stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
I Remember You
Vuoden 2003 julkaisu

| ”I Remember You Two” Skid Row |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Thickskin
 Julkaistu: 2003
 Tuottaja(t): Skid Row
 Tyylilaji: poprock, soft rock
 Kesto: 03.20
 Levy-yhtiö: Blind Man Sound
Skid Row’n muut singlet
| ”New Generation” 2003 | ”I Remember You Two” 2003 | ”Shut Up Baby, I Love You” 2006 |
I Remember You Two on Yhdysvaltalaisen Glam metal -yhtye Skid Row’n single vuodelta 2003. Se on ensimmäinen single, jolla laulaa yhtyeen uusi vokalisti Johnny Solinger.
Kappaleet

I Remember You Two – 3.20 (säv. Rachel Bolan, sov. san. Dave Sabo)
Kokoonpano

Johnny Solinger – laulu
Dave Sabo – kitara
Scotti Hill – kitara
Rachel Bolan – bassokitara
Phil Varone – rummut
Skid Row
| --- | --- |
Studioalbumit:   Skid Row  Slave to the Grind  Subhuman Race  Thickskin  Revolutions per Minute  The Gang’s All Here 
Livealbumit:  Subhuman Beings on Tour
EP:t:  B-Side Ourselves
Työllinen

Lars Plougmannin työntekoa kuvaava maalaus.
Työllinen on tilastollinen käsite, jolla viitataan siihen joukkoon työvoimasta, jotka ovat ansiotyössä tai saavat yrittäjätuloa. Työllisen vastakohta on työtön, ja työvoiman katsotaan muodostuvan kaikista niistä henkilöistä, jotka ovat joko työllisiä tai työttömiä.
Vuonna 2021 Suomessa oli yhteensä 2 377 126 työllistä. Tämä on 89,8 % koko työvoimasta.
Tilastokeskuksen määritelmä

Tilastokeskus antaa työlliselle kaksi vaihtoehtoista määritelmää. Työllisellä voidaan ensinnä viitata henkilöön, joka on tutkimusviikolla tehnyt työtä vähintään tunnin palkkaa tai yrittäjätuloa saadakseen. Myös tutkimusviikolla työstä tilapäisesti pois ollut henkilö lasketaan työlliseksi, jos poissaolon syy on äitiys- tai isyysvapaa, ansiosidonnainen vanhempainvapaa, oma sairaus, loma tai työaikajärjestely, tai jos poissaolo kestää alle 3 kuukautta.
Toisaalta työllisellä voidaan tarkoittaa niitä 18-74 -vuotiaita henkilöitä, jotka vuoden viimeisellä viikolla olivat ansiotyössä eivätkä olleet työttömänä työnhakijana työ-ja elinkeinoministeriön työnhakijarekisterissä tai suorittamassa varusmies- tai siviilipalvelua. Tällöin tieto työllisyydestä perustuu työeläke- ja veroviranomaisten tietoihin.
Uronen

Uronen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Jarmo Uronen (1964–2017), jääkiekkomaalivahti
Jere Uronen (s. 1994), jalkapalloilija
Jesse Uronen (s. 1986), jääkiekkoilija
Mira Andersson, o.s. Uronen (s. 1990), jalkapalloilija
Paavo Uronen (s. 1938), diplomi-insinööri, tekniikantutkija, professori ja Teknillisen korkeakoulun rehtori 1994–2003
Reino Uronen (1936–2013), maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö 1977–1999
Tuomas Uronen (s. 2005), jääkiekkoilija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Hyljeksintä

Hyljeksintä merkitsee henkilön sulkemista pois yksilöiden välisestä suhteesta tai yhteisöstä. Hyljeksintä voi olla aktiivista uhkaamista, nöyryyttämistä, kiusaamista ja naurunalaiseksi saattamista tai passiivis-aggressiivista käyttäytymistä, jossa henkilö jätetään huomioimatta ja häntä hyljeksitään hiljaisesti. Hyljeksityksi tuleminen on subjektiivinen kokemus, jonka voi usein aistia vain hyljeksintää kokeva.
Hyljeksintä voi olla yhteisöllisen kiusaamisen muoto, jolla on sosiaalisen eristämisen negatiiviset vaikutukset. Hyljeksinnästä voi aiheutua monia vakavia psykologisia seurauksia, kuten yksinäisyyttä, itsetunnon ongelmia, aggressiivisuutta tai masennusta. Hyljeksintä voi johtaa myös epävarmuuteen, sosiaalisten tilanteiden pelkoon tai  hyljeksintään kohdistuvaan yliherkkyyteen.
Hyväksytyksi tuleminen

Hyljeksintä on yksilötasolla ongelma, sillä yksi ihmisen perustarpeista on tulla hyväksytyksi ryhmän jäsenenä. Abraham Maslowin mukaan ihmisen toimintaa motivoi rakastetuksi tuleminen ja yhteenkuuluvuus. Jopa erakot tarvitsevat toisten ihmisten huomiota pysyäkseen terveinä. Sosiaalipsykologia vahvistaa hyväksytyksi tulemisen tarpeen inhimillisen motivaation perustana. Hyljeksinnän pelko johtaa usein yksilön konformisuuteen suhteessa ryhmänsä odotuksiin. Konformisuus on erityisen vahvaa erilaisissa stressitilanteissa.
Hyljeksintä lapsuudessa

Hyljeksintä lapsuudessa johtaa epäsosiaaliseen käytökseen. Hyljeksintä yhteisössä muuttuu helposti pysyväksi ja siitä on vaikea päästä eroon ilman että hyljeksitty vaihtaa yhteisöä. Karen Biermanin mukaan hyljeksityt lapset altistuvat useille käytöshäiriöille:
Heikko altruismi ja huomaavaisuus toisia kohtaan, esimerkkeinä vaikeus odottaa omaa vuoroaan, omastaan tarjoaminen tai omansa jakaminen.
Aggressiivisuus tai häiritsevä käytös.
Kärsimättömyys ja kypsymätön tai impulsiivinen käytös.
Sosiaalisten tilanteiden pelko.
Biermanin mukaan hyväksytyt lapset osoittavat hyviä yhteisöllisiä taitoja, tulevat helposti mukaan uusiin leikkeihin ja oppivat helposti pelisäännöt. Hyljeksittyjen lasten on puolestaan vaikea osallistua. Atleettiset ja aggressiiviset lapset, joilla on hyvät sosiaaliset taidot hyväksytään kuitenkin mukaan, ja heistä voi tulla heikompien lasten kiusaajia. Vähemmistöryhmien lapset, vammaiset tai haastavasti käyttäytyvät lapset ovat suurimmassa vaarassa tulla hyljeksityiksi. Pienemmätkin erot ryhmän normistosta voivat johtaa hyljeksintään. Mielellään ryhmässä leikkivät lapset tulevat hyljeksityksi harvemmin kuin lapset, jotka leikkivät mieluiten yksin.
Hyljeksityt lapset ovat useammin kiusattuja ja heillä on vähemmän ystäviä kuin suosituimmilla lapsilla. Joskus suosituilla lapsilla ei ole kuitenkaan läheisiä ystäviä, mutta hyljeksityillä lapsilla sen sijaan voi olla. Hyljeksintä ei ole niin haitallista, jos lapsella on läheisiä ystäviä.
Yhteisöllisesti hyljeksittyjä lapsia voidaan auttaa vuorovaikutustaitoja harjoittamalla.
Kouluampumiset

Analysoitaessa 15 kouluampumista vuosina 1995–2001 hyljeksintä oli mukana useimmissa (87 %) tapauksissa. Mukana oli sekä akuuttia että kroonista yhteisöllistä hylkäämistä, johon liittyi yhteisöstä karkottaminen, kiusaaminen tai romanttinen hylkääminen. Yhteisöllisen hylkäämisen lisäksi kouluampumisiin liittyi myös masennusta, impulsiivisuutta ja muita psyykkisiä tekijöitä.
Romanttinen hyljeksintä

Toisin kuin lapsuuden hyljeksintä, romanttinen hyljeksintä on useimmin yksilöiden välistä. Romanttisessa hyljeksinnässä toinen osapuolista haluaa lopettaa romanttisen suhteen. Tilanne on yleinen nuorten välillä, mutta koskee myös aikuisia. Romanttinen hyljeksintä on kipeä kokemus, jossa hylätyksi tullut kokee negatiivisia tunteita, kuten turhautumista, vihaa, katkeruutta ja epätoivoa. Miehet kokevat naisia useammin raivoa ja vihaa. Miehille hylätyksi tuleminen on yleisempää kuin naisille.
Kirjallisuutta

Asher, S. R. — Coie, J. D. (1990). Peer rejection in childhood. Cambridge University Press.
Bierman, K. L. (2003). Peer rejection: Developmental processes and intervention strategies. New York: The Guilford Press.
Leary, M. (2001). Interpersonal rejection. New York, NY: Oxford University Press.
Savage, E. (2002). Don't take it personally: The art of dealing with rejection. Oakland, CA: New Harbinger Publications.
Williams, K. D. — Forgás, J. P. — von Hippel, W. (2005). The social outcast: Ostracism, social exclusion, rejection, and bullying. New York: Psychology Press.
Aiheesta muualla

Rejection Therapy (The Game)
CBS news story on rejection and the brain
Ostracism Laboratory
Psychology Today article on self-esteem and social rejection
Self, Emotion, and Behavior Lab
Social Relations Laboratory
Yksinäiset lapset ovat usein myös hyljeksittyjä.
Romantic rejection, high school
Varma Lahtinen

Varma Agnes Lahtinen (24. joulukuuta 1894 Multia – 14. heinäkuuta 1976) oli suomalainen näyttelijä. Hän esiintyi noin 80 suomalaisessa elokuvassa vuosina 1937–1970. Lahtinen näytteli muun muassa kuudessa Pekka Puupää -elokuvassa.
Varma T. Suosalmi

Varma Toivo Suosalmi, vuoteen 1929 Sundelin (25. syyskuuta 1894 Helsinki – 29. joulukuuta 1968 Helsinki) oli revisioneuvos, joka toimi Tornion ja Jyväskylän kaupunginjohtajana.
Suosalmen vanhemmat olivat asemapäällikkö Ivar Elis Sundelin ja Olga Maria Kumpuniemi ja puoliso vuodesta 1920 Maija Laamanen. Suosalmi tuli ylioppilaaksi 1914 ja opiskeli yliopistossa lakitiedettä vuoteen 1917. Hän oli Kajaanin sissipataljoonan ja Kaartin jääkäripataljoonan talouspäällikkö 1918–1919, pankinjohtaja Vaasassa ja Kauhavalla 1919–1922, Jyväskylän rahatoimikunnan sihteeri ja rahatoimikonttorin johtaja 1922–1929, Tornion kaupunginjohtaja 1929 ja Jyväskylän ensimmäinen kaupunginjohtaja vuodesta 1930 vuoteen 1935, jolloin häntä seurasi tehtävässä Arvo Haapasalo.
Varli

| Varli> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Maharashtra, Gujarat (Intia)
Puhujia:  600 000 (2003)
Kirjaimisto:  devanagari, gudžaratilainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  indoiranilaiset kielet indoarjalaiset kielet eteläinen ryhmä konkani
ISO 639-3:  vav
 Ohje 
Varli on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Maharashtran ja Gujaratin osavaltioissa sekä Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diun territoriossa. Kieltä puhuu äidinkielenään 600 000 ihmistä. Varlia pidetään joskus joko gudžaratin tai bhilin murteena. Ethnologue ja Glottolog luokittelevat varlin konkanikielten ryhmään yhdessä muun muassa kuknan ja konkanin kanssa.
Varma Kallio

| Varma Kallio> Suomen opetusministeri |
| --- | --- |
 Sorsan I hallitus 1.6.1974–9.9.1974  
Edeltäjä:  Ulf Sundqvist
Seuraaja:  Ulf Sundqvist
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1920 Helsinki
Kuollut: 25. lokakuuta 2003 (83 vuotta)
Ammatti:  hallitusneuvos
Tiedot
Puolue:  SDP
Varma Voitto Kallio (3. huhtikuuta 1920 Helsinki – 25. lokakuuta 2003) oli suomalainen hallitusneuvos ja poliitikko, joka toimi opetusministerinä Kalevi Sorsan hallituksessa vuonna 1974 edustaen sosialidemokraatteja.
Vantaan barokki

Vantaan Barokki oli musiikkitapahtuma, joka järjestettiin kuutenatoista kesänä, ennen kuin se lakkautettiin vuonna 2008. Syynä oli, että järjestäjät pettyivät Vantaan kaupungin rahoitukseen. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1993. Päätapahtumapaikka oli Vantaan Pyhän Laurin kirkko. Viimeisenä vuonna tapahtumassa oli 13 konserttia ja yleisöä noin 2 500. Viikon mittaisen tapahtuman johtaja oli Vantaan ruotsalaisen seurakunnan kanttori Håkan Wikman.
Finland Festivals valitsi vuonna 2008 Vantaan Barokin Vuoden festivaaliksi.
Vantaan Barokin perinnettä jatkaa vuonna 2010 perustettu Vantaan musiikkijuhlat ainakin sikäli, että sekin painottaa vanhaa musiikkia. Uuden festivaalin kattama ajanjakso on kuitenkin laajempi, ja taiteellisen johtaja Markku Luolajan-Mikkolan mukaan se keskittyy enemmän periodisoittimiin kuin tiettyyn aikakauteen.
Uranus (täsmennyssivu)

Uranus tarkoittaa seuraavia:
Uranus, planeetta
Operaatio Uranus, Neuvostoliiton sotilasoperaatio.
Uranos, kreikkalainen jumala
Greetings From Uranus, Anal Thunderin albumi.
Uranus, yhtye
Uranus, ranskalainen elokuva vuodelta 1990
Uranus, taikuri, osa Gustav Holstin orkesterisarjasta Planeetat
Uranus, Suomessa käytetty CGI:n valmistama terveydenhuollon potilastietojärjestelmä
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Uranus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Université Paris-Sud

Logo.
Paris-Sud-yliopisto (ransk. Université Paris-Sud eli UPS, myös: Université Paris-XI) oli vuosina 1971-2019 toiminut yliopisto. Se perustettiin, kun Pariisin yliopiston jaettiin useiksi yksiköiksi. Yliopistossa oli yli 30 000 opiskelijaa. Yliopiston seuraaja on vuonna 2020 toimintansa aloittanut Université Paris-Saclay.
Kansainvälisten rankkausten perusteella yliopistoa pidettiin yhtenä Ranskan parhaista.
Yliopiston rakennuksia.
Yliopiston luonnontieteiden opetustilojen sisäänkäynti.
Paris-Sud -yliopiston hiukkaskiihdytinlaitteistojen aluetta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Université Paris-Sud Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut.
Isänmaallinen Kansanliike (1993)

| Isänmaallinen Kansanliike |
| --- | --- |
  
Perustettu:  1993
Johto:   Matti Järviharju (pj.) 
Poliittinen kirjo:  äärioikeisto
Äänenkannattaja:  Ajan Suunta
Kotisivu:  ikl.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Isänmaallinen Kansanliike (lyh. IKL) oli suomalainen äärioikeistolainen järjestö. IKL piti esikuvanaan vuosina 1932–1944 toiminutta Isänmaallista kansanliikettä. Organisaatio perustettiin keväällä 1993 nimellä Isänmaallinen Kansallis-Liitto. IKL:n puheenjohtaja oli alusta alkaen Matti Järviharju. IKL julkaisi 1990-luvulla lehteä Ajan Suunta. Puolueen jäseniä ja kannattajia ohjeistettiin siirtymään Vapauspuolueen jäseniksi ja ehdokkaiksi vuoden 2011 eduskuntavaalien alla.
IKL ajoi muun muassa luovutetun Karjalan ja muiden talvi- ja jatkosodassa Neuvostoliitolle luovutettujen alueiden palauttamista. Se vastusti Suomen jäsenyyttä Euroopan unionissa. IKL ilmoitti vastustavansa antisemitismiä ja rasismia, mutta sen lehdessä hyökättiin usein mustaihoisia, romaneja ja pakolaisia vastaan. IKL korosti suomalaisuuden kulttuurisia piirteitä pohjoismaisen rodun sijaan. IKL käytti tunnuslausetta "Oma kansa ensin".
Perustaminen ja Venäjän nootti

Talvella 1993 Arto J. Rinne laittoi Seinäjoella ilmestyneeseen Etelä-Pohjanmaa-lehteen ilmoituksen: "Kansallinen kutsu! Suomi suomalaisille -IKL-." Ilmoitus johti useisiin yhteydenottoihin. Rinne katsoi Järviharjun olevan sopivin järjestön puheenjohtajaksi aikaisemman poliittisen kokemuksen perusteella. Perustava kokous valitsi Järviharjun puheenjohtajaksi ja järjestön nimeksi vahvistettiin Isänmaallinen Kansallis-Liitto.[lähde? ]
Suomen viranomaiset suhtautuivat uuden IKL:n rekisteröintiin epäillen, koska vanha IKL oli kielletty Moskovan välirauhansopimuksessa (vahvistettu Pariisin rauhansopimuksessa). Tämän vuoksi yhdistysrekisteriin merkittiin Isänmaallinen Kansallis-Liitto. Vuoden 1994 presidentinvaalien alla Venäjä jätti Suomelle nootin IKL:n ja Tampereella toimivan Suur-Suomi-yhdistyksen toiminnasta. Media uutisoi nootista presidentinvaalien aattona. Puheenjohtaja Järviharju oli tuolloin tavoittamattomissa, joten liittosihteeri otti johdon käsiinsä ja järjesti seuraavaksi päiväksi tiedotustilaisuuden. Rinne onnistui tekemään nootista kansainvälisen uutisen, joka levisi aina Yhdysvaltoja ja Australiaa myöten.[lähde? ] Suur-Suomi-yhdistyksen johtaja Seppo Lehto epäili MTV3:n uutisissa, että kyseessä olisi ollut ehdokas Paavo Väyrysen "tilaustyö", jolla pyrittiin kääntämään vaalit kyseisen ehdokkaan hyväksi. Väyrynen syytti Mainostelevisiota mediapelistä. JSN antoi asiasta myöhemmin langettavan päätöksen. IKL:n johto kutsuttiin Venäjän suurlähetystöön muutama viikko nootin jälkeen. Venäjän suurlähettiläänä toiminut Juri Derjabin keskusteli Rinteen, Järviharjun ja varapuheenjohtaja Esko Autin kanssa IKL:n tarkoitusperistä ja esiin nostettiin muun muassa Karjalan palautus.[lähde? ]
Toiminta

IKL:n ensimmäinen liittosihteeri oli Arto J. Rinne, tunnettu paremmin taiteilijanimellään William Korwenkoski. Myöhemmin tehtävässä toimi Merja Muronen. Järjestön kenttätoiminta hiipui vuonna 2001.[lähde? ] Järjestön varsinaisena perustajana voidaan pitää Rinnettä, jonka riitautui puheenjohtaja Järviharjun kanssa jo vuonna 1994.[lähde? ] Kesällä 1998 IKL kertoi jäsenmääräkseen 700. Syyskuussa 1993 IKL ilmoitti keränneensä jäsenmaksun noin 500 kannattajalta. Suojelupoliisin mukaan järjestö liioitteli jäsenmääräänsä.
Rinne erosi liittosihteerin tehtävistä ja koko järjestöstä Kauhavalla järjestetyn kriisikokouksen jälkeen. Hän syytti Järviharjua julkisuushakuisuudesta ja epäpätevästä toiminnasta puheenjohtajana. Järviharju puolestaan syytti Rinnettä epädemokraattisesta toiminnasta ja pyrki leimaamaan Rinteen "väkivaltasiiven" edustajaksi. Myöhemmin Rinne osallistui politiikkaan muun muassa perussuomalaisten kansanedustajaehdokkaana Vaasan vaalipiirissä 2003. Sittemmin Rinne irtisanoutui puoluepolitiikasta.[lähde? ]
IKL teki 1990-luvulla yhteistyötä ranskalaisen Front National -puolueen, belgialaisen Vlaams Blokin ja Ruotsidemokraattien kanssa. IKL:n nuorisotoimintaa vetämässä oli mm. Teemu Lahtinen, joka esitti Ajan Suunta lehdessä Sinimustat-nuorisojärjestön perustamista. Lahtisen mukaan nuorisojärjestö ei edennyt suunnitelmia pidemmälle.
IKL järjesti 1990-luvulla tilaisuuksia muun muassa Kalevalan päivänä, vapaussoturien muistopäivänä, itsenäisyyspäivänä ja Vihtori Kosolan syntymäpäivänä.
Helmikuussa 1995 viisi IKL:n hallituksen jäsentä yritti poistaa Järviharjun ja tämän tukijat puolueesta, koska puheenjohtaja oli mennyt Yhteisvastuu puolueen ehdokkaaksi vaaleissa.
Vaalit

IKL pyrki puoluerekisteriin, mutta se ei onnistunut keräämään 5 000 kannattajakorttia. IKL keräsi kortteja vuosina 1993–1994 ja 1997–1998. Kesällä 1998 yhdistys jätti oikeusministeriöön kortteja, mutta niitä oli liian vähän ja osa hylättiin epäselvyyksien vuoksi.
1990-luvulla IKL:n jäseniä esiintyi sitoutumattomina perussuomalaisten, kokoomuksen ja SEP:n listoilla. Järviharju oli vuosien 1995 ja 2003 eduskuntavaaleissa Yhteisvastuu puolueen listoilla ja Europarlamenttivaaleissa 2004 Suomen Kansan Sinivalkoisten ehdokkaana. Kunnallisvaaleissa 2004 Järviharju valittiin Ilmajoen kunnanvaltuustoon perussuomalaisten listalta. Vuonna 2006 Järviharjun johtama ryhmä sai vallan Väinö Kuisman puoluerekisteriin kuuluneessa Suomi – Isänmaa -puolueessa ja sen nimi vaihdettiin Suomen Isänmaalliseksi kansanliikkeeksi (lyh. SIK). Kyseinen puolue, joka siis oli eri oikeushenkilö kuin Järviharjun jo aiemmin johtama Isänmaallinen Kansallis-Liitto, osallistui vuoden 2007 eduskuntavaaleihin neljässä vaalipiirissä. Puolueen viisi ehdokasta saivat yhteensä 821 ääntä (0,03 %). Suomen Isänmaallinen kansanliike poistettiin puoluerekisteristä vaalien jälkeen.
Ajan Suunta

Ajan Suunta -lehti ilmestyi vuosina 1993–2002 noin neljä kertaa vuodessa, mutta joinakin vuosina harvemmin. Päätoimittajina olivat Matti Järviharju ja Pekka Seppälä. Sen rinnalla ilmestyi vaalilehtenä Suomen Suunta, johon oli koottu Ajan Suunnan artikkeleita höystettynä ajankohtaisilla vaaliasioilla.
Aiheesta muualla

IKL:n verkkosivusto (arkistoitu)
Suomen ja IKL:n liput Venäjän suurlähetystön edustalla
Vantaan kansainvälinen koulu

| Vantaan kansainvälinen koulu  International School of Vantaa |
| --- | --- |
 Pääsisäänkäynti Pointtiin eli Pakkalan oppimis- ja informaatiotaloon. Vantaan kansainvälinen koulu on rakennuksen suurin käyttäjä.
Sijainti:  Hagelstamintie 1, 01520 Vantaa
Koordinaatit:  60.2849°N, 24.9586°E
Tyyppi:  englanninkielinen yhtenäiskoulu
Perustettu:  1992
Rehtori:  Panu-Pekka Kuitunen
Luokat:  1–9
Oppilaita:  581 
Verkkosivut
Vantaan kansainvälinen koulu (engl. International School of Vantaa) on Vantaan Aviapoliksen suuralueen Pakkalan kaupunginosassa sijaitseva noin 580 oppilaan monikulttuurinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9).
Point eli Pakkalan oppimis- ja informaatiotalo Vantaan Pakkalan kaupunginosassa. Rakennuksessa toimivat muun muassa Vantaan kansainvälinen koulu, päiväkoti ja Vantaan kaupunginkirjaston Pointin kirjasto.
Vantaan kaupunginkirjaston Pointin kirjasto sijaitsee samassa rakennuksessa Vantaan kansainvälisen koulun kanssa. Point on lyhennys sanoista Pakkalan oppimis- ja informaatiotalo.
Uusekspressionismi

Markus Lüpertz, Kaatunut sotilas, 1994.
Uusekspressionismi tuli suosituksi suuntaukseksi 1980-luvun alussa sekä abstraktina että esittävänä, väkevänä maalauksellisuutena. Sen lähtölaukaus oli The New Spirit in Painting -näyttely Lontoossa vuonna 1981, jonka jälkeen uusekspressionistinen maalaus yleistyi lähes kaikissa länsimaissa.[lähde? ]
Saksassa uusekspressionisteja kutsuttiin sanoilla Die NeueWilde tai Wilde Malerei (villi maalaus) tai Heftige Malerei (kiivas maalaus) ja suuntaus oli samanaikainen ja verrattavissa italialaiseen transavantgardeen. Uusekspressionismi nosti (Länsi-)Saksan taiteen maailmankartalle ensimmäisen kerran sitten 1920-luvun. Saksan "villeistä" tunnettuja ovat Anselm Kiefer, Georg Baselitz, Markus Lüpertz, A. R. Penck ja Jörg Immendorff.
Université des sciences sociales et de gestion de Bamako

Université des sciences sociales et de gestion de Bamako eli USSGB on julkinen yliopisto Malin pääkaupungissa Bamakossa.
Yhteiskuntatieteellinen ja hallintotieteellinen yliopisto on perustettu vuonna 2011, jolloin Bamakon yliopisto jaettiin neljäksi erilliseksi yliopistoksi. USSGB koostuu talous- ja hallintotieteen sekä historian ja maantieteen tiedekunnista sekä hallinnon ja aluekehityksen instituuteista.
Aiheesta muualla

USSGB:n sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Uronihapot

Glukoosista muodostunut uronihappo glukuronihappo
Uronihapot ovat orgaanisia yhdisteitä, jotka muodostuvat aldoosisokerien hapettuessa, jolloin muodostuu karboksyylihappo. . Maksa erittää uronihappoja eläinten virtsaan sokereista. Jotkin uronihapot kuten glukoosista muodostunut glukuronihappo ja mannoosista hapettunut mannuronihappo ovat tärkeässä osassa tiettyjen kasvien kudoksissa.
Aiheesta muualla

Työterveyskirjasto: Uronihappo
Terveysportti, metatesaurus: Uronihapot
Valentinianus

Valentinianus voi tarkoittaa:
Valentinianus I, Rooman keisari 364–375.
Valentinianus II, Länsi-Rooman keisari 375–392. Valentinianus I:n poika.
Valentinianus III, Länsi-Rooman keisari 424–455.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Valentinianus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Iso-Britannia olympialaisissa

Kesäolympialaiset 2012 järjestettiin Isossa-Britanniassa.
Christine Ohuruogu kesäolympialaisissa 2008.
Ison-Britannian joukkue talviolympialaisissa 2010.
Iso-Britannia on yksi niistä neljästä maasta, jotka ovat osallistuneet kaikkiin olympialaisiin.
Nimestään huolimatta joukkue edustaa koko Yhdistynyttä kuningaskuntaa sekä sen erillisalueita (Jersey, Guernsey ja Mansaari) ja merentakaisia alueita lukuun ottamatta Bermudaa, Brittiläisiä Neitsytsaaria ja Caymansaaria, jotka osallistuvat olympialaisiin omilla joukkueillaan. Vaikka Irlannin olympiakomitea edustaa koko Irlannin saarta, pohjoisirlantilaiset urheilijat saavat valita itse, osallistuvatko he olympiakisoihin Ison-Britannian vai Irlannin joukkueessa.
Monista muista maista poiketen Yhdistynyt kuningaskunta ei maksa rahallista korvausta olympiamitaleita voittaneille urheilijoille sen mukaan, onko mitali pronssinen, hopeinen tai kultainen. Sen sijaan maa myöntää mitaleita voittaneille stipendejä, jotka on tarkoitettu harjoitteluun ja kilpailuun.
Saavutetut mitalit > Kesäolympialaisista

| Kisat | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1896 Ateena | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 1900 Pariisi | 15 | 6 | 9 | 30 |
| 1904 St. Louis | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 1908 Lontoo | 56 | 51 | 39 | 146 |
| 1912 Tukholma | 10 | 15 | 16 | 41 |
| 1920 Antwerpen | 15 | 15 | 13 | 43 |
| 1924 Pariisi | 9 | 13 | 12 | 34 |
| 1928 Amsterdam | 3 | 10 | 7 | 20 |
| 1932 Los Angeles | 4 | 7 | 5 | 16 |
| 1936 Berliini | 4 | 7 | 3 | 14 |
| 1948 Lontoo | 3 | 14 | 6 | 23 |
| 1952 Helsinki | 1 | 2 | 8 | 11 |
| 1956 Melbourne | 6 | 7 | 11 | 24 |
| 1960 Rooma | 2 | 6 | 12 | 20 |
| 1964 Tokio | 4 | 12 | 2 | 18 |
| 1968 Mexico City | 5 | 5 | 3 | 13 |
| 1972 München | 4 | 5 | 9 | 18 |
| 1976 Montreal | 3 | 5 | 5 | 13 |
| 1980 Moskova | 5 | 7 | 9 | 21 |
| 1984 Los Angeles | 5 | 11 | 21 | 37 |
| 1988 Soul | 5 | 10 | 9 | 24 |
| 1992 Barcelona | 5 | 3 | 12 | 20 |
| 1996 Atlanta | 1 | 8 | 6 | 15 |
| 2000 Sydney | 11 | 10 | 7 | 28 |
| 2004 Ateena | 9 | 9 | 12 | 30 |
| 2008 Peking | 19 | 13 | 15 | 47 |
| 2012 Lontoo | 29 | 17 | 19 | 65 |
| 2016 Rio de Janeiro | 27 | 23 | 17 | 67 |
| Yhteensä: | 263 | 295 | 289 | 847 |