stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saaristomeri
Saaristomeren kansallispuisto > Eläimistö

Saaristomeren kansallispuiston eläimistö tunnetaan varsin hyvin säännöllisten laskentojen ja tutkimusten ansiosta. Nisäkäslajeja on tavattu 25, joista yleisimpiä ovat muun muassa metsäpäästäinen, vaivaispäästäinen, metsäjänis, metsämyyrä, peltomyyrä, kettu, supikoira, minkki ja hirvi. Harmaahylje on runsastunut viime vuosina, norppa puolestaan vähentynyt. Kalakanta on runsas ja tavallisimpia lajeja ovat muun muassa silakka, ahven, hauki, särki, lahna, kivinilkka, kampela ja simppu. Myös linnusto on runsas ja kansallispuiston alueella on pesinyt ainakin 132 lintulajia, muun muassa runsaimpina ja näkyvimpinä kyhmyjoutsen, merimetso, sinisorsa, tukkasotka, haahka, pilkkasiipi, telkkä, isokoskelo, tukkakoskelo, meriharakka, karikukko, punajalkaviklo, rantasipi, kalalokki, merilokki, harmaalokki, lapintiira, riskilä, västäräkki, luotokirvinen, niittykirvinen, kivitasku, satakieli, pensaskerttu, hernekerttu ja varis. Vähälukuisempia mutta säännöllisiä pesimälajeja ovat myös muun muassa mustakurkku-uikku, merihanhi, valkoposkihanhi, ristisorsa, harmaasorsa, lapasorsa, merikotka, teeri, tylli, töyhtöhyyppä, lehtokurppa, merikihu, selkälokki, räyskä, kalatiira, ruokki, huuhkaja, kultarinta, kirjokerttu ja korppi. Harvinaisia tai epäsäännöllisiä pesimälajeja ovat muun muassa etelänsuosirri, suokukko, pikkutiira, etelänkiisla, sarvipöllö ja suopöllö.
Saaristomeren kansallispuisto > Minkin poisto

Saaristomeren kansallispuiston alueella 1990-luvulla alkanut minkkien poistaminen eli tappaminen on lisännyt monien lintulajien parimääriä ja parantanut pesimätulosta. Tutkituista 22 saaristolintulajista neljäntoista lajin pesimäkanta lisääntyi, eräiden, kuten tukkasotkan, pilkkasiiven ja lapintiiran, kanta runsastui selvästi, kun eräiden toisten vähemmän. Vuonna 2006 alkoi minkkien poisto myös Dragsfjärdin Vänön alueella, ja tulokset osoittavat, että eräiden lintulajien pesimäkannat runsastuivat nopeasti ja paljon.
Ilmasto

Saaristomeren ilmastoa käsitellään artikkelissa Utön saaren ilmastotilastojen pohjalta, joka kuvastaa varsin hyvin ulkosaariston tyypillisiä olosuhteita. Saaristomerellä on leuto ja merellinen ilmasto Manner-Suomeen verrattuna. Yön ja päivän välinen lämpötilaero on keskimäärin hyvin pieni, ainoastaan 3,5 astetta. Itämeri vaikuttaa alueen ilmastoon merkittävästi.
Talvet ovat keskimäärin Suomen leudoimpia kylmimmän kuukauden eli helmikuun keskilämpötilan ollessa −2,2 °C astetta. Terminen talvi eli aika, jolloin lämpötila pysyy nollan alapuolella, alkaa keskimäärin vasta 25. joulukuuta ja päättyy maaliskuun loppupuolella. Talvisin lämpötila laskee harvoin −10 celsiusasteen alapuolelle, mutta kovimpien pakkasjaksojen aikana myös Saaristomerellä voidaan mitata varsin alhaisia lämpötiloja. Esimerkiksi Utön saaren pakkasennätys on −31,3 °C, joka mitattiin tammikuussa 1987. Lumen syvyys on talvisin yleensä alle 10 cm. Vuorokauden ylin lämpötila jää nollan alapuolelle keskimäärin 38 päivänä vuodessa. Lämpötila käy pakkasen puolella keskimäärin 93 päivänä vuodessa, ja lämpötila laskee −10 °C asteen alapuolelle keskimäärin 9 päivänä vuodessa.
Saaristomerellä kesä on muuta Suomea pidempi, mutta se alkaa hieman muuta Etelä-Suomea myöhemmin meren lämpötiloja säätelevän vaikutuksen takia. Kun kesäkuussa tyypillinen yölämpötila on +10 °C, on se heinä- ja elokuussa +15 °C. Tyypillinen päivälämpötila on heinä- ja elokuussa +19 °C. Terminen kesä alkaa keskimäärin 2. kesäkuuta.. Hellepäiviä mitataan keskimäärin vain kerran vuodessa, heinäkuussa. Utön saaren lämpöennätys on +27,1 °C, joka mitattiin elokuussa 2003.
Alueen merellisestä ilmastosta kertoo sekin, että kesäkuu on vasta vuoden neljänneksi lämpimin kuukausi heinä-, elo- ja syyskuiden jälkeen. Tämä on meri-ilmastoissa varsin tyypillistä, sillä alueen ilmastoon vaikuttava meri reagoi lämpötilanmuutoksiin hitaasti. Terminen syksy alkaa keskimäärin 29. syyskuuta, ja ensimmäiset pakkaset saatetaan mitata vasta marras-joulukuussa.
Saaristomeri on Suomen aurinkoisinta seutua. Talvet ovat varsin pilvisiä, mutta kesä on aurinkoinen. Utö on jaksolla touko-elokuu keskimäärin Suomen aurinkoisin paikka. Auringonpaistetunteja on vuodessa keskimäärin 1 990, joka on noin 200 tuntia enemmän kuin Vantaalla ja yli 600 tuntia enemmän kuin Pohjois-Lapissa. Saariston kesät ovat kuivempia kuin mantereella. Talvet ovat vähälumisia, sillä osa talven sateista tulee myös vetenä. Sadepäiviä on keskimäärin 160 kpl vuodessa.
8. heinäkuuta 2009 Turun saaristossa satoi puolessa vuorokaudessa ennätyssade 50 vuoteen. Utön asemalla vettä satoi 12 tunnissa 68,5 mm ja vuorokaudessa 70,2 mm. Se oli suurin mitattu sademäärä 50 vuoteen.
Utössä mitattiin vuonna 2015 Suomen kaikkien aikojen korkein vuoden keskilämpötila, +8,4 °C.
Termisten vuodenaikojen alkaminen Utössä keskimäärin:
| Terminen vuodenaika | Alkaa | Alkoi 2008 |
| --- | --- | --- |
| Kevät | 26. maaliskuuta | ei ollut talvea |
| Kesä | 2. kesäkuuta | 22. toukokuuta |
| Syksy | 29. syyskuuta | 22. lokakuuta |
| Talvi | 25. joulukuuta | 11. helmikuuta |
Talous ja liikenneyhteydet

Saaristossa on korkeampi elintaso kuin Manner-Suomessa. Kalastus, merenkulku ja kalantuotanto ovat suurin teollisuudenala. Saaristo on tunnettu silakasta ja kirjolohesta. Maatalous on melko rajoittunutta saariston pienuuden ja kivisyyden takia, vaikka ilmasto onkin suotuista muuhun Suomeen verrattuna. Rymättylä on kuitenkin tunnettu lähialueillaan siitä, että siellä tuotetaan vuoden ensimmäinen perunasato. Matkailun vaikutus saariston talouteen kasvaa koko ajan.
Saarilla on liikenneyhteyksiä toisiinsa siltojen ja lauttojen avulla, ja Ahvenanmaalla on pieni lentokenttä. Suurempien saarien välillä operoivat, Finferriesin ylläpitämät lossit ovat maksuttomia. Saaristossa kulkee myös risteilyaluksia Suomesta Ahvenanmaalle ja Ruotsiin.
Kylminä talvina saaristossa on myös virallisia jääteitä. Jäätie helpottaa huomattavasti saarien ja mantereen välillä liikkumista, sillä autolla tai jopa rekalla pääsee nopeammin kuin lautalla tai laivalla. Toisaalta keväällä tai syksyllä voi olla kelirikko, jolloin jää on liian ohutta autoliikenteelle, mutta liian paksua laivaliikenteelle. Kelirikon aikana jotkin saaret voivat jäädä jopa viikoiksi eristyksiin laivaliikenteeltä. Leutoina talvina jääteitä ei avata, mikäli jää ei ole vähintään 20 cm:n paksuista.
Saariston rengastie
Saariston rengastie on Merenkulkulaitoksen vuonna 1996 käynnistämä hanke, jonka tarkoituksena on edistää Lounais-Suomen saariston pohjois- ja keskiosien matkailua sekä parantaa saariston sisäisiä ja mantereen välisiä yhteyksiä ja saavutettavuutta. Rengastie koostuu sekä yleisen tieverkon osuuksista että niitä yhdistävistä yhteysalus- ja lossiyhteyksistä. Reittiin kuuluu yhteensä 160–190 kilometriä yleisiä teitä, minkä lisäksi vesistöjen ylityksiä on kaikkiaan noin 30–50 kilometriä. Vuonna 2020 reitillä liikkui noin 53 000 matkailijaa. Saariston rengastie kulkee Turun, Kaarinan, Paraisten, Kustavin, Taivassalon, Maskun ja Naantalin kuntien alueella.lähde?
1. Turku
2. Raisio
3. Naantali
4. Merimasku
5. Askainen
6. Mietoinen
7. Taivassalo
8. Kustavi
9. Iniö
10. Houtskär
11. Korppoo
12. Nauvo
13. Parainen
14. Kaarina
15. Turku
Kulttuuri

Saariston kulttuuri muistuttaa Suomen ruotsinkielisten rannikkoalueiden vastaavaa. Saaristossa on paljon vaikutteita Manner-Suomen kulttuurista, saaristossakin käydään saunassa. Joitakin eroja tosin on – esimerkiksi juhannussalot ovat saaristossa osa suomenruotsalaisten juhannuksen viettoa, mutta Manner-Suomessa eivät. Toisaalta kokkojen polttamisesta on tullut saaristossa osa juhannuksen viettoa vasta viime aikoina.
Kielellisesti saaristo voidaan jakaa kolmeen osaan. Ahvenanmaan saaristo lännessä on lähes täysin ruotsinkielinen, Turun saaristo on suurelta osin ruotsinkielinen ja pohjoinen saaristo on suomenkielinen.
Koska kristinusko levisi saaristoon ennen mannermaata, saariston kirkot ovat melko vanhoja, vanhimmat 1200–1400-luvuilta. Jomalan kirkko on Suomen vanhin kivinen kirkko, se rakennettiin todennäköisesti vuosien 1260 ja 1280 välillä.
Yli 80 prosenttia mannersuomalaisista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, ja osuus on vielä suurempi saaristossa, jossa ei ole lainkaan ortodoksista tai katolista seurakuntaa.lähde?
Saariston ruokakulttuuri on omaleimainen verrattuna Manner-Suomen vastaavaan. Se on myös vaihdellut riippuen siitä, mitä raaka-aineita missäkin on ollut saatavissa: sisäsaaristossa on syöty esimerkiksi lahnaa, tavia ja hirvenlihaa, ulkosaaristossa haahkan, turskan ja hylkeen lihaa. Saaristossa syödään luonnollisesti mannerta enemmän kalaa, erityisesti silakkaa, lohta ja kirjolohta. Saaristo on myös kuuluisa perinteisestä tummaleivästä, jonka valmistukseen käytetään piimää, siirappia ja maltaita. Ahvenanmaa on tunnettu myös pannukakustaan, joka eroaa tavanomaisesta pannukakusta sisältämällä manna- tai riisipuuroa. Jopa hääjuhlat aloitettiin entisaikaan tarjoamalla vieraille pala pannukakkua. Sitä vaalitaan vieläkin paikallisena kansallisruokana. Jouluaterian pääruoka on yleensä hauki, kun se mannermaalla on kinkku. Jouluisin Korppoon kalastajat toimittavat Suomen presidentille jouluhauen.lähde?
Saaristomeren alueen kunnat

selvennä
Varsinais-Suomi
Kemiönsaari
Kustavi
Parainen
Varsinais-Suomen rannikkokunnat, joihin kuuluu myös saaria
Kaarina
Masku
Naantali
Pyhäranta
Salo
Sauvo
Taivassalo
Turku
Uusikaupunki
Ahvenanmaan kunnat
Brändö
Eckerö
Finström
Föglö
Geta
Hammarland
Jomala
Kumlinge
Kökar
Lemland
Lumparland
Maarianhamina
Saltvik
Sottunga
Sund
Vårdö
Uudenmaan kunnat, joihin kuuluu myös saaria
Hanko
Raasepori
Saaristo jatkuu vielä itään, mutta Hankoa pidetään perinteisesti Saaristomeren ja Suomenlahden rajana.
Kuvagalleria

Tyypillinen pienen saaren satama Rosalassa.
Loistokarin luoto Airistolla, Turun edustalla.
Sandön saaren hiekkariutta on tyypillinen esimerkki Salpausselän jatkeesta.
Jurmon saaren kylä.
Kylä Jurmon saarella.
Nauvon kirkko 1400-luvulta.
Isokarin Majakka Kustavissa.
Hiittinen, 25 kilometriä Hangosta länteen.
Ulkosaaristoa Gullkronassa.
Nauvon saaristoa Paraisilla.
Museolaiva Pommern Maarianhaminassa.
Silja Linen Silja Festival -laiva, joka kulki ennen Suomen, Ahvenanmaan ja Ruotsin välillä.
Yhteysalus M/S Aura Kasnäsin lauttarannassa. Aura liikennöi Hiittisten saaristossa Kasnäsin ja Rosalan  saaren välillä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lossit ja yhteysalukset Suomessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Palvelu- ja luonnonsatamat karttapalvelu Venesatama
Itämeren osat
| --- | --- |
Pohjanmereltä varsinaiselle Itämerelle:  (Skagerrak)  Kattegat  Belttienmeri  Tanskan salmet Juutinrauma  Iso-Belt  Vähä-Belt  Samsøn Belt  Langelandin Belt  Fehmarnin Belt  Kielinlahti Kielinvuono  Eckernfördenlahti  Schlei  Flensburginvuono  Mecklenburginlahti 
Varsinainen Itämeri:  Arkonan allas  Bornholmin allas  Gotlanninmeri Gdańskinlahti  Gotlannin allas 
Suuret lahdet:  Riianlahti  Suomenlahti  Pohjanlahti Ahvenanmeri  Saaristomeri  Selkämeri  Merenkurkku  Perämeri 
Saaristomeren sisäsaaristoa, Naantalin Lempisaaressa.
Saaristomeri
Auringonlasku saaristossa.
Gullkronan saaristoa.
Pitkulainen Jurmo syntyi jääkaudella ja on oikeastaan Kolmannen Salpausselän kaukainen jatke. Jurmon maaperä onkin hyvin kivistä ja kivisyys jatkuu myös merenpinnan alle. Tälle sora- ja kivisaarelle onkin kehittynyt niin erikoisen rikas kasvi- ja eläinlajisto, että sitä pidetään Saaristomeren kansallispuiston arvokkaimpana kohteena.
Jurmon saarta.
Merikotka on Saaristomeren kansallispuiston tunnuseläin.
Lossi saaristossa.
Jomalan kirkko on Suomen vanhin kirkkorakennus.
Juhannussalko Nauvossa
Elisa Esports eSM 2023

Elisa Esports eSM 2023 oli Elisa Esportsin ja SEUL:n järjestämä Counter-Strike: Global Offensive -turnaus. Turnauksen pääpalkintona olivat pääsy Elisa Masters Espoo 2023 -turnaukseen, jossa voittopottina oli 200 000 euroa sekä e-urheilun Suomen-mestaruus. Joukkueet turnaukseen valittiin Elisa Open Suomi -kausien 4 ja 5 sijoitusten mukaan. Yksi joukkueista valittiin last chance qualifierin avulla, jonka joukkueet valittiin samoin keinoin. Pääturnaus toimi tuplaeliminaatioperiaatteella, ja last chance qualifier yksittäiseliminaatiolla. HAVU voitti turnauksen finaalissa ENCE Akatemiaa vastaan.
Last chance qualifier

Last chance qualifier oli neljän joukkueen karsintaturnaus eSM-päätapahtumaan. Karsinnat järjestettiin 22.–23.7.2023 Internetin välityksellä, ja niihin osallistui neljä joukkuetta: Enhanced, TMVG sekä ilman organisaatiota pelaavat FCottoNd ja mastermix123. Kaaviona karsinnassa toimi yhdestä poikki -turnausmenetelmä, jossa pelattiin paras kolmesta erästä otteluita.
Pääturnaus

eSM 2023:n pääturnaus järjestettiin Helsingin Messukeskuksessa Assembly Summer -tapahtuman yhteydessä. Turnauksen pääosioon osallistuivat ENCE Akatemia, HAVU, JANO sekä karsinnat voittanut Enhanced. Turnauksen kaavio toimi tuplaeliminaatiomenetelmällä. Tuplaeliminaatiossa hävinnyt joukkue menee alempaan kaavioon. Finaali koostuu alemman ja ylemmän kaavion voittajista.
Pääturnaus > Alempi kaavio ja tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Semifinaali  | Semifinaali  | Semifinaali  |  |  | Loppuottelu  | Loppuottelu  | Loppuottelu  |  |

|  |  |  |  |  |  | 2  | ENCE Akatemia  | 2  |  |
|  | 4  | Enhanced  | 0  |  |  | 1  | JANO  | 1  |  |
|  | 1  | JANO  | 2  |  |  |  |  |  |  |
Pyöräilyn Suomen-mestaruuskilpailut 1911

Pyöräilyn Suomen-mestaruuskilpailut 1911 kilpailtiin Joensuussa 5.–6. elokuuta 1911. Vain miehet kilpailivat. Sievin Urheiluseuran Juho Jaakonaho voitti kaikki kilpailumatkat ja siten kiistattoman yleismestaruuden.
Miesten yleismestaruus

Parhaat tulokset:
| Sija | Kilpailija | 1 km | 10 km | 30 km | 60 km |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Juho Jaakonaho | 1.30,3 | 16.57,0 | 51.06,0 | 1.49.08,0 |
|  | Kosti Tanner |  ? | 17.49,2 | 53.47,0 |  ? |
|  | Antti Raita |  ? | 18.06,7 | 54.47,4 | 1.57.27,3 |
|  | Aksel Lihr | 1.38,6 | 17.53,6 |  ? |  ? |
|  | A. Nygren | 1.41,8 |  ? |  ? |  ? |
|  | P. Fomin |  ? |  ? |  ? | 2.05.23,0 |
|  | Hj. Väre |  ? |  ? | 56.20,0 | 2.11.15,5 |
Pyöräilyn Suomen-mestaruuskilpailut 1910

Suomen pyöräilymestaruudesta kilpailtiin Kokkolassa 16.-17. heinäkuuta 1910. Vain miehet kilpailivat. Sievin Urheiluseuran Juho Jaakonaho voitti kaikki kilpailumatkat ja siten kiistattoman yleismestaruuden.
Miesten yleismestaruus

Parhaat tulokset:
| Sija | Kilpailija | 1 km | 10 km | 30 km |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Juho Jaakonaho | 1.25,2 | 15.56,4 | 1.00.19,8 |
|  | Kosti Tanner | 1.29,2 | 17.25,8 | 1.00.54,0 |
|  | A. Kristola | 1.31,1 | 17.25,9 | 1.00.54,2 |
|  | O. Åsmus | 1.29,9 | 17.26,2 | 1.00.54,8 |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1936

Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1936 käytiin Helsingissä Töölön Pallokentällä 23.–24. helmikuuta. Alun perin kisojen piti olla valintakisa |Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisiin 25.-26. tammikuuta, mutta kisat jouduttiin peruuttamaan huonojen jääolosuhteiden vuoksi. Kisat pidettiin runsas viikko Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisten jälkeen, jossa Birger Wasenius oli saavuttanut 5 000 ja 10 000 metrillä hopeaa sekä 1 500 metrillä pronssia. Lisäksi Antero Ojala oli ollut Waseniuksen jälkeen 5 000 metrillä pronssilla. SM-kisojen ohjelmassa oli miesten kilpailu. SM-kilpailuun osallistui kaikkiaan 21 miesluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Naisten kilpailut käytiin Tampereella 15.-16. helmikuuta. Kilpailijoita oli kaikkiaan viisi, joista kaksi luisteli kaikki neljä matkaa.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ossi Blomqvist | 46,4 | 5 | 8.46,5 | 1 | 2.29,0 | 2 | 18.15,6 | 1 | 203,496 |
| 2 | Birger Wasenius | 46,3 | 3 | 8.47,7 | 3 | 2.27,7 | 1 | 18.25,5 | 2 | 203,578 |
| 3 | Antero Ojala | 46,0 | 2 | 8.47,3 | 2 | 2.30,3 | 3 | 18.57,3 | 3 | 205,695 |
| 4 | Kurt Skutnabb | 46,3 | 3 | 9.02,8 | 4 | 2.32,3 | 4 | 19.20,1 | 4 | 209,351 |
| 5 | Lasse Parkkinen | 46,7 | 6 | 9.14,6 | 7 | 2.33,6 | 5 | 19.29,0 | 6 | 211,810 |
| 6 | Eino Pikkarainen | 48,8 | 13 | 9.13,6 | 6 | 2.34,4 | 6 | 19.25,0 | 5 | 213,876 |
| 7 | Atle Salokangas | 48,8 | 13 | 9.20,7 | 8 | 2.36,1 | 7 | 19.29,0 | 6 | 215,353 |
| 8 | Kauko Ranta | 49,6 | 16 | 9.13,4 | 5 | 2.37,0 | 8 | 19.59,5 | 9 | 217,248 |
| 9 | Paavo Lindfors | 48,1 | 10 | 9.36,0 | 12 | 2.37,8 | 10 | 20.30,7 | 11 | 219,835 |
| 10 | Olof Lindroos | 49,2 | 15 | 9.27,9 | 10 | 2.39,1 | 12 | 20.36,0 | 12 | 220,823 |
| 11 | Paavo Tuomi | 54,1 | 17 | 9.21,6 | 9 | 2.43,0 | 14 | 19.31,0 | 8 | 223,143 |
|  | Lennart Suviola | 46,9 | 7 | 9.43,2 | 13 | 2.37,9 | 11 | - | - | - |
|  | Onni Kilpeläinen | 48,0 | 9 | 9.50,0 | 15 | 2.37,7 | 9 | - | - | - |
|  | Esko Leppänen | 48,3 | 12 | 9.48,4 | 14 | 2.39,4 | 13 | - | - | - |
|  | Terho Hirvonen | 47,5 | 8 | 10.10,2 | 16 | 2.45,9 | 16 | - | - | - |
|  | Jorma Ruissalo | 45,9 | 1 | 9.28,6 | 11 | - | - | 20.26,2 | 12 | - |
|  | Isko Korpela | 48,2 | 11 | - | - | - | - | - | - | - |
|  | Pekka Pulli | - | - | 10.11,1 | 17 | 2.43,6 | 15 | – | – |  –  |
Naisten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 3 000 m | # | 1 000 m | # | 5 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Verné Lesche | 52,1 | 1 | 5.49,2 | 1 | 1.50,5 | 1 | 10.26,5 | 1 | 228,200 |
| 2 | Laura Tamminen | 54,3 | 3 | 6.10,5 | 2 | 1.55,5 | 2 | 10.55,1 | 2 | 239,310 |
|  | Liisa Salmi | 52,5 | 2 | 6.20,5 | 3 | 1.55,8 | 3 | - | - |  |
|  | Sylvi Laaksomies | 63,4 | 4 | 7.02,2 | 4 | 2.12,4 | 4 | - | - |  |
|  | Anna-Liisa Sirén | 67,4 | 5 | - | - | 2.22,8 | 5 | - | - |  |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 2012

Suomen vuoden 2012 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 10.-11.12.2011.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tommi Pulli | 37,78 | 1 | 7.32,50 | 1 | 2.00,83 | 1 | 16.05,15 | 1 | 171,565 |
| 2 | Verneri Kinnunen | 39,53 | 3 | 7.42,70 | 2 | 2.03,74 | 2 | 16.18,71 | 2 | 175,983 |
| 3 | Juho Vaittinen | 39,35 | 2 | 7.57,08 | 4 | 2.05,03 | 4 | 17.09,26 | 5 | 180,198 |
| 4 | Samuli Ollanketo | 41,37 | 7 | 7.57,33 | 5 | 2.09,04 | 5 | 16.35,21 | 4 | 181,877 |
| 5 | Jarkko Viertola | 39,65 | 4 | 8.36,08 | 9 | 2.03,94 | 3 | 16.31,95 | 3 | 182,169 |
| 6 | Pertti Kiiskinen | 41,58 | 8 | 8.21,81 | 7 | 2.14,93 | 8 | 17.52,72 | 8 | 190,374 |
| 7 | Juuso Käenmäki | 43,14 | 10 | 8.16,12 | 6 | 2.16,84 | 11 | 17.29,56 | 6 | 190,843 |
| 8 | Kimmo Kivioja | 44,30 | 11 | 8.26,59 | 8 | 2.16,51 | 10 | 17.48,34 | 7 | 193,879 |
| 9 | Johannes Leppänen | 49,85 | 13 | 8.41,25 | 12 | 2.29,03 | 13 | 18.52,63 | 9 | 208,284 |
| - | Matti Yli-Ojanperä | 41,16 | 6 | 8.39,21 | 11 | 2.14,45 | 6 | – | – | – |
| - | Vesa Visti | 41,88 | 9 | 8.36,31 | 10 | 2.15,32 | 9 | – | – | – |
| - | Lauri Linden | 40,13 | 5 | 7.51,63 | 3 | – | – | – | – | – |
| - | Kaj Humisto | 52,76 | 14 | DQ | – | 2.14,58 | 7 | – | – | – |
| - | Jari Kolehmainen | 45,22 | 12 | 8.45,46 | 13 | 2.22,09 | 12 | DQ | – | – |
Naisten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 3 000 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Elina Risku | 42,60 | 1 | 5.01,29 | 1 | 2.19,33 | 1 | 9.05,31 | 3 | 193,789 |
| 2 | Saana Hyttinen | 43,91 | 2 | 5.11,11 | 4 | 2.26,01 | 2 | 9.27,76 | 5 | 201,208 |
| 3 | Pia Humisto | 48,38 | 8 | 5.07,63 | 3 | 2.31,04 | 5 | 8.57,33 | 2 | 203,732 |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1937

Suomen vuoden 1938 mestaruuksista kilpailtiin Hämeenlinnassa 6.–7. helmikuuta. Ohjelmassa oli miesten kilpailu. SM-kilpailuun osallistui kaikkiaan 27 miesluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.
Naisten kilpailut käytiin 20.–21. helmikuuta Helsingissä Kaisaniemessä Suomalaisella luistinradalla. Kilpailijoita oli kaikkiaan kuusi, joista neljä luisteli kaikki neljä matkaa.
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Birger Wasenius | 45,8 | 1 | 8.56,8 | 1 | 2.32,5 | 1 | 19.12,3 | 2 | 207,803 |
| 2 | Antero Ojala | 45,8 | 2 | 9.02,7 | 2 | 2.35,0 | 2 | 18.56,8 | 1 | 208,577 |
| 3 | Olli Blomqvist | 47,4 | 7 | 9.11,0 | 3 | 2.41,5 | 4 | 19.23,1 | 3 | 214,453 |
| 4 | Kurt Skutnabb | 46,8 | 3 | 9.18,4 | 5 | 2.43,9 | 6 | 19.12,4 | 4 | 216,233 |
| 5 | Åke Ekman | 47,3 | 5 | 9.21,7 | 6 | 2.39,5 | 3 | 20.01,7 | 7 | 216,656 |
| 6 | Eino Pikkarainen | 48,9 | 17 | 9.27,3 | 7 | 2.42,1 | 5 | 20.07,4 | 9 | 220,030 |
| 7 | Georg Hennum | 48,4 | 12 | 9.28,4 | 8 | 2.45,7 | 10 | 19.58,0 | 6 | 220,243 |
| 8 | Eino Leskinen | 47,7 | 9 | 9.38,9 | 10 | 2.45,5 | 9 | 20.35,7 | 10 | 222,576 |
| 9 | Jarl Sundén | 49,8 | 20 | 9.47,4 | 13 | 2.44,8 | 7 | 20.02,6 | 8 | 223,573 |
| 10 | Paavo Tuomi | 46,6 | 8 | 9.30,4 | 9 | 2.45,1 | 8 | 19.49,3 | 5 | 224,430 |
| 11 | Boris Talsta | 48,9 | 176 | 10.05,3 | 21 | 2.45,7 | 10 | 21.17,8 | 12 | 228,523 |
| 12 | Erkki Melttari | 50,5 | 22 | 10.14,2 | 23 | 2.53,9 | 25 | 21.08,6 | 11 | 233,256 |
|  | Kauko Ranta | 49,7 | 19 | 9.17,0 | 4 | 2.46,0 | 12 | – | – |  –  |
|  | Paavo Lindfors | 47,3 | 5 | 9.59,2 | 18 | 2.46,3 | 13 | – | – |  –  |
|  | Jorma Ruissalo | 47,2 | 4 | 9.51,1 | 14 | 2.46,8 | 15 | – | – |  –  |
|  | Eino Luttinen | 48,6 | 14 | 9.46,0 | 1 2 | 2.46,9 | 16 | – | – |  –  |
|  | Eino Reunamo | 47,2 | 15 | 9.59,0 | 17 | 2.48,0 | 17 | – | – |  –  |
|  | Aarne Helanterä | 48,6 | 14 | 9.45,1 | 20 | 2.49,2 | 18 | – | – |  –  |
|  | Esko Leppänen | 50,1 | 21 | 9.44,8 | 11 | 2.49,5 | 19 | – | – |  –  |
|  | Lennart Suviola | 48,3 | 11 | 10.05,0 | 20 | 2.49,9 | 20 | – | – |  –  |
|  | O.Juvonen | 51,0 | 24 | 9.52,6 | 16 | 2.50,0 | 21 | – | – |  –  |
|  | Jaakko Friman | 47,5 | 8 | - | - | 2.50,8 | 22 | – | – |  –  |
|  | Terho Hirvonen | 47,8 | 10 | 10.37,9 | 24 | 2.52,3 | 23 | – | – |  –  |
|  | Isko Korpela | 48,6 | 14 | 10.11,8 | 22 | 2.52,8 | 24 | – | – |  –  |
|  | Ahti Myllylä | 48,5 | 13 | 9.51,7 | 15 | - | - | – | – |  –  |
|  | Pentti Laaksonen | 50,6 | 23 | 10.02,5 | 19 | - | - | – | – |  –  |
|  | Erkki Tani | - | - | 11.00,5 | 25 | - | - | – | – |  –  |
Naisten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 3 000 m | # | 1 000 m | # | 5 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Verné Lesche | 55,3 | 2 | 5.57,2 | 1 | 1.50,3 | 2 | 10.16,0 (SE) | 1 | 231,580 |
| 2 | Liisa Salmi | 54,0 | 1 | 6.25,1 | 3 | 1.49,6 | 1 | 11.18,3 | 3 | 240,810 |
| 3 | Laura Tamminen | 57,7 | 3 | 6.17,0 | 2 | 1.54,3 | 3 | 10.39,9 | 2 | 241,670 |
| 4 | Maire Laaksomies | 66,9 | 5 | 6.54,4 | 4 | 2.20,1 | 5 | 11.59,5 | 4 | 277,360 |
|  | Annikki Tuhkanen | 63,9 | 4 | 7.03,4 | 5 | 2.10,5 | 4 | - | - |  |
|  | Henny Lindström | 77,5 | 6 | - | - | 2.39,8 | 6 | - | - |  |
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1898

Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin toisen kerran Helsingissä 13. helmikuuta 1898. Vain miehet kilpailivat. Kilpailumatkoja oli kolme ja mestaruuteen vaadittiin kaksi matkavoittoa. Tähän pystyi Gustaf Estlander, joka voitti kaksi pisintä matkaa.
Miesten yleiskilpailu

| Sija | Kilpailija | 500 m | # | 1 500 m | # | 5 000 m | # |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Gustaf Estlander | 49,2 | 2 | 2.36,6 | 1 | 9.22,6 | 1 |
|  | Franz Fredrik Wathén | 48,8 | 1 | 2.38,0 | 2 | 9.25,8 | 2 |
|  | Emil Helin | 51,0 | 3 | 2.41,4 | 3 | 9.26,0 | 3 |
|  | K. Henricson | 51,4 | 4 | 2.45,6 | 4 | 9.44,6 | 4 |
|  | K. Wilhelm Gustafsson | 52,0 | 5 | 2.49,2 | 5 | 9.46,0 | 5 |
|  | Theodor Baltschewsky | 52,4 | 6 | 2.49,2 | 5 | 10.02,0 | 7 |