stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Säätyvaltiopäivät 1882
Edustajat > Pappissääty

Pappissäädyn pitkäaikainen puhemies edellisiltä valtiopäiviltä, arkkipiispa Edvard Bergenheim, vaihtui nyt piispa Anders Johan Hornborgiin. Säädyn edustajat valtiopäivillä olivat seuraavat:
Piispat:
Porvoon hiippakunnan piispa Anders Johan Hornborg (säädyn puhemies).
Papiston edustajat:
Turun hiippakunnan papiston valitsemat: Turun tuomiorovasti Torsten Thure Renvall, kontrahtirovasti Josef Grönberg, Maarian kirkkoherra Frans Wilhelm Gustaf Hjelt, Sääksmäen kirkkoherra Gustaf Dahlberg, Vanajan kirkkoherra Karl Fredrik Öller, Pietarsaaren maaseurakunnan kirkkoherra Viktor Laurentius Helander, Ulvilan kirkkoherra Karl Emil Stenbäck, Ylistaron kirkkoherra Salomon Hirvinen, Euran kirkkoherra Elias Malakias Rosengren, Vöyrin kirkkoherra Ture Birger Wegelius, Tammelan kirkkoherra August Edvard Granfelt ja vankilansaarnaaja Gustaf Robert Böök.
Porvoon hiippakunnan papiston valitsemat: Juvan kirkkoherra Johan Viktor Johnsson, Helsingin kirkkoherra Alexander Wilhelm Lyra, Hauhon kirkkoherra Johan August Lindelöf, Rantasalmen kirkkoherra Johan Kristian Lampén (kuoli 11.2. 1882 ja hänen tilalleen valittiin Porvoon maaseurakunnan kappalainen Gustaf Viktor Eklund), Virolahden kirkkoherra Anders Oskar Törnudd, Saarijärven kappalainen Anton Lilius, Asikkalan kirkkoherra Erik Viktor Petterson, Säkkijärven kirkkoherra Otto Mauritz Nordström, Sipoon kirkkoherra Fredrik Vilhelm Fredrikson ja Jyväskylän maaseurakunnan kirkkoherra Nestor Järvinen.
Kuopion hiippakunnan papiston valitsemat: Oulun kappalainen Wilhelm Lindstedt, Varkauden tehtaansaarnaaja Anders Gustaf Westerlund, vankilansaarnaaja Johan Viktor Calamnius, Limingan kappalainen Henrik Edvard Schroderus, professori Jaakko Forsman ja Piippolan kirkkoherra August Johan Frosterus (kuoli 5.3.1882, tilalle valittiin Leppävirran kirkkoherra Johan Jakob Rahm, joka kuitenkin kieltäytyi eikä uutta vaalia enää toimitettu).
Yliopiston valitsemat: professorit Johan Wilhelm Runeberg ja Carl Gustaf Estlander.
Turun hiippakunnan koulunopettajien valitsemat: Suomalaisen normaalilyseon yliopettaja Johan Gabriel Geitlin ja ylimääräinen professori Otto Donner.
Porvoon hiippakunnan koulunopettajien valitsemat: professori Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen  ja ruotsalaisen normaalilyseon yliopettaja Alfred Kihlman.
Kuopion hiippakunnan koulunopettajien valitsemana: professori Zacharias Cleve.
Puhemies mukaan luettuna säädyssä oli 36 edustajaa, joista uusia edustajia oli yksitoista. Ensikertalainen valtiopäivämies Asikkalan kirkkoherra Erik Viktor Petterson, joka oli pappissäädyn edustaja myös kaksilla seuraavilla valtiopäivillä, tuomittiin vuonna 1889 petoksesta vankilaan ja menettämään kunniansa ja papinvirkansa.
Edustajat > Porvarissääty

Porvarissäädyn  puhemies oli Lorenz Lindelöf ja sihteeri Karl Langenskiöld. Säädyn jäsenet olivat puhemies mukaan luettuna seuraavat:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Emil Frithiof Andersin (Kuopio)  Karl Gustaf Berg (Sortavala)  Edvin Bergroth (Helsinki)  Emanuel Berner (Mikkeli)  Karl Johan Alfred Björkstén	(Loviisa)  Olof Blom (Uusikaupunki)  Johan Leonard Borgström (Tammisaari)  Robert Castrén (Uusikaarlepyy)  Anders Herman Chydenius (Tornio)  Ludvig Gustaf Leonhard Clouberg (Viipuri)  Petter Edvard Ervast (Kajaani)  Karl Fabritius (Kuopio)  Carl Federley (Maarianhamina)  Johan August Florin (Kaskinen)  |  Axel Georg Henrik Grönvik (Turku)  Herman Erik Gummerus (Sortavala)  K. G. Göös (Jyväskylä)  Mauritz Hallberg (Heinola)  Lars Johan Hammarén (Tampere)  Alarik Hasselblatt (Oulu)  Oskar Hedlund (Savonlinna)  Felix Heikel	(Helsinki)  Richard Heimberger (Helsinki)  Walter Hoving (Viipuri)  Axel August Hårdh (Tampere)  K. E. F. Ignatius (Käkisalmi)  Gustaf Adolf Ingman (Kokkola)  Lars Thiodolf Krogius (Naantali)  |  Joachim Kurtén (Vaasa)  Abdon Alfred Fredrik Lindberg (Kotka)  Gustaf Adolf Lindblom (Turku)  Lorenz Lindelöf (Helsinki), puhemies  Karl Lindholm (Pietarsaari)  Gustaf Wilhelm Liukkonen (Hämeenlinna)  Ferdinand Lojander	(Pori)  Anders Johan Malmgren (Kristiinankaupunki)  Frans Edvard Molander (Pori)  Frithiof Neovius (Hamina)  Frithiof Napoleon Neppenström (Joensuu)  Carl Nummelin (Kemi)  Fredrik Nybom (Helsinki)  Karl Woldemar Nystén (Raahe)  |  Wilhelm Panelius (Rauma)  Juho Pelkonen (Lappeenranta)  Fredrik Vilhelm Procopé (Tampere)  Ernst Rönnbäck (Turku)  Carl Gustaf Sanmark (Hanko)  Albert Oskar Snellman (Oulu)  Johan Josef Stenbäck (Vaasa)  Georg Wallgren (Porvoo)  Adolf Wasenius (Helsinki)  Johan Gustaf Wikeström (Turku)  Viktor Wilhelm Öhberg (Helsinki)  Elias Öhman (Helsinki)  |
Edustajat > Talonpoikaissääty

Talonpoikaissäädyssä valtiopäiville osallistuivat, puhemies Carl Johan Slotte mukaan luettuna, seuraavat edustajat, tulkkina Anton Almberg ja sihteerinä Johan Gustaf Sohlman:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Petter Auvinen, Impilahti  Edvin Avellan, Ahlainen  Juho Brusila, Alastaro, varapuhemies  Adolf Natanael Colliander, Valkeala  Torsten Costiander, Urjala  Daniel Edvard Duncker, Artjärvi  Alexander Otto Ehrström, Tuusula  Olli Fredrik Eronen, Rantasalmi  Juho Foudila, Liminka  Juho Haanpää, Pulkkila  Iisakki Hannuksela, Ilmajoki  Karl Hannus, Närpiö  Jaakko Hartonen, Mikkelin maalaiskunta  Kaarle Kustaa Hegerström, Joroinen  Mikko Heikura (Putsolainen), Nurmes  Elias Hirvonen, Rääkkylä  Iisakki Hoikka, Rovaniemi  Berndt Emil Hollmerus, Porvoon maalaiskunta  Juhana Hyytiäinen, Joroinen  Jaakko Häkli, Kurkijoki  |  Juhana Idänpään-Heikkilä, Vanaja  Tahvo Jaatinen, Viipurin maalaiskunta  Matti Junnola, Säkkijärvi  Pekka Kakkinen, Tuusniemi  Juho Kaksola, Hartola  David Kalli, Ikaalinen  Johan Erik Keto, Mustasaari  Kaarle Komonen, Käkisalmen maalaiskunta  Juhana Korhonen, Sotkamo  Axel Kyander, Mäntyharju  Fredrik Vilhelm Lagerstedt, Lapua  Lassi Laitinen, Nilsiä  Tuomas Laurikainen, Kitee  Juho Heikki Luoma, Kuusamo  Pekka Leppänen, Kiihtelysvaara  Agathon Meurman, Kangasala  Juho Möttölä, Karstula  Kaarle Ojanen, Nummi  Gabriel Paunonen, Juva  Kustaa Pellonpää, Pertteli  |  Antti Puhakka, Kontiolahti  Kaarlo Pyydysmäki, Kuru  Pietari Päivärinta, Ylivieska  Erik Pöysti, Jääski  Juho Riihimäki, Keuruu  Johan Erik Rosenberg, Lumparland  Juho Pietari Sahlgren, Kannus  Gustaf Wilhelm Sandell, Inkoo  Gustaf Adolf Silén, Lammi  Carl Johan Slotte, Alaveteli, puhemies  Henrik Svanberg, Vehmaa  Anders Svedberg, Munsala  Viktor Vilhelm Söderholm, Kemiö  Eerik Tensikkala, Iitti  Kustaa Aadolf Tervoinen, Mietoinen  Heikki Tikkanen, Kiuruvesi  Elias August Tunkelo, Längelmäki  Kaarlo Värri, Pöytyä  |
Aiheesta muualla

Waltiopäiwät. (Jatkoa 8:teen n:roon.) Keski-Suomi no 9, 01.02.1882
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Säätyvaltiopäivät 1877 | Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät 1882 | Seuraaja: Säätyvaltiopäivät 1885 |
| n k  Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät 1809–1906 |
| --- | --- |
 1809  1863  1867  1872  1877  1882  1885  1888  1891  1894  1897  18991  1900  1904  19051 
1 = Ylimääräiset valtiopäivät
Lefortovon tunneli

Tunnelin sisäänkäynti
Lefortovon tunneli (ven. Лефо́ртовский тоннель) on yksisuuntainen tietunneli Lefortovon kaupunginosassa Moskovassa. Se avattiin vuonna 2003 osaksi Moskovan keskimmäistä kehätietä ”kehä kolmosta”. Tunnelin pituus on 2,2 kilometriä.  Tunneli kulkee osittain 60 metrin syvyydessä ja alittaa Jauza-joen sekä Lefortovon puiston. Jauza-joen vettä saattaa päästä paikoin valumaan tielle. Lämpötila tunnelissa voi pudota todella alhaiseksi, jonka seurauksena tielle valunut vesi jäätyy ja on aiheuttanut useita onnettomuuksia. Tunneli on saanut onnettomuuksien takia nimityksen ”Kuoleman tunneli”. lähde?
Aiheesta muualla

Onnettomuuksista koottu YouTube-video.
Serbian kieli

| Serbia |
| --- | --- |
   Maat/alueet, joissa serbia on virallinen kieli   Maat/alueet, joissa serbia on virallinen vähemmistökieli
Oma nimi:  srpski, српски
Tiedot
Alue:  entinen Jugoslavia
Virallinen kieli:   Serbia    Bosnia ja Hertsegovina  Montenegro  Kosovo
Puhujia:  12 miljoonaa
Kirjaimisto:  kyrillinen ja latinalainen
Kielenhuolto:  Serbian standardisointilautakunta
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  baltoslaavilaiset kielet – slaavilaiset kielet – eteläslaavilaiset kielet – läntiset
Kielikoodit
ISO 639-1:  sr
ISO 639-2:  scc (B), srp (T)
ISO 639-3:  srp
 Ohje 
Serbian kieli (serb. српски језик, srpski jezik) eli serbia (serb. српски, srpski) on eteläslaavilaisten kielten läntiseen haaraan kuuluvan serbokroaatin kielen Serbiassa käytettävä standardisoitu muoto. Saman kielen muita standardeja ovat kroatian kieli, bosnian kieli ja montenegron kieli. Kaikki nämä muodot perustuvat läntisen eteläslaavin štokaaviseen murteeseen, joka jakautuu ekaavin, jekaavin ja ikaavin äänneryhmiin.
Serbiassa käytetään sekä latinalaisia että kyrillisiä kirjaimia.
Muodot

Balkanin läntinen eteläslaavi jaetaan kolmeen päämurteeseen: štokaavi, kajkaavi ja čakaavi. Näistä štokaavi, nimenomaisesti sen itähertsegovinalainen muoto, valittiin Wienin kirjallisuussopimuksessa 1850 kroaatin ja serbian yhteisen kirjakielen pohjaksi.
Štokaavissa on lisäksi kolme erillistä lausuntatapaa (izgovor), jotka johtuvat muinaisslaavilaisen jat-kirjaimella merkityn äänteen muuttumisesta. Ekaavissa (ekavica) jat on muuntunut e-äänteeksi ja (i)jekaavissa (ijekavica) (i)je-äänteeksi, mistä näiden nimitykset myöskin tulevat. Erot eivät estä keskinäistä ymmärtämistä, vaan ovat lähinnä verrattavissa esimerkiksi suomen murteinen eroihin tyyliin "ilman" ja "iliman" (pohjalaisittain). Kolmas lausuntapa ikaavi (ikavica) esiintyy lähinnä Kroatiassa.
Serbian kirjakieli eli Belgradin standardi on ekaavista, mutta esimerkiksi Etelä-Serbian ja Bosnian serbit puhuvat jekaavia. Muuten serbokroaatin eli keskisen eteläslaavin muut muodot (kroatia, bosnia, montenegro) ovat jekaavisia. Aiemmin montenegrossa puhuttua keskistä eteläslaavia on pidetty jekaavisena (tai ijekaavisena) serbiana, mutta itsenäistymisen myötä (2006) on alettu käyttää nimitystä montenegron kieli, jolle kehitetään omaa standardia. Vuoden 2013 Montenegron sisäisessä selvityksessä noin 40 prosenttia montenegrolaisista katsoi puhuvansa serbiaa.
| ekaaviksi | jekaaviksi | suomeksi |
| --- | --- | --- |
| dete | dijete | lapsi |
| belo | bijelo | valkoinen |
| celo | cijelo | kaikki |
| ne | nije | ei |
| vreme | vrijeme | aika |
| lep | lijep | kaunis |
| veran | vjeran | tosi |
| grejati | grijati | lämmittää |
| devojka | đevojka | tyttö |
| svet | svijet | maailma |
Jekaavinen tunnetaan myös nimellä ijekaavinen, varsinkin jos halutaan korostaa ääntämyseroa. Yleensä jekaavissa -ije ääntyy -je, mutta esimerkiksi montenegrossa svijete ei äännykään svje-te, vaan svi-je-te.
Aakkoset

Serbian kyrilliset ja latinalaiset aakkoset:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kyrillinen | Latinalainen | Kirjaimen nimi | ISO 9 | Ääntäminen |   | Kyrillinen | Latinalainen | Kirjaimen nimi | ISO 9 | Ääntäminen |
| А а | A a | а, a | a | [a]  |   | Н н | N n | не, ne | n | [n] |
| Б б | B b | бе, be | b | [b]  |   | Њ њ | Nj nj | ње, nje | n̂ | [ɲ] |
| В в | V v | ве, ve | v | [v]  |   | О о | O o | о, o | o | [o] |
| Г г | G g | ге, ge | g | [g]  |   | П п | P p | пе, pe | p | [p] |
| Д д | D d | де, de | d | [d]  |   | Р р | R r | ре, re | r | [r] |
| Ђ ђ | Đ đ | ђе, đe | đ | [dʒ]  |   | С с | S s | се, se | s | [s] |
| Е е | E e | е, e | e | [e]  |   | Т т | T t | те, te | t | [t] |
| Ж ж | Ž ž | же, že | ž | [ʒ]  |   | Ћ ћ | Ć ć | ће, će | ć | [tʃʲ] |
| З з | Z z | зе, ze | z | [z]  |   | У у | U u | у, u | u | [u] |
| И и | I i | и, i | i | [i]  |   | Ф ф | F f | фе, fe | f | [f] |
| Ј ј | J j | је, je | ǰ | [j]  |   | Х х | H h | ха, ha | h | [x/h] |
| К к | K k | ка, ka | k | [k]  |   | Ц ц | C c | це, ce | c | [ts] |
| Л л | L l | ле, le | l | [l]  |   | Ч ч | Č č | че, če | č | [tʃ] |
| Љ љ | Lj lj | ље, lje | l̂ | [ʎ]  |   | Џ џ | Dž, dž | џе, dže | d̂ | [dʒʲ] |
| М м | M m | ме, me | m | [m]  |   | Ш ш | Š š | ша, ša | š | [ʃ] |
Kielinäyte > Latinalaisin aakkosin

»Sva ljudska bića rađaju se slobodna i jednaka u dostojanstvu i pravima. Ona su obdarena razumom i svešću i treba jedni prema drugima da postupaju u duhu bratstva.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Kielinäyte > Kyrillisin aakkosin

»Cвa људскa бићa рaђajу сe слoбoднa и jeднaкa у дoстojaнству и прaвимa. Oнa су oбдaрeнa рaзумoм и свeшћу и трeбa jeдни прeмa другимa дa пoступajу у духу брaтствa.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Funky Serbian - Free Language Phrases (Arkistoitu – Internet Archive)
Serbian Language and Culture Workshop Learn Serbian
Slaavilaiset kielet
bosnia
bulgaria
interslaavi
kantaslaavi
kašubi
kirkkoslaavi
kroatia
makedonia
molisenkroatia
montenegro
muinaiskirkkoslaavi
polabi
puola
ruteeni
serbia
serbokroatia
sleesia
slovakki
sloveeni
slovintsi
sorbi
tšekki
ukraina
valkovenäjä
venäjä
Ares (täsmennyssivu)

Ares (m.kreik. Ἄρης, Arēs) tai Áris (kreik. Άρης) voi viitata seuraaviin:
Ares, kreikkalainen sodan ja väkivallan jumala, joka vastaa roomalaista Mars-jumalaa
Ares, NASAn kantorakettisarja
Ares I
Ares IV
Ares V
Ares, peruttu mannertenvälinen ICBM-ydinohjus
Ares Galaxy, suosittu P2P-verkko
Ares, oik. Aris Christian Staboulis (s. 1999), suomalais-kreikkalainen rap-artisti
Ares, DC Comicsin kustantama sarjakuvahahmo
Ares, Marvel Comicsin kustantama sarjakuvahahmo
c-ares, C-ohjelmistokirjasto asynkronisiin DNS pyyntöihin (mukaan lukien DNS-nimenselvitykseen)
Moottoritehdas Oy Ares Ab, helsinkiläinen moottorivalmistaja
Áris, priki, joka osallistui Kreikan vapaussotaan
Áris, saari Jooniansaarten saariryhmässä Kreikassa
Aris Thessaloniki, kreikkalainen urheiluseura
Aris, Arisuo Oy:n tuotemerkki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ares”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jukka Jalonen
Pelaajaura

Jalonen pelasi omalla aktiiviurallaan kaksi SM-liigaottelua JyP HT:ssä kaudella 1985–1986.
1979–1981 Jää-Ahmat (II-divisioona)
1981–1982 Ahmat (II-divisioona)
1983–1985 JyP HT (I-divisioona)
1985–1986 JyP HT (SM-liiga)
1988–1989 Jää-Ahmat (II-divisioona)
Koulutus

Jalonen valmistui vuonna 1988 liikuntatieteiden maisteriksi Jyväskylän yliopiston liikuntakasvatuksen laitokselta liikuntapedagogiikan pro gradu -työllä Jääkiekkoilijoiden ravitsemuskäyttäytyminen ja mielipiteet valmentajien ravitsemusneuvonnasta. Myöhemmän valmentajakoulutuksensa Jalonen on saanut erilaisilla valmentajakursseilla. Hän on esimerkiksi suorittanut yhteensä 45 opintopisteen laajuiset Suomen Jääkiekkoliiton ylimmän lajitutkinnon eli Jääkiekon huippuvalmentajatutkinnon (HVT) ja Opetushallituksen hyväksymän Valmentajan ammattitutkinnon (VAT).
Maisteriksi valmistumisensa jälkeen Jalonen toimi vuosina 1989–1993 Ilveksen valmennuspäällikkönä.
Tie valmentajaksi

Seuratasolla Jalonen on ehtinyt valmentaa lukuisissa joukkueissa ja sarjoissa niin SM-liigassa, Mestiksessä kuin Englannin ja Italian pääsarjoissakin. Huippuvalmentajaksi Jalonen nousi vuosina 2001–2007, kun hän toimi kuuden peräkkäisen kauden ajan SM-liigassa pelaavan Hämeenlinnan Pallokerhon (HPK) päävalmentajana. Jalosen aikana HPK selviytyi kaikkina kausina välieriin ja päätyi viidesti mitaleille. Kaudella 2005–2006 Jalonen teki HPK:n liigahistoriaa joukkueen voittaessa hänen valmennuksessaan seuran ensimmäisen Suomen mestaruuden. Tuolla kaudella HPK, joka oli pudonnut neljänä kautena peräkkäin välierissä, onnistui ensin voittamaan välierissä Helsingin IFK:n. Loppuottelusarjassaa vastaan asettui Porin Ässät, joka oli pudottanut sensaatiomaisesti Oulun Kärpät omissa semifinaaleissaan. HPK voitti porilaiset otteluvoitoin 3–1.lähde?
Maajoukkueura

Jukka Jalonen palkattiin Suomen jääkiekkoliiton palvelukseen vuonna 2007. Hän aloitti A-maajoukkueen kakkosvalmentajana, ja päävalmentajana työskenteli kanadalainen Doug Shedden. Maajoukkue voitti pronssia vuoden 2008 maailmanmestaruuskisoissa. Sheddenin sopimus päättyi kyseisiin kisoihin, ja valmennusvastuu siirtyi ennalta sovitusti Jaloselle. Hänen ensimmäinen arvoturnauksensa päävalmentajana oli vuoden 2009 maailmanmestaruuskisat Sveitsissä. Tässä turnauksessa Leijonien tie päättyi puolivälieriin.
Jalosen päävalmentajauran ensimmäinen mitali tuli Vancouverin vuoden 2010 olympiakisoista, kun hän johdatti joukkueensa pronssille. Vuoden 2010 maailmanmestaruuskilpailuissa Suomi hävisi puolivälierässä rangaistuslaukauskilpailun jälkeen 2–1 Tšekille, joka voitti lopulta maailmanmestaruuden. Slovakian maailmanmestaruuskisoissa 2011 Jukka Jalonen johdatti Suomen kultaan asti.
Jalosen sopimus maajoukkueen päävalmentajana päättyi vuoden 2013 maailmanmestaruuskisojen jälkeen.
Tammikuussa 2015 Jalonen nimettiin Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentajaksi Hannu Jortikan tilalle. Vuonna 2016 Jalonen johdatti nuoret leijonat loppuotteluun ja sitä kautta maailmanmestaruuteen jatkoaikavoitolla Venäjästä.
Vuonna 2016 hänestä tuli KHL-seura Jokerien päävalmentaja. Vuonna 2017 hänet valittiin uudelleen Leijonien päävalmentajaksi korvaamaan Lauri Marjamäki kevään 2018 maailmanmestaruuskisojen jälkeen. Sopimus kattaa kaudet 2018–2019 ja 2019–2020.
Jalonen valmensi Suomen maajoukkueen maailmanmestariksi toistamiseen vuoden 2019 maailmanmestaruuskisoissa Slovakiassa.
Kesäkuussa 2021 Jalonen jatkoi sopimustaan Suomen maajoukkueen päävalmentajana 1+1 vuotisella sopimuksella, joka jatkui MM-kisoihin 2023 saakka ja sisälsi option vuoden 2024 kisoista. Syyskesällä 2022 Jalonen solmi maajoukkueeseen jatkosopimuksen, joka kattoi vuoden 2023 kotikisat Tampereella ja vuoden 2024 Tšekin maailmanmestaruuskisat. Sopimukseen sisältyi aiemman sopimuksen tavoin NHL-pykälä, joka mahdollisti Jalosen siirtymisen NHL-valmentajaksi kesken sopimuskauden. Jalonen ei jatka kauden 2023–2024 jälkeen Suomen maajoukkueen valmentajana. Heinäkuussa 2024 Jalonen teki kahden vuoden sopimuksen Italian maajoukkueen päävalmentajan paikasta.
Valmentajaura

Tampereen Ilves 1992–1994, 1995
Rauman Lukko 1995–1997 (1995–1996 apuvalmentaja)
Vaasan Sport 1997–1998
Alleghe 1998–1999
Newcastle Riverkings 1999–2000
Newcastle Jesters 2000–2001
HPK 2001–2007
Suomen jääkiekkomaajoukkue 2007–2013 (2007–2008 apuvalmentaja)
Pietarin SKA 2012–2014
Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkue 2015–2016
Helsingin Jokerit 2016–2018
Suomen jääkiekkomaajoukkue 2018–2024
Italian jääkiekkomaajoukkue 2024-2026
Saavutukset valmentajana

Olympiakulta, Peking 2022
3 MM-kultaa, Bratislava 2011, Bratislava 2019 ja Tampere 2022
MM-hopea, Riika 2021
MM-pronssi, Halifax 2008 (2. valmentajana)
Olympiapronssi, Vancouver 2010
U20 MM-kulta, Helsinki 2016
Suomen mestaruus, 2006 (HPK)
4 SM-pronssia, 2002, 2003, 2005, 2007 (HPK)
Jääkiekon European Champions Cup, hopeaa, 2007 (HPK)
Tunnustukset

Kalevi Numminen -palkinto, Paras valmentaja 2006 (HPK)
Vuoden valmentaja 2011, 2016, 2022 (Urheilutoimittajain Liiton valinta)
Kalen Kannu, 2011, 2019
Nimikkopuisto Riihimäellä 2020
Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentajamerkki, 2022
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Jari Kiveliö | Vaasan Sportin päävalmentaja 1997–1998 | Seuraaja: Kari Heikkilä |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Teijo Räsänen | HPK:n päävalmentaja 2001–2007 | Seuraaja: Matti Alatalo |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Hannu Jortikka | Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja 2015–2016 | Seuraaja: Jukka Rautakorpi |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Erkka Westerlund | Jokereiden päävalmentaja 2016–2018 | Seuraaja: Lauri Marjamäki |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Doug Shedden Lauri Marjamäki | Suomen jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja 2008–2013 2018–2024 | Seuraaja: [Antti Pennanen |
Yksityiselämä

Jalonen asuu Riihimäellä. Hän on naimisissa Sari Jalosen kanssa ja heillä on kaksi poikaa, Jesper (s. 1994) ja Jimi (s. 1996), jotka ovat myös jääkiekossa mukana. Jesper on toimi Suomi-sarjan HC Giantsin päävalmentajana vuodesta 2018 vuoteen 2020 jonka jälkeen hän toimi JHT:n päävalmentajana 2020 vuoteen 2022 ja Jimi pelasi kaudella 2021-22 ensiksi Liigaa SaiPassa, Mestistä KOO-VEE:ssä ja lopulta loppukauden Västeråsissa Allsvenskanissa.
Jalonen on sukua Liettuan suuriruhtinaskuntaa vuosina 1316–1341 hallinneelle ja Liettuan pääkaupungin Vilnan perustaneelle Gediminasille parinkymmenen sukupolven takaa alenevassa polvessa, ja Jalosen suvussa on paljon muitakin aatelisia. Jukka Jalonen on näyttelijä Janne Katajan pikkuserkku.
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Leijonakuningas Jukka Jalonen
Jalonen vuoden 2011 MM-kisojen mestaruusjuhlissa.
Sokolniki

Sokolniki (ven. Соко́льники) on Moskovan kunnallishallinnollinen kaupunginosa (rajon) itäisessä piirissä. Asukkaita on noin 50 000.
Kaupunginosa on saanut nimensä tsaari Aleksei Mihailovitšin perustamalta haukkametsästysalueelta, joka nykyisin tunnetaan Sokolnikin puistona (n. 600 ha). (sokol = haukka, sokolnik = haukkametsästäjä).
Alueella on saman niminen metroasema, joka oli 1930-luvulta lähtien 30 vuoden ajan itäinen pääteasema, kunnes metroa jatkettiin 1965 Preobraženskaja ploštšadille. HK Spartak Moskova pelaa kotiottelunsa Sokolniki-urheilupalatsissa.
Konstantin Melnikovin on suunnitellut alueelle useita konstruktivistista arkkitehtuuria edustavia rakennuksia, kuten I. V. Rusakovin mukaan nimetty kulttuuritalo ja Burevestnik-kenkätehtaan työläisten klubi.
Teollisuutta edustaa Milin helikopteritehtaan toimitilat. Alueella on myös Matrosskaja tišina -nimellä tunnettu tutkintavankila.
Tihon Zadonskilaisen kirkko, 1800-luku
Rusakovin kulttuuritalo, 1929
Burevestnik-klubi, 1930
metroasema
Aiheesta muualla

http://www.mu-sokolniki.ru/
LATAM Paraguay

| LATAM Paraguay |
| --- | --- |

 IATA: PZ  –  ICAO: LAP 
Kutsukoodi:  PARAGUAYA
Perustettu:  1962
Emoyhtiö:  LATAM Airlines Group
Kotipaikka:  Asunción, Paraguay
Yhtiön sivut:  www.latamairlines.com/py/es
LATAM Paraguay (IATA: PZ, ICAO: LAP, kutsukoodi: PARAGUAYA), joka tunnettiin aiemmin nimillä TAM Mercosur ja TAM Paraguay, on paraguaylainen lentoyhtiö ja maan kansallinen lentoyhtiö. Se kuuluu chileläiseen Latam Airlines Group -yhtiöryhmään.
Historia

Lentoyhtiö perustettiin 1962 ja se aloitti toimintansa 1963 nimellä Líneas Aéreas Paraguayas. Brasilialainen TAM Linhas Aéreas (myöh. LATAM Brasil) osti enemmistön yhtiöstä syyskuussa 1996. TAM yhdisti sen aiemmin ostamaansa toiseen paraguaylaiseen lentoyhtiöön Aerolíneas Paraguayasiin ja nimesi yhtiön uudelleen nimelle TAM – Transportes Aéreos del Mercosur.
Yhtiö vaihtoi nimensä LATAM Paraguyayksi vuonna 2015, kun Latam Airlines Group yhtenäisti kaikkien yhtiöryhmään kuuluvien yhtiöiden nimet.
Laivasto

Neljä Fokker 100 -konetta
Kohteet

Argentiina
Buenos Aires (Ministro Pistarinin kansainvälinen lentoasema)
Bolivia
Cochabamba (Jorge Wilstermannin kansainvälinen lentoasema)
Santa Cruz de la Sierra (Viru Virun kansainvälinen lentoasema)
Brasilia
Rio de Janeiro (Galeãon kansainvälinen lentoasema)
São Paulo (São Paulo-Guarulhosin kansainvälinen lentoasema)
Chile
Santiago de Chile (Arturo Merino Benítezin lentoasema)
Paraguay
Asunción (Silvio Pettirossin kansainvälinen lentoasema)
Ciudad del Este
Uruguay
Montevideo (Carrascon kansainvälinen lentoasema)
Toiset jumalat

Fantasy Fan -lehdessä 1933 julkaistun novellin ensimmäinen sivu.
Toiset jumalat (The Other Gods) on yhdysvaltalaisen kirjailijan H. P. Lovecraftin fantasianovelli. Lovecraft kirjoitti Lordi Dunsanyn innoittaman tarinan 14. elokuuta 1921, mutta se julkaistiin vasta 1933.