stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Miriam Licette

Miriam Licette (1892–1969) oli brittiläinen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano.
Licette opiskeli vuoden Mathilde Marchesin johdolla. Hän sai opetusta myös Jean de Reszkeltä ja Vincenzo Sabatinilta. Licette teki debyyttinsä alle 20-vuotiaana Roomassa. Hän oli British National Opera Companyn ja Thomas Beechamin seurueen jäsen ennen pääsemistään esiintymään suuriin rooleihin Covent Gardenissa. Hänen rooliensa joukossa olivat Cio-Cio San (Madama Butterfly, Giacomo Puccini), Desdemona (Otello, Giuseppe Verdi), Donna Elvira (Don Giovanni, Wolfgang Amadeus Mozart) ja Eurydice (Orfeus ja Eurydike, Christoph Willibald Gluck). Licette teki monia levytyksiä, joiden joukossa on Thomas Beechamin johtama Charles Gounod'n Faustin kokonaislevytys.
Muijalan laituri

Muijalan laituri (lyh. Mui) on lakkautettu rautatieliikennepaikka Hanko–Hyvinkää-radalla Lohjalla. Se avattiin liikenteelle vuonna 1893. Muijalan laiturirakennus rakennettiin huomattavasti radan tasoa ylemmäksi. Muijala muutettiin miehittämättömäksi 1. lokakuuta 1952, mutta miehitys kuitenkin palautettiin kymmenen vuotta myöhemmin vuosikisi 1962–1968. Merkittävää asutusta ja teollisuutta Muijalan liikennepaikan ympärille kehittyi vasta 1970-luvulla. Henkilöliikenne lakkautettiin 28. toukokuuta 1972, mutta se palautettiin vuosiksi 1974–1977. Tavaraliikenne lakkautettiin 1991, ja laiturirakennus paloi kesäkuussa 1994.
Muijii stadis

| ”Muijii stadis” Gettomasa |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Diplomaatti
 Julkaistu: 25. tammikuuta 2019
 Formaatti: digitaalinen
 Tuottaja(t): MD$, Ruuben
 Tyylilaji: hip hop, rap
 Kesto: 04.04
 Levy-yhtiö: PME Records
Gettomasan muut singlet
| ”Lössi” 2018 | ”Muijii stadis” 2018 | ”Enempää” 2019 |
”Muijii stadis” on rap-artisti Gettomasan singlejulkaisu hänen kolmannelta studioalbumiltaan, Diplomaatti. Kappale on albumin ensimmäinen single sekä albumin toinen kappale, ja se julkaistiin 25. tammikuuta 2019 PME Recordsin kautta.
Kappaleessa Gettomasa kertoo suhteestaan ja vertaa kotikulmiaan Helsinkiin.
Kappaleeseen kuvattiin musiikkivideo, jonka on ohjannut Jaakko Jokela. Musiikkivideo julkaistiin singlen julkaisupäivänä YouTubeen. Sillä on YouTubessa noin 3,6 miljoonaa näyttökertaa.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen lista: 2
Mikko Ylikangas

Mikko Ylikangas (s. 1963) on suomalainen filosofian tohtori ja tietokirjailija. Hän väitteli vuonna 2004 Helsingin yliopistossa tohtoriksi yleisestä historiasta tutkimusaiheenaan ”Kaunokirjallisuuden poliittinen kontrolli Neuvosto-Karjalassa 1917–1940”.
Ylikangas on toiminut Suomen Akatemian ohjelmapäällikkönä, joka on koordinoinut muun muassa Akatemian ADDIKTIO -tutkimusohjelmaa.
Ylikankaan teokselle Unileipää, kuolonvettä, spiidiä. Huumeet Suomessa 1800–1950 myönnettiin vuonna 2010 sekä Vuoden tiedekirja -palkinto että tiedonjulkistamisen valtionpalkinto.
Teoksia

Suomenkielistä kirjallisuuselämää Pietarissa 1920-30-luvulla. Suomen historiallinen seura, Helsinki 2003
Rivit suoriksi! : kaunokirjallisuuden poliittinen valvonta Neuvosto-Karjalassa 1917-1940 ; Helsingin yliopiston väitöskirja. Aleksanteri-instituutti, Helsinki 2004
Unileipää, kuolonvettä, spiidiä : huumeet Suomessa 1800-1950. Atena, Jyväskylä 2009
Mainio pikku sota : brittilentäjät Suomessa vuonna 1919. Atena, Helsinki 2016
Toimituksia

Rise and fall of Soviet Karelia : people and power ; toim. Antti Laine ja Mikko Ylikangas.  Aleksanteri-instituutti, Helsinki 2002
Witnessing change in contemporary Russia ; toim. Tomi Huttunen, Mikko Ylikangas. Aleksanteri Institute, Helsinki 2010
Mielen salat ; kirj. Yuri I. Alexandrov ym. Gaudeamus, Helsinki 2016
Mirja Karisto

| Mirja Karisto> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 22. tammikuuta 1929 Helsinki
Kuollut: 2. elokuuta 2020 (91 vuotta) Vantaa
Ammatti:  näyttelijä televisio-ohjaaja, -käsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Mirja Anita Karisto (22. tammikuuta 1929 Helsinki – 2. elokuuta 2020 Vantaa) oli suomalainen näyttelijä. Näyttelijäuran jälkeen hän ohjasi ja käsikirjoitti Yleisradion Tv 1:n Lasten- ja nuortenohjelmien tuottamia animaatioita.
Filmografia

Tukkijoella (1951) – kyläntyttö
Suomalaistyttöjä Tukholmassa (1952) – tarjoilija
Kuningas kulkureitten (1953) – mustalaistyttö
Me tulemme taas (1953) – kyläläisiä
Mitäs me taiteilijat (1952) – tyttö puiston penkillä
Yö on pitkä (1952) – ravintolalaulaja Rita Sten
Kasvot kuvastimessa (1953) – Ulla Rainto
Jälkeen syntiinlankeemuksen (1953) – koululainen
Säkkijärven polkka (1955) – 2. ateneumilainen
Villi Pohjola (1955) – ilotyttö
Jokin ihmisessä (1956) – 2. tyttö kapakassa
Juha (1956) – kesätyttö
Pekka ja Pätkä Suezilla (1958) – orjatar
Pieni luutatyttö (1958) – nuori rouva
Sotapojan heilat (1958) – laulusolisti
Äidittömät (1958) – nainen Kattakaa pöytä aistikkaasti -näyttelyssä
Kulkurin masurkka (1958) – sisar Teresia
Kolmas laukaus (1959) – rouva Margit Irene Sartimo
Kovaa peliä Pohjolassa (1959) – vieras kutsuilla
Ei ruumiita makuuhuoneeseen (1959) – tarjoilija
Kankkulan kaivolla (1960) – kyläläinen
Nina ja Erik (1960) – sairaanhoitaja
Tulipunainen kyyhkynen (1961) – vieras kutsuilla
Jaanan luottamus (1962, lyhyt valistuselokuva)
Gentlemanni Pekka (1965, lyhyt opetuselokuva)
Moskovan offensiivi

Moskovan offensiivi (ven. Московская Hаступательная Oперация) oli toisessa maailmansodassa tärkein Neuvostoliiton talven 1941 vastahyökkäyksistä Saksan armeijaa vastaan itärintamalla. Hyökkäys alkoi 5. joulukuuta 1941, jolloin puna-armeijan Kalinin rintama ja Lännen rintama hyökkäsivät Moskovan edustalle edennyttä Saksan keskistä armeijaryhmää vastaan. Puna-armeijan vallattua takaisin Kalinin, Klinin ja Sławcznogorskin kaupungit Neuvostoliiton Lounaan rintaman joukot liittyivät hyökkäykseen vallaten Jelecin, Kaługa ja Naro-Fomińskin kaupungit. Saksan 2. panssariarmeija ajettiin pois Tulan kaupungin lähistöltä. Saksalaiset oli  7. tammikuuta 1942 mennessä ajettu Moskovan lähistöltä.
Aiheesta muualla

Феськов В.И.,Калашников К.А.,Голиков В.И.,Красная Армия в победах и поражениях 1941–1945 гг.,Томск 2001, c. 24–29.
Mount Holyoke College

| Mount Holyoke College |
| --- | --- |

Aikaisemmat nimet:  Mount Holyoke Female seminary
Perustettu:  1837 (seminaari) 1897 (college)
Tyyppi:  yksityinen liberal arts college
Opiskelijoita:  noin 2000
Jatko-opiskelijoita:  noin 100
Sijainti:  South Hadley, Massachusetts  Yhdysvallat
Sivusto:  https://www.mtholyoke.edu
Mount Holyoke College on Yhdysvalloissa Massachusettsin osavaltiossa toimiva naisille suunnattu liberal arts college. Se on yksi Seven Sisters -nimellä tunnetusta  naisopistojen ryhmästä.
Koulun painopiste on yleissivistävässä opetuksessa. Kandidaattitason (bachelor) kursseja järjeseään humanisisissa aineissa, matematiikassa, luonnontieteissä ja sosiaalisissa tieteissä. Maisteritutkinnon voi suorittaa neljällä alalla. Opiskelijoita on noin 2000.
Mount Holyoke College oli yksi ensimmäisistä naisten korkeakouluista Yhdysvalloissa. Mary Lyon perusti sen nimellä Mount Holyoke Female Seminary vuonna 1837. Lyon toimi sen ensimmäisenä rehtorina kuolemaansa saakka vuonna 1849. Koululla oli alkuvuosina yhteyksiä kongregationalismiin, muta se ei ole koskaan ollut minkään uskonnollisen ryhmän omistuksessa. Mount Holyoke Collegen taidemuseo, joka perustettiin vuonna 1876, on yksi maan vanhimmista korkeakoulujen taidemuseoista.
Mount Hillaby

Mount Hillaby on Karibianmerellä sijaitsevan Barbadoksen korkein kohta. Sen korkein kohta on 340 metriä merenpinnan yläpuolella. Se sijaitsee Saint Amdrewin kunnan alueella saaren keskiosissa.
Minna Hämäläinen

| Minna Hämäläinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Minna Maarit Hämäläinen
Syntynyt: 4. toukokuuta 1967 (ikä 57) Kuopio
Näyttelijä
Aktiivisena:  1989–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Minna Maarit Hämäläinen (s. 4. toukokuuta 1967, Kuopio) on suomalainen näyttelijä, joka on tullut tunnetuksi erityisesti rooleistaan teatterissa ja televisiossa.
Hämäläinen opiskeli Lahden kansanopiston näyttämötaiteen linjalla vuosina 1986–1987 ja Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella  vuosina 1987–1991 valmistuen teatteritaiteen maisteriksi. Valmistumisensa jälkeen hän oli kiinnitettynä Kuopion kaupunginteatteriin vuosina 1991–1995, minkä jälkeen siirtyi Turun kaupunginteatteriin, missä työskentelee edelleen.
Rooleja > Elokuva

Romanssi oboelle ja kolmelle hullulle kitaralle (1991) – Mervi
Pala valkoista marmoria (1998)
Nuikan pyykit (2007)
Maja (2007)
Vares – Pahan suudelma (2011) – telakan assistentti
Henkesi edestä (2015) – synnytyslääkäri
Elämältä kaiken sain (2015) – kodinhoitaja
Tyttökuningas (2015) – palvelija
Rooleja > Televisio

Häräntappoase (1989) – Vuokko
Mollen löytötavaraa (1990) – Pirpana
Hovimäki (1999–2000) – Sanna
Naisia kaupungilla (2010) – Tanja
Enon opetukset (2011) – baarin emäntä
Maailma on valmis (2012) – ensikodin nainen
Aiheesta muualla

Minna Hämäläinen Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Minna Hämäläinen Elonetissä.
Matti Kärkkäinen

| Matti Kärkkäinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1945 Pielisensuu
Ammatti:  professori, johtaja, kirjailija
Vanhemmat:  Juho ja Aune (s. Tukiainen) Kärkkäinen
Puoliso:  Tuulikki (s. Kärkkäinen) Kärkkäinen
Kirjailija
Aikakausi:  1968–
Aiheet:  metsäala, puutekniikka
Esikoisteos:  G. A. Serlachius oy:n metsien maastoinventointi v. 1968, Metsän vaurioituminen kesäaikaisessa puunkorjuussa.
Pääteokset:  On the properties of tree wounds due to timber transportation in thinnings. Väitöskirja.
Palkinnot
 Maataloustoimittajien Tiedonjyvä-palkinto 2003 OP-Pohjola-ryhmän metsävaikuttaja 2009 Metsähistorian Seuran ansioplaketti 2011 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Matti Kalervo Kärkkäinen (s. 1945 Pielisensuu) on suomalainen metsätieteilijä, metsätalouden professori, johtaja ja tietokirjailija.
Perhetausta

Matti Kärkkäinen syntyi pohjoiskarjalaisen metsätyönjohtaja Juho Petter ja puutyöntekijä Aune (s. Tukiainen) Kärkkäisen poikana. Pariskunnalle  syntyi kolme lasta, joista Matti oli nuorin. Juhon edellinen vaimo ja tytär olivat kuolleet keuhkotautiin.
Kärkkäinen on aviossa kasvatustieteen tohtori Lea Tuulikki (s. Kärkkäinen) Kärkkäisen kanssa.
Opinnot

Kärkkäisen koulutie alkoi Liperissä. Hän kävi kansakoulua neljä luokkaa ja suoritti keskikoulun 1961. Perhe muutti Joensuuhun, jossa hän kirjoitti ylioppilaaksi 1964 Joensuun lyseosta. Hän suoritti metsänhoitajatutkinnon Helsingin yliopistossa 1967 ja väitteli maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi jo 27-vuotiaana 1973. Väitöskirjan aiheena oli puutavaran metsäkuljetuksessa syntyvät vauriot.  Uuttera ja tavoitteellinen nuorukainen rahoitti opintonsa itse.
"Kun yhtiö menee oikein pahasti metsään, tarvitaan metsänhoitaja opastamaan se sieltä pois."
Työura

Matti Kärkkäisen ura alkoi Helsingin yliopiston metsäteknologian laitoksen tutkija-assistenttina 1967-70, sitten seurasi toiminta virkaa tekevänä metsäteknologian laitoksen apulaisprofessorina 1970-74. Edelleen Kärkkäisellä oli Metsäntutkimuslaitoksen teknologian osaston vs. professuuri vuosina 1975–80, hän toimi Metsäntutkimuslaitoksen metsäteknologian tutkimusosaston puuntutkimuksen professorina 1980–1982 sekä Helsingin yliopiston metsäteknologian professorina 1983–1986. Hänen tutkimusalaansa ovat sahojen raaka-ainekysymykset.[2] Hän oli kahdeksan vuotta mekaanisen metsäteollisuuden kehitysosaston johtajana Jaakko Pöyry Consulting Oy:ssä 1987-95, mutta palasi sitten tutkimuksen piiriin Metsäntutkimuslaitoksen tutkimusjohtajaksi. Vuodesta 2001 hän työskenteli sekä Joensuun yliopiston puutalouden professorina vuoteen 2006 ja sen jälkeen määräaikaisena tutkimusjohtajana vuoteen 2008 että Joensuun Tiedepuisto Oy:ssä Puu- ja metsäosaamiskeskuksessa. Yliopistosta hän jäi eläkkeelle 2008.
Kärkkäinen on korkeatasoisen puutieteen ja puunkorjuun tutkija. Siksi hän oli oikea henkilö johtamaan tutkimusohjelmia, jotka vaativat innovatiivista tutkimusasennetta ja monipuolisia tieteellisiä taitoja.
Ulkomailla

Maailmanpankin hankkeiden valmisteluissa Kärkkäinen oli mukana. Matkat erityisesti suuntautuivat Puolaan, Valko-Venäjälle sekä Albaniaan suljetun yhteiskunnan raottaessa oviaan. Valko-Venäjän Maailmanpankki hylkäsi pian. Asioiden hoitaminen oli erittäin vaikeaa. Kiintoisimpana kohteena Kärkkäinen piti Albaniaa.
Harrastuksia

Kärkkäinen metsänomistajana ja vannoutuneena tiedemiehenä harrastaa työn ohella käytännön metsätaloutta. Kärkkäinen aloitti metsätilojen oston vuonna 1973. Nyt hänellä on metsää noin 1300 hehtaaria. - Hirvien tuottamat tuhot ovat suuria. Niiden pelossa metsänomistajat eivät uskalla käyttää muita puita kuin kuusta metsän viljelyyn. ”Hirvikanta pitäisi pudottaa neljännekseen, eli noin 20 000 kappaleeseen. Siitä riittäisi vielä metsästettävää.”
Kärkkäinen innostui tietokoneiden suomiin mahdollisuuksiin ja kehitteli myös tietokoneohjelmia erilaisiin tarpeisiin metsäalalla. Lisäksi valokuvauksen harrastajana hän paljon valokuvasi materiaalejansa varten.
Kirjoittamaan Kärkkäinen alkoi nuorena. 12-vuotiaana hän aloitti toimittajana veljensä perustamassa Liperissä ilmestyneessä Viholan Sanomat-lehdessä. Hän itäsaksalaisella Erica-kirjoituskoneella naputteli tekstejä. Työelämän myötä alkoi laaja kirjallinen tuotanto. Kärkkäinen on julkaissut lähes 900 nimikettä artikkeleita, kirjoja ja tutkimusraportteja. Jaakko Pöyry-yhtiöiden palveluksessa ei asiakkaille tehtyjä raportteja annettu julkisuuteen. Silti kirjoittaminen ei suinkaan tyrehtynyt. Laajahkoja kokonaisuuksia syntyi metsätieteistä, puutaloudesta ja muistelmista. Uusi ulottuvuus on sukututkimuksiin ja historiaan liittyvien teosten toimittaminen puolisonsa Tuulikki Kärkkäisen kanssa.
Luonnehdintaa

Matti Kärkkäinen luonnehtii itseään pragmaatikoksi. Hänellä on varsin perustellut ja joskus kärkevätkin mielipiteet niin metsäasioista kuin muistakin maailman tapahtumista. Niinpä hän on kiistelty persoona metsäkeskusteluissa. Keskustelua ovat herättäneet mm. hänen ajatuksensa suojeltavista metsistä.
Tunnustukset

Maataloustoimittajien Tiedonjyvä-palkinto 2003
OP-Pohjola-ryhmän metsävaikuttaja 2009
Metsähistorian Seuran ansioplaketti 2011
Julkaisut > Valikoima

Puutieteen perusteet, 2003 Metsäkustannus
Maailman metsäteollisuus, 2005 Metsäkustannus
Kärkkäisen tehokas metsätalous - valikoima kolumneja, 2006 Metsäkustannus
Puun rakenne ja ominaisuudet, 2007 Metsäkustannus
Metsänhoitajana viidellä vuosikymmenellä, 2009 Metsäkustannus
Metsieni kirja, 2010 Metsäkustannus
Suomalaiset metsäsanonnat, toimittanut Matti Kärkkäinen ; valokuvat: Olli Aalto ja 22 muuta. 2018 Metsäkustannus
Matinkylä

| Matinkylä> Mattby |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Matinkylä korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Suur-Matinkylä
Koordinaatit:  60°09′30″N, 024°44′02″E
Kaupunginosa nro:  23
Pinta-ala:  21,4 km² 
Väkiluku:  22 688 (31.12.2023)
Osa-alueet:  Buguholm, Flakaholmen, Iirislahti, Iso Vasikkasaari, Kalatorppa, Koukkuniemi, Lilla Ådholmen, Matinkallio, Matinkylän urheilupuisto, Matinlaakso, Matinlahti, Matinniitty, Matinpuro, Miessaari, Nokkala, Nuottakallio, Nuottalahti, Nuottaniemi, Pieni Vasikkasaari, Piispansilta, Pitkäsaari, Pukkisaari, Pyöräsaari, Sepetlahti, Stora Ådholmen, Tiistilä, Tiistinmäki, Tiistinniitty, Vapaaniemi
Postinumero(t):  02230
Lähialueet:  Haukilahti, Kaitaa, Niittykumpu, Nöykkiö, Olari
Matinkylä (ruots. Mattby) on  Espoon kaupunginosa. Matinkylä sijaitsee Suomenlahden rannalla Helsingin keskustasta länteen. Matinkylän–Olarin alue on yksi Espoon viidestä kaupunkikeskuksesta. Matinkylän kaupunkikeskus sijoittuu länsimetron läheisyyteen.
Alue rajoittuu pohjoisessa Länsiväylään ja Olarin kaupunginosaan, lännessä Suomenojan altaaseen ja Kaitaan kaupunginosaan, idässä Gräsanojaan ja Haukilahden kaupunginosaan. Matinkylän keskiosissa on korkeita kerrostaloja, etelämpänä asutus painottuu rivitaloihin ja matalampiin kerrostaloihin. Alueella on myös jonkin verran omakotitaloja ja paritaloja. Itäosan Iirislahti ja eteläosan Nuottalahti, Nuottaniemi ja Koukkuniemi ovat pientaloalueita. Matinkylään kuuluu myös merialue useine saarineen, kuten Iso Vasikkasaari ja Miessaari.
Nimi

Matinkylän nimi tulee vanhasta, ehkä jo 1400-luvulla käytössä olleesta kylännimestä Mattby. Kylän suurimman talon omisti 1580‑luvulla Matts Nilsson, sitten tämän poika Henrik Mattsson, sitten tämän poika Matts Henriksson. On oletettavaa, että suvussa on ollut Matts‑nimisiä aiemminkin. Nimen varhaisia kirjoitusasuja ovat Mattheby (1540), Mattisby (1558) ja Madzby (1594). Talonnimi lienee ollut Matt(a) tai Matti(la).  Suomenkielinen nimi Matinkylä on 1900‑luvulla muodostettu käännösnimi. Nimi virallistettiin vuonna 1965 ja kaupunginosan nimeksi se vahvistettiin 1976.
Historia

Matinkylän juuret ovat keskiaikaisessa Mattbyn kylässä, joka sijaitsi Matinkylän kartanon nykyisen päärakennuksen pohjoispuolella. Alueet olivat tuolloin Suomenlahden rannan välittömässä läheisyydessä, maankohoaminen on hiljalleen siirtänyt rantaviivaa etelään. Vuoden 1540 maakirjassa mainitaan Mattbyssä olleen neljä kantataloa. Kylään kuulunut viides talo, Biskopsby, katosi jo 1500-luvulla; sen sijainti on jäänyt arvoitukseksi. Kantatilat menettivät itsenäisen asemansa 1600-luvulla, ja niiden nimet ovat jääneet unholaan.
Matinkylän kartanon lisäksi nykyisen Matinkylän alueella sijaitsee Frisansin kartanonpaikka.
Historia > Valtaväylien rakentuminen

Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla aloitettiin eteläisen tieyhteyden suunnittelua Helsingistä länteen. Helsingin kaupunki osti Lauttasaaren 1930-luvulla ja sen myötä tie päätettiin rakentaa Lauttasaaresta Jorvakseen. Matinkylän pohjoisrajalla kulkeva Jorvaksentie, eli nykyinen Länsiväylä, avattiin liikenteelle vuonna 1937. Porkkalan palauttamisen myötä, vuonna 1956, tiestä tuli tärkeä yhteys läntiselle Uudellemaalle. Tien rakentaminen moottoritieksi aloitettiin vuonna 1961 ja tie valmistui Espoonlahdelle vuonna 1969. Tien nimeksi vakiintui tällöin Länsiväylä.
Matinkylä nimettiin Espoon yhdeksi paikalliskeskukseksi kaupungin ensimmäisen yleiskaavan laatimisen yhteydessä vuosina 1966–1968. Matinkylästä lähtevä Kilonväylä eli Kehä II rakentui vuonna 2000. Kehä II halkoo Smedsby–Hemtans–Dåvitsbyn kulttuurimaisemaa.
Historia > Aluerakentaminen

Espoossa käynnistettiin aluerakentaminen 1960-luvulla ja kunta teki useita aluerakentamissopimuksia. Sopimuksissa aluerakentajat vastasivat maa-alueiden hankinnasta, rahoituksesta ja kunnallistekniikan rakentamisesta. Vuonna 1966 Espoon valtuustossa hyväksyttiin suuri aluerakentamispaketti, jonka myötä Matinkylän alue tuli Hakalle. Kaavoitus eteni Etelä-Espoossa nopeasti 1970-luvulla ja painopiste oli tällöin erityisesti Matinkylän alueella.
Väestö > Väkiluvun kehitys

| Matinkylän väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 6 989 | 6 989 |
| 1980 | 1980 |    | 9 367 | 9 367 |
| 1985 | 1985 |    | 10 975 | 10 975 |
| 1990 | 1990 |    | 12 143 | 12 143 |
| 1995 | 1995 |    | 13 795 | 13 795 |
| 2000 | 2000 |    | 15 601 | 15 601 |
| 2005 | 2005 |    | 18 143 | 18 143 |
| 2010 | 2010 |    | 18 800 | 18 800 |
| 2015 | 2015 |    | 20 355 | 20 355 |
| 2020 | 2020 |    | 21 738 | 21 738 |
Lähde: Helsingin seudun avoimet tilastotietokannat.
Palvelut

Kauppakeskus Iso Omena sijaitsee Matinkylän pohjoislaidalla. Kauppakeskuksessa toimii yli 100 liikettä sekä useita Espoon kunnallisia palveluita, kuten kirjasto ja terveysasema.
Nokkalassa on uimaranta ja Nokkalan venesatama, jonka yhteydessä toimii Nokkalan Majakka. Saaristoliikenteen lautat pysähtyvät kesäisin Nokkalan satamassa. Matinkylässä Tynnyritien varrella sijaitsee myös keväällä 2022 avattu uimahalli.  Matinkylän uusi jäähalli valmistui vuonna 2019.
Matinkylässä toimii neljä peruskoulua: Matinlahden koulu (luokat 1-6)
Tiistilän koulu (luokat 1–10) ja ruotsinkielinen Mattlidens skola (luokat 1-9). Viimeksi mainitun yhteydessä toimii myös ruotsinkielinen lukio Mattlidens gymnasium.
Liikenne

18. marraskuuta 2017 otettiin käyttöön Matinkylän metroasema, joka oli Länsimetron ensimmäisen vaiheen pääteasema. Aseman yhteydessä toimii myös bussiterminaali. Metroasema ja bussiterminaali sijaitsevat kauppakeskus Isossa Omenassa.
Tulevaisuus

Matinkylään on suunnitteilla Suomen suurin lukio Meri-Matti. Noin 1 350 opiskelijan lukion kustannusarvio on 40–45 miljoonaa euroa. Meri-Matin valmistuessa tiloihin siirtyy Olarin lukio. Meri-Matin lukio on tarkoitus rakentaa Tynnyripuistoon vuosina 2019-2022.
Ison Omenan lähelle on rakenteilla 18-kerroksinen asuintornitalo, jonka on tarkoitus valmistua vuonna 2018.
Tynnyripuistoon on tulossa 2020 mennessä myös asuntoja, hotelli ja kaksi huoneistohotellia.päivitettävä
Virkistys > Retkeily

Merenrannan rantaviivaa pitkin kulkee Espoon rantaraitti, joka ulottuu aina Helsingin vastaiselta rajalta Kirkkonummen rajalle.
Matinkylän alueella sijaitsee kaksi luonnonmuistomerkkiä. Matinkylän nelihaarainen koivu sijaitsee Koukkuniemessä Koukkuniementien varrella. Puu on rauhoitettu vuonna 1976. Matinkylän rantamännyt  kasvavat Nuottaniemessä Birger Carlstedtin kujan eteläpuolella, rantaraitin varrella. Vuonna 1982 rauhoitettujen viiden männyn ikä on noin 200 vuotta.
Kuvia

Kerrostaloja Matinkylässä
Piispansiltaa elokuussa 2022
Iso Omena sisältä
Matinkylän metroasema
Matinkylän urheilupuisto
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matinkylä-Seura ry
Matinkylän historiaa Masa-lehdessä (Arkistoitu – Internet Archive)
Milla Alftan

| Milla Alftan> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1977 (ikä 46–47) Hyvinkää
Ammatti:  laulaja, sisustussuunnittelija
Puoliso:  Kristian Maukonen (vih. )
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1998–
Tyylilajit:  pop
Yhtyeet:  The 3some   Urban Community
Levy-yhtiöt:  Warner Music Finland
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Milla Alftan (s. 1977 Hyvinkää) on suomalainen sisustussuunnittelija, joka työskenteli MTV3:n T.i.l.a. ja Suomen kaunein koti -ohjelmissa. 1990-luvun loppupuolella Alftan tuli tunnetuksi The 3some -yhtyeen laulajana. Vuonna 2000 hän julkaisi myös soololevyn. 2000-luvulla Milla oli myös mukana Urban Community-projektissa laulajana.tarvitaan parempi lähde Yhtye oli mukana Suomen Euroviisukarsinnassa 2005.
Yksityiselämä

Milla Alftan on naimisissa musiikkituottaja Kristian Maukosen kanssa.
Diskografia

The 3some (Warner Music Finland,  1998)
Merry-go-round (Warner Music Finland, EP 1998)
Belive in me (Warner Music Finland, single 1998)
Diskografia > Milla Alftan

Queen of Hearts (Warner Music Finland, CD 2000)
Whole Wide World (2005)
BonusCD 9 Suomi Pop Rock 98 – Map to the Stars (The 3some) (1998)
Michael Vick

| Michael Vick |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. kesäkuuta 1980 Newport News, Virginia
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
Pituus:  183 cm
Paino:  98 kg
Pelipaikka:  pelinrakentaja
Pelinumero:  7
Sarja:  NFL
Pelaajaura
Aik. seurat:  Atlanta Falcons, Philadelphia Eagles, New York Jets, Pittsburgh Steelers
NFL-varaus:  1. varaus, 2001 Atlanta Falcons
Pääsarjaura:  2001–2015
Michael Dwayne Vick (s. 26. kesäkuuta 1980, Newport News, Virginia) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Vick oli ensimmäinen valinta NFL:n vuoden 2001 varaustilaisuudessa. Vick tunnetaan parhaiten pelinrakentajalle poikkeuksellisesta nopeudestaan, ja hän myös on yksi harvoista vasenkätisistä NFL-pelinrakentajista.