stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen syntyvyyskehityksen lasku
Globaali kokonaiskuva

Suomi ei ole ainoa maailman maa, jossa syntyvyys alenee. Etelä-Koreassa syntyvyysluvun ennustetaan olevan 0,96 vuonna 2018. Etelä-Koreassa matalaan syntyvyyteen vaikuttaa se, että naiset lykkäävät lasten hankintaa tai eivät hanki lapsia lainkaan, koska naiselle lapsen saaminen heikentää työmarkkina-asemaa ja aiheuttaa työpaikalla syrjintää. Japanin syntyvyysluku on 1,43. Japanissa matalaan syntyvyyslukuun vaikuttaa kulttuurinen odotus siitä, että mies on perheen elättäjä, ja nuorilla miehillä on vaikeuksia löytää vakaita ja hyväpalkkaisia töitä: toisin sanoen japanilaiset nuoret miehet eivät mahdu työmarkkinoille. Maassa 70 prosenttia naisista poistuu työelämästä synnytettyään.
Maailman matalin kokonaishedelmällisyysluku on Singaporessa: 0,83. Toiseksi matalin Macaossa: 0,95. Kolmanneksi matalin Taiwanissa: 1,13. neljänneksi matalin Hongkongissa: 1,19 ja viidenneksi matalin Puerto Ricossa: 1,22.
Ilmiö, josta on maailmanlaajuisesti kysymys, on nimeltään väestöllinen muuntuminen (rinnakkainen nimitys demografinen transitio).
Tilastoja

Vuonna 2017 syntyi 50 139 lasta ja vuodesta 2016 vuoteen 2017 syntyvyys aleni lähes 5 prosenttia. Naisten kokonaishedelmällisyysluku oli 1,49 vuonna 2017. Kantaväestön keskuudessa syntyvyys on vielä vähäisempää, sillä vuonna 2017 lapsista 6 600 eli 13 prosenttia syntyi ulkomaalaistaustaisille naisille, joiden kokonaishedelmällisyysluku oli 1,9 vuonna 2017.
Syntyvyys on pienentynyt kaikissa koulutusryhmissä.
Etelä-Suomen kasvukeskuksissa on matalimmat kokonaishedelmällisyysluvut. Maakunnista Uudellamaalla kokonaishedelmällisyysluku on matalin eli 1,38. Helsingissä kokonaishedelmällisyysluku oli 1,19 vuonna 2017. Varsinais-Suomi ja Pirkanmaa seuraavat Uuttamaata tilastossa jaetulla kakkossijalla luvulla 1,42.
Kokonaishedelmällisyysluvun tulisi olla 2,1 jotta saavutettaisiin väestön uusiutumistaso. Vuonna 2010 alkanut syntyvyyslukujen vajoaminen näkyy kokonaishedelmällisyyden pienentymisenä neljänneksellä kahdeksassa vuodessa. Pidemmän aikavälin tarkastelussa sekä kansainvälisessä vertailussa muutos näyttää hieman lievemmältä, sillä Suomen syntyvyys putosi roimasti myös 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa, ja Euroopassa on maita, joissa syntyvyys on ollut pientä jo pitkään. Kokonaishedelmällisyys alkoi vajota kohti väestön uusiutumistasoa jo 1900-luvun alussa.
Vaikutukset

Syntyvyyden lasku johtaa työikäisen väestön pienentymiseen. Muutosta hidastaa maahanmuutto. Huhtikuussa 2018 valtiovarainministeriö kiinnostui syntyvyyskehityksestä, sillä heikko syntyvyys vaarantaa Suomen julkisen talouden kestävyyden ja eläkejärjestelmän. Valtiovarainministerinä toimineen Petteri Orpon mukaan syntyvyyden lasku tulee nostamaan veroastetta, nostamaan eläkeikää ja nostamaan terveydenhuollon ja lasten päivähoidon maksuja, jotka ovat nykyisin valtion verorahoin halventamia.
Esitettyjä ratkaisuehdotuksia

Tutkimusprofessori Anna Rotkirchin mielestä yhteiskunnassa pitäisi tehdä paremmat edellytykset hankkia lapsia opiskeluaikana.
Väestöliiton tutkimusprofessorin Osmo Kontulan mukaan nuorten parien asumiskustannuksien helpottaminen voisi kasvattaa syntyvyyttä. Väestöliitto on tehnyt väestökyselyn, jossa asumisen kalleus huoletti nuoria aikuisia: etenkin lapsiperheelle soveltuvan asunnon hankkiminen. Kyselyssä tulivat esille lapsiperheiden asumisen tukeminen tärkeänä perhepoliittisena toimena ja valtion rooli edullisten vuokra-asuntojen rakentamisessa.
Perhevapaiden uudistukseen poliittiset puolueet lupaavat 200 miljoonaa euroa.
Erilaisia synnytyspalkkioita on ehdotettu. 1 000 euron palkkiota on ehdotettu, ja sitä kannattaa kristillisdemokraatit. Tämä maksaisi Suomen noin 50 miljoonaa euroa vuodessa, jos syntyvyys pysyisi ennallaan. Lestijärven kunta on kokeillut 10 000 euron kertakorvausta syntyneestä lapsesta. Raha maksetaan kymmenen vuoden aikana, jos lapsen kotikunta pysyy Lestijärvenä. Kuntaliiton kehittämispäällikkö Jarkko Lahtisen mukaan merkittäviä vaikutuksia lapsilukuun ei kuntien vauvarahoilla tiettävästi ole ollut. Kunnat kuitenkin kokevat, että vauvarahasta on ollut kunnille muuta hyötyä. Kaikissa kunnissa on näkynyt yhtenä vuotena jonkinlainen syntyvyyspiikki edun aloittamisen jälkeen.
Osmo Soininvaara on ehdottanut työperäisen maahanmuuton lisäämistä siten, että maahanmuuttajia pisteytetään 'itsekkäästi' kuten Kanada tekee.
Käyttöönotettuja toimenpiteitä

Toukokuussa 2017 otettiin käyttöön palkalliselle äitiyslomalle jäävän naisen työnantajalle 2 500 euron kertakorvaus.
Aiheesta muualla

Syntyvyys Suomessa vuodesta 1776 lähtien (Arkistoitu – Internet Archive) Tilastokeskus
Syntyvyys pienentynyt kaikissa koulutusryhmissä, 2017 Tilastokeskus
https://vm.fi/artikkeli/-/asset_publisher/miten-vakava-ongelma-syntyvyyden-lasku-on-ja-mita-sille-voitaisiin-tehda-
https://vm.fi/documents/10623/11724809/Syntyvyyden+laskun+syys/0314d8fa-6538-fba7-33d3-280747165e9e/Syntyvyyden+laskun+syys.pdf (PDF)
Yle: Väestötutkija ehdottaa: Suomen pitäisi maksaa ensimmäisen lapsen teosta ennen kolmikymppisiä. 10.10.2024
Kari Piiroinen

| Kari Piiroinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. heinäkuuta 2001 (ikä 23) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Gary
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  186 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  SaiPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  30
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  TUTO Hockey (Mestis) TPS (SML) Tappara (SML) KOOVEE (Mestis) Mora IK (HA)
Kari Piiroinen (s. 1. heinäkuuta 2001 Helsinki) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SM-liigajoukkue Saimaan Pallossa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Kanada 2021 | jääkiekko |  |
Piiroinen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2020 ja 2021, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Vuoden 2020 turnauksessa hän toimi pääasiassa Suomen kakkosmaalivahtina Justus Annuselle ja Piiroinen pelasi vain alkulohkon ottelun Kazakstania vastaan. Vuoden 2021 turnauksessa hän toimi joukkueensa selkeänä ykkösmaalivahtina ja pelasi kuusi ottelua. Piiroinen valittiin Kanadaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Piiroinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän toimi Suomen pääasiallisena kakkosmaalivahtina Roope Taposelle ja pelasi vain alkulohkon ottelun Kanadaa vastaan. Piiroinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018, jolloin hän jakoi joukkueensa torjuntavastuun Taposen kanssa. Piiroinen pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2017. Yhteensä hän on pelannut 12 nuorten ja 15 poikien maaottelua.
Muuta

Piiroinen on maininnut esikuvikseen Juuse Saroksen ja Pekka Rinteen. Hän harrasti lapsena myös jalkapalloa.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | U18 | 1 | 0 | 1 | 59 | 4 | 0 | 4.04 | 86,7 |
| 2020 | JMM | 1 | 1 | 0 | 60 | 1 | 0 | 1.00 | 95,5 |
| 2021 | JMM | 6 | 4 | 2 | 358 | 13 | 1 | 2.18 | 91,5 |
Marja Holli

Marja Leena Holli (ent. Laaksonen, o.s. Möhkö) (s. 1. syyskuuta 1950 Ruokolahti) on suomalainen kirjailija ja toimittaja.
Holli asuu nykyään Rautjärvellä, mutta pääosa hänen julkaisuistaan on sidoksissa Karkkilaan, joka on kirjailijan entinen pitkäaikainen kotikaupunki.
Marja Holli on koulutukseltaan humanististen tieteiden kandidaatti, jonka lisäksi hän opiskellut filosofiaa ja suorittanut kaksi ammattitutkintoa.
Marja Hollin tunnetuimpia luomuksia on Karkkila-Högforsin työläismuseossa oleva elämysopastusten Öhmanska, joka on kuvitteellinen, 1920-luvun loppupuolelle sijoittuva valurin vaimo. Holli on myös kääntänyt lukuisia lastenkirjoja sekä toimittanut Gummerukselle runo- ja mietelmäkirjasarjan yhdessä Soile Tapolan kanssa. Lisäksi hän on tehnyt Risto Nurmen luontokuviin perustuvan CD-ROMin Viisi vuodenaikaa, joka on kuvaus vuodenaikojen näkymistä Karkkilan luonnossa.
Marja Hollille on myönnetty Karkkilan kaupungin kulttuurin mainetekopalkinto 2007 sekä Karkkilan Kulttuuriyhdistys Lyyti ry:n Lyyti-patsas 2014. Lisäksi hänelle on myönnetty Tiedon julkistamisen kohdeapuraha 1984, Alfred Kordelinin säätiön apuraha kirjalliseen toimintaan 1984 sekä Kansan Sivistysrahaston Uudenmaan rahastosta Toini ja Veikko Helteen rahaston apuraha 1920-luvun valurin työn ja asunto-olojen esittelyyn 2003.
Julkaisuja

Vasenkätiset (tietokirja vasenkätisyydestä, kuvitus Reino Niiniranta), Kustannus-Mäkelä, 1985
Avattiin koulu (Suomusjärven koululaitoksen 100-vuotishistoriikki), Suomusjärven kunta, 1987
Rautaiset vuodet (Karkkilan metalliammattiosaston 90-vuotisjuhlajulkaisu), Metalli 35, 1996
Vuotinainen erämaasta kyläksi (toimitus ja yhden luvun kirjoittaminen, myös taitto), Vuotinaisten kylätoimikunta, 2001
Alimmainen Kuninkaanmaalta Mettämyllyyn (toimitus ja valtaosa tekstistä), Karkkilan kotiseutuyhdistys, 2004
242 : 50 vuotta kunnallista edunvalvontaa (Karjaanseudun JHL:n 50-vuotishistoriikki), Karjaanseudun JHL, 2006
Aika jättää (jännitysromaani yhdessä Kaija Olin-Arvolan kanssa), Myllylahti, 2006
Minun Karkkilani – muistoissa, lähellä luontoa, elävä pikkukaupunki (Karkkilan kaupungin juhlavuoden kirjoituskilpailun tulosten toimittaminen julkaisuksi), Karkkilan kaupungin museo- ja kulttuuritoimi, 2007
Järvenpää tuhansien tarinoiden kylä (toimitus ja lähes kaikki tekstit), Karkkilan kotiseutuyhdistys, 2007
Ensimmäiset 100 vuotta (Karkkilan Työväen Näyttämön 100-vuotishistoriikki), Karkkilan Työväen Näyttämö, 2008
…yleisempääkin merkitystä : Karkkilan Seutu 1948-1992 (Karkkilan Seutu -lehden historiikki, toimitustyö ja lähes kaikki tekstit, myös taitto, toimitustyössä mukana myös Pirkko Luotonen ja Annikki Paulomäki), Karkkilan Kansantaloyhdistys, 2008
Elää saan (muusikko Sisko Poikkipuolen elämäkerta, yhdessä Sisko Poikkipuolen kanssa), Lukutoukan Kirjakauppa 2009
Kyllä Öhmanska tiätää (kuvittajana Salla Savolainen), Lukutoukan Kirjakauppa, 2014
Punaisen Karkkilan Lyyti (elämäkertaromaani Lydia Virtasesta (1901-1976)), Lukutoukan Kirjakauppa, 2014
Ystävyyden vuosikymmenet (Karkkilan Venäjä-Seuran 70-vuotisjulkaisu), Karkkilan Venäjä-Seura, 2014
Antiikin murhanäytelmä, Kustannusliike Lukutoukka, 2016
Karkkilan Vapaa-ajattelijat ry 1946-2016 (70-vuotishistoriikki yhdessä Jorma Snellmanin kanssa). Karkkilan Vapaa-ajattelijat ry. 2018
Anna Mäkipää

| Anna Mäkipää> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. maaliskuuta 1987 (ikä 37)
Poliitikko
Puolue:  Vasemmistoliitto
Asema:  puoluesihteeri (2022-)
Kotipaikka:  Turku
Anna Mäkipää (s. 7. maaliskuuta 1987) on Vasemmistoliiton puoluesihteeri ja Turun kaupunginvaltuutettu.
Ura ja koulutus

Mäkipää on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän valmistui Turun yliopistosta vuonna 2014.
Aikaisemmin hän on valmistunut ravintolakokiksi Vammalan ammattikoulusta vuonna 2006, ja ylioppilaaksi Vammalan lukiosta vuonna 2007. Lisäksi Mäkipää on opiskellut johtamisen erikoisammattitutkinnon Turun ammattikorkeakoulusta vuonna 2019.
Mäkipää on toiminut SAKKI ry:n pääsihteerinä, opetusministerin erityisavustajana, sekä Suomen ammattijärjestöjen keskusjärjestö SAK:ssa alue- ja järjestöasiantuntijana. Opiskeluaikoinaan hän teki matematiikan opettajan sijaisuuksia Sastamalassa, sekä toimi ravintola- ja kahvila-apulaisena.
Ura ja koulutus > Poliittinen ura

Mäkipää valittiin ensimmäisen kerran Turun kaupunginvaltuustoon vuonna 2017, 201 äänellä. Hänet valittiin uudelleen vuoden 2021 kuntavaaleissa 350 äänellä.
Aikaisemmin Mäkipää on ollut ehdolla europarlamenttivaaleissa 2019. Hän saavutti 2094 ääntä, eikä tullut valituksi.
Mäkipää valittiin Vasemmistoliiton puoluesihteeriksi puoluekokouksessa 3.12.2022. Asiasta äänesti puoluevaltuusto, ensimmäistä kertaa puolueen historiassa. Mäkipää voitti vastaehdokkaana olleen, silloisen puoluesihteerin Mikko Koikkalaisen äänin 36-19.
Barbra Banda

Barbra Banda vuonna 2023.
Barbra Banda (s. 20. maaliskuuta 2000 Lusaka) on sambialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänet valittiin vuoden 2024 parhaaksi afrikkalaiseksi naisjalkapalloilijaksi.
Banda on edustanut ulkomailla espanjalaista Dux Logroñoa, kiinalaista Shanghai Shengliä ja maaliskuusta 2024 alkaen yhdysvaltalaista NWSL-seuraa Orlando Pridea. Kaudella 2024 Orlando voitti ensimmäisen NWSL:n mestaruutensa, ja Banda teki kauden aikana 17 maalia, muun muassa Washington Spiritiä vastaan pelatun loppuottelun ainoan maalin.
Banda on edustanut Sambian naisten maajoukkuetta kahdesti olympialaisissa ja kerran maailmanmestaruuskilpailuissa. Kesällä 2021 pelatuissa Tokion olympialaisissa hän teki historiallisesti hattutempun kahdessa peräkkäisessä olympialaisten ottelussa, vastustajina Alankomaat ja Kiina. MM-kilpailuissa 2023 hän teki rangaistuspotkusta maalin Sambian voittamassa ottelussa Costa Ricaa vastaan. Pariisin olympialaisissa 2024 Banda teki hattutempun Australiaa vastaan ja joukkueensa ainoan maalin Saksaa vastaan.
Pietarsaaren keskuskenttä

| Pietarsaaren keskuskenttä |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Pinnonäsinkatu 20 68620 Pietarsaari
Koordinaatit:  63°40′25″N, 22°41′42″E
Avattu:  1971
Remontoitu:  2003
Omistaja:  Pietarsaaren kaupunki
Kenttä:  Lämmitetty luonnonnurmi
Käyttäjät
 FF Jaro 
Katsojakapasiteetti
 Pääkatsomo: 2 000 
Kentän mitat
 103 × 64 metriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Pietarsaaren keskuskenttä (ruots. Jakobstads centralplan) on Pietarsaaressa sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1971. Stadion toimii Ykkösliigassa pelaavan FF Jaron kotikenttänä. Stadionin pääkatsomon kapasiteetti on 2 000 katsojaa.
Ominaisuudet

FF Jaron noustua Veikkausliigaan kaudeksi 2002 kenttää on kunnostettu ahkerasti, jotta se täyttäisi Veikkausliigan olosuhdeohjelman vaatimukset. Kaukolämmöllä lämmitettyä kenttää kiertää kahdeksan tartan-pinnoitettua juoksurataa. Pelikentän koko on 100 × 64 metriä. Keskuskentän pääkatsomo on katettu ja se vetää noin 2 000 katsojaa. Pääkatsomon lisäksi kentällä on siirrettäviä katsomoita.
Kenttä on valaistu Veikkausliigan vaatimusten mukaisesti 800 luxin keinovaloin. Kuriositeettina mainittakoon, että kyseiset valot ovat Jaron perustaman osakeyhtiön Jakobstads Ljusservice Ab:n (jonka osakekannan seura omistaa kokonaisuudessaan) rahoittamat, vaikka ne sijaitsevatkin kunnallisella urheilukentällä.
Konsertit

Toto esiintyi keskuskentällä 5. heinäkuuta 2013. keikalle myytiin lähes 9 000 lippua, mikä on keskuskentän yleisöennätys. Aiempi ennätys oli Veikkausliigan pelissä noin 5 600 katsojaa. Scorpions esiintyi kentällä 1. elokuuta 2015. Keskuskentällä järjestettiin Pietarsaari Open Air 12. heinäkuuta 2019. Tapahtumassa esiintyivät Whitesnake, Europe, Skindred, Brother Firetribe, sekä One Desire. Pietarsaari Open Airin järjesti RH-Entertainment Oy. Festivaali keräsi yli 7 000 kävijää. Festivaali järjestetään myös vuonna 2020, jos sopivat pääesiintyjät löytyvät.
Pietarsaari Open Air oli tarkoitus järjestetää toisen kerran 29. heinäkuuta 2022. Tapahtumassa oli tarkoitus esiintyä Deep Purple, Uriah Heep ja Accept. Tapahtuma kuitenkin peruttiin, koska RH Entertainment Oy:n alihankkijan toimittama esiintymislava ei täyttänyt turvallisuusvaatimuksia.
Ennätykset

Katsojaennätys 5 611 on Veikkausliigan kauden 2007 Pohjanmaan paikallisottelusta FF Jaro–VPS. Entinen ennätys ylittyi 21. heinäkuuta pelatussa ottelussa lähes 1 300 katsojalla.
Barnabás Varga

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 25. lokakuuta 1994
Syntymäpaikka: Szombathely, Unkari
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 181 cm
Seura
Seura: Ferencváros
Maajoukkue
| 2023– | Unkari | 9 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 15. toukokuuta 2024.
Barnabás Varga (s. 25. lokakuuta 1994 Szombathely) on unkarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on kesästä 2023 edustanut kotimaassaan Ferencvárosia. Hän on pelannut Unkarin A-maajoukkueessa vuodesta 2023.
Varga siirtyi vuonna 2010 Itävaltaan, jossa hän pelasi pääasiassa alasarjoissa. SV Mattersburgin joukkueessa hän pelasi Itävallan Bundesliigassa 11 ottelua kaudella 2016–2017 ja viisi ottelua syksyllä 2018. Hän teki ainoan bundesliigamaalinsa marraskuussa 2016 SKN St. Pölteniä vastaan. Hän palasi Unkarin sarjoihin tammikuussa 2020, ensin Gyirmót FC Győriin, joka nousi pääsarjaan vuonna 2021. Varga edusti kaudella kaudella 2022–2023 Paksi FC:tä ja oli 26 maalillaan liigan ylivoimaisesti paras maalintekijä. Kesällä 2023 hän siirtyi Ferencvárosiin ja voitti keväällä 2024 liigamestaruuden. Hän on ennen viimeistä liigakierrosta tehnyt 20 maalia ja on jälleen maalintekijätilaston kärjessä. Hän on pelannut Unkarin pääsarjassa 83 ottelua ja tehnyt niissä 59 maalia.
Varga pelasi Unkarin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran 28-vuotiaana maaliskuussa 2023. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä yhdeksän A-maaottelua, joissa hän on ollut kuusi kertaa avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt maaotteluissaan neljä maalia, kaikki EM-karsinnoissa: kesäkuussa 2023 Liettuaa, syyskuussa 2023 Serbiaa sekä lokakuussa 2023 kolmen päivän välein Serbiaa ja Liettuaa vastaan.
Aiheesta muualla

Valitettavaa tietoa dramaattisesti loukkaantuneesta Unkarin Barnabas Vargasta
Unkarin joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2024
1 Gulácsi |
2 Lang |
3 Balogh |
4 Szalai |
5 Fiola |
6 Orbán |
7 Négo |
8 Á. Nagy |
9 Ádám |
10 Szoboszlai |
11 Kerkez |
12 Dibusz |
13 Schäfer |
14 Bolla |
15 Kleinheisler |
16 Gazdag |
17 Styles |
18 Z. Nagy |
19 Varga |
20 Sallai |
21 Botka |
22 Szappanos |
23 Csoboth |
24 Dárdai |
25 Horváth |
26 Kata |
Valmentaja Rossi
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle
Andrei Rubljov (tennispelaaja)

| Andrei Rubljov |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. lokakuuta 1997 (ikä 27)
Kansalaisuus:   Venäjä
Tennispelaaja
Pituus:  188 cm
Paino:  75 kg
Kätisyys:  oikeakätisyys
Ammattilaisena:  2014–
Palkintorahat:  27 647 309 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  5. (13.09.2021)
Turnausvoittoja:  16
Voitot/tappiot:  339–188
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  puolivälierät (2021, 2023, 2024)
Ranskan avoimet:  puolivälierät (2020, 2022)
Wimbledon:  puolivälierät (2023)
Yhdysvaltain avoimet:  puolivälierät (2017, 2020, 2022, 2023)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  53 (14.08.2022)
Turnausvoittoja:  4
Voitot/tappiot:  83–81
Aiheesta muualla
ITF
ATP
| Mitalit> Miesten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten tennis. Olympialaiset  | Mitalit> Miesten tennis. Olympialaiset  | Miesten tennis>  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Tokio 2020 | Sekanelinpeli |  |
Andrei Andrejevitš Rubljov (ven. Андрей Андреевич Рублёв; s. 20. lokakuuta 1997 Moskova, Venäjä) on venäläinen tennispelaaja, joka on ollut parhaimmillaan ATP-rankingin sijalla viisi syyskuussa vuonna 2021.
Rubljov on voittanut 16 ATP Tourin kaksinpelin mestaruutta, mukaan lukien Rubljovin suurimmat saavutukset eli vuoden 2023 Monte Carlo- ja 2024 Madrid Open Masters 1000 -sarjan voitot. Nelinpelin parhaan ranking sijoituksen eli 53. sijan Rubljov saavutti 15. elokuuta 2022. Vuoden 2020 Tokion olympialaisissa hän voitti sekanelinpelin mestaruuden Anastasia Pavlyuchenkovan kanssa kukistaen loppuottelussa Aslan Karatsevin ja Elena Vesninan. Rubljov pelasi tokion olympialaisissa sekanelinpeliä ensimmäistä kertaa ammattilaisuransa aikana. Parhaimmillaan Rubljov on Grand Slamin kaksinpelissä päässyt puolivälieriin asti.
Saavutukset

2 ATP 1000 -luokan mestaruutta
1 sekanelinpelin olympiakulta (Tokio, 2020)
16 ATP Tour - mestaruutta
Aiheesta muualla

Andrei Rubljov ITF:n sivuilla
Andrey Rublev: A tennis hothead desperately searching for peace  Matthew Futterman, The Athletic,14. tammikuuta 2024
Lasse Kannas

Lasse Kalevi Kannas (s. 28. maaliskuuta 1951 Pieksämäki) on suomalainen liikuntatieteilijä ja terveyskasvatuksen professori emeritus.
Kannas syntyi väestönsuojelupäällikkö Väinö Armas Kannaksen ja ja Lydia Sofia Erflundin perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi Tikkurilan yhteiskoulusta 1970 ja valmistui Jyväskylän yliopistosta liikuntatieteiden kandidaatiksi 1974 ja lisensiaatiksi 1979. Kannas väitteli siellä liikuntatieteiden tohtoriksi 1983 tutkimuksella Tupakointia koskeva terveyskasvatus peruskoulussa.
Kannas oli Jyväskylän yliopistossa 1974–1985 terveyskasvatuksen lehtori ja tutkija, va. apulaisprofessori ja vs. yliassistentti useaan eri otteeseen. Suomen Akatemian tutkimusassistentti hän oli 1976 ja 1982–1983 ja nuorempi tutkija 1984–1985. Jyväskylän yliopiston terveyskasvatuksen apulaisprofessori Kannas oli 1985–1997, liikuntahygienian ja kansanterveyden vs. professori 1990 ja terveyskasvatuksen ma. professori 1996–1997 ja professori 1997–2018.
Kannas oli Suomen ensimmäinen nimitetty terveyskasvatuksen professori. Hänen työnsä kohteena ovat olleet muun muassa  lasten ja nuorten terveystottumukset, terveysosaaminen ja kouluviihtyvyys ja hän on tullut tunnetuksi koulun terveystiedon oppiaineen tutkijana ja kehittäjänä. Kannas oli myös Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisen tiedekunnan varadekaani 1988–1989 ja dekaani 1989–1990 sekä 2005–2017, samoin kuin yliopiston vararehtori 1994–1997. Hänellä on ollut useita asiantuntijatehtäviä ja hän on julkaissut sekä tutkimuksia että tietoteoksia ja toimittanut oppikirjoja.
Evoluutioteorian yhteiskunnalliset vaikutukset

Evoluutioteorian yhteiskunnalliset vaikutukset ovat olleet merkittäviä. Koska evoluutioteoria sisältää selityksen myös ihmisen alkuperälle, sillä on ollut syvällinen vaikutus ihmisten yhteiskuntiin.
Jo 1800-luvun puolivälistä saakka monet yhteiskunnalliset ajattelijat ovat löytäneet evoluutioteoriasta aineksia ja tukea omille näkemyksilleen. Evoluutioteoriaa on käytetty perusteluna siirtomaavallalle, rasismille ja jopa kansanmurhille, mutta myös yleisille ihmisoikeuksille ja eläintenkin oikeuksille. 
Vaikka monet tällaisten perustelujen esittäjät ovat aidosti usekoneet seuraavansa aikansa parasta biologista tietämystä, nykyisin pidetään ilmeisen, että suuri osa heidän sovelluksistaan perustuvat evoluutioteorian väärinymmärtämiseen
Evoluutioteoria on myös merkittävästi vaikuttanut siihen, että uskonnot ovat paljolti menettäneet entistä merkitystään.
Evoluutio ja etiikka

Ajatuksen evoluutiosta olivat jo ennen Charles Darwinia esittäneet muun muassa hänen isoisänsä Erasmus Darwin sekä Lamarck sekä tavallaan jo antiikin Kreikassa Anaksimandros. Kuitenkin vasta Darwin esitti asialle niin vakuuttavia todisteita, että se tuli yleisesti hyväksytyksi, ja väitti samalla saaneen selville kehityksen syyn. Kaikki eläimet ja kasvit pyrkivät lisääntymään niin nopeasti, etteivät niiden kaikki jälkeläiset voi tulla toimeen, vaan suurin osa niistä tuhoutuu. Yksilöillä on kuitenkin eroja siinä suhteessa, että joillakin niistä on suurempi mahdollisuus selviytyä kuin toisilla. Tähän perustuu luonnonvalinta, joka ohjaa kehitystä tiettyyn suuntaan.
Darwin itse oli liberaali, mutta hänen teoriansa antoi aihetta johtopäätöksiin, jotka olivat jossain määrin perinteisen liberalismin vastaisia. Teoriaa luonnonvalintaan perustuvasta evoluutiosta on antanut aiheen useisiin eettisiin ja yhteiskunnallisiin järjestelmiin kuten sosiaalidarvinismiin. Sosiaalidarvinismin kaltaiset opit tulivat 1800-luvulla suosituiksi 1800-luvulla jo ennen kuin Charles Darwin vuonna 1859 julkaisi teoksensa Lajien synty. Niinpä "kelpoisimman eloonjäämisestä", jonka Herbert Spencer oli sanontana tehnyt tunnetuksi jo vuonna 1851, katsottiin selittävän ja myös oikeuttavan eri yhteiskuntien ja kansojen väliset erot elintasossa ja menestyksessä.