stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Chiril Gaburici

| Chiril Gaburici |
| --- | --- |

Moldovan pääministeri
 2015  
Edeltäjä:  Iurie Leancă
Seuraaja:  Natalia Gherman (vt.) Valeriu Streleț
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. marraskuuta 1976 (ikä 47)
Chiril Gaburici (moldovaksi Кирил Габурич (kyrillinen); s. 23. marraskuuta 1976) on moldovalainen liikemies ja poliitikko. Hän toimi maan pääministerinä helmikuuta kesäkuuhun 2015 ennen eroaan. Hän edusti liberaalidemokraattista puoluetta, joka muodosti hallituksen demokraattipuolueen kanssa.
Kevään 2015 selvisi, että maan pankeista oli kadonnut noin 890 miljoonan euron arvosta varoja. Summa vastaa kahdeksasosaa maan bruttokansantuotteesta.
Gaburici vaati ennen eroaan maan syyttäjänviraston ja keskuspankin johtajia eroamaan, koska rikoksia ei ollut saatu selvitettyä. Syyttäjät olivat myös alkaneet tutkia, oliko Gaburici väärentänyt lukio- ja yliopistotodistuksensa.
Svärdsjö

| Svärdsjö |
| --- | --- |
 Svärdsjön kirkko
 Svärdsjö
 Koordinaatit: 60°44′26″N, 15°54′19″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Falun
Väkiluku (2021):  1 337
Svärdsjö on taajama Falunin kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 337 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Svärdsjö Wikimedia Commonsissa
Elintarvikemarkkinavaltuutettu

| Elintarvikemarkkinavaltuutettu |
| --- | --- |
 Livsmedelsmarknadsombudsmannen
 Nykyinen Jarno Sukanen 1. syyskuuta 2019 lähtien
Nimittäjä:  Valtioneuvosto
Kauden pituus:  5 vuotta
Perustettu:  1. syyskuuta 2019
Ensimmäinen:  Olli Wikberg
Kotisivut:  https://www.ruokavirasto.fi/elintarvikemarkkinat/elintarvikemarkkinavaltuutettu/
Elintarvikemarkkinavaltuutettu (ruots. Livsmedelsmarknadsombudsmannen) on Ruokaviraston yhteydessä toimiva itsenäinen ja riippumaton viranomainen, jonka tehtävänä on työskennellä elintarvikemarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi ja hyvien liiketapojen vastaisten käytäntöjen estämiseksi. Virka perustuu elintarvikemarkkinalakiin.
Elintarvikemarkkinavaltuutettu antaa elintarvikeketjun toimintaan liittyviä suosituksia, lausuntoja ja ehdotuksia sekä tiedottaa ja neuvoo elintarvikeketjun toimijoita hyvistä liiketavoista. Toiminnan pääpaino on erityisesti asioissa, joilla on elintarvikeketjun toimivuuden kannalta huomattavaa merkitystä tai joissa voidaan olettaa yleisimmin esiintyvän huomattavia ongelmia. Elintarvikemarkkinavaltuutettu myös valvoo elintarvikemarkkinalaissa säädettyjen vaatimusten ja kieltojen noudattamista. Käytännössä elintarvikemarkkinavaltuutetun tehtävät voivat olla esimerkiksi sovinnon edistämistä osapuolten välillä ristiriitatilanteissa tai sidosryhmien neuvontaa hyvistä toimintatavoista.
Elintarvikemarkkinavaltuutetun nimittää valtioneuvosto enintään viideksi vuodeksi kerrallaan. Elintarvikemarkkinavaltuutetun toimistossa työskentelee lisäksi virkamiehiä esittelijöinä ja muuta henkilökuntaa.
Elintarvikemarkkinavaltuutetun virka perustettiin vuonna 2019. Virkaan nimitettiin kesäkuussa 2019 Olli Wikberg. Wikberg pidätettiin virasta tammikuusta 2024 alkaen rikostutkinnan ajaksi, ja hänen sijaisekseen nimitettiin Ismo Tuominen. Elokuussa 2024 uudeksi elintarvikemarkkinavaltuutetuksi nimitettiin Jarno Sukanen.
Yle Teema

| Yle Teema |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  27. elokuuta 2001
Lähetykset loppuivat:  24. huhtikuuta 2017
Omistaja:  Yleisradio
Kuvaformaatti:  16:9 576i (SDTV) 16:9 1080i (HDTV)
Katsojaosuus:   2,6 % (2016, Finnpanel)
Maa:   Suomi
Näkyvyysalue:  koko maa
Aiemmin:  YLE Teema (2001–2012)
Kanavan korvasi:  Yle Teema & Fem
Rinnakkaiskanava(t):  Yle TV1 (HD) Yle TV2 (HD) Yle Fem (HD) TV Finland
Kotisivu:  yle.fi/aihe/yle-teema
Saatavuus
Antenniverkko
Digita:  kanava 7
DNA:  kanava 27 (HD)
Satelliitti
Canal Digital:  kanava 7
Kaapeliverkko
Elisa:  kanava 7 kanava 27 (HD)
DNA:  kanava 7 kanava 27 (HD)
Telia:  kanava 7 kanava 27 (HD)
IPTV (ADSL)
Maxivision Viihde:  
Elisa:  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yle Teema on elokuville, dokumenteille ja musiikille omistautuva Yleisradion kulttuurikanava ja ohjelmakokonaisuus. Teema aloitti toimintansa 27. elokuuta 2001.
Yle Teema muutti jaetulle kanavapaikalle 5 ruotsinkielisen Yle Femin kanssa 24. huhtikuuta 2017. Päätös asiasta tehtiin lokakuussa 2016. Kanavapaikan nimeksi tuli Yle Teema & Fem.  Kanavapaikalla nähdään Teeman ohjelmia iltaisin tiistaista lauantaihin kello 20.00 alkaen sekä iltapäivisin joka päivä kello 12.00–17.25 [4]. Lisäksi Yle Teema on Yle Areenassa omana kokonaisuutenaan.
Kanavan ohjelmistoon kuuluu paljon dokumentteja ja kulttuuriin liittyviä asiaohjelmia, kuten historiadokumentteja, Elävän arkiston aineistoja sekä tiededokumentteja.
Teeman katsotuinta ohjelmistoa ovat elokuvat. Vuonna 2012 itsenäisyyspäivänä esitetty Tuntematon sotilas oli kanavan katsotuin ohjelma (500 000 katsojaa). Kanava esittää elokuvia vähintään viitenä päivänä viikossa, ja Teemalauantain toinen ohjelma on myös yleensä elokuva. Elokuville omistettuja ohjelmapaikkoja ovat Keskiviikon Kino, Perjantain Kino, Kino Klassikko, Uusi Kino, Kino Suomi ja loppuvuodesta esitettävä viisipäiväinen Teeman elokuvafestivaali.
Kanavan pitkäikäisimpiin ohjelmistokokonaisuuksiin kuulunut Teemalauantai koostui yleensä dokumentista ja pitkästä elokuvasta, jotka liittyivät temaattisesti toisiinsa ja usein myös kanavan muuhun ohjelmistoon. Viimeinen Teemalauantai esitettiin toukokuun lopussa 2021.
Vuodesta 2014 Teema on välittänyt suorana Oscar-gaalan.
Kanavalla esitetään myös monipuolisesti musiikkia. Vuonna 2014 Teema valittiin vuoden musiikkimediaksi Musiikki & Media -tapahtumassa. Sama palkinto tuli Teemalle myös vuonna 2016.
Yle Teema nousi M&M:n brändimittauksessa vuonna 2009 suomalaisten eniten arvostamaksi televisiokanavaksi ja toiseksi arvostetuimmaksi mediaksi Aku Ankan jälkeen.
Yle Teema HD aloitti lähetyksensä 28. tammikuuta 2014. Kanava tarjosi lähetykset teräväpiirtomuodossa. Tarjolla oli myös tilaääni, kun sellainen oli saatavilla. Kanavauudistuksen jälkeen Teeman ohjelmistoa on voinut teräväpiirtomuodossa seurata Yle Teema & Fem HD -kanavapaikalta.
Yle Teeman sijaitessa kanavapaikalla 7 ohjelmatarjonta alkoi iltapäivällä ja jatkui noin puoleenyöhön asti. Muina aikoina kanavalla näkyi kanavan tulevia ohjelmia esittelevä Teematieto, jonka taustalla soi Yle Radio 1.
Kanavan ohjelmistoa

Gran Hotel
Iskelmä-Suomi
Silkkitie 30 päivässä
Suomensukuiset 30 päivässä
Venäjän halki 30 päivässä
Kosketuksessa
Hetkiä kaupungissa
Treme
Odessan kummisetä
Viinakeisarin salaisuus
Se päivä muutti Suomen
Hulluuden historia
Sininen laulu
Sami Yaffa – Sound Tracker
Teeman elokuvafestivaali
Aiempaa ohjelmistoa

Teemalauantai (2007–2021)
Abitreenit (nykyisin vain netissä)
Candlefordin postineiti
Francon aika – näin sen koimme
Kausikortti (syksyllä 2013 ohjelman korvasi RSO Musiikkitalossa)
Kupla
Monty Pythonin Lentävä Sirkus
Olipa kerran elämä
Perhelääkäri (esiintynyt myös alkuperäisellä nimellä Médico de Familia)
Ranskalainen kylä
Talo Espanjassa (2007)
Talo Italiassa (2005)
Talo Ranskassa (2010)
Popkult
Yhteinen sävel
Mullan alla
Tie Roomaan: Kaksi pientä elefanttia
Logot

YLE Teeman vaihtoehtoinen logo vuosina 2001–2006.
YLE Teeman logo vuosina 2006–2012.
Yle Teeman logo vuosina 2012–2017.
Aiheesta muualla

Yle Teeman verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Yle
| --- | --- |
Radiokanavat:   Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Sámi Radio  Yle Puhe (lakkautettu)  Yle Klassinen  Yle Vega  Yle X3M  Yle Mondo  Yle Sat 1  Yle Sat 2 
Televisiokanavat:   Yle TV1 (HD)  Yle TV2 (HD)  Yle Teema & Fem (Yle Fem, Yle Teema, HD)  TV Finland 
Uutispalvelut:   Yle Uutiset (selkokielinen, viittomakielinen)  Yle Urheilu  TV-nytt  Yle Ođđasat  Novosti Yle  Yle Uutisvahti  Sää  Yle Tiede 
Muut palvelut:   Yle Areena  Yle Elävä arkisto  Abitreenit  Digitreenit  Yle Oppiminen  Yle Uutisluokka  Yle Kioski 
Organisaatio:   Yleisradion hallintoneuvosto  Yleisradion hallitus  Yleisradion johtoryhmä  Ylen yksiköt  Svenska Yle  Yle Sápmi 
Muuta:   Pasilan linkkitorni  Merja Ylä-Anttila  Matti Apunen
Journey

| Journey |
| --- | --- |
 Journey vuonna 2013
Tiedot
Toiminnassa:  1973–1987, 1995–
Tyylilaji:  aikuisrock, fuusiojazz, progressiivinen rock, hard rock, kevytrock
Kotipaikka:   San Francisco, California, Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Neal Schon, kitara   Jonathan Cain, kosketinsoitin, kitara   Ross Valory, basso   Deen Castronovo, rummut   Arnel Pineda, laulu  
Levy-yhtiö:  Columbia Records   Frontiers  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Journey on yhdysvaltalainen vuonna 1973 San Franciscossa perustettu yhtye. Journey hajosi vuonna 1987, mutta teki comebackin 1995. Yhtye on yksi menestyneimmistä AOR-yhtyeistä menestyksekkäimpänä tuotoksenaan vuonna 1981 julkaistu albumi Escape, joka vuoteen 1996 mennessä oli myynyt Yhdysvalloissa yli yhdeksän miljoonaa kappaletta. Kaiken kaikkiaan Journeyn levyjä on myyty yli 80 miljoonaa kappaletta.
Jäsenet

| --- | --- |
 Nykyiset jäsenet Arnel Pineda – laulu  (2007–)   Neal Schon – soolokitara, laulu  (1973–)   Jonathan Cain – koskettimet, rytmikitara, laulu  (1980–)   Ross Valory – basso, laulu  (1973–1985, 1995–)   Deen Castronovo – rummut, lyömäsoittimet, laulu  (1998–)  Entiset jäsenet Gregg Rolie – koskettimet, huuliharppu, laulu  (1973–1980)   George Tickner – rytmikitara  (1973–1975)   Aynsley Dunbar – rummut, lyömäsoittimet  (1974–1978)   Robert Fleischman – laulu  (1977)   Steve Perry – laulu, satunnainen koskettimet  (1977–1998)   Steve Smith – rummut, lyömäsoittimet  (1978–1985, 1995–1998)   Randy Jackson – basso, laulu  (1985–1987)   Steve Augeri – laulu, kitara  (1998–2006)  :  Kiertuejäsenet Prairie Prince – rummut, lyömäsoittimet  (1973–1974)   Mike Baird – rummut, lyömäsoittimet  (1986–1987)   Jeff Scott Soto – laulu  (2006–2007)  Sessiomuusikot Stevie "Keys" Roseman – koskettimet  (1980 / Captured)   Larrie Londin – rummut, lyömäsoittimet  (1985–1986 / Raised Radio)   Bob Glaub – basso  (1986 / Raised Radio)
Diskografia

Journey (1975)
Look into the Future (1976)
Next (1977)
Infinity (1978)
Evolution (1979)
Departure (1980)
Dream After Dream (1980)
Captured (1981)
Escape (1981)
Frontiers (1983)
Raised On Radio (1986)
Greatest Hits (1988)
Time3 (1992)
Trial By Fire (1996)
Greatest Hits Live (1998)
Arrival (2001)
The Essential Journey (2001)
Red 13 EP (2002)
Generations (2005)
Revelation (2008) (1. jossa laulajana Arnel Pineda)
Eclipse (2011) (2. jossa laulajana Arnel Pineda)
Freedom (2022)
Diskografia > Live-taltiointeja

JOURNEY 2001 - Live in Las Vegas December 2000 (109min) DVD
JOURNEY - Live in Houston 1981, The Escape Tour (1981) DVD
JOURNEY - Live in Manila 2009 DVD
Olof Mört

Olof Mörtin piirtämä tiluskartta Mietoisten Hietamäen kylästä vuodelta 1687.
Olof Mört (1655 – 1703 Ulvila) oli ruotsalaissyntyinen maanmittari ja kartoittaja. Hän toimi vuodesta 1684 lähtien Turun ja Porin läänin vakinaisena maanmittarina. Sitä ennen Mört oli työskennellyt muun muassa Liivinmaan reduktiokomissiossa vuosina 1681–1684.
Mört oli erittäin tuottelias kartoittaja, hän piirsi Suomesta yli 400 karttaa. Mört kartoitti lähinnä Varsinais-Suomea sekä Satakuntaa, joka tuolloin ulottui nykyisen Keski-Suomen alueelle saakka, mutta myös Hämettä ja Ahvenanmaata.
Maaseudun tiluskarttojen lisäksi hän piirsi myös kaupunkikarttoja. Mört on laatinut muun muassa vanhimman säilyneen paikan päällä tehtyihin mittauksiin perustuvan Porin kartan, joka on vuodelta 1696.  Vanhin kartta on vuodelta 1684 Askaisista Nepolasta.  Orginaalikartat ovat Kansallisarkistossa, maakirjakartoissa ja arkistoitu Maamittaushallituksen uudistuskartat ja asiakirjat kokoelmaan.
Olof Mört asui Suomeen muutamisensa jälkeen aluksi Turussa ja myöhemmin Ahlaisissa. Vuonna 1695 hän osti tilan silloin Ulvilaan kuuluneesta Kokemäensaaresta, jossa asui syyskuussa 1703 tapahtuneeseen kuolemaansa saakka.
Olof Mörtin tekemä kartta Porin kaupungista vuodelta 1696. Originaali Ruotsin valtionarkisto.
Grycksbo

| Grycksbo |
| --- | --- |
 Grycksbo
 Koordinaatit: 60°41′15″N, 15°29′06″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Taalainmaan lääni
Maakunta:  Taalainmaa
Kunta:  Falun
Väkiluku (2021):  1 887
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Grycksbo on taajama Falunin kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 887 asukasta vuonna 2021.
Tunnettuja henkilöitä

Helena Munktell (1852–1919), säveltäjä ja pianisti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Grycksbo Wikimedia Commonsissa
Pankow (hallintoalue)

Pankow’n hallintoalue korostettuna Berliinin kartalla
Pankow’n hallintoalueeseen kuuluvat kaupunginosat
Pankow ([ˈpaŋkoː]) on yksi Berliinin 12 hallintoalueesta (saks. Bezirk), joilla on oma, paikallisvaaleissa valittu hallintonsa ja rajoitettu itsemääräämisoikeus. Vuonna 2001 se yhdistyi silloisten Prenzlauer Bergin ja Weißenseen hallintoalueiden kanssa. Laajentunut hallintoalue säilytti nimen Pankow. Alue on 103,07 km2 laaja, ja 30.6.2016 siellä asui 394 816 asukasta.
Berliiniläisten keskuudessa Pankow viittaa yleensä Pankow’n kaupunginosaan, ei samannimiseen hallintoalueeseen.
Itä-Saksan alkuvuosina Pankow oli usean hallituksen jäsenen kotipaikka.
Pankowin hallintoalueeseen kuuluvat kaupunginosat (Ortsteile)

Blankenburg
Blankenfelde
Buch
Französisch Buchholz
Heinersdorf
Karow
Niederschönhausen
Pankow
Prenzlauer Berg
Rosenthal
Stadtrandsiedlung Malchow
Weißensee
Wilhelmsruh
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (saksaksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Berliinin hallintoalueet
Charlottenburg-Wilmersdorf
Friedrichshain-Kreuzberg
Lichtenberg
Marzahn-Hellersdorf
Mitte
Neukölln
Pankow
Reinickendorf
Spandau
Steglitz-Zehlendorf
Tempelhof-Schöneberg
Treptow-Köpenick
800 vuotta luomisen riemua

Entsöijä Aleksander Nekrasov kertoo Andrei Rublevin Viimeinen kiusaus -frescon entisöinnistä Vladimirin Uspenskin katedraalissa
800 vuotta luomisen riemua on suomalainen televisio-ohjelma, musiikkipitoinen dokumentti Venäjän Vladimirin alueen kansanperinteestä ja sen vaalimisesta. Vladimirin alue sijaitsee Moskovasta noin 100 km itään. TV1:n Viihdetoimituksen ohjelmaa kuvattiin vuonna 1978 Vladimirissa, Suzdalissa, Mstjorassa ja lähiympäristössä. Se oli Yleisradion ja Neuvostoliiton Gosteleradion yhteistuotantoa, ohjelman käsikirjoittivat ja ohjasivat Erkki Pohjanheimo ja Seppo Seppälä. Kuvauksesta vastasi Eero Kaartinen ja äänityksestä Urpo Ikonen.
Ohjelman keskushenkilöiksi nousivat Andrei Rublevin freskoja Vladimirissa, Uspenskin kirkossa entisöivä Aleksander Petrovitš Nekrasov 
sekä itseoppinut koruommeltaiteilija Tatjana Shulpina. 
Heidän kauttaan kerrotaan kansantaiteen asemasta Neuvostoliitossa ja taiteilijoitten suhteesta työhönsä. Nekrasovin entisöintityön alla oli Rublevin "Viimeinen tuomio" -fresko. Ohjelmassa kuvataan myös ikonitaidetta, lakkaminiatyyritaidetta, kansantansseja. Perinteistä musiikkia esittävät Vladimir-Suzdalin museoalueen kuoro, Pikku-Pihlaja kuoro, Davidovon naiskuoro ja Marinon kylän kuoro.
Sanonta ”vladimirilaiset jumalankuvan maalaajat” tunnettiin kaikkialla ennen vallankumousta.  Ortodoksisen kirkon metropoliitta vaikutti Vladimiristä käsin aina 1400 luvulle saakka. Alue on ollut Koillis-Venäjän hallinnollinen ja kirkollinen keskus 1100 luvulta viime vuosituhannen alkupuolelle.
Värifilmille kuvatun ohjelman kesto on 53'06”
"800 vuotta luomisen riemua" lähetettiin TV1:ssä ensi kerran 11.12.1978, uusittiin 24.5.1980 ja vielä 1.8.1988 TV1:n sarjassa Neuvostoliiton kansantaidetta. Sarjan muut ohjelmat olivat Bandura – Ukrainan laulava puu, Pikku varsan tanssi ja Tibiteikka – Uzbekistanin kansantaidetta.
Moldovan maatalous

Viljelysmaisemaa Dnestrillä
Auringonkukkapelto Moldovasta
Moldovan maatalous on vuonna 1991 itsenäistyneen Moldovan tasavallan pääelinkeino. Maa sijaitsee hedelmällisessä Dnestr-joen laaksossa. Maan tärkeimpiä vientituotteita ovat olleet malmien lisäksi enlintarvikkeet, erityisesti hedelmät, mehut ja viini, joita on viety eniten Ukrainaan ja Venäjälle. Maalla ei ole merenrantaa, ja se käyttää pääasiassa Ukrainassa sijaitsevaa Odessan satamaa, mutta tavaraa kulkee myös Euroopan unionin rajan yli Romaniaan.
Maatalouden osuuden viennistä on arvioitu olevan lähes 40 prosenttia vuonna 2007, ja silloinkin maata koetteli ankara kuivuus. Edelleen ongelmana on maan jakautuminen Dnestrin länsipuoliseen romaniankieliseen ja itäpuoliseen venäjänkieleliseen osaan eli itsenäiseksi julistautuneeseen Transnistriaan, jota tosin edes Venäjä ei ole tunnustanut eikä sen ja Venäjän välillä ole yhteistä rajaa. Tilanne on kiristynyt entisestään Ukrainan kriisin myötä, ja Transnistrian viljelijät jakavat ruokaa jopa ilmaiseksi, kun omalla väestöllä ei ole varaa sitä ostaa.
Moldovan viini on jopa arvostettua ja kuuluisaa. Kreikkalaiset ovat tuoneet viiniköynnöksen alueelle jo yli 2 000 vuotta sitten. Cricovan viinitehdas Chișinǎussa on tunnettu, ja siellä järjestetään myös viininmaistajaisia turisteille. Takaisku Moldovan viinintuotannolle on EU:n ja Venäjän kauppasota, jonka puitteissa jälkimmäinen on kieltänyt maan viinien tuonnin alueelleen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moldovan maatalous Wikimedia Commonsissa
Moldovalainen viini postimerkillä
C/2023 A3 (Tsuchinshan–ATLAS)

| C/2023 A3 (Tsuchinshan–ATLAS) |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytöpäivä:  9. tammikuuta 2023
Kiertorata
Periheli:  0,3914
C/2023 A3 (Tsuchinshan–ATLAS) on Oortin pilven komeetta. Sen viimeisin periheli oli 27. syyskuuta 2024.
Komeetta sai nimensä kiinalaisesta Purppuravuoren observatoriosta, jossa otetussa kuvassa se ensimmäisen kerran havaittiin 9. tammikuuta 2023 Se oli tuolloin kirkkaudeltaan noin 19 magnitudia. 22. helmikuuta Asteroid Terrestrial-impact Last Alert System (ATLAS) -järjestelmä huomasi merkkejä aktiivisuudesta samaisessa kohteessa, joka oli aiemmin luokiteltu asteroidiksi. Löytöhetkellä komeetta oli 7,7 AU:n päässä Auringosta.
Tsuchinshan-ATLAS on peräisin aurinkokunnan ulkolaidalla olevasta Oortin pilvestä.  Lokakuussa 2024 se näkyy paljain silmin länsitaivaalla auringon laskettua. Kirkkaimmillaan se oli 11. lokakuuta, jolloin se kuitenkin oli matalalla ja näkyi vain lyhyen aikaa auringonlaskun jälkeen. Muutamaa päivää myöhemmin se näkyi korkeammalla mutta ei enää yhtä kirkkaana.
Nimi

Komeetta C/2023 A3 (Tsuchinshan-ATLAS):n nimi muodostuu seuraavasti:
"C/" komeetta, jonka kiertorata on yli 200 vuotta eli pitkäperiodinen.
"2023" löytövuosi 2023.
"A" löytö-puolikuukausi tammikuun ensimmäinen puoli.
"3" kolmas löytö-puolikuukautensa löydetty komeetta.
"Tsuchinshan-ATLAS" löytäjätahot.
Jämijärven lentokenttä

Jämijärven lentokenttä (ICAO: EFJM) eli ”Jämi” on harrasteilmailussa käytetty lentopaikka. Se sijaitsee Jämijärven kunnassa Satakunnassa, noin seitsemän kilometriä Jämijärven kirkonkylältä etelään. Lentokenttä on osa Jämin matkailukeskusta.
Jämiä kotikenttänään pitävät Tampereen Ilmailuyhdistys (purjelento ja moottoripurjelento), Tampereen kevytilmailukerho (varjo- ja riippuliito), Tampereen laskuvarjokerho (laskuvarjohyppy), Jämin liitäjät (riippuliito) ja  Pohjois-Satakunnan Ilmailukerho r.y. (purjelento). Lennokkitoiminta ajoittuu kesäkauteen.
Lentokenttä ja palvelut

Jämillä on ympäri vuoden lämpimät tilat rakennus- ja harrastustoiminnalle, yöpymismahdollisuus oheispalveluineen (mm. seisova pöytä, sauna- ja kokoustilat).
Jämijärven lentokentällä on kaksi 830 metriä pitkää kiitotietä.
Kentällä on noin 800 neliömetrin lentokonehalli. Kentällä on myynnissä Avgas 100LL -polttoainetta.
Kentän lähellä on Jämijärven ilmailuperinteestä kertova pieni ilmailumuseo. Siellä on esillä näköiskopio Harakka II -purjekoneesta. Kyseinen ilmailuperinnehuone on auki iltapäivisin vain kesäloma-aikaan ja ilmailutapahtumien yhteydessä.
Heinäkuun puolivälissä kentällä järjestetään Jämi Fly-In -tapahtuma, johon tulee kymmeniä experimental-luokan lentokoneita (pääosin ultrakevyitä lentokoneita).
Historia

Saksalainen Deutscher Luftsportverein vieraili Suomessa ja esitteli purjelentoa Suomelle vuonna 1934. Vierailu pääsi lehdistön kautta koko kansan tietoon, ja purjelennon suosio kasvoi. Suomen Kuvalehti järjesti kilpailun purjelentokentän löytämiseksi. Kilpailun voitti jämijärveläinen maanviljelijä Arvo Kontti, joka kirjeessään ehdotti Jämin Soininharjua.
Lentokenttä on perustettu 15. heinäkuuta 1935. Kentällä piti järjestää kesällä 1940 Helsingin olympialaisten purjelentokilpailu. Liitolentäjien koulutus järjestettiin saksalaisen mallin mukaan – kuminauhoilla ilmaan veto oli liikuntaa ilmailusta kiinnostuneille pojille. Lentojen kesto mitattiin sekunneissa tai kymmenissä sekunneissa. Ohjaajan ensimmäinen lento oli yksinlento, joka kasvatti lentäjän itseluottamusta.
17. heinäkuuta 1935 alkoi Jämin Purjelentokoulussa ensimmäinen kurssi. Vuoteen 1945 asti kursseille saivat osallistua vain ilmapuolustusyhdistyksen jäsenet. Lennokkikursseille saattoi päästä isänmaallishenkisiksi katsottavien järjestöjen jäseniä. Suomen Ilmapuolustusliitto antoi Jämillä toimiville yhdistyksille ilmaiseksi purjelentokoneiden rakennussarjoja. Jatkosodan aikana Jämillä järjestettiin sotilaslennon peruskursseja ja radiosähköttäjäkursseja.
1930-luvun lopulla kenttäaluetta laajennettiin kymmenillä hehtaareilla suorittamalla raivauksia Soininharjun etelä- ja lounaispuolella. Vuonna 1939 rakennettiin uusi suuri kaksi- ja osittain kolmikerroksinen purjelentokonetehdas.
Vuonna 1945 Liittoutuneiden valvontakomissio tarkasti Jämijärven, koska se oli Suomen ilmapuolustusliiton koulutuskeskuksena nähty sotilaslentäjien esikoulutuspaikkana. Tällöin muun muassa Suomen Ilmavoimien kokardiin liittyvät lentokentän hakaristit poistettiin. Puolustusministeriö oli syksystä 1944 alkaen vähentänyt lentokeskuksen rahallista tukea. Tuen avulla sotilaiden antama lentokoulutus ja laaja puurakenteisten liitokoneiden valmistus oli ollut mahdollista.
Purjelento Jämillä siirtyi Suomen ilmailuliitolle ja pelkästään harrastuslentämiseksi. Vuoden 1945 kesällä suoritettiin Jämillä ennätysmäinen määrä liitolentotutkintoja kenties jonkinlaisena reaktiona venäläisten toimille.[lähde? ]
Jämillä on 1970-luvun lopulta lähtien pidetty yksi Suomen suurimmista lennokkikilpailuista, Olavi Lumeksen perustamat Toka- ja F1AX-kilpailut. Toka- ja F1AX-luokkien yhteydessä on usein järjestetty myös Sinisiipi- ja rinnekilpailut, sekä 2010-luvulla syntynyt Oldtimer-luokka.
Vuoden 1991 Suviseurat pidettiin Jämijärven lentokentällä.
Kentällä sattui vakava onnettomuus huhtikuussa 2014, laskuvarjohyppääjiä kuljettanut kone syöksyi maahan. 11 matkustajasta 8 kuoli.
Kuvia Jämiltä

Lentokentän rakennuksia helmikuussa 2009.
PIK-16-purjelentokone Jämijärven lentokentällä.