stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iwoye-Ketu

| Iwoye-Ketu |
| --- | --- |
 Iwoye-Ketu
 Koordinaatit: 7°33′24″N, 2°44′59″E 
Valtio:  Nigeria
Osavaltio:  Ogun
Paikallishallintoalue:  Imeko Afon
Väkiluku (2006):  25 000
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Iwoye-Ketu on kaupunki Nigerian länsilaidalla, Ogunin osavaltion Imeko Afonin paikallishallintoalueella. Kaupungin asukasluku on noin 25 000 (vuonna 2006).
Iwoye-Ketu sijaitsee Nigerian läntisellä Beninin vastaisella rajalla. Kaupungissa ja sen lähiympäristössä on useita kansoja ja kieliä. Ainakin jorubat, hausat, fulbet, igbot, ogut, igedet ja ohoit ovat perinteisesti asustaneet alueella. Iwoye-Ketu lähiympäristöineen on erikoistunut puuvillan kasvatukseen.
Iwoye-Ketun asukkaat vierastavat sateenvarjoja. Niiden käyttäminen on jokseenkin tabu, jonka juuret juontavat luultavasti 1700-luvun alkuun. Kansantarun mukaan jumalhahmo kielsi Iwoye-Ketun asukkaita käyttämästä sateenvarjoja ja kasvattamasta sikoja.
Changchun

| Changchun (长春) |
| --- | --- |
 Changchun
 Changchunin sijainti Jilinin maakunnassa
 Koordinaatit: 43°54′N, 125°12′E 
Valtio:  Kiina
Maakunta:  Jilin
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Maakunnan alainen kaupunki
 – Pormestari:  Cui Jie
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20 532 km²
Korkeus:  222 m
Väkiluku (2010):  7 677 089
 – Väestötiheys:  373,9 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+8
Postinumero:  130000
Suuntanumero(t):  0431
 
 www.changchun.gov.cn 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Changchun (yksink.: 长春; perint.: 長春; pinyin: Chángchūn, suom. Ikuinen kevät, myös Tšangtšun) on Jilinin maakunnan pääkaupunki koillisessa Kiinassa.
Maantiede

Changchunin kokonaispinta-ala on 20 532 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee koillisessa Kiinassa Songliaontasangon keskiosissa. Topografisesti alue vaihtelee kuitenkin vuoristo- ja tasankoseutujen välillä. Changchunissa on 222 järveä ja jokea. Kaupungin halki virtaavat muun muassa Yinma- ja Yitongjoet.
Changchun sijaitsee itäisten kosteiden vuoristoalueiden ja läntisen puolikuivan tasankoilmaston välimaastossa. Kevät ja syksy ovat lyhyitä ja säältään hyvin vaihtelevia. Kesä on kuuma ja kostea ja talvi kylmä, pitkä ja kuiva. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 522–615 millimetriä ja siitä kesäkuukausina tulee 60 prosenttia. Vuoden keskilämpötila on 4,8 astetta. Kylmimmän kuukauden tammikuun keskilämpötila on –17,2 astetta ja lämpimimmän kuukauden heinäkuun 23 astetta.
Historia

Mongoliherttua sai 1796 Qing-dynastialta luvan asuttaa nykyisen Changchunin alue Shandongin ja Hebein maakuntien talonpojilla. Changchunin alaprefektuuri perustettiin 1800. Sen hallintokeskus siirrettiin 1825 nykyiseen paikkaansa. Se sai prefektuurin statuksen 1882, ja 1800-luvun loppupuolelle se jaettiin edelleen piirikuntiin. Changchun oli kuitenkin edelleen vain pieni kauppakeskus ja Jilinin alaisuudessa.
Changchun alkoi 1900-luvun alussa todella kasvaa, kun siitä tuli rautateiden solmukohta. Siellä yhdistyivät japanilaisten Etelä-Mantšurian rautatie ja venäläisten Kiinan itäinen rautatie. Rautateillä oli kuitenkin eri raideleveydet, joten Changchunista tavaraa siirreltiin rautatieverkosta toiseen, ja tämän seurauksena kaupungin talous kehittyi. Japanin vaikutusvalta Mantšuriassa kasvoi Ensimmäisen maailmansodan jälkeen, ja se perusti 1932 sinne Mantšukuon nukkevaltion. Japanilaiset halusivat luoda mantšujen valtakunnalle arvoisen pääkaupungin ja siirsivät sen Mukdenista Changchuniin, jonka he nimesivät Xinjingiksi eli ”Uudeksi pääkaupungiksi”. Xinjingistä tehtiin Mantšukuon hallinnollinen, poliittinen ja kulttuurinen keskus, ja sinne rakennettiin leveitä teitä ja suuria aukioita. Kansallinen yliopisto perustettiin 1938.
Toisen maailmansodan lopussa neuvostojoukot valtasivat Xinjingin, joka nimettiin uudestaan Changchuniksi. Se siirtyi sen jälkeen kiinalaisille kommunisteille, mutta Kuomintang valtasi sen pian. Kaupunki kärsi pahoin, erityisesti kommunistien ja Kuomintangin välisissä taisteluissa 1946–1948. Changchun päätyi lopulta 1948 Kansan vapautusarmeijalle viisi kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen. Sen aikana noin 100 000 kaupunkilaista kuoli nälkään, ja kommunistit saivat käsiinsä raunioituneen kaupungin.
Kommunistit muuttivat selvästi Changchunin luonnetta. Aiemmin siellä oli ollut vain vähän teollisuutta, mutta siitä tuli Koillis-Kiinan teollistumisen keskus. Vuosina 1948–1957 kaupungin teollisuustuotanto kasvoi 24-kertaiseksi, ja siitä tuli erityisesti Kiinan autoteollisuuden keskus.
Hallinnollinen jako

Changchun jaetaan 10 hallinnolliseen alueeseen. Sen alaisuudessa on seitsemän piiriä, kaksi piirikuntatason kaupunkia ja yksi piirikunta (numerointi kuten oheisessa kuvassa):
Talous

Changchunin bruttokansantuote on 284,86 miljardia renminbiä. Liikennevälineiden valmistut on kaupungin suurin teollisuuden ala, ja siellä tuotetaan noin yhdeksän prosenttia kaikista kiinalaisista autoista. Changchunissa valmistettiin aikaisemmin vain kiinalaisia autoja, mutta siellä on nykyään myös Toyotan ja Volkswagenin tehtaat. Siellä on myös elintarvike-, elektroniikka-, biotekniikan, lääketieteen ja energiateollisuutta. Kaupungin suurimmat yritykset ovat autonvalmistaja FAW ja Jilin Yatai.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (kiinaksi)
Changchunin hallinnollinen jako.
Iwona Marcinkiewicz

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |  |
Maa:   Puola
Naisten jousiammunta
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Atlanta 1996 | Joukkuekilpailu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bryssel 2004 | Henkilökohtainen kilpailu |  |
|  Kultaa | Vittel 2008 | Joukkuekilpailu |  |
|  Hopeaa | Oulu 2002 | Joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Ateena 2006 | Joukkuekilpailu |  |
Iwona Dzięcioł-Marcinkiewicz (s. 23. toukokuuta 1975 Varsova) on puolalainen entinen jousiampuja ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Drukarsz Warszawaa.
Marcinkiewicz osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996. Hän oli tuolloin henkilökohtaisessa kilpailussa 33. ja oli mukana maansa pronssia voittaneessa joukkueessa. Marcinkiewicz sai ensimmäisen EM-mitalinsa vuonna 2002, kun hän voitti Oulun kisoissa joukkuekilpailusta hopeaa. Hän voitti vuoden 2004 kisoissa henkilökohtaisessa kilpailussa kultaa, mutta oli myöhemmin samana vuonna Ateenan olympialaisissa lajissa 20. vasta yhdeksänneksi parhaana eurooppalaisena. Puola sijoittui kisojen joukkuekilpailussa viidenneksitoista eli viimeiseksi. Marcinkiewicz sai EM-kisoista vielä kaksi mitalia, joukkuekilpailusta pronssia vuonna 2006 ja kultaa vuonna 2008. Hän oli Pekingin olympialaisissa 2008 henkilökohtaisessa kilpailussa jaetulla 26. sijalla ja ampui maansa kuudenneksi sijoittuneessa joukkueessa.
Marcinkiewicz on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi.
Cinema (albumi)

| Cinema Nazareth |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: helmikuu 1986
 Tuottaja(t): Doug Banker Eddie Delana Manny Charlton
 Tyylilaji: hard rock AOR
 Kesto: 40.05
 Levy-yhtiö: Vertigo Records
Listasijoitukset
  18.
Nazarethin muut julkaisut
| The Catch 1984 | Cinema 1986 | Snakes 'N' Ladders 1989 |
Cinema on Nazarethin albumi vuodelta 1986. Albumi oli paria edeltävää albumia hard rock -voittoisempi, mutta se ei kuitenkaan menestynyt listoilla.
Kappaleet

"Cinema" (Agnew/Charlton/McCafferty/Sweet) - 4:41
"Juliet" (Agnew/Charlton/McCafferty/Sweet) - 4:08
"Just Another Heartache" (Charlton) - 5:04
"Other Side Of You" (Charlton) - 3:44
"Hit The Fan" (Charlton) - 3:37
"One From The Heart" (Charlton) - 4:24
"Salty Salty" (Agnew/Charlton/McCafferty/Sweet) - 3:48
"White Boy" (Charlton) - 5:08
"A Veterans Song" (Agnew/Charlton/McCafferty/Sweet) - 5:29
"Telegram" (live) (Agnew/Charlton/McCafferty/Sweet/Hillman/McGuinn) - 6:00
"This Flight Tonight" (live) (Mitchell) - 3:38
kpl. 10–11 Vertigon alkuperäisellä CD-painoksella
Kappaleet > Salvon remasteroidun version bonuskappaleet

"Beggars Day" (Lofgren) - 4:11
"Cocaine" (Cale) - 3:55
"Party Down" (Agnew/Charlton/McCafferty/Sweet) - 4:13
"This Month's Messiah" (Agnew/Charlton/McCafferty/Sweet) - 5:23
"This Flight Tonight" (Mitchell) - 4:03
"Bad Bad Boy" (Agnew/Charlton/McCafferty/Sweet) - 4:45
"Teenage Nervous Breakdown" (George) - 4:18
Kappaleet > Castlen ja Eaglen remasteroitujen versioiden bonuskappaleet

"Just Another Heartache" (alternate version) - 5:59 (Castle & Eagle)
"A Veteran Song" (alternate version) - 5:46 (Castle & Eagle)
"White Boy" (alternate version) - 4:11 (Eagle)
"Cinema" (alternate version) - 3:24 (Eagle)
Muusikot

Dan McCafferty: laulu
Manny Charlton: kitara
Pete Agnew: basso, kitara
Darrell Sweet: rummut
Nazareth
| --- | --- |
Studioalbumit:   Nazareth  Exercises  Razamanaz  Loud ’N’ Proud  Rampant  Hair of the Dog  Close Enough for Rock ’N’ Roll  Play ’n’ the Game  Expect No Mercy  No Mean City  Malice in Wonderland  The Fool Circle  2XS  Sound Elixir  The Catch  Cinema  Snakes ’N’ Ladders  No Jive  Move Me  Boogaloo  The Newz  Big Dogz  Rock 'n' Roll Telephone  Tattooed on My Brain  Surviving the Law 
Livealbumit:   It's Naz  Live at the Beeb  Homecoming 
Kokoelmat:   Greatest Hits  Hot Tracks  The Ballad Album  The Ballad Album Vol II  From the Vaults  Greatest Hits Volume II  The Very Best of Nazareth  Maximum XS  The Anthology
Ja elämä jatkuu

| Ja elämä jatkuu> Va zendegi edameh darad   Zendegi va digar hich |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Abbas Kiarostami
Käsikirjoittaja:  Abbas Kiarostami
Tuottaja:  Alireza Zarrin
Kuvaaja:  Homayun Payvar
Leikkaaja:  Abbas Kiarostami
Pääosat:  Farhad Keradmand Puya Pievar
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iran
Tuotantoyhtiö:  The Institute for the Intellectual Development of Children & Young Adults
Kesto:  1:48
Alkuperäiskieli:  persia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ja elämä jatkuu on iranilainen elokuva vuodelta 1992. Se on keskimmäinen osa Koker-trilogiasta, joka teki sen ohjaajasta Abbas Kiarostamista kuuluisan. Elokuvassa ohjaaja palaa poikansa kanssa edellisen elokuvansa Ystävä hädässä kuvauspaikoille sen jälkeen, kun alueella on sattunut maanjäristys.
Elokuva sai São Paulon elokuvajuhlilla kriitikoiden erikoispalkinnon ja elokuva esitettiin myös Cannesin elokuvajuhlilla. Sen persiankielisestä nimestä ja pituudesta on eri versioita: Cannesissa Zendegi Edame Darad,  Elonetissa Va zendegi edameh darad  ja IMDB:ssä Zendegi va digar hich.
Japaninankerias

| Japaninankerias |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ankeriaskalat Anguilliformes
Heimo::  Ankeriaat Anguillidae
Suku::  Anguilla
Laji::  japonica
Kaksiosainen nimi
 Anguilla japonica  (Temminck & Schlegel, 1846) 
Katso myös
   Japaninankerias Wikispeciesissä   Japaninankerias Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Japaninankerias, joskus myös unagi, (Anguilla japonica) on läntisellä Tyynellämerellä elävä ankerias, joka on Atlantin ankeriaiden tapaan vaelluskala. Se syntyy Mariaanien haudan lähistöllä ja vaeltaa toukkana ja sittemmin lasiankeriaana Itä-Aasian jokiin ja makeisiin vesiin, joissa se viettää aikuisuutensa ja kasvaa, kunnes palaa lisääntymään synnyinpaikkaansa. Kala on muodoltaan pitkulaisen käärmemäinen, sen pää on pieni ruumiiseen nähden. Kala on kuta kuinkin yksivärinen.
Japaninankeriasta tavataan luonnonvaraisena Kiinassa, Taiwanilla, Etelä-Koreassa, Vietnamissa ja Filippiineillä. Lajia pidetään Japanissa suurena herkkuna, ja lajia viljellään siellä. Laji on vähentynyt huomattavasti. Syiksi on arvioitu saastumista, ylikalastusta ja El Niñon kaltaisten luonnonilmiöiden lisääntymistä. Lajilla on myös loisena nematodi, joka on tarttunut myös Atlantin ankeriaisiin. Japaninankeriaan on arveltu olevan ainoa tunnettu selkärankainen, joka tuottaa lihaksistossaan itsevalaisevaa proteiinia. Itsevalaiseva ominaisuus ilmenee vain bilirubiinin läsnä ollessa, ja kyvystä on arveltu olevan hyötyä maksasairauksien tutkimisessa.
Itälampi (Saarijärvi)

| Itälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°34′56″N, 24°48′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karankajärven va (14.66)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.662.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  207,9 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,593 km  
Pinta-ala:  1,749 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiItälampi 
Itälampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Kukon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 250 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Karankajärven valuma-alueella (14.66), jonka Selänpäänjoen valuma-alueeseen (14.662) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 207,9 metriä mpy.
Biodiesel

Fysikaalisia perusteita
Aurinko · Auringon säteily

Fotosynteesi · Kasvi · Biomassa
 Humifikaatio · Fossiloituminen
Palaminen
Fossiiliset polttoaineet
Kivihiili · Maakaasu ·
 Maaöljy:
(Bensiini · Diesel · Polttoöljy) 
· Turve
Biopolttoaineet
Bioetanoli · Biodiesel · Biokaasu · Puupelletti · Puupolttoaine · Puukaasu
Muita käsitteitä
Energiakasvi · Epätavanomainen öljy · Ydinpolttoaine
Uuden sukupolven biodieseliä
Perinteistä transesteröityä biodieseliä
Vanhemmat dieselmoottorit ovat suosittuja biodieselkäyttöön
Joissakin maissa biodiesel on halvempaa kuin perinteinen diesel
Biodiesel on erilaisista biomassoista jalostettu fossiilista dieselöljyä vastaava polttoaine. Euroopassa yleisin liikenteen biopolttoaine on biodiesel ja maailmassa bioetanoli.
Vuonna 2006 biodieseliä valmistettiin Euroopassa 6 miljoonaa tonnia. EU:n ympäristötavoitteiden mukaan biopolttoaineiden osuus liikenteen polttoaineista tulisi olla vähintään 5,75 % vuonna 2010, 10 % 2020 ja 25 % 2030.
Yleistä biodieselistä > Biodieselstandardi

Biodiesel on uusiutuvista luonnon raaka-aineista jalostettu dieseliä vastaava polttoaine. FAME (eng. Fatty Acid Methyl Ester, rasvahappometyyliesteri)-tyyppisille biodieseleille on olemassa kansainvälisesti määritelty standardi. FAME-biodieselin kansainvälinen standardi, EN 14214, hyväksyttiin CEN:ssä (European Committee of Standardization) 14.  helmikuuta vuonna 2003. Standardi astui Suomessa voimaan 8. maaliskuuta 2004.
Yleistä biodieselistä > Biodieselnimike

Yleisesti ottaen nimityksellä biodiesel viitataan kaikkiin dieseliä vastaaviin setaaniluvun mukaan määriteltyihin eloperäisiin polttoaineisiin, joten biodieselistä puhuttaessa voi kyse olla hyvin erilaisista aineista, jotka on valmistettu erilaisilla prosesseilla erilaisista raaka-aineista. Perinteisesti biodiesel on esteri, ja esimerkiksi amerikkalaisen standardin mukaan vain tätä voi kutsua biodieseliksi. Toinen uudempi vaihtoehto on toisen sukupolven diesel eli alkaani, kuten esimerkiksi NExBTL, joka muistuttaa enemmän petrodieseliä kemiallisesti ja jonka laatu on petrodieseliä parempiKts. tarkennus kappaleessa: Teollinen tuotanto suomessa[lähde? ]
FAME-tyyppisissä EN 14214 -standardia vastaavissa biodieseleissä tulee olla esteripitoisuus vähintään 96,5 massaprosenttia. FAME-tyyppisiin biodieseleihin luokitellaan eläin- ja kasviperäisistä öljyistä transesteröintiprosessilla valmistetut biodieselit, joissa on käytetty metanolia esterin muodostamiseksi. Metanoli valmistetaan maakaasusta, joten metyyliesterit eivät ole täysin biopolttoaineita.[lähde? ]
Euroopassa käytetyistä biodieseleistä perinteisin biodiesel on rypsiöljystä ja metanolista valmistettu esteri, RME (rypsimetyyliesteri). RME:n ohella rypsiöljystä on mahdollista valmistaa biodieseliä myös etanolilla, jolloin tuote on rypsiöljyn-etyyliesteri, REE (rypsietyyliesteri). Rypsiöljypohjaiset biodieselit ovat Euroopassa tyypillinen tuote, kun taas soijapavuista valmistettu biodiesel on vastaavasti muun muassa Yhdysvalloissa laajasti valmistettu. Käytettävä raaka-aine riippuu pitkälti paikallisista olosuhteista ja viljelytottumuksista. Jos puhutaan jalostamattomista kasviöljyistä (triglyseridiseoksista), ei tulisi käyttää termiä biodiesel vaan pikemminkin pitäisi puhua bioöljystä. Biodieselillä tarkoitetaan kasviöljyistä puhuttaessa kasviöljyjen transestereitä, joiden ominaisuudet vastaavat kansainvälistä biodieselstandardia. Kasviöljyt ovat biodieseliä viskoottisempia ja setaaniluku on diesel-polttoaineita korkeampi.[lähde? ]
Yleistä biodieselistä > Raaka-aineet

Erilaisia vaihtoehtoja biopolttoaineen raaka-aineiksi ovat esimerkiksi rypsi, rapsi, sinappi, vehnä, maissi, peruna, hamppu, sokerijuurikas, kookospähkinät, soija, öljyjatropa ja öljypalmun hedelmät sekä kierrätysöljyt (esimerkiksi ravintoloiden paistorasvat) ja mäntyöljy (selluteollisuuden sivutuote). Raaka-aineista öljykasveja (muun muassa rypsi, rapsi, sinappi, soijapapu ja auringonkukka) käytetään bioöljyn valmistamiseen ja hiilihydraattipitoisia kasveja (muun muassa peruna, viljakasvit ja sokerikasvit) pääsääntöisesti bioetanolin valmistamiseen. Puuta tislaamalla saadaan valmistettua muun muassa metanolia, minkä lisäksi puu soveltuu synteettisten biopolttoaineiden valmistamiseen, joita kutsutaan myös toisen sukupolven biopolttoaineiksi. Merilevät voidaan tulevaisuudessa olla huomattava biomassan lähde ja sitä kautta levistä voi tulla merkittävä synteettisten polttoaineiden raaka-aine. Alkuperäinen biodiesel tehtiin hampusta.[lähde? ]
Yleistä biodieselistä > Puu raaka-aineena

Neste Oilin kaavailema biodieselin vuosituotantokapasiteetti on 340 000 tonnia. Pääraaka-aine on palmuöljy, jota tuotetaan Indonesiasta ja Malesiasta. Neste on liittynyt RSPO-järjestöön, joka varmistaa, että Nesteelle myydään vain jo raivatulla viljelysmaalla tuotettua palmuöljyä. Palmuöljystä valmistetaan palmuöljydieseliä.[lähde? ]
Puu ja muut biomassat ovat sen vaihtoehtoja. UPM suunnittelee 300 000 tonnia biopolttoaineita ja muita nestemäisiä bioöljyjä valmistavan tehtaan rakentamista Raumalle tai Kuusankoskelle (UPM Biofuels Oy). Euroopassa 65 miljoonaa tonnia biodieseliä vastaa 25 % polttoaineista, joka saataisiin 650 miljoonaa m3 puuta. Vastaavasti Suomessa 25 % saataisiin 1,3 miljoonaa tonnia biodieseliä ja 13 miljoonaa kuutiometriä puuta. Suomen vuosittainen puuvaranto on pari miljardia kuutiota ja vuosikasvu 93 miljoonaa m3, josta käytetään kaksi kolmasosaa sekä risut ja kannot 15 miljoonaa m3 (teoriassa 45 miljoonaa ). Biologia rajoittaa käyttöä. Suomi kuluttaa dieseliä vuosittain 2,5 miljoonaa tonnia ja kaikkia liikennepolttoaineita 4,3 miljoonaa tonnia. Siitä 5,75 % on 300 000 tn.[lähde? ]
EU-tuotanto

Euroopassa valmistettiin biodieseliä 3,2 miljoonaa tn (2005) ja 6 miljoonaa tonnia (2006). Neste Oilin mukaan Euroopassa yleisin liikenteen biopolttoaine on biodiesel ja maailmassa bioetanoli. Biogasmax on EU:n biokaasuprojekti.
| Biodieselin tuotanto EU-maissa (tuhatta tonnia)> Sija | Biodieselin tuotanto EU-maissa (tuhatta tonnia)> Maa | Biodieselin tuotanto EU-maissa (tuhatta tonnia)> 2006 | Biodieselin tuotanto EU-maissa (tuhatta tonnia)> 2005 | Biodieselin tuotanto EU-maissa (tuhatta tonnia)>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 2681 | 1669 |  |
| 2 |  Italia | 857 | 396 |  |
| 3 |  Ranska | 775 | 492 |  |
| 4 |  Britannia | 445 | 51 |  |
| 5 |  Espanja | 224 | 73 |  |
| 6 |  Tšekki | 203 | 133 |  |
| 7 |  Puola | 150 | 100 |  |
| 8 |  Portugali | 146 | 1 |  |
| 9 |  Itävalta | 134 | 85 |  |
| Koko EU | yhteensä | 6069 103 tonnia | 3184 103 tonnia |  |
Teollinen tuotanto Suomessa

Nesteen kehittämä biodiesel, NExBTL (Neste Biomass to Liquid), on parafiinista seosta, jota voidaan valmistaa kaikentyyppisistä eloperäisistä biomassoista. Laitoksella tullaan ilmeisesti prosessoimaan muun muassa kasviöljyjä ja eläinperäisiä rasvoja, sekä puupohjaista biovahaa, mikäli yhteistyöhanke Stora Enson kanssa onnistuu. Maaliskuussa 2007 Stora Enso solmi yhteistyösopimuksen Nesteen kanssa puupohjaisen biovahan valmistamiseksi Nesteen biodieselin raaka-aineeksi. Nesteen biodiesel on maaöljypohjaista dieseliä paljon korkealaatuisempaa, koska se on kemiallisesti puhtaampaa, täysin rikitöntä ja sen jähmepiste on alempi. Tuotetta tullaan käyttämään sekoitettuna tavalliseen dieseliin. Nesteen biodiesel valmistetaan hydraamalla kasviöljy suoraan hiilivedyksi korkeassa lämpötilassa.
Neste Oil aloitti tuotannon vuonna 2007 170 000 tonnin vuosikapasiteetilla Porvoon jalostamolla. Vuoden 2008 lopulla Nesteellä valmistuu Porvooseen toinen samankokoinen laitos. Neste solmi myös yhteistyösopimuksen öljy-yhtiö Totalin kanssa biodiesel-laitoksen rakentamisesta myös Ranskaan, mutta sopimus purettiin vuonna 2007.
Nesteen toisen sukupolven NExBTL-diesel ei ole virallisesti "biodiesel", koska sitä ei ole valmistettu perinteisellä transesteröintimenetelmällä, vaan Neste kutsuu sitä englanniksi termillä "renewable diesel" eli uusiutuva diesel.[lähde? ]
UPM investoi 150 MEUR Lappeenrannassa sijaitsevaan biojalostamoon, joka valmistaa vetykäsittelyteknologiaa käyttäen puupohjaisia uusiutuvia biopolttoaineita. Uuden biojalostamon pääraaka-aine on raakamäntyöljy, joka on selluntuotannon tähde. Kesällä 2012 alkoivat Lappeenrannan biojalostamon rakennustyöt ja se valmistui vuonna 2014. Laitoksen vuosittainen tuotantokapasiteetti on 100 000 tonnia, joka vastaa 120 miljoonaa litraa biopolttoainetta. Päätuote, UPM BioVerno, on uusiutuva diesel liikennekäyttöön.[lähde? ]
EU kulutus

| Biodieselin kulutus (GWh)> # | Biodieselin kulutus (GWh)> Maa | Biodieselin kulutus (GWh)> 2005 | Biodieselin kulutus (GWh)> 2006 | Biodieselin kulutus (GWh)> 2007 | Biodieselin kulutus (GWh)> 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Saksa | 18 003 | 29 447 | 33 800 | 28 819 |
| 2 |  Ranska | 4003 | 6 855 | 14 121 | 23 501 |
| 3 |  Britannia | 292 | 1 533 | 3 14 7 | 8 040 |
| 4 |  Italia | 2000 | 1 732 | 1 580 | 6 481 |
| 5 |  Espanja | 270 | 629 | 3 012 | 6 036 |
| 6 |  Puola | 152 | 491 | 291 | 3 961 |
| 7 |  Alankomaat | 0 | 172 | 2 559 | 2 349 |
| 8 |  Itävalta | 920 | 3 878 | 2 206 | 2 171 |
| 9 |  Portugali | 2 | 818 | 1 570 | 1 545 |
| 10 |  Ruotsi | 97 | 523 | 1 195 | 1 511 |
| 11 |  Belgia | 0 | 10 | 1 061 | 1 002 |
| 12 |  Unkari | 0 | 4 | 23 | 942 |
| 13 |  Tšekki | 33 | 213 | 327 | 881 |
| 14 |  Kreikka | 32 | 540 | 945 | 880 |
| 15 |  Romania | n.a. | 32 | 465 | 700 |
| 16 |  Slovenia | 58 | 48 | 896 | 617 |
| 17 |  Liettua | 87 | 162 | 489 | 532 |
| 18 |  Luxemburg | 7 | 6 | 484 | 482 |
| 19 |  Irlanti | 9 | 8 | 201 | 465 |
| 20 |  Bulgaria | n.a. | 96 | 23 | 342 |
| 21 |  Slovenia | 110 | 149 | 151 | 259 |
| 22 |  Kypros | 0 | 0 | 9 | 165 |
| 23 |  Suomi | 0 | 0 | 1 | 133 |
| 24 |  Viro | 0 | 7 | 6 | 32 |
| 25 |  Latvia | 29 | 17 | 20 | 22 |
| 24 |  Malta | 8 | 10 | 21 | 11 |
| 27 |  Tanska | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 27 | EU (TWh) | 26,11 | 47,38 | 68,60 | 91,88 |
1 toe = 11,63 MWh, n.a. =not available, ei tiedossa
EU ja ympäristöjärjestöt vaativat läpinäkyvät kestävyyskriteerit biodieselin valmistukseen. Ongelmiin sisältyy metsäkato Brasiliassa ja metsäkato Indonesiassa plantaasien palmuöljyviljelyn vuoksi.