stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pietari I (Portugali)
Avioliitot ja lapset

Pietari I avioitui nuorena Kastilian prinsessa Blanca de Castillon (1325–1333) kanssa, lapseton avioliitto julistettiin mitättömäksi.
Poliittisista syistä hän avioitui isänsä toivomuksesta Kastilian kruununprinsessa, infanta Constanza de Castillon (1339–1345) kanssa. Heille syntyi kolme lasta, joista nuorempi poika jäi eloon, ja tästä tuli Portugalin seuraava kuningas Ferdinand I.
Toisten tietojen mukaan Pietari avioitui 24. elokuuta 1340 Constanza Manuel de Villenan (n.  1318–1349) kanssa, joka oli Peñafielin herttua Don Juan Manuel (1282–1348) ja tämän toisen puolison Aragonian infanta, Villenan prinsessa Constanza, joka oli Aragonian kuningas Jaime II:n tytär.
Heille syntyi neljä lasta:
María (6. huhtikuuta 1342–1377), avioitui Aragonian infante Tortosan markiisin Fernandon kanssa
Luís (1344), kuoli kahdeksan päivän ikäisenä
Ferdinand I (31. lokakuuta 1345 – 22. lokakuuta 1383), seurasi isäänsä Portugalin kuninkaana.
Tytär (mahdollisesti nimeltään María) 1349, kuoli vastasyntyneenä
Pietarilla oli aviottomia lapsia:
Inês de Castron (n. 1325–1355) kanssa, joka oli kuningatar Contanzan hovinainen. He mahdollisesti menivät naimiisiin vuonna 1354.
Heille syntyi neljä lasta:
Afonso (1350), kuoli pian syntymänsä jälkeen
João Castro (1352– n. 1396) Porto de Mósin, Seian ja Montelongon herra sekä Valencia de Camposin herttua. Valtaistuimen tavoittelija vuosien 1383–1385 kriisin eli ilman hallitsijaa olleen interregnumin aikana.
Dinis (1353– n. 1403), Villar-Dompardon, Cifuentesin, Escalonan ja Alvar de Tormesin herra. Valtaistuimen tavoittelija vuosien 1383–1385 kriisin eli ilman hallitsijaa olleen interregnumin aikana.
Beatriz (1354–1381), avioitui Alburquerquen kreivi Sancho de Castillon kanssa
Isä Afonso murhautti Inêsin vuonna 1355. Pietari väitti menneensä Inêsin kanssa salaa naimisiin Constanzen kuoltua, jolloin Inêsin kanssa saadut lapset olisivat olleet aviolapsia ja virallisia kruununperijöitä. Tarinaa ei uskottu ja aviottomat lapset kasvatettiin Kastiliassa.
Suhteesta Teresa Lourençon (1330–?) kanssa, joka oli lissabonilaisten kauppiaitten Lourenço ja Sancha Martinsin tytär:
João (11. huhtikuuta 1357 – 14. elokuuta 1433), hallitsi Portugalia velipuolensa Ferdinand I:n jälkeen nimellä Juhana I.
Kuningas

Pietarin merkittävimpiä teko ja hallitsijana olivat oikeuslaitoksen uudistaminen ja kirkon ottaminen tiukemmin valtion ohjaukseen: hän määräsi, ettei paavin bullia saanut julkaista Portugalissa ennen kuin hallitsija oli ne hyväksynyt.
Jämtlandin lääni

| Jämtlandin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Jämtland, Härjedalen, Hälsingland, Ångermanland, Taalainmaa ja Lappi
Maakäräjäkunta:  Jämtlandin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Östersund
Perustamisvuosi:  1810
Hallinto:  
 – Maaherra:  Britt Bohlin Olsson
Pinta-ala:  
 – Maa:  48 944,80 km²
Väkiluku:  126 261
 – Väestötiheys:  2,6 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  Z
 – Läänikoodi:  23
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.3.2013 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jämtlandin läänin nykyiset kunnat.
Jämtlandin läänin kunnat vuonna 1952. Lääninraja on muuttunut tämän jälkeen, sillä läänin koillisosaan on liitetty alueita Västernorrlandin läänistä.
Vanha Västernorrlandin lääni. Sekä keltaiset että siniset alueet olivat aiemmin Västernorrlandin lääniä, kunnes se jaettiin Gävleborgin lääniksi (sinisellä) ja Västernorrlandin lääniksi (keltaisella). Jämtlandin maakunta erotettiin Västernorrlandin läänistä omaksi läänikseen, jolloin siihen liitettiin myös Härjedalenin maakunta Gävleborgin läänistä. Nykyiset lääninrajat ovat paksulla viivalla.
Jämtlandin lääni (ruots. Jämtlands län) on lääni Indalinjoen latvoilla Pohjois-Ruotsissa. Lääni koostuu pääasiassa Jämtlandin ja Härjedalenin maakunnista. Läänin pääkaupunki on sen ainoa kaupunki Östersund. Jämtlandin lääni on väkiluvultaan Ruotsin manneralueen pienin lääni.
Lääni on harvaanasuttua ja yli kolmannes sen väestöstä asuu haja-asutusalueilla. Suurin osa asukkaista asuu tiheästi Storsjönin järven lähellä. Läänin elinkeinoelämää hallitsevat pienyritykset ja tärkeitä elinkeinosektoreitä ovat puuteollisuus, turismi, kauppa ja elintarviketeollisuus.
Läänin alue

Jämtlandin lääni koostuu pääasiassa Jämtlandin ja Härjedalenin maakunnista, mutta pienet osa näistä maakunnista kuuluvat muihin lääneihin. Jämtlandin lääniin kuuluu lisäksi pieniä osia Hälsinglandin, Ångermanlandin, Taalainmaan ja Lapin maakunnista. Jämtlandin läänin pääkaupunki on Östersund, eikä läänissä muita kaupunkeja ole ollutkaan.
Läänin alue > Läänijaon kehitys

Historian saatossa Jämtland ja Härjedalen ovat välillä olleet hallinnollisesti samaa ja välillä eri aluetta. Härjedalenista tuli varhain Norjan Trøndelagin osa, mutta Jämtland oli itsenäinen vuoteen 1178 asti, jolloin maakunta liitettiin Norjaan Storsjönin jäällä käydyn taistelun jälkeen. Jämtland muodosti kuitenkin oman hallintoalueensa Norjan sisällä ja sitä hallitsi Jamtamot-niminen käräjälaitos. Jämtlandilla oli Norjassa samanlainen asema kuin Islannilla, Shetlandsaarilla, Orkneysaarilla ja Färsaarilla 1400-luvun loppuun asti. Kirkollisesti Jämtland kuului Uppsalan arkkihiippakuntaan, kun Härjedalen kuului Nidarosin hiippakuntaan. Myöhemmin Jätmland liitettiin Tronheimin lääniin (Trondhjems len), joka oli yksi Norjan neljästä linnaläänistä ja Nidarosin hiippakuntaan. Alueen kehitys riippui Norjan liittämisestä Tanskaan vuonna 1536 seuranneesta vahvistuneesta hallinnosta sekä Tanskan ja Ruotsin käymistä sodista, joita sodittiin maakunnassa.
Kun Jämtland ja Härjedalen liitettiin Ruotsiin Brömsebron rauhassa vuonna 1645, niin Härjedalen liitettiin Hudiksvallin lääniin ja Jämtland Härnösandin lääniin. Tämä aluejako kesti 13 vuotta, kunnes Ruotsi Roskilden rauhassa vuonna 1658 sai Trøndelagin ja Jämtland-Härjedalen liitettiin jälleen osaksi Trondheimin lääniä, vaikkakin nyt osana Ruotsia. Aluejärjestely jäi lyhytaikaiseksi sodan puhjettua ja Kööpenhaminan rauhassa Trøndelag liitettiin jälleen Tanska-Norjaan. Jämtland ja Härjedalen tulivat osaksi Västernorrlandin lääniä. Vuonna 1762 Västernorrlandin läänistä erotettiin Gävleborgin lääni, johon Härjedalenkin tuli kuulumaan.
Jämtlandin lääni muodostettiin Jämtlandin ja Härjedalenin maakunnista vuonna 1810. Ehdotuksen oli tehnyt alueen ainoa valtiopäivämies, Stugunissa asunut Anders Nilsson. Hänen mielestään tämä suuri alue Norjan rajalla tarvitsi paikallista johtamista. Uuden läänin muodostaminen auttaisi myös "voittamaan Suomen takaisin Ruotsin rajojen sisällä", sillä vuotta aiemmin Suomi oli liitetty osaksi Venäjää. Alueen talonpojat eivät halunneet perustaa uutta lääniä ja kasvattaa julkista sektoria, mutta Kustaa IV Aadolfin syrjäyttämisen jälkeen virassa ollut väliaikainen hallitus teki päätöksen. Östersundiin perustettavan lääninhallituksen katsottiin pystyvän myös parantamaan Ruotsin ja Norjan välisiä yhteyksiä, jotka Värmlannin pohjoispuolella kulkivat Jämtlandista Trøndelageniin Kölivuoriston yli.
Perustamisensa jälkeen Jämtlandin lääniä on jonkin verran laajennettu. Vuonna 1864 siihen liitettiin Hälsinglandin maakunnasta ja Gävleborgin läänistä Ytterhögdalin ja Ängersjön pitäjät. Vuonna 1974 kuntauudistuksen yhteydessä Ångermanlandin maakunnasta ja Västernorrlandin läänistä liitettiin vielä Fjällsjön, Bodumin ja Tåsjön pitäjät osaksi Strömsundin kuntaa.
Läänin nimi oli kirjoitettiin aiemmin Jemtlandin lääni ja myös Jämtlandin maakunta kirjoitettiin muotoon Jemtland. Joskus lääniä on nimitetty Östersundin lääniksi pääkaupunkinsa mukaan. Kirjoitusasu muutettiin ruotsin kielen oikeinkirjoitusuudistuksessa 1900-luvun alussa.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Jaettu kilpi: I kentässä Jämtlandin ja II kentässä Härjedalenin vaakuna. (Ruotsiksi Delad sköld: I. Jämtlands II. Härjedalens vapen.)
Läänin vaakuna koostuu Jämtlandin ja Härjedalenin maakuntien vaakunoista, jotka pääosin muodostavat läänin. Vaikka lääniin kuuluu pieniä osia myös muista maakunnista, niin niiden tunnuksia ei ole otettu mukaan vaakunaan.
Maantiede

Läänin suurimmat taajamat
Maantiede > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Jämtlandin läänissä sijaitsi 54 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Östersund* | &&&&&&&&&&044327.&&&&0044 327 |
| 2 | Brunflo | &&&&&&&&&&&03890.&&&&003 890 |
| 3 | Strömsund | &&&&&&&&&&&03589.&&&&003 589 |
| 4 | Sveg | &&&&&&&&&&&02547.&&&&002 547 |
| 5 | Krokom | &&&&&&&&&&&02277.&&&&002 277 |
| 6 | Bräcke | &&&&&&&&&&&01651.&&&&001 651 |
| 7 | Åre | &&&&&&&&&&&01417.&&&&001 417 |
| 8 | Järpen | &&&&&&&&&&&01408.&&&&001 408 |
| 9 | Ås | &&&&&&&&&&&01218.&&&&001 218 |
| 10 | Hammarstrand | &&&&&&&&&&&01052.&&&&001 052 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat useampaan kuin yhteen kuntaan.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
Vuonna 2007 läänissä oli 423,61 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,9 prosenttia läänin maapinta-alasta.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,7 | 4,7 |
|   | jalostus | 17,1 | 17,3 |
|   | palvelut | 76,7 | 76,7 |
|   | tuntematon | 1,4 | 1,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 58 752 | 59 469 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 98,8 |  |
Politiikka

Hallitsevia puolueita ovat sosiaalidemokraatit ja Keskustapuolue, mikä on ainutlaatuista Ruotsissa, mutta vastaa rajan takana Norjassa sijaitsevan Pohjois-Trøndelagin läänin tilannetta. Kuntaliitto ja useimmat kunnista ovat porvaripuolueiden johtamia (tai puolueblokit ylittävien koalitioiden johtamia), mutta ”puna-vihreät” johtavat maakäräjäkuntaa ja sosiaalidemokraateilla on hallussaan kolme paikkaa läänin viidestä paikasta valtiopäivillä.
Politiikka > Valtiopäivävaalit

Jämtlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Jämtlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 4 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 4 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 22,20 | 1 |
|   | Keskustapuolue | 12,80 | 1 |
|   | Liberaalit | 3,85 | 0 |
|   | Kristillisdemokraatit | 2,86 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 40,29 | 2 |
|   | Vasemmistopuolue | 6,52 | 0 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 6,52 | 0 |
|   | Ruotsidemokraatit | 3,81 | 0 |
|   | Muut | 1,16 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 4 |
Politiikka > Maakäräjäkunta

Jämtlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Jämtlandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Jämtlandin lääni on jaettu seuraaviin 3 vaalipiiriin:
Östersund (23 kiinteää paikkaa)
Jämtlands läns östra (10 kiinteää paikkaa)
Jämtlands län västra (16 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 55 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 19,45 | 11 |
|   | Keskustapuolue | 16,10 | 9 |
|   | Liberaalit | 4,27 | 3 |
|   | Kristillisdemokraatit | 2,38 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 40,96 | 24 |
|   | Vasemmistopuolue | 6,88 | 4 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 6,00 | 4 |
|   | Ruotsidemokraatit | 2,71 | 0 |
|   | Muut | 1,26 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 55 |
Läänin kunnat

Jämtlandin lääniin kuuluu nykyään kahdeksan kuntaa:
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2303 |  Ragundan kunta | Hammarstrand | &&&&&&&&&&&05501.&&&&005 501 |
| 2305 |  Bräcken kunta | Bräcke | &&&&&&&&&&&06750.&&&&006 750 |
| 2309 |  Krokomin kunta | Krokom | &&&&&&&&&&014559.&&&&0014 559 |
| 2313 |  Strömsundin kunta | Strömsund | &&&&&&&&&&012171.&&&&0012 171 |
| 2321 |  Åren kunta | Järpen | &&&&&&&&&&010259.&&&&0010 259 |
| 2326 |  Bergin kunta | Svenstavik | &&&&&&&&&&&07345.&&&&007 345 |
| 2361 |  Härjedalenin kunta | Sveg | &&&&&&&&&&010341.&&&&0010 341 |
| 2380 |  Östersundin kunta | Östersund | &&&&&&&&&&059373.&&&&0059 373 |
Väestö > Väestön kehitys

| Jämtlandin läänin väestönkehitys 1810–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1810 | 1810 |    | 33 179 | 33 179 |
| 1820 | 1820 |    | 36 894 | 36 894 |
| 1830 | 1830 |    | 42 225 | 42 225 |
| 1840 | 1840 |    | 45 769 | 45 769 |
| 1850 | 1850 |    | 52 271 | 52 271 |
| 1860 | 1860 |    | 61 218 | 61 218 |
| 1870 | 1870 |    | 70 463 | 70 463 |
| 1880 | 1880 |    | 83 623 | 83 623 |
| 1890 | 1890 |    | 100 455 | 100 455 |
| 1900 | 1900 |    | 111 391 | 111 391 |
| 1910 | 1910 |    | 118 115 | 118 115 |
| 1920 | 1920 |    | 133 536 | 133 536 |
| 1930 | 1930 |    | 134 514 | 134 514 |
| 1940 | 1940 |    | 138 722 | 138 722 |
| 1950 | 1950 |    | 144 063 | 144 063 |
| 1960 | 1960 |    | 139 799 | 139 799 |
| 1970 | 1970 |    | 125 243 | 125 243 |
| 1980 | 1980 |    | 134 934 | 134 934 |
| 1990 | 1990 |    | 135 726 | 135 726 |
| 2000 | 2000 |    | 129 566 | 129 566 |
| 2010 | 2010 |    | 126 691 | 126 691 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB). Mahdolliset aluejaotuksen muutokset saattavat heikentää tietojen vertailtavuutta eri vuosina.
Vuoden 2011 lopussa 7,5 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 6,6 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 874 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,7 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 981 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 175 443 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 19,1 %
18–64-vuotiaat: 59,2 %
65 vuotta täyttäneet: 21,7 %
Väestö > Väestö maakunnittain

Jämtlandin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 126 299 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
| Maakunta | Väkiluku (31> 12.2011) |  % |
| --- | --- | --- |
| Jämtland | 112 523 | 89,1 |
| Härjedalen | 9 822 | 7,8 |
| Ångermanland | 3 141 | 2,5 |
| Hälsingland | 813 | 0,6 |
Härjedalenin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta kaikki muut maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Länsstyrelsen i Jämtlands län (ruotsiksi)
Församlingarna i Jämtlands län (ruotsiksi)
Regionfakta – Fakta och perspektiv om Jämtlands län (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Jämtlands län
Jämtlandin läänin kunnat
Ruotsin läänit
| --- | --- |
Nykyiset läänit:   Blekingen lääni  Gotlannin lääni  Gävleborgin lääni  Hallandin lääni  Itä-Götanmaan lääni  Jämtlandin lääni  Jönköpingin lääni  Kalmarin lääni  Kronobergin lääni  Länsi-Götanmaan lääni  Norrbottenin lääni  Skånen lääni  Södermanlandin lääni  Taalainmaan lääni  Tukholman lääni  Uppsalan lääni  Värmlannin lääni  Västerbottenin lääni  Västernorrlandin lääni  Västmanlandin lääni  Örebron lääni 
Lakkautetut läänit:   Göteborgin ja Bohusin lääni  Kristianstadin lääni  Malmöhusin lääni  Skaraborgin lääni  Tukholman kaupunki  Älvsborgin lääni 
Käännös suomeksi
Afasia

Afasia tarkoittaa puheen ymmärtämisen ja tuottamisen vaikeaa häiriötä, joka johtuu dominantin aivopuoliskon toimintahäiriöstä, vaikka älykkyys sekä aisti- ja lihastoiminnot ovat normaalit. Afasialla tarkoitetaan myös mitä tahansa aivovammasta johtuvaa kielellistä häiriötä, kuten sanasokeutta, sanamykkyyttä tai kirjoituskyvyttömyyttä. Sanan alkuperä on kreikan kielessä: a- tarkoittaa puuttumista ja phasis puhetta. Afasian syitä ovat muun muassa aivoinfarkti, aivoverenvuoto, erilaiset aivovammat, dementia ja etenevät aivosairaudet.
Motorinen afasia

Afasia on motorinen, mikäli potilaalla on vaikeuksia puheen tuottamisessa. Aivovaurio on otsalohkossa, Brocan puhealueessa.
Motorista afasiaa kutsutaan myös Brocan afasiaksi (Broca's aphasia). Motoriselle afasialle on tyypillistä työläs ja katkeileva puhe sekä ongelmat konjunktioissa, prepositioissa, sananlopuissa ja kieliopillisissa keinoissa.
Sensorinen afasia

Sensorisessa afasiassa potilaalla on häiriöitä puheen ymmärtämisessä. Vika on ohimolohkon sensorisella puhealueella. Sensorisesta afasiasta kärsivällä potilaalla vika on usein Wernicken alueella, jolloin sanojen tulkitseminen vaikeutuu tai on mahdotonta. Puhe muuttuu tällöin epäloogiseksi, mutta sanat ovat oikein. Myös lukemisen ymmärtäminen ja tulkitseminen voi häiriintyä.
Aiheesta muualla

Afasia (terveyskirjasto.fi)
Aivojen rakenne ja toiminta: Puhetta ohjaavat alueet (Helsingin yliopistollinen keskussairaala) (Arkistoitu – Internet Archive)
Laine, Matti: Kielen neuropsykologiaa. Turun yliopisto.  2000. Arkistoitu 6.1.2013.
Kvantti-informaatiotiede

Kvantti-informaatiotiede on tutkimusalue, jossa yhdistyvät kvanttimekaniikka ja informaatioteoria. Peruslähtökohtana on se, että informaatio on fysikaalista, eli se on olemassa vain fysikaalisten järjestelmien yhteydessä. Siksi fysiikan lait vaikuttavat informaatioteoriaan. Pienille järjestelmille, kuten atomeille ja fotoneille, kvanttimekaniikka antaa parhaan kuvauksen. Siksi kvantti-informaatioteoriaa käytetään kehitettäessä kvanttitietokoneita, joiden komponentit ovat hyvin pieniä. Termiä kvantti-informaatioteoria käytetään joskus, mutta se ei sisällä kokeellista tutkimusta ja se voidaan sekoittaa kvantti-informaatiotieteen osa-alueeseen, joka käsittelee kvantti-informaation prosessointia.
Kirjallisuutta > Oppikirjoja

Renes, Joseph M.: Quantum Information Theory: Concepts and Methods.  Oldenbourg:  De Gruyter, 2022.  doi:10.1515/9783110570250  ISBN 978-3-11-057024-3  Finna:vaari.2781934  (englanniksi)
Kvantti-informaatiotiede
Danilo (jalkapalloilija, 2001)

Danilo heinäkuussa 2022.
Danilo dos Santos de Oliveira, pelaajanimeltään Danilo, (s. 29. huhtikuuta 2001 Salvador) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pituudeltaan 177-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Nottingham Forestia.
Danilo edusti kotimaassaan Cajazeirasia ja Palmeirasia. Hän voitti Palmeirasin pelaajana Copa Libertadoresin vuosina 2020 ja 2021, Brasilian liigamestaruuden vuonna 2022 sekä Brasilian cupin vuonna 2020.
Danilo siirtyi tammikuussa 2023 Englannin Valioliigan Nottingham Forestiin. Hän pelasi kevätkauden aikana 13 valioliigaottelua, jotka yhtä lukuun ottamatta avauskokoonpanossa. Hän teki maalin huhti-toukokuussa kolmessa peräkkäisessä ottelussa, joissa vastustajina olivat Brighton, Brentford ja Southampton. Kaudella 2023–2024 hän pelasi 29 valioliigaottelua, ja teki maalin Brentfordia ja Wolverhamptonia vastaan.
Viuluviikarit musiikkimaassa

Viuluviikarit musiikkimaassa oli Yleisradion tuottama ja esittämä lasten musiikki- ja taidekasvatusohjelma, jota esitettiin helmikuusta 1979 alkaen 38 jaksoa ja 16 uutta jaksoa vuonna 1986, nyt teemalla musiikin historia. Ohjelmaa vetivät unkarilaiset veljekset Géza ja Csaba Szilvay. Ohjelmassa esiintyneistä lapsista moni on sittemmin soittanut Szilvayden perustamassa Helsingin Juniorijouset -orkesterissa.
Ryhmästä tunnetuiksi muusikoiksi nousivat ainakin Pekka ja Jaakko Kuusisto, Linda Lampenius, Réka Szilvay, Sennu Laine, Sakari Oramo ja Jan Söderblom. Szilvayt hyödynsivät opetuksessa kehittämäänsä Colourstrings-metodia ja ovat tehneet sitä tunnetuksi ympäri maailman juuri tämän ohjelman ja perustamansa orkesterin esiintymisten kautta.
Vuonna 2002 aiheesta tehtiin TV-dokumentti otsikolla Viuluviikarit nyt!, jossa selviteltiin missä entiset Viuluviikarit ja heidän opettajansa ovat nyt, liki neljännesvuosisata myöhemmin.
Frans I (Sisilia)

Frans I, Vicente López y Portañan maalaama muotokuva vuodelta 1829.
Frans I (ital. Francesco I; 14. elokuuta 1777 Napoli, Napolin kuningaskunta – 8. marraskuuta 1830 Napoli, Molempain Sisiliain kuningaskunta) oli Molempain Sisiliain kuningaskunnan kuningas vuosina 1825–1830.
Suku

Francesco Gennaro Giuseppe Saverio Giovanni Battistan vanhemmat olivat Napolin ja Sisilian kuningas Ferdinand I ja Itävallan arkkiherttuatar Maria Karoliina. Hänen äidinäitinsä oli keisarinna Maria Teresia ja tätinsä Ranskan kuningatar Marie Antoinette. Fransilla oli 17 sisarusta, joihin kuuluivat muun muassa Itävallan keisarinna Maria Teresa, Ranskan kuningatar Maria Amalia.
Ennen hallitsijaksi tuloa

Frans esiintyi nuorempana liberaalin ajatusmaailman kannattajana. Hän toimi isänsä neuvonantajana, kun koko Bourbon-sukuinen hallitsijaperhe oli Napoleonin sotien aikana vuonna 1806 joutunut pakenemaan Napolista Italian mantereelta Sisilian saarelle. Frans kannatti Sisilian säätykokouksen vuonna 1812 hyväksymää perustuslakia, joka oli muotoiltu brittiläisen parlamentaarisen mallin mukaiseksi. Perustuslain hyväksymisen jälkeen hänet nimitettiin sijaishallitsijaksi (vicario) Napoliin.
Kuningas Ferdinand sai valtansa takaisin Napoleonin hävittyä sodan vuonna 1815, ja seuraavana vuonna Frans nimitettiin Sisilian käskynhaltijaksi. Ferdinand tukahdutti Sisilian perustuslain ja autonomian liittämällä kaksi valtakuntaansa, Napolin ja Sisilian Molempain Sisiliain kuningaskunnaksi vuonna 1816, Frans otti itselleen uudelleenelvytetyn Calabrian herttuan tittelin. Carbonari-salaseuran vuonna 1820 johtaman vallankumouksellisen kansannousun jälkeen kruununprinssi Frans ryhtyi jälleen valtakunnan sijaishallitsijaksi ja kutsui koolle parlamentin, joka sai tehtäväkseen säätää uuden perustuslain. Hän vastusti Laibachin kongressin vuonna 1821 tekemää päätöstä, jonka nojalla itävaltalaiset joukot lähetettiin Napoliin kukistamaan vallankumous ja palauttamaan Bourbonien yksinvalta. Itävallan sotilaallisen väliintulon jälkeen hän oli muutaman vuoden syrjässä kuningaskunnan johdosta.