stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuznetsin hiililaakio
Aiheesta muualla

Kemerovo region (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (kuztpp.ru)
The mining landscape (Part One) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (worldcoal.com)
Kuzbass region (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (uglemetan.ru)
A. Multanen, 2/ 2013: Russian mining industry – Trends, drivers and business opportunities (pdf) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (svkk.fi)
Southern Kuzbass (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (mechel.com)
Russian Mine Disaster the Worst in Decades (22.3.2007) (englanniksi)
Kvanttihyppy

Kvanttihyppy on nimitys, jota käytetään kvanttifysikaalisen systeemin äkillisestä, epäjatkuvasta siirtymisestä tilasta toiseen. Kvanttihypyssä systeemin tilaa kuvaavista kvanttiluvuista yhden tai useamman arvo muuttuu äkillisesti. Nimitys viittaa toteamukseen, että luonto ei näytä noudattavan periaatetta, jonka Isaac Newton ilmaisi lauseella "Natura non facit saltum" ("Luonto ei tee hyppäyksiä").
Kvanttihyppy atomissa

Atomissa kvanttihyppy on elektronin yhtäkkinen siirtyminen energiatasolta toiselle. Siirtyminen on epäjatkuva ilmiö: elektronin energiatila muuttuu yhtäkkisesti. Tämä on vastoin klaissista fysiikkaa, jonka mukaan energia jakautuisi jatkuvasti. Kvanttihypyn tapahtuessa atomi luovuttaa tai vastaanottaa yhden sähkömagneettisen säteilyn kvantin eli fotonin, jonka energia vastaa energiatasojen erotusta.
Bohrin atomimallissa oli oletettava lisäksi, että tällöin elektroni myös siirtyisi äkillisesti ja epäjatkuvasti kiertoradalta toiselle ja siten paikasta toiseen. Sen sijaan uudemmissa kvanttimekaanisissa atomimalleissa elektroneilla ei ole kiinteitä kiertoratoja, vaan kutakin energiatasoa vastaa tietty Schrödingerin yhtälön mukainen aaltofunktio, joka ilmoittaa vain, millä todennäköisyydellä elektroni on milläkin alueella, ja eri energiatasoja vastaavat alueet, joissa elektroni voi jollakin todennäköisyydellä olla, ovat suurelta osin päällekkäisiä.
Todellisissa fysikaalisissa syteemeissä kvanttihyppy ei merkitse kovin suurta muutosta ja saattaa olla hyvinkin vähäinen. Hyvänä esimerkkinä voidaan mainita Bohrin mallin mukaiseksi ajateltu vetytomi jossa havaitut energiatason muutokset, joihin liittyy kuhunkin tietyn suuruinen energiaero, muodostavat suuren joukon, jossa kaikki energiaerot ovat pienempiä kuin se energia, joka tarvitaan perustilassa olevan elektronin poistamiseen atomista.
Aaltofunktion romahtaminen

Aaltofunktion romahtamisella tarkoitetaan sattumanvaraista, ei-determinististä muutosta, joka tapahtuu kvanttimekaaniselle systeemille, kun siitä tehdään havainto. Tähän ilmiöön liittyvät teoreettiset vaikeudet tunnetaan keskiarvoprobleeman nimellä.
Nimityksen kuvaannollinen käyttö

Kuvaannollisesti kvanttihyppy on tullut tarkoittamaan äkillistä suurta ja radikaalia muutosta. Nimitys on tullut käyttöön 1900-luvun alkupuolella pian kvanttifysiikan tultua tunnetuksi. Tämä ilmaisun kansanomainen käyttö muistuttaa sen tieteellistä merkitystä sikäli, että se tarkoittaa äkillistä, revolutiivista muutosta asteittaisen eli evolutiivisen muutoksen vastakohtana. Tavallisesti sillä kuitenkin tarkoitetaan nimenomaan suurta äkillistä muutosta, kun taas fysikaalisissa kvanttihypyissä on aina kysymys arkielämästä tuttuihin mittasuhteisiin nähden erittäin pienistä energian muutoksista.
Termin englanninkielisestä vastineesta Quantum leap johtuu myös Sinclair QL:n nimi.
Aiheesta muualla

Erwin Schrödinger: Are there Quantum Jumps, Part I. THe British Journal for the Philosophy of Science, 1952, nro 3, s. 109–123.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Saut quantique
Käännös suomeksi
Kuuset

| Kuuset |
| --- | --- |
 Metsäkuusi (Picea abies)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophyta
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Kuuset Picea  A.Dietr., 1824
Synonyymit
 Veitchia Lindl., 1861 
Katso myös
   Kuuset Wikispeciesissä   Kuuset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kuuset (Picea) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu yli 30 lajia. Kuuset ovat ainavihantia puita, joita kasvaa luonnonvaraisina laajalti Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Kuusia esiintyy valtapuulajina suuressa osassa pohjoista havumetsävyöhykettä. Monia kuusia käytetään metsäteollisuudessa ja jotkin lajit ovat yleisiä koristepuita.
Nimet

Suvun suomenkielinen nimi kuusi on alun perin suvun ainoasta Suomessa luonnonvaraisena kasvavasta edustajasta, metsäkuusesta (Picea abies) käytetty nimi. Varsinaisten kuusten lisäksi monista muistakin havupuista, jotka eivät välttämättä ole kuusille sukua, käytetään nykyisin nimiä, joissa esiintyy sana kuusi. Tällaisia ovat esimerkiksi lehtikuuset (Larix), douglaskuuset (Pseudotsuga), marjakuuset (Taxus) ja keihäskuuset (Cunninghamia).
Suvun tieteellinen nimi Picea on klassisessa latinassa antiikin ajalla kuusista käytetty nimi. Se on johdettu sanasta piceus (suom. pikinen, tervainen) ja viittaa puiden pihkaisuuteen.
Kuvaus

Kuuset ovat keskisuuria tai suuria ainavihantia yksikotisia puita, jotka kasvavat yleensä 20–60 metriä korkeaksi. Sitkankuusi (Picea sitchensis) voi kuitenkin kasvaa yli 90-metriseksi. Latvaverso on pysty, ja latvus on kartiomainen. Oksat muodostavat runkoon säännöllisin välein lähes säteittäisiä kiehkuroita. Myös kiehkuroiden välillä kasvaa yksittäisiä oksia. Kaarna hilseilee yleensä ohuina suomumaisina levyinä.
Lehdet ovat neulasmaisia. Ne sijaitsevat kierteisesti, ja yleensä siirottavat rangasta säteittäisesti kaikkiin suuntiin. Neulasen poikkileikkaus on usein neliömäisen nelisärmäinen, mutta neulanen voi olla myös lähes litteä. Kärki on tavallisesti terävä tai pitkäsuippuinen. Neulasessa on yksi johtojänne ja yleensä kaksi pihkatiehyttä. Neulasilla on puutunut, johteinen lehtikanta, joka jää kiinni rankaan neulasen varistessa, mikä antaa kuusten versoille niille ominaisen kyhmyisen pinnan.
Samassa yksilössä sijaitsevat erilliset hede- ja emikukinnot. Kukinnot kehittyvät edellisen vuoden versoihin. Hedekukinnot eli hedekävyt ovat luumunmuotoisia tai lieriömäisiä, ja niiden väritys vaihtelee keltaisesta punertavaan ja purppuraan. Emikukinnot eli kävyt ovat aluksi pystyjä ja tulevat kypsyessään riippuviksi. Kävyn muoto vaihtelee munanmuotoisesta lieriömäiseen. Väritys vaihtelee aluksi vihreästä purppuraan, ja kypsyessään käpy muuttuu ruskeaksi. Käpysuomut ovat asennoltaan kierteisiä, ohuita, ja muodoltaan soikeita tai viuhkamaisia. Käpysuomut ovat pysyviä ja avautuvat kävyn kypsyttyä vapauttaen siemenet. Peitinsuomut ovat näkyvissä pölytysvaiheessa ja jäävät kasvavien käpysuomujen alle piiloon kävyn kehittyessä. Kävyt kypsyvät syksyllä 4–8 kuukauden kuluttua pölytyksestä ja yleensä varisevat kokonaisina pian käpysuomujen avauduttua. Siemen on ohutkuorinen ja siivellinen. Sirkkalehtiä voi olla 4–15.
Metsäkuusen kaarnaa.
Metsäkuusen neulasia.
Valkokuusen (Picea glauca) hedekukinto.
Okakuusen (Picea pungens) emikukintoja.
Likianginkuusen (Picea likiangensis) käpyjä ja siemeniä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kuusia esiintyy luontaisina laajalti pohjoisen pallonpuoliskon kylmällä ja lauhkealla vyöhykkeellä Pohjois-Amerikassa Alaskasta Newfoundlandiin sekä Euraasiassa Pohjoismaista ja Alpeilta Venäjän Kaukoitään ja Japaniin. Niitä kasvaa luonnonvaraisena myös subtrooppisten alueiden vuoristoissa Meksikossa, Lähi-idässä, Himalajan alueella sekä Kiinassa ja Taiwanilla. Eteläisimpänä kaikista kuusista taiwaninkuusi (Picea morrisonicola) esiintyy luontaisena Taiwanin vuoristoissa juuri kravun kääntöpiirin eteläpuolella. Chihuahuankuusi (Picea chihuahuana) ja Picea martinezii kasvavat lähes yhtä etelässä Meksikossa.
Kuuset ovat valtapuulajeina suuressa osaa pohjoista havumetsävyöhykettä. Pohjoisessa Euroopassa ja Venäjällä suuret metsäalueet ovat metsäkuusivaltaisia, kun taas Pohjois-Amerikassa Kanadassa ja Alaskassa on laajoja alueita, joiden valtapuuna on valkokuusi tai mustakuusi. Kuusten suurin lajirunsaus on kuitenkin Japanin ja Kiinan vuoristoissa.
Luokittelu

Kuusia on luokiteltu monin erilaisin tavoin, eikä tarkasta lajimäärästä tai suvun sisäisestä luokituksesta ole selvää yksimielisyyttä. Esimerkiksi siperiankuusta (Picea obovata) pidetään joskus omana lajinaan, toisinaan taas metsäkuusen alalajina Picea abies subsp. obovata. Alla on lueteltu 38 kuusilajia siten kuin havupuihin erikoistunut kasvitieteilijä Aljos Farjon on ne määritellyt vuoden 2010 teoksessaan A Handbook of the World's Conifers.
Luokittelu > Lajit

metsäkuusi (Picea abies)
irakuusi (Picea alcoquiana)
kiinankuusi (Picea asperata)
Picea aurantiaca
sargentinkuusi (Picea brachytyla)
brewerinkuusi (Picea breweriana)
chihuahuankuusi (Picea chihuahuana)
qinghainkuusi (Picea crassifolia)
engelmanninkuusi (Picea engelmannii)
Picea farreri
suomenmetsäkuusi (Picea ×fennica, vaihtoehtoisesti P. abies subsp. ×fennica)
valkokuusi (Picea glauca)
glehninkuusi (Picea glehnii)
ajaninkuusi (Picea jezoensis)
koreankuusi (Picea koraiensis)
koyamankuusi (Picea koyamai)
likianginkuusi (Picea likiangensis)
Picea linzhiensis
lutzinkuusi (Picea ×lutzi tai ×lutzii)
mustakuusi (Picea mariana)
Picea martinezii
honshunkuusi (Picea maximowiczii)
meyerinkuusi (Picea meyeri)
taiwaninkuusi (Picea morrisonicola)
kansunkuusi (Picea neoveitchii)
siperiankuusi (Picea obovata), metsäkuusen alalajiksi tulkittuna siperianmetsäkuusi (P. abies subsp. obovata)
serbiankuusi (Picea omorika)
idänkuusi (Picea orientalis)
okakuusi (Picea pungens)
purppurakuusi (Picea purpurea)
Picea retroflexa
punakuusi (Picea rubens)
vuorikuusi (Picea schrenkiana)
sitkankuusi (Picea sitchensis)
himalajankuusi (Picea smithiana)
sikkiminkuusi (Picea spinulosa)
tiikerinhäntäkuusi (Picea torano)
wilsoninkuusi (Picea wilsonii)
Käyttö

Monia kuusilajeja käytetään metsäteollisuudessa sekä sahateollisuuden että paperiteollisuuden raaka-aineena. Metsätaloudelle tärkeimmät lajit ovat metsäkuusi ja sitkankuusi, joita myös käytetään runsaasti myös metsänistutuksessa.
Useat Pohjois-Amerikan alkuperäiskansat ovat perinteisesti käyttäneet kuusten kuorta ja nuoria versoja eli kerkkiä ihmisravinnoksi. Paljon C-vitamiinia sisältäviä kuusenkerkkiä ja puiden pihkaa on käytetty myös perinteiseen lääkintään sekä Pohjois-Amerikassa että pohjoisessa Euraasiassa.
Useita kuusia käytetään myös koristepuina, ja varsinkin okakuusesta ja metsäkuusesta on jalostettu useita kasvutavaltaan ja väritykseltään eroavia lajikkeita koristekäyttöön. Varsinkin metsäkuusta on lisäksi perinteisesti käytetty joulukuusena, vaikka sen neulaset alkavatkin varista puun kuivuessa kaadon jälkeen nopeammin kuin monien muiden havupuiden.
Aiheesta muualla

United States Department of Agriculture (USDA): Picea (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q26782  Wikispecies: Picea  APNI: 126038  CoL: 6Q7C  EoL: 14029  EPPO: 1PIEG  FNA: 125375  FoAO2: Picea  FoC: 125375  GBIF: 5284711  GRIN: 9366  iNaturalist: 63573  IPNI: 31978-1  ITIS: 18033  NBN: NHMSYS0000461246  NCBI: 3328  NZOR: 985bd0e2-5f1b-415e-b9c1-0b1f02fa05dc  Open Tree of Life: 517942  Paleobiology Database: 83629  Panartic Flora: 1302  PPE: genus-picea  PLANTS: PICEA  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:30005648-2  Tropicos: 40008450  VASCAN: 1547  VicFlora: 7d4376c8-2bfb-4445-905e-dd3fb50abd54  WFO: wfo-4000029600 
Mustakuusimetsää (Picea mariana) pohjois-Quebecissä.
Kääpiökuusi (Picea abies ’Nana’), metsäkuusesta koristekasviksi jalostettu kääpiömuoto.
Kyhmyotsa

| Kyhmyotsa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Luukalat Osteichthyes
Alaluokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Cichliformes
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Steatocranus
Laji::  casuarius
Kaksiosainen nimi
 Steatocranus casuarius  Poll, 1939 
Katso myös
   Kyhmyotsa Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kyhmyotsa eli kyhmykirjoahven (Steatocranus casuarius) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makeissa vesissä elävä kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Kyhmyotsa voi kasvaa korkeintaan kymmenen senttimetrin mittaiseksi. Lajilla on otsassaan suuri kyhmy.
Levinneisyys ja elinympäristö

Kyhmyotsaa tavataan Kongon tasavallasta ja Kongon demokraattisesta tasavallasta. Laji käyttää ravinnokseen pääasiassa leviä. Se munii yhden kudun aikana noin 20–150 mätimunaa. Kyhmyotsa elää noin 24–28 asteen lämpöisissä vesissä. Sopiva pH-arvo sille on 6–8 ja dH-arvo 5–19. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut kyhmyotsan elinvoimaiseksi lajiksi.
Kalastus ja käyttö

Kyhmyotsaa pidetään sekä akvaariokalana että ruokakalana. Akvaariokalana lajia täytyy aina olla vähintään kaksi yksilöä vähintään 80 senttimetrin suuruisessa akvaariossa.
Nuori kyhmyotsa
Kyrbissos

| Kyrbissos> Κυρβισσός |
| --- | --- |
Valtio:  Turkki
Paikkakunta:  ?
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Kaaria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kyrbissos (m.kreik. Κυρβισσός, lat. Cyrbissus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kaariassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Kyrbissoksen historiasta ei tiedetä juuri mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tulkinta perustuu lähinnä siihen, että Kyrbissos kuului klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 454/453–445/444 eaa. sekä vielä vuonna 425/424 eaa.
Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Kyrbisseus (Κυρβισσεύς).
Heikki Kuula

| Heikki Kuula |
| --- | --- |
 Heikki Kuula esiintymässä Pipefestissä 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. tammikuuta 1983 (ikä 41) Helsinki
Ammatti:  rap-artisti musiikkituottaja graafikko
Muusikko
Taiteilijanimi:  Heikki Kuula Huukki-Heikki Perhosveitsi-Heikki Héctor Gucci Lännen Lokein DJ Seinä
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  rap
Yhtyeet:  Luut, Teflon Brothers
Levy-yhtiöt:  Yellowmic Records Johanna Kustannus Universal Music Finland
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Heikki Kuula (s. 27. tammikuuta 1983 Helsinki) on suomalainen rap-artisti, tuottaja ja graafikko. Hän on Universal Music Finlandin artisti ja koulutukseltaan graafinen suunnittelija sekä taiteen maisteri. Hän vietti nuoruutensa Helsingin Kalliossa ja Malminkartanossa, jonne myös hänen useat laulunsa sijoittuvat.
Ura > 2000–2008

17-vuotiaana Heikki Kuula suunnitteli 15 metriä korkean ympäristötaideteoksen Roihuvuoren vesitorniin. Suunnittelija valittiin suunnittelukilpailun kautta ja hankkeen rahoitti Helsingin Vesi. Hänen ensimmäinen omakustannesooloalbuminsa Vihreä salmiakki julkaistiin 2006 ja ensimmäinen levy-yhtiön kautta julkaistu albumi PLLP ilmestyi maaliskuussa 2008 Yellowmic Recordsin kautta.  Albumin kappaleet ovat tuottaneet Kuula ja hänen hovituottajansa Bleakk. Levyllä vierailee muun muassa Tommishock ja Johanna Kustannuksen nykyinen tuotantopäällikkö Pyhimys, jonka kanssa Heikki on myös aloittanut räppäämisen. Kuula on ammatiltaan graafinen suunnittelija ja taiteen maisteri sekä viestinnän medianomi. Hän on suunnitellut muun muassa Junon vuonna 2008 ilmestyneen 13 -albumin kannen, JVG:n logon sekä taittanut Seppo ”Steen1” Lampelan Hullu Klovni -kirjan.
Ura > 2009–2011

Kuula kuuluu myös Pyhimyksen ja Volin kanssa Teflon Brothers -nimiseen yhtyeeseen. Yhtyeen T -debyyttialbumi julkaistiin 29. heinäkuuta 2009. Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 26.
Teflon Brothers 2010 julkaistiin yhtyeen toinen studioalbumi ©. Albumi menestyi Suomen virallisella albumilistalla yhtä hyvin kuin edeltäjänsä saavuttaen 26. sijan. Albumin kappaleesta "Skippaa duunit" on julkaistu musiikkivideo.
Heikki Kuulan kolmas sooloalbumi Blacksuami julkaistiin 26. toukokuuta 2010. Albumi sijoittui Suomen virallisen albumilistan sijalle 41. Erikoisliikkeiden myyntiä mittaavalla Rumban listalla levy ylsi ensimmäisellä viikollaan sijalle 8. Albumin ensimmäinen single ”Spuge” voitti Radio Helsingin jokavuotisen kesähittikilvan 2010.
Heikki Kuula nousi merkittävästi suuren yleisön tietouteen syksyllä 2010 vieraillessaan rap-kaksikko Jaren & VilleGallen "Epoo" -debyyttisinglellä. Kappaleen musiikkivideota on katsottu YouTubessa yli kolme miljoonaa kertaa ja videolla esiintyy myös jääkiekkoilija Jere Karalahti. Kuula vieraili myös kaksikon seuraavalla singlellä "Nelisilmä", joka menestyi edeltäjäänsä paremmin sijoittuen 17. sijalle sekä Suomen virallisella singlelistalla että Suomen virallisella latauslistalla. Singlen paras sijoitus oli seitsemäs sija Finnish Dance Chart -listalla.
Ura > 2012

Heikki Kuula ja Pyhimys julkaisivat Katuvisioita -nimisen albumin 1. helmikuuta 2012. He käyttävät albumilla nimiä Perhosveitsi-Heikki ja Lika-Aki. Albumin kappaleesta "Aakkoset" julkaistiin musiikkivideo marraskuussa 2011. Katuvisioita ylsi ensimmäisellä listaviikollaan sijalle yhdeksän Suomen virallisella albumilistalla. Albumin toinen musiikkivideo kappaleesta "Nimi muutettu" julkaistiin huhtikuussa. Kappaleella vierailee myös Ruger Hauerissa ja Paavoharjussa vaikuttava  Paperi T. Heikki Kuula ja Pyhimys esiintyivät myös Perhosveitsi-Heikkinä ja Lika-Akina 2012 Maksim Komaron ohjaamassa näyttömöteoksessa Camping II, joka oli osa Helsingin juhlaviikkojen ohjelmaa.
Kuula on mukana Uniikin elokuussa 2012 julkaistulla musiikkivideolla "Kotka" nimellä Huukki-Heikki sekä Karri Koiran K.O.I.R.A. -levyllä kappaleessa "Ei tarkottaa ei", jossa mukana myös Ruudolf. Vuonna 2012 Kuula esiintyi myös Jaren & Villegallen Jvg.fi-albumilla kappaleissa "Miesjuustot" sekä "Sun stiflat", jossa mukana myös Sini Sabotage. Kuula on myös sanoittanut kertosäkeen Jvg.fi-levyllä olevaan kappaleeseen "Karjala takaisin", jonka esittää Freeman. Karjala takaisin -kappaleesta tehtiin myös video, jonka Kuula on käsikirjoittanut Andrei Kipahtin kanssa.
Kappale oli virallisella listalla kaksitoista viikkoa .
Ura > 2013

Teflon Brothersin 31. joulukuuta 2012 julkaistulla singlellä Seksikkäin jäbä ovat mukana Stig ja Meiju Suvas. Seksikkäin jäbä saavutti Suomen virallisen singlelistan kolmannen sijan ja oli TOP10:ssä yhteensä 12 viikkoa. Smurffit julkaisivat 23.11. kappaleesta oman versionsa nimellä Smurffikkain jäbä. Teflon Brothersin kolmas studioalbumi Valkoisten dyynien ratsastajat julkaistiin Johanna Kustannuksen kautta 25. tammikuuta 2013. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan kuudennelle sijalle, ja sen tuotannosta vastaavat suurimmaksi osaksi DJPP ja Ercola.  Heikki Kuula on mukana 2. elokuuta 2013 julkaistulla Ipanapa räp -levyllä kahdella kappaleella "Koirakaveri" (soolo) ja "Happohyökkäys" (Teflon Brothers). Koirakaveri myi kultaa ja se on ensimmäinen lastenlaulu, joka on mennyt Spotifyn TOP10 -listalle Suomessa. 2013 lopussa julkaistiin Mikael Gabrielin ja Kuulan video kappaleesta "Ykspuolista rakkautta".
Ura > 2014

Kuulan neljännen albumin single "Rataraato" (mukana Pää Kii ja Paperi T) julkaistiin 7. helmikuuta 2014. Tätä seurasi albumi Heijastuksia täydelliseltä rundilta joka sai Soundilta sekä Rumbalta neljä tähteä.
Ura > 2015

Teflon Brothersin kappale Pämppää valittiin Voicen vuoden kesähitiksi ja se oli Spotifyn mukaan vuoden kuunnelluin kappale.
Ura > 2016

Kuula julkaisi singlet Bae ja Suomalainen mies, jotka kumpikin myivät kultaa.
Diskografia > Sooloalbumit

Vihreä salmiakki (2006)
PLLP (2008)
Punainen planeetta (mixtape) (2008)
Blacksuami (2010)
Heijastuksia täydelliseltä rundilta (2014)
Platina- ja kultalevyt

Heikki Kuula:
Bae (kulta, 2016)
Suomalainen mies (platina, 2017)
Rataraato  (kulta, 2016)
Koirakaveri (kulta, 2015)
Teflon Brothers:
Valkoisten dyynien ratsastajat -albumi (kulta)
Isänpäivä -albumi (kulta)
Pämppää -single (tuplaplatina)
Hubba Bubba (tuplaplatina)
Lähiöunelmia (platina)
Ay ay ay (platina)
Maradona (platina)
Juusto katolle (platina)
Seksikkäin jäbä (platina)
Kendo Anthem (kulta)
Vierailija:
JVG - Mustaa kultaa -albumi (platina)
JVG - jvg.fi -albumi (platina)
Karri Koira - K.O.I.R.A. -albumi (kulta)
Ykspuolista rakkautta - Mikael Gabriel f. Heikki Kuula (kulta)
Uniikki Kotka feat. Heikki Kuula & Mikael Gabriel (kulta)
Aiheesta muualla

Heikki Kuula Myspacessa (suomeksi)
Heikki Kuulan haastattelu Redrum-187-sivustolla
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana 
Roihuvuoren vesitorni, jonka kyljessä on Heikki Kuulan suunnittelema "kuula"-taideteos.
Kynttilänpäivä

| Kynttilänpäivä |
| --- | --- |
 Miniatyyri Jeesuksen temppeliintuomisesta bysanttilaisessa menologionissa.
Tyyppi:  kristillinen juhlapäivä
Vietetään:  2. helmikuuta (40 päivää joulusta)
Järjestämistiheys:  vuosittain
Kynttilänpäivä (kynttilämessu, ortodokseilla ja katolilaisilla Herran temppeliintuominen) on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään alkujaan 40 päivää joulusta, siis 2. helmikuuta, sen muistoksi, että Jeesus vietiin 40 päivän ikäisenä temppeliin ja Simeon siunasi hänet.
Tapauksesta kerrotaan Luukkaan evankeliumin 2. luvun loppupuolella. Sen mukaan Jeesus vietiin temppeliin Mooseksen lain säännösten vuoksi. Niiden taustalla oli toisaalta kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta. Toisaalta taustalla olivat synnyttämiseen kuuluvat puhtaussäännökset.
Luukkaan evankeliumissa kerrotaan edelleen, että Pyhä Henki oli ilmoittanut Simonille, että hän tulee vielä eläessään näkemään Herran Voidellun. Nähtyään Jeesuksen, jonka hän tunnisti ennustetuksi Messiaaksi, hän lausui kiitosvirren, joka on tunnetaan Simeonin kiitosvirtenä. Toisaalta hän lausui myös Marialle ennustuksen: "... ja sinun omankin sydämesi läpi on miekka käyvä."  Myös Hanna-niminen naisprofeetta ylisti tapauksen johdosta Jumalaa ja puhui siitä, mitä lapsesta oli ennustettu.
Tapahtuman taustalla on kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta.
Kynttilänpäivää on vietetty 300-luvun puolivälistä saakka. Nimitys tulee siitä, että keskiajalla kynttilänpäivänä vihittiin vuoden aikana kirkossa käytettävät kynttilät. Tapa on yhä käytössä katolisessa, mutta ei protestanttisissa kirkoissa.
Ennen vuotta 1774 helmikuun 2. päivä oli Suomessa pyhäpäivä. Nykyään Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää kynttilänpäivää tänä alkuperäisenä päivämääränään vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa sitä seuraavana sunnuntaina. Mikäli tämä päivä on laskiaissunnuntai, kynttilänpäivä siirtyy viikkoa aikaisemmaksi.
Aiheesta muualla

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sivulla Juhlapyhät: Kynttilänpäivä (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon evankeliumikirja (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuosi
adventti | 
joulu | 
uusivuosi |
loppiainen |
kynttilänpäivä |
laskiainen |
Marian ilmestyspäivä |
palmusunnuntai |
kiirastorstai |
pitkäperjantai |
pääsiäinen |
helatorstai

helluntai |
Pyhän Kolminaisuuden päivä |
juhannus |
apostolien päivä |
kirkastussunnuntai |
mikkelinpäivä |
reformaation päivä |
pyhäinpäivä |
tuomiosunnuntai
Ortodoksisen kirkon kirkkovuosi
Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian syntymä | 
Kunniallisen ja eläväksi tekevän Ristin ylentäminen | 
Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian temppeliin tuominen |
Herramme Jeesuksen Kristuksen syntymä |
Teofania (loppiainen) |
Herramme Jeesuksen Kristuksen temppeliin tuominen |
Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian ilmestys |
Herran ratsastus Jerusalemiin |
Herran Pääsiäinen, Kristuksen ylösnouseminen |
Herran taivaaseen astuminen |
Pyhän Kolminaisuuden päivä |
Herramme Jeesuksen Kristuksen kirkastuminen |
Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian kuolonuneen nukkuminen
Kristuksen temppeliintuominen, Hans Holbein vanhemman maalaus vuosilta 1500-1501