stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
TrioSoft
Historia > Tietokonepelien julkaisijana

TrioSoft julkaisi kesällä 1986 50 kappaleen painoksen Marko Ahon ja Kari Aaltosen kehittämästä Kultakuume-pelistä Spectrum-kotitietokoneelle. MikroBitti kutsui sitä ”ensimmäiseksi suomenkieliseksi seikkailupeliksi”. Tekijät saivat palkkioksi muutamia pelejä ja alennusta ostamastaan Amiga-tietokoneesta. Samana vuonna TrioSoft myös varasi julkaisuoikeuden Jukka Tapanimäen kehittämään Aikaetsivä-nimiseen tekstiseikkailupeliin. Tapanimäki sai 400 markan palkkion puolen vuoden työstä. Peli mainittiin lyhyesti MikroBitissä tuohon aikaan ilmestyneellä Risto Siilasmaan toimittamalla ”Commodore sisäpiiri” -palstalla, ja sitä mainostettiin sloganilla ”osta suomalainen peli!”. Peliä ei kuitenkaan koskaan julkaistu, koska TrioSoft ei katsonut siitä saatavan mahdollisen taloudellisen hyödyn kattavan edes markkinointikustannuksia. TrioSoft oli kuitenkin ehtinyt tehdä pelistä muutamia kopioita, joita myytiin myöhemmin tyhjinä disketteinä, ja osa jopa ”puolihuolimattomasti vakioasiakkaille”. Topaz Beerline -ryhmä teki siitä vuonna 1993 piraattijulkaisun.
Vuonna 1987 TrioSoft julkaisi Olli Kainulaisen kehittämän Talvisota-strategiapelin MSX:lle. TrioSoft julkaisi MSX:lle myös Mika Savolaisen ja Tero Weckrothin kehittämän Roller-pelin.
Historia > Myymälät ja myyntituotteet

Ensimmäinen myymälä tuli Tampereelle syyskuussa 1987 osoitteeseen Kuninkaankatu 10 ja vuonna 1988 avattiin liike Vantaan Tikkurilaan ja oli siellä vuoteen 2001. 1990-luvulla oli kauppa hetken myös Trio-kauppakeskuksessa Lahdessa. Yhteensä kahdeksan myymälää on ollut 35-vuotisen historian aikana. Tällä hetkellä toimipaikka on Rautatienkadulla, jossa samalla kadulla myymälä oli vuonna 2015. 1990-luvulla alkoi räätälöityjen PC-tietokoneiden myynti ja kokoonpano omalla Redit-tavaramerkillä. Vuonna 2020 myyntiartikkeleita ovat myös tulostinvärit ja ergonomiatuotteet.lähde?
Julkaistut pelit

Kultakuume (Spectrum, 1986)
Talvisota (MSX, 1987)
Roller (MSX, 1987)
Aiheesta muualla

Kauppinen, Jukka: Reilusti retroillen: Trioposti vie vuoteen 1988 Dome.fi. Viitattu 25.7.2015.[vanhentunut linkki]
Nikkilänmäentie

| Nikkilänmäentie> Museotie |
| --- | --- |
 Tien pohjoispäätä Kalmalahden taistelun muistomerkin lähellä.
Maa:  Suomi
Tieluokka:  museotie
Omistaja:  tiekunta
Tienpitäjä:  tiekunta, osakkaina Suomen valtio ja Leppäviran kunta
Pituus:  2,4 km
Alkupiste:  Nikkilänmäentien risteys, Leppävirta
Päätepiste:  Kokoojatien risteys, Leppävirta (2,4 km)
Päällyste:  sora
Kaistaluku:  2
Nikkilänmäentie on museotie Leppävirralla. Sorapintainen museotie on 2,4 kilometriä pitkä ja kulkee pelto- ja kylämaisemassa valtatie 5:n länsipuolella. Tie sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Tienimenä museotieosuudella on Museotie.
Tien korkeilta kohdilta näkyy pitkälle länteen.
Nikkilänmäentie on osa Vanhaa Kainuuntietä, Etelä-Savosta Pohjois-Savon kautta Pohjanmaalle johtanutta historiallista tietä, joka on syntynyt talviteiden käytyä riittämättömiksi liikennetarpeeseen nähden. Tien linjaus on muotoutunut 1740-luvulla ja se on parannettu kärryillä ajettavaksi 1700-luvun lopulla. Valtatie 5:n osana tie oli 1950-luvulle asti.
Kalmalahden taistelun muistomerkki.
Museotie on yksityistie ja tiekunnan omistuksessa ja hoidossa. Tiekunnan osakkaina ovat valtio ja Leppävirran kunta. Nikkilänmäentie otettiin museotieksi vuonna 1985.
Nikkilänmäentien varrella on Leppävirran suojeluskunnan hankkima Suomen sodan Kalmalahden taistelun muistomerkki, jonka suunnitteli arkkitehti J. Nykänen ja joka paljastettiin vuonna 1933. Taistelu käytiin maaliskuussa 1808.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikkilänmäentie Wikimedia Commonsissa
Suomen museotiet, tieliikenteen museosillat ja rautateiden museosillat
| --- | --- |
Etelä-Karjala:   Niskapietiläntie  Maantiealikäytävä ”Karjasilta” 
Etelä-Pohjanmaa:   Kyrönkankaan kesätie  Mattilan silta  Perttilän riippusilta 
Etelä-Savo:   Kuortti–Miekansalmi-tie  Porrassalmentie  Enonkosken kivisilta  Virransalmen silta 
Kainuu:   Paltaniementie  Raatteentie  Möykkysenjoen silta  Tervasalmen silta  Kalliokosken ratasilta  Uitonsalmen alikulkusilta 
Kanta-Häme:   Porras–Renko-tie  Mierolan silta 
Keski-Suomi:   Koiviston paikallistie  Heinäjoen silta  Viherin silta 
Kymenlaakso:   Tallimäki–Virojoki-tie  Keskikosken silta  Korian silta  Mullinkosken silta  Salmen silta  Savukosken silta 
Lappi:   Magneettimäki  Nivajoki–Alajalve-tie  Seitajärventie  Simonkyläntie  Ahdaskurun silta  Saarenputaan silta  Aliojan ratasilta 
Pirkanmaa:   Peräkunnantie  Aunessilta  Markkulan silta 
Pohjanmaa:   Taistelutantereentie  Harrströmin kivisilta  Närpes Nybro  Tuovilan silta 
Pohjois-Karjala:   Vornantie  Haarajoen museosilta 
Pohjois-Pohjanmaa:   Saviselkä–Piippola-tie  Etelänkylän isosilta  Pattijoen silta  Ponkilan silta  Savisilta 
Pohjois-Savo:   Nikkilänmäentie  Taipaleen kanavan ratasilta  Taipaleen vanhan kanavan silta 
Päijät-Häme:   Tönnön silta  Heinolan rautatiesilta 
Satakunta:   Huovintie  Lankosken silta  Lapijoen silta  Tulkkilan silta 
Uusimaa:   Fagervikintie  Tuusulan Rantatie  Espoonkartanon Sågbron silta  Bobäckinpuron ratasilta  Hinthaaranjoen ratasilta  Kialan ratasilta 
Varsinais-Suomi:   Vanhalinnantie  Halikon vanha silta  Muntin silta  Aurajoen ratasilta 
| --- | --- |
Huom!: Savukosken silta on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Nikkilänmäentie (Q20914385)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: tie
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Leppävirta
koordinaatit: 62°28′N 27°46′E﻿ / ﻿62.47°N 27.77°E﻿ / 62.47; 27.77
Vornantie

Vornantie on museotie Lieksan ja Joensuun rajalla. Se kulkee Lieksan Vornasta yhdystielle 15832 Joensuun puolelle ja on osa yhdystietä 5077 eli Vornan maantietä. Maantien rakennuttivat venäläiset pikkuvihan aikana 1741–1743. Tienrakennus saatettiin päätökseen Turun rauhan solmimisen aikoihin 1743. Tien varrella taisteltiin Suomen sodan yhteydessä 8. lokakuuta 1808. Vornan taistelun muistomerkki on museotien varrella. Maantie liittyy maisemallisesti ja kulttuurihistoriallisesti vahvistettuun suojelualueeseen.
Vornantie kulkee kauniin vesistöjen ja metsän ympäröimän kapean harjun päällä. Museotieksi Vornantie hyväksyttiin vuonna 1982. Pituudeltaan museotie on 2,7 kilometriä ja se on sorapintainen.  Eno-Lieksa-maantie kulki museotien väylää, kunnes uusi tie, nykyinen seututie 518, valmistui 1962.
Vuonna 2017 tehdyssä katselmuksessa konsultti Martti Piltz tieliikennemuseo Mobiliasta sanoi, että tie erittäin hyvin säilynyt tierakenteena, sitä on hyvin hoidettu ja harjun myötä mutkitteleva tielinjaus on pysynyt vuosisatojen ajan pääosin ennallaan; myöskään kaivuutyöt eivät ole rikkoneet tien vanhoja rakenteita. Destian maisema-arkkitehti Laura Soosalu kuvasi tien alkupäätä sykähdyttäväksi: "Harjumaisena ja lammet, miljöö kokonaisuudessaan on tosi hieno. Kun historiaan uppoutuu lähemmin, tulee esille monia nyansseja.
Vornantie sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Aiheesta muualla

Piltz, Martti: Vornan museotie – Historiaselvitys.  Mobilia, 2012.  Teoksen verkkoversio (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomen museotiet, tieliikenteen museosillat ja rautateiden museosillat
| --- | --- |
Etelä-Karjala:   Niskapietiläntie  Maantiealikäytävä ”Karjasilta” 
Etelä-Pohjanmaa:   Kyrönkankaan kesätie  Mattilan silta  Perttilän riippusilta 
Etelä-Savo:   Kuortti–Miekansalmi-tie  Porrassalmentie  Enonkosken kivisilta  Virransalmen silta 
Kainuu:   Paltaniementie  Raatteentie  Möykkysenjoen silta  Tervasalmen silta  Kalliokosken ratasilta  Uitonsalmen alikulkusilta 
Kanta-Häme:   Porras–Renko-tie  Mierolan silta 
Keski-Suomi:   Koiviston paikallistie  Heinäjoen silta  Viherin silta 
Kymenlaakso:   Tallimäki–Virojoki-tie  Keskikosken silta  Korian silta  Mullinkosken silta  Salmen silta  Savukosken silta 
Lappi:   Magneettimäki  Nivajoki–Alajalve-tie  Seitajärventie  Simonkyläntie  Ahdaskurun silta  Saarenputaan silta  Aliojan ratasilta 
Pirkanmaa:   Peräkunnantie  Aunessilta  Markkulan silta 
Pohjanmaa:   Taistelutantereentie  Harrströmin kivisilta  Närpes Nybro  Tuovilan silta 
Pohjois-Karjala:   Vornantie  Haarajoen museosilta 
Pohjois-Pohjanmaa:   Saviselkä–Piippola-tie  Etelänkylän isosilta  Pattijoen silta  Ponkilan silta  Savisilta 
Pohjois-Savo:   Nikkilänmäentie  Taipaleen kanavan ratasilta  Taipaleen vanhan kanavan silta 
Päijät-Häme:   Tönnön silta  Heinolan rautatiesilta 
Satakunta:   Huovintie  Lankosken silta  Lapijoen silta  Tulkkilan silta 
Uusimaa:   Fagervikintie  Tuusulan Rantatie  Espoonkartanon Sågbron silta  Bobäckinpuron ratasilta  Hinthaaranjoen ratasilta  Kialan ratasilta 
Varsinais-Suomi:   Vanhalinnantie  Halikon vanha silta  Muntin silta  Aurajoen ratasilta 
| --- | --- |
Huom!: Savukosken silta on Kymenlaakson ja Uudenmaan rajalla.
| n k Perustiedot Wikidatassa: Vornantie (Q20915595)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: Suomen museotie
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Joensuu, Lieksa
koordinaatit: 63°03′N 30°07′E﻿ / ﻿63.05°N 30.11°E﻿ / 63.05; 30.11
Meinier

| Meinier |
| --- | --- |
 Meinier.
 vaakuna
 Meinier
 Koordinaatit: 46°14′45″N, 6°13′54″E 
Valtio:  Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,96 km²
Korkeus:  430–471 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  2 069
 – Väestötiheys:  297 as./km²
 
 www.meinier.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Meinier on kunta Lounais-Sveitsissä Geneven kantonissa. Vuoden 2022 lopussa kunnassa oli 2 069 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Meinier Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Jussy (Sveitsi)

| Jussy |
| --- | --- |

 vaakuna
 Jussy
 Koordinaatit: 46°14′02″N, 6°15′52″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Geneven kantoni
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,35 km²
Korkeus:  429–514 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  1 193
 – Väestötiheys:  105 as./km²
 
 www.jussy.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jussy on kunta Sveitsissä Geneven kantonissa. Kunnassa on noin 1 300 asukasta.
Maantiede

Jussy sijaitsee Genevenjärven itäpuolella, kymmenkunta kilometriä Genevestä koilliseen. Kunta rajoittuu idässä Ranskaan. Sen naapurikuntia ovat etelässä Presinge, lännessä Meinier ja pohjoisessa Gy.
Historia

Château-du-Crestin linna on kunnan nähtävyys.
Château-du-Crestin linna.
Kunnantalo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jussy (Sveitsi) Wikimedia Commonsissa
| n k Geneven kantonin kunnat |
| --- | --- | --- |
Geneven kantonin kunnat (45 kpl, 1960–)
| Geneven kantoni |  Aire-la-Ville  Anières  Avully  Avusy  Bardonnex  Bellevue  Bernex  Carouge  Cartigny  Céligny  Chancy  Chêne-Bougeries  Chêne-Bourg  Choulex  Collex-Bossy  Collonge-Bellerive  Cologny  Confignon  Corsier  Dardagny  Geneve  Genthod  Gy  Hermance  Jussy  Laconnex  Lancy  Le Grand-Saconnex  Meinier  Meyrin  Onex  Perly-Certoux  Plan-les-Ouates  Pregny-Chambésy  Presinge  Puplinge  Russin  Satigny  Soral  Thônex  Troinex  Vandœuvres  Vernier  Versoix  Veyrier  |  |
Västernorrlandin lääni

| Västernorrlandin lääni |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Medelpad, Ångermanland, Hälsingland ja Jämtland
Maakäräjäkunta:  Västernorrlandin läänin maakäräjäkunta
Pääkaupunki:  Härnösand
Perustamisvuosi:  1762
Hallinto:  
 – Maaherra:  Bo Källstrand
Pinta-ala:  
 – Maa:  21 551,67 km²
Väkiluku:  242 155
 – Väestötiheys:  11,2 as./km²
Symbolit:  
 – Läänikirjain:  Y
 – Läänikoodi:  22
 
 Lääninhallituksen sivut 
 Tilastotietojen lähteenä Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluvun ajankohta 31.12.2011 ja maapinta-alan 1.1.2012. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Västernorrlandin läänin nykyiset kunnat.
Eteläisen Norlannin läänijaon kehitys. Vuonna 1646 perustettiin Hudiksvallin lääni (sinisellä) ja Härnösandin lääni (keltaisella). Nämä yhdistettiin vuonna 1654 Västernorrlandin lääniksi (keltaisella ja sinisellä). Vuonna 1762 lääni jaettiin Gävleborgin lääniksi (sinisellä) ja Västernorrlandin lääniksi (keltaisella). Vuosien 1646 ja 1762 välillä Västenorrlandin lääniä muutettiin kuitenkin useita kertoja. Kun Jämtlandin lääni perustettiin vuonna 1810, niin siihen liitettiin myös Härjedalen. Nykyiset lääninrajat ovat kartassa paksummilla viivoilla.
Västernorrlandin läänin kunnat vuonna 1952. Läänin rajat ovat tämän jälkeen muuttuneet. Fjällsjön ja Tåsjön maalaiskunnat luoteessa on siirretty Jämtlandin lääniin.
Maakäräjäkuntavaaleissa käytettävä vaalipiirijako.
Västernorrlandin lääni (joskus myös Länsi-Norlannin lääni, ruots. Västernorrlands län) on lääni Selkämeren länsirannalla Norlannissa. Läänin pääkaupunki Härnösand sijaitsee rannikolla suunnilleen läänin maantieteellisessä puolivälissä. Härnösandia suurempia kaupunkitaajamia ovat etelässä Sundsvall ja pohjoisessa Örnsköldsvik. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Västernorrlandin läänin vaalipiirin.
Lääniin kuuluu kokonaan Medelpadin maakunta ja suurin osa Ångermanlandin maakunnasta. Lisäksi siihen kuuluu pieniä osia Hälsinglandista (pieni osa Attmarin pitäjää) ja Jämtlandista (alue Överturingenin ympärillä). Ångermanlandiin kuuluvat Tåsjö, Bodum ja Fjällsjö eivät kuulu Västernorrlandin lääniin, vaan Jämtlandin lääniin ja siellä Strömsundin kuntaan. Ångermanlandiin kuuluvat lisäksi Västerbottenin läänissä sijaitsevat Nordmalingin ja Bjurholmin kunnat sekä suuri osa Uumajan kuntaan kuuluvasta Hörneforsin entisestä kunnasta.
Vuonna 2007 läänissä oli 509,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,3 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys

Medelpad ja Ångermanland kuuluivat 1300-luvulle asti Hälsinglandin maakuntaan ja niissä sovellettiin Hälsinglandin maakuntalakia. Ruotsin historiallisista pääalueista Norlanti mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1434. Västernorrland (Wester Norlanden) eli Länsi-Norlanti kattoi 1500-luvulla norlantilaiset maakunnat ja lapit (ruots. lappmark) Pohjanlahden ruotsalaisella länsipuolella. Sen vastakohta Östernorrland eli Itä-Norlanti tarkoitti Suomen Pohjanmaata.
Vuoden 1634 hallitusmuodon myötä perustettiin ensimmäinen Västernorrlandin lääni. Sen jälkeen on vuosia 1646–1654 lukuun ottamatta ollut koko ajan olemassa samanniminen lääni, vaikka läänin alue onkin vaihdellut. Seuraavassa luodaan katsaus Västernorrlandin läänin alueen kehitykseen eri aikoina. Hudiksvallin ollessa pääkaupunkina lääniä kutsuuttiin myös Hudiksvallin lääniksi ja Gävlen ollessa pääkaupunkina Gävleborgin lääniksi.
1634–1637: Hälsingland, Medelpad, Ångermanland, Västerbotten, Ångermanlandin Lappi, Uumajan Lappi, Piitimen Lappi, Luulajan Lappi ja Tornion Lappi. Pääkaupunki Hudiksvall.
1637–1645: Hälsingland, Medelpad, Ångermanland ja Ångermanlandin Lappi. Alueen pohjoisosasta oli muodostettu Västerbottenin lääni. Vuonna 1641 Västernorrlandin lääniin lisättiin Gästrikland, jotka oli siihen asti ollut leskikuningatar Maria Eleonoran elatuslääni (ruots. livgeding). Pääkaupunki Hudiksvall.
1646–1654: Lääniä ei ollut olemassa, vaan se oli jaettuna Härnösandin lääniksi ja Hudiksvallin lääniksi.
1654–1658: Gästrikland, Hälsingland, Härjedalen, Jämtland, Medelpad, Ångermanland ja Ångermanlandin Lappi. Pääkaupunki Gävle.
1658–1660: Gästrikland, Hälsingland, Medelpad, Ångermanland ja Ångermanlandin Lappi. Pääkaupunki Gävle. Länsiosan maakunnat Härjedalen ja Jämtland kuuluivat joitakin vuosia Trondheimin lääniin.
1660–1664: Gästrikland, Hälsingland, Medelpad, Härjedalen, Jämtland, Ångermanland ja Västerbotten ilman Tornionlaaksoa sekä Ångermanlandin, Piitimen ja Luulajan Lapit. Tornion Lappi kuului tällöin Pohjanmaan lääniin nykyisen Suomen alueella. Pääkaupunki Gävle.
1664–1694: Gästrikland, Hälsingland, Härjedalen, Jämtland, Medelpad, Ångermanland ja Ångermanlandin Lappi. Pääkaupunki Gävle.
1694–1762: Gästrikland, Hälsingland, Härjedalen, Jämtland, Medelpad ja Ångermanland. Ångermanlandin Lappi liitettiin Västerbottenin lääniin vuonna 1694. Pääkaupunki Gävle.
1762–1810: Medelpad, Ångermanland ja Jämtland lukuun ottamatta Hundshögenistä lounaaseen sijainnutta aluetta, joka kuului vastaperustettuun Gävleborgin lääniin. Pääkaupunkina Sundsvall vuoteen 1778, ja sen jälkeen Härnösand.
1810–1973: Medelpad ja Ångermanland lukuun ottamatta Nordmalingin ja Bjurholmin pitäjiä, jotka siirrettiin Västerbottenin lääniin vuonna 1810. Samana vuonna Jämtland liitettiin vastaperustettuun Jämtlandin lääniin.
1974 lähtien: Fjällsjön, Tåsjön ja Bodumin seurakunnat Ångermanlandin maakunnasta liitettiin kuntauudistuksen yhteydessä Jämtlandin lääniin. Tämän jälkeen Västernorrlandin läänin rajoja ei enää ole muutettu.
Vaakuna

Vaakunaselitys: Jaetun kilven vasemmassa kentässä Ångermanlandin vaakuna, oikeassa kentässä Medelpadin vaakuna. (Ruotsiksi Kluven sköld: I, Ångermanlands vapen, fält II Medelpads vapen.)
Nykyinen lääninvaakuna vahvistettiin vuonna 1941. Sitä ennen lääninhallitus käytti vaakunasta erilaisia versioita, kuten molempia maakuntavaakunoita erillisissä kilvissä.
Maantiedettä

Läänin suurimmat taajamat
Maantiedettä > Suurimmat taajamat

Vuonna 2010 Västernorrlandin läänissä sijaitsi 76 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sundsvall | &&&&&&&&&&050712.&&&&0050 712 |
| 2 | Örnsköldsvik | &&&&&&&&&&028991.&&&&0028 991 |
| 3 | Härnösand | &&&&&&&&&&017556.&&&&0017 556 |
| 4 | Timrå | &&&&&&&&&&010443.&&&&0010 443 |
| 5 | Sollefteå | &&&&&&&&&&&08562.&&&&008 562 |
| 6 | Kramfors | &&&&&&&&&&&05990.&&&&005 990 |
| 7 | Vi | &&&&&&&&&&&04997.&&&&004 997 |
| 8 | Matfors | &&&&&&&&&&&03201.&&&&003 201 |
| 9 | Ånge | &&&&&&&&&&&02872.&&&&002 872 |
| 10 | Johannedal | &&&&&&&&&&&02754.&&&&002 754 |
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,8 | 2,8 |
|   | jalostus | 21,8 | 21,6 |
|   | palvelut | 74,1 | 74,4 |
|   | tuntematon | 1,3 | 1,3 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 109 663 | 110 591 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 99,2 |  |
Valtiopäivävaalit

Västernorrlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västernorrlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 8 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 9 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 21,60 | 2 |
|   | Keskustapuolue | 6,99 | 1 |
|   | Liberaalit | 5,16 | 0 |
|   | Kristillisdemokraatit | 4,37 | 0 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 43,97 | 5 |
|   | Vasemmistopuolue | 6,03 | 1 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 5,47 | 0 |
|   | Ruotsidemokraatit | 4,54 | 0 |
|   | Muut | 1,88 | 0 |
|   | Yhteensä |  | 9 |
Maakäräjäkunta

Västernorrlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västernorrlandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Västernorrlandin lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin:
Sundsvall-Ånge (18 kiinteää paikkaa)
Centrala Sundsvall-Timrå (16 kiinteää paikkaa)
Ådalen (19 kiinteää paikkaa)
Nolaskogs (16 kiinteää paikkaa)
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 77 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
| Puolue | Puolue | Osuus äänistä, % | Valittuja edustajia |
| --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 21,64 | 18 |
|   | Keskustapuolue | 7,15 | 6 |
|   | Liberaalit | 5,46 | 4 |
|   | Kristillisdemokraatit | 3,70 | 3 |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 40,38 | 32 |
|   | Vasemmistopuolue | 5,64 | 5 |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 4,38 | 3 |
|   | Ruotsidemokraatit | 2,96 | 0 |
|   | Muut | 8,69 | 6 |
|   | Yhteensä |  | 77 |
Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet - Västernorrland sai 7,48 %, mikä oikeutti 6 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 1,21 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjäkunnan valtuustossa.
Läänin kunnat

Västernorrlandin lääniin kuuluu nykyään seitsemän kuntaa:
| Kuntakoodi | Kunta | Keskustaajama | Kunnan väkiluku (31> 12.2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2260 |  Ången kunta | Ånge | &&&&&&&&&&&09839.&&&&009 839 |
| 2262 |  Timrån kunta | Timrå | &&&&&&&&&&018026.&&&&0018 026 |
| 2280 |  Härnösandin kunta | Härnösand | &&&&&&&&&&024541.&&&&0024 541 |
| 2281 |  Sundsvallin kunta | Sundsvall | &&&&&&&&&&096113.&&&&0096 113 |
| 2282 |  Kramforsin kunta | Kramfors | &&&&&&&&&&018742.&&&&0018 742 |
| 2283 |  Sollefteån kunta | Sollefteå | &&&&&&&&&&019964.&&&&0019 964 |
| 2284 |  Örnsköldsvikin kunta | Örnsköldsvik | &&&&&&&&&&054930.&&&&0054 930 |