stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Samsung Galaxy S24 Ultra

| Samsung Galaxy S24 Ultra |
| --- | --- |

Valmistaja:  Samsung
Julkaistu:  17. tammikuuta 2024
Tuoteperhe:  Samsung Galaxy S -sarja
Edeltäjä:  Samsung Galaxy S23 Ultra
Muut versiot:  Samsung Galaxy S24+, Samsung Galaxy S24
Käyttöverkot:  2G, 3G, 4G, 5G
Mitat:  79 × 162,3 × 8,6 mm
Paino:  232 g
Näyttö:  6,7" LTPO AMOLED
Näytön kuvatarkkuus:  3120 × 1440 px
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 8 Gen 3 for Galaxy
Keskusmuisti:  12 Gt
Flash-muisti:  256 Gt, 512 Gt tai 1000 Gt
Takakamera:  200 Mpx (pääkamera), 12 Mpx (ultralaaja­kulmakamera), 10 Mpx (telekamera 3x), 50 Mpx (telekamera 5x)
Etukamera:  12 Mpx
Käyttöjärjestelmä:  Android 14
Akku:  litiumioni, 5000 mAh
Liitännät:  USB-C 3.2 Gen 1, Bluetooth 5.3, WiFi 7
Muistikorttipaikka:  ei ole
Muuta:  sormenjälkitunnistin, stereokaiuttimet, S Pen -kynä rungon sisällä
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samsung Galaxy S24 Ultra on Samsungin Galaxy S -sarjaan kuuluva lippulaivaluokan älypuhelin, joka julkaistiin tammikuussa 2024. Puhelimesta on myynnissä kolme eri versiota 256, 512 ja 1000 gigatavun suuruisella tallennustilalla. Puhelin julkaistiin samaan aikaan Samsung Galaxy S24- ja Samsung Galaxy S24+ -mallien kanssa.
Samsung Galaxy S24 Ultra -älypuhelimessa järjestelmäpiirinä toimii Qualcomm Snapdragon 8 Gen 3 for Galaxy, joka oli julkaisuhetkellä yksi suorituskykyisimmistä älypuhelinprosessoreista. Näyttönä käytetään 6,8 tuuman LTPO AMOLED -paneelia, jonka tarkkuus on 3120 × 1440 pikseliä ja jossa on 120 hertsin mukautuva virkistystaajuus ja HRD10+-tuki.
Galaxy S24 Ultra sisältää etukameran lisäksi neljä takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 200 megapikseliä, ja se tukee 8K-tasoista videokuvausta kuvataajuudella 30 fps. Lisäksi käytössä on 12 megapikselin ultralaajakulmakamera, 10 megapikselin telekamera kolminkertaisella optisella zoomilla ja 50 megapikselin telekamera viisinkertaisella optisella zoomilla. Pääkamera kykenee lisäksi satakertaiseen digitaaliseen Space Zoomiin. Etukamera on tarkkuudeltaan 12 megapikseliä, ja se tukee automaattitarkennusta. Galaxy S24 Ultran pääkamera, molemmat telekamerat sekä etukamera on varustettu optisella kuvanvakaimella.
Akun kapasiteetti Galaxy S24 Ultrassa on 5 000 mAh, ja puhelin tukee 45 watin langallista latausta ja 15 watin langatonta latausta. Sormenjälkitunnistin sijaitsee näytön alla. Lisäksi puhelimen mukana tulee S Pen -kynä. Käyttöjärjestelmänä julkaisun yhteydessä on Android 14 Samsungin One UI 6 -ohjelmiston kanssa. Samsung on luvannut Galaxy S24 Ultralle seitsemän käyttöjärjestelmäpäivitystä ja seitsemän vuoden ajan tietoturvapäivityksiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samsung Galaxy S24 Ultra Wikimedia Commonsissa
Samsung Galaxy S24 Ultra Samsungin sivuilla
| n k Samsung Galaxy -sarjan laitteet |
| --- | --- | --- |
| A-sarja | A3 ·  A3 (2016) ·  A3 (2017) ·  A5 ·  A5 (2016) ·  A5 (2017) ·  A7 ·  A7 (2016) ·  A7 (2017) ·  A8 ·  A8 (2016) ·  A9 ·  A01 ·  A10 ·  A10e ·  A10s ·  A11 ·  A12 ·  A13 ·  A14 ·  A15 ·  A20 ·  A20e ·  A21 ·  A22 ·  A23 ·  A24 ·  A25 ·  A30 ·  A30s ·  A31 ·  A32 ·  A32 5G ·  A33 ·  A34 ·  A35 ·  A40 ·  A41 ·  A42 5G ·  A50 ·  A50s ·  A51 ·  A51 5G ·  A52 ·  A52 5G ·  A52s 5G ·  A53 ·  A54 ·  A55 ·  A60 ·  A70 ·  A71 ·  A71 5G ·  A72 ·  A73 ·  A80 ·  A90 5G |  |
| S-sarja | S ·  S Duos ·  S Duos 2 ·  S Duos 3 ·  S Advance ·  S Plus ·  S II ·  S III ·  S III Mini ·  S4 ·  S4 Mini ·  S4 Active ·  S4 Zoom ·  S5 ·  S5 Mini ·  S6 ·  S6 Edge ·  S6 Edge+ ·  S6 Active ·  S7 ·  S7 Edge ·  S8 ·  S8+ ·  S9 ·  S9+ ·  S10 ·  S10+ ·  S10e ·  S20 ·  S20+ ·  S20 Ultra ·  S20 FE ·  S21 ·  S21+ ·  S21 Ultra ·  S21 FE ·  S22 ·  S22+ ·  S22 Ultra ·  S23 ·  S23+ ·  S23 Ultra ·  S24 ·  S24+ ·  S24 Ultra |  |
| Note-sarja | Note ·  Note II ·  Note 3 ·  Note 3 Neo ·  Note 4 ·  Note Edge ·  Note 5 ·  Note 7 ·  Note 8 ·  Note 9 ·  Note 10 ·  Note 20 |  |
| Tab-sarja | Tab 7.0 ·  Tab 7.0 Plus ·  Tab 7.7 ·  Tab 8.9 ·  Tab 10.1 ·  Tab 2 7.0 ·  Tab 2 10.1 ·  Tab 3 7.0 ·  Tab 3 8.0 ·  Tab 10.1 ·  3 Lite 7.0 ·  Tab 4 7.0 ·  Tab 4 8.0 ·  Tab 4 10.1 ·  Tab Pro 8.4 ·  Tab Pro 10.1 ·  Tab Pro 12.2 ·  Tab S 8.4 ·  Tab S 10.5 ·  Tab A 8.0 ·  Tab A 9.7 ·  Tab E 9.6 ·  Tab E 7.0 ·  S2 8.0 ·  Tab S2 9.7 ·  TabPro S ·  Tab A 10.1 ·  Tab A 7.0 |  |
| Muut | Ace ·  Ace Plus ·  Ace 2 ·  Ace 3 ·  Ace 4 ·  Alpha ·  Beam ·  Core ·  Core Plus ·  Core 2 ·  Express ·  Fame ·  Fit ·  Fold ·  Gio ·  Grand ·  Grand Prime ·  Grand 2 ·  J ·  J1 ·  J1 (2016) ·  J2 ·  J2 (2016) ·  J2 (2017) · J3 (2016) ·  J3 (2017) ·  J3 (2018) ·  J5 ·  J5 (2016) ·  J5 (2017) ·  J6 ·  J7 ·  J7 (2016) ·  J7 (2017) ·  J7 (2018) ·  Mini ·  Mega ·  Pocket ·  Pocket 2 ·  Pocket Neo ·  Pocket Plus ·  Round ·  Trend ·  Trend Plus ·  Win ·  Xcover ·  Xcover 2 ·  Xcover 3 ·  Xcover 4 ·  Y ·  Young ·  Young 2 ·  Z Flip ·  Z Flip 3 ·  Z Flip 4 ·  Z Flip 5 ·  Z Flip 6 ·  Z Fold 2 ·  Z Fold 3 ·  Z Fold 4 ·  Z Fold 5 ·  Z Fold 6 |  |
Luettelo Samsung Galaxy -tuoteperheen tuotteista
Atro Lahtela

| Atro Lahtela> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1959 (ikä 64–65) Helsinki
Ammatti:  elokuvaohjaaja elokuvakäsikirjoittaja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Atro Lahtela (s. 1959 Helsinki)  on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on ollut käsikirjoittajana elokuvassa Menolippu Mombasaan, tv-sarja Sorjosen 1. kaudella sekä ohjannut kauhuelokuvan Silmä silmästä, dokumentin Kieltolaista sekä historiallisen minisarjan Seitsemäntoista.
Henkilöhistoria

Atro Lahtelan vanhemmat olivat kansanedustaja Olavi Lahtela (1915−1968) ja historianopettaja, kirjailija Meeri Kyllikki Kallas (1916−1979). 
Kirjailija Markku Lahtela (1936−1980) oli hänen isoveljensä, kirjailija Silvo Lahtela ja kirjailija, pappi Johannes Lahtela ovat hänen veljenlapsiaan. Viestintäjohtaja Mikael Jungner on hänen sisarenlapsensa. 
Lahtela on naimisissa Karin Widingin kanssa ja heille on kaksi lasta, Miro Lahtela ja Martin Lahtela.
Lahtela opiskeli Helsingin yliopistossa yhteiskuntatieteitä ja humanistisia aineita valmistumatta,  vuonna 1995 hän valmistui Teatterikorkeakoulun täydennyskoulutuskeskuksesta käsikirjoittajaksi.
Ura

Lahtela oli Ylioppilasteatterin jäsen 1983−1988. Hän oli elokuviin erikoistuneena toimittajana ja juontajana Radio Cityssä 1985−1991 ja Radiomafiassa 1991−1994. Yle TV1:lle hän teki mm elokuvaohjelmaa Noitaympyät.
Lahtelan ensimmäinen dokumentti Giger - matka tajunnan ytimeen (1992) sai Valtion laatutukipalkinnon 1993.
Vuodesta 1995 alkaen hän on toiminut ohjaajana ja käsikirjoittajana elokuvissa, TV-draamoissa ja sarjoissa sekä kuunnelmissa. Dokumentteja hän on tehnyt kymmeniä, mm Kalle Holmbergista (2009), Jääkäreistä (2015) sekä Kieltolaista (2022).
Lahtela on tehnyt J.P. Pulkkisen kanssa dokumentit Mika Waltarista (2008) sekä Suomalaisesta Juhasta (2002). Sarjasta Ammatti: kirjailija Lahtela sai osana työryhmää Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon 2003.
Lahtela on ohjannut useita historiaan sijoittuvia draamoja, kuten Presidentit, Piru ja Peijooni, Seitsemäntoista,  joista Valtiopeli 1863 toi Koura-palkinnon pääpalkinnon 2014.
Lahtela on tehnyt myös asiaohjelma -sarjoja eri asiantuntijoiden kanssa, kuten ihmismielen pimeyttä tutkiva Pimeän puolella (2010) Hannu Lauerman kanssa, maailmankaikkeutta pohtiva 5 kulmaa kosmologiaan (2008) Esko Valtaojan kanssa sekä symbolitutkija Liisa Väisäsen kanssa sarjaa Merkkien salat (2017, 2021).
Ohjaajana tai kirjoittajana Lahtela on tehnyt n. 40 kuunnelmaa Radioteatteriin. Radiokuunnelmistaan hän on saanut Sokeain kuunnelmapalkinnon 5 kertaa, sekä ohjaajana että käsikirjoittajana.
Aiheesta muualla

Elonet
IMDP
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Elonet
Suomen Mensa

| Suomen Mensa ry |
| --- | --- |
 Mensa Finland rf, Mensa Finland 

Perustettu:  1966
Tyyppi:  Voittoa tavoittelematon älykkyysjärjestö
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Suomi
Jäsenet:  n. 3400
Puheenjohtaja:  Matti Rasinaho
Kattojärjestö:  Mensa International
Jäsenlehti:  Mensalainen
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Suomen Mensa on kansainvälisen Mensa-organisaation alainen kansallinen järjestö, jonka toiminnan tarkoituksena on älykkyyden tunnistaminen ja kehittäminen ihmisyyden hyväksi, älykkyystutkimuksen tukeminen sekä älyllisen ja sosiaalisen ympäristön tarjoaminen jäsenilleen. Mensa on poliittisesti, uskonnollisesti ja ideologisesti sitoutumaton järjestö.
Älykkyyystestaus

Suomen Mensa järjestää älykkyystestausta useilla paikkakunnilla Suomessa.
Älykkyystestien alaikäraja on 16 vuotta. Yläikärajaa ei ole.
Suomen Mensan älykkyyden arviointiin käyttämä testi on tasokuviopäättelytesti (Figure Reasoning Test, FRT), johon riittää normaali näkö-, kuulo- ja kynänkäyttökyky. Testissä menestyminen ei ole kulttuurista riippuvaista. Testin lähtökohta on, etteivät testattavan koulutus, ammatti ja muut taustatekijät olennaisesti vaikuta testitulokseen. Testissä on 45 kysymystä ja testin suorittamiseen on aikaa 20 minuuttia. Testitilaisuus kestää kokonaisuudessaan noin tunnin. Testi ei anna tarkkaa tulosta niille, jotka saavat yli 135 pistettä.
Älykkyystestien tulosten arvioinnin suorittaa psykologi, jolla on vaitiolovelvollisuus.
Vuoteen 2007 saakka Suomen Mensa käytti testaustoiminnassaan Cattell Culture Fair Intelligence Testiä. Siinä käytettiin keskihajontaa 24, jolloin läpäisyraja oli 148.
Jäsenyys

Mensan jäseneksi voi liittyä jokainen, joka saavuttaa älykkyystestissä paremman tuloksen kuin 98 % väestöstä. Suomen Mensa ry:n käyttämän älykkyystestin keskihajonta on 15. Jotta älykkyystestin tulos olisi parempi kuin 98 % väestöstä, tulee testissä saavutetun älykkyysosamäärän eli ÄO:n olla suurempi kuin 130. Muita jäsenkelpoisuuden ehtoja ei ole, ja kansainvälinen Mensan peruskirja kieltää minkään muun rajoituksen asettamista jäsenkelpoisuudelle.
Jäsenen velvollisuuksiin kuuluvat kansainvälisen ja kansallisen Mensan sääntöjen noudattaminen sekä jäsenmaksun maksaminen.
Vuoden 2024 lopussa jäseniä oli noin 3400. Jäsenten ikäjakauma on 16–75 ikävuoden välillä, joista 25–30 -vuotiaita on eniten. Noin kolmasosa jäsenistä on naisia. Väkilukuun suhteutettuna Suomen Mensa on yksi maailman suurimmista kansallisista Mensoista.
Toiminta

Paikallisosastot järjestävät suuren osan tapahtumista. Paikallisosastojen tapahtumat ovat avoimia kaikille jäsenille asuinpaikasta riippumatta. Aktiivisimmin erilaisia tilaisuuksia ja tapahtumia järjestetään Helsingin alueella, jossa voi olla 2–3 erilaista tapaamista yhden viikon aikana. Pienemmät paikallisosastot kokoontuvat kerran viikossa tai kerran kuukaudessa.
Päätöksenteko

Jäsen voi osallistua päätöksentekoon paikallisosaston ja kansallisen Mensan kokouksissa. Jäsen voi myös osallistua kansainvälisten virkailijoiden vaaleihin.
Suomen Mensan edustaja osallistuu kansainvälisen johtokunnan kokouksiin (International Board of Directors, IBD), jossa käytetään ylintä päätösvaltaa Mensa-organisaatiossa. Äänioikeus määräytyy jäsenmäärän mukaan. Suomen Mensalla on kaksi ääntä, koska jäsenmäärä on välillä 1000–4999.
Apurahat tutkimukselle

Vuonna 2020 Suomen Mensa perusti yhdessä Ruotsin, Norjan ja Tanskan Mensojen kanssa pohjoismaisen älykkyystutkimusta tukevan säätiön Nordic Mensa Fund. Kyseessä on itsenäinen, voittoa tavoittelematon säätiö. Säätiö tukee Pohjoismaissa tehtävää älykkyyteen liittyvää tutkimusta. Säätiö voi jakaa suurempia apurahoja tutkijoille tai tutkimusryhmille sekä pienimpiä apurahoja erilaisiin hankkeisiin.
Mensa-palkinto

Suomen Mensa myöntää vuosittain Mensa-palkinnon. Palkinto myönnetään merkittävästä työstä, joka tukee Mensan pyrkimyksiä kuten älykkyyden ja lahjakkuuden tunnistamista ja kehittämistä. Ennen vuotta 2003 palkinto tunnettiin nimellä "Vuoden henkilö" tai "Vuoden älykkö".
Vuoden 1999 palkinto herätti keskustelua, sillä palkinnon sai henkilö, jonka kirjalliset tuotteet perustuivat fasilitoituun kommunikaatioon (engl. facilitated communication). Menetelmän oli jo tuolloin osoitettu perustuvan ideomotoriseen liikkeeseen, jossa tekstin todellisuudessa tuotti henkilön avustaja. Helsingin yliopistollisen keskussairaalan johto kielsi fasilitoinnin harjoittamisen vuonna 2013.
1993 Mirja Pyykkö, toimittaja
1994 Palkintoa ei jaettu
1995 Esko Leipälä, Kiusattujen Tuki ry:n toiminnanjohtaja
1996 Jari Sarasvuo
1997 Kari Uusikylä, professori
1998 Pertti ”Spede” Pasanen
1999 Tuomas Alatalo, esikoiskirjailija
2000 Palkintoa ei jaettu
2001 Liisa Keltikangas-Järvinen, professori ja psykologian tohtori
2002 Lauri Kauppila, tekniikan ylioppilas
2003 Kimmo Pietiläinen, pienkustantaja ja kirjailija
2004 Erilaisten oppijoiden liitto (vastaanotti puheenjohtaja Airi Valkama)
2005 Alivaltiosihteeri (vastaanottivat Simo Frangén, Pasi Heikura ja Jyrki Liikka)
2006 Marko Kilpi, vanhempi konstaapeli ja Eero Wetzell, ylikonstaapeli
2007 Johan Venninen, keksijä
2008 Vesa Nissinen, everstiluutnantti ja kasvatustieteiden tohtori
2009 kirjailijat Taneli Heikka ja Katja Boxberg, kirjasta Lumedemokratia
2010 Neil Hardwick, ohjaaja ja kirjailija
2011 Juha Hernesniemi, neurokirurgi ja professori
2012 Kari Enqvist, professori, kosmologi ja kirjailija
2013 Pekka Peura, fysiikan ja matematiikan opettaja, oppilaat yksilöinä huomioivan opetusmetodin kehittämisestä lukion matematiikan opetuksessa
2014 Aku Ankka -lehden toimitus
2015 Linda Liukas
2016 Tiedekeskus Heureka
2017 Esko Valtaoja
2018 Timo Honkela
2019 Lukukeskus
2020 Suomalainen koronaresilienssi
2021 Perttu Pölönen
2022 Tuomari Nurmio
2023 Tommi Kinnunen ja Minna Rytisalo
2024 Katleena Kortesuo
Älykkyysosamäärän jakauma. Korkein 2 % saavuttaa yli 130 pistettä älykkyystestillä mitattuna.
Agents

| Agents |
| --- | --- |
 Agents: Esa Pulliainen (vas.), Vesa Haaja (kesk.) ja Kai Pulliainen (oik.) esiintymässä Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa 2015
Tiedot
Toiminnassa:  1979–
Tyylilaji:  suomirock blues rock rautalanka beat poprock iskelmä
Kotipaikka:  Suomi
Laulukieli:  suomi englanti
Jäsenet:  Esa Pulliainen, soolokitara   Kai Pulliainen, bassokitara   Toni Liimatta, rytmikitara, koskettimet   Jari "Kepa" Kettunen, rummut  
Entiset jäsenet:  Ville Valo, laulu   Jorma Kääriäinen, laulu, rytmikitara   Topi Sorsakoski, laulu   Rauli Somerjoki, laulu   Vesa Haaja, laulu, rytmikitara   Pekka Rytkönen, laulu   Juha Takanen, rummut   Petri Rantala, rummut   Eero Ojanen, koskettimet   Jukka Ollila, koskettimet   Hans Etholén, rytmikitara   Juho Hurskainen, saksofoni   Heikki Sandrén, rummut  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Agents on vuonna 1979 perustettu suomalainen yhtye, jonka ohjelmistoon kuuluu rautalanka-, iskelmä- ja rockmusiikkia. Yhtyeen keulakuva ja musiikillinen johtaja on soolokitaristi Esa Pulliainen. Yhtye on toiminut tavallisesti taustaorkesterina nimekkäille solisteille, joita ovat olleet Rauli Badding Somerjoki, Topi Sorsakoski, Jorma Kääriäinen ja Ville Valo.
Historia > Agentsin perustaminen

Agents perustettiin vuonna 1979 Tuomari Nurmion Köyhien ystävät -yhtyeen raunioille. Kaikki Köyhien ystävät -yhtyeen jäsenet soittivat alkuperäisessä Agentsissa lukuun ottamatta Tuomari Nurmiota. Yhtyeeseen otettiin mukaan basistiksi Esan veli Kai Pulliainen ja kosketinsoittajaksi Jukka Ollila. Laulusolistiksi kiinnitettiin Pekka Rytkönen, eli Beat-Pete.
Agents julkaisi vuonna 1980 esikoisalbuminsa, joka kantoi nimeä Agents. Albumi sisälsi kahdeksan kappaletta rautalankaa sekä neljä laulettua kappaletta, joilla solistina toimi Pekka Rytkönen.
Historia > Yhteistyö Baddingin kanssa

Agents ryhtyi säestämään Rauli "Badding" Somerjokea syksyllä 1981, mikä tiesi Beat-Peten uran loppumista Agentseissa. Samalla yhtyeen kosketinsoittaja vaihtui Eero Ojaseen.
Ensimmäinen Somerjoen kanssa tehty albumi Ikkunaprinsessa julkaistiin vuonna 1982. Albumi sisälsi muun muassa hitit "Ikkunaprinsessa", "Kuihtuu kesäinen maa" ja "Muista hyviä aikoja". Agents teki albumin sovitukset.
Seuraava albumi, Tähdet, tähdet julkaistiin vuonna 1983. Albumin nimikappaleesta tuli yksi Baddingin tunnetuimmista hiteistä. Muita hittejä albumilla olivat muun muassa "Nukkuja kaunein", "Yön hiljaisuudessa" ja "Kun aika rientää". Esa Pulliainen sovitti lähes kaikki albumin kappaleet.
Viimeinen Somerjoen kanssa tehty albumi, Laivat julkaistiin vuonna 1985. Levyllä Agents soittaa salanimellä The Young Beats. Viimeisen Badding-albumin hiteiksi nousivat "Laivat", "Illan varjoon himmeään", "Lähdön hetkellä" ja "Tahdon".
Yhteistyö Baddingin kanssa päättyi vuonna 1985. Badding esiintyi viimeiset vuotensa eri yhtyeiden kanssa, mutta Laivat jäi hänen viimeiseksi albumikseen. Agents oli jo muutaman vuoden ajan esiintynyt satunnaisesti Topi Sorsakosken kanssa, josta tuli nyt yhtyeen virallinen laulusolisti. Yhtyeestä erosi Baddingin mukana myös kosketinsoittaja Ojanen.
Historia > Topi Sorsakoski & Agents

Agentsin ja Topi Sorsakosken ensimmäinen yhteinen albumi, In Beat julkaistiin vuonna 1986. Albumi myi kiitettävästi ja se onkin nykyisin yksi Suomen myydyimmistä kotimaisista äänitteistä. Albumilta hiteiksi nousivat muun muassa "Surujen kitara", "Salattu suru", "Eeva" ja "Olen yksin".
Seuraavana vuonna julkaistiin toinen menestysalbumi, Besame Mucho. Monien yllätykseksi albumilta ei löydy nimikappaletta, vaan kyseessä oli Agentsin ja Topi Sorsakosken tarkoituksella tekemä "jekku". Hittejä olivat muun muassa "Kaksi kitaraa", "Kauan" ja "Valot" (Baddingin kappale instrumentaaliesityksenä).
Vuonna 1988 julkaistiin kolmas albumi, Pop. Albumi menestyi edellisten tavoin hyvin. Hiteiksi siltä nousivat muun muassa "Tyhjää", "Varjojen yö", "On kesäyö", "Jo riittää" ja "Nyt kaikki muuttunut on".
Vuonna 1989 Agents ei julkaissut uutta albumia. EMI-levy-yhtiö päätti julkaista Greatest Hits -kokoelman, jonka julkaisusta yhtye ei pitänyt. Kokoelma-albumi myi kiitettävästi ja saavutti kultalevy-rajan.
Vuonna 1990 julkaistiin Agentsin ja Topi Sorsakosken viimeinen albumi, Half and Half. A-puoli albumista on laulettua materiaalia ja B-puoli instrumentaalikappaleita.
Topi Sorsakoski & Agents hajosi vuonna 1992 riitojen seurauksena. Sorsakoski oli julkaissut aiempana vuonna soololevynsä Yksinäisyys, joka enteili jo yhteistyön päättymistä. Yhtenä syynä olivat Topi Sorsakosken rahavaikeudet 1990-luvun alussa ja hänen halunsa saada parempaa palkkaa keikoista ja levyistä. Topi Sorsakoski ja Agents soittivat viimeisen kerran yhdessä Heinävedellä Kermakosken lavalla 1. elokuuta 1992. Topi Sorsakosken mukana yhtyeestä erosi rumpali Juha Takanen, ja hieman myöhemmin myös rytmikitaristi Hans Etholén.
Historia > Agents & Jorma Kääriäinen

Vuonna 1992 Esa Pulliainen kutsui Jorma Kääriäisen Agentsin laulusolistiksi. Yhtyeeseen liittyi myös rumpali Heikki Sandrén. Levyillä koskettimia soitti J-P Virtanen, joka ei kuitenkaan kuulunut keikkakokoonpanoon.
Ensimmäinen Kääriäisen kanssa tehty albumi Agents Forever julkaistiin vuonna 1995. Hiteiksi nousivat muun muassa kappaleet "Antaudun", "Tähti kaukainen" ja "Pikku Mona".
Seuraava albumi Agents Is Back! julkaistiin vuonna 1996. Hiteiksi nousivat muun muassa "Moskovan valot", "Salainen rakkaus" ja "Salaperäinen".
Kolmas albumi Agents Is More! julkaistiin vuonna 1997. Albumi sisälsi lauletun musiikin lisäksi myös rautalankaa. Hiteiksi nousivat "Päivin öin", "Sinä vain", "Valot" (Baddingin laulu uutena versiona), "My babe", "King creole" ja "Miksi kuljen".
Neljäs albumi Agents Is Best! julkaistiin vuonna 1998. Levy sisälsi muun muassa hitit "Illan varjoon himmeään", "Muistan kesän" ja "Olen syytön".
Agents aloitti vuonna 1998 Yle TV2 -kanavalla Laulava sydän -ohjelman. Vuonna 1999 julkaistiin samanniminen tuplalevy, jolla vieraili monia artisteja, kuten Ville Valo, Pate Mustajärvi, Marko Haavisto, Topi Sorsakoski ja Reijo Taipale. Albumi ylitti kultalevyrajan.
Vuonna 2001 julkaistiin albumi Agents is...here!. Levy sisälsi myös intrumentaalisia rautalanka-kappaleita.
Vuonna 2001 julkaistiin rock-levy Agents is...rock!. Hiteiksi nousivat muun muassa kappaleet "Hound dog", "Move it" ja "Teenage Dolly".
Vuonna 2003 julkaistiin uusi albumi Agents is...tonight. Hiteiksi nousivat muun muassa kappaleet "Jos näin ei koskaan", "Fever" ja "Peliä vain".
Vuonna 2004 julkaistiin The Boysin kanssa albumi Pop Show. Yhteisalbumia seurasivat myös yhteiskeikat seuraavana kesänä ympäri Suomea. Yhteislevyn hittejä olivat muun muassa "Tahdon saaren", "Yyterin twist", "Takaa ajatusten virran" ja "Leningrad".
Marraskuussa 2004 julkaistiin Jorma Kääriäisen ja Agentsin toinen kokoelmalevy. Levyllä on myös viisi Agentsin ennenjulkaisematonta levytystä. Agents & Jorma Kääriäinen... Is Best Vol.2 saavutti platinalevyrajan, 30 000 myytyä äänitettä, kesäkuuhun 2005 mennessä.
13. syyskuuta 2006 julkaistiin Jorma Kääriäisen ja Agentsin seitsemäs ja toistaiseksi viimeisin studioalbumi, Agents Is Allright.
Lokakuussa 2006 Agents ilmoitti jäävänsä pitkälle keikka- ja levytystauolle. Laulusolisti Jorma Kääriäinen alkoi esiintyä sooloartistina ja julkaisi uuden soololevynsä Yhden tähden hotelli keväällä 2007.
Historia > Topi Sorsakosken paluu Agentsin solistiksi

Topi Sorsakoski palasi Agentsin laulusolistiksi yhden albumin ja kiertueen ajaksi. Syksyllä 2007 julkaistiin uusi Agents-albumi, joka pohjautuu The Renegades -yhtyeen tuotantoon. Topi Sorsakoski & Agents teki albumin ilmestymisen aikoihin myös pienen kiertueen. Sekä albumilla että kiertueella soitti sittemmin Agentsiin vakituisesti liittynyt saksofonisti Juho Hurskainen.
Historia > Agents & Vesa Haaja

13. elokuuta 2008 julkaistiin uusi studioalbumi Agents... Is Beat! – Instrumental 2008 Recordings, joka koostuu ainoastaan instrumentaalikappaleista.
26. elokuuta 2008 ilmoitettiin, että Agentsin uudeksi laulusolistiksi on valittu Vesa Haaja, joka on aiemmin laulanut Whistle Bait -yhtyeessä. Yhtyeeseen liittyi samalla myös saksofonisti Juho Hurskainen.
Vuonna 2011 julkaistiin uuden kokoonpanon ensimmäinen levy, jonka nimeksi tuli Agents Go Go.
Vuonna 2012 julkaistiin levy nimeltä On Stage / In Studio. Siinä puolet kappaleista on äänitetty livenä. Samalla julkaistiin myös dvd.
Pulliaisen veljekset ovat perustaneet myös sivukokoonpanon Esa Pulliainen C-Combo, jonka instrumentaaleja sisältävä debyyttialbumi julkaistiin 2013.
Vuonna 2014 julkaistiin toinen albumi Vesa Haajan kanssa. Sen nimeksi tuli Sound on Sound.
Loppuvuodesta 2014 kokoonpano muuttui. Juho Hurskainen ja Heikki Sandrén eivät olleet enää mukana yhtyeessä ja näin ollen kokoonpanossa ei ole enää saksofonistia. Uudeksi rumpaliksi tuli Jari Kepa Kettunen. Kolmas albumi Blue julkaistiin vuonna 2016.
Historia > Ville Valo & Agents

Vuonna 2015 Esa Pulliainen löysi kokoelmistaan C-kasetin, jolla oli Rauli Badding Somerjoen julkaisemattomiksi jääneitä demokappaleita. Kolmen vuoden ajan Pulliainen katseli tuota kasettia, ja sitten hän päätti soittaa Ville Valolle ja ehdottaa yhteistyötä kyseisten kappaleitten suhteen. Pulliainen tiesi entuudestaan Valon fanittavan Somerjokea, sillä he olivat aiemmin soittaneet Somerjoen kappaleita Ylen TV2:lla olleessa ohjelmassa Laulava sydän, ja heidän esittämänsä kolme kappaletta olivat myös päätyneet ohjelmasta julkaistulle levylle. Pulliainen kertoo, että keikkamyyjät olivat siitä lähtien kyselleet, että milloin Agents ja Valo tekisivät yhteistyötä. Vuonna 2018 kerrottiin, että Valo ja Agents julkaisevat yhteisen albumin.  Se julkaistiin helmikuussa 2019.
Helsingin Sanomien levyarvostelussa todettiin, että “Ville Valon ja Agentsin yhteisalbumilla taivaankappaleet eivät törmää vaan asettuvat järjestykseen. Sehän tiedetään, kuinka hienoon vireeseen Pulliainen on kitaransa ja yhtyeensä vuosien varrella säätänyt. Aivan poikkeuksellista on se, kuinka upeasti Valon tulkinta solahtaa Agentsin soiton keskelle."
Huhtikuussa 2019 Ville Valo & Agents soittivat neljä loppuunmyytyä keikkaa Helsingin Tavastia-klubilla. Kesäkuussa 2019 Kangasniemellä järjestettyä keikkaa pidettiin järjestelyiltään epäonnistuneena. Paikan päälle mahtui hädin tuskin 1 500 ihmistä, vaikka lippuja oli myyty yli 2 000. Helteen ja ihmismäärän takia ihmiset valittivat huonosta olosta ja tungoksesta.
Historia > Maustetytöt x Agents

Lokakuussa 2021 uutisoitiin, että Maustetytöt ja Agents yhdistävät voimansa. Yhteistyö kulkee nimellä Maustetytöt X Agents. Kokoonpano esiintyi Ruisrockissa 2022. Keväällä ilmestyi neljä yhteistä kappaletta sisältävä vinyylijulkaisu Maustetytöt X Agents.