stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cristal Snow
Ura > Televisio

Vuonna 2009 Cristal alkoi tehdä parodiavideoita yhdessä drag-esiintyjä NikoLan kanssa YouTubeen. Vuonna 2010 kaksikko nousi suosioon Sossuäiti-sketsillään, joka parodioi tositelevisiosarjaa Miljonääriäidit. Vuonna 2011 he siirtyivät tekemään Ilta-Sanomien verkkosivuille suomalaista populaarikulttuuria parodioivaa ToosaTV-sarjaa. Marraskuussa 2015 julkaistiin tieto, että ToosaTV loppuu Ilta-Sanomien verkkosivuilla 28. joulukuuta 2015, yli 250 julkaistun jakson jälkeen. Tammikuussa 2016 puolestaan julkistettiin, että ToosaTV tulee jatkumaan Fox-televisiokanavalla vielä kahdeksan jakson verran huhtikuussa 2016. Syksyllä 2018 ja 2019 ToosaTV:stä esitettiin uudet 10-osaiset tuotantokaudet.
Syksyllä 2012 Cristal Snow juonsi Big Brother -ohjelman lisälähetystä Big Brother Extraa. Syksyllä 2014 hän puolestaan oli kilpailijana Tanssii tähtien kanssa -ohjelman yhdeksännellä tuotantokaudella. Hän sijoittui kilpailussa neljänneksi. Keväällä 2015 Snow selosti Eurovision laulukilpailun semifinaalit ja finaalin yhdessä Aino Töllisen kanssa.
Syksyllä 2016 Fox-kanavalla esitettiin Cristal Snow’n ja Petri Nygårdin yhteistä televisio-ohjelmaa Cristal ja Nygård tripillä.
Syksyllä 2017 Fox-kanava alkoi esittää kisailuohjelmaa nimeltään Himavisa. Ohjelman kertojana toimi Cristal Snow. Keväällä 2018 Cristal kisaili vuonna 2018 Nelosella esitetyssä Selviytyjät Suomi -tosi-tvsarjassa. Marraskuussa 2017 tiedotettiin, että Kymppitonni palaa televisioon keväällä 2018 Fox-kanavalle, ja sen juontaa Cristal Snow. Ohjelmaa on tehty yhteensä kuuden kauden ajan vuoden 2021 kevääseen saakka.
Kesäkuussa 2021 uutisoitiin, että Onnenpyörä ohjelma alkaa uudelleen syksyllä 2021. Cristal Snow juonsi ohjelman julkkisversiota yhdessä Niko Saarisen kanssa. Cristal oli myös osana Farmi-ohjelmaa keväällä 2022. Hän päätyi uutisotsikoihin otettuaan verbaalisesti yhteen laulaja Tauskin kanssa.
Cristal Snow kuuluu näyttelijäkaartiin televisiosarjassa Dance Brothers, joka julkaistiin vuonna 2023. Se oli ensimmäinen suomalaissarja, joka julkaistiin Netflixissä ennen muita jakelukanavia.
Loppuvuonna 2023 Cristal osallistui tositelevisiosarjan Sometähtien sinkkuelämää toiselle kaudelle.
Vuoden 2024 elokuussa Neloselta alkoi suositun Petolliset- sarjan toinen tuotantokausi. Cristal Snow osallistui sarjaan petollisen muodossa.
Ura > Ohjaajana

Snow on luonut uraa myös musiikkivideoiden ohjaajana. Hän on ohjannut itselleen musiikkivideon kappaleeseen ”Surrender” ja yhdessä Jyrki Murtomäen kanssa kappaleeseensa ”Wicked”. Kristiina Wheelerille hän on ohjannut videot kappaleisiin ”Ihanaa” ja ”Sininen sydän”.
Snown tunnetuin ohjaustyö on Antti Tuiskun ”Peto on irti” -kappaleen musiikkivideo. Kappale oli vuonna 2015 Suomen viidenneksi katsotuin musiikkivideo. Hän oli jo ennen ”Peto on irti” -videota työskennellyt Tuiskun musiikkivideoiden parissa; hän käsikirjoitti Tuiskun vuonna 2011 julkaistun ”Yksinäinen”-kappaleen musiikkivideon. Cristal ohjasi Fox-kanavalla esitetyt kolme ToosaTV:n kautta.
Ura > Leikkaajana

Vuonna 2017 Cristal palkittiin Oulun musiikkivideofestivaalit Postpumpelilla vuoden parhaasta leikkauksesta Pete Parkkosen ”Kohta sataa” -musiikkivideoon.
Musiikkivideot, joissa Cristal Snow on toiminut leikkaajana.
Cristal Snow - ”Venom” (2012)
Cristal Snow - ”Love Is Blind” (2016)
Cristal Snow - ”Riding The Storm” (2016)
Cristal Snow - ”Die Hard” (2016)
Cristal Snow - ”Higher Ground” (2016)
Cristal Snow - ”Indestructible” (2016)
Jannika B - ”Niagara” (2016)
Ulpu - ”Musta” (2016)
Nelli Matula - ”Lemmikki” (2016)
Pete Parkkonen - ”Kohta sataa” (2016)
Vilma Alina, Nelli Matula, Ida Paul & Sini Yasemin - ”Tyynysotaa” (2017)
Elastinen - ”Peili” (2017)
Ura > Kirjailija/Käsikirjoittaja

Cristal Snow on ollut mukana monessa tuotannossa käsikirjoittajan roolissa, niistä mittavimpaan kuuluvat ToosaTV sekä Big Brother vuosina 2019 ja 2020. Marraskuussa 2019 kirjankustantamo Tammi tiedotti, että Snow’n esikoisromaani Penni Pähkinäsydän ja kauhea kadotuskakku julkaistaan syksyllä 2020. Lokakuussa 2020 julkaistu kirja on ensimmäinen osa Penni Pähkinäsydän -kirjasarjaa.
Penni Pähkinäsydän ja kauhea kadotuskakku sai julkaisuvuonnaan Runeberg Junior -ehdokkuuden ja Arvid Lydecken -ehdokkuuden.
Ura > Kirjailija/Käsikirjoittaja > Penni Pähkinäsydän -kirjat

Penni Pähkinäsydän ja kauhea kadotuskakku (2020)
Penni Pähkinäsydän ja mörkökuumeen kirous (2021)
Penni Pähkinäsydän ja Viluhallan salaisuus (2022)
Penni Pähkinäsydän tarinoita Tuulenpesän metsästä (2023)
Penni Pähkinäsydän ja pitsikartanon kummitus (2024)
Ura > Podcast

Vuonna 2022 ilmoitettiin että Cristal Snow ja Sanna Pikkarainen juontavat Suplan BB-Podcastia.
Helmikuussa 2023 näyttelijä, taiteilija Markku Haussila ja Cristal Snow alkoivat juontamaan Suplassa podcastiä nimeltään Gay Something. Kuvauksen mukaan Gay Something on Suomen homoin podcast. Podcastissa artisti Cristal Snow ja näyttelijä Markku Haussila avaavat joka viikko nostalgisen arkkunsa menneiden aikojen vintiltä. Snow ja Haussila kysyvät sen tärkeimmän kysymyksen: Mikä sai homoutesi sykkimään? Oliko se Madonnan Blond Ambition -keikkataltiointi? Vai Spaissarit? Vai mietitkö He-Man-piirrettyjä katsoessasi ekaa kertaa: "Yeah, I might be gay".
Ura > Teatteri

Cristal vietti lapsuutensa näytellen ja kirjoittaen lasten ja nuorten näytelmiä Kankaanpään kansalaisopiston teatterikerhossa. Lukion jälkeen  hän lähti sitten opiskelemaan teatteritaiteita New Yorkiin.  New Yorkista palattuaan, Cristal palasi muutamaksi vuodeksi juurilleen ja auttoi perustamaan Kankaanpään Alueopistoon lasten ja nuorten teatterikoulun. Hän kirjoitti tuolloin useita lasten näytelmiä, mutta ei ole sittemmin näytellyt teatterissa ennen kuin 2021, kun Cristal teki paluun teatterilavoille Kokoteatterin Norminäytelmässä.  Cristal on myös kiinnitetty Koko-teatterin kevät 2023 päätuotantoon: KESYTÖN eli O:n markiisitar – Faster Pussycat! Kill! Kill!
Diskografia

The Prophecy (2008)
God You Made Me Wicked (2010)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cristal Snow Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Tšekki 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet 
Muut:  Europeana
World League for Freedom and Democracy

World Anti-Communist League (WACL, Maailman kommunisminvastainen yhdistys) on vuonna 1966 Taipeissa Taiwanissa perustettu äärioikeistolainen järjestö. Järjestö on sittemmin muuttanut nimensä World League for Freedom and Democracyksi (suomeksi ”Maailman vapauden ja kansanvallan yhdistys”). Järjestön perustamisen tarkoitus oli taistella kommunismia vastaan ”epätavallisin menetelmin”. WACL toimi yli sadassa valtiossa ja kuudessa maanosassa.
Erityisen tarmokkaita Euroopassa olivat aiemmat SS-upseerien verkostoon kuuluneet ODESSAn jäsenet. (Organisation der ehemaligen SS-Angehörigen, eli "Entisten SS:n jäsenten järjestö"). Kuuluisa SS-upseeri Otto Skorzeny johti järjestön Espanjan-konttoria.
Järjestö on yhdistetty muun muassa contrien ja kuolemanpartioiden tukemiseen Nicaraguassa ja muualla latinalaisessa Amerikassa. WACLin kokouksiin on ollut osallistumista usealta taholta, esimerkiksi korealainen Yhdistymiskirkko eli moonilaisuus miljoonien dollarien tukineen WACLille ja yhdysvaltalainen poliitikko ja senaattori John McCain on mainittu.
WACL Pohjoismaissa

Tanskassa useat poliitikot ovat olleet yhteydessä WACLiin. Muun muassa Tanskan kansanpuolueen Pia Kjærsgaard oli 1988 vieraana järjestön kokouksessa Taipeissa. Tanskan WACL:n johtaja on ollut kunnallispoliitikko Erik Dissing.
Myös Ruotsissa WACLilla on ollut osasto vuodesta 1967.
Suomalainen kansalaisjärjestö Itsenäisyyden Puolesta oli 1980-luvulla WACL:n jäsenjärjestönä.
Järjestöön kuuluneita

Robert Close, belgialainen kenraali ja poliitikko
Yoshio Kodama, japanilainen rikollisjohtaja ja uusfasisti
Ku Cheng-kang, kiinalainen/taiwanilainen poliitikko
Park Chung Hee, Etelä-Korean presidentti
Ryōichi Sasakawa, japanilainen liikemies ja poliittinen aktivisti
John K. Singlaub, yhdysvaltalainen kenraalimajuri
Jaroslav Stetsko, ukrainalainen äärioikeistolaisjohtaja
Otto Skorzeny
Kristiina Wähälä

| Kristiina Wähälä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1955 (ikä 69–70)
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  orgaanisen kemian professori
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Helsingin yliopisto (farmaseutti 1978, LuK 1984, FM 1985, FT 1992)
Instituutti:  Helsingin yliopisto
Aiheesta muualla
researchportal.helsinki.fi/en/persons/51cfd095-d9d3-441a-81d4-31c3812a75be
Kristiina Wähälä (s. 1955) on suomalainen filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston orgaanisen kemian professori.
Wähälä tuli ylioppilaaksi Aurajoen yhteiskoulusta vuonna 1974. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui ensin farmaseutiksi (1978), luonnontieteen kandidaatiksi (1984), filosofian maisteriksi (1985) ja tohtoriksi (1992). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa Helsingin yliopistoon (1992) oli otsikoitu Synthesis of isoflavonoid phytoœstrogens, their precursors and metabolites. Hän on ollut Helsingin ja Turun yliopiston dosentti vuodesta 1995.
Hän oli Helsingin yliopiston assistentti (1990–1996) ja sitten yliassistentti (1997–2002). Tänä aikana hän toimi postdoc-tutkijana Waikaton yliopistossa Uudessa-Seelannissa (1992–1993) ja apulaisprofessorina Helsingin yliopistossa (1997–1998), Suomen Akatemian vanhempana tutkijana (2000–2001) ja vierailevana professorina Universite des Sciences et Technologies de Lille Ranskassa (2000). Vuosina 2001–2003 hän oli sekä Helsingin yliopiston väliaikainen professori että Oulun yliopiston professori 2001–2003. Helsingin yliopiston orgaanisen kemian professori hän on ollut vuodesta 2003.
Wähälän tieteelliseen tuotantoon kuului yli 180 julkaisua (vuoteen 2007 mennessä). Tieteellisten julkaisujen määrä on sittemmin lisääntynyt.
Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Wähälä on ollut vuodesta 2014.
Aiheesta muualla

Antti Kivimäki (29.8.2014) Kuusi kuo­riu­tuu en­tis­tä ar­vok­kaam­mak­si (Yliopistolehti 6/2014) (helsinki.fi)
Abitreenit: Kemia - Ihminen ja elinympäristö (16.07.2013, päivitetty 15.02.2017), videossa Kristiina Wähälä esittelee etaanin ominaisuuksia
Kemistit löytäneet meren sienistä tulehdusta estäviä aineita (6.7.2005) (Arkistoitu – Internet Archive) (ts.fi)
Kasviperäisestä equolista apua syövän ehkäisyyn (13.5.2004) (Arkistoitu – Internet Archive) (ts.fi)
Google Scholarin julkaisuhaku "Kristiina Wähälä" (englanniksi) (scholar.google.com)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Tieteilijät :  ORCID
Übermarionette

Übermarionette on Edward Gordon Craigin 1909 luoma teatterikäsite. Hänen luomansa teorian mukaan näyttelijän ego ja tunteet estävät ohjaajaa toteuttamasta pyrkimyksiään täysin, ja siksi Übermarioneteilla oli tarkoitus korvata näyttelijät. Käsite jäi teoreettiseksi, mutta se on vaikuttanut välillisesti nykyajan teatterisuuntauksiin.
Xiuhtecuhtli

Xiuhtecuhtlita esittävä patsas British Museumissa
Xiuhtecuhtli tai Xiuhtecutli (”turkoosin herra”) on asteekkien tulen jumala. Hänet tunnettiin myös nimellä huehue teotl – vanha jumala. Turkoosi käärme oli hänen vaatteensa, ja hänellä oli punaiset tai keltaiset kasvot. Hänen pyhä lukunsa oli kolme, tulisijan kolmen kiven mukaan. Hän hallitsi ensimmäistä eli alinta kolmestatoista taivaasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Xiuhtecuhtli Wikimedia Commonsissa
Sven Wunder

| Sven Wunder> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1963 (ikä 61–62) Saksa
Kansalaisuus:  Tanska
Ammatti:  johtava tutkija (principal scientist)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Kööpenhaminan yliopisto (Ph.D. Econ. 1992), Royal Veterinary and Agricultural University  (D.Sc. Forestry 2001)
Instituutti:  Euroopan metsäinstituutti, Barcelona
Tutkimusalue:  maksut ympäristöpalveluista
Palkinnot:  Highly Cited Researcher (Clarivate, 2014-2020)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Sven Wunder (s. 1963, Saksa) on tanskalainen taloustieteen ja metsätieteen kaksoistohtori, joka työskentelee Euroopan metsäinstituutin Barcelonan toimipisteessä johtavana tutkijana ekosysteemipalvelujen taloudellista arvoa koskevissa kysymyksissä.
Wunder on suorittanut maisteritutkinnon taloustieteistä (M.A., 1988) ja valmistunut sittemmin saman alan tohtoriksi Kööpenhaminan yliopistosta (1992) sekä metsätieteen tohtoriksi Tanskan kuninkaallisesta eläinlääketiede- ja maatalousyliopistosta (2001). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (1992) oli otsikoitu Dutch Disease theory and the case of Colombia. Tutkimustyötä hän on urallaan tehnyt Tanskan ja Espanjan ohella myös Brasiliassa, Indonesiassa, Ecuadorissa, Kolombiassa, ja Britanniassa.
Wunder on julkaissut yhdessä työtovereittensa kanssa runsaasti tieteellisiä artikkeleita ja useita kirjoja ympäristötalouden alalta. Hänen erikoisalansa on ympäristöpalveluista maksettavat maksut. Hän on käsitellyt tuotannossaan myös aavikoitumista, köyhyyttä, ekoturismia, ei-puisia metsätuotteita, makrotaloutta, kauppaa, tulonjakoa, kehitysapua ja taloushistoriaa.
Wunder on kuulunut maailman viitatuimpien tutkijoiden joukkoon useana peräkkäisenä vuonna saaden vuoden 2020 tunnustuksen poikkitieteellisen tutkimuksen alalta (Highly Cited Researchers, 2014-2020; vuonna 2020 luokasta Cross-Field). Koska kansainvälisenä järjestönä toimivan Euroopan metsäinstituutin päätoimipiste sijaitsee Joensuussa, oli luokittelun tehnyt analytiikkayritys pisteyttänyt tieteilijän vuonna 2020 tutkimuslaitoksen päätoimipaikan mukaan Suomen tieteentekijöiden ryhmään.  Wunderin saama tunnustus pohjautuu analyytikkayritys Clarivaten ylläpitämään Web of Science -julkaisutietokantaan. Marraskuussa 2020 julkaistuun luetteloon oli valittu yhteensä noin 6 400 tutkijaa, joista 3 900 oli ryhmitelty johonkin 21:stä selvityksessä mukana oleesta tieteenalaryhmästä ja 2 500 oli poikkitieteellisten aihepiirien tutkijoita. Heistä kukin lukeutuu tieteenalaryhmässään viitatuimman prosentin joukkoon kaikista julkaisutietokannassa mukana olevista alan tutkijoista.
Teoksia

(tässä pieni osa)
Sven Wunder (auth.), Gerhard Gerold, Michael Fremerey, Edi Guhardja (eds.) Land Use, Nature Conservation and the Stability of Rainforest Margins in Southeast Asia. 2004, Springer-Verlag Berlin Heidelberg. ISBN 978-3-662-08237-9.
Aiheesta muualla

Google Scholar: Sven Wunder (englanniksi) (scholar.google.com)
Explore our Knowledge: CIFOR publications by Sven Wunder (englanniksi) (cifor.org)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Tieteilijät:  ORCID  Scopus 
Muut:  IdRef
Formula 1 -auto

Ferrarin vuoden 2023 Formula 1 -auto Charles Leclercin ajamana.
Formula 1 -auto on yksipaikkainen Formula 1 -sarjassa käytettävä kilpa-auto, jossa on etu- ja takasiivet sekä auton takaosaan sijoitettu moottori.
Sääntöjen mukaan Formula 1 -sarjan tallien täytyy itse rakennuttaa auto, mutta ne voivat ulkoistaa sen designin ja valmistamisen.
Rakenne

Nykyajanselvennä Formula 1 -autojen alusta on valmistettu hiilikuidusta ja muista samankaltaisistaselvennä kevyistä materiaaleista. Auton maksimikorkeus on 95 cm, maksimileveys 180 cm ja maksimipituus 455 cm tai vähemmän.
Moottori

Kaudesta 2014 lähtien kaikki Formula 1 -autot ovat käyttäneet moottoreinaan 1,6-litraisia V6-turbomoottoreita. 1,6-litrainen turbomoottori toimii yhteistyössä kahden sähköisen generaattorin kanssa. Ensimmäinen näistä generaattoreista on nimeltään MGU-K, jonka lyhenne tulee sanoista Kinetic Motor Generator Unit. MGU-K saa energiansa auton jarruttaessa KERS-järjestelmästä. Toinen sähkömoottori kantaa nimeä MGU-H, joka on lyhenne sanoista Heat Motor Generator Unit. Tässä järjestelmässä energiaa kerätään kuumista pakokaasuista. Turbiinilla on kaksi tärkeää tehtävää: se antaa lisähappea moottorille sekä pyörittää samalla generaattoria, joka tuottaa lisävirtaa. Siksi vuodesta 2014 eteenpäin KERS:iä onkin kutsuttu ERS:iksi. Energian talteenotto ei siis enää perustu pelkästään kineettiseen energiaan ja sähkömoottorit saavat täysin uuden merkityksen. FIA:n kilpailujohtajan Charlie Whiting mukaan vanha KERS-järjestelmä toi parannusta kierrosaikaan vain noin kolme kymmenystä, mutta uusi ERS tuo parannusta 3 sekuntia.
Vaihteisto

Formula 1 -autot käyttävävät puoliautomaattista vaihteistoa, jossa sääntöjen mukaan pitää kaudesta 2014 alkaen olla kahdeksan eteenpäin-vaihdetta ja yksi peruutusvaihde. Formula 1 -auton vaihdelaatikko on rakennettava titaanisesta hiilikuidusta ja se kiinnitetään auton moottorin taakse.
Renkaat

Formula 1 -sarjassa on kaudella 2017 seitsemän erilaista rengasseosta. Viidet renkaista on tarkoitettu kuivalle kelille ja näiden lisäksi kahdet märälle radalle. Renkaat Formula 1 -sarjaan kaudella 2017 toimittaa Pirelli. Pirelli esitteli uudet renkaat Abu Dhabissa marraskuun lopussa vuonna 2016. Kauden 2017 sääntömuutoksien myötä tämä tarkoitti renkaiden osalta sitä, että renkaat ovat 25 prosenttia leveämpiä edelliskauteen verrattaessa. Takarenkaat leventyvät 325 millimetristä 405 millimetriin ja eturenkaat 245 millimetristä 305 millimetriin. Sääntöjen mukaan talleilla on aina vapaasti valittavissa kolmesta rengasseoksesta renkaita kilpailua kohti, mutta kuitenkin vain 13 rengassettiä yhteensä osakilpailua kohden.
| Rengasseokset | Väri | Renkaat | Selitys |
| --- | --- | --- | --- |
| Ultrapehmeä | Violetti |  | Uudenlainen rengas kaudelle 2017. Rengasta on suunniteltu käytettäväksi erityisesti mutkaisilla radoilla. Rengas on nimensä mukaisesti kaikista pehmeintä seosta kauden 2017 renkaista. Rengas lämpenee erittäin nopeasti ja on siten nopeammin toimintakykyinen, mutta toisaalta myös renkaan elinikä on tämän pohjalta lyhyempi kuin muilla rengasseoksilla. |
| Superpehmeä | Punainen |  | Toiseksi pehmein rengasseos. Rengas on ideaali hitaille ja mutkaisille radoille, varsinkin kylmissä olosuhteissa. Seos lämpenee ideaaliin lämpötilaan erityisen nopeasti, mikä tekee renkaasta erittäin suositun esimerkiksi aika-ajoihin. |
| Pehmeä | Keltainen |  | Yksi eniten käytetyimmistä rengasseoksista. Toimii edelleen paremmin nopeille pyrähdyksille kuin pitkille matkoille, mutta tarjoaa talleille mahdollisuuden renkaan käyttöön kilpailun alussa täydellä bensakuormalla tai kilpailun lopussa sprinttirenkaana saada muita nopeasti kiinni. |
| Keskikova | Valkoinen |  | Teoreettisesti tasapainoisin rengasseos kaikista renkaista nopeuden ja kestävyyden kannalta. Rengasseos on erittäin monipuolinen, mutta sitä useimmiten käytetään radoilla joilla on pitkiä suoria tai korkeita lämpötiloja. |
| Kova | Oranssi |  | Kovin rengasseos kaikista kauden 2017 renkaista. Käytetään useimmiten radoilla, joilla rengas kokee paljon kulutusta. Esimerkiksi radoilla, joissa on erilaisia radanpinta ratkaisuja tai nopeita mutkia, jotka kuluttavat rengasta. Renkaalla kestää pidemmän aikaa lämmetä, mutta lämmettyään kestää myös pitkään ja tarjoaa erinomaisen pidon. |
| Välikeli | Vihreä |  | Välikelin renkaat ovat märänkelin renkaista kaikista monipuolisimmat. Rengas poistaa noin 25 litraa vettä per sekunti täydessä vauhdissa. Renkaita voidaan käyttää niin märällä kuin kuivuvallakin radalla. |
| Sadekeli | Sininen |  | Täydet sadekelin renkaat poistavat noin 65 litraa vettä radan pinnalta sekunnissa täydessä vauhdissa. |
Aerodynamiikka > Siivet > Etusiipi

Etusiipi leveni kaudelle 2017 1650 millimetristä 1800 millimetriin. Samalla auto leveni 1800 millimetristä 2000 millimetriin.
Aerodynamiikka > Siivet > Takasiipi

Auton takasiiven korkeus laski kauden 2016 sännöistä kaudelle 2017 950 millimetristä 800 millimetriin. Auton diffuusorin korkeus nousi 125 millimetristä 175 millimetriin ja leveys 1000 millimetristä 1050 millimetriin. Kaudella 2017 sarjassa on nähty useassa autossa niin sanottuja haineviä ja t-siipiä. Nämä herättivät kiistelyä niin ulkonäkönsä kuin turvallisuutensa puolesta ja ne kiellettiin kaudelle 2018. Hainevät eli autojen takaosan korkeat moottorikatteet tekivät paluun Formula 1-autoihin kaudelle 2017. Haineviä nähtiin Formula 1-autoissa myös 2010-luvun taitteessa.
Aerodynamiikka > Siivet > Sivuponttoonit

Sivuponttoonien leveys sai kaudella 2017 ylettyä 1600 millimetriin edelliskauden 1400 millimetristä.
Aerodynamiikka > Siivet > Paino

Formula 1 -auton on painettava läpi viikonlopun tapahtumien vähintään 722 kilogrammaa. Tähän 722 kilogrammaan sisältyy kuljettajan paino ajovarusteineen, mutta ei polttoaineen painoa. Autot punnitaan aina kuivankelin renkaat kiinni autossa.
Polttoaine

Formula 1 -autoissa käytettävä polttoaine on lähes samanlaista kuin normaaliin henkilöautoon käytettävä bensiini. Autot eivät saa käyttää kilpailun aikana enempää kuin 110 kilogrammaa polttoainetta (määrää oli 105 kilogrammaa ennen vuotta 2019). Tallit eivät saa lisätä tai ottaa pois polttoainetta kesken kilpailun. Muiden osioiden aikana viikonloppuna tallit saavat tankata polttoainetta ja ottaa sitä pois, mutta vain varikkopilttuissaan.
Ohjauspyörä

Formula 1 -autoissa suuri osa kuljettajalla tarkoitetuista toiminnoista ja mahdollisista säädöistä tapahtuu ohjauspyörän kautta. Historian ensimmäiset Formula 1 -autot käyttivät tavallisten henkilöautojen ohjauspyöriä. 1960–1970-luvun taitteessa autojen ohjaamon kavennettua alkoivat yleistymään yhä pienemmät ohjauspyörät. Ensimmäiset painikkeet, jotka ilmestyivät ohjauspyöriin olivat neutral tai N, joka tarkoitti vaihteen vaihtamista vapaalle esimerkiksi pyörähdyksen sattuessa. Tämän lisäksi radiopainike yleistyi pian tämän jälkeen.
Nykyään suuri osa säädöistä liittyy KERS-järjestelmän käytön asetuksiin.kenen mukaan?
Turvallisuustekijät

Kuljettajan päätä suojaava Halo-turvakaari tuli formula-autoihin pakolliseksi vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen Formula 1 -sarjan kotisivu. (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Vuoden 2012 Lotus E20 -auton ohjauspyörä.
Käännös suomeksi
Dwayne Johnson

| Dwayne Johnson |
| --- | --- |
 Dwayne Johnson vuonna 2023.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Dwayne Douglas Johnson
Syntynyt: 2. toukokuuta 1972 (ikä 52) Hayward, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä showpainija kehonrakentaja
Puoliso:  Dany Garcia  (vih. 1997; ero 2008) Lauren Hashian  (vih. 2019)
Lapset:  3
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Rocky Maivia The Rock
Aktiivisena:  1995–
Merkittävät roolit:  Mathayus (Skorpionikuningas) Chris Vaughn (Walking Tall) Sarge (Doom) Roadblock (G.I. Joe: Kosto) Luke Hobbs (Hurjapäät-elokuvasarja)
Palkinnot
 Teen Choice -palkinto 2001 Muumion paluu 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.facebook.com/DwayneJohnson?fref=ts
IMDb 
Elonet
Dwayne Douglas Johnson (s. 2. toukokuuta 1972 Hayward, Kalifornia), paremmin tunnettu nimellä The Rock, on yhdysvaltalainen näyttelijä ja showpainija.
Johnson on kolmannen sukupolven painija, sillä hänen isänsä ja isoisänsäkin olivat painijoita. Painiuransa aikana ja sen jälkeen hän on esiintynyt monissa elokuvissa, kuten Muumion paluu, Skorpionikuningas, Pako viidakkoon, Walking Tall, Gridiron Gang, Be Cool, Doom, The Game Plan, Fast & Furious 5, 6, 7 ja 8 sekä Black Adam. Hänellä on myös äänirooli elokuvassa Vaiana. Vuonna 2016 Johnson oli Forbes-lehden mukaan maailman parhaiten palkattu näyttelijä 64,5 miljoonan dollarin vuosituloillaan ja samoin 89 miljoonan dollarin tuloillaan vuonna 2018. Hän esiintyi myös Fortnitessa The Foundationina.