stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Outi Vaarala

| Outi Vaarala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. syyskuuta 1962 (ikä 62) Rovaniemi
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  tutkimus- ja tuotekehitysjohtaja, professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (LL 1990, LKT 1991)
Instituutti:  Orion Oyj, Helsingin yliopisto
Palkinnot:  Suomen Tiedeseuran jäsen (2006-), Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen (2014-)
Outi Minna Anneli Vaarala (s. 27. syyskuuta 1962, Rovaniemi) on suomalainen lääkäri, immunologi ja lääkeyhtiö Orionin tutkimus- ja tuotekehitysjohtaja. Vaarala on toiminut Helsingin yliopiston osa-aikaisena tutkimusjohtajana (2014–2019). Hän on ollut julkisuudessa muun muassa johdettuaan THL:ssä tutkimushanketta, joka selvitti että Pandemrix-rokoteen viruskomponentti lisäsi aikanaan narkolepsiariskiä.
Vaarala valmistui Helsingin yliopistosta lääkäriksi (LL) vuonna 1990 ja lääketieteen tohtoriksi (LKT) vuonna 1991. Hänen  englanninkielinen, immunologian alaan kuuluva väitöskirjansa (1991) oli otsikoitu Cardiolipin-binding antibodies in patients with infections and autoimmune disorders. Hän on ollut Helsingin yliopiston immunologian dosentti vuodesta 1996.
Työurallaan Vaarala on ollut muun muassa Linköpingin yliopiston lastenimmunologian professori (2001–2004, osa-aikainen 2005–2009), Kansanterveyslaitoksen tutkimusprofessori (2005–2007), THL:n Rokotusten ja immuunisuojan osaston yksikönpäällikkö ja tutkimusprofessori (2008–2014). Ennen siirtymistään Orioniin kesäkuussa 2020 Vaarala työskenteli ruotsalais-brittiläisen Astra Zeneca -lääkeyhtiön osastonjohtajana (vuodesta 2014).
Suomen Tiedeseuran jäsen Vaarala on ollut vuodesta 2006 ja Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 2014.
Tampereen yliopiston hallituksen jäsenenä Vaarala oli 2021-2023.
Aiheesta muualla

Outi Vaaralan Google Scholarin profiili (englanniksi) (scholar.google.com)
Outi Vaarala. AstraZenec (AZ) Respiratory and Inflammation iMED (R&I iMED); MD, PhD, Professor of pediatric immunology (englanniksi) (researchgate.net)
Jaakko Muilu: Analyysi: Helsingin yliopisto sai kompromissirehtorin ylioppilaslehti.fi. 31.5.2018. Viitattu 10.2.2021.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  Google Scholar 
Muut:  IdRef
Lotta Rosenström

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 22. elokuuta 1999 (ikä 25)
Syntymäpaikka: , Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Seura
Seura: VPS
Pelinumero: 22
Junioriseurat
-2014: FC Viikingit
2015-2016: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2016-2019 | HJK | 15 | (0) |
| 2016-2017 | → PKKU (laina) | 11 | (0) |
| 2018 | → HPS (laina) | 1 | (0) |
| 2019 | → IK Myran (laina) | 1 | (0) |
| 2020-21 | PK-35 | 32 | (0) |
| 2022 | FC Sport | 18 | (0) |
| 2023 | VIFK | 20 | (0) |
| 2024- | VPS | 14 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 5.3.2025.
Lotta Rosenström (s. 22. elokuuta 1999) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti.
Seuraura > Jalkapallo > HJK

Rosenström on FC Viikinkien kasvatti. Hän siirtyi HJK:hon vuonna 2015 ja pelasi ensimmäisen ottelunsa edustukselle Naisten liigassa 19. toukokuuta 2016 FC Honkaa vastaan. Rosentröm pelasi ottelussa täydet minuutit päästäen kaksi maalia tasapeliottelussa. Rosenström pelasi satunnaisia otteluita joukkueessa kausina 2016–2019, saaden peliaikaa ollessa lainalla satunnaisia otteluita muissa seuroissa.
Seuraura > Jalkapallo > PK-35

Kaudeksi 2020 Rosenström siirtyi Pallokerho-35:een. Rosenström suoriutui hyvin ensimmäisellä kaudellaan PK-35:ssa ja allekirjoitti seuran kanssa jatkosopimuksen Kaudeksi 2021.
Seuraura > Jalkapallo > FC Sport

Kaudeksi 2022 Rosenström siirtyi futsal seuransa FC Sportin jalkapallojoukkueeseen pelaamaan Ykköstä. Rosenström vaihtoi Sportin toiseen Vaasalais seuraan Sportin tiputtua Ykkösestä, ja lopulta siirtyen Vaasan Palloseuran alaisuuteen.
Seuraura > Jalkapallo > VIFK

Uudeksi seuraksi valiintui VIFK. VIFK ylsi ylempään jatkosarjaan tuolla kaudella, muttei päässyt Kansallisen liigan karsintoihin saakka.
Seuraura > Jalkapallo > VPS

Rosenström siirtyi takaisin entisten joukkuekavereidensa leiriin Vaasan Palloseuraan kaudeksi 2024. VPS pelasi tuona kautena Naisten Kakkonen, joten siirto toi hänet alimmalle sarjatasolle sitten HJK:n reservijoukkueessa pelaamisen vuonna 2019. Rosenström pelasi myös usean ottelun Vepsun reservijoukkueessa tehden jopa maaleja peleissä.
Seuraura > Futsal > FC Sport

Rosenström lähti syksyllä 2020 opiskelemaan Vaasaan ja liittyi Futsal-liigassa pelaavan FC Sport -junioreiden riveihin, johon hänet houkutteli siskonsa Vilma Rosenström joka myös pelasi seurassa. Alunperin Rosenströmin piti vain tuurata Sportin vakituismaalivahtia Karoliina Muurimäkeä, mutta Rosenström vei vakituismaalivahdin paikan hyvillä suorituksillaan. Rosenströmiä äänestettiin Futsal-liigan kuukauden pelaajaksi kahteen otteeseen kaudella 2022-2023.
Ilmasto

Ilmasto on jonkin alueen sää ja sen muutokset pitkän ajan kuluessa. Yleisesti ilmastosta puhutaan vähintään 30 vuoden mittaisina jaksoina ilmakehän tilan vaihteluissa.
Ilmasto on tilastollinen käsite, joka määritellään laskemalla erilaisia keskiarvoja ja hajontoja säähavainnoista. Ilmaston muodostavia säämuuttujia ovat esimerkiksi ilmanlämpötila, sadanta, tuulen nopeus ja suunta sekä ilman kosteus.
Ilmastoon vaikuttavat paikan leveyspiiri, korkeus ja etäisyys merestä sekä merivirrat. Fysikaalisesti tarkastellen ilmaston määrää ilmakehän kiertoliike. Ilmastoa tutkii ilmastotiede eli klimatologia. Historiallisia ilmastoja tutkii muinaisilmastotiede eli paleoklimatologia.lähde?
Ilmastoon vaikuttavat tekijät

Auringonvalon tulokulma on tärkeimpiä ilmastoon vaikuttavia tekijöitä. Matalilla leveysasteilla tropiikissa lähellä päiväntasaajaa Aurinko paistaa joka päivä korkealta, ja siksi ilmasto on kuuma ja vuodenaikojen väliset lämpötilaerot pieniä. Lähellä napoja Aurinko paistaa matalalta tai on talvisin kokonaan piilossa, mikä viilentää ilmastoa. Lauhkeilla alueilla päiväntasaajan ja napaseutujen välissä on tyypillisesti neljä vuodenaikaa.
Tuulet tuovat kosteutta maalle. Pasaatituulet kohtaavat tropiikissa ja aiheuttavat ukkosilmoja, kosteutta ja monsuuneja. Pasaatituulten pohjois- ja eteläpuolella noin 30. leveysasteen kohdalla on vain vähän tuulta, eikä valtameriltä siksi tule mantereille paljon kosteutta. Lisäksi maanpinnalle laskeutuu kuivaa ilmaa, joka samalla lämpenee. Siksi maapallon suurimmat aavikkoalueet sijaitsevat näillä leveysasteilla.
Vuoristot pakottavat tuulen nousemaan ylöspäin. Ilma viilenee kohotessaan, jolloin kosteus tiivistyy pilviksi ja sateiksi. Tuulen puolelle vuoria syntyy kostea ilmasto ja toiselle puolelle kuiva.
Valtameret tuottavat kosteutta, joka synnyttää sateita ja myrskyjä. Valtameret myös tasaavat rannikkoseutujen lämpötiloja.
Ilmastoluokittelut

Ilmastoluokat esitetään usein kosteuden ja lämpötilan määräämän kasvillisuustyypin mukaan. Tunnetuinlähde? ilmastoluokitus lienee Köppenin ilmastoluokitus. Muita käytössä olevia ilmastoluokituksia ovat esimerkiksi Thornthwaiten ilmastoluokitus, Rivas Martinezin ilmastoluokitus, Walterin ilmastoluokitus ja Strahlerin ilmastoluokitus. Monille luokitteluille tyypillisiä ilmastoluokkia ovat esimerkiksi sademetsäilmasto, aavikkoilmasto ja tundrailmasto.lähde?
Ilmaston mittaus

Ilmastoa mitataan seuraavilla luvuilla:lähde?
Lämpötila
Koko vuoden keskilämpötila
Lämpimimmän kuukauden keskilämpötila
Kylmimmän kuukauden keskilämpötila
Sademäärä
Vuoden keskisademäärä
Tulevatko sateet talvella vai kesällä
Ilman suhteellinen kosteus
Tuulisuus
Pilvisyys
Ilmastoa voidaan mitata myös muun muassa seuraavilla luvuilla:lähde?
Haihtuminen (teoreettinen tai todellinen)
Vuoden astepäiväluku (nollan tai viiden asteen ylittävät vuorokausien lämpöasteet yhteenlaskettuna)
Kasvukauden pituus (aika, jolloin vuorokauden keskilämpötila on yli +5 °C)
Lumipeitteen oloaika maassa
Lumipeitteen paksuus suurimmillaan
Ilmaston muuttuminen

Ilmasto muuttuu sekä pitkän että lyhyen ajan kuluessa eri syistä. Jaksollisesti esiintyvät jääkaudet aiheutuvat maan kiertoradan ja pyörimisakselin kallistuskulman vaihteluista. Vain 20 000 vuotta sitten viimeisen jääkauden kylmimpänä aikana maapallon keskilämpötila oli arviolta kuusi astetta nykyistä alhaisempi. Dinosaurusten aikana noin 90 miljoonaa vuotta sitten maapallo sen sijaan oli hyvin lämmin eikä jäätiköitä juurikaan esiintynyt edes Etelänavan lähialueilla. Parhaillaan maapallolla eletään jälleen niin sanottua jäätiköitymisvaihetta, mikä tarkoittaa aikakautta, jolloin mannerjäätiköitä esiintyy. 2000-luvulla jäätiköiden sulaminen on kiihtynyt huomattavasti.
Maapallon ilmaston hitaimmat muutokset ovat seurausta erilaisista geologisista muutoksista, kuten mannerten hitaasta liikkumisesta sekä vuoristojen synnystä ja häviämisestä. Mannerten liike muuttaa merivirtoja, millä on suuri vaikutus paikallisiin ilmastoihin. Jäähtymisen seurauksena kasvanut mannerjäätikkö jäähdyttää ilmastoa edelleen heijastamalla Auringon säteilyä takaisin taivaalle.
Lyhytkestoisia ilmastonmuutoksia aiheutuu Auringon säteilyn muutoksista ja esimerkiksi tulivuorenpurkauksista tai suurten meteoriittien törmäyksissä Maahan. Ilmaston muuttumista aiheuttaa myös ilmastojärjestelmän eri osien luonnollinen vuorovaikutus.
Kirjallisuutta

Hannu Karttunen et al.: Ilmakehä, sää ja ilmasto. Ursa. 2008. ISBN 978-952-5329-61-2
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilmasto Wikimedia Commonsissa
Ilmatieteen laitos
Ilmastosivut
WorldClimate (englanniksi)
Weatherbase (englanniksi)
Global Climate Data (englanniksi)
Köppenin ilmastoluokitus:
A Trooppiset ilmastot
B Kuivat ilmastot
C Lauhkeat ilmastot
D Kylmätalviset ilmastot
E Jääilmastot
Vaaranlampi (Utajärvi)

| Vaaranlampi |
| --- | --- |
 Vaaranlampi maaliskuussa 2008, taustalla häämöttävät Lamminvaaran avokalliot.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Sanginkylä, Utajärvi
Koordinaatit:  64°51′31″N, 26°49′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Vaaraoja
Järvinumero:  59.153.1.002 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,2 m
 fiVaaranlampi 
Vaaranlammen metsäsauna on jo pahasti ränsistynyt, vaikka vielä pystyssä.
Vaaranlampi on pieni järvi Utajärven kunnassa.
Järvi sijaitsee Sanginkylän itäkoillislaidalla,  seututien 837 ja  seututien 836 risteyksestä 2,5 kilometriä kaakkoon Toppisensuon takana. Järven laskuoja on nimeltään Vaaraoja. Se laskee Itäojan kautta Sanginjärveen, eli Vaaranlampi kuuluu tätä kautta Oulujoen vesistöön. Järven läheisyyteen menee nykyään metsäautotie Hautamaan kautta, aiemmin sinne tuli suurin piirtein samaa reittiä polku.
Järvimaisema

Järveä ympäröi pääosin suo, kaakkoislaidan Vaaransuo on järven rannalla upottavaa aapaa. Järven pohjoisranta on sen sijaan kalliota, Lamminvaaraa, joka on Utajärven laajimpia avokallioalueita. Vaaranlampi on hyvin matala ja tummavetinen eikä siinä ole juuri vesikasveja. Haukien, ahventen ja särkien ohella järvessä ei ole muuta kalaa.  Järven itärannalla kallion laidalla on karttaan merkitsemätön vanha metsäsauna, pohjoisrannalla kesämökkikäytössä oleva eräkämppä ja saunarakennus. Vakinaista asutusta järven rannalla ei ole ollut koskaan.
Vaasan Jaakoon muistomerkki

Vaasan Jaakoon muistomerkki (Heikki Aitoaho, 2015).
Ikolan kasvoreliefi (Lauri Hyppönen, paljastettu 1983).
Vaasan Jaakoon muistomerkki on Vaasan Pitkänkadun ja Hietasaarenkadun kulmaan Jaakko Ikolan muistoksi vuonna 2015 pystytetty muistomerkki. Ikola oli toimittaja, kirjailija, pakinoitsija ja kansanedustaja, joka käytti kirjailijanimeä ”Vaasan Jaakkoo”.
Muurimaisen yhdeksän metriä pitkän muistomerkin on suunnitellut arkkitehti Heikki Aitoaho. Teoksen osana oleva Ikolan kasvoja kuvaava korkokuva oli aiemmin vuodesta 1983 lähtien Vaasa Oy:n toimitalon seinässä Pitkäkatu 37:ssä. Tämän korkokuvan mallina on ollut Lauri Hyppösen 1950-luvun alkupuolella Vaasan Lyseon Entiset Oppilaat ry:lle tekemä mitali. Vastaava korkokuva on myös Ikolan muistomerkissä Alahärmässä vuodelta 1987. Teoksessa on myös sanat ”Oottako kuullu”, joita käytettiin Ikolan pakinoiden nimenä (myös pakinakokoelma vuodelta 1921 Oottako kuullu: sen tuhannen prätinöötä Pohjanmaalta). Muistomerkin pystyttämisestä on vastannut Vaasan Jaakoon säätiö.
Vaatit

Vaatit (m.kreik. ουατεις) olivat kelttien pyhiä ennustajia, jotka avustivat druideja eli kelttien pappeja uskonnollisissa menoissa. Tiedot vaateista perustuvat antiikin historioitsijoiden lyhyisiin mainintoihin.
Poseidoniuksen mukaan Gallian kelttien uskonnollisia menoja ohjasi kolme ammattiryhmää: druidit, bardit ja vaatit eli "näkijät". Myös Irlannissa ja Walesissa oli nämä kolme ryhmää, ainoana erona oli, että näkijöiden nimenä oli filidh. Strabon kuvasi vaatit ennustajiksi ja luonnonfilosofeiksi.
Udmurtia

| Udmurtian tasavalta Удмурт Республика  Удмуртская республика |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Udmurtian sijainti Venäjän federaatiossa.
 Koordinaatit: 57°N, 53°E 
Valtio:   Venäjä
Perustettu:  aut. piirikunta 4. marraskuuta 1920
ASNT:  28. joulukuuta 1934
Tasavalta:  1991
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Iževsk (627 734 as.)
 – suurin kaupunki:  Iževsk
 – presidentti:  Aleksandr Bretšalov
 – pääministeri:  Juri Pitkevitš
Pinta-ala  ():  42 100 km²
Väkiluku (2014)  ():  1 517 050
 – väestötiheys:  36,1 as./km²
Kielet:  udmurtti ja venäjä
BKT (2010):  264 464,1 milj. RUB (eli 0,71 % Venäjän BKT:stä)
 – asukasta kohti:  173 827 RUB,  noin 4 258 EUR (eli 66 % Venäjän keskiarvotasosta)
Aikavyöhyke:  UTC+4 (MSK+1)
Symbolit:  
 – lippu:  Udmurtian lippu
 – vaakuna:  Udmurtian vaakuna
 – kansallislaulu:  Udmurtian kansallishymni
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  18
 – ISO 3166:  RU-UD
 
www.udmurt.ru
Udmurtia (ven. Удму́ртия, Udmurtija, udmurtiksi Удмуртия) eli Udmurtian tasavalta (ven. Удму́ртская Респу́блика, Udmurtskaja Respublika, udmurtiksi Удмурт Республика) on Venäjän federaatioon kuuluva suomalais-ugrilaisten udmurttien nimikkotasavalta Koillis-Euroopassa Kama- ja Vjatkajokien välissä. Udmurtian pääkaupunki Iževsk sijaitsee linnuntietä noin 970 kilometriä Moskovasta itään.
Historia

Yksi ensimmäisistä lähteistä, joissa udmurtit mainitaan, ovat arabialaiset kirjoitukset 1100-luvulta. Venäläiset lähteet mainitsevat udmurtit nimeltä ensimmäistä kertaa 1300-luvulla, tosin he käyttävät heistä nimeä "Aran". Nimeä "Permit" taas käytettiin useista eri uralilaisista kansoista, mukaan lukien udmurtit. Venäläiset lähteet mainitsevat heidät ensimmäistä kertaa udmurteiksi vuonna 1770. Venäläiset käyttivät heistä myöhemmin myös nimeä votjakit.lähde?
Historia > Varhaishistoriaa

Udmurtiassa on ollut ihmisasutusta mesoliittiselta kivikaudelta (8000–5000 eaa.) lähtien. Udmurtit ovat läheistä sukua komeille. Nämä kaksi kansaa muodostavat uralilaisten kielten kielten permiläisen ryhmän. Kantapermiläisen kansan asuinpaikat sijaitsivat suunnilleen nykyisen Udmurtian seudulla sekä sen länsi- ja eteläpuolella. Kantapermiläinen kansa alkoi jakaantua varhaisella rautakaudella (700–200-luvuilla eaa.). Komien esivanhemmat alkoivat muuttaa pohjoiseen 700-luvulla. Syynä tähän kantapermiläisten liikehdintään oli bolgaarien saapuminen Volgan keskijuoksulle. Bolgaarit, elitšuvassien esivanhemmat perustivat Volgan alueelle Bolgarian valtion, jonka vallan alle udmurtitkin joutuivat. Tämä aikakausi jätti udmurtin kieleen lukuisia turkkilaisia lainasanoja.lähde?
Historia > Mongolivalta

Mongolit ja tataarit valloittivat Udmurtian alueen 1200-luvulla ja se tuli kuulumaan mongolien Kultaisen ordan valtakuntaan. Venäläisiä alkoi muuttaa Novgorodin valtion alueelta 1200-luvulla udmurtien luoteisille asuinalueille, nykyisen Kirovin alueelle, jonne he perustivat Vjatkan tasavallan. Vjatka joutui Moskovan vallan alle vuonna 1489. Suurin osa udmurtien asuinalueista kuului kuitenkin Kultaisen Ordan hajoamisen jälkeen syntyneeseen Kazanin kaanikuntaan.lähde?
Historia > Venäjän valta

Moskovan Venäjä valloitti Kazanin kaanikunnan vuonna 1552, ja niinpä udmurtitkin joutuivat Venäjän vallan alle. Udmurtit liittoutuivat sukulaiskansansa marien kanssa ja nousivat kapinaan Venäjää vastaan 1553. Venäläiset saivat kukistettua kapinan vasta  vuonna 1557. Vuodesta 1587 lähtien Udmurtia kuului suoraan Moskovan vallan alaisuuteen, ja tämä järjestely jatkui 1700-luvulle asti. Venäläiset perustivat Vjatkaan piispanistuimen vuonna 1636, mutta udmurtien käännyttäminen kristinuskoon aloitettiin varsinaisesti vasta 1740-luvulla. Väkivaltainen kristinuskoon käännyttäminen ja aikaisemmat naapurikansojen valloitukset aiheuttivat sen, että udmurtit muuttivat alkuperäisen asuinalueensa länsi- ja eteläosista asuinalueensa pohjoisosaan. Kristinuskoon käännyttäminen oli kuitenkin hidasta.lähde?
Historia > Neuvostovalta

Venäjän vallankumouksen jälkeen Udmurtiasta tuli osa Neuvostoliittoa. Udmurtian alueelle perustettiin 4. marraskuuta 1920 Votjakkien autonominen piirikunta. Sen nimi muutettiin Udmurtien autonomiseksi piirikunnaksi 1. tammikuuta 1932 ja 28. joulukuuta 1934 se korotettiin Udmurtian autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Udmurtian teollisuuden pohja luotiin 1930-luvulla, jolloin siitä kehittyi merkittävä teräs- ja sotatarviketeollisuuden keskus. Toisen maailmansodan aikana Udmurtiaan siirrettiin tehtaita muun muassa Moskovasta, Ukrainasta ja Stalingradista.lähde?
Historia > Osana Venäjän federaatiota

Neuvostoliiton hajottua 1991 Udmurtia antoi suvenerisuusjulistuksen ja muutti nimensä Udmurtian tasavallaksi, mutta jäi edelleen osaksi Venäjän federaatiota. Neuvostoliiton aikana Udmurtia oli sotateollisuuden vuoksi suljettu alue. Tuolloin suhteita ulkomaihin, muun muassa Suomeen luotiin vilkkaasti. Udmurtian valtiolliset symbolit otettiin käyttöön 1990-luvulla: lippu 1993 sekä vaakuna ja kansallishymni 1994.lähde?
Udmurtian ensimmäiset presidentinvaalit pidettiin 15. lokakuuta 2000, jolloin presidentiksi valittiin suoralla kansanvaalilla parlamentin (Gossovet) puheenjohtaja Aleksandr Volkov. Volkov sai 37,8 prosenttia äänistä, kun Udmurtian lakien mukaan voittoon riittää 25,0 % ääniosuus. Volkovin virkakausi alkoi 3. marraskuuta samana vuonna. Volkov uusi paikkansa vuosina 2004 ja 2009. Vuoden 2009 valintaa ei tehty vaaleilla, vaan Venäjän federaation presidentin ehdotuksesta Udmurtian parlamentin hyväksymänä.lähde?
2000-luvun alussa sananvapautta rikottiin kaikkialla Venäjällä, mutta tilanne vaihteli suuresti alueittain. Heikointa se oli suomalais-ugrilaisissa tasavalloissa, myös Udmurtian tasavallassa.
Maantiede

Udmurtia rajoittuu idässä Permin aluepiiriin, kaakossa Baškiriaan, etelässä Tatarstaniin sekä lännessä ja pohjoisessa Kirovin alueeseen.
Maantiede > Pinnanmuodot

Udmurtia on pääasiassa kumpuilevaa tasankoa, jonka pohjoisosat kuuluvat Ylä-Kaman ylänköön, jossa sijaitsee maan korkein kohta, 330 metriä meren pinnan yläpuolella. Udmurtian eteläosa on jonkin verran alavampaa, ja maan länsiosassa on soista alankoa.
Maantiede > Vesistöt

Suurin Udmurtian joki on Volgan sivuhaara Kama, joka saa alkunsa Udmurtian pohjoisosasta ja virtaa maan kaakkoisosan kautta. Muita isoja jokia ovat Siva, Iž, Tšeptsa ja Kilmez. Maan itärajalle ulottuu Votkinskin tekojärvi.
Maantiede > Ilmasto

Udmurtiassa vallitsee lauhkea mannerilmasto kylmine talvineen ja lämpimine kesineen. Tammikuun keskilämpötila vaihtelee maan pohjoisosan −15,5 °C:sta eteläosan −14,2 °C:seen. Heinäkuun keskilämpötila puolestaan vaihtelee maan pohjoisosan 17,5 °C:sta eteläosan 19 °C:seen. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 400–600 millimetriä.
Maantiede > Kasvillisuus

Udmurtian pinta-alasta 46 prosenttia on metsien peitossa, josta noin puolet on havumetsää ja puolet sekametsää. Yleisimmät puulajit ovat kuusi, mänty, koivu, haapa ja lehmukset. Metsien ohella on laajoja turvesoita sekä jonkin verran myös aroa.lähde?
Maantiede > Eläimistö

Udmurtian metsille tyypillisiä eläimiä ovat kettu, mäyrä, susi, orava, metsäjänis, näätä ja kärppä sekä pyyt, teeri ja muut metsäkanalinnut. Piisami on myös sopeutunut alueen oloihin ja majaville on perustettu suojelualueita. Udmurtian yleisimmät jokikalat ovat ruutana, ahvenet, suutari, säyne ja made.lähde?
Maantiede > Suojelualueet

Udmurtian luonnonsuojelualueista merkittävimpiin kuuluu Netšinskin kansallispuisto, joka sijaitsee Udmurtian itäosissa Votkinsikin ja Sarapulin välisellä alueella.
Talous

Udmurtia tuotti Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteensä 264,5 miljardin ruplan osuuden eli 0,71 prosenttia Venäjän federaation BKT:stä. Jokaista alueen asukasta kohti BKT:tä kertyi vuodessa 173 800 ruplaa eli noin 4 258 euroa. Tämä oli vain 66 prosenttia Venäjän keskiarvotasosta eli BKT:n kannalta katsoen alueen tuottavuus oli selvästi maan keskiarvoa alempi.lähde?
Talous > Luonnonvarat

Tasavallan alueella on monia luonnonrikkauksia, joista merkittävimmät ovat öljy ja metsä, sillä 46 % Udmurtian pinta-alasta on metsää. Tunnetut öljyvarat ovat noin 380 miljoonaa tonnia. Suurimmat öljykentät ovat Tšutyrin-Kiengop ja Miškin. Kaikkiaan Udmurtian alueella on 113 öljykenttää. Öljyä tuotetaan vuosittain 7–8 miljoonaa tonnia, josta 96 prosenttia myydään Venäjän muille alueille ja ulkomaille. Udmurtiasta saadaan myös erilaisia metalleja, kivihiiltä, turvetta ja rakennusaineteollisuuden raaka-aineita, kuten kvartsia ja kalkkikiveä.lähde?
Talous > Teollisuus

Udmurtian pääteollisuudenalat ovat raskasmetalli- ja koneteollisuus (38 % koko teollisuustuotannosta) sekä polttoaine- (23 %), elintarvike- (11 %) ja elektroniikkateollisuus (7 %). Teollisuus tuottaa muun muassa moottoripyöriä, henkilöautoja, aseita, urheiluaseita, öljyteollisuuden tarvikkeita, metallityövälineitä, radioita, junan vetureita ja metsäteollisuuden tuotteita. Teollisuus tuottaa 45 prosenttia tasavallan BKT:sta.lähde?
Talous > Alkutuotanto

Vuonna 1999 maanviljelysalueet muodostivat 45 prosenttia koko tasavallan pinta-alasta. Maanviljely on keskittynyt maidon, lihan, viljan (ruis, ohra, kaura, tattari), perunoiden, vihannesten ja pellavan tuotantoon ja mehiläistenhoitoon. Vuonna 1999 Udmurtian maatalous tuotti 121,2 miljoonaa tonnia (elopaino) naudan- ja kanan lihaa, 584,4 miljoonaa litraa maitoa, 552,1 miljardia kananmunaa, 478,2 miljoonaa tonnia viljaa, 685,1 miljoonaa tonnia perunaa ja 202,7 miljoonaa tonnia vihanneksia.lähde?
Talous > Ulkomaankauppa

Udmurtian ulkomaankauppa oli vuonna 1999 noin 609 milj. Yhdysvaltain dollaria, josta viennin osuus oli 480,2 milj. ja tuonnin 128,8 milj. Tärkeimmät vientituotteet olivat öljy (44 %), koneet ja laitteet (40 %), metallit (7 %). Tärkeimmät tuontitavarat puolestaan olivat koneet ja laitteet (78 %), petrokemian tuotteet (12 %) ja elintarvikkeet (4 %). Merkittävimmät vientimaat vuonna 1999 olivat Alankomaat, Kreikka, Yhdysvallat, Ranska ja Puola. Merkittävimpiä tuontimaita puolestaan olivat Saksa, Ukraina, Yhdysvallat, Tšekki ja Ruotsi. Suomen ja Udmurtian välinen kauppa ei ole kovin suurta. Udmurtia vie Suomeen lähinnä puuta ja Suomesta tuodaan kivennäistuotteita, koneita ja laitteita sekä petrokemiantuotteita.lähde?
Väestö

Udmurtian väkiluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 521 420 henkeä. Väestötiheys on 36,1 as./km². Vuonna 2008 Väestön keski-ikä oli ollut 35,3 vuotta. Tuolloin työikäisiä oli 57,1 prosenttia, alle työikäisiä 25,2 prosenttia ja eläkeläisiä 17,7 prosenttia väestöstä.lähde?
Väestö > Väestön sijoittuminen

Tasavallan väestöstä kaupunkilaisia oli 69,2 prosenttia ja maaseutuasukkaita 30,8 prosenttia (2010). Saman väestönlaskennan mukaan tasavallan pääkaupungissa Iževskissä (udm. Ižkar) asui 627 734 henkeä eli runsas 41 prosenttia maan väestöstä. Seuraavaksi suurimmat kaupungit ovat Sarapul (101 381 as.), Votkinsk (udm. Votkakar, 99 022 as.), Glazov (udm. Glazkar, 95 854 as.) ja Možga (47 961 as.).
Lisäksi tasavallassa on viisi 10–30 tuhannen asukkaan taajamia, joista yhdellä (Kambarka) on kaupungin arvo. Suuriin taajamiin lukeutuvat (seuraavassa ktt = kaupunkityyppinen taajama): Igra (ktt, 20 737 as.), Uva (ktt, 19 984 as.), Balezino (ktt, 16 121 as.), Kez (taajama, 11 080 as.) ja Kambarka (kaupunki, 11 021 as.).