stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1888
Tapahtumia

14. maaliskuuta – Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhtiö aloitti hevosomnibusliikenteen Helsingissä. Hevosraitiotieliikenne alkoi 1891 ja sähköraitiotieliikenne 1900.
11. huhtikuuta – Amsterdamin Concertgebouw avattiin yleisölle.
13. toukokuuta – Brasilian keisarikunta lakkautti orjuuden.
29. heinäkuuta – Münchenin kaupunginmuseo perustettiin.
5. elokuuta – Karl Benzin vaimo Berta Benz teki ensimmäisen ”pitkän automatkan” Mannheimista Pforzheimiin. Mittaa matkalle tuli 64 kilometriä.
15. elokuuta – 26. syyskuuta – Norjalainen naparetkeilijä Fridtjof Nansen hiihti Grönlannin poikki.
31. elokuuta – 5. marraskuuta – Viiltäjä-Jack tappoi Lontoossa ainakin viisi prostituoitua.
4. syyskuuta – George Eastman rekisteröi Kodak-tavaramerkin ja sai patentin filmirullaa käyttävälle kameralle.
8. syyskuuta – Englannin jalkapalloliiga alkoi.
1. lokakuuta – Kauppa- ja teollisuusministeriön edeltäjä, Suomen senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunta aloitti toimintansa.
14. lokakuuta – Louis Le Prince kuvasi ensimmäisenä elävää kuvaa Roundhayssa, Englannissa. Filmi oli nimeltään Roundhay Garden Scene, ja se sisälsi kaksi sekuntia ja 18 kuvaruutua (frame).
17. marraskuuta – Säveltäjä Pjotr Tšaikovski johti viidennen sinfoniansa ensiesityksen Pietarissa.
23. joulukuuta – Taiteilija Vincent van Gogh leikkasi osan vasemmasta korvastaan riideltyään ystävänsä Paul Gauguinin kanssa eteläranskalaisessa bordellissa. Hänet kuljetettiin Arlesin sairaalaan.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

Naurusta tehtiin osa Saksan Uuden-Guinean siirtokuntaa.
Long Beach perustettiin.
Saksan historiassa vuotta 1888 sanotaan kolmen keisarin vuodeksi, koska Vilhelm I:n jälkeen keisariksi tullut Fredrik III kuoli jo saman vuoden aikana ja uudeksi keisariksi tuli Vilhelm II.
Washington-monumentti paljastettiin Washingtonissa.
Suomen Tivoli avattiin.
Tallinnan ensimmäinen raitiovaunulinja otettiin käyttöön Virossa.
Yhdysvaltalainen lingvisti John Martin Crawford julkaisi Kalevalan ensi kertaa englanniksi. Ensi kertaa Kalevala käännettiin englanniksi vuonna 1868.
Syntyneitä > Tammikuu–maaliskuu

2. tammikuuta – Lauri Saari, suomalainen taidemaalari (k. 1953)
3. tammikuuta – Herbert Morrison, brittiläinen työväenpuolueen poliitikko (k. 1965)
5. tammikuuta – Lauri Pihkala, suomalainen urheilija ja pesäpallon keksijä (k. 1981)
7. tammikuuta (?) – Mariam Amash, israelilainen maailman vanhimmaksi väitetty ihminen (k. 2012)
8. tammikuuta – Boris Verlinski, ukrainalais-venäläinen shakin kansainvälinen mestari (k. 1950)
15. tammikuuta – Virginia Balistrieri, italialainen näyttelijä (k. 1960)
17. tammikuuta – Vilho Annala, suomalainen poliitikko, professori (k. 1960)
17. tammikuuta – Ronald Knox, englantilainen pappi ja kirjailija (k. 1957)
17. tammikuuta – Carl Gustaf Möller, suomalainen juristi, oikeuskansleri 1950–1955 (k. 1969)
17. tammikuuta – Edvard Persson, ruotsalainen näyttelijä ja laulaja (k. 1957)
24. tammikuuta – Ernst Heinkel, saksalainen lentokoneinsinööri ja lentokonetehtaan omistaja (k. 1958)
27. tammikuuta – Victor Goldschmidt, sveitsiläis-norjalainen mineralogi ja geokemisti (k. 1947)
6. helmikuuta – Elmo Kaila, suomalainen oikeistopoliitikko, Sota-arkiston hoitaja ja Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtaja (k. 1935)
6. helmikuuta – Camillo Pilotto, italialainen näyttelijä (k. 1963)
7. helmikuuta – N. J. Toivonen, suomalainen kemisti (k. 1961)
8. helmikuuta – Eric Malmberg, ruotsalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (k. 1951)
17. helmikuuta – Otto Stern, vuoden 1943 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (k. 1969)
25. helmikuuta – John Foster Dulles, yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (k. 1959)
26. helmikuuta – Pekka Lempiäinen, suomalainen näytelmäkirjailija (k. 1939)
27. helmikuuta – Roberto Assagioli, italialainen psykiatri, humanistisen ja transpersonaalisen psykologian pioneeri (k. 1974)
27. helmikuuta – Lotte Lehmann, saksalainen oopperalaulaja (k. 1976)
7. maaliskuuta – W. W. Tuomioja, suomalainen päätoimittaja ja Edistyspuolueen kansanedustaja (k. 1931)
9. maaliskuuta – Emil Luukkonen, suomalainen teatterinjohtaja (k. 1952)
10. maaliskuuta – Barry Fitzgerald, irlantilainen näyttelijä (k. 1961)
22. maaliskuuta − Kalle Väänänen, suomalainen kirjailija (k. 1960)
24. maaliskuuta − Pekka Railo, suomalainen SDP:n kansanedustaja ja Helsingin apulaiskaupunginjohtaja (k. 1975)
26. maaliskuuta – Elsa Brändström, ruotsalainen sotasairaanhoitaja (k. 1948)
Syntyneitä > Huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Kai Donner, suomalainen kielitieteilijä, antropologi ja itsenäisyysaktivisti (k. 1935)
6. huhtikuuta – Dan Andersson, ruotsalainen työläiskirjailija ja runoilija (k. 1920)
10. huhtikuuta – Alfred Madsen, norjalainen poliitikko (k. 1962)
16. huhtikuuta – Elsa Björkman-Goldschmidt, ruotsalainen kirjailija (k. 1982)
19. huhtikuuta – Aarne Lang, suomalainen jääkärieverstiluutnantti ja tilanomistaja (k. 1960)
22. huhtikuuta – Carlo Agostini, italialainen katolinen piispa (k. 1952)
24. huhtikuuta – Wilho Ilmari, suomalainen teatteriohjaaja (k. 1983)
26. huhtikuuta – Sievä Juuri-Oja, suomalainen näyttelijä (k. 1972)
2. toukokuuta − Elsa Grashorn, suomalainen kirjailija (k. 1973)
3. toukokuuta – Juhani Siljo, suomalainen kirjailija (k. 1918)
5. toukokuuta (?) – Hanna Barysevitš, valkovenäläinen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö (k. 2007)
8. toukokuuta – Lauri Malmberg, suomalainen jääkärikenraaliluutnantti, suojeluskuntien komentaja ja puolustusministeri (k. 1948)
11. toukokuuta – Irving Berlin, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 1989)
12. toukokuuta − Theodor Reik, itävaltalais-saksalainen kirjallisuustieteilijä ja psykoanalyytikko (k. 1969)
19. toukokuuta – Jørgen Jørgensen, tanskalainen poliitikko (k. 1974)
30. toukokuuta − James Farley, yhdysvaltalainen liikemies, demokraattipoliitikko ja Yhdysvaltain postilaitoksen pääjohtaja (k. 1976)
6. kesäkuuta – Kaarlo Linkola, suomalainen kasvitieteilijä, professori ja Helsingin yliopiston rehtori (k. 1942)
9. kesäkuuta – Åke Gartz, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 1974)
9. kesäkuuta – Ida Outhwaite, australialainen kuvittaja, kirjailija ja taiteilija (k. 1960)
13. kesäkuuta – Fernando Pessoa, portugalilainen kirjailija (k. 1935)
16. kesäkuuta – Aleksandr Fridman, venäläinen kosmologi ja matemaatikko (k. 1925)
24. kesäkuuta – Tyyne Jauri, suomalainen näyttelijä (k. 1957)
Syntyneitä > Heinäkuu–syyskuu

5. heinäkuuta – Herbert Gasser, vuoden 1944 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen tutkija (k. 1963)
7. heinäkuuta (?) – José Aguinelo dos Santos, maailman vanhimmaksi väitetty brasilialainen mies (k. 2017)
10. heinäkuuta – Alpo Kupiainen, suomalainen toimittaja ja kirjallisuuden suomentaja (k. 1937)
16. heinäkuuta – Frits Zernike vuoden 1953 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut alankomaalainen fyysikko (k. 1966)
17. heinäkuuta – Samuel Josef Agnon, vuoden 1966 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut israelilainen kirjailija (k. 1970)
22. heinäkuuta – Selman Waksman, vuoden 1952 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 1973)
27. heinäkuuta – Oskar, Saksan prinssi (k. 1958)
27. heinäkuuta – Juho Niukkanen, suomalainen kansanedustaja ja ministeri (k. 1954)
27. heinäkuuta – Torsten Westerlund, suomalainen yritysjohtaja ja diplomi-insinööri (k. 1963)
28. heinäkuuta – Toivo Vähäkallio, suomalainen diplomi-insinööri ja professori (k. 1962)
4. elokuuta – Andrée Krogius (”Maud Morris”), suomenruotsalainen kirjailija (k. 1940)
9. elokuuta – Torgeir Anderssen-Rysst, norjalainen poliitikko (k. 1958)
9. elokuuta − Hans Oster, saksalainen kenraali ja tiedustelupalvelu Abwehrin apulaispäällikkö (k. 1945)
9. elokuuta − Eduard von Schleich, saksalainen Luftwaffen kenraali ja hävittäjälentäjä (k. 1947)
10. elokuuta – Lauri Ikonen, suomalainen säveltäjä (k. 1966)
11. elokuuta − Väinö Airola, suomalainen kirjailija (k. 1931)
12. elokuuta – Axel, Tanskan ja Islannin prinssi, kuningas Kristian IX:n pojanpoika (k. 1964)
16. elokuuta – T. E. Lawrence, Arabian Lawrence, brittiläinen arkeologi, kirjailija ja sotapäällikkö (k. 1935)
17. elokuuta – Salme Pekkala-Dutt, virolaissyntyinen kommunisti (k. 1964)
19. elokuuta – Tôn Đức Thắng, Pohjois-Vietnamin presidentti 1969–1976 (k. 1980)
23. elokuuta – Asbjørn Følling, norjalainen lääkäri ja biokemisti (k. 1973)
26. elokuuta – Kaarle Ellilä, suomalainen poliitikko ja pääjohtaja (k. 1957)
28. elokuuta – Eduardo Santos, Kolumbian presidentti 1938–1942 (k. 1974)
5. syyskuuta – Sarvepalli Radhakrishnan, intialainen filosofi, Intian presidentti 1962–1967 (k. 1975)
6. syyskuuta – Joseph P. Kennedy, yhdysvaltalainen liikemies, poliitikko ja diplomaatti, presidentti John F. Kennedyn isä (k. 1969)
6. syyskuuta – Heikki Suvanto, suomalainen taidemaalari (k. 1929)
7. syyskuuta – Santeri Vahtonen, suomalainen näyttelijä (k. 1975)
12. syyskuuta – Maurice Chevalier, ranskalainen laulaja ja näyttelijä (k. 1972)
12. syyskuuta – Lauri Keso, suomalainen tekniikan tutkija ja salaojituksen kehittäjä (k. 1954)
13. syyskuuta – Johannes Björklund, suomalainen sotarovasti ja kenttäpiispa (k. 1962)
16. syyskuuta – Frans Emil Sillanpää, vuoden 1939 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut suomalainen kirjailija (k. 1964)
23. syyskuuta – Urho Somersalmi, suomalainen näyttelijä (k. 1962)
26. syyskuuta – T. S. Eliot, vuoden 1948 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut englantilainen runoilija ja näytelmäkirjailija (k. 1965)
26. syyskuuta – Allan Sinisalo, suomalainen uskonnollinen runoilija (k. 1981)
Syntyneitä > Lokakuu–joulukuu

4. lokakuuta – Friedrich Olbricht, saksalainen jalkaväenkenraali, heinäkuun 20. päivän salaliiton jäsen (k. 1921)
8. lokakuuta – Friedrich Fromm, saksalainen kenraalieversti (k. 1945)
9. lokakuuta – Nikolai Buharin, neuvostoliittolainen poliitikko ja ideologi (k. 1938)
13. lokakuuta – Aku Valtakoski, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (k. 1945)
16. lokakuuta – Eugene O'Neill, vuoden 1936 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija (Pitkän päivän matka yöhön) (k. 1953)
25. lokakuuta – Richard E. Byrd, yhdysvaltalainen kontra-amiraali, lentäjä ja naparetkeilijä (k. 1957)
26. lokakuuta – Runar Schildt, suomalainen kirjailija (k. 1925)
29. lokakuuta - Li Dazhao, toinen Kiinan kommunistisen puolueen perustajista (Chen Duxiun ohella) (k. 1927)
8. marraskuuta – Alex Matson, suomalainen kirjailija (k. 1972)
9. marraskuuta – Jean Monnet, ranskalainen talouspoliitikko, Euroopan yhteisön ”isä” (k. 1979)
15. marraskuuta – Chandrasekhara Raman, vuoden 1930 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut intialainen fyysikko (k. 1970)
19. marraskuuta – Aukusti Turunen, suomalainen sosialistipoliitikko (k. 1967)
23. marraskuuta – Lassi Hiekkala, suomalainen lehtimies ja kirjailija (k. 1951)
23. marraskuuta – Harpo Marx, yhdysvaltalainen koomikko (k. 1964)
26. marraskuuta – Alma Mattila, suomalainen kirjailija (k. 1973)
1. joulukuuta – Ejnar Kohlmann, suomalainen jääkärikapteeni ja taidemaalari (k. 1968)
5. joulukuuta – Algoth Niska, suomalainen jalkapalloilija ja pirtun salakuljettaja (k. 1954)
7. joulukuuta – Hamilton Fish III, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 1991)
7. joulukuuta – Carl Malmsten, ruotsalainen muotoilija ja sisustussuunnittelija (k. 1972)
15. joulukuuta – Artturi Leinonen, kirjailija (k. 1963)
16. joulukuuta – Aleksanteri I, Jugoslavian kuningas (k. 1934)
21. joulukuuta – Lauri Kanto, suomalainen yritysjohtaja ja diplomi-insinööri (k. 1966)
28. joulukuuta – F. W. Murnau, saksalainen elokuvaohjaaja (k. 1931)
30. joulukuuta – Toivo Tapanainen, suomalainen pankkiiri ja asianajaja (k. 1971)
Kuolleita > Tammikuu–maaliskuu

2. tammikuuta – Isaac R. Trimble, yhdysvaltalainen rautateiden rakennustarkastaja ja Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1802)
2. tammikuuta – Uno Cygnaeus, suomalainen koulumies ja pappi, Suomen kansakoulun isä (s. 1810)
4. tammikuuta – Joaquín Guillermo González, kolumbialainen katolinen piispa (s. 1822)
4. tammikuuta – Henri Herz, itävaltalainen pianisti ja säveltäjä (s. 1803)
10. tammikuuta – Gustaf Fredrik Gejtel, suomalainen senaattori ja lääninsihteeri (s. 1821)
14. tammikuuta – Stephen Heller, unkarilainen säveltäjä ja pianisti (s. 1813)
17. tammikuuta – Big Bear, cree-intiaanien päällikkö (s. 1825)
21. tammikuuta – Walter M. Gibson, yhdysvaltalainen seikkailija ja Havaijin hallituksen ministeri (s. 1822)
21. tammikuuta – George Robert Waterhouse, englantilainen lintu- ja hyönteistieteilijä (s. 1810)
25. tammikuuta – Konstantin Kiseleff, suomalainen arkkitehti (s. 1834)
25. tammikuuta – David Whitmer, yhdysvaltalainen mormonikirkon vaikuttaja (s. 1805)
29. tammikuuta – Jean-Baptiste André Godin, ranskalainen teollisuusjohtaja ja filantrooppi (s. 1817)
29. tammikuuta – Edward Lear, brittiläinen taiteilija, kuvittaja ja runoilija (s. 1812)
30. tammikuuta – Asa Gray, yhdysvaltalainen kasvitieteilijä (s. 1810)
31. tammikuuta – Giovanni Bosco, italialainen pappi, ammattikoulun perustaja ja pyhimys (s. 1815)
3. helmikuuta – Henry Maine, brittiläinen juristi, vertailevan oikeustieteen uranuurtaja (s. 1822)
5. helmikuuta – Anton Mauve, alankomaalainen taidemaalari (s. 1838)
13. helmikuuta – Cosme Marrodán y Rubio, espanjalainen katolinen piispa (s. 1802)
22. helmikuuta – Jean-Delphin Alard, ranskalainen viulisti ja säveltäjä (s. 1815)
25. helmikuuta – Josif Pančić, serbialainen kasvitieteilijä (s. 1814)
28. helmikuuta – Nils Abraham Gyldén, suomalainen filologi, taiteen harrastaja ja professori (s. 1805)
29. helmikuuta – Frans Edvard Conradi, suomalainen opettaja ja seminaarin johtaja (s. 1812)
1. maaliskuuta – I. E. Wik, suomenruotsalainen opettaja ja kirjailija (s. 1850)
6. maaliskuuta – Louisa May Alcott, yhdysvaltalainen kirjailija (Pikku naisia) (s. 1832)
12. maaliskuuta – Thomas Abel Brimage Spratt, englantilainen vara-amiraali, geologi ja hydrografi (s. 1811)
14. maaliskuuta – Augusta Heurlin, suomalainen koulunjohtaja (s. 1826)
16. maaliskuuta – Modest Bogdanov, venäläinen tutkimusmatkailija ja eläintieteilijä (s. 1841)
16. maaliskuuta – Hedevig Lund, norjalainen taidemaalari (s. 1824)
18. maaliskuuta – Ruggero Blundo, italialainen katolinen piispa (s. 1801)
22. maaliskuuta – Vilhelm I, Saksan keisari (s. 1797)
26. maaliskuuta – Bargash bin Said, Sansibarin sulttaani (s. 1833)
27. maaliskuuta – C. J. von Heideken, ruotsalais-suomalainen arkkitehti (s. 1832)
29. maaliskuuta – Charles-Valentin Alkan, ranskalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1813)
Kuolleita > Huhtikuu–kesäkuu

5. huhtikuuta – Lassi Laitinen, maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1831)
5. huhtikuuta – Vsevolod Garšin, venäläinen kirjailija (s. 1855)
12. huhtikuuta – Ludvig Nobel, ruotsalais-venäläinen insinööri ja teollisuusmies, Venäjän öljyteollisuuden perustaja (s. 1831)
13. huhtikuuta – Fredrika Wilhelmina Carstens, suomalainen kirjailija (s. 1808)
14. huhtikuuta – Nikolai Mikluho-Maklai, venäläinen tutkimusmatkailija ja kansatieteilijä (s. 1846)
15. huhtikuuta – Matthew Arnold, englantilainen runoilija, yhteiskunta- ja kirjallisuuskriitikko (s. 1822)
18. huhtikuuta – Roscoe Conkling, yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies (s. 1829)
20. huhtikuuta – Johan Hahnsson, suomalainen kielitieteilijä (s. 1834)
26. huhtikuuta – Fredrika Pietilä, suomalainen opettaja ja kirjailija (s. 1837)
1. toukokuuta – Carl Frans Gabriel von Haartman, suomalainen lääketieteilijä, salaneuvos ja keisarinna Aleksandra Fjodorovnan henkilääkäri (s. 1819)
20. toukokuuta – Seyid Əzim Şirvani, azerbaidžanilainen runoilija ja kansanvalistaja (s. 1835)
10. kesäkuuta – Arvid Hjalmar Brotherus, suomalainen opettaja, luonnontutkija ja amanuenssi (s. 1855)
15. kesäkuuta – Fredrik III, Saksan keisari (s. 1831)
15. kesäkuuta – Ole Richter, norjalainen poliitikko (s. 1829)
20. kesäkuuta – Johannes Zukertort, saksalais-puolalainen shakkimestari, muusikko, journalisti ja poliitikko (s. 1842)
21. kesäkuuta – Amalie Adlerberg, saksalais-suomalainen hyväntekeväisyyden harjoittaja, Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Adlerbergin puoliso (s. 1808)
Kuolleita > Heinäkuu–syyskuu

14. heinäkuuta – Johannes Brand, Oranjen vapaavaltion presidentti (s. 1823)
14. heinäkuuta – Wladimir Swertschkoff, venäläissyntyinen taiteilija (s. 1821)
20. heinäkuuta – Thomas L. Young, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (s. 1832)
21. heinäkuuta – Victoria Benedictsson, ruotsalainen kirjailija (s. 1850)
21. heinäkuuta – Charles Duclerc, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1812)
23. heinäkuuta – K. J. G. Sirelius, Suomen Lähetysseuran ensimmäinen lähetysjohtaja (s. 1818)
27. heinäkuuta – Thomas Henry Potts, brittiläinen luonnontieteilijä (s. 1824)
3. elokuuta – Benjamin Goodrich, yhdysvaltalainen liikemies, kumiyhtiö B. F. Goodrichin perustaja (s. 1841)
5. elokuuta – Philip Sheridan, yhdysvaltalainen kenraali (s. 1831)
14. elokuuta – Carl Christian Hall, tanskalainen poliitikko, pääministeri 1857–1859 ja 1860–1863 (s. 1812)
16. elokuuta – John Pemberton, yhdysvaltalainen farmaseutti, Coca-Colan keksijä (s. 1831)
23. elokuuta – Philip Henry Gosse, englantilainen luonnontieteilijä, taidemaalari ja tieteen popularisoija (s. 1810)
24. elokuuta – Rudolf Clausius, saksalainen fyysikko, termodynamiikan tutkija (s. 1822)
28. elokuuta – Julius Krohn suomalainen kansanrunouden tutkija, professori, runoilija, suomentaja ja lehtimies (s. 1835)
Viiltäjä-Jackin surmaamat brittiläiset naiset:
31. elokuuta – Mary Ann Nichols (s. 1845)
8. syyskuuta – Annie Chapman (s. 1841)
30. syyskuuta – Elizabeth Stride, alk. Elisabeth Gustafsdotter, ruotsalaissyntyinen, (s. 1843)
30. syyskuuta – Catherine Eddowes (s. 1842)
9. marraskuuta – Mary Jane Kelly, irlantilaissyntyinen (s. 1863?)
3. syyskuuta – Theodor Bruun, Suomen ministerivaltiosihteeri (s. 1821)
11. syyskuuta – Petter Auvinen, suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies (s. 1822)
28. syyskuuta – François Achille Bazaine ranskalainen marsalkka (s. 1811)
29. syyskuuta – Lauri Hämäläinen, suomalainen säveltäjä, urkuri ja pianonvirittäjä (s. 1832)
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

21. lokakuuta – Kaarlo Johan Blomstedt, suomalainen rehtori ja latinalaisen kirjallisuuden kääntäjä (s. 1839)
25. lokakuuta – Edvard Engelbert Neovius, suomalainen Haminan kadettikoulun matematiikan ja topografian opettaja (s. 1823)
1. marraskuuta – Nikolai Prževalski, venäläinen maantieteilijä ja tutkimusmatkailija (s. 1839)
10. marraskuuta – George Bingham Lucan, brittiläinen sotamarsalkka (s. 1800)
15. marraskuuta – Hermann von Rosenberg, saksalainen luonnontieteilijä (s. 1817)
21. marraskuuta – Elias Erkko, suomalainen arvostelija, runoilija ja kirjallisuuden suomentaja (s. 1863)
1. joulukuuta – Montague John Druitt, brittiläinen lakimies (epäilty kyseenalaisin perustein Viiltäjä-Jackiksi) (s. 1857)
3. joulukuuta – Carl Zeiss, saksalainen hienomekaanikko ja linssien valmistuksen kehittäjä (s. 1816)
17. joulukuuta – Leo von Thun und Hohenstein, itävaltalainen kreivi, valtiomies ja ministeri (s. 1811)
24. joulukuuta – Mihail Loris-Melikov, venäläinen kenraali, poliitikko ja ministeri (s. 1826)
Ali Rıza Efendi, turkkilainen tullivirkamies, Kemal Atatürkin isä (s. 1839)
Vladimir Mainov, venäläinen kansatieteilijä ja tutkimusmatkailija (s. 1845)
Gustaf Johan Silfversvan, suomalainen valtiopäivämies (s. 1819)
Muuta

Kirjallisuusvuosi 1888
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1888 Wikimedia Commonsissa
Marisa Berenson

Marisa Berenson Venetsian elokuvajuhlilla vuonna 2009.
Marisa Berenson (s. 15. helmikuuta 1947 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli. Hänet tunnetaan muun muassa naispääosastaan Stanley Kubrickin vuoden 1975 elokuvassa Barry Lyndon.
Elämäkerta

Marisa Berenson on liettuanjuutalaista syntyperää olevan yhdysvaltalaisen diplomaatin Robert L. Berensonin kahdesta tyttärestä vanhempi. Perheen alkuperäinen sukunimi oli Valvrojenski. Hänen äitinsä oli sveitsiläistä, ranskalaista ja egyptiläistä sukuperää oleva kreivitär Maria Luisa Yvonne Radha de Wendt de Kerlor, joka tunnetaan paremmin nimellä Gogo Schiaparelli, aikansa julkkis.
Berensonin äidinäiti oli muotisuunnittelija Elsa Schiaparelli, ja äidinisä oli kreivi Wilhelm de Wendt de Kerlor, teosofi ja meedio. Hänen nuoremmasta sisarestaan Berinthiasta (Berry) tuli malli, näyttelijä ja valokuvaaja.
Elämäkerta > Ura

Berensonista tuli 1960-luvun alkupuolella maineikas malli, ja hän oli muun muassa Voguen ja Timen kannessa. Häntä pidettiin jonkinlaisena julkkiskuningattarena, kun hän esiintyi ahkerasti yökerhoissa ja muissa näyttäytymispaikoissa, ja Yves Saint-Laurent nimesi hänet ”1970-luvun tytöksi”.
Myöhemmin hänet valittiin muutamiin merkittäviin filmirooleihin, kuten Frau von Aschenbachiksi Luchino Viscontin elokuvaan Kuolema Venetsiassa (1971), juutalaiseksi tavaratalon perijättäreksi Natalia Landaueriksi elokuvaan Cabaret (1972) ja surulliseksi kaunottareksi Lady Lyndoniksi Stanley Kubrickin elokuvaan Barry Lyndon (1975). Vaikka viimeksi mainittu on ollut hänen rooleistaan tunnetuin, kritiikki suorituksesta oli kehno: The New York Timesin Vincent Canby totesi vain: ”Marisa Berenson sopii loistavasti pukuihinsa ja peruukkiinsa.”
Berenson on näytellyt muissakin elokuvissa, joista useimmat on kuvattu Euroopassa, samoin Yhdysvalloissa joissakin hänelle kirjoitetuissa tv-elokuvissa, kuten holokaustiaiheisessa draamassa Auschwitzin tyttöorkesteri (1980).
Elämäkerta > Yksityiselämä

1970-luvun alussa Berenson seurusteli ranskalaisen pankkisuvun perillisen paroni David René de Rothschildin kanssa, joka on Guy de Rothschildin pojista nuorempi.
Berensonin ensimmäinen puoliso oli niittitehtailija James Randall. He avioituivat Beverly Hillsissä Kaliforniassa 1976 ja erosivat 1978. Heillä on yksi tytär, Starlite Melody Randall (s. 1977).
Hänen toinen puolisonsa oli juristi Aaron Richard Golub, jonka kanssa hän avioitui 1982. He erosivat 1987. Tuomarin päätös avioero-oikeudenkäynnissä oli, että ”Berensonin näyttelemisen ja malliuran arvonnousu [avioliiton aikana] oli yhteistä omaisuutta” ja siksi se olisi otettava huomioon sopimuksessa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marisa Berenson Wikimedia Commonsissa
Marisa Berenson Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Marisa Berenson Elonetissä.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Taiteenala:  FID  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Kurikka

| Kurikka |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
 Kurikan urheilupuisto jokimaisemassa
Sijainti:  62°37′00″N, 022°24′00″E
Maakunta:  Etelä-Pohjanmaan maakunta
Seutukunta:  Seinäjoen seutukunta
Kuntanumero:  301
Hallinnollinen keskus:  Kurikan keskustaajama
Perustettu:  1868
– kappeliksi:  1672
– kauppalaksi:  1966
– kaupungiksi:  1977
Kuntaliitokset:  Jurva (2009) Jalasjärvi (2016)
Kokonaispinta-ala:  1 743,91 km² 58:nneksi suurin 2022 
– maa:  1 724,63 km²
– sisävesi:  19,28 km²
Väkiluku:  19 509 59:nneksi suurin 31.12.2024 
– väestötiheys:  11,31 as./km² (31.12.2024)
Ikäjakauma:  2020 
– 0–14-v.:  14,7 %
– 15–64-v.:  54,7 %
– yli 64-v.:  30,6 %
Äidinkieli:  2023 
– suomenkielisiä:  96,6 %
– ruotsinkielisiä:  0,4 %
– muut:  2,9 %
Kunnallisvero:  8,4 % 216:nneksi suurin 2025 
Kaupunginjohtaja:  Anna-Kaisa Pusa
Kaupunginvaltuusto:  43 paikkaa
  2021–2025   • Kesk.   • Kok.   • PS   • SDP   • KD    • Vihr.   • Vas.:   17 11 8 4 1 1 1
kurikka.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kurikka on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kurikan väkiluku on 19 509 (2024-12-3131. joulukuuta 2024) ja pinta-ala 1 743,91 km² (2022-01-011. tammikuuta 2022), josta 1 724,63 km² maata ja 19,28 km² sisävesiä.
Jurvan kunta liittyi Kurikkaan vuoden 2009 alussa, Jalasjärvi vuoden 2016 alussa. Kurikka on kuntaliitosten johdosta nykyään pinta-alaltaan Etelä-Pohjanmaan maakunnan suurin ja väkiluvultaan toiseksi suurin kaupunki. Kurikka on myös Suomen suurin maatalouspitäjä maatalouden tuloilla mitattuna.