stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ranskalais-flaamilainen koulukunta

Ranskalais-flaamilainen koulukunta hallitsi eurooppalaista musiikkielämää 1400-luvun puolestavälistä aina 1520-luvulle asti. Se on saanut nimensä pohjoisranskalaisilta, alankomaalaisilta ja erityisesti flaamilaisilta säveltäjiltä, jotka työskentelivät hoveissa ja kaupungeissa eri puolilla Eurooppaa aina Italiaa, Itävaltaa ja Espanjaa myöten.
Raphael G. Kiesewetterin teoksen Die Verdienste der Niederländer um die Tonkunst (suom. Alankomaalaisten ansioista säveltaiteessa, 1826) perusteella musiikinhistoriassa on ollut tapana puhua flaamilaisesta  (tai alankomaalaisesta) koulukunnasta, jota edusti erityisesti Dufay, Ockeghem ja Josquin. Nykyisin katsotaan, että vaikka nykyisten Hollannin ja Belgian alueet olivatkin renessanssin vokaalimusiikin keskeisiä alueita, samaan vaikutuspiiriin kuuluivat myös Ranska, erityisesti Burgundi, ja Italia ja käytetään termiä ranskalais-flaamilainen koulukunta. Latinan ohella koulukunnan teoksissa käytettiin myös flaamia ja ranskaa ja etelässä italiaa.
Varhaiskausi

Säveltäjät Johannes Ockeghem ja Antoine Busnoys edustivat koulukunnan varhaisempaa vaihetta. He käyttivät vielä monia keskiaikaisia sävellystekniikoita, kuten cantus firmus-rakenteita ja tenori-ääneen pohjautuvaa kontrapunktia, vaikka keksivät ja kehittivät jo monia renessanssimusiikin keskeisiä piirteitä: keskiajan musiikkia laajempi ääniala, äänien suurempi yhdenvertaisuus ja imitaation laajempi käyttö.
Myöhäiskausi

Ranskalais-flaamilaisen koulukunnan myöhäisemmän vaiheen säveltäjiin kuuluvat Jacob Obrecht, Heinrich Isaac ja ennen kaikkea Josquin Desprez. Koulukunnan myöhäiskauden säveltäjien musiikissa on monia yhdistäviä piirteitä. Teosten rakenteen määritteli pääasiallisesti vokaaliteoksen teksti ja kaikki äänet olivat suurin piirtein yhtä merkittäviä ja tenor äänen aseman harmonian pohjana korvasi hitaasti basso, eli harmonian alin ääni. Lainatut melodiat olivat edelleen yleisiä, mutta cantus firmus tavasta poiketen melodia jaettiin usein eri äänten kesken.
Merkittävin koulukunnan säveltäjistä oli Josquin Desprez (tai Des Prez), joka toimi elämänsä aikana useissa merkittävissä viroissa Ranskassa ja Italiassa. Ottavio Petrucci, polyfonisen musiikin ensimmäinen painaja, julkaisi kolme kirjaa Desprezin musiikkia ja otti jokaisesta myös uusintapainoksen aikana, jolloin kukaan muu säveltäjä ei saanut julkaistua enempää kuin yhden teoksen. Josquin Desprezin musiikkia, joka sisältää muun muassa 18 messua, yli 50 motettia ja 65 chansonia imitoitiin, kopioitiin ja uudelleentyöstettiin aina 1500-luvun lopulle asti.
Josquin Desprez, Petrus Opmeerin puupiirros
Call of Duty

| Call of Duty |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Infinity Ward Treyarch Sledgehammer Games Raven Software Gray Matter Interactive Pi Studios Spark Unlimited Amaze Entertainment Rebellion Developments Ideaworks Game Studio
Julkaisija:  Activision
Lajityyppi:  ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Alusta:  Windows PlayStation 2 PlayStation 3 PlayStation 4 PlayStation Portable PlayStation Vita Xbox Xbox 360 Xbox One Wii Wii U Nintendo DS Nintendo GameCube OS X N-Gage Playstation 5 Xbox Series X ja Series S 
Ensijulkaisu:  Call of Duty (2003)
Viimeisin julkaisu:  Call of Duty: Modern Warfare III (2023)
Aiheesta muualla
Kotisivut
MobyGames
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Call of Duty on ensimmäisen persoonan ammuntapeleihin perustuva pelisarja, jota julkaisee Activision ja kehittävät pääasiassa Infinity Ward, Treyarch ja Sledgehammer Games. Pelisarjassa käsitellään toista ja kolmatta maailmansotaa, kylmää sotaa sekä modernia terrorisminvastaista sotaa. Call of Duty: Black Ops II, Call of Duty: Ghosts, Call of Duty: Advanced Warfare, Call of Duty: Black Ops III, Call of Duty: Infinite Warfare ja Call of Duty: Black Ops IIII sijoittuvat tulevaisuuteen.
Videopelit

| Julkaisu | Nimi | Kehittäjä |
| --- | --- | --- |
| 2003 | Call of Duty | Infinity Ward |
| 2004 | Call of Duty: United Offensive | Gray Matter Interactive |
| 2004 | Call of Duty: Finest Hour | Spark Unlimited |
| 2005 | Call of Duty 2 | Infinity Ward |
| 2005 | Call of Duty 2: Big Red One | Treyarch Gray Matter Interactive Pi Studios |
| 2006 | Call of Duty 3 | Treyarch |
| 2007 | Call of Duty: Roads to Victory | Amaze Entertainment |
| 2007 | Call of Duty 4: Modern Warfare | Infinity Ward |
| 2008 | Call of Duty: World at War | Treyarch |
| 2008 | Call of Duty: World at War – Final Fronts | Rebellion Developments |
| 2009 | Call of Duty: Modern Warfare 2 | Infinity Ward |
| 2010 | Call of Duty: Black Ops | Treyarch |
| 2011 | Call of Duty: Modern Warfare 3 | Infinity Ward Sledgehammer Games |
| 2012 | Call of Duty: Black Ops II | Treyarch |
| 2012 | Call of Duty: Black Ops Declassified | Nihilistic Software |
| 2013 | Call of Duty: Ghosts | Infinity Ward Raven Software Neversoft |
| 2014 | Call of Duty: Advanced Warfare | Sledgehammer Games |
| 2015 | Call of Duty: Black Ops III | Treyarch |
| 2016 | Call of Duty: Infinite Warfare | Infinity Ward |
| 2016 | Call of Duty: Modern Warfare Remastered | Raven Software |
| 2017 | Call of Duty: WWII | Sledgehammer Games Raven Software |
| 2018 | Call of Duty: Black Ops IIII | Treyarch |
| 2019 | Call of Duty: Modern Warfare | Infinity Ward |
| 2020 | Call of Duty: Black Ops Cold War | Treyarch, Raven Software |
| 2021 | Call of Duty: Vanguard | Sledgehammer Games |
| 2022 | Call of Duty: Modern Warfare II | Infinity Ward |
| 2023 | Call of Duty: Modern Warfare III | Sledgehammer Games |
| 2024 | Call of Duty: Black Ops 6 | Treyarch   Raven Software |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Call of Dutyn viralliset kotisivut (englanniksi)
Call of Duty -wiki (englanniksi)
| n k Call of Duty |
| --- | --- |
Toinen maailmansota:  Call of Duty United Offensive  Finest Hour  2 Big Red One  3 Roads to Victory  World at War  WWII  Vanguard 
Modern Warfare:  Modern Warfare  Modern Warfare 2  Modern Warfare 3  Modern Warfare (2019)  Modern Warfare II  Modern Warfare III 
Black Ops:  Black Ops  Black Ops II Declassified  Black Ops III  Black Ops IIII  Black Ops Cold War 
Muut:  Ghosts  Advanced Warfare  Infinite Warfare  Mobile  Warzone  Warzone 2.0
Antonovin lentoasema

Antonovin lentoasema
Antonovin lentoasema (ukr. Аеропорт «Антонов») eli Hostomelin lentoasema (ukr. Аеропорт «Гостомель») on rahtilentoasema Ukrainassa Kiovan alueella Hostomelin lähellä 25 kilometriä Kiovasta.
Antonov Airlinesin Antonov An-225 laskeutumassa Hostomeliin 2014.
Venäjän hyökkäyksessä Ukrainaan 2022 lentoasemasta tuli taistelupaikka. Hyökkäyksessä tuhoutui helmikuussa maailman suurin lentokone Antonov An-225 Mrija -rahtikone. Venäjän hyökätessä kone oli huollossa Antonovin kotikentällään.
Lentoasemalla on koealue kaikentyyppisten koneiden testaamiseen.
Harjavalta

| Harjavalta |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Harjavallan vanha kaupungintalo, joka valmistui vuonna 1959.
Sijainti:  61°18′50″N, 022°08′30″E
Maakunta:  Satakunnan maakunta
Seutukunta:  Porin seutukunta
Kuntanumero:  079
Hallinnollinen keskus:  Harjavallan keskustaajama
Perustettu:  1869
– kauppalaksi:  1968
– kaupungiksi:  1977
Kokonaispinta-ala:  127,74 km² 298:nneksi suurin 2022 
– maa:  123,48 km²
– sisävesi:  4,26 km²
Väkiluku:  6 650 137:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  53,85 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  13,6 %
– 15–64-v.:  54,2 %
– yli 64-v.:  32,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  94,9 %
– ruotsinkielisiä:  0,2 %
– muut:  4,9 %
Kunnallisvero:  8,9 % 154:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  10,0 % (2018) 
Kaupunginjohtaja:  Hannu Kuusela
Kaupunginvaltuusto:  27 paikkaa
  2021–2025   • SDP   • Kok.   • PS   • Vas.   • Kesk.   • KD:   13 6 3 3 1 1
www.harjavalta.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harjavalta on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Kunnassa asuu 6 650 ihmistä, ja sen pinta-ala on 127,74 km2, josta 4,26 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 53,85 asukasta/km2. Harjavallasta tuli kauppala 1968 ja kaupunki 1977.
Harjavallan naapurikunnat ovat Eura, Kokemäki, Nakkila ja Ulvila. Entisiä naapurikuntia ovat Euraan liitetty Kiukainen ja Ulvilaan liitetty Kullaa.
Luonto

Harjavallan läpi virtaa voimakas Kokemäenjoki, joka on Suomen neljänneksi suurin vesistö. Lammaisten Pirilänkoskessa Nakkilan rajalla on vuonna 1939 valmistunut voimalaitos. Voimalaitospato leventää Kokemäenjoen kaupungin kohdalla järvimäiseksi. Maasto Harjavallassa on enimmäkseen tasaista mäntykangasta. Tästä tekevät poikkeuksen vain joen pohjoispuolen kalliomuodostumat ja kaupungin etelälaidassa sijaitseva Hiittenharju. Hiirijärven suunnassa on myös savimaita.lähde?
Historia > Esihistoria

Vielä kivikaudella Kokemäenjoen laakso oli merenpinnan alla. Maankohoamisen seurauksena joen suisto eteni luoteeseen ja saavutti Harjavallan rajan ennen 2000 eaa. Maatuminen oli nopeaa ja Lammaisten kosket nousivat merestä jo 1500 eaa. alkaen ja Kokemäenjoen suisto syntyi kosken alapuolelle alavalle peltotasangolle 500 eaa. lähtien.
Historia > Harjavallan nimen tausta

Harjavallan nimen historiaa ovat tutkineet muun muassa professori E. N. Setälä 1910-luvulla sekä sittemmin nimistöntutkimusta tehnyt professori Viljo Nissilä. Turun tuomiokirkon asiakirjoissa 1400-luvulta nimi esiintyy useilla eri kirjoitustavoilla, muun muassa Harianwalta, Haria­walta, Hariaualdastha (’Harjavallasta’), Harian­waltha ja Harianwaltaby. Nimen lähteenä oletetaan olevan germaanisen nimen *Harjawaldaz, sotajoukon johtaja, joka olisi yhdyssana oletetuista germaanisista sanoista *harjaz ja *waldą. Nimen varhaisin ja rekonstruktioon nähden täsmällisin tunnettu esiintymä on ajanlaskun alusta Tacitukselta muodossa Chariovalda. lähde?
Nimen historian pohjalta voidaan arvella Harjavallan seudulla joko asuneen tai toimineen Harjavalda-nimisen henkilön tai jopa sotajoukkion johtajan. Helsingin yliopiston professori Carl-Erik Thors uskoo, että nimen perusmuoto on lainautunut Pohjoismaihin noin 300–700-luvulla, eikä nimi ehkä todista nimen haltijan asumisesta Satakunnassa, vaan on voinut tulla sinne esimerkiksi Skandinaviasta. Nimen tunnettuja muunnelmia ovat esimerkiksi Harald, Hérault ja Harold. Harjavaltaa täsmällisempiä nimen nykymuotoja ei maailmasta kuitenkaan tunneta.
Myös vaihtoehtoisia etymologioita on esitetty. Jorma Koivulehto, vaikka hylkää tulkinnan ja pitää germaanisperäistä tulkintaa parempana, huomioi mahdollisuuden tulkita sanan koostuvan osista harju ja hallintoalue. Inkerinmaan historiallisen Harjavallan lounaisin kylä sijaitsee Suomenlahden ja Harjavallanjärven väliin jäävällä hiekkaharjukannaksella ja vald tarkoittaa viroksi kuntaa. Nimi on siis saattanut Satakunnassakin tarkoittaa mäen harjalla eli Hiittenharjulla sijainnutta asuinpaikkaa ja hallintoaluetta. Suomessa on kuusi Harjunkylää, joista lähin sijaitsee Säkylänharjun vieressä 45 kilometriä Harjavallasta etelään. Sanana harju on erittäin yleinen osa suomalaisia paikannimiä. Viroksi harju on hari. Kyseenalaiseksi tässä etymologiassa asettuu valta-sanan käyttäminen vironkielisessä merkityksessä, jota suomen kielestä ei tunneta.lähde?
Nykyinen valitseva käsitys nimen synnystä on Suomalaiseen paikannimikirjaan vuonna 2007 kirjoittaneen Aimo Hakasen mukaan se, että nimi perustuu kantagermaaniseen miehennimeen Harja-walða, joka on omaksuttu ensin henkilönnimenä ja siirtynyt tästä asutusnimeksi. Kielitieteen tutkija Mikko Heikkilän mukaan juuri suomen kielessä kantagermaanisen kielen sanat ovat säilyneet alkuperäisempinä kuin itse germaanisissa kielissä. Näin esimerkiksi kantagermaanin rekonstruoitu lause *Harjawaldaz kuningaz rīkaz, wīsaz jah hurskaz' toistuu lähes samana suomen kielen lauseessa rikas, viisas ja hurskas Harjavalta-kuningas.
Historia > Asutuksen synty

Harjavallan seudulla on ollut asutusta rautakaudelta lähtien. Merkit varhaisimmasta asutuksesta ovat noin vuoden 1500 eaa. tienoilta.
Ensimmäiset historialliset tiedot Harjavallasta löytyvät kirkollisista ja käräjien asiakirjoista. Harjavallan asukkaan olivat luonnollisesti ”kokemäkiläisiä” ja usein yläjuoksulta muuttaneita. Tilanne muuttui keskiajalla, kun Ulvilassa ja Nakkilassa väestö lisääntyi ja kauppiaiden ja kirkonmiesten aktiivisuus lisääntyi. Usein kuninkaan käskykirjeiden avulla omistussuhteita ja nautintaoikeuksia muutettiin ja seudulle syntyi tämän seurauksena uusia tiloja. Kuninkaan päätöksellä vuonna 1348 Kokemäenniemen eli Lammaisten kalastamo siirtyi kokemäkiläisiltä rannan omistajien haltuun. Seudun asukkaita oli tällöin Pirilässä, Niuttalassa, Pirkkalassa ja Vinnaisissa.
Historia > Kappeliseurakunnasta itsenäiseksi kunnaksi

Kokemäen seudun hallinto- ja kirkkopitäjät vastasivat jo keskiajalla toisiaan, joten Harjavallan alue kuului sekä Kokemäen seurakuntaan että nimismiespiiriin. Vuonna 1670 Harjavallan kylät muodostivat oman kappeliseurakuntansa. Asemaa itsenäisenä seurakuntana alettiin tavoitella noin 200 vuotta myöhemmin. Eräs tuomiokapitulille osoitetun anomuksen allekirjoittajista oli P. W. Gallén, Akseli Gallén-Kallelan isä. Harjavallan anomukseen omasta kirkkoherrasta myönnyttiin vuonna 1868, ja päätös toteutui vuonna 1878. Uudessa itsenäisessä seurakunnassa oli noin 1 600 jäsentä.
Keskiajalla alkoi Harjavallan ja Nakkilan alueelle tyypillinen ns. toekalastus, jota harjoitettiin Kokemäenjoessa. Siinä rakennettiin rantapatojen tapaisia tokeita eli lohi- ja siikapatoja. Kalastus oli tärkeää alueen omalle ruokataloudelle, mutta suurin osa kalasaaliista meni myyntiin.
Torttilan kylä oli markkinapaikkana joitakin vuosia 1700-luvulla. Markkinapaikasta käydyn kiistelyn seurauksena Merikarvian markkinat siirrettiin Torttilaan vuonna 1761, mutta ne palautettiin Merikarvialle vuonna 1765.
Suuret nälkävuodet 1860-luvulla kaksinkertaistivat kuolleisuuden, mutta koko Suomen mittakaavassa Harjavalta pääsi tästä koettelemuksesta vähällä. Vuoden 1865 laki kunnallishallituksesta johti kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen muodostamiseen myös Harjavallassa vuonna 1869. Tätä pidetään Harjavallan kunnan syntymävuotena.
Kunnan-, kauppalan- ja kaupunginjohtajat

Vuonna 1948 voimaan tulleen kunnallislain mahdollistama kunnanjohtajan virka perustettiin Harjavaltaan vuonna 1958.
Pentti Moilanen (1958–1962)
Yrjö Ahomaa (1962–1969)
Antti Koskinen (1969–1985)
Altti Lammi (1985–1997)
Markku Auvinen (1997–2006)
Jaana Karrimaa (2006–2017)
Hannu Kuusela (2017–)
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Harjavallan väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 8 871 | 8 871 |
| 1985 | 1985 |    | 8 955 | 8 955 |
| 1990 | 1990 |    | 8 678 | 8 678 |
| 1995 | 1995 |    | 8 374 | 8 374 |
| 2000 | 2000 |    | 7 877 | 7 877 |
| 2005 | 2005 |    | 7 673 | 7 673 |
| 2010 | 2010 |    | 7 540 | 7 540 |
| 2015 | 2015 |    | 7 296 | 7 296 |
| 2020 | 2020 |    | 6 929 | 6 929 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Harjavallassa oli 7 151 asukasta, joista 6 550 asui taajamissa, 512 haja-asutusalueilla ja 89:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Harjavallan taajama-aste on 92,7 %. Harjavallan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Harjavallan keskustaajama ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Porin keskustaajamaa, joka ulottuu Harjavallan lisäksi usean Porin lähikunnan alueelle, ja josta tämän kaupungin alueella asui vuoden 2017 lopussa 6 550 asukasta. Yhteensä Porin keskustaajamassa on 84 190 asukasta ja sen pinta-ala on 121,37 neliökilometriä.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Harjavallassa toimii Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluva Harjavallan seurakunta.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Harjavallassa toimii Harjavallan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Harjavallan alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.
Kulttuuri > Murre

Harjavallan alueella puhutun kielen perustana on Ala-Satakunnan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Ala-Satakunnan murretta puhutaan paikallisin variaatioin Kokemäen ja Huittisten emäpitäjien alueella.
Kulttuuri > Kuvataiteet

Harjavallassa eli ja työskenteli kuvataiteilija Emil Cedercreutz, jonka taiteilijakoti Harjulasta ympäristöineen tehtiin taiteilijan kuoleman jälkeen Emil Cedercreutzin museo. Cedercreutzin Kyntäjä pystytettiin 1969 Harjavallan kauppalantalon edessä olevaan puistoon. Veistos alkoi murentua jo 1971, ja epäiltiin, että valimo olisi toteuttanut sen romuraudasta eikä käyttänyt siihen kauppalan toimittamaa tuhannen kilon kuparierää.
Kulttuuri > Kirjallisuus

Harjavaltalaisia kirjailijoita ovat muun muassa Pertti Koskinen, Irene Naakka, Martti Tenkanen ja Tauno Judin. Runoilija Emil Nervander asui viimeiset vuotensa Harjavallassa, ja hänet on haudattu Harjavallan hautausmaalle.lähde?
Kulttuuri > Musiikki

Harjavallasta on lähtöisin Suomen albumilistalla menestynyt rockyhtye Maj Karma, jonka keulahahmona toimii laulusolisti Herra Ylppö. Vuosittain heinäkuussa yhtye järjestää Karmarock-rockfestivaalit. Muita Harjavallassa järjestettyjä musiikkifestareita ovat olleet muun muassa Metalliaurinko ja Valtarock. Vaihtoehtorockyhtye Lapko on Harjavallasta ja goregrind death metal yhtye Torsofuck.lähde?
Laulaja Katri Ylander on kotoisin Harjavallasta.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Harjavallan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla siikakeitto, suolasiika ja lanttulaatikko.
Kulttuuri > Tapahtumia

Evankelisuuden evankeliumijuhlat on järjestetty Harjavallassa vuonna 2003.
Urheilu

Harjavallan Hiittenharjun hiihto- ja ulkoilukeskuksessa on muun muassa uimahalli, hyppyrimäkiä ja laskettelurinne.lähde?
Harjavallan Pallo (HaPo) on 1950 perustettu Harjavallassa toimiva jalkapalloilun erikoisseura. Parhaimmillaan HaPo on esiintynyt neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Kolmosessa, jossa seura pelasi edellisen kerran 2000-luvun alkuvuosina.lähde?
Harjavallassa toimii jääkiekkojoukkue Kuparikiekko.lähde?
Nähtävyyksiä > Emil Cedercreutzin museo

Yksi Harjavallan tärkeimmistä nähtävyyksistä on Emil Cedercreutzin museo ja taiteilijakoti. Se esittelee kuvanveistäjä-siluettitaiteilija Emil Cedercreutzin omaa tuotantoa sekä hänen keräämäänsä taidetta ja kansatieteellistä esineistöä.lähde?
Nähtävyyksiä > Hiidenkiukaat

Harjavallassa on noin sata hiidenkiuasta eli muinaista hautaröykkiötä. Hiidenkiukaiden perusteellisissa arkeologisissa tutkimuksissa niistä on löydetty muun muassa kivi- ja pronssikirveitä, saviastianpaloja ja hiontakivipaasia.
Nähtävyyksiä > Harjavallan vanha kirkko

Harjavallan järjestyksessä toinen puukirkko rakennettiin alun perin vuonna 1750 ja uudistettiin G.T. Chiewitzin suunnitteleman mukaan täydellisesti vuonna 1870. Kirkko on muodoltaan satulakattoinen tornillinen pitkäkirkko, jonka pitkillä sivuilla ovat päärakennusta matalammat kylkirakennukset. Kirkkoa on sittemmin 1900-luvulla korjailtu useaan otteeseen. Kirkon pinta-ala on 290 neliömetriä, ja siellä on istumapaikat 340 ihmiselle. Kellotapulissa olevissa kahdessa kellossa on vuosiluvut 1688 ja 1740.lähde?
Nähtävyyksiä > Muita

Kaikkien autuuksien kirkko
Hiittenharjun urheilukeskus
Paratiisin luontopolku
Satalinnan sairaala – Museoviraston Kansallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin kuuluva alue
Liike-elämä

Harjavallan suurteollisuuspuistossa toimii Boliden Harjavalta Oy:n kuparisulatto ja Norilsk Nickel Harjavalta Oy:n nikkelinjalostamo sekä useiden niiden toimintaa palvelevien yritysten muodostama teollisuuskombinaatti.lähde?
Kaupungissa on kaksi hotellia: aivan keskustassa Hotelli Marilyn ja hieman kauempana Hotelli Hiittenharju. lähde?
Kaupunginosat ja kylät

Harjavalta, Hauvola, Havinki, Hermu, Hiirijärvi, Huhtamaa, Merstola, Mämmimäki, Niuttula, Näyhälä, Pirilä, Pirkkala, Pitkäjärvi, Pitkäpäälä, Raasa, Suomenkylä, Satalinna, Torttila, Torvela, Tuisku, Tynkönkylä, Vareksela, Vinnari (aikaisemmin Vinnare).
Etäisyydet muihin lähistön kaupunkeihin

Huittinen 35 km
Kankaanpää 72 km
Kokemäki 14 km
Pori 28 km
Rauma 51 km
Ulvila 21 km
Etäisyyksiä suurkaupunkeihin

Helsinki 210 km
Tampere 110 km
Turku 120 km
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Harjavalta Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Tacitus, The Annals, 2.11 on Wikiaineistossa
Harjavallan kaupungin verkkosivut
Tilastokeskus – Harjavallan avainluvut
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO) 2  3  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
| n k Satakunnan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Eura  Eurajoki  Harjavalta  Huittinen  Jämijärvi  Kankaanpää  Karvia  Kokemäki  Merikarvia  Nakkila  Pomarkku  Pori  Rauma  Siikainen  Säkylä  Ulvila 
Entiset kunnat:  Ahlainen  Hinnerjoki  Honkajoki  Honkilahti  Kauvatsa  Kiukainen  Kodisjoki  Kullaa  Köyliö  Lappi  Lavia  Luvia  Noormarkku  Porin maalaiskunta  Rauman maalaiskunta  Vampula 
Talvista mäntykangasta Merstolassa.
Harjavallan rautatieasema.
Harjavallan voimalaitos, 1937–1939
Hiittenharjun ankkurihissi ja K-43- ja K-64-mäkihyppymäet.
Ilmakuva Harjavallasta.
Rajeev Suri

| Rajeev Suri |
| --- | --- |
 Rajeev Suri vuonna 2016.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. lokakuuta 1967 (ikä 57) Intia
Rajeev Suri (s. 10. lokakuuta 1967 Intia) oli Nokian toimitusjohtaja vuosina 2014–2020. Hän toimi tätä ennen Nokia Siemens Networksin (NSN) toimitusjohtajana lokakuusta 2009 alkaen.
Surilla on alempi korkeakoulututkinto (Bachelor of Engineering) elektroniikan ja televiestinnän tiedekunnasta Manipalin teknillisestä yliopistosta, joka sijaitsee Karnatakan osavaltiossa.
Suri tuli Nokian palvelukseen vuonna 1995 siirtoverkkojen markkinointipäälliköksi Singaporeen. Kun Simon Beresford-Wylie siirtyi helmikuussa 2005 silloisen Nokia Networksin Aasian ja Tyynenmeren alueen johtajan paikalta verkkoyksikön johtoon, hänen paikalleen Aasiassa nimitettiin Suri. Suri vastasi NSN:n palveluliiketoiminnasta ja työskenteli muun muassa Intiassa, Britanniassa, Länsi-Afrikassa ja Singaporessa. Suri valittiin NSN:n toimitusjohtajaksi, kun aikaisempi toimitusjohtaja Beresford-Wylie ilmoitti yllättäen erostaan syyskuun alussa 2009. Surin NSN:n toimitusjohtajaksi nimittämisen jälkeen palveluliiketoiminnan johtajaksi nimitettiin intialainen Ashish Chowdhary. Suri ei kuitenkaan perinyt edeltäjänsä Beresford-Wylien paikkaa emoyhtiön Nokian johtokunnassa.
Suria veikattiin Nokian toimitusjohtajaksi sen jälkeen, kun Nokian ja Microsoftin kauppa oli toteutunut maaliskuun 2014 loppuun mennessä. Nimitys vahvistui 29. huhtikuuta 2014. Suri jätti Nokian toimitusjohtajan tehtävän heinäkuun lopussa 2020. Hänet korvasi toimitusjohtajana Pekka Lundmark, joka siirtyi tehtävään Fortumin toimitusjohtajan tehtävästä. Helmikuussa 2021 Suri nimitettiin Inmarsatin toimitusjohtajaksi.
Suri muutti New Delhistä perheineen takaisin Suomeen syksyllä 2009, ja Surin työpaikka oli Nokian pääkonttorissa Karaportissa Espoossa. Suri on naimisissa ja kahden lapsen isä.
Aiheesta muualla

Miettinen, Anssi; Sajari, Petri; Kilpiö, Sami: Nokian toimitusjohtaja Rajeev Suri – 1 500 vatsalihasliikkeen mies hs.fi. 4.5.2014. Sanoma Media Finland Oy. Viitattu 5.8.2019.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Timo Ihamuotila | Nokian toimitusjohtaja 2014–2020 | Seuraaja: Pekka Lundmark |