stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Axel Kuffschinoff

Axel Kuffschinoff (17. joulukuuta 1896 Turku – 26. tammikuuta 1977) oli suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija sekä ahvenanmaalainen poliitikko. Kuffschinoff voitti 100–800 metrin juoksumatkoilla vuosina 1917–1920 kolme Suomen mestaruutta ja kaikkiaan 11 henkilökohtaista SM-mitalia. Hän oli pitkäaikainen Maarianhaminan pormestari.
Axel Kuffschinoffin isä oli turkulainen talonomistaja Nikolai Kuffschinoff.
Urheilu-ura

Kuffschinoff voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1917 ajalla 11,3 ja 800 metrin Suomen mestaruudet vuosina 1919–1920. Hän voitti myös 100 metrillä hopeaa vuosina 1916 ja 1918, 200 metrillä pronssia 1917 ja 1918, 400 metrillä hopeaa 1917 ja 1918 sekä pronssia 1919 ja 800 metrillä hopeaa vuonna 1918. Sekä 100 että 800 metrin Suomen mestaruuteen on Kuffschinoffin ohella pystynyt vain Erik Wilén.
Turussa 26. syyskuuta 1920 Kuffschinoff juoksi 300 metriä maailmanennätysaikaan 35,8. Se on ainoa suomalaisen miehen ulkoradoilla juoksema pikajuoksumatkojen maailmanennätys. Seuraavana vuonna Charles Paddock paransi ennätyksen aikaan 33,2. Kuffschinoff juoksi Helsingissä 15. syyskuuta 1917 400 metrin Suomen ennätyksen 51,0.
Seuratasolla Kuffschinoff edusti turkulaisia ÅIFK Friidrottia ja ÅboAIK:ta. Hän lopetti juoksu-uransa vuonna 1925 Maarianhaminassa käytyyn 100 metrin juoksuun.
Virkaura

Kuffschinoff kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1915, suoritti oikeustutkinnon vuonna 1920 ja sai varatuomarin arvon 1923. Hän työskenteli asianajajana Maarianhaminassa vuodesta 1921 ja toimi Maarianhaminan pormestarina vuosina 1928–1966. Lisäksi hän oli Ahvenanmaan maakuntapäivien sihteeri vuosina 1923–1967 ja Maarianhaminan kaupunginvaltuuston sihteeri vuosina 1924–1927 sekä 1932–1943. Kuffschinoff oli myös Suomen Punaisen Ristin Ahvenanmaan-piirin sekä Juridiska föreningen i Finlandin Ahvenanmaan-osaston puheenjohtaja.
Ohkolan koulu

| Ohkolan koulu |
| --- | --- |

Sijainti:  Ohkolantie 391, 04530 Ohkola
Koordinaatit:  60.5662°N, 25.1421°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Kirsi Laine
Luokat:  1–6
Oppilaita:  94
Verkkosivut
Ohkolan koulun liikuntasali.
Ohkolan koulu on Mäntsälän kunnan eteläosan Ohkolassa, maanteitse noin 14 kilometriä Mäntsälän keskustasta lounaaseen (Tuusulan Kellokosken suuntaan) sijaitseva vajaan sadan oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulun ylätalo on rakennettu 1893, vaikka varsinainen koulutoiminta alkoi Ohkolassa jo 1891. Koululla on kolme rakennusta, joista nuorin eli liikuntasali on rakennettu 1990-luvulla.
Vuonna 2019 koulunsa aloitti 14 ekaluokkalaista. Vuonna 2020 noin 60 % koululaisista oli alueelle muualta muuttaneista perheistä ja noin 40 % sellaisia, joiden vanhempi on itse käynyt Ohkolan koulua. Koulun oppilaista alle 30 % on koulukuljetuksessa.lähde?
Koululla on liikuntasali, ulkokaukalo ja hiekkakenttä. Liikuntatiloja vuokrataan myös ulkopuolisille.
Ohkolan esioppilaat käyvät esikoulun Hyökännummen koulun esikoulussa tai Hyökännummen päiväkodin yhteydessä olevassa esiopetuksessa. Lukuvuonna 2019–2020 koulun esioppilaista suurin osa oli ohkolalaisia. Esikouluun saa taksikyydin, jos matka ylittää kolme kilometriä, on vaarallinen ja/tai ei tarvitse esikouluajan ulkopuolista hoitoa.
Ohkolan koulun vuonna 1893 rakennettu ylätalo.
Ohkolan koulun oppilaat siirtyvät yläkouluun Kellokosken yhtenäiskouluun. Matkaa koululta koululle on noin kuusi kilometriä. Mahdollisuus on hakeutua myös Mäntsälän keskustan yläkouluihin. Toisen asteen opintoihin Ohkolasta suunnataan esimerkiksi Mäntsälän keskustaan tai Järvenpäähän.
Börje Strandvall
Aiheesta muualla

Börje Strandvall Tilastopaja (vaatii kirjautumisen, maksullinen palvelu).
| n k Miesten 100 metrin juoksun Suomen mestarit |
| --- | --- |
1900-luku:  1907: Uuno Railo  1908: Aarne Kumlin  1909: Uuno Railo 
1910-luku:  1910: Torsten Wendelin  1911: Emil Kukko  1912: Aarni Nyström  1913: Aarni Nyström  1914: Waldemar Wickholm  1915: Erkki Kättö  1916: Hannes Sula  1917: Axel Kuffschinoff  1918: Valentin Bergman  1919: Erik Wilén 
1920-luku:  1920: Lauri Härö  1921: Lauri Härö  1922: Lauri Härö  1923: Lauri Härö  1924: Reijo Halme  1925: Ilmari Helle  1926: Ilmari Helle  1927: Ilmari Helle  1928: Kalervo Pitkänen  1929: Erkki Koponen 
1930-luku:  1930: Erkki Koponen  1931: Bengt Sjöstedt  1932: Palle Virtanen  1933: Börje Strandvall  1934: Börje Strandvall  1935: Palle Virtanen  1936: Aki Tammisto  1937: Aki Tammisto  1938: Aki Tammisto  1939: Nils Kronqvist 
1940-luku:  1940: Nils Kronqvist  1941: Nils Kronqvist  1942: Nils Kronqvist  1943: Nils Kronqvist  1944: Martti Kaskivirta  1945: Nils Kronqvist  1946: Kalevi Huttunen  1947: Voitto Jalava  1948: Kalevi Huttunen  1949: Esko Inkala 
1950-luku:  1950: Esko Inkala  1951: Esko Inkala  1952: Voitto Hellstén  1953: Voitto Hellstén  1954: Voitto Hellstén  1955: Pauli Tavisalo  1956: Pentti Rekola  1957: Pentti Rekola  1958: Pentti Rekola  1959: Börje Strand 
1960-luku:  1960: Börje Strand  1961: Pentti Rekola  1962: Pauli Ny  1963: Pauli Ny  1964: Aarno Musku  1965: Aarno Musku  1966: Jorma Ehrström  1967: Erik Gustafsson  1968: Ossi Karttunen  1969: Ossi Karttunen 
1970-luku:  1970: Raimo Vilén  1971: Raimo Vilén  1972: Raimo Vilén  1973: Antti Rajamäki  1974: Antti Rajamäki  1975: Antti Rajamäki  1976: Raimo Räty  1977: Antti Rajamäki  1978: Antti Rajamäki  1979: Ossi Karttunen 
1980-luku:  1980: Esko Elsilä  1981: Tapani Turunen  1982: Jukka Sihvonen  1983: Kimmo Saaristo  1984: Kimmo Saaristo  1985: Kimmo Saaristo  1986: Kimmo Saaristo  1987: Ari Salonen  1988: Jarkko Toivonen  1989: Kari Niemi 
1990-luku:  1990: Turo Meriläinen  1991: Sami Länsivuori  1992: Sami Länsivuori  1993: Janne Haapasalo  1994: Ari Pakarinen  1995: Harri Kivelä  1996: Ari Pakarinen  1997: Harri Kivelä  1998: Janne Haapasalo  1999: Kim Lesch 
2000-luku:  2000: Tuomas Näsi  2001: Kari Louramo  2002: Markus Pöyhönen  2003: Markus Pöyhönen  2004: Stefan Koivikko  2005: Markus Pöyhönen  2006: Visa Hongisto  2007: Nghi Tran  2008: Joni Rautanen  2009: Jarkko Ruostekivi 
2010-luku:  2010: Joni Rautanen  2011: Hannu Hämäläinen  2012: Visa Hongisto  2013: Jonathan Åstrand  2014: Eetu Rantala  2015: Ville Myllymäki  2016: Ville Myllymäki  2017: Samuli Samuelsson  2018: Eetu Rantala  2019: Konsta Alatupa 
2020-luku:  2020: Viljami Kaasalainen  2021: Samuel Purola  2022: Samuli Samuelsson  2023: Santeri Örn  2024: Riku Illukka 
Kalevan kisat
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  World Athletics
Olavi Tammimies

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 17. syyskuuta 1950 (ikä 74)
Syntymäpaikka: Rovaniemi, Suomi
Pelipaikka: maalivahti
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
|  | RoPa |  |  |
|  | RoRe |  |  |
Valmennusura
1978–1980: RoRe (apuv.)
1981–1982: IPP
1984–1988: RoLa
1990: RoLa
1992: RoPS
1996–1998: VisanP
1999: KPT-85
2000: RoPS
2002: RoPS
2004–2006: RoPS (apuv.)
2018: RoPS (naiset)

Olavi Tammimies (s. 17. syyskuuta 1950 Rovaniemi) on pitkän uran rovaniemeläisessä jalkapallossa tehnyt valmentaja. Hän on toiminut kahteen otteeseen Veikkausliigassa Rovaniemen Palloseuran päävalmentajana.
Jalkapallossa Olavi Tammimiehen pelipaikka oli omalla jalkapallouralla maalivahti. Lukiolaisena hän oli mukana Rovaniemen lyseon joukkueessa, joka voitti kaksi kertaa oppikoulujen Suomen mestaruuden 1960-luvun lopulla. Oma peliura kulki alasarjoissa, silloisessa Maakuntasarjassa, Rovaniemen Pallon ja Rovaniemen Reippaan riveissä.
Vuonna 1978 alkoi Olavi Tammimiehen valmentajaura. Ensimmäisenä valmentajatehtävänä oli Rovaniemen Reippaan kakkosvalmentajuus. Ensimmäinen päävalmentajuus oli 1980-luvun alussa kemijärveläisessä Isokylän Pallo-Pojissa (IPP). Sen jälkeen hän jatkoi Kolmosen Rovaniemen Lapissa. Lappi-kauteen liittyi erikoinen tapahtuma, kun Tammimies kävi Britanniassa pelaajahankintamatkalla ja sai sopimuksen nuoren englantilaisen Tony Finniganin pelaajaksi Kolmosen seuraansa.
»Yhteyshenkilönä Englanissa toimi lähes 60 peliä ammattilaisena pelannut Gordon Taylor. Gordon kertoi, että tarjolla olisi nuori ja nopea kaveri, joka tarvitsisi paikan kehittyä. Finnigan oli loistava. Se on varmasti ainoa kerta, kun pelaaja siirtyy suomalaisesta kolmosdivarin seurasta suoraan Englannin pääsarjan Crystal Palacen avaukseen.» 
(Olavi Tammimies)
Syksyllä 1991 Olavi Tammimies joutui yllättäen pääsarjaseura-RoPS:n päävalmentajaksi, kun valmentajana toiminut Graham Williams ei tullutkaan seuraan. Valmentaminen jäi kauden mittaiseksi. Sen jälkeen hän toimi 1990-luvulla RoPS:n valmennuspäällikkönä ja Kakkosessa pelanneen kemiläisen Visan Pallon päävalmentajana. Sen jälkeen vuonna 1999 hän toimi toisen kemiläisseuran eli Ykkösessä pelanneen KPT-85:n päävalmentajana. Sen jälkeen hän toimi vielä kauden 2000 RoPS:n päävalmentajana ja kesken kauden 2002 Tomi Molinin saatua potkut.
Peruskoulunopettajakoulutuksen saanut Tammimies siirtyi opetustehtäviin, ja valmentaminen jäi sivutoimiseksi. Toki senkin jälkeen hän on toiminut RoPS:ssa muissa valmentamiseen liittyvissä tehtävissä.
Veikkausliiga palkitsi syksyllä 2018 Olavi Tammimiehen Respect-palkinnolla ansiokkaasta 40-vuotisesta valmentajaurasta.
Amitriptyliini

| --- | --- |

Amitriptyliini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
3-(10,11-dihydro-5H-dibentso[a,d]syklohepten-5-ylideeni)-N, N-dimetyyli-1-propanamiini
Tunnisteet
CAS-numero: 50-48-6
ATC-koodi: N06AA09
PubChem CID: 2160
DrugBank: DB00321
Kemialliset tiedot
Kaava: C20H23N 
Moolimassa: 277,403
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus: 30–60 % vatsalaukussa
Metabolia: hepaattinen CYP2C19, CYP1A2, CYP2D6
Puoliintumisaika: 10–50 tuntia  (keskimäärin 15 tuntia)
Ekskreetio: renaalinen
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  D
Reseptiluokitus:  reseptivalmiste
Antotapa: oraalinen
Triptyl tabletteja: 50 mg (pinkit) ja 10 mg (valkoiset).
Amitriptyliini on trisyklinen masennuslääke, jota käytetään myös kipukynnyksen nostamiseen ja  unettomuuteen.
Amitriptyliinin toi markkinoille lääkeyhtymä Merck tuotenimellä Elavil vuonna 1961. Suomessa amitriptyliiniä myydään valmistenimillä Amitriptylin ja Triptyl.
Vaikutusmekanismit

Amitriptyliinilla on kohtalaisen suuri hermovälittäjäaine asetyylikoliinin toimintaa estävä vaikutus. Amitriptyliinillä on vaikutus joka lievittää neurogeenisen tulehduksen aiheuttamaa kipua. Tämän arvellaan johtuvan osaksi myös sen natriumkanava- ja histamiini-1-reseptoreiden salpauksesta, sekä amitriptyliinin syöttösoluja stabiloivasta vaikutuksesta.
Kontraindikaatiot

Amitriptyliinille tunnetaan paljon vasta-aiheita ja lääkkeen käytön estäviä muita sairauksia. Samanaikaista MAOI-lääkkeellä tehtävää lääkitystä ei saa olla, sillä siinä on serotoniinioireyhtymän riski. Varoaika on lääkelajista toiseen vaihdettaessa 14 vrk eli 2 vk. Muita tämän lääkkeen käytön estäviä tekijöitä ovat glaukooma, epilepsia, sydämen toiminnan häiriöt, raskaus (ensimmäiset 3 kk), eturauhasen liikakasvu sekä virtsaumpi.
Annostelu

Amitriptyliinia voidaan käyttää kivun hoidossa annostuksella 25–75 mg/vrk, unettomuuteen annostukset ovat pienempiä. Masennuksen lääkityshoidolla annostus liikkuu tavanomaisesti alueella 75–200 mg/vrk. Ylärajaa ei saa ylittää missään tapauksessa, sillä lääke on sydäntoksinen. Amitriptyliinin määritelty vuorokausiannos (DDD) on 75 mg.
Geneettiset ominaisuudet vaikuttavat amitriptyliinin imeytyvyyteen maksan entsyymien CYP2D6 ja CYP2C19 kautta. Farmakogeneettisen testin avulla selvitetään potilaan yksilöllinen entsyymiaktiivisuus, mikä vaikuttaa lääkehoidon tehoon ja turvallisuuteen.
Annostelu > Yliannostus

Amitriptyliini omaa kardiovaskulaarisia, eli sydämeen ja verisuonistoon kohdistuvia, vaikutuksia runsain määrin yliannosteltuna. Lääkkeen terapeuttinen indeksi on suhteellisen kapea: viisinkertainen maksimaalinen päiväannos (5 × 200 = 1 000 mg) saattaa olla jo tappava. Muu samansuuntainen (kuten antikolinerginen) lääkitys saattaa kasvattaa myrkytysvaikutusta.
Yhdistelmälääkkeet

Amitriptyliinistä on kehitelty kaksi yhdistelmälääkeversiota. Näillä on voimistunut anksiolyyttis-sedatiivinen hoitovaikutus. Yhdistelmälääkkeistä toiseen on yhdistetty klooridiatsepoksidi, joka on bentsodiatsepiini, ja toiseen perfenatsiini, joka on 1. polven tyypillinen neurolepti. Suomessa valmistenimiä ovat Klotriptyl, Limbitrol (amitriptyliini + klooridiatsepoksidi) sekä Pertriptyl (amitriptyliini + perfenatsiini).
Sivuvaikutukset

Amitriptyliinin syljeneritystä vähentävät ja verenkiertoa heikentävät vaikutukset lisäävät hammasvaurioiden riskiä. Trisyklisistä masennuslääkkeistä näyttää amitriptyliini aiheuttavan eniten ja useimmiten sydämeen kohdistuvia haittavaikutuksia. Sydämeen kohdistuvien mahdollisten toksisten vaikutusten johdosta amitriptyliiniä pitäisikin välttää sydänpotilaiden kohdalla. Amitriptyliini vähentää myös verihiutaleiden määrää.
Muut haittavaikutukset ovat yleensä luonteeltaan antikolinergisiä. Amitriptyliini saattaa huonontaa muistitoimintoja. Amitriptyliinin yliannostus (yli 1 000 mg kerta-annostuksena) voi johtaa kuolemaan. Yleensä ei käytetä rinnakkaisesti samanaikaisia masennuslääkityksiä, koska näiden vaikutukset ja haittavaikutukset voivat voimistua. Erityisesti MAO-estäjät ovat täysin vasta-aiheisia, koska tällöin saattaisi kehittyä jopa hengenvaarallinen tila, jota kutsutaan serotoniinisyndroomaksi.
Aineenvaihdunta

Amitriptyliini metaboloituu in vitro pääasiassa demetylaatiolla (CYP2C19, CYP3A4) sekä hydroksylaatiolla (CYP2D6), jota seuraa konjugaatio glukuronihapon kanssa. Muita amitriptyliinimetaboliaan osallistuvia isoentsyymejä ovat CYP1A2 ja CYP2C9. Tämän lääkkeen metabolia altistuu geneettisille polymorfismeille. Tärkein aktiivinen metaboliitti on sekundaarinen amiini, nortriptyliini. Nortriptyliini estää voimakkaammin noradrenaliin takaisinottoa kuin serotoniinin takaisinottoa, kun taas amitriptyliini estää noradrenaliinin ja serotoniinin takaisinottoa yhtä tehokkaasti. Muilla metaboliiteilla, kuten cis- ja trans-10-hydroksiamitriptyliinillä sekä cis- ja trans-10-hydroksinortriptyliinillä, on sama farmakologinen profiili kuin nortriptyliinillä, mutta ne ovat merkittävästi heikompia. Demetyylinortriptyliiniä ja amitriptyliini-N-oksidia esiintyy plasmassa vain vähäisinä määrinä; jälkimmäinen on enimmäkseen epäaktiivinen.
Aiheesta muualla

Terveysportti, metatesaurus: Amitriptyliini
PubChem: Amitriptyline (englanniksi)
DrugBank: Amitriptyline (englanniksi)
KEGG: Amitriptyline (englanniksi)
ChemBlink: Amitriptyline (englanniksi)
Antidepressantit
| Valikoivat takaisinoton estäjät ja/tai reseptorimodulaattorit |
| --- | --- |
SSRI:t:  essitalopraami  fluoksetiini  fluvoksamiini  paroksetiini  sertraliini  sitalopraami  tsimelidiini‡ 
SNRI:t:  desvenlafaksiini*  duloksetiini  levomilnasipraani*  milnasipraani  tofenasiini*  venlafaksiini 
NRI:t:  atomoksetiini  reboksetiini  viloksatsiini* 
SARI:t:  etoperidoni‡  nefatsodoni‡  tratsodoni 
SMS:t:  vilatsodoni  vortioksetiini 
Muut:  agomelatiini  alfaetyylitryptamiini‡  alfametyylitryptamiini‡  amisulpridi  bupropioni  dekstrometorfaani/bupropioni*  esketamiini†  flupentiksoli  indeloksaksiini*  ketamiini†  medifoksamiini‡  nomifensiini‡  pivagabiini‡  tandospironi*  teniloksaksiini* 
| Trisykliset masennuslääkkeet |
| --- | --- |
Trisykliset masennuslääkkeet:  amineptiini‡  amitriptyliini  amitriptyliiniioksidi  butriptyliini  desipramiini  dibentsepiini  dosulepiini  doksepiini  imipramiini  imipramiinioksidi‡  iprindoli‡  klomipramiini  lofepramiini  melitraseeni  metapramiini‡  nortriptyliini  noksiptiliini  opipramoli  pipofetsiini  propitsepiini  protriptyliini  tianeptiini  tiatsesiimi‡  trimipramiini 
Tetrasykliset masennuslääkkeet:  amoksapiini*  maprotiliini‡  mianseriini  mirtatsapiini  setiptiliini* 
| Monoamiinioksidaasiestäjät |
| --- | --- |
Ei-selektiiviset:  feneltsiini*  iproniatsidi‡  isokarboksatsidi  isoniatsidi‡  linetsolidi  nialamidi  teditsolidi  tranyylisypromiini* 
MAOA-selektiiviset:  bifemelaani  eprobemidi  metralindoli†  minapriini‡  moklobemidi  pirlindoli*  tetrindoli†  toloksatooni 
MAOB-selektiiviset: selegiliini
‡ markkinoilta poistettu lääke, † kokeellinen lääke,* ei myynnissä Suomessa
Jarkko Ruostekivi

Jarkko Tapani Rikhard Ruostekivi (s. 5. huhtikuuta 1985 Mietoinen) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Mietoisten Maununpoikia ja häntä valmentaa Teemu Salonen.
Ruostekivi edusti Suomea 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tampereella 2003 pudoten alkuerissä sekä 100 metrillä että 4 × 100 metrin viestissä. Helsingin MM-kilpailuissa 2005 hän juoksi kolmannen osuuden Suomen pikaviestijoukkueessa, joka sivusi vuonna 1972 tehtyä Suomen ennätystä 39,30 s. Ennätyksestä huolimatta joukkue ei selviytynyt alkuerästä jatkoon. Myöhemmin samassa kuussa Ruostekivi juoksi kolmannen osuuden Suomen sivutessa Göteborgissa Suomi–Ruotsi-maaottelussa jälleen maan ennätystä 39,30.
Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 Ruostekivi selviytyi 100 metrillä toisiin alkueriin. 4 × 100 metrin viestissä Suomi karsiutui alkuerissä. Birminghamin EM-hallikilpailuissa 2007 hän sijoittui 60 metrin välieräjuoksussaan kuudenneksi. Torinon EM-hallikilpailuissa 2009 hän oli 60 metrin välierässään kahdeksas. Pariisin EM-hallikilpailuissa 2011 hän ei selviytynyt jatkoon 60 metrin alkueristä.
Ruostekivi on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa ja Euroopan cupin kilpailuissa vuodesta 2005 lähtien. Hän voitti 100 metrin maaottelujuoksun Helsingissä elokuussa 2005 sekä hallimaaottelussa 60 metriä Tampereella helmikuussa 2007. Hän juoksi 100 metrin ennätyksensä – ja 22-vuotiaiden Suomen ennätyksen – 10,34 s Tampereella 20. kesäkuuta 2007. 200 metrillä hänen ennätyksensä on 21,36 (2007). Sisäradoilla hän on juossut 60 metriä parhaimmillaan aikaan 6,61 Ranskan Aubièressa helmikuussa 2007.
Aikuisten SM-mitalit

Ulkoradat
100 metriä: Espoo 2009 kultaa (10,48), pronssia Turku 2011 pronssia (10,78)
200 metriä: Jyväskylä 2006 pronssia (21,68)
Sisäradat
60 metriä: Tampere 2006 pronssia (6,77)), Helsinki 2011 hopeaa (6,78)
Saab 9-5

Saab 9-5 on Saabin vuosina 1997–2011 valmistama E-segmentin automalli, joka korvasi Saab 9000:n. Se ei saanut itselleen seuraajaa valmistajan ajauduttua konkurssiin.
Saab 9-5 I (1997–2010)

| Saab 9-5 I |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ruotsi
Valmistaja:  Saab
Konserni:  General Motors
Valmistusvuodet:  1997–2010
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  E-segmentti
Edeltäjä:  Saab 9000
Seuraaja:  Saab 9-5 II
Teknisesti samankaltaisia:  Opel Vectra B Saab 900 (NG) Saab 9-3 I Saturn L-Series
Tekniset tiedot
Moottori:  R4 V6
Iskutilavuus:  1,9–3,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti 5-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven 9-5 esiteltiin syksyllä 1997 neliovisena sedanina. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin esimerkiksi Opel Vectra B ja muutamaa vuotta aikaisemmin esitelty Saab 900. Farmarimalli SportCombi esiteltiin vuoden 1999 alussa. 9-5 oli ensimmäinen automalli, jossa oli aktiiviset pääntuet (SAHR, Saab Active Head Restraints).
Vuoden 1998 Euro NCAP -kolaritestistä 9-5 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Vuonna 2001 malli sai uudelleenmuotoillun etupuskurin sekä kirkaslasiset etu- ja takavalot. Lisäksi etusäleikön kehys vaihtui kromatusta korinväriseksi.
Uudistettu 9-5 ylsi vuoden 2003 Euro NCAP -kolaritestissä täyteen viiteen tähteen.
Syksyllä 2005 malli sai toisen, perusteellisemman kasvojenkohotuksen. Tällöin tulivat täysin uudet puskurit, uusi etusäleikkö sekä uudelleenmuotoillut etu- ja takavalot.
Sedanin valmistus päättyi kesäkuussa 2009, farmarimalli SportCombin helmikuussa 2010.
Saab 9-5 II (2010–2011)

| Saab 9-5 II |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Ruotsi
Valmistaja:  Saab
Konserni:  General Motors
Valmistusvuodet:  2010–2011
Korimalli:  4-ovinen sedan 5-ovinen farmari
Luokka:  E-segmentti
Edeltäjä:  Saab 9-5 I
Teknisesti samankaltaisia:  Buick LaCrosse II Cadillac XTS Chevrolet Impala X Chevrolet Malibu VIII Opel Insignia A
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  GM Epsilon II
Moottori:  R4 V6
Iskutilavuus:  1,6–2,8 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven 9-5 esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2009. Se perustuu samalle General Motorsin Epsilon II -perusrakenteelle kuin esimerkiksi Opel Insignia A.
Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä 9-5 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Bensiinimoottorivalikoiman muodostivat turboahdetut nelisylinteriset 1,6- (180 hv) ja 2,0-litraiset (220 hv) sekä 2,8-litrainen V6 (300 hv). Ainoa dieselmoottori oli 2,0-litrainen (160 hv). 2,0-litraisesta bensiinimoottorista oli saatavilla myös E85-etanoliseoksella toimiva flexifuel-versio. V6-moottorin yhteydessä vetotapana oli aina neliveto. Vaihteistona kaikkien moottorien yhteydessä oli kuusiportainen manuaali- tai automaattivaihteisto.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saab 9-5 Wikimedia Commonsissa
Saabin automallit
| --- | --- |
Tuotantomallit:  Saab 92  Saab 93  Saab Sonett  Saab Sonett II (Saab 97)  Saab Sonett III  Saab 95  Saab 96  Saab 99  Saab 900  Saab 90  Saab 9000  Saab 9-3  Saab 9-5  Saab 9-4X  Saab 9-2X  Saab 9-7X 
Konsepti- ja erikoismallit:  UrSaab  Saab Monster  Saab Quantum  Saab Catherina  Saab MFI13  Saab Toad  Saab 98  Saab 99 Finlandia  Saab 900 Finlandia  Saab EV-1  Saab 9-X  Saab Aero-X 
Saab 9-5 SportCombi
Facelift-mallin (2001) Saab 9-5 SportCombi.
Ensimmäisen sukupolven facelift-malli (2005).
Facelift-mallin (2005) Saab 9-5 SportCombi.
Saab 9-5 SportCombi
Hyundai Tucson

Hyundai Tucson on Hyundain vuodesta 2004 lähtien valmistama keskikokoinen crossover-tyyppinen automalli. Sen vuosina 2009–2015 valmistettua toisen sukupolven mallia myytiin useimmilla Etelä-Korean ja Pohjois-Amerikan ulkopuolisilla markkina-alueilla nimellä Hyundai ix35. Kolmas sukupolvi on ensimmäistä kertaa Tucson-niminen kaikilla markkina-alueilla.
Hyundai Tucson JM (2004–2009)

| Hyundai Tucson JM |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Brasilia  Egypti  Etelä-Korea  Intia  Kiina  Taiwan  Ukraina
Valmistaja:  Hyundai
Valmistusvuodet:  2004–2009
Muut nimet:  Hyundai JM
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Seuraaja:  Hyundai Tucson (LM)
Teknisesti samankaltaisia:  Hyundai Coupé (GK) Hyundai Elantra (XD) Hyundai Matrix Kia Carens (UN) Kia Cerato Kia Sportage (JE/KM)
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Hyundai–Kia J3
Moottori:  R4 V6
Iskutilavuus:  2,0–2,7 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 4-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven Tucson esiteltiin vuonna 2004. Sen lähes identtinen sisarmalli on samana syksynä esitelty toisen sukupolven Kia Sportage. Japanissa Tucsonia myytiin nimellä Hyundai JM.
Vuoden 2006 Euro NCAP -kolaritestistä Tucson sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Hyundai Tucson LM (2009–2015)

| Hyundai Tucson LM |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Brasilia  Egypti  Etelä-Korea  Indonesia  Kiina  Malesia  Slovakia  Taiwan  Tšekki
Valmistaja:  Hyundai
Valmistusvuodet:  2009–2015
Muut nimet:  Hyundai ix35
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Hyundai Tucson (JM)
Seuraaja:  Hyundai Tucson (TL)
Teknisesti samankaltaisia:  Kia Sportage (SL)
Tekniset tiedot
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,6–2,4 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven malli esiteltiin Hyundai ix35 -nimisenä Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2009. Tucson-mallinimi säilyi ainoastaan Etelä-Korean ja Pohjois-Amerikan markkinoilla.
Vuoden 2010 Euro NCAP -kolaritestistä ix35 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Vuonna 2013 malli sai LED-takavalot, ja lisäksi sivuvilkut siirtyivät lokasuojista sivupeileihin.