stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Park Ji-hyo
Diskografia > Lauluntekijänä

Jihyo on lauluntekijänä useissa kappaleissa.
| Vuosi | Kappale | Albumi | Yhteistyössä | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | "Eye Eye Eyes" | Signal | Chaeyoung |  |
| 2017 | "24/7" | Twicetagram | Nayeon |  |
| 2018 | "HO!" | What Is Love? |  |  |
| 2018 | "Sunset" | Yes or Yes |  |  |
| 2019 | "Girls Like Us" | Fancy You |  |  |
| 2019 | "Get Loud" | Feel Special |  |  |
| 2019 | "21:29" | Feel Special | Kaikki Twicen jäsenet |  |
| 2020 | "Up No More" | Eyes Wide Open |  |  |
| 2021 | "First Time" | Taste of Love |  |  |
| 2021 | ”Real You” | Formula of Love: O+T=＜3 |  |  |
| 2021 | ”Cactus” (선인장) | Formula of Love: O+T=＜3 |  |  |
| 2022 | ”Trouble” | Between 1&2 |  |  |
Diskografia > Yhteistyö

"The Reason I'm Beautiful", mukana Jung Eun-ji ja Ben
Diskografia > Ääniraidat

"Stardust Love Song" draamasarjassa Twenty Five Twenty One
"I Fly" draamasarjassa Today's Webtoon
"A Strange Day" draamasarjassa Summer Strike
Videokuvaukset

Esiintymiset muiden yhtyeiden musiikkivideoilla:
| Vuosi | Nimi | Artisti |
| --- | --- | --- |
| 2015 | Only You | Miss A |
Filmografia

Sixteen (2015)
Saturday Night Live (2016)
Aiheesta muualla

Park Ji-hyo Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
MyDramalist-sivustolla (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Korea 
Taiteenala:  MusicBrainz
Rauman kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Rauma
Valtuutettuja:  43
Rauman kaupunginvaltuusto on Rauman ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuustossa on 43 valtuutettua.
Vuoden 2021 vaaleissa äänestysprosentti oli 51,7 %. Suurin puolue oli SDP (34,4 %, 16 paikkaa). Muita valtuustoon paikkoja saaneita puolueita oli Kokoomus (23,1 %, 10 paikkaa), Perussuomalaiset (14,3 %, 6 paikkaa), Keskusta (9,8 %, 4 paikkaa), Vasemmistoliitto (7,1 %, 3 paikkaa), Vihreät (5,8 %, 2 paikkaa) ja Kristillisdemokraatit (5,2 %, 2 paikkaa).
Kaarinan kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Kaarina
Valtuutettuja:  51
Kaarinan kaupunginvaltuusto on Kaarinan ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuustossa on 51 valtuutettua.
Vuoden 2021 kuntavaalien jälkeen kaupunginvaltuustossa Kokoomuksella on 17 paikkaa, SDP:llä 11 paikkaa, Perussuomalaisilla ja Vihreillä 7 paikkaa, Vasemmistoliitolla ja Kristillisdemokraateilla 3 paikkaa, Keskustalla 2 paikkaa ja RKP:llä 1 paikka.
Uppsalan kunta

| Uppsalan kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Uppsalan lääni
Maakunta:  Uplanti
Keskustaajama:  Uppsala
Kuntakoodi:  0380
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  2 182,41 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  237 596
 – Väestötiheys:  108,9 as./km²
 
 www.uppsala.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Uppsalan ja Knivstan kuntien alueen entiset pitäjät.
Fyrisjoki Uppsalan kaupungissa, taustalla Uppsalan tuomiokirkko.
Uppsalan linna.
Uplannin museo Uppsalassa.
Björklingenjoki.
Viljelysmaisemaa Lenassa.
Danmarkin kirkko.
Hagbyn kirkko.
Lenan kirkko.
Ramstan kirkko.
Rasbon kirkko.
Vängen kirkko.
Uppsalan kunta (ruots. Uppsala kommun) on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Uppsala.
Kunnan maapinta-ala on 2 182,41 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 237 596 henkeä (31.12.2021).
Uppsalan naapurikuntia ovat Tierp, Östhammar, Norrtälje, Knivsta, Håbo, Enköping ja Heby.
Väkiluvultaan Uppsalan kunta on Ruotsin neljänneksi suurin, ja sen keskustaajama Uppsala puolestaan on maan neljänneksi suurin taajama. Metsäseutujen ulkopuolella sijaitsevaksi kunnaksi Uppsalan kunta on pinta-alaltaan poikkeuksellisen suuri. Knivstan kunta muodostettiin osasta Uppsalan kuntaa vuonna 2003.
Vuonna 2007 kunnassa oli 492,40 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 22,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnassa sijaitsee Valsgärden kalmisto, joka on muinaisjäännösalue.
Kuntajaon kehitys

Vuonna 1863 astuivat voimaan Ruotsin uudet kunnallislait (ruots. kommunalförordningar). Nykyisen Uppsalan alueelle muodostettiin 34 maalaiskuntaa entisistä pitäjistä. Lisäksi Uppsalan kaupungilla oli jo vanhastaan ollut kaupunginoikeudet. Ensimmäinen kuntaliitos tehtiin 1947, jolloin Bondkyrkan ja Gamla Uppsalan kunnat liitettiin Uppsalan kaupunkiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa kuntien määrää vähennettiin muodostamalla niin sanotut "suurkunnat" Uppsalan ympäristöön. Uppsalan kaupunkiin uudistuksella ei ollut vaikutusta.
Uppsalan läänin alueelle muodostettiin kahdeksan "suurkuntaa":
Björklinge (Björklinge ja Viksta)
Bälinge (Bälinge, Börje, Jumkil, Skuttunge ja Åkerby)
Norra Hagunda (Läby, Järlåsa, Vänge, Åland ja Skogs-Tibble)
Oland (Alunda, Ekeby, Skäfthammar, Stavby ja Tuna)
Rasbo (Rasbo ja Rasbokil)
Södra Hagunda (Balingsta, Dalby, Hagby, Ramsta, Uppsala-Näs ja Västeråker)
Vaksala (Danmark, Funbo ja Vaksala)
Vattholma (Lena, Tensta ja Ärentuna)
Tukholman läänin alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Knivsta (Alsike, Knivsta, Lagga, Vassunda ja Östuna)
Skepptuna (Gottröra, Husby-Långhundra, Lunda, Närtuna, Skepptuna ja Vidbo)
Almunge (ei muutosta)
Vuonna 1964 muodostettiin Uppsalan kuntablokki (ruots. kommunblock), jonka oli tarkoitus vastata uutta laajempaa kuntaa. Ensimmäisenä Uppsalan kaupunkiin liitettiin Södra Hagundan ja Vaksalan maalaiskunnat vuonna 1967. Samana vuonna Rasbo liitettiin Olandiin. Yhtenäiseen kuntamuotoon siirryttiin vuonna 1971. Tuolloin muodostettiin Uppsalan kunta yhdistämällä siihen kaupunki sekä Almungen, Björklingen, Bälingen, Norra Hagundan ja Vattholman maalaiskunnat. Lisäksi Tukholman läänistä liitettiin Knivsta sekä osia Knutbystä. Skepptunan kunta oli lakkautettu jo aiemmin, ja osa siitä liitetty Knivstaan.
Uppsalan kunta sai vakiintuneet rajat vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä osia jaetusta Olandin kunnasta (Stavby ja Tuna sekä aiempi Rasbon kunta). Jäljelle jääneet Olandin osat (Alunda, Ekeby ja Skäfthammar) liitettiin Östhammarin kuntaan. Tämän jälkeen kunnan rajoja muutettiin vasta vuonna 2003. Tuolloin Uppsala sai nykyiset rajansa, kun Knivstan kunnanosa erotettiin uudelleen itsenäiseksi Knivstan kunnaksi.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä kohti katsova keltainen kruunattu leijona, mustat ääriviivat ja punaiset varukset, joille näyttäisi pian olevan käyttöä. (Ruotsiksi: I blått fält ett gående utåtseende, krönt lejon i gult med svart kontur och med röd beväring, därest dylik skall användas.)
Uppsalan leijona esiintyy ensimmäisen kerran sinetissä 1700-luvulla. Se vahvistettiin Uppsalan kaupungin vaakunaksi vuonna 1943. Nykyinen Uppsalan kunta rekisteröi vaakunan käyttöönsä Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1986. Leijonan mustat ääriviivat ja keltainen leijona rikkovat heraldiikan sääntöjä, minkä vuoksi monien heraldikkojen mielestä kunnalla ei ole oikeaa vaakunaa, vaan pikemminkin tunnuskuvio. Vaakuna on kuitenkin rekisteröity kuntavaakunaksi, joten sitä koskevat kuntavaakunoihin sovellettavat määräykset.
Nykyisen Uppsalan kunnan alueella aiemmin sijainneista kunnista Björklingellä, Bälingellä, Gamla Uppsalalla, Läbyllä ja Olandilla oli ennen omat vaakunat. Nämä vaakunat menettivät virallisen asemansa kuntauudistusten yhteydessä, kun kunnat lakkautettiin.
Björklingen maalaiskunta
(1958–1970)
Bälingen maalaiskunta
(1954–1970)
Gamla Uppsalan maalaiskunta
(1946–1947)
Läbyn maalaiskunta
(1951–1951)
Olandin maalaiskunta
(1955–1970)
Olandin kunta
(1971–1973)
Väestönkehitys

| Uppsalan kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 88 816 | 88 816 |
| 1955 | 1955 |    | 94 188 | 94 188 |
| 1960 | 1960 |    | 99 990 | 99 990 |
| 1965 | 1965 |    | 110 167 | 110 167 |
| 1970 | 1970 |    | 124 504 | 124 504 |
| 1975 | 1975 |    | 131 722 | 131 722 |
| 1980 | 1980 |    | 137 708 | 137 708 |
| 1985 | 1985 |    | 145 524 | 145 524 |
| 1990 | 1990 |    | 156 376 | 156 376 |
| 1995 | 1995 |    | 171 700 | 171 700 |
| 2000 | 2000 |    | 177 355 | 177 355 |
| 2005 | 2005 |    | 183 308 | 183 308 |
| 2010 | 2010 |    | 197 787 | 197 787 |
| 2015 | 2015 |    | 210 126 | 210 126 |
| 2020 | 2020 |    | 233 839 | 233 839 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 37 833 | 18,0 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 11 335 | 5,4 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 16 840 | 8,0 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 144 118 | 68,6 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 886 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyy myös nykyään itsenäinen Knivstan kunta. Kyseisten tietojen mukaan 8,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 442 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 194 676 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,7 %
18–64-vuotiaat: 65,1 %
65 vuotta täyttäneet: 15,2 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 1,0 | 0,9 |
|   | jalostus | 13,6 | 13,1 |
|   | palvelut | 84,9 | 85,5 |
|   | tuntematon | 0,5 | 0,5 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 91 222 | 95 128 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 95,9 |  |
Taajamat

Kunnassa on 24 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 87,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 25 078 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Uppsala | 140 454 |
| 2 | Sävja | 9 684 |
| 3 | Storvreta | 6 347 |
| 4 | Björklinge | 3 269 |
| 5 | Bälinge | 2 437 |
| 6 | Vattholma | 1 427 |
| 7 | Vänge | 1 331 |
| 8 | Lövstalöt | 1 046 |
| 9 | Almunge | 813 |
| 10 | Länna | 685 |
| 11 | Skyttorp | 666 |
| 12 | Ytternäs och Vreta | 636 |
| 13 | Knutby | 564 |
| 14 | Gåvsta | 549 |
| 15 | Järlåsa | 493 |
| 16 | Gunsta | 380 |
| 17 | Skölsta | 344 |
| 18 | Ramstalund | 311 |
| 19 | Håga | 302 |
| 20 | Vårdsätra | 237 |
| 21 | Bärby | 220 |
| 22 | Läby | 220 |
| 23 | Blackstalund | 210 |
| 24 | Skoby* | 84 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Skobyn taajamassa on 230 asukasta, ja se kuuluu pääosin Östhammarin kuntaan. Vängen taajaman nimi oli aiemmin Brunna.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Bergsbrunna
Berthåga
Brillinge
Gamla Uppsala
Sunnersta
Luettelossa mainituista taajamista Berthåga, Brillinge, Gamla Uppsala ja Sunnersta ovat sittemmin kasvaneet yhteen Uppsalan ja Bergsbrunna Sävjan taajaman kanssa.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Almunge kyrkby
Asplunda
Balingsta
Björken
Bodarna
Broby hage
Danmark
Edshamar + Granängen
Ensta
Fjuckby västra
Forkarby
Frötuna gård
Funbo
Funbo Bärby
Grimsta och Lundvreten
Gränsta
Gunggräna
Gysta
Hagby
Hammarby by
Hammarby östra
Häggeby
Isgrena
Johannesberg och Myrängen
Järlåsa
Knivsbrunna
Korsnäs
Källtorpet
Kölinge
Lejsta
Lugnet
Lövhyddan
Marielund
Marsta
Nåsten norra och Eriksberg
Näsby
Oppgården och Fjuckby
Oxsätra och Sävastebo
Persborg
Rosenlund
Selknä
Skuttungeby
Skyttstennäs
Skäggesta
Skärfältens
Stavby
Ströby + Bösslinge + Åkerby
Ströbylund + Holmtorpet + Solsäter
Sundby
Säva*
Tibble
Tuna
Vallby
Vallby
Vedyxa
Västerby
Yrestahed
Åkerby by
Ängeby
Örkälla
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Säva kuuluu osin myös Enköpingin kuntaan.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Blackstalund
Brogården
Bålstaberg
Bärby
Drälinge
Lill-Moga
Lund
Skölsta
Stenforsbacka
Ströja
Tiby - Börje
Travenberg (Tensta kyrka)
Vårdsätra
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Uppsalan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Uppsala Mellersta (27 valtuutettua)
Uppsala Västra (27 valtuutettua)
Uppsala Östra (27 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Uppsalan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Knivstan kunta sisältyy Uppsalan tuloksiin vuosina 1973–1998.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 13 | 13 | 16 | 21 | 19 | 17 | 21 | 19 | 20 | 14 | 22 | 23 | 15 | 14 |  |
|   | Keskustapuolue | 20 | 17 | 15 | 11 | 7 | 9 | 7 | 4 | 4 | 3 | 8 | 6 | 6 | 8 |  |
|   | Liberaalit | 10 | 12 | 10 | 6 | 14 | 12 | 13 | 9 | 9 | 16 | 11 | 8 | 7 | 8 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 6 | 6 | 6 | 4 | 4 | 6 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 6 | 3 | 7 | 7 | 6 | 6 | 11 | 12 | 6 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 33 | 33 | 33 | 36 | 34 | 31 | 28 | 34 | 24 | 27 | 21 | 21 | 22 | 21 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 5 | 6 | 7 | 7 | 6 | 6 | 5 | 6 | 10 | 9 | 6 | 6 | 8 | 9 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 5 | 7 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 2 | 2 |  |
|   | Yhteensä  | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 | 81 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Almungen piiri
Balingstan piiri
Björklingen piiri
Bladåkerin piiri
Bälingen piiri
Börjen piiri
Dalbyn piiri (Uplanti)
Danmarkin piiri
Faringen piiri
Funbon piiri
Gottsundan piiri
Hagbyn piiri (Uplanti)
Jumkilin piiri
Järlåsan piiri
Knutbyn piiri
Lenan piiri (Ruotsi)
Läbyn piiri
Ramstan piiri
Rasbokilin piiri
Rasbon piiri
Skogs-Tibblen piiri
Skuttungen piiri
Stavbyn piiri
Tenstan piiri
Tunan piiri (Uplanti)
Uppsalan Helga Trefaldighetin piiri (Uppsala Helga Trefaldighets distrikt)
Uppsalan tuomiokirkkopiiri (Uppsala domkyrkodistrikt)
Uppsala-Näsin piiri
Vaksalan piiri
Vanhan Uppsalan piiri (Gamla Uppsala distrikt)
Vikstan piiri
Vängen piiri (Uplanti)
Västeråkerin piiri
Åkerbyn piiri
Ålandin piiri
Ärentunan piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Uppsala domkyrkoförsamling
Helga Trefaldighet
Gamla Uppsala
Vaksala
Danmark-Funbo
Hagby
Ramsta
Balingsta
Västeråker
Dalby
Uppsala-Näs
Norra Hagunda
Bälingebygden
Skuttunge
Tensta
Lena
Ärentuna
Björklinge
Viksta
Knutby-Bladåker
Faringe
Almunge
Gottsunda
Stavby
Tuna
Rasbo
Rasbokil
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Knivstan kunta on vielä osa Uppsalan kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Almunge
Balingsta
Björklinge
Bladåker
Bälinge
Börje
Dalby
Danmark
Faringe
Funbo
Gamla Uppsala
Gottsunda
Hagby
Helga Trefaldighet (Bondkyrka)
Jumkil
Järlåsa
Knutby
Lena
Läby
Ramsta
Rasbo
Rasbokil (Kil)
Sankt Per*
Skogs-Tibble (Tibble)
Skuttunge
Stavby
Tensta
Tuna
Upplands artilleriregemente* (Andra Svea artilleriregemente)
Uppsala domkyrkoförsamling (Uppsala)
Uppsala-Näs (Näs)
Vaksala
Viksta
Vår Fru*
Vänge (Vänge och Läby)
Västeråker (Åker, Åker i Hagunda härad)
Åkerby (i Bälinge härad)
Åland
Ärentuna
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Uppsalan kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Uppsala kommun
Uppsalan läänin kunnat
Kartta Uppsalan kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Raision kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Raisio
Valtuutettuja:  43
Johto:  Janne Laulumaa (pj.)  Harri Seikola (1. vpj.)  Heikki Suominen (2. vpj.)
Äänestysprosentti:  51,7 % (2021)
Raision kaupunginvaltuusto on Raision ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuustossa on 43 valtuutettua, ja sen puheenjohtajana toimii Janne Laulumaa. Ensimmäisenä varapuheenjohtajana toimii Harri Seikola, toisena varapuheenjohtajana Heikki Suominen ja kolmantena varapuheenjohtajana Jonna Mero.
Vuoden 2021 vaaleissa äänestysprosentti oli 51,7 %. Suurin puolue oli SDP (24,8 %, 11 paikkaa). Muita valtuustoon paikkoja saaneita puolueita oli kokoomus (24,4 %, 10 paikkaa), Perussuomalaiset (18,7 %, 8 paikkaa), vihreät (11,0 %, 5 paikkaa), Vasemmistoliitto (10,1 %, 4 paikkaa), keskusta (6,8 %, 3 paikkaa), kristillisdemokraatit (2,3 %, 1 paikka) ja RKP (0,9 %, 1 paikka).
Lappeenrannan kaupunginvaltuusto

| Kaupunginvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Lappeenrannan kaupunki
Valtuutettuja:  59
Johto:  Sanna Koskenranta (pj.)  Jyri Hänninen (1. vpj.)  Jani Mäkelä (2. vpj.)
Lappeenrannan kaupunginvaltuusto on hallintoelin, joka vastaa Lappeenrannan kaupungin toiminnasta ja taloudesta. Valtuusto käyttää Lappeenrannan ylintä päätösvaltaa ja valitsee jäsenet kaupunginhallitukseen ja lautakuntiin. Valtuustossa on 51 jäsentä, joista Hanna Holopainen, Anneli Kiljunen, Jukka Kopra, Jani Mäkelä ja Ari Torniainen ovat myös kansanedustajia.
Kaupunginvaltuusto kokoontuu jokaisen kuukauden ensimmäisenä arkimaanantaina klo 18.30 Lappeenrannan kaupungintalon valtuustosalissa osoitteessa Villimiehenkatu 1. Kokoukset ovat avoimia yleisölle. Niitä voi seurata kaupungin verkkosivuilla joko suorana lähetyksenä tai katsoa videotallenteita aiemmista kokouksista.
SDP oli pitkään valtuuston suurin puolue, mutta vuoden 2021 vaaleissa kokoomus nousi suurimmaksi puolueeksi. Vuosina 1996–2021 valtuustossa vaikutti Sitoutumaton Kansalaisliike Myö.
Kunnallisvaalien tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |
| vaalit | SDP | Kok. | Kesk. | SKDL Vas. | LKP | SKL KD | SMP PS | Vihr. | Myö | Muut | äänestys- aktiivisuus |
| 1976 | 18 | 10 | 7 | 6 | 6 | 3 | 1 |  |  | -- | 76,9 % |
| 1980 | 21 | 12 | 6 | 4 | 4 | 3 | 1 |  |  |  | 76,7 % |
| 1984 | 20 | 13 | 9 | 3 |  | 3 | 1 | 2 |  |  | 72,4 % |
| 1988 | 20 | 13 | 10 | 1 | 1 | 3 | -- | 2 |  | 1a | 68,5 % |
| 1992 | 20 | 11 | 9 | 2 | 2 | 3 | -- | 3 |  | 1b | 68,6 % |
| 1996 | 18 | 13 | 10 | 1 |  | 2 | -- | 2 | 5 | -- | 56,6 % |
| 2000 | 17 | 9 | 11 | 1 |  | 3 | -- | 1 | 9 | -- | 52,0 % |
| 2004 | 18 | 11 | 10 | 1 |  | 2 |  | 2 | 7 | -- | 55,1 % |
| 2008 | 20 | 16 | 16 | 1 |  | 5 | 2 | 4 | 7 | -- | 57,5 % |
| 2012 | 14 | 13 | 12 | -- |  | 3 | 9 | 3 | 5 | -- | 54,3 % |
| 2017 | 13 | 10 | 11 | -- |  | 2 | 6 | 6 | 3 | -- | 54,4 % |
| 2021 | 12 | 13 | 9 | 1 |  | 2 | 9 | 5 |  | -- | 49,4 % |
a Demokraattinen Vaihtoehto b Suomen Eläkeläisten Puolue
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
Kaupunginvaltuuston paikkajako 2021–2025

Lappeenrannan kaupunginvaltuuston paikkajako kaudella 2021–2025.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Puolue: Paikat

| Kansallinen Kokoomus | 13 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| SDP | 12 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Suomen Keskusta | 9 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Perussuomalaiset | 9 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vihreä liitto | 5 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Suomen Kristillisdemokraatit | 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Vasemmistoliitto | 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| Yhteensä | 51 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Lappeenrannan kaupunginvaltuusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Puolueiden sivustoja

Kokoomuksen Lappeenrannan Kunnallisjärjestö
Lappeenrannan sosialidemokraattinen kunnallisjärjestö
Lappeenrannan Keskusta
Lappeenrannan Seudun Perussuomalaiset
Lappeenrannan seudun Vihreät[vanhentunut linkki]
Kristillisdemokraatit: Lappeenrannan seutu
Lappeenrannan Vasemmistoliitto
Dacia Sandero

Dacia Sandero on Dacian vuodesta 2007 lähtien valmistama pieni henkilöautomalli. Sitä on myyty joillain markkina-alueilla, kuten Etelä-Amerikassa ja Venäjällä Renault-merkkisenä.
Dacia Sandero I (2007–2012)

| Dacia Sandero I |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Brasilia  Etelä-Afrikka  Iran  Kolumbia  Marokko  Romania  Venäjä
Valmistaja:  Dacia
Valmistusvuodet:  2007–2012
Muut nimet:  Renault Sandero
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Seuraaja:  Dacia Sandero II
Teknisesti samankaltaisia:  Dacia Duster Dacia Logan I Lada Largus Lada XRAY
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Dacia B0
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,0–1,6 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven Sandero tuli markkinoille Etelä-Amerikassa syksyllä 2007 Renault-merkkisenä. Euroopassa malli esiteltiin Dacia-merkkisenä Geneven autonäyttelyssä keväällä 2008. Auto perustuu samalle pohjalevylle kuin esimerkiksi Dacia Logan.
Vuoden 2008 Euro NCAP -kolaritestistä Sandero sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.
Syksyllä 2008 esiteltiin Etelä-Amerikan markkinoille Renault Sandero Stepway, joka on maastokelpoisemmaksi tehty malli korkeammalla maavaralla, koria suojaavilla muoviosilla ja kattokaiteilla. Euroopan markkinoilla myytävän Dacia-merkkisen version ensiesittely oli Barcelonan autonäyttelyssä seuraavana keväänä.
Etelä-Amerikassa myytävä Renault Sandero sai keväällä 2011 kasvojenkohotuksen, jossa uudistettiin muun muassa sen keulan ilmettä. Euroopassa myytävä Dacia Sandero ei kokenut samaa uudistusta, sillä se korvattiin jo seuraavana vuonna toisen sukupolven mallilla. Brasiliassa ensimmäisen sukupolven Sanderon valmistusta kuitenkin jatkettiin vuoteen 2014 saakka.