stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Worldwatch-instituutti

Worldwatch-instituutti on voittoa tavoittelematon riippumaton ympäristöjärjestö. Se edistää luonnonvaroihin ja ympäristöongelmiin liittyvää tietoa ja tiedon jakelua. Worldwatch-instituutin perusti vuonna 1974 Lester Brown. Christopher Flavin on instituutin johtaja vuodesta 2000.
Worldwatch-instituutti julkaisee vuosittain Maailman tila -kirjan, jonka toimittaa suomeksi Gaudeamus.
Renewable Energy Network for the 21st Century (REN21) on uusiutuvan energian verkosto, johon kuuluu hallituksia, organisaatioita ja muita asianosaisia. Se pyrkii edistämään uusiutuvaa energiaa ja alan liiketoimintaa. REN21 perustettiin uusiutuvan energian kansainvälisessä kokouksessa Bonnissa vuonna 2004 ja virallisesti aloitti toiminnan Kööpenhaminassa  kesäkuussa 2005. Vuosittaiseen REN21-julkaisun Global Status Report of Renewables kokoavat Worldwatch-instituutti ja Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit (GTZ) GmbH.
Julkaisuja

Maailman tila -julkaisuja sähköisessä muodossa, ilmaiseksi (englanniksi): 2008 (Arkistoitu – Internet Archive), 2009 (Arkistoitu – Internet Archive), 2010 (Arkistoitu – Internet Archive)
Vital Signs Update (Arkistoitu – Internet Archive)
Nuclear Prospects Unclear (Arkistoitu – Internet Archive)
China watch (Arkistoitu – Internet Archive)
Renewables 2007 Global Status Report (Arkistoitu – Internet Archive), REN21 sihteeristö (Pariisi) ja Worldwatch instituutti (Washington, DC), 2008.
2005: Record year for investments in renewable energy (Arkistoitu – Internet Archive) REN21: Renewables Global Status Report 2006 Update] REN21 sihteeristö (Pariisi) ja Worldwatch-instituutti (Washington, DC), 18.7.2006
Aiheesta muualla

Worldwatch-instituutin kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Uusiutuva energia ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Aurinkovoima::  aurinkokenno | aurinkolämmitys | aurinkokeräin |  keskittävä aurinkovoima  | aurinkojäähdytys
Tuulivoima::  merituulivoima | luettelo merituulivoimasta | tuulipuisto | tuulimylly
Vesivoima::  aaltoenergia | vuorovesienergia | vuorovesimylly
Maa, vesi ja ilma::  geoterminen energia | maalämpö | ilmalämpöpumppu | ilma-vesilämpöpumppu | ilmavirtavoimala
Biologinen::  biomassa | energiakasvit | puupolttoaine | pelletti | biopolttoaine | bioetanoli | E85 | biodiesel | biokaasu
Kemiallinen::  polttokenno | vetytalous | metanolitalous 
Muuta:  energiansäästö | energiatehokkuus | fuusioreaktori | vihreä sähkö | hajautettu energiantuotanto | sähköntuotanto | lämmöntuotanto | kaukolämpö | energiankulutus| valaistus | tuontisähkö | säätövoima | lämmön varastointi | sähkön varastointi | kuljetus | sähköauto | hybridiauto | joukkoliikenne | kimppakyyti
Wilhelm Gustloff

| Wilhelm Gustloff |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. tammikuuta 1895  Schwerin, Mecklenburg, Saksa
Kuollut: 4. helmikuuta 1936 (41 vuotta)  Davos, Sveitsi
Poliitikko
Puolue:  Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue
Wilhelm Gustloff (30. tammikuuta 1895 Schwerin, Mecklenburg, Saksa – 4. helmikuuta 1936 Davos, Sveitsi) oli saksalaissyntyinen kansallissosialisti ja kansallissosialistisen puolueen Sveitsin osaston johtaja.
Gustloffin mukaan nimettiin Wilhelm-Gustloff-Stiftung sekä KdF-laivaston lippulaiva Wilhelm Gustloff. Wilhelm Gustloffin upottaminen vuonna 1945 on maailmanhistorian eniten henkiä vaatinut laivan uppoaminen.
Elämäkerta

Wilhelm Gustloff suoritti keskikoulun oppimäärän ja opiskeli pankkivirkailijaksi. Hän kärsi kroonisesta keuhkosairaudesta ja sen aiheuttamasta kurkunpään tulehduksesta, minkä johdosta hänet luokiteltiin ensimmäisen maailmansodan syttyessä palvelukseen kelpaamattomaksi. Vuonna 1917 Gustloff muutti Davosiin, Sveitsiin, jonka vuoristoilmaa pidettiin suosiollisena keuhkotautiselle.  
Vuonna 1921 hän liittyi kansallismielisen Saksalaiskansallisen suojelusliiton jäseneksi. Vuonna 1929 hänestä tuli kansallissosialistisen puolueen jäsen ja vuonna 1932 hänestä tuli puolueen Sveitsin osaston (NSDAP-Auslandsorganisation Schweiz) johtaja. Gustloff levitti Sveitsissä huomattavan määrän antisemiittistä kirjallisuutta, esimerkiksi useita tuhansia kappaleita Siionin viisaiden pöytäkirjoja. Vuoteen 1936 mennessä hän oli hankkinut puolueelle yli 5 000 jäsentä.
4. helmikuuta 1936 David Frankfurter, Gustloffin entinen opiskelutoveri, surmasi Gustloffin neljällä pistoolinlaukauksella. Frankfurter oli juutalaisen rabbiinin poika, ja murhan motiivit olivat selvästi poliittiset. Kansallissosialistisen puolueen propaganda kohotti Gustloffin niin kutsutuksi veritodistajaksi. Hänet haudattiin suurellisin menoin synnyinkaupunkiinsa Schweriniin, ja hautajaisissa olivat paikalla niin Adolf Hitler kuin Joseph Goebbelskin. Hitlerin määräyksestä KdF-laivaston uusin ja suurin lippulaiva, joka oli tarkoitus nimetä Adolf Hitleriksi, kastettiinkin Gustloffin mukaan Wilhelm Gustloffiksi. Gustloffin murhaaja Frankfurter tuomittiin verrattain lievään 18 vuoden vankeusrangaistukseen. Kansallissosialistisen puolueen toiminta Sveitsissä sen sijaan kiellettiin levottomuuksien pelossa.
Toisin kuin vuonna 1938, jolloin juutalainen Herschel Grynszpan murhasi Pariisissa saksalaisen lähetystöneuvos Ernst vom Rathin, Saksan kansallissosialistit pidättäytyivät suurimittaisista vastatoimista. Tähän vaikuttivat ennen kaikkea Berliinissä järjestettävät vuoden 1936 olympialaiset. Suurimittaiset vastatoimet olisivat saattaneet vaarantaa kisat tai saada aikaan kansainvälisen boikotin.
Yleinen topologia

Topologin sinikäyrä on kätevä esimerkki pistejoukkotopologiassa. Se on yhtenäinen mutta ei polkuyhtenäinen.
Yleinen topologia on matematiikassa topologian haara, jossa käytetään joukko-opin perusasioita ja konstruktioita.  Se on monen muun topologian haara perusta, kuten differentiaalitopologian, geometrisen topologian ja algebrallisen topologian. Toinen yleisen topologian nimitys on pistejoukkotopologia.
Pistejoukkotopologian peruskäsitteitä ovat jatkuvuus, kompaktius ja yhtenäisyys. Intuitiivisesti jatkuvat funktiot yhdistävät lähellä olevat pisteet toisiin lähellä oleviin pisteisiin. Kompaktit joukot voidaan peittää äärellisen monella avoimella joukolla, ja yhtenäisiä joukkoja ei voida jakaa kahteen osaan, jotka ovat kaukana toisistaan.
Metriset avaruudet ovat tärkeä luokka topologisia avaruuksia, missä pisteiden välisiä etäisyyksiä mitataan epänegatiivisella luvulla. Tätä etäisyys-funktiota kutsutaan metriikaksi. Usein metrisessä avaruuksissa topologiset todistukset ovat helpompia kuin yleisissä topologisissa avaruuksissa, ja monet tavalliset topologiset avaruudet ovat metristyviä.
Kirjallisuutta

Väisälä, Jussi: Topologia II.  Limes ry, 1999.  ISBN 951-745-185-7.
Jalava, Väinö: Moderni analyysi I.  (15)  Tampere:  TTKK, 1976.  ISBN 951-720-223-7.
Lipschutz, Seymour: General Topology.  (Schaum's outlines)  McGraw-Hill, 1977.  ISBN 0-07-037988-2.
Big Brother 2005

Big Brother 2005:n logo.
Big Brother 2005 oli suomalaisen version 1. tuotantokausi suositusta tositv-formaatista
Big Brother. Sen esitti syksyllä 2005 Subtv.
Perustiedot

alkamispäivä: 28. elokuuta 2005
päättymispäivä: 1. joulukuuta 2005
kesto: 96 vuorokautta
12 kilpailijaa, jotka kaikki valittiin kirjallisten hakemusten pohjalta valintaprosessin perusteella
1 kilpailija (Kathy) lähti talosta vapaaehtoisesti
Tuotantokaudella 2005 Big Brotherin tunnuskappale oli X-prophetsin ”Gotta Get Away”.
juontajat: Mari Kakko (Big Brother Talk Show) ja Vappu Pimiä (Big Brother Extra)
muista kausista poiketen tällä kaudella bb-talossa oli kello sillä melkein kaikki viikkotehtävät liittyivät kaudella aikaan tai ajanhallintaan
Asukkaat

| Asukkaan tiedot (nimi, ikä, asuinpaikka) | Saapui taloon | Poistui talosta | Poistumisen  syy |
| --- | --- | --- | --- |
| Perttu Sirviö (23), Vihti | päivä 1 | päivä 96 | Voittaja   (41 % voittoäänistä) |
| Tiina Arponen (25), Tampere | päivä 1 | päivä 96 | Toinen   (30 % voittoäänistä) |
| Antti Asikainen (26), Helsinki | päivä 1 | päivä 96 | Kolmas   (29 % voittoäänistä) |
| Terhi Harmaala (31), Helsinki | päivä 1 | päivä 92 | häätö |
| Mika Linnamäki(28), Helsinki | päivä 1 | päivä 85 | häätö |
| Timo Lappalainen (28), Jyväskylä | päivä 1 | päivä 78 | häätö |
| Minna Kyrkkö (38), Vesilahti | päivä 1 | päivä 64 | häätö |
| Kathy Koskela (21), Jyväskylä | päivä 1 | päivä 60 | poistui vapaaehtoisesti talosta |
| Hanna Toivonen (27), Turku | päivä 1 | päivä 50 | häätö |
| Iina Heikurainen (27), Espoo | päivä 1 | päivä 35 | häätö |
| Antti Saastamoinen (23), Lohja | päivä 1 | päivä 22 | häätö |
| Jani Kyllönen (33), Helsinki | päivä 1 | päivä 8 | häätö |
Viikkotehtävät

Joka viikko Big Brother-talon asukkaat saavat viikkotehtävän, jonka onnistumisesta lyövät vetoa viikoittaisella budjetillaan. Vedonlyöntiprosentin on oltava vähintään 25 prosenttia ja enintään 99 prosenttia viikkobudjetista.
| Viikko | Tehtävän nimi | Tulos |
| --- | --- | --- |
| 1 | Tulisija | Epäonnistui |
| 2 | Ilmapallo-tehtävä | Onnistui |
| 3 | Tanssitehtävä | Onnistui |
| 4 | Kutunjuusto | Epäonnistui |
| 5 | Texas Hold 'Em -pokeri | Onnistui |
| 6 | Urheilu&kulttuuri | Onnistui |
| 7 | Elokuva-tehtävä | Onnistui |
| 8 | Köysi-tehtävä | Epäonnistui |
| 9 | Kananmuna | Epäonnistui |
| 10 | Armeija-tehtävä | Onnistui |
| 11 | Radio-lähetys | Onnistui |
| 12 | Big Brother -patsas | Epäonnistui |
| 13 | Musiikki-tehtävä | Onnistui |
| 14 | Taulu talossa olleista asukkaista | Onnistui |
Nimeämistaulukko

Joka viikko jokainen asukas nimesi kanssakilpailijoistaan kaksi häätöäänestykseen. Asukkaat (kaksi tai enemmän), jotka saivat eniten nimeämispisteitä joutuivat yleisöäänestykseen. Näistä asukkaista yksi häädettiin talosta. Joskus nimeämisissä oli kuitenkin Big Brotherin sanelemia poikkeuksia.
|  | Viikko 1 | Viikko 3 | Viikko 5 | Viikko 7 | Viikko 9 | Viikko 11 | Viikko 12 | Viikko 13 | Viikko 14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perttu | Antti S. Hanna | Iina Antti S. | Iina Minna | Minna Kathy | Minna Kathy | Tiina Timo | Tiina Terhi | – | voittaja |
| Tiina | Kathy Minna | Antti S. Mika | Minna Iina | Hanna Perttu | Timo Minna | Timo Perttu | Mika Perttu | – | toinen |
| Antti A. | Tiina Kathy | Antti S.  Kathy | Kathy Timo | Kathy  Timo | Kathy  Timo | Timo Terhi | Terhi Perttu | – | kolmas |
| Terhi | Hanna Jani | Timo Antti S. | Iina Minna | Hanna Minna | Minna Kathy | Timo Perttu | Mika Perttu | – | Häädetty (päivä 92) |
| Mika | Jani Terhi | Antti S. Tiina | Hanna Iina | Kathy Hanna | Kathy Timo | Tiina Timo | Tiina Perttu | Häädetty (päivä 85) | Häädetty (päivä 85) |
| Timo | Perttu Terhi | Antti S. Perttu | Kathy Perttu | Perttu Minna | Minna Tiina | Tiina Terhi | Häädetty (päivä 78) | Häädetty (päivä 78) | Häädetty (päivä 78) |
| Minna | Jani Hanna | Antti S. Perttu | Perttu Tiina | Perttu Kathy | Kathy Timo | Häädetty (päivä 64) | Häädetty (päivä 64) | Häädetty (päivä 64) | Häädetty (päivä 64) |
| Kathy | Iina Tiina | Antti S. Tiina | Antti A. Hanna | Hanna Perttu | Antti A. Timo | Lähti vapaaehtoisesti (päivä 60) | Lähti vapaaehtoisesti (päivä 60) | Lähti vapaaehtoisesti (päivä 60) | Lähti vapaaehtoisesti (päivä 60) |
| Hanna | Perttu Jani | Antti S. Terhi | Kathy Perttu | Kathy Perttu | Häädetty (päivä 50) | Häädetty (päivä 50) | Häädetty (päivä 50) | Häädetty (päivä 50) | Häädetty (päivä 50) |
| Iina | Kathy Perttu | Antti S. Perttu | Perttu Tiina | Häädetty (päivä 36) | Häädetty (päivä 36) | Häädetty (päivä 36) | Häädetty (päivä 36) | Häädetty (päivä 36) | Häädetty (päivä 36) |
| Antti S. | Timo Tiina | Hanna Minna | Häädetty (päivä 22) | Häädetty (päivä 22) | Häädetty (päivä 22) | Häädetty (päivä 22) | Häädetty (päivä 22) | Häädetty (päivä 22) | Häädetty (päivä 22) |
| Jani | Perttu Kathy | Häädetty (päivä 8) | Häädetty (päivä 8) | Häädetty (päivä 8) | Häädetty (päivä 8) | Häädetty (päivä 8) | Häädetty (päivä 8) | Häädetty (päivä 8) | Häädetty (päivä 8) |
| Häätö- äänestyksessä | Perttu (7) Jani (6) | Antti S. (18) Perttu (3) | Iina (6) Kathy (6) Perttu (6) | Kathy (8) Hanna (7) Perttu (7) Timo | Minna (7) Timo (6) | Timo (8) Tiina (6) | Mika (4) Perttu (4) Tiina (4) | Antti A. Perttu Terhi Tiina | – |
| Häädetty | Jani | Antti S. | Iina | Hanna | Minna | Timo | Mika | Terhi | – |
Nimeämistaulukko > Poikkeukset nimeämisissä

Viikko 1: Big Brother jätti Kathyn pois äänestyksestä, vaikka hän sai saman verran nimeämispisteitä (6) kuin Jani.
Viikko 7: Timo joutui suoraan häätöäänestykseen rangaistuksena sääntörikkomuksesta.
Viikko 9: Timo joutui häätöäänestykseen Kathyn tilalle, koska Kathy lähti talosta vapaaehtoisesti häätöäänestyksen aikana.
Viikko 13: Ei nimeämisiä. Terhi putosi, koska hän oli saanut vähiten voittajaääniä viimeisenä sunnuntaina ennen finaalia. Äänestys voittajasta alkoi Mikan häädön jälkeen.
Viikko 14: Ei nimeämisiä. Katsojat valitsivat voittajan.
Aiheesta muualla

Big Brotherin 1. tuotantokauden kotisivut
Big Brother
| --- | --- |
Big Brother Suomi:  1 (2005) | 2 (2006) | 3 (2007) | 4 (2008) | 5 (2009) | 6 (2010) | 7 (2011)  | 8 (2012) | Julkkis Big Brother (2013) | 10 (2014) | 11 (2019) | 12 (2020) | Big Brother Vip (2021) | 14 (2021) | 15 (2022)
Eurooppa:  Albania | Belgia | Bulgaria | Kroatia | Tšekki | Tanska | Ranska | Saksa | Kreikka | Unkari | Italia | Hollanti | Norja | Puola | Portugali | Romania | Venäjä | Slovakia | Slovenia | Espanja | Ruotsi | Ruotsi ja Norja | Sveitsi | Iso-Britannia ja Irlanti | Ukraina | Entinen Jugoslavia
Afrikka:  Afrikka | Nigeria | Etelä-Afrikka
Amerikka:  Argentiina | Brasilia | Québec | Kolumbia | Ecuador | Meksiko | Pacific | USA
Australia ja Aasia:  Arabia | Australia | Intia | Indonesia | Israel | Filippiinit | Thaimaa
Yleistynyt toinen

Minä ja muut
Yleistynyt toinen (engl. the generalized other) on yhteiskuntatieteellinen käsite, joka liittyy sosiaalisen identiteetin luomiseen. Käsitteen takana on ajatus, että yhteiskunnalliset toimijatselvennä määrittävät minäkuvansa suhteessa muihin. Muita on mahdotonta käsitellä kognitiivisesti sellaisenaanselvennä, vaan apuun tarvitaan yleistyksiä, joiden pohjalta voidaan suunnata omia odotuksia. Sosiaalisen toimijanselvennä kuvitellessa muiden odotuksia itseään kohtaan hän hyödyntää yleistyneen toisen mielikuvaa. Kyseessä on siis eräänlainen moninkertainen kuvitteluprosessi, jossa toimija kuvittelee, mitä muut hänestä kuvittelevat. Yleistyneen toisen käsitettä käytetään ennen kaikkea sosiaalipsykologiassa, jonka piirissä se kytketään usein symboliseen interaktionismiin.
George Herbert Meadin mukaan ihmiset ovat yleistyneen toisen kautta yhteydessä yhteiskuntaan. Yleistyneen toisen mielikuva toimii siis välittäjänä yksilöiden yksityisen maailman ja julkisen yhteiskunnallisen todellisuuden välillä. Meadin mielestä leikit ja roolipelit ovat tärkeitä lapsen kehitykselle, jotta tämä oppii näkemään itsensä toisten ihmisten kautta ja ymmärtämään muiden aikeita ja odotuksia paremmin. Tätä kautta hän kykenee muodostamaan itselleen yleistetyn toisen ja terveen minäkuvan.
Yleistetty Riemannin hypoteesi

Yleistetyn Riemannin hypoteesin (Dirichlet'n L-funktioille) muotoili todennäköisesti ensimmäisen kerran Adolf Piltz vuonna 1884. Kuten tavallisella Riemannin hypoteesillä, myös yleistetyllä hypoteesillä on pitkälle meneviä seurauksi alkulukujen jakaumasta.
Formaali muotoilu hypoteesille on seuraava: Dirichlet'n karakteri on täysin multiplikatiivinen aritmeettinen funktio  \chi  siten että on olemassa positiivinen kokonaisluku k jolle χ(n + k) = χ(n) kaikilla n χ(n) = 0 kun gcd(n, k) > 1. Jos tällainen karakteri on olemassa, määritellään vastaava Drichlet'n L-funktio asettamalla
kaikilla kompleksiluvuilla s, joiden reaaliosa on suurempi kuin yksi. Tämä voidaan jatkaa analyyttisellä jatkeella koko kompleksitason meromorfiseksi funktioksi. Yleistetyn Riemannin hypoteesi kuuluu seuraavasti: Jos jokaisella Dirichlet'n karakterilla  \chi  ja jokaisella kompleksiluvulla  s, joilla  0<\operatorname {Re} s<1 on voimassa  L(\chi ,s)=0, niin  s=1/2.
Tapauksessa  \chi (n)=1 kaikilla  n väite pelkistyy tavalliseksi Riemannin hypoteesiksi.
Yleistys

Yleistys edellyttää joidenkin yksittäisten asioiden tai ilmiöiden käsittämistä ryhmäksi, joukoksi tai luokaksi, jonka jäsenillä on samankaltaisia piirteitä. Arkiajattelussa yleistys voidaan kokea kielteiseksi, kun sillä ajatellaan muodostetun liian samansisältöinen kuva kaikista jonkin ryhmän jäsenistä vain pienen otoksen perusteella. Tieteellisessä toiminnassa (erityisesti normaalitieteessä) tulosten luotettavuutta ja yleistysten tekemisen edellytyksiä pyritään arvioimaan systemaattisesti.
Määrällisessä eli kvantitatiivisessa, tilastollisessa tutkimuksessa yleistämisen mahdollisuudet liittyvät otoksen eli tarkastellun osa-aineiston edustavuuteen: otoksen on vastattava ominaisuuksiltaan perusjoukkoa.
Laadullisessa tutkimuksessa käytetään yleistyksen kannalta relevanttia käsitettä saturaatio eli kyllästyminen, jolla viitataan saman tai samojen havaintojen toistumiseen. Tällöin pidetään mahdollisena, että toistuva havainto on teoreettisesti (ei siis välttämättä tilastollisesti) merkittävä.
William Tyndale

William Tyndale
William Tyndale (n. 1494–6. lokakuuta 1536) oli Raamatun englanniksi kääntänyt brittiläinen kirkonmies. Hänet teloitettiin ja poltettiin roviolla kerettiläisyydestä. Edelleen käytössä olevassa Kuningas Jaakon raamatussa on osia Tyndalen käännöksestä.
Tyndale osasi englantia, saksaa, ranskaa, italiaa, espanjaa, latinaa, kreikkaa ja hepreaa.
Kuolema

Henry VIII:n välirikko katolisen kirkon kanssa vuonna 1534 merkitsi alkua Englannin uskonpuhdistukselle, jolloin Tyndale uskoi työnsä jatkamisen julkisesti olevan turvallista. Pian Tyndalen muutettua Belgian Antwerpeniin ja lakattua piileskelemästä hänen tuttavansa Henry Phillips ilmiantoi hänet. Tyndale vangittiin kerettiläisenä, ja häntä pidettiin 500 päivää vangittuna Vilvoorden linnassa. 6. lokakuuta 1536 Tyndale teloitettiin kuristamalla ja hänet poltettiin roviolla. Useita tuhansia kopioita hänen Uudesta Testamentistaan oli kuitenkin jo tehty.
Historioitsija John Foxen mukaan Tyndale sanoi viimeisinä sanoinaan: "Herra, avaa Englannin kuninkaan silmät." Hän ei ehtinyt kääntää Vanhaa Testamenttia kokonaan englanniksi.
Kolme vuotta Tyndalen kuoleman jälkeen Henrik VIII julkaisi englanninkielisen "Great Bible"-raamatunkäännöksen, joka oli laadittu Tyndalen käännöksen pohjalta.
Tyndale teloitetaan kuristamalla ja poltetaan roviolla kerettiläisyydestä.
William Van Dijck

| Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Belgia.Miesten yleisurheilu.MM-kilpailut  | Maa:   Belgia> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Rooma 1987 | 3 000 m estejuoksu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1994 | 3 000 m estejuoksu |  |
William Van Dijck (s. 24. tammikuuta 1961 Leuven, Flanderin Brabant) on belgialainen yleisurheilija, 3 000 metrin estejuoksun MM-mitalisti.
Van Dijck karsiutui estejuoksun välierissä Helsingin MM-kilpailuissa 1983 ja Los Angelesin olympialaisissa 1984. Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 hän sijoittui samassa lajissa viidenneksi.
Van Dijck saavutti 3 000 metrin estejuoksussa MM-pronssia Roomassa 1987 ajalla 8.12,18. Hän oli samassa lajissa viides Soulin olympialaisissa 1988 ja Splitin EM-kilpailuissa 1990. Hän oli estejuoksussa yhdeksäs Tokion MM-kilpailuissa 1991 ja Barcelonan olympialaisissa 1992.
Helsingin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1994 Van Dijck saavutti pronssia ajalla 8.24,86..
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Matka | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 m | 13.23,40 | Oslo | 27. toukokuuta 1985 |
| 3 000 m estejuoksu | 8.10,01 | Bryssel | 5. syyskuuta 1986 |
Worm Infested

| Worm Infested Cannibal Corpse |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 1996-2001
 Julkaistu: 1. heinäkuuta 2003
 Tuottaja(t): Neil Kernon & Cannibal Corpse
 Tyylilaji: death metal
 Kesto: 22.42
 Levy-yhtiö: Metal Blade Records
Cannibal Corpsen muut julkaisut
| Gore Obsessed 2002 | Worm Infested 2003 | 15 Year Killing Spree 2003 |
Worm Infested on yhdysvaltalaisen death metal -yhtyeen Cannibal Corpsen toinen EP-levy, joka on julkaistu vuonna 2003.
Kappaleet

Systematic Elimination – 2.53
Worm Infested – 3.29
Demon’s Night – 4.16 (Accept-cover)
The Undead Will Feast – 2.53 (Kappaleen uudelleennauhoitettu versio George Fisherin laulamana)
Confessions – 2.56 (Possessed-cover)
No Remorse – 6.15 (Metallica-cover)
Kokoonpano

George ”Corpsegrinder” Fisher – laulu
Jack Owen – kitara
Pat O’Brien – kitara
Alex Webster – bassokitara
Paul Mazurkiewicz – rummut
Aiheesta muualla

Albumi Worm Infested Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Yttriumtrijodidi

| Yttriumtrijodidi |
| --- | --- |

PubChem CID:  83510 ja 25212231
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  YI3
Moolimassa:  469,62 g/mol
Yttriumtrijodidi eli yttrium(III)jodidi (YI3) on yttrium- ja jodidi-ionien muodostama ioniyhdiste. Kiderakenteeltaan se on samankaltaista kuin vismuttitrijodidi (BiI3).
Yttriumtrijodidia, kuten muitakin harvinaisten maametallien jodideja, voidaan valmistaa suoraan alkuaineistaan, mikäli tarvittavaa metallia on saatavilla riittävän puhtaana kohtuulliseen hintaan. Valmistusreaktioon lisätään katalyytiksi hieman vetyä. Hyvin puhtaan yttriumtrijodidin, kuten muidenkin harvinaisten maametallien jodidien, valmistaminen on kuitenkin hieman haastavaa, sillä hapen (esim. ilman, veden tai oksidijäämien) läsnä ollessa syntyy trijodidien ohella myös oksojodideja, jotka ovat termodynaamisesti suotuisampiaselvennä kuin trijodidit. Niinpä valmistusreaktiossa syntyvä raakatuote on vielä puhdistettava, mikäli oksojodidit halutaan tuotteesta pois. Yttriumtrijodidin puhdistus tapahtuu vakuumissa noin 940°C:n lämpötilassa.
Kidevedettömät harvinaisten maametallien trihaliditselvennä ovat tärkeitä lähtöaineita monissa erilaisissa kemian synteeseissä.
CEit ja CEift

| CEit, CEift> Perustiedot |
| --- | --- |
Tyyppi:  1. ja 2. luokan yhdistetty pikajunavaunu
Liikennöitsijä:  VR-Yhtymä
Valmistaja:  Esslingen, VR Pasilan konepaja
Lukumäärä:  21
Valmistusvuodet:  1961–1968
Hylätty:  kaikki
Museoitu:  CEit 2652
Numerointi:  2651–2671 (CEit), 2690–2693 (CEift)
Istumapaikkoja:  30+39 (CEit), 30+33 (CEift)
Tekniset tiedot
Huippunopeus:  120 km/h  (2651–2654),140 km/h
Paino:  41,3 – 43,1 t
Pituus:  26 400 mm
Leveys:  3 066 mm
Korkeus:  4 130 mm
Pyörästön pituus:  2 500 + 19 000
CEit ja CEift ovat Valtionrautateiden antamat sarjatunnukset vuosina 1961–1968 valmistetuille yhdistetyille 1. ja 2. luokan vaunuille. Vaunuja valmistettiin 21. Ensimmäiset vaunut valmisti saksalainen Esslingen ja loput VR Pasilan konepaja. Esslingenin valmistamat vaunut olivat yhdessä alkupään Eit-vaunujen kanssa ensimmäiset teräskoriset vaunut Suomessa.
Vaunut oli jaettu 1. ja 2. luokan osastoihin. Niissä oli sikäli erikoinen ratkaisu, sillä 1. ja 2. luokissa oli erilliset vesikeskuslämmityksen kierrot (sama lämpökattila koko vaunulla, mutta kummankin osaston kierroilla oma kiertovesipumppu ja kolmitieventtiili). Tällöin molempien osastojen lämpötilat voitiin erikseen säätää halutuiksi. Vuonna 1974 neljä vaunua (2660–2663) varustettiin konduktöörihytillä, ja ne muutettiin sarjaan CEift (2690–2693). Istumajärjestys 1. luokassa oli 2+1 ja 2. luokassa 2+2. Vaunuja käytettiin pikajunissa ja erikoispikajunissa. Lisäksi 1990-luvun alussa ajettiin taajamajunia, joissa kalustona oli ainoastaan Dv12-veturi ja sen perässä yksi CEit-vaunu.
Viimeiset vaunut poistettiin käytöstä 2000-luvun alussa. Yksi vaunu (CEit 2652) on museoituna Haapamäellä, mutta se on huonossa kunnossa.
Teknisiä tietoja

Pituus: 26,4 m
Leveys: 3,066 m
Korkeus: 4,13 m
Paino: tyhjänä 41,3–43,1 t
Telit: München-Kassel (2651–2654), Minden-Deutz
Suurin rakenteellinen nopeus: 140 km/h (2651–2654: 120 km/h)
Istumapaikkoja: 30+39 (CEit), 30+33 (CEift)
Käyttöalue: pikajunat, erikoispikajunat
Hylätty: kaikki
Museoitu: CEit 2652 (Haapamäen museoveturiyhdistys)
Teknisiä tietoja > Valmistusvuodet (numerot)

1961 (2651–2654)
1964 (2655–2659)
1966 (2660–2666)
1968 (2667–2671)
1974 (CEit 2660–2663 → CEift 2690–2693)