stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lyhytkuonodelfiini

| Lyhytkuonodelfiini |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  Hammasvalaat Odontoceti
Heimo::  Delfiinit Delphinidae
Suku::  Sarawakindelfiinit Lagenodelphis  Fraser, 1956
Laji::  hosei
Kaksiosainen nimi
 Lagenodelphis hosei  Fraser, 1956 
 Lyhytkuonodelfiinin levinneisyys
Katso myös
   Lyhytkuonodelfiini Wikispeciesissä   Lyhytkuonodelfiini Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lyhytkuonodelfiini eli sarawakindelfiini (Lagenodelphis hosei) on delfiinien heimoon kuuluva valaslaji. Se on sukunsa Lagenodelphis ainoa laji. Lyhytkuonodelfiini tunnettiin pitkään vain yhden luurangon perusteella, joka löydettiin rannalta Sarawakista. Luuranko lähetettiin Englantiin vuonna 1895 ja Francis Fraser kuvasi sen vuonna 1956. Lajin englanninkielinen nimi fraser's dolphin on annettu hänen mukaansa. Luuranko oli noin 2,4 metriä pitkä ja sen kallossa oli sekä valkokuvedelfiinien (Lagenorhynchus) ja delfiinien (Delphinus) piirteitä. Vuonna 1971 löydettiin tuntemattomia delfiinejä, jotka pari vuotta myöhemmin tunnistettiin lyhytkuonodelfiineiksi.
Ulkonäkö ja koko

Lyhytkuonodelfiini on aikuisena 2–2,6 metrin pituinen ja painaa 160–210 kiloa. Lajilla on hyvin pienet sukupuolielimet.
Levinneisyys ja elinympäristö

Laji elää trooppisissa vesissä. Yksi maailman suurimmista lyhytkuonodelfiinipopulaatioista elää Filippiineillä. Lyhytkuonodelfiiniparvet uivat nopeasti ja delfiinit ovat pakkautuneet niihin tiheästi.
Ravinto

Lyhytkuonodelfiini syö lähinnä kaloja, kalmareita ja katkarapuja.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Lyhytkuonodelfiini (Lagenodelphis hosei)
Animal Diversity Web (ADW): Lagenodelphis hosei (englanniksi)
Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO): Lagenodelphis hosei (englanniksi)
Malmin työväentalo

| Malmin työväentalo |
| --- | --- |
 Malmin työväentalo nähtynä Kirkonkyläntieltä.
Osoite:  Takaniitynkuja 9, 00780 Helsinki
Sijainti:  Malmi
Koordinaatit:  60°15′19.8″N, 024°59′56.7″E
Valmistumisvuosi:  1940
Suunnittelija:  August Virta
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  noin 300 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Malmin työväentalo sijaitsee Malmin kaupunginosassa Helsingissä. Se valmistui vuonna 1939, ja rakennuksen suunnitteli August Virta.
Malmin työväentalo oy:n perustajakokokuksessa 1937 olivat edustettuna Malmin Seudun Työväenyhdistys, Metalliosasto 33, Malmin Nahkatyöntekijäinosasto ja Malmin Urheilijat. Malmin Seudun Työväenyhdistys suurimpana osakkaana kuului sotiin asti Suomen Sosialidemokraattiseen Puolueeseen ja päätti vuonna 1945 liittyä Suomen Kansan Demokraattiseen Liittoon. 2000-luvulla Malmin eläkeläiset ovat olleet talon ahkerin käyttäjäryhmä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malmin työväentalo Wikimedia Commonsissa
M/S Nordgard

| M/S Nordgard |
| --- | --- |

Tyyppi:  Kuivarahtialus
Lippuvaltio:  Alankomaat
Kotipaikka:  Rotterdam
IMO-numero:  9148180
MMSI-numero:  245157000
Tunnuskirjaimet:  PIBU
Aiemmat nimet:  1999–2006: Thalassa 2006–2006: Liamare 2006–2014: Nordgard 2014–  : Nordborg
Omistaja:  Bore
Rakennustelakka:  Peters, Kampen, Alankomaat
Luovutettu:  1999
Tekniset tiedot
Pituus:  89,25 m
Leveys:  13,3 m
Syväys:  5,65 m
Bruttovetoisuus (GT):  2 780
Koneisto:  1 × Mak, 6M25 + 1 × Bow thruster
Koneteho:  1 800 + 250 kW
Nopeus:  23,15 km/h
Nopeus:  12,5 kn
Miehistö:  7
Lastikapasiteetti:  5 808 m³ esimerkiksi viljaa, 5 200 m³ puutavaraa
Lastikapasiteetti:  208 TEU
Lähteet:  
M/S Nordgard (IMO 9148180) on suomalaisen Bore -varustamon omistuksessa oleva kuivarahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1999 Petersin telakalla Kampenissa, Alankomaissa. Aluksen konttikapasiteetti (TEU) on 208 ja puutavarakapasiteetti 5 200 m³. Kuollutta painoa Nordgardilla on 3 714 tonnia ja jääluokitus on 1A eli alus pystyy kulkemaan useimmissa jääolosuhteissa yksin. Alus on rekisteröity Alankomaiden lipun alle, sen kotisatama on Rotterdam ja aluksella on alankomaalainen miehistö.
Nordgardin sisaraluksia ovat M/S Ostgard, M/S Sydgard ja M/S Westgard.
Käyttöhistoria

Alus valmistui vuonna 1999 alankomaalaiselta Petersin telakalta. 20. joulukuuta 2006 alus liittyi Boren laivastoon ja samalla nimi muuttui nykyiseen muotoon. Aikaisempi nimi oli Liamare.
Lauantainvastaisena yönä 5. tammikuuta 2008, aluksen ollessa puutavaralastissa Skotlannin edustalla Pohjanmerellä, joutui se kovaan myrskyyn. Aallot olivat yli yhdeksänmetrisiä. Myrskyn vuoksi puutavaralasti pääsi liikkumaan, joka aiheutti alukselle kallistuman. Aluksen alankomaalainen miehistö taisteli kallistumaa vastaan päivänsarastukseen asti ja kaatumisen estämiseksi miehistö irrotti osan lastista ja pudotti sen mereen. Myöhemmin samana päivänä tilanne oli ohi ja Nordgard pääsi jatkamaan matkaa.
Aiheesta muualla

Bore: M/V Nordgard (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Kuvia Nordgardista (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Boren alukset
Auto Baltic
Auto Bank
Auto Bay
Belgard
Borden
Bravaden
Estraden
Fingard
Klenoden
Najaden
Nedgard
Nordgard
Norking
Norqueen
Norsky
Norstream
Ostgard
Seagard
Swegard
Sydgard
Trenden
Westgard
Mandariini (virkamies)

Mandariini oli keisarillisen Kiinan virkamiehen arvonimi.  Nimitystä käytettiin myös Vietnamissa ennen itsenäisyyttä, koska sikäläisessä hallintojärjestelmässä oli paljon kiinalaisia vaikutteita. Sana on peräisin portugalin kielen kautta sanskritista. Mandariiniksi pääseminen vaati 1300 vuoden ajan (605–1905) perusteellisen keisarillisen virkamiestutkinnon läpäisemisen. Niinpä mandariinit olivat oman aikansa älymystöä. Kiinan kirjakieltä kutsutaan nimellä mandariinikiina.
Mandariini virka-asussaan, piirros Ming-dynastian ajalta 1400-luvulta. Asun rinnassa olevan neliön kaksi kurkea kertovat kyseessä olevan "ensimmäisen luokan" virkamies.
Kaksi mandariinia, kiinalaista virkamiestä virka-asussaan.
Qing-dynastian virkamies.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mandariini (virkamies) Wikimedia Commonsissa
Luminometri

Luminometri on laboratorioissa käytettävä mittalaite, jolla voidaan mitata erittäin pieniä valomääriä reaktioista jotka tapahtuvat koeputkessa joko bioluminesenssin tai kemiluminesenssin seurauksena. Luminometri toimii siten, että valokvantti saa aikaan signaalin monistumisen valomonistinputkessa. Monistunut signaali rekisteröidään.
Markkinoilla on myös puolijohdetekniikkaan perustuvia valodiodiluminometreja, mitkä soveltuvat esimerkiksi hygieniatestien tekemiseen bioluminesenssiin perustuvilla ATP-testeillä.
M/S Nordkapp

| M/S Nordkapp |
| --- | --- |
 Nordkapp
Tyyppi:  matkustajalaiva
Nykyinen reitti:  Bergen-Kirkenes
Lippuvaltio:   Norja
Kotipaikka:  Narvik
IMO-numero:  9107772
Omistaja:  Hurtigruten Group ASA
Aiemmat omistajat:  Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskap A/S, Narvik, Norja
Rakennustelakka:  Kvaerner Kleven, Ulsteinvik, Ulstein, Norja
Rakennusnumero:  265
Vesillelasku:  18. elokuuta 1995
Luovutettu:  23. maaliskuuta 1996
Tekniset tiedot
Pituus:  123,30 m
Leveys:  19,50 m
Syväys:  4,90 m
Bruttovetoisuus (GT):  11 386
Koneisto:  2 x MaK 6M552C -dieselmoottoria
Koneteho:  9000 kW
Nopeus:  18,0 kn
Hyttipaikkoja:  460
Matkustajia:  460
Sisaralukset:  M/S Nordnorge ja M/S Polarlys
Lähteet:  http://www.faktaomfartyg.se/nordkapp_1996.htm
M/S Nordkapp on norjalaisen Hurtigruten Group ASA -varustamon vuonna 1996 valmistunut matkustaja-alus. Sen pituus on 123,3 ja leveys 19,5 metriä. Aluksen nopeus on 15 solmua ja bruttovetoisuus 11 386 (GT). Sen matkustajakapasiteetti on 691 henkeä, ja vuodepaikkoja siinä on 481. Laivassa on tilaa 45 autolle.
Rakentaminen

Alus tilattiin Kvaerner Kleveniltä Ulsteinvikistä Norjasta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 265 ja alus laskettiin vesille 18. elokuuta 1995. Alus luovutettiin 23. maaliskuuta 1996 Narvikiin Norjaan rekisteröidylle Ofotens og Vesteraalens Dumbskibsselskap A/S:lle. Se kastettiin luovutuspäivänään kumminaan Norjan kuningatar Sonja.
Liikennöintihistoria

Alus aloitti 2. huhtikuuta 1996 liikennöinnin Bergenin ja Kirkenesin välillä. Syksyllä 2005 alus teki risteilyn Itämerellä ennen lähtöään Chileen, josta se teki Antarktikselle suuntautuneita risteilyitä. Alus rekisteröitiin Hurtigruten Group ASA:lle.
Alus jatkoi uuden omistajan voimin samalla reitillä kuin aiemmin. Se lähti 1. lokakuuta Itämerelle, mistä se jälleen lähti Chileen Antarktikselle tehtäviä risteilyitä varten. Alus ajoi 31. tammikuuta 2007 karille Deceptionin edustalla. Se palasi toukokuussa Bergenin ja Kirkenesin väliselle reitille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Nordkapp Wikimedia Commonsissa
Lyhytnokkakakadu

| Lyhytnokkakakadu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Papukaijalinnut Psittaciformes
Heimo::  Kakadut Cacatuidae
Suku::  Mustakakadut Zanda
Laji::  latirostris
Kaksiosainen nimi
 Zanda latirostris  Carnaby, 1948 
Synonyymit
 Calyptorhynchus latirostris 
 Lyhytnokkakakadun levinneisyys
Katso myös
   Lyhytnokkakakadu Wikispeciesissä   Lyhytnokkakakadu Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Lyhytnokkakakadu (Zanda latirostris) on australialainen papukaijalaji.
Koko ja ulkonäkö

Lyhytnokkakakadun pituus on 53–58 cm ja paino keskimäärin 730 g. Sen höyhenpuku on musta, kaulan sivuilla ja pyrstössä on valkoiset kuviot. Koiraan nokka on kokonaan musta ja paljas silmärengas on tumman vaaleanpunainen, kun taas naaraan nokka on vaaleanharmaa, silmärengas on harmaa ja poskilaikku pienempi.
Laji luettiin aikaisemmin mustakakadun (Zanda funereus) alalajiksi.
Esiintyminen

Lyhytnokkakakadut elävät Lounais-Australiassa. Lajin kokonaispopulaatio on noin 60 000 yksilöä, joka on jakaantunut neljään erillispopulaatioon. Lajin taantuminen alkoi 1970-luvulla ja se on uhanalainen. Suuri osa sen elinympäristöstä on muokattu vehnäpelloiksi. Lajin munia ja poikasia myös kerätään laittomasti.
Elinympäristö

Lyhytnokkakakadut elävät kuivahkoilla metsä- ja pensaikkomailla, etenkin eukalyptusmetsiköissä. Ne lisääntyvät enimmäkseen sisämaassa ja pesimättömien lintujen parvet vaeltelevat rannikkoseuduilla. Parvissa saattaa olla jopa 5 000 yksilöä.
Lisääntyminen

Pesä on yleensä joko elävän tai kuolleen eukalyptuspuun kolossa. Pari valitsee yleensä aina uuden pesäkolon. Pesäkolon syvyys vaihtelee 0,25 metristä kuuteen metriin. Naaras munii yhden tai kaksi munaa, joita se hautoo 28–29 päivää. Kaksimunaisissa pesissä 95 %:ssa tapauksia myöhemmin kuoriutunut poikanen kuolee 48 tunnin kuluessa. Aluksi naaras huolehtii yksin poikasesta, parin-kolmen viikon kuluttua myös koiras osallistuu ruokintaan. Poikaset jättävät pesän 10–11 viikon ikäisinä, mutta ovat vielä sen jälkeen riippuvaisia emoistaan useiden kuukausien ajan. Naaras on sukukypsä neljän tai viiden vuoden ikäisenä. Lyhytnokkakakadut elävät luonnossa vähintään 19-vuotiaiksi.
Ravinto

Lyhytnokkakakadut syövät puiden siemeniä (Banksia, Dryandra, Hakea, Grevillea, Allocasuarina, Eucalyptus, Pinus), kukkivien puiden mettä (Dryandra, Lambertia, Callistemon, Banksia ja Eucalyptus) sekä hyönteisten toukkia.
Lysekilin kunta

| Lysekilin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Bohuslän
Keskustaajama:  Lysekil
Kuntakoodi:  1484
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  208,45 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  14 266
 – Väestötiheys:  68,4 as./km²
 
 www.lysekil.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lysekilin kunta (ruots. Lysekils kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Lysekil.
Kunnan maapinta-ala on 208,45 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 266 henkeä (31.12.2021).
Nykyisin kunnassa toimii muun muassa Preem-öljyhtiön öljynjalostamo Preemraff Lysekil, joka on Pohjoismaiden suurin öljynjalostamo. Öljynjalostamon satama on rahtimääriensä puolesta Ruotsin toiseksi suurin kauppasatama.
Vuonna 2007 kunnassa oli 30,27 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Lysekilin kauppala oli yksi niistä kahdeksasta kauppalasta, joista muodostettiin oma kuntansa vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Kauppala muutettiin vuonna 1903 Lysekilin kaupungiksi. Lysekil oli Ruotsin viimeinen kaupunki, joka sai oman raastuvanoikeuden (ruots. rådhusrätt). Lysekilin raastuvanoikeus lakkautettiin kuitenkin jo vuoden 1937 lopussa. Vuonna 1931 kaupunkiin liitettiin Slättenin taajaväkinen yhdyskunta, joka oli kuulunut kaupunkiin rajautuvaan Lysen maalaiskuntaan. Lisäksi nykyisen kunnan alueelle perustettiin vuonna 1892 Skaftön maalaiskunta erottamalla se Morlandan maalaiskunnasta (osa nykyistä Orustin kuntaa).
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Stångenäs (Brastad ja Bro)
Skaftö (Skaftö, Grundsund, Fiskebäckskil, Bokenäs ja Dragsmark)
Lisäksi Lysen maalaiskunta liitettiin Lysekilin kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Lysekilin kunta yhdistämällä kaupunki, koko Stångenäsin maalaiskunta sekä Skaftön maalaiskunnasta Skaftön seurakunta. Loppuosa Skaftön maalaiskunnasta liitettiin Uddevallan kuntaan.
Vaakuna

Nykyinen kuntavaakuna on otettu Lysekilin kaupungilta. Sitä edeltäneellä Lysekilin kauppalalla oli käytössään toisenlainen vaakuna.
Lysekilin kauppala
Väestönkehitys

| Lysekilin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 14 822 | 14 822 |
| 1955 | 1955 |    | 14 516 | 14 516 |
| 1960 | 1960 |    | 14 013 | 14 013 |
| 1965 | 1965 |    | 13 812 | 13 812 |
| 1970 | 1970 |    | 13 766 | 13 766 |
| 1975 | 1975 |    | 15 076 | 15 076 |
| 1980 | 1980 |    | 15 037 | 15 037 |
| 1985 | 1985 |    | 14 869 | 14 869 |
| 1990 | 1990 |    | 15 197 | 15 197 |
| 1995 | 1995 |    | 15 491 | 15 491 |
| 2000 | 2000 |    | 14 848 | 14 848 |
| 2005 | 2005 |    | 14 657 | 14 657 |
| 2010 | 2010 |    | 14 521 | 14 521 |
| 2015 | 2015 |    | 14 464 | 14 464 |
| 2020 | 2020 |    | 14 366 | 14 366 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 1 760 | 12,2 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 297 | 2,1 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 830 | 5,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 11 577 | 80,0 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 83 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 81 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 099 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 130 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,5 %
18–64-vuotiaat: 56,8 %
65 vuotta täyttäneet: 25,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,4 | 1,3 |
|   | jalostus | 37,4 | 33,3 |
|   | palvelut | 60,3 | 64,5 |
|   | tuntematon | 0,9 | 0,8 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 6 091 | 6 477 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 94,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 684 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lysekil | 7 628 |
| 2 | Brastad | 1 846 |
| 3 | Grundsund | 627 |
| 4 | Fiskebäckskil | 379 |
| 5 | Rixö | 357 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Brodalen
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Brodalen
Rågårdsvik
Skalhamn
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Fiskebäckskil
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lysekilin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 5 | 5 | 6 | 7 | 6 | 5 | 7 | 6 | 6 | 4 | 6 | 5 | 3 | 3 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 6 | 7 | 5 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 7 | 7 | 7 | 5 | 7 | 7 | 6 | 4 | 5 | 9 | 9 | 10 | 3 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 1 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 21 | 21 | 21 | 23 | 21 | 19 | 19 | 23 | 21 | 20 | 17 | 14 | 7 | 8 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 0 | 1 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 4 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3 | 4 | 6 | 9 | 9 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Brastadin piiri
Bron piiri (Bohuslän)
Lysekilin piiri
Lysen piiri
Skaftön piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Lysekil
Lyse
Skaftö
Bro
Brastad
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Brastad (Brasäter)
Bro
Fiskebäckskil*
Grundsund*
Lyse
Lysekil
Skaftö
Seurakunnat > Kirkot

Bron kirkko
Fiskebäckskilin kirkko
Grundsundin kirkko
Lysen kirkko
Lysekilin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lysekilin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Lysekils kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Länsi-Götanmaan läänin kunnat
Kartta Lysekilin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
M/S Nordnorge

| M/S Nordnorge |
| --- | --- |
 Nordnorge Moldessa
Tyyppi:  matkustajalaiva
Lippuvaltio:   Norja
Kotipaikka:  Tromssa
IMO-numero:  9107784
Tunnuskirjaimet:  3YGW
Omistaja:  Hurtigruten Group ASA
Aiemmat omistajat:  Ofotens og Vesteraalens D/S A/S, Narvik, Norja 1997-2006
Rakennustelakka:  Kvaerner Kleven, Ulstein, Norja
Rakennusnumero:  266
Tilattu:  1. toukokuuta 1994
Kölinlasku:  8. syyskuuta 1995
Vesillelasku:  6. heinäkuuta 1996
Luovutettu:  19. maaliskuuta 1997
Tekniset tiedot
Pituus:  123,30 m
Leveys:  19,50 m
Syväys:  4,90 m
Bruttovetoisuus (GT):  11 286
Koneisto:  2 x MaK 6M552C -dieselmoottoria
Koneteho:  9000 kW
Jääluokitus:  1C
Nopeus:  18 kn
Hyttipaikkoja:  464
Matkustajia:  464
Sisaralukset:  M/S Nordkapp, M/S Polarlys
Lähteet:  http://www.faktaomfartyg.se/nordnorge_1997.htm
M/S Nordnorge on norjalaisen Hurtigruten Group ASA -varustamon omistama laiva ja se on rakennettu vuonna 1997. Laiva on 123,3 metriä pitkä ja 19,5 metriä leveä. Aluksen nopeus on 15 solmua ja bruttovetoisuus 11 384. Sen matkustajakapasiteetti on 691 henkeä, ja vuodepaikkoja siinä on 457. Laivassa on 45 autopaikkaa.
Rakentaminen

Alus tilattiin 1. toukokuuta 1994 Kvaerner Ulsteinvik A/S:lta Ulsteinvikistä Norjasta. Sen köli laskettiin 8. syyskuuta 1995 telakkanumerolla 266 ja alus laskettiin vesille 6. heinäkuuta 1996. Se valmistui 14. maaliskuuta 1997 ja alus luovutettiin Narvikiin rekisteröidylle Ofotens og Vesteraalens D/S A/S:lle Norjaan 19. maaliskuuta. Seuraavana päivänä alus kastettiin Nordnorgeksi kumminaan Sissel Rönbäck.