stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hollolan keskiaikainen kivikirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Elonet: Finlandia-katsaus 38 (1944): Hollolan kirkko – 4:02 filmin alusta
Hollolan keskiaikainen kivikirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Hollolan seurakunta
Kirkosta Hollolan seurakunnan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Hollolan matkailu (Arkistoitu – Internet Archive)
Sakari Kuusi : Onko Hollolan kirkko 700 vuoden vanha?, Suomen Kuvalehti, 15.09.1934, nro 38, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Huomattavia suomalaisia kirkkorakennuksia
| --- | --- |
Tuomiokirkkoja: Espoo • Helsinki • Kuopio • Lapua • Mikkeli • Oulu • Porvoo • Turku • Tampere
Katedraaleja: Uspenskin katedraali • Pyhän Nikolaoksen katedraali • Pyhän Kolminaisuuden katedraali • Pyhän Henrikin katedraali
Paikkamäärältään suuria: Kerimäki • Lapväärtti • Johanneksenkirkko • Nurmes • Keski-Porin kirkko • Heinävesi
Vanhoja puukirkkoja: Ulrika Eleonoran kirkko • Muhos • Petäjäveden vanha kirkko • Sammatti • Sodankylän vanha kirkko • Uudenkaupungin vanha kirkko • Vöyrin puukirkko
Vanhoja kivikirkkoja: Eckerö • Hammarland • Hattulan Pyhän Ristin kirkko • Hollola • Jomala • Lemland • Nousiainen • Pernaja • Saltvik • Sund • Tyrvään Pyhän Olavin kirkko • Ulvila
Modernistisia: Kannonkoski • Lakeuden Risti • Nakkila • Rajamäki • Temppeliaukion kirkko • Varkauden pääkirkko
Luovutettujen alueiden kirkkoja: Sortavalan apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko • Kristuksen kirkastumisen katedraali • Viipurin tuomiokirkko • Viipurin vanha tuomiokirkko • Terijoen ortodoksinen kirkko
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta  Hankaa  Hedelmätarha  Heinlammi  Herrala  Hälvälä  Kalliola  Kirkonkylä  Kukkila  Kukonkoivu  Laitiala  Länsi-Hollola  Messilä  Miekkiö  Noitala  Okeroinen  Paimela  Pyhäniemi  Sairakkala  Salpakangas  Sarva  Tennilä  Tiirismaa  Uskila  |Vaania  Vanhatalo  Vesala  Vesikansa 
Luonto:  Hahmajärvi  Hammonjoki  Iso-Tiilijärvi  Keski-Tiilijärvi  Kiikunlähde  Kintterönsuon aarnimetsä  Kivijärvi  Kotajärvi  Kutajärvi  Kutajärven alue  Laasonpohja  Pirunpesä  Pähkinäkukkula  Riihikallio-Pilkanmäki  Sairakkalanjärvi  Tiirismaan luonnonsuojelualue  Työtjärvi  Vesijärvi  Vähä-Tiilijärvi 
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo  Hiljaisuuden huone  Hollo ja Martta  Hollolan Hirvi  Hollolan keskiaikainen kivikirkko  Hollolan keskiaikatapahtuma  Hollolan kotiseutumuseo  Hollolan kunnantupa  Hälvälän ampumarata  Kapatuosia  Laitialan kartano  Linnamäki  Messilän kartano  Pyhäniemen kartano 
Liikenne:  Herralan rautatieasema  Hollolan lentokenttä  valtatie 12  kantatie 54  seututie 296  yhdystie 2955  yhdystie 2956  yhdystie 3173  Launeen tie 
Muuta:  Camping Messilä  Hollolan kunnanvaltuusto  Hollolan lukio  Hollolan seurakunta  Hollolan Sanomat  Hollolan Seutu  Hollolan vaakuna 
Kirkkosalin alttaripääty.
Kirkon eteläsivu, jonka ikkunoita on suurennettu myöhemmin valaistuksen parantamiseksi.
Hollolan kirkon oven takorautakoristeita esittelevä vuoden 1983 käyttöpostimerkki.
Hollolan kirkon barokkiurut ovat vuodelta 1994.
Aura (kunta)

| Aura |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Ilmakuva Auran kunnasta.
Sijainti:  60°39′N, 022°35′E
Maakunta:  Varsinais-Suomen maakunta
Seutukunta:  Loimaan seutukunta
Kuntanumero:  019
Hallinnollinen keskus:  Auran asemanseutu
Perustettu:  1917
Kokonaispinta-ala:  95,58 km² 303:nneksi suurin 2022 
– maa:  95,01 km²
– sisävesi:  0,57 km²
Väkiluku:  3 965 195:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  41,73 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  19,0 %
– 15–64-v.:  60,2 %
– yli 64-v.:  20,8 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,5 %
– ruotsinkielisiä:  0,6 %
– muut:  2,9 %
Kunnallisvero:  8,9 % 154:nneksi suurin 2025 
Työttömyysaste:  5,7 % (2019) 
Kunnanjohtaja:  Terhi Källi
Kunnanvaltuusto:  19 paikkaa
  2021–2025   • Kok.   • Kesk.   • SDP   • PS   • Vas.:   5 5 4 4 1
aura.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aura (vanha nimi Prunkkala) on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Auran naapurikunnat ovat Lieto, Masku, Mynämäki, Nousiainen, Pöytyä, Rusko ja Turku. Entisiä naapurikuntia ovat Karinainen, Paattinen, Tarvasjoki, Vahto ja Yläne.
Maantiede

Aura sijaitsee Aurajoen keskijuoksulla, ja joki jakaa kunnan kahteen toisistaan erottuvaan osaan. Itäpuolella vallitsevana maalajina on moreeni, ja maasto on epätasaista korkeimpien mäkien ulottuessa yli 80 metrin korkeudelle merenpinnasta. Joen länsipuolella maasto on alavaa ja maaperä on enimmäkseen savimaata. Luoteessa Auran alue ulottuu kapeana kärkenä alkujaan kahdeksan kunnan rajapyykkiin Kuhankuonoon. Aurajoen tärkein sivujoki Auran alueella on Järvenoja eli Järvijoki, joka saa alkunsa Kuhankuonon luoteispuolella, Pöytyän ja Mynämäen alueilla sijaitsevasta Savojärvestä. Auran alueelle ulottuu luoteessa Kurjenrahkan kansallispuisto. Aura on yksi harvoista kunnista, joissa ei ole yhtään järveä. Aura on lisäksi pinta-alaltaan Manner-Suomen pienin kunta, joka ei käytä kaupunki-nimitystä.
Maantiede > Etäisyyksiä Aurasta

Forssa 60 km
Helsinki 160 km
Huittinen 65 km
Hämeenlinna 120 km
Loimaa 35 km
Salo 40 km
Tampere 130 km
Turku 25 km
Maantiede > Kylät ja kulmakunnat

Aurassa on 23 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):
| --- | --- |
 Auvainen  Hypöinen  Ihava  Järvenoja  Järykselä  Kaerla  Karviainen  Kinnarla  Kuuskoski  Käetty  Lahto  Laukkaniitty :  Leikola  Leinikkala  Leppäkoski  Paimala  Pitkäniitty  Prunkkala  Puho  Seppälä  Sikilä  Simola  Viilala
Historia

Auran alueelta on löydetty muutamia kivikautisia esineitä, kuten talttoja ja vasarakirveitä, mutta muita merkkejä vanhasta asutuksesta ei ole säilynyt. Kaikki nykyisen Auran kylät esiintyivät jo vuoden 1540 maakirjassa, mutta ne olivat muiden varsinaissuomalaisten kylien tavoin pieniä.
Auran kunta on muodostettu kahdesta eri alueesta: Asemanseutu kuului aiemmin Pöytyään, Prunkkala kuului Lietoon. Prunkkala perustettiin Liedon kappeliseurakunnaksi vuonna 1636. Asemanseutu taas sai alkunsa vuonna 1876, jolloin sinne avattiin rautatieasema. Asema merkitsi alueelle suurta nousukautta, ja se kehittyikin hyvin nopeasti. Tämän seurauksena Asemanseutu ja Prunkkala yhdistettiin omaksi kunnakseen vuonna 1917.
Auran ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1683. Nykyinen, vuonna 1804 valmistunut kirkko on rakennettu Mikael Piimäsen johdolla ja Tukholman intendenttikonttorin piirustusten mukaan. Kellotapuli on vuodelta 1774.
Hallinto

Auran kunnanjohtaja vuodesta 2021 on Terhi Källi. Hänen edeltäjänsä oli Mika Joki, joka toimi kunnanjohtajana vuosina 2011–2021. Vuosina 2007–2011 kunnanjohtajana toimi Jari Kesäniemi.
Kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista viisi on kokoomuksen, viisi keskustan, neljä SDP:n, neljä perussuomalaisten ja yksi vasemmistoliiton hallussa kaudella 2021–2025.
Väestönkehitys

Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Auran väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 2 470 | 2 470 |
| 1985 | 1985 |    | 2 692 | 2 692 |
| 1990 | 1990 |    | 2 960 | 2 960 |
| 1995 | 1995 |    | 3 288 | 3 288 |
| 2000 | 2000 |    | 3 338 | 3 338 |
| 2005 | 2005 |    | 3 699 | 3 699 |
| 2010 | 2010 |    | 3 911 | 3 911 |
| 2015 | 2015 |    | 3 986 | 3 986 |
| 2020 | 2020 |    | 3 941 | 3 941 |
Lähde: Tilastokeskus.
Väestönkehitys > Taajamat

Vuoden 2017 lopussa Aurassa oli 3 991 asukasta, joista 2 732 asui taajamissa, 1 179 haja-asutusalueilla ja 80:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Auran taajama-aste on 69,9 %. Auran taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2017) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Auran asemanseutu | 2 727 |
| 2 | Liedon asemanseutu* | 5 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Liedon asemanseutu ulottuu pääosin Liedon kunnan alueelle.
Uskonnolliset yhteisöt

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Aurassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Auran seurakunta
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Auran alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Näiden lisäksi Aurassa toimii lähinnä helluntaiherätykseen lukeutuva Auran Helluntaiseurakunta.
Kulttuuriympäristö

Aurassa on kolme Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin kuuluvaa kohdetta: entinen Käyrän kasvatuslaitos, Laukkaniityn kylä ja myös Aurajoen maisematienä ja Vanhana Tampereentienä tunnettu Varkaantie.
Liikenne

Auran halki kulkevat Turun ja Tampereen välinen valtatie 9, josta erkanee kunnan alueella kantatie 41 Huittisiin, Seututie 224 Saloon, Auran keskustasta lähtevä Seututie 222 Turkuun ja kyseisen keskustan halkoo Turun ja Toijalan välinen rautatie. Turun lentoasemalle on matkaa vajaat 20 kilometriä. Henkilöliikenne Auran rautatieasemalla lopetettiin vuonna 1991 ja koko liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1999.
Kulttuuri > Murre

Auran alueella puhutun kielen perustana on Turun ylämaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Auran murteelle tyypillinen piirre on Lounais-Suomen erikoisgeminaation ja yleisgeminaation välinen tyyppi p,t,k,s-konsonanteissa.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Auran pitäjäruoiksi äänestettiin 1980-luvulla sallatti eli rosolli, perunalimppu ja retsikka eli puolukoista tehty marjamämmi.
Tunnettuja asukkaita

Mikko Eloranta (s. 1972), jääkiekkoilija, entinen Ilves-, TPS- ja NHL-pelaaja, syntynyt Aurassa
Eeva Kuuskoski (s. 1946), MML:n puheenjohtaja, entinen terveys- ja sosiaaliministeri, syntynyt ja viettänyt lapsuutensa Aurassa
Pekka Päivärinta (s. 1949), kestävyysjuoksija, syntynyt Aurassa
Veikko Wainio (1894–1972), lehtori, kouluneuvos, kansanedustaja (IKL)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Auran kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Auran avainluvut
Aiheesta muualla > Karttoja

Senaatin kartasto  1:21 000. XI.18.  Kansallisarkisto, Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto, 1880.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011.
Suomen taloudellinen kartta  1:100 000. III:4 Loimaa.  Helsinki:  Maanmittaushallitus, 1927.  Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011.
| n k Varsinais-Suomen maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Aura  Kaarina  Kemiönsaari  Koski Tl  Kustavi  Laitila  Lieto  Loimaa  Marttila  Masku  Mynämäki  Naantali  Nousiainen  Oripää  Paimio  Parainen  Pyhäranta  Pöytyä  Raisio  Rusko  Salo  Sauvo  Somero  Taivassalo  Turku  Uusikaupunki  Vehmaa 
Entiset kunnat:  Alastaro  Angelniemi  Askainen  Dragsfjärd  Halikko  Hiittinen  Houtskari  Iniö  Kakskerta  Kalanti  Karinainen  Karjala  Karuna  Kemiö  Kiikala  Kisko  Korppoo  Kuusisto  Kuusjoki  Lemu  Loimaan kunta  Lokalahti  Maaria  Mellilä  Merimasku  Metsämaa  Mietoinen  Muurla  Naantalin maalaiskunta  Nauvo  Paattinen  Paraisten maalaiskunta  Perniö  Pertteli  Piikkiö  Pyhämaa  Rymättylä  Somerniemi  Suomusjärvi  Särkisalo  Tarvasjoki  Uskela  Uudenkaupungin maalaiskunta  Vahto  Velkua  Västanfjärd  Yläne 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Kartta Auran kylistä vuodelta 1909.
Kartta Auran ja Liedon kuntaliitoksista. Aura muodostettiin Liedon ja Pöytyän osista vuonna 1917.
Paistettu riisi

Kimchi-bokkeum-bap, suosittu korealainen paistettu riisi.
Paistettu riisi on riisistä paistamalla valmistettu ruokalaji, joka eroaa risotosta siten, että siihen ei laiteta paljoa lientä. Sen sijaan siihen käytetään usein hieman soijakastiketta ja seesamiöljyä. Se on yleisimmillään aasialaisessa ruokakulttuurissa. Paistettu riisi tunnetaan muun muassa kiinalaisessa keittiössä, missä sitä maustetaan kevätsipulilla. Paistetun riisin kanssa käytetään usein lihaa ja kasviksia.
Thee Headcoatees

| Thee Headcoatees> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1991–1999
Tyylilaji:  garage rock
Kotipaikka:   Kent, Englanti
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Holly Golightly   Kyra LaRubia   Ludella Black   Debbie Green  
Levy-yhtiö:  Damaged Goods   Get Hip Records   Sympathy for the Record Industry   Vinyl Japan  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thee Headcoatees on englantilainen garage rock -yhtye, joka perustettiin Kentissä vuonna 1991.  Billy Childish perusti sen taustayhtyeeksi omalle Thee Headcoats -yhtyeelleen ja hän kirjoittikin useimmat yhtyeen kappaleet.
Diskografia

Girlsville (1991)
Have Love Will Travel (1992)
Ballad of the Insolent Pup (1994)
Bozstik Haze (1997)
Punk Girls (1997)
Taylor Meets Thee Headcoatees (1998)
Here Comes Cessation (1999)
The Sisters of Suave (1999)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Käännös suomeksi
Shakkilauta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Shakkilauta, jonka reunoille on merkitty numerot ja kirjaimet.
Shakkilauta on shakissa ja muissa peleissä käytettävä ruutulauta.
Neliön muotoinen lauta koostuu 64 ruudusta, jotka ovat kahdeksassa pystysuorassa linjassa ja kahdeksassa vaakasuorassa rivissä. Joka toinen ruutu on tumma ja joka toinen vaalea, ja niistä käytetään yleensä nimityksiä mustat ruudut ja valkeat ruudut. Shakkilauta voi olla esimerkiksi muovia, puuta, pahvia tai norsunluuta.
Lauta asetetaan ennen shakkipeliä niin, että kummallakin pelaajalla on oikeassa alakulmassa valkea ruutu.
Laudassa on linjat a–h sekä rivit 1–8, ja nämä on voitu merkitä laudan reunaan. Näin shakin siirrot voidaan helpommin merkitä muistiin.
Samanlaista pelilautaa käytetään myös tammipelissä.
Picture to Burn

| ”Picture to Burn” Taylor Swift |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Taylor Swift
 Äänitetty : 2005
 Studio : Castle, Sound Cottage ja Sound Emporium (Nashville)
 Julkaistu: 24. lokakuuta 2006  (julkaisu albumilla)   3. helmikuuta 2008  (singlejulkaisu) 
 Formaatti: lataus
 Tekijä(t): Taylor Swift, Liz Rose
 Tuottaja(t): Nathan Chapman
 Tyylilaji: country
 Kesto: 02.55
 Levy-yhtiö: Big Machine
Listasijoitukset
  28.    country 3.
Taylor Swiftin muut singlet
| ”Our Song” 2007 | ”Picture to Burn” 2008 | ”Should’ve Said No” 2008 |
Picture to Burn on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2006. Se on mukana albumilla Taylor Swift, joka julkaistiin Swiftin ollessa 16-vuotias. Swift kirjoitti kappaleen yhdessä Liz Rosen kanssa. Kappaleen tuottaja on Nathan Chapman.
”Picture to Burn” julkaistiin albumin neljäntenä singlenä 3. helmikuuta 2008. ”Picture to Burn” oli Yhdysvalloissa parhaimmillaan countrylistan sijalla 3 ja yleisen singlelistan sijalla 28. Kanadassa kappale nousi countrylistan kärkeen ja oli yleisellä singlelistalla sijalla 48. Kappale on myynyt Yhdysvalloissa tuplaplatinaa.
Kappaleelle kuvattiin musiikkivideo, jolla Swift esiintyy ystävänsä Abigail Andersonin kanssa. Sen ohjasi Trey Fanjoy.
Sanoitukset

Kappaleen sanoitusten aiheena on kosto ja turhautuminen ex-poikaystävään. Kappaleen singleversiossa on pieniä eroja alkuperäiseen albumiversioon. Kappaleen sanoituksia kritisoitiin homofobisiksi, sillä kappaleessa on lause ”I’ll tell mine you’re gay” (suom. ”Kerron omilleni että olet homo”). Kohta poistettiin kappaleesta. Swift on myöntänyt kappaleen olleen hieman ongelmallinen ja sanonut sen kuvastavan teini-ikäisen ajattelua. Alkuperäinen versio korvattiin singleversiolla albumin myöhemmillä painoksilla.
Singlen kappaleet

| Picture to Burn (vinyyli) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Picture to Burn | Taylor Swift, Liz Rose | 2.53 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Picture to Burn (live from Clear Channel Stripped 2008)  | Swift, Rose | 2.51 |  |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset

| Maa ja lista | Korkein sija |
| --- | --- |
 Kanada (Canadian Hot 100): 48
 Kanada (country): 1
 Yhdysvallat (Billboard Hot 100): 28
 Yhdysvallat (country): 3
Myyntipalkinnot

| Maa | Sertifikaatti | Myöntäjä |
| --- | --- | --- |
|  Australia | platinaa | Australian Recording Industry Association |
|  Iso-Britannia | hopeaa | British Phonographic Industry |
|  Kanada | platinaa | Music Canada |
|  Yhdysvallat | 2x platinaa | Recording Industry Association of America |
Aiheesta muualla

Picture to Burn -kappaleen musiikkivideo
| n k Taylor Swift |
| --- | --- |
 Diskografia  Palkinnot 
Studioalbumit:  Taylor Swift  Fearless  Speak Now  Red  1989  Reputation  Lover  Folklore  Evermore  Midnights  The Tortured Poets Department 
Uudelleen levytetyt albumit:  Fearless (Taylor’s Version)  Red (Taylor’s Version)  Speak Now (Taylor’s Version)  1989 (Taylor’s Version) 
Livealbumit:  Speak Now World Tour – Live  Lover (Live from Paris)  Folklore: The Long Pond Studio Sessions 
EP:t:  The Taylor Swift Holiday Collection  Beautiful Eyes 
Kappaleet:  Luettelo kappaleista  ”The 1”  ”22”  ”All Too Well”  ”Anti-Hero”  ”Back to December”  ”Bad Blood”  ”Begin Again”  ”Bejeweled”  ”Betty”  ”Blank Space”  ”Cardigan”  ”Carolina”  ”Change”  ”Christmas Tree Farm”  ”Coney Island”  ”Cruel Summer”  ”Delicate”  ”End Game”  ”Everything Has Changed”  ”Exile”  ”Eyes Open”  ”Fearless”  ”Fifteen”  ”Fortnight”  ”Getaway Car”  ”I Bet You Think About Me”  ”I Can Do It with a Broken Heart”  ”I Can See You”  ”I Don’t Wanna Live Forever”  ”I Knew You Were Trouble”  ”Is It Over Now?”  ”Karma”  ”The Lakes”  ”The Last Time”  ”Lavender Haze”  ”Look What You Made Me Do”  ”Love Story”  ”Lover”  ”The Man”  ”Me!”  ”Mean”  ”Message in a Bottle”  ”Mine”  ”New Romantics”  ”New Year’s Day”  ”No Body, No Crime”  ”Our Song”  ”Ours”  ”Out of the Woods”  ”Picture to Burn”  ”...Ready for It?”  ”Red”  ”Ronan”  ”Safe & Sound”  ”Shake It Off”  ”Should’ve Said No”  ”"Slut!"”  ”Sparks Fly”  ”The Story of Us”  ”Style”  ”Teardrops on My Guitar”  ”Tim McGraw”  ”Today Was a Fairytale”  ”We Are Never Ever Getting Back Together”  ”White Horse”  ”Wildest Dreams”  ”Willow”  ”You Belong with Me”  ”You Need to Calm Down” 
Kappaleet vierailevana artistina:  ”Highway Don’t Care”  ”The Joker and the Queen”  ”Renegade” 
Kappaleet muille artisteille:  ”This Is What You Came For” 
Videojulkaisut:  Speak Now World Tour – Live  City of Lover  Folklore: The Long Pond Studio Sessions  Taylor Swift: The Eras Tour 
Kiertueet ja konsertit:  Luettelo kiertueista  Fearless Tour  Speak Now World Tour  The Red Tour  The 1989 World Tour  Reputation Stadium Tour  The Eras Tour  City of Lover
Veijo Baltzar

| Veijo Baltzar |
| --- | --- |
 Veijo Baltzar Rautalammilla vuonna 2016
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. kesäkuuta 1942 (ikä 82) Kuopio
Ammatti:  kirjailija, teatteriohjaaja, yhteiskuntavaikuttaja, monikulttuurisuuskoordinaattori
Kirjailija
Äidinkieli: suomi
Aikakausi:  1968–
Esikoisteos:  Polttava tie (1968)
Palkinnot
 kulttuurineuvos 
Aiheesta muualla
Kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Veija Oskari ”Veijo” Baltzar (s. 9. kesäkuuta 1942 Kuopio) on suomalainen romanitaustainen kirjailija, näytelmäkirjailija, teatteriohjaaja, kuvataiteilija, runoilija sekä kulttuuripoliittinen vaikuttaja.
Romaanien lisäksi hän on kirjoittanut näytelmiä, runoja, elokuvakäsikirjoituksia, librettoja ja näyttämörunoelmia. 1960-luvulla alkaneen uransa aikana hän on kirjoittanut 72 kirjallista teosta ja toiminut myös kulttuuripolitiikan alalla.
Baltzar on kehittänyt omaa taiteen alan koulutusta ja kokemuslähtöistä pedagogiikkaa. Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönsi hänelle vuonna 2011 kulttuurineuvoksen arvonimen.
Baltzaria syytettiin seitsemään 1980–2000-luvuilla syntyneeseen naiseen kohdistuneesta ihmiskaupasta, raiskauksista ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Asian oikeuskäsittely alkoi vuonna 2019. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi kaikki syytteet vuonna 2022, mutta asian käsittely jatkuu Helsingin hovioikeudessa.
Sukutausta

Baltzarin vanhemmat olivat hevosmies Kalle Kusti Baltzar ja käsityöläinen Hilma Johanna Matilda Hagert.
Ura > Kirjallinen ura

Baltzarin esikoisromaani oli Polttava tie (1968), joka julkaistiin seuraavana vuonna ruotsiksi nimellä Brännande väg. Suomen ensimmäisenä romanikirjailijana hän sai runsaasti julkisuutta. Tammen mukaan Baltzar on ”antanut kielen romaniyhteisölle ja toiminut välittäjänä kahden kulttuurin välillä”. Baltzar on todennut julkisuudessa, ettei halua kutsuttavan itseään romaniksi vaan nimenomaan mustalaiseksi. Teostensa pääteemoiksi Baltzar katsoo myyttien ja riittien katoamisen ja sen seurauksen sekä jumaltarut.
Baltzarin romaani Sodassa ja rakkaudessa (2008) kuvaa Keski-Euroopan romanien kohtaloa toisessa maailmansodassa.
Suhtautuminen valtaväestön ja romanien keskinäiseen vuorovaikutukseen on Baltzarin kirjallisessa tuotannossa ristiriitainen. Baltzar esittää romanikulttuurin pienenä, mutta voimakkaana vähemmistökulttuurina, joka taistelee alati siitä, kumpi on sen kannalta hedelmällisempi vaihtoehto: eristäytyminen ja tiukka perinnäistavoista kiinni pitäminen vai avautuminen ja joustaminen.
Ura > Teatteriura

Baltzar perusti vuonna 1976 Teatteri Baltzarin, josta kehittyi Pohjoismaiden ensimmäinen ja ainoa ammattimainen romaniteatteri Drom.lähde? Teatterikorkeakoulun romaniteatterikurssista käynnistynyt teatteri sai ammattiteatterin statuksen. Teatterikeskus myönsi Dromille Teatteriteko-palkinnon vuonna 1981. Teatteri esiintyi eri puolilla Suomea sekä ulkomailla. Baltzar käsikirjoitti näytelmät ja toimi teatterin opettajana, johtajana ja ohjaajana. Muita ohjaajia teatteri Dromissa olivat Ilkka Vanne ja Liisa Isotalo, musiikin sävellyksistä vastasi Toni Edelmann. Drom-teatteri loi romaneille oman näkökulman ja toi romanikulttuuria näkyväksi ja tunnetuksi valtaväestölle taiteen keinoin, samalla nostaen ja kehittäen romanien tietoisuutta omista juuristaan ja henkisistä lähtökohdistaan. Drom-teatteri muodosti taustan ja juuret nykyään aktiiviselle Drom-yhdistykselle. Drom ry:n strategisen ohjausryhmän jäseninä ovat olleet entinen pääministeri Paavo Lipponen, MEP Liisa Jaakonsaari, kansanedustaja, nykyinen ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr.) ja kansanedustaja Ilkka Kanerva (kok.), kansanedustaja Outi Alanko-Kahiluoto (vihr.), monikulttuurisuuskasvatuksen professori Fred Dervin, nuorisoasiainneuvos Olli Saarela sekä Aleksanterin teatterin johtaja Reima Jokinen.
Baltzar on toiminut useita kertoja opettajana Teatterikorkeakoulussa, mutta erotettiin vuonna 1998 näyttelijätyön peruskurssin johtajan määräaikaisesta virasta, koska hän ei ollut käyttäytynyt asemansa edellyttämällä tavalla. Hän on ohjannut käsikirjoittamiaan teatteriproduktioita ja musikaaleja ympäri Suomea. Hänen Drom-teatterin jälkeinen tuotantonsa on käsitellyt vähemmistöihin ja monikulttuurisuuteen sekä moraalin, kulttuurin ja arvojen murrokseen liittyviä kysymyksiä. Hänen Kuopion ylioppilasteatterille käsikirjoittamansa ja ohjaamansa Jumalten paratiisi sai Kuopion läänin taidepalkinnon 1992. Baltzarin Imatralla ohjaama, kansanliikkeeksi muodostunut monivuotinen mytologinen kansanooppera ”Orli” esitettiin Finlandia-talossa vuonna 1997.
Baltzarin Botox-näytelmä tuli ensi-iltaan keväällä 2009 ja Jeesuksen ristiinnaulitsemisesta nykypäivän kontekstissa kertova "Jumala on suuri" -musiikkinäytelmä syksyllä 2011 Temppeliaukion kirkossa. Vuodesta 2013 Baltzar on johtanut Integraatioteatteri Baltzaria Helsingin Aleksanterin teatterissa (produktiot Seitsemän kielen kitaralla 2014 ja Synti 2016), joka kunnioittaa "Drom-teatterin perintöä ja jonka ohjaus perustuu 'monikulttuuriseen tunneälyyn'".