stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Anne Rikala

| Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten ratamelonta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten ratamelonta.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Naisten ratamelonta.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Naisten ratamelonta. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa |  Duisburg 2007 | K-1 200 m |  |
|  Hopeaa |  Duisburg 2007 | K-1 500 m |  |
|  Pronssia |  Szeged 2006 | K-2 200 m |  |
|  Pronssia |  Poznań 2010 | K-1 5 000 m |  |
|  Pronssia |  Duisburg 2013 | K-1 5 000 m |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa |  Pontevedra 2007 | K-1 200 m |  |
|  Hopeaa |  Milano 2008 | K-2 500 m |  |
|  Pronssia | Racice 2006 | K-2 200 m |  |
|  Pronssia |  Pontevedra 2007 | K-1 500 m |  |
Anne Maria Kristiina Rikala (s. 20. helmikuuta 1977 Kangasala) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut ratameloja ja moninkertainen arvokisamitalisti.
Yleisurheilua ja maastohiihtoa nuorempana harrastanut Rikala innostui melonnasta Kangasalla järjestetyllä melontakurssilla vuonna 1988. Hän valitsi melonnan päälajikseen 15-vuotiaana. Jorma Lehtosalon valmentama Rikala edusti Kangasalan Melojia.
Vuonna 2006 Rikala meloi Jenni Honkasen parina sekä EM- että MM-pronssia kajakkikaksikoiden 200 metrin matkalla. Vuoden 2007 MM-kisoissa Rikala meloi hopealle kajakkiyksiköiden 200 ja 500 metrillä. Saman vuoden EM-kisoissa hän sai kajakkiyksikössä hopeaa 200 ja pronssia 500 metrillä. Seuraavana vuonna Rikala saavutti Jenni Mikkosen (ent. Honkanen) kanssa EM-hopeaa 500 metrillä. Vuonna 2010 Rikala sai MM-pronssia 5 000 metrillä. Hän kuului valtion urheilija-apurahaa ansaitseviin huippu-urheilijoihin.
Lontoon kesäolympialaisten 2012 jälkeen Rikala oli lopettamassa uraansa, mutta päätti jatkaa sitä jonkin aikaa puolipäiväisen siviilityön ohessa. Myöhemmin Rikala ilmoitti lopettavansa kilpauransa vuoden 2013 MM-kilpailujen jälkeen. Kyseisissä MM-kilpailuissa hän sijoittui 1 000 metrillä neljänneksi jääden pronssista 1,5 sekuntia. Uransa päätösmatkalla, 5 000 metrillä, hän meloi vielä yhden arvokisamitalin saavuttaessaan pronssia.
Saavutuksia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Olympialaiset K-1 / 500 m: 2008: välierissä  2012: 8. sija  K-2 / 500 m: 2008: 7. sija (parina Jenni Mikkonen)  |  MM-kilpailut K-1 / 200 m: 1997: 6. sija  2002: 7. sija  2003: 6. sija  2005: 8. sija  2007: hopeaa  K-1 / 500 m: 2005: 5. sija  2007: hopeaa  K-1 / 1 000 m: 2010: 6. sija  2013: 4. sija  K-1 / 5 000 m: 2010: pronssia  2013: pronssia  K-2 / 200 m: 2006: pronssia (pari Jenni Honkanen)  K-2 / 500 m: 2006: 8. sija (pari Jenni Honkanen)  |  EM-kilpailut K-1 / 200 m: 2007: hopeaa  K-1 / 500 m: 1997: 8. sija  2004: 5. sija  2005: 4. sija  2006: 5. sija  2007: pronssia  K-1 / 1000 m: 2007: 4. sija  K-2 / 200 m:  2006: pronssia (pari Jenni Honkanen)  K-2 / 500 m: 2008: hopeaa (pari Jenni Mikkonen)  |  Maailmancup K-1:  2005: Kokonaiskilpailun 6. sija  2006: Kokonaiskilpailun 6. sija  K-2 / 200 m: 2006: 1. sija (pari Jenni Honkanen)  |
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Kajakkiduo Rikala & Mikkonen
Jaakko Rintanen

Jaakko Rintanen (takarivissä) lähdössä Berliinin 1936 olympialaisiin
Jaakko Eliel Rintanen (18. lokakuuta 1900 Ylistaro – 14. heinäkuuta 1971 Vaasa) oli suomalainen ampuja. Hän osallistui pistooliammunnassa kaksiin olympialaisiin ja voitti kaksi maailmanmestaruutta joukkuekilpailuissa. Seuratasolla hän edusti Vaasan Ampujia.
Rintanen sijoittui Berliinin olympialaisissa 1936 kuvioammunnassa 13:nneksi ja vapaapistooliammunnassa 15:nneksi. Lontoon olympialaisissa 1948 hän oli olympiapistoolikilpailussa 29:s. Vuoden 1937 MM-kilpailuissa hän voitti kultaa kaksintaisteluammunnan joukkuekilpailussa ja saavutti hopeaa vapaapistoolin joukkuekilpailussa. Vuoden 1947 MM-kilpailuissa hän voitti maailmanmestaruuden isopistoolin joukkuekilpailussa. Hänelle myönnettiin vuoden 1936 saavutuksista Vaasa-lehden kultamitali perusteluna voitto Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa vuonna 1936 Kaksintaisteluammunnassa.
Rintanen toimi Suomen Ampujainliiton johtokunnan puheenjohtajana vuosina 1950–1971. Hän oli Vaasan Ampujien puheenjohtaja vuosina 1939–1970. Hän oli Vaasan Palloseuran perustajajäsen sekä vuosina 1945–1948 puheenjohtaja. Hänen poikansa Mauno Rintanen oli maajoukkuejalkapalloilija ja Suomen Squashliiton puheenjohtaja.
Rintanen sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1967. Hän toimi Oy Rahkola Ab:n toimitusjohtajana vuodesta 1929 ja sen johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1945 sekä V. A. Hietikko Oy:n toimitusjohtajana ja johtokunnan puheenjohtajana vuodesta 1945. Rintanen oli Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1948–1960 ja kaupunginhallituksessa hän oli vuosina 1948–1957.
Riemannin zeeta-funktio

Matematiikassa Riemannin zeeta-funktio on kompleksitason kuvaus, joka liittyy alkulukujen jakaumaan ja on siksi mielenkiintoinen mm. lukuteorian kannalta.
Määritelmä

Riemannin zeeta-funktio  \zeta (s) on määritelty kompleksiluvuille  s, joiden reaaliosa  >1,  summaksi
Alueessa  \{s\in \mathbb {C} :\mathrm {Re~} s>1\} tämä sarja suppenee ja zeeta-funktio on analyyttinen.  Bernhard Riemann keksi, että zeeta-funktiota voidaan analyyttisesti jatkaa meromorfiseksi funktioksi, joka on määritelty koko kompleksitasossa lukuun ottamatta pistettä  1. Tämä funktio on kyseessä Riemannin hypoteesissa.
Integraaleja

Jos   s\in \mathbb {C} \setminus \{1\} pätevät kaavat
ja
Jos  0<Re(s)<1\! on
Integraali zeetafunktion derivaatalle on
joka pätee kaikille kompleksiluvuille paitsi kun s=1.
Kaavoja jotka sisältävät zeetafunktion

missä ψ0 on digammafunktio.
Sarjoja Eulerin vakiolle:
Sarja Catalanin vakiolle:
Kirjallisuutta

Thompson, Jan & Martinsson, Thomas: Matematiikan käsikirja.  Helsinki:  Tammi, 1994.  ISBN 951-31-0471-0
Rigi

Rigi
Rigin korkein huippu Rigi Kulm etelästä päin nähtynä.
| --- | --- |
Sijainti:   Sveitsi, Schwyz
Vuoristo:  Schwyzer Voralpen (d) 
Korkeus merenpinnasta:  1 798 m
Prominenssi:  1 288  m 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Rigi on vuori Keski-Sveitsissä, Schwyzin ja Luzernin kantoneissa. Vuoren korkeimmat huiput ovat Rigi Kulm (1 798 m mpy.), Rigi Hochflue (1 698 m) ja Rigi Scheidegg (1 656 m).
Matkailukohde

Rigi sijaitsee näyttävällä paikalla Vierwaldstätterseen, Zuginjärven ja Lauerzerseen välissä, näköetäisyydellä muun muassa Luzernista ja Zugista. Vuori onkin ollut matkailukohde jo 1700-luvun lopulla. Ensimmäinen majatalo vuorella otettiin käyttöön vuonna 1816. Parhaimmillaan Rigillä oli 1900-luvun alkupuolella noin 2 000 vuodepaikkaa. 1900-luvun jälkipuoliskolla Rigistä tuli enemmänkin päivämatkojen kohde. Rigillä käy vuosittain noin yli miljoona matkailijaa.
Rautatiet

Rigille rakennettiin rautatiet läheisiltä järviltä 1870-luvulla. Ensimmäisenä Rigibahn AG (RB) rakensi radan Vierwaldstätterseeltä, Vitznausta Rigi Staffelhöheen vuonna 1871. Rata on ensimmäinen yleisen liikenteen hammasrata Europassa. Arth–Rigi-Bahn (ARB) avasi radan Rigi Staffelhöhestä Rigi Kulmille vuonna 1873. Seuraavana vuonna Rigi Kaltbad–Scheidegg-Bahn (RSB) avasi radan Rigi Kaltbadista Rigi Unterstetteniin. Rata jatkui Rigi Scheideggiin vuonna 1875. Sama vuonna ARB aloitti liikenteen Zuginjärveltä Arthista Rigin korkeimmalle vuorelle Rigi Kulmille.
RSB lopetti toimintansa vuonna 1931. RB:n radan pääteasema siirtyi Arthista Arth-Goldauhun SBB:n aseman yhteyteen ja liikenne välillä Zuginjärvi – Arth-Goldau päättyi vuonna 1959. Rigin rautatieliikennettä hoitaa nykyään Rigi Bahnen AG.
Köysiradat

Rigi Kaltbadiin on Rigi Bahnenin köysirata Weggisistä ja Rigi Scheideggiin on köysirata Kräbelin asemalta. Lisäksi vuorella on useita hiihtohissejä.
Rigi Kulmin huipun hotellit ja rautatie 1900-luvun alussa.
Rigi idästä, Mytheniltä nähtynä.
Näkymä Rigiltä pohjoiseen.
Aiheesta muualla

Rigi (Rigin matkailusivut) Viznau:  Rigi Bahnen AG. Viitattu 15.9.2013. (saksaksi), (ranskaksi), (englanniksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ridasjärvi (järvi)

| Ridasjärvi |
| --- | --- |
 Näkymä Ridasjärvelle lintutornista, elokuu 2018
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Hyvinkää 
Koordinaatit:  60°38′31″N, 24°59′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Keravanjoki 
Järvinumero:  21.094.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  81,3 m  
Rantaviiva:  7,246 km  
Pinta-ala:  2,96568 km²  
Tilavuus:  0,00231896 km³  
Keskisyvyys:  0,78 m  
Suurin syvyys:  2,56 m  
Valuma-alue:  84 km²  
Saaria:  ei saaria 
 fiRidasjärvi 
Ridasjärvi  on Uudellamaalla Hyvinkäällä Ridasjärven kylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Vantaanjoen vesistöön. Järvi on tunnettu lintujärvi, jolla on Natura 2000-status. Järvi on matala ja se on hiljalleen kasvamassa umpeen.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 297 hehtaaria eli 3,0 neliökilometriä. Se on muodostunut Ridasjärven kylää seuraavan harjanteen ja toisen Ahdenkalliolta Nyryyn seuraavan moreenharjanteen välissä olevaan painateeseen . Järven ympäristö on edelleen soistunutta tai suota, vaikka kauempana suot on raivattu peltomaaksi. Suurimpia suoalueita ovat luoteispuolella sijaitseva Ridassaarensuo ja eteläpuolella Järvisuo, joissa on molemmissa laajoja avosuon alueita. Järvi on 2,3 kilometriä pitkä, 1,7 kilometriä leveä ja se on muodoltaan lähes pyöreä. Järvessä ei ole kartan mukaan yhtään saarta.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0023 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 2,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee yllättävästi aivan koillisrannassa, missä on ruoppaamalla avattu rantaan avovedenkaistale. Muualla järvi on lähes tasapohjainen.
Järven rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä. Suurin osa järven rannoista ovat luonnontilasta suomaata. Järven itärannoilla kasvaa metsää ja sinne on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteä asunto. Niille johtaa tiet yhdystieltä 1403. Yhdystietä seuraa Ridasjärven kyläraitti.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Järven vedenlaatu on tyydyttävä. Heikkoon arosanaan vaikuttaa osaltaan soilta tuleva humuskuormitus, joka värjää veden punertavaksi. Tällaisia järviä kutsutaan dystrofisiksi eli humusjärviksi. Veden väriluku on yleensä suurempi kuin vertailuarvo 60 milligrammaa platinaa litrassa vettä (mg Pt/l). Väriluku vaihtelee säiden mukaan ja esimerkiksi vuonna 2005 se oli 200 mg Pt/l. Ojien mukana tulee myös pelloilta ja metsistä liukenevat ravinteet ja Aulinjokeen lasketut Ridasjärven kylän puhdistetut jätevedet. Veden fosforipitoisuus on kesäisin varsin korkea 60–120 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), mutta onneksi vuosien keskiarvoa laskee talven matalammat arvot. Fosforipitoisuuksien perusteella järvi on ilmoitettava rehevöityneiden järvien luokkaan. Rehevöityminen näkyy planktonin ja vesikasvillisuuden määrissä. Planktonin lehtivihreää esiintyy 10–20 µg/l ja järven koko vesiala on erityyppisten vesikasvien valtaamaa.
Järven tilaa tarkkaillaan säännöllisesti. Järven läpivirtausta on lisätty vuodesta 1989  lähtien Päijänne-tunnelista otetulla lisäjuoksutuksella, jolloin vesi on vaihtunut enemmän. Lisäksi järven luusuassa on Keravanjoessa pohjapato, jolla järven vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu vähän. Tämä on parantanut järven vedenlaatua eri tavoin, mikä on ollut tarkoituskin. Vesi on kirkastunut, sen happamuustaso on noussut (pH-arvo) ja vedessä esiintyvät ravinnepitoisuudet ovat lähes puolittuneet verrattuna 1980-luvun tilanteeseen. Järven vesikasvillisuutta on seurattu 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenillä. Seurannan tuloksien mukaan kuvatut toimenpiteen on vaikuttanut vesikasvillisuuden lajisuhteisiin ja määrään. Järven trendi eli umpeenkasvaminen on kuitenkin edelleen käynnissä.
Luontoarvoja > Natura-alue

Järvi kuuluu osana Ridasjärven, Järvisuon ja Ritassaarensuon muodostamaa kokonaisuutta, joka kuuluu  Natura 2000-ohjelmaan nimellä Järvisuo–Ridasjärvi (FI0100052, 686 hehtaaria). Ridasjärvi on mataluutensa, kasvillisuutensa ja rehevöitumisensä vuoksi tunnettu lintujärvi, joka on suojeltu nimenomaa lintuvesistönä. Järveä ympäröivät suoalueet ovat alkuperäisinä säilyneitä kermikeitaita ja ne kuuluvat soidensuojelualueeseen, joka on rauhoitettu vuonna 1981. Yhdessä nämä muodostavat Natura-alueen, jolle on vuonna 2002 valmistunut käyttö- ja hoitosuunnitelma.
Tavanomaisten lintulajien lisäksi järvellä tavataan säännöllisesti pikkulokkeja, jotka pesivät naurulokkiyhdyskunnan suojissa. Harvalukuisina järvellä pesii harmaahaikara, ruskosuohaukka, mustakurkku-uikku ja luhtahuitti. Suoalueen harvinaisuuksia ovat luumittari, muurainhopeatäplä ja rämelehtimittari.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keravanjoen valuma-alueella (21.09), jonka Ridasjärven valuma-alueeseen (21.094) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,3 metriä mpy.
Järvi kuuluu Vantaanjoen latvavesistöihin ja se saa pääosan vedestään omalta Ridasjärven valuma-alueelta. Tärkein tulojoki on Sykäristä (196 hehtaaria) itärantaan laskeva Aulinjoki. Muita suuria ojia ovat pohjoisrantaan laskeva Panninjoki, johon yhtyy ojat Hyvinkään kaupungin itäreunalla sijaitsevilta soilta, ja järven lounaisrantaan laskeva Parikkaanoja. Muita valuma-alueella sijaitsevia järviä ovat vain Sykäriin laskeva Tervalampi (3 hehtaaria) ja kaukaisempi Tynnyrilampi (1 hehtaari). Järven erikoisuus on sen saama lisäveden juoksutus Päijänne-tunnelista.
Järven laskujoki on sen eteläpäästä lähtevä Keravanjoki, joka yhtyy Vantaan Tapaninvainiolla Vantaanjokeen ja laskee sitten Itämereen Viikinrannassa Suomenlahden Vanhankaupunginselkään.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ridasjärvi (järvi) Wikimedia Commonsissa
Riisuminen

| Riisuminen |
| --- | --- |
 Juliste, Erkki Ruuhinen ja Ilmari Kostiainen
Ohjaaja:  Lauri Törhönen
Käsikirjoittaja:  Lauri Törhönen
Perustuu:  Raija Orasen näytelmään Riisuminen
Tuottaja:  Jörn Donner
Säveltäjä:  Heikki Harma
Kuvaaja:  Esa Vuorinen
Leikkaaja:  Tuula Mehtonen
Pääosat:  Erkki Saarela Eeva Eloranta
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi
Tuotantoyhtiö:  Jörn Donner Productions
Ensi-ilta:   21. helmikuuta 1986
Kesto:  87 min
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Riisuminen on Lauri Törhösen ohjaama 21. helmikuuta 1986 ensi-iltansa saanut elokuva. Se kertoo vasemmistolaistaustaisesta ministeristä (Erkki Saarela), joka viettää yön hotellihuoneessa nuoruudenrakastettunsa ja entisen aatetoverinsa (Eeva Eloranta) kanssa. Riisumisen ja seksin lomassa he puivat henkilökohtaisia ja aatteellisia kysymyksiä.
Elokuva perustuu Raija Orasen samannimiseen menestysnäytelmään, jonka ensi-ilta oli ollut Tampereen teatterikesässä vuonna 1984. Orasen mukaan hänen innoittajanaan toimi iltapäivälehden lööppi ministeri Matti Ahdetta koskeneesta uutisesta, joka osoittautui myöhemmin täysin perättömäksi. Jörn Donner osti näytelmän elokuvaoikeudet 5 000 markalla ja antoi aiheen Törhöselle, joka kirjoitti tarinan uusiksi. Oranen ei pitänyt lopputuloksesta ja irtisanoutui julkisesti elokuvasta.
Riisumisen musiikin teki ja esitti Hector, ja siitä suunniteltiin myös singlelevyä, joka ei kuitenkaan toteutunut. Elokuva alkaa muutaman minuutin mittaisella lyhytfilmillä Otteita Suomen hallitusmuodosta, jossa Jörn Donner lukee Suomen hallitusmuodon tekstiä.
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano pitää Riisumista pitkästyttävänä puhedraamana ja arvelee sen saamaa suosiota sukupolvikysymykseksi. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Aiheesta muualla

Riisuminen - Yle Areena
Ne Luumäet

| Ne Luumäet> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1985–1993
Tyylilaji:  punk rock ramopunk
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Joey Luumäki, laulu   Heko Luumäki, kitara   Pete Luumäki, basso   Kaide Luumäki, rummut    Finski, taustalaulu  
Entiset jäsenet:  Kari Luumäki, basso    Eddie Luumäki, rummut  
Levy-yhtiö:  Poko Rekords Euros
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ne Luumäet on suomalainen, vuonna 1985 perustettu vahvasti Ramonesilta vaikutteita ottanut punk rock- ja ramopunk-yhtye. Ne Luumäet -yhtyeellä oli erittäin merkittävä rooli suomalaisen ramopunk-genren synnyssä yhdessä Luonteri Surf- ja Pojat-yhtyeiden kanssa.
Yhtye lopetti toimintansa vuonna 1993, mutta palasi keikkalavoille vuonna 1999, ja julkaisi "Autopartio 525" -EPn sekä kokoelma-albumin Rahat ja pois. Sen jälkeen yhtye ei ole levyttänyt uutta materiaalia.
2000-luvulla Ne Luumäet on esiintynyt julkisesti lähinnä hyväntekeväisyyskonserteissa. Kuitenkin kesällä 2007 yhtye esiintyi Ruisrockissa ja Tavastia-klubilla Heko Luumäen nimeämän Ramones-viikon kunniaksi ("Punkrock 30 v.", 30v Ramonesin ensimmäisestä Suomen konsertista). Vuonna 2011 yhtye esiintyi kahdesti Yy-Kaa-Koo-Nee: RAMOPUNK! -kirjan julkaisutapahtumissa.
Ne Luumäet -yhtyeen jäsenistä on punkin ja ramopunkin parissa jatkanut aktiivisimpana kitaristi Heko Luumäki vuonna 1995 perustamassaan Rehtorit-yhtyeessä, jossa yhtyeen alkuaikoina 1995–1997 soittivat Luumäistä myös Kaide Luumäki ja Finski. Bänditoiminnan lisäksi Heko Luumäki on kehittänyt ramopunk-tapahtumia, joista Converse-kerho, Ramoviisut ja Ramones-viikko ovat hänen luomuksiaan.
Ne Luumäet -yhtyeen laulaja Joey Luumäki on säveltänyt uutta materiaalia ja esiintynyt silloin tällöin soolokeikoilla. Hän on myös vieraillut eri punk-yhtyeiden levyillä. Vuonna 2008 hän perusti uuden ramopunk-yhtyeen Joey Luumäki & Tappajatomaatit, jossa rumpuja soittaa Kaide Luumäki.
Kaide Luumäki on vuodesta 2004 soittanut rumpuja myös Pojat-yhtyeessä.
Jäsenet > 1985–1986

Joey Luumäki, laulu
Heko Luumäki, kitara
Kari Luumäki, basso
Eddie Luumäki, rummut
Jäsenet > 1986–1988

Joey Luumäki, laulu
Heko Luumäki, kitara
Kari Luumäki, basso
Kaide Luumäki, rummut
Jäsenet > 1988–1993

Joey Luumäki, laulu
Heko Luumäki, kitara
Pete Luumäki, basso
Kaide Luumäki, rummut
Yhtyeen pitkäaikainen roudari Finski liittyi yhtyeen taustalaulajaksi vuonna 1990.
Diskografia > Studioalbumit

Ne Luumäet (1986)
Verta ja luita (1989)
Laki ja järjestys (1990)
Pahat ja rumat (1991)
Kiitos ja anteeks (1993)
Diskografia > Livealbumit

Se on Live (1991)
Diskografia > Kokoelmat

Rahat ja pois (1999)
Hälyä ja pölyä (2012)
Diskografia > Uusintajulkaisuja

Verta ja luita + 14 bonusta (1991)
Verta ja luita (+ Mitä sä teit?) (1993)
Ne Luumäet & Se on live (1998)
Diskografia > Singlet ja EP:t

Siinä on Punk Kari / Mä haluun rauhoittua (julkaisematon)
Sam pani kai jotain juomaani / Siinä on Punk Kari (1986)
"Läski" eduskuntaan / Mitä sä teit? (1989)
Tuomari / Maauimalaan / Teinimutanttininjakilpikonna (1990)
Motelli / Se on Sheena (live) / Maailman huonoin ihminen (1991)
Onnellinen Perhe / Ällikällä / Mä en haluu mennä mihinkäänv (1991)
Sheena se taas on / Mä en välitä (live) / Jos en sua saa (1992)
Philadelphian jättiläissammakot / Nähdään (1993)
Philadelphian jättiläissammakot / Nähdään / Suurisuu (1993)
Kesäloma on kesällä / "Läski" presidentiksi / Mä lähen messiin (1993)
Autopartio 525 / Syöksy sementtiin! / Tiedän mitä teit viime kesänä / Mä heitän keihästä (1999]
Diskografia > Ne Luupojat Surf -joulusinglet

Kaikki uskoo joulupukkiin / Vaikka kylmää on / Partaradikaali (1990)
Hauskaa Joulua / Se joulu oli pitempi kuin muut / Kaikille hauskaa joulua (1992)
Kaikki uskoi joulupukkiin 90–92 (EP, 2007) (sisältää aiemmat joulusinglet)
Diskografia > Ne Luupojat Surf -albumit

Henki Elää (2001)
Aiheesta muualla

Ramopunk.com -sivuston Ne Luumäet -osio (Arkistoitu – Internet Archive)
Ne Luumäet lehdissä - Lehtiartikkeleita Ne Luumäet -yhtyeestä (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Ne Luumäet – kiitos ja anteeks
Mikä söikään tyttöystävän? - Naiset Niitten Luumäkien sanoituksissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Joey Luumäki - Epäviralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Ramopunk.com -sivuston Ne Luupojat Surf -osio (Arkistoitu – Internet Archive)
Erkki Rintala

Erkki Rintala (s. 31. toukokuuta 1935 Kauhava) oli Vaasan hovioikeuden presidentti vuosina 1989–1998. Eläkkeelle siirryttyään hän on tutkinut hovioikeuden entisen presidentin ja sotatuomarin Paavo Alkion toimintaa sota-aikana.
Julkaisut

Paavo Alkio, Erkki Rintala (toimittanut): Sotatuomarin päiväkirjat.  Helsinki:  Ajatus Kirjat, 2003.  ISBN 951-20-6449-9  Kirjaesittely. (Arkistoitu – Internet Archive)
’Ndrangheta

| ’Ndrangheta |
| --- | --- |
Perustettu:  1800-luku Calabria, Italia
Alue:  Calabria, muu Italia ja koko maailma
Rikollistoiminta:  huumekauppa, kiristys ym.
’Ndrangheta on Calabrian maakunnassa eteläisessä Italiassa päämajaansa pitävä mafiatyyppinen järjestäytynyt rikollisjärjestö. Se hallitsee Calabriaa paikallisesti laajalla alueella, ja vaikuttaa myös maakunnan politiikkaan ja julkiseen päätöksentekoon. Kotimaakunnastaan järjestö on levittäytynyt myös muualle Italiaan ja Eurooppaan, ja kaikkiin muihinkin maanosiin. ’Ndranghetan tuottavinta liiketoimintaa on Euroopan kokaiinikaupan hallinta, ja sen liikevaihto on kymmeniä miljardeja euroja vuodessa. Se on väkivaltainen järjestö, ja sitä on kutsuttu maailman vaarallisimmaksi rikollisjärjestöksi.
Etymologia

Calabrianin murteessa sana 'Ndrangheta juontuu joko muinaiskreikan sanasta  ἀνδραγαθία andragathía "sankaruus" ja "hyve" tai sanasta ἀνδράγαθος andragathos, jossa yhdistyy andròs "mies" ja agathòs "hyvä", tarkoittaen "miehuullinen mies". Monilla Calabrian alueilla verbi 'ndranghitiari, kreikan sanasta andragatizomai, tarkoittaa "osoittaa uhmakasta ja rohkeaa asennetta". ’Ndranghetan jäsenet eivät itse kutsu järjestöään ’Ndranghetaksi, vaan he kutsuvat sitä joko seuraksi, kunnioitetuksi seuraksi, äidiksi tai pyhäksi.
Jäsenet ja toiminta

’Ndranghetan pääkaupunki on 4 000 asukkaan suuruinen San Lucan kylä Aspromontevuoriston rinteillä. Tässä kylässä toimivat järjestön merkittävimmät perheet, kuten Nirta, Pelle–Vottari, Nirta–Strangio, Giorgi ja Romeo. Nämä suvut määräävät koko järjestön toiminnasta niin Calabriassa kuin muuallakin maailmassa. Vauraudestaan huolimatta sanlucalaiset rikollisjohtajat elävät hyvin vaatimattoman näköisesti. Kylän lähistöllä on järjestön pyhin paikka, Polsin pyhän Marian pyhäkkö, jossa ’Ndranghetan merkittävimpien perheiden johtajat tapaavat toisiaan vuosittain, johtaen ja suunnitellen siellä yhdessä järjestön toimintaa.
’Ndranghetalla on yhden arvion mukaan 45 000 jäsentä. Järjestön liikevaihto oli vuonna 2013 noin 53 miljardia euroa, josta huumekaupan osuus oli noin puolet ja laittoman jäteliiketoiminnan osuus hiukan vähemmän. ’Ndrangheta hallitsee 85:ttä prosenttia Euroopan kokaiinikaupasta, ja se hallitsee kokaiinin koko tuotantoketjua Etelä-Amerikasta loppukuluttajaan asti. Järjestö omistaa myös suuret määrät aseita tavanomaisista käsiaseista panssarintorjuntaohjuksiin ja -raketteihin asti. ’Ndrangheta saa tuloja myös muun muassa suojelurahoista, joita se vaatii kaikilta paikallisilta yrityksiltä.
’Ndranghetan jäsenet ansaitsevat calabrialaisittain erittäin hyvin. Perustason jäsenen kuukausitulot voivat olla parhaimmillaan 5 000 euroa, kastetun jäsenen 10 000 euroa ja ’ndrinan päällikön vähintään 20 000 euroa. Jäsenet investoivat tulonsa huumekauppaan, ravintolan tai baarin pitämiseen tai maansiirtoyritykseen rahanpesutarkoituksessa.
’Ndranghetan jäsenet joutuvat tavallisesti vankilaan useiksi vuosiksi, joskus elinkautiseksi. Vangitut jäsenet eristetään nykyisin pohjoisitalialaisiin vankiloihin. Järjestö maksaa vangitun tai surmatun jäsenensä perheelle kuukausittaista leskeneläkettä.