stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tilastotiede
Tilastotieteen sovelluksia > Lotto

Lotossa pelaaja valitsee yhteen riviinsä seitsemän numeroa 39 vaihtoehdon joukosta. Arvonnassa 39 numeron joukosta valitaan 7 numeroa ja 3 lisänumeroa. Voittoluokat ovat 7 oikein, 6 oikein + lisänumero, 6 oikein, 5 oikein ja neljä oikein. Tarkasteltaessa sitä, kuinka monta erilasta lottoriviä on olemassa, on selvitettävä kuinka monella tavalla seitsemän numeroa voidaan valita 39 joukosta. 39 numerosta voidaan muodostaa 39*38*37*...*2*1 erilaista yhdistelmää. Lukusarjaa kutsutaan 39:n kertomaksi, 39!. Vastaavasti seitsemästä luvusta voidaan muodostaa 7! erilaista yhdistelmää. Riviin kuulumattomat 32 numeroa voidaan valita 32! eri tavalla. Erilaisten seitsemän numeroa sisältävien rivien määrä voidaan laskea seuraavasti: 39!/(7!*32!) = 15 380 937. Erilaisia lottorivejä on siis reilut 15 miljoonaa. Samalla laskukaavalla voidaan selvittää myös kuinka monta erilaista voittoyhdistelmää on. Erilaisia neljä oikein yhdistelmiä voidaan seitsemän oikean numeron joukosta muodostaa 7!/(4!*3!) = 35 kappaletta. Arpomatta jääneet kolme numeroa voidaan lisäksi valita 32!/(3!*29!) = 4 960 tavalla. Erilaisten neljä oikein rivien määrä saadaan näiden tulosten tulona eli 35*4 960 = 173 600. Samalla kombinaatioihin perustuvalla menetelmällä saadaan erilaisten voittoyhdistelmien lukumäärät:
7 oikein 1
6+1 oikein 21
6 oikein 203
5 oikein 10 416
4 oikein 173 600
Todennäköisyys sille, että yhdellä rivillä voittaa yhdellä kierroksella jotain voidaan laskea jakamalla kaikkien voittoyhdistelmien summa erilaisten rivien lukumäärällä eli (1 + 21 + 230 + 10 416+ 173 600) / 15 380 937 = 0.012 eli hieman yli 1%. Koska jokaisella rivillä tapahtuu varmasti jompikumpi tapahtuma, joko tulee voitto tai ei tule voittoa, on niiden yhteenlaskettu todennäköisyys yksi. Todennäköisyys olla voittamatta mitään voidaan laskea vähentämällä voittotodennäköisyys yhdestä. Yhden rivin todennäköisyys olla voittamatta on siis 1 - 0.012 = 0.988 eli 98.8%.
Tilastotieteen sovelluksia > Tietokonetomografia

Lääketieteellisissä tutkimuksissa  käytetään (esim. syöpäkasvaimia  etsittäessä) apuna tietokonetomografiaa. Menetelmän avulla ihmisen kudoksista tai elimistä tuotetaan tomografi-nimisellä laitteella ns. viipale- tai tasokuvia. Kuvat perustuvat sähkömagneettisen tai hiukkassäteilyn mittaamiseen säteilyn kulkiessa kudosten tai elinten läpi. Kuvaa muodostettaessa tomografiin ohjelmoitu algoritmi ratkaisee inversio-ongelmaksi kutsutun matemaattisen ongelman, joka voidaan luontevimmin tulkita Bayesläisten tilastollisten menetelmien
muodostamassa kehikossa.
Tilastotieteen sovelluksia > Kyselytutkimukset

Kyselytutkimusten suunnittelussa, toteutuksessa ja tulosten analysoinnissa sovelletaan tilastollisista menetelmistä mm. otantaa, estimointia ja testausta. Esimerkiksi ihmisten mielipiteitä erilaisiin yhteiskuntaa koskeviin kysymyksiin voidaan selvittää kyselytutkimuksilla. Kohteeksi poimitaan tyypillisesti 1000 – 2000 suomalaista, ja tavoitteena on tehdä kyselyn tulosten perusteella johtopäätöksiä mielipiteiden jakautumisesta kaikkien suomalaisten joukossa. Kyselyn tulokset voidaan yleistää koskemaan kaikkia suomalaisia, jos kyselyn kohteiksi poimittujen suomalaisten joukko muodostaa edustavan pienoiskuvan suomalaisista. Pienoiskuva on edustava, jos mielipiteet jakautuvat kyselyn kohteiksi poimittujen joukossa samalla tavalla kuin kaikkien suomalaisten muodostamassa perusjoukossa. Kyselyn kohteiden valinta arpomalla on ainoa menetelmä (satunnaisotanta), joka mahdollistaa edustavan pienoiskuvan saamisen. Arvonnan käyttö kyselyn kohteiden poiminnassa merkitsee sitä, että kyselyn tulokset ovat satunnaisia: Jos arvontaa toistettaisiin, kysely tuottaisi (suurella todennäköisyydellä) joka kerran erilaiset tulokset, koska eri arvonnoissa kyselyyn poimittaisiin (suurella todennäköisyydellä) eri henkilöt. Jos kyselyn kohteiden poiminnassa on käytetty satunnaisotantaa, kyselyn tuloksiin sisältyvälle epävarmuudelle ja satunnaisuudelle voidaan muodostaa tilastollinen malli, joka mahdollistaa sekä kyselyn tulosten yleistämisen että yleistyksen luotettavuuden arvioinnin.
Tilastotieteen sovelluksia > Ajoneuvotilastot

Suomessa Trafi  ja Tilastokeskus muun muassa laativat ajoneuvo- ja ajokorttitilastoja. Ajoneuvoliikennerekisterin ajoneuvotietoja julkaistaan rekisterissä olevien ja liikennekäytössä olevien ajoneuvojen määrinä. Tilastojen perusteella tehdään erilaisia päätelmiä esimerkiksi kansantalouden tilasta. Taloustilanteen ollessa huono ajoneuvoja ei hankita tai uusita yhtä paljon kuin paremmassa taloustilanteessa.
Tilastotieteen sovelluksia > Viralliset tilastot, väestötieteen perusteet, indeksit ja kansantalouden tilinpito

Tilastokeskuksen ja muiden tahojen tuottamat viralliset tilastot kuvaavat maan taloudellisia ja sosiaalisia oloja, kuten sekä tulonjakoa ja yritystoimintaa. Myös väestönkehitystä kuten syntyvyyttä, kuolevuutta ja muuttoliikettä sekä työmarkkinatilannetta kuvataan erilaisien tilastojen avulla. Tilastotieteen menetelmiä sovelletaan myös erilaisten indeksien, kuten hinta-, kustannus- ja määräindeksien, laskemisessa. Kansantalouden tilinpito on kansantalouden toimintaa  kuvaava tilastojärjestelmä, joka perustuu kansainvälisiin sopimuksiin. Sen avulla voidaan kuvata historiaa ja nykytilaa sekä tehdä erilaisia kansainvälisiä vertailuja.
Tutkimusalueita

Aikasarja-analyysi
Bayesiläinen tilastotiede
Biometria (biotieteiden sovelluksia)
Data-analyysi
Ekonometria (taloustieteen sovelluksia)
Epidemiologia (terveyteen vaikuttavien tekijöiden tutkimus)
Otantateoria
Spatiaalinen tilastotiede
Ohjelmistoja

Vapaita tilasto-ohjelmistoja:
R
GNU Octave
JAGS
Kaupallisia tilasto-ohjelmistoja:
GAUSS
SAS
Splus
SPSS
Stata
Survo
Mathematica
MATLAB
MS Excel
WinBUGS
Kirjallisuutta

Grönroos, Matti: Johdatus tilastotieteeseen: Kuvailu, mallit ja päättely.  Helsinki:  Finn Lectura, 2003.  ISBN 951-792-148-9
Heikkilä, Juha: Tilastotieteen ABC-kirja. 1, Kuvailevaa tilastotiedettä.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1993.  ISBN 951-570-184-8
Heikkilä, Tarja: Tilastollinen tutkimus.  (7. uudistettu painos)  Helsinki:  Edita, 2008.  ISBN 978-951-37-4812-8
Holopainen, Martti & Pulkkinen, Pekka: Tilastolliset menetelmät.  (Kuvitus: Krista Partti. 5. uudistettu painos)  Porvoo Helsinki:  WSOY Oppimateriaalit, 2008.  ISBN 978-951-0-33198-9
Valli, Raine: Johdatus tilastolliseen tutkimukseen.  (Opetus 2000)  Jyväskylä:  PS-kustannus, 2001.  ISBN 952-451-032-4
Vasama, Pyry-Matti; Vartia, Yrjö: Johdatus tilastotieteeseen, osa I.  Helsinki:  Gaudeamus, 1972.  ISBN 951-662-015-9
Vasama, Pyry-Matti; Vartia, Yrjö: Johdatus tilastotieteeseen, osa II.  Helsinki:  Gaudeamus, 1973.  ISBN 951-662-040-X
Aiheesta muualla

Wikikirjastossa on aihe: Tilastotiede
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tilastotiede Wikimedia Commonsissa
Lisää luettavaa aiheesta Kirjallisuutta tilastotieteestä on Wikiaineistossa
Matemaattiset aineet (Opintoluotsi)
Verkkokoulu (Arkistoitu – Internet Archive). Tilastokeskus.
Tilastollisia menetelmiä (Arkistoitu – Internet Archive)
Etälukio: Pitkä matematiikka: Todennäköisyys ja tilastot (Arkistoitu – Internet Archive)
Juha Alho, Elja Arjas, Esa Läärä ja Pekka Pere: Tilastotieteen sanasto, Suomen Tilastoseuran julkaisuja 8, 2. laitos, Suomen Tilastoseura ry, Helsinki 2023 ISBN 978-952-9795-14-7 (pdf)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Korea 
Muut:  Dictionnaire historique de la Suisse  NARA 2 
Esimerkki yksinkertaisesta satunnaisotannasta.
Muuttujien jakaumien tarkastelu ja vertailu onnistuu kätevästi viiksilaatikkokuvaajan avulla. Kuvaaja koostuu laatikosta ja viiksistä, missä laatikon yläreuna kuvaa järjestetyn aineiston yläneljännestä ja alareuna alaneljännestä siten, että 25 % aineistosta jää laatikon yläpuolelle ja 25 % laatikon alapuolelle. Laatikon sisällä oleva viiva kuvaa aineiston mediaania ja viiksien päät vastaavat aineiston minimiä ja maksimia.
Esimerkki yksinkertaisesta lineaarisesta regressiomallista.
Graafinen kuvaus muuttujien X, Y, Z välisestä kausaalisuhteesta. Z vaikuttaa molempiin muuttujiin X ja Y, joilla ei kuitenkaan ole suoraa kausaalivaikutusta toisiinsa.
Kyselytutkimuksen tulos pylväsdiagrammilla esitettynä
Tosiasiallinen julkinen valta

Tosiasiallinen julkinen valta tarkoittaa sitä, että viranomainen toteuttaa velvollisuutensa tai palauttaa asioiden tilan lainmukaiseksi voimakeinoja käyttämällä. Siinä puututaan esimerkiksi kansalaisen vapauteen tai omaisuuteen ja saatetaan käyttää voimatoimia, joista ei tehdä hallintopäätöstä. Yleensä tällaiseen toimintaan toimivaltainen viranomainen on poliisi.
Poliisilla on oikeus vastarinnan murtamiseksi, henkilön paikalta poistamiseksi, kiinniottamisen toimittamiseksi, vapautensa menettäneen pakenemisen estämiseksi, esteen poistamiseksi taikka välittömästi uhkaavan rikoksen tai muun vaarallisen teon tai tapahtuman estämiseksi käyttää sellaisia tarpeellisia voimakeinoja, joita voidaan pitää puolustettavina.
Tosiasiallisen julkisen vallan piiriin luetaan myös henkilöön tai omaisuuteen kohdistuvat hallinnolliset turvaamistoimet. Keskeisiä henkilöön kohdistuvia toimia ovat tahdosta riippumaton psykiatrinen sairaalahoito, huostaanotto, säilöönotto ja eristäminen.
Virkamies, joka ylittää valtuutensa tai jättää toteuttamatta velvollisuutensa tosiasiallisen julkisen vallan käytössä, syyllistyy virkavirheeseen.
Standard

Standard tai Standart voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Automerkkejä

Standard-merkkisiä autoja on valmistanut kaikkiaan 12 valmistajaa:
Standard Motor Co Ltd, Coventry, Warvickshire, Iso-Britannia, vuosina 1903–1963
Standard Motor Construction, Jersey City, New Jersey, Yhdysvallat, vuosina 1903–1907
Fabbrica Automobili Standard, Torino, Italia, vuosina 1906–1912
St Louis Motor Car Co / St Louis Car Co, Saint Louis, Yhdysvallat, vuosina 1909–1910
Standard Gas Electric Power Co, Philadelphia, Yhdysvallat, vuonna 1910
Standard Automobilfabrik GmbH, Berliini-Charlottenburg, Saksa, vuosina 1911–1912
Standard Electric Car Co, Jackson, Michigan, Yhdysvallat, vuosina 1912–1915
Standard Steel Car Co / Standard Auto Vehicle Co, Buttler, Pennsylvania, Yhdysvallat, vuosina 1912–1923
Standard Engineering Co, Chicago, Yhdysvallat, vuonna 1914
Standard Engineering Co, Saint Louis, Yhdysvallat, vuosina 1920–1921
Standard Fahrzeugfabrik GmbH, Ludwigsburg, Saksa, vuosina 1933–1935
Standard Motor Products of India Ltd, Madras, Intia, vuosina 1961–1987
Henkilöitä

Franklin Standard (1949–2021), kuubalainen koripalloilija
Muita merkityksiä

Standard tai Standart, keisarillinen huvialus
Standard, vuorineuvos Walter Ahlströmille vuonna 1923 Ahlströmin Varkauden konepajan telakalla rakennettu moottorialus
Standard & Poor's, McGraw-Hilliin kuuluva luottoluokitusyksikkö
Standard Athletic Club, pariisilainen jalkapalloseura
Standard Fruit Company, yhdysvaltalainen elintarvikeyhtiö
Standard Liège, belgialainen jalkapalloseura
Standard Oil, vuonna 1911 pilkottu yhdysvaltalainen öljy-yhtiö
Standard Missile, yhdysvaltalainen ohjusperhe
Der Standard, itävaltalainen sanomalehti
Russki Standart, venäläinen vodkamerkki
Siad Barre

| Mohamed Siad Barre |
| --- | --- |

Somalian presidentti
 21. lokakuuta 1969 – 26. tammikuuta 1991  
Edeltäjä:  Abdirashid Ali Shermarke
Seuraaja:  Ali Mahdi Muhammad
Henkilötiedot
Syntynyt: vuosien 1910 ja 1921 välillä Shilabo, Ogaden
Kuollut: 2. tammikuuta 1995 Lagos, Nigeria
Puoliso:  Khadija Maalin ja Dalyad Haji Hashi
Tiedot
Puolue:  Somalian sosialistinen vallankumouspuolue
Uskonto:  islam
Mohamed Siad Barre (arabiaksi: محمّد سياد بري somaliksi Maxamed Siyaad Barre; k. 2. tammikuuta 1995 Lagos, Nigeria) oli somalialainen kenraali, joka hallitsi Somaliaa sotilasdiktaattorina vuosina 1969–1991 kaapattuaan vallan.
Siirtomaavuodet

Siad Barre syntyi Shiilaabon lähellä Ogadenia Abessinian Somalimaassa, nykyisessä Etiopian Haraghessa. Hänen syntymäajastaan on ristiriitaisia tietoja ja se on eri lähteissä ilmoitettu vuosien 1910 ja 1920 välille. Barren oma hallinto ilmoitti syntymävuodeksi 1919 tai 1921.
Myöhemmin, päästäkseen italialaiseen koulutukseen hän väärensi syntymäpaikakseen Garbahaarreyn, joka sijaitsi silloisen Italian Somalimaan puolella. Hän liittyi Corpo Zaptieen eli Polizia Africana Italianaan ja toimi pitkään Italian siirtomaapoliisina.
Toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 Britannia miehitti Italian Somalimaan. Siad Barre pääsi englantilaisten poliisikurssille, jonka organisoi Kabettissa Keniassa toiminut King’s African Rifles. Hänet palkattiin Englannin siirtomaapoliisiin (British Colonial Police), joka korvasi Corpo Zaptien. Hän nousi korkeimpaan poliisialiupseerin arvoon, jonka mustaihoinen pystyi organisaatiossa saavuttamaan. Länsiliittoutuneet eivät halunneet sodan jälkeen Italian entisten siirtomaiden välitöntä itsenäistymistä. Yhdistyneet kansakunnat antoi vuonna 1949 Italialle kymmenen vuoden jatkoajan Somalian hallitsijana, niin sanotun itsenäistymisen valmistelukauden. Kun Carabinieri-santarmilaitos palasi Somaliaan, Siad Barre sai kaksivuotisen koulutuksen carabinierieksi Italiassa. Hän sai tämän jälkeen italialaisilta Mogadishussa poliittista ja hallinnollista koulutusta. Hän oli ensimmäinen somali, joka ylennettiin poliisiupseeriksi. Hän oli Banaadirin poliisin päällikkö vuonna 1958, kun egyptiläinen diplomaatti Kamal Ed Deen Saalah salamurhattiin tilanteessa, jossa tämän oma turvamiesryhmä ei ollut paikalla.
Vuonna 1958 Somalialle perustettiin omat somalialaiset poliisijoukot. Kun Somalia itsenäistyi 1. heinäkuuta 1960 Brittiläisen Somalimaan ja Italian Somalimaan yhdistyessä Somalian tasavallaksi, Siad Barre ylennettiin poliisivoimissa prikaatikenraaliksi. Hän siirtyi Somalian armeijaan, kun se perustettiin. Hän kuului armeijan ylimpään johtoon ja nousi asevoimien ylipäälliköksi vuonna 1965.
Valtaannousu

Somalian siviilihallinnot tekivät poliittisia virheitä ja ottivat lahjuksia. Nämä lisäsivät siviilihallinnon epäsuosiota. 15. lokakuuta 1969 presidentti Abdirashid Ali Shermarke salamurhattiin. Shermarken hautajaisten jälkeisenä päivänä 21. lokakuuta 20 sotilas- ja viisi poliisijohtajaa Siad Barren johtamina kaappasi vallan verettömästi. Siad Barre nousi sotilasjuntan, Korkeimman vallankumouksellisen neuvoston johtoon. Somalia alkoi lähentää suhteitaan Neuvostoliittoon, jonka kanssa se oli jo 1963 solminut sopimuksen yhteistyöstä.
Neuvostoliiton vaikutusvaltaa vastustaakseen Siad Barre vei Somalian Arabiliiton jäseneksi. Neuvostoliittolaiset liittolaisensa pitivät Barrea sosialismin kannalta harhaoppisena ja vaativat siviilivaltaan siirtymistä.
Heinäkuussa 1976 sotilasjuntta lakkautettiin ja maasta tuli yksipuoluevaltio Barre presidenttinä ja puolueen johdossa.
Somalia oli vuosia tukenut Ogadenissa, Etiopiassa toimivia somalikapinallisia ja hallitusten vastustajia Etiopiassa ja Keniassa.
Viimein Barre yritti Neuvostoliitosta saamiensa aseiden avulla vallata Ogadenin. Somalian armeija hyökkäsi avoimesti Ogadeniin 23. heinäkuuta 1977.
Neuvostoliitto ja Kuuba tukivatkin kuitenkin Etiopiaa, joka oli kääntynyt marxilaiseksi.
Somalijoukot ajettiin pois Ogadenista ja Barre karkotti neuvostoliittolaiset ja sai Yhdysvaltain tuen.
Siad Barren hallituskaudella vuonna 1977 Lufthansan lento kaapattiin Mogadishuun. Lentokoneen kaappaajat olivat palestiinalainen terroristijärjestö PFLP ja länsisaksalainen Punainen armeijakunta. Saksan liittokanslerin Helmut Schmidtin ja Siad Barren välisten neuvottelujen jälkeen Saksan liittotasavallan rajavartioston erityisjoukon GSG-9 hyökkäys lentokoneeseen päätti kaappauksen panttivankien vapauttamiseen.
Barren kärsimien tappioiden jälkeen tapahtui 1978 vallankaappausyritys, joka torjuttiin. Barre joutui tukeutumaan yhä enenemässä määrin sukulaisiinsa ja omaan klaaniinsa ja sotilaisiin. Parlamentti lakkautettiin. Poliittisten vainojen kasvaessa oppositio aseistautui ja liittoutui jopa Etiopian kanssa.
Vuonna 1981 Barren hallinnon vastustus alkoi kasvaa hänen erotettuaan Mijertynin ja Isaqin klaanin hallituksesta ja otettuaan tilalle väkeä omasta Marehanin klaanistaan.
Toukokuussa 1986 Barre loukkaantui auto-onnettomuudessa ja vajosi koomaan. Hänet pelasti Saudi-Arabiasta lähetetty lääkäriapu.
Samana vuonna Barre solmi rauhan Etiopian Mengistun kanssa ja molemmat maat pystyivät keskittymään sisäpoliittisiin ongelmiinsa. Hargeisaa, joka oli entinen Brittiläisen Somalimaan pääkaupunki, ja muita pohjoisen kaupunkeja pommitettiin säälittä, kuten myös pakolaisten saattueita.
Vallan menetys

Tammikuussa 1991 Barre pakeni tukijoineen Mogadishusta, jonka kapinalliset valtasivat. Eläteltyään kuukausia toiveita kaupungin valtaamisesta takaisin Barre pakeni Keniaan, jossa asui jonkin aikaa Nairobissa maan hallituksen kustannuksella. Protestien jälkeen Barre siirtyi Lagosiin Nigeriaan saatuaan turvapaikan kenraali Ibrahim Babangidan johtamalta maalta.
Valtakaudellaan Barre ja hänen lähipiirinsä pyrkivät pönkittämään Barren valtaa luomalla henkilöpalvontaa, mm. koristamalla pääkaupungin Barren kuvilla. Pohjoinen Somalimaa valitti joutuneensa syrjityksi liittovaltiossa: valta ja vauraus keskittyi Mogadishuun. Somalimaa syyttää edelleen Barren taitamatonta vallankäyttöä sisällissodasta, joka on riehunut jo vuodesta 1977.
Siad Barre kuoli sydänkohtaukseen 2. tammikuuta vuonna 1995 Lagosissa, Nigeriassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siad Barre Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat 
Muut:  NARA  IdRef
Toppakaktukset

| Toppakaktukset |
| --- | --- |
 Matucana krahnii -toppakaktus.
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kaktuskasvit Cactaceae
Alaheimo::  Cactoideae
Tribus::  Trichocereeae
Suku::  Toppakaktukset Matucana  Britton & Rose (1922)
Katso myös
   Toppakaktukset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Toppakaktukset (Matucana) on eteläamerikkalainen, vajaat 20 lajia käsittävä kaktuskasvisuku, jonka pallomaisilla lajeilla on enimmäkseen punaiset, kolibrien pölyttämät kukat. Tieteellinen nimi tulee sen perulaisen kaupungin nimestä, jonka läheisyydestä suvun tyyppilaji (M. haynei) löytyi. Lähimpiä sukulaisia ovat suvut Oreocereus ja Oroya sekä mahdollisesti Denmoza.
Tuntomerkit

Toppakaktukset ovat matalakasvuisia, yksi- tai monivartisia ja toisinaan mätästäviä. Varsi on pallomainen tai lieriömäinen, enintään puolen metrin korkuinen. Varressa on muutama tai paljon matalia uurteita ja kyhmyjä (podarioita). Areoleissa eli kääpiöversoissa on sekä karvoja että piikkejä, joita voi olla paljon tai joissakin tapauksissa ei yhtään. Kukat sijaitsevat kasvin latvan tuntumassa ja ovat suppilomaisia tai kapean putkimaisia ja enimmäkseen vastakohtaisia, väriltään kirkkaanpunaisia, oranssisia, vaaleanpunaisia tai keltaisia. Kasvi kukkii päivisin. Pohjuksen areolit ovat joko kaljuja tai karvaisia. Hetiö on toisinaan tyveltään kasvanut yhteen, ja joskus siinä on karvamaisia joutoheteitä. Hedelmä on pallomainen tai pitkänomainen, lähes mehevä, ontto ja pitkittäin avautuva; kehälehtien jäänteet ovat siinä jäljellä. Siemenet ovat muodoltaan vaihtelevia.
Levinneisyys

Toppakaktukset ovat kotoisin Perun Andeilta.
Lajit

Toppakaktuslajeja on seuraavat 17:
Matucana aurantiaca – toppakaktus
Matucana aureiflora
Matucana comacephala
Matucana formosa
Matucana fruticosa
Matucana haynei
Matucana huagalensis
Matucana intertexta
Matucana krahnii
Matucana madisoniorum – liekkitoppakaktus
Matucana oreodoxa
Matucana paucicostata
Matucana polzii
Matucana pujupatii
Matucana ritteri
Matucana tuberculata
Matucana weberbaueri
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Toppakaktukset – Matucana
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q311767  Wikispecies: Matucana  BioLib: 298308  CoL: 5M3Q  EPPO: 1MTUG  GBIF: 7281454  GRIN: 18557  iNaturalist: 431296  IPNI: 5414-1  IRMNG: 1299031  ITIS: 907034  NCBI: 154425  Open Tree of Life: 964552  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:5414-1  Tropicos: 40014960  WFO: wfo-4000023346
Itsemurha

Édouard Manet, Itsemurha, 1877–1881.
Itsemurha eli suisidi (lat. suicidium) tarkoittaa itsensä tarkoituksellista surmaamista. Itsemurhan taustalla on usein erilaisia sairauksia, kuten masennusta tai kipusairauksia. Yksinäisyys, taloudelliset vaikeudet tai suuret elämänmuutokset, kuten avioero tai leskeksi jääminen voi vaikuttaa negatiivisesti mielentilaan, joka johtaa itsemurhaan. Monilla itsemurhaa yrittävillä ongelmat ovat kasautuneet, ja itsemurha on yleisempää heikko-osaisten ja syrjintää kohtaavien ihmisten keskuudessa.
WHO:n mukaan maailmassa tehdään vuosittain noin 800 000 itsemurhaa. Yleisimmät tekotavat ovat hirttäytyminen, myrkyttäytyminen torjunta-aineilla ja ampuminen.
Globaali itsemurhakuolleisuus on keskimäärin 0,1 promillea vuodessa. Pieni- ja keskituloiset maat, kuten Lesotho, Guyana, Swazimaa, Kiribati, Mikronesia ja Suriname dominoivat itsemurhatilastojen kärkikymmenikköä vuonna 2019. Etelä-Korea oli sijalla 4 ja Liettua sijalla 7. Lesothon väestöstä 0,7 promillea teki itsemurhan ja venäläisistä 0,3 promillea. Yhdysvalloissa vastaava luku oli 0,15 ja Suomessa 0,14 promillea.
Itsemurhia tehdään kaikissa ikävaiheissa. Suomessa itsemurhan tehneiden keski-ikä on noin 48 vuotta.
Itsemurhayritykset ovat noin 30 kertaa yleisempiä kuin itsemurhat, mutta moni itsemurhaa yrittänyt onnistuu myöhemmin riistämään henkensä. Noin 7–10 prosenttia itsemurhaa yrittävistä onnistuu teossaan; miehet onnistuvat naisia useammin.
Itsemurhaan on historiallisesti suhtauduttu kielteisesti, ja siihen liittyy edelleen stigmaa. Alle 40 valtiossa on kansallinen ohjelma itsemurhien ehkäisemiseksi, ja monissa valtioissa itsemurhan yrittäminen on edelleen rikos, vaikka siitä ei useinkaan rankaista. Itsemurha on kuitenkin hyväksytty tietyissä tilanteissa ja tietyissä kulttuureissa. Hindulaisuuteen on esimerkiksi kuulunut sati-niminen seremonia, jossa leskinainen tekee enemmän tai vähemmän vapaaehtoisen itsemurhan. Japanissa seppukussa puolestaan samurai murhasi itsensä rituaalisesti. Terroristit ovat käyttäneet itsemurhaiskuja ja monet kultit ovat suorittaneet joukkoitsemurhia.