stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toinen Klemensin kirje

| Toinen Klemensin kirje korinttilaisille> Κλήμεντος πρὸς Κορινθίους ἐπιστολὴ Β'.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  muinaiskreikka (koinee)
Genre:  teologia
Julkaistu:  n. 140–160 jaa.
Suomennos
Suomentaja:  Katja Kujanpää
Kustantaja:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura
Julkaistu:  2020
ISBN:  978-952-7272-03-9

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Toinen Klemensin kirje (myös Toinen Clemensin kirje; m.kreik. Κλήμεντος πρὸς Κορινθίους ἐπιστολὴ Β', Klēmentos pros Korinthiūs epistolē B', lat. Epistula secunda Clementis) on varhaiskristillinen kirjoitus, joka luetaan apostolisten isien kirjoituksiin. Se on perinteisesti pantu Klemens Roomalaisen nimiin, mutta sen todellista kirjoittajaa ei tunneta. Kirjoitus on ilmeisesti vanhin tunnettu Uuden testamentin ulkopuolella itsenäisenä kirjoituksena säilynyt kristillinen saarna.
Historia

Toinen Klemensin kirje on ajoitettu noin vuosiin 140–160. Perinteisesti se on yhdistetty Rooman piispa Klemensiin, joka kuoli kuitenkin noin vuonna 101. Kirjoitus on tiedetty myöhemmäksi ja epäperäiseksi jo kauan. Tämä perustuu paitsi tyylillisiin eroihin verrattaessa Ensimmäiseen Klemensin kirjeeseen myös muun muassa siihen, että kirjoitus lainaa Vanhan ja Uuden testamentin kirjojen lisäksi myös jotakin tuntematonta, apokryfistä evankeliumia tai evankeliumiharmoniaa. Todellinen kirjoittaja vaikuttaisi sisällön perusteella olevan kreikankielinen ja kääntynyt pakanuudesta kristinuskoon. Kirjoitus on mahdollisesti saanut syntynsä Roomassa ja päätynyt tätä kautta yhdistetyksi Klemensiin.
Klemensin nimiin pannut kirjeet eli Ensimmäinen ja Toinen Klemensin kirje olivat varhaiskristillisellä ajalla hyvin arvostettuja, ja niitä luettiin yhdessä nykyisten Uuden testamentin tekstien kanssa. Ne olivat mukana jopa joissakin Raamatun käsikirjoituksissa, kuten Codex Alexandrinuksessa, jossa ne oli sijoitettu Johanneksen ilmestyksen jälkeen. Lisäksi niihin viitataan usein muussa varhaiskristillisessä kirjallisuudessa. Klemensin nimiin pannut kirjeet tulivat uudelleen tunnetuiksi Codex Alexandrinuksen julkaisun jälkeen vuonna 1633.
Sisältö

»Veljet, meidän tulee ajatella Jeesuksesta Kristuksesta kuten Jumalasta, kuten elävien ja kuolleiden tuomarista. Meidän ei myöskään tule aliarvioida pelastustamme. Jos näet aliarvioimme Jeesusta Kristusta, aliarvioimme myös sen, mitä toivomme saavamme. – – Kun hän näki meissä olevan harhan ja tuhon ja että meillä ei ollut muuta toivoa pelastuksesta kuin hänen antamansa, hän armahti ja sääli meitä ja pelasti meidät.»
Kirjoitusta kutsutaan perinteisesti kirjeeksi, mutta todellisuudessa se muistuttaa enemmän saarnaa, eikä siinä ole lainkaan kirjeelle tyypillistä muotoa. Saarna koostuu 20 luvusta. Se alkaa Kristuksen pelastusteon ylistyksellä ja kehotuksella tunnustaa tämän nimeä kiitokseksi. Tämän jälkeen kuulijoita kehotetaan vaeltamaan puhtaasti, mihin velvoittavat sekä kaste että usko ruumiin ylösnousemukseen, ja annetaan merkkejä, joista Jumalan valtakunnan tulo voidaan tietää. Lopuksi kehotetaan kuulijoita kääntymykseen vielä ennen tuomion päivän tuloa, sekä kestävyyteen.
Saarnan sisältö luvuittain on:
| --- | --- |
 Kristuksen pelastustyö (luku 1)  Kirjoitusten tulkintaa (2)  Kristuksen oikea tunnustaminen (3–4)  Muukalaisina maailmassa (5)  Tämä ja tuleva aika (6)  Kilpailu katoamattomasta palkinnosta (7)  Kutsu parannukseen (8)  Ruumiin ylösnousemus (8–9) :  Jumalan tahdon noudattaminen (9–11)  Jumalan valtakunnan tuleminen (12)  Parannuksenteko ja ulkopuoliset (13)  Kristus ja seurakunta (14)  Kehotuksen totteleminen (15)  Parannus ennen tuomion päivää (16–18)  Kestävyys ja tuleva palkinto (19–20)  Loppuylistys (20)
Kirjallisuutta > Suomennokset

Toinen Kleemensin kirje. Teoksessa Apostoliset isät.  (Suomentanut Heikki Koskenniemi. 2. uudistettu painos (1. painos 1975). Suomalaisen teologisen kirjallisuusseuran julkaisuja 163)  Helsinki:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 1989.  ISBN 951-9111-75-1
Toinen Clemensin kirje. Suomentanut Katja Kujanpää. Teoksessa Apostoliset isät.  (Kokoelma varhaiskristillisiä kirjoituksia. Toimittaneet Niko Huttunen, Joona Salminen ja Ulla Tervahauta. Suomalaisen teologisen kirjallisuusseuran julkaisuja 290)  Helsinki:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 2020.  ISBN 978-952-7272-03-9
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Second Letter of Clement. Teoksessa The Apostolic Fathers, Volume I.  (I Clement. II Clement. Ignatius. Polycarp. Didache. Edited and translated by Bart D. Ehrman. Loeb Classical Library 24)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2003.
Aiheesta muualla > Teksti

Κλήμεντος πρὸς Κορινθίους Β'. Christian Classics Etheral Library. (kreikaksi)
2 Clement. Käännös J. B. Lightfoot. Early Christian Writings. (englanniksi)
2 Clement. Käännös Charles H. Hoole, 1885. Early Christian Writings. (englanniksi)
2 Clement. Käännös Roberts-Donaldson. Early Christian Writings. (englanniksi)
The ”Second Epistle” of St. Clement. New Advent. (englanniksi)
Aiheesta muualla > Muuta

2 Clement. Early Christian Writings. (englanniksi)
Apostolisten isien teokset
| --- | --- |
Klemensin kirjeet: Ensimmäinen Klemensin kirje · Toinen Klemensin kirje
Ignatioksen kirjeet: Ignatioksen kirje efesolaisille · Ignatioksen kirje filadelfialaisille · Ignatioksen kirje magnesialaisille · Ignatioksen kirje roomalaisille · Ignatioksen kirje smyrnalaisille · Ignatioksen kirje tralleslaisille · Ignatioksen kirje Polykarpokselle
Muut tekstit: Barnabaan kirje · Didakhe · Hermaan Paimen · Kirje Diognetokselle · Polykarpoksen kirje filippiläisille · Polykarpoksen marttyyrikuolema
Luettelo avoimista tietosanakirjoista

Tämä on luettelo avoimista tietosanakirjoista.
Tunnetuin ja laajin avoin verkkotietosanakirja on Wikipedia. Tässä artikkelissa esitellään muita avoimia tietosanakirjaprojekteja.
Enciclopedia Libre

Enciclopedia Libre Universal en Español on espanjankielinen avoin tietosanakirja. Se käyttää MediaWiki-ohjelmistoa ja GFDL-lisenssiä. Enciclopedia Libren perustivat eräät espanjankielisen Wikipedian käyttäjät helmikuussa 2002 Sevillan yliopiston ilmaiseksi tarjoamalle palvelimelle. Eroamisen pääsyiksi sanottiin Wikipedian sensuuri, joka perustajien mukaan vaiensi kriittiset äänet sekä mahdollinen mainosten lisäämisen uhka: Enciclopedia Libren perustajien mukaan silloisen Wikipedia.com-domainin omistanut kaupallinen Bomis-yhtiö saattaisi tulevaisuudessa laittaa Wikipediaan mainoksia. Olosuhteiden muututtua ja Wikimedia-säätiön perustamisen jälkeen on keskusteltu projektien yhdistämisestä.
Enciclopedia Libre kasvoi alussa huomattavasti espanjankielistä Wikipediaa nopeammin, mutta tämä ohitti sen 2004 ja on sen jälkeen kasvanut paljon nopeammin. Syynä saattaa olla Wikipedian englanninkielisen versionsa kautta saama tunnettuus ja suurempi mediahuomio. Espanjankielisessä Wikipediassa on nykyisin noin viisi kertaa niin paljon artikkeleita kuin Enciclopedia Libressä.
Susning.nu

Susning.nu on ruotsinkielinen avoin tietosanakirja, joka aloitettiin jo lokakuussa 2001. Sen perusti myös Projekti Runebergin luonut Lars Aronsson. Susningissa on yli 60 000 artikkelia. Aronssonin tavoite on tehdä Susningista sitä, "mitä käyttäjät haluavat sen olevan". Niinpä Susning on tietosanakirja, sanakirja ja keskustelufoorumi kaikista sen käyttäjiä kiinnostavista aiheista. Susning on ruotsinkielisen Wikipedian kilpailija ja sitä voitaneen verrata myös Everything2:een.
Toisin kuin Wikipediassa, Susningissa käytännössä kaikissa artikkeleissa on mainoksia. Susningissa ei myöskään ole mitään vapaata lisenssiä, vaan muutokset ovat muokkaajien tekijänoikeuden alaisia. Oikeuden muokata tekstejä sanotaan seuraavan epäsuorasti Susningin tavoitteista, mutta ulkopuoliset, kuten Wikipedian muokkaajat, eivät voi käyttää Susningin materiaalia ilman tekijän lupaa. Tämä tarkoittaa myös sitä, että Susningin jatko riippuu yksinomaan Lars Aronssonin tahdosta.
Susning käyttää ohjelmistonaan UseModWikin muunneltua versiota. Domainpääte .nu kuuluu pikkuiselle Niuen saarelle ja valittiin ruotsinkielisen merkityksensä "nyt" vuoksi. Susning suljettiin muokkaamiselta raskaan vandalismin, kuten pornon levittämisen vuoksi 15. huhtikuuta 2004, eikä sitä aiota avata ennen kuin ongelmaan on löytynyt ratkaisu. Susningin vandalismiongelma saattaa olla normaalia wikiprojektia vakavampi, koska projektilla ei ole varsinaisia ylläpitäjiä, vaan ainoastaan Aronssonilla itsellään on mahdollisuus estää käyttäjiä yms.
Wikinfo

Wikinfo on englanninkielisestä Wikipediasta heinäkuussa 2003 aloitettu haarautuma. Wikinfossa ei ole omia domainejaan eri kieliversioille Wikipedian tapaan, mutta sinne saa kirjoittaa kaikenkielisiä versioita artikkeleista. Wikinfon käytännöt poikkeavat Wikipedian vastaavista. Wikinfo korvaa Wikipedian neutraalin näkökulman "sympatisoivan näkökulman" periaatteella: aiheen pääartikkelin tulisi esittää aihe niin positiivisessa valossa kuin faktat antavat myöten. Aiheesta voi sen jälkeen luoda muita, kuten kriittistä näkökulmaa edustavia erillisiä artikkeleita. Wikinfon käyttäjät katsovat tällaisen käytännön vapauttavan Wikipedian tyyppisistä rasittavista muokkaussodista.
Toisin kuin Wikipediassa, Wikinfossa kannustetaan esittämään uutta tutkimusta. Wikinfo käyttää pääosin GNU Free Documentation -lisenssiä, mutta siinä on lisäksi nk. merkittyjä artikkeleita, joita muut eivät saa radikaalisti muokata, ja jotka voidaan julkaista muun kuin GFDL:n alla.
Wikinfon muokkaaminen vaatii rekisteröitymisen, toisin kuin Wikipedian. Joulukuussa 2006 Wikinfossa oli 35 700 artikkelia, joista valtaosa oli kopioitu Wikipediasta olemattomin muutoksin. Wikinfo käyttää ohjelmistonaan GetWiki-nimistä MediaWikin haarautumaa. Ohjelma hakee artikkeleita automaattisesti Wikipediasta: linkit, joiden artikkelia ei ole Wikinfossa, mutta Wikipediassa on, esitetään punaisen sijaan vihreällä. Linkkiä klikattaessa artikkelin teksti haetaan Wikipediasta ja vasta kun artikkelia muokataan, se kopioidaan Wikinfoon.
Wikiweise

Wikiweise on saksankielinen vapaa tietosanakirja, jonka perusti entinen saksankielisen Wikipedian ylläpitäjä Ulrich Fuchs huhtikuussa 2005. Wikiweisen artikkelit julkaistaan GFDL:n ja osa myös Ulrich Fuchsin perustaman Free Wiki-Licensen alla. Free Wiki-License edellyttää GFDL:ää tarkempaa artikkelin tekijän nimeämistä, mutta on muuten sen kanssa vertailukelpoinen. Wikiweise käyttää niin ikään Fuchsin tekemää Wikipresto-ohjelmistoa, jonka erikoisominaisuutena on mahdollisuus kääntää artikkelit PDF:ksi. Artikkeleita voi tuoda Wikipediasta ohjelmistoa käyttäen.
Wikiweisen aiheiden hyväksyttävyyskynnys on Wikipediaa tiukempi. Esimerkiksi elokuvista hyväksytään yleensä vain Oscar-voittajat. Muokkaajien tulee rekisteröityä ja esiintyä omalla nimellään. Wikiweise näyttää mainoksia saadakseen taloudellista tukea.
WikiZnanie

WikiZnanie (venäjäksi: ВикиЗнание) on venäjänkielinen vuonna 2003 perustettu avoin tietosanakirja. Se käyttää MediaWiki-ohjelmistoa ja sitä julkaistaan FreeBSD Documentation Licensen alla. Znanie tarkoittaa venäjäksi tietoa.
Tammikuussa 2007 WikiZnaniessa oli 104 000 artikkelia, kun venäjänkielisessä Wikipediassa oli 127 000. Suuri osa WikiZnanien sisällöstä on peräisin vanhoista, mm. Neuvostoliiton aikaisista tietosanakirjoista, joista osa on vapaasti saatavilla internetistä. WikiZnaniessa ei ole Wikipedian neutraalin näkökulman periaatetta, vaan artikkeleita jopa kannustetaan kirjoittamaan eri näkökulmista. WikiZnanie hyväksyy myös uuden tutkimuksen ja käyttää artikkeleissa mainoksia. WikiZnanien mainostuotoilla tuetut palvelimet sijaitsevat Moskovassa, minkä vuoksi WikiZnanie toimii Venäjällä Wikipediaa nopeammin.
Aiheesta muualla > Enciclopedia Libre

Enciclopedia Libre Universal en Español (Arkistoitu – Internet Archive)
Enciclopedia Libren perustajan Edgar Enyedyn käyttäjäsivu projektissa
lehtiartikkeli
lehtiartikkeli
Aiheesta muualla > Susning.nu

Susning.nu (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Wikinfo

Wikinfo
Vertailua Wikipediaan
GetWiki-ohjelmiston sivu
Aiheesta muualla > Wikiweise

Wikiweise.de
Free Wiki License (Arkistoitu – Internet Archive)
Erik Möllerin artikkeli
Wikipedian ja Wikiweisen vertailua (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > WikiZnanie

Wikiznanie
Sture Hegerfors

| Sture Hegerfors |
| --- | --- |
 Hegerfors vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. toukokuuta 1938 (ikä 86) Göteborg, Ruotsi
Ammatti:  kirjailija, toimittaja, pilapiirtäjä
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
    
Sture Hegerfors (s. 22. toukokuuta 1938) on ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja pilapiirtäjä. Hän on toiminut Göteborgs-Postenin pilapiirtäjänä vuodesta 1972 ja julkaissut lukuisia sarjakuvakirjoja. Hegerforsin veli oli urheiluselostaja Arne Hegerfors.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sture Hegerfors Wikimedia Commonsissa
Ignatioksen kirje roomalaisille

| Ignatioksen kirje roomalaisille> Ἐπιστολὴ πρὸς Ῥωμαίοις.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Ignatios Antiokialainen
Kieli:  muinaiskreikka (koinee)
Genre:  teologia, kirje
Julkaistu:  100-luvun alku
Suomennos
Suomentaja:  Niko Huttunen
Kustantaja:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura
Julkaistu:  2020
ISBN:  978-952-7272-03-9

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ignatioksen kirje roomalaisille (m.kreik. Ἐπιστολὴ πρὸς Ῥωμαίοις, Epistolē pros Rhōmaiois, lat. Epistula ad Romanos) on Ignatios Antiokialaisen kirjoittama kirje, joka oli nimensä mukaisesti osoitettu Rooman kaupungin seurakunnalle. Se luetaan apostolisten isien kirjoituksiin.
Historia

Ignatios toimi Antiokian piispana Syyriassa 100-luvun alussa. Hänen nimissään on säilynyt 13 kirjettä, joista seitsemän on aitoja. Rooman kristityille osoitettu kirje on yksi näistä. Ignatios kirjoitti sen Vähän-Aasian Smyrnassa ollessaan vangittuna ja sen vuoksi matkalla Roomaan. Kirjeen lopussa sen päiväykseksi mainitaan ”yhdeksän päivää ennen seitsemännen kuun [eli syyskuun] kalendae-päivää”, toisin sanoen 24. elokuuta. Vuotta ei kuitenkaan tiedetä. Eusebios Kesarealainen mainitsee kirjeen.
Myöhemmin kirje esiintyi osana kahta Ignatioksen nimiin laitettua kirjekokoelmaa, pidempää ja lyhyempää kokoelmaa. Lyhyempi kokoelma sisälsi vain seitsemän aitoa kirjettä, ja pidempi kokoelma näiden lisäksi kuusi epäperäistä kirjettä. Lisäksi kirje tunnetaan lyhyestä kokoelmasta tehdystä syyriankielisestä lyhennelmästä, joka löytyi vuonna 1845.
Sisältö

Kirjeessä on 10 lukua ja yhteensä 27 jaetta. Ignatios pyytää siinä roomalaisia antamaan hänen kuolla marttyyrin kuoleman areenalla, sillä hän pitää sitä osoituksena siitä, että hän on todellinen Kristuksen seuraaja. Hän kuvaa, että marttyyrikuolemasta oli jo tullut hänen elämänsä sisällys ja täyttymys.
Kirjeen sisältö luvuittain on:
Alkutervehdys
Älkää estäkö pääsyäni marttyyriksi (luvut 1–2)
Marttyyrina tulen oikeaksi kristityksi (3–4)
Ignatios valmistautuu kuolemaan (5)
Kuolema on kaikkea muuta parempi (6–8)
Lopputoivotukset (9–10)
Kirjallisuutta > Suomennokset

Ignatioksen kirje roomalaisille. Teoksessa Apostoliset isät.  (Suomentanut Heikki Koskenniemi. 2. uudistettu painos (1. painos 1975). Suomalaisen teologisen kirjallisuusseuran julkaisuja 163)  Helsinki:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 1989.  ISBN 951-9111-75-1
Ignatioksen kirje Rooman kristityille. Suomentanut Niko Huttunen. Teoksessa Apostoliset isät.  (Kokoelma varhaiskristillisiä kirjoituksia. Toimittaneet Niko Huttunen, Joona Salminen ja Ulla Tervahauta. Suomalaisen teologisen kirjallisuusseuran julkaisuja 290)  Helsinki:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 2020.  ISBN 978-952-7272-03-9
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Letters of Ignatius. Teoksessa The Apostolic Fathers, Volume I.  (I Clement. II Clement. Ignatius. Polycarp. Didache. Edited and translated by Bart D. Ehrman. Loeb Classical Library 24)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2003.
Aiheesta muualla > Teksti

Ἐπιστολὴ πρὸς Ῥωμαίοις. Christian Classics Etheral Library. (kreikaksi)
Ignatius to the Romans. Käännös Roberts-Donaldson. Early Christian Writings. (englanniksi)
Ignatius to the Romans. Käännös Lightfoot & Harmer, 1891. Early Christian Writings. (englanniksi)
The Epistle of Ignatius to the Romans. New Advent. (englanniksi)
Aiheesta muualla > Muuta

Ignatius of Antioch. Early Christian Writings. (englanniksi)
Apostolisten isien teokset
| --- | --- |
Klemensin kirjeet: Ensimmäinen Klemensin kirje · Toinen Klemensin kirje
Ignatioksen kirjeet: Ignatioksen kirje efesolaisille · Ignatioksen kirje filadelfialaisille · Ignatioksen kirje magnesialaisille · Ignatioksen kirje roomalaisille · Ignatioksen kirje smyrnalaisille · Ignatioksen kirje tralleslaisille · Ignatioksen kirje Polykarpokselle
Muut tekstit: Barnabaan kirje · Didakhe · Hermaan Paimen · Kirje Diognetokselle · Polykarpoksen kirje filippiläisille · Polykarpoksen marttyyrikuolema
Efraim Syyrialaisen paastorukous

Efraim Syyrialaisen paastorukous on ortodoksisen kirkon paastorukous, jota käytetään vain Suuren paaston aikana.
Rukouksen sisältö on yksinkertaisen kattava:
Jokaisen osion välissä kumarretaan maahan.
Thunderbirds (animaatiosarja)

| Thunderbirds> Thunderbirds Are Go |
| --- | --- |
Kestoaika:  22 minuuttia
Alkuperämaa:  Iso-Britannia
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:   CITV  C More Juniori
Esitetty:  4. huhtikuuta 2015 – 22. helmikuuta 2020
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  52
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  ITV Studios
Aiheesta muualla
IMDb
Thunderbirds (Thunderbirds Are Go) on 2010-luvulla tehty tietokoneanimoitu televisiosarja. Se on uusi versio 1960-luvun nukkeanimaatiosarjasta Myrskylinnut. Sarjan tuottivat ITV Studios ja Pukeko Pictures. Suomessa sitä on näyttänyt C More Juniori 5. toukokuuta 2016 lähtien.lähde?
Äänirooleissa > Suomeksi

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Lauri Ketonen  | … |  Gordon Tracy   |
|  Juha-Pekka Mikkola  | … |  IQ   |
|  Petrus Kähkönen  | … |  Alan Tracy   |
|  Antti L. J. Pääkkönen  | … |  Scott Tracy   |
|  Susa Saukko  | … |  Lady Penelope   |
|  Elsa Saisio  | … |  sivuäänet   |
|  Sanna Majuri  | … |  sivuäänet   |
|  Hanna Mönkäre  | … |  sivuäänet   |
|  Ella Leppälä  | … |  sivuäänet (kausi 2)   |
|  Juha Varis  | … |  sivuäänet   |
|  Miro Lopperi  | … |  sivuäänet   |
|  Tero Koponen  | … |  sivuäänet   |
|  Tuukka Leppänen  | … |  sivuäänet   |
|  Jukka Voutilainen  | … |  sivuäänet (kausi 2)   |
|  Jarkko Miettinen  | … |  sivuäänet   |
|  Raili Raitala  | … |  sivuäänet   |
|  Peter Pihlström  | … |  sivuäänet (kausi 2)   |
|  Aksu Palmén  | … |  sivuäänet   |
|  Amy Burgess  | … |  sivuäänet   |
|  Peter Kanerva  | … |  sivuäänet   |
|  Tommi Haapaniemi  | … |  sivuäänet (kausi 2)   |
|  Mikko Maukonen  | … |  sivuäänet   |
|  Markus Blom  | … |  sivuäänet   |
|  Ella Pyhältö  | … |  sivuäänet   |
|  Henri Piispanen  | … |  sivuäänet (kausi 2)   |
|  Sami Uotila  | … |  sivuäänet   |
|  Roni Mäkinen  | … |  sivuäänet   |
|  Markus Niemi  | … |  sivuäänet   |
|  Antti Lang  | … |  sivuäänet (kausi 2)   |
|  Markus Bäckman  | … |  sivuäänet   |
|  Aku Laitinen  | … |  sivuäänet   |
|  Petri Hanttu  | … |  sivuäänet   |
|  Sasu Moilanen  | … |  sivuäänet   |
|  Pinja Hanski  | … |  sivuäänet (kausi 2)   |
|  Iikka Forss  | … |  sivuäänet   |
|  Sinna Virtanen  | … |  sivuäänet (kausi 2)   |
|  Antti Jaakola  | … |  sivuäänet   |
|  Tarja Alexander  | … |  sivuäänet (kausi 2)   |
Suomalainen tuotanto SDI Media.
Ignatioksen kirje filadelfialaisille

| Ignatioksen kirje filadelfialaisille> Ἐπιστολὴ πρὸς Φιλαδελφεῦσιν.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Ignatios Antiokialainen
Kieli:  muinaiskreikka (koinee)
Genre:  teologia, kirje
Julkaistu:  100-luvun alku
Suomennos
Suomentaja:  Niko Huttunen
Kustantaja:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura
Julkaistu:  2020
ISBN:  978-952-7272-03-9

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ignatioksen kirje filadelfialaisille (m.kreik. Ἐπιστολὴ πρὸς Φιλαδελφεῦσιν, Epistolē pros Filadelfeusin, lat. Epistula ad Philadelphinos) on Ignatios Antiokialaisen kirjoittama kirje, joka oli nimensä mukaisesti osoitettu Filadelfeian (Filadelfian) kaupungin seurakunnalle. Se luetaan apostolisten isien kirjoituksiin.
Historia

Ignatios toimi Antiokian piispana Syyriassa 100-luvun alussa. Hänen nimissään on säilynyt 13 kirjettä, joista seitsemän on aitoja. Vähän-Aasian Filadelfeian kristityille osoitettu kirje on yksi näistä. Ignatios kirjoitti sen Troaksessa ollessaan vangittuna ja sen vuoksi matkalla Roomaan. Eusebios Kesarealainen mainitsee kirjeen.
Myöhemmin kirje esiintyi osana kahta Ignatioksen nimiin laitettua kirjekokoelmaa, pidempää ja lyhyempää kokoelmaa. Lyhyempi kokoelma sisälsi vain seitsemän aitoa kirjettä, ja pidempi kokoelma näiden lisäksi kuusi epäperäistä kirjettä.
Sisältö

Kirjeessä on 11 lukua ja yhteensä 23 jaetta. Ignatios antaa monien muiden kirjeidensä tavoin kiitosta Filadelfeian piispalle ja kehottaa seurakuntalaisia välttämään hajaannusta ja harhaoppeja sekä juutalaista vaikutusta. Hän muistuttaa, että kristillinen usko perustuu Kristukseen ja hänen kuolemaansa ja ylösnousemukseensa.
Kirjeen sisältö luvuittain on:
Alkutervehdys
Ignatios kehuu Filadelfeian piispaa (luku 1)
Kehotus säilyttää seurakunnan ykseys (2–4)
Evankeliumin turva ja juutalaisuus (5–6)
Ignatios selvittää ristiriitojaan filadelfeialaisten kanssa (6–8)
Usko on tärkeämpi kuin vanhat kirjoitukset (8–9)
Kuulumisia ja lopputervehdykset (10–11)
Kirjallisuutta > Suomennokset

Ignatioksen kirje filadelfialaisille. Teoksessa Apostoliset isät.  (Suomentanut Heikki Koskenniemi. 2. uudistettu painos (1. painos 1975). Suomalaisen teologisen kirjallisuusseuran julkaisuja 163)  Helsinki:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 1989.  ISBN 951-9111-75-1
Ignatioksen kirje Filadelfian kristityille. Suomentanut Niko Huttunen. Teoksessa Apostoliset isät.  (Kokoelma varhaiskristillisiä kirjoituksia. Toimittaneet Niko Huttunen, Joona Salminen ja Ulla Tervahauta. Suomalaisen teologisen kirjallisuusseuran julkaisuja 290)  Helsinki:  Suomalainen teologinen kirjallisuusseura, 2020.  ISBN 978-952-7272-03-9
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Letters of Ignatius. Teoksessa The Apostolic Fathers, Volume I.  (I Clement. II Clement. Ignatius. Polycarp. Didache. Edited and translated by Bart D. Ehrman. Loeb Classical Library 24)  Cambridge, MA:  Harvard University Press, 2003.
Aiheesta muualla > Teksti

Ἐπιστολὴ πρὸς Φιλαδελφεῦσιν. Christian Classics Etheral Library. (kreikaksi)
Ignatius to the Philadelphians. Käännös Roberts-Donaldson. Early Christian Writings. (englanniksi)
Ignatius to the Philadelphians. Käännös Lightfoot & Harmer, 1891. Early Christian Writings. (englanniksi)
Ignatius to the Philadelphians. Käännös Charles H. Hoole, 1885. Early Christian Writings. (englanniksi)
The Epistle of Ignatius to the Philadelphians. New Advent. (englanniksi)
Aiheesta muualla > Muuta

Ignatius of Antioch. Early Christian Writings. (englanniksi)
Apostolisten isien teokset
| --- | --- |
Klemensin kirjeet: Ensimmäinen Klemensin kirje · Toinen Klemensin kirje
Ignatioksen kirjeet: Ignatioksen kirje efesolaisille · Ignatioksen kirje filadelfialaisille · Ignatioksen kirje magnesialaisille · Ignatioksen kirje roomalaisille · Ignatioksen kirje smyrnalaisille · Ignatioksen kirje tralleslaisille · Ignatioksen kirje Polykarpokselle
Muut tekstit: Barnabaan kirje · Didakhe · Hermaan Paimen · Kirje Diognetokselle · Polykarpoksen kirje filippiläisille · Polykarpoksen marttyyrikuolema