stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mahatma Gandhi
Arvostus

Intiassa Gandhia kutsutaan yleisesti joskin epävirallisesti "kansakunnan isäksi". Gandhin syntymäpäivä 2. lokakuuta, Gandhi Jayanti, on yksi maan kolmesta virallisesta kansallisesta juhlapäivästä. Intian pääministeri Rajiv Gandhin mukaan ”Mahatma Gandhi on yksi kiehtovimmista historian suurmiehistä. – – Mahatma Gandhi oli pyhimys, joka oli aktiivinen maailmanpolitiikassa. Hän oli uskonmies, joka saarnasi yhtäläistä kunnioitusta kaikille uskonnoille. – – Hänen varallisuutensa oli rakkaus, jota hän antoi ihmisille ja sai heiltä.”
Yhdysvaltain kansalaisoikeusliikkeen johtajat Martin Luther King ja James Lawson saivat Gandhilta vaikutteita omiin väkivallattomuuden teorioihinsa. Gandhilta ovat ilmoittaneet saaneensa vaikutteita myös esimerkiksi apartheidin vastustaja, presidentti Nelson Mandela, muusikko ja rauhanaktivisti John Lennon, ympäristöaktivisti Al Gore, presidentti Barack Obama sekä burmalainen poliitikko ja rauhannobelisti Aung San Suu Kyi. Albert Einstein kutsui Gandhia "tulevien sukupolvien roolimalliksi".
Gandhia esittäviä patsaita on pystytetty kymmenittäin eri puolille maailmaa.
Vaikka Gandhi tunnettiin väkivallattoman vastarinnan symbolina, hänelle ei koskaan myönnetty Nobelin rauhanpalkintoa, mitä on laajalti ihmetelty. Gandhi nimettiin palkintoehdokkaaksi viisi kertaa vuosien 1937 ja 1948 välillä. Nobel-komitea ei ole koskaan kertonut syytä sille, miksei Gandhia palkittu.
Arvostelua

Gandhi sai eläessään osakseen runsaasti vastustusta ja arvostelua. Hän herätti epäluuloa briteissä ja tyytymättömyyttä Intian Kongressipuolueessa. Ortodoksihindut raivostuivat Gandhille siitä, että hän vastusti kastittomuutta ja kannatti maallistunutta politiikkaa. Gandhi joutui murhayritysten kohteeksi, ja lopulta hänet murhasi hindu, joka syytti häntä hindujen pettämisestä. Myös Pakistanin itsenäisyyttä ajaneet muslimit olivat pitäneet häntä vihollisenaan.
Ghanan yliopistolla sijainnut Gandhi-patsas poistettiin vetoomuksen jälkeen vuonna 2018. Vetoomuksen tekijät olivat kutsuneet Gandhia rasistiksi, sillä Gandhi oli korostanut nuorena Etelä-Afrikassa asuessaan, että intialaiset ovat äärettömästi ylempiä kuin mustat.
Suomeksi käännettyjä teoksia

Gandhi, Mohandas: Vapaudesta.  (alkuteos Hind swaraj, 1909; Suomentanut Suomen suolamarssitoimikunnan kokoama työryhmä 2005)  Like : Into, 2008.  ISBN 9789520102081
Gandhi, Mahatma: Oma elämäkerta: Kokemukseni totuuden kanssa.  Helsinki: Himalaya, 2003.  ISBN 951-95364-4-2
Gandhi, Mohandas: Tottelemattomuudesta.  ((Ensimmäinen laitos nimellä Kirjoituksia. Lähdeaineisto: Essential writings, Mohandas Gandhi.) Toimittaneet ja suomentaneet Eila Salomaa ja Jukka Viitanen. Uudistettu ja toimitettu laitos)  Helsinki:  Taifuuni, 2003.  ISBN 951-581-083-3
Kirjallisuutta

Sorabji, Richard: Gandhi & the Stoics: Modern Experiments on Ancient Values.  Oxford:  Oxford University Press, 2012.  ISBN 978-0-19-964433-9
Elst, Koenraad. Gandhi and Godse - A review and a critique. Voice of India. 2001. ISBN 81-85990-71-9
Tähtinen, Unto: Mahatma Gandhi. Teoksessa Politiikan teorian moderneja klassikkoja, toim. Jukka Kanerva. Gaudeamus, 1989. ISBN 951-662-474-X
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
The Gandhi Foundation. (englanniksi)
Kattava Gandhia käsittelevä sivusto. (englanniksi)
Hind Swaraj -suomennoshanke.
Gandhi Serve Foundation. (englanniksi)
Riitta Saarinen: Gandhin katseen alla (Arkistoitu – Internet Archive). Kehitys 13.9.2007.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka 2  Korea  Kroatia  Alankomaat 2  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  NARA  SNAC 2  IdRef  Te Papa (New Zealand) 
Gandhi ja hänen vaimonsa Kasturba vuonna 1902.
Gandhi vuonna 1906.
Paastoava Gandhi vuonna 1924, seurassaan nuori Indira Gandhi.
Gandhi kehräämässä 1940-luvulla
Gandhi suolamarssilla
Gandhi lancashireläisten tekstiilityöntekijöiden kanssa Englannin-matkallaan vuonna 1931
Gandhi ja hänen sihteerinsä Mahadev Desai (vasemmalla) vuonna 1939.
Raj Ghat, Gandhin muistomerkki New Delhissä
Helsingin Hämeentien varrella olevassa Allotrianpuistossa paljastettiin syyskuussa 2019 intialaisen kuvanveistäjä Gautam Palin veistos nimellä Mohandas Karamchand Gandhi.
Luettelo Valko-Venäjän kaupungeista

Tämä on luettelo Valko-Venäjän kaupungeista. Itäeurooppalaisessa Valko-Venäjän valtiossa oli vuoden 2009 lopulla 112 kaupunkia. Uuden ydinvoimalan sijoituspaikkakunta Astravets sai kaupungin aseman maaliskuussa 2012. Valko-Venäjän aluehallintolain mukaan maan kaupungit jaetaan kolmeen ryhmään:
Tasavallan alaisuudessa oleva pääkaupunki Minsk (valkoven. stalitsa)
Alue- eli maakuntahallinnon alaisuudessa olevat kaupungit (valkoven. horad ablasnoha padparadkavannja). Tähän 12 kaupungin ryhmään kuuluvat alueiden (voblasts) pääkaupungit ja joitakin merkittäviä yliopisto- ja teollisuuskaupunkeja.
Paikallisen hallintopiirin (rajon) alaisuudessa olevat kaupungit (valkoven. horad rajonnaha padparadkavannja): sata kaupunkia.
Aluehallinnollinen jako ja kaupunkien kuuluminen eri tasojen ohjaukseen kehittyi asteittain  Neuvostoliiton aikana. Lähestyminenselvennä heijastaa keskusjohdon ohjauksessa olevaa aluehallintoa. Nykyisinkin Valko-Venäjän presidentti nimittää suoraan esimerkiksi aluehallinnon ja piirihallinnon johtajat.
Kaupunkien sijainti kartalla

Valko-Venäjän kaupunkien sijainti
Oheinen kartta kertoo Valko-Venäjän kaupunkien sijainnin.
Kaupunkimaiset taajamat

Varsinaisten kaupunkien ohella Valko-Venäjällä on vajaat sata kaupunkimaista taajamaa. Näillä pikkukaupunkimaisilla asutuskeskittymillä ei ole virallista kaupungin (valkoven. горад, horad, ven. го́род, gorod) asemaa, mutta niitä saatetaan joskus matkailussa tai englanninkielisessä viestinnässä kutsua pikkukaupungiksi. Myös Valko-Venäjän väestötilastoissa kaupunkimaisten taajamien asukkaat lasketaan kaupunkiväestöön kuuluviksi.
Lainsäädännössä nämä kaupunkityyppiset asutuskeskukset luokitellaan Valko-Venäjällä kolmeen ryhmään:
Kaupunkimaiset taajamat (valkoven. гарадскі пасёлак, гп, haradski pasjolak, hp): asukasluku > 2 000, teollisuusyrityksiä ja kehittynyt asumisen infrastruktuuri.
Loma-asutustaajamat tai kylpylätaajamat (valkoven. курортны пасёлак, кп, kurortny pasjolak, kp): asukasluku vähintään 2 000, kylpylöitä, lomakyliä tai muita kuntoutuslaitoksia ja kehittynyt asumisen infrastruktuuri.
Työntekijöiden taajamat (valkoven. рабочы пасёлак, рп, rabotšy pasjolak, rp): asukasluku vähintään 500, palvelee teollisuuslaitoksia, rakennustyömaita, rautatieasemia, sähköntuotantoa tai muita teollisuuskohteita.
Ensimmäiseen ryhmään (varsinaiset kaupunkimaiset taajamat) kuuluu Valko-Venäjällä noin 87 asutustaajamaa. Osa näistä on hallintopiirinsä keskuksia, kuten Karelitšy. Työläistaajamia on kuusi, esimerkkinä lasitehdaspaikkakunta Jalizava. Kylpylätaajamia on vain yksi, Naratš.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Города Беларуси Paljon tietoa Valko-Venäjän kaupungeista ja kaupunkityyppisistä taajamista (venäjäksi)
Current Status of United Nations Romanization Systems for Geographical Names of Belarus
Minskin kerrostaloja. Pääkaupungin virallinen väkiluku on yli 1,8 miljoonaa, todellisuudessa asukkaita on enemmän.
Näkymä Turaun pääkadulta. Valko-Venäjän pienimmissä kaupungeissa asuu vain pari kolme tuhatta henkeä.
Glücksburg

| Glücksburg |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Glücksburg
 Koordinaatit: 54°50′N, 9°33′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Schleswig-Holstein
Piirikunta:  Schleswig-Flensburg
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  39,7 km²
Korkeus:  19 m
Väkiluku:  5 995
 
 Kaupungin verkkosivut (saksaksi)  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Glücksburg (tansk. Lyksborg) on noin 6 000 asukkaan kaupunki Pohjois-Saksassa Schleswig-Holsteinin osavaltiossa. Kaupunki sijaitsee Itämerestä erkanevan Flensburginvuonon eteläpuolella, noin 10 kilometriä Flensburgista koilliseen. Kaupungissa sijaitsee muun muassa Glücksburgin linna, jonka rakennutti Tanskan kuningas Kristian III:n poika Hans (Hannu nuorempi), Schleswig-Holstein-Sonderburgin herttua, vuonna 1587. Kaupungissa sijaitsee myös Saksan merivoimien tukikohta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Glücksburg Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivusto (saksaksi)
Luettelo Viipurin kauppiassuvuista

Tämä on luettelo Vanhan Suomen kauppiassuvuista.
Useat viipurilaiset kauppiassuvut ovat lähtöisin Saksasta ja Itämeren alasaksin kielisiltä alueilta. Merkittävä määrä saksalaisporvareita asui myös Haminassa.
Saksalaiset ja saksankieliset suvut

Viipurin kauppa, erityisesti tukku ja ulkomaankauppa, sekä kaupungin hallinto oli keskiajalta alkaen saksalaisten sukujen hallussa. Saksankielisen väestön määrä pysyi kaupungin kasvaessa noin 300 henkilössä, ja oli suurimmillaan vuonna 1939 noin 1 000 henkeä. Avioliitot solmittiin suurelta osin tämän ryhmän sisällä. Merkittävä määrä saksalaisia asui lisäksi läänin kartanoissa sekä Haminassa ja Vehkalahdella, jonne Viipurin porvareita muutti isonvihan jälkeen. Valtakielenä säilyi saksa 1800-luvun puoleen väliin saakka, jonka jälkeen ruotsi alkoi vallata alaa. Merkittäviä saksalaissukuja olivat mm. seuraavat:
Boisman (Rötgert Boisman, 1590-luku, Tallinna)
Bruun (1600-luku)
Bröijer (Herman Bröijer, 1590/1, Lyypekki)
Bützow (vuonna 1747), alkujansa mecklenburgilainen muinaisaatelis- sekä pappissuku
Cröell (n. 1600)
Dannenberg (1630-luku, Brandenburg)
Dippell (1870-luku)
Hackman (Johan Friedrich Hackman, 1777, Bremen, Lyypekki) tunnetaan nykyään teollisuussukuna
Hertz (Henrik Hertz 1637, nai pormestari Reinhold Boismanin tyttären)
Jaenisch (1702 jälkeen, Nyen/Nevanlinna)
Kölling (1600-luvun alku, luultavasti Lyypekistä)
Mielck
Pylse (Mattias Püllse, 1702 jälkeen, Nyen) saksalaistunut, alun perin karjalaista talonpoikaissukua
Schmedeman (Schmedemann) (n. 1600)
Schmidt (Hans Schmidt, 1600-luvun alku)
Sesemann (Hans David Sesemann, 1661, Lyypekki)
Starckjohann (1800-luku)
Sutthoff (1600-luvun alku)
Tesche (Peter Kristianinpoika Tesche, 1590-luku, mahdollisesti Tallinna)
Thesleff (Hans Thesleff, 1595 Lyypekki).
Winter (Winther, viipurilaisia jo 1540-luvulla)
Saksalaiset ja saksankieliset suvut > Virka-aateli

Saksalaiset kauppiassuvut muodostivat merkittävän osan Vanhan Suomen virka-aatelia. Suomen ritarihuoneen järjestäydyttyä vuonna 1818 Viipurin virka-aatelisista anomuksesta introdusoitiin neljän suvun edustajia, nimittäin von Daehn (1834), Stewen (~1840), von Winther ja von Wulffert (1855). Lisäksi aatelissäätyyn kohosivat Bröijer (1647, nimellä Rosenbröijer) ja Cröell (1653, nimellä Rosencröell) sekä von Boisman (1808), Thessleff (1812), Bützow (1832), von Tesche (1854) ja Bruun (1863).
Ruotsinkieliset suvut

Viipurin ruotsinkieliset säätyläissuvut toimivat pääosin virkamiehinä ja pappeina. Merkittävinä kauppiassukuina mainitaan kuitenkin seuraavat:
Alfthan
Hallenberglähde?
Ruuth (Ruuth i Finland)
Weckroth (Weckrooth)
Venäläiset suvut

Jakowleff (ven. Яковлевъ, Jakovlev)
Ristoff (ven. Ристовъ, Ristov)
Sergejeff
Schirokoff (Zirjakov)
Kirjallisuutta

Hartmut Boockmann & al. Deutsche Geschichte im Osten Europas: Rußland ISBN 3886807789
Lagus, Gabriel: Kuvauksia Wiipurin historiasta II. Viipuri 1895
Pentti Paavolainen & Sanna Supponen (toim.): Monikulttuurisuuden aika Viipurissa. Viipurin Suomalaisen Kirjallisuusseuran Toimitteita 17. Helsinki 2013
Schweitzer, Robert: Die Wiborger Deutschen. Helsinki : Stiftung zur Förderung deutscher Kultur 1993
Herman Bröijerin sinetti, Lyypekistä saapunut Böijer nai pormestari Tönne Nylandin tyttären, ja kohosi itse pormestariksi jo 1595.
Vitus Beringin vaimon Anna Christinan kirje isälleen Mattias Pylselle Ohotskista Ohotanmeren rannalta
Gobeliini

Flanderilainen metsästysaiheinen gobeliini 1500-luvun lopulta
Xantenin tuomiokirkon gobeliini, joka esittää Ahasveruksen ja Esterin tarinan Raamatusta. Weselissä valmistetun kuvakudoksen lahjoitti Adolf von Wylich vuonna 1574.
Linderhofin linnan Gobeliini-salongin kankaalle maalattuja gobeliinijäljitelmiä n. vuodelta 1880
Gobeliini on käsin kudottu kuvallinen seinävaate. Gobeliinien kuvioinnissa lankoja ei viedä sukkulalla kankaan reunasta toiseen, vaan kukin väri poimitaan esiin käsin.
Gobeliini sai nimensä pariisilaisesta Les Gobelins -tehtaasta. Gobelin-suku oli harjoittanut värjärin ammattia jo 1400-luvulla. Vuonna 1662 tuotanto siirtyi valtion omistukseen, jolloin myös laajennettiin tuotantoa taidekäsitöihin.
Alun perin gobeliineiksi kutsuttiin tämän Pariisissa sijainneen tehtaan tuotteita, joiden kuvat olivat hyvin maalauksellisia ja, toisin kuin muissa kuvakudoksissa, ottivat huomioon myös perspektiivin. Ne esittivät yleensä jotakin historiallista tapahtumaa tai uskonnollisen kertomuksen kohtausta.
Myöhemmin gobeliini-nimeä on käytetty myös muista pystykangaspuissa ns. gobeliinitekniikalla kudotuista kuvakudoksista. Nykyään gobeliinia jäljitteleviä kudonnaisia (mm. kankaita) valmistetaan myös koneellisesti. Gobeliiniksi kutsutaan erityisesti huonekalujen verhoilukankaaksi jacquardkoneella kudottuja monivärisiä kankaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gobeliini Wikimedia Commonsissa
Gloria Scott

Gloria Scott, suom. myös nimellä "Salaperäinen kirje" ("The Adventure of the Gloria Scott") on Arthur Conan Doylen vuonna 1893 kirjoittama novelli, joka kertoo siitä, miten Sherlock Holmesista tuli salapoliisi. Holmes kertoo ystävälleen Tohtori Watsonille miten opiskeluaikana yliopistossa Holmesin hyvä ystävä Trevor kutsui Holmesin luokseen asumaan. Trevorin isä kuolee yllättäen salaperäisissä oloissa, ja nuori Holmes, käyttäen apunaan pitkään harjoittamaansa päättelykykyä, ratkaisee sitä varjostavan mysteerin sekä parkki Gloria Scottin traagisen kohtalon.
Teos

Salaperäinen kirje, Yrjö Weilin 1907. Sarjat: Kevyttä lukemista, n:o 16 ja Sherlock Holmes'in seikkailuja, 16 (eripainos: s. sivut 127–152)
"Salaperäinen kirje" (The Adventure of the "Gloria Scott"), teoksessa: Sherlock Holmesin seikkailuja. 3 ja 4. vihko, Yrjö Weilin 1904
"Salaperäinen kirje" (The Adventure of the "Gloria Scott"), teoksessa: Sherlock Holmesin seikkailuja. 5 ja 6. vihko, Yrjö Weilin 1904
"Gloria Scott", teoksessa: Sherlock Holmes : kootut kertomukset, suom. ja esipuhe: Jaakko Anhava. Helsinki: Teos 2010 ISBN 9789518512465
"Gloria Scott", teoksessa: Sherlock Holmesin seikkailut. 3. suom. O. E. Juurikorpi. WSOY 1933. Sarja: Kymmenen markan romaaneja 39
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Gloria Scott on Wikiaineistossa
Luettelo muiden maiden tunnetuista homo- ja biseksuaaleista

Sateenkaarilippu on seksuaalivähemmistöön kuuluvien tunnus.
Tämä on luettelo tunnetuista homo-, bi- tai panseksuaaleista, joiden kotimaa on muu kuin Suomi. Luettelo koostuu kuuluisista nykyajan henkilöistä, jotka ovat julkisuudessa itse viitanneet seksuaaliseen suuntautumiseensa tai parisuhteeseensa, sekä historiallisista henkilöistä, joiden suuntautumisen käsittely on perusteltua.
Länsimaisten henkilöiden suuri määrä luettelossa voi johtua yhteiskuntien erilaisesta suhtautumisesta homo-, bi- tai panseksuaalisuuteen.
Henkilöitä, joiden vain huhutaan olevan homoja tai biseksuaaleja, ei ole lueteltu. Huomautus-sarakkeeseen on merkitty, jos henkilö on kertonut tai hänen on kerrottu olevan nimenomaan homo-, bi- tai panseksuaali. Muissa tapauksessa henkilö on kertonut tai hänen on kerrottu olevan tai olleen parisuhteessa samaa sukupuolta olevan kanssa tai hän on ilmaissut seksuaalisen ja/tai romanttisen kiinnostuksensa samaa sukupuolta oleviin.
Luettelo

Siirry kirjaimeen → A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Å Ä Ö
Luettelo > C

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kansallisuus | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jean-Daniel Cadinot | 1944–2008 | Ranska | homopornofilmien tekijä |  |  |
| John Cage | 1912–1992 | Yhdysvallat | säveltäjä |  |  |
| Simon Callow | s. 1949 | Iso-Britannia | näyttelijä |  |  |
| Margarethe Cammermeyer | s. 1942 | Yhdysvallat | sotilas |  |  |
| Truman Capote | 1924–1984 | Yhdysvallat | kirjailija |  |  |
| Gia Carangi | 1960–1986 | Yhdysvallat | malli |  |  |
| Andreas Carlgren | s. 1958 | Ruotsi | poliitikko, ympäristöministeri |  |  |
| Dora Carrington | 1893–1932 | Englanti | taidemaalari |  |  |
| Richard Chamberlain | s. 1934 | Yhdysvallat | näyttelijä |  |  |
| Coco Chanel | 1883–1971 | Ranska | muotisuunnittelija | biseksuaali |  |
| Graham Chapman | 1941–1989 | Iso-Britannia | koomikko, Monty Python -ryhmän jäsen |  |  |
| Krzysztof Charamsa | s. 1972 | Puola | pappi | homoseksuaali |  |
| Bruce Chatwin | 1940–1989 | Iso-Britannia | kirjailija | biseksuaali |  |
| Neneh Cherry | s. 1964 | Ruotsi | muusikko |  |  |
| Margaret Cho | s. 1968 | Yhdysvallat | koomikko | biseksuaali |  |
| Hélène Cixous | s. 1937 | Ranska | kirjailija ja teoreetikko |  |  |
| Cam Clarke | s. 1957 | Yhdysvallat | ääninäyttelijä |  |  |
| Van Cliburn | 1934–2013 | Yhdysvallat | pianisti |  |  |
| Montgomery Clift | 1920–1966 | Yhdysvallat | näyttelijä |  |  |
| Jean Cocteau | 1889–1963 | Ranska | kirjailija, taidemaalari ja elokuvantekijä |  |  |
| Colette | 1873–1954 | Ranska | kirjailija ja näyttelijä |  |  |
| Jason Collins | s. 1978 | Yhdysvallat | koripalloilija |  |  |
| Kevin Conroy | 1955–2022 | Yhdysvallat | Batmanin ääninäyttelijä |  |  |
| Tim Cook | s. 1960 | Yhdysvallat | liikemies ja toimitusjohtaja | homoseksuaali |  |
| Anderson Cooper | s. 1967 | Yhdysvallat | toimittaja ja televisiojuontaja |  |  |
| Lindsay Cooper | 1951–2013 | Iso-Britannia | säveltäjä ja muusikko | homoseksuaali |  |
| Aaron Copland | 1900–1990 | Yhdysvallat | säveltäjä |  |  |
| John Corigliano | s. 1938 | Yhdysvallat | säveltäjä |  |  |
| Patricia Cornwell | s. 1956 | Yhdysvallat | kirjailija |  |  |
| Douglas Coupland | s. 1961 | Kanada | kirjailija |  |  |
| Gottfried von Cramm | 1907–1976 | Saksa | tennispelaaja | biseksuaali |  |
| David Crane | s. 1957 | Yhdysvallat | tv-käsikirjoittaja |  |  |
| Joan Crawford | 1905–1977 | Yhdysvallat | näyttelijä | biseksuaali |  |
| Rosario Crocetta | s. 1951 | Italia | poliitikko, Sisilian presidentti |  |  |
| Aleister Crowley | 1875–1947 | Iso-Britannia | kirjailija, okkultisti ja mystikko | biseksuaali |  |
| Orlando Cruz | s. 1981 | Puerto Rico | nyrkkeilijä |  |  |
| Hugues Cuénod | 1902–2010 | Sveitsi | oopperalaulaja |  |  |
| Andrew Cunanan | 1969–1997 | Yhdysvallat | murhaaja |  |  |
| Merce Cunningham | 1919–2009 | Yhdysvallat | koreografi ja tanssija |  |  |
| Michael Cunningham | s. 1952 | Yhdysvallat | kirjailija |  |  |
| John Curry | 1949–1994 | Iso-Britannia | taitoluistelija |  |  |
Luettelo > D

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kansallisuus | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eva Dahlgren | s. 1960 | Ruotsi | muusikko |  |  |
| Jeffrey Dahmer | 1960–1994 | Yhdysvallat | sarjamurhaaja ja kannibaali |  |  |
| Iain Dale | s. 1962 | Iso-Britannia | toimittaja |  |  |
| Tom Daley | s. 1994 | Iso-Britannia | uimahyppääjä |  |  |
| Matt Dallas | s. 1982 | Yhdysvallat | näyttelijä |  |  |
| Dave Davies | s. 1947 | Iso-Britannia | muusikko, The Kinks -yhtyeen kitaristi | biseksuaali |  |
| Ellen DeGeneres | s. 1958 | Yhdysvallat | näyttelijä, talk show -juontaja |  |  |
| Bertrand Delanoë | s. 1950 | Ranska | poliitikko, Pariisin pormestari |  |  |
| Samuel R. Delany | s. 1942 | Yhdysvallat | tieteiskirjailija |  |  |
| Elio Di Rupo | s. 1951 | Belgia | poliitikko, Belgian pääministeri |  |  |
| Andy Dick | s. 1965 | Yhdysvallat | näyttelijä | biseksuaali |  |
| Marlene Dietrich | 1901–1992 | Saksa | näyttelijä ja laulaja | biseksuaali |  |
| Ani DiFranco | s. 1970 | Yhdysvallat | folk-muusikko | biseksuaali |  |
| Beth Ditto | s. 1981 | Yhdysvallat | muusikko, Gossip-yhtyeen laulaja |  |  |
| Carol Ann Duffy | s. 1955 | Iso-Britannia | runoilija |  |  |
| Isadora Duncan | 1887–1927 | Yhdysvallat | tanssija | biseksuaali |  |
| Eleonora Duse | 1859–1924 | Italia | näyttelijä | biseksuaali |  |
| Deborah Dyer | s. 1967 | Iso-Britannia | ”Skin”, muusikko, Skunk Anansie -yhtyeen laulaja | biseksuaali |  |
Luettelo > E

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kansallisuus | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Edvard II | 1284–1327 | Englanti | Englannin kuningas |  |  |
| Billy Eichner | s. 1978 | Yhdysvallat | näyttelijä, koomikko, tuottaja | homoseksuaali |  |
| Sergei Eisenstein | 1898–1948 | Neuvostoliitto | elokuvaohjaaja |  |  |
| Ralph Waldo Emerson | 1803–1882 | Yhdysvallat | esseisti |  |  |
| Roland Emmerich | s. 1955 | Saksa | elokuvaohjaaja |  |  |
| Eve Ensler | s. 1953 | Yhdysvallat | kirjailija, Vaginamonologien kirjoittaja |  |  |
| Epameinondas | n. 418 eaa. – 362 eaa. | Kreikka | sotapäällikkö ja valtiomies |  | lähde tarkemmin? |
| Brian Epstein | 1934–1967 | Iso-Britannia | musiikkivaikuttaja, The Beatles -yhtyeen manageri |  |  |
| Melissa Etheridge | s. 1961 | Yhdysvallat | muusikko |  |  |
| Luke Evans | s. 1979 | Wales | näyttelijä | homoseksuaali |  |
| Kenny Everett | 1944–1995 | Iso-Britannia | koomikko |  |  |
| Rupert Everett | s. 1959 | Iso-Britannia | näyttelijä |  |  |
Luettelo > F

| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Kansallisuus | Ammatti tai toimi | Huomautuksia | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marianne Faithfull | s. 1946 | Iso-Britannia | laulaja ja näyttelijä | biseksuaali |  |
| Justin Fashanu | 1961–1998 | Iso-Britannia | jalkapalloilija |  |  |
| Rainer Werner Fassbinder | 1945–1982 | Saksa | elokuvaohjaaja | biseksuaali |  |
| Brenda Fassie | 1964–2004 | Etelä-Afrikka | laulaja | biseksuaali |  |
| Mark Feehily | s. 1980 | Irlanti | laulaja, Westlife-yhtyeen jäsen |  |  |
| Melissa Ferrick | s. 1970 | Yhdysvallat | muusikko |  |  |
| Harvey Fierstein | s. 1954 | Yhdysvallat | näyttelijä ja näytelmäkirjailija |  |  |
| Leonor Fini | 1908–1996 | Argentiina | taiteilija | biseksuaali |  |
| Albert Fish | 1870–1936 | Yhdysvallat | sarjamurhaaja, kannibaali |  |  |
| M. F. K. Fisher | 1908–1992 | Yhdysvallat | kirjailija | biseksuaali |  |
| Maile Flanagan | s. 1965 | Yhdysvallat | näyttelijä |  |  |
| E. M. Forster | 1879–1970 | Iso-Britannia | kirjailija |  |  |
| Pim Fortuyn | 1948–2002 | Alankomaat | poliitikko |  |  |
| Per-Kristian Foss | s. 1950 | Norja | poliitikko |  |  |
| Jodie Foster | s. 1962 | Yhdysvallat | näyttelijä ja ohjaaja |  |  |
| Michel Foucault | 1926–1984 | Ranska | filosofi |  |  |
| Megan Fox | s. 1986 | Yhdysvallat | näyttelijä | biseksuaali |  |
| Samantha Fox | s. 1966 | Iso-Britannia | malli ja laulaja |  |  |
| Kay Francis | 1905–1968 | Yhdysvallat | näyttelijä | biseksuaali |  |
| Marielle Franco | 1979–2018 | Brasilia | poliitikko ja ihmisoikeusaktivisti | biseksuaali |  |
| Barney Frank | s. 1940 | Yhdysvallat | poliitikko |  |  |
| Andy Fraser | 1952–2015 | Iso-Britannia | muusikko ja lauluntekijä |  |  |
| Stephen Fry | s. 1957 | Iso-Britannia | koomikko, näyttelijä, kirjailija ja ohjaaja |  |  |
| Sia Furler | s. 1975 | Australia | laulaja, muusikko | biseksuaali |  |
| Nelly Furtado | s. 1978 | Kanada | laulaja | biseksuaali |  |