stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Adam Halkilahti

Adam Halkilahti (3. lokakuuta 1836 Lieto – 15. kesäkuuta 1911 Turku) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Halkilahden vanhemmat olivat Matti Jaakonpoika ja Liisa Heikintytär Pakula ja puolisot Johanna Juhantytär Halkilahti, Ulrika Wilhelmina Heikintytär Halkilahti ja Maria Heikintytär Halkilahti.  Liedossa syntynyt Halkilahti muutti Paimioon, jossa hän toimi monissa kunnan luottamustehtävissä. Hän oli talonpoikaissäädyssä Piikkiön tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872 ja 1885. Edellisillä valtiopäivillä Halkilahti oli yksityisen valitusvaliokunnan ja jälkimmäisillä talous- ja lakivaliokunnan jäsen. Vuonna 1872 hän anoi muun muassa suomalaisen oppikoulun perustamista Turkuun ja myös vuonna 1885 hän teki yhdessä muiden kanssa useita suomen kielen käyttöä eri tahoilla koskevia esityksiä. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Paimion edustajana.
Maanviljelysneuvokset Kaarlo Halkilahti ja Reino Halkilahti olivat Adam Halkilahden pojanpoikia.
Kiinni jäit

| ”Kiinni jäit” Jontte Valosaari mukana Mikael Gabriel |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: TBA
 Julkaistu: 21. tammikuuta 2014
 Tyylilaji: R&B, rap
 Kesto: 03.43
 Levy-yhtiö: EMI
Jontte Valosaaren muut singlet
| ”Tuleen” 2013 | ”Kiinni jäit” 2014 | ”Rannalle” 2014 |
Mikael Gabrielin muut singlet
| ”Ykspuolista rakkautta” 2013 | ”Kiinni jäit” 2014 | ”Woppaa” 2014 |
"Kiinni jäit" on Jontte Valosaaren 21. tammikuuta 2014 julkaistu ensimmäinen single hänen tulevalta toiselta studioalbumiltaan. Kappaleella vierailee rap-artisti Mikael Gabriel, ja siitä on julkaistu Jere Hietalan ohjaama musiikkivideo. Videolla Jontte Valosaaren osuudet on kuvattu Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella, ja Mikael Gabrielin osuudet Los Angelesissä.
Kappaleet

Kiinni jäit (mukana Mikael Gabriel) – 3.43
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: 6 
Suomen virallinen latauslista: 21
Koekelberg

| Koekelberg |
| --- | --- |
 Sacré Cœurin basilika Koekelbergissä.
 lippu:  vaakuna
 Koekelbergin sijainti Brysselissä
Valtio:  Belgia
Alue:  Bryssel
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Philippe Pivin
Kunnanvaltuusto:  27 paikkaa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1,17 km²
Väkiluku (2014):  20 742
 – Väestötiheys:  17 728 as./km²
Postinumero:  1081
 
 www.koekelberg.be 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koekelberg on yksi Belgian valtion 359:stä ja Belgian pääkaupungin Brysselin yhdeksästätoista kunnasta. Kuten muutkin Brysselissä sijaitsevat kunnat, Koekelberg on kaksikielinen. Viralliset kielet ovat flaami ja ranska. Se on pinta-alaltaan yksi Brysselin pienimmistä kunnista, sitä pienempi on ainoastaan Saint-Josse-ten-Noode. Koekelbergillä on yhteistä rajaa neljän muun brysseliläisen kunnan, Molenbeek-Saint-Jeanin, Jetten, Ganshoren ja Bercheme-Saint-Agathen kanssa.
Maantietoa

Koekelberg sijaitsee Koillis-Brysselissä. Yhteensä pinta-alaa kunnalla on 1,17 km², josta hyvin suuri osa, noin 97,5% on asuttua. Metsää pinta-alasta on tuskin ollenkaan ja maanviljelystarkoituksiin omistettua aluetta 1,25%. Vuonna 2008 Koekelbergin väestöstä noin 23% oli maahanmuuttajia. Melkein neljännes väestöstä oli vuoden 2008 tilastojen mukaan alaikäisiä. 18-64-vuotiaita oli reilut 61,7% ja yli 65-vuotiaita 14,25%. Koko väestöstä naisia on Koekelbergissä noin 51,2% ja miehiä 48,8%. Vuoden 2008 laskennan mukaan työttömyysaste oli 24,58%. Keskimääräiset vuositulot Koekelbergissä asuvilla henkilöillä olivat vuonna 2005 noin 11 305 € asukasta kohti. Koekelbergin postinumero on 1081. Koekelberg on väkiluvultaan pienin Brysselin kunnista, siellä asui vuoden 2010 alussa 19 812 ihmistä. Sitä edeltävänä vuonna siellä oli asunut 432 ihmistä vähemmän, jonka perusteella se on yhdeksänneksi nopeiten kasvava kunta Brysselissä.
Ystävyyskunnat

Koekelbergillä on yhteensä kuusi ystävyyskuntaa, jotka kaikki sijaitsevat Euroopassa:
Espanja: Sanlúcar
Portugali: Santarém
Tanska: Glostrup
Alankomaat: Borsele
Yhdistynyt kuningaskunta: Bournemouth
Kreikka: Aigio
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koekelberg Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: fr:Koekelberg
Käännös suomeksi
Koralliahvenet

| Koralliahvenet |
| --- | --- |
 Kultapyrstökoralliahven  (Chrysiptera parasema)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Kladi::  Ovalentaria
Heimo::  Koralliahvenet Pomacentridae  Bonaparte, 1831
Alaheimot
 Amphiprioninae  Chrominae  Lepidozyginae  Pomacentrinae 
Katso myös
   Koralliahvenet Wikispeciesissä   Koralliahvenet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koralliahvenet (Pomacentridae) on viuhkaeväisten kalojen heimo. Heimo kuuluu Ovalentaria-kladiin, mutta sitä ei sijoiteta mihinkään lahkoon. Koralliahvenia on 29 sukua, jotka jakautuvat neljän alaheimon kesken. Monet koralliahvenet ovat hyvin värikkäitä, mikä on tehnyt niistä suosittuja meriakvaarion kaloja.
Useimmat koralliahvenet ovat reviirikaloja, jotka valtaavat pienen alueen koralliriuttaa, missä ne piileksivät, kutevat ja ruokailevat. Koiraat puolustavat reviiriä raivoisasti, ja antavat siellä kasvaa paksun leväpeiton, jonka joukossa kasvaa ruoaksi sopivaa eläinplanktonia.
Aiheesta muualla

ITIS: Pomacentridae (englanniksi)
Ksii Scorpii

| Ksii Scorpii |
| --- | --- |
Muut designaatiot:  HR 5977 + HR 5978, HD 144069 + HD 144070  + HD 144087 + HD 144088, SAO 159665, HIP
Näennäinen kirkkaus:  combined: +4.16 ABC: 4.8 + 5.1 + 7.6 DEF: 7.4 + 8.1 + 11 mv
Spektriluokka:  ABC: F5IV + F8V + DEF: K0 + K0 + ?
Tähdistö:  Scorpius
Epookki:  J2000.0
Rektaskensio (J2000):  16h 04m 22.1s
Deklinaatio (J2000):  −11° 22' 23"
Etäisyys vv.:  92,5 ± 6,7 valovuotta
Ksii Scorpii (ξ Scorpii/ξ Sco/Xi Scorpii/Xi Sco) on ainakin viisinkertainen tähti Skorpionin tähtikuviossa.
Tähdet ovat jakautuneet kahteen ryhmään, toisessa ovat tähdet ABC ja toisessa
DE. Ryhmien väli on 4,67 kaariminuuttia eli 280 kaarisekuntia. A:n ja B:n väli on 
0,76 kaarisekuntia eli yli 21 AU, ja kiertoaika 46 vuotta. Ksii Scorpii C on 7,7 kaarisekunnin päässä, kymmenen kertaa väliä A-B kauempana.
D:n ja E:n väli on 11,5 kaarisekuntia eli 320 AU.
81 kaarisekunnin päässä oleva tähti Ksii Scorpii F voi liittyä tai olla liittymättä tähän viitostähteen.
| --- | --- |
Tähdet:  Antares, λ Sco, θ Sco, δ Sco, ε Sco, κ Sco, β1 Sco, υ Sco, τ Sco, π Sco, σ Sco, ι1 Sco, μ1 Sco, HD 161892, η Sco, μ2 Sco, ζ2 Sco, ρ Sco, ω1 Sco, ν Sco, ξ Sco, HD 149447, HD 148703, HD 159433, ω2 Sco, ο Sco, 13 Sco, 2 Sco, 1 Sco, ζ1 Sco, ξ Sco, ι2 Sco, 22 Sco, HD 146624, HD 154090, β2 Sco, ψ Sco, χ Sco, HD 147513, 16 Sco, 27 Sco, 18 Sco, 4 Sco, 12 Sco, 11 Sco, 3 Sco, ν Sco, V636 Sco, 25 Sco, RR Sco, HD 159868, Scorpius X-1, PSR B1620-26
Eksoplaneetat:  HD 147513 b, HD 159868 b, OGLE-2005-BLG-390Lb
Kriteerin ongelma

Kriteerin ongelma on tietoteoriassa tiedon lähtökohtaa koskeva ongelma. Kriteerin ongelman mukaan tietämisen haasteena on tosien väitteiden erottaminen epätosista.  Ongelma on erillinen ja perustavanlaatuisempi kuin regressioargumentti, joka liittyy tiedon oikeuttamiseen.
Roderick Chisholm on kuvannut ongelman kahdella kysymyksellä teoksessaan Theory of Knowledge (1966):
Mitä tiedämme? tai: Mikä on tietomme laajuus?
Kuinka tiedämme? tai: Mikä on tietämisen kriteeri?
Vastaus jompaan kumpaan kysymykseen mahdollistaa vastauksen laatimisen myös toiseen kysymyksistä. Partikularismi pyrkii vastaamaan kysymykseen 1 ensin. Sen mukaan on olemassa tapauksia, joissa tiedämme jotakin kiistatta, ja se pyrkii järjestämään näitä jo tiedettyjä asioita ja muotoilemaan niistä yleisen kriteerin tietämiselle. Metodismi toimii päinvastoin, pyrkien vastaamaan ensimmäisenä kysymykseen 2. Sen mukaan voidaan antaa yleinen kriteeri, jonka perusteella yksittäistapauksia voidaan arvioida suhteessa tietämiseen. Empirismi on eräs esimerkki tietoteoreettisesta metodismista.
Kolmas vaihtoehto on filosofinen skeptismi. Skeptikon mukaan kumpaankaan kysymykseen ei voida vastata, koska vastaaminen vaatisi aina ensin vastaamista toiseen kysymyksistä. Seurauksena emme voi oikeuttaa mitään uskomuksistamme. Monet tietoteoreetikot pitävät kantaa kestämättömänä, koska se ei selitä mitään riittävässä määrin.
Aihetta tutkinut Krister Talvinen esittää väitöskirjassaan seuraavaa: Jotta epätodet väitteet voitaisiin erotella tosista, tarvitaan tosien väitteiden kriteeri. Mutta jotta tiedettäisiin, onko kriteeri juuri oikea, tarvitaan kriteeri jonka avulla huonot kriteerit voi erottaa hyvistä. Tämä johtaa kuitenkin kriteerien päättymättömään ketjuun. Kukaan ei voi esittää ääretöntä määrää kriteerejä, joten näyttää siltä, että tosia väitteitä ei voi hyväksyttävästi erottaa epätosista. Talvinen tekee tästä johtopäätöksen, että kriteerin ongelmaa ei ole onnistuttu ratkaisemaan ja siksi skeptismi on vääjäämätöntä.
Krakataun räjähdys

| Krakataun räjähdys> Krakatoa: The Last Days |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sam Miller
Käsikirjoittaja:   Colin Heber-Percy  Lyall Watson 
Tuottaja:  Alan Eyres
Pääosat:   Rupert Penry-Jones  Kevin McMonagle  Robert Hobbs  Darrell D'Silva  Olivia Williams 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  BBC
Levittäjä:  BBC
Ensi-ilta:  14. elokuuta 2006 (dvd)
Kesto:  88 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Krakataun räjähdys on BBC:n tuottama dramatisoitu dokumenttielokuva vuodelta 2006. Se kertoo Krakataun vuoden 1883 tulivuorenpurkauksesta.
Dokumenttielokuva on tehty vuoden 1883 Krakataun tulivuorenpurkauksen nähneen neljän silminnäkijän kertomusten pohjalta. Eniten esillä elokuvassa on Rogier Verbeek jota näyttelee Kevin McMonagle. Hän oli hollantilainen geologi ja luonnontieteilijä oli kaksi vuotta ennen purkausta tehnyt tutkimuksia alueella, ja loi pohjan nykyaikaiselle vulkanologialle.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Rupert Penry-Jones  | … |  Willem Beijerinck   |
|  Olivia Williams  | … |  Johanna   |
|  Kevin Mcmonagle  | … |  Rogier Verbeek   |
|  Robert Hobbs  | … |  Jacob Schuit   |
|  Darrell D'Silva  | … |  kapteeni Lindemann   |
|  Ramon Tikaram  | … |  Tokaya   |
|  Janine Wood  | … |  Catharina Schuit   |
|  William Miller  | … |  Peter Beijerinck   |
|  Angelique Kotze  | … |  Wilhelmina Beijerinck   |
|  David Dennis  | … |  Karim   |
|  Lee-Ann van Rooi  | … |  Babu   |
|  Connor Dowds  | … |  Josef Schuit   |
|  Jeremy Crutchley  | … |  Jansen   |
|  Bill Flynn  | … |  Gerrit Schuit   |
|  Michel Johannessen  | … |  Tokayan vaimo   |
|  James Macewan  | … |  Johannes   |
|  Hayley Neethling  | … |  Njai   |
|  Desmond Lai Lan  | … |  Chang   |
|  Fahruq Valley-Omar  | … |  Jereomeidi   |
|  Dominika Jablonska  | … |  Elisabeth   |
Lähde:
Aiheesta muualla

Krakataun räjähdys Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Krakatau (yhtye)

Krakatau 1993: Raoul Björkenheim, Ippe Kätkä, Uffe Krokfors ja Jone Takamäki.
Krakatau on Edward Vesalan, Raoul Björkenheimin ja Jari Hongiston vuonna 1985 perustama yhtye. Krakataussa ovat soittaneet rumpuja myös Tom Nekljudow, Ippe Kätkä, Affe Forsman; kokoonpanot ovat muutenkin vaihdelleet levyjen välillä. Multipuhaltajana (saksofonit, krakafoni, toppofoni, huilut) Krakataussa toimi monen vuoden ajan Jone Takamäki. Uffe Krokfors on soittanut kontrabassoa. Vuodesta 2015 yhtyeessä on soittanut rumpuja Ilmari Heikinheimo.
Yhtye tuli alun perin tunnetuksi energisistä konserteistaan, joissa näkyivät selvästi kitaristi ja yhtyeenjohtaja Björkenheimin vaikutteet niin jazzin kuin rockinkin puolelta.
Diskografia

Ritual (1988, uusintapainos 1996)
Alive (1990)
Volition (1992)
Matinale (1994)
Aiheesta muualla

Yhtyeen historiikki (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)[vanhentunut linkki]
YLE Elävä arkisto: Krakatau - Jai-Ping (1993)
(englanniksi) (last.fm)
Al-Qadarif

| Al-Qadarif |
| --- | --- |
 Al-Qadarif
 Koordinaatit: 14°02′N, 35°23′E 
Valtio:  Sudan
Osavaltio:  Al-Qadarif
Korkeus:  634 m
Väkiluku (2008):  269 395
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Al-Qadarif (arab. القضارف‎, Al Qaḍārif) tai Gedaref on kaupunki Kaakkois-Sudanissa, samannimisessä Al-Qadarifin osavaltiossa. Vuoden 2008 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 269 395 henkeä. Väestö on pääasiassa arabeja tai nubialaisia, joiden lisäksi on myös alkuperäiskansa bedžoja.
Al-Qadarif on ympäröivän alueen kaupankäynnin keskus, ja paikalliseen teollisuuteen kuuluvat puuvillan käsittely ja kehräys sekä saippuan valmistus. Kaupungista on tie- ja rautatieyhteys Kassalaan.
973

| --- | --- |
Vuosisadat: 700-luku · 800-luku · 900-luku · 1000-luku · 1100-luku
Vuosikymmenet: 890-luku · 900-luku · 910-luku · 920-luku · 930-luku · 940-luku 950-luku · 960-luku · 970-luku · 980-luku · 990-luku · 1000-luku
Vuodet: 890 · 891 · 892 · 893 · 894 · 895 · 896 · 897 · 898 · 899 900 · 901 · 902 · 903 · 904 · 905 · 906 · 907 · 908 · 909 910 · 911 · 912 · 913 · 914 · 915 · 916 · 917 · 918 · 919 920 · 921 · 922 · 923 · 924 · 925 · 926 · 927 · 928 · 929 930 · 931 · 932 · 933 · 934 · 935 · 936 · 937 · 938 · 939 940 · 941 · 942 · 943 · 944 · 945 · 946 · 947 · 948 · 949 950 · 951 · 952 · 953 · 954 · 955 · 956 · 957 · 958 · 959 960 · 961 · 962 · 963 · 964 · 965 · 966 · 967 · 968 · 969 970 · 971 · 972 · 973 · 974 · 975 · 976 · 977 · 978 · 979 980 · 981 · 982 · 983 · 984 · 985 · 986 · 987 · 988 · 989 990 · 991 · 992 · 993 · 994 · 995 · 996 · 997 · 998 · 999 1000 · 1001 · 1002 · 1003 · 1004 · 1005 · 1006 · 1007 · 1008 · 1009
Tapahtumia

Otto II nousi Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi.
Kuolleita

7. toukokuuta - Otto I Suuri, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan perustaja (s. 912)
Ksii Boötis

| Ksii Boötis A/B |
| --- | --- |
Bayerin designaatio:  Ksii Boötis/Chi Boo/Xi Boo/ξ Boötis/ξ Boo
Flamsteedin designaatio:  37 Boötis, 37 Boo
HR-designaatio:  HR 5544
HD-designaatio:  HD 131156
Muut designaatiot:  Gl 566, BD +19°2870, GCTP 3360.00, SAO 101250, Struve 1888, ADS 9413, GC 19991, CCDM 14513+1906 ja HIP 72659
Fyysiset ominaisuudet
Näennäinen kirkkaus:  4.70/6.97 mv
Absoluuttinen kirkkaus:  5.54/7.81 Mv
Valovoima:  0.49/0.061 aurinkoa
Spektriluokka:  G8 Ve/K4-5 Ve
Väri-indeksi:  B-V 0.73/1.15 U-B 0.24/1.15
Lämpötila:  5128K/3410 K
Massa:  0.9/0.7 M☉
Säde:  0.89/0.71 R☉
Pyörimisnopeus:  A:6,198
Metallipitoisuus:  55–155/? %
Ikä:  < 109, 60 miljoonaa?
Astrometriset ominaisuudet
Tähdistö:  Boötes
Rektaskensio (J2000):  14h 51m 23.4s
Deklinaatio (J2000):  +19° 06′ 02″
Etäisyys:  22.1 ± 0.1 vv.(6.78 ± 0.03 pc)
Parallaksi:  147.570.72 mas
Säteisnopeus:  +1.0 km/s
Ominaisliike:  152.81–71.28 mas/v
 Näkyy leveysasteiden 90° N  ja 71° S välillä. 
Ksii Boötis (ξ Boötis/ξ Boo) on kaksoistähti 22,1 valovuoden päässä Maasta. Siinä on keltainen ja oranssi pääsarjan tähti. ξ Boötis A on BY Draconis -muuttuja, jonka näennäinen kirkkaus vaihtelee 4,52 - +4,67 jaksolla hieman yli 10 päivää. Tähden kromosfääri on hyvin aktiivinen. Tähdellä on ehkä Kuiperin vyöhykettä vastaava pölykiekko.
ξ Boötis B:llä arvellaan olevan nopeusmuutosten taustalla 9 Jupiterin massainen kaasujättiläisplaneetta, mutta varmaa tämä ei ole. Kaksoistähden radan isoakselin puolikas 4,904 kaarisekuntia eli 33,6 AU. Soikeus on 0,502. Tähtien väli vaihtelee silloin 16,5–50,7 AU.
Kiertoaika 151,5 vuotta.
Xi Boötis SolStation.
Xi Boötis Alcyone.
Al-Qadarif (osavaltio)

| Al-Qadarif القضارف (arabiaksi) Al Qaḍārif |
| --- | --- |
 Vaakuna
 Al-Qadarifin sijainti Sudanissa.
 Koordinaatit: 14°0′N, 35°0′E 
Valtio:  Sudan
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Al-Qadarif
Pinta-ala  ():  75 263 km²
Väkiluku (2018)  ():  2 208 400
 – väestötiheys:  29,34 as./km²
Al-Qadarif (arab. القضارف‎, Al Qaḍārif) on yksi Sudanin 18 osavaltiosta. Sen hallintokeskus on samanniminen Al-Qadarifin kaupunki. Osavaltion pinta-ala on 75 263 neliökilometriä, ja väkiluvun arvioitiin vuonna 2018 olevan noin 2 208 400 henkeä.
Al-Qadarifissa elää useita eri heimoja ja etnisiä ryhmiä, mikä on 1800-luvun loppupuolella tapahtuneen mahdistikapinan peruja. Osavaltio rajoittuu idässä Etiopiaan ja lännessä Al-Jaziran, etelässä Sennarin, luoteessa Khartoumin ja pohjoisessa Kassalan osavaltioihin. Ilmasto on subtrooppinen; kesät ovat kuumia ja kosteita, ja sadekausi kestää kesäkuulta syyskuulle. Maanviljely on tärkein elinkeino, ja kasvatetuimpia kasveja ovat seesami, durra, pavut, auringonkukka ja sitrushedelmät. Myös karjanhoito on yleistä.
Tigrayn kriisin seurauksena kymmeniätuhansia etiopialaisia on paennut Itä-Sudaniin, jossa Al-Qadarifin osavaltio sijaitsee, marraskuun 2020 jälkeen.
1764

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

Venäjän keisarinna Katariina Suuri lakkautti kasakkahetmanaatin.
Messier 3 löydettiin.
Niin sanotun goottilaisen kauhun perusteoksena pidetty Horace Walpolen Otranton linna ilmestyi.
Haukiputaan kirkko vihittiin käyttöön.
Kuolleita

18. tammikuuta – Samuel Troilius, Uppsalan arkkipiispa (s. 1706)
3. maaliskuuta – Francesco Algarotti, italialainen filosofi ja taidekriitikko (s. 1712)
20. maaliskuuta – Christian Goldbach, saksalainen matemaatikko ja oikeustieteilijä (s. 1690)
30. maaliskuuta – Pietro Locatelli, italialainen säveltäjä ja viulisti (s. 1695)
4. huhtikuuta – Gustaf Johan Gyllenstierna, ruotsalainen poliitikko, Ruotsin kansliapresidentin sihteeri ja vakooja (s. 1709)
15. huhtikuuta – Madame de Pompadour, Ranskan kuningas Ludvig XV:n rakastajatar (s. 1721)
17. huhtikuuta – Johann Mattheson, saksalainen säveltäjä, musiikintutkija, musiikkikirjailija ja kielenkääntäjä (s. 1681)
1. toukokuuta – Nils Hasselbom, ruotsalainen professori, oikeusoppinut ja Turun akatemian rehtori (s. 1690)
10. toukokuuta – Christian Friedrich Henrici, Picander, saksalainen runoilija ja libretisti (s. 1700)
12. toukokuuta – Johan Henrik Seeliger, suomalainen kultaseppä, piirustuksenopettaja, kuparipiirtäjä ja kuvittaja (s. 1704)
13. toukokuuta – Johan Wegelius nuorempi, suomalainen kirkkoherra ja varhaisherännäisyyden johtomies (s. 1693)
3. kesäkuuta – Hans Brorson, tanskalainen piispa ja virsirunoilija (s. 1694)
17. kesäkuuta – Johan Leche, suomalainen lääketieteen professori ja Turun akatemian rehtori (s. 1704)
30. kesäkuuta – Pehr Fjellström, ruotsalainen pappi ja kielitieteilijä, saamen kielen tutkija (s. 1694)
16. heinäkuuta – Iivana VI, Venäjän keisari 1740–1741 (s. 1740)
2. syyskuuta – Nathaniel Bliss, englantilainen tähtitieteilijä ja Astronomer Royal (s. 1700)
12. syyskuuta – Jean-Philippe Rameau, ranskalainen säveltäjä ja musiikkiteoreetikko (s. 1683)
2. lokakuuta – William Cavendish, brittiläinen poliitikko ja pääministeri (s. 1720)
22. lokakuuta – Jean-Marie Leclair, ranskalainen säveltäjä ja viulisti (s. 1697)
26. lokakuuta – William Hogarth, englantilainen taidemaalari ja graafikko (s. 1697)
5. joulukuuta – Gustaf Bonde nuorempi, ruotsalainen valtaneuvos ja kirjailija (s. 1682)
20. joulukuuta – Erik Pontoppidan, tanskalainen piispa, historioitsija ja ornitologi (s. 1698)
Domenico Dall’Oglio, italialainen viulisti ja säveltäjä (s. 1700)
Aetios

Aetios (m.kreik. Ἀέτιος) tai Aëtius (lat.) oli seuraavien antiikin aikaisten henkilöiden nimi:
Aetios (ensimmäinen vuosisata/100-luku?), filosofi ja doksografi
Aetios Antiokialainen (300-luku), teologi
Flavius Aëtius (400-luku), roomalainen kenraali
Aetios Amidalainen (502–575) , bysanttilainen lääkäri
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Aetios”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ahmad Šah Dorrani

| Ahmad Šah Dorrani |
| --- | --- |
 
Dorrani-valtakunnan hallitsija
Valtakausi:  1747–1772
Seuraaja:  Timur Šah

Syntynyt:  1723 Herat, Heratin sultanaatti
Kuollut:  20. toukokuuta 1793 Maruf, Dorrani-valtakunta
Puoliso:  Hazrat Begum Iffat-un-Nissa Begum
Suku:  Dorrani
Isä:  Muhammad Zaman Khan Abdali
Äiti:  Zarghuna Anaa
Uskonto:  sunnalaisuus
Ahmad Šah Dorrani (myös muoto Durrani, alun perin Ahmad Khan, (pašt. ‏ احمد شاه دراني‎), 1723–1772) oli Afganistanin Dorrani-valtakunnan perustaja ja maan hallitsija vuosina 1747–1772. Häntä pidetään nykyaikaisen Afganistanin valtion perustajana.
Merkitys

Ahmadin luoma valtakunta tunnettiin sittemmin Dorrani-valtakunnan nimellä ja siihen kuului suuri osa nykyisestä Afganistanista, Pakistanista ja Itä-Iranista. Syntynyt valtakunta oli muodoltaan pikemminkin heimoliitto, kuin keskusjohtoinen valtio. Afganistanilaisessa historiankirjoituksessa Ahmadin on usein tulkittu pyrkineen yhdistämään paštujen maat, mutta todellisuudessa hänellä ei liene ollut kansallista motiivia valtakuntaansa luodessaan. Hän piti todennäköisemmin itseään Nadir Šahin valtakunnan seuraajana ja käytti esimerkiksi titteliä padešah eli suurkuningas. Häntä pidetään kuitenkin nykyisen Afganistanin perustajana ja paštut käyttävät hänestä lisänimeä baba eli isä. Paštujen asema valtakunnan hallinnossa oli korostunut, mutta tämä selittynee käytännön syillä. Lyhyen valtakamppailun jälkeen Ahmadin seuraajaksi nousi hänen vanhin poikansa Timur Šah.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ahmad Šah Dorrani Wikimedia Commonsissa
Ahmad Šah kruunataan vuonna 1747. Abdul Ghafoor Breshnan maalaus. (1900-luku).
Panipatin taistelu vuonna 1761. Ahmad Šah ruskean hevosen selässä. Maalaus on arviolta vuodelta 1770.
Akvarelleja Engelin kaupungista

| Akvarelleja Engelin kaupungista |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jukka Viikilä
Kansitaiteilija:  Jenni Noponen
Kieli:  suomi
Genre:  romaani
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  2016
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  215
ISBN:  978-951-240-264-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Akvarelleja Engelin kaupungista on Jukka Viikilän ensimmäinen romaani, joka ilmestyi vuonna 2016. Se sai vuoden 2016 Finlandia-palkinnon, ja Jenni Noposen suunnittelema kansi menestyi Vuoden kaunein kirja -kilpailussa.
Romaani kertoo arkkitehti Carl Ludvig Engelistä. Viikilä teki ensin radiokuunnelman Engelistä ja myöhemmin kuunnelman pohjalta romaanin.
Aiheesta muualla

Finlandia-palkitun romaanin Engel on sympaattisen ärsyttävä – vieraana kirjailija Jukka Viikilä. Yle Radio 1:n Kirjakerho.
Korjaamo

| --- | --- |
:  
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Korjaamo. Katso korjaamo Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
6. pintatorjuntalaivue

| 6>  pintatorjuntalaivue |
| --- | --- |
 Laivueen lippu
Toiminnassa:  2015–
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  Merivoimat
Tukikohta:  Pansio
6. pintatorjuntalaivue on Suomen merivoimien Rannikkolaivaston joukkoyksikkö. Yksikön pääosat sijaitsevat Pansion laivastoasemalla Turussa. Vuoteen 2015 saakka yksikön nimi oli 6. ohjuslaivue
Joukkoyksikkö jakautuu ohjus- ja miinaviirikköön.
Kalusto

Laivueen pääaseena on meritorjuntaohjus MTO85. Pintatorjunta-alusten tehtävänä on pinta-alusten torjunta. Laivueen aluskalusto soveltuu luokasta riippuen pinta-, ilma- ja sukellusveneentorjuntaan sekä miinoittamiseen.