stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Filsbäck

| Filsbäck |
| --- | --- |
 Filsbäck
 Koordinaatit: 58°29′26″N, 13°14′59″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Lidköping
Väkiluku (31.12.2023):  679
Filsbäck on taajama Lidköpingin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 679 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Filsbäck Wikimedia Commonsissa
Kanavanippu H

Kanavanippu H oli Digitan kanavanippu, jota alettiin lähettää Espoon radio- ja televisioasemalta 31. maaliskuuta 2014. 29. huhtikuuta 2014 alkaen kanavanippu H:ta alettiin lähettää Kuusiston radio- ja televisioasemalta.
Kanavanipun kanavat

Televisiokanavat
AdultTV.fi
Naivismia

| Naivismia Pedro’s Heavy Gentlemen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : syyskuu 1984
 Studio : Takomo-studio
 Julkaistu: 1984
 Formaatti: LP-levy (KEL 661)   C-kasetti (KEC 661)
 Tuottaja(t): Pedro Hietanen
 Tyylilaji: poprock, iskelmä, huumori
 Kesto: 33.43
 Levy-yhtiö: Discophon Oy
 Levymerkki: Kerberos
Pedro’s Heavy Gentlemenin muut studioalbumit
| Pedro’s Christmas 1983 | Naivismia 1984 | Eucalypso 1991 |
Singlet albumilta Naivismia
 ”Palmu ja tähti / Kylkiluut sojotti” Julkaistu: 1984 (KES 170)
Naivismia on huumoriyhtye Pedro’s Heavy Gentlemenin kuudes, vuonna 1984 julkaistu studioalbumi. Albumi on yhtyeen ensimmäinen, jolla ei ole vierailevia laulajia. Kaikissa kappaleissa laulaa yhtyeen johtohahmo Pedro Hietanen.
Levyn tunnetuin kappale on ”Palmu ja tähti”, josta tehtiin myös musiikkivideo Hittimittari-televisio-ohjelmaan.
Albumin kansikuvan on tehnyt Markus Heikkerö. Kansikuva toteutettiin ruiskumaalauksena, ja se on nykyään nykytaiteen museo Kiasman kokoelmissa.
Albumi julkaistiin Kerberos-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Albumia ei ole julkaistu CD-levynä.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Pedro Hietanen ja sanoittanut Jukka Itkonen, ellei toisin mainita.
Kappaleet > A-puoli

Palmu ja tähti – 4.21
Benny Hill Show – 1.45
Viimeinen tango peilisalissa – 2.25
Kylkiluut sojotti – 3.42
Leonardo – 2.52
Juhannusaatto eli terveisiä William-sedälle – 3.05
Kappaleet > B-puoli

Egyptiläisessä saunassa – 3.19
Susipari – 2.44
Rakastunut burmalainen sammakko – 4.02
Tervattu mies Afrikassa – 3.11 (sov. Hasse Walli)
Syksy – 2.17
Kokoonpano > Pedro’s Heavy Gentlemen

Pedro Hietanen – piano, harmonikka, syntetisaattori, laulu
Hannu Lemola – rummut
Pekka Pohjola – bassokitara
Luumu Kaikkonen – kitara
Hasse Walli – kitara
Janne Louhivuori – kitara
Seppo Rannikko – tenorisaksofoni
Pepa Päivinen – huilu, tenori- ja alttosaksofonit
Markku Johansson – trumpetti
Tom Bildo – vetopasuuna
Nappi Ikonen – lyömäsoittimet
Hassan Bah – lyömäsoittimet
Pave Maijanen – taustalaulu (Henri Rousseau -kuoro)
Kokoonpano > Tuotanto

Dan Tigerstedt – äänitys (äänitetty Takomo-studiossa syyskuussa 1984)
Pedro Hietanen – tuottaja
Markus Heikkerö – kannen suunnittelu ja kuvitus
Aiheesta muualla

Palmu ja tähti -kappaleen musiikkivideo Hittimittari-ohjelmassa
Por favor

| Por favor! Marion (Rung) |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : touko-syyskuussa 1978
 Studio : Finnlevy-studiot   Finnvox-studiot   Union Studio, München
 Julkaistu: joulukuussa 1978
 Formaatti: LP-levy (9C 062-38313)   C-kasetti (262-38313)
 Tuottaja(t): Antti Hyvärinen ja   Raimo Henriksson   Rudi Bauer ja Gerd Thumser (1)
 Tyylilaji: iskelmä, pop
 Kesto: 40.06
 Levy-yhtiö: EMI Finland
 Levymerkki: EMI
Listasijoitukset
  Suomi: 4. (joulukuu 1978)
Marion Rungin muut julkaisut
| Love Is... 1978 | Por favor! 1978 | Makeelta maistaa 1978 |
Singlet albumilta Por favor!
 ”Taa jäi talvimaa” / ”Uutta unta nään” Julkaistu: 1978 (9C 006-38297)  ”Señorita, por favor” / ”Olipa kerran niin” Julkaistu: 1978 (9C 006-38304)
Por favor! on suomalaislaulaja Marionin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin joulukuussa 1978. Albumin tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi Salvatore ”Toto” Cutugnon säveltämä ja alun perin sanoittama ”Señorita, por favor”, johon Chrisse Johansson teki suomenkieliset sanat. Kappale saavutti suuren suosion ja olikin yksi vuoden 1978 suurimmista hittikappaleista. Kappaleen singlejulkaisu oli Suomen jukeboxien neljänneksi soitetuin single ja korkeimmillaan singlemyyntilistan viidennellä sijalla. Marion levytti kappaleet ”Aamuin” (”Love Is”), ”Maailmaan” (”Loving You”) sekä ”Nyt luonain oot” (”I Never Knew”) helmikuussa 1978 julkaistulle, englanninkieliselle studioalbumilleen Love Is....
EMI julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina joulukuussa 1978. Jo ilmestymiskuussaan albumi kohosi kuukausittaisen Top 20 -albumilistan kuudenneksi, mutta vuoden 1979 tammikuussa albumi nousi listan neljänneksi. Listasijoitus tipahti helmikuussa kahdeksanneksi, jonka jälkeen albumi ei enää ylettynyt 20 parhaan joukkoon.
Kappaleet

Vinyylilevyn takakannen mukaan ”Señorita, por favor” -kappaleen suomenkielisen sanoituksen on tehnyt Pertti Reponen. Äänitearkiston mukaan kappaleen ”Aamuin” säveltänyt ja sanoittanut vain Alan David.
Kappaleet > A-puoli

Señorita, por favor – 3.02 (alkup. ”Señorita, por favor”, säv. Salvatore Cutugno, san. S. Cutugno / Fred Jay / Gerd Thumser, suom. san. Chrisse Johansson, sov. Rudi Bauer)
En voi – 3.16 (säv. ja sov. Antti Hyvärinen, san. C. Johansson)
Maailmaan – 3.22 (alkup. ”Loving You”, säv. ja san. Alan David / Lionel Martin, suom. san. P. Reponen, sov. Steve Gray)
Taa jäi talvimaa – 3.53 (alkup. ”La felicitá”, säv. Carlo Russo, san. Luigi Albertelli, suom. san. P. Reponen, sov. A. Hyvärinen)
Marion ja Mika (Sundqvist): Sinut haluan vain – 3.00 (alkup. ”You’re the One That I Want”, säv. ja san. John Farrar, suom. san. P. Reponen, sov. A. Hyvärinen)
Nyt luonain oot – 3.10 (alkup. ”I Never Knew”, säv. ja san. A. David / L. Martin, suom. san. P. Reponen, sov. S. Gray)
Kappaleet > B-puoli

Oi niitä aikoja – 3.57 (alkup. ”Those Were the Days”, säv. Boris Fomin, alkup. san. Konstantin Podrevski, eng. san. Eugene Raskin, suom. san. Reino Bäckman, sov. A. Hyvärinen)
Aamuin – 3.19 (alkup. ”Love Is”, säv. ja san. A. David / L. Martin, suom. san. P. Reponen, sov. S. Gray)
Unta uutta nään – 3.43 (säv. ja sov. A. Hyvärinen, san. C. Johansson)
Sun alkaa mierontie – 3.21 (alkup. ”You're Moving Out Today”, säv. ja san. Bette Midler / Bruce Roberts / Carole Bayer Sager, suom. san. P. Reponen, sov. A. Hyvärinen)
Olipa kerran niin – 4.10 (säv. ja sov. A. Hyvärinen, san. P. Reponen)
Kehtolaulu – 1.53 (säv. ja sov. A. Hyvärinen, san. P. Reponen)
Lähteet:
Tekijät > Muusikoita

Kappaleessa ”Señorita, por favor” saksalainen taustaorkesteri, muusikot tunnistamattomia.
Marion Rung – laulu
Rudi Bauer – kapellimestari (1)
Antti Hyvärinen – kapellimestari (kaikki, paitsi: 1), piano (4, 9, 11)
Toto Cutugno – taustalaulu (1)
Maarit Hurmerinta ja Irina Milan – taustalaulu (4, 9, 11)
Martti Metsäketo – taustalaulu ja congarummut (4, 9, 11)
Tom Bildo ja Petri Juutilainen – pasuunat (11)
Jörgen Petersen ja Simo Salminen – trumpetit (11)
Juha Björninen ja Kalle Lae (4, 9, 11)
Heikki ”Häkä” Virtanen – basso (4, 9, 11)
Nappi Ikonen – rummut (4, 9, 11)
Upi Sorvali – lyömäsoittimet (4, 9, 11)
Lähteet:
Jarmo Ahvenainen, Heikki Hämäläinen, Pekka Kari, Yrjö Lasonpalo, Marjukka Nenonen, Jussi Pesonen, Seppo Rautasuo, Juhani Tiainen ja Jorma Ylönen – viulut (4, 9, 11)
Kari Tuunanen ja Ahti Pilvi – alttoviulut (4, 9, 11)
Juhani Kivilaakso – sellot (4, 9, 11)
Kari Lindstedt – sellot (9)
Jorma Katrama – kontrabasso (9)
Lähde:
Tekijät > Tuotanto

Antti Hyvärinen ja Raimo Henriksson – tuottajat
Rudi Bauer ja Gerd Thumser – tuottajat (1)
Finnlevy-studiot (Takomo-studiot) / Tom Vuori – äänitys (touko- ja elokuussa 1978; laulut: 1)
Finnvox-studiot / Mikael ”Mikki” Nuorivaara – äänitys (syyskuussa 1978; laulut: 1)
Union Studio, München – äänitys (todennäköisesti; taustat: 1)
Ilmari Kostiainen – valokuvat
Seppo Järvinen – ulkoasu
Lähteet:
Aiheesta muualla

Por favor! discogs.com-sivustolla (englanniksi)
| n k Marion Rung |
| --- | --- |
Albumit:  Marion on onnellinen (live)  Shalom  Tom Tom Tom  Lauluja sinusta  El Bimbo  Baby Face  Marion "77"  Rakkaus on hellyyttä  Love is...  Por favor  Onni on kun rakastaa  Moni-ilmeinen Marion  Rakkaimmat lauluni  Elän kauttasi  Nainen  Marion -88  Marionin konsertti (live)  Nuo silmät  Hän lähtee tanssiin  Yön tähdet  Sadetanssi  Leidit Levyllä  Elämän voimaa  Sydänsillat (studio/live) 
Kokoelmat:  Marion Rung 1962-1966  Marionin parhaita  Marionin parhaita 2  Makeelta maistaa Marion 1969-1970  Marionin parhaita 3  18 toivotuinta  Iskelmäkansio  Aarteet  Aarteet 2  20 suosikkia - Tipi-tii  20 suosikkia - El Bimbo  Aurinkosilmät  Kaunis satu rakkauden  Shalom - rakkaimmat lauluni  Elän parasta aikaa - 36 rakastetuinta laulua  Marion, olkaa hyvä - kaikki singlet 1971-1986  Nostalgia  Collections  Hyvästi yö - 15 suosikkia  Tähtisarja - 30 suosikkia  Marion - Sinulle
Hassium

Hassium on kemiallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Hs (lat. hassium) ja järjestysluku 108. Hassium on ydinreaktioilla keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jonka pysyvin vuoteen 2012 mennessä tuotettu isotooppi on 269Hs, jonka puoliintumisaika on noin 16 sekuntia. Vielä hieman vakaammaksi isotoopiksi on kuitenkin teoreettisesti arvioitu ydinisomeeri 277mHs, jonka puoliintumisaika olisi noin 110 sekuntia.
Hassiumia valmisti ensimmäisen kerran vuonna 1984 saksalainen tutkimusryhmä, jota johtivat Peter Armbruster ja Gottfried Munzenberg Darmstadtissa sijaitsevassa tutkimusinstituutissa. Nimi tulee Hessenin (jossa Darmstadt sijaitsee) latinalaisesta nimestä. Alkuaine on siis nimetty löytöpaikkansa, Saksan Hessenin osavaltion mukaan.
Hassiumin kemialliset ja fysikaaliset ominaisuudet tunnetaan huonosti. Päättelemällä on arvioitu sen olevan kiinteää normaaliolosuhteissa ja muistuttavan osmiumia. Muutamia molekyylejä hassiumtetroksidia (HsO4) on pystytty tuottamaan kokeellisesti, ja tämä yhdiste muistuttaa ominaisuuksiltaan osmiumtetroksidia (OsO4)
Isotoopit

Hassiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 11 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 263–277. Massalukujen 271, 272, 274 ja 276 isotooppeja ei ole löydetty. Isotoopeista vakain on 269Hs, jonka puoliintumisaika on noin 16 sekuntia. Ydinisomeeri 277mHs saattaa olla tätäkin pitkäikäisempi, mutta tästä ei ole varmuutta. Seuraavaksi stabiileimmat ovat 270Hs, jonka puoliintumisajaksi on mitattu 9±4 sekuntia, 268Hs (noin 1,4 s) ja 273Hs (noin 1 s). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle sekunnin. Lisäksi hassiumilla on viisi meta­stabiilia ydinisomeeriä 263mHs, 265mHs, 266mHs, 267mHs ja 277mHs.
Hassiumin isotoopit hajoavat lähes yksinomaan alfahajoamisella ja joskus spontaanilla fissiolla. Suuren atomimassan isotooppi 277Hs ja sen isomeeri 277mHs tosin hajoavat yksinomaan fissiolla. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden olemassaolo ja puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti varmentamaan (vuonna 2016):
| Isotooppi | Puoliintumisaika | Löytövuosi | Hajoamistyyppi ja intensiteetti |
| --- | --- | --- | --- |
| 263Hs | 760±40 μs | 2009 | α=?; SF<8,4 |
| 263mHs | 760±40 μs | 2009 | α=? SF ? |
| 264Hs | 540±300 μs | 1986 | α≈50; SF≈50 |
| 265Hs | 1,96±0,16 ms | 1984 | α≈100; SF<1 |
| 265mHs | 360±150 μs | 1995 | α≈100; IT ? |
| 266Hs | 3,02±0,54 ms | 2001 | α=?; SF≈1,4 |
| 266mHs | 280±220 ms | 2011 | α=? |
| 267Hs | 55±11 ms | 1995 | α>80; SF ? |
| 267mHs | 990±90 μs | 2004 | α=?; IT ? |
| 268Hs | 1,42±1,13 s | 2010 | α≈100 |
| 269Hs | 16±6 s | 1996 | α=100 |
| 270Hs | 9±4 s | 2003 | α=100; SF ? |
| 273Hs | 1 060±500 ms | 2010 | α≈100 |
| 275Hs | 290±150 ms | 2004 | α=100 |
| 277Hs | 11±9 ms | 2010 | SF=100 |
| 277mHs | 110±70 s 34(+164–16) s | 2012 | SF=100 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Luettelo hassiumin isotoopeista The Isotopes Project Home Page (englanniksi)
The Royal Society of Chemistry (RSC): Hassium (englanniksi)
PeriodicTable: Hassium (Hs) (englanniksi)
PubChem: Hassium (englanniksi)
Speenhamlandin järjestelmä

Speenhamlandin järjestelmä on Englannissa eräillä paikka­kunnilla vuonna 1795 käyttöön otettu avustus­järjestelmä, jonka tarkoituksena oli turvata maaseudun köyhälistölle tietty vähimmäis­toimeen­tulo. Nimensä se sai lähellä Newburya Speenhamlandissa, Pelican Inn -nimisestä majatalosta, jossa pidetyssä kokouksessa Berkshiren kreivikunnan tuomarit päättivät järjestelmän perustamisesta. Järjestelmästä käytettiin usein myös nimitystä Speenhamlandin laki, vaikka sen perusteita ei koskaan vahvistettu lailla.
Järjestelmän perusteet

Speenhamlandin järjestelmän käyttöön­ottoon saakka Englannissa oli voimassa Elisabet I:n 1500-luvun lopulla säätämä köyhäinlaki. Sen mukaan köyhien oli suostuttava tekemään työtä millä tahansa palkalla, ja vain henkilöillä, jotka eivät onnistuneet saaman minkään­laista työtä, oli oikeus köyhäin­apuun. Sen sijaan Speenham­landin järjestelmän mukaisia avustuksia myönnettiin pieni­tuloisille, vaikka he olisivatkin käyneet työssä, mutta heidän ansionsa jäi järjestelmän perustana olleen asteikon alapuolelle.
Avustusten suuruus määräytyi leivän kulloisenkin hinnan mukaan. Kun gallonan (noin neljän kilogramman) limppu maksoi yhden šillingin, jokaisen köyhän miehen katsottiin tarvitsevan vähintään kolme šillinkiä viikossa, ja ellei hän voinut saada tätä ansio­työstä, hän sai sen avustuksena. Tähän kohtuulliseksi katsottuun määrään lisättiin joko ansiotyöstä, yksi šillinki ja kuusi pennyä kutakin muuta perheen­jäsentä kohti. Kun gallonan limppu maksoi šillingin ja kuusi pennyä, miehen saama avustus oli neljä šillinkiä viikossa sekä yksi šillinki ja 10 pennyä kutakin muuta perheen­jäsentä kohti. Kutakin penniä kohti, minkä leivän hinta nousi, avustusta korotettiin kolme pennyn verran mieheltä sekä yhden pennyn verran kutakin muuta perheenjäsentä varten.
Köyhäin­hoito­verot, joiden tuotosta avustukset suoritettiin, tulivat kunkin paikkakunnan maan­omistajien maksettaviksi. He yrittivät usein esittää järjestelmälle vaihto­ehtoja, esimerkiksi paikallisten yhdistysten ylläpitämiä vaivais­taloja. Lopulta järjestelmän epäkohdat kärjistyivät siinä määrin, että se oli vuonna 1834 korvattava uudella köyhäin­hoito­lailla.
Speenhamlandin järjestelmän huippuaikoja olivat Napoleonin sotien ajat. Silloin sillä pyrittiin levittämään kasvavan maalais­köyhälistön tyytymättömyyttä elintarvikkeiden kohonneisiin hintoihin. Sotien päätyttyä järjestelmästä laajalti luovuttiin muutamia paikka­kuntia lukuun ottamatta. Varsinkin Etelä-Englannissa järjestelmällä oli paljon kannatusta. William Pitt nuorempi yritti tehdä sen lakisääteiseksi, mutta ei onnistunut. Järjestelmä ei myöskään tullut käyttöön koko maan laajuisesti, mutta se sai 1830-luvulla kannatusta varsinkin niissä kreivikunnissa, joissa koneidensärkijät mellakoivat.
Arvostelu

Vaikka järjestelmän tarkoituksena oli lievittää köyhyttä, sitä alettiin pian arvostella siitä, että se päin vastoin oli omiaan ylläpitämään köyhyyttä. Järjestelmän ansiosta työnantajat, sekä maan­omistajat että kaupunkien uudet teollisuus­yrittäjät, saattoivat palkata työntekijöitä hyvin alhaisella palkalla, joka sellaisenaan ei riittänyt toimeentuloon, sillä työntekijä sai tällöin palkkansa lisäksi rahaa myös avustuksina. Maaseudulla vain harvoilla työn­antajilla oli mahdollisuus maksaa niin korkeita palkkoja, että työntekijä ei ollut palkkansa lisäksi oikeutta myös avustuksiin. Tämä johti siihen, että työn­tekijöillä ei ollut taloudellista kannustetta tehdä työtään riittävän ahkerasti ja huolellisesti, minkä vuoksi työn tuottavuus jäi usein lähes olemattomaksi. Järjestelmän katsottiin myös estävän nykyaikaisten työmarkkinoiden syntymisen.
Thomas Malthus väitti, että tällainen järjestelmä, jolla köyhiä tuettiin, johtaisi väistämättä voimakkaaseen väestön­kasvuun, koska se rohkaisi varhaiseen avioituiseen. Tilastollisesti ei ole kuitenkaan voitu osoittaa mitään korrelaatiota Speenhamlandin järjestelmän ja väestön­kasvun välillä.
Speenhamlandin lakia ja muut sen kaltaiset avustus­järjestelmiä sovellettiin, kunnes vuonna 1834 säädettiin laki köyhäinlain muuttamisesta.
Speenhamlandin kokouksessa vuonna 1795 säädetty leivän hintaan perustuva asteikko ei ollut käytössä läheskään
kaikkialla Englannissa. Myöskään käytäntö, jonka mukaan avustusten saaminen ei edellyttänyt asumista köyhäin­talossa ja josta Speenhamlandin laki oli yksi varhaisimmista esimerkeistä, ei tuolloin ollut vielä kovin laajalle levinnyt. Palkkojen lisäksi suoritettavat avustukset olivat yleensä tilapäinen ratkaisu, ja niiden toteutustapa vaihteli alueittain. Mark Blaugin tutkielmassa The Myth of the Old Poor Law vuodelta 1960 väitetään, että toimikunnan jäsenet, jotka vuonna 1834 laativat uuden köyhäin­lain, käyttivät tarkoitus­hakuisesti Speenhamlandin järjestelmää koko vanhan köyhäin­hoito­järjestelmän saattamiseen huonoon valoon ja saadakseen yleisen mielipiteen kannattamaan uutta lakia.
Historiallisia tulkintoja

Speenhamlandin järjestelmä oli ilmeisesti yksi monista leivän hintaan perustuneista järjestelmistä, mutta erityisen kuuluisaksi sen on tehnyt Frederick Edenin teos The State of the Poor (1797). Eden syytti järjestelmää siitä, että se hidasti maanviljelyksen kehittymistä. Vaikka osa Blaugin väittämistä ehkä onkin huonosti perusteltuja ja liian poleemisia, on kuitenkin ilmeistä, että järjestelmä otettiin joissakin kylissä käyttöön jo tammikuusta 1795 lähtien, ennen toukokuussa pidettyä kokousta. Koska yritykset 
uudistaa köyhäinhoitolakia valtakunnallisesti eivät olleet johtaneet tulokseen, vuonna 1795 vallinnutta hätää
yritettiin lievittää eri paikkakunnilla melko sattumanvaraisesti keksityillä keinoilla, eikä yhtenäistä 
valtakunnallista politiikkaa todennäköisesti ollut.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Speenhamland system
Käännös suomeksi
Teistinen satanismi

Luciferin sinetti.
Teistinen satanismi tarkoittaa satanismin muotoa, jossa Saatana nähdään yliluonnollisena voimana. Teistiseen satanismiin liittyy käsitys esoteerisesta tiedosta, joka ei yleisesti saatavilla.
Suomessa on 1990-luvulta alkaen käytetty sekä käsitettä satanismi että saatananpalvonta. Jälkimmäisen käsitteen käytöllä pyrittiin erottamaan satanistinen aate nuorisoryhmistä, jotka harjoittivat ilkivaltaa. Lisäksi 1980-luvulta alkaen oli esitetty väitteitä ”saatanallisista salaliitoista”, joita ei ole osoitettu todeksi. Käsitteellisesti jaottelu ei ole välttämättä johdonmukainen.
Teistinen satanismi -nimeä käyttää toimintaansa kuvaamaan ainakin suomalainen Azazelin Tähti, Englannissa perustettu Order of Nine Angles sekä internetissä maailmanlaajuisesti toimiva Joy of Satan.
Jugra Hanty-Mansijsk

| Jugra Hanty-Mansijsk |
| --- | --- |

Perustettu:  2006
Kaupunki:   Hanty-Mansijsk, Hanti-Mansia
Kotiareena:  Arena Jugra
– kapasiteetti:  5 500
Sarjataso:  VHL
Värit:                
Toimitusjohtaja:   Sergei Gusev
Päävalmentaja:   Vadim Jepantšintsev
Yhteistyöseurat:  Avangard Omsk (KHL)   Mamonti Jugra (MHL)
Mestaruudet:  Vysšaja Liga: 2009, 2010 Vtoraja Liga: 2007
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aikaisempi logo.
Jugra Hanty-Mansijsk (ven. Югра хоккейный клуб) on venäläinen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Hanty-Mansijskista, Hanti-Mansian autonomisesta piirikunnasta Länsi-Siperiasta. Seura siirtyi kaudeksi 2010–2011 KHL:ään. Kauden 2017–2018 päätteeksi seura tiputettiin KHL:stä pois. Tällä hetkellä seura pelaa VHL-liigassa ja toimii KHL-joukkue Avangard Omskin yhteistyöseurana.
Historia

Jugra Hanty-Mansijsk perustettiin vuonna 2006 Venäjän kolmannelle sarjatasolle Vtoraja Ligaan. Seura voitti ensimmäisellä kaudellaan Vtoraja Ligan mestaruuden ja nousi Pervaja Ligaan kaudeksi 2007–2008, josta se nousi edelleen Vysšaja Ligaan. Seuran uusi jäähalli Arena Jugra valmistui syksyllä 2008. Jugra voitti Vysšaja Ligan mestaruuden kahdesti 2009 ja 2010.
Kaudeksi 2010–2011 Jugra siirtyi Venäjän korkeimpaan KHL-liigaan, jossa se korvasi talousvaikeuksiin joutuneen Lada Toljatin.
Joukkue kaudella 2024–2025

| Maalivahdit> Numero | Maalivahdit>  | Maalivahdit> Pelaaja | Maalivahdit> Hanskakäsi | Maalivahdit> Sopimus | Maalivahdit> Syntymäpaikka | Maalivahdit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 50 |  | Vladimir Sohatski | L | 2025 | Ufa, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto |  |
|   |  | Kirill Gerasimjuk | L | 2025 | Pietari, Venäjä |  |
| Puolustajat> Numero | Puolustajat>  | Puolustajat> Pelaaja | Puolustajat> Kätisyys | Puolustajat> Sopimus | Puolustajat> Syntymäpaikka | Puolustajat>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 4 |  | Anatoli Jelizarov | L | 2025 | Shemonaikha, Kazakstan |  |
| 93 |  | Daniil Dergousov | L | 2025 | Tjumen, Venäjä |  |
| 98 |  | Maksim Paštšenko | L | 2025 | Hanty-Mansijsk, Venäjä |  |
|   |  | Arseni Brinkman | L | 2025 | Pietari, Venäjä |  |
|   |  | Aleksei Jegorov | L | 2025 | Pietari, Venäjä |  |
|   |  | Aleksandr Kirpitšnikov | L | 2025 | Tšeljabinsk, Venäjä |  |
|   |  | Ivan Kovaljov | L | 2025 | Jaroslavl, Venäjä |  |
|   |  | Pavel Medvedev | R | 2025 | Toljatti, Venäjä |  |
|   |  | Kirill Spitsenko | R | 2025 | Omsk, Venäjä |  |
|   |  | Aleksandr Ugolnikov | R | 2025 | Perm, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto |  |
| Hyökkääjät> Numero | Hyökkääjät>  | Hyökkääjät> Pelaaja | Hyökkääjät> Kätisyys | Hyökkääjät> Pelipaikka | Hyökkääjät> Sopimus | Hyökkääjät> Syntymäpaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 18 |  | Danil Verjajev | L | OLH | 2025 | Nižni Novgorod, Venäjä |
| 42 |  | Vladislav Šutov | L | H | 2024 | Nižnekamsk, Venäjä |
| 66 |  | Mihail Beljajev | L | LH | 2025 | Jaroslavl, Venäjä |
| 68 |  | Aleksandr Dobrovolski | L | H | 2023 | Omsk, Venäjä |
|   |  | Ilja Avramenko | L | OLH | 2025 | Magnitogorsk, Venäjä |
|   |  | Nikita Gontšarov | R | H | 2025 | Orjol, Venäjä |
|   |  | Jegor Gurzanov | L | OLH | 2026 | Kuznetsk, Venäjä |
|   |  | Semjon Ivanov | L | LH | 2025 | Moskova, Venäjä |
|   |  | Ivan Jemets | R | OLH | 2025 | Novokuznetsk, Venäjä |
|   |  | Ivan Kozlov | L | KH | 2025 | Jaroslavl, Venäjä |
|   |  | Pavel Mahanovski | L | VLH / KH | 2025 | Mežduretšensk, Venäjä |
|   |  | Juri Platonov | L | KH | 2025 | Saratov, Venäjä |
|   |  | Maksim Polkin | L | H | 2025 | Naberežnyje Tšelny, Venäjä |
|   |  | Marsel Šolohov | L | OLH | 2025 | Tšeljabinsk, Venäjä |
|   |  | Artjom Švarijov | L | KH | 2026 | Tšeljabinsk, Venäjä |
Joukkue kaudella 2024–2025 > Joukkueenjohto

Päävalmentaja: Vadim Jepantšintsev
Apuvalmentaja: Dmitri Gogolev
Apuvalmentaja: Oleg Volkov
Maalivahtivalmentaja: Pavel Orlov
Fysiikkavalmentaja: Rustem Nefjodov
Toimitusjohtaja: Sergei Gusev
Jääkiekkotoiminnanjohtaja: Vasili Filipenko
Lähde: EliteProspects
Aiheesta muualla

Seuran kotisivut. (venäjäksi)
VHL
AKM Tula •
Bars Kazan •
Buran Voronež •
Dinamo Pietari •
Dizel Penza •
Gornjak-UGMK Verhnjaja Pyšma •
Himik Voskresensk •
Ižstal Iževsk •
Jermak Angarsk •
Jugra Hanty-Mansijsk •
Južnyi Ural Orsk •
Lada Toljatti •
Metallurg Novokuznetsk •
Molot Perm •
Neftjanik Almetjevsk •
HK Rjazan •
HK Rostov •
Rubin Tjumen •
Omskije Krylja •
SKA Neva •
Sokol Krasnojarsk •
HK Tambov •
Toros Neftekamsk •
Tšelmet Tšeljabinsk •
TsSK VVS Samara •
Zauralje Kurgan •
Zvezda Moskova
Järpås

| Järpås |
| --- | --- |
 Järpåsin kirkko
 Järpås
 Koordinaatit: 58°22′47″N, 12°58′26″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Länsi-Götanmaa
Kunta:  Lidköping
Väkiluku (31.12.2023):  777
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Järpås on taajama Lidköpingin kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 777 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Tunnettuja henkilöitä

Harald Oxe (1628–1689), maaherra
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Järpås Wikimedia Commonsissa