Kansankirjasto
Historia > Kansankirjastojen tarjoama kirjallisuus

Kansankirjastoaatteen mukaan kansankirjastojen tarjoamien kirjojen tuli edistää lukijoiden henkistä kehitystä ja koko kansan sivistystasoa. Vuonna 1906 perustettu kansankirjastokomitea katsoi, ettei kirjastoista pidä sulkea pois ”arvokkaita puolueen tai lahkon käsityskannasta poikkeavia esityksiä”, mutta ”epäsiveellinen, rikoksiin kiihottava kirjallisuus ja myös muulla tavoin ala-arvoinen kirjallisuus” tuli poistaa kirjastoista. Koska sosialistista kirjallisuutta pidettiin propagandana, sitä ei hankittu kansankirjastoihin. Tämä ratkaisu johti osaltaan työväenkirjastojen perustamiseen.
Sanomia Turusta -lehdessä ilmestyi vuonna 1856 tiettävästi ensimmäinen luettelo kansankirjastoille suositelluista kirjoista. Luettelon lyhentämiseksi siitä oli jätetty pois uskonnollinen kirjallisuus – se sisälsi 34 taloutta käsittelevää kirjaa, 23 historiallista, 8 lainopillista, 11 luonnontieteellistä ja 44 kaunokirjallista teosta. Luettelon oli ilmeisesti tehnyt lehden toimittaja lehtori Gustaf Erik Eurèn, joka julkaisi kansankirjasia, mm. Apinjat ja gorillat sekä Taitava ja toimellinen juuston tekiä.
Vuonna 1861 kirjanpainaja G. L. Söderström julkaisi luettelon kansankirjastokirjallisuudesta. Ajan hengestä kertoi se, että luettelon yli tuhannesta teoksesta lähes puolet oli hengellistä luettavaa, muun muassa Lutheria, Renqvistiä ja Ryleniä. Historiallisista ja maantieteellisistä teoksia olivat muun muassa Ahlqvistin matkamuistelmat ja Yrjö Koskisen Nuijasodan historia. Kaunokirjallisuudesta mainitaan Juteini, Lagervall, Oksanen ja Runeberg sekä Kantele, Kalevala, Kanteletar ja Suomen kansan satuja ja tarinoita. Ulkomaista kirjallisuutta edustivat mm. Setä Tuomon tupa, Kultala, Genoveva ja Andersenin sadut. Monissa kirjastoissa oli enimmäkseen uskonnollista kirjallisuutta. Postilloja, raamattuja, saarnakirjoja, virsikirjoja, yms. saattoi olla kymmeniä kappaleita.
Kansanvalistusseuran otettua kirjastoasiat hoitoonsa 1874 se laati luettelon kansankirjastoille sopivista kirjoista. Luettelo oli hyvin suppea: Yrjö Koskisen Suomen historiat, Stefan Löfvingin päiväkirja, Suomen tilastollinen käsikirja, pari saarnakokoelmaa ja ainoana kaunokirjallisena teoksena Sandeaun Lokkiluoto. Vuonna 1883 julkaistiin sen vuoden kalenterissa laajempi 200 kirjan luettelo, jossa oli myös suositeltuja lehtiä: Kyläkirjasto ja sen kuvalehti, Walvoja, Suomen kuvalehti, Kirjallinen Kuukauslehti ja Pääskynen.
Seuraavan luettelon laati tohtori Valfrid Vasenius yhdessä kansanvalistusseuran kirjastotoimikunnan kanssa. Kirjanen ilmestyi 1891 ja se jaettiin kaikkiin kirjastoihin ilmaiseksi, sillä se sisälsi myös ohjeita kirjaston hoitamisesta. Luettelossa oli 486 kirjaa, joista 167 oli kaunokirjallisia, muun muassa Juhani Ahon, Santeri Alkion, E. F. Jahnssonin, Kauppis-Heikin, Meriläisen, Päivärinnan, Reijosen ja Suomalaisen teoksia. Minna Canthilta luetteloon pääsivät ainoastaan teokset Murtovarkaus ja Roinilan talossa. Realismia vieroksunutta luetteloa arvosteltiin ja eri järjestöjen edustajista koostunut komitea laatikin uuden, vuonna 1893 ilmestyneen luettelon. Sen jälkeen kirjaluetteloita laati kirjastovaliokunta ja ne alkoivat ilmestyä säännöllisesti.
Kansanvalistusseuran kirjastovaliokunta keskusteli perusteellisesti kirjavalinnoista. Kirjavalintoihin vaikutti myös vuodesta 1902 ilmestynyt Arvosteleva kirjaluettelo. Esimerkiksi Tolstoin Sotaa ja rauhaa käsiteltiin kahdessa eri kokouksessa ennen hyväksymistä. Luetteloista hylättiin muun muassa Järnefeltin Heräämiseni, Knut Hamsunin Viktoria, Larin-Kyöstin Kulkurin laulut ja Eino Leinon Sata ja yksi laulua, Tuonelan joutsen ja Hiihtäjän virsiä. Vuosina 1919–1929 pannaan joutuivat esimerkiksi Hurskas kurjuus, Putkinotko, Guy de Maupassantin Kaunis ystävä, Anatole Francen Paistinkääntäjän tarinoita, Haanpään Kenttä ja kasarmi, homoseksuaalisuutta käsitellyt Kuolema Venetsiassa sekä Stendhalin Punaista ja Mustaa. Luettelon ulkopuoliset kirjat päätyivät harvoin kansankirjastoihin, sillä Kansanvalistusseura välitti vain luetteloiden kirjoja ja kansankirjastoille kirja-avustuksena annettavat teokset valittiin niistä.