stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Herra MC
Kappaleet

Intro
Herra MC
Läpi Suomen (mukana Herra Soppa, TKK & Vaeltava Aave)
Yks rotu, ihmisrotu (mukana Tidal Wave)
Skit 1
Huput päähän (Armoton meininki)
Kyykäärme (mukana Forever)
Skit 2
Mitä sä tiedät (mukana Money)
Bonus
Heinähattu ja Vilttitossu loman tarpeessa

| Heinähattu ja Vilttitossu loman tarpeessa |
| --- | --- |

Kirjailija:  Sinikka Nopola ja Tiina Nopola
Kuvittaja:  Markus Majaluoma
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  1992
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Heinähattu ja Vilttitossu loman tarpeessa on Tiina Nopolan ja Sinikka Nopolan vuonna 1992 kirjoittama lastenkirja.
Kirja kuuluu usean kirjan kirjasarjaan, jossa on julkaistu aiemmin 
Heinähattu ja Vilttitossu,
Heinähattu, Vilttitossu ja vauva ja 
Heinähattu, Vilttitossu ja vaari.
Juoni

Vilttitossu, Heinähattu ja Hanna Kattilakoski haaveilevat lomasta. Matti on kuitenkin sitä mieltä, että talviloma käytetään hyödyllisesti paloharjoitusten ja muun turvallisuusharjoittelun parissa. Harjoitukset eivät vain suju ihan Matin suunnitelmien mukaan. Esimerkiksi Helga Alibullen juuttuu ikkunaan ja Vilttitossu eksyy "oikeasti". Myös heijastimen käytön harjoittelu menee huonosti. Tulipaloharjoituksiin liittyen Alibullenit kertovat lapsuudentuttavastaan Torsti Tattarista ja Vilttitossu rupeaa leikkimään tätä. Muiden, paitsi Matin riemuksi Hanna saa tiedon, että on voittanut arvonnasta risteilyn koko perheelle, ja he pääsevät lopulta lomamatkalle. Matti hakee Pojan mummolasta. Kattilakosket nousevat laivaan, mutta alkaa kamala myrsky ja laivalla on vaikeuksia lähteä. Laivan lähdettyä lapset menevät pallomereen, jossa nämä saavat aikaan lukuisia kommelluksia. Seuraavana päivänä laiva palaa satamaan, eikä se ollut menossa Ruotsiin, kuten Hanna ja Matti olivat luulleet.
Hitbox

Havainnollistava kuva törmäyslaatikoista kaksiulotteiselle hahmolle.
Hitbox (kirjaimellisesti törmäyslaatikko) on videopeleissä näkymätöntä geometriaa, joka kertoo pelille milloin ja miten kappaleet törmäävät. Hitboxit ovat olennaisia useille peleille, jotka vaativat matematiikkaa ja käsityksen siitä mikä on "reilua". Esimerkkejä tapauksista ovat osuuko lyönti tai luoti tiettyyn kohtaan. Toteutukset vaihtelevat eri peleissä niiden muodon, koon ja käyttäytymisen mukaan. Hitboxia käytetään osumisen havaitsemiseen kun taas näkyvä polygonimalli on liian monimutkainen vaadittavaan reaaliaikaiseen laskentaan.
Esimerkiksi Dark Soulsissa laatikko täsmää melko tarkoin hahmon näkyvään malliin tämän liikkuessa, joka mahdollistaa väistämisen pelkkää asentoa muuttamalla. 
Räiskintäpeleissä laatikko voi olla paljon pienempi kuin pelaajan alus väistelyn helpottamiseen.
Nimestä huolimatta laatikon muoto voi vaihdella. Matematiikkaa käytetään havaitsemaan koska kaksi aluetta leikkaavat toisensa eli törmäävät. Jokaista kuvaa kohden peli voi tarvita tarkistuksen milloin hahmon jalat osuvat maahan, milloin hahmo osuu seinään sekä jokaisen vastustajan ja kappaleen kanssa. Hitboxin rinnalla käytetään termiä hurtbox, kun halutaan erottaa "minne pelaaja aiheuttaa vahinkoa" ja "pelaajan saama vahinko" toisistaan. Kolmas tyyppi pushbox kertoo hahmon käyttämän tilan ja estää eri hahmoja viemästä samaa tilaa. Laatikoiden muoto ja koko voi muuttua hahmon liikkeiden ja toimintojen mukana jotta niitä ei tarvita useita eri tapauksia varten.
Kun laatikot toimivat oikein pelaaja ei huomaa niiden olemassaoloa; kun ne toimivat huonosti pelaajan ennakko-odotukset rikkoutuvat ja peli tuntuu epäreilulta.
Amigassa pystyi laitteiston avulla havaitsemaan spritejen törmäyksiä ja automaattisesti reagoimaan niihin.
Laatikot voi määrittää itse tai tietyt aputyökalut voivat luoda ne.
Homolka

Homolka on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adam Emanuel Homolka (1796–1849), tšekkiläinen viulisti ja soitinrakentaja
Jaromír Homolka (s. 1926), slovakialais-tšekkiläinen taidehistorioitsija
Karla Homolka (Karla Teale, s. 1970), kanadalainen sarjamurhaaja
Oskar Homolka (1898–1978), itävaltalainen näyttelijä
Václav Homolka (s. 1955), tšekkiläinen kommunistipoliitikko ja senaattori
Walter Homolka (s. 1964), saksanjuutalainen rabbi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Himalajankurppa

| Himalajankurppa |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Alalahko::  Kahlaajat Charadrii
Heimo::  Kurpat Scolopacidae
Suku::  Kurpat Gallinago
Laji::  nemoricola
Kaksiosainen nimi
 Gallinago nemoricola  (Hodgson, 1836) 
Katso myös
   Himalajankurppa Wikispeciesissä   Himalajankurppa Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Himalajankurppa (Gallinago nemoricola) on aasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Himalajan Intian luoteisosista aina Myanmarin pohjoisosiin ja mahdollisesti eteläiseen Kiinaan. Myös Pakistanissa saattaa olla oma kanta. Lajin holotyypin kuvaili Brian Houghton Hodgson Nepalista 1836.
Helsingfors Annonsblad

Helsingfors Annonsblad -nimisiä lehtiä on useita:
Helsingfors Annonsblad, vuonna 1843 ilmestynyt sanomalehti
Helsingfors Annonsblad, vuosina 1853–1855 ilmestynyt sanomalehti
Helsingfors Annonsblad, vuonna 1876 ilmestynyt sanomalehti, myöhemmin Dagens Nyheter ja Helsingfors
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Helsingfors Annonsblad”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hipponon (Ankyropolites)

| Hipponon> Ἱππώνων.Sijainti |
| --- | --- |
 Hipponon
Koordinaatit:  28°38′59″N, 30°52′01″E
Valtio:  Egypti
Paikkakunta:  Qarara (Jazīrat Maghāghah), Al-Minya
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  muinaisen Egyptin dynastiat Ptolemaiosten valtakunta Rooman valtakunta Bysantin valtakunta
Alue:  Herakleopolites/Ankyropolites(?), Heptanomis, Egypti
Hipponon (m.kreik. Ἱππώνων, Hippōnōn) eli Het-benu(?) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Herakleopoliteen nomokseen.
Hipponon sijaitsi Niilin itärannalla, ja sijoitetaan nykyiseen Qararaan. Siitä pohjoiseen sijaitsi Ankyropolis ja etelään Hut-nesu.
Hippononin mainitaan kuuluneen jossakin vaiheessa historiaansa Ankyropoliteen nomokseen ja jopa kyseisen nomoksen pääkaupungiksi. Tässä voi kuitenkin olla sekaannusta, koska samassa yhteydessä Hipponon yhdistetään nykyiseen El-Hibehiin, jota nykyisin pidetään kuitenkin Ankyropoliteen nomoksen pääkaupungiksi paremmin sopivan Ankyropoliin paikkana. Lisää sekaannusta aiheuttaa se, että egyptiläinen nimi Het-benu on joskus yhdistetty nykyiseen El-Hibehiin (eli Ankyropoliin paikkaan) ja joskus taas sijoitettu nykyiseen Sharunahiin tai sen lähelle (eli Hut-nesun paikalle). Nykyisissä kartoissa, kuten Barrington Atlas of the Greek and Roman World -kartastossa, kaikki kolme, Ankyropolis, Hipponon ja Hut-nesu, ovat kaikki eri paikoissa mutta peräkkäin Niilin itärannalla.
Kaupunkia ei tule sekoittaa myöskään eteläisempään Alabastronpoliihin (Hebenu), jonka kreikankieliseksi nimeksi mainitaan myös Hipponon.
Hirvisaari

Hirvisaari tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja:
Hirvisaari, kylä Kaavilla
Hirvisaari, kylä Lappeenrannassa
Hirvisaari, saari Käkisalmenselällä, Vuoksen pohjoisessa laskuhaarassa
Hirvisaari, nykyisin autio kylä Käkisalmenselän Hirvisaaressa, ent. Käkisalmen maalaiskunnassa luovutetulla alueella
Hirvisaari, Vasilinsaari, saari Nevajoen suulla Pietarissa, Venäjällä
Hirvisaari, Päijänteen saari Padasjoella
Hirvisaari, kylä Räisälässä luovutetulla alueella
Hirvisaari, kylä Juankoskella
Hirvisaari, kylä ja entinen saari Vuokselassa luovutetulla alueella.
Henkilöt

Hirvisaari on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:
James Hirvisaari (s. 1960), entinen kansanedustaja
Laila Hirvisaari (e. Hietamies, 1938–2021), kirjailija
Merja Hirvisaari (s. 1959), journalisti, viestintäalan yrittäjä ja kirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hirvisaari”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Haviseva

Haviseva on Kangasalla valtatien 9 ja Tampere–Haapamäki-radan varressa sijaitseva noin 300–500 asukkaan kylä, joka jakaa rajan Suinulan, Lihasulan, Ansiolahden ja Toosilan kanssa. Havisevaa kuvaillaan myös Topeliuksen Kesäpäivä Kangasalla-laulussa. Haviseva on myös laulun kotipaikka.
Havisevalla on yksi suurempi asuinalue nimeltään Mäkikylä. Suurin osa Havisevan asukkaista asuu Mäkikylässä ja Havisevantien varrella. Haviseva jakaa postinumeron 36120 Suinulan kanssa.
Havisevalle liikennöi TKL:n linja 46, joka menee Kangasalan kirkolle arkisin noin puolentoista tunnin välein.
Havisevalla on 100 oppilaan koulu, jonka oppilaat ovat Havisevan, Suinulan, Lihasulan, Ruutanan ja Suinulan alueelta. Koululla on kesäisin hiekkapintainen jalkapallokenttä ja talvisin Harjulan Hallan ylläpitämä luistelukenttä sekä kaukalo. Havisevalla on muun mussa uimaranta, Haralanharjun näkötorni, rautatieliikennepaikka, useita maatiloita ja peltoja.
Rajat Suinulan ja Lihasulan kanssa

Suinulan ja Havisevan rajan sijainnista ei voida olla varmoja, koska kaupungilta ei ole saatu mitään tarkennusta rajan sijainnista.
Arvioidaan, että raja kulkisi suunnilleen Havisevan rukoushuoneelta noin 50 metriä länteen suunnilleen Kulkien Haralanharjun näkötornin kautta kohti Ansiolahden, Toosilan ja Mustoon rajaa samalla rajautuen Kurkiluodosta Vesijärveen Haralan läheisyyteen. Lihasulaan katsoessa raja menee suunnilleen Liinalantien kohdalle. Pohjoisessa rajaudutaan ylitetään valtatie 9, jonka pohjoispuolella sijaitseva Havisevanjärvi kuuluu suureksi osaksi Havisevaan. Ysitien pohjoispuolella rajaudutaan myös Onkijärven ja Havialaan. Luoteessa raja kulkee Mustijärventien, Sireenipolun ja Havisevantien risteyksen läheisyydestä lähellä Suinulan Rautatieasemaa.
Historia

1540-luvun maakirjoissa Haralan, Antilan, Uotilan, Nikkilän, Paavolan ja Pietilän kantatilat muodostivat nykyisen Havisevan kylän. Harala sijaitsee Havisevanlahden eteläpuolella, Uotila Havisevanlahden länsipuolella, Nikkilä Siitamantien pohjoispuolella, Antila Mäkikylästä itään sekä Paavola ja Pietilä lähempänä Lihasulan rajaa. Vanha kylä sijaitsi Havisevanlahden rannasta kohti Antilan taloa olevassa mäenrinteessä.
Vuonna 1918 Sisällissodassa Havisevan naapurikylässä Suinulassa tapahtui joukkoteloitus, jonka seurauksena Suinulaan on pystytetty muistomerkki tapahtuneesta. Punaisten suunnitelma oli myös räjäyttää Ruutanasta Tampere-Haapamäki raide, joka kulki Havisevan kautta.
Urheilukulttuuri Havisevalla

Havisevalla on ollut aina vahva urheilukulttuuri. Vuonna 1927 Havisevalla järjestettiin ensimmäisiä Ampuma- juoksu- ja hiihtokilpailuja. Tuolloin kilpailut järjestettiin Perälän kentällä Itä-Havisevalla ja aseman lastausalueella. 1930-luvulla Kangasalan Kisa perusti alajaoston Suinulan ja Havisevan alueelle. Vain 2 vuotta myöhemmin Havisevalle perustettiin Voimistelu- ja urheiluseura Riento.
Vuonna 1937 Kangasalan Kisan Suinulan ja Havisevan alajaosto itsenäistyi, ja syntyi vielä nykypäivänäkin olemassa oleva Harjulan Halla ry. Harjulan Halla on nykyisin suurin Havisevalainen urheiluseura, jonka pääasialliset toimintapaikat ovat Havisevan koulu ja Suinulan urheilukenttä.
2023 Havisevalle perustettiin jalkapallo ja jääkiekkoseura Harjulan Pojat. Seuran kotipaikka on Havisevan koulu, ja sen tarkoituksena on lisätä nuorten välistä kyläurheilua etenkin Kangasalla. Seura ei vielä toistaiseksi ole rekisteröitynyt yhdistys.
Helsinge

Helsinge on pohjoismaisissa kielissä esiintyvä erisnimi. Se voi esiintyä muun muassa seuraavissa yhteyksissä:
Helsinge , Helsingin maalaiskunnan ja sitä edeltäneen Helsingin pitäjän nimi ruotsiksi. Tähän liittyvät:
Helsingin pitäjän kirkonkylä (ruots. Helsinge kyrkoby), kaupunginosa Vantaalla
Helsingin pitäjänkirkko (ruots. Helsinge kyrka), Vantaan Pyhän Laurin kirkon toinen nimitys
Helsingin kihlakunta (ruots. Helsinge härad), entinen Suomen kihlakunta, johon kuuluneiden kuntien joukossa oli muiden muassa Helsingin maalaiskunta
Helsinginkatu (ruots. Helsingegatan), katu Helsingissä
Helsinge, entinen kunta ja sen keskuspaikka Tanskassa, nykyään osa Gribskovin kuntaa
Käännös suomeksi
Hitachi Zōsen

| Hitachi Zōsen |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  pörssiyhtiö
ISIN:  JP3789000001
Perustettu:  1881
Perustaja:  Edward H. Hunter
Kotipaikka:  Osaka, Japani
Kotisivu:  www.hitachizosen.co.jp
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hitachi Zōsen (jap. 日立造船株式会社, hitachi zōsen kabushiki-kaisha) on japanilainen teollisuusyritys, joka valmistaa muun muassa jätteenkäsittelylaitteita, teollisuuslaitoksia ja -laitteita. Yritys lopetti telakkateollisuuden toimintonsa vuonna 2002.
Historia

Brittiläinen Edward H. Hunter perusti 1. huhtikuuta 1881 Osaka Iron Worksin (jap. 大阪鉄工所, Ōsaka Tekkosho) Osakaan valmistaakseen terästeollisuuden tuotteita ja aluksia. Hunter oli saapunut Japaniin jo 1865 ja hän oli ollut perustamassa Onohaman telakkaa Kobeen ennen siirtymistään Osakaan. Uusi telakka perustettiin Nakatsu ja Aki jokien yhtymäkohtaan, missä oli mahdollista valmistaa alle 1 000 tonnin aluksia. Telakan ensimmäinen alus Hatsumaru laskettiin vesille 1882. Hunter pyrki luomaan itsenäisesti toimimaan kykenevän yhtiön, joten se valmisti höyrykoneita, kattiloita ja muita aluksilla tarvittavia laitteistoja.
Telakan laajennusosa valmistui Ajin alajuoksulle Sakurajimaan vuonna 1900 ja siellä voitiin valmistaa suurempia aluksia. Ensimmäinen Japanissa valmistettu öljytankkeri 531-tonnin Toramaru laskettiin vesille 1908 telakalta.
Yrityksen seuraava telakka avattiin Hiroshiman Innoshimassa vuonna 1911. Telakkaan liitettiin Bingon telakka 1919, Harada Shipbuilding Works 1920 ja Hikijima Dockyard 1924. Useat Osakan ja sen ympäristön terässilloista olivat yhtiön suunnittelemia ja valmistamia. Yhtiö laajensi 1924 toimintaansa vesisähkövoimalaitoksiin.
Yhtiö organisoitiin uudelleen 1934, kun se joutui osaksi Nissan Zaibatsua. Samalla se nimettiin uudelleen K.K. Nihon Sangyo Osaka Tekkoshoksi.
Toisen maailmansodan aikana yhtiö avasi uuden telakan Kanagawaan ja se osti Mkaishiman telakan 1943, jolloin yhtiö vaihtoi nimekseen Hitachi Zosen Corporation 1943.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Hitachi Zosen Corporation
Käännös suomeksi
Hjalmar Christoffersen

| Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tanska.Miesten jalkapallo. Olympialaiset  | Maa:   Tanska> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tukholma 1912 | joukkuekilpailu |  |
Hjalmar Johan Christoffersen (1. joulukuuta 1889 – 28. joulukuuta 1966) oli tanskalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana vuoden 1912 kesälympialaisissa Tukholmassa hopeaa voittaneessa Tanskan jalkapallomaajoukkueessa.
Hitch-22

| Hitch-22>  A Memoir |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Christopher Hitchens
Kieli:  englanti
Kustantaja:  Twelve Books
Julkaistu:  2010
Ulkoasu:  sidottu
ISBN:  978-0-44654-033-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Hitch-22. A Memoir on toimittaja ja esseisti Christopher Hitchensin vuonna 2010 ilmestynyt muistelmateos.
Kirjan nimi viittaa käsitteeseen Catch-22, jossa ongelman ainoan ratkaisun estää ongelma itse. Käsite tunnetaan Joseph Hellerin romaanin Me sotasankarit alkukielisenä nimenä. Hitchens kirjoittaa reportaasimatkoistaan maailman konfliktialueille sekä tuntemistaan ihmisistä. Kirjailija Salman Rushdieta käsittelevässä luvussa Hitchens esittää syytöksen niitä länsimaisia piirejä vastaan, jotka ajatolla Khomeinin antaman murhakäskyn jälkeen ”ymmärsivät” fundamentalisteja.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Aki-Petteri Lehtisen mukaan Hitchensin tekstissä vakuuttaa lukeneisuuden ja loisteliaan kirjoittamisen lisäksi kokemus maailman kriisialueilta ja politiikan huipulta. Hitchensin reportaaseissa pääsevät useimmiten ääneen paikalliset väkivallan uhrit itse.
Hematologia

Puna- ja valkosoluja.
Hematologia on sisätautien toimialaan kuuluva erikoisala, joka tutkii ja hoitaa veritauteja. Hematologian alaan kuuluvia testejä tehdään kliinisissä laboratorioissa sekä perusterveydenhuollossa että erikoissairaanhoidossa. Näitä yleensä verestä tehtäviä tutkimuksia ovat esimerkiksi hemoglobiini (B -Hb), perusverenkuva (B -PVK), täydellinen verenkuva (B -TVK) tai valkosolujen erittelylaskenta (B -Diffi).
Keskeiset tautiryhmät

akuutit ja krooniset leukemiat
myelooma
imukudossyövät
hyytymishäiriöt
hemofilia
von Willebrandin tauti
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
HUS, Hematologia (Arkistoitu – Internet Archive)
Henning Mankell (säveltäjä)

Ivar Henning Mankell (3. kesäkuuta 1868 Härnösand – 8. toukokuuta 1930 Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä.
Sukutausta

Mankell oli säveltäjä, musiikkihistorioitsija Abraham Mankellin sisaruksenpoika ja poliitikko, historioitsija Julius Mankellin serkku. Hän oli myös kirjailija Henning Mankellin isoisä. Suvun taustat ovat Mangold-nimisissä saksalaismuusikoissa. Mankellin isoisä Johann Hermann Mangold oli muuttanut Ruotsiin vuonna 1832 ja ottanut käyttöön Mankell-nimen. Johann Hermann Mangoldin nuorin poika toisesta avioliitosta oli Emil Theodor, joka puolestaan oli säveltäjä Henning Mankellin isä.
Elämä

Mankell opiskeli Härnösandin opettajien koulutuslaitoksessa ja sai samalla yksityisopetusta koulun musiikinopettajilta. Hän itse opetti Härnösandissa liikuntaa ja piirtämistä. Hän oli myös taitava harrastelijaviulisti ja osallistui aktiivisesti Härnösandin musiikkielämään. Pianistina hän perusti veljiensä kanssa pianotrion, jossa Gunnar soitti viulua ja Gustav selloa. Tukholmassa Mankell opiskeli Kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Hän suoritti urkuritutkinnon vuonna 1889 sekä opetus- ja kirkkolaulututkinnot vuonna 1891. Hän sai vielä pianonsoiton opetusta Hilda Thegerströmiltä (1892–1895) ja Lennart Lundbergilta (1895–1899) sekä musiikin teorian opetusta Aron Bergensonilta.
Mankell kävi runsaasti kirjeenvaihtoa Ernst Liljedahlin kanssa. Hän toimi vuosina 1899–1907 musiikkikriitikkona Svenska Morgonbladetissa ja sittemmin lyhyemmän ajan Stockholms-Tidningenissa. Mankell aloitti opintojensa jälkeen pianonsoiton ja harmonian opettamisen. Vuonna 1905 hän meni naimisiin oppilaansa Agnes Lindblomin kanssa. Mankell valittiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi vuonna 1917. Samana vuonna hän pääsi Tukholman kuninkaallisen musiikkikorkeakoulun hallitukseen.
Mankellilla todettiin 1920-luvun loppupuolella diabetes. Insuliinihoitoon suhtauduttiin vielä epäluuloisesti, mutta Mankellille määrättiin tiukka ruokavalio. Hänen terveydentilansa ja tuottavuutensa kuitenkin heikkenivät nopeasti. Hän kuoli diabeteksen seurauksiin vuonna 1930.
Musiikki

Mankellin tyyli oli aikaansa nähden rohkea ja kokeileva. Breitkopf & Härtelin kautta julkaistut pianosävellykset saavuttivat Belgiassa suosiota pianisti Gunnar Mellströmin työn tuloksena. Suurimmaksi osaksi Mankellin tuotanto koostuu pianomusiikista.
1910-luvun lopussa Mankellilla oli säveltäjänä hyvin tuottelias kausi; hänen musiikkiaan myös kuultiin aiempaa useammin isoissa konserteissa. Kriitikot kuten Andreas Hallén ja Wilhelm Peterson-Berger pitivät ongelmallisena teosten "futuristisuutta". Mankellin tukijoihin kuitenkin kuului muun muassa Ture Rangström, josta tuli hänen läheinen ystävänsä. Myös Kurt Atterberg arvosti Mankellin teoksia. Keväällä 1918 esitettiin Mankellin pianokvintetto (g-molli, op. 22), alttoviulusonaatti (h-molli) ja lauluja. Tämän jälkeen monet aikansa merkittävimpiin lukeutuneet ruotsalaiset muusikot sisällyttivät Mankellin musiikkia ohjelmistoihinsa. Maaliskuussa 1921 Aurora Molander soitti solistina Mankellin pianokonserton (d-molli) esityksessä.
Mankellin musiikillisen ajattelun juuret olivat pääasiassa Frédéric Chopinin ja Franz Lisztin perinteissä. Hän sai vaikutteita myös muiden muassa Emil Sjögreniltä ja Edvard Griegiltä sekä myöhemmin Claude Debussylta ja Maurice Ravelilta. Chopinilta Mankell omaksui tavan säveltää sellaisia pianoteoksia kuin balladeja, nocturneja, preludeja ja impromptuja. Hän kehitti myös omanlaisensa fantasiasonaatin muodon, jossa voi nähdä yhteyksiä Franz Lisztin h-mollisonaattiin. Mankellin monet teokset ovat harmonisesti edistyneitä, vaikka niissä enimmäkseen on tonaalinen keskus. Hänen kamarimusiikkituotantonsa joukossa on kolme jousikvartettoa. Monet Mankellin teoksista ovat saatavilla vain käsikirjoituksina.
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Homologinen algebra

Homologinen algebra on matematiikan osa-alue, joka tutkii homologiaa ja kohomologiaa. Nämä osa-alueet kuuluvat algebralliseen geometriaan.
Kohomologiateoria tutkii monia erilaisia objekteja, kuten esimerkiksi topologisia avaruuksia, lyhteitä, ryhmiä, renkaita, Lien algebroja ja C*-algebroja. Modernin algebran opiskeleminen on käytännössä mahdotonta ilman lyhdekohomologiaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Homologinen algebra Wikimedia Commonsissa
Henning Söderhjelm

”Meitsie” vuodelta 1913: Henning Söderhjelm työpaikallaan yliopiston kirjastossa.
Lars Henning Söderhjelm (5. joulukuuta 1888 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 7. joulukuuta 1967 Göteborg, Ruotsi) oli suomenruotsalainen kääntäjä ja dagdrivare-ryhmään 1910-luvulla kuulunut kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkejä Lennart Wikström ja Arnold Sundqvist.
Henning Söderhjelmin vanhemmat olivat kielitieteilijä, kirjallisuushistorian tutkija Werner Söderhjelm ja Sigrid Wilhelmina Lönnblad. Hän opiskeli psykologiaa ja väitteli vuonna 1913 filosofian tohtoriksi; väitöskirja käsitteli vaistoa ja inhimillistä tunne-elämää. Työskennellessään Keisarillisen Aleksanterin-yliopiston kirjastossa amanuenssina Söderhjelm julkaisi vuonna 1914 yhdessä Emil Hasselblattin ja Olaf Homénin kanssa salapoliisiromaanin Herr Corpwieth gentleman-detektiv: Hans första äventyr framställda av tre herrar, jonka tapahtumat sijoittuivat yliopiston kirjastoon.
Söderhjelm työskenteli vuodesta 1923 Göteborgs Handels- och Sjöfarts-Tidning -lehden kirjallisuusarvostelijana, ja hänestä tuli Ruotsin kansalainen 1938.
Teoksia > Omalla nimellä

Instinkterna och det mänskliga känslolivet: En psykologisk studie, väitöskirja. 1913
Gränsmarkslutt. Schildt, Borgå 1915; nimellä Gränsmarksluft 1917
Lärospån. Schildt, Borgå 1915
Individualiteten ur psykologisk synpunkt: Ett orienteringsförsök. Söderström, Helsingfors 1916
Familjen Magnus. Söderström, Helsingfors 1917
Det röda upproret i Finland år 1918: En karaktäristik med stöd av officiella dokument. Schildt, Helsingfors 1918 (käännettiin myös suomeksi, saksaksi, englanniksi ja ranskaksi 1918-1920)
Enkla betraktelser över nutida frågor. Schildt, Helsingfors 1919
Finlands svenska arv: Tal vid Folkpartiets i Göteborg Finlandsafton den 26 okt. 1939. Västra Sverige, Göteborg 1939
Sillanpää. Bonnier, Stockholm 1940
Finland och Norden: En översikt. Föreningen Norden, Stockholm 1944
Werner Söderhjelm. Bonnier, Stockholm 1960
Unga år. Schildt, Helsingfors 1962
Richard Sievers: En kort levnadsteckning för hans barnabarn. Göteborg 1964
Teoksia > Salanimellä ”Tre Herrar”

”Tre Herrar” oli Emil Hasselblattin, Olaf Hómenin ja Henning Söderhjelmin yhteinen salanimi.
Herr Corpwieth: Gentleman-detektiv: Hans första äventyr, framställda av Tre Herrar. Schildt, Borgå 1914
Herra Corpwieth: Herrasmiessalapoliisi: Hänen ensimmäiset seikkailunsa kolmen herran selostamina sekä neljännen suomenkieliseen asuun saattamina. Kaksoisolennon arvoitus, kirjoittanut Mr. C. ja suomentanut hra H. Helsingin yliopiston kirjasto 2003
Teoksia > Salanimellä Arnold Sundqvist

Den besegrade. Söderström, Helsingfors 1920