stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Breiðablik UBK (jalkapallo)
Historia > Sijoitukset vuosittain kotimaassa

Breiðablikin sijoitukset vuosittain vuodesta 1970-
| Vuosi | Liiga1 | Sijoitus (joukkueita) | Sijoitus cupissa |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1970 | 1. divisioona | 1. |  |  |
| 1971 | Pääsarja | 7. (8) | 2. |  |
| 1972 | Pääsarja | 6. (8) |  |  |
| 1973 | Pääsarja | 8. (8) |  |  |
| 1974 | 1. divisioona |  |  |  |
| 1975 | 1. divisioona | 1. |  |  |
| 1976 | Pääsarja | 5. (9) |  |  |
| 1977 | Pääsarja | 6. (10) |  |  |
| 1978 | Pääsarja | 10. (10) |  |  |
| 1979 | 1. divisioona | 1. (10) |  |  |
| 1980 | Pääsarja | 5. (10) |  |  |
| 1981 | Pääsarja | 4. (10) |  |  |
| 1982 | Pääsarja | 7. (10) | Puolivälierät |  |
| 1983 | Pääsarja | 3. (10) | Välierät |  |
| 1984 | Pääsarja | 9. (10) | Puolivälierät |  |
| 1985 | 1. divisioona | 2. (10) | 2. kierros |  |
| 1986 | Pääsarja | 9. (10) | Puolivälierät |  |
| 1987 | 1. divisioona | 3. (10) | 1. kierros |  |
| 1988 | 1. divisioona | 7. (10) | 1. kierros |  |
| 1989 | 1. divisioona | 5. (10) | 2. kierros |  |
| 1990 | 1. divisioona | 2. (10) | Puolivälierät |  |
| 1991 | Pääsarja | 5. (10) | Puolivälierät |  |
| 1992 | Pääsarja | 9. (10) |  |  |
| 1993 | 1. divisioona | 1. (10) |  |  |
| 1994 | Pääsarja | 7. (10) |  |  |
| 1995 | Pääsarja | 8. (10) |  |  |
| 1996 | Pääsarja | 10. (10) |  |  |
| 1997 | 1. divisioona | 4. (10) |  |  |
| 1998 | 1. divisioona | 1. (10) |  |  |
| 1999 | Pääsarja | 5. (10) | Välierät |  |
| 2000 | Pääsarja | 7. (10) | Puolivälierät |  |
| 2001 | Pääsarja | 10. (10) | 4. kierros |  |
| 2002 | 1. divisioona | 7. (10) | Puolivälierät |  |
| 2003 | 1. divisioona | 7. (10) | 2. kierros |  |
| 2004 | 1. divisioona | 4. (10) | 3. kierros |  |
| 2005 | 1. divisioona | 1. (10) | 4. kierros |  |
| 2006 | Pääsarja | 5. (10) | 5. kierros |  |
| 2007 | Pääsarja | 5. (10) | Välierät |  |
| 2008 | Pääsarja | 8. (12) | Välierät |  |
| 2009 | Pääsarja | 5. (12) | 1. |  |
| 2010 | Pääsarja | 1. (12) | 3. kierros |  |
| 2011 | Pääsarja | 6. (12) | Neljännesvälierät |  |
| 2012 | Pääsarja | 2. (12) | Neljännesvälierät |  |
| 2013 | Pääsarja | 4. (12) | Välierät |  |
| 2014 | Pääsarja | 7. (12) | Neljännesvälierät |  |
| 2015 | Pääsarja | 2. (12) | Neljännesvälierät |  |
1 Korkeimpaan sarjaan viitataan "pääsarjana", toiseksi korkeimpaan "1. divisioonana" ja kolmanneksi korkeimpaan "2. divisioonana".
Historia > Euroopan sisäiset ottelut

| Vuosi | Turnaus | Kierros | Vastustaja | 1>  osaottelu1 | 2>  osaottelu1 | Yhteismaalit1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010–2011 | Eurooppa-liiga | 2. karsintakierros | Motherwell | 0–1 | 0–1 | 0–2 |
| 2011–2012 | Mestarien liiga | 2. karsintakierros | Rosenborg | 0–5 | 2–0 | 2–5 |
| 2013–2014 | Eurooppa-liiga | 1. karsintakierros | Santa Coloma | 4–0 | 0–0 | 4–0 |
| 2013–2014 | Eurooppa-liiga | 2. karsintakierros | Sturm Graz | 0–0 | 1–0 | 1–0 |
| 2013–2014 | Eurooppa-liiga | 3. karsintakierros | Aktobe | 0–1 | 1–0   (1–2 rp.) | 1–1   (1–2 rp.) |

1 Breiðablikin maalit aina ensin.
Mestaruudet

Islannin mestaruus: 2010, 2022
Islannin cup: 2009
Islannin liigacup: 2013, 2015
Ennätykset > Eniten otteluita

Tilanne 25. tammikuuta 2016 

Vahvennetut ovat edelleen aktiivisia pelaajia.
| # | Nimi | Ottelut | Maalit | Vuodet seurassa |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Olgeir Sigurgeirsson | 321 | 39 | 2003-2015 |  |
| 2. | Arnar Grétarsson | 289 | 60 | 1988–1996   2006–2010 |  |
| 3. | Hákon Sverrisson | 270 | 9 | 1990–2004 |  |
| 4. | Þór Hreiðarsson | 266 | 76 | 1967–1981 |  |
| 5. | Árni Kristinn Gunnarsson | 255 | 19 | 1997–2010 |  |
| 6. | Finnur Orri Margeirsson | 235 | 7 | 2008–2014 |  |
| 7. | Arnór Sveinn Aðalsteinsson | 230 | 17 | 2003–2010   2012– |  |
| 8. | Vignir Baldursson | 228 | 14 | 1975–1984   1986   1988 |  |
| 9. | Einar Þórhallsson | 226 | 27 | 1969–1979   1980 |  |
| 10. | Kristinn Jónsson | 212 | 15 | 2007–2013   2015 |  |
Ennätykset > Eniten maaleja

Tilanne 25. tammikuuta 2016 

Vahvennetut ovat edelleen aktiivisia pelaajia.
| # | Nimi | Ottelut | Maalit | Vuodet seurassa |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Guðmundur Þórðarson | 173 | 92 | 1965-1974 |  |
| 2. | Jón Þórir Jónsson | 202 | 85 | 1985-1994   1998-1999 |  |
| 3. | Þór Hreiðarsson | 266 | 76 | 1967–1981 |  |
| 4. | Sigurður Grétarsson | 159 | 71 | 1979-1983   1998–2000 |  |
| 5. | Jón Ingi Ragnarsson | 139 | 70 | 1958-1969 |  |
| 6. | Kjartan Einarsson | 170 | 62 | 1996-2004 |  |
| 7. | Ívar Sigurjónsson | 168 | 61 | 1995-2003 |  |
| 8. | Arnar Grétarsson | 289 | 60 | 1988–1996   2006–2010 |  |
| 9. | Ólafur Friðriksson | 156 | 54 | 1971-1979 |  |
| 10. | Grétar Kristjánsson | 113 | 50 | 1957-1968 |  |
Naisten joukkue

Naisten seurajoukkue on voittanut Islannin pääsarjan kuusitoista kertaa. Islannin cupin se on voittanut kymmenen kertaa. Se on pelannut useana vuonna naisten mestarien liigassa. Parhaimmillaan se on päässyt puolivälieriin kaudella 2006-2007, jolloin se hävisi Arsenalille yhteismaalein 9–1.
Naisten joukkue > Nykyinen joukkue

Tilanne 25. tammikuuta 2016
Naisten joukkue > Mestaruudet

Islannin mestaruus: 1977, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1990, 1991, 1992, 1994, 1995, 1996, 2000, 2001, 2005, 2015
Islannin cup: 1981, 1982, 1983, 1994, 1996, 1997, 1998, 2000, 2005, 2013
Naisten joukkue > Ennätykset > Eniten otteluja

Tilanne 25. tammikuuta 2016 

Vahvennetut ovat edelleen aktiivisia pelaajia.
| # | Nimi | Ottelut | Maalit | Vuodet seurassa |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sigrún Óttarsdóttir | 288 | 61 | 1986–2001 |  |
| 2. | Kristrún Daðadóttir | 225 | 113 | 1986–2002 |  |
| 3. | Fanndís Friðriksdóttir | 214 | 111 | 2005– |  |
| 3. | Hlín Gunnlaugsdóttir | 214 | 22 | 2005–2014 |  |
| 5. | Guðrún Hilmarsdóttir | 207 | 2 | 2004–2013 |  |
| 6. | Erna Sigurðardóttir | 195 | 79 | 1998–2010 |  |
| 7. | Margrét Ólafsdóttir | 195 | 104 | 1991–2003 |  |
| 8. | Ásta Gunnlaugsdóttir | 181 | 206 | 1970–1995 |  |
| 9. | Greta Samúelsdóttir | 180 | 108 | 2003–2013 |  |
| 10. | Sandra Magnúsdóttir | 175 | 38 | 2004–2014 |  |
Naisten joukkue > Ennätykset > Eniten maaleja

Tilanne 25. tammikuuta 2016 

Vahvennetut ovat edelleen aktiivisia pelaajia.
| # | Nimi | Ottelut | Maalit | Vuodet seurassa |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ásta Gunnlaugsdóttir | 181 | 206 | 1970–1995 |  |
| 2. | Kristrún Daðadóttir | 225 | 113 | 1986–2002 |  |
| 3. | Fanndís Friðriksdóttir | 214 | 111 | 2005– |  |
| 4. | Greta Samúelsdóttir | 180 | 108 | 2003–2013 |  |
| 5. | Margrét Ólafsdóttir | 195 | 104 | 1991–2003 |  |
| 6. | Erla Rafnsdóttir | 68 | 90 | 1979–1986 |  |
| 7. | Erna Sigurðardóttir | 195 | 79 | 1998–2010 |  |
| 8. | Sigrún Óttarsdóttir | 288 | 61 | 1986–2001 |  |
| 9. | Erla Hendriksdóttir | 124 | 59 | 1992–1999   2001   2004 |  |
| 10. | Berglind Þorvaldsdóttir | 102 | 57 | 2007–2014 |  |
Stadion

Breiðablik pelaa kotiottelunsa Kópavogsvöllurissa. Stadion valmistui 1975, ja sitä laajennettiin vuonna 2009. Stadionille mahtuu 5 501 katsojaa ja istumapaikkoja on 1 869.
Kópavogsvöllur on toiminut Breiðablikin kotistadionina vuodesta 1975 lähtien.
Grumsin kunta

| Grumsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlannin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Keskustaajama:  Grums
Kuntakoodi:  1764
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  386,36 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  9 043
 – Väestötiheys:  23,4 as./km²
 
 www.grums.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Grumsin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Grumsin kunta (ruots. Grums kommun) on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Grums.
Kunnan maapinta-ala on 386,36 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 043 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 44,93 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 11,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Grumsin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1939 Grumsin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1948 koko kunta muutettiin Grumsin kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Ed (Ed ja Borgvik)
Stavnäs (Stavnäs, Högerud ja Värmskog)
Edin alueella sijaitsivat Slottsbronin ja Segmonin yhdyskunnat. Vain vähän aiemmin muodostettuun kauppalaan kuntauudistus ei vaikuttanut.
Kuntaliitosten toteuttaminen Grumsin kuntablokissa aloitettiin vuonna 1969, jolloin Ed liitettiin Grumsin kauppalaan. Vuonna 1971 kauppala muuttui Grumsin kunnaksi, johon liitettiin Värmskogin seurakunta jaetusta Stavnäsin maalaiskunnasta.
Vaakuna

Nykyinen kuntavaakuna kuului aiemmin Grumsin kauppalalle. Värmskogin maalaiskunnalla oli myös oma vaakuna.
Värmskogin maalaiskunta
Väestönkehitys

| Grumsin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 800 | 8 800 |
| 1955 | 1955 |    | 9 607 | 9 607 |
| 1960 | 1960 |    | 10 062 | 10 062 |
| 1965 | 1965 |    | 9 896 | 9 896 |
| 1970 | 1970 |    | 10 355 | 10 355 |
| 1975 | 1975 |    | 10 872 | 10 872 |
| 1980 | 1980 |    | 10 805 | 10 805 |
| 1985 | 1985 |    | 10 224 | 10 224 |
| 1990 | 1990 |    | 10 274 | 10 274 |
| 1995 | 1995 |    | 10 304 | 10 304 |
| 2000 | 2000 |    | 9 551 | 9 551 |
| 2005 | 2005 |    | 9 408 | 9 408 |
| 2010 | 2010 |    | 9 091 | 9 091 |
| 2015 | 2015 |    | 8 945 | 8 945 |
| 2020 | 2020 |    | 9 043 | 9 043 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 888 | 9,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 131 | 1,5 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 653 | 7,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 273 | 81,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 163 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 242 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 171 109 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 55 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 17,8 %
18–64-vuotiaat: 58,5 %
65 vuotta täyttäneet: 23,7 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,9 | 2,5 |
|   | jalostus | 44,6 | 37,5 |
|   | palvelut | 51,2 | 58,6 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 3 356 | 3 850 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 87,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 71,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 590 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Grums | 5 025 |
| 2 | Slottsbron | 1 039 |
| 3 | Segmon | 437 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Borgvik
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Borgvik
Liljedal
Medskog
Värmskog
Åshammar
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Norra Borgvik
Skallerud + Norra Ask
Västra Malsjö
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Grumsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 2 | 3 | 4 | 5 | 5 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | 5 | 6 | 5 | 4 |  |
|   | Keskustapuolue | 12 | 12 | 10 | 8 | 7 | 8 | 5 | 5 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 3 |  |
|   | Liberaalit | 2 | 3 | 3 | 2 | 4 | 3 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 26 | 25 | 25 | 27 | 27 | 26 | 19 | 22 | 13 | 17 | 16 | 17 | 16 | 17 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 3 | 2 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 4 | 6 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 39 | 39 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Borgvikin piiri
Edin piiri (Värmlanti)
Grumsin piiri
Värmskogin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Grums
Ed-Borgvik
Värmskog
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Borgvik
Ed
Grums
Värmskog
Seurakunnat > Kirkot

Borgvikin kirkko
Edin kirkko
Grumsin kirkko
Solbergskyrkan
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Grumsin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Grums kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Värmlannin läänin kunnat
Kartta Grumsin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Kloridi

Kloridi-ioni.
Kloridi (Cl-) on anioni, jossa klooriatomiin on liittynyt yksi ylimääräinen elektroni, tai ioniyhdiste, jossa kloridi-ioni on anionina. Tällaiset ioniyhdisteet ovat kloorivetyhapon (suolahapon, HCl) suoloja, ja niissä on tavallisesti kationina jokin metalli-ioni. Tunnetuin kloridi on tavallinen ruokasuola eli natriumkloridi (NaCl).  Klorideja käytetään teollisuudessa kloorin ja muiden klooriyhdisteiden sekä lipeän valmistukseen.
Klorideiksi kutsutaan myös klooripitoisia kovalenttisia yhdisteitä kuten metyylikloridia CH3Cl.
Klorideja > Ionisidoksellisia (suoloja)

Natriumkloridi eli ruokasuola (NaCl)
Kaliumkloridi (KCl)
Magnesiumkloridi (MgCl2)
Kalsiumkloridi (CaCl2)
Alumiinikloridi (AlCl3)
Hopeakloridi (AgCl)
Radiumkloridi (RaCl2)
Ammoniumkloridi eli salmiakki (NH4Cl)
Klorideja > Kovalenttisia yhdisteitä

Vetykloridi eli suolahappo (HCl)
Hiilitetrakloridi (CCl4)
Metyylikloridi (CH3Cl)
Metyylitrikloridi eli kloroformi (CHCl3)
Natriumkloridia eli ruokasuolaa.
Väkevää suolahappoa eli vetykloridia.
Raamattujen salakuljetus

Raamattujen salakuljetuksella tarkoitetaan Raamattujen sekä muun kristillisen kirjallisuuden salakuljetusta maihin, joissa ne ovat kiellettyjä tai niitä ei ole saatavilla.
Yleisintä toiminta oli 1960–1980-luvuilla, jolloin kristillistä kirjallisuutta vietiin erityisesti Neuvostoliittoon ja muihin itäblokin maihin.
Suomalaisten harjoittama salakuljetus

Suomesta Raamattuja ja muita kristillisiä painotuotteita vietiin 1960-luvun lopulta lähtien lähinnä Neuvostoliittoon. Maassa oli muodollisesti uskonnonvapaus eikä esimerkiksi Raamattu ollut kielletty kirja. Uskonnollista kirjallisuutta oli Neuvostoliitossa kuitenkin 1950-luvun jälkeen lähes mahdotonta saada, koska sitä painettiin hyvin vähäisiä määriä. Lisäksi maahantuonti oli luvanvaraista, joka teki siitä käytännössä mahdotonta. Tullissa kaikenlaiset uskontoon liittyvät painotuotteet vallitsevan käytännön mukaisesti takavarikoitiin.
Suomalaisten harjoittama salakuljetus > Organisaatiot

Salakuljetus käynnistyi laajamittaisesti vuonna 1967 perustetun Suomen Evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen aloitettua toimintansa. Itäblokin maihin suuntautunutta lähetystyötä kutsuttiin nimellä itälähetys tai idäntyö. Sitä varten Kansanlähetykseen muodostettiin oma Slaavialaislähetysosasto, joka toimi vuoteen 1973 saakka.
Slaavilaislähetys kustansi kymmeniätuhansia Raamattuja sekä Uusia Testamentteja vietäviksi sosialistisiin maihin. Salakuljetuksen lisäksi se julkaisi omaa Valoa idässä -nimistä lehteä sekä lähetti Itä-Eurooppaan suunnattuja radiolähetyksiä Monacossa toimineen Trans World Radion kautta. Slaavilaislähetys lopetti toimintansa vuonna 1973 ja suuri osa sen työtekijöistä siirtyi uuden Sanansaattajat ry:n palvelukseen.
Kansanlähetyksen lisäksi merkittäviä toimijoita salakuljetuksessa olivat helluntailainen Avainsanoma sekä saarnaaja Leo Mellerin johtama Patmos Lähetyssäätiö. Lisäksi suomalaisten järjestöjen kanssa teki yhteistyötä muun muassa ruotsalainen Slaviska Missionen.
Raamattujen salakuljetuksessa oli mukana myös useita muita eurooppalaisia sekä amerikkalaisia lähetysjärjestöjä. Maantieteellisen sijainnin sekä maiden välisten läheisten suhteiden vuoksi johtava rooli toiminnassa tuli suomalaisille.
Salakuljettajat itse kutsuivat toimintaansa "piilokuljetukseksi", koska he eivät pitäneet sitä laittomana salakuljetuksena.
Suomalaisten harjoittama salakuljetus > Käytännön toiminta ja seuraukset

Raamattuja vietiin rajan ylitse yleensä ajoneuvoihin kätkettyinä. Aluksi niitä vietiin henkilöautoissa, mutta myöhemmin 1970-luvulla esimerkiksi rekka-autoilla rakennustavaroihin piilotettuina. Suurin yksittäinen määrä salakuljetettiin marraskuussa 1979, jolloin Neuvostoliittoon vietiin rekka-autolla 108 000 kirjaa.
Pieniä määriä lähetettiin Suomesta Neuvostoliiton puolelle myös ilmapalloilla sekä pullopostina, mutta niiden päätyminen perille oli erittäin epätodennäköistä. Yksityiset ihmiset veivät pienoiskokoisia Raamattuja mukanaan esimerkiksi vaatteisiin piilotettuina.
Kiinnijäämisen riski oli aina suuri. Rangaistuksena oli yleensä muutaman päivän pidätyksen ja kuulustelujen jälkeen annettu jonkinlainen sakko, sekä mahdollisesti salakuljetuksessa käytetyn ajoneuvon takavarikointi. Salakuljetettua materiaalia vastaanottaneita Neuvostoliiton kansalaisia puolestaan odotti kiinni jäädessään yleensä vankeustuomio.
Suomalaisten harjoittama salakuljetus > Kirkon, viranomaisten ja lehdistön suhtautuminen

Suomen evankelis-luterilaiselle kirkolle Slaavilaislähetyksen toiminta oli kiusallista. Neuvostoliitossa harjoitetun politiikan vastainen lähetystoiminta ei sopinut maiden välisten läheisten suhteiden ja YYA-sopimuksen vuoksi Suomen valtionkirkolle. Niinpä piispainkokous ei antanut idäntyölle virallista asemaa evankelis-luterilaisen kirkon toiminnassa.
Salakuljetus oli varsinkin 1970-luvulla laajasti esillä Suomen mediassa. Vasemmistolainen lehdistö paheksui toimintaa ja kirjoitti usein kiinnijääneistä salakuljettajista paljastavia artikkeleita. Niissä heidän toimintansa leimattiin Neuvostoliiton vastaiseksi sekä maiden välisiä suhteita vahingoittavaksi. Oikeistolainen lehdistö puolestaan pääsääntöisesti hyväksyi ja ymmärsi salakuljetuksen.
Helmikuussa 1973 kahdeksan kansanedustajaa teki asiasta eduskuntakyselyn. He pitivät salakuljetusta YYA-sopimuksen vastaisena. Hallitus ei kuitenkaan ryhtynyt toimenpiteisiin, se ilmoitti vain "seuraavansa" toimintaa.
Suojelupoliisi laati asiasta muistion, jossa se totesi, ettei salakuljetus ollut Suomen lakien vastaista. Eräiden väitteiden mukaan viranomaiset olisivat kuitenkin etsineet ulkomailta Suomeen tuotujen Raamattujen varastoja sekä kuulustelleet toiminnassa mukana olleita henkilöitä.
Suomalaisten harjoittama salakuljetus > Salakuljetuksen päättyminen

Uskonnollisen kirjallisuuden salakuljetus Neuvostoliittoon päättyi 1980-luvun puolivälin jälkeen maan johtajan Mihail Gorbatšovin aloittaman glasnost-politiikan myötä. Virallinen sensuuri lakkautettiin vuonna 1988 ja samana vuonna Suomesta lahjoitettiin 50 000 Raamattua Neuvostoliiton seurakunnille.
Viimeisen suuren salakuljetukset suomalaiset tekivät marraskuussa 1989 Itä-Euroopan maihin. Romaniaan Raamattuja salakuljetettiin vain kuukautta ennen maan diktaattorin Nicolae Ceaușescun kaatumista.
Raamattujen salakuljetuksesta on vuonna 1998 valmistunut Jouni Hiltusen ohjaama dokumenttielokuva Taivaallinen tehtävä.
Kirjallisuutta

Valoa itään? – Kansanlähetys ja Neuvostoliitto 1967-1973, Piia Latvala (Helsingin yliopisto 2008)
Erittäin salainen, Pentti Heinilä (Uusi Tie 1995, 2002)
Valentin

| Valentin |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  14. helmikuuta
– ruotsinkielinen:  14. helmikuuta
– ortodoksinen:  30. heinäkuuta
Muunnelmia:  Tino, Walentin
Vastineita eri kielissä:  Valentyn, Valentín
Nimen alkuperä:  latinalainen Valentinus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Valentin on monissa maissa esiintyvä miehen etunimi, lyhennetty muoto Valentinus-nimestä. Nimi johtuu latinan sanasta valens, joka merkitsee tervettä ja voimakasta. Nimen naispuolinen vastine on Valentina.
Suomessa Valentinin nimipäivä on 14. helmikuuta, joka on katolisessa kirkossa Pyhän Valentinuksen muistopäivä ja tunnetaan myös ystävänpäivänä. Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Valentin-nimen on Suomessa saanut 3 642 miestä ja alle 28 naista.
Valentin taiteilijanimenä

Valentin on myös seuraavien henkilöiden käyttämä taiteilijanimi tai nimimerkki:
Valentin, Ensio Rislakki (1896–1977), suomalainen pakinoitsija, toimittaja, kirjailija
Valentin, Marko Virkkula (s. 1977), suomalainen iskelmälaulaja.
Kuvitteellisia Valentineja

Nimi Valentin esiintyy myös sarjakuvassa Linda ja Valentin, joka tunnetaan paremmin nimellä Avaruusagentti Valerianin seikkailuja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valentin Wikimedia Commonsissa