stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vanha nainen hunningolla
Musiikkivideo

Vanha nainen hunningolla -kappaleen musiikkivideo julkaistiin 11. toukokuuta 2011 Iltalehden verkkosivuilla ja seuraavana päivänä videopalvelu YouTubessa. Videolla Erin järjestelee vanhaa nukketaloa ja videon loppupuolella taustayhtye yrittää estää Eriniä järjestelemästä taloa enää enempää.
Musiikkivideon on ohjannut Miika Ullakko. Myös musiikkivideo oli ehdolla Emma-palkinnon saajaksi, mutta kategorian voitti Misko Ihon ohjaama musiikkivideo Chisun "Sabotage" -kappaleesta.
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 8 
Suomen virallinen latauslista: 7 
Radiolista: 9
Muut versiot

Katri Helena teki kappaleesta oman versionsa Vain elämää -televisiosarjan ensimmäisellä tuotantokaudella vuonna 2012.
Erin kappaleen musiikkivideolla.
Kansainvälinen paralympiakomitea

| Kansainvälinen paralympiakomitea> International Paralympic Committee |
| --- | --- |

 IPC:n pääkonttori Bonnissa.
Laji:  erityisliikunta
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimialue:  kansainvälinen
Lyhenne:  IPC
Perustettu:  22. syyskuuta 1989
Sijainti:   Bonn, Saksa
Presidentti:  Andrew Parsons
Jäsenet:  183 kansallista paralympiakomiteaa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansainvälinen paralympiakomitea (International Paralympic Committee, lyh IPC) on paralympialaisia hallinnoiva maailmanlaajuinen kattojärjestö. Komiteaan kuuluu 200 jäsenmaata. Komitea on perustettu vuonna 1989 ja sen päämaja sijaitsee Bonnissa, Saksassa. Komitea työllistää yli 70 ihmistä 17 maasta.
IPC hallinnoi paralympialaisten ohella myös muita kilpailuja kuten esimerkiksi vammaisyleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuja.
Kauterisaatio

Sähkökauteroija
Kauterisaatio on lääketieteellinen toimenpide, jossa poistetaan ruumiinosa tai tyrehdytetään verenvuoto.
Menetelmänänä voidaan käyttää polttamista kuumalla esineellä taikka vaihtoehtoisesti sähköä tai kemikaalia, esimerkiksi laapista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kauterisaatio Wikimedia Commonsissa
Viimeiseen hengenvetoon (täsmennyssivu)

Viimeiseen hengenvetoon tarkoittaa seuraavia asioita:
Viimeiseen hengenvetoon, vuonna 1960 ensi-iltansa saanut ranskalainen elokuva
Viimiseen hengenvetoon, rap-artisti Hannibalin neljäs studioalbumi vuodelta 2011
"Viimeiseen hengenvetoon", rap-artisti Cheekin kappale hänen kuudennelta studioalbumiltaan Jare Henrik Tiihonen 2 vuodelta 2010
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Viimeiseen hengenvetoon”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Keisarilokki

| Keisarilokki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Rantalinnut Charadriiformes
Heimo::  Lokit Laridae
Suku::  Lokit Larus
Laji::  pacificus
Kaksiosainen nimi
 Larus pacificus  (Latham, 1801) 
Katso myös
   Keisarilokki Wikispeciesissä   Keisarilokki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Keisarilokki (Larus pacificus) on Australian kotoperäinen lokkilaji. Sen esiintymisalue ulottuu Länsi-Australian Shark Baystä itärannikon Victoriaan, Tasmaniaan ja Kengurusaarelle. Siitä tunnetaan kaksi alalajia. Lajin holotyypin kuvaili John Latham Uudesta Etelä-Walesista vuonna 1801. Keisarilokilla on heimonsa kookkain nokka. Tämä 63 cm:n pituiseksi kasvava lokki etsii ruokansa merenrannoilta. Se sukeltelee ravinnokseen kaloja, mustekaloja, rapuja ja muita meren eläviä. Keisarilokki on oppinut hyödyntämään rantakiviä suurten rapujen kuorien rikottamiseen. Myös linnun munat ja poikaset kuuluvat sen ruokavalioon. Keisarilokki elää pienissä yhdyskunnissa tai pareittain; se on satunnainen sisämaassa. Se rakentaa pesänsä pensaan tai kallion alle, joka koostuu heinistä ja muista kasveista.
Nuori keisarilokki
Kari Juntunen

Kari Juntunen (s. 26. joulukuuta 1956 Helsinki) oli Suomen kulkuneuvot eli Turisti-julkaisun toimittaja 1981–2011 Turistin viimeiseen numeroon saakka.
Turistin toimittajaksi Juntunen päätyi valitettuaan sen virheistä Suomen Matkailuliitolle. Turistin ohella hän on kirjoittanut Heikki Immelin kanssa historiikin Piletti Pietariin – Suomen kulkuneuvojen 100-vuotistaipaleelta (1991).
Vesipallon SM-sarja 2012

Vesipallon SM-sarja 2011–2012 pelattiin kuuden joukkueen nelinkertaisena sarjana. Neljä parasta selviytyivät välieriin.
Runkosarja 2011–2012

|  | O | V | T | H | M | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuhat | 20 | 18 | 0 | 02 | 265–171 | 36 |
| HSS | 20 | 15 | 1 | 04 | 279–181 | 31 |
| TuU | 20 | 09 | 2 | 09 | 289–188 | 20 |
| Cetus | 20 | 08 | 1 | 11 | 212–212 | 17 |
| KuUS | 20 | 08 | 0 | 12 | 205–273 | 16 |
| Saukot | 20 | 00 | 0 | 20 | 151–416 | 00 |
Välierät
Kuhat–Cetus 8–8, 7–3
HSS–Turun Uimarit 7–8, 11–9 (jatkoerät 2–0)
Pronssiottelu
Turun Uimarit–Cetus 7–5
Loppuottelut
Kuhat–HSS 17–9, 10–6, 12–5
Kanarianpoukkio

| Kanarianpoukkio |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset Eudicots
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Revonhäntäkasvit Amaranthaceae
Alaheimo::  Amaranthoideae
Suku::  Poukkiot Bosea
Laji::  yervamora
Kaksiosainen nimi
 Bosea yervamora  L. (1753) 
Katso myös
   Kanarianpoukkio Wikispeciesissä   Kanarianpoukkio Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kanarianpoukkio (Bosea yervamora) on revonhäntäkasveihin kuuluva pensas, joka esiintyy Kanarialla.
Ulkonäkö

Kanarianpoukkio on alle kolme metriä korkeaksi kasvava pensas. Oksat ovat pitkät, hoikat ja luonteenomaisesti kaarevat. Lehdet ovat vuorottaiset, ehyet, puikeat, alle 7 senttimetriä pitkät, ehytlaitaiset, kiiltävät. Laji on kaksikotinen. Kukat kasvavat terttumaisina kukintoina ja ne ovat viisilukuiset, pienet sekä vihertävät. Hedekukissa on surkastunut sikiäin ja emikukissa viisi joutohedettä. Hedelmä on marja, noin herneen kokoinen, raakana vihreä–vaaleanpunainen, kypsänä musta.
Levinneisyys

Kanarianpoukkio esiintyy Kanariansaarilla Teneriffalla, Gran Canarialla, La Palmalla ja La Gomeralla. Se kasvaa rinteillä ja pientareilla pensaikoissa ja metsissä noin 200–600 metrin korkeudella.
Aiheesta muualla

Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Bosea yervamora (englanniksi)
Varasta pomolta

| Varasta pomolta Steen1 |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 28. syyskuuta 2005 (CD/LP)
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Hero Dishonest, Steen1, Hosni, Liukas Niklas, Tero Sundell, Rocka Merilahti, Asa
 Tyylilaji: Gangsta rap
 Kesto: 43.36
 Levy-yhtiö: Monsp Records
Steen1:sen muut julkaisut
| Salaliittoteoria 2004 | Varasta pomolta 2005 | Nottinghamin paskasheriffi 2006 |
Varasta pomolta on suomalaisen rap-artisti Seppo Lampelan Steen1 -nimellä julkaistu toinen studioalbumi. Sen julkaisi Monsp Records 28. syyskuuta 2005. Kappale "Unionin sotilas" julkaistiin lisäksi ilmaiseksi ladattavaksi Lampelan kotisivuilla.
Albumi oli Suomen virallisella listalla viikot 40–41, parhaimmillaan sijalla 24. Levyn singlejulkaisu "Terroristi" oli viikon singlelistan 18. Kappaleesta "Carosol Kid" on julkaistu musiikkivideo.
Kappaleet

"Mun fanit on typeriä sikoja" – 1.25  (mukana Hero Dishonest)
"David Copperfield" – 4.17  (mukana Hosni)
"Pala!!" – 4.09
"Skit" – 0.29
"Ikkunaprinsessa" – 4.15  (mukana Mariska)
"Ilman todisteita" – 2.54
"Huvipuiston takana" – 3.12  (mukana Kaucas)
"Carosol Kid" – 3.54
"Skit 2" – 0.31
"Kastimerkki" – 4.33
"Unionin sotilas" – 4.02
"Varasta pomolta" – 2.47
"Terroristi" – 4.01  (mukana Asa)
"Lompakossa kuolema" – 3.01
Biitit

Hero Dishonest: 1
Steen1, Hosni & Liukas Niklas: 2
Steen1 & Liukas Niklas: 3, 6, 11, 12
Liukas Niklas: 5, 7, 8
Liukas Niklas, Tero Sundell, Rocka Merilahti & Steen1: 10, 14
Steen1, Liukas Niklas & Asa: 13
Aiheesta muualla

Albumin arvostelu Desibeli -sivustolla
Albumin arvostelu Findance -sivustolla
Albumin arvostelu Noise -sivustolla
Seppo Lampela
| --- | --- |
Studioalbumit::  Salaliittoteoria ·  Varasta pomolta ·  Runoja kontrollihuoneesta ·  Pesismaila ja ananas ·  Bensaahan ne pojat tuli hakemaan ·  Jedin paluu ·  Hipaisu ikuisuutta ·  Rikollinen
Kokoelmat::  Ajatusrikoksia
EP:t::  Nottinghamin paskasheriffi ·  Valkoinen jänis ·  Paskasheriffin paluu
Singlet::  "Samaa uudestaan" ·  "Terroristi" ·  "Marssi" ·  "Tennispallobiisi"
Kirjat::  Hullu klovni
Muut artikkelit::  Diskografia ·  Spürma ·  Taipan Circle ·  Astro
Varakļāni

| Varakļāni |
| --- | --- |

 vaakuna
 Varakļāni
 Koordinaatit: 56°36′N, 26°45′E 
Valtio:   Latvia
Kunta:  Varakļāni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,3 km²
Väkiluku (2020)  ():  1 808
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.varaklani.lv 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Varakļāni (saks. Warkland tai Warkelen, jiddišiksi וואַרקלאַן‎, ven. Варакляны) on pieni kaupunki Itä-Latviassa Latgalliassa. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 1928. Vuonna 2020 siellä oli 1 808 asukasta.
Historia

Varakļāni mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1483. Tuolloin samana vuonna Liivinmaan maamestarin virastaan eronnut aatelismies Bernt von der Borch hankki Warklandin kartanon ympäristöineen.
Muun Latgallian tavoin Varakļāni joutui Puola-Liettuan alaisuuteen Altmarkin rauhassa vuonna 1629. Puolan ensimmäisen jaon seurauksena Latgalliasta tuli vuonna 1772 osa Venäjän keisarikuntaa. 1800-luvun alussa Varakļānia kutsuttiin pienestä väkiluvustaan huolimatta kaupungiksi, koska se oli tärkeä markkinapaikka. Vuonna 1860 kaupungissa oli 716 asukasta.
Varakļāni on ollut osa itsenäistä Latviaa vuodesta 1918. Muodollisen kaupunginaseman se sai vuonna 1928. Vuonna 1940 kaupunkiin kuului yhdeksän kihlakuntaa, joissa oli yhteensä runsaat 30 000 katolista. Vuoteen 1941 asti Varakļānin juutalaisyhteisö oli yksi Latgallian suurimmista.
Toisen maailmansodan aikana miehitysjoukkojen komentaja Franz von Roques perusti kaupunkiin yhden Latvian 18 juutalaisgetosta 28. elokuuta 1941. Suurin osa Varakļānin juutalaisista oli jo kerätty yhteen ja ammuttu 3. elokuuta 1941, kuukausi sen jälkeen, kun Saksan 6. panssaridivisioona oli valloittanut alueen 1. heinäkuuta 1941.
Puna-armeijan valloituksessa vuonna 1944 Varakļāni vahingoittui pahoin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varakļāni Wikimedia Commonsissa
Varakļānin kotisivut (latviaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Varakļāni
Käännös suomeksi
Kannuslampi (Multia)

| Kannuslampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°37′07″N, 24°36′38″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pussijoen valuma-alue (35.64)
Laskujoki:  oja Pajulampeen 
Järvinumero:  35.643.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  205,9 m  
Rantaviiva:  0,599 km  
Pinta-ala:  2,141 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKannuslampi 
Kannuslampi  on Keski-Suomessa Multialla Väätäiskylänn lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.
Kindan kihlakunta

Kindan kihlakunnan sijainti Itä-Götanmaan läänin kartalla.
Kindan kihlakunta (ruots. Kinda härad) oli kihlakunta Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Vuoden 1945 väestönlaskennan mukaan kihlakunnan maapinta-ala oli 1 221,27 neliökilometriä ja asukasluku 16 064 henkeä. Kihlakuntaan kuuluneet kunnat olivat Vårdnäs, Tjärstad, Kättilstad, Hägerstad, Oppeby, Hycklinge, Horn, Västra Eneby, Kisa ja Tidersrum.
Kihlakunnan tuolloisista kunnista Vårdnäs kuuluu nykyään Linköpingin kuntaan ja muut muodostavat Kindan kunnan.
Kindan kihlakunnan vaakuna
Vauhtikuumetta

| Vauhtikuumetta> Fartfeber |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Egil Holmsen
Käsikirjoittaja:   Egil Holmsen  Nils Idström 
Tuottaja:  Ewert Granholm
Säveltäjä:  Harry Arnold
Pääosat:   Håkan Serner  Arne Ragneborn  Sven-Axel Carlsson 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Svensk Talfilm A/B
Ensi-ilta:  1953
Kesto:  105 min
Alkuperäiskieli:  Ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vauhtikuumetta (Fartfeber) on ruotsalainen elokuva vuodelta 1953. Ensi-ilta oli 27. marraskuuta 1953. Suomessa sen ensi-ilta oli 20. toukokuuta 1955.
Valkoinen Ranger

| Valkoinen Ranger |
| --- | --- |
 Valkoinen Ranger sarjassa Power Rangers Dino Thunder.
Luoja(t):  Haim Saban
Näyttelijä(t):  Jason David Frank (1994–1995) Rajia Baroudi (1996) Jessica Rey (2002) Jeffrey Parazzo (2004) Peta Rutter (2006) Nikolai Nikolaeff (2008)
Ensi- esiintyminen:  "Mighty Morphin Power Rangers" jakso 78 (lokakuu 1994)
Kustantaja:  Saban Entertainment
Henkilötiedot
Suhteet
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valkoinen Ranger (engl. White Ranger) on kuvitteelinen titteli Power Rangers -universumissa. Se esiteltiin ensi kerran televisiosarjassa Mighty Morphin Power Rangersin, jaksossa "White Light, Part 1" vuonna 1994. Sarjassa tittelin loivat Zordon ja Alpha 5, jotka tekivät Tommy Oliverista ensimmäisen henkilön kantamaan Valkoisen Rangerin titteliä ja olemaan myös ryhmänjohtaja.
Sarjojen aikana naiset ovat olleet Valkoisen Rangerin roolissa pääjäseniä, kun taas miehet ovat toimineet erikoistapauksina tullessaan kesken sarjaan mukaan. Miehillä on yleensä aseista käytössä miekka, kun taas naispuolisten Valkoisten Rangereiden aseet muistuttavat Vaaleanpunaisten Rangereiden aseita. Valkoinen Ranger on lisäksi harvoiten käytetty titteli, vaikka sen kaksi omistajaa ovatkin toimineet ryhmänjohtajina.
Esiintymiset > Televisiosarjat

Titteli on esiintynyt seuraavissa sarjoissa:
Mighty Morphin Power Rangers
Mighty Morphin Alien Rangers
Power Rangers Wild Force
Power Rangers Dino Thunder
Power Rangers Mystic Force
Power Rangers Jungle Fury
Esiintymiset > Elokuvat

Valkoinen Ranger on esiintynyt ainoassa elokuvassaan Power Rangers vuonna 1995, jossa hahmoa näytteli Jason David Frank. Ensimmäinen Valkoinen Ranger Tommy Oliver toimii myös elokuvassa ryhmänsä johtajana televisiosarjan Mighty Morphin Power Rangersin tavoin.
Esiintymiset > Videopelit

Valkoinen Ranger on pelattavana hahmona muun muassa Super Nintendolle ja Sega Mega Drivelle julkaistussa Mighty Morphin Power Rangers: The Movie -pelissä, sekä Power Rangers: Wild Forcessa ja Power Rangers: Super Legendsissa.
Esiintymiset > Videopelit > Luettelo peleistä

| Hahmo | Pelit |
| --- | --- |
Tommy Oliver: Mighty Morphin Power Rangers: The Movie Mighty Morphin Power Rangers: Mega Battle
Alyssa Enrilé: Power Rangers: Wild Force Power Rangers: Super Legends
Luettelo Valkoisista Rangereista

| Hahmo | Aseet | Ajoneuvot | Zordit |
| --- | --- | --- | --- |
| Tommy Oliver | Saba miekka, metallinen suojus | Moottoripyörä | Tigerzord, Falconzord |
| Delphine | Aquitian miekka, Aquitian Blaster, Battle Borg kolikko |  | Battle Borg, Shogunzord |
| Alyssa Enrilé | Tiikeripamppu, kristallisapeli, Deer Clutcher | Moottoripyörä | Tiger Wild Zord, Elephant Wild Zord, Deer Wild Zord |
| Trent Fernandez | Dragomiekka | Mönkijä | Dragozord, Stegozord |
| Udonna | Lumisauva |  |  |
| Dom Hargan | Sarvikuonomiekka, Control tikari |  | Rhino Steel Zord |

Power Rangers
| --- | --- |
Luojat:  Jack Olesker • Haim Saban
TV-sarjat:  Mighty Morphin • Alien Rangers • Zeo • Turbo • In Space • Lost Galaxy • Lightspeed Rescue • Time Force • Wild Force • Ninja Storm • Dino Thunder • Space Patrol Delta • Mystic Force • Operation Overdrive • Jungle Fury • RPM • Samurai & Super Samurai • Megaforce
Elokuvat:  Power Rangers (1995) • Power Rangers turbovaihteella • Power Rangers (2017)
Videopelit:  Mighty Morphin Power Rangers • The Movie • Fighting Edition • Battle Racers • Zeo Versus The Machine Empire • Lightspeed Rescue • Time Force • Wild Force • Ninja Storm • Dino Thunder • SPD • Super Legends • Samurai • Super Samurai • Megaforce • Mighty Morphin Power Rangers: Mega Battle
Albumit:  A Rock Adventure • Original Soundtrack Album • Original Motion Picture Score • Original Motion Picture Soundtrack • Songs from the TV Series
Rangerien tittelit:  Punainen • Keltainen • Sininen • Musta • Vaaleanpunainen • Vihreä • Valkoinen
Kannustinloukku

Kannustinloukku on sosiaalipolitiikassa käytetty termi, jolla tarkoitetaan erilaisten sosiaalitukien ja vastaavien aikaansaamasta tulontasauksesta, joka vie motivaation lisätulojen hankkimiselta. Kannustinloukulla tarkoitetaan myös palkkatyön vähäistä kannustavuutta sosiaaliturvaan verrattuna.
Kannustinloukun määritelmä Suomessa

Yleisesti kannustinloukulla tarkoitetaan tilannetta, jossa henkilön on vaikea lisätä nettotulojaan lisäämällä työntekoa (tai muuta tulonhankintaa). Syynä voi olla esimerkiksi tarveharkintaisten sosiaalietujen menettäminen tai progressiivinen verotus. Tämän katsotaan alentavan taloudellista motivaatiota työntekoon tai muuhun oma-aloitteiseen (lailliseen) tulonhankintaan.
Kannustinloukkuun liittyy niin sanottu efektiivinen marginaaliveroaste. Sillä tarkoitetaan osuutta, joka palkanlisäyksestä jää saamatta etuuksien pienenemisen ja verojen vuoksi. Kannustinloukusta puhutaan yleensä silloin, kun efektiivinen marginaaliveroaste ylittää 70–80 %.
Kannustinloukut mielletään erityisesti nykymuotoisen hyvinvointivaltion ongelmaksi ja ilmiö on nimetty useissa länsimaissa. "Loukkuja" voidaan tunnistaa erilaisia.
Yleisin kannustinloukun tyyppi on tuloloukku eli köyhyysloukku, jossa bruttotulojen kasvu ei johdakaan käytettävissä olevien tulojen kasvuun. Lipposen hallituksen apulaisvaltiovarainministeri Arja Alho (sd.) asetti vuonna 1996 erityisen tuloloukkutyöryhmän, jonka tehtävänä oli tunnistaa silloisen sosiaaliturvajärjestelmän synnyttämät tuloloukut ja laatia ehdotuksia niiden poistamiseksi. Vaikka työryhmä teetti työnsä tueksi laajoja laskelmia ja tutkimuksia, työ kohtasi myös arvostelua mm. eduskunnassa, jossa kansanedustaja Säde Tahvanainen (sd.) teki kirjallisen kysymyksen työryhmän työn kattavuudesta.
Työttömyysloukku tarkoittaa sitä, että työttömän siirtyessä työelämään hänen nettotulonsa eivät mainittavasti kasva, sillä hän menettää vastaavasti nauttimiaan sosiaalietuja. Koska työttömyysloukku vähentää työttömän taloudellista motivaatiota työn hankkimiseen, sen olemassaolon katsotaan haittaavan työllistämistä. Palkansaajien tutkimuslaitoksen tutkija Olli Kärkkäisen mukaan varsinaiseksi "työttömyysloukoksi" voidaan kutsua tilannetta, jossa vähintään 80 prosenttia tulonlisäyksestä menee menetettyjen sosiaalietujen korvaamiseen sekä veroihin. Hänen mukaansa tällaisessa loukussa on 15 % kaikista Suomen työttömistä ja lähes kolmannes yksinhuoltajista.
Ratkaisuehdotuksia

Seuraavien mallien on esitetty lieventävän kannustinloukkuja ja silti mahdollistavan hyvän sosiaaliturvan:
Perustulo
Yleistuki
Aiheesta muualla

Kylmä fakta: Työtulot vähentävät välillä jopa 100 % käteen jäävistä tuloista
Vauhtileikittely

Vauhtileikittely on juoksuharjoittelua, jossa vauhtia vaihdellaan maaston ja oman tuntemuksen mukaan. Vauhtileikittelyssä voidaan esimerkiksi juosta ylämäet kovaa ja alamäet kevyesti tai päin vastoin. Juoksija voi myös käyttää hyväkseen esimerkiksi lenkkireittinsä varrella olevia maamerkkejä kuten puita ja kadunkulmia, joiden kohdalla hän vaihtaa juoksuvauhtiaan. Vauhtileikittelyn voi tehdä myös kelloa käyttäen, jolloin vedot kestävät tietyn ajan. Harjoituksen voi toteuttaa myös juoksijan päiväkohtaisen vireystilan mukaan, tai vedot voi aloittaa vapaasti aina kun tuntee palautuneensa aikaisemmasta vedosta.
Vauhtileikittelyharjoituksen tarkoituksena on parantaa juoksijan nopeutta ja vauhtikestävyyttä sekä lisätä juoksuun helppoutta ja rentoutta.
Vauhtileikittely tuli tunnetuksi ruotsalaisten mailerien Gunder Häggin ja Arne Anderssonin harjoittelusta 1940-luvulta.
Viinikumi

Viinikumimakeisia.
Viinikumit ovat venyviä ja kiinteitä makeisia. Nimestään huolimatta makeiset eivät sisällä viiniä. Viinikumit valmistetaan liivatteesta, sekoitettuna makeutusaineisiin, aromeihin sekä väriaineisiin. Viinikumimakeisia valmistavat esim. Haribo ja Trebor Bassett.
Varassaari

Varassaari
| --- | --- |
Muut nimet:  Varassaaren tehdasrakennuksia
Sijainti:  Jyväskylä Keski-Suomi Suomi
Vesialue:  Päijänne, Vaajavirta
Korkein kohta:  97,5 m 
Pinta-ala:  23,6 ha  
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Varassaari  on Päijänteen saari Keski-Suomessa Jyväskylän Vaajakoskella Päijänteen pohjoisosassa Vaajavirrassa. Se on kulttuuri- ja teollisuushistoriallisesti paikallisesti merkittävä saari Naissaaren eteläpuolella. Saari sijaitsee Haapaniemen kaupunginosassa, joka kuului aiemmin Jyväskylän maalaiskuntaan.
Maantietoa

Saari on 1,0 kilometriä pitkä, 460 metriä leveä ja sen pinta-ala on 23,6 hehtaaria. Se sijaitsee Leppävedeltä laskevan Vaajanvirran keskellä niin, että sen kummaltakin puolelta on virrannut oma uoma. Koska sekä Päijänteen että Vaajanvirran vedenpinnat on laskettu alemmaksi, on läntinen uoma kaventunut ja sen vertaamat lakanneet. Uomassa on kaksi kaventumaa, jotka jakavat sen kolmiosaiseksi lahdeksi. Lahden keskimmäistä osaa kutsutaan Varaslahdeksi ja pohjoisinta osaa Saunalahdeksi tai Liekkilammeksi. Niiden välissä on Summasalmi. Saaren itäinen uoma virtaa saaren kohdalla vapaana ja sen veneilyreitti vie Naissaaren länsipuolelta Vaajakosken kanavaan.
Saaren huippu sijaitsee noin 97,5 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kohoaa 19 metrin korkeuteen järven vedenpinnasta, joka on 78,3 metriä mpy. Saaren korkeimmat kohdat sijaitsevat länsipuolella ja pohjoisosassa. Matalat osat, joissa on myös tehdasalue, ovat itäpuolella.
Saarelle on kaksi tieyhteyttä, jotka haarautuvat valtatieltä 4. Ne johtavat saareen läntisen haaran ylittäviä omia siltojaan pitkin. Varassaaressa on 1800- ja 1900-luvuilla toiminut useita puunjalostusalan tuotantolaitoksia, ensimmäisenä T. & J. Salvesenin saha, myöhemmin SOK:n Vaajakosken tehtaiden saha, harjatehdas, tulitikkutehdas, kalustetehdas ja puusepäntehdas. Teollisuusajan johdosta alueella on satunnaisia jätteitä ja maaperässä on vuonna 2001 havaittu kohonneita PCB-yhdisteiden pitoisuuksia. Nykyisin tehdasalue tunnetaan nimellä Yrityssatama Amiraali. Tehdasrakennukset ovat pääasiassa toimistokäytössä, mutta alueella toimii myös Suomen Julkikaluste Oy. Rakennusten pinta-alat ovat yhteensä 12 000 neliömetriä. Saarella on useita vanhoja tehtaiden henkilökunnalle rakennettuja puutaloja sekä tapahtumapaikka Liekkilä . Saaren arvokkaita rakennuksia on kunnostettu liike- ja asuinkäyttöön.
Kuvia

Tulitikkutehdas
Tapahtumapaikka Liekkilä
Omakotitalo Varassaaressa
Saunalahti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Varassaari Wikimedia Commonsissa
Liekkilän kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Vaajavirran taimen – nykytilanne ja tulevaisuus, 2016
Kaustari

Peltomaisemaa Kokkolan Kaustarissa.
Kaustari (ruots. Kaustar) on Kokkolan itäpuolella sijaitseva kaupunginosa, jossa asuu noin 2 000 henkilöä. Kaustari kuului ennen vuoden 1977 kuntaliitosta Kaarlelan kuntaan.
Kaustari on noin kahden kilometrin päässä Kokkolan keskustasta sijaitseva pientaloalue, jolla on enimmäkseen omakotitaloja. Kaustari käsittää myös Köykärinmäen alueen, jossa on esimerkiksi frisbeegolfrata, skeittipaikka, ulkoliikuntasali, vaellusreittejä ja talvisin hiihtolatuja. Kaustarissa on useita leikkipuistoja.
Kaustarissa sijaitsee Kaustarin koulu, jossa on esikoulu ja opetusta luokille 1–2. Kaustarissa on myös Kaustarin päiväkoti. Muut lähistöllä sijaitsevat koulut ovat Torkinmäen koulu ja ruotsinkielinen Villan koulu.