Ukrenerho

| Ukrenerho НЕК Укренерго, NEK Ukrenerho |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  valtionyhtiö
Perustettu:  1998
Kotipaikka:  Kiova, Ukraina
Toimiala:  energia
Tuotteet:  kansallinen kantaverkko- ja sähköyhtiö
Omistaja:  Ukrainan valtio (Ukrainan energiaministeriö)
Kotisivu:  ua.energy
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ukrenerho (ukr. НЕК Укренерго, NEK Ukrenerho, täydellisemmin ukr. ПрАТ Національна енергетична компанія Укренерго) on Ukrainan kansallinen energiayhtiö, joka vastaa muun muassa maan kantaverkosta ja sähkönjakelun kokonaisohjauksesta.
Yhtiöön tai sen jakeluverkkoon on kohdistunut useita kyberhyökkäyksiä, joita vastaan yhtiö on myös pyrkinyt suojautumaan. Vuonna 2015 maan länsiosassa sähköt katkesivat kyberoperaation seurauksena noin 225 000 ihmiseltä; tällöin hakkerit sabotoivat myös sähköverkon jakelulaitteita vaikeuttaen sähköverkon palautusyrityksiä.
Vuonna 2017 Ukrenerho solmi integroitumissopimuksen keskieurooppalaisen ENTSO-E-kantaverkkoalueen kanssa (engl. European Network of Transmission System Operators for Electricity). Ukrenerho sai tekniset järjestelyt valmiiksi irrottautuakseen muutamaksi päiväksi Neuvostoliiton aikana rakennetusta, Venäjän (Rosseti) kontrolloimasta IPS/UPS-kantaverkkoalueesta varhain 24. helmikuuta 2022; neljä tuntia ennen Venäjän hyökkäyssodan ilma-, meri- ja maahyökkäysvaiheen alkamista. Irrottautumimiskokeen ajankohta oli ilmoitettu hyvissä ajoin etukäteen IPS/UPS-siirtoverkon viranomaisille Venäjällä. Irrottautuminen ja Ukrainan kantaverkon ylläpito muiden maiden kantaverkoista eristäytyneenä sujui onnistunesti, vaikka koekäytöstä tuli suunniteltua pidempi ja vaikka Venäjän sotatoimet kohdistuivat myös osaan Ukrainan voimalaitoksista. Selviytymistä helpotti sähkönkulutuksen supistuminen muun muassa koska monet monien olivat tässä vaiheessa paenneet kodeistaan (ja työpaikoiltaan) sotatoimien seurauksena. Sodan seurauksena Ukrenerho liittyi kiireellisten järjestelyjen kautta, noin vuosi alkujaan suunniteltua aiemmin, 16. maaliskuuta 2022 osaksi ENTSO-E:tä. Samalla myös Ukrainan kantaverkon kautta IDP/USP:ssä mukana ollut Moldova siirtyi ENTSO-E:n piiriin. Tätä ennen ainoastaan Ukrainan länsiosassa sijaitseva Ivano-Frankivskin alueen Burštynin lämpövoimalaitoksen energiantuotantosaareke, josta on viety sähköä Unkariin (MAVIR/MVM Zrt.) ja Slovakiaan, on ollut kytköksissä ENTSO-E:hen (vuodesta 2003). Merkillepantavaa on, että vuoden 2015 kyberhyökkäys kohdistui juuri Ivano-Frankivskin alueen sähköverkon ohjauskeskukseen.
Vuonna 2022 Venäjän hyökkäyssodan kuluessa yhtiö raportoi useista kyberiskuista sen sähköverkkoon. Venäjä pyrki myös helmikuussa 2022 alkaneen sodan aikana valtaamaan Ukrainan keskeisiä voimalaitoksia, ja tuhoamaan energian tuotantolaitoksia ja siirtoverkkoja. Systemaattisemman energiantuotannon ja siirtoverkkojen tuhoamisen Venäjä aloitti 10. lokakuuta 2022 lähtien. Vakavaa vahinkoa aiheutui Venäjän sadoista sotillaallisista iskuista risteilyohjuksilla, räjähdelennokeilla ja tykistöllä (myös raketti-iskuilla) ukrainalaisiin voimalaitoksiin ja sähköverkon rakenteisiin.  Yhtenä ratkaisuna sähköpulaan Ukrenerho käynnisti kiertävät sähkökatkot useilla Ukrainan alueilla. Yhtiö on aloittanut testaamaan myös sähköntuontia EU:n alueelta, aluksi Slovakiasta. Keskieurooppalaisen sähkön hinta on syksyllä 2022 kuitenkin ollut paljon ukrainalaista kalliimpaa, joten sähkön siirtomäärä on pidetty pienenä.
Mutka Vinnytsjan alueella Etelä-Ukrainan ydinvoimalaitokselta lähtevällä 750 kV:n suurjännitelinjalla.
Dneprin ylittäviä suurjännitelinjoja Zaporižžjassa, Dneprin vesivoimalaitoksen lähellä. Kolmen yhteen liitetyn 74,5-metrisen 154 kV:n suurjännitetolpan "triplamasto" Dnerprin molemmilla rannoilla on Zaporižžjan tunnettu maamerkki.
330 kV:n suurjännitelinjaa Vyšhorodin piirissä Kiovan alueella.
Suurjännitelinja Donetskin alueella.
Burštynin voimalaitoksen sähköntuotanto synkronoitiin keskieurooppalaiseen kantaverkkoon (ENTSO-E) jo vuonna 2003.