Itsenäisyyspäivän vastaanotto
Kutsutut

Itsenäisyyspäivän vastaanotolle kutsutaan nykyisin noin 1 800 vierasta. Osa kutsutaan asemansa puolesta: jokavuotisen kutsun saavat valtioneuvoston jäsenet, kansanedustajat, diplomaatit, piispat, Euroopan parlamentin suomalaisjäsenet, yliopistojen kanslerit ja rehtorit, kenraalit ja oikeuslaitoksen ylimmät virkamiehet. Myös aiemmat presidentit, pääministerit ja eduskunnan puhemiehet kuuluvat vakiovieraiden listalle. Martti Ahtisaaren presidenttikaudella tuli tavaksi kutsua Mannerheim-ristin ritarit aina paikalle, aikaisemmin Mauno Koivisto oli kutsunut heidät vuonna 1987. Valtion ylimpien virkamiesten kohdalla kutsuvuorot kiertävät; kutsu saattaa osua kohdalle joka toinen tai kolmas vuosi.
Joka vuosi noin kolmasosa vieraista saa kutsun ensimmäistä kertaa. Linnaan on ollut tapana kutsua esimerkiksi merkittävimmät elinkeinoelämän ja kulttuurin vaikuttajat sekä vuoden aikana menestyneet suomalaiset urheilijat ja taiteilijat. Viihdetaiteilijoiden määrä lisääntyi presidentti Tarja Halosen aikana huomattavasti.
Vuonna 2009 kutsuihin liitettiin turvallisuussyistä siru, joka sisältää presidentinlinnan lausunnon mukaan kutsutun henkilötiedot.
Tilaisuuden pukukoodi on hyvin juhlava: kutsukortissa kehotetaan pukeutumaan "frakkiin ja juhlapukuun". Kunniamerkkejä voi pitää alkuperäisessä koossaan. Miehillä tumma puku − ei kuitenkaan smokki − voi korvata frakin; naisilla "juhlapuku" etiketin mukaisesti tarkoittaa täyspitkää, juhlavasta materiaalista valmistettua leninkiä arvokoruin. Taiteilijoille on tavattu antaa vapauksia pukukoodissa. Papit, poliisit ja muut viranomaiset esiintyvät virka-asujensa juhlaversioissa.
Sekä miehet että naiset voivat halutessaan pukeutua myös kansallispukuun, jonka kanssa ei voi käyttää kunniamerkkejä. . Pukeutumisasiantuntijoiden mukaan kansallispuku on itsenäisyyden juhlaan paras mahdollinen asu. Kansallispuku on sekä etiketin mukainen että Suomen kansallista identiteettiä korostava.
Presidentti Urho Kekkonen otti vanhana urheilumiehenä tavaksi kutsua menestyneitä urheilijoita vuosittain itsenäisyyspäivän vastaanotolle. Kekkosen kaudella vieraina oli myös runsaasti eri alojen taiteilijoita. Vuodesta toiseen nähtyjä olivat muiden muassa näyttelijät Ella Eronen, Tauno Palo, Tarmo Manni, Tea Ista, Birgitta Ulfsson, Lasse Pöysti ja Eeva-Kaarina Volanen, kirjailijat Mika Waltari, Väinö Linna, Eeva Joenpelto ja Christer Kihlman sekä kuvataiteilijat Essi Renvall, Tapio Wirkkala, Timo Sarpaneva, Kain Tapper ja Reidar Särestöniemi. Aikanaan suuri tapaus oli vuoden 1952 Miss Universumin Armi Kuuselan ja hänen puolisonsa Virgilio Hilarion vierailu vuoden 1962 vastaanotolla. Vuoden 1964 vastaanotolla tanssittiin ajan muotitanssia letkajenkkaa.
Presidentti Mauno Koivisto halusi isännöimissään itsenäisyyspäivän juhlissa toisaalta korostaa jatkuvuutta, toisaalta sanoutua irti Kekkosen kauden epädemokraattisista tavoista. Koivisto ei halunnut luoda omaa seurapiiriä, eikä linnassa enää vuodesta 1982 lähtien juuri nähty Kekkosen "hoviin" kuuluneita. Niinpä vuoden 1982 vieraslistalta puuttuivat muiden muassa Lasse Pöysti, Timo Sarpaneva, Sylvi Salonen, Tarmo Manni ja Rauni Luoma; sen sijaan huomiota herättäneimpiä vieraita oli kenraaliluutnantti, sotien aikainen päämajoitusmestari A. F. Airo puolisoineen. Koiviston kaudella luovuttiin myös Kekkosen aikana vakiintuneesta tavasta kutsua entiset ulkoministerit itsenäisyyspäivän vastaanotolle, eikä vieraiden joukossa myöskään enää nähty ulkoministeriössä vahvasti vaikuttanutta Anita Hallamaa. Tellervo Koivisto ehdotti vuonna 1983 pukukoodin keventämistä siten, että miesten juhlapukuna voisi olla smokki, mutta konservatiiviset herravieraat tyrmäsivät ajatuksen.
Presidentti Martti Ahtisaari kutsui heti ensimmäiselle itsenäisyyspäivän vastaanotolleen vuonna 1994 40 työttömien edustajaa ja paljon maakuntamatkoillaan tapaamiaan henkilöitä. Kutsuja saivat Ahtisaaren kaudella myös pienten ja keskisuurten yritysten edustajat. Diplomaattitaustainen Ahtisaari kutsui linnaan myös entistä enemmän suurlähettiläitä, mikä aiheutti paineita tarjoilun parantamiseen. Lisäksi Ahtisaaren kaudella palasivat linnaan Kekkosen aikana karsitut musiikkiesitykset, ja esiintyjinä pienissä huoneissa nähtiin muiden muassa Jukka Perko, Severi Pyysalo ja Lenni-Kalle Taipale. 1990-luvun aikana linnan juhlien lieveilmiöksi muodostuivat "eliitin juhlia" vastustavien anarkistien mielenosoitukset Presidentinlinnan ulkopuolella.
Vuoden 2021 juhliin oli tarkoitus osallistua vain kymmenesosa normaalista vierasmäärästä, eli 200 henkeä puolisot mukaan luettuina. Pukukoodina olisi ollut vain tumma puku ja juhlissa ei olisi kätelty. Vieraina olisi ollut pääasiassa terveydenhoidon ammattilaisia sekä kulttuurin ja urheilumaailman vaikuttajia. Kutsut juhliin ehdittiin jo lähettää, mutta juhlat peruttiin 25. marraskuuta 2021 heikentyneen koronatilanteen johdosta.
Vuonna 2024 veteraaneille ja lotille järjestettiin oma erillinen juhlansa presidentinlinnassa heidän omansa pyynnöstään.