stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
BelEkspo

| Kansallinen näyttelykeskus BelEkspo> valkoven. БелЭкспa,  ven. БелЭкспо |
| --- | --- |
 Arkkitehtien S. Botkovski, Ju. Gradov ja L. Levin johdolla suunnitellun, vuoden 1968 lopussa valmistuneen kansallisen näyttelykeskus BelEkspan sisäänkäynti.
Osoite:  Ul. Janka Kupala 27, Minsk, Valko-Venäjä
Koordinaatit:  53.9077°N, 27.5604°E
Valmistumisvuosi:  27 joulukuuta 1968
Suunnittelija:  arkkitehdit S. Botkovski, Ju. Gradov ja L. Levin
Kerrosluku:  2
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
| Kansallinen näyttelykeskus BelEkspo, vuoden 1988 paviljonki |
| --- | --- |
 Arkkitehtien L. Moskalevitš ja G. Laskavaja suunnittelema BelEkspon uudempi messukeskus vuodelta 1988.
Osoite:  Prospekt Pobeditelei 14, Minsk, Valko-Venäjä
Koordinaatit:  53.9280°N, 27.5208°E
Valmistumisvuosi:  1988
Suunnittelija:  arkkitehdit L. Moskalevitš ja G. Laskavaja
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
BelEkspo (ven. УП «БелЭкспо», UP BelEkspo)  eli BelEkspa (valkoven. БелЭкспa) eli  BelExpo (esimerkiksi logossa käytetty muoto), on Valko-Venäjän pääkaupunki Minskissä sijaitseva kansallinen messu- ja näyttelykeskusorganisaatio. Se perustettiin nykynimellään vuonna 1998.
BelExpon kotipaikka on ja sen vanhempi, joulukuussa 1968 avattu näyttelypaviljonki sijaitsee Minskin keskustassa osoitteessa Ul. Janka Kupala 27 eli aivan Valko-Venäjän kansallisoopperan ja -baletin vieressä. Arkkitehteina olivat S. Botkovski, Ju. Gradov ja L. Levin. Kansallisen näyttelykeskus BelEkspon paviljongissa on 5 000 neliön näyttelytila kahdessa kerroksessa, laajat ulkotilat, 80 hengen kokoussali ja kahvio. Lisäksi viereisessä B-hallissa on 1 100, C-hallissa 750 ja D-hallissa 300 neliön näyttelytilat.
Uudempi, sisätiloiltaan korkeampi ja arkkitehtonisesti näyttävämpi Kansallinen näyttelykeskus BelEkspo sijaitsee osoitteessa Prospekt Pobeditelei 14 (suom. Voiton valtatie 14). Tämän vuonna 1988 avatun näyttelykeskuksen arkkitehteina toimivat L. Moskalevitš ja G. Laskavaja. Lintuprespektiivistä nähtynä rakennuksen perusmuoto muistuttaa 5-terälehtistä kukkaa. Rakennuksessa on yli 3 000 neliön katettu näyttelytila. Sisäänkäynnin edustalla on ulkonäyttelyyn sopiva alue. selvennä
Uudemman, vuoden 1988 kansallisen messupaviljongin edustalle avattiin heinäkuussa 2013 arkkitehti Anna Aksenovan johdolla suunniteltu Valko-Venäjän lipulle omistettu aukio. Aukion korkeaan lipputankoon kohosi suuri, 7*14 metrin kokoinen Valko-Venäjän tasavallan lippu. Rakennuksen toiselle puolelle oli rakenteilla uusi Itsenäisyyden palatsi.
Aiheesta muualla

Belexpo (englanniksi) (architectuul.com)
Nyt on erilainen kohde tarjolla! Lähde tänne kokemaan "nykyajan Neuvostoliitto" (Arkistoitu – Internet Archive) (is.fi)
Helsingin seurakuntayhtymä

| Helsingin seurakuntayhtymä Helsingfors kyrkliga samfällighet |
| --- | --- |

 tunnus :  sijainti 
Tunnustuskunta:  evankelis-luterilainen
Perustettu:  2009
Jäsenmäärä:  307 121 (tammikuu 2025)
– Osuus asukkaista:  n. 44,8 %
– Jäsenlehti:  Kirkko ja kaupunki
Kirkollisvero:  1,00 %
Yhtymänjohtaja:  Juha Rintamäki
Kirkkovaltuusto:  91 paikkaa
– puheenjohtaja:  Wiking Vuori
Helsingin seurakuntayhtymä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Helsingin seurakuntayhtymä (ruots. Helsingfors kyrkliga samfällighet, brändinimeltään Kirkko Helsingissä) on Helsingin alueen evankelis-luterilaisten seurakuntien muodostama yhtymä, johon kuuluu 16 suomenkielistä ja kolme ruotsinkielistä seurakuntaa. Helsingissä sijaitsevat ja valtakunnallisesti toimivat Olaus Petri församling ja Suomen saksalainen seurakunta eivät kuulu Helsingin seurakuntayhtymään.
Seurakuntayhtymän toimipaikka Seurakuntien talo sijaitsee Kalliossa Kolmannella linjalla ja siellä sijaitsevat mm. keskusrekisteri, hallinto- ja taloustoimisto, viestintä, kiinteistötoimisto ja yhteinen seurakuntatyö.
Vuoden 2025 tammikuussa Helsingin seurakuntayhtymän seurakunnilla oli yhteensä 307 121 jäsentä, mikä vastasi noin 44,8 prosenttia helsinkiläisistä. Sekä jäsenosuus että jäsenten määrä ovat olleet viime vuosina selvässä laskussa.
Seurakuntayhtymään eivät hallinnollisesti kuulu evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimivan Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen Helsingissä käyttämät Luther-kirkko ja Pyhän Sydämen kappeli.
Seurakunnat > Suomenkieliset seurakunnat

Haagan seurakunta
Helsingin tuomiokirkkoseurakunta
Herttoniemen seurakunta
Kallion seurakunta
Kannelmäen seurakunta
Lauttasaaren seurakunta
Malmin seurakunta
Helsingin Mikaelin seurakunta
Munkkiniemen seurakunta
Oulunkylän seurakunta
Paavalin seurakunta
Pakilan seurakunta
Pitäjänmäen seurakunta
Roihuvuoren seurakunta
Töölön seurakunta
Vuosaaren seurakunta
Seurakunnat > Ruotsinkieliset seurakunnat

Johannes församling (perustettiin 2009 yhdistämällä Meilahdessa ja Töölössä toiminut Tomas församling, Keski-Helsingissä toiminut Norra svenska församlingen ja Etelä-Helsingissä sekä Lauttasaaressa toiminut Södra svenska församlingen)
Matteus församling
Petrus församling (perustettiin 2009 yhdistämällä Länsi-Helsingissä toiminut Lukas församling ja Pohjois-Helsingissä toiminut Markus församling)
Aiheesta muualla

Seurakuntayhtymän sivusto. (suomeksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 2  Yhdysvallat 
Kartta Helsingin suomenkielisistä seurakunnista
Kartta Helsingin ruotsinkielisistä seurakunnista
Jari-Matti Latvala

| Jari-Matti Latvala |
| --- | --- |
 Jari-Matti Latvala vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1985 (ikä 39) Töysä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
WRC-ura
Aktiivivuodet:  2002–2020
Kartanlukija(t):   Miikka Anttila
Nykyinen talli:  Latvala Motorsport
Entiset tallit:  Toyota Gazoo Racing Volkswagen Stobart Ford
Kilpailuja:  210
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  18
Palkintosijoja:  67
Erikoiskoevoittoja:  539
MM-pisteitä:  1679
Ensimmäinen kilpailu:  Walesin ralli 2002
Ensimmäinen voitto:  Ruotsin ralli 2008
Viimeinen voitto:  Australian ralli 2018
Viimeinen kilpailu:  Suomen ralli 2023
Sijoitus kaudella 2019:  ( p.)
Aiheesta muualla
www.latvalamotorsport.com
Jari-Matti Latvala (s. 3. huhtikuuta 1985 Töysä) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen ralliautoilija ja nykyinen Toyotan tallipäällikkö. Hän saavutti urallaan 18 MM-rallivoittoa ja sijoittui ralliautoilun MM-sarjassa kolmesti hopealle ja kaksi kertaa kolmanneksi.
Kaudeksi 2008 Latvala pääsi Fordin tehdastiimin kuljettajaksi, ja kaudella 2010 hän saavutti MM-hopeaa. Kaudella 2012 hän voitti rallin MM-historian ensimmäisen aika-ajon, ja seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Fordilta Volkswagenille Sébastien Ogierin tallikaveriksi. Volkswagenin vetäydyttyä sarjasta kauden 2016 jälkeen Latvala siirtyi Toyotalle kausiksi 2017–2019. Kaudelle 2020 Latvala ei enää saanut vakituista tallipaikkaa Tommi Mäkisen johtamasta Toyotan rallitallista.
Latvalan kartanlukija oli Miikka Anttila. Latvala tunnettiin myös aggressiivisesta ajotyylistään, ja häntä onkin verrattu edesmenneeseen ralliautoilijaan Colin McRaehen.lähde?
Vuoden 2020 joulukuussa Toyota ilmoitti palkanneensa Latvalan Tommi Mäkisen seuraajaksi tallin päällikkönä. Mäkinen siirtyi muihin tehtäviin Toyotalla.
Latvalan isä Jari Latvala on entinen ralliautoilija, joka voitti urallaan muun muassa rallin Suomen mestaruuden.
Ura > Uran alku

Latvala aloitti ralliharjoittelun isänsä hankkimalla lokariautolla nelivuotiaana kotipihallaan. Ensimmäisen kilpailunsa hän ajoi karting-autolla seitsemänvuotiaana 20. syyskuuta 1992 Vaasassa.
Koska hänen isänsä ajoi rallia, Latvalalla oli oikeastaan aina käytettävissään oikea ralliauto. Latvalan harjoitusautot paranivat sitä mukaa, kun kokemusta ja ikää tuli. 16-vuotiaana 5. toukokuuta 2001 hän pääsi ensi kertaa osallistumaan rallisprintin nuorten sarjassa. Seuraavana vuonna Latvala suoritti Englannissa kansallisen lisenssin ja pääsi osallistumaan maan kansalliseen rallisarjaan.
Ura > Nousu rallin MM-sarjaan

Jari-Matti Latvalasta tuli 14. marraskuuta 2002 nuorin suomalainen MM-ralliin osallistunut kuljettaja hänen osallistuttuaan Walesin ralliin. Hän ajoi kilpailun yleisen luokan 17. tilalle Mitsubishi Lancerin ratissa, kartturinaan Carl Williamson.
Latvala sai parhaan mahdollisen ensikosketuksen WRC-autoon vuoden 2003 alussa osallistumalla isänsä omistamalla Toyota Corolla WRC:llä Viron Talviralliin ja voittamalla rallin liki kahden minuutin  erolla. Hän osallistui kauden aikana neljään MM-ralliin M-Sportin Ford Focus -WRC-autolla tullen kaikissa niissä maaliin.
Kaudella 2004 Latvala ajoi Junioreiden MM-sarjaa. Vuoden 2005 hän kiersi MM-sarjaa yksityistallien autoilla sekä N-ryhmän autoilla. Vuodeksi 2006 Latvala sai käyttöönsä N-ryhmän Tommi Mäkinen Racing -tallin valmistaman Subarun, mutta osallistui ralleihin myös WRC-autoilla, muun muassa Corolla WRC:llä: Tunturirallissa tuli kaksi pohja-aikaa flunssassa ja keskeytys ulosajon vuoksi. Suomen MM-rallissa Latvala sai Corolla WRC:llä hyviä aikoja kymmenen parhaan joukossa, kunnes rengasvaurion ja siitä seuranneen rengaspalon seurauksena toiveet pistesijoista täytyi unohtaa. Vuonna 2006 Latvala oli myös mukana Rallin SM-sarjassa Corolla WRC -autolla ja voitti silti hopeaa osallistumatta kaikkiin osakilpailuihin. Vuosina 2009 ja 2010 Latvala kilpaili myös Lahti Historic Rallyssa Ford Escort BDA:lla ja voitti molemmat kisat.
Ura > Kausi 2007

Vuodeksi 2007 Latvala sai käyttöönsä Fordin kakkostiimin Stobartin Ford Focus WRC -auton. Japanin MM-ralli oli Latvalan uran 50. kilpailu. Hän ajoi kärkiaikoja ja oli jopa kilpailun johdossa, mutta tekniset ongelmat ja ajovirhe pudottivat hänet pisteiltä.
Walesin rallissa Latvala taisteli jälleen kärkisijoista, kunnes ongelmien myötä putosi kauas kärjestä. Tuossa kilpailussa hän kuitenkin saavutti 10 pohja-aikaa ja nousi kokonaiskilpailussa sijalle 10. Kauden aikana MM-pisteitä mies keräsi 30 ja sijoittui näin MM-sarjassa 8:nneksi.
Kausi 2007 huipentui MM-sarjan ulkopuolella Latvalan voitettua Toyota Corolla WRC -autolla PreAlpi Master Show -rallin 26 sekunnin erolla toiseksi ajaneeseen Peugeot-kuljettaja Luca Rosettiin.
Ura > Kausi 2008

Fordin ykköstallin Marcus Grönholm lopetti uransa kauden 2007 loputtua. Pitkään spekuloitiin Latvalan nousevan Grönholmin tilalle ja näin lopulta kävikin: 16. joulukuuta Ford uutisoi tehneensä sopimuksen Latvalan kanssa. Hänet nostettiin näin Fordin ykköstiimiin Mikko Hirvosen tallikaveriksi kaudelle 2008.
Latvala otti ensimmäisen voittonsa heti toisessa kisassaan tehdastallin Fordilla Ruotsin rallissa 10. helmikuuta 2008 ja tuli kaikkien aikojen nuorimmaksi rallin MM-sarjan osakilpailun voittajaksi ohi edesmenneen Henri Toivosen. Latvala oli voittaessaan vain 22 vuoden ja 313 päivän ikäinen. Latvala sai pitää nuorimman voittajan titteliä hallussaan aina vuoden 2021 Viron MM-ralliin asti. Tuolloin 20-vuotiaasta Kalle Rovanperästä tuli nuorin MM-osakilpailuvoittaja.
Loppukauden tulokset olivat ristiriitaisia. Latvala kykeni usein taistelemaan palkintopallisijoituksista, mutta virheet ja tekniset ongelmat pudottivat hänet usein kärkitaistelusta. Heikon asfalttimenestyksen johdosta talli päätti siirtää Latvalan Stobart-talliin Korsikan ja Katalonian ralleihin, ja hänen paikallaan tehdastallissa nuo rallit ajoi belgialainen François Duval.
Ura > Kausi 2009

Kauden 2009 alussa Latvala teki muutaman virheen ja kaudesta näytti tulevan vaikea. Latvala nappasi kuitenkin uransa toisen voiton Sardinian MM-rallissa. Kesäkuun lopulla käydyssä Puolan MM-rallissa Latvala kuitenkin kolaroi toiselta sijalta viimeisellä reilun kahden kilometrin mittaisella yleisöerikoiskokeella seinään, kun talli odotti jo kaksoisvoittoa. Eroa takana tulleeseen Daniel Sordoon oli ennen virhettä vajaa minuutti. Pettynyt Latvala totesikin tämän olleen tallin historian suurin pettymys.
Keväällä Portugalin rallissa Latvala ajoi rajusti ulos, ja auto putosi kaiteen yli rotkoon. Noin 150 metriä pyörittyään auto pysähtyi laakson pohjalle. Latvala ja kartanlukija Miikka Anttila eivät loukkaantuneet, vaikka osa turvakaarista pettikin rajuissa iskuissa. Kauden useat virheet saivat Latvalan ja Anttilan kehittämään nuottijärjestelmäänsä paremmaksi. Rakenne pysyi samana, mutta Anttila korosti vaikeita osuuksia äänenpainoaan ja äänen käskevyyttä muuttamalla.
Ura > Kausi 2010

Vuonna 2010 Ford pudotti Latvalan kakkoskuskiksi. Kauden avausrallissa Ruotsissa Latvala ajoi kolmanneksi, ja Jordanian rallissa toiseksi. Uudessa-Seelannissa ja Suomessa hän voitti. Latvala löysi vihdoin tasaisuuden, joka häneltä oli ennen MM-sarjassa puuttunut. Molemmat voitot tulivat tiukan taistelun jälkeen, mikä entisestään korosti parantuneen tasaisuuden roolia. Kauden päätteeksi Latvala tuli MM-pisteissä toiseksi Sébastien Loebin jälkeen ajettuaan kaikissa paitsi Portugalin rallissa pistesijoille.
Latvala osallistui myös Nürburgringin 24 tunnin ajoon Köln Motorsportin Ford Focus RS:llä. Auton muut kuljettajat olivat Anja Wassertheurer, Daniela Schmid ja Stefan Schlesack.
Ura > Kaudet 2011 ja 2012

Latvala lähti kauteen 2011 samalta viivalta Mikko Hirvosen kanssa, ja monet uskoivat hänen pystyvän Sébastien Loebin valtakauden lopettajaksi. Hän kuitenkin putosi MM-taistelusta jo ennen kauden puoliväliä. Latvala voitti kauden päätöskilpailun Walesissa. Kaudeksi 2012 hänen tallikaverikseen siirtyi norjalainen Petter Solberg.
Ura > Volkswagen 2013–2016

Latvala siirtyi kauden 2012 jälkeen ajamaan rallin MM-sarjaan liittyneeseen Volkswageniin. Hän voitti Ranskan MM-rallin vuonna 2014 ja katkaisi pitkän suomalaisten voitottoman putken asfalttiralleissa.
Latvala voitti kauden 2016 Meksikon rallin 6. maaliskuuta ja oli näin kautta aikain ensimmäinen suomalainen, joka on voittanut Meksikon rallin.
Ura > Toyota 2017–2019

Tommi Mäkisen johtama Toyota Gazoo Racing -talli teki joulukuussa 2016 sopimuksen kaudesta 2017 Latvalan kanssa. Hänen autonsa on Toyota Yaris WRC.
Latvala sijoittui kauden ensimmäisessä rallissa Monte Carlossa toiseksi Sébastien Ogierin jälkeen. Latvala voitti Ruotsin MM-rallin, jonka myötä hän johti rallin MM-sarjaa kahden kilpailun jälkeen. Suomen MM-rallissa Latvala joutui keskeyttämään auton moottorinohjausyksikön ECU:n rikkouduttua. Kauden viimeisessä rallissa Australiassa Latvala ajoi ulos viimeisellä erikoiskokeella ollessaan kisassa toisena. Hän oli kokonaispisteissä kauden 4. paras.
Latvalasta tuli Ruotsin rallissa 2019 kaikkien aikojen kokenein rallikuljettaja, kun hän ajoi 197. MM-osakilpailunsa.
Ura > Tallipäällikkönä Toyotalla 2021–

Latvala nimitettiin joulukuussa 2020 Tommi Mäkisen seuraajaksi Toyotan tallipäällikkönä kaudesta 2021 alkaen.
Toyotan Akio Toyodan kutsun myötä Latvala osallistui Fujin 24 tunnin ajoon kuuden kuljettajan ryhmässä vuonna 2022. Kilpailu oli osa Super Taikyu -sarjaa ja autona oli vetyä käyttävä GR Corolla H2 Concept. Toyodan itsensä ja Latvalan lisäksi autoa ajoivat Hiroaki Ishiura, Masahiro Sasaki, Yasuhiro Ogura ja Norihiko Katsuta. Hän osallistui Fujin 24 tunnin ajoon myös vuonna 2023.
Latvala palasi ralliauton kuljettajaksi Suomen rallissa vuonna 2023, jossa hän ajoi Toyota GR Yaris Rally1 -autolla, sijoittuen viidenneksi. Hän voitti syyskuussa 2023 Hokkaidon rallin Toyota GR Yaris Rally2 -autolla Juho Hännisen kanssa. Latvala ajaa myös elokuun alussa 2024 ajettavan Suomen MM-ralliin yhdessä Hännisen kanssa Toyota GR Yaris Rally2 -autolla.
Kaudella 2025 Latvala toimii osa-aikaisena tallipäällikkönä, ja ajaa Euroopan historic-rallisarjassa. Latvala ajaa historic-sarjassa vuoden 1992 Toyota Celica ST185 -autolla. Hänen kartanlukijanaan toimii Janni Hussi.
Muuta

Latvala kirjoitti ylioppilaaksi 4. kesäkuuta 2005 Kuortaneen urheilulukiosta jääkiekkolinjalta. Hän pelasi nuoruudessaan jääkiekkoa Alavuden Peli-Veikkojen juniorijoukkueissa. Hän oli kihloissa ja asui avoliitossa Maisa Torpan kanssa ja heidän oli määrä avioitua vuoden 2019 lopussa, mutta lokakuussa 2019 Latvala ensin ilmoitti, että häät on peruttu, ja 14. lokakuuta 2019 kumpikin vahvisti heidän eronneen.  Latvalalla on myös kotipaikallaan Alavuden Tuurissa nimeään kantava moottoriurheilumuseo JM-Rally Parc Fermé.
Latvalasta ilmestyi vuoden 2020 syksyllä Otavan kustantama, Riikka Smolander-Slotten kirjoittama elämäkertakirja Jari-Matti Latvala – Elämän erikoiskoe (ISBN: 9789511369004).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jari-Matti Latvala Wikimedia Commonsissa
Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Latvala Motorsport Oy
Jari-Matti Latvala Driver Profile wrc.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Jari-Matti Latvala Suomen rallin shakedownissa 2010.
Gamma-tokoferoli

| Gamma-tokoferoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (2R)-2,7,8-Trimetyyli-2-[(4R,8R)-4,8,12-trimetyylidekyyli]-6-kromanoli
CAS-numero:  54-28-4
PubChem CID:  92729
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C28H48O2
Moolimassa:  416,68 g/mol
Gamma-tokoferoli on yksi E-vitamiinin muodoista. E-koodiltaan gamma-tokoferoli on E 308 ja sitä käytetään alfa-tokoferolin, beeta-tokoferolin ja delta-tokoferolin tavoin elintarvikkeissa estämään happamoitumista ja säätelemään elintarvikkeen toimintaa.
Aiheesta muualla

PubChem: Gamma-Tocopherol (englanniksi)
Human Metabolome Database (HMDB): Gamma-Tocopherol (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): Gamma-Tocopherol (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): gamma-Tocopherol (englanniksi)
ChemBlink: D-gamma-Tocopherol (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Gamma-Tocopherol (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:gamma-Tocopherol
Käännös suomeksi
Järjetön innostuneisuus

Järjetön innostuneisuus (engl. Irrational exuberance), suomennettu joskus myös järjettömäksi ylenpalttisuudeksi tai järjettömäksi riemumieleksi, on rahoituksessa ja käyttäytymistaloustieteessä esiintyvä spekulatiivisen taloudellisen kuplan syntymiseen liittyvä termi. Termi on peräisin Yhdysvaltojen keskuspankin puheenjohtaja Alan Greenspanin joulukuussa 1996 pitämästä puheesta, jossa hän kuvasi sillä osakemarkkinoilla toimivien sijoittajien toimintaa. Greenspan piti puheensa päivälliskutsuilla ja se televisioitiin suorana ympäri maailmaa. Termi jäi elämään, koska heti sen lausumisen jälkeen maailman osakekurssit syöksyivät alamäkeen: Nikkei-indeksi laski 3,2 %, DAX 4 % ja FTSE 100 4 %. Järjetön innostuneisuus on kuvaava termi ilmiölle, joka nähtiin esimerkiksi 1990-luvulla niin sanotun IT-kuplan aikana. Ilmiö, jossa markkinat ovat nousseet poikkeuksellisen ja kestämättömän korkealle tasolle markkinapsykologian vaikutuksesta, on toistunut historiassa useita kertoja.
Järjetön innostuneisuus luo psykologisen perustan spekulatiivisille kuplille. Spekulatiivinen kupla on tilanne, jossa hintojen nousu kannustaa sijoittajia investoimaan. Hintojen nousun seurauksena vaurastuneista sijoittajista kerrotut tarinat alkavat leviämään kannustaen täten yhä suurempaa ihmisjoukkoa mukaanlähde?. Vaikka uudet sijoittajat epäilevät investoinnin arvoa, he osallistuvat spekulatiivisen kuplan muodostumiseen osittain kateudesta aikaisemmin sijoittaneiden menestystä kohtaan, osittain uhkapelaamisen jännityksen takia ja osittain siitä pelosta, että myöhemmin heidän varansa eivät riittäisi investoinnin tekemiseen (esimerkiksi kodin ostamiseen) hintojen nopean nousun vuoksilähde?. Spekulatiivisissa kuplissa hintataso eroaa todellisista hintaan vaikuttavista tekijöistä (ks. fundamenttianalyysi).
Yalen yliopiston kansantalouden professori Robert Shiller on käsitellyt kirjassaan Irrational Exuberance järjettömän innostuneisuuden syitä. Kirjan ensimmäinen painos ennusti IT-kuplan puhkeamisen ja toinen painos asuntojen hintakuplan puhkeamisen. Alla on esitetty lyhyesti suurin osa Shillerin kirjassaan esille nostamista järjettömän innostuneisuuden syistä.
Järjettömän innostuneisuuden syitä > Suistumistekijät

Robert Shillerin (2000) mukaan on löydettävissä niin sanottuja suistumistekijöitä (engl. Precipitating factors), jotka tulevat markkinoiden ulkopuolelta ja aiheuttavat sen suistumisen johonkin kehitykseen. Tällaisia suistumistekijöitä ovat esimerkiksi kapitalismin ja materialismin lisääntyminen, liiketoimintaympäristöä parantavat kulttuuriset ja poliittiset muutokset, markkinoita tukeva rahapolitiikka, inflaation pienentyminen, nimellisten tuottojen synnyttämä harha, rahastosäästämisen suosio ja Internetin tuomat muutokset kuten informaation helpompi saatavuus ja verkon kautta tapahtuva sijoittaminen. Suistumistekijöiden havaitseminen on vaikeata, sillä niiden muutokset eivät tapahdu täysin yhtäaikaisesti markkinamuutoksen kanssa. Yleensä suuri yleisö huomaa jo olemassaolevat suistumistekijät vasta vähitellen, millä on vuorostaan vaikutusta markkinoiden keskipitkän aikavälin kehityssuuntaan.
Suistumistekijöiden suhde spekulatiivisiin kupliin voidaan jollakin tasolla rinnastaa lumivyöryyn ja sen todennäköisyyttä selittäviin tekijöihin. Lumivyöryjä ennustavat tutkijat mittaavat pitkiä aikasarjoja sademääristä ja lämpötiloista ennen itse lumivyöryn tapahtumista vaikka he tietävät, että näiden arvoissa ei tapahdu mitään äkillistä muutosta itse lumivyöryn tapahtumahetkellä. Luultavasti koskaan ei pystytä täysin aukottomasti selittämään mitattujen arvojen valossa miksi lumivyöry tapahtui juuri tietyllä hetkellä.
Järjettömän innostuneisuuden syitä > Uutisten rooli

Robert Shiller (2000) tekee kirjassaan mielenkiintoisen havainnon siitä, että ensimmäinen spekulatiivinen talouden hintakupla (ks. Alankomaiden tulppaanimania) sai alkunsa samanaikaisesti ensimmäisten sanomalehtien ilmestymisen aikoihin 1600-luvulla. Shillerin tutkimukset osoittivat, että uutismedialla (esim. sanomalehdet, aikakauslehdet, kirjat, televisio, Internet jne.) on olennainen osa kuplien syntymisessä. Merkittävät markkinatapahtumat tapahtuvat yleensä vain, jos on samalla tavalla ajattelevia ihmisiä paljon. Uutismedia onkin tärkeä väline näiden ajatusten levittämisessä. Koska uutismediat kilpailevat asiakkaiden ajasta ja huomiosta, ne kirjoittavat tyypillisesti vain niistä uutisista, jotka jo kiinnostavat lukijoita. Tällaisia huomiota herättäviä uutisia ovat usein juuri ne tarinat, joissa kerrotaan kuinka vaurastutaan tai ansaitaan helposti ja nopeasti suuria määriä rahaa.
Tehokkaiden markkinoiden teoriassa oletetaan, että uusi informaatio heijastuu uutisen julkistamishetkellä välittömästi ja täysimääräisesti hintoihin. Markkinoilla toimivien sijoittajien tulisikin teorian mukaan seurata uutisia jatkuvasti sekä arvioida niiden vaikutusta hintoihin. Shiller kuitenkin havaitsi, että aikaisempien uutisten uudelleenjulkaisutkin vaikuttivat markkinahintoihin. Tämän ei pitäisi olla mahdollista, sillä tehokkailla markkinoilla vain uudella informaatiolla pitäisi olla vaikutusta arvopapereiden hintatasoon. Esimerkiksi Japanin Kōben maanjäristys vuonna 1995, mikä oli täysin markkinoiden ulkopuolinen tapahtuma, aiheutti osakemarkkinoiden reaktion vielä viikonkin kuluttua maanjäristyksestä. Toisaalta vuosien 1929 ja 1987 suurien pörssiromahduspäivien aikana ei tullut mitään kovin merkittäviä uutisia.
Meidän havaintokykymme on käytännössä "epäidealistinen" ja "oikukas". Siksi uutiset usein toimivat sellaisen ketjureaktion alkuunpanijana, joka lopulta muuttaa suuren yleisön mielipiteen markkinoista. Tämän vuoksi uutisten vaikutus markkinoihin on yleensä viivästynyt. Suuren yleisön tietoisuuteen tulevat tosiasiat, joista emme ole aikaisemmin juurikaan välittäneet ja joita olemme pitäneet merkityksettöminä, kun niistä tehdään suuri uutinen.