stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mari-Leena Talvitie
Politiikka > Kunnallispolitiikka

Mari-Leena Talvitie jäi varasijalle Ilmajoella kunnallisvaaleissa vuonna 2000. Ilmajoella hän toimi ympäristö- ja rakennuslautakunnan jäsenenä 2001–2004. Muutettuaan Ouluun opiskelemaan hänet valittiin Oulun kaupunginvaltuustoon Kokoomuksen listalta 283 äänellä vuonna 2004. Ensimmäisellä kaudellaan (2005–2008) hän oli Oulun seudun ympäristölautakunnan puheenjohtaja, Oulun seutuvaltuuston jäsen ja maakuntavaltuutettu. Kunnallisvaaleissa 2008 Talvitie uusi paikkansa 518 äänellä. Vuosina 2009–2010 hän toimi Oulun kaupunginvaltuuston 1. varapuheenjohtajana. Vuosina 2010–2012 hän oli monikuntaliitosta valmistelevan yhdistymishallituksen ja seutuvaltuuston jäsen. Vaalikauden loppupuolella (16.5.2011–31.12.2012) Talvitie toimi Oulun kaupunginhallituksen puheenjohtajana.
Kunnallisvaaleissa 2012 Talvitie valittiin Oulun kaupunginvaltuuston jäseneksi kokoomuslistan eniten ääniä saaneena ehdokkaana, ja hän toimi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vaalikauden alusta kesäkuuhun 2015 saakka. Vuoden 2017 kuntavaaleissa hän sai 912 ääntä, mutta kansanedustajuutensa vuoksi ei ottanut merkittäviä luottamustehtäviä hoitaakseen. Vuoden 2021 kuntavaaleissa Talvitie sai 1232 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle Oulun kaupunginvaltuustoon.
Politiikka > Alue- ja maakuntahallinto

Mari-Leena Talvitie toimii Pohjois-Pohjanmaan maakuntavaltuuston puheenjohtajana kuluvalla valtuustokaudella. Hän oli myös ehdolla Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen vaaleissa ja tuli valituksi 1168 äänellä.
Politiikka > Eduskunta

Talvitie on toiminut vuosina 2007–2011 kansanedustaja Petri Pihlajaniemen eduskunta-avustajana. Kesäkuusta 2011 lähtien hän on toiminut kansanedustaja Esko Kurvisen maakunta-avustajana. Hän oli ehdolla vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Kokoomuksen ehdokkaana Oulun vaalipiiristä ja sai 2644 ääntä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Talvitie sai 4556 ääntä ja tuli valituksi. Vuoden 2019 vaaleissa hän sai 5 909 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle.
Politiikka > Euroopan parlamentti

Talvitie oli ehdokkaana vuoden 2014 Euroopan parlamenttivaaleissa Kansallisen Kokoomuksen/EPP -listalla. Hän sai vaaleissa 5776 ääntä eikä tullut valituksi.
Japanin Grand Prix 2007

|  Japanin Grand Prix 2007  |
| --- | --- |
 15. osakilpailu 17 osakilpailusta kaudella 2007. 

Päivämäärä:  30. syyskuuta 2007
Sijainti:  Fuji Speedway, Japani
Ratatyyppi:  Moottorirata
Radan pituus:  4,563 km
Kilpailun pituus:  67 kierrosta, 305,721 km
Sää:   Sateinen, sumuinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (McLaren-Mercedes)
Paaluaika:  1.25,368
Palkintokoroke
Voittaja:   Lewis Hamilton   (McLaren-Mercedes)
Toinen:   Heikki Kovalainen   (Renault)
Kolmas:   Kimi Räikkönen   (Ferrari)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Lewis Hamilton   (McLaren-Mercedes)
Kierrosaika:  1.28,193 (kierroksella 27)
Japanin Grand Prix 2007 (virallisesti 2007 Formula 1 Fuji Television Japanese Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2007 15. osakilpailu, joka ajettiin 28.–30. syyskuuta Fuji Speedwan moottoriradalla Japanissa. Kilpailun voitti McLarenin Lewis Hamilton, jolle voitto oli kauden neljäs. Se oli myös ensimmäinen kilpailu, jossa nähtiin kaksi suomalaista palkintokorokkeella: McLarenilla ajanut Heikki Kovalainen oli toinen ja Ferrarin Kimi Räikkönen kolmas.
Kaudella 2007 Japanin Grand Prix ajettiin Fujin radalla ensimmäistä kertaa 30 vuoteen. Kilpailu ajettiin vesisateessa, kuten myös vuosina 1976 ja 1977, jolloin kilpailu oli viimeksi ajettu Fujin radalla.
Viikonlopun aikataulu ja sää

| Päivä | Aikataulu> Paik. | Aikataulu>  | Sessio | Sää | Ilma | Rata | Kosteus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. syyskuuta | 10:00–11:30 | 04:00–05:30 | 1. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 24–26 °C | 40–49 °C | 77 % |
| 28. syyskuuta | 14:00–15:30 | 08:00–09:30 | 2. vapaat harjoitukset |  Pilvinen | 25–26 °C | 39–46 °C | 75–88 % |
| 29. syyskuuta | 11:00–12:00 | 05:00–06:00 | 3. vapaat harjoitukset |  Sateinen | 15 °C | 21 °C | 95 % |
| 29. syyskuuta | 14:00–15:00 | 08:00–09:00 | Aika-ajot |  Sateinen | 14–15 °C | 20 °C | 95 % |
| 30. syyskuuta | 13:30–15:30 | 07:30–09:30 | Kilpailu |  Sateinen | 17 °C | 22 °C | 95 % |
Lähde:
Raportti

Lähtö tapahtui klo 15.30 paikallista aikaa (kello 7.30 aamulla Suomen aikaa). Keli oli erittäin huono, satoi ja oli sumuista. Niinpä kilpailu päätettiin aloittaa turva-auton takaa. Lisäksi tuomaristo päätti, että kaikkien autojen tuli lähteä kisaan märän kelin renkailla. Ferrari-talli ei saanut tietoa määräyksestä ajoissa, vaan otti riskin ja tallin molemmat kuljettajat Kimi Räikkönen ja Felipe Massa aloittivat kisan välikelin renkailla. Monet kuljettajat olivat kisan aikaisen radioliikenteen ja kisan jälkeisten kommenttien perusteella sitä mieltä, että kisan alkua olisi pitänyt lykätä myöhemmäksi  . Kelin huonoudesta kertoi Massan pyörähtäminen jo avauskierroksella turva-auton takana. Pyörähdyksensä jälkeen Massa ohitti autoja palatakseen entiselle paikalleen, ja sai turva-auton takana tehdyistä ohituksista myöhemmin varikonläpiajorangaistuksen. Ferrari-kuljettajien oli hylkäyksen uhalla pakko käydä varikolla vaihtamassa määräysten mukaisiin renkaisiin. Ferrarit putosivat näin letkan hännille.
Kierroksella 19. turva-auto poistui viimein radalta. Uusintalähdössä McLarenit karkasivat ja Nick Heidfeld kolaroi Jenson Buttonin kanssa, joista jälkimmäinen menetti etusiipensä ja putosi neljänneltä sijalta 14:nneksi. Alexander Wurz joutui keskeyttämään uusintalähdössä etusiiven puututtua kokonaan. Wurzin Williams lähti käsistä, pyörähti reunavalliin ja kimposi takaisin radalle osuen varikonläpiajorangaistuksen suorittaneeseen Massaan. Wurzista tuli näin ensimmäinen kilpailun keskeyttänyt kuljettaja.
Sijoitukset muuttuivat radalla nopeasti kolareiden ja liukkaan radan ansiosta. Muun muassa Lewis Hamilton pyörähti Robert Kubican osuttua ohitustilanteessa tämän kylkeen. Kubica katsottiin syylliseksi ja hän sai tilanteesta varikonläpiajorangaistuksen. Myös Fernando Alonso ja Sebastian Vettel osuivat kevyesti toisiinsa. 42. kierroksella Fernando Alonso teki ajovirheen ja ajautui kovalla nopeudella rengasvalliin kimmoten sieltä takaisin radalle. Alonso ei loukkaantunut tilanteessa, mutta turva-auto palasi radalle törmäyspaikan siivouksen ajaksi. Keskeytys oli Alonsolle kauden ensimmäinen.
Turva-auton takana ajettaessa Hamilton johti joukkoa perässään Mark Webber ja Sebastian Vettel. Hamilton teki voimakkaita jarrutuksia lämmittääkseen jarrujaan ja renkaitaan. Vettel osui Webberin perään ja molemmat joutuivat keskeyttämään turva-auton yhä oltua radalla. Keskeytyksestään huolimatta Vettel ehti saada tililleen johtokierroksen nuorimpana F1-kuljettajana.
Heikki Kovalainen nousi kolarit vältettyään toiseksi, minkä sijan hän onnistui pitämään loppuun saakka. Kisan lopun lähestyessä Kimi Räikkönen teki nousua keskijoukosta kohti kärkeä ja oli lopulta kolmas painostaen pitkään Kovalaista ja käytyään hetkellisesti jopa edellä. Viimeisellä kierroksella Massa ja Kubica taistelivat ankarasti kuudennesta sijasta, jonka vei lopulta Massa. Hamilton voitti kisan ja kasvatti MM-pistejohtonsa jo 12 pisteeseen ennen Alonsoa. Etumatka Räikköseen kasvoi 17 pisteeseen. Kilpailu oli suomalaisittain historiallinen, sillä ensi kertaa palkintokorokkeella nähtiin kaksi suomalaista.
Kilpailun jälkeen

Jälkeenpäin puhuttiin tuomariston ennen kisan alkua talleille lähettämästä sähköpostiviestistä, joka ei jostain syystä tavoittanut Ferrari-tallia ajoissa. Kansainvälinen autourheiluliitto FIA pahoitteli tapahtunutta ja pyysi Ferrarilta anteeksi . FIA teki päätöksen, että jatkossa vastaavanlaiset tiedotteet julkaistaan myös paperilla .
Toro Rosso -tallin Vitantonio Liuzzi tuli maaliin kahdeksantena, mutta kisan jälkeen hänelle annettiin 25 sekunnin aikasakko ohituksesta keltaisten lippujen vaikutusalueella . Ohitettavana oli Spyker-tallin Adrian Sutil, joka oli maalissa yhdeksäs ja nousi Liuzzin rangaistuksen myötä kahdeksanneksi eli viimeiselle pistesijalle. Piste oli Spykerin ensimmäinen, Toro Rosso on yhä ilman pisteitä.
Kisatuomaristo tutki Hamiltonin osuutta Vettelin ja Webberin kolariin. Hamiltonin epäiltiin jarruttaneen tarpeettoman voimakkaasti, mutta syylliseksi todettiin lopulta Vettel, jolle langetettiin kymmenen lähtoruudun rangaistus seuraavaan osakilpailuun . Kisan jälkeisellä viikolla FIA sai käyttöönsä lisämateriaalia Hamiltonin äkkijarrutuksesta . Tuomaristo tutki YouTuben kautta levinnyttä katsojan kuvaamaa materiaalia, jossa näkyi Hamiltonin hidastelu ja Webberin sekä Vettelin välinen kolari. Perjantaina 5. lokakuuta ennen Kiinan kisaviikonloppua tuomaristo päätti olla rankaisematta Hamiltonia ja poisti samalla Vettelille aiemmin langetetun lähtöruuturangaistuksen .
Fuji toimi F1:n kilpailuisäntänä ensimmäisen kerran 30 vuoteen. Kisapaikka sai paljon kritiikkiä muun muassa heikosti hoidetuista liikennejärjestelyistä ja huonoista katselupaikoista. Järjestäjät pitivät kilpailun jälkeen lehdistötilaisuuden, jossa ilmoitettiin noin kolmen miljoonan dollarin hyvityksistä katsojille .
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika (1>  erä) | Aika (2>  erä) | Aika (3>  erä) | Aikasakot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1.25,489 | 1.24,753 | 1.25,368  |  |
| 2. | 1 |  Fernando Alonso | McLaren-Mercedes | 1.25,379 | 1.24,806 | 1.25,438 |  |
| 3. | 6 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.25,390 | 1.24,988 | 1.25,516 |  |
| 4. | 5 |  Felipe Massa | Ferrari | 1.25,359 | 1.25,049 | 1.25,765 |  |
| 5. | 9 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 1.25,971 | 1.25,248 | 1.26,505 |  |
| 6. | 7 |  Jenson Button | Honda | 1.26,614 | 1.25,454 | 1.26,913 |  |
| 7. | 15 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 1.25,970 | 1.25,535 | 1.26,914 |  |
| 8. | 19 |  Sebastian Vettel | Toro Rosso-Ferrari | 1.26,025 | 1.25,909 | 1.26,973 |  |
| 9. | 10 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 1.26,300 | 1.25,530 | 1.27,225 |  |
| 10. | 3 |  Giancarlo Fisichella | Renault | 1.26,909 | 1.26,033 |  |  |
| 11. | 4 |  Heikki Kovalainen | Renault | 1.27,223 | 1.26,232 |  |  |
| 12. | 14 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 1.26,904 | 1.26,247 |  |  |
| 13. | 12 |  Jarno Trulli | Toyota | 1.26,711 | 1.26,253 |  |  |
| 14. | 18 |  Vitantonio Liuzzi | Toro Rosso-Ferrari | 1.27,234 | 1.26,948 |  |  |
| 15. | 11 |  Ralf Schumacher | Toyota | 1.27,191 | Ei aikaa |  |  |
| 16. | 16 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 1.26,579 | 1.25,816 | 1.26,728 | +10 lähtöruutua |
| 17. | 8 |  Rubens Barrichello | Honda | 1.27,323 |  |  |  |
| 18. | 17 |  Alexander Wurz | Williams-Toyota | 1.27,454 |  |  |  |
| 19. | 23 |  Anthony Davidson | Super Aguri-Honda | 1.27,564 |  |  |  |
| 20. | 20 |  Adrian Sutil | Spyker-Ferrari | 1.28,628 |  |  |  |
| 21. | 22 |  Takuma Satō | Super Aguri-Honda | 1.28,792 |  |  |  |
| 22. | 21 |  Sakon Yamamoto | Spyker-Ferrari | 1.29,668 |  |  |  |
Lähde:
Nico Rosbergin sijoitusta pudotettiin kymmenellä lähtöruudulla moottorivaihdon takia.
Ralf Schumacher jäi ilman aikaa toisessa osiossa ajettuaan Sakon Yamamotoa päin ensimmäisessä osiossa.
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 67 | 2:00.34,579 | 1 | 10 |
| 2. | 4 |  Heikki Kovalainen | Renault | 67 | +8,377 | 11 | 8 |
| 3. | 6 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 67 | +9,478 | 3 | 6 |
| 4. | 14 |  David Coulthard | Red Bull-Renault | 67 | +20,297 | 12 | 5 |
| 5. | 3 |  Giancarlo Fisichella | Renault | 67 | +38,864 | 10 | 4 |
| 6. | 5 |  Felipe Massa | Ferrari | 67 | +49,042 | 4 | 3 |
| 7. | 10 |  Robert Kubica | BMW Sauber | 67 | +49,285 | 9 | 2 |
| 8. | 20 |  Adrian Sutil | Spyker-Ferrari | 67 | +1.00,129 | 19 | 1 |
| 9. | 18 |  Vitantonio Liuzzi | Toro Rosso-Ferrari | 67 | +1.20,622 | 22 |  |
| 10. | 8 |  Rubens Barrichello | Honda | 67 | +1.28,342 | 16 |  |
| 11. | 7 |  Jenson Button | Honda | 66 | Jousitus | 6 |  |
| 12. | 21 |  Sakon Yamamoto | Spyker-Ferrari | 66 | +1 kierros | 21 |  |
| 13. | 12 |  Jarno Trulli | Toyota | 66 | +1 kierros | 13 |  |
| 14. | 9 |  Nick Heidfeld | BMW Sauber | 65 | Keskeytys | 5 |  |
| 15. | 22 |  Takuma Satō | Super Aguri-Honda | 65 | Kolari | 21 |  |
| Kesk. | 11 |  Ralf Schumacher | Toyota | 55 | Rengas | 14 |  |
| Kesk. | 23 |  Anthony Davidson | Super Aguri-Honda | 54 | Kaasu | 18 |  |
| Kesk. | 16 |  Nico Rosberg | Williams-Toyota | 49 | Elektroniikka | 15 |  |
| Kesk. | 19 |  Sebastian Vettel | Toro Rosso-Ferrari | 46 | Kolari (Webber) | 8 |  |
| Kesk. | 15 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 45 | Kolari (Vettel) | 7 |  |
| Kesk. | 1 |  Fernando Alonso | McLaren-Mercedes | 41 | Ulosajo | 2 |  |
| Kesk. | 17 |  Alexander Wurz | Williams-Toyota | 19 | Kolari (Massa) | 18 |  |
Lähde:
Kilpailu aloitettiin turva-auton perässä.
Vitantonio Liuzzi lähti kilpailuun varikolta.
Vitantonio Liuzzi sai 25 sekuntia lisäaikaa ohituksesta keltaisten lippujen kohdalla.
Tulokset > Johtokierrokset

| Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 |  Lewis Hamilton | McLaren-Mercedes | 1–28, 41–67 | 55 |
| 15 |  Mark Webber | Red Bull-Renault | 32–36 | 5 |
| 19 |  Sebastian Vettel | Toro Rosso-Ferrari | 29–31 | 3 |
| 4 |  Heikki Kovalainen | Renault | 37–39 | 3 |
| 3 |  Giancarlo Fisichella | Renault | 40 | 1 |
Muuta

Heikki Kovalaisen ensimmäinen palkintosija.
Sebastian Vettelin ensimmäinen johtokierros.
Toro Rosson ensimmäinen johtokierros.
Sakon Yamamoton paras sijoitus (12. sija).
Kilpailussa ei ollut virallisesti voittanutta autovalmistajaa. McLaren hylättiin aiemmin kaudella mestaruustaistelusta eikä ollut oikeutettu mm-pisteisiin eikä GP-tuloksiin.
Adrian Sutilin ensimmäinen ja Spykerin ainoa MM-piste
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Japanin Grand Prix 2007 Wikimedia Commonsissa
Formula 1 -luokan Japanin Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Fuji Speedway (1976–1977, 2007–2008) Suzuka Circuit (1987–2006, 2009–2019, 2022–)
Formula 1 -kausi 2007
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia |  Malesia |  Bahrain |  Espanja |  Monaco |  Kanada |
|  Yhdysvallat |  Ranska |  Britannia |  Eurooppa |  Unkari |  Turkki |
|  Italia |  Belgia |  Japani |  Kiina |  Brasilia |  |
Takuma Satō.
Haukkalan sairaala

Haukkalan sairaala oli Jyväskylän Haukkalassa toiminut lastenpsykiatrinen sairaala. Sairaala sijaitsi Tuomiojärven rantamaisemissa viiden kilometrin päässä keskustasta. Sairaala-alueen vanhin potilasrakennus (rakennus 2) valmistui vuonna 1962 ja sen oli suunnitellut kaupunginarkkitehti Erkki Kantonen. Muut rakennukset valmistuivat aluelle vuosina 1962, 1965 ja 1972–1973. Alueella sijaitsi poliklinikka, hoito-osastoja ja asuntola. Ne olivat matalia yksikerroksisia tiilirakennuksia, ja erityiskoulu toimi tiilitalossa.
Keski-Suomen sairaanhoitopiiri teki 5. joulukuuta 2008 päätöksen rakentaa uudet tilat sisäilmaongelmista kärsineelle Haukkalan sairaalalle ja sairaalakoululle Keski-Suomen keskussairaalan alueelle. Samalla päätettiin purkaa Haukkalan sairaala ja koulu sekä myydä tontti Jyväskylän kaupungille. Uudet tilat Keski-Suomen keskussairaalaan valmistuivat elokuussa 2011. Keski-Suomen museon tekemän arvion perusteella sairaala-alueen rakennuksia ei tarvinnut suojella asemakaavassa. Jyväskylän kaupunki laati alueelle uuden asemakaavan, ja se hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 16. toukokuuta 2011. Asemakaava mahdollisti Haukkalan sairaalan purkamisen ja uuden asuntorakentamisen alueelle.
Aiheesta muualla

Haukkalan säätiö
Jarmo Alander

Jarmo Alander (s. 15. joulukuuta 1954 Lohja) on Vaasan yliopiston tuotantoautomaation professori.
Ura

Alander valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1983 ja diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta (nykyinen Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakoulu) vuonna 1985. Tekniikan lisensiaatiksi (tietojenkäsittelyoppi) hän valmistui vuonna 1989 Teknillisestä korkeakoulusta ja filosofian lisensiaatiksi (fysiikka) vuonna 1989 Helsingin yliopistosta. Alander väitteli tekniikan tohtoriksi Teknillisessä korkeakoulussa vuonna 2001 tietotekniikan osastolta..
Alander toimi aluksi erilaisissa tehtävissä Helsingin yliopistossa ja Teknillisessä korkeakoulussa, muun muassa tutkimusapulaisena, assistenttina, tutkijana, lehtorina ja yliassistenttina. Syyskuusta 1993 lähtien hän on toiminut Vaasan yliopistossa, ensin tuotantoautomaation määräaikaisena professorina, sitten hoitaen professorin virkaa. Hänet nimitettiin joulukuussa 2002 Vaasan yliopiston tuotantoautomaation professorin virkaan.
Alander on saanut dosentin arvot Teknillisessä korkeakoulussa (automaation heuristiset optimointimenetelmät, erityisesti geneettiset algoritmit) ja Oulun yliopiston teknillisessä tiedekunnassa (geneettiset algoritmit).
Tutkimus

Alanderilla on tutkimusjulkaisuja muun muassa geneettisten algoritmien eli optimoinnin, robotiikan, laskennallisen geometrian, kuvankäsittelyn, ohjelmistontestauksen, laskennallisen fysiikan ja sovelletun optiikan aloilta. Vuodesta 2017 lähtien hän on tutkinut energiatehokkaan FPGA-tekniikan käyttöä monimutkaisten ja kerroksellisten biopintojen spektrikuvantamisessa Suomen Akatemian rahoittamassa nelivuotisessa Spectral Imaging of Complex Surface Tomographies (SICSURFIS) -hankkeessa.
Aiheesta muualla

Professori Jarmo Alanderin julkaisut ja asiantuntijatehtävät Vaasan yliopiston Solecris-tutkimustietokannassa.[vanhentunut linkki]
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Tšekki 
Tieteilijät:  Google Scholar
Isaac de Bankolé

| Isaac de Bankolé |
| --- | --- |
 Isaac de Bankolé vuonna 2009
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. elokuuta 1957 (ikä 67) Abidjan, Norsunluurannikko
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Cassandra Wilson (2000–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1984–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Isaac de Bankolé (s. 12. elokuuta 1957 Abidjan, Norsunluurannikko) on norsunluurannikkolainen näyttelijä. Hän on valmistunut näyttelijäkoulusta ja opiskellut Pariisin yliopistossa. De Bankolé on esiintynyt yli 30 elokuvassa, joista tunnetuimmat lienevät vuoden 2006 elokuvat Miami Vice ja Casino Royale. Hän voitti César-palkinnon roolisuorituksestaan vuoden 1986 elokuvassa Black Mic Mac.
Valikoitu filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1984 | L’Addition | L’Addition |  |
| 1984 | L’Arbalète | L’Arbalète |  |
| 1986 | Black Mic Mac | Black Mic Mac | Lemi |
| 1986 | Taxi Boy | Taxi Boy | Touré |
| 1988 | Chocolat | Chocolat | Protée |
| 1989 | Kuinka rakastella neekerin kanssa ...väsymättä | Comment faire l’amour avec un nègre sans se fatiguer | Vieux |
| 1989 | Vanille fraise | Vanille fraise | Hyppolyte N’Go |
| 1990 | Päin kuolemaa | S’en fout la mort | Dah |
| 1994 | Pimeyden sydämessä | Heart of Darkness | Mfumu |
| 1995 | The Keeper | The Keeper | Jean Baptiste |
1999: Otomo
| 2000 | Bàttu | Bàttu | Saar |
| 2003 | Kahvia ja tupakkaa | Coffee and Cigarettes | Isaach |
| 2005 | Manderlay | Manderlay | Timothy |
| 2005 | Stay | Stay | Professori |
| 2006 | Miami Vice | Miami Vice | Neptune |
| 2006 | Casino Royale | Casino Royale | Steven Obanno |
| 2015 | The Last Witch Hunter | The Last Witch Hunter | Schlesinger |
| 2018 | Black Panther | Black Panther | Jokiheimon kylänvanhin |
| 2022 | Black Panther: Wakanda Forever | Black Panther: Wakanda Forever | Jokiheimon kylänvanhin |
| 2024 | The Brutalist | The Brutalist | Gordon |
Aiheesta muualla

Isaach De Bankolé Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  IdRef
Matematiikan opiskelijaryhmä Matrix

Matematiikan opiskelijaryhmä Matrix ry on Helsingin yliopiston matematiikan opiskelijoiden ainejärjestö. Matrix järjestää jäsenilleen sekä virkistys- ja vapaa-ajan toimintaa että matematiikan opiskeluun ja työelämään liittyvää toimintaa. Matrix toimii myös matematiikan opiskelijoiden edunvalvojana. Jäseniä Matrixilla on noin 450.
Matrixin viralliset värit ovat punainen ja sininen. Käytössä ovat punaiset haalarit sinisellä takataskulla. Vuonna 2000 käyttöön otetun Matrixin logon on suunnitellut Tatu Pulkkinen.
Matrix ry:n logo
Historia

Matematiikan opiskelijaryhmä on perustettu Helsingin yliopistolle jo keväällä 1991 nimellä MOR. Ainejärjestö perustettiin virallisesti maaliskuun 1. päivänä vuonna 1995, jolloin nimi Matrix otettiin myös käyttöön. Tämä päivä on nykyään Matrixin vuosipäivä. Matrix rekisteröitiin HYY:n alaiseksi vuonna 1997 ja yhdistysrekisteriin 18.10.1999. Matrix on ollut Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisten opiskelijajärjestöjen yhteistyöjärjestö Matlu ry:n jäsenjärjestö vuodesta 1997 lähtien.
Matrix sijaitsi pitkään keskustakampuksella matematiikan laitoksen yhteydessä. Opiskelijahuone on myönnetty matematiikan opiskelijoille käyttöön vuonna 1993 ja nimetty Komeroksi koonsa vuoksi. Vuonna 2005 Matrix siirtyi Kumpulan kampukselle. Opiskelijahuone Komero sijaitsee nykyään Kumpulassa Exactumin kolmannessa kerroksessa huoneessa C338. Lisäksi Matrix jakaa muiden järjestöjen kanssa Matlun Christina Regina -klusterin Domus Gaudiumilla.
Hallitus

Yhdistyksen asioita hoitaa syksyllä kalenterivuodeksi kerrallaan valittava hallitus, johon kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja, sihteeri, taloudenhoitaja ja enintään kuusi muuta hallituksen varsinaista jäsentä sekä 0–6 varajäsentä.
Vuosittain laadittava toimintasuunnitelma sekä yhdistyksen säännöt määrittelevät puitteet Matrixin toiminnalle. Matrixille laaditaan vuosittain myös tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma ja ympäristösuunnitelma. Matrix on julistautunut syrjinnästä vapaaksi järjestöksi.
Perinteet

Matrix järjestää jäsenilleen erilaista virkistys- ja vapaa-ajantoimintaa, kuten ekskursioita, pöytäjuhlia, saunailtoja, hengailuja sekä bileitä. Matrix tekee tiivistä yhteistyötä matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan kanssa fuksien, eli ensimmäisen vuoden opiskelijoiden tuutoroinnin eteen.
Perinteet > Sitsit

Matrix järjestää vuosittain useita sitsejä eli akateemisia pöytäjuhlia. Pöytäjuhlamuotoisten vuosijuhlien ja pikkujoulujen lisäksi järjestetään syksyllä uusille fukseille suunnatut fuksisitsit, joilla fuksit tutustutetaan sitsiperinteisiin ja -käytäntöihin. Myös keväällä järjestetään sitsejä vaihtelevilla teemoilla.
Perinteet > Vappu

Perinteisesti Matrix aloittaa vapun vappuaattona puolipäivän aikaan Exactumin kattoterassilla. Vappuna käytetään opiskelijahaalareita. Myöhemmin lähdetään keskustaan katsomaan Mantan lakitusta, josta jatketaan Senaatintorin kupeeseen perinteiseen illanviettoon. Vappupäivänä Matrixilla on tapana mennä pikniköimään Ullanlinnanmäelle lipun kanssa.
Perinteet > Kyykkä

Matrix pelaa vuoden mittaan kyykkää ja osallistuu Tampereella järjestettäviin Akateemisen kyykän MM-kilpailuihin.