stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyhäjärven alue (Tampere)
Alueen kuvaus > Laajanojan valuma-alue (35.212)

Valuma-alueella on kaksi pääuomaa, jotka yhtyvät alajuoksulla 300 metriä ennen ojansuuta Nokianvirrassa. Toinen on Kyynioja, joka yhtyy Laajanojaan vasemmalta. Sen pääjärvi on Kyynijärvi, joka sijaitsee Porin ja Tampereen välisen valtatien 11 pohjoispuolella moottoriratojen lounaispuolella. Kyynijärven tulo-oja, joka on Haukijärven laskuoja, kulkee autoratojen alla.  Haukijärvi kokoaa kaatopaikan takaa Pieni Koukkujärven, Koukkujärvien ja Kiimalammin vedet. Varsin kaukaa luoteesta yhtyy Kyyniojaan valtatie 11 kohdalla pieni Hirvilammin laskuoja.
Laajanojan pääjärvi on Alinenjärvi. Siihen laskee suoraan pieni Ummenlammi ja valtatie 11 takaa suuri Ylinenjärvi. Tähän laskevat suoraan Ylisenjärvenlammi ja Ylisenlammi, johon vuorostaan laskee eräs nimetön lampi. Ylisenjärvenlammin kautta laskevat kaikki muut valuma-alueen järvet. Yläjuoksulle noustaessa vastaan tulevat ensin itäinen kahdesta Heinijärvestä, ja sitten tulee Porrasjärvi, Pieni Porrasjärvi, Juottojärvi, Kalliojärvi ja viimeiseksi Ruokejärvi. Kalliojärven ja Ruokejärven välissä sijaitsevat Pitkälammi ja nimetön lampi, joilla ei ole laskuojia kumpaakaan.
Alueen kuvaus > Vihnusjärven valuma-alue (35.213)

Valuma-alueen pääjärvi on Vihnusjärvi, johon laskee valuma-alueen pääuoma Myllypuro. Sen latvaosaa kutsutaan Leppiojaksi, joka saa alkunsa Haukijärvestä. Ylimmäiset järvet ovat Ylöjärvellä sijaitseva Pikku-Ahvenisto, joka laskee Iso-Ahvenistoon. Näiden laskuvedet virtaavat soiden läpi ja päätyvät valuma-alueensa pääuomaan suotumalla. Pohjajärvi sijaitsee valuma-alueen itäpuolella ja sen laskuoja yhtyy Myllypuroon Ikurin taajama-alueen lähellä. Tesomajärvi sijaitsee Tesomajärven kaupunginosassa ja tämän laskuoja yhtyy Myllypuroon sen alajuoksulla. Mustalammi sijaitsee alajuoksulla Pyhäjärven rannan tuntumassa.
Alueen kuvaus > Viinikanojan valuma-alue (35.214)

Iidesjärvi on valuma-alueen pääjärvi, josta Viinikanoja laskee Pyhäjärveen. Sekä Sorsalammi että Pahalampi ovat samassa valuma-alueessa olevia laskuojattomia lampia. Alasjärvi sen sijaan laskee Iidesjärveen Vuohiojan kautta ja Toritunjärvi laskee vuorostaan Alasjärveen. Kaukajärven laskuoja virtaa Hautalammin läpi. Ennen sitä pohjoisesta yhtyy Pyhäoja, joka kerää vetensä Leinolan suunnalta. Hautalammista laskuoja jatkaa matkaansa ja yhtyy Vuohiojaan Hakametsässä. Valuma-alueen ylin järvi on Pitkäjärvi, joka laskee kapean kannaksen läpi Kaukajärveen.
Alueen kuvaus > Vihiojan valuma-alue (35.215)

Vihioja on lyhyt metsäoja, joka laskee Pyhäjärveen Hatanpään niemen eteläpuolelle Vihilahteen. Vihioja alkaa Kangasalan Houkanjärvestä Houkanojana ja virtaa kapeiden Houkansuon ja Koivistonsuon läpi Tampereen puolelle Ruskoon, Annalaan ja Kaukajärvelle. Siellä ojaan yhtyy Isolammin lyhyt laskuoja. Mahdollisesti tässä kohdassa ojan nimeksi tulee Vihioja, joka matkallaan Pyhäjärveen alittaa ohikulkutien ja Hervannan valtaväylän, virtaa Muotialan ja Koivistonkylän läpi ja alittaa valtatien 3, Riihimäki–Tampere-radan ratapihan ja Hatanpääntien. Vihiojan suistossa on vielä nimetön lampi. Hervannassa sijaitsevalla Ahvenisjärvellä ei ole laskuojaa, mutta se luetaan kuuluvaksi Vihiojan valuma-alueeseen.
Alueen kuvaus > Härmälänojan valuma-alue (35.216)

Härmälänoja laskee Pyhäjärveen Pirkkalan Partolassa. Se saa alkunsa Tampereen Peltolammin kaupunginosassa Peltolammista aluksi Myllyojan nimisenä ja se virtaa tämän jälkeen Härmälän läpi Härmälänojan nimisenä. Härmälässä siihen yhtyy idästä Vähäjärven lyhyt laskuoja. Myllyojan Pärrinkosken alapuolelle siihen yhtyy lännestä Saukonoja, jonka valuma-alueen haarat tuovat vettä Toivion lounaispuolelta Haikanvuoren metsistä. Siellä Iso Naistenjärven laskuoja päättyy Saukkolammiin, josta Saukonoja alkaa. Sääksjärvi laskee Peltolammiin Arranmaanojaa myöten. Sääksjärvi on valuma-alueen suurin järvi ja samalla sen pääjärvi, johon laskevat Pirkkalan Kaitajärven laskuoja ja Kaitajärvenoja. Kaitajärvenoja tuo Pikku Rajajärven, Rajajärven, Ammejärven ja  Kortejärven vedet Pirkkalan ja Lempäälän metsistä Multivuoren koillispuolelta.
Alueen kuvaus > Sikojoen valuma-alue (35.217)

Sikojoki laskee Pyhäjärveen Pirkkalankylän ja Sankilan välistä ja sen matala ja lavea alajuoksi alkaa Sionkylän kohdalla. Alajuoksun vesijärjestelmään kuuluvat Isolammi ja Vähälammi. Ne ovat olleet joen laajentumia, joista Vähälammi on nykyään kuroutunut erilleen. Isolammiin laskee pohjoisesta Hanhonoja, jonka valuma-alue levittäytyy valtatien 3 pohjoispuolelle ja tuo vettä Huovin ja Takamaan asuinalueiden eteläpuolelta aina Keskisenkulmalta asti. Tähän valuma-alueeseen kuuluu myös Levee. Sionkylän kohdalla jokeen yhtyy etelästä Hallanoja, joka tuo Hyrsingistä ja lentoasemalta asti vedet. Sikojoen pääuoma laskee kaakosta, missä Iharinkoskella siihen yhtyy oikealta Ahveniston laskuoja. Ahvenistoon laskee Koivistonjärvi, johon vuorostaa laskee Keskisenjärven laskuoja Keskisenoja ja Keskisenjärveen vielä Pulkajärvi. Iharinkoskessa pääuoma laskee edelleen kaakon suunnasta ja Sorkkalassa sille löytyy pääjärveksi Sikojärvi. Pääuoman seuraavat järvet yläjuoksulla ovat Keskinenjärvi, Ylinenjärvi, Kaitajärvi, Matojärvi ja Kalliojärvi. Viimeiset järvet sijaitsevat jo Lempäälän puolella.
Alueen kuvaus > Naarvanjoen valuma-alue (35.218)

Narvanjoki laskee Pyhäjärveen Alhonselkään Narvan taajamassa Vesilahdella. Joella on tämä nimi vain alajuoksulla, sillä se haarautuu Pöyhölän alapuolella. Lännestä tuleva Narvajärvenoja laskee Naarvajärvestä. Naarvajärvi sijaitsee Latomaan eteläpuolella ja välittää sieltä Kiilojärven vedet. Myös Latomaan vedet ohjutuvat ojaan pohjoisesta. Naarvajokeen yhtyy eteläinen haara, joka tuo vedet Linnamaan suunnalta. Siellä siihen yhtyy lännestä Havatoja, joka kerää vedet Lemmetynkorvesta ja tuo samalla Lemmetyn laskuvesiä suon läpi. Samaan yhtymäkohtaan Havatojan kanssa laskee Ahvenjärven laskuoja. Ahvenjärveen laskee myös pieni Pahalammi. Ahvenjärven länsipuolella sijaitseva Särkijärvi yhtyy Näkökallion alla Ahvenjärven laskuojaan, kun hieman ylempänä oleva Pikku Särkijärvi laskee Särkijärveen.
Alueen kuvaus > Vastinjoen valuma-alue (35.219)

Vassinjoki laskee Vakkalan Vesilahdella Säijäselän lahdenperään, jota kutsutaan Vakkalanseläksi. Aivan alajuoksulla Joenpohjassa siihen yhtyy luoteesta pieni oja, jonka lähteenä on metsäinen Kitulammi. Se on lähes umpeen kasvanut suolampi. Vassinjoki  on yhtymäkohdasta yläjuoksulle katsoen Sakkoonojan niminen. Siihen yhtyy vasemmalta pelto-oja, jonka eräs haara lähtee kuivatetusta Englantijärvestä. Sakkoonojan yläjuoksulla vesi laskee Kallaskoskella jyrkästi ja koskesta yläjuoksulle päin olevaa osuutta kutsutaan Kallasojaksi. Se hakee vetensä Suonpäässä siihen yhtyvistä soidenkuivatusojista. Kallaskosken yläpuolella siihen yhtyy vasemmalta Ylisentyrynoja, jonka vedet kokoontuvat Koulunkulmalla. Siellä ojaan yhtyy valuma-alueen ainoa suurempi järvi Tuulosjärvi.
Aiheesta muualla

Järviwiki: Pyhäjärven alue
(35.2)
Ralph Arthur Bohlmann

| Ralph Arthur Bohlmann> Missouri-synodin presidentti |
| --- | --- |
 1981–1992 
Edeltäjä:  J. A. O. Preus II
Seuraaja:  Alvin L. Barry
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. helmikuuta 1932 Palisades, Nebraska
Kuollut: 24. heinäkuuta 2016 (84 vuotta) St. Louis, Missouri
Ralph Arthur Bohlmann (20. helmikuuta 1932 Palisades, Nebraska – 24. heinäkuuta 2016 St. Louis, Missouri) oli yhdysvaltalainen luterilainen pastori, joka toimi vuosina 1981–1992 luterilaisen Missouri-synodin johtajana eli presidenttinä.
Elämä

Bohlmann syntyi 20. helmikuuta 1932 Nebraskan Palisadesissa. Hän valmistui St. Louisin Concordia Seminarystä vuonna 1956. Hänen isänsä, pastori Arthur E. Bohlmann vihki hänet pastoriksi Iowan Des Moinesissa 29. kesäkuuta 1958. Vuodet 1958–1960 Bohlmann palveli pastorina Des Moinesissa Öljymäen luterilaisessa kirkossa. Vuonna 1959 hän avioitui Patricia Anne McClearyn (1934–2012) kanssa. Vuonna 1961 Bohlmann hyväksyi kutsun apulaispastoriksi Armon luterilaiseen kirkkoon Missourin Pagedaleen, jossa hän toimi vuoteen 1971. Seurakuntatyön ohessa hän toimi myös akateemisella uralla. Hän opetti Milwaukeen Concordia Collegessa vuosina 1957–1958 ja vuonna 1960 hänestä tuli St. Louisin Concordia Seminaryn professori ja vuonna 1975 sen presidentti.
Bohlmann oli Missouri-synodin Teologian ja kirkkosuhteiden komission jäsen vuosina 1965–1981, toimien vuodet 1971–1974 komission pääsihteerinä. Vuonna 1981 hänet valittiin Missouri-synodin presidentiksi, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1992. Bohlmann kuoli 24. heinäkuuta 2016 Missourin St. Louisissa.
Bohlmann kirjoitti teoksen Principles of Biblical Interpretations in the Lutheran Confessions vuonna 1968.
Pliosaurukset

| Pliosauroidea |
| --- | --- |
 Pliosaurus
 Triaskausi 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Sauropterygia
Lahko::  Plesiosauria
Alalahko::  Pliosauroidea  Welles, 1943
Katso myös
   Pliosaurukset Wikispeciesissä   Pliosaurukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pliosaurukset olivat dinosaurusten aikoihin merissä eläneitä lyhytkaulaisia, nelieväisiä liskoja. Se oli yksi plesiosaurusten alalahkoista. Pliosaurukset elivät jura- ja liitukausilla.
Luokittelu

Eräs pliosaurusten luokittelu menee näin.
Alalahko: †Pliosauroidea Welles, 1943 sensu O'Keefe, 2001
? †Bishanopliosaurus Dong, 1980
? †Megalneusaurus Knight, 1898
? †Pachycostasaurus Cruickshank, Martill & Noe, 1996
? †Sinopliosaurus G. Young, 1820
†Thalassiodracon Storrs & Taylor, 1996
†Archaeonectrus Novozhilov, 1964
†Attenborosaurus Bakker, 1993
†Eurycleidus Andrews, 1922
Heimo: †Rhomaleosauridae (Nopsca, 1928) Kuhn, 1961 sensu O'Keefe,2001
†Umoonasaurus Kear, Schroeder & Lee, 2006
? †Yuzhoupliosaurus Zhang, 1985
? †Hexatarostinus
†Rhomaleosaurus Seeley, 1874
†Simolestes Andrews, 1909
Heimo: †Leptocleididae White, 1940
†Leptocleidus Andrews, 1922
Heimo: †Pliosauridae Seeley, 1874 sensu O'Keefe, 2001
? †Plesiopleurodon Carpenter, 1996
? †Polyptychodon Non Owen, 1841
? †Maresaurus Gasparini, 1997
†Macroplata Swinton, 1930
†Hauffiosaurus O’Keefe, 2001
†Kronosaurus Longman, 1924
†Peloneustes Lydekker, 1889
†Liopleurodon Sauvage, 1873
†Brachauchenius Williston, 1903
†Pliosaurus Owen, 1841
Thalassiodracon
Pop rai

| Pop rai |
| --- | --- |
Alkuperä:  rai, erilaiset populaarimusiikin suuntaukset
Alkuperämaa:  Algeria
Kehittymisen ajankohta:  noin 1979
Tyypillisiä soittimia:  muun muassa kitara, kosketinsoittimia, lyömäsoittimia
Pop rai on musiikkilaji, jossa yhdistyy algerialaista raita ja länsimaisen populaarimusiikin tyylilajeja, kuten funkia, rockia tai hip hopia. Tyylilajin katsotaan yleensä saaneen alkunsa Chaba Fadelan vuonna 1979 levyttämästä Ana ma h'lali ennoumista. Suurin osa nykyisistä rai-muusikoista, kuten Khaled, tekevät pop-raita.
Rally Zlín

|  Rally Zlín |
| --- | --- |
Ensimmäinen tapahtuma:  1971
Jan Kopecký ja Jan Hloušek vuonna 2021.
Rally Zlín (koko nimeltä Barum Czech Rally Zlín) on Tšekissä Zlínissä ajettava rallikilpailu. Kilpailu on järjestetty ensimmäisen kerran vuonna 1971.
Rallin kilpailupaikka on noin 300 kilometriä etelään pääkaupungista Prahasta. Kilpailun sponsori on rengasvalmistaja Barum, jonka tehtaat sijaitsevat lähellä.
Kilpailu kuuluu rallin EM-sarjaan ja se on kuulunut myös Intercontinental Rally Challenge -sarjaan.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut (englanniksi)
Barum Rally eWRC-sivustolla (englanniksi)
Rally Serras de Fafe e Felgueiras

|  Rally Serras de Fafe e Felgueiras |
| --- | --- |
Viimeisin tapahtuma:  2023
Rally Serras de Fafe e Felgueiras (aiemmin muun muassa nimillä Rali Serras de Fafe, Rallye F.C. Porto, Rali do Porto) on Portugalissa ajettava rallikilpailu. Kilpailu on järjestetty yli 30 kertaa ja se on kuulunut rallin EM-sarjaan vuodesta 2021 alkaen.
Kilpailun pitkä nimi Rally Serras de Fafe, Felgueiras, Boticas, Vieira do Minho e Cabeceiras de Basto tulee kuntien Fafe, Felgueiras, Boticas, Vieira do Minho ja Cabeceiras de Basto nimistä.
Aiheesta muualla

Viralliset verkkosivut (portugaliksi)(englanniksi)
Rali do FC Porto / Demoporto eWRC-sivustolla (englanniksi)
Rally Príncipe de Asturias

Rally Príncipe de Asturias on Espanjassa, Asturian provinssissa järjestettävä rallikilpailu. Kilpailun järjestämisestä vastaa Automóvil Club Principado de Asturias (ACPA). Kilpailun alkuvuosina se tunnettiin myös nimellä Rally de la Ciudad de Oviedo, provinssin pääkaupunki Oviedon mukaan.
Ralli ajettiin ensimmäisen kerran vuonna 1964, joten se on Espanjan vanhin ja tunnetuin autourheilutapahtuma. Ralli on jätetty ajamatta vuoden 1964 jälkeen ainoastaan vuonna 1976. Lisäksi vuosina 1973 ja 2002 kilpailu ei kuulunut Espanjan kansalliseen mestaruussarjaan. Vuodesta 1982 vuoteen 1998 ralli oli osa rallin EM-sarjaa. Vuosina 2004-2007 ralli kuului Länsi-Euroopan Ralli Cupiin kertoimella 10. Vuosina 2008 ja 2009 ralli oli osa Eurosportin organisoimaa Intercontinental Rally Challenge (IRC)-sarjaa.
Vuonna 2012 kilpailun yhteydessä sattui onnettomuus, jossa tšekkiläisen Antonin Tlustakin ohjaama ralliauto osui katsojaan EK8:lla sillä seurauksella että kyseinen katsoja menehtyi. Kilpailu keskeytettiin ja suurimmalle osalle autokunnista annettiin kyseiseltä erikoiskokeelta laskennallinen aika.
Kilpailun menestynein kuljettaja on viidellä voitollaan espanjalainen Jesús Puras. Paras ulkomaalainen on kilpailun kahdesti voittanut ranskalainen Bernard Tramont
Aiheesta muualla

Rallye Príncipe de Asturias Roll of Honour – Internet Archive
Ritz

Ritz voi tarkoittaa seuraavia:
Axel Ritz (1849–1880), suomalainen taidemaalari
César Ritz (1850–1919), sveitsiläinen Ritz-Carlton-hotelliketjun perustaja
Jacob Ritz (1656–1739), saksalaissyntyinen suomalainen kirkkoherra, isonvihan aikana Suomen kirkon korkein virkamies
Nicolas Ritz (s. 1992), ranskalainen jääkiekkoilija
Walter Ritz (1878–1909), sveitsiläinen teoreettinen fyysikko, Ritzin kombinaatioperiaatteen esittäjä
Hôtel Ritz Paris, hotelli Pariisissa
Ritz Hotel London, hotelli Lontoossa
The Ritz-Carlton, Hong Kong, hotelli Hongkongissa
Ritz, elokuvateatteri Helsingissä
Ritz, Turussa 1955–1979 toiminut elokuvateatteri
Ritz, elokuvateatteri ja kulttuuritila Vaasassa
Ritz, suomalainen yhtye
Ritz, suolakeksi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ritz”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Press Play

| Press Play Diddy |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. lokakuuta 2006
 Tuottaja(t): Diddy, The Hitmen (mm. Mario Winans, Younglord, LV, & Sean C.), Danja, Rob Lewis, Just Blaze, Timbaland, Kanye West, will.i.am, The Neptunes, Rich Harrison, Havoc, Jai
 Tyylilaji: rap, hip hop
 Kesto: 79.16
 Levy-yhtiö: Bad Boy
Listasijoitukset
  Billboard 200: 1.
P. Diddyn muut julkaisut
| We Invented the Remix Vol. 1 2002 | Press Play 2006 | Last Train to Paris 2009 |
Singlet albumilta Press Play
 ”Come to Me” Julkaistu: 12. syyskuuta 2006  ”Tell Me” Julkaistu: 7. marraskuuta 2006  ”Last Night” Julkaistu: 27. helmikuuta 2007  ”Through the Pain (She Told Me)” Julkaistu: heinäkuu 2007  ”Diddy Rock” Julkaistu: elokuu 2007
Press Play on Diddyn toinen sooloalbumi, joka julkaistiin 17. lokakuuta 2006.
Kappaleet

Testimonial – 2.24 (Intro)
We Gon' Make It – 3.33 (feat. Jack Knight)
I Am (Interlude) – 1.46
The Future – 3.11
Hold Up – 3.29 (feat. Angela Hunte)
Come to Me – 4.36 (feat. Nicole Scherzinger)
Tell Me – 4.06 (feat. Christina Aguilera)
Wanna Move – 5.18 (feat. Big Boi, Ciara & Scar)
Diddy Rock – 5.12 (feat. Timbaland, Twista & Shawnna)
Claim My Place (Interlude) – 3.25 (feat. Avant)
Everything I Love – 4.23 (feat. Nas & Cee-Lo)
Special Feeling – 4.25 (feat. Mika Lett)
Crazy Thang (Interlude) – 1.15 (feat. S. Rosete)
After Love – 4.47 (feat. Keri)
Through the Pain (She Told Me) – 5.28 (feat. Mario Winans)
Thought You Said – 5.39 (feat. Brandy)
Last Night – 6.26 (feat. Keyshia Cole)
Making It Hard – 4.54 (feat. Mary J.Blige)
Partners for Life – 4.30 (feat. Jamie Foxx)
All Nighy Long – 6.25 (feat. Fergie, B-puoli/iTunesin bonuskappale)
Arvostelut

Metacritic: 62/100
AllMusic:
Entertainment Weekly: B
The Guardian:
Rolling Stone:
Soundi:
Ritz-Carlton Toronto

| Ritz-Carlton Toronto |
| --- | --- |
 Ritz-Carlton Toronto elokuussa 2017.
Tiedot
Sijainti:  175 Wellington Street West, Toronto, Kanada
Rakennettu:  2007–2011
Käyttötarkoitus:  hotelli- ja asuinrakennus
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  Kohn Pedersen Fox
Urakoitsija:  Cadillac Fairview Corporation Ltd; Graywood Developments
Omistaja:  Simcoe Wellington Residences Inc.
Tekniset tiedot
Kerroksia:  54
Korkeus
Kattokorkeus:  209,5 m
 SkyscraperPage.com 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ritz-Carlton Toronto on Torontossa Kanadassa sijaitseva 210 metriä korkea, 54-kerroksinen pilvenpiirtäjä. Tornin rakentaminen aloittiin vuonna 2007, ja se valmistui 2011. Rakennuksessa on hotelli- ja asuinhuoneistoja, ja sen suunnitteli arkkitehtitoimisto Kohn Pedersen Fox.
Rantajätkät

Rantajätkät ry on ylöjärveläinen kulttuuri- ja musiikkijärjestö, joka on perustettu vuonna 1982. Järjestön lähtökohtana on vaalia ja edistää omaehtoista nuoriso- ja populaarikulttuuria.
Rantajätkät tunnetaan parhaiten Räikkärockista, joka järjestettiin vuosittain 1983–2012. Pöheikön Pölläys on toinen Rantajätkien jokakesäinen tapahtuma. Sitä sanotaan "Suomen suurimmaksi takapihavestivaaliksi", ja se on järjestetty vuodesta 1991 lähtien.
Muita Rantajätkien tapahtumia ovat muun muassa Sänkipellon Säpinät, Räikkä Raikaa, Tenavien Tohinat, Liukas Läpilasku ja nuorison livemusiikkiharrastuksen kehityshanke Live-Pullistus.
Soppeenmäessä sijaitsevaa Saurion taloa ylläpitää Kulttuuriosuuskunta Saurio, jonka perustivat vuonna 2019 Rantajätkien kanssa  Ylöjärvi-Seura, Ylöjärven taideyhdistys ja Takamaan Poplaivue. Osuuskunnan tarkoituksena on Saurion talon kehittäminen monipuoliseksi kulttuuritaloksi.
Pirkko K. Koskinen

Pirkko K. Koskinen vuonna 1987.
Pirkko Kaarina Koskinen (18. joulukuuta 1932 Helsinki – 9. huhtikuuta 2012 Helsinki) oli työoikeuden professori ja eduskunnan apulaisoikeusasiamies.
Koskinen valmistui lainopin kandidaatiksi 1956, oikeustieteen lisensiaatiksi 1965 ja oikeustieteen tohtoriksi 1973. Varatuomarin arvon hän sai 1958 auskultoituaan Kajaanin tuomiokunnassa. Hän suoritti myös MCL-tutkinnon Illinois'n yliopistossa vuonna 1963.
Koskinen toimi Kokoomuksen naisten liiton pääsihteerinä 1960–1964, Helsingin yliopiston työoikeuden apulaisprofessorina 1977–1982 ja Lapin yliopiston työoikeuden professorina 1982–1991. Koskinen valittiin eduskunnan apulaisoikeusasiamieheksi kaudelle 1988–1995. Eläkkeelle jäätyään hän toimi ETYJin tehtävissä Kosovossa 1999–2000.
Koskinen toimi luottamustehtävissä muun muassa Karjalaisen osakunnan kuraattorina.
Koskinen toimi kokoomuksen kaupunginvaltuutettuna Helsingissä kolme kautta 1973–1984. Hän oli jäsenenä  teollisuuslaitosten lautakunnassa 1977–1980 ja kaupunginhallituksessa 1979–1980. Hän eteni virkauralla työoikeuden professoriksi ja eduskunnan apulaisoikeusasiamieheksi, mistä virasta hän jäi eläkkeelle. Yliopistourallaan Koskinen tuli tunnetuksi työntekijöiden osallistumisjärjestelmien ja tasa-arvoasioiden tutkijana sekä arvotettuna asiantuntijana.
Pikko K. Koskinen laati Veikkaus Oy:lle selvityksen, jonka perustella yhtiön silloinen toimitusjohtaja Matti Ahde erotettiin yhtiön palveluksesta vuonna 2001.
Julkaisuja

Nuoret ja laki: alle 20-vuotiaan oikeudellinen asema. WSOY, 1970.
Osallisena oikeudenkäynnissä: todistajana – kantajana – vastaajana. WSOY, 1970.
Käytännön lakitietoa naiselle. Tammi, 1985.
Kaarina Aho ja Pirkko K. Koskinen: Kodin lakikirja: käytännön oikeustietoa 1–2. Valitut Palat, 1995.
Oikeusasiamies. Lakimiesliiton Kustannus, 1997.
Niklas Bruun ja Pirkko K. Koskinen: Tasa-arvolaki. Lakimiesliiton Kustannus, 1997.
Kosovon paikka: Balkanilla, historiassa ja tulevaisuudessa. WSOY, 2000.
Niklas Bruun, Pirkko K. Koskinen ja Anders von Koskull: Työoikeuden perusteet – Allmän arbetsrätt. Talentum. 2004.
Pirkko K. Koskinen, Timo Ernamo ja Sanna-Mari Hovi: Illallisella Pirkko K. Koskinen. WSOY, 2012.
Raimo Heino (kauppaneuvos)

Raimo Sulo Heino (24. huhtikuuta 1935 Helsinki – 4. syyskuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Raimo Heinon vanhemmat olivat toimitusjohtaja Sulo Fritjof Heino ja Bertta Wilhelmina Suomi. Hän avioitui 1959 Raini Kokon kanssa. Ylioppilaaksi Heino tuli Kulmakoulusta 1956 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1960. Hän oli Toiminimen F. Heinon Perilliset, vuodesta Heinon Tukku -osakeyhtiö, hallinto- ja ostopäällikkö 1959–1974 ja toimitusjohtaja 1974–1995. Hän toimi myös yhtiön hallituksen jäsenenä ja puheenjohtajana. Heinolla oli lisäksi useita luottamustehtäviä, kuten Tukkukauppojen Oy:n, vuodesta 1993 Tuko Oy, hallintoneuvoston jäsenyys 1976–1991, luottamusjaoston jäsenyys 1987–1993 ja hallituksen jäsenyys 1991–1995. Kauppaneuvoksen arvonimen hän sai 1995. Heino tunnettiin puolisoineen ja taidegalleristina toimivan poikansa Raulin kanssa myös taiteen keräilijänä ja taidesäätiön perustajana.
Pesiönlahden koulu

Uusi koulu oli alun perin puulämmitteinen ja siihen kuului 2 asuntoa (etualalla). Pohjoispuolen opettaja-asunto muutettiin keittolaksi 1990 tienoilla ja eteläpuolen huoneisto muutettiin teknisen työn tiloiksi 1996.
Koululaisia odottamassa kotiinkuljetusta. Joukokylän tieltä rakennettu uusi tieliittymä paransi huomattavasti kulkua koululle.
Pesiönlahden koulu oli Suomussalmella Pesiönlahden kylässä sijainnut peruskoulu, joka aloitti toimintansa alun perin kansakouluna.
Uusi koulu 1959

Pesiönlahti on Pesiökylän itäisintä osaa mutta oma koulupiiri ja 1959 valmistunut koulurakennus vahvistavat mielikuvaa erillisestä kylästä. Pesiönlahden kansakoulu oli aloittanut toimintansa 29.9 1953 ja alkuvuosina koulua pidettiin Kerälän, Heikkilän ja Hirvolan taloissa. Ensimmäinen opettaja oli Kirsti Landen. Koulun vielä toimiessa kylän taloissa opettajana oli myös Veikko Huotarinen, joka on eläkkeellä olleessaan kirjoittanut myös koulumaailmaa sivuavia romaaneja. Eine Heikkinen o.s. Rantamäki (1926–1914), kotoisin Lapinjärveltä, aloitti työnsä koulun toimiessa Heikkilän talossa. Heikkinen jatkoi alaluokan opettajana Pesiönlahdessa eläkeikäänsä saakka. Hänen puolisonsa Otto (1920–1998) teki elämäntyönsä taksin ja koululaiskuljetusten parissa. Raatteesta kotoisin ollut Otto näki Suomen talvisodan alkuhetket koti-ikkunastaan, kun 163:nnen venäläisen divisioonan kärkijoukot tulivat pihapiiriin.  .
Vuonna 1962 sittemmin Yleisradion musiikkitoimittajaksi päätyneen Sakari Warsellin tilalle tuli kajaanilainen Tauno Juntunen, joka jatkoi toimessaan eläkeikäänsä 1996 saakka.
Lakkautusuhan alla jo 1970-luvulla

Pesiönlahdellakin oppilasmäärät alkoivat huomattavasti laskea jo 1960-70 luvun vaihteessa, kun ikäluokat pienenivät ja muuttoliike vei oppilaita aina Ruotsiin asti. Koulu oli pitkään kaksiopettajainen. Jo vuonna 1968 koulun alaluokalle tuli joukko lapsia 4 kilometrin päästä Siikarannan taajamasta. He kuitenkin jatkoivat kouluaan Ämmänsaaressa seuraavana vuonna. 1970-luvun puolivälin tienoilla perustettiin erillinen 5–6-luokka ja oppilasmäärä oli enimmillään 88. 5–6 luokan opettajana toimi alkuaikoina oman kylän mies Juhani Rissanen Päivölästä. Häntä seurasivat Kaarina Kontturi, Pekka Juntunen ja Sonja Juntunen, joka toimi ajoittain alaluokan pitkäaikaisena sijaisena. Eine Heikkisen jälkeen alaluokkaa opetti pitkäaikaisesti Laina Hietajärvi. Tauno Juntusen jälkeen koulun johtajaksi tuli 1996 välillä Alajärven koulullakin opettanut Pekka Juntunen.
Englantia kiertävinä opettivat 70-luvulla ainakin Asko Raappana ja hämeenlinnalaissyntyinen Kari Ikonen, sittemmin Pesiön koulun johtaja. Pesiön koulun lakkauttamisen jälkeen Ikonen opetti vielä Pesiönlahdessa. 1990-luvun loppupuolella koulu oli ajoittain jopa 4-opettajainen ja ylimääräinen luokka oli sijoitettu Kurimoon.