stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lettenin pumppuvoimalaitos
Toimintaa

Lettenin pumppuvoimalaitos sijaitsee Klarälvenin vesistössä, joka laskee Karlstadissa Vänerniin. Klarälvenin sivujoki Lettan yhtyy Klarälveniin sen oikealta puolelta, mutta joen vapaa juoksu on padottu Lettanin luusuassa umpeen. Vettä päästetään järvestä voimalaitoksen läpi silloin, kun halutaan tuottaa sähköenergiaa. Päivisin tai muulloin silloin, kun sähköverkossa on tarjolla liikaa sähköä, yhtiö ostaa sitä halvempaan hintaan ja pumppaa vettä Klarälvenistä ylös Letteniin. Järven patovallit ovat niin korkealla, että järven tilavuutta voidaan kasvattaa luontaisesta määrästä 300 % . Pumppuvoimalan toinen tehtävä on säädellä muidenkin Klarälven voimalaitoksien sähköntuotantoa. Sama toissijainen tehtävä on annettu Höljensin vesimoimalaitokselle, joka on toiminnaltaan säännöstelyvoimalaitos ja sijaitsee Klarälvenin latvoilla lähellä Norjan vastaista rajaa. Klarälvenin alajuoksulla sijaitsee kuusi jokivoimalaitosta, jotka saavat Lettenin voimalalta lisävettä: Krakerudin- (22 MW), Forshultin- (24 MW), Skymnäsin- (16 MW), Munkforsin- (33 MW), Dejeforsin- (20 MW) ja Forshagan vesivoimalaitos (7 MW).
Huomioita

1 2 3 4 5  Asia on katsottu ruotsinkielisestä artikkelista sv:Letten, viitattu 15.4.2020
1 2  Säännöstelykapasiteetti 300 %  on tulkittu tarkoittavan lisäys järven aikaisempaan tilavuuteen. Silloin altaan tilavuus täytenä on jaettu neljällä ja kolme neljäsosa altaan tilavuudesta on laskennallista sääntelyvaraa.
Liminganlahti

Liminganlahden lintuveden tunnus
| --- | --- |
Sijainti:  Liminka Suomi
Pinta-ala:  109 km²
| --- | --- |
Tyyppi:  Lahti 
Hallinto:  Metsähallitus
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Lintutarkkailijoita lintutornissa Liminganlahdella. Kuvan torni kaatui myrskyssä joulukuussa vuonna 2011 ja korvattiin sittemmin uudella tornilla.
Liminganlahden luontokeskus.
Liminganlahti on Pohjanlahden sivulahti Perämerellä Pohjois-Pohjanmaalla Oulun, Limingan ja Lumijoen kuntien alueella. Liminganlahti on kansainvälisesti tunnettu ja arvokas lintuvesi. Liminganlahteen laskevat Lumi-, Liminka- ja Temmesjoki.
Liminganlahden vesipinta-ala on 109 km², kun alueen länsirajana käytetään kuviteltua linjaa Lumijoen Varjakasta Rokonkarin saaren kautta Oulun Riutunkariin. Lahden pituus on suurimmillaan noin 15 kilometriä, ja pohjukassa sen leveys on suurimmillaan noin kymmenen kilometriä.
Liminganlahden vesialue on kansainvälisesti tärkeä muuttolintujen levähdysalue. Muuttoaikaan alueella levähtää jopa kymmeniä tuhansia lintuja. Tällöin alueella tavataan lähes 70 yleistä lintulajia sekä useita harvinaisia lintulajeja. Alueella tavataan säännöllisesti kaikkiaan 13 Suomessa uhanalaista lintulajia sekä 30 lintulajia, jotka on mainittu Euroopan unionin lintudirektiivissä 79/409/ETY.
Liminganlahti on merkittävä vesilintujen metsästysalue. Suojeluohjelmista huolimatta metsästystä ei ole kokonaan kielletty, vaan metsästystä voidaan harjoittaa rauhoitusalueen ulkopuolella.
Liminganlahden luontokeskus

Liminganlahden luontokeskus on rakennettu vuonna 1998. Se sijaitsee Virkkulan rannassa seututien 813 varrella noin viisi kilometriä Limingan keskustaajamasta Lumijoelle päin. Arkkitehtien Maija Niemelän ja Pentti Myllymäen suunnittelemassa keskuksessa on 30 hengen majoitustilojen lisäksi kahvila-ravintola sekä kokous- ja näyttelytilat. Alueella sijaitsi aikaisemmin lintutorni sekä erillinen katettu havainnointitaso, mutta vuonna 1987 rakennettu torni kaatui myrskyssä joulukuussa vuonna 2011. Myrskyssä säilyneen havainnointitason päälle rakennettiin uusi torni vuoden 2012 kevään aikana. Tornille ja havainnointitasolle johtivat noin 600 metriä pitkät pitkospuut, jotka soveltuivat myös pyörätuolilla kulkeville.. Pitkospuut on sittemmin purettu ja korvattu leveällä ja helppokulkuisella polulla.
Kirjallisuutta

Liminganlahti – Lintuparatiisin kahdeksan vuodenaikaa, Docendo 2017 ISBN 978-952-291-336-4 (Liminganlahden Ystävien kymmenvuotisjuhlakirja)
Aiheesta muualla

http://www.liminganlahti.fi/
Liminganlahti Luontoon.fi. Metsähallitus. (suomeksi) (englanniksi)
Raimo Hämeenaho: Liminganlahti. Pohjoinen, 1993.
Liminka
| --- | --- |
Kylät ja alueet:  Ala-Temmes · Heinijärvi · Kedonperä · Ketunmaa ·  Lapinkangas · Limingan kirkonkylä · Rantakylä · Tikkaperä · Tupos · Virkkula
Vesistöt:  Liminganjoki · Liminganjärvi · Temmesjoki · Ängeslevänjoki · Valkiaisjärvi
Muuta Liminkaan liittyvää:  Escurial · Hannu Krankka · Kirkko · Jäähalli · Liminganlahti · Limingan lakeus · Limingan musiikkiviikot · Liminganportti · Linnukkapatsas · Museoalue · Rantakylän kappeli · Rautatieasema
Legionella
Aiheesta muualla

Laji.fi: Legionella
Legionella (Arkistoitu – Internet Archive) Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
National Center for Biotechnology Information (NCBI): Legionella, taxonomy (englanniksi)
UniProt, taxonomy: Legionella (englanniksi)
Jean du Castre d’Auvigny

Jean du Castre d'Auvigny oli Hainaut'ssa vuonna 1712 syntynyt ranskalainen sotilas ja kirjailija. Hän palveli ratsujoukoissa ja sai surmansa Dettingenin taistelussa vuonna 1743.
Hän kirjoitti seuraavat teokset:
Mémoires de Madame de Barnevelt
Amusements historiques
Histoire de Paris (vuoteen 1730)
Vies des hommes illustres de la France, 1739–1757, 27 osaa, työtä jatkoivat Gabriel-Louis Pérau ja François-René Turpin.
Hän työskenteli yhdessä Pierre Desfontaines'n kanssa.
Liettuan läänit

Liettua jaetaan kymmeneen lääniin (liett. apskritis), jotka on nimetty pääkaupunkiensa mukaan. Läänit jaetaan 60 kuntaan (liett. savivaldybė): yhdeksään kaupunkikuntaan, 43 kunnallispiiriin ja kahdeksaan kuntaan. Jokainen kunta jaetaan vuorostaan seniūnija-alueisiin. Aluejako luotiin vuonna 1994 ja sitä muutettiin hieman vuonna 2000.
Läänejä johtavat kuvernöörit (liett. apskrities viršininkas), jotka Vilnan keskushallinto nimittää. Heidän tärkein velvollisuutensa on varmistaa, että kunnat noudattavat Liettuan lakeja ja perustuslakia. Heillä ei ole merkittäviä valtaoikeuksia, ja onkin ehdotettu, että kymmenen lääniä on Liettuan kokoiselle maalle liikaa, sillä kaksi pienintä lääniä käsittävät vain neljä kuntaa. Läänien korvaajaksi on ehdotettu neljän tai viiden hallintoalueen järjestelmää, joka perustuisi Liettuan vanhoihin etnografisiin alueisiin ja tärkeimpiin yli sadan tuhannen asukkaan kaupunkeihin.
Nykyisiä läänejä ei tule sekoittaa toista maailmansotaa edeltäneisiin lääneihin. Siihen aikaan Liettuan hallinnollinen jako oli kaksitasoinen: apskritys-läänit oli jaettu valsčius-yksiköihin. Nykyisin aluejako on kolmitasoinen, ja siihen kuuluvat läänit, kunnat ja seniūnijat.
Kartta

Kartassa on sekä läänit että kunnallispiirit. Kahdeksan kaupunkikuntaa ja kaksi kuntaa on merkitty numeroin:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  1 – Vilnan kaupunkikunta  2 – Kaunaksen kaupunkikunta  3 – Klaipėdan kaupunkikunta |  4 – Panevėžysin kaupunkikunta  5 – Šiauliain kaupunkikunta  6 – Alytusin kaupunkikunta |  7 – Birštonasin kunta  8 – Palangan kaupunkikunta  9 – Visaginasin kaupunkikunta  10 – Neringan kunta  |
Luettelo

| # | Lääni | Pääkaupunki | Alue  neliökilometreissä (sija) | Asukasluku 2001 | Asukasluku 2008 (sija) | Asukastiheys neliökilometrillä (sija) | Kunnat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Alytusin lääni  (kuuntele • tiedot)   | Alytus | 5 425 (6) | 187 769 | 177 040 (7) | 32,6 (8) |  Alytusin kaupunkikunta  Alytusin kunnallispiiri  Druskininkain kunta  Lazdijain kunnallispiiri  Varėnan kunnallispiiri |
| 2 | Kaunasin lääni   (kuuntele • tiedot)    | Kaunas | 8 089 (3) | 701 529 | 673 706 (2) | 83,3 (2) |  Birštonasin kunta  Jonavan kunnallispiiri  Kaišiadorysin kunnallispiiri  Kaunasin kaupunkikunta  Kaunasin kunnallispiiri  Kėdainiain kunnallispiiri  Prienain kunnallispiiri  Raseiniain kunnallispiiri  |
| 3 | Klaipėdan lääni   (kuuntele • tiedot)    | Klaipėda | 5 209 (7) | 385 768 | 378 843 (3) | 72,7 (3) |  Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretingan kunnallispiiri  Neringan kunta  Palangan kaupunkikunta  Skuodasin kunnallispiiri  Šilutėn kunnallispiiri |
| 4 | Marijampolėn lääni   (kuuntele • tiedot)    | Marijampolė | 4 463 (8) | 188 634 | 181 219 (6) | 40,6 (5) |  Kalvarijan kunta  Kazlų Rūdan kunta  Marijampolėn kunta  Šakiain kunnallispiiri  Vilkaviškisin kunnallispiiri |
| 5 | Panevėžysin lääni   (kuuntele • tiedot)    | Panevėžys | 7 881 (4) | 299 990 | 284 235 (5) | 36,1 (7) |  Biržain kunnallispiiri  Kupiškisin kunnallispiiri  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalysin kunnallispiiri  Rokiškisin kunnallispiiri |
| 6 | Šiauliain lääni   (kuuntele • tiedot)    | Šiauliai | 8 540 (2) | 370 096 | 349 876 (4) | 41,0 (4) |  Akmenėn kunnallispiiri  Joniškisin kunnallispiiri  Kelmėn kunnallispiiri  Pakruojisin kunnallispiiri  Radviliškisin kunnallispiiri  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri |
| 7 | Tauragėn lääni   (kuuntele • tiedot)    | Tauragė | 4 411 (9) | 134 275 | 127 378 (10) | 28,9 (9) |  Jurbarkasin kunnallispiiri  Pagėgiain kunta  Šilalėn kunnallispiiri  Tauragėn kunnallispiiri |
| 8 | Telšiain lääni   (kuuntele • tiedot)    | Telšiai | 4 350 (10) | 179 885 | 173 383 (8) | 39,9 (6) |  Mažeikiain kunnallispiiri  Plungėn kunnallispiiri  Rietavasin kunta  Telšiain kunnallispiiri |
| 9 | Utenan lääni   (kuuntele • tiedot)    | Utena | 7 201 (5) | 185 962 | 172 580 (9) | 24,0 (10) |  Anykščiain kunnallispiiri  Ignalinan kunnallispiiri  Molėtain kunnallispiiri  Utenan kunnallispiiri  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasain kunnallispiiri |
| 10 | Vilnan lääni   (kuuntele • tiedot)    | Vilna | 9 729 (1) | 850 064 | 848 097 (1) | 87,2 (1) |  Elektrėnain kunta  Šalčininkain kunnallispiiri  Širvintosin kunnallispiiri  Švenčionysin kunnallispiiri  Trakain kunnallispiiri  Ukmergėn kunnallispiiri  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri |
Legion Condor

Legion Condorin lippu.
Legion Condor (esp. Legión Cóndor) oli Versailles’n rauhansopimuksen vastaisesti uudelleen perustettujen Saksan ilmavoimien yksikkö, joka lähetettiin Espanjaan tukemaan Francisco Francon johtamia kansallismielisiä Espanjan sisällissodassa.
Legion Condorin ensimmäiset yksiköt saapuivat Espanjaan elokuussa 1936. Saksalaistuki laajeni nopeasti, marraskuussa joukkoon kuului sata lentokonetta ja 5 000 miestä kenraalimajuri Hugo Sperrlen johtamina. Joukkojen kierrätyksellä Espanjassa palveli kaikkiaan 20 000 saksalaista. Huolimatta lupauksesta olla sekaantumatta sisällissotaan Adolf Hitler oikeutti taistelun osana ”taistelua bolševismia vastaan”.
Sisällissota antoi saksalaisille tilaisuuden kokeilla uusia aseita ja taktiikoita. Messerschmitt Bf 109 ja Heinkel He 111 -koneet taistelivat ensi kertaa Legion Condorissa. Nämä koneet olivat myöhemmin Luftwaffen pääaseina Ranskan valtauksessa ja taistelussa Britanniasta 1940. Saksalaiset havaitsivat myös kaksitasojen ajan olevan ohi. Espanjan tasavallan puolella taistelleilla neuvostoliittolaisilla oli jo sisäänvedettävillä laskutelineillä varustetut yksitasohävittäjät, Polikarpov I-16:t. Heinkel He 51 -hävittäjät siirrettiin maahyökkäystehtäviin ja koulutuskoneeksi. Baskimaalla 26. huhtikuuta 1937 yhteistoiminnassa Italian kanssa tapahtunut Guernican pommitus johti kansainväliseen tuomioon ja näytti esimakua siitä, miten monille kaupungeille tulisi toisessa maailmansodassa käymään.
Legion Condorissa oli myös muita kuin ilmavoimien yksiköitä. Panzer I -panssarivaunua ja 88 millimetrin ilmatorjuntatykkiä kokeiltiin tasavaltalaisia vastaan.
Kokoonpano marraskuussa 1936

Komentaja: kenraalimajuri Hugo Sperrle
S/88: esikunta
J/88: hävittäjälentorykmentti He 51 -konein (48 konetta)
K/88: pommituslentorykmentti Ju 52/3m -konein (48 konetta)
A/88: tiedustelulentorykmentti:
kolme kaukotiedustelulaivuetta He 70 -konein (18 konetta)
lähitiedustelulaivue He 45 -konein (6 konetta)
AS/88: meritiedustelurykmentti:
laivue He 59 -konein (10 konetta)
laivue He 60 -konein (6 konetta)
yhteensä 136 konetta
LN/88: viestipataljoona, jossa kaksi komppaniaa
F/88: ilmatorjuntapatteristo, jossa kuusi patteria:
neljä raskasta patteria 8,8 cm FlaK 18 (patterit 4-tykkisiä)
kaksi kevyttä patteria 2,0 cm Flak (patterit 10-tykkisiä)
P/88: kaksi huoltokomppaniaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Legion Condor Wikimedia Commonsissa
"Condor-legiona". Saksan apu kansallismieliselle Espanjalle. Helsingin Sanomille Helmuth Volkmann, lentokenraali, Berliinin ilmasota-akatemian päällikkö, Helsingin Sanomat, 01.06.1939, nro 144, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Messerschmitt Bf 109 B, 1937.
Kaksitasohävittäjille kovan vastuksen tarjonnut nopea Polikarpov I-16 -hävittäjä.
Lauri Haarla

| Lauri Haarla |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Lauri Sulo Armas Haarla
Syntynyt: 18. helmikuuta 1890 Korpilahti
Kuollut: 24. lokakuuta 1944 (54 vuotta) Helsinki
Ammatti:  kirjailija, historianopettaja
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Aikakausi:  1919−1944
Tyylilajit:  historialliset näytelmät ja romaanit
Kirjallinen suuntaus: ekspressionismi
Esikoisteos:  Saarretun näkyjä: runoelmia, 1919. Sophonisbe: murhenäytelmä, 1919
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Lauri Sulo Armas Haarla (sukunimi vuoteen 1906 Harberg, 18. helmikuuta 1890 Korpilahti – 24. lokakuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja historianopettaja. Hän oli tehtailija Rafael Haarlan veli.
Henkilöhistoria

Haarlan vanhemmat olivat maanviljelijä ja kauppias Elis Achates Harberg ja Edla Aurora Arvelin. Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen Reaalilyseosta vuonna 1910 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1915 ja maisteriksi 1920. Haarla toimi Karkkilan yhteiskoulun johtajana 1916−1917, Jyväskylän kauppakoulun vt. johtajana 1917−1918 ja Parikkalan yhteiskoulun johtajana 1918−1919, Helsingin vanhan suomalaisen yhteiskoulun vt. opettajana 1920−1921 ja Helsingin Maanviljelyslyseon eli sittemmin Lapinpuiston yhteislyseon opettajana vuodesta 1920 ja johtajana 1921−1924. Työväen akatemian opettaja Haarla oli vuodesta 1929. Hän toimitti aikakauslehteä Ultra 1922 ja Näyttämö 1923−1925 ja toimi useiden lehtien teatteri- ja kirjallisuusarvostelijana. Hän kuului myös Suomen Näytelmäkirjailijaliiton johtokuntaan ja toimi liiton puheenjohtajana 1923–1933.
Lauri Haarla oli ensin naimisissa vuodesta 1918 Tyyne Armida Lörpyksen kanssa, josta hän erosi.[lähde? ] Vuodesta 1930 hän oli naimisissa Tyyne Elina Kosusen eli näyttelijä Tyyne Haarlan kanssa, joka oli Emil Erik Junton leski. Jälkimmäisestä avioliitosta syntyi poika, näyttelijä ja teatteriohjaaja Saulo Haarla.
Haarla on haudattu vaimonsa Tyynen ja poikansa Saulon viereen Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Kirjallinen tuotanto

Haarla kirjoitti historiallisia näytelmiä ja romaaneita, joista osalla oli yhtymäkohtia hänen veljensä omistamaan Laukon kartanoon. Häntä pidetään yhtenä suomen ensimmäisistä varsinaisista ekspressionisteista.
Haarla aloitti uransa vuonna 1919 sisällissota-aiheisella runokokoelmalla Saarretun näkyjä. Pian hän kuitenkin siirtyi kirjoittamaan näytelmiä. Taruaiheisissa näytelmissä Hanuumanin tytär ja Lemmin poika näkyy saksalaisesta ekspressionismista saadut vaikutteet, ja Haarla kehitteleekin niissä dekoratiivista ja rytmillistä kerrontaansa. Seuraavassa kuudessa vuodessa hän kirjoitti sarjan yhteiskunnallisia sekä historiallisia aiheita käsitteleviä näytelmiä. Yksi näistä teoksista on Juudas, jota pidetään Aamulehden mukaan yhtenä hänen parhaista töistään. Juudaksessa Haarla käsittelee Kustaa III:n ja Anjalan liiton aikoja.
Haarlan esikoisromaani Syylliset ja syyttömät julkaistiin vuonna 1929. Kirja kuvaa suomalaisen yhteiskunnan kehitystä 1900-luvun alusta sisällissotaan. Seuraavana vuonna ilmestyi liike-elämästä kertova Halveksittu mies, josta Jorma Nortimo myöhemmin ohjasi varauksellisen vastaanoton saaneen elokuvasovituksen. Halveksitun miehen jälkeen Haarlan tuotannossa alkoivat taas näkyä historialliset aiheet. Hän teki runsaasti taustatyötä romaaniensa eteen ja käytti siihen paljon aikaa. Kirjoittaessaan Ritvalan ilovalkeita hän vieraili paikan päällä tutustumassa kertomuksensa miljööseen. Haarlan viimeiseksi teokseksi jäi Portinsärkijä, romaani nuoresta Yrjö Maunu Sprengtportenista.
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Vapaasti ladattavia Lauri Haarlan e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
Lauri Haarla Kirjasampo.fi:ssä
Heikinheimo, Ilmari: Suomen elämäkerrasto, s. 257.  Helsinki:  Werner Söderström Osakeyhtiö, 1955.
Kalemaa, Kalevi: Veljekset kuin ilvekset: Kertomus Lauri ja Rafael Haarlasta.  Mediapinta, 2012.  ISBN 978-952-235-466-2.
Lauri Haarla käy "varjojen sotaa" Päijänteellä, Suomen Kuvalehti, 16.04.1932, nro 16, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Jean de Roquetaillade

Käsikirjoitus vuodelta 1350.
Jean de Roquetaillade (myös Joan de Peratallada k. 1362) oli fransiskaanisaarnaaja ja alkemisti.
Hän opiskeli filosofiaa Toulousessa viiden vuoden ajan ja liittyi sitten fransiskaaniluostariin Orléansissa, missä hän jatkoi opintojaan. Hänen harjoitti tislausta ja kehitti yleislääkkeen, jota kutsui elämän vedeksi aqua vitæ tai quinta essentia.
Hän saarnasi Wienissä ja tulkitsi saarnoissaan Ilmestyskirjaa varsin omintakeisesti. Hän joutui harhaoppien tähden vankilaan Avignoniin. Ranskan kansalliskirjasto on täydellisin kokoelma hänen kirjoituksiaan. Niissä hän kertoo, miten antikristus nousee Aragonian Pietari II:n jälkeläisten joukoista, mitä seuraa tuhatvuotinen rauha ja vielä toisen antikristuksen tuleminen ennen viimeistä tuomiota. Espanjalainen kirjallisuudentutkija Marcelino Menéndez y Pelayo on verrannut Jean de Roquetailladen kirjallisia lahjoja Arnau de Vilanovaan.
Liettuan tasavallan liberaalien liike

| Liettuan tasavallan liberaalien liike> Lietuvos Respublikos Liberalų sąjūdis |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  25. helmikuuta 2006
Johto:   Viktorija Čmilytė-Nielsen (pj.) 
Ideologia:   konservatiiviliberalismi  liberalismi  EU-myönteisyys 
Poliittinen kirjo:  keskusta-oikeisto
Seimas:  13 / 141
Euroopan parlamentti:  1 / 11
Kansainväliset jäsenyydet:  – ALDE – Renew Europe
Kotisivu:  www.liberalusajudis.lt
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liettuan tasavallan liberaalien liike (liett. Lietuvos Respublikos Liberalų sąjūdis, LRLS) on Liettuassa toimiva keskusta-oikeistolainen, liberaali ja konservatiiviliberaali puolue. Vuonna 2006 perustettu puolue on Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän jäsen. Puolueen perustajat olivat Liberaalin ja keskustalaisen liiton toisinajattelevia jäseniä. Puolueen nykyisenä puheenjohtajana toimii Eligijus Masiulis.
Vuoden 2008 parlamenttivaaleissa LRLS sai Seimasin 141 edustajapaikasta 11 paikkaa (5,72 % äänistä). Puolue on yksi Liettuan nykyisen hallituksen hallituspuolueista.
Aiheesta muualla

Puolueen virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (liettuaksi)
Limitless

| Limitless |
| --- | --- |
Tyyli:  draama jännitys
Kestoaika:  43-45 minuuttia
Luoja(t):  Craig Sweeny
Pääosissa:  Jake McDorman Jennifer Carpenter Hill Harper Mary Elizabeth Mastrantonio
Alkuperämaa:  Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   CBS  Sub
Esitetty:  22. syyskuuta 2015  – 26. huhtikuuta 2016
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  22
Ikäraja:  
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Bradley Cooper Todd Phillips Ryan Kavanaugh Tucker Tooley Tom Forman Heather Kadin Marc Webb Craig Sweeny Alex Kurtzman Roberto Orci
Tuotantoyhtiö(t):  K/O Paper Products Relativity Television CBS Television Studios
Aiheesta muualla
IMDb 
Limitless on yhdysvaltalainen jännityssarja, joka perustuu elokuvaan Rajaton (Limitless). Päähahmo Brian Finch (Jake McDorman) elää tylsää elämää, pian kaikki kuitenkin muuttuu. Hän tutustuu salamyhkäiseen huumeeseen nimeltään NZT-48. Huume tehostaa käyttäjänsä aivotoimintaa. Syötyään pillerin Finch muuttuu huippuälykkääksi. Suomessa sarjan esittäminen alkoi 24. helmikuuta 2016 Sub-kanavalla. 25. toukokuuta 2016 ilmoitettiin ettei sarjaan tehdä lisää jaksoja.
Juoni

Brian Finchin elämä junnaa paikallaan, kunnes hän tutustuu lääkkeeseen nimeltään NZT-48, joka tehostaa käyttäjänsä aivotoimintaa. Aineen avulla Brian muuttuu huippuälykkääksi ja muistaa kaiken mitä on elämässään kokenut. Lisäksi hän pystyy tekemään sekunneissa uskomattomia laskelmia. Hän käyttää uusia kykyjään FBI-agentti Rebecca Harriksen (Jennifer Carpenter) auttamiseen. Brian tapaa myös mystisen senaattorin (Bradley Cooper), joka on käyttänyt lääkettä neljä vuotta. Kukaan muu ei ole pystynyt käyttämään ainetta yhtä pitkään ilman sivuvaikutuksia. Senaattori on kehittänyt lääkkeen, jolla hän estää sivuvaikutukset, ja lupaa antaa Brianille lisää pillereitä sekä vastalääkettä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jake McDorman  | … |  Brian Finch   |
|  Jennifer Carpenter  | … |  FBI-agentti Rebecca Harris   |
|  Hill Harper  | … |  FBI-agentti Spelman Boyle   |
|  Mary Elizabeth Mastrantonio  | … |  FBI-erikoisagentti Nasreen Pouran   |
|  Bradley Cooper  | … |  Senaattori Eddie Morra   |
|  Ron Rifkin  | … |  Dennis Finch   |
|  Blair Brown  | … |  Marie Finch   |
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (englanniksi)
Limitless Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Lincoln Mark LT

| Lincoln Mark LT |
| --- | --- |
 Ensimmäisen sukupolven Mark LT
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Meksiko  Yhdysvallat
Valmistaja:  Lincoln Motor Company
Konserni:  Ford Motor Company
Valmistusvuodet:  2005–2008 (Yhdysvallat, Kanada) 2005–2014 (Meksiko)
Korimalli:  4-ovinen lava-auto
Edeltäjä:  Lincoln Blackwood
Seuraaja:  Ford F-150 Platinum (Yhdysvallat/Kanada) Ford Lobo Platinum (Meksiko)
Teknisesti samankaltaisia:  Ford Expedition Ford F-150 Lincoln Navigator
Vetotapa:  takaveto neliveto
Mitat
Leveys:  2 004 mm
Lincoln Mark LT on Fordin omistaman Lincoln Motor Companyn vuosina 2005–2014 valmistama lava-auto. Myynti Yhdysvalloissa lopetettiin huonon myynnin vuoksi vuonna 2009, mutta Meksikossa hyvin kaupaksi menevän mallin myyntiä jatkettiin.
Auto pohjautuu Yhdysvalloissa suosittuun Ford F-150:een.
Sukupolvet

Ensimmäinen sukupolvi.
Toinen sukupolvi.
Lincoln Stars

| Lincoln Stars |
| --- | --- |

Perustettu:  1996
Kaupunki:   Lincoln, Nebraska
Kotiareena:  Ice Box
Sarjataso:  USHL
Konferenssi:  Läntinen
Värit:                
Päävalmentaja:   Jimmy McGroarty
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lincoln Stars on vuonna 1996 perustettu yhdysvaltalainen juniorijääkiekkoseura, joka pelaa USHL:ssa. 
Seura on kotoisin Lincolnista Nebraskasta.
Aiheesta muualla

Lincoln Starsin verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Leväsiira

| Leväsiira |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Siirat Isopoda
Heimo::  Idoteidae
Suku::  Idotea
Laji::  balthica
Kaksiosainen nimi
 Idotea balthica  (Pallas, 1772) 
Katso myös
   Leväsiira Wikispeciesissä   Leväsiira Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Leväsiira (Idotea balthica) on Itämeren rannikoiden rakkolevävyöhykkeessä yleisenä elävä äyriäislaji.
Aikuiset leväsiirat ovat pituudeltaan 20–30 mm. Ne syövät levää ja putkilokasveja. Leväsiirojen väri on vaihteleva, osa yksilöistä on yksivärisiä, osa laikukkaita, osa pitkittäisraitaisia.
Leväsiiran levinneisyys kattaa Pohjois-Atlantin molemmat rannikot, niitä elää myös Välimeressä ja Mustassameressä.
Itämeressä eläviä leväsiiran lähisukulaisia ovat hoikkaleväsiira (Idotea chelipes) ja tyrskyleväsiira (Idotea granulosa). Leväsiiralajit ovat tärkeää ravintoa muun muassa ahvenille.
Leväsiirayksilöillä on persoonallisuus, joka vaikuttaa niiden elossasäilymiseen.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Leväsiira (Idotea balthica)
Baltic Isopod - Idotea balthica The Marine Flora & Fauna of Norway
Idotea balthica WoRMS
Lindsay Camp

Lindsay Camp  (s. 1957) on brittiläinen lasten- ja nuortenkirjailija. Hän on kirjoittanut muun muassa lapsen intoa oppia uutta käsittelevän tieteisseikkailun Miksi? Miksi? (1998).
Suomennetut teokset

Campilta on suomennettu neljä kuvakirjaa.
Tuomas ja Kummituinen (1995)
Rantakahvila (1998)
Miksi? Miksi? (1998)
Maailman suurin sänky (Kustannus-Mäkelä, 1999)