stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kuoppa (elokuva)
Vastaanotto

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  | Harri Römpötti | Helsingin Sanomat |
|  | Niko Ikonen | Episodi  |
|  |  | Seura |
|  | Helinä Laajalahti | Muropaketti |
|  | Juho Typpö | Helsingin Sanomat |

Metacritic-aggregaattorissa elokuva sai yhteisarvosanan 63 % ja Rotten Tomatoesissa 83 %.
Ruohometsän kansa (elokuva)

| Ruohometsän kansa> Watership Down |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Martin Rosen
Käsikirjoittaja:  Martin Rosen
Tuottaja:  Martin Rosen
Säveltäjä:  Angela Morley   Malcolm Williamson
Kuvaaja:  Michael Hordern
Leikkaaja:  Terry Rawlings
Pääosat:   John Hurt  Richard Briers  Michael Graham Cox  Simon Cadell  Harry Andrews  Zero Mostel 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iso-Britannia
Tuotantoyhtiö:  Nepenthe Productions
Levittäjä:  Cinema International Corporation Netflix
Ensi-ilta:   1978-10-1919. lokakuuta 1978 (Englanti)  
Kesto:  91 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruohometsän kansa on Martin Rosenin ohjaama fantasia- ja animaatioelokuva vuodelta 1978. Elokuva perustuu Richard Adamsin samannimiseen romaaniin vuodelta 1972. Elokuvan piti alun perin ohjata John Hubley, mutta hän kuoli 1977. Hänet on kuitenkin huomioitu elokuvan kohtauksissa.
Elokuva oli kuuden suosituimman brittielokuvan joukossa vuonna 1979. Elokuva voitti parhaan animaatioelokuvan Saturn-palkinnon vuonna 1978.
Elokuvaa on kritisoitu sen väkivaltaisista kohtauksista, jotka eivät välttämättä sovi kaikille lapsille.
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Helena Ylänen kirjoitti elokuvan vain paikoin tavoittavan sen pohjalla olevan kirjan pehmeän viehätyksen. Kerronta on hänestä töksähtelevää sekä lapsikatsojalle kirjaa väkivaltaisempaa ja tylympää. Kehuja saavat häneltä alkuperäiset englanninkieliset ääninäyttelijät, jotka tuovat kulmikkaasti piirrettyihin hahmoihin sävyjä.
Aiheesta muualla

Anzalone: Ruohometsän kansa (1978) Leffatykki.  17.1.2011. Viitattu 8.5.2021.
Suorsa, Pekka: Ruohometsän kansa, Watership Down DVD-opas. Viitattu 8.5.2021.
Sinikka Kallio

Sinikka Kallio (oik. Sinikka Sisko Nevanlinna, vuoteen 1958 Kallio-Visapää, o.s. Kallio, 2. helmikuuta 1917 Rauma – 19. maaliskuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja kääntäjä. Hän käytti vuodesta 1958 kirjailijanimenään Sinikka Kalliota.
Henkilöhistoria

Kallio pääsi ylioppilaaksi vuonna 1935 Lappeenrannan yhteiskoulusta ja valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli kouluneuvos Niilo Visapää (1904–1979) ja toinen vuodesta 1958 professori Rolf Nevanlinna (1895–1980).lähde?
Kirjallinen tuotanto

Kallion oma kirjallinen tuotanto ajoittuu pääasiassa 1940- ja 1950-luvuille. Esikoisteos, ylioppilasromaani Vahasydän, ilmestyi 1946, samoin esikoisrunokokoelma Siivet.
Kallio on suomentanut muun muassa Thomas Mannin, Rainer Maria Rilken, T. S. Eliotin, José Ortega y Gassetin, Dag Hammarskjöldin ja Georges Simenonin teoksia.
Kirjallinen tuotanto > Teokset

Vahasydän, romaani. Otava 1946
Siivet, runoja. Otava 1946
Kolme vuorokautta, romaani. Otava 1948
Neljästi minä palaan: metamorfooseja. Otava 1948
Kaislakerttu: kertomus. Otava 1950
Sils-Maria, runoja. Otava 1950
Santiagon simpukka: matkaesseitä ja kuvasarjoja Espanjasta. Otava 1952
Kuvista ja kuvaamisesta: esseitä taiteen ja kirjallisuuden ilmiöistä. Otava 1955
Puita: neljä harjotelmaa, novelleja. Otava 1966 (nimellä Sinikka Kallio)
Kirjallinen tuotanto > Palkinnot

Parnasson esseepalkinto 1955
Valtion kääntäjäpalkinto 1975, 1985
Mikael Agricola -palkinto 1980
Kordelinin säätiön suomentajan palkinto 1984
Suomen kääntäjien ja tulkkien liiton kunniajäsen 1997
Aino Voipio

Aino Voipio (sukunimi vuoteen 1901 Åkerman; 4. huhtikuuta 1883 Viipuri – 10. maaliskuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen opettaja, kansanopiston johtaja ja kirjailija.
Voipio toimi 1907–1915 Länsi-Suomen kansanopiston johtajana Huittisissa ja 1920–1928 Itä-Hämeen kansanopiston johtajana Hartolassa. Hän oli Järvenpään kotitalousopettajaopiston ensimmäinen johtaja 1929–1950. Voipio sai kouluneuvoksen arvon 1943.
Voipio kirjoitti sanat Aksel Törnuddin säveltämään ”Satakunnan lauluun”, joka tehtiin alun perin Länsi-Suomen kansanopiston 20-vuotisjuhliin juhannuspäivänä 1912. Voipio sanoitti myös ”Itä-Hämeen laulun”. Länsi-Suomen kansanopiston pihassa on Voipion muistomerkki, jonka on tehnyt Olavi Koskinen vuonna 1987.
Teoksia

Kultainen aika: tarinoita pienten maailmasta. Otava 1911
Kansanopistolaisia: 3-näytöksinen näytelmä. Otava 1913
Aino: 3:osainen laulu- ja lausuntokuvaelma, laulut säveltänyt Aarni Voipio. Edistysseurojen kustannus, Helsinki 1920
Kesäjuttuja ja joulusatuja. Edistysseurojen kustannus, Helsinki 1921
Purjehdusmatka: 1-näytöksinen huvinäytelmä. WSOY 1922
Kansanopistolauluja: Tanskan kansanopiston laulukirjasta suomentanut Aino Voipio, Kansanopiston laulukirjan liitevihko. Otava 1927
Veden voima: yksinäytöksinen näytelmä. Tekijä, Helsinki 1927
Grundtvigin nuorisonkasvatusaatteesta. Otava 1929
Kodin kasvatustyöstä: Edellinen osa: (Varhaisempi lapsuus). WSOY 1932, 2. painos 1938, 3. painos 1942
Kodin kasvatustyöstä: Jälkimmäinen osa. WSOY 1933, 2. painos 1939
Lapsen sielunelämän kehitysvaiheet. WSOY 1938
Suloinen sanoma: lasten hiljaisia hetkiä varten. WSOY 1938
Kotisivistyksen alkeita. Maataloudellinen kotitalousopetusseura, Helsinki 1940
Kotisivistyksestä. Maataloudellinen kotitalousopetusseura, Helsinki 1944
Unennäkijä. Kuva ja sana, Helsinki 1947
Keväthalla: romaani 1820-luvulta. Otava 1952
Rajamaan pappi: Historiallinen romaani Mäntyharjun pappilasta 1742-73. WSOY 1967
Kaspars Daugaviņš

| Kaspars Daugaviņš |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. toukokuuta 1988 (ikä 36) Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Latvia
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  183 cm
Paino:  97 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2003–
Aik. seurat:  Prizma Riika (LAT) HK Riika 2000 (BEL) Binghamton Senators (AHL) Ottawa Senators (NHL) Boston Bruins (NHL) HC Servette Genève (NLA) OHK Dinamo Moskova (KHL) Torpedo Nižni Novgorod (KHL) HK Spartak Moskova (KHL) Vitjaz Podolsk (KHL) SC Bern (NLA) Iserlohn Roosters (DEL) HK Dukla Michalovce (SloEL)
NHL-varaus:  91. varaus, 2006 Ottawa Senators
KHL-varaus:  35. varaus, 2009 Torpedo Nižni Novgorod
Kaspars Daugaviņš (s. 18. toukokuuta 1988 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. EliteProspectin Matias Strozykin mukaan Daugaviņšiä pidetään energisenä laitahyökkääjänä.
Ura

Daugaviņš pelasi debyyttikautensa 2003–2004 Latvian jääkiekkoliigassa Prizma Riiassa, jossa hän keräsi oivat pisteet tulokashyökkääjälle, 12 pistettä 14 ottelussa. Seuraavan kauden hän edusti Venäjän TsSKA Moskovan kakkosjoukkuetta maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Kauden 2005–2006 Daugaviņš vietti Valko-Venäjän liigassa HK Riika 2000 -joukkueessa. Kauden jälkeisessä vuoden 2006 varaustilaisuudessa NHL-seura Ottawa Senators varasi hänet 91. vuorolla.
Kaudeksi 2006–2007 Daugaviņš siirtyi Pohjois-Amerikkaan OHL-juniorisarjaan Toronto St. Michael's Majorsin joukkueeseen, jossa hänet valittiin heti tulokkaiden tähdistökentälliseen. Hän pääsi pelaamaan myös 11 AHL-ottelussa Binghamton Senatorsin paidassa. Seuraavan kauden OHL:ssä hän vietti Mississauga St. Michael's Majorsissa.
Kauden 2008–2009 hän vietti AHL:ssä ja OHL:ssä. Seuraavan kauden Daugaviņš aloitti hyvin ja Ottawa Senators kutsui hänet ensimmäistä kertaa urallaan NHL:ään 13. tammikuuta 2010. Hän debytoi Ottawa Senatorsissa seuraavana päivänä ottelussa New York Rangersia vastaan jääden ilman tehoja ja pelaten 9:37 minuuttia. Hänet lähetettiin tämän jälkeen takaisin farmiin. Maaliskuussa 2013 Daugaviņš siirtyi Boston Bruinsiin.
Daugaviņš edusti Latviaa alle 18-vuotiaiden 1. divisioonan MM-kisoissa vuosina 2004, 2005 ja 2006. Hän pelasi nuorten MM-kisoissa vuonna 2006 ja 1. divisioonan nuorten kilpailuissa seuraavana vuonna. MM-tasolla Daugaviņš on edustanut Latviaa kolmesti vuosina 2006, 2007 ja 2008. Oļegs Znaroks valitsi hänet mukaan vuoden 2010 Vancouverin talviolympialaisiin.
Vano Merabišvili

| Vano Merabišvili |
| --- | --- |

Georgian pääministeri
 4.7. 2012 - 25.10.2012  
Edeltäjä:  Nikoloz Gilauri
Seuraaja:  Bidzina Ivanišvili
Georgian sisäministeri
 28.12.2004 – 4.7.2012  
Kansanedustaja
 1999-2012  
Henkilötiedot
Koko nimi:  Ivane Merabishvili
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1968 (ikä 56) Udo, Samtskhe-Džavakhetin alue
Tiedot
Puolue:  Yhdistynyt kansallinen liike (ENM)
Muut puolueet:  Georgian Kansalaisliitto (-2002)
 Nimikirjoitus
Vano Merabišvili (s. 15. huhtikuuta 1968) on georgialainen poliitikko ja liikemies. Hän toimi pitkään maansa sisäministerinä, ja puoli vuotta myös pääministerinä Mihail Saakašvilin valtakauden lopulla vuonna 2012.
Hän on Yhdistynyt kansallinen liike (ENM) -puolueen pääsihteeri.
Saakašvilin presidenttikauden jälkeen silloisen hallinnon johtoa on pidätetty epäiltynä muun muassa korruptiosta ja virka-aseman väärinkäytöstä. Merabišvili tuomittiin helmiskuussa 2014 vankeuteen kavalluksesta. Hänen kannattajansa pitävät tuomiota poliittisena ajojahtina.
Enckell

Enckell on suomalainen kulttuurisuku, jossa on ollut runsaasti eri alojen merkittäviä vaikuttajia. Suvun kantaisä Christoffer Enckell (k. mahd. 1634) syntyi Altranstädtissä Saksassa, josta hän muutti Suomeen Turun kaupunginräätäliksi. Hänen samanniminen poikansa Christoffer Enckell (1625–1683) toimi Ylä-Satakunnan alisen kihlakunnan kruununvoutina ja kreivi Stenbockin läänitysvoutina sekä myöhemmin Jokioisten kartanon voutina. Suku on kasvanut myöhemmin hyvin laajaksi ja siihen kuuluu myös talonpoikais- ja torpparihaaroja, joissa käytetään useita eri nimiä. Lisäksi osa Enckelleistä suomensi vuonna 1935 nimensä muotoon Enkainen tai Enkkelä.
Ville Valkonen

| Ville Valkonen |
| --- | --- |
 Valkonen vuonna 2023.
Kansanedustaja
 29.4.2022–  
Ryhmä/puolue:  Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Varsinais-Suomen vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 2. tammikuuta 1988 (ikä 36) Paimio
Asuinpaikka:  Turku
Tiedot
Puolue:  Kansallinen Kokoomus
Koulutus:  Kauppatieteiden maisteri
Tutkinnot:  Turun yliopisto
Sotilaspalvelus
Sotilasarvo:   Yliluutnantti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Ville Kalervo Valkonen (s. 2. tammikuuta 1988 Paimio) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana vuodesta 2022 lähtien. Aiemmin Valkonen oli Turun apulaispormestari vuosina 2021–2022. Vuosina 2020–2023 hän oli Varsinais-Suomen Kokoomuksen puheenjohtaja.
Valkonen on ollut Turun kaupunginvaltuutettu vuodesta 2017 lähtien ja Varsinais-Suomen aluevaltuuston jäsen vuodesta 2022 lähtien. Vuosina 2009–2016 hän istui Paimion kaupunginvaltuustossa.
Elämäkerta ja ura

Valkonen syntyi Paimiossa. Hän asui lapsuudessaan viisi vuotta Namibiassa ja aloitti peruskoulun siellä. Valkonen kirjoitti ylioppilaaksi Turun normaalikoulun IB-linjalta vuonna 2007.
Valkonen on valmistunut Turun yliopiston kauppakorkeakoulusta kauppatieteiden maisteriksi pääaineenaan laskentatoimi ja rahoitus. Hän oli opiskeluaikoinaan työharjoittelussa Suomen Kööpenhaminan-suurlähetystössä sekä toimi mm. Turun yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajana ja Turun KY:n hallituksen jäsenenä.
Vuonna 2014 Valkonen toimi kokoomuksen eduskuntaryhmän ympäristö- ja energiapoliittisena neuvonantajana ja vuosina 2014–2015 talouspoliittisena neuvonantajana. Hän työskenteli vuosina 2015–2017 Petteri Orpon erityisavustajana ensin Sisäministeriössä ja myöhemmin talouspoliittisena avustajana Valtiovarainministeriössä.
Kuntavaaleissa 2017 Valkonen valittiin ensimmäistä kertaa Turun kaupunginvaltuustoon 706 äänellään. Hän toimi vuosina 2017–2021 Turun rakennus- ja lupalautakunnan puheenjohtajana.
Eduskuntavaaleissa 2019 Valkonen jäi Varsinais-Suomen vaalipiirissä ensimmäiselle varasijalle 4 377 äänellään.
Vuoden 2021 kuntavaaleissa Valkonen oli 1 138 äänellään kokoomuksen listan neljäs. Hän aloitti vaalien jälkeen Turun kaupunkiympäristöstä vastaavana apulaispormestarina.
Valkonen nousi eduskuntaan huhtikuussa 2022 edesmenneen Ilkka Kanervan tilalle. Hän toimi ensimmäisenä kautenaan perustuslakivaliokunnan ja sivistysvaliokunnan jäsenenä sekä sosiaali- ja terveysvaliokunnan varajäsenenä.
Eduskuntavaaleissa 2023 Valkonen valittiin jatkokaudelle Varsinais-Suomen vaalipiiristä 5 732 äänellään. Hän toimi Orpon hallituksen hallitusneuvotteluissa soteasioita käsitelleen Toimiva ja kestävä hyvinvointiyhteiskunta -työryhmän neuvottelijana. Valkonen on valtiovarainvaliokunnan ja perustuslakivaliokunnan jäsen sekä valtiovarainvaliokunnan verojaoston puheenjohtaja. Lisäksi hän on työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan varajäsen.
Valkonen on kannattanut hyvinvointialueiden aluevaltuustoista ja aluevaaleista luopumista. Hänen mielestään aluevaalit ovat näennäisvaalit, sillä käytännössä aluevaltuutettujen liikkumavara on hänen mukaansa hyvin rajallinen. Aluevaltuustojen tehtävät tulisi hänen mielestään siirtää ensin aluehallituksille ja sitten sosiaali- ja terveysministeriölle ja valtiovarainministeriölle.
Huhtikuussa 2024 Valkosen perheeseen syntyi esikoislapsi.
Vaalimenestys

| Kuntavaalit> Vuosi | Kuntavaalit> Kunta | Kuntavaalit> Äänimäärä | Kuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Paimio | 85 | Valittiin. |
| 2012 | Paimio | 82 | Valittiin. |
| 2017 | Turku | 706 | Valittiin. |
| 2021 | Turku | 1 138 | Valittiin. |
| Eduskuntavaalit> Vuosi (vaalipiiri) | Eduskuntavaalit> Äänimäärä | Eduskuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2015 (Varsinais-Suomi) | 3 036 | Ei valittu. |
| 2019 (Varsinais-Suomi) | 4 377 | Varalla. |
| 2023 (Varsinais-Suomi) | 5 732 | Valittiin. |
| Aluevaalit> Vuosi (alue) | Aluevaalit> Äänimäärä | Aluevaalit> Tulos |
| --- | --- | --- |
| 2022 (Varsinais-Suomi) | 2 050 | Valittiin. |
Alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja

Vaaleanvihreällä valtiot, jotka ovat allekirjoittaneet peruskirjan; tummanvihreällä valtiot, jotka ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet sopimuksen; harmaalla valtiot, jotka eivät kuulu Euroopan neuvostoon.
Alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja, myös Euroopan neuvoston alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja on hyväksytty Strasbourgissa 5. marraskuuta 1992. Sopimuksen alkuperäiskappale, jonka englannin- ja ranskankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia, talletettiin Euroopan neuvoston arkistoon. Euroopan neuvoston pääsihteeri lähettää peruskirjan jäljennökset jäsenvaltioille – Euroopan neuvoston jokainen jäsenvaltio on kutsuttu liittymään tähän peruskirjaan. Suomi ratifioi sopimuksen 9. marraskuuta 1994 ja sitoutui suojelemaan alueellaan puhuttuja saamelaiskieliä ja ruotsin kieltä. Joulukuussa 2009 tehdyssä asetusmuutoksessa Suomi lisäsi maassa kotoperäisenä puhutun karjalan kielen peruskirjan suojelemiensa kielten joukkoon.
Peruskirjan laajuus

Peruskirja koskee vain niitä kieliä, joita valtion kansalaiset perinteisesti käyttävät (eli maahanmuuttajien kielet eivät kuulu sopimuksen piiriin), jotka eroavat merkittävästi enemmistön puhumasta kielestä (tämä sulkee pois sen, jos valtio haluaisi pitää vähemmistökieliä pelkkinä valtakielen paikallisina murteina) tai vähemmistökieliä, joita puhutaan jollain tietyllä alueella tai tasaisesti koko valtion alueella (kuten jiddišiä tai romanikieltä, joita käytetään koko valtion alueella).
Ongelmat ja ristiriidat

Peruskirjan allekirjoittaminen ja ratifiointi ovat johtaneet poliittiseen konfliktiin Ranskassa, jossa perinteisesti yhtä virallista valtion kieltä on pidetty yhdistävä tekijänä (katso Ranskan kielipolitiikka). Pääministeri Lionel Jospinin hallitus allekirjoitti peruskirjan, mutta perustuslakineuvosto katsoi, että se sisältää perustuslakia vastaan olevia kohtia. Sen takia peruskirjaa ei ratifioitu. Vuonna 2011, kun Ranskan perustuslakiin tehtiin useita muutoksia, kuten lisättiin kohta alueellisista kielistä, Ranskan presidentti François Hollande lupasi keskustella peruskirjasta Ranskan parlamentin kanssa.
Slovakiassa ei päästy aluksi sopimukseen alueista, joilla unkarinkielinen vähemmistö asuu.
Euroopan neuvosto vaati vuonna 2007 Kreikkaa, Irlantia ja Latviaa allekirjoittamaan sopimuksen sekä Islantia, Maltaa ja Italiaa ratifioimaan peruskirjan.
Adventureland

| Adventureland |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Greg Mottola
Käsikirjoittaja:  Greg Mottola
Tuottaja:   Sidney Kimmel  Anne Carey  Ted Hope 
Säveltäjä:  Yo La Tengo
Kuvaaja:  Terry Stacey
Leikkaaja:  Anne McCabe
Pääosat:   Jesse Eisenberg  Kristen Stewart  Ryan Reynolds  Martin Starr  Bill Hader  Kristen Wiig 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Miramax Films
Levittäjä:  Fórum Hungary Netflix
Ensi-ilta:  3. huhtikuuta 2009
Kesto:  107 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  $9,5 milj.
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Adventureland on vuoden 2009 komedia- ja draamaelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Greg Mottola. Elokuvan pääosia näyttelevät Jesse Eisenberg, Kristen Stewart, Margarita Levieva, Ryan Reynolds, Martin Starr, Bill Hader ja Kristen Wiig.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jesse Eisenberg  | … |  James Brennan     |
|  Kristen Stewart  | … |  Emily ”Em” Lewin   |
|  Ryan Reynolds  | … |  Mike Connell   |
|  Martin Starr  | … |  Joel   |
|  Matt Bush  | … |  Tommy Frigo   |
|  Margarita Levieva  | … |  Lisa P.   |
|  Bill Hader  | … |  Bobby    |
|  Mary Birdsong  | … |  Francy   |
|  Josh Pais  | … |  ”Mr. Lewin”   |
|  Jack Gilpin  | … |  ”Mr. Brennan”   |
|  Wendie Malick  | … |  ”Mrs. Brennan”   |
Tuotanto

Adventureland kuvattiin Pittsburghissa, Pennsylvaniassa vuonna 2007. Suurin osa kohtauksista kuvattiin Kennywoodissa, joka on historiallinen huvipuisto lähellä Länsi-Miffliniä, Pennsylvaniaa.
Elokuva ilmestyi DVD:lle ja Blu-Raylle 25. elokuuta 2009.
Soundtrack

Elokuvan soundtrack sisältää 14 kappaletta. Soundtrack julkaistiin on 24. maaliskuuta 2009.
Satellite of Love – Lou Reed
Modern Love – David Bowie
I’m in Love with a Girl – Big Star
Just Like Heaven – The Cure
Rock Me Amadeus – Falco
Don’t Change – INXS
Your Love – The Outfield
Don’t Dream It’s Over – Crowded House
Looking for a Kiss – New York Dolls
Don’t Want to Know if You Are Lonely – Hüsker Dü
Unsatisfied – The Replacements
Pale Blue Eyes – The Velvet Underground
Farewell Adventureland – Yo La Tengo
Adventureland Theme Song – Brian Kenney & Ian Berkowitz
Aiheesta muualla

Yli-Hukka, Nanna: Adventureland (2009)  24.02.2010. Filmgoer. Arkistoitu 7.11.2011. Viitattu 26.2.2010.
Aika pakkaus

| Aika pakkaus Eini |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1983
 Julkaistu: 1983
 Formaatti: vinyyli, C-kasetti
 Tuottaja(t): Jori Sivonen
 Tyylilaji: iskelmä, disko
 Kesto: 40.03
 Levy-yhtiö: Musiikki-Fazer
 Levymerkki: Finnlevy
Einin muut studioalbumit
| Jossakin jos haluat 1982 | Aika pakkaus 1983 | Eini 1985 |
Singlet albumilta Aika pakkaus
 ”Aika pakkaus” Julkaistu: 1982  ”Elämäni mies” Julkaistu: 1983  ”Je t’aime je t’aime” Julkaistu: 1983
Aika pakkaus on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 1983. Sen tuotti Jori Sivonen. Albumi on esittäjänsä viides. Einin edellinen albumi sisälsi kaksi suomalaista alkuperäissävellystä, tällä albumilla niitä on seitsemän. Diskopoljentoinen albumi noudattaa linjaa, josta Eini tuli tunnetuksi uransa varhaisvaiheessa.
Sivosen lisäksi Aika pakkausta työstivät Vexi Salmi ja Raul Reiman. Kolmikko vastaa suuresta osasta Einin 1980-luvun tuotantoa.
Albumilta julkaistiin kolme singleä: nimikappale "Aika pakkaus" b-puolenaan "Kultasein", avausraita "Elämäni mies" b-puolenaan "Vie, vie, vie" ja "Je t’aime je t’aime" b-puolenaan "Kiitävän hetken hurma". "Kultasein" julkaistiin edellisvuoden studioalbumilla Jossakin jos haluat.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Säv&san | Alkuperäissävellyksen nimi | Kesto |  |  |  |  |  |
| 1. | Elämäni mies | Jori Sivonen, Antero Ollikainen |  | 3.02 |  |  |  |  |  |
| 2. | Vie, vie, vie | Avi Toledano, Leo Länsi | Hi | 3.07 |  |  |  |  |  |
| 3. | Me kaksi matkalla Tukholmaan | Doug Sahm, Antero Ollikainen | Meet Me In Stockholm | 3.25 |  |  |  |  |  |
| 4. | Mamma | Jori Sivonen, Raul Reiman |  | 3.52 |  |  |  |  |  |
| 5. | Je t’aime je t’aime | Eddy de Heer, Antero Ollikainen | Comment ça va | 4.20 |  |  |  |  |  |
| 6. | Vien unten maahan sun | Jori Sivonen, Juha Vainio |  | 3.12 |  |  |  |  |  |
| 7. | Kiitävän hetken hurma | Jori Sivonen, Raul Reiman |  | 3.00 |  |  |  |  |  |
| 8. | Aika pakkaus | Jori Sivonen, Raul Reiman |  | 4.07 |  |  |  |  |  |
| 9. | Tavataanko taas | Bernd Dietrich, Engelbert Simons, Gerd Grabowski, Jack White, Raul Reiman | Manuel Goodbye | 3.29 |  |  |  |  |  |
| 10. | Hän lähti eilen | Jori Sivonen, Juha Vainio |  | 3.35 |  |  |  |  |  |
| 11. | Ootkos sä mun | Gus Roan, Marc Malyster, Pyry Lunden | Soleil Soleil | 3.00 |  |  |  |  |  |
| 12. | Uudelleen nyt luotan tunteeseen | Harry Saharanta, Juha Vainio |  | 3.14 |  |  |  |  |  |
Aiheesta muualla

Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
Fono.fi: Äänitteen tiedot : Aika pakkaus
| n k Eini |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Eini  Laululintunen  Eini & Lady  Jossakin jos haluat  Aika pakkaus  Eini  Lauantai-illan tyttö  Sydän onnea soi  Aina sun luonas  Tule vain  Mä jään  Vähän kipeää  Draamaa  Vihdoin valmis  Pimeän jälkeen 
Kokoelmat ja livet:  Ota kii jos saat  Eini  20 suosikkia – Yes sir, alkaa polttaa  Hitit  Live!  Tähtisarja – 30 suosikkia  Elämäni biisit – 40 suosikkia 
Singlet:  ”Yes sir, alkaa polttaa” / ”Kotiseutu”  ”Vielä jossakin kohdataan” / ”Rakastua voisit aivan pikkuisen”  ”Vetonaula” / ”Laululintunen”  ”Kuinka rakastan Travoltaa” / ”Superman”  ”Xanadu” / ”Ota kii jos saat”  ”Liian pian ilta päättyy” / ”Rajana taivas”  ”Haloo hela Finland” / ”Pasadena”  ”Jossakin, jos haluat” / ”Pikku nainen”  ”Aika pakkaus” / ”Kultasein”  ”Elämäni mies” / ”Vie, vie, vie”  ”Je t’aime je t’aime” / ”Kiitävän hetken hurma”  ”Kellot käy” / ”Kesä ja yö”  ”Tyydytys” / ”Olen neitsyt”  ”Lauantai-illan tyttö” / ”Hyväile, hyväile vaan”  ”Joutsenet” / ”Rakkauden satu”  ”Lyhyt rakkaustarina” / ”Aika eron kyynelten”  ”Yön jälkeen” / ”Tahdon rakastaa”  ”Tule vain” / ”Kaiken kauniin rinnalla”  ”Sama ilta”  ”Huone 105”  ”Joulun toive”  ”Ajatusleikki”  ”Kun kosket mua”  ”Kesä ja yö” / ”Suoraan suoneen” / ”Huone 105”  ”Kerro mulle”  ”Kuumia tuulia”  ”Kesä ja yö 2010”  ”Mä jään”  ”Älä menetä mua”  ”Saisit haudatun kuun”  ”Sulle tuli faksi”  ”Luulitko että”  ”Palanen onnea”  ”Kriisit”  ”On niin helppoo olla onnellinen”  ”Draamaa”  ”Iho iholla”  ”Yhteistä aikaa”  ”Saaks viel itkee ku sattuu”  ”Virhe”  ”Bridget Jones”  ”Tilkkutäkki”  ”Valitsen sut”  ”Mä en oo kenenkään”  ”Pimeän jälkeen”  ”En itke sun perään”  ”Älä pelkää mua”  ”Syntynyt uudelleen”  ”Mun vuosi”  ”Sun vuoro olla vapaa”  ”Tää kaikki olis voinut olla sun” 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  MusicBrainz release group
Afrikanhiirihaukka

| Afrikanhiirihaukka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Päiväpetolinnut Accipitriformes
Heimo::  Haukat Accipitridae
Alaheimo::  Buteoninae
Suku::  Hiirihaukat Buteo
Laji::  augur
Kaksiosainen nimi
 Buteo augur  (Rüppell, 1836) 
Synonyymit
 Buteo rufofuscus augur 
Katso myös
   Afrikanhiirihaukka Wikispeciesissä   Afrikanhiirihaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Afrikanhiirihaukka (Buteo augur) on hiirihaukkojen sukuun kuuluva haukkalaji.
Ulkonäkö ja koko

Aikuisen afrikanhiirihaukan vatsa ja kurkku ovat valkoisia. Selkä ja siivet ovat mustia. Afrikanhiirihaukan voi helposti tunnistaa lennossa punaisesta pyrstöstä, joka on afrikkalaisilla hiirihaukkalajeilla ainoa laatuaan. Sen jalat ovat paljaat ja keltaiset. Pää on musta lukuun ottamatta ruskeita silmiä.
Aikuisen afrikanhiirihaukan pituus on 55–60 senttimetriä ja paino yksi kilogramma. Sen siipiväli on 125-135 senttimetriä.