stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Antonio Troyo Calderón

Antonio Troyo Calderón (18. lokakuuta 1923 Cartago – 1. joulukuuta 2015) oli costaricalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 30. marraskuuta 1947 ja nimitettiin San José de Costa Rican arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Burcan titulaaripiispaksi 27. elokuuta 1979. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Román Arrieta Villalobos, jota avustivat Ignacio Nazareno Trejos Picado ja José Rafael Barquero Arce.
Troyo Calderón jäi eläkkeelle 13. heinäkuuta 2002.
Adam Peaty
Henkilökohtaiset ennätykset > 50 metrin rata

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 50 m rintauinti | 25,95 ME | Budapest | 25. heinäkuuta 2017 |
| 100 m rintauinti | 56,88 ME | Gwangju | 21. heinäkuuta 2019 |
| 200 m rintauinti | 2.08,34 | Lontoo | 14. huhtikuuta 2015 |
Henkilökohtaiset ennätykset > 25 metrin rata

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 50 m rintauinti | 25,41 | Budapest | 22. marraskuuta 2020 |
| 100 m rintauinti | 55,41 ME | Budapest | 22. marraskuuta 2020 |
| 200 m rintauinti | 2.02,89 | Budapest | 21. marraskuuta 2020 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adam Peaty Wikimedia Commonsissa
/ Adam Peaty Facebookissa
Adam Peaty Twitterissä
Miesten 100 metrin rintauinnin olympiavoittajat
Miesten 50 metrin rintauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Miesten 100 metrin rintauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Amiga 2500

Amiga 2500 (A2500) oli laajennettu versio Commodoren Amiga 2000:sta. Toisin kuin uudemmat Amiga 3000:t, jotka pohjautuivat täysin uuteen suunnitteluun, Amiga 2500 oli uudelleen nimetty Amiga 2000 varustettuna tehdasasennetulla Motorola 68020- tai Motorola 68030 -pohjaisella laajennuskortilla. Koneissa käytettyjä suoritinlaajennuskortteja, joissa nopeamman 32-bittisen pääsuorittimen lisäksi oli myös matematiikkasuoritin ja 32-bittistä muistia, myytiin myös erikseen Amiga 2000:lle nimillä Commodore A2620 ja Commodore A2630.
A2500:ssa oli täten käyttämätön Motorola 68000 emolevyllä ja sen vuoksi rakennuskustannuksiltaan halvempia versioita suunniteltiin, mutta ne eivät päässeet prototyyppiastetta pidemmälle. Koska A2500 ei ollut täysin 32-bittinen tietokone, sen suorituskyky oli hitaampaa verrattaen samalla kellotaajuudella toimivaan Amiga 3000:een.
Amiga 2500 säilyi tuotannossa A3000:n julkaisun jälkeenkin, koska alkuperäinen Video Toaster -videoeditointikortti ei mahtunut muokkaamattomaan A3000:n koteloon. Video Toaster 4000:n ilmestymiseen asti A2500 oli nopein ohjelmiston käytössä oleva tietokone.
A2500UX

A2500UX oli Amiga 2500:n versio, jossa mukana tuli Amiga UNIX (AMIX) käyttöjärjestelmä.
Aquileia (täsmennyssivu)

Aquileia voi viitata seuraaviin:
Aquileia, antiikin aikainen kaupunki Venetiassa
Aquileia, kaupunki Italiassa
Aquileia, antiikin aikainen kaupunki Raetiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aquileia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Antonio Tejero

Antonio Tejero vuonna 1981.
Antonio Tejero Molina (s. 1932, Alhaurín el Grande, Málaga) on entinen Espanjan Guardia Civilin everstiluutnantti, joka yritti nimellä 23-F (23 de febrero) tunnettua vallankaappausta 23. helmikuuta 1981.
Tejero liittyi puolisotilaalliseen Guardia Civiliin 1951. Francon kuoleman jälkeen maassa tapahtui monia mullistuksia. ETA aloitti terrorikampanjansa, lakot ja kommunistipuolue sallittiin, eivätkä kaikki armeijan osat sopeutuneet demokraattiseen järjestelmään.
Tejero otti osaa salaliitoon nimeltä operaatio Galaxia, joka oli vallankaappausyritys 11. marraskuuta 1978 kuningas Juan Carlos I:n ollessa Etelä-Amerikassa. Juonittelijat, joihin kuuluivat Tejero, poliisin päällikkö Ynestrilla ja eräs toinen eversti, saatiin kuitenkin kiinni ennalta ja Tejero tuomittiin 8. toukokuuta 1980 sotaoikeudessa seitsemäksi kuukaudeksi vankeuteen, mutta hän sai säilyttää sotilasarvonsa.
23. helmikuuta 1981 illalla hän johti 200 Guardia Civilin poliisia parlamentin alahuoneeseen sen äänestäessä pääministeristä ja kenraali Milans del Bosch julisti poikkeustilan ja käski panssarijoukot Valencian kaduille kukistamaan yleislakon.
Kaappaus kuivui kasaan, kun kuningas esiintyi yöllä televisiossa, puolusti perustuslakia ja tuomitsi kaappaajat. Tejero antautui seuraavana päivänä puoleltapäivin.
Tejero tuomittiin 30 vuodeksi vankeuteen Alcalá de Henaresin sotilasvankilaan. Hänet vapautettiin 2. joulukuuta 1996. Hän asuu Alhaurín de la Torressa lähellä Málagaa.
Alan Minter

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Minter vuonna 2005. |  Minter vuonna 2005. |  Minter vuonna 2005. |  |
Maa:   Iso-Britannia
Miesten nyrkkeily
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | München 1972 | 71 kg |  |
Alan Minter (17. elokuuta 1951 Bromley – 9. syyskuuta 2020) oli brittiläinen nyrkkeilijä, olympiamitalisti ja ammattilaisnyrkkeilyn keskisarjan kiistaton maailmanmestari.
Minter voitti amatöörinä 71 kilogramman painoluokassa olympiapronssia Münchenissä 1972. ”Boom-Boom” Minter ylsi menestykseen myös ammattilaisena: hän nousi keskisarjan kiistattomaksi maailmanmestariksi vuonna 1980 mutta menetti tittelin saman vuoden aikana kärsittyään tappion Marvin Haglerille. Hän päätti uransa vuonna 1981.
Minter kuoli 69-vuotiaana 9. syyskuuta 2020. Hän oli sairastanut syöpää.
Aiheesta muualla

Alan Minter Kansainvälinen olympiakomitea. (englanniksi)
Ajatushautomo Magma

| Ajatushautomo Magma |
| --- | --- |

Perustettu:  2008
Toimitusjohtaja:  Nils Erik Forsgård
Puheenjohtaja:  Håkan Mattlin
Avainhenkilöt:   Elli Flén  Patrik Gayer  Mirjam Kalland  Michael Smirnoff  Peter Stenlund  Johanna Vesikallio 
Kotipaikka:  Helsinki
Toimiala:  Tutkimustoiminta
Kotisivu:  magma.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Magma on vuonna 2008 perustettu suomenruotsalainen ajatushautomo ja lobbaustoimisto. Ajatushautomo määrittelee itsensä ”puoluepolitiikasta riippumattomaksi ääneksi suomalaisessa yhteiskuntakeskustelussa”.
Magman ylläpitäjä on  Finlands svenska tankesmedja Magma -niminen yhdistys. Sen toimintaa rahoittavat seuraavat säätiöt: Svenska Kulturfonden, Svenska folkskolans vänner, Föreningen Konstsamfundet, Stiftelsen för Åbo Akademi ja Stiftelsen Tre Smeder. Magman johtajana toimii Nils Erik Forsgård.
Ajatushautomon hallitukseen kuuluvat puheenjohtaja ja kuusi jäsentä. Vuoden 2019 hallituksen jäsenet olivat puheenjohtaja Håkan Mattlin sekä jäsenet Elli Flén, Patrik Gayer, Mirjam Kalland, Michael Smirnoff, Peter Stenlund ja Johanna Vesikallio.
Magma tekee yhteistyötä myös pohjoismaisten ja eurooppalaisten ajatuspajojen kanssa. Vuodesta 2012 Magma on ollut European Liberal Forumin (ELF) jäsen.
Toiminta

Ajatuspajan tehtävä on toimia suomenruotsalaisena mielipiteenmuokkaajana ja pitkällä aikavälillä turvata ruotsin kielen asemaa Suomessa. Magman tavoite on analysoida ja toimia asioissa, jotka ovat ruotsinkielisen identiteetin ja kaksikielisyyden kannalta tärkeitä. Tämä tapahtuu tekemällä aloitteita, hyödyntämällä eri asiantuntijatahojen osaamista, ylläpitämällä keskustelua ja käynnistämällä tutkimuksia.[lähde? ]
Magma puolustaa myös monikulttuurisuutta. Magmaa kiinnostavat maahanmuuton positiiviset vaikutukset elinkeinoelämään. Erityisesti Magma puolustaa suomenruotsalaisten asemaa. Maahanmuuton vastaisuus ja vihamielisyys huolestuttavat Magmaa.
Aiheesta muualla

Magman WWW-sivut.
2014

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2014 (MMXIV) oli gregoriaanisen kalenterin  (ei karkausvuosi) vuosi, joka alkoi keskiviikosta.
Muut ajanlaskut

Kiinalaisen kalenterin mukaan vuosi 2014 on hevosen vuosi.
Tapahtumia > Tammikuu

1. tammikuuta – Latvia otti 18. valtiona käyttöön yhteisvaluutta euron.
1. tammikuuta – Marihuanaa sai alkaa myydä laillisesti viihdekäyttöön Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa.
1. tammikuuta – Lapin ammattikorkeakoulu aloitti toimintansa, kun Kemi-Tornion ja Rovaniemen ammattikorkeakoulut yhdistyivät.
2. tammikuuta – Asteroidi 2014 AA tuhoutui osuessaan Maan ilmakehään
5. tammikuuta – Suomi voitti jääkiekon nuorten maailmanmestaruuden Ruotsia vastaan lukemin 2–3.
28. tammikuuta – Ukrainan pääministeri Mykola Azarov erosi viikkoja kestäneiden hallitusten vastaisten protestien jälkeen. Varapääministeri Serhi Arbuzov otti väliaikaisesti hallituksen johtoonsa. Presidentti Janukovytš oli muutamia päiviä aiemmin tarjonnut pääministerin paikkaa oppositiopuolueen johtajalle Arseni Jatsenjukille, joka kieltäytyi siitä.
31. tammikuuta – Valtioneuvos Johannes Virolaisen syntymästä tuli kuluneeksi sata vuotta.
Tapahtumia > Helmikuu

7.–23. helmikuuta – XXII talviolympialaiset Venäjällä Sotšissa.
7. helmikuuta – Kaksi sukeltajaa kuoli sukellusonnettomuuksissa Jordbrugrottassa Norjassa. Myöhemmin viranomaiset päättivät jättää menehtyneet luolaan, koska he ovat liian syvällä. Suomalaiset sukeltajat hakivat vainajat ilman lupaa maaliskuun lopussa pinnan tuntumaan.
11. helmikuuta – Kouvolan keskustassa sijaitseva Kouvolan yhteiskoulu tuhoutui tulipalossa. Kouvolan koulupalo oli yksi Suomen harvoista peruskoulussa syttyneistä tulipaloista, jossa rakennuksessa on ihmisiä syttymishetkellä. Koulussa toimi peruskoulun luokat 7-9 ja lukio.[lähde? ]
22. helmikuuta – Vallankumoukseksi muuttuneet Ukrainan mielenosoitukset pakottivat lopulta Viktor Janukovytšin luopumaan virastaan. Julija Tymošenko vapautettiin vankilasta.
22. helmikuuta – Matteo Renzistä tuli Italian pääministeri.
23. helmikuuta – Krimin niemimaalla alkoi sotilaallinen konflikti liittyen Ukrainan meneillään olevaan vallankumoukseen.
28. helmikuuta – Ennätyksellisen vähäluminen talvi päättyi termisen kevään alettua suuressa osassa Suomea jo helmikuun alkupuolella. .
Tapahtumia > Maaliskuu

3. maaliskuuta – Oscar Pistoriuksen murhaoikeudenkäynti alkoi Pretoriassa.
8. maaliskuuta – Malesian pääkaupungista Kuala Lumpurista Kiinan pääkaupunkiin Pekingiin matkalla ollut Malaysia Airlinesin lento 370 katosi jäljettömiin.
11. maaliskuuta – Sähköjunaliikenne alkoi Kemijärvelle.
16. maaliskuuta – Krimin kansanäänestys alueen asemasta. Äänestyskomission johtajan mukaan 96,6 prosenttia äänestäneistä kannatti liittymistä Venäjään.
25. maaliskuuta – WHO ilmoitti Guineassa havaitun ebola-tartuntoja.
26. maaliskuuta – Taavi Rõivasista tuli Viron pääministeri, Andrus Ansipin eron jälkeen.
31. maaliskuuta – Manuel Vallsista tuli Ranskan pääministeri, Jean-Marc Ayraultin erottua virasta.
Tapahtumia > Huhtikuu

2. huhtikuuta – Chilen rannikolla oli 8,2 momenttimagnitudin maanjäristys, joka surmasi ainakin viisi ja aiheutti 2,5 metrin tsunamin.
4. huhtikuuta – Eurojackpotin toistaiseksi suurin 57,3 miljoonan euron päävoitto osui lottoporukalle Suomessa.
5. huhtikuuta – Pääministeri Jyrki Katainen ilmoitti jättävänsä paikkansa Kokoomuksen puheenjohtajana kesäkuun puoluekokouksessa.
7. huhtikuuta – Oululainen tietoturvayhtiö löysi maailmanlaajuisesti merkittävän Heartbleediksi nimetyn tietoturva-aukon.
8. huhtikuuta – Microsoft lopetti Windows XP:n tuen.
14. huhtikuuta – Ukrainan virkaatekevä presidentti Oleksandr Turtšynov määräsi "terrorismin vastaisen operaation" aloittamisesta hallintorakennuksia miehittäviä protestoijia vastaan Itä-Ukrainassa ja Donbassin alueella.
14.–15. huhtikuuta  – Boko Haram kaappasi yöllä Chibokissa Nigeriassa 276 koulutyttöä.
16. huhtikuuta – Eteläkorealainen MV Sewolin upposi kaaduttuaan. Menehtyneistä 300 ihmisestä suurin osa oli opiskelijoita.
17. huhtikuuta – Ensimmäinen Maan kokoinen elinkelpoisella vyöhykkeellä sijaitseva planeetta, Kepler-186f, löytyi Joutsenen tähdistöstä.
20. huhtikuuta – Jämijärvellä sattuneessa lento-onnettomuudessa kuoli kahdeksan henkilöä.
27. huhtikuuta – Paavi Franciscus julisti pyhimyksiksi paavit Johannes Paavali II:n ja Johannes XXIII:n.
Tapahtumia > Toukokuu

5. toukokuuta − Boko Haram tappoi lähes 300 yöllisestä hyökkäyksessä Gamboruun ja Ngalaan Nigeriassa.
9. toukokuuta − Antti Rinne valittiin SDP:n puheenjohtajaksi Seinäjoen puoluekokouksessa
10. toukokuuta −  Vuoden 2014 Eurovision laulukilpailun finaali järjestettiin Tanskan Kööpenhaminassa. Kilpailun voitti Itävallan Conchita Wurst kappaleellaan "Rise Like a Phoenix".
13. toukokuuta − Turkin Somassa sattui kaivos­onnettomuus, jossa 301 kaivos­työläistä sai surmansa.
17. toukokuuta − Teemu Selänteen 22-vuotinen ura jääkiekkoliiga NHL:ssä päättyi.
19. toukokuuta − Suomessa koettiin aikaisin +30 asteen ylitys, kun lämpötila kohosi +30,8 asteeseen Heinolassa .
21. toukokuuta − National September 11 Memorial & Museum avattiin New Yorkissa
22. toukokuuta − Forssan museolle myönnettiin Vuoden museo -palkinto.
22. toukokuuta − Thaimaan armeija kenraali Prayuth Chan-ochan johdolla kaappasi vallan ja syrjäytti Niwatthamrong Boonsongpaisanin hallituksen, joka oli toiminut siitä lähtien kun korkein oikeus erotti vt. pääministeri Yingluck Shinawatran.
22.–25. toukokuuta – Europarlamenttivaalit 2014.
25. toukokuuta – Ukrainan presidentinvaalit. Vaalit voitti Petro Porošenko.
Tapahtumia > Kesäkuu

2. kesäkuuta – Espanjan kuningas Juan Carlos I ilmoitti luopuvansa kruunusta.
3. kesäkuuta – Syyrian kiistellyt presidentinvaalit
5. kesäkuuta – Jutta Urpilainen jätti paikkansa Suomen valtiovarainministerinä.
5. kesäkuuta – ISIS-järjestö aloitti hyökkäyksen Pohjois-Irakista kohti Bagdadia ja piirittivät Samarran ja valtasivat Mosulin (9.6.), Tikritin (11.6.) ja suuren osan maata.
8. kesäkuuta – Jinnahin kansainvälisen lentoaseman isku 2014: kahdeksan raskaasti aseistautunutta miestä hyökkäsi Karachin vanhan lentoaseman terminaaliin Pakistanissa.
10. kesäkuuta – Isis-järjestön taistelijat valtasivat Mosulin kaupungin Irakissa sen viimeisen puolustajien paetessa.
12. kesäkuuta – Valtioneuvosto teki päätökset ensimmäisistä pakkoliitoksista; Tarvasjoki yhdistetään Lietoon ja Lavia Poriin, lisäksi Jalasjärvi ja Kurikka yhdistyvät vapaaehtoisesti.
12. kesäkuuta – Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2014 alkoivat.
12. kesäkuuta – Länsirannalla Gush Etzionin siirtokunnassa kaapattiin kolme liftaamassa ollut israelilaista teiniä. Israelin armeija aloitti 11-päiväisen operaation poikien löytämiseksi, jonka yhteydessä kuoli viisi palestiinalaista. Pojat löydettiin kuolleina 30. kesäkuuta. Israelin pääministeri Benjamin Netanyahu syytti kaappauksista lähes heti Hamasia.
12. kesäkuuta – Camp Speicherin joukkomurha: Isis-järjestön taistelijat valtasivat edetessään Irakin ilmavoimien koulutuskeskuksen lähellä Tikritiä. Upseerit pakenivat ja Isis sai vangeikseen tuhansia sotilaita, joista šiiat eroteltiin sunneista ja ennenmainitut teloitettiin.
14. kesäkuuta – Juha Sipilä valittiin jatkokaudelle Suomen Keskustan puheenjohtajana Turussa
14. kesäkuuta – Alexander Stubb valittiin Kokoomuksen puheenjohtajaksi Lahden puoluekokouksessa
19. kesäkuuta – Felipe VI kruunattiin Espanjan kuninkaaksi.
24. kesäkuuta – Presidentti Sauli Niinistö myönsi eron Jyrki Kataisen hallitukselle ja nimitti Alexander Stubbin hallituksen.
28. kesäkuuta – Ensimmäisen maailmansodan välillisesti sytyttäneistä Sarajevon laukauksista tuli kuluneeksi 100 vuotta. Ampuja Gavrilo Princip oli yhä kiistelty henkilö Serbiassa ja Bosnia-Hertsegovinassa.
29. kesäkuuta – ISIS julisti ensimmäisenä päivänä ramadania johtajansa Abu Bakr al-Baghdadin kaikkien muslimien kalifiksi ja uskovien ruhtinaaksi. Samalla järjestö ilmoitti ottavansa nimen Islamilainen valtio.
30. kesäkuuta – Espoossa alkoivat maalipallon maailmanmestaruuskilpailut 2014.
Tapahtumia > Heinäkuu

1. heinäkuuta – Euroopan unionin puheenjohtajuus siirtyi Kreikalta Italialle.
1. heinäkuuta – Joukkoliikenne uudistui monessa Suomen kaupungissa ja kunnassa.
1. heinäkuuta – Destia siirtyi Ahlström Capitalin omistukseen Ahlström Capitalin ostettua Destia Oy:n koko osakekannan Suomen valtiolta.
4. heinäkuuta – Eduskuntaan tuli viisi uutta kansanedustajaa. Europarlamentaarikoiksi valittujen Jussi Halla-ahon (PS), Miapetra Kumpula-Natrin (SDP), Merja Kyllösen (Vas.) ja Henna Virkkusen (Kok.) tilalle nousivat Katja Hänninen (Vas.), Mikael Palola (Kok.), Mika Raatikainen (PS) ja Harry Wallin (SDP) sekä Suomen EU-komissaariksi valitun entisen pääministerin Jyrki Kataisen tilalle Elina Lepomäki (Kok.). Harry Wallin oli toiminut aiemminkin kansanedustajana kaksi vaalikautta.
8. heinäkuuta – Israel aloitti hyökkäyksen Gazan kaistalle.
8. heinäkuuta – Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen isäntämaa Brasilia koki kaikkien aikojen nöyryytyksen, kun Saksa voitti välieräottelussa Brasilian lukemin 7-1.
13. heinäkuuta – Saksa voitti jalkapallon maailmanmestaruuden.
17. heinäkuuta – Malaysia Airlinesin lento MH17 ammuttiin alas Itä-Ukrainassa. Onnettomuudessa kuoli 298 ihmistä.
18. heinäkuuta – Taifuuni Rammasun teki tuhoja Filippiineillä.
Tapahtumia > Elokuu

1. elokuuta – Jarmo Lindberg nousi puolustusvoimien komentajaksi.
3. elokuuta – Ludianin maanjäristys Kiinan Yunnanin maakunnassa.
3. elokuuta – Rosetta-luotain kohtasi ensimmäisenä avaruusaluksena 67P/Tšurjumov–Gerasimenko-komeetan.
7. elokuuta – Punakhmerien johtajat Nuon Chea ja Khieu Samphan tuomittiin Kambodžan erityistuomioistuimessa.
7. elokuuta – Venäjä kielsi maidon, muiden meijerituotteiden, lihan, kalan, hedelmien ja vihannesten tuonnin EU-alueelta, Yhdysvalloista, Australiasta, Kanadasta ja Norjasta, jotka olivat aiemmin asettaneet Venäjälle talouspakotteita.
9. elokuuta – Missourin osavaltiossa, Fergusonin kaupungissa valkoihoinen poliisi Darren Wilson ampui tummaihoisen Michael Brownin, jonka jälkeen kaupungissa alkoivat mielenosoitukset.
12. elokuuta – Suomessa sivuttiin kaikkien aikojen ennätystä peräkkäin mitatuista hellepäivistä kun helleputkelle tuli mittaa 38 päivän verran. Hellejakso alkoi 6. heinäkuuta.
20. elokuuta – ISIS-järjestö julkaisi videon yhdysvaltalaisen journalistin James Foleyn mestauksesta. Foley oli kadonnut marraskuussa 2012 Syyriassa. Englantia brittiaksentilla puhuva militantti vaati presidentti Barack Obamaa lopettamaan sotatoimet Irakissa ja uhkasi toisen videolla näytetyn panttivangin teloituksella jos tätä ei toteuteta. 9. syyskuuta julkaistiin uusi video toimittaja Steven Sotloffin teloituksesta.
22. elokuuta – Cheek konsertoi Helsingin olympiastadionilla ensimmäisenä yksittäisenä suomalaisena artistina.
24. elokuuta – New Horizons-luotain ohittaa Neptunuksen kiertoradan matkallaan kohti Plutoa.
Tapahtumia > Syyskuu

4. syyskuuta – Jokerit pelasi ensimmäisen ottelunsa KHL-sarjassa Dinamo Minskia vastaan Hartwall-areenalla. Ottelu päättyi Minskin voittoon 5-4 jatkoajalla.
5. syyskuuta – Ukrainan, Venäjän, ETYJin sekä kapinallisten Donetskin ja Luganskin kansantasavaltojen edustajat allekirjoittivat Minskissä sopimuksen taistelujen lopettamiseksi Itä-Ukrainassa sekä itsehallinnon ja armahduksen kapinallisille.
9. syyskuuta – Apple esitteli ja julkaisi uudet iPhone 6 ja iPhone 6 Plus.
14. syyskuuta – Ruotsin valtiopäivävaalit. Suurimmaksi puolueeksi nousi Stefan Löfvenin johtama Ruotsin sosialidemokraattinen puolue ja suurin vaalivoittaja oli maahanmuuttokriittinen Jimmie Åkessonin johtama Ruotsidemokraatit. Muut puolueet olivat ennen vaaleja kieltäytyneet yhteistyöstä Ruotsidemokraattien kanssa.
14. syyskuuta – Krimin niemimaan parlamenttivaalit.
18. syyskuuta – Skotlannin kansanäänestys itsenäisyydestä.
21. syyskuuta – Lentopallon Suomen Cup-kilpailut 2014 alkoivat Mikkelissä.
23. syyskuuta – Uudistettu 10 euron seteli otettiin käyttöön.
26. syyskuuta – 43 opettajaopiskelijaa siepattiin Igualan kaupungissa Meksikossa. Syyttäjän mukaan opiskelijat tapettiin, poltettiin ja heitettiin jokeen.
Tapahtumia > Lokakuu

4. lokakuuta – Minna Arve valittiin kokoomuksen puoluesihteeriksi.
5. lokakuuta – Brasilian presidentinvaalien ensimmäinen kierros.
10. lokakuuta – Norjan Nobel-komitea ilmoitti myöntäneensä Nobelin rauhanpalkinnon intialaiselle Kailash Satyarthille ja pakistanilaiselle Malala Yousafzaille tunnustuksena heidän lasten oikeuksien puolesta tekemästään työstä. 17-vuotias Malala Yousafzai oli kaikkien aikojen nuorin Nobel-palkinnon saaja.
10. lokakuuta – Yhdysvaltalainen luottoluokituslaitos Standard & Poor's alensi Suomen luottoluokitusta parhaasta AAA-luokasta toiseksi parhaaseen AA+-luokkaan. Päätöstä perusteltiin Suomen talouden heikoilla kasvunäkymillä väestön ikääntymisen, työvoiman vähenemisen, kotimaisen kysynnän heikkenemisen ja tärkeimpien teollisuudenalojen markkinaosuuksien supistumisen vuoksi.
12. lokakuuta – Pohjois-Korean diktaattori Kim Jong-un palasi julkisuuteen. Hän oli poissa yli kuukauden, mikä aiheutti monia spekulaatioita sen syystä.
17. lokakuuta – Tukholman saaristossa aloitettiin viikon kestänyt etsintäoperaatio, kun Ruotsin puolustusvoimat sai tiedon vedenalaisesta toiminnasta. Lehdistössä epäiltiin syyksi venäläistä sukellusvenettä, joka olisi lähettänyt hätäviestin, ja seurattiin mm. venäläistä öljytankkeria ja tutkimusalusta Itämerellä.  Suomen puolustusministeri Carl Haglundin kommentit etsinnöistä tulkittiin arvosteluksi.
19. lokakuuta – Komeetta C/2013 A1 ohitti Marsin erittäin läheltä.
26. lokakuuta – Ukrainan parlamenttivaalit
26. lokakuuta – Brasilian presidentinvaalien toinen kierros. Dilma Rousseff valittiin toiselle kaudelle.
26. lokakuuta – Maallinen oppositiopuolue Nidaa Tounes (Tunisian kutsu) voitti Tunisian vaalit islamistista Ennahda-puoluetta vastaan.
26. lokakuuta – Rautavaaralla tapahtui perhesurma, jossa perheenäiti ajoi henkilöautolla tahallaan linja-autoa päin surmaten itsensä ja kolme lastaan.
30. lokakuuta – Burkina Fasossa syttyi levottomuuksia, jotka johtivat sotilasvallankaappaukseen presidentti Blaise Compaorén pyrkiessä jatkamaan 27 vuotta kestänyttä valtakauttaan. Parlamentin äänestäessä perustuslain muuttamisesta väkijoukko rynnäköi parlamenttitaloon ja sytytti sen tuleen. Myös poliitikkojen kotitaloja poltettiin. Presidentti Compaoré julisti maan poikkeustilaan. Myöhemmin päivällä kenraali Honoré Traoré julisti armeijan muodostavan väliaikaisen hallituksen ja hajottavansa parlamentin.
30. lokakuuta – Kauppakeskus Puuvilla avattiin Porissa ja kauppakeskus Goodman Hämeenlinnassa.
31. lokakuuta – Ideapark Oulu avattiin.