stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kentin diskografia
Musiikkivideot

| Vuosi | Nimi | Ohjaaja(t) |
| --- | --- | --- |
| 1995 | "När det blåser på månen" | Jonas Linell |
| 1995 | "Frank" | Adam Berg |
| 1996 | "Kräm (så nära får ingen gå)" | Adam Berg |
| 1996 | "Gravitation" | Adam Berg |
| 1997 | "Om du var här" | Adam Berg |
| 1998 | "Saker man ser" | Adam Berg |
| 1998 | "747" (English version) | Adam Berg |
| 1999 | "Om du var här" | Adam Berg |
| 1999 | "Saker man ser" | Adam Berg |
| 1999 | "Musik non stop" | Johan Renck |
| 2000 | "En himmelsk drog" | Johan Renck |
| 2000 | "Music Non Stop" | Johan Renck (Eurooppa ja Aasia) / Adam Berg (Yhdysvallat) |
| 2000 | "Heavenly Junkies" | Johan Renck |
| 2000 | "Chans" | Adam Berg |
| 2002 | "Dom andra" | Adam Berg |
| 2002 | "Kärleken väntar" | Johan Renck |
| 2002 | "VinterNoll2" | Adam Berg |
| 2002 | "FF" | Adam Berg |
| 2005 | "Max 500" | Johan Renck |
| 2005 | "Palace & Main" | Adam Berg |
| 2005 | "Den döda vinkeln" | Marcus Engstrand |
| 2005 | "Dom som försvann" | Adam Berg |
| 2007 | "Ingenting" | Adam Berg, Mattias Montero |
| 2007 | "Columbus" | Popcore |
| 2007 | "Generation Ex" | Popcore |
| 2008 | "Vy från ett luftslott" | Lars Lind, Erik Lind, Kajsa Engdahl |
| 2009 | "Töntarna" | Johan Söderberg |
| 2009 | "Hjärta" | Robinovich |
| 2010 | "Idioter" | Gustav Johansson |
| 2010 | "Gamla Ullevi / Skisser för sommaren" |  |
| 2012 | "999" | John Boisen, Björn Fävremark, Torbjörn Martin |
| 2012 | "Jag ser dig" | John Boisen, Björn Fävremark, Torbjörn Martin |
| 2012 | "Tänd på" | John Boisen, Björn Fävremark, Torbjörn Martin |
| 2014 | "Var är vi nu?" | John Boisen, Björn Fävremark |
| 2014 | "Mirage" | John Boisen, Björn Fävremark |
| 2016 | "Då Som Nu För Alltid" | Adam Berg |
| 2016 | "Den vänstra stranden" | Joanna Nordahl |
| 2016 | "Vi är för alltid" | Joanna Nordahl |
| 2016 | "Den sista sången" | Joanna Nordahl |
Henry Livermore Abbott

| Henry Livermore Abbott |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 21. tammikuuta 1842 Lowell, Massachusetts
Kuollut: 6. toukokuuta 1864 (22 vuotta) Wilderness, Virginia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat (Unioni)
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Yhdysvallat  Unioni
Palvelusvuodet:  1861–1864
Komentajuudet:  Massachusettsin 20. vapaaehtoisjalkaväkirykmentti
Taistelut ja sodat:  Yhdysvaltain sisällissota
Sotilasarvo:  Majuri
Kunniamerkit:  bvt. prikaatikenraali (postuumisti)
Henry Livermore Abbott (21. tammikuuta 1842 Lowell, Massachusetts – 6. toukokuuta 1864 Wilderness, Virginia) oli Unionin armeijan majuri Yhdysvaltain sisällissodassa. Abbott oli sotilasarvoltaan majuri, mutta hänet ylennettiin postuumisti brevet prikaatikenraaliksi. Hän komensi Massachusettsin 20. vapaaehtoisjalkaväkirykmenttiä. Abbott haavottui vakavasti Wildernessin taistelussa 6. toukokuuta 1864 ja kuoli myöhemmin samana päivänä kenttäsairaalassa.
Abbottin isä oli tunnettu tuomari ja Yhdysvaltain edustajainhuoneen edustaja Josiah Gardner Abbott.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Henry Livermore Abbott
Kiinan tasavalta kesäolympialaisissa 1936

Kiinan tasavalta osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 52 urheilijan voimin. Maan urheilijat osallistuivat seitsemään eri urheilumuotoon, mutta mitaleille asti he eivät yltäneet.
Joukkue > Jalkapallo

Chan Ho
Chui
Fung
Lee T.
Lee W.
Pau
Suen
Tam
Tso
Wong K. L.
Joukkue > Koripallo

Feng
Hsu
Li
Lin P.
Lin Y.
Mon
Shen Yi Tung
Tsai Yen Hung
Wang H. P.
Wang S. H.
Wang Y. T.
Wong N. Ch.
Yu
Joukkue > Nyrkkeily

Chin
Wang Y. L.
Joukkue > Painonnosto

Own
Seng
Wong S. K.
Joukkue > Pyöräily

Wing
Joukkue > Uinti

Chan Ch.
Yeung Sau King
Joukkue > Yleisurheilu

Chang C. C.
50 km kävely, miehet: 25.
Chang Ch. G.
Pituushyppy, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Kolmiloikka, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Chen B.
Kuulantyöntö, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Chen K. K.
4x400 m viesti, miehet: karsiutui alkuerissä
Chia
Chow Ch. S.
Kymmenottelu, miehet: ei päättänyt kilpailua
Chow Y. Y.
50 km kävely, miehet: 24.
Fu
Seiväshyppy, miehet: karsiutui finaalin loppukierroksilta
Hoh
Pituushyppy, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Keihäänheitto, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Kuo
Kiekonheitto, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Lee
100 m, naiset: ei aikaa alkuerissä
Leng
Kiekonheitto, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Ling
110 m aitajuoksu, miehet: ei aikaa alkuerissä
Liu
4x400 m viesti, miehet: karsiutui alkuerissä
Poh
4x400 m viesti, miehet: karsiutui alkuerissä
Sze To
Pituushyppy, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Kolmiloikka, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Tay
Tsai Tsung Nyi
50 km kävely, miehet: 22.
Wang S. L.
Kolmiloikka, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Wong Y. K.
110 m aitajuoksu, miehet: ei aikaa alkuerissä
4x400 m viesti, miehet: karsiutui alkuerissä
Wu
Korkeushyppy, miehet: karsiutui loppukilpailusta
Kulkusana

Kulkusana (saks. Wanderwort, [ˈvandɐˌvɔʁt], isoilla kirjaimilla kuten kaikki saksan substantiivit) on sana, joka on levinnyt lainasanana lukuisiin toisistaan kaukana sijaitseviin kieliin ja kulttuureihin, yleensä kauppayhteyksien mukana. Sellaisenaan kulkusanat ovat kuriositeetti kielihistoriassa ja sosiolingvistiikassa, sillä niistä on apua laajempien kieliyhteyksien tutkimuksessa. Riittävän pitkien aikojen kuluessa sanojen alkuperä on hämärtynyt ja voi olla erittäin vaikea selvittää, mistä kielestä tai kielikunnasta sana on peräisin ja mistä se on lainattu.
Esimerkkejä

Tyypillisiä esimerkkejä muinaisista kulkusanoista ovat pippuri, sokeri, inkivääri, kupari, kumina, minttu ja viini, joista osan alkuperä voidaan jäljittää pronssikauden kaupankäyntiin. Uudempia kulkusanoja ovat:
Tee on esimerkki kulkusanasta, jonka leviäminen tapahtui suhteellisen myöhään ihmiskunnan historiassa, ja siksi sanan alkuperä tunnetaan melko hyvin: sana on peräisin hokkienin kielestä, erityisesti sen Xiamenin murteesta. Xiamenin satamasta sana on levinnyt merenkulun mukana muualle maailmaan, kun taas mandariinikiinassa ja kantoninkiinassa käytettävä muoto cha on levinnyt idästä erityisesti slaavilaisiin kieliin.
Farang on johdettu etnonyymistä frankki arabiaan ja persiaan, joissa se viittaa ulkomaalaisiin (yleensä eurooppalaisiin). Arabiasta ja persiasta sana on lainattu moniin Intian valtameren ympäristössä puhuttaviin kieliin, kuten hindiin, thaihin ja amharaan.
Oranssi, jonka vastineet useimmissa muissa kielissä tarkoittavat appelsiinia, on peräisin dravidakielistä, todennäköisesti telugusta tai malajalamista. Näistä kielistä sana on kulkeutunut järjestyksessä sanskritin, persian, mahdollisesti armenian, arabian, myöhäislatinan ja italian kautta vanhaan ranskaan, josta se on levinnyt lukuisiin eri kieliin, myös suomeen.
Turkkilaisperäinen arslan ("leijona") on myös kulkusana, jonka variantteja on levinnyt mm. unkariin, mantsuun ja persiaan. Joissakin kielissä sanaa käytetään ainoastaan henkilönnimenä.
Sauna on ainoa suomalaisperäinen sana, jonka voi määritellä kulkusanaksi; se on lainattu suomesta lähes kaikkiin kieliin, kuten englantiin, kiinaan, unkariin ja arabiaan. Sana on kuitenkin todennäköisesti vanha laina germaanisista kielistä suomeen (muodossa *sakna) eikä siten suomen omaperäinen sana.
Jotkut muinaiset kulkusanat liittyivät kirjoitusjärjestelmien leviämiseen; esimerkki tästä on sumerin sana musar ("kirjoitettu nimi, kirjoitus"), joka lainautui akkadiin muodossa musarum ("asiakirja, sinetti"); akkadista sana lainautui kantaindoiraaniin muodossa *mudra- ("sinetti"), josta kehittyivät keskipersian sana muhr ja sanskritin mudra. Joitain vielä vanhempia myöhäisneoliittisia kulkusanoja on ehdotettu löytyvän, esim. sumerin balag, akkadin pilakku- tai kantaindoeuroopan pelek'u- ("kirves"). Akkadin pilakku- merkitsee kuitenkin oikeastaan "värttinä", ja sumerin balag on oikeastaan balaĝ (ĝ äännetään [ŋ]), ja sana merkitsee suurta rumpua tai harppua. Lisäksi kyseinen sana on myöhemmin lainattu akkadiin muodossa balangu-.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Wanderwort
Käännös suomeksi
Kosola (täsmennyssivu)

Kosola voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Kosola, kylä Kauhavalla
Kosolan talo, Lapuan liikkeen päämajana toiminut rakennus Lapualla
Henkilöitä

Antti Kosola (1896–1971), amerikansuomalainen hanuristi, säveltäjä ja johtaja
Iisak Kosola (1888–1955), suomalainen jääkärivänrikki
Karla Kosola (s. 1993), suomalainen salibandyn pelaaja
Katariina Kosola (s. 2001), suomalainen jalkapalloilija
Leena Kosola (s. 1958), suomalainen oopperalaulaja ja laulupedagogi
Mikael Kosola (s. 1982), suomalainen tubettaja
Niilo Kosola (1911–1996), suomalainen poliitikko (Kokoomus)
Pentti Kosola (1909–1940), suomalainen hävittäjälentäjä ja Lapuanliikkeen vaikuttaja
Susinukke Kosola, oik. Daniil Kozlov (s. 1991), suomalainen runoilija, kirjankustantaja ja sanataideohjaaja
Tuuli-Sisko Kosola, nyk. Sistonen (s. 1980), suomalainen seiväshyppääjä
Vihtori Kosola (1884–1936), Lapuanliikkeen johtaja ja IKL:n puheenjohtaja
Ville Kosola (1892–1968), suomalainen jääkärieläinlääkintäeverstiluutnantti
Kosola (oik. Esa Rahijärvi, s. 1986), suomalainen rap-artisti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kosola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Herakleios (filosofi)

Herakleios (m.kreik. Ἡράκλειος; 300-luku) oli antiikin kreikkalainen kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi, jota vastaan keisari Julianus Apostata kirjoitti seitsemännen puheensa.
Julianus kertoo, kuinka Herakleios esitti hänen edessään allegorisen faabelin, jossa Herakleios otti itselleen Juppiterin osan ja antoi keisarille Panin osan. Vaikka Julianus loukkaantui faabelista ja siitä, miten epäkunnioittavasti Herakleios mainitsi jumalat, keisari pysyi silti vaiti, koska pelkäsi muutoin vaikuttavansa vainoharhaiselta. Kohtaaminen sattui Konstantinopolissa.
Julianus kirjoitti myöhemmin pitkän esityksensä selittääkseen, että kyynikon tulisi olla kaiken teeskentelyn ja petoksen vihollinen, eikä sepitellä faabeleita; ja mikäli kyynikko sepittää faabeleita, niiden tulisi olla vakavia, opettavaisia ja uskonnollisia.
Meille on säilynyt tietoa myös toisesta tapauksesta, jossa Herakleios uhmasi usurpaattori Procopiusta, joka oli Julianuksen sukulainen. Tämä on saattanut tapahtua silloin, kun Procopius pyrki (ja lopulta epäonnistui) valtaamaan Rooman valtakunnan Julianuksen seuraajan Jovianuksen kuoltua.
Käännös suomeksi
Hieron (Bosporos)

| Hieron> Ἱερόν.Sijainti |
| --- | --- |
 Hieron
Koordinaatit:  41°10′42″N, 29°5′36″E
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  Anadolukavağı (Anadolu Kavağı), İstanbul
Historia
Tyyppi:  linnoitus, kylä
Ajanjakso:  antiikki keskiaika
Valtakunta:  Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hieron (m.kreik. Ἱερόν, ”Pyhäkkö”) oli antiikin aikainen ja bysanttilaisaikainen linnoituspaikka, joka sijaitsi Bosporinsalmen itärannalla nykyisessä Turkissa. Se sai nimensä paikalla antiikin aikana olleesta Zeus Urioksen pyhäköstä. Ajan kuluessa paikka linnoitettiin ja siihen kehittyi myös kylä, mutta ei suurempaa kaupunkia.
Hieronin paikalla nykyisin olevan Yoroksen linnan rauniot.
Hieron sijaitsi Bosporinsalmen itärannalla olleella niemellä linnuntietä noin 20 kilometriä pohjoiseen salmen länsirannalla sijainneesta Byzantionista/Konstantinopolista ja Hieronin puolella sijainneesta Khalkedonista, lähellä Bosporinsalmen Mustanmeren puoleista päätä.
Bysanttilaisella keskiajalla 400–500-luvulta lähtien Hieronissa perittiin tullimaksut Bosporinsalmen läpikulusta sekä seurattiin laivaliikennettä, niin ettei barbaareille viety mitään kiellettyä tavaraa. Hieron esiintyy myös tukikohtana sotaretkien aikaan, ja kehittyi ajan kuluessa merkittäväksi linnoitukseksi Bysantille. Toinen linnoitus oli salmen vastakkaisella puolella. Vuonna 941 Bysantin laivasto tuhosi Kiovan suuriruhtinas Igorin suuren laivaston Hieronin kohdalla Rusien-Bysantin sodassa.
1100-luvulla paikalle rakennettiin linna, joka nykyisin tunnetaan nimellä Yoroksen linna. Bysantti menetti sen neljännen ristiretken myötä vuonna 1204. Linna luovutettiin virallisesti Genovalle vuonna 1352. Osmanit saivat sen haltuunsa vuonna 1452. Nykyisin Hieronin paikalla sijaitsee linnanraunioiden lisäksi myös Anadolukavağın kylä.
Kolloidinen hopea

Kolloidinen hopea on hopeaa liuenneessa eli kolloidisessa muodossa. Hopeahiukkaset voivat liuoksessa olla hyvin pieniä, tuhat nanometriä. Sen kokoiset hiukkaset voivat vapauttaa suuria määriä hopeaioneja, jotka ovat hopean myrkyllisin muoto ja raskasmetalleista myrkyllisimpiä.
Hopeaionit tappavat bakteereita, minkä vuoksi hopeaa saatetaan lisätä haavojen hoidossa käytettäviin sidetaitoksiin. Kolloidista hopeaa käytetään Yhdysvalloissa myös elintarvikkeiden lisäaineena. Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto ei ole kuitenkaan hyväksynyt sen elintarvikekäyttöä, koska sen turvallisuudesta ei ole olemassa riittävästi tutkimustietoa. Metallista (ei-kolloidista) hopeaa (E174) saa käyttää kuitenkin liköörin värjäämiseen ilman enimmäismäärärajoituksia.
Kolloidista hopeaa käytettiin 1900-luvun alussa sairauksien hoitoon esimerkiksi suonensisäisinä injektioina, johon liittyen tapahtui myös potilaiden myrkytyskuolemia.  Sisäisesti nautittu kolloidinen hopea aiheutti osalle potilaita myös argyriaa eli ihon muuttumista pysyvästi sinertäväksi.
Eläinkokeiden tuloksia

Hopeaionit ovat hyvin myrkyllisiä kaloille jo pieninä pitoisuuksina, ja akuutisti tappava annos (LD50) on rotilla 2 grammaa/painokilo vuorokaudessa. Suun kaut­ta an­nettu ho­pea voi ai­heuttaa suuruudesta riip­puen eläimille tok­sisia vaiku­tuksia kuten pai­non las­kua, aktii­vi­suuden vähe­ne­mistä, muu­toksia her­moston välit­tä­jäai­neiden pitoi­suuk­sissa ja maksaent­syymien aktii­vi­suuk­sissa, maksa­kudoksen kuoliota, anemiaa ja mui­ta veriar­vojen muu­toksia, sy­dämen laajen­tu­mista, immu­no­lo­gisia vaiku­tuksia, sikiö­tok­si­suutta ja pahim­millaan sikiö­kuo­lemia. Ho­pean on osoi­tettu häirit­sevän  urosten kivek­sissä sukusolujen muodostumista ja suurem­milla annok­silla myös testos­te­ronin tuo­tantoa se­kä aiheut­tavan rakenteellisia muu­toksia. Naarailla hopea aiheuttaa muna­sar­joissa tuleh­dusta, munarakkuloiden rappeu­tu­mista, solu­kuo­lemaa ja vähen­täneen sukuhormonien tuotantoon osal­lis­tuvien gee­nien aktii­vi­suutta.
Käyttö historiallisesti

Hopeasalvoja käytettiin ensimmäisen maailmansodan aikana haavojen hoidossa, mutta käyttö päättyi tehokkaiden menetelmien keksimisen myötä. Hopeavalmisteita käytettiin 1900-luvun alussa toisinaan myös injektioina kupan hoidossa, suppoina peräpukamiin sekä suihkeena nuhaan. Muita käyttökohteita olivat ainakin vyöruusu, erilaiset korviin liittyvät vaivat, kuten Menieren tauti sekä hinkuyskä. Hoitojen vaikuttavuutta ei tuolloin tutkittu mutta niihin havaittiin liittyvän riski sairastua argyriaan havaittiin. Myös kuo­lemaan johta­neita akuut­teja hopeamyrky­tyksiä raportoitiin tapahtuneen, joissa laskimoon injektoitu kerta-an­nos oli ollut vähintään 50 milligrammaa.
Hieron II

Hieron II:n kuva rahassa noin vuodelta 274–216 eaa.
Hieron II (m.kreik. Ἱέρων, Hierōn, lat. Hiero; n. 308 eaa. Syrakusa – 215 eaa. Syrakusa) oli Syrakusan tyranni ja sittemmin kuningas vuodesta 270 eaa. kuolemaansa saakka. Hieronista tuli joukkojensa johtaja vuonna 275 eaa., ja hän väitti olevansa aiemman tyranni Gelonin avioton jälkeläinen. Hän oli toiminut Pyrrhoksen alaisena kenraalina ensimmäisessä puunilaissodassa.
Hieronin valtaannousua auttoi avioituminen korkeaan säätyyn ja menestys roomalaisten rinnalla sodassa. Hieron rakennutti Syrakusaan Hieron II:n alttarin Zeuksen kunniaksi. Se valmistui jo kuninkaan itsensä aikana.
Helsinginkatua pitkin

| Helsinginkatua pitkin> Längs Helsingegatan |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Claes Olsson
Käsikirjoittaja:  M. A. Numminen Claes Olsson
Tuottaja:  Claes Olsson
Säveltäjä:  M. A. Numminen Yari
Kuvaaja:  Jyrki Arnikari
Leikkaaja:  Oskar Franzén
Pääosat:  M.A. Numminen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Kinoproduction
Ensi-ilta:  2013
Kesto:  59 minuuttia
Alkuperäiskieli:  ruotsi suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Helsinginkatua pitkin on Claes Olssonin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2013.
Elokuvan aiheena on Helsingissä sijaitseva Helsinginkatu. Siinä kertojana toimiva M. A. Numminen ajaa katua pitkin raitiolinja 8:lla ja esittelee kadun historiaa.
Kesäkapina

| Kesäkapina |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Jaakko Pakkasvirta
Käsikirjoittaja:  Jaakko Pakkasvirta   Lasse Naukkarinen   Peter von Bagh   Titta Karakorpi   Timo Linnasalo   Matti Kuortti   Anssi Blomstedt   Erkki Peltomaa   Esa Vuorinen   Milja Ahola   Juhani Jotuni
Perustuu:  Jaakko Pakkasvirran alkuperäisideaan
Tuottaja:  Risto Jarva
Säveltäjä:  Jim Pembroke   Wigwam
Kuvaaja:  Lasse Naukkarinen
Leikkaaja:  Jaakko Pakkasvirta   Lasse Naukkarinen
Pääosat:  Titta Karakorpi Hannu Oravisto Veikko Honkanen Petra Frey
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Filminor Oy   FJ-Filmi Oy
Ensi-ilta:   23. tammikuuta 1970    21. maaliskuuta 1978
Kesto:  81 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Budjetti:  218 000 mk
Katsojat:  60 321
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kesäkapina on vuonna 1970 ensi-iltansa saanut suomalainen Jaakko Pakkasvirran ohjaama yhteiskunnallinen draamaelokuva, jonka pääosissa nähdään Titta Karakorpi ja Hannu Oravisto. Elokuvaa on kuvattu Espoossa, Helsingissä, Järvenpäässä, Orimattilassa, Mäntsälässä, Hirvensalmella, Puumalassa ja Porvoossa. Muutamia kuvauksia tehtiin myös Tukholmassa.
Elokuva kertoo valokuvamallina työskentelevästä Susannasta, joka haluaisi edetä elämässään ja nauttia siitä. Hän on kuitenkin suhteessa väkivaltaisen markkinointipäällikön kanssa. Susanna ja hänen veljensä Veli nousevat kapinaan kulutusfasismia vastaan ja kiertelevät ympäri Suomea.
Elokuva on esitetty useita kertoja televisiossa. Finnkino julkaisi elokuvan DVD:nä syyskuussa 2013.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Titta Karakorpi  | … |  Susanna, valokuvamalli   |
|  Hannu Oravisto  | … |  Veli, Susannan 17-vuotias veli   |
|  Veikko Honkanen  | … |  markkinointipäällikkö Jarmo Nieminen   |
|  Petra Frey  | … |  vakuutusvirkailija Katri Pellinen   |
|  Eero Melasniemi  | … |  Eki, Katrin poikaystävä   |
|  Ritva Arvelo  | … |  rouva Heinä   |
|  Topi Reinikka  | … |  herra Heinä, ilmoitushankkija   |
|  Iris-Lilja Lassila  | … |  talonemäntä   |
|  Lauri-Juhani Ruuskanen  | … |  Hirvensalmen kirkkoherra   |
|  Matti Ruohola  | … |  Pekka, manageri   |
|  Jaakko Talaskivi  | … |  haastattelija   |
|  Matti Oravisto  | … |  kertoja   |
|  Timo Linnasalo  | … |  mies kolariautossa / mies studiossa / mies ehkäisyvaahtomainoksessa   |
|  Matti Kuortti  | … |  kädet kellomainoksessa / mies päänsärkymainoksessa / mies studiossa / mies ehkäisyvaahtomainoksessa / "Hyvä, Yrjö" -huudahdukset  (jälkiäänitysääni)    |
|  Eija Pokkinen  | … |  valokuvamalli Eija Pokkinen   |
|  Margit Ekman  | … |  KuvaSisko   |
|  Eila Marjala  | … |  KuvaSisko   |
|  Esa Vuorinen  | … |  valokuvaaja   |
|  Jorma Pulkkinen  | … |  Susannan partneri   |
|  Milja Ahola  | … |  nainen studiossa   |
|  Erkki Peltomaa  | … |  mies studiossa   |
|  Eero Saarelainen  | … |  Honkarakenteen esittelijä   |
|  Osmo Mehtälä  | … |  Hirvensalmen kunnanjohtaja   |
|  Kyllikki Aatto  | … |  hirvensalmelainen   |
|  Aarre Muinonen  | … |  hirvensalmelainen   |
|  Kaino Turpeinen  | … |  opettaja Turpeinen   |
|  Eero Liukkonen  | … |  mies tansseissa   |
|  Eeva Ripatti  | … |  nainen tansseissa   |
|  Pentti Pöyry  | … |  haitaristi tansseissa   |
|  Anja Mankkinen  | … |  traktorilla ajava aviovaimo   |
|  Väinö Mankkinen  | … |  traktorilla ajava aviomies   |
|  Sirkka-Liisa Paajanen  | … |  morsian   |
|  Anssi Ursin  | … |  sulhanen   |
|  Eino Mesiäinen  | … |  työtön mies   |
|  Matti Ukkonen  | … |  haitarinsoittaja häissä   |
|  Eva Häll  | … |  pikkutyttö   |
|  Erik Uddström  | … |  aviomies pölyimurimainoksessa / paitansa studiossa riisuva mies   |
|  Erik Meri  | … |  tanssiorkesterin jäsen   |
|  Martti Koski  | … |  mies ravintolan terassilla   |
|  Jaakko Pakkasvirta  | … |  mies irtokynsimainoksessa / mainosspiikkauksia  (jälkiäänitysääni)   |
|  Raimo Hallama  | … |  purjeveneen kapteeni   |
Arviot

Aikalaiskritiikeissä nähtiin elokuvan ajankohtaisuus ja puitiin elokuvaa erityisesti yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Näkökulman arvoa sinänsä ei kiistetä, ja useimmat pitävät elokuvaa siltäkin kannalta ansiokkaana. Kriittisimmän arvion esittää Hufvudstadsbladetissa kirjoittanut Greta Brotherus, jonka mielestä elokuva ei kykene tuomaan esiin sanomaansa vaan sisältää hajanaisia katkelmia, joista ei synny yhteiskuntakritiikkiä.
Televisioesityksen yhteydessä kirjoittaneen kriitikon mielestä kollaasimaisen elokuvan keskushenkilö on valokuvamalli Susanna (Titta Karakorpi), mutta kiinnostavimpana hahmona hän pitää tämän loikoilevaa, "kulutusfasistista yhteiskuntaa" vihaava veljeä, jonka nimi on Veli (Hannu Oravisto). Elokuva heijastaa kriitikon mukaan 1960-luvun lopun intomielistä ajankuvaa.
TV-esitykset

| Päivämäärä | Kanava | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- |
| 31.7.2003 | YLE TV1 |  |
| 31.5.2006 | YleTeema |  |
| 1.6.2006 | YleTeema |  |
| 4.6.2006 | YleTeema |  |
| 30.6.2012 | YLE Teema |  |
| 18.4.2013 | YLE Teema |  |
| 8.9.2016 | Yle Teema |  |
| 10.8.2021 | Yle Teema & Fem |  |
| 15.8.2021 | Yle Teema & Fem |  |
Kirjallisuutta

Tuomikoski, Eero: ”Kapinan rajat”, Pakkasvirran haastattelu Kesäkapinasta. Filmihullu 1/1970.
Aiheesta muualla

Juonikuvaus ja lehdistöarvioita Elonet.fissä
Taustatietoja tuotannosta Elonet.fissä
Konsta Pöyliö

Konsta Pöyliö (s. 2001) on suomalainen lapsinäyttelijä. Konsta on kotoisin Kemijärven Kallaanvaarasta, missä asuu edelleen perheen nuorimpana lapsena.[lähde? ]
Ura

Hän esiintyi vuoden 2010 elokuvassa Havukka-ahon ajattelija, jossa on Konsta Pylkkästä ihailevan Pikku-Niken roolissa. Elokuva sai pohjoisessa suuren suosion ja rikkoi katsojaennätyksiä eri puolilla Kainuuta.
Konsta Pöyliö esitti Taivaan tulet TV-sarjassa Toivon roolia sarjan toisella ja kolmannella kaudella. Hän esiintyi myös vuonna 2013 ja 2014 perinteikkäässä Off-hyttyskarkotteen mainoksessa.[lähde? ]
Filmografia

Taivaan tulet (2009-2012)
Havukka-ahon ajattelija (2010)
Aiheesta muualla

Konsta Pöyliö Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Konsta Pöyliö Elonetissä
Elokuvatirkistelijä: Havukka-ahon ajattelija (blogi) (sisältää juonipaljastuksen)
KD-lehti: Toisinajattelija Konsta Pylkkänen patikoi Kainuun korvesta valkokankaalle (Arkistoitu – Internet Archive) (sisältää juonipaljastuksen)
Henri Bernstein

| Henri Bernstein |
| --- | --- |
 Henri Bernstein noin 1917.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1876
Kuollut: 1953 (76–77 vuotta)
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Henri t. Henry Bernstein (1876–1953) oli ranskalainen näytelmäkirjailija, jo nuorena suuren maineen saavuttanut. Hänen päätavoitteensa oli saada näytelmänsä jännittäviksi ja näyttämöllisesti vaikuttaviksi, ja siihen pyrkiessään hän usein uhrasi näytelmän henkilöiden taiteellisen luonnekuvauksen ja itse näytelmän idean eheyden. Juonen sommittelussa ja vuoropuhelun notkeassa ohjauksessa hän oli taitava. Hänen näytelmiään ovat muun muassa Le Marché (1900), Le Détour (1902), Joujou (1903), Le Bercail (1905), La Rafale (1905), La Griffe (1906), Le Voleur (1907), Samson (1908), Israel (1908). Myöhemmin hän käsitteli vakavia aiheita, kuten juutalaisuutta, mikä oli kuitenkin nähtävissä jo näytelmässä Israel, jossa hän kuvaa assimilaation surullisia seurauksia.