stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kingsman: Salainen palvelu

| Kingsman: Salainen palvelu> Kingsman: The Secret Service |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Matthew Vaughn
Käsikirjoittaja:   Jane Goldman  Matthew Vaughn 
Perustuu:  Mark Millarin ja Dave Gibbonsin sarjakuvaan The Secret Service
Tuottaja:   Adam Bohling  David Reid  Matthew Vaughn 
Säveltäjä:   Henry Jackman  Matthew Margeson 
Kuvaaja:  George Richmond
Leikkaaja:   Eddie Hamilton  Jon Harris 
Pukusuunnittelija:  Arianne Phillips
Pääosat:   Colin Firth  Samuel L. Jackson  Mark Strong  Taron Egerton  Michael Caine  Mark Hamill 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia  Yhdysvallat 
Tuotantoyhtiö:   20th Century Fox  Marv Films  Shangri-La Entertainment  TSG Entertainment 
Levittäjä:  20th Century Studios InterCom Netflix iTunes Disney+
Ensi-ilta:   2015-01-2929. tammikuuta 2015 (Britannia)  2015-02-2020. helmikuuta 2015 (Suomi)  
Kesto:  129 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  81 miljoonaa dollaria
Tuotto:  414 miljoonaa dollaria
Seuraaja:  Kingsman: Kultainen kehä
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kingsman: Salainen palvelu (engl. Kingsman: The Secret Service) on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut brittiläis-yhdysvaltalainen vakoiluelokuva, jonka on ohjannut Matthew Vaughn. Se pohjautuu Mark Millarin ja Dave Gibbonsin The Secret Service -sarjakuvaan ja parodioi perinteisiä agenttielokuvia.
Elokuvasarjan toinen osa vuodelta 2017 on Kingsman: Kultainen kehä ja kolmas elokuva vuodelta 2021 on nimeltään The King's Man, joka toimii sarjan itsenäisenä esiosana.
Juoni

Elokuva kertoo brittiläisestä vakoojaorganisaatiosta, joka hyväksyy koulutukseensa nuoren ja kouluttamattoman Gary ”Eggsy” Unwinin (Taron Egerton), jonka agenttina toiminut isä on kuollut työtehtävässä pojan ollessa pieni. Eggsyä opastaa isän työtoverina toiminut Harry Hart, koodinimeltään Galahad (Colin Firth). Organisaatio pyrkii estämään miljardööri Valentinen (Samuel L. Jackson) suunnitelman, joka tähtää ilmastonmuutoksen pysäyttämiseen tuhoamalla suuren osan ihmiskuntaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Colin Firth  | … |  Harry Hart / Galahad   |
|  Taron Egerton  | … |  Gary ”Eggsy” Unwin   |
|  Samuel L. Jackson  | … |  Valentine   |
|  Michael Caine  | … |  Arthur   |
|  Mark Strong  | … |  Merlin   |
|  Sophie Cookson  | … |  Roxy Morton   |
|  Sofia Boutella  | … |  Gazelle   |
|  Samantha Womack  | … |  Michelle Unwin   |
|  Mark Hamill  | … |  James Arnold   |
|  Jack Davenport  | … |  Lancelot   |
Aiheesta muualla

Kingsman: Salainen palvelu Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kingsman: Salainen palvelu Elonet.
Kita Kita

| Kita Kita |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sigrid Andrea Bernardo
Käsikirjoittaja:  Sigrid Andrea Bernardo
Tuottaja:  Lucky Blanco
Säveltäjä:  Arlene Flerida Calvo
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Filippiinit
Tuotantoyhtiö:  Spring Films, Viva Films
Ensi-ilta:  19. heinäkuuta 2017
Kesto:  95 min
Alkuperäiskieli:  tagalog
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kita Kita on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut filippiiniläinen tagaloginkielinen elokuva, jonka ohjasi Arlene Flerida Calvo.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alessandra de Rossi  | … |  Lea   |
|  Empoy Marquez  | … |  Tonyo   |
Aiheesta muualla

Kita Kita Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kopimistiseurakunta

Ctrl-C, Ctrl-V
Kopimistiseurakunta (ruots. Kopimistsamfundet) on Ruotsissa vuonna 2010 perustettu lähetystyötä tekevä uskonnollinen yhdyskunta.
Kopimistiseurakunnan keskeisiä opinkappaleita ovat informaatio ja sen jakaminen. Informaation kopiointi on sakramentti. Kopimismin lähetyssanoma kuuluu: "Kopioi ja levitä, kaikki tieto kaikille, minkä luonnonlait mahdollistavat, sitä älköön maallinen laki rajoittako."
Seurakunnan hengellinen johtaja ja lähetysvastaava on Isak Gerson.
Aiheesta muualla

Kopimistiseurakunnan verkkosivut
Kefadroksiili

| --- | --- |

Kefadroksiili
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(6R,7R)-7-[[(2R)-2-amino-2-(4-hydroksifenyyli)asetyyli]amino]-3-metyyli-8-okso-5-tia-1-atsabisyklo[4.2.0]okt-2-eeni-2-karboksyylihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 50370-12-2
ATC-koodi: J01DB05
PubChem CID: 47965
DrugBank: DB01140
Kemialliset tiedot
Kaava: C16H17N3O5S 
Moolimassa: 363,396
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Proteiinisitoutuminen: 15–20 %
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 1,5–2 tuntia
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: oraalinen
Kefadroksiili (C16H17SN3O5) on kefalosporiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä ja eläinlääketieteessä antibioottina.
Ominaisuudet ja käyttö

Kefadroksiili kuuluu niin sanottuihin ensimmäisen sukupolven kefalosporiineihin ja sen antibioottiset ominaisuudet perustuvat bakteerien soluseinän synteesin estoon. Se on laajakirjoinen antibiootti ja tehoaa moniin grampositiisiin bakteereihin. Gramnegatiivisia bakteereja vastaan teho on heikompi, mutta se tehoaa esimerkiksi joihinkin kolibakteerikantoihin. Kefadroksiili annostellaan tablettina ja sitä voidaan käyttää kefaleksiinin tavoin muun muassa hengitystieinfektioiden ja virtsatulehdusten hoidossa. Etuna on pidempi puoliintumisaika.
Haittavaikutukset

Kefadroksiilin aiheuttamat haittavaikutukset ovat harvinaisia. Niitä ovat huonovointisuus, oksentaminen, ripuli ja allerginen ihottuma.
Valmistus

Kefadroksiilia valmistetaan tyrosiinin anhydridijohdannaisen ja 7-aminokefalosporaanihapon välisellä reaktiolla.
M/S Fortuna

M/S Fortuna oli suomalainen sokerijuurikaslastissa ollut kuivalastialus, joka kaatui ja upposi Kihdin selällä 30. lokakuuta 1987 kello 20 aikaan. Laiva oli ollut matkalla Ahvenanmaalta Naantaliin. Aluksessa olleet kaksi aikuista ja kaksi lasta pelastettiin M/S Wellamoon.
Fortunan ollessa matkalla Naantaliin, laivalla huomattiin että vettä alkoi roiskua sokerijuurikaslastin päälle ja laiva oli jatkuvasti 3-5 astetta kallellaan veden tullessa valuma-aukoista kannelle. Pian Fortuna pyörähti kokonaan ympäri ja jäi kellumaan pohja ylöspäin. Laivalle olleet pääsivät kuitenkin pelastumaan laivan pohjan päälle, josta heidät pelastettiin sitten paikalle tulleeseen M/S Wellamoon. Heti tämä jälkeen Fortuna upposi. Onnettomuustutkinnan perusteella Fortuna oli lähtenyt merelle avoimin lastiluukuin ja koska sokerijuurikaslastia ei ollut riittävästi ahdettu eikä tuettu, se pääsi liikkumaan kallistaen sitten aluksen. Kaksi vuotta aiemmin lokakuussa 1985 tapahtui Kihdin selällä noin 700 metrin päässä Fortunan uppoamispaikasta samantapainen onnettomuus, kun M/S Hanna-Marjut upposi. Tässä onnettomuudessa menehtyi neljä laivan miehistöön kuulunutta.
M/S Fortuna oli rakennettu 1958, laivan alkuperäinen nimi oli M/S Schulau. Sen vetoisuus oli 487 bruttorekisteritonnia, pituus 52,30 metriä, leveys 8,93 metriä ja syväys 3, 50 metriä. Laivan koneen teho oli 370 hevosvoimaa. Suomeen M/S Fortuna oli ostettu 1973 ja viimeksi sen omisti kemiöläinen Kimito Shipping Oy-Ab.
Kirjosiipikardinaalit

| Kirjosiipikardinaalit |
| --- | --- |
 Keltakardinaali (Pheucticus chrysopeplus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kardinaalit Cardinalidae
Suku::  Kirjosiipikardinaalit Pheucticus  Reichenbach, 1850
Katso myös
   Kirjosiipikardinaalit Wikispeciesissä   Kirjosiipikardinaalit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjosiipikardinaalit (Pheucticus) on kardinaalien heimoon kuuluva lintusuku.
Kirjosiipikardinaaleihin (Pheucticus) kuuluvia lajeja

Keltakardinaali (Pheucticus chrysopeplus)
Keltavatsakardinaali (Pheucticus chrysogaster)
Kultakardinaali (Pheucticus tibialis)
Mustahuppukardinaali (Pheucticus aureoventris)
Mustapääkardinaali (Pheucticus melanocephalus)
Punarintakardinaali (Pheucticus ludovicianus)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Pheucticus (englanniksi)
Luettelo siemenpankeista

Tämä on luettelo siemenpankeista. Luettelo on aakkostettu.
Australian viljansiemenholvi
Huippuvuorten siemenholvi
Intian siemenholvi
Liettuan siemenholvi
Ukrainan kansallinen siemenholvi, tuhottu vuonna 2022
Kirje isältä

| Kirje isältä |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Heidi Köngäs
Käsikirjoittaja:   Laila Hietamies  Eve Hietamies 
Tuottaja:  Anna-Maija Eräkangas
Pääosat:   Kari Heiskanen  Maija Junno  Tarja Keinänen  Tiina Pirhonen  Seela Sella  Anna-Leena Sipilä 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Yleisradio Oy
Ensi-ilta:  2003
Kesto:  133 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirje isältä on vuonna 2003 valmistunut kolmiosainen suomalainen television minisarja, jonka tapahtumat sijoittuvat jatkosodan aikaiseen 1940-luvun Suomeen. Eve ja Laila Hietamiehen käsikirjoittaman sarjan on ohjannut Heidi Köngäs, ja se esitettiin Yle TV1:ssä 1. joulukuuta 2003 alkaen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pekka Heikkinen  | … |  asemapäällikkö Alarik Tervala   |
|  Kari Heiskanen  | … |  paroni Leopold   |
|  Riina Hoffrén  | … |  Tellervo   |
|  Pekka Huotari  | … |  Toivo   |
|  Maija Junno  | … |  Marjatta Hovi   |
|  Tarja Keinänen  | … |  Anni Suokas   |
|  Mikko Kivinen  | … |  tuomari Åberg   |
|  Liisamaija Laaksonen  | … |  Ruut Karhunen   |
|  Oiva Lohtander  | … |  Uolevi Ranta   |
|  Maarita Mäkelä  | … |  Leea Karhunen   |
|  Tuula Nyman  | … |  Raakel Karhunen   |
|  Kaija Pakarinen  | … |  Mailis   |
|  Noora Peltokukka  | … |  Kaarina   |
|  Tiina Pirhonen  | … |  Elma Liikanen   |
|  Mikko Pörhölä  | … |  Juhani   |
|  Aino Pylväinen  | … |  hanuria soittava tyttö   |
|  Aimo Räsänen  | … |  Aarne Suokas   |
|  Seela Sella  | … |  Amalia-mummo   |
|  Milla Siljamäki  | … |  Ella   |
|  Mika Silvennoinen  | … |  Eljas   |
|  Paavo-Jussi Simonen  | … |  Kalle   |
|  Annaleena Sipilä  | … |  Saara Simanen   |
|  Timo Tuominen  | … |  Erkki Hovi   |
|  Repekka Uotila  | … |  Liisa Kastehelmi Suokas   |
|  Mirka Varjus  | … |  Tuulia   |
Aiheesta muualla

Kirje isältä Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kirje isältä Yle Areenassa
Kingsport

| Kingsport |
| --- | --- |
 Broad Street

 Kingsport
 Koordinaatit: 36°32′0″N, 82°33′0″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Tennessee
Piirikunta:  Sullivanin ja Hawkinsin piirikunnat
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  138,6 km²
 – Maa:  136,2 km²
 – Josta vettä:  2,38 km² 
Korkeus:  369 m
Väkiluku (2022):  56 150
 – Väestötiheys:  405 as./km²
 – Metropolialue:  307 000
Aikavyöhyke:  UTC-5
 – Kesäaika:  UTC-4
Postinumero:  37660, 37662, 37663, 37664, 37665 ja 37669
Suuntanumero(t):  423
 
 www.kingsporttn.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kingsport on kaupunki Tennesseessa Yhdysvalloissa. Sen alkiona on Holston-joen varrelle 1822 perustettu jokisatama. Vuonna 1917 Kingsportista alettiin rakentaa suunnitelmallisesti puutarhakaupunkia. Kemian alan suuryritys Eastman Chemical Company on lähtöisin Kingsportista.
Maantiede

Kingsport sijaitsee Holston-joen varrella Tennesseen vuoristoisessa koilliskolkassa ja se rajautuu pohjoisessa Virginiaan. Etäisyys Knoxvillesta on noin 140 kilometriä koilliseen.
Historia

Kingsportin historia alkaa 1700-luvun lopulta, jolloin Holston-joen rantamaalle perustettiin pieni telakka. 1780-luvulla paikkakunta oli osa lyhytikäiseksi jäänyttä Franklinin valtiota (State of Franklin), joka kattoi koillisen Tennesseen. King's Port -niminen kaupunki syntyi 1822. Teollinen kehitys alkoi 1900-luvun alussa rautatieyhteyden myötä. Maisema-arkkitehti John Nolan suunnitteli Kingsportin suurelta osin uudelleen 1910-luvun jälkipuoliskolla ja se sai puutarhakaupunkimaisen ilmeen. Kingsportin teollisesta rakenteesta tuli monipuolinen. Eastman Chemical Company perustettiin Kingsportissa, ja sen ansiosta kaupunki kasvoi jopa 1930-luvun suuren laman vuosina. 1900-luvun jälkipuoliskolla Kingsport kärsi monen amerikkalaiskaupungin tavoin kaupunkirakenteen sirpaloitumisesta.
Kingsportin taloudellinen pohja on vakaa, peruskoulutus on hyvää tasoa ja kansalaistoiminta vireää. East Tennessee State University -oppilaitoksella on toimipiste Kingsportissa.
Talous ja liikenne

Kingsportissa on kemianteollisuutta, lasiteollisuutta ja paperiteollisuutta. Kingsportin keskeisiä maantieliikenteen väyliä ovat etelä–pohjoissuuntainen U.S. Route 23 ja kaakkois–luoteissuuntainen Interstate 26.
Aiheesta muualla

Kingsport, Tennessee, USA — Sunrise, Sunset, and Daylength
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kingsport Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Kingsport, Tennessee
James Hollis, Sr. rakennutti Yancey's Tavernin 1779 nykyisen Kingsportin alueelle. John Yancey osti sen 1782.
Käännös suomeksi
Kirjosiipikiurut

| Kirjosiipikiurut |
| --- | --- |
 Kirjosiipikiuru (Alaemon alaudipes)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kiurut Alaudidae
Suku::  Kirjosiipikiurut Alaemon  Keyserling & Blasius, 1840
Katso myös
   Kirjosiipikiurut Wikispeciesissä   Kirjosiipikiurut Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirjosiipikiurut (Alaemon) on kiurujen heimoon kuuluva lintusuku.
Kirjosiipikiurujen (Alaemon) sukuun kuuluvia lajeja

Kirjosiipikiuru (Alaemon alaudipes)
Somaliankirjokiuru (Alaemon hamertoni)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Alaemon (englanniksi)
Kirjosieppovanga

| Kirjosieppovanga |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Vangat Vangidae
Suku::  Pseudobias
Laji::  wardi
Kaksiosainen nimi
 Pseudobias wardi  Sharpe, 1870 
Katso myös
   Kirjosieppovanga Wikispeciesissä   Kirjosieppovanga Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kirjosieppovanga (Pseudobias wardi) eli aikaisemmalta nimeltään madagaskarinsieppo on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kirjosieppovangaa tavataan kotoperäisenä Madagaskarissa. Sen on kuvattu olevan laikuttaisesti levittäytynyt eikä se esiinny kovin tiheästi, mutta lajin ei uskota olevan niin harvinainen, että laji olisi vaarantunut. Lisäksi sen levinneisyysalue on laaja eikä sen kannankehityksen uskota olevan nopeassa laskussa, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Elinympäristö

Kirjosieppovanga elää metsissä ja sitä tavataan merenpinnan tasosta 1 500 metrin korkeuteen asti.
Lapsen kaltoinkohtelu

Lapsen kaltoinkohtelu määritellään Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan seuraavasti: Lapsen kaltoinkohtelu käsittää kaikki sellaiset fyysisen ja psyykkisen pahoinpitelyn muodot, seksuaalisen hyväksikäytön, laiminlyönnin taikka kaupallisen tai muun riiston, jossa on kyse vastuusta, luottamuksesta tai vallasta ja josta seuraa todellista tai mahdollista vaaraa lapsen terveydelle, kehitykselle tai ihmisarvolle. Lapseksi määritellään Suomen ratifioiman Lapsen oikeuksien sopimuksen mukaan jokainen alle 18-vuotias, jos kansallinen laki ei muuta määrää.
Pahoinpitelyn aiheuttamia murtumia lapsen kylkiluissa.
Kaltoinkohteluilmiön historiaa

Kaltoinkohtelu on ilmiö, joka tapahtuu yleisimmin lapsen omassa perheessä ja on siten tyypillisimmissä muodoissaan osa perheväkivaltaproblematiikkaa. Sen tunnistamisen historia esimerkiksi lääketieteessäkään ei ole kovin pitkä. Vuonna 1946 Caffey kuvasi ensimmäisenä »tautitilan», jossa imeväisillä esiintyi pitkien luiden murtumia ja kovan aivokalvon alaisia verenvuotoja ilman tietoa vammamekanismista. Vammojen syy jäi avoimeksi, mutta 1950-luvun puolivälissä julkaistiin pohdintaa siitä, että Caffeyn kuvaamat vammat olisivat pahoinpitelyn seurausta. Kuitenkin vasta vuonna 1962 Kempen ym. artikkeli "The Battered Child Syndrome"  herätti maailmanlaajuista huomiota.
Lapsen kaltoinkohtelua leimaakin tyypillisesti sen emotionaalinen kieltäminen ja lapsen jääminen yksin ongelmiensa kanssa. Tämä johtunee siitä, että pienen lapsen hätää ja avuttomuutta on aikuisenkin usein vaikea sekä uskoa että kohdata, kuten Söderholm ja Karkola ym. ovat todenneet. on ilmiön kieltäminen kaltoinkohteluun puuttumisen suurin ongelma.
Kaltoinkohtelun lähikäsitteitä

Lapsen kaltoinkohtelun lähikäsitteitä ovat lapsen laiminlyönti (engl. child neglect), lapsen hyväksikäyttö (engl. child abuse) ja pahoinpitely.
Kaltoinkohtelun muodot

Lapsen kaltoinkohtelu tapahtuu tyypillisimmin omassa perheessä ja on osa perheväkivaltaa, mutta voi tapahtua myös muualla, kuten lastensuojelulaitoksessa, koulussa tai hoitopaikassa. Lapsen kaltoinkohtelu voi olla hyvin monimuotoista. Tyypillisimpiä kaltoinkohtelun muotoja on lapsen heitteillejättö eri muodoissaan ja lapsen tarpeisiin vastaamattomuus mutta myös fyysistä ja emotionaalista väkivaltaa eri muodoissaan esiintyy huolestuttavan paljon.
Kaltoinkohtelun muodot > Lapsen laiminlyöntiä

Lapsen puutteellista hoitoa ja hoidon laiminlyöntiä (esimerkiksi vaatetus ja ruokailu epäasiallista, neuvolakäyntien tai sairauden hoidon laiminlyönti)
Lapsen hyvinvoinnin laiminlyöntiä (esimerkiksi liiallinen päihteiden käyttö, valvottaminen, mielenterveysongelman hoidon laiminlyönti)
Alistaminen kaoottisuudelle ja väkivallalle (esimerkiksi epäsäännöllinen elämänrytmi, liiallinen päihteiden käyttö, lapsi vanhempien välisen väkivallan todistajana tai asuinolojen epämääräisyys)
Psyykkisten perustarpeiden laiminlyönti (esimerkiksi lapsi jätetään yksin, rajattomuus, lapsi joutuu aikuisen rooliin, tunteettomuus)
Lapsen heitteillejättöä (Lapsen jättäminen täysin ikäkaudelleen sopimattomasti heitteille joko fyysisesti tai emotionaalisesti tai molemmilla tavoilla)
Kaltoinkohtelun muodot > Lapseen kohdistuvaa fyysistä väkivaltaa

lapsen ravistelua (esimerkiksi vauvan ravistelu (engl. shaken baby), vauvan paiskominen (engl. shaken impact)
lapseen kohdistuvaa fyysistä väkivaltaa (esimerkiksi vauvan/lapsen lyöminen, potkiminen, töniminen, kuristaminen, tukistaminen, polttaminen kuumilla esineillä (esimerkiksi tupakalla tai vedellä)
lapsen kemiallista pahoinpitelyä (esimerkiksi alkoholi, huumeet, lääkkeet)
fyysinen kurittaminen (esimerkiksi lyöminen, tukistaminen, läpsiminen tai repiminen, kiellettyä vuodesta 1984)
Kaltoinkohtelun muodot > Lapsen kemiallista pahoinpitelyä

lapselle annetaan alkoholia esimerkiksi tuttipullosta
lapselle syötetään, useimmiten huumaavia lääkkeitä tai huumeita
(ks. myös fetaalialkoholisyndrooma)
Kaltoinkohtelun muodot > Lapsen emotionaalista kaltoinkohtelua

lapseen kohdistuvaa henkistä väkivaltaa (mitätöinti, emotionaalinen ja moraalinen turmeleminen ja -kaltoinkohteleminen)
uhkaileminen (esimerkiksi kotiarestilla, selkäsaunalla tai hylkäämisellä)
nöyryyttäminen (esimerkiksi nimittely, alistaminen, järjestelmällinen loukkaaminen)
mitätöinti (esimerkiksi nimittely, julkinen halventaminen, haukkuminen, kiusaaminen)
eristäminen (esimerkiksi sukulaisista, ystävistä)
hylkääminen (esimerkiksi laitokseen, ystävien tai sukulaisten luo, kotiin jne)
uskonnollinen fanatismi (esimerkiksi ehdottomat uskonnolliset toimintavaatimukset, vertaa Munchausen Syndrome by Proxy)
lapsen täydellinen kontrollointi (esimerkiksi ja/tai uskonnolliseen fanatismi)
mustasukkaisuus (esimerkiksi mustasukkaisuus lasta kohtaan tai lapsen saamaa hoivaa kohtaan) lapsesta saa kyllä olla mustasukkainen, mutta ei liikaa, silloin lapsi ei tunne oloaan enää niin turvatuksi kuin ennen.
taloudellinen laiminlyönti (esimerkiksi lapsen elatukseen tarkoitettujen etuuksien ja rahavarojen vastuuton käyttö omiin tarkoituksiin, lapsen omaisuuden myyminen tai varastaminen)
Kaltoinkohtelun muodot > Lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä

Seksuaalinen sekaantuminen alaikäiseen on rikos (jos lapsi on alle 16 vuotta).
Kaltoinkohtelun muodot > Lapselle sepitetään tai aiheutetaan sairauksia

Münchhausenin oireyhtymä, (engl. Munchausen Syndrome by Proxy)
Kaltoinkohtelun muodot > Lapsen henkilökohtaisen omaisuuden turmelua

Lapsen henkilökohtaisten esineiden, lapsen tuotosten rikkomista tai tärvelyä
Kaltoinkohtelevien vanhempien piirteitä

Kaltoinkohteleville vanhemmille voi olla ominaista vuorovaikutustilanteessa lapsen kanssa muun muassa seuraavantyyppiset seikat
vanhemman ja ammattilaisen käsitykset lapsen hyvinvoinnista ja mahdolliset huolet lapsesta eroavat oleellisesti toisistaan
vanhempi ei pidä ongelmallista tilannetta ongelmallisena
vanhempi on vihamielinen, syyttelevä tai loukkaava lasta kohtaan
vanhempi on väkivallan kohteena parisuhteessaan
lapselle ei anneta tilaa
vanhempi ei "näe" tai "kuule" lasta
vanhempi ei pysty lohduttamaan lasta
vanhempi ei osaa käsitellä lasta
vanhemman suuttuminen viranomaisille voi olla suurempaa kuin huoli lapsesta
vanhempi voi toisaalta käyttäytyä myös ylitsevuotavan oloisesti; "valheellinen positiivisuus" lasta kohtaan peittääkseen mahdollista kaltoinkohtelua
Lapsen käytöstä voivat leimata myös muun muassa seuraavantyyppiset seikat
lapseen on vaikea saada katsekontaktia
lapsi on poikkeuksellisen arka ja passiivinen
lapsi on vihamielinen, kiukkuinen, levoton tai pelokas
lapsi viestittää tai kertoo kaltoinkohtelustaan
lapsi ei halua lähteä esimerkiksi vastaanotolta tai hoitopaikasta
lapsella on epämääräisiä mustelmia epänormaaleissa paikoissa
lapsi tekee väistöliikkeitä vanhemman lähestyessä tai hakee turvaa muista aikuisista
Lapsen kaltoinkohtelu moniulotteisena ongelmana

Lapsiaan kaltoinkohtelevia ja pahoinpiteleviä vanhempia luonnehtii usein se, että he ovat joko valmistautumattomia tai joissain tapauksissa myös varsin kykenemättömiä vanhemmuuteen, he eivät ymmärrä lapsen kehitykseen liittyviä vaikeuksia ja rajoituksia eri ikävaiheissa eivätkä he tiedä, miten suhtautua tai kasvattaa lapsia ilman esimerkiksi kurituksen nimellä kulkevaa lapsen pahoinpitelyä tai väkivallalla uhkailua. Vanhemmalla voi olla puutteellinen kyky ja joskus myös halu ymmärtää realistisesti lapsen tarpeita tai kykyjä huolehtia itsestään. Puutteellinen vanhemmuus tarkoittaa useimmiten myös empatian puutetta ja kyvyttömyyttä asettaa lapsen tarpeita omien tarpeidensa edelle sekä kyvyttömyyttä positiiviseen vuorovaikutukseen lapsen kanssa. Tyypillisesti lapseen puretaan itselle sietämättömiä tunteita ja lapsi paitsi kärsii tästä toiminnasta niin usein oppii toimimaan myös vastaavalla tavalla omassa elämässään puhutaan ns. väkivallan kierteestä (ks. perheväkivalta).
Suomessa poliisitilastojen mukaan 6 450 lasta joutui pahoinpitelyrikoksen uhriksi vuonna 2016, viidennes pahoinpidellyistä oli siis alaikäisiä. Uhreista 64 % oli poikia ja 36 % tyttöjä. Kaikkia pahoinpitelyitä ei suinkaan ilmoiteta poliisille mutta ehkä aiempaa suurempi osa. Seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi päätyi 1 100 lasta, joista 87 prosenttia oli tyttöjä ja 23 prosenttia poikia.
Lapsen kaltoinkohtelu moniulotteisena ongelmana > Lapsiin kohdistuva väkivalta laitoksissa ja instituutioissa

Lapsiin kohdistuva väkivalta erityyppisissä instituutioissa on oma vakava ongelmansa. Pahimmillaan se tarkoittaa esimerkiksi sitä, että esimerkiksi kodissaan väkivallasta kärsinyt ja huostaanotettu lapsi joutuu uudessa sijoituspaikassaan uudelleen väkivallan kohteeksi.