stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dan Jørgensen

| Dan Jørgensen |
| --- | --- |
 Jørgensen vuonna 2024.
EU-komissaari
 Von der Leyenin II komissio 1.12.2024 alkaen  
Tanskan kehitysyhteistyön ja kansainvälisen ilmastopolitiikan ministeri
 Mette Frederiksenin II hallitus 15. joulukuuta 2022 – 29. elokuuta 2024  
Edeltäjä:  Flemming Møller Mortensen
Seuraaja:  virka lakkautettu
Tanskan ilmasto-, energia- ja infrastruktuuriministeri
 Mette Frederiksenin I hallitus 27. kesäkuuta 2019 – 15. joulukuuta 2022  
Edeltäjä:  Lars Christian Lilleholt
Seuraaja:  Lars Aagaard
Tanskan elintarvike-, maatalous- ja kalastusministeri
 Thorning-Schmidtin I ja II hallitus 12. joulukuuta 2013 – 28. kesäkuuta 2015  
Edeltäjä:  Karen Hækkerup
Seuraaja:  Eva Kjer Hansen
Kansankäräjäedustaja
 18. kesäkuuta 2015–  
Euroopan parlamentin jäsen
 Tanska 20. heinäkuuta 2004 – 11. joulukuuta 2013  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Dan Jannik Jørgensen
Syntynyt: 12. kesäkuuta 1975 (ikä 49)  Odense, Tanska
Kansalaisuus:  tanskalainen
Tiedot
Puolue:  Sosiaalidemokraatit
Tutkinnot:  Aarhusin yliopisto (valtiotieteiden maisteri, 2004)
Aiheesta muualla
www.socialdemokraterne.dk/default.aspx?site=danjoergensen&
Dan Jannik Jørgensen (s. 12. kesäkuuta 1975 Odense) on tanskalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko, joka toimi Tanskan kehitysyhteistyön sekä kansainvälisen ilmastopolitiikan ministerinä joulukuusta 2022 elokuuhun 2024. Aiemmin hän on toiminut Tanskan ilmasto-, energia- ja infrastruktuuriministerinä sekä elintarvike-, maatalous- ja kalastusministerinä. Vuosina 2004–2013 hän oli meppi. Jørgensen on istunut kansankäräjillä vuodesta 2015.
Joulukuusta 2024 alkaen Jørgensen on EU-komissaari Von der Leyenin II komissiossa toimialanaan energia- ja asumisasiat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dan Jørgensen Wikimedia Commonsissa
Dan Jørgensen Tanskan kansankäräjien verkkosivuilla (tanskaksi)
Dan Jørgensen Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k   Tanskan Euroopan parlamentin jäsenet (2004–2009) |
| --- | --- |
EPP:  Rovsing (2007-2009)  Seeberg (2004–2007) 
ALDE:  Busk  Jensen  Lebech (2007–2009)  Samuelsen (2004–2007)  Riis-Jørgensen 
G-EFA:  Auken 
PES:  Christensen  Jørgensen  Kristensen (2004–2006)  Nyrup Rasmussen  Schaldemose (2006–)  Thomsen 
IND/DEM:  Bonde (2004–2008)  Dahl (2008–) 
UEN:  Camre 
GUE/NGL:  Krarup (2004–2006)  Søndergaard (2006–) 
| n k   Tanskan Euroopan parlamentin jäsenet (2009–2014) |
| --- | --- |
EPP:  Bendtsen 
ALDE:  Jensen  Løkkegaard (2016–)  Rohde 
G-EFA:  Auken  Turunen 
PASD:  Christensen  Jørgensen (2009–2013)  Larsen-Jensen (2013–2014)  Schaldemose  Thomsen 
EFDD:  Messerschmidt  Rosbach Andersen 
GUE/NGL:  Kari (2014)  Søndergaard (2009-2014) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Yhdysvallat 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
Blåhaj

Blåhaj Lontoon pride-marssilla 2023 (keskellä tummanpunaisessa lapasessa).
Blåhaj (tyyliteltynä BLÅHAJ, sinihai ruotsiksi) on pehmolelu, jota valmistaa ja myy ruotsalainen yritys Ikea. Lelu on tullut tunnetuksi sosiaalisessa mediassa internet-meeminä erityisesti femboyden ja transsukupuolisten keskuudessa. Ikea on myös käyttänyt sitä maskottinaan joillakin alueilla.
Rakenne

Blåhaj on metrin pituinen sinihaita jäljittelevä pehmolelu. Se on valmistettu kierrätetystä polyesteristä ja voidaan konepestä 40 asteessa.
Blåhaj’sta on saatavana myös pienempi 55 senttimetriä pitkä malli.
Blåhaj’lla ja muilla Ikean pehmoleluilla on kirjaillut silmät, koska muoviset silmät voisivat irrota ja aiheuttaa tukehtumisvaaran. Ikean mukaan kirjaillut silmät ovat myös kestävämpiä.
Tuotanto ja jakelu

Ikea on myynyt Blåhaj’ta ainakin vuodesta 2010. Se oli ennen harmaa ja nimeltään ”klappar haj” (tyyliteltynä ”KLAPPAR HAJ”, ’paijattava hai’). Hai on ollut sininen ainakin vuodesta 2012 mutta vanha nimi oli käytössä sen jälkeenkin.
Syyskuussa 2021 syntyi kohu, kun Ikea ilmoitti Irlannin ja Singaporen Twitter-tileillään, että Blåhaj’n tuotanto lopetettaisiin huhtikuussa 2022. Sittemmin Ikea selvensi, että tuotannossa oli vain tilapäisiä ongelmia.
Blåhaj’t valmistetaan Indonesiassa ja Ludhianassa Intiassa.
Blåhaj’n suosion johdosta Ikea on myynyt sitä esittäviä kasseja mm. Taiwanissa ja Malesiassa. Lelu on esiintynyt myös kiinteistönvälittäjänä Ikean mainoksissa Japanissa. Malesiassa ja Taiwanissa Ikea myi Blåhaj’n näköisiä pullia. Hongkongissa Ikea mainosti Tsim Sha Tsuin myymäläänsä Blåhaj’lla ja sanaleikillä ”Tsim Shark Tsui” (engl. shark = hai).
Kulttuuri-ilmiönä

Vuonna 2018 Blåhaj tuli tunnetuksi internet-meeminä, kun sosiaaliseen mediaan lähetettiin hauskoja kuvia siitä ihmisten kodeissa. Näihin aikoihin Blåhaj alettiin yhdistää seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin, erityisesti transsukupuolisuuteen. Ikean voitiin ymmärtää tunnustavan ilmiö, kun yhtiö käytti lelua mainoksissa, joissa se tuki Sveitsin äänestystä tasa-arvoisesta avioliittolaista vuonna 2021.
Jotkut transsukupuoliset ostavat Blåhaj’n tai saavat sen lahjaksi eräänlaisena riittinä, kun paljastavat suuntautumisensa. Marraskuussa 2022 Kanadan Ikea jakoi transsukupuolisille Blåhaj’ta, jotka olivat transsukupuolisten lipun värisiä ja joihin oli kirjailtu vastaanottajan nimi.
Aiheesta muualla

Blåhaj Ikean sivustolla
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Blåhaj – versio 1265644933 (28.12.2024)
Käännös suomeksi
Muhammad al-Shafi‘i

Imaami Shafi'in hauta Kairossa
Abu Abdillah Muhammad ibn Idris al-Shafi'i (arab. أبو عبد الله محمد بن إدريس الشافعي‎, ’Abū ‘Abd Allāh Muḥammad ibn ’Idrīs aš-Šāfi‘ī; 767 Gaza – 820 Kairo) oli abbasidikalifaatin aikana vaikuttanut imaami, jonka vaikutus islamin kehitykseen oli monumentaalinen islamin ydinalueen eli laintulkinnan (fiqh) alueella. Hän oli yksi neljästä huomattavasta sunni-imaamista, joiden toiminta johti myös oman, imaamin nimeä kantavan lakikoulukunnan (madhhab) syntyyn. Shafi'i-koulukunnan vaikutusalueena on nykyään muun muassa Indonesia, Afrikan sarvi, Egypti ja Jemen.
Elämä

Luotettavat tiedot al-Shafi'in elämästä ovat kadonneet, sillä hänestä kirjoitettiin elämäkerta vasta 900-luvulla eli sata vuotta kuoleman jälkeen. Ibn Abi Hatim al-Razin (k. 939) laatima kirjoitus on kokoelma anekdootteja, jotka ovat sävyltään pyhimyslegendoja eivätkä historiankirjoitusta.
Al-Shafi'in kerrotaan syntyneen Gazassa ja siirtyneen kaksivuotiaana orpona äitinsä kanssa Mekkaan, missä molemmat elivät suuressa köyhyydessä. Seitsemän vuoden ikäisenä hänen kerrotaan osanneen jo Koraanin ulkoa. Myöhemmin Medinassa hänen opettajanaan oli kuuluisa imaami Malik ibn Anas, maliki-koulukunnan perustaja ja Muwatta-teoksen kirjoittaja. Shafi'in kerrotaan osanneen Muwatta-lakikirjan ulkoa kymmenvuotiaana. Al-Shafi'i tuli tunnetuksi anteliaisuudestaan. Kerrotaan, että kun hän kerran oli saanut Jemenistä 10 000 dinaaria, hän pystytti teltan Mekan ulkopuolelle ja antoi ohikulkijoille kaiken ennen päivän loppua. Kerrotaan myös, että al-Shafi'i jakoi yönsä kolmeen osaan. Yhden hän käytti kirjoittamiseen, toisen rukoiluun ja kolmannen nukkumiseen. Hän lausui koko Koraanin läpi kerran päivässä rukoillessaan ja kahdesti päivässä Ramadanin aikana. Shafi'i siirtyi Bagdadiin ja lopulta Kairoon vuonna 820, missä hän  kuoli 53-vuotiaana. Tarinan mukaan hänet lyötiin kuoliaaksi oppiriidasta syntyneessä tappelussa. Al-Shafi'i on haudattu Kairoon Muqattamin vuorelle. Sarkofagi valmistui 1200-luvulla.
Teokset

Al-Shafi'i kirjoitti kaikkiaan 113 teosta, mutta hänen toiveensa oli, että "ihmiset tulisivat tuntemaan tämän tiedon lukematta siitä yhtään kirjainta minun ansiokseni".  Zakaria Ansari on tähän huomauttanut: "Jumala täytti hänen toiveensa, sillä harvoin kuulee hänen näkemyksistään ilman, että ne olisi luettu jonkun muun ansioksi kuten Rafi'i, Nawawi tai Zarkashi". Muuan al-Shafi'iin perustuva kirja on Ahmad ibn an-Naqib al-Misrin (1302–1367) teos Umdat al-salik. Kirja on yhteenveto shafi’i-koulukunnan tärkeimmistä opeista ja tiivistää eräänlaisena sisällysluettelona al-Shafi‘in teoksen Al-Majmu. Umdat al-salik on julkaistu englanniksi kokoelmassa Reliance of the Traveller. Al-Azharin yliopiston todistuksen mukaan kirja vastaa oikeauskoisen sunniyhteisön uskoa ja käytänteitä.
Al-Shafi'in merkittävin teos on Risala (Kirje). Se oli ensimmäinen teos, missä tutkittiin šarian perusteita.
Opilliset näkemykset > Abrogaatio

Al-Shafi'i toi Koraanin tulkintaan abrogaation periaatteen, jonka mukaan kahdesta ristiriitaisesta Koraanin tekstistä toinen tietyin perustein kumoaa toisen.
Opilliset näkemykset > Sunna lain perustana

Näkemys siitä, että juuri Muhammedin sunna on lain perusta, on klassisen islamin perusasia, mutta sen muotoili Joseph Schachtin mukaan vasta imaami  Shafi'i 800-luvulla. Sitä ennen lakiperusteena toimi "elävä traditio", joka ilmeni oppineiden yksimielisessä käsityksessä jostain lakinormista.
Opilliset näkemykset > Muhammediin ulottuva todistajaketju

Todistajaketjujen käytön aloitti al-Shafi'i vuoden 815 tienoissa. Se oli omaperäinen yritys vastata hadithien luotettavuuteen kohdistuneeseen arvosteluun. Teorian mukaan perimätiedon välittäjät olivat opetelleet ulkoa paitsi itse tarinan, myös siihen liittyvän todistajaketjun. Esimerkiksi suura 80 alkaa sanoilla ”Hän rypisti otsaansa ja kääntyi pois, koska sokea mies tuli hänen luokseen”. Koraanin kuvaama kohtaaminen oli islamilaisen käsityksen mukaan todellinen ja tapahtui 600-luvun alkupuolella. Sille antoi selityksen imaami Malik ibn Anas noin 200 vuotta myöhemmin hadith-kokoelmassaan Muwatta. Hän kertoi, että Koraanin ”hän” on todellisuudessa Muhammed, kun taas sokea mies oli Abdullah ibn Umm Maktum. Tiedon varmistaa Malikin antama todistajaketju: imaamille oli asian kertonut Yahua, joka oli kuullut sen Malikilta, joka oli kuullut sen Yahya ibn Saidilta. Said oli vuonna 820 kuollut orja, jonka tiedonantoja pidettiin luotettavina. Shafi'i katsoi luotettavuuden vaativan, että isnad aina päättyy Muhammediin itseensä. Tästä periaatteesta tulikin osa islamia.
Opilliset näkemykset > Yksimielisyys

Shafi'i arvosteli medinalaista ja irakilaista lakikoulua siitä, että nämä hyväksyivät oppineiden, ja lähinnä omien oppineidensa yksimielisyyden (ijmá) lakilähteeksi. Shafi'in mielestä yksimielisyyden tuli koskea koko uskovien yhteisöä. Myöhemmin Shafi'i luopui tästä käsityksestä oppineiden yksimielisyyden hyväksi, mistä onkin tullut islamissa vallitseva käsitys. Kun jostain on saavutettu yksimielisyys, asia poistuu keskustelusta ja siirtyy vakiintuneiden totuuksien joukkoon, sillä uskovien yhteisö kokonaisuudessaan ei voi erehtyä. Sellaisena yksimielisyys ohittaa jopa Koraanin sanat.
Neljän sunnalaisen lakikoulukunnan väliset erot ovat pieniä. Noin 75 % niiden säädöksistä ovat yhteisiä. Eroja koulukuntien välillä esiintyy esimerkiksi suhtautumisessa tyttöjen ympärileikkaukseen. Shafi'ilainen koulukunta pitää sitä pakollisena, mutta muut vain suositeltavana.
Opilliset näkemykset > Analogia

Jos Koraanista tai sunnasta ei löydy ratkaisua, laintulkinnassa avuksi voidaan ottaa yksimielisyyden (ijmá) lisäksi analogia (qiyás). Analogiapäättely tuli islamilaiseen lakiin ilmeisesti roomalaisesta laista. Se oli samalla viimeinen hyväksytty periaate, ja vielä Shafi'in jälkeen sen käyttöönotto kohtasi vastarintaa. Al-Shafi'i kehitti analogiaperiaatetta tuomalla siihen preferenssiksi (istihsan) kutsutun muodon, joka tarkoitti irtautumista jäykästä analogiasta omien mieltymysten tai julkisen edun kaltaisten tekijöiden hyväksi.
Opilliset näkemykset > Šarian lähteiden järjestys

Shafi'i pani šarian lähteet seuraavaan tärkeysjärjestykseen: 1) Koraani, 2) profeetan sunna, 3) profeetan kumppaneilta ja muilta tuleva traditio, 4) yksimielisyys sekä 4) analogia ja oma järkeily. Šiialaisuus on lisännyt näihin imaamien antaman esikuvan.
Vaikutus

Useimmat islamin suuret sunni-imaamit kuuluvat shafi'i-koulukuntaan. Heitä ovat sunnien tärkeimpien pyhien kirjoitusten (kutub al-sittah) kaikki kuusi kokoajaa sekä esimerkiksi imaami al-Nawawi. Al-Shafi'ista on sanottu: "Hadith-oppineet nukkuivat, kunnes al-Shafi'i herätti heidät". Kerrotaan myös, että Shafi'in oven edessä oli sidottuina 700 kamelia, jotka kuuluivat häntä kuuntelemaan tulleille muslimeille.
Christophe Hansen

| Christophe Hansen |
| --- | --- |

EU-komissaari
 Von der Leyenin II komissio 1.12.2024 alkaen  
Euroopan parlamentin jäsen
 2.9.2018–23.10.2023  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 21. helmikuuta 1982 (ikä 42) Wiltz, Luxemburg
Kansalaisuus:  luxemburgilainen
Tiedot
Puolue:  Kristillissosiaalinen kansanpuolue
Christophe Hansen (s. 21. helmikuuta 1982 Wiltz, Luxemburg) on luxemburgilainen poliitikko. Hansen edustaa kristillissosiaalista kansanpuoluetta. Wiseler-Lima on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä syyskuusta 2018 lokakuuhun 2023 saakka. Hän edusti Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Joulukuusta 2024 alkaen Hansen on EU-komissaari Von der Leyenin II komissiossa toimialanaan maatalous- ja elintarvikeasiat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Christophe Hansen Wikimedia Commonsissa
Christophe Hansen Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  EPP-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Saksa:  Bentele  Berger  Caspary  Doleschal  Düpont  Ehler  Ferber  Gahler  Geuking  Gieseke  Herbst  Hohlmeier  Köhler  Liese  Lins  McAllister  Mehnert  Mertens  Niebler  Radtke  Ripa  Schenk  Schneider  Schwab  Seekatz  Simon  Verheyen  Voss  Walsmann  Weber  Wechsler 
Ranska:  Bellamy  Castillo  Gomart  Imart  Le Callennec  Morano 
Italia:  Chinnici  De Meo  Dorfmann  Falcone  Martusciello  Moratti  Princi  Salini  Tosi 
Espanja:  Abadía  Arias Echeverría  Benjumea  Castillo  Crespo  de la Hoz Quintano  Estaràs  Ezcurra  Giménez Larraz  González Pons  Herranz García  López-Istúriz White  Mato  Millán Mon  Montserrat  Navarrete  Nevado  Pascual de la Parte  Solís Pérez  Vázquez Lázara  Zarzalejos  Zoido 
Puola:  Adamowicz  Arłukowicz  Brejza  Budka  Buła  Gasiuk-Pihowicz  Gronkiewicz-Waltz (2024–)  Halicki  Hetman  Jarubas  Joński  Kierwiński (2024)  Kohut  Kopacz  Lewandowski  Łukacijewska  Marczułajtis-Walczak  Nykiel  Protas  Sienkiewicz  Szczerba  Wawrykiewicz  Wcisło  Zdrojewski 
Romania:  Bogdan  Buda  Falcă  Hava  Motreanu  Mureşan  Popescu  Vălean  Vincze  Winkler 
Alankomaat:  Berendsen  Gotink  Lenaers  Smit  Ter Laak  Van Leeuwen 
Belgia:  Arimont  Beke  Sommen 
Kreikka:  Aftiás  Beléris  Kefalogiánnis  Meïmarákis  Meléti  Tsiódras  Vózempergk 
Portugali:  Bugalho  Cunha  Do Nascimento Cabral  Humberto  Pedro  Pereira  Sousa Silva 
Tšekki:  Farský  Kolář  Nerudová  Niedermayer  Zdechovský 
Unkari:  Dávid  Gerzsenyi  Kollár  Kulja  Lakos  Magyar  Tarr 
Ruotsi:  Kokalari  Polfjärd  Teodorescu Måwe  Tobé  Warborn 
Itävalta:  Bernhuber  Kircher  Lopatka  Mandl  Winzig 
Bulgaria:  Kanev  Kovatšev  Lazarov  Maydell  Novakov  Radev 
Tanska:  Dahl  Hansen 
Suomi:  Aaltola  Virkkunen  Salla  Toveri 
Slovakia:  Lexmann 
Irlanti:  Carberry  Doherty  Kelly  Walsh 
Kroatia:  Brnjac  Glavak  Ressler  Sokol  Stier  Zovko 
Liettua:  Juknevičienė  Kubilius  Saudargas 
Slovenia:  Grims  Tomašič  Tomc  Tonin  Zver 
Latvia:  Kalniete  Vaidere 
Viro:  Ratas  Terras 
Kypros:  Fourlás  Hadjipantela 
Luxemburg:  Hansen  Wiseler-Lima 
Malta:  Agius  Casa  Metsola 
Luxemburgin europarlamentaarikot
| n k   Luxemburgin Euroopan parlamentin jäsenet (2019–2024) |
| --- | --- |
EPP:  Hansen (2019–2023)  Kemp (2023–)  Wiseler-Lima 
Renew:  Goerens  Semedo 
G-EFA:  Metz 
S&D:  Angel (2019–)  Schmit (2019) 
| n k   Luxemburgin Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Hansen  Wiseler-Lima 
Renew:  Goerens 
G-EFA:  Metz 
S&D:  Angel 
ECR:  Kartheiser 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  MEP-hakemisto
Kim Casali

| Kim Casali> Marilyn Judith Grove.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1941 Auckland, Uusi Seelanti
Kuollut: 15. kesäkuuta 1997 (55 vuotta)
Kansalaisuus:  Uusi Seelanti
Ammatti:  sarjakuvapiirtäjä
Taiteilija
Kuuluisimpia töitä:  Rakkautta on...
Kim Casali (9. syyskuuta 1941 – 15. kesäkuuta 1997) oli uusiseelantilainen sarjakuvapiirtäjä, joka teki 1970-luvulla Rakkautta on... -nimistä sarjakuvaa.
Kim Casali tapasi tulevan miehensä, italialaisen Roberto Casalin hiihtokeskuksessa Los Angelesissa asuessaan. Roberto Casali rohkaisi häntä piirtämään humoristisia sarjakuvia tapahtumista laskettelurinteessä, ja Kim Casali alkoi piirtää kuvia myös viesteihin, joita jätti Roberto Casalille. Ensimmäisessä kuvitetussa viestilapussa oli allekirjoituksena myöhemmin tutuksi tuleva pisamainen suurisilmäinen pieni tyttö, jolla oli pitkät vaaleat hiukset.lähde?
Casali kokosi sarjakuvistaan alkuun pieniä kirjasia. Los Angeles Times ryhtyi julkaisemaan sarjakuvaa vuoden 1970 alussa. 
Samoihin aikoihin Erich Segal julkaisi romaanin nimeltä Love Story. New York Timesin bestsellerlistalla 41 viikkoa olleesta romaanista ja samannimisestä elokuvasta tuli suosittuja. Elokuvan sloganina oli "Love means never having to say you're sorry". Casalin versiossa rakkautta on pyytää anteeksi.lähde?
Sarjakuvia julkaistiin sanomalehdissä 50 maassa ja niistä tuli suosittuja. Parhaimmillaan sarjakuva tuotti 1970-luvulla Casalille 4-5 miljoonaa puntaa vuodessa.
Aviomiehen sairastuttua syöpään 1975 päivittäistä sarjakuvien piirtämistä ja käsikirjoittamista jatkoi lontoolainen Bill Asprey samalla "Kim"-signeerauksella. Vuonna 2020 sarjakuva oli ilmestynyt viisikymmentä vuotta, tästä 45 vuotta Bill Aspreyn tekemänä. Kim Casalin kuoltua 1997 sarjakuvan peri hänen poikansa Stefano Casali. Sarjakuvaa levittää Tribune Content Agency.
Casalin aviomies kuoli 31-vuotiaana vuonna 1976. Runsas vuosi miehen kuoleman jälkeen Casali synnytti miehelleen kolmannen lapsen keinohedelmöityksellä. Vastaavaa ei ollut tapahtunut aiemmin, ja tapaus herätti huomiota myös Suomessa.
Hikitauti

Hikitauti tai Englannin hikitauti oli 1400- ja 1500-luvuilla esiintynyt kulkutauti. Yksi taudin oireista oli runsas hikoilu, jonka mukaan se sai nimensä.
Ensimmäinen tunnettu tapaus oli Englannissa vuonna 1485. Tauti levisi kuningas Henrik VII:n sotajoukkojen kautta ympäri Lontoota. Uusia epidemioita oli Englannissa ainakin vuosina 1507, 1517, 1528, 1551 sekä 1578, jolloin sitä tiedetään esiintyneen viimeisen kerran. Taudin aiheuttajaa ei ole saatu selville, mutta yhtenä mahdollisuutena on pidetty viruksen aiheuttamaa meningoenkefaliittia eli sekä aivojen että aivokalvojen tulehdusta. Tautiin saattoi kuolla jopa kolmessa tunnissa. Ne, jotka säilyivät hengissä yli vuorokauden, säilyivät useimmiten hengissä. Aikalaisten mukaan kuolleisuus tautiin oli niin suuri, että vain yksi sadasta selvisi hengissä.
Katariina Aragonialaisen ensimmäinen puoliso Walesin prinssi Arthur kuoli tiedettävästi hikitautiin.lähde?
Karstijärvi

Karstijärvi on karstimaalle syntynyt pysyvä tai väliaikainen järvi.
Syntyminen ja häviäminen

Karstimaan kallioperä sisältää runsaasti joko kalkkia, kipsiä tai dolomiittia. Karstimaa rapautuu sadevedestä niin, että kallioon syöpyy uurteita, syviä koloja ja maanalaisia luolia. Niissä virtaa sadevettä ja riittävän syvällä myös pohjavettä. Pohjavesi jää lähelle maanpintaa siellä, missä vettä läpäisemätön maankerros sijaitsee välittömästi karstimaakerroksen alla. Luolastossa virtaavan veden määrä riippuu esimerkiksi sadannasta tai sulavan lumen määrästä. Kun vettä tulee luolastoon lisää, nousee siellä vedenpinta korkeammalle. Lopulta tuleva vesi ei enää mahdu maan alle ja sitä jää maanpinnalle painaumiin, minne syntyy lammikoita, lampia tai järviä. Näille voi syntyä laskujokia, jolloin maan alta tulviva vesi virtaa pois myös maan päällä. Koska vettä poistuu samanaikaisesta sekä maan alla että maan päällä, laskee karstijärven vedenpinta lopulta. Karstijärven kesto vaihtelee ympäristön mukaan muutamista päivistä moneen kuukauteen.
Pysyvä karstijärvi

Pysyvä karstijärvi muodostuu usein romahtaneen karstiluolan painanteeseen. Myös doliinit saattavat sisältää pysyvästi vettä. Näin on käynyt esimerkiksi Floridan niemimaalla ja Jukatanin niemimaalla, jossa risteilee kalkkikivessä pohjavedellä täyttyneitä luolastoja. Niistä aukeavat doliinit ovat usein täynnä vettä, jonka vedenpinta riippuu pohjaveden vedenkorkeudesta.
Esiintyminen ja nimityksiä

Karstijärviä esiintyy tavallista enemmän esimerkiksi Saksassa Harzin alueella, Etelä-Saksassa, Ranskassa Quercy'n alueella, Viron Tudressa, Sloveniassa, Irlannissa, Pohjois-Meksikon Cenotes ja monin paikoin Yhdysvalloissa.
Irlannissa niitä kutsutaan nimellä turloughs, Yhdysvalloissa nimellä sink holes (doliinit) ja saksankielisissä maissa nimellä karstsee.
Karstilammikko Kostiveren alueella Pohjois-Virossa
Savalduman karstijärvi Tamsalussa Virossa
Eichener See Etelä-Sveitsissä
Karstijärvi Italiassa (Lago di Doberdò) tulvii epäsäännöllisesti
Joillakin alueilla doliinit ovat pysyvästi veden täyttämiä. Tässä on The Devil's Hole Hawthornesta Floridasta
Pyhä Cenote Meksikon Chichén Itzássa
Doliini Omanissa
Otjikoto Namibiassa
Aiheesta muualla

https://de.wikipedia.org/wiki/Karstsee
Englanninkielinen Wikipedia: Lake Cerknica, Turlough (lake)
Englanninkielinen Wikipedia: List of Florida Sate Parks
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Karstsee
Käännös suomeksi
Puistola (täsmennyssivu)

Puistola voi tarkoittaa seuraavia:
Paikannimenä

Puistola, Suurmetsän osa-alue Helsingissä.
Puistolan rautatieasema Helsingissä.
Puistola, asuinalue Jyväskylässä.
Puistola, asuinalue Jämsänkoskella.
Puistola, kaupunginosa Kajaanissa.
Puistola, Katariinan kaupunginosan entinen nimi Kotkassa.
Puistola, asuinalue Nurmijärvellä.
Puistola, asuinalue Oulaisissa.
Puistola, asuin- ja liikekerrostalo Oulussa
Puistola, työväentalo Vihdissä.
Sukunimenä

Juha-Antero Puistola (s. 1967), suomalainen kirjailija ja komentaja
Niklas Puistola (s. 2004), suomalainen jääkiekkoilija
Pasi Puistola (s. 1978), suomalainen jääkiekkoilija
Patrik Puistola (s. 2001), suomalainen jääkiekkoilija
Muuta

Puistolan koulu, Lahdessa sijaitseva erityiskoulu, joka yhdistettiin sittemmin Kärpäsen kouluun.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Puistola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karisalmen rautatieasema

Karisalmen rautatieasema oli rautatieliikennepaikka Viipuri-Joensuu rataosalla Viipurin maalaiskunnassa. Radan valmistuessa 1892 paikalla oli vain laiturikatos ja sivuraide. Asemarakennus valmistui 1897 Bruno Granholmin piirustusten mukaisesti. Rakennusta laajennettiin 1907. Aseman läheisyydessä oli taajaa asutusta sekä tiilitehdas ja kivilouhos.
Karisalmen aseman tapahtumista (pommitus, desantti) on kerrottu Sanomalehti Karjalan artikkelissa. Asemaa muun muassa yritettiin tuhota pommittamalla ja siellä otettiin kiinni Neuvostoliiton desantti. Matka Viipurista asemalle oli vain 16 kilometriä ja se kesti junalla puoli tuntia. Yhtenä syynä aseman suosioon oli se että Viipurin asukkaat rupesivat ostamaan huviloita (kesämökejä) läheisen Salosaaren pitkältä rannalta. Näillä samoilla rannoilla on edelleen kesämökkiasutusta ja uudisrakennuksia on venäläisaikaan rakennettu suoraan jopa vanhojen suomalaisten huviloiden kivijalkojen päälle.
Asema vuonna 2017 heinäkuussa.
Manus (maakunta)

| Manus |
| --- | --- |
 Lippu
 Manusin maakunnan sijainti punaisella.
Valtio:   Papua-Uusi-Guinea
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Lorengau
Väkiluku (2011):  60 000
Manus on Papua-Uuden-Guinean pienin maakunta. Maakunnan asukasluku on noin 60 000 (2011). Se koostuu ainoastaan saarista, joihin kuuluvat muun muassa Amiraliteettisaaret (suurimpana Manus, jonka mukaan maakunta on nimetty) ja Wuvulu. Provinssin pääkaupunki on Lorengau, joka sijaitsee Manusin saarella.