stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nikola Stantšev

| Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Bulgaria.Miesten vapaapaini. Olympialaiset  | Maa:   Bulgaria> Miesten vapaapaini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Melbourne 1956 | 79 kg |  |
Nikola Nikolov Stantšev (bulg. Никола Николов Станчев, 11. syyskuuta 1930 Tvǎrditsa – 13. heinäkuuta 2009 Burgas) oli bulgarialainen vapaapainija ja maansa ensimmäinen olympiavoittaja.
79 kilogramman painoluokassa kilpaillut Stantšev voitti olympiakultaa Melbournessa 1956. Olympiavoitto oli Bulgarian historian ensimmäinen. Istanbulin MM-kilpailuissa 1957 hän sijoittui neljänneksi. Stantšev voitti vapaapainissa kahdeksan ja kreikkalais-roomalaisessa painissa kolme Bulgarian mestaruutta.
Nummi

Nummi tarkoittaa seuraavia asioita:
nummi, puuton varpukangas
Nummi, Halikon kylä
Nummi, Hämeenlinnan lähiö
Nummi, Mietoisten kylä
Nummi, Nousiaisten kylä ja keskustaajama
Nummi, entinen Suomen kunta Uudenmaan maakunnassa, 1981–2012 osa Nummi-Pusulaa, vuodesta 2013 osa Lohjaa
Nummen kirkonkylä, taajama ja entisen Nummen kunnan kirkonkylä
Nummi, Rauman kaupunginosa
Nummi, Turun kaupunginosa, aiemmin kylä Kaarinassa, myös Kaarinan kirkkopitäjän aiempi rinnakkaisnimi
Sukunimenä

Nummi on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Arvi Nummi, neuvostokarjalaisen kirjailijan Arvi Pakarisen (1895–1925) kirjailijanimi
Erkki Nummi (1911–2003), yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Heikki Nummi (1898–1987), keihäänheittäjä
Heikki Nummi, yksi kirjailija Martti Merenmaan (1896–1972) käyttämistä nimimerkeistä
Ilari Nummi (s. 1961), elokuva- ja teatteriohjaaja
Jyrki Nummi (s. 1953), kirjallisuuden emeritusprofessori ja kirjailija
Karl Nummi (1872–1944), suomalainen murhaaja
Kirsti Nummi (s. 1959), koripalloilija
Lassi Nummi (1928–2012), kirjailija
Markus Nummi (s. 1959), elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Rauli Nummi (1947–2021), jalkapalloilija
Seppo Nummi (1932–1981), runoilija, säveltäjä ja kulttuurivaikuttaja
Taika Nummi (s. 1997), kilpakävelijä
Toni Nummi (s. 1980), koripalloilija
Yki Nummi (1925–1984), muotoilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nummi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nummi-Halinen

| pääskyvuori-varissuo> svalberga-kråkkstäret |
| --- | --- |
Kaupunki:  Turku
Suuralue nro:  5
Väkiluku:  21 204   (2014)
Vanha Koroisten suuralue Turun kartalla.
Nummi-Halinen (ruots. Nummisbacken-Hallis) on Turun kaupungin 5. suuralue. Se sijaitsee Turun keskustasta Hämeenlinnaan vievän valtatien molemmilla puolilla. Suuralueeseen kuuluu kahdeksan kaupunginosaa.
Suuralueella asui 21 204 ihmistä vuonna 2014 ja siinä vuonna väestönkasvu oli 1,42 %. Asukkaista 83,01 % puhuu suomea äidinkielenään ja vajaa 5,42 % ruotsia. Muita kieliä puhuu 11,57 % suuralueen väestöstä. [lähde? ]
Kaupunginosat

Itäharju (Österås)
Kohmo
Koroinen (Korois)
Kurala
Halinen (Hallis)
Nummi (Nummis)
Oriketo
Räntämäki
Nummen kaupunginosaan kuuluva Vatselan puutaloalue Helsingin moottoritien länsipuolella kuuluu Keskustan suuralueeseen.
Noemi

| Noemi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. tammikuuta 1982 (ikä 42) Rooma
Ammatti:  Laulaja-lauluntekijä, muusikko
Muusikko
Aktiivisena:  2009 -
Tyylilajit:  Popmusiikki, soul, blues, rhythm and blues, rock
Soittimet:  Piano, kitara
Levy-yhtiöt:  Sony Music Entertainment
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Noemi (oikealta nimeltään Veronica Scopelliti, s. 25. tammikuuta 1982 Rooma) on italialainen laulaja. Hän nousi julkisuuteen vuonna 2008 osallistuttuaan kotimaansa X Factor -kykyjenetsintäohjelmaan, jossa hän sijoittui viidenneksi.
San Remon musiikkifestivaalit

2010 - kanssa Per tutta la vita
2012 - kanssa Sono solo parole
Diskografia > Levyalbumi

Sulla mia pelle (2009)
RossoNoemi (2011)
Diskografia > EP-levy

Noemi (2009)
Diskografia > Single

Briciole (2009)
L'amore si odia (Noemi ja Fiorella Mannoia) (2009)
Per tutta la vita (2010)
Vertigini (2010)
Vuoto a perdere (2011)
Odio tutti i cantanti (2011)
Poi inventi il modo (2011)
Sono solo parole (2011)
Diskografia > Musiikkivideo

Briciole (2009) (Elokuvaohjaaja ja elokuvakäsikirjoitus: Gaetano Morbioli)
L'amore si odia (Noemi ja Fiorella Mannoia) (2009) (Elokuvaohjaaja ja elokuvakäsikirjoitus: Gaetano Morbioli)
Per tutta la vita (2010) (Elokuvaohjaaja ja elokuvakäsikirjoitus: Gaetano Morbioli)
Vuoto a perdere (2011) (Elokuvaohjaaja ja elokuvakäsikirjoitus: Fausto Brizzi)
Odio tutti i cantanti (2011) (Elokuvaohjaaja: Gaetano Morbioli - Elokuvakäsikirjoitus: Noemi)
Poi inventi il modo (2011) (Elokuvaohjaaja: Noemi ja Luca Gregori - Elokuvakäsikirjoitus: Noemi)
Sono solo parole (2011)
Musiikkipalkinnot

EP-levy Noemi: kultalevy (50.000+)
Wind Music Awards ven. Noemi
Single Briciole: kultalevy (15.000+)
Single Per tutta la vita: platinalevy (30.000+)
Single L'amore si odia: Wind Music Awards
Single Per tutta la vita: Wind Music Awards
Levyalbumi Sulla mia pelle: Wind Music Awards
Levyalbumi Sulla mia pelle: tupla-platinalevy (140.000+)
Levyalbumi Sulla mia pelle: Wind Music Awards
Single Vuoto a perdere: Nastro d'Argento
Single Vuoto a perdere: platinalevy (30.000+)
Single Vuoto a perdere: "Premio Lunezia"
Single L'amore si odia: tupla-platinalevy (60.000+)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto (italiaksi)
Noemi ja Fiorella Mannoia
Nikola Prkačin

Nikola Prkačin
Nikola Prkačin (s. 15. marraskuuta 1975 Dubrovnik, Jugoslavia) on kroatialainen koripalloilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
208-senttinen Prkačin aloitti pelaajauransa syntymäkaupunkinsa joukkueessa BC Pomorac Dubrovnik. Ammattilaisuransa ensimmäiset vuodet, 1993–1998 hän edusti KK Splitiä voittaen Kroatian cup-mestaruuden 1994 ja 1997. Vuosina 1998–2003 hän edusti KK Cibonaa, jonka riveissä voitti Kroatian liigamestaruuden neljästi peräkkäin 1999–2002. Lisäksi hän voitti Kroatian cupin 1999, 2001 ja 2002. Hänet valittiin Kroatian liigan arvokkaimmaksi pelaajaksi kaudella 2001–2002.
Prkačin pelasi kaudet 2003–2007 Turkin liigassa Efes Pilsenin riveissä. Hän voitti maan mestaruuden vuosina 2004 ja 2005 sekä cup-mestaruuden 2006 ja 2007. Prkačin aloitti kauden 2007–2008 MBK Dynamo Moskovassa. Hän siirtyi kesken kauden Kreikan liigaan, Panathinaikos BC:n riveihin voittaen sekä Kreikan liiga- että cup-mestaruuden. Kesällä 2008 hän palasi kotimaahansa, KK Cibonan joukkueeseen.
Prkačin on kuulunut Kroatian maajoukkueeseen vuodesta 1997 lähtien. Hän on pelannut kaikissa kuusissa EM-kilpailuissa 1997–2007 ja oli mukana myös Kroatian joukkueessa Pekingin olympialaisissa. Hän toimii nykyään maajoukkueen kapteenina.
Nousiaisten lukio

Nousiaisten lukio on Nousiaisissa Varsinais-Suomessa sijaitseva lukio, jossa on noin 220 oppilasta ja 20 opettajaa. Se on perustettu vuonna 1976. Koulu toimii osin samoissa tiloissa Henrikin yhtenäiskoulun kanssa.
Biloozeron kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Kiovan ja Tšerkasyn alue, Ukraina
Pinta-ala:  70,1444 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  11.12.2009
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Biloozeron kansallispuisto (ukr. Білоозерський національний природний парк, Biloozerskyi natsionalnyi pryrodnyi park; epävirall. suom. Valkoisen järven kansallispuisto) on kansallispuisto Ukrainan Kiovan ja Tšerkasyn alueilla. Vuonna 2009 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 70,1444 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Biloozeron kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Biloozerskyi natsionalnyi pryrodnyi park (ukrainaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: uk:Білоозерський національний природний парк
Käännös suomeksi
Biloxi

| Biloxi |
| --- | --- |

 Koordinaatit: 30°24′43″N, 88°55′40″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Mississippi
Piirikunta:  Harrison
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  195 km²
 – Josta vettä:  22 km² 
Korkeus:  6 m
Väkiluku (2005):  44 292
 – Väestötiheys:  450 as./km²
 – Metropolialue:  255 383
Aikavyöhyke:  UTC-6 (kesäaika UTC-5)
Lempinimi::  Buck City
 
 http://www.biloxi.ms.us/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Biloxi on yksi Mississippin osavaltion suurimmista kaupungeista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukasluku on 44 054. Vuonna 2002 luku oli 50 672. Heistä ilmoitetaan 71,4 % valkoihoisiksi, 19,0 % mustaihoisiksi, 5,1 % aasialaisperäisiksi ja 3,7 % latinoiksi. Lapsia väestöstä on peräti 31 %. Virallisen köyhyysrajan alapuolella elää 14,6 % kaupungin väestöstä.
Kaupunki sijaitsee Meksikonlahden rannalla Mississippijoen suistoalueella. Paikalla tiedetään olleen asutusta jo noin vuonna 8000 eaa., miltä ajalta on löydetty metsästykseen liittyvää esineistöä. Vuonna 1699 ranskalaiset tutkimusmatkailija Sieur d'Ibervillen johdolla nousivat maihin ja ystävystyivät paikallisten biloxi-intiaanien kanssa. Biloxi nimettiin jopa Ranskan Louisianan pääkaupungiksi.[lähde? ] Yhdysvaltojen sisällissodassa Biloxi oli Etelävaltioiden presidentin Jefferson Davisin viimeinen asuinpaikka, ja hänen asunnostaan on tehty museo.
Kaupungin edustalla on varsin merkittävät kalavedet ja alueella onkin huomattavan paljon urheilukalastusta. Biloxia sanotaan myös Yhdysvaltojen eteläosien suurimmaksi kasinoiden keskukseksi, ja matkailu on erittäin tärkeä elinkeino. Biloxilla ja Gulfportilla on yhteinen kansainvälinen lentoasema. Biloxin tuntumassa on myös Yhdysvaltojen ilmavoimien tukikohta.
Elokuussa 2005 hurrikaani Katrina yhdeksänmetrisine aaltoineen pyyhkäisi kaupungin lähes maan tasalle. Vuonna 2010 Meksikonlahden öljyonnettomuus uhkasi Biloxin rantoja.
Kaksikymmentä vuotta aikaisemmin hurrikaani Elena aiheutti vähäisempiä tuhoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Biloxi Wikimedia Commonsissa
Nyrkkivalta

Nyrkkivalta tarkoittaa lainvastaisen eli oikeudettoman edun hankkimista väkivalloin. Sen lähikäsite on omankädenoikeus eli omavaltaisuus, joka tarkoittaa oikeudenmukaisen edun hankkimista laittomin keinoin. Omankädenoikeus on säädetty Suomen rikoslaissa rangaistavaksi. Nyrkkivaltaa ei mainita Suomen lainsäädännössä, vaan väkivallan käyttöä koskevat väkivaltarikosten nimikkeet.
Nyrkkivalta lienee ollut ammoisina aikoina melko tavallinen ilmiö. Järjestettyjen yhteiskuntien kehittyessä sitä alettiin aluksi rajoittaa ja lopulta sen käyttö kiellettiin rangaistuksen uhalla. Keskiajalla nyrkkivaltaa käytettiin yleisesti läänitysvaltioissa, joissa vasalleilla oli sodankäyntioikeus. Nyrkkivallan käyttöä alettiin kuitenkin rajoittaa jumalanrauhalla. Saksassa nyrkkivalta oli yleinen tapa vielä keskiajan lopulla. Siellä siitä koetettiin päästä eroon maanrauhoilla.
Baltic (kuunari)

Baltic oli suomalainen nelimastoinen puinen kuunari, joka oli rakennettu 1920. Laivan omisti 1924–1939 laivanvarustaja Gustaf Erikson, ja keväällä 1939 se myytiin Uuteenkaupunkiin. Kuunari haaksirikkoutui Kattegatissa 2. lokakuuta 1939 ja saksalainen sota-alus pelasti miehistön.
Kuunari rakennettiin Lemlandissa Ahvenanmaalla vuonna 1920. Laivan vetoisuus oli 451 bruttorekisteritonnia ja 354 nettorekisteritonnia, pituus oli 52,2 metriä ja leveys 10,3 metriä.
Kuunari Baltic oli 15 vuoden ajan Gustaf Eriksonin omistuksessa, kunnes se myytiin 1939 Uuteenkaupunkiin. Toisen maailmansodan alettua piikivilastia Ströbyn satamasta Tukholmaan kuljettanut kuunari haaksirikkoutui Kattegatissa 2. lokakuuta 1939, kun Juutinraumassa sijainnut saksalainen merimiinakenttä esti vapaan purjehduksen. Saksalainen sotalaiva pelasti kuunarin miehistön.
Aiheesta muualla

Skonnert Baltic, Allan Jensenin tanskankielinen sivu kuunari Balticista (Arkistoitu – Internet Archive)
Birger Söderlund

John Birger Gustav Söderlund (9. kesäkuuta 1906 Sund – 30. tammikuuta 1998 Tammisaari) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut näytelmäkirjailija.
Teoksia

Blått blod och rött : dramatisk komedi i två akter. Borgåbladets teaterbibliotek 31. Tryckeri- och tidnings, Borgå 1932
En havets gåta och två andra sketcher. Borgåbladets teaterbibliotek 62. Tryckeri- och tidnings, Borgå 1935
Hembygdsbok för Västnyland ; sammanställd av Birger Söderlund. Ekenäs tryckeri, Ekenäs 1955
Assyrian sotilaslääketiede

Assyrian sotilaslääketiede oli Assyrian armeijassa harjoiettua sotilaslääketiedettä. Assyrian armeija oli historian ensimmäinen armeija, jonka sotilaita hoiti pysyvä lääkärikunta. Tarvettakin lääkintäjoukoille oli: valtakunta oli lähes jatkuvassa sotatilassa. Sotilaslääketiede oli Assyriassa haaraksi poikkeuksellisen kehittynyttä.
Uus-Assyrian valtakunta (911-609 eKr.) oli historian ensimmäinen maailmanvalta. Se käsitti lähes koko nykyisen Lähi-idän ja ulottui parhaimmillaan Etelä-Egyptiin saakka. Assyrian menestykseen vaikutti voimakas ja nykyajankin mittapuilla hyvin organisoitu armeija.
Historian ensimmäiset pysyvät lääkintäjoukot

Mesopotamian sumerilaiset näyttävät olleen ensimmäisiä, jotka käyttivät sotilaslääkäreitä, joiden nimenomaisena erikoistehtävänä oli sotilaiden hoitaminen, vaikka yksityiskohdat sumerilaisten lääkintäjoukkojen olemassaolosta jäävät tuntemattomiksi.  Sen sijaan tietomme Uus-Assyrian armeijasta ovat selkeämpiä: Assyrian armeija oli ensimmäinen sotilasorganisaatio, johon kuuluvasta kokopäiväisesti ja ammattimaisesti toimivasta lääkärikunnasta on todisteita ja jossa annettiin rutiininomaisesti hoitoa armeijan sotilaille. Richard A. Gabrielin mukaan on oikeutettua puhua historian ensimmäisistä varsinaisista lääkintäjoukoista (medical corps).   Assyrian armeijan jälkeen vasta roomalaiset perustivat legioonilleen ja apujoukoilleen vastaavanlaiset lääkintäjoukot uudelleen (ks. Heikura 2024).
Gabrielin mukaan pysyvien lääkintäjoukkojen syntymiseen Assyrian ja Rooman armeijoissa vaikutti se, että molemmat armeijat olivat organisatorisesti pitkälle kehittyneitä. Sen sijaan vähemmän organisoituneiden armeijoiden oheen, kuten klassisessa Kreikassa, vastaavia lääkintäjoukkoja ei syntynyt. Klassisen ajan Kreikan armeijat eivät olleet pitkälle organisoituneita, vaikka muuten lääketiede oli Kreikassa pitkälle kehittynyt.
Gabrielin mukaan Assyriassa ulkoisia vihollisia käytyjen alituisten sotien luoma paine, soturi kuninkaalle keskitetty valta ja armeijan pitkälle viety organisatorinen kehitys tuottivat historian ensimmäiset ammattimaiset sotilaslääkärit ja ensimmäiset oikeat lääkintäjoukot (medical corps).
Mesopotamian lääketiede

Uus-Assyrian ajan lääketieteen taustalla oli yli kaksi vuosituhantinen traditio. Yleisellä tasolla lääketieteellinen tietämys ei ollut merkittävästi parempaa kuin se oli ollut jo Sumerin aikana 2000-luvulla eKr. Mesopotamian lääketieteessä uskottiin, että tauteja ja sairauksia aiheuttavat jumalien, demonien ja henkien näkymättömät kädet ja kosketukset. Utukku-demonin uskottiin aiheuttavan epilepsiaa, Lamastun lapsivuodekuumetta ja lapsikuolemia ja rakkauden jumala Ištarin sukupuolitauteja. Lääkärin tehtävänä oli selvittää, mikä jumala, demoni tai henki oli aiheuttanut kädellään tai kosketuksellaan taudin.
Sairauksien aiheuttajat olivat silmin näkymättömiä. Joidenkin tutkijoiden mukaan pitämällä bakteerien ja virusten asemesta tautien aiheuttajina ulkoisia, näkymättömiä jumalia, demoneita ja henkiä, mesopotamialaiset olivat itse asiassa huomattavasti lähempänä nykyistä tartuntatautiteoriaa kuin antiikin kreikkalaiset, jotka pitivät tautien syynä ruumiinnesteiden epätasapainoa (humoraalipatologia).
Vaikka muinaisen Mesopotamian lääketieteessä uskottiinkin, että tauteja aiheuttavat jumalat, demonit ja henget, tautien diagnosointi ei ollut käytännössä irrationaalista eikä annetut hoidot pelkkää magiaa. Havainnoimalla huolellisesti tautien merkkejä ja oireita, lääkäri päätteli, mikä tauti oli kysymyksessä ja mikä yhdistelmä kasvi- ja mineraaleja oli tehokas potilaan hoitamiseksi. Maagisten rituaalien, esimerkiksi demonien ja pahojen henkien karkottamiseksi suoritettujen manausten, tehtävänä oli lähinnä täydentää lääkehoitoa. Lääkkeet oli valittu aikojen saatossa kokeilun kautta. Nykytiedon valossa ei ole ehkä liioiteltua väittää, että diagnoosien ja hoidon tasossa mesopotamialaiset ylitettiin vasta 1800-luvun lopun Euroopassa.
Parantamisen tavat

Yrittäessään koota kuuluisaan Niniven palatsin kirjastoonsa kaiken silloisen lääketieteellisen tietämyksen kuningas Assurbanipal (669-631 eKr.) kertoo, että hänen havaintonsa mukaan oli kolme tapaa parantaa: pultitu (parantaminen lääkkeillä), sipir bel imti (leikkaaminen messinkiveitsellä) ja urti mashmashe (parantaminen manaajien ohjeilla).
Mesopotamian lääkäreillä oli käytössään sekä diagnooseja ja prognooseja koskevia tekstejä että myös hoidollisia ja farmaseuttisia tekstejä.    Teksteistä tärkein on ilman muuta Borsippan hallitsija Adad-apla-iddinan aikana (1068-1047 eKr.) eläneen oppineen Esagil-kin-aplin toimittama diagnoosi-prognoosi -käsikirja. Se on koostunut alkuaan 40 savitaulusta, jotka ovat sisältäneet 3000 hakusanaa. Siihen on koottu tuolloin kaikki saatavilla ollut materiaali. Käsikirjan hakusanoista on säilynyt lähes puolet – kiitos Assyrian kuningas Assurpanipalin kirjallisten harrastusten.
Sotilaslääkärien tehtävät

Uus-Assyrian aikana käyty yhtämittainen sotiminen tuotti luonnollisesti luonnollisesti valtavan määrän hoidettavia potilaita haavoineen, jotka usein tulehtuivat ja muodostivat mm. märkäpesäkkeitä. Akkadinkielinen (Assyriassa puhuttiin akkadia) termi pehmytkudosten tulehduksille oli samānu. Kuvauksia tulehduksista on säilynyt runsaasti.  Päähän ja kaulaan kohdistuneista iskuista johtuvien vammojen seurauksista (mm. ala- ja neliraajahalvaukset) on säilynyt myös paljon kuvauksia. Kuvauksia on myös vatsaan, rintakehään ja raajoihin syntyneistä vammoista.
Jos syntyneistä vammoista tuli komplikaatioita, ne selitettiin jonkin jumalan toimien seurauksiksi. Niinpä myös sodankäyntiin yhdistetty myrskyjumalan Adadin käsi aiheutti ongelmia, jos vamma oli vasemmalla puolella päätä, kaulassa ja vatsassa. Rakkauden ja sodanjumala Ištar saattoi kädellään olla asialla myös pää- ja kaulavammoissa, samoin haavojen ollessa selässä ja vatsassa, lantiossa, käsissä ja alaraajoissa, jolloin seurauksena oli kipuja, tulehduksia, veren hukkaa ja mentaalisia ongelmia (johtuen aivovammasta).
Haavojen hoidossa ymmärrettiin hyvin puhtauden merkitys. Jo säilyneissä sumerilaisissa teksteissä haavat kehotettiin pesemään huolellisesti ja asettamaan niiden päälle puurohaude, joka sidottiin paikalleen siteillä. Haavat puhdistettiin oluen ja kuuman veden sekoituksella, jota nykyajan lääkärit pitävät pätevänä menetelmänä.
Mielenkiintoista on, että Assyrian lääkärit tunnistivat selvästi sotilaiden posttraumaattisen stressioireyhtymän (Post-Traumatic Stress Syndrome). Sotilaat eivät olleet Assyriassakaan immuuneja taistelujen kauhuille. Sotilaan tappamien vihollisten tai elävältä palaneiden sotilaiden henkien katsottiin vainoavan tappajaa ja kummittelevan hänen mielessään, ja ne saivat hänet oirehtimaan ja aiheuttivat hänelle levottomuutta, pahoja painajaisunia ja masennusta.
Kirurgia

Mesopotamiasta on varmoja tietoja on ainakin pääalueen ja raajojen kirurgiasta.  Kirurgit puhkoivat neuloilla myös bakteerien aiheuttamia paiseita ja märkärakkuloita. Kirurgiset välineet näyttävät olleen alkeellisia: messinkiveitsiä, spatuloita ja metalliputkia, joilla suoritettiin kirurginen kuivatus (surgical drainage) mädän laskemiseksi pois usein haavaan kehittyneestä paiseesta. Välineet olivat samoja, joita jo sumerilaiset olivat käyttäneet 2000-luvulla eKr.  .
Assyrialaisten sen paremmin kuin heidän edeltäjienkään, sumerilaisten, ei perinteisesti ole uskottu suorittaneen ruumiinavauksia. Näin rintaontelon ja muiden sisäelinten tuntemus olisi ollut heikko. Ruumiin sisäosien tietämys perustui havainnointiin uhrieläinten sisäelimistä.    Āšipun ja asûn kollega, ennustaja (bārû), suoritti säännöllisesti uhrieläinten leikkelemistä ja paljon voitiin oppia eläinten anatomiasta tätä kautta. Tästä voitiin saada idea myös ihmisten ruumiinavauksiin, vaikka niistä ei ole nuolenpääteksteissä kuvauksia.
On kuitenkin todennäköistä, että ihmisen anatomiasta saatiin tietoa sotilaiden taisteluissa saamien vammojen kautta, jotka usein olivat rintakehän ja vatsan alueella.  Lääkärit osallistuivat sotilaille miekkojen, keihäiden ja erilaisten ammusten synnyttämien vammojen hoitamiseen ja oppivat näin ihmisen anatomian rakenteesta paljonkin.   Mesopotamialaiset tiesivät ainakin, että keuhkot olivat yhteydessä hengitykseen ja munuaiset virtsaamiseen.
Lääkkeet

Kaiken kaikkiaan potilaille - kuten myös sotilaillekin - annettavat lääkkeet olivat Mesopotamiassa kasvi- ja eläinpohjaisia aineita tai mineraaleja, usein näiden yhdistelmiä. Kaikkiaan 900 hoidollista savitaulua tai niiden palaa on säilynyt, useimmat ovat Uus-Assyrian pääkaupungeista Assurista tai Ninivestä. Lääkkeitä annettiin sekä sisäisesti tai ulkoisesti. Edelliset tarjottiin oluen, viinin, maidon tai veden kera. Mesopotamialaiset käyttivät myös laastareita ja siteitä, jotka asetettiin haavalle levitetyn lääkeaineen tai puurohauteen päälle. Lääkkeiden antamisen ohessa voitiin tehdä manauksia ja suorittaa muita rituaaleja sekä antaa potilaalle häntä suojelevia amuletteja.
Nykyaikana tehdyissä tutkimuksissa on osoittautunut, että monet mesopotamialaisten käyttämistä yhdisteistä olivat tehokkaita jopa nykyajan lääketieteen standarteilla arvioituna.
Eläinlääkintä

Muinaisen maailman taloudet ja armeijat luottivat suuressa määrin eläimiin ja niiden lihasvoimaan.
Assyrian armeija oli ensimmäinen sotilasorganisaatio, jossa käytettiin suuria ratsuväkiosastoja. Armeijan huolto vaati paljon hevosia, muuleja, aaseja ja kameleita. Kunnollinen eläinten hoito oli näin hyvin tärkeää armeijan toimivuuden kannalta ja Assyrian armeijassa oli sitä varten myös eläinlääkäreitä.
Kuningas Esarhaddon (680-669 eKr.) mainitsee eläinlääkärit niiden käsityöläisten ja eri asiantuntijoiden joukossa, jotka karkotettiin Egyptistä Assyriaan. Nykyajan tutkimus on paljastanut, että monia asûn käytössä olleita lääkkeitä ja lääkeyhdisteitä määrättiin ja annettiin myös myös armeijan eläimille.
Bangiophyceae

| Bangiophyceae |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit
Alakunta::  Biliphyta
Kaari::  Punalevät Rhodophyta
Alakaari::  Eurhodophytina
Luokka::  Bangiophyceae  Wettst.
Katso myös
   Bangiophyceae Wikispeciesissä   Bangiophyceae Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bangiophyceae  on punaleviin kuuluva luokka. Tähän luokkaan kuuluvat levät ovat mikroleviä eli erittäin pienikokoisia. Suurin osa punaleviin kuuluvista mikrolevistä kuuluu tähän luokkaan. Luokkaan kuuluu kaikkiaan 198 lajia. Bangiophyceae-luokkaan kuuluvia lahkoja ovat Bangiales ja Goniotrichales. Joitakin luokkaan kuuluvia lajeja on havaittu Itämerellä.
Bangka-Belitung

| Bangka-Belitung Kepulauan Bangka Belitung |
| --- | --- |

 Lippu:  Vaakuna
 Sijainti
 Koordinaatit: 2°8′S, 106°7′E 
Valtio:   Indonesia
Hallinto:  
 – Pääkaupunki:  Pangkal Pinang
Pinta-ala:  16 424 km²
Väkiluku (2010):  1 223 296
 – väestötiheys:  74 as./km²
Kielet:  Indonesia, Malaiji, Hakka
Kansat:  Malaijit (60%) Kiinalaiset (24%) Jaavalaiset (4%) Bugisit (3%)  Maduralaiset (1%) Sundalaiset (1%)
Bangka-Belitung on provinssi Indonesiassa. Se koostuu Bangkan ja Belitungn saarista, sekä lukuisista pienemmistä saarista. Saaret sijaitsevat Jaavanmeressä, Sumatran saaresta hieman itään. Bangka-Belitung oli vuoteen 2001 saakka osa Etelä-Sumatran provinssia, jolloin saarista muodostettiin oma provinssinsa. Provinssin pääkaupunki on Bangkan saarella sijaitseva Pangkal Pinang.
Provinssin asukasluku on noin 1 153 500 (vuonna 2010) ja pinta-ala 16 424 neliökilometriä. Malaijit ja kiinalaiset muodostavat provinssin suurimman väestönosan.