stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toyota Yaris
Toyota Yaris XP90 (2005–2011)

| Toyota Yaris XP90 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani  Kiina  Ranska  Taiwan  Thaimaa
Valmistaja:  Toyota
Valmistusvuodet:  2005–2011
Muut nimet:  Daihatsu Charade Toyota Vitz
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Toyota Yaris (XP10)
Seuraaja:  Toyota Yaris (XP130)
Teknisesti samankaltaisia:  Scion xD Subaru Trezia Toyota Belta Toyota ist (XP110) Toyota Porte (XP140) Toyota Prius C Toyota Ractis Toyota Sienta (XP170) Toyota Urban Cruiser Toyota Vios (XP90) Toyota Vios (XP150)
Pohjalevy:  Toyota B
Iskutilavuus:  1,0–1,8 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen robotti 6-vaihteinen robotti CVT-automaatti
Toisen sukupolven Yaris esiteltiin vuonna 2005. Euroopan ulkopuolisilla markkina-alueilla myytiin myös sen neliovista sedan-versiota nimellä Toyota Belta tai Toyota Vios. Euroopassa korvaavan kolmannen sukupolven tultua markkinoille, myytiin toisen sukupolven Yarista vielä vuoteen 2013 saakka Daihatsu Charade -nimisenä. Nämä autot oli valmistettu Thaimaassa.
Vuoden 2005 Euro NCAP -kolaritestistä Yaris sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Bolognan autonäyttelyssä joulukuussa 2008 esiteltiin Yaris, joka oli saanut muun muassa uudet puskurit ja aiempaa matalamman etusäleikön. Myös valoihin oli tehty pieniä muutoksia. Uutena moottorina esiteltiin 1,33 Dual VVT-i (101hv), joka korvasi aiemman 1,4-litraisen moottorin. Se on edeltänyttä moottoria tehokkaampi, polttoainetaloudellisempi ja vähäpäästöisempi.
Toyota Yaris XP130 (2010–2019)

| Toyota Yaris XP130 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani  Ranska
Valmistaja:  Toyota
Valmistusvuodet:  2010–2019
Muut nimet:  Toyota Vitz
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Toyota Yaris (XP90)
Seuraaja:  Toyota Yaris (XP210)
Teknisesti samankaltaisia:  Scion xD Subaru Trezia Toyota Belta Toyota ist (XP110) Toyota Porte (XP140) Toyota Prius C Toyota Ractis Toyota Sienta (XP170) Toyota Urban Cruiser Toyota Vios (XP90) Toyota Vios (XP150)
Pohjalevy:  Toyota B
Iskutilavuus:  1,0–1,8 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali CVT-automaatti
Kolmannen sukupolven Yaris esiteltiin vuoden 2010 lopulla, ja se perustuu samalle pohjalevylle kuin edeltäjänsä.
Vuoden 2011 Euro NCAP -kolaritestistä Yaris sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Vuonna 2014 Yarisin keulan ilmettä muokattiin vastaamaan uutta, pienempää Aygo-mallia. Sisällä materiaalien laatutasoa parannettiin ja saataville tuli seitsentuumainen kosketusnäyttö.
Geneven autonäyttelyssä keväällä 2017 esiteltiin toisen kasvojenkohotuksensa kokenut Yaris. Tällöin sen keulan ilmettä terävöitettiin muun muassa uudella etusäleiköllä. Takavalot ovat aiempaa leveämmät ja ne tulivat saatavaksi kokonaan LED-tekniikalla toteutettuna. Uutena moottorina oli 1,5-litrainen (110 hv) bensiinimoottori.
Toyota Yaris XP210 (2019–)

| Toyota Yaris XP210 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ranska
Valmistaja:  Toyota
Valmistusvuodet:  2019–
Korimalli:  3-ovinen hatchback 5-ovinen hatchback
Luokka:  B-segmentti
Edeltäjä:  Toyota Yaris (XP130)
Teknisesti samankaltaisia:  Toyota Aqua (XP210) Toyota Yaris Cross
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  TNGA-B
Moottori:  R3
Iskutilavuus:  1,0–1,5 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali CVT-automaatti
Neljännen sukupolven Yaris esiteltiin lokakuussa 2019. Se perustuu uudelle modulaariselle TNGA-B-pohjalevylle. Uusi malli on edeltäjäänsä 50 millimetriä leveämpi, 40 milimetriä matalampi ja akseliväliltään 50 millimetriä pidempi. Kokonaispituus on kuitenkin lyhentynyt viidellä millimetrillä. Mallia myydään Yaris-nimellä kaikilla markkina-alueilla. Yaris valittiin Vuoden autoksi Euroopassa 2021.
Vuoden 2020 Euro NCAP -kolaritestistä Yaris sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Moottorivalikoimassa ovat kolmesylinteriset 1,0- ja 1,5-litraiset bensiinimoottorit sekä hybridimalli, jossa 1,5-litraisen bensiinimoottorin apuna on sähkömoottori. Pienemmän bensiinimoottorin yhteydessä on aina viisivaihteinen manuaalivaihteisto, kun taas suuremmassa on joko kuusivaihteinen manuaalivaihteisto tai CVT-automaatti.
Toyota GR Yaris

Toyota GR Yaris on homologaatiota varten kehitetty malli rallin maailmanmestaruussarjan sääntöjen mukaisesti. Malli on esitelty tammikuussa 2020 Tokyo Auto Salon -messuilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Toyota Yaris Wikimedia Commonsissa
Viisiovinen ensimmäisen sukupolven Toyota Yaris.
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli.
Viisiovinen toisen sukupolven Toyota Yaris.
Toisen sukupolven facelift-malli.
Daihatsu Charade (2011–2013)
Kolmannen sukupolven facelift-malli (2014).
Kolmannen sukupolven facelift-malli (2017).
GR Yarisin voimansiirto.
Paukkukaramelli

Paukkukaramelleja.
Paukkukaramelli (engl. Christmas cracker) on joulukoriste, joka on osa Ison-Britannian, Irlannin ja sekä muiden Kansainyhteisöön kuuluvien maiden jouluperinteitä. Paukkukaramelli on yleensä koristeelliseen paperiin kääritty, ripustuslenkillä varustettu karamellin muotoinen paketti, johon liittyy paperinauhasta vetämällä laukeava nalli; nauhaa vedettäessä nalli laukeaa ja avaa kääreen, jolloin paljastuu varsinainen sisältö, jota ovat esim. makeiset, pienet lelut tai värikkäät paperihatut.
Ensimmäisenä paukkukaramelleja alkoi valmistaa 1800-luvun puolivälissä lontoolainen karamellikauppias Tom Smith.
Aidankaatajat

| Aidankaatajat |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Juho Juntunen, 1982.
Ohjaaja:  Olli Soinio
Käsikirjoittaja:  Olli Soinio
Tuottaja:  Jorma K. Virtanen Tapio Suominen
Säveltäjä:  Asser Fagerström
Kuvaaja:  Pekka Aine
Pääosat:  Erkki Pajala Martti Kainulainen Toivo Tuomainen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Sateenkaarifilmi Oy
Levittäjä:  Suomi-Filmi
Ensi-ilta:  1982
Kesto:  104 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aidankaatajat on suomalainen vuonna 1982 ensi-iltansa saanut musta komediaelokuva, jonka käsikirjoitti ja ohjasi Olli Soinio. Sen pääosissa nähdään Erkki Pajala, Martti Kainulainen ja Toivo Tuomainen.
Elokuvan työnimi oli Aidankaatajat eli heidän jälkeensä vedenpaisumus.
Juoni

Kolme vakavasti sairasta sotaveteraania pakenee syöpäsairaalasta Helsingistä maistaakseen vielä kerran elämää. He hankkiutuvat Turkuun tapaamaan yhden heistä tytärtä, joka on naimisissa varakkaan arkkitehdin kanssa. Heidän saapuessaan tytär onkin matkoilla Karibianmerellä ja talo on täynnä smokkipukuisia miehiä ja vähäpukeisia nuoria naisia. Sotkettuaan tämän herraseurueen veljeysrituaalit vanhuskolmikko jatkaa pikku hiljaa matkaansa ruotsinlaivalle.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Erkki Pajala   | … |   Tauno Hartman   |
|   Martti Kainulainen   | … |   Oiva Vaittinen   |
|   Toivo Tuomainen   | … |   Onni Akseli Kurki   |
|   Matti Aro   | … |   korkea-arvoinen vieras   |
|   Helen Elde   | … |     |
|   Tuija Ernamo   | … |     |
|   Asser Fagerström   | … |     |
|   Susanna Haavisto   | … |   Kirsti   |
|   Aulis Hämäläinen   | … |     |
|   Heikki Huopainen   | … |   sairaanhoitaja   |
|   Seija Kareinen   | … |     |
|   Lilga Kovanko   | … |     |
|   Matti Kuortti   | … |     |
|   Martin Kurtén   | … |     |
|   Soli Labbart   | … |   vanha taloudenhoitaja   |
|   Kauko Laurikainen   | … |   poliisi   |
|   Paavo Liski   | … |   psykiatri   |
|   Olavi Naaralainen   | … |     |
|   Voitto Nurmi   | … |     |
|   Arja Pessa   | … |     |
|   Tuija Piepponen   | … |     |
|   Paavo Piskonen   | … |     |
|   Erik Pöysti   | … |     |
|   Aulis Rosendahl   | … |     |
|   Ismo Saario   | … |     |
|   Elvi Saarnio   | … |     |
|   Antti Tarkiainen   | … |     |
|   Matti Tuominen   | … |     |
|   Uolevi Vahteristo   | … |     |
|   Matti Varjo   | … |     |
|   Arno Virtanen   | … |     |
|   Pauli Virtanen   | … |     |
Vastaanotto

Noin 30 000 katsojaa kerännyt Olli Soinion esikoisohjaus Aidankaatajat sai aikalaisarvioissa nihkeän myönteisiä kritiikkejä. Turkulaisen salaseuran örvellys sai monien kirjoittajien mielestä liian ison roolin elokuvassa, jota ei myöskään pidetty komediana erityisen onnistuneena.
Helsingin Sanomissa lokakuussa 1982 elokuvatutkija Sakari Toiviainen ja elokuvatoimittaja Helena Ylänen käyttivät Aidankaatajia esimerkkinä epäonnistuneesta aihevalinnasta ja laajemmin suomalaiselokuvien vääristä valinnoista. Kuolevan vanhuksen tarina voisi Toiviaisen mielestä onnistua iäkkäältä Ingmar Bergmanilta tai Akira Kurosawalta, mutta nuoren ohjaajan esikoiselokuvaksi hän piti aihetta vääränä. Yläsenkin mielestä elokuva on monin tavoin epäonnistunut, mutta tehty hyvää tarkoittaen.
Käännös suomeksi
Neoliittinen Lähi-itä

Lähi-idän metsät ja metsäarot vuonna 7500 eaa., sekä senaikaisia maanviljelyn kehittymispaikkoja.
Neoliittinen Lähi-itä noin 10000–6000 kalenterivuotta eaa. oli maanviljelyn ja karjanhoidon synnyn ja vakiintumisen aikaa Lähi-idässä.
Ihmiset asettuivat laajalti asumaan paikoilleen. Maanviljely ja karjanhoito alkoivat esikeraamisella
ajalla, jolloin ei ollut saviastioita. Tältä ajalta ovat mm Jeriko ja Göbekli Tepe. Saviastiat keksittiin noin 7100 eaa.  Pian alkoi Lähi-idän kuparikausi, jolloin
alkoi kehitys kohti sivilisaatiota.
Lähi-idän neoliittinen kausi

Neoliittinen  käsittää Lähi-idän esihistoriassa ajan, jolloin oli kivikauden loppupuoleen kuulunut neoliittinen kausi. Ihmiset alkoivat viljellä maata Lähi-idässä joskus 11000–8500 eaa. seuduilla, missä kasvoi villejä viljalajien edeltäjiä. Näin alkoi neoliittinen kausi. Ennen viljelyä ihmiset keräilivät  villikasvien siemeniä ja tekivät niistä jauhoja. Jääkauden lopuilla tapahtui Lähi-idässäkin suuria ilmastonmuutoksia, jotka hävittivät suurriistan ja loivat edellytykset maanviljelylle. Riistaeläinten niukkuus ja suuritähkäisten lajien ilmestyminen teki maanviljelystä kannattavaa. Viljaa alettiin ensiksi viljellä joko sateisilla vuorten rinteillä tai jokien kastelemissa keitaissa. Joka tapauksessa keinokasteluun siirryttiin melko pian, ja maanviljely levisi sen ansiosta laajalle.
Pian viljelyn keksimisen jälkeen alettiin pitää lampaita ja vuohia kotieläiminä. Sika ja nauta kesytettiin myöhemmin. Viljan viljelyyn siirtyminen oli monilla alueilla hidasta ja metsästys ja kalastus säilyivät pitkään merkittävinä varsinkin monilla metsäisillä alueilla. Maanviljely ja karjanhoito kiihdyttivät viljelyalueiden väestönkasvua. Tämä johtui siitä, että viljely mahdollisti metsästyksen verrattuna huomattavasti suurempien väestömäärien elämisen. Vakiintumisensa jälkeen viljely alkoi levitä Lähi-idästä itään Iranin suuntaan sekä länteen Eurooppaan. Maanviljelyn leviämistä edisti ehkä jo noin 10000–9000 eaa. alkanut merenkulku. Väestönkasvu näkyi muun muassa terätyökalujen tekoon käytetyn obsidiaanin kaupan laajenemisena.
Viimeistään maanviljelyn alkuvaiheessa ihmiset alkoivat asettua asumaan paikalleen ja rakentaa kestäviä neliömäisiä taloja. Noin 8700 eaa. Lähi-itään saapui tai siellä keksittiin saviastioiden eli keramiikan tekotaito. Saviastiat helpottivat viljan varastointia tuholaisia vastaan.
Noin 6500–6000 eaa. monien Lähi-idän viljelykylien asukasmäärät laskivat, joko muuttojen tai kuivuuden aiheuttaman nälän takia. Joskus 6000–5000 eaa. alettiin peltoja kastella laajassa mitassa kaivamalla kastelukanavia. Tämä johti varsinaisen kiinteän asutuksen ja todella suurien kylien syntyyn. Neoliittinen kausi päättyi Lähi-idässä kuparikauden eli kalkoliittisen kauden alkuun noin 5000–4000 eaa. Tällä kuparikaudella Lähi-itä kehittyi kohti kaupungistumista ja sivilisaatiota, jonka merkkinä pidetään kirjoitustaidon keksimistä Mesopotamiassa hieman ennen 3000 eaa. Maanviljely mahdollisti ihmisten sadon verottamisen ja osaltaan epätasa-arvoisen yhteiskunnan synnyn.
Maanviljelyä edeltävä kausi

Lähi-itä oli ensimmäinen alue jonne ihminen saapui Afrikasta. Se on ja oli ympäristöiltään monimuotoinen. Tämä mahdollisti monenlaisten riistaeläinten ja syötävien kasvien esiintymisen alueella.
Jääkauden aikoihin oli etelässä vain hieman nykyistä viileämpää. Lähi-idän aavikot ja muut alueet olivat tänä kylmänä kautena nykyistä suurempia. Niillä alueilla joilla oli jääkauden ajan suurriistaa, oli alueen myöhäispaleoliittinen metsästyskulttuuri. Luultavasti jo tällöin kerättiin syötäväksi kelpaavia pienijyväisiä kasveja ravinnoksi. Jääkauden loppupuolella ilmasto alkoi muuttua. Tämä muutti kasvillisuutta. Kasveja syövää suurriistaa alkoi kuolla sen takia sukupuuttoon. Ihmiset alkoivat tämän takia entistä enemmän metsästää pienriistaa, muun muassa gaselleja. Lisäksi he lisäsivät villiviljan, etanoiden ja muiden luonnon antimien keruuta. Niinpä muuttuneisiin oloihin sopeutunut niin sanottu epipaleoliittinen kausi alkoi kalibroitua 16000 eaa. Keräily kehittyi pian tehostetuksi, merkittäväksi elinkeinoksi. Tältä ajalta on löydetty myös jauhinkiviä ja piikivisirppejä tehtiin jo 13000 eaa.
Myöhemmälle neoliittikaudelle tyypillinen kiven kiillottaminen keksittiin jo Kebaran kulttuurin aikoihin tai aiemmin.
Noin 12500 eaa. alkoi Palestiinassa niin sanottu Natuf-kausi, johon liittyi muun muassa pienistä piikiviteristä tehtyjen sirppien valmistusta. Tämä liittyi kasvien keräilyyn, mutta metsästys ja kalastus luonnehtivat tätä aikakautta enemmän. Gaselli oli tärkeä riista. Joidenkin mukaan kiinteä asutus syntyi Natufin aikoihin. Joka tapauksessa samoja leiripaikkoja käytettiin huomattavasti useammin, ja rakennettiin pyöreäpohjaisia savimajoja. Ihmiset asuivat noin 10000 eaa. tiheimmin Palestiinan ja Syyrian alueella, sekä Itä-Irakin ja Lounais-Iranin Zagros-vuorten länsirinteillä. Keski-Eufratissa ja Jordanin laaksossa oli tiheämpää asutusta.
Varhaisin karjanhoito

Karjanhoito alkoi välillä 9000–7000 eaa., kun vuohi ja lammas otettiin kotieläimiksi. Ihmiset kesyttivät noin 8500 eaa. lampaan ehkä Iranin vuorilla. Tällöin elettiin esikeraamista neoliittista B-kautta. Sika ja vuohi kesytettiin hieman myöhemmin. Ei osata tarkkaan sanoa, missä ja milloin vuohi kesytettiin. Vuohia saattoi olla kotieläimenä jo Turkissa Eufratin yläjuoksun laaksossa sijaitsevassa Nevali Çorissa 9000 eaa. ja Lounais-Iranin Zagros-vuorilla Ganj Darehissa 8000 eaa. Varhaisia vuohia saatettiin pitää Pakistanissa Mehrgarhissa 7000 eaa. ja Keski-Anatoliassa tai Etelä-Levantissa. Vuohen pitämiseen karjana näyttää viittaavan myös löydöt Turkin Cayönüstä 8500–8000 eaa., Syyrian Tell Abu Hureyrasta 8000–7400 eaa., Israelin Jerikosta 7500 eaa. ja Jordanian Ain Ghazalasta 7600–7500 eaa.
Noin 8000–6500 eaa. metsästys oli karjanhoitoa yleisempää.
Varhaisin keramiikka

Saviastioiden tekotaito lienee opittu Itä-Turkissa noin 8500 eaa. Göbekli Tepessä, mutta taito yleistyi Lähi-idässä vasta 7800 eaa. Tiiviit saviastiat helpottivat viljan varastointia suojaan tuholaisilta. Noin 9000 eaa. esiintyi jo kylmätaottuja kupariesineitä, mutta ne olivat hyvin harvinaisia.
Savisia laskurahoja, joita käytettiin kaupanteossa, on löydetty jo vuodelta 8500 eaa. Kauppa laajeni tasaisesti vuosina 9000–6000 eaa. eli aikana, jolloin maanviljely valtasi alaa. Maanviljelyn keksimisen aikoihin Lähi-idän väestö kasvoi löytöpaikoista päätellen huomattavasti.
Ensimmäinen todella hyvin dokumentoitu maanviljelykylä oli Jarmon kylä Irakissa Iranin rajan läheisillä vuorilla. 1950-luvulle asti kuviteltiin, että maanviljely olisi alkanut keitaissa. Mutta kaivauksissa kävi ilmi, että maanviljely elätti Jarmon kylää 7000–5800 eaa. Kylän suora ajoitus on epätarkka, niin kuin monien muidenkin Lähi-idän kylien. Tässä kylässä oli 20–25 taloa ja 100–150 asukasta.
Nauta ja sika muuttivat karjanhoitoa

Nauta lienee kesytetty hieman noin 7000 eaa. jälkeen, sika samoihin aikoihin. Etelä-Turkissa tai Kreikassa. Tällöin maanviljelyä esiintyi jo laajalti ja varmasti. Noin 7000 eaa. eli varhainen maanviljelykylä Ain Ghazal. Samoihin aikoihin Tell Abu Hureyrassa siirryttiin gasellinmetsästyksestä ehkä alle 100 vuodessa lampaiden ja vuohien hoitoon ja viljakasvien viljelyyn. Maatalous levisi tälle alueella viimeistään 7000 eaa. mennessä. Varsinkin Iranin vuorenrinteillä oli riittävästi sadetta villiviljalle. Tässä vielä melko varhaisessa vaiheessa vielä noin 7000 eaa. maanviljely ja karjanhoito olivat vasta toissijaisia elannon hankkimiskeinoja metsästyksen rinnalla.
Talojen kehitys

Varhaisimmat talot olivat pyöreitä.   Pyöreät talot olivat melko pieniä, niissä saattoi asua kaksi ihmistä. Kaikkia kylien taloja ei käytetty asumiseen. Myöhemmin rakennettiin pyöreitä tai soikeita taloja  yhteen rykelmään: esimerkiksi pyöreän talon viereen saatetin tehdä soikea talo. Tämän jälkeen alettiin rakentaa väliseiniä soikeisiin taloihin.Seuraavassa vaiheessa talot olivat ylhäältä katsoen pyöreäkulmaisia suorakaiteita. Näitä oli jo PPNA-kauden lopussa. Niin päädyttiin neliskulmaisin, suoraseinäisiin taloihin noin 9300-8800 eaa.
Kauppa ja sinetit

Noin 6500 eaa. käytiin laajaa kauppaa kiinteiden kylien välillä Lähi-idässä. Sinettejä alettiin valmistaa Kaakkois-Anatoliassa, Levantissa ja Pohjois-Mesopotamiassa noin 6500–6000 eaa. myöhäisneoliittisella ajalla. Sinetin jälki jäi pyöreään savipalaan, ilmeisesti kyse oli jonkinlaisesta kuittauksesta. ja hieman myöhemmin ovia, mikä viittaa yksityisomistuksen vahvaan merkitykseen. Varhaisimmat sinetit on löydetty Halaf-kauden Tell Sabi Abyadista ja Tell Arpatsijahista. Maanviljelyn leviämistä edisti purjehdustaito, joka tunnettiin ehkä jo 10000 eaa., ehkä aiemmin. Esimerkiksi Pohjois-Levantin muinaiset satamat ovat nyt veden alla, koska silloin meren pinta oli matalammalla..
Neoliittisen kauden väestönkasvu

Väestö kasvoi Lähi-idässä nopeasti neoliittisella kaudella. On arvioitu, että  8000 eaa. Lähi-idässä asui noin 10 000 ihmistä. 4000 eaa. asui jo 3,2 miljoonaa ihmistä. Silloin väestö olisi 320-kertaistunut.  Toisten mukaan Lähi-idässä asui 10000 eaa.  200 000 ihmistä, ja 8000 eaa. 5 miljoonaa ihmistä. Tämän jälkeen väestö kasvoi hitaammin, niin että se oli noin 2000 eaa. 10 miljoonaa. Viljely mahdollistaa pinta-alayksikköä kohden huomattavan suuren väestömäärän elämisen, nimenomaan kasteluviljely tuottaa tiheää asutusta.
Aikakaudet

Lyhyt yhteenveto Lähi-idän aikakausista.
| eaa>  | Lyhenne | Nimi | Tapahtumia |
| --- | --- | --- | --- |
| 45000–18000 eaa. | LP | Myöhäispaleoliittinen | Villiviljan keräilyä, suurriistan metsästystä. |
| 18000–9800 eaa. | EP | Lähi-idän epipaleoliittinen kausi | Villiviljan keräilyä piikivisirpeillä ja pienriistan metsästystä. |
| 9800–8500/6000 eaa. | PPN | Esikeraaminen neoliittinen kausi | Maanviljely, karjanhoito, varhaiset linnoitetut kylät. Jaetaan kausiin PPNA, PPNB ja PPNC. |
| 8500/6000– eaa. | PN | Keraaminen neoliittinen kausi | Saviastiat keksitään, nautakarja. |
| 8500/6000– eaa. | KH | Kalkoliittinen kausi | Kupari leviää, kehitys kohti sivilisaatiota. |

Tarkempi Lähi-idän neoliittisen kulttuurin kehitystä valottava aikajako. Aikakausia, jotka liittyvät maatalouden syntyyn Lähi-idässä, ajat kalibroituja radiohiilivuosia.
| eaa>  | Numero | Lyhenne | Nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| 21500 | 0a |  | Kebara |
| 16000 | 0b |  | Geometrinen Kebara, Ramonian, Mushabian |
| 12500 | 1a |  | Varhainen Natuf |
| 11000 | 1b |  | Myöhäinen Natuf |
| 10000 | 2a | Myöh. Natuf/PPNA? | Myöhäinen Natuf?/Esikeraaminen neoliittinen A? |
| 9500 | 2b | EPPNA | Varhainen esikeraaminen neoliittinen A |
| 8800 | 3a | EPPNB | Varhainen esikeraaminen neoliittinen B |
| 8200 | 3b | MPPNB | Keskimmäinen esikeraaminen neoliittinen B |
| 7600 | 4a | LPPNB | Myöhäinen esikeraaminen neoliittinen B |
| 7100 | 4b | PPNC/varhaisin PN | Varhainen keraaminen neoliittinen |
| 6600 | 4c | PPNC/varhainen PN/Amuq A | Varhainen keraaminen neoliittinen |
| 6300 | 5a |  | Yarmukian/Amuq B/Pre-Halaf |
| 6000 | 5b |  | Varhainen Halaf |
| 5600–5200 | 5c |  | Halaf |
Maanviljelyyn liittyvää kehitystä

Noin 11000 kalenterivuotta eaa. Ain Mallaha pyöreitä savimajoja.
Noin 9400 eaa. neliskulmaiset talot ilmestyivät, maanviljely, naissavipatsaat.
Noin 8700–7500 eaa. esikeraaminen neoliittinen B kaikki talot neliskulmaisia, keramiikkaa harvassa.
Noin 7500–6900 keramiikka levinnyt laajalle kaudella "4".
Noin 6900–5800 eaa. Samarra-kausi: Samarran seuduilla "talokomplekseja", äitijumalattaren patsaat yleisiä, kasteluviljely alkoi levitä.
5800–4100 eaa. Ubaidin kulttuuri: Kasteluviljely, mutkikkaita taloja (temppeleitä).
Kirjallisuutta

Hagen, Anders & Bjöl, Erling (toim.) & Klinge, Matti (toim.): Otavan suuri maailmanhistoria. 1 : Esihistoria, s. 94–118.  Suomentanut Eskelinen, Heikki. Helsinki:  Otava, 1982.  ISBN 9511069225
Hålund, Randi & Hålund, Gunnar & Toimittaneet:  Helle, Knut & Tiainen, Jorma O. & Araviita, Pertti & Rajala, Reima: Suuri maailmanhistoria. Osa 1 : Alussa oli... , s. 114–127 .  Suomentanut Haarala, Tarmo . Helsinki :  Koko kansan kirjakerho , 1983 .  ISBN 9518640084
Roaf, Michael : Cultural atlas of Mesopotamia and the ancient Near East .  New York :  Facts on File , 1990 .  ISBN 0-8160-2218-6
Scarre, Christopher : Past worlds : the Times atlas of archaeology .  London :  Times Books , 1991 .  ISBN 0-7230-0306-8
Zohary, Daniel & Hopf, Maria : Domestication of plants in the Old World : the origin and spread of cultivated plants in West Asia, Europe, and the Nile Valley .  Oxford :  University Press , 2000 .  ISBN 0-19-850356-3
Aiheesta muualla

Sept, Jeanne: Anthropology P380: The transition from foraging to food production: examples from the Near East Indiana.edu.  10.11.1999. Arkistoitu 1.2.2019. Viitattu 28.2.2020. (englanniksi)
Taulukko C14 radiocarbon CONTEXT database chronology.  2006. Arkistoitu 12.4.2022. Viitattu 28.2.2020. (englanniksi)
Rollinson, Shirley J.: History Pages - Part 1 Ancient Civilizations - Prior to 2,000 BC Drshirley.org.  21.1.2020. Viitattu 28.2.2020. (englanniksi)
Timeline S People.uncw.edu. Viitattu 28.2.2020. (englanniksi)
Timeline 6th Millennium B.C. Magicdragon.com. Viitattu 28.2.2020. (englanniksi)
Hedelmällinen puolikuu 11000 eaa.
Palmroth

Palmroth on suomalainen, ruotsinkielinen sukunimi, jonka merkitys on "palmunjuuri" ja joka on lähtöisin Ruotsista, Arbogan kaupungista, 1600-luvulta. Vuonna 2018 Suomessa oli 551 sukunimen kantajaa, kun heitä Ruotsissa oli vain 142.
Historia

Arbogan raatimies Nils Svenson ja saman kaupungin pormestarin Jon Jonssonin tytär Elisabeth Jönsdotter Palmgren antoivat lapsilleen 1600-luvulla ensimmäisinä Palmroth-sukunimen. Heidän poikansa olivat professorit Anders ja Johan Palmroth sekä Peter Palmroth, joka toimi notaarina Tukholman oikeuskollegiossa. Peter Palmroth on monen suomalaisen Palmroth-suvun edustajan esi-isä. Hänen poikansa Carl Palmroth (s. 1705) muutti Ruotsin armeijan mukana Poriin ja asettui Ruovedelle.  Carl Palmrothin jälkeläisiä ovat mm. kapteeni Karl Palmroth kenraalimajuuri Georg Palmroth, suurlähettiläs Gunnar Palmroth, tilanomistaja Hannes Palmroth, kunnallisneuvos Pentti Palmroth, sanoittaja Reino Palmroth, ohjaaja Toivo Palmroth ja kenkätehtailija Pertti Palmroth. Myös Peter Palmrothin toisen pojan, hovisihteeri Petter Palmrothin lapsenlapsi ja arkkitehti Per Wilhelm Palmrothin veli Johan Henrik Palmroth (s. 1766) muutti Suomeen Ruotsin armeijan sotilaana. Pietarissa ministerivaltiosihteerin apulaisena toiminnut Casimir Palmroth oli hänen lapsenlapsensa.
On huomattava, että sukunimen muuttaminen oli 1900-luvun alkupuolella erittäin yleistä. Niinpä heillä saattoi syntyessään olla jokin muu nimi kuin Palmroth, tai sukunimi saattoi puuttua kokonaan. Vuonna 1894 Palmrothin on mainittu kuuluneen myös romanien sukunimiin. Suomen romani Arvo Valte Palmroth oli menestynyt lauluntekijä.