stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aino-Maija Luukkonen
Aiheesta muualla

Esittelysivu (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Martti Sinisalmi | Porin kaupunginjohtaja 2004–2022 | Seuraaja: Lauri Inna |
Adlivankin

Adlivankin on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Alexander Adlivankin (1878–1971), hotellinjohtaja ja ravintolanpitäjä
Arno Adlivankin (s. 1940), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Pia Adlivankin (s. 1967), yritysjohtaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Agricultural Bank of China

| Agricultural Bank of China |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö, valtionyhtiö
Osake:  SSE: , SEHK: 1288
Markkina-arvo:  175,8 mrd. USD (2015)
ISIN:  CNE100000Q43, CNE100000RJ0
Perustettu:  1951
Puheenjohtaja:  Ying Xin Che (hallintoneuvoston pj.), Liu Shiyu (johtoryhmän pj, tj.) 
Avainhenkilöt:  Wenlong Lou ja Huaxiang Cai (varatj. & toimeenpanevat johtajat)
Kotipaikka:  No. 69, Jianguomen Nei Avenue, Dongcheng District, Peking 100005, Kiina
Toimiala:  liikepankkitoiminnot ja rahoituspalvelut
Liikevaihto:   699,289 mrd. CNY (korkotulot, 2014)
Nettotulos:   179,510 mrd. CNY (2014)
Henkilöstö:  493 583 
Omistaja:  Suurimmat osakkeenomistajat: Central Huijin Investment Ltd 40,41 % ja Kiinan valtiovarainministeriö 39,21 % A-osakkeista. Molemmat tahot edustavat Kiinan valtiota.
Kotisivu:  www.abchina.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Agricultural Bank of China Ltd (AgBank, ABC; kiin. 中国农业银行股份有限公司, epävirall. suom. Kiinan maatalouspankki) on kiinalainen, vuonna 1951 perustettu pankki. Yhtiömuodoltaan se on julkinen osakeyhtiö. Pankin osakkeet noteerataan Shanghain ja Hongkongin pörsseissä. Pankin kotipaikka on Peking.
Agricultural Bank of Chinan liiketoiminta jakautuu neljään eri toimialaan: yrityspankki-, yksityispankki- ja varainhoitopalveluihin, sekä muihin toimintoihin.
Vuoden 2015 tilaston mukaan ICBC oli markkina-arvoltaan (175,8 mrd. USD) Shanghain pörssin kolmanneksi arvokkain yhtiö. Maailman suurimpien yritysten Forbes Global 2000 -listan toukokuun 2015 vertailussa ICBC katsottiin  useilla mittareilla arvioituna maailman kolmanneksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yhtiöksi. Vertailu oli tehty Kiinan vuoden 2015 pörssihuuman aikaan. Taseella (2 716,31 mrd. USD) arvioituna pankki luokiteltiin vuonna 2015 Kiinan ja maailman kolmanneksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi. Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).
Kiinan kansantasavalta on pankin suurin osakkeenomistaja, ja käyttää tässä valtionyhtiössä määräävää valtaa. Pelkästään valtion varainhallintaan osallistuvan China Investment Corporation -konsernin (CIC) täysin omistama tytäryhtiö Central Huijin Investment Ltd omisti 40,41 prosenttia ja Kiinan valtiovarainministeriö 39,21 % pankin A-osakkeista (9/2015). Kiinan valtiolla on myös muiden hallitsemiensa tahojen kautta useita pienempiä osakeosuuksia pankista.
Historia > Katkonaiset alkuvuodet 1951–1965

Pankin historian katsotaan alkaneen 10. heinäkuuta 1951, jolloin perustettiin nykyisen ABC:n edeltäjä Agricultural Cooperative Bank (suom. Maataloudellinen osuuspankki). Se oli vuonna 1948 perustetun Kiinan kansanpankin (PBoC) maaseudun talouselämän elvyttämiseksi ja kehittämiseksi perustettu erikoistunut tytäryhtiö.  Heinäkuussa 1952 tytäryhtiöksi perustetun pankin toiminnot liitettiin takaisin Kiinan kansanpankin osaksi. Maaliskuussa 1955 maatalousosuuskuntien luotottamiseen perustettiin pankki nimellä Agricultural Bank of China (ABC), mutta jo huhtikuussa 1957 tämänkin toiminnot liitettiin takaisin osaksi Kiinan kansanpankkia. Kolmas varhainen toimintajakso sijoittui marraskuun 1963 ja marraskuun 1965 välille, mutta sekin pankki palautettiin osaksi Kiinan kansanpankkia.
Historia > Uudelleenavaaminen 1979, julkiseksi pörssiyhtiöksi 2010

Pankkitoiminnan neljäs käynnistäminen ajoittui helmikuun 23 päiväksi 1979. Tällöin Agricultural Bank of China aloitti jälleen. Kesäkuussa 1984 ABC sai ensimmäisen lainansa Maailmanpankilta. Joulukuussa 1993 ABC muutettiin valtio-omisteiseksi liikepankiksi. Huhtikuussa 1994 enemmistö ABC:n aiemmista valtiolliseen politiikkaan liittyvistä  pankkitoiminnoista siirrettiin uuteen ADBC-pankkiin (Agricultural Development Bank of China, suom. Kiinan maatalouden kehityspankki). Heinäkuussa 1999 ABC:sta siirrettiin valtionhallinnon talletuksia China Great Wall Asset Management Corporationiin.
Vuodesta 2004 lähtien pankista pyrittiin kehittämään kaupallista, julkista osakeyhtiötä. Kahdeksaan Kiinan maakuntaan (Jilin, Anhui, Fujian, Hunan, Guangxi, Sichuan, Gansu ja Chongqing) kohdistetun pilottihankkeen avulla kehitettiin piirikunta- ja kaupunkitasolle ulottuvaa konttoriverkostoa ja paikallispankkitoimintaa. Lokakuussa 2008 pankki muutetaan osakeyhtiöksi. Marraskuussa Central Huijin Investment Ltd ja Kiinan valtiovarainministeriö ryhtyvät pankin pääosakkaiksi. Tammikuun 15. päivänä 2009 perustetaan Agricultural Bank of China Limited. Huhtikuussa 2010 pankki järjestää osakeannin ja listautuu heinäkuussa 2010 onnistuneesti Shanghain pörssiin A-sarjan osakkeilla ja Hongkongin pörssiin H-sarjan osakkeilla. Pankki luonnehtii osakeantia Kiinan historian suurimmaksi siihen mennessä.
Toiminta

Vuoden 2014 lopussa pankilla oli 23 612 konttoria Kiinassa, ja kahdeksan ulkomaan konttoria sekä kaksi ulkomaan edustajistoa. Pankki toteaa keskittyvänsä San Nongin ( 三農; sān nóng) eli kolmen maaseudun kehittämisteeman edistämiseen (maatalous, maaseutu ja maanviljelijät). Myös kaupunkialueiden ja maaseudun synergian rahoittaminen saa huomiota. Pankki kertoo pyrkivänsä ensiluokkaiseksi kansainväliseksi ja laaja-alaiseksi liikepankiksi.
Pankin taseen loppusumma oli 15 974,152 miljardia CNY vuoden 2014 lopussa. Lainoja ja maksuennakkoja asiakkaille oli 8 098,067 miljardia CNY ja talletuksia 12 533,397 miljardia CNY. Vuoden 2014 nettovoitto oli 179,510 miljardia CNY.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Agricultural Bank of China Wikimedia Commonsissa
President of China's 3rd-biggest bank resigns amid graft probe (12/2015) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (presstv.ir)
Eräs Agricultural Bank of Chinan toimistotalo.
Tuuliajolla (rock-kiertue)

Tuuliajolla oli joukko rock-konsertteja Saimaan rantakaupungeissa vuosina 1981–1986 ja 2006. Yhtyeet purjehtivat sisävesilaivalla kaupungista toiseen. Kiertueen idean keksi Juice Leskinen.
Ensimmäinen Tuuliajolla-kiertue tehtiin sisävesialus SS Heinävedellä vuonna 1981. Siitä tehtiin Aki ja Mika Kaurismäen ohjaama dokumentti Saimaa-ilmiö, Juho Juntusen kirja Tuuliajolla – suuri rock and roll -risteily sekä live-äänite Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta). Tuuliajolla-kiertueita järjestettiin 1980-luvulla yhteensä viisi, mutta kiertue oli taloudellisesti liian raskas, ja vuonna 1986 järjestettiinkin enää konsertti Mikkelissä. Vuonna 2006 kiertue päätettiin elvyttää uuden sukupolven yhtyeiden voimin 25-vuotisjuhlien merkeissä.
1980-luvun konsertit ja esiintyjät > 1981

Esiintyjät: Eppu Normaali, Juice Leskinen Slam ja Hassisen Kone
Risteilylaivana SS Heinävesi.
31.5. Lappeenranta, Kesäteatteri (mukana myös DC-3 ja Riki Sorsa)
1.6. Mikkeli, Urheilupuisto (mukana myös Harri Marstio)
4.6. Kuopio, Työnkulma (sekä jatkot Peräniemen kasinolla)
5.6. Heinävesi, Kermankosken lava (mukana myös Päivi Kautto-Niemi)
6.6. Punkaharju, Huviniemi
7.6. Joensuu, Ilosaari (mukana myös Pusinarulla, Ydinjäte, Mojova Lisä, Hullu Ooppera ja Jerry Sultsina)
1980-luvun konsertit ja esiintyjät > 1982

Esiintyjät: Eppu Normaali, Juice Leskinen Grand Slam, Hassisen Kone ja M. A. Numminen & Pedro Hietanen
Risteilylaivana SS Puijo.
30.5. Lappeenranta, Kesäteatteri (mukana myös DC-3, Siberia)
31.5. Mikkeli, Urheilupuisto (mukana myös Popeda, Siberia ja Woude sekä Esa Saarinen)
1.6. Savonlinna, Kesäteatteri (mukana myös Woude ja Siberia)
2.6. Varkaus, Kämärin Urheilupuisto (mukana myös Woude ja Siberia)
1980-luvun konsertit ja esiintyjät > 1983

Esiintyjät: Eppu Normaali, Juice Leskinen Grand Slam, Popeda, Sleepy Sleepers, Musta Paraati ja Dave Lindholm
Risteilylaivana MS Heino.
17.8. Mikkeli, Naisvuoren Kesäteatteri
18.8. Savonlinna, Jäähalli
19.8. Varkaus, Kämärin Urheilupuisto
20.8. Joensuu, Törmä (mukana myös Talouskukkaro)
1980-luvun konsertit ja esiintyjät > 1984

Esiintyjät: Tavaramarkkinat, Yö, Sleepy Sleepers, Popeda, Eppu Normaali, Run Runs, Sielun Veljet, Tuuliajolla All Stars (mm. Juice, Matti Pellonpää)
Risteilylaivana MS Heino.
12.8. Lappeenranta, Kesäteatteri
14.8. Mikkeli, Satamapuisto
15.8. Punkaharju, Huviniemi
16.8. Varkaus, Liikuntatalo
17.8. Siilinjärvi, Huvikumpu
18.8. Heinävesi, Kermankosken lava
19.8. Joensuu, Ilosaari
1980-luvun konsertit ja esiintyjät > 1985

Esiintyjät: Juice Leskinen Grand Slam, Eppu Normaali, Popeda, Dave's Blues, J. Karjalainen & Mustat Lasit, Tuuliajolla All Stars
Risteilylaivana MS Heino.
5.6. Siilinjärvi, Huvikumpu
6.6. Varkaus, Kämärin Urheilupuisto
7.6. Joensuu, Ilosaari (mukana myös Oikosulku-yhtye)
8.6. Punkaharju, Huviniemi
9.6. Mikkeli, Satamapuisto (mukana myös Tiina Tiikeri)
1980-luvun konsertit ja esiintyjät > 1986

Esiintyjät: Juliet Jonesin Sydän, Yö, Eppu Normaali, Popeda, Juice Leskinen Grand Slam ja Dave's 12 Bar sekä Tuuliajolla All Stars
27.7. Mikkeli, Satamapuisto
Tuuliajolla 2006

Vuonna 2006 51koodia, CMX ja Kotiteollisuus tekivät uuden Tuuliajolla-kiertueen. Yhtyeet julkaisivat kiertueen alkaessa yhteisen singlen Vapaus johtaa kansaa, joka nousi Suomen singlelistan kärkeen. Kiertueesta julkaistiin myös DVD Tuuliajolla 2006 – rock-elokuva Saimaalta, jota myytiin kultalevyyn oikeuttavat yli 5 000 kappaletta.
Risteilylaivana oli SS Heinävesi.
17.8. Lappeenranta, Myllysaari (mukana myös Stam1na ja Mokoma)
18.8. Juva, Hotelli Juvan puisto (mukana myös Viikate ja Tiktak)
19.8. Joensuu, Ilosaari (mukana myös Tiktak ja Kara)
20.8. Kuopio, Matkustajasatama (mukana myös RUST, Melrose ja Francine sekä Juice Leskinen)
Lappeenrannan konserttia haittasivat sähkö- ja äänentoisto-ongelmat, jonka takia 51koodia joutui keskeyttämään soiton ja CMX sekä Kotiteollisuus eivät päässeet esiintymään lainkaan. Korvaava konsertti järjestettiin sunnuntaina 27. elokuuta Lappeenrannan vanhalla kentällä.
Kuopion keikalla esiintyi myös Juice Leskinen. Keikka jäi Leskisen viimeiseksi.
Aiheesta muualla

Saimaa-ilmiö Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Tuuliajolla rock-kiertue Lappeenrannan kesäteatterilla; Hassisen kone esiintymislavalla 1982.
Alasommee

Alasommee on entiseen Viipurin maalaiskuntaan kuulunut kylä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella Venäjällä. Alasommeen kylä sijaitsi Viipurin maalaiskunnan eteläosassa Viipurinlahden itärannalla. Kylän länsiosa sijaitsi Viipurinlahteen työntyvällä Tamminiemellä, jonka pohjoispuolella oli Matalalahti ja eteläpuolella Rauhalahti. Sommeenjoki virtasi kylän halki. Manneralueen lisäksi kylään kuului myös useita pieniä saaria Viipurinlahdelta, joista huomattavimmat Venäjänsaari ja Hiekkasaari. Alasommeen kylä rajoittui pohjoisessa Viipurin kaupunkiin ja etelässä se ulottui lähes Johanneksen rajalle. Naapurikyliä maalaiskunnan alueella olivat Nuoraa, Järvelä, Yläsommee, Rikkola, Savolainen, Samola ja Lihaniemi.
Asutus ja elinkeinot

Alasommeen kylän keskusta sijaitsi Sommeenjoen alajuoksun eteläpuolella Viipurista Koivistolle johtavan kantatie 64 varrella. Vuonna 1937 Alasommeella oli 301 asukasta. Alasommeen länsipuolella sijaitsi pieni Rikkolan kylä, joka kuului Alasommeen koulupiiriin. Rikkolassa oli 41 asukasta vuonna 1937. Sommeen rautatieasema sijaitsi nimestään huolimatta Savolaisen kylän alueella, tosin aivan Alasommeen rajan tuntumassa.
Maatalous oli tärkeä elinkeino Alasommeella. Vuonna Alasommeen kylässä oli 942 ha metsää ja 331 ha peltoa. Samana vuonna Rikkolan kylässä oli 86 ha metsää, 28 ha peltoa ja 2 ha niittyä. Karjataloutta edisti Alasommeen tarkastusyhdistys. Alasommeella toimi maidonmyyntiosuuskunta, joka myi maitonsa Valiolle Viipuriin. Sivuelinkeinona harjoitettiin kalastusta Viipurinlahdella.
Kylässä oli Samolan Osuuskaupan myymälä. Kylässä toimi Alasommeen marttayhdistys (per. 1935).
Kansakoulu

Alasommeen kansakoulu sijaitsi kylän keskustassa. Koulupiiriin kuului Nuoraan ja Rikkolan kylät, suurin osa Alasommeen kylää (pieni alue kuului Lihaniemen koulupiiriin) ja pieni osa Savolaisen kylää. Vuonna 1939 Alasommeen koulussa oli kolme opettajaa ja 85 oppilasta.
Sotatapahtumat

Talvisodan loppuvaiheessa neuvostojoukot etenivät Alasommeen alueelle. Asukkaat oli evakuoitu jo sodan alussa muualle Suomeen. Moskovan rauhassa Viipurin maalaiskunta Alasommee mukaan lukien siirtyi Neuvostoliitolle. Jatkosodassa luovutetut alueet valloitettiin takaisin vuonna 1941 ja kyläläiset pääsivät palaamaan koteihinsa. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä kesällä 1944.
Al Balqa'

Kuvernementin sijainti kartalla
Al Balqa' (arab. محافظة البلقاء‎) on yksi Jordanian kahdestatoista kuvernementista. Se on pinta-alaltaan Jordanian neljänneksi pienin kuvernementti (1 119 km²), mutta asukasluvultaan kolmanneksi suurin, sillä sen alueella asui vuonna 2008 yhteensä 391 900 ihmistä. Kuvernementin väestötiheys on 428 as./km², ja se on maan kolmanneksi korkein Irbidin ja Jarashin kuvernementtien jälkeen. Kuvernementin pääkaupunki on noin 73 000 asukkaan As-Salt (2004).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Al Balqa' Wikimedia Commonsissa
Jordanian kuvernementit
Ajlun
Al 'Aqabah
Al Balqa'
Al Karak
Al Mafraq
Amman
At Tafilah
Az Zarqa
Irbid
Jarash
Ma'an
Madaba
Alcorcón

| Alcorcón |
| --- | --- |
 Parque de las Comunidades
 lippu:  vaakuna
 Alcorcón
 Koordinaatit: 40°21′0″N, 3°50′0″W 
Valtio:  Espanja
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  33,73 km²
Väkiluku (2015):  167 136
 – Väestötiheys:  4955 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alcorcón on kaupunki Madridin alueella Espanjassa, 13 kilometriä pääkaupunki Madridista lounaaseen. Sen asukasluku oli vuonna 2015 noin 170 000. Kaupunki on kasvanut nopeasti. Vielä vuonna 1955 siellä asui 1 370 asukasta, mikä kolminkertaistui vuoteen 1960 mennessä. Vuonna 1975 väkiluku oli 112 616.
Alcorcónissa on Universidad Rey Juan Carlosin lääketieteen kampus (vuodesta 1998) ja Universidad San Pablo-CEU:n Montepríncipen kampus. Kaupunki on liitetty Madridin metroverkkoon.
Kaupungissa on vanha kirkko nimeltä Santa María la Blanca, jonka vanhimmat osat ovat peräisin 1500-luvulta. 1900-luvun alussa rakennettiin Valderasin markiisien kolme linnaa. Suurin niistä on entisöity kunnallismuseoksi ja toiseksi suurimmassa on työväenopisto.
Alcorcónista on kotoisin jalkapalloseura AD Alcorcón.
Kuvia

Kaupungintalo
Santa María la Blanca
Castillos de Valderas y Museo de Arte de Vidrio de Alcorcón (MAVA)
Centro Cultural de Pinos
Antonio Buero Vallejon patsas
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alcorcón Wikimedia Commonsissa
Ayuntamiento de Alcorcón
Alaskantundrasusi

| Alaskantundrasusi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Koiraeläimet Canidae
Suku::  Koirat Canis
Laji::  Susi lupus
Alalaji::  tundrarum
Kolmiosainen nimi
 Canis lupus tundrarum  Miller, 1912 
Katso myös
   Alaskantundrasusi Wikispeciesissä   Alaskantundrasusi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Alaskantundrasusi (Canis lupus tundrarum) on suurikokoinen arktinen tundrasusi. Alaskantundrasusi asustaa Arktista rannikkoa myöten Alaskassa.
Sosiaalinen käyttäytyminen

Alaskantundrasudet elävät pääosin pienissä laumoissa jotka koostuvat alfaparista ja niiden jälkeläisistä, jotka eivät ole vielä löytäneet parittelukumppania. Alfauros johtaa laumaa alfanaaraan kanssa. Kaikki lauman jäsenet osallistuvat pentujen kasvatukseen sekä metsästykseen. Vaikkakin sudet elävät laumoissa, jotkin nuoret yksilöt voivat elää myös yksin.
Ruokavalio ja metsästyskäyttäytyminen

Alaskantundrasudet syövät pääasiassa karibuita ja myskihärkiä. Aikuinen saalis on yleensä liian iso yksinäiselle sudelle, joten suuren eläimen saalistus vaatii ryhmätyöskentelyä. 
Jos sudet eivät kykene väijyttämään saaliitaan, myskihärät usein muodostavat kehän suojellakseen lauman heikkoja jäseniä. Sudet eivät pysty rikkomaan kehää, mutta yrittvät saada härät pakenemaan. Jos lauma pakenee, sudet eristävät ja tappavat heikoimman härän.
Ulkonäkö

Alaskantundrasusi on pääosin täysin valkoinen, turkin värin vaihtelua voi olla valkoisesta kerman valkoiseen, selkärangan myötäisesti karva voi olla tumma kuten myös häntäkin.
| --- | --- |
Pituus: 100–150 cm (ilman häntää)
Korkeus: 56–80 cm
Paino: 80 kg (naaraat ovat pienempiä)
Sukukypsyys: Uros: 3 vuotta, Naaras: 2 vuotta
Keskimääräinen pentueen koko: 4-5
Kantoaika: 61-63 vrk
Eliniän odote: 12-17 vuotta
Käännös suomeksi
Al Atkins

| Al Atkins> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. lokakuuta 1947 (ikä 76) West Bromwich, Birmingham
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1964–
Tyylilajit:  heavy metal, blues rock, hard rock
Soittimet:  laulu
Yhtyeet:  Judas Priest, Lion, Simon Lees, Holy Rage, Atkins May Project
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Allan John (Al) Atkins (s. 14. lokakuuta 1947 West Bromwich, Birmingham) on englantilainen laulaja, joka oli Judas Priestin alkuperäinen laulaja.
Atkins aloitti uransa blues-yhtyeissä 1960-luvun puolivälissä kunnes perusti Judas Priest -yhtyeen paikallisten muusikoiden kanssa vuonna 1968. Nimen hän otti Bob Dylanin kappaleesta ”The Ballad Of Frankie Lee And Judas Priest”. Vuonna 1970 yhtye hajosi sisäisiin erimielisyyksiin. Samana vuonna Atkins tutustui kitaristi K. K. Downingiin ja basisti Ian Hilliin, jotka olivat perustamassa omaa yhtyettä. Atkins tuli mukaan laulajaksi ja toi yhtyeelle nimen vanhalta bändiltään. Tätä voidaan pitää nykyisen Judas Priestin varsinaisena syntymishetkenä.
Yhtye keikkaili ahkerasti vaihdellen rumpalia ja Black Sabbath -kitaristi Tony Iommin manageritoimisto hoiteli yhtyeen asioita, mutta levytyssopimusta ei alkanut kuulua. Vuonna 1973 yhtyeen taloudellinen tulos oli heikkoa, ja perheellinen Atkins erosi yhtyeestä vaihtaen musiikin päivätyöhön. Atkins perusti myöhemmin Lion-yhtyeen ja on sen hajottua tehnyt muutaman sooloalbumin.
Monet Atkinsin Priest-aikaiset sävellykset päätyivät yhtyeen kahdelle ensimmäiselle albumille Rob Halfordin tulkitsemana. Vuonna 1998 Atkins julkaisi Victim Of Changes -nimisen sooloalbumin, jolla hän tulkitsee vanhoja Priest-sävellyksiään Judas Priestin jäsenten avustuksella.
Soolodiskografia

Judgement Day (1990)
Dreams of Avalon (1991)
Heavy Thoughts (1994)
Victim of Changes (1998)
Demon Deceiver (2007)
Judas Priest
| --- | --- |
Studioalbumit:   Rocka Rolla  Sad Wings of Destiny  Sin After Sin  Stained Class  Killing Machine  British Steel  Point of Entry  Screaming for Vengeance  Defenders of the Faith  Turbo  Ram It Down  Painkiller  Jugulator  Demolition  Angel of Retribution  Nostradamus  Redeemer of Souls  Firepower  Invincible Shield 
Konserttitallenteet:   Unleashed in the East  Priest...Live!  Live in London  ’98 Live Meltdown  A Touch of Evil: Live  British Steel - 30th Anniversary - Live  Battle cry    
Kokoelmat:   The Best of Judas Priest  Hero, Hero  The Collection (Judas Priest)  Genocide  Metal Works ’73–’93  Prisoners of Pain  The Best of Judas Priest: Living After Midnight  Metalogy  The Essential Judas Priest  Single Cuts  The Chosen Few  The Complete Albums Collection 
Videografia:   Live Vengeance ’82  Fuel for Life  Priest...Live!  Metal Works ’73–’93  British Steel  Live in London  Electric Eye  Rising in the East  Live Vengeance ’82  British Steel - 30th Anniversary DVD  Epitaph  Battle cry
Acrocanthosaurus

| Acrocanthosaurus |
| --- | --- |

 Varhaisliitukausi 125–110 Ma  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Ylälahko::  Dinosaurukset Dinosauria
Lahko::  Liskonlantioiset Saurischia
Alalahko::  Teropodit Theropoda
Osalahko::  †Carnosauria
Heimo::  †Carcharodontosauridae
Suku::  †Acrocanthosaurus
Laji::  atokensis
Kaksiosainen nimi
 † Acrocanthosaurus atokensis  Stovall & Langston, 1950 
Katso myös
   Acrocanthosaurus Wikispeciesissä   Acrocanthosaurus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Acrocanthosaurus (lajinimi atokensis) oli noin 125–110 miljoonaa vuotta sitten varhaisliitukaudella elänyt teropodi ja sukua muun muassa Allosaurukselle. Acrocanthosauruksen pään pituus oli noin 1,4–1,7 metriä, pituus noin 11–12 metriä ja paino suunnilleen 6,0–6,5 tonnia. Acrocanthosauruksen fossiileita on löydetty enimmäkseen Teksasin ja Oklahoman osavaltioista Yhdysvalloissa.
Acrocanthosauruksen erikoisena tuntomerkkinä oli kaikista selkänikamista kohoavien luupiikkien varassa oleva matala nahkaharja, joka oli suhteessa paljon matalampi kuin esimerkiksi Spinosauruksella. Tämä harja oli koko selkärangan pituinen. Acrocanthosauruksen kaula ja eturaajat olivat lihaksikkaat ja vahvat. Takaraajat olivat tukevat, eivätkä ne soveltuneet juoksemiseen, minkä johdosta Acrocanthosaurus käveli hitaasti. Reisiluun merkittävästi sääriluutta suurempi pituus osoittaa lisäksi, ettei se pystynyt juoksemaan lujaa. Häntä oli pitkä ja sillä Acrocanthosaurus pystyi tasapainottamaan itseään lantion seudun kohdilla.
Acrocanthosaurus kulttuurissa

Acrocanthosaurus esiintyy videopeleissä Jurassic Park: Operation Genesis sekä Primal Carnage: Exctinction.
Aiheesta muualla

Acrocanthosaurus Prehistoric Wildlife. (englanniksi)
Acren geoglyfit

Fazenda Coloradan geoglyfit ilmakuvassa.
Acren geoglyfit ovat Acren osavaltiossa läntisessä Brasiliassa sijaitsevia intiaanien maahan kaivamalla tekemiä suuria kuvioita, geoglyfejä. Ne löytyivät metsänhakkuiden jälkeen 1980-luvulla, kun Acren yliopiston tutkija tarkasteli maastoa lentokoneesta. Seutu on sademetsää lähellä Bolivian pohjoisrajaa.
Maakuviot

Acren geoglyfeistä tunnetuimmat ovat Fazenda Coloradan geoglyfit. Maakuviot ovat aina geometrisia kuvioita, muun muassa neliön ja ympyrän muotoisia vallihautakuvioita. Vallihaudat ovat joko yksin- tai kaksinkertaisia. Näitä geoglyfejä on löydetty 306. Joidenkin halkaisija on 300 metriä. Vallihautojen syvyys on 1–4 metriä. Geoglyfit ovat 13 000 km² alalla.