stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jeesus
Jeesuksen historiallisuus

Jeesuksen historiallisuudesta on kiistelty 1700-luvulta lähtien, jolloin kirkoista riippumaton raamatuntutkimus alkoi kehittyä, mutta yleisesti häntä pidetään historiallisena henkilönä. Tutkijoiden näkemyksissä esiintyy suuria erimielisyyksiä Jeesuksen merkityksestä, ominaisuuksista ja häneen liitettyjen kertomusten ja ihmeiden historiallisuudesta.
Kristillisistä lähteistä tärkeimmät Jeesusta koskevat kirjoitukset ovat evankeliumit. Evankeliumien kirjoittajia ei tunneta ja varsinkin synoptisten evankeliumien alkuperäisistä lähteistä on useita teorioita. Jeesukselta ei tunneta omia kirjoituksia, eikä ole varmuutta siitä, missä määrin evankeliumien kuvaukset olisivat peräisin Jeesuksen tunteneilta ihmisiltä. Evankeliumit eivät ole varsinaista historiankirjoitusta, vaan ”ilosanomia” joiden tarkoitus on synnyttää ja vahvistaa uskoa Jeesukseen vapahtajana. Evankeliumien luotettavuus historiallisena lähteenä on kyseenalaistettu kautta vuosisatojen. Jo varhaiskirkon aikana ei-kristityt Kelsos ja Porfyrios arvostelivat terävästi evankeliumeja. Kristinuskon tullessa ainoaksi sallituksi uskonnoksi 380 Porfyrioksen teos kiellettiin useaan kertaan.
Ei-kristillisistä lähteistä tärkeimpinä viittauksina Jeesukseen historiallisena henkilönä pidetään kahden historioitsijan aikalaiskertomuksia. Ensimmäisellä vuosisadalla elänyt juutalainen historioitsija Josephus (noin 37–100) mainitsee teoksessaan Juutalaisten muinaisajat kahteen otteeseen Jeesuksen, jota kutsutaan Kristukseksi. Mainintoja pidetään ainakin osittain väärennöksinä. Roomalainen historioitsija Tacitus mainitsee 110-luvulla teoksessaan Keisarillisen Rooman historia Kristuksen, joka kärsi ankaran rangaistuksen keisari Tiberiuksen aikana, ja jonka mukaan kristityt on nimetty. Tässä Tacituksen lähteenä oli kristittyjen usko Jeesukseen, eivätkä asiakirjat.
Jeesuksen historiallisuus > Varhaisimmat käsikirjoitukset

Tähän on listattu eräitä varhaisimpia käsikirjoituksia, jotka käsittelevät Jeesuksen elämää:
Kärsimyskertomus, 30–60 jaa. (sisältää Mark. 14:32–15:47)
Didakhe tai Kahdentoista Apostolin opetus, 50–120 jaa.
Markuksen evankeliumi, 65–80 jaa.
Papyrus P52, 117–138 jaa.
Tutkijoiden näkemyksiä > Syntymäkertomukset

Monet tutkijat eivät pidä Jeesuksen syntymäkertomuksia historiallisesti luotettavana vaan taruna. Samoin Matteuksen ja Luukkaan evankeliumien esittämissä Jeesuksen sukuluetteloissa on suuria eroja. Matteuksen evankeliumin mukaan Jeesuksen syntyminen neitseestä oli ennustettu Jesajan kirjassa. Joidenkin tutkijoiden mukaan kristityt sijoittivat kertomuksissaan syntypaikan Betlehemiin, koska Miikan kirjan ennustuksen mukaan Israelin hallitsija tulee Betlehemistä.
Luukkaan evankeliumin mainitsemaa verollepanoa ei ole pystytty yhdistämään muissa historiallisissa lähteissä mainittuihin verotustietoihin. Kreikankielisessä alkutekstissä tässä yhteydessä käytetään termiä ”apografé”, joka tarkoittaa rekisteröintiä. Käskynhaltija Quirinius määräsi paikallisen verollepanon, mutta vasta vuonna 6 jaa. eli Herodeksen kuoleman jälkeen. Verotusta varten toimeenpantu henkikirjoitus tapahtuu roomalaisen tavan mukaan omalla paikkakunnalla. Tästä oli poikkeuksena maanomistus toisella paikkakunnalla, mikä evankeliumien Joosefin ja Marian tapauksessa tuntuisi epätodennäköiseltä. On ehdotettu, että Luukkaan mainitsema väestörekisteröinti olisikin tarkoittanut Rooman valtakunnan alueella asuneiden henkilöiden antamaa kuuliaisuudenvalaa keisari Augustukselle, mistä on historiallisia todisteita ajanjaksolta 3/2 eaa.
Tutkijoiden näkemyksiä > Ajoitus > Syntymä

Yleisimmin Jeesuksen on arvioitu syntyneen 7 eaa. – 2 eaa. Matteuksen evankeliumi kertoo Jeesuksen syntyneen kuningas Herodeksen aikana, jonkin aikaa ennen hänen kuolemaansa. Historioitsija Josephuksen mukaan Herodes kuoli hieman ennen pääsiäistä vuonna 4 eaa. Uusin tutkimus antaa viitteitä siitä, että Herodes olisikin kuollut vasta alkuvuodesta 1 eaa. Luukkaan evankeliumi puolestaan sanoo Quiriniuksen olleen Jeesuksen syntymän aikaan Syyrian käskynhaltijana. Raamatun kreikankielisissä alkuteksteissä Quiriniuksesta käytetään termiä ”heegemoneuoo”, joka voi tarkoittaa maaherran lisäksi myös jotain muuta johtavaa asemaa.
Jeesuksen syntymäpäivää on juhlittu ainakin 200-luvulta lähtien. Aluksi juhlapäivänä oli 6. tammikuuta. Jeesuksen syntymän ajoittamiselle jouluun on liitetty liittyy keisari Aurelianuksen vuonna 274 määräämään voittamattomalle auringolle omistettu Sol Invictus -juhlaan, joka oli 25. joulukuuta. Päivän juhlinta oli hyvin suosittua, ja se osui jo ennestään vanhan roomalaisen Saturnalia-juhlakauden loppuun. Vuonna 350 paavi Julius I kehotti kristittyjä juhlimaan Kristuksen syntymää samaan aikaan.
Jeesuksen syntymän ajoitus on yhteydessä länsimaiseen ajanlaskuun. Kristillisessä ajanlaskussa vuosiluvut alkavat Jeesuksen oletetusta syntymävuodesta. Tämän ajanlaskun otti käyttöön käyttöön 520-luvulla munkki Dionysius Exiguus laatiessaan taulukoita pääsiäisen ajankohdan määrittämiseksi. Matteuksen evankeliumin mukaan Herodes Suuri kuitenkin oli Juudean kuninkaana vielä Jeesuksen syntyessä. Mikäli tämä pitää paikkansa, on Jeesus syntynyt muutamaa vuotta ennen Dionysioksen olettamaa ajankohtaa, johon ajanlaskun alku sijoitettiin.
Tutkijoiden näkemyksiä > Ajoitus > Kuolema

Yleisimmin Jeesuksen on arvioitu kuolleen vuosien 30 ja 33 välillä. Evankeliumien mukaan Jeesuksen kuolema tapahtui juutalaisten pesah-juhlan aikoihin, mutta maininnat, joiden perusteella ajankohta olisi pääteltävissä tarkemmin, eivät ole yhtäpitäviä.
Evankeliumien kirjoittamisen aikoihin kristinuskon ja juutalaisuuden välillä oli suuria jännitteitä. Evankeliumien kertomuksilla haluttiin ensinnäkin tehdä selvä pesäero juutalaisiin, kun toisaalta kirjoittajat esittivät roomalaisten viranomaisten toimet mahdollisimman hyvässä valossa. Suuren neuvoston edessä suoritettu oikeudenkäynti olisi ollut poikkeuksellinen. Evankeliumien kuvaama oikeudenkäynti näyttää tapahtuneen yöllä, juhlapäivän aattona ja vieläpä johtaneen kuolemantuomioon samana päivänä. Nämä seikat olivat vastoin juutalaista lakia. Juutalaisten oikeus kuolemantuomion täytäntöönpanoon on kiistanalainen.
Tutkijoiden näkemyksiä > Jeesuksen puhumat kielet

Jeesus puhui evankeliumeissa arameaa, joka on heprean sukulaiskieli. Jeesus puhui todennäköisesti galileanarameaa äidinkielenään, tai ainakin hän osasi sitä. Lisäksi Jeesus on saattanut osata hepreaa, josta oli tullut juutalaisten pyhä kieli aramean syrjäytettyä heprean puhekielenä.
Jeesus taiteessa > Kuvataiteen Jeesus

Monet taiteilijat ovat käyttäneet Jeesusta ja hänen elämäänsä teostensa aiheina. Kristuksen pään ympärille kuvattu sädekehä oli alun perin auringonjumalan tunnusmerkki (Apollo tai Sol Invictus). Jeesuksen kuvaaminen pitkähiuksisena tulee Bysantin taiteesta, jossa hänet kuvattiin Zeus-jumalan näköisenä. Pitkät hiukset olivat jumalien tunnusmerkki, mutta Jeesuksen ajan miehet pitivät hiuksensa lyhyinä. Jeesuksen ajan juutalaiset miehet saattoivat olla parrakkaita ja he pukeutuivat yleensä värjäämättömiin villavaatteisiin.
Jeesus, Rooman katakombit.
Giotto di Bondone, Juudaksen suudelma, noin 1304–1306.
Rogier van der Weyden, Jeesuksen ristiltäotto, 1435.
Giovanni Bellini, Kristuksen kirkastuminen, 1482.
Krusifiksi eli ristiinnaulittua Kristusta esittävä veistos vuodelta 1497.
Leonardo da Vinci, Pyhä ehtoollinen, 1498.
Salvator Mundi, noin 1499–1510.
Bramantino, Paimenten kunnioitus, 1500–1535.
Caravaggio, Epäilevä Tuomas, 1602.
El Greco, Kristus kantaa ristiä, 1602.
Caravaggio, Kristuksen hautaaminen, 1603.
Peter Paul Rubens, Kristus ja katuvat syntiset, 1617.
Diego Velázquez, Ristiinnaulittu Kristus, noin 1632.
Aleksandr Ivanov, Jeesuksen ilmestyminen Maria Magdaleenalle, 1835.
Henryk Siemiradzki, Jeesus Marian ja Martan seurassa, 1886.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Sitaatteja aiheesta Jeesus Wikisitaateissa
historianjeesus.fi. Åbo Akademin historian Jeesuksen tutkimusryhmän ylläpitämä sivusto 2007–2011.
| n k Joulu |
| --- | --- |
 Pikkujoulu  Adventti  Lucian päivä  Jouluaatto  Tapaninpäivä  Viattomien lasten päivä  Uudenvuodenpäivä  Nuutinpäivä  Kynttilänpäivä 
Kristillinen joulu:  Itämaan tietäjät Kuninkaiden kumarrus  Paimenten kumarrus  Adventti  Gabriel  Jouluevankeliumi  Betlehem  Loppiainen  Herodes  Jeesus  Joosef  Maria  Betlehemin lastenmurha Pako Egyptiin  Jeesuksen syntymä  Jouluseimi  Betlehemin tähti 
Kansanperinne:  Joulumuori  Joulupukki  Korvatunturi  Lucia  Lumityttö  Pyhä Nikolaos  Pakkasukko  Tiernapojat  Tonttu 
Perinteet:  Adventtikynttilät  Adventtitähti Herrnhutin tähti  Jouluaamun jumalanpalvelus  Jouluelokuva  Jouluevankeliumi  Jouluhartaus  Jouluikkuna  Joulukalenteri  Joulukirkko  Joulukonsertit  Joulukoriste  Joulukortti  Joulukuusi  Joulukynttelikkö  Joululahja  Joululehti  Joululyhde  Joulumarkkinat  Joulumusiikki  Joulunäytelmä  Joulupaita  Joulupostimerkki  Joulupyramidi  Joulupöytä  Joulurauha  Joulurukous  Jouluseimi  Jouluseppele  Joulusukka  Joulutähti  Jouluvalot  Jouluvalvojaiset  Jouluyön messu  Mantelilahja  Nuuttipukki  Olkipukki  Tapanin tanssit  Tuomaanristi  Usko, toivo ja rakkaus 
Ruoka ja juoma:  Glögi  Hedelmäkakku  Kahvikakku  Lipeäkala  Joulukinkku  Jouluolut  Jouluruoka  Joulutorttu  Jouluvanukas  Julmust  Kaakaojuoma  Munatoti  Pavlova  Piparkakku  Riisipuuro  Smörgåsbord 
Musiikki:  Joululaulu Luettelo joululauluista  Laula kanssamme  Kauneimmat joululaulut  Maa on niin kaunis  Laulukirjat Piae Cantiones  Suuri joululaulukirja 
Eri maissa:  Alankomaat  Brasilia  Britannia  Islanti  Italia  Norja  Japani  Kanada  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska  Ukraina  Yhdysvallat 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Taiwan  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Kroatia  Alankomaat  Puola  Venäjä  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii  ORCID 
Taiteenala:  FID  KulturNav  MusicBrainz  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 2  3 
Muut:  Lexicon Istoric Retic  NARA  SNAC  IdRef  İslâm Ansiklopedisi  Te Papa (New Zealand) 
Piero della Francesca, Jeesuksen kaste, noin 1448.
Carl Heinrich Bloch, Vuorisaarna, 1890.
El Greco, Jeesus ajaa kauppiaat pois temppelistä, noin 1600.
Gustave Doré, Jeesuksen ristiinnaulitseminen, 1866.
Kristus Kaikkivaltias, bysanttilainen mosaiikki noin vuodelta 1090–1100. Ikonitaiteen perinteen mukaisesti ikoniin on kuvattu nimien ”Jeesus Kristus” ensimmäiset ja viimeiset kirjaimet (Ίησους Χριστός, IC XC) ja hänen sädekehässään on risti.
Herodeksen temppelin ennallistus pienoismallina Jerusalemissa.
Judaean provinssi ajanlaskun alussa.
M/S Galaxy I

| M/S Galaxy I |
| --- | --- |
 M/S Galaxy I Tukholman saaristossa kesällä 2019.
Tyyppi:  matkustaja-autolautta
Nykyinen reitti:  -
Lippuvaltio:   Latvia
Kotipaikka:  Riika
IMO-numero:  9333694
MMSI-numero:  266301000
Tunnuskirjaimet:  YLGX
Omistaja:  As Tallink Grupp
Rakennustelakka:   Aker Yards, Rauman telakka, Suomi
Rakennusnumero:  435
Tilattu:  28. lokakuuta 2004
Kölinlasku:  21. huhtikuuta 2005
Vesillelasku:  1. joulukuuta 2005
Luovutettu:  18. huhtikuuta 2006
Status:  Vuokrattu Alankomaihin ainakin 19.10.2025 saakka. Galaxyn liikennöinnistä ei ole annettu lisätietoa. Tallink kertoi keväällä 2023, että laiva ei ole palaamassa Turku–Tukholma-linjalle.
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  12
Pituus:  212,1 m
Leveys:  29 m
Syväys:  6,4 m
Bruttovetoisuus (GT):  48 915
Koneisto:  4 × Wärtsilä 16W32 -dieselmoottoria
Koneteho:  26 240 kW
Nopeus:  40,74 km/h
Nopeus:  22 kn
Hyttipaikkoja:  2 139 henkilölle
Hyttejä:  795
Matkustajia:  2 800
Lastikapasiteetti:  1 130 m
Autokapasiteetti:  420 henkilöautoa
Lähteet:  
M/S Galaxy I on virolaisen Tallink Gruppin omistama matkustaja-autolautta, joka valmistui vuonna 2006. Galaxy I on rekisteröity Latvian lipun alle, ja sen kotisatama on Riika. Galaxy I toimii toistaiseksi pakolaisten majoituskäytössä Alankomaissa. Laiva rakennettiin Aker Yardsin (nyk. Meyer Turku) Rauman telakalla.
Galaxy I on 212 metriä pitkä ja 29 metriä leveä. Siinä on neljä Wärtsilän dieselmoottoria, joiden teho on yhteensä 26 240 kilowattia. Matkustajia laivaan mahtuu 2 800, ja hyttejä siinä on 795 kappaletta, yhteensä 2 139 hengelle. Henkilöautoja laivaan mahtuu 420 kerrallaan.
Aluksen nimi muuttui nykyiseen muotoonsa huhtikuussa 2023, kun sen lippu muutettiin Latviaan ja alus rekisteröitiin Kyprokselle, sillä Kyproksen rekisterissä oli jo entuudestaan yksi Galaxy-niminen alus. Tämän myötä aluksen nimi muuttui muotoon M/S Galaxy I.
Galaxy I:n vuokrausta on pidennetty lokakuussa 2024 ja laiva pysyy vuokrattuna toistaiseksi 19.10.2025 asti.
Galaxy I:n sisaralukset ovat M/S Baltic Princess ja M/S Baltic Queen.
Galaxy I saapumassa Helsingin Länsisatamaan Tallink Cruise- brändin alaisena huhtikuussa 2007.
M/S Galaxy I Tukholman saaristossa matkalla Turusta Maarianhaminan kautta Tukholmaan. Aluksen kyljessä sen alkuperäinen Silja Line -logo vuodelta 2008.
Kansikuvaus

Kansi 12: helikopterikansi
Kansi 11: aurinkokansi
Kansi 10: Disco Zenith, aurinkokansi, komentosilta, miehistön tiloja
Kansi 9: Suite-, Executive Suite-, DeLuxe-, A-, B- ja E-luokkien hyttejä
Kansi 8: A-, B-, E-, Suite- ja DeLuxe-luokkien hyttejä
Kansi 7:Grande Buffet, Grill House, Tavolata, Happy Lobster, Casino, Piano Bar, Fashion Street, Sea Pub, Starlight Palace
Kansi 6: Moonlight Dance Bar, Fast Lane, neuvonta, tax-free-myymälä, kosmetiikkamyymälä, Gifts & Toys, Starlight Palace, ulkokansi ja maihin ja laivaannousu.
Kansi 5: A- ja B-luokkien hyttejä, konferenssitiloja, Siljaland, maihin- ja laivaannousu.
Kansi 4: autokansi (nostettava henkilöautokansi)
Kansi 3: autokansi
Kansi 2: sauna- ja uima-allasosasto, konehuone ja teknisiä tiloja
Kansi 1: konehuone ja teknisiä tiloja
Hytit

Kaikissa hyteissä on oma WC ja suihku
E-hytti – sisähyttejä 2–4 hengelle aluksen perällä; sama varustelu kuin B-hyteissä, mutta ne sijaitsevat yökerhon yläpuolella, joten niihin voi kantautua melua.
B-hytti – sisähyttejä 2–4 hengelle.
A-hytti – ikkunahyttejä 2– 4 hengelle.
Harri Hylje -perhehytti – 2 väliovellista A-luokan hyttiä Harri Hylje -teemalla 4–8 hengen lapsiperheille (vähintään 2 lasta). Hytti on sisustettu Harri Hylje -teemalla.
A-Double – A-hytti parivuoteella.
A-Premium – A-hytti parivuoteella. Hintaan kuuluu juomakuponki ja erikoisaamiainen.
Deluxe – tasokkaampia hyttejä kahdelle hengelle isommalla ikkunalla, parivuoteella, sohvalla, erikoisaamiaisella ja jääkaapilla virvokkeineen.
Suite – ylellisiä hyttejä aluksen keulassa kahdelle hengelle parivuoteella, sohvaryhmällä, jääkaapilla virvokkeineen ja erikoisaamiaisella.
Executive Suite – luksushyttejä aluksen perällä; varustelu sama kuin Suite-hytissä, mutta parvekkeella.
Käyttöhistoria

Tallink tilasi aluksen 28. lokakuuta 2004. Kölinlasku tapahtui 21. huhtikuuta 2005 ja vesillelasku 1. joulukuuta. Samana päivänä alus myös sai Galaxy-nimensä, kun Johanna-Iisebel Järvelill kastoi sen.
18. huhtikuuta 2006 Galaxy luovutettiin Tallinkille, ja se rekisteröitiin Viron lipun alle. Sen kotisatamaksi tuli Tallinna. 26. huhtikuuta laiva saapui Tallinnaan. 1. toukokuuta alus teki yhden tilausmatkan Helsingin ja Tallinnan välillä, minkä jälkeen se siirtyi Helsinki–Tallinna-reitille. Alus aloitti reitillä säännöllisen liikenteen 10. toukokuuta 2006.
21. heinäkuuta 2008 alus rekisteröitiin Ruotsin lipun alle, ja kotisatamaksi tuli Tukholma. 23. heinäkuuta alus aloitti liikennöinnin reitillä Turku–Maarianhamina/Långnäs–Tukholma Silja Line -brändin alla. Alus korvasi Silja Festivalin, joka siirtyi liikennöimään Riika–Tukholma-reitille.
31. heinäkuuta 2010 autokannella ollut auto syttyi palamaan kello 9 aikaan. Miehistö sai sammutettua tulipalon nopeasti, eikä tulipalo pääsyt leviämään muualle alukseen.
29. marraskuuta 2012 hytissä oli sytytetty tahallaan tulipalo, mutta miehistö sai sammutettua tulipalon nopeasti.
23. huhtikuuta 2016 laivan yleisissä tiloissa syttyi tulipalo. Miehistö sammutti tulipalon nopeasti, eikä tuli levinnyt muualle alukseen.
28. heinäkuuta 2022 Tallink ilmoitti allekirjoittaneensa Slaapschepen Public BV:n (Centraal Orgaan Opvang Asielzoekers nimeämän organisaation) kanssa sopimuksen Galaxyn vuokraamisesta majoituslaivaksi Hollantiin seitsemäksi kuukaudeksi. Sopimuksessa on lisäoptio kolmeksi kuukaudeksi. Samalla Tallink kertoi tehneensä ilmoituksen Ruotsin ammattijärjestöille ja aloitti prosessin vaihtaakseen Galaxyn Ruotsin lipun alta Viron lipun alle.
22. helmikuuta 2023 Tallink ilmoitti siirtävänsä Galaxyn Latvian lipun alle ja jatkavansa aluksen vuokraamista 19. lokakuuta 2023 asti.
Telakoinnit ja huoltopäivät

Telakoinnit
17. heinäkuuta 2008 – 19. heinäkuuta 2008, Naantali (Turku Repair Yard)
5. toukokuuta 2014 – 14. toukokuuta 2014, Naantali (Turku Repair Yard)
10. huhtikuuta 2016 – 21. huhtikuuta 2016, Naantali (Turku Repair Yard)
Huoltopäivät
28. syyskuuta 2011 – 30. syyskuuta 2011
27. maaliskuuta 2012 – 28. maaliskuuta 2012
24. huhtikuuta 2012 – 25. huhtikuuta 2012
14. toukokuuta 2012 – 15. toukokuuta 2012
18. toukokuuta 2015 – 20. toukokuuta 2015
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S Galaxy I Wikimedia Commonsissa
Fakta om Fartyg – M/S Galaxy (ruotsiksi)
M/S Galaxy Tallinkin kotisivuilla
Valkeatlaivat.net – M/S Galaxy (Laivasto > Silja Linen laivasto > M/S Galaxy) (Arkistoitu – Internet Archive)
Tallink Silja
| --- | --- |
Nykyiset alukset:  Baltic Princess  Baltic Queen  Galaxy  Megastar  MyStar  Regal Star  Romantika  Sailor  Silja Europa  Silja Serenade  Silja Symphony  Star  Victoria I 
Entiset alukset:  Isabelle  Sea Wind  Superstar 
Muuta:  Harri Hylje  Tallink Hotels 
M/S Galaxy Maarianhaminassa marraskuussa 2018.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2014

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2014 Vantaalla 17.–19. tammikuuta ja Jyväskylän Vaajakoskella 21.–23. maaliskuuta.
Tulokset > Miehet > Sprintti, 1,6 km, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Martti Jylhä | Vuokatti Ski Team Kainuu | 3.19,3 |  |
| 2 | Iivo Niskanen | Vuokatti Ski Team Kainuu | 3.21,7 | +2,4 |
| 3 | Juho Mikkonen | Kuhmo-Ski | 3.23,6 | +4,3 |
| 4 | Ari Luusua | Ounasvaaran Hiihtoseura | 3.24,9 | +5,6 |
| 5 | Juha-Matti Mikkolainen | Valkeakosken Haka | 3.26,4 | +7,1 |
| 6 | Matias Strandvall | IF Minken | 3.30,5 | +11,2 |
Vantaa, 17. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 10 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matti Heikkinen | Vantaan Hiihtoseura | 26.17,8 |  |
| 2 | Ville Nousiainen | Kouvolan Hiihtoseura | 26.52,5 | +34,7 |
| 3 | Iivo Niskanen | Vuokatti Ski Team Kainuu | 27.08,4 | +50,6 |
| 4 | Sami Jauhojärvi | Vuokatti Ski Team Kainuu | 27.15,9 | +58,1 |
| 5 | Perttu Hyvärinen | Riistaveden Urheilijat | 27.16,3 | +58,5 |
| 6 | Juha Lallukka | Kouvolan Hiihtoseura | 27.32,0 | +1.14,2 |
Vaajakoski, 21. maaliskuuta
Alun perin kolmanneksi sijoittunut Tero Similä hylättiin dopingin takia.
Tulokset > Miehet > 15 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sami Jauhojärvi | Vuokatti Ski Team Kainuu | 39.58,7 |  |
| 2 | Tero Similä | Ylivieskan Kuula | 40.08,7 | +10,0 |
| 3 | Matti Heikkinen | Vantaan Hiihtoseura | 40.14,6 | +15,9 |
| 4 | Iivo Niskanen | Vuokatti Ski Team Kainuu | 40.15,2 | +16,5 |
| 5 | Ristomatti Hakola | Kankaanpään Urheilijat | 40.26,8 | +28,1 |
| 6 | Ville Nousiainen | Kouvolan Hiihtoseura | 40.42,0 | +43,3 |
Vantaa, 18. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 30 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lari Lehtonen | Imatran Urheilijat | 1.22.21,4 |  |
| 2 | Sami Jauhojärvi | Vuokatti Ski Team Kainuu | 1.22.59,5 | +38,1 |
| 3 | Matti Heikkinen | Vantaan Hiihtoseura | 1.23.01,4 | +40,0 |
| 4 | Ville Nousiainen | Kouvolan Hiihtoseura | 1.23.17,7 | +56,3 |
| 5 | Iivo Niskanen | Vuokatti Ski Team Kainuu | 1.23.58,1 | +1.36,7 |
| 6 | Perttu Hyvärinen | Riistaveden Urheilijat | 1.25.18,5 | +2.57,1 |
Vaajakoski, 23. maaliskuuta
Lumipulan takia matka lyhennettiin 50 kilometristä 30 kilometriin.
Alun perin kuudenneksi sijoittunut Tero Similä hylättiin dopingin takia.
Tulokset > Miehet > Sprinttiviesti, 6 × 1,6 kilometriä, vapaa

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vuokatti Ski Team Kainuu I | Sami Jauhojärvi Martti Jylhä | 20.02,0 |  |
| 2 | Vuokatti Ski Team Kainuu II | Mikko Koutaniemi Iivo Niskanen | 20.02,3 | +0,3 |
| 3 | Valkeakosken Haka I | Vesa Kallio Juha-Matti Mikkolainen | 20.09,4 | +7,4 |
| 4 | Ounasvaaran Hiihtoseura I | Joonas Sarkkinen Ari Luusua | 20.11,2 | +9,2 |
| 5 | Kouvolan Hiihtoseura | Kari Varis Ville Nousiainen | 20.12,6 | +10,6 |
| 6 | Oulun Hiihtoseura I | Lasse Paakkonen Kusti Kittilä | 20.13,6 | +11,6 |
Vantaa, 19. tammikuuta
Tulokset > Miehet > 4 × 10 kilometriä, (p + p + v + v)

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Vuokatti Ski Team Kainuu | Sami Jauhojärvi Iivo Niskanen Mikko Koutaniemi Martti Jylhä | 1.47.52,9 |  |
| 2 | Kouvolan Hiihtoseura | Lauri Vuorinen Ville Nousiainen Juha Lallukka Kari Varis | 1.49.55,1 | +2.02,2 |
| 3 | Vantaan Hiihtoseura I | Mikko Kuusela Janne Mononen Olli Hiidensalo Matti Heikkinen | 1.51.09,9 | +3.17,0 |
| 4 | Oulun Hiihtoseura I | Lasse Paakkonen Jarmo Rissanen Heikki Palosaari Kusti Kittilä | 1.51.24,7 | +3.31,8 |
| 5 | Ounasvaaran Hiihtoseura I | Ari Luusua Markus Hietanen Heikki Loukusa Joonas Sarkkinen | 1.52.21,6 | +4.28,7 |
| 6 | Imatran Urheilijat I | Ville Ahonen Aleksander Artemjev Olli Jarva Lari Lehtonen | 1.52.22,3 | +4.29,4 |
Vaajakoski, 22. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > Sprintti, 1,4 km, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anne Kyllönen | Kainuun Hiihtoseura | 3.24,3 |  |
| 2 | Riikka Sarasoja-Lilja | Lappeen Riento | 3.26,2 | +1,9 |
| 3 | Kerttu Niskanen | Vieremän Koitto | 3.27,6 | +3,3 |
| 4 | Heini Hokkanen | Kangasniemen Kalske | 3.28,5 | +4,2 |
| 5 | Laura Mononen | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 3.30,3 | +6,0 |
| 6 | Krista Lähteenmäki | Ikaalisten Urheilijat | 3.30,6 | +6,3 |
Vantaa, 17. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 5 kilometriä, vapaa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kerttu Niskanen | Vieremän Koitto | 16.38,6 |  |
| 2 | Riitta-Liisa Roponen | Oulun Hiihtoseura | 16.54,7 | +16,1 |
| 3 | Krista Lähteenmäki | Ikaalisten Urheilijat | 17.06,1 | +27,5 |
| 4 | Anne Kyllönen | Kainuun Hiihtoseura | 17.36,5 | +57,9 |
| 5 | Aino-Kaisa Saarinen | Lempäälän Kisa | 17.37,8 | +59,2 |
| 6 | Riikka Sarasoja-Lilja | Lappeen Riento | 17.45,9 | +1.07,3 |
Vaajakoski, 21. maaliskuuta
Tulokset > Naiset > 10 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Anne Kyllönen | Kainuun Hiihtoseura | 28.39,9 |  |
| 2 | Aino-Kaisa Saarinen | Lempäälän Kisa | 28.45,5 | +5,6 |
| 3 | Kerttu Niskanen | Vieremän Koitto | 29.19,8 | +39,9 |
| 4 | Krista Lähteenmäki | Ikaalisten Urheilijat | 29.44,2 | +1.04,3 |
| 5 | Riitta-Liisa Roponen | Oulun Hiihtoseura | 29.51,8 | +1.11,9 |
| 6 | Riikka Sarasoja-Lilja | Lappeen Riento | 30.16,0 | +1.36,1 |
Vantaa, 18. tammikuuta
Tulokset > Naiset > 20 kilometriä, perinteinen

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kerttu Niskanen | Vieremän Koitto | 57.41,9 |  |
| 2 | Krista Lähteenmäki | Ikaalisten Urheilijat | 58.21,0 | +39,1 |
| 3 | Aino-Kaisa Saarinen | Lempäälän Kisa | 59.22,8 | +1.40,9 |
| 4 | Laura Mononen | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 1.00.19,1 | +2.37,2 |
| 5 | Anne Kyllönen | Kainuun Hiihtoseura | 1.01.23,0 | +3.41,1 |
| 6 | Maija Hakala | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 1.02.53,7 | +5.11,8 |
Vaajakoski, 23. maaliskuuta
Lumipulan takia matka lyhennettiin 30 kilometristä 20 kilometriin.