Valkoisten päämaja
Ylitarkastus- ja yliohjaustoimi > Yliohjaajaososto ja sotakoulut

Yliohjaajaosaston tehtävänä oli seurata ja ohjata joukkojen muodostumisia sekä tehdä ehdotuksia joukkojen vahvuusmääristä ja kulutustarpeista. Osaston oli myös valvottava joukkojen koulutuksen tarve ja järjestää koulutusta erityisaselajeille ja joukoille. Osaston päällikkönä toimi kenraalimajuri Paul von Gerich, ja apulaisenaan hänellä oli ruotsalainen Folke Arnberger.
Ylipäällikön käskystä järjestettiin ensimmäinen reservinupseerikurssi paikkaamaan rintamilla koettuja menetyksiä. Kurssin päälliköksi nimettiin eversti Karl Emil Berg. Opetusta annettiin topografiassa, sotahistoriassa, taktiikassa, kenttälinnoitusopissa, aseopissa ja sotahallinto-opissa sekä ohjesäännöissä. Koulutettavaksi valittaisiin n. 100 miestä, ja pääsyvaatimukset olivat vähintään 5 luokkaa lyseota, vaikkakin ylioppilailla oli etuoikeus. Kurssin pituus oli 4–5 viikkoa. Ensimmäinen kurssi pidettiin Vilppulan lähellä Kotiniemessä, ja sen päälliköksi nimettiin jääkärikapteeni Aarne Karl Adolf Lang. Vänrikeiksi koulun oppilaat ylennettiin 26. huhtikuuta, jona päivänä koulu sai myös nimekseen sotavänrikkikoulu.
Alipäällystön koulutuksesta oli jo huolehdittu Vimpelin koulussa 27. joulukuuta 1917 ja Vöyrin koulussa 26. tammikuuta 1918. Koulujen päälliköksi nimitettiin jääkärikapteeni Bertel Petrelius, 18. helmikuuta alkaen jääkärikapteeni Juho Henrik Heiskanen. Koulun oppilaat muodostivat pataljoonan, joka oli jaettu kolmeen komppaniaan, joiden päällikköinä olivat jääkärikapteeni Kaarlo Ilmari Viljanen, jääkäriluutnantti Armas Kalervo Kohonen ja jääkäriluutnantti Albert William Grahn (Rosenholm). Seuraavasta kurssista muodostettiin komppaniat 5–8, ja niiden päälliköt olivat jääkäriluutnantti Viljo Laakso, jääkäriluutnantti Gunnar Gustav Holmqvist ja jääkäriluutnantti Knut Allan Wegelius. Ennen Tampereen valtausta perustettiin vielä 9. komppania, ja sen päälliköksi tuli jääkärivänrikki Eino Ilmari Järvinen.
Soittokuntien koulutuksesta vastasi Korsholman soittokoulu, jonka päällikkönä oli kapellimestari Aatto A. Liljeström ja hänen apunaan kapellimestari L. Linnala. Koulun miesluku oli yli 400 miestä, jotka tulivat eri puolilta Suomea. Koulun oppilaista muodostettiin soittokunnat joukko-osastoille seuraavasti:
1. Jääkärirykmentin soittokunta käsittäen 35 soittajaa johtajanaan A. Maasalo.
2. Jääkärirykmentin soittokunta käsittäen 35 soittajaa johtajanaan A. Nyberg.
4. Jääkärirykmentin soittokunta käsittäen 35 soittajaa johtajanaan J. Erving.
6. Jääkärirykmentin soittokunta käsittäen 35 soittajaa johtajanaan A. Karvinen.
Pohjois-Savon rykmentin soittokunta käsittäen 40 soittajaa johtajanaan L. Linnala.
Etelä-Savon rykmentin soittokunta käsittäen 35 soittajaa johtajanaan J. Salonius.
Vaasan rykmentin soittokunta käsittäen 57 soittajaa johtajanaan J. Skrabb.
Oulun piiriesikunnan soittokunta käsittäen 21 soittajaa johtajanaan K. Sjövall.
Krenatöörirykmentin soittokunta käsittäen 35 soittajaa johtajanaan A. Holm.
Korsholman koulun soittokunta käsittäen 90 soittajaa johtajanaan A. A. Liljeström.
1. Karjalan rykmentin soittokunta käsittäen 30 soittajaa johtajanaan H. Ripatti.
2. Karjalan rykmentin soittokunta käsittäen 40 soittajaa johtajanaan A. Helin.
3. Karjalan rykmentin soittokunta käsittäen 19 soittajaa johtajanaan B. Norrgård.
Pohjois-Hämeen rykmentin soittokunta käsittäen 30 soittajaa johtajanaan E. Saarijärvi.
Porin rykmentin soittokunta käsittäen 15 soittajaa johtajanaan Nordlund.
Karjalan hevosjääkärirykmentin soittokunta käsittäen 19 soittajaa johtajanaan A. Vikman.
Sotaneuvottelu ylipäällikön junassa 8.3.1918, Aarno Karimon piirros 1930-luvun alusta. Kuvassa vasemmalta Ignatius, Mannerheim, Wetzer, Linder ja Theslöf.
Hannes Ignatius
Georg Höckert
K. V. Meller
E. Heimbürger
R. Anthoni
Claës Stenius
Otto Valter Holmberg
R. Lindholm
Werner Crantz
Vilhelm Alexander Thesleff
Vilho Nenonen
Gustaf Adolf von Rehausen
Berndt F. Lohman
A. A. Becker
Arvo Södermann
Nikolaj Mexmontan
Paul von Gerich
Karl Emil Berg