stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Supremum
Reaalilukujoukon supremum > Täydellisyysaksiooma

Reaalilukujen joukossa on voimassa täydellisyysaksiooma: 
Jos joukko  S\subset \mathbb {R}  on epätyhjä ja se on ylhäältä rajoitettu, on joukolla S supremum eli pienin yläraja joukossa  \mathbb {R} . Epätyhjä tarkoittaa, että joukon S täytyy sisältää ainakin yksi reaaliluku.  Siis jos joukko S on ylhäältä rajoitettu, niin sup(S) on olemassa.
Jos joukko S sisältää suurimman alkion eli maksimin, on se joukon S supremum.
Rationaalilukujen joukossa täydellisyysaksiooma ei ole voimassa. Esimerkiksi joukko

 {x\in \mathbb {Q} :x^{2}<2}

on ylhäältä rajoitettu, mutta sillä ei ole rationaalilukujen joukossa pienintä ylärajaa. Sen sijaan reaalilukujen joukossa sen pienin yläraja eli supremum on  {\sqrt {2}}.
Joukon maksimi

Joukon suurimman alkion eli maksimin on kuuluttava joukkoon kun taas supremumin ei tarvitse kuulua joukkoon. Siis jos supremum on olemassa, se ei välttämättä kuulu joukkoon S. Jos joukko S sisältää suurimman alkion eli maksimin, on se joukon S supremum.
Jos  S\subset \mathbb {R}  ja maxS on olemassa niin maxS = sup(S).
Todistus. Olkoon olemassa maxS = E.
1)E on joukon S yläraja eli kaikilla x  \in  S pätee x ≤ E.
2)Koska E  \in  S niin E ≤ sup(S). Toisaalta 1):n nojalla E on joukon S yläraja. Siis E ≥ sup(S). Siis E = sup(S).
Ajatellaan negatiivisten reaalilukujen joukkoa, johon nolla ei kuulu. Kyseisellä joukolla ei ole suurinta alkiota sillä jokaiselle osajoukon alkiolle on aina olemassa toinen, suurempi alkio. Siis jokaiselle x  \in \mathbb {R} ^{-}  on olemassa x/2  \in \mathbb {R} ^{-}, jolle  x < x/2. Jokainen reaaliluku joka on suurempi tai yhtäsuuri kuin nolla on yläraja negatiivisten reaalilukujen joukolle. Siis nolla on negatiivisten reaalilukujen joukon pienin yläraja eli supremum. Siis negatiivisten reaalilukujen joukolla on supremum mutta ei suurinta alkiota eli maksimia.
Supremumin osoittaminen

Yksinkertaisessakin tapauksessa supremumin määritelmän soveltaminen on melko työlästä. Seuraavien lauseiden avulla supremumia voidaan tutkia yksinkertaisemmalla tavalla.
Lause 1. Olkoon E = sup(S) ja   \varepsilon  > 0. Tällöin on olemassa x  \in  S, jolle x >  E -  \varepsilon
Lause 2. Olkoon S  \subset \mathbb {R}  ja E  \in \mathbb {R} . Tällöin E = sup(S) jos ja vain jos
1) E on joukon S yläraja. Siis x ≤ E kaikilla x  \in  S.
2) Kaikille  \varepsilon  > 0  \exists  x   \in   S, jolle x > E -  \varepsilon
Supremum osoitetaan jollakin seuraavista tavoista tilanteesta riippuen:
a) Jos joukossa S näyttäisi olevan suurin alkio E, osoitetaan kohdat:
1) E  \in   S.
2) x ≤ E  kaikille x  \in  S.
Tällöin  maxS = sup(S).
b) Jos joukko S on ylhäältä rajoitettu, mutta joukossa ei ole suurinta alkiota, osoitetaan kohdat:
1) x ≤ E kaikille x  \in  S, jolloin E on S:n eräs yläraja.
2) E -  \varepsilon  ei ole S:n yläraja. Siis E on ylärajoista pienin.
Tällöin E = sup(S).
c) Osoitetaan, että joukko ei ole ylhäältä rajoitettu näyttämällä, että joukossa on mielivaltaisen suuria lukuja. Siis joukosta löytyy mielivaltaisesti valittua rajaa suurempia lukuja.
Esimerkkejä

\sup([0,1])=1,\max([0,1])=1
\sup(]0,1[)=1,\not \exists \max(]0,1[)
\sup\{1,2,3\}=3\,
\sup\{x\in \mathbb {Q} :x^{2}<2\}={\sqrt {2}}\,
\sup\{x\in \mathbb {R} :0<x<1\}=\sup\{x\in \mathbb {R} :0\leq x\leq 1\}=1\,
Luonnollisten lukujen joukolla  \mathbb {N}  ei ole ylärajaa, sillä joukolla  \mathbb {N}  ei ole suurinta alkiota. Jos valitaan mielivaltainen n  \in \mathbb {N} , niin aina on olemassa n + 1  \in \mathbb {N}  ja n + 1  > n. Joukko  \mathbb {N}  ei siis ole ylhäältä rajoitettu.
Aiheesta muualla

MathWorld. Supremum
Suomi hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2007

| Sija | Maa |  |  |  | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. |  Suomi | 5 | 1 | 2 | 8 |
Suomi osallistui vuoden 2007 hiihdon MM-kisoihin Sapporossa 26 urheilijan joukkueella, joista kuusi oli naisia. Avajaisissa Suomen lippua kantoi Jaakko Tallus. Suomi oli kisojen mitalitaulukon toinen ja saavutti viisi kultaa, yhden hopean ja kaksi pronssia.
Eniten mitaleita ottivat Hannu Manninen, Riitta-Liisa Roponen ja Virpi Kuitunen, joista Manninen ja Roponen voittivat kaksi kultamitalia ja Kuitunen kolme ja lisäksi pronssia. Suomi otti kisoissa naisten viestivoiton 18 vuoden tauon jälkeen. Naisten 30 kilometrin voitto oli Suomen MM-kisahistorian ensimmäinen.
Miesten hiihtojoukkue ei saanut yhtään mitalia, parhaat tulokset olivat Matias Strandvallin yhdeksäs ja viestijoukkueen kuudes sija. Hiihtojoukkueelle päävalmentaja Magnar Dalen ei asettanut yhteistä mitalitavoitetta, mutta myönsi, että "kisat menivät yli odotusten".
Yhdistetyssä päävalmentaja Jouko Karjalainen ja mäkihypyssä Tommi Nikunen asettivat molemmissa kaksi mitalia tavoitteeksi. Yhdistetyssä tavoite ylittyi mutta mäkihypyssä ainoaksi mitaliksi jäi Harri Ollin hopeasija.
Urheilijoiden valinnoissa Kaisa Variksen jättäminen joukkueesta herätti kohua. Kotimaassa voittanutta Varista ei otettu mukaan Davosin maailmancupiin kansainvälistä näyttöä antamaan. Kohu johti jopa yksityisten henkilöiden tekemään valitukseen oikeuskanslerille.
Mitalistit

| Sija | Urheilija | Kilpailu |
| --- | --- | --- |
| Kultaa | Riitta-Liisa Roponen ja Virpi Kuitunen | sprinttiviesti (v) 23.2. |
| Kultaa | Hannu Manninen | yhdistetyn sprinttikilpailu 23.2. |
| Kultaa | Anssi Koivuranta, Janne Ryynänen, Jaakko Tallus ja Hannu Manninen | yhdistetyn joukkuekilpailu 25.2. |
| Kultaa | Virpi Kuitunen, Aino-Kaisa Saarinen, Riitta-Liisa Roponen ja Pirjo Manninen | viesti 4x5 km 1.3. |
| Kultaa | Virpi Kuitunen | 30 km (p) 3.3. |
| Hopeaa | Harri Olli | suurmäki 24.2. |
| Pronssia | Virpi Kuitunen | sprintti 1,2 km 22.2. |
| Pronssia | Anssi Koivuranta | yhdistetyn normaalimatka 15 km 3.3. |
Maastohiihto > Naiset

| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Virpi Kuitunen | 3., A-finaali | 2.51,2 | Sprintti 1,2 km | 22.2. |
| Virpi Kuitunen | 1., finaali, ankkuri | 1., finaali, ankkuri | Parisprintti, 6x1,2 km (v) | 23.2. |
| Virpi Kuitunen | Keskeytti 10 km kohdalla | Keskeytti 10 km kohdalla | Yhdistelmäkilpailu 7,5 km (p) + 7,5 km (v) | 25.2. |
| Virpi Kuitunen | 1., aloittaja | 1., aloittaja | Viesti 4x5 km (p+v) | 1.3. |
| Virpi Kuitunen | 1. | 1.29.47,1 | 30 km (p) | 3.3. |
Maailmancupia hallinnut Kuitunen aikoi alun perin hiihtää kaikki matkat. Hän kuitenkin keskeytti selkäkipujen vuoksi yhdistelmäkilpailun eikä sitten osallistunut 10 kilometrin vapaalle säästelläkseen selkäänsä viestiin.
| Mona-Liisa Malvalehto | 12., B-finaali | 3.12,8 | Sprintti 1,2 km | 22.2. |
| Pirjo Manninen | 7., B-finaali | 2.55,7 | Sprintti 1,2 km | 22.2. |
| Pirjo Manninen | 15. | +1.32,9 | Yhdistelmäkilpailu 7,5 km (p) + 7,5 km (v) | 25.2. |
| Pirjo Manninen | 1., ankkuri | 1., ankkuri | Viesti 4x5 km (p+v) | 1.3. |
Pirjo Manninen tavoitteli sprintissä A-finaaliin pääsyä.
| Riitta-Liisa Roponen | 1., finaali, aloittaja | 1., finaali, aloittaja | Parisprintti, 6x1,2 km (v) | 23.2 |
| Riitta-Liisa Roponen | 5. | +24,0 | Yhdistelmäkilpailu 7,5 km (p) + 7,5 km (v) | 25.2. |
| Riitta-Liisa Roponen | 7. | +50,0 | 10 km (v) | 27.2. |
| Riitta-Liisa Roponen | 1., kolmas osuus | 1., kolmas osuus | Viesti 4x5 km (p+v) | 1.3. |
Roposen tavoitteena oli mitali henkilökohtaiselta matkalta ja viestimitali.
| Milla Saari | 33. | +2.11,2 | 10 km (v) | 27.2. |
| Aino-Kaisa Saarinen | 18., välierä |  | Sprintti 1,2 km | 22.2. |
| Aino-Kaisa Saarinen | 6. | +24,9 | Yhdistelmäkilpailu 7,5 km (p) + 7,5 km (v) | 25.2. |
| Aino-Kaisa Saarinen | 1., toinen osuus | 1., toinen osuus | Viesti 4x5 km (p+v) | 1.3. |
| Aino-Kaisa Saarinen | 4. | +1.43,0 | 30 km (p) | 3.3. |
Saarinen tavoitteli Sapporosta henkilökohtaista mitalia.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Virpi Kuitunen ja Riitta-Liisa Roponen | 1., finaali | 16.20,9 | Parisprintti 6x1,4 | 23.2. |
Roponen oli matkalla puolustamassa kaksi vuotta sitten Pirjo Mannisen kanssa voittamaansa parisprinttihopeaa ja onnistuivat kirkastamaan sen kultaiseksi.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Virpi Kuitunen, Aino-Kaisa Saarinen, Riitta-Liisa Roponen ja Pirjo Manninen | 1. | 54.18,6 | Viesti 4x5 km | 1.3. |
Suomen tavoitteena oli, että Kuitunen ottaa heti ensimmäisellä osuudella kärkipaikan ja muut kasvattavat eroa . Se onnistui, toiseen vaihtoon Suomi lähti 22 sekunnin erolla Norjaan. Saarinen vielä venytti eroa 26 sekuntia ja hiihti perinteisellä osuudella saman ajan kuin Kuitunen 13.53,0. Roposen osuudella Norjan Kristin Steira otti 26 sekuntia kiinni. Ankkuriosuudella Manninen kuitenkin piti Norjan takanaan ja hiihti loppusuoran Suomen lippu käsissään.
Maastohiihto > Miehet

| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sami Jauhojärvi | 11., alkuerä | 18.28,1 | Parisprintti 6x1,4 | 23.2. |
| Sami Jauhojärvi | 16. | +26,0 | Yhdistelmäkilpailu 15 (p) + 15 (v) | 24.2. |
| 13. | +2.42,7 | 50 km (p) | 4.3. |  |
Sami Jauhojärvi kertoi Tour de Skin jälkeen tavoittelevansa mitalia MM-kisoista.
| Teemu Kattilakoski | 50. | +3.07,3 | 15 km (v) | 28.2. |
| Juha Lallukka | 14. | +1.29,9 | 15 km (v) | 28.2. |
| Kalle Lassila | 11., B-finaali | 3.11,0 | Sprintti 1,4 km | 22.2. |
Ensimmäisiin aikuisten arvokisoihinsa osallistunut Lassila kilpaili vain sprintissä ja palasi kotiin jo lauantaina 24.2
| Ville Nousiainen | 11., alkuerä | 18.28,1 | Parisprintti 6x1,4 | 23.2. |
| Ville Nousiainen | 24. | +2.12,4 | Yhdistelmäkilpailu 15 (p) + 15 (v) | 24.2. |
| Ville Nousiainen | 21. | +1.54,9 | 15 km (v) | 28.2. |
| Ville Nousiainen | 10. | +2.14,9 | 50 km (p) | 4.3. |
| Lauri Pyykönen | 14., välierä | 3.06,1 | Sprintti 1,4 km | 22.2. |
| Lauri Pyykönen | Keskeytti viiden km hiihdon jälkeen | Keskeytti viiden km hiihdon jälkeen | Yhdistelmäkilpailu 15 (p) + 15 (v) | 24.2. |
| Tero Similä | 28. | +2.23,3 | Yhdistelmäkilpailu 15 (p) + 15 (v) | 24.2. |
| Tero Similä | 46. | +2.59,9 | 15 km (v) | 28.2. |
| Tero Similä | 22. | +6.01,0 | 50 km (p) | 4.3. |
| Matias Strandvall | 9., B-finaali | 3.12,8 | Sprintti 1,4 km | 22.2. |
Ensimmäisiin aikuisten arvokisoihinsa osallistunut Strandvall kilpaili vain sprintissä ja palasi kotiin jo lauantaina 24.2
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sami Jauhojärvi ja Teemu Kattilakoski | 11., alkuerä | 18.28,1 | Parisprintti 6x1,4 | 23.2. |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ville Nousiainen, Sami Jauhojärvi, Juha Lallukka ja Teemu Kattilakoski | 6. | +2.06,3 | Viesti 4x10 km | 2.3. |
Mäkihyppy

| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Janne Ahonen | 6. | 249,9 | Suurmäki | 24.2. |
| Janne Ahonen | 4. | 124,0 m ja 119,0 m | Joukkuemäki | 25.2. |
| Janne Ahonen | 14. | 93,5 m ja 90,5 m, 236,0 p | Normaalimäki | 3.3. |
Ahonen puolusti viime kisojen suurmäen kultamitalia.
| Janne Happonen | 37. | 73,8 | Suurmäki | 24.2. |
| Matti Hautamäki | 18. | 212,6 | Suurmäki | 24.2. |
| Matti Hautamäki | 4. | 119,0 m ja 109,0 m | Joukkuemäki | 25.2. |
| Matti Hautamäki | 15. | 91,5 m ja 92,5 m, 235,5 p | Normaalimäki | 3.3. |
| Tami Kiuru | Kiurua ei valittu yhteenkään kilpailuun ja hän palasi Suomeen 28.2. | Kiurua ei valittu yhteenkään kilpailuun ja hän palasi Suomeen 28.2. | Kiurua ei valittu yhteenkään kilpailuun ja hän palasi Suomeen 28.2. |  |
| Arttu Lappi | 11. | 223,2 | Suurmäki | 24.2. |
| Arttu Lappi | 4. | 104,5 m ja 112,5 m | Joukkuemäki | 25.2. |
| Arttu Lappi | 22. | 90,5 m ja 88,5 m, 223,0 p | Normaalimäki | 3.3. |
| Harri Olli | 2. | 265,9 | Suurmäki | 24.2. |
| Harri Olli | 4. | 123,0 m ja 135,0 m | Joukkuemäki | 25.2. |
| Harri Olli | 31. | 93,5 m ja 87,5 m, 204,0 p | Normaalimäki | 3.3. |
Harri Olli kaatui ensimmäisen normaalimäen hyppynsä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arttu Lappi, Matti Hautamäki,  Harri Olli ja Janne Ahonen | 4. | 869,8 | Joukkuemäki | 25.2. |
Suomen kilpailu kaatui avaushyppyyn, kun Arttu Lappi hyppäsi huonoon tuulirakoon vain 104,5 metriä eikä toinenkaan kantanut kuin 112,5. Myös toisena hypännyt Matti Hautamäki piti suorituksiaan (119 ja 109) pettymyksenä. Suomi oli toisen kierroksen puolivälissä seitsemäntenä, mutta Harri Ollin 135-metrinen leiskautus nosti Suomen neljänneksi kamppailemaan pronssimitalista. Janne Ahosen hyppy ei kuitenkaan riittänyt nostamaan sijoitusta.
Yhdistetty

| urheilija | sijoitus | tulos | kilpailu | pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jouni Kaitainen | 14. | +1.57,5 | Sprintti | 23.2. |
| Anssi Koivuranta | 4. | +35,2 | Sprintti | 23.2. |
| Anssi Koivuranta | 1. | avausosuus | Joukkueyhdistetty | 25.2. |
| Anssi Koivuranta | 3. | +8.7 | Normaalimatka 15 km | 3.3. |
| Ville Kähkönen | 14. | +2.30,4 | Normaalimatka 15 km | 3.3. |
| Hannu Manninen | 1. |  | Sprintti | 23.2. |
| Hannu Manninen | 1. | ankkuriosuus | Joukkueyhdistetty | 25.2. |
| Hannu Manninen | 6. | +1.16,0 | Normaalimatka 15 km | 3.3. |
| Janne Ryynänen | 17. | +2.06,6 | Sprintti | 23.2. |
| Janne Ryynänen | 1. | toinen hiihtäjä | Joukkueyhdistetty | 25.2. |
| Jaakko Tallus | 1. | kolmas hiihtäjä | Joukkueyhdistetty | 25.2. |
| Jaakko Tallus | 11. | +2.14,6 | Normaalimatka 15 km | 3.3. |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anssi Koivuranta, Janne Ryynänen, Jaakko Tallus ja Hannu Manninen | 1. | 1043,3 p, 49.14,9 | Joukkueyhdistetty | 25.2. |
Aiheesta muualla

MTV3:n kisasivut
HS:n kisasivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen Hiihtoliiton kisasivut
Earle I. Mack

| Earle I>  Mack |
| --- | --- |

Yhdysvaltain 29. Suomen-suurlähettiläs
 10. kesäkuuta 2004 – 20. lokakuuta 2005  
Presidentti:  George W. Bush
Edeltäjä:  Bonnie McElveen-Hunter
Seuraaja:  Marilyn Ware
Henkilötiedot
Koko nimi:  Earle Irving Mack
Syntynyt: 1938 (ikä 85–86)
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Earle Irving Mack (s. 1938)  on yhdysvaltalainen liikemies ja taidemesenaatti. Hän toimi Yhdysvaltain Suomen-suurlähettiläänä vuosina 2004–2005.
Mack opiskeli Drexelin yliopistossa ja Fordham Law Schoolissa. Hän toimi urallaan erityisesti kiinteistöalalla New Yorkissa ja New Jerseyssa. Hän on toiminut muun muassa senior partnerina sukunsa The Mack Company -kiinteistöyhtiössä ja New Yorkin pörssiin listatun Mack-Cali Realty Corporationin hallituksessa.
Mack on myös tunnettu taidemesenaatti. Hän toimi New Yorkin osavaltion taideneuvoston puheenjohtajana 1996–1999 ja New Yorkin kaupunginbaletin hallituksessa 1987–1996 ja 1999–2004. Vuonna 1978 hän oli Oscar-ehdokkaana tuottamastaan elokuvasta The Children of Theatre Street.
Suomi talviolympialaisissa 1994

Suomi saavutti Lillehammerin talviolympialaisista 1994 kuusi mitalia, joista yksi oli hopeaa ja viisi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 16:nneksi.
Suomi jäi Lillehammerissa toisen kerran olympiahistoriansa aikana ilman kultamitalia, edellisen kerran näin tapahtui Sapporossa 1972. Ensimmäistä kertaa Suomen joukkueeseen ei kuulunut pikaluistelijoita, ja mäkihyppääjät eivät yltäneet mitaleille, mikä tapahtui edellisen kerran vuonna 1976. Suomen mitalit tulivat yhtä lukuun ottamatta maastohiihdosta.
Mitalistit > Hopeaa

Mika Myllylä – maastohiihto, miesten 50 km (p)
Mitalistit > Pronssia

Marja-Liisa Kirvesniemi – maastohiihto, naisten 5 km (p)
Marja-Liisa Kirvesniemi – maastohiihto, naisten 30 km (p)
Mika Myllylä – maastohiihto, miesten 30 km (v)
Jari Isometsä, Harri Kirvesniemi, Mika Myllylä ja Jari Räsänen – maastohiihto, miesten 4×10 km viesti
Mika Alatalo, Raimo Helminen, Erik Hämäläinen, Timo Jutila, Sami Kapanen, Esa Keskinen, Marko Kiprusoff, Petri Varis, Saku Koivu, Pasi Kuivalainen, Janne Laukkanen, Tero Lehterä, Jere Lehtinen, Jarmo Myllys, Mika Nieminen, Hannu Virta, Mikko Mäkelä, Janne Ojanen, Marko Palo, Ville Peltonen, Pasi Sormunen, Mika Strömberg ja Jukka Tammi  – jääkiekko, miehet
Südschleswigscher Wählerverband

| Südschleswigscher Wählerverband> Sydslesvigsk Vælgerforening Söödschlaswiksche Wäälerferbånd |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  1948
Puheenjohtaja:  Christian Dirschauer
Ideologia:  regionalismi sosiaaliliberalismi vähemmistöjen intressit
Poliittinen kirjo:  keskusta-vasemmisto
Saksan liittopäivät:  1 / 736
Schleswig-Holsteinin maapäivät:  3 / 73
Kansainväliset jäsenyydet:  – EFA
Nuorisojärjestö:  Jugend im SSW
Kotisivu:  www.ssw.de
Infobox OKNimi-testi OK: 
Südschleswigscher Wählerverband (SSW) (tanskaksi Sydslesvigsk Vælgerforening, pohjoisfriisiksi: Söödschlaswiksche Wäälerferbånd) eli Etelä-Schleswigin äänestäjäyhdistys on alueellinen poliittinen puolue Schleswig-Holsteinissa Pohjois-Saksassa. Puolue edustaa osavaltion tanskalaisia ​​ja friisiläisiä vähemmistöjä.
Lokakuussa 2021 puolueen puheenjohtajaksi valittiin Christian Dirschauer.
Historia

Puolue perustettiin vuonna 1948 edustamaan Saksan tanskalaista vähemmistöä. Perustamisen yhteydessä siihen liittyi myös aiemmin perustettu friisiläisiä edustanut puolue. Perustamisvuonnaan puolue osallistui myös ensimmäisiin vaaleihinsa, kunnallisvaaleihin, ja voitti 26 % äänistä.
SSW on edustettuna Schleswig-Holsteinin maapäivillä sekä osavaltion useissa piirikunta- ja kunnanvaltuutoissa. Osavaltion maapäivillä puolueella on kolme edustajaa. SSW ei ole yleensä osallistunut liittopäivävaaleihin. Vuoden 2021 liittopäivävaaleihin puolue osallistui ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1961. Vuoden 2021 liittopäivävaaleissa puolue onnistui voittamaan yhden paikan Saksan liittopäivillä. Koska SSW edustaa Saksan liittovaltion tunnustamia vähemmistöjä, siihen ei sovelleta normaalia 5 % äänikynnystä.
Ideologia ja näkemyksiä

Kansallista vähemmistöä edustavana puolueena SSW kieltäytyy asettamasta itseään perinteiselle oikeisto-vasemmistoakselille. Mutta se kuitenkin ajaa pohjoismaista yhteiskuntamallia, johon kuuluu vahvan hyvinvointiyhteiskunnan suosiminen ja vapaampi työvoimapolitiikka.
SSW on Euroopan vapaan allianssin jäsen.
Galleria

Puolueen kannatus maapäivävaaleissa vuosina 1947–2017
Aiheesta muualla

Puolueen kotisivut (saksaksi, tanskaksi ja englanniksi)
Ted Fio Rito

| Ted Fio Rito |
| --- | --- |
 Ted Fio Rito johtamassa orkesteria vuonna 1945.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. joulukuuta 1900
Kuollut: 22. heinäkuuta 1971 (70 vuotta)
Muusikko
Taiteilijanimi:  Ted FioRito 
Tyylilajit:  jazz
Soittimet:  piano 
Levy-yhtiöt:  Four Star Records 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Theodore Salvatore Fiorito (1900–1971), taiteilijanimeltään Ted Fio Rito, oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko, säveltäjä ja orkesterinjohtaja. Hän soitti pianoa ja Hammond-urkuja.
Fio Riton muusikon ura alkoi teini-iässä elokuvateatterin taustapianistina. Hän työskenteli jonkin aikaa newyorkilaiselle säveltäjä Al Piantadosille esittäen tämän uusia sävellyksiä yleisölle. 18-vuotiaana hän liittyi Detroitissa soittavaan Oriole Orchestra -yhtyeeseen, jossa esiintyi myös viulisti Dan Russo. Kun yhtyeen sopimus Detroitin Oriole Terrace -ravintolassa päättyi, he vaihtoivat nimensä Russo–Fio Rito Orchestraksi ja soittivat eri puolilla Yhdysvaltojen Keskilänttä.
1920-luku oli Fio Riton menestyksekkäintä aikaa säveltäjänä. Hän teki lukuisia kappaleita sanoittaja Gus Kahnin kanssa. Laulaja Al Jolson alkoi esittää heidän sävellystään ”Toot, Toot, Tootsie” vuonna 1921 ja piti sitä usein ohjelmistossaan seuraavien vuosikymmenten aikana. Benson Orchestra teki hittinauhoituksen Fio Riton kappaleesta ”No, No, Nora”. Vuonna 1924 Bix Beiderbecke nauhoitti Wolverine Orchestran kanssa kappaleen ”I Need Some Pettin’”. Sam M. Lewisin ja Joseph Youngin kanssa sävelletty ”Laugh, Clown, Laugh” julkaistiin vuonna 1928.
Fio Riton sävellystyö väheni 1930-luvulle tultaessa, kun hän alkoi keskittyä täysipäiväisesti orkesterin johtamiseen. Hänen yhtyeensä soitti Yhdysvaltojen länsirannikolla ja nautti mainittavaa suosiota. He nousivat listaykköseksi kahdesti vuonna 1934, kappaleilla ”My Little Grass Shack in Kealakekua, Hawaii” ja ”I’ll String Along with You”.
Fio Rito jatkoi orkesterinjohtajana uraansa 1970-luvulle asti, mutta alkoi 1930-luvun jälkeen menettää suosiotaan. Hän esiintyi 1950-luvun lopulla Chicagossa ja muutti 1960-luvulla omistamaansa ravintolaan Arizonassa. Hänen orkesterinsa esiintyi 1960-luvulla myös Las Vegasissa ja vuonna 1970 70-vuotias Fio Rito esiintyi vielä nelihenkisessä yhtyeessä Sacramentossa.
Fio Rito valittiin vuonna 1970 populaarimusiikin laulunkirjoittajille perustettuun kunniagalleria Songwriters Hall of Fameen. Hän kuoli Scottsdalessa Arizonassa vuonna 1971.
Suonijärvi (Kangasala)

| Suonijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°20′42″N, 23°58′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vanajaveden alaosan alue‎ (35.22)
Laskuoja:  oja Rutajärveen 
Järvinumero:  35.223.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  126 m 
Rantaviiva:  1,431 km 
Pinta-ala:  0,02355 km² 
 fiSuonijärvi 
Suonijärvi  on Pirkanmaalla Kangasalan Kuohenmaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Suonijärvi on osa Korentiojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Järvi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Järvi sijaitsee suoalueella kaakkoiselta puolelta kohoavan mäen alla. Se on pitkän muotoinen ja sillä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 150 metriä pitkä ja alle 10 metriä leveä salmi. Siihen on yhdistetty kuusi suo-ojaa ympäröivältä suolta. Järven laskuoja lähteen sen lounaispäästä ja virtaa 450 metriä ja putoaa yli 11 metriä matkallaan Rutajärveen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja se on autio. Lempäälän rajan rajapyykki sijaitsee alle 50 metrin päässä järven lounaispäästä.
Historiaa

Vuosien 1963 ja 1975 välissä järveä ympäröivät suot on ojitettu. Vuoden 1991 peruskartassa kaksi metsätietä päättyivät noin 400 metrin päähän järvestä.
Eboli

| Eboli |
| --- | --- |

 vaakuna
 Eboli
 Koordinaatit: 40°37′01″N, 15°03′23″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Campania
Maakunta:  Salernon maakunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  137,6 km²
Korkeus:  145 m
Väkiluku (31.12.2019):  39 442
 – Väestötiheys:  287 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  84025, 84020
Suuntanumero(t):  0828
 
 http://www.comune.eboli.sa.it/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eboli on kunta Campanian alueella Etelä-Italiassa noin 70 kilometriä Napolista kaakkoon ja noin 30 kilometriä Salernosta kaakkoon. Normannit vaikuttivat alueella keskiaikana, ja heidän perintönään on useita monumentaalisia rakennuksia, kuten Colonnan linnake. Maatalous on Ebolin merkittävä elinkeino. Kaupungin asukkaita kutsutaan demonyymilla ebolitani.
Maantiede ja ilmasto

Eboli sijaitsee Salernon maakunnan luoteisosassa Sele-joen tasangolla, joka kattaa noin kymmenesosan maakunnan pinta-alasta. Eboli rajoittuu lännessä Tyrrhenanmereen. Sen keskusta sijaitsee noin 15 kilometriä sisämaahan, keskustan itä- ja pohjoispuolella on vuoristoa. Noin kuusi kilometriä Ebolin keskustasta länteen on Battipaglian keskusta.
Alueella vallitsee välimerenilmasto kuumine kesineen ja leutoine talvineen. Ebolin vuotuinen keskilämpötila on 15,4 °C ja sademäärä 824 millimetriä.
Historia

Ebolin nimen alkuperästä on useita teorioita. Antiikin aikainen Eburum päätyi Rooman valtakunnan haltuun toisen puunilaissodan (217–202 eaa.) seurauksena. Visigoottien kuningas Alarik tuhosi Ebolin 410, ja paikkakunta ajautui Salernon valtapiiriin. Saraseenit aiheuttivat laajaa tuhoa paikkakunnalle 800- ja 900-luvuilla. Montedoron rinteille rakennettu asutus kuitenkin selviytyi, ja keskiaikana paikkakunta tunnettiin nimellä Evoli. Siitä tuli strategisesti merkittävä, sillä Robert Guiscard rakennutti alueelle linnoituksen.
Ebolissa on runsaasti keskiaikaista rakennuskantaa, kuten basilika San Pietro alli Marmi 1000-luvulta, Santa Maria della Pietà 1100-luvulta ja goottilainen San Francescon kirkko 1300-luvulta. Castello Colonna on linnoitus, jonka rakennustyö aloitettiin 1000-luvun jälkipuoliskolla.
Eboli kärsi vahinkoja vuoden 1980 maanjäristyksessä.