stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lappohja
Historia

Ensimmäinen kirjallinen maininta Lappohjasta on vuodelta 1549, mutta sen historia ulottuu paljon kauemmas menneisyyteen. Vuonna 1549 alueella asui viisi talonpoikaisperhettä, jotka saivat elantonsa kalastuksesta. 1647 maanmittari Hans Hansson piirsi Lappohjasta ensimmäisen kartan. Suomen suuriruhtinaskunnan aikaan keisari vieraili usein alueen lähistöllä. Lappohja tuhoutui suurelta osin suomalaisten ja neuvostoliittolaisten taistellessa Hangosta vuonna 1941.
Lappohja kuului Tenholaan, kunnes se vuoden 1977 alussa liitettiin Hankoon. Vuosina 1940-1941 se kuului Neuvostoliiton hallussa olleeseen Hangon vuokra-alueeseen.
Lappohjan nimestä

Vanhat kirjoitusmuodot: Lapuik (1549), Lappevick (1552), Lapvik (1850) ja suomennos Lappohja (1950). Ruotsinkielinen kylännimi perustuu lahden nimeen. Lahti ei kuitenkaan ole sijainnut Hankoniemen itärannalla kuten nykyinen Lappohjan taajama, vaan niemimaan länsirannalla lähellä nykyistä Lappvikin kartanoa. Maankohoamisesta päätellen nimi on voitu antaa yli tuhat vuotta sitten, joten lahden alkuperäinen nimi ei voi olla alkuaan ruotsia. Nimen alkuosa Lapp- viittaa kosketuksiin lappalaisten kanssa. Lappalaisiksi on kutsuttu etnisten saamelaisten lisäksi niitä, joilla oli samanlaisia elinkeinoja ja asumismuotoja. Nykyinen suomenkielinen  nimi Lappohja on käännös nimestä Lappvik (pohja = lahden pohjukka, perukka).
Liikenneyhteydet

Lappohjaan pääsee Helsingistä Hankoon kulkevilla vakio- ja pikavuoroilla. Karjaan rautatieasemalta lähtee taajamajuna Hankoon, joka pysähtyy Lappohjan seisakkeella. Taajamajunien lähtöajat on suunniteltu Karjaalle saapuvien kaukojunien aikataulujen mukaan, joten niistä voi vaihtaa näppärästi taajamajunaan ja toisinpäin.
Aiheesta muualla

Lappohjan kylä- ja omakotiyhdistyksen kotisivut
Bithynia et Pontus

| Bithynia et Pontus Provincia Bithynia et Pontus> Rooman provinssi |
| --- | --- |

 Bithynia et Pontuksen provinssin alue vuonna 125.
Valtio:  Rooman valtakunta
Nykyinen valtio/alue:  Turkki
Perustettu:  65–63 eaa.
Lakkautettu:  n. 293
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  senaatin provinssi
 – hallinnollinen keskus:  Nikomedeia (Nicomedia)
Bithynia et Pontus (lat. Provincia Bithynia et Pontus) oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Vähän-Aasian pohjoisosassa nykyisen Turkin alueella.
Maantiede

Bithynia et Pontuksen provinssi käsitti nimensä mukaisesti historiallisten Bithynian ja Pontoksen alueet Vähän-Aasian ja samalla nykyisen Turkin pohjoisrannikolla Mustanmeren rannalla. Sen lounaispuolella sijaitsi Asian provinssi, eteläpuolella Galatian provinssi ja kaakkoispuolella Cappadocian provinssi.
Provinssin alueella oli vanhoja kreikkalaisia siirtokuntia sekä hellenistisellä kaudella perustettuja tai kreikkalaistuneita kaupunkeja. Provinssin hallinnollinen keskus oli Nikomedeia (lat. Nicomedia).
Maantiede > Kaupunkeja

Bithynia et Pontuksen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Amastris
Amisos (Amisus) eli Pompeiopolis
Artane
Bithynion (Bithynium, Claudiopolis)
Diospolis
Dusai (Dusae)
Gangra eli Germanikopolis (Germanicopolis)
Hadrianopolis
Herakleia Pontike (Heraclea Pontica)
Iuliopolis (Juliopolis) eli Gordiukome
Kabira (Cabira)
Kaisareia (Caesarea)
Kalpe (Calpe)
Khalkedon (Calchedon)
Khelai (Chelae)
Kieros (Cierus)
Kios (Cius)
Komana (Comana)
Kratea (Cratea, Flaviopolis)
Laodikeia (Laodicea Pontica)
Lateai (Lateae)
Libyssa
Manoris
Neokaisareia (Neocaesarea), Bithynia
Neokaisareia (Neocaesarea) eli Sebaste, Pontos
Nikaia (Nicaea)
Nikomedeia (Nicomedia)
Nikopolis (Nicopolis)
Panteikhion (Pantichium)
(Pompeiopolis, Paflagonia)
Prusias (Prusa)
Psylla
Psyllion (Psyllium) tai Psillion
Rhebas
Sinope
Tebenda
Tieion (Tieum)
Zela
Zygopolis
Huomautukset:
↑  Pompeiopolis oli aluksi osa Bithynia et Pontuksen provinssia, mutta noin vuodesta 6–5 eaa. se kuului Galatian provinssiin.
Historia

Bithynia oli aiemmin oma kuningaskuntansa. Sen alueesta tuli osa Rooman valtakuntaa vuonna 74 eaa., kun Bithynian viimeinen kuningas Nikomedes IV testamenttasi alueen Roomalle. Pontoksen länsiosan roomalaiset valtasivat vuonna 65 eaa. Bithynia et Pontuksen provinssi perustettiin näistä alueista joskus vuosien 65–63 eaa. välillä. Sen organisoi Pompeius Suuri.
Augustuksen ajan provinssien jaossa Bithynia et Pontus luettiin senaatin provinsseihin. Provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan. Marcus Aureliuksen aikana provinssista tuli keisarin provinssi.
Provinssi lakkautettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja jaettiin kolmeksi provinssiksi, jotka olivat Bithynia, Diospontus ja Paphlagonia.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Itä-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Bithynia | Bithynia | (Turkki, Istanbulin alue) |
| Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Paphlagonia | Paphlagonia | (Turkin Mustanmeren rannikon länsiosa) |
| Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Paphlagonia | Honorias | (Turkin Mustanmeren rannikon länsiosa) |
| Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Bithynia et Pontus 63 eaa.– (Bithynia vallattu 74 eaa. ja Pontos 65/64 eaa.) | Diospontus | Helenopontus | (Turkin Mustanmeren rannikon keskiosa) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bithynia Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pontus Wikimedia Commonsissa
Italian alueet ja Rooman provinssit vuonna 117
| --- | --- |
AugustuksenItalian alueet:  Regio I Latium et Campania  Regio II Apulia et Calabria  Regio III Lucania et Bruttii  Regio IV Samnium  Regio V Picenum  Regio VI Umbria  Regio VII Etruria  Regio VIII Aemilia  Regio IX Liguria  Regio X Venetia et Histria  Regio XI Transpadana 
Provinssit:  Achaea  Aegyptus  Africa proconsularis  Alpes Cottiae  Alpes maritimae  Alpes Poeninae et Graiae  Arabia Petraea  Armenia  Asia  Assyria  Bithynia et Pontus  Britannia  Cappadocia  Cilicia  Creta et Cyrene  Cyprus  Dacia  Dalmatia  Epirus  Galatia  Gallia Aquitania  Gallia Belgica  Gallia Lugdunensis  Gallia Narbonensis  Germania inferior  Germania superior  Hispania Baetica  Hispania Tarraconensis  Judaea  Lusitania  Lycia et Pamphylia  Macedonia  Mauretania Caesariensis  Mauretania Tingitana  Mesopotamia  Moesia inferior  Moesia superior  Noricum  Pannonia inferior  Pannonia superior  Raetia  Sardinia et Corsica  Sicilia  Syria  Thracia
Takeshi Kaikō

| Takeshi Kaikō> 開高 健 |
| --- | --- |
 Takeshi Kaikō
Henkilötiedot
Syntynyt: 1930 Osaka, Japani
Kuollut: 1989 (58–59 vuotta)
Kansalaisuus:  Japani
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: japani
Tuotannon kieli: japani
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Takeshi Kaikō (jap. 開高 健; 30. joulukuuta 1930 Osaka, Japani – 9. joulukuuta 1989) oli japanilainen kirjailija. Hän sai 1957 Akutagawa-palkinnon teoksestaan Hada no ōsama.lähde?
Osakassa 1930 syntynyt Kaikō työskenteli muun muassa mainostoimittajana. Hän oli kolmeen otteeseen Vietnamissa sotakirjeenvaihtajana. Hän kuului 1960–1970-lukujen aikana Yhdysvaltain toimintaa Vietnamin sodassa vastustaneeseen Beheiren-ryhmään. Hän käsittelee Vietnamin sotaa myös romaaneissaan. Sodan aikana hän toimi sotakirjeenvaihtajana Asahi Shimbunille.lähde?
Kaikōn tunnettu romaani Kagayakeru yami (1968) sijoittuu juuri Vietnamiin. Muita teoksia on Natsu no yami (jap. 夏の闇, 1971), jonka suomennoksen Kesän pimeys julkaisi vuonna 1977 Tammi Keltaisessa kirjastossa. Sekin käsittelee Vietnamia, vaikka tapahtumat sijoittuvat Eurooppaan. Lehtiartikkeleissa hänen aiheitaan ovat metsästys ja kalastus, ja hän kirjoitti reportaaseja eri maista.
Kaikō sai Mainichi-palkinnon.
Kaikō kuoli vuonna 1989.
Suomennettu teos

Kesän pimeys (Natsu no yami); suom. Kai Nieminen, Helsinki, Tammi 1977. ISBN 951-30-3437-2 Sarja: Keltainen kirjasto
8. tammikuuta

8. tammikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden kahdeksas päivä. Vuodesta on jäljellä 357 päivää (karkausvuonna 358).
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Titta, Hilppa
suomenruotsalainen kalenteri: Gunnar
ortodoksinen kalenteri: Jyrki, Yrjö, Tuomi, Keijo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Gunnár
vanhemmissa kalentereissa: Eberhard, Erhard, Erhardus, Erland, Gudula, Ilmo, Kotovalko
Tapahtumia

1198 – Innocentius III valittiin paaviksi.
1297 – Monaco itsenäistyi, kun François Grimaldi valtasi Monacon kallion.
1499 – Ranskan kuningas Ludvig XII nai Anne Bretagnelaisen.
1735 – Georg Friedrich Händelin Ariodante-oopperan ensiesitys kuninkaallisessa oopperatalossa Lontoon Covent Gardenissa.
1815 – New Orleansin taistelu Yhdysvalloissa päättyy brittien tappioon.
1838 – Alfred Vail esitteli lennättimen, joka käytti pisteitä ja viivoja (kyseessä oli morsetuksen edeltäjä).
1889 – Herman Hollerith sai patentin sähköiselle reikäkorttikoneelleen.
1900 – Yhdysvaltain presidentti William McKinley asetti Alaskan sotilasvalvonnan alle.
1918 – Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson piti ”Neljäntoista kohdan puheensa”, jossa hän luonnosteli ensimmäisen maailmansodan jälkeistä uutta Eurooppaa. Puheen katsotaan johtaneen Kansainliiton syntyyn.
1926 – Ibn Saudista tuli Hejazin kuningas ja hän nimesi alueen Saudi-Arabiaksi.
1946 – Valvontakomission puheenjohtaja Andrei Ždanov toimitti Suomen sotasyyllisyysoikeudelle Neuvostoliitossa sotavankina olleen saksalaisen kenraalin Erich Buschenhagenin kuulustelukertomuksen suomalaisten ja saksalaisten sotilashenkilöiden yhteyksistä ennen jatkosodan syttymistä sekä kopion Adolf Hitlerin Barbarossa-suunnitelmasta.
1958 – 14-vuotias Bobby Fischer voitti Yhdysvaltain kansallisen shakkimestaruuden.
1964 – Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnson julisti Yhdysvalloissa ”Sodan köyhyyttä vastaan”.
1973 – Watergate-skandaali: oikeudenkäynti Yhdysvaltain demokraattisen puolueen päämajaan kuuntelulaitteita asentaneita seitsemää miestä vastaan alkoi.
1977 – Avaruustutkimus: neuvostoliittolainen Luna 21 -avaruusluotain laukaistiin kohti Kuuta. Luotain sisälsi myös Lunohod 2 -kuukulkijan.
1979 – Ranskalainen säiliöalus Betelgeuse räjähti ja katkesi kahtia Irlannin rannikolla sijainneessa öljysatamassa. 49 ihmistä sai surmansa.
1980 – Neuvostoliitto esti veto-oikeudellaan Afganistanin miehityksen tuominneen päätöslauselmaehdotuksen hyväksymisen YK:n turvallisuusneuvostossa.
1986 – Yhdysvallat katkaisi kaikki suhteensa Libyaan ja määräsi siellä olevat kansalaisensa poistumaan maasta.
1989 – Heisei-kausi alkoi Japanissa.
1989 – Ilmailu: British Midlandin lento 92:n Boeing 737-400 syöksyi M1-moottoritien pientareelle Kegworthin kylän lähellä Leicestershiressä, 47 matkustajaa kuoli.
1992 – Hallitus päätti, että Suomen mahdollisesta jäsenyydestä Euroopan yhteisössä järjestetään neuvoa-antava kansanäänestys.
1996 – Ilmailu: Antonov 32 -rahtikone syöksyi Kinshasan keskuskauppatorille Zairessa, surmansa sai yli 350 ihmistä.
1998 – Terrorismi: Ramzi Yousef tuomittiin elinkautiseen World Trade Centerin räjäytyksen ja operaatio Bojinkan suunnittelusta.
2004 – Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II kastoi Queen Mary 2 -risteilyaluksen, suurimman koskaan rakennetun matkustaja-aluksen.
2005 – Hirmumyrsky ”Gudrun” teki suurta tuhoa Etelä-Ruotsissa ja Baltiassa, ja sen vaikutuksesta merivesi nousi Suomenlahdella ennätyksellisen korkealle.
2020 – 176 ihmistä kuoli, kun Iranin vallankumouskaarti ampui alas Ukraine International Airlinesin lennon 752.
Kuolleita

1107 – Edgar, Skotlannin kuningas (s. n. 1072)
1198 – Celestinus III, paavi (1191–1198) (s. n. 1106)
1324 – Marco Polo, italialainen tutkimusmatkailija (s. 1254)
1337 – Giotto di Bondone (”Giotto”), firenzeläinen taidemaalari, arkkitehti ja kuvanveistäjä (s. 1267)
1642 – Galileo Galilei, italialainen tähtitieteilijä ja fyysikko (s. 1564)
1713 – Arcangelo Corelli, italialainen säveltäjä ja viulisti (s. 1653)
1867 – Wilhelm Stolze, saksalainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä (s. 1798)
1871 – José Trinidad Cabañas, Hondurasin presidentti 1852–1855 (s. 1805)
1878 – Nikolai Nekrasov, venäläinen runoilija (s. 1821)
1891 – Fredrik Pacius, saksalainen säveltäjä (Maamme-laulu) (s. 1809)
1896 – Paul Verlaine, ranskalainen runoilija (s. 1844)
1928 – Wilhelm Ramsay, suomalainen geologi, geologian ja mineralogian professori (s. 1865)
1939 – Gustavs Zemgals, Latvian presidentti (s. 1871)
1941 – Lordi Robert Baden-Powell, englantilainen upseeri ja kirjailija (partioliikkeen perustaja) (s. 1857)
1942 – Joseph Franklin Rutherford, Jehovan todistajien kolmas presidentti (s. 1869)
1943 – Kaarle Nordlund, Tampereen kaupunginjohtaja 1929–1943 (s. 1889)
1950 – Joseph Schumpeter, itävaltalainen taloustieteilijä (s. 1883)
1976 – Zhou Enlai, Kiinan kansantasavallan pääministeri (s. 1898)
1980 – John Mauchly, yhdysvaltalainen fyysikko ja tietokoneinsinööri (s. 1907)
1991 – Steve Clark, brittiläinen muusikko ja kitaristi ("Def Leppard") (s. 1960)
1996 – François Mitterrand, Ranskan tasavallan presidentti (1981–1995) (s. 1916)
1997 – Melvin Calvin, vuoden 1961 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1911)
1998 – Michael Tippett, englantilainen säveltäjä (s. 1905)
2002 – Aleksandr Prohorov, vuoden 1964 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut australialais-venäläinen fyysikko (s. 1916)
2008 – Olli Hanski, suomalainen pesäpalloilija (s. 1926)
2010 – Tony Halme, suomalainen kansanedustaja, ammattinyrkkeilijä ja showpainija (s. 1963)
2016 – Juhani Murto, suomalainen kemisti (s. 1935)
2017 – Nicolai Gedda, ruotsalainen oopperalaulaja (s. 1925)
2017 – James Mancham, Seychellien ensimmäinen presidentti 1976–1977 (s. 1939)
2017 – Elwa Molin, suomalainen tanssitaiteilija ja tanssinopettaja (s. 1935)
2017 – Akbar Hašemi Rafsandžani, iranilainen poliitikko, Iranin presidentti 1989–1997 (s. 1934)
2018 – George Maxwell Richards, Trinidadin ja Tobagon presidentti 2003–2013 (s. 1931)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 8. tammikuuta: |  |
:   Wilkie Collins 1823 – Brittiläinen luonnontieteilijä Alfred Russel Wallace syntyi.  1824 – Englantilainen kirjailija Wilkie Collins syntyi.  1889 – Herman Hollerith sai patentin sähköiselle reikäkorttikoneelleen.  1926 – Ibn Sa’ud kruunattiin Saudi-Arabian edeltäjän Hijazin ja Najdin kuninkaaksi.  1935 – Rocklaulaja Elvis Presley syntyi.  1942 – Teoreettinen fyysikko Stephen Hawking syntyi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 8. tammikuuta Wikimedia Commonsissa
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Eevi Pirinen

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten pikaluistelu. Olympialaiset  | Maa:   Suomi> Naisten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Squaw Valley 1960 | 3 000 m |  |
| Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  | Yleisluistelun MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Eskilstuna 1951 | yhteispisteet |  |
Eevi Maria Pirinen (o.s. Huttunen, 23. elokuuta 1922 Karttula – 3. joulukuuta 2015 Kuopio) oli suomalainen pikaluistelija, maailmanmestari ja olympiamitalisti.
Saavutuksia

Olympiapronssia Squaw Valleyssa 1960 (3 000 metriä), jolloin naisten pikaluistelu oli ensimmäistä kertaa olympialaisten ohjelmassa.
MM-kultaa yhteispisteissä Eskilstunassa 1951, lisäksi neljäs tila yhteispisteissä MM-kisoissa vuosina 1953, 1954 ja 1955 sekä viides 1948, 1952 ja 1959.
Suomen mestaruus yhteispisteissä 1947, 1948, 1950–1955, 1957, 1959 ja 1960 (epävirallisesti myös vuonna 1946, jolloin oli ainoa naisosallistuja). Näissä kaikissa SM-kisoissa yhteensä 39 matkavoittoa, vuosina 1950–1955 kaikki matkat.
Vuoden naisurheilija Suomessa vuosina 1951, 1953 ja 1960.
Savon Sanomat-lehden myöntämän Savon parhaan urheilijan mitali vuonna 1951.
23 Suomen ennätystä luistelussa.
HMS M27

| HMS M27 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Raylton Dixon, Tees
Kölinlasku:  maaliskuu 1915
Laskettu vesille:  8. syyskuuta 1915
Palveluskäyttöön:  marraskuu 1915
Poistui palveluskäytöstä:  16. syyskuuta 1919
Tekniset tiedot
Uppouma:  540 t (tyhjä) 650 t (kuormattu)
Pituus:  54 m
Leveys:  9,4 m
Syväys:  2,0-2,1 m
Koneteho:  640 shp
Nopeus:  11 solmua
Miehistöä:  69
Aseistus
Aseistus:  1 × BL 9,2" (234 mm) Mk X 1 × QF 12 naulan 18 cwt -laivatykki 1 × QF 6 naulan (57 mm) Mk I -ilmatorjuntatykki
HMS M27 (Monitor N:o 27) oli Britannian kuninkaallisen laivaston M15-luokan monitori.
Valmistus

Alus tilattiin Raylton Dixonilta Teesistä, missä köli laskettiin maaliskuussa 1915. Alus laskettiin vesille 8. syyskuuta ja otettiin palvelukseen marraskuussa.
Palvelus

Joulukuusta 1915 joulukuuhun 1918 alus oli Doverin partiolaivastossa. Alus uudistettiin Chathamin telakalla kolmiputkisella 4 tuuman tykillä, jotta se kykenisi palvelemaan Vienanmerellä. Alus lähti toukokuussa 1919 Arkangeliin monitorien HMS M23, HMS M24 ja HMS M25 kanssa. Alus jouduttiin upottamaan Vienajoella 16. syyskuuta 1919 räjäyttämällä, jotta se ei olisi joutunut neuvostojoukkojen haltuun. Miehistö evakuoitiin M25:een.
Aiheesta muualla

Naval History HM Monitor 27
Tim Divar

Tim Divar on yhdysvaltalainen Annie-ehdokkuuden saanut animaattori, joka aloitteli uraansa 1990-luvulla.
Filmografia > Elokuvat

Next Avengers: Heroes of Tomorrow (2008)
Hulk Vs Thor (2009)
Scooby-Doo and the Samurai Sword (2009)
Batman: The Dark Knight Returns, Part 1 (2012) – storyboard
Filmografia > Televisiosarjat

Tosi viilee haamujengi (1997)
Roughnecks: Starship Troopers Chronicles (1999)
He-Man (2002)
The Batman (2004)
Teen Titans (2005)
Ben 10 (2005–2007)
Batman: The Brave and the Bold (2008–2009)
Aiheesta muualla

Tim Divar Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Tim Divar. TV.com. Arkistoitu 28.4.2013. (englanniksi)
Maami Snellman

Maami Snellman (s. 3. kesäkuuta 1970 Köping, Ruotsi) on suomalainen lastenkirjailija, sanataiteen ja varhaiskasvatuksen opettaja. Hän työskentelee Vantaan sanataidekoulun vastaavana sanataideopettajana sekä lasten ja nuorten kulttuurikeskus Annantalon sanataidekasvattajana ja asuu Helsingissä. Hän on vuodesta 2000 lähtien kehittänyt sanataidetoimintaa alle kouluikäisille ja alkuopetusikäisille lapsille. Snellman palkittiin vuoden 2022 Lasten LukuVarkaus -palkinnolla teoksestaan Merena ja lumottu peili.
Teoksia

Maami Snellman (kirjoittaja): Tutta ja koiranpentuloma. Kvaliti 2024.ISBN 9789523941052
Maami Snellman (kirjoittaja): Kuun lapsi. Kvaliti 2023. ISBN 9789523940550
Maami Snellman & Suvi Pohjonen (kirjoittajat) & Marika Ollikainen (kuvittaja): Tanssitaan Balettia, tarinallinen tietokirja. Kvaliti 2022. ISBN 978-952-7202-94-4.
Maami Snellman (kirjoittaja): Merena ja lumottu peili. Kvaliti 2021. ISBN 978-952-7202-65-4
Maami Snellman (kirjoittaja) & Marjo Nygård (taiteilija): Kadonnut pihapuu. Mini 2021. ISBN 978-952-7185-41-4.
Anna Kuoppamäki, Maarit Myllynen ja Maami Snellman (kirjoittajat): Taidepolkuja ympäristöempatiaan. Opas monitaiteiseen työskentelyyn. Kehittämiskeskus Opinkirjo 2021. ISBN 978-952-5853-74-2.
Sanna Pelliccioni (kirjoittaja, taiteilija), Maami Snellman, & Kiti Szalai (kirjoittajat): Muistan sinua rakkaudella. Teos 2020. ISBN 978-951-851-952-5.
Eppu Nuotio, Maami Snellman (kirjoittajat) & Sanna Pelliccioni (kuvittaja): Salasana: rakkaus. Lasten Keskus 2019. ISBN 978-952-354-055-2.
Maami Snellman (kirjoittajat) & Sanna Pelliccioni (kuvittaja): Jaakko Enkeli Lentokenttä ja kermakakkutapaus. Myllylahti 2019. ISBN 978-952-202-996-6.
Maami Snellman (toimittaja), Evianna Korhonen (kuvittaja) & Aapo Hämäläinen (kirjoittaja): Planeetta Ö, Tikkarinalle ja muita tarinoita : antologia 2019. Vantaan sanataidekoulu 2019. ISBN 978-952-68153-8-1.
Maami Snellman (toimittaja): Taruolentojen sanabileet : antologia. Vantaan sanataidekoulu 2018. ISBN 978-952-68153-7-4.
Maami Snellman (kirjoittajat) & Sanna Pelliccioni (kuvittaja): Jaakko Enkeli Lentokenttä katoaa. Myllylahti 2018. ISBN 978-952-202-894-5.
Maami Snellman (toimittaja) & Anna Räinä (kuvittaja, toimittaja): Eläinten salainen elämä : antologia. Vantaan sanataidekoulu 2017. ISBN 9789526815367.
Maami Snellman (kirjoittaja) &  Hanna Nyman (toimittaja) Toiminnallinen satuseikkailupolku -menetelmäopas. Vantaan kaupunki 2017. ISBN 978-952-443-567-3
Eppu Nuotio (kirjoittaja), Sanna Pelliccioni (kuvittaja), Maami Snellman (kirjoittaja):  Karhu-kaverit : tarinoita ja tehtäviä. Bazar 2017. ISBN 978-952-279-401-7.
Eppu Nuotio, Maami Snellman (kirjoittajat) & Sanna Pelliccioni (kuvittaja): Maami Mustikka : satuja ja satutehtäviä.  Bazar 2015. ISBN 978-952-279-200-6.
Maami Snellman & Kati Oinonen: Kuvakirjasta omaan ilmaisuun : sanataidekasvatuksen menetelmäopas S2-kielenä perusopetukseen. Vantaan sanataidekoulu 2015. ISBN 978-952-68153-2-9.
Maami Snellman (menetelmät) & Tiina Kuoppala (valokuvat): Lastenkirja raollaan - avaa ovet sadulle : sanataidekasvatuksen menetelmäopas varhaiskasvatukseen. Vantaan kaupunki/lastenkulttuuri 2014. ISBN 9789524434782.
Eppu Nuotio (kirjoittaja), Virpi Penna (kuvittaja) ja Anna Anttonen & Maami Snellman (runoleikit): Silkkipaperitaivas, rakastamisrunoja vauvoille. Tammi 2015. ISBN 951-313-26-17.