stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iso Koisjärvi

| Iso Koisjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Petäjävesi
Koordinaatit:  62°14′20″N, 25°20′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Kintauksen valuma-alue (14.55)
Laskupuro:  Välipuro Pieneen Koisjärveen 
Järvinumero:  14.558.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  147,3 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  670 m  
Rantaviiva:  6,827 km  
Pinta-ala:  53,851 ha  
Saaria:  1 
 fiIso Koisjärvi 
Iso Koisjärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Jussilanperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 670 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 54 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Koisjärvenjoen valuma-alueeseen (14.558) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,3 metriä mpy.
Helena Kääriäinen

Helena Kääriäinen on Naantalissa asuva luokanopettaja ja akvarellisti. Kääriäinen muutti vuonna 2002 Helsingistä Naantaliin ja siirsi samalla ateljeensa Kaapelitehtaalta omaan Galleria Helenaan, Naantaliin. Kääriäinen on ollut vuodesta 1988 lähtien vapaa taiteilija, ja hänen töitään on ollut useissa näyttelyissä sekä kokoelmissa.
Aiheesta muualla

Akvarellit puhkesivat soimaan, (Arkistoitu – Internet Archive) Turun Sanomat 8.12.2007
Taulu joka huoneeseen – Espoo Art lainaa taidetta hoivakodin asiakkaille, Länsiväylä 22.1.2020
Taivaanrannan maalarit, Kaupunkiuutiset s. 6 19.5.2010
Heckler & Koch HK33

| Heckler & Koch HK33 |
| --- | --- |

Tyyppi:  Rynnäkkökivääri
Valmistaja:  Heckler & Koch
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistusvuodet:  1968 - 2001
Tekniset tiedot
Aseen pituus:  919 mm (kiinteä tukki), 940 mm / 740 mm (teleskooppitukki)
Piipun pituus:  390 mm
Paino (tyhjänä):  3,65 kg
Kapasiteetti:  25, 30 tai 40 patruunaa
Heckler & Koch HK33 on saksalaisen aseyhtiön Heckler & Kochin 1960-luvun loppupuoliskolla kehittämä ja vuodesta 1968 valmistama, hidastetun rullasulun periaatteella toimiva rynnäkkökivääri.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Modern Firearms: Heckler&Koch HK 33 and HK 53
Helge Hurum

| Helge Hurum |
| --- | --- |
 Hurum vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. elokuuta 1936 (ikä 88) Oslo, Norja
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Soittimet:  saksofoni, huilu
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Helge Hurum (s. 1. elokuuta 1936 Oslo) on norjalainen jazzmuusikko. Hän soittaa saksofonia ja huilua sekä säveltää musiikkia. Hurum johti pitkään NRK:n Radiostorband-orkesteria.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helge Hurum Wikimedia Commonsissa
Heli Paloranta

Heli Piritta Paloranta (s. 24. tammikuuta 1980 Lestijärvi) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Hän edusti vuodesta 2004 lähtien Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Harri Yli-Kotila.
Sisäratojen SM-kilpailuista Paloranta saavutti hopeaa pituushypyssä vuonna 2001 ja pronssia vuonna 2003. Ennätyksikseen hän hyppäsi ulkoradoilla 620 cm (2000) ja sisäradoilla 625 cm (2001). Virallisiin kilpailuihin Paloranta ei ole osallistunut vuoden 2004 jälkeen.
Heinolan lääninsairaala

Heinolan lääninsairaala oli 1799–1844 Heinolassa toiminut valtion ylläpitämä lääninsairaala.
Kymenkartanon lääniä perustettaessa 1775 läänin hallintokeskus sijoittettiin Hollolan pitäjän Heinolan kappeliseurakunnan alueelle. Maaherran residenssi muutti Heinolaan 1778. Heinolan sairashuoneen eli lääninlasaretin rakennus valmistui 1799. Kahden eteistuvan lisäksi siinä oli neljä suurta huonetta sairaita varten ja kaksi pientä kamaria. Toista kamaria käyttivät lääkäri ja lasaretin toimitsija sekä toista lasaretin renki. Sairaanhoitajat asuivat kahdessa ullakkokamarissa. Aluksi sairashuoneeseen oli sijoitettu kymmenen sairasvuodetta.
Sairaalarakennus oli kooltaan 40 x 16 kyynärää (noin 24 x 9,5 metriä). Rakennuksessa oli lautakatto ja ulkoseinät oli laudoitettu ja maalattu punaiseksi. Sairaalassa oli aluksi yksinkertaiset ikkunat, jotka jäätyivät talvella usein. Lääninsairaalan tontille valmistui 1810 veneeristen potilaiden hoitolaitos, josta tuli osa lääninsairaalaa. Kuppahoitolassa oli kaksi suurta potilashuonetta, joiden välissä sijaitsi eteinen ja sen takaosassa pieni huone mielisairaiden käyttöön. Potilashuoneiden keskellä oli tiiliset tulisijat, joista säteili lämpöä joka suuntaan. Kuppalaan pystyi sijoittamaan 32–36 potilasta.
Lääninsairaalana toiminutta sairashuonetta hoiti piirilääkäri, jonka virkamatkat läänin rajapitäjiin saattoivat vaatia lähes 30 peninkulman taivaltamista. Lääninsairaalassa työskenteli 1800-luvun alussa piirilääkärin lisäksi välskäri, sairaanhoitaja, pesijä ja palvelija. Ruokahuollon järjestäminen oli annettu yksityishenkilöille urakalla hoidettavaksi. Sairaiden suuren lukumäärän vuoksi sairaalaan olisi tarvittu kaksinkertainen määrä sairasvuoteita.
Heinolaan valmistui 1816 toinenkin sairaala nimittäin Heinolan lääninparantola, joka oli perustettu koko läänin tarpeita varten. Puisessa rakennuksessa oli kaksi suurta huonetta veneerisiä tauteja sairastavia potilaita varten. Molemmissa huoneissa oli seinällä erotettu tila nälkähoitoa saaville hoidettaville ja lisäksi parantolassa oli yksi huone mielipuolisten potilaiden käyttöön. Sotilaiden mukana Heinolaan saatiin vuoden 1820 tienoilla rykmentinlääkäri.
Heinolassa kuten muuallakin Suomessa esiintyi 1800-luvulla kulkutauteja ja varsinkin pienten lasten kuolleisuus oli suurta. Tähän johti osaltaan se, että apua haettiin harvoin. Tapana oli, että sairaudesta puhuttiin vasta papille, kun pyydettiin häneltä hautajaisten järjestämistä.
Kymenkartanon läänin ja samalla Heinolan lääninsairaalan tarina päättyy Suomen läänien uudelleen järjestelyyn 1831. Uudenmaan-Hämeen, Kymenkartanon ja Savo-Karjalan lääneistä muodostettiin neljä uutta lääniä eli Uudenmaan, Hämeen, Mikkelin ja Kuopion läänit. Heinolassa sijainnut maaherranvirasto siirrettiin Mikkeliin. Heinolan lääninsairaala siirrettiin Mikkeliin 1844. Aluksi Heinolaan jäi apulaispiirilääkäri ja 1857 lähtien siellä toimi piirilääkäri. Tartuntatautiepidemioiden aikaisten tilapäissairaaloiden jälkeen Heinolaan saatiin uusi sairaala vasta 1901, kun Heinolan kaupunginsairaala avattiin.
Helena Korpela

Lahja Helena Korpela (o.s. Virtanen, 25. tammikuuta 1925 Helsinki – 22. tammikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen sanoittaja ja pakinoitsija. Helena Korpela sanoitti 1950-luvun jälkipuoliskolla ja 1960-luvulla kaikkiaan viitisenkymmentä laulua. Näistä tunnetuimpia on Anneli Sarin ensilevytys "Liian nuori rakkauteen". Salanimellä Tupa-muori Korpela kirjoitti pakinoita ja kertomuksia eri lukemistoihin. Hänen miehensä Seppo Korpela on kahdella levyllä laulanut kuplettilaulaja.
Aiheesta muualla

Helena ja Seppo Korpela VYS:n vuosikirjassa 2005 (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
Helena Korpela Populaarimusiikin museon tietokannassa
Helena Korpelan sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Heli Pirhonen

Heli Pirhonen (s. 1974 Kitee) on vuoden 1995 Miss Suomi. Missivuoden jälkeen Pirhonen opiskeli Tampereen ammattikorkeakoulussa tradenomiksi.
Pirhosen tiedot kilpailun aikaan: 21-vuotias, pituus 175 senttimetriä, paino 57 kilogrammaa, mitat 91-63-92. Lukiossa hän oli Miss Suomi 1994 Henna Meriläisen koulukaveri. Hänen perintöprinsessoikseen vuonna 1995 valittiin Miia Puoskari, Carmen Mäkinen (luopui kruunustaan) sekä Susanne Tasa (edellisen tilalle).
Pirhonen on voittanut tractor pullingissa SM-hopeaa ja pronssia.
Pirhosen ensimmäinen kihlattu Jani Tähkä kuoli vuonna 2002 ja Pirhonen tapasi vuonna 2011 Jesse-nimisen miehen, jonka kanssa hän kihlautui, muutti avoliittoon vuonna 2013 ja sai esikoispojan vuonna 2014.
Heckler & Koch HK416

| HK416 |
| --- | --- |

Tyyppi:  rynnäkkökivääri karbiini
Valmistaja:  Heckler & Koch
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistusvuodet:  2004–
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  5,56×45 mm NATO
Piipun pituus:  useita eri
Paino (tyhjänä):  3,120–3,850 kg (tyhjänä)
Lipas:  Stanag-lipas
Heckler & Koch HK416 on saksalaisen Heckler & Kochin valmistama rynnäkkökivääri, joka käyttää 5,56×45 mm NATO -patruunaa.
Ase on perusteeltaan AR-15-, erityisesti M4, -tyyppinen, mutta se käyttää HK:n G36 -kiväärin tyyppistä lyhyen kaasumännän toimintaperiaatetta suorakaasuisen sijaan. Aseesta on hieman toisistaan eroavia versioita, kuten karbiinibersio, myöhemmin paranneltuja malleja ja siviilimalleja. Aseen pohjalta on suunniteltu 7,62×51 mm NATO -kaliiperinen HK417.
Käyttö

HK416 suunniteltiin Yhdysvaltain erikoisjoukkojen tarpeisiin. Se on käytössä useissa maissa ja sitä on käytetty taisteluissa esimerkiksi Lähi-idässä. Mm. Yhdysvaltain merijalkaväki (nimellä M27 Infantry Automatic Rifle), Saksan Bundeswehr ja Norjan puolustusvoimat käyttävät asetta. Ranska korvaa FAMASit sillä. On sanottu, että Yhdysvaltojen Navy Seals -erikoisjoukkojen Seal Team Six:n jäsenet ampuivat Osama bin Ladenin HK416:lla.
Norjalainen sotilas ampuu HK416:lla harjoituksessa Irakissa vuonna 2020.
Käännös suomeksi
Heli Nevanpää

Heli Kristiina Nevanpää (s. 3. lokakuuta 1967 Turku) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen kilpakävelijä. Hän edusti koko uransa ajan Turun Weikkoja ja hänen valmentajanaan toimi Heikki Nevanpää. Ulkoratojen SM-kisoista Nevanpää saavutti kaikkiaan kuusi mitalia; 5 000 metrin kävelyssä hopeaa vuonna 1988 ja pronssia vuonna 1990, 10 kilometrin kävelyssä hopeaa vuonna 1991 sekä kaksi pronssia vuosina 1988 ja 1990 sekä kultaa 3 x 3 000 metrin kävelyviestissä vuonna 1987. Sisäratojen SM-kisoista hän voitti 3 000 metrin kävelyssä kaksi hopeaa vuosina 1989 ja 1990 sekä kaksi pronssia vuosina 1987 ja 1991. Virallisissa kilpailuissa Nevanpää ei ole esiintynyt vuoden 1995 jälkeen.
Helsinki City Running Day

Helsinki City Running Dayn juoksijoita Baanalla. Vuoden 2020 ja 2021 kilpailut järjestettiin poikkeuksellisesti toukokuun sijaan lokakuussa.
Helsinki City Running Day (HCRD) on vuodesta 2018 asti järjestetty urheilutapahtuma, joka järjestetään toukokuisin Helsingissä. Se on Suomen suurin juoksutapahtuma. Tapahtumaan kuuluvat maraton (Helsinki City Marathon), puolimaraton (Helsinki City Run), maratonviesti, viiden kilometrin juoksu (Helsinki City 5), kilometrin pituinen lasten minimaraton sekä City Double, jossa juostaan sekä maraton että puolimaraton. Kaikki matkat juostaan samana päivänä.
Vuonna 2023 tapahtumaan osallistui yhteensä 14 300 ihmistä ja vuonna 2024 yli 17 000. Suosituin matka on puolimaraton.
Tapahtuman järjestävät yhteistyössä Suomen Urheiluliitto ja omistajaseurat (Helsingin Kisa-Veikot, Viipurin Urheilijat ja Helsingin Poliisivoimailijat). Tapahtuman tuotot ohjataan lasten ja aikuisten yleisurheilutoimintaan Suomessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsinki City Running Day Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut
Hotel Swan Helsinki

| Hotel Swan Helsinki |
| --- | --- |

Tyyli:  draama
Kestoaika:  40 minuuttia
Pääosissa:  Oona Airola Lauri Tilkanen Leo Honkonen Milka Ahlroth Roope Salminen Eppu Salminen Meri Nenonen Konsta Laakso
Alkuperämaa:   Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  C More MTV3
Julkaistu:  2020–2021
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  16
Tunnuskappale:  ”What If I Did Kill You” (es. Kadri Voorand)
Tuotanto
Tuottaja(t):   Olli Tola (kausi 1)  Merja Ritola (kausi 1)  Noora Haatainen  (kausi 2) 
Vastaava(t) tuottaja(t):   Olli Haikka (kaudet 1–2)  Jarkko Hentula (kausi 1)  Marko Talli  (kausi 2)  Jani Hartikainen (MTV, kaudet 1–2) 
Ohjaaja(t):   JP Siili (kausi 1)  Ulrika Bengts (kausi 1)  Matti Kinnunen (kausi 1)  Samuli Valkama (kausi 2)  A.H. Pesonen (kausi 2)  Max Ovaska (kausi 2) 
Käsikirjoittaja(t):   Outi Keskevaari (kausi 1)  Daniela Hakulinen (kausi 1)  Julia Unhola (kausi 1)  Petja Peltomaa (kausi 2)  Tiina Tanskanen (kausi 2) 
Leikkaaja(t):   Jyrki Levä (kausi 1)  Dimitri Okulov (kaudet 1–2)  Teemu Pöllänen (kausi 1)  Mikko Sippola (kausi 2) 
Lavastaja(t):   Tiina Paavilainen (kausi 1)  Päivi Kettunen (kausi 2) 
Kuvaaja(t):   Jan Nyman (kausi 1)  Päivi Kettunen (kausi 2)  Juice Huhtala (kausi 2) 
Tuotantoyhtiö(t):  Yellow Film & TV
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Kuvitteellisen Hotel Swanin julkisivua sarjassa esittää Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan rakennus Helsingin Kruununhaassa.
Hotel Swan Helsinki on suomalainen draamasarja, jonka tapahtumat sijoittuvat samannimiseen helsinkiläiseen luksushotelliin. Sarjaa on julkaistu C More -suoratoistopalvelussa kaksi tuotantokautta vuosina 2020–2021 ja sen ensimmäinen tuotantokausi on esitetty televisiossa MTV3-kanavalla. Toinen kausi esitettiin televisiossa keväällä 2022.
Sarjan tapahtumat käynnistyvät vastikään avatun uuden hotellin johtajan, Ville Pajarin, katoamisesta, joka lopulta paljastuu murhaksi. Poliisin tutkimuksissa Pajarista paljastuu uusia asioita ja häneltä löytyy kytköksiä useammankin hotellin työntekijän yksityiselämään. Poliisitutkinnan edetessä käy myös ilmi, että useilla heistä olisi saattanut olla halu päästä Pajarista eroon.
Hotel Swanin julkisivua sarjassa esittää Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan rakennus Kruununhaassa Siltavuorenpenkereellä (rakennusta ovat aiemmin käyttäneet psykologian, kognitiotieteen, logopedian, fysiikan sekä anatomian ja fysiologian oppiaineet). Hotellin sisätilat on kuvattu studiossa. Studioon rakennettiin lavasteet perustason hotellihuoneille, sviitille, kylpyhuoneelle, työ- ja neuvotteluhuoneille, hotellin käytäville sekä hotellin aulalle ja aulan parvelle.
Keskeisissä rooleissa

| Esittäjä | Roolihahmo | Kaudet> 1 | Kaudet> 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| Oona Airola | Ella Kallio (myöh. Svanström), uusi hotellinjohtaja | Päähahmo | Päähahmo |
| Lauri Tilkanen | Henrik Svanström, hotellin hallituksen varapuheenjohtaja | Päähahmo | Päähahmo |
| Turkka Mastomäki | Ville Pajari, hotellinjohtaja | Sivuhahmo | Sivuhahmo |
| Leo Honkonen | Lauri Raudus, hotellin hallituksen puheenjohtaja | Päähahmo | Päähahmo |
| Milka Ahlroth | Salla Vartio, rikosylikonstaapeli | Päähahmo | Päähahmo |
| Roope Salminen | Risto Lintunen, rikostutkija | Päähahmo | Päähahmo |
| Eppu Salminen | Joonas Riekkinen, aulavirkailija | Päähahmo | Päähahmo |
| Meri Nenonen | Anita Björk, housekeepingin esimies | Päähahmo | Päähahmo |
| Elina Saarela | Maija Björk, siivooja | Sivuhahmo | Sivuhahmo |
| Laura Eklund Nhaga | Jessica Nevala, aulavirkailija | Päähahmo | Päähahmo |
| Konsta Laakso | Rami, huoltomies | Päähahmo | Päähahmo |
| Netta Laurenne | Ninni Korhonen, kahvilanhoitaja | Päähahmo |  |
| Jaakko Ohtonen | Jere Hirvonen, Ellan kasvattiveli | Päähahmo |  |
| Pyry Nikkilä | Jere Hirvonen, Ellan kasvattiveli |  | Päähahmo |
| Minka Kuustonen | Maria Halmeniemi (ent. Juvonen) | Sivuhahmo | Päähahmo |
| Jarkko Niemi | Akseli Dammert |  | Päähahmo |
| Tiia Louste | Signe Svanström | Sivuhahmo | Päähahmo |
Ensimmäinen tuotantokausi

Hotel Swan Helsingin kahdeksanosainen ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin kokonaisuudessaan 20. helmikuuta 2020 maksullisessa C More -suoratoistopalvelussa. Televisiossa se esitettiin MTV3-kanavalla maalis-huhtikuussa 2020. Kauden käsikirjoituksesta vastasivat Outi Keskevaari, Daniela Hakulinen ja Julia Unhola. Jaksot ohjasivat JP Siili, Ulrika Bengts ja Matti Kinnunen.
Ensimmäinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Uusi johtaja | 20. helmikuuta 2020 | 2. maaliskuuta 2020 |
| 2 | Murhatutkimus | 20. helmikuuta 2020 | 9. maaliskuuta 2020 |
| 3 | Epäilty | 20. helmikuuta 2020 | 16. maaliskuuta 2020 |
| 4 | Salaisia suhteita | 20. helmikuuta 2020 | 23. maaliskuuta 2020 |
| 5 | Paljastuksia | 20. helmikuuta 2020 | 30. maaliskuuta 2020 |
| 6 | Silmukka kiristyy | 20. helmikuuta 2020 | 6. huhtikuuta 2020 |
| 7 | Pidätys | 20. helmikuuta 2020 | 13. huhtikuuta 2020 |
| 8 | Murhaaja | 20. helmikuuta 2020 | 20. huhtikuuta 2020 |
Toinen tuotantokausi

Hotel Swan Helsingin kahdeksanosaisen toisen tuotantokauden julkaiseminen C More -suoratoistopalvelussa alkoi maaliskuussa 2021. Kaudella pääkäsikirjoittajana aloitti Petja Peltomaa. Toisena käsikirjoittajana toimi Tiina Tanskanen. Uudet ohjaajat olivat Samuli Valkama, A.H. Pesonen ja Max Ovaska. Televisiossa toinen tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla keväällä 2022.
Toinen tuotantokausi > Jaksot

| Jakso | Nimi | Julkaisu C Moressa | Ensiesitys MTV3:lla |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kaikennäkevä silmä | 25. maaliskuuta 2021 | 21. maaliskuuta 2022 |
| 2 | Makkarakeisari | 25. maaliskuuta 2021 | 28. maaliskuuta 2022 |
| 3 | Rautala | 1. huhtikuuta 2021 | 4. huhtikuuta 2022 |
| 4 | Syväjärvi | 8. huhtikuuta 2021 | 11. huhtikuuta 2022 |
| 5 | Minä, tässä, läsnä | 15. huhtikuuta 2021 | 18. huhtikuuta 2022 |
| 6 | Häkissä | 22. huhtikuuta 2021 | 25. huhtikuuta 2022 |
| 7 | Totuus | 29. huhtikuuta 2021 | 2. toukokuuta 2022 |
| 8 | Onnesta en luovu | 6. toukokuuta 2021 | 9. toukokuuta 2022 |
Aiheesta muualla

Hotel Swan Helsinki-sarja C More -sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarjan ensimmäisen tuotantokauden hahmojen, näyttelijöiden ja tekijöiden esittelyt sarjan tiedotteessa
Heli Puura

Heli Puura (s. 24. elokuuta 1965 Kokkola) on suomalainen juristi, järjestöjohtaja ja poliitikko. Hän toimi kesäkuusta 2015 joulukuuhun 2017 Teollisuusalojen ammattiliiton (TEAM) puheenjohtajana. Tammikuusta 2018 alkaen hän toiminut kolmen ammattiliiton fuusion tuloksena syntyneen Teollisuusliiton toisena varapuheenjohtajana.
Puura on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti. Hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 1990. Ylioppilaaksi hän kirjoitti Jyväskylän Lyseon lukiosta vuonna 1985. Ennen valintaansa TEAMin johtoon hän työskenteli kymmenen vuoden ajan STTK:ssa. Hän toimi aluksi järjestön lakimiehenä ja nimitettiin huhtikuussa 2013 sen sosiaaliasioiden päälliköksi. Hän on toiminut myös muun muassa SAK:n lakimiehenä vuosina 1991–1995, Kemianliiton lakimiehenä ja sopimussihteerinä vuosina 1995–1999 sekä sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän eduskuntasihteerinä vuosina 1999–2005.
Puura on puoluetaustaltaan sosialidemokraatti. Hän oli vuosina 2005–2012 Helsingin kaupunginvaltuuston ja vuosina 2005–2006 kaupunginhallituksen jäsen. Hän on toiminut vuodesta 2015 Helsingin Työväenyhdistyksen valtuuston puheenjohtajana.
Puura on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Helena Koskinen

Bertta Helena Erkkilä (o.s. Koskinen, 20. joulukuuta 1907 Tyrvää – 1. kesäkuuta 1981) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli kolmessa Suomi-Filmin elokuvassa vuosina 1931–1933.
Koskinen esitti pääroolit Suomen ensimmäisessä äänielokuvassa Tukkipojan morsian (1931) ja valistuselokuvassa Ne 45000 (1933). Hänellä oli pieni rooli myös mykkäelokuvassa Rovastin häämatkat (1931). Koskisen ura päättyi Erkki Karun riitaannuttua Suomi-Filmin hallituksen kanssa.
Elokuvauransa jälkeen Koskinen avioitui vuonna 1942 diplomi-insinööri Emil Erkkilän kanssa. He saivat yhden pojan.
Aiheesta muualla

Helena Koskinen Elonetissä.
Heerenveen

| Perustiedot |
| --- | --- |
Maa:: Alankomaat
Maakunta:: Friisinmaa
Sijainti:: 
Koordinaatit:: 52°95' N 5°93' E
Pinta-ala:: 140,15 km²
Väkiluku:: 51 123 (1.1.2022)
Väestötiheys:: 315 as. / km²
Postinumero:: 8411 - 8459
Suuntanumero:: 0513, 0516
Kotisivu:: http://www.heerenveen.nl/

Kartta Heerenveenin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Heerenveen (friisiksi It Hearrenfean) on kunta Friisinmaalla, Alankomaissa. Kaupungin perustivat vuonna 1551 kolme isäntää, koska alueelta sai runsaasti turvetta.[lähde? ]
1980-luvun lopulla Heerenveeniin rakennettiin yksi maailman ensimmäisistä pikaluisteluun tarkoitetuista halleista. Kaupungin jalkapallojoukkue SC Heerenveen pelaa Alankomaiden korkeimmalla sarjatasolla.[lähde? ]
Asutuskeskukset

Asukasmäärät vuodelta 2002.[lähde? ]
| --- | --- |
 Heerenveen (29 093)  Bontebok (415)  De Knipe (1 382)  Gersloot (311)  Hoornsterzwaag (810)  Jubbega (3 327)  Katlijk (623)  Luinjeberd (444) :  Mildam (717)  Nieuwehorne (1471)  Nieuweschoot (141)  Oranjewoud (986)  Oudehorne (850)  Oudeschoot (142)  Terband (310)  Tjalleberd (755)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heerenveen Wikimedia Commonsissa
Heerenveenin kotisivu (hollanniksi)
Heisanharju

Heisanharju on geologisesti ja kasvitieteellisesti merkittävä luonnonsuojelu- ja virkistysalue Kouvolan luoteisosassa Kymenlaaksossa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on noin 40 kilometriä pohjoiseen. Alueella on kapeita, lähdevesipohjaisia järviä, kuten Kelesjärvi ja Heisanjärvi, joiden välissä kaakkois–luoteissuuntainen Heisanharju sijaitsee. Järviä erottavan kannaksen kapeimmat kohdat ovat noin 10–20 metriä.
Heerhugowaard

| Heerhugowaard |
| --- | --- |
 Näkymiä Heerhugowaardiin
 lippu:  vaakuna
 Heerhugowaard
 Koordinaatit: 52°40′00″N, 04°50′00″E 
Valtio:  Alankomaat
Provinssi:  Pohjois-Hollanti
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  39,97 km²
Väkiluku (2016):  53 946
 – Väestötiheys:  1 300 as./km²
 
 www.heerhugowaard.nl 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Heerhugowaard on kaupunki ja kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa, Länsi-Friisinmaan alueella. Sen pinta-ala on 39,97 km² ja asukasluku noin 56 000.
Kunnan alueella sijaitsevat asutuskeskukset

Kaupungit:
Heerhugowaard
Kylät:
Broekhorn
Draai
De Noord
Veenhuizen
Verlaat
Pienet kylät:
't Kruis
Frik
Kabel
Pannekeet
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Heerhugowaard Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut
Kartta Heerhugowaardin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Iso Koiralampi (Joutsa)

| Iso Koiralampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Joutsa
Koordinaatit:  61°46′20″N, 26°06′52″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ala-Suonteen alue (14.84)
Laskuoja:  oja Isoon Säynjärveen 
Järvinumero:  14.842.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,5 m  
Pituus:  1,2 km  
Leveys:  470 m  
Rantaviiva:  3,98 km  
Pinta-ala:  34,152 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Koiralampi 
Iso Koiralampi tai Iso-Koiralampi on Keski-Suomessa Joutsassa  kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Sunkinjoen valuma-alueeseen (14.842) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,5 metriä mpy.
Helmet-lukuhaaste

Helmet-lukuhaaste on Helmet-kirjastojen järjestämä vuosittainen tapahtuma. Kirjasto koostaa kullekin vuodelle 50-kohtaisen listan, jota käytetään lukuvinkkeinä.
Erilaisia lukuhaasteita on kirjastoissa ympäri Suomea ja haasteisiin sopivia kirjoja on tarjolla kirjastojen teemahyllyillä. Koronapandemia lisäsi lukuhaasteiden suosiota. Pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastokimpan ylläpitämä Helmet-lukuhaaste on näistä suosituin. Sen Facebook-ryhmässä on yli 21 000 jäsentä.
Helmetin haasteita on kuusi:
Helmet-lukuhaaste - 50 kirjallisuushaastetta
Pieni Helmet-lukuhaaste - 25 lapsille suunnattua kirjallisuushaastetta
Helmet-musahaaste - 50 kohdan haaste musiikin kuunteluun
Helmet-pelihaaste - 24 kohdan haaste, jossa pelataan erilaisia pelejä
Helmet-elokuvahaaste - 50 kohdan haaste elokuvien katseluun
Pieni Helmet-elokuvahaaste - 25 kohdan lapsille suunnattu elokuvahaaste
Helmet-lukuhaasteissa valintakriteerit ovat lukijan itsensä päätettävissä. Pienen Helmet-lukuhaasteen 25 lapsille ja nuorille sopivaa haastetta löytyvät myös aikuisten haasteesta. Listaukset julkaistaan suomeksi, ruotsiksi, englanniksi ja venäjäksi.  Kouluissa lukuhaasteesta tehdään usein pieni lukuhaaste, mutta myös peli ja elokuvahaaste on ollut koulujen ohjelmissa.