stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pont Saint-Michel

Pont Saint-Michel
Pont Saint-Michel (”Pyhän Mikaelin silta”) on Pariisin keskustassa sijaitseva silta, joka ylittää Seinejoen eteläisen haaran Île de la Citén saaren kohdalla. Sillan pohjoispää on Île de la Citéllä Pariisin oikeuspalatsin vieressä ja eteläpää Place Saint-Michel -aukion kohdalla, josta myös Boulevard Saint-Michel alkaa. Samassa katulinjassa Île de la Citén pohjoispuolella on Pont au Change -silta. Siltoja yhdistää saaren poikki kulkeva katu Boulevard du Palais.
Pont Saint-Michelin pituus on 63 metriä ja leveys 30 metriä. Se on kolmiaukkoinen holvisilta. Sillan suunnittelivat insinöörit Vaudrey ja de Lagalisserie vuonna 1857 Ranskan keisari Napoleon III:n pyynnöstä. Holvikaarien väliin on kaiverrettu samanlaiset Napoleon III:een viittaavat suuret N-kirjaimet kuin Pont au Changella. Paikalla on ollut monta siltaa ennen nykyisen rakentamista. Niistä ensimmäinen rakennettiin vuosina 1378–1387.
Sillan lähellä Île de la Citén puoleisella rannalla on vuoden 1961 Pariisin verilöylyssä surmansa saaneiden muistolaatta. Muistolaatan paljastaminen vuonna 2001 herätti kiistoja Ranskassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pont Saint-Michel Wikimedia Commonsissa
Pohnpein osavaltio

| Pohnpei |
| --- | --- |

 Lippu
 Kartta osavaltioon kuuluvista saarista
Valtio:  Mikronesian liittovaltio
Kuntia:  13
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  Osavaltio
 – hallinnollinen keskus:  Kolonia
 – Kuvernööri:  Marcelo K. Peterson
Pinta-ala:  345,2 km²
Väkiluku (2010):  36 196
 – väestötiheys:  104,9 as./km²
 
www.pohnpeimet.fm
Pohnpei on yksi Mikronesian liittovaltion neljästä osavaltiosta. Osavaltio koostuu 162 pienestä saaresta ja atollista, joista suurin on Pohnpei eli Ponape. Osavaltion asukasluku oli 36 196 vuonna 2010.
Mikronesian pääkaupunki Palikir sijaitsee Pohnpein saarella.
Pohnpein talous on riippuvainen Yhdysvaltojen maksamasta liittovaltion tuesta. Pohnpein suurin työnantaja on osavaltion hallinto. Väestö saa tuloja myös kalastuksesta, matkailusta, maanviljelystä, rakennustyömailta ja IT-alalta.
Osavaltion hallinto noudattaa vallan kolmijako-oppia. Osavaltion lainsäädännöllinen valta on 23 paikkaisella parlamentilla, jonka jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein. Osavaltion toimeenpanovalta on sen johtajalla kuvernöörillä, joka myöskin valitaan vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan. Lainsäädäntövalta on Pohnpein tuomioistuimella. Paikallishallinnosta vastaavat kunnat, joita on Pohnpeissä 12.
Kunnat

| --- | --- |
 Kapingamarangi  Kitti  Kolonia  Madolenihmw  Mokil  Nett :  Ngatik  Nukuoro  Oroluk  Pingelap  Sokehs  Uh
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pohnpein osavaltio Wikimedia Commonsissa
Mikronesian osavaltiot
Chuuk
Kosrae
Pohnpei
Yap
Prometeismi

Prometeismin alullepanija Józef Piłsudski vuonna 1899.
Prometeismi (engl. Prometheism tai Prometheanism) on puolalaisen Józef Piłsudskin luoma poliittinen käsite. Prometeismin tarkoituksena oli heikentää Venäjän keisarikunnan ja sen seuraajan Neuvostoliiton sisäistä eheyttä tukemalla nationalistisia liikkeitä Venäjän rajojen sisäpuolella. Kyse oli siitä, että Itämeren, Mustanmeren ja Kaspianmeren alueilla olevat kansat irtautuisivat Venäjästä ja muodostaisivat itsenäisten valtioiden puskurivyöhykkeen Venäjää vastaan. Prometeismi liittyy läheisesti Piłsudskin toiseen ideaan, Intermariumiin.
Prometeismi perustui ajatukselle siitä, että jos Puolan tuki Venäjän alistamille kansoille pystyy heikentämään Venäjää, se on Puolan valtion etu.
Prometeismin nimi on peräisin kreikkalaisen mytologian Prometheuksesta, joka antoi tulen ihmiskunnalle.
Vähemmistökansat Neuvostoliiton alueella.
Itä-Euroopan, Kaukasuksen ja Keski-Aasian suhteiden ja kulttuurien tutkimusta varten on perustettu julkaisu Nowy Prometeusz, jota julkaistaan puolaksi, englanniksi ja venäjäksi.
Prometeismi Suomen politiikassa

Tarton rauhan neuvotteluissa Suomen tavoitteena oli saada laaja autonomia Itä-Karjalalle. Itä-Karjalan kysymys ratkesi Kansainliitossa kuitenkin Neuvostoliiton hyväksi.
Vuonna 1922 perustetun Akateemisen Karjala-Seuran tavoitteena oli edistää heimoyhteyttä ja kansallistunnetta muun muassa Neuvostoliiton alueella.
Suomi sitoutui reunavaltiopolitiikkaan allekirjoittamalla Varsovan sopimuksen vuonna 1922. Sopimuksessa valtiot sitoutuivat hyväntahtoisuuteen, jos jokin sopimusvaltioista joutuisi hyökkäyksen kohteeksi. Sopimukseen lukeutuivat Suomi, Viro, Latvia ja Puola, mutta Suomen osalta sopimus kariutui, kun Vennolan II hallitus joutui eroamaan
Separatistisia hahmoja ja liikkeitä Venäjällä

Artjom Loskutov - Siperian itsemääräämisoikeuden puolestapuhuja
Kaukasian emiraatti - Separatistinen liike Pohjois-Kaukasuksella.
Luonnos Intermariumiin kuuluvista valtioista.
Ralph Walker Nickless

Ralph Walker Nickless (s. 28. toukokuuta 1947 Denver, Colorado) on yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Denverin arkkihiippakuntaan 4. elokuuta 1973 ja nimitettiin Sioux Cityn hiippakunnan johtoon Iowaan 10. marraskuuta 2005. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. tammikuuta 2006. Pääkonsekraattorina toimi Jerome George Hanus, jota avustivat Charles Joseph Chaput ja Thomas Joseph Tobin.
Ralph Weber

| Ralph Weber |
| --- | --- |
 Ralph Weber vuonna 2015
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. toukokuuta 1993 (ikä 31) St. Gallen, Sveitsi
Uran tiedot
Pituus:  187 cm
Seura:  Flumserberg
Laji:  alppihiihto
Maailmancup
Kaudet:  2012–
Paras sijoitus:  10
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  0
 Tietolaatikko päivitetty 7. helmikuuta 2016 
Aiheesta muualla
ralphweber.ch
Ralph Weber (s. 31. toukokuuta 1993 St. Gallen) on sveitsiläinen alppihiihtäjä. 187 senttimetriä pitkä ja 104 kilogrammaa painava Weber edustaa Flumserberg-seuraa.
Weber debytoi maailmancupissa maaliskuussa 2012 Schladmingin super G:ssä sijoittuen sijalle 22. Näin ollen hän saavutti heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Kymmenen joukkoon Weber sijoittui ensimmäistä kertaa joulukuussa 2014 Santa Caterinan syöksylaskussa ollen kymmenes.
Weber on saavuttanut nuorten MM-kilpailuista yhden kullan super G:stä ja yhden hopean syöksylaskusta.
Punaisenmerenlaivue

| Punaisenmerenlaivue |
| --- | --- |
 Kartta Itäinen Välimeri, Punainen meri, Adeninlahti ja Arabianmeri.
Toiminnassa:  1940–1941
Valtio:  Italian kuningaskunta
Puolustushaarat:  merivoimat
Aselajit:  laivasto
Rooli:  suojella Italian Itä-Afrikkaa
Osa joukkoa:  Regia Marinaa
Tukikohta:  Massawa
Kalusto:  7 hävittäjää 8 sukellusvenettä 5 moottoritorpedovenettä apualuksia
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  Carlo Balsamo di Specchia Normandia Mario Bonetti
Punaisenmerenlaivue oli Italian kuninkaallisen laivaston Regia Marinan Massawaan Italian Itä-Afrikkaan (nykyinen Eritrea) sijoitettu laivasto-osasto. Toisessa maailmansodassa laivue taisteli Britannian Itäistä laivastoa vastaan Italian julistettua sodan liittoutuneille 10. kesäkuuta 1940 antautumiseensa 8. huhtikuuta 1941 saakka.
Aiheesta muualla

Collins, D. J. E.: ”Chapter 4: Operations in the Red Sea”, The Royal Indian Navy 1939–1945. Määritä julkaisija! Teoksen verkkoversio.
Rosselli, Alberto: La Regia Marina nella Seconda Guerra Mondiale: flotta italiana del Mar Rosso Icsm.it. Viitattu 21.9.2018.
Præstø (täsmennyssivu)

Præstø voi tarkoittaa seuraavia:
Præstø, taajama ja entinen kaupunki nykyisessä Vordingborgin kunnassa Tanskassa
Præstøn kunta, kunta Tanskassa vuosina 1970–2006
Præstøn seurakunta, seurakunta Tanskassa
Præstøn amt, amt Tanskassa vuosina 1750–1970
Præstø, saari Lollandin kunnassa Tanskassa
Précilhon

Château Bazerques
Précilhon on kunta Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 355 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Précilhonin pinta-ala on kuusi neliökilometriä.
Punaisestamerestä

| Punaisestamerestä> Περὶ τῆς Ἐρυθρᾶς θαλάσσης.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Agatharkhides
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  maantiede, periplus
Julkaistu:  100-luku eaa. tai 1. vuosisata eaa.
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Punaisestamerestä (m.kreik. Περὶ τῆς Ἐρυθρᾶς θαλάσσης, Peri tēs Erythrās thalassēs; lat. De Mari Erythraeo) oli Agatharkhideen kirjoittama antiikin kreikkalainen maantieteellinen teos, joka käsitteli nimensä mukaisesti Punaisenmeren aluetta. Se ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelmia.
Teos koostui viidestä kirjasta. Agatharkhides kertoo itse kirjoittaneensa sen vanhalla iällään, todennäköisesti Ptolemaios IX:n aikana. Fotios antaa teoksessaan Bibliotheke yhteenvedon Agatharkhideen teoksen ensimmäisestä ja viidennestä kirjasta. Osa taas on säilynyt Diodoros Sisilialaisen Historian kirjaston kolmannessa kirjassa.
Ensimmäinen kirja käsitteli muun muassa Punaisenmeren nimen alkuperää. Viides kirja käsitteli muun muassa Arabiassa asuneiden sabalaisten elämäntapaa; ikhthyofageja eli kalansyöjiä; keinoja, joilla elefantinsyöjät saivat elefantit kiinni; sekä Punaisenmeren lähellä sijainneiden kultakaivosten toimintaa. Diodoros kopioi omaan teokseensa Agatharkhideen kuvaukset ikhtyofageista ja kultakaivoksista. Teoksessaan Agatharkhides mainitsee erikoisia eläimiä, kuten kirahvi (kamēlopardalis), joka eli troglodyyttien maassa, sekä sarvikuono (rhinokerōs).
Kirjallisuutta

Περὶ τῆς Ἐρυθρᾶς θαλάσσης, säilyneet katkelmat teoksessa Muller, Karl: Geographi Graeci minores, s. 111–.  (Nide 1)  Parisiis:  Editore Ambrosio Firmin Didot, Institute Franciae Typographi, 1855.  Teoksen verkkoversio.
Pétra (Lesbos)

| Pétra Πέτρα |
| --- | --- |
 Pétran kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Pétra
 Koordinaatit: 39°19′40″N, 26°10′35″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Lesbos
Kunta:  Länsi-Lesbos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  530111
Väkiluku (2011):  3 358
 – Kylä­yhdys­kunta:  1 208
 – Kylä:  1 108
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  811 09
Suuntanumero(t):  22530
Rekisterikilpi:  MY
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pétra (kreik. Πέτρα) on Kreikan kylä sekä samanniminen Länsi-Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πέτρας , Dimotikí Enótita Pétras) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 358 ja varsinaisen Pétran kylän väkiluku 1 108 (vuonna 2011).
Pétran Neitsyt Maria (Panagía) Glykofiloúsa -kirkko.
Pétran kylä sijaitsee Lesboksen pohjoisrannikolla noin neljä kilometriä Míthymnasta eli Mólyvoksesta etelään. Pétra oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agía Paraskevín, Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Vuonna 2019 se tuli Kleisthenes I -suunnitelman myötä osaksi Länsi-Lesboksen kuntaa.
Pétra on Míthymnan ohella Lesboksen suosituinta turistialuetta. Kylän nimi, ”Kallio”, viittaa kylän keskellä kohoavaan noin 30 metriä korkeaan kalliomuodostelmaan, jonka huipulle on rakennettu Neitsyt Maria (Panagía) Glykofiloúsan (”Suloisen suudelman Neitsyt Marian”) kirkko.
Kunnallisyksikön osat

Pétran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Lafiónas | Lafiónas | 154 |
| Pétra | Ágios Geórgios (saari) | 0 |
| Pétra | Miradéllia | 61 |
| Pétra | Pétra | 1 108 |
| Pétra | Petrí | 39 |
| Skoutáros | Ampélia | 4 |
| Skoutáros | Ánaxos Skoutárou | 152 |
| Skoutáros | Skoutáros | 881 |
| Stýpsi | Stýpsi | 855 |
| Ypsilométopo | Ypsilométopo | 104 |
Yhteensä: 3 358
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pétra Wikimedia Commonsissa
Punaiset (Norja)

| Punaiset> Rødt |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  11. maaliskuuta 2007
Johto:   Marie Sneve Martinussen (pj.) 
Ideologia:   kommunismi  marxismi  vallankumouksellinen sosialismi 
Poliittinen kirjo:  äärivasemmisto
Toimisto:  Dronningens Gate 22, Oslo
Värit:  punainen
Suurkäräjät:  8 / 169
Nuorisojärjestö:  Rød Ungdom
Kotisivu:  www.roedt.no
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punaiset (kirjanorjaksi Rødt, uusnorjaksi Raudt) on norjalainen äärivasemmistopuolue. Puolue perustettiin maaliskuussa 2007, kun kommunistinen työväenpuolue ja punainen vaaliliitto yhdistyivät. Vuoden 2021 vaaleissa puolue saavutti kahdeksan paikkaa 4,7 prosentin kannatuksellaan.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (norjaksi)
Préspan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Korçën maakunta Albania
Pinta-ala:  27,8 km2, 277,5 km2 
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto, protected areas of Albania (käännä suomeksi) 
Perustettu:  1999 
Luokitus:  Ramsar-alue 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Préspan kansallispuisto on Albaniassa Suuren Préspajärven (Megáli Préspa) ja Pienen Préspajärven (Pieni Préspa) ympäristössä sijaitseva kansallispuisto. Se sijaitsee lähellä Pohjois-Makedonian ja Kreikan rajaa. Järvien ympärillä on vuoristoa ja ne sijaitsevat ylängöllä. Järvien keskellä on saaria ja rantojen yhteydessä on isoja kosteikkoja, marskimaita, ruovikkoalueita, niittyjä ja metsäalueita. Seudulla on myös Ohridjärvi. Suuresta Préspajärvestä virtaa vettä maanalaista jokea pitkin alempana olevaan Ohridjärveen. Näiden järvien välissä on Mali i thatën vuori. Alueella on susia, karhuja ja balkaninilveksiä. Puiston alueella esiintyy 25 lepakkolajia, kuten pitkäsormisiippa ja 270 lintulajia, joihin kuuluu kiharapelikaani. Kosteikkoalueilla esiintyy joitakin matelijoita, kuten euroopansuokilpikonna ja kreikankilpikonna, ja sammakkoeläimiä, kuten tulisalamanteri. Préspan kansallispuisto on lähellä Shebenik-Jabllanicën kansallispuistoa.
Punainenjoki

| Punainenjoki |
| --- | --- |

Alkulähde:  Vuoristo Yunnanissa, Kiinassa
Laskupaikka:  Tonkininlahti
Maat:   Kiina  Vietnam
Pituus:  1 149 km
Alkulähteen korkeus:  1 776 m
Valuma-alue:  170 977 km²

Punainenjoki (perint. 紅河, yks. 红河, Hóng Hé, vietn. Sông Hồng tai Hồng Hà) on noin 1 100 kilometrin pituinen joki, joka lähtee Kiinan Yunnanista ja laskee Pohjois-Vietnamin kautta Tonkininlahteen. Keskimääräinen virtaama mereen on 2 650 kuutiometriä sekunnissa, mutta sadekaudella virtaama voi kasvaa yli kymmenkertaiseksi. Tulvia on hillitty monilla kanavilla ja penkereillä.
Joen suistoalue on noin 120 km pitkä ja 140 km leveä, ja sillä asuu noin 15 miljoonaa ihmistä.
Polkka

Polkka n. 1840
Polkka on nopea tasajakoinen tanssi. Se on syntynyt 1830-luvulla itäisessä Böömissä nykyisen Tšekin alueelta. Tanssin alkuperäinen nimi  pulka tarkoittaa lyhyttä tai puolta askelta. 1850-luvulle tultaessa polkka oli levinnyt ympäri Euroopan ja myös Amerikan mantereelle. Suomeen polkka tuli tiettävästi ensiksi länsirannikolle 1840-luvulla. Suomalainen polkka on keskieurooppalaista polkkaa nopeampaa ja siinä on runsaasti variaatioita. Sävelmistöön on Suomessa sulautunut varhaisempien nopeiden tanssien sävelmiä (vrt. muun muassa ”Ievan polkka”).
Askelikko

Ns. suomalaisessa polkassa paino on pääosin päkiöiden varassa. Polvet pysyvät tanssissa melko suorina, nilkoista sen sijaan joustetaan voimakkaasti.
Tahdissa on neljä iskua. Perusaskelikko alkaa tasahypyllä, sitä seuraa vuorotellen vasemman ja sitten oikean jalan askel ja ponnistus hyppyyn. Neljännellä iskulla ollaan ilmassa ja hyppy päättyy tasajalka-alastuloon seuraavalla ykkösiskulla. Suomalaisen polkan yleisilme on aika pysty, ja vaikka siinä voidaankin edetä vauhdikkaasti, sitä voidaan tanssia matkustamatta tilassa, siis paikalla pysyen, tosin kuin monia muita polkkavariaatioita. Suomalaisen polkan askelikko ei ole korkea, mutta siinä on silti selvä ponnistus.
Tilassa liikkuminen tapahtuu siten, että jompikumpi kylki on menosuuntaa kohti. Parittain tanssittaessa tilassa liikutaan tavallisesti tanssisuuntaan eli vastapäivään. Myös myötäpäivään voidaan liikkua; silloin on kyse "savolaisesta polkasta".
Suomessa tanssitaan myös ruotsinkielisen perinteen mukaisesti. Tällöin yleisilme on tilassa matkustavampi, sillä laukka-askelikon eri variaatiot muodostavat tällaisen polkkatyylin perustan.
Otteet

Polkassa on useita vaihtoehtoisia tanssiotteita:
Vyötäröote, jossa mies pitää molempia käsiään naisen vyötäröllä ja nainen käsiään miehen.
Olkavarsiote, jossa mies pitää käsiään naisen olkavarsilla hartioiden alapuolella, naisen kädet miehen käsien päällä.
Tanssiote, eli perinteinen tanssiote, jossa naisen oikea käsi miehen vasemmassa, miehen oikea käsi naisen selässä, naisen vasen käsi miehen olkapäällä.
Polkkaote, jossa naisen oikea käsi on miehen vasemmassa ja nämä molemmat kädet ovat miehen vyötäröllä. Miehen oikea käsi on naisen selässä, naisen vasen käsi miehen olkapäällä.
Kilpailut

Polkantanssin SM -kilpailujen järjestämisoikeus on Polkkaralli -yhdistyksellä. Ensimmäiset polkantanssin SM-kilpailut järjestettiin vuonna 1972 Varsinais-Suomessa. Myöhemmin kilpailuja on järjestetty useilla paikkakunnilla, viimeksi Tuusulassa 2007.
Vuonna 2008 Polkantanssin SM-kilpailut järjestettiin Jokioisissa.
Aiheesta muualla

Polkantanssin SM -kilpailu 2008 (Arkistoitu – Internet Archive)
Polkan kansainvälinen historia (englanniksi)
International Polka Association (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Polka Maniac (englanniksi)
Prometheus-palkinto

| Prometheus-palkinto |
| --- | --- |
Palkitaan:  Paras, edeltävänä vuonna Yhdysvalloissa julkaistu, yksilön vapautta korostava Science fiction -romaani.
Palkinnon antaja:  Libertarian Futurist Society
Maa:   Yhdysvallat
Ensimmäinen palkinto:  1979
Viimeisin palkittu:  Johanna Sinisalo (2017)
Virallinen internet-sivu
Prometheus-palkinto on kirjallisuuspalkinto, jonka Libertarian Futurist Society (LFS) jakaa libertaristisille tieteiskirjoille. Ensimmäinen palkinto jaettiin vuonna 1979 ja vuodesta 1982 palkintoa on jaettu vuosittain.
LFS jakaa samannimisen palkinnon myös Hall of Fame Award ja Special Award luokissa.
Johanna Sinisalo on saanut palkinnon teoksesta Auringon ydin vuonna 2017.
Parhaan romaanin palkinto

| Vuosi | Romaani |
| --- | --- |
1979: F. Paul Wilson – Wheels Within Wheels
1982: L. Neil Smith – The Probability Broach
1983: James P. Hogan – Voyage from Yesteryear
1984: J. Neil Schulman – The Rainbow Cadenza
1985: ei voittajaa
1986: Victor Milan – Cybernetic Samurai
1987: Vernor Vinge – Marooned in Realtime
1988: Victor Koman – The Jehovah Contract
1989: Brad Linaweaver – Moon of Ice
1990: Victor Koman – Solomon's Knife
1991: Michael F. Flynn – In the Country of the Blind
1992: Larry Niven, Jerry Pournelle, Michael F. Flynn – Fallen Angels
1993: James P. Hogan – The Multiplex Man
1994: L. Neil Smith – Pallas
1995: Poul Anderson – The Stars are also Fire
1996: Ken MacLeod – The Star Fraction
1997: Victor Koman – Kings of the High Frontier
1998: Ken MacLeod – The Stone Canal
1999: John Varley – The Golden Globe
2000: Vernor Vinge – A Deepness in the Sky
2001: L. Neil Smith – The Forge of the Elders
2002: Donald Kingsbury – Psychohistorical Crisis
2003: Terry Pratchett – Yövartiosto
2004: F. Paul Wilson – Sims
2005: Neal Stephenson – The System of the World
2006: Ken MacLeod – Learning the World
2007: Charles Stross – Glasshouse
2008: Harry Turtledove – The Gladiator; Jo Walton – Ha'penny
2009: Cory Doctorow – Little Brother
2010: Dani and Eytan Kollin – The Unincorporated Man
2011: Sarah Hoyt – Darkship Thieves
2012: Delia Sherman – The Freedom Maze; Ernest Cline – Ready Player One
2013: Cory Doctorow – Pirate Cinema
2014: Cory Doctorow – Homeland; Ramez Naam – Nexus
2015: Daniel Suarez – Influx
2016: Neal Stephenson – Seveneves
2017: Johanna Sinisalo – Auringon ydin
2018: Travis Corcoran – The Powers of the Earth
2019: Travis Corcoran – Causes of Separation
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Préspajärvien kansallispuisto

Megáli Préspa -järveä.
| --- | --- |
Sijainti:  Préspes, Flórina, Länsi-Makedonia, Kreikka
Pinta-ala:  32 700 ha (kansallismetsä 19 470 ha)
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Εθνικό Πάρκο Πρεσπών Εθνικός Δρυμός Πρεσπών
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  2009 (kansallismetsä 1974)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Préspajärvien kansallispuisto (kreik. Εθνικό Πάρκο Πρεσπών, Ethnikós Párko Prespón) on kansallispuisto Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se käsittää nimensä mukaisesti Préspajärvien alueen, ja se on perustettu vuonna 2009. Kansallispuiston ydinalueen muodostaa Préspajärvien kansallismetsä (kreik. Εθνικός Δρυμός Πρεσπών, Ethnikós Drymós Prespón), joka on perustettu 14. tammikuuta 1974.
Kansallispuisto sijaitsee Flórinan alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella Kreikan, Albanian ja Pohjois-Makedonian rajalla. Siihen kuuluvat Kreikan puoleinen osa Megáli Préspa ja Mikrí Préspa -järvistä sekä niiden rantoja. Koko kansallispuiston pinta-ala on noin 32 700 hehtaaria. Kansallismetsän pinta-ala on tästä noin 19 470 hehtaaria, ja se käsittää Mikrí Préspa -järven ja sen itärannan. Järvialueesta 8 000 hehtaaria on suojeltu myös Ramsarin sopimuksella. Lisäksi alue on Natura 2000 -aluetta. Alueella sijaitsee 12 kylää.
Järvet ovat merkittävää lintualuetta, ja eri lintulajeja on havaittu 260. Eri nisäkäslajeja on tavattu 45, matelijoita 21, sammakkoeläimiä 11 ja kaloja 15 eri lajia. Alueen kasvistoon kuuluu 1 300 eri lajia, mukaan lukien endeeminen, alueen mukaan nimetty Centaurea prespana -kaunokki.
Myös Albanian puolella sijaitsee Prespan kansallispuisto (Parku Kombëtar i Prespës). Suojelualuetta on myös Pohjois-Makedonian puolella.
Punaisessa talossa

| Punaisessa talossa Simo Silmu |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2008
 Julkaistu: 20. elokuuta 2008
 Tuottaja(t): Hannu Pikkarainen
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 44.49
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 4.
Simo Silmun muut julkaisut
| Sydänsärkyä 2006 | Punaisessa talossa 2008 | Tähtisarja – 30 Suosikkia 2014 |
Singlet albumilta Punaisessa talossa
 ”Elä vielä” Julkaistu: 18. kesäkuuta 2008  ”Punaisessa talossa” Julkaistu: 27. elokuuta 2008  ”Taivaan tuhat kynttilää” Julkaistu: 27. lokakuuta 2008
Punaisessa talossa on suomalaislaulaja Simo Silmun kolmas sooloalbumi. Se julkaistiin 20. elokuuta 2008 levymerkillä Warner Music Finland.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 4.
Kappaleet

Punaisessa talossa – 4.30
Elä vielä – 3.38
Lainaa – 4.40
Taivaan tuhat kynttilää – 3.44
Marja-Leena – 3.39
Onnenkitara – 3.10
Tää ei oo rakkautta ainakaan – 2.40
Ei enempää – 3.31
Tavallinen mies tarvii tavallisen emännän – 3.34
Jenni – 4.10
Helposti syttyvää – 3.30
Mennyttä – 3.56
Pétra (Pieria)

| Pétra Πέτρα |
| --- | --- |
 Ráchin kylä.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Pétra
 Koordinaatit: 40°15′N, 22°21′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Pieria
Kunta:  Kateríni
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  110105
Väkiluku (2011):  4 888
 – Kylä:  37
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  60100
Suuntanumero(t):  23510
Rekisterikilpi:  KN
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pétra (kreik. Πέτρα) on Kreikan kylä sekä samanniminen Katerínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πέτρας, Dimotikí Enótita Pétras) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pierian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 888 ja varsinaisen Pétran kylän väkiluku 37 (vuonna 2011).
Pétra oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Katerínin kuntaan yhdessä Elafínan, Korinóksen, Paralían ja Piérioin kanssa.