stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ródos
Maantiede > Luonto > Kasvisto

Ródoksen kasvistoa on tutkittu melko kattavasti, ja siihen kuuluu noin 1 130 lajia, joista saaren koko ja mantereen läheisyys huomioon ottaen suhteellisen monet ovat kotoperäisiä. Saaren kasvistoon vaikuttaa moni asia, kuten ilmasto, joka on välimerellisen kuiva. Saaren monimutkaisen topografian vuoksi ilmastollisissa oloissa on tosin eroja. Myös geologia vaikuttaa kasvistoon; saaren vuoret ovat pääasiassa mesotsooiselta maailmankaudelta peräisin olevaa kalkkikiveä. Ródos on kuulunut miljoonia vuosia sitten Kreetaan ja Kárpathokseen. Pleistoseenikaudelle saakka Ródos oli myös yhteydessä Anatoliaan.
Pelkästään Ródoksella tavattavia eli kotoperäisiä lajeja on kymmenen. Saaren lajeista 186 on kotoperäisiä, uhattuja, harvinaisia tai suojeltuja. Saarella kasvaa 79 eri orkidealajia, kuten melko harvinainen Himantoglossum robertianum. Ródoksen lajeja ovat myös orhoihin kuuluvat Ophrys gottfriediana, joka on Kreikassa kotoperäinen, sekä Ródoksella kotoperäiset Ophrys halia, Ophrys eptapigiensis, Ophrys persephonae, Ophrys cornutula ja Ophrys parvula.
Asyneuma giganteum on haavoittuvainen kellokasvilaji, jota kasvaa ainoastaan pieninä populaatioina Ródoksella ja Kárpathoksella. Ródoksen populaatiot ovat Profítis Ilías ja Attávyros -vuorten rinteillä. Tertiäärikauden jäänne, ruiskaunokin sukulainen Centaurea lactucifolia esiintyy yleisenä Monólithoksessa ja Siánassa sekä melko laajalla alueella Attávyros-vuorella. Lisäksi kasvia kasvaa Lárdoksessa, Apóllonassa, Vagiéksessa, Lindoksessa sekä Profítis Ilías -vuorella. Monólithoksen ja Siánan asukkaat käyttävät kasvia ravintona ja koristeena. Kamomillan sukuinen Anthemis rhodensis ja kohokkeihin kuuluva Silene salamandra ovat harvinaisia ja Ródoksen kotoperäisiä kasveja.
Saaren keski- ja pohjoisosissa kasvaa merenpinnan tasolta aina 600 metriin saakka mäntyjä. Puiden seassa kasvaa lukuisia erilaisia pensaita, kuten mastiksipistaasia ja mansikkapuuta. Ródoksella on Egeanmeren saarilla harvinainen turkinmäntymetsä sekä välimerensypressimetsä, jollainen on Ródoksen lisäksi vain Kreetalla. Aikoinaan Egeanmeren alueella oli suuria kesävihantia ja kovalehtisiä tammimetsiä, mutta nykyisin niitä tavataan saarella enää vain joillain purojen varsilla, kallioisilla rinteillä sekä satunnaisesti viljelysten keskellä. Metsäpalot ovat supistaneet saaren metsäalaa. Esimerkiksi Psínthoksen kylän ja Profítis Ilías -vuoren välissä on paljon palanutta metsää. Phrygana-kasvillisuutta kasvaa kaikkialla saarella, eniten kuitenkin laidunmailla sekä metsäpalojen tuhoamilla alueilla. Purojen tai muiden märkien tasaisten alueiden varsilla, kuten Petaloúdeksen perhoslaaksossa, kasvaa Ródoksella ja Lounais-Turkissa kotoperäistä idänambrapuuta.
Ródoksen hiekkadyynien kasveja ovat esimerkiksi egyptinpukinpensas, Kreikassa harvinainen elämänlankalaji Ipomoea imperati, Länsi-Turkin ja Itä-Egean alueen kotoperäinen, rentoliuskion alalaji   Hypecoum procumbens ssp. atropunctatum sekä Ródoksen eteläosan hiekkadyynien kotoperäinen kukonkannuslaji Consolida arenaria. Hiekkadyynien kasvillisuutta uhkaa matkailu.
Maantiede > Luonto > Eläimistö

Saarelle istutettiin aikoinaan Delfoin oraakkelin antaman neuvon mukaisesti peuroja karkottamaan käärmeitä. Käärmeiden kerrottiin karttavan peurojen hajua. Ródoksen peurakanta kuoli sukupuuttoon uudella ajalla, mutta italialaiset istuttivat 1920- ja 1930-luvuilla saarelle uuden kuusipeurakannan. Yrityksestä huolimatta Ródoksen syrjäisissä osissa on vielä 2000-luvun alullakin käärmeitä.
Ródoksen puroissa elää pieni kotoperäinen Ladigesocypris ghigii -kala, jota kutsutaan myös nimellä ghizáni. Kala on nimetty löytäjänsä, italialaisen professori Alessandro Ghigin mukaan, joka löysi lajin 1900-luvun alussa. Lajin elinolosuhteet ovat vaihtelevat, sillä kuivan kauden aikana Ródoksen purot kuivuvat monin paikoin ja talvella ne taas saattavat tulvia. Nani-järven populaatio kuoli hiljattain sukupuuttoon. Ladigesocypris ghigii on yksi Euroopan vaarantuneimmista makean veden kalalajeista.
Äärimmäisen uhanalaista munkkihyljettä on tavattu Ródoksella Apolakkián rannalla ja Armenistiksen niemellä, jotka kumpikin sijaitsevat saaren länsirannikolla. Euroopan unionin alueella munkkihyljettä tavataan noin sadassa paikassa.
Saaren luolissa elää harvinaisia blasinhevosenkenkäyökköjä ja isohevosenkenkäyökköjä. Saari on ainoa paikka Kreikassa, jossa tavataan matoliskoja. Ródos yhdessä Ikarían saaren kanssa on Lacerta oertzeni -liskon ainoa elinalue koko Euroopassa. Petaloúdeksen perhoslaaksoon saapuu touko-syyskuussa satoja tuhansia vasamasiilikäsperhosia lisääntymään.
Kaikkiaan Ródoksella on tavattu lähteestä riippuen 228–250 lintulajia. Pesiviä lajeja on noin 80. Ródoksen ja Turkin välisestä lyhyestä välimatkasta johtuen saarella tavataan samoja lajeja kuin Turkin luoteisosassakin. Keski-Ródoksen ja Líndoksen, Mesanagróksen ja Kattavía–Prasonísin alueiden kansainvälisesti tärkeä lintualue muodostaa 50 000 hehtaarin suojelualueen, jossa pesii muun muassa keltapäähaukkoja, arohiirihaukkoja, kyläpöllösiä, minervanpöllöjä ja ruostekurkkusirkkuja. IBA-alueesta kuuluu myös 6 706 hehtaaria villieläinten suojelualueeseen.
Ródoksen itärannikkoa. Taustalla oikealla Vlýchan ranta, vasemmalla takana Charáki ja Másari. Suoraan edessä Kálathos.
Historia > Rooman vallan alta osaksi Bysanttia

Rhodoksen kaupunkivaltio ei suostunut vuonna 166 eaa. liittoutumaan Rooman valtakunnan kanssa Makedonian kuningas Perseusta vastaan. Rooma rankaisi Rhodosta julistamalla Deloksen saaren, joka oli Rhodoksen suojelualue, vapaasatamaksi. Rhodos menetti tämän vuoksi satamatullit, jotka olivat merkittävä tulonlähde saarelle. Vuonna 164 eaa. Rhodos sitten solmi liiton Rooman valtakunnan kanssa. Runsaat sata vuotta myöhemmin Rhodos päätyi tukemaan Pompeiusta Julius Caesaria vastaan. Julius Caesarin murhaajat, roomalaiset Gaius Cassius Longinus ja Marcus Brutus, pyysivät Rhodokselta apua taisteluunsa senaattia vastaan. Rhodoslaisten kieltäydyttyä avunannosta Gaius Cassius Longinus valloitti ja ryösti saaren vuonna 43 eaa. Hän upotti Rhodoksen laivaston ja siirrätti saarelta Roomaan 3 000 patsasta. Ainoastaan kuvanveistäjä Lysippoksen Helioksen vaunuja kuvaava veistos sai jäädä kaupunkiin, koska se painoi liikaa. Kun Rooma paloi vuonna 64 jaa., tuhoutuivat miltei kaikki saarelta tuodut taideaarteetkin.
Kristinusko tuli Rhodokselle apostoli Paavalin välityksellä 20 vuotta Jeesuksen ristiinnaulitsemisen jälkeen. Ensimmäisellä vuosisadalla saarelle saapui myös juutalaisia. Vuosina 155 ja 515 Rhodoksen kaupunkia koettelivat maanjäristykset, minkä lisäksi se kärsi monista hyökkääjistä: vuonna 263 saarella ryöstelivät gootit ja 600-luvulla sen valtasivat persialaiset ja arabit. Merirosvot vaivasivat saarta vuosina 653–658 ja 717–718. Kun Rooman valtakunta jaettiin itä- ja länsiosaan vuonna 395, tuli saaresta osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa.
Historia > Johanniittain vallan alla

Laajalle levinnyt islam oli 1000-luvulle saavuttaessa merkittävä uhka Euroopan turvallisuudelle ja kristinuskolle. Ródos alkoi vahvistaa siteitään läntiseen Eurooppaan aloittamalla kaupankäynnin tauon jälkeen Venetsian kanssa. Ensimmäiselle ristiretkelle matkalla olleet pysähtyivät Ródoksella vuonna 1097. Ranskan kuningas Filip II yhdessä Englannin kuningas Rikhard I Leijonamielen kanssa saapuivat vuonna 1191 saarelle palkkaamaan sotureita uudelle ristiretkelle. Kristityistä koostunut armeija karkotettiin vuonna 1291 Akkosta, joka sijaitsee nykyisen Israelin alueella. Karkotettujen joukossa oli johanniittoja, jotka asettuivat Akkon jälkeen Kyproksen Limassoliin. Limassolista johanniitat siirtyivät vuonna 1309 Ródokselle, koska totesivat sen turvallisemmaksi linnoituspaikaksi. Johanniitat saivat saaren haltuunsa ostettuaan sen vuonna 1306 genovalaisilta merirosvoilta, jotka olivat valloittaneet saaren vuonna 1248. Bysantti ei tästä pitänyt, sillä Ródos oli nimellisesti kuulunut jo pitkään sille.
Ritarikunta jakautui seitsemään kieleen eli kansallisuuteen, joista kukin suojeli yhtä kaupunginosaa Ródoksessa. Kansallisuudet olivat Provence, Espanja, Italia, Saksa, Auvergne, Englanti ja Ranska. Ritarikuntaa johti eliniäksi valittu suurmestari. Johanniittain valtakaudella Ródoksella toimi muun muassa edistyksellinen sairaala. Johanniitat rakensivat eri puolille Ródosta ja lähisaarille noin 30 linnoitusta, joiden avulla torjuttiin muslimien hyökkäyksiä. Esimerkiksi vuonna 1444 Egyptin sulttaani yritti valloittaa Ródoksen, mutta johanniitat yhdessä 5 000 rodoslaisen kanssa kukistivat hyökkäyksen. Samaten 36 vuotta myöhemmin tapahtunut Mehmed II:n sotajoukkojen valloitusyritys torjuttiin.
Historia > Osmanien valtakausi

Osmanien valtakunta vahvistui, ja se alkoi havitella Ródosta itselleen yhä kiivaammin. Suleiman Suuren sotajoukot nousivat saarelle lähellä Ialysósta 24. kesäkuuta 1522. Suleimanin 200 alusta kuljettivat Ródokselle muun muassa varusteita ja ruokaa sekä kaikkiaan 100 000 sotilasta. Alkoi piiritys. Neljän ja puolen kuukauden piirityksen jälkeen osmanien sotajoukko oli kutistunut puoleen, ja he miltei luovuttivat. Petturi nimeltä Amaral kuitenkin kertoi osmaneille, että nälkäänäkevät johanniitat olivat murtumaisillaan. Suleiman joukkoineen laittoi kaiken voimansa peliin, ja he onnistuivatkin murtamaan Ródoksen linnoituksen muurit joulukuussa. Johanniitat, joita oli jäljellä enää vain 180, saivat luvan muuttaa Maltalle. Johanniitat veivät Ródokselta mukanaan erilaisia taide-esineitä ja pyhäinjäännöksiä sekä 8 000 kristittyä.
Ródoksen vanhankaupungin muurien sisäpuolella saivat osmanikaudella asua ainoastaan osmanit ja juutalaiset. Kreikkalaiset asuivat Ródoksen kaupungin ulkopuolella olevissa kylissä. Vanhankaupungin muurien ulkopuolelle rakennettiin Néa Chóra eli nykyinen Neokhori. Jaon ansiosta kreikkalaiset onnistuivat säilyttämään kreikkalaiset tapansa. Myös ortodoksisen kirkon kautta rodoslaiset olivat tiiviisti yhteydessä Kreikkaan. Osmanikaudella Ródoksen kaupunkiin ei juurikaan uutta rakennettu. Esimerkiksi suurmestarin palatsi muutettiin karjasuojaksi. Ródoksen kirkot muutettiin moskeijoiksi.
Kreikan vapaussota käytiin vuosina 1821–1829, jolloin Ródoskin pyrki irrottautumaan Osmanien valtakunnasta. Yritys epäonnistui, ja osmanit rankaisivat ankarasti rodoslaisia. Ródoksen kaupungissa sijaitseva Suurmestarin palatsi tuhoutui vuonna 1856 salaman iskettyä palatsin viereiseen kirkkoon, jonka alle oli osmanien piiritysten aikana satoja vuosia sitten piilotettu ruutia.
Historia > Italialaismiehityksestä nykypäivään

Italia valloitti Ródoksen ja muun Dodekanesian Kastelórizoa lukuun ottamatta vuonna 1912. Italialla oli tarkoituksena liittää saaret Kreikkaan myöhemmässä vaiheessa. Italian valtakaudella Ródoksen kulkuyhteyksiä parannettiin ja saarelle rakennettiin julkisia rakennuksia ja asuinrakennuksia. Myös antiikinaikaisia kohteita kunnostettiin ja kaivettiin esiin. Roomalaisperintö pyrittiin saamaan esiin. Miehittäjät korjasivat suurmestarin palatsin Italian kuningas Viktor Emanuel III:n ja diktaattori Benito Mussolinin kesäasunnoksi, mutta nämä eivät palatsiin koskaan ehtineet, koska toinen maailmansota alkoi vuonna 1939. Italialaiskaudella alkoi myös saaren kehitys matkailukohteeksi.
Italialaiset kielsivät vuonna 1936 ortodoksisen kirkon ja kreikan kielen Ródoksella. Italialla ei siis ollut minkäänlaista aikomusta luovuttaa Ródosta osaksi Kreikkaa. Mussolinin hallitus kaatui vuonna 1943, ja 11. syyskuuta 1943 Saksa valloitti Ródoksen. Saksalaiskauden aikana Ródokselta ja läheiseltä Kosin saarelta kerättiin yhteensä 2 100 juutalaista, jotka sitten lähetettiin Auschwitzin keskitysleirille teloitettavaksi. Ainoastaan noin 150–200 selviytyi leiriltä hengissä. Yhdistynyt kuningaskunta vapautti Ródoksen yhdessä muiden Dodekanesian saarten kanssa Saksan hallinnasta vuonna 1945.
Kreikkaan saaret liitettiin vuonna 1947, ja Ródoksen saaresta tehtiin tulliton alue. Ródoksen palvelut alkoivat laajentua ja uusia hotelleja rakennettiin. Massaturismi saarelle alkoi 1950-luvulla, kun ruotsalaiset matkustivat aluksi junalla Ateenaan, josta edelleen laivalla Ródokselle. Myös saksalaisia saapui samoihin aikoihin jugoslavialaisella Yedinsko-laivalla Ródokselle. Lennot Ródokselle Tukholmasta alkoivat 1960-luvulla; tuolloin lentoaika oli kahdeksan tuntia. Ródoksen vanhakaupunki hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1988. 2000-vuosikymmenellä matkailijoita kävi saarella vuodessa lähteistä riippuen 1,2–1,8 miljoonaa.
Ródoksen keski- ja kaakkoisosat kärsivät tuhoja heinäkuun 2023 maastopaloissa. Yhteensä ne polttivat noin 13 % saaren pinta-alasta, noin 18 672 hehtaaria.
Talous

Noin 80 prosenttia saaren asukkaista saa elantonsa joko suorasti tai epäsuorasti matkailusta, ja matkailu on tuonut runsaasti vaurautta saarelle. Ródoksen ja Kosin saaret ovat Dodekanesian alueen taloudellisesti kehittyneimpiä alueita. Ródoksen kehitys matkailukohteeksi alkoi italialaismiehityksen aikana 1900-luvun alussa. Massaturismi saarelle alkoi 1950-luvulla. Saarelle oli 2000-vuosikymmenellä charter-lentoja yli 50 eri lentoasemalta Euroopasta ja Lähi-idästä. Ródos oli yksi ensimmäisistä matkakohteista Välimerellä, kun massaturismi alkoi. Suomalaisetkin saapuivat saarelle ensimmäisten matkailijoiden joukossa ja nykyisin heitä käy saarella yli 40 000 vuodessa (vuoden 2006 tieto). Kaikkiaan matkailijoita käy vuodessa lähteistä riippuen 1,2–1,8 miljoonaa, mikä on suuri määrä noin sadan tuhannen asukkaan saarella. Eniten matkailijoita saapuu Britanniasta, sitten Saksasta ja skandinaavit ovat kolmannella sijalla. Pohjoismaalaisuudesta saarella muistuttavat esimerkiksi Norway Pub, Swedish Cafe sekä Jaakon viinakauppa, Vävypojan viinakauppa ja suomalainen ravintola.
Dodekanesian alueella 57,4 prosenttia matkailijoista majoittuu Ródokselle ja Kosille puolestaan 30,4 %. Kreikkalaiset muodostavat Dodekanesiaan matkustavien joukossa ainoastaan seitsemän prosentin osuuden, ja heistä 91 % lomailee Ródoksella ja Kosilla.
Ródoksen saaren tärkein matkakohde on pääkaupunki Ródos lähialueineen. Myös Ixiá, Faliráki ja Lindos ovat tärkeitä matkakohteita. Ródoksella on mahdollista harrastaa esimerkiksi snorklausta, sukellusta, lainelautailua, uintia ja patikointia. Afantoússa sijaitsee 18-reikäinen golfkenttä ja Ixiássa minigolfkenttä.
Matkailuelinkeinon lisäksi Ródoksen talouteen kuuluvat myös tangeriinin, appelsiinin, sitruunan, viikunan, aprikoosin, granaattiomenan ja viljan kasvatus sekä punaviinin valmistus. Saarella valmistetaan myös esimerkiksi hopea- ja kultakoruja, mattoja ja keramiikkaa.
Liikenne

Ródoksen tiestö on pääasiassa hyväkuntoinen ja päällystetty. Saaren eteläosassa on myös sorateitä. Kansallistie 95 (Ethniki Odos 95) kulkee saarella Ródoksen kaupungista Lindokseen.
Ródoksen kaupungissa on kaksi satamaa: Mandráki ja Kolóna. Kaupungista kulkee useita lauttoja eri puolille Kreikkaa. Manner-Kreikan Pireukseen on 11–14 lauttavuoroa viikossa ja matka-aika on 13–19 tuntia. Thessalonikiin on yksi vuoro viikossa ja matka-aika on 24 tuntia. Alexandroúpoliin on samoin yksi lähtö viikossa, ja sinne matkaa kertyy 27–28 tuntia. Kreetalle pääsee kahdesti viikossa lautalla ja matka-aika on 10–13 tuntia. Lisäksi Ródokselta kulkee lauttoja Chálkille, Lérokselle, Kárpathokselle, Kálymnokselle, Sýmille, Tílokselle, Kásokselle, Kastelórizolle, Nísyrokselle, Pátmokselle, Párokselle, Kosille, Sámokselle, Náxokselle, Límnokselle, Lesbokselle, Sýrokselle, Chíokselle, Mílokselle, Leipsoílle, Ikaríalle ja Foúrnoille. Turkin puolelle lautat liikennöivät muun muassa Marmarikseen 1–2 kertaa päivässä ja Bodrumiin kolmesti viikossa. Israelin Haifaan ja Kyproksen Limassoliin pääsee lautalla 1–2 kertaa viikossa.
Kantosiipialuksella pääsee Ródokselta Chálkille, Sýmille, Pátmokselle, Nísyrokselle, Tílokselle, Kosille ja Kálymnokselle. Katamaraani puolestaan liikennöi Sýmille, Leipsoílle, Kastelórizolle, Pátmokselle, Lérokselle, Kálymnokselle ja Kosille.
Ródoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee 13 kilometrin päässä Ródoksen kaupungista. Ateenaan lennetään 5–10 kertaa päivässä. Lisäksi lentoja on muun muassa Thessalonikiin, Kárpathokselle, Kreetalle, Lesbokselle, Sámokselle, Kastelórizolle, Límnokselle, Mýkonokselle ja Kyproksen Larnakaan.
Ródoksen kaupungissa on kaksi linja-autoasemaa, jotka sijaitsevat Néa Agorá -kauppahallin takana sadan metrin päässä toisistaan. Asemilta liikennöidään eri puolille saarta.
Väestö

Ródoksella asui vuoden 2011 väestönlaskennassa 115 490 henkeä. Asukkaista 49 541 asui saaren pääkaupungissa. Ródoksen kaupungin vanhassakaupungissa asui 2000-vuosikymmenellä noin 6 000 asukasta. Vielä toisen maailmansodan jälkeen, vuonna 1947, asukkaita oli noin 55 000. Nopea väestönkasvu selittyy matkailun kehittymisellä. Matkailu on luonut saarelle työpaikkoja, ja saarelle on muuttanut työn perässä pienemmiltä Dodekanesian saarilta, muualta Kreikasta sekä ulkomailtakin asukkaita.
Euroopan unionin alueelta Kreikkaan saapuneista maahanmuuttajista vuonna 2004 pääosa asui Ateenassa ja sen ympäristössä sekä Thessalonikissa. Myös saarilla, kuten Ródoksella, Korfulla ja Kosilla asui paljon unionin alueelta saapuneita maahanmuuttajia. Ródoksella on esimerkiksi Kreikan suurin suomalaisväestö Ateenan jälkeen. Suurin osa Ródoksen suomalaisista on saarella naimisiin menneitä naisia. Vastaavanlainen tilanne on useiden muiden kansallisuuksienkin kohdalla. Ródoksella asui vuonna 2004 paljon myös unionin ulkopuolelta saapuneita maahanmuuttajia.
Koulutus

Kreikassa 6–14,5-vuotiaita sitoo oppivelvollisuus. Kultakin koulutusasteelta oppilaat ja opiskelijat saavat tutkinnon, jonka avulla he voivat siirtyä seuraavalle asteelle. Ródoksella toimii kouluja peruskoulusta lukioon (kreik. Λύκειο) ja yliopistotasolle saakka.
Ródoksen kaupungissa toimii Lesboksen saarella pääpaikkaansa pitävän Egean yliopiston humanististen tieteiden tiedekunta. Tiedekunta toimii kahdessa eri kaksikerroksisessa rakennuksessa, joista toisessa on aiemmin toiminut poliisikoulu. Rakennuksissa on laboratoriot, opettajien toimistot ja luokkahuoneet. Tiedekunnan kirjasto on osa Egean yliopiston kirjastoa, ja se on ollut toiminnassa vuodesta 1986 lähtien. Kirjastossa on kirjojen lisäksi esimerkiksi paikallisia ja kansallisia sanomalehtiä, kreikkalaisia ja ulkomaalaisia aikakauslehtiä sekä CD-levyjä. Tiedekunnassa on yli 3 000 opiskelijaa. Lisäksi saarella toimii esimerkiksi matkailualan oppilaitoksia. Ródoksen kaupungissa toimii kaksiopettajainen Ródoksen Suomi-koulu.
Terveydenhuolto

Saaren suurin sairaala, julkinen Andréas Papandréoun yleissairaala, toimii Ródoksen kaupungin uuden kaupungin Odós Erithrou Stavrou -kadulla. Saaren suurin yksityinen klinikka on Krito, joka sijaitsee Ródoksen kaupungin Ioannou Metaxa -kadulla. Ródoksen kaupungin lisäksi klinikoita on Koskinoússa, Archángeloksessa, Émponaksessa, Ialysóksessa, Falirákissa, Kalithiéssa ja Gennádissa. Paikalliset asukkaat käyttävät tavallisiin vaivoihin, kuten kuumeeseen ja flunssaan niin julkisia kuin yksityisiäkin poliklinikoita.
Matkailijat saavat saarella ensiavun ilmaiseksi. Euroopan unionin kansalaisille myös jatkohoito on ilmaista eurooppalaisella sairausvakuutuskortilla. Ródokselle ei ole rokotusvaatimuksia.
Kulttuuri > Antiikin kulttuuri

Tunnettuja saarella vaikuttaneita antiikin ajan runoilijoita olivat Antagoras Rhodoksen kaupungista, Peisandros Kameiroksesta ja Apollonios Rhodoslainen, joka toimi Aleksandriassa. Tunnettuja filosofeja puolestaan olivat stoalaiseen koulukuntaan kuulunut Panaitios sekä Kleobulos (s. 600-luvulla eaa.) Lindoksesta. Kleobulos kuului Kreikan seitsemän viisaan joukkoon. Hän oli myös lainsäätäjä ja poliitikko, ja hallitsi Lindosta 40 vuoden ajan. Antiikinaikaisia rhodoslaisia historioitsijoita olivat esimerkiksi Sosikrates, Antisthenes sekä Poseidonios (n. 135–51 eaa.), joka myös oli filosofi, poliitikko ja opettaja.
Ateenalainen Aiskhines perusti Ródokselle vuonna 342 eaa. tai toisen lähteen mukaan 324 eaa. retoriikkakoulun, jossa opiskeli ihmisiä eri puolilta Välimeren aluetta. Osa opiskelijoista saapui Roomasta saakka.
Ródoksella valmistettiin antiikin aikana keramiikkaa, joka oli tunnettua kautta antiikin maailman. Kameiroksessa ja Ialysoksessa valmistetuissa maljakoissa oli minolaisella ajalla kuvattuna kohtauksia. Mytologia ja Homeroksen eepokset innoittivat vaasien tekijöitä vuosina 1500–700 eaa. Ródoksen keramiikkataide koki uuden kukoistuksen 300-luvun loppupuolella eaa. Saarella oli 600- ja 500-luvuilla eaa. kukoistavaa fajanssinvalmistusta. Fajanssista valmistettiin esimerkiksi aryballoksia.
Ródoksella toimi hellenistisellä kaudella kukoistava kuvanveistokoulu. Saarelle saapuikin taiteilijoita kaikkialta kreikkalaisesta maailmasta. Kuvanveistäjistä tunnetuimpia ovat Khares Lindoslainen, joka valmisti Rhodoksen kolossin, Filiskos, Apollonios, Tauriskos, Agesandros, Polydoros ja Athenodoros. Apollonios yhdessä veljensä Tauriskoksen kanssa veisti Farnesen härkä -veistoksen. Veljekset eivät olleet pitkästä saarella oleskelusta huolimatta rodoslaisia. Athenodoros, Polydoros ja Agesandros veistivät yhdessä Laokoon ja hänen poikansa -veistoksen, jota Plinius vanhempi piti huomattavimpana ihmisen milloinkaan luomista taideteoksista. Ensimmäisen vuosisadan aikana veistos kuljetettiin Roomaan ja löydettiin uudelleen vuonna 1506. Samothrákin saarelta löydetyn ja voiton jumalatar Nikeä esittävän Samothraken Nike -veistoksen tekijäksi on veikkailtu 100-luvun alkupuolella eaa. toiminutta Pythokritos Rhodoslaista. Renessanssin ajan kuvanveistäjät, kuten esimerkiksi italialainen Michelangelo, hakivat innoitusta antiikin kreikkalaisten töistä.
Tunnettuja Ródoksella vaikuttaneita antiikin ajan taidemaalareita olivat Aristonides ja Protogenes. Protogeneen tunnettu maalaus, jossa oli kuvattuna kaksi attikalaista kolmisoutulaivaa, oli aikoinaan esillä Ateenan Akropoliin Propylaiassa.
Kulttuuri > Nykyajan kulttuuria

Kreikan eteläisten saarten musiikin perinteinen tyyli on nimeltään Nisiótika. 2000-luvulle tultaessa aidot tanssi- ja musiikkiesitykset ovat melko harvinaisia. Kulttuurijuhlissa sekä Ródoksen vanhankaupungin Odós Androníkoun perinteisen tanssin keskuksessa pääsee seuraamaan tanssi- ja musiikkiesityksiä. Myös monissa hotelleissa järjestetään kreikkalaisia iltoja, joissa on musiikki- ja tanssiesityksiä.
Ródoksen vanhassakaupungissa järjestetään kesäaikaan joka ilta ääni- ja valoshow, joka kertoo Ródoksen puolustautumisesta sulttaani Suleiman Suuren joukkoja vastaan. Ródoksen kaupungissa toimii myös kasino.
Yhdysvaltalainen arkkitehti Raphael Soriano (1904–1988) syntyi Ródoksella. Italialainen ääninäyttelijä Oreste Lionello (1927–2009) syntyi Ródoksella Italian vallan aikana, mutta muutti pian perheineen Italiaan.
Kulttuuri > Nykyajan kulttuuria > Elokuvissa ja televisiosarjoissa

Ródoksen saarella on kuvattu useita eri kreikkalaisia ja ulkomaalaisia elokuvia. Vuonna 1961 ilmestynyt Alistair MacLeanin romaaniin perustunut Hollywood-elokuva Navaronen tykit (engl. The Guns of Navarone) kuvattiin osittain Ródoksella. Elokuva voitti vuonna 1961 Oscar-palkinnon parhaista erikoistehosteista. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan aikoihin. Samoin toinen saarella kuvattu Hollywood-elokuva, vuonna 1979 ilmestynyt Pääkalloprikaati (engl. Escape to Athena), sijoittuu toiseen maailmansotaan.
Muita saarella kuvattuja elokuvia ovat esimerkiksi De Luxe Tour (1956), Mikrés Afrodítes (1963), Ristin varjossa (1981), Una vacanza del cactus (1981), O Jerusalem (2006) ja El Greco (2007).
Elokuvien lisäksi saarella on kuvattu televisiosarjoja, kuten The Dark Side of the Sun (1983), L'Amérique en otage (1991) ja Club Reps (2001).