stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syömishäiriö

Syömishäiriöt ovat mielenterveyden häiriöitä, joista kärsivän ihmisen ruokailu- ja/tai liikuntatavat vaikuttavat heidän terveyteensä haitallisesti. Syömishäiriöt voidaan jakaa neljään päätyyppiin, joilla on variaatioita. Päätyypit ovat anoreksia nervosa, bulimia nervosa, BED (Binge Eating Disorder) ja ortoreksia. BED on vähän tunnettu ahmimishäiriö, jossa ihminen ahmii suuria määriä ruokaa oksentamatta tätä ruokailunsa päätteeksi. Ortoreksialla tarkoitetaan häiriötä, jossa henkilö säätelee ja rajoittaa syömistään kohtuuttomasti pyrkiessään ravinnon terveellisyyteen. Tämän lisäksi on ns. epätyypillinen syömishäiriö (EDNOS), jossa on kyse syömishäiriöstä, mutta oireet eivät täytä anoreksian, bulimian tai muun määritellyn syömishäiriön diagnostisia kriteereitä.
Yleisyys

Syömishäiriöt mielletään usein teini-ikäisten tyttöjen ja nuorten naisten sairauksiksi. Niitä esiintyy kuitenkin kaikilla sukupuolilla ja kaikissa ikäryhmissä. On arvioitu, että noin 0,5 prosenttia miehistä sairastaisi anoreksiaa tai bulimiaa. Tytöillä ja naisilla sairastuneiden prosentuaalinen osuus on kuitenkin moninkertainen. Anoreksiaan ja bulimiaan sairastuvista noin 10 prosenttia on poikia.
Autismin kirjoon kuuluvilla lapsilla on usein syömiseen liittyviä häiriötiloja. Harvinaisempia syömishäiriöiksi luokiteltavia häiriötiloja ovat pica ja ruminaatio, jotka ovat lähinnä lasten ongelmia. Suomessa syömishäiriöistä kärsiviä ja heidän omaisiaan tukee Syömishäiriöliitto eli SYLI ry.
Syömishäiriöt ovat urheilijoilla selvästi yleisempiä kuin ei-urheilijoilla. Esimerkiksi norjalaisilla mies- ja naisurheilijoilla häiriintyneen syömisen yleisyyden on havaittu olevan 8 % ja 22 % luokkaa, kun taas ei-urheilijoilla se oli 0,5 % ja 10 % tasolla
Seuraukset

Nälkiintynyt keho joutuu sairauden edetessä luovuttamaan elimistön tärkeitä ainesosia ylläpitääkseen välttämättömiä elintoimintoja. Esimerkiksi aivojen valkeasta aineesta jopa 10–20 prosenttia voi kadota elimistön hätäravinnoksi.
Muita oireita joita aliravitsemus aiheuttaa ovat: anemia (punasolujen kato), osteoporoosi (luukato), lihasheikkous, unettomuus, hiustenlähtö, kehon karvoituksen runsastuminen, kuiva iho, sydän-, keuhko- tai munuaisvauriot ja kehon nestekierron hidastuminen, valtimopaineen vähentyminen ja sydämen verenkiertoon liittyvien häiriöiden riskin lisääntyminen, krooninen suolistotulehdus, joka ajan mittaan johtaa suoliston liikkeiden vähentymiseen ja pysyvään ummetukseen, vatsakalvon tulehtuminen, hampaiden kiillevauriot sekä sylkirauhasten kivulias turpoaminen. Tämä lisäksi vakavasta masennuksesta kärsiviä on laihuusoireisista suuri osa.
Pitkittäistutkimusten mukaan kuolleisuus on anoreksiaa sairastavilla 4–18 prosenttia. Tämä vastaa huumeriippuvaisten kuolleisuutta.
Hoito

Sairastuneet saavat suurimman avun läheisiltään ja perheeltään psykiatrin ja ravintoterapeutin kanssa keskustelemisen ohella. Sairastuneet yritetään saada ymmärtämään, että kyseessä on sairaus, josta on mahdollista parantua. Heidän painoaan ja yleistilaansa seurataan lääkärin kontrolleissa samalla, kun syömiseen ja ruokaan suhtautumista yritetään saada normaaliksi. Joissain tapauksissa turvaudutaan myös sairaalahoitoon ja psykiatriseen konsultaatioon.
Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa on syömishäiriöyksikkö. Kriittisimmät tapaukset pääsevät ensiarviointiin heti ja lievemmät tapaukset parissa kuukaudessa. Syömishäiriöyksikössä on poliklinikka sekä vuode- ja päiväosastot. Hoitoon tullaan lääkärin lähetteellä. Vuosittain uusia potilaita tulee noin 200. Tilanne on hyvä myös muissa suurissa kaupungeissa, joissa toimii syömishäiriöihin erikoistunut moniammatillinen tiimi. Pienillä paikkakunnilla asiantuntevaa apua ei aina saa yhtä nopeasti. Läheisten tuki on tärkeintä syömishäiriöstä toipuessa .
Pro-ana- ja pro-mia-liikkeiden kannattajat pitävät syömishäiriöitä, kuten anoreksiaa, elämäntapana, eivät hoitoa tarvitsevana sairautena.
Erilaisia syömishäiriöitä > Anoreksia nervosa

Anoreksia nervosalla tarkoitetaan sairaalloista halua laihtua (laihtumishäiriö). Siihen liittyy usein masennusta ja ahdistuneisuutta. Anoreksiaa sairastava syö hyvin vähän tai muuten rajoittaa energiansaantinsa minimiin sekä liikkuu paljon. Tavallisimmin anoreksiaan sairastunut nuori on 12–20-vuotias. Anoreksiaa sairastaa noin 1–5 prosenttia väestöstä.
Voimakkaan laihtumisen myötä anoreksiaan liittyy aliravitsemusta ja erilaisia puutostiloja sekä vastustuskyvyn heikentymistä. Anoreksia voi johtaa kuolemaan esimerkiksi sydänpysähdyksen tai itsemurhan kautta.
Anoreksian oireita:
Pakonomainen halu laihtua tai pysyä laihana
Voimakas pelko lihomista tai painon lisääntymistä kohtaan
Häiriöt ruumiinkuvassa; epärealistinen käsitys omasta painosta, koosta ja muodosta
Huomattava laihtuminen ja alipaino
Eristäytyminen
Pakonomainen ja runsas liikunta
Anoreksian helpoimmin havaittava oire on laihtuminen. Vaikeaksi havaitsemisen tekee usein myös se, että anorektikot ovat yleensä taitavia piilottelemaan ongelmaansa. Anorektikko ei välttämättä hakeudu hoitoon, vaikka kokisi käytöksensä epänormaaliksi ja jopa vaaralliseksi.
Erilaisia syömishäiriöitä > Bulimia nervosa

Bulimia nervosassa eli bulimiassa henkilöllä on ahmintakohtauksia, joissa syödään lyhyessä ajassa tavallista suurempia määriä energiapitoista ruokaa. Tästä seuraa hallinnan menettämisen tunne, jonka jälkeen yleensä bulimiaa sairastava pyrkii oksentamaan ruoan. Ahmimista tapahtuu yleensä ainakin pari kertaa viikossa ja niihin liittyy pakonomaista tarvetta välttää lihomista oksentamalla tai käyttämällä ulostuslääkkeitä.
Bulimia on useimmiten nuorten tyttöjen ja naisten häiriö, mutta sitä esiintyy myös muillakin. Se alkaa yleensä 15–25-vuotiaana epäonnistuneen laihdutusyrityksen seurauksena. Joidenkin tutkimusten mukaan joka kymmenes nuori nainen täyttää taudin kriteerit. Ajoittaisia oireita esiintyy 20–40 prosentilla nuorista naisista.
Syömishäiriön tarkkoja syitä ei tiedetä, mutta on arveltu, että keskeisessä asemassa on länsimaiden ideaali hoikasta kehosta ja siihen pyrkivät liikunnan ja ruokavalion muodot. Perfektionismiin pyrkiminen ja huono itsetunto lisäävät vaaraa sairastua häiriöön. Myös läheisten ulkonäöstä huomauttaminen lisää riskiä.
Bulimian oireita:
Toistuvat ahmimisjaksot (vähintään kaksi kertaa viikossa kolmen kuukauden ajan)
Painonnousun estäminen esimerkiksi oksentamalla, käyttämällä ulostuslääkkeitä tai paastolla
Syöminen hallitsee ajattelua ja syömiseen on pakonomainen tarve
Pelko lihomisesta tai kokee olevansa liian lihava
Syömishäiriön seurauksena voi olla erilaisia suun sairauksia, kuten hampaiden reikiintyminen, ientulehdukset ja suun haavaumat. Bulimiasta voi myös seurata kuukautisten poisjääminen, sydämen vakaviakin rytmihäiriöitä ja nestehukkaa. Itsehoitona on laihduttamisen lopettaminen, terveellinen ruokavalio ja säännöllinen ruokailurytmi. Bulimiasta kärsiviä kehotetaan välttämään painon mittaamista.
Erilaisia syömishäiriöitä > Ahmimishäiriö

BED (engl. Binge eating disorder) on ahmimishäiriöiden joukkoon kuuluva tavallisin epätyypillinen syömishäiriö. Sitä sairastava ei pysty aina kontrolloimaan syömistään vaan saa silloin tällöin ahmimiskohtauksia ja syö suuret määrät ruokaa. Tyypillisesti hän myös salailee syömisiään, tuntee häpeän tunnetta eikä kykene lopettamaan.
Ahmimishäiriö – kuten kaikki muutkin syömishäiriöt – ovat vakavia sairauksia, ja hoito tulisi aloittaa mahdollisimman pian hyvän parantumisen saamiseksi. Pahimmillaan syömishäiriöt voivat aiheuttaa jopa kuoleman tai muita vakavia sivuvaikutuksia.
Ahmimiskohtaukset ovat toistuvia ja hallitsemattomia. Syötyä ruokaa ei oksenneta, mutta joskus ahmimista yritetään hallita jättämällä ateria väliin aamulla tai aamupäivällä, mikä taas johtaa helposti ahmimiskohtaukseen iltapäivällä tai illalla. Laihdutusyritykset usein laukaisevat ahmimisen, joten ne olisi syytä lopettaa.
Ahmimishäiriön keskeiset komplikaatiot liittyvät lihavuuteen ja ylipainoon. Näitä ovat muiden muassa diabetes ja eräät syöpätaudit.
Ahmimishäiriö on yleisempää naisilla, ja se alkaa usein jo nuorella iällä.
Ahmimishäiriön oireita:
Toistuvat ahmimiskohtaukset
Kohtaukset ovat hallitsemattomia
Ruokaa ei oksenneta, mutta joskus ahmimista yritetään hallita jättämällä ateria väliin aamulla tai iltapäivällä, mikä johtaa helposti uuteen ahmimiskohtaukseen iltapäivällä tai illalla
Syömisen salailu ja häpeän tunne
Erilaisia syömishäiriöitä > Pica

Kaikkia syömiseen liittyviä häiriötiloja ei ole olemassa virallisina diagnooseina. Picaan kuuluu epätavallisten asioiden syömistä, ja tätä tilaa tavataan verrattain yleisenä mm. lapsilla ja raskaana olevilla naisilla. Yösyömishäiriöön kuuluu päiväsaikaista anorektisuutta ja yöllistä syöpöttelyä. Anoreksian vastakohdaksi on kehitetty "bigoreksia", jota ei ole virallisesti tunnustettu syömishäiriöksi. Imeväisiässä saattaa esiintyä ruminaatiota.
Erilaisia syömishäiriöitä > Diabulimia

Diabulimia (yhdistelmä sanoista diabetes ja bulimia) on pelkästään tyypin 1 diabeetikoita koskettava syömishäiriö. Diabulimiassa henkilö käyttää välttämätöntä insuliinia tarvittavaa vähemmän tai ei lainkaan tavoitteenaan laihtua.
Diabulimia voi johtaa hengenvaaralliseen ketoasidoosiin tai hengenvaaralliseen diabeettiseen koomaan, joka voi aiheuttaa jopa kuoleman. Diabulimiasta voi aiheutua useita muitakin vaarallisia seurauksia, kuten jalkojen amputointia tai sokeutumista.  Sairaus on vielä varsin uusi ja tuntematon muiden kuin siihen erikoistuneiden lääkäreiden keskuudessa.
Erilaisia syömishäiriöitä > Muu määrittelemätön syömishäiriö

EDNOS (engl. Eating Disorder Not Otherwise Specified) eli muu syömishäiriö on keräilyluokka muista syömishäiriöistä, joille on oleellista henkinen tila, jossa henkilön syöminen ja ruokaan liittyvät tuntemukset ovat häiriintyneet mutta joka ei vastaa anoreksian, bulimian tai muun tarkemmin määritellyn syömishäiriön kuvausta. Ihminen voi esimerkiksi vuoroin paastota, ahmia (toisinaan hyvinkin paljon, toisinaan määriä, joita terve ei pitäisi kovin isoina) ja toisinaan taas syödä normaalisti.
Tämä diagnoosi annetaan syömishäiriöisille, joiden fyysiset oireet eivät osu muihin diagnoosiluokkiin. Jos esimerkiksi selkeästi syömishäiriöinen naishenkilö A voitaisiin muutoin diagnosoida anorektikoksi mutta hän edelleen saisi kuukautisensa, olisi hänellä monen tulkinnan mukaan "ednos". Toisaalta kyseessä voi olla lääkäreiden mielipide-ero: henkilö A voi esimerkiksi ajatella itse olevansa anorektikko ja suhtautua ruokaan ja omaan kokoonsa pakkomielteisesti mutta silti pakottautua syömään tarpeeksi perheen painostuksen tms. takia ja siksi saada kuukautisensa.
Ednos-nimikettä käytettäessä tuleekin huomata, että syömishäiriöt ovat psyykkisiä eivätkä fyysisiä sairauksia.
Ednoksen oireita:
Ruuan ajattelu
Ei vastaa anoreksian, bulimian tai muun tunnetun syömishäiriön tarkkaa kuvaa
Syöminen ja ruokaan liittyvät tuntemukset ovat häiriintyneet
Henkilö saattaa esim. vuoroin paastota, ahmia tai syödä aivan normaalisti
Fyysiset perusteet eivät sovi mihinkään tunnettuun syömishäiriöön
Oireisto ei juuri poikkea esim. stressin seuraamuksista, hieman ylipainoisen laihdutus-lihomissykleistä.
Muita sairauksia, joissa on syömishäiriön oireita

Syömisen ongelmia liittyy usein myös sairauksiin, joita ei luokitella syömishäiriöiksi. Esimerkiksi Prader-Willin oireyhtymään saattaa kuulua syömähimoa, autismiin erilaisia syömisongelmia sekä Kleine-Levinin oireyhtymään huomattavaa ylensyöntiä. Unissasyöminen kuuluu parasomnioihin, ja sitä saattaa kuulua unissakävelyyn.
Emetofobia saatetaan toisinaan diagnosoida syömishäiriöksi, koska se on melko tuntematon fobia mielenterveyden ammattilaisten keskuudessa. Emetofoobikko saattaa vältellä syömistä vatsataudin tai ruokamyrkytyksen pelon takia eikä siksi, että hän haluaisi laihtua. Oksentamisen pelosta voi olla vaikeaa puhua hoitohenkilökunnalle, koska foobikko ei itsekään osaa välttämättä sanoa, mikä häntä vaivaa.
Lihavuuskeskustelu ja syömishäiriöt

Professori Mikael Fogelholmin mukaan lihavuus on paitsi terveysiski yksilölle myös taloudellinen rasite yhteiskunnalle jo hoitokulujen vuoksi. Fogelholmin tietojen perusteella lihavuuskeskustelun aikaansaama syömishäiriön riski on vakava asia mutta silti pientä verrattuna lihavuuden kokonaishaittoihin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.syomishairiokeskus.net
http://www.tukiasema.net
http://www.syomishairioliitto.fi
http://www.oa.org
http://oafinland.comlu.com/ (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.syomishairioklinikka.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Mielenterveystalo.fi -Irti Ahminnasta opas (Arkistoitu – Internet Archive)
Syömishäiriöt (Mielenterveystalo.fi) (Arkistoitu – Internet Archive)
Paavillinen tiedeakatemia

Paavillinen tiedeakatemia (lat. Pontificia Academia Scientiarum) on Vatikaanivaltiossa sijaitseva vuonna 1936 perustettu akatemia. Se toimii nykyään Vatikaanin puutarhojen alueella, missä ovat myös Paavillinen yhteiskuntatieteiden akatemia ja Pyhän Tuomas Akvinolaisen Paavillinen akatemia.
Akatemia juontaa juurensa Accademia dei Lincei -nimiseen edeltäjäänsä. Paavi Pius XI:n aikana akatemia perustettiin uudelleen Paavillinen tiedeakatemia -nimellä.
Akatemian jäsenet

Nykypäivänä akatemian jäseniin kuuluu joukko maineikkaita tutkijoita. Akatemian nykyisetmilloin? jäsenet ovat:
Werner Arber
David Baltimore
Antonio M. Battro
Gary S. Becker
Daniel A. Bekoe
Paul Berg
Enrico Berti
Günter Blobel
Thierry Boon-Falleur
Luís A. Caffarelli
Luigi Luca Cavalli-Sforza
Aaron J. Ciechanover
Claude Cohen-Tannoudji
Francis S. Collins
Bernardo M. Colombo
Suzanne Cory
Paul J. Crutzen
Stanislas Dehaene
Christian de Duve
Edward M. De Robertis
Manfred Eigen
Gerhard Ertl
Albert Eschenmoser
Antonio García-Bellido
Takashi Gojobori
Theodor W. Hänsch
Stephen W. Hawking
Michał Heller
Raymond Hide
Fotis C. Kafatos
Krishnaswamy Kasturirangan
Vladimir Keilis-Borok
Klaus von Klitzing
Nicole Marthe Le Douarin
Tsung-Dao Lee
Yuan T. Lee
Jean-Marie Lehn
Pierre J. Léna
Rita Levi-Montalcini
Félix Malu wa Kalenga
Yuri Ivanovich Manin
Mambillikalathil Govind Kumar Menon
Beatrice Mintz
Jürgen Mittelstrass
Mario J. Molina
Rudolf Muradian
Joseph Edward Murray
Sergej Petrovič Novikov
Ryoji Noyori
Czeslaw Olech
William D. Phillips
John Charles Polanyi
Ingo Potrykus
Frank Press
Yves Quéré
Veerabhadran Ramanathan
Chintamani Nagesa Ramachandra Rao
Peter H. Raven
Martin J. Rees
Alexander Rich
Ignacio Rodríguez-Iturbe
Carlo Rubbia
Vera Rubin
Roald Z. Sagdeev
Michael Sela
Maxine Singer
Wolf J. Singer
Govind Swarup
Walter E. Thirring
Charles Hard Townes
Hans Tuppy
Rafael Vicuña
Edward Witten
Chen Ning Yang
Ahmed H. Zewail
Antonino Zichichi
Nobel-voittajat

Akatemian historiassa sen jäseniin on kuulunut myös lukuisa joukko henkilöitä, jotka on myöhemmin palkittu Nobel-palkinnolla. Moni jäseniksi katsottavista nobeliseista on myös toiminut akatemian jäsenenä ennen palkintonsa saamista.
Akatemian jäsenistä Nobel-voittajia ovat:
Aiheesta muualla

Vatikaanin sivustot
Papua-Uuden-Guinean kina

| Kina |
| --- | --- |

ISO 4217 -koodi:  PGK
Esitelty:  1975
Käyttäjät:   Papua-Uusi-Guinea
Jaettava yksikkö:  toea
Kina (valuuttatunnus PGK) on Papua-Uuden-Guinean rahayksikkö. Yksi kina jakautuu sataan toeaan. Kina otettiin käyttöön 19. huhtikuuta 1975 hieman ennen maan itsenäistymistä, jolloin se korvasi aiemmin käytetyn Australian dollarin. 1. marraskuuta 2010 yksi euro vastasi 3,69881 kinaa. Osa setelirahoista on valmistettu polymeeristä.
Käyttörahat > Kolikot

Papua-Uudessa-Guineassa on käytössä seitsemän eriarvoista kolikkoa. Kaikki kolikot on julkaistu vuonna 1975 paitsi 50 toean kolikko.
| Arvo | Paino (g) | Halkaisija (mm) | Metalli | Julkaistu | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 toea | 2,07 | 17,65 | pronssi | 1975 |  |
| 2 toeaa | 4,15 | 21,72 | pronssi | 1975 |  |
| 5 toeaa | 2,83 | 19,53 | Nikkelikupari | 1975 |  |
| 10 toeaa | 5,65 | 23,72 | Nikkelikupari | 1975 |  |
| 20 toeaa | 11,30 | 28,65 | Nikkelikupari | 1975 |  |
| 50 toeaa | 13,50 | 30,00 | Nikkelikupari | 1980 |  |
| 1 kina | 14,52 | 23,72 | Nikkelikupari | 1975 |  |
Käyttörahat > Setelit

Papua-Uudessa-Guineassa on käytössä kuusi eriarvoista seteliä.
2 kinaa (polymeeriä)
5 kinaa
10 kinaa
20 kinaa (otettiin käyttöön 1978[lähde? ])
50 kinaa (otettiin käyttöön 1989[lähde? ]; polymeeriä)
100 kinaa (otettiin käyttöön 2006[lähde? ])
Panagjurište

Näkymä Panagjurištesta
Panagjurište (bulg. Панагюрище) on Pazardžikin alueella, Bulgariassa sijaitseva kunta. Se sijaitsee 90 kilometrin päässä Bulgarian pääkaupungista Sofiasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Panagjurište Wikimedia Commonsissa
Panagjurišten kotisivut
Pallopelit kesäolympialaisissa 1924

Pallopelit järjestettiin näytöslajina vuoden 1924 kesäolympialaisissa Stade Olympique Yves-du-Manoirissa, Pariisissa. Lajeina olivat muun muassa baseball, koripallo, lentopallo ja erilaiset viestikilpailut. Tapahtumat pidettiin kolmipäiväisenä 18.–20. heinäkuuta.
Pallonpitäjä

Pallonpitäjä #81 potkumaaliyrityksessä
Pallonpitäjä (engl. Holder) on pelipaikka amerikkalaisessa jalkapallossa. Pallonpitäjä on kentällä potkumaalitilanteissa. Hänen tehtävänsä on ottaa vastaan aloitussyötön antajan syöttämä pelipallo ja asettaa se pystyyn potkaisijaa varten.
Pallonpitäjä katsotaan puolustuskyvyttömäksi pelaajaksi potkumaaleissa eikä häneen saa kohdistaa kontaktia. Usein joukkueen toinen tai kolmas pelinrakentaja toimii pallonpitäjänä. Tietyissä kikkapeleissä pallonpitäjä saattaa juosta itse pallon kanssa tai heittää sen jollekin pelaajalle.
Harvoin aloituspotkuissa saatetaan käyttää pallonpitäjää mikäli pelipallo ei pysy tiin päällä.
Panagía (Thásos)

| Panagía Παναγία |
| --- | --- |
 Panagían kylä.
 Panagía
 Koordinaatit: 40°43′49″N, 24°43′37″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Thásos
Kunta:  Thásos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  0401000601
Korkeus:  300 m
Väkiluku (2011):  725
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panagía (kreik. Παναγία) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Thásoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Kylän väkiluku on 725 (vuonna 2011).
Panagían Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen (Koímisi tis Theotókou) kirkko.
Panagían kylä sijaitsee Thásoksen koillisissa sisäosissa noin kahdeksan kilometriä eteläkaakkoon saaren keskuksesta Thásoksen kaupungista eli Liménasista. Se on rakennettu noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä Neitsyt Marian (Panagía) kirkosta, joka on tarkemmin omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle (Koímisi tis Theotókou). Panagía toimi saaren keskuksena osmanivallan vastaisen kansannousun aikaan vuonna 1821.
Panagía muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Παναγίας, Topikí Koinótita Panagías), johon kuuluu varsinaisen Panagían kylän lisäksi Chrysí Ammoudián kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 802.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Panagía Wikimedia Commonsissa
Pardies

Pardies’n pääkatu.
Pardies on kunta Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 999 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Pardies’n pinta-ala on kuusi neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pardies Wikimedia Commonsissa
Panagía (Chalkidikí)

| Panagía Παναγία |
| --- | --- |
 Panagían Pyrgadíkian kylän satamaa.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Panagía
 Koordinaatit: 40°26′00″N, 23°41′00″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Keski-Makedonia
Alueyksikkö:  Chalkidikí
Kunta:  Aristotélis
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta
 – Kallikrates-koodi:  130203
Väkiluku (2011):  3 526
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  630 76
Suuntanumero(t):  +30-2372-xxx-xxx
Rekisterikilpi:  XKx-xxxx
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Panagía (kreik. Παναγία; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παναγίας, Dimotikí Enótita Panagías) on yksi Aristotéliin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chalkidikín alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 526 (vuonna 2011).
Panagían kunnallisyksikkö käsittää Aristotéliin kunnan eteläosan Singitikóslahden pohjukassa Chalkidikín niemimaalla. Sen nimi tarkoittaa ”Kaikkeinpyhintä” eli ”Neitsyt Mariaa”. Kunnallisyksikön suurin asutus on Megáli Panagían kaupunki.
Panagía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Aristotéliin kunnaksi yhdessä Arnaían ja Stágira-Ákanthoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Panagían Pyrgadíkian kylä.
Kunnallisyksikön osat

Panagían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä- tai kaupunki­yhdys­kunta | Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Gomáti | Develíki | 34 |
| Gomáti | Gomáti | 509 |
| Gomáti | Pýrgos Chiliadoús | 14 |
| Megáli Panagía | Megáli Panagía | 2 592 |
| Pyrgadíkia | Ágios Ioánnis Pródromos | 38 |
| Pyrgadíkia | Ássa | 19 |
| Pyrgadíkia | Pyrgadíkia | 320 |
Yhteensä: 3 526
Paavali (täsmennyssivu)

Paavali tarkoittaa seuraavia:
Paavali, suomalainen miehen etunimi
Paavali, apostoli
Paavali, alk. Georgij Aleksandrovitš Gusev,, myöh. Yrjö Olmari, Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa 1960–1987
Paavali I, Venäjän keisari 1796–1801
Ristin Paavali, alk. Paolo Francesco Danei (1694–1775), italialainen pyhimys, pappi ja näkijä, passionistisääntökunnan perustaja
Paaveja:
Paavali I (757–767)
Paavali II (1464–1471)
Paavali III (1534–1549)
Paavali IV (1555–1559)
Paavali V (1605–1621)
Paavali VI (1963–1978)
Nimen osana:
Johannes Paavali I (1978)
Johannes Paavali II (1978–2005)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Paavali”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.