stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
O. J. Brummer
Teokset

Isojaon vaikutuksesta Kyminkartanon läänin maalaisoloihin viime vuosisadan alussa, teoksessa Sortavalan reaalilyseo. Kertomus lukuvuodelta 1901-1902. Sortavala 1902
Koinsanat Länsi-Suomessa. Suomalaisen kansanrunousseminaarin julkaisuja 1. Suomalaisen Kirjallisuuden seura, Helsinki 1908
Über die Bannungsorte der finnischen Zauberlieder, väitöskirja. Mémoires de la Société finno-ougrienne 28. Finsk-ugriska sällskapet, Helsingfors 1909
Piirteitä sodan tuottamista rasituksista Kymin kartanon läänissä vuosina 1808-1809, teoksessa Joensuun klassillinen lyseo. Kertomus lukuvuodelta 1910-1911. Joensuu 1911
Poimintoja vanhemmasta suomalaisesta kirjallisuudesta : koulujen tarpeeksi ; toimittajat Viljo Tarkiainen, O. J. Brummer. Gummerus 1913, 2. painos Otava 1925, 5. painos Otava 1947
Renessanssi- ja valistusajan sekä Herbartilaisen historianopetuksen tarkoituksesta, teoksessa Viipurin suomalainen realilyseo. Kertomus lukuvuodesta 1913-1914. Viipuri 1914
Aleksis Kivi. Suomen nuorison liiton esitelmiä n:o 12. Kansanvalistusseura, Helsinki 1915
Kansanrunouden opetuksesta lyseoissamme, teoksessa Viipurin suomalainen lyseo. Kertomus lukuvuodesta 1914-1915. Viipuri 1915
Jyväskylän kaupungin historia vv. 1837-1912. Jyväskylä 1916
Elämää Pohjoismaissa 15. sataluvulla : sivistyshistoriallisia kuvauksia Troels Lundin y. m. mukaan. Luonto ja sivistys 2. Gummerus 1918
Historian kertauskirja 1 : Vanha ja keskiaika . Otava 1931, 10. painos 1964
Historian kertauskirja 2 : Uusi aika ja Suomen historia. Otava 1932, 12. painos 1971
Sanomalehtimiehenä diktatuurimaissa. Otava 1934
Teollisuuden- ja liikkenharjoittajain seura Pamaus 1891-1941. Teollisuuden- ja liikkenharjoittajain seura Pamaus, Helsinki 1944
Suomennoksia

Kustaa Adolfin muisto Suomessa. G. W. Edlund, Helsinki 1894
Artur Landsberger : Rahamaailman nousukkaita. Gummerus 1917
Piippu (asetekniikka)

Pohjoiskorealaisen telatykin putki
Piippu on ampuma-aseen osa jonka läpi ammus kulkee. Piippu on pitkä, suora ja poikkileikkaukseltaan pyöreä lähes poikkeuksetta metallista valmistettu kappale, jonka keskellä on pyöreä reikä ammusta varten. Reiän seinämässä on useissa asetyypeissä kiertyvä uritus, rihlaus, jonka tehtävänä on saada ammus pyörimään pituusakselinsa ympäri, jotta se lentäisi vakaasti. Halkaisijaltaan yli 20 mm piippuja kutsutaan putkiksi.
Piipun alkupäässä on takaaladattavissa aseissa yleensä patruunapesä ylimenokartioineen ja suussa päätekartio. Piipun suussa voi olla kierre tai jokin muu kiinnitysmekanismi liekinsammutinta, pistintä, suujarrua, äänenvaimenninta tai muuta lisävarustetta varten. Aseen käyntitarkkuuden kannalta on oleellista, että piippu on mahdollisimman jäykkä, ja sisäpinnan laatu on hyvä.Kun patruunan lataus on piippuun käyvä, käy ase/piippu  laukauksesta toiseen samalla tavalla. Piipun pituus ilmoitetaan patruunalla ladattavissa aseissa mitattuna iskupohjasta piipunsuuhun.
Piiput valmistetaan yleensä takomalla.Piippuja voidaan valmistaa myös lastuamalla(kanuunapora/nappirihlaus)
Kuva 105-millimetrisen tykinputken sisältä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piippu (asetekniikka) Wikimedia Commonsissa
Niemi (täsmennyssivu)

Niemi voi tarkoittaa seuraavia:
niemi, rantaviivasta ulkoneva maa-alue
Paikannimi

Niemi, kaupunginosa Lahdessa
Niemi, kaupunginosa Orimattilassa
Niemi, kaupunginosa Tampereella
Niemi, kylä Halsualla
Niemi, kylä Jokioisissa
Niemi, kylä Lohjan Sammatissa
Muita

Niemi, muuttopalveluita tarjoava yritys
Niemi-yhtiöt, ryhmä insinööritoimistoja
Niemi, Juha Hurmeen kirja, vuoden 2017 kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon voittaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Niemi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Luettelo korkeushypyn Suomen mestareista

Tämä on luettelo korkeushypyn Suomen mestareista. Korkeushypyn Suomen mestaruudesta on kilpailtu Kalevan kisoissa vuodesta 1907 lähtien. Vuoteen 1910 asti voittaja ratkesi yhteistuloksen perusteella. Naiset ovat kilpailleet Suomen mestaruudesta vuodesta 1945 lähtien.
Mestaruudet

Miehet (* = Molempien jalkojen yhteistuloskilpailu) (yht. 118)
8 – Oskari Frösén
6 – Nils Nicklén, Eero Salminen, Juha Isolehto
5 – Kalevi Kotkas, Asko Pesonen, Jussi Viita, Arttu Mattila
4 – Arvo Laine* (mestaruuksista 2 yhteistuloskilpailuissa), Armas Wahlstedt, Henrik Hellén, Mikko Levola, Mika Polku
3 – Oiva Linturi, Antero Tapola
2 – Hubert Gädda, Uno Gerasimovitsch, Ilmari Reinikka, Veikko Peräsalo, Lauri Kalima, Heikki Nieminen, Reijo Vähälä, Juha Porkka, Osku Torro, Daniel Kosonen
1 – Iivar Launis*, Santeri Sahlström*, Pauli Pohjola, Toivo Elo, Bror Kraemer, Vilho Tuulos, Urho Kekkonen, Paavo Yrjölä, Kuuno Honkonen, Kalervo af Ursin, Albert Koskinen, Keijo Ketola, Eino Simelius, Pertti Lantti, Lasse Viskari, Harri Sundell, Matti Nieminen, Ossi Aura, Jouko Kilpi, Erkki Niemi, Timo Ruuskanen, Veli-Pekka Kokkonen, Matti Viitala, Heikki Taneli, Jesse Huttunen, Samuli Eriksson
Naiset (yht. 80)
9 – Hanna Grobler
6 – Susann Sundkvist
5 – Sisko Heikkilä
4 – Leena Kaarna, Kaisa Gustafsson
3 – Ritva Bister, Gun Nordlund, Minna Vehmasto, Katja Kilpi, Eleriin Haas, Heta Tuuri
2 – Hilja Kyllönen, Riitta-Maija Soppi, Niina Ranta (myöh. Vihanto), Linda Sandblom, Ella Junnila
1 – Kerttu Valo, Eeva Poutiainen, Sirkka Liukko, Maire Österdahl, Seija Pöntinen, Raija Eerola, Sisko Lahdensuo, Eila Kelo, Pia Salonen, Kaisa Alasaari, Lena Teckenberg, Minna Rantanen, Ringa Ropo, Marita Pakarinen, Sari Karjalainen, Johanna Manninen, Kaisa Lehtonen, Marianne Mattas, Alina Mattila, Maiju Mattila, Mari Sepänmaa, Laura Rautanen, Sini Lällä, Venla Pulkkanen
Vuosittain

Paavo Yrjölä voitti miesten Suomen mestaruuden 1928.
Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut 1982

Yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1982 Turussa 20.-21. tammikuuta. Kilpailut olivat avoimet eli myös ulkomaiset urheilijat saivat osallistua. Moniotteluiden mestaruuksista kilpailtiin myös Turussa, mutta 4.-5. maaliskuuta.
Sisäratojen Suomen ennätystuloksiin ylsivät Juha Pyy 200 metrillä ja Anne Kyllönen viisiottelussa.
Tulokset > Miehet

| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |    Åke Davidsson | 6,79 |    Jouko Lehtinen | 6,87 |    Tapani Turunen | 6,88 |
| 200 m |    Juha Pyy | 22,04 SE |    Per-Ola Olsson | 22,08 |    Jouko Hassi | 22,17 |
| 400 m |    Christian Jansson | 50,03 |    Jyrki Isotalo | 50,23 |    Timo Korhonen | 50,32 |
| 800 m |    Jorma Härkönen | 1.52,17 |    Esko Huttu | 1.52,69 |    Eero Kytölä | 1.52,99 |
| 1 500 m |    Tommy Ekblom | 3.47,13 |    Johnny Kroon | 3.47,17 |    Staffan Lundström | 3.49,59 |
| 3 000 m |    Martti Vainio | 7.57,45 |    Ari Paunonen | 7.59,40 |    Henrik Sandström | 8.06,74 |
| 5 000 m |    Tommy Ekblom | 14.00,69 |    Hannu Okkola | 14.00,91 |    Esa Liedes | 14.04,82 |
| 60 m aidat |    Arto Bryggare | 7,82 |    Reijo Byman | 7,92 |    Hannu Pärssinen | 8,14 |
| korkeushyppy |    Patrik Sjöberg | 220 |    Jouko Kilpi | 217 |    Erkki Niemi | 214 |
| seiväshyppy |    Rauli Pudas | 540 |    Kimmo Pallonen | 520 |    Asko Peltoniemi | 520 |
| pituushyppy |    Jarmo Kärnä | 761 |    Anders Hoffström | 747 |    Risto Puskala | 713 |
| kolmiloikka |    Johan Brink | 15,80 |    Markku Rokala | 15,55 |    Tor Brorström | 15,46 |
| kuulantyöntö |    Reijo Ståhlberg | 19,06 |    Per Nilsson | 18,20 |    Jorma Lempinen | 16,68 |
| seitsenottelu |    Olli Käenniemi | 4900 |    Henrik Broman | 4886 |    Jukka Nyholm | 4555 |
Tulokset > Naiset

| Laji | 1>  sija | Aika /  tulos | 2>  sija | Aika /  tulos | 3>  sija | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 m |    Helinä Laihorinne | 7,31 |    Tarja Koskelo | 7,69 |    Sisko Markkanen | 7,86 |
| 200 m |    Anne-Elina Palonen | 25,51 |    Helena Andersson | 25,75 |    Sirpa Hämäläinen | 25,94 |
| 400 m |    Leena Kostiainen | 57,23 |    Tuija Helander | 57,43 |    Tiina Pakkala | 57,71 |
| 800 m |    Tina Frisk-Bengtsson | 2.12,59 |    Carina Persson | 2.14,70 |    Erja Vuorinen | 2.15,51 |
| 1 500 m |    Marjo-Riitta Lakka | 4.22,99 |    Helena Heikkinen | 4.23,50 |    Tina Frisk-Bengtsson | 4.23,91 |
| 3 000 m |    Tuija Toivonen | 9.20,95 |    Elina Pulkkinen | 9.52,13 |    Elina Ristaniemi | 10.03,34 |
| 60 m aidat |    Tiina Lindgren | 8,63 |    Lena Spoof | 8,78 |    Anne Kyllönen | 8,93 |
| korkeushyppy |    Niina Ranta | 180 |    Kristiina Nordström      Anita Erämies | 177 |  |  |
| pituushyppy |    Tarja Koskelo | 594 |    Arja Jussila | 579 |    Teija Raukko | 579 |
| kuulantyöntö |    Helena Laine | 15,24 |    Satu Sulkio | 14,47 |    Karin Andersson | 13,98 |
| viisiottelu |    Anne Kyllönen | 3976 SE |    Marja-Terttu Kivinen | 3573 |    Lena Teckenberg | 3474 |
Proton Savvy

| Proton Savvy |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Malesia
Valmistaja:  Proton
Valmistusvuodet:  2005–2011
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Proton Tiara
Seuraaja:  Proton Iriz
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,2 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti
Proton Savvy on Protonin vuosina 2005–2011 valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi Proton Tiaran. Euroopan maista Savvya tuotiin ainoastaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Mallin seuraajaksi tuli Proton Iriz.
Savvy esiteltiin vuonna 2005 korvaamaan Citroën AX -malliin perustunut Proton Tiara, jonka valmistus oli päättynyt vuonna 2000. Savvy sen sijaan oli Protonin kokonaan itse suunnittelema, mutta siinä käytettiin Renault’lta peräisin olevaa 1,2-litraista (74 hv) bensiinimoottoria. Voimansiirtona on viisivaihteinen manuaalivaihteisto tai Magneti Marellin valmistama Quickshift-robottivaihteisto, jota käytettiin myös Renault Twingossa.
Facelift-mallin Proton Savvy.
Vuonna 2007 malli sai muun muassa uuden etusäleikön.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Proton Savvy Wikimedia Commonsissa
Vehmaskylän koulu

| Vehmaskylän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Vehmaskyläntie 420, 76100 Pieksämäki
Koordinaatit:  62.2121°N, 27.2891°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Lakkautettu:  2020
Luokat:  1–6
Oppilaita:  44 (2016)
Vehmaskylän koulu oli Pieksämäen Vehmaskylällä, noin 12 kilometriä Pieksämäen keskustasta kaakkoon sijainnut alakoulu (luokka-asteet 1–6). Vuonna 2016 tätä kolmen opettajan kyläkoulua kävi 44 oppilasta. Koulu lakkautettiin vuonna 2020.
Proton Gen-2

| Proton Gen-2 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iran  Malesia
Valmistaja:  Proton
Valmistusvuodet:  2004–2012
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Proton Wira Aeroback
Seuraaja:  Proton Suprima S
Teknisesti samankaltaisia:  Proton Persona (CM) Proton Satria Neo Proton Waja
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,3–1,6 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Proton Gen-2 on Protonin vuosina 2004–2012 valmistama alemman keskiluokan automalli, joka korvasi Proton Wira Aerobackin. Nimi Gen-2 on lyhenne sanasta ”Generation 2”, joka symboloi hyvin onnistuneen Wiran toista sukupolvea. Mallin sedan-versio Proton Persona esiteltiin vuonna 2007. Samaa pohjalevyä käytettiin myös pienemmässä Proton Satria Neossa. Gen-2:n seuraajaksi tuli Proton Suprima S.
Vuonna 2004 esitelty Gen-2 oli ensimmäinen Protonin itse suunnittelema malli. Suunnitteluapua oli antanut Lotus. Moottorivaihtoehtoina olivat 1,3- ja 1,6-litraiset (110 hv) bensiinimoottorit.
Vuonna 2007 malli sai kasvojenkohotuksessa muun muassa uudelleenmuotoillun etupuskurin.
Facelift-mallin Proton Gen-2.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Proton Gen-2 Wikimedia Commonsissa
Cheltenham

| Cheltenham Cheltenham |
| --- | --- |
 Cheltenham läheiseltä kukkulalta.
 Cheltenhamin sijainti Englannissa ja Gloucestershiressä.
 fiCheltenham 
 51°53′49″N, 2°04′41″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Lounais-Englanti
Kreivikunta:  Gloucestershire
Hallintopiiri:  Cheltenham
Hallinnon tyyppi:  Hallintopiiri
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  28,9 km²
Metropolialue:  178 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  117 836
Väestötiheys:  4 077 as./km²
Metropolialue:  301 826
Metropolialueen väestötiheys:  1 696 as./km²
Muuta
Motto:  Salubritas et Eruditio
 www.cheltenham.gov.uk 
Cheltenham on noin 118 000 asukkaan kaupunki ja hallintopiiri (borough) Gloucestershiren kreivikunnassa Englannissa. Se sijaitsee Severnjokeen laskevan Cheltjoen varrella Cotswoldsin länsiosassa. Se muodostaa viereisen Gloucesterin kaupungin kanssa noin 302 000 asukkaan konurbaation.
Cheltenham on entinen kylpyläkaupunki, ja siellä on useita kuuluisia hevossiittoloita ja laukkarata. Se sijaitsee Bristolista Birminghamiin kulkevan rautatien varrella.
Tunnettuja cheltenhamilaisia

mäkihyppääjä Eddie Edwards
kitaristi Brian Jones
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cheltenham Wikimedia Commonsissa
Lounais-Englannin hallintopiirit
| --- | --- |
Bristol
Cornwall: Cornwall • Isles of Scilly
Devon: East Devon • Exeter • Mid Devon • North Devon • Plymouth • South Hams • Teignbridge • Torbay • Torridge • West Devon
Dorset: Bournemouth, Christchurch and Poole • Dorset
Gloucestershire: Cheltenham • Cotswold • Forest of Dean • Gloucester • South Gloucestershire • Stroud • Tewkesbury
Somerset: Bath and North East Somerset • Mendip • North Somerset • Sedgemoor • South Somerset • Taunton Deane • West Somerset
Wiltshire: Swindon • Wiltshire
Audi Cabriolet

| Audi Cabriolet |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistaja:  Audi
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  1991–2000
Korimalli:  2-ovinen cabriolet
Luokka:  S-segmentti
Seuraaja:  Audi A4 (B6)
Teknisesti samankaltaisia:  Audi 80 (B3) Audi 80 (B4) Audi Coupé (B3) Audi S2
Tekniset tiedot
Moottori:  R4 R5 V6
Iskutilavuus:  1,8–2,8 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Audi Cabriolet on Audin vuosina 1991–2000 valmistama kangaskattoinen avoauto, joka perustuu Audi Coupé -malliin. Sen seuraajaksi tuli vuonna 2002 Audi A4 Cabriolet.
Cabriolet esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 1991. Moottorina oli aluksi viisisylinterinen 2,3-litrainen (133 hv), vuoden 1992 lopulla saapui lisäksi 2,8-litrainen V6 (174 hv). Vuoden 1993 alussa tuotantoon otettiin nelisylinterinen 2,0-litrainen (116 hv), samana kesänä 2,6-litrainen V6 (150 hv).
Viisisylinteristen valmistus päättyi kesällä 1994. Seuraavan kesän uutuusmoottorit olivat 2,0-litraisen 16-venttiilinen versio (140 hv) ja dieselmoottori 1,9 TDI (90 hv).
Facelift-mallin Audi Cabriolet.
Vuonna 1997 lähinnä Cabriolet’n keulaa uudistettiin. Uutena moottorina esiteltiin 1,8-litrainen (125 hv).
Moottorivaihtoehdot

|  | 1> 8 | 2> 0 | 2> 0 16V | 2> 3 | 2> 6 V6 | 2> 8 V6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valmistusaika: | 1/1997–8/2000 | 1/1993–7/1998 | 6/1995–7/1996 | 5/1991–7/1994 | 6/1993–8/2000 | 11/1992–8/2000 |
| Moottorityyppi: | rivimoottori, polttoaineen suihkutus | rivimoottori, polttoaineen suihkutus | rivimoottori, polttoaineen suihkutus | rivimoottori, polttoaineen suihkutus | V6-moottori, polttoaineen suihkutus | V6-moottori, polttoaineen suihkutus |
| Moottorikoodi: | ADR | ABK | ACE | NG | ABC | AAH |
Ahtaminen:: –
| Sylinterit/venttiilit: | 4/20 | 4/8 | 4/16 | 5/10 | 6/12 | 6/12 |
| Iskutilavuus: |  1 781 cm³ |  1 984 cm³ |  1 984 cm³ | 2 309 cm³ | 2 598 cm³ | 2 771 cm³ |
| Suurin teho (kierrosalueella): | 92 kW (125 hv) 5 800 | 85 kW (116 hv) 5 400 | 103 kW (140 hv) 4 300–6 000 | 98 kW (133 hv) 5 500 | 110 kW (150 hv) 5 750 | 128 kW (174 hv) 5 500 |
| Suurin vääntö (kierrosalueella): | 173 Nm 3 950 | 166 Nm 3 200 | 181 Nm 4 500 | 186 Nm 4 000 | 225 Nm 3 500 | 250 Nm 3 000 |
Vetotapa:: etuveto
Vaihteisto:: 5-vaihteinen manuaali
| Vaihteisto (valinnainen): | 4-vaihteinen automaatti | – | – | – | 4-vaihteinen automaatti | 4-vaihteinen automaatti |
| Kiihtyvyys 0–100 km/h: | 11,5 s [13,9 s] | 12,9 s | 10,5 s | 10,8 s | 10,2 s [11,4 s] | 9,8 s [11,1 s] |
| Huippunopeus: | 195 km/h [192 km/h] | 187 km/h | 202 km/h | 198 km/h | 209 km/h [207 km/h] | 218 km/h [217 km/h] |
Polttoaineenkulutus (100 km, yhdistetty):: –
Hiilidioksidipäästöt (yhdistetty):: –
Hakasulkeissa olevat arvot automaattivaihteistolla varustetuilla malleilla
|  | 1> 9 TDI | 1> 9 TDI |
| --- | --- | --- |
| Valmistusaika: | 6/1995–7/1996 | 7/1996–8/2000 |
Moottorityyppi:: rivimoottori, suorasuihkutus
| Moottorikoodi: | 1Z | AHU |
Ahtaminen:: turboahdin
Sylinterit/venttiilit:: 4/8
Iskutilavuus:: 1 896 cm³
Suurin teho (kierrosalueella):: 66 kW (90 hv) 4 000
| Suurin vääntö (kierrosalueella): | 202 Nm 1 900 | 210 Nm 1 900 |
Vetotapa:: etuveto
Vaihteisto:: 5-vaihteinen manuaali
Kiihtyvyys 0–100 km/h:: 14,7 s
Huippunopeus:: 175 km/h
Polttoaineenkulutus (100 km, yhdistetty):: –
Hiilidioksidipäästöt (yhdistetty):: –
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Audi Cabriolet Wikimedia Commonsissa
Tomi Immonen

| Tomi Immonen> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 5.4.2023–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Keski-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 31. maaliskuuta 1966 (ikä 58) Saarijärvi
Asuinpaikka:  Laukaa
Tiedot
Puolue:  Perussuomalaiset
Aiheesta muualla
www.tomiimmonen.fi
Tomi Immonen (s. 31. maaliskuuta 1966 Saarijärvi) on suomalainen perussuomalainen poliitikko. Immonen on Laukaan kunnanhallituksen varapuheenjohtaja. Immonen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Tausta

Tomi Immonen syntyi Saarijärvellä 31. maaliskuuta 1966. Immonen on taustaltaan upseeri (everstiluutnantti) evp. Hän toimi 30 vuotta upseerina. Immonen on kertonut valmistuneensa Kadettikoulusta 1989. Hänellä on liikenneopettajan ja raskaan ajoneuvokaluston ammattipätevyys. Immonen vietti vuoden kriisinhallintaoperaatiossa rauhanturvaajana Libanonissa.
Poliittinen toiminta

Immonen osallistui ensimmäistä kertaa vaaleihin vuoden 2021 kuntavaaleissa Laukaassa. Hän sai toiseksi eniten ääniä kaikista kunnan ehdokkaista. Vaalien jälkeen Immonen valittiin kunnanhallituksen toiseksi varapuheenjohtajaksi.
Immonen valittiin eduskuntaan 2023. Eduskunnassa Immonen toimii varsinaisena jäsenenä tarkastusvaliokunnassa ja puolustusvaliokunnassa sekä varajäsenenä liikenne- ja viestintävaliokunnassa. Lisäksi Immonen on Pohjois-Atlantin liiton parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja.
Helmikuussa 2024 Immonen haki eroa Keski-Suomen hyvinvointialueen varavaltuutetun tehtävistä. Hän vetosi luottamustehtävien päällekkäisyyksiin eduskuntatyön kanssa.
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

2023: 5 293 (Keski-Suomen vaalipiiri, valittiin)
Vaalimenestys > Aluevaalit

2022: 292 (Keski-Suomen hyvinvointialue, varalla)
Vaalimenestys > Kuntavaalit

2021: 273 (Laukaa, valittiin)
Yksityiselämä

Immosella on kolme lasta.
Tammikuussa 2025 Immonen poistettiin Helsinki-Vantaan lentokentällä Bangkokin-koneesta humalatilansa vuoksi. Lento viivästyi, koska poistamiseen tarvittiin poliisia. Immonen oli 1,5 promillen juopumustilassa.
Balkaninnuoliainen

| Balkaninnuoliainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Piikkinuoliaiset Cobitidae
Suku::  Sabanejewia
Laji::  balcanica
Kaksiosainen nimi
 Sabanejewia balcanica  Karaman, 1922 
Katso myös
   Balkaninnuoliainen Wikispeciesissä   Balkaninnuoliainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Balkaninnuoliainen (Sabanejewia balcanica) on piikkinuoliaisten (Cobitidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Turkissa, Itävallassa, Bosnia ja Hertsegovinassa, Bulgariassa, Kroatiassa, Tšekissä, Kreikassa, Pohjois-Makedoniassa, Puolassa, Romaniassa, Venäjällä, Serbiassa, Slovakiassa sekä Ukrainassa. Lajia tavataan makeassa vedessä. Balkaninnuoliaisen maksimipituus on 9 senttimetriä.
Starck (suomalainen aatelissuku)

Starck oli vanha suomalainen rälssisuku keskiajalta. Se oli lähtöisin Nauvon ja Paraisten pitäjistä. Suku otettiin Ruotsin ritarihuoneeseen 15. heinäkuuta 1634 aatelisena sukuna numero 222. Yksi suvun haaroista immatrikuloitiin Suomen Ritarihuoneeseen 6. helmikuuta 1818 aatelisena sukuna numero 18. Suku sammui 25. tammikuuta 1895.
Kirjallisuutta

Carpelan, Tor: Ättartavlor för de på Finlands Riddarhus inskrivna ätterna (1937–1958)
Aiheesta muualla

Starck, aatelissuku Europeana heraldica, Kansallisarkisto
Juan Musso

Juan Musso vuonna 2018.
Juan Agustín Musso (s. 6. toukokuuta 1994 San Nicolás) on argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Espanjan LaLiga:ssa pelaavaa Atletico de Madridia.
Musso edusti kotimaassaan Racing Clubia. Hän siirtyi Italiaan vuonna 2018 ja edusti kolme kautta Udinesea, minkä jälkeen hän siirtyi Atalantaan. Hän on pelannut Serie A:ssa Udinesen joukkueessa 102 ottelua ja Atalantassa 67 ottelua. Hän on pelannut Atalantan joukkueessa kuusi Mestarien liigan ja 17 Eurooppa-liigan ottelua.
Musso on pelannut Argentiinan maajoukkueessa kaksi ottelua, maaliskuussa 2019 ystävyysottelussa Marokkoa ja syyskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Boliviaa vastaan. Hän kuului Argentiinan joukkueeseen Copa Américassa vuosina 2019 ja 2021, joista jälkimmäisellä kerralla Argentiina voitti mestaruuden, mutta jäi varamaalivahdiksi.
Loitimo

| Loitimo |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Joensuu
Koordinaatit:  62°27′31″N, 30°31′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Jänisjoki 
Järvinumero:  01.021.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110 m  
Rantaviiva:  80,756 km  
Pinta-ala:  14,712 km²  
Tilavuus:  0,0345578 km³  
Keskisyvyys:  2,35 m  
Suurin syvyys:  25 m  
Saaria:  43 
 fiLoitimo 
Loitimo  tai joskus myös Melakko-Loitimo  on Pohjois-Karjalassa Joensuun Tuupovaarassa sijaitseva järvi. Järven nimi pohjautuu murresanaan ”loitoa”, joka merkitsee muun muassa ”sataa rankasti” ja ”työntää vettä”.