stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Talvenranta

| Talvenranta Mustan kuun lapset |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 27. huhtikuuta 2005
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: melodinen black metal
 Kesto: 40.04
 Levy-yhtiö: Roihu Records
Mustan kuun lapsien muut julkaisut
| Kauniinhauta 2003 | Talvenranta 2005 | Viimeinen laulu kuolemasta 2007 |
Talvenranta on suomalaisen Mustan kuun lapset -yhtyeen kolmas studioalbumi. Yhtyeen johtohahmo Pete Lehtinen perusti samannimisen akustisen projektibändin vuonna 2008 vuosi MKL:n hajoamisen jälkeen.
Lokakuussa 2018 Inverse Records julkaisi albumista kasettipainoksen.
Kappaleet

Elämäsi kuin perhosen siivet – 02.06
Surun viiltämät ranteet – 03.41
Lucifer & Rosemary – 04.04
Kalmankaunis – 05.33
Talvenranta – 04.48
Lyhyesti – 06.19
Kopros Fagein – 03.37
Kaikki päättyy näihin kyyneliin – 04.51
Aaria – 05.05
Arvostelut

Desibeli.net:
Imperiumi.net:
Aiheesta muualla

Talvenranta Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Talvenranta Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Skoila

Skoila (ruots. Skinnfällskog) on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön lounaisosassa Strömman ja Ylönkylän välissä.
Skoilan asutus on sijoittunut kyläalueen eteläosaan, jossa myös kylän pellot sijaitsevat. Skoilan kyläalue ulottuu Kemiöntieltä Vähäjärvelle. Kylän pohjoisosa on Teijon ylänköön kuuluvaa osin soista metsämaata. Kylän läpi kulkee Matildaan kulkeva Skoilantie.
Skoilan pohjoisosassa olevan Isorahkan suon lähistöltä on löytynyt merkkejä kivikautisesta asuinpaikasta. Skoilan kylä kuitenkin on keskiaikainen uudisasutuskylä. Isojaon yhteydessä vuonna 1794 Skoilan yksinäistila jaettiin kahtia. Itätalo ja Länsitalo siirrettiin vanhalta kylätontilta omille mailleen ja tiloilla oli yhtenäisomistuksessa mylly sekä rakuunan torppa. 1900-luvun alkuvuosikymmeninä Skoilaan lohkottiin 12 uutta tilaa. Lähipalvelut ovat sijainneet ennen Ylönkylässä. Nykyisin lähiseutu on hiljentynyt ja väkiluku vähentynyt.
Silje Nergaard

Silje Nergaard
Silje Nergaard (s. 19. kesäkuuta 1966 Steinkjer, Norja) on norjalainen jazz-laulaja ja -säveltäjä.  Hänen aiemmassa tuotannossaanmilloin? on myös pop-vaikutteita, mutta Nergaardin tuoreimmatmilloin? julkaisut painottuvat enemmän jazzin puolelle.
Nergaard varttui Hamarissa.
Diskografia > Albumit

Tell Me Where You're Going 1990
Silje 1991
Cow On The Highway 1995
Brevet 1995
Hjemmefra - From Home 1996
Port of Call 2000
At First Light 2001
Nightwatch 2003
Darkness Out Of Blue 2007
A Thousand True Stories 2009
Diskografia > Kokoelmat

Be Still My Heart - The Essential 2005
Diskografia > Livealbumit

Live in Köln 2005
Aiheesta muualla

Silje Nergaardin virallinen sivusto
BBC:n arvostelu At First Light -albumista
Sini Yasemin

| Sini Yasemin |
| --- | --- |
 Sini Yasemin YleXPop -konsertissa Lahdessa kesäkuussa 2017.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Sini Yasemin Eira
Syntynyt: 1990 (ikä 33–34)
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Sini Yasemin, Siniyvsemin
Aktiivisena:  2015–
Tyylilajit:  pop
Levy-yhtiöt:  325 Media (2015–2017) Universal Music (2016–)
Aiheesta muualla
siniyasemin.fi
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Sini Yasemin Eira (s. 1990) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän on tullut tunnetuksi muun muassa vierailtuaan Raappanan keväällä 2016 julkaistulla ”Chilii”-singlellä.
Ura

Sinin ensimmäinen single, ”Pukukoodi”, julkaistiin lokakuussa 2015. Huhtikuussa 2016 hän julkaisi toisen singlensä, ”Kavereita”. Keväällä 2016 hänen levytyssopimuksensa 325 Median kanssa kasvoi yhteistyösopimukseksi Universal Musicin kanssa.
Sini Yasemin vierailee Raappanan toukokuussa 2016 julkaistulla ”Chilii”-kappaleella. Kappale menestyi hyvin sijoittuen muun muassa singlelistan kuudenneksi. Single on saavuttanut tuplaplatinarajan.
Tammikuussa 2017 hän julkaisi kolmannen oman singlensä, ”Mun kaa”, joka sai ensisoittonsa YleX:n Uuden musiikin iltavuoro -ohjelmassa. Toukokuussa 2017 julkistettiin, että Sini Yasemin on yksi vuoden 2017 Kesäkumi-kappaleen esittäjistä. ”Tyynysotaa”-kappaleella oli mukana myös Vilma Alina, Nelli Matula ja Ida Paul. Kesäkumi-kappaleen jälkeen hän julkaisi viisi omaa singleä ennen hänen ensimmäistä albumiaan. Esikoisalbumi Nimeä mut uudestaan julkaistiin helmikuussa 2019.
Tammikuussa 2020 julkaistiin ”Mayday”-single, joka oli ensimmäinen single Sini Yaseminin toiselta albumilta. Albumilta julkaistiin vielä neljä muuta singleä, ennen kuin Minäkuva-albumi julkaistiin lokakuussa 2020.
Sini julkaisi kolmannen albumin Viimeinen joka rikkoi mut huhtikuussa 2024.
Yksityiselämä

Sini Yasemin on kertonut Ylen Summerin TBT-sarjan suvaitsevaisuutta käsittelevässä jaksossa olevansa lesbo. Hänellä on turkkilainen isä ja suomalainen äiti. Hän seurusteli aikaisemmin jalkapalloilija Linda Sällströmin kanssa, mutta he erosivat vuonna 2021.[lähde? ]
Diskografia > Albumit

| Nimi | Julkaisutiedot | Lista> Albumilista |
| --- | --- | --- |
| Nimeä mut uudestaan |  Julkaistu: 8. helmikuuta 2019  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Universal Music | 10 |
| Minäkuva |  Julkaistu: 16. lokakuuta 2020  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Universal Music | 18 |
| Viimeinen joka rikkoi mut |  Julkaistu: 12. huhtikuuta 2024  Formaatti: digitaalinen  Levy-yhtiö: Universal Music | 25 |
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> Lataus-lista | Listasijoitukset> Single-lista | Listasijoitukset> Radio- lista | Albumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”Pukukoodi” | 2015 | – | – | – |  |
| ”Kavereita” | 2016 | – | – | – |  |
| ”Chilii” (Raappana feat. Sini Yasemin) | 2016 | 10 | 6 | 67 |  |
| ”Mun kaa” | 2017 | 28 | – | 99 | Nimeä mut uudestaan |
| ”Tyynysotaa” (Vilma Alina, Nelli Matula, Sini Yasemin & Ida Paul) | 2017 | 2 | – | 51 |  |
| ”Istanbul-rytmii” | 2017 | – | – | – |  |
| ”Lihasmuistissa” | 2018 | – | – | – | Nimeä mut uudestaan |
| ”Adios” | 2018 | – | – | – | Nimeä mut uudestaan |
| ”Adoptoi mun sydän” | 2018 | – | 12 | – | Nimeä mut uudestaan |
| ”Epävakaa” | 2019 | – | – | – | Nimeä mut uudestaan |
| ”Mayday” | 2020 | – | – | – | Minäkuva |
| ”Paijaan” | 2020 | – | – | – |  |
| ”PS. Mul on toinen” | 2020 | – | – | – |  |
| ”Älä koita mun kultaa” | 2020 | – | – | – |  |
| ”Parijonossa” | 2020 | – | – | – |  |
| ”Aika parantaa” (Jeremine & Sini Yasemin) | 2022 | – | – | – |  |
| ”Rakkautta ja piikkilankaa” (feat. Mouhous) | 2022 | – | 20 | – | Viimeinen joka rikkoi mut |
| ”Maanantai” | 2022 | – | – | 87 | Viimeinen joka rikkoi mut |
| ”Herkkii koviksii” (feat. Costee) | 2023 | – | – | – | Viimeinen joka rikkoi mut |
| ”Heittämäl jatkoille” | 2023 | – | – | – | Viimeinen joka rikkoi mut |
| ”Poikaystävä” | 2023 | – | 44 | – | Viimeinen joka rikkoi mut |
Diskografia > Musiikkivideot

Pukukoodi (2015)
Kavereita (2016, ohj. Jesse Joronen & Joonas Laaksoharju)
Mun kaa (2017, ohj. Faruk Nazeri)
Lihasmuistissa (2018, ohj. Jukka Moisio)
Take My Heart

| Take My Heart Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1972
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Levy-yhtiö: Pronit
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Trubaduurilauluja 1971 | Take My Heart 1972 | Valtatie 1972 |
Take My Heart on Jukka Kuoppamäen vuonna 1972 Puolassa julkaistu englanninkielinen albumi.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Jukka Kuoppamäki
A-puoli
When You Get This Letter
My Foolish Youth
Take My Heart
Little Boy
Take a Million Stars
That Is Life
B-puoli
Suddenly
Rolling Down
You Are So Much Above Them All
Sleep Little Son of Mine
So Much, So Soon
It's Alright
Take That & Party

| Take That & Party Take That |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 17. elokuuta 1992
 Kesto: 51.30
 Levy-yhtiö: RCA
Take Thatin muut julkaisut
|   | Take That & Party 1992 | Everything Changes 1993 |
Take That & Party on brittiläisen poikabändi Take Thatin debyyttialbumi, joka julkaistiin 17. elokuuta 1992.
Kappaleet

I Found Heaven – 4.01
Once You've Tasted Love – 3.43
It Only Takes a Minute – 3.46
A Million Love Songs – 3.52
Satisfied – 4.29
I Can Make It – 4.09
Do What U Like – 3.06
Promises – 3.33
Why Can't I Wake Up with You – 4.12
Never Want to Let You Go – 4.55
Give Good Feeling – 4.22
Could It Be Magic – 4.24
Take That and Party – 2.54
Sertab Erener

Sertab Erener & Demir Demirkan
Sertab Erener (s. 4. joulukuuta 1964 Istanbul, Turkki) on turkkilainen laulaja. Hän voitti vuoden 2003 Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "Everyway That I Can".
Hän työskenteli aluksi toisen turkkilaisen tähden, Sezen Aksun, kanssa ja julkaisi ensimmäisen albuminsa vuonna 1992. Erener on myös esiintynyt duettona José Carrerasin ja Ricky Martinin kanssa. Vuonna 2004 hän julkaisi ensimmäisen englanninkielisen albuminsa No Boundaries.
Albumit

Sakin Ol! (1992)
La'l (1994)
Sertab Gibi (1996)
Sertab Erener (1999)
Sertab (2000)
Turuncu (2001)
Sertab (kansainvälisessä levityksessä - 2003)
No Boundaries (2004)
Aşk Ölmez (2005)
Rengarenk (2010)
Singlet

"Zor Kadin" (1999)
"Utanma" (2000)
"Bu Yaz" (2000)
"Yeni" (2001)
"Everyway That I Can" (2003, Eurovision laulukilpailujen vuoden 2003 voittajakappale)
"Here I Am" (2003)
"I Believe" ("That I See Love in You", 2004)
"Leave" (2004)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Viralliset kotisivut
voittajat
| --- | --- |
1950–luku:   1956: Lys Assia  1957: Corry Brokken  1958: André Claveau  1959: Teddy Scholten 
1960–luku:   1960: Jacqueline Boyer  1961: Jean-Claude Pascal  1962: Isabelle Aubret  1963: Grethe & Jørgen Ingmann  1964: Gigliola Cinquetti  1965: France Gall  1966: Udo Jürgens  1967: Sandie Shaw  1968: Massiel  1969: Frida Boccara · Lenny Kuhr · Lulu · Salomé 
1970–luku:   1970: Dana  1971: Séverine  1972: Vicky Leandros  1973: Anne-Marie David  1974: Abba  1975: Teach-In  1976: Brotherhood of Man  1977: Marie Myriam  1978: Izhar Cohen / Alphabeta  1979: Gali Atari / Milk & Honey 
1980–luku:   1980: Johnny Logan  1981: Bucks Fizz  1982: Nicole  1983: Corinne Hermès  1984: Herreys  1985: Bobbysocks  1986: Sandra Kim  1987: Johnny Logan  1988: Céline Dion  1989: Riva 
1990–luku:   1990: Toto Cutugno  1991: Carola  1992: Linda Martin  1993: Niamh Kavanagh  1994: Paul Harrington / Charlie McGettigan  1995: Secret Garden  1996: Eimear Quinn  1997: Katrina and the Waves  1998: Dana International  1999: Charlotte Nilsson 
2000–luku:   2000: Olsen Brothers  2001: Tanel Padar / Dave Benton / 2XL  2002: Marie N  2003: Sertab Erener  2004: Ruslana  2005: Elena Paparizou  2006: Lordi  2007: Marija Šerifović  2008: Dima Bilan  2009: Alexander Rybak 
2010–luku:   2010: Lena  2011: Ell & Nikki  2012: Loreen  2013: Emmelie de Forest  2014: Conchita Wurst  2015: Måns Zelmerlöw  2016: Jamala  2017: Salvador Sobral  2018: Netta Barzilai  2019: Duncan Laurence 
2020–luku:   2020: Ei järjestetty  2021: Måneskin  2022: Kalush Orchestra  2023: Loreen  2024: Nemo
Take This to Your Grave

| Take This to Your Grave Fall Out Boy |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. toukokuuta 2003
 Tuottaja(t): Sean O'Keefe
 Tyylilaji: pop-punk
 Kesto: 47.58
 Levy-yhtiö: Fueled by Ramen
Fall Out Boyn muut julkaisut
| Fall Out Boy's Evening Out with Your Girlfriend 2003 | Take This to Your Grave 2003 | From Under the Cork Tree 2005 |
Take This to Your Grave on yhdysvaltalaisen Fall Out Boy -yhtyeen toinen levy, joka on julkaistu vuonna 2003.
Kappaleet

"Tell That Mick He Just Made My List of Things to Do Today" – 3:30
"Dead on Arrival" – 3:14
"Grand Theft Autumn / Where Is Your Boy" – 3:11
"Saturday" – 3:36
"Homesick at Space Camp" – 3:08
"Sending Postcards from a Plane Crash (Wish You Were Here)" – 2:56
"Chicago is so Two Years Ago" – 3:19
"The Pros and Cons of Breathing" – 3:21
"Grenade Jumper" – 2:58
"Calm Before the Storm" – 4:27
"Reinventing the Wheel to Run Myself Over" – 2:21
"The Patron Saint of Liars and Fakes" – 3:19
"Roxanne"1 (cover of The Police) – 4:46
"Grand Theft Autumn / Where Is Your Boy (Millennium Version)"1 – 3:48
Snau

Snau-takilointi
Snau, Snaulaiva, Snaupriki on kaksimastoinen prikityypin purjelaiva, jonka nimitys tulee sen takiloinnista. Raakatakiloidun isomaston takana oli märssyyn ulottuva ohut ns. snaumasto.  Snau-takilointia käytettiin useissa runkotyypeissä.  Snaut palvelivat lähinnä kauppalaivoina, mutta niitä saatettiin myös aseistaa ja hyödyntää sotalaivoina.
Sikstus

| Sikstus, Sixtus |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Sisto, Sixt 
Nimen alkuperä:  kreikan sana xystós ’tasoitettu, silitetty’
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sikstus on Suomessa käytetty harvinainen miehen etunimi. Siitä tunnetaan myös vanhempi, latinalainen nimiasu Sixtus.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on heinäkuuhun 2022 mennessä tilastoitu noin 80–100 Sikstus-nimistä ja noin 30–50 Sixtus-nimistä miestä.
Nimen tausta ja nimipäivä

Sixtus-nimen lähtömuotona on kreikan kielen sana ’tasoitettu, silitetty’ (xystós). Toisen, kansanetymologisen selityksen mukaan Sixtus olisi muunnelma roomalaisesta nimestä Sextus, jonka merkitys on ’kuudes’.
Katolisella kirkolla on ollut useita Sixtus-nimisiä paaveja. Tätä kautta nimi on päätynyt keskiajalla suomalaiseen kalenteriin: Mikael Agricola mainitsi ”Sixtus Pauin” vuoden 1544 rukouskirjassaan elokuun 5. päivän kohdalla. Hän viittasi marttyyripaavi Sixtus II:een, joka perimätiedon mukaan surmattiin 6. elokuuta 258. Kun Sixtus-nimi otettiin Suomen almanakkaan vuonna 1706, nimipäiväksi tuli 6. elokuuta. Nimi pysyi almanakassa vuoteen 1928 asti. Suomenkielisessä kalenterissa (muttei ruotsinkielisessä) alettiin 1850-luvulla käyttää Sixtuksen sijaan kirjoitusasua Sikstus.
Tunnettuja Sikstuksia ja Sixtuksia > Paaveja

Sixtus I, paavi v. 117–127
Sixtus II, paavi v. 257–258
Sixtus III, paavi v. 432–440
Sixtus IV, paavi v. 1471–1484
Sixtus V, paavi v. 1585–1590
Tunnettuja Sikstuksia ja Sixtuksia > Muita

Sikstus Samuel ”Samppa” Aittoniemi (1892–1969), suomalainen kansanedustaja
Sixtus Viktor Calamnius (1826–1897), suomalainen juristi ja virkamies
Sixtus Hjelmman (1869–1949), suomalainen kenraalimajuri ja Ilmavoimien komentaja
Sixtus Janson (1883–1957), ruotsalainen urheiluvaikuttaja
A. Sixtus Lindholm (1865–1933), suomalainen maanviljelysneuvos
Sixtus Bernhard Lundelin (1860–1932), suomalainen kapellimestari ja laulunopettaja
Sikstus Rönnberg (1861–1919), suomalainen kansanedustaja
Sixtus Syrjänen (1876–1970), suomalainen insinööri ja teollisuusmies
Kuvitteellisia Sixtuksia

Sixtus Beckmesser, hahmo Richard Wagnerin oopperassa Nürnbergin mestarilaulajat (1868)
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Sikstus ja Sixtus (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Seutukaavaliitto

Suomen seutukaavaliittojen toimialueet (seutukaava-alueet) vuonna 1990.
Seutukaavaliitto oli seutukaavasta päättämiseksi perustettu monikunnallinen alueellinen päätöksentekoelin. Seutukaavaliitto oli lakisääteinen kuntayhtymä, jonka perustamisesta ja tehtävistä oli säädetty vuonna 1959 voimaan tulleessa rakennuslaissa. Sen tehtävä siirtyi nykyisille maakuntien liitoille 1993 Suomen paikallishallinnon uudistuksessa, jossa aiemmat seutukaavaliitot ja maakuntaliitot yhdistettiin nykyisiksi maakuntien liitoiksi. Seutukaavaliiton päättävien elinten jäsenet nimittivät kunnanvaltuustot. Seutukaavaliittojen tuottamat seutukaavat muuttuivat 1. tammikuuta 2010 maakuntakaavoiksi.
Seutukaavaliiton tehtävänä oli toimeenpanna aluesuunnittelua. Suomessa aluesuunnittelun katsotaan alkaneen 1942 Alvar Aallon Kokemäenjokilaakson aluesuunnitelmasta. Käsitteen seutuasemakaavasta ilmaisi ensimmäisenä I. O. Meurman kirjassaan asemakaavaoppi, 1946. Sisäasiainministeriö antoi seutukaavamääräyksen 1963.
Luettelo seutukaavaliitoista

| Seutukaavaliitto | Lääni | Vuosi | Jatkaja | Vuosi | Nykyviranomainen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ahvenanmaan seutukaavaliitto | Ahvenanmaan lääni | 1959 |  |  |  |
| Päijät-Hämeen seutukaavaliitto | Hämeen lääni, Mikkelin lääni, Uudenmaan lääni | 1959 | Päijät-Hämeen liitto |  | Päijät-Hämeen liitto |
| Tampereen seutukaavaliitto | Hämeen lääni, Turun ja Porin lääni | 1959 | Pirkanmaan liitto | 1991 | Pirkanmaan liitto |
| Varsinais-Suomen seutukaavaliitto | Turun ja Porin lääni | 1959 | Varsinais-Suomen liitto |  | Varsinais-Suomen liitto |
| Satakunnan seutukaavaliitto | Turun ja Porin lääni | 1959 | Satakuntaliitto |  | Satakuntaliitto |
| Kanta-Hämeen seutukaavaliitto | Hämeen lääni | 1959 | Hämeen liitto | 1991 | Hämeen liitto |
| Kymenlaakson seutukaavaliitto | Kymen lääni | 1959 | Kymenlaakson liitto |  | Kymenlaakson liitto |
| Etelä-Karjalan seutukaavaliitto | Kymen lääni | 1959 | Etelä-Karjalan liitto | 1991 | Etelä-Karjalan liitto |
| Pohjois-Karjalan seutukaavaliitto | Pohjois-Karjalan lääni | 1959 | Pohjois-Karjalan maakuntaliitto |  | Pohjois-Karjalan maakuntaliitto |
| Pohjois-Savon seutukaavaliitto | Kuopion lääni | 1959 | Pohjois-Savon liitto | 1991 | Pohjois-Savon liitto |
| Etelä-Savon seutukaavaliitto | Mikkelin lääni | 1959 | Etelä-Savon maakuntaliitto |  | Etelä-Savon maakuntaliitto |
| Keski-Suomen seutukaavaliitto | Keski-Suomen lääni | 1959 | Keski-Suomen liitto | 1991 | Keski-Suomen liitto |
| Vaasan läänin seutukaavaliitto | Vaasan lääni | 1959 | Etelä-Pohjanmaan liitto, Keski-Pohjanmaan liitto, Pohjanmaan liitto |  | Etelä-Pohjanmaan liitto, Keski-Pohjanmaan liitto, Pohjanmaan liitto |
| Pohjois-Pohjanmaan seutukaavaliitto | Oulun lääni | 1959 | Pohjois-Pohjanmaan liitto |  | Pohjois-Pohjanmaan liitto |
| Kainuun seutukaavaliitto | Oulun lääni | 1959 | Kainuun liitto |  | Kainuun liitto |
| Lapin seutukaavaliitto | Lapin lääni | 1959 | Lapin liitto |  | Lapin liitto |
| Länsi-Uudenmaan seutukaavaliitto | Uudenmaan lääni | 1959 | Uudenmaan liitto |  | Uudenmaan liitto |
| Läntisen Uudenmaan seutukaavaliitto | Uudenmaan lääni | 1959 | Uudenmaan liitto |  | Uudenmaan liitto |
| Helsingin seutukaavaliitto | Uudenmaan lääni | 1959 | Uudenmaan liitto |  | Uudenmaan liitto |
| Itä-Uudenmaan seutukaavaliitto | Uudenmaan lääni | 1959 | Itä-Uudenmaan liitto |  | Uudenmaan liitto |
Skohan talo

Skohan talo Rautatientorilta kuvattuna.
Skohan talon purkutyömaa 1960-luvulla. (Tiedoston kuvaussivu)
Skohan talo oli Helsingin keskustassa, päärautatieasemaa vastapäätä, Kaivokadun ja Keskuskadun kulmauksessa sijainnut rakennus. Sen suunnittelivat arkkitehdit Theodor Höijer ja F. A. Sjöström 1870-luvulla. Nelikerroksinen asuin- ja liikerakennus edusti uusrenessanssista tyylisuuntaa. Talon rakennutti Suomen Valtionrautatiet (SVR) rautatieläisten asuintaloksi.
Rakennus purettiin vuonna 1965, kun sen tilalle haluttiin pystyttää tehokkaampi liikerakennus. Tilalle nousi 1967 Viljo Revellin ja Heikki Castrénin suunnittelema yhdeksänkerroksinen rakennus osana City-Center-suunnitelmaa. Rakennus tunnetaan paremmin nimellä Makkaratalo.
Skohan talo sai epävirallisen nimensä suojeluskuntajärjestön perustamasta Oy Skoha Ab:sta, joka piti talossa päämyymäläänsä vuodesta 1930 asti. Talo tunnettiin myös rautatieläisten asuintalona.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skohan talo Wikimedia Commonsissa
Svenska Teater

Svenska Teaterilla voidaan tarkoittaa seuraavia Suomessa toimivia ruotsinkielisiä teattereita:
Svenska Teatern (Helsinki)
Åbo Svenska Teater (Turku)
Wasa Teater (Vaasa)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Svenska Teater”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Seutula

| Seutula> Sjöskog |
| --- | --- |
 Riipiläntie
 Kaupungin kartta, jossa Seutula korostettuna.
Kaupunki:  Vantaa
Suuralue:  Kivistön suuralue
Kaupunginosa nro:  33
Pinta-ala:  6,4 km² 
Väkiluku:  770 (31.12.2023)
Työpaikkoja:  466 kpl   (31.12.2013)
Postinumero(t):  01760
Lähialueet:  Kiila, Lapinkylä, Kivistö, Luhtaanmäki, Riipilä
Seutula (ruots. Sjöskog) on Vantaan Kivistön suuralueeseen kuuluva kaupunginosa, joka sijaitsee Vantaanjoen mutkan sisäpuolella. Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa Katriinan sairaala, Seutulan koulu, Seutulan kappeli, Katrinebergin kartano ja Königstedtin kartano.
Seutulan koulu Vantaan Seutulassa.
Seutulan kappeli.
Katriinan sairaala Seutulassa.
Seutula on myös Helsingin pitäjän keskiaikaisperäinen maarekisterikylä, joka ulottuu pohjoisessa Rajakoskelle asti, idässä Lavankoon asti käsittäen koko Kiilan kaupunginosan ja etelässä Seutulan kylään kuuluu myös Sotilaskorpi. Sen sijaan joen mutkan läntisin osa, Königstedtin kartano ja siitä länteen, kuuluu Riipilän maarekisterikylään.
Seutulaa pidetään myös kaupunginosaa laajempana alueena, ja siellä toimii aktiivinen kyläyhdistys.
Tuusulantieltä Ruskeasannalta Seutulaan johtaneen Seutulantien varteen rakennettiin 1950-luvulla uusi Helsingin lentokenttä (1952), nykyinen Helsinki-Vantaan lentoasema (1977). Jo rakennusvaiheessa sitä alettiin yleisesti kutsua Seutulan lentokentäksi, koska Tuusulantiellä oli viitta Seutulaan.  Todellisuudessa lentokenttä rakennettiin noin 8 km Seutulasta kaakkoon, Veromiehenkylän ja Kirkonkylän pohjoisosiin. Nykyisin Lentokenttä on oma kaupunginosansa.
Seutula-nimi yhdistetään usein vankiloihin, vaikkei sellaista täsmällisesti ole paikalla sijainnutkaan. Mielleyhtymä johtuu siitä, että lentokentän rakentamisessa käytettiin vankityövoimaa. Lentoasemalla toimi vuoteen 2009 saakka avovankila, aikaisemmalta nimeltään Seutulan työsiirtola. Siellä kenttätyötä teki muun muassa rattijuoppoudesta vangittuja 1960-luvun julkisuuden hahmoja, muun muassa Irwin Goodman, mikä toi tämän toiminnan esiin. Irwin Goodman myös levytti aiheesta Vexi Salmen sanoittamat kappaleet ”Terveisiä Seutulasta” ja ”Autolla Kanarian saarille”.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seutula Wikimedia Commonsissa
Seutulan kyläsuunnitelma 2005, Lyhennelmä (Arkistoitu – Internet Archive) (seutulansuuralue.net)
Suurlammi

| Suurlammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Ylöjärvi
Koordinaatit:  61°41′38″N, 23°31′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Lavajärven valuma-alue (35.59)
Laskujoki:  oja Sauninjärveen 
Järvinumero:  35.593.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  125,3 m 
Rantaviiva:  0,671 km 
Pinta-ala:  0,02552 km² 
Tilavuus:  0.000045 km³ 
Suurin syvyys:  4,5 m 
Valuma-alue:  3 km² 
 fiSuurlammi 
Suurlammi  on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Suurlammi on osa Karhejärven aluetta.
Maantieto

Lampi on 200 metriä leveä, 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Se sijaitsee metsässä suon keskellä ja siihen laskee kaksi suo-ojaa. Lammen laskuoja lähtee sen pohjoisrannasta ja se laskee 1,3 kilometrin jälkeen Sauninjärven itäpäähän. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 132 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 700 metriä eikä sille ole rakennettu mitään. Lammelle johtaa kärrypolku ja sen vierestä kulkee metsäautotie, joille pääsee yhdystien 13286 ja kantatien 65 risteyksestä.
Vedenlaatu

Lammen vedenlaatua on tutkittu vuonna 2004. Vesi oli kirkasta, ruskean väristä ja hyvin humuspitoista. Veden happamuustaso lievästi hapan, mikä johtuu valuma-alueella olevista soista ja metsämaasta. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on vain välttävä. Järven ravinnetaso vastasi lievästi rehevöityneen järven tasoa. Alusvesien ravinnepitoisuudet olivat pintavesiä suuremmat. Järven happipitoisuus on välttävällä tasolla. Alusvedessä happipitoisuus on alhaisimmillaan, mutta se ei kuitenkaan ole kulunut kokonaan sieltäkään. Suurlammi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Geologia

Viime jääkauden loppuvaiheessa, jolloin mannerjäätikkö oli sulanut ja sen reuna perääntynyt näille seuduille, paljastui alueella paksu pohjamoreenin kerrostuma. Järvi on syntynyt moreenikerrostumassa olleeseen painanteeseen. Alue oli aluksi veden alla, mutta joutui aallokon huuhomaksi, kun maankohoaminen nosti sen pinnalle. Lähialueiden savikot syntyivät tämän huuhtoutumisen seurauksena.