stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäläinen marssi

Venäläisen marssin osallistujia ja monarkistien lippuja vuonna 2008
Venäläinen marssi (ven. Русский марш, Russki marš) on venäläinen äärioikeistolainen tapahtuma, jota alettiin järjestää vuosittain 2005. Päiväksi valittiin 4. marraskuuta, joka Venäjällä julistettiin Kansallisen yhtenäisyyden päiväksi. Sillä korvattiin 7. marraskuuta pidetty juhlapäivä, jolla oli kunnioitettu vuoden 1917 lokakuun vallankumousta.
Vuonna 2011 Venäläiseen marssiin osallistui Radio Free Europe/Radio Libertyn kirjeenvaihtajien mukaan Moskovassa yli 10 000 henkilöä. Järjestäjien mukaan osallistujia oli noin 25 000, Moskovan poliisin mukaan vain 7 000. Vastaavia mielenilmauksia on järjestetty useissa muissakin Venäjän kaupungeissa. Vuonna 2011 joidenkin venäläisten parissa kasvavana huolenaiheena olivat Kaukasukselta tulleet muslimisiirtolaiset. Tuon vuoden tapahtumassa kehotettiin etnisiä venäläisiä ”ottamaan Venäjä takaisin”. Käytettyihin sloganeihin kuului ”siirtolaisia tänään, miehittäjiä huomenna”. Venäjä venäläisille on ollut eri vuosina Venäläisessä marssissa käytetty slogan.
Venäläisen marssin osallistujiin on kuulunut uusnatseja, muita äärioikeistolaisia ja monarkisteja. Marsseilla on käytetty natsisymboliikkaa ja keisarikuntaan viittaavaa symboliikkaa. Marsseilla on myös esitetty natsitervehdyksiä. Tapahtuman järjestäjiin on kuulunut Russkije-järjestö, johon sulautuivat aiemmin kielletyt Slaavilainen liitto ja DPNI. Al Jazeeran mukaan 4. marraskuuta 2014 järjestetty Venäläinen marssi ilmensi kasvanutta suvaitsemattomuutta, josta esimerkiksi mainittiin lokakuun 2014 kysely, jonka mukaan 54 % venäläisistä kannatti vain etnisistä venäläisistä koostuvaa Venäjää. Vuoden 2014 marssilla esiintyi jakautuneisuutta, koska osallistujista osa kannatti Venäjän sotatoimia Ukrainassa ja osa vastusti niitä. Venäläisten ultranationalistien parissa on esiintynyt muitakin jakolinjoja muun muassa suhtautumisessa Venäjän ortodoksikirkkoon. Al Jazeera arvioi tapahtuman suosion liittyvän ei-slaavilaisten ja enimmäkseen islaminuskoisten siirtotyöläisten herättämään vihamielisyyteen.
Venäläisessä marssissa edustettuina olleet uusnatsit ovat selittäneet uusnatsismin ja venäläisyyden yhteensopivuutta muun muassa esittämällä, että Saksa oli varastanut kansallissosialismin venäläisiltä. Aikoinaan Venäläiseen marssiin osallistui Aleksei Navalnyi, mikä osin teki hänen perinnöstään ristiriitaisen.
Viktor Edvard Tallgrén

Viktor Edvard Tallgrén (13. heinäkuuta 1858 Turku – 13. toukokuuta 1891 Hanko) oli suomalainen juristi ja Hangon pormestari.
Tallgrénin vanhemmat olivat lukionlehtori Wilhelm Ferdinand Tallgrén ja Emma Eufrosyne Östlin. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta lyseosta 1876 ja suoritti oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1881. Tallgrén sai varatuomarin arvon 1884.
Tallgrén oli Hangon pormestarina vuodesta 1885 alkaen. Hän ampui mielenhäriöissä itseään asunnossaan Hangossa ja kuoli vammoihinsa muutamia tunteja myöhemmin toukokuussa 1891. Lehtitiedon mukaan Tallgrén oli kärsinyt jo jonkin aikaa hermosairaudesta.
Vikevåg

| Vikevåg |
| --- | --- |
 Vikevåg vuonna 2012.
 Vikevåg
 Koordinaatit: 59°05′54″N, 5°41′54″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Rogaland
Kunta:  Stavanger
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,6 km²
Väkiluku (2023):  980
 – Väestötiheys:  1 633,3 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vikevåg on taajama Stavangerin kunnassa Rogalandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 980 vuonna 2023. Vuoteen 2020 saakka se oli Rennesøyn kunnan hallinnollinen keskus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vikevåg Wikimedia Commonsissa
Viki Raaska

Raaska (kesk.) tekemässä haastattelua.
Vihtori (Viki) Raaska (1. huhtikuuta 1903 Äyräpää – 4. marraskuuta 1960) oli suomalainen insinööri ja radiotoimittaja.
Raaskan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Raaska ja Anna Kapanen. Hän suoritti oppikoulun 1920 ja valmistui insinööriksi Mittweidassa Saksassa 1925.
Raaska oli Itä-Suomen sähkö- ja insinööritoimisto Oy:n palveluksessa Viipurissa 1925–1939, oy Strömberg ab:n suunnittelu- ja myyntitoimiston päällikkönä 1940–1948 ja Idman Oy:n teollisuus- ja koneosaston päällikkönä vuodesta 1948. Hän toimi myös Viipurin teknillisten koulujen tuntiopettajana 1926–1935 ja oli Oy Yleisradio Ab:n radioselostajana vuodesta 1926 alkaen. Raaska oli Viipurin teknillisen klubin johtokunnan jäsenenä ja klubimestarina 1932–1940 ja Suomen radioselostajien yhdistyksen puheenjohtajana vuodesta 1942 alkaen.
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto : Viki Raaskan Lastentunti Viipurissa, esitetty 19.5.1938
Ylen Elävä arkisto : Mikrofoni vierailee 1930-luvun Viipurissa - Viki Raaska vieraili Viipurin markkinoilla joulukuussa 1936
Viki

| Viki |
| --- | --- |

Perustettu:  2007
Kotipaikka:  San Mateo, Kalifornia
Toimiala:  viihdeteollisuus
Tuotteet:  suoratoisto
Omistaja:  Rakuten (2013-)
Kotisivu:  www.viki.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Rakuten Viki on suoratoistopalvelu, jonka omistaa japanilainen sähköisen kaupankäynnin yritys Rakuten. Nimi "Viki" on yhdistelmä sanoista "video" ja "Wiki".
San Mateossa sijaitseva yritys on perustettu vuonna 2007 hyödyntämään kasvavaa vaatimusta aasialaiselle sisällölle. Rakuten osti yrityksen vuonna 2013.
Viki on hyödyntänyt kasvavaa kiinnostusta korealaiseen sisältöön ja on tullut suosituksi itäaasialaisille televisio-ohjelmille ja elokuville. Palvelussa on yli 1 300 ohjelmaa ja elokuvaa Koreasta, Japanista, Kiinasta ja Taiwanista.
Palvelussa on ilmaisia (mainosrahotteisia) ja maksullisia tasoja. Yrityksen mukaan sillä on 15 miljoonaa tilaajaa maailmanlaajuisesti (sisältäen mainosrahoitteisen ilmaistason) ja viisi miljoonaa käyttäjää Yhdysvalloissa.
Palvelu julkaisi toukokuussa 2020 Watch Party -toiminnon sosiaaliseen katseluun Chrome-selaimen laajennuksena. Toiminnolla eri ihmiset voivat olla yhteydessä toisiin katselun aikana. Verrattava toiminto on Netflix Party.
Viki palkittu vuonna 2011 Crunchies Awards -palkinnolla vuoden 2010 parhaana kansainvälisenä start-up yrityksenä.
Viki tuottaa myös itse televisiosarjoja. Ensimmäinen Vikin tuottama sarja oli vuoden 2016 Dramaworld.
Aiheesta muualla

Palvelun verkkosivut (englanniksi)
Victor Considerant

| Victor Considerant |
| --- | --- |
 Victor Considerant
Henkilötiedot
Koko nimi:  Victor Prosper Considerant
Syntynyt: 1808
Kuollut: 1894 (85–86 vuotta)
Kansalaisuus:  Ranska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: ranska
Tuotannon kieli: ranska
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Victor Prosper Considerant (1808−1894) oli ranskalainen sosialistinen kirjailija.
Considerant syntyi Salinsissa (Jura), kävi koulua Besançonissa ja opiskeli École Polytechniquessa. Kouluaikanaan Besançonissa Considerant kuuli Charles Fourierista, joka oli käynyt samaa koulua. Opiskeluaikanaan Pariisissa Considerant tutustui Henri-Claude de Saint-Simonin ajatuksiin. Valmistuttuaan insinööriksi hän liittyi sotilaalliseen insinöörikuntaan vuonna 1830.
Considerant erosi 1831 kapteenina sotapalveluksesta ja alkoi edistää utopistisosialisti Charles Fourierin oppeja. Hänestä tulikin pian Fourierin koulukunnan johtaja. Hän esitteli oppi-isänsä aatteita luennoissa ja sanomalehdissä (muun muassa aikakauskirjassa La Phalange). Vuonna 1843 Considerant muokkasi La Phalangen päivittäin ilmestyväksi sosialistiseksi sanomalehdeksi nimeltään La Démocratie pacifique. Siinä julkaistiin hänen kirjoittamansa Demokraattinen manifesti.
Kahden rikkaan oppilaansa avustuksella Considerant perusti sekä Ranskaan että ulkomaille Fourierin ihanteen mukaisia yhdyskuntia, jotka kuitenkin pian hajosivat. Helmikuun vallankumouksen jälkeen Considerant oli 1848−1849 jäsenenä kansalliskokouksessa, jossa hän kuului äärimmäiseen vasemmistoon. Hän otti kesäkuussa 1849 osaa kapinayritykseen, minkä vuoksi hän joutui pakenemaan Ranskasta. Hän lähti Pohjois-Amerikkaan ja perusti sittemmin Texasiin La Réunion -nimisen yhdyskunnan, joka jäi lyhytikäiseksi. Hän palasi vuonna 1869 Ranskaan.
Considerant julkaisi muun muassa teokset Destinée sociale (1834−1844), joka on selkeä Fourierin aatteiden esitys, Théorie de l’éducation naturelle et attrayante (1845), Principe du socialisme (1847) ja La solution, ou le gouvernement direct du peuple (1851).
Considerant erosi Fourierista siinä, että hän uskoi tieteen lisäksi myös ihmisen hyvyyteen ja Jeesuksen opetuksiin rakkaudesta. Considerant ei myöskään ollut yhtä radikaali feministi kuin Fourier.
Huomautuksia

↑  Considerantin huomautus:"il n’y a pas d’accent aigu sur mon e. J’ai lutté vainement plus de soixante ans depuis que mon nom s’imprime pour l’en défendre".
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Victor Considerant Wikimedia Commonsissa
Ville Jokinen (jääkiekkoilija)

Ville Jokinen (s. 27. heinäkuuta 1976 Kuopio) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi kahden kauden aikana 47 ottelua SM-Liigassa Helsingin IFK:n ja kuopiolaisen KalPan riveissä. Jokinen saalisti pelaamissaan otteluissa neljä tehopistettä. SM-liigan lisäksi hän pelasi kolmella kaudella I-divisioonaa Pitäjänmäen Tarmossa ja Järvenpään Haukoissa.
NHL-jääkiekkoilija Olli Jokinen on Ville Jokisen pikkuveli.
Viki ja Köpi Show

| Viki ja Köpi Show |
| --- | --- |

Kestoaika:  noin 120 minuuttia
Pääosissa:   Ville ”Viki” Eerikkilä  Juuso "Köpi" Kallio 
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle Areena
Esitetty:  4. lokakuuta 2022 –
Jaksoja:  55 (1. maaliskuuta 2023)
Tuotanto
Tuottaja(t):   Noora Både  Nuppu Stenros 
Vastaava(t) tuottaja(t):  Juha Lahti
Ohjaaja(t):  Marko Elovaara
Lavastaja(t):  Lea Sipilä
Kuvaaja(t):  Oskari Joutsen
Tuotantoyhtiö(t):  Yle Luovat sisällöt ja media
Aiheesta muualla
IMDb 
Viki ja Köpi Show on Ville ”Viki” Eerikkilän ja Juuso "Köpi" Kallion luotsaama ohjelma, jota lähetetään suorana Yle Areenassa tiistaista torstaihin klo 13–15. Ylex Aamusta tuttu kaksikko siirtyi radiosta uuden ohjelman pariin syksyllä 2022.
Ohjelman ensimmäinen jakso lähetettiin 4. lokakuuta 2022.
Aiheesta muualla

Viki ja Köpi Show Yle Areenassa
Vanuatunkottarainen

| Vanuatunkottarainen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kottaraiset Sturnidae
Suku::  Kiiltokottaraiset Aplonis
Laji::  zelandica
Kaksiosainen nimi
 Aplonis zelandica  (Quoy & Gaimard, 1830) 
Katso myös
   Vanuatunkottarainen Wikispeciesissä   Vanuatunkottarainen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vanuatunkottarainen (Aplonis zelandica) on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Vanuatunkottaraista tavataan Vanuatussa ja Salomonsaarilla. Sen kannan uskotaan olevan pieni ja vähenevä johtuen elinympäristöjen tuhoutumisesta.
Elinympäristö

Vanuatunkottarainen elää pienemmillä saarilla alankometsissä ja suuremmilla saarilla ylänköjen metsissä. Se on havaittu usein myös puutarhoissa.
Venuksenkengät

| Venuksenkengät |
| --- | --- |
 Paphiopedilum sukhakulii
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Kämmekkäkasvit Orchidaceae
Alaheimo::  Tikankonttikasvit Cypripedioideae
Tribus::  Cypripedieae
Alatribus::  Paphiopedilinae
Suku::  Venuksenkengät Paphiopedilum  Pfitzer, 1886
Katso myös
   Venuksenkengät Wikispeciesissä   Venuksenkengät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Venuksenkengät (Paphiopedilum) on kämmekkäkasveihin kuuluva suku, jonka noin 65–70 lajia ovat kotoisin Etelä-Kiinasta, Intiasta, Kaakkois-Aasiasta ja Tyynenmeren saarilta. Venuksenkengät ovat saaneet nimensä kukastaan, jonka huuli on kehittynyt pussimaiseksi ja muistuttaa hieman tohvelia. Kaikkien venuksenkenkälajien luonnosta kerättyjen yksilöiden myyminen on kielletty CITES-sopimuksessa.
Kuvaus

Venuksenkenkien tieteellinen nimi tulee kreikasta, jossa Paphos on eräs kaupunki Kyproksella ja pedilon tohveli tai tossu. Aiemmin useimmat suvun lajit luettiin tikankontteihin (Cypripedium); nimi Paphiopedilum hyväksyttiin ryhmän nimeksi vuonna 1959. Luonnollisilla esiintymisalueillaan venuksenkengät kasvavat tavallisesti metsänpohjan ilmavassa humuskerroksessa; muutamat lajit ovat epifyyttejä tai litofyyttejä.
Venuksenkenkien silmiinpistävin tuntomerkki on niiden poikkeuksellisen muotoinen, vahakiiltoinen kukka. Kukan pussimainen huuli on ansa, johon kukin laji houkuttelee tietyn pölyttäjähyönteisensä. Kun eläin putoaa pussiin, on ainoa keino ulospääsyyn ryömiä huulen takapintaa pitkin ylös, jolloin hyönteiseen kiinnittyvät siitepölymyhkyt. Pölyttäjä vie myhkyt uuteen kasviin, jolloin sama toistuu ja kasvi hedelmöittyy. Venuksenkengät eivät siis ole lihansyöjäkasveja; ne ainoastaan käyttävät pölyttäjiään häikäilemättömästi hyväksi.
Venuksenkenkien kukat ovat suurikokoisia ja niiden läpimitta voi olla toistakymmentä senttimetriä. Huulen yläpuolella on eteenpäin kääntynyt terälehti, joka estää sadevettä kertymästä pussiin. Sivuilla on kaksi tavallisesti pitkähköä terälehteä, jotka toisinaan toimivat houkuttimina pölyttäjähyönteisille. Kukkien väritys ja kuviointi vaihtelee suuresti usein myös saman kukan terälehtien välillä.
Kasvutavaltaan venuksenkengät ovat haarajatkoisia: ne kasvattavat lehtiruusukkeen, johon kehittyy vastakkaisia pitkänsuikeita tai -soikeita lehtiä ja ylimmäiseksi lopulta kukinto. Kukinto koostuu yhdestä tai muutamasta vuorotellen avautuvasta kukasta. Kukinnon kuihduttua verso vähitellen kuolee ja sen juurelta kasvaa yksi tai useampia uusia lehtiruusukkeita. Lehdet ovat jäykkiä ja mehimäisiä, ja kasvi varastoi niihin vettä varsimukuloiden puuttuessa. Useiden lajien lehdet ovat laikukkaat. Paksuissa ja mehevissä juurissa on karvapinta.
Kasvatus

Venuksenkengät ovat suosittuja koristekasveja, ja niistä on kehitetty tuhansia risteymiä. Risteymät sopivat tavallisesti luonnonlajeja paremmin huonekasvatukseen. Vaikka venuksenkengät ovat maaorkideoita, niitä ei tule kasvattaa mullassa vaan esimerkiksi ilmavassa kaarnaseoksessa, jossa juuret pääsevät kuivumaan tarpeeksi nopeasti. Kesällä kasvualusta tulee pitää tasaisen kosteana, ei kuitenkaan märkänä; talvella se saa kuivua lähes kokonaan ennen seuraavaa kastelua. Kirjavalehtiset lajit vaativat pääsääntöisesti tasaista lämpöä ja vähäistä valoa – liika valo saa niiden lehdet vaalenemaan. Tasaisen vihreälehtiset lajit viihtyvät valoisalla, mutta paahteettomalla ikkunalla, ja niitä voi talviöinä pitää viileämmässä kukinnan edesauttamiseksi.
Sukuun kuuluvia lajeja

Paphiopedilum armeniacum
Paphiopedilum callosum – raitavenuksenkenkä
Paphiopedilum charlesworthii
Paphiopedilum coccineum
Paphiopedilum delenatii
Paphiopedilum druryi
Paphiopedilum exul
Paphiopedilum fairrieanum
Paphiopedilum gratrixianum – keltavenuksenkenkä
Paphiopedilum hangianum
Paphiopedilum helenae
Paphiopedilum henryanum
Paphiopedilum hirsutissimum – samettivenuksenkenkä
Paphiopedilum insigne – nepalinvenuksenkenkä
Paphiopedilum malipoense
Paphiopedilum micranthum
Paphiopedilum spicerianum
Paphiopedilum tigrinum
Paphiopedilum tranlienianum
Paphiopedilum venustum – jadevenuksenkenkä
Paphiopedilum vietnamense
Paphiopedilum villosum
Aiheesta muualla

Flora of China: Paphiopedilum (englanniksi)
Volgar

| Volgar-urheilupalatsi |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  Toljatti, Venäjä
Koordinaatit:  53°30′19″N, 49°16′30″E
Avattu:  1975
Käyttäjät
 HK Lada Toljatti 
Katsojakapasiteetti
 5 000 (Konsertissa) 2 900 (Jääkiekko-ottelussa) 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Volgar-urheilupalatsi on urheiluareena Toljattin kaupungissa Venäjällä. Halli sijaitsee aivan Volgan rannalla. Hallin rakennustyöt alkoivat maansiirtotöillä jo vuonna  1969, mutta halli valmistui vasta 1975. Urheilupalatsissa on kaksi osaa. Eteläisessä osassa on virkistymis- ja urheilutilat. Pohjoisessa osassa 5 000 paikkainen musiikkisali. Sali voidaan muuttaa 2 900 paikkaiseksi jäähalliksi. Volgar-urheilupalatsi toimii sekä KHL-liigassa aiemmin pelanneen nykyisen VHL-jääkiekkoseura HK Lada Toljattin että sen farmiseuran Ladjan kotihallina. Kaupunkiin on rakenteilla uusi Lada-arena, jonka on määrä korvata Volgar vuonna 2013.
Vetyräjähdys

Vetyräjähdys on tilanne, jossa kaasuuntunut vety räjähtää hallitsemattomasti yhtyessään happeen. Sitä ei pidä sekoittaa vetypommin räjähdykseen, jossa tapahtuu ydinfuusio.
Vedyn ja ilman sekoitus räjähtää hyvin pienillä energioilla, kymmenesosalla siitä, mitä tarvitaan bensiini–ilma-seoksen räjähtämiseen. Jopa staattisen sähkön aiheuttama näkymätön kipinä ihmisen yllä olevissa keinokuituvaatteissa voi aiheuttaa räjähdyksen.
Räjähdysvaara lyijyakkua ladatessa

Täyteen latautunutta lyijyakkua yliladatessa suljetussa tilassa latausvirta alkaa hajottaa vettä hapeksi ja vedyksi. Nämä lisäävät suljetun akun sisällä painetta ja kun kaasut pääsevät ulos akusta, suljetun tilan happi- ja vetypitoisuudet voivat kasvaa vetyräjähdyksen mahdollistamiin pitoisuuksiin.
Sula rauta ja vesi

Rauta sulaa 1 538 °C lämpötilassa. Jos sulan raudan päälle joutuu vettä, se höyrystyy välittömästi ja rauta kaappaa vedeltä hapen vapauttaen vetyä, joka räjähtää.
Tätä rauta-vesihöyry reaktiota käytti ranskalainen kemisti Antoine Lavoisier vuonna 1784 todistaakseen veden koostuvan vedystä ja hapesta. Kokeessaan hän käytti punahehkuun kuumennettua tykin piippua.
Termiitin palaessa ~2 500 °C lämpötilassa tapahtuu reaktio
joka vapauttaa sulaa rautaa. Reaktion tuottama lämpöenergia riittää katkaisemaan vesimolekyylien sisäiset sidokset, joten palavaan termiittiin lisätty vesi hajoaa vedyksi ja hapeksi, kiihdyttäen reaktiota. Veden lisääminen saattaa myös aiheuttaa seoksen räjähtämisen.
Vetyräjähdys ydinvoimalassa

Vetyräjähdyksen tarvitsemaa vetyä voi muodostua ydinvoimalassa, jos reaktorin tai käytetyn polttoaineen varastoaltaan jäähdytysjärjestelmä pettää. Tällöin reaktorin tai käytettyjen polttoainesauvojen jälkilämpö kiehuttaa vettä pois ja vedenpinta laskee. Kun polttoainesauvat paljastuvat, ne kuumentuvat entisestään. Polttoaine on ydinvoimaloissa zirkoniummetallisten putkien sisällä. Niiden kuumentuessa ne alkavat hapettua, eli zirkoniumetalli hajottaa vesimolekyylin kaapaten hapen ja vapauttaen vedyn. Kun vedyn osuus ilmasta nousee tarpeeksi, tapahtuu vetyräjähdys.
Tämä eksoterminen reaktio on hidas alle 1 000 °C lämpötiloissa, mutta nopeutuu lämpötilan noustessa korkeammalle . Vetyräjähdyksiä pyritään estämään poistamalla vetyä suojarakennuksesta rekombinaattoreilla.
Aiheesta muualla

Hydrogen Safety Pdf (englanniksi)
Mark 1-kiehutusvesireaktorin kaaviokuva. SPF = käytetyn polttoaineen säilytysallas; RPW = reaktoriyksikkö; Ydinpolttoaine vaaleanpunaisella.
Vuorenkylä (täsmennyssivu)

Vuorenkylä voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Vuorenkylä, kylä Hartolassa
Vuorenkylä, kylä Hankasalmella
Vuorenkylä, kylä Kalvolassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vuorenkylä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Venäläinen nauru

| Parantava nauru 2  Venäläinen nauru |
| --- | --- |

Kirjailija:  Juhani Konkka,  toimittanut ja suomentanut
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Tajo
Julkaistu:  1964
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  445 + sisällysluettelo
Sarja: Parantava nauru
Edeltävä:  Parantava nauru [1. osa]
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Parantava nauru 2: Venäläinen nauru on Juhani Konkan toimittama ja suomentama kokoelma venäläisten kirjailijoiden tekstejä. Kirjan on kustantanut Tajo, ja se on ilmestynyt vuonna 1964. Kirja sisältää humoristisia ja satiirisia novelleja, kansantarinoita, pienoiskomedioita ja sanaparsia.
Alkusanassa Konkka kirjoittaa: "Venäläisellä huumorilla ja erikoisesti sen ruoskivalla muodolla, satiirilla, on rikkaat ja kunniakkaat perinteet. Jo vanhoissa kansantarinoissa ja 1700-luvun kirjailijain teoksissa nauretaan yhteiskunnallisille epäkohdille ja inhimillisille heikkouksille sekä ruoskitaan vallitsevia oloja. Huippuunsa tämän lajin kirjallisuuden kohottivat viime vuosisadan [s. o. 1800-luvun] proosakirjailijat – –".
Sisällys

| --- | --- |
 Alkusana  Denis Fonvizin Rovasti Vasilin nuhdesaarna  Ahne pappi, kansantarina  Nikolai Polevoi Kaikki on mahdollista  Kaskuja Balakir-narrista  Ivan Krylov Piirakka  Kuusipuiset nappulat  Nikolai Gogol Vaunut  Oikeudessa, kansantarina  Vladimir Sollogub Pikku lemmikki  Pukin testamentti, kansantarina  Mihail Saltykov-Štšedrin Kertomus siitä miten yksi, talonpoika elätti kahta kenraalia  Saituri, kansantarina  Leo Tolstoi Viisas tuomari  Voiko nähdä ihmisen sielun, kansantarina  Ivan Gorbunov Kenraalille tarpeettomat  Huoleton luostari, kansantarina  Nikolai Leskov Madame Genlisin henki  Pikkuinen erehdys  Taitava vastaaja  Äidin liiallista huolenpitoa  Nikolai Leikin Makupala  Tammipelin taituri  Kozma Prutkov Mietteitä ja aforismeja :  Anton Tšehov Järkiavioliitto  Naamiaiset  Kunniamerkki  Hermot reistailevat  Apteekkarin vaimo  Puhuja  Joutilaisuudessa  Laittomuutta  Hyvä loppu  Kuorotyttö  Pimeässä sattuu  Tupakan vahingollisuudesta  Kosinta  Leonid Andrejev Kristittyjä  Suojelkaa vähäväkisiä  Arkadi Avertšenko Aarre  Kelpo ystävä  Kadonnut vihkisormus  Kaunis nainen  Modernia taidetta  Robinsonit  Uudenvuoden pääsiäissuudelmat  Mihail Zoštšenko Koiranvainu  Näyttelijä  Pelageja  Hieno nainen  Rakkaus  Tuntematon ystävä  Kuitti  Ei pidä keinotella
Vuorenmäen koulu (Orimattila)

| Vuorenmäen koulu |
| --- | --- |
 Vuorenmäen koulu on peruskoulun alakoulu Orimattilan Artjärvellä.
Sijainti:  Salmelantie 222, 16200 Artjärvi (Orimattila)
Koordinaatit:  60.76084°N, 26.07030°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Outi Aalto
Luokat:  1-6
Oppilaita:  78 (2018), lisäksi esikoululaiset
Verkkosivut
Vuorenmäen koulu on Orimattilan kaupungin Artjärven pitäjässä toimiva alakoulu (luokka-asteet 1-6). Nykyinen vuonna 2007 valmistunut koulurakennus on järjestyksessään kolmas. Aiemmat koulurakennukset olivat käytössä vuosina 1903-1966 ja 1953-2006.
Vuonna 2018 Vuorenmäen koulua kävi yhteensä 78 peruskoulun oppilasta. Tämän lisäksi koulussa annetaan esiopetusta.
Vihantola

Vihantola on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Aarno Vihantola (1903–1963), lääninrovasti ja toimittaja
Emilia Vihantola (s. 1985), crossfit-urheilija ja painonnostaja
Oskari Vihantola (1876–1936), toimittaja, kansanedustaja ja herännäinen
Siiri Vihantola (1905–1983), kirjailija.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ville Jokinen

Ville Jokinen (s. 1993) on suomalainen lapsinäyttelijä. Hän esittää MTV3:n draamasarjassa Veljet Otto-nimistä poikaa, jolla on ADHD-diagnoosi. Hän on näytellyt myös Zaida Bergrothin ohjaamassa lyhytelokuvassa Heavy Metal. Jokinen kävi Aleksis Kiven peruskoulun Alppiharjussa.[lähde? ]
Filmografia

Veljet – Otto (2008)
Maailmanparantaja - Otto (2011)
U-luokka (sukellusvene)

| U-luokka sukellusvene |
| --- | --- |
 luokan alus HMS Ultimatum

Tekniset tiedot
Uppouma:  540–630 t (pinnalla) 730 t (sukelluksissa)
Pituus:  58 m
Leveys:  4,90 m
Syväys:  4,62 m
Koneteho:  2 × Paxman Ricardo -dieselgeneraattoria ja sähkömoottorit 615 hv ja 825 hv
Nopeus:  11,25 solmua (pinnalla) 10 solmua (sukelluksissa)
Miehistöä:  27–31
Aseistus
Meritorjunta:  6 x 21″ torpedoputkea, joihin 8–10 torpedoa 1 x 3″ kansitykki
U-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston hieman ennen toisen maailmansodan alkua ja sodan aikana kolmessa erässä (alaluokassa) valmistetun 49 sukellusveneen muodostama alusluokka.