stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brjanka

| Brjanka Брянка |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Brjanka
 Koordinaatit: 48.5041°N, 38.6639°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Luhanskin alue
Piiri:  Altševsk
Kaupungiksi:  1962
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  63,54 km²
Väkiluku (2013):  47 512
 
 bryanka-rada.gov.ua 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Brjanka (ukr. Брянка) on kaupunki Luhanskin alueen keskiosissa Itä-Ukrainassa, linnuntietä noin 50 kilometriä Luhanskista länteen.
Vuoden 2013 väestöarvion mukaan kaupunkipiirissä asui yhteensä 53 635 henkeä, joista Brjankan kaupungin asukkaita oli 47 512 ja loput asuivat viidessä kaupunkipiiriin kuuluvassa kaupunkimaisessa taajamassa.
Toukokuun 2014 lopulla seudulla oli Ukrainan hallitusvaltaa vastustavia aseistettuja separatisteja (terroristeja), joita maan turvallisuusviranomaiset pyrkivät riisumaan aseista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brjanka Wikimedia Commonsissa
Brasilian liikenne

SP-160 (Rodovia dos Imigrantes) -tie Brasiliassa.
Brasilian liikenne käsittelee Brasilian liikenneverkkoja ja niiden osuuksia kuljetuksista.
Kaikki Brasilian suuret asutuskeskukset on liitetty toisiinsa päällystettyjen teiden avulla, mutta pienemmät tiet ovat usein päällystämättömiä. Rautateitä on lähinnä São Paulossa ja Rio de Janeirossa, muualla ne ovat lähinnä malmeja kuljettavia tavaraliikennerautateitä. Monille pohjoisille alueille pääsee vain lentäen tai vesitse. Mitä pidemmälle pohjoiseen ja luoteeseen sisämaahan mennään, sitä harvemmaksi tieverkko muuttuu. Sisämaan liikenneolojen kehittämisen suurimmat ongelmat ovat ilmasto-olosuhteet ja trooppinen kasvillisuus.
Lentoliikenne

Koska teitä ja rautateitä on harvassa, lentoliikenne on tärkeä liikennemuoto syrjäisillä alueilla: lentokenttiä löytyy lähes jokaisesta kaupungista ja pienissäkin kylissä on korpikenttiä. Useimmat kansainväliset lennot lähtevät silti Rio de Janeirosta tai São Paulosta.
Rautatieliikenne

Brasilian rautatiet ovat pääosin liittovaltion omistuksessa. Suurin osa niistä sijaitsee alueella, joka ulottuu 500 kilometrin päähän rannikosta. Rautateiden merkitys ei ole kovin suuri, koska niillä on pieni kuljetuskyky, kalusto on huonoa ja osittain vanhentunutta, ja koska raideleveydet vaihtelevat. Mitä pidemmälle pohjoiseen ja luoteeseen sisämaahan mennään, sitä harvemmaksi tieverkko muuttuu. Sisämaan liikenneolojen kehittämisen suurimmat ongelmat ovat ilmasto-olosuhteet ja trooppinen kasvillisuus. Brasilian rautatieverkon pituus on 29 412 kilometriä.
Tieliikenne

Brasiliassa on 1 724 929 kilometrin pituinen tieverkko. Autoja on 23 miljoonaa, eli auto on vain 140 ihmisellä tuhannesta. Monet tiet ovat kestopäällystämättömiä, erityisesti sisämaassa, joten ne ovat ajokelvottomia sadeaikana. Tärkeimmät valtatiet ovat Rio de Janeirosta ja São Paulosta lähtevät, sekä eri suunnista maan pääkaupunkiin Brasíliaan tulevat tiet. Amazonian alueen läpi kulkeva ”Transamazonica”-tie on tärkeä Amazonian hyväksikäytön takia. Se on 5 000 kilometriä pitkä ja kulkee Amazonjoen eteläpuolella Atlantin rannalta Recifestä Perun rajalle. Tie ylittää Itaitubassa pohjois-eteläsuuntaisen tien, joka yhdistää Santarémin ja Cuiabán. Molempien teiden on tarkoitus auttaa muuttoliikettä Parán ja Maranhãon alueille.
Vesiliikenne

Brasilian rannikkoliikenteellä on suuri kauppalaivasto, myös Amazonjoki on kulkukelpoinen suurimman osan pituudestaan.
Brasiliassa on yhteensä yli 35 000 kilometriä purjehduskelpoisia jokia, mutta niitä käytetään vain osittain liikenteen hyödyksi, koska monet joista kulkevat asuttamattomilla alueilla, ja koska haarat ja kosket haittaavat laivojen liikennettä. Amazonjoella laivaliikenne on tärkein liikennemuoto, koska sademetsän takia alueella on vähän maanteitä. Brasilian tärkeimmät satamat ovat Rio de Janeiron ja Santosin satamat, mutta Vitórian ja Tuverãon malmisatamatkin ovat vilkkaita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brasilian liikenne Wikimedia Commonsissa
Brasilian tieverkko kartalla.
Bravais’n hila

Bravais’n hila on geometriassa ja kristallografiassa ääretön pistejoukko, jonka muodostavat ne avaruuden pisteet, joiden paikkavektorit kolmiulotteisessa avaruudessa ovat muotoa
missä a1, a2 ja a3 ovat kolme erisuuntaista, lineaarisesti riippumatonta vektoria ja n1, n2 ja n3 mielivaltaisia kokonaislukuja. Tällaisten pisteiden paikkavektorien joukko on suljettu vektorien yhteen- ja vähennyslaskun suhteen, toisin sanoen kahden tähän joukkoon kuuluvan vektorin summa ja erotus kuuluvat myös tähän joukkoon. Bravais’n hila on saanut nimensä ranskalaisen fyysikko Auguste Bravais’n (1811–1863) mukaan, joka vuonna 1850 todisti, että on olemassa 14 mahdollista kidehilatyyppiä.
Bravais’n hila on translaatiosymmetrinen sellaisten yhdensuuntaissiirtojen suhteen, joiden siirtymävektori vastaa jonkin siihen kuuluvan pisteen paikkavektoria. Toisin sanoen jos hilassa siirrytään toiseen paikkaan tällaisen siirtymävektorin osoittamalla tavalla, sen pisteen ympäristö, johon päädytään, on samanlainen kuin lähtöpisteenkin.
Bravais’n hilan käsite voidaan siis määritellä puhtaan geometrisesti, mutta sen tärkeimmät sovellukset liittyvät kiinteiden aineiden kidehilojen tutkimukseen eli kristallografiaan. Tällöin hilapisteet vastaavat atomien, ionien tai polymeeriketjujen sijaintia aineen kidehilassa. Kiteessä nämä sijaitsevat säännöllisessä järjestyksessä, niin että monessa tapauksessa atomien tai ionien sijaintipaikat muodostavat Bravais’n hilan. Tosin on huomattava, että geometrinen Bravais’n hila jatkuu joka suunnassa äärettömän kauas, kun taas kidehila käsittää vain rajallisen alueen, jota rajoittavat kiteen rajapinnat. Kun kiteen läpimitta kuitenkin tyypillisesti on tuhansia tai jopa miljoonia kertoja suurempi kuin atomien välinen etäisyys, valtaosa kiteen atomeista sijaitsee sen sisällä ja vain pieni osa kokonaismäärästä rajapinnalla.
Kahta Bravais’n hilaa pidetään yleensä ekvivalentteina, jos niillä on isomorfiset symmetriaryhmät. Tässä mielessä kolmiulotteisessa avaruudessa on 14 erilaista Bravais’n hilaa. Nämä 14 mahdollista Bravais’n hilaa muodostavat osajoukon 230 avaruusryhmästä.
Kahdessa ulottuvuudessa

Kaksiulotteisessa avaruudessa on viisi erilaista Bravais’n hilaa,, jotka voidaan ryhmitellä neljään kideperheeseen.
| Kideperhe | Schoenfliesin merkintä | Bravais’n hila> Yksinkertainen | Bravais’n hila> Keskinen |
| --- | --- | --- | --- |
| Monokliininen | C2 | vinoasentoinen |  |
| Ortorombinen | D2 | Suorakulmainen | keskinen |
| Heksagonaalinen | D6 | Heksagonaalinen |  |
| Tetragonaalinen | D4 | Neliömäinen |  |
Yksikkökopit määräytyvät koppien sivujen suhteellisten pituuksien (a ja b) sekä niiden välisen kulman ( \theta  mukaan. Yksikkökopin pinta-ala voidaan laskea sivuja vastaavien vektorien a ja b eli hilavektorien ristitulon avulla:
Keskinen suorakulmainen Bravais’n hila eroaa yksinkertaisesta suorakulmaisesta vain siinä, että siinä on hilapiste, paitsi suorakulmion kärjissä, myös sen keskipisteessä. Voisi olettaa, että vastaavalla tavalla muistakin hiloista voitaisiin johtaa uusi hilatyyppi. Kuitenkin jos neliölliseen hilaan lisätään hilapisteet neliöiden keskipisteisiin, saadaan vain toinen neliöllinen hila, jonka hilavektorit ovat alkuperäisiin nähden 45 asteen kulmassa. Jos taas monokliiniseen hilaan lisätään hilapisteet suunnikkaan muotoisten yksikkökoppien keskipisteisiin, saadaan jälleen monokliininen hila, jossa vain toinen hilavektoreista sekä hilavektorien välinen kulma poikkeavat alkuperäisistä. Jos taas heksagonisen hilan yksikkökoppien keskipisteisiin lisätään hilapisteet, saadaan yksinkertainen suorakulmainen hila, jonka hilavektorien suunnat poikkeavat alkuperäisen hilasta.
Seuraavassa taulukossa luetellaan kideperheiden ominaisuuksia:
| Kideperhe | Yksikkökopin pinta-ala | Sivujen pituudet | Sivujen välinen kulma |
| --- | --- | --- | --- |
| Monokliininen |  ab\,\sin \theta  | a ≠ b | θ ≠ 90° |
| Ortorombinen |  ab | a ≠ b | θ = 90° |
| Heksagonaalinen |  {\frac {\sqrt {3}}{2}}\,a^{2} | a = b | θ = 120° |
| Tetragonaalinen |  a^{2} | a = b | θ = 90° |
Kolmessa ulottuvuudessa > Hiloja, jotka eivät ole Bravais’n hiloja

On olemassa myös kidehiloja, jotka eivät ole Bravais’n hiloja. Sellainen on esimerkiksi heksagonaalinen tiivispakkaus (HCP). Se muodostuu tosin heksagonaalisista yksikkökopeista, joissa hilavektorien välinen kulma on 60°, mutta kussakin tällaisessa yksikkökopissa on kaksi hilapistettä. Jos yksikkökopin korkeutta merkitään h:lla, tasoilla z=nh, missä n on mielivaltainen kokonaisluku, hilapisteet ovat samoilla kohdilla eli kullakin tasolla niillä on samat x- ja y-koordinaatit, mutta tasoilla z = (n+1/2)h nämä koordinaatit ovat toiset.  Jos a jokin tasolla z=h/2 olevan hilapisteen paikkavektori, ei piste 2a ole hilapiste ja näin ollen hila ei määritelmän mukaan ole Bravais’n hila. Tasolla z=h/2 olevat hilapisteet muodostavat kylläkin samanlaisen tasasivuisista kolmioista muodostuvan verkoston kuin tasolla z=0 olevatkin, mutta näiden pisteiden kolmiulotteiset lähiympäristöt ovat päinvastaisilla tavoilla suuntautuneet. Jos kuitenkin otetaan huomioon vain joka toisella hilatasolla olevat hilapisteet, ne muodostavat heksagonaalisen Bravais’n hilan.
Myöskään timanttirakenteinen hila ei ole Bravais’n hila. Sen yksikkökoppi on kuutio 0<=x<d, 0<=y<d, 0<=z<d, jossa hilapisteitä ovat (0,0,0), (0,d/2,d/2), (d/2,0,d/2), (d/2,d/2,0), (d/4,d/4,d/4), (d/4, 3d/4, 3d/4), (3d/4 ,d/4, 3d3/4) ja (3d/4, 3d/4, d/4).  Piste a=(d/4,d/4,d/4) on siis hilapiste, mutta piste 2a = (1/2,1/2,1/2) ei ole, eikä kyseessä siis ole Bravais’n hila. Jos kuitenkin otetaan huomioon edellä olevista hilapisteistä vain ne, joiden koordinaateissa ei ole nimittäjää 4, ne muodostavat pintakeskeisen kuutiollisen Bravais’n hilan. Toisaalta ne hilapisteet, joiden koordinaateissa esiintyy nimittäjä 4, muodostavat nekin pintakeskeisen kuutiollisen hilan, joka kuitenkin on päinvastaisella tavalla suuntautunut.
Neljässä ulottuvuudessa

Matemaattisesti Bravais’n hilan käsite voidaan yleistää myös neljään tai useampaan ulottuvuuteen. Voidaan osoittaa, että neljässä ulottuvuudessa on 64 Bravais’n hilaa, joista 23 on yksinkertaisia ja 41 keskisiä. Kymmenen Bravais’n hilaa jakautuu enantiomorfisiin pareihin, jotka ovat toistensa peilikuvia.
Kaksiulotteiset Bravais’n hilat: 1 – vinoasentoinen (monokliininen), 2 – suorakulmainen (ortorombinen), 3 – suorakulmainen keskinen (ortorombinen), 4 – heksagonaalinen, 5 – neliömäinen (tetragonaalinen).
Heksagonaalinen tiivispakkaus
Timanttirakenteisen kiteen yksikkökoppi
2×2×2 timanttirakenteisen kiteen yksikkökoppia
Käännös suomeksi
Bengt Broms (yli-intendentti)

Finlandia-talon kongressi­siiven vihkiäiset vuonna 1975. Kuvassa vasemmalta kaupungin­kanslian osasto­päällikkö Harri Sormanen, yli-intendentti Bengt Broms, rouva Broms, kiinteistö­viraston virasto­päällikkö Pentti Lehto ja A. K. Loimaranta.
Bengt Lars Harry Broms (28. helmikuuta 1917 Sortavala – 26. kesäkuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri, joka toimi Helsingin kaupungin eri tehtävissä 1960–1980-luvulla.
Bromsin vanhemmat olivat varatuomari Bengt Harry Elias Broms ja Siri Maria Molander. Bengt Broms kirjoitti ylioppilaaksi 1936 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja filosofian maisteriksi 1944. Lisäoppia hän hankki opintomatkoillaan Ranskaan 1937, Ruotsiin 1945 ja Yhdysvaltoihin 1948, 1958, 1960 ja 1961.
Bengt Broms toimi Suomi-Amerikka yhdistyksen toiminnanjohtajana 1945–1959 ja sen toimitusjohtajana 1959–1962. Hän toimi Helsingin kaupungin tiedotuspäällikkönä vuosina 1962–1971, Helsinki-viikon säätiön ja Helsingin juhlaviikkojen hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1970 alkaen ja Finlandia-talon ensimmäisenä johtajana vuosina 1971–1982. Hän sai yli-intendentin arvonimen ensimmäisenä Suomessa vuonna 1974.
Broms julkaisi 1980-luvulla muistelmateokset Elämää sivusta, sisältä, sitoutumatta ja Kasvoja, kuvia, katsantoja.
Eero Broman

Eero Väinö Broman (s. 15. maaliskuuta 1963 Helsinki) on suomalainen yrittäjä. Hän on Broman Groupin hallituksen puheenjohtaja (2013–). Vuodesta 2022 lähtien Broman on ollut Alma Median hallituksen jäsen.
Elämä ja ura

Broman valmistui ylioppilaaksi vuonna 1982 ja kauppatieteen maisteriksi 1987. Hän oli Broman Groupin hallintojohtaja 1986–1995, varatoimitusjohtaja 1995–2013, Laakerikulma Oy:n toimitusjohtaja 2002–2007 ja Motonetin toimitusjohtaja 2007–2016.
Bromanin isä on Väinö H. Broman. Hän on äitinsä Riitta Reenpään kautta Reenpään sukua ja isänsä äidin puolelta Cederbergin sukua. Hänen veljensä Harri Broman toimii Broman Groupin ja Varaosamaailman toimitusjohtajana.
Eero Broman on isänsä tavoin karjalaisen kulttuurin tukija ja on toiminut Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiön hallituksessa 2000-luvulta lähtien. Hän on ollut Otava Oy:n hallituksen jäsen vuodesta 2007.
Nuorena Broman oli SM-tason korkeushyppääjä ja saavutti Lahden Kalevan kisoissa 1985 jaetun pronssimitalin tuloksella 214. Hänen uransa ajoittui 1980-luvun alusta vuoteen 1987. Hänen ennätyksensä on 216 cm vuodelta 1986. Urallaan hän edusti Joensuun Katajaa. Broman on toiminut Joensuun Katajan johtokunnassa (2002–) ja puheenjohtajana (2002–2004) sekä Suomen Urheiluliiton johtokunnassa (2006–2009).
Brindisi

| Brindisi |
| --- | --- |
 Brindisin kaupunki.
 lippu:  vaakuna
 Brindisi
 Koordinaatit: 40°38′18″N, 17°56′45″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Apulia
Maakunta:  Brindisi
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  328,48 km²
Korkeus:  15 m
Väkiluku (2014):  88 667
 – Väestötiheys:  270,9 as./km²
 
 www.comune.brindisi.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Brindisi on kaupunki Italiassa. Se sijaitsee Apuliassa ja on Brindisin maakunnan pääkaupunki. Kaupungin asukasluku on 88 667 (2014) ja pinta-ala 328 km².
Brindisissä sijaitsee muun muassa Papola-Casalen lentoasema.
Historia > Antiikki

Antiikin aikana Brindisi tunnettiin alun perin kreikaksi nimellä Brentesion ja sittemmin latinaksi nimellä Brundisium. Se oli alun perin messapialaisten kaupunki, joka hellenisoitui eli kreikkalaistui viimeistään klassisella kaudella 400–300-luvuilla eaa. Se ei kuitenkaan koskaan ollut kreikkalainen siirtokunta. Kaupungista tuli roomalainen kaupunki 200-luvulla eaa. Roomalainen kausi oli kaupungin kukoistuskautta, sillä se toimi tärkeänä satamana Italiasta itään suuntautuneelle liikenteelle, ja siksi se tunnetaan yleensä latinankielisellä nimellään. Roomalaisten Via Appia päättyi Brundisiumiin, mistä legioonalaiset purjehtivat edelleen itään Illyriaan tai Kreikkaan tai kauemmaksi Aasiaan.
Historia > Myöhempi historia

Myöhemmin alue kuului ostrogooteille ja Bysantin valtakuntaan, jonka tärkeä sillanpääasema se oli Italiassa. Tämän jälkeen se joutui normannien haltuun. Brindisi oli myös ristiretkeläisten lähtöpaikka. Kaupungissa tapahtui vuosina 1348 ja 1456 kaksi maanjäristystä. Vuosina 1707–1734 kaupunki oli itävaltalaisen vallan alla. Toisen maailmansodan aikana syyskuusta 1943 helmikuuhun 1944 se toimi Italian väliaikaisena pääkaupunkina.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brindisi Wikimedia Commonsissa
Viralliset sivut (italiaksi)
Brindisin maakunta
Brindisi | Carovigno | Ceglie Messapica | Cellino San Marco | Cisternino | Erchie | Fasano | Francavilla Fontana | Latiano | Mesagne | Oria | Ostuni | San Donaci | San Michele Salentino | San Pancrazio Salentino | San Pietro Vernotico | San Vito dei Normanni | Torchiarolo | Torre Santa Susanna | Villa Castelli
Via Appian päätepiste antiikin aikaisine pylväineen.
Brindisin katedraali.
Brittiläinen 6. maahanlaskuprikaati

| Brittiläinen 6>  maahanlaskuprikaati |
| --- | --- |
 D/II, Oxfordshire and Buckinghamshire Light Infantryn miehiä Pegasus-sillan valtaamisen jälkeen
Toiminnassa:  1943 – 1946
Valtio:   Iso-Britannia
Puolustushaarat:  Maavoimat
Aselajit:  Maahanlaskujoukot
Sodat ja taistelut:  Normandian maihinnousu Operaatio Varsity
Brittiläinen 6. maahanlaskuprikaati oli brittiläinen sotilasyksikkö, joka taisteli toisessa maailmansodassa. Prikaati muodostettiin 6. toukokuuta 1941 ja kuului 6. laskuvarjodivisioonaan, jonka osana se suoritti maahanlaskuja liitokoneilla. Prikaati osallistui kahteen taisteluun suorittaen maahanlaskuja osana Normandian maihinnousua ja operaatio Varsityä.
Organisaatio > Pataljoonat

2. pataljoona, Oxfordshire and Buckinghamshire Light Infantry 16. toukokuuta 1943 - 31. elokuuta 1945
1. pataljoona, Royal Ulster Rifles 16. toukokuuta 1943 - 31. elokuuta 1945
12. pataljoona, Devonshire Regiment 30. heinäkuuta 1943 - 31. elokuuta 1945
Komentajat

eversti A. M. Toye 14. toukokuuta 1943 (virkaatekevä)
prikaatikenraali H. K. Kindersley 24. toukokuuta 1943 (haavoittui 12. kesäkuuta 1944)
eversti R. G. Parker 12. kesäkuuta 1944 (virkaatekevä)
prikaatikenraali E. W. C. Flavell 15. kesäkuuta 1944
prikaatikenraali R. H. Bellamy 19. tammikuuta 1945
Brimonidiini

| --- | --- |

Brimonidiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
5-bromi-N-(4,5-dihydro-1H-imidatsol-2-yyli)kinoksaliini-6-amiini
Tunnisteet
CAS-numero: 59803-98-4
ATC-koodi: D11AX21
PubChem CID: 2435
DrugBank: DB00484
Kemialliset tiedot
Kaava: C11H10N5Br 
Moolimassa: 292,14
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 252 °C 
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia: Hepaattinen
Puoliintumisaika: 2 h
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Okulaarinen, topikaalinen
Brimonidiini (C11H10BrN5) on orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä glaukooman ja ruusufinnien hoitamiseen.
Ominaisuudet ja käyttö

Brimonidiini on huoneenlämpötilassa keltaista kiteistä ainetta.
Brimonidiini vaikuttaa salpaamalla α-adrenergisiä reseptoreja. Tämän seurauksena silmänpaine laskee. Silmänpainetta laskee myös brimonidiinin silmän kammioveden synteesiä estävä vaikutus. Brimonidiinia käytetään erityisesti avokulmaglaukooman hoidossa. Lääkeaine on suhteellisen lyhytvaikutteinen (puoliintumisaika 2 h) ja lääkettä annostellaan silmätippoina tyypillisesti kolme kertaa päivässä. Brimonidiinin on myös havaittu iholle annosteltavana geelinä vähentävän ruusufinneihin liittyvää kasvojen punoitusta. Ainetta käytetään lääketieteessä yleisesti tartraattisuolana.
Haittavaikutukset

Brimonidiinin haittavaikutuksia voivat olla silmien pinnan kuivuminen sekä allergiset oireet, jotka voivat ilmetä vasta kuukausien kuluttua hoidon aloittamisesta. Erityisesti iäkkäillä glaukoomapotilailla haittavaikutuksina voi ilmetä keskushermosto-oireita esimerkiksi huimausta, uneliaisuutta ja sekavuutta. Brimonidiinilla on yhteisvaikutuksia alkoholin ja muiden keskushermostoon vaikuttavien aineiden kanssa.
Synteesi

Brimonidiinin synteesin ensimmäisessä vaiheessa 2,4-dinitroaniliini pelkistetään 1,2,4-triaminobentseeniksi, joka reagoi tämän jälkeen glyoksaalin kanssa muodostaen kinoksaliinirakenteen. Yhdiste bromataan ja reaktio ammoniumtiosyanaatin kanssa johtaa välituotteeseen. Tämä välituote reagoi etyleenidiamiinin kanssa muodostaen brimonidiinia.
Bromidifenyylimetaani

| Bromidifenyylimetaani |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  776-74-9
PubChem CID:  236603
SMILES:  C1=CC=C(C=C1)C(C2=CC=CC=C2)Br
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C13H11Br
Moolimassa:  247,14 g/mol
Sulamispiste:  35–39 oC
Kiehumispiste:  184 oC, 27hPa paineessa
  
Bromidifenyylimetaani eli bentshydryylibromidi on orgaaninen yhdiste, joka on difenyylimetaanin bromaustuote. Se on kiteistä ainetta, joka hajoaa vedessä ja liukenee etanoliin ja bentseeniin. Sitä käytetään monien amiinijohdannaisten ja antihistamiiniryhmän lääkeaineiden synteesissä.
Bromidifenyylimetaanin kemiallinen kaava on C13H11Br, moolimassa 247,14 g/mol  ja CAS-numero 776-74-9.
Aiheesta muualla

PubChem: Bromidifenyylimetaani (englanniksi)
ChemBlink: Bromodiphenylmethane (englanniksi)
Bromidifenyylimetaanin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 26.12.2014.
Brittiläinen 6. laskuvarjodivisioona

| Brittiläinen 6>  laskuvarjodivisioona |
| --- | --- |

Toiminnassa:  1943 – 1945
Valtio:   Iso-Britannia
Puolustushaarat:  Maavoimat
Aselajit:  Maahanlaskujoukot
Lempinimi:  Red Devils
Sodat ja taistelut:  Normandian maihinnousu Operaatio Varsity
Komentajat
Tunnettuja komentajia:  Richard Nelson Gale
Brittiläinen 6. laskuvarjodivisioona oli brittiläinen sotilasyksikkö, joka taisteli toisessa maailmansodassa. Divisioona suoritti kaksi maahanlaskuoperaatiota, Normandian maihinnousussa ja Operaatio Varsityssä.
Divisioona perustettiin toukokuussa 1943, esikunnan ollessa täydessä määrävahvuudessa 23. syyskuuta 1943. Divisioona lakkautettiin 1948.
Organisaatio

Divisioonan joukkoihin kuului pioneeri-, viesti- ja tiedusteluyksiköiden lisäksi kevyttä tykistöä, passarintorjuntayksiköitä ja kevyt ilmatorjuntapatteri. Divisioonan pääjoukko muodostui 1-3 prikaatista.
Prikaatit
6. maahanlaskuprikaati (6. toukokuuta 1943 -)
3. laskuvarjoprikaati (15. toukokuuta 1943 -)
5. laskuvarjoprikaati (28. toukokuuta 1943 - 19. heinäkuuta 1945) (72. itsenäinen jalkaväkiprikaati 31.5.1943 saakka)
2. laskuvarjoprikaati (29. elokuuta 1945 -)
Komentajat

kenraalimajuri Richard Nelson Gale 7. tammikuuta 1943 - 8. joulukuuta 1944
kenraalimajuri Eric Bols 8. joulukuuta 1944 -
Benjamin Brown

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Montréal 1976 | 4×400 metriä |  |
Benjamin Gene (Benny) Brown (27. syyskuuta 1953 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat – 1. helmikuuta 1996 Ontario, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen pikajuoksija ja olympiavoittaja.
Benjamin Brown juoksi Montréalin 1976 olympialaisten 4 × 400 metrin viestijuoksussa kultaa ajalla 2.58,65 voittaneessa Yhdysvaltain joukkueessa toisen osuuden. Hän kuoli 42-vuotiaana auto-onnettomuudessa.
Bromoksiniili

| Bromoksiniili |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  3,5-dibromi-4-hydroksibentsonitriili
CAS-numero:  1689-84-5
PubChem CID:  15531
SMILES:  C1=C(C=C(C(=C1Br)O)Br)C#N
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C7H3NBr2O
Moolimassa:  276,904 g/mol
Sulamispiste:  194-195 °C
Tiheys:  1,63 g/cm3
Liukoisuus veteen:  Veteen 0,13 g/l (25 °C)
Bromoksiniili tai bromoksyniili (C7H3NBr2O) on aromaattisiin nitriileihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa bromoksiniili on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen vain vähäisessä määrin ja liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin ja tetrahydrofuraaniin. Bromoksiniilin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää osana fotosynteesiä olevia auringonvalon aktivoimia hapetus–pelkistys- ja fosforylaatioreaktioita. Tämän lisäksi se estää hapettavaa fosforylaatiota. Yhdiste on lievästi myrkyllistä nisäkkäille, mutta hyvin myrkyllistä linnuille ja kaloille.
Bromoksiniiliä valmistetaan natriumhypobromiitin ja p-hydroksibentsonitriilin välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa vilja-, sipuli-, valkosipuli- ja pellavapelloilla sekä nurmilla. Yhdiste levitetään jauheena tai liuoksena. Bromoksiniili on sallittu käytettäväksi rikkaruohomyrkkynä muun muassa Yhdysvalloissa ja Euroopan unionin alueella.
Bromikloridi

| Bromikloridi |
| --- | --- |


Tunnisteet
CAS-numero:  13863-41-7
PubChem CID:  61697
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  BrCl
Moolimassa:  115,35
Ulkomuoto:  Punertavanruskea kaasu tai neste
Sulamispiste:  –66 °C
Kiehumispiste:  5 °C (hajoaa)
Tiheys:  2,32 g/cm3 (25 °C)
Liukoisuus veteen:  Liukenee veteen
Bromikloridi (BrCl) on bromin ja kloorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää jätevesien käsittelyssä ja orgaanisen kemian synteeseissä.