stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Japanin rugby union -maajoukkue

Japanin rugby union -maajoukkue edustaa Japania rugby unionin maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi vuonna 1926 perustettu Japan Rugby Football Union.
Japani on selviytynyt jokaiseen MM-lopputurnaukseen. Ensimmäisen kerran se selviytyi pudotuspeleihin 2019 voitettuaan alkulohkonsa puhtaalla pelillä. Puolivälierissä se hävisi Etelä-Afrikalle. Aiemmissa kisoissa se oli voittanut yhden ottelun 1991 sekä kolme ottelua 2015, jolloin se kukisti muun muassa Etelä-Afrikan pistein 34–32. Pahimman MM-tappionsa se on kärsinyt Uutta-Seelantia vastaan 1995 pistein 17–127.
Japani on voittanut Aasian-mestaruuden lukuisia kertoja, samoin Asian Five Nations Cupin. World Rugby Pacific Nations Cupin Japani voitti 2011, 2014 ja 2019.
Japani oli toukokuussa 2020 kansainvälisen rugbyliitto IRB:n rankingissa yhdeksännellä sijalla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Japanin rugby union -maajoukkue Wikimedia Commonsissa
Kamalamai

| Kamalamai |
| --- | --- |
 Kamalamai
 Koordinaatit:  
Valtio:  Nepal
Kehitysalue:  Keskinen
Vyöhyke:  Janakpur
Piirikunta:  Sindhuli
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  207,95 km²
Korkeus:  330–1215 m
Väkiluku (2011)  ():  39 413
Aikavyöhyke:  UTC+5:45
 
 www.kamalamaimun.gov.np 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kamalamai (aiemmalta nimeltään Sindhulimadi; joissain lähteissä nimi kirjoitetaan muodossa Kamalami) on kaupunki Nepalin Keskisen kehitysalueen Janakpurin vyöhykkeen Sindhulin piirikunnassa, linnuntietä 81 kilometriä pääkaupunki Kathmandusta itäkaakkoon.
Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 39 413. Kamalamai on 296 192 asukkaan (2011) Sindhulin piirikunnan hallinnollinen keskus. Sen pinta-ala on 207,95 neliökilometriä.
Kamalamain linja-autoaseman ympäristöä.
Islamilainen tiede

Jumala
Jumalan ykseys
Muhammed
profeetat
Islamin viisi peruspilaria
uskontunnustus
rukous
paasto
almuvero
pyhiinvaellus
Koraani
Aleksanteri Suuri Koraanissa
Koraanin historiallis-kriittinen tutkimus
Koraanin käännökset
Luettelo Koraanin suurista
Muhammed Koraanissa
Polta Koraani -päivä
Raamattu ja Koraani
Sanaan käsikirjoitukset
Suura
Väkivalta Koraanissa
Kirjoitukset
Koraani
sunna
hadith
fiqh
šaria
Luettelo šarialain käytöstä maantieteellisesti
kalam
sira
Luettelo profeetta Muhammedin elämäkerroista
Islamin suuntaukset
sunnalaisuus
šiialaisuus
Ibadilaisuus
suufilaisuus
Ahmadiyya
Kulttuuri ja yhteiskunta
islamilainen arkkitehtuuri
islamilainen filosofia
islamilainen kalenteri
islamilainen taide
islamilainen tiede
islamilaiset pyhäpäivät
islam ja naiset
islam ja politiikka
islamin suhtautuminen muihin uskontoihin
jihad
moskeija
luettelo muslimienemmistöisistä valtioista
Muuta aiheeseen littyvää
Allah
islamin historia
islamin kritiikki
islamofobia
Historiallis-kriittinen islamin tutkimus
islam Suomessa
Šarian historia
Islamilainen tiede on viitannut käsitteenä kahteen tapaan käsitellä fyysisen maailman ilmiöitä islamilaisen sivilisaation piirissä. Ensimmäinen liittyy uskonnolliseen yhteyteen, missä Koraani profeetta Muhammedin saamina ilmestyksinä sekä häneen liitetyt traditiot määrittelevät suhdetta luontoon. Toinen tapa oli maallisempi ja liittyy hellenistisen luonnonfilosofian kääntämiseen kreikasta arabiaksi 700-luvun lopulta alkaen Lähi-idän abbasidikalifaatissa.
Islamilainen ajattelu teki 800-luvulla erottelun "uskonnollisten tieteiden" (al-ulum al-shariyya) ja "antiikin tieteiden" (ulum al-awail) välillä. Vaikka jälkimmäinen sisälsi myös uskontoa sivuavia aiheita, se edusti periaatteessa rationaalisen ajattelun maailmaa. Uskonnollisissa tieteissä tieto oli "lähetettyä" (manqul), antiikin tieteissä järjenkäytön (maqul) tulosta.
Antiikin tieteet (ulum al-awaili)

Abbasidikalifien omaksuman politiikan mukaisesti pääasiassa 800-ja 900-luvuilla käännettiin valtava määrä antiikin kreikkalaista tieteellistä kirjallisuutta arabiaksi. Tässä jäljiteltiin Persian sassanidihallitsijoiden aloittamaa käännöstoimintaa. Sen perusteluna Persiassa oli koota yhteen Zarathustran kirjan "Avestan" sisältämä muinainen viisaus.
Abbasidikalifien ja kalifaatin johtavan eliitin kiinnostus tieteisiin johti siihen, että islamilainen maailma siirtyi monilla tieteenaloilla maailman johtopaikoille 800-luvulta alkaen ja säilytti tämän aseman joillakin aloilla 1400-luvulle asti. Tieteen kehitystä auttoivat kaksi muualta saatua keksintöä: Kiinasta 760-luvulla tullut taito valmistaa lumpuista paperia sekä Intiasta jo 600-luvulla välittynyt numeroiden paikkajärjestelmä sekä nollamerkki, joita alettiin käyttää 800-luvulta alkaen.
Islaminusko kääntyi kuitenkin 900-luvulla dogmaattiseen suuntaan, jossa antiikin tieteisiin alettiin suhtautua entistä suuremmalla epäluulolla.  Tieteet silti  edistyivät, ja näin tapahtui etenkin formaalisten matemaattisten tieteiden parissa, jotka eivät sisältäneet teologian kannalta ongelmia. Trigonometrian alalla saavutettiin ehkä suurimmat edistysaskeleet, mikä oli yhteydessä sen hyödyllisyyteen uskonnon kannalta, koska trigonometriaa tarvittiin Mekan suunnan määrittämisessä.
Kirjallisuuden kääntämistä ja tiedettä, etenkin matematiikkaa, tähtitiedettä, fysiikkaa ("luonnonfilosofiaa") ja lääketiedettä harjoitettiin abbasidikalifaatissa 700-luvun lopulta lähtien. Valtakunnan pirstoutuessa uusia keskuksia olivat myös fatimidien dynastia pääasiassa Egyptissä (900–1100-luvuilla), šiialainen buyidien dynastia Bagdadissa 900–1000-luvuilla sekä turkkilaisten seldzukkien dynastia 1000–1100-luvuilla Keski-Aasiassa. Seldzukit kehittivät uskonnolliset koulut (madrasa), jotka levisivät koko islamilaiseen maailmaan.
Antiikin tieteistä ammentava luonnonfilosofinen traditio oli islamilaisessa maailmassa uusplatonistista aristotelismia, josta käytettiin nimeä falsafa (filosofia). Sen piirissä paljon huomiota sai kysymys siitä, noudattiko luonto muuttumattomia luonnonlakeja vai ei.
1000-luvulta alkaen islam kääntyi entistä kriittisemmäksi luonnontieteitä kohtaan, kun al-Ghazali korosti, että Jumalalla oli täydellinen vapaus, ja ajatus muuttumattomista luonnonlaeista rikkoi tätä periaatetta vastaan. Islam päätyi näin hylkäämään kausaliteetin periaatteen, mitä ilman luonnontieteellistä tutkimusta on mahdoton ajatella. Al-Ghazalin mukaan esimerkiksi tuli ei polttanut ihmistä, vaan Jumala tahtonsa mukaan yhdisti nämä kaksi asiaa toisiinsa kussakin tapauksessa erikseen. Islamissa ei siten voi olla ihmeitä, sillä näennäisesti luonnonlakien vastaiset tapahtumat ovat luonteeltaan samanlaisia kuin muutkin, eli Jumalan tahtomia.
Antiikin tieteet (ulum al-awaili) > Antiikin tieteestä "islamilaiseksi tieteeksi"

Islamin piirissä on viime aikoina alettu liioitellen korostaa keskiajan islamilaisen maailman tieteellisiä saavutuksia (esim. 1001 Inventions). Seldzukkien valtakunnasta lähteneet islamilaiset madrasat on myös usein tulkittu yliopistoiksi ja esikuviksi eurooppalaisille yliopistoille. Esimerkiksi UNESCO pitää Al-Karaouinen yliopistoa Marokossa maailman vanhimpana yliopistona tällä perusteella.
Antiikin tieteiden sijaan on alettu puhumaan "islamilaisesta tieteestä" tai "arabialais-islamilaisesta tieteestä", vaikka tarkkaan ottaen sanalla yhä tarkoitetaan keskiajan islamilaisessa maailmassa harjoitettua tiedettä. Uudet ilmaisut ovat osin harhaanjohtavia, sillä keskiajan islamilaisten valtakuntien tiedemiehet olivat useammin persialaisia kuin arabeja, ja uskonnoltaan he saattoivat olla myös juutalaisia. Kirjojen kieli saattoi arabian asemesta olla myös persiaa tai hepreaa.
Uusi ilmiö on ollut se, että Koraanista on alettu etsiä modernia tieteellistä tietoa. Esimerkiksi ranskalainen lääketieteen professori Maurice Bucaille katsoo, että Koraanin kuvaukset vastaavat tarkalleen modernin tieteen näkemyksiä monesta asiasta. Peruskoulun oppikirjan mukaan  islam on tiedemyönteinen uskonto, sillä  "nimenomaan Koraani sai islamilaisen tieteen kukoistamaan." Koraanin kerrotaan sisältävän uutta tietoa luonnosta, jonka vasta nykytiede on saanut selville. Näihin väitteisiin on usein suhtauduttu pilkallisesti.
Antiikin tieteet (ulum al-awaili) > Tiede islamilaisessa maailmassa nykyisin

Islamilainen maailma, johon kuuluu 1,5 miljardia ihmistä on saanut vain kolme tieteen Nobel-palkintoa vuoteen 2019 mennessä, mikä on yhtä paljon kuin Suomi. Vähäinen palkintomenestys osoittaa joidenkin mielestä, ettei islamilla ja tieteellä enää nykyisin ole juurikaan tekemistä keskenään.
Uskonnolliset tieteet  (al-ulum al-shariyya)

"Islamilaiset tieteet" varsinaisessa merkityksessä tarkoittavat islamin uskonnollisia tieteitä. Niihin kuuluvat
grammatiikka (nahw), jonka avulla selvitetään kielitieteellisesti vaikeita Koraanin kohtia,
Koraanin hermeneutiikka (tafsir), jossa Koraania tulkitaan,
hadith -tiede, jonka avulla selvitetään hadithien luotettavuutta,
Jumalan lain eli šarian sisällön kirkastaminen ja lain tulkinta eli fiqh sekä
teologia (kalam), jossa tutkitaan jumalallisen ilmestyksen sisältöjä.
Uskonnolliset tieteet sitoutuvat islamin pyhiin kirjoituksiin, kuten Koraaniin ja islamilaiseen perimätietoon. Näin ne poikkeavat tavanomaisesta tieteenkäsityksestä, joka ei aseta tiedettä uskonnollisiin rajoihin.
Itella Pankki

Itella Pankki oli kevääseen 2013 saakka Itella-konsernin (nyk. Posti Group) omistama talletuspankki, jonka pyrkimyksenä oli laajentaa Itellan palvelutarjoamaa taloushallinnon palveluissa, verkkokaupassa ja pakettipalveluissa. Itella myi pankkiliiketoimintansa Säästöpankkiryhmälle keväällä 2013. Yrityskaupan myötä pankki toimii nykyisin Säästöpankkiryhmän keskusluottolaitoksena nimellä Säästöpankkien Keskuspankki.
Historia

Itella Pankki  toimi ensin nimellä Itella IPS Oy (Itella Payment Services). Itella IPS Oy:llä oli maksulaitostoimilupa ja se tarjosi Finvoice-verkkolaskujen välityspalveluja yritysasiakkaille ja kuluttajille sekä maksujen välityspalvelua yrityksille. Nämä palvelut olivat osa Itella Pankin toimintaa.
18. maaliskuuta 2013 Itella Oyj tiedotti myyvänsä Itella Pankki Oy:n koko osakekannan Säästöpankeille.
18. huhtikuuta 2013 Itella Pankin myynti Säästöpankeille saatettiin päätökseen. Kaupan myötä pankin nimi muuttui Säästöpankkien Keskuspankki Suomi Oy:ksi.
Aiheesta muualla

Säästöpankkien Keskuspankki Suomi
K. I. Jakubov

Konstantin Ivanovitš Jakubov (ven. Константин Иванович Якубов, myös Якубовь; 13. syyskuuta 1860 Sortavala – 21. lokakuuta 1900 Hanko) oli suomenvenäläinen opettaja, harrastelijahistorioitsija ja kirjeenvaihtaja, joka vaikutti 1880–1890-luvuilla Venäjällä vallinneeseen Suomi-kuvaan ja Venäjän Suomen-politiikkaan.
Jakubov kävi suomalaisen kansakoulun ja osasi hyvin suomea. Hän valmistui Pietarin historiallis-kielitieteellisestä instituutista vuonna 1884 ja työskenteli vuodesta 1885 Helsingin venäläisen poikakoulun Aleksanterin kimnaasin kreikan kielen sekä vuodesta 1891 myös historian ja maantiedon opettajana. Hän opetti lisäksi vuosina 1886–1891 historiaa venäläisessä tyttökoulussa Marian kimnaasissa.
Jakubov kiinnostui jo varhain Suomen hallintohistoriasta ja vietti kesän 1885 Tukholman arkistoissa ja kirjastoissa keräämässä Suomen Ruotsin vallan aikaan liittyvää aineistoa. Hänen tärkein ansionsa oli hänen kokoamansa Suomen suuriruhtinaskuntaa koskevan asiakirjakokoelman julkaiseminen venäjänkielisenä käännöksenä. Hän laati ensimmäisen täydellisen venäjännöksen niin sanotuista Suomen perustuslaeista eli Ruotsin vuoden 1772 hallitusmuodosta ja vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirjasta, tosin käännös ilmestyi postuumisti vasta vuonna 1909. Jakubov myös suomensi suomalaisten perustuslakioppeja vastaan suunnatun venäläisen F. P. Jelenevin pamfletin Mitä suomenmaalaiset ovat saavuttaneet ja mitä pyrkivät saavuttamaan tiellään irti Venäjän valtiovallasta?. Monista muista venäläisistä poiketen Jakubov tunnusti Suomen perustuslakien voimassaolon, mutta hän kiisti Suomen olevan Venäjästä erillinen valtio, johon Venäjän lait eivät myös ulottuisi.
Jakubov oli Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1881–1897 toimineen kreivi Fjodor Heidenin tärkein neuvonantaja ja lienee laatinut alkuversiot Heidenin virkakautensa alussa laadituttamille kahdelle poliittiselle ohjelmalle. Heidenin ja Jakubovin johtoajatuksena oli venäläisen esivallan yhteistyö fennomaanien kanssa, minkä uskottiin lähentävän Suomea Venäjään, sillä he katsoivat suomalaisten ”separatismin” olevan lähinnä ruotsinmielisten lietsomaa. Jakubov toimi samalla Moskovassa ilmestyneen Moskovskije vedomosti -lehden Suomen-kirjeenvaihtajana. Lehdessä julkaistiin vuosina 1890–1896 yhteensä 152 hänen laatimaansa kirjoitusta, joista suurin osa pääkirjoituksina. Hänen henkilöllisyytensä kirjeenvaihtajana paljastui vuonna 1893, minkä jälkeen häntä alettiin säälittä vainota Suomessa. Jakubov sai porttikieltoja kahviloihin ja hänen elämänsä tehtiin sietämättömäksi. Hän sairastui fyysisesti ja psyykkisesti ja jätti opettajanvirkansa vuonna 1896 haettuaan turhaan Aleksanterin kimnaasin johtajan virkaa. Hän julkaisi vuonna 1897 yhden teoksen Venäjän ja Ruotsin suhteista 1600-luvulla. Samana vuonna Jakubov sai valtioneuvoksen arvonimen. Hän kuoli vain 40-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Aleksandr Odinokov: К. И. Якубов - Историк или Публицист? (venäjäksi)
Jake Rosenzweig

Jake Rosenzweig vuonna 2011.
Jake Rosenzweig (s. 14. huhtikuuta 1989 Lontoo[lähde? ]) on englantilaissyntyinen yhdysvaltalainen moottoriurheilija.
Ura

Hän aloitti uransa karting-sarjoissa, joissa hän kilpaili vuosina 2001–2007. Vuonna 2008 hän kilpaili Daytonan 24 tunnin ajossa ja Formula Renault WEC-sarjassa, jossa hän oli yhdeksäs. Hän ajoi myös Eurocup Formula Renault -sarjassa, Britannian Porsche Carrera Cupissa ja Rolex Sports Cars -sarjassa. Vuonna 2009 Rosenzweig kilpaili Formula 3 Euroseries-, Britannian F3- ja Masters of Formula 3-sarjoissa. Hän kilpaili myös Aasian GP2-sarjassa kaudella 2009–2010 Super Nova Racing -tallissa saavuttamatta pisteitä.
Vuonna 2010 Rosenzweig kilpaili Formula Renault 3.5 -sarjassa Carlin-tallissa saavuttaen neljä pistettä. Rosenzweig jatkoi sarjassa vuonna 2011 sijoittuen loppupisteissä 18:ksi. Vuonna 2012 Rosenzweig jatkoi kolmannen kauden FR 3.5 -sarjassa saavuttaen kahdeksan pistettä. Samana vuonna hän ajoi GP2-sarjassa Addax-tallissa neljä kilpailua korvaten Josef Králin loppukauden ajaksi. Hän ei saavuttanut pisteitä. Vuonna 2013 Rosenzweig kilpaili täyden kauden GP2:ssa saavuttamatta pisteitä. Parhaaksi sijoitukseksi jäi kymmenes sija.
GP2-tulokset

Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta. Muut selitteet löytyvät täältä.
| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Barwa Addax Team | MALFEA   | MALSPR   | BHR1FEA   | BHR1SPR   | BHR2FEA   | BHR2SPR   | ESPFEA   | ESPSPR   | MONFEA   | MONSPR   | EURFEA   | EURSPR   | GBRFEA   | GBRSPR   | GERFEA   | GERSPR   | HUNFEA   | HUNSPR   | BELFEA   | BELSPR   | ITAFEA 18 | ITASPR 19 | SINFEA 15 | SINSPR 17 | 0 | 32. |
| 2013 | Barwa Addax Team | MALFEA 18 | MALSPR 20 | BHRFEA 16 | BHRSPR 19 | ESPFEA 14 | ESPSPR 22 | MONFEA 14 | MONSPR 10 | GBRFEA 14 | GBRSPR 21 | GERFEA 23 | GERSPR 20 | HUNFEA 25† | HUNSPR 15 | BELFEA 17 | BELSPR 21 | ITAFEA Kesk. | ITASPR 18 | SINFEA 15 | SINSPR 18 | ABUFEA 21† | ABUSPR 11 |  |  | 0 | 28. |
GP2-tulokset > Aasian GP2

| Kausi | Talli | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Pisteet | Sijoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009–2010 | Super Nova Racing | ABU1FEA   | ABU1SPR   | ABU2FEA   | ABU2SPR   | BHR1FEA 19 | BHR1SPR 14 | BHR2FEA 17 | BHR2SPR 17 | 0 | 30. |
Iteration

| Iteration Com Truise |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 16. kesäkuuta 2017
 Tuottaja(t): Com Truise
 Tyylilaji: elektroninen
 Kesto: 49.58
 Levy-yhtiö: Ghostly
Listasijoitukset
  Dance/Electronic Albums: 7.  Top Heatseekers: 4.
Com Truisen muut julkaisut
| Silicon Tare 2016 | Iteration 2017 | Persuasion System 2019 |
Singlet albumilta Iteration
 ”Memory” Julkaistu: 4. huhtikuuta 2017  ”Isostasy” Julkaistu: 8. toukokuuta 2017  ”Propagation” Julkaistu: 5. kesäkuuta 2017
Iteration on yhdysvaltalaisen elektronisen musiikin artistin Com Truisen kolmas studioalbumi. Albumin julkaisi itsenäinen levy-yhtiö Ghostly International  16. kesäkuuta 2017.
Iteration sijoittui Billboardin Dance/Electronic Albums -albumilistan 7. sijalle ja Top Heatseekers -albumilistan 4. sijalle.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ...Of Your Fake Dimension | 3.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Ephemeron | 4.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Dryswch | 4.46 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Isostasy | 4.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Memory | 3.35 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Propagation | 4.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Vacuume | 3.19 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Ternary | 4.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Usurper | 3.43 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Syrthio | 4.45 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | When Will You Find the Limit... | 5.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Iteration | 3.38 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 49.58 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

AllMusic:
Kanal 2

| Kanal 2 |
| --- | --- |

Lähetykset alkoivat:  1. lokakuuta 1993
Omistaja:  Eesti Meedia
Katsojaosuus:  15,6 % (11/2017, TNS Emor)
Maa:   Viro
Kotisivu:  www.kanal2.ee
Saatavuus
Antenniverkko
Antenni:  Kanava 2
Kaapeliverkko
Starman:  Kanava 3
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kanal 2 (suom. Kanava 2) on virolainen televisiokanava, jonka omistaa Eesti Meedia. Kanavan ensimmäinen lähetys esitettiin 1. lokakuuta 1993.
Norjalainen Schibsted-mediakonserni tuli Kanal 2:n osakkeenomistajaksi vuonna 1995 ja konserni hankki kanavan kokonaan omistukseensa vuonna 2001. Schibsted omisti Kanal 2:n holding-yhtiönsä Eesti Meedian kautta, jonka yhtiön toimiva virolainen johto ja liikemies Margus Linnamäe ostivat Schibstediltä syksyllä 2013.
Historiaa

Kanava aloitti lähetyksensä 1. lokakuuta 1993. Ensimmäinen ohjelma uudessa verkossa nähtiin virolainen animaatioelokuva Kapsapea (Kaalinpää). Alkuvaiheessa kanava lähettää viikonloppuisin, saman vuoden joulukuun 17. päivästä alkaen, ympäriviikkoiset lähetykset.
Kankaronmäki

Kankaronmäki on Kouvolan asuinalue, Keskustan suuralueella, Kankaron kaupunginosassa. Se sijaitsee Kotkaan johtavan Kymenlaaksontien (seututie 367) itäpuolella Eskolanmäestä luoteeseen ja Sarkolasta etelään, noin 2 kilometrin etäisyydellä Kouvolan keskustasta. Kankaronmäki on pääosin 1970- ja 1980-luvuilla rakennettua rivitalovaltaista aluetta. Alueella sijaitsee muun muassa K-Supermarket Kankaro.
K. J. Ehnberg

Karl Johan Ehnberg (31. tammikuuta 1861 Mikkeli – 10. marraskuuta 1920 Äyräpää) oli suomalainen metsänhoitaja. Hän julkaisi jo 15-vuotiaana omaa käsinkirjoitettua sanomalehteään Mikkelissä ja myöhemmin hän teki luonnon- ja kansatieteellisiä tutkimusmatkoja ennenkuin ryhtyi metsänhoitajaksi.
Ehnbergin vanhemmat olivat lääninrahastonhoitaja, kollegiasessori Henrik Oskar Ehnberg ja Sofia Elisabet Cederhvarf. Hän pääsi ylioppilaaksi 1881 Mikkelin ruotsalaisesta lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1884. Ehnberg suoritti metsänhoitajatutkinnon Evolla 1886.
Ehnberg julkaisi 15-vuotiaana Mikkelissä Illustrerad Tidning-nimistä ruotsinkielistä käsinkirjoitettua lehteä. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi syyskuussa 1876 ja se ilmestyi noin vuoden ajan. Lehdessä oli sekä paikallisia, kotimaisia että ulkomaisia uutisia. Osa lehden kuvituksesta oli tehty ulkomaisten esikuvien mukaan mutta Ehnberg teki lehteen myös omia kuvituksiaan. Lehdestä on säilynyt neljä numeroa. Ehnberg teki 1880-luvulla kaksi pitkää kansa- ja luonnontieteellistä tutkimusmatkaa Mongoliaan ja Transbaikalin alueille. Matkojen tuloksena syntyi kaksi kuvitettua päiväkirjaa, joista julkaistiin otteita Mikkelin Sanomat-lehdessä. Vuonna 1885 filosofian kandidaatti Rudolf Hammarströmin (1863–1928) kanssa Pohjois-Mongoliaan tehdyn matkan matkapäiväkirja löytyy digitoituna Kansallisarkistosta. Ehnbergin kuoltua hänen laajat kasvi- ja eläintieteelliset kokoelmansa lahjoitettiin Turun yliopistolle.
Ehnberg toimi aluemetsänhoitajana Korpiselän ja Pällilän alueilla Karjalassa 1898–1920.
Aiheesta muualla

K. J. Ehnbergin digitoitu matkapäiväkirja vuodelta 1885 Kansallisarkistossa
Itämerenkatu

Itämerenkatua talvisena päivänä vuonna 2022.
Itämerenkatu on itä-länsisuuntainen katu Helsingin Ruoholahdessa. Itämerenkatua voidaan pitää Ruoholahden osa-alueen pääkatuna, sillä suuri osa palveluista, sekä muun muassa metroasema ja Kauppakeskus Ruoholahti sijaitsevat sen varrella. Itämerenkatu alkaa idässä Mechelininkadun risteyksestä, ja päättyy lännessä Porkkalankadun varrelle.
Itämerenkadun, kuten muunkin Ruoholahden rakennuskanta koostuu pitkälti 1990-luvulla valmistuneista asuin- ja toimistotaloista. Raitiovaunu 8 kulkee Itämerenkatua pitkin ja jatkuu aina Jätkäsaareen.
Rakennukset

As.oy Helsingin Rusokkikuja (Itämerenkatu 2), arkkitehtitoimisto Pekkala-Seppänen-Mikkilä, v. 1993.
As.oy Santakuja (Itämerenkatu 8), arkkitehtitoimisto Björn Krogius, v. 1992.
As.oy Helsingin Itämerenkatu (Itämerenkatu 12), arkkitehtitoimisto Pekkala-Seppänen-Mikkilä, v. 1993.
Kiint.oy Ruoholahden Metrotori, (Itämerenkatu 14), arkkitehtitoimisto Gullichsen-Kairamo-Vormala, v. 1995.
As.oy Helsingin Ruoholahdentori (Itämerenkatu 16), arkkitehtitoimisto Pekkala-Seppänen-Mikkilä, v. 1995.
Kiint.oy Itämerenkatu 18, arkkitehtitoimisto Gullichsen-Kairamo-Vormala, v. 1994.
Kiint.oy Loistokuja (Itämerenkatu 22), arkkitehtitoimisto Kari Järvinen ja Timo Airas, v. 1994.
As.oy Helsingin Länsisatamankatu 2 (Itämerenkatu 26), arkkitehtitoimisto Kirsti Sivén / Kirsti Sivén, Asko Takala, v. 1996.>
Kiint.oy Länsisatamankatu (Itämerenkatu 28), arkkitehtitoimisto Helamaa ja Pulkkinen, v. 1994.>
Kiint.oy Kaapelipuisto (Itämerenkatu 30), v. 1996.
Kiint.oy HUS-asunnot / Itämerenkatu 34, v. 1993.
Kiint.oy Westport (Itämerenkatu 1), v. 1998.
Itämerenkatu 3 -toimistorakennus, arkkitehdit Ilmo Valjakka ja Pervin Imaditdin, v. 1998.
Kiint.oy Itämerenkatu 5, arkkitehdit Mauri Tommila ja Juhani Takkinen, v. 2001.
Itämerenkatu 9 -toimistorakennus, arkkitehdit Tuomo Siitonen ja Esko Valkama, v. 2000.
Itämerenkatu 11–13 (entinen Nokia Research Center), arkkitehdit Tuomo Siitonen ja Esko Valkama, v. 1999.
Kiint.oy Itämerentori (Itämerenkatu 15), arkkitehti Pekka Helin, v. 2000.
Kauppakeskus Ruoholahti (Itämerenkatu 21), valmistui Alkon pullottamoksi v. 1978 (arkkitehti Einari Teräsvirta), muutettu kauppakeskukseksi v. 2002.
Ruoholahden Ankkuri -toimistorakennus (Itämerenkatu 23), rakennettu puretun Ruoholahden kuntotalon tilalle, v. 2013.
Kuvia

Näkymä Itämerenkatua pitkin itään päin vuonna 1967. Kuvassa tavaravaunu Helsingin satamaradalla.
Itämerenkadun alkupää Mechelininkadun risteyksessä. Vasemmalla Länsilinkki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itämerenkatu Wikimedia Commonsissa
Itämerenkastikka

| Itämerenkastikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Yksisirkkaiset
Kladi::  Commelinids
Lahko::  Poales
Heimo::  Heinäkasvit Poaceae
Alaheimo::  Pooideae
Suku::  Kastikat Calamagrostis
Laji::  × baltica  (Flüggé ex Schrad.) Trin.
Synonyymit
 × Ammocalamagrostis baltica (Flüggé ex Schrad.) P.Fourn.  × Calammophila baltica (Flüggé ex Schrad.) Brand 
Katso myös
   Itämerenkastikka Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Itämerenkastikka eli itämerenkaurikka (Calamagrostis × baltica) on merenrantojen hietikoilla kasvava monivuotinen heinäkasvi. Se on syntynyt kahden kastikoiden sukuun kuuluvan lajin, hietakastikan (Calamagrostis epigejos) ja merikastikan (Calamagrostis arenaria), risteytyessä. Sitä voidaan pitää myös sukurajan ylittävänä risteymänä, koska merikastikan aiempi nimi on rantakaura (Ammophila arenaria) rantakaurojen suvussa.