stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kysymysmerkki
Unicoden kysymysmerkit

| Merkki | Unicode> tunnus | Unicode> nimi | Unicode> lohko | HTML-viittaus | Laajennettu suomalainen näppäimistö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ? | U+003F | kysymysmerkki | latinalainen perusosa (ASCII) | &#63; &#x3F; | ⇧ Shift·+ |
| ¿ | U+00BF | ylösalainen kysymysmerkki | latinalaisen merkistön laajennus Latin 1:ksi | &iquest; &#191; &#xBF; | AltGr·⇧ Shift·+ |
Harvinaisia typografisia muunnelmia
| ‽ | U+203D | kysymys-huutomerkki (engl. interrobang) | yleisiä välimerkkejä | &#8253; &#x203D; |  |
| ⁇ | U+2047 | kaksois­kysymysmerkki | yleisiä välimerkkejä | &#8263; &#x2047; |  |
| ⁈ | U+2048 | kysymysmerkin ja huutomerkin yhdistelmä | yleisiä välimerkkejä | &#8264; &#x2048; |  |
| ⁉ | U+2049 | huutomerkin ja kysymysmerkin yhdistelmä | yleisiä välimerkkejä | &#8265; &#x2049; |  |
| ⸘ | U+2E18 | ylösalainen kysymys-huutomerkki | täydentäviä välimerkkejä | &#11800; &#x2E18; |  |
| ⸮ | U+2E2E | peilikuva­kysymysmerkki | täydentäviä välimerkkejä | &#11822; &#x2E2E; |  |
Matemaattisia tai muita erikoismerkkejä
| ≟ | U+225F | kyseenalaistettu yhtäsuuruus | matemaattisia operaattoreita | &#8799; &#x225F; |  |
| ⩻ | U+2A7B | pienemmyysmerkki ja yläpuolinen kysymysmerkki | täydentäviä matemaattisia operaattoreita | &#10875; &#x2A7B; |  |
| ⩼ | U+2A7C | suuremmuusmerkki ja yläpuolinen kysymysmerkki | täydentäviä matemaattisia operaattoreita | &#10876; &#x2A7C; |  |
| � | U+FFFD | korvikemerkki | erikoismerkkejä | &#65533; &#xFFFD; |  |
Muiden kirjoitusjärjestelmien kysymysmerkkejä
| ; | U+003B | puolipiste (suositellaan käytettäväksi myös kreikka­laisena kysymys­merkkinä) | latinalainen perusosa | &#59; &#x3B; | ⇧ Shift·, |
| ; | U+037E | kreikkalainen kysymysmerkki | kreikkalaisia ja koptilaisia merkkejä | &#894; &#x37E; |  |
| ՞ | U+055E | armenialainen kysymysmerkki | armenialaisia merkkejä | &#1374; &#x55E; |  |
| ؟ | U+061F | arabialainen kysymysmerkki | arabialaisia merkkejä | &#1567; &#x61F; |  |
| ፧ | U+1367 | etiopialainen kysymysmerkki | etiopialaisia merkkejä | &#4967; &#x1367; |  |
| ⳺ | U+2CFA | muinaisnuubialainen suoran kysymyksen merkki | koptilaisia merkkejä | &#11514; &#x2CFA; |  |
| ⳻ | U+2CFB | muinaisnuubialainen epäsuoran kysymyksen merkki | koptilaisia merkkejä | &#11515; &#x2CFB; |  |
| ꘏ | U+A60F | vailainen kysymysmerkki | vailaisia merkkejä | &#42511; &#xA60F; |  |
| ﹖ | U+FE56 | pieni kysymysmerkki | pieniä merkkihahmoja (yhteensopivuusosa Kiinan kansallista CNS 11643 ‑merkistöä varten) | &#65110; &#xFE56; |  |
| ？ | U+FF1F | täysleveä kysymysmerkki | puolileveitä ja täysleveitä merkkihahmoja (itä­aasia­laisia kieliä varten) | &#65311; &#xFF1F; |  |

Arabia­lainen kysymys­merkki.
Mamma Mia! (soundtrack)

| Mamma Mia! Mamma Mia -elokuvan näyttelijät |
| --- | --- | --- |

Soundtrack-albumin tiedot
 Äänitetty : 2007
 Julkaistu: 8. heinäkuuta 2008
 Tuottaja(t): Benny Andersson Björn Ulvaeus
 Tyylilaji: pop
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Listasijoitukset
 ks. luettelo listasijoituksista
Mamma Mia! The Movie Soundtrack on vuonna 2008 ilmestyneen elokuvan Mamma Mia! soundtrack-albumi, joka sisältää elokuvan musiikin. Musiikki koostuu ruotsalaisen pop-yhtyeen Abban kappaleista elokuvan näyttelijöiden laulamana.
Kappaleet

Soundtrack-albumi ei sisällä kaikkia elokuvassa esitettyjä kappaleita.
”Honey, Honey” – Amanda Seyfried, Ashley Lilley & Rachel McDowall – 3.07
”Money, Money, Money” – Meryl Streep, Julie Walters & Christine Baranski – 3.06
”Mamma Mia” – Meryl Streep – 3.34
”Dancing Queen” – Meryl Streep, Julie Walters & Christine Baranski – 4.04
”Our Last Summer” – Colin Firth, Pierce Brosnan, Stellan Skarsgård, Amanda Seyfried & Meryl Streep – 2.57
”Lay All Your Love on Me” – Dominic Cooper & Amanda Seyfried – 4.29
”Super Trouper” – Meryl Streep, Julie Walters & Christine Baranski – 3.53
”Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)” – Amanda Seyfried, Ashley Lilley & Rachel McDowall – 3.51
”The Name of the Game” – Amanda Seyfried – 4.55
”Voulez-Vous” – kaikki näyttelijät – 4.35
”SOS” – Pierce Brosnan & Meryl Streep – 3.19
”Does Your Mother Know” – Christine Baranski – 3.01
”Slipping Through My Fingers” – Meryl Streep & Amanda Seyfried – 3.50
”The Winner Takes It All” – Meryl Streep – 4.57
”When All is Said and Done” – Pierce Brosnan & Meryl Streep – 3.17
”Take a Chance on Me” – Julie Walters, Stellan Skarsgård & Colin Firth – 4.01
”I Have a Dream / Thank You for the Music" – Amanda Seyfried – 8.37
Listasijoituksia

| Valtio | Paras sija | Menestys> Myynti | Menestys> Sertifiointi | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia | 1 | 140 000+ |  2x platinaa |  |
|  Kanada | 1 |  |  |  |
|  Ranska | 8 |  |  |  |
|  Saksa | 2 |  |  |  |
|  Suomi | 1 | 23 253 |  platinaa |  |
|  Sveitsi | 1 |  |  |  |
|  Uusi-Seelanti | 1 |  |  |  |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | 1 |  |  |  |
|  Yhdysvallat | 1 | 130 000+ |  |  |
Maantie

Kantatie 78 Puolangalla
Maantie (lyhenne mt) tarkoittaa yleensä valtion eli maan ylläpitämää yleistä tietä, erotukseksi esimerkiksi kunnantiestä, kadusta tai yksityisestä tiestä. Teiden luokittelu ja samalla termin maantie merkitys tielainsäädännössä on vaihdellut eri aikoina.
Tieluokittelun historiaa

1700-luvulta lähtien yleisiin teihin kuuluivat maantiet, kihlakunnantiet ja pitäjäntiet. Lisäksi oli kaupunkien teitä sekä yksityisiä ja yleisiä kyläteitä. 1800-luvulla yleisiä teitä olivat maantiet ja yleiset kylätiet, ja vuonna 1865 rinnalle luotiin uusi luokka kunnantiet.
Historiallisesti maanteiden rakentaminen ja kunnossapito oli valtion määräämää, mutta pitkälti maanomistajien vastuulla. Tientekovelvollisuus oli heille veronluontoinen rasite, osa monimutkaista verotusjärjestelmää. Vuoden 1918 tielaki muutti tierasituksen periaatteellisen pohjan täysin: maanteiden pito siirtyi kokonaan valtion velvollisuudeksi.
Vuoden 1927 tielaissa puolestaan yleiset tiet jaettiin maanteihin, kunnan teihin ja kyläteihin. Maanteiden ylläpito kuului valtiolle, kunnanteiden ylläpito kunnille ja kyläteiden ylläpito osakkaille (maanomistajille).
Vuoden 1954 laki yleisistä teistä jakoi yleiset tiet maanteihin ja paikallisteihin. Tienpitäjä eli tien rakentamisesta ja kunnossapidosta ensi kädessä vastaava taho oli molemmissa yleensä valtio, joskin paikallistiet voitiin määrätä myös kunnan pidettäviksi. Kustannuksista vastasi maantiellä valtio. Paikallisteiden kustannuksiin piti lain mukaan kunnan osallistua, joskin tämä velvollisuus myöhemmin poistettiin.
Vuoden 2005 maantielaki poisti hallinnollisen jaon maanteihin ja paikallisteihin. Uudeksi yleiskäsitteeksi tuli maantie, joka on "sellainen tie, joka on luovutettu yleiseen liikenteeseen ja jonka ylläpitämisestä valtio huolehtii".  Maantiet jaetaan liikenteellisen merkityksensä mukaan valtateihin, kantateihin, seututeihin ja yhdysteihin.
Tienumerointi

Maantiellä voidaan tarkoittaa myös tienumeroinnin luokkaa. 1960-luvulla Suomessa numeroitiin maanteiksi tiet, jotka eivät olleet valtateitä tai kantateitä. Maantiet numeroitiin numeroalueelta 100–19999 tiepiireittäin. Kolminumeroiset maantiet olivat tärkeämpiä teitä, joilta erkanivat nelinumeroiset tiet. 1980-luvun lopulle perusperiaatteena oli muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta, että nelinumeroiset maantiet numeroitiin sen kolminumeroisen maantien mukaan, jolta ne erkanivat tai jonka lähellä ne kulkivat, esim. maantie 113 oli isompi tie, jolta maantie 1131 erkani. Viisinumeroiset maantiet olivat muita maanteitä ja näiden numeroa ei merkitty maastoon. Aluksi maanteiden numerokylteissä oli valkoinen numero sinisellä taustalla.
Vuonna 1994 (uudistus toteutui maastossa pääasiassa vuonna 1996 tienumerointiuudistuksena) maantiet jaettiin kolminumeroisiin seututeihin, nelinumeroisiin yhdysteihin sekä viisinumeroisiin paikallisteihin. Tässä yhteydessä seututeiden numerokyltit muuttuivat valkopohjaisiksi (ja kantateiden numerokyltit keltapohjaisiksi) ja siniset numerokyltit jäivät vain yhdysteille. Tämä helpotti eri tieluokkien erottamista toisistaan; aikaisemmin kaikkien teiden numerokyltit olivat sinisiä valtateiden punaisia kylttejä lukuun ottamatta. Tielaitos ja sen seuraajat (Tiehallinto, Liikennevirasto ja Väylävirasto) ovat jatkaneet maantie-termin ja mt-lyhenteen käyttöä vuoden 1994 jälkeenkin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maantie Wikimedia Commonsissa
Michaels

Michaels on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anne Michaels (s. 1958), kanadalainen kirjailija
Anthony Michaels-Moore (s. 1957), brittiläinen oopperalaulaja
Barbara Michaels (oik. Barbara Mertz, s. 1927), yhdysvaltalainen jännityskirjailija
Bret Michaels (s. 1963), yhdysvaltalainen hard rock -laulaja
Chad Michaels (s. 1971), yhdysvaltalainen drag queen
David Michaels (s. 1964), brittiläinen näyttelijä
Derek Michaels (s. 1973), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Gianna Michaels (s. 1983), yhdysvaltalainen pornonäyttelijä
Jillian Michaels (s. 1974), yhdysvaltalainen kuntosaliohjaaja ja -valmentaja
Johnny Lee Michaels (s. 1963), suomalainen muusikko ja säveltäjä
Julia Michaels (s. 1993), yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä
Meredith Michaels-Beerbaum (s. 1969), yhdysvaltalais-saksalainen esteratsastaja
Shawn Michaels (s. 1965), yhdysvaltalainen showpainija
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Marko Haavisto & Poutahaukat (albumi)

| Marko Haavisto & Poutahaukat Marko Haavisto & Poutahaukat |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1997
 Julkaistu: 1997
 Tuottaja(t): Pekka Virtanen
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 48.58
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Marko Haaviston muut julkaisut
|   | Marko Haavisto & Poutahaukat 1997 | Täydellinen maailma 1999 |
Marko Haavisto & Poutahaukat on samannimisen yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997.
Kappaleet

Rosa-Marian unilaulu – 4.17
Tumma meri – 2.48
Karamellikuu – 4.51
Moottoripyörätyttö – 4.17
Lämmintä kesää – 3.09
Kuun maisema – 4.23
Kittilä – 3.17
Lady laulaa bluesin – 4.46
Tuhannen kaipuun maa – 3.00
Pimeän rannalla – 3.33
Aikapoika – 3.30
Pieni kukka – 2.58
Kuun maisema (Sysmä remix) – 4.08
Kokoonpano

Marko Haavisto – laulu, rytmikitara
Lari Tapola – basso
Jukka Teerisaari – rummut
Jyrki Tukiainen – soolokitara
Kokoonpano > Vierailevat muusikot

Pekka ”Devil” Virtanen – kitara, kosketinsoittimet, taustalaulu
Ismo Haavisto – huuliharppu
Karol Liczbinsky – kosketinsoittimet
Ismo Leponiemi – harmonikka
Jan Schaper – saksofoni
Man Parrish

| Man Parrish> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Manuel Joseph Parrish
Syntynyt: 6. toukokuuta 1958 (ikä 66)
Ammatti:  muusikko, tuottaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1982–
Tyylilajit:  elektro, hip hop (old school hip hop)
Soittimet:  kosketinsoitin
Levy-yhtiöt:  Elektra Hot Productions Polydor / PolyGram Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Manuel Joseph ”Man” Parrish (s. 6. toukokuuta 1958) on yhdysvaltalainen säveltäjä, lauluntekijä, laulaja sekä tuottaja. Hän oli yksi niistä artisteista, jotka edesauttoivat elektron kehittymistä 1980-luvun alussa.
Diskografia > Albumeita

Best of Man Parrish, CD (Hot Records)
DreamTime, CD (Hot Records)
If You Think You’re Nasty, CD (Man Made Records / Hot Associated)
Man Parrish 2nd Album, CD (Man Made Records / Hot Associated)
Man Parrish, LP (Importe/12 Records) (alun perin nauhoitettu Elektra Records -levy-yhtiölle)
The Best of Man Parrish, CD (Ram’s Horn Records)
Diskografia > Singlejä

”Boogie Down (Bronx)”, 12″ (Ram’s Horn Records)
”Boogie Down”, 12″ (Polydor LTD., Britanniassa)
”Brown Sugar”, 12″ (Select Records)
”Heatstroke” / ”Hip Hop, Be Bop” (Don’t Stop), 12″ (Ram’s Horn Records)
”Hey There Home Boys” 12″ (Sugarscoop Records)
”Hip Hop, Be Bop (Don’t Stop)” / ”Boogie Down (Bronx)”, 12″ (Importe / 12 Records, uudelleenjulkaisu levy-yhtiöllä Old Gold Records Ltd.)
”I Need a Man”, 12″ (ZYX)
”Just Want to Be”, 12″ (Sugarscoop Records)
”Male Stripper” / ”All Men Are Beasts”, 12″ (Recca Records)
Man Made”, 12″ (Importe / 12 Records)
Motor Bike”, 12″ (Throb Records)
One Look Was Enough”, 12″ (Dice Records)
Six Simple Synthesizers”, 12″ (Ram’s Horn Records)
Smooth”, 12″ with Freddy Fresh (Obsessive)
Who Me”, 12″ (Select Records)
Strange Love”, 12″ – The Holy Trinity with Steven Jones, Donna Destri (Etrangers Musique)
Diskografia > Remixejä ja muuta tuotantoa

Paul Parker – ”One Look” (Man Parrish Mix), 12″ (Dice Records)
Michael Jackson – ”Speed Demon” (Remix) (Sony / Epic)
Village People – ”YMCA” (Man Parrish Live Show Remix)
Village People –”Macho Man” (Man Parrish Live Show Remix)
Village People – ”In the Navy” (Man Parrish Live Show Remix)
Village People – ”San Francisco” (Man Parrish Live Show Remix)
Village People – ”Trash Disko” (Man Parrish Live Show Remix)
Two Sisters – ”High Noon” (Sugarscoop Records)
Two Sisters – ”B-Boys Beware” (Sugarscoop Records)
Rama – ”Don’t Want You to Be” (Sugarscoop Records)
John Sex – ”Rock Your Body” (Dream Records)
Boy George & Marilyn – ”Spirit in the Sky” (Man Parrish Live Show Remix)
Company B – ”Fascinated” Remix (Hot Productions)
Gloria Gaynor – ”I Am What I Am” Original Version (S. Blue Records)
Donna Destri – ”Rebel Rebel” (Main Man Records)
Merikonsuli

| Merikonsuli |
| --- | --- |
Kirjailija:  Jukka M. Heikkilä
Kuvittaja:  Jukka M. Heikkilä
Kansitaiteilija:  Jan Heikkilä, kirjailijan luonnoksen pohjalta
Kieli:  suomi
Genre:  historiallinen romaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1995
Sivumäärä:  437
ISBN:  951-0-20235-5

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Merikonsuli on Jukka M. Heikkilän vuonna 1995 ilmestynyt esikoisteos.
Merikonsuli kertoo Rooman tasavallasta ja antiikin merisodankäynnistä. Kirjan päähenkilönä on historiallinen hahmo Gaius Lutatius Catulus, roomalainen homo novus. Sivuhenkilöitä ovat muun muassa Hieron II, Arkhimedes, Hamilkar Barka ja Hannibal. 
Autenttisen tuntuinen minäkerronta avaa vaaleilla valitun sotapäällikön näkökulman roomalaiseen ja kreikkalaiseen maailmaan.
Tapahtumat sijoittuvat vuosiin 245–241 eaa.
Helsingin Sanomat julkaisi kirjasta arvostelun. Kirja on myöhemmin julkaistu suomeksi e-kirjana ja siitä on otettu uusintapainos. Kirjan englanninkielinen re-write The Marine Consul on saatavana Amazon Kindlelle.
Teoksen ilmestymisen jälkeen kirjassa kuvatun Egadisaarten meritaistelun tapahtumapaikka on löydetty ja se on meriarkeologinen aarreaitta. Löydöt vahvistavat romaanissa kuvattujen tapahtumien historiallisuuden.
Mika Luoto

Mika Luoto on seuraavien henkilöiden nimi:
Mika Luoto (s. 1969), suomalainen keilaaja
Mika Luoto (s. 1973), suomalainen triathlonisti
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mika Luoto”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Maurice Durquetty

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten pelota. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten pelota. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten pelota. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten pelota. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Pariisi 1900 | Kaksikko |  |
Maurice Durquetty oli ranskalainen pelotari ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa Pariisin olympialaisissa 1900 yhdessä parinsa Etchegarayn kanssa.
Metsämaa (metsätalous)

Metsämaa on metsän maa-alue, joka on kelvollista puun tuotantoon. Metsämaat jaetaan taimikosta uudistusvalmiisiin metsäalueisiin kehitysvaiheiden mukaan. Aluksi metsäalueella on siemenpuita ja taimikkoa. Kun taimikko on keskimäärin yli 1,3 m korkeaa, se luokitellaan varttuneeksi taimikoksi. Ylispuustoisessa taimikossa uusi taimikko on hyvin kehittynyttä ja tässä vaiheessa suojus- ja siemenpuut voidaan pian poistaa. Uudistuskypsässä metsässä puiden keskimääräinen läpimitta on saavuttanut uudistamiseen suositellun mukaisen läpimitan.
Metsäalueen kelpoisuuteen puun tuotannon suhteen vaikuttavat maaperän ravinteisuus, vesitalous sekä olosuhteet lämmön ja ilmavuuden suhteen. Maaperän ominaisuuksiin puolestaan vaikuttavat maaperän sisältämät maalajit. Kivennäismailla maaperän ominaisuuksiin vaikuttaa paljolti raekoko ja turvemailla maatumisaste. Kasvupaikan lämpöolosuhteisiin vaikuttaa korkeus merenpinnasta.
Melody Klaver

| Melody Klaver |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Melody Zoë Klaver
Syntynyt: 9. syyskuuta 1990 (ikä 34) Amsterdam, Pohjois-Hollanti, Alankomaat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2003–
Merkittävät roolit:  ”Erica”   Oorlogswinter
Palkinnot
 Geneven elokuvajuhlat  Paras naisnäyttelijä Geneven kansainvälisillä elokuvajuhlilla  2006 Diep  Parhaan naisnäyttelijän Rembrandt  2009 Oorlogswinter    
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
AllMovie
Melody Zoë Klaver (s. 9. syyskuuta 1990 Amsterdam) on hollantilainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa Erica van Beusekomin roolissa Martin Koolhovenin elokuvassa Oorlogswinter – Sotatalvi (2008). Kyseinen rooli toi hänelle vuonna 2009 parhaan alankomaalaisen naisnäyttelijän Rembrandt-palkinnon.
Klaverin poikaystävä kuoli vuonna 2007 itsemurhaiskussa ollessaan sotilaana Afganistanissa.
Filmografia > Elokuvat

Diep (2005)
Northern Light (2006)
XTC Just Don't Do It (2006)
Doors (2007)
Oorlogswinter (2008)
Dusk (2010)
Dans met de Duivel (2015)
Filmografia > Televisio

Mijn zusje Zlata (2003)
Het glazen huis (2004)
Rollercoaster (2007)
De Daltons, de jongensjaren (2007)
Roes (2008)
Life Is Beautiful (2009)
De co-assistent (2009)
Flikken Maastricht (2010)
Near Neighbours (2010)
Van God Los (2012)
Dokter Tinus (2014)
Bagels & Bubbels (2015)
Aiheesta muualla

Melody Klaver Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Mauno Oinila

Mauno Uolevi Oinila (15. marraskuuta 1910 Helsinki – 12. elokuuta 1939 Oulunkylä) oli suomalainen taidemaalari.
Oinila oli ammatiltaan toimistovirkailija. Hän taiteilijan debyyttinsä oli 1937 ja hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyyn 1939 ja Nuorten näyttelyyn 1939. Mauno Oinilan muistokokoelma oli esillä Kumlinin taidesalongissa lokakuussa 1941 hänen isänsä Urho Oinilan näyttelyn yhteydessä.
Aiheesta muualla

Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Oinila, Mauno s. 1910 - k. 1939
Marietta (Georgia)

| Marietta |
| --- | --- |
 Marietta Square-aukio.
 Marietta Cobbin piirikunnan kartalla
 Marietta
 Koordinaatit: 33°57′12″N, 84°32′26″W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  Georgia
Piirikunta:  Cobb
Väkiluku (2010):  56 579
 
 www.mariettaga.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Marietta on kaupunki Georgian osavaltiossa Cobbin piirikunnassa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 56 579.
Maantiede

Marietta sijaitsee Georgian osavaltiossa Cobbin piirikunnassa Chattahoocheejoen pohjoispuolella. Se on osa Atlantan metropolialuetta. Hieman kaupungista pohjoiseen sijaitsee sisällissodan aikaisesta taistelusta tunnettu Kennesaw Mountain. Atlanta sijaitsee Mariettasta noin 30 kilometriä kaakkoon.
Historia

Nykyisen Mariettan paikalla on saattanut olla asutusta jo 1820-luvulta lähtien. Paikka on saanut nimensä mahdollisesti greensborolaisen senaattori Thomas W. Cobbin vaimon mukaan. Mariettan kaupunkisuunnitelma on peräisin vuodelta 1833 ja Georgian osavaltio teki siitä hallinnollisesti kylän 19. joulukuuta 1834. Kasvu kiihtyi Western and Atlantic Railroad-rautatien valmistumisen myötä vuonna 1845. Marietta tuli rannikon asukkaiden yläluokan keskuudessa tunnetuksi lomakohteena, jonne paettiin kuumempaa säätä. 22. tammikuuta 1852 Marietta sai oman pormestarin ja kaupunginhallituksen.
Yhdysvaltain sisällissodan sytyttyä kenraali William T. Shermanin johtamat pohjoisvaltioiden joukot valtasivat Mariettan heidän voitettuaan Kennesaw Mountainin taistelun Etelävaltioita vastaan 3. heinäkuuta 1864. Suurin osa kaupungin keskusaukion rakennuksista poltettiin tarkoituksella. Sisällissodan jälkeen Georgian puuvillatuotantoon perustunut talous taantui, mutta Mariettassa itsessään syntyi vauras liikemiesluokka ja vuosisadan lopulla perustettiin tehtaita. Esimerkiksi Brumby Chair Company oli huomattava keinutuolien valmistaja. Palkkatason alhaisuuden takia monet muuttivat kuitenkin etelästä pohjoiseen. Vuonna 1940 Mariettan asukasluku oli noin 9 000.
Toinen maailmansota merkitsi huomattavaa muutosta Mariettassa. Bell Aircraft Corporation perusti Mariettaan lähes 30 000 henkilöä työllistäneen tehtaan, jolla koottiin alihankintana Boeing B-29 Superfortress -pommikoneita. Toiminta jatkui Korean sodan aikana Lockheedin tehtaana.
Talous

Mariettassa sijaitsevalla Dobbsin lentotukikohdalla (Air Force Plant Number 6) on huomattva vaikutus kaupungin talouteen. Lockheed Martinin osasto Mariettassa suunnittelli esimerkiksi F-22 Raptor-hävittäjän.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Mariettassa aikavälillä 2014–2018 olivat 54 983 USD ja henkilöä kohden 33 020 USD. 16,4 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö

Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 56 579 ja vuoden 2019 arvion mukaan 60 867. Kaupungin asukkaista 57 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 48,7 %), 30,8 % afroamerikkalaisia, 15,9 % latinoja mistä tahansa rodusta, 2,6 % aasialaisia ja 1 % intiaaneja. 25,5 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 18 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Koulutus

Mariettassa sijaitsevat Southern Polytechnic State University ja yksityinen Life University. Lähellä mutta hieman kaupungin ulkopuolella sijaitsevat Chattahoochee Technical College ja Kennesaw State University.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marietta (Georgia) Wikimedia Commonsissa
Katukuvaa.
Cobbin piirikunnan oikeustalo.
Lockheed C-130 Hercules-koneita Cobbsin lentotukikohdassa.
Lapinuunilintu

| Lapinuunilintu |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Erittäin uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Uunilinnut Phylloscopidae
Suku::  Aasiansieppokertut Seicercus
Laji::  borealis
Kaksiosainen nimi
 Seicercus borealis  (Blasius, 1858) 
Synonyymit
 Phylloscopus borealis 
 Lapinuunilinnun levinneisyys
Katso myös
   Lapinuunilintu Wikispeciesissä   Lapinuunilintu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Lapinuunilintu (Seicercus borealis) on uunilintujen heimoon kuuluva varpuslintu, Suomessa melko harvinainen.
Koko ja ulkonäkö

Lapinuunilintu on päältä vihertävänharmaa, vatsapuolelta vaalea. Eroaa uunilinnusta voimakkaampien päänkuvioiden, laulun ja siipijuovan avulla.
Linnun pituus on 11,5–13 cm ja paino noin 10 g. Pajulinnun kokoinen. Ulkomuodoltaan muistuttaa kuitenkin enemmän idänuunilintua.
Vanhin suomalainen rengastettu lapinuunilintu on ollut vähintään 2 vuotta 5 päivää vanha.
Kutsuääni terävä ”tsrit”. Laulu tyystin erilainen kuin muilla uunilinnuilla: hakkaava, toistava säe joka tuo mieleen hernekertun tai keltasirkun laulun alun – ”sri sri sri sri sri sri sri sri sri sri sri sri sri”.
Levinneisyys

Lapinuunilintu pesii Fennoskandian pohjoisosissa ja Pohjois-Siperiassa sekä paikoin Alaskassa. Suomessa vähälukuinen pesimälaji Itä- ja Pohjois-Suomessa. Saapuu talvehtimisalueiltaan Kaakkois-Aasiasta vasta kesäkuussa, poistuu jo elokuussa.
Euroopan noin 5 000 parin kanta pesii valtaosin Suomessa, sillä Ruotsissa on vain kymmenkunta ja Norjassa 10–100 pesivää paria.
Elinympäristö

Lapinuunilintu viihtyy koivu- ja sekametsässä, mielellään rannalla. Usein läpitunkemattomissa koivuryteiköissä tai mäntyrääseiköissä.
Lisääntyminen

Pesä on yleensä maassa mättäässä tai ojan/joen penkassa, joskus myös vähän maanpinnan yläpuolella esimerkiksi kannolla. Muninta alkaa juhannuksen tietämissä. Munia on 6–7. Haudonta-aika lienee vajaa 2 viikkoa, samoin pesäpoikasaika. Koiras voi pesiä kahden naaraan kanssa.
Ravinto

Lapinuunilintu syö hyönteisiä.