stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Juho Hacklin

| Juho Hacklin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 8. helmikuuta 1985 (ikä 39)  Jokioinen
Pesäpalloilija
Ulkopelipaikka:  koppari
Sisäpelirooli:  vaihtaja
Pituus:  187 cm
Heittokäsi:  oikea
Lyöntipuoli:  oikea
Seura:  Haminan Palloilijat
Pelaajaura
Ammattilaisjoukkueet
 2007–2022  2023  2024– :    Kouvolan Pallonlyöjät   Joensuun Maila   Haminan Palloilijat 
Juho Hacklin (s. 8. helmikuuta 1985 Jokioinen) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Haminan Palloilijoita. Sisäpelissä Hacklinin rooli on vaihtaja, ja hänet tunnetaan erityisesti korkeista pomppulyönneistään. Ulkokentällä Hacklin pelaa kopparina.
Hacklin debytoi Superpesiksessä vuonna 2007 Kouvolan Pallolyöjien joukkueessa, jossa hän pelasi kauteen 2022 saakka. Syksyllä 2022 Hacklin teki pelaajasopimuksen Joensuun Mailan kanssa ja vaihtoi näin seuraa ensimmäistä kertaa pelaajaurallaan. Joensuussa Hacklin pelasi yhden kauden, minkä jälkeen hän siirtyi yksivuotisella sopimuksella Haminan Palloilijoihin.
Kauden 2023 päätteeksi Hacklin on pelannut 440 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt 16+240 juoksua, tuonut 303 juoksua ja kerännyt 1 983 kärkilyöntipistettä.
Siviiliammatiltaan Hacklin on palomies.
Juho Hallenberg

Kauppaneuvos Juho Hallenberg
Johan ”Juho” Hallenberg (11. kesäkuuta 1860 Viipurin pitäjä – 28. marraskuuta 1926 Viipuri) oli suomalainen kauppaneuvos (1915).
Hallenberg perusti vuonna 1892 Viipuriin vilja- ja siirtomaatavaroita myyvän vähittäis- ja tukkukaupan. Hänellä oli myös mylly- ja sahatoimintaa vuodesta 1892 Saarelan kartanon alueella, Kellomäellä ja Räisälän kartanon alueella. Vuodesta 1944 yrityksen kotipaikka oli Helsinki. Yritys siirtyi myöhemmin Suomen Matkailijayhdistyksen omistukseen.
Jämijärven kirkonkylä

Jämijärven kirkonkylä on Jämijärven kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylän palveluihin kuuluu muun muassa koulu. Kirkonkylän väkiluku oli 584 vuonna 2021.
Jani Pykäri

Jani Pykäri (2008)
Jani Pykäri (s. 1. syyskuuta 1976) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa tällä hetkellä Nurmon Jymyn väreissä, Lentopallon 1-sarjassa. Pelipaikaltaan hän on hakkuri. Pykäri on 194 cm pitkä.
Ura

Pykäri aloitti lentopallouransa Kortesjärvellä paikallisessa lentopallokoulussa. Kortesjärven junioreissa hän keräsi ensimmäiset kokemuksensa, jonka jälkeen lentopallokokemusta tarttui lisäksi Kauhavan Wisan A-pojissa vuosina 1993–95 sekä miesten kakkossarjajoukkueessa kaudella 1995–96. Tämän jälkeen vuorossa oli Lapuan Virkiän 1-sarjajoukkue, jossa hän pelasi erinomaisen kauden. Seuraavalla kaudella Pykäri pelasi kakkossarjaa Pietarsaaressa ja opiskeli poliisiksi Tampereella. Tämän jälkeen seuraavat kolme kautta kuluivat supersarjaa pelaten Kannuksessa.
Ura > SM-liiga

Pykäri pelasi uransa ensimmäisen kerran SM-liigassa kaudella 2000–2001, kun hän edusti Oulun Ettaa kyseisellä kaudella. Hän oli yksi oululaisjoukkueen tärkeimmistä pelaajista läpi kauden. Hän pelasi lopulta yhden kauden Oulun Ettan riveissä kun hän teki sopimuksen Vaasan Kiiston kanssa 1-sarjaan. Kiisto tarvitsi riveihinsä kovanluokan hakkuria, kun se tavoitteli SM-liiganousua.
Pykäri oli Kiiston joukkueen kantavia voimia heti avauspelistä lähtien, jossa hän paukutti yli kolmekymmentä pistettä sarjanousija Nurmon Jymyn kenttään. Kausi huipentui lopulta SM-liigakarsintoihin, jossa hän oli elementissään hakkurin roolissa. Hän oli pistepörssissä kuudennella sijalla.
Ura > Takaisin kentille

Kauden jälkeen Pykäri ilmoitti lopettavansa uransa, ja keskittyvänsä työelämään. Hän pysyi aina kauden verran poissa pelikentiltä, kunnes Nurmon Jymyn manageri sai houkuteltua hakkurin takaisin pelikentille, ja Nurmoon pelaamaan 1-sarjaa. 1-sarjassa Pykäri nousi Jymyn joukkueen sieluksi, ja samalla koko kylän lentopalloidoliksi. Lentopallosta puhuttaessa sano Pykäri ei voinut olla esiintymättä. Jani pelasi hyvän kauden Jymyssä, joka päättyi SM-liigakarsintoihin.
Kauden jälkeen Jani ilmoitti jälleen jättävänsä lentopallokentät taakseen, mutta päätös pysyi lopulta vain hetken, kun hän palasi 1-sarjaan mutta tällä kertaa Kyyjärven Kykyn riveihin kauden 2007 loppupuolella. Kyky oli pahasti putoamassa 1-sarjasta, ja Pykärin saavuttua joukkue käänsi kurssinsa viimein ja pysyi sarjassa.
Pykäri mietti jälleen kauden jälkeen lopettamista mutta päätti jatkaa uraansa vielä ainakin kauden verran Kyyjärvellä. Kausi 2007–2008 oli Kykyn historian paras, kun joukkue sijoittui seitsemänneksi ykkössarjassa. Pykäri pelasi läpi kauden pirteästi ollen Kykyn parhaimmistoa yhdessä valkovenäläisen Darius Abromaviciusin kanssa.
Ura > Takaisin Jymyyn

Pykäri teki sopimuksen kaudeksi 2008–2009 Nurmon Jymyn kanssa.  Näin hän tekee paluun tuttuun ympäristöön.
Beach volley

Pykäri on pelannut urallaan myös rantalentopalloa eli beach volleyta innokkaasti, jossa hän on esiintynyt aina Euroopan kiertueella asti. Pykäri osallistui yhdessä parinsa Tuomas Väyrysen kanssa Hollannissa pelattuihin Euroopan kiertueen osakilpailuun kesällä 2008.  He tippuivat kisassa ensimmäisellä kierroksella tiukasti ukrainalaiselle parille. Pykäri on osallistunut Väyrysen kanssa myös SM-kiertueella eli Pro-Tourilla muutamina kesinä. Hän on pelannut myös Poliisien-Palomiehien MM-kisoissa beach volleyssa.
Suomen Poliisien maajoukkue

Pykäri kuuluu myös Suomen Poliisien lentopallomaajoukkueeseen jossa hän on pelannut vuodesta 1999 lähtien. Hän on voittanut maailmanmestaruuden, EM-pronssin sekä kaksi kertaa pohjoismaiden mestaruuden maajoukkueen väreissä. Hän on joukkueen ykköshakkuri. Ensimmäisen arvokisamitalinsa Pykäri voitti vuonna 2001, kun maajoukkue otti Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hopeaa. Tämän jälkeen tuli peräti Euroopan mestaruus 2003 Turkista, jonka jatkoksi maailmanmestaruus Kanadassa pelatuista kisoista. Pohjoismaiden mestaruushopeaa hän on voittanut myös vuosina 2005 sekä 2007.
Saavutukset

Henkilökohtaiset:
Pohjanmaan paras poliisi lentopalloilija 2007
Liigakarsintojen pistepörssin 6. sija 2004
Poliisien A-maajoukkueessa
Joukkueessa:
1-sarjan voitto 2004
SM-liiganousu 2004
Poliisien maailmanmestaruus 2006
Poliisien EM-pronssia 2003
Poliisien PM-hopea 2001, 2005, 2007
Joukkueet

1995–1996 Kauhavan Wisa
1996–1997 Lapuan Virkiä
1997–2000 Kannuksen Ura
2000–2001 Oulun Etta
2001–2004 Vaasan Kiisto
2005–2006 Nurmon Jymy
2006–2008 Kyyjärven Kyky
2008–2009 Nurmon Jymy
Jani Pykäri palasi kentille Nurmon Jymyn riveihin kaudella 2005-06.
Jani Pykäri kaudella 2006 Pro-Tourilla.
Juhani Kellosalo

Juhani Kellosalo (s. 1951 Toholampi) on suomalainen lääkäri, runoilija, kirjailija ja muusikko. Hän on asunut pitkään Oulussa, nykyisin asuu Ilmajoella. Hän on suorittanut Oulun yliopistossa lääketieteen lisensiaatin tutkinnon 1976 ja lääkintöhallitus on myöntänyt hänelle kirurgian erikoislääkärin oikeudet 1983 ja gastroenterologisen kirurgian oikeudet 1985. Hän suoritti Oulun yliopistossa lääketieteen ja kirurgian tohtorin tutkinnon 1990 aiheesta Contribution of various biliary tract procedures to duodenogastric reflux, gastric mucosal changes and symptoms. Kellosalo on toiminut vatsaelinkirurgina Oulun ja Tampereen yliopistosairaaloissa sekä viimeksi Seinäjoen keskussairaalassa osastonylilääkärinä vuoteen 2004. Tämän jälkeen hän on ollut Lääketieteen termit -sanakirjan toimittajana ja myöhemmin päätoimittajana 2005–2014.
Kellosalo sai esikoisteoksestaan J. H. Erkon palkintoon liittyvän erikoismaininnan, ja runokokoelma Kelluvien kivien siltaa oli vuonna 2001 Yleisradion Tanssiva karhu -runopalkintoehdokkaana.
Julkaistut teokset

Kaikki palaa maan savuun, runokokoelma, WSOY 1985
Lintu laulaa nimettäkin, runokokoelma, WSOY 1987
Liekin varjo hahmosi, runokokoelma, WSOY 1991
Kivun valo, runokokoelma, WSOY 1993
Hanneksen evankeliumi, romaani, WSOY 1994
Baabelin kartta, runokokoelma, WSOY 1997
Kelluvien kivien siltaa, runokokoelma, WSOY 2000
Tiet vievät muualle, runokokoelma, WSOY 2003
Kymmenen, proosaa, WSOY 2004
Syntynyt outoon satuun, runokokoelma, WSOY 2006
Liha, henki ja tähdet, esseekokoelma, Sanasato 2008
Kaksi miljoonaa, romaani, Länsirannikko 2016
Toiset meistä, runokokoelma, Länsirannikko 2024
Sävelteokset

Painting a Sun on Black Snow, CD-albumi, 2011
Tale of a Pale Drifter, 2018
Moonshine Machine, 2018
Susienkutsu (Calling Wolves), 2020
Back to Black Snow, EP, 2020
Kevätvalssi (Spring Waltz), 2021
Bluesed, 2021
Goodbye, Old Friend, 2021
Juhani Kirjonen

Pertti Juhani Kirjonen (17. maaliskuuta 1935 Viipuri – 5. marraskuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen psykologi. Hän oli Jyväskylän yliopiston liikuntapsykologian professori vuodesta 1986. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet koulujen liikunnanopetus, yleensä liikunnan merkitys ja vaikutukset sekä työpsykologia.
John Neill

John Robert Winder Neill (s. 17. joulukuuta 1945) on irlantilainen pappi. Hän on toiminut vuodesta 2002 anglikaaniseen Irlannin kirkkoon kuuluvan Dublinin arkkihiippakunnan arkkipiispana. Häntä edelsi Walton Empey.
Juhani Kivelä

| Juhani Kivelä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. maaliskuuta 1934 (ikä 90) Nokia
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  metsänhoitaja, järjestöjohtaja, virkamies
Muut tiedot
Koulutus: Hallintotieteiden tohtori Valtiotieteiden tohtori
Juhani Kivelä (s. 1. maaliskuuta 1934 Nokia) on suomalainen metsänhoitaja, hallintotieteiden ja valtiotieteiden tohtori sekä emeritusvaltiosihteeri.
Elämä ja ura

Juhani Kivelä on toiminut Valtiovarainministeriön hallinnollisena alivaltiosihteerinä (1989–1999), Elinkeinoelämän valtuuskunnan EVAn, johtajana ja varatoimitusjohtajana (1980–89), Rantaloma/Rantasipi Oy:n toimitusjohtajana (1965–80), Metsähallituksen Viitasaaren hoitoalueen apulaismetsänhoitajana (1963–65), Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n hankintametsänhoitajana (1961–62) ja Kansallisosakepankki KOP:n Viitasaaren konttorin johtajana (1959–61).
Juhani Kivelän hallintotieteen alan väitöskirja Valtiokonsernin talousohjauksen tila – tuki vai taakka? julkaistiin Tampereen yliopistossa 2010. Hän jatkoi tutkimustyötään ja hänen toinen väitöskirjansa Hiljainen hälytys – Yhteiskunnan häiriötilanteiden hallinnan tila vuosina 2012–2014", valtiotieteen alalta, julkaistiin Helsingin yliopistossa 2016.
Kivelän harrastuksia ovat olleet partio ja suunnistus, hiihto ja pyöräily. Hänellä on suunnistuksessa kaksi nuorten Suomen viestimestaruutta vuosilta 1951 ja 1952.
Juhani Kivelän isä oli kansanedustaja ja Mannerheim-ristin ritari Eero Kivelä, veli emeritus puoluesihteeri Pekka Kivelä ja poika on Sitran johtaja  Antti Kivelä.
Kirjallisuutta

Valtiokonsernin talousohjauksen tila – tuki vai taakka?.  Tampere:  Tampereen yliopisto, 2010.  ISBN 978-951-44-7996-0.
Hiljainen hälytys – Yhteiskunnan häiriötilanteiden hallinnan tila vuosina 2012–2014.  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 2010.  ISBN 978-951-51-1875-2.
Jussi Särkkä

Jussi Särkkä (s. 1961) on suomalainen fagotisti.
Särkkä opiskeli musiikkia Joensuussa ja myöhemmin Sibelius-Akatemiassa. Hän on ollut vakituisesti kiinnitettynä Joensuun kaupunginorkesterissa, Helsingin kaupunginorkesterissa ja Suomen kansallisoopperan orkesterissa, ja vuodesta 1995 2. soolofagotistina Radion sinfoniaorkesterissa.
Särkkä oli yksi Avanti!:n perustajajäsenistä ja on myös Suomalaisen Kamariorkesterin soolofagotisti. Hän on esiintynyt muun muassa Kuhmon ja Naantalin kamarimusiikkijuhlilla ja toimii Kerberos-yhtyeen jäsenenä . Särkkä on esiintynyt laajasti kotimaisten orkesterien ja myös English Chamber Orchestran,  Camerata Irelandin, Tallinnan kamariorkesterin ja Moskovalaisen Kamariorkesterin solistina.
Hän on fagottimusiikin lehtori ja vastuuopettaja Taideyliopiston Sibelius-Akatemiassa ja toimi vuosina 2006-2011 Crusell-viikkojen taiteellisena johtajana. Opettajana hän on vieraillut lukuisissa eurooppalaisissa musiikkikorkeakouluissa ja toiminut kansainvälisten puhallinkilpailujen juryissä muun muassa Bayreuthissa.
Särkkä on toiminut myös lukuisissa luottamustehtävissä, muun muassa Helsingin Muusikot r.y.:n pitkäaikaisena puheenjohtajana, Suomen oboe-ja fagottiseuran puheenjohtajana sekä HKO:n ja RSO:n orkesterivaltuuskuntien puheenjohtajana.
Juhana Aho

| Juhana Aho> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. syyskuuta 1993 (ikä 31) Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Johnny
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  178 cm
Paino:  74 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–2020
Seurat:  JYP-Akatemia (Mestis) Diskos (II-div.) Jukurit (Mestis/SML) SaPKo (Mestis) Ketterä (Mestis) Dornbirner EC (EBEL)
Juhana Aho (s. 30. syyskuuta 1993 Jyväskylä) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi kausina 2017–2020 SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureissa yhteensä 37 runkosarjaottelua. Aho pelasi suurimman osan urastaan kuitenkin Mestiksessä, jossa hän voitti mestaruuden Jukureissa vuonna 2016 ja Savonlinnan Pallokerhossa vuonna 2017. Aho kävi helmikuussa 2019 myös kahden ottelun lainalla monikansallisen Erste Bank Eishockey Ligan itävaltalaisjoukkue Dornbirner EC:ssä.
Muuta

Aho harrastaa myös laulamista. Kevään 2016 Mestiksen pudotuspelien ensimmäisessä finaaliottelussa hän esitti Maamme-laulun Mikkelin Kalevankankaan jäähallissa, kun loukkaantuminen esti Ahon pelaamisen Jukureiden kohdatessa Kajaanin Hokin. Ahon perhe levytti lastenlaululevyn, kun hän oli 4-vuotias. Vuonna 2011 Aho esitti Cygnaeus-lukion pääosan musikaalitelevisio-ohjelma Stagessa. Hänen koulunsa sijoittui kilpailussa kolmanneksi.
Aho on maininnut esikuvikseen Sinuhe Wallinheimon sekä nuorempana Dominik Hašekin.
Jukagiirit

| jukagiirit |
| --- | --- |
 Jukagiireja Jakutiassa 1905.
Väkiluku:  1 500
Asuinalueet:  Sahan tasavalta, Magadanin alue
Kielet:  jukagiiriset kielet
Uskonnot:  ortodoksisuus, šamanismi
Jukagiirit (pohjoisjukagiiriksi odul, eteläjukagiiriksi detkil, ven. Юкагиры) ovat Venäjällä Koillis-Siperiassa Kolyma- ja Indigirkajokien varsilla pääasiassa Sahan tasavallassa asuva kansa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan jukagiireja oli 1 509 (1989 1 112), mutta pienempiäkin lukuja on esitetty. Jukagiirien asuinalueella elää runsaasti erilaisia etnisiä ryhmiä ja joskus ihmiset eivät ole varmoja mihin ryhmään kuuluvat. Yleinen tilanne voi olla esimerkiksi venäläisen tai ukrainalaisen tilapäistyöntekijäisän ja puoli- tai neljännesjukagiiriäidin lapsi, joka rekisteröidään jukagiiriksi.
Monet tutkijat pitävät jukagiireja Arktiksen vanhimpana kansana. Heitä on joskus kutsuttu myös jääihmisiksi.
Jukagiirit jaetaan kahteen ryhmään: tundrajukagiirit ja taigajukagiirit. Tundrajukagiirit asuvat Ala-Kolyman alueella Sahan tasavallassa ja taigajukagiirit puolestaan Ylä-Kolyman alueella Sahan tasavallassa sekä Srednekanskyn piirissä Magadanin alueella. Jukagiirien pääelinkeinot ovat poronhoito, metsästys ja kalastus.
Jukagiirit puhuvat kahta jukagiirisiin kieliin kuuluvaa kieltä. Usein näitä pidetään saman kielen murteina, jolloin kyseessä olisi isolaattikieli.
Historia

Venäjä valloitti jukagiirien asuinalueet 1600-luvulla. Tuolloin jukagiirien asuinalue oli nykyistä laajempi. Se ulottui Lenajoelta Anadyrjoelle. Venäjän vallan alle joutumisen jälkeen jukagiirien määrä on pienentynyt. Syinä mainitaan heille aiemmin tuntemattomat taudit, sodat ja venäläistämispolitiikka. Jukagiirit ovat myös sulautuneet naapurikansoihin jakuutteihin, eveneihin ja venäläisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jukagiirit Wikimedia Commonsissa
Jämsän kihlakunta (1996)

Jämsän kihlakunta muodostettiin vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja se toimi vuoden 2007 loppuun. Kihlakuntaan kuuluivat Jämsä, Jämsänkoski, Korpilahti ja Kuhmoinen. Kihlakunta sijaitsi aluksi Keski-Suomen läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Länsi-Suomen läänissä.
Jämsän Seudun Osuusmeijeri

Meijeri vuonna 1914
Jämsän Seudun Osuusmeijeri (aiemmin Jämsän Osuusmeijeri) oli vuodesta 1886 vuoteen 1970 Jämsän seudulla toiminut meijeri. Sen yhteydessä toimivat myös mylly ja saha.
Vuonna 1886 perustettiin Jämsän Jokivarren meijeriosakeyhtiö. Meijeri rakennettiin Jämsänjoen rantaan Seppolan sillan eteläpuolelle. Sen yhteydessä toimi myös mylly ja saha ja koneistoja pyöritti kahden hevosvoiman höyrykone. Meijeri oli valmis vastaanottamaan maitoa marraskuussa 1886. Meijeri seisoi talvikuukaudet. Esimerkiksi vuonna 1888 sinne tuotiin 2 600 litraa maitoa päivässä ja vuosikymmenen vaihteessa säännöllisesti maitoa toimitti 49 taloa.
Osuuskuntamuotoinen Jämsän Osuusmeijeri aloitti toimintansa tammikuussa 1904 ja yhtiön rakennukset koneineen myytiin sille. Vanhan meijerin tilalle päätettiin rakentaa uusi ja se olikin valmis vastaanottamaan maitoa jo heinäkuussa 1904. Mylly ja saha rakennettiin uudestaan vuosina 1904–1905. Vuonna 1918 hankittiin dynamo tuottamaan sähköä höyrykoneen pyörittämänä. Sähköä myytiin valaistusta varten Jämsän keskustan alueelle mutta myynti loppui vuonna 1920.
Meijerin sisältä 1930-luvulla
1920-luvulla meijerin kunto oli huono ja vanhan meijerin tilalle päätettiin rakentaa uusi. Rakentaminen alkoi keväällä 1928 ja valmistui syksyllä 1929. Kaksikerroksisen rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa olivat meijerisali, laboratorio sekä kylmätilat ja toinen oli kymmenen huoneen asuinkerros, jossa oli myös konttori. Meijeriin rakennettiin vesijohto Vesijohto Oy:n kanssa tehdyn sopimuksen jälkeen. Huhtikuussa 1940 tulipalo tuhosi toisen kerroksen kokonaan. Kerros rakennettiin uudestaan.
Meijeri ja mylly vuonna 1955
1950-luvulla rakennukseen tehtiin useita muutoksia ja vuosikymmenen lopulla toteutettiin rakennuksen laajennus. Samaan aikaan meijerin maidonhankinta alue laajeni Längelmäen, Kuhmoisten ja Korpilahden alueille ja sen nimi muutettiin Jämsän Seudun Osuusmeijeriksi. Meijeritoiminta loppui vuonna 1970 ja Valio sijoitti rakennukseen juustopakkaamon. Pakkaamo muutti pois vuonna 1978 ja sen jälkeen siinä toimi eri liikeyrityksiä kunnes se jäi tyhjilleen vuonna 2006.
Meijerin sahan kannattavuus oli huono – sitä vuokrattiin ulkopuolisille ja se kävi vain muutaman viikon vuodesta. Sahan toiminta loppui vuonna 1926 ja sen koneet myytiin ja rakennus muutettiin vilja- ja rehumakasiiniksi. Syyskuussa 1934 valmistui vehnämylly entisen sahan paikalle olemassa olevan kivimyllyn yhteyteen. Sodan aikana se oli valtion viljavaraston asiamies. Vuonna 1948 päätettiin uuden myllyn rakentamisesta. Kolmikerroksinen puurakenteinen kivimylly valmistui vuonna 1951. Vehnämyllyä laajennettiin vuonna 1952. Mylly toimi 1980-luvulle saakka.
Juho Salminen (jalkapalloilija)

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 8. elokuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Lieto, Suomi
Pelipaikka: vasen laitahyökkääjä
Pituus: 185 cm
Paino: 72 kg
Lempinimi: Hurtta
Seura
Seura: FC Inter
Pelinumero: 4
Junioriseurat
2007–2012: LiePa
2013–2014: FC Inter
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2014– | FC Inter | 23 | (2) |
| 2014 | → SalPa (laina) | 1 | (1) |
| 2015 | → ÅIFK (laina) | 10 | (4) |
| Yhteensä | Yhteensä | 34 | (7) |
Maajoukkue
| 2014 | Suomi U20 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. syyskuuta 2015.
Juho Salminen (s. 8. elokuuta 1995 Lieto) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Inter Turkua. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Juho Savo

Juho Samuli Savo (s. 14. toukokuuta 1949 Pöytyä) toimi Varsinais-Suomen liiton maakuntajohtajana vuosina 1998–2015.
Juho Savo syntyi maanviljelijä, metsänhoitaja Matti Savon ja emäntä Ritva Savon perheeseen. Hän puolisonsa vuodesta 1972 on lehtori Salme Mattila. Savo opiskeli sosiaalipolitiikkaa, sosiologiaa, taloustiedettä ja tilastotiedettä ja valmistui valtiotieteen maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1980. Ennen siirtymistään maakuntajohtajaksi hän työskenteli Varsinais-Suomen Kokoomuksen toiminnanjohtajana 1985–1998, toimistopäällikkönä ja kunnallissihteerinä 1978–1985 sekä järjestösihteerinä 1974–1978. Hän oli myös muun muassa Auransilta-lehden päätoimittaja 1978–1985, Pöytyän kunnanvaltuuston jäsen 1977–1980 sekä Turun sosiaali- ja satamalautakuntien jäsen 1980- ja 1990-luvuilla.
Savo toimi Varsinais-suomen liiton maakuntajohtajan tehtävässä syyskuusta 1998 alkaen, eläkkeelle hän jäi tammikuun alussa 2015.
Jumalpeli

Jumalpeli (engl. god game) on videopelien lajityyppi, joka on elämäsimulaattorien yksi lajityyppi.
Lajityypissä pelaajalla on huomattavia kykyjä muokata maastoa (Populous) tai elävien olioiden genetiikkaa (Spore). Lajityypissä on usein myös reaaliaikaisen strategiapelin ominaisuuksia.
Lajityypin katsotaan saaneen alkunsa Peter Molyneuxin Populous-pelistä.
Myöhempiä Molyneuxin suunnittelemiin jumalpeleihin kuuluu Black & White. Muita tunnettuja jumalpelejä ovat esimerkiksi Sensible Softwaren kehittämä Mega Lo Mania.
Käännös suomeksi
Jumalniemen kalliomaalaus

| Jumalniemen kalliomaalaus |
| --- | --- |

Sijainti
 Jumalniemen kalliomaalaus
Koordinaatit:  60.49613829°0′0″N, 26.92791458°0′0″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jumalniemen kalliomaalaus sijaitsee Jumalniemen kaupunginosassa Kotkassa, jyrkän kallion laella olevan siirtolohkareen kyljessä. Kalliomaalauksesta on jäljellä pieni punainen jälki. Siitä voi havaita vasemmalle suuntaavan tai kaksipäisen eläimen piirteitä, mutta varmaa tunnistusta ei voi tehdä. Kalliomaalaus sijaitsee ulospäin kallistuvalla pinnalla ja on siten altis sään vaikutuksille. Maalauksen ajoittuminen esihistorialliselle ajalle on epävarmaa.
John Nash, peliteoria ja luonnon koodi

| John Nash, peliteoria ja luonnon koodi> A Beautiful Math: John Nash, Game Theory, and the Modern Quest for a Code of Nature |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Tom Siegfried
Genre:  peliteoria
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  sidottu
Suomennos
Suomentaja:  Kimmo Pietiläinen
Kustantaja:  Terra Cognita
Julkaistu:  2008
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  259
ISBN:  978-952-5697-05-6
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
John Nash, peliteoria ja luonnon koodi (engl. A Beautiful Math: John Nash, Game Theory, and the Modern Quest for a Code of Nature) on vuonna 2006 ilmestynyt Tom Siegfriedin kirja peliteoriasta. Teoksen on suomentanut Kimmo Pietiläinen ja julkaissut suomeksi Terra Cognita vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Brian Clegg: Review. Popular Science book review. (englanniksi)
Vesa Kanniainen: Peliteorian tie eri tieteenaloille. Helsingin sanomat 8.7.2008.