stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Delfiinit
Kommunikointi

Delfiinin tärkeimmät aistit ovat näkö- ja kuuloaisti.
Delfiinillä on suuret silmät, jotka sijaitsevat sen suunpielien takana. Delfiini näkee hyvin niin vedessä kuin pinnan yläpuolellakin, sekä hämärässä että valossa. Delfiinin kuuloaisti on hyvin tarkka; se pystyy kuulemaan jopa kymmenen kertaa korkeampia ääniä kuin ihminen, sillä ääniaallot kulkeutuvat ihmisen ja delfiinin korvaan eri tavoin. Delfiinillä ei ole korvalehtiä, vaan se ottaa äänen vastaan alaleukansa kautta. Se pystyy myös paikantamaan äänen lähteen tarkasti.
Veden alla äänillä kommunikoiminen on tehokasta, sillä syvällä merenpohjassa on usein pimeää. Siksi delfiinit kommunikoivatkin erilaisilla vihellysäänillä. Naksutteluilla ne puolestaan paikantavat kohteita ja suunnistavat kaikuluotaimen tapaan.
Sotalaivojen syvyystutkat häiritsevät delfiinejä ja muita valaita niin, että ne ajautuvat toisinaan rannalle ja joutuvat hengenvaaraan.
Delfinaariot

Delfinaarioissa ihmiset voivat käydä katsomassa delfiinejä ja yleensä nähdä niiden esittämiä temppuja. Tampereella Särkänniemessä sijaitseva delfinaario suljettiin vuoden 2015 loppupuolella. Delfinaarioiden oikeutuksesta kiistellään jatkuvasti. Niiden puolustajat näkevät delfinaariot tärkeinä paikkoina, joissa ihmiset voivat tutustua delfiineihin ja oppia niistä. Delfinaarioiden ajatellaan myös suojaavan delfiinikantaa, jota kalastus on harventanut. Delfinaarioiden vastustajien mielestä delfinaariot eivät tarjoa delfiineille luonnonmukaisia elinolosuhteita fyysisesti eivätkä sosiaalisesti, minkä katsotaan selittävän korkeita kuolleisuuslukuja. Delfinaarioissa on kuitenkin olemassa jo vahva toisen- kolmannen ja jopa neljännen polven kanta, eikä suurimpaan osaan maailman delfinaarioista enää nykyään pyydystetä delfiineitä luonnosta, vaan paikalliskantojen geneettinen monimuotoisuus varmistetaan siirroilla delfinaarioiden kesken tai keinosiemennyksellä. Keinosiemennystekniikat ovat kehittyneet, ja niistä uskotaan ja toivotaan olevan apua myös muun muassa uhanalaisten delfiinilajien kannan elvyttämisessä.
Myyttejä

Merenkulkijoiden keskuudessa on katsottu delfiiniparvien tuottavan laivalle hyvää onnea.
Antiikin Kreikassa delfiini oli arvostettu eläin, sillä se on keskeinen Apollonin myytissä: myytin mukaan Apollon ratsasti delfiinin selässä Delfoiin, johon sittemmin perustettiin hänen pyhäkkönsä.
Ranskan kuningashuoneen historiassa delfiini oli kruununprinssin ja hänen puolisonsa, Dauphinin ja Dauphinen tunnus.
Symboliikka

Kreikkalaisissa taruissa Apollon otti delfiinin hahmon kantaakseen kreetalaiset Delfoihin, jossa nämä pystyttivät hänelle temppelin. Apollon Delphinioksen (delfiinien herra) nimi saattaa johtua minolaisen kulttuurin delfiinisymbolin käytöstä. Ei ole varmaa, että Delfoi (latinaksi Delphi) olisi saanut nimensä delfiinistä. Tämä merinisäkäs on meren jumalan, Poseidonin, tunnus. Sen toinen vertauskuva on hevonen ja merihevonen. Poseidonin kerrotaan luoneen ensimmäisen hevosen kalliosta. Merestä syntynyt Afrodite (lat. Venus) kuvattiin monesti delfiinien seurassa. Viinin jumala Dionysos muutti tarun mukaan merirosvoja delfiineiksi.
Etruskit veivät hautataiteessaan vainajien sielut Autuaiden saarille, mutta myöhemmin he omaksuivat Haadesta muistuttavan käsityksen tuonpuoleisesta. Ranskan kruununperijät ottivat delfiinin kuvan vaakunoihinsa. Kirjoihin merkitty ”ad usum delphini” tarkoitti epäsiveellisyydestä puhdistettua painosta.
Uhat

Maailmanlaajuisten kalansaaliiden pienentyessä vajetta korvataan delfiinin- ja valaanlihan syönnillä. Merinisäkkäitä käytetään myös syöttinä kala- ja hailajien kalastuksessa. Valaita ja delfiinejä ammutaan harpuunoilla, keihäillä ja ampuma-aseilla, niitä silvotaan viidakkoveitsillä ja koukuilla sekä tapetaan dynamiitilla. Lisäksi delfiinejä jää kalastajien verkkoihin muun kalastuksen sivusaaliina. Delfiininpyynnin kautta arviolta 100 000 delfiiniä ja pienvalasta saa surmansa vuosittain. Delfiinit ja pienvalaat eivät ole kansainvälisesti suojeltuja lajeja, toisin kuin suuremmat valaat. Delfiinejä ja pienvalaita suojaavat ainoastaan alueelliset pyyntikiellot. Niitä pyytäviä maita ovat Grönlanti, Etelä-Korea, Japani, Intia, Venezuela, Nigeria, Malesia, Peru, Brasilia ja Madagaskar.
Sukuja

Delfiinit (Delphinus)
Kääpiögrindvalaat (Feresa)
Grindvalaat (Globicephala)
Rissondelfiinit (Grampus)
Sarawakindelfiinit (Lagenodelphis)
Valkokuvedelfiinit (Lagenorhynchus)
Valasdelfiinit (Lissodelphis)
Iravadindelfiinit (Orcaella)
Miekkavalaat (Orcinus)
Melonipäävalaat (Peponocephala)
Pikkumiekkavalaat (Pseudorca)
Amerikandelfiinit (Sotalia)
Ryhädefiinit (Sousa)
Meridelfiinit (Stenella)
Rosohammasdelfiinit (Steno)
Pullonokkadelfiinit (Tursiops)
Kirjodelfiinit (Cephalorhynchus)
Aiheesta muualla

WWF Suomi: Valaat ja delfiinit
Suuri Eläinkirja.  WSOY, 1988.  ISBN 951-0-22848-6
AntroBlogi: Delfiinien kanssa kalassa
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q215760  Wikispecies: Delphinidae  ADW: Delphinidae  AFD: Delphinidae  BOLD: 1014  CoL: 934  EoL: 7659  EPPO: 1DLPNF  GBIF: 5314  iNaturalist: 41479  IRMNG: 104002  ITIS: 180415  MSW: 14300035  NBN: NHMSYS0000376173  NCBI: 9726  NZOR: be5894e5-027a-47c7-ab5f-090e0ce3cf07  Open Tree of Life: 698406  Paleobiology Database: 42953  Paleobiology Database: 42953  Plazi: 3C20BA6E-FFE1-FFD0-DBDB-FBB0FEC383EB  WoRMS: 136980  ZooBank: EDC3F8AE-5647-4ED0-BDCA-981F9C08D58E 
Delfiinin anatomia
Schneider

Schneider on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Balthasar Schneider (s. 1984), itävaltalainen mäkihyppääjä
Bernd Scnheider (s. 1964), saksalainen kilpa-autoilija
Bernd Schneider (s. 1973), saksalainen jalkapalloilija
Bert Schneider (1933–2011), yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
Braden Schneider (s. 2001), kanadalainen jääkiekkoilija
Christine Schneider (s. 1972), saksalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Christoph Schneider (s. 1966), saksalainen rumpali
Claudine Schneider (s. 1947), yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko
Cory Schneider (s. 1986), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Dan Schneider (s. 1966), yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, elokuva- ja televisiotuottaja
David Schneider (s. 1979), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
David Schneider (s. 1981), sveitsiläinen suunnistaja
Dietmar Schneider (s. 1974), itävaltalainen polkupyöräpalloilija
Elias Schneider (s. 2007), saksalainen jääkiekkoilija
Florian Schneider (1947–2020), saksalainen muusikko, Kraftwerk-yhtyeen perustajajäsen
Fred Schneider (s. 1951), yhdysvaltalainen rockmuusikko
Friedrich Schneider (1786–1853), saksalainen orkesterinjohtaja ja säveltäjä
Georges Schneider (1925–1963), sveitsiläinen alppihiihtäjä
Hans Jacob Sparre Schneider (1853–1918), norjalainen eläintieteilijä
Johann Gottlob Schneider (1750-1822), saksalainen filologi ja luonnontutkija
John Schneider (s. 1960), yhdysvaltalainen näyttelijä
Josef Schneider (1891–1966), sveitsiläinen soutaja
Magda Schneider (1909–1996), saksalainen näyttelijä
Manuela Groeger-Schneider, saksalainen jääkiekkotuomari
Marc Schneider (s. 1973), yhdysvaltalainen soutaja
Maria Schneider (1952–2011), ranskalainen näyttelijä
Maria Schneider (s. 1960), yhdysvaltalainen säveltäjä ja jazzmuusikko
Mathieu Schneider (s. 1969), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Michael Schneider, saksalainen televisio-ohjaaja
Nick Schneider (s. 1997), kanadalainen jääkiekkomaalivahti
Othmar Schneider (1928–2012), itävaltalainen alppihiihtäjä
Paul Schneider (s. 1976), yhdysvaltalainen näyttelijä
Peter Schneider (s. 1991), itävaltalainen jääkiekkoilija
René Schneider (s. 1973), saksalainen jalkapalloilija
Rob Schneider (s. 1963), yhdysvaltalainen näyttelijä
Romy Schneider (1938–1982), itävaltalainen näyttelijä
Rudi Schneider (1908–1957), itävaltalainen meedio
Sepp Schneider (s. 1991), itävaltalainen yhdistetyn hiihtäjä
Siegfried Schneider (s. 1937), saksalainen televisiokäsikirjoittaja
Tanner Elle Schneider, Elle King (s. 1989), yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä, televisioesiintyjä ja näyttelijä
Tom Schneider (s. 1959), yhdysvaltalainen pokeriammattilainen, kirjailija ja liikemies
Vadim Schneider (1986–2003), ranskalainen näyttelijä
Viktor Schneider, saksalainen hiihtäjä
Vreni Schneider (s. 1964), sveitsiläinen alppihiihtäjä
William Schneider (s. 1954), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija.
Muut

Schneider Electric (aiemmin Groupe Schneider), ranskalainen elektroniikkavalmistaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Iranin vallankaappaus 1953

Mohammed Mossadeqia tukeva mielenosoitus Teheranissa 16. elokuuta 1953.
Iranin vallankaappaus 1953 oli Yhdysvaltain CIA:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan MI6-ulkomaantiedustelupalvelun toteuttama. Silloinen demokraattisesti valittu pääministeri Mohammed Mossadeq syrjäytettiin elokuussa 1953.
Iranilaisten keskuudessa suosittu Mossadeq toimi vuonna 1951 Iranin öljykomitean puheenjohtajana, ja Mossadeqin hallituskaudella Iranin parlamentti äänesti Iranin sisällä olevien öljy-yhtiöiden kansallistamisesta, mitä brittiläiset öljyfirmojen omistajat eivät voineet hyväksyä. Iranin länsimielinen oikeisto ja brittiläiset öljy-yhtiöiden toimijat pelkäsivät kommunismin mahdollista leviämistä Iranin valtiojärjestelmään.lähde?
Britannian hallitus päätti suojella brittiläisiä yrittäjiä järjestämällä Iraniin vallankaappauksen CIA:n ja šaahi Mohammed Reza Pahlavin puolella olleiden sotilasjoukkojen avulla. Lopputuloksena oli Mossadeqin pidätys ja tuomitseminen kotiarestiin, minkä jälkeen šaahin valtaa lisättiin. Šaahi kielsi kansallismieliset ja sosialistiset liikkeet, ja pääasiallinen vainojen kohde oli kommunistinen Tudeh-puolue, jonka jäsenistä puhdistettiin Iranin hallintoelimet, armeija ja julkiset laitokset. Vallankaappauksen jälkeen osana uutta oikeistolaista monarkiaa ja USA-mielisyyteen perustuvaa poliisivaltiota perustettiin osittain amerikkalaisten kouluttama SAVAK-tiedustelupalvelu, joka tunnettiin julmasta toisinajattelijoiden kidutuksesta. Vallankaappaus provosoi myös vuoden 1979 vallankumouksen, ja luokkaerot laajenivat kansalaisvapauksia rajoitettaessa, vaikka Iranin talous kasvoi, kun briteille asetettu kauppasaarto lakkautettiin.
lähde?
Leonor Fini

| Leonor Fini |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. elokuuta 1907 Buenos Aires, Argentiina
Kuollut: 18. tammikuuta 1996 Pariisi, Ranska
Ammatti:  Taidemaalari
Aiheesta muualla
Kotisivu
Leonor Fini (30. elokuuta 1907 – 18. tammikuuta 1996) oli argentiinalainen taidemaalari. Fini toimi taiteen alalla yli seitsemän vuosikymmenen ajan, tehden maalauksia, piirustuksia ja kuvittaen kirjoja Lisäksi hän suunnitteli lavasteita ja rooliasuja teatteriin, balettiin, oopperaan ja televisioon. Hänen töissään oli vaikutteita surrealismista, hänen näkemistään unista ja erotiikasta. Finiä pidetään yhtenä aikansa merkittävimmistä taiteilijoista.
Varhainen elämä

Fini syntyi Buenos Airesissa. Kun Fini oli puolitoistavuotias, hänen äitinsä Malvina päätti paeta alistavaa aviomiestään ja muutti Finin kanssa Triesteen, Italiaan. Finin isä yritti kidnapata tämän, minkä vuoksi Fini pukeutui seitsemän ensimmäisen elinvuotensa ajan aina kotoa poistuessaan pojaksi. Tämä herätti Finin elämänmittaisen kiinnostuksen naamiaisiin ja mystiikkaan, mikä heijastui myöhemmin taiteilijan töihin. Teini-ikäisenä Fini kärsi sairaudesta, jonka vuoksi hänen silmänsä olivat peitettynä kahden kuukauden ajan.
Tänään (albumi)

| Tänään Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : MTV-Musiikkistudiot
 Julkaistu: 1995
 Formaatti: CD
 Kesto: 43.06
 Levy-yhtiö: AXR
Eija Kantolan muut julkaisut
| Yön hiljaisuus 1994 | Tänään 1995 | Katseet 1997 |
Tänään on iskelmälaulaja Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 1995.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Mika Toivanen, ellei toisin mainittu.
Oi, Valentino – 3.14 (san. Markku Salonen)
Serkkupoika – 3.38 (san. Aappo I. Piippo ja Ilkka Vainio)
Tänään – 3.54 (san. Jukka Välimaa)
Tuska hiipii öihin – 3.09 (san. Jori Nummelin)
Ei milloinkaan – 3.25 (san. Nummelin)
Mä katseen luon – 3.02 (säv. Bobby Ljunggren, Håkan Almqvist ja Richard Evenlind, suom. san. Anne Koivunen)
Sinä, minä, taivas, kuu ja tähdet – 3.05 (san. Nummelin)
Salamarakkaus – 3.21 (säv. Jokke Seppälä, san. Välimaa)
Haavesiivin – 3.56 (säv. Risto Asikainen, san. Nummelin)
Ääni rakkauden – 3.08 (säv. Asikainen, san. Kaisu Liuhala)
Tuo kesä – 3.32 (san. Nummelin)
Tuuleen – 3.33 (säv. Välimaa)
Aiheesta muualla

Tänään discogs.com -sivustolla
| n k Eija Kantola |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Samppanjaruusu  Kiitos tästä vuodesta  Ilmaan noussut oon  Yössä sielujen  Yön hiljaisuus  Tänään  Katseet  Sata suudelmaa  Kylmä kuuma ja kaunis  Rakkauden kiertokulku  Muistojen Bulevardi – Laila Kinnusen unohtumattomat laulut  Hyppy tuntemattomaan  Legendaa  Käärmetanssi  Peili  Kadonneet laulut  Kipinä 
Kokoelmat:  Parhaat  Parhaat – 20 suosikkisävelmää  Parhaat 40 hittiä  Yön Kuningatar (Kaikkien Aikojen Parhaat)  Eija Kantola – 30 v. juhlakokoelma 
Singlet:  ”Ranskalaiset korot” / ”Kesä saapuu sittenkin”  ”Samppanjaruusu” / Se heinäkuu”  ”Ainoa oikea” / ”Sua rantaan oottelen”
Kipinä (Eija Kantolan albumi)

| Kipinä Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 9. heinäkuuta 2021
 Levy-yhtiö: GRF Records
Eija Kantolan muut julkaisut
| Kadonneet laulut 2016 | Kipinä 2021 |   |
Kipinä on Eija Kantolan studioalbumi, joka julkaistiin 9. heinäkuuta 2021.
Kappaleet

Unohdun sinuun – 3.54
Hetkessä – 4.04
Kipinä – 3.33
Jos vielä oot vapaa – 3.19
Soittaja (Gypsy) – 3.26
Kuin talvella routamaa – 2.58
Pullo viiniä käy (Two More Bottles of Wine) – 3.06
Sinä teet minut ehjäksi – 4.08  (Eija Kantola & Kyösti Mäkimattila)
Helppohoitoinen – 4.14
Yksin kuljen sateeseen – 3.38
Killing Joke

| Killing Joke |
| --- | --- |
 Killing Joke Ilosaarirockissa vuonna 2009.
Tiedot
Toiminnassa:  1978–1996, 2002–2023
Tyylilaji:  Post-punk   Uusi aalto   Industrial metal Goottirock
Kotipaikka:   Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Jeremy ”Jaz” Coleman   Martin ”Youth” Glover   Paul Ferguson   Reza Udhin  
Entiset jäsenet:  Kevin ”Geordie” Walker   Paul Raven   Ben Calvert   Martin Atkins   Dave Kovacevic   Nick Holywell-Walker   Geoffrey Dugmore   Ted Parsons   Dave "Taif" Ball   Dave Grohl   Troy Gregory  
Levy-yhtiö:  Candlelight Records   Spinefarm   Cooking Vinyl   Zuma Recordings   Butterfly   Invisible   E.G. Records   Malicious Damage  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Killing Joke on brittiläinen post-punk-, uusi aalto- ja industrial metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 1978. Perustajajäsenet Jeremy ”Jaz” Coleman (laulu, syntetisaattorit ja sovitukset) ja Kevin ”Geordie” Walker (kitara) ovat olleet yhtyeen ainoat pysyvät jäsenet.
Yhtyettä pidetään laajasti yhtenä merkittävimmistä 1970-luvun lopun ja 1980-luvun alun post-punk/uusi aalto -kokoonpanoistakenen mukaan?.
Killing Joken musiikki koostuu tyypillisesti metallisista kitaroista ja raskaista, tanssittavista rytmeistä. Colemanin lavaesiintyminen on ritualistista ja laulu vaihtelee puhelaulusta raspiseen ärjyntään. Välillä laulu on uhkaavaan murinaa ja toisinaan tunteellista ja melodista. Koskettimet olivat kantava elementti varsinkin yhtyeen 1980-luvun tuotannossa. Geordie ei koskaan soita kitarasooloja.
Yhtyeen tyyli kehittyi 1970-luvun post-punkista ja dub reggaesta 1980-luvulla kohti industrial metalia. 1990-luvulla Killing Joken musiikkiin tuli tanssimusiikin elementtejä.
Kitaristi Geordie Walker kuoli 64-vuotiaana kaksi päivää vakavan halvauskohtauksen jälkeen 26. marraskuuta 2023.
Diskografia > Albumit

Killing Joke (1980)
What's THIS For...! (1981)
Revelations (1982)
Fire Dances (1983)
Night Time (1985)
Brighter than a Thousand Suns (1986)
Outside the Gate (1988)
The Courtauld Talks (1989)
Extremities, Dirt & Various Repressed Emotions (1990)
Pandemonium (1994)
Democracy (1996)
Killing Joke (2003)
Hosannas from the Basements of Hell (2006)
Absolute Dissent (2010)
MMXII (2012)
Pylon (2015)
Diskografia > Konserttitallennealbumit

"Ha" (1982)
BBC in Concert (1995)
No Way Out But Forward Go! (2001)
XXV Gathering: Let Us Prey (2005)
The Original Unperverted Pantomime (2008)
Live at the Forum (2008)
Requiem (2009)
The Gathering 2008 (2009)
Down by the River (2011)
Diskografia > Kokoelma-albumit

An Incomplete Collection 1980 - 1985 (1990)
Laugh? I Nearly Bought One! (1992)
Wilful Days (1995)
Alchemy - The Remixes (1996)
Wardance - The Remixes (1998)
The Unperverted Pantomime (2003)
Chaos for Breakfast (2004)
For Beginners (2004)
Inside Extremities: Mixes, Rehearsals and Live (2007)
Bootleg Vinyl Archive Vol. 1 (2007)
Bootleg Vinyl Archive Vol. 2 (2007)
Rmxd (2008)
The Peel Sessions 1979-1981 (2008)
Duende - The Spanish Sessions (2008)
The Singles Collection 1979–2012 (2013)
Killing Joke: In Dub (2013/2014)
Diskografia > Singlet

”Nervous System” (1979)
”Wardance” (1980)
”Change” (1980)
”Requiem” (1980)
”Follow the Leaders” (1981)
”Empire Song” (1982)
”Chop-Chop” (1982)
”Birds of a Feather” (1982)
”Let’s All Go (to the Fire Dances)” (1983)
”Me of You?” (1983)
”Eighties” (1984)
”A New Day” (1984)
”Love Like Blood” (1985)
”Kings and Queens” (1985)
”Adorations” (1986)
”Sanity” (1986)
”America” (1988)
”My Love of This Land” (1988)
”The Beautiful Dead” (1990)
”Money Is Not Our God” (1991)
”Change: The Youth Mixes CD” (1992)
”Exorcism” (1994)
”Millenium” (1994)
”Pandemonium” (1994)
”Jana” (1995)
”Democracy” (1996)
”Love Like Blood/Intellect” (1998)
”Loose Cannon” (2003)
”Seeing Red” (2003)
”Hosannas from the Basements of Hell” (2006)
”European Super State” (2010)
”In Cythera” (2012)
"Full Spectrum Dominance" (2023)
Kirjallisuutta

Hämäläinen, Jyrki "Spider" (2020). Killing Joke: Are You Receiving?. Milton Keynes: New Haven Publishing Ltd. ISBN 978-1912587407
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Killing Joke Wikimedia Commonsissa
Killing Joken kotisivut
Olavi Hunger

Olavi I Hunger 1500-luvun kaiverruksessa
Olavi I Hungerin valtakaudella lyöty raha
Olavi I Hunger (tansk. Oluf I Hunger) ; (1050–1095) oli Tanskan kuningas vuosina 1086–1095.  Olavin valtakaudelle osui useita katovuosia, mistä hän sai lisänimen Hunger, "nälkä".
Suku

Kahden edeltäjänsä tavoin hän oli Sven Estridinpojan ja yhden tämä monista nimeltä tuntemattomista jalkavaimoista avioton poika. Hänellä oli ainakin 17 sisarusta, joista veljet Harald Hein ja Knuut Pyhä olivat kuninkaita ennen häntä ja veljet Eerik I Ejegod ja Niels Sveninpoika olivat Tanskan kuninkaita hänen jälkeensä.
Kuninkaanpoika

Ensimmäisen kerran lähteet mainitsevat Olavin vuonna 1085, jolloin hän johti laivastoa Limvuonossa, johon se oli kokoontunut lähteäkseen valloittamaan Englantia. Kun kuningas Knuut Pyhä kuitenkin viipyi Schleswigissä suojelemassa etelärajaa, tyytymättömyys nousi laivaston komentajissa, ja Olavi ryhtyi heidän edustajakseen. Knuut pidätti Olavin petturina ja lähetti tämän appensa, Flanderin kreivi Robert I Friisiläisen luokse panttivangiksi.
Knuut saattoi pelätä Olavia, koska tällä oli tukijoita valtaherrojen parissa. Olavissa aiheuttivat levottomuutta Knuutin suunnitelmat valtaistuimen perimyksestä tämän pojan Kaarle Tanskalaisen hyväksi, mikä estäisi hänen seuraamisensa Knuutia kuninkaana. Vasta vuoden 1086 kapinan jälkeen, mikä johti Knuutin kuolemaan, Olavi pystyi palaamaan Tanskaan ja hänen nuoremman veljensä Nielsin täytyi mennä Flanderiin ottaakseen hänen paikkansa panttivankina.
Kuningas

Olavin hallintoajasta tiedetään hyvin vähän. Hänelle on annettu lisänimi "Nälkä", koska hänen hallituskauttaan Knuut Pyhän kanonisointiprosessin aikana kuvattiin Jumalan lähettämänä vitsauksena, mikä loppui välittömästi Olavin kuoleman ja Knuutin hautaamisen vuonna 1100 jälkeen. Historioitsija Saxo kirjoittaa, että vain Tanska kärsi nälänhädästä, mutta Euroopassa oli laajoja alueita, joihin huono sato ja nälänhätä vaikuttivat näinä vuosina.
Roskilden kronikka kertoo, että Olavi valittiin "koko Tanskan kuningaskunnan yhteishallitsijaksi". Tämä saattaa viitata siihen, että kuningas on ollut vain korkea-arvoisin aatelinen muiden joukossa ja että Knuut Pyhän hallituskauden jälkeen aateliset olivat jälleen kerran pyrkineet saamaan suurempaa vaikutusvaltaa maan hallintoon.
Olavi nimitti vuonna 1089 Lundiin piispaksi Asserin, joka oli Trundslägtenin aatelissukua Jyllannista, mitä pidetään ensimmäisenä todisteena aatelissukujen pyrkimyksestä saada valtaa vähitellen vakiintuneista hiippakunnista.
Avioliitto

Olavi avioitui noin vuonna 1067 Norjan kuningas Harald III Ankaran ja Elisabet Kiovalaisen nuoremman tyttären Ingegerd Haraldsdotterin (n. 1046 – n. 1120) kanssa. Avioliitto oli osa rauhansopimusta Sven Estridinpojan ja Harald Ankaran välisen pitkän sodan jälkeen. Samalla Olavin sisarpuoli Ingrid Svendsdotter avioitui Norjan kruununperijä Olav Kyrren kanssa.
Avioliitto näyttää jääneen lapsettomaksi. Ingegerd avioitui uudelleen noin vuonna 1095/1096 tulevan Ruotsin kuningas Filipin kanssa.
Perintö

Olavi haudattiin mahdollisesti Lundin tuomiokirkkoon.
Parhaat – 20 suosikkisävelmää (Eija Kantolan albumi)

| Parhaat – 20 suosikkisävelmää Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CD
 Kesto: 42.06
 Levy-yhtiö: Edel
Eija Kantolan muut julkaisut
| Katseet 1997 | Parhaat – 20 suosikkisävelmää 1997 | Sata suudelmaa 1998 |
Parhaat – 20 suosikkisävelmää on suomalaisen Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 1997.
Kappaleet

Yön hiljaisuus – 3.35
Serkkupoika – 3.40
Ei kauniimpaa – 3.07
Louie – 2.38
Tanssi poika tanssi – 3.49
Mä katseen luon – 3.03
Oi Valentino – 3.15
Matka päättyä ei saa – 4.05
Vanha swingi – 3.51
Tuuleen – 3.33
Sinä, minä, taivas, kuu ja tähdet – 3.05
Tuo kesä – 3.36
Käy luonain eilinen – 3.56
Kahden rytmi – 3.36
Tahdon sun tietävän – 3.40
Salamarakkaus – 3.25
Tänään – 3.58
Yössä sielujen – 3.18
Ilmaan noussut oon – 2.53
Yön Kuningatar – 3.19
Katseet

| Katseet Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Studio : MTV-Musiikkistudiot
 Julkaistu: 1997
 Formaatti: CD
 Tyylilaji: iskelmä
 Kesto: 43.06
 Levy-yhtiö: AXR
Listasijoitukset
  33.
Eija Kantolan muut julkaisut
| Parhaat 1995 | Katseet 1997 | Sata suudelmaa 1998 |
Katseet on Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 1997. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 33, ja pysyi listalla yhteensä kaksi viikkoa.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Mika Toivanen, ellei toisin mainittu.
Kurkiaurat – 4.02 (san. Pekka Laaksonen)
Syvemmälle – 3.44 (san. Kikka Laitinen)
Rakkauden kirja – 3.03 (san. Jori Nummelin)
Salainen piilopaikka – 3.56 (san. Aki Sirkesalo)
Lontoo – 4.23 (san. Lari Sailo)
Sinusta unta nään – 3.41 (san. Kaija Kärkinen)
Valoon päin – 4.15 (san. Jiri Nikkinen)
Jäätyneet kyyneleet – 4.31 (san. Laaksonen)
On rakkauteni tummaa, väkevää – 3.53 (san. Laitinen)
Waterloo – 3.20 (säv. Benny Andersson & Björn Ulvaeus, suom. san. Seija Simola)
Aamuyöllä kolmen aikaan – 3.27 (san. Sailo)
Katseet – 4.02 (san. Kärkinen)
Aiheesta muualla

Katseet discogs.com -sivustolla
| n k Eija Kantola |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Samppanjaruusu  Kiitos tästä vuodesta  Ilmaan noussut oon  Yössä sielujen  Yön hiljaisuus  Tänään  Katseet  Sata suudelmaa  Kylmä kuuma ja kaunis  Rakkauden kiertokulku  Muistojen Bulevardi – Laila Kinnusen unohtumattomat laulut  Hyppy tuntemattomaan  Legendaa  Käärmetanssi  Peili  Kadonneet laulut  Kipinä 
Kokoelmat:  Parhaat  Parhaat – 20 suosikkisävelmää  Parhaat 40 hittiä  Yön Kuningatar (Kaikkien Aikojen Parhaat)  Eija Kantola – 30 v. juhlakokoelma 
Singlet:  ”Ranskalaiset korot” / ”Kesä saapuu sittenkin”  ”Samppanjaruusu” / Se heinäkuu”  ”Ainoa oikea” / ”Sua rantaan oottelen”