stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ai Fukuhara

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ai Fukuhara vuonna 2011 |  Ai Fukuhara vuonna 2011 |  Ai Fukuhara vuonna 2011 |  |
Maa:   Japani
Naisten pöytätennis
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Rio 2016 | joukkuekilpailu |  |
| Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  | Maailmanmestaruuskilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kuala Lumpur 2016 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Doha 2004 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Bremen 2006 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Guangzhou 2008 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Moskova 2010 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Rotterdam 2011 | sekanelinpeli |  |
Ai Fukuhara (jap. 福原 愛, Fukuhara Ai; s. 1. marraskuuta 1988 Sendai, Miyagi, Japani) on japanilainen uransa päättänyt pöytätennispelaaja. Kesäolympialaisista 2012 Fukuhara saavutti naisten joukkuepelin hopeaa. Kesäolympialaisissa 2016 hän sai naisten joukkuepelin pronssia.
Fukuhara lopetti uransa lokakuussa 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ai Fukuhara Wikimedia Commonsissa
Anssi Hirvonen

Anssi Hirvonen (s. 21. tammikuuta 1948 Tampere) on suomalainen ooppera- ja oratoriolaulaja sekä  Sibelius-Akatemian emeritus laulutaiteen lehtori ja vs. professori.
Hirvonen on suorittanut Sibelius-Akatemiassa kanttori-urkurin-, yleisen osaston päästö-, yksinlaulunopettajan- ja laulun diplomitutkinnot.
Hirvonen on toiminut suurten kirkkomusiikkiteosten tenorisolistina 1972 lähtien. Hän on esittänyt yli 60 suurta, orkesterisäestyksellistä kirkkomusiikkiteosta, lähes 700 konsertissa muun muassa Suomessa, Ruotsissa, Saksassa, Yhdysvalloissa, Venäjällä, Virossa, Latviassa ja Färsaarilla. Hän on laulanut J. S. Bachin Johannes-passion evankelistan osan yli 100 kertaa. Muita keskeisiä teoksia ovat olleet muun muassa J. S. Bachin Matteus-passio, Joulu-oratorio, H-molli messu, Händelin Messias, Mozartin Requiem, Haydnin Luominen, Rossinin Messe Solennelle ja Verdin Requiem. [lähde? ]
Hänen oopperadebyyttinsä oli 1975 Tampereen Oopperan Rigolettossa Mantovan herttuana. Savonlinnan Oopperajuhlien vierailijana hän on toiminut 1978–1994, Heidelbergin Oopperan solistina 1979–1980, Suomen Kansallisoopperan vierailijana 1980–1997 ja vakituisena solistina 1990–1993. Hän on vieraillut solistina myös Ruotsin Kuninkaallisessa Oopperassa ja Estonia-teatterissa. Lisäksi Hirvonen on vieraillut eri maakuntaoopperoissa.
Hirvonen on saanut tunnustusta erityisesti sekä bel canto- että koomisista rooleistaan. Hän on esittänyt yli 40 oopperaroolia yli 50 eri produktiossa yli 700 esityksessä ja tehnyt lukuisia levytyksiä sekä tv- ja radiotaltiointeja.
Hirvonen toimi Sibelius-Akatemian opettajana 1981–1985, lehtorina 1985–2013, vs. professorina 1995, 1996–1997 ja 2008–2011 sekä laulumusiikin osaston johtajana 2000–2002 ja varajohtajana 2002–2008. Hän toimi myös kirkkomuusikkona Helsingissä ja Tampereella 1970–1981.
Hänelle myönnettiin Director musices -arvonimi vuonna 1998.
ARA Granville (P-33)

| ARA Granville |
| --- | --- |
 ARA Granville

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Arsenal de Lorient, Ranska
Kölinlasku:  1. joulukuuta 1978
Laskettu vesille:  28. kesäkuuta 1980
Palveluskäyttöön:  22. kesäkuuta 1981
Poistui palveluskäytöstä:  palveluksessa
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 170 t
Pituus:  80 m
Leveys:  10,3 m
Syväys:  3,55 m
Koneteho:  12 000 shp
Nopeus:  23 solmua
Miehistöä:  95
Aseistus
Aseistus:  4 x MM38 Exocet 1 x DP 100 mm -tykki 4 x 40 mm ilmatorjuntatykkiä 2 x .50" konekivääriä 2 x .20" automaattikivääriä 6 x 324 mm torpedoputkea
ARA Granville (runkonumerot P-3 ja P-33) on Argentiinan laivaston Drummond-luokan korvetti. Etelä-Afrikan hallitus tilaamien alusten oston jälkeen Argentiina tilasi vielä kolmannen luokan aluksen.
Valmistus

Alus tilattiin Ranskasta Lorientin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1. joulukuuta 1978. Se laskettiin vesille 28. kesäkuuta 1980 ja valmistui 22. kesäkuuta 1981.
Palvelus

Alus osallistui Falklandin sotaan. Se oli Falklandin pohjoispuolella operoineessa Task Group 79.4:ssä.  Espora-luokan korvettien astuttua palvelukseen 1985 aluksen viirinumeroksi vaihdettiin P-33.
Aluksen tukikohtana oli 1994 Roosevelt Roadin laivastoasema, kun se osallistui Haitissa operaatio Uphold Democracyyn. Samoin se oli Buenos Airesissa ja Rio de Janeirossa avustaessaan Tall Ship Race -purjehdusta. Aluksen kotisatamana on Mar del Plata ja sen normaalipalvelukseen kuuluu Argentiinan laajennetun talousalueen kalastuksenvalvonta. Alus on pidättänyt vuosien aikana alueelta useita luvattomasti kalastaneita troolareita.
Akatisia

Akatisiaa sairastavan liikkeet. (Videossa tulee huomoida, että potilas on pakotettu syömään seisoen, eikä istuen.)
Akatisia, tarkoittaa neurologista liikehäiriötä, jossa henkilöllä on epämiellyttävä sisäinen levottomuuden tunne ja pakottava tarve jatkuvaan liikkumiseen. Joillakin voi olla vain levoton tunne kehossaan.  Vakavimmat tapaukset voivat johtaa aggressioon, väkivaltaan tai itsemurha-ajatuksiin. Tasikinesia on akatisian kaltainen pakonomainen kävelyn tarve. Akatisia ei ole sama asia kuin levottomat jalat.
Akatisia-termi on muodostettu kreikan kielen sanoista ἁ-, a- "ilman, ei" ja κάθισις, káthisis "istua"; 'ei istu'.
Akatisiaa esiintyy useimmiten lääkityksen haittavaikutuksena, mutta myös puhtaasti neurologisena liikehäiriönä. Akatisian oireita ovat sisäinen tuskaisuus ja levottomuudentunne, johon liittyy jaloissa tuntuva liikkumispakko ja kyvyttömyys seistä liikkumatta tai istua hiljaa. Akatisiaa potevat saattavat liikehtiä hermostuneesti, vaihtaa painoa jalalta toiselle ja hankalissa tapauksissa kävellä pakonomaisesti. Tilaan voi liittyä kauhun ja hallinnan menettämisen tunteita.
Lääkityksestä johtuvaa akatisiaa hoidetaan ensisijaisesti vähentämällä tai lopettamalla sen aiheuttaneen lääkkeen käyttö. Oireisiin voidaan käyttää niitä lieventäviä lääkkeitä, kuten beetasalpaajia (esimerkiksi propranololia) tai bentsodiatsepiineja.
Lääkkeitä, joilla esiintyy akatisiaa ovat jotkin dopaminergista hermovälitystä estävät lääkeaineet, kuten neuroleptit (esimerkiksi klooripromatsiini, flupentiksoli ja haloperidoli), sekä jotkut pahoinvointilääkkeet (metoklopramidi) ja vähäisessä määrin jotkin masennuslääkkeet.
Alueliitos

Alueliitoksella tarkoitetaan sitä, että hallinnollisesta alueesta liitetään osa viereiseen hallinnolliseen alueeseen. Alue voidaan liittää toiseen alueeseen myös kokonaan.
Kunnalliset alueliitokset

Kunnallisten alueliitosten tapauksessa jonkin kunnan koko alueen liittämisestä yhteen tai useampaan muuhun kuntaan käytetään nimitystä kuntaliitos. Liitettäessä vain osia jostakin kunnasta toiseen kuntaan, kyseessä on osakuntaliitos.
Kunnalliset alueliitokset > Kunnallisia alueliitoksia Suomessa > Kuntaliitokset

Kuntaliitos Suomessa
Luettelo kuntaliitoksista Suomessa kunnittain
Kunnalliset alueliitokset > Kunnallisia alueliitoksia Suomessa > Osakuntaliitoksia

Luettelo osakuntaliitoksista Suomessa
Akatemiatalo

| Akatemiatalo Akatemiatalo |
| --- | --- |

Sijainti:  Turku, Suomi
Koordinaatit:  60°27′07″N 22°16′47″E﻿ / ﻿60.45188°N 22.27967°E﻿ / 60.45188; 22.27967
Rakennustyyppi:  Rakennus, oppilaitos (en) ja koulurakennus (d)
Tyylisuunta:  Uusklassinen arkkitehtuuri
Suunnittelija:  Carl Christoffer Gjörwell nuorempi
Valmistumisvuosi:  1815
 fiAkatemiatalo 
  
Akatemiatalo on uusklassistinen alun perin Turun Akatemian käyttöön vuonna 1815 valmistunut mutta vuonna 1817 vihitty rakennus Turun keskustassa I kaupunginosassa tuomiokirkon tuntumassa. Rakennuksen on suunnitellut Carl Christoffer Gjörwell. Se on Suomen huomattavimpia esimerkkejä kustavilaisesta uusklassistisesta rakennuksesta.
Talon Hämeenkadun puoleisessa päätykolmiossa lukee teksti Primus lapis positus MDCCCII ultimus MDCCCXV. Ensimmäinen kivi siis asetettiin 1802 ja viimeinen 1815. Akatemiatalon peruskiven muuraus vuonna 1802 oli merkkitapaus, johon osallistuivat muun muassa Ruotsin kuningas Kustaa IV Aadolf ja kuningatar Fredrika Dorotea. Akatemiatalo kärsi vakavia vaurioita Turun palossa vuonna 1827. Turun tuhouduttua laajalti palossa päätettiin yliopisto siirtää Helsinkiin. Rakennus kunnostettiin kuitenkin entiselleen Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaisesti ja luovutettiin vuonna 1830 Turun hovioikeuden, Turun tuomiokapitulin ja lääninhallituksen käyttöön. Nykyään tilat ovat kokonaisuudessaan hovioikeuden käytössä, lukuun ottamatta juhlasalia, jota hallinnoi Turun yliopisto. Juhlasali Solennitetssalen on ainut juhlasali Ruotsin vallan ajalta Suomessa.
Akatemiatalo Rothoviuksenkadun puolelta.
Turun yliopiston ylioppilaskunnan kuoro esiintymässä Akatemiatalon juhlasalissa.
Andrea Libman

| Andrea Libman |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. heinäkuuta 1984 (ikä 40)  Toronto, Ontario
Näyttelijä
Aktiivisena:  1991–
Merkittävät roolit:  Emmy (Dragon Tales) Pinkie Pie Fluttershy (My Little Pony: Ystävyyden taikaa)
Aiheesta muualla
andrealibman.com
IMDb 
Andrea Libman (s. 19. heinäkuuta 1984 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen ääninäyttelijä ja entinen lapsinäyttelijä.
Ura

Libman aloitti lapsinäyttelijänä vuonna 1991 televisioelokuvan Posing: Inspired by Three Real Stories myötä. Sittemmin hän esiintyi televisiosarjoissa Kuuma piiri, Highlander, Salaiset kansiot ja The Odyssey. Näiden lisäksi Libman teki elokuvarooleja muun muassa The Lotus Eatersiin, Pikku naisia ja Susie Q.
Ura > Ääninäyttelijänä

Vuodesta 1994 lähtien Libman on tehnyt myös äänirooleja. Hän aloitti ääninäyttelemisen tekemällä alkuperäisten ääniroolien ohella myös dubbauksia animeen, kuten Dragon Ball, MegaMan: Upon a Star ja Dragon Ball Z. 1990-luvun lopulla Libmania kuultiin animaatioissa, kuten ReBoot ja Sabrina. 2000-vuosikymmenelle saapuessa Libman sai ensimmäisen pääroolinsa animaatiosarjassa Dragon Tales, jota esitettiin vuosina 1999–2005. Samalla hän teki vierasrooleja X-Men: Evolutioniin ja Catscratchiin. Dragon Talesin jälkeen Libman oli mukana useissa My Little Pony animaatioelokuvissa vuosina 2005–2006, kunnes äänitti pääroolia Monster Buster Clubissa. Libmanilla oli myöhemmin vuosina 2011–2012 vakituinen äänirooli Strawberry Shortcake's Berry Bitty Adventuresissa. Samalla hän äänitti myös My Little Pony: Ystävyyden taikaa sarjaa.
Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – naisten 10 metrin ilmapistooli

| Ammunta kesäolympialaisissa 2008 > Kivääri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 m ilmakivääri |   | Miehet |   | Naiset |
| 50 m pienoiskiväärin makuu |  | Miehet |  |  |
| 50 m pienoiskiväärin asentokilpailu |  | Miehet |  | Naiset |
Pistooli
| 10 m ilmapistooli |  | Miehet |  | Naiset |
| 25 m olympiapistooli |  | Miehet |  |  |
| 25 m urheilupistooli |  |  |  | Naiset |
| 50 m pistooli |  | Miehet |  |  |
Haulikko
| Skeet |  | Miehet |  | Naiset |
| Trap |  | Miehet |  | Naiset |
| Kaksoistrap |  | Miehet |  |  |
Naisten 10 metrin ilmapistooli ammuttiin 10. elokuuta Pekingin ampumaradalla. Kilpailun voitti Kiinan Guo Wenjun tuloksella 492.3 (390+102.3), joka on uusi finaali olympiaennätys.
| --- | --- |
Kultaa:  Guo Wenjun Kiina (CHN)
Hopeaa:  Natalja Paderina Venäjä (RUS)
Pronssia:  Nino Salukvadze Georgia (GEO)
Aikataulu

Suluissa Suomen aika (EEST)
| Päivä | Aika | Kierros |
| --- | --- | --- |
| Sunnuntai, 10. elokuuta 2008 | 9:00-10:15 (4:00-5:15) | Peruskilpailu |
| Sunnuntai, 10. elokuuta 2008 | 12:00-12:20 (7:00-7:20) | Finaali |
Ennätykset

Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:
Perukilpailu:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 393 |  Svetlana Smirnova | München, Saksa | 23. toukokuuta 1998 |
| Olympiaennätys | 390 |  Marina Logvinenko  Tao Luna | Atlanta, Yhdysvallat Sydney, Australia | 21. heinäkuuta 1996 17. syyskuuta 2000 |
Finaali:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maailmanennätys | 493.5 (390+103.5) |  Ren Jie | München, Saksa | 22. toukokuuta 1999 |
| Olympiaennätys | 490.1 (389+101.1) |  Olga Klotšneva | Atlanta, Yhdysvallat | 21. heinäkuuta 1996 |
Peruskilpailu

| Sijoitus | Urheilija | Maa | 1 | 2 | 3 | 4 | Yhteensä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Natalja Paderina |  Venäjä | 97 | 98 | 98 | 98 | 391 | OE |
| 2 | Guo Wenjun |  Kiina | 96 | 98 | 99 | 97 | 390 |  |
| 3 | Munkzul Tsogbadrah |  Mongolia | 96 | 95 | 97 | 99 | 387 |  |
| 4 | Nino Salukvadze |  Georgia | 97 | 96 | 96 | 97 | 386 |  |
| 5 | Viktorija Tšaika |  Valko-Venäjä | 97 | 94 | 96 | 97 | 384 |  |
| 6 | Jasna Šekarić |  Serbia | 96 | 94 | 98 | 96 | 384 |  |
| 7 | Miroslawa Sagun Lewandowska |  Puola | 95 | 96 | 97 | 96 | 384 |  |
| 8 | Mira Nevansuu |  Suomi | 99 | 95 | 95 | 95 | 384 |  |
| 9 | Svetlana Smirnova |  Venäjä | 96 | 95 | 94 | 98 | 383 |  |
| 10 | Claudia Verdicchio |  Saksa | 93 | 98 | 96 | 96 | 383 |  |
| 11 | Marija Grozdeva |  Bulgaria | 96 | 93 | 95 | 98 | 382 |  |
| 12 | Gundegmaa Otryad |  Mongolia | 97 | 93 | 95 | 97 | 382 |  |
| 13 | Zauresh Baibussinova |  Kazakstan | 94 | 94 | 98 | 96 | 382 |  |
| 14 | Sonia Franquet |  Espanja | 93 | 97 | 96 | 96 | 382 |  |
| 15 | Jo Yong Suk |  Pohjois-Korea | 98 | 96 | 93 | 95 | 382 |  |
| 16 | Gim Yun Mi |  Etelä-Korea | 96 | 95 | 97 | 94 | 382 |  |
| 17 | Cornelia Froelich |  Sveitsi | 96 | 96 | 94 | 95 | 381 |  |
| 18 | Lalita Jauhleuskaja |  Australia | 97 | 95 | 96 | 93 | 381 |  |
| 19 | Ren Jie |  Kiina | 97 | 96 | 95 | 93 | 381 |  |
| 20 | Tanyaporn Prucksakorn |  Thaimaa | 95 | 95 | 93 | 97 | 380 |  |
| 21 | Lee Ho Lim |  Etelä-Korea | 92 | 97 | 95 | 96 | 380 |  |
| 22 | Huang Yi Ling |  Kiinan Taipei | 96 | 93 | 94 | 96 | 379 |  |
| 23 | Briqitte Roy |  Ranska | 93 | 94 | 97 | 95 | 379 |  |
| 24 | Munkhbayar Dorjsuren |  Saksa | 95 | 93 | 97 | 94 | 379 |  |
| 25 | Maria Pilar Fernandez |  Espanja | 93 | 97 | 96 | 93 | 379 |  |
| 26 | Lenka Maruskova |  Tšekki | 96 | 96 | 94 | 93 | 379 |  |
| 27 | Sandra Kolly |  Sveitsi | 94 | 92 | 97 | 95 | 378 |  |
| 28 | Maura Genovesi |  Italia | 94 | 94 | 95 | 95 | 378 |  |
| 29 | Zsofia Csonka |  Unkari | 94 | 93 | 97 | 94 | 378 |  |
| 30 | Sławomira Szpek |  Puola | 95 | 95 | 94 | 94 | 378 |  |
| 31 | Olena Kostevytš |  Ukraina | 98 | 93 | 94 | 93 | 378 |  |
| 32 | Irena Tanova |  Bulgaria | 96 | 93 | 95 | 93 | 377 |  |
| 33 | Stephanie Tirode |  Ranska | 96 | 94 | 94 | 93 | 377 |  |
| 34 | Luisa Maida |  El Salvador | 94 | 93 | 93 | 95 | 375 |  |
| 35 | Michaela Musilova |  Tšekki | 95 | 94 | 93 | 93 | 375 |  |
| 36 | Dina Aspandiyarova |  Australia | 96 | 96 | 94 | 89 | 375 |  |
| 37 | Brenda Shinn |  Yhdysvallat | 89 | 98 | 93 | 93 | 373 |  |
| 38 | Michiko Fukushima |  Japani | 91 | 94 | 97 | 91 | 373 |  |
| 39 | Avianna Chao |  Kanada | 89 | 93 | 94 | 94 | 370 |  |
| 40 | Lindita Kodra |  Albania | 92 | 93 | 93 | 92 | 370 |  |
| 41 | Rebecca Snyder |  Yhdysvallat | 93 | 92 | 94 | 91 | 370 |  |
| 42 | Zhanna Shapialevich |  Valko-Venäjä | 91 | 92 | 95 | 90 | 368 |  |
| 43 | Carolina Lozado |  Uruguay | 93 | 92 | 92 | 90 | 367 |  |
| 44 | Patricia Wilka |  Paraguay | 90 | 91 | 27 |  | 208 | DNF |
Finaali

|  | Urheilija | Maa | Perus- kilpailu | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Finaali | Yhteensä | Muuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Guo Wenjun |  Kiina | 390 | 10.0 | 10.5 | 10.4 | 10.4 | 10.1 | 10.3 | 9.4 | 10.7 | 10.8 | 9.7 | 102.3 | 492.3 | FOE |
| 2 | Natalja Paderina |  Venäjä | 391 | 10.0 | 8.5 | 10.0 | 10.2 | 10.6 | 10.5 | 9.8 | 9.7 | 9.5 | 9.3 | 98.1 | 489.1 |  |
| 3 | Nino Salukvadze |  Georgia | 386 | 9.8 | 10.3 | 10.0 | 9.5 | 10.2 | 10.7 | 10.4 | 10.6 | 9.1 | 10.8 | 101.4 | 487.4 |  |
| 4 | Viktorija Tšaika |  Valko-Venäjä | 384 | 9.3 | 9.4 | 10.4 | 10.1 | 10.2 | 10.5 | 9.2 | 10.5 | 9.8 | 8.6 | 98.0 | 482.0 |  |
| 5 | Miroslawa Sagun Lewandowska |  Puola | 384 | 8.1 | 10.3 | 9.2 | 9.9 | 9.8 | 10.4 | 9.9 | 9.4 | 10.7 | 9.6 | 97.3 | 481.3 |  |
| 6 | Jasna Šekarić |  Serbia | 384 | 10.2 | 9.6 | 9.9 | 9.9 | 9.3 | 9.1 | 9.7 | 10.0 | 9.3 | 9.9 | 96.9 | 480.9 |  |
| 7 | Mira Nevansuu |  Suomi | 384 | 9.7 | 9.3 | 9.2 | 10.3 | 9.8 | 10.0 | 9.7 | 9.9 | 9.9 | 9.7 | 96.5 | 480.5 |  |
| 8 | Munkzul Tsogbadrah |  Mongolia | 387 | 9.3 | 10.0 | 8.7 | 8.3 | 9.2 | 9.5 | 8.5 | 10.7 | 9.2 | 9.2 | 92.6 | 479.6 |  |
Aimo Huttunen

Aimo Olavi Huttunen (7. heinäkuuta 1916 Suovanlahti, Viitasaari – 31. heinäkuuta 2003 Vancouver, Kanada) oli suomalainen säveltäjä ja sanoittaja, joka nuorena aloitti Suomen Vapaakirkon pastorina. Huttunen sävelsi ja sanoitti suomalaista hengellistä musiikkia ja suomensi myös monia hengellisiä lauluja, joita lauletaan eri tilaisuuksissa. Eläkkeelle päästyään Huttunen muutti Kanadaan Vancouveriin, koska hänen lapsensa olivat siellä.
Nuotit

Aktiolauluja herätyskokouksiin nuorisokokouksiin leireille (1975)
Sävelten Sanoma 1–5
Laulun sanoma (1985)
Aiheesta muualla

Aimo Huttusen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa[vanhentunut linkki]
Aimo Huttusen sävellystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Aimo Huttusen sanoitustuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Aika ei venaa ketään

| Aika ei venaa ketään Uniikki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2005
 Tuottaja(t): Iso H (vastaava), Uniikki (vastaava), Boy Mike, Iso H, Elastinen, Sakke, Snellmen
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Uniikin muut julkaisut
|   | Aika ei venaa ketään 2005 | Nuor Tolppanen vol. 1 2008 |
Aika ei venaa ketään on rap-artisti Uniikin esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 2005 Rähinä Recordsin kautta.
Kappaleet

Just teille – 2.47
Sama jätkä – 3.24
Aika ei venaa ketään – 4.27
Yövuoros – 3.56 (mukana Andu & Tasis)
Paa vauhtii – 3.41
En pyydä muuta – 3.41 (mukana Illi)
Yks kierros – 4.13 (mukana Iso H)
Vankina täs maailmas – 3.42
Ootsä vapaa – 4.13
Muistatko eilisen – 4.32 (mukana Elastinen)
En pysty – 4.18
Pohjalt – 5.02 (mukana Timo Pieni Huijaus)
Tuottajat

Boy Mike: 1, 2, 9
Iso H: 3, 7
Elastinen: 4, 5, 10, 11
Sakke: 6, 8
Snellmen: 12
Uniikki
| --- | --- |
Albumit:   Aika ei venaa ketään  Juokse poika juokse  Suurempaa  Kiitorata  #kylänmies  Pienen miehen isot hitit  Pikku prinssi 
Mixtapet:   Nuor Tolppanen vol. 1  8190 
Singlet:   ”En pyydä muuta” (mukana Illi)  ”Vaik mitä tekis”  ”Sä et enää rakasta mua”  ”Tehdään tää näin” (mukana Wörlin & RZY)  ”Myrskyn silmäs” (mukana Mia)  ”Niinku elokuvis” (mukana Jimi Pääkallo)  ”Pojat on poikii” (mukana Elastinen & Spekti)  ”Suurempaa” (mukana Mia)  ”Kesäbaustaa”  ”Kunnon mestaan vetää” (mukana Elastinen & Spekti)  ”Ulkopuolelle” (mukana Tasis)  ”Paita pois”  ”Kotka” (mukana Hookki-Heikki & MG)  ”Pätkätöis”  ”Naiseni mun” (mukana Ike)  ”Niin hyvä on” (mukana Diandra)  ”Ota selfie”  ”Nunnuka-lai-laa”  ”Smäidätään” (mukana Heikki Kuula & Emma)  ”Tikis”  ”Itsenäinen” (mukana Mikael Gabriel)  ”Kuumaa”  ”Korkeemmalle” (mukana Nelli)  ”Himomamma”  ”Oispa kaljaa” (mukana STIG)  ”Seppo Räty”  ”Korkki kii” (mukana Archie Cruz)  ”Polttarit”  ”Ei kerrota”  ”Valitsen elämän” (mukana Jannika B)  ”Eiks nii” (mukana Antti Koivula)  ”SuomiLove” (mukana Diandra)  ”Hevosii”  ”Neljän seinän sisäl” (Uniikki & Roope Salminen)  ”Ehjää” (mukana Tuuli)  ”Museo” (mukana Nuppu Oinas)  ”Elä vähä” 
Musiikkivideot:   "Yks kierros" (mukana Iso H)  "Myrskyn silmäs" (mukana Mia)  "Niinku elokuvis" (mukana Jimi Pääkallo)  "Pojat on poikii" (mukana Elastinen & Spekti)  "Suurempaa" (mukana Mia)  "Kunnon mestaan vetää" (mukana Elastinen & Spekti)  "Tervetuloo Helsinkiin" (DJ RZY mukana Wögä, Tasis, Elastinen, Juno, Mikael Gabriel, Timo Pieni Huijaus, Spekti, Uniikki, Stig Dogg, Cheek & Davo)  "Paita pois"  "Susijengi 2.0" (mukana Timo Pieni Huijaus & Brädi)  "Kiitorata"  "Kotka" (mukana Hookki-Heikki & MG)  "Rahaa palaa" (Kristal mukana Uniikki)  "Elämäsi diili"  "Puita uuniin" (mukana Timo Pieni Huijaus & Elastinen)  "Boom Kah" (Robin mukana Mikael Gabriel & Uniikki)  "Pätkätöis"  "Naiseni mun" (mukana Ike)  "Niin hyvä on" (mukana Diandra)  "Lapiolla päähän" (mukana Cheek)  "Ota selfie"  "Nunnuka-lai-laa"  "Nollast sataan"  "Smäidätään" (mukana Heikki Kuula & Emma)  "Tikis"  "Itsenäinen" (mukana Mikael Gabriel)  "Kuumaa"  "Himomamma"  "Odotus" (Uniikki & Irina)  "Hevosii" 
Muuta:  Diskografia
Aakenusjärvi

| Aakenusjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:   Suomi
Paikkakunta:  Kittilä
Koordinaatit:  67°44′43″N, 24°29′29″E
Järvinumero:  65.546.1.006 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  226  m 
Rantaviiva:  5,4 km 
Pinta-ala:  1,655 km² 
 fiAakenusjärvi 
Aakenusjärvi on Kittilän kunnassa sijaitseva järvi, joka on pinta-alaltaan 1,655 neliökilometriä. Järveen on istutettu neljää eri kalaa: harjusta, planktonsiikaa, vaellussiikaa sekä pohjasiikaa.
Ylläksen, Levin ja Oloksen reitillä, Aakenusjärven kaakkoispuolella on taukokota nimeltä Aakenuskota.
50 metrin pistooli

50 metrin pistooli (entinen vapaapistooli) -kilpailuissa ammutaan 50 metrin etäisyydeltä olevaan tauluun. Laji muistuttaa paljon 10 m ilmapistoolia. Aseena lajissa käytetään yhdellä patruunalla ladattavaa pistoolia, jonka kaliiperi on .22 LR. Taulun uloimman renkaan halkaisia on 500 millimetriä ja kympin halkaisia on 50 millimetriä. Samaa taulua käytetään myös 25 m vakiopistoolissa, 25 m isopistoolissa, 25 m urheilupistoolissa ja 25 m pienoispistoolissa.
50 m pistoolin kilpailu käsittää 60 laukauksen peruskilpailun ja kahdeksan parhaan 10 laukauksen finaalin. Lajissa järjestetään kansainvälisellä tasolla kilpailuja vain miesten ja poikien sarjoissa. Lisäksi lajissa voidaan järjestää karsinta, jossa valitaan kilpailut peruskilpailuun. Finaalissa ampujien tulokset mitataan kymmenyksien tarkkuudella. Olympialaisissa laji on ollut Ateenasta 1896 lähtien, mutta siinä ei kilpailtu Pariisissa 1924 ja Los Angelesissa 1932. Lajin ensimmäiset MM-mitalit jaettiin vuoden 1900 Pariisin olympialaisten tuloksien perusteella.
Ennätykset > Maailmanennätykset

| Voimassa olevat 50 m pistoolin maailmanennätykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet | Peruskilpailu | 581 |  Aleksandr Melentjev (URS) | OG | Moskova, Neuvostoliitto | 27.7.1980 |  |  |
| Miehet | Finaali | 676,2 (577+99,2) |  William Demarest (USA) | WC | Milano, Italia | 4.6.2000 |  |  |
| Miehet | Joukkue | 1719 |  Romania (Stan, Babii, Ilie) | EM | Osijek, Jugoslavia | 7.9.1985 |  |  |

| Pojat | Peruskilpailu | 577 |  Spas Koprinkov (BUL) | MM | Moskova, Neuvostoliitto | 9.8.1990 |  |  |
| Pojat | Joukkue | 1666 |  Bulgaria (Ivanov, Simeonov, Koprinkov) | EM | Joensuu, Suomi | 4.8.1988 |  |  |
Ennätykset > Olympiaennätykset

| Voimassa olevat 50 m pistoolin olympiaennätykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet | Peruskilpailu | 581 |  Aleksandr Melentjev (URS) | OG | Moskova, Neuvostoliitto | 27.7.1980 |  |  |
| Miehet | Finaali | 666,4 (570+96,4) |  Boris Kokorev (RUS) | OG | Atlanta, Yhdysvallat | 23.7.1996 |  |  |
Ennätykset > Euroopanennätykset

| Voimassa olevat 50 m pistoolin Euroopanennätykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miehet | Peruskilpailu | 581 |  Aleksandr Melentjev (URS) | OG | Moskova, Neuvostoliitto | 27.7.1980 |  |  |
| Miehet | Finaali | 675,3 (580+95,3) |  Tanju Kirjakov (BUL) | WC | Hiroshima, Japani | 21.4.1995 |  |  |
| Miehet | Joukkue | 1719 |  Romania (Stan, Babii, Ilie) | EM | Osijek, Jugoslavia | 7.9.1985 |  |  |
| Pojat | Peruskilpailu | 577 |  Spas Koprinkov (BUL) | MM | Moskova, Neuvostoliitto | 9.8.1990 |  |  |
| Pojat | Finaali | 665,9 (569+96,9) |  Leonid Jekimov (RUS) | EM | Granada, Espanja | 11.7.2007 |  |  |
| Pojat | Joukkue | 1666 |  Bulgaria (Ivanov, Simeonov, Koprinkov) | EM | Joensuu, Suomi | 4.8.1988 |  |  |