stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Omenapiirakka

Omenapiirakka.
Piirakka, jonka pinnalla on omenaviipaleita.
Omenapiirakka on piirakka, jonka täytteenä käytetään omenaa. Omenapiirakkaan voi käyttää valmistusaineina esimerkiksi voita, sokeria, jauhoja, kananmunia, leivinjauhetta, vanilliinisokeria ja kanelia.
Omenapiiraita on hyvin eri tyylisiä. Omenapiirakan päälle laitetaan tyypillisesti omenahilloketta, omenasosetta tai ohuita viipaleita ja kanelia. Omenapiirakan taikina voi sisältää myös ruokasoodaa ja piimää. Täytteeseen voidaan laittaa kermaviiliä ja maitorahkaa. Hiivatataikinasta voi tehdä pieniä vuoassa paistettavia piiraita. Murotaikinasta voi tehdä vaikka koko uunipannun kokoisen levypiirakan. Voitaikinaa käytettäessä on yleistä peittää omenalohkot kannella tai ristikolla. Silloin omenalohkot voivat olla paksumpia kuin avopiirakoissa. Ranskan Normandiassa tunnetaan omenapiirakka, johon on saatu makua omenasiideristä tehdystä calvadoksesta ja jonka täyte sisältää omenalohkojen lisäksi mantelia. Itävaltalaiset tekevät perinteisen omenapiiraansa eli Apfelstrudelin erityisen lehtevään voitaikinaan, ja omenapalasiin sekoitetaan rusinoita. Omenahyveessä murean pohjan päällä on omenahilloketta ja päällimmäisenä pehmeä marenki. Omenapiirakka on nykyisin myös Yhdysvaltojen sekä Yhdysvaltojen osavaltion Vermontin epävirallinen symboli.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Omenapiirakka Wikimedia Commonsissa
Moon Landrieu

Moon Landrieu
Maurice Edwin ”Moon” Landrieu (23. heinäkuuta 1930 – 5. syyskuuta 2022) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.
Landrieu toimi Louisianan edustajainhuoneen jäsenenä (1960–1966), New Orleansin kaupunginvaltuutettuna (1966–1970), New Orleansin pormestarina (1970–1978) ja Yhdysvaltain asunto- ja kaupunkikehityksen ministerinä (1979–1981).
Landrieun lapsista poliittisiksi kuuluisuuksiksi ovat nousseet liittovaltion senaattori Mary Landrieu ja New Orleansin pormestari Mitch Landrieu.
Kaakkolampi (Jyväskylä, Ritopohja)

| Kaakkolampi |
| --- | --- |
 Jyväskylän Ritopohjan Kaakkolampi.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°18′20″N, 25°46′44″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  metsäoja 
Järvinumero:  14.298.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  121,7 m  
Pituus:  170 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,506 km  
Pinta-ala:  1,59 ha  
Tilavuus:  0.000056 km³ 
Keskisyvyys:  3,5 m  
Suurin syvyys:  5,6 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiKaakkolampi 
Kaakkolampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Ritopohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen lähialue on soistunutta metsämaata. Lammen koillispuolella sijaitsee Kaakkovuori, jonka kiviainesta louhitaan murskeeksi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 55 700 kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee noin 3,5 metriä. Suurin syvyys on 5,6 metriä. Rantaviivan pituus on 500 metriä ja lampi on autio.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Karjujoen valuma-alueeseen (14.298) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy.
Thelxinoe

| Thelxinoe> Löytäminen |
| --- | --- |
Löytäjät:  Scott S. Sheppard/Brett J. Gladman
Löytöaika:  2003
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Jupiter
Keskietäisyys:  21 165 000 km
Eksentrisyys:  0,2194
Kiertoaika:  628 d
Inklinaatio:  151,335
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  1,0 km
Pinta-ala:  12,57 km2
Massa:  1,4987 x 1013 kg
Keskitiheys:  2,6 g/cm3
Painovoima pinnalla:  0,001 m/s2
Pakonopeus pinnalla:  5 km/s
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  -
Thelxinoe on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Ananke-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2003. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2003 J 22. Thelxinoe on läpimitaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 21,2 miljoonan kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 628 päivää. Radan inklinaatio on 151° ja eksentrisyys 0,2194.
Nykyisen nimensä kuu sai maaliskuussa 2005 kreikkalaisesta mytologiasta.
Viitalampi (Jyväskylä, Pappilanvuori)

| Viitalampi |
| --- | --- |
 Näkymä Viitalammen pohjoispuolelta
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°17′46″N, 25°46′02″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Tyyppälänjärveen
Järvinumero:  14.298.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  0,865 km  
Pinta-ala:  4,153 ha  
Tilavuus:  0.000088 km³  
Keskisyvyys:  2,13 m  
Suurin syvyys:  5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiViitalampi 
Viitalampi on Keski-Suomessa Jyväskylän Palokassa Ritopohjalla sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 90 000 kuutiometriä. Lammen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 5,6 metriä, joka löytyy keskellä järveä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, jonka ympäristö on rakennettu asuinalueeksi. Sinne tulee tiet Heinämäen suunnalta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Karjujoen valuma-alueeseen (14.298) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia. Sen laskuoja lähtee lammen koillisrannasta ja se laskee Tyyppälänjärveen.
Citypuhelin

Citypuhelin oli pelkästään GSM 1800 -verkossa toimiva GSM-puhelin tai -puhelinliitymä. GSM:n 1800 MHz:n taajuusalueella toimivia verkkoja rakennettiin Suomeen 1990-luvun puolivälistä lähtien taajamiin tuomaan lisää kapasiteettia. Niinpä citypuhelimet toimivat vain taajamissa.
HPY:n Citypuhelin tuli markkinoille ensimmäisenä. Telia Finland aloitti citypuhelinpalvelujen tarjoamisen Suomessa tammikuussa 1998. Palvelua ovat tarjonneet muutkin puhelinoperaattorit. Puheluhinnat liittymissä olivat huomattavasti halvempia kuin normaaleissa GSM-liittymissä. Ajatuksena oli purkaa ruuhkia GSM 900 -verkosta.
HPY:n Citypuhelin otettiin käyttöön syksyllä 1997 noin sadassa yrityksessä. Kotitalouksiin ja pk-yrityksiin Citypuhelin lanseerattiin vuoden 1998 alussa. Liittymässä erikoista oli 09-alkuinen puhelinnumero. Kuuluvuusalue oli pääkaupunkiseutu Kehä III:n sisäpuolella. Citypuhelimen puhelumaksu oli sama kuin paikallispuheluissa. Vuoden 1998 aikana Citypuhelimia myytiin noin 10 000 kappaletta. Myynti kuitenkin hidastui loppuvuoden aikana voimakkaasti kasvaneen GSM-puhelinten myynnin vuoksi.
Telian liittymä oli nimeltään Telia City. Kuuluvuusalue oli pääkaupunkiseutu, Tampere ja Turku. Suuntanumero oli 041. Maaliskuussa 1999 Telian GSM 1800 -verkossa oli noin 10 000 liittymää.
Citypuhelimen kulta-aikoina kaksitaajuuspuhelimet, jotka toimivat sekä GSM 900- että GSM 1800 -verkoissa, olivat vielä harvinaisia. 2000-luvun alkuvuosina ne yleistyivät, jolloin citypuhelimen liikeidealta katosi pohja. Tähän vaikutti myös tavanomaisen GSM-liittymän käyttökustannusten aleneminen operaattoreiden keskinäisen kilpailun kiristyttyä.
Esimerkkejä päätelaitteista:
Ericsson PF768
Nokia 5130
Nokia 6130
Arthur Liebehenschel

| Arthur Liebehenschel |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 25. marraskuuta 1901  Posen, Saksa
Kuollut: 28. tammikuuta 1948 (46 vuotta)  Krakova, Puola
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Saksa
Palvelusvuodet:  Auschwitz 1943–1944 Majdanek 1944
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Obersturmbannführer SS
Joukko-osasto:   Schutzstaffel
Joukkoyksikkö:   SS-Totenkopfverbände
Arthur Liebehenschel (25. marraskuuta 1901 – 28. tammikuuta 1948) oli Auschwitzin ja Majdanekin keskitysleirien päällikkö toisen maailmansodan aikana. Liebehenschel syntyi Posenissa ja opiskeli talous- ja hallintotieteitä. Ensimmäisessä maailmansodassa hänestä tuli ylikersantti.
Vuonna 1932 Liebehenschel liittyi Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen ja vuonna 1934 SS:ään. Hän työskenteli keskitysleirien hallinnossa 1930-luvulla. 10. marraskuuta 1943 Liebehenschel nimitettiin Auschwitzin tuhoamisleirin komendantiksi ja toukokuussa 1944 Majdanekin keskitysleirin komendantiksi. Kun leiri sodan lopussa evakuoitiin, hän työskenteli SS:n henkilötoimistossa. Yhdysvaltain armeija pidätti Liebehenschelin toisen maailmansodan lopussa ja hänet luovutettiin Puolaan vastaamaan sotarikossyytteisiin. Hän joutui Auschwitz-oikeudenkäyntiin Krakovassa, ja hänet tuomittiin sotarikoksista kuolemaan. Liebehenschel teloitettiin hirttämällä tammikuussa 1948.
Yölampi (Jyväskylä)

| Yölampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°21′22″N, 25°33′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskuoja:  oja Joutenjokeen 
Järvinumero:  14.295.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  183 m  
Pituus:  480 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,074 km  
Pinta-ala:  3,309 ha  
Tilavuus:  0,0001148 km³ 
Keskisyvyys:  3,47 m  
Suurin syvyys:  8,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiYölampi 
Yölampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Vertaalassa sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 114 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 8,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Lammen ympärillä on hieman pysyvää asutusta sekä loma-asuntoja.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 183 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen koillispäästä ja yhtyy Savilammesta alkavaan Joutenjokeen, joka laskee Saarijärveen. Saarijärven vedet puolestaan laskevat Kalmujokea pitkin Autiojokeen.
Historiaa

Paikallisen selityksen mukaan Yölammen nimi viittaa veden tummaan väriin.
Vuoden 1963 peruskartan mukaan lammen rannoilla on ollut jonkin verran peltomaata. Aivan rannalla on ollut vain yksi asuinrakennus lammen kaakkoispäässä. Vedenpinnan korkeudeksi on merkitty 182,2 metriä. Vuoden 1983 kartassa on hieman vähemmän peltomaata, mutta rannoille on rakennettu kolme uutta taloa.
Yölammen sekä kahden muun Vertaalan vesistön, Varrenveden ja Pirttijärven muodot on kuvattu vuonna 2021 valmistuneen Jyväskylän kaupunkialueella sijaitsevan Keski-Suomen Sairaala Novan ulkoseinien alumiinikoristeissa.
Rummakkolampi (Uurainen)

| Rummakkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä, Uurainen
Koordinaatit:  62°24′11″N, 25°32′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Tuomiojärven−Palokkajärven v−a (14.29)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.295.1.021
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  180,5 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,608 km  
Pinta-ala:  2,161 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRummakkolampi 
Rummakkolampi on Keski-Suomessa Uuraisilla ja Jyväskylässä Oikarinperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Lammen rannoilla on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joista toinen on Jyväskylän ja toinen Uuraisten alueella.
Luontoarvoja

Rummakkolampi on suorantainen lampi, joka saa vetensä pohjalla olevista lähteistä. Suotyypeistä rannoilla esiintyy suursaranevaa sekä isovarpurämettä, ja kasvistoon kuuluu sarojen ohella muun muassa karpalo, lakka, kurjenjalka, vaivero, raate, maariankämmekkä ja leväkkö.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 180,5 metriä mpy. Lammella ei ole kartan mukaan avointa laskuojaa.
Historiaa

Rummakkolampi oli Vesangan kylän pohjoisin rajapaikka 1830-lukuun asti, jolloin Sikomäen alue siirrettiin Nyrölän kylään.
Riebeckiitti

| Riebeckiitti |
| --- | --- |

Luokka:  silikaattimineraalit
Kemialliset ominaisuudet
Kemiallinen kaava:  Na2(Fe,Mg)5Si8O22(OH)2
Fysikaaliset ominaisuudet
Väri:  läpikuultava
Asu:  sälöinen, neulamainen tai kuitumainen
Kidejärjestelmä:  monokliininen
Lohkeavuus:  täydellinen
Murros:  epätasainen
Kovuus Mohsin asteikolla:  5–6
Ominaispaino:  3,0–3,4 g/cm3
Aiheesta muualla
  Riebeckiitti Commonsissa 
Riebeckiitti eli riebekkiitti on natriumamfiboliryhmään kuuluva runsasnatriuminen mineraali, ja sen kemiallinen kaava on Na2(Fe,Mg)5Si8O22(OH)2. Se on kidejärjestelmältään monokliininen, ja sen kiteet ovat tavallisesti pitkiä prismakiteitä, joiden poikkileikkaus on timantinmuotoinen. Kiteet voivat olla myös säikeisiä, säteittäisiä ja keihäänkärjen, lehden tai pylvään muotoisia. Riebeckiitin kovuus on 5–6 ja ominaispaino 3,0–3,4. Sen lohkeavuus on täydellinen, kahteen suuntaan timantinmuotinen, ja murtuma on epätasainen ja sirpaleinen. Mineraali vaihtelee läpikuultavasta lähes läpikuultamattomaan. Riebeckiitti on nimetty saksalaisen tutkijan Emil Riebeckin (1853–1885) mukaan.lähde?
Riebekkiittiä muodostuu tavallisesti tummansinisinä, pitkänomaisista säikeittäisiin, kiteinä runsasnatriumisissa graniiteissa, syeniiteissä, rautamuodostumissa ja liuskeissa.
Jotkin riebekkiitin muodot, kuten krokidoliitti, ovat asbestimaisia. Ailsa Craigin saarelta löydettävä riebekkiittigraniitti, ailsiitti, on arvokasta siitä tehtävien curling-kivien vuoksi.lähde?
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Riebeckiitti Wikimedia Commonsissa
Webmineral.com: Riebeckite Mineral Data (englanniksi)
Itzat

Itzat ovat etninen ryhmä Guatemalassa. Heidän esi-isänsä kuuluivat Putúnin mayoihin, jotka vaelsivat Jukatanin niemimaan pohjoisosiin ja asettuivat asumaan muun muassa Chichen Itzáan. Noin vuonna 1331 pohjoisen itzavaltiot kukistuivat toisten putúnin mayaryhmien tunkeutuessa alueelle, ja itzoja pakeni etelään muun muassa Tayasaliin, joka oli viimeinen espanjalaisten kukistama mayakaupunki.
Itzan kieltä puhutaan edelleen Guatemalassa. Vuonna 2004 sitä käytti enää noin 150 ihmistä yhdessä kylässä Petén Itzá -järven rannalla. Kielen käyttö kiellettiin 1938, ja sitä alettiin arvostaa uudelleen vasta 1980-luvulla.
Pentti Toivola

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 7. tammikuuta 1945
Syntymäpaikka: Seinäjoki, Suomi
Kuolinaika: 2. tammikuuta 2012 (66 vuotta)
Kuolinpaikka: Seinäjoki, Suomi
Pentti ”Tolppa” Hermanni Toivola (7. tammikuuta 1945 Seinäjoki – 2. tammikuuta 2012 Seinäjoki) oli suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija.
Toivola aloitti vuonna 1962 uransa Seinäjoen Palloseurassa. Hän pelasi useita vuosia myös maajoukkueessa. Toivola siirtyi Mikkeliin vuonna 1969. Toivola voitti Suomen Cupin Mikkelin Palloilijoiden paidassa vuosina 1970 ja 1971. Lisäksi vuonna 1971 hän voitti Mestaruussarjan maalipörssin 17 maalillaan.
Toivola pelasi vuodet 1973–1977 Seinäjoen Palloseurassa ja voitti neljänä vuonna joukkueensa maalipörssin. Sitten hän siirtyi Seinäjoen Sisuun.
Toivola pelasi myös jääpalloa SePS:n ja MP:n riveissä. Lisäksi hän pelasi kolme A- ja yhden B-maaottelun..
Toivola ehti urallaan yhtenä harvoista voittaa maalikuninkuuden sekä jalkapallon että jääpallon pääsarjatasolla.
Ammatiltaan Toivola oli palomies.
Toivola menehtyi 2. tammikuuta 2012 Seinäjoen terveyskeskuksessa sairastettuaan vakavaa syöpää.
Joensuun helluntaiseurakunta

| Joensuun helluntaiseurakunta |
| --- | --- |

 Joensuun helluntaikirkko elokuussa 2013.
Suuntautuminen:  helluntaiherätys
Kirkkokunta:  Suomen Helluntaikirkko
Perustettu:  1928
Johtava pastori:  Jussi-Pekka Tahvanainen
Pääkirkko:  Siion-temppeli Niinivaarantie 26 80200 Joensuu
Jäseniä:  n. 720 (2011)
TV:  UskoTV
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Joensuun helluntaiseurakunta (aik. Joensuun Siion-seurakunta) on vuonna 1928 perustettu joensuulainen helluntaiseurakunta. Seurakunnan johtava pastori on Jussi-Pekka Tahvanainen. Seurakunnan toimitilat sijaitsevat Joensuun Niinivaaralla Niinivaarantiellä. Seurakunta kuuluu Suomen Helluntaikirkko -kirkkokuntaan. Seurakuntaan kuuluu noin 720 jäsentä. Jäsenistä noin kolmannes asuu lähikuntien alueella. Seurakunnalla on rukoushuoneet myös Pyhäselässä, Polvijärvellä ja Uimaharjussa.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ja rukouskokousten lisäksi lapsi- ja nuorisotyö, musiikkitilaisuudet, pienryhmät sekä lähetystyö Japanissa ja Kosovossa. Seurakunta tekee yhteistyötä Fida Internationalin kanssa. Seurakunta pitää myös kirpputoria.
Joensuun helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta.
Historia

Helluntaiherätys saapui Joensuun Lehmon kylään 1910-luvulla, kun Vilho Kokko kutsui Gerhard Olsen-Smidtin puhumaan. Kokko oli baptistiseurakunnan jäsen. Kilvenniemen tilalla pidettiin keväisin ja syksyisin baptistien kokouksia.
Vuoden 1928 baptistien juhlilla perustettiin 55 jäsenen voimin helluntaiseurakunta nimellä Kristuksen seurakunta Lehmossa. Seurakunnan toiminta siirtyi 1930-luvulla Joensuuhun ja vuonna 1936 nimettiin Siion-seurakunnaksi. Nykyisen nimensä seurakunta sai vuonna 1966. Vuonna 1948 seurakunnan toimitilat valmistuivat Niinivaaralle ja rukoushuone nimettiin Siioniksi. Nykyinen Siion-temppeli valmistui 1976. Enimmillään seurakunnalla on ollut jäseniä (800) vuonna 1982, jolloin Tohmajärven noin 100 uskovan rukouspiiri itsenäistyi omaksi seurakunnakseen.
Siion-temppeli

Joensuun helluntaiseurakunnan Siion-temppeli (nykyisin Helluntaikirkko) vihittiin käyttöön 21. maaliskuuta 1976. Siion-temppelin pinta-ala on 1 060 neliömetriä ja pääsalissa on istumapaikkoja 380 henkilölle. Siion-temppeli aloitti paitsi arkkitehti Veikko Gröhnin uran, myös helluntailaisen kirkkoarkkitehtuurin Suomessa.
Siion-temppeli on helluntailiikkeen näkyvä symboli Joensuun kaupunkikuvassa. Rakennuksen kirkkosali on tasasivuinen kolmio, jonka runko rakentuu liimapuupalkeista. Kirkon länsisivu rajoittuu kaupungin puistoon. Rakennuksen jalustaosa on rakennettu Nilsiän liuskekivistä ja kirkkosalin matala sivuosa keltaisesta Kanervatiilestä. Rakennuksen pääty on kolmionmuotoista lasitettua erikoislevyä ja katto kuparia.
Siion-temppelin suunnittelu alkoi syksyllä 1974 ja rakentamispäätös tehtiin helmikuussa 1975. Temppeli rakennettiin vanhan rakennuksen paikalle. Kirkkorakennuksessa on pyritty arkkitehtonisesti yhdistämään sekä kirkon pyhyyttä että seurakunnan yhteisöllistä lämpöä korostavia elementtejä. Ulkoisessa olemuksessa on otettu vaikutteita samassa ympäristössä sijaitsevasta Pielisensuun kirkosta.
Elviira Vihersalo

| Elviira Vihersalo |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 2.2.1914-10.4.1918  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun läänin eteläinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 29. tammikuuta 1871 Ilmajoki
Kuollut: 10. huhtikuuta 1919 (48 vuotta) Pietari
Ammatti:  meijeriapulainen, puoluetoimitsija
Hedvig Elviira Vihersalo (o. s. Ala-Rasku, 29. tammikuuta 1871 Ilmajoki – 10. huhtikuuta 1919 Pietari) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1914−1918.
Elämä

Vihersalon vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Matinpoika Ala-Rasku (1845–1913) ja Liisa Tuomaantytär Latva-Kokko (1847–1900). Perheessä oli 15 lasta. Kansakoulun jälkeen Vihersalo kävi Isossakyrössä toimineen Orisbergin meijerikoulun työskennellen vuodesta 1891 lähtien meijeriapulaisena Askaisissa.
Vihersalo lähti työväenliikkeen toimintaan suurlakon jälkeen ja lokakuussa 1906 hänet valittiin Työläisnaisten liiton johtavaan valiokuntaan. Vihersalo toimi muun muassa Turun läänin eteläisen vaalipiirin puhujana ja kuului sosialidemokraattiseen piiritoimikuntaan. Eduskuntaan hänet valittiin vuonna 1914. Sisällissodan aikana Vihersalo työskenteli virkailijana Suomen kansanvaltuuskunnan oikeusasiain osastolla.
Sodan loppuvaiheessa Vihersalo pakeni Neuvosto-Venäjälle, jossa hän toimi punapakolaisille tarkoitetun suomalaisen lastenkodin johtajana Pietarissa. Vihersalo kuoli pilkkukuumeeseen Pietarin kulkutautisairaalassa huhtikuussa 1919.
Perhe

Vihersalon puoliso oli Askaisesta kotoisin ollut kirvesmies Johan Wilhelm Vihersalo (1867–1922), jonka kanssa hän avioitui 1892. Viisilapsinen perhe asui Kaarinassa.
Al-Najm

Tähden suura vuonna 1874 painetussa Koraanissa
Sūrat an-Najm (Arabic: سورة النجم‎, "Tähden suura") on Koraanin 53. suura ja käsittää 62 jaetta (āyāt). Nimensä se on saanut ensimmäisestä jakeesta, joka kuuluu "Kautta tähden, kun se laskeutuu". Tähden suuraan liittyy tunnetuksi tullut kertomus Muhammedin lausumista "saatanallisista säkeistä".
Sisältö

Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suura jakautuu osiin seuraavasti:
jae1 on johdanto ja vannominen tähden kautta,
jakeet 2–18 sisältävät Muhammedin näkemiä ilmestyksiä,
jakeet 19–28 koskevat epäjumalia; osat 23 ja 26–28 eivät kuitenkaan kuulu alkuperäiseen tekstiin,
jakeet 29–32 kertovat Jumalan kaikkivaltiudesta. Nekin on lisätty suuraan myöhemmin,
jakeet 33–55 kertovat Jumalan kaikkivaltiudesta luonnossa,
jakeet 56–62 ovat varoituksia ja kehotuksia palvoa Jumalaa.
Sisältö > Johdanto

Suuran jakeet 1–18 muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden. Ilmestyksistään kertovan profeetan seuralaiset luulevat tätä hulluksi. Teksti yrittää perustella, ettei näin ole.  Suuran toinen jae aloittaa: "ei toverinne ole harhaantunut eikä kulje eksyksissä". Tämän jälkeen jakeissa kuvataan, miten Jumalan ilmoitus on laskeutunut taivaasta. Jumalan palvelijasta käytetään käännöksissä nimitystä "toverinne" tai "kumppaninne". Tekstissä Jumala laskeutuu taivaasta kaksi kertaa antamaan ilmoituksen palvelijalleen. Toisen kerran laskeutuminen tapahtuu "äärimmäisen lootuspuun" luona, jonka peitti se, mikä sen peitti.
Monista muista Koraanin kohdista löytyy vastaavanlaisia hulluussyytöksiä, jotka kohdistuvat nimettömään sananjulistajaan:
"Hän on mies, jota vaivaa hulluus. Antaa hänen olla vähän aikaa" (23:25)
"Ei heidän toverinsa ole hullu; hän on vain selkeä varoittaja" (7:184)
"Väittävätkö he, että hän on riivattu? Ei, hän toi heille totuuden" (23:70)
"Varoita siis: kiitos Herrasi, sinä et ole ennustaja etkä hullu" (52:29)
"Sinä et, kiitos Herrasi, ole hullu" (68:2)
"Ei toverinne ole hullu" (81:22)
Profeetat joutuivat puolustautumaan syytöksiltä, että heidän käytöksensä johtuisi hulluudesta tai riivaajista. Uudessa Testamentissa myös Jeesukseen kohdistui samanlaisia syytöksiä: "He luulivat, että hän oli poissa tolaltaan". (Mark. 3:21), "hänessä on Belsebul" (Mark 3:22).
Yleensä katsotaan, että Tähden suurassa esiintyvä profeetta on Muhammed. Tämä ei silti ole ilmeistä, sillä nimeä Muhammed ei mainita tässä eikä juuri missään muuallakaan Koraanissa. Ainoassa kohdassa, jolloin hulluksi epäilty profeetta mainitaan nimeltä, hän on Nooa: "Nooan kansa kielsi lähettiläänsä ennen heitä. He kielsivät palvelijamme ja sanoivat: 'Hän on hullu' ja moittivat häntä." (54:9).