stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Katalonian ralli 2007
Erikoiskokeet

| # | EK | Voittaja | Aika | Toinen | Ero | Kolmas | Eroa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Querol 1  25,43 km |  Marcus Grönholm | 13.57,1 |  Sébastien Loeb | +2,6 |  Daniel Sordo | +4,0 |
| 2. | El Montmell 1   24,13 km |  Sébastien Loeb | 12.56,4 |  Daniel Sordo | +2,3 |  Marcus Grönholm | +7,0 |
| 3. | Querol 2   25,43 km |  Francois Duval | 13.48,5 |  Sébastien Loeb | +0,5 |  Mikko Hirvonen | +3,9 |
| 4. | El Montmell 2   24,13 km |  Daniel Sordo | 12.31,4 |  Sébastien Loeb | +8,0 |  Francois Duval | +10,6 |
| 5. | El Lloar - La Figuera   22,43 km |  Mikko Hirvonen | 13.27,7 |  Marcus Grönholm | +0,1 |  Daniel Sordo | +4,7 |
| 6. | Pratdip   26,48 km |  Sébastien Loeb | 16.16,7 |  Daniel Sordo | +14,9 |  Mikko Hirvonen | +23,6 |
| 7. | Vilaplana 1  13,29 km |  Marcus Grönholm | 7.54,4 |  Sébastien Loeb | +0,7 |  Daniel Sordo | +1,1 |
| 8. | Coll del Grau 1  26,33 km |  Sébastien Loeb | 13.59,5 |  Marcus Grönholm | +1,0 |  Mikko Hirvonen | +1,5 |
| 9. | Margalef - La Palma d'Ebre 1   15,85 km |  Marcus Grönholm | 9.45,8 |  Sébastien Loeb | +2,4 |  Daniel Sordo | +4,1 |
| 10. | La Serra d'Almos 1  4,11 km |  Daniel Sordo | 2.38,2 |  Marcus Grönholm | +0,2 |  Francois Duval | +0,8 |
| 11. | Vilaplana 2   13,29 km |  Marcus Grönholm | 7.44,1 |  Mikko Hirvonen | +0.7 |  Daniel Sordo | +0.8 |
| 12. | Coll de Grau 2  26,33 km |  Daniel Sordo | 13.59,0 |  Sébastien Loeb | +1,2 |  Marcus Grönholm | +1,9 |
| 13. | Margalef - La Palma d'Ebre 2  15,85 km |  Sébastien Loeb | 9.38,8 |  Marcus Grönholm | +1,4 |  Daniel Sordo | +2,2 |
| 14. | La Serra d'Almos 2   4,11 km |  Marcus Grönholm | 2.37,7 |  Xavier Pons | +0,7 |  Chris Atkinson | +1,4 |
| 15. | Riudecanyes 1   16,32 km |  Sébastien Loeb    Marcus Grönholm | 10.19,2 |  |  |  Daniel Sordo | +2,3 |
| 16. | Colldejou 1  26,51 km |  Daniel Sordo | 15.38,7 |  Sébastien Loeb | +0.8 |  Marcus Grönholm | +8,3 |
| 17. | Riudecanyes 2  16,32 km |  Marcus Grönholm | 10.15,1 |  Francois Duval | +4,2 |  Mikko Hirvonen | +4,7 |
| 18. | Colldejou 2   26,51 km |  Marcus Grönholm | 15.39,9 |  Sébastien Loeb    Daniel Sordo | +4,4 |  |  |
Erikoiskokeet > Erikoiskoevoitot

8 kpl: Grönholm
5 kpl: Loeb
4 kpl: Sordo
1 kpl: Hirvonen, Duval
Lauren Jauregui

| Lauren Jauregui |
| --- | --- |
 Lauren Jauregui vuonna 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. kesäkuuta 1996 Miami, Florida, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  2012–
Tyylilajit:  R&B, pop
Levy-yhtiöt:  Epic Records, Syco Music, Records, Columbia Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Lauren Michelle Jauregui Morgado (s. 27. kesäkuuta 1996 Miami, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hän on tyttöbändi Fifth Harmonyn entinen jäsen. Jaureguin aloitettua soolouran hän alkoi kokeilemaan musiikintekoa sekä kappaleiden sanoittamista. Lisäksi hän on toteuttanut yhteisiä esiintymisiä muun muassa Marian Hillin, Steve Aokin ja Halseyn kanssa. Hän alkoi työstämään omaa debyyttisoolostudioalbumiaan toukokuussa 2018, jolta Columbia Records julkaisi ensimmäisen singlen nimeltään "Expectations" saman vuoden lokakuussa. Tammikuussa 2019 hän julkaisi kappaleen "More Than That". Jauregui oli mukana myös elokuvan "Birds of Prey" soundtrack-albumin teossa sekä julkaisi kappaleen "Lento" 20. maaliskuuta 2020. Saman vuoden huhtikuussa hän julkaisi tulevan albuminsa neljännen singlen nimeltään "50ft" sekä ilmoitti että albumi tullaan julkaisemaan vuoden 2020 aikana.
Jauregui on syntyperältään pääosin kuubalainen mutta jonkin verran myös espanjalainen. Hänen isänsä on laitosjohtaja ja äiti on opettaja, jotka muuttivat Yhdysvaltoihin kun Fidel Castro astui valtaan. Lisäksi hänellä on kaksi nuorempaa sisarusta. Jauregui on maininnut suurimmiksi musikaalisiksi vaikuttajikseen Lana Del Reyn, John Mayerin, Lauryn Hillin, Paramoren, Alicia Keysin, Janelle Monáen, Christina Aguileran, Amy Winehousen ja Frank Oceanin.
Diskografia > Albumit

Prelude (2021)
Diskografia > Singlet

Pääartistina
All Night (Steve Aokin kanssa) (2017)
Expectations (2018)
More Than That (2019)
Lento (2020)
50ft (2020)
Vierailevana artistina
Back To Me (Marian Hill, mukana Lauren Jauregui) (2016)
Nada (Tainy, mukana Lauren Jauregui ja C. Tangana) (2020)
Promosinglet
Strangers (Halsey, mukana Lauren Jauregui) (2017)
Käännös suomeksi
Käännös suomeksi
Katalonian ralli 2006

|  Katalonian ralli 2006 |
| --- | --- |
 4. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 2006. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Kronos)
Toinen:   Daniel Sordo  Marc Martí  (Kronos)
Kolmas:   Marcus Grönholm  Timo Rautiainen  (Ford)
Marcus Grönholm sijoittui kolmanneksi.
Katalonin ralli 2006 (virallisesti 42. RallyRACC Catalunya – Costa Daurada 2006) oli Rallin MM-sarjan kauden 2006 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 24–26. maaliskuuta.
Kilpailusssa Jörg Bastuck kuoli rallissa toisella erikoiskokeella ulosajon jälkeen. Bastuck oli kartanlukijana Aaron Burkartille kun he ajoivat ulos, mutta molemmat pääsivät autosta ulos ilman vammoja. Barry Clark menetti autonsa hallinnan ja ajoi ulos samassa paikassa, jolloin hänen autonsa osui Bastuckiin. Burkart ja Bastuck kilpailivat JWRC-sarjassa. Bastuck työskenteli auton parissa kun toinen auto törmäsi ja hän jäi kahden auton väliin.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën Xsara WRC | 3:22.01,7 |  | 10 |
| 2. |  Daniel Sordo |  Marc Martí | Citroën Xsara WRC | 3:22.49,9 | +48,2 | 8 |
| 3. |  Marcus Grönholm |  Timo Rautiainen | Ford Focus RS WRC 06 | 3:23.47,5 | +1.45,8 | 6 |
| 4. |  Alexandre Bengué |  Caroline Escudero | Peugeot 307 WRC | 3:24.03,6 | +2.01,9 | 5 |
| 5. |  Jan Kopecký |  Filip Schovánek | Škoda Fabia WRC | 3:24.58,9 | +2.57,2 | 4 |
| 6. |  François Duval |  Patrick Pivato | Škoda Fabia WRC | 3:25.39,5 | +3.37,8 | 3 |
| 7. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Subaru Impreza WRC 2006 | 3:25.49,9 | +3.48,2 | 2 |
| 8. |  Stéphane Sarrazin |  Stéphane Prévot | Subaru Impreza WRC 2006 | 3:26.38,1 | +4.36,4 | 1 |
Lähde:
Muuta

Daniel Sordon ensimmäinen palkintokorokesija.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katalonian ralli 2006 Wikimedia Commonsissa
Osakilpailut MM-rallikaudella 2006
Monte Carlo
Ruotsi
Meksiko
Katalonia
Korsika
Argentiina
Sardinia
Akropolis
Saksa
Suomi
Japani
Kypros
Turkki
Australia
Uusi-Seelanti
Wales
Rallin maailmanmestaruussarjan Katalonian rallit
| --- | --- |
1990-luku:   1991  1992  1993  1995  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022
Kärmelampi (Kangasniemi, Häppälänmäki)

| Kärmelampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°07′47″N, 26°17′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lievestuoreenjärven valuma-alue (14.39)
Laskuoja:  oja Pentlampeen 
Järvinumero:  14.394.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  160 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,529 km  
Pinta-ala:  1,434 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKärmelampi 
Kärmelampi  on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160 metriä mpy.
Lazdijai

| Lazdijai |
| --- | --- |

 vaakuna
 Sijainti kartalla
Valtio:   Liettua
Lääni:  Alytus
Kunnallispiiri:  Lazdijain kunnallispiiri
Väkiluku (2010):  4 793
 
 www.lazdijai.lt 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lazdijai on Liettuan lounaisosassa, Alytusin läänissä sijaitseva kaupunki. Se toimii Lazdijain kunnallispiirin hallinnollisena keskuksena. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 4 793 asukasta.
Aiheesta muualla

Kaupungin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (,)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Alytusin lääni
| --- | --- |
Kunnat:  Alytusin kaupunkikunta • Alytusin kunnallispiiri • Druskininkain kunta • Lazdijain kunnallispiiri • Varėnan kunnallispiiri
Kaupungit:  Alytus • Simnas • Daugai • Druskininkai • Lazdijai • Veisiejai • Varėna
Kauppalat:  Butrimonys • Alovė • Leipalingis • Viečiūnai • Seirijai • Šeštokai • Kapčiamiestis • Krosna • Merkinė
Kylät:  Miklusėnai • Punia • Luksnėnai • Venciūnai • Daugai • Ūdrija • Neravai • Gailiūnai • Švendubrė • Ricieliai • Jovaišiai • Grūtas • Jaskonys • Kailiniai • Lazdijai • Teizai • Verstaminai • Matuizos • Senoji Varėna • Marcinkonys • Perloja • Naujieji Valkininkai • Žilinai • Kriviliai • Vydeniai
Liettuan kaupungit
Vilna | Kaunas | Klaipėda | Šiauliai | Panevėžys | Alytus | Marijampolė | Mažeikiai | Jonava | Utena | Kėdainiai | Telšiai | Visaginas | Tauragė | Ukmergė | Kretinga | Šilutė | Radviliškis | Palanga | Druskininkai | Gargždai | Rokiškis | Biržai | Elektrėnai | Kuršėnai | Garliava | Jurbarkas | Vilkaviškis | Raseiniai | Anykščiai | Lentvaris | Naujoji Akmenė | Grigiškės | Prienai | Joniškis | Kelmė | Varėna | Kaišiadorys | Pasvalys | Kupiškis | Zarasai | Skuodas | Kazlų Rūda | Širvintos | Molėtai | Šalčininkai | Šakiai | Švenčionėliai | Ignalina | Pabradė | Kybartai | Šilalė | Nemenčinė | Pakruojis | Švenčionys | Trakai | Vievis | Kalvarija | Lazdijai | Rietavas | Žiežmariai | Eišiškės | Ariogala | Neringa | Šeduva | Birštonas | Venta | Akmenė | Tytuvėnai | Rūdiškės | Vilkija | Pagėgiai | Viekšniai | Žagarė | Ežerėlis |Skaudvilė | Gelgaudiškis | Kudirkos Naumiestis | Simnas | Salantai | Linkuva | Veisiejai | Ramygala | Priekulė | Joniškėlis | Jieznas | Daugai | Obeliai | Varniai | Virbalis | Vabalninkas | Seda | Subačius | Baltoji Vokė | Dūkštas | Pandėlys | Dusetos | Užventis | Kavarskas | Smalininkai | Troškūnai | Panemunė
Leo I (kääpiögalaksi)

Leo I
Leo I on kääpiösferoidigalaksi Leijonan tähdistössä. Se kuuluu Paikalliseen ryhmään ja on mahdollisesti Linnunradan satelliittigalaksi. Sen (ja Leo II:n) löysivät R.G. Harrington ja A.G. Wilson vuonna 1950. Vaikka galaksin kirkkaus on suhteellisen korkea, (magnitudi 9,8), sen havaitseminen on silti hyvin hankalaa johtuen Reguluksen aiheuttamasta häiriöstä.
Keuhkofibroosi

Keuhkofibroosi (keuhkojen sidekudoistuminen) on sairaus, jossa keuhkokudos korvautuu vähitellen sidekudoksella.
Sairauden alkusyytä ei tunneta. Sillä on jokin yhteys muihin  sidekudossairauksiin, sillä sairaus liittyy melko usein nivelreumaan tai sklerodermaan (yleistynyt ihonkovettumatauti) tai muihin sidekudostauteihin.
Tunnettuja potilaita

Tunnettuja keuhkofibroosia sairastaneita henkilöitä ovat muun muassa:
Mette-Marit
Klaus Wunderlich

Klaus Wunderlich (18. kesäkuuta 1931 Chemnitz – 28. lokakuuta 1997 Engen) oli saksalainen muusikko.
Wunderlich syntyi Chemnitzissä ja kuoli Engenissä sydänkohtaukseen.
Wunderlich soitti Hammond-urkuja ensimmäiset puolet urastaan, lyhyesti Moog-syntettisaattoreita, jonka jälkeen siirtyi Wersi-urkuihin, joilla hän kehitti oman uniikiin elektronisen äänen. Hän oli avoin eri musiikkityyleille ja soitti klassista, operettia, Broadway-musikaaleja, kuten myös populaarimusiikkia.
Hän myi yli 20 miljoonaa nauhoitetta ympäri maailman ja keräsi 13 kultaista albumia ja yhden kultaisen kasetin. Hänen työtään on laitettu esimerkiksi neuvostoliittolaiseen piirettyyn Nu pogodi! (kappaleet Besame Mucho, Cornflakes, Lotto-Zahlen, Hummelflug ja A Banda).
Levoton prinssi

| ”Levoton prinssi” Petri Munck |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Petri Munck
 Julkaistu: 21. heinäkuuta 2003
 Tuottaja(t): Jesse Vainio, Kalle Torniainen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.55
 Levy-yhtiö: Sony Music
Petri Munckin muut singlet
|   | ”Levoton prinssi” 2003 | ”Pystytkö lupaamaan” 2003 |
"Levoton prinssi" on Petri Munckin ensimmäinen soolosingle. Sony Music julkaisi sen radioissa touko-kesäkuussa 2003 ja virallisesti 21. heinäkuuta 2003.
Kappale nousi julkaisuvuonnaan suureen suosioon. Se nousi toiseksi soitetuimmaksi radiokappaleeksi ja se soi vuoden 2003 radioissa yli 7000 kertaa. ”Levoton prinssi” nousi kesällä 2003 myös 18 viikoksi Suomen viralliselle singlelistalle, jossa sen paras sijoitus oli kolmas (38–39/2003).
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Levoton prinssi | Petri Munck, Patrik Isaksson | 3.55 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | Pieni palanen (Demo) | Petri Munck, Tarmo Keränen | 3.57 |  |  |  |  |  |  |
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 3 
Radiolista: 2
Lehtoniemen työväentalo

| Lehtoniemen työväentalo |
| --- | --- |
Osoite:  Lehtoniemenraitti 2
Sijainti:  Lehtoniemi, Varkaus
Koordinaatit:  62°18′00″N, 27°52′44″E
Valmistumisvuosi:  1905
Rakennuttaja:  Lehtoniemen työväenyhdistys ry
Omistaja:  Ville Valkonen
Runkorakenne:  hirsi
Julkisivumateriaali:  lauta
Korkeus:  8,85 metriä
Kerrosluku:  2
Kerrosala:  238 neliömetriä
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lehtoniemen työväentalo on Varkauden Lehtoniemessä sijaitseva työväentalo. Se on Pohjois-Savon vanhin jäljellä oleva työväentalo, ja vuoteen 2019 saakka se oli suojeltu asemakaavalla kulttuurihistoriallisesti merkittävänä rakennuksena. Talo on erittäin huonossa kunnossa, ja suojelumerkintä poistettiin vuonna 2020.
Historiaa

Lehtoniemen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1903 Lehtoniemen tehtaan ympärille muodostuneeseen työläiskaupunginosaan. Tehtaalla valmistettiin höyrylaivoja ja -koneita; muun muassa höyrylaivat Tarjanne ja Suomi ovat Lehtoniemen tuotantoa. Lehtoniemi on rakennuskulttuuriltaan arvokasta aluetta, joka edustaa teollisuuden ympärille ilman asemakaavaa syntynyttä työväen asuinaluetta. Varkauden keskusta-alueen strategisessa yleiskaavassa vuodelta 2017 se on osoitettu kulttuurihistoriallisesti arvokkaaksi alueeksi. Työväentalo valmistui Lehtoniemeen vuonna 1905, ja sen on määritelty edustavan vanhinta säilynyttä yhdistysrakentamista. Talo jäi tyhjilleen käytännössä jo 1970-luvulla, joskin sitä käytettiin vielä varastona. Vuoteen 2008 saakka se pysyi Lehtoniemen työväenyhdistyksen omistuksessa, mutta yhdistys lakkautettiin kyseisen vuoden lopussa.
Rakennus

Talo on hirsirunkoinen. Sen pinta-ala on 238 neliömetriä ja korkeus 8,85 metriä. Siinä on kaksi kerrosta; toiseksi kerrokseksi ilmeisesti lasketaan 71 neliömetrin kokoinen, käytettävä ullakkotila. Talossa on juhlasali, jossa 176 istumapaikkaa, näyttämö, ravintola, keittiö, varasto, yksi asuinhuone ja kaksi muuta huonetta. Alun perin taloa lämmitettiin uuneilla, ja keskuslämmitykseen siirryttiin vuonna 1939. Samana vuonna talon vesikatto ja permanto uusittiin ja sisätiloja maalattiin. 1980-luvulla talon ulkomaalaus uusittiin punaiseksi.
Toimintaa työväentalolla

Työväentalo oli Lehtoniemen tehdasyhteisön keskus. Talolla kokoontuivat useat eri harrastusjärjestöt, kuten urheiluseura ja kuoro. Teatteria talolla harrastettiin innokkaasti, ja järjestettiin iltamia ja luentoja. Hyvin moni lehtoniemeläinen tanssi häitään työväentalolla. Alun perin talolla oli ravintola ja osuuskauppakin, joka myöhemmin siirtyi toisaalle. Talolla näytettiin elokuvia jo hyvin varhain, ennen vuotta 1912. Siellä vieraili myös eläinnäyttely. Työväentalo oli Lehtoniemen nuorten suosima tanssipaikka, ja siellä kävi työläisiä myös Varkauden puolelta, sillä Varkauden tehtaan johtajat eivät hyväksyneet työväenyhdistysten perustamista. Lehtoniemessä taas suhtautuminen oli suopeampaa, ja työväentalon tapahtumiin osallistui usein myös Lehtoniemen tehtaan johtoa ja ylempää virkamieskuntaa.
Suojelukiista

Talo oli aiemmin suojeltu, ja asemakaavamääräyksen mukaan sen purkaminen olisi sallittu vain pakottavasta syystä. Se oli kuitenkin pitkän tyhjillään olon seurauksena päässyt huonoon kuntoon. Vuonna 2002 Museovirasto puolsi talon säilyttämistä ja totesi, että se oli tuolloin ränsistynyt mutta vielä korjauskelpoinen. Vuonna 2013 Yle uutisoi, että työväentalon purkaminen oli kielletty taas kerran. Ylen mukaan kiistaa oli tuossa vaiheessa käyty lähes 10 vuotta, ja purkulupa oli annettu ja peruttu jo kolmesti. Vuonna 2016 kiinteistön silloinen omistaja teki aloitteen asemakaavamuutoksesta, jolla poistettaisiin työväentalon suojelumerkintä. Vuonna 2018 omistaja tilasi asiantuntijan antamaan lausunnon rakennuksen kunnosta. Kohdekäynnillä selvisi, että talo on kärsinyt pahoja kosteus- ja lahovaurioita ja se on romahtamisvaarassa, minkä vuoksi taloon ei saa mennä sisälle ilman erityistoimenpiteitä. Talo arvioitiin täysin sopimattomaksi asumiseen tai oleskeluun. Asiantuntija suositteli terveys- ja tapaturmariskien vuoksi rakennuksen välitöntä purkamista.
Asemakaava, jossa suojelumerkintä oli poistettu, tuli voimaan tammikuussa 2020. Kesällä 2020 rakennus laitettiin myyntiin 2 000 euron lähtöhintaan. Alkuvuodesta 2021 Japanissa asuva tanssija-koreografi Ville Valkonen osti talon pelastaakseen palan suomalaista työväenhistoriaa. Hän suunnittelee taloon artistiresidenssiä.
Aiheesta muualla

Timo Heinosen vuonna 2013 kuvaama video talosta YouTube
Leo Insam

| Leo Insam> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. helmikuuta 1975 1 (ikä 49) Bolzano, Italia
Kuollut: 25. kesäkuuta 2023 (48 vuotta) Urtijëi, Italia
Kansalaisuus:   Italia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  196 cm
Paino:  96 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  1992–2010
Seurat:  HC Val Gardena (Serie A) AC Klagenfurt (Itävalta) Düsseldorfer EG (DEL) Tucson Gila Monsters (WCHL) Asiago HC (Serie A) HC Milan (Serie A) HC Bolzano (Serie A)
NHL-varaus:  ei varattu
Leo Insam (6. helmikuuta 1975 Bolzano - 25. kesäkuuta 2023 Urtijëi, Etelä-Tiroli, Italia) oli italialainen jääkiekkoilija ja nelinkertainen Italian mestari. Hän oli peliipaikaltaan hyökkääjä ja kuului pitkään Italian maajoukkueen vakiokalustoon.
Insam aloitti pääsarjauransa HC Val Gardenan joukkueessa kaudella 1992-1993. Debyyttikaudellaan hän pelasi vain kolme ottelua. Kahden vajaan kauden jälkeen Insam lähti ensimmäisen kerran Pohjois-Amerikan kaukaloihin. Hän pelasi kauden 1994-1995 Brittiläisen Kolumbian junioriliigassa Nanaimo Clippersin joukkueessa. Vuoden mittaisen Kanadan visiitin jälkeen hän palasi takaisin Val Gardenaan. Kaudelle 1996-1997 Insam siirtyi pelaamaan Itävaltaan Klagenfurtin joukkueeseen. Itävallan vuoden jälkeen Insam siirtyi pelaamaan Saksaan Düsseldorf EG:n joukkueeseen ja sieltä edelleen toiselle Pohjois-Amerikan vierailulle - tällä kertaa West Coast Hockey Leaguen Tucson Gila Monstersin joukkueeseen. Siellä hän ei tosin pelannut kuin neljä ottelua ennen paluutaan Düsseldorfiin loppukauden ajaksi.
Kaudelle 1999-2000 Insam palasi Italiaan, tällä kertaa Asiagon joukkueeseen. Asiagon vuoden jälkeen Insam siirtyi pelaamaan Milanoon, jossa pelasi neljä kautta. Milanosta Insam siirtyi HC Bolzanoon seuraavan viiden kauden ajaksi. Syksyllä 2008 Insam teki vielä kahden vuoden sopimuksen Val Gardenaan ja päätti sen jälkeen uransa kevääseen 2010.
Italian maajoukkuetta Insam edusti Olympiakisoissa 1994 ja 1998 sekä MM-turnauksissa 1995-2001. Hän pelasi vielä kuusi maaottelua keväällä 2004 mutta ei tullut valituksi lopulliseen MM-kisajoukkueeseen.
Lapsityövoima Venäjällä ja Neuvostoliitossa 1800–1900-luvulla

Lapsityö termi tarkoittaa alaikäisten lasten tekemää työtä, joka on haitallista ja vaarallista lapsen fyysiselle ja henkiselle kehitykselle. Lapsityövoima häiritsee lasten koulunkäyntiä, irrottaa lapsen perheestään ja altistaa hänet vakaville vaaroille ja sairauksille (kansainvälisen työjärjestö ILO:n määritelmä) (ks.Lapsityö).
Lapsityövoimaa on käytetty Venäjän historiassa eri ammattialoilla, kuten maatalous-, teollisuus- ja palvelualoilla. Lapsityövoimasta luovuttiin vasta Neuvostoliiton aikana[lähde? ].
Maaseudulla ja kylissä asuvien lapsien työnteko

Lasten työntekoon suhtauduttiin Venäjällä 1900-luvulle asti hyvin neutraalisti ja nähtiin sen olevan tärkeä osa lasten kasvatusta ja heidän kehittymistään aikuiseksi. Heikko taloudellinen tilanne, perheen koko ja kokoonpano vaikuttivat kylissä asuvien lapsien tarpeeseen tehdä töitä. Köyhyys pakotti lapset töihin. Talonpoikien kesken työt jaettiin perheessä iän, sukupuolen ja fyysisten ominaisuuksien mukaan. Työikä määräytyi iän perusteella. Virallinen työikä alkoi 17-vuotiaana ja jatkui 65 ikävuoteen asti. Lapset alle 5–6 vuotta ja aikuiset yli 65 vuotta useimmiten eivät tehneet töitä
Iältään 8–14-vuotiaat lapset tekivät puoliaikaista työpäivää, ja he työskentelivät kevyemmän työn parissa, kun taas 14–16-vuotiaat lapset tekivät saman verran töitä, mutta raskaamman työn parissa. Venäjän eri alueilla oli omat käytännöt, milloin nuori siirtyi kokoaikaiseen työhön. Ennen teollistumisen aikakautta lapset työskentelivät myös kartanoissa ja valtiolla
Maaorjien lapsityövoima

Vuoden 1818 maaorjalain mukaan kahdeksanteen ikävuoteen asti vanhempien piti elättää omaa lastaan, minkä jälkeen lapsen piti itse ansaita ruokansa. Lapsen täytettyä kymmenen vuotta hänestä tuli harjoittelija, jolloin hän alkoi itse ansaita tulonsa. Perintöorjat saivat ruokaa omistajiltaan 11-12 ikävuoteen asti, minkä jälkeen heistä tuli palkallisia työharjoittelijoita.
Lapsityövoima teollistumisen aikakaudella

Venäjän teollistuminen vaikutti lapsityövoiman kysyntään 1800–1900-luvun taitteessa. Eri teollisuuden aloilla työskenteli työläisten ohella myös maalta saapuvia työläisiä, joiden koulutustaso oli heikkoa ja joiden työvoima oli edullista. Tämän ohella töihin otettiin myös naisia ja lapsia, sillä heidän työnteosta maksettiin alhaisempaa palkkaa kuin koulutetuille työläisille tai maataloustyöläisille . Lapset saivat 45% vähemmän palkkaa kuin täysi-ikäiset työntekijät. .
Halvan työvoiman vuoksi lapsityövoimaa käytettiin eri teollisuuden aloilla.  Esimerkiksi metalliteollisuudessa työskenteli 1000 työntekijää kohti 11 lasta, jotka edustivat molempaa sukupuolta ja olivat 12-15 vuotta vanhoja, ruokateollisuudessa 14 lasta, paperiteollisuudessa 58 lasta, hedelmätuotannossa 40 lasta, tupakkateollisuudessa 60 lasta ja tulitukkutehtailla 141 lasta. Tämän ohella lapsia työskenteli myös  puuteollisuudessa, olutpanimoilla ja sokeriteollisuudessa. Lapsen ikä, kunto ja terveystodistus vaikuttivat lapsen työllistymiseen