Hjalmar Linder
Varhaiset vuodet ja yksityiselämä

Hjalmar Constantin Linder syntyi vuonna 1862 aatelisperheeseen. Hänen isänsä oli ministerivaltiosihteeri Constantin Linder ja äiti kreivitär Marie Linder (o.s. Musin-Puškin). Ristiäisissä olivat läsnä Aurora Karamzin, kreivi Adolf Aminoff, vapaaherra Alfons Walleen, ruhtinas Nikolai Trubetskoi, ruhtinatar Sofia Schahovskaja, Augustine Dorn, Anne Kraft, Ernst Linder, Wilhelmina Munck ja vapaaherra August Mannerheim. Hjalmar Linder vietti lapsuutensa Kytäjän kartanossa Hyvinkäällä, joka tuolloin kuului Nurmijärven pitäjään.
Vuonna 1880 Linder muutti Pietariin opiskelemaan lakitiedettä. Hän työskenteli siellä muun muassa Suomen asiain komitean virkamiehenä. Linder tutustui tuolloin Pietarin ylimystöseurapiireihin. Myöhemmin kamarijunkkarina ja kamariherrana Linder osallistui Venäjän keisarillisen hovin seremonioihin ja juhliin.
Linder tutustui muun muassa Carl Gustaf Mannerheimiin, josta tuli Hjalmar Linderin läheisin ystävä läpi vuosien. Mannerheim asui Linderin luona Pietarissa odottaessaan siirtoa Venäjän keisarilliseen chevalierkaartiin.
Linderillä ja Mannerheimillä oli monenlaisia seikkailuja, ja oudolla tavalla heidän suuret rakkautensa lähensivät heitä. Linder nimittäin meni kaikkien suureksi yllätykseksi naimisiin Mannerheimin sisaren Sophie Mannerheimin kanssa. Pietarissa asuessaan Linder velkaantui uhkapeliharrastuksensa takia, mutta hänen isänsä serkku, Mustion sääntöperintötilan haltija Fridolf Linder, tuli apuun ja maksoi kertyneet pelivelat. Myöhemmin naimattomana kuollut Fridolf Linder jätti omaisuutensa perintönä Hjalmarille.
Linder sai kamarijunkkarin arvon vuonna 1892 ja kamariherran arvon vuonna 1909.
Linder oli biseksuaali. Vuonna 1896 hän avioitui marsalkka Mannerheimin sisaren Sophie Mannerheimin kanssa. Lapseton liitto päättyi kuitenkin avioeroon jo vuonna 1899. Sophie Mannerheim lähti eron jälkeen Lontooseen opiskelemaan sairaanhoitajaksi, eikä Linder itse enää avioitunut. Hän oli kuitenkin miellyttävä ja vieraanvarainen persoona, joten ystävyys Mannerheimin sukuun säilyi, vaikka sukulaisuussuhde päättyikin.
Linder oli aatelissäädyn valtiopäivämies 1891, 1894, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906. Hän edusti 1894 Standertskjöld-Nordenstam-sukua ja 1900 Stjerncrantz-sukua.
1890-luvulla Linder osti serkultaan Laakspohjan kartanon Lohjalta ja sai Vihdistä haltuunsa suvulle kuuluneen Vanjärven kartanon. Vuonna 1907 hän osti isältään Kytäjän kartanon. Hän hankki ensimmäisen autonsa heti vuosisadan alussa ja 1910-luvulla hänellä oli jo useita autoja, muun muassa Rolls-Royce Silver Ghost. Hän matkusteli paljon ulkomailla ja järjesti Suomessa ollessaan suuria metsästysretkiä ja juhlia, joihin ruoat ja juomat tilattiin Pariisista ja Pietarista. Täyttäessään 50 vuotta Linder vei suuren juhlaseurueen junalla Kaukasiaan.
Linder oli Lontoossa toimivan White's-herraklubin jäsen. Klubi on Englannin vanhin herrasmiesklubi.
Unohtaakseen Suomen sisällissodan kauheudet Linder järjesti lokakuussa vuonna 1918 unohtumattoman metsästysretken Norjaan, jonne oli kutsunut ystävänsä Mannerheimin. Retkellä alkoi tämän romanssi Linderin 31-vuotiaan sisarpuolen Catharina ”Kitty” Linderin kanssa, josta kehkeytyi parin monivuotinen kirjeenvaihto.
Linder lahjoitti vuonna 1919 Helsingin yliopistolle varat taidehistorian professuurin perustamista varten ja seuraavana vuonna suuren taidekokoelmansa Nationalmuseetille Tukholmaan ja Suomen taideyhdistykselle Ateneumin taidemuseoon. Suomalaislahjoitus sisälsi muun muassa huippuarvokkaan Rembrandtin maalauksen ”Lukeva munkki” sekä  brittitaiteilijoiden Joshua Reynoldsin ja Henry Raeburnin muotokuvamaalaukset.
Linder oli luonteeltaan suurellinen ja sosiaalinen. Hän suosi taiteita ja kulttuuria ja järjesti näyttäviä seurapiirijuhlia Mustion kartanolla. Mustion kartanon keittiö tunnettiin korkeatasoisesta ranskalaisesta gourmetista. Linder vietti lomia Ranskan Rivieralla.
Linder tunnettiin hyväntekijänä, joka auttoi hädässä olevia. Köyhät ja sairaat tukeutuivat Linderin apuun.