stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hegeliläisyys
Oppi kehityksestä

Logiikassa, joka oli Hegelille tosiasiassa metafysiikkaa, joudumme käsittelemään kehitysprosesseja, joiden kohteena on todellisuus abstrakteimmassa muodossaan. Hegelin mukaan logiikka käsittelee käsitteitä, joista on riistetty niiden empiirinen sisältö. Todellisuuden tutkimisen ensimmäinen vaihe koskee olemisen loogista käsitettä. Oleminen ei ole Hegelille staattinen käsite, niin kuin esimerkiksi Aristoteleelle. Se on olemukseltaan dynaaminen, koska sillä on tapana kumoutua ja sitten palata itseensä korkeammassa käsitteessä, tulemisessa.
Aristoteleelle mikään ei ollut niin varmaa kuin se, että ”oleminen” on olemista, identtistä itsensä kanssa: kaikki on sitä mitä on. Hegel ei kieltänyt tätä, mutta lisäsi, että yhtä varmaa on, että kaikella on tapana tulla vastakohdakseen, ”ei-miksikään”, ja että kummatkin yhdistyvät tulemisen käsitteessä. Esimerkiksi, tiettyä pöytää koskeva totuus on, että se on pöytä. Hegelille yhtä tärkeää on totuus, että pöytä oli ennen pöydäksi tulemistaan puu, ja että siitä tulee tuhkaa. Koko totuus oli Hegelille siis, että puusta tuli pöytä ja siitä tulee tuhkaa. Siksi todellisuuden korkein ilmentymä on tuleminen, ei oleminen. Se on myös ajatuksen korkein ilmentymä, koska vasta silloin saavutamme täydellisimmän tiedon asiasta, kun tiedämme mitä se oli, mitä se on ja mitä se tulee olemaan — sanalla sanoen, kun tunnemme sen kehityksen historian.
Samalla tavalla kuten ”oleminen” ja ”ei-mikään” kehittyvät korkeammaksi ”tulemisen” käsitteeksi, elämä ja mieli kehittyvät korkeammiksi muodoiksi itsestään. Hegelille se mikä kehittyy on eri tasoilla nimeltään eri. Alimmalla tasolla se on ”oleminen”, korkeammalla ”elämä”, ja vielä korkeammalla tasolla ”mieli”. Ainoa asia joka on aina läsnä on prosessi (das Werden) itse. Tätä prosessia voidaan kuitenkin kutsua nimellä ”henki” (Geist) tai ”idea” (Begriff). Sitä voidaan kutsua jopa Jumalaksi.
Filosofian jaottelu

Hegelin mukaan kehitysprosesseja on tarkasteltava (1) itsessään; tämä on logiikan ja metafysiikan kohde; (2) itsensä ulkopuolella, luonnossa; tämä on luonnonfilosofian kohde; sekä (3) itsessään ja itselleen, mielessä; tämä on mielenfilosofian tai ”hengenfilosofian” (Geistesphilosophie) kohde.
Filosofian jaottelu > Luonnonfilosofia

Luonnossa idea joutuu toiseuden tilaan, jossa se on hukannut itsensä, koska se on menettänyt ykseytensä ja pirstaloitunut ikään kuin tuhansiksi sirpaleiksi. Ykseyden menettäminen on kuitenkin vain näennäistä, koska todellisuudessa idea on vain naamioinut ykseytensä. Filosofisesti tutkittuna luonto paljastaa itsensä yrityksinä, joissa idea on pyrkinyt tulemaan esiin toiseuden tilasta ja ilmaisemaan itsensä meille parempana, täydempänä, rikkaampana ideana, eli henkenä tai mielenä. Mieli on näin luonnon päämäärä. Se on myös luonnon totuus. Kaikki mikä on luonnossa realisoituu korkeammassa muodossa mielessä, joka tulee esiin luonnosta.
Filosofian jaottelu > Mielenfilosofia

Mielenfilosofian lähtökohtana on yksilöllinen, tai subjektiivinen, mieli. Tämä mieli on vain mielen ensimmäinen taso, mieli ”itsessään”. Toinen taso on objektiivinen mieli, eli laissa, moraalissa ja valtiossa objektifioitunut mieli. Kolmas taso on absoluuttinen mieli, tila jossa mieli kohoaa kaikkien luonnon ja instituutioiden asettamien rajoitusten yläpuolelle, ja on ainoastaan itsensä alainen taiteessa, uskonnossa ja filosofiassa. Mielen olemuksena on vapaus, ja sen on kehittyäkseen murtauduttava ulos luonnon ja inhimillisten instituutioiden asettamasta toiseudesta.
Filosofian jaottelu > Historianfilosofia

Hegelin tunnetuimpia ja helpoimmin ymmärrettäviä näkemyksiä ovat hänen ajatuksensa koskien valtiota, historiaa ja absoluuttista henkeä. Valtio oli Hegelille henki objektifioituna. Yksilö on intohimojensa,  ennakkoluulojensa ja sokeiden mielijohteidensa vuoksi vain osittain vapaa, ja alistuu välttämättömyyden ikeen, vapauden vastakohdan, alle. Tämä ies ilmenee muiden oikeuksien, moraalin ja lopulta yhteiskuntamoraalin tunnustamisessa. Kaikkein perustavin instituutio on perhe. Perheet muodostavat kansalaisyhteiskunnan, joka on kuitenkin epätäydellinen organisoitumisen muoto verrattuna valtioon. Valtio on idean täydellisin yhteiskunnallinen ruumiillistuma, ja edustaa tällä kehitystasolla Jumala itseään. Valtio varustaa meille perustuslain, ja suhteessa muihin valtioihin kansainvälisen oikeuden. Matkallaan historiallisten vaiheiden kautta se kulkee ”historian dialektiikan” kautta.
Hegelin mukaan perustuslaki on kansan kollektiivinen henki, ja että hallintovalta on tämän hengen ruumiillistuma. Jokaisella kansalla on yksilöllinen henkensä, ja suurin rikos on se, kun tyranni tai valloittaja tukahduttaa kansakunnan hengen. Sota on poliittisen edistyksen välttämätön osa. Se on kriisi eri valtioissa ruumiillistuneen idean kehittymisessä, ja tästä kriisistä kehittyy tai selviytyy voittajana paras valtio. Historiallisen kehityksen pohja on siis rationaalinen, koska valtio on järjen ruumiillistuma henkenä. Kaikki historian näennäisesti satunnaiset tapahtumat ovat todellisuudessa tasoja valtiossa ruumiillistuneen suvereenin järjen loogisessa kehityksessä. Intohimot, mielijohteet, kiinnostukset, luonteet ja persoonallisuudet ovat kaikki joko järjen ilmaisuja tai välineitä, jotka järki muokkaa omaan käyttöönsä. Meidän kauttamme järki pyrkii toteuttamaan itseään täydellisessä vapaudessa.
Tämän seurauksena myös historia on ymmärrettävä puhtaasti rationaalisena. Korkeimmalla tasolla tarkasteltuna historiassa näyttäytyy kolme kehitystasoa. Itämainen monarkia (ykseyden tila, vapauden tukahduttaminen), kreikkalainen demokratia (laajentumisen tila, jossa vapaus on menetetty epävakaalle demagogialle), ja kristillinen perustuslaillinen monarkia (joka edustaa vapauden jälleenliittämistä perustuslailliseen hallintoon).
Filosofian jaottelu > Absoluuttisen hengen filosofia

Valtiossakin mieli on rajoitettu muiden mielien alaisuuteen. Vapauden saavuttamisprosessin viimeinen askel on se, jossa absoluuttinen mieli alistaa itsensä pelkästään itselleen taiteessa, uskonnossa ja filosofiassa. Taiteessa mieli tarkastelee itseään intuitiivisesti. Tämä realisoituu taiteessa, kun taide antautuu mielen tai idean toteutumisen välineeksi.
Uskonnossa henki tuntee oman ylemmyytensä suhteessa äärellisiin, rajallisiin asioihin. Myös uskonnossa, kuten valtiossakin, on kolme historiallista tasoa, itämainen uskonto, joka liioitteli äärettömyyden ideaa, kreikkalainen uskonto, joka antoi liiallisen painon äärelliselle, ja kristinusko, joka edustaa äärettömän ja äärellisen yhtymistä. Absoluuttinen henki, filosofiana, nousee sille asetettujen rajoitusten yläpuolelle, ja saavuttaa kaiken totuuden järjen alaisuudessa. Mitä totuuksia taide ja uskonto sisältävätkään, ne sisältyvät filosofiaan, korkeimpana tasona ja vailla mitään rajoituksia. Filosofia on näin ”korkein, vapain ja viisain vaihe subjektiivisen ja objektiivisen hengen yhtymisessä, ja kaiken kehityksen päämäärä”.
Hegelin vaikutus

Hegelin alulle panemalla ja osittain toteuttamalla filosofisella synteesillä on ollut kauaskantoinen vaikutus. Filosofia, joka otti tehtäväkseen järjestää kaikki tiedonalat abstraktista logiikasta historianfilosofiaan kolmitasoisen kehityksen alaisuuteen, oli suuruudessaan houkutteleva kaikille metafyysisesti suuntautuneille filosofeille.
Hegelin suuri vaikutus johtuu osittain kuitenkin myös eräistä muista seikoista. Hänen filosofiansa oli koko 1800-lukua luonnehtineen kollektivismin korkein ilmentymä. Erityisesti teologiassa Hegel mullisti tutkimusmenetelmät. Hänen kehitysajattelunsa soveltaminen raamattukritiikkiin ja historiantutkimukseen on ilmeistä, kun nykyaikaisen teologian henkeä ja tarkoitusperiä verrataan 1800-luvun ensimmäisen puoliskon teologisen kirjallisuuden vastaaviin. Monilla tieteenaloilla ja kirjallisuudessa olemisen kategorian korvautuminen tulemisen kategorialla on ilmeistä ja samoin seurausta Hegelin menetelmän vaikutuksesta. Poliittisessa taloustieteessä ja politiikan tutkimuksessa Hegelin kollektivistinen käsitys valtiosta korvasi 1700-luvulta perityn individualistisen käsityksen.
Hegelin vaikutus > Hegeliläiset koulukunnat

Hegelin välittömät seuraajat Saksassa jaetaan yleensä vanhahegeliläisiin eli hegeliläiseen oikeistoon ja nuorhegeliläisiin eli hegeliläiseen vasemmistoon.
Vanhahegeliläiset kehittivät Hegelin ajattelua pitäen lähtökohtanaan hänen järjestelmänsä niitä puolia, jotka olivat sopusoinnussa kristillisen teologian kanssa. Vanhahegeliläisiin lukeutuivat muun muassa Karl Friedrich Göschel, Johann Philipp Gabler, Johann Karl Friedrich Rosenkranz ja Johann Eduard Erdmann.[lähde? ]
Nuorhegeliläiset korostivat Hegelin järjestelmän epäkristillisiä piirteitä, ja kehittivät erilaisia materialistisia, sosialistisia, rationalistisia ja panteistisia ajatuksia. Heihin lukeutuivat Ludwig Feuerbach, J. P. F. Richter eli Jean Paul, Karl Marx, Bruno Bauer ja Otto Strauss. Max Stirner liikkui nuorhegeliläisissä piireissä, mutta rakensi oman filosofisen järjestelmänsä paljolti suuntautuneeksi näitä ajattelijoita vastaan. Marx puolestaan katsoi myöhemmin kääntäneensä hegeliläisen ajattelun ylösalaisin, tai ”jaloilleen”[lähde? ].
Isossa-Britanniassa hegeliläisyyttä edustivat 1800-luvulla brittiläiset idealistit, kuten James Hutchison Stirling, Thomas Hill Green, William Wallace, John Caird, Edward Caird, Richard Lewis Nettleship, J. M. E. McTaggart ja J. B. Baillie. Brittiläinen hegeliläisyys liittyi paljolti poliittisiin päämääriin.[lähde? ]
Yhdysvalloissa hegeliläisyyttä edustivat Thomas Watsonselvennä ja William T. Harris. He saivat vaikutteita ennen kaikkea T. H. Greeniltä, ja heidän hegeliläisyytensä suuntautui ennen kaikkea vallalla ollutta pragmatismia vastaan.
Suomessa hegeliläisyys oli vallitseva filosofia 1800-luvulla. Hegeliläisyyttä seurasivat muun muassa professori Johan Henrik Avellan ja Johan Vilhelm Snellman. Snellman korosti valtion sijasta kansakunnan ja kansallishengen merkitystä sivistyksen edellytyksenä.
Norjassa hegeliläisiä olivat erityisesti Poul Martin Møller ja Marcus Jacob Monrad. Tanskassa hegeliläisiä olivat puolestaan Johan Ludvig Heiberg ja Hans Lassen Martensen, kun taas Søren Kierkegaard tunnetaan hegeliläisyyden vastustajana. Ruotsissa Hegeliä vastusti Erik Gustaf Geijer. Hegeliläisyyden aikana pohjoismainen filosofinen yhtenäiskulttuuri hajosikin, ja filosofia alkoi kehittyä eri Pohjoismaissa eri suuntiin.
Puolassa hegeliläisiä olivat muun muassa Karol Libelt, August Cieszkowski ja Józef Kremer. Italiassa ja Ranskassa 1800-luvun loppupuolen johtavia hegeliläisiä olivat Benedetto Croce ja Étienne Vacherot. Katolilaisia hegeliläisyydestä vaikutteita saaneita filosofeja olivat muun muassa Georg Hermes ja Anton Günther. Hegeliläisyys inspiroi myös Giovanni Gentilen aktualistisen idealismin filosofiaa ja fasismia. Hänen mukaansa ihmiset saavat motivaationsa aatteista ja yhteiskunnallinen muutoksen saavat aikaan johtajat.[lähde? ]
G. W. F. Hegel (1770–1831) toimi filosofian professorina Jenan, Heidelbergin ja Berliinin yliopistoissa.
J. V. Snellman (1806–1881) on suomalaisen hegeliläisyyden merkittävin edustaja.
Institute for Advanced Study

Institute for Advanced Studyn kampusalue ilmakuvassa vuodelta 2012.
Institute for Advanced Study on yksityinen, vuonna 1930 perustettu tieteellinen instituutti Princetonissa, New Jerseyn osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vaikka laitos sijaitsee lähellä Princetonin yliopistoa, se ei ole osa sitä. Instituutti tunnetaan Albert Einsteinin ja John von Neumannin ”akateemisena kotina”.
Kuuluisat henkilöt

Institute for Advanced Studyssa ovat toimineet muun muassa seuraavat tieteilijät:
Albert Einstein
Kurt Gödel
Claude Shannon
Tsung-Dao Lee
Chen Ning Yang
Robert Oppenheimer
John von Neumann
Freeman Dyson
André Weil
Hermann Weyl
Harish-Chandra
Clifford Geertz
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Institute for Advanced Study Wikimedia Commonsissa
Institute for Advanced Studyn viralliset sivut
I Don’t Feel Like Dancin’

| ”I Don’t Feel Like Dancin’” Scissor Sisters |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Ta-Dah
 Äänitetty : toukokuu 2005 – 2006, Discoball
 Julkaistu: 19. heinäkuuta 2006
 Formaatti: 12″, CD, Maxi-CD
 Tuottaja(t): Scissor Sisters
 Tyylilaji: dancepop, nu-disco
 Kesto: 04.48 (albumiversio) 4.08 (radioversio)
 Levy-yhtiö: Interscope Geffen A&M
Scissor Sistersin muut singlet
| ”Filthy/Gorgeous” 2005 | ”I Don’t Feel Like Dancin’” 2006 | ”Land of a Thousand Words” 2006 |
I Don’t Feel Like Dancin’ on yhdysvaltalaisen pop-yhtye Scissor Sistersin kappale. Se julkaistiin yhtyeen Ta-Dah-studioalbumin ensimmäisenä singlenä heinäkuussa 2006. Kappaleen sanoittivat Jason Sellards, Scott Hoffman ja Elton John, joista viimeisimpänä mainittu soittaa kappaleen piano-osuuden. Kappaleesta tuli yhtyeen ensimmäinen kymmenen parhaan joukkoon päässyt single monissa valtioissa. Se oli myös ensimmäinen kappale, joka saavutti Britannian singlelistan ensimmäisen sijan.
Käännös suomeksi
Hiisi-Golf

Hiisi-Golf elokuussa 2012.
Hiisi-Golf on golfklubi Pirkanmaalla, Lempäälässä. Se perustettiin 1996, ja sillä on jäseniä noin 900.
Hiisi-Golf on yhdistyspohjainen kenttä, eikä sille ole pelaajaosakkuuksia. Hiisi-Golf muodostuu kahdesta kentästä: 6-väyläinen pay and play -kenttä Hiisi, sekä 9-väyläinen tasoituskelpoinen Farmi.
Hiisi

Hiisi on 6-väyläinen, vuonna 1996 tehty par-3 kenttä, jolle ei tarvita greencardia. Kentän toinen reikä on dogleginä pelattava par-4. Kentän par-luku on 19, ja epävirallinen kenttäennätys on 13. Viides reikä on pienen lahden yli pelattava par-3. Kenttä kiertää Hiisi-Golfin rangen, ja kuudennen väylän viheriön tuntumasta löytyy myös harjoitteluviheriö.
Farmi

Farmi on vuonna 2005 slopattu 9-väyläinen kenttä, jolta löytyy yksi par-5- ja kolme par-3-väylää. Par-3:sia ovat väylät 2, 6 ja 9, ja kentän ainoa, vuonna 2007 valmistunut par-5-väylä on väylä numero 7, joka on keltaiselta "klubitiiltä" 428 metriä pitkä ja punaiselta tiiltä 371 metriä pitkä.
Farmi on suurimmaksi osaksi järven rannalla sijaitsevaa peltoa, mutta esimerkiksi seitsemännen väylän ensimmäinen puolikas mennään metsän siimeksessä.
Slopattuna kenttäennätys on Harry Niemisen pelaama 66 (kaksi alle parin).
Farmi > Simulaattori

Farmi-Golfin talviharjoittelupaikka löytyy Lempäälän keskustasta. Siellä voi simulaattorin lisäksi harjoitella myös puttia ja chippejä.
Aiheesta muualla

Hiisi-Golfin etusivu
Hiisi-Golf golf.fi -sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Hiisi-Golf golfpiste.com -sivuilla
Farmi-Golfin omat kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Hypermoderni koulukunta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Kuningatarintialainen puolustus on hypermoderni avaus.
Hypermoderni koulukunta shakissa on tyylisuuntaus, joka korostaa, että keskustaa ei tarvitse hallita sotilailla, vaan mieluummin upseerien avulla. Sen mukaan kannattaa houkutella vastustaja siirtämään sotilaitaan keskustaan, jolloin niistä tulee hyökkäyskohteita.
Tyylisuunnan kehittäjiä ja kannattajia ovat olleet muun muassa Aron Nimzowitsch, Richard Réti, Savielly Tartakower ja Gyula Breyer.
Hypermoderneja avauksia ovat esimerkiksi Retin avaus, Aljechinin puolustus, useimmat intialaiset puolustukset, moderni puolustus, Pircin puolustus, Larsenin avaus ja joillain mittareilla myös englantilainen peli.
Institute of Astronomy

Observatoriorakennus.
Institute of Astronomy on suurin kolmesta Cambridgen yliopiston tähtitieteeseen keskittyvästä   laitoksesta. Laitoksen tutkimusala on vaihtelevaa ja sisältää esimerkiksi tähtien, galaksien ja aktiivisten galaksien tutkimista.
Laitoksen historian voidaan katsoa alkavan vuodesta 1972, vaikkakin se sisältää myös joukon vanhempia ja siihen yhdistettyjä laitoksia:
The University Observatory, perustettu 1823.
The Solar Physics Observatory, aloitti Cambridgessa 1912.
The Institute of Theoretical Astronomy, Fred Hoylen perustama 1967.
Merkittäviä jäseniä > Nykyisiä jäseniä

Nykyisistä jäsenistä merkittäviä ovat esimerkiksi:
George Efstathiou
Andrew Fabian
Gerry Gilmore
Robert Kennicutt
Donald Lynden-Bell
Martin Rees
Merkittäviä jäseniä > Entisiä jäseniä

Laitoksen historiasta löytyy useita merkittäviä tieteilijöitä. Institute of Astronomyssä ja siihen yhdistetyissä laitoksissa ovat työskennelleet muun muassa:
George Airy
Arthur Eddington
Richard Ellis
Fred Hoyle
Harold Jeffreys
Jeremiah Ostriker
Hiisilampi (Mikkeli)

| Hiisilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°48′14″N, 26°56′17″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Mustalampeen 
Järvinumero:  14.923.1.109
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  142,6 m  
Pituus:  510 m  
Leveys:  490 m  
Rantaviiva:  1,826 km  
Pinta-ala:  16,644 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHiisilampi 
Hiisilampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Vanhakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 510 metriä pitkä, 490 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,6 metriä mpy.
Roland Juno-106

Roland Juno-106
Roland Juno-106 on Rolandin valmistama syntetisaattori. Se tuli markkinoille vuonna 1984 ja oli yksi ensimmäisistä MIDI-tuella varustetuista syntetisaattoreista. Sen äänilähteenä toimivat digitaalisesti ohjatut oskillaattorit eli DCO:t (engl. digitally controlled oscillator).
Äänisynteesi

Roland Juno-106:n äänisynteesi on melko yksinkertainen. Ääntä tuottava komponentti on kuusiääninen digitaalisesti ohjattu oskillaattori, jolla voidaan tuottaa sahalaita- ja neliö/pulssi-aaltomuotoja. Juno-106:a kutsutaankin ns. hybridisyntetisaattoriksi, koska siinä yhdistyy digitaali- ja analogitekniikkaa; äänisignaali on toteutettu analogisesti, mutta analogisia oskillaattoreita ohjataan digitaalisesti (DCO - Digitally controlled oscillator). −24 dB:n suodatin (filter) on sen sijaan toteutettu täysin analogisesti, koska se on jänniteohjattu (VCF - Voltage controlled filter). Suodattimessa on säätömahdollisuus leikkaustaajuudelle sekä resonanssille, jonka sanotaan olevan pitkälti Juno-106:n omalaatuisen soundin takana. Suodattimen läpi kulkenut aaltomuoto käytetään vielä nelivaiheisen ADSR-vaipan (engl. envelope, vaiheet attack, decay, sustain, release) läpi, jonka jälkeen ääni on valmis toistettavaksi. Ääntä voidaan vielä moduloida yksinkertaisella kolmioaaltomuotoa tuottavalla LFO:lla eli matalataajuusoskillaattorilla (engl. low frequency oscillator).
Muut ominaisuudet

Juno-106:ssa on sisäänrakennettu chorus-efekti, jossa on kaksi eri voimakkuusvalintaa. Siinä on 128 tallennuspaikkaa käyttäjän ohjelmoimia ääniä varten. Juno-106 oli ensimmäisiä syntetisaattoreita, joissa oli MIDI-tuki, joka on analogisissa syntetisaattoreissa erittäin harvinainen ominaisuus. Kaikki sen toiminnot voivat lähettää ja vastaanottaa MIDI SysEx-komentoja, joten sitä voidaan kontrolloida täydellisesti tietokoneella tai erillisellä sekvensserillä, ja sitä voidaan käyttää koskettimistona muiden laitteiden ohjaamiseen. Laitteessa on myös polyfoninen portamento-toiminto.
Juno-106 on hyvin tunnettu soitin elektronisen musiikin tekijöiden keskuudessa.
Aiheesta muualla

Vintage Synthin sivu Roland Juno-106:sta (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Ilmakirje

Ilmakirje eli aerogrammi on ohut ja kevyt paperiarkki lentopostikirjeen eli ilmateitse kuljetettavan kirjeen kirjoittamista varten. Aerogrammista saa taitettua sekä itse kirjeen että kirjekuoren, ja tavallisesti sen postimaksu on valmiiksi maksettu. Aerogrammeja valmistavat ja myyvät sekä eri maiden postilaitokset että yksityiset yritykset.
Ensimmäinen aerogrammi lähetettiin vuonna 1933 Irakiin. Aerogrammit nousivat suureen suosioon kuitenkin vasta toisen maailmansodan aikana. Tuolloin Lähi-idässä olevien britannialaisten sotilaiden kirjeenvaihto kotiväen kanssa hoidettiin aerogrammien avulla.
Nykyisin aerogrammien merkitys on vähentynyt ja esimerkiksi Yhdysvalloissa on tehty päätös niiden käytöstä luopumisesta.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Aerogram
IAI

IAI tai iai voi tarkoittaa seuraavia:
Israel Aerospace Industries, israelilainen aseteollisuusyritys
Irakin islamilainen armeija
Iaidō
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”IAI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ruotsin joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2011

Ruotsin jääkiekkomaajoukkue vuoden 2011 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa.
Joukkue

Päävalmentaja:  Pär Mårts
Joukkue > Maalivahdit

| # | Nimi | Seurajoukkue 2010/11 |
| --- | --- | --- |
| 30 | Viktor Fasth |  AIK IF |
| 31 | Anders Nilsson |  Luleå HF |
| 40 | Erik Ersberg |  Salavat Julajev Ufa |
Joukkue > Puolustajat

| # | Nimi | Seurajoukkue 2010/11 |
| --- | --- | --- |
| 2 | Nicklas Grossmann |  Dallas Stars |
| 3 | Oliver Ekman-Larsson |  Phoenix Coyotes |
| 5 | Daniel Fernholm |  HK Neftehimik Nižnekamsk |
| 7 | David Rundblad |  Skellefteå AIK |
| 11 | Carl Gunnarsson |  Toronto Maple Leafs |
| 22 | David Petrasek |  Dinamo Minsk |
| 24 | Staffan Kronwall |  Djurgårdens IF Hockey |
| 44 | Tim Erixon |  Skellefteå AIK |
Joukkue > Hyökkääjät

| # | Nimi | Seurajoukkue 2010/11 |
| --- | --- | --- |
| 8 | Andreas Jämtin |  Linköpings HC |
| 9 | Mattias Tedenby |  New Jersey Devils |
| 10 | Martin Thörnberg |  HV71 |
| 15 | Mattias Sjögren |  Färjestads BK |
| 18 | Patrik Berglund |  St. Louis Blues |
| 21 | Loui Eriksson |  Dallas Stars |
| 23 | Niklas Persson |  HK Neftehimik Nižnekamsk |
| 27 | Robert Nilsson |  Salavat Julajev Ufa |
| 32 | Marcus Krüger |  Chicago Blackhawks |
| 33 | Jakob Silfverberg |  Brynäs IF |
| 42 | Jimmie Ericsson |  Skellefteå AIK |
| 51 | Rickard Wallin |  Färjestads BK |
| 60 | Mikael Backlund |  Calgary Flames |
| 91 | Magnus Pääjärvi-Svensson |  Edmonton Oilers |
Rousseau

Rousseau on ranskalainen sukunimi.
Rousseau-nimisiä henkilöitä

Eugène Rousseau (1810–1870), ranskalainen shakkimestari, jonka mukaan on saanut nimensä Rousseaun gambiitti
Florian Rousseau (s. 1974), ranskalainen ratapyöräilijä
Henri Rousseau (1844–1910), ”Tullimies”, ranskalainen naivistinen taidemaalari
Jacques Rousseau (1951–2024), ranskalainen pituushyppääjä
Jean-Baptiste Rousseau (1671–1741), ranskalainen runoilija
Jean-Jacques Rousseau (1712–1778), ranskalainen valistusajan filosofi
Michel Rousseau (1936–2016), ranskalainen ratapyöräilijä
Pierre Waldeck-Rousseau (1846–1904), ranskalainen poliitikko, Ranskan pääministeri
Robert Rousseau  (s. 1940), kanadalainen jääkiekkoilija
Théodore Rousseau (1812–1867), ranskalainen taidemaalari (Barbizonin koulu)
Kuvitteellisia henkilöitä

Alex Rousseau ja Danielle Rousseau, tv-sarjassa Lost