stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Martha Coolidge
Aiheesta muualla

Martha Coolidge Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Korea  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Suomalainen rap

Elastinen on Suomen menestyneimpiä rap-artisteja.
Stepa, Joosu J, DJ Massimo, Are ja Lyttä esiintymässä Yläkaupungin Yössä 2022.
Suomalainen rap eli suomirap on Suomessa tuotettua rap-musiikkia, joka yleisesti ottaen esitetään suomeksi, mutta joskus myös englanniksi. Suomessa tehtiin rappia jo 1980-luvun alussa ja suomalainen rap sai muutamien esittäjien muodossa suosiota 1990-luvun alussa, mutta pysyvämmäksi ilmiöksi se jäi vasta 2000-luvulla.
Historiaa > 1980-luku–1990-luku

Hiphopin Suomeen saapumisen vaikuttimena olivat graffitikulttuuri ja taivaskanavat. Graffitien tekijät löysivät Helsingin Lepakon, jossa 1980-luvun puolivälistä lähtien järjestettiin breakdance- ja hiphopjuhlia. Suomen ensimmäisiä hiphop-yhtyeitä olivat The Master Brothers ja Definite Three (myöhemmin Definite Four). Ensimmäisenä levytettynä suomalaisena hiphop-kappaleena on yleisesti mainittu General Njassa and the Lost Division -yhtyeen kappaletta "I'm Young, Beautiful and Natural", joka ilmestyi vuonna 1983. Karri Miettisen mukaan ensimmäinen suomalaisen artistin rap-levytys on Kojon ja Billy Carsonin kappale "Whatugonnado" albumilta Time Won’t Wait (1983)
Varsinainen suomenkielinen räpmusiikki herätti ensimmäisen kerran huomiota 1980-luvun lopulla, kun turkulainen Pääkköset julkaisi esikoisalbuminsa, jonka T. T. Oksala tuotti ottaen vaikutteita Beastie Boysilta. Myös sanoituksissa oli runsaasti amerikkalaisilta esikuvilta suomennettuja riimejä. Ensimmäinen suuri suomiräpmenestys oli hyvinkääläinen Raptori ja samoihin aikoihin myös MC Nikke T rynnisti markkinoille. Näiden yhtyeiden lähestymistapa musiikkiin oli varsin humoristinen.
Myöhemmät suomiräppärit suhtautuvat usein nihkeästi 1990-luvun alun suosittuihin yhtyeisiin. Esimerkiksi Niko Toiskallio on väittänyt, että tuolloin pinnalle noussut tanssipoppia muistuttanut huumorirap vei uskottavuuden vakavammalta räpmusiikilta ja jopa tuhosi Suomen räpskenen, joka alkoi heräillä uudestaan 1990-luvun puolivälin jälkeen. Underground-piirit pysyivät erossa huumoriräppäreistä. Vuonna 1991 ilmestyi englanninkielinen levy Damn the Band -kaksikolta, jonka yhteistyössä helsinkiläisen Cool Sheiksin kanssa 1995 tekemä Cools Sheiks featuring Damn the Band: Serve Cool oli Karri Miettisen (Paleface) mukaan ensimmäinen kansainvälisen tason räpalbumi. Samoihin aikoihin nelinkertainen miksauksen suomenmestari Dj Slow perusti yhdessä Miikka Lommin kanssa The Brown Sand Brothers -ryhmän. Slow ja Kool Skinny aloittivat myös Suomen ensimmäisen säännöllisen hiphopklubi-illan Bottalla. Tampereella 1990-luvun alulla aktivoitui Nuera, joka aloitti the Funkiestin perustajan Juhan mukaan ensimmäisenä hiphopryhmänä omakustanteiden tuotannon. Vuosikymmenen lopulla ilmestyi jo seuraavan aallon merkittäviä suomalaisia räplevyjä. Olarilaiset räppärit, joista tunnetuimpia lienevät Davo, Raimo, Setä Koponen, BJD, Ässä ja Edu Kehäkettunen olivat ensimmäisiä suomenkielisen underground-rapin kehittäjiä aloittaessaan jo 1990-luvun puolivälissä. Fintelligens-yhtye toi ensimmäisenä mainstream-yhtyeenä suomenkielisen räpin pinnalle 1990-luvun lopussa ja sai pian monia seuraajia.
Historiaa > 2000-luku

2000-luvun taitteessa suomalaista rapmusiikkia näkyi taas myyntilistoilla. Tällä kertaa yhtyeiden musiikintyyli ja asenne oli lähempänä yhdysvaltalaisia esikuvia. Suomihiphop-buumin aikoihin suurten levy-yhtiöiden suojiin pääsivät muun muassa Avain (nykyisin Asa), Ezkimo, Flegmaatikot, Kapasiteettiyksikkö, Paleface, Seremoniamestari ja Tulenkantajat. MoonTV-nuorisotelevisiokanavalla runsaasti näytetty MC Taakibörsta ei julkaissut koskaan pitkäsoittoa, mutta yhtyeen single PA 2001 ylsi Suomen virallisella listalla seitsemänneksi. Mariska nousi pinnalle yhtenä ensimmäisistä suomalaisista naisrappareista julkaisemalla esikoislevynsä vuonna 2002. 2000-luvun alun suurimman buumin hiipuessa suomalaisen hiphopin seuraava tuleminen vakiinnutti viimeistään Suomen kielen aseman musiikkilajin pääasiallisena kielenä. Suomen kieltä käytettiin aiempaa monipuolisemmin ja englanninkielisten sanojen väännökset, joista genren sisällä käytetään myös nimitystä ”finglish”, ovat niin ikään vähentyneet. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen loppupuolella suomalaisen rapin niin kutsuttu kolmas aalto toi myös musiikkiin paljon monipuolisuutta, suomalaisia erityispiirteitä sekä sanoituksiin muun muassa aiempaa enemmän yhteiskuntakritiikkiä.
2000-luvun loppupuolella monet suomalaiset rap-artistit julkaisevat musiikkiaan omakustanteina tai pienten itsenäisten levy-yhtiöiden, kuten Monspin, 3rd Railin, Rähinän ja Numbers Entertainmentin kautta. 2000-luvun loppupuolella teknologinen kehitys edesauttoi omakustanteisen musiikin tekemistä, julkaisua ja jakelua. Suomen viralliselle albumilistalle ovat yltäneet muun muassa Monsp Recordsille levyttäneet Ruudolf, Eevil Stöö, Tuuttimörkö, Kemmuru, DJPP, DJ Kridlokk, Notkea Rotta ja Steen1, 3rd Railin Reilukerho, Jontti & Shaka ja Hannibal & Soppa, Pikku G, Rähinän Elastinen sekä Iso H, Trilogia ja Cheek sekä Numbersin Asa ja suomalaista R'n'B musiikkia tekevä Stig Dogg.
Historiaa > 2010-luku

2010-luvulla alkupuolella Jyväskylä niitti mainetta yhtenä tuotteliaimmista räp-keskittymistä. Erityisesti hiphop henkinen niin sanottu aitoräppi on Jyväskyläisten artistien ansiosta saavuttanut laajaa suosiota. Kannuksensa ansainneita jyväskyläläisiä räp-artisteja ja -tuottajia ovat muun muassa Rekami, Are, Kriso, Gettomasa, Urbaanilegenda, Pyrythekid, Lyttä, Ruuben, Lauri Haav ja Aaro630.  Esimerkiksi vuonna 2013 Jyväskylässä oli ensimmäisen puolen vuoden aikana yli 50 räp-keikkaa. Suomen pitkäikäisin räp-klubi Ghetto Party on pyörinyt Jyväskylässä vuodesta 2009 alkaen.
2010-luvulla suomalaisesta räpistä on tullut monipuolisempaa uusien alalajien saatua todella jalansijaa. Etenkin 2010-luvun loppu puolella Suomeen toden teolla rantaunut trap henkinen soundi on antanut suomalaiselle räpille sysäksen kohti listojen kärkiä. Esimerkiksi helsinkiläisten Iben ja Cledoksen edustama uusi aalto on vuodesta 2017 eteenpäin vienyt räpin uusiin ulottuvuuksiin ja nykyään räp on vakiinnuttanut paikkansa suuren kansan suosiossa. Pönkittäen Helsingin asemaa myös suomalaisen räpin pääkaupunkina.
2011 debyyttialbuminsa julkaissut JVG oli 2010-luvun menestyneimpiä suomalaisia rap-kokoonpanoja. Muita 2010-luvulla suosioon nousseita artisteja ovat muun muassa Ruger Hauer, Gasellit, Turisti, Töölön Ketterä, Kube, Melo ja Gracias.
Freestyle ja battle rap

Rap SM on vuodesta 2000 järjestetty kilpailu, jossa suomalaiset mittelevät parhaimman battle-artistin tittelistä. Rap SM -tapahtuma järjestetään Helsingin Nosturissa. Merkittäviä suomalaisia battle-konsepteja ja titteleitä ovat muun muassa Hattutemppu Battle, Tyykikylä Battle sekä Skriivaa ku riivaa. Vuonna 2021 julkaistiin yli kolmetuntinen omakustanteisesti toteutettu dokumenttielokuva BROS - Battle rap osana Suomen hiphop-kulttuuria.
SuomiRäp radio

SuomiRäp on suomalainen rap-musiikkia soittava radiokanava. Kanava aloitti lähetykset 14. syyskuuta 2020 entisen Bassoradion taajuuksilla. Suomiräpin juontajina aloittivat Bassoradiolta siirtyneet Ville Tanskanen ja Aleksi Korpijaakko. Kanavan ohjelmapäällikkönä toimii Riikka Karjalainen, joka työskenteli aiemmin NRJ:llä. Kanava soittaa uutta sekä vanhaa suomalaista rap-musiikkia.
Kirjallisuutta

Mikkonen, Jani: Riimi riimistä. Suomalaisen hiphopmusiikin nousu ja uho.  Helsinki:  Otava, 2004.  ISBN 951-1-19361-9
Aiheesta muualla

Suomirap tulee (Arkistoitu – Internet Archive). Ylen Elävä arkisto.
Jansson, Panu: Lepakosta Flow'hun, Njassasta Cheekiin – suomalaisen hip hopin lyhyt oppimäärä City. 4.11.2013.
Ilkka Pernu: Mihin tääkin skene menee? Kaltio, lokakuu 2006.
Syrjäsen mausoleumi

”Syrjäsen mausoleumin” purkutyömaa Tampereen keskustassa vuonna 1951.
Syrjäsen mausoleumi oli Tampereen Keskustorille viime sotien aikana tehty laatikkomainen rakennus, joka toimi maanalaisen väestönsuojan sisäänkäyntinä. Useita metrejä korkea, vaalea rakennus sijaitsi torin etelälaidalla Commercen ja Palanderin talon vieressä (nyk. Jugendtori). Tamperelaiset kutsuivat sitä ”Syrjäsen mausoleumiksi”, koska se rakennettiin K. V. Syrjäsen toimiessa kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Mausoleumi purettiin 1950-luvulla.
Useita Tampere-aiheisia teoksia kirjoittanut tietokirjailija Jari Niemelä on väittänyt, että Syrjäsen mausoleumi olisi kaupungin kaikkien aikojen rumin rakennus. Hän on kuvannut sitä ”onnettoman näköiseksi kolossiksi” ja Lego-palikkaa muistuttavaksi ”hirvitykseksi”.
Korsnäs

| Korsnäs |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Korsnäsin kirkko.
Sijainti:  62°47′10″N, 021°11′05″E
Maakunta:  Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Vaasan seutukunta
Kuntanumero:  280
Hallinnollinen keskus:  Korsnäsin kirkonkylä
Perustettu:  1887
Pinta-ala ilman merialueita:  239,80 km² 251:nneksi suurin 2022 
Kokonaispinta-ala:  1 424,71 km² 78:nneksi suurin 2022 
– maa:  236,03 km²
– sisävesi:  3,77 km²
– meri:  1 184,91 km²
Väkiluku:  1 997 258:nneksi suurin 31.10.2024 
– väestötiheys:  8,46 as./km² (31.10.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,5 %
– 15–64-v.:  56,3 %
– yli 64-v.:  29,2 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  3,7 %
– ruotsinkielisiä:  83,7 %
– muut:  12,7 %
Kunnallisvero:  9,30 % 92:nneksi suurin 2024 
Kunnanjohtaja:  Christina Båssar
Kunnanvaltuusto:  21 paikkaa
  2021–2025   • RKP   • SDP:   19 2
www.korsnas.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Korsnäs on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 1 997 ihmistä. Sen pinta-ala on 1 424,71 km2, josta 3,77 km2 on sisävesistöjä ja 1 184,91 km2 merialueita. Väestötiheys on 8,46 asukasta/km2. Korsnäsin naapurikunnat ovat Maalahti ja Närpiö. Kunta oli 1. tammikuuta 2015 asti yksikielisesti ruotsinkielinen kunta. Korsnäsistä tuli kaksikielinen kunta 1. tammikuuta 2015. Korsnäs on väkiluvultaan Pohjanmaan maakunnan pienin kunta, joka ei ole kaupunki.
Vuoden 2012 kuntavaaleissa ruotsalainen kansanpuolue sai Korsnäsissä 95,0 prosenttia äänistä. Vuonna 2017 RKP sai kaikki 21 valtuustopaikkaa. Korsnäsin vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1968.
Nimen alkuperä

Kansanperinteen mukaan nimi Korsnäs eli Ristiniemi on peräisin ristiretkiajalta.
Vaikka Korsnäsin on joskus mainittu olleen maailman ruotsinkielisin kunta, sillä on myös suomenkielinen historia. Rannikolla sijaitsee kalastuksestaan tunnettu Moikipään kylä, joka tunnettiin tällä nimellä (muodossa Moikipe) keskiajalta lähtien, josta ruotsinnos Molpe on muokkautunut. Suomenkielistä alkuperää on myös Taklax-nimi, joka on aikoinaan ollut muodossa Takalaksi. Laksi on vanhassa suomen kielessä tarkoittanut lahtea.
Ruotsinkielisen Korsnäs-nimen sijaan paikkakunnasta on suomen kielessä käytetty aiemmin muotoa Korsnääsi. Sitä vanhempi nimimuoto on ollut Korsneesi ja myös suomenkielinen nimi Ristitaipale on ollut käytössä.
Historia

Korsnäsin alue nousi merestä varsin myöhään, eikä alueella ole tehty esihistoriallisia löytöjä. Varhaiskeskiajalla alueelle saapui satakuntalaisia erämiehiä, jotka olivat pääosin metsästäjiä ja kalastajia. Eräasutus väistyi kuitenkin Ruotsista saapuneen uudisasutuksen myötä. Korsnäs kuului aluksi hallinnollisesti Satakuntaan osana Närpiön suurpitäjää. Korsnäsin saarnahuonekunta perustettiin viimeistään 1442, jolloin Korsnäs mainitaan ensimmäisen kerran virallisissa asiakirjoissa.
Korsnäsin ensimmäinen kirkko rakennettiin 1400-luvulla ja se tunnettiin merenkulkijoiden uhrikirkkona. 1500-luvulla rantakylien väestö kävi kauppaa Pohjanlahden poikki. Kauppatuotteisiin kuuluivat tuolloin terva, nahka ja kala. Myöhemmin asutus levisi rantakylistä myös metsämaille.
Kappeliseurakunnaksi Korsnäs tuli 1604 ja vuosina 1661–1663 rakennettiin uusi kaksitorninen kirkko pelkästään lahjoitusvaroin. Korsnäsin asukasluku alkoi kasvaa vasta 1800-luvulla ja Korsnäsistä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1861. Nykyinen Korsnäsin kirkko on valmistunut vuonna 1831. 1900-luvun vaihteesta Korsnäsistä muutti Yhdysvaltoihin lähes 2000 henkeä.
Korsnäs itsenäistyi Närpiön suurpitäjästä omaksi kunnakseen vuonna 1887. Korsnäsin eteläisimmät kylät, Töjby ja Träskböle siirtyivät takaisin Närpiöön vuonna 1973.
Moikipään Breskäretin alueelle rakennettiin vuonna 1991 Suomen ensimmäinen neljällä tuuliturbiinilla varustettu tuulivoimapuisto.
Maantiede

Korsnäs on Manner-Suomen läntisin kunta. Rannikko on kivistä ja karua. Vielä 2 000 vuotta sitten nykyisen Korsnäsin alue oli veden alla. Sisemmissä osissa kuntaa on paljon suota ja metsää. Korsnäsiin kuuluu kolme suurta saarta, Bredskäret, Halsön ja Södra Björkön.
Korsnäsin kunnan alueella on 11 järveä. Nimetyistä järvistä suurimmat ovat Stockgrundsfladan, Storsundet ja Stenträsket.
Kokonaan tai osittain Korsnäsin alueella olevia Natura-kohteita ovat Närpiön saaristo, Merenkurkun saaristo, keidas- ja aapasuoalue Degermossen ja Hinjärvi, jolla on huomattava merkitys vesilintujen kannalta, mutta myös kalatalous- ja virkistyskäyttöarvoa.
Maantiede > Arkkitehtuuri

Korsnäsissä on pidetty yllä perinteitä. Vielä 1930-luvulla kirkonkylän uudet rakennukset toteutettiin 1700-luvun suunnittelun pohjalta. Nykyisin Korsnäsin kirkonkylä on levinnyt nauhamaisesti seuraten rantatietä ja vanhaa kylätietä tasangolla.
Korsnäsin vanhasta kulttuurista kertoo myös kirkkorakennukset. Korsnäsin kirkko on puinen ristikirkko, joka rakennettiin vuosina 1830–1831 Carl Ludvig Engelin piirustusten pohjalta. Vuonna 1747 rakennettu kellotapuli on todennäköisesti kunnan vanhin säilynyt rakennus. Korsnäsin vanha seurakuntatalo toimii nykyisin kirkkomuseona.
Maantiede > Kylät

Bjurbäck, Harrström, Korsbäck, Korsnäs, Moikipää (Molpe) ja Taklax.
Träskböle, Töjby ja Överträsk kuului ennen jakautumaa Korsnäsiin mutta liitettiin myöhemmin Närpiöön.
Joistakin kylistä on 1900-luvun alussa käytetty suomenkielisiä nimiä, esimerkiksi Taklaxista nimeä Taaklahti.
Maantiede > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Korsnäsissä oli 2 154 asukasta, joista 1 436 asui taajamissa, 702 haja-asutusalueilla ja 16:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Korsnäsin taajama-aste on 67,2 %. Korsnäsin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Korsnäsin kirkonkylä | 757 |
| 2 | Moikipää | 465 |
| 3 | Harrström | 214 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Talous

Korsnäsin työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (13.9%)
Jalostus (19.0%)
Palvelusektori (64.4%)
Muut sektorit (2.7%)
Talousalueena Korsnäs kuuluu Vaasan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 47 978 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 11. suurin.
Korsnäsissä oli vuonna 2022 yhteensä 604 työpaikkaa ja kunnassa asui 867 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 49,6 prosenttia. Korsnäsin työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 64,4 prosenttia, jalostuksen 19,0 prosenttia ja alkutuotannon 13,9 prosenttia.
Korsnäsin työpaikkaomavaraisuus on 69,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,6 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,0 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Korsnäsissä on 133,4 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Korsnäs on tunnettu runsaasta yrityskannastaan. Kunnassa on noin 300 yritystä, ja noin puolet asukkaista työllistyy omassa tai perheyrityksessä. Korsnäsin suurimpia toimialoja ovat teollisuus, palvelut sekä turkistarhaus ja maanviljely. Korsnäsin suurimpia yrityksiä ovat ihohoitotuotteiden valmistaja Dermoshop, vihannesten pakkaamo K Hultholm sekä metallin alihankkija Profiweld. Korsnäsin suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuului vuonna 2021 myös puutarhakylpylöitä valmistava SpaDealers sekä veneiden perämoottorikauppaa tekevä Mr. Motors Korsnäs.
Korsnäsissä toimi vuosina 1958–1972 Korsnäsin kaivos, josta saatiin lyijyä sekä jonkin verran lantanoideja.
Talous > Liikenne

Korsnäsin keskustaajaman sekä Moikipään ja Harrströmin kylien lävitse kulkee osoitenimellä Rantatie (ruots. Strandvägen) kulkeva seututie 673. Moikipään kylän kohdalla tiestä erkanee yhdystie 6732 (Meritie) Maalahden kunnassa sijaitsevalle Bergön saarelle.
Korsnäsistä lähin henkilöliikenteen rautatieasema sijaitsee Vaasassa.
Väestö

Korsnäsin asukkaista 83,7 prosenttia on äidinkieleltään ruotsinkielisiä. Korsnäs on Manner-Suomen toiseksi ruotsinkielisin kunta Luodon jälkeen.
Korsnäs oli pitkään Suomen ruotsinkielisin kunta. Vuonna 1999 sen asukkaista 97,2 % oli ruotsinkielisiä. Samana vuonna siellä asui 13 henkeä (0,6 % asukkaista), joiden äidinkieli oli jokin muu kuin suomi tai ruotsi. Vuonna 2011 näitä oli 185 (8,2 %). Samassa ajassa suomenkielisten määrä on kasvanut noin yhden prosenttiyksikön verran. Korsnäsin puhutuimpia kieliä ruotsin ja suomen jälkeen ovat vietnam, bosnia, valkovenäjä, viro ja burma.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Korsnäsin väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 2 320 | 2 320 |
| 1985 | 1985 |    | 2 360 | 2 360 |
| 1990 | 1990 |    | 2 310 | 2 310 |
| 1995 | 1995 |    | 2 302 | 2 302 |
| 2000 | 2000 |    | 2 246 | 2 246 |
| 2005 | 2005 |    | 2 208 | 2 208 |
| 2010 | 2010 |    | 2 260 | 2 260 |
| 2015 | 2015 |    | 2 201 | 2 201 |
| 2020 | 2020 |    | 2 080 | 2 080 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestö > Kristinusko

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Korsnäsissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Korsnäs församling
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Korsnäsissä toimii Korsnäs Filadelfiaförsamling.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Korsnäsin alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Hallinto ja politiikka

Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | RKP | RKP | SDP | SDP | KD | KD | Johto |
| Vuosi | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Johto |
| 2017 | 1 296 | 94,7 | 40 | 2,9 | 32 | 2,3 | 91,8 |
| 2021 | 1 110 | 90,0 | 123 | 10,0 | – | – | 80,0 |
Tunnettuja asukkaita

Immanuel Bäck, pappi ja kansanedustaja
Verner Korsbäck, agrologi ja kansanedustaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korsnäs Wikimedia Commonsissa
Korsnäsin kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Korsnäsin avainluvut
Viittaus Ristitaipale-nimeen (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Pohjanmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Kaskinen  Korsnäs  Kristiinankaupunki  Kruunupyy  Laihia  Luoto  Maalahti  Mustasaari  Närpiö  Pedersören kunta  Pietarsaari  Uusikaarlepyy  Vaasa  Vöyri 
Entiset kunnat:  Alaveteli  Bergö  Björköby  Jepua  Koivulahti  Lapväärtti  Maksamaa  Munsala  Oravainen  Petolahti  Pirttikylä  Purmo  Raippaluoto  Siipyy  Sulva  Teerijärvi  Tiukka  Uudenkaarlepyyn maalaiskunta  Vähäkyrö  Vöyri-Maksamaa  Ylimarkku  Ähtävä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Hufvudstadsbladet 
Harrströmin kivisilta Harrströmissä.
Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi

Vuoden 2008 Nobelin taloustieteen palkinnon julkaisutilaisuus.
Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi, jota kutsutaan myös Nobelin taloustieteen palkinnoksi (ruots. Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne) on Ruotsin keskuspankin vuonna 1968  perustama, erityisen korkeatasoisesta taloustieteellisestä tutkimuksesta vuosittain vuodesta 1969 lähtien jaettu palkinto. Vaikka palkinto ei ole yksi Alfred Nobelin testamentissa määritellyistä palkinnoista, palkinnon saajat vastaanottavat palkintonsa samassa tilaisuudessa 10. joulukuuta kuin fysiikan, kemian, lääketieteen ja kirjallisuuden Nobel-palkinnon saajat. Myös palkinnon rahallinen suuruus on sama kuin muiden Nobel-palkintojen.
Palkinnon arvostus perustuu osittain siihen, että palkinto yhdistetään Alfred Nobelin testamentissa luotuihin palkintoihin. Tämä suhde onkin usein ollut ristiriitojen lähde. Palkintoa on luonnehdittu esimerkiksi Ruotsin keskuspankin markkinointitoimenpiteeksi. Muiden muassa David Harvey esittää teoksessaan Uusliberalismin lyhyt historia (2008) että Ruotsin keskuspankin palkinnon liittämiselle Alfred Nobelin nimeen oli poliittinen motiivi.lähde?
Palkinnon historiaa

Maailman vanhin keskuspankki, Sveriges Riksbank, päätti juhlistaakseen 300-vuotista historiaansa vuonna 1969 perustaa taloustieteen palkinnon. Tämän vuoksi se lahjoitti Nobelin säätiölle suuren rahasumman, jonka tuotoista palkinnot oli maksettava.
Helmikuussa 1995 palkinnon jakoperusteita muutettiin kattamaan yhteiskuntatieteet laajemmin kuin pelkästään taloustieteen osalta. Näin ollen taloustieteen Nobel-palkinnon voi nykyään saada myös erityisen ansiokkaasta tutkimuksesta esimerkiksi valtio-opin, psykologian tai sosiologian alalla. Myös palkinnon saajan päättävän komitean kokoonpanoa muutettiin siten, että siinä on nykyään oltava kaksi ei-ekonomistia, kun taas aiemmin palkinnon saajan oli päättänyt viiden ekonomistin ryhmä. Ennen jakoperusteiden muutosta vuonna 1994 palkinnon julkistus viivästyi puolitoista tuntia ilmoitetusta kiistelyyn siitä, voiko peliteorian soveltamisesta saada taloustieteen palkinnon.
Palkinnon jakoprosessi

Taloustieteen nobelistit, kuten myös kemian ja fysiikan nobelistit valitsee Ruotsin Kuninkaallinen Tiedeakatemia. Palkinnon saajia voi yhtenä vuonna olla enintään kolme. Kruunumääräinen palkintosumma on vaihdellut vuosien saatossa. Vuonna 1969 Nobel-palkinnon rahallinen arvo oli 375 000 Ruotsin kruunua ja vuosina 2000–2011 jakosumma oli 10 miljoonaa Ruotsin kruunua. Vuonna 2019 palkinnon arvo oli 9 miljoonaa Ruotsin kruunua.
Vuosittain palkinnon saajaksi ehdotetaan noin sataa ehdotuksen tekohetkellä elävää henkilöä. Ehdotuksia palkinnon saajaksi voivat tehdä ainoastaan siihen tarkoitukseen erityisesti hyväksytyt, tietyt kriteerit täyttävät ehdottajat. Tähän joukkoon kuuluvat esimerkiksi aiemmat taloustieteen nobelistit, palkintokomitean jäsenet, Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsenet, pohjoismaisten yliopistojen ja korkeakoulujen palkinnon aihepiirin vakituiset professorit sekä eräät muut tahot. Palkinnonsaajat päättää 5–8-henkinen komitea. Ehdokkaiden nimet ja valintaan liittyvät seikat tulee pitää salaisena 50 vuoden ajan.
Ristiriitoja

Taloustieteen Nobel-palkintoon liittyy joitain ristiriitaisuuksia. Yleisimmin keskustelua herättävät kysymykset ovat:
Yksi taloustieteen Nobel-palkinnon kärkkäimmistä kriitikoista on Peter Nobel, joka on sukua Alfred Nobelille (Alfred Nobelin vanhimman veljen Ludwig Nobelin tyttären-tyttären-pojan-poika).
Aiheesta muualla

Palkinnonsaajat Nobel-säätiön sivuilla (englanniksi)
Taloustieteen Nobel-palkinnon saajat The Nobel Prize Internet Archive (englanniksi)
Palkinnon historiasta ja ristiriidoista (Arkistoitu – Internet Archive) The New School for Social Research (englanniksi)
Kritiikkiä liiallisesta Chicagon yliopiston painotuksesta Liberalism FAQ -artikkeli (englanniksi)
Nobel-palkinnot
Fysiikanpalkinto
Kemianpalkinto
Fysiologian tai lääketieteen palkinto
Kirjallisuuspalkinto
Rauhanpalkinto
Taloustieteen palkinto