Kiinan historia
Varhaisempi keisarikausi > Sui-dynastia

Kiinan 400 vuotta kestänyt hajaannuksen aika päättyi Sui-dynastian yhdistettyä hajanaiset valtiot jälleen yhden keisarin hallintaan. Sui-dynastian perustaja oli Pohjoisen Zhou-dynastian korkea-arvoinen virkamies Yang Jian. Hovijuonittelujen ansiosta hän sai valtaistuimelle lapsikeisarin ja julistautui pian tämän jälkeen itse uuden Sui-dynastian keisariksi vuonna 581. Valtaan noustuaan hän otti hallitsijanimekseen Wendi ja aloitti uuden pääkaupungin Daxingin rakennustyöt lähelle nykyistä Xi'ania.
Sui-dynastian suurimmat ulkoiset uhat tulivat pohjoisesta turkkilaiskansojen taholta. Turkkilaisvalta oli hajaantunut Keski-Aasiassa valtaa pitävään länsiturkkilaiseen ja itäturkkilaiseen kaanikuntaan, joka hallitsi Sui-dynastian pohjoispuolisia alueita. Keisari Wendi käytti hajaannusta hyväkseen ja liittoutui läntisen turkkilaisvaltion kanssa. Puolustusta pohjoisessa oli myös vahvistettava, ja Sui-dynastia aloitti Kiinan muurin korjaustyöt. 580-luvun loppupuolella Sui-dynastia oli tarpeeksi vahva hyökätäkseen eteläisten dynastioiden kimppuun. Vuonna 589 Sui-dynastia kukisti viimeisenä eteläkiinalaisena dynastiana Chen-dynastian ja hävitti sen pääkaupungin Jiankangin. Kiina oli Chen-dynastian kukistumisein jälkeen jälleen yhdistetty yhden hallitsijan vallan alle. Eteläisessä Kiinassa Sui-valta herätti suurinta vastustusta, mutta kapinoineet etelän aatelissuvut kukistettiin verisesti. Sui-dynastian menestyksen takana oli Pohjoisen Wei-dynastian aikana kehitetty hallinnollinen, sotilaallinen ja taloudellinen järjestys.
Merkittävimpänä hankkeena Sui-dynastian aikana rakennettiin Keisarinkanava. Sen tärkein tehtävä oli mahdollistaa viljan kuljetus etelästä pohjoisen tärkeisiin keskuksiin. Pääkaupungin läheisyydessä ei pystytty tuottamaan kaikkea tarvittavaa, joten hyödykkeitä piti tuoda kauempaa. Valmistuttuaan kanavaverkosto oli yli 2000 kilometriä pitkä. Olemassa olevaa Huaijoen ja Jangtsen välistä kanavaa parannettiin, ja suuri kanava yhdisti Jangtsen ja Keltaisenjoen. Kanavaverkostot yhdistivät Luoyangin ja etelässä nykyisen Hangzhoun ja Pekingin pohjoisessa. Kanavanrakennustyö tehtii pakkotyövoimalla, ja siihen osallistui 5,5 miljoonaa ihmistä. Työhön velvoitettiin osallistumaan kaikki 15–50-vuotiaat rahvaat miehet. Aikakaudelta peräisin olevan lähdeteoksen mukaan työssä kuoli 2 miljoonaa ihmistä. Kanava valmistui toisen Sui-keisarin Yang Din aikana 600-luvun alussa. Kanavan merkitys Kiinan taloudelliselle kehitykselle ja yhtenäisyydelle on ollut huomattava.
Suuret kaupunkien rakennushankkeet, Kiinan muurin laajennustyöt ja Keisarinkanavan rakennustyöt toteutettiin kansalta vaadittavalla pakkotyöllä, mikä ei tehnyt Sui-keisareita suosituksi. Keisari Yang Di laajensi valtakuntaa etelässä nykyisen Vietnamin eteläosiin asti, ja myös Keski-Aasiassa dynastian vaikutusvaltaan palautettiin merkittävät kauppareitit. Vuosina 611–614 Yang Di järjesti useita sotaretkiä Korean suuntaan. Sodat vaativat myös pakkotyövoimaa, mikä kuormitti väestöä entisestään. Kaikki sotaretket korealaista Koguryo-valtiota vastaan epäonnistuivat ja tuottivat suuret tappiot. Sotien rahoittamiseksi säädettiin myös aatelisia koskenut pakkovero, mikä laski Sui-keisarin suosiota ylhäisön silmissä. Kansannousut ja maan ylhäisön juonittelut johtivat siihen, että sekä Sui-dynastialle että itäturkkilaisille sukua ollut ylhäisen suvun sotilasjohtaja Li Yuan valtasi maan läntisen pääkaupungin Chang'anin vuonna 617. Seuraavana vuonna hän valtasi loputkin Sui-dynastian alueista ja julistautui Tang-dynastian ensimmäiseksi keisariksi. Sui-dynastian valta kesti lopulta vain 37 vuotta, mutta se loi pohjan Tang-dynastialle, joka on yksi Kiinan historian suurista dynastioista.