stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
David Hasselhoff
Elämä

David Hasselhoff syntyi 17. heinäkuuta 1952 Baltimoressa. High schoolin jälkeen hän opiskeli näyttelemistä Academy of Dramatic Arts -opistossa ja lauloi vapaa-aikanaan eri yhtyeissä. Hän muutti Los Angelesiin opiskelemaan California Institute of Arts -opistoon ja elätti itsensä tarjoilijana. Hän sai roolin Tunteita ja tuoksuja -saippuasarjasta, jossa hän esitti tohtori Snapper Fosteria kuuden vuoden ajan vuoteen 1982 asti. Vuonna 1982 Hasselhoff sai pääosaroolin Michael Knightina sarjassa Ritari Ässä (1982–1986).
Laulajauransa Hasselhoff aloitti lastenohjelmassa Kids Incorporated ja tuotti Ritari Ässä -jakson "Let It Be Me", jossa hän esitteli laulutaitojaan. Jakso toimi ponnahduslautana vuoden 1985 debyyttialbumille Night Rocker. Kesällä 1989 hän julkaisi albumin Looking for Freedom juuri ennen Berliinin muurin murtumista. Levystä muodostui ajan tunnussävel, ja se myi kolminkertaista platinaa pysyen listojen kärjessä kolme kuukautta. Tämänkin jälkeen kuusi hänen levyään on myynyt platinaa Euroopassa.
Vuonna 1989 Hasselhoff sai roolin Mitch Buchannonina sarjassa Baywatch (1989–2001). Hasselhoff toimi myös sarjan tuottajana. Sarja oli jo lopetettu ensimmäisen kautensa jälkeen, mutta Hasselhoff osti sarjan oikeudet takaisin NBC:ltä ja jatkoi sen tuottamista vuonna 1991. Sarja muodostui menestykseksi ja sitä esitettiin yhteensä kymmenen kautta 140 eri maassa.
Hasselhoff oli naimisissa Catherine Hicklandin kanssa vuosina 1984–1989. Vuonna 1989 Hasselhoff avioitui Pamela Bachin kanssa, ja pariskunnalle syntyi kaksi tytärtä. Hasselhoff ja Bach erosivat vuonna 2006.
Hasselhoff esitti itseään elokuvassa Paavo Pesusieni – elokuva (Spongebob Squarepants The Movie). Hän oli tuomarina America’s Got Talent -ohjelmassa kausilla 1–4 ja oli mukana myös ohjelman brittiläisen version, Britain’s Got Talentin, tuomaristossa vuonna 2011.
Hasselhoff on kärsinyt alkoholismista, ja hänet tuomittiin vuonna 2004 rattijuopumuksesta. Hänet on kiidätetty alkoholimyrkytyksien takia sairaalaan useita kertoja 2000-luvulla.
Vuonna 2015 Hasselhoff lauloi Kung Fury -lyhytelokuvan soundtrackille elokuvan tunnussävelmän. "True Survivor" -kappaleesta tuli menestys, ja sen musiikkivideota on katsottu Internetin YouTube-palvelussa helmikuuhun 2022 mennessä 46 miljoonaa kertaa.
Hasselhoff on mukana näyttelijänä toukokuussa 2017 ensi-iltansa saaneessa Baywatch-elokuvassa, ei kuitenkaan sen pääosassa. Hän esitti itseään vuoden 2017 elokuvassa Guardians of the Galaxy Vol. 2.
Suomessa

1980-luvun puolivälissä Hasselhoff kävi Ritari Ässänä KITT-autoineen manageri Hessu Reijosen järjestämällä esittelykiertueella Suomessa muun muassa Helsingin jäähallissa ja Dipolissa. Suomalainen iskelmäyhtye Nauravat nakit on tehnyt Hasselhoffista hänen nimeään kantavan kappaleen, David Hasselhoff.
Hasselhoff näytteli syksyllä 2014 MTV3-kanavalla esitetyssä suomalaisessa komediasarjassa Brändärit.
Subilla alkoi huhtikuussa 2015 Hasselhoffin juontama David Hasselhoff Show -keskusteluohjelma.
Hasselhoff toimi vuonna 2016 Nelosen Talent Suomen tuomarina neljässä jaksossa.
Albumit

Night Rocker (1985)
Knight Lover (1989)
Looking for Freedom (1989)
Crazy for You (1990)
David (1991)
Everybody Sunshine (1992)
You Are Everything (1993)
Du (1994)
Looking for ... the Best (1995)
David Hasselhoff (1995)
Hooked on a Feeling (1997)
Magig Collection (2000)
David Hasselhoff Sings America (2004)
The Night Before the Christmas (2004)
David Hasselhoff Sings American Gold Edition (2006)
David Hasselhoff Sings America Platinum Edition (2007)
A Real Good Feeling  (2011)
This Time Around (2012)
Open Your Eyes (2019)
Party Your Hasselhoff (2021)
Albumit > Elokuvat ja televisiosarjat

Knight Rider (Ritari Ässä) (1982–1986)
Cartier Affair (1984)
Terror of London (1985)
Baywatch (1989–2001)
Avalanche (1994)
Gridlock (1996)
Nick Fury (1998)
Layover (2001)
Baywatch movie (2003)
Dodgeball (2004)
Paavo Pesusieni – elokuva (2004)
Click (2006)
Kickin’ It Old Skool (2007)
The Christmas Consultant (2012)
The Legend Of The Dancing Ninja (2013)
David Hasselhoff Show (2015)
David Hasselhoff Sweden Show (2015)
Kung Fury (2015)
Lähde: David Hasselhoff online
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta David Hasselhoff Wikimedia Commonsissa
David Hasselhoff Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
David Hasselhoff Myspacessa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove  Ritva  Elonet 
Muut:  Europeana
Kantaurali

Kantaurali on uralilaisen kielikunnan kantakieli, joka on rekonstruoitu historiallis-vertailevan kielitieteen metodien avulla. Varhaisinta suomen kielen esimuotoa nimitetään kantauraliksi, jota puhuttiin mahdollisesti jo 6 000 vuotta sitten. Alkuperäiskielestä tunnetaan muutamia satoja sanoja. Kantauralista polveutuvat kaikki nykyiset uralilaiset kielet.
Kantauralilla on kuusi tai seitsemän rekonstruoitavissa olevaa tytärkieltä, jotka voidaan rekonstruoida nykykielten ja niiden kirjallisina säilyneiden esimuotojen pohjalta. Näitä ovat ainakin kantasuomi, kantasaame, kantamordva, kantamari, kantapermi ja kantasamojedi. Kielestä ei tunneta kirjallisia muistomerkkejä, vaan tiedot siitä perustuvat näiden välikantakielten vertailuun.
Yleisesti oletetaan, että on ollut olemassa myös kantaugri, unkarin, hantin ja mansin yhteinen kantakieli, mutta tämän rekonstruointi nykykielten pohjalta kohtaa melkoisia vaikeuksia.
Äännejärjestelmä

Kantauralin äännejärjestelmästä on esitetty monia rekonstruktioita. Tässä esitetty perustuu pääosin Erkki Itkosen, Juha Janhusen ja Pekka Sammallahden tutkimuksiin, ja se edustaa tieteellisen fennougristiikan valtavirran käsityksiä.
Kantauralissa oli luultavasti seuraavat äänteet:
vokaalit: i u (ü) ï e o a ä
konsonantit: p t k s s' š č ć m n ń ŋ δ (δ') l r v j x
ü:n ja δ':n asema on epäselvä. Nämä eivät mahdollisesti ole olleet itsenäisiä foneemeja. x oli velaarinen puolivokaali tai spirantti, joka vokaalistui lähes kaikissa kielikunnan haaroissa.
Kantauralissa on ollut vokaalisointu. Toisessa tavussa ovat perinteisen käsityksen mukaan voineet esiintyä ainoastaan i, ï, ä, ja a, ja niiden esiintyminen on riippunut ensimmäisen tavun vokaalin kvaliteetista. Etuvokaalia on voinut seurata vain etuvokaali, takavokaalia takavokaali. Vokaaleilla ei ilmeisesti ole ollut pituusoppositiota, mutta konsonantit ovat voineet esiintyä geminaattoina.
Sanan alussa on voinut esiintyä vain yksittäiskonsonantteja ja sanan sisällä vain kahden konsonantin yhtymiä. Suurin osa sanoista on ollut kaksitavuisia ja vokaaliloppuisia. Jonkin verran on ollut myös kolmitavuisia sanoja. Kysymys siitä, onko sananlopussa voinut esiintyä konsonantteja on jossain määrin avoin, mutta ehdoton valtaosa kantauralin sanoista on joka tapauksessa ollut vokaaliloppuisia.
Morfologia

Kantaurali on ollut agglutinoiva kieli, johon rekonstruoidaan kuusi sijaa:
nominatiivi *- (päätteetön)
akkusatiivi *-m
genetiivi *-n
lokatiivi *-na
ablatiivi *-ta
latiivi *-k
Latiivin status on hämärä. Jonkin verran muitakin latiivisia tunnuksia voidaan rekonstruoida, mutta on epäselvää, missä määrin näillä on ollut sijamaista käyttöä.
Kantauralissa on ollut kolme lukua: yksikkö, kaksikko ja monikko. Nämä kaikki ovat esiintyneet myös possessiivisuffikseissa, jotka ovat syntyneet persoonapronominien liittyessä nominivartaloihin. Kieliopillista sukua ei ole ollut.
Verbintaivutuksessa vain ensimmäinen ja toisen persoonan muodot ovat olleet persoonamuotoja. Kolmannen persoonan muodot ovat olleet partisiippeja (esimerkiksi "lintu lentää" ilmaistiin "lintu lentävä").
Kantauraliin voidaan rekonstruoida useita sekä denominaalisia että deverbaalisia johdinaineksia.
Lauseoppi

Kantaurali on ollut SOV-kieli. Kieliopillisia suhteita on sijojen lisäksi ilmaistu postpositioilla. 3. persoonan lauseet ovat olleet niin sanottuja nominaalilauseita, joissa ei ole ollut kopulaa (*lintu lentävä = 'lintu lentää').
Sanaluokista adjektiiveja ei voida osoittaa olleen olemassa funktionaalisesti itsenäisenä ryhmänä. Eräät verbi- ja nominivartalot ovat olleet identtisiä.
Määrite on poikkeuksetta ollut ennen pääsanaa. Sanajärjestys SOV on seurannut tästä, sillä objekti on käsitetty predikaatin määreeksi. Postpositiot käsitettiin pääsanoiksi.
Sanasto

Kantauraliin voidaan luotettavasti rekonstruoida noin 200 sanaa, jos ehtona pidetään sitä, että sanavartalon tulee esiintyä suomalais-ugrilaisten kielten lisäksi myös samojedikielissä. Jos taas sanan rekonstruoimiseksi kantauraliin katsotaan riittäväksi, että se esiintyy useissa uralilaisen kielikunnan haaroissa, voidaan kantauraliin rekonstruoida yli 300 sanaa. Jopa 70–80 prosenttia suomenkielisistä arkikeskusteluista käydään noilla sanoilla.
Kantauralilaisen sanaston joukossa on pronomineja, perustoimintoja ilmaisevia verbejä, ruumiinosien, sääilmiöiden ja pohjoisen taigavyöhykkeen luonnonilmiöiden nimityksiä.
Sanasto > Ihmiskeho ja sen toiminta

| kantaurali | suomi | UED |
| --- | --- | --- |
| *ojwa > oiva | ‘pää’ | 663 |
| *śilmä > silmä | ‘silmä’ | 964 |
| *i̮pti > hapsi | ‘hiukset’ | 23 |
| *käli > kieli | ‘kieli’ | 280 |
| *piŋi > pii | ‘hammas’ | 769 |
| *künči > kynsi | ‘kynsi’ | 309 |
| *keti > kesi | ‘iho’ | 277 |
| *mi̮ksa > maksa | ‘maksa’ | 519 |
| *śali > suoli | ‘suolisto’ | 972 |
| *weri > veri | ‘veri’ | 1152 |
Sanasto > Sukulaisuussanat

| kantaurali | suomi | UED |
| --- | --- | --- |
| *emä / *ämä > emä | ‘äiti’ | 134 |
| *čečä > setä | ‘setä’ | 60 |
| *koska | ‘täti’ | 368 |
| *i̮na > anoppi | ‘anoppi’ | 14 |
| *i̮ppi > appi | ‘appi’ | 21 |
| *mińä > miniä | ‘miniä’ | 544 |
| *wäŋiw > vävy | ‘vävy’ | 1133 |
| *käliw > käly | ‘käly’ | 263 |
Sanasto > Yleisiä verbejä

| kantaurali | suomi | UED |
| --- | --- | --- |
| *elä- > elää | ‘elää’ | 132 |
| *kali- > kuole- | ‘kuolla’ | 339 |
| *tarki- | ‘vapista’ |  |
| *poči- | ‘sairas’ |  |
| *kusi- | ‘yskä’ | 430 |
| *kuńśi- > kuse- | ‘virtsata’ | 408 |
| *näki- > näke- | ‘nähdä’ | 590 |
| *kuwli- > kuule- | ‘kuulla’ | 386 |
| *ipsä- | ‘haistaa’ | 151 |
| *tumti- > tunte- | ‘tietää’ | 1077 |
| *peli- > pelkää- | ‘pelätä’ | 739 |
| *sewi- > syö- | ‘syödä’ | 893 |
| *puri- > pure- | ‘purra’ | 818 |
| *soski- | ‘pureskella’ | 909 |
| *jürä- > jyrsi- | ‘jyrsiä’ | 1247 |
| *ji̮xi- / *juxi- > juo- | ‘juoda’ | 195 |
| *ńimi- > ime- | ‘imeä’ | 148 |
| *ńali- > nuole- | ‘nuolla’ | 633 |
| *ńäli- > niele- | ‘niellä’ | 619 |
| *appa- | ‘appaa’ |  |
| *puwa- | ‘puhaltaa’ | 830 |
| *śülki- > sylki | ‘sylkeä’ | 965 |
| *tuli- > tule- | ‘tulla’ | 1074 |
| *meni- > mene- | ‘mennä’ | 563 |
| *läkti- > lähte- | ‘lähteä’ | 464 |
| *uji- > ui- | ‘uida’ | 1088 |
| *wixi- > vie- | ‘viedä’ | 1148 |
| *toxi- > tuo- | ‘tuoda’ | 1061 |
| *kanta- > kanta- | ‘kantaa’ | 237 |
| *pi̮ni- > pane- | ‘panna’ | 703 |
| *panča- | ‘avata’ | 701 |
| *puśa- > puserta- | ‘pusertaa’ | 799 |
| *mośki- | ‘pestä’ | 568 |
Sanasto > Luonnonilmiöitä

| kantaurali | suomi | UED |
| --- | --- | --- |
| *päjwä > päivä | ‘aurinko, päivä’ | 715 |
| *eji > yö | ‘yö’ | 130 |
| *kaja > koi | ‘koi’ | 330 |
| *sükiśi > syksy | ‘syksy’ | 899 |
| *tälwä > talvi | ‘talvi’ | 1037 |
| *i̮di > vuosi | ‘vuosi’ | 662 |
| *weti > vesi | ‘vesi’ | 1142 |
| *lumi > lumi | ‘lumi’ | 496 |
| *jäŋi > jää | ‘jää’ | 171 |
| *kiwi > kivi | ‘kivi’ | 322 |
| *tuwi | ‘järvi’ | 1070 |
| *jäŋkä | ‘suo’ | 172 |
| *lupsa | ‘kaste’ | 514 |
| *künti | ‘sumu’ | 310 |
| *śada- > sade | ‘sade’ | - |
| *purki > purku | ‘lumimyrsky’ | 819 |
Sanasto > Kasvit

| kantaurali | suomi | UED |
| --- | --- | --- |
| *kowsi > kuusi | ‘kuuset’ | 429 |
| *ďi̮mi > tuomi | ‘tuomi’ | 122 |
| *si̮ksa | ‘siperiansembra’ | 903 |
Sanasto > Eläimet

| kantaurali | suomi | UED |
| --- | --- | --- |
| *kala > kala | ‘kala’ | 228 |
| *kuďi- > kute- | ‘kutea’ | 379 |
| *śi̮mi > suomu | ‘kalavaaka’ | 958 |
| *pesä > pesä | ‘pesä’ | 753 |
| *muna > muna | ‘muna’ | 561 |
| *tulka > sulka | ‘sulka’ | 1075 |
| *śäkśi > sääksi | ‘sääksi’ | 946 |
| *śodka > sotka | ‘telkkä’ | 969 |
| *kurki / *ki̮rki > kurki | ‘kurki’ | 245 |
| *lunta > lintu | ‘hanhi’ | 497 |
| *epik(i) > hyypiö | ‘huuhkajat’ | 184 |
| *ti̮ktV / *tuktV | ‘kuikka’ |  |
| *ńoma(-la) | ‘jänis’ | 636 |
| *ńukiś(i) > nois | ‘näädät, soopeli’ | 645 |
| *ora(-pa) > orava | ‘orava’ | 677 |
| *śijil(i) > siili | ‘siili’ | 962 |
| *šiŋir(i) > hiiri | ‘hiiri’ | 1006 |
| *särki > särki | ‘särki, särjet, kiiski’ | 883 |
| *säwni / *sewni > säynäs | ‘säynäs, säyne’ | 886 |
| *totki > totki | ‘suutari’ | 1068 |
| *küji > kyy | ‘käärme’ | 302 |
| *täji > täi | ‘täi’ | 1035 |
Sanasto > Asutukseen ja tekniikkaan liittyviä sanoja

| kantaurali | suomi | UED |
| --- | --- | --- |
| *sala- > salaa- | ‘varastaa’ | 871 |
| *śoďa > sota | ‘sota’ | 1597 |
| *tuli > tuli | ‘tuli’ | 1073 |
| *śüďi > sysi | ‘hiili’ | 961 |
| *küči- | ‘kyteä’ |  |
| *peji- | ‘kokata’ |  |
| *lämi > liemi | ‘liemi’ | 474 |
| *j̮iŋsi / *joŋsi > jousi | ‘jousi’ | 190 |
| *jänti(ŋi) > jänne | ‘jänne’ | 169 |
| *ńi̮li > nuoli | ‘nuoli’ | 622 |
| *lewi- > lyö- | ‘ampua’ | 482 |
| *äjmä > äimä | ‘neula’ | 37 |
| *pura > pora | ‘pora’ | 817 |
| *ďimä > tymä | ‘liima’ | 123 |
| *pata > pata | ‘pata’ | 710 |
| *suksi | ‘suksi’ |  |
| *suxi- > souta- | ‘soutaa’ | 911 |
| *kala- | ‘kalastaa’ |  |
| *pado > pato | ‘pato’ | 1155 |
Sanasto > Numerot

| kantaurali | suomi | UED |
| --- | --- | --- |
| *ükti / *äkti > yksi | ‘yksi’ | 145 |
| *kVkta / *kVktä > kaksi | ‘kaksi’ | 227 |
| *kolmi / *kulmi / *kurmi > kolme | ‘kolme’ | 341 |
| *neljä > neljä | ‘neljä’ | 620 |
| *wij(i)t(t)i > viisi | ‘viisi’ | 1154 |
| *kuw(V)t(t)i > kuusi | ‘kuusi’ | 433 |
| *śäjśimä / *śä(j)ććimä > seitsemän | ‘seitsemän’ | 1588 |
Sanasto > Pronominejä

| kantaurali | suomi | UED |
| --- | --- | --- |
|  ? *mi(-)nä > minä | ‘minä’ | 576 |
|  ? *ti(-)nä > sinä | ‘sinä’ | 1083 |
|  ? *sV- (*sä-?) > se | ‘se’ | 59 |
|  ? *me > me | ‘me’ | 577 |
|  ? *te > he | ‘te’ | 1084 |
|  ? *se > hän, he | ‘he’ | 919 |
| *tä- > tämä | ‘tämä’ | 1034 |
|  ? *to- / ? *tu- > tuo | ‘tuo’ | 1058 |
| *mi- > mitä | ‘mitä’ | 581 |
| *ku- > ku- | ‘kuka’ |  |
Ajoitus ja paikannus

Kantaurali on perinteisesti ajoitettu noin vuoteen 4000 eaa. Uusimmat tutkimukset suosivat kuitenkin uudempia ajoituksia ja ajoittavat kantauralin suunnilleen vuoden 2000 eaa. tienoille.
Kantauralin sanasto viittaa siihen, että sen puhujat ovat eläneet "kivikautisella" kulttuuritasolla pohjoisella havumetsävyöhykkeellä, vaikka myös maataloussanastoa on kantauraliin palautettu. Perinteisen käsityksen mukaan kantauralia on puhuttu Keski-Venäjällä, mahdollisesti keskisellä Uralilla tai tästä hieman länteen päin, Volgan seudulla. Tämä sopii hyvin yhteen uralilaisen kielikunnan suurimpien sisäisten isoglossien sijoittumisen kanssa.
Kantauralin ajoittamisessa ja paikantamisessa keskeistä on kielikunnan läntisen, suomalais-ugrilaisen haaran vanha indoeurooppalaisesta kantakielestä saatu lainasanasto. Tämän on katsottu viittaavan siihen, että kantauralia on puhuttu mahdollisesti hieman aikaisemmin kuin indoeurooppalaista kantakieltä jälkimmäisen pohjois- tai koillispuolella. Nykyään ei kuitenkaan pidetä varmana, että suomalais-ugrilainen taso olisi kantauralin tasosta erillään.
Vuonna 2021 Riho Grünthal, Juha Janhunen, Janne Saarikivi, Johanna Nichols ynnä muut ovat esittäneet, että indoiranilaiset lainat olisi saatu kantauraliin, kun sen eriytyminen myöhemmiksi uralilaisten kielten haaroiksi olisi jo alkanut ja lainat eri kielihaaroihin olisivat tämän takia tulleet osittain eri muodoissa. Samojedikielistä indoiranilaiset lainat kuitenkin lähes kokonaan puuttuvat samalla kun samojedikielten rakenne muuten on hyvin yhdenmukainen muiden uralilaisten kielten kanssa.
Aiheesta muualla

Uralonet — Uralic Etymological Database
Janhunen, Juha 2009: Proto-Uralic—what, where, and when? Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia 258. s. 57–78. Artikkelin verkkoversio
Häkkinen, Jaakko: Kantauralin ajoitus ja paikannus: perustelut puntarissa. Journal de la Société Finno-Ougrienne, 2009, 92. vsk, s. 9–56.  artikkelin verkkoversio. (pdf) Viitattu 14.3.2013.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Saksa  Israel  Yhdysvallat
Clinton Hart Merriam

Clinton Hart Merriam
Clinton Hart Merriam (5. joulukuuta 1855 New York – 19. maaliskuuta 1942 Berkeley, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen eläintieteilijä, lintutieteilijä, hyönteistieteilijä ja etnografi.
Merriamin isä Clinton Levi Merriam oli Yhdysvaltain kongressiedustaja ja äiti Caroline Hart. Merriam opiskeli biologiaa ja anatomiaa Yalen yliopistossa. Maisteriksi hän valmistui Columbian yliopiston lääketieteellisestä (School of Physicians and Surgeons) 1879.
Vuonna 1886 Merriamista tuli Yhdysvaltain maatalousministeriön lintu- ja nisäkäsosaston (Division of Economic Ornithology and Mammalogy of the United States Department of Agriculture) ensimmäinen johtaja. Virasto edelsi myöhempiä ”National Wildlife Research Center” ja ”United States Fish and Wildlife Service” -nimisiä osastoja. Merriam oli yksi National Geographic Societyn perustajista vuonna 1888. Hänet tunnetaan nisäkkäiden taksonomian uudelleenjärjestelijänä, ja hän jakoi eli ”splittasi” suuren määrän nisäkäslajeja eri lajeiksi ja alalajeiksi. Linnuista hän nimesi täpläpöllön (Strix occidentalis) alalajin caurina.
Merriam toimi jonkin aikaa Harvardin yliopiston professorina. Hän oli perustamassa American Ornithologists' Unionia vuonna 1883 ja toimi yhdistyksen puheenjohtajana 1900–1903. Vuodesta 1910 alkaen hän tutki Yhdysvaltain länsiosien alkuperäisasukkaiden kieltä ja kulttuuria. Hänen tutkimuksensa Keski-Kalifornian intiaanien myyteistä ja kulttuurista ovat merkittäviä. Hän julkaisi yli 500 tieteellistä kirjoitusta ja nimesi yli 600 uutta eläinlajia tai -alalajia.
Myös Merriamin sisar Florence Augusta Merriam Bailey oli ansioitunut lintutieteilijä, joka kehitti ajatuksen kansantajuisista kenttäoppaista lintujen määrittämisen apuna.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Clinton Hart Merriam Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Portugali 
Tieteilijät:  International Plant Names Index 
Taiteenala:  Photographers' Identities 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef  Te Papa (New Zealand)
Titian Ramsay Peale

Titian Peale
Titian Ramsay Peale (2. marraskuuta 1799 Philadelphia – 13. maaliskuuta 1885 Philadelphia) oli huomattava yhdysvaltalainen luonnontieteilijä, maalari ja valokuvaaja.
Titianin isä oli yhdysvaltalainen luonnontieteilijä Charles Willson Peale. Titian oli perheen kuudestoista ja nuorin lapsi. Jo nuorena hän avusti isäänsä tämän monilla tutkimus- ja keräysretkillä, joilla he keräsivät aineistoa Peale Museumiin. Perhe muutti Philadelphian lähelle Germantowniin, missä Titian opetteli keräämään ja piirtämään perhosia ja muita hyönteisiä. Vanhempien veljiensä tavoin Titian auttoi museonäytteiden säilömisessä ja varastoinnissa. Hän opiskeli anatomiaa Pennsylvanian yliopistossa.
Titianin piirustuksia julkaistiin Thomas Sayn American Entomologyssa jo vuonna 1816, ja pian tämän jälkeen hänet äänestettiin Academy of Natural Sciences-seuran jäseneksi. 1817 Titian otti osaa ANS:n retkelle Floridaan ja Georgiaan yhdessä Sayn, George Ordin ja William Macluren kanssa. Hän toimi Sayn apulaisena myös Rocky Mountains-retkellä 1819. Jälkimmäisen retken antina Peale luovutti 122 piirrostaan ANS:lle.
Peale tuotti piirroksia Sayn American Entomology (1824-28) ja Charles Lucien Bonaparten American Ornithology (1825-33) teoksiin. Hän teki keräysmatkan Floridaan myös Bonaparten kanssa.
1831 Peale julkaisi pamfletin nimeltä Circular of the Philadelphia Museum: Containing Direction for the preservation and preparation of objects of natural history. Peale Museumin maine kasvoi maailmanlaajuiseksi. Titian kehitteli tehokkaan menetelmän perhosten varastointiin, jossa näyte suljettiin tiiviiseen lasikantiseen laatikkoon.
Vuosina 1838–1942 Peale osallistui luonnontieteilijöiden johtajana Peacock-laivalla tehtyyn United States Exploring Expedition -tutkimusretkeen, jota johti luutnantti Charles Wilkes. Retkellä Peale keräsi ja säilöi suuren määrän luonnonhistoriallisia näytteitä ja toimitti niitä museoonsa. Peale kirjoitti matkastaan raportin Mammalia and Ornithology (1848). Raportti oli kuitenkin keskentekoinen ja sai tyrmäävän vastaanoton Wilkesin ja John Cassinin taholta. Cassin palkattiin laatimaan täydellinen raportti, joka julkaistiin 1858.
1. toukokuuta 1843 taloudelliset vaikeudet pakottivat Pealen myymään vararikkoisen museonsa Isaac Brown Parkerille. Näihin aikoihin hänen vaimonsa ja Florida-niminen tyttärensä kuolivat. Peale sai viran Yhdysvaltain patenttitoimistosta (U.S. Patent Office) Washingtonissa ja hänestä tuli yhdysvaltalaisen valokuvauksen pioneeri. Hän alkoi myös maalata öljyväreillä.
Peale kuvaili ja nimesi toistakymmentä tieteelle uutta lintulajia, muun muassa havaijinviirumesikon (Chaetoptila angustipluma) ja australiansuohaukan (Circus approximans).
Teoksia

Lepidoptera Americana: or Original Pictures of the Moths and Butterflies of North America. Philadelphia. 1833.
ISO 4217

ISO 4217 on ISO-järjestön ylläpitämä kansainvälinen standardi, joka määrittää kunkin maan valuutalle kolmikirjaimisen koodin eli tunnuksen (esimerkiksi EUR, USD tai GBP). Valuuttatunnukset on kehitetty käytettäviksi kansainvälisessä rahaliikenteessä ja muissa vastaavissa tilanteissa, joissa eri valuutat on kyettävä erottamaan toisistaan yksiselitteisesti. Yleensä tunnuksen kaksi ensimmäistä kirjainta tulevat kansainvälisestä maakoodista ja kolmas kirjain valuutan nimestä.
Aiheesta muualla

ISO 4217 -standardin tunnukset (.xls) SIX Group. (englanniksi)
Käytöstä poistetut ISO 4217 -standardin tunnukset (.xls) SIX Group. (englanniksi)
Brian O’Conner

| Brian O’Conner |
| --- | --- |
 Brian O’Connerin näyttelijä Paul Walker Fast & Furiousin ensi-illassa Leicester Squarella
Luoja(t):  Gary Scott Thompson Erik Bergquist David Ayer
Näyttelijä(t):  Paul Walker
Ensi- esiintyminen:  Hurjapäät (2001)
Viimeinen esiintyminen:  Fast & Furious 9 (2021)
Henkilötiedot
Status:  Eläkkeellä
Ammatti:  Los Angelesin poliisin etsivä (entinen) FBI-agentti (entinen) kilpa-ajaja mekaanikko
Sukupuoli:  Mies
Suhteet
Vanhemmat:  Nimeämätön isä
Puoliso(t):  Mia Toretto
Lapset:  Jack O’Conner Olivia O’Conner
Muut sukulaiset:  Dominic Toretto (lanko) Leticia Ortiz (käly) Jakob Toretto (lanko, kuollut) Brian Toretto (langon poika)
Tutut:  Luke Hobbs Tej Parker Roman Pearce Han Lue Ramsey Gisele Yashar Rico Santos Tego Leo Vince (kuollut) Elena Neves (kuollut) Jesse (kuollut)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Brian O’Conner (alias Brian Earl Spilner) on yksi Hurjapäät-elokuvasarjan päähenkilöistä. Hänet loivat Gary Scott Thompson, Erik Bergquist ja David Ayer. Häntä näytteli Paul Walker, joka kuoli Fast & Furious 7 -elokuvan kuvausten ollessa vielä kesken. Walkerin veljet näyttelivät hahmoa elokuvan loppuun. Walkerin kuoleman jälkeen Brian O’Conner on jäänyt eläkkeelle. Fast & Furious 9 -elokuvassa hän pitää huolta lapsistaan ja Dominic Toretton pojasta, kun muut ovat suorittamassa tehtävää. Saman elokuvan lopussa tiimi juhlii voittoa, ja juuri kun ollaan lausumassa ruokarukousta, Brian O’Conner saapuu etupihalle autollaan.
Perhe > Mia Toretto

Mia Toretto on Brian O’Connerin vaimo.
Perhe > Jack ja Olivia O’Conner

Jack ja Olivia O’Conner ovat Brian O’Connerin lapsia.
Perhe > Nimeämätön isä

Mia Toreton ollessa ensimmäistä kertaa raskaana, Brian oli huolissaan siitä tuleeko hänestä hyvä isä, sillä hän ei muista omasta isästään juuri mitään, sillä tämä ei ollut koskaan läsnä Brianin lapsuudessa.