stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hubert Ingman

Teodor Hubert Ingman (5. maaliskuuta 1890 Vaasa – 15. heinäkuuta 1956 Nurmijärvi) oli suomalainen kemian alan insinööri, joka johti ja valvoi 1900-luvun alkuvuosikymmeninä Suomen alkoholintuotantoa Valtion Alkoholiliikkeen teknisenä johtajana. Kieltolain päätyttyä 1932 Ingman nimitettiin uuden Oy Alkoholiliike Ab:n teollisuustoiminnan johtajaksi ja johtokunnan jäseneksi, minkä lisäksi hän toimi kymmeniä vuosia Alkon Rajamäen tehtaiden isännöitsijänä aina vuoteen 1955 saakka. Hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi.
Hubert Hurkacz

| Hubert Hurkacz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. helmikuuta 1997 (ikä 27) Wrocław, Puola
Kansalaisuus:   Puola
Tennispelaaja
Pituus:  196 cm
Paino:  81 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  2015–
Palkintorahat:  14 823 536 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  8. (29.1.2024)
Turnausvoittoja:  8
Voitot/tappiot:  189–131
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  puolivälierät (2024)
Ranskan avoimet:  4. kierros (2022, 2024)
Wimbledon:  välierät (2021)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2018, 2020, 2021, 2022, 2023)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  30. (13.6.2022)
Turnausvoittoja:  4
Voitot/tappiot:  54–60
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2020, 2021)
Ranskan avoimet:  2. kierros (2020)
Yhdysvaltain avoimet:  2. kierros (2021)
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Hubert Hurkacz (s. 11. helmikuuta 1997 Wrocław) on puolalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut ATP-listalla kaksinpelissä sijalla 8 tammikuussa 2024 ja nelinpelissä sijalla 30 kesäkuussa 2022. Hän on voittanut urallaan kahdeksan ATP-turnausta kaksinpelissä ja neljä nelinpelissä.
Vuonna 2018 Hurkacz eteni karsintojen kautta Ranskan avointen toiselle kierrokselle, missä hävisi Marin Čilićille. Myös Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi Čilićille toisella kierroksella. Vuonna 2019 hän saavutti ensimmäisen ATP-turnausvoittonsa Winston-Salemissa, missä voitti loppuottelussa Benoît Pairen. Wimbledonissa hän eteni kolmannelle kierrokselle. Tammikuussa 2021 Hurkacz voitti Delray Beachin turnauksen. Australian avoimissa hän hävisi avauskierroksella Mikael Ymerille viisieräisen ottelun. Maalis-huhtikuussa hän voitti Miamin ATP Masters 1000 -turnauksen. Hän voitti turnauksessa mm. maailmanlistan sijalla 11 olleen Denis Shapovalovin, sijalla viisi olleen Stéfanos Tsitsipásin ja välierissä sijalla kahdeksan olleen Andrei Rublevin. Loppuottelussa hän voitti maailmanlistan sijalla 31 olleen Jannik Sinnerin. Voiton myötä Hurkacz nousi maailmanlistalla sijalta 37 sijalle 16.
Klušino

Juri Gagarinin vanhempien talo (ja museo) Klušinossa
Klušino (ven. Клушино) on kylä Smolenskin alueella Venäjällä lähellä Gagarinin kaupunkia noin 165 kilometriä Moskovasta länsilounaaseen. Vuonna 1998 kylässä asui 428 henkeä. Kylässä on toiminut keskikoulu, kirjasto, kulttuuritalo, kauppa, postitoimisto, terveysasema ja maidon keruupiste.
Vuonna 1610 Klušinon taistelussa Jakob De la Gardien johtamat suomalais-ruotsalaiset joukot hävisivät puolalaisille.
Vuonna 1812 Napoleonin armeijan joukot hävittivät kaikki kylän rakennukset kirkko mukaan luettuna. Klušinon kylässä on syntynyt kosmonautti Juri Gagarin ja hänen lapsuusajan kotitalonsa on museoitu.
Heinäveden kirkonkylä

Kermantie keskustassa.
Heinäveden kirkko
Heinäveden kirkonkylän kartta
Heinäveden kirkonkylä eli Hasumäki on taajama Heinävedellä. Se sijaitsee melko keskellä kuntaa Kermajärven etelärannalla seututien 476 varrella. Kirkonkylä on Heinäveden kunnan keskustaajama.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan Heinäveden kirkonkylän pinta-ala oli 3,47 neliökilometriä ja väkiluku 1 407 vuoden 2019 lopussa. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa kunnan omasta, virallisesta kunnan tai kunnanosien rajauksesta.
Kylän jakaa kahtia sen pääkatu Kermanrannantie, jonka varrella sijaitse suurin osa kunnan palveluista. Kirkonkylän keskustan luoteispuolella kohoaa kirkonmäki, jolla sijaitsee suuri uusgoottilainen Heinäveden kirkko. Sen on suunnitellut arkkitehti Josef Stenbäck, ja se rakennettiin heinäveteläisestä hirrestä vuosina 1890–1891. Kirkonmäeltä siintää Kermajärvi, jonka pinta on 90 metriä mäen lakea alempana. Kirkontorni on 45 metriä korkea. Kirkonmäellä sijaitsee myös vanha hautausmaa, pitäjäntuvan käsityökeskus ja Heinäveden kotiseutumuseo. Kirkonkylältä laskee jyrkkä mäki Kermajärven rantaan. Heinäveden satamassa pysähtyy kesäisin Heinäveden reittiä liikennöivän Saimaan Laivamatkat Oy:n alus M/S Puijo. Sataman vieressä on kunnan uimaranta. Kermasaven tehtaanmyymälä Raaminmäellä ja Heinäveden rautatieasema sijaitsevat noin neljä kilometriä etelään kirkonkylästä.
Kermajärven länsipuolella oleva alue Heinäveden kuntaa, jossa myös kirkonkylä sijaitsee, on osa Soisalon saarta, jonka pinta-ala on 1 683 neliökilometriä. Soisalo on Suomen ja koko Euroopan suurin sisävesialueen saari.
Kuvia

Heinäveden sataman laitureita.
Heinäveden kirjasto
Heinäveden vanhaa hautausmaata.
Heinäveden kunnantalo
Kirkonkylän sijainti Heinäveden karttalla.
Etäisyyksiä Heinäveden kirkonkylältä

| --- | --- |
Helsinkiin: 374 kilometriä
Varkauteen: 46 kilometriä
Kuopioon: 95 kilometriä
Joensuuhun: 80 kilometriä
Savonlinnaan: 85 kilometriä
Mikkeliin: 134 kilometriä
Jyväskylään: 170 kilometriä
Lahteen: 260 kilometriä
Kemppaisenmäki

Kemppaisenmäki on kaupunginosa Jyväskylässä noin 25 kilometriä keskustasta. Se on asuinalue Korpilahden entisen kunnan alueella Korpilahden keskustasta pohjoiseen – Kirkonmäen ja Ikolanmäen sekä valtatie 9:n pohjoispuolella.
Horppu

Horppu tarkoittaa seuraavia:
Horpun seisake, rautatieliikennepaikka Valkealassa
Sukunimi

Kalevi Horppu (s. 1936), moukarinheittäjä
Leena Kirstinä (o.s. Horppu, s. 1944), kirjallisuudentutkija, suomentaja.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Horppu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaukola

| Kaukola> Entinen kunta – luovutettu Neuvostoliitolle |
| --- | --- |

 sijainti 
Lääni:  Viipurin lääni
Maakunta:  Karjalan historiallinen maakunta
Kihlakunta:  Käkisalmen kihlakunta
Kuntanumero:  234
Perustettu :  1868
– emäpitäjä:  Käkisalmen maalaiskunta
Lakkautettu:  1948 (luovutettu Neuvostoliitolle 1944)
Pinta-ala:  293,70 km²   (12.3.1940)
– maa:  267,80 km²
– sisävesi:  25,90 km²
Väkiluku:  4 201   (31.12.1939)
– väestötiheys:  15,7 as./km²
Kaukolan epävirallinen perinnevaakuna.
Kaukola on Laatokan länsirannalla Karjalankannaksella, luovutetussa Karjalassa sijainnut entinen Suomen kunta. Käkisalmen kaupunki sijaitsee sen itäpuolella. Vuoteen 1944 saakka Kaukola kuului Viipurin lääniin. Sen naapurikuntia olivat Käkisalmen maalaiskunta, Käkisalmen kaupunki, Räisälä, Kirvu ja Hiitola.
Vuonna 1938 Kaukolan väkiluku oli 4 230 ja sen pinta-ala oli 267,80 km². Kaukolassa oli virallisen kyläjaon mukaan 26 kylää. Karjalan radan asema oli Ojajärven kylässä, Hiitolan-Raudun radan asema Kaarlahden taajamassa.
Paikkakunnan nimi elää edelleen muun muassa Kaukolan kansallispuvussa.
Tunnettuja Kaukolassa syntyneitä ovat olleet muun muassa kirjailija Viljo Kojo ja poliitikko Ville Pessi.
Historia

Kaukolan kunta aloitti toimintansa vuonna  1868 ja Kaukolan luterilainen seurakunta puolestaan perustettiin  1896.
Vuoden 1945 maanhankintalain mukaan Kaukolan evakuoitu väestö sijoitettiin Pohjois-Pirkanmaalle: Ikaalisiin, Kuruun, Kihniölle, Parkanoon, Ruovedelle, Teiskoon, Viljakkalaan ja Ylöjärvelle.
Kylät

Hautapelto, Heinsalmi, Hyypölä, Iknaattala, Järvenpää, Kaarlahti, Kankaanmäki, Kaukola, Keiholampi, Keräpelto, Kirkonmaa, Kortteensalmi, Koverila, Liinamaa, Miinajoki, Monittula, Munkinsalmi, Pataksela, Piiskunsalmi, Riihilahti, Riihipelto, Rokosina, Suokkala, Säppää, Tervola, Uskinsaari, Variksela
Lukuvuonna 1937–1938 kunta oli jaettu 11 koulupiiriin.
Väestö

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kaukolan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1940.
| Kaukolan väestönkehitys 1880–1940 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1880 | 1880 |    | 2 895 | 2 895 |
| 1890 | 1890 |    | 3 062 | 3 062 |
| 1900 | 1900 |    | 3 720 | 3 720 |
| 1910 | 1910 |    | 4 358 | 4 358 |
| 1920 | 1920 |    | 4 735 | 4 735 |
| 1930 | 1930 |    | 4 344 | 4 344 |
| 1940 | 1940 |    | 3 931 | 3 931 |
Lähde: Tilastokeskus.
Nykytilanne

Entisen Kaukolan kunnan alue jakaantuu nykyisin  Kaukolan eli Sevastjanovon maalaiskunnan ja sen sisään jäävän Kaarlahden eli Kuznetšnojen kaupunkikunnan kesken.
Inkerin kirkko perusti vuonna  1996 Kaukolaan luterilaisen seurakunnan. Seurakuntalaisia on yli 50 ja pyhäkoulussa on saman verran lapsia. Alueen väestöstä pääosa on venäläisiä, mutta alueella on myös inkerinsuomalaisia. Vantaan Hämeenkylän ystävyysseurakunnaksi Kaukola tuli vuonna 2000. Tukea antavat myös Ylöjärven, Nokian, Pirkkalan, Ruoveden ja Viljakkalan seurakunnat.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kauko-säätiö ja Kaukolan pitäjäseura (Arkistoitu – Internet Archive) www.kaukola.net
Kaukola luovutettukarjala.fi
Karjala-lehden Kaukola-liite 1970 luovutettukarjala.fi
Suomen Neuvostoliitolle 1940-luvulla luovuttamat alueet
| Kokonaan luovutetut kunnat |
| --- | --- |
kaupungit:  Käkisalmi | Sortavala | Viipuri
kauppalat:  Koivisto | Lahdenpohja
maalaiskunnat:  Antrea | Harlu | Heinjoki | Hiitola | Impilahti | Jaakkima | Johannes | Kanneljärvi | Kaukola | Kirvu | Kivennapa | Koiviston maalaiskunta | Kuolemajärvi | Kurkijoki | Käkisalmen maalaiskunta | Lavansaari | Lumivaara | Metsäpirtti | Muolaa | Petsamo | Pyhäjärvi Vpl | Rautu | Ruskeala | Räisälä | Sakkola | Salmi | Seiskari | Soanlahti | Sortavalan maalaiskunta | Suistamo | Suojärvi | Suursaari | Terijoki | Tytärsaari | Uusikirkko | Valkjärvi | Viipurin maalaiskunta | Vuoksela | Vuoksenranta | Äyräpää
Osin luovutetut kunnat
sodan jälkeen muihin kuntiin yhdistetyt:  Jääski | Korpiselkä | Pälkjärvi | Säkkijärvi | Vahviala
toimintaansa vuoden 1948 jälkeen jatkaneet:  Ilomantsi | Inari | Kitee | Kuusamo | Lappee | Nuijamaa | Parikkala | Rautjärvi | Ruokolahti | Saari | Salla | Simpele | Tohmajärvi | Vehkalahti | Virolahti | Uukuniemi | Värtsilä | Ylämaa
Vuokra-alueeseen sisältyneet kunnat
kokonaan:  Hanko
osin:  Bromarv | Degerby | Espoo | Inkoo | Kirkkonummi | Siuntio
Yksittäisiä mainittavia paikkoja luovutetuilla alueilla
 :  Elisenvaara | Enso | Ihantala | Ilmee | Kolosjoki | Konevitsa | Kyyrölä | Liinahamari | Pitkäranta | Pölläkkälä | Uuras | Valamo
Kaukola teoksessa Finland framställdt i teckningar (1845-1852)
Kaukolan kirkko kesällä 2004.
Henri Rafaralahy

Henri Rafaralahy (s. 15. heinäkuuta 1949) on madagaskarilainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili pikajuoksussa. Hän osallistui Münchenin olympialaisissa 1972 maansa joukkueessa 4 × 100 metrin viestiin, jossa Madagaskar putosi ensimmäisellä kierroksella. Rafaralahyn ennätys 100 metrillä on 10,5 sekuntia, jonka hän juoksi vuonna 1975.
Klassinen fysiikka

Klassinen fysiikka on fysiikan historiaan perustuva jaotus, jolla tarkoitetaan ennen Albert Einsteinin erityistä suhteellisuusteoriaa kehitettyä ja harjoitettua fysiikkaa. Klassinen fysiikka tutkii akustiikkaa (äänioppi), termodynamiikkaa (lämpöoppi), optiikkaa, sähkö- ja magnetismioppia sekä makroskooppisten, paljon valoa hitaammin liikkuvien kappaleiden mekaniikkaa. Klassinen fysiikka ei ota huomioon esimerkiksi suhteellisuusteorian ennustamaa kappaleen massan kasvua suurilla nopeuksilla. Klassisen fysiikan avulla ei myöskään pysty selittämään monia mikromaailman ilmiöitä, joissa kvanttimekaniikan lait hallitsevat. Klassisella fysiikalla on siis rajat, jonka puitteissa sitä voidaan käyttää, mutta noiden puitteiden ulkopuolelle jäävää on vain ääriolosuhteissa ja klassinen fysiikka toimii Maapallolla tapahtuvan arkielämän kannalta.
Klassisen fysiikan kehitys

Klassisen fysiikan katsotaan alkaneen 1600-luvulla, jolloin Galileo Galilei tutki muun muassa putoamisliikettä ja painovoimaa. Muita merkittäviä henkilöitä olivat tähtitieteilijät Nikolai Kopernikus ja Johannes Kepler. Klassinen fysiikka oli aluksi vain taivaankappaleiden liikkeen tutkimista.  Galilei huomasi maan vetovoiman tapaisen voiman olevan olemassa, kun hän vieritti palloja pitkin kaltevaa tasoa. Galilei oli ensimmäinen kokeellinen fyysikko, joka määritteli kappaleiden liikelakeja.
Fysiikka oli pitkään kappaleiden liikelakien tutkimista, mutta ennen 1700-lukua englantilainen Isaac Newton loi omat liikkeeseen ja vuorovaikutukseen perustuvat lait. Newtonin lait ovat edelleen paikkansapitäviä ja niitä opetetaan edelleen kouluissa.
Lämpö- ja sähköopin tutkiminen alkoi 1800-luvulla. Sähköopin puolella tunnetuimmat henkilöt ovat James Maxwell, André Ampère ja Michael Faraday. Faraday vaikutti hieman myös kvanttimekaniikan syntymiseen.
1900-luvun alussa huomattiin, ettei klassinen fysiikka tarjoa vastauksia kaikkiin ongelmiin tai ne antavat vääriä vastauksia. Tältä pohjalta syntyi kvanttimekaniikka, joka tutkii mikroavaruuden tapahtumia ja suhteellisuusteoriat, jotka kuvaavat kappaleen käyttäytymistä tarkemmin kuin klassinen fysiikka.
Klassinen fysiikka on edelleen tärkeä osa fysiikkaa, sillä se on kaikista fysiikan suuntauksista järkeen käyvin ja toimii tarpeeksi tarkasti normaalissa elämässä.
Klassisen fysiikan osa-alueet > Akustiikka

Akustiikka eli äänioppi on osa-alue, joka tutkii ääntä ja mekaanista aaltoliikettä. Akustiikka tulee kreikan sanasta ακουστός, joka tarkoittaa kykyä kuulla. Akustiikan juuret sijoittuvat antiikin Kreikkaan, jossa käytettiin teattereissa seiniin upotettuja ruukkuja resonaattoreina äänen laadun parantamiseksi. Akustiikka on tärkeä apuväline muun muassa teattereissa ja musiikkisalien suunnittelussa.
Klassisen fysiikan osa-alueet > Mekaniikka

Klassiseksi mekaniikaksi kutsutaan sitä mekaniikan alaa, joka on kehittynyt ennen Albert Einsteinin luomaa suhteellisuusteoriaa. Klassisen mekaniikan tutkimuslaueita ovat:
Kinematiikka
dynamiikka
statiikka
Kinematiikka tutkii kappaleiden liikettä geometrisesta näkökulmasta, kinematiikassa ei huomioida muun muassa liikkeen aiheuttavia syitä. Kinematiikka on ollut pohjana muille fysiikan osa-alueille kuten esimerkiksi kinetiikalle.
Dynamiikka tutkii kappaleiden liikettä ja liikkeeseen vaikuttavia voimia. Dynamiikan peruslakeina pidetään Newtonin lakeja.
Statiikka tutkii kappaleiden liikkeeseen ja tasapainoon liittyviä asioita.
Klassisen fysiikan osa-alueet > Optiikka

Klassinen optiikka tutkii valon muun muassa etenemistä, heijastumista ja taittumista. Klassisessa optiikassa ei huomioida ollenkaan valon aaltoluonnetta.
Tärkeitä henkilöitä

| --- | --- |
 Akustiikka Johann Christian Andreas Doppler  Hermann von Helmholtz  Ernst Mach Mekaniikka Daniel Bernoulli  Johannes Kepler  Joseph Louis Lagrange  Isaac Newton  Blaise Pascal  James Watt Optiikka Jean Baptiste Joseph Fourier  Augustin Jean Fresnel  Galileo Galilei  Christiaan Huygens  Willebrord van Roijen Snell  George Gabriel Stokes  John William Strutt, lordi Rayleigh :  Sähkömagnetismi André-Marie Ampère  Charles Augustin de Coulomb  Michael Faraday  William Rowan Hamilton  Heinrich Rudolf Hertz  Gustav Robert Kirchhoff  James Clerk Maxwell  Georg Simon Ohm  Alessandro Volta  Hans Christian Ørsted Termodynamiikka (lämpöoppi) Anders Celsius  Daniel Gabriel Fahrenheit  James Prescott Joule  William Thomson, lordi Kelvin
Hellboy Animated: Blood and Iron

| Hellboy Animated: Blood and Iron |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Victor Cook Tad Stones
Käsikirjoittaja:  Kevin Hopps Tad Stones
Tuottaja:  Mike Mignola Guillermo del Toro Tad Stones
Säveltäjä:  Christopher Drake
Leikkaaja:  Matt Steinauer
Pääosat:  Ron Perlman Selma Blair John Hurt Doug Jones Peri Gilpin
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  IDT Entertainment
Levittäjä:  Anchor Bay Entertainment Netflix
Ensi-ilta:  10. maaliskuuta 2007
Kesto:  75 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Edeltäjä:  Hellboy Animated: Sword of Storms
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hellboy Animated: Blood and Iron on vuonna 2007 suoraan DVD:lle julkaistu yhdysvaltalainen animaatioelokuva, jonka ohjasivat Victor Cook ja Tad Stones, joka käsikirjoitti elokuvan yhdessä Kevin Hoppsin kanssa. Pääosassa ääninäyttelivät Ron Perlman, Selma Blair, John Hurt, Doug Jones ja Peri Gilpin.
Juoni

Vuonna 1939 nuori professori Bruttenholm tuhosi naisvampyyrin Erzsebet Ondrushkon, joka vuodatti viattomien nuorten naisten verta pysyäkseen nuorena. Nykypäivänä New Yorkissa Erzsebet Ondrushko herää uudelleen henkiin. Tämä saa iäkkään professori Broomin kiinnostumaan aiheesta ja matkaa tutkimaan asiaa yhdessä BPRD agenttien, Hellboyn, Liz Shermanin ja Abe Sapienin kanssa. Aluksi he ovat enemmän huolissaan Welfaresta, kuin minkään vampyyrin paluusta, mutta heidän mielensä muuttuvat, kun he kohtaavat aaveita, noitia ja jättiläis ihmissuden, sekä ite Erzsebet Ondrushkon. Hellboy päätyy tappelemaan noitien kuningatarta Hecatea vastaan, joka haluaa Hellboyn hyväksyvän todellisen kohtalonsa, jonka seurauksesta koituisi maailmanloppu.
Äänirooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ron Perlman  | … |  Hellboy   |
|  Selma Blair  | … |  Liz Sherman   |
|  Doug Jones  | … |  Abe Sapien   |
|  Peri Gilpin  | … |  Kate Corrigan   |
|  John Hurt  | … |  Trevor Bruttenholm   |
|  Jim Cummings  | … |  Tom Manning   |
|  Rob Paulsen  | … |  Sydney Leach   |
|  Grant Albrecht  | … |  Oliver Trombolt   |
|  Cree Summer  | … |  Hecate   |
|  James Arnold Taylor  | … |  nuori Trevor Bruttenholm   |
|  Grey DeLisle  | … |  Anna   |
|  Kath Soucie  | … |  Erzsebet Ondrushko   |
|  Dee Dee Rescher  | … |  Harpy-Hags   |
Klooga järv

| Klooga järv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Koordinaatit:  59°18′38″N, 24°14′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vasalemma jõen vesistö
Laskuoja:  Kloogajärve oja
Järvinumero:  vee2005500
Mittaustietoja
Rantaviiva:  9,358 km
Pinta-ala:  131,4  ha 
Keskisyvyys:  1,9 m
Suurin syvyys:  3,6 m
Valuma-alue:  5,8 km²
Saaria:  3 
 fiKlooga järv 
Klooga järv (myös Loden see tai Lodijärv) on Virossa Harjumaalla Keilan kaupungissa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 134 hehtaaria ja se on 3,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kloogan kylä ja järven länsipuolella on Kloogan raba (suo). Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,3 ha. Sen laskuoja on Kloogajärve oja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Vasalemma jõgeen. Se laskee Suomenlahteen Paldiskin lahdessa noin 8 kilometrin päässä. Järveen laskee kahdeksan lyhyttä pelto-ojaa itäpuolen maatilalta ja suo-ojaa länsipuolen suolta. Järvellä on yksi 50 metriä pitkä saari ja kaksi pienempää rannan läheisyydessä olevaa saarta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,8 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Kylän puolella sijaitsee jätevesien selkeytysaltaita.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (vir. keskmise karedusega kihistumata veega järv).
Matala järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (vir. makrofüüdijärv tai suurtaimerikas järv, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa.
Kalasto

Järvessä viihtyvät ainakin ahven, hauki, suutari ja särki.
Aiheesta muualla

YouTube: Плотва на- o Клоога (Ahvenia Kloogalla), viitattu 15.3.2017
Henri Pulkkinen (pesäpalloilija)

Henri Pulkkinen (s. 5. maaliskuuta 1983) on suomalainen pesäpalloilija. Pulkkinen edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kankaanpään Mailaa. Hän on edustanut urallaan Superpesiksessä myös Seinäjoen Maila-Jusseja. Pulkkisen kasvattajaseura on Veteli Pesis. Hän pelaa sisäpelissä vaihtajana. Pulkkinen on pelannut urallaan 231 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt kolme kunnaria ja 22 tavallista juoksua, tuonut 95 juoksua ja kerännyt 1166 kärkilyöntiä. Pulkkinen on pelannut urallaan viisi Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän on kerännyt 15 kärkilyöntiä. Pulkkinen on pelannut urallaan 13 Superpesiksen alempaa pudotuspeliottelua. Näissä hän on lyönyt kolme tavallista juoksua, tuonut seitsemän juoksua ja kerännyt 66 kärkilyöntiä. Pulkkinen on pelannut urallaan 31 Superpesiksen karsintasarjan ottelua. Näissä hän on lyönyt kaksi tavallista juoksua, tuonut 20 juoksua ja kerännyt 143 kärkilyöntiä. Pulkkinen on pelannut urallaan yhden uusintaottelun Superpesiksen sarjapaikasta. Tässä hän keräsi seitsemän kärkilyöntiä.  Tilastot päivitetty 16. heinäkuuta 2021.
KokoNainen

| KokoNainen Laura Voutilainen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 12. huhtikuuta 2013
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Universal Music Group
Listasijoitukset
  23.
Laura Voutilaisen muut julkaisut
| Ihmeitä 2011 | KokoNainen 2013 | Miks ei 2017 |
KokoNainen on Laura Voutilaisen kahdestoista albumi, joka julkaistiin 12. huhtikuuta 2013. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 23, ja pysyi listalla yhteensä 6 viikkoa.
Kappaleet

Kokonainen Nainen – 3.10
Pikku Myy – 3.47
Soittorasia – 3.58
Nyt tai ei koskaan – 3.52
Karun maan kukka – 3.30
Oikee oon – 3.48
Kirje itselleni – 5.04
Aamuun – 3.57
Sankarittaren yö – 3.36
Äiti tähtipuutarhan – 3.40
Heikki Hietamies

Heikki Hietamies Vihreät Niityt -musiikkitapahtumassa heinäkuussa 2006.
Heikki Juhani Hietamies (s. 1. heinäkuuta 1933 Lappeenranta) on suomalainen toimittaja, juontaja ja kirjailija. Hän on tehnyt uraa toimittajana aikakauslehdissä ja televisiossa. Parhaiten hänet muistetaan useiden musiikkiohjelmien ja -kilpailuiden juontajana. 1980-luvulta lähtien hän on kirjoittanut myös romaaneja ja television fiktiokäsikirjoituksia.
Työura

Hietamies valmistui kauppateknikoksi 1958 ja mainoshoitajaksi 1962. Hän toimi Yleisradiossa aluetoimittajana 1968–1970 ja Mainostelevisiossa 1970–1973 viihdepäällikkönä. Aikakauslehdistä hän on työskennellyt toimittajana Katsossa 1973–1979 ja Avussa 1979–1998. Lisäksi hän on ollut Apu-kerhon vetäjä.
Hietamies juonsi television Lauantaitansseja vuosina 1976–1985. Tätä viikoittain esitettyä ohjelmaa seurasi parhaimmillaan jopa puolitoista miljoonaa katsojaa. Esko Mustosen kanssa Hietamies juonsi 1977—1988 Lappeenrannan humppafestivaaleja. Tuolloin hänet alettiin tuntea koko kansan "Humppa-Heikkinä".
Tangomarkkinoita Hietamies juonsi tapahtuman alusta asti vuodesta 1985 aina vuoteen 1999. Näiden 15 vuoden kunniaksi hänelle myönnettiin vuonna 2010 Tango Finlandia -palkinto. Hietamies luonnehti palkintoa vastaanottaessaan käsitystään juontajan roolista näin:
»Itse olen pitänyt ohjenuoranani Yleisradion ajanvieteohjelmien pitkäaikaisen toimittajan ja esimiehen, Antero Alpolan neuvoa: juontajan pitää muistaa, että hän on lavalla sivuhenkilö, ei tapahtuman päätähti. Mutta olen ollut tangolle ja Tangomarkkinoille uskollinen kaikki nämä vuodet, ja nyt tango palkitsi uskollisuuden.»
Hietamies on juontanut myös Vihreät Niityt -iskelmätapahtuman yhteydessä vuodesta 1999 asti käytyä Toivo Kärki -laulukilpailua[lähde? ]. Parhaimmillaan hän teki aktiiviurallaan jopa parisataa juontoa vuodessa eri puolilla Suomea.
Heikki Hietamies on kirjoittanut 22 kirjaa. Ensimmäiset, 1980-luvun alussa julkaistut teokset olivat humoristisia, mutta Sotapoika-romaanista  (1986) lähtien tuotanto on käynyt vakavammaksi. Hänen romaaniensa pohjalta on tehty Markku Onttosen ohjaama tv-elokuva Sotapoika (MTV, 1992) ja Klaus Härön ohjaama elokuva Äideistä parhain (2005).
Yksityiselämä

Hietamies on Laila Hirvisaaren (ent. Laila Hietamies) entinen puoliso ja Eve Hietamiehen isä. Hän on laatinut yhdessä tyttärensä kanssa televisiosarjojen käsikirjoituksia.
Teokset > Kertomuskokoelmat

Everstin näköinen hevonen ja muita tuttuja, 1981. Otava.
Noutotarinoita, 1989. Otava. (Myös äänikirjana.)