stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Johanna Kurkelan diskografia
Studioalbumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Hetki hiljaa |  Julkaistu: 2005  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD / Digitaalinen | #36  | – |
| Marmoritaivas |  Julkaistu: 2007  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD / Digitaalinen | #3  | – |
| Kauriinsilmät |  Julkaistu: 2008  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD / Digitaalinen | #10  | – |
| Hyvästi, Dolores Haze |  Julkaistu: 7. huhtikuuta 2010  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: CD / Digitaalinen | #1  | 22 800+ (Kultaa)  |
| Sudenmorsian |  Julkaistu: 5. lokakuuta 2012  Levy-yhtiö: Kaiku Recordings  Formaatti: CD / Digitaalinen | #3  | 12 000+ (Kultaa)  |
| Joulun lauluja |  Julkaistu: 15. marraskuuta 2013  Levy-yhtiö: Kaiku Recordings  Formaatti: CD / Digitaalinen | #8  | 10 000+ (Kultaa) |
| Ingrid |  Julkaistu: 11. syyskuuta 2015  Levy-yhtiö: Kaiku Recordings  Formaatti: CD / Digitaalinen | #6  | – |
Kokoelmat

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista | Myynti |
| --- | --- | --- | --- |
| Uneni kaunein – Parhaat 2005–2011 |  Julkaistu: 28. syyskuuta 2011  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: 2CD / Digitaalinen | #7  | 21 200+ (Platinaa)  |
| Uneni kaunein – Parhaat |  Julkaistu: 24. elokuuta 2018  Levy-yhtiö: Warner Music Finland  Formaatti: 2CD  / Digitaalinen | – | – |
Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Single-lista  | Listasijoitukset> Lataus-lista  | Listasijoitukset> Radio- lista  | Listasijoitukset> 50 hittiä | Kulta-/ Platinalevy | Levy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Olen sinussa" | 2005 | — | — | — | — |  | Hetki hiljaa |
| "Hetki hiljaa" | 2005 | — | — | — | 48  |  | Hetki hiljaa |
| "Matkalla aurinkoon" | 2006 | — | — | — | — |  | Hetki hiljaa |
| "Sun särkyä anna mä en" | 2007 | — | 3  | 27  | 9  |  | Marmoritaivas |
| "Olet uneni kaunein" | 2007 | — | 12  | 38  | 19  |  | Marmoritaivas |
| "Marmoritaivas" | 2007 | — | — | 10  | 18  |  | Marmoritaivas |
| "Jossain metsäin takana" | 2007 | — | — | 34  | 41  |  | Marmoritaivas |
| "Kauriinsilmät" | 2008 | — | — | — | — |  | Kauriinsilmät |
| "Hän ei kävele koskaan" | 2008 | — | — | — | — |  | Kauriinsilmät |
| "Salaisuuksia" | 2008 | — | — | — | — |  | Kauriinsilmät |
| "Rakkauslaulu" | 2010 | 15  | 15  | 3  | — |  | Hyvästi, Dolores Haze |
| "Tuo se mulle" | 2010 | — | — | — | — |  | Hyvästi, Dolores Haze |
| "Ainutlaatuinen" | 2010 | — | — | — | — |  | Hyvästi, Dolores Haze |
| "Prinsessalle" | 2010 | — | — | — | — |  | Prinsessa |
| "Elegia" | 2011 | — | — | — | — |  | Uneni kaunein – Parhaat 2005–2011 |
| "Oothan tässä vielä huomenna" | 2012 | — | — | 13  | — |  | Sudenmorsian |
| "Kaikki askeleet" | 2012 | — | — | 14  | — |  | Sudenmorsian |
| "Valoihminen" | 2013 | — | — | — | — |  | Sudenmorsian |
| "Ei panikoida" | 2014 | — | — | 25  | — |  | Ingrid |
| "Kuolevainen" | 2015 | — | 24  | 3  | — | Platinalevy | Ingrid |
| "Rakkaus tekee vapaaks" | 2015 | — | — | 32  | — |  | Ingrid |
Singlet > Muut singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Singlelista  | Listasijoitukset> Latauslista  | Listasijoitukset> Radio lista  | Listasijoitukset> 50 Hittiä | Kulta-/ Platinalevy | Levy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Tahdon tanssia kanssasi"  (Tomi Metsäketo ja Johanna Kurkela) | 2004 | — | — | — | 30  |  | Tummaa samettia |
| "Kaiken nähnyt"  (Vesa-Matti Loiri & Johanna Kurkela) | 2009 | — | — | — | — |  | Hyvää puuta |
| "Oota mua"  (Elastinen feat. Johanna Kurkela) | 2016 | 2  | 5  | 1  | — | Tupla-platinalevy | Elastinen feat. |
| "Loppuun asti"  (Elastinen feat. Johanna Kurkela) | 2018 | 1  | – | 12  | — | Platinalevy | Uusia muistoi |
| "Suojelija"  (Knipi & Johanna Kurkela) | 2018 | — | — | — | — |  |  |
| "Korsukylä"  (Every Green in May & Johanna Kurkela) | 2018 | — | — | — | — |  |  |
| "Hetken tässä kaikes on järkee"  (Elastinen feat. Johanna Kurkela) | 2022 | 8  | – | 7 | — |  |  |
Singlet > Muut listoille nousseet kappaleet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Singlelista  | Listasijoitukset> Latauslista  | Listasijoitukset> Radio lista  | Levy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| "Maailman valtiaat" | 2015 | — | — | 79 | Ingrid |
| "Tonttu" | 2015 | — | — | 18 | Joulun lauluja |
Muut kappaleet

| Vuosi | Kappale | Albumi |
| --- | --- | --- |
| 2005 | "Hiljainen kaupunki" | Tilkkutäkki 1 |
| 2006 | "Kuule minun ääneni" | Tilkkutäkki 2 |
| 2007 | "Elämä on nyt" | Tilkkutäkki 3 |
| 2008 | "Häävalssi" | Mestaria kunnioittaen – Tribuutti Tapio Rautavaaralle |
Muut kappaleet > Vierailevana artistina

| Vuosi | Kappale | Muut esittäjät | Albumi |
| --- | --- | --- | --- |
| 2004 | "Tahdon tanssia kanssasi" | Tomi Metsäketo | Tummaa samettia |
| 2009 | "Deathaura" | Sonata Arctica | The Days of Grays |
| 2009 | "No Dream Can Heal a Broken Heart" | Sonata Arctica | The Days of Grays |
| 2009 | "Kaiken nähnyt" | Vesa-Matti Loiri | Hyvää puuta |
| 2009 | "Nothing Else Matters" | Club for Five | You're The Voice |
| 2009 | "Satakieli" | Ella ja Aleksi | Takapihan tavikset |
| 2014 | "Glasgow 1877" | Tuomas Holopainen | Music Inspired by the Life and Times of Scrooge |
| 2014 | "The Last Sled" | Tuomas Holopainen | Music Inspired by the Life and Times of Scrooge |
| 2014 | "To Be Rich" | Tuomas Holopainen | Music Inspired by the Life and Times of Scrooge |
| 2014 | "A Lifetime of Adventure" | Tuomas Holopainen | Music Inspired by the Life and Times of Scrooge |
| 2014 | "Go Slowly Now, Sands of Time" | Tuomas Holopainen | Music Inspired by the Life and Times of Scrooge |
Kaarlo Marjanen

Kaarlo Marjanen, Kalervo Kallio ja Einari Vuorela vuonna 1944.
Kaarlo Matti Marjanen (5. tammikuuta 1899 Maaria – 20. marraskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen lausuja, kriitikko, kirjailija ja aforistikko.
Kaarlo Marjasen vanhemmat olivat kanttoriurkuri, maanviljelijä Matti Wilhelm Marjanen ja Emilia Löytty. Hän pääsi ylioppilaaksi 1916 ja valmistui Turun yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1927. Marjanen opiskeli Berliinin ja Hallen yliopistoissa 1931, Wienissä 1938 ja Kööpenhaminassa 1939.
Marjanen oli Helsingin Sanomien toimittajana 1918–1919, Turun keskusvankilan 2. opettajana 1922–1932, Turun yliopiston suullisen esitystaidon opettajana 1928–1932, Helsingin yliopiston puhetekniikan ja suomen kielen kaunoluvun lehtorina 1933–1965 sekä Suomen Puheopiston lausunnan yliopettajana 1947–1962. Hän oli Uusi Aura–lehden kirjallisuus–  ja teatteriarvostelijana 1928–1932, Uuden Suomen kirjallisuusarvostelijana 1935–1936, Suomalainen Suomi–lehdessä teatteriarvostelijana 1934–1939 sekä toimitussihteerinä 1936–1937 ja Parnasso–lehdessä päätoimittajana 1951–1954.
Marjanen oli valtion kirjallisuuslautakunnan jäsenenä 1940–1962 ja Suomen lausujain liiton puheenjohtajana 1938–1964 sekä liiton kunniapuheenjohtajana vuodesta 1964. Hän oli Suomen teatterikoulun johtokunnan jäsenenä 1940–1967, Kansallisteatterin johtokunnan jäsenenä 1940–1970 ja Werner Söderström Oy:n hallintoneuvoston jäsenenä 1963–1972.
Kaarlo Marjanen vihittiin filosofian kunniatohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1957. Hänelle myönnettiin vuonna 1961 Pro Finlandia -mitali.
Marjasen aforismikokoelmaa Nuolia sumusta on tutkija Markku Envall luonnehtinut suomalaisen aforistiikan "vankimpiin, terävimpiin, tyylitietoisimpiin ja myös systemaattisimpiin" kuuluvaksi.[lähde? ]
Kaarlo Marjanen oli naimisissa vuodesta 1928 päätoimittaja Erland Hytösen tyttären, filosofian maisteri Veija Taina Hytösen kanssa.
Julkaisuja

Nuolia sumusta: mietelmiä - teesejä - tapailuja. WSOY 1946, 3. p. 1952
Miten oppia puhujaksi?: puhetaidon opas- ja harjoituskirja. WSOY 1947, 6. p. 1972
Näkökulma: tutkisteluja, esseitä, arvosteluja. WSOY 1958
Puheilmaisusta taitona ja taiteena: lausuntapedagoginen luentosarja; toim. Antti Sovijärvi, Kaija Tanskanen, Else Tanttu. Suomen puheopisto, Helsinki 1986
Timo Leinonen: Kaarlo Marjasen puheoppi: opin keskeiset asiat; tiivistelmä Kaarlo Marjasen vuonna 1947 julkaisemasta puhetaidon opaskirjasta.  Sovittelu TL, Turku 2013
Hajamietteitä teatteriarvostelusta, eripainos Suomalainen Suomi 8-9/1942, sivut 471-480
Toimituksia

Tehoava puhetaito; mukaillen suomentanut ja Suomen oloihin sovittanut Kaarlo Marjanen; Siemens-opintoseuran julkaisema oppijakso. WSOY 1935
Pienois-Kalevala; kouluja varten, toim. Martti Haavio; avustaneet E. A. Saarimaa, Kaarlo Marjanen, Hannes Teppo; kansatieteelliset kuvat piirt. A. Tuhka; tekstikuvat piirt. Alf Danning. WSOY 1938, 18. painos 1986
Hymyjen kirja: valikoima suomalaista huumoria vuosisadan vaihteesta 1940-luvulle; toim. Kaarlo Marjanen ja Ensio Rislakki. Otava 1942, 2. täydennetty painos 1944, 4. uus. painos nimellä Hymyjen kirja: valikoima suomalaista huumoria vuosisadan vaihteesta 1950-luvulle. Otava 1955, 1. painos ilmestyi myös saksan kielelle käännettynä nimellä Suomi: Humor und Herz: ein Querschnitt durch den finnischen Humor. Meyer & Co, Leipzig 1943
Kaarlo Sarkia: Runot: Kahlittu, Velka elämälle, Unen kaivo, Kohtalon vaaka, Runoja kokoelmien ulkopuolelta, Suomennoksia; toim. Kaarlo Marjanen.  WSOY 1944, 10. painos 1977, näköispainos ntamo, Helsinki 2016
Maailman hymy: kokoelma maailmankirjallisuuden etevintä huumoria; toim. Kaarlo Marjanen ja Ensio Rislakki. Kivi, Helsinki 1947
Mies, nainen ja rakkaus: maailmankirjallisuudesta valikoituja rakkausnovelleja; toim. Kaarlo Marjanen ja Ensio Rislakki. Mantere, Helsinki 1947
Päivä painuu mailleen

| Päivä painuu mailleen> The Long Day Closes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Terence Davies
Käsikirjoittaja:  Terence Davies
Tuottaja:   Olivia Stewart  William Diver 
Kuvaaja:  Michael Coulter
Leikkaaja:  William Diver
Pääosat:   Marjorie Yates  Leigh McCormack  Anthony Watson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:   British Film Institute  Film Four International 
Levittäjä:  Netflix
Ensi-ilta:  1992, Suomessa 1994
Kesto:  85 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Päivä painuu mailleen (The Long Day Closes) on Terence Daviesin käsikirjoittama ja ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1992. Se kuvaa 11-vuotiaan englantilaispojan lapsuuden tunnelmia leskeksi jääneen äitinsä ja vanhempien sisarustensa kanssa 1950-luvun keskivaiheilla.
Elokuva oli mukana Cannesin filmifestivaalin kilpailusarjassa vuonna 1992, jolloin Kultainen palmu meni Bille Augustin elokuvalle Hyvä tahto.
Hidastempoinen elokuva jakoi arvostelijoiden mielipiteitä. Muun muassa yhdysvaltalainen Roger Ebert piti sitä mestariteoksena. Suomen Kuvalehden Ywe Jalander kirjoitti pitäneensä paljon Daviesin omaelämäkerrallisesta elokuvasta Rakkaat muistot, mutta samoja teemoja käsittelevä Päivä painuu mailleen oli hänestä teennäinen, pitkäveteinen ja staattinen, ”peräkkäin pantuja laulelmia, tilanteita, esineitä ja sisäkuvia” joita Davies näyttää Jalanderin mielestä pikemminkin esitelläkseen elokuvantekijän taitojaan kuin tutkiakseen lapsena kokemiaan tunteita.
Ratinan lasitehdas

Ratinan lasitehdas toimi Tampereella Ratinanniemen kärjessä vuosina 1874–1877. L. J. Hammarénin johtama tehdas valmisti ikkunalasia ja pulloja.
Ratinan tehdas lopetti toimintansa jo kolmen vuoden kuluttua vaikeassa markkinatilanteessa.
Tehtaan perustamisessa olivat aloitteentekijöinä Konstantin Hakulin ja proviisori Axel Tennberg. Tampereella toimi 1870-luvulla seitsemän olut- ja alkoholijuomatehdasta, jotka tarvitsivat tuotteitaan varten lasipulloja. Tehtaaseen saatiin osakkaiksi muitakin Tampereen porvareita ja kevättalvella 1874 tehdasta varten vuokrattiin Hatanpään kartanolta 4 tynnyrinalan kokoinen alue Ratinanniemen kärjestä. Tehdas perustettiin osakeyhtiönä.
Lasitehtaan hirsinen tehdasrakennus oli kooltaan 25 x 25 metriä. Rakennuksessa sijaitsi kolmen potin toppa- eli sulatusuuni, silitys- ja kuivausuunit sekä leikkausosasto. Erillisessä pottikamarissa valmistettiin savesta potit, eli astiat joissa raaka-aineet sulatettiin lasiksi. Tehdas aloitti toimintansa 3. syyskuuta 1874.  Ensimmäisenä toimintavuonna valmistettiin pulloja, kannuja, halstoopeja ja ikkunalasia. Ikkunalasista tuli sitten tehtaan päätuote. Lasimassa puhallettiin noin 50 senttimetrin korkuiseksi sylinteriksi, joka sitten leikattiin auki ja tasoitettiin silitysuunissa. Yhdestä sylinteristä tuli yksi ikkunaruutu. Tehdas kulutti paljon polttopuuta ja sen hankinnassa oli ongelmia koska tehtaalla ei ollut omia metsiä.
Lasitehtaalla oli 17-20 työläistä, joista osa asui tehtaan rakennuksessa Ratinanniemellä. Hyttimestarina oli ruotsalainen Feltheim. Tehtaan toimitusjohtaja oli kauppias, myöhemmin kauppaneuvos Lars Johan Hammarén. Hänellä oli kuitenkin hoidettavanaan muitakin tehdaslaitoksia muun muassa Kyröskoskella joten lasitehtaan hoito jäi sivummalle.
Tehtaan toiminta ei ollut kannattavaa ja niinpä se vuokrattiin vuoden 1876 lopulla hyttimestari Feltheimin pojalle, joka piti lasitehdasta käynnissä kevääseen 1877 saakka. Tehdasrakennus vuokrattiin sitten muihin tarkoituksiin kunnes kerran tulva hajoitti sen ja vei rakennuksen hirret Pyhäjärveen.
Kirjallisuutta

Martti Helin : Ratinan lasitehdas 1874–1877. Tampereen kaupungin museolautakunnan julkaisuja 4. Tampere 1974
Rauta(III)

| Rauta(III)sitraatti |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:   28633-45-6 3522-50-7 28633-45-6
PubChem CID:  61300
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  FeC6H5O7
Moolimassa:  335,021
Ulkomuoto:  Punaruskeita kiteitä
Liukoisuus veteen:  liukenee
Rauta(III)sitraatti eli ferrisitraatti FeC6H5O7 on rauta- ja sitraatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Se esiintyy yleensä kidevedellisenä pentahydraattina FeC6H5O7·5H2O. Se muodostaa liuoksissa useita erilaisia koordinaatiokomplekseja ferri-ionien Fe3+ ja sitraatti-ionien välille. Ferrisitraattikompleksit vaikuttavat eräiden organismien aineenvaihduntaan edesauttaen raudan imeytymistä ravinnosta. Sitraatit, joita vapautuu kasvien juurista ja tietyistä mikro-organismeista, voivat kaapata rautayhdisteitä maaperästä. Esimerkiksi ferrihydroksidi reagoi sitraattien kanssa muodostaen veteen liukenevia komplekseja. Tämä mahdollistaa monimutkaisempien organismien raudan saannin.
Huoneenlämpötilassa rauta(III)sitraatti on punertavan ruskeaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen muttei etanoliin. Rauta(III)sitraattia on käytetty sinikopiopapereissa, koska se on valolle herkkää. Sillä on myös käyttöä lääketieteessä.
Päivä päivältä vähemmän

| Päivä päivältä vähemmän Litku Klemetti & Tuntematon numero |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: marraskuu 2017
 Formaatti: MC
 Tyylilaji: pop, rock
 Kesto: 36.25
 Levy-yhtiö: Luova Records Viihdekasetit
Litku Klemetin & Tuntemattoman numeron muut julkaisut
| Horror ’15 2016 | Päivä päivältä vähemmän 2017 |   |
Litku Klemetin muut julkaisut
| Juna Kainuuseen 2017 | Päivä päivältä vähemmän 2017 | Taika tapahtuu 2018 |
Päivän päivältä vähemmän on Litku Klemetti & Tuntematon numero -yhtyeen toinen studioalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 2017 levymerkillä Luova Records. Albumi julkaistiin digitaalisen formaatin lisäksi ainoastaan kasettina.
Kappaleesta ”Litku-show” kuvattiin musiikkivideo. Kappale ”Danny & Kirka” on julkaistu alun perin jo heinäkuussa 2016.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Litku-show | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Puu joka kaatuu | 4.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Paska meininki | 3.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Hameväen lauluja | 2.36 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Danny & Kirka | 3.13 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Säpinää 2000-luvulta | 3.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Päivä päivältä vähemmän | 4.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Purkkaa | 3.33 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Kassit laskeutuu | 4.25 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Jeesaa mua | 4.06 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 36.25 |  |  |  |  |  |  |  |
Kala (albumi)

| Kala M> I.A. |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2006-2007
 Julkaistu: 8. elokuuta 2007
 Formaatti: LP, digitaalinen, CD
 Tuottaja(t): Blaqstarr, Diplo, M.I.A., Morganics, Switch, Timbaland
 Tyylilaji: dance, electronic, world, hip hop
 Kesto: 47.32
 Levy-yhtiö: XL ja Interscope
Listasijoitukset
  Suomi 38. 
M.I.A:n muut julkaisut
| Erular 2005 | Kala 2007 | Maya 2010 |
Singlet albumilta Kala
 ”Bird Flu” Julkaistu: 23. marraskuuta 2006  ”Boyz” Julkaistu: 11. heinäkuuta 2007  ”Jimmy” Julkaistu: 1. lokakuuta 2007  ”Paper Planes” Julkaistu: 11. helmikuuta 2008
Kala on dance-artisti M.I.A:n toinen studioalbumi, jonka julkaisi XL Recordings ja Interscope Records 8. elokuuta 2007. Albumi oli nimetty M.I.A:n äidin mukaan, jonka ongelmat oli yleinen aihe albumissa. M.I.A:n suunnittelemat nauhoitussessiot Amerikassa epäonnistui, koska hänen viisuminsa hylättiin.
Albumissa esiintyy kappale Paper Planes, jota käytetään paljon mediassa. Kappale esiintyy Far Cry 3 -pelissä  ja Slumdog Millionaire -elokuvassa  M.I.A. järjesti People Vs Money Tourin albumin julkaisun jälkeen. Hän peruutti kesken kiertueen Euroopassa ja Englannissa pidettävät live-esiintymiset henkisen väsymyksen takia.
Kappaleet

Bamboo Banga – 4.58
Bird Flu – 3.25
Boyz – 3.27
Jimmy – 3.29
Hussel – 4.25 (feat. Afrikan Boy)
Mango Pickle Down River – 3.53 (feat. The Wilcannian Mob)
20 Dollar – 4.34
World Town – 3.54
The Turn – 3.52
XR2 – 4.20
Paper Planes – 3.24
Come Around – 3.53 (feat. Timbaland)
Arvostelut

Metacritic: 87/100
Pitchfork: 8.9/10
Rolling Stone
Kaarlo Merikoski

Kaarlo Aukusti Merikoski, vuoteen 1906 saakka Lindstedt (5. kesäkuuta 1878 Forssa – 22. helmikuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen opettaja, oppikirjojen tekijä ja kirjailija.
Merikosken vanhemmat olivat työnjohtaja Carl Gustaf Lindstedt ja Wilhelmiina Willberg.  Valmistuttuaan kansakoulunopettajaksi 1901 Merikoski aloitti opettajanuransa Porin maaseurakunnan Pihlavan koulussa 1901–1904 ja toimi sitten Pyhtään Heinlahden koulussa 1904–1911. Hän oli Sortavalan seminaarin poikaharjoituskoulun yliopettaja 1911–1944, Sortavalan lyseon tuntiopettaja 1924–1932 ja Sortavalan kaupungin kansakoulujen tarkastaja 1923–1940.
Merikoski oli Sortavalan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja 1923–1935. Hän toimi raittiuden edistämiseksi Laatokan Karjalassa, samoin kuin Venäjän vallan loppuaikana näiden seutujen kansallisten kouluolojen hyväksi. Kouluneuvoksen arvon hän sai 1938. Merikosken oppikirjatuotanto on laaja ja monialainen. Erityisesti laskennon, mittausopin ja kieliopin oppikirjat olivat uraauurtavia ja pitkään käytössä.
Kirjassaan Taistelua Karjalasta Merikoski käsittelee Raja-Karjalan tapahtumia ennen vuotta 1939, tosin varsin yksipuolisen fennomaanisesta näkökulmasta. Kirja Voimia ja vastavoimia sisältää hänen kaunokirjallisen tuotantonsa ja lyhyen elämäkerran. Hänen huomattavin kaunokirjallinen teoksensa lienee 1936 ilmestynyt Uskonluopio. Merikoski julkaisi myös Karjalassa toimineen rovasti Sergei Okulovin elämäkerran (1944).
Merikosken puoliso vuodesta 1902 oli Salli Nevalainen. Professori Veli Merikoski oli heidän poikansa. Perheessä oli myös kolme tytärtä.
Teoksia

Irti sortajista : rajakarjalainen tarina viimeisiltä vainovuosilta. Otava 1919
Tsaarivallan jaloissa : kuvauksia venäläistyttämistyön ajoilta Raja-Karjalassa. WSOY 1919
Lyhyitä tietoja Suomesta ; heimoveljille esitti K. Merikoski. Suomen kirkon sisälähetysseuran kirjapaino, Sortavala 1920.
Vanhan opettajan muistelmia. Kotikasvatusyhdistys, Helsinki 1922
Uskonluopio : kertomus Raja-Karjalan venäläistämisajalta. Valistus, Helsinki 1936
Taistelua Karjalasta : piirteitä venäläistämistyöstä Raja-Karjalassa tsaarinvallan aikoina. Valistus, Helsinki 1939
Itä-Karjalan vaiheita ; tekijät Einar W. Juva, K. Merikoski, Alfred Salmela. Otava 1942
Suuren Suomen kirja : isänmaallinen lukukirja Itä-Karjalan sekä Kanta-Suomen kouluille ja kodeille. Valistus, Helsinki 1942
Sergei Okulov : palanen Raja-Karjalan sivistyhistoriaa. Valistus, Helsinki 1944
Tuhannen ja yhden yön satuja ; mukaillen nuorisolle kertonut K. Merikoski ; kuvittanut Rudolf Koivu ; somistanut Heikki Paaer. Valistus, Helsinki 1945, 4 painos 1951
Grimmin kauneimmat sadut 1-2 ; mukaillen nuorisolle kertonut K. Merikoski ; kuvittanut Rudolf Koivu ; somistanut Heikki Paaer. Valistus, Helsinki 1946
Suomen kansan satuja 1 ; kuv. Erkki Tuomi ; somistanut Heikki Paaer. Valistus, Helsinki 1947, 9. painos 1962
Suomen kansan satuja 2 ; kuv. Erkki Tuomi ; somistanut Heikki Paaer. Valistus, Helsinki 1947. 4. painos 1960
Suomen kansan satuja 1-2 ; kuv. Erkki Tuomi ; somistanut Heikki Paaer. Helsinki 1950
Jättiläisiä ja kääpiöitä : satukokoelma ; mukaillen kertoneet K. ja Ilona Merikoski ; kuv. Erkki Tuomi ; alkukirjaimet piirtänyt Heikki Paaer. Valistus, Helsinki 1952
Voimia ja vastavoimia ; elämäkerrallisen johdannon kirj. Ilmari Heikinheimo. Valistus, Helsinki 1953
Suomen kansan eläinsatuja 1-2. Valistus, Helsinki 1979, 2. painos Weilin + Göös 1981, sadut ilmestyneet aiemmin teoksessa Suomen kansan satuja 1.
Suomen kansan peikkosatuja. Valistus, Helsinki 1979, 2. painos Weilin + Göös 1980, sadut ilmestyneet aiemmin teoksessa Suomen kansan satuja 1.
Juho Lallukka

| Juho Lallukka |
| --- | --- |
 Juho Lallukka.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. helmikuuta 1852 Räisälä
Kuollut: 1. joulukuuta 1913 (61 vuotta) Viipuri
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  liikemies
Vanhemmat:  Juhani Lallukka ja Maria o.s. Haikonen
Puoliso:  Maria o.s. Jääskeläinen
Johan (Juho) Lallukka (3. helmikuuta 1852 Räisälä – 1. joulukuuta 1913 Viipuri) oli suomalainen liikemies, kauppaneuvos, vanhasuomalaisen puolueen kansanedustaja ja kirjallisuuden, taiteen sekä kansan sivistystyön tukija.
Räisälän Humalaisten kylässä syntyneen Lallukan vanhemmat olivat Juhani Lallukka (s. 1814) ja Maria o.s. Haikonen (s. 1821). Perheessä oli viisi poikaa Martti (s. 1844), Matti (s. 1846), Antti (s. 1849), Johan eli Juho (s. 1852) ja Aatami (s. 1855). Pienviljelystä harjoittaneella, Juhon isoisän nimissä olleella kotitilalla oli Juhon syntymävuonna kirjoilla kaikkiaan 20 henkeä ja toimeentulo niukkaa. Juho aloitti työelämän isänsä kehotuksesta räätälin oppipoikana, mutta siirtyi äitinsä kuoltua Käkisalmeen kauppa-apulaiseksi alkuvuodesta 1870. Lallukan ura ennestään tuntemansa kauppias Kanninin palveluksessa alkoi samaan aikaan ja tapaan kuin toinen myöhemmin tunnettu kauppias, Herman Saastamoinen, aloitti omansa Savossa.
Apulaisesta kauppakirjuriksi

Lallukka työskenteli kauppias Kanninin sekatavarakaupassa vuodet 1870–1875. Hän oli aluksi kauppa-apulainen, myöhemmin kauppakirjuri (handelsbokhhållare). Keväällä 1875 hän siirtyi edistyksellisemmän kauppias Karmasinin palvelukseen ja pääsi esimiestehtäviin. Hän pääsi tekemään myös ostosmatkoja Viipuriin. Eräs hänen havaintojaan matkoilta oli suomalaisten puuttuminen Viipurin puolensadan kauppiaan joukosta.
Maakauppias Räisälässä

Juho Lallukka palasi Räisälään vuoden 1877 lopulla ja aloitti maaseudulla käytävää kauppaa koskevien säännösten alaisena maakauppiaana. Ensimmäinen liike toimi Siirlahden kestikievarin entisessä riihessä. Räisälässä toimi tuolloin kaksi muuta kauppiasta. Räisälässä ollessaan Lallukka avioitui Marian (o.s. Jääskeläinen) kanssa. He muuttivat Käkisalmeen 1879. Lallukka osti kaupparakennuksen ja varaston kauppias Andrejeffilta ja sai kaupunkikauppiaan oikeudet.