stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Virolainen keittiö
Historia

Entisaikoina Viron ruokakulttuurin alueelliset erot olivat nykyistä suurempia. Rannikolla ja saarilla syötiin leivän ohella suolasilakkaa sekä kuivattua tai savustettua kalaa. Sisämaassa syötiin monenlaista lihaa. Perunasta tuli virolaisten perusruokaa 1800-luvun loppuvuosikymmeniin mennessä. Arkisin virolainen talonpoika nautti suurimoista keitettyä puuroa ja piimää tai keitettyjä, kuorimattomia perunoita. Myös rahka, suolasilakat, voi, liha ja munakokkeli kuuluivat arkiruokaan.
Virolainen talonpoikaisperhe söi perinteisesti kotona yhdessä. Ruoka-aika oli totinen ja harras hetki, eikä ruokapöydässä puhuttu. Nykyisin ruoka-ajat ovat vapaammat. Suurina juhlapäivinä nautitaan yhä perinteisiä ruokia. Jouluna syödään hyvin runsaasti: perinteisiä virolaisia jouluruokia ovat lihahyytelö, sian- ja hanhenpaisti, uunissa paistetut perunat, hapankaali ja verimakkara.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Virolainen keittiö Wikimedia Commonsissa
Heinolan reenjalas

Heinolan reenjalas.
Heinolan reenjalas on toistaiseksi maailman vanhin jalas. Se löytyi Heinolan Viikinäisistä vuonna 1934 noin 13 km Heinolan keskustasta pohjoiseen. Löytöpaikan läheltä noin 100 metrin päästä löydettiin Harakkalahden asuinpaikka, jota tutkittiin vuonna 2005. Jalas on näytteillä Kansallismuseossa ja luetteloitu Museoviraston kokoelmissa numerolla KM 9882. Se ajoitetaan mesoliittiselle kivikaudelle. Jalas on kuvattuna myös Heinolan maalaiskunnan vaakunassa.
Arkeologinen viitekehys

Jalaksesta on tehty radiohiilitutkimus, joka ajoittaa sen 8840 ± 90 BP eli 6980–6800 eaa.. Se on veistetty lylymännystä ja on 246 cm pitkä ja 11,5 cm leveä. Näin lyhyenä ja kapeana sen täytynee olla kaksijalaksisesta reestä (T.I. Itkonen). Jalaksen tyyppi on päällyskourullinen, joka viittaa jalaksen keskellä olevaan pitkittäiseen jalaksen levyiseen kouruun. Kourun molempiin päihin on työstetty kaksi koloparia, joihin mahdolliset kaplaat istutettiin jalaksen kiinnittämiseksi rekeen. Kaplaita ei löydetty jalaksen mukana.
Heinolan reenjalaksen varhaisuus osoittaa sen, että Suomen alueella käytettiin rekeä liikkumiseen. Näin tehtiin koko kivikauden ajan, sillä muita erilaisiakin reenjalaksia on löydetty noin parikymmentä. Vetojuhdaksi on uskallettu ehdottaa vain ihmisiä, ja koiria, joiden luita on löydetty Suomestakin useilta paikkakunnilta.
Koiravaljakon vetämänä reellä saattoi taivaltaa helppoa reittiä, esimerkiksi järvien jäitä pitkin, yli 150 km päivässä. Talvimatkailussa 3000 km:n matka on täysin mahdollinen tehdä reellä.
Arkeologinen viitekehys > Venäläiset vastineet

Ainoat samanikäiset ja -tapaiset vastineet Heinolan jalakselle tavataan Pohjois-Venäjällä Vytšegan jokilaaksossa Sindorin järven muinaisella rannalla. Mesoliittisella asuinpaikalla Vis I löytyi turpeen alta suojassa lukuisia puuesineitä, jotka olivat säilyneet nykypäivään saakka hyväkuntoisina. Esineiden joukossa kaivauksen johtaja Grigoriy Burov mainitsee 4–5 jalasta.
Kaksi näistä on hänen mukaansa Heinolan jalaksen tyyppiä. Jalaksesta, jonka löytönumero on 60, ei kuvauksessa ole kuvaa mutta jalaksesta numero 138 on (taulu 4, esine 25). Se on samalla tavalla päällyskourullinen mutta koostuu kahdesta erillisestä rinnakkaisesta osasta. Nämä olisi kiinnitetty toisiinsa, jotta mahdollisesti kantavuus olisi parempi.
Esineistössä on myös toinen jalas nro 126, joka on Vis-tyypin jalas. Tätä esittää taulussa 4 esine 26, joka on muuten samanlainen Heinola-tyypin jalaksen kanssa, mutta sen pohja on aivan tasaiseksi piirretty. Heinola-tyypin jalaksessa kummankin osan pohja on kupera.
Burov esittää taulussa 5 ajoituksia kolmelle kaivauksissa löydetylle Heinola-tyypin jalakselle, joita hän ei tarkemmin nimeä. Ajoitukset ovat noin 7600 BP, 8100 BP ja 8300 BP, eli kalibroituina vastaavasti 6461 eaa., 7100 eaa. ja 7300 eaa.
Arkeologinen viitekehys > Jalas vai talka

Eero Autio on esittänyt löydölle toisen tulkinnan. Hänen mukaan se olisi reen jalaksena huono, koska pohjastaan pyöreänä se ei kannattelisi rekeä hangessa niin hyvin kuin tasainen ja lautamainen jalas. Pyöreä muoto ei myöskään lisäisi luistoa tasaiseen jalakseen verrattuna. Tämän käyttäjä siis huomaisi käytössä.
Talka on vesikulkuneuvossa köliin kiinnitettävä lauta. Se suojaa venettä, kun sitä vedetään rannalle tai rantaa pitkin. Eero Autio ehdottaa Heinolan löydölle tällaista selitystä. Veneen runkona olisi ollut puinen tukiranka ja puiset kaaret. Näiden päälle olisi pingotettu kaarna- tai tuohilaidat, jotka tilkittiin tiiviiksi. Koska vene olisi voinut kulua pohjastaan, suojattiin se talalla, joka kiinnitettiin kölipuun alle kahdesta kohtaa. Kiinnityskohdat nähdään jalaksen reikinä.
Veikkausliigan kausi 2016

| Veikkausliigan kausi 2016 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  2. huhtikuuta 2016 –   23. lokakuuta 2016
Mestari:  IFK Mariehamn
Toinen sija:  HJK
Kolmas sija:  SJK
Pudonneet joukkueet:  PK-35 Vantaa
Paras maalintekijä:  Roope Riski (17)
Yleisökeskiarvo:  2 551
Alempi sarjataso:  Ykkösen kausi 2016
  ← 2015 :  2017 → 
Veikkausliigan kausi 2016 oli Suomen jalkapallon pääsarjan Veikkausliigan 27. kausi. Liiga pelattiin edellisten kausien tapaan kolminkertaisena sarjana, jossa jokaisella joukkueella oli 33 ottelua. Liigan viimeiseksi jäänyt joukkue PK-35 Vantaa putosi Ykköseen kaudeksi 2017. Joukkue kuitenkin luopui paikastaan ajauduttuaan konkurssiin. Ykkösen voittaja JJK nousi PK-35 tilalle liigaan. Lisäksi liigan 11:nneksi sijoittunut joukkue, Turun Inter pelasi kaksiosaisen karsinnan sarjapaikastaan Ykkösessä toiseksi sijoittuneen TPS:n kanssa.
Seinäjoen Jalkapallokerho lähti kauteen hallitsevana mestarina voitettuaan seurahistoriansa ensimmäisen Suomen mestaruuden kaudella 2015. Edellisellä kaudella liigasta putosivat FF Jaro, sekä liigakarsinnan hävinnyt FC KTP. Uusina joukkueina liigaan nousivat Ykkösen mestari PS Kemi, sekä liigakarsinnan voittanut PK-35 Vantaa.
Veikkausliigan voittaja on jalkapallon Suomen mestari vuonna 2016 ja mestarijoukkue pääsee edustamaan Suomea kauden 2017–2018 Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. Liigassa toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet joukkueet pääsevät puolestaan karsimaan paikasta kauden 2017–2018 Eurooppa-liigaan yhdessä vuoden 2016 Suomen Cupin voittajan kanssa.
Joukkueet

| Joukkue | Kaupunki | Kotikenttä | Perustettu | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FC Inter | Turku | Veritas-stadion | 1990 | Shefki Kuqi |
| FC Lahti | Lahti | Lahden kisapuisto | 1996 | Toni Korkeakunnas |
| HIFK | Helsinki | Sonera Stadium | 1897 | Antti Muurinen |
| HJK | Helsinki | Sonera Stadium | 1907 | Mika Lehkosuo |
| IFK Mariehamn | Maarianhamina | Wiklöf Holding Arena | 1919 | Peter Lundberg Kari Virtanen |
| Ilves | Tampere | Tammelan stadion | 1931 | Jarkko Wiss |
| KuPS | Kuopio | Savon Sanomat -areena | 1923 | Marko Rajamäki |
| PK-35 Vantaa | Vantaa | Myyrmäen jalkapallostadion | 2009 | Pasi Pihamaa |
| PS Kemi | Kemi | Sauvosaaren urheilupuisto | 1999 | Jari Åhman |
| RoPS | Rovaniemi | Rovaniemen keskuskenttä | 1950 | Juha Malinen |
| SJK | Seinäjoki | OmaSp Stadion | 2007 | Simo Valakari |
| VPS | Vaasa | Hietalahden jalkapallostadion | 1924 | Petri Vuorinen |
Joukkueet > Valmentajavaihdokset

| Päivämäärä> Ennen kauden alkua | Joukkue> Ennen kauden alkua | Vanha valmentaja> Ennen kauden alkua | Uusi valmentaja> Ennen kauden alkua | Ennen kauden alkua |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | IFK Mariehamn | Pekka Lyyski | Peter Lundberg  Kari Virtanen |  |
| 1.1. | Ilves | Marco Baruffato | Jarkko Wiss |  |
Kauden aikana
| 26.5. | FC Inter | Job Dragtsma | Jami Wallenius |  |
| 27.7. | HIFK | Jani Honkavaara | Antti Muurinen |  |
| 28.7. | PK-35 Vantaa | Shefki Kuqi | Pasi Pihamaa |  |
| 3.8. | FC Inter | Jami Wallenius | Shefki Kuqi |  |
Sarjataulukko

| Sij>  | Joukkue[ n k ]  | O | V | T | H | TM | PM | ME | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | IFK Mariehamn (M) | 33 | 17 | 10 | 6 | 40 | 25 | +15 | 61 | Pääsee Mestarien liigan toiselle karsintakierrokselle. |
| 2 | HJK | 33 | 16 | 10 | 7 | 52 | 36 | +16 | 58 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 3 | SJK | 33 | 17 | 6 | 10 | 49 | 36 | +13 | 57 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 4 | VPS | 33 | 15 | 8 | 10 | 36 | 27 | +9 | 53 | Pääsee Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle. |
| 5 | Ilves | 33 | 15 | 7 | 11 | 36 | 35 | +1 | 52 |  |
| 6 | RoPS | 33 | 13 | 11 | 9 | 43 | 33 | +10 | 50 |  |
| 7 | KuPS | 33 | 14 | 7 | 12 | 37 | 31 | +6 | 49 |  |
| 8 | Lahti | 33 | 10 | 12 | 11 | 42 | 43 | −1 | 42 |  |
| 9 | PS Kemi | 33 | 10 | 5 | 18 | 29 | 48 | −19 | 35 |  |
| 10 | HIFK | 33 | 8 | 10 | 15 | 35 | 39 | −4 | 34 |  |
| 11 | Inter Turku (O) | 33 | 7 | 11 | 15 | 28 | 41 | −13 | 32 | Joutuu putoamiskarsintaan. |
| 12 | PK-35 Vantaa (P) | 33 | 4 | 7 | 22 | 32 | 65 | −33 | 13 | Putoaminen Ykköseen. |
↑  SJK karsiutui Eurooppa-liigan ensimmäiselle karsintakierrokselle voittamalla Suomen Cupin 2016.
↑  PK-35 Vantaalta otettiin kuusi (6) pistettä pois maksamattomien maksujen vuoksi.
Menestys eurokentillä

Mestarien liiga:
SJK pääsi suoraan toiselle karsintakierrokselle ja putosi valkovenäläiselle FK BATE:lle
Eurooppa-liiga:
IFK Mariehamn putosi ensimmäisellä karsintakierroksella norjalaiselle Odds BK:lle
RoPS pudotti ensimmäisellä karsintakierroksella irlantilaisen  Shamrock Rovers:n, mutta putosi kroatialaiselle NK Lokomotiva
HJK pudotti ensimmäsellä karsintakierroksella liettualaisen FK Atlantas:n, toisella kierroksella bulgarialaisen PFC Beroe Stara Zagora:n, mutta putosi kolmannella kierroksella ruotsalaiselle IFK Göteborg:lle
Suomen mestarijoukkueessa IFK Mariehamnissa pelanneet:

IFK Mariehamnin liigapeleissä pelasivat kauden aikana seuraava pelaajat (Kausi 2016 ottelut/maalit): Walter Viitala (33/-), Albin Granlund (21/-), Philip Sparrdal Mantilla (29/1), Dever Orgill (28/12), Tommy Wirtanen (12/-), Jani Lyyski (31/5), Brian Span (31/2), Josef Ibrahim (15/2), Gabriel Petrović (28/-), Amos Ekhalie (31/1), Robin Sid (23/1), Thomas Mäkinen (20/1), Anthony Dafaa (17/1), Diego Assis (32/6), Joel Mattsson (1/-), Aleksei Kangaskolkka (29/6), Bobbie Friberg da Cruz (30/1).
Ottelut

Joukkueet pelasivat kolminkertaisen sarjan.
Ottelut > Ottelut 1–22

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | INT | LAH | HFK | HJK | IFM | ILV | KPS | PK | PSK | RPS | SJK | VPS |
| Inter Turku  |   | 1–1  | 1–0  | 0–0  | 0–2  | 1–0  | 3–1  | 2–2  | 0–2  | 1–2  | 1–3  | 0–2 |
| Lahti  | 1–0  |   | 2–2  | 1–2  | 1–1  | 3–2  | 0–0  | 2–1  | 1–0  | 1–2  | 3–0  | 4–0 |
| HIFK  | 1–2  | 2–2  |   | 0–0  | 0–1  | 0–1  | 3–2  | 1–2  | 0–0  | 1–1  | 1–1  | 0–1 |
| HJK  | 3–1  | 2–2  | 2–1  |   | 2–0  | 5–1  | 2–3  | 4–2  | 2–0  | 1–1  | 2–1  | 3–1 |
| IFK Mariehamn  | 0–0  | 3–0  | 2–5  | 0–0  |   | 3–1  | 0–3  | 0–0  | 2–0  | 1–0  | 1–0  | 2–2 |
| Ilves  | 0–0  | 2–0  | 3–1  | 1–0  | 0–1  |   | 1–0  | 2–0  | 1–1  | 1–1  | 2–1  | 1–0 |
| KuPS  | 2–1  | 2–0  | 1–0  | 0–0  | 1–0  | 0–1  |   | 2–3  | 2–0  | 1–1  | 0–0  | 1–0 |
| PK-35  | 3–1  | 1–1  | 0–2  | 1–2  | 0–2  | 1–1  | 1–1  |   | 2–2  | 3–4  | 0–0  | 0–2 |
| PS Kemi  | 3–1  | 2–1  | 1–2  | 1–0  | 1–2  | 1–0  | 0–2  | 2–1  |   | 0–2  | 3–0  | 0–0 |
| RoPS  | 2–1  | 0–0  | 1–0  | 2–2  | 0–0  | 1–0  | 0–1  | 1–0  | 5–0  |   | 2–3  | 2–0 |
| SJK  | 1–0  | 4–1  | 2–1  | 2–3  | 0–1  | 0–2  | 1–0  | 3–2  | 1–0  | 3–1  |   | 1–0 |
| VPS  | 0–0  | 1–0  | 3–1  | 3–0  | 0–2  | 2–0  | 3–0  | 2–1  | 0–1  | 1–0  | 2–1  |   |
Päivitetty 24. elokuuta 2016
Lähde: Veikkausliiga
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Ottelut > Ottelut 23–33

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | INT | LAH | HFK | HJK | IFM | ILV | KPS | PK | PSK | RPS | SJK | VPS |
| Inter Turku  |   |   | 0–0  | 3–2  |   | 0–1  |   |   | 0–0  | 1–1  |   | 1–1 |
| Lahti  | 1–2  |   | 0–0  |   | 0–2  | 0–0  | 1–1  | 2–0  |   |   |   |  |
| HIFK  |   |   |   | 2–1  |   |   | 0–2  |   | 3–1  |   | 3–1  | 0–1 |
| HJK  |   | 1–4  |   |   | 1–1  |   | 1–0  | 2–0  |   | 2–1  | 0–0  |  |
| IFK Mariehamn  | 1–1  |   | 1–0  |   |   | 2–1  |   | 4–2  | 1–0  |   |   | 0–0 |
| Ilves  |   |   | 1–1  | 1–3  | 1–3  |   |   |   | 2–0  | 2–1  |   | 0–0 |
| KuPS  | 0–2  |   |   |   | 2–1  | 1–2  |   | 3–0  | 1–0  |   |   |  |
| PK-35  | 2–1  |   | 0–2  |   |   | 1–3  |   |   | 0–1  |   |   | 1–2 |
| PS Kemi  |   | 2–4  |   | 0–2  |   |   |   |   |   | 3–1  | 1–3  | 1–4 |
| RoPS  |   | 3–0  | 0–0  |   | 1–1  |   | 2–1  | 1–0  |   |   | 1–1  |  |
| SJK  | 1–0  | 2–2  |   |   | 1–0  | 4–0  | 1–0  | 5–0  |   |   |   |  |
| VPS  |   | 0–1  |   | 0–0  |   |   | 1–1  |   |   | 1–0  | 1–2  |   |
Päivitetty 23. lokakuuta 2016
Lähde: Veikkausliiga
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Putoamiskarsinta

Veikkausliigan 11. sijoittunut joukkue FC Inter pelasi kaksinkertaisen sarjan Ykkösen kauden 2016 toiseksi sijoittuneen joukkueen TPS:n kanssa. Karsinnassa Veikkausliigajoukkue pelaa aina viimeisen ottelun.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 26. lokakuuta 2016 | TPS | 0–0 | FC Inter | Turku |  |
| 15.00 |  | Raportti |  | Stadion: Paavo Nurmen stadion  Yleisömäärä: 4 216 Tuomari: Ville Nevalainen  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. lokakuuta 2016 | FC Inter | 2–0 | TPS | Turku |  |
| 17.00 | Manev  49' Nebihi  89' | Raportti |  | Stadion: Veritas Stadion  Yleisömäärä: 6 855 Tuomari: Mattias Gestranius  |     |
Tilastot

| --- | --- |
 Maalintekijät 17 maalia  Roope Riski (SJK) 16 maalia  Njazi Kuqi (PK-35/FC Inter)   Alfredo Morelos (HJK) 14 maalia  Gbolahan Salami (KuPS) 13 maalia  Billy Ions (PS Kemi/SJK) 12 maalia  Dever Orgill (IFK Mariehamn) 11 maalia  Robert Taylor (RoPS) Kymmenen maalia  Jasse Tuominen (FC Lahti)   Pyry Soiri (VPS) Yhdeksän maalia  Jussi Vasara (SJK)   Aleksandr Kokko (RoPS)   Lauri Ala-Myllymäki (Ilves) Kahdeksan maalia  Juho Mäkelä (HIFK)   Pekka Sihvola (HIFK)   Erik Törnros (PS Kemi) Seitsemän maalia  Emile Paul Tendeng (Ilves)   Mikael Soisalo (Ilves)   Aleksi Ristola (PK-35/HIFK)   Nnamdi Oduamadi (HJK)   Petteri Pennanen (KuPS) :  Syöttäjät Kahdeksan maalisyöttöä  Emile Paul Tendeng (Ilves) Seitsemän maalisyöttöä  Dever Orgill (IFK Mariehamn) Kuusi maalisyöttöä  Atomu Tanaka (HJK)   Ariel Ngueukam (SJK)   Teemu Penninkangas (SJK)   Jussi Vasara (SJK)   Santeri Hostikka (FC Lahti)   Joona Veteli (PS Kemi) Viisi maalisyöttöä  Janne Saksela (RoPS)   Mikael Soisalo (Ilves)   Mikko Hauhia (FC Lahti)   Taye Taiwo (HJK) Neljä maalisyöttöä  Nnamdi Oduamadi (HJK)   Robert Taylor (RoPS)   Brian Span (IFK Mariehamn)   Mika Ääritalo (KuPS)   Nikolai Alho (HJK)   Njazi Kuqi (PK-35/FC Inter)   Billy Ions (SJK)   Ymer Xhaferi (PK-35 Vantaa)   Jasse Tuominen (FC Lahti)   Juha Hakola (KuPS)
Palkinnot > Kauden palkitut

| Palkinto | Voittaja | Seura |
| --- | --- | --- |
| Vuoden liigapelaaja | Emile Paul Tendeng | Ilves |
| Vuoden liigatulokas | Mikael Soisalo | Ilves |
| Vuoden liigamaalivahti | Walter Viitala | IFK Mariehamn |
| Vuoden liigapuolustaja | Jani Lyyski | IFK Mariehamn |
| Vuoden liigakeskikenttäpelaaja | Emile Paul Tendeng | Ilves |
| Vuoden liigahyökkääjä | Alfredo Morelos | HJK |
| Vuoden liigavalmentaja | Peter Lundberg   Kari Virtanen | IFK Mariehamn |
| Veikkausliigan maalikuningas | Roope Riski | SJK |
| Vuoden syöttäjä | Emile Paul Tendeng | Ilves |
| IS-tähtipelaaja | Billy Ions | SJK |
Palkinnot > Kuukauden palkitut

| Kuukausi | Paras pelaaja | Paras valmentaja | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Huhtikuu | Walter Viitala | Peter Lundberg   Kari Virtanen |  |
| Toukokuu | Taye Taiwo | Mika Lehkosuo |  |
| Kesäkuu | Roope Riski | Juha Malinen |  |
| Heinäkuu | Pyry Soiri | Petri Vuorinen |  |
| Elokuu | Erik Törnros | Jari Åhman |  |
| Syyskuu | Alfredo Morelos | Jarkko Wiss |  |
| Lokakuu | Jani Lyyski | Peter Lundberg   Kari Virtanen |  |
Ghulam Haider Hamidi

Ghulam Haider Hamidi vuonna 2011.
Ghulam Haider Hamidi (1947 Kandahar, Afganistan – 27. heinäkuuta 2011 Kandahar, Afganistan) oli Kandaharin kaupungin pormestari. Hän oli kansallisuudeltaan paštu eli pataani. Hän oli opiskellut Kabulin yliopistossa sekä Yhdysvalloissa. Hän oli myös työskennellyt Virginiassa, Yhdysvalloissa matkatoimistovirkailijana.
Vuodesta 2007 hän toimi kotikaupunkinsa, Afganistanin toiseksi suurimman kaupungin Kandaharin pormestarina. Itsemurhaterroristi iski klaanijohtajien välisessä istunnossa turbaaniin piilotetulla pommilla, ja Ghulam Haider Hamidi sai surmansa. Taleban sanoo olevansa vastuussa iskusta.
Hamidin tytär Rangina Hamidi työskentelee näkyvästi Yhdysvalloissa naisasian ajamiseksi.
Ratamelonta

Ratamelontaa
Ratamelonta on melonnan kilpalaji, jossa on tarkoituksena edetä kajakeilla tai kanadalaiskanooteilla selkeästi merkityn esteettömän melontaradan läpi mahdollisimman lyhyessä ajassa.
Ratamelonta kilpailulajina

Ratamelontaa pidetään yhtenä fyysisesti raskaimpana kestävyyslajina. Laji vaatii kovaa voimakestävyyttä, nopeutta sekä aerobista ja anaerobista kestävyyttä. Laji vaatii myös hyvää koordinaatio- ja tasapainokykyä erittäin kapeiden ja kiikkerien kilpakajakkien ja kanoottien takia. Ratamelonnassa kilpaillaan 200, 500, 1 000, 2 500 ja 5 000 metrin matkoilla.
Ensimmäinen ratamelontayhdistys perustettiin vuonna 1924 Kööpenhaminassa ja lajin ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1933 Prahassa. Jo kolme vuotta myöhemmin laji otettiin mukaan olympialaisiin Berliinissä. Olympialajeina ovat miehillä 500 ja 1000 metriä sekä naisilla 500 metriä. MM-kisoissa kilpaillaan lisäksi 200 metrillä, joka tuli ratamelonnan kilpailuohjelmaan 1990-luvulla. Lajin kattojärjestönä toimii nykyisin Kansainvälinen Kanoottiliitto (ICF). Naisten kanoottimelonta tuli MM-kilpailujen ohjelmaan vuonna 2010 ja olympialaisissa se nähtiin ensimmäistä kertaa Tokiossa (2020/2021).
Ratamelonnassa ylivoimaisesti eniten menestystä on saanut kahdeksankertainen olympiavoittaja Birgit Fischer. Maailmanmestaruuksia hänellä on yhteensä 27.
Säännöt > Kalusto

Kansainvälisen Kanoottiliiton hyväksymät alusluokat ovat kajakkiyksikkö, -kaksikko ja -nelikkö (K-1, K-2 ja K-4) ja kanoottiyksikkö, -kaksikko ja -nelikkö (C-1, C-2 ja C-4). Aiemmin kanootilla kilpaileminen oli sallittua vain miehille, mutta nykyisin se on mahdollista myös naisille.
| Mitat | K-1 | K-2 | K-4 | C-1 | C-2 | C-4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enimmäispituus (cm) | 520 | 650 | 1100 | 520 | 650 | 900 |
| Vähimmäispaino (kg) | 12 | 18 | 30 | 16 | 20 | 30 |
Aikaisempi kajakin vähimmäisleveyssääntö on poistettu kokonaan. Kaikki elektroniset välineet, esimerkiksi sähköllä toimivat vedenpoistolaitteet sekä nopeus-, voima- ja sykemittarit, ovat kiellettyjä kilpailuissa. Kajakkia saa meloa ainoastaan kaksilapaisella melalla ja kanoottia vain yksilapaisella melalla.
Säännöt > Kilpailurata

Kilpailuradan maaliviiva on vähintään 45 metriä pitkä ja kahdella lipulla merkitty. 1 000 metrillä ja sitä lyhyemmillä kilpailumatkoilla radan on oltava suora ja yhdensuuntainen. Suoran matkan kilpailut järjestetään yleensä poijutetulla radalla, jossa on yhdeksän erillistä rataa, joiden väli on yhdeksän metriä. Yli 1 000 metrin kilpailuissa vastapäivään melottavat käänteet ovat kuitenkin sallittuja.
Ratamelonta Suomessa

Suomessa ratamelonnan keskusjärjestönä toimii Suomen melonta- ja soutuliitto.
Ratamelonta Suomessa > Kilpailut

Suomessa järjestetään avoimia ratamelontakilpailuja seuraavissa sarjoissa:
Pojat ja tytöt, 10, 12, 14, 16 ja 18 vuotta
Miehet ja naiset, yleinen sarja
Naiset, 35 vuotta
Miehet, 40 vuotta
Miehet ja naiset, 50 vuotta
Suomessa järjestetään mestaruuskilpailut seuraavissa sarjoissa:
Miehet, 200, 500 ja 1 000 metrin matkat (K1, K2, K4, C1 ja C2) ja 5 000 metrin matkat (K1, K2, K4 ja C1)
Naiset, 200 ja 500 m (K1, K2, K4, C1 ja C2) ja 1 000 ja 5 000 m (K1, C1, K2 ja K4)
Pojat, 18 vuotta, 200 ja 500 m (K1, K2, K4, C1 ja C2) ja 1 000 m) ja 5 000 m (K1 ja C1)
Tytöt, 18 vuotta, 200 ja 500 m (K1, K2, K4, C1 ja C2), 1000m ja 5 000 m (K1, C1)
Miehet, 40 ja 50 vuotta, 200, 500, 1 000 ja 5 000 m (K1)
Naiset, 35 ja 50 vuotta, 200, 500, 1 000 ja 5 000 m (K1)
Lisäksi järjestetään nuorisomestaruuskilpailut (NSM; aiemmin NMK) 10, 12, 14 ja 16-vuotiaille. Nuorisomestaruuskilpailuissa kilpaillaan 200, 500 ja 2 500 metrin kilpailuissa kajakeilla (K1, K2, K4) tai kanooteilla (C1, C2).
Aiheesta muualla

Suomen Kanoottiliitto
Kansainvälinen Kanoottiliitto (englanniksi)
Euroopan Kanoottiliitto (englanniksi)
Ratamelonta.net (Arkistoitu – Internet Archive)
Pikselitaide

Kuva omenasta 8-bittisellä tyylillä.
Kuva velhosta.
Pikselitaide on digitaalisen taiteen muoto, jossa bittikarttaa muokataan pikselitasolla. Tämän tyyppisen grafiikan estetiikka tulee 8- ja 16-bittisistä pelikonsoleista. Tyyliä on käytetty myös muissa teknisesti rajoittuneissa järjestelmissä kuten graafisissa laskimissa ja teksti-tv:ssä. Pikselitaiteissa käytetty väripaletti on kooltaan rajallinen, ja joissakin pikselitaidetoksissa käytetään vain kahta väriä.
Määritelmä

Suurin osa pikselitaiteilijoista on sitä mieltä, että kuva voidaan luokitella pikselitaiteeksi vain, kun taiteilija manipuloi kuvaa ja hallitsee tarkoituksellisesti kunkin yksittäisen pikselin sijoittelua. Muun muassa digitoidut valokuvat ja vektorigrafiikka eivät ole pikselitaidetta vaikka ne voidaan esittää pikseleistä koostuvana. Tällä tavalla muokattaessa muutaman pikselin sijainnin muuttamisella voi olla dramaattinen vaikutus kuvaan. Useimmat pikselitaiteilijat eivät pidä suodattimilla muokattuja kuvia pikselitaiteena, koska taiteilija ei tietoisesti sijoita kuvan muodostavia pikseleitä.lähde?
Pikselitaiteen yhteinen piirre on kuvan alhainen värien kokonaismäärä. Pikselitaide välineenä jäljittelee monia vanhemman videopeligrafiikan piirteitä, jotka pystyivät tuottamaan vain rajoitetun määrän värejä kerralla. Lisäksi monet pikselitaiteilijat ovat sitä mieltä, että useimmissa tapauksissa suuren värimäärän käyttäminen, varsinkin kun ne ovat arvoltaan hyvin samankaltaisia, on tarpeetonta ja heikentää kuvan yleistä puhtautta ja saa sen näyttämään sotkuisemmalta. Monet kokeneet pikselitaiteilijat suosittelevat, että värejä ei käytettäisi enempää kuin on tarpeen.lähde?
Uusi paluu

Pikselitaide on tehnyt noin vuosikymmenen ajan paluuta videopeleihin muiden tyylien rinnalle. Aiemmin pikselityylin käyttöä on vähennetty 3D-grafiikan hyväksi, mutta on ollut myös poikkeuksia.
Moderneilla alustoilla ei ole vastaavia teknisiä rajoituksia kuin on ollut aikaisemmin ja vaikka tyylilaji näyttää vanhalta peleissä käytetään monimutkaisempaa grafiikkaa kuin aiemmin olisi ollut mahdollista käyttää. Varhaisessa pikselitaiteessa kuvat suunniteltiin alhaisen kuvatarkkuuden kuvaputkinäytöille, kirkkaille loisteaineille sekä heikkotehoisille videosignaaleille. Moderni pikselitaide suunnitellaan korkean kuvatarkkuuden nestekidenäytöille.
Tekniikan kehittyessä pyrkimyksenä oli fotorealismi, jossa 3D-grafiikka toimi apuna. Pelimoottorien ja middleware-ohjelmistojen avusta huolimatta näissä tarvitaan edelleen paljon ihmisen taitoa ja arviointia. Eräät pelisarjat kuten Metal Slug pysyivät pikselitaiteessa tästä kehityskulusta huolimatta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pikselitaide Wikimedia Commonsissa
How to start making pixel art #1
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Pixel art
Käännös suomeksi