stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aitosalamanterit

| Aitosalamanterit |
| --- | --- |
 Punatäplävesilisko (Notophthalmus viridescens)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Sammakkoeläimet Amphibia
Lahko::  Salamanterieläimet Caudata
Alalahko::  Salamandroidea
Heimo::  Aitosalamanterit Salamandridae  Goldfuss 1820
Alaheimot ja suvut
 Vesiliskot Pleurodelinae  Pyreneidenmanterit (Calotriton)  Tuliliskot (Cynops)  Echinotriton  Puromanterit (Euproctus)  Alppimanterit (Ichthyosaura)  Pikkumanterit (Lissotriton)  Neurergus  Notophthalmus  Ommatotriton  Pachytriton  Kiinanvesiliskot (Paramesotriton)  Kylkiluumanterit (Pleurodeles)  Kaliforniansalamanterit (Taricha)  Rupimanterit (Triturus)  Krokotiilisalamanterit (Tylototriton) Salamandrinae  Kultajuovasalamanterit (Chioglossa)  Okasalamanterit (Lyciasalamandra)  Mertensiella  Tulisalamanterit (Salamandra) Salamandrininae Silmälasisalamanterit (Salamandrina) 
Katso myös
   Aitosalamanterit Wikispeciesissä   Aitosalamanterit Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aitosalamanterit (Salamandridae) on pyrstösammakoiden eli salamanterieläinten lahkoon kuuluva heimo. Joissakin yhteyksissä heimosta käytetään nimeä salamanterit tai vesiliskot. Heimoon kuuluu noin 20 sukua ja yli 70 lajia. Lemmikkieläiminä pidetään useita lajeja, kuten hongkonginvesiliskoa (Paramesotriton hongkongensis), japanintuliliskoa (Cynops pyrrhogaster)  ja punatäpläsalamanteria (Notophthalmus viridescens). Vesiliskojen fossiileja on löydetty eoseenikaudelta alkaen pleistoseenikaudelle saakka.
Koko ja ulkonäkö

Aikuisen pituus on yleensä noin 20 cm. Suurin osa lajeista erittää myrkkyä ja niiden väritys varoittaa petoja niiden myrkyllisyydestä. Niiden värityksessä on kirkkaita värejä.
Levinneisyys

Aitosalamantereita esiintyy lähinnä Euroopassa ja Aasiassa. Jonkin verran niitä tavataan myös Afrikan pohjoisosassa. Pohjois-Amerikassa elää kaksi kotoperäistä sukua.
Lisääntyminen

Ennen parittelua koiras piirittää naarasta ja hieroo sitä. Hedelmöitys on sisäinen. Toukat elävät yleensä vedessä.
Heimoon kuuluvia sukuja

Pyreneidenmanterit (Calotriton)
Kultajuovasalamanterit (Chioglossa)
Tuliliskot (Cynops)
Echinotriton
Puromanterit (Euproctus)
Alppimanterit (Ichthyosaura)
Pikkumanterit (Lissotriton)
Okasalamanterit (Lyciasalamandra)
Mertensiella
Neurergus
Notophthalmus
Ommatotriton
Pachytriton
Kiinanvesiliskot (Paramesotriton)
Kylkiluumanterit (Pleurodeles)
Tulisalamanterit (Salamandra)
Silmälasisalamanterit (Salamandrina)
Kaliforniansalamanterit (Taricha)
Rupimanterit (Triturus)
Krokotiilisalamanterit (Tylototriton)
Aiheesta muualla

Herpetomania.fi: Matelijoiden ja sammakkoeläinten nimistötoimikunta, Euroopan sammakkoeläinten ja matelijoiden suomalaiset nimet (Arkistoitu – Internet Archive) (pdf)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q319469  Wikispecies: Salamandridae  ADW: Salamandridae  ASW: Salamandridae  BioLib: 16286  BOLD: 1403  CoL: 626WX  EoL: 7527  EPPO: 1SALAF  Fauna Europaea: 15530  Fauna Europaea (new): c8de5f2a-4283-428a-82b4-417540b300e2  GBIF: 6750  iNaturalist: 27701  IRMNG: 104460  ITIS: 173613  NBN: NHMSYS0000375306  NCBI: 8314  Open Tree of Life: 566011  Paleobiology Database: 37393  WoRMS: 1035195
Engdahl

Engdahl tai Engdal on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Emma Engdahl-Jägerskiöld (1852–1930), suomalainen sopraano
Horace Engdahl (s. 1948), ruotsalainen kirjallisuudenhistorioitsija ja arvostelija
John Engdahl (1874–1919), suomalainen eläinlääkäri ja eläinlääkintäeversti
Marika Engdal (s. 1975), suomalainen pikajuoksija
Niklas Engdahl (s. 1974), ruotsalainen näyttelijä
Nils Engdahl (1898–1983), ruotsalainen juoksija
Per Engdahl (1909–1994), ruotsalainen toimittaja ja äärioikeistolainen poliitikko
Signe Johansson Engdahl (1905–2010), ruotsalainen uimahyppääjä
Sylvia Louise Engdahl (s. 1933), yhdysvaltalainen kirjailija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sisällönjakeluverkko

Sisällönjakeluverkko tai sisällönjakoverkko (usein CDN, lyhenne englanninkielisestä termistä Content Delivery Network) on maantieteellisesti hajautettu verkko, joka koostuu välityspalvelimista ja niille tarpeellisista konesaleista ja yhteyksistä. Tällaisen verkon tarkoitus on palvelujen tarjoaminen loppukäyttäjien lähellä, paremmalla toimintavarmuudella ja pienemmällä viiveellä.
Nykyisin sisällönjakeluverkkojen avulla levitetään verkkosisältöjä (tekstiä, kuvaa ja skriptejä), mediatiedostoja (videota, ohjelmistoja ja dokumentteja) sekä suoratoistoa, niin livelähetyksissä kuin on-demand. Toimijat, kuten mediayhtiöt, yhteisöpalvelut ja verkkokaupat, ostavat palvelin- tai hosting-palvelujen lisäksi sisällönjakelupalveluja verkkopalvelujen nopeuttamiseksi loppukäyttäjälle. Sisällönjakeluverkostot kehittyvät jatkuvasti. Nykyisin tietyt sisällönjakeluverkot tarjoavat esimerkiksi kuvatiedostojen optimointia ja kehittyneitä välimuistiominaisuuksia, jotka säästävät sovelluspalvelinten resursseja.
Monet eri alojen suurimmista verkkoyrityksistä, kuten Facebook, Google, Amazon.com ja Netflix ylläpitävät omia sisällönjakeluverkkojaan. Niiden palvelin- ja verkkoinfrastruktuurit ovat jo itsessään maantieteellisesti hajautettuja eri maissa sijaitseviin konesaleihin, ja liiketoiminnan mittakaava on erittäin laaja. Edellä mainituista Amazon (AWS) ja Google myyvät infrastruktuuriaan myös kapasiteettipalvelujen, niin kutsuttujen pilvipalvelujen, eri ohjelmistojen ja palvelujen kehittäjille.
Muita kaupallisia sisällönjakeluverkkoja ovat esimerkiksi Akamai, EdgeCast, Cloudflare ja Incapsula. Aiemmin sisällönjakeluverkot ovat keskittyneet suhteellisen suuriin ja tärkeimpiin verkkopalveluihin. Nykyisin monet sisällönjakeluverkot tarjoavat tuotteilleen lisäarvoa tai peräti keskittyvät palvelunestohyökkäysten pysäyttämiseen ja muihin palomuuripalveluihin. Tietyissä tapauksissa sisällönjakeluverkot tarjoavat palvelujaan freemium-hinnoittelulla, mikä tekee palveluista haluttavia ja taloudellisesti järkeviä myös pienimmille verkkokauppayrityksille tai jopa yksittäisille bloggaajille.
Michael Swift

| Michael Swift |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. maaliskuuta 1987 (ikä 37) Peterborough, Ontario, Kanada
Kansalaisuus:   Etelä-Korea  Kanada
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mike
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  79 kg
Seura
Seura:  High1
Sarja:  ALIH
Pelinumero:  23
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Laredo Bucks (CHL) Lowell Devils (AHL) Albany Devils (AHL) Worcester Sharks (AHL)
Michael Owen Swift (s. 26. maaliskuuta 1987 Peterborough, Ontario, Kanada) on eteläkorealais-kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa ALIH-joukkue High1:ssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Swiftilla on hallussaan High1:n seuraennätyksiä. Hän on joukkueen kaikkien aikojen paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehtyään 213 runkosarjaottelussa tehot 185+219=404. Swift johtaa myös High1:n kaikkien aikojen jäähypörssiä 546 minuutillaan. Kukaan muu koko ALIH:ssa ei ole pystynyt tekemään 90 tehopistettä yhden kauden aikana ja myös Swiftin 44 osumaa ovat liigan yhden kauden ennätys.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Miesten jääkiekko.Aasian talvikisat  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Miesten jääkiekko.Aasian talvikisat  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Miesten jääkiekko.Aasian talvikisat  | Maa:   Etelä-Korea> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Sapporo 2017 | jääkiekko |  |
Swift edusti Etelä-Koreaa Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän oli joukkueen paras pistemies tehoilla 1+1=2. Swift pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 2018, jotka olivat Etelä-Korean kaikkien aikojen ensimmäiset pääsarjatasolla. Hän teki 5. toukokuuta 2018 Suomea vastaan pelatussa avausottelussa joukkueen historian ensimmäisen MM-kisamaalin Etelä-Korean hävittyä ottelun lukemin 8-1. Swift valittiin joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Etelä-Korean turnaus päättyi lopulta putoamiseen IA-divisioonaan.
Swift pelasi myös IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2014, 2016 ja 2017, joista viimeisin turnaus päättyi hopeaan ja Etelä-Korean historian ensimmäiseen sarjanousuun MM-kilpailujen pääsarjatasolle. Vuoden 2014 turnauksen jäähypörssin hän voitti 29 minuutillaan. Swift jakoi viidellä osumallaan vuoden 2016 turnauksen maalipörssin voiton Puolan Tomasz Malasińskin kanssa ja Etelä-Korean sisäisen pistepörssin voiton Kim Ki-Sungin kanssa. Hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Swift pelasi myös IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän voitti turnauksen pistepörssin tehoilla 5+4=9 ja Swiftilla oli turnauksen paras aloitusprosentti (85,71%). Hän voitti kultaa ja oli nostamassa Etelä-Koreaa IA-divisioonaan.
Swift pelasi myös Aasian talvikisoissa vuonna 2017, jolloin hän voitti hopeaa.
Muuta

Swiftin serkku Bryan Young pelaa ALIH-joukkue Daemyung Killer Whalesissa. He pelasivat kuusi kautta joukkuetovereina High1:ssa. Serkukset hankkivat yhdessä Etelä-Korean kansalaisuuden tammikuussa 2014.
AGM-183A ARRW

AGM-183A ARRW B-52-pommikoneen kyydissä vuonna 2019.
AGM-183A ARRW (Air-Launched Rapid Response Weapon) on Yhdysvaltain kehitteillä oleva hypersooninen ohjus. Sen oli alun perin määrä valmistua vuonna 2022. Ohjuksen valmistaja on Lockheed Martin.
Ohjus lentää erittäin nopeasti liukuen ilmakehän yläosassa kohteeseensa. Koska ARRW-ohjus tekee lentäessään suuria mutkia, sitä on käytännössä mahdotonta torjua nykyisillä ohjustentorjuntaohjuksilla. Lisäksi ohjus on vaikea havaita. AGM-183A ARRW on Yhdysvaltain vastaus Venäjän ja Kiinan hypersoonisiin ohjuksiin.
Ohjusta testattiin useaan kertaan 2021–2023. 13. maaliskuuta 2023 epäonnistui sarjassaan toinen valmiille ohjukselle tehdystä testeistä. 29. maaliskuuta 2023 Yhdysvaltain ilmavoimat ilmoitti aikovansa keskeyttää ohjuksen testiohjelman ja keskittyä Raytheonin Hypersonic Attack Cruise Missile -ohjelmaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta AGM-183A ARRW Wikimedia Commonsissa
Uno Jakob Oskar Gadd

Uno Jakob Oskar Gadd (4. heinäkuuta 1864 Muolaa – 8. helmikuuta 1944 Helsinki) oli juristi ja pankinjohtaja, joka vangittiin yhdenvertaisuuslain vastustamisesta.
Gaddin vanhemmat olivat piirilääkäri Carl Oskar Gadd ja Sofia Fredrika Lindequist. Hän tuli filosofian kandidaatiksi 1886 ja lakitieteen kandidaatiksi 1891 ja toimi sitten Viipurin hovioikeuden kanslistina vuodesta 1898 ja notaarina vuodesta 1899.
Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov erotti hänet virasta 1903. Työskenneltyään Viipurissa Pohjoismaiden Osakepankin konttorissa 1903–1906 hän sai viimeksi mainittuna vuonna takaisin notaarin viran. Samana vuonna hänestä tuli hovioikeuden asessori ja 1909 hovioikeudenneuvos. Gadd erotettiin virasta uudestaan 1913, koska hän vastusti yhdenvertaisuuslakia, ja tuomittiin 8 kuukaudeksi Pietarin Krestyn vankilaan 1915. Vuosina 1914–1915 hän toimi Tampereen Säästöpankin johtajana, 1917 hän oli puoli vuotta jälleen hovioikeuden neuvoksen virassa ja 1916–1934 hän toimi Pohjoismaiden Osakepankin ja myöhemmän Pohjoismaiden Yhdyspankin notariaattiosaston esimiehenä.
Gaddin puoliso oli vuodesta 1900 Ida Maria Jacobson. Heidän poikansa oli kihlakunnantuomari Erik Gadd.
Aiheesta muualla

GADD Uno Jakob Oskar. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu. Viitattu 13.1.2014.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899
Kim Stolz

Kim Stolz
Kimberly "Kim" Lynn Stolz (s. 8. kesäkuuta 1983, New York City, New York) on yhdysvaltalainen muotimalli. Stolz tuli tunnetuksi Huippumalli haussa -tositelevisio-ohjelman viidennellä kaudella, jossa hän tuli viidenneksi kilpailussa.
Elämä

Stolz on asunut New Yorkissa koko ikänsä. Hän valmistui Brearleyn koulusta vuonna 2001 ja pääsi Wesleyan Universityyn, josta valmistui vuonna 2005.
Hänen äitinsä Carol Brandt oli malli vuosien 1960 ja 1970 välisenä aikana. Kim itse teki kuvaustöitä Bride -lehdelle jo viisivuotiaana.
Stolz on avoin seksuaalisuudestaan ja on ilmoittanut avoimesti olevansa lesbo.lähde?
Elämä > Huippumalli haussa -ohjelman jälkeen

Huippumalli haussa -ohjelman jälkeen Stolz allekirjoitti sopimuksen Elite Model Management:in kanssa.
Stolz on myös esiintynyt mm. kahdesti GoNYC -lehden, Brooklyn Industries -lehden, Nordstrom -lehden, Seventeen -lehden sekä Soho Publishing, Inc. -kannessa.
Elämä > TV-esiintymiset

Huippumalli haussa, kausi 5.
Huippumalli haussa, kausi 8 (vieraana).
Veronica Mars.
The Tyra Banks Show (2005-2010), kausi 1 (vieraana).
The Freshmen (mtvU).
vh1 I love the.
Aiheesta muualla

Kimin MySpace (englanniksi)
Stolzin sivu MTVu:n sivustolla (englanniksi)
Kim Stolz Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Stolzin TV.com Profiili (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Out.com haastattelu (englanniksi)
Runkolinja 300

| Runkolinja 300 |
| --- | --- |
 Runkolinjan 300 bussi Vantaan Louhelassa.
Tyyppi:  runkolinja
Sijainti:  Helsinki ja Vantaa, Suomi
Avattu:  15. elokuuta 2022
Alkupiste:  Elielinaukio, Helsinki
Päätepiste:  Myyrmäki, Vantaa
Vyöhyke:  A B
Asemia:   Päärautatieasema/ Rautatientori  Louhela  Myyrmäki
Helsingin seudun joukkoliikenteen runkolinjan 300 bussi valmistautumassa lähtöön Vantaan Myyrmäessä.
Runkolinja 300 on Helsingin seudun liikenteen runkolinja, jonka liikennöinti aloitettiin 15. elokuuta 2022. Linjan reitti kulkee Vihdintietä Elielinaukiolta Pähkinärinteen kautta Myyrmäkeen. Runkolinja 300 on osa Hämeenlinnanväylän ja Vihdintien linjastosuunnitelmaa.
Vaikutus muihin linjoihin

Runkolinja 300 korvasi yhdessä runkolinjan 400 kanssa Länsi-Vantaan ja Pohjois-Espoon suorat seutulinjat Helsinkiin. Linjan 300 korvaamia seutulinjoja olivat Vihdintietä kulkeneet 322 ja 332. Tästä poiketen HSL päätti säilyttää linjan 345 (Rinnekoti – Elielinaukio) sekä linjan 321 (Vanhakartano – Elielinaukio).
Kritiikki

Suorien Helsinkiin kulkevien linjojen korvaaminen vaihdollisilla liityntäyhteyksillä aiheutti paljon kritiikkiä. Monet kritisoivat suunnitelmia matka-aikojen mahdollisten pidentymisten sekä vaihtojen lisääntymisen takia. Loppuvuodesta 2018 Pohjois-Espoon suorien linjojen lakkautuksia vastustava adressi keräsi lyhyessä ajassa yli 1 100 nimeä.
Suunnitelmiin tehdyt muutokset

Alkuperäisen suunnitelman mukaan myös linjat 321 ja 345 oli tarkoitus lakkauttaa runkolinjan 300 myötä, mutta näistä suunnitelmista luovuttiin kritiikin vuoksi. Siitä huolimatta Pohjois-Espoon suora linja 436 Hämeenlinnanväylällä päätettiin lakkauttaa.
Myös liityntälinjoihin tehtiin muutoksia toisessa linjastoluonnoksessa.
MGM-140 ATACMS

Maavoimien taktisen ohjusjärjestelmän Atacms-ohjus laukaistuna M270 MLRS -raketinheittimellä.
MGM-140 ATACMS.
MGM-140 ATACMS (engl. Army Tactical Missile System) on yhdysvaltalaisen Lockheed Martinin valmistama maavoimien taktinen ohjusjärjestelmä – tykistöohjus. Laukaisualustana on M270 MLRS tai M142 Himars -raketinheitinjärjestelmät.
Kansainvälisesti vaikuttavan rypälepommien kiellon myötä kuorma-ammusten markkinat kuivuivat. Tämän johdosta Suomen maavoimat hankki M270 MLRS:eihin päivitykset, jotka mahdollistavat itseohjautuvien järjestelmien kuten ATACMS ja GMLRS käytön. Ensin mainituista käytännössä ainoastaan viimeisin variantti MGM-168 ATACMS – Block IVA tulee kysymykseen, sillä aiemmat ovat ongelmallisia kuorma-ammuksia.
Sadan miljoonan euron ATACMS Block IVA -ohjustilaus peruttiin 2014 vedoten korkeisiin kustannuksiin. Puolustusvoimat piti järjestelmää yhtenä tärkeimmistä uskottavan puolustuskyvyn ylläpidon kannalta. Vastaavaa kaukovaikutuskykyä on hankittu Ilmavoimien JASSM-kaupan myötä.
Mallit

MGM-140A – Block I
Aiemmin M39. Kuorma-ammus, joka sisältää 950 kpl M74-tytärammuksia. Kantama 128 kilometriä.
MGM-140B – Block IA
Aiemmin M39A1. GPS/INS-ohjautuva kuorma-ammus, joka sisältää 275 kpl M74-tytärammuksia. Kantama 165 kilometriä.
Lockheed Martin sai tammikuussa 2015 Yhdysvaltain puolustushallinnolta sopimuksen jatkokehittää järjestelmää, jotta rypälepommikiellon syystä eli maastoon jäävien räjähtämättömien tytärammuksien ongelmasta päästäisiin.
MGM-164 ATACMS – Block II
Aiemmin MGM-140C tai M39A3. Northrop Grummanin suunnittelema kuorma-ammus, joka sisältää 13 kpl tankintuhoaja-tytärammuksia. Vuoden 2003 lopussa Yhdysvaltain maavoimat lakkautti rahoituksen ja järjestelmää ei otettu koskaan käyttöön.
MGM-168 ATACMS – Block IVA
Aiemmin MGM-140E tai Block IA Unitary. GPS-INS-ohjautuva ammus, joka sisältää yksittäisen 230 kg taistelukärjen (ei tytärammuksia). Kehityssopimus solmittiin joulukuussa 2000, koetestit huhtikuussa 2001. Ensimmäinen tuotantosopimus solmittiin maaliskuussa 2002.
Kantama on sittemmin pidentynyt 300 kilometriin, rajoitteena enemmänkin MTCR-sopimus kuin tekniset syyt.
Suomi suunnitteli 70 raketin hankkimista, peruttiin kustannussyistä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta MGM-140 ATACMS Wikimedia Commonsissa
M270 MLRS raketinheittimen tytärammuksia kuljettavat kuorma-ammukset
| --- | --- |
Tytärpommien rypälepommit:  M26  M26A1  M26A2  M28  AT2-sirotemiinaraketti  M30-ohjattava raketti  MGM-140 ATACMS
Niklas Engdahl

| Niklas Engdahl> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Niklas Sven Jan Engdahl
Syntynyt: 9. syyskuuta 1974 (ikä 50) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  näyttelijä
    
Niklas Sven Jan Engdahl (s. 9. syyskuuta 1974 Tukholma) on ruotsalainen näyttelijä.
Rooleja

Bonusperhe – Henrik
Bonusperhe-elokuva (2022) – Henrik
Luokkajuhla (2013) – Nille
Whiskey on the Rocks (2024) – ylipäällikkö Börje Lagercrantz
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Niklas Engdahl Wikimedia Commonsissa
Kainmonarkki

| Kainmonarkki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Monarkit Monarchidae
Suku::  Mustavalkomonarkit Symposiachrus
Laji::  leucurus
Kaksiosainen nimi
 Symposiachrus leucurus  Gray, 1858 
Synonyymit
 Monarcha leucurus 
Katso myös
   Kainmonarkki Wikispeciesissä   Kainmonarkki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kainmonarkki (Symposiachrus leucurus) on monarkkien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kainmonarkkia tavataan Indonesiassa Kain saaristossa. Lajin on kuvattu olevan yleinen tai hyvin yleinen, mutta sen levinneisyysalue on hyvin pieni. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi, mutta uhanalaisuusluokituksen varmistaminen vaatii lisää tutkimuksia.
Domenico Berardi

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 1. elokuuta 1994 (ikä 30)
Syntymäpaikka: Cariati Marina, Italia
Pelipaikka: oikea laitahyökkääjä
Pituus: 185 cm
Seura
Seura: Sassuolo
Pelinumero: 25
Junioriseurat
2008–2010: Cosenza
2010–2012: Sassuolo
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2012–2013 | Sassuolo | 37 | (11) |
| 2013–2015 | Juventus | 0 | (0) |
| 2013–2015 | → Sassuolo (laina) | 61 | (31) |
| 2015– | Sassuolo | 246 | (87) |
Maajoukkue
| 2012–2013 | Italia U19 | 3 | (1) |
| 2014–2017 | Italia U21 | 23 | (4) |
| 2018– | Italia | 28 | (8) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 23. marraskuuta 2023.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 23. marraskuuta 2023.
Domenico Berardi (s. 1. elokuuta 1994 Cariati) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Sassuoloa. Berardi on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hänet tunnetaan temperamenttisena pelaajana. Hän on Euroopan-mestari vuodelta 2021.
Ura > Seurajoukkueura

Berardin kasvattajaseura on Sassuolo. Hän teki debyyttinsä Serie B:ssä elokuussa 2012. Serie B -kauden 2012–2013 aikana Berardi teki 37 pelaamassaan pelissä yksitoista maalia ja Sassuolon noustua ensimmäistä kertaa pääsarjaan kauden päätyttyä Berardi valittiin Serie B:n kauden pelaajaksi. Italian suurseura Juventus osti kauden jälkeen Berardin pelioikeudet mutta hän pelasi kauden 2013–2014 kuitenkin Serie A:n debyyttiseurassa Sassuolossa, jota monet olivat sanoneet ennen kautta jo varmaksi putoajaksi. Berardi teki kauden aikana 29 ottelussa 16 maalia ja Sassuolo välttyi putoamiselta. Hän teki toisella lainakaudellaan 15 maalia 32 Serie A -ottelussa. Kesällä 2015 Sassuolo osti Berardin takaisin omistukseensa. Tämän jälkeen hän on kausittain tehnyt Serie A:ssa seitsemän, viisi, neljä, kahdeksan, 14, 17, 15 ja 12 maalia. Hän teki tammikuussa 2014 kotiottelussa AC Milania vastaan neljä maalia Sassuolon voittaessa 4–3. Sen lisäksi hän on tehnyt Serie A:ssa neljä muuta hattutemppua, joista yhden toukokuussa 2015 jälleen AC Milania vastaan (Sassuolo voitti tuon ottelun 3–2) sekä kaksi Sampdoriaa ja yhden Fiorentinaa vastaan. Kaikkiaan hän on 23. marraskuuta 2023 mennessä pelannut Sassuolossa 307 Serie A-ottelua, joissa hän on tehnyt 118 maaia ja antanut 82 maalisyöttöä. Eurooppa-liigan karsinnoissa hän on pelannut neljä ottelua ja tehnyt viisi maalia.
Ura > Maajoukkueura

Berardi on edustanut Italiaa sekä alle 19- että alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Hän kuului Italian joukkueeseen vuoden 2015 alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa. Italian A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa kesäkuussa 2018 Ranskaa vastaan. Vuoden 2018 aikana hän pelasi viisi maaottelua. Hän palasi maajoukkueeseen lokakuussa 2020 ja on pelannut kaikkiaan 28 maaottelua. Hän teki maalin lokakuussa 2020 Moldovaa, marraskuussa 2020 Puolaa ja Bosnia ja Hertsegovinaa, maaliskuussa 2021 Pohjois-Irlantia, kesäkuussa 2021 Tšekkiä ja lokakuussa 2021 Belgiaa vastaan sekä kaksi maalia Maltaa vastaan lokakuussa 2023. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän pelasi avauskokoonpanossa kahdessa ensimmäisessä alkulohko-ottelussa ja syötti molemmissa yhden Italian kolmesta maalista. Hän pelasi avauksessa myös neljännesvälieräottelussa sekä tuli vaihdosta kentälle puolivälierässä, välierässä ja loppuottelussa, jonka rangaistuspotkukilpalussa hän onnistui ensimmäisenä laukojana maalinteossa. Italia voitti lopulta mestaruuden.
Käännös suomeksi
Kruunuvuorenrannan lautta

Amiraali-lautta Kruunuvuorenrannan laiturissa toukokuussa 2023. Amiraalin suositeltu kapasiteetti on 120–140 matkustajaa.
Matkustajien muodostama jono Meritullintorilla toukokuussa 2023.
Lokakuussa 2023 lautaksi vaihdettiin vuonna 1949 valmistunut M/S Emma, jonka kyytiin mahtuu yli 200 matkustajaa.
Kruunuvuorenrannan lautta liikennöi Helsingin Kruunuvuorenselällä osana Helsingin seudun liikennettä eli HSL-aluetta. Lautta kulkee ympärivuotisesti Laajasaloon kuuluvan Kruunuvuorenrannan ja Kruununhakaan kuuluvan Meritullintorin välillä.
Lauttaliikenne käynnistettiin vapunpäivänä 2023 helpottamaan liikennettä Laajasalon ja Helsingin keskustan välillä. Liikenteen on tarkoitus jatkua siihen saakka, kun Kruunusillat-raitiotie valmistuu suunnitelman mukaan vuonna 2027.
Lauttamatka kestää noin 20 minuuttia, ja lautat liikennöivät 50 minuutin välein. Lautalla voi matkustaa HSL:n AB-vyöhykkeet sisältävällä lipulla. Lautalla saa kuljettaa polkupyöriä. Lautalla on tilaa 218 matkustajalle ja 16 polkupyörälle. Lautan linjanumero on 17. Syksykaudella linjalla käytetään M/S Emma -lauttaa ja talvikaudella M/S Tor -lauttaa. Kesäkaudella 2023 ja 2024 lauttana käytettiin Amiraalia.