stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vuorikanasammakko
Vuorikanasammakko ja ihminen

Vuorikanasammakolla on ollut tärkeä osa levinneisyysalueensa kulttuurissa. Se esiintyy paikallisissa lauluissa, tarinoissa ja vitseissä, sekä esimerkiksi Dominican vaakunassa.  Sen yleiseen paikalliseen nimeen "Mountain Chicken" (suom. vuorikana) on liitetty useita eri taustatarinoita. "Kanalla" on mahdollisesti viitattu sen kokoon ja asemaan ruokana. Se saattaa kuitenkin viitata myös sammakon ääntelyyn. Metsästys ruuaksi on aikanaan ollut huomattavaa. Esimerkiksi Dominicalla se tunnettiin aikanaan kansallisruokana. Suurimmillaan Dominicalla pyydystettiin arviolta 18 000–26 000 sammakkoa vuosittain, joskin myöhemmin niiden pyynnille asetettiin rajoituksia. Montserratissa sammakkoja pyydettiin vuonna 1980 yhteensä 1 680. Asema Dominican kansallistruokana poistettiin vuonna 2016 lajin sujelemiseksi.
Valokuvassa.
Dominican vaakuna, vuorikanasammakko kilvessä yllä oikealla.
Cheshire

Cheshire
| --- | --- |
Sijainti:  Luoteis-Englanti Englanti Yhdistynyt kuningaskunta
Pääkaupunki:  Chester 
Pinta-ala:  2 340 km2  (2016) 
Hallinnolliset osat:  Cheshire East (d) Cheshire West ja Chester (d) Halton (d) (käännä suomeksi) Warrington (d) (käännä suomeksi) 
Väkiluku:  1 070 000  as.  (2020) 
Asukastiheys:  457  as./km2  (2020)
NUTS:  UKD6 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Cheshire on muodollinen ja historiallinen kreivikunta Luoteis-Englannissa, Walesin vastaisella rajalla. Se menetti hallinnollisen asemansa vuonna 2009, jolloin siihen kuuluneet kuusi hallintopiiriä – Chester, Congleton, Crewe and Nantwich, Ellesmere Port and Neston, Macclesfield ja Vale Royal – lakkautettiin ja niiden alueista muodostettiin Cheshire Eastin ja Cheshire West and Chesterin yhtenäishallintopiirit. Näiden lisäksi sen alueella sijaitsivat jo ennestään Haltonin ja Warringtonin yhtenäishallintopiirit. Vuonna 2020 kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin 1 070 000 ihmistä.
Cheshire on vaurasta maanviljelysseutua, jolle on tyypillistä monet maalaiskylät ja pikkukaupungit. Kreivikunnan itäosissa kiinteistöjen hinnat nousevat, kun vauraat manchesterilaiset hakevat maalaisympäristöä kohtuullisen ajomatkan päässä suurkaupungista. Cheshireä halkovat monet kanavat, jotka olivat aiemmin teollisuuden tuotteiden ja raaka-aineiden kuljetusväyliä, mutta joita on nyttemmin kunnostettu virkistyskäyttöön.
Maantiede

Cheshiren pinta-ala on 2 343 neliökilometriä. Sitä ympäröivät Merseyside luoteessa, Suur-Manchester koillisessa, Derbyshire idässä, Staffordshire kaakossa, Shropshire etelässä ja Walesiin kuuluvat Wrexham ja Flintshire lännessä.
Kreivikunta ulottuu luoteessa Dee- ja Merseyjokien estuaareihin ja idässä Penniinien ylängölle. Pieni alue sijaitsee Peak Districtin kansallispuiston rajojen sisäpuolella.
Cheshiren kallioperä muodostuu suurimmaksi osaksi triaskautisista hiekkakivi- ja merkelikivilajeista, jotka värjäävät maaperän punertavaksi. Myös monet paikallisesta kivestä rakennetut kirkot näyttävät punaisilta. Cheshiren tasankoa peittävät lukuisat jääkaudella syntyneet savi-, hiekka- ja soramuodostumat, mutkittelevat joet ja pienet järvet (meres).
Historia

Pronssi- ja rautakaudella rakennettiin useita linnavuoria Cheshiren keskiosaa halkovalle vähämetsäiselle hiekkakiviharjanteelle, joka toimii vedenjakajana Deejoen vesistölle lännessä ja Weaver- ja Danejokien vesistölle idässä. Rooman valtakunnan aikana, vuoden 71 paikkeilla, rakennettiin nykyisen Chesterin paikalle tukikohta legioonalle, jonka tehtävänä oli valloittaa Pohjois-Wales ja puolustaa provinssin luoteisosia.
Neljäsataa vuotta roomalaisten lähdön jälkeen seudulla asui kelttiläisiä brittejä. Vuonna 830 anglosaksit ottivat alueen haltuunsa ja sulauttivat sen Mercian valtakuntaan. Viikingit perustivat siirtokuntia Wirralin niemimaalle 800–900-luvuilla – samoihin aikoihin kuin Cheshiren alueesta muodostettiin Mercian alainen kreivikunta.
Myöhäiskeskiajalla Cheshire sai osittain autonomisen aseman kruunun alaisuudessa. Kreivikunta oli osallisena Harry Hotspurin johtamassa kapinassa vuonna 1403 ja tuki Lancasterin sukua ruusujen sodassa. 1600–1700-luvuilla Northwichin, Middlewichin ja Nantwichin kaupungit saivat vaurautensa suolakaivoksista.
1700-luvulla Cheshiren ja läheisen Lancashiren kaupunkeihin syntyi tekstiiliteollisuutta. Congleton ja Macclesfield erikoistuivat silkintuotantoon, kun muissa kaupungeissa käytettiin raaka-aineena puuvillaa. 1800-luvun aikana kreivikunnasta muodostui yksi Ison-Britannian tärkeimmistä teollisuusalueista – sen alueelle syntyi kemianteollisuutta ja lisäksi Manchesterin teollisuusvyöhyke laajeni Koillis-Cheshireen ja Liverpoolin satama ulotti toimintansa Wirralin niemimaalle.
Hallinto

Cheshirellä ei ole ollut hallinnollista asemaa vuodesta 2009 lähtien, jolloin kreivikunnanvaltuusto lakkautettiin. Lordiluutnantti David Briggs on edustanut Ison-Britannian kuningatarta kreivikunnassa maaliskuusta 2010 lähtien.
Hallinto > Osa-alueet

Cheshiren muodolliseen kreivikuntaan kuuluvat seuraavat neljä hallinnollisesti itsenäistä yhtenäishallintopiiriä:
Cheshiren aluehallinto
1. taso: Hallintopiirit
2. taso: Kunnat
| Hallinnon taso | Väkiluku (2020) | Lähde | Kartalla |
| --- | --- | --- | --- |
| Cheshire Westin ja Chesterin kaupunkipiiri * | 344 000 |  | 1 |
| Cheshire Eastin kaupunkipiiri * | 387 000 |  | 2 |
| Warringtonin kaupunkipiiri * | 209 000 |  | 3 |
| Haltonin kaupunkipiiri * | 130 000 |  | 4 |
* Yhtenäishallintopiiri
Yhtenäishallintopiirit jakaantuvat edelleen 218 kuntaan (civil parish), joilla on omat kunnan- tai kaupunginvaltuustonsa. Kunnat edustavat asukkaitaan paikallishallinnon ylempiin tasoihin nähden, tuottavat paikallisia palveluja ja pyrkivät parantamaan kunnan elintasoa. Ne voivat järjestää asukkailleen esimerkiksi vapaa-ajankeskuksia, puistoja, viljelypalstoja, bussikatoksia, julkisia jäteastioita ja parkkialueita.
Talous

Cheshire Eastin ja Cheshire West and Chesterin yhtenäishallintopiirit ovat yhä maatalousvaltaisia. Chesterin tasangolla ja Weaverjoen laaksossa on erityisesti maitotiloja ja suolakaivoksia. Ison-Britannian vanhin ja suurin suolakaivos sijaitsee lähellä Winsfordia. Hallintopiirien alueella on myös lääke- ja autoteollisuutta. Cheshire Eastin alueella on lisäksi paperiteollisuutta ja tutkimusta ja tuotekehitystä, Cheshire Westin alueella puolestaan kemianteollisuutta, energiantuotantoa ja finanssitoimialan yrityksiä. Macclesfieldin ympäristö toimii Manchesterin nukkumalähiönä.
Haltonin yhtenäishallintopiirissä on ollut vanhastaan kemianteollisuutta. Runcornin kaupunki on vanha teollisuuskaupunki, jossa on ollut historiansa aikana niin nahka-, saippua- ja kemiantehtaita kuin telakoitakin. Myös Widnesiin rakennettiin 1800-luvulla saippua- ja muita kemiantehtaita, jotka aiheuttivat pahoja ympäristöongelmia.
Warringtonin kaupunki sai vaurautensa keskiajalla työkalu- ja tekstiiliteollisuudesta. Nykyään kaupungissa on sahoja, panimoita, kirjapainoja sekä metalli-, nahka- ja tekstiilitehtaita. Keskeisen sijaintinsa ansiosta sinne on perustettu myös tutkimuslaitoksia sekä logistiikka- ja varastokeskuksia.
Liikenne > Tiestö

Cheshiren alueella kulkee useita suuria tietä:
Moottoritie M6 yhdistää moottoritien M1 Birminghamiin, Liverpooliin, Manchesteriin ja Luoteis-Englantiin. Se kulkee kreivikunnan halki etelä-pohjoissuunnassa ohittaen Warringtonin kaupungin;
Moottoritie M56 yhdistää kreivikunnan pohjoisosan Manchesterin alueeseen;
Moottoritie M53 johtaa Chesterin kaupungista Wirralin niemimalle.
Liikenne > Rautatiet

Chester ja Crewe ovat tärkeitä rautateiden risteyspaikkoja. Lontoosta Liverpooliin, Luoteis-Englantiin ja Glasgow’iin johtava päärata kulkee Crewen ja Warringtonin kautta. Chesterin kautta kulkee seutujunia Manchesterista ja Crewesta Pohjois-Walesiin. Kreivikunnan alueella liikennöi myös useita paikallisjunia.
Liikenne > Lentoliikenne

Ison-Britannian kolmanneksi vilkkain lentoasema Manchesterissa sijaitsee Cheshiren pohjoisreunalla.
Väestö

Vuonna 2020 Cheshiren muodollisessa kreivikunnassa oli noin 1 070 000 asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:
| Asutuskeskus | Hallinnollinen alue | Väkiluku (2020) | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Warrington | Warrington | 172 000 |  |
| Chester | Cheshire West ja Chester | 88 000 |  |
| Crewe | Cheshire East | 75 000 |  |
| Widnes | Halton | 65 000 |  |
| Runcorn | Halton | 62 000 |  |
| Ellesmere Port | Cheshire West ja Chester | 62 000 |  |
| Macclesfield | Cheshire East | 56 000 |  |
| Northwich | Cheshire West ja Chester | 49 000 |  |
| Wilmslow | Cheshire East | 38 000 |  |
| Winsford | Cheshire West ja Chester | 32 000 |  |
| Congleton | Cheshire East | 27 000 |  |
| Sandbach | Cheshire East | 21 000 |  |
| Nantwich | Cheshire East | 18 000 |  |
| Poynton | Cheshire East | 16 000 |  |
| Neston | Cheshire West ja Chester | 15 000 |  |
| Alsager | Cheshire East | 14 000 |  |
| Middlewich | Cheshire East | 14 000 |  |
| Knutsford | Cheshire East | 13 000 |  |
| Lymm | Warrington | 12 000 |  |
Tunnukset > Lippu

Cheshiren lipussa on sinisellä pohjalla kultainen miekka ja kolme kultaista vehnälyhdettä. Vehnälyhteet ovat olleet Cheshiren herttua- ja kreivikunnan sekä Chesterin kaupungin tunnus jo satojen vuosien ajan. Ensimmäisen kerran ne esiintyivät herttua Ranulf de Blondevillen vaakunassa 1100-luvulla. Chesterin kaupunki otti herttuakunnan vaakunan käyttöönsä vuonna 1560 ja lisäsi siihen miekan. Kun Cheshiren valtuusto lakkautettiin 2009, vaakunan pohjalta päätettiin suunnitella kreivikunnalle virallinen lippu, joka otettiin käyttöön 10. huhtikuuta 2013.
Tunnukset > Nimikkokukka

Vuonna 2004 Cheshiren nimikkokukaksi valittiin luhtalitukka Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä. Kukasta käytetään Cheshiressä nimitystä milkmaid, ’maitotyttö’, mikä arvatenkin liittyy maitotilojen yleisyyteen kreivikunnassa.
Tunnukset > Perinneruoat

Cheshiren perinneruokia ovat muun muassa:
Cheshire onion pie – sipulilla, perunalla ja juustolla täytetty piirakka;
Cheshire pork pie – porsaanlihalla ja omenalla täytetty voitaikinapiirakka;
Cheshire soup – lihaliemestä, perunasta, purjosta, porkkanoista ja kauraryyneistä valmistettu keitto, joka tarjoillaan cheshirejuuston kera;
Cheshire lamb crumble – lampaanjauhelihasta ja sipulista tehty paistos, joka kuorrutetaan juustolla;
Cheshire brawn – kaniininlihasta ja porsaansorkista tehty mausteinen syltty;
Cheshire pudding – kermainen vanukas, jonka pinnalla on paahdettua sokeria.
Cheshirejuusto on puolikova, suolainen ja pistävänmakuinen, lehmänmaidosta valmistettu juusto, joka mainitaan jo Domesday bookissa (1086).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cheshire Wikimedia Commonsissa
Visit Chester, Cheshire and Beyond (matkailusivusto)
Cheshiren maaseutua Peak Districtiin kuuluvan Bosley Cloudin (343 m) huipulta.
Lyme Park on vanha herraskartano Etelä-Cheshiressä.
East Gate Street Chesterin keskustassa.
Puolikovaa, murenevaa cheshirejuustoa on valmistettu kreivikunnassa liki tuhannen vuoden ajan.
Chromium

| Chromium |
| --- | --- |

 Englanninkielisen Wikipedian etusivu Chromium 25.0:ssa, Windows 8:ssa.
Kehittäjä:  The Chromium Project
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  2008
Vakaa versio:  120.0.6099.44 (12. joulukuuta 2023), 120.0.6099.119 (12. joulukuuta 2023), 120.0.6099.109 (12. joulukuuta 2023), 120.0.6099.109 (12. joulukuuta 2023) ja 120.0.6099.110 (13. joulukuuta 2023)
Kehitystilanne:  aktiivinen
Tiedot
Ohjelmistotyyppi:  verkkoselain
Alusta:  FreeBSD, Linux, OS X 10.6+, Windows XP SP 2+
Ohjelmointikielet:  Assembly, C, C++, Java, JavaScript, Python
Lisenssi:   BSD,  MIT,  MS-PL ja MPL/GPL/LGPL -kolmoislisensoitua koodia, lisäksi lisensoimattomia tiedostoja.
Aiheesta muualla
Chromium
Chromium on Googlen avoimen lähdekoodin verkkoselainprojekti, jolle Google Chrome pohjautuu. Chromium-selain on enimmäkseen identtinen Chrome-selaimen kanssa; Chromeen verrattuna merkittävimpiä Chromiumista  puuttuvia lisäyksiä ovat Googlen brändäys, automaattinen päivitystoiminto, ohjelmistolisenssin hyväksymisvaatimus, käytön seuranta, sisäänrakennettu PDF-katselin ja Adobe Flash Playerin sisällyttäminen. Chromium käyttää WebKit-johdanteista Blink-selainmoottoria.
Googlen Chromen lisäksi useat muut selaimet perustuvat Chromiumiin.
Chromium-projektin nimi tulee alkuaine kromin englanninkielisestä nimestä. Projektin dokumentaatiossa Chromium-nimeä kehotetaan käyttämään ainoastaan projektista puhuttaessa; tuotteesta kehotetaan käyttämään nimeä Chrome. Esimerkiksi monet Linux-jakelut ovat kuitenkin julkaisseet Chromium-projektin lähdekoodista rakennetun selaimen Chromium-nimellä.
Tekniikka

Osa Chromiumista perustuu Safarin ja Firefoxin tekniikkaan, mutta muun muassa sen JavaScript-moottori V8 on tekijöiden omaa käsialaa.lähde? Chromiumissa kaikille välilehdille ja lisäosille on varattu oma prosessi. Yhden välilehden tai lisäosan (esimerkiksi Flashin) kaatuminen ei kaada koko selainohjelmaa. Lisäksi kaikki sivut suoritetaan hiekkalaatikossa, joten ne eivät voi vaikuttaa tietokoneen muihin prosesseihin, eivätkä näin myöskään toisiin sivuihin. Googlen mukaan nämä ominaisuudet parantavat selaimen suorituskykyä ja tietoturvaa.
Chromium käyttää Oilpan-nimistä roskienkeruuta, joka toimii V8:n kanssa yhdessä.
Tekniikka > Mediakoodekkituki

Oletuksena Chromium tukee Vorbis-, Theora- ja WebM-koodekkeja HTML5:n audio- ja video-elementteinä. Tammikuussa 2011 Chromen tuotejohtaja Mike Jazayeri ilmoitti, etteivät Chrome ja Chromium enää tue H.264-videoformaattia HTML5-soittimessaan. Esimerkiksi Linux-jakelut voivat tukea muitakin koodekkeja omissa muokatuissa Chromium-versioissaan.
Lisensointi

Googlen tuottama osa Chromiumista julkaistaan BSD-lisenssillä ja muut osat ovat toisten suvaitsevaisten avoimen lähdekoodin lisenssien alaisuudessa. Joitain näistä ovat MIT-lisenssi, MS-PL ja MPL/GPL/LGPL-kolmoislisenssi. Tämän lisäksi kehittäjät ovat huomanneet, etteivät jotkut tiedostot ole vapaasti lisensoituja. Kesäkuussa 2011 ongelma oli vielä selvittämättä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Evartti

| Evartti |
| --- | --- |
 Evartti ja Santtu Raitala, 2020
Syntynyt:  13. kesäkuuta 2011 (ikä 13)
Sukupuoli:  ori
Väri:  tummanpunarautias
Rotu:  suomenhevonen
Synnyinmaa:  Suomi
Isä:  K.M. Nopsa
Emä:  Emme
Emänisä:  Vokker
Kasvattaja:  Olli Sippola
Omistaja:  Talli Pajatso
Ohjastaja:  Santtu Raitala
Lähdöt:  126: 52-37-11
Autoennätys:  18,2aly
Tasoitusennätys:  21,2ke
Voittosumma:  1 158 145 euroa
Suurkilpailuvoittoja
 Ravikuningas 2020, 2021, 2022  Nordic King 2022, 2024 Suur-Hollola-ajo 2020, 2023 Suurmestaruusajo 2022, 2023 Pohjoismaiden mestaruus 2022 Elitkampen 2023 
Kunnianosoitukset
 Vuoden hevonen 2022  Vuoden suomenhevonen 2020, 2022  Vuoden vanhempi suomenhevosori tai -ruuna 2020, 2022 
Päivitetty:  4. joulukuuta 2024
Evartti (s. 13. kesäkuuta 2011) on eniten palkintorahaa ravikilpailuista tienannut suomenhevonen. Evartti voitti ravikuninkuuden kolme kertaa peräkkäin vuosina 2020-2022. Evartin vuoden 2022 Kuninkuusraveissa juoksema yhteisaika 9.17,5 on historian nopein. Ori on voittanut myös lukuisia muita suurkilpailuja, muun muassa Nordic Kingin, Suur-Hollola-ajon sekä Suurmestaruusajon. Evartti on moninkertainen superjuoksija, jonka ennätys on on 1.18,2a. Hevosta valmentaa Antti Ojanperä. Evartti on jouduttu leikkaamaan kaksi kertaa suolisto-ongelmien vuoksi.
Evartti valittiin yleisöäänestyksellä vuoden hevoseksi 2022 Suomessa. Evartti on palkittu myös vuosien 2022 ja 2020 suomenhevosena sekä vanhempien suomenhevosoriiden ja ruunien kategoriassa. Evartin ja valmentaja Antti Ojanperän kuntoutuminen sairauksistaan sekä ravikuninkuuden voittaminen palkittiin vuoden 2021 sykähdyttävimpänä ravihetkenä.
Evartista tuli 15 heinäkuuta 2023 kaikkien aikojen absoluuttisesti nopein suomenhevonen ajalla 18,4a, parantaen Vitterin SE aikaa yhdellä sekunnin kymmenyksellä. 13 heinäkuuta 2024 Hänen ennätyksensä sivusi kuitenkin V.G. Voitto, kun hän juoksi Suurmestaruusajon aikaan 18,2a. Evartista tuli toinen suomenhevonen Vieskerin jälkeen jonka voittosumma ylitti miljoonan euron, kun se sijoittui toiseksi vuoden 2024 Elitkampenissa. Myöhemmin Evartista tuli eniten tienannut Suomenhevonen ikinä, kun se ohitti Vieskerin 16 syyskuuta 2024 voittaessaan Ylivieskan raveissa.
Suurkilpailuvoittoja

Kylmäverihevosten Suur-Hollola-ajo 2020, 2023
Savo-ajo 2020, 2022
Suurmestaruusajo 2020, 2023
Ravikuninkuus 2020, 2021, 2022
Nordic King 2022, 2024
Kylmäveristen Pohjoismaiden mestaruus 2022
Elitkampen 2023
Tilastot

| Matka | Tyyppi | Aika | Päivämäärä | Rata | Kilpailu | Ohjastaja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| &&&&&&&&&&&01609.&&&&001 609 m | ryhmäajo | 1.18,2 | 13. heinäkuuta 2024 |  Mikkeli | Suurmestaruusajo | Santtu Raitala |
| &&&&&&&&&&&02100.&&&&002 100 m | ryhmäajo | 1.21,5 | 9. lokakuuta 2021 |  Metsämäki | Pohjoismaiden mestaruus | Santtu Raitala |
| &&&&&&&&&&&02180.&&&&002 180 m | tasoitusajo | 1.21,2 | 3. heinäkuuta 2023 |  Jokimaa | Suur-Hollola-ajo | Santtu Raitala |
| &&&&&&&&&&&02640.&&&&002 640 m | tasoitusajo | 1.25,1 | 4. syyskuuta 2022 |  Rovaniemi | Kirppu-ajo | Santtu Raitala |
| &&&&&&&&&&&03100.&&&&003 100 m | ryhmäajo | 1.23,1 | 31. heinäkuuta 2022 |  Pilvenmäki | Kuninkuusravit | Santtu Raitala |
Suku

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Isä: K.M. Nopsa | ii: Kihin-Muisto | iii: Hilu | Vihi |
| Isä: K.M. Nopsa | ii: Kihin-Muisto | iii: Hilu | Eri-Pulu |
| Isä: K.M. Nopsa | ii: Kihin-Muisto | iie: Kihi | Erilo |
| Isä: K.M. Nopsa | ii: Kihin-Muisto | iie: Kihi | Hiluri |
| Isä: K.M. Nopsa | ie: Ero-Muska | iei: Ero-Lohko | Lohko |
| Isä: K.M. Nopsa | ie: Ero-Muska | iei: Ero-Lohko | Sirkka-Lintu |
| Isä: K.M. Nopsa | ie: Ero-Muska | iee: Ponnetar | Ponne |
| Isä: K.M. Nopsa | ie: Ero-Muska | iee: Ponnetar | Aro-Huru |
| Emä: Emme | ei: Vokker | eii: Forte | Ponne |
| Emä: Emme | ei: Vokker | eii: Forte | Kiito |
| Emä: Emme | ei: Vokker | eie: Halla | Lähetin |
| Emä: Emme | ei: Vokker | eie: Halla | Murtima |
| Emä: Emme | ee: Pelilo | eei: Pelimies | Hiluri |
| Emä: Emme | ee: Pelilo | eei: Pelimies | Herätys |
| Emä: Emme | ee: Pelilo | eee: Onnen-Tähti | Vieterin-Ilo |
| Emä: Emme | ee: Pelilo | eee: Onnen-Tähti | Esti |
Colin Norris

Colin Norris (s. 12. helmikuuta 1976 Glasgow) on sairaanhoitaja, joka murhasi neljä iäkästä potilasta insuliinilla kahdessa leedsiläisessä sairaalassa vuonna 2002. Uhrit olivat Doris Ludlam (80), Bridget Bourke (88), Irene Crookes (79) ja Ethel Hall (86); heidän lisäkseen Norris yritti surmata Vera Wilbyn (90), mutta hänet onnistuttiin pelastamaan. Syyllinen tuomittiin maaliskuussa 2008 neljään elinkautiseen ja 20 lisävankeusvuoteen murhan yrityksestä. Ennen armahduksen mahdollisuutta hän joutuu istumaan vähintään 30 vuotta.
Norrisin tuntema viha vanhuksia kohtaan alkoi kehittyä jo hänen harjoittelija-aikoinaan. Moneen otteeseen hän jopa kieltäytyi työskentelemään heidän parissaan. Hänen mieleensä oli jäänyt sairaanhoitaja Jessie McTavishia koskenut luento. McTavish oli vuonna 1974 saanut insuliinisurmasta elinkautisen, vaikkakin valitus vuonna 1976 oli johtanut tuomion kumoamiseen.
Valmistuttuaan Norris muutti Leedsiin vuonna 2001. Hän työskenteli toukokuussa 2002 ortopedisellä osastolla, jossa päätti kokeilla modus operandiaan 90-vuotiaalla Vera Wilbyllä. Nainen oli ollut lonkkaleikkauksessa kaaduttuaan. Norris antoi tälle morfiinia ja sitten insuliinia. Uhri oli hädin tuskin tajuissaan, kun hänen havaittiin saaneen äkillisen, selittämättömän hypoglykeemisen kohtauksen. Wilby selvisi, mutta Norris päätti epäonnistumisesta huolimatta jatkaa.
Ludlamin, Bourken ja Crookesin kohdalla Norris onnistui. Heidän jälkeensä hän valitsi uhrikseen Ethel Hallin. Hallin tilassa tapahtui 20. marraskuuta 2002 merkittävä käänne huonompaan. Hän vajosi koomaan ja kuoli tajuihinsa palaamatta 11. joulukuuta. Norris oli jopa "ennustanut" tarkalleen potilaan kuolinajan. Diabetesasiantuntija tri Emma Ward hämmästyi Ethel Hallin joutumisesta koomaan niin suuresti, että määräsi verikokeet, jotka paljastivatkin noin 12-kertaisiksi tavallisesta kohonneet insuliinitasot. Epäilykset heräsivät, koska potilas ei ollut diabeetikko. Todistusaineistoa kertyi, ja oikeudenkäynti alkoi lokakuussa 2007.
Norris on homoseksuaali.
Coats Island

Coats Island
| --- | --- |
Sijainti:  Nunavut Kanada
Saariryhmä:  Kanadan arktiset
Vesialue:  Hudsoninlahti
Korkein kohta:  185  m 
Pinta-ala:  5 498 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  asumaton
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Coats Island, Nunavut.
Coats Island on saari Hudsoninlahden pohjoisosassa Kivalliqin alueella Nunavutissa, Kanadassa. Saaren pinta-ala on 5 498 km², ja se on pinta-alalla mitattuna maailman 107. suurin ja Kanadan 24. suurin saari.
Saari on 127 kilometrin pituinen ja keskikohdalta mitattuna 72 kilometrin levyinen. Saaren rannikkoalueet ovat matalia, ja maa nousee loivasti saaren keskustaa kohden noin 80 metrin korkeuteen. Saaren keskiosassa on nimeämätön useiden järvien muodostama vesistö. Saaren korkein kohta on sen koillisimmassa osassa sijaitseva 182 metrin korkeuteen kohoava nimeämätön kivinen huippu.
Coats Island oli Dorsetin kulttuurin edustajien, sadlermiuttien kansan, viimeinen kotipaikka. Vuodesta 1920 saari on ollut asumaton ja määritelty poronhoitoalueeksi. Saarella on myös runsas pohjankiislakanta.
Aiheesta muualla

Oceandots.com – Coats Island (Arkistoitu – Internet Archive)
Paljaskuonovompatti

| Paljaskuonovompatti |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Vombatiformes
Heimo::  Vompatit Vombatidae
Suku::  Vombatus  É. Geoffroy, 1803
Laji::  ursinus
Kaksiosainen nimi
 Vombatus ursinus  (Shaw, 1800) 
 Paljaskuonovompatin levinneisyys
Katso myös
   Paljaskuonovompatti Wikispeciesissä   Paljaskuonovompatti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Paljaskuonovompatti (Vombatus ursinus) on yksi maailman kolmesta vompattilajista. Se on Vombatus-suvun ainoa laji ja uhanalaisuusluokitukseltaan elinvoimainen.
Koko ja ulkonäkö

Paljaskuonovompatti on noin 90–115 cm pitkä ja painaa 20–40 kg. Yksittäiset urokset voivat olla jopa 50 kilon painoisia. Koiraat ovat naaraita suurempia. Tasmaniassa elävät yksilöt ovat jonkin verran mantereella eläviä pienempiä, noin 80 cm pitkiä ja 20 kg painavia. Ruumis on vahva ja sopii hyvin kaivamiseen.
Paljaskuonovompatin turkki on karkea ja sen väri vaihtelee yksilöittäin kellertävästä ruskeasta harmaaseen ja jopa lähes mustaan. Korvat ovat pienet ja kolmion muotoiset.
Elinympäristö ja levinneisyys

Paljaskuonovompatti on laajimmalle levinnyt vompattilaji. Ne elävät Kaakkois- ja Itä-Australian rannikon ja Tasmanian metsissä, pensaikoissa ja myös vuoristoisemmilla alueilla. Se elää sukulaislajiaan karvakuonovompattia hieman viileämmillä ja kosteammilla alueilla.
Elintavat

Paljaskuonovompatti on kasvinsyöjä. Se syö pääosin tuoretta ruohoa ja heinäkasveja. Kuivan kauden aikana se saattaa syödä myös ruohokasvien juuria. Sillä on tehokas ruoansulatusjärjestelmä ja sen tarvitsee syödä kokoonsa nähden varsin vähän. Se on muiden vompattien tavoin yöeläin.
Paljaskuonovompatit kaivavat laajoja tunneliverkostoja, joissa ne viettävät suuren osan ajastaan.
Urosvompatti merkkaa reviiriään ulosteilla, jotka se yllättävän taitavasti jättää kivien ja kantojen päälle. Naarasvompatti ulostaa tiettyihin paikkoihin (kuin vessa ikään), läjässä voi olla monta sataa kuutiota.
Vompatit ovat koirille vaarallisia, koska kokematon koira helposti seuraa vompattia luolaan. Muutaman kuukauden päästä vompatti siivoaa koiran luut luolastaan. Vompatti asustaa useampaa luolaa.