stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
DREAM

| DREAM |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  yksityinen
Perustettu:  13. helmikuuta 2008
Perustaja:  Sadaharu Tanikawa
Lakkautettu:  2012
Kotipaikka:  Tokio, Japani
Toimiala:  vapaaotteluiden mainostus
Emoyhtiö:  Real Entertainment
Kotisivu:  dreamofficial.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
DREAM oli japanilainen vapaaottelun ammattilaisorganisaatio, joka keskittyi erityisesti kevyisiin painoluokkiin. Sen järjestämisestä vastaa myös K-1-potkunyrkkeilytapahtumien taustalla oleva Fighting and Entertainment Group. DREAM perustettiin K-1:n kyljessä järjestettyjen HERO'S-vapaaottelutapahtumien tilalle, ja Hero'sin ottelijat siirtyivät suoraan uuteen promootioon. Ensimmäinen DREAM-tapahtuma järjestettiin maaliskuussa 2008. Suurin osa tapahtumista järjestettiin Saitaman Super-areenalla.
Säännöt

Dreamissa otellaan kuudessa painoluokassa: 63 kg, 70 kg, 76 kg, 84 kg, 93 kg ja yli 93 kg. Ottelut koostuvat kahdesta erästä, joista ensimmäinen on ajaltaan kymmenen ja toinen viiden minuutin mittainen. Arvostelutuomareita on kolme, ja ottelu arvostellaan kokonaisuutena. Ottelu ei voi päättyä ratkaisemattomaan. Kiellettyjä tekniikoita ovat kyynärpäälyönnit päähän sekä pystyssä ollessa maassa olevan ottelijan päähän potkaiseminen ja polkeminen. Lisäksi jos ottelijoiden painoero on yli 15 kilogrammaa, ovat polvipotkut maassa olevan päähän kiellettyjä.
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Diggari

| Diggari |
| --- | --- |
 Diggarin logo.
Lähetykset alkoivat:  1. toukokuuta 2004
Lähetykset loppuivat:  31. joulukuuta 2009
Omistaja:  Finnet/Suomen 3KTV Oy
Katsojaosuus:  82,2 % (2007) (, )
Tunnuslause:  Tehokas, turvallinen, mielenkiintoinen
Maa:   Suomi
Näkyvyysalue:  Tampere, Oulu, Kuopio, Lahti, Mikkeli, Pori
Pääkonttori:  Kiveläntie 4, Kuopio
Rinnakkaiskanava(t):  diggari+
Kotisivu:  www.diggari.fi
Saatavuus
Kaapeliverkko
Finnet:  Kanava 21
Infobox OKNimi-testi OK: 
Diggari oli suomalainen televisiokanava, joka toimi läheisessä yhteistyössä paikallisten puhelinyhdistysten kanssa.[lähde? ] Tavanomaisten elokuvien, urheilun ja lastenohjelmien lisäksi sen lähetysvirrassa korostuivat interaktiiviset, matkapuhelimella käytettävät mobiilipalvelut ja pelit. Diggari keskitti verkkonsa pääkaupunkiseudun ulkopuolelle keskikokoisille paikkakunnille. Kanavan pääkonttori sijaitsi Kuopiossa.
Diggari kattoi 750 000 kotitalouden peittoalueen ja sillä oli potentiaalisesti 1,8 miljoonaa katsojaa. Diggari keskittyi toiminnassaan ainoastaan kaapelitelevisiotoimintaan.[lähde? ]
Kanava lopetti toimintansa 31. joulukuuta 2009 kello 23.55.
Aiheesta muualla

Diggarin verkkosivut arkistoituna
Deron Miller

Deron Miller
Deron Miller (s. 21. toukokuuta 1976 Chester, Pennsylvania) on
kitaransoittaja ja laulaja CKY-yhtyessä (camp kill yourself). Aluksi hän olisi halunnut, että heidän yhtyeensä nimi olisi Mixed (nimi tulee eräästä kauhuelokuvasta), mutta lopulta hän hyväksyi Cky-yhtyeen nimen. Hän aloitti kitaransoiton jo 8-vuotiaana ja esiintyi usein koulunsa juhlissa. Hänen syntymänimensä on Deron John Miller ja hän on 183-senttinen. Nykyään hän asuu suuressa talossa Kaliforniassa. Hän meni naimisiin 8. lokakuuta 2003 Felissa Rosen kanssa, hän tatuoi naimisissa olon merkiksi vasemman käden nimettömään sormuksen muotoisen raidan, jossa lukee Felissa. Deronilla on myös 8. kesäkuuta 2005 Los Angelesissa syntynyt tytär Bianen Rose Miller.
Dombås

Dombås
Dombås on taajama Dovren kunnassa Opplandin läänissä Norjassa. Se toimii maantien tärkeänä solmukohtana; etelään johtaa tie nykyiseen pääkaupunkiin, Osloon, länteen Åndalsnes ja pohjoiseen entinen pääkaupunki, Trondheim.
Tammikuussa 2009 taajamassa oli 1 116 asukasta.
Paikallislehti Viggan toimitus on Dombåsissa.
Dombra

Dombra
Dombra (kazakki: домбыра, dombyra) on pitkäkaulainen kazakstanilainen luuttua muistuttava kielisoitin. Se on hyvin samankaltainen komuzin ja dutarin kanssa pitkän kaulansa, kapean otelautansa ja pitkänmallisen runkonsa ansiosta. Se on suosittu soitin turkkilaisten kansojen keskuudessa muun muassa Kazakstanissa, Uzbekistanissa, Turkmenistanissa, Afganistanissa sekä Mongoliassa.
Digimon World DS

| Digimon World DS |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Bandai Namco Entertainment
Julkaisija:  Bandai Namco Entertainment
Jakelija:  Nintendo eShop
Säveltäjä:  Koji Yamada
Pelisarja:  Digimon
Julkaistu:   15. kesäkuuta 2006  7. marraskuuta 2006
Lajityyppi:  Roolipeli
Pelimuoto:  Yksinpeli Nintendo Wi-Fi Connection
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: 10 vuotta tai vanhempi 
Alusta:  Nintendo DS
Jakelumuoto:  Nintendo DS pelikortti
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Digimon World DS on Digimon-tuotesarjaan kuuluva videopeli Nintendo DS -käsikonsolille. Peli julkaistiin Japanissa kesäkuussa 2006 ja Pohjois-Amerikassa peli julkaistiin saman vuoden marraskuussa. Pelin kehityksestä ja julkaisusta vastasi Bandai Namco Entertainment (silloisesti vielä Namco Bandai Games).
Vaikka pelin nimi on Digimon World, niin todellisuudessa tämä peli ei kuulu samannimiseen videopelisarjaan vaan tunnetaan Japanissa nimellä Digimon Story (デジモンストーリー Dejimon Sutōrī). Peliä ei koskaan julkaistu Euroopassa ja Australiassa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Digimon World DS
David Robb

David Robb (s. 23. elokuuta 1947) on brittiläinen näyttelijä. Hän on uransa aikana esiintynyt muun muassa BBC:n sarjassa Minä, Claudius (1976).
Lontoossa syntynyt Robb kasvoi Edinburghissa, Skotlannissa.
Aiheesta muualla

David Robb Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Deroceras gavdosense

| Deroceras gavdosense> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Lahko::  Maakeuhkokotilot Stylommatophora
Heimo::  Agriolimacidae
Alaheimo::  Agriolimacinae
Suku::  Deroceras
Laji::  gavdosense
Kaksiosainen nimi
 Deroceras gavdosense  Wiktor, Vardinoyannis & Mylonas, 1994 
Synonyymit
 Deroceras gavdosensis Wiktor, Vardinoyannis & Mylonas, 1994 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Deroceras gavdosense on Agriolimacidae-heimoon kuuluva kotilolaji.
Deroceras gavdosense on Välimeressä sijaitsevien ja Kreikalle kuuluvien, Kreetan eteläpuolisten, Gávdoksen ja Gavdopoúlan saarten kotoperäinen laji. Saarilla elää myös kaksi muuta kotoperäistä maalla elävää nilviäislajia.
David Krejčí

| David Krejčí |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1986 (ikä 38) Šternberk, Tšekkoslovakia
Kansalaisuus:   Tšekki
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  183 cm
Paino:  85 kg
Pelinumero:  46
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2006–2023
Seurat:  Gatineau Olympiques (QMJHL) Providence Bruins (AHL) HC Pardubice (ČEL) HC Olomouc (ČEL) Boston Bruins (NHL)
NHL-varaus:  63. varaus, 2004 Boston Bruins
| Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Tšekki.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Tšekki> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Suomi 2012 | jääkiekko |  |
|  Pronssia | Suomi 2022 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Yhdysvallat 2005 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Minsk 2004 | jääkiekko |  |
| Stanley Cup  |
| --- | --- | --- |
|  | Boston Bruins | 2011  |
David Krejčí (s. 28. huhtikuuta 1986 Šternberk, Tšekkoslovakia) on uransa päättänyt tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka edusti viimeisimpänä NHL-liigassa pelaavaa Boston Bruinsia. Hän siirtyi jo juniori-ikäisenä QMJHL-joukkue Gatineau Olympiquesiin vuonna 2004. Samana vuonna ennen QMJHL:ää Boston Bruins varasi Krejčín toisella kierroksella.
Krejčí siirtyi Boston Bruinsin organisaatioon kaudella 2006–2007. Hän pelasi lähes koko kautensa farmijoukkue Providence Bruinsissa, mutta pääsi kuuteen NHL-peliin. Seuraavalla kaudella 2007–2008 Krejčí pelasi suurimman osan kaudestaan NHL:ssä. Hän teki 56 ottelussa tehot 6+21=27. Krejčí pelasi myös MM-kisoissa keväällä 2008. Kaudella 2008–2009 Krejčí löi itsensä läpi tehdessään 82 ottelussa tehot 22+51=73. Hän voitti myös NHL Plus/Minus Awardin.
Krejčí voitti alle 20-vuotiaiden MM-pronssia 2005 sekä alle 18-vuotiaiden MM-pronssia 2004.
Aiheesta muualla

European Hockey.net
Tšekin joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2018
3 Gudas (A) |
8 Šulák |
9 Sklenička |
10 Červenka (C) |
11 Nestrašil  |
12 Faksa |
14 Plekanec (A) |
17 Hronek |
18 Kubalík |
23 Jaškin |
26 Řepík |
30 Hrachovina |
33 Francouz |
36 Krejčík |
39 Rittich |
46 Krejčí |
47 Jordán |
51 Horák |
60 Moravčík |
61 Polášek |
71 Hyka |
72 Chytil |
88 Pastrňák |
90 Kousal |
98 Nečas |
Valmentaja Josef Jandač
Tšekin joukkue – Jääkiekon MM-kilpailut 2022
2 Dostál |
5 Jiříček |
6 Kempný |
9 Sklenička |
10 Červenka (C) |
12 Černoch |
13 Vrána |
17 Hronek |
19 Flek |
20 Zohorna |
24 Ščotka (A) |
44 Stránský |
46 Krejčí (A) |
47 Jordán |
48 Hertl |
50 Vejmelka |
51 Šimek |
52 Špaček |
64 Kämpf |
67 Smejkal |
84 Kundrátek |
88 Pastrňák |
91 Simon |
94 Langhamer |
95 Blümel |
Valmentaja Kari Jalonen
Veikkausliigan kausi 1997

| Veikkausliigan kausi 1997 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  10
Mestari:  HJK
Toinen sija:  VPS
Kolmas sija:  FinnPa
Pudonneet joukkueet:  FC Inter Turku, TP-Seinäjoki
Paras maalintekijä:  Rafael
Yleisökeskiarvo:  2045
Alempi sarjataso:  Ykkösen kausi 1997
  ← 1996 :  1998 → 
Veikkausliigan kaudella 1997 Helsingin Jalkapalloklubi voitti Suomen mestaruuden selvällä erolla. Myös toiseksi tullut VPS kuroi huomattavasti kaulaa lähimpiin uhkaajinsa. Niinpä tiukimmat kamppailut käytiin lopulta putoamiskamppailuissa.
Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | Pisteet | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | HJK | 58 | 27 | 18 | 4 | 5 | 53–18 |
| 2. | VPS | 48 | 27 | 13 | 9 | 5 | 40–20 |
| 3. | FinnPa | 39 | 27 | 10 | 9 | 8 | 27–36 |
| 4. | TPS | 38 | 27 | 10 | 8 | 9 | 43–41 |
| 5. | MyPa | 37 | 27 | 8 | 13 | 6 | 31–23 |
| 6. | RoPS | 33 | 27 | 9 | 6 | 12 | 31–30 |
| 7. | FC Jazz | 31 | 27 | 8 | 7 | 12 | 31–42 |
| 8. | FF Jaro | 28 | 27 | 8 | 4 | 15 | 33–48 |
| 9. | TP-Seinäjoki | 27 | 27 | 5 | 12 | 10 | 22–34 |
| 10. | FC Inter | 26 | 27 | 6 | 8 | 13 | 23–42 |
Ottelut

| Kotij>  \ Vierasj. | HJK | VPS | FinnPa | TPS | MyPa | RoPS | Jazz | Jaro | TP-S | Inter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin Jalkapalloklubi |  | 1–1 3–1 | 3–0 | 1–2 5–0 | 2–1 3–0 | 3–1 0–0 | 3–2 | 3–2 4–1 | 6–1 | 1–0 |
| Vaasan Palloseura | 0–0 |  | 0–1 0–0 | 2–0 | 0–0 | 1–0 3–1 | 3–1 1–0 | 1–0 | 1–1 4–0 | 0–1 4–1 |
| Finnairin Palloilijat | 0–2 1–0 | 0–4 |  | 3–3 | 0–1 2–0 | 1–3 | 2–1 3–0 | 3–1 | 1–0 1–0 | 1–1 2–2 |
| Turun Palloseura | 0–2 | 0–3 2–1 | 7–0 1–1 |  | 0–0 | 2–0 1–1 | 2–1 | 1–3 3–0 | 1–1 | 0–1 |
| Myllykosken Pallo –47 | 1–0 | 1–1 0–1 | 1–2 | 2–2 0–0 |  | 0–1 3–1 | 1–1 | 2–1 3–1 | 3–0 | 0–0 3–0 |
| Rovaniemen Palloseura | 0–1 | 2–2 | 0–0 1–0 | 4–2 | 0–0 |  | 0–1 5–1 | 0–1 | 1–2 0–1 | 0–1 1–0 |
| FC Jazz | 1–0 0–2 | 1–1 | 1–1 | 4–2 1–3 | 0–0 1–1 | 1–1 |  | 2–1 0–2 | 1–0 0–2 | 5–2 |
| FF Jaro | 2–1 | 3–0 0–2 | 1–1 3–0 | 3–1 | 1–5 | 0–3 0–2 | 2–3 |  | 2–1 | 1–1 0–2 |
| TP-Seinäjoki | 1–1 0–1 | 0–0 | 0–0 | 0–1 2–2 | 0–0 2–2 | 0–1 | 1–0 | 1–1 1–1 |  | 1–1 |
| FC Inter | 0–1 0–4 | 1–3 | 0–1 | 0–3 0–2 | 1–1 | 3–2 | 1–1 0–1 | 2–0 | 2–2 0–2 |  |
Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| VPS | 13 | 50 605 | 3893 |
| HJK | 14 | 43 562 | 3112 |
| Jazz | 14 | 31 168 | 2226 |
| FinnPa | 14 | 25 987 | 1856 |
| TP-Seinäjoki | 13 | 24 073 | 1851 |
| MyPa | 13 | 22 912 | 1762 |
| TPS | 14 | 23 040 | 1646 |
| Inter | 13 | 20 277 | 1560 |
| Jaro | 14 | 19 414 | 1387 |
| RoPS | 13 | 15 028 | 1156 |
| Yhteensä | 135 | 276 066 | 2045 |
Menestys eurokentillä

Mestarien liiga:
FC Jazz pudotti ensimmäisellä karsintakierroksella virolaisen FC Lantanan, mutta toisella kierroksella se hävisi hollantilaiselle Feyenoordille.
UEFA Cup:
Ensimmäiseltä kierrokselta aloittanut FC Jazz hävisi saksalaiselle TSV 1860 Münchenille.
MyPa hävisi ensimmäisellä karsintakierroksella kyproslaiselle Apollon Limassolille.
Cup-voittajien cup:
HJK hävisi karsintakierroksella jugoslavialaiselle Belgradin Punaiselle tähdelle.
Intertoto Cup:
TPS pelasi karsintavaiheessa samassa lohkossa ruotsalaisen Halmstads BK:n, belgialaisen Lommel SK:n, jugoslavialaisen FK Hajduk Rodić M&B Kulan ja norjalaisen Kongsvinger IL:n kanssa. Yksi voitto, yksi tasapeli ja kaksi tappiota jättivät TPS:n lohkossa neljänneksi.
Putoajat ja nousijat

Sarjassa viimeiseksi sijoittunut FC Inter putosi automaattisesti Ykköseen. Tilalle nousi Ykkösen voittanut FC Haka.
Yhdeksänneksi sijoittunut TP-Seinäjoki pelasi kaksiosaisen karsinnan Ykkösessä toiseksi sijoittunutta PK-35:tä vastaan. Karsinnan voitti PK-35 yhteismaalein 7–5, joka näin nousi Veikkausliigaan. Ottelut: PK-35 Helsinki – TP Seinäjoki 3–1, TP Seinäjoki – PK-35 Helsinki 4–4.
Parhaat maalintekijät

| Sijoitus | Pelaaja | Maa | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rafael |  | HJK | 11 |
| 2. | Ismo Lius |  | RoPS | 10 |
| - | Jyrki Huhtamäki |  | VPS | 10 |
| 4. | Marco |  | FC Jazz | 9 |
| - | Petteri Kaijasilta |  | TPS | 9 |
Valmentajat

HJK: Antti Muurinen
VPS: Hannu Touru
FinnPa: Pasi Rasimus, Jari-Pekka Keurulainen ja Martti Kuusela (yhdessä)
TPS: Juha Malinen
MyPa: Timo Liekoski
RoPS: Ari Rantamaa, Kari Virtanen
FC Jazz: Jari Pyykölä, Jukka Vakkila
FF Jaro: Veijo Wahlsten, Keijo Paananen
TP-Seinäjoki: Markku Wacklin
FC Inter: Hannu Paatelo, Tomi Jalo
Aiheesta muualla

RSSSF:n tilastot (englanniksi)
Dmack World Rally Team

Raigo Mölder ja Ott Tänak Saksan rallissa vuonna 2014.
Dmack World Rally Team oli rengasvalmistaja Dmackin autourheilutalli, joka kilpaili rallin MM-sarjassa. Talli käytti M-Sportin Fordia omalla nimellään ja tallissa ajoi muun muassa Ott Tänak. Talli kertoi lopettavansa MM-sarjassa ajamisen vuoden 2017 lopussa. Ensimmäinen kilpailu DMACKin renkailla MM-sarjassa oli Walesin ralli 2011.
Velikaja

| Velikaja Великая |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Venäjä
Alue:  Pihkovan alue
Piiri:  Pihkova, Palkino, Ostrov, Puškinskije Gory, Opotška, Sebež, Pustoška ja Novosokolniki
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Velikajan valuma-alue
Pinta-ala:  25 200 km² 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Bežanitsyn ylänkö, Bolšoi Vjaziin tuleva puro
 :  56°39′20″N, 29°39′22″E
Laskupaikka:  Peipsijärvi
 :  57°53′15″N, 28°6′41″E
Läpivirtausjärvet:  18 järveä yläjuoksulla
Esteet:  4 patoa yläjuoksulla
Sivu-uomat:  Pihkovanjoki, Tšerjoha, Vjada, Utroja, Sinjaja, Sorot ja Issa
Taajamat:  Pihkova, Ostrov ja Opotška
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  yli 250 m mpy.
Laskukorkeus:  30 m mpy.
Korkeusero:  230 m
Pituus:  430 km 
Kaltevuus:  0,53 m/km
Keskivirtaama:  134 m³/s (MQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Olginskijin silta Pihkovassa, kesäkuu 2013.
Pihkovan linna, elokuu 2016.
Linna kevättulvan loppuvaiheessa, toukokuu 2011.
Pienveneitä Pihkovassa joen rannassa, lokakuu 2013.
Taidemaalarin Konstantin Gorbatovin maalaus (1912), Pihkova, Velikajan joella.
Narvanjoen vesistöalueen kartta. Kartassa on vaalealla merkitty Peipsijärven valuma-alue ja hieman tummemmalla Narvanjoen alue. Vesistöalueen alin puolisko on Velinkajan valuma-aluetta.
Velikaja (ven. Вели́кая, valkoven. Вялі́кая, vir. Velikaja jõgi tai Pihkva Emajõgi, võroksi Pihkva Imäjõgi) on Venäjän Pihkovan alueella virtaava, Peipsijärven eteläosaan eli Pihkovanjärveen laskeva joki. Sen valuma-alue muodostaa vajaa puolet Itämereen laskevasta Narvanjoen vesistöalueesta. Joen nimi tarkoittaa suomeksi suuri tai iso, joten Velikajan voisi suomentaa Isojoki.
Yleistä > Joen kulku

Velikajan pituus on 430 kilometriä ja se on pisin kaikista Peipsijärveen laskevista joista. Joki saa alkunsa Bežanitsyn ylängöltä, missä maasto on keskimäärin 140–180 metriä mpy. Ylängöllä sijaitsee yli 500 järveä , joista lähtee ojat tai joet kolmelle eri vesistöalueelle. Velikajan lähde on maalähde, joka sijaitsee Bolšoi Vjazin pohjoispuolella. Lähteestä tylee aluksi puro, joka laskee ylängöllä ensi 18 muun järven läpi. Järviä ovat esimerkiksi Bolšoje Ostrijo, Hvoino, Zavolotskoje, Jasskoje ja Jezerištše. Järvien jälkeen pääuomaan liittyy oikealta puolelta, pohjoisesta virtaava, sivujoki Alolja.
Joki laskee alas ylängöltä ja se kiertää etelässä pienen lenkin, mutta kääntyy sitten Idritsassa kohti pohjoista. Joki virtaa pian Opotškan läpi ja siihen yhtyy tämän jälkeen oikealta päin tulevat Kudkan ja Šestin sivujoet, ja heti näiden alapuolella, vasemmalta puolelta tuleva Issa. Puškinskije Goryn taajama sijaitsee itäpuolella viiden kilometrin päässä joesta. Taajaman alapuolella jokeen yhtyy idästä virtaava sivujoki Sorot. Muutama kilometri Puškinskije Gorysta alaspäin Velikajaan yhtyy vasemmalta tuleva pitkä Sinjaja. Ostrovin kaupungissa on joessa monia saaria. Suurin saarista on pari kilometriä pitkä ja se hakaisee joen uoman. Saaressa sijaitsee kylä Dunovo (Дуново). Sivujoet Utroja, Kuhva, Vjada ja Kudeb yhtyvät jokeen lähes samassa kohdassa. Juuri ennen saapumistaan Pihkovaan, saa joki täydennystä oikealta puolelta siihen idästä yhtyvältä Tšerjohalta ja kaupungin keskustaan tulevalta Pihkovanjoelta. Pihkovasta on joensuuhun ja sen suistoon matkaa 15 kilometriä.
Joki on ylängöllä järvialueella noin 7–10 metriä leveä. Ennen Aloljan yhtymistä on uoma kasvanut 15–20 metrin levyiseksi. Velikajan laskeuduttua alas ylängöltä se saapuu Idritsan kylään, jossa maisema avautuu ja metsien väliin tulee peltoja. Täällä joen virtaus rauhoittuu hieman ja uomasta tulee 30–40 metriä leveä. Opotškan jälkeen metsät ovat melkein hävinneet joen ympäriltä ja joki virtaa rauhallisesti. Sinjajan yhtymäkohan alapuolella Velikajan uoma on 60–70 metriä leveä ja neljän seuraavan sivujoen jälkeen 100 metriä leveä. Jokilaakson kaltevuus häviää lähes kokonaan ja joen virtaus rauhoittuu entisestään. Ympäristössä on vain peltoja. Ostrovin alapuolella on joessa kuitenkin koskia ja toinen koskiosuus tulee hieman ennen Pihkovan kaupunkia. Pihkovan seudulla Velikajan uoma on yli 100 metriä leveä.
Joki on nyt purjehduskelpoinen ainakin 20 kilometriä ylävirtaan päin, mutta toisissa lähteissä sitä luvataan jopa 45 kilometrin matkalta . Joella on Peipsijärvessä suisto, joka muodostuu noin 40 lietteisistä saaresta. Joki haarautuu suistossa kolmeen matalaan päähaaraan Gladyšnaja, Spednjaja ja Vorona , jotka haarautuvat suistossa vielä pienempiin sivuhaaroihin. Suistoalue on yli neljä kilometriä leveä ja neljä kilometriä pitkä .
Ilatavalo Selikhnovossa (Селихново) Sorotin yhtymäkohdan alapuolella lokakuussa 2008.
Alajuoksun avointa jokimaisemaa kesäkuussa 2014
Pihkovan jälkeinen alajuoksu suistolle asti maaliskuussa 2014.
Yleistä > Joenvarren taajamia

Joen yläjuoksun metsäalueella on asutus lähinnä kyläkeskeistä haja-asutusta, joka runsastuu hieman joen laskeutuessa alas ylängöltä. Kun jokilaakso muuttuu viljavammaksi, suurenevat taajamatkin. Joenvarressa sijaitsevan Opotškan asukasluku on noin 10 000 ja pohjoisempana keskijuoksulla sijaitsevan Ostrovin asukasluku on noin 20 000. Alajuoksulla sijaitseva Pihkovan kaupunki on taajamista tunnetuin ja sen väkiluku ylittää 200 000 asukasta.
Yleistä > Padot

Ylänköalueella sijaitsee kaksi hylättyä pienvoimalaa (Поддубская ГЭС ja Копылковская ГЭС), joiden padot tukkivat vielä veden vapaata virtaamista. Ylänköalueen alapuolella on toiminnassa kaksi vesivoimalaitosta. Toinen sijaitsee Maksjutinon (Максютино) kylän lähellä ja tämän Maksjutinskajan vesivoimalaitoksen (Максютинская ГЭС) tuotantokapasiteetti on 1,5 megawattia. Voimalan patoallas on rakennettu kapeaan jokilaaksoon, missä patojärvi muistuttaa noin 10 kilometriä pitkää ja samalla leveää jokea . Alempana sijaitsevan Šilskajan vesivoimalaitoksen (Шильская ГЭС) teho on 1,5 megawattia ja sen patoallas on viisi kilometriä pitkä .
Yleistä > Sään ja vuodenaikojen vaikutuksia

Joki jäätyy marraskuussa ja se vapautuu jäistä huhtikuussa. Kevättulvissa vesi voi nousta paikoitellen 1,6 metriä normaalista tasosta. Myös syyssateet aiheuttavat joessa tulvia. Joen suistossa saattaa syntyä Peipsijärveltä tulevan myrskytuulen vaikutuksesta 0,5 metrin myrskyvuoksi.
Kävelysilta joen yli Opotskessa maaliskuussa 2011
Ostrovin ketjusillan yksityiskohtia heinäkuussa 2018
Ketjusillan takana näkyy saaren takaa tuleva toinen haara, heinäkuu 2018
Valuma-alue

Velikajan hydrologinen mittausasema sijaitsee joen alajuoksulla Pjatonovon (ven. Пятоново) kohdalla. Siinä mitataan ainakin joen virtaamia ja vedenkorkeuksia. Joen keskivirtaamaksi ilmoitetaan yleensä joko 127 kuutiometriä sekunnissa (m³/s ) tai 134 m³/s. Joki purkaa vettä Pihkovanjärveen noin 4,36 km³ vuodessa . Virtaama muodostuu pinta-alaltaan 25 200 neliökilometrin suuruisella valuma-alueella, josta vettä tuovat Velkiajan pääuomaan yli 30 sivujokea tai -ojaa.
Velikajan valuma-alue muodostaa eteläisimmän osan Narvanjoen vesistöalueesta. Joki laskee Peipsijärveen ja joen valuma-alueen pinta-ala on lähes 60 % Peipsijärven valuma-alueesta. Velikajan alueen koillispuolella sijaitsee Pljussan valuma-alue ja luoteispuolella muut Peipsijärven valuma-alueen osa-alueet. Idässä sen naapureina ovat Olhavan valuma-alue, etelässä Väinäjoen valuma-alue ja idässä Latvian puolella olevien pienempien vesistöjen valuma-alueet. Velikajan valuma-alue ylittää Venäjän rajat etelässä, missä Sinjajan latva-alueet jäävät Valko-Venäjän puolelle, ja lännessä, missä useiden sivujokien latva-alueet jäävät Latvian puolelle (noin 3 000 km²).
Huomautuksia

1 2 3 4  Teksti on osittain käännös venäjänkielisestä artikkelista Великая, jonka tiedot on vielä tarkistamatta muista lähteistä.
↑  Järvien lukumäärä mainittu Bežanitsyn ylängön artikkelissa.
↑  Mitattu Google-mapsin ilmakuvasta, joka aukeaa tietoikkunassa olevilla joen laskupaikan koordinaateilla.
↑  Taajamien kuvaukset on katsottu niiden artikkeleista.
↑  Voimaloiden tiedot ja nimet on saatu venäjänkielisestä artikkelista (suom. Pihkovan alueen pienet vesivoimalat).
↑  Kuvaus perustuu Narvan vesistöalueen karttaan Narva basin map.svg, joka sisältyy artikkeliin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Velikaja Wikimedia Commonsissa
Photocity.ru – Valokuvia (Arkistoitu – Internet Archive)
Vantaan musiikkiopisto

Tikkurilan kirjastotalon 2. kerroksessa on yksi Vantaan musiikkiopiston päätoimipisteistä.
Vantaan musiikkiopisto on yksi Suomen suurimmista musiikkiopistoista. Vantaan musiikkiopistossa yli 2 000 oppilasta saa soiton ja laulun opetusta ammattitaitoisten opettajien johdolla. Opetustarjonta on monipuolista ja alun voi saada niin ammattilaisuuteen kuin elinikäiseen harrastamiseenkin. Pienet lapset voivat aloittaa musiikkileikkikoulussa, kouluikäiset perusopetuksessa ja aikuiset avoimella osastolla. Vantaan musiikkiopisto on kunnallinen Vantaan kaupungin ylläpitämä oppilaitos. Koko kaupungin alueella on 20 opetuspistettä.
Musiikkileikkikoulu

Musiikkileikkikoulu tarjoaa elämyksiä, valmiuksia ja taitoja, jotka muodostavat pohjan hyvälle musiikkisuhteelle ja myöhemmälle musiikkiharrastukselle. 0–6-vuotiaille lapsille tarkoitetussa Muskarissa kehitytään kuuntelemaan ja kokemaan musiikkia sekä ilmaisemaan itseään musiikin keinoin.
Musiikinrakkauden herättämisen lisäksi tavoitteina on kehittää ja edistää:
laulutaitoa ja musiikillista ilmaisutaitoa
rytmi- ja säveltajua sekä kuuntelukykyä ym. musiikillista tietoa ja taitoa
yksilön tasapainoista kokonaispersoonallisuutta ja sosiaalista kasvua
valmiuksia myöhempiä musiikkiopintoja varten