stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tiffany (kissarotu)
Tiffanie

Vuonna 1981 Isossa-Britanniassa vahingossa tapahtunut burman ja chinchillan pariutuminen tuotti vastaavanlaisen kissan. Sille annettiin sama, mutta eri tavalla kirjoitettu nimi, koska tiffany oli jo Governing Council of Cat Fancyn rekisterissä kasvattajanimenä. Tiffanien jalostamisessa on käytetty etenkin alkuaikoina paljon burmillaa, ja myöhemmin rotuun on risteytetty myös burmaa. Tiffanie esihyväksyttiin Isossa-Britanniassa vuonna 1990.
Tiffanie on keskikokoinen kissa ja muistuttaa tiffanya hyvin paljon. Naaraat ovat uroksia hieman pienempiä ja hyvin siroja. Päälaki on kupera, posket perhosenmuotoiset, ja suuret korvat etäällä toisistaan.
Tiibetiläiset

Tiibetiläinen munkki
Tiibetiläiset (tiibetiksi བོད་པ་; kiin.: 藏族; pinyin: Zàngzú) ovat keskiaasialainen etninen ryhmä, jonka kotiseutu on Tiibet. Tiibetiläisiä on noin kuusi miljoonaa.
Tiibetiläisillä on omaleimainen kulttuuri, johon ovat vaikuttaneet muun muassa asuminen ankarissa vuoristo-olosuhteissa. Heidän pääuskontonsa on buddhalaisuus, jonka omaleimaista versiota kutsutaan länsimaissa useasti lamalaisuudeksi. Tiibetiläisten hengellinen johtaja on Dalai-lama. Tiibetiläiset puhuvat tiibetiä, joka jakaantuu useiksi toisilleen vaikeasti ymmärrettäväksi murteiksi.
Kiinan sortopolitiikan takia tiibetiläisiä asuu runsaasti pakolaisina Intiassa, Nepalissa ja länsimaissa. Tiibetiläiset ovat aika ajoin joutuneet Kiinassa todellisten sortotoimien kohteeksi, jossa heitä pyritty kiinalaistumaan monin eri tavoin, esimerkiksi tiibetiläisten omia uskonnollisia perinteitä on pyritty kieltämään taantumuksellisina.
Tiibetiläisten perimä on sopeutunut vuoriston vähähappiseen ilmaan. Tiibetiläisistä 88 %:lla on noin 8 000 vuotta sitten syntynyt mutaatio EGLN1-geenissä, jonka avulla heidän ruumiinsa ei ylireagoi vähähappiseen ilmaan. Henkilöillä ilman mutaatiota veren punasolut saattavat paisua, mikä voi johtaa sydänkohtaukseen. Toinen korkean asuinalueen sopeutuma löytyy geenistä EPAS1, jonka tiibetiläistä muotoa ei tavata missään muualla maailmassa. Geeni vaikuttaa veren happea kuljettavan hemoglobiinin määrään.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tibetan Government in Exile's Official Website (Arkistoitu – Internet Archive)
Travel China Guide: Article on modern Tibetan people.
Imaging Everest (Arkistoitu – Internet Archive): Article on Tibetan people at the time of early mountaineering.
Tibetan costume
Tiibetin pakolaishallitus

Tiibetin pakolaishallituksen parlamentin rakennuksen sisäänkäynti Dharamsalassa.
Tiibetin pakolaishallitus (tiibetiksi བོད་མིའི་སྒྲིག་འཛུགས་, Bod mi'i sgrig 'dzugs / Bömi drikdzuk, [ˈpʰỳmìː ˈʈìʔt͡sùʔ]) on Intiassa toimiva tiibetiläinen pakolaishallitus, joka pitää itseään Tiibetin laillisena hallituksena. Kiina hallitsee Tiibetiä, ja pakolaishallituksen kannan mukaan kyseessä on laiton miehitys. Virallisesti pakolaishallitus ei kuitenkaan vaadi täyttä itsenäisyyttä vaan laajennettua Pekingistä riippumatonta itsehallintoa. Hallitus ei ole saanut kansainvälistä tunnustusta, mutta osa tiibetiläisistä pitää sitä edustajanaan.
Kiinan kansantasavalta miehitti Tiibetin vuosina 1949–1951. Vuoden 1959 epäonnistuneen kansannousun seurauksena 14. dalai-lama ja 80 000 tiibetiläistä pakenivat maasta, lähinnä Intiaan ja Nepaliin. Intian hallitus lahjoitti pakolaisille entisen brittiläisen vuoristotukikohdan Dharamsalan. Sinne dalai-lama yhdessä häntä seuranneiden virkamiesten ja luostarien johtajiston kanssa perusti vuonna 1960 Tiibetin pakolaishallituksen.
Tiibetin pakolaishallituksen keskushallinnon johtaja on pääministeri (sikyong) dalai-laman siirrettyä tälle kaiken poliittisen vallan vuonna 2011 osana demokratisointiprosessia. Hallitus vastaa laajasti tiibetiläisen pakolaisyhteisön elämän osa-alueista kuten uskonnosta, kulttuurista, terveydenhuollosta ja turvallisuudesta. Hallitukseen kuuluu kansan suoraan valitsema pääministeri ja seitsemän muuta ministeriä. Hallituksen valitsee parlamentti, johon vuonna 2015 kuuluu 44 jäsentä. Parlamentin jäsenet valitsee kansa viideksi vuodeksi kerrallaan edustamaan Tiibetin perinteisiä provinsseja, Euroopan ja Pohjois-Amerikan tiibetiläisyhteisöjä, sekä uskonnollisia buddhalaisia koulukuntia. Ehdokkaaksi pääsee jokainen 25 vuotta täyttänyt tiibetiläinen, ja äänestysikäraja on 18 vuotta. Parlamentti kokoontuu kahdesti vuodessa. Sillä on edustajisto 11 kaupungissa eri puolilla maailmaa. Pakolaishallitus saa varat toimintaansa muun muassa pakolaisilta kerätyistä vapaaehtoisista maksuista ja dalai-laman saamista lahjoituksista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Pakolaishallituksen verkkosivut
Pakolaishallituksen Lontoon toimiston verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Euroopan parlamentin päätöslauselma komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille EU:n Kiinan-strategiasta: vuoden 1998 tiedonannon täytäntöönpano ja toimet EU:n Kiinan-politiikan tehostamiseksi tulevaisuudessa
Vapausaste (termodynamiikka)

Vapausasteet ovat fysikaalisen systeemin tilaa kuvaavia, toisistaan riippumattomia muuttujia.
Käsite esiintyy monilla fysiikan aloilla mekaniikasta alkaen sekä myös tilastotieteessä, mutta erityisen suuri merkitys sillä on statistisessa mekaniikassa ja siihen liittyen termodynamiikassa. Tällöin vapaus­asteiden lukumäärä kuvaa sitä, kuinka monella tavalla systeemin sisäenergia voi jakautua esimerkiksi molekyylien eri liike­suuntien sekä etenemis- ja pyörimis­liikkeen välillä. Systeemin vapaus­asteet yhdessä muodostavat sen faasi­avaruuden.
Määritelmä

Fysikaalisen systeemin vapaus­asteella tarkoitetaan tavallisimmin niitä reaali­arvoisia parametreja, joita tarvitaan systeemin tarkkaan kuvaamiseen.
Tarkastellaan esimerkiksi pistemäistä hiukkasta, joka voi liikkua kolmi­ulotteisessa avaruudessa kaikkiin suuntiin. Sen sijainti avaruudessa voidaan ilmaista kolmella koordinaatilla: x, y ja z. Hiukkasen liikesuunta ja nopeus voidaan niin ikään ilmaista kolmella nopeusvektorin komponentilla: vx, vy ja vz. Jos systeemin ajallinen kehitys on deterministinen eli sen tila yhdellä hetkellä määrittää yksi­käsitteisesti sen sijainnin ja nopeuden myös kaikkina menneinä ja tulevina ajankohtina, tällaisella systeemillä on kuusi vapaus­astetta, jotka vastaavat kolmea paikka­koordinaattia ja kolmea nopeus­vektorin komponenttia. Jos hiukkasen liike on rajoitettu pienempään määrään ulottuvuuksia – jos se esimerkiksi voi liikkua vain jotakin lankaa pitkin tai vain tietyllä pinnalla – systeemillä on vähemmän kuin kuusi vapaus­astetta. Toisaalta systeemillä, joka voi myös pyöriä tai värähdellä, voi olla enemmän kuin kolme vapaus­astetta. Hiukkaseen vaikuttavalla voimalla, joka riippuu vain hiukkasen sijainnista ja nopeudesta, on samat vapaus­asteet kuin hiukkasellakin.
Samaan tapaan statistisessa mekaniikassa vapaus­asteet ovat skalaarisia lukuja, joka määrittävät systeemin tietyn mikrotilan. Systeemin kaikkien mikrotilojen arvot muodostavat pisteen systeemin faasi­avaruudessa.
Vapausaste voi olla mikä tahansa systeemin tilaa kuvaava suure, joka on riippumaton muista muuttujista. Esimerkiksi kolmi­ulotteisessa ideaaliketjumallissa kunkin monomeerin suuntautumisen määrittämiseen tarvitaan kaksi kulmaa.
Statistisessa mekaniikassa ja termodynamiikassa on usein kätevää määrittää neliölliset vapaus­asteet. Ne esitetään luvuilla, jotka hiukkasen liike-energian tavoin ovat verrannollisia sen nopeuden neliöön.
Riippumattomat vapaus­asteet

Systeemin vapaus­asteiden joukko X1,...,XN on riippumaton, jos siihen liittyvä energia voidaan esittää seuraavassa muodossa:
missä funktio Ei kullakin i:n arvolla riippuu vain muuttujasta Xi.
Esimerkki: Jos X1 ja X2 ovat kaksi vapaus­astetta ja E niihin liittyvä energia:
Jos  E=X_{1}^{4}+X_{2}^{4}, nämä kaksi vapaus­astetta ovat riippumattomat.
Jos  E=X_{1}^{4}+X_{1}X_{2}+X_{2}^{4}, vapaus­asteet eivät ole riippumattomat. Koordinaattien X1 ja X2 tulon sisältävä termi yhdistää nämä toisiinsa ja kuvaa vapaus­asteiden välistä vuorovaikutusta.
Jos vapausasteet ovat riippumattomat, kaikilla vapausasteilla Xi, joilla i:n arvot vaihtelevat 1:stä N:ään, energia on jakautunut Maxwellin-Boltzmannin jakauman mukaisesti. Sen todennäköisyystiheysfunktio on tällöin:
Jäljempänä kulmasulut  \langle \rangle  tarkoittavat aina niiden välissä olevan suureen keskiarvoa.
Systeemin sisäenergia on sen kaikkiin vapaus­asteisiin liittyvien energioiden summa:
Neliölliset vapausasteet

Vapausaste Xi on neliöllinen, jos siihen liittyvä energian osuus on muotoa
missä Y on muiden neliöllisten vapaus­asteiden lineaarikombinaatio.
Esimerkiksi jos X1 ja X2 ovat kaksi vapaus­astetta ja E niihin liittyvä energia, niin:
Jos  E=X_{1}^{4}+X_{1}^{3}X_{2}+X_{2}^{4}, nämä kaksi vapausastetta eivät ole riippumattomia eivätkä neliöllisiä.
Jos  E=X_{1}^{4}+X_{2}^{4}, nämä kaksi vapausastetta ovat riippumattomat mutta eivät neliöllisiä.
Jos  E=X_{1}^{2}+X_{1}X_{2}+2X_{2}^{2}, nämä kaksi vapausastetta eivät ole riippumattomia, mutta ne ovat neliöllisiä.
Jos  E=X_{1}^{2}+2X_{2}^{2}, nämä kaksi vapausastetta ovat riippumattomat ja neliölliset.
Esimerkiksi Newtonin mekaniikassa sellaisen systeemin dynamiikan, jossa vapausasteet ovat neliölliset, määrittää joukko homogeenisia lineaarisia  differentiaali­yhtälöitä, joiden kertoimet ovat vakioita.
Neliölliset vapausasteet > Neliölliset ja riippumattomat vapausasteet

X1,...,XN ovat neliöllisiä ja riippumattomia vapausasteita, jos niiden kuvaamaan systeemin mikrotilaan liittyvä energia voidaan esittää muodossa:
Neliölliset vapausasteet > Tasanjakautumisperiaate

Rajatapauksissa, joissa statistisessa mekaniikassa voidaan olettaa molekyylien noudattavan klassisen mekaniikan lakeja, sellaisen systeemin sisäenergia, jolla on N neliöllistä ja riippumatonta vapausastetta, on:
Tällöin kuhunkin vapausasteeseen liittyvä keskimääräinen energia on:
Systeemin sisäisissä vuoro­vaikutuksissa energia pääsee vapaasti siirtymään vapaus­asteelta toiselle. Näiden vuoro­vaikutusten tuloksena energia pyrkii vähitellen jakautumaan tasan kaikkien vapaus­asteiden kesken, koska mikään niistä ei ole erikois­asemassa. Tätä klassisen statistisen mekaniikan keskeistä periaatetta sanotaan energian tasan­jakautumisen periaatteeksi. Se ei kuitenkaan päde alhaisissa lämpötiloissa, jolloin osa systeemin vapaus­asteista on niiden energian kvantittumisen vuoksi "jäätyneitä", jolloin ne eivät voi luovuttaa eivätkä vastaanottaa energiaa.
Vapausasteet kvanttimekaniikassa

Systeemin tilan kuvaaminen pisteellä faasiavaruudessa on matemaattisesti kätevää mutta perustavalla tavalla epätarkkaa. Kvanttimekaniikassa etenemisliikkeen vapausasteet korvataan aaltofunktiolla, ja operaattorit, joilla muut vapausasteet korvataan, voivat saada vain tiettyjä diskreettejä arvoja. Esimerkiksi elektronin tai fotonin sisäisellä pyörimismäärällä eli spinillä on vain kaksi ominaisarvoa. Tämä diskreettiys ilmenee, kun vaikutus on Planckin vakion suuruusluokkaa ja eri vapausasteet voidaan erottaa toisistaan.
Eri tapoja visualisoida kaksiatomisen molekyylin kuusi vapaus­astetta. (CM: systeemin massakeskipiste, T: siirtoliike, R: pyörimisliike, V: molekyylin värähtelyliike.)
Kaksiatomisen kaasun moolinen ominaislämpö molekyylin keskimääräisen energian (lämpötilan) funktiona (yksikkönä kaasuvakio). Lämpötilan Tvib alapuolella molekyylin sisäisten värähtelyjen vapaus­asteet ovat jäätyneet ja molekyyli käyttäytyy jäykän roottorin tavoin. Lämpötilan Trot alapuolella myös molemmat pyörimis­liikkeen vapaus­asteet ovat jäätyneet.
Käännös suomeksi
Tieto-Tapiola

| Tieto-Tapiola Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1974
Toimitusjohtaja:  Janne Kärkkäinen
Kotipaikka:  Espoo, Suomi
Toimiala:  tietotekniikan palvelut
Liikevaihto:  124,3 milj. € (2021)
Emoyhtiö:  LähiTapiola-ryhmä
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tieto-Tapiola Oy on ICT-palveluyritys, jonka omistaa LähiTapiola-ryhmä. Tieto-Tapiola on perustettu vuonna 1974, jolloin se toimi nimellä Akapo. Yhtiön palveluksessa oli 2011 noin 400 henkilöä Espoossa ja Tampereella. Vuoden 2011 lopussa yhtiöstä irtisanottiin n. 65 henkeä ja siirrettiin konsernin tietohallintoon n. 20 henkilöä. Kesäkuussa 2011 n. 30 henkeä siirrettiin Tieto Oyj:n palvelukseen ja loput siirrettiin CGI:n (ent. Logica) kanssa perustettavaan yhteisyritykseen LTC-Otsoon. 2013 Tieto-Tapiola oli ulkoistanut koko henkilöstönsä. Nykyään Tieto-Tapiola tuottaa LähiTapiola-ryhmän ICT-palvelut yhdessä kumppaniensa kanssa.
Tieto-Tapiolan historia > 1970-luku

Vakuutusyhtiöt Aura, Kansa ja Pohja perustavat Akapon huolehtimaan tietojärjestelmistään vuonna 1974.
Kansa jää pois yhteistyöstä vuonna 1975.
Akapo muuttaa Auran uuteen pääkonttoriin Espoon Tapiolaan 1978.
Ensimmäiset päätetyöskentelyn on-line-sovellutukset valmistuvat 1979.
Tieto-Tapiolan historia > 1980- & 1990-luku

Aura ja Pohja fuusioituvat vuonna 1982.
Auran ja Pohjan järjestelmät yhdistetään Tapiolan järjestelmiksi vuonna 1983.
Tapiola-yhtiöt syntyvät 1. tammikuuta 1984.
2. joulukuuta 1985 Akaposta tulee Tieto-Tapiola.
Tampereen sivukonttori perustetaan vuonna 1989.
Tieto-Tapiola muuttaa Tapiolan pääkonttorin viereiseen Satakielen rakennukseen 1994.
Keskinäinen Vakuutusyhtiö Turva tulee asiakkaaksi vuonna 1996.
Tieto-Tapiolan historia > 2000-luku

Etera tulee Tieto-Tapiolan osakkaaksi 2004.
Tieto-Tapiolan henkilökunta ulkoistetaan
Aiheesta muualla

Tieto-Tapiola.fi (Arkistoitu – Internet Archive)
Päivi Korpisaari

Päivi Korpisaari (ent. Tiilikka) (s. 1971) on viestintäoikeuden professori Helsingin yliopistossa.
Korpisaari valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1993, lisensiaatiksi 2000 ja väitteli oikeustieteen tohtoriksi 2007 Helsingin yliopistosta. Hänen lisensiaatintutkimuksensa aiheena oli Päätoimittajan ja toimittajan vahingonkorvausvastuu. Väitöskirjassaan Sananvapaus ja yksilön suoja – Lehtiartikkelin aiheuttaman kärsimyksen korvaaminen hän jatkoi samassa aihepiirissä. Hänet nimitettiin Helsingin yliopiston viestintäoikeuden professoriksi 1.5.2014 lukien. Sitä ennen hän oli muun muassa 2007 Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa Kansainvälisen talousoikeuden instituutissa tutkijatohtorina.
Teokset

Sananvapaus ja yksilönsuoja. Lehtiartikkelin aiheuttaman kärsimyksen korvaaminen.  (Väitöskirja)  Helsinki:  WSOYpro, 2007.  ISBN 978-951-0-33047-0
Journalistin sananvapaus.  (Perustuu osin tekijän väitöskirjaan)  Helsinki:  WSOYpro, 2008.  ISBN 978-951-0-33177-4
Keijo Tiitola

Keijo Antero Tiitola (s. 22. syyskuuta 1964 Pälkäne) on entinen suomalainen ampumahiihtäjä.
Tiitola sijoittui Sarajevon 1984 olympialaisissa 20 kilometrin kilpailussa 18:nneksi ja viestissä seitsemänneksi. MM-kilpailuissa hän sijoittui nuorten sarjassa neljänneksi vuonna 1983. Maailmancupissa hän sijoittui vuonna 1983 Holmenkollenin osakilpailussa yhdeksänneksi.
Keijo Tiitola edusti seuratasolla Pälkäneen Lukkoa, Kangasalan Kisaa ja Ahveniston Ampumahiihtäjiä. Viimeksi mainitun seuran riveissä hän saavutti viestissä SM-hopeaa vuosina 1983 ja 1985 sekä SM-pronssia vuonna 1987. Näihin SM-mitalijoukkueisiin kuului myös hänen isoveljensä Esko Tiitola.
Tiilikka

| Tiilikka |
| --- | --- |
 Tiilikan Venäjänhiekka.
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Rautavaara ja Sotkamo
Koordinaatit:  63°39′33″N, 28°17′00″E
Järvinumero:  04.664.1.004 
Mittaustietoja
Pinta-ala:  4,2 km²
Keskisyvyys:  2,4 m
Suurin syvyys:  8,1 m
Valuma-alue:  120 km²
Keskivirtaama:  1,4 m³/s (MQ)
 fiTiilikka 
Tiilikka on järvi, joka kuuluu kokonaisuudessaan Tiilikkajärven kansallispuistoon. Järvi sijaitsee Rautavaaran ja Sotkamon kuntien alueilla. Sen pinta-ala on 4,201 neliökilometriä. Suurin syvyys on 8,1 metriä ja keskisyvyys 2,4 metriä. Tiilikan valuma-alue on 119,92 neliökilometriä ja virtaus 1,36 kuutiometriä sekunnissa.
Aiheesta muualla

Tiilikka (04.664.1.004) Järviwiki.
Tiger-luokka (risteilijä)

Tiger-luokan risteilijä HMS Tiger.
Tiger-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston viimeinen risteilijäluokka. Luokan alukset tilattiin toisen maailmansodan aikana osana edeltävää Minotaur-luokkaa, mutta niihin tehdyt runsaat muutokset tekevät aluksista oman luokan. Alukset valmistuivat vasta sodan päättymisen jälkeen.
Taustaa

Sotakabinetti hyväksyi keväällä 1941 kolmen uuden kuuden tuuman tykein aseistetun risteilijän tilauksen. Nämä alukset määriteltiin parannelluiksi Fiji-luokan aluksiksi, joista lopulta valmistui ainoastaan kaksi: HMS Minotaur ja HMS Swiftsure.
Sotakabinetti hyväksyi 24. marraskuuta 1941 kolmen risteilijän lisätilauksen. Nämä alukset määriteltiin muokatuiksi Fiji-luokan aluksiksi. Näille aluksille varattiin nimiksi: HMS Defence, HMS Superb ja HMS Tiger. Amiraliteetti pyysi viisi kuukautta myöhemmin  huhtikuussa 1942 kuuden aluksen lisätilausta, mutta ainoastaan kahdelle alukselle annettiin lupa. HMS Blake tilattiin Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista ja työ numero 596 Alexander Stephens and Sonsin telakalta, joka peruutettiin myöhemmin.
Kauko-Idän sotatoimien vaatima lentotukialusten valmistaminen pakotti töiden siirron yhdeksään kevyeen lentotukialukseen ja risteilijöiden valmistusta viivytettiin. Keskusteltuaan telakoiden kanssa Amiraliteetti tilasi kolme lentotukialusta ja ainoastaan yhden risteilijän HMS Hawke. Kuitenkin kaikkiaan neljän risteilijän kölit oli laskettu eli telakat oli varattu.
Minotaur-luokan kolme alusta laskettiin sodan lopulla vesille, mutta yksikään niistä ei osallistunut varsinaisiin sotatoimiin toisessa maailmansodassa. Tiger-luokkaan kuuluvat kolme alusta jäivät makaamaan telakoille. Alusten suunnitelmat otettiin 1951 uudelleen käsittelyyn Laivaston suunnittelutoimistossa, jossa ne muutettiin täysin. Suunnitelmat hyväksyttiin 14.lokakuuta 1954 Amiraalineuvostossa, minkä jälkeen tehtiin päätös töiden jatkamisesta.
Alukset

Uudistettujen suunnitelmien mukaan alusten pääaseeksi tuli kaksi kuuden tuuman kaksiputkista Mk 26 tornia, mikä samalla pienensi alusten tulivoimaa alkuperäisestä kolmesta kolmiputkisesta kuusituumaisesta. Tykkien kasvanut tulinopeus (5 tonnia ammuksia 13 mailin päähän minuutissa) kuitenkin kompensoi tätä. Apuaseiksi muutettiin kolme kolmituumaista kaksiputkista tykkiä.
Alusten elektronisiksijärjestelmiksi asennettiin MRS3 MkI tulenjohtojärjestelmä, joka oli samanlainen kuin Yhdysvaltain laivaston Mk56. Tulenjohtojärjestelmään liitettiin tyypin 903 lautasantennein varustettu tutkajärjestelmä. Järjestelmän osista kaksi asennettiin sillan katolle, kaksi keskilaivaan kummallekin puolelle jälkimmäistä savuhormia ja yksi perään. Alukselle asennettiin ilmavalvontatutka 960,  jonka mittausetäisyys oli 170 mailia sekä merivalvontatutka 992, jonka valvontaetäisyys oli 30 mailia. Kumpikin tutka asennettiin mastoon.
Aluksille valmistettiin majoitustilat 73 upseerille, 215 aliupseerille ja 593 miehistönjäsenelle. Tilaa oli kuitenkin ainoastaan 16 neliöjalkaa kullakin miehistönjäsenellä ja 18 neliöjalkaa aliupseerilla. Virkistystoimintaa varten aluksille valmistettiin elokuvateatteri.
Muutostyöt

HMS Tiger ja HMS Blake muutettiin 1965-1969 helikopteriristeilijöiksi. Alukset palvelivat tässä tehtävässä aina vuosiin 1979 ja 1978, jolloin ne siirrettiin reserviin.
Tiiskeri (majakkasaari)

Tiiskeri
| --- | --- |
Sijainti:  Loviisa Suomi
Sijaintipaikka:  Tiiskeri (d) 
Vesistö:  Suomenlahti 
| --- | --- |
Värit:  Musta, oranssi 
| --- | --- |
Valmistunut:  1940
| --- | --- |
Valon korkeus:  16,5 m
Valonkanto:  17,2  km 
Valon ominaisuudet:  Fl(2) W 10s 
Tutka:  T 
| --- | --- |
ARLHS:  FIN068 
Admiralty:  C5318 
List of Lights:  30149 
MarineTraffic:  1000005924 
NGA:  116-13936 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Tiiskeri on majakkasaari Loviisan kunnassa Loviisan edustalla itäisellä Suomenlahdella.
Se sijaitsee aivan Suomen sisäisen aluevesirajan vieressä noin 19 km:n päässä mantereelta.
Tiiskerin ensimmäinen vuonna 1933 rakennettu majakka tuhoutui talvisodassa. Nykyisen majakan perusta rakennettiin vuonna 1940 ja itse majakka huoltotiloineen myöhemmin.
Koko ajan miehittämättömänä toimineessa majakassa on valon lisäksi nykyaikainen tutkamajakka.
HMS Tiger (1913)

| HMS Tiger |
| --- | --- |
 HMS Tiger

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John Brown and Company, Clyde
Kölinlasku:  20. kesäkuuta 1912
Laskettu vesille:  15. joulukuuta 1913
Palveluskäyttöön:  lokakuu 1914
Poistui palveluskäytöstä:  1931
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi helmikuussa 1932
Tekniset tiedot
Uppouma:  28 800 t (tyhjä)  33 677 t (kuormattu)
Pituus:  215 m
Leveys:  27,6 m
Syväys:  8,7 m
Koneteho:  85 000 shp
Nopeus:  28 solmua
Miehistöä:  1 109
Aseistus
Aseistus:  8 × BL 13,5"/45 Mk V -tykkiä 16 × BL 4"/50 (101,6 mm) Mk VII -tykkiä 2 × 3" (76 mm) ilmatorjuntatykkiä 4 × 3 naulan tykkiä 4 × 21" torpedoputkea
HMS Tiger oli Britannian kuninkaallisen laivaston Tiger-luokan taisteluristeilijä.
Tigerin piti alun perin kuulua osana Lion-luokkaa, mutta tammikuussa 1911 Vickers-Armstrongin telakka aloitti Keisarillisen Japanin laivaston taisteluristeilijän Kongon rakennustyöt. Vickersin pääsuunnittelija Sir George Thurston teki luonnoksen aluksesta, joka havaittiin hienoksi ja tasapainoiseksi. Suunnitellussa aluksessa oli kahdeksan 14 tuuman tykkiä ja hyvä panssarisuoja. Pääosin tasapainoisuus syntyi keskilaivaan asennettujen pääaseiden poistamisesta. Tämän työn analysoinnin seurauksena Tigeriä ei aloitettu valmistamaan osana Lion-luokkaa, vaan aluksesta rakennettiin aivan omantyyppisensä.
Kolme sen suunniteltua sisaralusta olivat jo rakenteilla, eikä töitä voitu keskeyttää. Tigerin suunnittelutyö kuitenkin aloitettiin ja sen perustana oli Kongon suunnitelmat yhdistettynä Lion-luokan vastaaviin. Lion-luokka määritti pääaseiksi 13,5 tuuman tykit ja samoin apuaseet. Samoin aluksen moottori oli sama kuin Lion-luokassa, vaikka olisi ollut mahdollista ottaa käyttöön kevyempi ja tehokkaampikin.
Tiger oli Kuninkaallisen laivaston viimeinen hiiltä polttoaineena käyttänyt alus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maritimequestin kuvagalleria HMS Tiger
Seligmann, Matthew: The Battle Cruisers Lion and Tiger at Dogger Bank: The View of the Ships’ Medical Officers. Conway’s Warship, 2013, XXXV. vsk, s. 67–77.  Lontoo:  Conway Publishing. ISBN 978-1-84486-205-4  (englanniksi)
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Lion-luokka | Royal Navyn taisteluristeilijäluokat | Seuraaja: Renown-luokka |
Britannian Kuninkaallisen laivaston alusluokat I maailmansodassa
| --- | --- |
Vesilentokoneiden emälaivat  ja lentotukialukset:  HMS Anne • HMS Argus • HMS Ark Royal • HMS Ben-my-Chree • HMS Campania • HMS Empress • HMS Engadine • HMS Furious • HMS Manxman • HMS Nairana • HMS Pegasus • HMS Raven II • HMS Riviera • HMS Vindex • HMS Vindictive
Dreadnought taistelulaivat:  HMS Dreadnought • Bellerophon • St. Vincent • HMS Neptune • Colossus • Orion • King George V • HMS Erin • HMS Agincourt • Iron Duke • HMS Canada • Queen Elizabeth • Revenge
Linjalaivat:  Royal Sovereign • Majestic • Canopus • Formidable • Duncan • King Edward VII • Swiftsure • Lord Nelson
Taisteluristeilijät:  Invincible • Indefatigable • Lion • HMS Queen Mary • HMS Tiger • Renown • Courageous • Admiral
Panssariristeilijät:  Cressy • Drake • Monmouth • Devonshire • Duke of Edinburgh • Minotaur
Raskaat risteilijät:  Hawkins
Kevyet risteilijät:  Town • Arethusa • C • Danae • Emerald
Panssarikansiristeilijät:  Apollo • Astraea • Eclipse • Blake • Pearl • Edgar • Powerful • Diadem • Arrogant • Pelorus • Highflyer • Challenger • Topaze
Tiedusteluristeilijät:  Adventure • Forward • Pathfinder • Sentinel • Boadicea • Blonde • Active
Laivueenjohtajat:  HMS Swift • Faulknor • Marksman • Shakespeare • Scott • Parker
Hävittäjät:  A • B • C • D • E • F • G • H • I • K • L • Amiraliteetin M • Hawthornen M • Thornycroftin M • Yarrowin M • R • S • Talisman • V&W
Monitorit:  Marshal Ney • Abercrombie • Lord Clive • Humber • Gorgon • M15 • M29 • Erebus
Sluupit:  Flower • Racecourse • Hunt • 24
Sukellusveneet:  A • B • C • D • E • F • G • H • J • K • L • M • HMS Nautilus • R • S • V
Muut: