stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pornaisten terveysasema

| Pornaisten terveysasema |
| --- | --- |
Osoite:  Latiskantie 3, 07170 Pornainen
Sijainti:  Kirveskoski, Pornainen
Koordinaatit:  60.47558°N, 25.37743°E
Valmistumisvuosi:  1987
Käyttäjä:  Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä, Huslab
Runkorakenne:  puu, paikalla tehty 
Julkisivumateriaali:  puu 
Kerrosluku:  1
Kerrosala:  568 m2
Keusote: Terveysasemien sijainti - Pornaisten terveysasema
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pornaisten terveysasema on uusimaalaisen Pornaisten kunnan keskustaajamassa eli Kirveskoskella toimiva julkisen palvelun terveysasema. Sen palvelut on vuodesta 2019 lähtien tuottanut kuuden kunnan yhteinen Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä (Keusote) ja vuodesta 2023 lähtien Keski-Uudenmaan hyvinvointialue. Terveysaseman yhteydessä toimii HUSLABin toteuttama Pornaisten terveysaseman laboratorio.
Pornaisten terveysasema palvelee normaalisti maanantaista keskiviikkoon kello 8-16 ja torstaina ja perjantaina kello 8-13. Kiirevastaanotto arkisin kello 8-16. Terveysaseman ollessa suljettuna kiireellisestä hoitoa tarjotaan öisin kello 20-08 Porvoon sairaalan yhteispäivystyksessä (Sairaalantie 1, Porvoo). Lisäksi kiireellistä hoitoa tarjoaa ympärivuorokautisesti Hyvinkään sairaalan päivystys (eli Hyvinkään Akuutti, osoitteessa Sairaalakatu 1, Hyvinkää).
Pornaisten puurunkoinen terveysasemarakennus on valmistunut vuonna 1987.
Aiheesta muualla

Pornaisten terveysaseman sijainti (pornainen.karttatiimi.fi)
Pornaisten terveysasema (pornainen.fi)
Poolo olympialaisissa

Poolo on järjestetty olympialaisissa viisi kertaa, viimeisen kerran vuonna 1936. Laji oli ainoastaan miehille. Ensimmäisen kerran se oli mukana olympialaisten ohjelmassa kesäolympialaisissa 1900.
Mitalistit > Naiset

|  Mitalitaulukko |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tapahtuma | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |
| 1900 Pariisi tulokset |   Sekajoukkue |   Sekajoukkue |   Sekajoukkue  Sekajoukkue  |  |
| 1908 Lontoo tulokset |   Iso-Britannia |   Iso-Britannia  Iso-Britannia |  ei jaettu  |  |
| 1920 Antwerpen tulokset |   Iso-Britannia |   Espanja |   Yhdysvallat  |  |
| 1924 Pariisi tulokset |   Argentiina |   Yhdysvallat |   Iso-Britannia  |  |
| 1936 Berliini tulokset |   Argentiina |   Iso-Britannia |   Meksiko  |  |
  Lähde: Polo topendsports.com. Viitattu 12.2.2017. (englanniksi)
Mitalitaulukko

| Poolon olympiamitalit> Sija | Poolon olympiamitalit> Maa | Poolon olympiamitalit> Kultaa | Poolon olympiamitalit> Hopeaa | Poolon olympiamitalit> Pronssia | Poolon olympiamitalit> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Iso-Britannia | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 2 |  Argentiina | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 3 |  Sekajoukkue | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 4 |  Yhdysvallat | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 5 |  Espanja | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 6 |  Meksiko | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Yhteensä | Yhteensä | 5 | 6 | 5 | 16 |
Lähde: Polo Sports Reference. Viitattu 15.12.2016. (englanniksi)
Dregen

Dregen Ilosaarirockissa heinäkuussa 2011.
Dregen (oikealta nimeltään Andreas Tyrone Svensson) (s. 12. kesäkuuta 1973 Nässjö, Ruotsi) on ruotsalainen kitaristi. Hänet tunnetaan parhaiten yhtyeestä Backyard Babies, jossa hän on soittanut vuodesta 1987 lähtien. Dregen soitti myös Hellacopters-yhtyeessä vuosina 1994–1998. Dregen liittyi kesäkuussa 2011 Michael Monroen yhtyeeseen kitaristiksi korvaten The Wildhearts -yhtyeessä soittavan Gingerin. Vuonna 2013 Dregen julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa.
Dregen käyttää lähes ainoastaan Gibson ES-335 -kitaroita, Fender-merkkisiä putkinuppeja sekä Marshall-merkkisiä vahvistinkaappeja . Hän käyttää myös Sundberg Guitars S-J2 akustisia kitaroita.
Dregen oli naimisissa ruotsalaisen laulajan Pernilla Anderssonin kanssa.
Diskografia > Backyard Babies

Diesel & Power (1994)
Total 13  (1998)
Making Enemies Is Good  (2001)
Stockholm Syndrome  (2003)
People Like People Like People Like Us  (2006)
Backyard Babies (2008)
Diskografia > The Hellacopters

Supershitty to the Max! (1996)
Payin' the Dues (1997)
Diskografia > Supershit 666

Supershit 666 (1999)
Diskografia > Dregen and Tyla

The Poet & The Dragon (2004)
Diskografia > Michael Monroe

Horns and Halos (2013)
Diskografia > Dregen

Dregen (2013)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dregen Wikimedia Commonsissa
Planeettatutkimus

NASA Apollo 17 Lunar Roving Vehicle
Planeettatutkimus (myös planeettakuntatutkimus, aurinkokuntatutkimus tai planetologia, engl. planetary science) tutkii oman aurinkokuntamme planeettoja, niiden kuita sekä pienempiä aurinkokunnan kappaleita kuten kääpiöplaneettoja, asteroideja, komeettoja ja meteoroideja. Yksi tärkeimmistä kysymyksistä on se, kuinka aurinkokunnat ja niissä olevat kappaleet muodostuvat. Tieteenalan suuriin kysymyksiin kuuluvat muun muassa myös aurinkokuntien ja sen sisältämien kohteiden elinkaari, niiden fysikaaliset ja dynaamiset ominaisuudet, yleisyys maailmankaikkeudessa sekä astrobiologian keskeinen aihe: elämän synty ja kehittyminen planeetoilla. Eksoplaneettoja käsitellään alan suurimmissa konferensseissa.
Tutkimuksen osa-alueet

Planeettatutkimus on huomattavan poikkitieteellinen tutkimusala, joka yhdistelee tähtitiedettä, planetaarista geologiaa, astrokemiaa ja ilmakehätieteitä (esim. hydrologia). Lisäksi aihetta sivuavat avaruusfysiikka, joka tutkii Auringon vaikutuksia Maan lähiavaruuteen, sekä astrobiologia. Tutkimukseen kuuluu sekä  teoreettista että havaitsevaa työtä. Teoreettinen työ on pääasiallisesti tietokoneella tehtävää matemaattista mallinnusta. Havaitseva työ sisältää avaruusluotainten ja maanpäällisten tutkimuslaitosten tekemät havainnot ja niiden käsittelyn. Maanpäällisten havaintojen puolesta eniten havaitaan asteroideja.
Ammattilaistoiminta > Julkaisut

Geochimica et Cosmochimica Acta
Icarus
Journal of Geophysical Research
Meteoritics and Planetary Science
Planetary and Space Science.
Ammattilaistoiminta > Kokoukset

Division for Planetary Sciences (DPS): Yhdysvaltain tähtitieteellisen seuran AAS:n planeettatutkimusjaoston kokous, vuosittain loka-marraskuussa.
Lunar and Planetary Science Conference (LPSC): Lunar and Planetary Instituten järjestämä kokous, vuosittain maaliskuussa.
European Planetary Science Conference (EPSC): Euroopan merkittävin planeettatutkimuskokous, vuosittain syyskuussa.
American Geophysical Union (AGU): Yhdysvaltain geofysikaalisen seuran kokous, vuosittain joulukuussa San Franciscossa.
European Geophysical Union (EGU):  Euroopan geofysikaalisen seuran kokous, vuosittain huhtikuussa Wienissä.
Meteoritical Society Annual Meeting (MetSoc): Kansainvälisen Meteoriittitutkimusseuran kokous, heinä-syyskuussa vuorovuosin Euroopassa ja Yhdysvalloissa.
Planetary Defence Conference (PDC): Kansainvälisen astronautiikkajärjestön (IAA) kokous, kahden vuoden välein huhtikuussa.
Asteroids, Comets, Meteors (ACM): kolmen vuoden välein järjestettävä kokous. Järjestävä taho, maa ja ajankohta vaihtelevat.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Nasa.gov: Planetary Missions (englanniksi)
The Planetary Society (englanniksi)
Pitkälahti (Kinnula)

| Pitkälahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Kunnat:  Kinnula
Koordinaatit:  63°20′20″N, 24°56′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskuoja:  kuivatusoja Ylä-Jäppään
Järvinumero:  14.452.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  141,1 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  200 m  
Rantaviiva:  1,217 km  
Pinta-ala:  2,961 ha   
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkälahti 
Pitkälahti on Keski-Suomessa Kinnulassa Silkkiperän lähellä sijaitseva järviä ja lampia sisältävä kosteikkoalue.
Maantietoa

Koskeikon pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. 
Kosteikkoalueen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Ylä-Jäpän alueeseen (14.452) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy.
Eettinen konsensusteoria

Eettinen konsensusteoria on modernistinen eettinen näkemys, jonka mukaan ihmisyhteisön on mahdollista kyetä idealisoidussa tilanteessa pääsemään konsensukseen moraalin luonteesta ja luomaan universaali moraali.
Konsensusteoria hylkää eettisen realismin näkemyksen moraalisista tosiasioista, jotka esiintyvät joko naturalistisina ja empiirisesti mitattavina ominaisuuksina tai intuitiolla havaittavina asiantiloina. Konsensusteorian vahva näkemys etiikkaan on, että kysymyksessä on emergentti ihmisten kanssakäymisestä kumpuava moraalisäännöstö, joka ei voi olla ihmisestä riippumaton eli objektiivinen.
Jürgen Habermas on kehittänyt universaalipragmatiikkaansa, joka pyrkii luomaan sosiaalisen teorian ja viitekehyksen, jonka mukana syntyisi idealisoidut puitteet absoluuttisen moraalin synnylle. Habermaslaisessa diskurssissa sosiaaliset ja psykologiset esteet eivät vaikuttaisi keskusteluun ja kaikki kuuntelisivat toistensa näkökantoja ilman dogmaattisuutta tai ideologiansa painolastia.
John Rawls muotoili hyvin samansuuntaisen teorian puhuessaan teoksessaan Oikeudenmukaisuusteoria eettisten näkemysten reflektiivisestä tasapainosta, jonka yhteisö saavuttaa rationaalisen keskustelun myötä.
Pornaisten kirkko

| Pornaisten kirkko |
| --- | --- |
 Pornaisten kirkko pitkäperjantaina 2023
Sijainti:  Pornainen
Koordinaatit:  60°28′27″N, 025°22′33″E
Seurakunta:  Pornaisten seurakunta
Rakentamisvuosi:  1924
Suunnittelija:  Ilmari Launis
Materiaali:  graniitti
Istumapaikkoja:  250
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pornaisten kirkko on vuonna 1924 valmistunut kivikirkko Pornaisissa, Uudellamaalla. Sen on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis. Kirkko on rakennettu pornaislaisesta graniitista ja se on kolmilaivainen. Kirkkoon mahtuu noin 250 ihmistä, ja se on suosittu vihkikirkko. Erillinen, vuonna 1834 valmistunut kellotapuli paloi vuonna 1993, siitä on jäljellä vain kiviperustus.
Kirkko vihittiin käyttöön 5. lokakuuta 1924. Kirkon urut ovat 12-äänikertaiset Kangasalan urkutehtaan valmistamat mekaaniset urut.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pornaisten kirkko Wikimedia Commonsissa
Kirkko hautausmaalta nähtynä.
Pääovi.
Seurakuntakeskus kirkon vieressä (Timo ja Ilari Suomalainen, 2000).
Pornaisten kirkko, sankarihaudat kesällä 2013
Kirkkosali
Uudenmaan kirkot (pois lukien Espoo, Helsinki ja Vantaa)
Askola –
Bromarv –
Capella (Siuntio) –
Degerby –
Fagervik –
Haapajärvi –
Hanko –
Hyvinkää (ev.lut.) –
Hyvinkää (ortod.) -
Hyvinkää (vanha) –
Inkoo –
Järvenpää (ev.lut.) –
Järvenpää (ortod.) –
Karjaa –
Karkkila –
Karjalohja –
Kauniainen –
Kellokoski –
Kerava –
Kirkkonummi –
Klaukkala (ev.lut.) –
Klaukkala (ortod.) –
Kytäjä –
Kärkölä –
Lapinjärvi –
Lapinjärvi (pikku kirkko) –
Lappohja –
Liljendal –
Lohja –
Lohja (tsasouna) –
Loviisa –
Masala –
Merikappeli (Upinniemi) –
Mustio –
Myrskylä –
Mäntsälä –
Nummi –
Nurmijärvi –
Pernaja –
Pohja –
Porvoo –
Porvoon Kristuksen kirkastumisen kirkko –
Pornainen –
Pukkila –
Pusula -
Rajamäki –
Ruotsinpyhtää –
Sammatti –
Sipoo (uusi) –
Sipoo (vanha) –
Siuntio –
Snappertuna –
Söderkulla –
Tammisaari –
Tenhola –
Tuusula –
Täktom (kappeli) –
Vihti
Ilmari Launiksen suunnittelemia suomalaisia kirkkoja
Kalvolan kirkko | Konneveden kirkko | Lumivaaran kirkko | Pomarkun kirkko | Pornaisten kirkko | Saaren kirkko | Sammaljoen kirkko | Tervon kirkko | Valkjärven kirkko | Vieremän kirkko | Vuokselan kirkko | Ylämaan kirkko
EGS Gafsa

El Gawafel Sportives de Gafsa (arab. القوافل الرياضية بقفصة‎‎) on tunisialainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1967. Sen kotistadion on Stade 7 Novembre, joka sijaitsee Gafsassa.
Historia

Joukkue pelasi pitkään perustamisensä jälkeen Tunisian kolmannessa ja toisessa divisionassa aina vuoteen 1988 asti. Sittemmin se pelasi ykkös divisionassa, kunnes se nousi 2000-luvun alussa Ligue Professionnelle 2:een. Kaudella 2005–2006 EGS Gafsa pelasi ensi kerran Tunisian korkeimmalla sarjatasolla Ligue Professionnelle 1:ssä.
Entisiä pelaajia

Sirajeddine Chihi
Mehdi Meriah
Anis Zitouni
Aiheesta muualla

Virallinen sivu
Eettinen naturalismi

Eettinen naturalismi
Eettinen realismi
Emotivismi
Nihilismi
Sentimentalismi
Velvollisuusetiikka
Eettinen intuitionismi
Sopimusetiikka
Luonnonoikeus
Seurausetiikka
Hyve-etiikka
Bioetiikka · Lääketiede
Ympäristö · Sota
Liike-elämä · Tietokoneet
Yritysten yhteiskuntavastuu
Tilanne-etiikka
Deskriptiivinen etiikka
Moraali
Moraalipsykologia
Moraalirelativismi
Eettinen naturalismi on käsitys, jonka mukaan etiikka on kokemusperäinen (empiirinen) tiede ja sitä voidaan tutkia kuten mitä tahansa muutakin luonnollista ominaisuutta. Naturalisteille on tyypillistä palauttaa useat ihmisen psyykkiset ilmiöt luontoon.
Naturalismi kehittyi alun perin antiikin aikana ja sen ensimmäiseksi edustajaksi mainitaan usein Aristoteles. Hän uskoi ihmisen elävän hyvää elämää eläessään niin sanottua normaalia ihmiselämää. Normaali ihmiselämä voidaan kartoittaa tarkkailemalla useiden ihmisten käytöstä ja vetämällä siitä yleisiä johtopäätöksiä. Ihmisten hyvyys nähdään tällöin lähes synonyyminä sanalle luonnollinen. Kun puhutaan hyvästä ihmiselämästä, tarkoitetaan ihmiselle yleisesti lajinomaisinta elämää. Aristoteles näki sosiaalisen elämän ihmisen luonnollisimpana ominaisuutena.
Myös moraalisuuden ajatellaan naturalistisesti olevan ihmiselle luonnostaan kuuluva ominaisuus. Hyvät teot puolestaan nousevat ihmisten tarpeiden pohjalta. Hyvät teot tyydyttävät inhimilliset tarpeet ja edistävät elämää. On hyvä antaa nälkäiselle ruokaa, palelevalle vaatteita. Tappaminen on kiellettyä, koska se ei edistä elämää. Moraalinormit perustellaan siis puhtaasti luonnonmukaisen toiminnan kautta. Naturalistien mukaan ristiriitatilanteita ei synny, mikäli ihminen voi järkensä avulla ymmärtää, että toisilla ihmisillä on vastaavia tarpeita kuin hänellä ja ottaa ne rationaalisessa harkinnassaan huomioon. Kyseenalaista kuitenkin on kuinka paljon ihminen puoltaa harkinnassa muiden ja omaa etuaan (ks. altruismi).
Naturalistit yhdistävät hyvän-käsitteen siis vahvasti tosiasioihin; teot voivat olla suoraan hyviä. Tästä naturalisteja on kuitenkin voimakkaasti arvosteltu. Esimerkiksi Humen giljotiinin mukaan tosiasioista ei voi päätellä, miten pitäisi toimia. Tällöin myöskään konkreettisista haluista ei voi päätellä moraalisen toiminnan mittaria.
Naturalismi voidaan myös katsoa filosofiseksi asennoitumiseksi, joka katsoo, ettei moraalia tarvitse mitenkään mystifoida ja irrottaa inhimillisestä todellisuudesta.
Protein Data Bank

Protein Data Bank eli PDB on ilmainen internet-tietokanta, johon on kerätty makromolekyylien kolmiulotteisia rakenteita. Tietokannassa on enimmäkseen proteiineja.
Yleistä

PDB-tietokantaa ylläpitää PDBe, PDBj, RCSB (Research Collaboratory for Structural Bioinformatics) plus BMRB- yhdessä wwPDB. Tietokantaan säilötyt rakenteet on selvitetty lähinnä röntgenkristallografialla ydinmagneettisella resonanssispektroskopialla (NMR) ja havainnollistettu värikkäin tietokoneella valmistetuin kuvin. PDB:n sisällön määrä on vähäinen moniin muihin tietokantoihin verrattuna, mikä johtuu siitä, että läheskään kaikkien kiinnostavien molekyylien kolmiulotteista rakennetta ei ole ehditty tai pystytty mallintamaan. Tietokantaa kasvattavat eri puolilla maailmaa rakennetutkimusta tekevät tutkijat, jotka lisäävät tietokantaan selvittämiään proteiinirakenteita.
Protein Data Bank -sivujen mukaan tietokantaan oli 1.4.2006 tallennettuna:
32 724 proteiinia, peptidiä tai virusta
1 585 nukleiinihappoa
ja 33 muuta molekyyliä.
Tietokannan etusivulla esitellään kuukauden molekyyli, josta saa tarkempia tietoja etusivun linkin kautta.
Haku tietokannasta

Haun voi syöttää suoraan PDB:n etusivulle molekyylin nimellä. Jos esimerkiksi halutaan löytää ihmisen pepsiinientsyymin rakenne, kirjoitetaan haku englanniksi muotoon "pepsin". Haun tuloksena löytyy kuitenkin paljon erilaisia pepsiinejä eri eliöiltä ja mm. pepsiini-inhibiittoreiden rakenteita. Niinpä hakua voi tarkentaa kirjoittamalla "pepsin human" (=pepsiini ihminen).
Jokaisella tietokantaan säilötyllä makromolekyylillä on oma tunnuksensa eli PDB ID. Esimerkiksi pepsiinin tunnus on 1PSN. Kun hakuruutuun kirjoittaa 1PSN, aukeaa haun tuloksena ruudulle suoraan pepsiinin sivut. Pepsiinin PDB ID selviää haetun pepsiinin PDB-sivun ylälaidasta.
Haku on mahdollista tehdä myös tutkijan mukaan. Tällöin hakuruudun vierestä valitaan kohta "Author" ja kirjoitetaan hakuruutuun tutkijan nimi. Haun tuloksena saadaan rakenteita, joiden tekijänä on mainittu kyseinen tutkija.
Haun tulokset

Haun tuloksena saadulla proteiinin sivulla kerrotaan rakennetietoja. Oikealla puolella on esitetty kuva proteiinista. Kuvan alla on linkkejä, joista painamalla kuvaa voi tarkastella eri ohjelmilla. Näiden ohjelmien avulla proteiinia voi pyöritellä ja sen eri aminohappotähteitä voi tarkastella. Sivulla on myös perustietoja, kuten mallintajien nimet, julkaisu, proteiinin rakennemallin resoluutio ja sen R-arvo. Sivuilta ylälaidan linkeistä löytyy myös tietoja geenistä ja proteiinin sekvenssistä. Vasemmalla olevista linkeistä löytyy esimerkiksi proteiinin Ramachandran-kuvaaja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Protein Data Bank Wikimedia Commonsissa
Poolo kesäolympialaisissa 1900

Poolo
Vuoden 1900 kesäolympialaisten poolo järjestettiin 28. toukokuuta – 2. kesäkuuta 1900. Tämä oli ensimmäinen kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Poolo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 20 osanottajaa neljästä eri maasta. Joukkueita oli viisi, joista kolme oli sekajoukkueita. Kolmannesta sijasta ei kilpailtu vastakkain, joten se jaettiin kahden joukkueen kesken.
Mitalistit

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Pronssia |
|  Sekajoukkue   Foxhunters Hurlingham John Beresford  Denis St. George Daly  Foxhall P. Keene  Frank MacKey  Sir Alfred Rawlinson |  Sekajoukkue   BLO Polo Club Rugby Walter Buckmaster  Frederick Freake  Jean de Madre  Walter McCreery |  Sekajoukkue   Bagatelle Polo Club de Paris Robert Fournier-Sarlovèze  Frederick Agnew Gill  Maurice Raoul-Duval  Édouard Alphonse James de Rothschild |  MeksikoEustaquio de Escandón y Barrón Manuel de Escandón y Barrón, Marquis of Villavieja Pablo de Escandón y Barrón Guillermo Hayden Wright |
Lopputulokset

| Sija | Joukkue | Maa |
| --- | --- | --- |
|  | Foxhunters Hurlingham |  Sekajoukkue |
|  | BLO Polo Club Rugby |  Sekajoukkue |
|  | Bagatelle Polo Club de Paris |  Sekajoukkue |
|  | Meksiko |  Meksiko |
| 5. | Compiègne Polo Club |  Ranska |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sekajoukkue | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 2. |  Meksiko | 0 | 0 | 1 | 1 |
Pitkälammi (Tammelan Kaukola)

| Pitkälammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Tammela
Koordinaatit:  60°46′33″N, 23°49′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue (35.93)
Laskujoki:  ei ole 
Järvinumero:  35.931.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  97,5 m 
Rantaviiva:  0,599 km 
Pinta-ala:  0,01749 km² 
 fiPitkälammi 
Pitkälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Kaukolannummella sijaitseva kaksiosainen lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Lammen ranta on Saaren kansanpuiston länsipuolen rajana.
Joissakin yhteyksissä Pitkälammella tarkoitetaan samassa painaumassa olevista kolmesta lammesta eteläisintä.
Maantiede

Lampi on kuroutunut keskeltä kahdeksi vesialtaaksi, mutta siitä käytetään kartoissa vain yhtä nimeä kuten historiansa aikana aina. Lammen eteläisen osan pinta-ala on 1,7 hehtaaria, mutta molempien altaiden yhteinen pinta-ala on yli 3 hehtaaria. Eteläosan pituus on 270 metriä ja pohjoisen osan 190 metriä. Eteläosan leveys on 120 metriä ja pohjoisosan leveys on 80 metriä. Yhteensä osien pituus on 450 metriä ja leveys 120 metriä. Lampeen ei laske yhtään tulo-ojaa eikä siitä laske pois ojia. Se saa vetensä pääasiassa pohjavedestä. Eteläosan rantaviiva on 600 kilometriä pitkä ja molempien osien yhteispituus on 1,1 kilometriä.
Rannat ovat länsipuolelta pääosin soista metsämaastoa ja itäpuolelta pääosin harjun reunassa kasvavaa kangasmetsää. Lammen itäpuolella kulkee Kaukolanharju, jonka rinne laskee suoraan lampeen. Itäranta onkin Saaren kansanpuiston raja. Rannoilla on neljä loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kaukolan kylältä.
Länsipuolella on vielä yksi lampi Härjänsilmä, joka on myös pohjavedestä vetensä saava suppa.
Historia

Senaatin kartastossa vuodelta 1884 Pitkälampi on piirretty vielä pitkänä ja kapeana järvenä, jonka keskikohta oli hieman kaventunut, mutta jonka vesialue oli vielä yhtenäinen. Tämän perusteella voidaan päätellä, että järven soistuminen ja umpeenkasvu on tällä välin edennyt ja jossakin vaiheessa keskikohta olisi kuroutunut kahtia. Lammen nimi on siitä huolimatta säilynyt, vaikka lammen muoto ei enää ole pitkä. Viereinen lampi Ammeenpohja saattaa olla samanlaisen soistumisen aikaansaama pienempi lampi.
Luonnonhistoria

Viime jääkauden jälkeen noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja sen reuna vetäytyi kohti luodetta, purki jäätikön alta virtaava jäätikköjoki nykyiseen Kaukolaan vetensä. Veden virtauksen mukana kulkeutui paljon kiveä ja hiekkaa, jota läjittyi purkaustunneliin ja kasautui purkausaukon eteen. Nämä kivi- ja hiekkajäänteet muodostavat Kaukolannummen harjut, joka osa Lopelta Humppilaan jatkuvaa harjujaksoa. Suurin harju on Kaukolanharju, jonka pitkä yhtenäinen selänne kiemurtelee nummen reunaa.
Kaukolanharju muodostaa Pyhäjärven ja Kuivajärven väliin rikkonaiseen kannaksen, jossa veden täyttämät harjujen välit ja supat muodostavat mosaiikkimaisen vyöhykkeen. Harjun rakenteita kulkee myös järven vedenpinnan alla ja osa niistä ovat peittyneet myös savien alle. Alue on nykyään osa Saaren kansanpuistoa, jossa voi vapaasti retkeillä ja tutustua luonnonkohteisiin ja alueen historiaan.
Alueen 11−13 lampea ovat syntyneet, kun jäätikköjoen suuaukon reunan jääseinämästä irtosi jäävuorenkappaleita, jotka hautautuivat hiekan joukkoon. Myöhemmin, kun mannerjään reuna oli vetäytynyt riittävän kauaksi, hiekan alla olleet jäävuoret sulivat ja hiekkaan jäi sille paikalle syvä ja jyrkkäreunainen painauma. Näitä painaumia kutsutaan harjusupiksi tai vain supiksi.
Pieni Pohjoislampi

| Pieni Pohjoislampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°32′13″N, 25°22′27″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lanneveden va (14.65)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.659.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,4 m  
Pituus:  610 m  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  1,524 km  
Pinta-ala:  12,232 ha  
Tilavuus:  0,0003054 km³ 
Keskisyvyys:  2,5 m  
Suurin syvyys:  3,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPieni Pohjoislampi 
Pieni Pohjoislampi  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Palsankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 610 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 305 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Lanneveden valuma-alueella (14.65), jonka Palsanpuron valuma-alueeseen (14.659) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,4 metriä mpy.