stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kouvolan kaupunginvaltuusto
Kaupunginvaltuuston puheenjohtajat

Jari Suomela (–2013)
Harri Helminen (2013–2017)
Jouko Leppänen (2017–2021)
Paula Werning (2021–)
Lahden seudun joukkoliikennelautakunta

| Lahden seudun joukkoliikennevaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Päijät-Häme
Johto:  Siru Heromaa-Karjalainen (pj.)  Pasi Jalonen (1. vpj.)
Lahden seudun joukkoliikennelautakunta on Päijät-Hämeen joukkoliikenteen toimivaltainen viranomainen, joka vastaa joukkoliikenteen järjestämisestä. Vuodesta 2021 alkaen Asikkalan, Hartolan, Heinolan, Hollolan, Kärkölän, Lahden, Orimattilan, Padasjoen ja Sysmän kuntien alueellisesta paikallisliikenteestä vastaa liikenteen toimivaltaisena viranomaisena Lahden seudun joukkoliikennelautakunta.
Jäsenet

Kaudella 2021–2024 lautakunnan jäsenet ovat:
Siru Heromaa-Karjalainen (sd.), puheenjohtaja
Pasi Jalonen (kok.), varapuheenjohtaja
Simon Ekpa (kok.)
Ari Mähönen (sd.)
Mona Pyykkönen (kok.)
Jukka Pietiläinen (ps.)
Riina Puusaari (vihr.)
Hanna-Kaisa Kyyrönen (kesk.)
Juho Salonen (sdp.)
Ada Seppälä (kok.)
Tuija Pessinen (ps.)
Soile Laakso (sd.)
Mira Vilkman (sd.)
Jesse Hildén (ps.)
Moottoriurheilu

Jari-Matti Latvala, Suomen rallin 2010 voittaja, ajamassa Focustaan Muuramen testierikoiskokeella.
Formula 1 -auto vuonna 2024.
Speedway Extraliigaa Yyterin speedwayradalla toukokuussa 2010.
Vesiskootteri kiertämässä poijua Saksassa 2007.
Moottoriurheilu on urheilua, jossa urheilusuoritus tapahtuu moottorilla varustetulla kulkuneuvolla. Moottoreina käytetään esimerkiksi tavallisia polttomoottoreita, sähkömoottoreita tai kaasuturbiineja. Nopeuskilpailujen lisäksi moottoriurheilussa kilpaillaan myös muun muassa ajasta, näyttävyydestä, tarkkuudesta, luotettavuudesta ja taloudellisuudesta.
Historiaa

Kaikkien aikojen ensimmäinen merkittävä moottoriurheilukilpailu lienee vuonna 1894 järjestetty Pariisi-Rouen maantiekilpailu, johon osallistui sekä autoja että moottoripyöriä. Tämän nopeuskilpailun nopein oli kreivi de Dionin höyrymoottorinen vaunu, mutta sitä rangaistiin sääntöjen vastaisesta rakenteesta. Kilpailun voiton jakoivat Panhard ja Peugeot, jotka käyttivät Daimlerin polttomoottoreita.
Ensimmäiset lentokonekilpailut järjestettiin Grande Semaine d’Aviation-tapahtuman yhteydessä Reimsissä 1909. Viikon kestäneessä tapahtumassa kilpailtiin muun muassa kestävyydessä, nopeudessa sekä lentokorkeudessa.
Moottoriurheilun muotoja > Autourheilu

Tunnetuimmat moottoriurheilun muodot ovat autoilla tapahtuvia nopeuskilpailuja. Näissä kilpailuissa pyritään ajamaan ennalta määritelty matka mahdollisimman nopeasti, määriteltyä rataa kiertäen tai joko yhtenä tai useampana etappina. Ratakilpailuista tunnetuimpia ovat muun muassa Formula 1-kilpailut, etappikilpailuita ovat muun muassa rallit sekä maantiekilpailut. Lisäksi autourheilun muotoja ovat esimerkiksi kiihdytyskisat, jossa seisovan lähdön kiihdytys suoritetaan mahdollisimman nopeasti. Toisen ääripään muodostavat kestävyyskilpailut joissa pyritään ajamaan mahdollisimman pitkä matka annetun aikarajan puitteissa (esimerkiksi Le Mansin 24 tunnin ajo) ja taitolajit kuten autosuunnistus ja offroad sekä taloudellisuusajo.
Moottoriurheilun muotoja > Moottoripyöräurheilu

Moottoripyöräkilpailuissa taitokilpailut ovat huomattavasti yleisempiä kuin autourheiluissa, mutta tunnetuimmat kilpailut ovat nopeuskilpailuja. Tunnetuimpia nopeuskilpailumuotoja ovat ratakilpailut, motocross, speedway ja jääspeedway sekä rallia muistuttava enduro. Taitokilpailuja ovat muun muassa maastossa ajettava trial ja suurilla areenoilla tapahtuva freestyle motocross. Moottoripyörille järjestetään myös kestävyyskilpailuja.
Moottoriurheilun muotoja > Moottoriveneurheilu

Moottoriveneillä kilpaillaan sekä sisävesillä että merillä. Osa kilpailuista on pienillä radoilla tapahtuvia kilpailuja kuten Formula 1 -veneily, osassa taas kierretään pitkiä ratoja jotka ulottuvat avomerelle (offshore-veneily). Moottoriveneillä järjestetään myös etappi- sekä kiihdytyskilpailuja.
Moottoriurheilun muotoja > Nopeusennätykset

Erilaisten kilpailujen lisäksi myös nopeusennätykset mielletään yleisesti moottoriurheiluksi ja niitä hallinnoivat samat järjestöt. Nopeusennätyskokeessa tavoitteena on kulkea määrätty matka mahdollisimman suurella nopeudella. Lyhyissä, yksisuuntaisissa kokeissa vaaditaan kaksi, vastakkaisiin suuntiin suoritettua ajoa, jotka tulee tehdä tunnin kuluessa.
Moottoriurheilun muotoja > Muita moottoriurheilun muotoja

Taitolento – moottoriurheilun muoto jossa pyritään suorittamaan lentokoneella lentäen joko ennalta määriteltyjä tai itse suunniteltuja temppuja mahdollisimman tyylipuhtaasti. Joskus taitolentokilpailuun yhdistetään myös nopeuskilpailu, jolloin temput tulee suorittaa mahdollisimman nopeasti ja virheistä annetaan aikasakkoa.
Tractor pulling – Tractor pullingissa tavoitteena on vetää traktoria käyttäen painolastia mahdollisimman pitkä matka.
Arvostelua

Moottoriurheilu kuluttaa uusiutumattomia luonnonvaroja kestävän kehityksen vastaisesti. Moottoriurheilu aiheuttaa myös meluhaittoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moottoriurheilu Wikimedia Commonsissa
Aiheesta muualla > Moottoriurheilu Suomessa

Moottoriurheilu, ajonäytökset ja ajokokeilut. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes).
AKK-Motorsport. Autourheilun kansallinen keskusliitto.
Suomen Moottoriliitto.
Suomen purjehdus ja veneily ry – kilpaveneily.
Harrastemoottoriurheilun keskusjärjestö ry.
Aiheesta muualla > Moottoriurheilun kansainvälisiä keskusjärjestöjä

FIA. Fédération Internationale de l’Automobile, autourheilu. (englanniksi)
FIM. Fédération Internationale de Motocyclisme, moottoripyöräily. (englanniksi)
FAO. Fédération Aéronautique Internationale, lentourheilu. (englanniksi)
UIM. Union Internationale Motonautique, moottoriveneurheilu. (englanniksi)
Cole Eiserman

| Cole Eiserman> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. kesäkuuta 2006 (ikä 18) Newburyport, Massachusetts, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  Boston College
Sarja:  NCAA
Pelinumero:  34
Pelaajaura
Pääsarjaura:  (–)
NHL-varaus:  20. varaus, 2024 New York Islanders
Cole Eiserman (s. 29. kesäkuuta 2006) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NCAA-yliopistosarjaa Bostonin yliopistossa. Hän pelasi kaudella 2023–2024 USHL-sarjassa USNTDP Juniors -joukkueessa. Hänet varattiin New York Islandersiin vuoden 2024 NHL:n varaustilaisuudessa ensimmäisellä kierroksella.
Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten jääkiekko.Nuorten MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kanada 2025 | jääkiekko |  |
| Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailut  | Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailut  | Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Sveitsi 2023 | jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Suomi 2024 | jääkiekko |  |
Eiserman on edustanut maajoukkuetasolla Yhdysvaltoja alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa kahdesti, vuosina 2023 sekä 2024. Hän voitti kultaa vuoden 2023 turnauksessa. Hän oli myös tuon turnauksen paras maalintekijä yhdessä Will Smithin kanssa yhdeksällä maalilla.
Nuorten MM-kilpailuissa 2025 Eiserman voitti kultaa. Hän aloitti turnauksen kakkosketjussa, mutta putosi turnauksen edetessä joukkueensa 13. hyökkääjäksi.
IndieLisboa

IndieLisboa on Lissabonissa vuosittain pidettävä portugalilainen indie-elokuvafestivaali.
IndieLisboa on Portugalin toiseksi suurin elokuvafestivaali, ja vuonna 2006 yleisöä oli 28 000 henkeä. Tapahtuma pidettiin ensimmäistä kertaa 2004.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset sivut (portugaliksi), (englanniksi)
Askolan kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Askolan kunta
Valtuutettuja:  27
Johto:  Sanna Kurki (pj.)  Riku Honkasalo (1. vpj.)  Hannu Vihreäluoto (2. vpj.)
Äänestysprosentti:  51,5 % (2021)
Askolan kunnanvaltuusto on Askolan kunnan korkein päättävä elin. Askolan kunnanvaltuustoon valitaan 27 valtuutettua.
Vuoden 2021 vaaleissa äänestysprosentti oli 51,5 %. Kokoomus sai yhdeksän paikkaa, keskusta kuusi paikkaa, SDP ja perussuomalaiset kumpikin viisi paikkaa sekä vihreät ja RKP kumpikin yhden valtuutetun.
Kunnallisvaalit

Suomessa on pidetty yleiset ja yhtäläiset kunnallisvaalit 1918, 1919, 1920, 1921 ,1922, 1923, 1924, 1925, 1928, 1930, 1933, 1936, 1945, 1947, 1950, 1953, 1956, 1960, 1964, 1968, 1972, 1976, 1980, 1984, 1988, 1992, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012, 2017 ja 2021.
Kunnallisvaalit > Sotia edeltävät kunnallisvaalit

Ennen sotia viimeiset kunnallisvaalit järjestettiin 1936. Vaalit olisi pitänyt järjestää 1939 ja 1942, mutta niitä ei voitu järjestää talvisodan ja jatkosodan vuoksi. Vuodesta 1956 alkaen kunnallisvaaleja alettiin järjestää neljän vuoden välein. Vuosina 1918–1925 kunnallisvaalit järjestettiin täytevaaleina vuosittain siten, että kolmasosa kunnanvaltuustosta valittiin uudelleen.
Kunnallisvaalit > Sotienjälkeiset kunnallisvaalit

Moskovan välirauhan jälkeen tuli mahdolliseksi kommunistien osallistuminen vaaleihin. Vaalikelpoisuus oli poistettu 1930. Vuonna 1918 Moskovassa perustettu Suomen Kommunistinen Puolue järjestäytyi yhteistyöhön vasemmistososialidemokraattisten kansandemokraattien kanssa Suomen Kansan Demokraattiseksi Liitoksi, mistä yhteistyöstä muodostui Vasemmistoliitto.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaalit | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Äänestys- aktiivisuus | Äänioikeutetut |
| Vaalit | Yhteensä | Kesk. | Kok. | SMP PS | SDP | SKDL Vas. | Vihr. | Muut | Äänestys- aktiivisuus | Äänioikeutetut |
| 1976 | 21 | 8 | 6 |  | 5 | 2 |  |  | 78,6 % | 2637 |
| 1980 | 21 | 7 | 7 |  | 5 | 2 |  |  | 80,8 % | 2840 |
| 1984 | 27 | 11 | 8 |  | 5 | 3 |  |  | 79,0 % | 2948 |
| 1988 | 27 | 11 | 7 |  | 6 | 3 |  |  | 72,7 % | 3016 |
| 1992 | 27 | 9 | 6 |  | 10 | 1 | 1 |  | 73,2 % | 3123 |
| 1996 | 27 | 10 | 6 |  | 6 | 2 | 3 |  | 66,4 % | 3152 |
| 2000 | 27 | 13 | 4 |  | 5 | 2 | 2 | 1a | 61,5 % | 3290 |
| 2004 | 27 | 11 | 5 |  | 7 | 2 |  | 2b | 61,8 % | 3400 |
| 2008 | 27 | 11 | 6 | 1 | 5 | 2 | 2 |  | 61,5 % | 3567 |
| 2012 | 27 | 10 | 6 | 3 | 5 | 2 | 1 |  | 61,0 % | 3728 |
| 2017 | 27 | 8 | 7 | 1 | 7 | 1 | 2 | 1c | 58,8 % | 3788 |
| 2021 | 27 | 6 | 9 | 5 | 5 |  | 1 | 1d | 51,5 % | 3789 |
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
a Valitsijayhdistys Jukka Pekka Olavi Peltonen b Pro Askola c Kristillisdemokraatit d RKP
Kunnallisvaalit > Askolan kunnanvaltuutetut 2021–2025

| Valtuutettu | Puolue | Ääniä |
| --- | --- | --- |
| Hannu Vihreäluoto | SDP | 76 |
| Anna-Mari Eloranta | SDP | 61 |
| Hanna Simola | SDP | 61 |
| Veikka Huuskonen | SDP | 32 |
| Aini Kares-Salonen | SDP | 26 |
| Matti Jäppilä | Perussuomalaiset | 171 |
| Marko Nurmi | Perussuomalaiset | 38 |
| Maiju Kivikoski | Perussuomalaiset | 30 |
| Tero Kettu | Perussuomalaiset | 27 |
| Petri Hallikainen | Perussuomalaiset | 24 |
| Tero Suominen | Kokoomus | 91 |
| Riku Honkasalo | Kokoomus | 71 |
| Jouni Vilkki | Kokoomus | 57 |
| Mikko Maukonen | Kokoomus | 49 |
| Saku Väätänen | Kokoomus | 33 |
| Ari Forsberg | Kokoomus | 31 |
| Matti Pelander | Kokoomus | 28 |
| Jouko Pihlaja | Kokoomus | 27 |
| Mia Myllys | Kokoomus | 18 |
| Sanna Kurki | Keskusta | 133 |
| Vili Peltola | Keskusta | 54 |
| Anne Berg | Keskusta | 46 |
| Juho-Matti Nirvi | Keskusta | 46 |
| Rauna Kiiskinen | Keskusta | 30 |
| Jouko Lahtinen | Keskusta | 28 |
| Reija-Riikka Stenbäck | Vihreät | 42 |
| Petra Lind | RKP | 65 |
Lähde:
Askolan kunta Itä-Uudenmaan hyvinvointialueella

Askolan kunta kuuluu Itä-Uudenmaan hyvinvointialueeseen. 23. tammikuuta 2022 järjestetyssä vaalissa kuusi askolalaista valittiin aluevaltuustoon. Askolassa oli 3790 äänioikeutettua Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen 79 249:stä äänioikeutetusta eli 5,01% äänioikeutetuista. Aluevaltuutetuista askolalaaiset saivat 6/59 eli 10,17%.
| äänimäärä | tulos |  |
| --- | --- | --- |
| Jäppilä, Juho | 185 | valittiin aluevaltuutetuksi |
| Kurki, Sanna | 221 | valittiin aluevaltuutetuksi |
| Suominen, Tero | 147 | valittiin aluevaltuutetuksi |
| Vihreäluoto, Hannu | 180 | valittiin aluevaltuutetuksi |
| Honkasalo, Riku | 146 | valittiin aluevaltuutetuksi |
| Myllys, Mia | 144 | valittiin varavaltuutetuksi |
| Eloranta, Annamari | 136 | valittiin aluevaltuutetuksi |
| Forsberg, Ari | 61 |  |
| Kiiskinen, Rauna | 63 |  |
| Lind, Petra | 148 | valittiin varavaltuutetuksi |
| Aaltonen, Tero | 62 |  |
| Nirvi, Juho-Matti | 41 |  |
| Lehtikuusi, Tanja | 60 |  |
| Berg, Anne | 39 |  |
| Sääski, Pia | 29 |  |
| Nurmi, Marko | 48 |  |
| Lahtinen, Jouko | 21 |  |
| Rumpunen, Joutsi | 29 |  |
| Hovilehto, Jenni | 22 |  |
| Ahokanto, Simo | 24 |  |
| Pihlaja, Jouko | 12 |  |
| Tanhua, Jukka | 31 |  |
| Pihlaja, Jouko | 12 |  |
Huittisten kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Huittinen
Valtuutettuja:  85
Johto:  Jouni Isotalo (pj.)  Ilkka Riuttamäki (1. vpj.)  Helena Manninen (2. vpj.)
Äänestysprosentti:  54,7 % (2021)
Huittisten kaupunginvaltuusto (ruots. Vittis stadsfullmäktige) on Huittisten kaupungin valtuusto ja ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuustossa on 35 jäsentä, jotka on valittu neljän vuoden toimikaudeksi.
Kaudella 2021-2025 valtuustoryhmät ovat keskusta (9), kokoomus (8), perussuomalaiset (7), SDP (5), Vasemmistoliitto (3), Huittisten parhaaksi (2) ja kristillisdemokraatit (1).
Puheenjohtajat > Kaupunginvaltuuston puheenjohtajat

Jouni Isotalo (2017-)
Puheenjohtajat > Valtuuston varapuheenjohtajia

Joonas Immonen
Esa Laamanen
Ilkka Riuttamäki
Mika Stenfors
Antti Suomela
Maarit Säilä
Raahen kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Raahe
Valtuutettuja:  43
Johto:  Nina Pulkkanen (pj.)  Timo Mattila (1. vpj.)  Katja Hänninen (2. vpj.)  Pirkko Valtanen (3. vpj.)
Äänestysprosentti:  50,6 % (2021)
Raahen kaupunginvaltuusto (ruots. Brahestad stadsfullmäktige) on hallintoelin, joka käyttää ylintä päätösvaltaa Raahessa. Valtuustossa on 43 jäsentä, jotka on valittu neljän vuoden toimikaudeksi. Valtuuston puheenjohtaja on Nina Pulkkanen (kesk.).
Raahen kaupunginvaltuuston valtuustoryhmät vuoden 2021 vaalien jälkeen (suluissa valtuustokauden 2017–2021 paikkamäärä):
Keskusta 16 paikkaa (19)
Perussuomalaiset 7 paikkaa (2)
Vasemmistoliitto 7 paikkaa (10)
SDP 6 paikkaa (7)
Kokoomus 5 paikkaa (3)
Kristillisdemokraatit 1 paikkaa (1)
Vihreät 1 paikkaa (1)
Raahen lautakunnat

Kehittämislautakunta
Rakennetun ympäristön lautakunta
Tulevaisuuslautakunta
Valtuusto > Valtuutetut 2021–2025

Kuntavaaleissa 2021 valittiin seuraavat Raahen kaupunginvaltuutetut toimikaudelle 2021–2025 (valitut puolueittain, kunkin ryhmän eniten ääniä saaneet ensin):
| Kaupunginvaltuutettu | Puolue |
| --- | --- |
Mattila, Hanna-Leena: Keskusta
Poukkula, Pekka: Keskusta
Karppinen, Aimo: Keskusta
Aulakoski, Antero: Keskusta
Lumijärvi, Liisa: Keskusta
Pekkala, Sari: Keskusta
Parkkila, Pasi: Keskusta
Kinnunen, Esa: Keskusta
Pulkkanen, Nina: Keskusta
Mutka-Leinonen, Kristiina: Keskusta
Ylikulju, Elsi: Keskusta
Tornberg, Elias: Keskusta
Ahokas-Tuohinto, Pirkko: Keskusta
Jaakola, Elina: Keskusta
Hummastenniemi, Matti: Keskusta
Haapajoki, Tita: Keskusta
Mattila, Anu: Perussuomalaiset
Seppänen, Jari: Perussuomalaiset
Mattila, Timo: Perussuomalaiset
Törmäkangas, Jonne: Perussuomalaiset
Hanhikorpi, Tiina: Perussuomalaiset
Pääkkö, Meri: Perussuomalaiset
Saarenpää, Eetu: Perussuomalaiset
Hänninen, Katja: Vasemmistoliitto
Ollanketo, Tarja: Vasemmistoliitto
Nikula, Matti: Vasemmistoliitto
Lehmusketo, Viljo: Vasemmistoliitto
Ojala, Niilo: Vasemmistoliitto
Heinonen, Risto: Vasemmistoliitto
Heiskanen, Heidi: Vasemmistoliitto
Salmela, Marko: Sdp
Maliniemi, Arja: Sdp
Valtanen, Pirkko: Sdp
Törmi, Paavo: Sdp
Laurila, Kari: Sdp
Anttila, Marko: Sdp
Nurro, Sari: Kokoomus
Honkala, Matti: Kokoomus
Eteläaho, Jani: Kokoomus
Ylisirniö, Kirsi: Kokoomus
Ylisirniö, Esa: Kokoomus
Kallela, Jaakko: Kristillisdemokraatit
Sorvari, Seppo: Vihreät
Aiheesta muualla

Raahen kaupunginvaltuusto
Raahen lautakunnat
Afrikka, sarvikuonojen maa

| ”Afrikka, sarvikuonojen maa” Eppu Normaali |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Imperiumin vastaisku
 Julkaistu: toukokuu 1988
 Tuottaja(t): Mikko Syrjä
 Tyylilaji: suomirock
 Kesto: 07.43
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Eppu Normaalin muut singlet
| ”Joka päivä ja joka ikinen yö” 1987 | ”Afrikka, sarvikuonojen maa” 1988 | ”Näin kulutan aikaa” 1988 |
Afrikka, sarvikuonojen maa on suomirock-yhtye Eppu Normaalin toukokuussa 1988 julkaistu kappale ja single yhtyeen kymmenenneltä studioalbumilta Imperiumin vastaisku. Kappaleen on säveltänyt ja sovittanut yhtyeen kitaristi Mikko "Pantse" Syrjä, joka on tehnyt kappaleen sanat yhdessä yhtyeen laulajan, Martti Syrjän kanssa. 
Singlen b-puolella on kappale ”Viinaa tsat tsat tsaa”, joka julkaistiin myöhemmin vuonna 1991 Paskahatun paluu -kokoelmalevyllä.
Single nousi Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle.
Kappaleet

Afrikka, sarvikuonojen maa – 5.00 (säv. Mikko Syrjä, san. Martti & Mikko Syrjä, sov. Mikko Syrjä)
Viinaa tsat tsat tsaa – 2.43 (säv. Martti Syrjä & Juha Torvinen, san. Martti Syrjä, sov. Martti Syrjä & Juha Torvinen)
Kokoonpano

Martti Syrjä – laulu
Mikko Syrjä – kitara ja laulu
Juha Torvinen – kitara
Mikko Nevalainen – bassokitara
Aku Syrjä – rummut
Kuopion kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Kuopio
Valtuutettuja:  59
Johto:  Tuula Väätäinen (sd.) (pj.)  Leila Savolainen (kesk.) (1. vpj.)  Harri Auvinen (vihr.) (2. vpj.)
Kuopion kaupunginvaltuusto on Kuopion kaupungin kunnanvaltuusto ja ylin päättävä hallinnollinen elin. Se koostuu 59 kuntavaaleilla valittavasta jäsenestä. Valtuuston puheenjohtajana toimii Tuula Väätäinen.
Valtuusto kokoontuu Valtuusto- ja virastotalon valtuustosalissa osoitteessa Suokatu 42.
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| Vaalit | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Paikat | Äänestys- aktiivisuus |
| Vaalit | SDP | Kok. | SKDL Vas. | Kesk. | SKL KD | LKP | SMP PS | Vihr. | Muut | Äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 16 | 15 | 13 | 9 | 3 | 2 | 1 |  | -- | 74,4 % |
| 1980 | 15 | 17 | 12 | 10 | 2 | 1 | 2 |  | -- | 73,1 % |
| 1984 | 15 | 16 | 9 | 11 | 1 |  | 4 | 3 | -- | 68,6 % |
| 1988 | 16 | 15 | 6 | 9 | 2 | 3 | 3 | 4 | 1a | 63,9 % |
| 1992 | 15 | 12 | 8 | 9 | 2 | 1 | 2 | 10 |  | 63,6 % |
| 1996 | 16 | 16 | 7 | 12 | 1 |  | -- | 7 | -- | 54,0 % |
| 2000 | 14 | 13 | 7 | 14 | 3 |  |  | 8 | -- | 48,4 % |
| 2004 | 15 | 12 | 7 | 16 | 3 |  | -- | 6 | -- | 52,5 % |
| 2008 | 12 | 15 | 5 | 13 | 2 |  | 3 | 9 | -- | 57,2 % |
| 2012 | 12 | 14 | 4 | 13 | 2 |  | 9 | 5 | -- | 52,3 % |
| 2017 | 11 | 12 | 5 | 14 | 3 |  | 6 | 8 | -- | 52,6 % |
| 2021 | 10 | 12 | 4 | 14 | 2 |  | 8 | 8 | 1b | 49,7 % |
a Demokraattinen Vaihtoehto b Liike Nyt
Lähde: Tilastokeskus & Oikeusministeriö
Lautakunnat

Kuopion kaupungilla on yhdeksän lautakuntaa:
| --- | --- |
 Hyvinvoinnin edistämisen lautakunta  Joukkoliikennelautakunta (alueellinen)  Jätelautakunta (alueellinen)  Kasvun ja oppimisen lautakunta  Kaupunkirakennelautakunta:  Keskusvaalilautakunta  Perusturva- ja terveyslautakunta  Pohjois-Savon aluepelastuslautakunta (alueellinen)  Ympäristö- ja rakennuslautakunta
Tarkastuslautakunta toimii kaupunginvaltuuston alaisuudessa.
Kuopion kaupunginvaltuuston puheenjohtajat 1875–1976

1875 Johan Viktor Johnsson (1832–1884), lyseon rehtori, piispa, valtiopäivämies
1876–1877 Karl Stenberg (s. 1840), varatuomari
1878–1879 Jaakko Jernberg (1824–1889), kauppaneuvos, sahanomistaja, laivanvarustaja
1880–1882 August Herckman (s. 1843), varatuomari, tuomiokapitulin sihteeri
1883 Matti Hinkula (s. 1850), sokeainkoulun opettaja, pastori
1884 Emil Frithiof Andersin (1843–1906), kihlakunnantuomari, senaattori
1885–1890 August Herckman (s. 1843), varatuomari, tuomiokapitulin sihteeri
1891–1893 Z. Valmari (s. 1843), lääkäri
1894–1899 August Herckman (1843–1926), varatuomari, tuomiokapitulin sihteeri
1900–1902 Z. Valmari (s. 1843), lääkäri
1903–1918 Kustaa Killinen (1849–1922), kuurojenkoulun johtaja, kirjailija, kansanedustaja
1919 Johan Saari (s. 1868), rautasorvari
1920–1921 Kustaa Killinen (1849–1922), kuurojenkoulun johtaja, kirjailija, kansanedustaja
1922–1928 Edvard ”Eetu” Vaarama (1878–1938), rehtori, kansanedustaja
1929–1936 Yrjö Tuomikoski (s. 1878), kauppakoulun rehtori
1937–1953 Edvard Lyytinen (s. 1878), opettaja
1954–1960 Yrjö Tuominen (s. 1894), vaatturi, kunnallisneuvos
1961–1964 Teodor Voutilainen (s. 1907), konttoripäällikkö
1965–1968 Eero Häkkinen (1911–1976), sokeainkoulun johtaja, kansanedustaja
1969 Eero Haara (s. 1923), lääninlääkäri
1970–1972 Teodor Voutilainen (s. 1907), konttoripäällikkö
1973–1976 Edit Terästö (1913–2004), kansanedustaja
Aiheesta muualla

Kaupunginvaltuusto Kuopion kaupungin sivuilla
Oikeusministeriön ilmoittama kuntavaalitulos 2021
David Ezeh

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 13. helmikuuta 2006 (ikä 18)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 187 cm
Lempinimi: Dave
Seura
Seura: HJK
Junioriseurat
–2014: Gnistan
2015–2018: HPS
2019–2023: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2022–2024 | Klubi 04 | 41 | (22) |
| 2023– |  HJK | 11 | (1) |
| 2024–2025 | → Raków Częstochowa (laina) | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2021–2022 |  Suomi U16 | 5 | (1) |
| 2022–2023 |  Suomi U17 | 15 | (6) |
| 2023–2024 |  Suomi U18 | 7 | (5) |
| 2023– |  Suomi U19 | 8 | (6) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 9. tammikuuta 2025.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 9. tammikuuta 2025.
suomalainen jalkapalloilijaMalline:SHORTDESC:suomalainen jalkapalloilija
David Ezeh (s. 13. helmikuuta 2006 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigan HJK:ta. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä.
Ezeh aloitti jalkapallon helsinkiläisessä Gnistanissa, josta hän siirtyi vuonna 2015 Helsingin Palloseuraan. Vuonna 2019 hän siirtyi HJK:hon. Ezeh debytoi Kakkosessa pelaavan Klubi 04:n riveissä 16-vuotiaana vuonna 2022. Debyyttinsä HJK:n edustusjoukkueessa hän teki helmikuussa 2023 harjoitusottelussa FC Hakaa vastaan. HJK voitti ottelun 4–0 ja Ezeh teki ottelussa kaksi maalia.
Ezeh voitti kaudella 2023 Kakkosen A-lohkon maalipörssin tehtyään Klubi 04:n joukkueessa 17 maalia. Hän tuli myös valituksi A-lohkon Vuoden pelaajaksi. Ensimmäisen maalinsa Veikkausliigassa Ezeh teki vierasottelussa KuPSia vastaan 6. huhtikuuta 2024.
Heinäkuussa 2024 Ezeh siirtyi osto-option sisältävällä lainasopimuksella Puolan Ekstraklasaan Raków Częstochowan joukkueeseen. Ezeh palasi takaisin HJK:hon tammikuussa 2025.
Yksityiselämä

Ezeh kasvoi Helsingin Puistolassa ja Oulunkylässä. Hänen äitinsä on suomalainen ja isä nigerialainen.