stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Trambulină Valea Cărbunării
Trambulină Valea Cărbunării HS97 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 102,0 metriä on hypännyt Maren Lundby.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.2.2014 |  Stefaniya Nadymova | 62,0 m | Maailmancup |  |
| 28.2.2014 |  Anna Odine Strøm | 90,5 m | Maailmancup |  |
| 28.2.2014 |  Yūki Itō | 93,0 m | Maailmancup |  |
| 28.2.2014 |  Irina Avvakumova | 93,0 m | Maailmancup |  |
| 28.2.2014 |  Sara Takanashi | 95,0 m | Maailmancup |  |
| 28.2.2014 |  Sara Takanashi | 98,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2014 |  Stefaniya Nadymova | 63,5 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2014 |  Anna Odine Strøm | 81,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2014 |  Anna Rupprecht | 86,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2014 |  Léa Lemare | 89,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2014 |  Julia Clair | 89,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2014 |  Ulrike Gräßler | 90,5 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2014 |  Line Jahr | 91,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2014 |  Maren Lundby | 96,0 m | Maailmancup |  |
| 1.3.2014 |  Sara Takanashi | 100,5 m | Maailmancup | HS100-mäen mäkiennätys |
| 6.2.2015 |  Eva Pinkelnig | 101,0 m | Maailmancup | HS100-mäen pisin hyppy |
| 4.3.2018 |  Maren Lundby | 102,0 m | Maailmancup |  |
Trambulină Valea Cărbunării HS97 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 103,0 metriä on hypännyt Daniel Tschofenig, epävirallisen kesämäkiennätyksen 104,0 metriä on hypännyt Philipp Aschenwald.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.9.2013 |  Constantin Robert Buzescu Purice | 81,5 m | FIS Cup |  |
| 27.9.2013 |  Lukas Müller | 93,5 m | FIS Cup |  |
| 27.9.2013 |  Shingo Nishikata | 94,5 m | FIS Cup |  |
| 27.9.2013 |  Ryōyū Kobayashi | 95,0 m | FIS Cup |  |
| 28.9.2013 |  Rikuta Watanabe | 95,5 m | FIS Cup |  |
| 28.9.2013 |  Ryōyū Kobayashi | 96,5 m | FIS Cup |  |
| 29.9.2013 |  Ryōyū Kobayashi | 97,5 m | FIS Cup |  |
| 29.9.2013 |  Daito Takahashi | 98,0 m | FIS Cup |  |
| 29.9.2013 |  Ryōyū Kobayashi | 98,0 m | FIS Cup |  |
| 27.9.2014 |  Vladimir Zografski | 100,5 m | FIS Cup |  |
| 2.10.2016 |  Felix Hoffmann | 100,5 m | FIS Cup |  |
| 2.10.2016 |  Stefan Huber | 102,5 m | FIS Cup |  |
| 21.9.2017 |  Philipp Aschenwald | 104,0 m | FIS Cup | HS100-mäen kesämäkiennätys |
| 22.9.2018 |  Mika Schwann | 86,5 m | Kesä-GP |  |
| 22.9.2018 |  Ilmir Hazetdinov | 86,5 m | Kesä-GP |  |
| 22.9.2018 |  Markus Schiffner | 90,5 m | Kesä-GP |  |
| 22.9.2018 |  Viktor Polášek | 93,5 m | Kesä-GP |  |
| 22.9.2018 |  Vladimir Zografski | 94,5 m | Kesä-GP |  |
| 22.9.2018 |  Maciej Kot | 95,0 m | Kesä-GP |  |
| 22.9.2018 |  Karl Geiger | 98,0 m | Kesä-GP |  |
| 22.9.2018 |  Jevgeni Klimov | 98,0 m | Kesä-GP |  |
| 22.9.2018 |  Karl Geiger | 99,0 m | Kesä-GP |  |
| 23.9.2018 |  Karl Geiger | 99,5 m | Kesä-GP |  |
| 23.9.2018 |  Jevgeni Klimov | 101,5 m | Kesä-GP |  |
| 17.9.2022 |  Daniel Tschofenig | 103,0 m | Kesä-GP |  |
Trambulină Valea Cărbunării HS97 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 98,0 metriä on hypännyt Nika Križnar, epävirallisen kesämäkiennätyksen 101,0 metriä on hypännyt Ema Klinec.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26.9.2015 |  Šarlote Šķēle | 59,5 m | FIS Cup |  |
| 26.9.2015 |  Park Guy-lim | 67,0 m | FIS Cup |  |
| 26.9.2015 |  Carina Alexandra Militaru | 71,0 m | FIS Cup |  |
| 26.9.2015 |  Diana Andreea Trambitas | 75,5 m | FIS Cup |  |
| 26.9.2015 |  Magdalena Pałasz | 77,0 m | FIS Cup |  |
| 26.9.2015 |  Daniela Haralambie | 82,0 m | FIS Cup |  |
| 26.9.2015 |  Daniela Haralambie | 90,0 m | FIS Cup |  |
| 27.9.2015 |  Daniela Haralambie | 90,5 m | FIS Cup | Kaksi kertaa |
| 27.9.2015 |  Daniela Haralambie | 93,5 m | FIS Cup |  |
| 2.10.2016 |  Daniela Haralambie | 96,0 m | FIS Cup | HS100-mäen kesämäkiennätys |
| 16.9.2022 |  Urša Bogataj | 96,5 m | Kesä-GP |  |
| 16.9.2022 |  Thea Minyan Bjørseth | 97,0 m | Kesä-GP |  |
| 16.9.2022 |  Urša Bogataj | 97,5 m | Kesä-GP |  |
| 17.9.2022 |  Eva Pinkelnig | 92,5 m | Kesä-GP |  |
| 18.9.2022 |  Silje Opseth | 93,5 m | Kesä-GP |  |
| 18.9.2022 |  Urša Bogataj | 95,0 m | Kesä-GP |  |
| 22.9.2023 |  Ema Klinec | 101,0 m | Kesä-GP |  |
| 23.9.2023 |  Nika Križnar | 98,0 m | Kesä-GP |  |
Trambulină Valea Cărbunării HS71 > Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Mäkiennätyksen 72,5 metriä on hypännyt Simon Greiderer.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11.2.2012 |  Szilveszter Kozma | 64,0 m | FIS Race |  |
| 11.2.2012 |  Remus Tudor | 68,0 m | FIS Race |  |
| 12.2.2012 |  Remus Tudor | 70,0 m | FIS Race |  |
| 21.2.2013 |  Simon Greiderer | 72,5 m | Euroopan nuorten talviolympiafestivaalit 2013 |  |
Trambulină Valea Cărbunării HS71 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 68,5 metriä on hypännyt Sofja Tihonova.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18.1.2013 |  Ji Cheng | 50,5 m | FIS Cup |  |
| 18.1.2013 |  Liu Qi | 53,0 m | FIS Cup |  |
| 18.1.2013 |  Chang Xinyue | 59,0 m | FIS Cup |  |
| 18.1.2013 |  Dana Vasilica Haralambie | 60,0 m | FIS Cup |  |
| 18.1.2013 |  Dana Vasilica Haralambie | 60,5 m | FIS Cup |  |
| 18.1.2013 |  Chang Xinyue | 65,0 m | FIS Cup |  |
| 20.1.2013 |  Chang Xinyue | 65,5 m | FIS Cup |  |
| 20.1.2013 |  Sofja Tihonova | 68,5 m | FIS Cup |  |
Trambulină Valea Cărbunării HS71 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 72,5 metriä on hypännyt Jure Šinkovec.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29.10.2011 |  Remus Tudor | 69,0 m | Romanian-kesämestaruuskilpailut 2011 |  |
| 30.10.2011 |  Remus Tudor | 69,5 m | Romanian-kesämestaruuskilpailut 2011 |  |
| 9.6.2012 |  Jure Šinkovec | 69,5 m | FIS Cup |   |
| 9.6.2012 |  Jure Šinkovec | 72,5 m | FIS Cup |  |
Trambulină Valea Cărbunării HS71 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 67,0 metriä ovat hypänneet Mizuki Yamaguchi ja Kinga Rajda.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.9.2013 |  Raven Yip | 55,5 m | FIS Cup |  |
| 27.9.2013 |  Yūka Setō | 55,5 m | FIS Cup |  |
| 27.9.2013 |  Mizuki Yamaguchi | 55,5 m | FIS Cup |  |
| 27.9.2013 |  Yuka Kobayashi | 58,0 m | FIS Cup |  |
| 27.9.2013 |  Haruka Iwasa | 63,0 m | FIS Cup | Kaksi kertaa |
| 27.9.2013 |  Haruka Iwasa | 63,5 m | FIS Cup |  |
| 28.9.2013 |  Haruka Iwasa | 64,5 m | FIS Cup |  |
| 29.9.2013 |  Haruka Iwasa | 66,0 m | FIS Cup |  |
| 29.9.2013 |  Mizuki Yamaguchi | 67,0 m | FIS Cup |  |
| 25.9.2015 |  Kinga Rajda | 67,0 m | Carpath Cup |  |
| 14.9.2018 |  Anna Twardosz | 68,0 m | FIS Race | Kaatunut |
| 10.9.2022 |  Kirá Maria Kapustíkova | 69,5 m | NST | Kaatunut |
Trambulină Valea Cărbunării HS38 > Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten mäkiennätyksen 35,0 metriä on hypännyt Daniela Haralambie.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10.3.2012 |  Dana Vasilica Haralambie | 35,0 m |  |  |
Trambulină Valea Cărbunării HS38 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)

Kesämäkiennätyksen 40,0 metriä on hypännyt Ştefan Valentin Blega.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 27.10.2012 |  Ştefan Valentin Blega | 40,0 m |  |  |
Trambulină Valea Cărbunării HS38 > Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)

Naisten kesämäkiennätyksen 36,5 metriä on hypännyt Daniela Haralambie.
| Päivämäärä | Hyppääjä | Pituus | Kilpailu | Kommentti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.10.2012 |  Dana Vasilica Haralambie | 35,0 m |  |  |
| 21.10.2012 |  Dana Vasilica Haralambie | 35,5 m |  |  |
| 27.10.2012 |  Dana Vasilica Haralambie | 36,5 m | Romanian-kesämestaruuskilpailut 2012 |  |
J. F. C. Fuller

J. F. C. Fuller
John Frederick Charles Fuller tai yleensä vain J. F. C. Fuller (1. syyskuuta 1878 – 10. helmikuuta 1966) oli englantilainen kenraalimajuri, sotahistorioitsija ja strategikko. Hän oli ensimmäisiä teoreetikkoja, jotka tutkivat panssarivaunujen käyttämistä sodankäynnissä.
Ensimmäisen maailmansodan aikana hän toimi eri joukkojen esikunnissa ennen kuin hänet siirrettiin uusiin panssarijoukkoihin (Tank Corps). Fuller suunnitteli panssarihyökkäyksen Cambrain taistelussa ja vuoden 1918 hyökkäykset. Hän teki myös suunnitelman täysin mekanisoidusta armeijasta vuotta 1919 varten, mutta tätä ei toteutettu. Sodan jälkeen hän johti erilaisia joukkoja.
1920-luvulla hän tutki Basil Liddell-Hartin kanssa armeijan mekanisointia.
Vuonna 1933 Fuller jäi eläkkeelle ja liittyi Oswald Mosleyn fasistiseen British Union of Fascists -järjestöön. Hän uskoi, ettei armeijaa voitaisi reformoida hänen haluamallaan tavalla demokraattisin keinoin. Häntä kuvailtiin myöhemmin yhdeksi Mosleyn läheisimmistä liittolaisista. Ironisesti Fullerin näkökanta panssarivaunujen käytöstä teki suuremman vaikutuksen saksalaisiin, erityisesti Heinz Guderianiin, kuin hänen omiin maanmiehiinsä.
Fuller kirjoitti uransa aikana myös monia sotahistoriaa käsitteleviä teoksia. Hän oli myös okkultisti ja Aleister Crowleyn oppilas, ja kirjoitti useita teoksia muuan muassa kabbalasta ja joogasta.
Islamweb.net

Islamweb.net on yksi suurimmista ja suosituimmista islamilaisista verkkosivustoista maailmassa (70 miljoonaa kävijää vuonna 2011). Sitä hallinnoi Qatarin uskonnollisten asioiden ministeriö. Sivusto on avattu vuonna 1998 ja se sisältää suuren kirjaston islamilaista kirjallisuutta arabiaksi sekä äänitiedostoja, joissa on šeikkien luentoja ja kirjoituksia. Sivusto tarjoaa myös erilaisia ​​palveluja, kuten rukousajan määrittämisen maailman eri paikoissa sekä fatwa-sivuston. Sivusto toimii samalla portaalina internetiin. Arabian lisäksi sivuilla on aineistoa myös englanniksi, espanjaksi, saksaksi ja ranskaksi. Sivusto sisältää yhteensä puolitoista miljoonaa nettisivua, yli 140 000 fatwaa, 37 000 muuta kysymystä ja yli 200 000 äänitiedostoa.
Sivuilla jaettu aineisto on tarkoitettu etenkin ei-muslimeille, jotka voivat tarvita tavanomaisten mediassa esiintyvien väärinkäsitysten oikaisemista. Sivusto kertoo edustavansa maltillista islamia ilman äärimmäisiä mielipiteitä.  Fatwa-sivuilla kysymyksiin vastaa asiantuntijaryhmä, jonka jäsenet ovat valmistuneet al-Azharin Islamilaisesta yliopistosta, Imaami Muhammad ibn Saudin Islamilaisessa Yliopistossa Saudi-Arabiassa ja oppineista, jotka ovat opiskelleet islamilaisia tieteitä moskeijoissa ja muissa islamilaisissa opinahjoissa Jemenissä ja Mauritaniassa.  Komitean johtajana  on tohtori Abdullaah Al-Faqeeh.
Vuonna 2005 sivusto voitti arabien eContent-palkinnon ja 2007 Yhdistyneiden kansakuntien  World Summit on Information Society (WSIS) -tapahtuman palkinnon. Sivusto arvioitiin tällöin ensimmäiseksi internetin uskonnollisten sivujen joukossa koko maailmassa ja se kuului 500 maailman ladatuimman sivuston joukkoon.
Käännös suomeksi
Island Lake (Illinois)

Island Lake on kunta (village) Laken ja McHenryn piirikuntien rajalla Illinoisissa, Yhdysvalloissa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa kunnassa asui 8 153 henkilöä ja asukastiheys oli 1 104,5 asukasta/km². Sen pinta-ala on 7,9 km², josta 0,5 km² (6,86%) on vettä.
Ilkka Ryömä

Ilkka Hannes Ryömä (20. toukokuuta 1937 Helsinki – 18. toukokuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kirjallisuuden suomentaja.
Ilkka Ryömän vanhemmat olivat lääkäri, kansanedustaja Mauri Ryömä ja kirjailija Elvi Sinervo. Hänen sisarensa oli suomentaja Liisa Ryömä.
Ryömä toimi 1960-luvun alussa Jarno Pennasen julkaiseman Tilanne-lehden toimitussihteerinä ja kuului vasemmistolaiseen kolmannen tien Faros-seuraan. Hän kannatti aluksi SKDL:ää, mutta liittyi myöhemmin SDP:hen.
Ryömä suomensi laulutekstejä muun muassa yhdessä Elvi Sinervon kanssa Bertolt Brechtin Laulun Moldausta ("On keisarien hautoja Prahassa monta") ja hän suomensi myös Muksut-lauluyhtyeen levyttämiä lauluja (Niityllä missä sirkat soi). Ryömä käänsi laulujen tekstit tv-elokuvaan Alaston kuningas (1967) ja yhdessä Elvi Sinervon kanssa hän käänsi laulujen tekstit Brechtin näytelmään perustuneeseen tv-elokuvaan Svejk toisessa maailmansodassa (1979).
Suomennoksia

Anna Seghers : Kuolleet pysyvät nuorina : romaani, osat 1-2 ; suom. Elvi Sinervo ja Ilkka Ryömä. Kansankulttuuri, Helsinki 1962 (alkuteos Die Toten bleiben jung)
Ivar Lo-Johansson : Onni : romaani rakkaudesta maan päällä ; suom. Elvi Sinervo ja Ilkka Ryömä. Tammi 1963, 6. painos 1966 (alkuteos Lyckan : en roman om kärlek på jorden)
Göran von Bonsdorff : Maailmanpolitiikka tekniikan aikakaudella. Karisto 1964 (alkuteos Världspolitik i teknikens tidsålder)
Wolfgang Leonhard : Vallankumous karkottaa lapsensa ; tekijän luvalla alkuteoksesta Die Revolution entlässt ihre Kinder lyhentäen suom. Ilkka Ryömä. Gummerus 1964
Wolfgang Leonhard : Kreml Stalinin jälkeen. Tammi 1965 (alkuteos Kreml ohne Stalin)
Sverre Holm : Minä, mies. Tilia, Tampere 1966 (alkuteos Jeg - en mand)
Sverre Holm : Minä - rakastaja. Tilia, Tampere 1967 (alkuteos Jeg - en elsker)
Dylan Thomas : Maitometsässä : radiokuunnelma ; Yleisradiolle suomentanut Anselm Hollo ; laulut ja pastori Jenkinsin runot suomentanut Ilkka Ryömä ; musiikin säveltänyt Daniel Jones ; ohjaus Pekka Lounela. Radioteatteri 1968
Jan-Magnus Jansson : Politiikan teoria ; suom. Esa Adrian, Aira Kalela ja Ilkka Ryömä. Tammi 1970, 3. painos 1981, 4. uud. painos 1985, 5. uud. painos 1990, 6. painos 1993 (alkuteos Politikens teori)
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Ilkka Ryömä laulaa laulun Omatekemä
Ingwald Sourander

Ingwald Sourander (31. elokuuta 1874 Vaasa – 7. helmikuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen insinööri, toimitusjohtaja ja hopeaesineiden keräilijä.
Souranderin vanhemmat olivat tullinhoitaja, kollegiasessori Wilhelm Sourander (1830–1898) ja Marie Buchschacher. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 (Nya svenska läroverket i Helsingfors) ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1899 ja filosofian maisteriksi 1900. Sourander suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1902. Hän suoritti paperinkoetuslaitoksen täydelliset kurssit ja teki opintomatkoja Saksaan, Sveitsiin, Itävaltaan, Italiaan ja Englantiin.
Sourander oli aluksi harjoittelijana Nokia Ab:n puuhiomossa, selluloosatehtaassa ja paperitehtaassa. Hän oli Valkeakosken paperitehtaan insinöörinä ja teknillisenä johtajana 1905–1909, E. Klallen paperitehtaan johtajana 1909–1911, Simpeleen paperitehtaan johtajana 1911–1918, Nokia Oy:n toimitusjohtajana 1919–1929, Diesen Wood Co:n johtajana Pitkärannassa 1929–1934 ja Suomen Vuolukivi Oy:n johtajana 1934–1945. Sourander oli Ab Simpeleen, Nokia Oy:n, Suomen Paperitehdasyhdistyksen, Oy Läskelä Ab:n ja Diesen Wood Company Ab:n hallintoneuvostojen jäsenenä.
Sourander oli Pirkkalan kunnanvaltuuston ja kirkkovaltuuston jäsenenä sekä Pirkkalan historiakomitean jäsenenä. Parikkalassa hän oli Parikkalan yhteiskoulun johtokunnan jäsenenä, Simpeleen kansakoulun johtokunnan puheenjohtajana, Parikkalan terveydenhoitolautakunnan jäsenenä ja Parikkalan historiakomitean jäsenenä. Sourander oli Suomen Paperi-insinööriyhdistyksen perustaja ja monivuotinen yhdistyksen hallituksen jäsen sekä yhdistyksen kunniajäsen. Hän perusti myös yhdistykselle kuuluvan Janssonin säätiön.
Sourander kirjoitti teollisuushistoriaa käsitteleviä tutkielmia joita julkaistiin Suomen paperi- ja puutavaralehdessä. Hän toimitti yhdessä insinööri  Axel Solitanderin kanssa julkaisun Paperiteknillinen Sanaluettelo - Pappersteknisk Ordbok. Pitkärannassa asuessaan hän alkoi kirjoittaa Impilahden ja Salmin pitäjien historiaa joka julkaistiin kirjana 1937. Sourander tutki myös Suomen vanhempaa kultasepäntaitoa ja lahjoitti Pohjanmaan historialliselle museolle yli 200 esinettä käsittäneen hopeaesinekokoelman.
Ingwald Souranderin veli oli asianajaja ja taiteen keräilijä Arvid Sourander.
Julkaisuja

Salmin pitäjän vaiheita ja piirteitä Laatokan-Karjalan historiasta. WSOY 1937
De första anläggningarna för elektrisk kraftöverföring i Finland. Helsingfors 1941, suomeksi nimellä Ensimmäiset sähkövoimasiirtolaitokset Suomessa. Helsinki 1941
Nokia sulfitcellulosafabrik under begynnelseåren 1885-1900. Helsingfors 1941
Finska träsliperiföreningen 1892-1942 : ett bidrag till träsliperi- och kartongindustrins i Finland historia ; kirj. Ingwald Sourander ja Erik Solitander. Helsingfors 1943, suomeksi nimellä Suomen puuhiomoyhdistys 1892-1942 : lisävalaistusta Suomen hioke- ja kartonkiteollisuuden historiaan. Helsinki 1943
Möbelstilarna i Norden. Helsingfors 1945
Täljstenindustrin i Finland ; några anteckningar av Ingwald Sourander. Helsingfors 1945
Lumppappersbruken i Finland : en historik ; kirj. Gabriel Nikander, Ingwald Sourander. Suomen paperi-insinöörien yhdistys, Helsingfors 1955
Simpele pappersbruk 1896-1920 ; Kangaskoski pappersbruk 1901-1925. Finska papperingeniörsföreningen, Helsingfors 1985
Iitin Tiltu

| Iitin Tiltu Ritva Oksanen |
| --- | --- | --- |

Julkaisun tiedot
 Julkaistu: 1974
 Tuottaja(t): Antti Hyvärinen
 Tyylilaji: kupletti, laulelma
 Levy-yhtiö: EMI
Iitin Tiltu on näyttelijä-laulaja Ritva Oksasen neljäs musiikkialbumi vuodelta 1974. Se koostuu seitsemästä amerikansuomalaisen Hiski Salomaan humoristisesta kupletista ja neljästä muusta samanhenkisestä, kansanomaisesta laulelmasta jotka kertovat 1900-luvun alkupuolen ajoista. Sovitukset on tehnyt studio-orkesteria johtava Antti Hyvärinen.
Kappaleet > A-puoli

”Iitin Tiltu” (Hiski Salomaa)
”Kemppaisen avioelämä” (Hiski Salomaa)
”Emännät piknekissä” (Hiski Salomaa)
”Askon kolmirivinen” (Hiski Salomaa)
”Tukkilaisten tanssit” (Kari Aava – Eino Kettunen)
”Häät Remulassa” (Hiski Salomaa)
Kappaleet > B-puoli

”Vanhanpiian polkka” (Hiski Salomaa)
”Auvisen akkahommat” (Hiski Salomaa)
”Juhannusiloa” (Georg Malmstén – R. R. Ryynänen)
”Juhannusvalssi” (Dalander – E. Laine)
”Meripojan kaipaus” (Y. Kyllönen)
”Tämän kylän likat” (Kim Kuusi, san. trad.)
Muusikot

Kalevi Nyqvist – harmonikka
Raimo Roiha – harmonikka
Erkki Seppä – basso
Martti Metsäketo – basso
Unto Haapa-Aho – klarinetti, bassoklarinetti
Erkki Karjalainen – kornetti
Ilpo Kallio – rummut
Heikki Laurila – kitara, mandoliini
Antti Hyvärinen – huuliharppu, piano
Markku Hannola – marimba
Jari Lappalainen – viulu, mandoliini
Rauno Lehtinen – viulu, mandoliini
Islab-hyvinvointiyhtymä

Islab-hyvinvointiyhtymä (aik. Itä-Suomen laboratoriokeskuksen liikelaitoskuntayhtymä, (ISLAB)) on suomalainen laboratoriopalveluja tuottava hyvinvointiyhtymä. Se tuottaa Itä-Suomen kolmen maakunnan - Etelä-Savon, Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon - alueella sijaitsevien julkisen terveydenhuollon terveyskeskusten ja sairaaloiden kliinisen mikrobiologian, kliinisen kemian, hematologian, genetiikan laboratoriopalvelut sekä IVF-laboratorion palvelut. Alan ammattilaisia työskentelee Islabissa yhteensä noin 600. Islabin kotipaikka on Kuopio.
Hyvinvointiyhtymän omistajia ovat Etelä-Savon, Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon hyvinvointialueet. Liikelaitoskuntayhtymän kautta omistajien arvioitiin saavuttavan vuositasolla 3-8 prosenttia aiempaa edullisemmat laboratoriopalvelut. Toiminnan alkuvaiheessa tämä tarkoitti muutaman miljoonan euron vuotusta säästöä. Toimitusjohtajana toimii Merja Miettinen. Ylintä päätösvaltaa hyvinvointiyhtymässä käyttää vähintään kaksi kertaa vuodessa kokoontuva yhtymäkokous. Yhtymän johdossa toimii hallitus, jossa on edustus eri hyvinvointialueilta, Itä-Suomen yliopiston edustaja ja kolme muuta edustajaa.
Aiheesta muualla

Islabin kotisivut (islab.fi)
Intiaanikantajat

Intiaanikantajat olivat Uudessa Maailmassa juhtien asemassa valloituksen alkuvaiheessa. Espanjalaisten omaa ja intiaanien avulla hankittua omaisuutta oli kuljetettava valtavia matkoja. Rajoituksia oli vaikea soveltaa käytäntöön.
Suuret ilmastolliset erot olivat kantajille kohtalokkaita

Pitkistä matkoista, raskaista taakoista ja suurista korkeuseroista johtuen polut olivat todellisia kärsimysten teitä. Ylängöltä kotoisin olevat tamemet, kantajat, nääntyivät kantamustensa alle rannikon kuumuudessa. Suuret ilmastolliset erot olivat niihin tottumattomille intiaaneille kohtalokkaita. Teiden ja polkujen varsia reunusti loppuun ajettujen intiaanien luurangot.Taakan paino kohdistui suurelta osin kantajan niskaan, mecapalin, nahkaisen otsavyön kautta. Tamemet, kuten kantajia nimitettiin, ikään kuin työnsivät taakkaa otsallaan eteenpäin, samalla kun kannattelivat taakkaa selkänsä päällä. Polkujen ja teiden tasaisuus helpotti kantamista.
Määräysten avulla koetettiin helpottaa kantajien asemaa

Kuninkaallisin määräyksin yritettiin kyllä rajoittaa kantamusten painoa ja kuljettavien matkojen pituutta. Suurin virallisesti hyväksytty kantomatka oli kaksikymmentä leguaa eli yli sata kilometriä. Taakka sai olla korkeintaan kahden arroban eli 23 kilon painoinen. Intiaanien puolustaja Bartolomé de las Casas mainitsee lastien kuitenkin olleen jopa neljä arrobaa. Hernán Cortésin ollessa Espanjassa kuninkaan käskystä selvittelemässä Uuden-Espanjan epäselviä asioita Kaarle V antoi 4. huhtikuuta 1528 Uudessa-Espanjassa korkeinta valtaa käyttävän ensimmäisen audiensian noudatettavaksi tiukat ohjeet siitä, miten intiaanikantajien tukalia oloja oli parannettava.
Veracruzin satamassa oli työn teettämisestä omat määräyksensä

Espanjalaiset toivat laivoillaan paljon tavaraa San Juan de Ulúaan, joka tänään tunnetaan Veracruzin nimellä, samoin kuin silloiseen Veracruziin, eli nykyiseen Antiguaan. Laivojen lastit oli purettava ja kuljetettava sisämaahan. Tähän kaikkeen tarvittiin runsaasti ihmistyövoimaa koska juhtia oli tuohon aikaan vähän. Satamien lastinkäsittelijöiden ja kantajien suojelemiseksi ylenmääräiseltä rasitukselta, antoi Kaarle V määräyksen laivoista puretun tavaran kuljettamisesta. Määräyksin yritettiin helpottaa kantajien tukalaa asemaa.
Sadan vuoden kuluttua oli ainakin osittain siirrytty vankkureihin

Vuonna 1617 Filip III antoi määräyksen, josta ilmenee, että kuljetuksissa oli paljolti siirrytty juhtien vetämiin vankkureihin. Tuokaan liikenteen muoto ei ollut aivan tuskatonta. Carreterojen kovasta elämästä vielä vajaat sata vuotta sitten kertoo B. Travenin teos Vankkurit. Alexander von Humboldt liikkui 1800-luvun ensimmäisinä vuosina Meksikossa. Hän arvioi Veracruzista Meksikon ylängölle nousevaa tietä, jota pitkin liikkui tuhansien kantojuhtien ja miesten nauha:
»Veracuzista lähtevä tie on monin paikoin ahdas ja vaivalloinen. Tuskin Amerikasta löytyy mistään muualta yhtä vaivalloista tietä.»
Viranomaiset suhtautuivat joustavasti antamiinsa määräyksiin

Valtamerien välille ei ollut löydetty vesitietä. Suuri määrä materiaalia oli silti siirrettävä valtamerten välisen kannaksen poikki. Tykit ja ankkurit olivat raskaita siirrettäviä. Tilanne pakotti viranomaiset joustamaan päätöksissään.
Uuden Espanjan toinen audiensia oli kuitenkin edeltäjäänsä paljon tunnollisempi valvoessaan intiaanien oikeuksia. Vuoden 1532 huhtikuussa uusi audiensia lähettää kuningattarelle kirjeen, jossa kerrotaan Cortésin Tehuantepequen ja Acapulcon satamissa rakenteilla olevista laivoista ja miten Cortés oli menetellyt väärin, pakottaessaan intiaanit kantajiksi Coatzacoalcossa. Toisen audiensian paikalle lähettämät virkamiehet käännyttivät Cortésin kantajat takaisin Coatzacoalcosiin. Audiensia lähetti kuningattarelle raportin tapahtuneesta. Raportissa kerrotaan, miten Cortés tulee joutumaan oikeuden eteen.
Helmikuussa 1533 kuningatar antoi Uuden Espanjan audiensialle määräyksen ratkaista intiaanikantajien ongelman tavalla, joka ei kuitenkaan estäisi valtamerten välisiä kuljetuksia.