stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brasilian Grand Prix 2015
Taustaa

Radan virallinen nimi on Autódromo José Carlos Pace, ja se on nimetty brasilialaisen kilpa-autoilijan José Carlos Pacen mukaan. Hän ajoi radalla yhden voiton ja kuoli nuorena lento-onnettomuudessa. Radasta käytetään laajalti nimeä Interlagos.
Interlagosin radalla ajettiin Formula 1 -osakilpailu ensimmäisen kerran vuonna 1973. Sittemmin Brasilian GP:tä on ajettu myös Rio de Janeirossa, mutta vuonna 1990 palattiin São Pauloon. Kimi Räikkönen varmisti vuonna 2007 maailmanmestaruutensa Interlagosin radalla. Seuraavana vuonna brasilialaisyleisö koki pettymyksen, kun kotikisansa voittanut Felipe Massa hävisi maailmanmestaruustaistossa Lewis Hamiltonille yhdellä pisteellä. Vuonna 2009 oli Jenson Buttonin vuoro ajaa São Paulossa maailmanmestariksi. Sebastian Vettelin maailmanmestaruus varmistui Brasiliassa vuonna 2012.
Rata on kuljettajille vaativa, sillä siinä on paljon vasemmalle kääntyviä mutkia. Rata onkin vastapäivään kierrettävänä harvinaisuus F1-sarjassa. Merkillepantavaa on, että 2000-luvulla vain Juan Pablo Montoya on onnistunut voittamaan Brasiliassa kahtena vuonna peräkkäin, tuolloinkin eri talleissa vuosina 2004 ja 2005. Mika Häkkinen juhli voittajana vuosina 1998 ja 1999.
Brasilian GP oli toiseksi viimeinen osakilpailu kaudella 2015. Lewis Hamilton varmisti maailmanmestaruutensa jo Yhdysvalloissa lokakuussa, myöskin tallimestaruus oli jo ratkennut Mercedekselle. Taistelu kuljettajien ja tallien MM-sarjojen muista sijoituksista kuitenkin oli ennen Brasilian GP:tä yhä käynnissä. Kuljettajien puolella Nico Rosberg oli toisena ja 21 pistettä edellä maanmiestään Sebastian Vetteliä. Neljännestä sijasta kamppailivat Valtteri Bottas ja Kimi Räikkönen sekä Felipe Massa. Myös Daniil Kvjatilla ja Daniel Ricciardolla oli teoreettinen mahdollisuus yltää neljänneksi. Tallipuolella Ferrari oli jo varmistanut toisen sijansa, ja Williams oli kolmantena 71 pistettä edellä Red Bullia, jolla oli vielä teoreettinen mahdollisuus päihittää Williams. Kaikki alemmat sijoitukset olivat vielä varmistamatta.
Aika-ajot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| ” | Ajattelen vain yksittäisiä kisoja. Olen täällä, haluan voittaa ja siinä kaikki, todella. | ” |
– Nico Rosberg kun häneltä kysyttiin, kuinka tärkeää hänelle on päättää kausi voittoihin. 
Aika-ajot ajettiin lauantaina kello 14 paikallista aikaa (kello 18 Suomen aikaa). Ensimmäisen osuuden aikana Fernando Alonson autoon tuli tekninen vika ja se jäi radan varteen, eikä espanjalainen saanut ajettua aikakierrosta. Muut pudonneet ensimmäisellä osuudella olivat Pastor Maldonado, Jenson Button, Alexander Rossi ja Will Stevens. Toisella osuudella Romain Grosjean pyörähti ulos ensimmäisellä aikakierroksellaan, eikä yltänyt toisella yrittämällä kymmenen parhaan joukkoon. Muut pudonneet olivat Felipe Nasr, Carlos Sainz, Sergio Pérez ja Marcus Ericsson. Lopulta paalupaikan otti viidettä kertaa perättäin Nico Rosberg. Kilpailun lähtöjärjestyksessä on huomioitavaa, että Bottaksella oli kolmen ruudun rangaistus punaisilla lipuilla ohittamisesta ja Ricciardolla kymmenen lähtöruudun rangaistus moottorin vaihdosta. Myös Felipe Nasrille langetettiin kolmen lähtöruudun rangaistus hänen estettyään toista brasilialaiskuljettajaa Felipe Massaa, ja Nasr lähti kilpailuun ruudusta 13.
| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Q1 | Q2 | Q3 | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1.11.746 | 1.12.213 | 1.11.282 | 1 |
| 2 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.11.682 | 1.11.665 | 1.11.360 | 2 |
| 3 | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | 1.12.240 | 1.11.928 | 1.11.804 | 3 |
| 4 | 77 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | 1.12.934 | 1.12.374 | 1.11.804 | 7 |
| 5 | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | 1.12.185 | 1.12.243 | 1.12.144 | 4 |
| 6 | 27 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | 1.12.595 | 1.12.485 | 1.12.265 | 5 |
| 7 | 26 |  Daniil Kvjat | Red Bull Racing-Renault | 1.12.730 | 1.12.527 | 1.12.322 | 6 |
| 8 | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | 1.12.980 | 1.12.858 | 1.12.415 | 8 |
| 9 | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull-Renault | 1.12.639 | 1.12.825 | 1.12.417 | 19 |
| 10 | 33 |  Max Verstappen | Toro Rosso-Renault | 1.12.824 | 1.12.712 | 1.12.739 | 9 |
| 11 | 12 |  Felipe Nasr | Sauber-Ferrari | 1.13.111 | 1.12.989 |  | 13 |
| 12 | 55 |  Carlos Sainz | Toro Rosso-Renault | 1.13.267 | 1.13.045 |  | 10 |
| 13 | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | 1.13.140 | 1.13.147 |  | 11 |
| 14 | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | 1.13.346 | 1.13.233 |  | 12 |
| 15 | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Mercedes | 1.13.056 | 1.13.913 |  | 14 |
| 16 | 13 |  Pastor Maldonado | Lotus-Mercedes | 1.13.385 |  |  | 15 |
| 17 | 22 |  Jenson Button | McLaren-Honda | 1.13.425 |  |  | 16 |
| 18 | 53 |  Alexander Rossi | Manor-Ferrari | 1.16.151 |  |  | 17 |
| 19 | 28 |  Will Stevens | Manor-Ferrari | 1.16.283 |  |  | 18 |
| 20 | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda |  |  |  | 20 |
Pariisin tapahtumat

Perjantai-iltana 13. marraskuuta tapahtuneet Pariisin terrori-iskut näkyivät Brasilian osakilpailussa minuutin hiljaisena hetkenä ennen kilpailun alkua. Lotus-tallin autoihin lisättiin #PrayForParis-avainsana, jota sosiaalisessa mediassa käytettiin laajalti iskujen jälkeen. Useat kuljettajat ja tallit myös ilmaisivat järkytyksensä sosiaalisessa mediassa. Kaikilla kuljettajilla oli myös mustat surunauhat hihoissaan. Palkintopallilla oli mukana Ranskan lippu, jossa oli surunauha.
Kilpailu

Lähdössä säästyttiin kolareilta. Kärkinelikon osalta ei tapahtunut muutoksia järjestyksessä, sen sijaan Valtteri Bottas nousi seitsemännestä ruudusta viidenneksi. Keltainen lippu aiheutui heti ensimmäisellä kierroksella, kun varikolta lähtenyt Carlos Sainz joutui keskeyttämään voimayksikön hajottua. Daniel Ricciardo tuli ensimmäisenä varikolle neljännellä kierroksella vaihtamaan renkaat. Seuraavaksi varikkopysähdyksen teki Nico Hülkenberg kierroksella 10. Viimeisenä ensimmäisen varikkopysähdyksensä teki Pastor Maldonado kierroksella 26. Kierroksella 29 Daniel Ricciardo teki ensimmäisenä toisen pysähdyksen.[lähde? ]
Lewis Hamilton oli pitkään aivan Nico Rosbergin takana, mutta ei kyennyt ohittamaan ja putosi lopulta parin sekunnin päähän, kun kilpailua oli takana runsas kolmannes. Kierroksella 32 Verstappen ja Grosjean ohittivat peräkkäin Pérezin, joka putosi sijalta 9 sijalle 11. Pian tämän jälkeen nousi keltainen lippu, kun Pastor Maldonado törmäsi Marcus Ericssoniin ohittaessaan häntä. Kumpikin pystyi jatkamaan kilpailua.[lähde? ]
Kun kilpailua oli jäljellä 20 kierrosta, kärkiviisikko oli yhä Rosberg, Hamilton, Vettel, Räikkönen ja Bottas. Tässä järjestyksessä myös tultiin maaliin.
| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika/Keskeytys | Kierrokset | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 6 |  Nico Rosberg | Mercedes | 1:31.09,090 | 71 | 1 | 25 |
| 2. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | +7,756 | 71 | 2 | 18 |
| 3. | 5 |  Sebastian Vettel | Ferrari | +14,244 | 71 | 3 | 15 |
| 4. | 7 |  Kimi Räikkönen | Ferrari | +47,543 | 71 | 4 | 12 |
| 5. | 77 |  Valtteri Bottas | Williams-Mercedes | +1 Kierros | 71 | 7 | 10 |
| 6. | 27 |  Nico Hülkenberg | Force India-Mercedes | +1 Kierros | 70 | 5 | 8 |
| 7. | 26 |  Daniil Kvjat | Red Bull-Renault | +1 Kierros | 70 | 6 | 6 |
| 8. | 8 |  Romain Grosjean | Lotus-Mercedes | +1 Kierros | 70 | 14 | 4 |
| 9. | 33 |  Max Verstappen | Toro Rosso-Renault | +1 Kierros | 70 | 9 | 2 |
| 10. | 13 |  Pastor Maldonado | Lotus-Mercedes | +1 Kierros | 70 | 15 | 1 |
| 11. | 3 |  Daniel Ricciardo | Red Bull-Renault | +1 Kierros | 70 | 19 |  |
| 12. | 11 |  Sergio Pérez | Force India-Mercedes | +1 Kierros | 70 | 11 |  |
| 13. | 12 |  Felipe Nasr | Sauber-Ferrari | +1 Kierros | 70 | 13 |  |
| 14. | 22 |  Jenson Button | McLaren-Honda | +1 Kierros | 70 | 16 |  |
| 15. | 14 |  Fernando Alonso | McLaren-Honda | +1 Kierros | 70 | 20 |  |
| 16. | 9 |  Marcus Ericsson | Sauber-Ferrari | +2 Kierrosta | 69 | 12 |  |
| 17. | 28 |  Will Stevens | Manor-Ferrari | +4 Kierrosta | 67 | 18 |  |
| 18. | 53 |  Alexander Rossi | Manor-Ferrari | +4 Kierrosta | 67 | 17 |  |
| Kesk. | 55 |  Carlos Sainz Jr. | Toro Rosso-Renault | Voimayksikkö | 0 | Varikko |  |
| DSQ | 19 |  Felipe Massa | Williams-Mercedes | Hylättiin (takarenkaan lämpötila) | 70 | 8 |  |
Felipe Massan hylkäys

Williamsin Felipe Massa hylättiin, koska hänen oikean takarenkaansa lämpötila lähtösuoralla ennen lähtöä, 137 Celsius-astetta, ylitti sallitun rajan. Hän menetti neljä pistettään, mutta Williams varmisti silti kolmannen sijansa valmistajien MM-taistossa.
Sijoitukset kilpailun jälkeen

Nico Rosberg varmisti voitollaan MM-hopeansa, tallien puolella Williams puolestaan kolmannen sijan.
| Sijoitus | Kuljettaja | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Lewis Hamilton | 363 |
| 2 |  Nico Rosberg | 297 |
| 3 |  Sebastian Vettel | 266 |
| 4 |  Valtteri Bottas | 136 |
| 5 |  Kimi Räikkönen | 135 |
| Sijoitus | Valmistaja | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Mercedes | 660 |
| 2 |  Ferrari | 401 |
| 3 |  Williams | 257 |
| 4 |  Red Bull Racing | 178 |
| 5 |  Force India | 120 |
Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Muuta

Alexander Rossin uran viimeinen kilpailu.
Autódromo José Carlos Pace
Nico Hülkenberg vauhdissa
Brasilian GP:n lähtöjärjestys
Felipe Nasr sai kolmen lähtöruudun rangaistuksen
Sebastian Vettel ylsi kolmanteen lähtöruutuun
Räikköselle vaihdettiin kilpailuun käytetty moottori, mistä ei aiheutunut rangaistuksia.
Lotus ja Manor rinnakkain
Töyhtötypäköt

| Töyhtötypäköt |
| --- | --- |
 Ruskotöyhtötypäkkö (Lophotriccus pileatus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Napsijat Pipromorphidae
Suku::  Töyhtötypäköt Lophotriccus  Berlepsch, 1884
Katso myös
   Töyhtötypäköt Wikispeciesissä   Töyhtötypäköt Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Töyhtötypäköt (Lophotriccus) on napsijoiden heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 4 lajia.
Töyhtötypäköihin (Lophotriccus) kuuluvia lajeja

Keltatöyhtötypäkkö (Lophotriccus vitiosus)
Pikkutöyhtötypäkkö (Lophotriccus galeatus)
Pitkätöyhtötypäkkö (Lophotriccus eulophotes)
Ruskotöyhtötypäkkö (Lophotriccus pileatus)
Aiheesta muualla

ITIS: Lophotriccus (englanniksi)
Tykkivene Uusimaa

| Uusimaa |
| --- | --- |
 Uusimaa

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Kone ja Silta Oy, Helsinki
Laskettu vesille:  1917
Palveluskäyttöön:  22. syyskuuta 1917
Poistui palveluskäytöstä:  1953
Tila:  romutettu
Tekniset tiedot
Uppouma:  400 t
Pituus:  52,0 m
Leveys:  7,5 m
Syväys:  3,4 m
Koneteho:  2 × 700 hv
Nopeus:  15 solmua
Miehistöä:  54
Aseistus
Aseistus:  2 × 102 mm Obuhov 1 × 40 mm ilmatorjuntatykki 1 × 20 mm ilmatorjuntatykki 3 × konekivääriä
Miinat:  12 miinaa
Miinantorjuntajärjestelmät:  raskaat raivausvinssit puomeineen
Tykkivene Uusimaa oli 1920-1953 Suomen merivoimien tykkivene, joka oli alun perin Venäjän keisarikunnan laivaston Suomessa valmistettu Golub-luokan vartioalus.
Valmistus

Venäjän keisarikunnan laivasto tilasi miina- ja suojaverkonlaskijan Golubin Kone ja Sillan veistämöltä Helsingistä. Alus laskettiin vesille 1917 ja liitettiin laivastoon 22. syyskuuta. Aluksen suunnittelussa oli otettu huomioon myös käyttö raskaassa miinanraivauksessa, joka vuoksi se oli merikelpoinen ja voimakaskoneinen.
Palvelus

Ensimmäisessä maailmansodassa saksalaiset valtasivat huhtikuussa 1918 Tallinnan satamassa olleen aluksen nimeten sen Beoksi. Saksa luovutti aluksen marraskuussa Suomelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä Uusimaaksi.
Alus osallistui toiseen maailmansotaan sisaraluksensa Hämeenmaan tavoin. Alusta käytettiin Talvisodassa rannikkovartiointiin pohjoisella Itämerellä ja tammikuussa 1940 Pohjanlahdella saattajana. Alus toimi kahden saattueen saattajana ennen paluutaan Turkuun hankalan jäätilanteen takia.
Jatkosodan alkaessa alus oli 22. kesäkuuta 1941 miinalaivana Ahvenanmaalla. Alus upotti heinäkuussa 1941 Neuvostoliiton laivaston PK 238:n, joka evakuoi neuvostojoukkoja Bengtskäriltä. Alus osallistui  heinäkuussa 1942 Somerin taisteluun. Alus osallistui Viipurinlahden taisteluihin ja siihen osui 4. heinäkuuta 1944 Teikarin puolustajia tukiessaan  kaksi kranaattia. Toinen osui mastoon ja toinen lähelle keulatykkiä, jolloin lähes kaikki aluksen upseerit haavoittuivat. Aluksen päällikkö kapteeniluutnantti Karstén menehtyi myöhemmin saamiinsa vammoihin.
Tykkiveneen saamat vauriot korjattiin Kotkassa eikä se enää osallistunut Viipurinlahden taisteluihin. Sodan jälkeen alus osallistui vielä raivaustoimintaan merialueilla. Alus poistettiin 1952 laivastoluettelosta ja romutettiin 1953.
Aiheesta muualla

Lappalainen, Niilo: Veren kostuttamat saaret - Teikarin ja Melansaaren taistelut kesällä 1944.  Espoo:  Kustannuspiste Oy, 1983.  ISBN 951-95491-0-2.
Lappalainen, Niilo: Suursaari toisessa maailmansodassa.  Helsinki:  WSOY, 1987.  ISBN 951-0-14497-5.
Golub-luokan vartiolaivat
| --- | --- |
Venäjän keisarikunnan laivasto:  Bekas - Golub - Kulik - Pingvin - Chibis - Strizh
Suomen merivoimat:  Uusimaa - Hämeenmaa
Chilen laivasto:  Orompello - Elicura - Colocolo - Leucoton
Celestinus V (paavi)

| Celestinus V |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Pietro Angelerio
Syntynyt: 1215 Isernia, Abruzzo, Italia
Kuollut: 19. toukokuuta 1296 Ferentino, Kirkkovaltio
Paavi
Paavius alkoi:  5. heinäkuuta 1294
Paavius päättyi:  13. joulukuuta 1294
Edeltäjä:  Nikolaus IV
Seuraaja:  Bonifatius VIII
Pyhä Celestinus V:n vaakuna.
Pyhä Celestinus V:n hauta.
Celestinus V eli Pyhä Peter Celestine (1215 Isernia, Abruzzo, Italia – 1296) oli paavina 5. heinäkuuta 1294 – 13. joulukuuta 1294. Hän oli kastenimeltään Pietro Angelerio, köyhän mutta uskonnollisen talonpoikaisperheen yhdestoista lapsi. Isänsä kuoltua Pietro alkoi työskennellä pelloilla mutta lähti sitten opin tielle. Hänestä tuli benediktiinimunkki 17-vuotiaana. Benediktiinimunkkeihin kuuluva munkkikunta selestiiniläiset on saanut nimensä hänen mukaansa.
Celestinus suostui vastentahtoisesti paaviksi edeltäjänsä kuoltua, koska kardinaalit eivät pääseet sopuun uudesta paavista. Viiden kuukauden päästä hän luopui paaviudesta.
Celestinus kanonisoitiin pyhimykseksi (Pyhä Peter Celestine) vuonna 1313, ja hänen muistopäiväänsä vietetään 19. toukokuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Celestinus V (paavi) Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Nikolaus IV | Paavi | Seuraaja: Bonifatius VIII |
Urgut

| Urgut Ургут |
| --- | --- |
 Urgutin vanhoja plataanipuita.
 Urgut
 Koordinaatit: 39°24′N, 67°15′E 
Valtio:  Uzbekistan
Alue:  Samarkand
Piiri:  Urgut
Väkiluku (2005):  54 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Urgut on kaupunki Uzbekistanissa Samarkandin alueella noin 30 kilometriä Samarkandista kaakkoon. Urgut sijaitsee noin tuhannen metrin korkeudessa Pamirin pohjoisosiin kuuluvan Zarafshanvuoriston esivuoristossa. Asukkaita kaupungissa oli vuonna 2005 noin 54 000.
Urgutissa on muun muassa suuri basaari ja kaksi merkittävää pyhäkköä. Sunnuntaisin basaari täytyy ihmisistä, jotka tulevat ympäri Uzbekistania ostamaan muun muassa vaatteita ja muita tekstiilejä sekä paikallisia käsityötuotteita. Niistä toinen on pyhitetty samanidilähetyssaarnaajalle, joka tapettiin islamin levittämisestä. Sen nimi on Čār Čenār, ”neljä plataanipuuta. Vanhimmat plataanipuut ovat alueella yli tuhat vuotta vanhoja. Toinen pyhäkkö on puolestaan paikallisistarinoissa yhdistetty Abd al-Qadir al-Jilaniin.
Urgutiin perustettiin tammikuussa 2017 erityistalousalue. Vuoden päästä siellä oli meneillän 57 projektia 116,9 hehtaarin alueella.
Työväenyhdistys

Työväenyhdistys on järjestö, joka kuuluu työväenliikkeeseen paikallisena, alueellisena tai työpaikkakohtaisena järjestönä. Työväenyhdistykset ovat kuuluneet useimmiten poliittisiin työväenpuolueisiin, ei ammattiyhdistysliikkeeseen.
Työväenyhdistykset Suomessa

Työväenyhdistyksiä perustettiin 1800-luvulla edistämään työntekijäin yhteistyötä, parantamaan oloja ja levittämään sivistystä. Suomen ensimmäinen työväenyhdistys oli Viktor Julius von Wrightin vuonna 1883 perustama Helsingin työväenyhdistys. Helsinkiin muodostui myöhemmin myös työväenyhdistysten keskusjohto. Samana vuonna perustettiin myös Vaasan työväenyhdistys. Vuonna 1886 perustettiin Oulun työväenseura ja vuotta myöhemmin Porin, Savonlinnan, Tampereen ja Turun työväenyhdistykset. Niiden alaisuuteen syntyi pian myös ammattiosastoja. Vuonna 1895 Suomessa oli jo yli 30 työväenyhdistystä. Näin syntynyttä porvarillista työväenliikettä kutsuttiin Viktor Julius von Wrightin mukaan wrightilaiseksi työväenliikkeeksi.
1900-luvun vaihteessa Suomeen perustettiin yhä enemmän tehtaita, mikä synnytti uuden väestöryhmän, palkansaajat. Tämän ryhmän oikeuksia sekä etuisuuksia varten ryhdyttiin perustamaan ensin suurimpiin kaupunkeihin työväenyhdistyksiä ja järjestäytyminen levisi nopeasti kaikkialle maahan. 1900-luvun alussa työväentaloja pystytettiin Suomessa mittava määrä, moniin kuntiin ja pienempiinkin kyliin. Tampereen työväenyhdistys rakennutti Suomen ensimmäisen kivirakenteisen työväentalon, Puistotornin 1900-luvun alussa.
Suomen työväenyhdistykset perustivat ensimmäiseksi työväen valtuuskunnan, joka keskittyi ajamaan äänioikeuden saamista työväestölle, 10-tuntista työpäivää ja yleistä koulupakkoa sekä maksutonta kansakoulupohjaista kouluopetusta. Ohjelmassa oli myös irtolaisten kiinnittäminen maahan ja ammattientarkastajain määrän lisääminen.
Työväenyhdistysten edustajakokoukset (työväen edustajain kokoukset) olivat valtakunnallisia tapaamisia. Kolmannessa työväenedustajain kokouksessa Turussa 1899 perustettiin Suomen työväenpuolue, joka Forssan kokouksessa 1903 muutti nimensä Suomen sosiaalidemokraattiseksi puolueeksi.
1900-luvun alussa työväenliikkeestä tuli maassa merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja. Työväenyhdistysten ohella maahan syntyi työväenliikkeen muodostamia kulttuurisia yhteisöjä, kuten työväen urheiluseurat (keskusliittoina TUL ja TUK), osuusliikkeet ja ammattiliitot.
Perustuslaillisen työväenyhdistyksen talon sisäänkäynti Helsingin Uudenmaankadulla (ajalla 1890-1910)
Tyvijärvi

Tyvijärvi on:
Tyvijärvi, järvi Noormarkussa Porissa
Tyvijärvi, järvi Kalvolassa Hämeenlinnassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tyvijärvi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tykkivene Matti Kurki

| Tykkivene Matti Kurki |
| --- | --- |
 Sisaralus Klas Horn

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  F. Schichau, Elbing
Laskettu vesille:  8. joulukuuta 1892
Palveluskäyttöön:  1892 (Suomen merivoimille 1918)
Poistui palveluskäytöstä:  1940
Tekniset tiedot
Uppouma:  420 t
Pituus:  57,2 m
Leveys:  7,0 m
Syväys:  3,1 m
Koneteho:  3 600 hv
Propulsio:  Höyryhiili
Nopeus:  19 solmua
Miehistöä:  5 + 52
Aseistus
Aseistus:  alun perin 2 × 45 mm tykit ja kaksoistorpedoheitin Suomessa 2 × 102 mm Canet myöhemmin 1 × 76 mm
Miinat:  50 miinaa
Tykkivene Matti Kurki oli Suomen merivoimien tykkivene. Se oli rakennettu 1892 Saksassa (nyk. Puolassa) Elbingissä Schichaun telakalla nimellä Vojevoda (suom. Käskynhaltija).
Valmistus

Alun perin Vojevoda ja sen sisaralus Posadnik (suom. Ruhtinas) olivat osittain sotalaivoja ja osittain huvipursia, koska ne rakennettiin Montenegron ruhtinaan Nikola I Petrović-Njegošin tilauksesta hänen huvipurtensa saattajiksi. Sisustus oli hieno, muun muassa salongit tilattiin Pariisista. Alkuperäisestä käyttötarkoituksesta johtuen alukset olivat korkeita ja kapeita, mikä teki niistä erittäin kiikkeriä ja siis merikelpoisuudeltaan hyvin huonoja.
Alusten valmistuessa ruhtinas Nikola oli konkurssin partaalla eikä pystynyt maksamaan tilaustaan, jolloin hänen sukulaisensa Venäjän keisari Aleksanteri III suostui lunastamaan alukset. Hän osti ne ja teki niistä oman huvipurtensa saattajia. Alukset kelpasivat vartiotehtäviin suojaisissa satamissa ja tyynillä merimatkoilla.
Palvelus

Posadnik lähetettiin Kaukoitään Venäjän–Japanin sodassa, mutta laivaston purjehtiessa myrskyssä Itämerellä purjehdusominaisuuksiltaan heikot alukset lähetettiin takaisin satamaan, joten alus vältti uppoamisen Tsushiman meritaistelussa.
Alukset liitettiin 1907 Venäjän Itämeren laivastoon saattajiksi, jolloin niiden aseistuksen 47 millimetrin pääaseet vaihdettiin kahteen 57 millimetrin ja 40 kaliiperin tykkiin. Alukset aseistettiin 1910 uudelleen kahdella 75 millimetrin ja kahdella 57 millimetrin tykillä sekä kahdella konekiväärillä, ja samalla aluksista poistettiin torpedoputket.
Ensimmäisen maailmansodan alussa Posadnik ja Vojevoda määriteltiin miinaristeilijöiksi. Alusten aseistuksena oli 45-millimetrisiä tykkejä ja kaksoistorpedoheitin. Alukset sijoitettiin Poriin, jonne ne jäivätkin. Sotatoimiin ne eivät ottaneet varsinaisesti osaa..
Enemmistö venäläisistä sotalaivoista oli romahtaneen moraalin vuoksi jäänyt heitteille. Kun käsky palata Venäjälle saapui huhtikuussa 1918, alukset jätettiin laitureihinsa, koska Selkämeren vaikean jäätilanteen ja koko merialueen runsaiden miinakenttien vuoksi ei ollut mahdollista saada näitä jäissäkulkuun soveltumattomia aluksia meritse pois.
Suomen laivasto

Vojevoda liitettiin vuonna 1918 Suomen merivoimiin nimellä Matti Kurki. Alus sai nimensä 1200-luvulla eläneestä Matti Kurjesta. Alus oli jopa astiastoja myöten käyttökunnossa, joten määräaikaishuoltojen jälkeen alukset olivatkin jo toukokuussa merikunnossa. Alusten aseistusta kuitenkin pidettiin epätarkoituksenmukaisena, joten suomalaiset vaihtoivat tilalle miinakiskot ja kaksi kappaletta 102 millimetrin Canet-tykkejä, jolloin alus samalla luokiteltiin tykkiveneeksi. Tykit olivat kuitenkin liian raskaita heikolle rungolle.
Täydessä vauhdissa kumpikin alus tärisi niin kovasti, ettei perätykkiä voitu käyttää. Yleensäkin merelle lähtiessä tykit piti kiinnittää  paikoilleen erillisillä tukirakenteilla. Ampumaan pystyttiin vain tiukasti ankkuroituna tyynellä säällä. Alukset olivat siten soveltuvia vain kone-, miinanlasku- ja tykkikoululaivoiksi.  Matti Kurkea sisarlaivoineen tarjottiin 1919 takaisin venäläisille, jotka eivät kelpuuttaneet niitä.
Matti Kurki siirrettiin vuonna 1930 Helsingin laivastoaseman esikuntalaivaksi, johon se hienojen salonkiensa ansiosta sopi hyvin, kunnes aluksen kattilat laitettiin syyskuussa 1939 lopulliseen lämmityskieltoon.
Kattilat eivät kelvanneet edes keskuslämmityksen voimanlähteeksi. Alusta liikuteltiin tarvittaessa hinaajalla. Raskaat tykit oli poistettu esikuntalaivakauden alkaessa, mutta miinakiskot jätettiin paikoilleen.
Talvisodan alussa alus oli yhdellä 76,2 millimetrin Obuhov-tykillä varustettuna uivana ilmatorjuntapatterina Katajanokalla. Patterin miehistö koottiin Merisotakoulun upseerioppilaista ja majoitettiin aluksen upseerien asuintiloihin.
Patterin etäisyydenmittaaja, tuolloin vielä meriupseerioppilas (sittemmin diplomiekonomi ja kirjailija) P-O Ekman kirjoitti Navigator-lehteen artikkelin Matti Kurjen talvisota. Artikkelin lopussa hän muisteli, että kun joutui komennetuksi tammikuussa 1940 rintamalle, hän näki ennen lähtöään Matti Kurjen makaavan entisellä paikallaan, takakansi tyhjänä ja messin kamiina kylmillään.
Alus poistettiin lopullisesti käytöstä sotien jälkeen ja romutettiin.
Tyson Spink

| Tyson Spink |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 31. joulukuuta 1992 (ikä 31) Williamstown, ON, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Schwenninger Wild Wings
Sarja:  DEL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Toledo Walleye (ECHL) Örebro HK (SHL) Ässät (SML)
Tyson Alexander Spink (s. 31. joulukuuta 1992 Williamstown, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Saksan DEL-liigan Schwenninger Wild Wingsissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Spinkin joukkuetoverina Wild Wingsissa pelaa myös hänen identtinen kaksoisveljensä Tylor, jonka kanssa hän on pelannut yhdessä lähes koko uransa ajan.