stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
T-pyrstö
Haittoja

T-pyrstö on altis erityiselle syväsakkaukselle. Siinä korkeusvakain jää sakkaavan siiven synnyttämään pyörteiseen ilmaan, mikä estää korkeusvakaimen käytön. T-pyrstöisillä koneilla on tällöin myös taipumus kääntyä nopeasti suurempaan kohtauskulmaan, jopa 40 asteeseen. Tämän seurauksena kone lukittuu syväsakkaukseen, sillä nokan laskeminen korkeusvakaimella ei onnistu. Sakkauksesta poistuminen on tällöin vaikeaa, usein jopa mahdotonta.
T-pyrstö on kokonaisuutena tavallista pyrstöä painavampi. Lisäksi pyrstörakenne altistaa sivuvakaimen tavallista pyrstöä suuremmille kuormituksille, sillä korkeusvakaimen synnyttämän vääntömomentin on siirryttävä sivuvakaimen kautta koneen runkoon. Niinpä T-pyrstön on oltava tavallista pyrstöä vahvempi, mikä johtaa myös osaltaan painon lisääntymiseen.
Tunnetuimpia T-pyrstöllä varustettuja konetyyppejä

Airbus A400M
Antonov An-70
Antonov An-74
Antonov An-148
ATR 42
ATR 72
BAe 146
Boeing C-17 Globemaster III
Boeing 717
Boeing 727
Bombardier CRJ 200
Bombardier CRJ 700
Bombardier Q Series
Embraer ERJ 145
Iljušin Il-62
Iljušin Il-76
Lockheed C-5 Galaxy
Lockheed F-104 Starfighter
McDonnell Douglas DC-9
McDonnell Douglas MD-80
McDonnell Douglas MD-90
Tupolev Tu-134
Tupolev Tu-154
Vickers VC10
Kaavakuva syväsakkauksesta.
Tapani Riekkinen

Tapani Riekkinen vuonna 1987.
Paavo Viljo Tapani Riekkinen (s. 27. tammikuuta 1937 Nilsiä) on suomalainen ekonomi ja kirjailija.
Riekkisen vanhemmat olivat apulaispiiriesimies Vilho Einari Riekkinen ja opettaja Anni Räsänen. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1955 ja valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1959.
Riekkinen toimi 1959–1979 pääasiassa vientimarkkinoinnin johtotehtävissä Wärtsilän, Vaasan Höyrymylly Oy:n, Askon ja Finluxin palveluksessa Suomessa, Kölnissä ja Brysselissä. Hän kirjoitti taloutta ja politiikkaa käsitelleitä kolumneja ja artikkeleita suomalaisiin lehtiin pääasiassa nimimerkillä.
Teoksia

Pienliikkeenhoito: Esimerkkinä elektroniikan jälkimarkkinointi. Infopress, Helsinki 1979
Yhtiön mies: Romaani. Gummerus 1979
Suuri aika: Fantasiaromaani lähitulevaisuudesta. Ecoluru, Espoo 2009
Talisman I: Historiapitoinen seikkailuromaani kivikaudesta vuoteen 1659. Ecoluru, Espoo 2014
Olipa kerran... Rötkeltäjä: Tarina pesäkiusatusta sudenpennusta, josta tuli isona Aurinkosaaren kuningas! Kuvitus Heli Naskali. Ecoluru, Espoo 2011
Suurjärv (Kooraste)

| Suurjärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Põlvamaa
Kunnat:  Kanepin kunta
Koordinaatit:  57°57′36″N, 26°38′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Pühäjõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Pühäjõgi
Laskujoki:  Pühäjõgi
Järvinumero:  VEE2123600
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  112,9  m 
Pituus:  1,150  km
Leveys:  0,815  km 
Rantaviiva:  4,104 km
Pinta-ala:  42,1  ha 
Keskisyvyys:  6,1 m
Suurin syvyys:  17,7 m
Valuma-alue:  75,8 km²
Saaria:  1
 fiSuurjärv 
Suurjärven hiekkapohjaista rantaa
Suurjärv (myös Kooraste Suurjärv, Seegla järv, Kooraste järv) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa Koorasten, Jõgeharan ja Rebasten kylissä sijaitseva järvi.
Suurjärv kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (vir. Kooraste järvestik), johon kuuluu 15 järveä. Suurjärvi sijaitsee kahden laaksojakson risteyksessä.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen pohjoispuolella sijaitsee Koorasten kylä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys 17,7 metriä. Järven eteläpäässä ja koillispäässä on matalaa. Koillispäässä sijaitsee myös matala Hirvesaar, jonka pinta-ala on 0,19 ha. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0026 kuutiokilometriä eli 2,6 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja järven rannat ovat puoliksi metsää ja puoliksi niittyä ja peltoa. Järven pohjoispuolelta kiertää Sihvan ja Järveren yhdistävä maantie 140.
Luontoarvoja ja luokittelu

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (vir. kalgiveeline miksotroofne tai kalgiveeline segatoiteline, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Järvessä on runsaasti kalaa. Yleisimmät kalalajit ovat lahna ja hauki. Järvessä esiintyy myös yleisenä särki, ahven, pasuri, salakka, suutari, kiiski, made ja törö. Istutettuja lajeja ovat kuha, siika, peledsiika ja karppi.
Vesistösuhteita

Järven läpi virtaa Pühäjõgi eli Sillaotsa jõgi, joka alkaa Vidrike järvestä ja yhtyy Võhandujõgeen Jõgeharassa. Sen valuma-alueen pinta-ala 75,8 neliökilometriä muodostuu pääasiassa siihen laskevan Pühäjõen osuuden valuma-alueesta. Järveen laskee useita muita ojia, joista huomattavimmat voidaan mainita tässä. Järven eteläpäähän laskee Uiakatsi järven laskuoja. Samaan Vasara ots lahteen laskee myös Alopi oja, joka tuo yhdeksän muun järven vesiä. Niistä voidaan mainita Aalupi järv ja Otitiik. Järven pohjoisosaan laskee varsin pitkä ja lampirikas Lokuoja. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 112,9 m mpy.
Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
↑  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Aiheesta muualla

Kooraste küla (Arkistoitu – Internet Archive) (viroksi)
Suurjärv (Rõuge)

| Suurjärv |
| --- | --- |
 A Suurjärv 2011 októberében
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Rõugen kunta
Koordinaatit:  57°43′40″N, 26°55′20″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Rõuge jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Rõuge jõgi 
Laskujoki:  Rõuge jõgi 
Järvinumero:  VEE2140300
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,4 m  mpy. 
Pituus:  585  m
Leveys:  300  m 
Rantaviiva:  1,566 km  
Pinta-ala:  14,6 ha  
Keskisyvyys:  11,9 m  
Suurin syvyys:  38 m  
Valuma-alue:  25,8 km²  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuurjärv 
Suurjärv (myös Rõuge Mõisajärv) on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva järvi. Järvi on Viron syvin järvi ja keskisyvyyden mukaan Viron toiseksi syvin järvi .
Maantietoa

Järven pinta-ala on 14,6 hehtaaria ja se on 590 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen etelärannat ovat jyrkät ja metsäiset rinteet, jotka kohoavat 25 metrin korkeuteen. Pohjoisrannat ovat kaltevuudeltaan loivia niittyjä tai pieniä peltopalstoja. Joka puolella on asutusta ja muualla kuin eteläpuolella järveä kiertävät tiet. Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 11,9 metriä ja suurin syvyys 38 metriä. Tällä syvyysarvolla Suurjärv on Viron syvin järvi. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0018 kuutiokilometriä eli 1,8  miljoonaa kuutiometriä .
Järven syvyydestä on vuosien varrelta useita eri mittauksia. Syvyydeksi on saatu esimerkiksi 41 metriä (vuonna 1907), 37,5 metriä (1933) ja 38,0 metriä (Aare Mäemets, vuonna 1962). Osa tutkijoista mittaa syvyyden kovasta pohjasta alkaen ja kun mutakerros määritettiin 2,75 metrin paksuiseksi (vuonna 1907), tulee syvyydeksi mutakerroksen päältä mitattuna 38,25 metriä. Syvänne sijaitsee järven keskiosassa sen kaakkoispuolella.
Kansantarinoissa on Suurjärveen vajonnut kirkko, joka on kesäisin kirkkaanveden aikana jokaisen nähtävänä.
Järven luokittelu ja luontoarvoja

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (vir. keskmise karedusega kihistunud veega järv). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (vir. kalgiveeline eutroofne tai kalgiveeline rohketoiteline, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Järvi on yksi Rõugen järvialueen seitsemästä järvestä, joka sijaitsee viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneessä jäätikköjokilaaksossa (vir. Rõuge ürgorg). Siinä virtaa nykyään Rõuge jõgi, jonka läpivirtausjärvi järvi on. Laakson kaikille järville yhteisiä ominaisuuksia ovat lähteiden runsaus, karbonaattipitoinen vesi ja rantojen vehmas luonto. Järvialue kuuluu osana Haanjan luontopuistoon.
Järvellä on mutapohja, mutta rannoilla voi esiintyä ohut kerros pehmeää liejua kovan pohjan päällä. Vedenlaatu vaihtelee olosuhteiden mukaan. Vedenväri on osanssista vaaleanvihreään ja näkösyvyys 1,1–7,1 metriä. Vesikasvillisuutta esiintyy 8 metrin syvyyteen asti. Se koostuu 22 eri lajista. Kalaston valtalajeja ovat ahven ja särki, mutta järvessä elää lisäksi hauki, kiiski, allikkosalakka, rantanuoliainen ja  pikkunahkiainen. Muista järvistä tänne vaeltavat sorva, made, salakka ja  ankerias. Ympäröiviin järviin on istutettu lisäksi joitakin lajeja, joista peledsiika ja Coregonus maraenoides ovat kotiutuneet Suurjärveen. Sekä Liinjärvessä että Suurjärvessä elää jääkauden jälkeinen relikti okakatka (Pallasea quadrispinosa ).
Vesistösuhteet

Suurjärv kuuluu Rõuge jõen valuma-alueeseen, sillä se on joen läpivirtausjärvi. Sen vedenpinnan korkeus on 116,4 m mpy. Siihen laskee lisäksi neljä lyhyttä ojaa, joista luoteisrantaan laskee Kaussjärven laskuoja, kaakkoispäähän Valgjärven laskuoja ja etelärantaan keskustasta tuleva oja. Ojien lisäksi siihen pulppuaa rantojen ja järvenpohjan lähteistä runsaasti lisävettä . Liinjärven vedenpinta on samalla tasolla Suurjärven kanssa. Järven valuma-alueen laajuus on 25,8 neliökilometriä. Rõuge jõen virtaus tulee Liinjärven kautta ja jatkaa 550 metriä Ratasjärveen, joka on 7,5 metriä alempana. Suurjärv on sikäli säännöstelty, että sen lasku-uomassa on vanha myllypato, jossa sijaitsee pieni vesivoimala (Ala-Rõuge külalistemaja hüdroelektrijaam) . Padolla on vedenpinta nostettu tasolle, joka on yläpuolisessa Liinjärvessä sama. Rõuge jõgi on Võhandu jõen sivu-uoma. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
↑  Tieto on peräisin vironkielisesta artikkelista et:Suurjärv (Rõuge), mutta sitä ei ole voitu vahvistaa muista lähteistä.
↑  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suurjärv (Rõuge) Wikimedia Commonsissa
Video: Looduskaadrid seitsmejärvemaalt Rõugest (video), Lõuna Eesti Postimees
Tangon kotimaa

| Tangon kotimaa Eino Grön |
| --- | --- | --- |

Tangon kotimaa
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Argentiinassa
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP
 Tuottaja(t): Jaakko Salo
 Kesto: 36.06
 Levy-yhtiö: Scandia
Eino Grönin muut julkaisut
|   | Tangon kotimaa 1984 |   |
Tangon kotimaa on suomalaisen Eino Grönin studioalbumi vuodelta 1984. Se äänitettiin helmi-maaliskuussa 1984 ”tangon kotimaassa” Argentiinassa bandoneóninsoittaja Roberto Panseran tangoyhtyeen säestyksellä. Pansera teki myös sovituksia levyn kappaleille. Grönin mukana matkalla oli albumin tuottaja Jaakko Salo sekä toimittaja-kirjailija Risto Karlsson, joka kirjoitti albumin takakanteen lyhyen esittelytekstin ja otti levykannen valokuvat.
Samalla matkalla Eino Grön ja Jaakko Salo esiintyivät myös Mar del Platan jazzfestivaaleilla, joille Suomesta oli kutsuttu myös Heikki Sarmanto ja Maija Hapuoja.
Albumin takakannessa on valokuva Buenos Airesin Caminito-kävelykadulta löytyvästä argentiinalaistaiteilija Israel Hoffmannin seinäreliefistä Guardia Vieja – Tango. Sama teos esiintyy myös Steely Dan -rockyhtyeen albumin Gaucho (1980) etukannessa.
Kappaleet > A-puoli

Luokses jään – 2.59 (Volver, säv. Carlos Gardel, san. Aappo I. Piippo, sov. Roberto Pansera)
Ilon kyyneleet – 3.07 (säv. Reino Markkula, san. Juha Vainio, sov. Jaakko Salo)
Tule hiljaa – 3.13 (säv. Toivo Kärki, san. Kerttu Mustonen)
Tangokavaljeeri – 3.03 (Tangokavaljeren, säv. Jules Sylvain, san. Beatrice)
Kesätuulen kutsu – 3.01 (säv. ja sov. Rauno Lehtinen, san. Tuula Valkama)
Tango Romano – 2.50 (säv. ja sov. Erik Lindström, san. Hillevi)
Kappaleet > B-puoli

Kasvot väkijoukossa – 2.55 (säv. Fridrich Bruk, san. Juha Vainio, sov. Jaakko Salo)
La Cumparsita – 3.15 (säv. Gerardo Matos Rodriguez, san. Kullervo, sov. Roberto Pansera)
Meren rannalla – 2.28 (säv. ja san. Unto Mononen, sov. Roberto Pansera)
Joka ilta kaipaan sua vierellein – 3.56 (säv. ja sov. Toivo Kärki, san. Raul Reiman)
Sinipukuinen tyttö – 2.44 (säv. Yrjö Väsäri, san. Olli Nikkari, sov. Roberto Pansera)
Yhteiset muistomme – 2.58 (säv. Reino Markkula, san. Juha Vainio, sov. Jaakko Salo)
Söderström & Co

| Söderström & C:o Förlagsaktiebolag |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1891
Toimitusjohtaja:  Barbro Teir
Kotipaikka:  Helsinki, Suomi
Toimiala:  kustantaminen
Tuotteet:  kirjat
Kotisivu:  www.söderström.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Söderström & Co, koko nimeltään Söderström & C:o Förlagsaktiebolag, oli suomalainen, ruotsinkieliseen kirjallisuuteen keskittyvä kirjankustantamo, joka perustettiin vuonna 1891. Yhtiö kustansi sekä yleistä kaunokirjallisuutta että oppimateriaaleja. Sen listoilla oli useita tunnetuimpia suomenruotsalaisia kirjailijoita, kuten Monika Fagerholm, Kjell Westö,  Märta Tikkanen ja Gunnar Björling, sekä runoilijoita, kuten Claes Andersson ja Tua Forsström. Söderström & Co oli Schildtsin ohella Suomen suurin suomenruotsalainen kustantaja.
Schildts ja Söderströms yhdistyivät 1. helmikuuta 2012. Uuden yhtiön nimeksi tuli Schildts & Söderströms.
Lyhyt historia

Werner Söderström oli vuonna 1878 perustanut WSOY:n joka kustansi niin suomen- kuin ruotsinkielistäkin kirjallisuutta. Vuonna 1891 nämä lohkot erotettiin ja Söderström & Co perustettiin kustantamaan ruotsinkielistä kirjallisuutta.
1990-luvulle saakka Söderström & Co:n repertuaariin lukeutui pääasiassa runoutta, esseitä sekä omaelämäkertoja, myöhemmin myös paljon romaaneja. Suomenruotsalaisen kirjallisuuden lisäksi yhtiö julkaisi ruotsalaista sekä muuta ulkomaista kirjallisuutta. Yleisen kirjallisuuden puolella Söderström julkaisi vuosittain noin 120 nimikettä, joista osapainoksina Ruotsissa noin 80. Viime aikojen suuria menestyksiä oli Westön Där vi en gång gått, jonka alkukielistä versiota myytiin yli 20 000 kappaletta.
Söderström & Co:n suurimmat omistajat olivat Svenska Litteratursällskapet, Konstsamfundet ja Appelbergin perhe.
Opetusmateriaalit

Oppikirjapuolella Söderström & Co julkaisi kuutisenkymmentä nimikettä vuosittain. Omien julkaisujen lisäksi Söderström & Co käänsi muiden kustantamoiden suomenkielisiä oppikirjoja suomenruotsalaisten tarpeisiin.
Söderström & Co:n kirjailijoita

| --- | --- |
 Claes Andersson  Johan Bargum  Gunnar Björling  Jörn Donner  Monika Fagerholm  Tua Forsström  Tove Jansson  Emma Juslin  Ulla-Lena Lundberg :  Merete Mazzarella  Peter Mickwitz  Mikaela Sundström  Henrik Tikkanen  Märta Tikkanen  Lars Sund  Kjell Westö
Aiheesta muualla

www.söderström.fi, kotisivut
Teemu Haataja

Teemu Haataja (s. 5. syyskuuta 1974) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Parhaina kausinaan hänet tunnettiin Superpesiksessä todellisena huippuetenijänä. Haataja oli myös yksi harvoista huippuetenijöistä, jotka eivät syöksyneet pesälle. Haataja voitti Superpesiksen etenijätilaston vuonna 2003 59 tuodulla juoksulla. Haataja voitti myös Superpesiksen kärkilyöntitilaston vuonna 2002.
Saavutukset > Pelaajana

3 SM-hopeaa: 1993, 1998, 1999
2 SM-pronssia: 2003, 2006
11 Itä-Länsi-ottelua: 1992, 1995, 1997, 2000-2007
Kentän paras: 2002
Superpesiksen etenijäkuningas: 2003
Superpesiksen kärkilyöntikuningas: 2002
Teen Spirit

| Teen Spirit |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Gil Junger
Käsikirjoittaja:   Kathryn McCullough  David Kendall  Bob Young 
Tuottaja:   Ron French  Robert F. Phillips 
Kuvaaja:  Neil Cervin
Leikkaaja:   Stein Myhrstad  Don Brochu 
Pääosat:   Cassie Scerbo  Lindsey Shaw  Chris Zylka 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  The Walt Disney Company
Levittäjä:  Freeform Netflix Disney+
Kesto:  82 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Teen Spirit on  Gil Jungerin ohjaama televisioelokuva, jonka ensi-ilta oli ABC Family -kanavalla 7. elokuuta 2011. Pääosissa näyttelevät Cassie Scerbo ja Lindsey Shaw. Elokuvan tarina kertoo koulun suosituimmasta tytöstä, joka kuolee onnettomuudessa, mutta voi pelastaa sielunsa auttamalla koulun hyljeksityimmän tytön tanssiaisten kuningattareksi.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Teen Spirit (film)
Teemu Hautamäki

| Teemu Hautamäki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. helmikuuta 1977
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Aktiivisena:  1992–
Tyylilajit:  metal
Soittimet:  basso, laulu
Yhtyeet:  Charon, Napoleon Skullfukk
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Teemu Hautamäki (s. 9. helmikuuta 1977) on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten raahelaisen goottimetalli-yhtye Charonin basistina, sekä alkuperäisenä murinalaulajana.
Diskografia > Charon

Sorrowburn (1998)
Tearstained (2000)
Downhearted (2002)
The Dying Daylights (2003)
Songs for the Sinners (2005)
Tamina Snuka

| Tamina Snuka |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 10. tammikuuta 1978 (ikä 46)  Vancouver (Washington), Yhdysvallat 
Kansalaisuus:   Yhdysvallat 
Showpainija
Kehänimet:  Tamina    Sarona Snuka 
Aktiivisena:  2009–
Pituus:  175 cm 
Paino:  77 kg
Sarona Moana Marie Reiher Snuka-Polamalu (s. 10. tammikuuta 1978 Vancouver (Washington), USA) on yhdysvaltalainen showpainija. Snuka-Polamalu työskentelee WWE-showpainiorganisaatiossa nimellä Tamina Snuka. Hän on Smackdown-brändin alaisuudessa. Hän on yhdeksänkertainen WWE 24/7 -mestari ja kerran WWE Women’s Tag Team Championship-mestari. Hän on showpainija Jimmy Snukan tytär.
Ura

Tamina teki debyyttinsä WWE:ssä toukokuussa 2010 yhdessä Jimmy ja Jey Uson kanssa hyökkäämällä Hart Dynastyn kimppuun. Tämän jälkeen he ottelivat useita otteluita kuuden hengen sekajoukkueottelussa Hart Dynastya vastaan ilman suurempaa menestystä.
Tamina on kuulunut WWE:n aikana Team B.A.D.-joukkueeseen yhdessä Naomin ja Sasha Banksin kanssa. Lisäksi hän toimi WWE Divas Championship-mestari AJ Leen henkivartijana
Tamina ei ole saavuttanut uransa aikana tärkeimpiä henkilökohtaisia mestaruusvoittoja. Hän on voittanut kerran WWE Women’s Tag Team Championship-mestaruuden yhdessä Natalyan kanssa. He voittivat vuonna 2021 Smackdown-ohjelmassa Shayna Baszlerin ja Nia Jaxin. He pitivät mestaruutta hallussaan 129 päivää. Lisäksi Tamina on pitänyt hallusssaan yhdeksän kertaa WWE 24/7 Championship-mestaruutta.
Yksityiselämä

Snuka on samoalaista ja fidziläistä syntyperää. Tamina on edesmenneen WWE Hall of Famen jäsenen Jimmy Snukan toinen tytär. Hän on äitinsä  kautta osa Anoaʻi-painiperhettä, johon kuuluu muun muassa The Rock, Roman Reigns ja Rikishi. Taminalla on kaksi tytärtä.
Snuka yhdessä The Usosin kanssa vuonna 2010
Slovenia olympialaisissa

Slovenia on osallistunut olympialaisiin itsenäisenä valtiona vuodesta 1992 lähtien, jolloin maa osallistui Albertvillen talviolympialaisiin ja Barcelonan kesäolympialaisiin. Ennen maan itsenäistymistä slovenialaisurheilijat kilpailivat Itävallan joukkueessa vuonna 1912, jolloin Slovenia oli osa Itävalta-Unkaria. Tämän jälkeen maa oli osa Jugoslaviaa ja slovenialaiset urheilivat Jugoslavian joukkueessa.
Slovenian menestyksekkäimmät urheilumuodot mitalimäärällä mitattuna ovat kesäolympialaisissa judo, yleisurheilu ja soutu, talviolympialaisissa alppihiihto. Ensimmäiset olympiavoittonsa maa saavutti Sydneyn 2000 kesäolympialaisista. Slovenian menestynein olympiaurheilija on alppihiihtäjä Tina Maze, joka Sotšin 2014 talviolympialaisissa voitti kaksi kultaa ja saavutti neljä vuotta aikaisemmin Vancouverissa kaksi hopeaa. Ennen maan itsenäistymistä menestyksekkäimmät slovenialaisurheilijat olympialaisissa olivat voimistelijat Leon Štukelj ja Miroslav Cerar.
Olympiamitalistit > Kesäolympialaiset

| Mitali | Nimi | Vuosi | Laji | Tapahtuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 Pronssia | Iztok Čop   Denis Žvegelj | 1992  1992 Barcelona |  Soutu | Miesten pariairokaksikko |
| 3 Pronssia | Milan Janša   Janez Klemenčič   Sašo Mirjanič   Sadik Mujkić | 1992  1992 Barcelona |  Soutu | Miesten perämiehetön nelonen |
| 2 Hopeaa | Brigita Bukovec | 1996  1996 Atlanta |  Yleisurheilu | Naisten 100 m aitajuoksu |
| 2 Hopeaa | Andraž Vehovar | 1996  1996 Atlanta |  Melonta | Miesten koskimelonnan kajakkiyksikkö |
| 1 Kultaa | Iztok Čop   Luka Špik | 2000  2000 Sydney |  Soutu | Miesten pariairokaksikko |
| 1 Kultaa | Rajmond Debevec | 2000  2000 Sydney |  Ammunta | Miesten 50 metrin pienoiskiväärin moniasentokilpailu |
| 2 Hopeaa | Iztok Čop   Luka Špik | 2004  2004 Ateena |  Soutu | Miesten pariairokaksikko |
| 3 Pronssia | Jolanda Čeplak | 2004  2004 Ateena |  Yleisurheilu | Naisten 800 m juoksu |
| 3 Pronssia | Urška Žolnir | 2004  2004 Ateena |  Judo | Naisten 63 kg |
| 3 Pronssia | Vasilij Žbogar | 2004  2004 Ateena |  Purjehdus | Miesten Laser |
| 1 Kultaa | Primož Kozmus | 2008  2008 Peking |  Yleisurheilu | Miesten moukarinheitto |
| 2 Hopeaa | Vasilij Žbogar | 2008  2008 Peking |  Purjehdus | Miesten Laser |
| 2 Hopeaa | Sara Isaković | 2008  2008 Peking |  Uinti | Naisten 200 metrin vapaauinti |
| 3 Pronssia | Lucija Polavder | 2008  2008 Peking |  Judo | Naisten 76 kg |
| 3 Pronssia | Rajmond Debevec | 2008  2008 Peking |  Ammunta | Miesten 50 metrin pienoiskiväärin moniasentokilpailu |
| 1 Kultaa | Urška Žolnir | 2012  2012 Lontoo |  Judo | Naisten 63 kg |
| 2 Hopeaa | Primož Kozmus | 2012  2012 Lontoo |  Yleisurheilu | Miesten moukarinheitto |
| 3 Pronssia | Iztok Čop   Luka Špik | 2012  2012 Lontoo |  Soutu | Miesten pariairokaksikko |
| 3 Pronssia | Rajmond Debevec | 2012  2012 Lontoo |  Ammunta | Miesten 50 metrin pienoiskiväärin makuuammunta |
| 1 Kultaa | Tina Trstenjak | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Judo | Naisten 63 kg |
| 2 Hopeaa | Peter Kauzer | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Melonta | Miesten koskimelonnan kajakkiyksikkö |
| 2 Hopeaa | Vasilij Žbogar | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Purjehdus | Miesten Finnjolla |
| 3 Pronssia | Anamari Velenšek | 2016  2016 Rio de Janeiro |  Judo | Naisten 78 kg |
Lähteet: