stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maan haltija

Maan haltija on suomalaisessa kansanperinteessä perhettä, taloa, satoa, karjaa ja pihapiiriä hoitava ja vartioiva hyvä haltija, joka tulee erottaa pahoista ja vieraista maaperän haltijoista kuten maahisista ja maanväestä. Maan haltija on joko nais- tai miespuolinen. Jos se on naispuolinen, menestyy karja hyvin, jos miespuolinen, menestyvät hevoset. Joskus haltijoita on sekä mies että nainen, pariskunta. Tällöin talo on erityisen onnekas.
Haltijaa tulee kunnioittaa, niin hän hoitaa työnsä hyvin. Haltijalle on usein luvattu, että joka vuosi jonkun juhlan aikaan se saa osansa juhlaruuasta tai sadosta. Pyhä pihapuu on uhripaikka, jonka luona haltijaa kumarretaan ja sille viedään uhrilahjoja.
Maan haltija voi näyttäytyä ennen onnettomuutta unessa tai valveessa. Jos haltija on hyvissä vaatteissa ja iloinen, ei hän ole onnettomuuden aiheuttaja, ja on vain varoittamassa. Jos haltija on pahoissa vaatteissa eikä näytä kasvojaan, on hän vihastunut, ja aikomassa aiheuttaa onnettomuuden. Erään perinteen mukaan tällöin on kiireesti mentävä paikalle, jossa haltija on näyttäytynyt, ja uhrattava alasti.
Haltija ei välttämättä synny itsestään. Kun perustetaan uutta taloa, tehdään taikoja, jotta saataisiin haltija. Muuten voivat pahat haltijat tai maanväki asettua pihapiiriin. Erään kansanperinteen mukaan pitää polttaa tulta kolme päivää sillä paikalla, johon haluaa talon perustaa. Kolmantena päivänä haltija ilmestyy unessa. Silloin näkee, tuleeko mies vai nais-haltija vai pariskunta. Jos haltijat ovat rikkaan näköisiä, koreissa vaatteissa ja iloisia, tulee talosta menestyvä. Jos haltijat ovat kurjan näköisiä, ei talokaan sillä paikalla menestyisi.
Eräät loitsusanat naispuolisen maan haltijan kutsumiseen:
Manutar maan emäntä,

Penkeretär perehen äiti,

Kunnotar valittu vaimo,

Jok' olet varsin valvehella...
ja miespuolisen:
Oi ukko manun isäntä,

Manun kultanen kuninkas,

Uros aitojen asuja,

Seinä vierten seisoksija...
Leni Katajakoski

| Leni Katajakoski |
| --- | --- |
 Leni Katajakoski vuonna 1954
Henkilötiedot
Koko nimi:  Leni Lartio
Syntynyt: 28. syyskuuta 1935 Tampere
Kuollut: 12. huhtikuuta 2020 (84 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Puoliso:  Martti Kuningas   Esko Lartio
Lapset:  Kristiina Kuningas
Sukulaiset:  Iida Kuningas (tyttärentytär)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1954–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Svensk Filmdatabas
Leni Irmeli Katajakoski (ent. Kuningas, myöh. Lartio; 28. syyskuuta 1935 Tampere – 12. huhtikuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Ura

Leni Katajakoski ponkaisi suuren yleisön tietoisuuteen vuoden 1954 Miss Suomi -kilpailuissa sijoituttuaan kilpailun voittajan Yvonne de Bruynin perintöprinsessaksi tittelillä ”Elokuvatyttö”. Siitä alkoi Katajakosken ura elokuvissa.
Katajakoski esitti suomalaisissa elokuvissa usein sekä tyhjäpäisiä että nokkelia vaaleaverikköjä. Hänen ensimmäinen elokuvatyönsä oli pieni rooli vuoden 1954 Putkinotkossa. Parissa seuraavassa elokuvassa hänellä oli näkyvämpi sivurooli. Vuonna 1957 Ville Salmisen ohjaamassa elokuvassa Taas tyttö kadoksissa! Katajakoski esiintyi jo yhtenä pääosanesittäjistä. Sen jälkeen alkoi Katajakosken ja Aarne Tarkaksen yhteistyö useissa komedioissa.
Vuonna 1959 Katajakoski nähtiin vuoden suosikkielokuvan Yks’ tavallinen Virtanen sekä Maunu Kurkvaaran Patarouvan romanttisena sankarittarena. Seuraavana vuonna olivat vuorossa Ville Salmisen komedia Oho, sanoi Eemeli ja Kaks’ tavallista Lahtista sekä vielä Tarkaksen komedia Opettajatar seikkailee. Elokuvassa Katajakoski esittää lyseon opettajatarta, joka joutuu vaikeuksiin Tommi Rinteen näyttelemän taidemaalarin maalattua hänestä alastonkuvan.
Vuoden 1961 elokuvia olivat Tarkaksen Minkkiturkki ja Veikko Itkosen Mullin mallin, jossa Katajakoski oli ainoa naisnäyttelijä. Suomalaisen elokuvateollisuuden hiipuessa 1960-luvun puolivälissä Katajakoski siirtyi näyttelemään televisioelokuvissa ja -sarjoissa.
Katajakosken tunnetuin ja kiitetyin roolisuoritus oli vuoden 1975 televisioelokuvassa Simpauttaja, jossa hän näytteli Juuli Taivaista. Sen jälkeen hän esiintyi elokuvissa Luottamus, Viimeinen savotta ja Jäniksen vuosi. Vielä 1990-luvulla hänet nähtiin elokuvissa Isältä pojalle ja Liian paksu perhoseksi.
Ansiokkaan ja monipuolisen elokuvauran lisäksi Katajakoski teki pitkän päivätyön maakuntateattereissa ja vieraili muun muassa Teatteri Jurkassa ja Pyynikin kesäteatterissa. Vuodesta 1978 hän oli kiinnitettynä Seinäjoen Kaupunginteatteriin, ja kiinnitys jatkui 1990-luvulle asti.
Katajakoski kuoli huhtikuussa 2020 saman vuoden tammikuussa diagnosoituun syöpään. Hänen tuhkansa on siroteltu Maunulan uurnalehtoon Helsinkiin.
Yksityiselämä

Leni Katajakoski oli kahdesti naimisissa: näyttelijä Martti Kuninkaan ja ekonomi Esko Lartion kanssa. Katajakosken tytär oli näyttelijä Kristiina Kuningas, ja tyttärentytär on näyttelijä Iida Kuningas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Leni Katajakoski Wikimedia Commonsissa
De Rybel, Seija & Yli-Ojanperä, Elina: Yvonne de Bruyn, Miss Suomi 1954 Yle Elävä arkisto.  8.9.2006 (päivitetty 15.7.2021).
Lupe Valdez

| Lupe Valdez |
| --- | --- |

Dallasin piirikunnan sheriffi
 1. tammikuuta 2005 – 6. joulukuuta 2017  
Edeltäjä:  Jim Bowles
Seuraaja:  Marian Brown
Henkilötiedot
Syntynyt: 11. lokakuuta 1947 (ikä 77) San Antonio, Texas, Yhdysvallat
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Aiheesta muualla
www.lupevaldez.com
Guadalupe ”Lupe” Valdez (s. 11. lokakuuta 1947 San Antonio, Texas) on yhdysvaltalainen lainvalvontaviranomainen. Hän toimi Dallasin piirikunnan sheriffinä vuosina 2005–2017, mitä ennen hän on toiminut muun muassa  Yhdysvaltain maavoimien reservin kapteenina ja vanginvartijana. Valdez luopui sheriffin virastaan ollakseen ehdolla Texasin kuvernöörivaaleissa vuonna 2018. Hänet valittiin demokraattien ehdokkaaksi ja vastassaan hänellä oli istuva republikaanikuvernööri Greg Abbott, jolle hän hävisi vaalit. Tämän jälkeen hän on työskennellyt poliisina DeSoton kaupungille.
Valdez oli ehdolla uudelleen Dallasin piirikunnan sheriffiksi vuonna 2024 järjestettävissä vaaleissa, mutta hävisi esivaalissa istuvalle sheriffille Marian Brownille.
Lupaus

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Lupaus voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
lupaus, sitoumus
Lupaus, Kaija Kärkisen & Ile Kallion levy vuodelta 1996
Lupaus, Ilkka Vanteen ohjaama elokuva vuodelta 2005
lupaus, korttipeli.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lupaus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lycos

Lycosin logo
Lycos on Internetissä toimiva hakukone ja linkkikirjasto. Nimi "Lycos" tarkoittaa kreikaksi sutta, joskin nimi juontaa juurensa susihämähäkkien heimosta (Lycosidae). Nimi viitannee tiedonkeruuohjelmiston nimitykseen spider, "hämähäkki". Lycos perustettiin vuonna 1994 tohtori Michael Mauldinin tutkimusprojektin pohjalta. Terra Networks, Telefónican tytäryhtiö osti Lycosin vuonna 2000 ja vaihtoi nimensä Terra Lycosiksi. Myöhemmin Lycos pudotettiin nimestä, jolloin yrityksen nimi oli taas Terra Networks.[lähde? ]
Terra Networks ilmoitti 2. elokuuta 2004 myyvänsä Lycosin eteläkorealaiselle Daum Communications Corporationille 95,4 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Lokakuussa 2004 kauppa toteutui ja yrityksen nimi muuttui taas Lycosiksi.[lähde? ]
make LOVE not SPAM

make LOVE not SPAM oli Lycosin Euroopan osaston ylläpitämä sivusto, jolta sai ladattua näytönsäästäjän, joka kuormitti roskapostittajien sivuja turhilla sivupyynnöillä. Sen tavoitteena on saada roskapostittajien palvelimet toimimaan maksimiteholla, muttei kaataa niitä. Tämä tekisi sivuston toiminnasta erittäin kannattamatonta. F-Secure kiirehti ilmoittamaan ettei käyttäjien kannattaisi ladata kyseistä ohjelmaa koneelleen, vedoten mahdollisiin palvelunestohyökkäyssyytöksiin. Näytönsäästäjä julkistettiin Euroopassa 1. joulukuuta 2004.[lähde? ]
Verkossa kiertää myös huhu, että joku roskapostisivujen ylläpitäjä olisi ohjannut sivuilleen tulevan näytönsäästäjän aiheuttaman verkkoliikenteen takaisin Lycosin omille sivuille. Lycos kuitenkin kieltää tämän.[lähde? ]
Lycos Europe otti näytönsäästäjän jakelusta perjantaina 3. joulukuuta ja ilmoitti myöhemmin keskeyttävänsä kampanjan. Lycos sanoo yli 100 000 käyttäjän ladanneen ohjelman.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (englanniksi)
Screensaver tackles spam websites (englanniksi)
Lycos Europe's antispam tool no longer available (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Antispam campaign bites the dust (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Lengsel

| Lengsel> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1995–
Tyylilaji:  progressiivinen metalli, unblack metal (vanha) hardcore, sludge metal (nykyinen)
Kotipaikka:  Norja, Birkeland, Itä-Agderin lääni
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Tor Magne S. Glidje,  laulu, sähkökitara   Ole Halvard Sveen,  rummut, akustinen kitara   John Robert Mjåland,  basso  
Levy-yhtiö:  Whirlwind Records  
Aiheesta muualla
lengsel.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lengsel on norjalainen progressiivinen metalliyhtye, joka on kotoisin Birkelandista. Yhtye julkaisi kriitikoiden arvostusta saaneen esikoisalbuminsa Solacen Endtime Productionsilla vuonna 2000 ja levy lisensoitiin Solid State Recordsille Yhdysvaltojen julkaisua varten. Toinen albumi The Kiss, The Hope julkaistiin 2007. Yhtyeen nimi tarkoittaa "kaipausta" norjan kielellä; kaipaus on kantava teema yhtyeen esikoisalbumilla.
Historia

Tor Magne S. Glidje, Ole Halvard Sveen ja John Robert Mjåland perustivat Lengselin vuonna 1995. Yhtye julkaisi nimidemon vuonna 1997. Vuonna 2000 yhtye julkaisi hyvän vastaanoton saaneen esikoisalbuminsa Solacen kolmella levy-yhtiöllä, Endtime Productionsilla, Black Sun Recordsilla sekä Solid State Recordsilla. Albumin tyyli muistutti progressiivista black metalia.
Pian Solacen julkaisun Lengselin jäsenet perustivat samalla kokoonpanolla toisen yhtyeen, Ganglionin. Sen tyyli muuttui black metalista rockin suuntaan. Tyylimuutos vieraannutti Lengselin ihailijat mutta toi uusia.
Vuonna 1999 kitaristi Tor Glidje liittyi Extoliin basistiksi.  Seuraavana vuonna Glidje vaihtoi kitaraan Extol toisen jäsenen poistuttua ja John Mjåland liittyi basistiksi.  Kitaristin palattua, Glidje jätti Extolin mutta Mjåland pysyi basistina. Vuonna 2004 molemmat Extolin kitaristit jättivät yhtyeen ja heidän tilalleen tulivat Glidje ja Ole Sveen, jolloin Ganglionin jäsenet ja musiikki yhdistyivät Extolin kanssa. Useat Ganglion-kappaleet, jotka äänitettiin Ganglionin nimellä, liitettiin Extolin valikoimaan.
Glidje, Sveen ja Mjåland palasivat vuosien tauon jälkeen Lengselin pariin vuonna 2006. Yhtye levytti edellistä kokeellisemman albumin, joka kulki alun perin nimellä Hell Calls Hell mutta se vaihdettiin vähän ennen julkaisua nimeen The Kiss the Hope. Sen julkaisi saksalainen levy-yhtiö Whirlwind Records 10. joulukuuta 2006. Ganglionista eroten The Kiss the Hopen tyyli on enemmän hardcorea ja sludge metalia, ja sillä on hyvin vähän samoja piirteitä Solacen kanssa.
Extolin jäätyä tauolle vuonna 2007 Glidje, Sveen ja Mjåland jatkoivat Mantric-yhtyeessä soittamista ilman Extolin alkuperäistä laulajaa ja rumpalia.
Diskografia

Solace (2000)
The Kiss the Hope (2006)
Lengsel (2011)
Jäsenet

Tor Magne S. Glidje - kitara, laulu
Ole Halvard Sveen - rummut, akustiset kitarat, koskettimet
John Robert Mjåland - basso
Aiheesta muualla

Lengselin kotisivut
Lengsel Myspacessa (englanniksi)
Lengsel Encyclopaedia Metallumissa (englanniksi)
Lycksele

| Lycksele |
| --- | --- |
 Lyckselen sairaala.
 Lycksele
 Koordinaatit: 64°35′20″N, 18°40′40″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Lappi
Kunta:  Lyckselen kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  8,53 km²
Väkiluku:  8 513
 – Väestötiheys:  998,0 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lycksele (uumajansaameksi Likssjuo, eteläsaameksi Liksjoe) on samannimisen Lyckselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 513 asukasta.
Lycksele oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Väestönkehitys

| Lyckselen taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 6 446 | 6 446 |
| 1965 | 1965 |    | 6 776 | 6 776 |
| 1970 | 1970 |    | 7 879 | 7 879 |
| 1975 | 1975 |    | 8 586 | 8 586 |
| 1980 | 1980 |    | 8 856 | 8 856 |
| 1990 | 1990 |    | 9 310 | 9 310 |
| 1995 | 1995 |    | 9 240 | 9 240 |
| 2000 | 2000 |    | 8 692 | 8 692 |
| 2005 | 2005 |    | 8 597 | 8 597 |
| 2010 | 2010 |    | 8 513 | 8 513 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Västerbottenin läänin kuntien keskustaajamat
Lierot

| Lierot |
| --- | --- |
 Kasteliero (Lumbricus terrestris)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nivelmadot Annelida
Luokka::  Clitellata
Alaluokka::  Harvasukasmadot Oligochaeta
Lahko::  Haplotaxida
Heimo::  Lierot Lumbricidae  Rafinesque-Schmaltz, 1815
Katso myös
   Lierot Wikispeciesissä   Lierot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lierot (Lumbricidae) on harvasukasmatoihin kuuluva heimo, johon kuuluvia lajeja ovat muun muassa kasteliero ja tunkioliero.
Suomessa tavattavat lajit

Multaliero (Allolobophora rosea)
Viherliero (Allolobophora chlorotica)
Peltoliero (Aporrectodea caliginosa)
Metsäliero (Dendrobaena octaedra)
Punaliero (Dendrodrilus rubidus)
Viemäriliero (Dichogaster bolaui) (ei luonnonvaraisena)
Tunkioliero eli kompostiliero (Eisenia fetida)
Ruskoliero (Lumbricus castaneus)
Onkiliero (Lumbricus rubellus)
Kasteliero eli kastemato (Lumbricus terrestris)
Harmaaliero (Octolasion tyrtaeum)
Sukuja

Allolobophora
Allolobophoridella
Aporrectodea
Avelona
Bimastos
Cataladrilus
Cernosvitovia
Dendrobaena
Dendrodriloides
Dendrodrilus
Diporodrilus
Tunkiolierot (Eisenia)
Eiseniella
Eisenoides
Eophila
Ethnodrilus
Eumenoscolex
Fitzingeria
Gatesona
Healyella
Helodrilus
Iberoscolex
Italobalkaniona
Kritodrilus
Lumbricus
Murchieona
Octodriloides
Octodrilus
Octolasion
Orodrilus
Perelia
Postandrilus
Proctodrilus
Prosellodrilus
Riphaeodrilus
Satchellius
Scherotheca
Spermophorodrilus
Zophoscolex
Aiheesta muualla

Laji.fi: Lierot (Lumbricidae)
Agronet.fi: Lierot
ITIS: Lumbricidae (englanniksi)
Vääräjärvi (Tampere, Terälahti)

| Vääräjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Tampere
Koordinaatit:  61°44′09″N, 24°03′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Velaattajärven valuma-alue (35.38)
Laskuoja:  oja Ilveslammiin 
Järvinumero:  35.385.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,7 m  
Rantaviiva:  0,951 km  
Pinta-ala:  3,988 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVääräjärvi 
Vääräjärvi  on Pirkanmaalla Tampereella Terälahdessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ilvesjoen valuma-alueeseen (35.385) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,7 metriä mpy.
Vännäsin kunta

| Vännäsin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten ja Ångermanland
Keskustaajama:  Vännäs
Kuntakoodi:  2460
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  529,49 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  9 054
 – Väestötiheys:  17,1 as./km²
 
 www.vannas.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vännäsin kunta (ruots. Vännäs kommun) on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin ja Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Vännäs.
Kunnan maapinta-ala on 529,49 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 054 henkeä (31.12.2021).
Vännäs on tärkeä rautatieristeys, kauppa- ja puutavarateollisuuskeskus. Alueella on Pengsjön museo. Kansainvälinen matkailutie, Sininen tie, Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjän Karjalaan kulkee Vännäsin kunnan halki.
Vuonna 2007 kunnassa oli 55,31 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vännäsin pitäjä muodostettiin vuonna 1834 erotettamalla se Uumajan maaseurakunnasta. Vuonna 1863 pitäjästä tuli maalaiskunta, kun Ruotsiin perustettiin uudenaikainen kuntajärjestelmä. Vuonna 1896 maalaiskuntaan perustettiin Vännäsin taajaväkinen yhdyskunta. Se erotettiin vuonna 1928 Vännäsin kauppalaksi. Vuonna 1939 maalaiskuntaan perustettiin toinen taajaväkinen yhdyskunta Vännäsby, joka oli olemassa vuoteen 1959 asti. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut aluejakoon, mutta vuoden 1971 kuntauudistuksessa maalaiskunta ja kauppala yhdistettiin Vännäsin kunnaksi. Vuosina 1974–1982 myös Bjurholmin kunta kuului Vännäsin kuntaan.
Vaakuna

Nykyinen vaakuna on entisen Vännäsin maalaiskunnan vaakuna. Myös Vännäsin kauppalalla oli oma vaakuna.
Vännäsin kauppala
Väestönkehitys

| Vännäsin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 8 170 | 8 170 |
| 1955 | 1955 |    | 8 795 | 8 795 |
| 1960 | 1960 |    | 8 694 | 8 694 |
| 1965 | 1965 |    | 8 075 | 8 075 |
| 1970 | 1970 |    | 8 166 | 8 166 |
| 1975 | 1975 |    | 7 870 | 7 870 |
| 1980 | 1980 |    | 8 093 | 8 093 |
| 1985 | 1985 |    | 8 117 | 8 117 |
| 1990 | 1990 |    | 8 410 | 8 410 |
| 1995 | 1995 |    | 8 780 | 8 780 |
| 2000 | 2000 |    | 8 532 | 8 532 |
| 2005 | 2005 |    | 8 412 | 8 412 |
| 2010 | 2010 |    | 8 414 | 8 414 |
| 2015 | 2015 |    | 8 593 | 8 593 |
| 2020 | 2020 |    | 8 997 | 8 997 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 593 | 6,9 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 72 | 0,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 413 | 4,8 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 515 | 87,5 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 82 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 95 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 404 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,8 %
18–64-vuotiaat: 58,1 %
65 vuotta täyttäneet: 20,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 5,3 | 3,3 |
|   | jalostus | 21,4 | 23,5 |
|   | palvelut | 70,5 | 71,2 |
|   | tuntematon | 2,7 | 1,9 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 840 | 3 998 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 71,0 |  |
Taajamat

Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 67,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 744 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Vännäs | 4 118 |
| 2 | Vännäsby | 1 552 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Brån
Pengfors
Penglund
Vännäs
Tväråbäck
Vännfors norra och Inibyn
Västra Spöland
Ytterbyn
Östra Spöland
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vännäsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Bjurholmin kunta sisältyy Vännäsin tuloksiin vuosina 1973–1979.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 4 | 4 | 5 | 4 | 3 | 3 | 4 | 3 | 3 | 2 | 3 | 4 | 3 | 3 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 12 | 12 | 11 | 9 | 8 | 8 | 8 | 7 | 6 | 8 | 8 | 6 | 8 | 8 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 6 | 5 | 5 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 2 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 17 | 17 | 16 | 17 | 16 | 16 | 15 | 17 | 15 | 15 | 14 | 15 | 13 | 10 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 | 5 | 5 | 4 | 4 | 5 | 4 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Vännäsin piiri.
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Vännäs
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Vännäs
Vännäsbygdens kbfd* (Vännäs landskommuns kbfd)
Vännäs centralorts kbfd* (Vännäs köpings kbfd)
Seurakunnat > Kirkot

Johanneskyrkan
Mariakapellet
Vännäsin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Vännäsin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Vännäs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Västerbottenin läänin kunnat
Käännös suomeksi
Lierne

Lierne on Norjan kunta Trøndelagin läänissä. Se on pinta-alaltaan Trøndelagin suurin, rajoittuen etelässä, idässä ja osin pohjoisessa Ruotsiin. Sen rajanaapureita Norjassa ovat Snåsa, Grong ja Røyrvik. Kunnan hallinto sijaitsee Sandvikassa, joka menetti taajamastatuksensa vuonna 2023.
Kuvia

Liernen kansallispuisto
Nordlin kirkko