stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hämeenlinnan uimahalli

| Hämeenlinnan uimahalli |
| --- | --- |

Osoite:  Uimarinkatu 14 13100 Hämeenlinna
Sijainti:  Hämeensaari, Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°59′30″N, 024°27′58″E
Rakennustyyppi:  uimahalli
Valmistumisvuosi:  1976, saneerattu 2001, 2017
Omistaja:  Hämeenlinnan Liikuntahallit Oy
Julkisivumateriaali:  alumiinilevy, lasi, kuitusementtilevy
Tilavuus:  38 940 m³
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hämeenlinnan uimahalli on Hämeenlinnan Hämeensaaressa sijaitseva uimahalli. Vanajaveden rantaan sijoittuva uimahalli on rakennettu vuonna 1976 ja sitä on laajennettu ja remontoitu vuosina 2001 ja 2017. Uusimman remontin valmistuttua uimahallin altaisiin lukeutuvat 25 metrin kilpauintiallas, hyppyallas, vesijumppa-/kuntoallas, porealtaat, lastenallas, kahluuallas, ulkoallas ja säädettäväpohjainen monitoimiallas. Sekä miesten että naisten pesutiloissa on kaksi perinteistä saunaa, yksi höyrysauna ja yksi infrapunasauna. Lisäksi uimahallissa on kuntosali, vesiliukumäki, ryhmien käyttöön varattavissa oleva liikuntasali sekä aulatilassa kahvio. Uusimmassa remontissa myös hallin julkisivumateriaali vaihtui tiilestä mustaan alumiinilevyyn, lasiin ja kuitusementtilevyyn. Uimahallin vieressä olevalla rannalla sijaitsee suosittu Hämeensaaren uimaranta.
Mikko Huoviala

| Mikko Huoviala> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1995– 
Tyylilaji:  suomirock / 70-luvun rock
Kotipaikka:  Valkeakoski
Laulukieli:  Suomi
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mikko Huoviala (s. 8. elokuuta 1979 Valkeakoski) on sääksmäkeläinen näyttelijä ja muusikko.
Hän on työskennellyt Suomen Kesäteatterissa vuodesta 2013. Hänet tunnetaan erityisesti mielipiteitä jakavasta Kylänmiehen roolista joka on häirinnyt lähes 200 000 kesäteatterikävijän elämää keskeyttämällä näytöksen omilla jutuillaan. Kesällä 2024 Huoviala esitti Juice Leskisen roolin Valkeakosken Apianniemen kesäteatterin "Juice-musikaalissa" yhdessä Lauri Mikkolan kanssa. Vuonna 2023 hän esiintyi sivuosassa Sappeen kesäteatterissa Mikko Alatalon elämästä kertovassa musikaalissa Maalaispoika oon. Olavi Virran elämästä kertovassa näytelmässä hänellä oli Toivo Kärjen rooli.
Huoviala on näytellyt myös Valkeakosken kaupunginteatterissa useissa näytelmissä vuodesta 2000 lähtien. Vuonna  2022 hän esitti Tukkijoella-näytelmässä Tolarin roolin.
Huoviala on valkeakoskelaisen suomirockbändin Julma isäntä laulaja ja perustajajäsen. Vuosina 1994-2000 Huoviala lauloi Moraali nimisessä punkrockbändissä joka julkaisi 3 EP -levyä ja oli mukana mm. Sulfiittirock 2 kokoelmalevyllä. Moraali esiintyi neljä kertaa vuonna 1997 myös Virossa. Huoviala on myös säveltänyt Valkeakosken Kaupunginteatterin musiikkinäytelmän Pyhä yksinkertaisuus sekä toiminut toisena säveltäjänä näytelmässä Romeo ja Julia.
Valkeakosken Kiekko-Ahma

Kiekko-Ahma on valkeakoskelainen joukkue, joka pelaa jääkiekon II-divisioonassa. Joukkueen jäähallina toimii Wareena.
Kasvatit pääsarjatasolla

Olli Maansaari
Markus Niemeläinen
Jani Nyman
Jere Innala
Aiheesta muualla

Kiekko-Ahman kotisivut
Lukujärjestelmä

Lukujärjestelmä tarkoittaa kokonaisvaltaista tapaa, jolla luvut sanotaan, kirjoitetaan tai koodataan. Muinaisina aikakausina ihmiset ovat keksineet lukuisia erilaisia tapoja ilmaista lukumääriä. Nykyinen laajalle levinnyt tapa käyttää 10-kantaista kantalukujärjestelmää.
Lukujärjestelmät vaihtelevat aikakausien, etnisten ryhmien, kielten ja tilanteiden mukaan. Esimerkiksi ranskalainen nimeää tietyt lukusanat eri tavalla kuin hän muodostaa ne numeroilla. Englantilainen saattaa käyttää matematiikassa desimaalijärjestelmää, mutta mittaustulosten käsittelyssä hän voi siirtyä käyttämään duodesimaalijärjestelmää. Tietokoneiden ohjelmoijat saattavat käyttää kolmea kantalukujärjestelmää rinnakkain.
Kantalukujärjestelmät

Kantalukujärjestelmä hyödyntää kiinteän kantaluvun tuomaa säännöllisyyttä yhdistettynä paikkamerkintään, jolla luvun esitystapa pelkistyy yksinkertaiseksi.
Suomenkin kouluissa opetettava kymmenkantainen desimaalijärjestelmä on tunnetuin kantalukujärjestelmä. Siinä pienet luvut esitetään yksinumeroisena merkintänä 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9. Kaksinumeroiset merkinnät ovat 10, 11, 12, 13,..., 19, 20, 21,..., 30,...,40,...,50,... ja 99. Ne tulkitaan luvuksi, joka lasketaan 10 = 9 + 1, 11 = 1•10 + 1,..., 32 = 3•10 + 2,... . Kolminumeroisten lukujen arvot lasketaan esimerkiksi 346 = 3•10² + 4•10 + 6.
Tietotekniikan takia yleinen binäärijärjestelmä on kaksikantainen kantalukujärjestelmä. Siinä pienet luvut esitetään yksinumeroisena merkintänä 0 ja 1. Kaksinumeroiset merkinnät ovat 10 ja 11. Ne tulkitaan luvuksi, joka lasketaan 10 = 1 + 1 ja 11 = 1•2 + 1 (desimaalijärjestelmässä). Kolminumeroisten lukujen arvot lasketaan esimerkiksi 101 = 1•2² + 0•2 + 1. Jotta lukija tunnistaisi eri kantalukujärjestelmien lukuesitykset, merkitään sen kantaluku alaindeksinä viimeisen numeron alakulmaan. Siten voidaan edelliset kaksi esimerkkiä kirjoittaa 2-kantainen 10 on 102 = 110 + 110 = 210, joka on 10-kantainen 2. Sitten 2-kantainen 101   on 1012 = 110•(210)2 + 010•210 + 110 = 510, joka on 10-kantainen 5.
Toinen tietotekniikan yleistämä on heksadesimaalijärjestelmä, joka on 16-kantainen järjestelmä. Siinä pienet luvut esitetään yksinumeroisena merkintänä 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, A, B, C, D, E ja F. Kaksinumeroiset merkinnät ovat 10, 11, 12, 13,..., 19, 1A, 1B, 1C, 1D, 1E, 1F, 20, 21,..., 2E, 2F, 30,...,40,...,90,..., A0, A1,..., AF, B1,..., ja FF. Ne tulkitaan luvuksi, joka lasketaan 1016 = (1*16^1)10 + (0*16^0)10 = 1610, 1F16 = 110•1610 + 1510 = 3110,..., 32 = 310•1610 + 210 = 5010,... . Kolminumeroisten lukujen arvot lasketaan esimerkiksi 34616 = 310•(1610)2 + 410•1610 + 610 = 83810.
On mahdollista rakentaa myös muihin kuin kokonaislukuihin perustuvia lukujärjestelmiä. Esimerkiksi piin potenssisarjalle (n0 + n1π + n2π2 + ...) perustuva lukujärjestelmä pystyy merkitsemään täsmällisesti joidenkin irrationaalisten funktioiden arvoja. Silloin 32π = 310•π10 + 210 = (3•π + 2)10.
Muut lukujärjestelmät > Additiivinen merkintätapa

Monet kantalukujärjestelmästä poikkeavat lukujärjestelmät saattavat kantaa sisällään kehityskaarensa varrelta  mukanaan tuomia erityispiirteitä. Muinaisia piirteitä ovat esimerkiksi additiivinen tapa muodostaa pienet numerot. Näissä voidaan havaita jäänteitä muinaisesta tavasta laskea lukuja. Jotkut etniset ryhmät käyttivät kaksilukujärjestelmää, jolloin tunnettiin vain kaksi lukusanaa ("yksi" ja "kaksi"), toiset kehittyneempää kolmilukujärjestelmää (lukusanat "yksi", "kaksi" ja "kolme"), hyvin monet viisilukujärjestelmää ja niin edelleen. Luku viisi saatettiin ilmaista "kaksi kaksi yksi", jolloin lukusanat laskettiin yhteen. Tällaista tapaa kutsuttiin additiiviseksi tavaksi laskea, mutta kirjoitetuissa kielissä additiiviseksi merkinnäksi. ***
Roomalaiset numerot perustuivat additiiviseen merkintään, koska luvun arvo saatiin laskemalla yhteen numeroiden arvot. Jos luku kirjoitettiin XIII tarkoitti se lukua (X = 10 ja I = 1) 10 + 1 + 1 + 1 = 13. Vuosiluku MMXV tarkoitti 1000 + 1000 + 10 + 5 = 2015. Joskus luvusta tuli pitkä, esimerkiksi MDCCCLXXXVIII eli 1888, mutta toistuvan numeron kertoimia ei käytetty koskaan.
Muitakin additiivista merkintää hyödyntäviä kansoja on ollut. Babylonialaisten numerot perustuivat vain kahden numeroon: 1 ja 10. Näitä kahta merkkiä toistamalla geometrisesti ryhmittäen muodostettiin luvut 1 - 59. Luvun arvo laskettiin laskemalla 10:t ja 1:t yhteen. Tätä tehotonta merkintää seurasi kuitenkin älykäs oivallus, kun keksittiin merkitä 60:ä suurempia luvut paikkamerkintää hyödyntäen.
Myös Maya-intiaanien luvut perustuivat additiivisuuteen. Piste vastasi lukua 1 ja viiva lukua 5. Pisteitä ja viivoja yhdistelemällä voitiin muodostaa luvut 1-19 additiivisesti. Myös mayat kiersivät roomalaisia vaivanneet pitkien lukujen ongelman ottamalla käyttöön paikkamerkinnän 20:tä suuremmille luvuille.
Muut lukujärjestelmät > Numerosymbolien lisääminen ja karsiminen

Nykyaikaisia piirteitä ovat pienten additiivisesti muodostettujen numeroiden korvaaminen yksittäisillä numerosymboleilla. Kreikkalaisten attikalaiset luvut olivat additiivisesti muodostettuja ja korvattiin myöhemmin joonialaisilla luvuilla. Esimerkiksi attikalainen luku ΔΔΠII (10 + 10 + 5 + 1 + 1) eli 27 kirjoitettiin myöhemmin joonialaisesti κζʹ (20 + 7). Jokainen luku 1-9 merkittiin eri numerolla, joten I → α, II → β, III → γ, IIII → δ, Π → ε, ΠI → ϝ, ΠII → ζ, ΠIII → η ja ΠIIII → θ. Kymmenluvut saivat vielä omat kirjaimet ι(10), κ(20), λ(30), μ(40), ν(50), ξ(60), ο(70), π(80) ja ϟ(90). Sadoille 100, 200,..., 900 annettiin loput aakkosista ja tuhannet 1000, 2000,... merkittiin taas α, β,...
Joonaialaisilla numeroilla oli omaksujansa muun muassa armenialaissa, heprealaisissa ja intialaisissa. Ainakin joonialaisia ja intialaisia lukujärjestelmiä kehitettiin edelleen karsimalla tuhansia, satoja ja kymmeniä merkitsevät numerot ja käyttämällä vain numeroita 1-9 paikkamerkinnän turvin.
Lukusanat

Kielissä saattaa olla jäänteitä vanhoista lukujärjestelmistä, vaikka lukujärjestelmä olisi vaihtunutkin. Englannissa lukusanat "eleven" ja "twelve" poikkeavat muista lukusanoista "thirteen", "fourteen" ja niin edelleen. Nämä ovat jäänteitä 12-järjestelmästä, joita monet englantilaiset mittayksiköt edelleen seuraavat. Lukusana 11 tarkoittaa suomeksi "yksi jäljellä" ja 12 "kaksi jäljellä", jolla tarkoitettiin jäljellä olevien sormien lukumäärää joka puuttui kaikkien 10 sormen jälkeen.
Ranskan kielessä on säilynyt piirteitä 20-järjestelmästä. Seitsemääkymmentä pienemmät lukusanat noudattelevat kymmenjärjestelmää, mutta lukusanat 70–99 muodostetaan poikkeavasti. Luku 70 on ranskaksi "soixante-dix" (60 + 10), 80  "quatre-vingt" (4•20) ja 90 "quatre-vingt-dix" (4•20 + 10). Englannissa oli vielä keskiajalla käytössä saksista lainattu "score" (20) ja Raamatun King James -versiossa sanotaan "three-score years and ten" tarkoittaen 70 vuotta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Accurate Base Conversion (Arkistoitu – Internet Archive)
The Development of Hindu Arabic and Traditional Chinese Arithmetics
Implementation of Base Conversion
From one to another number system
Numerojärjestelmät ja Lukujärjestelmät
| --- | --- |
kulttuurin mukaan:   arabialainen  armenialainen  babylonialainen  heprealainen  kiinalainen  kreikkalainen  mayalainen  roomalainen 
kantaluvun mukaan:   binääri-  senaari-  oktaali-  kymmen- (desimaali-)  duodesimaali-  heksadesimaali-  vigesimaali-  seksagesimaalijärjestelmä
Ahveniston maauimala

Ahveniston maauimala avajaispäivän aamuna 26.7.2014
Ahveniston maauimala avajaispäivän aamuna 26.7.2014
Ahveniston maauimala sijaitsee Ahvenistojärven hiekkarannan vieressä.
Ahveniston maauimala on Hämeenlinnassa Ahveniston kaupunginosasa sijaitseva maauimala, joka rakennettiin vuoden 1952 Helsingin olympialaisia varten. Maauimalassa kilpailtiin nykyaikaisen viisiottelun uintikilpailut. Uimala sijaitsee Ahvenistonharjun rinteessä Ahvenistonjärven vieressä.
Maauimala poistettiin käytöstä vuonna 1985, koska se ei enää pitänyt vettä eikä täyttänyt viranomaisvaatimuksia. Uimalan kohtalosta käytiin keskustelua moneen otteeseen. Sen kunnostamisen lisäksi ehdotettiin muun muassa maauimalan purkamista sekä sen täyttämistä hiekalla tai betonikannen rakentamista uima-altaan päälle. Museovirasto kuitenkin vaati, että maauimala rakennetaan uudelleen alkuperäiseen käyttötarkoitukseensa. Vuonna 1995 maauimala julistettiin suojelukohteeksi Hämeenlinnan vihreiden vaatimuksesta.
Uimala oli kuitenkin täytetty ympäristölautakunnan luvalla vedellä 5–10 kertaa vuodessa eri tapahtumia varten, mutta siinä ei sallittu yleisöuinteja, vaan allas täytettiin viereisestä Ahvenistonjärvestä juuri ennen tapahtumaa ja tyhjennettiin järveen välittömästi tapahtuman jälkeen.
Opetusministeriön alainen valtion liikuntaneuvosto esitti maauimalan kunnostamiseen 700 000 euron rahoitusta. Liikuntaneuvosto arvioi hankkeen kokonaiskustannuksiksi 2,2 miljoonaa euroa. Hämeenlinnan kaupunki itse varasi vuoden 2008 budjettiinsa 700 000 euroa maauimalan kunnostamiseen sillä ehdolla, että hankkeeseen saataisiin ulkopuolista rahoitusta kaksi kolmannesta. Urheiluministeri Paavo Arhinmäki lupasi vuonna 2012 valtion osallistuvan uimalan remonttiin. Maauimalan remontti alkoi vuonna 2013 ja se avattiin uudelleen yleisölle 26.7.2014.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ahveniston maauimala Wikimedia Commonsissa
Kesäolympialaisten 1952 suorituspaikat
Helsingin olympiastadion 
 Harmaja | Helsingin uimastadion | Helsingin Velodromi | Huopalahden ampumarata | Laakson ratsastusstadion | Liuskasaari | Malmin ampumarata 
 Soutustadion | Messuhalli | Ruskeasuon ratsastushalli | Soutustadion | Talin laukkarata | Tennispalatsi | Töölön pallokenttä | Westendin tennishalli, Espoo 
 Ahveniston maauimala, Hämeenlinna | Kaurialan kenttä, Hämeenlinna | Kotkan urheilukeskus | Kupittaan jalkapallostadion, Turku | Lahden kisapuisto | Ratinan stadion, Tampere
Jäytäjäkoit

| Jäytäjäkoit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Yläheimo::  Jäytäjäkoimaiset Gelechioidea
Heimo::  Jäytäjäkoit Gelechiidae  Stainton, 1854
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jäytäjäkoit (Gelechiidae) on perhosten lahkoon kuuluva hyönteisten heimo. Siihen kuuluu 502 sukua.
Cedomir Janevski

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Cedomir Janevski
Syntymäaika: 3. heinäkuuta 1961 (ikä 63)
Syntymäpaikka: Skopje, Jugoslavia
Lempinimi: Čede
Seura
Seura:  AEL Limassol
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1980–1982 1982–1989 1989–1991 1991–1995 1995–1996 1996–1997 1998–1999 |  FK Skopje  FK Vardar   Club Brugge KV  R. Charleroi SC  İstanbulspor AŞ  KSC Lokeren  Darling Club |   160 (9) 23 (0) 87 (4) 2 (0) 31 (0)   |
Maajoukkue
| 1987 1993–1995 |  Jugoslavia  Pohjois-Makedonia | 2 (0) 5 (1) |
Valmennusura
2000–2005 2005–2006 2007 2007–2008 2008 2008–2009 2009–2011 2011–2012 2012–2013 2013–2014 2015–2016 2016–2017 2017–2018 2018–2019 2019–2020 2021 2021–2022 2022–:  Club Brugge U19  Olympiakos FC (apuv.)  Club Brugge KV  KAA Gent (apuv.)  Al-Shaab  Belgradin Punainen tähti  Enosis Neon Paralimni  Ethnikos Achna  Pohjois-Makedonia  RAEC Mons  Mouscron-Péruwelz  Waasland-Beveren  FK Vardar  Ismaily SC  Enosis Neon Paralimni  Olympiakos Nikosia  Etelä-Afrikka (apuv.)  AEL Limassol
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Cedomir Janevski (mak. Чедомир Јаневски (s. 7. maaliskuuta 1961) on pohjoismakedonialais-belgialainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Syyskuusta 2022 lähtien hän on toiminut AEL Limassolin päävalmentajana.
Ura pelaajana

Janevski aloitti pelaajauransa FK Skopjessa 1980, mutta siirtyi vain kahden kauden jälkeen FK Vardariin. Seura pelasi tuolloin Jugoslavian liigassa ja selvisi myös UEFA Cupiin kaudelle 1985/86 ja Euroopan Cupiin 1987/88. Seura voitti kaudella 1986/87 ensimmäisenä makedonialaisjoukkueena Jugoslavian mestaruuden, kun FK Partizanilta vähennettiin pisteitä. Janevski edusti Vardaria kuusi vuotta ja pelasi seuran paidassa 160 liigaottelua.
Kauden 1988/89 jälkeen Janevski jätti kotimaansa kentät ja siirtyi Belgiaan, jossa edusti Club Bruggea ja Royal Charleroita. Bruggessa Janevski juhli Belgian mestaruutta ensimmäisellä kaudellaan ja voitti myös cup-mestaruuden. Kuuden Belgiassa viettämänsä kauden jälkeen Janevski siirtyi Turkkiin, mutta ura İstanbulsporissa jäi yhteen kauteen. Hän palasi takaisin Belgiaan, jossa edusti KSC Lokeren Oost-Vlaanderenia ja Darling Club Blankenbergea, kunnes lopetti uransa vuonna 1999.
Maajoukkuetasolla Janevski edusti sekä Jugoslaviaa että Pohjois-Makedoniaa (tai aikaisempaa Makedonian tasavaltaa).
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Jugoslavian mestaruus: 1987
Belgian mestaruus: 1990
Belgian cup: 1990
Belgian supercup (2): 1990, 1991
Ura valmentajana

Janevski aloitti valmennusuransa Club Bruggen organisaatiossa U19-joukkueen päävalmentajana vuonna 2000. Hän luotsasi seuran juniorijoukkuetta viisi vuotta, kunnes kesällä 2005 siirtyi norjalaisen Trond Solliedin apuvalmentajaksi Olympiakosiin. Joukkue voitti heidän johdollaan mestaruuden kaudella 2005/06, mutta kreikkalaisseura erotti kaksikon joulukuussa 2006.
Janevski nimitettiin tammikuussa 2007 Emilio Ferreran seuraajaksi Club Bruggen päävalmentajaksi. Hän jätti tehtävänsä kauden 2006–2007 jälkeen ja palasi Trond Solliedin apuvalmentajaksi, tällä kertaa KAA Gentin joukkueeseen. Solliedin siirryttyä Gentistä SC Heerenveeniin kesällä 2008, myös Janevski jätti tehtävänsä belgialaisseurassa.
Syyskuussa 2008 Janevski palasi valmennustehtäviin, kun serbialaisseura Belgradin Punainen tähti palkkasi hänet uudeksi päävalmentajakseen. Janevskin johdolla Punainen tähti ei ole onnistunut kaudella 2008–2009 taistelemaan mestaruudesta FK Partizanin kanssa. Toukokuussa 2009 hän erosi tehtävistään. Lähdön taustalla on mediassa esitetyt valheet ja syytökset häntä ja seuraa kohtaan.
Kesäkuussa 2009 Janevski siirtyi kyproslaisseura Enosis Neon Paralimnin päävalmentajaksi. Hän sai potkut seurasta tammikuussa 2011. Ura Kyproksella jatkui lokakuussa 2011, kun Athnikos Achna palkkasi hänet valmentajaksi. Hän sai potkut seurasta jo helmikuussa 2012.
Elokuussa 2012 Janevskista tuli Pohjois-Makedonian maajoukkueen päävalmentaja. Janevski jätti maajoukkuevalmentajan tehtävät syyskuussa 2013 ja palasi Belgiaan valmentamaan RAEC Monsia. Janevski ei onnistunut nostamaan seuraa pois Belgian liigan putoamiskamppailusta ja kauden 2013/14 päätteeksi Mons putosi sarjaporrasta alemmas. Hän jätti seuran kauden jälkeen.
Kesällä 2015 Janevskista tuli Belgian liigassa pelaavan Royal Mouscron-Péruwelzin päävalmentaja. Janevskin johdolla Mouscron juuttui liigan häntäpäähän ja lopulta seura erotti hänet tammikuussa 2016, kun Mouscron majaili liigan toiseksi viimeisenä.
Marraskuun alussa 2016 Janevskista tuli Waasland-Beverenin päävalmentaja.
Syyskuussa 2022 Janevski jätti tehtävänsä Etelä-Afrikan jalkapallomaajoukkueen apuvalmentajana ja siirtyi AEL Limassolin päävalmentajaksi.
Aiheesta muualla

Cedomir Janevski Data Sheet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Emilio Ferrera | Club Bruggen päävalmentaja 1/2007–6/2007 | Seuraaja: Jacky Mathijssen |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Zdeněk Zeman | Belgradin Punaisen tähden päävalmentaja 9/2008–5/2009 | Seuraaja: Siniša Gogić |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: John Toshack | Pohjois-Makedonian maajoukkueen päävalmentaja 8/2012–9/2013 | Seuraaja: Boško Gjurovski |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Enzo Scifo | RAEC Monsin päävalmentaja 9/2013–2014 | Seuraaja: Didier Beugnies |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Fernando Da Cruz | Royal Mouscron-Péruwelzin päävalmentaja 2015–1/2016 | Seuraaja: Glen De Boeck |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Stijn Vreven | Waasland-Beverenin päävalmentaja 10/2016–2017 | Seuraaja: Philippe Clement |
Niemisjärvi (Hankasalmi)

Niemisjärvi on kylä ja taajama, joka sijaitsee Hankasalmella Niemisjärven pohjoisrannalla noin 35 kilometrin päässä Jyväskylästä itään.
Niemisjärven kylässä asuu noin 700 asukasta. Suurimpiin työllistäjiin kuuluu Kiilto Clean Oy, jonka tuotantolaitos sijaitsee ysitien eteläpuolella. Kylässä toimii Niemisjärven koulu (esi- ja alakoulu, luokka-asteet 0-6) ja sen yhteydessä Niemisjärven kirjasto.
Niemisjärven kautta kulkee Jyväskylän–Pieksämäen rataosa, ja siellä sijaitsi aikoinaan Niemisjärven rautatieasema.lähde? Kyläkauppana toimi vielä 2010-luvulla on S-ryhmään kuuluva Sale. Niemisjärvellä oli aiemmin myös pankki 1990-luvulla sekä kohtaamispaikkana Maamiesseurantalo.
Niemisjärvellä toimii Grill Room -ravintola, joka valittiin vuonna 2024 Suomen parhaaksi burgeriravintolaksi
Linna Golf

Linna Golf on Vanajanlinna Golf & Country Clubille kuuluva golfkenttä Hakumäessä Hämeenlinnassa.
Linna Golf avautui 1. elokuuta 2005, ja sen on suunnitellut Tim Lobb. Se on Suomen ainoa European Tour -tason kenttä, ja sillä on pelattu useita arvokilpailuita, mm. Challenge Tourin osakilpailu SK Challenge 2009 ja Amatööri-golfin EM-kisat 2010. Kenttä sijaitsee Vanajanlinnan yhteydessä.
Kenttä on rakennettu Suomelle tyypilliseen metsämaisemaan, ja sen tunnusmerkkinä on taitavasti muotoiltujen väylien lisäksi haastavat bunkkerit ja nopeat greenit. Kentän par-luku on 72. Takatiiltä kenttä on 6 624 metriä pitkä, ”klubitiiltä” eli keltaisilta 5 965 metriä, sinisiltä 5 663 metriä, sekä punaisilta 4 959 metriä.
Arvokilpailuissa väylät 9 & 18 vaihtavat paikkaa keskenään, jolloin normaali väylä 18 pelataan kilpailuissa ulosmenon viimeisenä, ja normaali väylä 9 näin ollen kierroksen viimeisenä. Kentän 15 väylä (par 5) rakennettiin Golf World -lehden suunnittelukilpailun tuloksena, jonka voitti eteläafrikkalainen David Sampson.
Linna Golf on yksi kuudesta Hämeenlinnan alueen ”Tiilaakson” golfkentästä. Muita kenttiä ovat Hattula Golf, Tawast Golf, Lepaa Golf sekä Aulangon Golfklubin kaksi kenttää, 9-reikäinen Hugo ja 18-reikäinen Eversti.
Aiheesta muualla

Virtuaalinen väyläopas
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1950

Viestijuoksun miesten Suomen-mestaruuskilpailut 1950 järjestettiin 16.–17. heinäkuuta Helsingissä Eläintarhan kentällä. Naisten SM-kisat, joissa oli mukana myös 4 x 100 metriä, kilpailtiin 13. elokuuta Valkeakoskella. Kilpailuissa teki miesten 4 x 1 500 metrillä järjestäjätaho virheen, sillä 2. ja 3. osuuden juoksijat juoksivat kierroksen liian vähän eli 1 100 metriä osuudekseen.lähde?
Yleisen sarjan mitalistit > Miehet

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Helsingin Kisa-Veikot | 43,2 | Niilo Hakola | Veikko Ruoho | Erik Georgsson | Ensio Pailemo |
| 2. | Viipurin Urheilijat | 43,5 | Lauri Kantee | Nils Hagman | Erni Arvinen | Makkonen |
| 3. | Turun Urheiluliitto | 43,5 | Asser Huuhtanen | Olli Norla | Tauno Suvanto | Pekka Simola |
4 × 400 m
| 1. | Helsingin IFK | 3.18,7 | Rainer Pelkonen | Oskar Reponen | Lars Räihä | Rolf Back |
| 2. | Vaasan Vasama | 3.22,2 | Toivo Tarvonen | Seppo Halttunen | Valdemar Rautio | Lasse Rinta-Luopa |
| 3. | Tampereen Urheilijat -38 | 3.22,6 | Risto Salokangas | Juhani Soila | Erkki Merikallio | Roussi |
4 × 800 m
| 1. | Helsingin IFK | 7.43,4 | Oskar Reponen | Rainer Pelkonen | Rolf Back | Lars Räihä |
| 2. | Rosenlewin Urheilijat-38 | 7.50,2 | M.Viitanen | Urho Julin | Ensio Ekman | Ilmari Taipale |
| 3. | Helsingin Kisa-Veikot | 7.51,8 | Pekka Palamaa | Teuvo Paakkari | Antti Kekki | Reino Tikkanen |
4 × 1 500 m
| 1. | Tampereen Pyrintö | 13.49,4 | Pentti Siltaloppi | Helge Perälä | Viljo Kiiskinen | Väinö Mäkelä |
| 2. | Helsingin Kisa-Veikot | 13.51,4 | Väinö Nisonen | Antti Kekki | Teuvo Paakkari | Reino Tikkanen |
| 3. | Rosenlewin Urheilijat-38 | 13.54,8 | M.Viitanen | Urho Julin | Ensio Ekman | Ilmari Taipale |
Yleisen sarjan mitalistit > Naiset

|  |  | Aika | 1>  osuus | 2>  osuus | 3>  osuus | 4>  osuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
4 × 100 m
| 1. | Valkeakosken Haka | 52,0 | Else Saari | Sylvi Keskinen | Helvi Innala | Pirkko Länsivuori |
| 2. | Helsingin Naisurheilijat | 54,0 |  |  |  |  |
| 3. | Pälkäneen Lukko | 54,8 |  |  |  |  |
Valkeakosken Järjestötalo

| Valkeakosken Järjestötalo |
| --- | --- |
Osoite:  Roineenkatu 14
Sijainti:  Valkeakoski
Valmistumisvuosi:  1951
Rakennuttaja:  Valkeakosken Järjestöyhdistys ry
Runkorakenne:  ranko
Kerrosluku:  3
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valkeakosken Järjestötalo oli Valkeakoskella sijainnut työväentalo.
Historiaa

Talon rakensi Valkeakosken Järjestöyhdistys ry vuonna 1951. Rakennustyöt tehtiin talkoilla, ja varoja koottiin keräyksillä, pankkilainoilla ja henkilökohtaisilla lainoilla. Talon osoitteessa toimii nykyään (2023) päiväkoti.