekstaattisten, vaeltavien profeettojen joukkoon, ja joidenkin tutkijoiden mukaan Samuel oli tällaisten ryhmien perustaja. Raamassa Samuel voiteli Saulin salaa tavattuaan hänet ensimmäisen kerran, kun Saul etsi isänsä kadonnutta aasia ja Samuel kutsui hänet aterialle.
Toiseksi Samuel oli Silossa asunut profeetta, joka kulki koko maan alueella pitäen väsymättömällä innolla nuhdesaarnoja ja kehottaen kansaa katumukseen. Tässä roolissa Samuel toimi edeltäjiensä tapaan tuomarina antaen neuvoja sekä julkisesti että eri henkilöille yksityisesti. Aikanaan Samuel luovutti tehtävänsä Beershebassa asuville pojilleen, mutta kun he osoittautuivat turmeltuneiksi, kansa vaati Samuelia valitsemaan kuninkaan, kun kansaa samaan aikaan uhkasi ammonilaisten hyökkäys. Samuel tekikin niin, joskin vastahakoisesti, ja voiteli Saulin kuninkaaksi koko kansan edessä, joka halusi nähdä tämän.
Tutkijat ovat arvelleet, että nämä kaksi roolia ovat peräisin kahdesta eri lähteestä, jotka myöhemmin on yhdistetty nykyiseksi Ensimmäiseksi Samuelin kirjaksi. Vanhempi niistä olisi se, jossa Samuel esiintyy Raamassa paikallisena näkijänä, joka mielihyvin voiteli Saulin salaa kuninkaaksi, kun taas nuoremmassa lähteessä Samuel esitetään kansallisena merkkihenkilönä, joka julkisesti voitelee Saulin suuren kansankokouksen edessä. Jälkimmäistä lähdettä sanotaan usein "tasavaltalaiseksi lähteeksi", koska siinä kuninkuuteen ja kuninkaiden, varsinkin Saulin, tekoihin suhtaudutaan kielteisesti ja suositaan sen sijaan uskonnollisia vaikuttajia. Toisessa, niin sanotussa "monarkistisessa lähteessä", kuninkaista puhutaan myönteiseen sävyyn. On arveltu, että jos "monarkistinen lähde" olisi sellaisenaan käytettävissämme, näkisimme Saulin siinä nimitetyn kuninkaaksi suurin suosionosoituksin sotilaallisten voittojensa vuoksi, eikä Samuelin uskonnollisin perustein tekemällä päätöksellä. Toinen ero lähteiden välillä olisi, että "tasavaltalainen lähde" katsoisi Saulin kannattajien toimineen jokseenkin Samuelista riippumattomina eikä hänen johtaminaan. Kohta, jossa Samuelin kerrotaan toimineen tuomarina ja kulkeneen vuotuisella kiertomatkalla Raamasta Betelin ja Gilgalin kautta Mispaan ja takaisin Raamaan, olisi tämän mukaan lisätty kertomuksiin kahden erilaisen Samuel-kuvan harmonisoimiseksi keskenään.
Ensimmäisessä Samuelin kirjassa Samuelin kirjoitetaan useita kertoja toimittaneen uhreja pyhäkössä sekä rakentaneen ja vihkineen alttareja. Mitzvotin mukaan kuitenkin vain Aaronin papeilla ja leeviläisillä oli oikeus näihin tehtäviin, ei muilla, ei edes nasiireilla eikä  profeetoilla. Samuelin ja Kuningasten kirjoissa on useita esimerkkejä siitä, että kuninkaat ja profeetat eivät noudattaneet tätä sääntöä, mutta jotkut tutkijat ovat etsineet asialle selityksiä muista Raamatun kohdista. Aikakirjoissa Samuelin kerrotaan olleen leeviläinen, mikä oikeuttaisi hänet mainittuihin tehtäviin, mutta useimmat tutkijat pitävät Aikakirjoja yrityksenä kirjoittaa Samuelin ja Kuningasten kirjat uudestaan niiden saattamiseksi myöhempien uskonnollisten käsitysten mukaisiksi. Koska monien Mitzvotien uskotaan olevan peräisin myöhemmältä ajalta kuin Samuelin kirjojen, Aikakirjoissa tämä väite todennäköisesti esiintyy niiden kirjoittajien uskonnollisen painotuksen vuoksi. Ensimmäisen Aikakirjan alussa oleva sukuluettelo ei nykyisten tutkijoiden mukaan ole historiallisesti oikea.
Michael D. Coogan olettaa, että deutero­nomisti­set histori­oitsijat olisivat myöhemmin siirtäneet alun perin Saulin syntymää koskeneen kertomuksen koskemaan Samuelia. Nothinselvennä mukaan kertomukset Samuelin lapsuudesta ja nuoruudesta ovat alkujaan irrallinen, kuningasajan alkupuolella kirjoitettu teksti.
Gerbrand van den Eeckhoutin maalaus:  - Hanna esittelee Samuelin pappi Eelille.
Samuelin hengen ilmestyminen Saulille, Salvator Rosan maalaus vuodelta 1668.
Käännös suomeksi
Profeetta Samuelin moskeija Jerusalemissa
Profeetta Samuelin hauta Jerusalemissa
Käännös suomeksi