stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kituba
Kielioppi > Verbit

Verbien etuliite on ku-: kutuba = puhua, kusala = tehdä työtä, kuzola = haluta. Tämä etuliite jätetään yleensä pois paitsi kun verbi on substantiivin roolissa. Esimerkiksi Mono ikele zola kusala Haluan tehdä työtä.
Kitubassa aikamuodot merkitään verbiä edeltävillä apuverbeillä, joista on pronominien tapaan olemassa sekä pitkä että lyhyt muoto.
| Aikamuoto | Partikkeli | Esimerkki (pitkä muoto) | Esimerkki (lyhyt muoto) | Suomennos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Preesens | ikele, kele, ke | Mono ikele kusala. | Mu ke sala. | Teen työtä. |
| Imperfekti | imene, mene, me | Mono imene kusala. | Mu me sala. | Tein työtä. |
| Preteriti | ka | Mono kusala ka. | Mu sala ka. | Tein työtä. |
| Perfekti | vandaka, vanda, va | Mono vanda kusala. | Mu va sala. | Olen tehnyt työtä. |
| Futuuri | ata, ta | Mono ata kusala. | Mu ta sala. | Tulen tekemään työtä. |
Sanasto

Suurin osa kituban sanoista on alkuperäistä bantusanastoa, joten yhtäläisyyksiä muihin bantukieliin on helppo löytää. Esimerkiksi sanoilla muntu (ihminen), mwana (lapsi), mafuta (rasva), mvula (sade), nzila (tie) ja zulu (taivas) on läheiset vastineensa useimmissa bantukielissä, esimerkiksi ruandassa ne ovat umuntu, umwana, mavuta, invura, inzira ja ijuru.
Muista bantukielistä kitubaan on lainattu sanastoa erityisesti lingalasta ja swahilista. Swahilin kautta kitubaan on päätynyt joitakin alkujaan perso-arabialaisia sanoja kuten langi (väri) ja sanduku (laatikko).
Kituban sanoista huomattava osa on peräisin ranskan kielestä, mutta niiden kirjoitus- ja ääntämisasua on muokattu vastaamaan kituban muoto-oppia ja oikeinkirjoitusta. Ranskasta lainattuja sanoja ovat muun muassa leta (valtio, ransk. l'état), kibesi (kuokka, ransk. bêche) ja kamio (kuorma-auto, ransk. camion). Sanoja on lainattu myös portugalista, jolla on siirtomaahistoriaa alueella, kuten misa (messu, port. missa) ja kilapi (kynä, port. lápis). Myös yhdysvaltalaiset lähetystyöntekijät ovat jättäneet jälkensä englanninkielisinä lainasanoina, kuten katekisimu (katekismus, engl. chatechism), buku (kirja, engl. book) ja mapi (kartta, engl. map).
Aiheesta muualla

Wikipedia kituban kielellä
Johdatus kituban kieleen espanjaksi
Bantukielet
eteläsotho
ganda
herero
kiga
kongo
luhya
mwani
njandža
nyankole
oshivambo
pohjoissotho
ruanda
swahili
swazi
tswana
xhosa
zulu
Kreolikielet
Agalegan kreoli
Albanyn hollanti†
Antiilien kreoli
Berbicen hollanti†
Ceylonin hollanti
Chagossialainen kreoli
Chavacano
Fa D’ambu
Guadeloupen kreoli
Haitin kreoli
Hiri-motu
Karipúna
Kituba
Kreyol
Krio
Kriol
Louisianan kreoli
Mohawk hollanti†
morisyen
Neekerihollanti†
Norfuk
Palenquero
Papiamentu
Petjo
Pijin
Pitcairnin kieli
Ranskan Guayanan kreoli
Réunioninkreoli
Seychellien kreoli
Skepi†
Sranantongo
Tayo
Tok-pisin
Unserdeutsch
nihongo
betawi
patuá
norfuk
Lasirasbora

| Lasirasbora |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Seeprakalat  Danionidae
Suku::  Danionella
Laji::  translucida
Kaksiosainen nimi
 Danionella translucida  Roberts, 1986 
Katso myös
   Lasirasbora Wikispeciesissä   Lasirasbora Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Lasirasbora (Danionella translucida) on seeprakalojen heimoon kuuluva aasialainen kalalaji. Se kasvaa vain 10-11 millimetriä pitkäksi ja on näin maailman pienimpiä kaloja. Se löydettiin 1980-luvulla Myanmarin Bago Yoman vuoristopuroista.
Aiheesta muualla

Danionella translucida Seriously Fish
Kretingan kunnallispiiri

| Kretingan kunnallispiiri (Kretingos rajono savivaldybė) |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Liettua
Lääni:  Klaipėdan lääni
Hallinnollinen keskus:  Kretinga
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  989 km²
Väkiluku (2008):  45 835
 – Väestötiheys:  46,2 as./km²
 
 www.kretinga.lt  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kretingan kunnallispiiri (liett. Kretingos rajono savivaldybė) on yksi Liettuan 60 kunnallispiiristä, joka sijaitsee Klaipėdan läänissä, maan länsiosassa rajoittuen Itämereen. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 45 835 asukasta (12,1 % läänin väkiluvusta). Hallinnollisena keskuksena toimii Kretinga.
Asutuskeskukset > Kaupungit

Kretinga (hallinnollinen keskus)
Salantai
Asutuskeskukset > Kauppalat

Darbėnai
Kartena
Grūšlaukė
Asutuskeskukset > Kylät

Vydmantai
Kūlupėnai
Padvariai
Kretingsodis
Kurmaičiai
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kunnallispiirin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (liettuaksi)
Klaipėdan lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Klaipėdan kaupunkikunta • Klaipėdan kunnallispiiri • Kretingan kunnallispiiri • Neringan kunta • Palangan kaupunkikunta • Šilutėn kunnallispiiri • Skuodasin kunnallispiiri
Kaupungit:  Klaipėda • Gargždai • Priekulė • Kretinga • Salantai • Palanga • Šilutė • Skuodas
Kauppalat:  Vėžaičiai • Dovilai • Kretingalė • Veiviržėnai • Endriejavas • Plikiai • Judrėnai • Darbėnai • Kartena • Grūšlaukė • Švėkšna • Žemaičių Naumiestis • Rusnė • Vainutas • Mosėdis Ylakiai • Lenkimai • Barstyčiai
Kylät:  Agluonėnai • Dercekliai • Dreverna • Vydmantai • Kūlupėnai • Padvariai • Kretingsodis • Kurmaičiai • Nida • Juodkrantė • Preila • Traksėdžiai • Juknaičiai • Macikai • Saugos • Pagryniai • Daukšiai • Notėnai • Šaukliai • Šatės • Mažieji Rūšupiai
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Lentosukka

Tukisukka miehen vasemmassa jalassa.
Lentosukat ovat elastisia tukisukkia, joita käytetään ehkäisemään veritulppien muodostumista jaloissa pitkäaikaisen istumisen aikana, kuten lento-, auto-, bussi- ja junamatkoilla. Tutkimukset osoittavat, että veritulppariskiä voidaan vähentää jopa 90 %, edellyttäen, että sukan laatuvaatimukset täyttyvät. Tutkimuksissa käytetyt lentosukat ovat lääkinnällisiä ensimmäisen kompressioluokan tukisukkia, joissa paine nilkassa on 18–20 mmHg ja vähenee asteittain polvea kohti.
Lentosukkia myydään nykyään laajalti. Suuri osa lentosukkina myytävistä sukista ei kuitenkaan täytä lääkinnällisen tukisukan painevaatimuksia.
Aiheesta muualla

www.tukisukat.nu
www.tukisukat.fi
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
Kultasiipikotingat

| Kultasiipikotingat |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kotingat Cotingidae
Suku::  Kultasiipikotingat Tijuca  Ferussac, 1829
Katso myös
   Kultasiipikotingat Wikispeciesissä   Kultasiipikotingat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kultasiipikotingat (Tijuca) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kultasiipikotingoihin kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
Kultasiipikotingoihin (Tijuca) kuuluvia lajeja

Harmaasiipikotinga (Tijuca condita)
Kultasiipikotinga (Tijuca atra)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Tijuca (englanniksi)
Lawton (Oklahoma)

| Lawton |
| --- | --- |
 Lawton 1960-luvun puolivälissä

 Lawton
 Koordinaatit: 34°36′15″N, 98°23′44″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Oklahoma
Piirikunta:  Comanche
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  209,9 km²
Korkeus:  339 m
Väkiluku (2018):  92 859
 – Väestötiheys:  442,4 as./km²
 – Metropolialue:  114 916
 
 www.lawtonok.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lawton on Yhdysvaltain Oklahoman osavaltiossa ja Comanchen piirikunnassa sijaitseva kaupunki. Kaupunki perustettiin vuonna 1901 ja se on nimetty Yhdysvaltain sisällissodassa taistelleen sotilaan Henry Ware Lawtonin mukaan.[lähde? ] Vuoden 2018 arvion mukaan kaupungin asukasmäärä oli 92 859 ja pinta-ala 209,9 neliökilometriä. Vuosina 2010–2018 kaupungin väkiluku laski 4,1 prosenttia. Lawtonin metropolialueella asuu noin 114 916 ihmistä.[lähde? ]
Kaupungista on lähtöisin useita kuuluisia ihmisiä, kuten Oscar-palkittu näyttelijä Joan Crawford, Paavo Pesusienen luoja Stephen Hillenburg ja Miss America 2007 Lauren Nelson.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Koiranheinä

| Koiranheinä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Suku::  Koiranheinät Dactylis
Laji::  glomerata
Kaksiosainen nimi
 Dactylis glomerata  L. 
Katso myös
   Koiranheinä Wikispeciesissä   Koiranheinä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koiranheinä eli niittykoiranheinä (Dactylis glomerata) on yleinen tuulipölytteinen heinä.
Ulkonäkö ja koko

Koiranheinä kasvaa 60–160 senttimetriä korkeaksi. Sen röyhy on kolmiomainen, kukat kasvavat siinä tiiviinä rykelminä. Röyhyn tähkylärykelmät ovat karkeita ja hieman pisteliäitä, koska kaleet ovat pitkä- ja teräväkärkisiä. Lyhyiden lehtien sinertävä vaaleus erottuu hyvin muiden heinien ja ruohojen vihreydestä. Kasvi on mätästävä, väriltään harmahtavan sinivihreä ja varressa olevat tupet ovat litteän puoleisia. Lehtiasento on kierteinen ja aluslehdet ovat tavallisesti kärjestä keulamaisia. Kukinto on röyhymäinen tähkärykelmä, joka on toispuoleinen. Tähkylät ovat litteitä ja niissä on 3-7 kukkaa. Kasvi kukkii heinäkuussa.
Levinneisyys

Koiranheinää kasvaa Euroopassa Keski-Suomea myöten sekä viljeltynä Pohjois-Amerikassa. Se on heinäallergisille ongelma heinäkuussa.
Koiranheinä on levinnyt Suomeen ihmisen kuljettamana.
Elinympäristö

Valtaosa kasvupaikoista on niittymäisiä, mutta koiranheinä kasvaa varjossakin, jos sille on riittävästi tilaa. Koiranheinä kasvaa myös savisessa maassa, jossa sitä viljellään rehuksi.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Koiranheinä (niittykoiranheinä) – Dactylis glomerata
Kasviatlas 2022: Koiranheinän eli niittykoiranheinän (Dactylis glomerata) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Koiranheinä (Dactylis glomerata)
Valokki – Nettikasvio: Koiranheinä (Dactylis glomerata)
Integrated Taxonomic Information System (ITIS): Dactylis glomerata (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dactylis glomerata (englanniksi)
Flora of China: Dactylis glomerata (englanniksi)
Koiranheinän kukinto
Libyanarabia

| Libyanarabia> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:   Libya
Puhujia:  4,3 miljoonaa
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  afroaasialaiset kielet
Kieliryhmä:  seemiläiset kielet
ISO 639-3:  ayl
 Ohje 
Libyanarabia on Libyassa puhuttava arabian puhekielimuoto. Sitä puhuu äidinkielenään noin neljä miljoonaa ihmistä, minkä lisäksi Libyan berberikielten kuten awijilah’n puhujat käyttävät sitä toisena kielenä. Libyanarabia on hyvin samanlaista kuin Tunisian eteläosassa asuvien beduiinien puhuma tunisianarabia. Libyan lisäksi libyanarabiaa puhutaan Egyptin länsiosassa ja Nigerissä.
Lawton Chiles

| Lawton Chiles |
| --- | --- |

Floridan 41. kuvernööri
 8. tammikuuta 1991 – 12. joulukuuta 1998  
Varakuvernööri:  Buddy MacKay
Edeltäjä:  Bob Martinez
Seuraaja:  Buddy MacKay
Yhdysvaltain senaattori Floridasta
 3. tammikuuta 1971 – 3. tammikuuta 1989  
Edeltäjä:  Spessard Holland
Seuraaja:  Connie Mack III
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1930 Lakeland, Florida, Yhdysvallat
Kuollut: 12. joulukuuta 1998 (68 vuotta) Tallahassee, Florida, Yhdysvallat
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:  Rhea May Grafton (vih. 1951)
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Sotilaspalvelus
Palvelusmaa(t):   Yhdysvallat
Puolustushaara:  Maavoimat
Palvelusvuodet:  1953–1954
Taistelut ja sodat:  Korean sota
Lawton Mainor Chiles, Jr. (3. huhtikuuta 1930 Lakeland, Florida – 12. joulukuuta 1998 Tallahassee, Florida) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Floridan senaattorina vuosina 1971–1989. Chiles aloitti työt Floridan 41. kuvernöörinä vuonna 1991. Kuvernöörinä hän johti Hurrikaani Andrewin jälkeistä toipumisprosessia. Vuoden 1994 kuvernöörinvaaleissa Chiles päihitti täpärästi republikaanipuolueen Jeb Bushin. Bush pyrki onnistuneesti kuvernööriksi vuonna 1998, jolloin hänen vastustaja oli Buddy MacKay, joka toimi Chilesin hallituksen varakuvernöörinä. Chiles kuoli sydänkohtaukseen 12. joulukuuta 1998, ennen Bushin virkaanastujaisia. MacKay toimi kuvernöörinä Chilesin kauden viimeiset 23 päivää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lawton Chiles Wikimedia Commonsissa
Libéral Bruant

Libéral Bruant
Libéral Bruant, myös Libéral Bruand, (noin 1635 – 22. marraskuuta 1697 Pariisi) oli ranskalainen arkkitehti, jonka tunnetuin työ on Pariisin Hôtel des Invalides.
Bruant kuului tunnettuun arkkitehtisukuun. Hänen isänsä oli Sébastien Bruant ja hänen veljensä oli arkkitehti Jacques Bruant. Libéral Bruantista tuli vuonna 1663 architecte du roi, kuninkaan arkkitehti, ja isänsä kuoltua vuonna 1670 hän peri tämän viran puusepäntöiden ylijohtajana.
Vuonna 1670 Bruant suunnitteli Salpêtrièren sairaalan kappelin. Sairaalan kappeli oli ryhmitelty eri tiloiksi, jotta henkilökunta ja potilaat voitiin erottaa toisistaan paremman hygienian vuoksi. Tämän ratkaisun ansiosta he saattoivat silti osallistua uskonnollisiin toimituksiin samanaikaisesti.
Bruantin maine perustuu Hôtel des Invalidesin suunnittelutyön. Hôtel des Invalides on laaja rakennusryhmä, joka oli alun perin vammautuneille sotaveteraaneille tarkoitettu sairaala ja vanhainkoti. Sen suurta sisäpihaa ympäröivät kaksikerroksiset pylväskäytävät ovat erityisen hienoja. Niiden toistuvat kaaret muistuttavat roomalaisen arkkitehtuurin ankaruutta ja tuovat mieleen muinaiset akveduktit. Bruant suunnitteli myös rakennusryhmään kuuluvan Invalidikirkon. Hankkeen loppuvaiheessa suunnitteluvastuu siirtyi arkkitehti Jules Hardouin-Mansartille, joka muutti kirkon piirustuksia. Mansart suunnitteli muun muassa kirkon kupolin uudelleen.
Leppälampi (Mänttä-Vilppula, Mänttä)

| Leppälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°01′30″N, 24°43′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kertejoen valuma-alue (35.69)
Laskujoki:  Hurrinoja 
Järvinumero:  35.693.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  133,8 m  
Rantaviiva:  1,063 km  
Pinta-ala:  6,376 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLeppälampi 
Leppälampi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Mänttän kaupunkitaajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Kongon Akseli

| Kongon Akseli |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste
Ohjaaja:  Jouko Aaltonen
Käsikirjoittaja:  Jouko Aaltonen, Seppo Sivonen
Tuottaja:  Pertti Veijalainen
Säveltäjä:  Tapani Rinne
Kuvaaja:  Timo Peltonen
Leikkaaja:  Samu Heikkilä
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Illume Oy
Ensi-ilta:  29. syyskuuta 2009
Kesto:  52 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kongon Akseli on Jouko Aaltosen ohjaama, vuonna 2009 valmistunut suomalainen dokumenttielokuva. Elokuva kertoo suomalaisista laivamiehistä Kongo-joella 1900-luvun alussa. Elokuvaa kuvattiin Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Belgiassa.
Synopsis

Kongo-joella työskenteli 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa 200–300 suomalaista laivamiestä. Kongon Akseli -elokuva kertoo heistä erään, Akseli Leppäsen (1879–1938) elämäntarinan. Leppänen kohtaa Suomessa epäonnea yksityiselämässään. Belgialaisten kuninkaan Leopold II:n siirtomaahallinto pestaa Skandinaviasta konemiehiä palvelukseensa Kongo-joelle, jonne myös Akseli Leppänen lähtee työskentelemään. Saavuttuaan Belgian Kongoon hyväsydäminen Leppänen kohtaa kolonialismin julman todellisuuden, joka laittaa lopulta myös hänen omat asenteensa koetukselle. Elokuva perustuu Akseli Leppäsen päiväkirjoihin, valokuviin ja vanhoihin arkistofilmeihin.
Tuotantoryhmä

Ohjaus: Jouko Aaltonen
Käsikirjoitus: Jouko Aaltonen, Seppo Sivonen
Kuvaus: Timo Peltonen
Leikkaus: Samu Heikkilä
Äänisuunnittelu: Martti Turunen
Musiikki: Tapani Rinne
Tuottaja: Pertti Veijalainen
Tuotantoyhtiö: Illume Oy
Aiheesta muualla

illume.fi
Suomen Elokuvasäätiö Kongon Akseli Suomen Elokuvasäätiön verkkosivustolla
Akseli Leppänen
Konginkankaan työväentalo

| Konginkankaan työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Alatie 4, Konginkangas
Sijainti:  Äänekoski
Valmistumisvuosi:  1907, laajennuksia 1953-54
Rakennuttaja:  Konginkankaan työväenyhdistys
Omistaja:  Konginkankaan kyläyhdistys
Runkorakenne:  hirsi,lauta
Kerrosluku:  1
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Konginkankaan työväenyhdistyksen työväentalo
Konginkankaan työväentalo on nykyisen Äänekosken kaupungin Konginkankaan kirkonkylän keskustassa sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti arvokas. Talo edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä. Konginkankaan työväentalo luovutettiin Konginkankaan kyläyhdistykselle 30. huhtikuuta 2022.
Historia

Konginkankaan kirkonkylän työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Perustajina olivat lähinnä Pasasen sahan työläiset. Kokouksia pidettiin aluksi jäsenten kotona. Vuonna 1907 Matolan isäntä tarjosi hirsistä tuparakennusta yhdistykselle 175 markan hintaan. Osa maksettiin heti, ja loput kuitattiin vapaalippuina iltamiin. Yhdistys oli jo tehnyt vuokrasopimuksen Kömin talon maalta. Tontti ostettiin omaksi vuonna 1932. Talon purku, siirto ja uudelleenpystytys annettiin urakalle, ja lisäksi tehtiin talkootöitä. Vuonna 1910 uusittiin näyttämöä. Sisällissodan aikana ja jälkeen vuosina 1918 ja 1919 talo oli takavarikossa suojeluskunnalla.
Rakennus peruskorjattiin vuosina 1953–1955 uusimalla salia ja näyttämöä sekä rakentamalla pukuhuoneet. Vuonna 1961 näyttämöä jälleen kunnostettiin ja rakennettiin peseytymistiloja kellarikerrokseen. Vuonna 1964 kunnostettiin eteistilat ja vaatesäiliö sekä ravintolatilat. Vuonna 1972 Niilo Hytönen asensi juhlasaliin kuumailmalämmittimen. Näyttämön vieressä ollut pukuhuone kunnostettiin kokoustilaksi vuonna 1975. Samana vuonna uusittiin ulkomaalaus ja salin sisätilojen maalaus. Työväentalon katto on uusittu noin vuonna 2010.
Rakennus

Talon vanha osa on hirsirunkoinen, ja se on vuorattu laudoilla. Talon alkuperäinen väri oli punainen, vuodesta 1975 lähtien keltainen. Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen, aula, naistenhuone, kerho/pukuhuone. Talon ovet on muutettu vuonna 1954, ikkunat ja kuisti vuonna 1963. Vanhassa osassa on keittiö, ravintola, vaatesäiliö, aula ja naistenhuone. Uudessa osassa on sali, näyttämö ja kerho-/pukuhuone.
Toimintaa työväentalolla

Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvanäytöksiä ja juhlia. Sitä on myös vuokrattu ulkopuolisille.
Myöhemmin toiminta on ollut epäsäännöllisempää. Eläkkeensaajat ovat muun muassa pelanneet bocciaa ja tiloja on vuokrattu muiden muassa huonekalukauppiaille. Päätulolähteenä on ollut yläkerran asunnon vuokra.
Leppälammi (Mänttä-Vilppula)

| Leppälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  62°08′33″N, 24°19′43″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Elänteen valuma-alue (35.37)
Laskuoja:  oja Kurkijärveen 
Järvinumero:  35.374.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,2 m  
Rantaviiva:  0,844 km  
Pinta-ala:  3,769 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLeppälammi 
Leppälammi  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Jouttikylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Haapaojan valuma-alueeseen (35.374) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,2 metriä mpy.