stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ammattikorkeakoulu Suomessa
Hallinto ja rahoitus > Rahoitus > Rahoitus 2015

Perusrahoituksen pohjana ovat vuoden 2015 rahoitusmallin mukaan seuraavat tulokset :
Koulutus 85 %
Suoritetut ammattikorkeakoulututkinnot 46 %
55 opintopistettä suorittaneiden määrä 24 %
Valmistuneet työlliset 3 %
Opiskelijapalaute 3 %
Koulutuksen kansainvälisyys 3 %
Ammatillisessa opettajakorkeakoulussa suoritetut opinnot 2 %
Avoimen AMK:n yms. erillisten opintojen opintopisteet 4 %
Tutkimus, kehittäminen ja innovaatiotoiminta 15 %
Ulkopuolinen TK-rahoitus 8 %
Suoritetut ylemmät AMK-tutkinnot 4 %
Henkilöstön kansainvälinen liikkuvuus 1 %
Julkaisut, taiteellinen toiminta, AV-aineistot ja tieto- ja viestintätekniikan ohjelmat 2 %
Ammattikorkeakoulujen strateginen rahoitus 2,5 % perusrahoituksesta.
Ammattikorkeakoulujen kokonaisuutena saama rahoitus määritellään valtion talousarviossa. Tämä rahoitusmalli siis määrittelee sen, miten rahoitus eri ammattikorkeakouluille jakautuu.
Hallinto ja rahoitus > Rahoitus > Rahoitus 2017

Vuoden 2017 rahoitusmalli koostuu seuraavista osista:
Koulutus 79 %
Suoritetut ammattikorkeakoulututkinnot 40 %
55 opintopistettä suorittaneiden määrä 23 %
Valmistuneet työlliset 4 %
Opiskelijapalaute 3 %
Koulutuksen kansainvälisyys 2 %
Ammatillisessa opettajakorkeakoulussa suoritetut opinnot 2 %
Avoimen AMK:n yms. erillisten opintojen opintopisteet 5 %
Tutkimus, kehittäminen ja innovaatiotoiminta 15 %
Ulkopuolinen TK-rahoitus 8 %
Suoritetut ylemmät AMK-tutkinnot 4 %
Henkilöstön kansainvälinen liikkuvuus 1 %
Julkaisut, taiteellinen toiminta, AV-aineistot ja tieto- ja viestintätekniikan ohjelmat 2 %
Muut koulutus- ja tk-poliittiset tavoitteet 6 %
Ammattikorkekoulujen strateginen rahoitus 5 %
Alakohtainen rahoitus 1 %
Hallinto ja rahoitus > Rahoitus > Rahoitus 2021

Ammattikorkeakoulujen rahoitusmalli uudistuu vuoden 2021 alusta alkaen seuraavasti:
Koulutus 79 %
Suoritetut ammattikorkeakoulututkinnot 56 % (kertoimet tavoiteajassa valmistumiselle, toiselle saman tasoiselle tutkinnolle ja alojen kustannusrakenteen eroille)
Jatkuva oppiminen 9 %, josta yhteistyöopinnot 1 %
Työllistyminen ja työllistymisen laatu 6 %, josta työlliset vuosi valmistumisen jälkeen 3 % (yrittäjyyttä painottaen) ja uraseuranta 3 %
Opiskelijapalaute
Ammatillisessa opettajakorkeakoulussa suoritetut opinnot 2 %
Avoimen AMK:n yms. erillisten opintojen opintopisteet 5 %
Tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminta 15 %
Ulkopuolinen t&k-toiminnan rahoitus 11 %
Suoritetut ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot 6 %
Julkaisut, taiteellinen toiminta, audiovisuaaliset aineistot ja tieto- ja viestintätekniset ohjelmat 2 %
Muut koulutus-, tutkimus- ja kehittämispolitiikan tavoitteet 5 %
Strategiaperusteinen rahoitus 5 %
Hallinto ja rahoitus > Rahoitus > Koulutuksen maksut

Tutkintoon johtava ammattikorkeakouluopetus on maksutonta. Kuitenkin ammattikorkeakoululakiin on tulossa muutos, jonka mukaan korkeakoulun pitää periä elokuusta 2017 alkaen vähintään 1 500 euron lukuvuosimaksu EU ja ETA-alueen ulkopuolisilta vieraskielisen tutkinto-ohjelman opiskelijoilta. Korkeakouluilla on mahdollisuus kehittää apurahajärjestelmä.
Avoimessa ammattikorkeakoulussa suoritetuista opinnoista voidaan periä enintään 15 euroa opintopisteeltä. Myös esimerkiksi opiskelijan henkilökohtaiseen käyttöön jäävistä työvälineistä yms. oppilaitos voi periä omakustannusarvon mukaisen hinnan.
Hallinto ja rahoitus > Laadunvarmistusjärjestelmät

Ammattikorkeakoululla tulee olla auditoitu laadunvarmistusjärjestelmä. Kansallinen korkeakoulujen arviointikeskus (KARVI) ylläpitää auditointirekisteriä. Hyväksytty auditointi on voimassa kuusi vuotta. Tällä hetkellä meneillään ovat toisen auditointikierroksen auditoinnit. Korkeakoulujen laatujärjestelmien tulee olla Euroopan arviointitoimijoiden verkoston (ENQA) ylläpitämän eurooppalaisen laadunvarmistusjärjestelmän periaatteiden mukaisia. Auditoinnissa keskitytään laadunvarmistusjärjestelmään eikä se siten kerro kuinka hyvää koulutusta tai tutkimustoimintaa organisaatiossa on.
Hallinto ja rahoitus > Oppilaitosten välinen yhteistyö

Rakenteellisen kehittämisen nimissä haetaan tehoa ja laatua korkeakoulutukseen. Yhteistyötä tehdään sekä sektorien sisällä että välillä. Hallinnollisiin ratkaisuihin kuuluvat erilaiset yhteistyöhankkeet, kuten konsortiot ja yhdistymiset. Ammattikorkeakouluilla on muun muassa seuraavia yhteistyöryhmiä:
Tampere3, jossa Tampereen ammattikorkeakoulu, Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto kehittävät uutta toimintatapaa.
3AMK on Haaga-Helian, Laurean ja Metropolian liittouma.
Lapin ammattikorkeakoulun ja Lapin yliopiston muodostama Lapin korkeakoulukonserni.
Vaasan korkeakoulukonsortio, jonka muodostavat Vaasan yliopisto, Åbo Akademi (Vasa), Svenska handelshögskolan, Vaasan ammattikorkeakoulu, Yrkeshögskolan Novia ja Helsingin oikeustieteellisen tiedekunnan koulutus Vaasassa.
LUT-yliopisto ja LAB-ammattikorkeakoulu muodostavat ”kahden autonomisen korkeakoulun konsernin”.
Turun yliopiston, Åbo Akademin, Turun ammattikorkeakoulun, Yrkeshögskolan Novian, Diakonia‐ammattikorkeakoulun ja Humanistinen ammattikorkeakoulun kumppanuus.
Vuosina 2012–2017 oli olemassa FUAS, joka oli Hämeen ammattikorkeakoulun, Lahden ammattikorkeakoulun ja Laurea-ammattikorkeakoulun muodostama strateginen liittouma. ​​
Kaikki Suomen ammattikorkeakoulut kuuluvat Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Areneen, joka on ammattikorkeakoulujen etu- ja yhteistyöjärjestö.
Kritiikki

Ylempien ammattikorkeakorkeakoulututkintojen verrannollisuudesta yliopistossa suoritettaviin ylempiin korkeakoulututkintoihin (kuten diplomi-insinööri tai filosofian maisteri) on käyty keskustelua. Toisin kuin alemmat korkeakoulututkinnot yliopistossa, ammattikorkeassa suoritettavat ammattikorkeatutkinnot sisältävät merkittävän määrän työharjoittelua. Tämän vuoksi ammattikorkeakoulututkinnot ovat opintopistemääriltään laajempia kuin yliopistoissa suoritettavat alemmat tutkinnot pääsääntöisesti. Ylempien ammattikorkeakoulututkintojen opinnäytetyöt ovat luonteeltaan enemmän käytännön ongelmiin paneutuvia kuin tieteellisiä. Ylempi ammattikorkeakoulututkinto ei ole vielä vakiinnuttanut asemaansa työelämässä ja perinteiset yliopistotutkinnot ovat edelleen paremmin tunnettuja. On esitetty myös kritiikkiä, onko kansantaloudellisesti järkevää kouluttaa kahdenlaisia ylempiä korkeakoulututkintoja.
Bolognan prosessi on muuttanut suomalaista korkeakoulujärjestelmää kohti yhteistä, yleiseurooppalaista mallia. Prosessin aikana ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen väliset erot ovat pienentyneet ja niin pieniin kuin suuriinkin asioihin on tullut muutoksia, esimerkkinä tutkintorakenteen jako kolmeen sykliin. lähde?Bolognan prosessi ei huomioi erityisesti duaalimallia, joka on Suomen lisäksi käytössä mm. Saksassa ja Itävallassa. Tämä johtaa valintoihin, jolloin on päätettävä kansallisesti missä määrin halutaan pitää sektorit erillään ja miltä osin yhteistyö ja yhdenmukaistuminen on suotavaa.lähde?
Erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ammattikorkeakoulun insinööriopetusta on luonnehdittu julkisuudessa liian teoriapainotteiseksi. Tämän vuoksi monet yritykset ovat ilmaisseet kaipaavansa insinööritutkinnon rinnalle käytännönläheisempää tutkintoa . Yhdeksi vaihtoehdoksi on nostettu edesmenneen teknikko-koulutuksen uudelleenaloittaminen. Viimeiset teknikot valmistuivat 2000-luvun alussa.
Ammattikorkeakoulujen opetuksen laatua on kyseenalaistettu.
Aiheesta muualla

Ammattikorkeakoulut Opetus- ja kulttuuriministeriö.
Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene ry
Ammattikorkeakoulujen yhteishaku
Tietoa ylemmästä ammattikorkeakoulututkinnosta (Arkistoitu – Internet Archive)
Ammattikorkeakouluopinnot (Opintoluotsi)
Ammattikorkeakoulujen palvelut työelämälle (korkeakouluosaajat.fi)
Ammattikorkeakoulut ja yliopistot kartalla
| n k Suomen ammattikorkeakoulut |
| --- | --- |
Nykyisetammattikorkeakoulut:  Ahvenanmaa  Arcada  Centria  Diak  Haaga-Helia  HAMK  Humak  JAMK  KAMK  Karelia  LAB  Lappi  Laurea  Metropolia  Novia  Oamk  Polamk  SAMK  Savonia  SeAMK  TAMK  Turku  VAMK  Xamk 
Entiset:  Evtek  Haaga Instituutti  Helia  Kemi-Tornio  Kyamk  LAMK  Mamk  Piramk  RAMK  Saimia  Svenska  Stadia  Sydväst  Varsinais-Suomi 
YAMK-tutkinnot
AMK-tutkinnot
Rhaenyra Targaryen

| Rhaenyra Targaryen |
| --- | --- |
 Rhaenyra Targaryen (Emma D’Arcy) sarjassa House of the Dragon (2022).
Luoja(t):  George R. R. Martin
Näyttelijä(t):   Milly Alcock (nuorena)  Emma D’Arcy (aikuisena) 
Ensi- esiintyminen:  Miekkamyrsky (2000)
Henkilötiedot
Sukupuoli:  nainen
Kotipaikka:  Westeros
Suhteet
Vanhemmat:   Viserys Targaryen  Aemma Arryn 
Puoliso(t):   Laenor Velaryon  Daemon Targaryen 
Lapset:   Jacaerys Velaryon  Lucerys Velaryon  Joffrey Velaryon  Aegon Targaryen  Viserys Targaryen  Visenya Targaryen (syntyi kuolleena) 
Lastenlapset:   Aegon Targaryen  Naerys Targaryen  Aemon Targaryen  Daeron Targaryen  Baelor Targaryen  Daena Targaryen  Rheana Targaryen  Elaena Targaryen 
Isovanhemmat:   Baelon Targaryen  Alyssa Targaryen  Rodrik Arryn  Daella Targaryen 
Tädit ja sedät:  Daemon Targaryen
Tutut:  Alicent Suurtorni
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rhaenyra Targaryen on kuvitteellinen hahmo George R. R. Martinin kirjoittamassa fantasiaromaanissa Tuli ja veri ja siihen perustuvassa televisiosarjassa House of the Dragon. 
Rhaenyra on kuningas Viserys I Targaryenin tytär ja ensimmäinen lapsi. Kuningas nimeää Rhaenyran perillisekseen huolimatta siitä, että perinteiden mukaan perillisen tulisi olla miespuolinen. Uhan Rhaenyran vallalle muodostavat kuninkaan myöhemmin saamat poikalapset.
Televisiosarjassa hahmoa esittää kaksi eri näyttelijää: nuorta Rhaenyraa esittää ensimmäisellä tuotantokaudella viiden jakson verran Milly Alcock, kun taas kauden jälkimmäisellä puoliskolla hahmon vanhempaa versiota näyttelee Emma D’Arcy. D’Arcy oli roolistaan ehdolla parhaan draamasarjan naispääosan Golden Globe -palkinnon saajaksi vuoden 2023 gaalassa.
Rhaenyra ratsastaa Syrax-nimisellä lohikäärmeellä, joka on nimetty vanhan valyrialaisen jumalattaren mukaan. Rhaenyra oppi lohikäärmeratsastuksen jo seitsemänvuotiaana.
Esiintyminen teoksissa > Tulen ja jään laulu

George R. R. Martinin kirjasarjaan Tulen ja jään laulu kuuluvissa romaaneissa Miekkamyrsky (2000) ja Korppien kestit (2005) Rhaenyra Targaryen mainitaan lyhyesti nimeltä. Myös romaanissa Lohikäärmetanssi (2011) viitataan hahmoon Aegon III:n äitinä. Rhaenyra ei ole elossa kirjasarjan tapahtumien aikaan, vaan hahmo esiintyy siinä osana Martinin luoman maailman historiaa. Sarjan henkilöistä muun muassa Daenerys Targaryen polveutuu Rhaenyrasta.
Tulen ja jään lauluun perustuvassa televisiosarjassa Game of Thrones Rhaenyra mainitaan kolmannen tuotantokauden neljännessä jaksossa. Kohtauksessa Joffrey Baratheon kertoo Targaryenin suvun historiasta Margaery Tyrellille.
Esiintyminen teoksissa > Tuli ja veri

Martinin romaanissa Tuli ja veri (2018) kuvataan Westerosin historiaa kuvitteellisen historiikin tavoin. Siinä kerrotaan esimerkiksi Targaryenin suvun lohikäärmetanssiksi kutsutusta sisällissodasta, joka käydään Rhaenyran ja tämän velipuolen Aegonin välillä. Romaanin kertojana on historioitsija, joka satoja vuosia vanhoja tapahtumia selittäessään tukeutuu kyseenalaisiin tai ristiriitaisiin lähteisiin. Epäluotettavan kertojan takia Rhaenyran elämän kulku ja jotkin sotaan vaikuttaneet tapahtumat jäävät lukijalle epäselviksi.
Esiintyminen teoksissa > House of the Dragon

Televisiosarjassa House of the Dragon on Rhaenyra on yksi päähenkilöistä. Sarja perustuu Martinin Tuli ja veri -romaaniin ja käsittelee lohikäärmetanssi-sodan aikaisia tapahtumia. Sarjassa kerrotaan Rhaenyran elämäntarina alusta loppuun. Joitakin romaanissa monitulkintaisiksi jätettyjä asioita selitetään paremmin televisiosarjassa.
Perhe

Rhaenyra kuuluu Targaryenin sukuun. Hän on kuningas Viserys I Targaryenin ja Aemma Arrynin kolmesta lapsesta vanhin ja ainoa, joka selviää hengissä synnytyksestä. Rhaenyralla on neljä puolisisarusta hänen isänsä uudesta avioliitosta Alicent Suurtornin kanssa: Aegon, Helaena, Aemond ja Daeron.
Viserys I:llä on kaksi veljeä, Daemon ja alle yksivuotiaana kuollut Aegon. Heidän isovanhempansa, eli Rhaenyran isoisovanhemmat, ovat kuningas Jaehaerys I ja tämän sisar Alysanne Targaryen. Jaehaerys on Westerosin ensimmäisen Targaryen-kuninkaan, Aegon I:n eli Aegon Valloittajan, pojanpoika. Ennen kuolemaansa Jaehaerys valitsee Viserys I:n perijäkseen pojantyttärensä Rhaenys Targaryenin sijaan. Viserys ja Rhaenys ovat toistensa serkkuja.
Rhaenyran ensimmäinen aviomies on Corlys Velaryonin ja Rhaenys Targaryenin poika, Laenor. Heille syntyy kolme lasta: Jacaerys, Lucerys ja Joffrey. Kun Laenor kuolee, Rhaenyra nai niin ikään leskeksi jääneen setänsä Daemonin, jonka kanssa saa toiset kolme lasta nimiltään Viserys, Visenya ja Aegon. Daemonilla on edellisestä avioliitostaan kaksostytöt, jotka kihlataan myöhemmin Rhaenyran vanhimmille pojille.
Rhaenyra on Daenerys Targaryenin kahdeksan sukupolven takainen esiäiti. Daenerys on yksi päähenkilöistä George R. R. Martinin kirjasarjassa Tulen ja jään laulu ja siihen perustuvassa televisiosarjassa Game of Thrones.
Aiheesta muualla

Rhaenyra A Wiki of Ice and Firessa (englanniksi)
| n k Tulen ja jään laulu |
| --- | --- |
Romaanit:  Valtaistuinpeli (1996)  Kuninkaiden koitos (1998)  Miekkamyrsky (2000)  Korppien kestit (2005)  Lohikäärmetanssi (2011)  The Winds of Winter (?) 
Televisiosarja:  Tuotantokaudet (1  2  3  4  5  6  7  8)  Näyttelijät  Palkinnot Jaksot: Talvi on tulossa Kaksi miekkaa Ruusu ja leijona Pitkä yö
Videopelit:  A Game of Thrones: Genesis  Game of Thrones (2012)  Game of Thrones (2014) 
Musiikki:  For the Throne  Game of Thrones: Season 6  Game of Thrones: Season 7  ”Jenny of Oldstones”  ”Light of the Seven” 
Hahmot:  Joffrey Baratheon  Robert Baratheon  Cersei Lannister  Tyrion Lannister  Jon Nietos  Arya Stark  Daenerys Targaryen  Yön kuningas 
Lohikäärmeet:  Balerion 
Suvut ja järjestöt:  Stark  Targaryen  Yövartio 
Kielet:  Dothraki  Valyria 
Paikat:  Kuninkaansatama  Lohikäärmekivi  Maailma  Muuri  Talvivaara  Westeros 
Tapahtumat:  Aikajana  Robertin kapina  Viiden kuninkaan sota 
Sarjaan liittyvät teokset
Romaanit:  Seitsemän kuningaskunnan ritari (2015)  Tuli ja veri (2018) 
Televisiosarjat:  House of the Dragon (2022–)  Tuotantokaudet (1  2)  Näyttelijät  Soundtrack  A Knight of the Seven Kingdoms: The Hedge Knight (2025) 
Hahmot:  Daemon Targaryen  Rhaenyra Targaryen
Bacillus

| Bacillus |
| --- | --- |
 Bacillus sp. gram-kanta
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Bakteerit Bacteria
Kunta::  
Pääjakso::  Firmikuutit Firmicutes
Alajakso::  
Luokka::  Bacilli
Lahko::  Bacillales
Alalahko::  
Heimo::  Bacillaceae
Suku::  Bacillus  Cohn, 1872
Lajit
 Useita, mm. B. aerius  B. acidocaldarius  B. alcalophilus  B. aminovorans  B. amyloliquefaciens  B. aneurinolyticus  B. anthracis  B. aquaemaris  B. atrophaeus  B. azotoformans  B. badius  B. boroniphilus  B. caldolyticus  B. centrosporus  B. cereus  B. circulans  B. coagulans  B. fastidiosus  B. firmus  B. flavothermus  B. fusiformis  B. galliciensis  B. globigii  B. globisporus  B. infernus  B. insolitus  B. larvae  B. laterosporus  B. lentimorbus  B. lentus  B. licheniformis  B. macerans  B. macquariensis  B. marinus  B. megaterium  B. mesentericus  B. mucilaginosus  B. mycoides  B. natto  B. pantothenticus  B. pasteurii  B. polymyxa  B. popilliae  B. pseudoanthracis  B. pumilus  B. safensis  B. schlegelii  B. sphaericus  B. sporothermodurans  B. stearothermophilus  B. subtilis  B. thermoglucosidasius  B. thuringiensis  B. vulgatis  B. weihenstephanensis  B. xiaoxiensis 
Katso myös
   Bacillus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Bacillus on Bacillaceae-heimoon kuuluva grampositiivinen bakteerisuku, johon kuuluu useita lajeja. Suvun lajeja elää kaikkialla ja ne ovat enimmäkseen aerobisia, mutta osa on myös fakultatiivisesti anaerobisia. Tämän bakteerisuvun nimi, Bacillus, merkitsee suomeksi ”pientä sauvaa”.
Ominaisuudet

Bacillus-bakteerit ovat muodoltaan sauvamaisia, eli basilleja, ja ne voivat muuntua itiömuotoon. Itiöinä ne kestävät äärioloja, mutta eivät lisäänny. Vaikka Bacillus-lajit ovat enimmäkseen grampositiivisia, osalla lajeista solut muuttuvat ikääntyessään gramnegatiivisiksi. Bacilluksilla on monia erilaisia fysiologisia ominaisuuksia, minkä johdosta suvun eri lajit voivat elää kaikentyyppisissä ympäristöissä. Niitä elää esimerkiksi arktisessa maaperässä, makean veden tai meren sedimentissä, aavikoiden hiekassa ja kuumissa lähteissä.
Taudinaiheuttajat

Osa Bacillus-lajeista aiheuttaa tauteja esimerkiksi Bacillus anthracis saa aikaan pernaruttoa. Bacillus larvae, Bacillus lentimorbus ja Bacillus popilliae taasen ovat eri hyönteisryhmien taudinaiheuttajia. Koska Bacillus-itiöt kestävät kuumuutta ja säteilyä, ne voivat aiheuttaa ongelmia elintarviketeollisuudelle mm. pilaamalla ruokia ja Bacillus cereus voi aiheuttaa ruokamyrkytyksiä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Bacillus
ITIS: Bacillus (englanniksi)
UniProt: Taxonomy - Bacillus (englanniksi)
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Bacillus, taxonomy (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Bacillus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q212032  Wikispecies: Bacillus (Bacillaceae)  AlgaeBase: 49341  CoL: 374C  EoL: 83228  EPPO: 1BACIG  GBIF: 3227637  iNaturalist: 245607  IRMNG: 1270834  ITIS: 407  LPSN: bacillus  NCBI: 1386  NZOR: 047f6945-eb32-4a7a-b541-0ebe350e82b8  Open Tree of Life: 1068896  WoRMS: 415091
Heinolan Isku

Heinolan Isku on heinolalainen urheiluseura.
Seura perustettiin vuonna 1930. Iskussa lajeina olivat silloin jääpallo sekä jalkapallo. Seura liittyi Suomen Valtakunnan Urheiluliiton Lahden piiriin vuonna 1931, jolloin lajivalikoimaan tulivat myös yleisurheilu, hiihto, paini, nyrkkeily ja voimistelu. 1940-luvulla mukaan tulivat myös suunnistus ja koripallo.
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu
Pierre Nkurunziza

| Pierre Nkurunziza |
| --- | --- |
 Pierre Nkurunziza vuonna 2012.
Burundin presidentti
 26. elokuuta 2005 – 8. kesäkuuta 2020  
Edeltäjä:  Domitien Ndayizeye
Seuraaja:  Évariste Ndayishimiye
Henkilötiedot
Syntynyt: 18. joulukuuta 1964 Bujumbura, Burundi
Kuollut: 8. kesäkuuta 2020 (55 vuotta)
Arvonimi: Hänen Ylhäisyytensä
Tiedot
Puolue:  CNDD–FDD
 Nimikirjoitus
Pierre Nkurunziza (18. joulukuuta 1964 Bujumbura – 8. kesäkuuta 2020) oli hutu-taustainen Burundin presidentti ja CNDD–FDD-puolueen johtaja. CNDD oli hutujen etninen kapinaliike, mutta muuttui sisällissodan jälkeen poliittiseksi puolueeksi. Nkurunziza valittiin presidentiksi 19. elokuuta 2005 ja hän astui virkaansa 26. elokuuta 2005. Hänen edeltäjänsä oli Domitien Ndayizeye.
Nkurunzizan isä oli kansanedustaja. Hänet surmattiin 1972 etnisissä levottomuuksissa yli 100 000 muun burundilaisen kanssa.
Nkurunziza on opiskellut Burundin yliopistossa kasvatustiedettä ja liikuntatiedettä. Hän liittyi CNDD:hen 1995 kun tutsiarmeija hyökkäsi yliopistolle. Nkurunziza nousi CNDD:n apulaispääsihteeriksi 1998, puheenjohtajaksi 2001 ja ministeriksi 2003.
Nkurunziza valittiin uudelle kaudelle kesäkuussa 2010. Hän oli opposition boikotoimassa vaalissa ainoa ehdokas ja sai 91,62 % äänistä.
Nkurunzizaa vastaan alkoivat protestit, kun hän huhtikuussa 2015 ilmoitti pyrkivänsä kolmannelle kaudelle. Korkeimman oikeuden päätöksen mukaan kolmas kausi oli laillinen, koska häntä ei valittu vaalilla 2005, vaan parlamentti asetti hänet tehtäväänsä. 13. toukokuuta 2015 Nkurunzizan ollessa Tansaniassa tiedustelupalvelua johtanut kenraalimajuri Godefroid Niyombare ilmoitti että Nkurunziza on syrjäytetty. Presidenttiä tukeneet joukot saivat pääkaupunki Bujumburan hallintaansa kahden päivän taistelujen jälkeen.
Nkurunziza valittiin kolmannelle kaudelle 21. heinäkuuta 2015 järjestetyssä opposition boikotoimassa vaalissa.
Maassa murhattiin tämän jälkeen maan tiedustelupalvelun johtaja kenraali Adolphe Nshimirimana, ihmisoikeusaktivisti Pierre Claver Mbonimpaa ammuttiin, ja tutseja sisällissodan aikana edustanut entinen pääesikunnan päällikkö eversti Jean Bikomagu surmattiin 15. elokuuta 2015.
Nkurunziza kuoli sydänkohtaukseen 55-vuotiaana sairaalassa 8. kesäkuuta 2020. Hänen oli tarkoitus astua syrjään presidentin virasta saman vuoden elokuussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pierre Nkurunziza Wikimedia Commonsissa
| n k  Burundin presidentit |
| --- | --- | --- |
|  Michel Micombero (1966–1976)  Jean-Baptiste Bagaza (1976–1987)  Pierre Buyoya (1987–1993)  Melchior Ndadaye (1993)  Cyprien Ntaryamira (1994)  Sylvestre Ntibantunganya (1994–1996)  Pierre Buyoya (1996–2003)  Domitien Ndayizeye (2003–2005)  Pierre Nkurunziza (2005–2020)  Évariste Ndayishimiye (2020–)  |  Michel Micombero (1966–1976)  Jean-Baptiste Bagaza (1976–1987)  Pierre Buyoya (1987–1993)  Melchior Ndadaye (1993)  Cyprien Ntaryamira (1994)  Sylvestre Ntibantunganya (1994–1996)  Pierre Buyoya (1996–2003)  Domitien Ndayizeye (2003–2005)  Pierre Nkurunziza (2005–2020)  Évariste Ndayishimiye (2020–)  |  |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat
RuneQuest

| RuneQuest |
| --- | --- |
Suunnittelija:  Steve Perrin (en) ja Greg Stafford
Julkaisija:  Chaosium
Julkaisuvuosi:  1978
Tyylilaji:  fantasia ja pöytäroolipeli
Pelijärjestelmä:  perinteinen
RuneQuest on fantasia-aiheinen roolipeli, jonka suomennos julkaistiin ensimmäisen kerran 1988. RuneQuestin säännöt liittyivät alun perin myyttiseen fantasiamaailma Gloranthaan, jossa taikuus ja jumalat ovat todellisia. RuneQuest sopii silti myös muiden fantasiamaailmojen pelaamiseen, ja on sitä sovellettu jopa historiaan, nykymaailmaan ja tulevaisuuteen sijoittuvissa peleissä.
Säännöt

Seuraava sääntöjen kuvaus koskee Ace-Pelien julkaisemaa suomenkielistä RuneQuestin versiota. Se eroaa RuneQuestin englanninkielisestä toisesta versiosta joiltakin osin.
RuneQuestin sääntöjen pyrkimyksenä on mallintaa simuloida realistista todellisuutta yksinkertaisesti. RuneQuestissa on seitsemän hahmoa kuvaavaa ominaisuutta: voima (VMA), ruumiinrakenne (R-R), koko (KOK), äly (ÄLY), mahti (MHT), näppäryys (NPP) ja ulkonäkö (ULK). Ominaisuuksien arvo on ihmisellä tavallisesti 3:n ja 18:n välillä mutta voi olla suurempi tai pienempikin. Mitä suurempi ominaisuus on, sitä enemmän ihminen on ominaisuutta kuvaavan asian kaltainen, esimerkiksi suurikokoinen tai älykäs.
Ominaisuuksien perusteella lasketaan useita muita muuttujia, jotka vaikuttavat hahmon kykyihin, kestävyyteen, maagiseen voimaan jne. Kyvyt kuvaavat RuneQuestissa hahmon osaamia taitoja, ja niiden prosenttiarvot ovat yleensä 0:n ja 100:n välillä; joskus ne voivat olla jopa yli 100:n. Jälleen korkeampi kykyarvo tarkoittaa paremmin hallittua kykyä. Kykyjä ovat esimerkiksi Kiipeily, Puhetaito, Yleistieto, Laadi, Kuuntelu ja Hiipiminen. Myös aseiden käyttämiseen käytetään samantapaisia kykyjä.
Kun hahmo yrittää tehdä jotakin kykyä käyttämällä, toimen onnistuminen ratkaistaan arpomalla nopilla luku 1:n ja 100:n väliltä. Jos luku on alle kykyarvon tai sama kuin kykyarvo, tekeminen onnistuu. Mikäli heitto on yli kykyarvon, se epäonnistuu. Erittäin matalilla ja korkeilla arvoilla on erityisiä seurauksia: kriittisiä tai erikoisia onnistumisia tai kompurointeja.
RuneQuestissa taikuus on varsin yleistä. Taikuutta mallinnetaan loitsuilla, joiden kuvaukset kertovat, mitä tietyn taian tekemisestä seuraa. RuneQuestin perustaikuuslajit ovat hengiltä opittava henkitaikuus, jumalien tarjoama riimutaikuus ja maailmankaikkeuden lakien tuntemiseen perustuva velhotaikuus.