stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Fiat Croma

| Fiat Croma |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Italia
Valmistaja:  Fiat
Valmistusvuodet:  1985–1996
Korimalli:  5-ovinen hatchback
Luokka:  D-segmentti
Edeltäjä:  Fiat Argenta
Teknisesti samankaltaisia:  Alfa Romeo 164 Lancia Thema Saab 9000
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Tipo 4
Moottori:  R4 V6
Iskutilavuus:  1,6–2,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti 4-vaihteinen automaatti
Fiat Croma on Fiatin vuosina 1985–1996 valmistama ylemmän keskiluokan automalli, joka korvasi Fiat Argentan.
Giorgetto Giugiaron muotoilema Croma oli osa italialais-ruotsalaista Tipo 4 -yhteistyöhanketta, jonka tuloksina syntyivät myös Alfa Romeo 164, Saab 9000 ja Lancia Thema. Markkinoille tullessaan Croma korvasi vanhentuneen takavetoisen lippulaivamallin Fiat Argentan, ja näin Fiatin malliston viimeiseksi takavetoiseksi autoksi jäi pieni takamoottorinen Fiat 126. Sisarmalli Lancia Themaan verrattuna Croma oli 10 senttimetriä lyhyempi ja tarjosi porrasperän sijasta takaikkunan sisältävän hatchback-takaluukun.
Bensiinimoottoreina olivat aluksi 1,6-litrainen (63 hv), kaasutintyyppinen 2,0-litrainen CHT (90 hv) sekä polttoaineen suihkutusjärjestelmällä varustetut 2,0 i.e. (120 hv) ja 2,0 Turbo i.e. (155 hv). Pienin bensiinimoottori ei kuulunut Suomen tuontiohjelmaan. Dieselmoottorit olivat 2,5-litraiset vapaasti hengittävä D (75 hv) ja turboahdettu (100 hv). Vuonna 1987 mallivalikoima laajeni kahdella halvemman pään varusteluversiolla, 2000 CHT ja 2000 CHT Super. Seuraavana vuonna esiteltiin suorasuihkutteinen 1,9-litrainen (90 hv) turbodiesel. Kyseessä oli ensimmäinen henkilöautoon asennettu suorasuihkutusdiesel.
Facelift-mallin (1991) Fiat Croma.
Vuonna 1989 2,0 CHT -moottorin teho nousi 98 hevosvoimaan ja vapaasti hengittävä 2,5-litrainen dieselmoottori poistettiin valikoimasta. Saman moottorin turboahdetun version iskutilavuutta kasvatettiin hieman, jolloin sen teho nousi 116 hevosvoimaan.
Facelift-mallin (1993) Fiat Croma.
Vuonna 1991 Croman ulkomuoto pyöristyi huomattavasti uusien puskurien sekä etu- ja takavalojen myötä. Muutoksia tehtiin myös etusäleikköön. Sisällä kojelautaa uudistettiin. 1,9-litrainen dieselmoottori sai muuttuvageometrisen turboahtimen ja 1,6-litrainen bensiinimoottori poistui mallistosta.
Toinen, pienempi kasvojenkohotus tuli vuonna 1993, jolloin auto sai uudelleenmuotoillun etusäleikön. 2,0 i.e. muuttui 16-venttiiliseksi, jolloin sen teho nousi 137 hevosvoimaan. Uutena moottorina esiteltiin Alfa Romeolta peräisin oleva 2,5-litrainen V6 (159 hv).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fiat Croma Wikimedia Commonsissa
Fiatin automallit
Potilastietojärjestelmä

Potilastietojärjestelmä on tietokoneohjelmisto, jota käytetään terveydenhoidon yksiköissä.
Potilastietojärjestelmän ominaisuuksiin voivat kuulua esimerkiksi potilaskertomus, anestesiakertomus ja puheentunnistus.
Yleisiä potilastietojärjestelmiä

|  | perus­terveyden­huolto | erikois­sairaan­hoito |
| --- | --- | --- |
| Apotti | 4% | 15% |
| Effica/LifeCare | 50% | 30% |
| Esko | - | 14% |
| Pegasos/Omni | 38% | - |
| Uranus/Omni | - | 38% |
Yleisesti käytettyjä potilastietojärjestelmiä ovat Suomessa esimerkiksi:
Apotti-järjestelmä, joka kattaa noin 25 prosenttia koko Suomen potilastiedoista. Apotti perustuu amerikkalaiseen Epic Systemsin potilastietojärjestelmään.
Eskon ensimmäinen versio julkaistiin vuonna 1996. Esko kehitettiin Oulun yliopistollisen sairaalan IT-osastolla, joka yhtiöitettiin vuonna 2020 , koska sairaanhoitopiiri ei lain mukaan saa myydä tietojärjestelmätuotteita. Eskoa kehittää nykyään Esko Systems, mm. kuntien ja sairaanhoitopiirien omistama yhtiö, jolla on n. 30 ohjelmistokehittäjää. Koska Esko Systems on julkisomisteinen in-house-yhtiö, se ei voi osallistua julkisiin tarjouskilpailuihin. Yhtiön palveluja voi käyttää ilman kilpailutusta liittymällä yhtiön omistajaksi. Esko on erikoissairaanhoidon järjestelmä, johon on vasta suunnitteilla perusterveydenhuollon osuutta. Esko Systems laajentaa järjestelmäänsä yhdistämällä siihen suomalaisen Mediconsultin kehittämät Saga Suunterveydenhuolto ja Saga Sosiaalihuolto -ohjelmistot. Perusterveydenhuollon käyttöön soveltuvaa versiota odotetaan saapuvaksi vuonna 2023. Esko on käytössä erikoissairaanhoidossa esim. PPSHP:ssä, Vaasassa, Kemissä ja Rovaniemellä. Vuonna 2020 järjestelmällä oli noin 10 000 käyttäjää.
Mediconsult Saga -tietojärjestelmäkokonaisuus on Suomessa kehitetty ja käytössä oleva sote-ratkaisu, joka koostuu toimialakohtaisista Saga Terveydenhuolto, Saga Sosiaalihuolto, Saga Kotihoito ja Saga Kuntoutus -tietojärjestelmistä. Lisäksi samaan kokonaisuuteen kuuluvat OmaSaga-etäpalveluratkaisu, Mediatri-potilastietojärjestelmä sekä Siro ja Mediresepti.
OMNI360 on IT-palveluyhtiö CGI:n Suomessa kehittämä potilastietojärjestelmä
Mehidoc on Mehiläisen kehittämä järjestelmä, joka pohjautuu Tietoevryn DynamicHealth-potilastietojärjestelmään.
Muita ovat esimerkiksi Abilita, ATJ, DomaCare, DynamicHealth,  Effica/LifeCare, Epic, GFS, Hilkka, Mediatri, Nappula, Pegasos/Omni, Pro Consona, Saga, Uranus/Omni ja WinHIT.
Yleisiä potilastietojärjestelmiä > Käytöstä poistuneita järjestelmiä

Tieto tarjoaa Effican tilalle Lifecare-nimellä kulkevaa asiakas- ja potilastietojärjestelmää. CGI:n Pegasos ja Uranus yhdistetään ja niiden käyttäjät saavat desktop-käyttöliittymän.
Hankinnat

Vuoteen 2031 mennessä potilastietojärjestelmien uusimiseen käytetään Suomessa ainakin 3,3 miljardia euroa. Potilastietojärjestelmät ja niiden hankintaprosessit herättävät kritiikkiä. Hankintojen sanotaan säästävän kymmeniä miljoonia euroja, mutta todellisuudessa lopputulos saattaa olla päinvastainen.
Käyttäjien kokemuksia

Potilastietojärjestelmiä käsittelevässä tutkimuksessa lääkärit antoivat kaikkien potilastietojärjestelmien keskiarvoksi kouluarvosanan 6,7. Toimivimpana järjestelmänä lääkärit pitävät Eskoa, joka sai kouluarvosanakseen 8,7. Huonoimpana lääkärit pitivät Apottia, joka sai arvosanakseen 5,2.
Samaan tapaan sairaanhoitajat pitivät parhaana Eskoa, joka sai kouluarvosanan 8,2 ja huonoimpana Apottia, arvosana 5,6.
Aiheesta muualla

Kuntaliiton potilastietojärjestelmien tilannekuva 2020 kuvaa mm. käytössä olevat järjestelmät alueittain
Xiaohongshu

| Xiaohongshu |
| --- | --- |

Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  2013
Kehitystilanne:  aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  yhteisöpalvelu verkkokauppa
Alusta:  iOS Android HarmonyOS Next
Lisenssi:  omisteinen
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Xiaohongshu (yksink.: 小红书; perint.: 小紅書; pinyin: Xiǎohóngshū; kirjaimellisesti: 'Pieni punainen kirja') on vuonna 2013 perustettu kiinalainen yhteisöpalvelu ja verkkokauppa-alusta. Se tunnetaan Kiinassa etenkin matkailu- ja lifestyle-sisällön alustana, ja sitä onkin kuvailtu ”Kiinan vastineeksi Instagramille”. Sillä oli heinäkuussa 2024 noin 300 miljoonaa aktiivista kuukausittaista käyttäjää.
Xiaohongshu nousi länsimaissa laajempaan tietoisuuteen tammikuussa 2025, kun suuri määrä yhdysvaltalaisia Tiktokin käyttäjiä siirtyi sen käyttäjiksi Yhdysvaltain kiellettyä Tiktokin käytön maassa. Englanniksi sitä kutsutaan yleisesti nimellä RedNote. Tiktokin kieltämisen lähestyessä Xiaohongshu nousi Yhdysvalloissa Applen App Storen ladatuimmaksi sovellukseksi.
Nimi

Sovelluksen nimi ”Xiaohongshu” tarkoittaa kirjaimellisesti käännettynä ”Pieni punainen kirja”. Pieni punainen kirja on myös länsimaissa käytetty nimitys Mao Zedongin sitaatteja sisältävälle kirjalle Otteita puheenjohtaja Mao Tse-Tungin teoksista, mutta Xiaohongshun mukaan sovelluksen nimi ei ole viittaus Maon kirjaan. Perustaja Charlwin Maon mukaan nimi viittaa hänen aiempaan työhönsä Bain & Companylla ja opintoihinsa Stanford Graduate School of Businessissä, joiden molempien pääväri on punainen.
Sovellus on ainakin syyskuusta 2024 lähtien ollut listattuna Google Play -sovelluskauppaan englanninkielisellä nimellä ”REDnote”. Sitä onkin englannin kielellä kutsuttu laajasti nimellä RedNote tai RED.
Historia

Xiaohongshun perustivat vuonna 2013 Miranda Qu ja Charlwin Mao. Sovelluksen alkuperäinen tarkoitus oli tarjota ulkomailla matkaileville kiinalaisille turisteille alusta, jossa jakaa ostosvinkkejä ja tuotearvosteluja. Vuonna 2014 sovellukseen lisättiin verkkokauppa-alusta, jonka kautta se tarjosi ulkomaisille yrityksille pääsyn Kiinan markkinoille ja käyttäjille mahdollisuuden ostaa ulkomaista tavaraa, jota kiinalaisten kuluttajien keskuudessa pidetään laadukkaampana. Toisin kuin muut Kiinan suurimmat verkkokauppa-alustat, Xiaohongshu ei tarjoa tavallisille käyttäjille mahdollisuutta myydä tavaroitaan. Sen kautta voi ostaa vain sellaisten kauppojen ja merkkien tuotteita, jotka ovat tehneet Xiaohongshun kanssa sopimuksen.
Neljän vuoden kuluttua Xiaohongshun perustamisesta sillä oli 50 miljoonaa käyttäjää. Vuonna 2018 se keräsi Alibaba Groupilta ja Tencentiltä 300 miljoonan Yhdysvaltain dollarin rahoituksen. Koska Xiaohongshun sisältö keskittyi aluksi vahvasti muotiin ja kauneuteen, se saavutti suosiota erityisesti naisten keskuudessa. Vuonna 2021 sen käyttäjistä arviolta 90 prosenttia oli naisia. Tämän seurauksena siitä tuli naisille turvallinen tila kiinankielisessä internetissä, jonka muissa yhteisöpalveluissa oli vallalla toksisempi ja naisvihamielisempi ilmapiiri. Vuonna 2020 Xiaohongshu otti käyttöön uuden kasvustrategian, jonka myötä se alkoi houkutella alustalle lisää miespuolisia käyttäjiä. Vuoteen 2022 mennessä miesten osuus käyttäjistä oli noussut 30 prosenttiin. Miesten lisääntynyt määrä alustalla sekä algoritmi, joka suositteli naisten tuottamaa sisältöä miehille, johtivat lisääntyneeseen häirintään alustalla. Huolimatta yrityksistä monipuolistaa sovelluksen käyttäjäkuntaa naiset, nuoret ja kaupunkilaiset painottuvat kuitenkin edelleen Xiaohongshun käyttäjissä.
Heinäkuussa 2024 Xiaohongshu keräsi lisärahoitusta sijoitusyhtiöiltä DST Globalilta, HongShanilta, Hillhouse Investmentiltä, Boyu Capitalilta ja Citic Capitalilta. Näiden sijoitusten perusteella Xiaohongshanin kokonaisarvo sijoittui 17 miljardiin Yhdysvaltain dollariin. Sen liikevaihto vuonna 2023 oli 3,7 miljardia dollaria ja liikevoitto 500 miljoonaa dollaria. Sen liikevaihdosta arviolta 70–80 prosenttia on peräisin mainostilan myynnistä.
Tammikuussa 2025 Tiktokin kieltäminen Yhdysvalloissa sai yhdysvaltalaiset Tiktokin käyttäjät etsimään korvaavaa yhteisöpalvelua, mikä johti Xiaohongshun suosion nousuun Yhdysvalloissa. Tiktokin kieltämisen lähestyessä Xiaohongshu nousi Yhdysvalloissa Applen App Storen ladatuimmaksi sovellukseksi, vaikka se vastaakin ominaisuuksiltaan ja sisällöltään enemmän Instagramia kuin Tiktokia. Reutersin mukaan palveluun rekisteröityi kieltoa edeltäneen viikon aikana yli 700 000 uutta käyttäjää. Palvelu on suosittu kiinanamerikkalaisten keskuudessa, jotka haluavat tietoa Kiinassa tapahtuvista asioista ja kulttuurista. Uusien käyttäjien myötä aiemmille käyttäjille on tullut huoli, että kaikki Kiinan ulkopuoliset käyttäjät ohjattaisiin toisille palvelimille.
Sisältö ja ominaisuudet

Xiaohongshussa on Instagramin tapaan loputon syöte käyttäjien luomia julkaisuja. Sovelluksen algoritmi personoi syötettä käyttäjän katsomien sisältöjen perusteella. Toisin kuin Instagramissa ja Tiktokissa, ruudulla näkyy samaan aikaan useampia julkaisuja, jotka voivat olla videoita, kuvia tai pidempiä tekstejä.
Xiaohongshu tunnetaan etenkin matkailu- ja lifestyle-sisällön alustana, ja sitä pidetään Kiinan parhaana hakukoneena suositusten etsimiseen. Toisin kuin esimerkiksi Tiktokin tapauksessa, Xiaohongshuta ei ole jaettu erillisiksi sovelluksiksi kiinalaisia ja ulkomaalaisia käyttäjiä varten, vaan kiinalaiset pääsevät vapaasti näkemään ulkomaalaisten käyttäjien julkaiseman sisällön ja päin vastoin. Toisaalta tämä tarkoittaa, että sovelluksen sisältöä sensuroidaan Kiinan hallinnon linjausten mukaisesti.
Kainulaiset

Kainulaiset on vanha nimitys, joka viittaa Pohjanmaan rannikkoseutujen asukkaisiin. Nimitystä ovat käyttäneet varsinkin savolaiset. Kainulaiset-nimi on tunnetuissa historiallisissa käyttöyhteyksissään ollut lähinnä eksonyymi eli vieraasta ryhmästä käytetty nimi, ei niinkään ryhmän itsestään käyttämä nimi.
Useimmat kainulaisiksi kutsutut ihmisryhmät ovat olleet suomenkielisiä, mutta Tornionlaakson meänkielessä nimitys tarkoittaa Pohjois-Ruotsin Kainuunjoen (ruotsiksi Kalixälven) alajuoksun ruotsinkielisiä asukkaita. On arveltu, että kainulaiset-nimi olisi ollut käytössä jo rautakaudella, jolloin se olisi viitannut johonkin Pohjanlahden ympäristössä ja pohjoisessa Fennoskandiassa vaikuttaneeseen ryhmään.
Teorioita kainulaisista

Vanhemman kansallismielisen historiankirjoituksen mukaan kainulaiset ovat myöhäiskantasuomalaisten pohjoisin heimo ja olleet keskeinen ryhmä Peräpohjolan asuttamisessa. Muiden muassa Paavo Ravila on kuitenkin kiistänyt tämän ja väittänyt, ettei ole mitään syytä puhua erityisestä kainulaisheimosta, vaan peräpohjalaiset ovat muodostuneet pohjoiseen siirtyneiden eteläisempiin heimoihin kuuluneista henkilöistä ja heidän jälkeläisistään.
Kainulaiset ja Kainuu

Kainulaiset-nimitys on yhteydessä Kainuu-aluenimeen. Kainuu on alkujaan tarkoittanut Pohjanmaata tai jotakin Pohjanmaan osaa. Torniojokilaaksossa ja Kemijokilaaksossa Kainuuksi on kutsuttu Ruotsin Länsipohjaa. Ruotsalaiset Kalixin ja Överkalixin kunnat ovat nykyisiltä meänkielisiltä nimiltään Kainuu ja Ylikainuu. Pohjanmaan toisella laidalla kerrotaan vuonna 1633 savolaisten ja "venäläisten" (Nimityksellä on tarkoitettu karjalaisia.) käyttäneen nimiä Cainoa (luetaan: kainua) ja cainolaiset Paltamon ja Sotkamon alueesta ja asukkaista. Vuonna 1739 mainitaan koko Kajaanin lääniä vanhastaan kutsutun nimellä Cainoa tai Cainuhun maa. Nykyisen yleisimmän suomenkielisen merkityksensä 'Kajaania ympäröivä maakunta' Kainuu-nimi sai kuitenkin lopullisesti vasta 1900-luvun alussa. Tällöin nimitys kainuulaiset tuli vastaavasti tarkoittamaan tämän maakunnan asukkaita.
Eräiden tutkijoiden mukaan nimet Kainuu ja kainulaiset ovat peräisin Lounais-Suomen ja Hämeen rautakautisilta asukkailta. Länsi-Suomessa tulivat kuitenkin keskiajalta lähtien käyttöön Pohjanmaa- ja pohjalaiset-nimet, jolloin kainulaiset-nimi säilyi lähinnä itämurteissa. Toisen teorian mukaan kainulaiset-nimi on itäsuomalaisten antama.
Kainulaisten ja kveenien mahdollinen yhteys

Historiantutkimuksessa nimet Kainuu ja kainulaiset on usein samaistettu viikinkiajan ja keskiajan lähteissä esiintyviin norjalaisperäisiin kveeni- ja Kvenland-nimiin. Nimien alkuperästä on esitetty useita teorioita. Jouko Vahtolan mukaan sekä suomenkielisen kainu-sanan että muinaisnorjalaisen kven-sanan taustalta voi löytyä germaaninen sana *hwainoo, 'alava maa'. Teoriaa on kuitenkin kritisoitu äännehistoriallisin perustein. Jorma Koivulehto puolestaan katsoo, että kainu on ollut lounaissuomalainen sana, joka on merkitys on 'väyläaukko, vesiväylä, järven tai meren selkä, joen suu'. Perämeri miellettiin tällaiseksi kainuksi, joten sen rannikkoseudut saivat nimen Kainuu ja niiden asukkaita kutsuttiin kainulaisiksi. Koivulehdon mukaan kven on norjalainen väännös sanasta kainu.
Viime aikoinamilloin? Pohjois-Norjan nykyisten kveenien itsestään käyttämänä nimityksenä on alkanut esiintyä kainulaiset-sanasta mukailtu nimi kainu.
Ford EXP

| Ford EXP |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kanada  Yhdysvallat
Valmistaja:  Ford
Konserni:  Ford Motor Company
Valmistusvuodet:  1981–1988
Muut nimet:  Mercury LN7
Korimalli:  3-ovinen coupé
Luokka:  S-segmentti
Seuraaja:  Ford Probe
Teknisesti samankaltaisia:  Ford Escort I Ford Tempo Mercury Lynx Mercury Topaz
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,6–1,9 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti
Ford EXP on Fordin vuosina 1981–1988 valmistama coupé-korinen automalli, joka perustuu tekniikaltaan pohjoisamerikkalaiseen Ford Escortiin. Sitä myytiin lyhyen aikaa myös nimellä Mercury LN7. Mallin seuraajaksi tuli Ford Probe.
Moottorina oli aluksi sama 1,6-litrainen (70 hv) kuin Escortissa. Se ei antanut kummoista suorituskykyä, etenkin kun EXP oli noin 90 kiloa Escortia painavampi. Keväällä 1982 tuli saataville 80-hevosvoimainen versio, josta vuonna 1983 esiteltiin lisäksi 88-hevosvoimainen ruiskutusversio. Mercury LN7:n tuotanto päättyi kesällä 1983 alhaisten myyntilukujen vuoksi.
Mercury LN7
Vuonna 1984 esiteltiin EXP Turbo, jossa moottorin teho oli 122 hevosvoimaa.
Facelift-mallin Ford EXP.
EXP kävi vuonna 1985 läpi kasvojenkohotuksen, jossa sitä nykyaikaistettiin muun muassa uusilla ajovaloilla, etusäleiköllä ja puskureilla. Uutena moottorina oli 1,9-litrainen (90/106 hv), jonka suurempitehoisen version teho nousi 115 hevosvoimaan vuonna 1987.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ford EXP Wikimedia Commonsissa
Yhdysvalloissa myymä tai valmistama mallisto
| --- | --- |
Nykyiset henkilöautot:  Fiesta  Focus  Fusion / Fusion Energi  Mustang  Taurus 
Nykyiset SUV:t, vanit ja hyötyajoneuvot:  EcoSport  Edge  Escape  Expedition  Explorer  Flex  F-sarja  Ranger  Super Duty  Transit  Transit Connect 
Tuotannosta poistuneet henkilöautot:  Quadricycle  A / AC  C  B  F  K  N / R / S  T  A (1927)  B / 18 / 40   48  1937 Ford  De Luxe Ford  1941 Ford  1949 Ford  1952 Ford  1955 Ford  1957 Ford  1960 Ford  300  Aspire  C-Max / C-Max Energi  Crown Victoria  Contour  Country Sedan  Country Squire  Crestline  Custom  Custom Deluxe  Customline  Deluxe  Elite  Escort  Think Neightbour  EXP  Fairlane  Fairmont  Falcon  Festiva  Five Hundred  Galaxie  Granada  GT  GT40  LTD  LTD II  Mainline  Maverick  Pinto  Probe  Shelby Mustang  Special  Standard  Station Wagon  Super Deluxe  Telstar  Tempo  Thunderbird  Torino  V8  XL 
Tuotannosta poistuneet SUV:t, vanit ja hyötyajoneuvot:  Trucks 1903-1919  Trucks 1920-1929  Trucks 1930-1939  Trucks 1940-1949  Trucks 1950-1959  Trucks 1960-1969  Trucks 1970-1979  Trucks 1980-1989  Trucks 1990-1999  Trucks 2000-2009  E  TT  AA  BB  F-sarja  B-sarja  C-sarja  L-sarja  M151 MUTT  Cargo  LCF  Courier  E-sarja  Econoline  Aerostar  Bronco  Bronco II  Escape Hybrid  Excursion  Freestar  Freestyle  Ranchero  Taurus X  Windstar
Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Jyväskylän maalaiskunta
Valtuutettuja:  51
Jyväskylän maalaiskunnan kunnantalo Harjun kaupunginosassa, Jyväskylän kaupungin alueella. Kunnan lakattua rakennus siirtyi Jyväskylän ammattikorkeakoulun käyttöön.
Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuusto oli lakkautetun Jyväskylän maalaiskunnan ylin hallinnollinen päättävä elin. Valtuusto koostui 51 kunnallisvaaleissa valittavasta jäsenestä. Valtuuston suurin puolue oli pitkään SDP.
Koostumus vaaleittain

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
vaalit: paikat
| vaalit | SDP | Kesk. | SKDL Vas. | Kok. | LKP | SKL KD | Vihr. | Muut | Yht. |  |  |
| 1976 | 15 | 6 | 12 | 6 | 1 | 2 |  | 1 | 43 |  |  |
| 1980 | 15 | 7 | 10 | 8 | 1 | 2 |  | -- | 43 |  |  |
| 1984 | 16 | 7 | 8 | 7 |  | 3 | 1 | 1a | 43 |  |  |
| 1988 | 16 | 8 | 8 | 8 |  | 1 | 2 | -- | 43 |  |  |
| 1992 | 16 | 8 | 6 | 5 |  | 3 | 5 | -- | 43 |  |  |
| 1996 | 16 | 11 | 7 | 9 |  | 3 | 4 | 1b | 51 |  |  |
| 2000 | 16 | 13 | 6 | 9 |  | 3 | 4 | -- | 51 |  |  |
| 2004 | 16 | 14 | 5 | 10 |  | 3 | 3 | -- | 51 |  |  |
Lähteet: Tilastokeskus, Oikeusministeriö
a Suomen Maaseudun Puolue b Yhteislista sitoutumattomat – vaihtoehto puoluevallalle
Venus

| Venus |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  –
Löytöaika:  esihistoriallinen
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  108 208 926 km 0,72333199 AU
Eksentrisyys:  0,00677323
Kiertoaika Auringon ympäri:  224,70096 d
Synodinen kiertoaika:  583,92 d
Keskiratanopeus:  35,020 km/s
Inklinaatio:  3,39471°
Kuiden lukumäärä:  0
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  12 103,7 km
Pinta-ala:  4,60×108 km2
Massa:  4,8685×1024 kg 0,815 Maan massaa
Keskitiheys:  5,204 g/cm3
Putoamiskiihtyvyys pinnalla:  8,87 m/s2
Pyörähdysaika:  243,0185 d
Akselin kaltevuus:  177,36°
Albedo:  0,65
Pakonopeus:  10,36 km/s
Pinnan lämpötila:  alin: 228 K (–45 °C)* keski: 737 K (464 °C) ylin: 773 K (500 °C)  *kohta "alin" viittaa pilvikerroksen yläosan eikä pinnan lämpötilaan
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  9,3 MPa
Koostumus
hiilidioksidi typpi rikkidioksidi argon vesihöyry hiilimonoksidi helium neon:  ~96,5 % ~3,5 % 0,015 % 0,007 % 0,002 % 0,0017 % 0,0012 % 0,0007 %
Pioneer Venus Orbiterin vuonna 1979 Venuksesta ottama ultraviolettivalokuva, jossa näkyy Venuksen pilvien liike nopeassa, planeettaa noin neljässä vuorokaudessa kiertävässä tuulessa. Näin syntyy 90 astetta käännettyjä V:n ja Y:n muotoisia pilvikuvioita.
Venus (symboli: ) on aurinkokunnan toinen planeetta Auringosta lukien. Se näkyy Maahan kirkkaana aamu- ja iltatähtenä ja on taivaan kirkkain tähtimäinen kohde. Se on mahdollista nähdä jopa päivällä ilman apuvälineitä, jos tietää, mistä etsiä. Venus kiertää Aurinkoa lähempänä kuin Maa ja tulee planeetoista lähimmäksi Maata.
Kaukoputkella katsottaessa Venus näyttää useimmiten piirteettömältä kuunsirppimäiseltä kohteelta. Kaukoputkella näkyvät vain planeetan ilmakehän yläosien pilvet, joissa ei näy juurikaan yksityiskohtia. Venusta on kartoitettu planeettaa kiertävillä avaruusluotaimilla, joissa on tutkat. Planeetalla on runsaasti tuliperäisiä muodostumia. Venuksen pinnalla on yli 460 celsiusasteen kuumuus, johtuen planeetan paksusta hiilidioksidipitoisesta kaasukehästä, joka aiheuttaa voimakkaan kasvihuonevaikutuksen. Planeetan pinnalle laskeutuneiden avaruusluotaimien kuvissa näkyy pinnan kalliota, kiveä ja soraa. Suuri kaasunpaine vääristää näkyvyyttä planeetan pinnalla.
Venusta on usein sanottu Maan sisarplaneetaksi. Se on kiviplaneetta, jonka koko ja koostumuskin ovat lähellä Maata. Erojakin löytyy, Venus pyörii hyvin hitaasti ja sen geologiset muodostumat ovat monilta osin erityyppisiä kuin Maassa, ja planeetan magneettikenttä on heikko.
Venus on saanut nimensä roomalaisen mytologian rakkauden jumalattaren mukaan. Sen tähtitieteellinen symboli on ♀, jota muissa yhteyksissä käytetään naisen ja naisellisuuden symbolina.
Historia

Ilmastomalleihin perustuvien tutkimusten mukaan Venus on saattanut olla Maan kaltainen, olosuhteiltaan elämälle suotuisa planeetta noin 1–2 miljardia vuotta sitten, jolloin Maassa alkoi esiintyä elämää. Deuteriumin verrattain suuri osuus Venuksen vedystä viittaisi siihen, että planeetalla olisi ollut suuria määriä vettä; tutkimusten perusteella voidaan päätellä Venuksella olleen hillityn sään, paksun pilvipeitteen ja mahdollisesti ajoittaisia lumisateita. Karkaava kasvihuoneilmiö on sittemmin tehnyt Venuksesta aurinkokunnan kuumimman planeetan.
Venuksen hitaan ja Maahan nähden vastasuuntaisen pyörimisen on arveltu johtuvan siihen planeetan varhaisena olemassaoloaikana törmänneestä toisesta alkuplaneetasta.