stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
M/S Tor

| M/S Tor |
| --- | --- |

Nykyinen reitti:  Kauppatori–Suomenlinna
Lippuvaltio:  Suomi
IMO-numero:  5364918
MMSI-numero:  230024660
Tunnuskirjaimet:  OIJT
Operaattori:  HSL
Omistaja:  Sun Lines
Rakennustelakka:  Hammarbyverket, Tukholma, Ruotsi
Vesillelasku:  1952
Tekniset tiedot
Pituus:  24,44 m
Leveys:  6,85 m
Syväys:  3,76 m
Bruttovetoisuus (GT):  148 t
Nettovetoisuus (NT):  88 t
Koneteho:  750 kW
Nopeus:  11 kn
Matkustajia:  350
Autokapasiteetti:  1
Muuta:  Uudelleenrakennettu 1992, Teijon telakka, Suomi
Lähteet:  https://suomenlinnanliikenne.fi/kalusto/
M/S Tor on yksi HSL:n tilaamaa Helsingin lauttaliikennettä operoivista lautoista. Kesäisin se liikennöi Suomenlinnan linjalla 19, talvikaudella taas Kruunuvuorenrannan linjalla 17. Aluksen voi vuokrata myös tilausajoon. Alus ei alkujaan ollut lautta, vaan se valmistui vuonna 1952 Tukholman Hammarbyverket-telakalta satamahinaajaksi, ja se palveli tässä toimessa Gävlessä, Ykspihlajassa sekä Loviisassa vuoteen 1992. Tuolloin Suomenlinnan Liikenne Oy:lle liikennettä alihankintana ajava Sun Lines Oy osti aluksen ja muutatti sen lautaksi Teijon telakalla Länsi-Uudellamaalla. Tällöin aluksen vanha kansirakenne purettiin kokonaan ja tilalle tehtiin uusi matkustajaliikenteeseen paremmin soveltuva kansirakenne.
Aluksen kansirakenteessa sijaitsee pääkannen matkustajatila, jossa on istumapaikat 68 hengelle. Matkustajatilan takana aluksen peräosassa on pieni autokansi, jolle voidaan lastata yksi henkilöauto. Edessä pääkannen yläpuolella sijaitsee ohjaamo. Sen takana sijaitsevalta aurinkokannelta löytyy istumapaikat 120 henkilölle sekä aluksen pelastautumisvälineet. Aluksessa on myös pieni pääkannen alapuolella vesilinjan tasolla sijaitseva matkustajasalonki, joka ei kuitenkaan yleensä ole matkustajien käytössä
. Aluksen satamahinaajataustasta johtuen sen rungon rakenne soveltuu erittäin hyvin jääolosuhteisiin, joissa se on pärjännyt muita Suomenlinnan lauttoja paremmin. Alus hankittiinkin aikoinaan osin juuri talviliikenteen tarpeita ajatellen.
Alus sai helmikuussa 2006 osakseen erikoista julkisuutta, kun tunnettu yhdysvaltalainen tv-tähti Conan O'Brien matkusti aluksella Suomen vierailullaan.
Aiheesta muualla

M/s Torin esittely Sun Lines Oy:n kotisivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Makemake

| 136472 Makemake |
| --- | --- |
 2005 FY9 
 Makemake ja sen kuu
Löytäminen
Löytäjät:  Michael E. Brown, Chad Trujillo, David Rabinowitz
Löytöaika:  31. maaliskuuta 2005
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  6 850 200 000 km 45,791 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  5 760 700 000 km 38,508 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  7 939 700 000 km 53,0736 AU
Eksentrisyys:  0,159
Kiertoaika Auringon ympäri:  309,868 a
Keskiratanopeus:  4,419 km/s
Inklinaatio:  28,963
Kuiden lukumäärä:  1
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  1434 ± 14 km
Pinta-ala:  ~ 7 000 000 km2
Massa:  ~ 4×1021 kg 
Keskitiheys:  ~2 g/cm3
Putoamiskiihtyvyys pinnalla:  ~ 0,5 m/s2
Pyörähdysaika:  7,77 h
Absoluuttinen kirkkaus:  –0,4
Albedo:  0,8 ± 0,2
Pakonopeus:  ~ 0,8 km/s
Pinnan lämpötila:  alin: - keski: ~30 K ylin: -
Makemake (symboli: , virallisesti 136472 Makemake) on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä taivaankappale, joka kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen. Sen löysi Michael Brownin johtama ryhmä 31. maaliskuuta 2005. Löydöstä kerrottiin ensimmäisen kerran 29. heinäkuuta 2005. Samana päivänä ilmoitettiin myös Haumean (2003 EL61) ja 136199 Eriksen löytymisestä. Makemaken löytäjät antoivat sille aluksi epävirallisen lempinimen "Easterbunny" (pääsiäispupu) ja se sai myöhemmin tilapäisen nimen 2005 FY9. Kuiperin vyöhykkeen kohteiden luokituksessa Makemake kuuluu cubewanoihin.
11. heinäkuuta 2008 Makemake luokiteltiin kääpiöplaneetaksi ja plutoidiksi.
Fyysiset ominaisuudet

Makemaken läpimittaa ei tunnettu aluksi kovin tarkasti. Sen halkaisijan arvioitiin olevan 50–75 % 134340 Pluton halkaisijasta eli noin 1300–1900 km. Makemake teki kuitenkin tähdenpeiton 23. huhtikuuta 2011, ja sen perusteella sen päiväntasaajan läpimitaksi on arvioitu 1434 ± 14 km.
Väriltään Makemake on punertava, mikä johtunee pinnalla olevasta metaanijäästä, sillä metaanin läsnäolo näkyy kohteen infrapunaspektrissä. On mahdollista että Makemakella on Pluton tapaan ohut metaanista muodostuva ilmakehä sen ollessa radallaan lähellä Aurinkoa. Makemaken pyörähdysaika on todennäköisesti  7,77 tuntia.
Kiertorata

Yksi Makemaken kierros Auringon ympäri kestää 308 vuotta ja rata on monien muiden Kuiperin vyöhykkeen kohteiden tapaan melko eksentrinen. Makemake on Pluton jälkeen kirkkain Kuiperin vyöhykkeen kohde (näennäinen magnitudi +17) ja sen voi havaita jo suurella harrastajakaukoputkella. Tämän vuoksi onkin hieman yllättävää, että kohde löydettiin vasta vuonna 2005. Syynä myöhäiseen löytöajankohtaan on radan suuri inklinaatio: koska Makemaken rata on lähes 30 astetta vinossa Aurinkokunnan tasoon nähden, se sijaitsee suurimman osan ajastaan taivaalla melko kaukana ekliptikasta. Koska Aurinkokunnan kohteiden etsintä keskittyy ekliptikan ympäristöön, kohde pysyi kauan löytymättömissä.
Kuu

Makemakella havaittiin olevan kuu, joka sai virallisen tunnuksen S/2015 (136472) 1. Se tunnetaan myös lempinimellä MK 2. MK 2:n radan arvioidaan olevan ympyrämäinen ja ratakierroksen kestävän 12 vuorokautta tai pidempään.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
JPL Small-Body Database Browser: 136472 Makemake (2005 FY9)
Numbered minor planets (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: (136471) 2005 FJ7 | Luettelo pikkuplaneetoista | Seuraaja: (136473) 2005 GB |
Aurinkokunta
| --- | --- |
Kuut:  Maan ·  Marsin ·  Jupiterin ·  Saturnuksen ·  Uranuksen ·  Neptunuksen ·  Pluton ·  Haumean ·  Makemaken ·  Eriksen ·  Pikkuplaneettojen
Renkaat:  Jupiterin ·  Saturnuksen (Rhean)  ·  Chariklon ·  Uranuksen ·  Neptunuksen
Pienkappaleet:  Meteoroidit ·  Pikkuplaneetat ·  Asteroidit ·  NEA:t ·  Asteroidivyöhyke ·  Troijalaiset ·  Kentaurit ·  Damocloidit ·  Transneptuniset kohteet ·  Kuiperin vyöhyke ·  Hajanainen kiekko ·  Hillsin pilvi ·  Oortin pilvi ·  Komeetat
Merkittävät Kuiperin vyöhykkeen kappaleet
| --- | --- |
Varsinainen vyöhyke:   Pluto  Kharon  Hydra  Nix  Kerberos  Styx  Albion  1993 RO  1993 SB  1993 SC  1998 WW31  Orcus  Vanth  Ixion  Huya  Chaos  2007 JH43  2002 UX25  Varuna  2002 TX300  Haumea  Hiʻiaka  Namaka  Salacia  Actaea  Arrokoth  Arawn  Lempo  Hiisi  Paha  1996 TP66  2003 VS2  Quaoar  Weywot  Makemake  S/2015 (136472) 1  Rhadamanthus  Teharonhiawako  Sawiskera  Borasisi  Pabu  Deucalion  2002 MS4  Mors–Somnus  Varda  Ilmarë  Manwë  Sila–Nunam  Praamzius  2002 AW197  2002 WC19  2003 AZ84  2009 YE7  2014 EZ51  1999 DE9  2004 GV9 
Hajanainen kiekko:   1996 TL66  2010 RE64  2013 FY27  2014 AN55  Gonggong  Xiangliu  Eris  Dysnomia  2004 XR190  Gǃkúnǁʼhòmdímà  Dziewanna  2005 RM43 
Hubble-avaruusteleskoopin kuva Makemakesta
Lolita

| Lolita: Romaani> Lolita |
| --- | --- |
 Suomennoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Vladimir Nabokov
Kieli:  englanti
Genre:  kaunokirjallisuus
Kustantaja:  Olympia Press
Julkaistu:  1955
Sivumäärä:  336
Suomennos
Suomentaja:  Eila Pennanen Juhani Jaskari
Kansitaiteilija:  R. Sargent
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  1959
Sivumäärä:  371
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lolita on Vladimir Nabokovin vuonna 1955 julkaistu romaani. Romaani on saavuttanut kuuluisuuden uutta luovan tyylinsä ja kiistanalaisen aiheensa vuoksi. Se kertoo keski-ikäisen miehen seksuaalisesta hullaantumisesta 12-vuotiaaseen tyttöön. Monet tunnetut kirjailijat pitävät Lolitaa 1900-luvun suurimpana kaunokirjana.
Henkilöt

Ensimmäisessä persoonassa kirjoitetun kirjan päähenkilö ja minä-kertoja on keski-ikäinen, Euroopasta Yhdysvaltoihin muuttanut kirjallisuudentutkija, joka kertoo tarinan salanimellä Humbert Humbert.
Romaanin nimihenkilö on Dolores Haze, jota Humbert kutsuu nimellä Lolita.
Juoni

Päähenkilö Humbert Humbert vuokraa itselleen huoneen keski-ikäisen leskirouvan Charlotte Hazen asunnosta. Humbertia kiehtovat esiteini-ikäiset tytöt, joita hän mielessään kutsuu ”nymfeteiksi”, ja suhtautuu vinoutuneessa maailmassaan heihin kuin aikuisiin lasten vartaloissa. Humbert on ihastunut Charlotten tyttäreen, hurmaavaan Lolitaan, ja pian hän naikin rouva Hazen voidakseen olla aina Lolitan lähellä. Rouva Hazen yllättävän kuoleman jälkeen, josta Lolita syyttää Humbertia, Humbert ottaa Lolitan mukaansa ja lähtee pakomatkalle peläten jatkuvasti kiinnijäämistä.
Teemat

Kirjan teemoihin kuuluu vahvasti ihmisen tutkinta. Kirja tutkii seksuaalista himoa ja sen vaikutusta ihmisen luonteeseen, kuten Humbertin muuttuminen näennäisen normaalista, mukavasta miehestä voimakkaan omistushaluiseksi, häikäilemättömäksi ja pelokkaaksi. Kirja peilaa myös erilaisia ihmisiä ja pelkoa, joita nämä ihmiset kokevat muun maailman suhtautumisesta heidän poikkeaviin taipumuksiinsa.
Filmatisoinnit ja sovitukset

Kirja on filmatisoitu kahdesti: vuonna 1962 Stanley Kubrickin ohjaamana nimellä Lolita sekä vuonna 1997 Adrian Lynen ohjaamana samoin nimellä Lolita.
Kirja on myös innoittanut musiikkia ja kuvataidetta, esimerkiksi Suomessa Virtasen laulu ”Lolita”, Johanna Kurkelan vuonna 2010 ilmestynyt levy Hyvästi, Dolores Haze ja Venäjällä Rodion Štšedrinin ooppera Lolita vuodelta 1992.
Vastaanotto

Kirja julistettiin heti ilmestyttyään vuonna 1955 kielletyksi kirjaksi. Siitä kuitenkin tuli bestseller Euroopassa ja Amerikassa. 2000-luvulla julkaistussa englanninkielisessä tietokirjassa The Top Ten: Writers Pick Their Favorite Books 125 tunnettua kirjailijaa pisteytti fiktiivisiä teoksia niiden suuruuden mukaan; J. Peder Zanen toimittamassa kyselyssä Lolita sai 1900-luvun kaunokirjoista eniten pisteitä.
Helle Kannila totesi Arvostelevaan kirjaluetteloon vuonna 1960 kirjoittamassaan arviossa Nabokovin olevan lahjakas kirjoittaja ja kirjan sisältävän ”kosolti taidokkaasti, usein ironisesti esitettyjä havaintoja ja ajatuksia”. Hän oli kuitenkin myös sitä mieltä, että teosta tuskin lopulta voi pitää niin merkittävänä, että sitä olisi kirjastoille erityisesti suositeltava, vaan ”niissä tullaan jos halutaan hyvin toimeen ilman tällaista varmaan monenlaista harmia aiheuttavaa sensaatiokirjan maineen saanutta romaania”.
Kirjallisuutta

Grigoriev, Maxim: Förövarens skugga gör offret osynligt. Hufvudstadsbladet, 11.10.2015, s. 28–29.  (ruotsiksi)
Nabokov, Vladimir: The Annotated Lolita: Revised and Updated.  (Toimittanut Alfred Appel)  New York:  Vintage, 1991.  ISBN 0-679-72729-9.  (englanniksi)
Nabokov, Vladimir: Lolita.  (Lolita, 1955.) Suomentaneet Eila Pennanen ja Juhani Jaskari. 11. painos (1. painos 1959)  Jyväskylä–Helsinki:  Gummerus, 2011.  ISBN 978-951-20-8443-2.
Pifer, Ellen: Vladimir Nabokov’s Lolita: A Casebook.  Oxford:  Oxford University Press, 2003.  ISBN 0-679-72316-1.  (englanniksi)
Vickers, Graham: Chasing Lolita: How Popular Culture Corrupted Nabokov’s Little Girl All Over Again.  Chicago:  Chicago Review Press, 2008.  ISBN 978-1-55652-682-4.  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Santapakka, Sanna-Leena: Vihkon näpistämisestä alkoi kahden vuoden traaginen piina – Sally Hornerista, 11, tuli tosielämän surullinen Lolita. Ilta-Sanomat 19.1.2019.
Lilla Cabot Perry

Lilla Cabot Perry: Vihreä hattu, omakuva, maalattu vuonna 1913.
Lilla Cabot Perry: Heinäsuopia Givernyssä, maalattu vuonna 1896.
Lilla Cabot Perry, syntyjään Lydia Cabot (13. tammikuuta 1848 Boston - 28. helmikuuta 1933 Hancock) oli yhdysvaltalainen taidemaalari. Hän oli promotoimassa uuden taidesuuntauksen, impressionismin tuloa Yhdysvaltoihin. Häneltä ilmestyi myös neljä runokokoelmaa.
Elämänvaiheita > Perhetausta ja varhaisvuodet

Lydia Cabot syntyi yläluokkaiseen bostonilaiseen perheeseen. Isä oli työssään menestynyt kirurgi ja hänen sukunsa, Cabotit, olivat varakkaita, samoin äidin suku Lowell. Perheen tuttavapiiriin kuului kulttuurihenkilöitä, kuten Louisa May Alcott ja Ralph Waldo Emerson. Yleensä vastaavien bostonilaisten perheiden tyttäristä tuli seurapiirinaisia, mutta Lydia Cabot päätti tulla taiteilijaksi.
Yhdysvaltain sisällissota syttyi vuonna 1861. Cabotin perhe osallistui sotaan hoitamalla haavoittuneita sotilaita ja antamalla turvapaikkoja karanneille orjille. Sodan jälkeen perhe muutti maaseudulle, missä Lydia Cabot ryhtyi tekemään maisemamaalauksia. Sisällissodan jälkeen koko perhe matkusti Eurooppaan, missä sekä vanhemmat että tytär opiskelivat maalaustaidetta.
Vuonna 1874 Lydia Cabot vihittiin kirjallisuustieteen professorin, Matthew C. Perryn kanssa. Perheeseen syntyi kolme tytärtä. Pariskunnan kodista muodostui kulttuurihenkilöiden kohtaamispaikka; siellä viihtyi muun muassa kirjailija Henry James. Tyttäristä tuli äitinsä maalausten malleja. Salongissa kävi myös taiteilija John La Farge, joka luultavasti innosti Lilla Cabot Perryä jatkamaan taiteellista uraansa.
Elämänvaiheita > Taiteilijaksi

Taideopinnot nyt nimeä Lilla Cabot Perry käyttänyt Cabot aloitti Bostonissa yksityistunneilla vuonna 1886. Sen jälkeen hän kävi Cowles School of Artia. Vuotta aikaisemmin hänen isänsä oli kuollut ja jättänyt mittavan perinnön. Sen turvin tuli taideopiskelu myös Euroopassa mahdolliseksi.
Koko Perryn perhe muutti äidin taideopintojen vuoksi Ranskaan. Ranskassa Lilla Cabot Perry opiskeli kahdessa maineikkaassa yksityisessä taidekoulussa, Académie Colarossissa ja Académie Julianissa. Hän tutustui myös saksalaisiin symbolisteihin, joiden työt vaikuttivat merkittävästi hänen taiteeseensa. Opiskeluaikoinaan hän kävi myös kopioimassa vanhojen mestareiden teoksia Italiassa, Espanjassa ja Englannissa. Hänen ystäviinsä lukeutuivat Mary Cassatt ja Camille Pissarro. Taiteilijuuden kannalta merkittäväksi osoittautui vierailu pariisilaisessa galleriassa. Perry vaikuttui eräistä maalauksista ja päätti tutustua niideen maalaajaan. Taiteilija oli Claude Monet.
Perry ja Monet ystävystyivät. Perryt viettivät vuosien 1889 ja 1909 välillä yhdeksän kesää Givernystä vuokratulla huvilalla läheltä Monet´n kotia.
Elämänvaiheita > Taiteilijana

Palatessaa Yhdysvaltoihin vuonna 1889, Perryllä oli mukanaan Monet´n maalaus Étretat. Kyseessä oli ensimmäinen impressionistinen teos Bostonissa. Perry oli yllättynyt siitä, miten vähän työ herätti positiivista huomiota. Yleisesti ottaen sitä pidettiin joko huonona tai outona. Yhdessä ystävättärensä Mary Cassattin kanssa Perry ryhtyi tekemään aktivvista kampanjointia impressionismin puolesta. He kirjoittivat lehtiartikkeleita, luennoivat ja rohkaisivat rikkaita bostonilaisia taidekeräilijöitä ostamaan Monet´ia. Perryn kolmas, vuonna 1889 ilmestynyt, runokokoelma, sai nimen Impressions.
Vuodet 1893- 1901 Perryt asuivat Tokiossa, Japanissa. Matthew Perry oli saanut sikäläisestä yliopistosta englanninkielisen kirjallisuuden professuurin. Japanin vuodet olivat Lilla Peryylle aktiivisen taiteellisen toimeliaisuuden aikaa.
Lilla Perry oli aktiivinen jäsen Tokion taiteilijoiden seurapiireissä. Hän tutki aasialaista taidetta avoimin mielin ja otti siitä vaikutteita omaan taiteelliseen työskentelyynsä. Kriitikot ovat myöhemmin ylistäneet hänen tuon aikaisia maalauksiaan todeten, että niissä yhdistyy idän ja lännen taide erittäin vaikuttavasti. Kaikkiaan Japanin vuosina syntyi 80 maalausta.
Perryt palasivat Yhdysvaltoihin, Bostoniin, vuonna 1901. He ostivat kesäasunnon Hancockista, New Hampshiresta. Siellä maalatut maisemat ovat vahvasti impressionistisia. Perryn muotokuva tyttärestään sai arvostetussa Louisianan näyttelyssä pronssimitalin vuonna 1904. Perry palasi Ranskann vuonna 1905, mutta siellä ollessa hän sairastui. Samaan aikaan alkoivat taloushuolet; isältä saatu perintö oli käytetty moniin muuttoihin ja monet sijoitukset olivat osoittautuneet tuottamattomiksi.
Taloushuolten johdosta Perry päätti keskittyä  muotokuviin, niille oli paljon tilauksia. Kesäasunto meni myyntiin ja perhe asettui Bostoniin. Terveys koheni ja hän osallistui Pariisissa Salon des Independentsin näyttelyyn. Uuden innostuksen johdosta hän maalasi myös kaupunkinäkymiä. Hän sai myös julkista tunnustusta: San Franciscossa järjestetyssä Pana-Pacific näyttelyssä hänelle myönnettiin pronssimitali. Impressionismia hän jaksoi edelleen promotoida ahkerasti.
Lilla Cabot Perry oli aktiivisesti mukana perustamassa Bostonin taiteilijoiden kiltaa vuonna 1914. Kilta avasi oman gallerian ja promotoi taidemaalareita ja kuvanveistäjiä ja Perry valittiin sen ensimmäiseksi sihteeriksi. Paitsi näyttelytilan järjestäminen, killan tehtävänä oli etsiä taiteilijoille rahoitusta.  Vuonna 1920 kilta antoi hänelle tunnustuksen pitkästä työstä taiteilijoiden hyväksi.
Näyttelyitä Perry piti uransa varrella useitakin, ylennsä yhdessä muiden taiteilijoiden kanssa. Hänen ensimmäinen oma näyttelynsä oli vuonna 1922 New Yorkissa.
Elämänvaiheita > Viimeiset vuodet

Perry julkaisi runikokoelmansa,  The Jar of Dreams, vuonna 1923. Samana vuonna hänen elämässään alkoivat vaikeat vuodet. Ensin Perry sairastui kurkkumätään, sen jälkeen tytär Edith kärsi niin vaikeista mielenterveydellisistä ongelmista, että hänet piti lähettää hoitokotiin. Kurkkumädästä toipuminen kesti kaksi vuotta. Toipilasaikanakin syntyi muutama maisemamaalaus. Vuonna 1927 häneltä ilmestyi muistelmateos Reminiscences of Claude Monet from 1889 to 1909, jossa muisteli kohtaamisiaan Monet´ n kanssa.  Aviomies kuoli vuonna 1928.
Viimeisten vuosiensa aikana Perryn teoksia oli näyttelyissä vuosina 1929 ja 1931. Kun Perry kuuli, että Camille Pissarro oli talousvaikeuksissa, hän laittoi omistamiaan Pissarron töitä myyntiin auttaakseen vaikeuksiin joutunutta taiteilijaa. Viimeisinä vuosinaan Perry jaksoi edelleen luennoida impressionisteista. Hän kuoli maalaustelineensä äärelle.
Arvioita elämäntyöstä

Lilla Cabot Perry teki Yhdysvalloissa uraa uurtavaa työtä sen eteen, että myös modernit taidesuuntaukset tulivat Yhdysvalloissa tunnetuiksi ja hyväksytyiksi. Hänen aikanaan se tarkoitti impressionismia. Hän myös auttoi Mary Cassattia ja muita naistaiteilijoita etenemään urallaan.
Impressionismi näkyy Perryn töissä erityisesti siveltimen käytössä ja elävien, kirkkaiden värien käytössä. Hänen muotokuvissaan huomio kiinnittyy taitavaan valon käyttöön joka korostaa mallin persoonallisuutta. Edwin Arlington Robinsonissa on valolla korostettu mallin otsaa ja aviomiehen muotokuvassa valo loistaa ikäänkuin hänen sisältään, korostaen älykkyyttä. Tyttöjen ja naisten muotokuvissa aurinko saa mallit loistamaan.
Lisää aiheesta

http://www.aaa.si.edu/collections/lilla-cabot-perry-photographs-7114
Lilla Cabot Perry: Japanilaisessa puutarhassa, maalattu vuosien 1898- 1901 paikkeilla.
Lilla Cabot Perry: Nainen iltapuvussa, maalattu vuonna 1911.
MTV Unplugged: Korn

| MTV Unplugged: Korn Korn |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 9. joulukuuta 2006
 Julkaistu: 5. maaliskuuta 2007 (USA)  6. marraskuuta 2007 (EU)
 Tuottaja(t): Richard Gibbs, Alex Coletti
 Tyylilaji: unplugged
 Kesto: 44.32
 Levy-yhtiö: EMI, Virgin
Listasijoitukset
  9.
Kornin muut julkaisut
| Chopped, Screwed, Live and Unglued 2006 | MTV Unplugged: Korn 2007 | Untitled 2007 |
MTV Unplugged: Korn on metalliyhtyeen Kornin, livelevy jolla he soittavat akustisilla soittimilla. Levyllä vierailee myös Evanescence-yhtyeen Amy Lee ja The Cure.
Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 9.
Kappaleet

Blind – 3.29 (albumilta Korn, säv. Shuck/Shin/Davis/Welch/Shaffer/Arvizu/Silveria)
Hollow Life – 3.24 (albumilta Untouchables, säv. Davis/Welch/Shaffer/Arvizu/Silveria)
Freak on a Leash – 3.55 (feat. Amy Lee, säv. Davis/Welch/Shaffer/Arvizu/Silveria)
Falling Away from Me – 3.55 (albumilta Issues, säv. Davis/Welch/Shaffer/Arvizu/Silveria)
Creep – 3.51 (Radiohead -cover, säv. C. Greenwood/J. Greenwood/O'Brien/Selway/Yorke)
Love Song – 3.50 (albumilta See You on the Other Side, säv. Davis/Shaffer/Arvizu/Silveria/The Matrix/Atticus Ross)
Got the Life – 3.48 (albumilta Follow the Leader, säv. Davis/Welch/Shaffer/Arvizu/Silveria)
Twisted Transistor – 3.00 (albumilta See You on the Other Side, säv. Davis/Shaffer/Arvizu/Silveria/The Matrix)
Coming Undone – 3.35 (albumilta See You on the Other Side, säv. Davis/Shaffer/Arvizu/Silveria/The Matrix)
Make Me Bad/In Between Days – 5.35 (feat. The Cure, säv. Davis/Welch/Shaffer/Arvizu/Silveria/Smith)
Throw Me Away – 6.20 (albumilta See You on the Other Side, säv. Davis/Shaffer/Arvizu/Silveria/The Matrix/Ross)
Arvostelut

Allmusic:
Imperiumi: 9/10
Soundi:
Aiheesta muualla

MTV Unplugged: Korn discogs.com -sivustolla
Korn
| --- | --- |
Studioalbumit:   Korn  Life Is Peachy  Follow the Leader  Issues  Untouchables  Take a Look in the Mirror  See You on the Other Side  Untitled  Korn III: Remember Who You Are  The Path of Totality  The Paradigm Shift  The Serenity of Suffering  The Nothing  Requiem 
Kokoelmat ja livealbumit:   Greatest Hits, Volume 1  Live & Rare  MTV Unplugged: Korn  Korn Kovers 
EP:t:   Neidermeyer's Mind  Live at the Palace  All Mixed Up 
Singlet:   Blind  Shoots and Ladders  Need To  Clown  No Place to Hide  A.D.I.D.A.S.  Good God  Got the Life  Freak on a Leash  Children of the Korn  Falling Away from Me  Make Me Bad  Somebody Someone  Here to Stay  Thoughtless  Alone I Break  Did My Time  Right Now  Y'all Want a Single  Everything I've Known  Word Up!  Another Brick in the Wall  Twisted Transistor  Coming Undone  Politics  Freak on a Leash (MTV Unplugged)  Evolution  Hold On  Kiss  Haze  Oildale (Leave Me Alone)''  Let The Guilt Go  Get up!  Narcissistic Cannibal  Never Never  Spike In My Vains  Hater  Rotting In Vain  Take Me  Black Is the Soul  You'll Never Find Me  Can You Hear Me  Start The Healing  Forgotten  Lost in the Grandeur 
Singlet:   Christmas Song  I Can Remember  Fuck Dying  Jingle Balls  Hypocrites  Creep  Haze  Chaos Lives in Everything  Love & Meth  Insane  A Different World  Cold 
DVD:t:   Who Then Now?  Deuce  Korn Live  Live on the Other Side  Chopped, Screwed, Live and Unglued  Korn: Live in Montreux 2004
Madeira (viini)

Madeira-viiniä pullossa ja lasissa.
Madeira on useimmiten makea väkevä viini, jota valmistetaan Portugalille kuuluvalla Madeiran saarella. Sen alkoholipitoisuus on 18–21 tilavuusprosenttia ja väri rusehtavan keltainen.
Madeiran valmistus

Madeira valmistetaan käymisteitse viinirypäleistä kuten tavallinenkin viini. Käyminen kuitenkin keskeytetään lisäämällä viiniin brandya. Mitä aikaisemmin käyminen keskeytetään, sitä enemmän viiniin jää rypäleistä peräisin olevaa sokeria ja sitä makeampaa viinistä tulee. Käymisen jälkeen viini sijoitetaan lämmitettyyn tilaan (37–60 °C) 3–6 kuukaudeksi. 
Käsittely antaa viinille sille ominaisen maun.
Lämpökäsittely tekee viinille keinotekoisesti saman asian, mikä ennen tapahtui laivamatkojen aikana laivan ruumassa trooppisessa ilmastossa. Alhaisemmilla lämpötiloilla saadaan parempilaatuista viiniä. Alhaisemmat lämpötilat vaativat vastaavasti pidemmän kypsytysajan; jopa vuosikymmenien kypsytys on mahdollista.
Madeiran laadut

Madeiraa on neljää päälaatua:
makea malvasia (tunnetaan myös nimillä malmsey ja malvazia),
puolimakea boal (bual),
puolikuiva verdelho ja
kuiva sercial.
Makeuteen vaikuttavat sekä valmistuksessa käytetyt rypälelajikkeet että se, missä vaiheessa käyminen keskeytetään.
Jos viinipullon etiketissä ei mainita rypälelajiketta, kyseessä on yleensä vähemmän arvostetuista rypälelajikkeista tehty sekoitus. Jos rypälelajike mainitaan etiketissä, vähintään 85 prosenttia viinistä pitää olla valmistettu kyseisestä rypäleestä.
Jos pullon etiketissä ei mainita valmistusvuotta, kyseessä on eri ikäisistä viineistä tehty sekoitus. Etiketissä voidaan mainita, kuinka pitkään viiniä on kypsytetty tammitynnyreissä (esimerkiksi 3, 5, 10 tai 15 vuotta). Jos etiketissä mainitaan valmistusvuosi, kyseessä on niin sanottu vuosikertaviini (vintage), joka on valmistettu kyseisen vuoden rypälesadosta. Tällöin myös rypälelajike on mainittu. Vuosikertaviinejä on kypsytetty tammitynnyreissä vähintään 20 vuotta.