stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Armeijaryhmä Kuurinmaa

| --- | --- |
 Wehrmachtin armeijaryhmät 1 
Itärintama : 
Pohjoinen armeijaryhmä: 
Keskustan armeijaryhmä: 
Etelän armeijaryhmä: 
Armeijaryhmä A: 
Armeijaryhmä B: 
Armeijaryhmä Don: 
Armeijaryhmä Etelä-Ukraina: 
Armeijaryhmä Pohjois-Ukraina: 
Armeijaryhmä Kuurinmaa: 
Armeijaryhmä Veiksel: 
Länsirintama : 
Armeijaryhmä A: 
Armeijaryhmä B 1940: 
Armeijaryhmä B 1943–1945: 
Armeijaryhmä C: 
Armeijaryhmä D: 
Armeijaryhmä G: 
Armeijaryhmä H: 
Balkan : 
Armeijaryhmä E: 
Armeijaryhmä F: 
Pohjois-Afrikka  : 
Armeijaryhmä Afrikka: 
Armeijaryhmä Tunisia2 : 
 Office of United States Chief of Counsel For Prosecution of Axis Criminality: AFFIDAVIT TO ACCOMPANY MEMORANDUM ON THE GERMAN GENERAL STAFF AND HIGH COMMAND Last-Modified: 1999/11/17. Nizkor Project. Viitattu 1.4. 2007. (englanniksi)  Steen Ammentorp: Ziegler, Heinz, General of Artillery generals.dk. Viitattu 1.4. 2007. (englanniksi) : 
Armeijaryhmä Kuurinmaan hihanauha
Itärintama operaatio Bagrationin aikana, puna-armeijan eteneminen 1. elokuuta 1943 – 31. joulukuuta 1944
Armeijaryhmä Kuurinmaa (saks. Heeresgruppe Kurland) oli Saksan itärintaman armeijaryhmä, jonka puna-armeija saartoi Kuurinmaalle operaatio Bagrationin yhteydessä syksyllä 1944. Armeijaryhmä pysyi motitettuna sodan loppuun asti ja oli antautuessaan 9/10. toukokuuta 1945 suurin Saksan armeijan yhtenäisenä säilynyt sotilasyksikkö. Kuurinmaan armeijaryhmä koostui 16. ja 18. armeijasta.
Puna-armeijan edettyä Itämeren rannalle lähellä Niemenjokea 10. lokakuuta 1944 Saksan pohjoinen armeijaryhmä joutui eristyksiin muista itärintaman joukoista. Mottiin jäi noin 200 000 sotilasta 26:ssa divisioonassa.
Kuurinmaan armeijaryhmä syntyi 25. tammikuuta, kun Adolf Hitler nimitti vanhan pohjoisen armeijaryhmän Kuurinmaan armeijaryhmäksi, entisen keskustan armeijaryhmän pohjoisen armeijaryhmäksi ja armeijaryhmä A:n keskustan armeijaryhmäksi.
Kuurinmaan armeijaryhmä kävi kuusi suurta mottitaistelua 15. lokakuuta 1944 – 4. huhtikuuta 1945 välisenä aikana.
Komentajat

Armeijaryhmä Kuurinmaan komentajat:
sotamarsalkka Ferdinand Schörner kesäkuu 1944 – tammikuu 1945
kenraalieversti Lothar Rendulic tammikuu 1945
Heinrich Scheel tammi-maaliskuu 1945
kenraalieversti Lothar Rendulic maalis–huhtikuu 1945
Käännös suomeksi
Pantterimonninen

| Pantterimonninen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichtyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichthyidae
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::  Monniset Corydoras
Laji::  ambiacus
Kaksiosainen nimi
 Corydoras ambiacus  Edward Drinker Cope, 1872  
Katso myös
   Pantterimonninen Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pantterimonninen (Corydoras ambiacus) on monnisiin kuuluva kalalaji, jota pidetään myös akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö

Pantterimonninen voi kasvaa 7 senttimetriä pitkäksi. Kalan pää ja selkäevä ovat tummat, muuten kala on vaalea ja siinä on mustia pilkkuja. Myös pyrstö on vaalea ja siinä on mustia pilkkuja.
Alkuperä

Pantterimonninen on kotoisin Ecuadorista ja Perusta, muun muassa Ampiyacujoesta, Nanayjoesta ja Napojoesta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Pantterimonninen on melko vilkas ja sävyisä, helposti hoidettava perusmonninen. Se on kutenut akvaariossa vain satunnaisesti.
Vesiolot ja ravinto

Pantterimonninen tarvitsee vähintään 100 litran kokoisen akvaarion, jossa pitäisi olla avoimien hiekka-alueiden lisäksi myös kasveja ja juurakoita tai muita koloja piilopaikoiksi. Pantterimonnisen hyvinvointia lisää turvesuodatus tai turveuutteen lisäys. Pantterimonniselle sopiva veden happamuus on 6-7 ja veden kovuus alle kymmenen. Sopiva lämpötila on 22-25 celsiusastetta. Kala on kaikkiruokainen.
Aiheesta muualla

ITIS: Corydoras ambiacus (englanniksi)
FishBase: Corydoras ambiacus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1613140  Wikispecies: Corydoras ambiacus  CoL: 6B772  EoL: 223713  FishBase: 12158  GBIF: 2342669  iNaturalist: 609599  IRMNG: 10159195  ITIS: 679774  NCBI: 927825  Open Tree of Life: 360618  Plazi: 99BFFA1A-88BC-8E3C-B6C2-53DB14F26F2E  WoRMS: 1014138  ZooBank: 2FCA03AF-6AB6-4652-B683-1B331515894D
Kansainvälinen sulkapalloliitto

| Kansainvälinen sulkapalloliitto> Badminton World Federation |
| --- | --- |

Laji:  sulkapallo
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimialue:  kansainvälinen
Lyhenne:  BWF
Perustettu:  1934
Sijainti:   Kuala Lumpur, Malesia
Presidentti:  Poul-Erik Høyer Larsen
Jäsenyydet:   Kansainvälinen olympiakomitea 
Jäsenet:  194 jäsenliittoa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansainvälinen sulkapalloliitto (lyh. BWF, engl. Badminton World Federation) on kansainvälinen sulkapalloliitto. Se perustettiin vuonna 1934 nimellä International Badminton Federation, ja nykyisen nimen käyttöönotosta päätettiin 24. syyskuuta 2006. Badminton World Federationin uudeksi pääpaikaksi otettiin 1. lokakuuta 2005 Malesian pääkaupunki Kuala Lumpur, jota ennen se oli ollut Cheltenhamin Englannissa.
Badminton World Federation on järjestänyt sulkapallon maailmanmestaruuskilpailut vuodesta 1977 ja on vastuussa olympiasulkapallosta. Se ylläpitää myös Badminton Hall of Famea, johon kootaan syystä tai toisesta erityisen maineikkaiksi kohonneita pelaajia.
Alueelliset konfederaatiot

|  | Alue | Konfederaatio | Lyhenne | Jäseniä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|      | Aasia | Badminton Asia Confederation | BAC | 43 |
|      | Eurooppa | Badminton Europe | BE | 53 |
|      | Amerikat | Badminton Pan Am | BPA | 34 |
|      | Afrikka | Badminton Confederation of Africa | BAC | 42 |
|      | Oseania | Badminton Oceania | BO | 14 |
| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 186 |
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Kartta konfederaatioiden alueista.
Bahianorneero

| Bahianorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Pöyhijäorneerot Synallaxis
Laji::  cinerea
Kaksiosainen nimi
 Synallaxis cinerea  Pacheco & Gonzaga, 1995 
Synonyymit
 Synallaxis whitneyi 

Katso myös
   Bahianorneero Wikispeciesissä   Bahianorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Bahianorneero (Synallaxis cinerea) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Bahianorneeroa tavataan Bahiassa Brasiliassa. Sen levinneisyysalue on pieni, ja populaatio pienenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Raudaskylän Kristillinen Opisto

| Raudaskylän kristillinen opisto |
| --- | --- |

 Raudaskylän Kristillisen Opiston pihamaata.
Sijainti:  Ylivieska
Koordinaatit:  64.004974°N, 24.746777°E
Tyyppi:  kristillinen kansanopisto
Perustettu:  1920
Sitoutuneisuus:  Herännäisyys
Rehtori:  Pekka Härkönen
Aiheesta muualla
Sivusto
Raudaskylän Kristillinen Opisto on kansanopisto Ylivieskassa, Pohjois-Pohjanmaalla. Raudaskylän Kristillinen Opisto tarjoaa useita opintolinjoja ja muuta koulutusta perinteikkäässä ympäristössä. Opistolla on vuosittain yhteensä yli 200 vuosiopiskelijaa. Opisto on aloittanut toimintansa syksyllä 1920, jolloin valmistui opistoalueen ensimmäinen rakennus.
Koulutustarjonta

Raudaskylän Kristillisessä Opistossa voit suorittaa seuraavia opintojalähde?:
Yleissivistävä
Lukio
Etälukio
Aikuisten perusopetus
Tutkintokoulutukseen valmentava koulutus eli TUVA
Ammatillinen
Kuntoutus-, tuki- ja ohjauspalvelujen erikoisammattitutkinto (työvalmentajan osaamisala)
Mielenterveys- ja päihdetyön ammattitutkinto
Seurakunta- ja hautauspalvelualan ammattitutkinto (seurakuntapalvelun osaamisala, suntio)
Vapaa sivistystyö
Opistovuosi oppivelvollisille
Sosionomiväylä
Työelämälähtöiset lyhytkurssit ja täydennyskoulutukset
Harrastekursseja ja -leirejä
Musiikkileirit
Avoimen yliopiston opinnot
Opiston arvot

Raudaskylän Kristillinen Opiston arvot ja kasvatusnäky pohjautuvat herännäisyyteen. Kristillisen ihmiskäsityksen pohjalta pyritään toiminnassa oikeudenmukaisuuteen, tasa-arvoon, ajattelun ja vakaumuksen kunnioittamiseen ja kestävään kehitykseen.
Aiheesta muualla

Raudaskylän Kristillisen Opiston kotisivu
Raudaskylän Soiva Kesä
| n k Suomen kristilliset opistot |
| --- | --- |
Ev. Lut. kirkko:  STEP-koulutus Jaakkiman kristillinen opisto  Kristliga Folkhögskolan i Nykarleby  Lapuan kristillinen opisto  Partaharju  Seurakuntaopisto 
Lestadiolaisuus:  Kalajoen Kristillinen Opisto  Jämsän kristillinen kansanopisto  Ranuan kristillinen kansanopisto  Reisjärven kristillinen opisto 
Herännäisyys:  Kainuun opisto  Jyväskylän kristillinen opisto  Lapuan kristillinen opisto  Lieksan kristillinen opisto  Linnasmäen opisto  Portaanpään kristillinen opisto  Raudaskylän Kristillinen Opisto  Valkealan opisto 
Evankelisuus:  Evangeliska folkhögskolan i Svenskfinland  Helsingin Evankelinen Opisto  Karkun evankelinen opisto  Karstulan evankelinen opisto  Kauhajoen evankelinen opisto  Kiteen evankelinen kansanopisto  Loimaan evankelinen kansanopisto  Muurlan Opisto  Perheniemen evankelinen opisto 
Viides herätysliike:  Kansanlähetysopisto  Savonlinnan kansanopisto  Suomen Raamattuopisto 
Muut:  Eurajoen kristillinen opisto  Fria kristliga folkhögskolan  Iso Kirja  Suomen teologinen opisto  Valamon opisto
Hiiriorneero

| Hiiriorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Pöyhijäorneerot Synallaxis
Laji::  infuscata
Kaksiosainen nimi
 Synallaxis infuscata  Pinto, 1950 

Katso myös
   Hiiriorneero Wikispeciesissä   Hiiriorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Hiiriorneero (Synallaxis infuscata) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Hiiriorneeroa tavataan pienellä alueella Brasilian koillisosissa. Lajin populaatioksi on arvioitu 350–1 500 yksilöä. Sitä uhkaa elinympäristöjen muutokset ja häirintä, ja laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Sihtimonninen

| Sihtimonninen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichtyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichthyidae
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::  Monniset Corydoras
Laji::  kanei
Kaksiosainen nimi
 Corydoras kanei  Grant, 1998 
Katso myös
   Sihtimonninen Wikispeciesissä   Sihtimonninen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sihtimonninen (Corydoras kanei) on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään akvaarioissa pohjakalana.
Koko ja ulkonäkö

Sihtimonninen kasvaa noin 5 cm pitkäksi. Sen selkäevä on musta ja silmän ympärillä on musta raita. Kalassa on myös mustia pilkkuja, mutta muuten se on harmaa.
Alkuperä

Sihtimonninen on kotoisin Brasiliasta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Sihtimonninen on eloisa ja rauhallinen parvikala, joka viihtyy akvaarion pohjalla. Sen viljely on melko helppoa.
Vesiolot ja ravinto

Sihtimonninen tarvitsee vähintään 100 litran kokoisen akvaarion. Sille sopiva pH on 6–7, veden kovuus alle kymmenen ja lämpötila 23–26 °C astetta.
Aiheesta muualla

ITIS: Corydoras kanei (englanniksi)
Fishbase: Corydoras kanei (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q3761633  Wikispecies: Corydoras kanei  BOLD: 519199  CoL: YPXH  EoL: 213999  FishBase: 56533  GBIF: 2342648  iNaturalist: 609662  IRMNG: 10149153  ITIS: 679826  NCBI: 927901  Open Tree of Life: 431074  Plazi: 2DA13035-2138-1DDE-8CB2-9476F88BFF68  WoRMS: 1010421  ZooBank: 183944EF-E164-4E81-9C07-B51EC3D49CE9 
↑  Frederico, R.G.: Corydoras kanei IUCN Red List of Threatened Species. Version 2023-1. 2023. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 12.2.2024. (englanniksi)
Komissaarikäsky

Komissaarikäskyn ensimmäinen sivu. Päivätty 6. kesäkuuta 1941.
Komissaarikäsky (saks. Kommissarbefehl) oli Adolf Hitlerin 9. kesäkuuta 1941 antama käsky, jonka mukaan kaikki operaatio Barbarossan aikana itärintamalla vangiksi saadut puna-armeijan komissaarit ja muut aktiiviset kommunistit tuli teloittaa.
Taistelussa vangiksi jääneet komissaarit tuli välittömästi teloittaa rintamalla. Muut vangitut tuli luovuttaa SS:n Sonderkommandoille käsiteltäviksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komissaarikäsky Wikimedia Commonsissa
Kulmamonninen

| Kulmamonninen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichtyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinipterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Monnikalat Siluriformes
Heimo::  Panssarimonnit Callichthyidae
Alaheimo::  Monniset Corydoradinae
Suku::  Monniset Corydoras
Laji::  loxozonus
Kaksiosainen nimi
 Corydora loxozonus  Nijssen & Isbrücker, 1983 
Katso myös
   Kulmamonninen Wikispeciesissä   Kulmamonninen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kulmamonninen (Corydoras loxozonus) on monnisiin kuuluva kala, jota pidetään akvaarioissa pohjakalana.
Koko ja ulkonäkö

Kulmamonninen kasvaa noin 5 cm pitkäksi. Silmän kohdalla sillä on musta raita ja musta raita kulkee myös sen pyrstöstä selkäevään saakka. Kala on muuten valkoinen. Kulmamonnisesta tunnetaan monia erilaisia toisistaan hieman poikkeavia värimuotoja.
Alkuperä

Kulmamonninen on kotoisin Kolumbiasta, Meta- ja Ariarijoilta.
Käyttäytyminen

Kulmamonninen on aika rauhallinen parvikala, joka viihtyy akvaarion pohjalla.
Vesiolot ja ravinto

Kulmamonninen tarvitsee vähintään 63 litran akvaarion. Sille sopiva pH on 6-7 ja veden kovuus alle kymmenen sekä lämpötila 22-25 astetta. Kala on kaikkiruokainen.
Aiheesta muualla

ITIS: Corydoras loxozonus (englanniksi)
Fishbase: Corydoras loxozonus (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1758630  Wikispecies: Corydoras loxozonus  CoL: YPXV  EoL: 214334  FishBase: 46106  GBIF: 2342801  iNaturalist: 609670  IRMNG: 10136150  ITIS: 164298  IUCN: 64791159  NCBI: 927905  Open Tree of Life: 431085  WoRMS: 1012144
Isopöyhijäorneero

| Isopöyhijäorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Pöyhijäorneerot Synallaxis
Laji::  subpudica
Kaksiosainen nimi
 Synallaxis subpudica  Sclater, 1874 

Katso myös
   Isopöyhijäorneero Wikispeciesissä   Isopöyhijäorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Isopöyhijäorneero (Synallaxis subpudica) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Isopöyhijäorneeroa tavataan Kolumbiassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Käsky nro 227

Käsky nro 227 eli ”Ei askeltakaan taaksepäin” -käsky oli Neuvostoliiton johtajan Josif Stalinin toisen maailmansodan aikana 28. heinäkuuta 1942 antama käsky, jonka oli tarkoitus pysäyttää puna-armeijan perääntyminen ja kitkeä karkuruus. Käsky tunnetaan siihen sisältyneestä iskulauseesta ”Ei askeltakaan taaksepäin!”  (ven. Ни шагу назад, Ni šagu nazad).
Kun Saksa oli kesällä 1942 aloittanut itärintamalla uuden suurhyökkäyksen, puna-armeija pyrki aluksi perääntymään järjestäytyneesti välttääkseen saarroksiin joutumisen ja suuret motit. Käsky numero 227 osoitti Stalinin halun luopua tästä linjasta. Käskyn hahmotteli kenraalieversti Aleksandr Vasilevski. Sen mukaan perääntyminen ilman päämajasta annettua lupaa oli kielletty, ja kiellon rikkojia uhattiin armottomilla rangaistuksilla. Käskyssä määrättiin perustamaan etulinjan taakse erityisiä sulkuryhmiä, joiden tehtävänä oli ampua kaikki luvatonta perääntymistä yrittävät sotilaat. Muut rikkomuksiin syyllistyneet sotilaat siirrettäisiin rangaistuspataljooniin ”sovittamaan verellään rikoksensa isänmaata kohtaan”. Rangaistuspataljoonat voitiin esimerkiksi määrätä suorittamaan itsemurhahyökkäyksiä tai vaarallisia operaatioita syvällä vihollisen linjojen takana.
Käskyssä Stalin aluksi kuvailee vihollisen etenemistä Neuvostoliiton maaperällä ja sättii puna-armeijaa tappioista ja haluttomuudesta tehdä vastarintaa, minkä jälkeen seuraa toteamus ”vetäytyminen tätä pitemmälle veisi maamme ja meidät itsemme tuhoon” ja sitten vaatimus: ”Ei askeltakaan taaksepäin! Tämän on nyt oltava tärkein tunnuksemme”. Myöhempänä ohjeistus jatkuu:
»Paniikinlietsojat ja pelkurit on tuhottava siihen paikkaan. Perääntymismentaliteetti on eliminoitava päättäväisesti. Maavoimien komentajat, jotka ovat sallineet asemien vapaaehtoisen hylkäämisen, on erotettava ja lähetettävä heti sotaoikeuteen.»
Samansisältöisiä määräyksiä oli annettu Neuvostoliitossa sodan alusta saakka, mutta käsky nro 227 sai aiempia enemmän huomiota ja iskulause  ”Ei askeltakaan taaksepäin” oli pian kaikkien huulilla. Käskyä luettiin julkisesti ääneen sotilaille, joiden tuli kaikkien tuntea se. Sen oli tarkoitus motivoida myös siviilejä. Käskyn soveltaminen johti perääntymään pakotetuissa armeijan yksiköissä syntipukkien etsimiseen ja summittaisiin teloituksiin. Sulkuryhmät pääosin epäonnistuivat tehtävissään, joten niistä luovuttiin kaikessa hiljaisuudessa jo lokakuussa 1942. Samaa tehtävää jäivät kuitenkin hoitamaan turvallisuuspoliisi NKVD:n yksiköt. Puna-armeijan perääntymistä ei välittömästi onnistuttu pysäyttämään, mutta seuraavana talvena voitokas Stalingradin taistelu käänsi tilanteen. Käsky 227 julkaistiin Neuvostoliitossa suurelle yleisölle painettuna ensi kerran vasta glasnostin aikana vuonna 1988.
Käsky nro 227
1
2
3
4
5
6
7
Aiheesta muualla

Lisää luettavaa aiheesta Приказ НКО СССР от 28.07.1942 № 227 on Wikiaineistossa (venäjäksi)
Kansainvälinen lentopalloliitto

| Kansainvälinen lentopalloliitto> Fédération Internationale de Volleyball |
| --- | --- |

 FIVB:n pääkonttori Lausannessa.
Laji:  lentopallo
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimialue:  kansainvälinen
Lyhenne:  FIVB
Perustettu:  20. huhtikuuta 1947
Sijainti:   Lausanne, Sveitsi
Presidentti:  Ary Graça
Jäsenyydet:   Kansainvälinen olympiakomitea 
Jäsenet:  222 kansallista lentopalloliittoa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kansainvälinen lentopalloliitto (lyh. FIVB (ransk. Fédération Internationale de Volleyball) on kansainvälinen lentopalloliitto, joka järjestää muun muassa lentopallon maailmanmestaruuskilpailut ja lentopallon Maailmancupin. Se perustettiin Pariisissa vuonna 1947, ja sen nykyinen pääpaikka sijaitsee Lausannessa, Sveitsissä. Puheenjohtajana toimii Ary Graça. FIVB:llä on jäsenmaita 222.lähde?
FIVB tällä hetkellämilloin?

Maailmassa yli 500 miljoonaa pelaajaa, joista 33 miljoonaa lisenssin alla toimivia
222 jäsenmaata
Palkintorahoja yli 25 miljoonaa dollaria vuosittain
Yli 100 sponsorisopimusta firmoihin ja tv-yhtiöihin.
Järjestettävät kilpailut

Kansainvälinen lentopalloliitto järjestää seuraavat kilpailut:
Maailmanmestaruuskilpailut (Miehet ja naiset)
Lentopallon maailmancup
Lentopallon maailmanliiga
Challenger Cup
Seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut
Maailmanmestaruuskilpailut
Maailmankiertue
Alajärjestöt

Euroopan lentopalloliitto CEV (sininen)
Aasian ja Osenian lentopalloliitto AVC (violetti)
Afrikan lentopalloliitto CAVB (oranssi)
Pohjois-Amerikan lentopalloliitto NORCECA (punainen)
Etelä-Amerikan lentopalloliitto CSV (vihreä)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
FIVB:n jäsenmaat
Kaneliselkäorneero

| Kaneliselkäorneero |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Orneerot Furnariidae
Suku::  Pöyhijäorneerot Synallaxis
Laji::  candei
Kaksiosainen nimi
 Synallaxis candei  d'Orbigny & Lafresnaye, 1838 

Katso myös
   Kaneliselkäorneero Wikispeciesissä   Kaneliselkäorneero Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kaneliselkäorneero (Synallaxis candei) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kaneliselkäorneeroa tavataan Kolumbiassa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Essonne (joki)

| Essonne |
| --- | --- |
 Essonne La Ferté-Alais’ssa
Alkulähde:  Forêt d'Orléans  48°03′13″N, 2°10′01″E
Laskupaikka:  Corbeil-Essonnes, Seine  48°36′53″N, 2°28′52″E
Maat:  Ranska
Pituus:  101,1 km
Alkulähteen korkeus:  138 m
Virtaama:  8,16 m³/s
Valuma-alue:  1870 km²
 Essonne kartalla
Essonne (/|e|.|s|ɔ|n/) on Seinen vasemmanpuoleinen sivujoki Ranskassa. Se virtaa Centre-Val de Loiren ja Île-de-Francen alueilla Loiret’n, Seine-et-Marnen ja Essonnen departementeissa.
Nimen alkuperä

Nimen varhaisimmat tunnetut kirjoitusasut ovat olleet 500-luvulla Exona ja Axonia sekä myöhemmin Essiona vuonna 1113.
Nimen on selitetty johtuvan galliankielisestä vettä tarkoittavasta sanasta esca, joka mahdollisesti esiintyi myös muodossa asca ja johon on liitetty galliankielinen johdin -ona.  Samaa alkuperää on myös Aisne-joen nimi.
Maantiede

Essonne on 101,1 kilometrin pituinen. Tämän nimisenä se alkaa Gâtinais’n ylängöltä La Neuville-sur-Essonnen ja Aulnay-la-Rivièren rajalta, jossa yhtyvät sen kaksi latvajokea: Œuf, joka alkaa läheltä Chilleurs-aux-Bois'ta Loiret’n departementista, ja Rimadre, joka alkaa läheltä Nibelleä Loiret’n departementista, lähetä Caillettesin näkötornia. Essonnen varrella sijaitsevista paikkakunnista huomattavimpia ovat Le Malesherbois, La Ferté-Alais ja Corbeil-Essonnes, jossa joki laskee Seineen.
Pariisin seudun lähiliikenneratojen RER-verkon D-linja kulkee Essonnen laaksossa Corbeil-Essonnesta pääteasemalleen Malesherbesiin saakka.
Osa Essonnen valuma-alueesta ja myös itse joen osuus Malesherbesin ja Ferté-Alais’n välillä kuuluu Gâtinais’n seudulliseen kansallispuistoon.
Jokivarren kunnat

Essonne kulkee seuraavien kuntien kautta:
La Neuville-sur-Essonne
Aulnay-la-Rivière
Ondreville-sur-Essonne
Puiseaux (Pontin kylä)
Briarres-sur-Essonne
Dimancheville
Orville
Augerville-la-Rivière
Boulancourt
Buthiers
Boigneville
Prunay-sur-Essonne
Buno-Bonnevaux
Gironville-sur-Essonne
Maisse
Courdimanche-sur-Essonne
Boutigny-sur-Essonne
Vayres-sur-Essonne
Guigneville-sur-Essonne
D'Huison-Longueville
La Ferté-Alais
Cerny
Baulne
Itteville
Ballancourt-sur-Essonne
Vert-le-Petit
Fontenay-le-Vicomte
Écharcon
Mennecy
Lisses
Ormoy
Villabé
Corbeil-Essonnes
Sivujoet

Essonnen sivujoista suurin on 55 kilometrin pituinen Juine, joka laskee siihen vasemmalta puolelta. Muut sivujoet ovat lyhyitä puroja: Velvette, Ru de D’Huison ja Ru de Misery vasemmalta sekä Ru de Boigny, Ru de Ballancourt ja Ru des Reignault oikealta puolelta.