stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
10. huhtikuuta
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Tero
suomenruotsalainen kalenteri: Tryggve
ortodoksinen kalenteri: Tero
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Riggu
vanhemmissa kalentereissa: Ezechiel, Hesekiel, Hezechiel, Ingvar, Rautia
Tapahtumia

1861 – Keisari Aleksanteri II allekirjoitti huhtikuun manifestin, jonka nojalla Suomessa oli tammikuun valiokunnan kokoonnuttava seuraavan vuoden tammikuussa.
1912 – Titanic lähti kohtalokkaalle neitsytmatkalleen Southamptonista kohti New Yorkia.
1916 – Yhdysvaltain golf-ammattilaisten yhdistys (Professional Golfers Association of America, PGA) perustettiin New Yorkissa.
1919 – Meksikon vallankumous: Meksikon hallituksen joukot surmasivat väijytyksessä Morelosissa vallankumousjohtaja Emiliano Zapatan.
1941 – Toinen maailmansota: eurooppalaiset akselivallat perustivat Kroatian itsenäisen tasavallan miehitetystä Jugoslaviasta Ante Pavelićin johtamana ustaša-fasistien nukkevaltiona.
1950 – Formula 1 -autourheiluluokka perustettiin.
1953 – Ensimmäinen suuren elokuvayhtiön tuottama värillinen 3D-elokuva Vahakabinetti sai ensi-iltansa.
1957 – Suezin kanava avattiin liikenteelle kolmen kuukauden tauon jälkeen.
1959 – Japanin tuleva keisari Akihito ja ei-ylhäistä syntyperää ollut Michiko (o.s. Michiko Shoda) menivät naimisiin.
1963 – Yhdysvaltalainen sukellusvene USS Thresher (SSN-593) katosi merellä, koko 129 hengen miehistö menetettiin.
1970 – Paul McCartney ilmoitti The Beatlesin hajoamisesta.
1971 – Kylmä sota: yrittäessään parantaa Kiinan ja Yhdysvaltain suhteita Kiina isännöi Yhdysvaltain pöytätennisjoukkuetta viikon ajan.
1973 – Ilmailu: brittiläinen Vanguard-potkuriturbiinikone syöksyi lumimyrskyssä maahan Baselissa, Sveitsissä. 104 ihmistä sai surmansa.
1991 – Viimeinen Wartburg-henkilöauto valmistui Eisenachissa, Saksassa.
1998 – Belfastin sopimus eli ns. pitkänperjantain sopimus solmittiin Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja tärkeimpien Pohjois-Irlannin puolueiden välillä.
2010 – Puolan presidentti Lech Kaczyński ja 95 muuta Puolan poliittisen johdon jäsentä kuoli lento-onnettomuudessa.
Zooniverse

| Zooniverse |
| --- | --- |

Verkkosivusto:  https://www.zooniverse.org/
Slogan:  "Real science online"
Kaupallinen:  ei
Rekisteröinti:  ilmainen
Kielet:  englanti saksa puola
Omistaja:  Citizen Science Alliance
Avattu:  16. helmikuuta 2009
Nykyinen tila:  toiminnassa
Zooniverse on yhteisötiedeportaali, joka syntyi Galaxy Zoo -projektista. Siihen kuuluu monia projekteja joissa käyttäjät voivat osallistua tieteellisiin tutkimuksiin. Zooniverse erottuu muista yhteisöllisistä tiede projekteista kuten SETI@homesta, siten että se ei käytä tietokoneiden ylimääräisiä tehoja vaan käyttäjälle itselle annetaan tehtäviä joita tehdä.
Projektit > Galaxy Zoo Hubble

Galaksien luokittelua Hubble-avaruusteleskoopin kuvista.
Projektit > Moon Zoo

Erilaisten kraattereiden merkitsemistä kuun pinnan kuvista.
Projektit > Old Weather

Vanhojen lokikirjojen digitalisointia säätutkimusta varten.
Projektit > Solar Stormwatch

Käyttää auringosta olevaa videokuvaa aurinkotuulien tutkimiseen.
Projektit > Planet Hunters

Planeettojen etsintää Kepler-avaruusteleskoopista saatujen tietojen avulla.
Projektit > The Milky Way Project

Tutkii tähtien syntymistä galaksin käyttäen Spitzer-avaruusteleskoopin infrapunakuvia.
Projektit > Ancient Lives

Kääntää Oxyrhynchus-nimistä papyruskäsikirjoitusta.
Projektit > Cyclone Center

Trooppisten sykloneiden luokittelua sääsatelliittien infrapunakuvista.
Projektit > Seafloor Explorer

Käyttäjät tunnistavat erilaisia eläimiä ja maastoa merenpohjan kuvista.
Projektit > Bat Detective

Tutkii lepakoiden määrää luokittelemalla niiden ääniä kaikuluotaukseen ja sosiaalisiin tarpeisiin.
Projektit > Whale FM

Tutkii miekkavalaiden tekemiä ääniä seuratakseen ja luokitellakseen niitä.
Projektit > Cell Slider

Luokittelee arkistoituja syöpänäytteitä.
Projektit > Andromeda Project

Käyttäjät etsivät Tähtijoukkoja Hubble-avaruusteleskoopin ottamista kuvista Andromedan galaksista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Zooniverse.org
Ville Kämäräinen

Heikki Ville (Vilho Heikki, V. H.) Kämäräinen (7. maaliskuuta 1887 Kiuruvesi – 5. heinäkuuta 1959 Kiuruvesi) oli suomalainen poliitikko. Kämäräinen toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1939–1945 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Kämäräinen toimi myös Kiuruveden kunnanvaltuuston jäsenenä. Politiikan ulkopuolella Kämäräinen oli renkinä ja rakennustöissä 1897–1909, hiilikaivostyömiehenä Yhdysvalloissa 1909–1911, puusepänliikkeen harjoittajana 1911–1924 sekä pienviljelijänä Kiuruvedellä vuodesta 1925. Kämäräisen vanhemmat olivat torppari Antti Kämäräinen ja Akviliina Hoffren. Kämäräisen puoliso vuodesta 1911 oli Anna Keränen.
Vuoden Tiedekynä -palkinto

Vuoden Tiedekynä -palkinto on Koneen Säätiön vuosittain myöntämä palkinto tieteelliselle kirjoitukselle, jossa on käytetty suomen kieltä erityisen ansiokkaasti. Palkinnolla halutaan edistää suomenkielistä tieteellistä kirjoittamista ja nostaa sen arvostusta. Se myönnetään vuorovuosin humanistisen, yhteiskuntatieteen ja ympäristöntutkimuksen alan kirjoittajalle tai kirjoittajille. Palkinnon arvo on 25 000 euroa ja se on yksi suurimpia tieteellisen kirjoittamisen palkintoja Suomessa.
Palkitut

| Vuosi | Palkitut | Ala |
| --- | --- | --- |
| 2010 | Timo Leisiö: ”Musiikin yhdeksän evoluutiota”   Marke Ahonen: ”Antiikin fysiognomia”   Pauliina Haasjoki: ”Ambivalenssin ”arvoituksellinen sulo”: Hagar Olssonin Silkkimaalaus”   Anna-Leena Toivanen: ”Hänen henkensä elää. Dambudzo Marecheran nerous” | Humanistiset tieteet |
| 2011 | Petri Keto-Tokoi & Timo Kuuluvainen: Suomalainen aarniometsä   Kimmo Ruosteenoja: ”Miten ja miksi ilmasto muuttuu?”   Ilari E. Sääksjärvi: ”Tuntematon monimuotoisuus – trooppiset kätköpistiäiset hämmästyttävät rikkaudellaan” | Ympäristötieteet |
| 2012 | Heikki Hiilamo & Olli Kangas: ”Väärien profeettojen jäljillä? Kahdeksan erää tuloerojen vaarallisuudesta” | Yhteiskuntatieteet |
| 2013 | Laura Wahlfors: ”Couranten hidastettu juoksu. Roland Barthes ja musiikki kirjoittajan inspiraationa” | Humanistiset tieteet |
| 2014 | ei jaettu |  |
| 2015 | Jari Lyytimäki & Janne Rinne: Valon varjopuolet – Valosaaste ympäristöongelmana | Ympäristötieteet |
| 2016 | Tero Toivanen & Juhana Venäläinen: ”Yhteisvaurauden uusi aika” | Yhteiskuntatieteet |
| 2017 | Miika Tervonen: ”Historiankirjoitus ja myytti yhden kulttuurin Suomesta” | Humanistiset tieteet |
| 2018 | Sampo Soimakallio: ”Biomassan energiakäyttö: vaikutukset hiilinieluihin ja ilmastopäästöihin” | Ympäristötieteet |
| 2019 | Anna-Maria Tapaninen: ”Rajalla laboratoriossa: Iän arviointia, iän määritystä ja ikämääräyksiä” | Yhteiskuntatieteet |
| 2020 | Sanna Tirkkonen: ”Yksinäisyyden tunteet teoksessa Muumipappa ja meri” | Humanistiset tieteet |
| 2021 | Pieta Hyvärinen: “Sienestystä pohjoisilla puupelloilla: metsien moninaiset taloudet ja plantaasiosentrismin ongelma” | Ympäristötieteet |
| 2022 | Sonja Miettinen: “Syvästi kehitysvammaisen aikuisen mahdollisuudet yhteisyyden kokemiseen – Etnografinen tutkimus sosiaalisesta vuorovaikutuksesta suomalaisissa ryhmäkodeissa” | Yhteiskuntatieteet |
| 2023 | Sofia Kotilainen: ”Talviaisten rahapaja: Luku- ja kirjoitustaidon hyödyntäminen rahanväärennöstarkoituksiin 1800-luvulla” | Humanistiset tieteet |
| 2024 | Tero Toivanen, Paavo Järvensivu & Ville Lähde: ”Ekologisen jälleenrakennuksen haaste” | Ympäristötieteet |
Viron tasavallan korkein neuvosto

Viron tasavallan korkeimman neuvoston käytössä ollut arvomerkki.
Viron korkein neuvosto  oli Viron sosialistisen neuvostotasavallan päättävä elin. Korkeimman neuvoston XII vaalit pidettiin 18. maaliskuuta 1990. Tuolloin valittiin kansanvaalilla 105 kansanedustajaa. Heistä kaksi kolmannesta piti vaalipuheissaan Viron itsenäisyyden palauttamista edustajantyönsä varsinaisena tavoitteena.
Parlamentin kokoontuessa 40 edustajaa kuului Kansanrintaman edustajiin ja lähes saman verran eli lähes 40 Viron kommunistipuolueen pohjalta syntyneen Vapaa Viro-ryhmän edustajiin. Loput olivat venäjänkielisiä edustajia – osa aatteellisesti lähellä Inter-liikettä. Korkeimman neuvoston vallassaoloaikana sen kokoonpano supistui kuudella jäsenellä. Heistä kaksi lopetti omasta tahdostaan ja neljä Neuvostoliiton asevoimissa palvelevaa luopui Viron kansallisen itsenäisyyden tunnustamisen yhteydessä.
Korkeimman neuvoston toimikausi kesti 2½ vuotta ja päättyi lokakuun 5. päivänä 1992. Parlamentista erotettiin 11. maaliskuuta 1992 neljä venäläistä upseeria, koska heidän ei katsottu olevan suunnitteilla olevan kansalaisuuslain mukaisesti virolaisia.
Itsenäisyyspäätöksen tehneet edustajat

Itsenäisyyttä kannattivat seuraavat edustajat:
Ülle Aaskivi, Mati Ahven, Andres Ammas, Tõnu Anton, Uno Anton, Lembit Arro, Hillar Eller, Kaljo Ellik, Ignar Fjuk, Illar Hallaste, Liia Hänni, Arvo Junti, Jaak Jõerüüt, Rein Järlik, Ants Järvesaar, Villu Jürjo, Hillar Kalda, Teet Kallas, Peet Kask, Johannes Kass, Kalju Koha, Valeri Kois, Mai Kolossova, Jüri Kork, Toomas Kork, Heino Kostabi, Ahti Kõo, Tiit Käbin, Ants Käärma, Mart Laar, Marju Lauristin, Enn Leisson, Jüri Liim, Jaan Lippmaa, Alar Maarend, Tiit Made, Mart Madisson, Tõnis Mets, Aavo Mölder, Ülo Nugis, Ants Paju, Eldur Parder, Heldur Peterson, Andrei Prii, Priidu Priks, Jüri E. Põld, Enn Põldroos, Koit Raud, Jüri Reinson, Andrus Ristkok, Jüri Rätsep, Arnold Rüütel, Tõnu Saarman, Edgar Savisaar, Hanno Schotter, Lehte Sööt, Aldo Tamm, Rein Tamme, Andres Tarand, Indrek Toome, Enn Tupp, Ain Tähiste, Uno Ugandi, Ülo Uluots, Heinrich Valk, Ants Veetõusme, Rein Veidemann, Helgi Viirelaid, Vaino Väljas
Viljami Marjala

| Viljami Marjala> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. tammikuuta 2003 (ikä 21) Oulu, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  TPS
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  20
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
NHL-varaus:  159. varaus, 2021 Buffalo Sabres
Viljami Marjala (s. 29. tammikuuta 2003 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta on pelannut myös keskellä.
Ura > Seuraura

Marjala aloitti Oulun Kärppien luistelukoulussa omien sanojensa mukaan 3–4-vuotiaana. Hän voitti kauden 2017–2018 päätteeksi C-nuorten SM-hopeaa. Kauden 2018–2019 Marjala pelasi suurimmaksi osaksi Kärppien B-nuorissa, mutta hän pelasi osan kaudestaan myös C-nuorissa, jossa Marjala voitti Suomen-mestaruuden.
Marjala siirtyi kaudeksi 2020–2021 QMJHL-joukkue Quebec Rempartsiin, joka oli varannut hänet 14. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 2020. Marjala oli koronaviruspandemian lyhentämällä kaudella Rempartsin paras syöttäjä 22 syöttöpisteellä ja kolmanneksi paras pistemies 27 tehopisteellä. Buffalo Sabres varasi Marjalan viidennellä kierroksella 159. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2021.
Kaudeksi 2022–2023 Marjala siirtyi kaksivuotisella SM-liigasopimuksella Turun Palloseuraan. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan toisella kierroksella 4. syyskuuta 2022 sveitsiläistä EV Zugia vastaan. Marjala merkittiin TPS:n kolmossentteriksi laidoilleen Tyler Steenbergen ja Kalle Väisänen. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.56 minuuttia. SM-liigadebyyttinsä Marjala teki runkosarjan neljännellä kierroksella 21. syyskuuta 2022 vieraissa JYPiä vastaan. Hänet merkittiin TPS:n kakkossentteriksi laidoilleen Pavol Skalický ja Anthony Rech. Marjala sai ottelussa jääaikaa 13.57 minuuttia. Hän sai myös syöttöpisteen Rechin tekemään avausmaaliin ja Marjalalle merkittiin teholukema +2. Liigauransa avausmaalin hän teki kolmannessa ottelussaan 16. joulukuuta 2022 vieraissa KooKoota vastaan. Marjala teki kauden aikana SM-liigassa 9 tehopistettä 15 runkosarjaottelussa ja yhden maalin kolmessa pudotuspeliottelussa. CHL:ssä hän pelasi kolme ottelua ilman tehopisteitä. Suurimman osan kaudestaan Marjala pelasi kuitenkin TPS:n U20-joukkueessa. Hänet valittiin U20 SM-sarjan joulukuun kuukauden pelaajaksi. Marjala oli 51 tehopisteellä TPS:n paras pistemies ja 33 syötöllään syöttäjä sekä hän jakoi sisäisen maalipörssin voiton 18 maalillaan Väinö Sirkiän kanssa. Marjala sijoittui koko sarjan pistepörssissä neljänneksi. Hän voitti myös TPS:n sisäisen tehotilaston lukemalla +29. Marjala oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä myös pudotuspeleissä kolmella maalilla ja seitsemällä tehopisteellä. Pronssiottelussa Ässiä vastaan hän teki yhden maalin ja kolme tehopistettä, kun TPS voitti SM-pronssia lukemin 7–3. Marjala valittiin U20 SM-sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.
Varsinaisella tulokaskaudellaan 2023–2024 Marjala pelasi SM-liigan runkosarjassa 60 ottelua tehopistein 17+23=40, joilla hän voitti TPS:n sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin. Marjala voitti myös liigan tulokkaiden piste-, maali- ja syöttöpörssin. Pudotuspeleissä hän pelasi yhdeksän ottelua tehopistein 3+6=9, joilla Marjala oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Lukas Wernblomin kanssa. Hänet palkittiin kauden päätteeksi Jarmo Wasaman muistopalkinnolla. Tammikuussa 2024 Marjala teki vuoden jatkosopimuksen TPS:n kanssa.
Ura > Maajoukkueura

Marjala pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2019. Yhteensä hän on pelannut seitsemän nuorten ja 27 poikien maaottelua.
Suomen A-maajoukkueessa Marjala on pelannut kuusi ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 10. huhtikuuta 2024 Riiassa pelatussa harjoitusottelussa Latviaa vastaan. Marjala merkittiin heti Suomen ykkössentteriksi laidoilleen Janne Kuokkanen ja Lauri Pajuniemi. Hän sai ottelussa myös syöttöpisteen Sebastian Revon tekemään 2–3-voittomaaliin, joka syntyi jatkoajalla ajassa 63.44.
Pelityyli

Marjala on kuvaillut olevansa monipuolinen hyökkääjä, joka pystyy pelaamaan eri rooleissa ja eri pelipaikoilla. Marjalan mukaan hänen vahvuutensa löytyvät kiekon kanssa pelaamisessa ja pelin näkemisessä. Marjalan mukaan syöttely on aina ollut hänen vahvuutensa. Marjala on omien sanojensa mukaan pystynyt hyvin pelaamaan myös kamppailu- ja puolustuspeliä. Hän on maininnut kehityskohteikseen kamppailupelaamisen ja luistelun räjähtävyyden miesten peleihin siirtyessä.
Muuta

Marjala valmistui merkonomiksi Oulun seudun ammattiopistosta maaliskuussa 2022.
Marjala harrasti lapsena myös jalkapalloa.
10. elokuuta

10. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 222. päivä (karkausvuonna 223. päivä). Vuodesta on jäljellä 143 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Lauri, Lasse, Lassi
suomenruotsalainen kalenteri: Lars, Lasse, Lorentz
ortodoksinen kalenteri: Lauri
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Lásse, Lársa, Lájár, Láras, Lávra, Lávrras
vanhemmissa kalentereissa: Lalli, Laurentios, Laurentius
Tapahtumia

612 eaa. – Babylonialaiset ja meedialaiset surmasivat Sin-šar-iškunin, Assyrian valtakunnan viimeisen kuninkaan. Pääkaupunki Ninive hävitettiin maan tasalle.
955 – Otto I Suuri löi madjaarit ratkaisevasti Lechfeldin taistelussa.
1250 – Tanskan kuningas Eerik IV Plovpenning murhattiin.
1519 – Löytöretket: portugalilainen Fernão de Magalhães lähti viidellä laivalla Sevillasta maailmanympäripurjehdukselle.
1628 – Vasa-laiva upposi neisytmatkallaan.
1776 – Tieto Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksesta saavutti Britteinsaaret.
1792 – Ranskan vallankumous: Tuileries'n kuninkaanlinnan valtaus. Ranskan kuningas Ludvig XVI pidätettiin.
1808 – Suomen sota: kenraali von Döbelnin johtamat Ruotsin joukot löivät kenraali Šepelevin johtamat Venäjän joukot Kauhajoen taistelussa.
1809 – Ecuador itsenäistyi Espanjasta.
1821 – Missouri hyväksyttiin Yhdysvaltain 24. osavaltioksi.
1846 – Yhdysvaltain kongressi hyväksyi Smithsonian-instituutin perustamisen sen jälkeen, kun tiedemies Joseph Smithson lahjoitti testamentissaan 500 000 dollaria tuohon tarkoitukseen.
1856 – Pyörremyrsky surmasi Louisianassa liki 400 ihmistä.
1913 – Toinen Balkanin sota päättyi, kun Bulgaria, Romania, Serbia, Montenegro ja Kreikka allekirjoittivat Bukarestin rauhansopimuksen.
1915 – Pohjolan Sanomien ensimmäinen numero ilmestyi Kemissä.
1920 – Ensimmäinen maailmansota: osmanien sulttaani Mehmed VI:n edustajat allekirjoittivat Sèvresin rauhansopimuksen, jossa Osmanien valtakunta jaettiin liittoutuneiden kesken.
1932 – Ole Kirk Christiansen perusti Lego-yhtiön.
1944 – Toinen maailmansota: yhdysvaltalaiset joukot kukistivat viimeiset japanilaiset joukot Guamissa.
1945 – Toinen maailmansota: Japani suostui Potsdamin konferenssin ehtojen mukaisesti antautumaan ehdoitta, mikä käytännössä päätti sodan. Keisari Hirohito ilmoitti radiopuheessaan kansalleen Japanin antautumisesta 15. elokuuta.
1948 – Piilokamera (Candid Camera) aloitti televisiossa oltuaan radiossa vuoden nimellä Candid Microphone.
1949 – Yhdysvaltain presidentti Harry S. Truman allekirjoitti kansallista turvallisuutta koskeneen lain (National Security Bill), joka virtaviivaisti Yhdysvaltain hallituksen turvallisuusvirastoja ja korvasi National Military Establishmentin puolustusministeriöllä (United States Department of Defense).
1969 – Charles Mansonin kultin jäsenet surmasivat Leno ja Rosemary LaBiancan murhattuaan edellisenä päivänä Sharon Taten ja neljä muuta henkilöä.
1977 – Yonkersissa New Yorkissa 24-vuotias postityöntekijä David Berkowitz (”Son of Sam”) pidätettiin New Yorkin alueella yli vuoden ajan jatkuneiden sarjamurhien takia.
1990 – Avaruustutkimus: Magellan-luotain saavutti planeetta Venuksen.
1990 – ”Oulun kristalliyön” mellakat Oulussa.
1995 – Terrorismi: Timothy McVeighiä ja Terry Nicholsia syytettiin Oklahoma Cityn liittovaltion virastorakennuksen räjäytyksestä. Michael Fortier myönsi syyllisyytensä välttyäkseen ankarammilta syytteiltä.
Kuolleita

612 eaa. – Sin-šar-iškun, Assyrian kuningas
258 – Pyhä Laurentius, marttyyri ja kirjastonhoitajien suojelupyhimys (s. 225)
1653 – Maarten Tromp, alankomaalainen amiraali (s. 1598)
1759 – Ferdinand VI, Espanjan kuningas (s. 1713)
1806 – Michael Haydn, itävaltalainen säveltäjä (s. 1737)
1862 – Hon'inbō Shūsaku, japanilainen gon pelaaja (s. 1829)
1896 – Otto Lilienthal, saksalainen lentäjä ja lentämisen uranuurtaja (s. 1848)
1913 – Vihtori Johan Peltonen (”Johannes Linnankoski”), suomalainen kirjailija (Laulu tulipunaisesta kukasta) (s. 1869)
1915 – Henry Moseley, englantilainen fyysikko (s. 1887)
1945 – Robert Goddard, yhdysvaltalainen rakettitutkija (s. 1882)
1963 – Estes Kefauver, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1903)
1993 – Øystein Aarseth, (”Euronymous”), norjalainen kitaristi ("Mayhem") (s. 1968)
1997 – Conlon Nancarrow, yhdysvaltalaissyntyinen säveltäjä (s. 1912)
1999 – Kari Suomalainen, suomalainen taiteilija ja poliittinen pilapiirtäjä (s. 1920)
2002 – Kristen Nygaard, norjalainen tietojenkäsittelyopin tutkija (s. 1926)
2008 – Isaac Hayes, yhdysvaltalainen muusikko ja näyttelijä (s. 1942)
2014 – Lars-Gunnar Nordström, suomalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kuvanveistäjä (s. 1924)
2022 – Vesa-Matti Loiri, suomalainen näyttelijä, koomikko, laulaja ja muusikko (s. 1945)
2023 – Aleksandr Viktorenko, venäläinen kosmonautti (s. 1947)
2024 – Timo Laukkio, Suomalainen MTV Uutisten pitkäaikainen työntekijä ja mediavaikuttaja (s. 1948)
Juhlapäiviä

Rooman valtakunta: Opsin (tai Opisin) kunniaksi pidetty juhla. Ops oli alkujaan sabiinien hedelmällisyyden jumalatar.
Muinainen Latvia: Labrenca Diena.
Muita

Metsästyskauden aloituspäivä Suomessa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 10. elokuuta Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 10. elokuuta: |  |
:   Herbert Hoover 1250 – Tanskan kuningas Eerik IV Plovpenning murhattiin.  1628 – Vasa-laiva upposi neitsytmatkallaan.  1793 – Louvre avattiin.  1808 – Suomen sota: kenraali von Döbelnin johtamat Ruotsin joukot löivät kenraali Šepelevin johtamat Venäjän joukot Kauhajoen taistelussa.  1874 – Yhdysvaltain presidentti Herbert Hoover syntyi.  1913 – Saksalainen fyysikko Wolfgang Paul syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 9. elokuuta, 11. elokuuta
| --- | --- |
tammikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu:  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Vuoden arkeologinen teko

Vuoden arkeologinen teko on Suomen muinaistutkimuksen tuki ry:n vuodesta 2014 myöntämä tunnustus arkeologiselle tapahtumalle, julkaisulle, tutkimukselle, näyttelylle, hankkeelle tai ryhmälle, jonka kautta on edistetty arkeologian positiivista tunnettavuutta, näkyvyyttä tai tutkimusta. Tunnustus voi koskea myös  kokoelmiin, näyttelyihin, uraan tai julkaisuihin liittyviä saavutuksia tai muuta toimintaa.
Palkitut

| Vuosi | Tunnustuksen saaja | Kunniamaininta |
| --- | --- | --- |
| 2018 | Turun Katedralskolanin arkeologisia kaivauksia esittelevä pop up -museo ”Turku goes Underground” | Koroinen. Suomen ensimmäinen kirkollinen keskus -kirja (Toim. Janne Harjula, Sonja Hukantaival, Visa Immonen, Tanja Ratilainen & Kirsi Salonen. Turun Historiallinen Arkisto 71) |
| 2017 | Matka muinaiseen Suomeen -kirja |  |
| 2016 | Muistojen ja tarinoiden Kangasniemi -hanke | Lahden historiallisen museon tutkimuspäällikkö Hannu Takala ansiokkaasta toiminnastaan historiallisen ajan muinaisjäännösten suojelemiseksi. |
| 2015 | Metsähallituksen valtion metsien kulttuuriperintökohteiden inventointihanke 2010–2015  Muinaisuutemme jäljet -kirja |  |
| 2014 | Museoviraston digitointihanke | Espoon kaupunginmuseon metallinetsintään liittyvä ansiokas toiminta |
Videopelivuosi 1991

Tämä artikkeli käsittelee vuoden 1991 videopelijulkaisuja ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.
Tapahtumat > Uusia yhtiöitä

Bungie
Epic Games (nimellä Epic MegaGames)
id Software
Laitteistojulkaisuja > Pelikonsolit

Commodore CDTV
Philips CD-i
Laitteistojulkaisuja > Tietokoneet

Amiga 600
Huomattavat julkaisut

Another World
Civilization
Lemmings
Magic Pockets
Mega Lo Mania
Monkey Island 2: LeChuck’s Revenge
Scorched Earth
Sid Meier's Civilization
Street Fighter II
SWIV
Villafranca Piemonte

| Villafranca Piemonte |
| --- | --- |

 Villafranca Piemonte
 Koordinaatit: 44°47′N, 7°30′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  253 m
Väkiluku:  4 518
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.villafrancapiemonte.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villafranca Piemonte (piemonteksi Vilafranca, piemonteksi La Vila) on kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 4 518 asukasta.