Suomen kielet
Vieraat kielet > Vieraiden kielten taito > Vieraat kielet koulutuksessa

Vuonna 2018 Suomen koulussa tilanne oli, että perusopetuksessa oli 1.–5. vuosiluokilla kielen opetusta kaikille yhteisenä aineena. Yhteisten opintojen lisäksi oppilas voi opiskella toista kieltä vapaaehtoisena aineena. 6.–9. vuosiluokilla opiskellaan yhteisinä aineina kahta kieltä, minkä lisäksi oppilas voi valita valinnaisia kieliopintoja. Lukion kieliohjelmaan voi kuulua myös lukiossa alkavia kieliä. Vieraan kielen opiskelu aloitetaan A1-kielen opinnoilla 1. vuosiluokalla. Valinnaisen A2-kielen opiskelu alkaa yleisimmin 4. tai 5. vuosiluokalta. B1-kieli on 6.–9. vuosiluokilla alkava yhteinen toinen kotimainen kieli tai englanti. B2 on peruskoulun 7.–9. vuosiluokilla alkava valinnainen kieli. B3 on lukiossa alkava valinnainen kieli.
Yleisin A1-kieli on englanti. Vuonna 2018 kolmannen luokan oppilaista 90,1 prosenttia opiskeli A1-englantia. Seuraavaksi suosituimpia kieliä olivat suomi (5,6 %), saksa (1,3 %), ranska (1,2 %), ruotsi (0,9 %), venäjä (0,3 %), espanja (0,4 %) ja muut kielet (0,1 %).
Vuonna 2018 alakoulun 5. luokan oppilaista 27,6 prosenttia opiskeli jotain A2-kieltä. Suosituimmat kielet olivat 5. luokan oppilailla englanti (8,7 %), ruotsi (6,0 %) ja saksa (6,0%), espanja (3,3 %), ranska (2,2 %) ja venäjä (0,5 %). A2-espanjaa opiskelleiden määrä jatkoi kasvuaan vuonna 2018.
Vuonna 2017 lähes kaikki (99,4 %) 7.–9. vuosiluokkien oppilaista opiskelivat A-englantia. Valinnaista B2-kieltä opiskelleiden suhteellinen osuus on vaihdellut 2000-luvun alussa ja 2010-luvulla. Vuonna 2017 osuus oli 11,2 prosenttia oppilaiden lukumäärästä. Alimmillaan osuus oli 8,7 prosenttia vuonna 2007. Vuonna 2017 saksa oli suosituin B2-kieli. 7.–9. luokan oppilaista opiskeli B2-saksaa 5,3 prosenttia, B2-ranskaa 2,7 prosenttia, B2-espanjaa 2,0 prosenttia, B2-venäjää 1,1 prosenttia, B2-latinaa 0,2 prosenttia ja B2-italiaa 0,1 prosenttia.
Lähes kaikki lukion oppimäärän suorittaneet ovat opiskelleet englantia A-kielenä. Vuonna 2017 A-ruotsin suoritti 8,3 prosenttia, A-saksan 2,5 prosenttia, A-ranskan 1,3 prosenttia, A-venäjän 0,6 prosenttia ja A-espanjan 0,1 prosenttia opiskelijoista. Vuonna 2019 Tilastokeskuksen mukaan lukiossa englantia oli opiskellut 99 prosenttia, saksaa 15 prosenttia, espanjaa 13 prosenttia ja ranskaa 9 prosenttia lukiolaisista. Erityisen suuri muutos on ollut saksan ja ranskan opiskelussa.
Eri oppiaineiden ylioppilaskirjoituksiin ilmoittautuneiden määrä on pudonnut niin, että lyhyen ranskan kielen ylioppilaskokeeseen ilmoittautuneiden määrä väheni vuosien 2012 ja 2020 välillä 46 prosenttia. Vuonna 2020 ranskan kirjoitti lyhyenä kielenä 806 abiturienttia. Saksan kohdalla vähenemä on samankaltaista, ja vuonna 2020 lyhyen saksan kirjoitti 1 611 abiturienttia. Lyhyen kielen kirjoittajat ovat vähentyneet useilla sadoilla myös italian ja espanjan kielessä. Samoin on käynyt myös ranskan ja saksan kielen opiskelumäärille korkeakouluissa ja ammatillisella toisella asteella. Eniten on vähentynyt saksan opiskelu.
Vuoden 2020 alusta alkaen vieraan kielen opetus on alkanut Suomessa jo peruskoulun ensimmäiseltä luokalta, mutta siitä huolimatta suomalaisten kielitaito on vaarassa yksipuolistua. Suurimmalla osalla ensimmäisen luokan oppilaisten ei ole kuntien taloudellisten voimavarojen puutteen vuoksi mahdollisuutta valita ensimmäiseksi vieraaksi kieleksi mitään muuta kieltä kuin englantia. Opetushallituksen ja Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n mukaan tämä asettaa lapset eriarvoiseen asemaan. Kielten opetuksessa Tampere on edelläkävijä Suomen kuntien joukossa. Tampereella kielitaito on kirjattu kaupungin strategiaan ja siihen on panostettu 2010-luvulta alkaen. Tampereella koulutiensä aloittavat voivat esimerkiksi valita ensimmäisen vieraan kielen seitsemän kielen joukosta. Vaihtoehtoina ovat englanti, ruotsi, saksa, ranska, espanja, venäjä ja kiina. Tutustuminen kieliin alkaa Tampereella jo päiväkodeissa. 2020-luvun alussa Tampereella joka kolmas koululainen valitsi ensimmäiseksi vieraaksi kielekseen jonkun muun kielen kuin englannin. 2020-luvun alussa 1,7 prosenttia Suomen koululaisista opiskeli venäjää.
2000-luvulla Suomessa on huolestuttu maan tieteen englanninkielistymisestä, sillä kun vuonna 2011 Suomen yliopistoista hyväksytyistä kandidaatintöistä englanninkielisiä oli 8 prosenttia, määrä oli kymmenen vuotta myöhemmin jo 30 prosenttia. Pro gradu -tutkielmista 30 prosenttia oli englanninkielisiä vuonna 2011, mutta kymmenen vuotta myöhemmin osuus oli jo 38 prosenttia. Väitöskirjojen perusteella Suomessa voidaan puhua englannista tieteen kielenä: vuonna 2021 Suomen yliopistoissa tarkastetuista väitöksistä oli englanninkielisiä peräti 86 prosenttia.
Viisikielinen kyltti ivalolaisessa S-marketissa.
Suomen vieraskieliset vuonna 2020 eli ne, jotka eivät puhu äidinkielenään suomea, ruotsia tai saamelaiskieliä.