stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Numb (Linkin Parkin kappale)
Listasijoitukset

Billboard Hot 100-listalla kappale oli parhaimmillaan sijalla 11. Mainstream Rock Tracks-listalla kappale oli 3 viikkoa kärjessä ja Modern Rock Tracks-listalla 12 viikkoa. Myös muissa maissa kappale sijoittui hyvin: Kreikassa #1, Alankomaissa #2, Itävallassa #2, Portugalissa #5, Australiassa #10 ja Uudessa-Seelannissa #13.
YleX:n kuuntelijat valitsivat kappaleen kahdensadan parhaan joukkoon 2000-vuosituhannella tehdyistä kappaleista kesäkuussa 2010. Numbin lopullinen sijoitus äänestyksessä oli 154.
Oma maa (kirjasarja)

Oma maa: tietokirja Suomen kodeille on WSOY:n julkaisema, pääasiassa Suomeen liittyviä mutta jonkin verran myös maailmanlaajuisia aiheita käsittelevä, alun perin vuosina 1905–1912 ilmestynyt kuusiosainen tietokirjasarja. Sen päätoimittajana toimi E. G. Palmén, mutta siihen laativat artikkeleja myös monet muut eri alojen asiantuntijat.
Kirjasarja oli laadittu niin, että vuoden jokaiselle päivälle oli koottu joukko mainintoja historiallisista tapahtumista, jotka olivat sattuneet juuri kyseisenä päivänä vuodesta, sekä ainakin yksi laajempi artikkeli, joka käsitteli yleensä jotakin Suomeen liittyvää aihetta, joka usein voitiin tavalla tai toisella liittää kyseiseen päivämäärään. Esimerkiksi monet näistä päivän pääkirjoituksista käsittelivät jotakuta historiallista henkilöä, joka oli syntynyt kyseisenä päivänä vuodesta, tai historialliseen tapahtumasarjaan, jossa jotakin merkittävää oli tapahtunut juuri kyseisenä päivänä. Suuri osa artikkeleista on kuitenkin sijoitettu jokseenkin mielivaltaisesti vuoden eri päivien kohdalle. Lisäksi on jokaista vuoden kuukautta käsittelevän osuuden alussa erillinen artikkeli, joka käsittelee alkavaa kuukautta tähtitieteen, eri kuukausille tyypillisten sääilmiöiden sekä maataloudessa vuoden eri aikoina vuodesta suoritettavien töiden kannalta.
Teoksen esikuva oli ruotsalaisen Johan Gabriel Carlénin 1850-luvulla toimittama teos Svenska Familjeboken. Läsning för hvar dag under året.
Samalla nimellä on julkaistu täysin uudistettu mutta samalla periaattella laadittu  kuusiosainen kirjasarja vielä vuosina 1958–1959. Sen päätoimittajana toimi Edwin Linkomies.
Teokset > Alkuperäinen painos

E. G. Palmén: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille, I nidos: tammikuu–helmikuu.  WSOY, 1907.
E. G. Palmén: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille, II nidos nidos: maaliskuu–huhtikuu.  WSOY, 1908.
E. G. Palmén: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille, III nidos nidos: toukokuu–kesäkuu.  WSOY, 1909.
E. G. Palmén: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille, IV nidos nidos: heinäkuu–elokuu.  WSOY, 1910.
E. G. Palmén: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille, V nidos: syyskuu–lokakuu.  WSOY, 1910.
E. G. Palmén: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille, VI nidos: marraskuu–joulukuu.  WSOY, 1911.
Teokset > Uusintapainos

Edwin Linkomies: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille 1–2: tammikuu–helmikuu.  WSOY, 1958.
Edwin Linkomies: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille 3–4: maaliskuu–huhtikuu.  WSOY, 1958.
Edwin Linkomies: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille 5–6: toukokuu–kesäkuu.  WSOY, 1959.
Edwin Linkomies: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille 7–8: heinäkuu–elokuu.  WSOY, 1959.
Edwin Linkomies: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille 9–10: syyskuu–lokakuu.  WSOY, 1959.
Edwin Linkomies: Oma maa: Tietokirja Suomen kodeille 11–12: marraskuu–joulukuu.  WSOY, 1959.
Office of Hawaiian Affairs

| Office of Hawaiian Affairs  |
| --- | --- |
Perustettu:  1978
Tehtävä:  Havaijilaisten intressien edustaminen
Päätoimi­paikka:   Iwilei, Honolulu, HI
Päätoimi­paikka:   Havaiji
Pääjohtaja:  Stacy Ferreira
Aiheesta muualla
Sivusto
Office of Hawaiian Affairs (suom. "Havaijilaisasioiden virasto", lyh. OHA) on havaijilainen virasto, joka perustettiin vuonna 1978. Viraston asema perustuu Havaijin osavaltion perustuslain 12. artiklaan ja virasto on osittain itsenäinen valtiovallasta. Viraston päämaja sijaitsee Iwileissa, Honolulussa.
Toiminta

Virasto hoitaa maata, jonka Yhdysvallat takavarikoi, ja sittemmin palautti, Havaijin kuningaskunnalta. Lisäksi OHA pyrkii parantamaan Havaijin alkuperäisväestön asemaa erilaisten terveydenhuoltoon ja opetukseen liittyvien ohjelmien avulla.
OHA:n alaisen havaijilaisten rekisteröintiohjelman (engl. Hawaiian Registry Program) kautta etniset havaijilaiset voivat saada todistuksen havaijilaisuudestaan. Todistuksen, joka on voimassa aina 5 vuotta kerrallaan, hankkiminen on edellytys OHA:n erilaisiin ohjelmiin osallistumiseksi ja etujen saamiseksi. Todistuksen saaminen ei edellytä ns. verikiintiön täyttämistä.
Esimerkkejä OHA:n ohjelmista:
Lainat: OHA myöntää lainoja sekä yrityksille että yksityishenkillöille, jotka tarvitsevat rahaa esim. yrityksen perustamiseen, kouluttautumiseen tai velkajärjestelyistä selviytymiseen.
Apurahat: OHA rahoittaa havaijilaisten etujen mukaisia voittoatavoittelemattomia järjestöjä (esim. vuonna 2023 OHA myönsi 1,8 milj. dollaria 16 eri järjestölle)
Asunnot: OHA rahoittaa ja koordinoi asuntojen rakentamista, jotta Havaijin alkuperäisväestöllä olisi kohtuuhintaisia vuokra- ja omistusasuntoja.
Päätöksenteko

OHA:ssa päätösvaltaa käyttää valtuusto, joka koostuu yhdeksästä neljän vuoden välein vaaleilla valitusta valtuutetusta. Valtuutettujen toimikausien määrää ei ole rajoitettu. Viraston nimestä ja toiminnan laadusta huolimatta kaikilla äänioikeutetuilla osavaltion asukkailla on oikeus äänestää OHA:n valtuuston vaaleissa. Vuoteen 2000 asti äänioikeutettuja olivat vain Havaijin alkuperäisväestöön kuuluvat henkilöt, mutta Yhdysvaltain korkein oikeus linjasi Rice v. Cayetano -tapauksessa, että äänioikeuden rajaaminen rodun perusteella on Yhdysvaltain perustuslain vastaista.
Valtuusto kokoontuu pääsääntöisesti OHA:n päämajassa, mutta pyrkii vuosittain kokoontumaan myös kaikilla muilla saarilla.
OHA:n valtuusto valitsee viraston pääjohtajan. Marraskuussa 2023 pääjohtajaksi valittiin Stacy Ferreira.
Numata

| Numata (沼田市) |
| --- | --- |
 Miroku-jin temppeli
 lippu:  symboli
 Numatan sijainti Gunman prefektuurissa
 Numata
 Koordinaatit: 36°38′38″N, 139°02′34″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Gunman prefektuuri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  443,46 km²
Väkiluku (08/2020):  47 671
 – Väestötiheys:  107 as./km²
Symbolit:  
 – Puu:  Kirsikka
 – Kukka:  Jalokello
 
 http://www.city.numata.gunma.jp/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Numata (jap. 沼田市, Numata-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Gunman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin pohjoisosassa Tonejoen ja sen sivujoen Katashinan varrella. Kaupunki on rakentunut vuorten ympäröimään Numatan allaslaaksoon; sen alue nousee muun muassa Akagi- ja Hotakavuorille. Idässä kaupunki rajautuu Tochigin prefektuuriin. Numatassa on 47 671 asukasta (elokuussa 2020) ja sen pinta-ala on 443,46 neliökilometriä.
Numataa palvelee JR Higashi-Nihonin Jōetsu-linja.
Kuvia

Numatan kaupunkikuvaa
Haruna-jinja
Fukiwaren vesiputouksia
Entinen Suzuki-suvun talo
Numatan kantakaupunki vuoden 1975 ilmakuvassa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Numata Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Oma planeetta

| Oma planeetta Janita |
| --- | --- | --- |

CD-levyn kansikuva.
Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : Reel Artin studiossa   1992–1993
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Tomi Ervi ja Mitro
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 35.49
 Levy-yhtiö: Reel Art
Janitan muut julkaisut
|   | Oma planeetta 1993 | Sävyjä 1994 |
Oma planeetta on laulaja Janitan ensimmäinen albumi vuodelta 1993. Se on ilmestynyt Reel Art -levymerkillä ja sen ovat tuottaneet ja sovittaneet Tomi Ervi ja Mitro. Levy on äänitetty ja miksattu Reel Artin studiossa 1992–1993. Valmistusmaa on Ruotsi.
Albumin nimikappaleella toisena laulusolistina on Samuli Edelmann.
Levykannen suunnittelija on Ilkka Kärkkäinen ja valokuvaaja Riitta Sourander. Meikkaaja on Anne Nurmiranta ja stylisti Eva Oja.
Kappaleet

Kaiken saan – 3:39
Jos jäät – 4:10
Maistan maailmaa – 3:31
Sateenkaaren aarre – 3:46
Jos sydän palaa mustaksi – 3:45
Siinä sulle syy – 3:17
Oma planeetta – 3:58
Sydämen huulet – 3:10
Ehkä ymmärrän – 3:10
Rakkauteni koodi – 3:23
Kappaleiden säveltäjä ja sanoittaja on Tomi Ervi lukuun ottamatta kappaleita "Sateenkaaren aarre" ja "Oma planeetta", joilla toisena säveltäjänä on Joie. Kappaleiden sanat on painettu kansipaperiin.
Muusikot

Mongo Aaltonen – perkussiot
Pasi Ervi – saksofoni
Tomi Ervi – taustalaulu
Janne Haavisto – rummut
Keimo Hirvonen – rummut
Joie – taustalaulu
Ona Kamu – taustalaulu
Markku Kanerva – kitara
Hannu Korkeamäki – kitara
Pentti Lahti – saksofoni
Pekka Lehti – basso
Pekka Pohjola – basso
Tauno Railo – basso
Charles Salter – taustalaulu
Simo Salminen – trumpetti
Kosketinsoittimet, rumpu- ja muu ohjelmointi: Tomi Ervi ja Mitro.
Otto Messmer

Otto James Messmer (16. elokuuta 1892 – 28. lokakuuta 1983) oli yhdysvaltalainen animaattori. Hänet tunnetuin hahmonsa on Felix-kissa. Hahmon tuotti Pat Sullivanin studio.
Aiheesta muualla

Otto Messmer Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
OpenJDK

| OpenJDK |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Oracle, OpenJDK ja Java -yhteisö, Red Hat, Azul Systems, IBM, Microsoft, Amazon, Apple, SAP
Kehityshistoria
Vakaa versio:  23 (17. syyskuuta 2024)
Tiedot
Ohjelmointikielet:  C++ ja Java
Lisenssi:  vain GPLv2-lisenssillä linkityspoikkeuksella
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
Versiohallinta
OpenJDK ( Open Java Development Kit ) on vapaa ja avoimen lähdekoodin Java Platform, Standard Edition (Java SE) -toteutus.  Se on tulosta Sun Microsystemsin vuonna 2006 aloittamasta hankkeesta. Toteutus on lisensoitu vain GPL-2.0- lisenssillä linkityspoikkeuksella . Ellei GPL-linkityspoikkeusta olisi, Java-luokkakirjastoon linkitetyt komponentit olisivat GPL-lisenssin ehtojen alaisia. OpenJDK on Java SE:n virallinen referenssitoteutus versiosta 7 lähtien.
Komponentit

OpenJDK-projekti tuottaa useita komponentteja: tärkeimmät virtuaalikoneen ( HotSpot ), Java Class Libraryn ja Java-kääntäjän ( javac ).
Selainlaajennus ja Web Start, jotka ovat osa Oracle Javaa, eivät sisälly OpenJDK:han. Sun ilmoitti aiemmin yrittävänsä saada nämä komponentit avoimeen lähdekoodiin, mutta Sun tai Oracle eivät ole tehneet niin.  Ainoat tällä hetkellä saatavilla olevat ilmaiset lisäosat ja Web Start -toteutukset as of 2016  ovat IcedTean tarjoamia.
OpenJDK 9+ tukee AOT-kääntämistä ( jaotc ) GraalVM:n (JEP 295) avulla.  Kokeellinen -XX:+EnableJVMCIProduct -lippu mahdollistaa Graal JIT:n (JEP 317) käytön.
OpenJDK-versiot

OpenJDK perustui alun perin vain Java-alustan JDK 7 -versioon .
JDK 10:n jälkeen pyrkimys tuottaa avoimen lähdekoodin referenssitoteutus Java SE Platformille siirrettiin JDK-projektiin.  Toisin kuin aiemmat JDK Release Projects -projektit, jotka tuottivat vain yhden ominaisuusjulkaisun ja päättyivät sitten, tämä pitkäkestoinen projekti tuottaa kaikki tulevat JDK-ominaisuusjulkaisut ja toimittaa ominaisuusjulkaisun kuuden kuukauden välein tiukan, aikaperusteisen mallin mukaisesti.
OpenJDK koontiversiot

Koska Oracle ei enää julkaise päivityksiä pitkän aikavälin tukijulkaisuille (LTS) sallitulla lisenssillä, muut ovat alkaneet tarjota koontiversioita.
Neljäkäs

Kaksi neljäkästä.
| --- | --- |
Osa artikkelisarjaa Geometria

 Tasogeometria  Piste  Suora  Käyrä  Taso  Pinta  Pinta-ala  Pituus  Kulma  Trigonometria  Ympyrä  Ellipsi  Monikulmio  Kolmio  Nelikulmio  Suorakulmio  Neliö  Suunnikas  Neljäkäs  Puolisuunnikas  Avaruusgeometria  Tilavuus  Avaruuskappale  Pallo  Kartio  Lieriö  Särmiö  Suuntaissärmiö  Suorakulmainen särmiö  Säännöllinen monitahokas  Platonin kappale  Tetraedri  Heksaedri eli kuutio  Oktaedri  Dodekaedri  Ikosaedri  Keplerin–Poinsot'n kappale  Euklidinen geometria  Paralleeliaksiooma  Epäeuklidinen geometria  Hyperbolinen geometria  Elliptinen geometria  Analyyttinen geometria : 
Neljäkäs on geometriassa nelikulmio, jonka kaikki neljä sivua ovat yhtä pitkät. Tämä ominaisuuden takia se kuuluu tasasivuisiin monikulmioihin. Toisaalta neljäkäs kuuluu myös suunnikkaisiin, sillä sen vastakkaiset sivut ovat aina yhdensuuntaiset.  Neljäkkäästä käytetään myös nimiä rombi, vinoneliö ja salmiakkikuvio.
Neljäkkään kulmien ei tarvitse olla suoria. Neljäkkään erikoistapausta, jossa kulmat ovat suorat, kutsutaan neliöksi. Joskus vinoneliöllä tarkoitetaan erityisesti sellaista neljäkästä, joka ei ole neliö.
Erityispiirteitä

Yksinkertainen nelikulmio on neljäkäs jos ja vain jos
kaikki sivut ovat yhtä pitkät (määritelmä).
lävistäjät leikkaavat toisensa kohtisuoraan ja puolittavat toisensa.
lävistäjät puolittavat kaikki sisäkulmat.
Seuraavat lauseet ovat niin sanottuja riittävyysehtoja eli neljäkäs on suunnikas,
jolla vähintään kaksi vierekkäistä sivua ovat yhtä pitkät.
jonka lävistäjät leikkaavat toisensa kohtisuoraan.
jolla vähintään yksi lävistäjä puolittaa sisäkulmat.
Ominaisuuksia

Neljäkäs on aina yksinkertainen ja konveksi monikulmio.
Ominaisuuksia > Kulmat

Koska neljäkäs on suunnikas, on sen vastakkaiset sisäkulmat aina yhtäsuuret. Vierekkäiset kulmat α ja β ovat yleensä eri suuruiset paitsi neliöllä, jolla ne ovat yhtä suuret. Neljäkkään sisäkulmien summa on 360° ja vierekkäiset kulmat ovat toistensa suplementtikulmat eli α + β = 180°. Lyhintä lävistäjää vastaan on aina pienin kulma.
Lävistäjät puolittavat neljäkkäitä monin eri tavoin ja ne puolittavat myös kaikki sisäkulmat. Jos kulmia merkitään  \alpha =2\gamma  ja  \beta =2\delta , niin lävistäjien puolittamat kulmat ovat  \gamma  (p:n halkaisema) ja  \delta  (q:n halkaisema). Nämä ovat vastaavasti toistensa komplementtikulmia eli γ + δ = 90°.
Ominaisuuksia > Lävistäjät

Yksinkertaisessa nelikulmiossa on aina  {\tfrac {n(n-3)}{2}}={\tfrac {4(4-3)}{2}}=2 lävistäjää (tässä  p ja  q), jotka suunnikkaissa puolittavat toisensa ja neljäkkäässä vielä leikkaavat kohtisuorasti toisensa. Koska sivut ovat kaikki yhtä pitkät, riippuvat lävistäjien pituudet sisäkulmien suuruuksista
Pythagoraan lauseesta seuraa riippuvuus
Ominaisuuksia > Muita mittoja

Oheisen kuvion muut merkityt janat voidaan laskea
Lävistäjät puolittavat vuorollaan neljäkkään pinta-alan. Kuten muidenkin suunnikkaiden, myös neljäkkään pinta-ala on sen kannan ja korkeuden tulo, toisin sanoen sivun pituuden ja sen kanssa yhdensuuntaisen sivun välisen etäisyyden tulo
Koska neljäkäs on tangentiaalinen nelikulmio, voidaan ala laskea myös
missä  s={\tfrac {1}{2}}(a+b+c+d)=2a, on puolipiiri.
Ala on myös yhtä suuri kuin lävistäjien tulon puolikas eli
Ominaisuuksia > Sisäympyrä

Neljäkkääseen voidaan aina piirtää ympyrä siten, että se sivuaa kaikkia neljäkkään sivuja sen sisäpuolelta. Tätä ympyrää voidaan kutsua sisäympyräksi. Neljäkäs on siten tangentiaalinen nelikulmio. Neljäkkään ympäri ei aina pysty piirtämään ympyrää siten, että sen kärjet olisivat ympyrän kehällä. Sellaisen voi piirtää vain neliölle, mutta ei muille neljäkkäille. Sisäympyrän säde  r voidaan laskea kahdella eri tavalla
Sisäympyrän keskipiste O sijaitsee aina lävistäjien leikkauspisteessä. Sisäympyrän sivuamispisteet, jotka on merkitty oheiseen kuvioon kirjaimilla J, K, L ja M, osuvat kehälle kohtiin, jotka riippuvat neljäkkään muodosta. Neljäkkään sivut ovat kohtisuorassa sädettä vastaan. Sivujen etäisyydet keskipisteestä ovat siten aina  r (säde), jolloin kahden vastakkaisen sivun välimatka, joka on neljäkkään korkeus, on silloin  h=2r.
Koska neljäkkään sivut ovat kohtisuoria sisäympyrän säteitä vastaan, ovat sivut sisäympyrän tangentteja. Tämä ominaisuus tekee neljäkkäästä tangentiaalisen nelikulmion. Sellaisellä nelikulmiolla on joitakin ominaisuuksia, joita voisi esitellä myös tässä.
Sisäympyrän sivuamispisteet jakavat sivun kahteen janaan, joita voidaan kutsua tangenttijanoiksi ti. Esimerkiksi sivulla AB on sivuamispiste J, joka jakaa sivun kahteen tangenttijanaan AJ = tA ja JB = tB. Niiden vastinjanat löytyvät muidenkin sivujen sivuamispisteiden ympäriltä, joten
kaikilla sivuilla. Tangenttijanojen pituudet saadaan laskettua suorakulmaisista kolmioista
Tuntemalla yksi kulma ja neljäkkään sivu, voidaan nyt laskea säde
Säteen suuruus voidaan laskea myös ilman kulmaa, kun on annettu vain tangenttijanojen pituudet
Esimerkkejä

Eritä neljäkkäitä esiteltäessä kiinnitetään huomiota myös laatoitusongelmaan. Suunnikkailla voi laatoittaa koko tasoalueen aukottomasti, kun vastinsivut asetetaan aina vierekkäin. Neljäkkäillä on laatoituksen suhteen enemmän mahdollisuuksia, sillä sivut ovat samanpituisia. Tietyillä sisäkulman arvoilla voidaan muodostaa erilaisia kuvioita.
Esimerkkejä > Neliö

Neliö on neljäkäs siinä mielessä, että sillä on neljä samanpituista sivua. Neliön sisäkulmat ovat kaikki yhtä suuret eli 90°, jolloin se on myös säännöllinen nelikulmio. Neljäkäs sanotaan usein olevan vinoon painettu neliö. Neliön lävistäjät ovat yhtä pitkät ja nekin kohtaavat toisensa kohtisuoraan pisteessä, joka jakaa lävistäjät puoliksi. Neliön sisäympyrän säde on puolet sivun pituudesta. Neliöillä laatoittaminen on varsin yksinkertaista ja neliö onkin yleisin laattamuoto.
Esimerkkejä > 60°−120°−neljäkäs

Tämän neljäkkään pienin sisäkulma on 60° ja suurin on 120°. Lisäksi on huomattava, että 120° = 2•60°. Kun näitä neljäkkäitä latoo tasolle vierekkäin pisimmät lävistäjät linjassa, voi seuraavan rivin latoa syntyneisiin koveriin 120° koloihin. Tällä tavoin koko tason voi peittää neljäkkäillä aukottomasti. Neljäkkäät asettuvat sillä tavoin, että 60° ja 120° kulmat ovat vierekkäin. Toinen asettelutapa on sijoittaa 60° kulmat vierekkäin, jolloin syntyy sahalaitainen vaakakuvio. Laattojen väliset kolot ovat 120° suuruiset, jolloin siihen voidaan sijoittaa yksi laatta poikittain muihin nähden. Tämä kolmen laatan yhdistelmän piiri on säännöllisen kuusikulmion muotoinen. Kuusikulmiolla voi laatoittaa koko tason aukottomasti.
Esimerkkejä > 45°−135°−neljäkäs

Jos neljäkkään pienin sisäkulma on 45°, tulee sen viereisestä kulmasta sen suplementtikulma 180°−45° = 135°. On huomattava, että 135° = 3•45°. Tämän muotoisilla laatoilla on helppo peittää tasoalueen esimerkiksi latomalla laatat pieneimpien kulmien kärjet vastakkain vaakariviin niin, että pisimmät lävistäjät muodostavat linjan. Tämä rivin alle voi latoa toisen rivin vastaavalla tavalla. Eräs toinen syntyvä kuvio on kahdeksansakarainen tähtikuvio, jota voi laajentaa koko tason peittäväksi. Tätä neljäkästä voidaan joskus kutsua engl. Lozenge, jonka alkuperäinen merkitys on ranskaksi neljäkäs.
Esimerkkejä > Kultainen neljäkäs

Kultaisessa neljäkkäässä pisimmän lävistäjän suhde lyhyeen lävistään on kultainen leikkaus.
Esimerkkejä > Penrosen neljäkkäät

Penrosen neljäkkäät  on kehitetty tasaisten pintojen laatoittamiseen niin, ettei toistuvaa kuviota tarvitse noudattaa. Vuorottelemalla kahta erimuotoista neljäkästä, voidaan rakentaa erilaisia useamman neljäkkään kuvioita. Kapeamman neljäkkään sisäkulmat ovat 36° ja 144° ja leveämmän ovat 72° ja 108°. Näiden neljäkkäiden eripituiset sivut suhtautuvat kuin kultainen leikkaus.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ballew, Pat: The Origin of Rhombus (Arkistoitu – Internet Archive), sivustolta Math Words, and Some Other Words, of Interest (Arkistoitu – Internet Archive)
Neljäkäs, johon on merkitty tekstissä käytettyjä mittoja. Sisäympyrä on neljäkkään sisäänpiirretty ympyrä.
Lävistäjien puolikkaista ja sivusta (punaisella) voidaan Pythagoraan lauseella johtaa tulos  p^{2}+q^{2}=4a^{2}.
Neliö
60-120-neljäkäs
45-135-neljäkäs
Lävistäjien suhde on kultainen leikkaus
Opas

Opas oli Michiganin Calumetissa vuosina 1930–1957 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti. Taustaltaan se oli lestadiolainen.
Vanhoillislestadiolaiset perustivat Oppaan samassa kaupungissa ilmestyneen Valvojan kilpailijaksi, koska jälkimmäistä oli syytetty tiettyjen lestadiolaisryhmien suosimisesta. Kolmesti tai kahdesti viikossa ilmestyneen, puoluekannaltaan republikaanisen lehden levikki oli yli 6 500 kappaletta vuonna 1935. Valvojan tapaan Oppaan lukijoina oli lestadiolaisten lisäksi myös Suomi-synodin ja Kansalliskirkon kannattajia. Toimittajina työskentelivät Victor Burman, Reino W. Suojanen, Kalle Ruuttila ja Walter Törölä .
Vuonna 1954 Oppaan levikki oli laskenut 2 000 kappaleeseen eikä kahden lehden ylläpitäminen ollut enää järkevää. Opas ja Valvoja yhdistettiin kesällä 1957 Pohjolan Sanomat -nimiseksi lehdeksi, jonka toimittajaksi tuli pian Niilo Mikael Lapinoja. Vuonna 1959 Pohjolan Sanomat muutettiin Amerikan Sanomat -nimiseksi viikkolehdeksi, joka lakkasi kesäkuussa 1960. Samalla päättyi myös Calumetin suomalaisten sanomalehtien historia.
Operaatio Para Bellum

| Operaatio Para Bellum |
| --- | --- |

Kirjailija:  Ville Kaarnakari
Kieli:  suomi
Genre:  Sotatrilleri
Kustantaja:  Tammi
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  508
ISBN:  978-951-31-7430-9
Sarja: Operaatio-sarja
Edeltävä:  Operaatio Finljandija
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Operaatio Para Bellum on Ville Kaarnakarin kirjoittama sotatrilleri.
Operaatio Finljandija perustuu kuvitelmaan, jossa suomalainen tiedustelu oli saanut käsiinsä fiktiivisen Baltic Protocol -asiakirjan, jonka osana oli yhtä lailla fiktiivinen Operaatio Finljandija. Siinä "määriteltiin" venäläisten tavoitteeksi Suomen miehittäminen joko suoraan hyökkäyksestä (kesän 1944 suurhyökkäys) tai jos se ei onnistuisi, niin miehitys rauhanteon jälkeen.
Operaatio Para Bellum kuvittelee, mitä tällaisesta skenaariosta olisi seurannut syys-lokakuussa 1944. Maassa käydään sotaa, josta ei koskaan kerrota eikä siitä jää asiakirjoja määrätietoisen jälkien hävittämisen takia.
Operaatio Para Bellum esittää myös fiktiivisen version siitä, miten ja miksi asekätkentä tuli venäläisten tietoisuuteen sekä samoin fiktiivisen syyn, miksi Suomea ei miehitetty syksyllä 1944.
Aiheesta muualla

Kaarnakari, Ville : Operaatio Para Bellum Tammi. Arkistoitu 7.8.2013.
O:n tarina

O:n tarina (Histoire d'O) on vuonna 1954 ranskaksi ja englanniksi julkaistu eroottinen romaani rakkaudesta, seksuaalisesta alistumisesta ja hallinnasta. Kirjoittaja Pauline Réage on salanimi. Kirjoittajaksi osoittautui ranskalainen journalisti Anne Cécile Desclos, joka käytti myös salanimeä Dominique Aury. Desclos kertoi asian itse julkisesti 86-vuotiaana vuonna 1994. Alkujaan sarjaksi kirjeitä kirjoitettu romaani oli vastaus Desclosin rakastajan, kirjallisuuskriitikko ja kustantaja Jean Paulhanin, väitteelle, etteivät naiset kykene kirjoittamaan eroottisia romaaneja.
Juoni

Romaanissa nuori nainen, valokuvaaja ”O” (muuta nimeä hänestä ei käytetä) joutuu miesystävänsä Renén pakottamana mukaan eräänlaiseen eroottiseen klubiin, johon kuuluu herroiksi kutsuttuja miesjäseniä sekä alistetussa asemassa olevia naisia. Romaanin edetessä kuvataan seksuaalisen alistumisen, suoranaisen orjuuden, erilaisia ilmenemismuotoja ja toteutustapoja.
Romaanin ensimmäinen osa, Roissyn rakastajat, kuvaa O:n alistamista ja hänen reaktioitaan siihen eräänlaisessa linnassa. Kirjan alussa lukijalle tarjotaan kaksi erilaista muunnelmaa alkutilanteesta. Osan lopussa O palaa ulkomaailmaan, koulutettuna alistumiseen ja varustettuna jäsenyyttä ja asemaansa osoittavalla symbolilla. Paikannimi Roissy esiintyy ainoastaan luvun lopussa auton ikkunasta näkyvässä kilvessä.
Toinen osa, Sir Stephen, kuvaa miten René luovuttaa O:n ihailemalleen vanhemmalle miehelle, velipuolelleen Sir Stephenille. Tämän tarkoituksensa on opettaa O:lle alistumista, johon ei liity rakkaus: ”Te sekoitatte rakkauden ja tottelevaisuuden. Teidän tulee totella rakastamatta minua ja vaikka minä en rakasta teitä.” Sir Stephen ja René antavat O:lle erilaisia alistumista vaativia tehtäviä.
Kolmannessa osassa Anne-Marie ja renkaat Sir Stephen vie O:n ystävänsä Anne-Marien ylläpitämään ulkopuolisilta suljettuun naistentaloon, jossa hän kohtaa naisten välisen dominoinnin ja seksuaalisuuden. Konkreettisesti termi renkaat viittaa genitaalilävistykseen.
Romaanin neljäs osa Pöllö saa nimensä O:n esiintymisestä klubin juhlissa alastomana, mutta helmipöllöä esittävä naamio kasvoillaan.
Romaani päättyy huomautukseen puuttuvasta viimeisestä luvusta. Huomautuksessa kerrotaan romaanilla olevan kaksi erilaista mahdollista loppua.
Romaanin alussa on Jean Paulhanin kirjoittama esipuhe Onnesta orjuudessa, jossa hän pyrkii tulkitsemaan romaanin lähtökohtia ja merkityksiä.