stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nemanja Nedović
Ura

Nedović pelasi juniorina italialaisessa Ascoli Picenossa. Kauden 2004–2005 hän pelasi KK Zlatarissa, joka oli joukkue Nova Varošissa. Tämän jälkeen hän pelasi myös KK Šampionissa. Vuodesta 2006 lähtien hän edusti KK Crvena Zvezdan juniorijoukkueita. Nedović debytoi seuran edustusjoukkueessa kauden 2008–2009 lopulla. Kesäkuussa 2012 hän siirtyi liettualaiseen BC Lietuvos Rytasiin.
Nedović osallistui vuoden 2013 NBA:n varaustilaisuuteen, jossa Phoenix Suns varasi hänet. Välittömästi tämän jälkeen hänen pelaajaoikeutensa kaupattiin edelleen Golden State Warriorsille. Heinäkuussa 2013 Nedović teki Warriorsin kanssa pelaajasopimuksen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nemanja Nedović Wikimedia Commonsissa
Euroliigan pelaajaprofiili (englanniksi)
Serbian joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2015
4 Teodosić |
5 Simonović |
6 Kuzmić |
7 Bogdanović |
8 Bjelica |
9 Marković |
10 Kalinić |
11 Nedović |
12 Milosavljević |
13 Raduljica |
14 Erceg |
15 Milutinov |
Valmentaja Đorđević
Serbian joukkue – Kesäolympialaiset 2016
4 Teodosić |
5 Simonović |
7 Bogdanović |
9 Marković |
10 Kalinić |
11 Nedović |
12 Birčević |
13 Raduljica |
14 Jokić |
15 Štimac |
24 Jović |
25 Mačvan |
Valmentaja Đorđević
Dyynielämänlanka

| Dyynielämänlanka |
| --- | --- |
 Kukkiva dyynielämänlanka.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Solanales
Heimo::  Kiertokasvit Convolvulaceae
Suku::  Elämänlangat Ipomoea
Laji::  pes-caprae
Kaksiosainen nimi
 Ipomoea pes-caprae  (L.) R.Br. 
Katso myös
   Dyynielämänlanka Wikispeciesissä   Dyynielämänlanka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Dyynielämänlanka (Ipomoea pes-caprae) on elämänlankoihin kuuluva kasvilaji, jota kasvaa pantrooppisilla rannoilla ympäri maailmaa. Se on köynnöstävä ja ruohovartinen kasvi, joka voi köynnöstää maata pitkin jopa 30 metrin matkan.
Kuvaus

Dyynielämänlanka on köynnöstävä ruohovartinen kasvi, joka kasvaa yleensä 10–15 senttimetriä korkeaksi mutta jonka varsi voi köynnöstää 30 metriä maata pitkin. Se kasvattaa ison pääjuuren, joka voi olla kolme metriä pitkä ja viisi senttimetriä halkaisijaltaan.
Dyynielämänlangan monimuotoiset lehdet ovat 6–10 senttimetriä pitkät, ja ne ovat paksut, sileät ja kaksiliuskaiset. Kasvin kukat ovat torvimaisia, ja ne ovat 6–7,5 senttimetriä leveitä. Teriö on vaaleanpunainen, punertavan purppura tai violetti. Kasvin 1,3 senttimetriä leveät hedelmät ovat pyöreitä, ja niissä neljä siementä. 6–10 senttimetriä pitkät siemenet ovat kauttaaltaan ruskean karvan peitossa.
Levinneisyys ja elinympäristö

Dyynielämänlanka on pantrooppinen rantojen laji. Sitä kasvaa Kiinassa, Japanissa, Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa, Afrikassa, Australiassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa sekä Tyynenmeren saarilla. Toisinaan dyynielämänlankoja kasvaa myös sisämaassa teiden ja ojien varsilla.
Dyynielämänlankaa tavataan erityisesti rantojen hiekkaisilla dyyneillä, ja sen takia se sietää jopa suoria suolaroiskeita. Lajia pidetään dyynien pioneerilajina, ja sillä on merkitystä dyynien sitojana.
Dyynielämänlankamattoa
Domino (peli)

Dominopalikoita peräkkäin: kädessä olevan kortin (6-4) saa laittaa, koska siinä on sama numero (4) kuin edellisessä (4-5).
Domino on peli, jonka pelivälineet ovat paksuja kortteja tai ohuita palikoita. Jokainen kortti muodostuu kahdesta vierekkäisestä neliöstä, joissa on kuva-aihe. Klassisessa dominossa kuva-aihe on pisteiden ("silmien") muodostama numero nollasta kuuteen, mutta lapsille on mm. eläin-dominoita.
Pelin tarkoitus on saada kädessä olevat kortit pois pöydälle. Kortit laitetaan peräkkäin ketjuksi, siten että  samat kuviot tulevat vastakkain. Jos kädessä on parikortti (6-6, 4-4), se asetetaan poikittain, ja pelaaja saa halutessaan laittaa ylimääräisen lisäkortin. Lisäsäännöillä pelistä on useita erilaisia muunnelmia.
Sääntövariaatioita

Pelaajille voidaan jakaa kaikki dominot kerralla tai tietty määrä dominoita jolloin jää ns. nostokasa, josta pelaaja nostaa sokkona lisää, jos hän ei voi kädessä olevista dominoista laittaa mitään peliin.
Dominoa on mahdollista pelata niin, että se voittaa joka pääsee ensin eroon omista dominoistaan tai sitten voidaan pelata pistepeliä ennalta sovittuun pistemäärään asti. Pistepelissä dominoketjun päissä olevat silmäluvut ovat ratkaisevia. Esimerkiksi pelaaja A laittaa tyhjään pöytään dominon 1-4, jolloin hän saa 5 pistettä. Pelaaja B jatkaa ketjua dominolla 1-6, jolloin hän saa 4+6=10 pistettä. Vain viidellä jaollisista luvuista saa pisteet eli 1-4:ään jatkettu 1-3 (=7) ei tuota pelaajalle pisteitä. Kun toinen pelaaja pääsee dominoistaan eroon, lasketaan vastustajan käteen jääneiden dominojen silmäluvut yhteen ja pyöristetään lähimpään viidellä jaolliseen lukuun. Dominoista eroon päässyt pelaaja saa sen verran pisteitä itselleen.
Sääntövariaatioita > Ketjun jatkaminen

Peliä voidaan pelata niin, että on vain yksi kahteen suuntaan jatkettava ketju tai että on haaroittuva ketju. Yhden ketjun tapauksessa esimerkiksi tuplaykkönen laitetaan poikittain 2-1:en perään ja tuplaykkösen kyljestä jatketaan taas eteenpäin, mutta tuplaykkösen päihin ei voi laittaa dominoja. Haaroittuvan ketjun tapauksessa tuplaykkösestä voi jatkaa peliä neljään eri suuntaa. Haaroittuvan ketjun tapauksestakin on variaatioita. Voidaan pelata niin että kaikki tuplat toimivat haaroittimina tai niin että vain ensimmäisestä pöytään laitetusta tuplasta voi jatkaa neljään eri suuntaan.
Dominoefekti

Palikat voidaan asettaa myös kapealle syrjälleen seisomaan, lyhyen matkan päähän toisistaan. Kun tällaisen ketjun viimeinen palikka kaatuu muita vasten, se saa aikaan ketjureaktion, jota kutsutaan dominoefektiksi. Sanaa käytetään myös kuvaannollisesti vahvistavista palaute-efekteistä, kuten ilmauksessa dominoteoria.
Dominoefekti
Nastja Ivlejeva

Nastja Ivlejeva
Anastasija "Nastja" Ivlejeva (ven. Анастасия 'Настя' Ивлеева; s. 8. maaliskuuta 1991 Rosmittala ) on venäläinen televisiojuontaja, valokuvamalli, blogikirjoittaja, sosiaalisen median vaikuttaja ja julkisuuden henkilö.
Ivlejeva nousi julkisuuteen alun perin sosiaalisen median kautta. Hän tuli tunnetuksi myös ukrainalaisesta, mutta venäjänkielisestä Orjol i Reška -matkailusarjasta, jossa hän toimi yhtenä juontajista. Maaliskuussa 2018 Ivlejeva esiintyi mallina Venäjän Maxim-lehden kannessa. Vuonna 2021 hän perusti dragkilpailun Royal Cobras, josta tehtiin valituksia epäillystä "ei-perinteisten arvojen propagandasta", vaikka ensimmäisessä jaksossa huomautettiin, että ohjelman tarkoitus ei ollut "ei-perinteisten seksuaalisten asenteiden" muodostaminen. Ohjelma sai myös vastakkaista kritiikkiä Venäjän seksuaalivähemmistöjen tukalan tilanteen sivuuttamisesta. Tuomareiksi Ivlejeva kutsui muiden muassa Aleksandr Gudkovin ja Ksenija Sobtšakin.
Ivlejeva sai kolmeksi vuodeksi matkustuskiellon Ukrainaan käytyään Krimin niemimaalla Ukrainan lainsäädännön vastaisesti lentämällä Venäjän alueelta vuonna 2017. Vuonna 2021 poliisi takavarikoi Ivlejevan Lamborghini Aventador -auton, koska hän oli jättänyt maksamatta 199 yhden vuoden aikana annettua sakkoa liikennerikkomuksista. Tuohon aikaan Ivlejevalla oli jo 18,7 miljoonaa Instagram-seuraajaa.
Juhlakohu

Ivlejeva järjesti moskovalaisessa Mutabor-yökerhossa 20. joulukuuta 2023 laajan skandaalin Venäjällä aiheuttaneet juhlat, joissa paljastavissa asuissa esiintyivät useat julkisuuden henkilöt. Juhlijoihin kuuluivat Filipp Kirkorov, Lolita Miljavskaja, Dima Bilan, Ksenija Sobtšak, laulaja Glukoza ja rapartisti Džigan. Aktivistien vaatimuksesta poliisi meni paikan päälle juhlien toisena iltana, mutta ketään ei pidätetty välittömästi vaan juhlien annettiin jatkua. Rapartisti Nikolai Vasiljev ("VACÍO") kuitenkin vangittiin 22. joulukuuta 2023 moskovalaisessa tuomioistuimessa viideksitoista päiväksi huliganismista ja hänelle langetettiin 200 000 ruplan sakot "homopropagandasta", vaikka hän itse tuomitsi seksuaalivähemmistöjen oikeuksien kannattajat. Duuman jäsen Marija Butina vaati "homopropagandaa" koskevan rikostutkinnan lisäksi selvitystä siitä, oliko Vladimir Putinin asetusta perinteisistä arvoista rikottu. Duuman perheensuojelukomitean johtaja Nina Ostanina peräänkuulutti syytteitä. Venäjän hallinnon propagandisti Vladimir Solovjov luonnehti juhliin osallistuneita "pedoiksi" ja "saastaksi". Sensuurivirasto Roskomnadzor löysi juhlista julkaistuista videoista "homopropagandaa".
Maanpaossa oleva venäläinen toimittaja Dmitri Kolezev puolestaan kritisoi julkista juhlimista Venäjän käymän verisen hyökkäyssodan aikana.
Ivlejeva teki juhlien järjestämisestä julkisia anteeksipyyntövideoita, mutta häntä kohtaan käynnistettiin verotutkinta ja häntä vastaan nostettiin kanne, jossa häneltä vaaditaan miljardin ruplan korvauksia moraalisen vahingon aiheuttamisesta. Lisäksi operaattori Mobile TeleSystems ja pankki Tinkoff katkaisivat yhteistyönsä Ivlejevan kanssa.
Aiheesta muualla

Nastja Ivlejeva Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
NML Cygni

| NML Cygni |
| --- | --- |
 Cygnus OB2, harva tähtijoukko, jossa NML Cygni sijaitsee
Muut designaatiot:  2MASS J20462554+4006594, V1489 Cygni
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  16,60 mv
Valovoima:  300 000 aurinkoa
Spektriluokka:  M6I
Lämpötila:  2 500–3 250 K
Massa:  25–40 M☉
Säde:  1 650 R☉
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Joutsen
Epookki:  J2000
Rektaskensio (J2000):  20h 46m 25,5s
Deklinaatio (J2000):  +40° 06′ 59,4″
Etäisyys:  5 250 valovuotta  1 610 parsekia 
 Näkyy leveysasteiden 90° N  ja 50° S välillä. 
NML Cygni (NML Cyg) on kirkas punainen hyperjättiläistähti Joutsenen tähdistössä. Se on tällä hetkellä kolmanneksi suurin tunnettu tähti; tähden säteen on arvioitu vastaavan jopa 1 650 Auringon sädettä. Tähden massa vastaa noin 25–40 Auringon massaa.
Nappikotula

| Nappikotula |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Asteroideae
Tribus::  Anthemideae
Suku::  Kotulat Cotula
Laji::  coronopifolia
Kaksiosainen nimi
 Cotula coronopifolia  L. 
Katso myös
   Nappikotula Wikispeciesissä   Nappikotula Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nappikotula (Cotula coronopifolia, lajinimi coronopifolia variksenkrassien Coronopus mukaan) on Etelä-Afrikasta laajalle levinnyt asterikasvilaji.
Ulkonäkö

Nappikotula on yksivuotinen ja ryydintuoksuinen, matalakasvuinen ja rentovartinen. Lehdet ovat suikeita, hampaisia tai liuskaisia, korvakkeellisia. Mykeröt ovat keskimäärin yhden senttimetrin levyisiä. Niissä on vaaleankeltaiset kehräkukat mutta ei lainkaan laitakukkia.
Levinneisyys

Nappikotula kasvaa alkuperäisenä eteläisessä Afrikassa Etelä-Afrikan tasavallassa Kapmaalla ja Namibiassa. Se on levinnyt laajasti usealle mantereelle: Pohjois-Amerikkaan, Etelä-Amerikkaan, Eurooppaan, Pohjois-Afrikkaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin.
Pohjoismaissa nappikotula on hyvin harvinainen uustulokas. Se on saavuttanut Pohjois-Euroopan maista Tanskan ja Ruotsin painolastikasvina 1800-luvulla. Suomessa laji on havaittu ensimmäisen kerran vuonna 2012 Helsingin Arabianrannassa valkoposkihanhien laitumelta. Nappikotulan epäillään levinneen Suomeen muuttolintujen kuljettamana ja Ruotsissa uusien kasvupaikkojen olevan lintulevintäisiä.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Nappikotula – Cotula coronopifolia
Erkki Eklund

Kaarlo Erkki Eklund (26. tammikuuta 1930 Helsinki – 3. joulukuuta 1981 Turku) oli suomalainen kirjailija.
Eklundin romaani Alppikengistä jäljet vain jää kertoi saksalaissotilaiden vaiheista Lapissa toisen maailmansodan aikana. Åke Lindman ohjasi romaanin pohjalta samannimisen tv-sarjan 1973.
Teoksia

Alppikengistä jäljet vain jää, romaani.   WSOY 1963
Erkki Elorinne

Erkki Veli Elorinne (20. heinäkuuta 1935 Mikkelin maalaiskunta – 4. lokakuuta 2021 Hirvensalmi) oli suomalainen kirjailija. Elorinne opiskeli Helsingin opettajakorkeakoulussa. Hän toimi opettajana Hirvensalmella Väisälänsaaren koulussa vuosina 1960–1974, Tuukkalan koulussa vuosina 1974–1975 sekä Suonsalmen koulussa vuosina 1975–1995.
Teoksia

Ystäväni Kristian : romaani. Karas-sana, Helsinki 1976
Tämä syksy on ollut kirkas. Erkki Elorinne 1935-2021. Kouvola / Lahti 2021
Ei mitään turhaa. Kouvola / Lahti 2022
Suulla suuremmalla, käsillä kätevillä. Kouvola / Lahti 2023.
Nietoskärhö

| Nietoskärhö |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Lahko::  Ranunculales
Heimo::  Leinikkikasvit Ranunculaceae
Tribus::  Anemoneae
Suku::  Kärhöt Clematis
Laji::  armandii
Kaksiosainen nimi
 Clematis armandii  Franch. 
Katso myös
   Nietoskärhö Wikispeciesissä   Nietoskärhö Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nietoskärhö (Clematis armandii) on leinikkikasvien (Ranunculaceae) heimoon, kärhöjen (Clematis) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta ja nopeakasvuinen köynnös, joka voi kasvaa noin kuusi metriä pitkäksi. Lehtiasento on vastakkainen, ja lehdet ovat 7,5–15 cm pitkiä, kolmilehdykkäisiä, nahkamaisia ja kirkkaantummanvihreitä. Kukat sijaitsevat suurissa ja monihaaraisissa rykelmissä ja ovat kermanvalkoisia ja tuoksuvia. Kukissa on neljästä seitsemään terälehdeltä näyttävää lehteä, jotka ovat kuitenkin verholehtiä. Nietoskärhö kukkii keväisin ja kukinnan jälkeen kukista kehittyvät luumarjamaiset hedelmät.
Nietoskärhö kasvaa luontaisena keskisessä ja läntisessä Kiinassa, mutta sitä kasvatetaan koristekasvina muuallakin. Lajista on jalostettu erilaisia viljelylajikkeita, joista tavallisimpia ovat Apple Blossom ja Snowdrift. Snowdrift-lajikkeen kukat ovat puhtaanvalkoiset, kun taas Apple Blossom -lajikkeella kukat ovat hieman vaaleanpunertavia, etenkin alapinnoiltaan.
Nietoskärhön tieteellisen nimen lajinimi (armandii) viittaa ranskalaiseen lähetyssaarnaajaan Armand Davidin.
Mårten

| Mårten |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  10. marraskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Martti
Vastineita eri kielissä:  Martin, Martin, Mårten
Nimen alkuperä:  Martinus
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mårten on ruotsalainen miehen etunimi, muunnelma nimestä Martinus tai Martin.
Suomessa nimi Mårten on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 562 henkilölle. Suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Mårtenin nimipäivä on martinpäivänä, 10. marraskuuta.
Tunnettuja Mårten -nimisiä

Mårten Boström (s. 1982), suomalainen suunnistaja ja kestävyysjuoksija
Mårten Brenner (1926–2012), suomalainen ydinfyysikko
Mårten Ericsson (1898–1979), suomalainen jääkärikapteeni
Mårten Flink (1897–1943), suomalainen jääkärikapteeni
Mårten Hagström (s. 1971), ruotsalainen kitaristi
Mårten Grelsson Hastig (1682–1784), suomalainen jahtivouti
Mårten Holmberg (1854–1932), suomalainen kansanedustaja (RKP)
Mårten Johansson (s. 1952), Raaseporin kaupunginjohtaja
Mårten Johan Lindforss (1800–1869), suomalainen lääkäri ja eläinlääkäri, yksi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran ja Helsingin yksityislyseon perustajista
Mårten Mickos (s. 1962), suomalainen ohjelmistoalan yritysjohtaja ja hallitusammattilainen
Mårten Palme (s. 1961), ruotsalainen taloustieteen professori
Mårten Fredrik Ringbom (1770–1811), suomalainen juristi, pormestari ja valtiopäivämies
Mårten Segercrantz (1682–1758), suomalainen eversti, valtiopäivämies ja lahjoittaja
Mårten Segercrantz (1941–2018), suomalainen sulkapalloilija ja hammaslääkäri
Mårten Gabriel Stenius (1844–1906), suomalainen kauppapuutarhuri, puutarhasuunnittelija ja Haagan huvilakaupungin perustaja
Mårten Theodor Stenius (1833–1893), suomalainen juristi ja Käkisalmen pormestari
Mårten Svartström, suomalainen radio- ja televisiotuottaja, -juontaja ja -toimittaja
Mårten Westerlund (s. 1989), suomalainen riistamaaliampuja
Mårten Westö (s. 1967), suomenruotsalainen kirjailija
Mårten Wikström (1945–2024), suomalainen rakennebiologian ja biofysiikan professori
Mårten Eskil Winge (1825–1896), ruotsalainen taidemaalari
Emo

Pentujaan imettävä kissaemo.
Emo tarkoittaa seuraavia:
emo, myös emä, emi ja emu, yleensä naaraseläin, jolla on poikasia. Linnuilla emoiksi kutsutaan kumpaakin poikasistaan huolehtivaa vanhempaa.
Espoon musiikkiopisto, EMO, musiikkialan oppilaitos Espoossa
emo, englannin sanasta emotional tai emotive, punk-musiikin tyyli
Emo, kaupunki Irlannissa
Emo, kaupunki Kanadassa
Emo, kaupunki Papua-Uudessa-Guineassa
Emo, Sari Kaasisen albumi
emolevy, puhekielessä emo, tietokoneen piirilevy, johon muut komponentit kiinnitetään
Ravintola Emo, ruokaravintola Helsingissä.
Henkilöt

Emo on seuraavien henkilöiden nimi:
Angelo Emo (1731–1792), venetsialainen suuramiraali
Emerich Walter Emo (1898–1975), syntyään Emerich Josef Wojtek, itävaltalainen elokuvaohjaaja
Maria Emo (s. 1936), itävaltalainen näyttelijä.
Nikarkhos

Nikarkhos (m.kreik. Nίκαρχoς, lat. Nicarchus; ensimmäinen vuosisata) oli antiikin kreikkalainen runoilija. Hän oli tunnettu lähinnä epigrammeistaan, joista on säilynyt 42, sekä satiirisista runoistaan. Joitakin hänen kirjoituksiaan on löydetty Egyptistä Oksyrhynkhoksen papyruksista.
Nikarkhos oli paremmin tunnetun latinaksi kirjoittaneen Martialiksen aikalainen. Tämä sai häneltä vaikutteita.
Katkelma Nikarkhokselta:
»Korpin siivessä on kuoleman synkkyys,
sen huudossa kuoleman laulu:
Mutta kun Demofilos aloittaa laulunsa,
korppi kuolee.»
Aiheesta muualla

Nikarkhos-fragmentteja Oxyrhynchus Online. The Imaging Papyri Project, University of Oxford. (englanniksi) (muinaiskreikaksi)
Edgar Quinet -luokka

| Edgar Quinet -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  13 650 t
Pituus:  158,2 m
Leveys:  21,5 m
Syväys:  8,3 m
Koneteho:  37 000 shp
Nopeus:  23 solmua
Aseistus
Meritorjunta:  14 × 194 mm tykkiä 20 × 65 mm tykkiä
Edgar Quinet -luokka oli Ranskan laivaston kahden ennen ensimmäistä maailmansotaa valmistetun panssariristeilijän muodostama alusluokka.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Edgar Quinet | Arsenal de Lorient | marraskuu 1905 | 21. syyskuuta 1907 | tammikuu 1911 | palveluksesta 9. tammikuuta 1930 |
| Waldeck-Rousseau | Arsenal de Lorient | kesäkuu 1906 | 4. maaliskuuta 1908 | elokuu 1911 | romutettu 1941-1943 |
Dubain ilmastokokous 2023

Earth Summit, 1992
YK:n ilmastonmuutos­konventti
COP11: Montreal, 2005
COP13: Bali, 2007
COP15: Kööpenhamina, 2009
COP16: Cancún, 2010
Vihreä ilmastorahasto
COP21: Pariisi, 2015
Pariisin ilmastosopimus
COP26: Glasgow, 2021
COP27: Sharm el-Sheikh, 2022
COP28: Dubai, 2023
COP29: Baku, 2024
Raportit ja vetoomukset
Kioton pöytäkirja
Sternin raportti, 2006
Oregonin vetoomus
Kokouspaikka, Dubai Expo City.
Dubain ilmastokokous (COP28, Conference of the Parties) järjestettiin Dubaissa Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa marras-joulukuussa 2023. Siinä YK:n ilmastonsuojelun puitesopimuksen allekirjoittajamaat kokoontuivat jälleen tarkastelemaan ilmastopolitiikkaansa.
Kokous kesti kaksi viikkoa, 30. marraskuuta – 12. joulukuuta 2023. Valtionjohtajien huippukokous pidettiin viikonloppuna 2. – 3.12., ja ministeriviikoksi kutsutaan jaksoa 8. – 12.12.
Arabiemiraatit valittiin isäntämaaksi vuoden 2021 Glasgow’n ilmastokokouksessa Aasian ja Tyynenmeren maiden tuella.
Kokoukseen osallistui 70 000 delegaattia, joiden joukossa on noin 160 valtionjohtajaa.
Puheenjohtajaksi valittiin Arabiemiirikuntien valtiollisen öljy-yhtiön toimitusjohtaja Sultan Al Jaber.  Sultan Al Jaber tunnetaan ilmastodenialismia lähenevistä mielipiteistään. Al Jaber pyrki vesittämään kokouksen tärkeimmän asian muuttamalla ilmastosopimuksen muotoilun fossiilisten polttoaineiden käytön lopettamisesta pelkästään fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämiseksi. Arabiemiirikunnat suunnitteli käyttävänsä COP28-kokousta edistääkseen kansallisten öljy- ja kaasuyhtiöittensä kaupankäyntiä.
Asialista

Sharm el-Sheikhin ilmastokokouksessa vuonna 2022 sovittiin myös kehittyviä maita auttavan vahinkorahaston perustamisesta, ja Dubaissa työryhmän on määrä esitellä suunnitelma sen käytännön toteutuksesta. Sopeutumisrahaston rahoituksesta pitää myös päättää. Maailmanpankin odotetaan ottavan isomman roolin ilmastonmuutosasioissa. António Guterresin lupaaman varhaisen ympäristökatastrofien varoitusjärjestelmän toteutusta esitellään. Ensimmäisen Pariisin sopimuksen viisivuotistarkastelun (Global Stocktake, maailmanlaajuinen tilannekatsaus) tuloksista keskustellaan. Sopeutumissuunnitelmasta sovitaan. Myös ruoka, maatalous ja meret ovat asialistalla.
Tuloksia

Heti avajaispäivänä tehtiin päätös uudesta vahinkoja ja menetyksiä korvaavasta rahastosta.  Isäntämaa UAE ja Saksa lupasivat heti rahastoon sata miljoonaa Yhdysvaltain dollaria kumpikin. Myös monet muut Euroopan unionin maat, Britannia, Yhdysvallat ja Japani lupasivat merkittäviä lahjoituksia. Rahasto perustetaan aluksi Maailmanpankin alaisuuteen.
Kolumbia ilmoitti liittyvänsä fossiilisten polttoaineiden käytöstä luopumiseen tähtäävään sopimukseen ennsimmäisenä Latinalaisen Amerikan maana ja tähän mennessä suurimpana öljyn ja maakaasun tuottajana.
Joukko fossiilisten polttoaineiden tuottajia ilmoitti rajoittavansa metaanipäästöjään.
Eniten paheksuntaa herätti kokouksen puheenjohtajan lausunto, että fossiilisista polttoaineista luopuminen ei perustu tieteeseen ja veisi meidät takaisin luolamiesten tasolle.
Kokouksen merkittävin päätös on "kehottaa" maita "siirtymään pois" fossiilisista polttoaineista. Sopimuksen mukaan ilmastopäästöt pitää painaa nettonollaan eli päästöjen ja hiilinielujen tasapainoon noin vuoteen 2050 mennessä. Sopimuksen tarkoista sanamuodoista väännettiin kauan, sillä eri osapuolet olivat erimielisisä siitä, kuinka tiukkoja säädösten tulisi olla. Esimerkiksi EU ajoi tiukempaa linjaa fossiilisista polttoaineista luopumisessa, mutta isäntämaa Arabiemiraatit, jonka taloudesta suuren osan muodostavat fossiiliset polttoaineet, taas halusi tehdä sopimuksesta löyhemmän. Kokouksen puheenjohtaja vahvisti lopullisen päätöksen kokouksessa 13. joulukuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dubain ilmastokokous 2023 Wikimedia Commonsissa
Kokouksen kotisivu UNFCCC (englanniksi)
Al Jaberin haastattelu Bloomberg
COP28: Key outcomes agreed at the UN climate talks in Dubai CarbonBrief