stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Korkeapaine

Sääkartalla esitettyjä korkeapaineita (H) ja matalapaineita (T) rintamineen. Korkeapaineen alueella rintamia ei piirretä, koska niihin ei yleensä liity sadetta. Korkeapaineiden alueella Portugalin edustalla ja Grönlannissa tuuli on heikompaa ja pilvisyys vähäisempää kuin läheisillä matalapaineen alueilla.
Korkeapaineessa ilmanpaine on korkeampi kuin ympäröivillä alueilla. Ei ole mitään tiettyä ilmanpainearvoa, jonka yläpuolella sanotaan korkeapaineen vallitsevan, vaan paine on suhteellista (analogia maastokartan mäkeen).
Korkeapaineeseen liittyvät heikot tuulet. Koska korkeapaineinen ilma on tiheämpää eli raskaampaa kuin matalapaineinen, se laskeutuu alaspäin. Alempana on yleensä lämpimämpää, jolloin laskeva ilma lämpenee. Lämpeneminen alentaa ilman suhteellista kosteutta, koska lämpimään ilmaan sopii enemmän vesihöyryä niin ettei höyry tiivisty pilviksi ja sateeksi. Tällöin saderiski laskee ja pilvet vähenevät. Siksi varsinkin kesäpuolella vuotta sää on korkeapaineen alueella usein kaunis ja aurinkoinen.
Laskevan liikkeen pilviä hävittävä vaikutus ei yleensä ulotu matalalle, alle 500–1500 metrin korkeuteen. Siksi talvipuolella vuotta korkeapaineen alueella voi olla sitkeä sumupilvikerros.  Talvella voi nimittäin käydä niin, että säteilyjäähtyminen luo maanpinnan läheiseen ilmakerrokseen inversion – eli ilma lämpenee kun mennään ylöspäin. Maanpinta jäähtyy voimakkaasti ja viileämmäksi kuin ylhäällä oleva korkeapaineessa alas laskeutuva, lämpenevä ilma, johon jää kaikki maanpinnalta ilmakehään nouseva: pakokaasut, saasteet ja vesihöyry, jotka puolestaan helposti muodostavat sumua, kumpukerrospilveä tai sumupilveä. Korkeapaineen aikana voi sataa hieman lunta tai tihkua. Jos talven korkeapaineessa on niin kuivaa ettei pilviä synny, ulossäteily voi olla voimakasta ja sää voi olla hyvin kylmää. Kesällä, jos korkeapaine on meren yläpuolella, lämpö voi haihduttaa merivettä kumpupilvimäiseen muotoon, minkä seurauksena voi tulla lyhytaikainen ukkossadekuuro, joka ei kuitenkaan vaikuta korkeapaineen toimintaan.
Tuulen kiertyminen korkeapaineen (H) ja matalapaineen (L) ympäri pohjoisella pallonpuoliskolla
Korkeapainetta sanotaan antisykloniksi ja siihen liittyvää virtausta antisyklonaaliseksi, koska korkeapaineessa ilma kiertää laskeutuessaan tai laskeuduttuaan vastakkaiseen suuntaan kuin matalapaineessa.
Korkeapaineen tuulet ovat yleensä heikompia kuin matalapaineen ja laajoilla alueilla on miltei tyyntä. Korkeapaineet ovat pysyvämpiä kuin matalapaineet.
Korkeapaineiden lajit

Sulkukorkeapaine eli antisykloni on laaja, noin 5–20 vuorokautta paikoillaan pysyvä korkeapaine.
Subtrooppinen korkeapaine (eli Hepoasteiden korkeapaine) vallitsee 20-40 leveysasteilla useina melko paikallaan pysyvinä soluina, tunnettuja ovat Azorien ja Havaijin korkeat. Korkeat vaeltavat kesällä hieman pohjoiseen ja talvella etelään. Joskus nämä korkeapaineet siirtyvät pois alkuperäisiltä paikoiltaan, joskus ovat heikkoja, joskus voimakkaita. Näistä korkeapaineista puhaltavat pasaatituulet kohti eteläisten ja pohjoisten pasaatituulten kohtaamisvyöhykettä.
Napa-alueiden korkeapaine vallitsee noin 75-90 leveysasteilla. Nämä korkeapaineet syntyvät kun aurinko paistaa heikoimmin navoille tuoden sinne vähiten lämpöä, minkä johdosta kylmä ilma painuessaan alas kasvattaa ilmanpaineen korkeaksi. Napojen korkeapaineiden ja Hepoasteiden korkeapaineiden ilmat törmäävät noin 60 leveysteilla synnyttäen Polaaririntaman matalapaineen.
Terminen korkeapaine on kylmän alustan yllä. Alusta voi olla talvella jäähtynyt manner, keväinen kylmä vesi tai jäätikön tai merijään yllä oleva kylmä alue. Suuria termisiä korkeapaineita on talvella Kanadan pohjoisosissa, Siperiassa ja Keski-Aasiassa. Nämäkin korkeapaineet heikkenevät ajoittain pois. Näistä korkeapaineista virtaa ulos joskus rajun puuskaisia tuulia Pohjois-Atlantille ja pohjoiselle Tyynellemerelle. Intian talvimonsuuni lähtee Aasian antisyklonista. Termiset korkeapaineet ovat aina liikkumattomia.
Keskileveysasteille ja pohjoisille leveysasteille syntyy etelästä virtaavista lämpimän ilman pisaroista lämpimiä korkeapaineita, jotka ovat laajoja, voimakkaita, hitaasti liikkuvia ja pitkäikäisiä. Jos tämän korkeapaineen ilma jäähtyy kylmällä alustalla talvella, korkeapaine voimistuu ja pakkanen kiristyy. Kesällä Aurinko lämmittää ilmakehän alaosien ilmaa korkeapaineen alueella, ja syntyy voimakas helle. Monesti nämä korkeapaineet ovat pitkään vuorokautta paikallaan pysyviä sulkukorkeapaineita, joita matalapaineet ja suihkuvirtaus kiertävät. Kesällä tai talvella pitkään paikallaan pysyttelevä korkeapaine aiheuttaa helle- tai pakkasaallon estämällä matalapaineiden virtauksen alueelle. Jos tämmöisen korkeapaineen eteläpuolella sattuu olemaan kylmän ilman pisaraan liittyvä keskusmatalapaine, matalapaineet kiertävät tämän korkean 10-20 päivän ajan.[lähde? ]
Korkeapaineen selänne on laajempaan korkeapaineen alueeseen liittyvä uloke, jossa saman ilmanpaineen käyrät isobaarit eivät muodosta suljettua silmukkaa. Muodoltaan se vastaa saaressa olevaa niemeä. Isobaarikartalla korkeapaineen selänne on tyypillisesti kahta matalapainetta toisistaan erottava korkeamman paineen alue. Jos matalapaineperhe on matkalla havaintopaikan yli, korkeapaineen selänteen aikana poutaisempi säätyyppi vallitsee muutaman päivän ajan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korkeapaine Wikimedia Commonsissa
Kynähame

Kynähame puvun osana, Saksa 1954.
Kynähame on suora, kapean mallinen hame, jossa helma ulottuu polveen tai vähän sen alapuolelle. Nimensä kynähame on saanut mallistaan, joka on kapea ja pitkä kuten kynä.
Helma ulottui 1950-luvulla jopa puoleen sääreen, mikä vaikeutti liikkumista. Tästä syystä kynähametta kutsuttiin myös ”nilkutushameeksi”.
Historia

Ihmiset kaipasivat toisen maailmansodan jälkeen uutta tyyliä ja kynähameesta muodostui nopeasti työssäkäyvän naisen vaatekappale. Kynähameen suoran mallin ansiosta sen tekemiseen ei tarvittu paljon kangasta, joka sodan jälkeisinä vuosina oli kallista.
Christian Dior esitteli kynähameen mallistossaan 1940-luvun lopulla ja sen jälkeen kynähameesta tuli nopeasti suosittu. Kynähameen vyötärölle ulottuva, tyköistuva malli korosti vartalon muotoja, jotka aikaisemmin olivat jääneet A-linjaisen hameen peittoon.
Kriikuna

| Kriikuna |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Suku::  Tuomet Prunus
Laji::  domestica
Alalaji::  insititia
Kolmiosainen nimi
 Prunus domestica subsp. insititia  (L.) Schneid. 
Katso myös
   Kriikuna Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kriikuna (Prunus domestica subsp. insititia) on luumun alalaji.
Kriikunalla on hienoinen nukka sinisen hedelmän pinnassa. Hedelmäliha on kellanvihreää ja sitä on luumuun verrattuna vähän. Kriikuna on luumua pienempi, ja sen kivi on pyöreähkö, kun taas luumun kivi on soikea ja siinä on terävä pää. Kriikunat pysyvät syksyllä pitkään happamina ja muuttuvat makeiksi yleensä vasta ensimmäisen kunnon pakkasyön jälkeen. Jos pakkasta ei tule, niin viimeistäänkin kypsät, maahan pudonneet kriikunat ovat melko makeita. Siksi sitä käytetäänkin yleensä keitettynä hilloissa ja hyytelöissä. Mehumaijassa voi valmistaa kriikunoista mehua.
Hyvin kylminä talvina kriikunapuut saattavat paleltua ja kuivua. Juuristossa on kuitenkin syksyllä varastoituja ravinteita, ja tavallisesti ne toipuvat keväällä ja muutamassa vuodessa kasvavat entiselleen tuottaen taas hyvän sadon.
Linnut eivät erityisemmin piittaa kriikunoista, mutta ainakin supikoirat ja mäyrät syövät niitä.
Uskotaan, että kriikunoita on viljelty jo antiikin ajan Damaskoksessa. On pystytty todistamaan, että roomalaiset toivat sen mukanaan Englantiin, sillä sieltä on löydetty arkeologisissa kaivauksissa kriikunoiden jäännöksiä. Englantilaiset puolestaan veivät kasvin Amerikkaan. Kriikunaa on viljelty Suomessa jo 1700-luvulta lähtien..
Kriikunan ja myös luumun tuholaisina Suomessa esiintyy luumukirvaa (Hyalopterus pruni) ja luumunäkämäpunkkia (Eriophyes similis).
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1997–1998

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1997–1998 Forssan Alku voitti seuran kuudennen perättäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Äänekosken Huima ja pronssia SB-Girls Lahdesta. Alku voitti loppuottelusarjan Äänekosken Huimaa vastaan voitoin 3-1.
Runkosarja pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka kahdeksan parasta selvisivät kevään jatkosarjaan. Jatkoon selvinneet kahdeksan joukkuetta pelasivat keskenään kaksinkertaisen sarjan. Jatkosarjan neljä parasta selviytyivät pudotuspeleihin.
Välierissä kohtasivat jatkosarjan voittaja Forssan Alku ja sarjan neljäs Tampereen Pyrintö sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Äänekosken Huima ja SB-Girls. Sekä välierät että loppuottelut pelattiin paras viidestä -järjestelmällä. Pronssimitalit jaettiin pelaamalla kaksi ottelua, joiden yhteistulos ratkaisi voittajan.
SM-sarjasta putosi Forssan Koripojat. Tilalle nousi Pantterit Helsingistä.
Runkosarja

| --- | --- |
: Jatkosarjaan
| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Äänekosken Huima | 18 | 15 | 3 | 30 |
| 2 | Forssan Alku | 18 | 14 | 4 | 28 |
| 3 | SB-Girls | 18 | 12 | 6 | 24 |
| 4 | Tampereen Pyrintö | 18 | 11 | 7 | 22 |
| 5 | Tapiolan Honka | 18 | 9 | 9 | 18 |
| 6 | Pussihukat | 18 | 8 | 10 | 16 |
| 7 | Espoo Basket Team | 18 | 8 | 10 | 16 |
| 8 | Peli-Karhut | 18 | 6 | 12 | 12 |
| 9 | Forssan Koripojat | 18 | 5 | 13 | 10 |
| 10 | Torpan Pojat | 18 | 1 | 17 | 2 |
Runkosarja > Jatkosarja

| --- | --- |
: Pudotuspeleihin
| # | Joukkue | O | V | T | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Forssan Alku | 32 | 27 | 5 | 54 |
| 2 | Äänekosken Huima | 32 | 24 | 8 | 48 |
| 3 | SB-Girls | 32 | 22 | 10 | 44 |
| 4 | Tampereen Pyrintö | 32 | 18 | 14 | 36 |
| 5 | Tapiolan Honka | 32 | 14 | 18 | 28 |
| 6 | Pussihukat | 32 | 13 | 19 | 26 |
| 7 | Espoo Basket Team | 32 | 12 | 20 | 24 |
| 8 | Peli-Karhut | 32 | 9 | 23 | 18 |
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelut | Loppuottelut | Loppuottelut |
 
|   | 1 |  Forssan Alku | 3 |   |  |  |  |  |
|   | 4 |  Tampereen Pyrintö | 0 |   |   |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   | 1 |  Forssan Alku | 3 |
|   |   |   |   |   |   | 2 |  Äänekosken Huima | 1 |
|   | 2 |  Äänekosken Huima | 3 |   |   |  |  |  |
|   | 3 |  SB-Girls | 0 |   |  | Pronssiottelut | Pronssiottelut | Pronssiottelut |
 
|  |  |  |  |  |  | 3 |  SB-Girls | 139 |
|   |  |  |  |  |  | 4 |  Tampereen Pyrintö | 117 |
Korkeapaineistettu hullujenhuone

| Korkeapaineistettu hullujenhuone Kohu-63 |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004 Napalm Studio, Tampere
 Julkaistu: toukokuu 2004
 Formaatti: CD, LP
 Tyylilaji: hardcore punk, punk rock
 Kesto: 28.03
 Levy-yhtiö: Stay Free Underground Höhnie (LP)
Kohu-63:n muut julkaisut
| Sotaa 81/82 2002 | Korkeapaineistettu hullujenhuone 2004 | Levytykset 81–86 2008 |
Korkeapaineistettu hullujenhuone on punkyhtye Kohu-63:n kolmas studioalbumi. Se julkaistiin toukokuussa 2004 levymerkillä Stay Free Underground Records. Saksalainen Höhnie Records julkaisi albumista vinyylipainoksen kuukautta myöhemmin kesäkuussa.
Albumi on jaettu kahteen osioo, Mielipuoli sekä Takapuoli.
Kappaleet > Mielipuoli

Nollat – 2.15
Herää – 2.32
Giljotiini – 1.35
Isoveli – 2.55
Vitun vale – 2.19
Valtaa V – 1.38
Työläinen – 1.23
Kappaleet > Takapuoli

Suksikaa vittuun – 1.08
Sokeat ja kuurot – 2.10
Turha on odottaa – 1.32
Valtaa VI – 1.54
Älä kumarra – 2.14
Kuus miljardii narkkii – 1.20
Korkeapaineistettu hullujenhuone – 3.08
Kokoonpano

Lättä – laulu
Purtsi – kitara
Jypi – kitara
Lahti – basso
Pexte – rummut
Kurdistanin isänmaallinen liitto

Kurdistanin isänmaallinen liitto (Yekîtî Nîştimanî Kurdistan, PUK) on Irakin kurdien poliittinen puolue.
Kurdistanin isänmaallinen liitto perustettiin kesäkuussa 1975, kaksi kuukautta kurdien vuosien 1974–1975 kapinan kukistumisen jälkeen. Jalal Talabani, sittemmin Irakin presidentti on ollut puolueen pääsihteeri sen perustamisesta asti. Eräät lähteet pitävät PUK:ia KDP:sta irtautuneena ryhmänä. Ryhmien välit olivat huonot, ja ne taistelivat toisiaan vastaan sekä Irakin armeijan joukkoja vastaan. PUK:in tukijoita olivat mm. Iran ja Syyria, jossa Talabani oli maanpaossa. Vuoden 2003 Irakin sodan aikana PUK:in joukot avustivat Yhdysvaltain joukkoja taistelussa Pohjois-Irakissa. Myöhemmin PUK taisteli kurdi-islamisteja kuten Ansar al-Islamia vastaan.
Suuntaukseltaan sosiaalidemokraattinen PUK on sosialistisen internationaalin jäsen.
PUK liittoutui KDP:n kanssa Kurdistanin demokraattiseksi isänmaalliseksi liitoksi vuoden 2005 Irakin parlamenttivaaleja varten. Kurdilista sai 25,6 % äänistä.[lähde? ]
Aiheesta muualla

http://www.pukpb.org/
Profile: Patriotic Union of Kurdistan (PUK), BBC, 2003
Patriotic Union of Kurdistan (PUK), Terrorism Knowledge Base
Kynuria

Kynuria (m.kreik. Κυνουρία, Kynūria tai Kynouria; lat. Cynuria) tai Kynouría (kreik. Κυνουρία) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Antiikki

Kynuria, antiikin aikainen alue Arkadian maakunnassa Peloponnesoksen niemimaan sisäosissa
Kynuria, antiikin aikainen alue Peloponnesoksen niemimaan itärannikolla
Nykyaika

Kynouría, nykyinen alue Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella; vastaa antiikin Kynuriaa Peloponnesoksen itärannikolla
Nótia Kynouría, ”Eteläinen Kynouría”, kunta Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
Vóreia Kynouría, ”Pohjoinen Kynouría”, kunta Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kynouría”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kukkonen

Kukkonen voi tarkoittaa seuraavia:
Sukunimi

Kukkonen on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Aarne Kukkonen (1903–1967), nuortenkirjailija
Ada Kukkonen (s. 1990), näyttelijä
Albert Kukkonen (1835–1918), kansanrunoilija
Anneli Kukkonen (s. 1946), muotitaiteilija
Annika Kukkonen (s. 1990), jalkapalloilija
Anssi Kukkonen (s. 1934), toimittaja ja urheiluselostaja, Reino "Retu" Kukkosen poika
Antti Kukkonen (1889–1978), pappi ja poliitikko
Elias Kukkonen (1904–1997), taiteilija, huutokauppameklari ja nuohoojamestari
Emil Kukkonen (1908–1940), kestävyysjuoksija
Erkki Kukkonen (s. 1954), Järvenpään kaupunginjohtaja 1993–2018
Erkki William Kukkonen (1903–1961), kenraaliluutnantti
Greta Peck (myös Greta Konen, alk. Eine Matilda Kukkonen, 1911–2008), amerikansuomalainen liikenainen ja hyväntekeväisyyden harjoittaja
Heikki Kukkonen (s. 1987), kilpakävelijä
Henrik Renqvist (alk. Heikki Kukkonen, 1789–1866), kirkonmies, rukoilevaisliikkeen vaikuttaja, uskonnollinen kirjailija ja kirjankustantaja
Henry Oinas-Kukkonen, Oulun yliopiston historian lehtori ja dosentti
Ilkka Kukkonen (1926–2020), kasvitieteilijä
Janne Kukkonen (s. 1983), animaatio-ohjaaja ja sarjakuvataiteilija
Jenni Kukkonen (s. 1988), pikaluistelija ja ratapyöräilijä
Jorma Kukkonen (s. 1950), pappi ja poliitikko (SDP)
Jouko Kukkonen (1920–1964), toimittaja sanoittaja
Juha Kukkonen, näyttelijä
Jussi Kukkonen (1892–1955), toimittaja ja kirjailija
Jussi Kukkonen (s. 1962), ympäristötieteilijä ja professori
Kalle Kukkonen (1889–1954), toimittaja ja kirjailija
Lasse Kukkonen (s. 1981), jääkiekkoilija
Maire Kukkonen (o.s. Kärkkäinen, s. 1955), kestävyysjuoksija
Martti Kukkonen (1942–2013), arkkitehti
Mikko Kukkonen (myöh. Salo, 1842–1894), kansakoulunopettaja, toimittaja ja runoilija
Mikko Kukkonen (s. 1988), jääkiekkoilija
Miska Kukkonen (s. 2000), jääkiekkoilija
Otso Kukkonen (1928–2021), Kainuun Sanomien päätoimittaja, professorin arvonimi, toimittaja Jussi Kukkosen poika
Pehr Gullstén (Pekka Kukkonen, 1770–1825), runonlaulaja ja lukkari
Pekka Kukkonen (1949–2023), toimittaja (Helsingin Sanomat)
Pertti Kukkonen (s. 1954), kuvanveistäjä
Pertti Kukkonen (s. 1931), ekonomisti, professorin arvonimi
Petter Kukkonen (s. 1981), yhdistetyn hiihtäjä ja valmentaja
Pirjo Kukkonen (s. 1949), kielitieteilijä ja professori emerita
Raino Kukkonen (s. 1951), liikemies, yrittäjä ja yrittäjäneuvos
Reijo Kukkonen (s. 1963), aitajuoksija
Reino "Retu" Kukkonen (1903–1979), toimittaja ja urheilujohtaja
Sinikka Kukkonen (1947–2016), suunnistaja ja hiihtosuunnistaja
Sirpa Kukkonen (s. 1958), suunnistaja ja hiihtosuunnistaja, Sinikka Kukkosen sisar
Timo Kukkonen (s. 1984), salibandyn pelaaja
Tuomas Kukkonen (s. 1998), tubettaja
Tuuli Kukkonen (s. 1999), lentopalloilija
Veli-Sakari Kukkonen (s. 1960), rumpali, perkussionisti, säveltäjä ja musiikkituottaja
Wilhelm Kukkonen (1843–1908), opettaja ja toimittaja
Muita merkityksiä

Salapoliisi Asko Kukkonen, kuvitteellinen henkilö Timo Surkan Asko Kukkosen seikkailut -tarinoissa
Kukkonen, järvi Karstulassa
Kukkonen, pohjoiskarjalainen perinneruoka
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Krigsbarn

Krigsbarn eli sotalapset on norjalainen termi, jota käytetään Norjassa Saksan miehityksen aikana norjalaisten äitien ja saksalaisten sotilaiden välisistä suhteista syntyneistä lapsista. Monet heistä syntyivät niin sanotun Lebensborn-ohjelman kautta.
Saksassa jossa harjoitettiin rotupolitiikkaa norjalaisäitien ja saksalaissotilaiden lapsia pidettiin niin sanotusti ensiluokan arjalaisina. Saksan miehitysaikana osa suhteista syntyneistä lapsista sijoitettiin Lebensborn-klinikoille osana Heinrich Himmlerin eugeniikkaohjelmaa. Lebensborn-klinikoilla syntyi kirjanpitojen mukaan vähintään 8 000, mutta heitä oli todennäköisesti vielä tätä lukemaa enemmän. Muut norjalaiset suhtautuivat puolestaan näissä suhteissa syntyneisiin lapsiin ennakkoluuloisesti. Sodan jälkeen myös tuhansia saksalaisten kanssa suhteissa olleita naisia vangittiin. Saksalaissuhteissa syntyneet lapset pyrittiin ensin lähettämään Saksaan, mutta tämä ei osoittautunut mahdolliseksi maan toisessa maailmansodassa kärsimien tuhojen takia. Lebensborn-klinikoiden lapset joutuivat lastenkoteihin tai suljettiin mielisairaaloihin. He joutuivat usein fyysisen ja seksuaalisen väkivallan kohteiksi.
Vielä pitkään sodan jälkeenkin monilla sotalapsilla on ollut ongelmia identiteettinsä kanssa ja he kokevat olevansa Norjalaisen yhteiskunnan ulkopuolella. Osa on ryhtynyt korvausten saamiseksi oikeustoimiin valtiota vastaan. Vuonna 2002 Norjan valtio maksoi Lebensborn-klinikoilla syntyneille korvauksia, joista suurimmat olivat 200 000 kruunua tai noin 24 000 euroa henkilöä kohden. Korvaussummat riippuivat siitä minkälaista syrjintää nämä olivat kokeneet. Norjan tuolloinen pääministeri pyysi uutena vuotena 2003 anteeksi sotalasten kohtelua.
Aiheesta muualla

Krigsbarnforbundet (Arkistoitu – Internet Archive)
Kynäbaari-juttu

Vuonna 1961 julkaistu käännös Liisa Ihmemaassa kuului lasten­kirjoihin, joiden maahantuonti ja levittäminen kiellettiin Kynäbaari-jutussa.
Kynäbaari-juttu (myös Liisa ihmemaassa -tapaus) on ollut ainut kerta, jolloin tekijänoikeuslain klassikkosuojapykälää on sovellettu käytäntöön Suomessa. Asia ratkaistiin korkeimman oikeuden ennakkopäätöksellä vuonna 1967 (KKO 1967-II-10).
Kristiina Tanskalainen

| Kristiina |
| --- | --- |
 herttuatar
 François Clouetin maalaus, 1558
Milanon herttuatar
Valtakausi:  1534 – 1535
Lothringenin herttuatar
Valtakausi:  1544 – 1545

Syntynyt:  Christina Oldenburg Marraskuu 1521 tai 1522 Nyborg, Tanska
Kuollut:  10.joulukuuta 1590 (ikä 68 tai 69) Tortona, Milano
Puoliso:  Francesco II Sforza (1533–1535) François Ier de Lorraine (1541–1545)
Lapset:  Karl (1542) Renata (1545) Dorothea (1546)
Isä:  Kristian II
Äiti:  Elisabet Itävaltalainen (1501–1526)
Kristiina Tanskalainen (1521 tai 1522 – 1590) oli Tanskan prinsessa, josta tuli Milanon ja Lothringenin herttuatar. Hän kuului äitinsä puolelta Habsburgien hallitsijasukuun.
Kristiina syntyi Tanskan kuninkaan Kristian II:n ja  Elisabet Itävaltalaisen tyttäreksi. Kristiinan ollessa pikkulapsi hänen isänsä syöstiin vallasta, ja perhe pakeni Alankomaihin, joita hallitsi hänen äidinpuoleinen isotätinsä Margareeta Itävaltalainen. Kristiina ei enää koskaan palannut synnyinmaahansa.
Kristiina oli kaksi kertaa naimisissa. Ensimmäinen aviomies oli Francesco II Sforza, mutta avioliitto jäi lyhyeksi. Koska heillä ei ollut lapsia Francescon kuollessa, avioliittosopimuksen mukaan Milano siirtyi osaksi Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa ja Kristiina sai perinnöksi Tortonan kaupungin.
Jäätyään leskeksi vuonna 1535 Kristiina palasi Alankomaihin, jota hallitsi nyt hänen tätinsä Maria. Useat sukulaiset, kuten eno Kaarle V, pyrkivät järjestämään Kristiinalle avioliiton suvun poliittisen aseman takaamiseksi. Avioliitto Lothringenin herttuan Françoisin kanssa oli onnellinen, ja heille syntyi poika Karl (1542) ja kaksi tytärtä Renata (1545) ja  Dorothea (1546). Herttuan poissa ollessa älykäs ja kielitaitoinen Kristiina toimi hänen sijaisenaan ja muutenkin poliittisena neuvonantajana.
Herttua François kuoli jo 1545, ja Kristiina jäi toisen kerran leskeksi. François oli testamentissaan määrännyt Karlin holhoajiksi sekä veljensä että Kristiinan. Kristiina kuitenkin toimi varsin itsenäisesti. Vuonna 1552 Ranska hyökkäsi Lothringeniin, ja rauha tuli Kristiinalle kalliiksi. Hänen piti luopua sijaishallitsijan tehtävästä ja suostua siihen, että Karl muutti Ranskan hoviin, missä hänestä kasvatettiin puolisoa prinsessa Claudelle. Kristiina ja tyttäret muuttivat jälleen Alankomaihin Maria-tädin suojiin.
Maria kuoli 1558, ja Kristiinan odotettiin saavan Alankomaiden käskynhaltijan tehtävän, mutta sen sai Margareeta Parmalainen. Pettynyt Kristiina muutti Lothringeniin poikansa neuvonantajaksi. Hän yritti saada takaisin perheeseen isänsä valtakuntaa Pohjolasta. Hän yritti järjestää tyttärelleen Renatalle avioliittoa Fredrik II:n kanssa ja tarjoutui Ruotsin Eerik XIV:n liittolaiseksi. Suunnitelmat eivät kuitenkaan edenneet.
Kristiina palasi Tortonaan 1578, missä hän kuoli vuonna 1590.
Kyra Condie

| Kyra Condie |
| --- | --- |
 Condie vuonna 2019
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. kesäkuuta 1996 (ikä 27) Shoreview, Minnesota
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Uran tiedot
Pituus:  163 cm
Laji:  kiipeily
Aiheesta muualla
Kotisivu
Kyra Condie (s. 5. kesäkuuta 1996) on yhdysvaltalainen ammattikiipeilijä, joka kiipeää sekä boulderia, että leadiä. Hän osallistui vuoden 2020 kesäolympialaisissa yhdistetyn kiipeilyn naisten sarjaan sijoittuen yhdenneksitoista. Hän on voittanut Yhdysvaltain mestaruuden boulderoinnissa kaksi kertaa ja vuonna 2019 hän voitti yhdistetyn kiipeilyn Yhdysvaltain mestaruuden. Hänen paras sijoituksensa maailmanmestaruuskisoista on vuoden 2016 yhdistetyn kiipeilyn viides sija. Vaikeimmat hänen kiipeämänsä reitit ulkokivillä ovat olleet 8A+-tasoisia.
Condie aloitti kiipeilyn 11-vuotiaana. Hän on voittanut Yhdysvaltain nuortenmestaruuden omassa ikäluokassaan boulderoinnissa kolme kertaa ja lead-kiipeilyssä kaksi kertaa.
Condiella on diagnosoitu idiopaattinen skolioosi, jonka takia hän on käynyt leikkauksissa vuosina 2010 ja 2019. Kilpakiipeilyuransa jälkeen hän haluaisi olla eläinlääkäri.