stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Raiskio (Ranua)

Raiskio on Ranuan kunnassa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee seututien 924 varressa. Matkaa Ranuan kirkonkylään kertyy 19 kilometriä. Raiskion kylällä toimii yhteinen kylätoimikunta Rovastinahon ja Leppiahon kylien kanssa.
Renée Jones

Renée Jones (s. 15. lokakuuta 1958) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on Päivien viemää -sarjan tohtori Lexie Carverina, jota hän esitti vuodesta 1993 alkaen. Hän lopetti sarjassa näyttelemisen kesäkuussa 2012. Hän on esiintynyt myös useissa muissa televisiosarjoissa, esimerkiksi 21 Jump Streetissä, L.A. Lawissa ja Yön kuumuudessa -sarjassa.
Aiheesta muualla

Renée Jones Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
RN Leonardo da Vinci (1911)

| RN Leonardo da Vinci |
| --- | --- |
 RN Leonardo da Vinci

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantieri navali Odero, Genova
Kölinlasku:  18. heinäkuuta 1910
Laskettu vesille:  14. lokakuuta 1911
Palveluskäyttöön:  17. toukokuuta 1914
Poistui palveluskäytöstä:  tuhoutunut räjähdyksessä 2. elokuuta 1916
Tekniset tiedot
Uppouma:  23 087 t (standardi) 24 677 t (kuormattu)
Pituus:  168,9 m (vesiraja) 176,0 m (kokonaispituus)
Leveys:  28 m
Syväys:  9,3 m
Koneteho:  32 300 hv (23 MW)
Nopeus:  21,6 solmua (41 km/h)
Miehistöä:  35 upseeria ja 1 197-1 200 miestä
Aseistus
Aseistus:  13 × 305 mm/L46 tykkiä 18 × 120 mm/L50 tykkiä 14 × 76 mm/L50 tykkiä 3 × 450 mm torpedoputkea
RN Leonardo da Vinci (ital. Regia Nave Leonardo da Vinci) oli Regia Marinan eli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1914 valmistunut Conte di Cavour -luokan taistelulaiva ensimmäisessä maailmansodassa. Se ei kuitenkaan osallistunut sotatoimiin ja tuhoutui räjähdyksessä 2. elokuuta 1916.
Valmistus

Alus tilattiin Genovasta Cantieri navali Oderolta, missä köli laskettiin 18. heinäkuuta 1910. Alus laskettiin vesille 14. lokakuuta 1911 ja liitettiin laivastoon 17. toukokuuta 1914.
Palvelus

Alus ei osallistunut ensimmäisessä maailmansodassa sotatoimiin. Siihen kuormattiin Tarantossa Mar Piccolossa 2. elokuuta 1916 ammuksia seuraavaksi päiväksi suunniteltuja ammuntoja varten. Seuraavana yönä noin kello 23 tapahtui aluksen takaosassa räjähdys, joka sai aikaan hallitsemattoman tulipalon. Vaikka ammusvarastot täytettiin vedellä, alus räjähti ja sen jälkeen kaatui upoten matalaan veteen. Onnettomuudessa sai surmansa 21 aluksen 34 upseerista ja 227 miehistönjäsentä.
Sotaoikeus ei päässyt yksimielisyyteen, oliko tapahtuman syynä huolimattomuus vai sabotaasi. Asia selvisi Italian vastavakoilun ryöstettyä Itävallan Zürichin lähetystön, josta saatiin tietoa Itävallan Italiassa toimineista agenteista. Saatuja tietoja ei kuitenkaan julkistettu, mutta niiden seurauksena useita ihmisiä pidätettiin, asetettiin sotaoikeuteen ja tuomittiin vakoilusta ja vahingonteosta kuolemaan. Marraskuussa 1916 perustettiin pelastusryhmä nostamaan alus. Sen työ keskeytyi huhtikuussa 1917, ja nostoa jatkettiin vasta sodan päätyttyä. Aluksen torneja ja kansirakenteita poistettiin huhtikuusta elokuuhun 1919 ja hylky nostettiin 17. syyskuuta. Se siirrettiin Tarantossa telakalle.
Aluksen runko oli saatu 24. tammikuuta 1921 mennessä vesitiiviiksi, ja se kellui oikeinpäin. Seuraavien vuosien aikana tehtiin suunnitelmia aluksen kunnostamisesta ja modernisoinnista, minkä vuoksi sen tonnisto laskettiin Washingtonin laivastosopimukseen. Työstä luovuttiin 1923, se poistettiin alusluettelosta 22. maaliskuuta ja hylky myytiin 26. maaliskuuta romutettavaksi Mar Piccoloon.
Merestä nostettu ylösalaisin oleva aluksen hylky
Vernerin matka maailmalle

Vernerin matka maailmalle on Pirkko Talvio-Jaatisen kirjoittama ja Tommi Kinnusen kuvittama ja ideoima lastenkirja Wadivaakkujen suvusta ja myöhään kuoriutuneesta Verneristä, joka jää jälkeen Afrikkaan muutosta myöhäisen syntymänsä takia.
Valkoisuusnormi

Länsimainen sivilisaatio Samuel P. Huntingtonin teoksen Kulttuurien kamppailu ja uusi maailmanjärjestys pohjalta.
Valkoisuusnormi viittaa Suomen oikeusministeriön ”Olen antirasisti” -kampanjan mukaan näkymättömiin sosiaalisiin hierarkioihin ja valtasuhteisiin, jossa länsimaalaisuus ja eurooppalaisuus nähdään hyväksyttynä ja suositeltavana elämäntapana. Tämän ajattelun yleisyys vallitsevana normina tulee esiin, kun siitä poiketaan. Käsite ei ensisijaisesti viittaa ihonväriin.
Suvi Keskinen, Lena Näre ja Salla Tuori kirjoittavat, että valkoisuusnormi suojaa niitä, jotka kuuluvat sen piiriin, koska he eivät joudu jatkuvasti kyseenalaistuksi ja selittämään elämäntapojaan ja valintojaan. Rodullistetut valtasuhteet jäävät siksi valkoisuutta edustavilta jopa havaitsematta, sillä ne on helpompi huomata, jos itse poikkeaa vallitsevista normeista. Kirjoittajat katsovat, että vasta kriittinen analyysi valkoisesta länsimaalaisuudesta mahdollistaa normin murtamisen ja avautumisen rodullisesti toisiksi asetettujen kertomuksille, todellisuuskuville ja kritiikille.
Haitallisuus

Valkoisuusnormin huonot puolet liittyvät ulossulkemiseen. Sen sijaan, että henkilö kuuluisi joukkoon, hänestä tulee ulkopuolinen joko suoranaisesti syrjivien sääntöjen tai  arkielämän hienovaraisempien ilmiöiden, kuten vierastamisen johdosta tai henkilön oman, erilaisuutta koskevan subjektiivisen kokemuksen pohjalta. Jos henkilö ei jaa länsimaisen kulttuurin käsityksiä esimerkiksi tasa-arvosta, hänen näkemyksiään ei hyväksytä ja niitä kyseenalaistetaan. Ulkopuolisuutta lisää 'tyypillisestä' suomalaisesta ulkonäöstä poikkeaminen ja epätavallinen pukeutuminen. Valkoisuusnormista poikkeaviin henkilöihin kohdistuneet ennakkoluulot ja vierauden pelko ovat oikeusministeriön sanaston mukaan rasismia, joka ylläpitää eriarvoisuutta ja vahingoittaa sen kohteiden lisäksi koko yhteiskuntaa.
Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimiston ylitarkastaja Michaela Moua katsoo, että "valkonormatiivisuudesta poikkeaminen vaikuttaa siihen, miten tulee koulussa nähdyksi ja kohdelluksi."  Moua toteaa, että "Koulutuksen rakenteissa tapahtuvaan rodullistavaan ohjaukseen on päästävä kiinni ja korjattava, sillä se johtaa elämänpolkujen ja yhteiskunnallisen aseman eriytymiseen."
Valkoisuuden ihanne ja suomalaisuus

Keskinen, Näre ja Tuori katsovat, että ajatus suomalaisuudesta kytkeytyy valkoiseen länsimaalaisuuteen, joka esiintyy normatiivisena vaatimuksena kansakunnan jäseneksi pääsemiselle. Sen, joka haluaa tulla osaksi (todellisuudessa kuviteltua) suomalaisuutta, tulee esimerkiksi omaksua tietynlainen käsitys sukupuolten välisistä suhteista, tasa-arvosta ja seksuaalisesta vapaudesta.
Minna Seikkulan ja Pauline Hortelanon mukaan suomalaisessa yhteiskunnassa rasismi tuottaa etuoikeutetun aseman valkoisille suomalaisille. Suomalaiseksi tunnistaminen edellyttää valkoisuuden ihanteeseen kuuluvia kulttuurisia ja fyysisiä merkkejä, kuten vaaleaa ihoa tai sitä ettei pukeudu turbaaniin tai (islamilaiseen) huiviin. Myös suomalaista yliopistoa on arvosteltu liiasta valkoisuudesta.
Elinkeinoelämän valtuuskunnan vuoden 2022 tutkimuksen mukaan 65 prosenttia suomalaisista arvioi valkoihoiset etuoikeutetussa asemassa olevaksi väestöryhmäksi.
Valkoisuuden reflektointi

Valkoisuuden reflektoinnilla tarkoitetaan sitä, että valkoihoinen ihminen opettelee tunnistamaan omia tiedostamattomia rasistisia ajatusmallejaan. Reflektointi tuo pintaan myös ahdistusta, syyllisyyttä, häpeää ja surua. Helsingin kasvatuksen ja koulutuksen toimiala koulutti tammikuussa 2022 yhteensä 4 000 varhaiskasvatuksen ja koulujen työntekijää tunnistamaan rasismia ja puuttumaan siihen. Valkoisuus on esimerkiksi päiväkodeissa näkynyt niin, että jossain on voinut olla vain vaaleaihoisia leluja sekä kirjoja, joissa vaaleaihoiset lapset ovat aktiivisia toimijoita.
Pääjärven reunamuodostuma

Pääjärven reunamuodostuma on Venäjän puolella sijaitseva reunamuodostuma, joka kerrostui Fennoskandian jäätikön Kuusamon–Vienanmeren virtauskielekkeen eteen noin 11 000 vuotta sitten.
Maantietoa

Pääjärven reunamuodostuma sijaitsee Suomen rajan suuntaisena kaarena, jonka alkaa Uhtuan (Kalevala) luoteispuolelta, kulkee  Ohdanjärven itäpuolelta, Pääjärven kylän läheltä, pujahtaa Pääjärven ja Tuoppajärven välistä, ja kiertää Pääjärven pohjoispuolelle. Reunamuodostuma on melko tarkkaan kartoitettu ja se on noin 130 kilometrin pituinen. Reunamuodostuma sijaitsee Karjalan harvaan asutulla alueella, mutta sen lähellä sijaitsee Pääjärven taajama.
Muodostumisteoria

Pääjärven reunamuodostuma on kerrostunut lännestä itään päin virranneen Kuusamon–Vienanmeren virtauskielekkeen eteen. Reunamuodostuman ajoitus on edelleen kiistelyn kohteena, sillä aiemmat ajoitukset ovat jo vanhoja ja sisältävät jonkin verran epätarkkuutta. Niiden mukaan muodostumalla on ikää 11 800–11 600 vuotta. Uudet ajoitukset ovat epäsuoria. Reunamuodostuman itäpuolelta on radiohiiliajoitus Tuoppajärvestä, jonka mukaan mannerjäätikkö oli poistunut sen päältä 9 500 vuotta sitten. Noin 10 kilometrin päästä muodostumaa on saatu toinen ajoitus 10 800 vuotta sitten. Kun huomioidaan jäätikön reunan perääntymisvauhti Kalevalan reunamuodostuman kohdalla, on päädytty ajoitukseen 10 900 vuotta sitten. Jos lisäksi huomioidaan, että Pääjärven muodostuma sijaitsee 80 kilometriä luoteeseen Kalevalan muodostumasta, voidaan ajoitukseen lisästä noin 100 vuotta. Pääjärvelle on tämän mukaisesti esitetty ajoituksena 11 000 vuotta sitten.
Aikaisemmat radiohiiliajoitukset liittävät reunamuodostuman Toisen Salpausselän muodostumisaikaan, ja jälkimmäiset ajoitukset liittävät sen Sisä-Suomen reunamuodostuman aikaan.
Lähteitä

1 2 3  Putkinen, Niko: Late Weichselian deglaciation chronology and palaeoenvironments in northern Karelia, NW Russia (PDF) (väitöskirja geologiassa)  2011. Espoo:  Geologian tutkimuskeskus. Viitattu 18.8.2021. (englanniksi)
1 2  Stroeven, Arjen P. & al.: Deglaciation of Fennoscandia. Quaternary Science Reviews, 2016, nro 147, s. 91–121.  Elsevier Ltd.. doi:10.1016/j.quascirev.2015.09.016.  ISSN 0277-3791.  (englanniksi)
↑  Pääjärven reunamuodostuman keskikohta, GeoMixer-karttapalvelu, kosmosnimki.ru, viitattu 22.8.2021
Vernier-moottori

Vernier-moottori on avaruusaluksen ja kantoraketin asentoa säätävä pieni rakettimoottori. Vernier-moottoreitä käytetään muun muassa avaruusalusten telakoinnissa aluksen asennon hienosäätöön. Moottori ei yleensä toimi jatkuvatoimisesti ja tuottaa työntövoimaa pulsseina.
NASAn avaruussukkuloissa on kuusi Vernier-moottoria.
Rainer Schmidt

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Rainer Schmidt lennossa vuonna 1971. |  Rainer Schmidt lennossa vuonna 1971. |  Rainer Schmidt lennossa vuonna 1971. |  |
Maa:   Itä-Saksa
Miesten mäkihyppy
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Sapporo 1972 | suurmäki |  |
| Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  | Lentomäen MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Kulm 1975 | lentomäki |  |
| Talviuniversiadit  | Talviuniversiadit  | Talviuniversiadit  |  |
|  Pronssia | Rovaniemi 1970 | normaalimäki |  |
Rainer Schmidt (s. 1. elokuuta 1948) on saksalainen mäkihyppääjä, joka menestyi 1970-luvun alkupuolella Saksan demokraattista tasavaltaa edustaen.
Schmidt saavutti suurmäessä pronssia Sapporon talviolympialaisissa vuonna 1972. Uransa toisen arvokisamitalin hän saavutti vuoden 1975 lentomäen maailmanmestaruuskilpailuista Itävallan Bad Mitterndorfista, missä hän sijoittui toiseksi Tšekkoslovakian Karel Kodejškan jälkeen.
Keski-Euroopan mäkiviikon Schmidt voitti vuonna 1973. Hän voitti Oberstdorfin ja Garmisch-Partenkirchenin osakilpailut, sijoittui toiseksi Innsbruckissa ja oli Bischofshofenissa 17:s.
Unix Amiga Delitracker Emulator

| Unix Amiga Delitracker Emulator |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Heikki Orsila
Kehityshistoria
Vakaa versio:  2.13
Tiedot
Lisenssi:  GPLv2
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
Unix Amiga Delitracker Emulator (UADE) on soitto-ohjelma Unixin kaltaisille käyttöjärjestelmille, joka soittaa noin 200 eri musiikkitiedostomuotoa Amiga-tietokoneilta.
Toiminta

UADE emuloi Amiga-tietokonejärjestelmiä soittaakseen tiedostomuodot oikein. UADE:ssa on UAE:n avulla toteutettu emulaatio sekä Motorola 68000 -käskykannalle että Amigan oheispiireille.
Oheispiireistä oleellisin emuloitava osuus on Paula, joka tuottaa järjestelmän äänen. Tärkeä emuloitava osuus Paulassa on äänen uudelleennäytteistys Paulan sisäisestä kellotaajuudesta (3,6 MHz) oikeaksi ääniulosmenoksi (esimerkiksi 44 kHz). Tämän lisäksi Paula tekee äänelle suodatusta, jonka voi UADE:ssä valita vastaamaan joko A500- tai A1200-tietokoneita.
Soittamiseen käytetään käskykantaemulaatiota, koska monille tiedostomuodoilla ei ole julkista standardia tai tiedostomuotokuvausta. Tavallisessa tapauksessa ainoa tunnettu tieto jostakin tiedostomuodosta on Motorola 68000 -kielinen lähdekoodi tai pelkkä binäärinen konekielikoodi.
UADE tukee Eagleplayer- ja Delitracker-ohjelmointirajapintoja.
Tiedostomuodot

Osittainen lista UADEn tukemista tiedostomuodoista (kaikki ovat Amiga-tiedostomuotoja):
A.M. Composer 1.2
AC1D
Actionamics
AHX
Amos Music Bank
AProSys
Art and Magic
Art of Noise
Audiosculpture
Beathoven Synthesizer
Benn Daglish
Bladepacker / Unique Development
Channel Player 1, 2, 3
Chip Tracker (KRIS Tracker)
Custom Made / Ron Klaren
Customplay
Darius Zendeh
Dave Lowe (old and new)
David Whittaker
Delitracker custom songs
Delta Music 1.0 and 2.0
Delta Packer 1.0 / Tronic
Digibooster 1.x
Digital Illusions
Digital Mugician
DSS
Dynamic Synthesizer
EarAche
EMS
EMS v6
Eureka Packer
FC-M Packer
FollinPlayer II
ForgottenWorldPlayer (FWMP)
Fredmonitor
FredGray
FuchsTracker
Future Composer 1.3 / 1.4
FutureComposer (BSI)
Fuzzac Packer
Game Music Creator
GlueMon
GraveComposer
HeatSeeker mc1.0
Hippel
Hippel 7V
Hippel-COSO
Hornet Packer
Howie Davies (HD)
IceTracker/soundtracker 2.6
Images Music System
Infogrames / Rob Hubbard 2
InStereo 1, 2.0 (IS, IS20)
Janko Mrsic-Flogel
JamCracker
Jason Brooke
Jason Page
Jason Page Old / Steve Turner
Kefrens Sound Machine
Kris Hatlelid (KH)
LeglessMusicEditor (LME)
MajorTom2 (Holynoise/MajorTom)
M.O.N
Magnetic Fields (MFP)
Mark Cooksey (MC)
Mark Cooksey OLD (MCO)
Mark II
Martin Walker
MED
MED Packer (MMDC)
Medley
MikeDavies /Tiertex Player (MD)
ModuleProtector 1.0
Music-Assembler
NoisePacker 1, 2, 1.0, 2.0, 3.0
NoiseRunner
NoiseTracker
NoiseTracker Pak
Novotrade Packer (NTP)
NSF
OctaMED
Oktalyzer
Old SoundTracker
Paul Robotham (dat+ssd)
Paul Shields
Paul Summers
Peter Verswyvelen
Pha (Pro/Hanni) Packer
Pierre Adane Packer (PAP)
PolkaPacker
PolkaRunner
Power Music
PowerTracker (Laxity-Player)
Pro-Packer 1.0, 2.0, 2.1, 3.0
Promizer 0.1, 1.x, 2.0, 4.0
ProPacker(PHA)
ProRunner 1.0, 2.0, 2.1
ProTracker
PSA
PumaTracker
Pygmy Packer
QuadraComposer (EMOD)
Richard Joseph (sng+ins, rjp)
Riff Raff (RIFF)
Rob Hubbard (RH)
Rob Hubbard Old (RHO)
Rob Hubbard 2 (Infogrames)
SAP
SCUMM Player
Sean Connolly
Sean Conran
Sidmon 1.0
Sidmon 2.0
Silmarils (MOK)
SKYT Packer
SonicArranger
SonicArranger (packed)
SOPROL (Sound Prog. Lang) (SPL)
SoundControl (SC)
Soundfactory (PSF)
SoundFX 1.3, 2.0
SoundImages (DP)=JasonPageNew
SoundImages (EP)=TinyWilliams
SoundMaster 1/2 (sm, sm1, sm2)
SoundMon 1.0, 2.0, 2.2
SoundTracker 15, 31
SoundTracker Pro 3.0
SpecialFX (JD)
SpeedyA1System (SAS)
SpeedySystem (SS)
StarTrekker 4
StarTrekker Packer
Steve Barrett
SUNtronic
Suntronic custom
Synth Dream (SDR)
Synth Pack (OSP)
Synthesis (Synth, SYN)
SynTracker
TFMX 1.x, 7V, Pro
The Player 4.0a, 4.0b, 4.1a, 5.0a, 6.0a, 6.1a
The Holy Noise
Thomas Hermann (THM)
Tim Follin (tf)
TME
Tomi Pakarinen (TomyTracker)
TrackerPacker 1, 2, 3
Ultimate SoundTracker
UNIC-Tracker
Unic-Tracker 2 / Laxitytracker
VSS
Wally Beben
WantonPacker
Xann Packer
YMST (MYST)
Zen Packer
Aiheesta muualla

UADE
Keskustelupalsta UADElle (Arkistoitu – Internet Archive)
ExoticA (englanniksi)
Ranskan tiede

| Ranskan tiede Kuuluisia kouluja ja instituutioita |
| --- | --- |
Kirjailija:  Osmo Pekonen
Kansitaiteilija:  Albert Edelfelt, Louis Pasteurin muotokuva, 1885.
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Art House
Julkaistu:  1995
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  174
ISBN:  951-884-181-0
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ranskan tiede: kuuluisia kouluja ja instituutioita on Osmo Pekosen kirja, joka esittelee Ranskan yliopistokulttuuria. Teos ilmestyi vuonna 1995 Art Housen tiedekirjasarjassa.
Renée Felice Smith

| Renée Felice Smith |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 16. tammikuuta 1985 (ikä 39) New York City, New York
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, tuottaja
Näyttelijä
Aktiivisena:  2008–
Merkittävät roolit:  “Nell Jones” NCIS: Los Angeles “Beck” The Relationtrip “Belle” Elämää Philadelphiassa
Aiheesta muualla
IMDb 
Renée Felice Smith (s. 16. tammikuuta 1985 New York City) on yhdysvaltalainen, italialais-irlantilaista sukujuurta oleva näyttelijä, jonka tunnetaan parhaiten rooleistaan elokuvassa The Relationtrip ja TV-sarjoissa Elämää Philadelphiassa ja NCIS: Los Angeles. Roolistaan elokuvassa The Relationtrip hänet palkittiin Dallasin kansainvälisten elokuvajuhlien pääpalkinnolla vuonna 2017. Hän oli myös ehdolla voittamaan SXSW Film Festivalsin Adam Yauch Hornblower ja SXSW Gamechanger -palkinnot samasta roolistaan.
Smith opiskeli Patchogue-Medford High Schoolissa New Yorkin Long Islandilla ja tämän jälkeen Tisch School of the Artsissa New Yorkin Yliopistossa pääaineenaan journalismi ja sivuaineenaan historia.
Smithillä on myös ranskanbulldoggi Hugo, joka on inspiroinut häntä kirjoittamaan Hugosta kertovaa lastenkirjasarjaa.
Hänen ensimmäinen TV-esiintymisenä oli vain kuusi-vuotiaana Dannon jugurtin TV-mainoksessa.
Näyttelijän työnsä ohella hän on ollut ohjaamassa ja käsikirjoittamassa elokuvaa The Relationtrip sekä tämän ohessa joitakin lyhytelokuvia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Renée Felice Smith Wikimedia Commonsissa
Vans

| Vans |
| --- | --- |

Perustettu:  1966-03-1616. maaliskuuta 1966
Perustaja:  Paul Van Doren
Kotipaikka:  Costa Mesa, Kalifornian osavaltio,  Yhdysvallat
Toiminta-alue:  Maailmanlaajuinen
Toimiala:  vaatteet, asusteet, kengät
Omistaja:  VF Corporation
Kotisivu:  Vans.fi (englanniksi)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mustat Vans-kengät
Vans on yhdysvaltalainen kenkiä valmistava yritys, joka perustettiin alun perin vuonna 1966 nimellä Van Doren Rubber Company. Vansin omistaa VF Corporation.
Historia

Vans sai alkunsa Kaliforniassa vuonna 1966, kun veljekset Paul Van Doren ja James Van Doren perustivat The Van Doren Rubber Companyn yhdessä Gordon Leen ja Serge Delian kanssa. Kengät suunnattiin surffareille, skeittareille ja punkkareille.[lähde? ]
Vansin alkuperäisen logon suunnitteli 1970-luvulla James Van Dorenin poika Mark Van Doren.
1980-luvulla Vans menetti asiakkaita, kun se alkoi valmistaa jalkapallo- ja pesäpallokenkiä.[lähde? ] Yhtiö haki konkurssia vuonna 1984. McCown DeLeeuw Company osti yhtiön neljä vuotta myöhemmin 74 miljoonalla dollarilla. Vans listattiin pörssiin vuonna 1991.
Vuonna 2004 VF Corporation osti Vansin 396 miljoonalla dollarilla.
Nykyään

Vans on sponsoroinut vuosina 1995–2018 järjestettyä The Vans Warped Touria, joka on punk- ja ska-musiikin sekä extreme-urheilun festivaali.
Ska punk -yhtye The Suicide Machines kirjoitti kappaleen ”The Vans Song”, jossa ylistetään Vans-kenkiä. Myös rap-yhtye The Pack on kirjoittanut Vansista laulun nimeltä ”Vans”.[lähde? ]
Nykyään Vans valmistaa kenkien lisäksi myös muun muassa reppuja, paitoja, pipoja, lippalakkeja ja jumppapusseja. Kaikki kenkämallit eivät muistuta skeittikenkiä kuten alun perin.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vansin viralliset sivut (englanniksi)
Vanse

| Vanse |
| --- | --- |
 Vanse ilmakuvassa.
 Vanse
 Koordinaatit: 58°05′53″N, 6°41′31″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Agder
Kunta:  Farsund
Pinta-ala:  
 – Maa:  1,9 km²
Väkiluku (2022):  2 016
 – Väestötiheys:  1 061 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vanse on taajama Farsundin kunnassa Agderin läänissä Norjassa. Sen pinta-ala on 1,9 neliökilometriä ja asukasluku 2 016 vuonna 2022. Vanse (vuodesta 1911 lähtien nimeltään Lista) oli itsenäinen kunta vuosina 1837–1965, jolloin perustettiin nykyinen Farsundin kunta.
Kuvia

Vansen kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Albert Lunde (1877–1939), herätysliikkeen saarnaaja
Olav Selvaag (1912–2002), insinööri
Mathias Skeibrok (1851–1896), kuvanveistäjä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vanse Wikimedia Commonsissa
Vernerin laki

Vernerin laki on tanskalaisen kielentutkijan Karl Vernerin kehittämä kielihistoriallinen laki, jonka mukaan muutamat germaanisten äänteensiirtymislakien kanssa näennäisesti ristiriidassa olevat ilmiöt saavat selvityksensä indoeurooppalaisessa kantakielessä vallinneesta sanapainon vaihtelevuudesta. Germaanisen äänteensiirtymislain mukaisesti vanhat indoeurooppalaiset klusiilit /p t k/ muuttuvat germaanisessa kantakielessä soinnittomiksi spiranteiksi /f θ x/ (esim. latinan piscis-muotoa vastaa saksan Fisch, latinan māter-muotoa englannin mother, latinan cornu-muotoa saksan Horn).
Kun kuitenkin toisinaan indoeurooppalaisen kantakielen klusiileja /p t k/ vastaa germaanissa kielissä soinnillinen spirantti tai siitä myöhemmin kehittynyt klusiili /b d g/ (esim. latinan capio saksan heben, latinan dico saksan zeigen), tämä erilainen kehitys johtuu indoeurooppalaisesta painon vaihtelusta. Vernerin lain mukaan pysyivät nimittäin kantagermaaniset /f θ x/ muuttumattomina, jos juuri niiden edellä oleva vokaali oli painollinen, mutta ”pehmenivät” vastaaviksi soinnillisiksi spiranteiksi /β ð ɣ/ ja myöhemmin klusiileiksi /b d g/, jos paino oli jollakin muulla tavulla. Kun indoeurooppalainen paino saman sanan eri muodoissakin saattoi olla eri tavuilla, saattoi siis konsonantti germaanisissa alkukielessä esiintyä joko /f/:nä tai /b/:nä, /θ/:na tai /d/:nä, /h/:na tai /g/:nä.
Jäänteitä tästä niin sanotusta kieliopillisesta vaihtelusta (saks. grammatischer Wechsel) ovat esimerkiksi vaihtelut nykysaksan verbimuodoissa leiden ~ gelitten, ziehen ~ gezogen. Samalla tavalla kuin edellä mainitut vaihtelut on kehittynyt myös /z/:n ja /r/:n vaihtelu, jolloin r on muodostunut aikaisemmasta /z/:sta, vrt. saksan war ~ gewesen.
Rinkama

Rinkama on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Nils Rinkama (1920–1961), säveltäjä ja kapellimestari, Riku Rinkaman isä
Riku Rinkama (1944–1988), ekonomi, asianajaja, televisioesiintyjä ja televisio-ohjelmien tekijä, Nils Rinkaman poika
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.