stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pilkkuhuonevehka

| Pilkkuhuonevehka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Magnoliophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Alismatales
Heimo::  Vehkakasvit Araceae
Alaheimo::  Aroideae
Tribus::  Zantedeschieae
Suku::  Huonevehkat Zantedeschia
Laji::  albomaculata
Kaksiosainen nimi
 Zantedeschia albomaculata  (Hook.) Baill. 
Katso myös
   Pilkkuhuonevehka Wikispeciesissä   Pilkkuhuonevehka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pilkkuhuonevehka (Zantedeschia albomaculata) on vehkakasvien heimoon kuuluva ruohovartinen monivuotinen kasvi. Se elää luonnonvaraisena Afrikan eteläosissa. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat soistuvat jokivarret, mutta sitä tavataan myös metsänreunassa ja kukkulanrinteiden kosteissa painaumissa.

Kasvilla on nuolen muotoiset lehdet, joissa on usein valkoisia pilkkuja. Kukan suojuslehti on valkoinen tai kermanvärinen. Suojuslehden tyvi on joskus violetin sävyinen, ja puikelo on keltainen. Kukinto eroaa valkohuonevehkan kukinnosta suojuslehden lämpimämmän, enemmän kermanvalkoiseen vivahtavan sävynsä takia.
Pilkkuhuonevehkaa kasvatetaan koristekasvina. On tärkeää huolehtia että sen kasvualusta on hyvin vettä läpäisevää: kasvin juuristo mätänee jos se seisoo vedessä.
Peter Riegert

Peter Riegert vuonna 1979.
Peter Riegert (s. 11. huhtikuuta 1947) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa Sopranos ja Ellisin saari sekä elokuvissa Delta-jengi (1978), The Mask – naamio (1994) ja Traffic (2000). Hänet tunnetaan myös lukuisista näytelmä- ja musikaalirooleista.
Ohjaajana, tuottajana ja käsikirjoittana Riegert debytoi vuonna 2000 lyhytelokuvassa By Courier, joka sai Oscar-ehdokkuuden.
Aiheesta muualla

Peter Riegert Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Pavlos (Kreikan kruununprinssi)

| Pavlos |
| --- | --- |
 Kreikan kruununprinssi Tanskan prinssi
 Kruununprinssi Pavlos vuonna 2013
Syntynyt:  20. toukokuuta 1967 (ikä 57) Ateena, Kreikka
Puoliso:  Marie-Chantal Miller (vih. 1995)
Lapset:  Maria-Olympia Konstantinos Alexios Akhilleas Andreas Odysseas Kimon Aristidis-Stavros
Suku:  Glücksburg
Isä:  Konstantin II
Äiti:  Anne-Marie
Pavlos (kreikaksi Παύλος; s. 20. toukokuuta 1967 Ateena, Kreikka) on Kreikan kruununprinssi ja Tanskan prinssi. Hän on Kreikan viimeisen kuninkaan Konstantin II:n ja Kreikan viimeisen kuningattaren Anne-Marien poika.
Pavlos oli ensimmäisellä sijalla Kreikan kruununperimysjärjestyksessä syntymästään lähtien, kunnes Kreikan sotilasjuntta lakkautti Kreikan monarkian 1. kesäkuuta 1973. Isänsä Konstantinin kuoltua Pavlosista tuli Kreikan kuningashuoneen päämies 10. tammikuuta 2023 lähtien.
Elämä

Pavlos joutui perheineen pakenemaan Kreikan sotilasjunttaa ulkomaille vain seitsemän kuukauden ikäisenä. Hän muutti ensin Italiaan ja sitten Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.
Pavlos palveli Britannian armeijassa ja saavutti luutnantin arvon. Hän suoritti maisterintutkinnon kansainvälisen politiikan oppiaineessa Georgetownin yliopistossa. Hän työskentelee sijoitusalalla.
Pilkkukala

| Pilkkukala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hammaskarppikalat Cyprinodontiformes
Heimo::  Hammaskarpit Poeciliidae
Alaheimo::  Poeciliinae
Suku::  Phalloceros
Laji::  caudimaculatus
Kaksiosainen nimi
 Phalloceros caudimaculatus  (R. F. Hensel, 1868) 
Katso myös
   Pilkkukala Wikispeciesissä   Pilkkukala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pilkkukala (Phalloceros caudimaculatus) on hammaskarppeihin kuuluva kala.
Pilkkukalakoiras kasvaa 3,5 cm pitkäksi, naaras jopa kuusisenttiseksi. Pohjaväri on kellertävä, ja koiraassa on epäsäännöllisiä mustia pilkkuja.
Pilkkukala elää Etelä-Amerikassa: Rio de Janeiron eteläpuolella Brasiliassa, Uruguayssa ja Argentiinassa. Kalaa on levitetty lampiin ja puroihin torjumaan moskiitontoukkia. Myöhemmin on todettu että kala ei edes syö kovin paljon moskiitontoukkia. Australiassa Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa elää kanta, jonka arvellaan levinneen sinne kotiakvaariosta.
Pilkkukalan luonnollista elinympäristöä ovat hitaasti virtaavat joet ja purot, ja kasvien täyttämät lammikot. Niitä on tavattu myös estuaareista, joten ne näyttävät kestävän mietoa murtovettä.
Pilkkukala on varsin helppohoitoinen akvaariokala. Se syö useimpia valmisruokia, ja kestää monenlaisia vesioloja ja lämpötiloja. Sen luonnollisessa ympäristössä veden pH on 7,4–7,6, mutta akvaariossa se on menestynyt vesissä, joiden pH on välillä 7–8. Akvaarioon suositellaan hienoa hiekkapohjaa ja tiheää kasvillisuutta, johon kuuluu myös veden pinnalla kelluvia kasveja.
Trust (Megadethin kappale)

| ”Trust” Megadeth |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Cryptic Writings
 Äänitetty : 1996
 Julkaistu: 8. toukokuuta 1997
 Tuottaja(t): Dave Mustaine
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 05.11
 Levy-yhtiö: Capitol
Megadethin muut singlet
| ”99 Ways to Die” 1995 | ”Trust” 1997 | ”Almost Honest” 1997 |
Trust on thrash metal -yhtye Megadethin seitsemännen studioalbumin Cryptic Writingsin aloituskappale. Kappale julkaistiin 8. toukokuuta 1997 englannin- ja espanjankielisenä. Kappale sai merkittävää huomiota televisiossa MTV:llä ja saavutti 5. sijan Billboardin Mainstream Rock Tracks -listalla, mikä teki siitä yhtyeen menestyneimmän singlen.
Kappale oli ehdolla vuoden 1998 Grammy-gaalassa kategoriassa "best heavy metal performance".
Kappale on ilmestynyt myöhemmin kolmella kokoelma-albumilla: Capitol Punishmentilla, Back to the Startilla ja Anthology: Set the World Afire sekä yhdellä musiikkiboksilla, Warchest.
Kappaleet

Trust – 5.13
A Secret Place – 5.31
Tornado of Souls – 5.55 (live)
À Tout le Monde – 4.52 (live)
Aiheesta muualla

Trust discogs.com -sivustolla
Trust (G-Poweredin albumi)

| Trust G-Powered |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. huhtikuuta 2010
 Tuottaja(t): Kimmo Korpela
 Tyylilaji: eurodance
 Kesto: 35.16
 Levy-yhtiö: K-Tuotanto
G-Poweredin muut julkaisut
| Todellisuus 2008 | Trust 2010 | Tahdon luottaa 2011 |
Trust on suomalaisen eurodance-yhtye G-Poweredin kolmas albumi, joka julkaistiin 24. huhtikuuta 2010. Kyseessä on yhtyeen ensimmäinen englanninkielinen albumi.
Kappaleet

The Dream – 3.28
You Know It All – 3.44
Dark Land – 4.03
You Will Not Leave Me – 3.18
Who Cares – 3.32
Still with Me Today – 3.20
Give Me Wings – 2.55
I Belong to You – 3.41
Trust – 3.29
This Day – 3.46
Aiheesta muualla

Trust discogs.com -sivustolla
Puffing Billy

| Puffing Billy |
| --- | --- |
 Puffing Billy Lontoon tiedemuseossa.
Perustiedot
Tyyppi:  höyryveturi
Valmistaja:  William Hedley, Jonathan Forster ja Timothy Hackworth
Valmistusvuodet:  1813–1814
Hylätty:  1862
Museoitu:  1862
Tekniset tiedot
Huippunopeus:  8 km/h
Paino:  8 t
Raideleveys:  1 524 mm
Puffing Billy käytössä vuonna 1862.
Puffing Billy on varhainen brittiläinen höyryveturi, jonka insinööri William Hedley, hänen alaisensa Jonathan Forster ja seppä Timothy Hackworth rakensivat Wylamin kartanon omistajalle Christopher Blackettille vuosina 1813–1814. Se on maailman vanhin säilynyt höyryveturi ja ensimmäinen, jota käytettiin kaupallisessa liikenteessä. Sen tehtävänä oli vetää hiilijunia kaivokselta kahdeksan kilometrin päässä sijaitsevaan satamaan Newcastle upon Tynessä. Veturilla on myös sisarveturi Wylam Dilly, joka valmistui 1815.
Puffing Billyn ongelmana oli aluksi se, että veturi oli liian painava rautatiellä, joka oli rakennettu hevosvetoisille junille, minkä takia se rikkoi kiskoja. Tämä ongelma korjattiin tekemällä veturista neliakselinen. Myöhemmin Hedleyn ryhmä kehitti L:n muotoiset kiskot, joilla vähennettiin kiskoilta suistumisia. Parempien kiskojen myötä veturista tehtiin jälleen kaksiakselinen. Veturin huippunopeus oli noin 8 kilometriä tunnissa, joten se oli hyvin hidas. Tämä johtui koneen yksisylinterisyydestä ja vähäisestä höyrynpaineesta.
Vuonna 1862 Edward Blackett lainasi Puffing Billyn Patenttitoimiston museolle (nykyinen Lontoon tiedemuseo) ja myöhemmin hän myi veturin museolle 200 punnalla.
Käännös suomeksi
Terveyskäyttäytyminen

Terveyskäyttäytymisellä tarkoitetaan terveyden kannalta merkittävien elintapatekijöiden kokonaisuutta. Terveyskäyttäytymisen lisäksi joskus puhutaan elintavoista, ja nämä termit ovatkin likimain synonyymejä toisilleen. Terveyskäyttäytyminen jaetaan terveyttä edistävään (esimerkiksi terveelliset ruokatottumukset, riittävä uni ja liikunta) ja terveyttä kuluttaviin elintapoihin (esimerkiksi tupakointi, päihteiden väärinkäyttö, fyysinen passiivisuus). Perinteisesti terveyskäyttäytymisen tärkeimpinä muotoina on pidetty tupakoimista, juomistapoja, ruokavaliota ja liikuntatottumuksia. Näitä on kutsuttu pyhäksi neliköksi (”the holy four”). Näitä terveyskäyttäytymisen osa-alueita onkin tutkittu eniten. Nykyään nelikköön voitaisiin liittää riittävä laadukas uni, sillä unen terveysvaikutuksista alkaa olla yhä enemmän tutkittua tietoa.
Terveyskäyttäytymisen muotoja on tutkittu niin lääke- kuin sosiaalitieteissä. Siinä missä lääketieteilijöitä on kiinnostanut eniten elintapojen vaikutukset terveydentilan eri indikaattoreihin, ovat sosiaalitieteilijät keskittyneet tutkimaan esimerkiksi terveyskäyttäytymismuotojen jakautumista eri väestöryhmien välillä tai ihmisten omia kokemuksia. Esimerkiksi ruokatottumukset vaikuttavat sydän- ja verisuonitautien, diabeteksen, osteoporoosin ja monien syöpien riskiin. Toisaalta tiedämme, että yksilön sosioekonominen asema on yhteydessä ruokatottumusten terveellisyyteen ja esimerkiksi naiset syövät miehiä terveellisemmin. Näin ollen poikkitieteellisyys on kansanterveyden edistämisen näkökulmasta tarpeellista.
Elintapojen merkitys kansanterveydelle

Kansanterveys tarkoittaa väestön yleistä terveyttä. Kansanterveydessä on tapahtunut kehittyneissä länsimaissa niin kutsuttu epidemiologinen siirtymä. Ilmiöllä tarkoitetaan sitä, että maan vaurastuessa ensin ylemmät luokat alkavat kärsiä enemmän esimerkiksi sydän- ja verisuonitaudeista, mutta vaurastumisen jatkuessa näistä vaivoista tulee tavallisten työmiesten tauteja. Nykyään kehittyneitä yhteiskuntia piinaavat tarttuvien tautien sijaan krooniset sairaudet. Toisin kuin tarttuvat taudit, nämä krooniset sairaudet ovat vahvasti sidoksissa elämätapatekijöihin. Kroonisia tauteja ovat esimerkiksi sydän- ja verisuonitaudit, diabetes sekä jotkin tuki- ja liikuntaelinsairaudet. Kansantaudeilla tarkoitetaan sellaisia tauteja, joilla on suuri vaikutus kansanterveyteen ja usein myös kuolleisuuteen. Usein kansantaudit aiheuttavat myös merkittäviä työvoimatappioita työkyvyn heikkenemisen johdosta. Suomessa suurin kuolinsyyryhmä on sydän- ja verisuonitaudit.
Yhteistä monille Suomessa yleisille kansansairauksille ovat yhteiset riskitekijät, joista monet liittyvät elintapoihin. Esimerkiksi epäterveellinen ruokavalio lisää sydän- ja verisuonitautien sekä diabeteksen riskiä, kun liikunta taas vähentää riskejä. Esimerkkinä voidaan käyttää tyypin 2 diabetesta. Tyypin 2 diabetes on maailmanlaajuisesti lisääntynyt liikalihavuuden lisääntymisen ja väestön ikääntymisen ohella. Tyypin 2 diabetes aiheuttaa merkittäviä elämänlaatua heikentäviä komplikaatioita ja ennenaikaista kuolleisuutta. On arvioitu, että monissa Euroopan maissa diabeteksen aiheuttamat kustannukset kattavat 5−11 prosenttia terveydenhoitomenoista. Elintavoista riskitekijöiksi tyypin 2 diabetekseen sairastumiseen on tunnistettu tupakointi, vähäinen liikunta, univaje ja epäterveellinen ruokavalio. Näin ollen tyypin 2 diabetesta voitaisiin ennaltaehkäistä elämäntapamuutoksilla, ja tämä voisi potentiaalisesti sekä kohentaa kansanterveyttä, että säästää valtion varoja.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen entinen pitkäaikainen pääjohtaja Pekka Puska on todennut, että kansanterveyden kannalta keskiöön on nousemassa fyysinen kokonaisaktiivisuus. Elintapojen kehitys on ollut Suomessa positiivista ruokatottumusten ja vähenevän tupakoinnin suhteen, mutta fyysisen aktiivisuus ei ole kehittynyt yhtä suotuisasti. Tämä näkyy liikkumattomuuteen liittyvien terveysvaivojen, kuten lihavuuden, tuki- ja liikuntaelinsairauksien ja diabeteksen lisääntymisenä. Puskan huomauttaa, että fyysinen aktiivisuus sisältää enemmän kuin vain urheilun ja terveysliikunnan. Fyysinen kokonaisaktiivisuuteen liittyy kaikki päivän aikana tapahtuva liikkuminen.
Kehitys ja väestöryhmien väliset erot

Suomalaisten elintavat ovat monen tekijän osalta kehittyneet suotuisaan suuntaan. Positiivinen kehitys kätkee kuitenkin allensa väestöryhmien välisen kehityskulun (katso terveyserot). Elintapojen sosioekonomiset erot ovat osasyy sosioekonomisten terveyserojen taustalla. On esitetty, että alimpiin sosioekonomisiin ryhmiin kasautuvat haitalliset tupakointi- ja alkoholitavat selittäisivät yli puolet havaituista sosioekonomisista kuolleisuuseroista.
Kehitys ja väestöryhmien väliset erot > Tupakointi

Aikavälillä 1978–2013 miehet ovat tupakoineet naisia enemmän. Kuitenkin sukupuolet ovat ajan myötä lähentyneet toisiaan. Tämä johtuu päivittäin tupakoivien miesten osuuden merkittävästä laskusta. Naisilla tupakointi ei ole vähentynyt samalla tavalla mutta se on silti pysynyt miehiä matalammalla tasolla. Vaikka miesten päivittäinen tupakointi on vähentynyt, ovat koulutusryhmittäiset erot kasvaneet merkittävästi tarkastelujaksolla. Samoin naisilla koulutusryhmittäiset erot ovat kasvaneet. Alimpaan koulutusryhmään kuuluvista naisista päivittäin tupakoivien osuus on jaksolla 2011−2013 jopa yleisempää kuin jaksolla 1982−1985.
Kehitys ja väestöryhmien väliset erot > Alkoholi

Ajanjaksolla 1982−2013 niiden osuus, jotka ovat juoneet viikossa yli 8 alkoholiannosta, on korkein ylimmässä koulutusryhmässä. Koulutusryhmien väliset erot alkoholinkulutuksessa ovat tasoittuneet aikavälillä 1982−2013, etenkin miehillä. Miehet ovat koko tarkasteluajanjakson ajan olleet naisia todennäköisemmin alkoholin aktiivisia kuluttajia. Kuitenkin alkoholin määrällinen kulutus on korkeampaa 2000-luvulla kuin 1980-luvulla. Muissakin tutkimuksissa on havaittu, että korkeassa sosioekonomisessa asemassa olevat juovat määrällisesti yhtä paljon kuin alemmassa asemassa olevat. Kuitenkin alemmassa sosioekonomisessa asemassa olevat kärsivät alkoholin aiheuttamista haitoista enemmän, vaikka juodun alkoholin määrä vakioitaisiin. Lisäksi alkoholin merkitys tuloryhmien välisten kuolleisuuserojen taustalla on aikavälillä 1988−2007 kasvanut. Ilman alkoholia ja tupakkaa kuolleisuuserot eivät olisi muuttuneet paljoa.
Kehitys ja väestöryhmien väliset erot > Ruokatottumukset

Terveellisiä ruokatottumuksia on mitattu esimerkiksi kasvisten päivittäisellä käytöllä, rasvattoman maidon käytöllä ja kasvisrasvalevitteen käytöllä. Niiden osuus, joilla kaksi näistä kolmesta toteutuu, on kasvanut molemmilla sukupuolilla jaksosta 1979−1981 jaksoon 2005−2009. Tämän jälkeen on havaittavissa miehissä pientä laskua ja naisissa merkittävä lasku. Osittain tämä lasku voi johtua siitä, että kansalaisten käsitykset terveellisestä ruoasta ovat muutoksessa. Tämä näkyy erityisesti siinä, miten tietoisuus sokerin terveyshaitoista on lisääntynyt, ja toisaalta rasvan vaarallisuutta ei pidetä enää itsestään selvänä. Niiden osuus väestöstä, jotka pitävät vähärasvaisuutta vähintään melko tärkeänä ruokaa valitessa, onkin vähentynyt vuosien 2005 ja 2014 välillä. Myös AVTK-tutkimuksen mukaan niiden määrä, jotka ovat terveydellisistä syistä vähentäaneet rasvan käyttöä viimeisen vuoden aikana, on vuosien 2000 ja 2014 välillä laskenut 38 prosentista 21 prosenttiin. Sokerin syöntiä vähentäneiden osuus taas on tällä aikavälillä noussut 23 prosentista 36 prosenttiin.
Ruokatottumuksissa on ollut Suomessa jo pitkään havaittavissa eroja sosioekonomisten ryhmien välillä. Niin kulutustilastojen kuin kyselytutkimustenkin perusteilla on saatu samankaltaisia tuloksia. Yleisesti ottaen vähemmän koulutetut syövät korkeasti koulutettuja vähemmän vihanneksia ja hedelmiä. Koulutusryhmien välillä on havaittavissa systemaattisemmat erot ruokatottumusten terveellisyydessä, kuin tuloryhmien välillä.   Sukupuolet eroavat myös ruokatottumusten terveellisyydessä systemaattisesti. Tutkimuksissa on jatkuvasti todettu, että naiset syövät miehiä terveellisemmin.
Kehitys ja väestöryhmien väliset erot > Fyysinen aktiivisuus ja liikunta

Vapaa-ajan liikuntaa harrastavien osuus aikuisväestöstä (vähintään 30 min 2 kertaa viikossa) on aikavälillä 1979−2013 lisääntynyt noin 40 prosentista noin 70 prosenttiin molemmilla sukupuolilla. Toisaalta niiden osuus jotka käyttävät päivittäin vähintään 15 minuuttia työmatkaliikuntaan on miehillä laskenut samalla aikavälillä noin 35 prosentista 28 prosenttiin ja naisilla noin 60 prosentista noin 42 prosenttiin. Vapaa-ajan liikunta on siis yleistynyt, mutta työmatkaliikuntaan käytetty aika vähentynyt. Tultaessa 1980-luvulta 2010-luvulle työn fyysinen kuormittavuus on kuitenkin vähentynyt.
Yhdentoista vuoden seurannassa (2000−2011) havaittiin, että väestötasolla fyysinen kokonaisaktiivisuus vähentyi. Fyysisessä kokonaisaktiivisuudessa (mittarissa yhdistettynä vapaa-ajan liikunta, työmatkaliikunta sekä työn fyysinen kuormittavuus) on Suomessa havaittu myös koulutusryhmien välisiä eroja. Suuri fyysinen aktiivisuus oli samassa tutkimuksessa yleisintä korkeimmin koulutetuilla, ja lisäksi seurannan aikana koulutusryhmien väliset erot kasvoivat.
Suomi verrattuna muuhun Eurooppaan

Alkoholin määrällisessä kulutuksessa Suomi on samalla tasolla esimerkiksi Puolan ja Valko-Venäjän kanssa. Näissä maissa alkoholia kulutettiin 10−12 litraa henkilöä kohden vuonna 2002. Muissa Pohjoismaissa, kuten Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa vastaava luku oli 6−10 litraa. 12−14 litraa henkeä kohden kuluttaviin maihin kuului muun muassa Saksa, Ranska, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Viro. Yli 14 litraa alkoholia kului henkeä kohden esimerkiksi Latviassa, Liettuassa, Venäjällä ja Irlannissa. Eniten alkoholia kulutettiin Moldovassa.
Tupakointi on yleisempää Etelä-Euroopassa kuin pohjoisessa. Eurobarometrin mukaan suomalaiset ja ruotsalaiset ovat Euroopan vähiten tupakoivat kansakunnat. Suomalaisten tupakointi onkin vähentynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana ja suomalainen kansanterveysjärjestö ASH (Action on Smoking and Health) on asettanut tavoitteekseen savuttoman Suomen vuoteen 2030 mennessä.
Ruokatottumuksien terveellisyydessä Suomi on nykyään Euroopan keskitasoa. Kun 31 Euroopan maata järjestetään sen mukaan, kuinka suuri osuus väestöstä nauttii päivittäin kasviksia/hedelmiä viisi annosta tai enemmän, yltää Suomi vertailussa sijalle 13. Suomalaisten ravintokuidun saanti Finravinto 2012-tutkimusksen mukaan alitti kuitenkin suositellun tason.
Aiheesta muualla

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos: Elintavat ja ravitsemus
Pihtiputaan helluntaiseurakunta

| Pihtiputaan helluntaiseurakunta |
| --- | --- |
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  itsenäinen
Perustettu:  1952
Pääkirkko:  Kolimantie 2 B 44800 Pihtipudas
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pihtiputaan helluntaiseurakunta on Pihtiputaalla toimiva helluntaiseurakunta. Se on perustettu vuonna 1952. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Pihtiputaan keskustassa Kolimantiellä.
Seurakunnan toimintamuotoihin kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukouskokousten lisäksi kuukausittaiset kaiken kansan ruokailut, herätyksen eri toimintojen tukeminen, esimerkiksi koulutyö ja Kristillisen Alkoholisti- ja Narkomaanityö ry:n toiminta, leipien ilmaisjakeluun osallistuminen sekä kirpputoritoiminta.
Peter Burke

| Peter Burke |
| --- | --- |
 Burke vuonna 2009
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ulick Peter Burke
Syntynyt: 16. elokuuta 1937 (ikä 87) Stanmore, Englanti
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Arvonimi: Fellow of the British Academy (1994)
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Hugh Trevor-Roper
Instituutti:  Sussexin yliopisto (1962–1979) Cambridgen yliopisto (1979–2004)
Tutkimusalue:  kulttuurihistoria sosiaalihistoria
Ulick Peter Burke (s. 16. elokuuta 1937, Stanmore, Englanti) on brittiläinen historioitsija. Hän on entinen kulttuurihistorian professori Cambridgen yliopistossa. Hän on työskennellyt myös Sussexin yliopistossa.
Julkaisut

Peter Burke: The Renaissance Sense of the Past. Lontoo: Edward Arnold, 1969.
Peter Burke: Culture and Society in Renaissance Italy, 1420–1540. Lontoo: Batsford, 1972.
Peter Burke: Venice and Amsterdam: A Study of Seventeenth-century Élites. Lontoo: Temple Smith, 1974.
Peter Burke: Popular Culture in Early Modern Europe. New York: New York University Press, 1978.
Peter Burke: Sociology and History. Lontoo: George Allen & Unwin, 1980.
Peter Burke: The Historical Anthropology of Early Modern Italy: Essays on Perception and Communication. Cambridge: Cambridge University Press, 1987.
Peter Burke: The French Historical Revolution: Annales School 1929–1989. Cambridge: Polity Press, 1990.
Peter Burke: History and Social Theory. Cambridge: Polity Press, 1992.
Peter Burke:  The Art of Conversation. Cambridge: Polity Press, 1993.
Peter Burke:  Varieties of Cultural History. Cambridge: Polity Press, 1997.
Peter Burke: The European Renaissance: Centers and Peripheries. Hoboken, New Jersey: Wiley-Blackwell, 1998.
Peter Burke: A Social History of Knowledge: From Gutenberg to Diderot. Cambridge: Polity Press, 2000.
Peter Burke: Eyewitnessing: The Uses of Images as Historical Evidence. Lontoo: Reaktion Books, 2001.
Asa Briggs & Peter Burke: A Social History of the Media: From Gutenberg to the Internet. Cambridge: Polity Press, 2002.
Peter Burke: What is Cultural History?. Cambridge: Polity Press, 2004.
Peter Burke: Languages and Communities in Early Modern Europe. Cambridge: Cambridge University Press, 2004.
Peter Burke: Cultural Hybridity. Cambridge: Polity Press, 2009.
Peter Burke: A Social History of Knowledge II: From the Encyclopedié to Wikipedia. Cambridge: Polity Press, 2012.
Peter Burke: What is the History of Knowledge?. Cambridge: Polity Press, 2015.
Peter Burke: Hybrid Renaissance: Culture, Language, Architecture. Budapest: Central European University Press, 2016.
Peter Burke: Exiles and Expatriates in the History of Knowledge, 1500–2000. Waltham, Massachusetts: Brandeis University Press, 2017.
Peter Burke: The Polymath: A Cultural History from Leonardo da Vinci to Susan Sontag. New Haven, Connecticut: Yale University Press, 2020.
Pihtiputaan lukio

| Pihtiputaan lukio |
| --- | --- |
Sijainti:  Koulutie 2, 44800 Pihtipudas
Koordinaatit:  63.3684°N, 25.5833°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Markku Piippo
Opiskelijoita:  87 (2021)
Verkkosivut
Pihtiputaan lukio on Pihtiputaan kirkonkylässä toimiva lukio.
Koulussa on yleislinjan ohella useita erilaisia painotusvaihtoehtoja, jotka vetävät lukioon opiskelijoita myös muilta paikkakunnilta (partio- ja johtaja-, heittolaji-, lentopallo-, hiihto- ja musiikkilinja). Pihtiputaan lukiota käy noin 90 opiskelijaa.
The NewZealand Story

| The NewZealand Story |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Taito Software Creations (NES)
Julkaisija:  Taito
Säveltäjä:  Yasuko Yamada Yasuhisa Watanabe (kolikkopeli) Tim Follin Geoff Follin (NES)
Julkaistu:   syyskuu 1988
Lajityyppi:  tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli, kaksinpeli
Alusta:  kolikkopeli, Amiga, Amstrad CPC, Atari ST, FM Towns, NES, ZX Spectrum, Commodore 64, PC Engine,  Sega Mega Drive, Sega Master System, Sharp X68000
Jakelumuoto:  pelimoduuli
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK    : 
The NewZealand Story (jap. ニュージーランドストーリー, Nyū Jīrando Sutōrī) on Taiton vuonna 1988 julkaisema kolikkopeli, joka on käännetty useille tietokoneille ja konsoleille. Lajityypiltään peli on perinteinen ruudunvieritykseen perustuva tasohyppely, ja se kuuluu tämän genren tunnetuimpiin edustajiin.
Kuvakaappaus pelistä.