stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hevimpi reissu

| Hevimpi reissu |
| --- | --- |

Ohjaaja:   Jukka Vidgren  Juuso Laatio 
Käsikirjoittaja:   Jukka Vidgren  Juuso Laatio 
Tuottaja:   Kaarle Aho  Kai Nordberg 
Kuvaaja:  Anssi Leino
Leikkaaja:  Kimmo Taavila
Lavastaja:  Greg Zundelovitch
Pääosat:   Johannes Holopainen  Max Ovaska  Samuli Jaskio  Chike Ohanwe  Anatole Taubman  Helén Vikstvedt 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:   Making Movies Oy  Mutant Koala Pictures 
Levittäjä:  Nelonen Media
Ensi-ilta:   2024-10-1111. lokakuuta 2024  
Alkuperäiskieli:  suomi, englanti, norja, saksa
Budjetti:  2 815 000 € (elokuvasäätiön tuki 800 000 €)
Edeltäjä:  Hevi reissu
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hevimpi reissu on Jukka Vidgrenin ja Juuso Laation ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen komediaelokuva, joka tuli ensi-iltaan lokakuussa 2024.
Elokuva on itsenäinen jatko-osa Hevi reissu -elokuvalle, joka tuli ensi-iltaan 2018.
Hevimpi reissu -elokuvassa Impaled Rektum -yhtyeen jäsenet karkaavat norjalaisesta vankilasta, koska kitaristi Lotvosen vanhempien poroteurastamo on vaarassa jäädä vasaran alle. Yhtyeen tavoitteena on jokaisen metallimusiikin ystävän taivas: saksalaisen Wacken Open Air -metallifestivaalin päälava, tähteys ja raha.
Elokuvan pääosia näyttelevät Johannes Holopainen, Max Ovaska, Chike Ohanwe ja Samuli Jaskio.
Elokuva on suomalais-liettualais-saksalais-norjalainen yhteistuotanto, jonka päätuottajana on suomalainen Making Movies tuottajinaan Kaarle Aho ja Kai Nordberg. Elokuvan levittää Suomessa Nelonen Media.
Elokuva valittiin Texasin Austinissa järjestettävän Fantastic Festin ohjelmistoon ja sen Euroopan festivaali-ensi-ilta on Hampurin elokuvajuhlilla. Festivaaliesitysten lisäksi elokuva tulee teatterilevitykseen Suomen lisäksi ainakin Yhdysvalloissa, Saksassa ja Japanissa.
Aiheesta muualla

Hevimpi reissu -elokuvan traileri Youtubessa.
Eurosetelit

Eurosetelien luonnokset vuoden 1996 kilpailuehdotuksen mukaisina
Euron symboli
Eurosetelit ovat euroalueella vuodesta 2002 lähtien käytössä olleita seteleitä. Rahat laskee liikkeelle Euroopan keskuspankki (EKP). Nimellisarvoltaan setelit ovat 5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 euroa, joskin uusia 500 euron seteleitä ei enää paineta. Toisin kuin eurokolikot, setelit ovat molemmilta puolilta samanlaisia koko euroalueella, vaikka ne on painettu eri jäsenvaltioissa. Ensimmäisen sarjan euroseteleitä alettiin korvata uusilla vuoden 2013 toukokuusta alkaen.
Suunnitteluvaihe

Eurosetelien suunnittelemiseksi Euroopan keskuspankin edeltäjä, Euroopan rahapoliittinen instituutti EMI, julisti helmikuussa 1996 EU-maissa kilpailun, johon kutsuttiin osallistumaan useita kuvataiteilijoita. Seteleille asetettiin kilpailuohjelmassa tietyt vaatimukset, kuten koot, värit ja pakolliset symbolit ja tekstit. Setelisarjan tuli olla teemaltaan joko ”Euroopan aikakaudet ja tyylisuunnat” tai ”abstrakti/moderni”. Suunnitelmissa tuli yhdistää onnistuneesti taiteellinen luovuus ja setelien turvaominaisuudet. Setelien tuli olla
helposti tunnistettavia
turvallisia väärentämistä vastaan
ulkonäöltään miellyttäviä.
Lisäksi setelien tuli olla selvästi eurooppalaisen näköisiä ja viestittää sellaisia poliittisia ja kulttuuriarvoja, jotka kaikki eurooppalaiset voivat helposti hyväksyä.
Kilpailuehdotuksia eli suunnitelmia eurosetelisarjaksi tuli 29 suunnittelijalta tai suunnitteluryhmältä yhteensä 44. Tuomaristossa oli eri EU-maista neljätoista taiteiden ja viestinnän asiantuntijaa, jotka oli valittu maiden keskuspankkien ehdottamina.
Ensimmäinen setelisarja > Yleiskuvaus

Kilpailun voittajaehdotus julkistettiin 13. joulukuuta 1996. Kilpailun voitti itävaltalainen setelitaiteilija Robert Kalina. Voittotyö päätettiin ottaa pohjaksi euroseteleiden ulkonäölle. Lopulliset suunnitelmat valmistuivat helmikuussa 1998. Setelien painaminen käynnistyi heinäkuussa 1999. Eurosetelien lopulliset mallit julkistettiin yleisölle 30. elokuuta 2001, setelien esijakelu pankeille ja yrityksille alkoi 1. syyskuuta 2001, ja setelit (sekä kolikot) laskettiin liikkeelle 1. tammikuuta 2002.
Toisin kuin kolikoissa, euroseteleissä ei ole kansallisia kuva-aiheita eikä tekstejä, vaan niissä korostetaan eurooppalaisille yhteisiä arvoja. Pääasiallisena kuvituksena on eri aikakausien ja tyylisuuntien arkkitehtuuri. Setelien etusivuille on kuvattu rakennusten ovia ja ikkunoita, takasivuille siltoja. Nämä kuvastavat avautumista kohti muita ihmisiä ja yhteyksiä heihin. Kuvatut ovet, ikkunat ja sillat eivät esitä mitään tiettyjä olemassa olevia rakennelmia, mutta ne kuvaavat eri aikakausille tyypillisiä rakennustyylejä.
Setelien suuruudet eli nimellisarvot ja kuva-aiheiden tyylisuunnat ovat seuraavat :
5 euroa: antiikin eli klassinen aikakausi
10 euroa: romaaninen tyyli
20 euroa: goottilainen tyyli
50 euroa: renessanssi
100 euroa: barokki ja rokokoo
200 euroa: teollistumisen aikakausi (teräs- ja lasiarkkitehtuuri)
500 euroa: moderni 1900-luvun aika. 500 euron seteli on päätetty jättää pois toisesta sarjasta.
Seteleiden koko vaihtelee siten, että pieniarvoiset setelit ovat pienimpiä ja koko on sitä suurempi mitä suurempiarvoinen seteli on kyseessä. Tällä, samoin kuin setelien suurilla numeroilla ja nimellisarvon mukaan vaihtelevilla kohokuvioinneilla, setelien tunnistaminen on tehty mahdolliseksi myös näkövammaisille. Myös seteleiden selkeästi erilaiset värit auttavat erottamaan ne toisistaan.
Euroseteleissä on suuri määrä ns. turvatekijöitä, joiden tarkoituksena on vaikeuttaa seteleiden väärentämistä. Tutuimpia näistä ovat kaiverruspainatus, vesileima, hologramminauha tai -kuvake ja varmuuslanka setelipaperin sisällä . Vähemmän tunnettuja ovat mm. setelin ultravioletti- ja infrapunavalossa näkyvät ominaisuudet, magneettiset ominaisuudet, mikrokokoiset tekstit, Eurion-koodi sekä monet muut, joiden havaitseminen vaatii erikoisvälineitä ja joista useita ei ole edes julkistettu yleisölle.lähde?
Kaikissa euroseteleissä on arvopuolella joko EKP:n ensimmäisen pääjohtajan Wim Duisenbergin, 1. marraskuuta 2003 pääjohtajana aloittaneen Jean-Claude Trichet’n tai 1. marraskuuta 2011 pääjohtajana aloittaneen Mario Draghin allekirjoitus painettuna.
Lisäksi kaikissa euroseteleissä on
Euroopan unionin 12 tähteä
rahayksikön nimi euro sekä latinalaisilla (EURO) että kreikkalaisilla (ΕΥΡΩ) aakkosilla
Euroopan keskuspankin lyhenne yhdellätoista EU:n virallisella kielellä – BCE, ECB, EZB, EKT ja EKP (useammassa kielessä samoja lyhenteitä)
seteleiden käyttöönoton vuosiluku 2002
©-symboli Euroopan keskuspankin tekijänoikeussuojan merkkinä
EU:n lippu
Euroopan kartta (mukaan lukien Ranskan merentakaiset departementit)
useita muita yhtenäisiä piirteitä.
Ensimmäinen setelisarja > Ominaisuudet nimellisarvoittain

| Kuva> Etusivu | Kuva> Takasivu | Arvo | Koko   Paino | Pääväri | Pääväri | Tyylisuunta> Arkkitehtoninen | Tyylisuunta> Vuosisata | Painokoodin sijainti | Painokoodin sijainti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 5 € | 120 mm × 62 mm 0,63 g |  | harmaa | klassinen | < 5. | vasen kuvan reuna |  |
|  |  | 10 € | 127 mm × 67 mm 0,72 g |  | punainen | romaaninen | 11.–12. | klo 8 tähti |  |
|  |  | 20 € | 133 mm × 72 mm 0,81 g |  | sininen | goottilainen | 13.–14. | klo 9 tähti |  |
|  |  | 50 € | 140 mm × 77 mm 0,92 g |  | oranssi | renessanssi | 15.–16. | oikea kuvan reuna |  |
|  |  | 100 € | 147 mm × 82 mm 1,02 g |  | vihreä | barokki ja rokokoo | 17.–18. | oikealla klo 9 tähdestä |  |
|  |  | 200 € | 153 mm × 82 mm 1,07 g |  | kellanruskea | teräs- ja lasiarkkitehtuuri | 19.–20. | klo 7 tähden yllä |  |
|  |  | 500 € | 160 mm × 82 mm 1,12 g |  | purppuranpunainen | moderni | 20.–21. | klo 9 tähti |  |
Kaikki eurosetelit ovat 0,105 mm paksuja.
Ensimmäinen setelisarja > Turvatekijöitä kuvin

Ensimmäisen sarjan seteleissä on sekä kaikille seteleille yhteisiä että nimellisarvokohtaisia turvatekijöitä, joita on esitetty seuraavissa kuvissa. Turvatekijöitä on kuitenkin muitakin kuin kuvissa näkyvät.
Kaikille seteleille yhteisiä turvatekijöitä:
Turvalanka
Vesileima
Mikrokirjoitus
Magneettinen tunniste
Läpikohdistuskuvio (etupuolella)
Läpikohdistuskuvio (taustapuolella)
Läpikohdistuskuvio (valoa vasten)
Yhden tai muutaman nimellisarvon turvatekijöitä:
Helmiäispainatus (hopeanhohtoisena)
Helmiäispainatus (kullanhohtoisena)
€-merkki mikrorei’ityksenä hologrammissa
Hologrammi 50 €
Hologrammi 100 €
Katsomiskulman mukaan väriä vaihtava nimellisarvo ”50”
Ensimmäinen setelisarja > Setelipainokoodi

Seteleitä painetaan eri EU-maiden setelipainoissa. Välttämättä ei tarvitse olla kyse euroja käyttävästä EU-maasta: esimerkiksi Isossa-Britanniassa on painettu osa käytössä olevista euroseteleistä, vaikkei euro ole Isossa-Britanniassa käytössä . Setelien painomaan ei siis myöskään tarvitse olla sama kuin liikkeellelaskumaa.
Setelien etupuolella näkyy pienenä tekstinä painopaikan kuusimerkkinen koodi. Sen ensimmäinen kirjain on setelipainon tunnus, seuraavat kolme numeroa ovat painolaatan tunnistenumero, seuraavana oleva kirjain on painoarkin rivi ja viimeinen numero on painoarkin sarake. Esimerkki: D001A1 = Setelin on painanut suomalainen Setec Oy, painolaatta 001, laatan 1. rivi ja laatan 1. sarake. Setec (nykyinen Gemalto Oy) ei tosin ole enää vuoden 2003 jälkeen painanut seteleitä, vaan kaikki Suomessa liikkeelle laskettavat käyttämättömät setelit ovat joko vanhaa varastoa Setecin taannoin painamasta määrästä tai ulkomailla painettuja.
| Kirjain | Setelipaino | Paikka | Maa |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (Bank of England Printing Works) | (Loughton) | (Iso-Britannia) |
| (B) | Ei käytössä | – | – |
| (C) | (Crane AB) | (Tumba) | (Ruotsi) |
| D | Setec Oy | Vantaa | Suomi |
| E | F. C. Oberthur | Chantepie | Ranska |
| F | Österreichische Banknoten und Sicherheitsdruck | Wien | Itävalta |
| G | Koninklijke Joh. Enschedé | Haarlem | Alankomaat |
| H | De La Rue | Gateshead | (Iso-Britannia) |
| (I) | Ei käytössä | – | – |
| J | Istituto Poligrafico e Zecca dello Stato | Rooma | Italia |
| K | Central Bank of Ireland | Dublin | Irlanti |
| L | Banque de France | Chamalières | Ranska |
| M | Fábrica Nacional de Moneda y Timbre | Madrid | Espanja |
| N | Bank of Greece | Ateena | Kreikka |
| (O) | Ei käytössä | – | – |
| P | Giesecke & Devrient | München & Leipzig | Saksa |
| (Q) | Ei käytössä | – | – |
| R | Bundesdruckerei | Berliini | Saksa |
| (S) | (Danmarks Nationalbank) | (Kööpenhamina) | (Tanska) |

| T | National Bank of Belgium | Bryssel | Belgia |
| U | Valora - Banco de Portugal | Carregado | Portugali |
Ennen käteiseurojen käyttöönottoa 1. tammikuuta 2002 useimmissa painoissa painettiin kaikkia setelien nimellisarvoja, koska käyttöönottoa varten seteleitä tarvittiin valtava määrä . Nykyisin vuosittain painetaan paljon pienempiä määriä uusia seteleitä. Ne tarvitaan lähinnä korvaamaan käytössä loppuun kuluneita seteleitä ja lisäämään liikkeellä olevan setelirahan kokonaismäärää (jälkimmäinen johtuu pääosin euron kasvavasta merkityksestä yhtenä maailman päävaluutoista, mikä lisää käteiseurojen kysyntää euroalueen ulkopuolella). Sen vuoksi kussakin setelipainossa ei tarvitse painaa kuin yhtä tai vain muutamaa nimellisarvoa, esimerkiksi vain 20 euron seteleitä.
Ensimmäinen setelisarja > Sarjanumero

Sarjanumerossa on ensimmäisenä kirjain, ja sitä seuraa yksitoista numeroa. Kirjain paljastaa, minkä maan keskuspankki on setelin painatuksen tilannut. Koska painopaikka ei välttämättä ole samassa maassa, sarjanumeron kirjain ja edellä mainittu painopaikan kirjain voivat viitata eri maihin. Kymmenen seuraavaa numeroa ovat setelin järjestysnumero, ja viimeinen numero on tarkistusnumero. Sarjanumeroon pätee kaava, että kun lasketaan sarjanumeron kirjaimen järjestysnumero (A=1, B=2, …, Z=26) ja kaikki numerot yhteen, ja sen jälkeen saadun summan numerot vielä uudelleen yhteen, saadaan aina 8 (esimerkiksi S00630387745: S=19, 19+0+0+6+3+0+3+8+7+7+4+5 = 62, 6+2 = 8).
Ensi näkemältä maiden järjestys kirjaimiin nähden vaikuttaa sattumanvaraiselta, mutta vuonna 2002 eurokäteisen käyttöön ottaneet maat (sekä EU- mutta ei euromaat Tanska, Ruotsi ja Iso-Britannia, joille silti on varattu kirjain) ovat kuitenkin kunkin maan pääkielen mukaisten nimien mukaan käänteisessä aakkosjärjestyksessä. Kreikka on poikkeus, sillä sille on valittu Y-kirjain ilmeisesti siksi, että sama kirjainmerkki esiintyy myös kreikkalaisessa kirjaimistossa ypsilon-kirjaimena. Aakkosjärjestyksestä poikkeavat myös euron myöhemmin käyttöön ottaneet maat. Kirjainkoodit ovat seuraavat :
| Kirjain> Vuonna 2002 EU:hun kuuluneet maat | Maa> Vuonna 2002 EU:hun kuuluneet maat | Valtakielellä> Vuonna 2002 EU:hun kuuluneet maat | Tarkistusnumero> Vuonna 2002 EU:hun kuuluneet maat |
| --- | --- | --- | --- |
| Z |  Belgia | België/Belgique/Belgien | 9 |
| Y |  Kreikka | Ελλάδα [Ellada] | 1 |

| X |  Saksa | Deutschland | 2 |

| (W) |  Tanska | Danmark (ei ole euromaa) | (3) |
| V |  Espanja | España | 4 |
| U |  Ranska | France | 5 |
| T |  Irlanti | Éire/Ireland | 6 |
| S |  Italia | Italia | 7 |
| (R) | ( Luxemburg) | Luxembourg/Luxemburg/Lëtzebuerg (ei ole painanut/painattanut seteleitä omalla tunnuksellaan) | (8) |
| (Q) |  | Ei käytössä |  |
| P |  Alankomaat | Nederland | 1 |
| (O) |  | Ei käytössä |  |
| N |  Itävalta | Österreich (saksankielisessä aakkostossa o ja ö ovat samanarvoisia) | 3 |
| M |  Portugali | Portugal | 4 |
| L |  Suomi | Suomi/Finland | 5 |
| (K) | ( Ruotsi) | Sverige (ei ole euromaa) | (6) |
| (J) | ( Yhdistynyt kuningaskunta) | United Kingdom (ei ole euromaa) | (7) |
| (I) |  | Ei käytössä |  |
Vuoden 2002 jälkeen EU:hun liittyneet, euron käyttöön ottaneet maat
| H |  Slovenia | Slovenija | 9 |
| G |  Kypros | Κύπρος [Kypros]/Kıbrıs | 1 |
| F |  Malta | Malta | 2 |
| E |  Slovakia | Slovensko | 3 |
| D |  Viro | Eesti (ei ole painanut/painattanut seteleitä omalla tunnuksellaan) | 4 |
| (C) |  Latvia | Latvija |  |
| (B) |  Liettua | Lietuva |  |
| (A) |  | Ei käytössä |  |
Toinen setelisarja, Europa-sarja > Yleiskuvaus

Mitä pidempään setelit ovat käytössä, sitä paremmiksi niiden väärennystekniikat ja väärentäjien taidot kehittyvät. Sen vuoksi kaikki maailman valtiot joutuvat uusimaan setelisarjansa muutaman vuoden välein ja lisäämään seteleihin uusia turvatekijöitä. Euroopan keskuspankki laskee liikkeelle uuden setelisarjan vuosina 2013-2019.
Euroopan keskuspankin mukaan uusi sarja tulee käyttöön vähitellen, nimellisarvo kerrallaan, ja setelien kuva-aiheet tulevat noudattamaan samaa teemaa kuin ensimmäisen sarjan seteleissä. Uudessa, niin sanotussa Europa-sarjassa yksi näkyvimmistä muutoksista on kreikkalaisen mytologian Europa-neidon kasvokuva hologramminauhassa ja vesileimassa. Tämä ja muutama muu uusi piirre julkistettiin EKP:n tiedotustilaisuudessa 8. marraskuuta 2012, samoin kuin tieto, että ensimmäisenä tuli käyttöön uusi viiden euron seteli toukokuussa 2013. Setelin ulkonäkö julkaistiin kokonaisuudessaan 10. tammikuuta 2013. Uutta toisessa sarjassa on myös Bulgarian EU:hun liittymisen johdosta kyrillisillä kirjaimilla kirjoitettu euron nimi (EBPO) samoin kuin EKP:n lyhenne (ЕЦБ, bulg. Европейска централна банка).
Toisen setelisarjan suunnittelija on saksalainen Reinhold Gerstetter.
Vanhemmat setelit säilyvät uusien setelien liikkeellelaskusta huolimatta kelvollisina maksuvälineinä toistaiseksi. Senkin jälkeen, kun niiden ilmoitetaan lakkaavan kelpaamasta maksuvälineinä, ne säilyttävät arvonsa ja vaihdetaan ilman takarajaa keskuspankeissa uudempiin seteleihin.
Uudistettu 10 euron seteli otettiin käyttöön syyskuussa 2014, 20 euron seteli marraskuussa 2015, 50 euron seteli huhtikuussa 2017 sekä 100 euron ja 200 euron seteli toukokuussa 2019.
500 euron setelistä ei tule uudistettua, Europa-sarjan versiota, sillä Euroopan keskuspankki on päättänyt lopettaa tämän suurimman nimellisarvon tuotannon ja liikkeeseenlaskun torjuakseen rikollisuutta ja rahanpesua. Ratkaisua on arvosteltu lähinnä Saksassa. Näiden setelien liikkeeseenlasku päättyi Suomessa ja useimmissa muissa euromaissa 25. tammikuuta 2019. Olemassa olevat 500 euron setelit kuitenkin säilyvät laillisina maksuvälineinä tulevaisuudessakin, rajoittamattoman ajan.
Toinen setelisarja, Europa-sarja > Ominaisuudet nimellisarvoittain

| Kuva> Etusivu | Kuva> Takasivu | Arvo | Koko   Paino | Pääväri (lisävärit) | Pääväri (lisävärit) | Liikkeellelaskupäivä | Painokoodin sijainti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 5 € | 120 mm × 62 mm 0,63 g |  | harmaa (vihreä, oranssinkeltainen) | 2. toukokuuta 2013 | etupuolella yläoikealla hologrammi- nauhan vieressä pystyssä |
|  |  | 10 € | 127 mm × 67 mm 0,72 g |  | punainen | 23. syyskuuta 2014 | etupuolella yläoikealla hologrammi- nauhan vieressä pystyssä |
|  |  | 20 € | 133 mm × 72 mm 0,81 g |  | sininen | 25. marraskuuta 2015 | etupuolella yläoikealla hologrammi- nauhan vieressä pystyssä |
|  |  | 50 € | 140 mm × 77 mm 0,92 g |  | oranssi | 4. huhtikuuta 2017 | etupuolella yläoikealla hologrammi- nauhan vieressä pystyssä |
|  |  | 100 € | 147 mm × 77 mm ? g |  | vihreä | 28. toukokuuta 2019 | etupuolella yläoikealla hologrammi- nauhan vieressä pystyssä |
|  |  | 200 € | 153 mm × 77 mm ? g |  | keltainen | 28. toukokuuta 2019 | etupuolella yläoikealla hologrammi- nauhan vieressä pystyssä |
Toinen setelisarja, Europa-sarja > Turvatekijöitä kuvin

Toisen sarjan seteleissä on osin uusia, osin samoja turvatekijöitä kuin ensimmäisen sarjan seteleissä. Kuvissa on muutamia uuden viiden euron setelin turvatekijöistä:
Turvalanka
Vesileima
Mikrokirjoitusta
Hologramminauha
Hohtavanvihreä numero
Seteli ultraviolettivalossa
Seteli infrapunavalossa
Pienien renkaiden muodostama EURion-tunnistekuvio
Toinen setelisarja, Europa-sarja > Europa-sarjan sarjanumerot

Sarjanumero on setelissä osittain kahteen kertaan: kokonaisena vaakasuorassa ja lisäksi viimeiset kuusi numeroa pystysuorassa.
Kokonaisessa sarjanumerossa on kaksi kirjainta ja kymmenen numeroa. Ensimmäinen kirjain kertoo, missä seteli on painettu (ks. alla oleva lista). Toisella kirjaimella ei ole erityismerkitystä, vaan se vaihtelee numeroiden tapaan.
| Kirjain | Painopaikka | Maa |
| --- | --- | --- |

| Z | Belgian keskuspankki |  Belgia |
| Y | Kreikan keskuspankki |  Kreikka |
| X | Giesecke & Devrient GmbH (München) |  Saksa |
| W | Giesecke & Devrient GmbH (Leipzig) |  Saksa |
| V | IMBISA |  Espanja |
| U | Ranskan keskuspankki |  Ranska |
| T | Irlannin keskuspankki |  Irlanti |
| S | Italian keskuspankki |  Italia |
| R | Bundesdruckerei GmbH |  Saksa |
| (Q) |  | Ei käytössä |
| P | Joh. Enschede Security Printing BV |  Alankomaat |
| (O) |  | Ei käytössä |
| N | Oesterreichische Banknoten und Sicherheitsdruck GmbH |  Itävalta |
| M | Valora |  Portugali |
| (L) |  | Ei käytössä |
| (K) |  | Ei käytössä |
| J | De La Rue Currency (Gateshead) |  Yhdistynyt kuningaskunta |
| (I) |  | Ei käytössä |
| H | De La Rue Currency (Loughton) |  Yhdistynyt kuningaskunta |
| (G) |  | Ei käytössä |
| (F) |  | Ei käytössä |
| E | Oberthur Fiduciaire |  Ranska |
| D | Polska Wytwórnia Papierów Wartościowych |  Puola |
| (C) |  | Ei käytössä |
| (B) |  | Ei käytössä |
| (A) |  | Ei käytössä |
Liikkeelle laskettujen setelien määrät

Euroopan keskuspankin mukaan 31.3.2009 oli laskettu liikkeelle yli 12 miljardia euroseteliä, ja ne ylittävät yhteisarvoltaan 747 miljardia euroa.
Suomen Pankin liikkeelle laskemien eurosetelien arvo/kappalemäärä 30.11.2010 on 10 299,1 milj. euroa / 231,8 milj. kpl.
| Arvo | Kappalemäärä |  % määrästä | Yhteensä arvo |  % arvosta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 euroa | 1 385 milj. | 11,2 % | 6 900 milj. € | 0,9 % |
| 10 euroa | 1 833 milj. | 14,9 % | 18 300 milj. € | 2,5 % |
| 20 euroa | 2 383 milj. | 19,3 % | 47 700 milj. € | 6,4 % |
| 50 euroa | 4 635 milj. | 37,6 % | 231 800 milj. € | 31,0 % |
| 100 euroa | 1 369 milj. | 11,1 % | 136 900 milj. € | 18,3 % |
| 200 euroa | 171 milj. | 1,4 % | 34 200 milj. € | 4,6 % |
| 500 euroa | 543 milj. | 4,4 % | 271 300 milj. € | 36,3 % |
| Yhteensä | 12 319 milj. | 100 % | 747 000 milj. € | 100 % |
Aiheesta muualla

Setelit.com: Eurosetelit
Ekp: Eurosetelit
Suomen pankki: Eurosetelit (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Euro |
| --- | --- | --- |
Kursivoidut maat eivät vielä käytä euroja, mutta suunnittelevat ottavansa käyttöön
| Eurot maittain |  Alankomaat  Andorra  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Monaco  Portugali  Ranska  Romania  Saksa  San Marino  Slovakia  Slovenia  Suomi  Vatikaani  Viro  |  |
| Erikoisrahat ja juhlarahat |  2 euron erikoisrahat  |  |
| Euromaiden entiset rahayksiköt |  Alankomaiden guldeni  Belgian frangi  Espanjan peseta  Irlannin punta  Italian liira  Itävallan šillinki  Kreikan drakma  Kroatian kuna  Kyproksen punta  Latvian lati  Liettuan liti  Luxemburgin frangi  Maltan liira  Portugalin escudo  Ranskan frangi  Saksan markka  Slovakian koruna  Slovenian tolar  Suomen markka  Viron kruunu  |  |
Willem F. Duisenbergin allekirjoitus 5 euron setelissä.
Jean-Claude Trichet’n allekirjoitus 20 euron setelissä.
Mario Draghin allekirjoitus 10 euron setelissä. Pienet pallot ovat Eurion-kopiointisuojausta.
20 € seteli ultraviolettivalossa
Kohopainatusta, joka tuntuu sormin seteleitä siveltäessä
50 euron seteli ultraviolettivalossa
50 euron seteli infrapunavalossa
Painopaikan koodi kymmenen euron setelissä. R tarkoittaa, että seteli on painettu Bundesdruckerei-setelipainossa Saksassa.
Uuden Europa-sarjan yksityiskohtia viiden euron setelin hologramminauhassa.
Toisen sarjan seteleitä
Las Vegas Raiders

| Las Vegas Raiders |
| --- | --- |

Lempinimet:  The Silver and Black
Perustettu:  1960
Entiset nimet:  Oakland Raiders (1960–1981, 1995–2019)  Los Angeles Raiders (1981–1994)
Kotikenttä:  Kezar Stadium (1960)  Candlestick Park (1960–1961)  Frank Youell Field (1962–1965)  O.co Coliseum (1966–1981, 1995–2019)  Los Angeles Memorial Coliseum (1982–1994)  Allegiant Stadium (2020–)
– kaupunki:  Paradise, Nevada
Värit:  Musta ja hopea
Omistaja:  Mark Davis ja Davisin suku (47 %)
Toimitusjohtaja:  Tom Telesco
Päävalmentaja:  Pete Carroll 
Saavutukset
Liigamestaruudet:  4 * AFL:n mestaruudet (1) 1967
Super Bowlit:  3 1976 (XI), 1980 (XV), 1983 (XVIII)
Konferenssin mestaruudet:  4 * AFC (1) 1976, 1980, 1983, 2002
Divisioonan mestaruudet:  15 *AFL West: 1967, 1968, 1969 AFC West: 1970, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1983, 1985, 1990, 2000, 2001, 2002
Liigahistoria
Ennen NFL:ää:  American Football League (1960–1969) Western Division (1960–1969)
NFL aloitusvuosi:  1970
Divisioonahistoria:  American Football Conference (1970–) AFC West (1970–)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Las Vegas Raiders on Yhdysvalloissa NFL:ssä pelaava amerikkalaisen jalkapallon seura. Se pelaa American Football Conferencen läntisessä divisioonassa, AFC Westissä. Seuran kotipaikka on Las Vegasissa, Nevadan osavaltiossa. Seura muutti Las Vegasiin vuonna 2020 ja on tunnettu aiemmin nimillä Oakland Raiders sekä Los Angeles Raiders .
Joukkue on voittanut Super Bowlin kolmesti, vuosina 1976, 1980 ja 1983. Vuonna 1976 Super Bowl XI:n voitto tuli valmentaja- ja selostajalegenda John Maddenin johdolla.
Las Vegas Raidersin joukkueen ja peliasun värit ovat hopea ja musta. Joukkueen kannattajakuntaa kutsutaan yhteisellä nimellä Raider Nation (suom. Raiders-Kansa). Raider Nation on levinnyt ympäri Yhdysvaltoja, sekä myös Yhdysvaltojen ulkopuolelle mm. Norjaan, ja Ice Cube on tehnyt heistä kertovan samannimisen laulun.
Seuran omistaja on Mark Davis. Las Vegas Raiders oli vuonna 2023 Forbesin listauksessa maailman kahdeksanneksi arvokkain urheiluseura 6,2 miljardin dollarin arvolla.