stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Omar Sharif

| Omar Sharif |
| --- | --- |
 Omar Sharif syyskuussa 2009
Henkilötiedot
Koko nimi:  Michel Demitri Shalhoub
Syntynyt: 10. huhtikuuta 1932 Aleksandria, Egypti
Kuollut: 10. heinäkuuta 2015 (83 vuotta) Kairo, Egypti
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Faten Hamama (1955–1974)
Lapset:  Tarek Sharif (1957–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1954–2013
Merkittävät roolit:  Sherif Ali (Arabian Lawrence) Juri Živago (Tohtori Živago)
Palkinnot
 Golden Globe… Parhaan miessivuosan Golden Globe 1963 Arabian Lawrence  Parhaan miespääosan Golden Globe 1966 Tohtori Živago    
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Omar Sharif (arab. عمر الشريف‎, ‘Umar aš-Šarīf, syntyjään Michel Yusef Demitri Shalhoub, arab. ميشيل يوسف ديمتري شلهوب‎, Mīšīl Yūsuf Dīmitrī Šalhūb; 10. huhtikuuta 1932 Aleksandria, Egypti – 10. heinäkuuta 2015 Kairo, Egypti) oli egyptiläissyntyinen näyttelijä, joka näytteli useissa Hollywood-elokuvissa.
Sharifilla todettiin keväällä 2015 Alzheimerin tauti. Hän kuoli 10. heinäkuuta 2015 kairolaisessa sairaalassa.
Ura

Sharifin ensimmäinen elokuva oli Youssef Chahinen ohjaama Siraa Fil-Wadi (1954). Chahinen kanssa hän teki 1950-luvulla kolme elokuvaa. Ensimmäinen englanninkielinen elokuva oli Arabian Lawrence (1962). Sherif Alin rooli toi hänelle Oscar-ehdokkuuden. Sharifin tunnetuimpia rooleja on tohtori Živago samannimisestä, osittain Suomessakin kuvatusta elokuvasta vuodelta 1965 sekä Kapteeni Nemon rooli elokuvassa Mysteerien saari (1973).
Filmografia

| --- | --- |
 Siraa Fil-Wadi (1954)  Arabian Lawrence (1962)  Tohtori Živago (1965)  Kenraalien yö (1967)  Funny Girl (1968)  Mayerling (1968)  Mackennan kulta (1969)  Viimeinen laakso (1971) :  Mysteerien saari (1973)  Vaaleanpunainen pantteri iskee jälleen (1976)  Inchon! (1981)  Top Secret – huippusalaista (1984)  The Rainbow Thief (1990)  13. soturi (1999)  Valvoja (2001)  Hidalgo (2004)
Aiheesta muualla

Tom Pendergast & Sara Pendergast (Editors) International Dictionary of Films and Filmmakers-3: Actors and Actresses. Fourth Edition. St. James Press. 2000. ISBN 1-55862-452-X. Sivut 1111–1113: Omar Sharif.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Tšekki  Australia  Korea  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Emma Thompsonin filmografia ja teatteriesiintymiset

Emma Thompson vuoden 2022 Berliinin elokuvajuhlilla.
Tämä on Emma Thompsonin filmografia ja teatteriesiintymiset.
Televisioelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1989 | Nuori viha | Look Back in Anger | Alison Porter |
| 1990 | Tin Fish | Tin Fish | Cathy |
| 1994 | The Blue Boy | The Blue Boy | Marie Bonnar |
| 1997 | Sairaan hauskaa | Hospital! | elefanttinainen |
| 2001 | Henki | Wit | tohtori Vivian Bearing |
| 2010 | The Song of Lunch | The Song of Lunch | nainen |
| 2018 | Kuningas Lear | King Lear | Goneril |
Lyhytelokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | The Journey | The Journey | omatunto (ääni) |
| 2015 | Love Song | Love Song | Debbie |
| 2019 | Extinction | Extinction | aktivisti |
Televisiosarjat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli | Jakson nimi / määrä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | Cambridge Footlights Revue | Cambridge Footlights Revue | useita | erikoisohjelma |
| 1982 | There’s Nothing to Worry About! | There’s Nothing to Worry About! | useita | 3 |
| 1983 | Carrott’s Lib | Carrott’s Lib | esiintyjä sketsissä | ”Election Special” |
| 1983 | The Crystal Cube | The Crystal Cube | Jackie Meld / useita | pilottijakso |
| 1983–1984 | Alfresco | Alfresco | useita | 13 |
| 1984 | Pilakuvat esittää | The Comic Strip Presents… | nuori nainen | ”Slags” |
| 1984 | Älypäät | The Young Ones | neiti Money-Sterling | ”Bambi” |
| 1984 | Pähkinänsärkijät | Assaulted Nuts | useita | 6 |
| 1985 | Emma Thompson: Up for Grabs | Emma Thompson: Up for Grabs | useita | erikoisohjelma |
| 1986 | Saturday Live | Saturday Live | useita | 2 |
| 1987 | Tutti Frutti | Tutti Frutti | Suzi Kettles | 6 |
| 1987 | Fortunes of War | Fortunes of War | Harriet Pringle | 7 |
| 1988 | Thompson | Thompson | useita | 6 |
| 1989 | Theatre Night | Theatre Night | Catherine Winslow / Jenny Wilbur | 2 |
| 1992 | Terveydeksi | Cheers | Nanette ”Nanny Gee” Guzman | ”One Hugs, the Other Doesn’t” |
| 1997 | Ellen | Ellen | oma itsensä | ”Emma” |
| 2003 | Angels in America | Angels in America | Emily / koditon / enkeli | 5 |
| 2012 | Playhouse Presents | Playhouse Presents | kuningatar Elisabet II | ”Walking the Dogs” |
| 2016 | High Road | High Road | oma itsensä | ”Broken Waters” |
| 2017 | Upstart Crow | Upstart Crow | kuningatar Elisabet I | ”A Christmas Crow” |
| 2019 | Saturday Night Live | Saturday Night Live | useita | ”Emma Thompson/Jonas Brothers” |
| 2019 | Years and Years | Years and Years | Vivienne Rook | 6 |
| 2022 | Agatha Christie: Askel tyhjyyteen | Why Didn’t They Ask Evans? | lady Marcham | ”Viimeiset sanat”, alk. ”Episode 1” |
Teatteri

| Vuosi | Tuotannon suomen­kielinen nimi | Tuotannon alku­peräinen esitysnimi | Rooli | Esitys­paikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | Not the Nine O’Clock News | Not the Nine O’Clock News | esiintyjä | kiertue |
| 1982 | Beyond the Footlights | Beyond the Footlights | esiintyjä | Lyric Hammersmith Theatre, Lontoo |
| 1984 | Short Vehicle | Short Vehicle | esiintyjä | Edinburghin taidejuhlat, Edinburgh |
| 1984–1985 | Laitakaupungin lordi | Me and My Girl | Sally Smith | Leicester Haymarket Theatre, Leicester ja Adelphi Theatre (West End), Lontoo |
| 1989 | Nuori viha | Look Back in Anger | Alison Porter | Lyric Theatre (West End), Lontoo |
| 1990 | Kuningas Lear | King Lear | Narri | Dominion Theatre (West End), Lontoo ja kiertue |
| 1990 | Kesäyön unelma | A Midsummer Night’s Dream | Helena | Dominion Theatre (West End), Lontoo ja kiertue |
| 2014–2015 | Sweeney Todd | Sweeney Todd: The Demon Barber of Fleet Street | Nellie Lovett | Lincoln Centerin Avery Fisher Hall, New York ja London Coliseum, Lontoo |
| 2022 | Whodunnit (Unrehearsed) 2 | Whodunnit (Unrehearsed) 2 | etsivä | Park Theatre, Lontoo |
Tekijänä

Käsikirjoittaja (K)
Tuottaja (T)
Vastaava tuottaja (VT)
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | K | T | VT | Laji | Huomioita |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1982 | Beyond the Footlights | Beyond the Footlights | K | — | — | teatterituotanto | esitys­paikkana Lyric Hammersmith Theatre, Lontoo |
| 1982 | Cambridge Footlights Revue | Cambridge Footlights Revue | K | — | — | erikoisohjelma | — |
| 1982 | There’s Nothing to Worry About! | There’s Nothing to Worry About! | K | — | — | televisiosarja | 3 jaksoa |
| 1983 | An Evening for Nicaragua | An Evening for Nicaragua | K | — | — | erikoisohjelma | — |
| 1983–1984 | Alfresco | Alfresco | K | — | — | televisiosarja | vain lisämateriaali; 2 jaksoa |
| 1984 | Short Vehicle | Short Vehicle | K | — | — | teatterituotanto | esitys­paikkana Edinburghin taidejuhlat |
| 1985 | Emma Thompson: Up for Grabs | Emma Thompson: Up for Grabs | K | — | — | erikoisohjelma | — |
| 1988 | Thompson | Thompson | K | — | — | televisiosarja | 6 jaksoa |
| 1995 | Järki ja tunteet | Sense and Sensibility | K | — | — | elokuva | — |
| 2001 | Henki | Wit | K | — | — | televisioelokuva | — |
| 2005 | Ylpeys ja ennakko­luulo | Pride & Prejudice | K | — | — | elokuva | vain osa dialogista |
| 2005 | Nanny McPhee – satumainen lastenvahti | Nanny McPhee | K | — | — | elokuva | — |
| 2009 | The Journey | The Journey | — | — | VT | lyhytelokuva | — |
| 2010 | Nanny McPhee ja suuri pamaus | Nanny McPhee and the Big Bang | K | — | VT | elokuva | — |
| 2014 | Sold | Sold | — | — | VT | elokuva | — |
| 2014 | Effie Gray | Effie Gray | K | — | — | elokuva | — |
| 2016 | Bridget Jones’s Baby | Bridget Jones’s Baby | K | — | — | elokuva | — |
| 2019 | Ponyboi | Ponyboi | — | T | — | lyhytelokuva | — |
| 2019 | Last Christmas | Last Christmas | K | T | — | elokuva | — |
| 2020 | The Man with His Fingers in His Ears | The Man with His Fingers in His Ears | — | — | VT | lyhytelokuva | — |
| 2023 | Good Boy | Good Boy | — | — | VT | lyhytelokuva | — |
| 2023 | Mediha | Mediha | — | — | VT | dokumenttielokuva | — |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Emma Thompson Wikimedia Commonsissa
Emma Thompson Elonetissä.
Emma Thompson Allmoviessa (englanniksi)
Emma Thompson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Rupert Sheldrake

Rupert Sheldrake vuonna 2008.
Rupert Sheldrake (s. 28. kesäkuuta 1942) on brittiläinen biokemisti ja parapsykologian tutkija. Hän on kirjoittanut useita tieteellisesti kiistanalaisia teoksia eläinten ja kasvien käyttäytymisestä, muistista, telepatiasta ja havainnoinnista.
Sheldraken käsityksiä on pidetty näennäistieteellisinä, mutta ne ovat saaneet kannatusta etenkin new age -liikkeen parissa.
Sheldraken teorioiden kaksi keskeistä käsitettä ovat morfinen resonanssi ja morfogeneettinen kenttä.
Teoksia

A New Life of Science: The Hypothesis of Formative Causation, 1981
The Presence of the Past: Morphic Resonance and the Habits of Nature, 1988
The Rebirth of Nature: The Greening of Science and God, 1992
Chaos, Creativity and the Resacralization of the World, 1992
Seven Experiments that Could Change the World, 1994
Dogs that Know When Their Owners are Coming Home: and other unexplained powers of animals, 1999
Chaos, Creativity and Cosmic Consciousness, 2001
The Sense of Being Stared At: and other aspects of the extended mind, 2003
Teoksia > Suomennetut teokset

Miksi koirasi tietää, milloin olet tulossa kotiin, Rasalas 2002, ISBN 952-5421-06-6
Aiheesta muualla

www.sheldrake.org (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef
Alkeisreaktio

Alkeisreaktio on kemiallinen reaktio, joka tapahtuu yhdessä vaiheessa muodostaen vain yhden siirtymätilan. Reaktion lähtöaineina olevien erilaisten molekyylien lukumäärä viittaa suoraan reaktion molekulaarisuuteen  m: jos niitä on 1, 2 tai 3 kpl, on tämä alkeisreaktio unimolekulaarinen, bimolekulaarinen tai termolekulaarinen. Molekulaarisuus, joka on pieni positiivinen kokonaisluku, pätee ainoastaan alkeisreaktioille. Alkeisreaktion nopeusvakion dimensiot ovat  {\text{(konsentraatio)}}^{1-m}{\text{(aika)}}^{-1}. Muiden kemiallisten reaktioiden molekulaarisuus ja kertaluku ovat eri asioita. Alkeisreaktion differentiaaliyhtälö on yleensä ratkaistavissa ja tämä integroitu yhtälö on reaktion kinetiikan matemaattinen malli. Mallin tarkkuus pitää erikseen todistaa kokeellisilla mittausmenetelmillä tutkimalla reaktion lähtöaineiden kertalukuja.
0. kertaluvun reaktio

Esimerkkinä tästä on suljetussa tilassa tapahtuva reaktio kyllästetyllä
pinnalla kuten nesteen pinta tai kiinteän katalyytin pinta. Suljetussa tilassa voi olla nestefaasi, jolta molekyylit desorboituvat kaasufaasiin ja niiden adsorboituminen takaisin nestefaasiin voi tapahtua hyvin hitaasti. Tämänlainen reaktio on heterogeeninen. Reaktiota voidaan tarkastella palautumattomana (irreversiibeli) ja sille voidaan kirjoittaa reaktioyhtälöksi:
Reaktion nopeuslaki on (tässä  a=1)
Tässä  R on reaktionopeus,  a on stoikiometrinen kerroin,  [A] on aineen  {\text{A}} konsentraatio ja  k on nopeusvakio. Reaktionopeus ei riipu lähtöaine  {\text{A}}:n konsentraatiosta. Nopeuslaki on lavennuksen jälkeen kirjoitettavissa muotoon:
d[A]=-k\,dt, joka on integroitavissa raja-arvoilla  t_{1} ja  t_{2}. Oletetaan, että  {\text{A}}:n konsentraatio kun  t_{1}=0 on  [A]_{0} ja kun   t_{2}=t on  [A]_{t}.
Nopeuslaiksi 0. kertaluvun reaktiolle saadaan:
Kun piirretään xy-koordinaatistoon kuvaaja, jossa x-akselina on aika  t ja y-akselina on  [A], niin saadaan suora, jonka kulmakerroin on  -k ja leikkauspiste sen y-akselilla on  [A]_{0}. Kulmakertoimen yksikkö on mol dm-3 s-1 SI-yksiköissä.
Unimolekulaarinen reaktio

Tämän reaktio on 1. kertalukua.  Esimerkkinä tästä on 137Cs-isotoopin radioaktiivinen hajoaminen. Kaikkien fissioreaktioiden kertaluku on 1. Tämän kertaluvun reaktion reaktiokinetiikka ei riipu lähtöaineen konsentraatiosta. Reaktion nopeuslaki on (tässä  a=1):
Sen diffrentiaaliyhtälö voidaan ratkaista integroimalla raja-arvoilla.
\ln[A]_{t}=\ln[A]_{0}-a\,k\,t, joka on suoran yhtälö, jossa kulmakerroin  -a\,k ja leikkauspiste y-akselilla  \ln[A]_{0}. Nopeusvakion yksikkö on s-1, eikä 1. kertaluvun kinetiikka ole riippuvainen lähtöaineen konsentraatiosta.
Luonnonlogaritminen yhtälö voidaan muuttaa muotoon
[A]_{t}=[A]_{0}e^{-a\,k\,t}, joka kuvaa  {\text{A}}:n konsentraation eksponentiaalista vähenemistä reaktion edetessä.
Unimolekulaarinen reaktio > Puoliintumisaika ja keskimääräinen elinaika

Integroimalla saadusta luonnonlogaritmisesta yhtälöstä voidaan ratkaista 1. kertaluvun reaktion puoliintumisaika,  t_{1/2}, merkitsemällä  [A]_{t}={\frac {[A]_{0}}{2}}:
Integroimalla saadun eksponenttimuotoisen yhtälön voi kirjoittaa muotoon
Tässä  \tau  on keskimääräinen elinaika 1. kertaluvun (lähtöaineen konsentraation) vaimenemiselle.
Keskimääräinen elinaika on määritelty
Tässä  [A]_{\infty } on  [A]:n arvo äärettömän ajan kuluttua. Edellä reaktion nopeusyhtälöstä ja integroimalla ratkaistusta eksponenttimuotoisesta yhtälöstä voidaan kirjoittaa:
Sijoittamalla tämä edelliseen yhtälöön saadaan keskimääräiselle elinajalle integroimalla:
Täten  \tau  on reaktioaika, jonka kuluessa  {\text{A}}:n konsentraatio muuttuu  [A]_{0}\to {\frac {[A]_{0}}{e}}.
Bimolekulaarinen reaktio, jossa lähtöaineet ovat samanlaiset

Tämä on 2. kertaluvun reaktio kahden radikaalin (tai ionin,...) kesken.
Esimerkkinä on kahden metyyliradikaalin välinen reaktio. Reaktioyhtälö on ( a=2):
Integroitu nopeuslaki on
Piirrettäessä xy-koordinaatistoon kuvaaja, jossa y-akselina on  {\frac {1}{[A]_{t}}} ja x-akselina aika  t, saadaan kulmakertoimeksi  2k ja leikkauspisteestä y-akselilla  {\frac {1}{[A]_{0}}}. Nopeusvakion yksikkö on dm3 mol-1 s-1 ja puoliintumisaika
Bimolekulaarinen reaktio, jossa lähtöaineet ovat erilaiset

Tämä on 2. kertaluvun reaktio kahden erilaisen radikaalin (tai molekyylin,...) kesken.
Esimerkkinä on etyyliasetaatin hydrolyysireaktio.
Reaktioyhtälö on:
Reaktion nopeuslaki on ( a=1 ja  b=1):
Nopeuslain ratkaisemiseksi voidaan määritellä muuttuja  x, joka vastaa reaktion etenemistä tuotteeksi:
Yhtälön vasen puoli on ratkaistavissa osamurtomenetelmällä ja saadaan
Piirrettäessä yhtälön vasen puoli  t:n funktiona, niin suoran yhtälöstä kulmakerroin on  k{\Big (}[A]_{0}-[B]_{0}{\Big )} ja leikkauspiste on  \ln {\Bigg (}{\frac {[A]_{0}}{[B]_{0}}}{\Bigg )}. Tästä yhtälöparista voi ratkaista kulmakertoimen arvon.
Pelkistetty reaktiokinetiikka pseudo-olosuhteissa

Joidenkin hydrolyysireaktioiden kinetiikka ei näennäisesti riipu veden määrästä, koska sitä on ylimäärin läsnä. Tämä on esimerkki bimolekulaarisesta reaktiosta pseudo-olosuhteissa, joissa toisen lähtöaineen ylimäärän voi sisällyttää reaktion nopeuslain nopeusvakioon vakiona. Tällöin 2. kertaluvun kinetiikka on yksinkertaistunut 1. kertaluvun pseudo-reaktion kinetiikaksi.
Esimerkiksi reaktion
nopeuslaki on
Jos  [A]:oon verrattuna  [B]:ta on ylimäärin, niin sen määrä reaktion kuluessa ei juuri muutu. Tällöin  [A] muuttuu  x:n verran. Nopeuslaille voidaan kirjoittaa:
Koska  [B] on lähes vakio, niin nopeuslaki yksinkertaistuu ja noudattaa 1. kertaluvun kinetiikkaa tällä  B:n konsentraatiolla.
Nopeusvakion  k laskemiseksi, on tehtävä mittaussarja, jossa määritetään  k':n arvo  [B]:n funktiona. Kuvaajan kulmakertoimesta lasketaan reaktion nopeusvakio  k.
Peräkkäiset 1. kertaluvun reaktiot

Monissa kemiallisissa reaktioissa reaktiotuote lyhytikäinen ja voi reagoida vielä pysyväksi tuotteeksi. Tämänmöinen reaktio etenee välituotteen (intermediaatti) kautta. Kyseessä on kaksi peräkkäin tapahtuvaa 1. kertaluvun alkeisreaktiota.
Reaktionopeus A:n vähenemiselle, C:n muodostumiselle ja B:n muutokselle on:
Reaktion stoikiometriasta saadaa:  [A]+[B]+[C]=[A]_{0}
Aiemmin osoitettiin, että  [A]=[A]_{0}e^{-k\,t}
Tämän avulla voidaan integroida välituotteen käyttäytymiselle lauseke  (k_{1}\neq k_{2})
Lopputuotteelle C saadaan lauseke käyttämällä A:n ja B:n konsentraatiolausekkeita:
Tarkastelleen vielä välituotetta. Reaktioaika, jolloin välituote B:n konsentraatio on suurimmillaan saadaan derivoimalla sen konsentraatiolauseke ajan suhteen:
On mahdollista vielä säätää reaktio-olosuhteet, missä kosentraation muutos ajan suhteen on hyvin pieni:
Tällöin  [B]_{_{\text{VT}}}={\frac {k_{1}}{k_{2}}}[A]. Tämä mahdollistaa laskea näissä olosuhteissa välituotteelle ja lopputuotteelle yksinkertaiset integroidut nopeuslait:
Tähän reaktiotilanteeseen on sovellettu vakiotilaoletusta,  {\text{VT}}-oletus, ja se pätee kun  k_{2}\gg k_{1}. Siis välituote,  {\text{B}}, ei ehdi merkittävästi kertyä reaktioiden aikana. Tätä  {\text{VT}}-oletusta käytetään usein tilanteissa, missä yksiselitteistä nopeuslakia ei voida ratkaista.
Rinnakkaiset reaktiot

Kemiallisessa kinetiikassa on reaktioita, joissa lähtöaine voi hajota eri tuotteisiin. Tällöin reaktiomekanismissa on useita reaktiokanavia. Esimerkkinä on lähtöaineen hajoaminen 1. kertaluvun nopeuslain mukaisesti tuottaen kolmea eri tuotetta.
Reaktion alussa alkukonsentraatiot ovat  [A_{1}]=[A_{1}]_{0},[A_{2}]=[A_{3}]=[A_{4}]=0. Lähtöaineen hajoamiselle saadaan nopeuslaiksi
Tässä  k_{s}=(k_{2}+k_{3}+k_{4}). Yleisesti  k_{s}=\sum _{i=2}^{n}k_{i},  n on reaktiokanavien lukumäärä. Integroimalla yhtälö saadaan lähtöaineen konsentraation muuttumiselle ajan funktiona
Tuotteelle nopeuslaki on
Integroimalla ja sijoittamalla integrointirajat nopeuslaista saadaan esimerkin kolmelle tuotteelle samalla laskutavalla:
Näistä yhtälöistä voidaan päätellä, että nopeusvakioiden suhde saadaan mittaamalla lopputuotteiden konsentraatioiden suhde. Tämä haarautumissuhde ei riipu reaktioajasta:
Tästä haarautumissuhteesta on todettavissa, että se riippuu nopeusvakioista. Sama asia voidaan todeta todennäköisyydellä: mitä suurempi on nopeusvakion arvo sitä todennäköisemmin nopeusvakiota vastaavan reaktiokanavan lopputuote muodostuu reaktiossa. Reaktiokanavan  x tuotteen saanto,  \Phi _{x}, on määritelty todennäköisyytenä:
Tässä  k_{i} on rinnakkaisreaktion kaikkien reaktiokanavien nopeusvakiot.
Kokonaissaannolle pätee  \sum _{i}\Phi _{i}=1, joten saanto  [A_{4}]:n muodostumiselle  \Phi _{[A_{4}]}={\frac {1}{10}} .
Jos yhden reaktiokanavan nopeusvakion arvo on moninkertainen verrattuna muihin nopeusvakioihin toisilla reaktiokanavilla, voi näiden tuotteiden käytännön havainnointi vaikeutua johtuen tuotesignaalien pienestä amplitudista.
Kaksi 1. kertaluvun reaktiota samaan tuotteeseen

Tässä tarkastellaan kahta unimolekulaarista reaktiota, joiden lopputuote on sama.
Reaktionopeus lähtöaineiden A1 ja A3 häviämiselle ja lopputuotteen A2 muodostumiselle on
Reaktioiden alussa  [A_{1}]=[A_{1}]_{0},\,[A_{3}]=[A_{3}]_{0},\,[A_{2}]=0
Aiemmin osoitettiin, että  [A_{1}]=[A_{1}]_{0}e^{-k_{1}\,t} ja
 [A_{3}]=[A_{3}]_{0}e^{-k_{3}\,t}
Lopputuotteen differentiaaliyhtälöksi saadaan
ja integroiduksi nopeuslaiksi saadaan
Palautuva 1. kertaluvun reaktio

Jos reaktion tasapainovakiolle  K ≈ 1, niin palautuvan reaktion kinetiikka pitää ottaa huomioon nopeuslaissa. Esimerkkinä tällaisesta reaktiosta on cis-1,2-dikloorieteenin ja trans-1,2-dikloorieteenin välinen reaktio. Yksinkertainen tasapainoreaktio on:
Reaktion nopeuslaeiksi saadaan:
Reaktion alussa  [A]=[A]_{0} ja  [B]=0
Differentiaaliyhtälöt voidaan ratkaista Laplace muunnoksen ja Cramerin säännön avulla. Ratkaisuksi saadaan
Näistä nopeuslaeista voidaan todeta, että  [A]:n eksponentiaalisten vähenemisten nopeusvakio ja  [B]:n eksponentiaalisen kasvun nopeusvakio on verrannollinen arvoon  k_{1}+k_{-1}. Jos palautuvan reaktion nopeusvakio ( k_{-1}) on hyvin pieni, niin  [A] vaimenee nollaan. Mutta jos  k_{-1} on paljon > 0, niin sekä  [A] että  [B] saavuttavat tasapainokonsentraatiot riittävän pitkän reaktioajan kuluttua. Tällöin tasapainotilassa,  {\text{tp}}, pätee:
Kun tasapainotila on saavutettu, niin reaktionsuuntien reaktionnopeudet ovat yhtäsuuret, joten
Yksittäistasapainoperiaatteen mukaan kun kokonaisreaktio on tasapainotilassa, niin yksittäinen reaktiovaihe on myös tasapainotilassa ja jokaisessa reaktiovaiheessa etenevän reaktiosuunnan kinetiikka on yhtäsuuri kuin tämän reaktiovaiheen palautuvan reaktiosuunnan kinetiikka.
Palautuva 1. kertaluvun reaktio > Relaksointimenetelmä

Tasapainotilassa olevan palautuvan (reversiibeli) reaktion kinetiikka voidaan määrittää myös ns. relaksointimenetelmällä. Kun reaktion tasapainotilaa häiritään esim. nopealla lämpötilan nostolla, etenevän ja palautuvan reaktion nopeusvakiot muuttuvat Arrheniuksen yhtälön mukaisesti. Häirinnän seurauksena systeemi palautuu (relaksoituu) uuteen tasapainotilaan ja relaksoitumisaika on mitta palautumiselle. Tarkastellaan relaksointimenetelmää 1. kertaluvun palautuvalla reaktiolla:
Merkitään  x kuvaamaan lämpötilan noston aiheuttamaa muutosta reaktion ainesosien konsentraatioissa. Tällöin nopeuslaki voidaan kirjoittaa
Integroimalla tämä saadaan:
Merkitään tasapainotilassa  x=x_{e} ja  {\frac {dx}{dt}}=0, joten
Ratkaisemalla tästä  k_{1}[A]_{0}-k_{-1}[B]_{0} ja sijoittamalla ed. logaritmilausekkeeseen saadaan:
Piirrettäessä kuvaaja, jossa y-akselina on  \ln {\Bigg (}{\frac {x_{e}}{x_{e}-x}}{\Bigg )} ja x-akselina aika  t, on kulmakertoimen arvo  k_{1}+k_{-1}. Tämän käänteisluku on keskimääräinen elinaika, ns. relaksaatioaika:
Relaksaatioaika kuvaa  [A]:n eksponentiaalista vaimenemista tai  [B]:n eksponentiaalista kasvua uuden tasapainotilan määräämään arvoon. Tasapainotilojen aiheuttaman konsentraatioiden muutos vaimenee  1/e :een osaan relaksaatioajan kuluessa. Lisäksi jos tunnetaan tasapainovakion,  K={\frac {k_{1}}{k_{-1}}}, suuruus, on nopeusvakiot ratkaistavissa.
Palautuva 1. kertaluvun reaktio > Palautuvan reaktion tasapainovakio

Kuten edelle on luettavissa reversiibelin reaktion tasapainovakio,  K, on reaktiosuuntien nopeusvakioiden suhde, ja myös tuotteiden ja lähtöaineiden konsentraatioiden suhde. Konsentraatioiden osamäärä on myös reaktion ainesosien esiintymistodennäköisyyksien suhde. Olettaen reaktion ainesosat ideaalikaasuiksi tai laimean liuoksen reagensseiksi, tasapainovakiolle voidaan kirjoittaa:
Tässä  Q on tarkasteltavana olevan molekyylin molekulaarinen kokonaisjakaumafunktio. Yhtälössä sekä  A:lla että  B:llä on sama vertailukohta kun verrataan niiden energioita. Käytännössä on tätä parempi valita vertailukohdaksi alin energiataso kummallekin molekyylille erikseen. Tällöin  \Delta E_{0} on energiaero  A:n alimman energiatason ja  B:n alimman energiatason välillä. Nyt Boltzmannin lain mukaan tasapainovakiolle voidaan kirjoittaa:
Tässä  k_{B} on Boltzmannin vakio ja  T lämpötila Kelvin-asteissa.
Jos reaktion ainesosien kokonaisjakaumafunktiot voidaan laskea, niin reaktion tasapainovakio on laskettavissa.