stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Italianraiheinä
Aiheesta muualla

Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Italianraiheinä (Lolium multiflorum) Versotunnistus.
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Italianraiheinä (Lolium multiflorum) Siementunnistus.
Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Italianraiheinä (Lolium multiflorum)
Suomen Lajitietokeskus: Italianraiheinä (Lolium multiflorum)
ITIS: Lolium multiflorum (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Lolium perenne subsp. multiflorum (englanniksi)
Flora of China: Lolium multiflorum (englanniksi)
Italianrasti

| Italianrasti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Rastit Anchusa
Laji::  azurea
Kaksiosainen nimi
 Anchusa azurea  Mill. 
Synonyymit
 Anchusa italica Retz. 
Katso myös
   Italianrasti Wikispeciesissä   Italianrasti Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Italianrasti eli sinirasti (Anchusa azurea) on ruohovartinen, sinikukkainen kasvi. Se elää luonnonvaraisena Euroopassa ja Aasian länsiosissa.
Italianrasti kasvaa 100–140 cm korkeaksi. Se kukkii kesäkuusta syyskuuhun ja viihtyy aurinkoisella kasvupaikalla niukkaravinteisessa maassa.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Anchusa italica
Suomen Lajitietokeskus: Italianrasti – Anchusa azurea
Italian kansanterveyslaitos

| Italian kansanterveyslaitos Istituto Superiore di Sanità |
| --- | --- |
 Italian kansanterveyslaitoksen päärakennus Roomassa.
Tutkimuslaitoksen tiedot
Perustettu:  1941
Sijainti:  Rooma
Pääkonttori:  Viale Regina Elena 299, 00161 – Roma (I)
Ministeriö:  Ministero della Salute (Italian terveysministeriö)
Virasto:  Servizio sanitario nazionale (kansallinen julkinen terveyspalvelu)
Tutkimusala:  kansanterveys
Työntekijöiden määrä:  2 300+ (2020)
Johtaja:  Andrea Piccioli
Italian kansanterveyslaitos (ital. Istituto Superiore di Sanità; lyhennys ISS, kirjaimellisesti Terveyden ylemmän(tasoinen) laitos) on Italian terveysministeriön alaisuudessa tarjottavan julkisen terveydenhuollon (ital. Servizio sanitario nazionale) osana toimiva valtiollinen tutkimus- ja seurantalaitos sekä valvontaviranomainen.  Sen pääkonttori sijaitsee Roomassa.
Vuonna 2020 laitoksen palveluksessa oli runsas 2 300 työntekijää. Laitoksen juridisena ja tieteellisenä johtajan toimii professori Silvio Brusaferro. Operatiivisesti laitosta johtaa pääjohtaja, tohtori Andrea Piccioli.
Nykyinen Italian kansanterveyslaitos on perustettu vuonna 1941. ISS:aa edelsi  maan sisäministeriön alaisuudessa toiminut kansanterveyslaitos (L’Istituto di Sanità Pubblica) vuodelta 1934.
Covid-19-taudin tapauskuolleisuus Italiassa ikäryhmittäin

Osana vuonna 2020 Italiassa alkanutta koronavirusepidemiaa Italian kansanterveyslaitos (ISS) on tilastoinut maassa koronaviruksen aiheuttamaan covid-19-tautiin laboratoriovarmennetusti sairastuneita ja näistä tapauksista lasketun tapauskuolleisuuden ikäryhmittäin. Tilastoa ISS päivittää säännöllisesti. Torstaina 26. maaliskuuta 2020 julkaistuun raporttiin mennessä Italiassa oli kuollut yhteensä 6 801 covid-19-tautiin sairastunutta ihmistä. Laboratoriovarmennettuja tautitapauksia oli tuolloin yhteensä 73 780 kappaletta. Tässä italialaisessa aineistossa sairastuneiden keski-ikä oli 62 vuotta ja tapauskuolleisuus koko aineistossa 9,2 prosenttia. Italialaisessa aineistossa 1,2 prosenttia sairauden saaneista oli iältään 0–18-vuotiaita, 25,1 prosenttia 19–50-vuotiaita, 37,8 prosenttia 51–70-vuotiaita ja 35,9 prosenttia yli 70-vuotiaita. Kuolleista ei tuolloin ollut kukaan alle 30-vuotias. Kuolleiden tarkempi ikäjakauma ja ikäluokkaan suhteutettu tapauskuolleisuus on esitetty alla. Tapausaineisto on vinoutunut väestöjakaumaan verrattuna, koska koronatestaukseen eivät kaikki halukkaatkaan ole Italiassa päässeet ja aineisto on myös alueellisesti painottunut kriisiytyneisiin osiin maata. Tapausaineistossa moni oli vielä raportointipäivänä sairauden heikentämänä sairaalassa, joten aineiston tapauskuolleisuus on siksikin vasta maan väliaikainen lukema. Tämä käy ilmeiseksi, kun tilastoa vertaa esimerkiksi vastaavaan neljä vuorokautta myöhemmin tehtyyn tilastoon, jolloin tapauskuolleisuus oli noussut 10,6 prosenttiin (30.3.2020 oli ISS:n julkaiseman yhteenvedon mukaan Italiassa 94 312 covid-19-sairauteen testatusti sairastunutta, joista 10 026 oli kuollut). Kaikille potilaille ei ilmeisesti ole tehohoitoa ollut heti saatavilla, ja potilaita on priorisoitu, mikä on lisännyt kuolleisuutta parasta hoitoa vaille jääneiden ryhmässä.
Huomaa, että tapauksien ikäjakauma ja taudin leviämisen laajuus ikäryhmittäin voi vaihdella suuresti tapausaineistosta (esimerkiksi alueesta tai maasta tai leviämistavasta toiseen; esimerkiksi risteilymatkustajien, laskettelukeskuksessa liikkuneiden tai vanhainkodissa asuvien ikäjakauma poikkeaa toisistaan). Tapauskuolleisuus ei ole sama kuin kuolleisuus koko väestössä, ja lukuarvot muuttuvat tapausmäärän ja aineiston mukaan. Maailmanlaajuisesti laboratoriovarmennetuista koronainfektion saaneiden tapauskuolleisuus on alle puolet Italian tapausaineistosta. Esimerkiksi Maailman terveysjärjestö WHO:n maailmanlaajuisessa 25.3.2020 aineistossa oli 413 467 todennettua sairastunutta, joista 18 433 oli kuollut. Siihen mennessä WHO:n aineiston tapauskuolleisuus oli silloin 4,46 %.
| Ikä  (vuotta) | Kuolleita  [kpl (% kuolleista)] | Tapaus- kuolleisuus  (%) |
| --- | --- | --- |
| 0-9 | 0 (0%) | 0% |
| 10-19 | 0 (0%) | 0% |
| 20-29 | 0 (0%) | 0% |
| 30-39 | 17 (0,2%) | 0,3% |
| 40-49 | 67 (1,0%) | 0,7% |
| 50-59 | 243 (3,6%) | 1,7% |
| 60-69 | 761 (11,2%) | 5,7% |
| 70-79 | 2403 (35,3%) | 16,9% |
| 80-89 | 2702 (39,7%) | 24,6% |
| 90- | 608 (8,9%) | 24,0% |
| Ei raportoitu | 0 (0%) | 0% |
| Yhteensä | 6801 (100%) | 9,2% |
Aiheesta muualla

ISS:n verkkosivut (italiaksi) (iss.it)
Coronavirus, linkkinä Italian päivittäinen covid-19-tilanne ja alueellinen jako (italiaksi) ja (englanniksi) (italiaksi) (iss.it)
Valtiollisia tai maanosan kansanterveyslaitoksia
| --- | --- |
Eurooppa:    ECDC   RIVM   ISHP   Sciensano   UKHSA   PHE   PHS   PHW   NCPHA   ISCIII   HPSC   Embætti landlæknis   ISS   GÖG   EODY   HZJZ   SPKC   SMLPC   LIH   ANSP   FHI   IPH   INSA   NIZP-PZH   Santé Publique France   INSP   Folkhälsomyndigheten   RKI   IPHS   ÚVZ SR   NIJZ   THL   BAG   SIF   SZÚ   TsHZ   NNK   RRPCEM   Rospotrebnadzor   Terviseamet 
Aasia:    IEDCR   KCDA   NIHRD   NCDC   NIHR   IPI   ICDC   NIPH   IPC   NIPH   NTsOZ   China CDC   IPH   NCPH   NHL   BPKIHS   Pakistanin terveysvirasto   PNIPH   Saudi CDC   NCID   Taiwan CDC   Thai NIH   NIHE 
Afrikka:     Africa CDC   IPA   NICD   EPHI   NMIMR   CPC   KEMRI   INRB   NCDC   IPM   IPM   INS   NCDC   IPCI   ZNPHI   IPD   NIH Somalia   PHI   NIMR   INH   IPT   UVRI 
Amerikka:    ANLIS   IAL   ISP   INCIENSA   PHAC   INS   IPK   INSP   INS   CDC 
Muut alueet:   AIHW
Huomaa: Malline on keskeneräinen, eikä toistaiseksi sisällä läheskään kaikkia kansallisia tai ylikansallisia kansanterveyslaitoksia tai -virastoja.
Ole Bornedal

| Ole Bornedal> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 26. toukokuuta 1959 (ikä 65)
Ammatti:  elokuvaohjaaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Ole Bornedal (s. 26. toukokuuta 1959) on tanskalainen elokuvaohjaaja.
Bornedal ohjasi ja kirjoitti aluksi televisioon ennen ensimmäistä elokuvaansa. Yövahti (1994) oli tanskalaisen jännityselokuvan uusille urille vievä teos. Se menestyi myös kansainvälisesti ja Bornedal ohjasi elokuvasta amerikkalaisversion Yövartija, jonka pääosia näyttelivät Ewan McGregor, Nick Nolte ja Patricia Arquette. Vuonna 2002 valmistui Bornedalin eurooppalainen yhteistyöelokuva Dina. Muita Bornedalin 2000-luvun elokuvia ovat esimerkiksi Vikaren (2007) ja The Possession (2012).
Aiheesta muualla

Ole Bornedal Elonetissä.
Ole Bornedal Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Carry On (Kygon ja Rita Oran kappale)

| ”Carry On” Kygo & Rita Ora |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 19. huhtikuuta 2019
 Tuottaja(t): Kygo, Josh Cumbee, AFSHEEN
 Tyylilaji: dance-pop, trooppinen house
 Kesto: 03.35
 Levy-yhtiö: Palm Tree, RCA Records
Kygon muut singlet
| ”Think About You” 2019 | ”Carry On” 2019 | ”Not OK” 2019 |
Rita Oran muut singlet
| ”R.I.P.” 2019 | ”Carry On” 2019 | ”Ritual” 2019 |
Carry On on norjalaisen DJ-tuottaja Kygon sekä brittiläislaulaja Rita Oran musiikkikappale. Sen julkaisivat Palm Tree ja RCA Records digitaalisesti ladattavana ja suoratoistettavana singlenä 19. huhtikuuta 2019. Kappaleen ovat sanoittaneet Josh Cumbee, Natalie Dunn, Kygo, Ora, Ilan Kidron sekä AFSHEEN, joista Cumbee, Kygo ja AFSHEEN myös tuottivat sen. "Carry On" on lajityypiltään yhdistelmä tanssipoppia sekä trooppista housea ja se toteutettiin vuonna 2019 ensi-iltansa saanutta elokuvaa Pokémon Detective Pikachu varten. Kappale soi kyseisen elokuvan lopputeksteissä. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Jonathan Singer-Vine sekä tuotti Colin Tilley ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä.
"Carry On" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kolmenkymmenen parhaan joukkoon Kroatiassa, Irlannissa, Isossa-Britanniassa, Latviassa, Liettuassa, Norjassa, Ruotsissa, Skotlannissa, Slovakiassa, Sveitsissä, Tšekissä, Uudessa-Seelannissa ja Virossa sekä neljänkymmenen parhaan joukkoon Alankomaissa, Belgiassa (Flanderi) ja Tanskassa. Lisäksi se on myynyt Puolassa platinaa.
Käännös suomeksi
Chiara Mair

Chiara Mair (s. 31. elokuuta 1996) on itävaltalainen alppihiihtäjä.
Mair kilpaili alppihiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Flachaun suurpujottelussa tammikuussa 2016. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Sankt Moritzin paripujottelussa joulukuussa 2018 oltuaan 23:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän laski ensimmäisen kerran tammikuussa 2020 oltuaan Flachaun pujottelussa kahdeksas. Parhaimmillaan hän on sijoittunut kuudenneksi Kranjska Goran pujottelussa helmikuussa 2020.
Mair saavutti Åren nuorten MM-kilpailuissa 2017 pronssia sekä pujottelussa että suurpujottelussa. Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui pujottelussa kuudenneksi.
Ole Bjørn Kraft

| Ole Bjørn Kraft> Tanskan ulkoministeri |
| --- | --- |
 Erik Eriksenin hallitus 30. lokakuuta 1950 – 30. syyskuuta 1953  
Edeltäjä:  Gustav Rasmussen
Seuraaja:  Hans Christian Hansen
Tanskan puolustusministeri
 Vilhelm Buhlin II hallitus 5. toukokuuta 1945 – 7. marraskuuta 1945  
Edeltäjä:  Søren Brorsen
Seuraaja:  Harald Petersen
Kansankäräjäedustaja
 1926–1964  
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1893 Kööpenhamina, Tanska
Kuollut: 2. joulukuuta 1890 (-4 vuotta) Frederiksberg, Tanska
Ammatti:  poliitikko
Tiedot
Puolue:  Konservatiivinen kansanpuolue
Ole Bjørn Kraft (17. joulukuuta 1893 Kööpenhamina – 2. joulukuuta 1980 Frederiksberg) oli tanskalainen konservatiivisen kansanpuolueen poliitikko, joka oli kansankäräjien jäsen vuosina 1926–1964 ja toimi Tanskan puolustusministerinä vuonna 1945 sekä ulkoministerinä 1950–1953. Kraft kannatti läheistä yhteistyötä sekä Naton ja YK:n puitteissa että pohjoismaisella ja eurooppalaisella tasolla.
Aiheesta muualla

Ole Bjørn Kraft Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Novgorodin ruhtinas

Novgorodin ruhtinaat olivat Novgorodin ruhtinaskunnan ja vuodesta 1136 Novgorodin tasavallan hallitsijoita.
Tarujen ruhtinaita

Sloven Vanhempi
Novgorodin Vandal
Stolposvjat
Vladimir Vanha
Bravlin : 800-luku
Burivoi : 800-luku
Gostomysl : ? – noin 860
Novgorodin ruhtinaskunnan hallitsijat

862–879 Rurik
879–912 Oleg Viisas
912–945 Igor Rurikovitš : ven. Игорь, skand. Ingvar, +Kiova
945–969 Svjatoslav I : Svjatoslav Igorjevitš, +Kiova
969–977 Vladimir Suuri : Vladimir Svjatoslavitš, +Kiova
977–979 Jaropolk I : Jaropolk Svjatoslavitš, +Kiova
979–988 Vladimir Suuri : Vladimir Svjatoslavitš, 2. kausi, +Kiova
988–1010 Vyšeslav Vladimirovitš
1010–1034 Jaroslav I Viisas : Jaroslav Vladimirovitš, +Kiova
1034–1052 Vladimir Jaroslavitš
1052–1054 Izjaslav Jaroslavitš
1055–1067 Mstislav Izjaslavitš
1067–1067 Gleb Svjatoslavitš
1069–1073 Gleb Svjatoslavitš : 2. kausi
1077–1078 Gleb Svjatoslavitš : 3. kausi
1078–1088 Svjatopolk Izjaslavitš
1088–1094 Mstislav Vladimirovitš Suuri
1094–1095 Davyd Svjatoslavitš
1095–1117 Mstislav Vladimirovitš Suuri : 2. kausi
1117–1132 Vsevolod Mstislavitš
1132–1132 Svjatopolk Mstislavitš
1132–1136 Vsevolod Mstislavitš : 2. kausi
► +Kiova : oli myös Kiovan suurruhtinas
Ruhtinaat Novgorodin feodaalitasavallassa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1136–1138 Svjatoslav Olgovitš  1138–1138 Svjatopolk Mstislavitš  1138–1140 Rostislav Jurjevitš  1140–1141 Svjatoslav Olgovitš : 2. kausi  1141–1141 Svjatoslav Vsevolodovitš  1141–1142 Rostislav Jurjevitš : 2. kausi  1142–1148 Svjatopolk Mstislavitš : 2. kausi  1148–1154 Jaroslav Izjaslavitš  1154–1154 Rostislva Mstislavitš  1154–1155 Davyd Rostislavitš  1155–1158 Mstislav Jurjevitš  1158–1160 Svjatoslav Rostislavitš  1160–1161 Mstislav Rostislavitš  1161–1168 Svjatoslav Rostislavitš : 2. kausi  1168–1170 Roman Mstislavitš  1170–1171  Rurik Rostislavitš  1171–1175 Juri Andrejevitš  1175–1175 Svjatoslav Mstislavitš  1175–1176 Mstislav Rostislavitš : 2. kausi  1176–1177 Jaroslav Mstislavitš Punainen  1177–1178 Mstislav Rostislavitš : 3. kausi  1178–1178 Jaropolk Rostislavitš  1178–1179 Roman Rostislavitš  1179–1180 Mstislav Rostislavitš Herkkä  1180–1181 Vladimir Svjatoslavitš  1182–1184 Jaroslav Vladimirovitš  1184–1187 Mstislav Davydovitš  1187–1196 Jaroslav Vladimirovitš : 2. kausi  1197–1197 Jaropolk Jaroslavitš  1197–1199 Jaroslav Vladimirovitš : 3. kausi  |  1200–1205 Svjatoslav Vsevolodovitš  1205–1207 Konstantin Vsevolodovitš  1207–1210 Svjatoslav Vsevolodovitš : 2. kausi  1210–1215 Mstislav Mstislavitš Onnistuja  1215–1216 Jaroslav Vsevolodovitš  1216–1218 Mstislav Mstislavitš Onnistuja : 2. kausi  1218–1219 Svjatoslav Mstislavitš  1219–1221 Vsevolod Mstislavitš  1221–1221 Vsevolod Jurjevitš  1221–1223 Jaroslav Vsevolodovitš : 2. kausi  1223–1224 Vsevolod Jurjevitš : 2. kausi  1224–1226 Mihail Vsevolodovitš  1226–1228 Jaroslav Vsevolodovitš : 3. kausi  1228–1229 Fjodor Jaroslavitš ja Aleksanteri Nevski  1229–1229 Mihail Vsevolodovitš : 2. kausi  1229–1230 Rostislav Mihailovitš  1230–1236 Jaroslav Vsevolodovitš : 4. kausi  1236–1240 Aleksanteri Nevski : 2. kausi  1241–1252 Aleksanteri Nevski : 3. kausi  1252–1255 Vasili Aleksandrovitš  1255–1255 Jaroslav Jaroslavitš  1255–1257 Vasili Aleksandrovitš : 2. kausi  1257–1259 Aleksanteri Nevski : 4. kausi  1259–1263 Dimitri Aleksandrovitš  1264–1272 Jaroslav Jaroslavitš : 2. kausi  1272–1273 Dimitri Aleksandrovitš : 2. kausi  1273–1276 Vasili Jaroslavitš  1276–1281 Dimitri Aleksandrovitš : 3. kausi  1281–1285  Andrei Aleksandrovitš  1285–1292 Dimitri Aleksandrovitš : 4. kausi  |  1292–1304 Andrei Aleksandrovitš : 2. kausi  1308–1314 Mihail Jaroslavitš  1314–1315 Afanasi Danilovitš  1315–1316 Mihail Jaroslavitš : 2. kausi  1318–1322 Afanasi Danilovitš : 2. kausi  1322–1325 Juri Danilovitš  1325–1327 Aleksander Mihailovitš  1328–1337 Ivan I Kalita  1346–1353 Simeon Ivanovitš Ylpeä  1355–1359 Ivan II Ivanovitš Punainen  1359–1363 Dimitri Konstantinovitš  1363–1389 Dimitri Ivanovitš Donilainen  1389–1407 Luvgeni Olgerdovitš  1408–1425 VasiliI Dimitrievitš  1425–1462 VasiliII Vasiljevitš Tumma  1470–1471 Mihail Olelkovitš  1462–1480 Ivan III Vasiljevitš  |
Käännös suomeksi
Iso-Kaituri

| Iso-Kaituri |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°13′06″N, 26°31′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Niemisjärven valuma-alue (14.38)
Laskujoki:  Huumarjoki Lääminkiin 
Järvinumero:  14.384.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126,2 m  
Pituus:  4,6 km  
Leveys:  840 m  
Rantaviiva:  14,393 km  
Pinta-ala:  1,62504 km²   
Saaria:  6 
 fiIso-Kaituri 
Iso-Kaituri  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kauppilan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 163 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä, se on 4,6 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 14,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso Kaiturin valuma-alueeseen (14.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,2 metriä mpy.
Carry On (kappale)

| ”Carry On” Uriah Heep |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Conquest
 Julkaistu: 1980
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 03.57
 Levy-yhtiö: Bronze
Uriah Heepin muut singlet
| ”Love or Nothing” 1978 | ”Carry On” 1980 | ”Love Stealer” 1980 |
”Carry On” on hard rock -yhtye Uriah Heepin kappale vuodelta 1980. Se julkaistiin albumilla Conquest. Kappale julkaistiin singlenä, jonka b-puolena oli kappale ”Been Hurt”.
”Carry On” on kokonaan yhtyeen tuolloisen urkuri-kitaristi Ken Hensleyn käsialaa.
Ole Bull

Ole Bull
Stephan Sindingin Ole Bull -patsas Bergenissä Ole Bulls plassilla.
Bullin kuva Norwegianin sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737:n pyrstössä.
Ole Borneman Bull (5. helmikuuta 1810 Bergen, Norja – 17. elokuuta 1880 Lysøen, Os, Hordaland) oli norjalainen viulisti ja säveltäjä.
Ole Bull syntyi Bergenissä. Hän vietti hetken Saksassa ja lähti sen jälkeen Pariisiin. Vuosina 1836–1837 hän piti 274 konserttia Irlannissa ja Englannissa. Lisäksi hän vieraili useaan otteeseen Yhdysvalloissa. 24. toukokuuta 1853 hän osti 11 144 eekkeriä maata Pennsylvaniasta. Bull kuoli Lysøenin saarella syöpään vuonna 1880. Hänet haudattiin Bergeniin, ja hänen kotinsa on museoitu.
Ole Bull sävelsi muun muassa Paimentytön sunnuntain ja viulukonserton. Hän oli mukana perustamassa ensimmäistä norjankielistä teatteria Bergeniin 1850.
Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Bullin kuvan yhden Boeing 787-9 -koneensa pyrstöön. Lisäksi Bullin kuva on aiemmin ollut sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737-800 -koneen pyrstössä.
Ole Bull vieraili Helsingissä toukokuussa 1838 ja piti Seurahuoneella konsertin 22. toukokuuta. Konserttiin myytiin 800 pääsylippua ja sinne tuli kuulijoita myös maaseudulta.
Bull on haudattu Bergeniin. Bergenissä Hotel Norgen edessä olevassa puistossa on hänen kunniakseen pystytetty Stephan Sindingin veistämä patsas (1901). Puisto ja aukio saivat 1917 nimen Ole Bulls plass.
Bullin veli Georg Andreas Bull oli arkkitehti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ole Bull Wikimedia Commonsissa
Ole Bull -museon sivut (norjaksi, englanniksi, saksaksi, ranskaksi, hollanniksi, espanjaksi, venäjäksi)
Ole Bull International Music Score Library Project (englanniksi)
Iso-Kankainen (Toivakka)

| Iso-Kankainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°08′35″N, 26°12′59″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskujoki:  Muuratjoki Leppäseen 
Järvinumero:  14.318.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123,8 m  
Pituus:  3 km  
Leveys:  770 m  
Rantaviiva:  7,502 km  
Pinta-ala:  1,06616 km²   
Tilavuus:  0,00329115 km³ 
Keskisyvyys:  3,09 m  
Suurin syvyys:  9,8 m  
Saaria:  2 
 fiIso-Kankainen 
Iso-Kankainen  on Keski-Suomessa Toivakassa Huikon lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 3,0 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0033 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys on 9,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy.
Ole Bærøe

| Ole Bærøe |
| --- | --- |

Høyren puheenjohtaja
 1937–1940  
Edeltäjä:  Johan H. Andresen
Seuraaja:  Arthur Nordlie
Norjan kirkko- ja opetusministeri (vt.)
 Lykken hallitus 25. joulukuuta 1927 – 27. tammikuuta 1928  
Edeltäjä:  Wilhelm Christian Magelssen
Seuraaja:  Olav Martinius Steinnes
Norjan maatalousministeri
 Lykken hallitus 5. maaliskuuta 1926 – 27. tammikuuta 1928  
Edeltäjä:  Håkon Five
Seuraaja:  Johan Nygaardsvold
Suurkäräjäedustaja
 Akershusin vaalipiiri 1934–1940 Hedmarkin vaalipiiri 1928–1930  
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1877 Undrumsdal, Norja
Kuollut: 22. maaliskuuta 1943 (66 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Høyre
Ola Bærøe (29. tammikuuta 1877 Undrumsdal – 22. maaliskuuta 1943) oli norjalainen Høyren poliitikko ja puolueensa puheenjohtaja vuosina 1937–1940. Hän istui suurkäräjillä 1928–1930 ja 1934–1940 sekä toimi Norjan maatalousministerinä 1926–1928.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ole Bærøe Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Johan H. Andresen | Høyren puheenjohtaja 1937–1940 | Seuraaja: Arthur Nordlie |
Jäätyneet aivot

Jäätyneet aivot on Suomessa tunnettu kaupunkitarina. Siinä henkilö kuolee oltuaan alttiina kovalle pakkaselle ilman päähinettä. Henkilö valittaa huonovointisuutta tai toteaa olonsa huonoksi ja kuolee pian päästyään lääkäriin, sisätiloihin tms. Syyksi todetaan aivojen pakkasvaurio tai jäätyminen.
Tarinasta on variaatioita pakkaselle altistumisen paikasta ja tavasta, mutta sen runko – pakkanen, päähineittä oleminen ja kuolema ovat samat. Tarinaa on käytetty varoituksena lapsille. Tarinalle ei ole lääketieteellisiä perusteita.
Yksi toisen kaupunkitarinan versioista kertoo myymälävarkaasta, joka yrittää piilottaa pakastebroilerin hattunsa alle. Tyypillisesti varas pyörtyy tai jopa kaatuu kuolleena maahan kävellessään myymälästä ulos, koska pakaste on jäädyttänyt hänen aivonsa. Tämä versio on saattanut saada alkunsa Mark Twainin Huckleberry Finnin seikkailujen luvusta 40, jossa Tom Sawyer yrittää varastaa voikimpaleen, mutta jää kiinni kun voi alkaa sulaa hänen tätinsä silmien edessä. Tälle tarinalle ovat sukua tarinat hattua rikosvälineenä käyttävästä varkaasta, jotka jäävät kiinni kun kylmässä säilytettävä elintarvike reagoi lämpöön tai varas elintarvikkeen kylmyyteen.
Charles Walton

Charles Walton (1921 – 6. marraskuuta 2011) on radiotaajuisen etätunnistuslaitteen RFID:in ensimmäinen patentinhaltija. RFID:n kehittäjinä oli useita henkilöitä, mutta Waltonille myönnettiin patentit kymmenelle siihen liittyvälle laitteelle, muun muassa vuonna 1973 laitteen "kannettava RFID-lähetin" keskeiselle suunnittelulle. Patentti palkittiin 1983, ja se oli ensimmäinen, jossa luki lyhenne "RFID".
Ole-Johan Dahl

Ole-Johan Dahl (12. lokakuuta 1931 – 29. kesäkuuta 2002) oli norjalainen matemaatikko. Hän toimi tietotekniikan professorina Oslon yliopistossa vuodesta 1968 lähtien. Dahl kuuluu pieneen ryhmään ihmisiä, joita voidaan pitää oman tieteenalansa perustajina. Dahlia pidetään yhtenä Simulan ja olio-ohjemoinnin kehittäjänä yhdessä Kristen Nygaardin kanssa. Simula loi perustan nykyaikaiselle olio-ohjelmoinnille.