stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mäntyharjun Virkistys

| Mäntyharjun Virkistys |
| --- | --- |
Koko nimi:  Mäntyharjun Virkistys
Perustettu:  1920
Entiset nimet:  Mäntyharjun Virkistys   1920-
Kaupunki:  Mäntyharju
Kenttä:  Mäntyharjun pesäpallokenttä
Värit:           
Puheenjohtaja:  Kirsi Kohonen
Omistaja:  Mäntyharjun Virkistys ry
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mäntyharjun Virkistys on vuonna 1920 perustettu urheiluseura, johon kuuluu useita eri urheilulajeja. Jäseniä seuralla on noin 700.
Historiaa

Aluksi lajivalikoima painottui hiihtoon ja yleisurheiluun, vähitellen mukaan tuli myös pesäpallo. 1960-luvulla Virkistys erikoistui palloilun yleisseuraksi, Mäntyharjun Urheilijat -50 keskittyi muihin lajeihin. Lajivalikoima lisääntyi jääkiekolla ja koripallolla. Pesäpallo oli kohonnut paikkakunnan suosituimmaksi palloilulajiksi. 1970-luvulla mukaan tulivat myös tennis ja lentopallo, joista jälkimmäinen sai erityisen hyvän vastaanoton. Myöhemmin pesäpallo, jääkiekko ja lentopallo vakiinnuttivat asemiaan hyvän juniorityön ansiosta. Myöhemmin jääkiekon paikan on vallannut salibandy ja mukaan on tullut myös aerobic. MU-50 yhdistyi Virkistyksen kanssa ja näin ollen esimerkiksi yleisurheilu on MäVin toiminnan alaista.
Menestys

Lentopallossa vuonna 2007 saavutettiin Suomenmestaruus C-pojissa ja B-tytöt ovat sijoittuneet kaksi kertaa SM-hopealle. MäVittärien valmentaja Timo Ripatti palkittiin Suomen Juniori valmentajana vuonna 2008. Yleisurheilussa Mäntyharjua edustaa urheilija Veera Louhivuori, joka edustaa sekä yleisurheilussa että lentopallossa maajoukkuetta. Mäntyharjun Virkistyksessä panostetaan lasten ja nuorten liikkumiseen ja ohjaukseen.
Ykköspesiksen Itä-Länteen vuonna 2024 valittu Jani Hoteila on Mäntyharjun Virkistyksen kasvatti.
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Skalmenin majakka

| --- | --- |
Sijainti:  Smøla Norja
| --- | --- |
Korkeus:  16  m 
| --- | --- |
Valmistunut:  1907 
Otettu käyttöön:  1962 
Automatisoitu:  2002 
| --- | --- |
Valon korkeus:  24,0  m 
Valonkanto:  27,4  km 
Valon ominaisuudet:  Fl W 30s, Iso R 2s 
| --- | --- |
ARLHS:  NOR203 
Admiralty:  L1348 
NGA:  115-7428 
Norsk fyrliste:  433000 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Skalmenin majakka (norj. Skalmen fyr) oli Smølan kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva majakka. Se perustettiin vuonna 1907, automatisoitiin 1988, jätettiin miehittämättömäksi 2002 ja lakkautettiin 2008. Majakkarakennuksen purkamista suunniteltiin pitkään, mutta vuonna 2024 sen osti yksityishenkilö, joka aikoo kunnostaa sen vapaa-ajanasunnoksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skalmenin majakka Wikimedia Commonsissa
Sillman

Sillman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Edgar Sillman (1891–1918), suomalainen kirjailija
Miia Sillman (s. 1995), suomalainen moniottelija
Nikolai Sillman (1858–1929), suomalainen kenraalimajuri ja kuvernööri
Osmo Sillman (1928–2006), suomalainen arkkitehti
Teodor Sillman (1854–1926), suomalainen vara-amiraali ja senaattori
Tuomo Sillman (1948–2008), suomalainen jääkiekkoilija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Sillit

| Sillit |
| --- | --- |
 Silli (Clupea harengus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Sillikalat Clupeiformes
Alalahko::  Clupeoidei
Heimo::  Sillit Clupeidae  Cuvier, 1816
Suvut
 Clupea  Ethmidium  Hyperlophus  Potamalosa  Ramnogaster  Sprattus  Strangomera 
Katso myös
   Sillit Wikispeciesissä   Sillit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sillit (Clupeidae) on sillikalojen lahkon kalaheimo, johon nykyisin luetaan seitsemän sukua ja 15 lajia. Useimmat sillit ovat suurissa parvissa liikkuvia pelagisia merikaloja, jotka syövät planktonia.
Suomalaisista kaloista heimoon kuuluvat silakka ja kilohaili.
Aiemmin sillien heimon käsite oli laajempi, siihen kuului useita alaheimoja, jotka nykyisin katsotaan erillisiksi heimoiksi (esim. jokisillit, Alosidae).
Mestarien liigan kauden 2015–2016 lohkovaihe

Jalkapallon Mestarien liigan kauden 2015–2016 lohkovaiheen ottelut alkoivat 15. syyskuuta ja loppuivat 9. joulukuuta 2015.
Arvonta

Lohkovaiheen arvontatilaisuus suoritettiin 27. elokuuta 2015 Monacossa alkaen kello 18.45 (UTC+2). Joukkueet oli jaettu neljään samansuuruiseen arvontakoriin seuraavin perustein:
Ensimmäiseen koriin oli sijoitettu UEFA:n maapisterankingin mukaan seitsemän kärkimaan kansallisen sarjan mestarit. Hallitseva mestarijoukkue Barcelonan oltua myös oman kansallisen sarjansa mestari, koriin nostettiin maapisterankingtaulukon mukaan kahdeksannella sijalla olevan maan mestari.
Koreihin kaksi, kolme ja neljä joukkueet olivat jaoteltu seurajoukkuerankingpisteiden mukaan.
Samoista maista olevia joukkueita ei voi arpoa samaan lohkoon. Yhdellä ottelukierroksella on kaksi ottelupäivää, joista toisena pelaavat lohkojen A–D joukkueet ja toisena lohkojen E–H joukkueet. 17. heinäkuuta 2014 UEFA:n hätäpaneelin pitämässä kokouksessa päätettiin, että venäläisiä eikä ukrainalaisia joukkueita voida arpoa samaan alkulohkoon maiden välisen poliittisesti epävakaan tilanteen johdosta.
Seuraavat 32 joukkuetta selviytyivät lohkovaiheeseen:
Lohkot

Joukkueet jaetaan kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelaavat toisiaan vastaan koti- ja vierasottelun. Jokaisen lohkon kaksi parasta pääsevät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon kolmanneksi sijoittuvat pääsevät Eurooppa-liigan kauden 2015–2016 ensimmäiselle pudotuspelikierrokselle ja neljänneksi sijoittuvat putoavat pois.
Jos lohkoissa päädytään tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistaan seuraavasti:
joukkueiden keskinäisten otteluiden pisteet
joukkueiden keskinäisten otteluiden maaliero
joukkueiden keskinäisten otteluiden tehdyt maalit
joukkueiden keskinäisten otteluiden vierasmaalit
joukkueiden kaikkien otteluiden maaliero
joukkueiden kaikkien otteluiden tehdyt maalit
joukkueiden kaikkien otteluiden vierasmaalit
joukkueiden kaikkien otteluiden voitot
joukkueiden kaikkien otteluiden vierasvoitot
vähiten kurinpidollisia pisteistä kaikista otteluista (keltainen kortti = 1 ja punainen kortti = 3)
UEFA:n oma rankinglista
Lohkot > Lohko A

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |  | RM | PSG | SHK | MAL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Real Madrid | 6 | 5 | 1 | 0 | 19 | 3 | +16 | 16 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | — | 1–0 | 4–0 | 8–0 |
| 2 |  Paris Saint-Germain | 6 | 4 | 1 | 1 | 12 | 1 | +11 | 13 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | 0–0 | — | 2–0 | 2–0 |
| 3 |  Šah’tar Donetsk | 6 | 1 | 0 | 5 | 7 | 14 | −7 | 3 | Siirtyy Eurooppa-liigaan |  | 3–4 | 0–3 | — | 4–0 |
| 4 |  Malmö FF | 6 | 1 | 0 | 5 | 1 | 21 | −20 | 3 |  |  | 0–2 | 0–5 | 1–0 | — |
Lohkot > Lohko B

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |  | WOL | PSV | MU | TSM |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Wolfsburg | 6 | 4 | 0 | 2 | 9 | 6 | +3 | 12 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | — | 2–0 | 3–2 | 1–0 |
| 2 |  PSV Eindhoven | 6 | 3 | 1 | 2 | 8 | 7 | +1 | 10 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | 2–0 | — | 2–1 | 2–1 |
| 3 |  Manchester United | 6 | 2 | 2 | 2 | 7 | 7 | 0 | 8 | Siirtyy Eurooppa-liigaan |  | 2–1 | 0–0 | — | 1–0 |
| 4 |  TsSKA Moskova | 6 | 1 | 1 | 4 | 5 | 9 | −4 | 4 |  |  | 0–2 | 3–2 | 1–1 | — |
Lohkot > Lohko C

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |  | ATL | SLB | GAL | AST |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Atlético Madrid | 6 | 4 | 1 | 1 | 11 | 3 | +8 | 13 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | — | 1–2 | 2–0 | 4–0 |
| 2 |  Benfica | 6 | 3 | 1 | 2 | 10 | 8 | +2 | 10 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | 1–2 | — | 2–1 | 2–0 |
| 3 |  Galatasaray | 6 | 1 | 2 | 3 | 6 | 10 | −4 | 5 | Siirtyy Eurooppa-liigaan |  | 0–2 | 2–1 | — | 1–1 |
| 4 |  Astana | 6 | 0 | 4 | 2 | 5 | 11 | −6 | 4 |  |  | 0–0 | 2–2 | 2–2 | — |
Lohkot > Lohko D

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |  | MC | JUV | SEV | MON |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Manchester City | 6 | 4 | 0 | 2 | 12 | 8 | +4 | 12 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | — | 1–2 | 2–1 | 4–2 |
| 2 |  Juventus | 6 | 3 | 2 | 1 | 6 | 3 | +3 | 11 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | 1–0 | — | 2–0 | 0–0 |
| 3 |  Sevilla | 6 | 2 | 0 | 4 | 8 | 11 | −3 | 6 | Siirtyy Eurooppa-liigaan |  | 1–3 | 1–0 | — | 3–0 |
| 4 |  Borussia Mönchengladbach | 6 | 1 | 2 | 3 | 8 | 12 | −4 | 5 |  |  | 1–2 | 1–1 | 4–2 | — |
Lohkot > Lohko E

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |  | BAR | ASR | BL | BTE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Barcelona | 6 | 4 | 2 | 0 | 15 | 4 | +11 | 14 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | — | 6–1 | 2–1 | 3–0 |
| 2 |  Roma | 6 | 1 | 3 | 2 | 11 | 16 | −5 | 6 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | 1–1 | — | 3–2 | 0–0 |
| 3 |  Bayer Leverkusen | 6 | 1 | 3 | 2 | 13 | 12 | +1 | 6 | Siirtyy Eurooppa-liigaan |  | 1–1 | 4–4 | — | 4–1 |
| 4 |  BATE Borisov | 6 | 1 | 2 | 3 | 5 | 12 | −7 | 5 |  |  | 0–2 | 3–2 | 1–1 | — |
Lohkot > Lohko F

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |  | BAY | ARS | OLY | DZ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Bayern München | 6 | 5 | 0 | 1 | 19 | 3 | +16 | 15 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | — | 5–1 | 4–0 | 5–0 |
| 2 |  Arsenal | 6 | 3 | 0 | 3 | 12 | 10 | +2 | 9 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | 2–0 | — | 2–3 | 3–0 |
| 3 |  Olympiakos | 6 | 3 | 0 | 3 | 6 | 13 | −7 | 9 | Siirtyy Eurooppa-liigaan |  | 0–3 | 0–3 | — | 2–1 |
| 4 |  Dinamo Zagreb | 6 | 1 | 0 | 5 | 3 | 14 | −11 | 3 |  |  | 0–2 | 2–1 | 0–1 | — |
Lohkot > Lohko G

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |  | CHE | DK | POR | MTA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Chelsea | 6 | 4 | 1 | 1 | 13 | 3 | +10 | 13 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | — | 2–1 | 2–0 | 4–0 |
| 2 |  Dynamo Kiova | 6 | 3 | 2 | 1 | 8 | 4 | +4 | 11 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | 0–0 | — | 2–2 | 1–0 |
| 3 |  Porto | 6 | 3 | 1 | 2 | 9 | 8 | +1 | 10 | Siirtyy Eurooppa-liigaan |  | 2–1 | 0–2 | — | 2–0 |
| 4 |  Maccabi Tel Aviv | 6 | 0 | 0 | 6 | 1 | 16 | −15 | 0 |  |  | 0–4 | 0–2 | 1–3 | — |
Lohkot > Lohko H

| Sij>  | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta |  | ZEN | GNT | VAL | OL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Zenit Pietari | 6 | 5 | 0 | 1 | 13 | 6 | +7 | 15 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | — | 2–1 | 2–0 | 3–1 |
| 2 |  Gent | 6 | 3 | 1 | 2 | 8 | 7 | +1 | 10 | Etenee pudotuspelivaiheeseen |  | 2–1 | — | 1–0 | 1–1 |
| 3 |  Valencia | 6 | 2 | 0 | 4 | 5 | 9 | −4 | 6 | Siirtyy Eurooppa-liigaan |  | 2–3 | 2–1 | — | 0–2 |
| 4 |  Lyon | 6 | 1 | 1 | 4 | 5 | 9 | −4 | 4 |  |  | 0–2 | 1–2 | 0–1 | — |
Skapulaari

Skapulaari sisterssiläismunkin yllä
Skapulaari (lat. scapularium) on munkin tai nunnan sääntökuntapukuun kuuluva hihaton rinnan ja selän yli kulkeva helmaan asti ulottuva vaate, joka symbolisoi Kristuksen iestä (Matt. 11:28-30). Sääntökuntien tertiäärit voivat käyttää lyhennettyä skapulaaria vaatteidensa alla.
Skapulaari on alun perin ollut esiliinan kaltainen suojavaate.
Pienistä skapulaareista kuuluisin on karmeliittojen Ruskea skapulaari.
Sigurd Wilhelm Forss

S. W. Forss ja hänen vaimonsa Jenny, omaa sukuaan Tuomikoski.
Sigurd Wilhelm Forss (11. toukokuuta 1891 Joutsa – 8. syyskuuta 1947 Jyväskylä) oli seminaarinlehtori ja Jyväskylän pitkäaikaisin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.
Koulutus, ansiotyö ja luottamustoimet

Forss valmistui ylioppilaaksi Jyväskylässä 1910, filosofian kandidaatiksi 1917 ja maisteriksi 1919. Hän toimi maantiedon ja luonnonhistorian opettajana Sortavalan lyseossa 1918–1919 ja Kotkan suomalaisessa yhteiskoulussa 1919–1920. Sen jälkeen hän oli Jyväskylän tyttökoulun lehtorina 1920–1929 ja seminaarin ja korkeakoulun rehtorina 1929–1947. Hän toimi myös tyttölukion opettajana ja Jyväskylän kansalaisopiston johtajana 1937–1944. Tämän toimensa ohessa Forss oli tieteellisen kirjaston hoitaja 1928–1930, sekä Seminaarin kirjaston ja kaupunginkirjaston johtokunnan jäsen 1928–1945. Keski-Suomen museoyhdistyksen johtokunnan jäsenenä Forss toimi 1931 alkaen ja Jyväskylän ylioppilasyhdistyksen valtuuskunnan jäsenenä vuodesta 1931 Näiden kirjallisten harrastustensa lisäksi hän oli yleisradion ohjelmapäällikkö kaupungissa sekä kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 1925–1945 (edistyspuolue) ja kaupunginhallituksen jäsen 1945-47. Forss toimi edistyspuolueen Vaasan läänin itäisen vaalipiirin piiritoimikunnan puheenjohtajana vuodesta 1925 alkaen ja puoluevaltuuston jäsenenä vuodesta 1928.
Kunnalliselämää

Jyväskylän kunnalliselämässä itsenäisyyden alkuvuosina porvarillinen Edistyspuolue suhtautui ennakkoluulottomasti sosiaalidemokraatteihin. Kun vasemmisto ei voinut toivoa valtuustoon puheenjohtajan paikkaa, se äänesti mieluummin edistyspuoluetta (opettaja Hytönen 1923-26 ja lehtori Forss 1929-45) kuin kokoomusta. Kokoomuslaiset olivat edistyspuoluelaisia jyrkempiä suhteessa kapinavankeihin ja valtiomuototaistelussa he olivat enemmän kuningasmielisiä, edistyspuoluelaiset taas tasavallan kannattajia.
Felix Lahtisen mukaan "lehtori S.W.Forss muistetaan tahdikkaana ja miellyttävänä henkilönä, joka taitavasti sovitellen pyrki johtamaan valtuuston työtä ja hiomaan kiistelyn kuluessa pois pahimpia särmiä. Kovalle koetukselle hänen puheenjohtajakykynsä joutui mm. eräässä talousarviokokouksessa, muistaakseni vuonna 1932. Kokous oli myrskyinen, alkoi klo 18 ja päättyi seuraavana aamuna klo 4.30."
Mäntsälän kapinan aikaan

1932 Mäntsälässä Ohkolan työväentalolla puhkesi selkkaus tohtori Mikko Erichin puheen johdosta, mikä johti Mäntsälän kapinan nimellä tunnettuun kriisiin. Maata uhkasi vallankaappaus ja myös Keski-Suomessa Lapuanliikkeen piirisihteerin maanviljelijä Aholan taloon Jyväskylän naapuriin kokoontui aseistettuja suojeluspukuisia joukkoja. Näiden Mäntsälään lähtö jäi tekemättä, mutta sen sijaan joukko siirtyi jyväskylään ja otti haltuunsa Suojatalon yläkerran. Suojatalosta tuli näin kapinallisten tukikohta ja Jyväskylästä toinen maan poliittisen kiehunnan keskipiste. Tilanne kärjistyi torstaina 3. maaliskuuta. Illalla olivat laillisen yhteiskuntajärjestyksen kannattajat kutsuneet kaupungintalolle kansalaiskokouksen neuvottelemaan tilanteesta. Väkeä oli salin täydeltä, ja kaupunginvaltuuston puheenjohtajan S. W. Forssin johtama kokous päätti lähettää tasavallan presidentille lojaalisuussähkeen. Ennen kuin näin pitkälle oli päästy, kapinallisten iskuryhmä oli yrittänyt hajottaa kokouksen. Tilanteen dramaattisuudesta kertoo oravisaarelaisen maanviljelijän Matti Jääskeläisen kuoleminen sydänhalvaukseen kesken tätä välinäytöstä. Tilanne laukesi seuraavana päivänä presidentin lähettämän välitysmiehen Martti Pihkalan myötävaikutuksella.
Perhe

Forssin vanhemmat olivat Sysmän ja Joutsan nimismies Ivar Forss (1851-1895) sekä Elin Andersin, kirjakustantaja Otto Andersinin sisar. Kirjallista perintöä tuli myös isoäiti Sofie Rudbeckin puolelta, jonka veli oli kirjallisuudentutkija, suomentaja ja kirjailija Eero Salmelainen. Puoliso oli vuodesta 1923 kansakoulunopettaja Jenny Olivia Tuomikoski. Heidän poikansa on urkuri Erkki Forss.
Julkaisut

Jyväskylän kansalaisopisto: 1933-1938: 5-vuotiskertomus
Jyväskylän kansalaisopisto 1933-1943: 10-vuotiskertomus
Mieskuoro Sirkat: kertomus 30-vuotisesta toiminnasta 1899-1930
Steinvikholmin linnoitus

Steinvikholm vuonna 2020.
Steinvikholm on Stjørdalin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva linnoitus, jonka perusti arkkipiispa Olav Engelbrektsson 1520-luvulla. Kreivisodan aikana sinne tuotiin suojaan arvoesineitä Nidarosin tuomiokirkosta. Norjan jouduttua Tanskan haltuun Steinvikholm toimi lääninherran asuntona. Linnoitus lakkautettiin Pohjoismaiden seitsenvuotisen sodan jälkeen 1570-luvulla. Se entisöitiin 1890-luvulla, ja nykyisin siellä järjestetään muun muassa oopperanäytöksiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Steinvikholmin linnoitus Wikimedia Commonsissa
Silencer

| Silencer> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1995–2001
Tyylilaji:  black metal
Kotipaikka:  Tukholma, Ruotsi
Laulukieli:  englanti
Entiset jäsenet:  Nattramn, laulu (1995–2001)  Leere, kitarat (1995–2001) 
Levy-yhtiö:  Prophecy Records  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Silencer oli ruotsalainen black metal -yhtye, joka ehti lyhyen uransa aikana julkaista demon lisäksi yhden albumin. Silencerin muodostivat vokalisti Nattramn, kitaristi-basisti Leere, aiemmin Shiningissa, ja rumpalina saksalaisen Bethlehemin rumpali Steve Wolz. Yhtyeen ainoa albumi Death - Pierce Me on saavuttanut black metal -piirien keskuudessa suosiota brutaaleilla, sekavilla sanoituksillaan sekä omalaatuisilla laulusuorituksillaan ja äänimaisemillaan.
Laulajan henkilöllisyydestä on esitetty erilaisia arvailuja.
Jäsenet

Nattramn – laulu
Leere – kitarabasso
Steve Wolz – rummut (soitti vain rumpuosuudet, ei varsinaisesti yhtyeessä)
Diskografia > Albumit

Death - Pierce Me 2001
Diskografia > Demot

Death, Pierce Me 1998
Aiheesta muualla

Silencer Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Mormonin uhri

| Mormonin uhri> Mormonens Offer |
| --- | --- |

Ohjaaja:  August Blom
Käsikirjoittaja:  Alfred Kjerulf
Tuottaja:  Ole Olsen
Kuvaaja:  Axel Graatkjær
Pääosat:  Valdemar Psilander, Henry Seemann, Clara Wieth, Carlo Wieth
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Tanska
Tuotantoyhtiö:  Nordisk Films Kompagni
Levittäjä:  Nordisk Film
Ensi-ilta:  2. lokakuuta 1911 (Tanska) 23. lokakuuta 1911 (Suomi)
Kesto:  1080 metriä (51 min.)
Alkuperäiskieli:  mykkäelokuva
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mormonin uhri (myös Mormoonin uhri, tansk. Mormonens Offer) on vuonna 1911 valmistunut tanskalainen mykkäelokuva. August Blomin ohjaaman melodraaman pääosaa esittää Valdemar Psilander.
Juoni

Mormonipappi Larsson suostuttelee Ninan lähtemään mukanaan Utahiin, jossa hän aikoo tehdä hänestä jalkavaimonsa. Matkalla Nina muuttaa mielensä, mutta Larsson huumaa naisen ja salakuljettaa hänet Amerikkaan. Ninan veli Olaf ja sulhanen Sven Berg jäljittävät Ninan Salt Lake Cityyn, jossa he onnistuvat vapauttamaan hänet. Larsson saa surmansa omasta luodistaan.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Valdemar Psilander  | … |  mormonipappi Andrew Larsson   |
|  Henry Seemann  | … |  insinööri Olaf Gram   |
|  Clara Wieth  | … |  Nina, Olafin sisar   |
|  Carlo Wieth  | … |  Sven Berg, Ninan sulhanen   |
|  Franz Skondrup  | … |  etsivä   |
|  H.C. Nielsen  | … |     |
|  Emilie Sannom  | … |  Nancy, Larssonin taloudenhoitaja   |
|  Otto Lagoni  | … |  Larssonin mormoniystävä   |
|  Carl Schenstrøm  | … |  Larssonin mormoniystävä   |
|  Frederik Jacobsen  | … |  Ninan isä   |
|  Nicolai Brechling  | … |  sähköttäjä laivalla   |
|  Axel Boesen  | … |     |
|  Carl Petersen  | … |  poliisi   |
|  Doris Langkilde  | … |     |
Tuotanto ja vastaanotto

Nordisk Films Kompagnin tuottama Mormonin uhri kuuluu valkoista orjakauppaa käsittelevien ”eroottisten melodraamojen” sarjaan. Mormoniyhteisön herättämät epäluulot ja pelot olivat sopiva teema, jonka avulla elokuvan raflaava sisältö voitiin naamioida varoittavaksi esimerkiksi psyykeltään heikkoina pidetyille naisille. Mormonin uhri heijastaa myös yleisempää yhteiskunnan modernisaation herättämää epävarmuutta. Kokonaan Tanskassa kuvattu elokuva on yksityiskohdiltaan täysin epäuskottava, mutta tuolloin vielä tottumaton elokuvayleisö ei ilmeisesti kiinnittänyt huomiota sen puutteisiin.
Kansainväliselle yleisölle suunnattu Mormonin uhri oli suuri yleisömenestys varsinkin Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Se aloitti mormonivastaisten elokuvien sarjan, jonka käyttövoimana olivat mormonien harjoittama moniavioisuus ja yhteisön historialliset konfliktit muun väestön kanssa. Yhdysvaltojen mormoniyhteisö yritti turhaan saada Mormonin uhrin kielletyksi, mikä lisäsi ennestään yleisön kiinnostusta sitä kohtaan. Mormonivastaisten elokuvien sarja sai yhteisön kiinnostumaan kuvastaan valkokankaalla ja käyttämään elokuvaa myös oman propagandansa välineenä.
Mormonin uhria esitettiin Suomessa kolme viikkoa Tanskan-ensi-illan jälkeen. Elokuvaan liitettyä tendenssiä kuvastaa Helsingin Sanomissa julkaistu Lyyra Teatterin mainos:
Suomessa mormonismi ei liene ollut kovin ajankohtainen aihe, mutta Mormonin uhri aiheutti toisenlaisen, elokuvien maahantuontiin liittyneen skandaalin. Frans Engström väitti hankkineensa elokuvaan yksinoikeuden Olympia Teatteria varten suoraan Nordisk Filmsiltä, kun taas Lyyran omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo oli vuokrannut sen Pietarista. Pohjanheimon nostamassa kunnianloukkausjutussa Engström tuomittiin lopulta sakkoihin.
Aiheesta muualla

Mormonin uhri Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Silence

| Silence Sonata Arctica |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syksy 2000 – kevät 2001
 Julkaistu: 21. kesäkuuta 2001
 Tuottaja(t): Sonata Arctica 
 Tyylilaji: Power metal
 Kesto: 60.22
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
Sonata Arctican muut julkaisut
| Successor 2000 | Silence 2001 | Orientation 2001 |
Silence on Sonata Arctican toinen albumi. Se äänitettiin syksyllä 2000 ja keväällä 2001 ja julkaistiin kesäkuussa 2001. Levyn japanilaisessa versiossa mukana on bonuskappale "Respect the Wilderness". Levyllä vierailee myös Stratovarius-yhtyeestä tunnettu Timo Kotipelto, joka laulaa viimeisen säkeen kappaleesta "False News Travel Fast".
Silence oli Suomen albumilistalla parhaimmillaan kolmannella sijalla ja se pysyi neljänkymmenen kärjessä seitsemän viikkoa. Singlenä albumilta julkaistiin Wolf & Raven (paras sijoitus singlelistalla 3., listaviikkoja kahdeksan) ja Last Drop Falls (paras sijoitus singlelistalla 3., listaviikkoja 15). Albumi toi Sonata Arcticalle ensimmäisen kultalevyn yli 15 000 kappaleen myynnillään. Sittemmin albumia on myyty Suomessa yli 25 000 kappaletta.
Silence sai Soundin arvostelusta täydet viisi tähteä.
Ranskalaislevy-yhtiö NTS jakoi albumin mukana Live at Provinssirock Festival -promolevyä, joka sisälsi Provinssirockissa vuonna 2000 äänitetyt liveversiot esikoisalbumi Ecliptican kappaleista ”Replica”, ”Unopened” ja ”FullMoon”. Samaiset liveversiot on julkaistu myös Successor-EP:n eri painoksilla. Promolevyn painos oli suuruudeltaan 2 500 kappaletta.