stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Levi LaVallee

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Moottorikelkkailu.Winter X Games  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Moottorikelkkailu.Winter X Games  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Moottorikelkkailu.Winter X Games  | Maa:   Yhdysvallat> Moottorikelkkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | 2004 Aspen | HillCross |  |
|  Kultaa | 2008 Aspen | Freestyle |  |
|  Kultaa | 2008 Aspen | Speed & Style |  |
|  Kultaa | 2010 Aspen | Knock Out |  |
|  Hopeaa | 2009 Aspen | Speed & Style |  |
|  Hopeaa | 2009 Aspen | Paras temppu |  |
|  Pronssia | 2010 Aspen | Paras temppu |  |
Levi LaVallee (s. 31. elokuuta 1982)[lähde? ] on yhdysvaltalainen moottorikelkkakilpailija. Hän on voittanut Winter X Gamesissa kultaa neljässä eri lajissa.
LaVallee voitti vuonna 2004 Winter X Games -kultaa hillcrossissa. Aspenissa 2008 LaVallee voitti kultaa Speed & Stylessa.
Vuoden 2009 X Gamesissä LaVallee sijoittui toiseksi yritettyään ensimmäisenä tuplabackflippiä moottorikelkalla. Hänen silloinen hyppynsä oli korkeimmillaan n. 15 metrissä, joka on monta metriä korkeammalla kuin missä Travis Pastrana käy tehdessään tuplabackflipin motocrosspyörällä. LaVallee ei kuitenkaan onnistunut tempussa täysin, sillä hänen hyppynsä oli liian pitkä ja hän laskeutui tasaiselle eikä lähes kymmenen metriä taempana olleeseen alastulorinteeseen. LaVallee selvisi alastulossa vammoitta, vaikka lensi pois kelkan päältä. LaVallee on sanonut, ettei yritä temppua toista kertaa.
LaVallee hyppäsi moottorikelkalla pituuden maailmanennätyksen valmistautuessaan vuoden 2010 Red Bull New Year: No Limits -tapahtumaan. Hypyn pituus oli 110 metriä. Hyppy tehtiin Californiassa. Tämän jälkeen hän loukkaantui harjoituksissaan vakavasti.Vuoden 2011 uudenvuodenyönä LaValleen on tarkoitus hypätä vierekkäin freestyle motocrosskuski Robbie Maddisonin kanssa pituus ennätys rikki samassa Red Bull New Year: No Limits tapahtumassa.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto
LaValleen profiili Red Bullin sivuilla
Marcia Gay Harden

| Marcia Gay Harden |
| --- | --- |
 Marcia Gay Harden Frozenin ensi-illassa 2013.
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. elokuuta 1959 (ikä 65) La Jolla, San Diego, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Thaddaeus Scheel (1996–2012)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1979–
Merkittävät roolit:  Flubber – maailman mahtavin mönjä Menneisyyden ote Pollock
Palkinnot
 Parhaan naissivuosan Oscar  2001 Pollock 
Aiheesta muualla
theofficialmarciagayharden.com
IMDb 
Elonet
Marcia Gay Harden vuonna 2007.
Marcia Gay Harden (s. 14. elokuuta 1959 La Jolla, Kalifornia) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa Flubber – maailman mahtavin mönjä, Menneisyyden ote, Pollock ja The Mist – Usva Hänet palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla roolistaan elokuvassa Pollock, joka kertoo amerikkalaisista taiteilija Jackson Pollockista. Harden oli ehdolla parhaasta naissivuosasta myös elokuvasta Menneisyyden ote.
Hän oli naimisissa Thaddaeus Scheelin kanssa vuosina 1996–2012. Heillä on kolme lasta.
Aiheesta muualla

Marcia Gay Harden Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Markku Onttonen

| Markku Onttonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. kesäkuuta 1947 Mikkeli
Kuollut: 23. maaliskuuta 2004 (56 vuotta) Hyvinkää
Ammatti:  elokuvaohjaaja elokuvakäsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Markku Onttonen (6. kesäkuuta 1947 Mikkeli – 23. maaliskuuta 2004 Hyvinkää) oli suomalainen käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hän ohjasi ja käsikirjoitti useita suomalaisia televisiosarjoja, elokuvia ja dokumentteja.
Onttonen valmistui vuonna 1975 Tampereen yliopiston Draamastudion ohjaajalinjalta ja toimi sitten ohjaajana MTV-teatterissa, jossa hän ohjasi alkuvuosinaan muun muassa Laila Hietamiehen tekstiin perustuvan televisionäytelmän Olga, harmaalakkinen tyttö sekä Kyllikki Mäntylän näytelmän Opri ja Oleksi.
Hän dramatisoi elokuviksi useita romaaneja, kuten esimerkiksi Simo Hämäläisen romaanit Kätkäläinen (1978), josta valmistui tv-elokuva vuonna 1980, ja Kättenpäällepanijat (1982), josta valmistui 1984 elokuva Kun Hunttalan Matti Suomen osti. Heikki Hietamiehen romaanista Sotapoika valmistui tv-elokuva MTV3:lle 1993. Vuosina 1987–1988 Onttonen ohjasi MTV:lle Kirsti Mannisen kirjoittaman 26-osaisen televisiosarjan Vihreän kullan maa. 1990-luvun lopulla Onttonen kirjoitti yhdessä Kirsti Mannisen kanssa kaksi Suomen sota-aikaan sijoittuvaa draamasarjaa Kun taivas repeää ja Taivas sinivalkoinen sekä niiden käsikirjoituksiin perustuvat samannimiset kirjat. Onttonen teki MTV3:lle lukuisia dokumentteja Suomen talvi- ja jatkosodasta kuten Jääkärien tie I-III (1983), Talvisodasta jatkosotaan (1991), Isänmaa - aseveljeys (1991) sekä 105-osainen Talvisodan henki (2000).
Onttosen tytär on televisiosarjassa Blondi tuli taloon Missu Hurmalaa näytellyt Lotta Jurica (o.s. Onttonen).
Aiheesta muualla

Markku Onttosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Markku Onttonen Elonetissä.
Markku Onttonen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Metropol Parasol

Metropol Parasol
Sisänäkymää
Metropol Parasol on puurakennus Sevillassa Espanjassa. Kuudesta päivänvarjon muotoisesta osasta koostuvalla rakennelmalla on korkeutta 28 metriä ja pinta-alaa yli 11 000 neliömetriä. Metropol Parasol on maailman suurimpia puurakennuksia. Metsäliiton Finnforest toimitti elementtejä rakennukseen.
Rakennuksen pohjakerroksessa on arkeologinen museo. Katutasossa on kauppahalli, yläpuolista tilaa voi käyttää esimerkiksi tapahtumatorina. Kattotasanteella, puurakenteisen päivänvarjon alla, on ravintola ja kävelysilta, jolta avautuu näköala kaupungin ylle.
Lentosotamies

Lentosotamiehen kauluslaatta.
Lentosotamies on Suomen ilmavoimissa käytössä oleva miehistön sotilasarvo. Maavoimissa sitä vastaa sotamies ja merivoimissa matruusi. Lentosotamiestä ylempi arvo on korpraali.
Ilmavoimien alokkaat nimitetään lentosotamiehiksi peruskoulutuskauden (8 viikkoa) aikana heidän vannottuaan sotilasvalan.
Esimerkiksi kirjureina ja B-kuljettajina toimivien varusmiesten palvelusarvo kotiutumiseen saakka on lentosotamies, ellei heitä ylennetä korpraaliksi.
Lentosotamies lyhennetään LNTSTM.
Leppälampi (Keuruu, Simsiö)

| Leppälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Keuruu
Koordinaatit:  62°18′11″N, 24°27′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Keurusselän alue (35.62)
Laskujoki:  oja Isoon Kalliolampeen 
Järvinumero:  35.625.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  174,4 m  
Rantaviiva:  0,582 km  
Pinta-ala:  2,114 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLeppälampi 
Leppälampi  on Keski-Suomessa Keuruulla Simsiön kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Hepolammen valuma-alueeseen (35.625) se kuuluu.
Margaret (Snowdonin kreivitär)

| Prinsessa Margaret |
| --- | --- |
 Snowdonin kreivitär
 
Syntynyt:  21. elokuuta 1930 Glamisin linna, Angus, Skotlanti
Kuollut:  9. helmikuuta 2002 (71 vuotta) Kuningas Edvard VII:n sairaala, Lontoo, Englanti
Puoliso:  Antony Armstrong-Jones (vih. 1960; ero 1978)
Lapset:  David Armstrong-Jones Lady Sarah Armstrong-Jones
Koko nimi:  Margaret Rose
Suku:  Windsor
Isä:  Yrjö VI
Äiti:  Elizabeth Bowes-Lyon
Prinsessa Margaret (Margaret Rose; 21. elokuuta 1930 – 9. helmikuuta 2002) oli Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaan Yrjö VI:n ja kuningatar (myöh. kuningataräiti) Elisabetin nuorempi tytär ja kuningatar Elisabet II:n sisar. Avioliiton kautta prinsessa Margaretilla oli myöhemmin myös Snowdonin kreivittären arvonimi.[lähde? ]
Hänen yksityiselämäänsä varjostivat pettymykset rakkaudessa: rakastuminen eronneeseen vanhempaan mieheen, eroon päättynyt onneton avioliitto pettämissyytöksineen sekä myöhempinä vuosina julkinen suhde paljon häntä nuorempaan mieheen.[lähde? ]
Elämäkerta > Lapsuus

Prinsessa Margaret syntyi 21. elokuuta 1930 äitinsä sukulinnassa Skotlannissa. Hänen isänsä oli Yorkin herttua Albert, kuningas Yrjö V:n toiseksi vanhin poika, ja äitinsä Lady Elizabeth Bowes-Lyon, Strathmoren jaarlin tytär.
Margaret sai kotiopetusta sisarensa prinsessa Elisabetin kanssa. Heidän setänsä kuningas Edvard VIII luopui vuonna 1936 kruunusta, ja heidän isästään tuli kuningas Yrjö VI ja siten Elisabetista kruununperijä. Tyttäret olivat läsnä vanhempiensa kruunajaisissa 1937.
Toisen maailmansodan aikana Margaret pysyi siskonsa kanssa Windsorin linnassa Lontoon ulkopuolella, sillä heidän vanhempansa halusivat olla kansan tukena eivätkä paeta Kanadaan, kuten oli ehdotettu. Margaretin isä kuoli 1952, ja hänen siskostaan tuli kuningatar Elisabet II.[lähde? ]
Elämäkerta > Peter Townsend

Kaksi vuotta sisarensa kruunajaisten jälkeen prinsessa Margaret joutui julkisen skandaalin keskipisteeksi, kun hän aikoi mennä naimisiin taistelussa Britanniasta kunnostautuneen, toisessa maailmansodassa hävittäjälentäjänä toimineen Peter Townsendin kanssa. He olivat tavanneet ja tutustuneet sota-aikana. Sotasankari (14 ilmavoittoa) Townsend oli Margaretia useita vuosia vanhempi ja eronnut mies ja siten sopimaton sulhasehdokas prinsessalle. Yleinen mielipide painosti Margaretia olemaan naimatta Townsendiä, ja hän olisi luultavasti menettänyt tittelinsä, vuosirahansa ja paikkansa kruununperimysjärjestyksessä. Kuultuaan muun muassa Canterburyn arkkipiispan ja monien poliitikkojen mielipiteitä Margaret lopulta päätti luopua avioliittoaikeistaan ja laati julkisen tiedotteen, jossa hän ilmoitti päätöksensä syntyneen velvollisuudentunnosta kruunua kohtaan ja avioliiton ikuisuutta koskevien kirkon opetuksien vuoksi.[lähde? ]
Vuonna 2004 julkistettujen papereiden mukaan prinsessa Margaret olisi kuitenkin voinut pitää arvonsa ja vuosirahansa, vaikka olisikin avioitunut Townsendin kanssa. Townsend itse on kertonut rakastaneensa Margaretia elämänsä loppuun saakka.[lähde? ]
Elämäkerta > Avioliitto

6. toukokuuta 1960 prinsessa Margaret meni naimisiin valokuvaaja Antony Armstrong-Jonesin kanssa Westminster Abbeyssä. Prinsessan puolisosta tehtiin walesiläisten esi-isiensä kunniaksi Snowdonin jaarli. Margaretin virallinen arvonimi kuului siten Hänen Kuninkaallinen Korkeutensa Prinsessa Margaret, Snowdonin kreivitär.[lähde? ]
Pariskunta sai kaksi lasta, David Armstrong-Jonesin (s. 1961) ja Lady Sarah Armstrong-Jonesin (myöhemmin Chatto; s. 1964). Prinsessa Margaretilla on neljä lastenlasta.[lähde? ]
Elämäkerta > Julkiset tehtävät

Prinsessa Margaret aloitti kuninkaallisten edustustehtävien hoitamisen hyvin nuorena. Hän oli viisivuotiaana isoisänsä kuningas Yrjö V:n 25-vuotishallitsijajuhlassa 1935. Kaksi vuotta myöhemmin hän oli läsnä vanhempiensa kruunajaisissa. Ensimmäisen ulkomaanmatkansa Margaret teki vanhempiensa ja sisarensa kanssa Etelä-Afrikkaan 1947. Ensimmäisen oman matkansa Margaret teki brittiläisiin siirtomaihin Karibialla 1955.
Prinsessan pääasialliset kiinnostuksen kohteet olivat hyväntekeväisyys, musiikki ja baletti. Hän oli useiden järjestöjen kunniapuheenjohtaja.
Elämäkerta > Yksityiselämä

Prinsessa Margaretin yksityiselämä oli varsin myrskyisää ja monien spekulaatioiden kohteena. Hänellä oli talo Karibianmerellä Mustiquen saarella, jossa hän piti villejä juhlia ja kokeili huumeita, kuten kerrottiin hänen kuolemansa jälkeen tehdyssä dokumenttiohjelmassa.[lähde? ]
1970-luvulla paljastui prinsessan suhde puutarhuri Roddy Llewellyniin, Margaretia paljon nuorempaan mieheen. Tämä johti vuonna 1978 Margaretin eroon miehestään, vaikkakin avioliitto oli käytännössä päättynyt jo paljon ennen kuin suhde tuli julkiseksi, Antonyn lukuisten avioliiton ulkopuolisten suhteitten vuoksi. Tämä oli ensimmäinen kuninkaallinen avioero sitten vuoden 1901.[lähde? ]
Margaretilla oli suhde tyttärensä kummisedän Anthony Bartonin sekä pääministeri Alec Douglas-Homen veljenpojan Robinin kanssa. Robin Douglas-Home tappoi itsensä pian suhteen paljastumisen jälkeen. Margaretilla huhuttiin olleen suhde myös muusikko Mick Jaggerin ja näyttelijä Peter Sellersin kanssa. Näitä suhteita ei tosin ole voitu todistaa.[lähde? ]
Elämäkerta > Myöhemmät vaiheet

Prinsessa Margaretin myöhempää elämää varjostivat sairaudet ja vammautuminen. Hän oli tupakoinut varhaisesta teini-iästä lähtien jopa 60 savuketta päivässä. Vuonna 1985 häneltä poistettiin osa toista keuhkoa. Hän vähensi tupakointia 90-luvun aikana, mutta runsas alkoholinkäyttö jatkui. Hän sai lievän aivohalvauksen 1998, ja myöhemmin samana vuonna hän poltti jalkansa pahoin kaaduttuaan kylpyhuoneessaan. Tämä vaikeutti hänen liikkumistaan ja vei hänet osittain pyörätuoliin. Vuosina 2000 ja 2001 prinsessa sai uusia aivoinfarkteja. Margaretin viimeinen julkinen esiintyminen oli hänen setänsä lesken, prinsessa Alicen, Gloucesterin herttuattaren 100-vuotisjuhlissa joulukuussa 2001.
Prinsessa Margaret kuoli 71-vuotiaana sairaalassa useiden aivoinfarktien jälkeen helmikuussa 2002. Hänen hautajaisensa pidettiin täsmälleen 50 vuotta isänsä hautajaisten jälkeen Elisabet II:n 50-vuotishallitsijavuonna. Hautajaiset pidettiin yksityisesti perheen kesken, mutta joitakin viikkoja myöhemmin pidettiin suurempi valtiollinen muistotilaisuus, missä Margaretin äiti, kuningataräiti Elisabet, esiintyi viimeisen kerran julkisesti ennen omaa kuolemaansa.[lähde? ]
Kirjallisuutta

Brown, Craig: Ma’am Darling: 99 Glimpses of Princess Margaret.  London:  Fourth Estate, 2017.  ISBN 978-0-00-820361-0.
Glenconner, Anne: Lady in Waiting: My Extraordinary Life in the Shadow of the Crown.  London:  Hodder & Stoughton, 2019.  ISBN 978-1-529-35906-0.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Margaret Wikimedia Commonsissa
Prinsessa Margaretin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
Prinsessa Margaret nai painostuksen jälkeen Antonyn. Ylen Elävä arkisto.
Meriam mirin kieli

| Meriam mir> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Torresinsalmen saaret
Puhujia:  217 (2016)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  papuakielet
Kieliryhmä:  itäiset yleis-fly -kielet
ISO 639-3:  ulk
 Ohje 
Meriam mir (tai miriam mer) on Australialle kuuluvilla Torresinsalmen saarilla puhuttava kotoperäinen kieli. Se kuuluu itäisiin yleis-fly -kieliin, jotka puolestaan lasketaan kuuluvaksi papuakieliin.
Vuoden 2016 väestönlaskennassa kielellä katsottiin olevan 217 puhujaa. Kielen katsotaan olevan uhanalainen ja se jaetaan neljään päämurteeseen.
Joitakin yksittäisiä osia Raamatusta on käännetty meriam miriksi. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali | Dentaali | Alveolaari | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | n̪ |  |  |  |
| Klusiili | p | b | t̪ | d̪ |  |  | k | g |
| Affrikaatta |  |  | t͡ʃ |  |  |
| Frikatiivi |  |  | s | z | ʒ |  |
| Lateraali |  | l̪ |  |  |  |
| Tremulantti |  |  | r |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Lähes suppea | ɪ |  | ʊ |
| Puolisuppea |  | ə | ɔ |
| Puoliavoin | e | ə | o |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Marching Out

| Marching Out Yngwie Malmsteen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1985
 Tuottaja(t): Yngwie Malmsteen
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 45.22
 Levy-yhtiö: Polydor
Yngwie Malmsteenim muut julkaisut
| Rising Force 1985 | Marching Out 1985 | Trilogy 1986 |
Marching Out on Yngwie Malmsteenin albumi, joka julkaistiin 1985.
Albumin kahdeksas kappale On the Run Again on pääosin sama kappale kuin Malmsteenin yhdessä aikaisemman bändinsä, Steelerin kanssa kirjoittama kappale Victim of the City joka ilmestyi myöhemmin Steelerin kokoelmalevyllä vuonna 2005.
Kappaleet

Prelude – 1.00 (Instrumentaali)
I'll See the Light, Tonight – 4.27
Don't Let It End – 4.09
Disciples of Hell – 5.53
I Am a Viking – 6.00
Overture 1383 – 2.58 (Instrumentaali)
Anguish and Fear – 3.50
On the Run Again – 3.25
Soldier Without Faith – 6.10
Caught in the Middle – 4.20
Marching Out – 3.10
Kokoonpano

Yngwie Malmsteen – kaikki kitarat, taustalaulu, Moog-kitarapedaalit
Marcel Jacob – basso
Jeff Scott Soto – laulu
Jens Johansson – kosketinsoittimet
Anders Johansson – rummut
Aiheesta muualla

Marching Out Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Marching Out Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Marchiennes

| Marchiennes |
| --- | --- |
 Kaupungintalo ja paikallishistorian museo
 vaakuna
 Marchiennes
 Koordinaatit: 50°24′32″N, 3°16′59″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Hauts-de-France
Departementti:  Nord
Arrondissementti:  Douai
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21,4 km²
Väkiluku (2015):  4 621 
 – Väestötiheys:  215 as./km²
Kunnan numero:  59375
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marchiennes on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Scarpejoen varrella noin 20 kilometriä Douain kaupungista itään.
Kunta on kasvanut luostarin ympärille. Luostarista ei ole enää jäljellä muuta kuin suurikokoinen portaali, jossa on nykyään kaupungintalo. Portaalissa ollut entinen vankila on muutettu Marchiennesin historian museoksi (Musée d'histoire locale de Marchiennes).
Tunnettuja kuntalaisia

Alain Deloeuil (s. 1954), polkupyöräilijä
Ystävyyskaupungit

Speldhurst Iso-Britannia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marchiennes Wikimedia Commonsissa
Laxmann

Laxmann tai Laxman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Adam Laxman (1766–1806?), suomalaissukuinen venäläinen tutkimusmatkailija, Eric Laxmanin poika
Bangaru Laxman (1939–2014), intialainen poliitikko
Eric Laxman (1737–1796), savonlinnalaissyntyinen tutkimusmatkailija, luonnontieteilijä ja pappi, Adam Laxmanin isä
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lasiopogon

Lasiopogon on tieteellinen suvun nimi, joka voi tarkoittaa kasvisukua tai hyönteissukua.
Lasiopogon on vällykkien suku asterikasvien (Asteraceae) heimossa.
Lasiopogon on suku petokärpästen (Asilidae) heimossa, Stichopogoninae-alaheimossa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lasiopogon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Melanie Klein

| Melanie Klein> Melanie Reizes |
| --- | --- |
 Melanie Klein vuonna 1952.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. maaliskuuta 1882 Wien, Itävalta
Kuollut: 22. syyskuuta 1960 (78 vuotta) Lontoo, Englanti
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  Psykoanalyysi
Aiheesta muualla
www.melanie-klein-trust.org.uk
Melanie Klein (o.s. Reizes; 30. maaliskuuta 1882 Wien, Itävalta – 22. syyskuuta 1960 Lontoo, Iso-Britannia) oli itävaltalainen psykoanalyytikko, jonka työllä oli suuri vaikutus nykyajan lapsipsykologiaan. Hän oli yksi leikkiterapian ja objektisuhdeteorian merkittävimmistä kehittäjistä.
Lapsuus, nuoruus ja avioliitto

Klein syntyi Wienissä, Itävallassa 30. maaliskuuta 1882 juutalaisen perheen nuorimmaksi lapseksi. Hänellä oli kolme sisarusta mutta kaksi heistä kuoli nuorena. Hänellä oli aikomus mennä lääketieteelliseen kouluun opiskelemaan psykiatriaa kuten hänen isänsä. Hän meni kuitenkin naimisiin 21-vuotiaana Arthur Kleinin kanssa. Arthur oli hänen veljensä ystävä ja hänen äitinsä pikkuserkku. He saivat kolme lasta: Meliita, Hans ja Erich. Avioliitto ei ollut onnellinen, mutta Melanie oli taloudellisesti riippuvainen miehestään. He erosivat lopulta vuonna 1923.
Opiskelu ja ura

He olivat muuttaneet Arthurin kanssa Budapestiin vuonna 1910 hänen miehensä työn vuoksi. Budapestissä hän aloitti kolmannen kerran kurssin psykoanalyysista opettajanaan Sándor Ferenczi. Ferencz kehotti häntä käyttämään psykoanalyysia omiin lapsiinsa ja hän alkoi analysoimaan heitä. Enimmäkseen hän teki psykoanalyysia nuorimmalle lapselleen Erichille. Vuonna 1914 hän tutustui Freudin kirjaan Unien tulkinta (engl. On Dreams). Klein tapasi Freudin myöhemmin henkilökohtaisesti Budapestissä hänen Kleinin julkaistessa kirjansa The Development of the Child. Vuonna 1919 hänestä tuli Unkarin psykoanalyyttisen yhdistyksen jäsen. Hän joutui kuitenkin lähtemään Unkarista antisemitismin vuoksi pois. Vuonna 1922 hän aloitti Berlinin psykoanalyyttisessa instituutissa missä hänen opettajanaan oli Karl Abraham.
Ernest Jones kutsui hänet Lontooseen jossa piti sarjan luentoja. Luennot perustuivat hänen kirjoittamaansa kirjaan The Psychoanalysis of Children. Karl Abrahamin kuoltua hän muutti Isoon-Britanniaan pysyvästi seuraavana vuonna 1926.
Isossa-Britanniassa Kleinin näkemykset joutuivat ristiriitaan mannermaisten analyytikkojen, kuten Sigmund Freudin ja Anna Freudin, kanssa, ja 1940-luvulla käytyjen kiistojen jälkeen brittiläinen psykoanalyysi jakaantui kolmeen pääsuuntaukseen: kleinilaisiin, Anna Freudin seuraajiin ja riippumattomiin analyytikkoihin.
Hän kuoli Lontoossa 22. syyskuuta 1960 syöpään.
Kirjallisuutta

Alford, C. Fred: Melanie Klein and Critical Social Theory. An Account of Politics, Art, and Reason Based on Her Psychoanalytic Theory.  Yale University Press, 1990.  (englanniksi)
Caper, Robert: Seelische Wirklichkeit. Von Freud zu Melanie Klein.  Stuttgart:  Klett-Cotta, 2000.  (saksaksi)
Frank, Claudia: Melanie Klein in Berlin. Her First Psychoanalyses of Children.  London:  Routledge, 2009.  (englanniksi)
Grosskurth, Phyllis: Melanie Klein. Her World and Her Work.  New York:  Alfred A. Knopf, 1986.  ISBN 1-56821-445-6.  (englanniksi)
Klein, Melanie: Kateus ja kiitollisuus.  ((Envy and Gratitude, 1957.) Suomentanut Heljä Lankinen)  Helsinki:  Yliopistopaino, 1992.  ISBN 951-570-108-2.
Segal, Hanna: Melanie Klein ihmismielen ymmärtäjänä.  ((Introduction to the work of Melanie Klein, 1964.) Suomentanut Veikko Sahla)  Helsinki:  Yliopistopaino, 1994.  ISBN 951-570-206-2.
Stonebridge, Lyndsey & Phillips, John (toim.): Reading Melanie Klein.  London:  Routledge, 1998.  ISBN 0-415-16236-X.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Furthering the psychoanalytic theory and technique of Melanie Klein Melanie Klein Trust. Viitattu 6.4.2019 (englanniksi).
Donaldson, Gail: Melanie Klein (1882-1960) Society for the Psychology of Women. Viitattu 6.4.2019 (englanniksi).
Cherry, Kendra: Biography of Psychologist Melanie Klein Biography Verywell Mind.  8.5.2018. Viitattu 6.4.2019 (englanniksi).