stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Artur Janosz
Ura

Janosz aloitti uransa Karting-sarjoissa. Hän aloitti kilpauransa vasta vuonna 2013 kilpailen European F3 Open -sarjassa. Hän saavutti 16 pistettä sijoittuen sarjan 13:ksi. Vuonna 2014 Janosz jatkoi samassa sarjassa saavuttaen kaksi voittoa ja kolme paalupaikkaa sijoittuen sarjan toiseksi. Vuonna 2015 Janosz kilpaili GP3-sarjassa Trident-tallissa. Hän saavutti kauden aikana 20 pistettä ja sijoittui sarjan 14:ksi. Samana vuonna hän kilpaili Euroopan Formula 3 -sarjassa kolme kilpailua saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2016 Janosz jatkoi GP3-sarjassa jatkaen samassa tallissa.
GP3-tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Trident | ESPFEA 15 | ESPSPR 12 | AUTFEA 21 | AUTSPR 9 | GBRFEA 9 | GBRSPR 17 | HUNFEA 16 | HUNSPR Kesk. | BELFEA 12 | BELSPR 7 | ITAFEA 16 | ITASPR Kesk. | RUSFEA 10 | RUSSPR 5 | BHRFEA 6 | BHRSPR 12 | ABUFEA 10 | ABUSPR 9 | 20 | 14. |
| 2016 | Trident | ESPFEA 16 | ESPSPR 12 | AUTFEA 11 | AUTSPR 9 | GBRFEA 9 | GBRSPR 15 | HUNFEA 14 | HUNSPR 12 | GERFEA 11 | GERSPR Kesk. | BELFEA 12 | BELSPR 9 | ITAFEA 16 | ITASPR 8 | MALFEA Kesk. | MALSPR 16 | ABUFEA Kesk. | ABUSPR 19 | 3 | 20. |
Auguste Lepère

Louis Auguste Lepère (30. marraskuuta 1849 Pariisi – 20. marraskuuta 1918 Domme, Dordogne) oli ranskalainen kaivertaja, kuvittaja ja taidemaalari.
Häntä pidetään yhtenä suurimmista ranskalaisista kaivertajista. Hänen teoksiaan pidetään useissa museoissa Ranskassa ja ulkomailla.
Arvi Kustaanpoika

Arvi Kustaanpoika (ruots. Arvid Gustafsson, Sparre av Vik; k. 1379 tai 1380) oli laamanni ja ensimmäinen nimeltä tunnettu tuomari Suomessa. Hän kuului Ruotsin valtaneuvostoon vuodesta 1362 ja oli vuodesta 1366 Suomen laamanni. Silloin Suomi oli vielä yksi laamannikunta. Hänen ensisijainen toimipaikkansa oli hänen tilansa Vik, Balingstassa Uplannissa.
Arvi Kustaanpoika kuoli joko 1379 tai 1380. Hänen jälkeläisensä seitsemännessä sukupolvessa oli Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa.
Antihistamiinit

Antihistamiinit ovat lääkeaineita, jotka toimivat histamiinin vastavaikuttajina eli estävät sen toimintaa. Useimmat antihistamiinit ovat vaikutusmekanismiltaan histamiini H1-reseptorin antagonisteja, ja pieni vähemmistö H2-reseptorin salpaajia.[lähde? ] Monilla antihistamiineilla on lisäksi antikolinerginen vaikutus.
Antihistamiineja käytetään usein allergialääkkeinä, koska ne hillitsevät histamiinin aiheuttamaa allergista reaktiota. Allergialääkkeenä käytettäessä antihistamiininit rauhoittavat esimerkiksi allergista nuhaa, allergista sidekalvontulehdusta ja nokkosihottumaa. Osa antihistamiineista vaikuttaa myös keskushermostoon. Tällöin niiden väsyttävää ja keskushermostoa lamaavaa vaikutusta voidaan käyttää hyväksi muun muassa unettomuuden ja matkapahoinvoinnin hoidossa. Toisaalta keskushermostovaikutukset myös tuottavat monia antihistamiinilääkkeille ominaisia sivuvaikutuksia, etenkin väsymystä, mutta mahdollisesti myös huimausta ja mielialanvaihtelua. Uudemmissa toisen polven antihistamiineissa keskushermostovaikutus on vähäinen, ja kyseiset sivuvaikutukset siten harvinaisempia.
Antihistamiinit jaetaan usein ensimmäisen ja toisen sukupolven antihistamiineihin. Näistä vanhemmat ensimmäisen polven antihistamiinit ylittävät veri-aivoesteen, jolloin ne vaikuttavat myös keskushermoston histaminergiseen järjestelmään. Uudetkin antihistamiinit vaikuttavat autonomiseen hermostoon, minkä takia ne voivat aiheuttaa sydämentykytystä, hyperventilaatiota ja antikolinergisiä haittoja.[lähde? ] Antihistamiinien unettava vaikutus perustuu siihen, että ne estävät hypotalamuksen takaosan histamiinisolujen erittämän histamiinin vireyttävää vaikutusta.[lähde? ]
Antihistamiineja

Akrivastiini
Astemitsoli
Atselastiini
Bilastiini
Deksbromifeniramiini
Desloratadiini
Difenhydramiini
Doksylamiini
Ebastiini
Feksofenadiini
Famotidiini
Hydroksitsiini
Klemastiini
Levokabastiini
Levosetiritsiini
Loratadiini
Mitsolastiini
Nitsatidiini
Ranitidiini
Setiritsiini
Terfenadiini
André Bicaba

André Bicaba (s. 12. tammikuuta 1945) on burkinalainen entinen pikajuoksija. Hän kilpaili vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä ja putosi miesten 100 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä viidenneksi ajalla 10.71. Hänen henkilökohtainen ennätysaikansa 100 metrin juoksussa on 10.3 (1972).
Vuoden 1972 kesäolympialaiset olivat ensimmäiset, joihin Ylä-Volta/Burkina Faso osallistui, ja Bicaba oli niissä maansa ainoa kilpailija.
Auguste Franchomme

Auguste Joseph Franchomme (10. huhtikuuta 1808 Lille – 21. tammikuuta 1884) oli ranskalainen sellisti ja säveltäjä. Hänen instrumenttinsa oli Stradivarius-sello, jota oli häntä ennen soittanut Jean-Louis Duport ja jota myöhemmin soitti Mstislav Rostropovitš.
Franchomme sai Lillen konservatoriossa ensipalkinnon sellonsoitossa vuonna 1821 ja pääsi Pierre Baumannin oppilaaksi. Vuodesta 1825 hän opiskeli Pariisin konservatoriossa Louis-Pierre Norblinin johdolla. Franchomme voitti sellonsoiton ensipalkinnon myös Pariisin konservatoriossa. Hän soitti muun muassa Théâtre-Italienin ensimmäisenä sellistinä, mutta omistautui pian solistisiin esiintymisiin, kamarimusiikkiin ja opettamiseen. Franchomme opetti Pariisin konservatoriossa 56 vuoden ajan. Hän perusti viulisti Jean-Delphin Alardin kanssa yhden romantiikan ajan johtavista jousikvarteteista. Franchomme sai Kunnialegioonan Chevalier-arvon vuonna 1872.
Franchomme oli Frédéric Chopinin ystävä ja esiintyi usein yhdessä tämän kanssa. Chopin omisti sellosonaattinsa (op. 65) Franchommelle. Chopin ja Franchomme yhdessä sävelsivät teoksen Grand Duo concertant Giacomo Meyerbeerin oopperan Robert le diable teemaan. Lisäksi Franchomme oli viimeisen Chopinin kirjoittaman kirjeen vastaanottaja. Hänen omaan sävellystuotantoonsa kuuluvat muun muassa 12 kapriisia (op. 7) ja konsertto. Hän teki myös transkriptioita Ludwig van Beethovenin ja Wolfgang Amadeus Mozartin viulusonaateista. Franchommen oppilaisiin kuului Jules Delsart.
Auf Wiedersehen Finnland

| Auf Wiedersehen Finnland |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Virpi Suutari
Käsikirjoittaja:  Virpi Suutari
Tuottaja:  Cilla Werning
Säveltäjä:   Johanna Juhola  Pekka Kuusisto 
Kuvaaja:  Heikki Färm
Leikkaaja:  Jukka Nykänen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Ensi-ilta:  29. tammikuuta 2010 (DocPoint)
Kesto:  78 min.
Alkuperäiskieli:  suomi, saksa
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Auf Wiedersehen Finnland on Virpi Suutarin ohjaama sotahistoriallinen dokumenttielokuva vuodelta 2010. Filmi käsittelee Suomessa paljolti vaiettua asiaa: saksalaisten sotilaiden mukaan toisen maailmansodan loppuvaiheissa lähteneiden suomalaisnaisten kohtaloa.
Arvioita

Turun Sanomien Tapani Maskula harmitteli, miten Auf Wiedersehen Finnland jää kovin vajavaiseksi, koska haastateltavat vaikenevat suuresta osasta asioita. Kun materiaali ei riitä, Suutari joutuu Maskulan mielestä turvautumaan moneen kertaan nähtyyn arkistoaineistoon. ”Auf Wiedersehen Finnland raottaa kiinnostavaa lukua Suomen kielletystä historiasta, mutta paljon siitä pysyy yhä hämärän peitossa.”
Armin Sinančević

| Mitalit> Maa:  Serbia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Serbia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Serbia.Miesten yleisurheilu.EM-kilpailut  | Maa:  Serbia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | München 2022 | kuulantyöntö |  |
Armin Sinančević (s. 14. elokuuta 1996) on serbialainen kuulantyöntäjä ja EM-mitalisti.
Sinančević työnsi Dohan MM-kilpailuissa 2019 kuulantyönnön karsinnassa silloisen ennätystuloksensa 21,51 mutta jäi loppukilpailussa ilman tulosta. Vuonna 2021 hän sijoittui sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa kuudenneksi tuloksella 20,74 ja Tokion olympialaisissa seitsemänneksi tuloksella 20,89. Samana vuonna hän voitti Balkanin-mestaruuden tuloksella 21,50. Hän saavutti hopeaa Münchenin EM-kilpailuissa 2022 tuloksella 21,39. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän oli yhdeksäs tuloksella 20,78.
Sinančevićin kuulantyöntöennätys on 21,88 Montenegron Barista toukokuulta 2021, ja se on myös Serbian-ennätys.
Amatsoninlilja

| Amatsoninlilja |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit Amaryllidaceae
Suku::  Amatsoninliljat Eucharis
Laji::  amazonica
Kaksiosainen nimi
 Eucharis amazonica  Linden ex Planch. 
Muodot
 Eucharis × grandiflora 
Katso myös
   Amatsoninlilja Wikispeciesissä   Amatsoninlilja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Amatsoninlilja (Eucharis amazonica) on narsissikasveihin (Amaryllidaceae) kuuluva valkokukkainen huonekasvi. Se on kotoisin Perun ja Equadorin alueilta. Kasvin lehdet ovat tummanvihreät ja noin 60 senttimetriä pitkät. Kukkavana on usein lehtiä pidempi. Yhdessä kukkavanassa on 5–6 valkoista kukkaa. Kukat voivat olla halkaisijaltaan 10 senttimetriä.
Kasvi on myrkyllinen ja pieninä määrinä se aiheuttaa vain harvoin oireita. Suurien määrien oireina on vapina ja kouristuksia.[lähde? ] Jos kasvin sipulia tai suuria määriä muita kasvin osia on syöty, suositellaan otettavaksi lääkehiiltä.
Aiheesta muualla

ITIS: Eucharis amazonica (englanniksi)
Antti Roppo

| Antti Roppo |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. helmikuuta 1989 Tampere, Suomi
Kuollut: 8. helmikuuta 2018 (28 vuotta) Tampere
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  180 cm
Paino:  81 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–2013
Aik. seurat:  LeKi (Mestis) Ilves (SML) HPK (SML) KooKoo (Mestis)
Antti Samuli Roppo (9. helmikuuta 1989 Tampere – 8. helmikuuta 2018 Tampere) oli suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-liigassa Tampereen Ilveksessä ja HPK:ssa yhteensä 128 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua tehopistein 12+10=22 sekä keräten 16 jäähyminuuttia. Lisäksi hän pelasi Mestiksessä LeKissä ja KooKoossa.
Ura > Seuraura

Roppo on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän voitti B-nuorten mestaruuden keväällä 2006, jolloin Roppo toimi Ilveksen varakapteenina. Kaudella 2007–2008 hän oli 20 osumallaan Ilveksen kolmanneksi paras maalintekijä ja sijoittui A-nuorten SM-liigan maalipörssissä kahdeksanneksi Tapparan Tomi Peltosen kanssa. Samalla kauden Roppo pelasi myös ensimmäiset miesten pelinsä; hän pelasi syyskaudella neljä Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa ja siirtotakarajalla, tammikuun 2008 lopulla Roppo siirtyi loppukaudeksi lainalle Lempäälän Kisan riveihin. Hän pelasi joukkueessa seitsemän runkosarjaottelua sekä kolme playoff-ottelua. Roppo voitti LeKin pudotuspelien sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 3+2=5.
Roppo aloitti kauden 2008–2009 Ilveksessä. Hän debytoi SM-liigassa kauden avausottelussa 11. syyskuuta 2008 paikallisvastustaja Tapparaa vastaan. Yhteensä Ropon tulokaskausi toi 33 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän pelasi kauden aikana myös yhteensä 15 Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa ja LeKissä. Roppo pelasi ison osan kaudestaan myös Ilveksen A-nuorissa. Hänellä oli optio myös kaudesta 2009–2010, mutta Ilveksen SM-liigajoukkueessa suhteellisen pieneen rooliin jäänyt Roppo jätti sen käyttämättä ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi USHL-joukkue Indiana Icen riveihin. Hän oli joukkueen paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 27+18=45.
Kaudeksi 2010–2011 Roppo siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon. Ensimmäisellä sopimuskaudellaan hän pelasi myös kaksi ottelua lainalla LeKissä marraskuussa 2010. Yhteensä Roppo teki kauden aikana 41 runkosarjaottelussa tehot 6+4=10. Hän teki liigauransa avausmaalin kauden viidennessä ottelussa 28. syyskuuta 2010 Kalevan Palloa vastaan. Roppo palkittiin ottelun Ilta-Sanomien kahden tähden tähtipelaajana. Kauden 2011–2012 hän pelasi kokonaan SM-liigassa ja teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+5=11.
Huhtikuussa 2012 Roppo teki vuoden mittaisen sopimuksen Mestis-joukkue KooKoon kanssa. Hän voitti kauden 2012–2013 päätteeksi Mestis-hopeaa.
Ura > Maajoukkueura

Roppo pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009 ja alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2008. Hän toimi jälkimmäisenä mainitussa turnauksessa Suomen varakapteenina. Yhteensä Roppo on pelannut kuusi nuorten ja 36 poikien maaottelua.
Tilastot

Roppo Ilveksen paidassa hänen tulokaskaudellaan 2008–2009.
Arto Tuominen

| Arto Tuominen> Arto Taisto V. Tuominen |
| --- | --- |
 Ritva Vepsä ja Arto Tuominen vuonna 1968.
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. heinäkuuta 1941 Lempäälä
Kuollut: 6. joulukuuta 1986 (45 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Marjatta Raita (vih. 1963; ero. 1973)
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Arto Taisto V. Tuominen (4. heinäkuuta 1941 Lempäälä – 6. joulukuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Tuomisella oli päärooli Risto Jarvan elokuvassa Ruusujen aika (1969). Hän näytteli myös Jarvan elokuvissa Jäniksen vuosi (1977) ja Loma (1976) sekä muissa elokuvarooleissa.
Yksityiselämä

Hän oli naimisissa vuosina 1963–1973[lähde? ] näyttelijä Marjatta Raidan kanssa. Heille syntyi kaksi lasta, mutta liitto päättyi avioeroon.
Tuominen on haudattu Vatialan hautausmaalle Kangasalle.
Filmografiaa

Rakkaus alkaa aamuyöstä (1966) toinen rallivoittaja
Kuuma kissa? (1968) Marjan entinen poikaystävä
Kustaa Vaasa (1969) prinssi Eerik
Ruusujen aika (1969) Raimo Lappalainen, Historian instituutin tutkija
Loma (1976) Marjukan rakastaja
Neiti Ellinora ja sininen metsä (1976) Torsti Helmijoki
Jäniksen vuosi (1977) Karlsson, toinen metsästäjä
Onni tai Teatterituokio: Onni (1977) tuttava ravintolassa
Ihmemies (1979) markkinointijohtaja
Entäs nyt, Niskavuori? (1987) Fredrik
Ovi (1965) kertoja (lyhytelokuva)
Poikkeus ja sääntö tai Aitiopaikka: Poikkeus ja sääntö (1965) Kauppias
Alaston kuningas tai Aitiopaikka: Alaston kuningas (1967) Kristian
Välimerkki (1968, dokumentti)
Parempaan asumiseen (1968) selostus
Yhdeksän miehen saappaat, 1–9 (1969) Luutnantti Heikki Jopperi (televisiosarja)
Yhdeksän miehen saappaat (1969) Luutnantti Heikki Jopperi (televisiosarja, lyhennetty versio)
Liekehtivä kylä tai Aitiopaikka: Liekehtivä kylä (1969) Frondoso
Helsingin tuntomerkit (1969) selostus
Kultasipulit (1970)
Nyrkkeilijä tai Teatterituokio: Nyrkkeilijät (1971)
Tavallinen Impi tai Aitiopaikka: Tavallinen Impi (1974) yli-insinööri Roos
Presidenttiehdokas Harri Holkeri (1981) selostus (dokumentti)
Vapaus (1987) kertoja
Finland Festivals

Logo
Finland Festivals ry toimii eri taiteenalojen kulttuuritapahtumia järjestävien jäsentensä yhteiselimenä ja edunvalvojana sekä edistää niiden arvostusta, markkinointia ja tiedotusta kotimaassa ja ulkomailla. Yhdistys on perustettu vuonna 1968.
Toiminta

FF toimii piiriinsä kuuluvien tapahtumien yhteistyön kehittäjänä ja etujärjestönä kulttuurin ja matkailun alalla sekä markkinointi- ja tiedotuselimenä.
Keskeisiä toimintamuotoja ovat julkaisu-, markkinointi- ja tiedotustoiminta, internet, extranet, tutkimus, jäsentapahtumien toimi- ja luottamushenkilöiden koulutus sekä muu jäsentapahtumien palvelutoiminta. Finland Festivals osallistuu kansainväliseen yhteistyöhön ja markkinointiin edistääkseen jäsenfestivaaliensa verkottumista ja kehittääkseen uusia yhteistyön sisältöjä ja muotoja.
Finland Festivalsin kokonaisjäsenmäärä vuonna 2012 on  77 ja festivaaleja on yli 80. Kaikki taiteenalat ovat edustettuina. Jäsenfestivaalin kokonaisyleisömäärä on lähes kaksi miljoonaa.
Uusia jäseniä otettaessa kiinnitetään erityisesti huomiota ohjelmiston laatuun ja suunnitteluun, pitkäjännitteisyyteen, järjestelyjen tasoon ja festivaalitunnelmaan. Talouden pitää olla sellaisessa kunnossa, että festivaalin voidaan uskoa jatkavan vähintään kolme vuotta. Nimekkäimpiä jäsenfestivaaleja ovat Helsingin juhlaviikot, Kaustisen kansanmusiikkijuhlat, Kuhmon kamarimusiikki, Pori Jazz, Savonlinnan oopperajuhlat ja Tampereen teatterikesä.
Tutkimuksia

Finland Festivalsin tutkimuksen mukaan suomalaiset festivaalit hankkivat itse paljon suuremman osan tuloistaan kuin kulttuuri-instituutiot keskimäärin. Tutkimuksen mukaan keskimäärin 69 prosenttia tuloista kertyy pääsylipuista, sponsoreilta ja muusta omasta tulonhankinnasta. Selvitys perustui järjestön jäsenfestivaalien avainlukuihin vuodelta 2007. Tutkituilla 74 festivaalilla oli vakinaisia henkilökunnan jäseniä vain 159. Tapahtumiin tarvittiin runsas 2 000 tilapäistyöntekijää, mutta enemmistö oli talkooväkeä, jota oli peräti 5 500.
Jäsenfestivaalit

April Jazz
Avantin Suvisoitto
Baltic Jazz
BRQ Vantaa
Crusell-viikko
Eteläpohjalaiset Spelit
Folklandia-risteily
Haapavesi Folk Music Festival
Hangon Musiikkijuhlat
Harmonikkaristeily
Helsingin juhlaviikot
Hetan Musiikkipäivät
Iitin musiikkijuhlat
Ilmajoen Musiikkijuhlat
Ilosaarirock
Joroisten Musiikkipäivät
Jyväskylän kesä
Kajaanin Runoviikko Sana ja Sävel
Kalottjazz & Blues Festival
Kangasniemen musiikkiviikot
Kauniaisten musiikkijuhlat
Kaustinen Folk Music Festival
Kemiönsaaren musiikkijuhlat
Kihveli Soikoon
Kokkolan Talviharmonikka
Korsholman musiikkijuhlat
Kotkan meripäivät
Kuhmon kamarimusiikki
Kuopio tanssii ja soi
KUULAS - Lasten Teatteritapahtuma
Lahden kansainvälinen urkuviikko
Lahden Lasten Talvikarnevaalit
Lasten taidefestivaali Hippalot
Lohtajan Kirkkomusiikkijuhlat
Loviisan Sibeliuspäivät
LuostoClassic
Maailma kylässä
Meidän Festivaali
Meri ja musiikki
Mikkelin musiikkijuhlat
Mukamas - Kansainvälinen Nukketeatterifestivaali
Musica nova Helsinki
Musiikin aika
Musiikkia!
Musiikkijuhla Sommelo
Mäntän kuvataideviikot
Mäntän Musiikkijuhlat
Naantalin Musiikkijuhlat
Oriveden Suvi
Oulaisten Musiikkiviikot
Oulun juhlaviikot
Oulun Musiikkijuhlat
PianoEspoo
Pispalan Sottiisi
Pispalan Sottiisin Tanssimania
Pori Jazz
Puistoblues
Rauma Festivo
Riihimäen Kesäkonsertit
Rokumentti
Ruisrock
Salo – lasten laulukaupunki
Sastamala Gregoriana
Sata-Häme Soi
Satasoitto
Savonlinnan oopperajuhlat
Seinäjoen Tangomarkkinat
Seurasaaren juhannusvalkeat
Sinfonia Lahden kansainvälinen Sibelius-festivaali
Sodankylän elokuvajuhlat
Sysmän Suvisoitto
Taidekeskus Salmela
Tampere Biennale
Tampere Jazz Happening
Tampereen elokuvajuhlat
Tampereen sävel
Tampereen Teatterikesä
Tanssivirtaa Tampereella -nykytanssifestivaali
Tomaatteja! Tomaatteja Stand up -festivaali
Turku Jazz
Turun musiikkijuhlat
Tuska Open Air Metal Festival
Työväen Musiikkitapahtuma
Täydenkuun Tanssit
Urkuyö ja aaria
Vaasan Kuorofestivaali
Vekara-Varkaus Festivaaliviikko
VocalEspoo
Lähde
Vuoden festivaali

Finland Festivals nimeää vuosittain Vuoden festivaaliksi sellaisen tapahtuman, joka on tehnyt poikkeuksellisen vahvaa ja korkeatasoista työtä sekä normaalin toimintansa kehittämiseksi että luomalla uutta sisältöä ja parantamalla palveluja.
Vuoden festivaali > Vuoden festivaalit 1998–

1998 Hämeen Linnan Lastentapahtuma
1999 Täydenkuun Tanssit, Pyhäjärvi
2000 Avantin Suvisoitto, Porvoo
2001 Provinssirock
2002 Turun musiikkijuhlat
2003 Mäntän Musiikkijuhlat ja Mäntän kuvataideviikot yhdessä
2004 Tampereen Teatterikesä
2005 Taidekeskus Salmela, Mäntyharju
2006 Kuopio Tanssii ja Soi
2007 Kajaanin Runoviikko
2008 Vantaan Barokki
2009 Musiikin aika, Viitasaari
2010 Haapavesi Folk Music Festival
2011 Meidän Festivaali
2012 Tampere Jazz Happening
2013 Lasten taidefestivaali Hippalot
2014 Maailma kylässä
2015 Sodankylän elokuvajuhlat
2016 Sastamala Gregoriana
2017 Ilmajoen Musiikkijuhlat
2018 Tampere Biennale
2019 KUUMAS - Lasten Teatteritapahtuma
2020 Tampereen elokuvajuhlat
2023 Mikkelin Musiikkijuhlat
2014 Kaustinen Folk Music Festival
Aiheesta muualla

Finland Festivals -kotisivut
Antti Härmä

| Antti Härmä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. tammikuuta 1987 (ikä 37) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  180 cm
Paino:  83 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2004–2012
Aik. seurat:  Espoo Blues (SML) Kiekko-Vantaa (Mestis) KooKoo (Mestis) Jokipojat (Mestis) Asplöven HC (Ruotsin I-div) Haukiputaan Ahmat (II-divisioona)
Antti Härmä (s. 5. tammikuuta 1987 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Härmä pelasi viimeksi kaudella 2011-2012 II-divisioona-joukkue Haukiputaan Ahmoissa. Aikaisemmin hän oli edustanut muun muassa KooKoota ja Espoon Bluesia. Jokipojissa Härmä vakiinnutti ykkösmaalivahdin paikan kaudella 2010–2011, pelaten 37 ottelua. Hän on myös edustanut Suomea jääkiekon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2007.
Aiheesta muualla

Antti Härmä Jatkoaika.comissa (Internet Archive)
Arte Verum

Arte Verum on levy-yhtiö, jonka Barbara Hendricks on perustanut tammikuussa 2006.
Arte Verum julkaisee Hendricksin levytykset, joilla hän on tehnyt yhteistyötä muiden taiteilijoiden, kuten Roland Pöntisen, Love Derwingerin ja Drottningholms Barockensemblen, kanssa.
Armin Zöggeler

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Armin Zöggeler Oberhofissa 2005. |  Armin Zöggeler Oberhofissa 2005. |  Armin Zöggeler Oberhofissa 2005. |  |
Maa:  Italia
Miesten ohjaskelkkailu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Salt Lake City 2002 | yksikkö |  |
|  Kultaa | Torino 2006 | yksikkö |  |
|  Hopeaa | Nagano 1998 | yksikkö |  |
|  Pronssia | Lillehammer 1994 | yksikkö |  |
|  Pronssia | Vancouver 2010 | yksikkö |  |
|  Pronssia | Sotši 2014 | yksikkö |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Lillehammer 1995 | yksikkö |  |
|  Kultaa | Königssee 1999 | yksikkö |  |
|  Kultaa | Calgary 2001 | yksikkö |  |
|  Kultaa | Sigulda 2003 | yksikkö |  |
|  Kultaa | Park City 2005 | yksikkö |  |
|  Kultaa | Cesana Pariol 2011 | yksikkö |  |
|  Hopeaa | St. Moritz 2000 | yksikkö |  |
|  Hopeaa | Igls 2007 | yksikkö |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 2009 | yksikkö |  |
|  Hopeaa | Lillehammer 1995 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Igls 2007 | joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Altenberg 2012 | yksikkö |  |
|  Pronssia | Altenberg 1996 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Igls 1997 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Nagano 2004 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Park City 2005 | joukkuekilpailu |  |
Armin Zöggeler (s. 4. tammikuuta 1974 Merano) on italialainen ohjaskelkkailija, kaksinkertainen olympiavoittaja ja kuusinkertainen maailmanmestari.
Zöggeler aloitti kelkkailun jo pikkupoikana luonnonradoilla. 14-vuotiaana hän voitti nuorten maailmancupin ja 19-vuotiaana oli mukana Italian maajoukkueessa. Sittemmin Zöggeleristä on saavutustensa myötä tullut eräs maailman menestyneimmistä urheilijoista lajissaan. Hän on ainoa talviolympialaisissa kuusissa peräkkäisissä kisoissa mitalin saavuttanut urheilija.
Zöggeler on yltänyt mitaleille kuusissa peräkkäisissä olympialaisissa: hän sai 1994 Lillehammerissa pronssia, 1998 Naganossa hopeaa, 2002 Salt Lake Cityssä ja 2006 Torinossa kultaa sekä 2010 Vancouverissa ja 2014 Sotšissa pronssia. MM-kisoissa hän on voittanut 16 mitalia, kuusi kultaa, viisi hopeaa ja viisi pronssia. EM-kilpailuissa hän on voittanut 18 mitalia, neljä kultaa, kuusi hopeaa ja kahdeksan pronssia. Maailmancupin kokonaiskilpailun hän on voittanut kymmenen kertaa ja voittanut kaikkiaan 57 osakilpailua yksikkökilpailussa.
Siviiliammatiltaan Zöggeler on poliisi. Hän asuu Lanassa, Bolzanossa.
Artaserse

Artaserse-libreton kansi vuodelta 1730
Artaserse on Pietro Metastasion oopperalibretto, jonka sävelsi ensi kertaa Leonardo Vinci Roomassa 4. helmikuuta 1730 ollutta ensi-iltaa varten. Myöhemmin Artasersen sävelsivät muun muassa Hasse 1730 Venetsiaan ja 1760 Napoliin,  Gluck 1741 Milanoon,  Chiarini 1741 Veronaan, Graun 1743 Stuttgartiin, Terradellas 1744 Venetsiaan, Galuppi  1749 Wieniin,  Johann Christian Bach 1760 Lontooseen, Josef Mysliveček 1774 Napoliin ja Marcos Portugal 1806 Lissaboniin. Libretto on sävelletty yli 80 kertaa ja se on yksi maailman useimmin sävelletyistä libretoista. Artaserse on italialainen muoto Persian kuninkaan Artakserkses I:n nimestä.