stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kirurgia
Leikkausriskit

Kirurgisiin toimenpiteisiin kuten leikkauksiin liittyy aina sekä ennakoitavia että ennakoimattomia riskejä. Avosydänkirurgiaan liittyvät riskit ovat suuremmat kuin esimerkiksi nielurisojen poiston, mutta molempiin liittyy aina jopa kuoleman riski. Onnettomuudessa vahingoittuneen potilaan hengen pelastamiseksi tehty traumakirurgia on erityisen riskialtista, mutta leikkauksen riskin kääntöpuolena on potilaan varma kuolema ilman hänen tarvitsemaansa leikkausta.
Leikkausten aiheuttamiin ongelmiin kuuluvat muun muassa kontaminaatio, ommelsaumojen pettäminen ja leikkausalueen infektiot, kuten pinnalliset haavainfektiot, syvät haavainfektiot, leikatun alueen infektiot. Potilaan omissa kudoksissa olevat bakteerit ovat nykyisin tärkein mikrobikontaminaation lähde. Suurin yksittäinen kontaminoitumisriski liittyy haavan sulkemisvaiheeseen leikkauksen lopussa.
Erityisesti elektiivisessä kirurgiassa on tärkeää, että lääkäri kertoo potilalle toimenpiteeseen liittyvistä riskeistä. Hoitolinjaa valittaessa tulee pohtia ovatko kirurgisella toimenpiteellä saavutetut tulokset suuremmat kuin toimenpiteeseen liittyvät riskit. Potilaan ja hoitavan lääkärin tulisi keskustella mahdolliseen toimenpiteeseen liittyvistä riskeistä hyvissä ajoin ennen leikkausta. Riskit vähenevät, jos leikkaavaksi lääkäriksi on mahdollista valita kokenut kirurgi.
Tietyissä tilanteissa kirurgiset toimenpiteet ovat ainoa mahdollinen hoito ja leikkaus ei käytännössä ole vältettävissä. Tällaisia ovat esimerkiksi vaikeasti murtuneet luut ja jotkut onnettomuuksien aiheuttamat traumat. Muissa tapauksissa potilaan edun mukaista on yleensä aloittaa mahdollisimman vähäinvasiivisesta hoidosta ja päätyä leikkaukseen vain viimeisenä keinona. Joissain tapauksissa leikkausta voidaan viivyttää, mutta se muuttuu ajan myötä lopulta välttämättömäksi.
Kirurgisen hoidon haittavaikutukset voidaan yleisesti jakaa välittömiin ja viivästyneisiin komplikaatioihin. Välittömät haittavaikutukset ilmenevät jo toimenpiteen aikana tai välittömästi sen jälkeen. Syynä on joko toimenpiteen epäonnistuminen tai väärä toimenpide. Viivästyneitä haittavaikutuksia ovat muun muassa verenpurkaumat, laskimotukokset, imunestekertymä, infektio tai vaivan, esimerkiksi tyrän, uusiutuminen.
Leikkausriskit > Leikkausinfektiot

Infektiot ovat keskeinen leikkauskomplikaatioiden ryhmä. Kirurgiset toimenpiteet luokitellaan puhtaisiin (pl 1), puhtaisiin kontaminoituneisiin (pl 2), kontaminoituneisiin (pl3) ja likaisiin (pl4) riippuen siitä, avataanko kontaminoivia rakenteita, kuten maha-suolikanavaa, virtsateitä ja hengitysteitä, ja onko potilaalla toimenpiteen aikana leikkausalueen tai levinnyttä infektiota. Muita toimenpiteeseen liittyviä leikkausinfektioita aiheuttavia tekijöitä ovat toimenpiteiden määrä, kesto ja kiireellisyys; kokemattomuus; vierasesineet kuten dreenit ja endoproteesit; alavatsan viilto, kudostrauman määrä, jäävän kuolleen tilan määrä, hemostaasin pitävyys ja kudoksen happeutuminen; sekä aseptiikan pettäminen, kuten käsineen rikkoutuminen ja huono ihon karvojen poisto ja desinfektio. Potilaaseen liittyvistä tekijöistä leikkausinfektion riskiä lisäävät muun muassa ikä, yleistila, suorituskyky, lihavuus ja aliravitsemus; sairaudet kuten infektiot, diabetes, munuaisten vajaatoiminta ja syövät; päihteet kuten tupakointi ja alkoholismi; sekä hoidot kuten sairaalahoitojaksot, sädehoito ja immunosuppressiiviset hoidot.
Vierasesineinfektioita voi syntyä lääkinnällisiin laitteisiin, joihin kuuluvat esim. katetrit (esim. virtsa, verisuoni, dialyysi), elektronitset laitteet (esim. tahdistin, syväaivostimulaattori), endoproteesit (esim. verisuoni, linssi, nivel, läppä), keskushermostosuntti, ehkäisyvälineet ja fiksaatiovälineet (esim. levyt, ruuvit, naulat, tangot).
Leikkausinfektioita voidaan vähentää mikrobilääkeprofylaksin eli ennaltaehkäisevän lääkehoidon avulla. Tämän hyöty kasvaa leikkausinfektion riskin kasvaessa. Monissa leikkauksissa kerta-annos, yleensä kefuroksiimia, riittää hyödyn saamiseksi ja yli päivän kestävää annostelua ei suositella.
Leikkausriskit > Hoitovirheet

Hoidon riskejä ovat myös hoitovirheet, esimerkiksi leikkausvälineiden jääminen potilaan sisään. Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan välineitä unohtuu vuosittain noin 1500 sikäläisen potilaan sisään. Suomessa sisään jää yleisimmin harsoinen leikkausliina, joka aiheuttaa tulehduksen. Potilas joudutaan tällöin leikkaamaan uudelleen. Tällaisia tapauksia tulee Suomessa tietoon tuskin edes joka vuosi. Välineriskin vuoksi kaksi hoitajaa laskee leikkausliinat ja instrumentit leikkauksen aikana useita kertoja. Epävarmoissa tapauksissa potilas röntgenkuvataan.
Tutkimus

Kirurgisten operaatioiden vaikutusten tutkiminen lääketieteen korkeimpien standardien mukaisesti on ongelmallista. Jotta tutkimukseen saataisiin vertailukelpoinen verrokkiryhmä, pitäisi siihen kuuluvillekin tehdä jonkinlainen "lumeleikkaus". Tällaisen potilasta vahingoittavan, hoitamattoman leikkauksen tekemistä pidetään epäeettisenä.
Muutamassa toteutetussa tutkimuksissa on löydetty viitteitä kirurgisiinkin operaatioihin liittyvästä plasebovaikutuksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirurgia Wikimedia Commonsissa
Leikkaus – valmistautuminen
Kirurgiaa keskiajalla.
Kirurgin työvälineitä.
1930

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Vuosi 1930 oli normaalivuosi, joka alkoi keskiviikosta.
Tapahtumia > Tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Pieksämä erotettiin Pieksämäen kunnasta ja Karjaa Karjaan (maalais)kunnasta itsenäisiksi kauppaloiksi.
1. tammikuuta − Viipurin ja  Valkjärven välinen rataosuus avattiin liikenteelle.
6. tammikuuta − Saloisten keskiajalta peräisin ollut puukirkko paloi kesken loppiaisaamun jumalanpalveluksen.
10. tammikuuta – Eduskunta hyväksyi yhdistyslain muutoksen, jonka mukaan sellainen yhdistys, joka oli perustettu jatkamaan oikeuden päätöksellä lakkautetun yhdistyksen toimintaa, voitiin lakkauttaa ilman eri päätöstä.
10. tammikuuta – Puutsaaren lentoturma: Suomen ilmavoimien kaksipaikkainen meritoimintakone IL-61 putosi Laatokkaan.
14. tammikuuta – Kommunisti Ali Höhler ampui SA-Sturmführer Horst Wesseliä päähän Berliinissä. Horst Wessel kuoli vammoihinsa sairaalassa 23. helmikuuta ja hänestä tehtiin kansallissosialistien marttyyri.
27. tammikuuta – Espanjan diktaattori Miguel Primo de Rivera erosi.
30. tammikuuta – Kenraali Damaso Berenquer nousi Espanjan pääministeriksi.
7. helmikuuta – Kansallis-Osake-Pankin pääjohtaja J. K. Paasikivi sai ensimmäisenä itsenäisessä Suomessa valtioneuvoksen arvonimen.
8. helmikuuta – Paavi Pius XI tuomitsi kristittyjen vainot Neuvostoliitossa.
12. helmikuuta − Hallituksen päätöksellä poistettiin kruunu Suomen vaakunasta.
18. helmikuuta – Clyde Tombaugh tutki tammikuussa otettuja valokuvia ja löysi ensimmäisen transneptunisen kohteen, Pluton.
2. maaliskuuta – Mohandas Gandhi ilmoitti Intian varakuninkaalle kansalaistottelemattomuuden alkavan yhdeksässä päivässä.
2. maaliskuuta – Viisi ihmistä hukkui iltamayleisöä kuljettaneen kuorma-auton ajettua jäänottoavantoon Luopioisten Kuohijoella. Kahdeksan autossa ollutta pelastui.
12. maaliskuuta – Mohandas Gandhi aloitti 200 mailin protestimarssin merta kohti 78 seuraajansa kanssa protestoidakseen brittien suolamonopolia. Monet muut liittyivät heihin ennen perillepääsyä 5. huhtikuuta.
16. maaliskuuta – Lapualla pidetyssä kansalaiskokouksessa perustettiin Suomen Lukko -järjestö johtamaan kommunismin vastaista taistelua Suomessa.
28. maaliskuuta – Lapuan liikkeen miehet tunkeutuivat Vaasassa Työn Ääni -lehden kirjapainoon ja rikkoivat latoma- ja painokoneet.
28. maaliskuuta   – Konstantinopoli ja Angora vaihtoivat nimensä Istanbuliksi ja Ankaraksi.
29. maaliskuuta – Heinrich Brüning nimitettiin Saksan valtakunnankansleriksi.
Tapahtumia > Huhtikuu–kesäkuu

22. huhtikuuta – Lontoon laivastosopimus solmittiin Yhdistyneen kuningaskunnan, Japanin ja Yhdysvaltain välillä.
1. toukokuuta – Lapuan liikkeen äänenkannattaja Aktivisti alkoi ilmestyä.
24. toukokuuta – Amy Johnson laskeutui Australian Darwinin lennettyään 11 000 mailin matkan ensimmäisenä naisena. Hän lähti lennolle 5. toukokuuta.
1. kesäkuuta – Ensimmäinen suomalainen sukellusvene Vetehinen laskettiin vesille Turussa.
4. kesäkuuta – Vaasan mellakka: Lapualaiset riisuivat ja mukiloivat faktori Eino Niemisen Vaasan kaupungintalon edessä Työn Ääni -lehden kirjapainoon tehtyä iskua koskeneen oikeudenkäynnin väliajalla. Kirjapainon asianajaja Asser Salo kyyditettiin Lapualle.
14. kesäkuuta – Hallitus kielsi kommunistilehtien julkaisemisen Suomessa.
21. kesäkuuta – Vuoden pituinen asevelvollisuus tuli pakolliseksi Ranskassa.
22. kesäkuuta – Perhon lentonäytösonnettomuus : Moottorihäiriön kokenut lentokone teki pakkolaskun yleisön joukkoon Perhossa, jolloin kaksi henkeä kuoli ja yhdeksän loukkaantui.
30. kesäkuuta – Reininmaan miehitys päättyi. Ranskan ulkoministeri André Tardieu oli päättänyt joukkojen poisvetämisestä 17. toukokuuta.
Tapahtumia > Heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Suomen presidentti Lauri Kristian Relander myönsi eron Kallion III hallitukselle ja nimitti Kokoomuksen P. E. Svinhufvudin muodostaman hallituksen. Pääministeri Kyösti Kallio oli esittänyt eroanomuksen huolimatta siitä, että hallitus oli muutamaa päivää aikaisemmin saanut eduskunnalta luottamuslauseen äänin 112–69 käsiteltäessä vasemmiston välikysymystä kommunistilehtien lakkauttamisesta.
5. heinäkuuta – Kansanedustajat Eino Pekkala ja Jalmari Rötkö vietiin väkivalloin eduskunnan perustuslakivaliokunnan istunnosta ja kyyditettiin Lapualle. Sisäministeri Erkki Kuokkanen määräsi kaikki kommunistiset kansanedustajat pidätettäviksi, mutta nämä ehtivät painua ”maan alle” ennen pidätyksiä.
7. heinäkuuta – Lapuan liikkeen järjestämä talonpoikaismarssi saapui Helsinkiin.
7. heinäkuuta – Rovaniemen tuhopoltto 1930: Rovaniemen Sähkömylly Oy:n rakennus sytytettiin tuleen
13. heinäkuuta – Ensimmäiset jalkapallon maailmanmestaruuskisat alkoivat Uruguayssä.
15. heinäkuuta – Presidentti Lauri Kristian Relander hajotti eduskunnan.
20. heinäkuuta − Maksim Litvinov tuli Neuvostoliiton ulkoministeriksi.
30. heinäkuuta – Uruguay voitti jalkapallon maailmanmestaruuskisojen loppuottelussa Argentiinan Montevideossa maalein 4–2.
1. elokuuta – Wilh. Schaumanin Joensuun vaneritehdas tuhoutui tulipalossa.
6. elokuuta – Norjalainen hylkeenpyyntialus löysi vuonna 1897 kadonneen ruotsalaisen S. A. Andréen johtaman retkikunnan jäänteet Valkeasaarilta Huippuvuorten itäpuolelta Pohjoiselta jäämereltä.
12. elokuuta – Turkin joukot tunkeutuivat Persiaan taistelemaan kurdeja vastaan.
25. elokuuta – Marsalkka Józef Piłsudski otti Puolan pää- ja puolustusministerin tehtävät.
27. elokuuta – Perussa sotilasvallankaappaus syrjäytti presidentti Augusto B. Leguían.
6. syyskuuta – Josef Felix Urileun epäonnistunut vallankaappaus Argentiinassa.
14. syyskuuta – Kansallissosialistinen puolue sai 107 paikkaa Saksan parlamentissa. Siitä tuli parlamentin toiseksi suurin puolue 18,3 %:n äänisaaliillaan.
16. syyskuuta – Argentiinan presidentti Hipólito Yrigoyen syöstiin vallasta.
21. syyskuuta – Karstulan suojeluskuntatalon palossa kuoli seitsemän ihmistä. Mielenhäiriöön joutunut talon vahtimestari surmasi perheensä ja poltti sitten talon ja itsensä.
21. syyskuuta – Mäntyharjulla häistä palaamassa olleen seurueen Chevrolet-henkilöauto syöksyi veteen ja upposi Virransalmen lossilla, jolloin kaikki autossa olleet viisi ihmistä hukkuivat.
24. syyskuuta – Ilmalaiva Graf Zeppelin vieraili Helsingissä.
25. syyskuuta – Saksan kansallissosialistisen puolueen johtajaa Adolf Hitleriä kuultiin todistajana oikeudenkäynnissä, jossa kolmea Saksan armeijan upseeria syytettiin yrityksestä muodostaa kansallissosialistisia soluja armeijan sisälle. Hitler vakuutti kansallissosialistisen puolueen pyrkivän tavoitteisiinsa ainoastaan lain sallimin keinoin.
Tapahtumia > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Suomen eduskuntavaalien ensimmäinen päivä.
14. lokakuuta – Presidentti K. J. Ståhlberg ja rouva Ester Ståhlberg siepattiin läheltä kotiaan Helsingin Kulosaaresta ja kyyditettiin Joensuuhun.
22. lokakuuta – Kenraalimajuri K. M. Wallenius pidätettiin epäiltynä presidenttipari Ståhlbergin kyydityksen järjestämisestä. Hänet erotettiin yleisesikunnan päällikön virasta 27. lokakuuta.
24. lokakuuta – Getúlio Vargas teki vallankaappauksen Brasiliassa.
2. marraskuuta – Negus Haile Selassie kruunattiin Etiopian keisariksi.
18. marraskuuta – Suomessa tulivat voimaan tasavallan suojelulaki ja ”kommunistilait”.
22. marraskuuta – Lapuan liikkeen viides valtakunnallinen kaksipäiväinen suurkokous alkoi Lapualla. Kokouksessa määriteltiin liikkeen tärkeimmäksi lähiajan haasteeksi taistelu sosialidemokraatteja vastaan. Liikkeen salaiseen ohjelmavaliokuntaan tulivat mm. tohtori Eino Suolahti, professori Edwin Linkomies, pankinjohtaja Mauri Honkajuuri ja toimitusjohtaja Rudolf Walden.
24. marraskuuta − Stockmannin tavaratalo aloitti toimintansa nykyisellä paikallaan.
28. marraskuuta – Tohtori Laimi Leidenius nimitettiin ensimmäisenä naisena Suomessa yliopiston professoriksi. Hänestä tuli gynekologian professori Helsingin yliopistoon.
2. joulukuuta – Suuri lama: Yhdysvaltain presidentti Herbert Hoover pyysi kongressilta 150 miljoonaa dollaria julkisiin töihin työpaikkojen luomiseksi.
16. lokakuuta – Rovaniemellä pidetyssä oikeudenkäynnissä syytettyjä kommunisteja avustanut asianajaja Ernesti Hentunen pahoinpideltiin Seinäjoen asemalla hänen ollessaan palaamassa Helsinkiin.
19. joulukuuta – Tulivuori Merapi purkautui Indonesiassa, 1 300 kuolonuhria.
19. joulukuuta − Suomalaiset matkustajalaivat Arcturus ja Oberon törmäsivät Kattegatissa Tanskan ja Norjan välillä. Oberon upposi ja siinä olleista 82 henkilöstä hukkui 41.
20. joulukuuta – Eduskunta kokoontui Heimolan talossa viimeisen kerran.
20. joulukuuta − Panssarilaiva Väinämöinen laskettiin vesille.
28. joulukuuta – Mohandas Gandhi matkusti Isoon-Britanniaan neuvottelemaan.
Tapahtumia > tuntematon päivämäärä

Walther Bothe ja Herbert Becker löysivät neutronin. Bothe oli saksalainen ydinfyysikko, joka jakoi fysiikan Nobel-palkinnon vuonna 1954 Max Bornin kanssa.
Kuolemanrangaistus poistettiin käytöstä Tanskassa.
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

6. tammikuuta – O. W. Kankaanranta, suomalainen päätoimittaja ja pankinjohtaja (s. 1886)
8. tammikuuta – Niilo Helander, suomalainen liikemies, Niilo Helanderin säätiön perustaja (s. 1865)
8. tammikuuta   – Martha Tynæs, norjalainen poliitikko (s. 1870)
14. tammikuuta – Émile Brugsch, saksalainen egyptologi (s. 1842)
19. tammikuuta – Harald Leonard Neovius, suomalainen arkkitehti (s. 1863)
24. tammikuuta – Mario Sammarco, italialainen oopperalaulaja (s. 1868)
7. helmikuuta – Arvid Hydén, ruotsalais-suomalainen pappi ja kirjailija (s. 1864)
8. helmikuuta – Fritz Arthur Juselius, suomalainen elinkeinoelämän vaikuttaja ja vuorineuvos (s. 1855)
9. helmikuuta – Richard With, norjalainen laivanvarustaja (s. 1846)
10. helmikuuta – Frans Fredrik Björni, suomalainen rusthollari, taloustirehtööri ja valtiopäivämies (s. 1850)
12. helmikuuta – Oddmund Vik, norjalainen poliitikko (s. 1858)
15. helmikuuta – Giulio Douhet, italialainen kenraali (s. 1869)
23. helmikuuta – Horst Wessel, saksalainen runoilija ja natsimarttyyri (Horst-Wessel-Lied) (s. 1907)
24. helmikuuta – Christian Theodor Holtfodt, norjalainen upseeri ja poliitikko (s. 1863)
2. maaliskuuta – D. H. Lawrence, englantilainen kirjailija (Lady Chatterleyn rakastaja) (s. 1885)
4. maaliskuuta – Józef Śliwiński, puolalainen pianisti, kapellimestari ja pedagogi (s. 1865)
6. maaliskuuta – Alfred von Tirpitz, saksalainen suuramiraali (s. 1849)
8. maaliskuuta – William Howard Taft, Yhdysvaltain presidentti (1909–1913) (s. 1857)
16. maaliskuuta – Miguel Primo de Rivera, espanjalainen kenraali ja Espanjan diktaattori (s. 1870)
19. maaliskuuta – Arthur Balfour, Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri (Balfourin julistus) (s. 1848)
27. maaliskuuta – Paula Blackton, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1881)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Cosima Wagner, saksalainen musiikkielämän vaikuttaja, Richard Wagnerin leski (s. 1837)
2. huhtikuuta – Isidor Gunsberg, unkarilais-brittiläinen shakinpelaaja (s. 1854)
3. huhtikuuta – I. K. Inha, suomalainen valokuvaaja, kirjailija, kääntäjä ja lehtimies (s. 1865)
4. huhtikuuta – Viktoria, Ruotsin kuningatar, kuningas Kustaa V:n puoliso (s. 1862)
12. huhtikuuta – Karl Lindahl, ruotsalais-suomalainen arkkitehti (s. 1874)
14. huhtikuuta – Vladimir Majakovski, neuvostoliittolainen runoilija (Pilvi housuissa) (s. 1893)
22. huhtikuuta – Francis Bruun, suomalainen juristi ja hovioikeuden varapresidentti (s. 1843)
28. huhtikuuta – Alfred William Finch, suomalainen keraamikko, taidemaalari ja pointillisti (s. 1854)
1. toukokuuta – Emil Genetz, suomalainen säveltäjä, laulaja ja opettaja (s. 1852)
6. toukokuuta – Topi Vikstedt, suomalainen taidegraafikko ja piirtäjä (s. 1891)
8. toukokuuta – Gevorg V Sureniats, Armenian katolikos (s. 1847)
9. toukokuuta – Jevdokija Nagrodskaja, venäläinen kirjailija (s. 1866)
13. toukokuuta – Fridtjof Nansen, vuoden 1922 Nobelin rauhanpalkinnon saanut norjalainen naparetkeilijä, tutkimusmatkailija, diplomaatti ja tiedemies (Nansen-passi) (s. 1861)
17. toukokuuta – Max Valier, itävaltalainen rakettitutkija ja kirjailija (s. 1895)
3. kesäkuuta – John Paischeff, suomalainen liikemies ja huonekalukauppias (s. 1870)
9. kesäkuuta – Onni Alhonen, suomalainen taidemaalari (s. 1897)
10. kesäkuuta – Adolf von Harnack, saksalainen teologi ja historiallisen raamatuntutkimuksen kehittäjä (s. 1851)
14. kesäkuuta – Rudolf Ray, suomalainen liikemies ja pääkonsuli, Itsenäisyyden kuusen lahjoittaja (s. 1884)
14. kesäkuuta – Charles Sjöberg, suomenruotsalainen runoilija (s. 1877)
16. kesäkuuta – Anna Whitlock, ruotsalainen kasvatustieteilijä, koulunjohtaja ja naisasianainen (s. 1852)
20. kesäkuuta – Kristian Erslev, tanskalainen historioitsija ja professori (s. 1852)
20. kesäkuuta – J. J. Tikkanen, suomalainen taidehistorian professori (s. 1857)
27. kesäkuuta – William Boyce Thompson, yhdysvaltalainen kaivosinsinööri, Newmont Miningin perustaja (s. 1869)
29. kesäkuuta – Weikko Pakarinen, suomalainen oppikoulun opettaja ja suomentaja (s. 1884)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

7. heinäkuuta – Arthur Conan Doyle, skotlantilainen lääkäri ja kirjailija (Sherlock Holmes) (s. 1859)
8. heinäkuuta – Joseph Ward, Uuden-Seelannin pääministeri (s. 1856)
15. heinäkuuta – Leopold Auer, unkarilainen viulisti, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1845)
24. heinäkuuta – Aleksander Filander (”Santeri Alkio”), suomalainen poliitikko, kirjailija ja lehtimies (s. 1862)
24. heinäkuuta – Gustaf Johansson, Turun arkkipiispa (s. 1844)
28. heinäkuuta – Allvar Gullstrand, vuoden 1911 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ruotsalainen silmälääketieteen ja optiikan tutkija (s. 1862)
1. elokuuta – Henry Wetherbee Henshaw, yhdysvaltalainen lintutieteilijä (s. 1850)
4. elokuuta – Siegfried Wagner, saksalainen oopperasäveltäjä ja kapellimestari, Richard Wagnerin poika (s. 1869)
11. elokuuta – Adolf Schirmer, norjalainen arkkitehti (s. 1850)
13. elokuuta – Václav Laurin, tšekkiläinen insinööri, teollisuusmies ja ajoneuvopioneeri (s. 1865)
16. elokuuta – Aarne Salonius, suomalainen kreikankielisen kirjallisuuden professori (k. 1884)
25. elokuuta – Daniel Wadén, suomalainen sähkötekniikan tutkija, Suomen puhelintoiminnan alkuunpanija (s. 1850)
26. elokuuta – Lon Chaney, Sr. (”Tuhansien kasvojen mies”), yhdysvaltalainen mykkäelokuvien näyttelijä, ohjaaja ja käsikirjoittaja (s. 1883)
26. elokuuta – Dmitri Tsvetkov, vatjalainen opettaja ja kielitieteilijä (s. 1890)
1. syyskuuta – Onni Happonen, suomalainen sosialidemokraattinen poliitikko (murhattiin) (s. 1898)
4. syyskuuta – Vladimir Arsenjev, venäläinen tutkimusmatkailija, kirjailija ja upseeri (s. 1872)
19. syyskuuta – Oskar Relander, suomalainen kansanrunouden tutkija (s. 1863)
24. syyskuuta – O. E. Tudeer, suomalainen professori ja suomentaja (s. 1850)
25. syyskuuta – Abram Arhipov, venäläinen taidemaalari (s. 1862)
28. syyskuuta – Leopold, Baijerin kuningaskunnan prinssi ja Saksan sotamarsalkka (s. 1846)
28. syyskuuta – K. A. Widenius, suomalainen opettaja, rehtori, pankinjohtaja ja raittiusmies (s. 1866)
29. syyskuuta – Bruno Granholm, suomalainen arkkitehti (s. 1857)
29. syyskuuta – Ilja Repin, venäläinen taidemaalari (s. 1844)
30. syyskuuta – Eduard Polón, suomalainen yritysjohtaja ja poliittinen vaikuttaja (s. 1861)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Riccardo Drigo, ialialainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1846)
2. lokakuuta – Hugo Richard Sandberg, suomalainen metsänhoitaja, elinkeinoelämän vaikuttaja ja valtiopäivämies (s. 1849)
6. lokakuuta – Georg Schauman, suomalainen ylikirjastonhoitaja, valtiopäivämies ja kansanedustaja (s. 1870)
14. lokakuuta – Magdalena Mira, chileläinen taidemaalari (s. 1859)
18. lokakuuta – Katri Pihlaja, suomalainen näyttelijä (s. 1893)
23. lokakuuta – Ina Lange (”Daniel Sten”), suomalainen pianisti, musiikkihistorioitsija ja kirjailija (s. 1846)
29. lokakuuta – Olivia Kronqvist, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1860)
30. lokakuuta – Sakichi Toyoda, japanilainen keksijä (s. 1867)
2. marraskuuta – Alfred Wegener, saksalainen meteorologi ja geofyysikko, mannerliikuntoteorian esittäjä (s. 1880)
5. marraskuuta – Christiaan Eijkman, vuoden 1929 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut alankomaalainen lääkäri ja fysiologian professori (s. 1858)
5. marraskuuta – Luigi Facta, italialainen poliitikko ja pääministeri (s. 1861)
10. marraskuuta – Henry Parland, suomenruotsalainen runoilija ja kirjailija (s. 1908)
22. marraskuuta – Paul Raud, virolainen taidemaalari (s. 1865)
24. marraskuuta – René Blondlot, ranskalainen fyysikko (s. 1849)
5. joulukuuta – Yrjö Weilin, suomalainen liikemies, kirjailija, kustantaja ja suomentaja (s. 1875)
8. joulukuuta – Antonio Bernocchi, italialainen liikemies ja muotisuunnittelija (s. 1859)
10. joulukuuta – Mathilda von Troil, suomalainen koulunjohtaja, Kansallisteatterin apulaisjohtaja ja sotilaskotiliikkeen vaikuttaja (s. 1869)
13. joulukuuta – Fritz Pregl, vuoden 1923 Nobelin kemianpalkinnon saanut slovenialainen kemisti (s. 1869)
17. joulukuuta – Nikolai Kasatkin, venäläinen taidemaalari (s. 1859)
29. joulukuuta – Oscar Borg, norjalainen säveltäjä ja kapellimestari (s. 1851)
Kuolleita > tuntematon päivämäärä

lokakuu – Emil Kauppi, suomalainen säveltäjä (s. 1875) (katosi Tampereella)
Arvid Thorberg, ruotsalainen ammattiyhdistysjohtaja (s. 1877)
Valtioiden päämiehiä

Zogu I, Albanian kuningas (1928–1939)
Albert I, belgialaisten kuningas (1909–1934)
Getúlio Vargas, Brasilian presidentti (1930–1945, 1950–1954)
Haile Selassie, Etiopian keisari (1930–1936, 1941–1974)
Viktor Emanuel III, Italian kuningas (1900–1946)
Josif Stalin, Neuvostoliiton diktaattori (n. 1925–1953)
Haakon VII, Norjan kuningas
Kustaa V, Ruotsin kuningas (1907–1950)
Paul von Hindenburg, Saksan presidentti (1925–1934)
Hirohito, Shōwa-keisari (1926–1989)
Lauri Kristian Relander, Suomen presidentti (1925–1931)
Kristian X, Tanskan ja Islannin kuningas (1912–1947)
Mustafa Kemal, Turkin presidentti (1923–1938)
Miklós Horthy, Unkarin valtionhoitaja (1920–1944)
Yrjö V, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Pohjois-Irlannin kuningas, Intian keisari (1910–1936)
Herbert Clark Hoover, Yhdysvaltain presidentti (1929–1933)