stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Širvintos
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Širvintos Wikimedia Commonsissa
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Luettelo suomalaisista tubettajista

Luettelo suomalaisista tubettajista sisältää suomalaisia tubettajia eli henkilöitä, jotka tekevät sisältöä Youtubeen. Listalla on vain tubettajat, joista on kirjoitettu Wikipedia-artikkeli.
Suomalaisia tubettajia

| Nimi | Taiteilijanimi |
| --- | --- |
Sari Aalto: 
Simo Aalto: Jokeri Pokeri Box/Simon Taikakoulu
Julia Ahonen: 
Tiina-Maija Anetjärvi‎: Tinke
Miko Bergbom: 
Tuure Boelius: 
Mike Bäck: Mike, aiemmin Miklu YT, Miklu, Mike Back
Roni Bäck: Roni Back
Pernilla Böckerman: 
Marco de Wit: 
Inari Fernández: Äidin puheenvuoro -kanava
Sara Forsberg: aiemmin Saara, Smoukahontas (nykyisin omalla nimellään)
Miisa Grekov: Mmiisas
Tomas Grekov: TOMAS, aiemmin TJCG
Miska Haakana: aiemmin MiskaMH (nykyisin omalla nimellään)
Laura Haimila: HAIMILA
Hjallis Harkimo: Hjallis
Mikael Hertell: Deata
Sami Huovila: FaijaRektaa, aiemmin Palomies Sami
Tito Huovila: Tixtuu
Sonja Hämäläinen: Soikkuu
Santeri Hänninen: Santerivili
Auri Kananen: Aurikatariina
Ville Kankare: Vinkare
Helmi Kantola: 
Jaakko Keso: 
Kim: Finntop5
Joel Koch: JKokki
Jussi Koski: Pastorific
Mikael Kosola: niilo22
Tuomas Kukkonen: Tume
Sini Laitinen: Papananaama
Joona Leppälä: ZoneVD
Taina Licciardo-Toivola: 
Pekka Luodeslampi: UncleSamPatriot
Pauli Matalamäki: Paulin Pelivideot
Janne Mikkonen: Savjz
Petteri Mikkonen: 
Ville Mäkipelto: 
Janne Naakka: naaG
Santeri Ojala: StSanders
Nelli Orell: 
Jonna Paananen: deliwien
Jaakko Parkkali: 
Eetu Sandholm: Eeddspeaks
Jenny Pitkänen: Jennysvoices
Pasha Pozdniakova: 
Jesse Pynnönen: Jesse Eats
Aleksi Rantamaa: Mentaalisavuke (työskentelee nykyään Yle Kioskin alaisuudessa.)
Beata Rodas: Paqpa 
Aino Rossi: Uino Aino
Miranda Rönnberg: Namikolinx
Konsta Saajanto: HurHur
Sita Salminen: ASMR Sita Sofia
Tere Sammallahti: 
Pinja Sanaksenaho: Pinkku Pinsku
Eric Savolainen: Lakko
Samuel Shipway: Shipway
Mandimai Sundberg: Mandimai
Karoliina Tuominen: karoliina
Kari Tykkyläinen: tykylevits
Marko Vanhanen: Markorepairs
Veronica Verho: Mariieveronica
Pasi Viheraho: 
Risto Viitanen: Velogi
Maiju Voutilainen: maiju, aiemmin Mansikkka
Mikael Vuori: Roponen
Vili Välimäki: SilliS
Malla Ylijurva: Malla Collin, aiemmin MALS
Ilona Ylikorpi: Ilona
Suomalaisia tubettajia > Entisiä suomalaisia tubettajia

| Nimi | Taiteilijanimi | Lopettamisen syy |
| --- | --- | --- |
| Sara Haapakoski | SaraKaroliina | Hän oli ollut onnellisempi silloin, kun hänen ei tarvinnut kuvata videoita ja ylläpitää häneen yhdistettyä julkisuuskuvaa YouTubessa. |
| Juuso Karikuusi | Herbalisti | Halusi kokeilla uusia asioita. |
| Aleksi Koli | MrJallu101 | Ajanpuute, elämäntilanteiden muuttuminen. |
| Ruusu Leppänen | Kino-Kulma (aiemmin ruusukukkane) | Halu tubettaa loppui. |
| Arttu Lindeman |  | Keskittyminen musiikin tekemiseen. |
Daniel Okas: 
| Antti Pendikainen |  | Kuoli moottoripyöräonnettomuudessa. |
Suomalaisia tubettajaryhmiä

| Nimi | Jäsenet |
| --- | --- |
Biisonimafia: Perustajat Janne Kaperi ja Kaitsu Rinkinen
Elina Sofia: Elina, Sofia
Ella & Helmi: Helmi Kantola, Ella Hautajärvi
Hydraulic Press Channel: Lauri Vuohensilta
Iha Just Imus: Konsta Saajanto, Olli Litmanen
Isoi juttui: Jesse Sarkkinen, Lloyd Libiso ja Aleksi Rantamaa
Justimusfilms: Sami Harmaala, Joose Kääriäinen, Juho Nummela
KAKSI ÄITIÄ: Ella Rosti, Susanna Silvander-Rosti
Nollempi kontsa: Eeddspeaks ja Ville Kankare
KOUKUS, aiemmin A-lapset, Autistilapset: Joona Puhakka, Roope Rannisto
Korroosio Comedy: Markku Vilonen, Tuomas Kauppinen, Juha Ollikainen
Sikaosasto: Olli Litmanen, Dokke, Rockpete, Konsta Saajanto ja Ville Merinen
LaeppaVika: Justus Jokinen (kanavan ylläpitäjä), vaihtelevia jäseniä
Lotta ja pappa: Lotta-Sofia Saahko, Jorma Saahko
MolyBros: Ibrahim Manza, Abdirahman Keinaan
NikojaSanttu: Niko Meuronen, Santeri Hänninen
Seksikäs Suklaa & Dosdela: Luyeye Konssi, Hanad Hassan
Toimistopojat: Roni Bäck, Mikael Vuori, Veikka Markkanen, Eero Suhonen, Kevin Tran, Jere Siltala, Olli Kokkola
TorviDuo: Joona Leppälä, Tuomas Männistö
Suomalaisia tubettajaryhmiä > Entisiä suomalaisia tubettajaryhmiä

| Nimi | Jäsenet | Lopettamisen syy |
| --- | --- | --- |
| Ilona Julia | Ilona Ylikorpi, Julia Ahonen | Aikatauluongelmat ja halusivat keskittyä omiin kanaviinsa. |
| Lakko X Herba | Eric Savolainen, Juuso Karikuusi | Kanava laitettiin jäihin Savolaisen uupumisen takia. Myöhemmin he unohtivat kanavan salasanan. |
Jeesus Nasaretilainen (Benedictus XVI)

Jeesus Nasaretilainen on Joseph Ratzingerin, paavi Benedictus XVI:n kolmiosainen kirjasarja Jeesuksen elämästä. Teosta on pidetty eräänä modernin teologian tärkeimmistä puheenvuoroista.
Teoksen osat ovat:
Jeesus Nasaretilainen. Jeesus-trilogian ensimmäinen osa, joka käsittelee Jeesuksen elämää kasteesta kirkastumiseen.
Jeesuksen viimeiset päivät. Jeesus-trilogian toinen osa, joka käsittelee kronologisesti ja teologisesti ajateltuna loppuhuipennusta eli pääsiäisen tapahtumia.
Syntyi Neitsyt Mariasta. Ratzingerin Jeesus-trilogian lyhin ja helposti lähestyttävin osa.
Ensimmäisen Jeesus-kirjansa esipuheessa paavi sanoo: ”Minun ei varmaankaan tarvitse erikseen sanoa, että tämä kirja ei millään tavalla ole opetusviran toimi, vaan ainoastaan ilmaus persoonallisesta kaipuustani nähdä Herran kasvot. Sen vuoksi jokaisella on vapaus olla kanssani eri mieltä. Lukijoiltani toivon vain sen verran sympatiaa, mitä ymmärtäminen yleensä edellyttää.” Vaikka kyse on paavin kirjoittamasta kirjasta, kyse ei kuitenkaan ole erityisesti katolisesta kirjasta. Ekumeenisesti vaikeat kysymykset on jätetty lähes kokonaan syrjään.
Kirja jakaantuu kymmeneen lukuun – kaste – Jeesuksen kiusaukset – Jumalan valtakunta – vuorisaarna – Isä meidän – opetuslapset – vertaukset – Johanneksen suuret kuvat – Pietarin tunnustus ja Jeesuksen kirkastuminen – sekä lopuksi Jeesuksen itsestään käyttämät nimitykset.
Toisessa osassa kirjoittaja sanoo muun muassa, että ”Jumalan tai uskonnon nimissä harjoitettu väkivalta on antikristuksen suosima toimenpide,” ja että ”väkivalta ei rakenna Jumalan valtakuntaa, vaan ihmisyyden”.
Suomenkieliset painokset > Ensimmäinen painos

Jeesus Nasaretilainen. Edita,	2008. ISBN 9789513752033
Jeesuksen viimeiset päivät. Perussanoma, 2013. ISBN 978-951-888-650-4
Syntyi Neitsyt Mariasta – Jeesuksen lapsuuskertomukset, Perussanoma 2014, ISBN 9789518887112
Suomenkieliset painokset > Toinen painos

Jeesus Nasaretilainen – Kasteesta kirkastumiseen, Katolinen tiedotuskeskus 2023, ISBN 9789527153697
Jeesus Nasaretilainen – Jerusalemiin saapumisesta ylösnousemukseen, Katolinen tiedotuskeskus 2023, ISBN 9789527153710
Jeesus Nasaretilainen – Lapsuuskertomukset, Katolinen tiedotuskeskus 2023, ISBN 9789527153727
Aiheesta muualla

Emil Anton: Paavin Jeesus-kirja, osa 1 Hyviä uutisia, 2012
Emil Anton: Paavin Jeesus-kirja, osa 2 Hyviä uutisia, 2013
Emil Anton: Paavin Jeesus-kirja, osa 3 Hyviä uutisia, 2013
Helmi Vuorimaa

Helmi Elina Vuorimaa (s. 17. heinäkuuta 2000 Heinola) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edustaa Lahden Ahkeraa ja hänen valmentajanaan toimii Timo Vuorimaa.
Vuorimaa saavutti Tampereen Kalevan kisoissa 2021 pronssia 800 metrin juoksussa tuolloisella ennätyksellään 2.07,02. Nykyisen ennätyksensä 2.06,13 hän juoksi Kuortaneella 2023. 1 500 metriä hän on juossut parhaimmillaan aikaan 4.31,42 Jämsässä 2022. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2021. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut 800 metrillä hopeaa 2025. Hän on saavuttanut viestijuoksun SM-kilpailuissa 4 × 400 metrin viestissä kultaa 2024 sekä 4 000 metrin viestissä kultaa 2020, 2021, 2022 ja 2023 sekä pronssia 2024.
Jóhanna Sigurðardóttir

| Jóhanna Sigurðardóttir |
| --- | --- |
 Jóhanna tammikuussa 2011
Islannin pääministeri
 1.2.2009–23.5.2013  
Presidentti:  Ólafur Ragnar Grímsson
Edeltäjä:  Geir Haarde
Seuraaja:  Sigmundur Davíð Gunnlaugsson
Islannin sosiaali- ja tasa-arvoministeri
 24.5.2007–1.2.2009  
Edeltäjä:  Magnús Stefánsson (sosiaaliministeri) Siv Friðleifsdóttir (terveysministeri)
Seuraaja:  Ásta Ragnheiður Jóhannesdóttir
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. lokakuuta 1942 (ikä 82) Reykjavík, Islanti
Puoliso:  Jónína Leósdóttir
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraattinen liitto
Aiheesta muualla
www.althingi.is/johanna
Jóhanna Sigurðardóttir (s. 4. lokakuuta 1942 Reykjavík, Islanti) on islantilainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka toimi Islannin pääministerinä 2009–2013. Hän oli Islannin ensimmäinen naispääministeri ja maailman ensimmäinen avoimesti homoseksuaali hallituksen päämies. Jóhanna on ollut Islannin parlamentin jäsen vuodesta 1978. Hän oli sosiaaliministeri vuosina 1987–1994 ja 2007–2009.
Aikaisemmin Jóhanna on ollut parlamentissa valittuna Alþýðuflokkurinnista, Þjóðvakista ja Yhteisrintamasta. Ennen parlamentin jäsenyyttä hän työskenteli toimistossa sekä Loftleiðirin lentoemäntänä.
Koulutus ja ura

Jóhanna opiskeli Islannin kauppaopistossa (Verzlunarskóli Íslands), jota ylläpitää kauppakamari. Valmistuttuaan 1960 hän työskenteli lentoemäntänä Loftleiðirillä ja toimistotöissä. Hän toimi ammattiyhdistysliikkeessä jo työuransa alkuvaiheissa ja oli Islannin matkustamotyöntekijöiden liiton hallituksen puheenjohtaja 1966 ja 1969 entisten lentoemäntien yhdistyksen Svölurnarin puheenjohtaja 1975. Hän johti myös liiketyöntekijöiden liiton hallitusta 1976–1983.
Jóhanna valittiin parlamenttiin 1978 Alþýðuflokkurinn-puolueesta Reykjavíkin vaalipiiristä. Hän menestyi jo varhain parlamenttiurallaan ja oli varapuhemies vuosina 1979 ja 1983–1984. Hänet valittiin Alþýðuflokkurinnin puheenjohtajaksi 1984, ja hän oli tehtävässä vuoteen 1993. Hän oli neljän hallituksen sosiaaliministeri 1987–1994. Vuonna 1994 hän erosi Alþýðuflokkurinnista hävittyään puheenjohtajavaalin, ja hän perusti uuden puolueen nimeltä Þjóðvaki. Puolueet yhdistyivät 2000 ja syntyi Yhteisrintama (isl. Samfylkingin). Kun hän oli hävinnyt puoluejohtajanvaalissa 1994, hän sanoi ”Minn tími mun koma!” (suom. Minun aikani tulee vielä!), josta on tullut Islannissa lentävä lause.
Vuosina 1994–2003 Jóhanna oli parlamentin oppositiossa ja oli jäsenenä valiokunnissa. Vuoden 2003 vaalien jälkeen, jolloin hän oli uudessa vaalipiirissä Etelä-Reykjavíkissa, kun vanha vaalipiiri jaettiin kahtia, hänet valittiin uudestaan parlamentin varapuhemieheksi. Vuoden 2007 vaalien jälkeen, hänen ollessa ehdokkaana Pohjois-Reykjavíkista, Enhetsfronten muodosti koalitiohallituksen Itsenäisyyspuolueen kanssa, ja Jóhanna valittiin sosiaaliministeriksi.
Poliittinen kriisi 2009

26. tammikuuta 2009 Islannin pääministeri Geir Haarde jätti eronpyynnön presidentti Ólafur Ragnar Grímssonille. Hallitus erosi 16 viikon vastalauseiden jälkeen, joilla protestoitiin hallituksen toimia rahoituskriisin yhteydessä, jotka pahenivat 20. tammikuuta alkaen.
Viiden parlamentissa edustettuna olleen puolueen puoluejohtajien käymien keskustelujen jälkeen presidentti pyysi Yhteisrintamaa ja Vihreää vasemmistoa muodostamaan uuden hallituksen ja valmistautumaan uusiin vaaleihin keväällä.
Jóhanna Sigurðardóttiria ehdotettiin uuden hallituksen pääministeriksi erityisesti siksi, että hän on hyvin suosittu Islannissa ja hänellä on hyvät suhteet Vihreään vasemmistoon. Joulukuussa 2008 Gallupin tekemän mielipidemittauksen mukaan hänellä oli toiminnalleen ministerinä 73 prosentin kannatus, mikä on enemmän kuin kenenkään muun hallituksen jäsenen kannatus. Hän oli myös ainoa ministeri, jonka kannatus on lisääntynyt vuoden 2008 aikana.
Uusi hallitus tarvitsi Edistyspuolueen tuen parlamentissa. Neuvottelut jatkuivat 31. tammikuuta iltaan ja uusi hallitus muodostettiin 1. helmikuuta. Uudet parlamenttivaalit pidettiin 25. huhtikuuta, niissä sosialidemokraattinen puolue yhdessä Vihreän vasemmiston kanssa sai ehdottoman enemmistön.
Yksityiselämä

Jóhannan puoliso on kirjailija Jónína Leósdóttir (s. 1954). He solmivat rekisteröidyn parisuhteen 2002 ja heillä on yhteensä kolme aikuista lasta. Pariskunta avioitui kesäkuussa 2010, jolloin samaa sukupuolta olevien avioliitot salliva laki astui voimaan. Jóhanna on aiemmin ollut naimisissa Torvaldur Johannessonin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jóhanna Sigurðardóttir Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat
Vievis

| Vievis |
| --- | --- |
 Vuonna 1843 valmistunut Vievisin ortodoksinen kirkko.
 vaakuna
 Sijainti kartalla
Valtio:   Liettua
Lääni:  Vilna
Kunta:  Elektrėnain kunta
Väkiluku (2010):  4 990
 
 http://www.vievis.lt/ www.vievis.lt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vievis on Liettuan kaakkoisosassa, Vilnan läänissä sijaitseva kaupunki. Se on osa Elektrėnain kuntaa. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 4 990 asukasta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin virallinen sivusto (liettuaksi)
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Ivar Widéen

Ivar Widéen
Karl Ivar Natanael Widéen (21. maaliskuuta 1871 Bellön pitäjä, Småland – 16. maaliskuuta 1951 Lidköping) oli ruotsalainen kirkkomuusikko ja säveltäjä.
Widéen suoritti urkurintutkinnon Tukholman musiikkikorkeakoulussa 1889. Hän toimi Laholmissa urkurina ja vuodesta 1900 Skaran tuomiokirkkourkurina, sekä sen ohella  musiikinopettajana 1901–1933.
Hän sävelsi useita teoksia kirkkovuoden juhlapäiviä varten. Elinaikanaan hän oli tunnettu ja arvostettu kuoromusiikin säveltäjä ja hänet valittiin Ruotsin kuninkaalliseen musiikkiakatemiaan 1921. Hänen sävellystuotantoon kuuluu muun muassa requiem, jouluoratorio, noin 20 kantaattia, kamarimusiikkia, noin 200 kansallisromanttista laulua ja kuoroteosta sekä koraaleja ja noin 150 urkukoraalia.
Hän on säveltänyt 1916 muun muassa Viktor Rydbergin runon "Gläns över sjö och strand", josta on Ruotsin kirkon virsikirjassa Anna-Maija Raittilan tekemä suomennos ”Kirkkaus yllä maan” (virsi 134, Alice Tegnérin sävelmä). Widéenin sävelmä julkaistiin Ruotsin vuoden 1917 koraalikirjaehdotuksessa ja sitä käytetään kuoro- ja soololauluna.
Vuonna 1910 hän sävelsi sisarensa Linnea Andrénin kirjoittaman Smoolannin kotiseutulaulun ("Röd lyser stugan"), joka esitettiin kolmen muun Widéenin laulun kanssa Tukholman olympialaisten yhteydessä järjestetyssä kuorofestivaalissa, ja jonka sävelmään Martti Korpilahti sittemmin kirjoitti Keski-Suomen kotiseutulaulun sanat (”Männikkömetsät ja rantojen raidat”).
Widéenin virsisävelmiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja
492 "Ystävä sä lapsien" (säk. 1 ruotsalainen 1780 "Gud som haver barnen kär", suom. Arvi Jännes 1889, säk. 2 Siri Dahlquist 1911, säk. 1–2 suom. Lauri Pohjanpää 1923, säk. 3 komitea 1937. Sävelmä vuodelta 1919)
806 "Otsaani ja rintaani" (Niilo Rauhala 2001. Sävelmä 1919)
808 "Herra, olet Luojani" (Sakari Häkkinen 2002, muod. Niilo Rauhala 2002. Sävelmä 1919)
813 "Lapsuudesta lähtien" (Pia Perkiö 2002. Sävelmä 1919)
831 "Siunaa, Herra, kotini" (Pia Perkiö 1986. Sävelmä 1919)
Ruotsin kirkon virsikirja
193 "Jeesus, lasten ystävä"/"Gud, som haver barnen kär" (Tuntematon ruotsalainen 1780, suom. Lauri Pohjanpää 1923, uud. Suomen. vk.-komitea 1984. Sävelmä 1912)
512 "Jo soi ehtookello ja taukoaa työ"/"Det ringer till vila" (Johan O. Wallin 1838, suom. Georg Gripenstad ja Anna-Maija Raittila 1946, 1969, uud. suom. Pekka Kivekäs 1995. Sävelmä 1916)
743 "Ystävä sä lapsien"/"Gud, som haver barnen kär" (Ruotsalainen 1780, 1.säk, Siri Jonsson (Dahlquist) 1911, 2. ja 3. säk. suom. Lauri Pohjanpää 1923 ja Suomen vk.-komitea 1937 3. säk. Sävelmä 1919)
Hengellinen laulukirja
556 "Ystävä sä lapsien" (Tuntematon ruotsalainen 1780, 1. säk, Siri Dahlqvist 1911 2. ja 3. säk. Sävelmä 1919)
Seurakunta laulaa
"Ystävä sä lapsien" (1. säk. ruotsalainen 1780, 2. ja 3. säk. Siri Dahlqvist 1911. Sävelmä 1919)
Johannes Høsflot Klæbo
Aikuisten arvokilpailut > Lahden MM-kilpailut 2017

Klæbo saavutti Lahden MM-kilpailuissa 2017 pronssia vapaan hiihtotavan sprintissä. Parisprintissä hän oli Emil Iversenin kanssa neljäs. Ennen loppusuoraa Iversen oli vielä ankkuriosuudellaan ensimmäisenä ennen Iivo Niskasta. Iversen kuitenkin kaatui viimeisessä kaarteessa. Niskanen kompastui norjalaiseen, ja Iversen jäi kilpailussa neljänneksi palkintopallin ulkopuolelle. 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Klæbo oli viidestoista.
Aikuisten arvokilpailut > Pyeongchangin olympialaiset 2018 ja Seefeldin MM-kilpailut 2019

Klæbo voitti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 kultaa perinteisen hiihtotavan sprintissä, 4 × 10 kilometrin viestissä, jossa hiihti ankkuriosuuden sekä vapaan hiihtotavan parisprintissä Martin Johnsrud Sundbyn kanssa. Viestihiihdossa Ranskan ja Venäjän olympiaurheilijoiden ankkurit Adrien Backscheider ja Denis Spitsov pyrkivät vuoroillaan aiheuttamaan väsymystä Klæbolle. Klæbo onnistui jättämään kilpailun ratkaisun loppukirin varaan, jossa hän oli odotetusti vahvin. Hän antoi ratkaisevan iskunsa yleensä samassa nousussa, minkä vuoksi lehdistö nimitti nousun ”Klæbo-bakkeniksi”. Klæbo otti osaa myös 30 kilometrin yhdistelmäkisaan sijoittuen siinä kymmenenneksi. Seefeldin vuoden 2019 MM-kilpailuissa Klæbo voitti kultaa vapaan hiihtotavan sprintissä, perinteisen hiihtotavan parisprintissä ja viestissä.
Aikuisten arvokilpailut > Oberstdorfin MM-kilpailut 2021

Aiempien arvokilpailujen tapaan, Klæbo saavutti Oberstdorfissa 2021 perinteisen sprintin, vapaan parisprintin ja viestin maailmanmestaruudet. Yhdistelmäkilpailussa hän oli neljäs, ja 50:n kilometrin yhteislähdössä hänet hylättiin.
Klæbo voitti sprintin karsinnan, puolivälierän, välierän sekä finaalin, jossa hän ohitti kisaa johtaneen Erik Valnesin nopeuttamalla tempoaan loppusuoran alussa. Parisprintin hän hiihti yhdessä juuri Valnesin kanssa. Vaikka Klæbo joutui lähtemään ankkuriosuudelleen neljä sekuntia kärjen jälkeen, hän hiihti venäläisen Gleb Retivyhin kiinni yhdessä Suomen Joni Mäen kanssa ja karkasi voittoon radan viimeisessä ylämäessä. Eroa toiseksi tulleeseen Suomen joukkueeseen kertyi runsaat puolitoista sekuntia. Viestissä Klæbo pääsi viimeiselle osuudelle johtoasemassa 35 sekuntia ennen Venäjän hiihtoliiton Aleksandr Bolšunovia. Hän kuitenkin taktikoi ja hellitti menonsa suhteellisen kevyeksi hiihtelyksi, minkä seurauksena Bolšunov saavutti hänet ja otti vastuun vauhdinpidosta. Ratkaisevan eron Bolšunoviin Klæbo teki kiivaalla kiihdytyksellä jälleen kilpailun viimeisessä nousussa.
Myös 50 kilometrillä Klæbo kävi voittokamppailun Bolšunovia vastaan ja ylittikin maaliviivan ensimmäisenä. Tuomarineuvoston pitkään kestänyt käsittely tuotti kuitenkin lopputuloksena tulkinnan, jonka mukaan Klæbo oli estänyt loppusuoran ohitushetkellä Bolšunovia ja aiheuttanut tämän sauvan rikkoutumisen, vaikka hän olikin hiihtänyt tilanteessa tätä nopeammin. Harvinainen päätös jakoi mielipiteitä Pohjoismaissa ja Venäjällä: etenkin monet norjalaisurheilijat tukivat Klæboa julkisesti, kun taas Venäjän presidentti Vladimir Putin kutsui Bolšunovia ”kilpailun todelliseksi sankariksi”. Voittajaksi valittu Iversen ja pronssille noussut Simen Hegstad Krüger olivat sitä mieltä, että Klæboa ei olisi pitänyt hylätä. Bolšunov itse sanoi, että mestaruus olisi pitänyt merkitä vain joko hänelle tai Klæbolle, mutta Klæbo ei pettymyksestään huolimatta halunnut valittaa päätöksestä.