stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Polkupyörä
Polkupyörätyypit > Maantiepyörä

Maantiepyörä on nopeaan matka-ajoon tasaisella asfaltti- tai savipinnalla tarkoitettu polkupyörä. Aiemmin maatiepyöristä käytettiin varustelusta riippuen nimityksiä kilpapyörä tai retkipyörä. Maastopyörien ja maastopyöräkilpailujen yleistyessä on käyttöön vakiintunut termi maantiepyörä (englanniksi road bicycle). Maantiepyörälle ominaista ovat kapeat, korkeapaineiset renkaat, matala ajoasento ja keveys, joilla tavoitellaan suurempaa nopeutta. Maantiepyörästä on ajan saatossa muokattu harraste- ja kilpailukäyttöön useita muita sitä enemmän tai vähemmän muistuttavia pyörätyyppejä kuten aika-ajopyörä, ratapyörä, triathlonpyörä, audax-pyörä, cyclocross-pyörä ja gravel-pyörä.
Polkupyörätyypit > Citypyörä

Citypyörä (myös kaupunkipyörä) on kaupunkiajoon tarkoitettu polkupyörämalli. Se sopii lyhyille kauppa- ja työmatkoille.
Polkupyörätyypit > Retkipyörä

Retkipyörä on pitkille matkoille ja retkille suunniteltu polkupyörätyyppi, johon on mahdollista lastata suuriakin tavarakuormia.
Nimikkeen alla on hyvin monenlaisia pyöriä. Niitä voivat olla lähes kilpapyörän malliset laitteet, joihin voi lastata päivän tai parin retkelle tai sisämajoitukseen riittävät varusteet ja ajaa pitkiäkin matkoja. Toisessa ääripäässä on suoratankoisia, paksurenkaisia laitteita, joihin voi pakata tavaraa useita kymmeniä kiloja. Retkipyöräilyyn sopii pyörä, jolla on mukava ajaa ja johon saa mukaan tarpeelliset tavarat. Myös hybridit ja maastopyörät ovat suosittuja retkipyöriä.
Polkupyörätyypit > Maastopyörä

Maastopyörä on vaikeakulkuisille poluille ja maastoon suunniteltu polkupyörä. Maastopyörän rakenteessa on pyritty huomioimaan ennalta arvaamattoman maaston epätasaisuudet vankentamalla runkoa, leventämällä renkaita ja tehostamalla jarruja. Ajoasento on pystympi kuin maantiepyörässä, jotta kuljettajan olisi mahdollista vastata raajoillaan paremmin vastaantuleviin töyssyihin ja kuoppiin. Ajomukavuutta lisää myös useimpiin maastopyöriin kuuluva jousitus. Maastopyörästä on muokattu vaativaan harraste- ja kilpailukäyttöön useita sitä enemmän tai vähemmän muistuttavia pyörätyyppejä, kuten kilpamaastopyörä, alamäkipyörä, freeridepyörä, trail-pyörä, dual-slalompyörä, dirt/street-pyörä ja trial-pyörä. Vaihteita maastopyörissä on pyörätyypistä riippuen 1–30.
Polkupyörätyypit > Fatbike

Fatbike (tai läskirengaspyörä tai paksupyörä) on huomattavasti tavallista maastopyörää leveämmillä, tyypillisesti 3,8–5 tuuman renkailla varustettu pehmeiden alustojen erikoispyörä, joka on suunniteltu erityisesti esimerkiksi hiekalle ja lumelle. Pyörätyyppi on saavuttanut suosiota erityisesti talvipyöränä, mutta yleistynyt myös muun muassa maastopyörävaeltajien ympärivuotisessa käytössä.
Polkupyörätyypit > Hybridipyörä

Hybridipolkupyörät ovat maantiepyörän ja maastopyörän yhdistelmiä.
Yleensä hybrideissä on 622 mm (28 tuuman) vanteet maastopyörissä yleisesti käytettävien 559 mm (26 tuuman) vanteiden sijaan. Muu tekniikka on samankaltaista maastopyörien kanssa, joskin pelkästään hybrideihinkin tarkoitettuja osia on olemassa. Rungon mitoitus hybrideissä vaihtelee melko paljon, jotkut mallit ovat pitkähköjä, maantieretkiin sopivia, jotkut taas hyvinkin pystyssä ajettavia parhaiten lyhyille matkoille ja kaupunkiin sopivia. Pyörätyyppi on varsin suosittu, koska se soveltuu monenlaiseen ajoon.
Polkupyörätyypit > Fitnesspyörä

Jos hybridi on maantiepyörän ja maastopyörän välimuoto, fitnesspyörä on jotain hybridin ja maantiepyörän väliltä. Ne ovat yleensä kapearenkaisia, kevyitä pyöriä, joita ei ole suunniteltu kuormattuna ajoon. Käytännössä fitnesspyörä onkin usein kuten suoratankoinen maantiekilpapyörä. Fitnesspyörä sopii hyvin maantielenkkeilyyn henkilölle, joka vierastaa maantiepyörien käyrää ohjaustankoa. Fitnesspyörä soveltuu myös parempikuntoisille hiekkateille.
Polkupyörätyypit > Cyclocross-pyörä

Cyclocross-pyörä on erityisesti cyclocross-kisoja varten tehty pyörä. Pyörä muistuttaa maantiepyörää. Suurimmat erot ovat rungon geometriassa, sillä cyclocross-pyörässä on enemmän maavaraa ja ajoasento on hieman pystympi. Lisäksi rungon vaakaputki voi olla vaakasuunnassa litistetty, jotta pyörää olisi mukavampi kantaa olkapäällä, eikä varsinkaan kisakäyttöön suunnitelluissa cyclocross-pyörissä useinkaan ole kiinnikkeitä juomapullotelineitä varten. Cyclocross-pyörän haarukat ovat maantiepyörää väljemmät suurempia renkaita ja niiden mukanaan nostamaa maa-ainesta varten. Renkaat ovat yleensä nappulakuvioiset.
Suomessa jotkut pitävät cyclocross-pyöriä hyvinä talvipyörinä, sillä niihin sopivat nastarenkaat ja lokasuojat, toisin kuin maantiepyöriin. Leveiden renkaiden takia cyclocross-pyörästä voi myös rakentaa retkipyörän paremmin kuin maantiepyörästä, mutta ainakin puhtaat kisacrossarit voivat olla ajo-ominaisuuksiltaan melko äkkinäisiä.
Polkupyörätyypit > Ratapyörä

Ratapyörällä ajetaan soikeaa, kallistettua rataa, velodromia. Ratapyörän välitys on kiinteä, eikä siinä ole jarruja tai vaihteita. Ratapyörässä ei ole vapaaratasta, joten pyörien pyöriessä myös polkimet aina pyörivät.
Polkupyörätyypit > Tandempyörä

Tandempyörä on kahdelle ajajalle suunniteltu polkupyörä. Tandemin erottaa tavallisesta pyörästä pitempi runko, jossa satula, polkimet ja ohjaustanko ovat erikseen kullekin ajajalle. Tandempyörän muunnelmia ovat kahden ajettavan lisäksi usealle, jopa kuudelle polkijalle tarkoitetut menopelit.
Polkupyörätyypit > Taittopyörä

Taittopolkupyörät ovat taittuvarunkoisia, kokoontaitettavia ja melko keveitä polkupyöriä. Ne ovat käteviä tilanteissa, joihin tavanomainen polkupyörä ei sovi. Taittopyörän voi ottaa käsimatkatavarana mukaan joukkoliikennevälineisiin ilman lisämaksua.  Siksi se on suosittu työmatkapyöränä, jolloin osa matkasta voi tehdä bussilla, junalla tai metrolla. Taittopyörän säilytys on helppoa sekä kotona että työpaikalla, sillä sen voi ottaa mukaan sisätiloihin. Se on suosittu myös veneilijöiden ja karavaanarien keskuudessa, sillä veneissä ja matkailuajoneuvoissa on vähän säilytystilaa. Korkealaatuiset taittopyörät sopivat myös yleispyöriksi jokapäiväiseen käyttöön.
Polkupyörätyypit > Nojapyörä

Nojapyörien ilmanvastus on pienempi kuin pystypyörän, jolloin ne myös kulkevat nopeammin.
Nojapyörä on maantiepyörän kaksi- tai useampipyöräinen sukulainen, jolla ajetaan matalassa makuuasennossa tai myös melko pystyssä asennossa. Nojapyörää (englanniksi recumbent bicycle tai recumbent tricycle) poljetaan jalat edellä istumalla nojatuolia muistuttavalla istuimella eikä satulalla. Nojapyörä voidaan varustaa myös katteella, jolloin sitä voidaan Suomessa kutsua myös kinneriksi (englanniksi HPV (Human Powered Vehicle) tai velomobile). Nojapyöräilijät kutsuvat perinteisen mallisia polkupyöriä usein pystypyöriksi. Nojapyörä on pienemmän ilmanvastuksen takia nopeampi tasaisella ja alamäessä, mutta ylämäet päästään ylös tavallista pyörää hitaammin.
Polkupyörätyypit > Yksipyöräinen

Yksipyöräisessä on nimensä mukaisesti vain yksi pyörä, jonka päällä istutaan hieman 1800-luvun ordinary-pyörän tapaisesti. Yksipyöräistä käytettiin usein sirkustempuissa, mutta viimeisen kymmenen vuoden aikana on kehitelty useita uusia yksipyöräilyn muotoja, eikä suurimmalla osalla yksipyöräilijöistä ole nykyisin mitään tekemistä sirkuksen kanssa.
Polkupyörätyypit > Kolmipyöräiset

Pienille lapsille on kolmipyöräisiä polkupyöriä, joissa takana on kaksi akselilla yhdistettyä pyörää. Polkimet ovat joko etupyörässä tai satulan alapuolella, jolloin liike välitetään taka-akselille ketjuilla. Kolmipyöräisiä käyttävät myös monet sellaiset, joilla on ongelmia tasapainon kanssa, kuten vanhukset ja kehitysvammaiset.
Kuormapyörät ja rikšat voivat olla kolmipyöräisiä. Kuormatila tai istuin on kahden pyörän välissä akselin päällä joko kuljettajan edessä tai takana. Kiinteärunkoisessa kuormapyörässä on kääntyvä etupyörä. Kääntyvärunkoisessa on kuorma tai istuin kääntyvän ohjausakselin päällä.
Polkupyörätyypit > Taakka- eli rahtipyörä

Taakka- tai rahtipyörät ovat kaksi-kolmipyöräisiä, vahvarakenteisia polkupyöriä, joissa on tilavat korit, kuljetuslaatikko tai kaukalo tavaroiden tai ihmisten kuljetukseen. Kolmipyöräiset taakkapyörät on suunniteltu pientavaran kuljetukseen lyhyillä matkoilla, esimerkiksi telakoilla, joissa painavaa tavaraa on kuljetettava ilman moottoroituja siirtolaitteita paikasta toiseen, sekä teollisuuslaitosten sisä- ja ulkotiloissa. Kolmipyöräisissä rahtipyörissä kaksi pyörää on yleensä sijoitettu eteen, jossa myös rahti pääasiassa kulkee. Kaksipyöräiset taakkapyörät on suunniteltu kaupunkioloihin, esimerkiksi sanomalehtien ja muun tavaran kuljetukseen.
Euroopassa on viime vuosina ryhdytty valmistamaan taakkapyöriä erityisesti lapsiperheiden käyttöön. Tällöin rahtipyörään rakennetaan istuimet ja turvalaitteet lasten kuljetusta varten.
Polkupyöräilyn suosio

Polkupyörä on maailman käytetyin tekninen liikenneväline. Sen etuja ovat edullisuus, terveellisyys, saasteettomuus sekä ketteryys etenkin ahtaiden kaupunkiympäristöjen liikenneruuhkissa. Erityisen suosittua pyöräily on Benelux-maiden, Saksan, Ranskan, Italian ja Espanjan suurkaupungeissa. Myös Pohjoismaissa, erityisesti Tanskassa ja Suomessa polkupyörä on suosittu liikenne- ja liikuntaväline.
Polkupyörä ja kehitys

Afrikassa polkupyörä merkitsee monessa tapauksessa pääsyä työhön, kouluun tai sosiaalipalvelujen ja puhtaan veden äärelle. Monesti ne paikkaavat vielä kehnosti järjestettyä julkista liikennettä. Afrikkalaisille pyörä on usein suuri sijoitus, johon jotkut käyttävät mikroluottoa. Lisätuloja pyörän hankkineet saavat esimerkiksi kuljettamalla matkustajia. Länsimaista polkupyöriä on lähetetty Afrikkaan lahjoituksena. Sambiassa Zambikes-järjestö on kehittänyt "zambulansseja" hoitamaan pyörillä tehtäviä sairaankuljetuksia.
Sadoilla kotitalouksilla Ugandassa, Tansaniassa ja Sri Lankassa tehtyjen tutkimusten mukaan polkupyörä voi nostaa köyhän perheen tuloja jopa 35 prosenttia.
Kirjallisuutta

Kimmo Antila (toim.): Velomania! Pyörällä halki aikojen.  Tampere:  Vapriikki, 2007.  ISBN 978-951-609-334-8 '
Rohila, Vesa, Nostalgiset polkupyörät. Alfamer, 2007
Räisänen, Matti (teksti) & Nokelainen, Joel (valokuvat): ”Polkupyörän korjaaja”, Perinteisiä käsityöammatteja, s. 116–123.  Helsinki:  Helsingin käsityö- ja teollisuusyhdistys, 1985.  ISBN 951-99671-4-1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pyöräilykuntien verkoston sivut
Fillari -lehden kotisivut
Polkupyöräwiki
Ridefree ry:n sivut
Vanhat Velot ry
ECF European Cyclists Federation (englanniksi)
Cycle Information, Bicycle Culture Center (englanniksi)
Pori pyörillä, Suomen Kuvalehti, 03.07.1937, nro 27, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  NARA 
Draisiini noin vuodelta 1820.
Isopyörä eli high wheel eli penny-farthing.
Naisten turvapyörä vuodelta 1889.
Pyörään saa myös paljon varusteita. Kuvassa retkipyörä, jossa on laukkuja.
Nojapyöriä 1920-luvulta.
Paksurenkainen Schwinn oli nykyaikaisen maastopyörän esimalli. Kuvassa tuleva astronautti William C. McCool ajaa Schwinnillä vuonna 1967.
Polkupyörän runko, etuhaarukka, ohjaustanko, satulaputki, keskiöratas ja poljinkammet.
Neljätoistavaihteisen napavaihteen rakenne.
Polkupyörän puoliin on sommiteltu ketjuvaihteiden osia (vasen kuva) ja napavaihteiden osia.
Kilpapyörän tai maantiepyörän tunnistaa kevyestä varustelusta.
Heijastimilla ja ajovaloilla varustettu retkipyörä, jossa on etu- ja takalaukut.
Etu- ja takajousin varustettu maastopyörä.
Fatbike lumessa.
Cyclocross-pyörä muistuttaa maantiepyörää.
Neljän polkijan versio tandempyörästä vuodelta 1898.
Taittuvarunkoiset polkupyörät kaupungissa.
Erilaisia nojapyöriä.
Yksipyöräinen.
HalpaHalli

| Kokkolan Halpa-Halli Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Jotta kaikilla olisi mahdollisuus elää hyvää arkea.
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1969
Perustaja:  Esko Ylinen
Toimitusjohtaja:  Janne Ylinen
Kotipaikka:  Kokkola, Suomi
Tuotteet:  tekstiilit, taloustavarat, kemikaalit, elektroniikka, elintarvikkeet (useimmissa)
Liikevaihto:   382,9 milj. € (2016)
Liikevoitto:   35,2 milj. € (2016)
Henkilöstö:  1 465 (2019)
Omistaja:  Ylisen perhe
Kotisivu:  www.halpahalli.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kauhavan Halpa-Halli
Kokkolan Halpa-Halli Oy on suomalainen myymäläketju. Ketjun ensimmäinen myymälä avattiin Pietarsaaressa 1967, ja myös Kokkola sai oman myymälän vuonna 1969. Nykyisin ketjulla on yhteensä 35 myymälää, joista pohjoisin sijaitsee Kiimingissä ja eteläisin Porissa. Uusin ketjun myymälä avattiin Äänekoskelle 11. huhtikuuta 2019. Ketjun 11 myymälän yhteydessä toimii HHKeittiö-niminen (aik. HHCafé) kahvila/ravintola. Valtakunnallinen toimialue saavutettiin, kun Halpa-Halli avasi verkkokaupan huhtikuussa 2017.
HalpaHalli oli vuonna 2016 Suomen toiseksi suurin halpamyymäläketju Tokmannin jälkeen. Tavaratalojen tuotevalikoimaan kuuluvat elintarvikkeet, vaatteet, asusteet, puhdistusaineet, siivoustarvikkeet, polkupyörät, sekä kodin ja vapaa-ajan tuotteet. Ketjun liikkeissä ei myydä tupakkaa eikä yli 2,8-prosenttisia alkoholijuomia yrityksen omien toimintaperiaatteiden takia.  Ketju kieltäytyi myös myymästä Tom of Finland -postimerkkejä kristillisiin arvoihin vedoten.
Ketju palkittiin joulukuussa 2011 THL:n uudella kansanterveyspalkinnolla. Syksyllä 2016 yritys oli tukemassa Patmos Lähetyssäätiön Operaatio Joulun Lapsi -kampanjaa, jolloin kaikki ketjun myymälät toimivat kampanjan keräyspisteinä. Kampanjan yhteydessä HalpaHallissa myytiin keräyksen tunnuksella varustettuja pehmoleluja, joiden tuotosta 10 % lahjoitettiin keräyksen hyväksi.
Hallituksen puheenjohtaja on kauppaneuvos Esko Ylinen ja toimitusjohtaja Janne Ylinen. Esko Yliselle myönnettiin 4. joulukuuta 2008 Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki. Valtakunnallinen yrittäjäpalkinto HalpaHallille myönnettiin vuonna 2011.
Historia

Halpa-Halli sai alkunsa vuonna 1967, kun Pentti Ylinen vuokrasi veljensä Heikin kanssa  Pietarsaaren Alholminkadulta kiinteistön. Kaupassa myytiin Heikin perustaman Ylisen neulomon vaatteita sekä kemikaliotarvikkeita. Pentin ja Heikin veli Esko Ylinen avasi Halpa-Hallin Kokkolaan Rantakadulle 15.8.1969. Halpa-Halli teki  vähittäiskauppahistoriaa hylkäämällä ohjehintakäytännön, mikä närkästytti kilpailijat.
1970-luvulla Ylisen veljesten sanattoman sopimuksen mukaan Pentti laajensi liiketoimintaa etelään ja Esko pohjoiseen sekä sisämaahan. Halpa-Hallin ensimmäinen keskusvarasto valmistui syksyllä 1977 Kokkolan Mesilän teollisuusalueelle. Seuraavana vuonna kirjanpito ja varastoseuranta siirtyivät tietokonepohjaiseksi.
Vuonna 1980 keskusvarasto siirtyi Kokkolan Kosilaan 2000 neliömetrin tiloihin. Esko osti alkuperäisen Pietarsaaren myymälän Veljeltään Pentiltä vuonna 1986. Keskusvarasto muutti nykyiseen paikkaansa Kokkolan Jänismaalle 1989 12 500 neliömetrin tiloihin.
1991 Kokkolan Halpa-Halli Oy osti Vaasan Halpa-Halli-ketjun. Samana vuonna osassa myymälöitä otettiin valikoimiin tuore-elintarvikkeet tarkoituksena tuoteryhmän lisääminen koko ketjuun. Kokkolan Halpa-Halli muutettiin osakeyhtiöksi 1993. Automaattinen tilausjärjestelmä otettiin käyttöön 1994. Vuonna 1999 Nivalan myymälän yhteyteen perustettiin ase- ja eräkauppa.
HHNet-nettiportaali perustettiin 2000 ja lakkautettiin 2003. 2003 avattiin ensimmäinen HHSport, HHCafé ja HHKangas Alahärmään. HHCafe Express perustettiin 2007.
Halpa-Hallin omistus siirtyi seuraavalle sukupolvelle vuonna 2010. Ketjulle myönnettiin valtakunnallinen yrittäjäpalkinto vuonna 2011. Valtakunnallinen toimialue saavutettiin viimein vuonna 2017, kun verkkokauppa avattiin. Kevään 2018 markkinoinnissa siirryttiin käyttämään Halpa-Hallin sijasta kirjoitusasua HalpaHalli. Myymälöiden aukiolo laajentui sunnuntaihin 18.11.2018 lähtien. HHSportin toiminta päättyi vuoden 2018 aikana. HHCafén nimi muuttui vuoden 2018 brändiuudistuksessa HHKeittiöksi. Syksyllä 2019 julkaistiin Halpa-Hallin 50-vuotisjuhlateos Talo, jonka Esko rakensi. Teoksen on kirjoittanut Hippo Taatila.
Myymälät

| --- | --- |
 Alajärvi  Haapajärvi  Haapavesi  Iisalmi  Kalajoki (Kauppakeskus Merta)  Kankaanpää  Kannus  Kauhajoki  Kauhava Alahärmä  Kauhava  Kaustinen  Kokkola  Kurikka Jalasjärvi  Kurikka  Laihia  Lapua  Liminka :  Muhos  Muurame  Nivala  Närpiö  Oulainen  Oulu Haukipudas  Kiiminki  Parkano  Pietarsaari  Pori  Pyhäjärvi (Pyhäsalmi)  Raahe  Saarijärvi  Seinäjoki  Siilinjärvi  Vaasa  Ylivieska  Äänekoski
Yhtiömuoto

Kokkolan Halpa-Halli Oy on osakeyhtiö, jonka toimitusjohtajana on vuodesta 2000 toiminut Janne Ylinen. Hän on myös hallituksen jäsen. Hallituksen puheenjohtajana toimii Esko Ylinen. Muut hallituksen jäsenet ovat Anne Flinck, Tea Forsberg, Minna Kulmala ja Johannes Ylinen. Hallinnon muodostavat toimitusjohtajan lisäksi varatoimitusjohtaja Ari Isohella.
Liiketoimintamalli

Halpa-Halli rakentaa myymälänsä pääsääntöisesti kaupunkien ydinkeskustoihin. Valtaosa HalpaHalleista sijaitsee pienissä maaseutukaupungeissa. Vuonna 2017 avattiin verkkokauppa. Halpa-Hallilla on oma maahantuontiorganisaationsa, jonka kautta hoituu omien tuotemerkkien tuonti. Tuotteiden siirto keskusvarastolta myymälöihin tapahtuu yrityksen omilla rekka-autoilla kuljettajien ollessa yrityksen omilla palkkalistoilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
HalpaHallin verkkosivut.
Linda Pelkonen: Miksi ette myy Tom of Finland -postimerkkejä, HalpaHalli? Uusi Suomi 9.9.2014.
Halpa-Hallin logo vuosina 2003–2018
Alytus

| Alytus |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Alytus
 Koordinaatit: 54°24′33″N, 24°3′0″E 
Valtio:  Liettua
Lääni:  Alytusin lääni
Kaupunginoikeudet:  1581
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Nijolė Makštutienė
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  40 km²
Väkiluku (2012)  ():  58 616
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Alytus on kaupunki eteläisessä Liettuassa, Alytusin läänissä. Vuonna 2012 kaupungin väkiluku oli 58 616 asukasta, jolla asukasmäärällä kaupunki oli Liettuan kuudenneksi suurin.
Historia

Ensimmäinen maininta Alytuksesta on vuodelta 1377, jolloin nimi mainitaan Marburgin Wigandin aikakirjassa. Puolan kuningas ja Liettuan suurherttua ilmoittivat 5. heinäkuuta 1581, että Alytus saa kaupunginoikeudet. Tuolloin se sai myös vaakunansa. Päivämäärä 5. heinäkuuta muodostuikin kaupungin vuosittaisen juhlapäivän nimeksi.
1700-luvun loppupuolella Alytus jakaantui kahteen osaan, kun Preussin ja Venäjän raja siirtyi niin, että se halkaisi kaupungin Venäjän puolella olevaan itäiseen ja Preussin puolella olevaan länteiseen osaan. Läntinen osa kuului Preussille 12 vuoden ajan, kunnes Napoleon I määräsi sen Puolan herttuakunnalle vuonna 1807. Myöhemmin se tuli osaksi Puolan uutta kuningaskuntaa ja sen hajotessa osaksi Venäjän keisarikuntaa. Vuonna 1918 Liettuan itsenäistyttyä Alytuksen hallinnollinen kahtiajako pysyi silti voimassa.
Toisen maailmansodan jälkeen Alytus siirtyi muun Liettuan mukana osaksi Neuvostoliittoa.
Alytuksen kaupungin nykyinen vaakuna – valkoinen kukka punaisella pohjalla – otettiin käyttöön vuonna 1995.
Historia > Asukasluvun kehitys

| Vuosi | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | 2011 | 2012  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väkiluku | &&&&&&&&&&012350.&&&&0012 350 | &&&&&&&&&&028074.&&&&0028 074 | &&&&&&&&&&055255.&&&&0055 255 | &&&&&&&&&&073072.&&&&0073 072 | &&&&&&&&&&071491.&&&&0071 491 | &&&&&&&&&&059964.&&&&0059 964 | &&&&&&&&&&058616.&&&&0058 616 |
Talous

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Kaupungissa sijaitsevat liettualaisittain merkittävän vientiyrityksen AB Snaigėn tehtaat. Yritys on perustettu vuonna 1963 ja se valmistaa jääkaappeja ja pakastimia. Tuotannosta 97% menee vientiin ja sen tuotteita myydään 30 valtiossa. Yritys on noteerattu Vilnan arvopaperipörssissä.
Ystävyyskaupunkeja

Cēsis, Latvia
Lida, Valko-Venäjä
Rouen, Ranska
Suwalki, Puola
Aiheesta muualla

Alautys Golegija - Alytuksen kartta jpg-muodossa[vanhentunut linkki]
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alytusin lääni
| --- | --- |
Kunnat: Alytusin kaupunkikunta • Alytusin kunnallispiiri • Druskininkain kunta • Lazdijain kunnallispiiri • Varėnan kunnallispiiri
Kaupungit: Alytus • Simnas • Daugai • Druskininkai • Lazdijai • Veisiejai • Varėna
Kauppalat: Butrimonys • Alovė • Leipalingis • Viečiūnai • Seirijai • Šeštokai • Kapčiamiestis • Krosna • Merkinė
Kylät: Miklusėnai • Punia • Luksnėnai • Venciūnai • Daugai • Ūdrija • Neravai • Gailiūnai • Švendubrė • Ricieliai • Jovaišiai • Grūtas • Jaskonys • Kailiniai • Lazdijai • Teizai • Verstaminai • Matuizos • Senoji Varėna • Marcinkonys • Perloja • Naujieji Valkininkai • Žilinai • Kriviliai • Vydeniai
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Käännös suomeksi
Emmy (norjalainen laulaja)

| Emmy> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Emmy Kristine Guttulsrud Kristiansen
Syntynyt: 13. syyskuuta 2000 (ikä 24) Holmestrand, Norja
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Emmy
Laulukielet:  englanti, norja
Aktiivisena:  2015–
Tyylilajit:  pop, elektroninen tanssimusiikki, elektropop
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Emmy Kristine Guttulsrud Kristiansen, (s. 13. syyskuuta 2000 Holmestrand, Norja) tunnettu pelkällä nimellään Emmy, on norjalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edustaa Irlantia kappaleellaan ”Laika Party” vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Baselissa.