stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1926
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Kansainliitto tuomitsi orjuuden.
Erwin Schrödinger esitti kvanttimekaniikassa keskeisessä asemassa olevan Schrödingerin yhtälön.
Posion kunta perustettiin.
Presidentti Relander ja kuningas Kustaa V avasivat Suomen ja Ruotsin välisen puhelinlinjan.
Väinö Paunu perusti Tampereella lähes sata vuotta toimineen linja-autoyrityksen Väinö Paunu Oy:n eli Paunun.
13-vuotias Benny Benson suunnitteli nykyisen Alaskan osavaltion virallisen lipun
Suomi palasi kultakantaan.
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

4. tammikuuta – Margherita, Italian kuningatar, kunongas Umberto I:n puoliso (s. 1851)
10. tammikuuta – Eino Leino, suomalainen kirjailija, runoilija, lehtimies ja kriitikko (s. 1878)
13. tammikuuta – Antonio Hernández y Rodríguez, meksikolainen katolinen piispa (s. 1864)
15. tammikuuta – Johan Knaapi, suomalainen jääkärimajuri (s. 1892)
21. tammikuuta – Camillo Golgi, vuoden 1906 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut italialainen lääkäri ja professori (s. 1843)
24. tammikuuta – Alexander Flamberg, puolalainen shakkimestari (s. 1880)
28. tammikuuta – Katō Takaaki, Japanin pääministeri (s. 1860)
5. helmikuuta – Anshelm Sjöstedt-Jussila, suomalainen Kokoomuksen kansanedustaja (s. 1869)
8. helmikuuta – William Bateson, brittiläinen biologi ja perinnöllisyystieteen uranuurtaja (s. 1861)
21. helmikuuta – Heike Kamerlingh Onnes, vuoden 1913 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut alankomaalainen fyysikko, suprajohtavuuden löytäjä (s. 1853)
24. helmikuuta – Alexander Nyström, suomalainen arkkitehti (s. 1869)
26. helmikuuta – Augusto Silj, italialainen katolinen piispa ja kardinaali (s. 1846)
28. helmikuuta – Berndt Ivar Aminoff, suomalainen arkkitehti (s. 1843)
2. maaliskuuta – C. Meyer Zulick, yhdysvaltalainen juristi, demokraattipoliitikko ja kuvernööri (s. 1839)
3. maaliskuuta – Klarry Rajander, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1857)
9. maaliskuuta – Mathias Hynes, brittiläinen köydenvetäjä (s. 1883)
10. maaliskuuta – Eetu A. Alha, suomalainen klassisten kielten maisteri ja päätoimittaja (s. 1873)
13. maaliskuuta – Wilhelm Pipping, suomalainen lastenlääkäri ja professori (s. 1854)
17. maaliskuuta – Lauri Rautala, suomalainen näyttelijä (s. 1890)
21. maaliskuuta – Eino Salli, suomalainen kansakoulunopettaja, toimittaja ja tietokirjailija (s. 1882)
27. maaliskuuta – Oskari Salo, suomalainen näyttelijä (s. 1869)
28. maaliskuuta – Louis Philippe Robert d’Orléans, ranskalainen kruununtavoittelija (s. 1869)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

4. huhtikuuta – Hjalmar Lundbohm, ruotsalainen geologi ja kaivosjohtaja (s. 1855)
4. huhtikuuta – August Thyssen, saksalainen teollisuusmies (s. 1842)
8. huhtikuuta – Elias Sopanen, suomalainen kihlakunnantuomari, kansanedustaja ja ministeri (s. 1863)
9. huhtikuuta – Pekka Meriläinen, suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko (s. 1886)
11. huhtikuuta – Alli Nissinen, suomalainen poliitikko, koulunjohtaja ja lastenkirjailija (s. 1866)
17. huhtikuuta – Antonio Adolfo Pérez y Aguilar, elsalvadorilainen katolinen arkkipiispa (s. 1839)
18. huhtikuuta – Senni Kivi, suomalainen näyttelijä (s. 1871)
21. huhtikuuta – Alva Garbo, ruotsalainen näyttelijä (s. 1903)
21. huhtikuuta – Nestor Ojala, suomalainen pedagogi (s. 1864)
28. huhtikuuta – William Henry Jonson (”Zip the Pinhead”), yhdysvaltalainen sirkusesiintyjä (s. 1842)
29. huhtikuuta – Rudolph Tesiny, yhdysvaltalainen painija (s. 1881)
3. toukokuuta – Knut Wicksell, ruotsalainen taloustieteilijä ja professori (s. 1851)
14. toukokuuta – Adolf Bergman, ruotsalainen köydenvetäjä ja olympiavoittaja (s. 1879)
15. toukokuuta – Alma Engblom, suomalainen taidemaalari (s. 1856)
16. toukokuuta – Mehmed VI, Turkin viimeinen sulttaani 1918–1922 (s. 1861)
26. huhtikuuta – Ellen Key, ruotsalainen kirjailija, opettaja ja yhteiskunnallinen keskustelija (s. 1849)
25. toukokuuta – Symon Petljura, ukrainalainen sosialisti, valtiomies ja Ukrainan vapaustaistelija (s. 1879)
26. toukokuuta – Srečko Kosovel, slovenialainen runoilija (s. 1904)
1. kesäkuuta – Curt Andstén, suomalainen kilpapurjehtija (s. 1881)
4. kesäkuuta – Carolina Ferni, italialainen sopraano ja viulisti (s. 1846)
7. kesäkuuta – Nikolos Tšheidze, georgialainen menševikkipoliitikko (s. 1864)
8. kesäkuuta – Emily Hobhouse, brittiläinen kansalaisaktivisti ja hyväntekijä (s. 1860)
9. kesäkuuta – Sanford Ballard Dole, Havaijin tasavallan presidentti, lakimies ja lintutieteilijä (s. 1844)
10. kesäkuuta – Antoni Plàcid Guillem Gaudí i Cornet (”Antoni Gaudí”), katalonialainen arkkitehti (s. 1852)
12. kesäkuuta – Frans Linnavuori, suomalainen säveltäjä (s. 1880)
14. kesäkuuta – Mary Cassatt, yhdysvaltalainen taiteilija (s. 1844)
15. kesäkuuta – Edvin Stenström, suomalainen näyttelijä ja kuplettilaulaja (s. 1879)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

2. heinäkuuta – Émile Coué, ranskalainen apteekkari ja psykologi (s. 1857)
9. heinäkuuta – Juho Kankkunen, suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja (s. 1860)
10. heinäkuuta – Ernst Biese, suomalainen meteorologi, Ilmatieteellisen keskuslaitoksen johtaja (s. 1856)
10. heinäkuuta – Jarl Wegelius, suomalainen jääkärimajuri (s. 1893)
12. heinäkuuta – Gertrude Bell, brittiläinen tutkimusmatkailija, kirjailija, arkeologi ja vakooja (s. 1868)
13. heinäkuuta – Juho Koskimaa, suomalainen kirjailija ja sanomalehtimies (s. 1891)
20. heinäkuuta – Feliks Dzeržinski, puolalaissyntyinen bolševikkivallankumouksellinen (Neuvostoliiton turvallisuuspalvelun Tšekan perustaja) (s. 1877)
22. heinäkuuta – Friedrich von Wieser, itävaltalainen taloustieteilijä ja sosiologi (s. 1851)
23. heinäkuuta – Viktor Vasnetsov, venäläinen taidemaalari (s. 1848)
26. heinäkuuta – Ella Adajevskaja, venäläinen säveltäjä ja pianisti (s. 1846)
26. heinäkuuta  – Olle Lanner, ruotsalainen voimistelija ja olympiavoittaja (s. 1884)
8. elokuuta – Jens Kielland, norjalainen arkkitehti (s. 1866)
23. elokuuta – Rodolfo Alfonso Raffaello Piero Filiberto Guglielmi (”Rudolph Valentino”), italialainen näyttelijä (s. 1895)
26. elokuuta – Ugyen Wangchuck, Bhutanin ensimmäinen kuningas (s. 1862)
28. elokuuta – Sakeus Juuri-Oja, suomalainen teatterinjohtaja, näyttelijä, muusikko ja näytelmäkirjailija (s. 1890)
30. elokuuta – Kustaa Pukkinen (”Köpi”), suomalainen sotilaslentäjä (s. 1897)
31. elokuuta – Juho Snellman, suomalainen valtiopäivämies ja kansanedustaja (s. 1866)
15. syyskuuta – Rudolf Eucken, vuoden 1908 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut saksalainen filosofi (s. 1846)
20. syyskuuta – Bernhard Steckmest, norjalainen arkkitehti (s. 1846)
23. syyskuuta – Paul Kammerer, itävaltalainen biologi (s. 1880)
28. syyskuuta – N. Ekström, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1858)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

7. lokakuuta – Emil Kraepelin, saksalainen psykiatri (s. 1856)
7. lokakuuta – Hjalmar Westring, ruotsalainen valtiomies (s. 1857)
9. lokakuuta – Josias von Heeringen, saksalainen kenraali (s. 1850)
9. lokakuuta – Annie Speirs, brittiläinen uimari ja olympiavoittaja (s. 1889)
11. lokakuuta – Albert Robida, ranskalainen kuvittaja, graafikko ja futurologi (s. 1848)
11. lokakuuta – Hymie Weiss, yhdysvaltalainen mafian johtaja (s. 1898)
12. lokakuuta – Edwin Abbott Abbott, brittiläinen opettaja, teologi ja matemaatikko (s. 1838)
17. lokakuuta – Paula Paatero, suomalainen näyttelijä (s. 1877)
19. lokakuuta – Valentin Annala, suomalainen SDP:n kansanedustaja (s. 1859)
19. lokakuuta – Ludvig Karsten, norjalainen taidemaalari (s. 1876)
19. lokakuuta – Martti Rautanen, inkerinsuomalainen lähetyssaarnaaja (s. 1845)
20. lokakuuta – Jakob Wilhelm Chydenius, suomalainen oikeustieteilijä, professori ja sortovuosien passiivisen vastarinnan organisoija (s. 1863)
21. lokakuuta – Edward Patrick Allen, yhdysvaltalainen katolinen piispa (s. 1853)
27. lokakuuta – Warren Wood, yhdysvaltalainen golfaaja ja olympiavoittaja (s. 1887)
31. lokakuuta – Philip Schuster, yhdysvaltalainen voimistelija (s. 1883)
31. lokakuuta – Erik Weisz (”Harry Houdini”), unkarilaissyntyinen taikuri ja kahlekuningas (s. 1874)
3. marraskuuta – Sven Lydman, suomalainen jalkapalloilija (s. 1900)
3. marraskuuta – Annie Oakley, yhdysvaltalainen tarkka-ampuja (s. 1860)
4. marraskuuta – Eugèn Högström, suomalainen kenraalimajuri (s. 1871)
6. marraskuuta – Carl Swartz, ruotsalainen tehtailija, poliitikko ja pääministeri (s. 1858)
12. marraskuuta – Joseph Gurney Cannon, yhdysvaltalainen poliitikko (s. 1836)
12. marraskuuta – Kaarlo Vasama, suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti (s. 1885)
15. marraskuuta – Kaarlo Heininen, suomalainen kansanedustaja (s. 1853)
26. marraskuuta – John Moses Browning, yhdysvaltalainen asesuunnittelija (s. 1855)
28. marraskuuta – Juho Hallenberg, suomalainen kauppaneuvos (s. 1860)
29. marraskuuta – Juho Vaarala, suomalainen poliitikko (s. 1864)
2. joulukuuta – Alli Trygg-Helenius, suomalainen raittiustyöntekijä ja kansakoulunopettaja (s. 1852)
4. joulukuuta – Ivana Kobilca, slovenialainen taidemaalari (s. 1861)
5. joulukuuta – Claude Monet, ranskalainen impressionistinen taidemaalari (s. 1840)
12. joulukuuta – Ernst Alexander Homén, suomalainen neurologi ja professori (s. 1851)
12. joulukuuta – Jean Richepin, ranskalainen runoilija ja kirjailija (s. 1849)
17. joulukuuta – Lars Magnus Ericsson, ruotsalainen teollisuusmies ja keksijä, Ericsson-yhtiön perustaja (s. 1846)
22. joulukuuta – Juho Walve, suomalainen kansakoulunopettaja ja kirjailija (s. 1856)
24. joulukuuta – Johan Castberg, norjalainen poliitikko (s. 1862
24. joulukuuta – William Coe, yhdysvaltalainen kuulantyöntäjä (s. 1878)
25. joulukuuta – Yoshihito (大正天皇), Japanin keisari (s. 1879)
29. joulukuuta – Rainer Maria Rilke, itävaltalainen runoilija (s. 1875)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Jean Perrin
Nobelin kemianpalkinto: Theodor Svedberg
Nobelin lääketieteen palkinto: Johannes Fibiger
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Grazia Deledda
Nobelin rauhanpalkinto: Aristide Briand ja Gustav Stresemann
Muuta

Elokuvavuosi 1926
Kirjallisuusvuosi 1926
Musiikkivuosi 1926
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Marrasmustesieni

| Marrasmustesieni |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Psathyrellaceae
Suku::  Tulosesus
Laji::  plagioporus
Kaksiosainen nimi
 Tulosesus plagioporus  (Romagn.) D. Wächt. & A. Melzer 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marrasmustesieni (Tulosesus plagioporus, syn. Coprinellus plagioporus tai Coprinus plagioporus) on puutarhoissa, meritörkykasoissa ja sisälläkin kasvava mustesienilaji. Laji kasvaa kostealla maalla ja kasvinjätteillä. Lajin esiintyvyys Suomessa on puutteellisesti tunnettu, mutta maailmanlaajuisesti se on elinvoimainen.
Christiane Marchello-Nizia

| Christiane Marchello-Nizia> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1941 (ikä 83–84) Nantua
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  professori (emerita)
Koulutus ja ura
Instituutti:  ENS-Lyon
Christiane Marie Marchello-Nizia (s. 1941 Nantua) on ranskalainen kielitieteilijä ja Ranskan huippuyliopistoihin lukeutuvan École normale supérieure de Lyonin (ENS-Lyon) emeritaprofessori. Hänet tunnetaan ranskan kielen historian, esimerkiksi keskiaikaisen ranskan kielen tutkijana.
Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Marchello-Nizia on ollut vuodesta 2002.
Teoksia

(esimerkkejä, vain osa)
Christiane Marchello-Nizia, Bernard Combettes, Sophie Prevost & Tobias Scheer (toimittajat): Grande Grammaire Historique Du Francais. Walter de Gruyter. Teos ilmestyy syksyllä 2019. ISBN 9783110345537 (ranskaksi)
Christiane Marchello-Nizia: Grammaticalisation et changement linguistique. De Boeck-Duculot. 2006. (ranskaksi)
Christiane Marchello-Nizia: Le français en diachronie: douze siècles d'évolution. (ranskaksi)
Christiane Marchello-Nizia: Dire le vrai: L'adverbe "si" en français médiéval. Essai de linguistique historique. Geneve, Librairie Droz. 1985.(ranskaksi)
Aiheesta muualla

Google Scholar -haku "Christiane Marchello-Nizia" (englanniksi) (scholar.google.com)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Tieteilijät:  CiNii 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  IdRef
Lipton

| Lipton |
| --- | --- |

Tuotetyyppi:  Tee
Omistaja:  Unilever
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Perustettu:  1871
Markkina-alueet:  Maailmanlaajuinen
Edelliset omistajat:  Thomas J Lipton Company
Kotisivu:  liptontea.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liptonin teetä kipossa
Lipton on Unileverin omistama teemerkki, jota on myynnissä yli 150 maassa.
Unilever myi marraskuussa 2021 Liptonin yhdysvaltalaiselle CVC Capital Partnersille 4,5 miljardin euron hinnalla.
Historia

Liptonin historia alkoi vuonna 1871 Skotlannissa, jonne Thomas Lipton avasi ruokakaupan. Vuonna 1889 hän laajensi toimintaansa teealalle. Tee oli aiemmin kallis varakkaiden juoma, jonka laatu ja maku vaihtelivat alkeellisten pakkaus- ja kuljetusmenetelmien takia. Lipton halusi tehdä teestä juoman, jonka laatu olisi taattua, mutta hinta kohtuullinen. Hän osti Ceylonin, nykyisen Sri Lankan, saarelta teeplantaaseja ja järjesti teen pakkauksen ja kuljetuksen edullisesti suoraan saarelta kauppoihinsa ”Direct from the tea garden to the tea pot” -sloganin ajatuksen mukaisesti. Lipton pyrki varmistamaan teen tuoreuden ja tasalaatuisuuden myymällä teepaketteja irtoteen sijaan, mikä oli aikanaan harvinaista. Vuonna 1893 Lipton perusti Thomas J Lipton Co. -yrityksen, jonka pääkonttori sijaitsi Hobokenissa, New Jerseyssä. Unileverin omistukseen Lipton siirtyi vuonna 1971. Lipton-tee oli menestys ja onkin nykyään maailman johtavia teemerkkejä.
Rainforest Alliance

Vuoden 2008 alusta lähtien Liptonin Yellow Label -tee on ollut Rainforest Alliance -sertifioitua. Unilever on ilmoittanut sitoutuneensa hankkimaan kaiken pussiteensä vuoteen 2015 mennessä ja kaiken teensä vuoteen 2020 mennessä sertifioiduilta tiloilta. Vuoden 2011 loppuun mennessä yritys hankki 28 % teestä sertifioiduilta tiloilta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Liptonin kansainväliset sivut
Unileverin sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Teen tuotemerkit |
| --- | --- |
Tunnettuja valmistajia:  Lipton  Twinings  Forsman  Nordqvist  Clipper tea 
Suosittuja sekoituksia:  Keisarin Malja  Keisarin Morsian 
 Katso myös: Tee  Luettelo teen valmistajista
Maria Kuutti

| Maria Kuutti> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. elokuuta 1980 (ikä 44) Kangasniemi
Ammatti:  kirjailija, äidinkielenopettaja, kirjastonhoitaja, sanataideohjaaja
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Tyylilajit:  lastenkirjallisuus
Palkinnot
 Kariston Perhe on paras -kilpailun voitto 2014 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Maria Kuutti (o.s. Kettunen, 13. elokuuta 1980 Kangasniemi) on suomalainen lastenkirjailija. Hän on toiminut myös äidinkielenopettajana, kirjastonhoitajana ja sanataideohjaajana.
Teokset

Anna ja Elvis -sarja
Anna ja Elvis kylpylässä. Hämeenlinna: Karisto, 2014. ISBN 978-951-141-039-3.
Anna ja Elvis mummolassa. Hämeenlinna: Karisto, 2015. ISBN 978-951-235-960-8.
Anna ja Elvis leirillä. Hämeenlinna: Karisto, 2015. ISBN 978-951-236-046-8.
Anna ja Elvis ja verraton vaari. Hämeenlinna: Karisto, 2016. ISBN 978-951-145-340-6.
Anna ja Elvis ja vaahtokarkkivakooja. Hämeenlinna: Karisto, 2017. ISBN 978-951-236-277-6.
Anna ja Elvis vaippasirkuksessa. Hämeenlinna: Karisto, 2018. ISBN 978-951-236-421-3.
Anna ja Elvis häähumussa. Hämeenlinna: Karisto, 2019. ISBN 978-951-236-657-6.
Anna ja Elvis risteilyllä. Hämeenlinna: Karisto, 2021. ISBN 978-951-138-552-3.
Onni ja Aada -sarja
Onni ja Aada päiväkodissa. (Kuvitus: Saara Söderlund) Hämeenlinna: Karisto, 2019. ISBN 978-951-144-472-5.
Onni ja Aada yökylässä. (Kuvitus: Saara Söderlund) Hämeenlinna: Karisto, 2020. ISBN 978-951-137-255-4.
Onni ja Aada metsäretkellä. (Kuvitus: Saara Söderlund) Hämeenlinna: Karisto, 2021. ISBN 978-951-138-995-8.
Onni ja Aada kirjastossa. (Kuvitus: Saara Söderlund) Hämeenlinna: Karisto, 2022. ISBN 978-951-141-804-7.
Onni ja Aada syntymäpäivillä.  (Kuvitus: Saara Söderlund)  Hämeenlinna:  Karisto, 2023.  ISBN 978-951-145-522-6
Onni ja Aada kotieläinpihalla.  (Kuvitus: Saara Söderlund)  Hämeenlinna:  Karisto, 2024.  ISBN 978-951-1-47454-8
Onnenpotku-sarja
Peli on alkanut, Iida. Hämeenlinna: Karisto, 2022. ISBN 978-951-143-803-8.
Katse palloon, Iida. Hämeenlinna: Karisto, 2021. ISBN 978-951-145-865-4.
Kohti maalia, Iida. Hämeenlinna: Karisto, 2024. ISBN 978-951-146-927-8.
Reilua peliä, Iida!. Helsinki: Otava, 2025 ISBN 978-951-1-49385-3 (Ilmestyy 2025)
Roope ja Make -sarja
Roope, Make ja lusikkatesti. Espoo: Myllylahti, 2021. ISBN 978-952-356-287-5.
Roope, Make ja kiusalliset kiekaisut. Espoo: Myllylahti, 2023. ISBN 978-952-356-443-5.
Muut teokset
Joko joulupukki tuli? Rekijoki: Kvaliti, 2021. ISBN 978-952-720-266-1.
Mennään jo pilkille! Rekijoki: Kvaliti, 2022. ISBN 978-952-720-275-3.
Alpo, Helmi ja kolmas pyörä. Rekijoki: Kvaliti, 2022. ISBN 978-952-720-282-1.
Kolme kaverusta ja skeittiparkki. Helsinki: Karisto, 2023. ISBN 978-951-145-162-4.
Aiheesta muualla

Maria Kuutti Kirjasampo.fi-sivustolla.
/ Maria Kuutti Facebookissa
Marketat

| Marketat |
| --- | --- |
 Kanarianmarketta (Argyranthemum frutescens)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Suku::  Marketat Argyranthemum  Webb
Katso myös
   Marketat Wikispeciesissä   Marketat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Marketat (Argyranthemum) on kasvisuku mykerökukkaiskasvien (Asteraceae) heimossa. Suvun lajeja viljellään yksivuotisina kesäkukkina tai leikkokukiksi. Markettoihin kuuluu 23 lajia, jotka esiintyvät alkuperäisinä Kanariansaarilla ja Madeiralla.
Lajit

Markettoihin kuuluvat luonnonvaraiset lajit:
vuorimarketta (Argyranthemum adauctum)
kampamarketta (Argyranthemum broussonetii)
ternimarketta (Argyranthemum callichrysum)
buenavistanmarketta (Argyranthemum coronopifolium)
sahamarketta (Argyranthemum dissectum)
moganinmarketta (Argyranthemum escarrei)
maspalomasinmarketta (Argyranthemum filifolium)
ripsumarketta (Argyranthemum foeniculaceum)
kanarianmarketta eli marketta eli pensaspäivänkakkara (Argyranthemum frutescens )
rihmakanarianmarketta eli ripsumarketta eli tipsumarketta (Argyranthemum frutescens subsp. foeniculaceum, syn. Argyranthemum anethifolium)
siromarketta (Argyranthemum gracile)
desertasinmarketta (Argyranthemum haematomma)
palmanmarketta (Argyranthemum haouarytheum)
hierronmarketta (Argyranthemum hierrense)
Argyranthemum lemsii
johanneksenmarketta (Argyranthemum lidii)
keltamarketta (Argyranthemum maderense)
madeiranmarketta (Argyranthemum pinnatifidum)
pietarinmarketta (Argyranthemum sundingii)
eerikinmarketta (Argyranthemum sventenii)
teidenmarketta (Argyranthemum tenerifae)
tyrskymarketta (Argyranthemum thalassophilum)
palmanlaakerimarketta (Argyranthemum webbii)
fuerteventuranmarketta (Argyranthemum winteri)
Koristekasveina viljeltyjä markettalajeja ovat kanarianmarketta ja keltamarketta sekä risteymäryhmä tarhamarketta (Argyranthemum Frutescens-Ryhmä).
Juha Manninen

Juha Arvid Mikael Manninen (vuoteen 1950 Jauhiainen; 24. marraskuuta 1945 Helsinki – 13. joulukuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen aate- ja tieteenhistorioitsija. Manninen hoiti alkuvuodesta 1968 lähtien osaa Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian assistentuurista ja sitten myös käytännöllisen filosofian professuurista, minkä jälkeen hän oli Suomen Akatemiassa professori Jaakko Hintikan tutkimusryhmän jäsen ja toimi Oulun yliopiston yleisen aate- ja oppihistorian professorina vuodet 1975–2009, alan ensimmäisessä vakituisessa virassa Suomessa sekä viimeksi Helsingin yliopiston tutkijakollegiumissa. Hän keskittyi tieteiden, aatteiden ja filosofian historiaan sekä toimitti useita tiedelehtiä, teoksia ja teossarjoja, muun muassa Psykologia, Synthese, Ajatus, Prometheus, European Studies in the History of Science and Ideas samoin kuin J.V. Snellmanin alkukielisiä koottuja teoksia Samlade arbeten (13 osaa ja hakemisto) ja vastaavasti Anders Chydeniuksen Samlade arbetenia (5 osaa). Viimeiset kaksi sarjaa ovat Suomessa suuntaa antavia tieteellisiä editioita, etenkin alkukielisiin sisältyvien selitysten ansiosta.lähde?
Teokset > Kirjat

Miten tulkita J.V. Snellmania? Kirjoituksia J.V. Snellmanin ajattelun kehittymisestä ja taustoista. Snellman-instituutti, Kuopio 1987. ISBN 951-657-225-1.
Dialektiikan ydin. Pohjoinen, Oulu 1987. ISBN 951-749-061-5.
Manninen, Juha & Envall, Markku &  Knuuttila, Seppo: Maailmankuva kulttuurin kokonaisuudessa. Pohjoinen, Oulu 1989. ISBN 951-749-106-9.
Feuer am Pol. Zum Aufbau der Vernunft im europäischen Norden. Peter Lang, Frankfurt am Main 1996. ISBN 3-631-49303-7.
Valistus ja kansallinen identiteetti. Aatehistoriallinen tutkimus 1700-luvun Pohjolasta. SKS, Helsinki 2000. ISBN 951-746-212-3.
Manninen, Juha & Ihanus, Juhani & Jalava, Marja & Niiniluoto, Ilkka: A History of Philosophy and Psychology in Finland, 1809-1917. Societas Scientiarum Fennica, Helsinki 2021. ISBN 978-951-653-461-2.
Teokset > Toimituksia

Manninen, Juha & Tuomela, Raimo (eds): Essays on Explanation and Understanding. Studies in the Foundations of Humanities and Social Sciences. D. Reidel, Dordrecht 1976. ISBN 90 277 0592 5.
Manninen, Juha & Apel, Karl-Otto & Tuomela, Raimo (Hg.): Neue Versuche über Erklären und Verstehen. Suhrkamp, Frankfurt am Main 1978. ISBN 3-518-06108-9.
Manninen, Juha & Knuuttila, Simo & Niiniluoto, Ilkka (toim.): Aate ja maailmankuva. Suomen filosofista perintöä keskiajalta vuosisadallemme. Helsinki WSOY, 1979. ISBN 951-0-08827-7.
Manninen, Juha & Sandkühler, Hans Jörg (Hg.), Realismus und Dialektik oder Was können wir wissen? Pahl Rugenstein, Köln 1984.ISBN 3-7609-0919-1.
Manninen, Juha & Patoluoto, Ilkka (toim.): Hyöty, sivistys, kansakunta. Suomalaista aatehistoriaa. Pohjoinen, Oulu 1986. ISBN 951-749-010-0.
Manninen, Juha & Niiniluoto, Ilkka (toim.): Ajatuksen laboratorio: Filosofisen yhdistyksen pöytäkirjat 1873–1925.  Helsinki:  Suomen filosofinen yhdistys, 1996.  ISBN 951-9264-26-4
Manninen, Juha & Niiniluoto, Ilkka (toim.): The Philosophical Twentieth Century in Finland. A Bibliographical Guide. Acta Philosophica Fennica, Vol. 82. Societas Philosophica Fennica, Helsinki 2007. ISBN 978-951-9264-63-9.
Manninen, Juha & Vilkko, Risto (toim.): Ajattelun välineet ja maailmat: Kirjoituksia Jaakko Hintikan filosofiasta.  Helsinki:  Gaudeamus, 2009.  ISBN 978-952-495-103-6
Manninen, Juha & Stadler, Friedrich (toim.): The Vienna Circle in the Nordic Countries. Networks and Transformations of Logical Empiricism. Springer, Dordrecht 2010. ISBN 978-90-481-3682-7.
Manninen, Juha & Niiniluoto, Ilkka & Reisch, George A. (toim.): Eino Kaila. Human Knowledge. A Classic Statement of Logical Empiricism. Translated by Anssi Korhonen. Publications of the Archive of Scientific Philosophy, Hillman Library, University of Pittsburgh. Open Court, Chicago 2014. ISBN 978-0-8126-9848-0.
Kirjallisuutta

Gimpl, Georg (Hg.): Ego und Alterego. Wilhelm Bolin und Friedrich Jodl im Kampf um die Aufklärung. Festschrift für Juha Manninen. Peter Lang, Frankfurt am Main 1996. ISBN 3-631-49124-7
Nemeth, Elisabeth: Review of Eino Kaila, Human Knowledge, "Embedding Logical Empiricism into the History of Epistemology", HOPOS, The Journal of the International Society for the History of Philosophy of Science, Vol. 6, Spring 2016.
Penco, Carlo: Review Essay on The Vienna Circle in the Nordic Countries in: Nordicum-Mediterraneum, vol. 8, 2013, 14 pages.
Timosaari, Niina (toim.): Aatteiden ja oppien teillä. Juha Mannisen juhlakirja. Pohjois-Suomen Historiallinen Yhdistys, Rovaniemi 2014. ISBN 978-952-9888-56-6
Numminen, Jaakko, Sivistys-Suomen synty, 2, s. 355-368. Helsinki : Edita, 2020 ISBN 978-951-37-7814-9