stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo tunnetuista turkulaisista
Kirjallisuus

| --- | --- |
 Kirjailija Mikael Agricola, Turun piispa, uskonpuhdistaja, Suomen kielen isä  Erkki Ahonen, kirjailija  Markus Ahonen, kirjailija  Eric Bahne, kirjailija ja rehtori  Reinhold von Becker, kirjailija ja suomen kielen tutkija  Juhani Brander, kirjailija ja runoilija  Walentin Chorell, kirjailija, näytelmäkirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja  Eero Ekqvist, kirjailija  Sampo Haahtela, kirjailija, kouluneuvos  Jaakko Haavio, kirjailija, virsirunoilija ja teologi  Toini Havu, kulttuuritoimittaja, kirjallisuuskriitikko  Aune Hiisku, kirjailija  Boris Hurtta, kirjailija  Heikki Impiwaara, kirjailija, FT  Hugo Helge Ingelius, kirjailija ja merikapteeni  Risto Isomäki, kirjailija  Merja Jalo, kirjailija  Adolf Waldemar Jahnsson, kirjailija ja lehtori  Henrik Jansson, kirjailija ja kriitikko  Martti Jukola, urheilutoimittaja ja kirjailija  Katja Kallio, kirjailija  Jaana Kapari-Jatta, kääntäjä  Totti Karpela, kirjailija ja kaupunginviskaali  Anna-Mari Kaskinen, kirjailija, runoilija ja sanoittaja  Tommi Kinnunen, kirjailija ja lehtori  Volter Kilpi, kirjailija  Pentti Kirstilä, rikoskirjailija  Ukko Kivistö, kirjailija  Riku Korhonen, kirjailija  V.A.Koskenniemi, runoilija, akateemikko  Kari Kuula, tietokirjailija  Heli Laaksonen, kirjailija ja runoilija  Jarkko Laine, kirjailija, runoilija ja kääntäjä  Leena Lander, kirjailija  Harry Lehtonen, muukalaislegioonalainen joka kirjoitti muistelmat elämästään  Kari Levola, kirjailija ja kriitikko  Lauri Levola, kirjailija ja toimittaja  Olavi Linnus, kirjailija, kääntäjä ja elokuvakäsikirjoittaja  Gustaf Vilhelm Malmström, kirjailija ja pappi :  Max Manner, kirjailija  Reijo Mäki, kirjailija  Jukka Parkkinen, kirjailija  N. H. Pinello, kirjailija ja toimittaja  Mike Pohjola, kirjailija, käsikirjoittaja  Harri Raitis, kirjailija  Iida Rauma, kirjailija  Lasse Raustela, kirjailija  Carl August Renvall, kääntäjä ja sanomalehtimies  Kerttu Saarenheimo, kirjallisuudentutkija  Jari Tammi, kirjailija ja kustantaja  Arne Törnudd, kirjailija ja rehtori  Elias Saarinen, kirjailija  Sinikka Svärd, kirjailija ja sanoittaja  Kaarlo Valli, kirjailija Runoilija Helka Hiisku, runoilija  Markku Into, runoilija  Yrjö Jylhä, runoilija ja suomentaja  Tapani Kinnunen, runoilija ja kirjailija  Mika Kivelä, kirjailija  V. A. Koskenniemi, runoilija ja suomentaja  Juha Kulmala, runoilija  Seppo Lahtinen, runoilija  Frans Lehto, runoilija, lehtori ja pappi  K. L. Lindström, virsirunoilija  Joni Pyysalo, runoilija  Anja Samooja, runoilija ja kääntäjä  Lauri Viljanen, runoilija ja kirjallisuudentutkija Lastenkirjailija Hannu Hirvonen, lasten- ja nuortenkirjailija  Sofie Lithenius, laskenkirjailija ja säveltäjä  Kaarlo Merimaa, nuortenkirjailija, Topelius-palkittu kirjailija  Raul Roine, lastenkirjailija  Anna Schauman, lastenkirjailija ja opettaja
Media ja viihde

Ruben Oskar Auervaara, huijari
Kyllikki Hiisku, toimittaja ja kirjailija
J-P Jalo, urheiluselostaja
Urho Jokinen, päätoimittaja ja teoreetikko
Matti Jämsä, toimittaja
Leena Kaskela, toimittaja ja uutisankkuri
Pertti Ylermi Lindgren, Auervaaran perinteitä jatkanut huijari
Tapani Maskula, elokuvakriitikko
Olli Pellikka, kulttuuripersoona
Antti-Pekka Pietilä, journalisti
Janne Porkka, tv-juontaja
Pete Poskiparta, taikuri ja mentalisti
Karl Rosendahl, toimittaja ja näytelmäkirjailija
Esa Silander, tv-käsikirjoittaja ja tuottaja
Tabe Slioor, seurapiirijulkkis, asui viimeiset vuotensa Turussa
Risto Taimi, urheilutoimittaja
Paula Talaskivi, toimittaja ja elokuvakriitikko
Meta Torvalds, toimittaja ja päätoimittaja
Ole Torvalds, toimittaja ja runoilija
Aulis Virtanen, urheilutoimittaja ja -selostaja
Media ja viihde > Missit

Jenni Dahlman, malli, Miss Skandinavia 2001
Janette Broman, Miss Suomi 2002
Tarja Nurmi, näyttelijä, Miss Suomi 1959
Saija Palin, juontaja, Miss Skandinavia 2000
Lola Wallinkoski, malli ja juontaja, Miss Suomi 1996, Miss Skandinavia 1997, Miss Universumin toinen perintöprinsessa 1996
Talous ja elinkeinoelämä

Dennis Rafkin, pizzeria-yrittäjä
Antti Raita, pankkimies, kunnallisneuvos
Mourits Rasmussen, tanskalainen meijeristi
Fredric von Rettig, liikemies
Gilbert von Rettig, liikemies
Hans von Rettig, liikemies
Pehr Cerelius Rettig, tupakkatehtailija ja kauppaneuvos
Arvo Sakrelius, teollisuusneuvos
Heikki Salmela, Hesburger-ravintolaketjun perustaja
Jost Niklas Schultz, valtaporvari ja raatimies
Allan Staffans, vuorineuvos ja telakanjohtaja
Elin Såger, talouselämän vaikuttaja 1600-luvulla
Julius Tallberg, liikemies ja kauppaneuvos
Jukka Tammi, Verohallituksen pääjohtaja
Peter Thorwöste, kauppias ja laivanvarustaja
Klaus Waris, Suomen Pankin pääjohtaja
Jukka Viinanen, vuorineuvos ja yritysjohtaja
Sanelma Vuorre, mannekiinikoulun johtaja
Wilhelm Wahlforss, vuorineuvos, Wärtsilä Oy:n pääjohtaja
Bror Wahlroos, kansliapäällikkö, talousvaikuttaja
Edvard Åström, tehtailija
Rauno Virtanen vaatetehtailija
Irja Ketonen, vuorineuvos
Keijo Ketonen, TS-yhtymän toimitusjohtaja
Jukka Vihanto, Wihanto-yhtiöiden hallituksen puheenjohtaja
Urho Ruola, rakennusmestari, vuorineuvos
Armas Puolimatka, rakennusmestari, vuorineuvos
Emil Hartela, Hartela-Yhtiöiden perustaja, rakentaja
Pauli Lappalainen, teollisuusneuvos, Kivikartio oy:n perustaja
Mikko Ketonen, TS-Yhtymän hallituksen puheenjohtaja
Matti Koivurinta, Liikemies, kauppaneuvos
Kaarlo Heikki Kestilä, kauppaneuvos, Kestilän Pukimon toimitusjohtaja
Alfred Onninen, Onninen Oy:n perustaja, kauppaneuvos
Aulis Onninen, insinööri ja yritysjohtaja, kauppaneuvos, Alfred Onnisen poika
Axel Wiklund, tavaratalon perustaja, kauppaneuvos
Alfons Håkans, meripelastusyhtiön perustaja
Aline Grönberg, Turun Vanun perustaja, kauppaneuvos
Herman Anton Nieminen, Kaune Oy:n perustaja
Veli Poppe Karanko, rakennusmestari, Turun Takuukatto Oy:n perustaja
Aimo Henrik Horsma, toimitusjohtaja, Kaerlan Puu Oy
Niilo Oskari Näsänen, toimitusjohtaja, Turun Muna Oy
Veli Taavi Arvonen, rakennusmestari, vuorineuvos
Martti Ruola, rakennusmestari, Rakennus-Ruolan perustaja
Antti Ilmari Aarnio-Wihuri, liikemies ja lääketieteen kunniatohtori
Risto Järvinen, rakennusmestari, Rakennustoimisto Risto Järvinen perustaja
Maurits Ylismäki, teollisuusneuvos
Johan Gustaf Wikeström, Wikeström & Krogius -huolintayrityksen perustaja, valtiopäivämies
Robert Fithie, Telakan perustaja
Abraham Kingelin, Telakan omistaja, kauppaneuvos
Carl Magnus Dahlström, Kauppias, teollisuudenharjoittaja, laivanvarustaja
Ernst Dahlström, Liikemies,lahjoittaja, kauppaneuvos
Magnus Dahlström, Liikemies, lahjoittaja, kauppaneuvos
Edgar Grönblom (1883–1960), yritysjohtaja (Oy Grönblom Ab), kauppaneuvos
Ernst Grönblom (1859–1934), yritysjohtaja (Koneosakeyhtiö E. Grönblom), kauppaneuvos
Teatteri ja elokuvat

| --- | --- |
 Jouko Aaltonen, dokumentti-ohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja  Minna Aaltonen, näyttelijä  Milka Ahlroth, näyttelijä  Hemmo Airamo, ohjaaja ja näyttelijä  Thure Bahne, näyttelijä ja ohjaaja  Janina Berman, näyttelijä  Bjarne Commondt, näyttelijä ja teatteriohjaaja  Veera Degerholm, näyttelijä ja juontaja  Mai-Brit Heljo, näyttelijä  Liisa Helminen, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja  Jarno Hiilloskorpi, näyttelijä ja elokuvaohjaaja  Kalle Holmberg, ohjaaja ja näyttelijä  Kirsti Hurme, näyttelijä  Juha Hyppönen, näyttelijä  Toivo Hämeranta, ohjaaja ja näyttelijä  Wilho Ilmari, ohjaaja ja näyttelijä  Christina Indrenius-Zalewski, näyttelijä  Laura Jurkka, näyttelijä  Ismo Kallio, näyttelijä  Jaakko Kallio, näyttelijä  Akseli Karhi, näyttelijä, teatterinjohtaja  Maija Karhi, näyttelijä  Erkko Kivikoski, elokuvaohjaaja  Mikko Koivusalo, näytelmäkirjailija  Anna Kulmala, näyttelijä  Kalle Lamberg, näyttelijä  Kaisu Leppänen, näyttelijä  Leevi Linko, näyttelijä  Rakel Linnanheimo, näyttelijä, malli ja naamioija  Petri Liski, näyttelijä, juontaja ja muusikko  Maikki Länsiö, näyttelijä :  Mirja Mane, näyttelijä  Samuli Muje, näyttelijä  Taito Mäkelä, näyttelijä  Raili Mäki, näyttelijä  Matti Mäntylä, näyttelijä  Senni Nieminen, näyttelijä  Yrjö Norta, elokuvaäänittäjä, elokuvaleikkaaja, elokuvakäsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja  Niina Nurminen, näyttelijä  Jan Nyquist, näyttelijä  Ilari Paatso, näyttelijä  Rinna Paatso, näyttelijä  Maija Paunio, näyttelijä  Eila Peitsalo, näyttelijä  Matti Pihlaja, näyttelijä  Rafael Pihlaja, näyttelijä  Tiina Puumalainen, ohjaaja ja teatterinjohtaja  Eino Raita, näyttelijä ja ohjaaja  Valli Raita, näyttelijä  Petri Rajala, näyttelijä  Irja Ranin, näyttelijä  Tiina Rinne, näyttelijä  Eero Roine, näyttelijä  Eila Roine, näyttelijä  Ville-Veikko Salminen, näyttelijä  Seppo Sariola, näyttelijä  Henake Schubak, näyttelijä  Matti Tuominen, näyttelijä  Matti Varjo, näyttelijä  Elli Ylimaa, näyttelijä
Uskonto

| --- | --- |
 Mikael Agricola (1510–1557), Turun piispa  Bero Balk, Turun piispa  Konrad Bitz, Turun piispa  Edvard Bergenheim, arkkipiispa  Johan Browallius, Turun piispa  Abraham Engblom, kappalainen ja suomentaja  Ericus Erici Sorolainen, Turun piispa  Jonas Fahlenius Turun piispa  Jakob Gadolin, Turun piispa ja Turun akatemian professori  Johannes Gezelius nuorempi, Turun piispa  Johannes Gezelius vanhempi, Turun piispa ja akatemian varakansleri  Jakob Haartman, Turun piispa ja professori  Henrik Hartmaninpoika, Turun piispa ja Turun tuomiorovasti  Hemming, Turun piispa  Gustaf Johansson, arkkipiispa  Erkki Kaila, arkkipiispa  Olavi Kares, kristillisen opiston johtaja, tuomiorovasti  Arvid Kurki, Turun piispa  Aleksi Lehtonen, arkkipiispa  Samuel Lehtonen, Helsingin piispa  Olavi Maununpoika, Turun piispa :  Maunu I, Turun piispa 1291–1308  Erik Gabriel Melartin, arkkipiispa  Karl Fredrik Mennander, professori ja Turun piispa  Mikko Juva, arkkipiispa, kansanedustaja  Paavali Juusten, Turun piispa  Hemminki Maskulainen, pappi ja suomentaja  Johannes Olavinpoika, Turun piispa  Jukka Paarma, arkkipiispa  Aeschillus Petraeus, piispa, Turun kymnaasin lehtori  Metropoliitta Johannes, Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa  Torsten Thure Renvall, arkkipiispa  Isaacus Rothovius, Turun piispa  Ilmari Salomies, arkkipiispa  Martti Simojoki, arkkipiispa  Martin Stodius, Turun akatemian professori, Naantalin kirkkoherra  Lauri Suurpää, Turun piispa ja Turun tuomiorovasti  Maunu Särkilahti, Turun piispa  Lars Tammelin, Turun piispa ja matematiikan professori  Maunu Tavast, Turun piispa  Jakob Tengström, Turun ensimmäinen arkkipiispa  Johannes Terserus, Turun piispa ja teologi  John Vikström, arkkipiispa ja teologian tohtori
Ruokakulttuuri

Pekka Terävä, keittiömestari, ravintoloitsija, vuoden kokki 1995 ja kokkien kokki 2014
Kari Aihinen, kokki, keittiömestari, keittokirjailija, tv-esiintyjä ja ravintoloitsija.
Eerik Mansikka, keittiömestari, vuoden kokki 2013 ja vuoden Turkulainen 2014.
Antti Vahtera, keittiömestari, ravintola-alan yrittäjä ja ruokakirjailija.
Aki Wahlman, keittiömestari, opettaja, yrittäjä ja vuoden kokki 1996.
Sami Tallberg, keittiömestari, ravintoloitsija ja keittokirjailija.
Matias Haapsaari, kokki, yrittäjä ja kokkiolympia kultamitalisti 2024.
Mazda 626 (CB)

| Mazda 626 CB |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Japani  Uusi-Seelanti
Valmistaja:  Mazda
Valmistusvuodet:  1978–1982
Muut nimet:  Mazda Capella Mazda Montrose
Korimalli:  2-ovinen coupé 4-ovinen sedan
Luokka:  D-segmentti
Edeltäjä:  Mazda 616 Mazda 618 Mazda RX-2
Seuraaja:  Mazda 626 (GC)
Iskutilavuus:  1,6–2,0 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti
Mazda 626 CB on Mazda 626:n ensimmäisen sukupolven malli, jota valmistettiin 1978–1982. Se korvasi edeltäneet 616-, 618- ja RX-2-mallit, ja sen seuraajaksi tuli Mazda 626 GC. Japanissa mallin nimenä oli Mazda Capella.
Korimalleina olivat kaksiovinen coupé ja neliovinen sedan.
Tekniikan Maailma kirjoitti, että 160 miljoonaa dollaria vaatinut automallin kehitys on tuonut hyviä tuloksia. Korin ilmanvastus on pieni, mikä merkitsee pientä polttoaineen kulutusta. Lehden mielestä Mazda 626 oli suorituskykynsä ja varustelunsa puolesta isojen autojen tasoa, mutta hinnaltaan ja kulutukseltaan pienempien autojen luokassa.
Mallille tehtiin  vuonna 1981 uudistus, jossa sen ulkonäkö viritettiin lähemmäs uutta etuvetoista Mazda 323 -mallia. Ulkonevat muovipuskurit lisäsivät auton pituutta kymmenellä senttimetrillä ja jatkuivat kyljissä kapeampina mustina muovilistoina. Moottori ja perustekniikka säilyivät, mutta varusteeksi tulivat etuistuinten lämmittimet. Myös lämmityslaitetta tehostettiin ja matkustamon melutasoa saatiin alennettua merkittävästi.
Jo vuosi tämän kasvojenkohotuksen jälkeen Mazda 626 uudistui täysin, 323:n tavoin etuvetoiseksi malliksi Mazda 626 (GC).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mazda 626 (CB) Wikimedia Commonsissa
Janneniska

| Janneniska Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Safe Lifting of People
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  19. elokuuta 1996
Perustaja:  Janne Niska
Toimitusjohtaja:  Antti Hanski
Puheenjohtaja:  Joni Alasaari
Kotipaikka:  Helsinki
Kotisivu:  www.janneniska.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Janneniska Oy on nostolavoja vuokraava yritys. Janneniska Oy:n perusti Janne Niska vuonna 1996. Vuonna 2017 Janneniska myi 34–80 metriin yltävät koneensa turkulaiselle Jalo & Jalolle.
Janneniskan tytäryhtiö Bladefence Oy on erikoistunut tuulivoimaloiden lapojen huoltoon. Se pyrkii etenkin Kanadan markkinoille.
Perustajan kuoltua 38-vuotiaana ja perheettömänä yrityksen omistus siirtyi yrityksen henkilöstölle testamentin mukaisesti. Enemmistöomistajaksi tuli silloinen toimitusjohtaja Joni Alasaari ja muiksi pääomistajiksi asiakaspalvelupäällikkö Jan Ström ja turvallisuuspäällikkö Saku Nurminen.
Aiheesta muualla

Janneniskan kotisivut
Ere Kokkonen

| Ere Kokkonen |
| --- | --- |
 Ere Kokkonen Helsingin taiteiden yössä elokuussa 2008.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Erkki Olavi Kokkonen
Syntynyt: 7. heinäkuuta 1938 Savonlinna
Kuollut: 16. lokakuuta 2008 (70 vuotta) Helsinki
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Ere Kokkonen (keskellä) ohjaa Uuno Turhapuro -elokuvaa 1973.
Erkki Olavi ”Ere” Kokkonen (7. heinäkuuta 1938 Savonlinna – 16. lokakuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Hän ohjasi kaikkiaan 33 elokuvaa vuosina 1966–2004. Hänet muistetaan erityisesti Uuno Turhapuro- ja Vääpeli Körmy -elokuvista sekä Arto Paasilinnan teosten filmatisoinneista.
Kokkonen teki tiivistä yhteistyötä Spede Pasasen kanssa 1960-luvulta aina tämän kuolemaan asti.
Lapsuus ja nuoruus

Ere Kokkonen oli Väinö ja Elna Kokkosen vanhin lapsi; perheeseen syntyi hänen jälkeensä vielä sisar Ulla. Kokkoset muuttivat Savonlinnan keskustasta Pääskylahteen Eren ollessa noin kahdeksanvuotias. Isä Väinö toimi talvet Wilh. Schaumanin vaneritehtaan verstaassa ja kesät konemestarina Pehr Schauman -hinaajassa, äiti Elna oli ompelija ja keittäjä.
Kokkonen oli lapsena ja nuorena innokas urheilija. Hän harrasti muun muassa jalkapalloa ja hiihtoa. Koulunkäynnin hän aloitti vuonna 1945 Puistokadun kansakoulussa. Savonlinnan poikalyseoon hän pääsi vuonna 1949 koulun 2536. oppilaana. Kouluaikana hän muun muassa perusti näytelmäkerhon ja soitti hetken rumpua teiniorkesterissa. Lyseossa hän jäi kerran luokalle mutta valmistui ylioppilaaksi yhdeksän vuoden jälkeen vuonna 1958.
Kokkonen suoritti varusmiespalveluksensa Hämeenlinnassa. Vuonna 1959 hän oli Haminassa Reserviupseerikoulun kurssilla 96. Samana keväänä hän pyrki opiskelemaan ohjaajaksi Teatterikorkeakouluun mutta karsiutui ainoana kolmen viimeisen hakijan joukosta. Syksyllä hän ilmoittautui Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteelliseen tiedekuntaan lukemaan fysiikkaa. Opiskeluaikana hän osallistui Ylioppilasteatterin toimintaan ja aloitti syksyllä 1960 matematiikan opettajana Jokelan yhteiskoulussa. Samaan aikaan hän sai myös iltatyöpaikan Tesvision studio-ohjaajana. Kun Mainostelevisio haki lehti-ilmoituksella ohjaajaa, hän lähetti hakemuksensa ja sai paikan 15. kesäkuuta 1961.
Työura

Kokkonen toimi viihteen tekijänä Mainostelevisiossa ja Yleisradiossa vuodesta 1961 alkaen. MTV:n viihdepäällikkö hänestä tuli vuonna 1974. Filmituotanto Spede Pasanen -yhtiön tuotantopäälliköksi Kokkonen siirtyi vuonna 1983. Yleisradion Taideohjelmien päällikkönä hän työskenteli vuodesta 1991 vuoteen 1993.
Elokuvien lisäksi Kokkonen ohjasi televisiossa ja teatterissa sekä johti vuodesta 1995 alkaen omaa Komediateatteri Arenaansa, jossa hän tuotti ja ohjasi runsaasti poliittista ajankohtaissatiiria. MTV-teatteri-aikanaan 1960-luvulla hän teki myös vakavia draamoja.
Kokkonen perusti vuonna 1987 elokuvayhtiön Ere Kokkonen Oy. Hänelle myönnettiin vuonna 1999 elokuvaneuvoksen arvonimi ja hänet palkittiin erikoistelviksellä vuonna 2002.
Kritiikki

Kriitikot suhtautuivat Ere Kokkosen ohjauksiin lähinnä penseästi. Pisimmälle ennakkoasenteellisuuden vei elokuvaprofessori Sakari Toiviainen: ”En ole vielä nähnyt Spede-tuotannon uusinta elokuvaa, mutta huono sen täytyy olla.”
Tutkija Veijo Hietalan mukaan ”Spede on kaikkien tuottamiensa elokuvien varsinainen sielu, auteur, riippumatta siitä, mikä rooli hänellä on nimellisesti produktiossa ollut”. Ere Kokkonen kiisti tämän. Hänen mukaansa elokuvien lopputekstit kertovat luotettavasti siitä, kuka mistäkin tehtävästä on vastannut.
Harrastukset

Ere Kokkonen oli intohimoinen golfin harrastaja ja toimi Suur-Helsingin Golf ry:n puheenjohtajana vuosina 1986–1992, jolloin hän esimerkiksi suunnitteli Lakiston golfkentän ja valvoi sen rakentamista.
Yksityiselämä

Kokkonen oli naimisissa Tarja-Tuulikki Tarsalan kanssa vuosina 1960–1969. Kokkonen avioitui toisen kerran Titta Jokisen kanssa vuonna 1974 ja Kokkosen ainoa tytär Kiti syntyi jo samana vuonna. Jokinen ja Kokkonen erosivat 1978. Kolmannen puolison, Anna-Maija Kokkosen kanssa Kokkonen avioitui vuonna 1984 ja he olivat liitossa Kokkosen kuolemaan asti.
Kokkonen menehtyi 70-vuotiaana pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana Helsingissä lokakuussa 2008. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.
Elokuvat (käsikirjoittajana, ohjaajana tai näyttelijänä)

Millipilleri (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1966)
Paha kulkee (ohjaaja, 1966)
Pähkähullu Suomi (käsikirjoittaja ja näyttelijä, 1967)
Noin 7 veljestä (käsikirjoittaja ja näyttelijä, 1968)
Mies elää (ohjaaja, 1968)
Näköradiomiehen ihmeelliset siekailut (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1969)
Leikkikalugangsteri (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1969)
Pohjan tähteet (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1969)
Jussi Pussi (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1970)
Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1970)
Kahdeksas veljes (näyttelijä, 1971)
Saatanan radikaalit (näyttelijä, 1971)
Uuno Turhapuro (ohjaaja ja näyttelijä, 1973)
Viu-hah hah-taja (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1974)
Professori Uuno D. G. Turhapuro (ohjaaja ja näyttelijä, 1975)
Lottovoittaja UKK Turhapuro (ohjaaja ja näyttelijä, 1976)
Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon (ohjaaja ja näyttelijä, 1977)
Rautakauppias Uuno Turhapuro – presidentin vävy (ohjaaja, 1978)
Uuno Turhapuron aviokriisi (ohjaaja, 1981)
Uuno Turhapuro menettää muistinsa (ohjaaja, 1982)
Uuno Turhapuron muisti palailee pätkittäin (ohjaaja ja näyttelijä, 1983)
Uuno Turhapuro armeijan leivissä (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1984)
Hei kliffaa hei (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1985)
Uuno Epsanjassa (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1985)
Uuno Turhapuro muuttaa maalle (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1986)
Liian iso keikka (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1986)
Pikkupojat (ohjaaja ja näyttelijä, 1986)
Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1990)
Uuno Turhapuro herra Helsingin herra (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1991)
Vääpeli Körmy ja vetenalaiset vehkeet (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1991)
Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1992)
Vääpeli Körmy ja etelän hetelmät (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1992)
Vääpeli Körmy – taisteluni (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1994)
Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1996)
Vääpeli Körmy ja kahtesti laukeava (käsikirjoittaja ja ohjaaja, 1997)
Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 1998)
Hurmaava joukkoitsemurha (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 2000)
Kymmenen riivinrautaa (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 2002)
Uuno Turhapuro – This Is My Life (käsikirjoittaja, ohjaaja ja näyttelijä, 2004)
Televisiosarjat (ohjaajana)

Hilma ja Akseli (1961–1963)
Spedevisio (1966–1967)
50 pientä minuuttia (1967–1971)
Sämpy (1974–1979)
Kymppitonni (1985)
PikaPakinaPaketti (1985)
Rakastan, rakastan (1988)
Rakkaat sisaret (1988)
Suloinen myrkynkeittäjä (1995)
Televisiosarjat (tuottajana)

Viimeiset siemenperunat (1993)
Televisioteatteri

Yksin (1969, käsikirjoitus ja ohjaus, televisionäytelmä)
Hei, heipparallaa Helsinki (1973, ohjaus, revyy)
Teatteri

Aatamin puvussa ja vähän Eevankin (2001, ohjaus, Pyynikin kesäteatteri)
Komediateatteri Arena

Presidenttipeli (1992, käsikirjoitus ja ohjaus)
Monttu auki (1993, käsikirjoitus ja ohjaus)
Oho! Sano Brysseli (1994, käsikirjoitus ja ohjaus)
Totta Mooses (1995, käsikirjoitus ja ohjaus)
Tyttökullat (1995, ohjaus)
3 Lumikkia ja 200 Kääpiötä (1996, käsikirjoitus ja ohjaus)
Mistä tenori? - Eli Kusta il Stupido (1997, ohjaus)
Ihan auki Eurooppaan (1997, käsikirjoitus ja ohjaus)
Torvensoittaja katolla (1998, käsikirjoitus ja ohjaus)
Pennitön uneksija (1999, käsikirjoitus)
Ysi ysi – Parasta ennen 2000 (1999, käsikirjoitus ja ohjaus)
After-Play - Kierros vielä (1999, ohjaus)
Akkavalta (2000, käsikirjoitus ja ohjaus)
Ihan Pimeetä - Black Comedy (2001, ohjaus)
Nokkapokka (2001, käsikirjoitus ja ohjaus)
Potut pottuina (2002, käsikirjoitus ja ohjaus)
Pulinat pois (2003, käsikirjoitus ja ohjaus)
Rakastan rakastan (2004, käsikirjoitus ja ohjaus)
Maamme nauru (2004, käsikirjoitus ja ohjaus)
Hätäinen hääyö (2005, käsikirjoitus ja ohjaus)
Haluatko presidentiksi? (2005, käsikirjoitus ja ohjaus)
Löysät pois (2006, käsikirjoitus ja ohjaus)
Ruma Elsa (2006, ohjaus)
Natoni on toista maata (2006, käsikirjoitus)
Tabe Slioorin tarina (2007, käsikirjoitus Timo Elo ja Ere Kokkonen, ohjaus Ere Kokkonen)
Lumikki ja Älykääpiöt (2007, käsikirjoitus ja ohjaus)
Arto Paasilinna ja Hurmaava joukkoitsemurha (2008, ohjaus ja dramaturgia)
Paukkurauta Tarja ja huuliharppukostaja (2008, käsikirjoitus ja ohjaus)
Spede ja kumppanit - eli tarina miehistä jotka tunsivat Uuno Turhapuron (2009, käsikirjoitus)
Kirjat

Kokkonen, Ere: Muisti palailee pätkittäin.  Kustannusosakeyhtiö Otava, 2007.  ISBN 978-951-1-22401-3
Aiheesta muualla

Ere Kokkonen Elonetissä.
Ere Kokkonen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Ritva  Elonet  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Kaarlo Ponsén

| Kaarlo Ponsén |
| --- | --- |
 Kaarlo Ponsén vuonna 1928.
Henkilötiedot
Syntynyt: 12. syyskuuta 1897 Urjala
Kuollut: 11. maaliskuuta 1980 (82 vuotta) Lohja
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Laji:  paini
Seura:  Rauman Toive, Käpylän Urheilijat, Helsingin Kotkat
Kaarlo Matias Ponsén (12. syyskuuta 1897 Urjala – 11. maaliskuuta 1980 Lohja) oli suomalainen painija. Hän saavutti urallaan kaksi Työväen Urheiluliiton mestaruutta kreikkalais-roomalaisessa painissa sekä voitti raskaan sarjan Moskovan spartakiadeissa 1928, Oslossa järjestetyissä työläispainijoiden MM-kilpailuissa 1930 ja Antwerpenin työläisolympialaisissa 1937. Ponsén edusti urallaan Nuutajärven Esaa, Rauman Toivetta, Käpylän Urheilijoita, Helsingin Kotkia sekä Virkkalan Syöksyä. Ponsénia on pidetty jopa aikansa parhaana raskaan sarjan painijana maailmassa, vaikkei hän TUL:n edustajana päässytkään osallistumaan MM-kisoihin tai olympialaisiin. Ponsén joutui myös olemaan poissa kilpailuista lähes kuuden vuoden ajan 1928–1934, kun hänet erotettiin spartakiadimatkansa vuoksi TUL:n jäsenyydestä.