stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pyöräily kesäolympialaisissa 2016 – miesten sprintti
Tulokset > Aika-ajo

| Sija | Ajaja | Aika | Keskinop>  (km/h) | Huoms |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Jason Kenny (GBR) | 9.551 | 75.384 | Q, OR |
| 2 |  Callum Skinner (GBR) | 9.703 | 74.203 | Q |
| 3 |  Matthew Glaetzer (AUS) | 9.704 | 74.196 | Q |
| 4 |  Denis Dmitrijev (RUS) | 9.774 | 73.664 | Q |
| 5 |  Grégory Baugé (FRA) | 9.807 | 73.416 | Q |
| 6 |  Njisane Phillip (TRI) | 9.813 | 73.372 | Q |
| 7 |  Damian Zielinski (POL) | 9.823 | 73.297 | Q |
| 8 |  Jeffrey Hoogland (NED) | 9.837 | 73.193 | Q |
| 9 |  Sam Webster (NZL) | 9.880 | 72.874 | Q |
| 10 |  Edward Dawkins (NZL) | 9.895 | 72.764 | Q |
| 11 |  Francois Pervis (FRA) | 9.898 | 72.741 | Q |
| 12 |  Joachim Eilers (GER) | 9.908 | 72.668 | Q |
| 13 |  Xu Chao (CHN) | 9.939 | 72.441 | Q |
| 14 |  Pavel Kelemen (CZE) | 9.969 | 72.223 | Q |
| 15 |  Rafal Sarnecki (POL) | 9.980 | 72.144 | Q |
| 16 |  Fabian Hernando Puerta Zapata (COL) | 9.981 | 72.137 | Q |
| 17 |  Patrick Constable (AUS) | 10.010 | 71.928 | Q |
| 18 |  Maximilian Levy (GER) | 10.035 | 71.748 | Q |
| 19 |  Juan Peralta Gascon (ESP) | 10.055 | 71.606 |  |
| 20 |  Kang Dong-jin (KOR) | 10.092 | 71.343 |  |
| 21 |  Theo Bos (NED) | 10.140 | 71.005 |  |
| 22 |  Im Chaebin (KOR) | 10.147 | 70.956 |  |
| 23 |  Santiago Ramirez Morales (COL) | 10.199 | 70.595 |  |
| 24 |  Hersony Canelon (VEN) | 10.239 | 70.319 |  |
| 25 |  Seiichiro Nakagawa (JPN) | 10.241 | 70.305 |  |
| 26 |  Nikita Shurshin (RUS) | 10.418 | 69.111 |  |
| 27 |  Cesar Marcano (VEN) | 10.649 | 67.611 |  |
Tulokset > Sijoitusaj, sijat 9–12

| Ajaja | Aika | Keskinop>  (km/h) | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
|  Maximilian Levy (GER) | 10.275 | 70.072 | 9 |
|  Fabian Hernando Puerta Zapata (COL) | +0.067 | +0.067 | 10 |
|  Jeffrey Hoogland (NED) | +0.126 | +0.126 | 11 |
|  Sam Webster (NZL) | +0.329 | +0.329 | 12 |
Tulokset > Sijoitusajo, sijat 5–8

| Ajaja | Aika | Keskinop>  (km/h) | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
|  Joachim Eilers (GER) | 10.525 | 68.408 | 5 |
|  Xu Chao (CHN) | +0.036 | +0.036 | 6 |
|  Grégory Baugé (FRA) | +0.153 | +0.153 | 7 |
|  Patrick Constable (AUS) | +0.215 | +0.215 | 8 |
Tulokset > Finaalit

| Ajaja | Aika (Ajo 1) | Aika (Ajo 2) | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
|  Denis Dmitrijev (RUS) | 10.105 | 10.190 | 03  |
|  Matthew Glaetzer (AUS) | +0.072 | +0.044 | 4 |
| Ajaja | Aika (Ajo 1) | Aika (Ajo 2) | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
|  Jason Kenny (GBR) | 10.164 | 9.916 | 01  |
|  Callum Skinner (GBR) | +0.113 | +0.086 | 02  |
John Haglelgam

| John Richard Haglelgam |
| --- | --- |

Mikronesian 2. presidentti
 12. maaliskuuta 1987 – 1991  
Varapresidentti:  Hiroshi Ismael
Edeltäjä:  Tosiwo Nakayama
Seuraaja:  Bailey Olter
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. elokuuta 1949  Eauripik, Yap, Mikronesia
Kuollut: 12. syyskuuta 2024 (75 vuotta) Honolulu, Havaiji
Kansalaisuus:  mikronesialainen
Puoliso:  Paula Ori
Tiedot
Koulutus:  Master of Public Administration
Tutkinnot:  John F. Kennedy School of Government
John Haglelgam (10. elokuuta 1949 Yap, Mikronesia – 12. syyskuuta 2024 Honolulu, Havaiji) oli mikronesialainen poliitikko. Hän toimi maansa toisena presidenttinä vuosina 1987–1991.
Basso (täsmennyssivu)

Basso voi tarkoittaa:
basso, matalin miesääniala
kuoron ja moniäänisen sävellyksen matalin ääni; äänen t. soittimen matala sävelalue, bassoalue
matalaäänisten soittimien nimitys, esim.
bassokitara
kontrabasso
Basso Media, helsinkiläinen media-alan yritys
Basso, suomalainen radiokanava
Basso, sukunimenä:
Alessandra Basso (s. 1967), italialainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Anthony Basso (s. 1979), ranskalainen jalkapallomaalivahti
Giandomenico Basso (s. 1973), italialainen ralliautoilija
Guido Basso (1937–2023), kanadalainen jazzmuusikko, säveltäjä ja kapellimestari
Ilan de Basso (s. 1969), ruotsalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Ivan Basso (s. 1977), italialainen entinen maantiekilpapyöräilijä
Sammy Basso (1995–2024), italialainen molekyylibiologi, progerian tutkija ja kirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Basso”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jyrki Ponsiluoma

Jyrki Tapani Ponsiluoma (s. 5. joulukuuta 1966 Kurikka) on uransa lopettanut ruotsinsuomalainen Ruotsin maajoukkueen hiihtäjä, joka kilpaili Albertvillen olympiakisoissa vuonna 1992 ja sijoittui kahdeksanneksi 30 kilometrin kilpailussa. Hän on ampumahiihtäjä Martin Ponsiluoman isä.
Sammy Basso

Sammy Basso (1. joulukuuta 1995 Schio – 5. lokakuuta 2024 Asolo) oli italialainen molekyylibiologi, progeriaa koskevan tietoisuuden edistäjä ja kirjailija.
Bassolla todettiin progeria 2-vuotiaana. Hänen vanhempansa perustivat vuonna 2005 Associazione Italiana Progeria Sammy Basson. Vuonna 2007 Basso sai Progeria Research Foundationin kansainvälisessä kliinisessä kokeilussa lonafarnibia, joka sittemmin hyväksyttiin ensimmäisenä lääkkeenä käyttöön progerian hoidossa. Vuonna 2014 Basso tuli tunnetuksi National Geographicin dokumenttielokuvasta Il viaggio di Sammy. Hän julkaisi vuonna 2015 samannimisen kirjan Rizzoli Librin kustantamana.
Basso valmistui luonnontieteiden oppiarvolla Padovan yliopistosta vuonna 2018 ja sai molekyylibiologiaan erikoistuttuaan toisen oppiarvon samasta yliopistosta vuonna 2021. Vuoden 2018 lopputyötään varten hän matkusti Espanjaan, jossa hän sovelsi CRISPR-Cas9-geenimuokkausmenetelmää progeriaa sairastaneisiin hiiriin. Basso esiintyi monesti televisiossa ja radiossa kertoen sairaudestaan ja siihen liittyvästä järjestötoiminnasta. Hänestä tehtiin Italian tasavallan ansioritarikunnan ritari vuonna 2018. Vuonna 2019 hänestä tuli ensimmäinen progeriapotilas, jolta korvattiin aorttaläppä. Vuonna 2020 Basso valittiin Italian ja Veneton alueen covid-19-tiedotustyöryhmiin. Vuonna 2023 hän julkaisi Ronzani Editoren kustantaman historiallisen romaanin Antenorea. Il consigliere di Priamo.
Basso on yksi pitkäikäisimmistä progeriapotilaista. Hän oli Progeria Research Foundationin kansainvälinen lähettiläs ja vanhempiensa perustaman italialaisen progeriajärjestön puhemies.
Prusin linnasmäki

| Prusin Linnasmäki |
| --- | --- |
 Linnasmäen muinaislinnan kivivallia
Sijainti
 Prusin Linnasmäki
Koordinaatit:  60.48061°N, 22.30198°E
Valtio:  Suomi
Paikkakunta:  Turku
Historia
Tyyppi:  Linnavuori
Huippukausi:  rautakausi, keskiaika
Aiheesta muualla
  Prusin Linnasmäki Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prusin Linnasmäki on Varsinais-Suomessa Turun Räntämäessä sijaitseva linnavuori.
Linnasmäki

Linnasmäki sijaitsee Räntämäen ja Orikedon välisellä kallioalueella, jonka ohi seututie 222 kulkee. Kalliomäelle pääsee parhaiten Turun kristillisen opiston pihan kautta kävelemällä pohjoiseen 200 metriä. Linnasmäestä länteen sijaitsee Vähäjoen uoma ja sen ympärillä peltoalueet. Vuoren laki kohoaa lähes 30 metriä peltoaukeaa korkeammalle. Lakialueen itä- ja länsirinteillä näkyy paikoittain kivistä rakennettuja vallimaisia rakenteita ja romahtaneita muureja. Kaakkoiskulmassa on vallissa kahden metrin aukko, jota pidetään porttina linna-alueelle. Valli rajaa ympäristöstä sisällensä noin 2 000 m² suuruisen linna-alueen. Mäen pohjoispuolella on rinne jyrkkää ja kallioista eikä siellä ole valleja. Hjalmar Appelgren teki vuonna 1899  tarkastusmatkallaan muinaislinnasta karttapiirroksen, josta mäen muoto ja vallit ovat hyvin nähtävissä. Osa alueesta jää puolustusvoimien aitaaman alueen sisälle.
Tutkimukset

Alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia vain kerran vuonna 1986, kun Esa Laukkanen tutki Turun kristillisen opiston laajennuksen alle jäävää aluetta. Rinteestä paljastui pari tulisijaa ja kivikautista keramiikkaa, mutta kivikautinen asuinpaikka oli tuhoutunut jo ennen tutkimuksia. Kohteeseen on tehty lyhyitä tarkastusmatkoja vuosina 1899 (Hjalmar Appelgren), 1961 (Veikko Lehtosalo) ja 1987 (Aino Nissinaho). Liisa Tuomi kävi 5.6.1990 vuorella tekemässä kasvillisuuskartoituksen, jonka antina löytyi syylälinnunhernettä. Sitä on yleisesti pidetty rautakauden asutuksen tuloksalajina.
Hoitaminen ja suojelu

Teija Tiitinen järjesti vuosina 1990–1992 alueen raivaus ja hoitotoimintaa. Vuonna 2001 Kaisa Lehtonen täydensi sitä kerran. Linnavuoren pohjoisosassa on liikkuminen ollut kiellettyä, koska se on ollut puolustusvoimien omistuksessa, mutta sen omistus on päättynyt vuonna 2005.
Kivivalli kuvattuna alarinteen suunnasta
Etelärinteessä
Länsirinne
Kirjallisuutta

M. Killinen 1878: Kiinteitä muinaisjäännöksiä Maskun kihlakunnassa. SMYA III.
Appelgren-Kivalo 1903: Muinaislinna Räntämäellä. SM 1903.
A.M. Tallgren 1944: Maarian esihistoria. Maarian pitäjän historia I.
Suomen muinaislinnat
| --- | --- |
Ahvenanmaa:  Borgbodan linnavuori • Borgdalsbergin linnavuori • Borgön linnavuori • Hammarlandin linnavuori • Jomalan linnavuori • Svelandsberget
Etelä-Karjala:  Kannuksen linnavuori • Kuivaketveleen linnavuori • Lassilan linnavuori • Pieni Linnamäki • Turasalon linnavuori • Sarajärven linnavuori • Suuri Pyhäkalan Linnavuori
Etelä-Savo:  Haukiveden linnasaari • Ihanteensalon linnavuori • Ikoinniemen linnavuori • Otavan linnavuori • Otralan linnavuori • Sairilan linnavuori • Sulkavan linnavuori • Vatilan linnavuori
Kanta-Häme:  Aulangonlinna • Hakoisten linnavuori • Hakovuori • Hangastenmäen linnavuori • Hyypiönvuori • Kestinpäänkallio • Kiianlinna • Kotkonlinna • Kyläkallio • Lammin Linnamäki • Laurinkallio • Lippilinnanmäki • Mantereenlinna • Palvaanlinna • Piilosaari • Tenholan linnavuori • Teponlinna • Unikkolinna
Keski-Suomi:  Linnasenvuori • Pukinvuori • Päijälän linnavuori
Kymenlaakso:  Kirkkovuori • Kuoppalan linnavuori • Salmenkylän Linnamäki
Pirkanmaa:  Apianlahden linnosaari • Arasalon linnavuori • Eskolanvuori • Hiukkasaari • Huntilan linnavuori • Kaakilan linnankallio • Kirvunlinna • Lammelan muinaislinna • Nuutajärven linnavuori • Pentin linnavuori • Pirunlinna • Rapolan muinaislinna • Rutajärven linnavuori • Siuron linnavuori • Valkkisten linnamäki • Veneslinna
Pohjois-Karjala:  Havukkakallio • Linnalampi
Päijät-Häme:  Hankaan linnavuori • Hämeenkosken linnakallio • Kapatuosian linnavuori • Kiiluanmäen linnoitus • Nuppilinna • Pyhäjärven linnanmäki • Salajärven Linnakallio • Villampi • Virmailan linnasaari
Satakunta:  Harolan linnaluoto • Kauttuan linnavuori • Kokemäen linna • Liinmaan linna • Räätikäsvuori
Uusimaa:  Bocklintin linnavuori • Bonäsholmenin linnavuori • Grabbacka • Haveråkersberget • Husholmenin linna • Iso Linnanmäki • Junkarsborg • Pöykärin linnavuori • Riddarkilin viikinkivallit • Sipoonlinna • Skällbergetin muinaislinna • Sutarkullan linnavuori • Uusipöylin linnavuori • Vartiokylän linnavuori
Varsinais-Suomi:  Borgholmin linnasaari • Bårnholm • Hakastaron linna • Hautvuori • Huttalan linnavuori • Häävälän linnamäki • Kajamonvuori • Kaskalan Linnanmäki • Kaupinlinna • Kirkkelinna • Knuuttilan linnasmäki • Koljolan linnavuori • Kulhon linnavuori • Kuuvanvuori • Kärmeorvonmäki • Lallisen linnavuori • Lankvuori • Lautkankareen linnamäki • Liedon Vanhalinna • Luonnonmaan linnavuori • Mynämäen linnavuori • Nakolinna • Nousiaisten linnamäki • Nousiaisten linnavuori • Pailinnan linnamäki • Prusin linnasmäki • Pussilan linnavuori • Pöylän linnanmäki • Pöytiön linnamäki • Rekottilan linnavuori • Repolan Linnavuori • Rikalan Linnamäki • Muurmäki • Seppälän linnavuoret • Tontereenmäki • Vaimaron linnavuoret • Veitakkalan linnavuori • Viikan linnavuori • Vinkkilän linnavuori • Yltjärven linnavuori
Bolsenheim

| Bolsenheim (Bolsene) |
| --- | --- |
 Bolsenheim
 Koordinaatit: 48°25′11″N, 7°36′34″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Grand Est
Departementti:  Bas-Rhin
Kauppala:  Sélestat-Erstein
piirikunta:  Erstein
Hallinto:  
 – Pormestari (2001–2008):  François Riehl
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4.35 km²
Korkeus:  152-157 m
Väkiluku (2006):  422
 – Väestötiheys:  97 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
INSEE/Postinumero:  67054/67150
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bolsenheim on kunta Bas-Rhin departementissa, Alsacessa Koillis-Ranskassa.
Samet Akaydin

Samet Akaydin helmikuussa 2022 Adana Demirsporin pelaajana.
Samet Akaydin (s. 13. maaliskuuta 1994 Trabzon) on turkkilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 190-senttimetrinen. Hän edustaa Turkin Superliigassa pelaavaa Fenerbahçea mutta oli kevätkauden 2024 lainalla kreikkalaisseura Panathinaikosissa. Hän on pelannut Turkin A-maajoukkueessa vuodesta 2022.
Akaydin pelasi Turkin alemmilla sarjatasoilla Arsinsporissa, Sancaktepessa, Şanlıurfasporissa ja Ankara Keçiörengücüssä. Hän siirtyi tammikuussa 2021 Adana Demirsporiin, joka nousi keväällä 2021 Superliigaan. Akaydin pelasi Adana Demirsporissa 49 superliigaottelua, joissa hän teki neljä maalia. Tammikuussa 2023 hän siirtyi Fenerbahçeen, jossa hän on pelannut 27 superliigaottelua tekemättä maaleja. Maaliskuussa 2023 hän pelasi kaksi Eurooppa-liigan ottelua. Hän pelasi tammi-toukokuussa 2024 lainalla kreikkalaisseura Panathinaikosissa 12 Kreikan Superliigan ottelua. Hän on voittanut Turkin cupin 2023 ja Kreikan cupin 2024 mutta ei kummallakaan kerralla pelannut loppuottelussa.
Akaydin pelasi Turkin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2022 ystävyysottelussa Tšekkiä vastaan. EM-kilpailuissa 2024 hän pelasi avauskokoonpanossa Turkin kolme alkulohko-ottelua mutta oli kahden varoituksen tuoman pelikiellon vuoksi poissa neljännesvälieräottelusta. Hän oli jälleen avauskokoonpanossa tappiollisessa puolivälierässä Alankomaita vastaan ja teki siinä Turkin ainoan maalin. Akaydin on pelannut lokakuun 2024 puolväliin mennessä 11 A-maaottelua, joista kymmenen ensimmäistä avauskokoonpanossa.
Amara

Amara voi tarkoittaa seuraavia:
Amara, kaupunki Irakissa
siemenkiitäjäiset (Amara), kovakuoriaissuku
Henkilöitä

Lucine Amara (1925–2024), yhdysvaltalainen oopperalaulaja
Amara Essy (s. 1944), norsunluurannikkolainen diplomaatti
Amara Miller (s. 2000), yhdysvaltalainen näyttelijä
Amara Traoré (s. 1965), senegalilainen jalkapalloilija ja valmentaja
Amara, oik. Tuwuhadijatitesih Amaranggana (s. 1975), indonesialainen näyttelijä, laulaja ja malli
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Amara”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Raimo Sarajärvi

| Raimo Sarajärvi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 2. kesäkuuta 1966 (ikä 58) Rovaniemi, Suomi
Muut tiedot
Koulutus: Kauppatieteiden maisteri
Raimo Otto Sarajärvi (s. 2. kesäkuuta 1966 Rovaniemi) on suomalainen kiinteistösijoittaja ja jalkapallovaikuttaja. Hän on toiminut Veikkausliiga-seura SJK:n puheenjohtajana ja pääomistajana vuodesta 2009.
Ura

Rovaniemeltä kotoisin oleva Sarajärvi valmistui kauppatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1990. Opiskeluaikoina hän työskenteli pankissa, mutta aloitti työt kiinteistövälitysyhtiö SKV:llä vuonna 1989. Vuonna 1995 Sarajärvestä tuli SKV:n useiden alueyhtiöiden toimitusjohtaja. Hänestä tuli myös yrityksen osakas.
Sarajärvi työskenteli SKV:llä aina vuoteen 2008 saakka, jolloin hän myi omistuksensa. Hän perusti vuonna 2009 franchising-periaattella toimivan Kotijoukkue-kiinteistönvälitysketjun. Lisäksi hän on jatkanut toimintaansa kiinteistösijoittajana. Sarajärvi on mm. seinäjokelaisen Gapcon-kiinteistösijoitusyhtiön puheenjohtaja ja omistaa kauppakeskuksia, toimistoja ja asuntoja ympäri Suomen.
Sarajärvi on toiminut 2000-luvulla HJK:n osaomistajana ja hallituksen jäsenenä, mutta hän erosi hallituksesta vuonna 2013. SJK:hon Sarajärvi tuli mukaan kaksi vuotta seuran perustamisen jälkeen vuonna 2009 ja on toiminut seuran puheenjohtajana siitä lähtien. Hän on ollut rakennuttamassa uutta Wallsport Areena -jalkapallohallia, jonka SJK osti vuonna 2013 sekä OmaSp Stadionia, joka valmistui vuonna 2016.
Yksityiselämä

Sarajärvi on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta, joista toinen on jalkapalloilija Jesse Sarajärvi.
François-Antoine Habeneck

François-Antoine Habeneck
François-Antoine Habeneck (22. tammikuuta 1781 Mézières – 8. helmikuuta 1849 Pariisi) oli ranskalainen viulisti, kapellimestari ja säveltäjä.
Habeneckin isä oli saksalaistaustainen. Habeneck sai viulunsoiton opetusta ensin isältään ja sitten Pariisin konservatoriossa Pierre Baillot’lta. Hän voitti vuonna 1804 Pariisin konservatorion ensipalkinnon viulunsoitossa. Habeneck sai työn Pariisin oopperasta ja myöhemmin johti sitä 22 vuoden ajan. Hän johti kantaesityksiä muiden muassa Gioacchino Rossinin, Giacomo Meyerbeerin, Fromental Halévyn ja Hector Berlioz’n teoksista. 1820-luvun lopussa Habeneck perusti Orchestre de la Société des Concerts du Conservatoiren, jonka ohjelmisto rakentui Ludwig van Beethovenin teosten ympärille Habeneckin kuolemaan saakka.
Habeneck oli keskeinen Beethovenin teosten näkyvyyttä Ranskassa edistänyt musiikkivaikuttaja. Hänen sävellystuotantonsa koostuu pääasiassa viuluteoksista. Habeneck myös julkaisi viulunsoiton metodioppaan.
Aiheesta muualla

IMSLP: nuotteja
Páfoksen alue

| Páfoksen alue Επαρχία Πάφου> Alue |
| --- | --- |
 Sijainti
 Koordinaatit: 34°50′N, 32°35′E 
Valtio:   Kypros
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Páfos
Pinta-ala:  1 390 km²
Väkiluku (2011):  88 276
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CY-01
Páfoksen alue (kreik. Επαρχία Πάφου, Eparchía Páfou, turk. Baf kazası) on yksi Kyproksen tasavallan kuudesta alueesta. Se käsittää Kyproksen saaren länsiosan, ja sen pinta-ala on noin 1 390 neliökilometriä ja väkiluku 88 276 (2011). Alueen hallinnollinen keskus on Páfos.
Páfoksen alue on kokonaan Kyproksen tasavallan hallussa.
Kunnat ja yhdyskunnat

Páfoksen alueen kunnat (dímos, merkitty lihavoituna) ja yhdyskunnat (koinótita) on luetteloitu alla. Perässä oleva numero vastaa karttakuvaa. Numerointi on kreikankielisen aakkosjärjestyksen mukainen.
Achéleia (20)
Agía Marína Chrysochoús (3)
Agía Marína Kelokedáron (2)
Agía Marinoúda (4)
Agía Varvára (1)
Ágios Dimitrianós (6)
Ágios Geórgios (5)
Ágios Ioánnis (8)
Ágios Isídoros (7)
Ágios Nikólaos (9)
Akoursós (10)
Amargéti (11)
Anadioú (12)
Anaríta (13)
Androlíkou (14)
Argáka (16)
Armínou (17)
Ármou (18)
Asprogiá (19)
Axýlou (15)
Chlórakas (120)
Cholétria (121)
Chóli (122)
Choúlou (123)
Chrysochoú (124)
Droúseia (27)
Drýmou (28)
Eledió (30)
Émpa (31)
Episkopí (32)
Evrétou (33)
Fáleia (113)
Fasoúla (115)
Filoúsa Chrysochoús (117)
Filoúsa Kelokedáron (116)
Fýti (119)
Galatariá (22)
Geroskípou (23)
Gialiá (24)
Giólou (25)
Goudí (26)
Íneia (36)
Istintzión (37)
Kallépeia (39)
Kannavioú (40)
Karamoúllides (41)
Káthikas (38)
Káto Akourdáleia (42)
Káto Aródes (43)
Kédares (44)
Kelokédara (45)
Kidási (46)
Kissónerga (48)
Koíli (49)
Koilíneia (50)
Koniá (51)
Koúklia (52)
Koúrdaka (53)
Krítou Maróttou (54)
Krítou Téra (55)
Kynoúsa (47)
Lása (57)
Lemóna (60)
Lémpa (59)
Letýmvou (61)
Loukroúnou (62)
Lysós (63)
Makoúnta (64)
Mamónia (66)
Mamoúntali (65)
Mandriá (67)
Marathoúnta (68)
Meládeia (70)
Melándra (71)
Mésa Chorió (72)
Mésana (73)
Mesógi (74)
Miliá (75)
Milioú (76)
Moúsere (77)
Natá (78)
Néa Dímmata (79)
Néo Chorió (80)
Nikókleia (81)
Páfos (86)
Páno Akourdáleia (82)
Páno Archimandríta (84)
Páno Aródes (83)
Páno Panagiá (85)
Pégeia (87)
Pelathoúsa (88)
Pentaliá (89)
Peristeróna (90)
Polémi (92)
Póli (93)
Pomós (96)
Praitóri (94)
Prastió (95)
Psáthi (125)
Salamioú (97)
Saramá (98)
Símou (99)
Skoúlli (100)
Souskioú (101)
Statós-Ágios Fótios (102)
Stavrokónnou (103)
Stení (104)
Stroumpí (105)
Tála (106)
Téra (107)
Thelétra (35)
Thriniá (29)
Tími (108)
Trachypédoula (109)
Tremithoúsa (110)
Trimithoúsa (111)
Tsáda (112)
Vrétsia (21)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Páfoksen alue Wikimedia Commonsissa
Επαρχιακή Διοίκηση Πάφου. Páfoksen aluehallinnon verkkosivut. (kreikaksi)
Kyproksen alueet
Famagustan alue
Kyrenian alue
Lárnakan alue
Limassolin alue
Nikosian alue
Páfoksen alue
Páfoksen alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Geroskípou · Páfos · Pégeia · Póli
Yhdyskunnat (koinótita):  Achéleia · Agía Marína Chrysochoús · Agía Marína Kelokedáron · Agía Marinoúda · Agía Varvára · Ágios Dimitrianós · Ágios Geórgios · Ágios Ioánnis · Ágios Isídoros · Ágios Nikólaos · Akoursós · Amargéti · Anadioú · Anaríta · Androlíkou · Argáka · Armínou · Ármou · Asprogiá · Axýlou · Chlórakas · Cholétria · Chóli · Choúlou · Chrysochoú · Droúseia · Drýmou · Eledió · Émpa · Episkopí · Evrétou · Fáleia · Fasoúla · Filoúsa Chrysochoús · Filoúsa Kelokedáron · Fýti · Galatariá · Gialiá · Giólou · Goudí · Íneia · Istintzión · Kallépeia · Kannavioú · Karamoúllides · Káthikas · Káto Akourdáleia · Káto Aródes · Kédares · Kelokédara · Kidási · Kissónerga · Koíli · Koilíneia · Koniá · Koúklia · Koúrdaka · Krítou Maróttou · Krítou Téra · Kynoúsa · Lása · Lemóna · Lémpa · Letýmvou · Loukroúnou · Lysós · Makoúnta · Mamónia · Mamoúntali · Mandriá · Marathoúnta · Meládeia · Melándra · Mésa Chorió · Mésana · Mesógi · Miliá · Milioú · Moúsere · Natá · Néa Dímmata · Néo Chorió · Nikókleia · Páno Akourdáleia · Páno Archimandríta · Páno Aródes · Páno Panagiá · Pelathoúsa · Pentaliá · Peristeróna · Polémi · Pomós · Praitóri · Prastió · Psáthi · Salamioú · Saramá · Símou · Skoúlli · Souskioú · Statós-Ágios Fótios · Stavrokónnou · Stení · Stroumpí · Tála · Téra · Thelétra · Thriniá · Tími · Trachypédoula · Tremithoúsa · Trimithoúsa · Tsáda · Vrétsia
Páfoksen alueen kunnat ja yhdyskunnat. Kunnat merkitty keltaisella.
Mary Midgley

| Mary Midgley |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. syyskuuta 1919 Dulwich, Englanti
Kuollut: 10. lokakuuta 2018 (99 vuotta) Jesmond, Newcastle upon Tyne, Englanti
Koulutus ja ura
Koulukunta:  analyyttinen filosofia
Vaikutusalueet:  etiikka, eläintenoikeudet
Mary Beatrice Midgley (13. syyskuuta 1919 Dulwich, Englanti – 10. lokakuuta 2018 Jesmond, Newcastle upon Tyne, Englanti) oli brittiläinen filosofi, joka tunnetaan parhaiten etiikkaa, eläinten oikeuksia ja tiedettä koskevasta työstään. Hänen omaelämäkertansa The Owl of Minerva julkaistiin vuonna 2005. Midgleyn keskeisiin teoksiin kuuluvat hänen lähes 60-vuotiaana julkaisema esikoisteoksensa Beast and Man (1978), Animals and Why They Matter (1983), Evolution as a Religion (1985) ja Science as Salvation (1992).
Teoksia

Beast and Man: The Roots of Human Nature. Routledge, 1978; tarkistettu painos 1995.
Heart and Mind: The Varieties of Moral Experience. Routledge, 1981.
Animals and Why They Matter: A Journey Around the Species Barrier. University of Georgia Press, 1983.
Wickedness: A Philosophical Essay. Routledge, 1984.
Yhdessä Judith Hughesin kanssa. Women's Choices: Philosophical Problems Facing Feminism. Weidenfeld and Nicolson, 1983.
Evolution as a Religion: Strange Hopes and Stranger Fears. Routledge, 1985; uusi painos uudella johdannolla 2002.
Can't We Make Moral Judgements?. Bristol Press, 1989.
Wisdom, Information and Wonder: What Is Knowledge For?. Routledge, 1989.
Science As Salvation: A Modern Myth and Its Meaning. Routledge, 1992.
The Ethical Primate: Humans, Freedom and Morality. Routledge, 1994.
Utopias, Dolphins and Computers: Problems of Philosophical Plumbing. Routledge, 1996.
Science And Poetry. Routledge, 2001.
Myths We Live By. Routledge, 2003.
The Owl of Minerva: A Memoir. Routledge, 2005.
Earthy Realism: The Meaning of Gaia. Imprint Academic, 2007 (toimittanut).
The Solitary Self: Darwin and the Selfish Gene. Acumen, 2010.
Are you an Illusion?. Acumen, 2014.
What Is Philosophy For?. Bloomsbury, 2018.
Vest Buss

Volvo B12BLE 6x2:lle rakennettu FynBus Vest Center H, jota liikennöi Tide Bus Odensessa, Tanskassa.
Vest Buss on norjalainen linja-autojen jälleenmyyjä ja entinen korivalmistaja. Se on Iveco Busin virallinen maahantuoja Norjassa ja Ruotsissa.
Mallit

Vest Ambassadør
Vest Liner
Vest V10/V25
Vest V10LE/V25LE
Vest Contrast
Vest Center
Vest Horisont