stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kimmo Alkio

Kimmo Alkio
Kimmo Tapio Alkio (s. 1963) on suomalainen yritysjohtaja, joka on toiminut it-palveluyhtiö Tiedon (nyk. Tieto-Evry) toimitusjohtajana vuodesta 2011. Ennen Tiedolle siirtymistään Alkio toimi tietoturvayhtiö F-Securen toimitusjohtajana vuosina 2006–2011. Ennen F-Securea hän työskenteli Nokian palveluksessa.
Aiheesta muualla

Kimmo Alkio Twitterissä
Kalevi (täsmennyssivu)

Kalevi on suomalainen etunimi mutta myös sukunimi.
Kalevi, etunimi
Kalevi, suomalainen miestenlehti
Sukunimi

Jorma Kalevi (oik. Jorma Kalevi Nuppola, 1946–2022), iskelmälaulaja
Jaakko Eino Kalevi (oik. Jaakko Eino Kalevi Savolainen, s. 1984), säveltäjä ja muusikko.
Katharsis (Embrazen albumi)

| Katharsis Embraze |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 23. heinäkuuta – 5. elokuuta 2001; Devil's Bench Studio, Raanujärvi, Lappi
 Julkaistu: 27. syyskuuta 2002
 Tuottaja(t): Aki Karppinen & Embraze
 Tyylilaji: heavy metal, goottirock
 Kesto: 51.53
 Levy-yhtiö: Low Frequency
Embrazen muut julkaisut
| Endless Journey 2000 | Katharsis 2002 | The Last Embrace 2006 |
Katharsis on suomalaisen metalliyhtyeen Embrazen neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2002 levymerkillä Low Frequency Records.
Kappaleet

My Star – 5.13 (säv. ja san. Lauri Tuohimaa)
Beautiful Death – 4.28 (säv. ja san. Tuohimaa)
Fear – 4.19 (säv. Tuohimaa, Sami Siekkinen, san. Tuohimaa)
The Sun Loves the Moon – 5.51 (säv. ja san. Tuohimaa)
Filthy Angels – 3.30 (säv. Tuohimaa, Olli-Pekka Karvonen, Siekkinen, san. Heidi Määttä)
Subzero – 4.14 (säv. Tuohimaa, Toni Kaisto, san. Tuohimaa, Topi Hanhela)
Frozen Swan – 5.46 (säv. Määttä, Tuohimaa, san. Tuohimaa, Hanhela)
Closed – 4.17 (säv. Tuohimaa, Siekkinen, san. Tuohimaa)
Calm and Distant – 5.53 (säv. Tuohimaa, Siekkinen, san. Tuohimaa, Hanhela)
Kiiminkijoki – 4.56 (instrumentaali, säv. Mikko Alatalo)
Sinmaker – 3.28 (säv. Tuohimaa, san. Tuohimaa, Hanhela)
Kokoonpano > Yhtye

Lauri Tuohimaa – laulu ja kitara
Sami Siekkinen – kitara
Ilkka Leskelä – rummut
Olli-Pekka Karvonen – basso
Heidi Määttä – kosketinsoitin
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Altti Veteläinen – laulu (kappaleet 5 ja 8)
Jonna Drushinin – laulu (kappale 11)
Kokoonpano > Tuotanto

Aki Karppinen – tuottaja, äänittäjä
Kakke Vähäkuopus – äänittäjä
Timo Tyynismaa – kansikuva
Laura Seppänen – valokuva (yhtye)
Arvosstelut

Imperiumi: 7½/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Albumi Katharsis (Embrazen albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Katharsis discogs.com -sivustolla
Kierla

Kierla on kylä Salon luoteisosassa Vaskiolla. Kylä sijaitsee hieman erillään Vaskion keskustaajamasta Turilantien varrella. Kierlaan kuuluu myös Marttilan rajalla sijaitseva Heinässuon alue.
Kierla sijaitsee Pirttimäen ja Kuusjoen välissä kulkevan Turilantien varrella. Kutakuinkin kaikki kyläalueen tasaiset alueet on muutettu viljelysmaaksi. Kuusjoen rannat ovat niittyä. Joki kiemurtelee paljon Kierlan kohdalla ja siinä sijaitsee matala Kierlankoski. Kylän länsipuolelta jokeen laskee Rautaoja. Kierlan rakennuskanta sijaitsee Turilantien varrella, ja Heinässuon uudemmalla alueella. Heinässuo on peltomaisemaa, jota rikkovat metsäiset mäet ja suoalueet. Vaskionjoen alkulähteet sijaitsevat Heinässuolla.
Halikkolainen uudisasutus on levinnyt jokia pitkin syvemmälle sisämaahan ja Kierla on myöhäiskeskiaikainen uudisasutuskylä. Kylässä on ollut 1800-luvulle tultaessa peräti kuusi kantatilaa ja muutamia torppia. Heinässuon alue on asutettu vasta 1940- ja 1950-lukujen aikana.
Karl Heinrich Ulrichs

Karl Heinrich Ulrichs.
Karl Heinrich Ulrichs (28. elokuuta 1825 Aurich – 14. heinäkuuta 1895 L'Aquila) oli saksalainen nykyaikaisen homoseksuaalien oikeusliikkeen pioneeri.
Ulrichs opiskeli teologiaa ja lakia. Vuonna 1854 hänet erotettiin valtion virasta ”luonnottoman” taipumuksensa vuoksi. Hän alkoi tehdä pamflettejaan, aluksi salanimellä. Vuonna 1864 hän julkaisi ensimmäisen tutkielman miesten välisestä rakkaudesta. Samaa sukupuolta olevien seksi oli jo siihen aikaan kielletty joissakin Saksan valtioissa. Ulrichs piti Saksan juristipäivillä vuonna 1867 esitelmän, jossa hän vaati rangaistavuuden poistamista. Siitä alkoi eurooppalainen homoliike.
Ulrichs keksi homoseksuaalisuudelle nimen. Se tuli taivaanjumalasta Uranoksesta. Uranos-jumalan mukaan oli jo aikaisemmin nimetty planeetta Uranus. Ouranos on nykykreikkaa ja tarkoittaa taivasta. Ulrichsin kielenkäytössä homomies oli urning ja lesbo oli urninde.
Homoseksuaalisuus-sana esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1869 itävaltalais-unkarilaisen kirjailijan Karl Maria Kertbenyn tekstissä.
Ulrichs oli yksinäinen esitaistelija. Juristipäivillä 1867 hän esiintyi omalla nimellään, uranoslaisena. Hän haaveili uranos-liitosta, johon kaikki Euroopan homot ja lesbot voisivat liittyä. Hän ei kuitenkaan saanut yhteiskunnassa mitään vastakaikua, ja niinpä hän lähti vuonna 1880 ”maanpakoon” Italiaan ja kuoli vuonna 1895.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Karl Helfferich

Karl Helfferich
Karl Theodor Helfferich (22. kesäkuuta 1872 Neustadt, Rheinland-Pfalz, Saksan keisarikunta – 23. huhtikuuta 1924 Bellinzona, Sveitsi) oli saksalainen poliitikko ja taloustieteilijä, joka toimi eri tehtävissä Saksan keisarikunnan hallituksessa ensimmäisen maailmansodan aikana.
Karl Helfferichin isä oli tehtailija. Hän opiskeli oikeustiedettä ja valtiotieteitä Berliinin, Münchenin ja Strasbourgin yliopistoissa. Hän oli vuodesta 1899 Berliinin yliopistossa kansantaloustieteen yksityisdosenttina ja työskenteli vuosina 1901–1906 taloudellisena asiantuntijana Saksan ulkoministeriön siirtomaaosastolla. Hellferich julkaisi vuonna 1903 vaikutusvaltaiseksi muodostuneen pääteoksensa Das Geld (”Raha”), jossa hän puolusti valuuttojen sitomista kultakantaan niiden vakauttamiseksi. Hän oli 1906–1908 Bagdadin rautatietä rakennuttaneen Anatolian rautatieyhtiön johtajana ja 1908–1915 Deutsche Bankin johtokunnan jäsenenä.
Helfferich kutsuttiin tammikuussa 1915 Saksan valtiovarainministeriksi. Hän pyrki rahoittamaan Saksan sotamenot lainoilla verotuksen kiristämisen sijaan, mikä kuitenkin kiihdytti inflaatiota. Toukokuussa 1916 Helfferich siirtyi sisäministeriksi ja tuli samalla Theobald von Bethmann Hollwegin hallituksen varakansleriksi. Hän vastusti rajoittamattoman sukellusvenesodan aloittamista. Helfferich jatkoi sisäministerinä vielä Georg Michaelisin hallituksessa, mutta joutui eroamaan opposition painostuksesta marraskuussa 1917. Helfferich nimitettiin heinäkuussa 1918 Saksan Moskovan-lähettilääksi salamurhatun Wilhelm von Mirbachin tilalle. Hän suositteli elokuun alussa Saksan hallitukselle Venäjän horjuvan bolševikkivallan kukistamista, mutta ulkoministeri Paul von Hintze onnistui torjumaan ajatuksen, jolloin Helfferich erosi lähettilään tehtävistä.
Weimarin tasavallan alkuaikoina Helfferich oli yksi tasavaltaa vastustaneen jyrkän konservatiivisen oikeiston näkyvimmistä hahmoista. Hän kuului vuodesta 1920 Saksalaiskansallisen kansanpuolueen (DNVP) johtoon ja oli sen valtiopäiväedustajana. Helfferich johti muun muassa vihamielistä parjauskampanjaa keskustalaista valtiovarainministeriä Matthias Erzbergeriä vastaan. Vuoden 1923 Saksan hyperinflaation aikana Helfferich ehdotti uuden valuutan käyttöönottoa. Hänet julistettiin samana vuonna käyttöön otetun Rentenmarkin ja myöhemmän Reichsmarkin ”isäksi”, vaikka varsinkaan jälkimmäinen ei vastannut hänen ideoitaan. Hän kuoli seuraavana vuonna junaonnettomuudessa Sveitsissä.
Kelli Giddish

| Kelli Giddish |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Kelli Marie Giddish
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1980 (ikä 44) Cumming, Georgia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Lawrence Faulborn (vih. 2015)
Lapset:  2
Näyttelijä
Aktiivisena:  2005–
Merkittävät roolit:  “Amanda Rollins” Kova laki: Erikoisyksikkö “Di Henry” All My Children
Aiheesta muualla
IMDb 
Kelli Marie Giddish (s. 13. huhtikuuta 1980 Cumming, Georgia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Giddish tunnetaan muiden muassa ABC:n draamasarjasta All My Children sekä TV-sarjasta Kova laki: Erikoisyksikkö. All My Children oli Giddishin ensimmäinen suurempi kiinnitys ja hän näytteli sarjassa kaikkiaan 114 jaksossa vuosina 2005–2007. Vuonna 2011 Giddish kiinnitettiin etsivä Amanda Rollinsin rooliin TV-sarjaan Kova laki: Erikoisyksikkö, sen 13. tuotantokaudelle. Giddish esiintyi Amanda Rollinsin roolissa myös sarjassa Chicago P.D. vuonna 2014.
Giddish valmistui Evansvillen yliopistosta Indianassa pääaineenaan näyttämötaide. Lukiovuosinaan hän pelasi koulunsa softball-joukkueessa. Opiskeluaikanaan hän ylsi Irene Ryan Acting Award -finalistien joukkoon ja pääsi esiintymään Kennedy Centeriin.
Giddish on ollut avioliitossa Lawrence Faulbornin kanssa vuodesta 2015 ja heillä on kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Kelli Giddish Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Karsna järv

| Karsna järv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°55′46″N, 27°05′45″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Kariojan valuma-alue
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  VEE2127500
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79 m  mpy. 
Pituus:  0,6 km  
Leveys:  0,37 km  
Rantaviiva:  1,73 km  
Pinta-ala:  17,2 ha  
Tilavuus:  0,000505 km³ 
Keskisyvyys:  3,1 m  
Suurin syvyys:  8,1 m  
Valuma-alue:  1,5 km²
Saaria:  ei saaria 
 fiKarsna järv 
Karsna järv on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Pillen ja Laugan kylissä sijaitseva järvi, joka kuuluu niin kutsuttuun Tsolgon järviketjuun.
Maantietoa

Järvi on 600 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,2 hehtaaria. Se sijaitsee kylien välisellä rajalla ja sen ranta-asutus on kummastakin kylästä. Järvi on peltomaiden ympäröimä, mutta koillisrannan takana sijaitsee Saarõperä mets. Metsän takana on 60 metrin päässä Pille järv, johon on kaivettu yhdysoja Karsna järvestä. Järven syvyys on 8,1 metriä ja keskisyvyys on 3,1 metriä. Järven tilavuus 79,0 metrin vedenkorkeudella mpy. on 505 000 kuutiometriä. Siinä ei ole saaria. Järven eteläpuolelta kulkee kylätie, josta pääsee järvelle. Sen rantaviivan pituus on 1,73 kilometriä.
Luontoarvoja ja luokittelu

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (vir. pehme- ja heledaveeline järv). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (vir. oligotroofne tai vähetoiteline, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Vesi vaihtuu järvessä laskennallisesti kerran vuodessa. Vedenväri on vihertävän keltainen ja näkösyvyys 0,8 metriä. Vesi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin heikosti. Vuonna 1961 tehdyssä vesikasvillisuuden kartoituksessa löydettiin 16 eri kasvilajia. Järven valtalajina on ulpukka, joiden lisäksi järvessä esiintyy Virossa harvinaisia kelluvia palpakkolajeja ja kilpukoita. Järven pohjassa kasvaa on tummalahnanruohoa, eri vesirikkoja ja pilliluikkia. Yhdysojan takia kalasto voi elää kummassa järvessä hyvänsä. Kalat kuitenkin talvehtivat paremmin Karsna järvessä, sillä Pille järve muuttuu talvisin lähes hapettomaksi ja kalakanta romahtaa siellä. Yleisimmät kalalajit ovat särki, kiiski ja ahven ja ylesiä ovat myös hauki ja lahna. Niiden lisäksi esiintyy hopearuutanaa, mutakalaa ja allikkosalakkaa. Kyseessä kaunisrantainen järvi, jota käytetään myös uinti- ja virkistystarkoituksiin.
Vesistösuhteita

Karsna järv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma Vana-Koiola oja on Kariojan sivuhaara. Vaikka järvestä ei ala ojaa, joka yhtyisi Vana-Koiola ojaan, voidaan järven katsoa kuuluvan sen valuma-alueeseen. Järven pohjoispäähän tulee oja lännestä ja Pille järveen on kaivetty yhdysoja. Järven valuma-alueen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä. Karioja yhtyy etelässä Võhandu jõgeen. Võhandu puolestaan laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Kiekkomeduusat

| Kiekkomeduusat |
| --- | --- |
 Kiekkomeduusoita Ernst Haeckelin teoksesta Kunstformen der Natur (1904). Ylhäällä Floresca sp., keskellä ja alhaalla Cyanea annasethe, oikealla Chrysaora hysoscella
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Polttiaiseläimet Cnidaria
Luokka::  Meduusat Scyphozoa
Lahko::  Kiekkomeduusat Semaeostomeae  Agassiz, 1862
Heimot
 Cyaneidae  Pelagiidae  Ulmaridae 
Katso myös
   Kiekkomeduusat Wikispeciesissä   Kiekkomeduusat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiekkomeduusat (Semaeostomeae) on yksi polyyppieläimiin kuuluvan meduusoiden luokan  (Schyphozoa) lahkoista. Ne ovat suurikokoisia meduusoita, joiden suuaukon ympärillä on neljä suuliuskaa, joilla eläin ohjaa ravintoa suuhunsa. Suu johtaa ontelovatsaan, josta sulamattomat ruoantähteet poistuvat samaa tietä. Sukupuolielimet ovat tämän ontelon laidoilla säkkimäisissä poimuissa.
Lahkoon kuuluu kolme heimoa, joihin sisältyvät monet tunnetuimmista meduusoista, muun muassa korvameduusa (Aurelia aurita), hiusmeduusa (Cyanea capillata) ja loistomeduusa (Pelagia noctiluca).
Heimot > Cyaneidae

Cyaneidae-heimoon kuuluu muiden muassa suurin kiekkomeduusalaji, hiusmeduusa Cyanea capillata.
Heimot > Pelagiidae

Pelagiidae-heimoon kuuluvat Chrysaora-suvun lajit, joita kutsutaan myös "merinokkosiksi".
Heimot > Ulmaridae

Ulmaridae-heimoon kuuluvia lajeja elää laajalla alueella. Korvameduusa on ainut kiekkomeduusalaji, jota esiintyy Itämeressä. Diplulmaris antarctica -lajia taas tavataan Antarktiksella.
Cyanidae: Hiusmeduusa (Cyanea capillata)
Pelagiidae: Chrysaora melanaster
Ulmaridae: Tiburonia granrojo
Kalallinen-Simppu

| Kalallinen-Simppu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°19′15″N, 26°18′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Rievelin valuma-alue (14.17)
Laskuoja:  Simpunoja Nuhjakkaan 
Järvinumero:  14.172.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  105,7 m  
Pituus:  260 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,652 km  
Pinta-ala:  1,392 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalallinen-Simppu 
Kalallinen-Simppu  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Kesiön kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Ylä-Rievelin–Enonveden alueeseen (14.172) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy.
Kelminkukat

| Kelminkukat |
| --- | --- |
 Striga bilabiata.
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Näivekasvit
Suku::  Kelminkukat Striga  Lour.
Katso myös
   Kelminkukat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kelminkukat (Striga) on näivekasveihin kuuluva loiskasvisuku. Suvussa on yli 50 lajia yleensä yksivuotisia ruohoja, jotka ovat lehtivihreällisiä puoliloisia. Ne imevät osan ravinnosta muiden kasvien juurista. Kelminkukkia esiintyy vanhan maailman lämpimillä alueilla Afrikassa, Etelä-Aasiassa ja Australiassa. Eräät lajit ovat haitallisia rikkakasveja viljelymailla, varsinkin Afrikassa kasvava Striga hermonthica, joka loisii useilla merkittävillä viljakasveilla ja heinillä, kuten maissilla, sulkahirsseillä, sormihirsseillä, durralla ja sokeriruo'olla.
Kiovan piirustuskoulu

Kiovan piirustuskoulu (ukr. Київська рисувальна школа, Kyjivska rysuvalna škola) oli Kiovassa yhden sukupolven ajan (1875–1901) toiminut taidekoulu. Sillä oli suuri merkitys Venäjän vallan aikaisen Ukrainan taiteen kehityksessä.
Koulun perusti Mykola I. Muraško. Se oli alkuun yksityinen, myöhemmin kaupungin koulu. Sitä rahoitti taidetta suosivan Tereštšenkon suvun jäsen Ivan Tereštšenko. Koulu sai tukea myös Ukrainan ulkopuolelta. Opettajat ja oppilaat osallistuivat Kiovan Pyhän Kirilin luostarin freskojen entistämiseen ja Pyhän Volodymyrin katedraalin maalausten tekemiseen. Koulussa järjestettiin ukrainalaisten ja venäläisten taiteilijoiden näyttelyitä.
Kirjoituksia kreikkalaisista

| Kirjoituksia kreikkalaisista |
| --- | --- |

Kirjailija:  Friedrich Nietzsche
Kieli:  saksa
Suomennos
Suomentaja:  Pekka Seppänen
Kustantaja:  Summa
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  189
ISBN:  952-5418-18-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kirjoituksia kreikkalaisista on kokoelma Friedrich Nietzschen kirjoituksia antiikin Kreikan kulttuurista ja filosofiasta. Kirjoitukset on suomentanut Pekka Seppänen ja teoksen on julkaissut Summa vuonna 2006.
Aiheesta muualla

Jakke Holvas: Muinainen Kreikka herää henkiin. Helsingin Sanomat 6.8.2006.
Jukka Mikkonen: Puolisokean filosofin tarkkanäköiset huomiot[vanhentunut linkki]. Kirjo 1/2007. (PDF)
Kalevantie

Kalevantie voi tarkoittaa jotain seuraavista:
Nykyisiä katuja ja teitä

Kalevantie Akaan Toijalassa
Kalevantie Hollolassa
Kalevantie Hämeenkyrön Kyröskoskella
Kalevantie Hämeenlinnassa
Kalevantie Juvalla
Kalevantie Korpilahdella Jyväskylässä
Kalevantie Kotkassa
Kalevantie Laitilassa
Kalevantie Liedossa
Kalevantie Lopen Läyliäisissä ja Sajaniemellä
Kalevantie Loviisan Valkossa
Kalevantie Nastolan Villähteellä Lahdessa
Kalevantie Nilsiässä Kuopiossa
Kalevantie Paimion Preitilässä ja Taatilassa
Kalevantie Ruovedellä
Kalevantie Suomussalmen kirkonkylässä
Kalevantie Tampereella
Kalevantie Turussa
Kalevantie Uudessakaupungissa
Kalevantie Valkealassa Kouvolassa
Kalevantie Virroilla
Muinaistie

Kalevantie, eräs historiantutkija Aulis Ojan olettamista muinaisteistä lounaisessa Suomessa
Ken Forssi

| Ken Forssi |
| --- | --- |
 Ken Forssi vuonna 1980.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kenneth Raymond Forssi
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1943
Kuollut: 5. tammikuuta 1998 (54 vuotta)
Muusikko
Aktiivisena:  1963–1998
Tyylilajit:  rock 
Soittimet:  bassokitara
Yhtyeet:  Love, The Surfaris
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kenneth Raymond ”Ken” Forssi (30. maaliskuuta 1943 – 5. tammikuuta 1998) oli yhdysvaltalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten psykedeelisen rockin yhtye Loven basistina.
Forssi soitti ennen Lovea The Surfaris -nimisessä surf -yhtyeessä. Forssi liittyi Loveen melko pian tavattuaan yhtyeen johtohahmon Arthur Lee. Yhtye julkaisi vuosina 1966–1967 kolme studioalbumia (Love, Da Capo, Forever Changes), ja saavutti kohtalaista menestystä. Vuonna 1968 yhtyeen johtohahmo Lee erotti Forssin yhtyeestä muiden silloisten jäsenten ohella, ja Forssi joutui vankilaan pian erottamisensa jälkeen heroiinin hallussapidon vuoksi.
Forssi ei saavuttanut enää minkäänlaista suosiota Loven jälkeen, ja hänen musiikkiuraa vaikeutti huomattavasti päihdeongelmat, jotka olivat peräisin hänen vuosiltaan Lovessa.
Forssi menehtyi aivokasvaimeen 5. tammikuuta 1998.
Kirjoituksia sodasta ja rauhasta

| Kirjoituksia sodasta ja rauhasta |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jean-Jacques Rousseau
Suomennos
Kustantaja:  Summa
Julkaistu:  2010
ISBN:  978-952-5418-29-3
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kirjoituksia sodasta ja rauhasta on kokoelma Jean-Jacques Rousseaun kirjoituksia. Summan vuonna 2010 julkaiseman teoksen kirjoitukset on suomentanut ja selityksin varustanut Alex Aissaoui. Teokseen sisältyvät muun muassa lyhyet kirjoitukset Sotatila syntyy yhteiskuntatilasta ja Katkelmia sodan luonteesta luonnontilassa ja yhteiskuntatilassa. Johdannon on kirjoittanut Harto Hakovirta.
Aiheesta muualla

Wahlstedt, Pekka: Luontoparatiisi on iäksi menetetty. Kansan uutiset 18.9.2011.
Kessel

Kessel voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Maantiede

Kessel, kaupunki Belgiassa
Kessel-Lo, kaupunki Belgiassa
Kessel, entinen kunta Hollannissa
Kessel, kylä Hollannissa
Sukunimenä

Amanda Kessel (s. 1991), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Barney Kessel (1923–2004), yhdysvaltalainen jazzkitaristi
Blake Kessel (s. 1989), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Joseph Kessel (1898–1979), ranskalainen kirjailija ja toimittaja
Karl Kessel (1912–1997), saksalainen ilmavoimien kenraalimajuri
Loris Kessel (1950–2010), sveitsiläinen F1-kuljettaja
Phil Kessel (s. 1987), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija.
Fiktiossa

Kessel, planeetta Tähtien sota-universumissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kessel”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kalevantie (Tampere)

Pienteollisuustalo Kalevantien varrella Tullin kaupunginosassa.
Kalevantie on Tampereella sijaitseva vilkasliikenteinen katu. Se on yksi keskustaan johtavista sisääntuloväylistä ja tärkeä joukkoliikenteen reitti.
Kadun pituus on noin kolme kilometriä. Sen länsipää sijaitsee keskustassa Sorinsillan luona; siitä katu suuntautuu itään Kalevankankaalle, kohti Messukylää ja Kangasalaa. Kalevantien pohjoispuolelle rajautuvat Tullin, Liisankallion ja Kalevanrinteen kaupunginosat, eteläpuolelle Kalevanharjun ja Järvensivun kaupunginosat. Kadun itäpää on Vuohenojan alueella Iidesranta-nimisen tien ja Messukyläntien risteyksessä.
Historiaa

Osa nykyisestä Kalevantien katulinjasta näkyy jo vuoden 1758 kartassa, jonka laati maanmittari Isaac Lithov. Paikalla kulki silloin valtakunnallinen maantie.
Tampereen asemakaavaan katu merkittiin vuonna 1897, jolloin se sai Kalevalaan perustuvan nimen Kalevankatu. Kadun reunaan tehtiin 1800-luvun lopulla puuistutuksia, joita on edelleen jäljellä Tampereen yliopiston keskustakampuksella.
Nykyinen kadunnimi Kalevantie on peräisin vuodelta 1936. Vuoden 1539 käräjillä mainittu rajapaikka Kalevankivi oli kai Kalevankankaalla. Nimi voi olla esihistoriallinen ja viitata Kalevanpoikiin, kansantarujen jättiläisiin, joita ovat myös Väinämöinen ja Lemminkäinen.
Rakennuskanta

Kalevantien ja Yliopistonkadun risteyksessä on Tampereen yliopiston päärakennus (ent. Yhteiskunnallinen korkeakoulu, Toivo Korhonen 1960). Pirkanmaan maakuntakaavassa yliopistorakennus, sen laajennusosat ja ympäröivä puisto on määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Yliopistoa vastapäätä Kalevantien toisella puolella on monumentaalinen Tampere-talo (Sakari Aartelo ja Esa Piironen 1990) sekä sen kylkeen rakennettu 11-kerroksinen Hotelli Marriott (Juho Grönholm, Antti Nousjoki ja Samuli Woolston 2020).
Kalevantien varrella on myös kaksi Museoviraston määrittelemää, valtakunnallisesti merkittävää rakennuskulttuurikohdetta: Kalevankankaan hautausmaa ja Kalevan alue.
Yliopiston päärakennus.