1922
Tapahtumia > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Pirkkalan kunta jaettiin kahtia Pohjois- ja Etelä-Pirkkalan kunniksi. Mänttä erotettiin Vilppulan kunnasta omaksi kauppalakseen. Riihimäki erotettiin itsenäiseksi kauppalaksi Hausjärven kunnasta. Kouvolan taajaväkinen yhdyskunta erotettiin itsenäiseksi kunnaksi Valkealan kunnasta.
1. tammikuuta – Petsamo liitettiin Oulun lääniin.
11. tammikuuta – Ensimmäinen onnistunut diabeteksen insuliinihoito.
14. tammikuuta – Kansainliitto ilmoitti olevansa valmis käsittelemään Itä-Karjalan tilannetta, jos Suomi ja Neuvosto-Venäjä suostuvat tähän. Venäjä kuitenkin kieltäytyi.
17. tammikuuta – Suomalainen ooppera esitti Pjotr Tšaikovskin baletin Joutsenlampi. Tätä pidetään suomalaisen baletin ja Suomen Kansallisbaletin syntyhetkenä.
20. tammikuuta – Itä-Karjalan kansannousu: Toivo Antikaisen johtama 136 miehen vahvuinen puna-armeijan hiihtokomppania iski kapinallisten metsäsissien ja heitä tukeneiden suomalaisten vapaaehtoisten selustan päätukikohtaan Kiimasjärven kylässä. Antikaisen joukko sai noin 40 vankia ja tuhosi tai otti haltuunsa metsäsissien kylässä olleet tarvikevarastot. Isku pakotti suomalaiset perääntymään takaisin rajan taakse ja samalla se ratkaisi kansannousun Neuvosto-Venäjän voitoksi.
29. tammikuuta – Costa Rican, Guatemalan, Hondurasin ja El Salvadorin liitto purkautui.
2. helmikuuta – Läskikapina Sallassa: Kemi Oy:n Värriön tukkityömaalle Neuvosto-Venäjän puolelta tullut punaupseeri Jahvetti Moilasen johtama joukko takavarikoi työmaan tavaravarastot ja käteiskassan. Moilanen piti metsätyöläisille puheen läskilaatikon päällä seisten julistaen kapinan alkaneen Pohjois-Suomessa. Puheen jälkeen Moilanen värväsi noin 300 työmiestä Pohjolan punaiseen sissipataljoonaan. Pataljoona lähti takaisin itään päin ja ryösti matkalla muiden tukkityömaiden varastoja. 5. helmikuuta pataljoona saapui Sallan kirkonkylään ja vangitsi kylän rajavartioesikunnan. Pataljoona palasi takaisin Neuvosto-Venäjän puolelle 7. helmikuuta ja samalla läskikapina päättyi. Kapina ei vaatinut kuolonuhreja ja sen aikana ammuttiin vain yksi laukaus.
2. helmikuuta – James Joycen Odysseus julkaistiin kokonaisuudessaan Pariisissa.
4. helmikuuta – Pelastakaa Lapset (aluksi Koteja kodittomille) -järjestö perustettiin presidentti K. J. Ståhlbergin puolison Ester Ståhlbergin aloitteesta.
5. helmikuuta – Reader’s Digest-aikakauslehden ensimmäinen numero ilmestyi Yhdysvalloissa. Lehden suomenkielinen versio Valitut Palat alkoi ilmestyä 1945.
6. helmikuuta – Pius XI valittiin paaviksi.
6. helmikuuta − Neuvosto-Venäjällä perustettiin Tshekan seuraajaksi uusi valtiollinen poliisi GPU.
7. – 16. helmikuuta – Itä-Karjalan kansannousun viimeinen taistelu käytiin neljän kilometrin päässä Suomen rajasta sijainneessa Tiiron eli Tiirovaaran kylässä. Taistelu päättyi kun karjalaisista ja suomalaisista vapaaehtoisista koostunut Vienan Rykmentti perääntyi kylästä Suomen rajalle, jonka takana Suomen rajavartiosto riisui heidät aseista.
14. helmikuuta – Ernst Tandefelt murhasi sisäministeri Heikki Ritavuoren.
16. helmikuuta – Viimeiset Itä-Karjalan kansannousuun osallistuneet sissit pakenivat Suomen puolelle.
22. helmikuuta – Akateeminen Karjala-Seura perustettiin.
25. helmikuuta – Sarjamurhaaja Henri Désiré Landru teloitettiin giljotiinilla.
4. maaliskuuta – F. W. Murnaun ohjaaman saksalaisen mykän kauhuelokuvan Nosferatu ensi-ilta oli Berliinissä.
8. maaliskuuta – Saksan kansallissosialistien nuorisojärjestö Hitler-Jugend perustettiin nimellä Jugendbund der NSDAP (NSDAP:n nuorisoliitto).
18. maaliskuuta – Mahatma Gandhi tuomittiin kansankiihotuksesta kuudeksi vuodeksi vankeuteen.
18. maaliskuuta – Ulkoministeri Rudolf Holsti allekirjoitti Suomen edustajana ”reunavaltioiden” välisen sopimuksen Varsovassa. Eduskunta ei kuitenkaan koskaan ratifioinut sopimusta.
20. maaliskuuta – USS Langley, ensimmäinen Yhdysvaltain laivaston lentotukialus otettiin käyttöön.
20. maaliskuuta − Minna Canthin näytelmään perustuva elokuva Anna-Liisa sai ensiesityksensä. Tämä oli ensimmäinen suomalainen lapsilta kielletty elokuva.