stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nitrokabinetti
Jaksoluettelo

| Jakso | Nimi | Ensiesitys | Uusinta |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Terve sielu terveessä ruumiissa | 09.09.1997 | 04.03.2006 |
| 2. | Hyvä kuolema | 16.09.1997 | 11.03.2006 |
| 3. | Varasta säätysi mukaan | 23.09.1997 | 18.03.2006 |
| 4. | Joukkoliikennekokeilu | 30.09.1997 | 25.03.2006 |
| 5. | Autot pois kaduilta | 07.10.1997 | 01.04.2006 |
| 6. | Taiteilijaelämää | 14.10.1997 | 08.04.2006 |
| 7. | Vanhusten virikeviikot | 21.10.1997 | 15.04.2006 |
| 8. | Uusi istumajärjestys | 28.10.1997 | 22.04.2006 |
| 9. | Laukkarisen lämmittimet | 04.11.1997 | 29.04.2006 |
| 10. | Arja Alhon uusi ura | 11.11.1997 | 07.05.2006 |
| 11. | Kuka uusi arkkipiispa | 18.11.1997 | 14.05.2006 |
| 12. | Kuka nyt menee puoliväliin vastaan Pitkällesillalle? | 25.11.1997 | 21.05.2006 |
| 13. | Ystävyyttä, avunantoa ja muistinmenetyksiä Moskovassa | 02.12.1997 | 28.05.2006 |
| 14. | Itsenäisen Suomen muistolle | 09.12.1997 | 03.06.2006 |
| 15. | Uusi asukas | 16.12.1997 | 10.06.2006 |
| 16. | Joulun valkoiset valheet | 23.12.1997 | 10.06.2006 |
| 17. | Pakkomyynnin torjujat | 30.12.1997 | 17.06.2006 |
| 18. | Luppona Loppiaisena | 06.01.1998 | 17.06.2006 |
| 19. | Vanhaa viiniä | 13.01.1998 | 24.06.2006 |
| 20. | Ruskalinnan oma kansanedustaja | 20.01.1998 | 24.06.2006 |
| 21. | Rappionuoriso | 27.01.1998 | 01.07.2006 |
| 22. | Nitrokabinetin oma lehti | 03.02.1998 | 01.07.2006 |
| 23. | Ruskalinna lakossa | 10.02.1998 | 15.07.2006 |
| 24. | Kolmen naisen loukussa | 17.02.1998 | 15.07.2006 |
| 25. | Metriheikit | 24.02.1998 | 22.07.2006 |
| 26. | Kirjailija Lohikoski | 03.03.1998 | 22.07.2006 |
| 27. | Ruskalinnan puputyttö | 10.03.1998 | 29.07.2006 |
| 28. | Ruskalinnan pörssivihjeet | 17.03.1998 | 29.07.2006 |
| 29. | Enkeli vai seksimalli | 24.03.1998 | 05.08.2006 |
| 30. | Ruskalinnan oma pääministeri | 31.03.1998 | 05.08.2006 |
| 31. | Kiusaaja Ruskalinnassa | 07.04.1998 | 12.08.2006 |
| 32. | Mainostakaa meillekin | 14.04.1998 | 12.08.2006 |
| 33. | Ruskalinna muuttaa | 21.04.1998 | 19.08.2006 |
| 34. | Kultajuhlat | 28.04.1998 | 19.08.2006 |
| 35. | Puolustetaan maata | 05.05.1998 | 26.08.2006 |
| 36. | Ruskalinnan kevätretki | 12.05.1998 | 26.08.2006 |
| 37. | Hjalliksen hallit | 19.05.1998 | 02.09.2006 |
| 38. | Vanha suola janottaa | 26.05.1998 | 02.09.2006 |
Richard Biggs

| Richard Biggs |
| --- | --- |
 Richard Biggs
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. maaliskuuta 1960  Columbus, Ohio, Yhdysvallat
Kuollut: 22. toukokuuta 2004 (44 vuotta) Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Lori Gerber (1998–2004)
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Tri Marcus Hunter  (Päivien viemää) Tri Stephen Franklin (Babylon 5)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Richard James Biggs II (18. maaliskuuta 1960 – 22. toukokuuta 2004) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Biggs syntyi Columbuksessa Ohiossa ja opiskeli UCLA:ssa. Ennen tähteyttään hän työskenteli jonkin aikaa opettajana losangelesilaisessa high schoolissa. Hänellä todettiin 13-vuotiaana kuulovamma. Hänen toinen korvansa oli kuuro, ja toisessa oli huomattava kuulonalenema.
Biggsillä oli vuosina 1987–1992 tri Marcus Hunterin rooli sarjassa Päivien viemää. Toinen keskeinen rooli oli tri Stephen Franklinin osa Babylon 5:ssä vuosina 1994–1998. Hän oli vuodesta 1998 naimisissa Lori Gerberin kanssa, ja heillä oli kaksi poikaa.
Biggs tuli uransa aikana tunnetuksi myös näyttämöltä. Hän kuoli 44-vuotiaana aortan repeämään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Richard Biggs Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet
Tuomas Hoppu

Tuomas Hoppu (s. 1967 Lempäälä) on suomalainen historiantutkija ja filosofian tohtori.
Hoppu on väitellyt 2006 aiheenaan Historian unohtamat. Suomalaiset vapaaehtoiset Venäjän armeijassa 1. maailmansodassa 1914–1918. Teos Tampere 1918 kertoo sisällissodasta Tampereella. Sen on pääosin kirjoittanut Hoppu, ja se on syntynyt Tampereen yliopiston historian laitoksen ja kaupunginmuseoiden yhteisteoksena.
Teokset

Heinäjoki : torppareista nykypäivään.  (Tuomas Hoppu, Tiina Nieminen, Antero Salomäki)  Heinäjoki:  Heinäjoen kyläseura, 2005.
Historian unohtamat : suomalaiset vapaaehtoiset Venäjän armeijassa 1. maailmansodassa 1914-1918.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005.  ISBN 951-746-804-0
Kotiseutumme Murole : ruovesiläisen kylän ja sen asukkaiden vaiheita eränkäynnin ajoilta nykypäivään.  (toim.)  Ruovesi:  Muroleen kylät ry, 2005.  ISBN 952-91885-5-2
Tampere 1918.  (toim. Tuomas Hoppu; kirj. Pertti Haapala, Tuomas Hoppu, Mervi Kaarninen, Sami Suodenjoki, Marko Tikka)  Tampere:  Museokeskus Vapriikki, 2008.  ISBN 978-951-60936-9-0
Tampereen naiskaarti : myytit ja todellisuus.  Helsinki:  Ajatus, 2008.  ISBN 978-951-20775-9-5
Sisällissodan pikkujättiläinen.  (toim. Pentti Haapala, Tuomas Hoppu)  Helsinki:  WSOY, 2009.  ISBN 978-951-0-35452-0
Joki ja sen väki 2.  Kokemäen historia 1870-2010.  Kokemäki:  Kokemäen kaupunki & Kokemäen seurakunta, 2011.  ISBN 978-952-99941-3-7
Kansa taisteli : sodan monet todellisuudet.  (toim. Tuomas Hoppu)  Helsinki:  WSOY, 2012.  ISBN 978-951-03926-6-9
Vallatkaa Helsinki : Saksan hyökkäys punaiseen pääkaupunkiin 1918.  Helsinki:  Gummerus, 2013.  ISBN 978-951-20922-9-1
Sotainvalidien Veljesliiton Uudenmaan piiri 1944-2014.  Helsinki:  Sotainvalidien Veljesliiton Uudenmaan piiri, 2014.  ISBN 978-952-93389-7-9
Jokijäältä se alkoi : porilaista jääpalloa vuodesta 1919.  Pori:  Porin Narukerä ry, 2015.  ISBN 978-952-93518-3-1
Pyhän Laznaruksen Ritarit Suomessa 1974-2014.  Lappeenranta:  Pyhän Lazaruksen Ritarit, 2015.  ISBN 978-952-93631-5-5
Sotainvalidit edellä käyden - vammoista huolimatta : Sotainvalidien Veljesliitto 75 vuotta.  Helsinki:  Sotainvalidien Veljesliitto, 2015.  ISBN 978-952-67237-7-8
Jääkärit Saksan tiellä : jääkäreiden tarina kirjeiden ja päiväkirjojen valossa.  Helsinki:  Postimuseo, 2016.  ISBN 978-952-52493-1-6
Pohjanmaan lakeuksilta Hämeen sydänmaille kulki tiemme : Kristiinan pataljoona vapaussodassa 1918.  Seinäjoki:  Vapaussodan ja Itsenäisyyden Etelä-Pohjanmaan Perinneyhdistys ry, 2017.  ISBN 978-952-93805-2-7
Sisällissodan naiskaartit : suomalaisnaiset aseissa 1918.  Helsinki:  Gummerus, 2017.  ISBN 978-951-24055-9-6
Suomalaisen ja botnialaisen jääpallon tähtiä, tähtihetkiä ja väriläiskiä : Pekka Anttisen 75-vuotisjuhlakirja.  (toim.)  Pirkkala:  Tuomas Hoppu, 2017.  ISBN 978-952-93832-5-2
Kovaa aikaa.  (toim. Tuomas Hoppu; kirj. Paavo Järvinen)  Sastamala:  Warelia, 2017.  ISBN 978-952-59402-8-2
Tampereen taisteluista Pälkäneelle ja Hauholle - Etelä-Pohjanmaan ensimmäinen resrvipataljoona vapaussodassa.  Seinäjoki:  Vapaussodan ja Itsenäisyyden Etelä-Pohjanmaan Perinneyhdistys ry, 2019.  ISBN 9789529425921
Ixonanthaceae

| Ixonanthaceae |
| --- | --- |
 Ixonanthes icosandra
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Ebryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Malpighiales
Heimo::  Ixonanthaceae  Miq., nom. cons.
Suvut
 Allantospermum  Cyrillopsis  Ixonanthes  Ochthocosmus  Phyllocosmus 
Katso myös
   Ixonanthaceae Wikispeciesissä   Ixonanthaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Phyllocosmus africanus
Ixonanthaceae on pieni ja huonosti tunnettu trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Malpighiales-lahkossa.
Tuntomerkit

Heimon kasvit ovat puita, joilla on kierteinen lehtiasento. Lehdet ovat tavallisesti hammaslaitaisia ja korvakkeellisia. Kukinto on huiskilomainen ja sijaitsee lehtihangassa. Verhiö on tavallisesti yhdislehtinen ja heteitä on 5–20, kaikki toimivia. Mesiäinen on huomattava, pohjuksesta kohoava ja kehrämäinen. Sikiäin on yhdislehtinen, 2–5 emilehdestä koostunut, vartalo haaraton ja hoikka, luotti pallomainen tai kiekkomainen. Hedelmä on liiteluomainen, joskus myös selkäluomainen kota, jota kehälehdet suojaavat. Siemen on siivellinen tai vaipallinen, endospermi on vähäinen tai puuttuu.
Levinneisyys

Ixonanthaceae kasvaa trooppisessa vyöhykkeessä.
Luokittelu

Lähin sukulaisheimo on pellavakasvit (Linaceae), jonka kanssa Ixonanthaceae muodostaa yhteisen kladin Malpighiales-lahkon sukupuussa. Kladia luonnehtivat oksalaattikiteitä sisältävät kivisolut eli sklereidit, suljettuna spiraalikierteinen eli kontortti teriö, tietyt siemenaiheen ominaisuudet ja kookkaat sirkkalehdet.
Ixonanthaceae käsittää neljä tai viisi sukua ja 21 lajia. Sukujen evoluutio lienee alkanut noin 52 miljoonaa vuotta sitten, ja heimon kokonaisikä saattaa olla 111–110 miljoonaa vuotta.
Heimon suvut ovat Allantospermum, Cyrillopsis, Ixonanthes, Ochthocosmus ja Phyllocosmus.
Tapiola (Sibelius)

Tapiolan partituurin ensimmäinen sivu kriittisestä kokonaisjulkaisusta.
Tapiola on Jean Sibeliuksen vuonna 1926 säveltämä sinfoninen runo. Teoksen nimi viittaa suomalaiseen mytologiaan, metsänjumala Tapioon. Kustantajan pyynnöstä Sibelius hahmotteli partituuriin nelisäkeisen mottorunon: ”On metsät Pohjolassa sankat, tummat/ ne ikisalat, haaveet hurjat loi./ Asunnot Tapion on siellä kummat,/ haltiat väikkyy, hämyn äänet soi”.lähde? Näennäisen kansallisista lähtökohdistaan huolimatta sävellys on luonteeltaan täysin abstraktilähde?selvennä ja etenee musiikin lakienselvennä alaisenalähde?. Luonto oli Sibeliukselle innoittaja, ei kuvauksen kohdelähde?.
Tapiola syntyi New Yorkissa vaikuttaneen kapellimestarin Walter Damroschin tilauksestalähde?. Sibelius matkusti Italiaan Caprille, missä sävellystyö pääsi käyntiinlähde?. Kantaesitys kuultiin New Yorkissa vuoden 1926 lopullalähde?, mutta itsekritiikin koettelema säveltäjä teki siihen vielä jälkeenpäin pieniä muutoksialähde?.
Tapiola kuuluu Sibeliuksen vahvaan myöhäiskauteen. Se oli Sibeliuksen viimeinen suurimuotoinen orkesteriteos, ja moni musiikintutkija pitää sitä säveltäjän parhaiden sinfonioiden veroisenalähde?. Sibeliuksen musiikin englantilainen esitaistelija Cecil Gray sanoi Tapiolasta: ”Vaikka Sibelius ei olisi kirjoittanut mitään muuta, tämä teos riittäisi sijoittamaan hänet kaikkien aikojen suurimpien mestareiden joukkoon.”lähde?
Pesäpallon miesten Suursarjan kausi 1931

Pesäpallon miesten Suomenmestaruuskilpailut 1931 aloitettiin karsinnoilla. Edellisen vuoden kaksi parasta joukkuetta, Lahden Mailaveikot ja Haminan Palloilijat kelpuutettiin suoraan Suursarjaan. Muut joukkueet jaettiin karsintaryhmiin maantieteellistä jakoa noudattaen.
Karsinnoissa koettiin jymypaukku, kun edelliskauden pronssimitalisti ja kaikkien aikojen menestynein pesäpalloseura, Helsingin Pallonlyöjät putosi Suursarjasta.
Suursarjan eli A-sarjan alapuolelle perustettiin valtakunnallinen B-sarja ja myös Naiset aloittivat Suomen mestaruudesta pelaamisen.
Karsinnat > Karsintaryhmä 1

Pelattiin 14.6. Helsingissä ja 21.6. Riihimäellä.
| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | RPL | PT | HPL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 4 | 3 | 0 | 1 | 37–15 | 6 |  | 13-4 | 13-1 |
| Pallo-Toverit | 4 | 3 | 0 | 1 | 30–23 | 6 | 6-5 |  | 12-4 |
| Helsingin Pallonlyöjät | 4 | 0 | 0 | 4 | 10–39 | 0 | 4-6 | 1-8 |  |
Karsinnat > Karsintaryhmä 2

Pelattiin 2.6. Tampereella ja 11.6. Toijalassa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | TPV | TP | TMP |
| Toijalan Pallo-Veikot | 2 | 1 | 1 | 0 | 22–14 | 3 |  | 10-10 | luov |
| Tampereen Pyrintö | 2 | 0 | 1 | 1 | 14–22 | 1 | 4-12 |  | luov |
| Tampereen Mailapojat | 0 | 0 | 0 | 0 | 0–0 | 0 | - | - |  |
Karsinnat > Karsintaryhmä 3

Pelattiin 5.6. Valkealassa ja 11.6. Kuusankoskella.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | KUS | UH |
| Kymintehtaan US | 2 | 2 | 0 | 0 | 17–6 | 4 |  | 4-3 |
| Utin Haukat | 2 | 0 | 0 | 2 | 6–17 | 0 | 3-13 |  |
Karsinnat > Karsintaryhmä 4

Pelattiin 31.5. Viipurissa ja 7.6. Sortavalassa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pts | VPL | SPS |
| Viipurin Pallonlyöjät | 2 | 2 | 0 | 0 | 15–2 | 4 |  | 7-2 |
| Sortavalan Palloseura | 2 | 0 | 0 | 2 | 2–15 | 0 | 0-8 |  |
Karsinnat > Jatkokarsinta

Kunkin karsintaryhmän voittaja eteni Suursarjaan. Kahden suurimman karsintaryhmän kakkoset pelasivat vielä lisäkarsinnan yhdestä Suursarjapaikasta Hämeenlinnassa 28. kesäkuuta:
Pallo-Toverit - Tampereen Pyrintö 17-3
Suursarja

Vuoden 1931 Suursarja oli äärimmäisen tasainen. Lahden Mailaveikot vei mestaruuden juoksusuhteen perusteella, vaikka hävisikin tasapisteisiin päätyneelle Riihimäen Pallonlyöjille keskinäisessä ottelussa. Neljä seuraavaa joukkuetta olivat niin ikään tasapisteissä, ja näistä Pallo-Toverit nappasi pronssia ja Toijalan Palloveikot puolestaan putosi sarjasta yhdessä Kymintehtaan kanssa. Toijala sai kuitenkin sarjalaajennuksen myötä mahdollisuuden karsia vuoden 1932 suursarjaan keväällä, ja onnistui säilyttämään sarjapaikkansa.
Suursarja > Ottelut

| Joukkue | O | V | T | H | Juoksut | Pist>  | LMV | RPL | PT | HP | VPL | TPV | KUS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lahden Mailaveikot | 6 | 4 | 0 | 2 | 54-29 | 8 |  |  | 9-3 |  |  | 13-5 | 16-5 |
| Riihimäen Pallonlyöjät | 6 | 4 | 0 | 2 | 39-25 | 8 | 7-3 |  | 7-5 |  |  |  | 14-2 |
| Pallo-Toverit | 6 | 3 | 0 | 3 | 34-32 | 6 |  |  |  | 1-4 |  | 7-3 | 12-4 |
| Haminan Palloilijat | 6 | 3 | 0 | 3 | 39-38 | 6 | 2-8 | 1-2 |  |  | 11-8 |  |  |
| Viipurin Pallonlyöjät | 6 | 3 | 0 | 3 | 39-39 | 6 | 7-5 | 10-8 | 5-6 |  |  |  |  |
| Toijalan Pallo-Veikot | 6 | 3 | 0 | 3 | 38-39 | 6 |  | 4-1 |  | 18-14 | 8-3 |  |  |
| Kymintehtaan Urheiluseura | 6 | 1 | 0 | 5 | 14-55 | 2 |  |  |  | 1-7 | 1-6 | (1-0) |  |
Toijala luovutti ottelunsa Kymintehtaata vastaan (1-0).
Sarjasta putosi Kymintehtaan Urheiluseura. Tilalle nousivat Loimaan suojeluskunta (B-sarjan mestari) ja Joensuun Palloseura. Toijala ja B-sarjan kolmonen Uuraan Urheilijat pelasivat keväällä 1932 karsintaottelun Suursarjapaikasta. Ottelun voitti Toijala tylysti 17-1.
Suursarja > Tuojatilasto

Vuoden 1931 Suursarjan tuodut juoksut joukkueittain. Pöytäkirjoista selviävät vain tuojat, eivät lyöjät. Riihimäen Klaus Karvonen oli etenijäkuningas 10 juoksullaan.
| --- | --- |
 Lahden Mailaveikot Jaakko Luhtanen 9  Tauno Byckling 8  Aarne Mantere 7  Lauri Laune 5  Olli Veijola 5  Paavo Nuotio 5  Mauno Heinonen 5  Lauri Salminen 4  Taito Siivonen 3  Paavo Laine 3  Tarkkila 0  (Pauli Hannula) Riihimäen Pallonlyöjät Klaus Karvonen 10  Uule Petäjä 6  Eino Helin 1 + 3 = 4  Toivo Markkanen 4  Valfrid Karvonen  4  Paul Frederiksen 4  Olavi Laukkanen 4  Poutiainen 2  Toivo Seppälä 2  Eero Skogster 0 Pallo-Toverit, Helsinki Eino Pikkarainen  1 + 5 = 6  Erkki Merinen 6  Kalevi Ihalainen  5  Paavo Miettinen 3  Aarne Kuosmanen 1 + 2 = 3  Väinö Koutsa 3  Vilho Palomaa 3  Niemeläinen 2  Viljo Sunden 2  O. Ihalainen 1  Onni Tynkkynen 0  Yrjö Halonen  Alroth Haminan Palloilijat Veikko Vapalahti 7  Niilo Haaranen 7  Kaarlo Böök (Pajamo)  5  Pasi Harvela  4  Olavi Paavola 4  Leo Manninen 3  Pertti Harvela  3  Toivo Haapanen  2  Eino Haapanen  2  Esko Vitikainen 1  Erkki Asikainen 1  Haarala 0  Sergei Uspenski 0  Kaleva Korttila 0  Paavo Haapanen 0 http://mrasilainen.com/html_1/1931_HP.htm :  Viipurin Pallonlyöjät Gustaf Hedberg  1 + 6 = 7  Ina Pirhonen  6  Onni Peltonen  5  Vilhelm Kinnaslampi 5  Aulis Hakala 1 + 2 = 3  Viljo Pyykkö 3  Urho Juntunen  3  Virkki 2  Toivo Pennanen  2  Toimi Laine 2  Heikki Loikkanen 1  Sulo Kirsi 0  Pekka Valonen  Tauno Koikkalainen  Emil Saure Toijalan Pallo-Veikot Tauno Heiliö 6  Olavi Holsti 6  Jaakko Kilpi 5  Matti Rauko 4  Paavo Rekula 4  Toivo Aalto 4  Erkki Heinonen 4  Jaakko Aalto 2  Aaltohelmi 1  Arvo Luotonen 1  Jussi Kallio 1 Kymintehtaan urheiluseura E. Sihvonen 3  Ahti Hakalainen 3  Y. Nygren 2  E. Virta 2  N. Jokinen 2  Lehtisalo 1  U. Hannula 0  Leo Hannula 0  Kola 0  O. Hannula 0  G. Yrjölä 0  S. Puustinen 0  Alastalo 0  Massala
Muut mestarit

Lahden Mailaveikot voittivat myös naisten mestaruuden, josta pelattiin ensimmäistä kertaa.
Nuorten mestaruuden voitti Tampereen Pyrintö nöyryyttämällä finaalissa LMV:n peräti 26-1.
TUL:n mestariksi selviytyi Helsingin Kullervo.
Patricia Tallman

| Patricia Tallman |
| --- | --- |
 Patricia Tallman Comic-Conissa 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. syyskuuta 1957 (ikä 67)
Ammatti:  näyttelijä, stuntti
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Barbara (Night of the Living Dead) Lyta Alexander (Babylon 5)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Patricia Tallman (s. 4. syyskuuta 1957) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja stunttinainen.
Tallman on suorittanut BFA-tutkinnon (Bachelor of Fine Arts) Carnegie Mellon -yliopiston teatteritaiteiden koulutusohjelmassa.
Vuonna 1990 Tallman esitti Barbaraa Elävien kuolleiden yö (1968) -kulttielokuvan uudelleenfilmatisoinnissa, jonka ohjasi Tom Savini. Stunttikohtauksia Tallman on tehnyt muun muassa Gates McFaddenin (Star Trek – sukupolvet), Laura Dernin (Jurassic Park) ja Geena Davisin (The Long Kiss Goodnight) puolesta.
Erityisesti Tallman tunnetaan roolistaan Lyta Alexanderina science fiction -televisiosarjassa Babylon 5. Hän oli naimisissa sarjassa suurlähettiläs Kosh Naranekia näytelleen Jeffrey Willerthin kanssa, vuodesta 1999 vuoden 2008 maaliskuussa tapahtuneeseen avioeroonsa saakka. Heillä on yksi lapsi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Patricia Tallman Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Saksa  Yhdysvallat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Elonet
Aapo Pärnänen

Abel (Aapo) Pärnänen (2. tammikuuta 1872 Rantasalmi – (kuoleman julkistamispäivä 18. toukokuuta) 1955 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija.
Aapo Pärnänen kirjoitti sanat joululauluun Köyhän lapsen joulukuusi jonka sävelsi porilainen opettaja J. N. Vainio. Laulu ilmestyi J. N. Vainion toimittamassa Valistuksen laulukirjassa vuonna 1909.
Pärnänen kävi kansakoulun ja Sortavalan seminaarin vuonna 1895.
Pärnänen toimi opettajana Urjalassa Nuutajärven koululla. Suomen sisällissodan aikana Pärnänen oli Urjalassa punaisten kunnallisvaltuuskunnan puheenjohtajana. Huhujen mukaan hän onnistui pakenemaan valkoisten kostotoimia. Valkoisten edetessä Urjalaan Pärnänen pakeni kunnasta ja valkoiset vangitsivat hänet myöhemmin Lahdessa. Kuuden kuukauden vankeustuomion jälkeen hän palasi opettajan tehtäviin Puumalaan Lieviskän kansakouluun, jossa toimi vuoteen 1932 asti.
Pärnäsen vanhemmat olivat talollinen Gabriel Pärnänen ja Loviisa Heikintytär (o.s. Pursiainen). Puoliso oli Jenny Maria Snygg (1884–1907). Pärnänen muutti myöhemmin Helsinkiin, jossa kuoli keväällä 1955.
Teoksia

Sekalia : runokokoelma 1. Dunajeff, Mikkeli 1890
Oikealla uralla : huvinäytelmä kolmessa näytöksessä. Näytelmäkirjallisuutta n:o 48. U. W. Telén ja K, Kuopio 1901, 2. painos 1909
Omalla konnulla : huvinäytelmä 3:ssa näytöksessä. Uusmaalaisten edistysseurojen toimituksia 9. WSOY 1901
Lasten hyväksi. Hämyhetkinä 2. WSOY 1904
Kuvaelmia 1 ; iltamain tarpeeksi sommitteli Aapo Pärnänen. Näytelmäkirjallisuutta n:o 70. U. W. Telén ja K, Kuopio 1905, 2. painos 1910
Kuvaelmia 2 ; iltamain tarpeeksi sommitteli Aapo Pärnänen. Näytelmäkirjallisuutta n:o 74. U. W. Telén ja K, Kuopio 1905, 2. painos 1910
Pieniä puheita 1 : edistysseuroja varten. Edistysseurojen kirjasto 1. U. W. Telén ja K, Kuopio 1905
Vuorokeskusteluja 1 : edistysseuroja varten. Edistysseurojen kirjasto 2. U. W. Telén ja K, Kuopio 1905
Vuorokeskusteluja 2 : edistysseuroja varten. Edistysseurojen kirjasto 3. U. W. Telén ja K, Kuopio 1906
Nimimerkillä Lieto Kullervo:
Kotioloja : vuorokeskustelu ; kirjoitti Lieto Kullervo. Edistysseurojen kirjasto 4. U. W. Telén ja K, Kuopio 1907
Markus Lehmusruusu

Markus Lehmusruusu (s. 1983) on suomalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän opiskeli elokuvaohjausta Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 2007–2015. Lehmusruusu on ohjannut elokuvia, lyhytelokuvia, mainoksia sekä televisiosarjoja.
Filmografia > Elokuvat

Risto Räppääjä ja pullistelija (2019)
Filmografia > Lyhytelokuvat

Puita ja semmosia (2011)
Miss Zahra (2015)
Filmografia > Televisiosarjat

Lovi (2021)
Kakarat, kaudet 1 ja 3 (2020–2023)
Roba, kausi 5 (2021)
Konttori, kaudet 2 ja 3 (2018–2019)
Aiheesta muualla

Markus Lehmusruusu Elonetissä.
Markus Lehmusruusu Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Tsolpideemi

| --- | --- |

Tsolpideemi
Systemaattinen (IUPAC) nimi
N,N,6-trimetyyli-2-(4-metyylifenyyli)- imidatso(1,2-a)pyridiini-3-asetamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 82626-48-0
ATC-koodi: N05CF02
PubChem CID: 5732
DrugBank: APRD00095
Kemialliset tiedot
Kaava: C19H21N3O 
Moolimassa: 307,395 g/mol
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 70 % (suun kautta)
Proteiinisitoutuminen: 92 % sitoutunut plasmaproteiineihin
Metabolia: hepaattinen  61% CYP3A4 22% CYP2C9 14% CYP1A2 <3% CYP2D6 ja CYP2C19
Puoliintumisaika: 2,5–3 tuntia
Ekskreetio: renaalinen 56 %  fekaalinen 34 %
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  B3(AU) B(US) 
Reseptiluokitus:  ? (UK)  Schedule IV(US) reseptilääke (FI)
Antotapa: suun kautta
Tsolpideemiin perustuvia unilääkkeitä.
Stilnoct-tabletteja
Tsolpideemi on nonbentsodiatsepiineihin kuuluva unilääke, joka on tarkoitettu tilapäiseen unettomuuden hoitoon, erityisesti silloin, jos unettomuus on vaikea, toimintakykyä haittaava tai aiheuttaa voimakasta ahdistusta.
Tsolpideemin kehitti ja toi alun perin markkinoille Ranskassa Synthélabo vuonna 1987 nimellä Stilnox. Suomessa se sai myyntiluvan 14. elokuuta 1995 Stilnoct-nimisenä. Lääkepatentin rauettua Suomessa on myynnissä useita rinnakkaisvalmisteita, kuten Elduar, Somnor, Stella, Stilnoct, ja Zolpidem.
Vaikutukset

Tsolpideemin vaikutus alkaa nopeasti, noin 15 minuutin sisällä ja sen puoliintumisaika on 2–3 tuntia. Tsolpideemi ei varsinaisesti väsytä, mutta se auttaa uneenpääsyä mentäessä lepäämään välittömästi lääkkeen ottamisen jälkeen. Tsolpideemi voi kuitenkin aiheuttaa joillekin käyttäjille hyvin voimakkaita ja realistisia hallusinaatioita, jos ohjeita ei noudateta ja käyttäjä jää valvomaan lääkkeen ottamisen jälkeen. Tsolpideemi on PKV-lääke, joten se vaikuttaa ajokykyyn ja muihin tarkkaavaisuutta vaativiin tehtäviin huomattavan haitallisesti. Se voi myös aiheuttaa esimerkiksi autolla ajoa unissaan.
Tsolpideemi kuuluu imidatsopyridiineihin, jotka sitoutuvat selektiivisesti omega1-reseptoreihin, jotka puolestaan muodostavat GABA-A-reseptorikompleksin alfasidoksen. Bentsodiatsepiinit sitoutuvat nonselektiivisesti kaikkiin kolmeen omega-reseptoriin, mutta tsolpideemi sitoutuu ensisijaisesti omega1-reseptoriin. Tsolpideemi on nonbentsodiatsepiini eli bentsodiatsepiinien kaltainen lääkeaine. Bentsodiatsepiineista poiketen sillä ei kuitenkaan ole kouristuksia estäviä tai lihaksia rentouttavaa vaikutusta.
Yliannostustapauksissa voidaan käyttää GABAA-antagonisti flumatseniilia.lähde?
Koomapotilaiden hoidossa

Pieni osa koomapotilaista reagoi tsolpideemiin niin, että heidät kyetään herättämään koomasta. Vaikutus huomattiin ensimmäisen kerran vuonna 1999 eteläafrikkalaisen potilaan kanssa. Ei vielä tiedetä miksi koomapotilaat heräävät lääkkeestä, joka vaivuttaa terveen ihmisen uneen. Tsolpideemin vaikutusta on kuitenkin tutkittu koomapotilaiden hoidon lisäksi myös lievempien aivovammojen hoidossa.