stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rude (kappale)

| ”Rude” Magic! |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Don't Kill the Magic
 B-puoli: ”Mama Didn't Raise no Fool”
 Julkaistu: 10. lokakuuta 2013
 Formaatti: Digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Adam Messinger
 Tyylilaji: Pop, reggae fusion
 Kesto: 03.44 04.33 (Zedd Remix)
 Levy-yhtiö: Latium, RCA, Sony Music
Magic!:n muut singlet
|   | ”Rude” 2013 | ”Don't Kill the Magic” 2014 |
Rude on kanadalaisen reggae-yhtye Magic!:n kappale heidän Don't Kill the Magic-debyyttialbumilta. Sen julkaisi Sony Music Entertainment 10. lokakuuta 2013. Kanadassa kappale pääsi Canadian Hot 100-listan kuudennelle sijalle. Kansainvälisesti kappale saavutti Yhdysvaltain sekä Britannian singlelistan kärjen ja pääsi kymmenen parhaan joukkoon Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Irlannissa, Tanskassa, Alankomaissa ja Ruotsissa. Kappaletta käytettiin Nestean mainoksessa Filippiineillä.
Käännös suomeksi
Robin van Aggele

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti.MM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti.MM-kilpailut (lyhyt rata)  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Miesten uinti.MM-kilpailut (lyhyt rata)  | Maa:   Alankomaat> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Manchester 2008 | 4×100 m vapaauinti |  |
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Istanbul 2009 | 100 m rintauinti |  |
|  Kultaa | Eindhoven 2010 | 50 m rintauinti |  |
|  Pronssia | Helsinki 2006 | 4×50 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Debrecen 2007 | 4×50 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Eindhoven 2010 | 100 m rintauinti |  |
Robin van Aggele (s. 30. heinäkuuta 1984) on alankomaalainen uimari, joka on erikoistunut sekauintiin ja rintauintiin. Hän teki kansainvälisen debyyttinsä aikuisten tasolla lyhyen radan EM-kisoissa 2004 Wienissä.
Lyhyen radan EM-kisoissa 2005 Triestessä van Aggele oli neljäs 100 metrin sekauinnissa, vain sadasosan kolmanneksi sijoittunutta Liettuan Vytautas Janušaitisia jäljessä.
Hän voitti EM-pronssia lyhyeltä radalta 4×50 metrin vapaauintiviestistä Helsingissä 2006 ja 4×50 metrin sekauintiviestistä Debrecenissä 2007. Manchesterin lyhyen radan MM-kilpailuissa 2008 hän sai hopeaa 4×100 metrin vapaauintiviestistä.
Van Aggele voitti 100 metrin rintauinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuden Istanbulissa 2009 ajalla 56,29. Eindhovenin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2010 hän sai kultaa 50 metrin rintauinnissa ajalla 26,44 ja pronssia 100 metrin rintauinnissa.
Aiheesta muualla

van Aggele zwemkroniek.comissa (hollanniksi)
Patolammi

| Patolammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Virrat
Koordinaatit:  62°11′35″N, 23°50′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Tarjanneveden alue (35.41)
Laskuoja:  oja Majajärveen 
Järvinumero:  35.417.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,2 m  
Rantaviiva:  0,773 km  
Pinta-ala:  1,532 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPatolammi 
Patolammi  on Pirkanmaalla Virroilla Jähdyspohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Siekkisjärven valuma-alueeseen (35.417) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,2 metriä mpy.
Paska kaupunki

| Paska kaupunki Kauko Röyhkä & Narttu |
| --- | --- | --- |

EP-levyn tiedot
 Äänitetty : 25.–27. marraskuuta 1985 Millbrook Studio & TopSonic
 Julkaistu: 1986
 Tuottaja(t): Mats Huldén
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 11.54
 Levy-yhtiö: Euros
Kauko Röyhkän muut julkaisut
| Maa on voimaa 1985 | Paska kaupunki 1986 | Pikku enkeli 1986 |
Paska kaupunki on Kauko Röyhkä & Narttu -yhtyeen EP-levy vuodelta 1986.
Riku Mattila erosi Kauko Röyhkän & Nartun riveistä Maa on voimaa -levyn jälkeen. Uudeksi kitaristiksi tuli Jarmo Heikkinen joka oli soittanut jo Uusia tansseja -levyllä.
EP:n nimikappaleen on usein luultu kertovan Röyhkän kasvukaupungista Oulusta, mutta Röyhkä itse on sanonut, ettei hänellä ole mitään tarvetta haistatella kotikaupungilleen ja "biisissä on kysymys nuorten jätkien turhautumisesta ja tapahtumapaikkana voisi olla mikä tahansa kaupunki.". Sitä on esitetty monesti keikoilla viimeisenä kappaleena.
EP:n kappaleista "Kovat pojat" julkaistiin myöhemmin Pikku enkeli -albumilla.
Kappaleet

Sävellykset ja sanoitukset Kauko Röyhkä, paitsi A1-säv. Röyhkä ja Jari Paulamäki.
Sovitukset Kauko Röyhkä & Narttu.
Paska kaupunki – 4.30
Kovat pojat – 3.27
Tuhlausta – 3.57
Kokoonpano

Kauko Röyhkä – laulu
Jarmo Heikkinen – kitarat, taustalaulu
Jari Paulamäki – basso
Heikki Tikka – rummut, taustalaulu
Kokoonpano > Tuotanto

Juha Heininen – äänittäjä, miksaaja
Jani – kansi
Rædwulf

Rædwulfin lyöttämä kuparikolikko.
Rædwulf tai Raedwulf (k. 844) oli lyhyen aikaa Northumbrian kuningas vuonna 844. Rædwulf syrjäytti kuningas Æthelred II:n ja oli kuninkaana niin kauan, että hän ehti lyöttää kolikoita. Tanskalaiset viikingit tappoivat kuitenkin hänet jo samana vuonna Alutthelian taistelussa. Rædwulfin kuoleman jälkeen Æthelred II palasi valtaistuimelle.
Paskaduuni

Paskaduuni eli paskatyö on arkikielessä käytetty halventava ilmaus työstä, joka on epäitsenäistä ja epämielekästä ja jossa on huonot työehdot ja huono palkka. Tällaisessa työssä työntekijällä ei juuri ole etenemismahdollisuuksia. Sanan lanseerasi yleiseen tietoisuuteen prekariaatti-aktivisti Eetu Viren Ylen A-talk-ohjelmassa toukokuussa 2006.
Hakusanat paskaduuni ja paskatyö lisättiin Kielitoimiston sanakirjaan vuonna 2008.
McJob

Englannin kielessä paskaduunia vastaa termi McJob (suom. McTyö), joka viittaa pikaruokalassa työskentelyyn. Sana on väännös McDonald’s-hampurilaisketjun nimestä.
McJob on alkujaan peräisin The Washington Post -sanomalehden artikkelista vuodelta 1986. Termin teki tunnetuksi kanadalainen kirjailija Douglas Coupland vuonna 1991 julkaistussa teoksessaan Tuntematon sukupolvi (engl. Generation X. Tales for an Accelerated Culture). Couplandin mukaan paskaduunia mainostetaan usein hyväksi uramahdollisuudeksi, mutta asialla ovat useimmiten henkilöt, joilla on aina ollut muitakin mahdollisuuksia edetä uralla.
McJob-sana on otettu mukaan Oxford English Dictionaryyn ja amerikkalaiseen Merriam-Websterin sanakirjaan. McDonald’s on kampanjoinut näitä lisäyksiä vastaan ja pyrkinyt sanan määritelmän muuttamiseen. Yhtiön mielestä määritelmä ei vastaa todellisuutta.
Hevonpaskatyö

Vuonna 2013 antropologi David Graeber kirjoitti lehtiartikkelin, jossa hän kuvaili toisenlaista paskatyötä. Graeber käytti termiä bullshit job, ”hevonpaskatyö”. Tällä sanalla hän kuvaili työtä, joka on tarkoituksetonta ja turhaa.
Vuonna 1930 John Maynard Keynes oli ennustanut, että työviikko tulisi tekniikan kehityksen myötä aikanaan lyhenemään 15 tunnin mittaiseksi. Todellisuudessa näin ei tapahtunut. Graeberin mukaan tuottava työ kyllä automatisoitiin ja se väheni aivan kuten oli ennustettu, mutta sitä korvaamaan luotiin uusia työpaikkoja, jotka olivat vailla tarkoitusta. Näitä olivat sellaiset uudet toimialat kuten rahoituspalvelut tai puhelinmyynti. Lisäksi ennestään olemassaolevat talouden sektorit laajenivat – näitä olivat esimerkiksi yhtiöoikeus, terveydenhoidon hallinto, yliopistojen hallinto ja PR-työ. Mukaan olisi luettava myös edellämäinittujen tukitoiminnot, kuten hallinto, tekninen tuki tai turvallisuusalan tehtävät; sekä ruokakuljetusten kaltaiset oheistoiminnot, jotka ovat olemassa vain siksi, että ihmiset kuluttavat kaiken aikansa keksityissä töissä.
Kapitalismissa voittoa tavoittelevan yrityksen voisi luulla hankkiutuvan eroon tarpeettoman työn tekijöistä. Kuitenkin turhan työn tekijöiden määrä vain kasvaa. Graeberin mukaan tämä johtuu poliittisista syistä: valtaapitävä luokka pelkää ajatusta kansasta, jolla olisi paljon vapaa-aikaa, koska se johtaisi levottomuuksiin. Valtaapitävien tavoitteita edistää yleinen uskomus, jonka mukaan ”joka ei työtä tee, sen ei syömänkään pidä”.
Graeberin mukaan työntekijäväestö jakautuu kolmeen luokkaan: 1) työttömät, joita parjataan, 2) tuottavat työntekijät, joita riistetään, mutta samalla kahdehditaan, koska heidän työllään on kiistaton yhteiskunnallinen arvo; ja 3) hevonpaskatyön tekijät, joille maksetaan tyhjästä työtehtävissä, joiden tarkoituksena on saada heidät samaistumaan hallitsevan luokan näkemyksiin.
Aiheesta muualla

Kaaro, Jani: Puritaaneista paskaduuneihin — millaisia ihmisiä nykyinen työelämä tuottaa? Rapport.fi 14.6.2024.
”Make Amazon Pay!” Mielenosoitus Berliinissä 2017.
Ostfildern

| Ostfildern |
| --- | --- |
 Ostfildern-Ruit
 vaakuna
 Ostfildern
 Koordinaatit: 48°43′N, 9°16′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Hallintopiiri:  Stuttgart
Piirikunta:  Esslingen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22,8 km²
Korkeus:  312 m
Väkiluku (30.6.2022):  39 908
 – Väestötiheys:  1 750 as./km²
Postinumero:  73760
Suuntanumero(t):  0711, 07158
 
 www.ostfildern.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ostfildernin sijainti Esslingenin piirikunnassa. Pienemmässä kuvassa piirikunnan sijainti Baden-Württembergin osavaltiossa.
Ostfildern on kaupunki Esslingenin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa Lounais-Saksassa. Se muodostettiin vuonna 1975 neljästä maalaiskunnasta, jotka olivat urbanisoitumisen myötä kasvaneet yhteen. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungissa oli 39 908 asukasta.
Maantiede

Ostfildern sijaitsee ylänkömaalla Baden-Württembergin keskiosassa seitsemisen kilometriä Stuttgartin keskustasta kaakkoon. Ostfildern ja koko Esslingenin piirikunta kuuluu Stuttgartin metropolialueeseen. Filder on Esslingenin piirikunnan länsipuoliskon ja Stuttgartin eteläiset kaupunginosat kattava hedelmällinen ylänkö. Nimensä mukaisesti Ostfildern sijaitsee Filderin itäosassa. Kaupungin viralliset osa-alueet ovat Kemnat, Nellingen, Ruit ja Scharnhausen. Ostfildern-nimistä kantakaupunkia ei ole, vaan osa-alueisiin viitataan laittamalla niiden nimet Ostfildern-nimen perään.
Historia

Ensimmäiset asiakirjamaininnat Ostfildernin osa-alueista ovat 1100- ja 1200-luvuilta. Nellingen mainitaan ensi kerran 1120, Ruit 1173, Kemnat 1229 ja Scharnhausen 1242. Nykyisen Ostfildernin itäosassa sijaitseva Nellingen oli seutukunnan tärkein kylä ja Nellingenin rovastikunnan keskus 1200-luvulta 1600-luvulle. Neckarin pohjoispuolella uhkasi kuitenkin valtakunnankaupunki Esslingen, jonka joukot tuhosivat Nellingenin ja Kemnatin kylät vuoden 1449 kahakassa. Ruit koki saman kohtalon 1519. Scharnhausen puolestaan kärsi kaupunginpalosta 1590.
Herttua Carl Heugen rakennutti Scharnhauseniin uusklassisen linnan 1780-luvulla. Sen puutarhaa laajennettiin 1800-luvun alussa, jolloin syntyi Scharnhauser Park. Maatalous oli Ostfildernin alueen pääelinkeino vielä 1800-luvulla, sillä alueen sijainti oli teollisuuden kannalta epäedullinen. Neckarin jokilaakso ja Stuttgart sen sijaan alkoivat teollistua, ja Ostfildernin kylistä käytiin enenevässä määrin töissä lähialueilla jopa jalan. Vanhat talonpoikaiskylät alkoivat muuttua työläisten yhdyskunniksi. 1920-luvulla rakennettiin raitiotieyhteyksiä, jotka yhdistivät Nellingenin ja Scharnhausenin naapurikaupunkeihin.
1960- ja 1970-luvuilla yrityksiä alkoi siirtyä Filderiin, minkä myötä myös Ostfildernin asema muuttui täysin. Väkimäärä moninkertaistui toisen maailmansodan jälkeen, kasvua tuli paitsi tavanomaisesta muuttoliikkeestä, myös ihmisistä, jotka pakenivat idästä. Ostfildern oli 1900-luvun jälkipuoliskolla muuttunut kylien rykelmästä esikaupunkialueeksi. Väkiluku kasvoi edelleen vuodesta 1975 vuoteen 2018 noin 40 %.
Talous ja liikenne

Ostfildernissä toimii useita kirjankustantamoita, joiden ympärille on kehittynyt klusteri. Kaupungissa harjoitetaan koneenrakennusta ja siellä toimii erinäisiä ammatillisia oppilaitoksia. Ostfildern on myös kongressikaupunki.
Ostfildern liitettiin Stuttgartin kaupunkirataverkkoon vuonna 2000. Moottoritie BAB 8 kulkee aivan kaupungin eteläpuolitse. Stuttgartin lentoasema sijaitsee välittömästi Ostfildernin lounaispuolella.
Lähteet ja viitteet

1 2  Bevölkerung der Gemeinden Baden-Württembergs am 30. Juni 2022 (PDF) (s. 6) Statistisches Landesamt Baden-Württemberg. Viitattu 25.5.2023. (saksaksi)
↑  Entfernung von Ostfildern, Baden-Württemberg, Deutschland nach Stuttgart, Baden-Württemberg, Deutschland Entfernungsrechnerkm.com. Viitattu 27.3.2020.
1 2 3  Stadtgeschichte Ostfildern.de. Stadt Ostfildern. Viitattu 27.3.2020.
↑  Bevölkerung, Gebiet und Bevölkerungsdichte Statistik-bw.de. Statistisches Landesamt Baden-Württemberg. Viitattu 27.3.2020.
↑  Wirtschaft in Ostfildern Ostfildern.de. Stadt Ostfildern. Viitattu 27.3.2020.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Ostfildern, Baden-Württemberg, Saksa — Sunrise, Sunset and Daylength (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: de:Ostfildern
Amor-temppeli Scharnhausenissa
Käännös suomeksi
Patogeeni

Taudinaiheuttaja eli patogeeni (kreikan sanoista πάθος pathos, "kärsimys" ja γενής genēs alkuperään viittaava sana, "tuottaja") on sairautta aiheuttava loinen, bakteeri, virus tai prioni. Taudinaiheuttamiskykyä kutsutaan virulenssiksi.
Erilaisia taudinaiheuttajia > Prionit

Prionit ovat valkuaisaineita, joiden tautia aiheuttava ja tarttuva muoto kykenee muuttamaan normaalimuotoisen prionivalkuaisaineen itsensä kaltaiseksi. Prionitauteja ovat esim. lampaiden ja vuohien skrapi ja ihmisen Creutzfeldt-Jakobin tauti.
Erilaisia taudinaiheuttajia > Virukset

Virukset ovat valomikroskoopilla näkymättömiä solunsisäisiä loisia, jotka solusta vapautuessaan vaurioittavat sitä. Viruksia on kaikentyyppisillä solullisilla yksisoluisista bakteereista monisoluisiin eläimiin ja kasveihin. Ihmisten merkittäviä virustauteja ovat mm. nuhakuumeet, influenssat, AIDS, polio sekä erilaiset rokot. Myös monien elinikäisten kansantautien taustalla saattaa olla virustartunta.
Erilaisia taudinaiheuttajia > Bakteerit

Bakteerit ovat pieneliöitä, joita elää mm. maaperässä, vedessä ja muissa eliöissä. Suuri osa bakteereista on ihmiselle hyödyllisiä, mutta osa bakteereista aiheuttaa tauteja. Ihmisen merkittäviä bakteeritauteja ovat esim. jäykkäkouristus, klamydia, kuppa, salmonellatauti ja tuberkuloosi.
Erilaisia taudinaiheuttajia > Muut taudinaiheuttajat

Muita ihmiselle tauteja aiheuttavia taudinaiheuttajia ovat sienet (esim. silsa), alkueläimet (esim. horkka) ja monisoluiset loiseläimet (esim. kihomato).
Rotterdamin filharmonikot

Rotterdamin filharmonikot (1923)
Rotterdamin filharmonikot (holl. Rotterdams Philharmonisch Orkest) on Rotterdamissa toimiva alankomaalainen sinfoniaorkesteri.
Se perustettiin 1918. Orkesteria kehitti voimakkaasti sen pitkäaikaisin ylikapellimestari Eduard Flipse vuosina 1930–1962.
Ylikapellimestarit

Willem Feltzer (1918–1928)
Alexander Schmuller (1928–1930)
Eduard Flipse (1930–1962)
Franz-Paul Decker (1962–1967)
Jean Fournet (1968–1973)
Edo de Waart (1973–1979)
David Zinman (1979–1982)
James Conlon (1983–1991)
Jeffrey Tate (1991–1995)
Valeri Gergijev (1995–2008)
Yannick Nézet-Séguin (2008–2018)
Lahav Shani (2018–)
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (hollanniksi), (englanniksi)
Patolampi (Mikkeli)

| Patolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mikkeli
Koordinaatit:  61°39′13″N, 27°03′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskuoja:  oja Puulaan 
Järvinumero:  14.923.1.142
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,4 m  
Pituus:  340 m  
Leveys:  150 m  
Rantaviiva:  0,801 km  
Pinta-ala:  3,183 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPatolampi 
Patolampi  on Etelä-Savossa Mikkelissä  Otavan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 340 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.
Oulun Seudun Muistiyhdistys

Oulun Seudun Muistiyhdistys ry on muistityön asiantuntijaorganisaatio ja  Muistiliiton jäsenyhdistys. Yhdistyksen tavoitteena on edistää muistisairaiden ihmisten ja heidän läheistensä yhdenvertaista mahdollisuutta hyvään elämään. Yhdistys tarjoaa monipuolista tukea muistisairaille ja heidän läheisilleen, sekä pyrkii edistämään muistisairaiden ja heidän läheistensä hyvinvointia yhteiskunnallisen vaikuttamisen ja edunvalvonnan kautta. Muistiyhdistyksen toiminnan kohderyhmänä ovat myös terveydenhuollon ammattilaiset, joille yhdistys tarjoaa koulutusta muistisairauksista.
Oulun Seudun Muistiyhdistys tekee ennalta ehkäisevää muistityötä jakamalla tietoa muistisairauksista ja niiden ennaltaehkäisemisestä esimerkiksi kampanjoiden, tilaisuuksien, kannanottojen ja viestinnän avulla.
Oulun Seudun Muistiyhdistyksessä on yli 1100 jäsentä (v. 2024) ja yhdistyksessä työskentelee noin 11 työntekijää. Yhdistyksen toimitilat sijaitsevat Oulun keskustassa osoitteessa Mäkelininkatu 43. Yhdistys julkaisee neljä kertaa vuodessa MuistiAviisi-jäsenlehteä.
Toiminta ja hankkeet

Oulun Seudun Muistiyhdistyksen toiminnan kohderyhmiä ovat muistisairauteen sairastuneet ikääntyneet ja työikäiset, sairastuneiden läheiset, muististaan huolestuneet henkilöt sekä muistisairaiden kanssa toimivat ammattilaiset sekä vapaaehtoiset.
Oulun Seudun Muistiyhdistys järjestää kohderyhmille mm. ryhmätoimintaa, muistikahviloita, retkiä ja virkistystä,   luentoja, koulutuksia, lomia ja kursseja, vapaaehtoistoimintaa, yleisötilaisuuksia sekä erilaisia teemaviikkoja.
Oulun Seudun Muistiyhdistyksessä on toteutettu vuodesta 1999 lähtien runsaasti erilaisia kehittämishankkeita, joita on rahoittanut aiemmin Raha-automaattiyhdistys ja nykyisin Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus eli STEA. Yhdistyksellä on vahvaa osaamista hankehallinnoinnissa ja hankkeisiin liittyvässä raportoinnissa. Raha-automaattiyhdistys palkitsi Oulun Seudun Muistiyhdistyksen vaikutuksellisesta hanketoiminnasta Vaikuttavaa-palkinnolla vuonna 2016. Vuonna 2020 yhdistyksellä on käynnissä neljä hanketta: Pohjois-Pohjanmaan Muistiluotsi, Kiinni Elämässä, Kaarna ja Aivosilta.
Oulun Seudun Muistiyhdistys järjestää ostopalveluna Oulun kaupungille Ponne-toiminta-nimellä kulkevaa päivätoimintaa. Ponne-toiminta toimii kohtaamispaikkana muistisairauteen sairastuneille työikäisille ja alle 80-vuotiaille oululaisille. Ponne-toiminta toimii osoitteessa Koulukatu 4.
Arvot

Oulun Seudun Muistiyhdistys on määritellyt toiminnalleen seuraavanlaiset arvot:
Inhimillisyys. Muistisairaiden ihmisten ja heidän läheistensä elämänkatsomusta, arvoja sekä mielipiteitä arvostetaan ja kunnioitetaan. Ihmisellä on oikeus olla osallisena ja päättää itseään koskevista asioista.
Yhdenvertaisuus. Muistisairailla ihmisillä ja heidän läheisillään on oikeus tulla kuulluksi, saada tietoa ja palveluita.
Luotettavuus. Yhdistys toimii avoimesti, vastuullisesti ja oikeudenmukaisesti.
Historia

Oulun Seudun Muistiyhdistys ry on perustettu vuonna 1989 nimellä Oulun Alzheimer-yhdistys. Yhdistysrekisteriin se merkittiin vuonna 1990, joka oli myös yhdistyksen ensimmäinen varsinainen toimintavuosi. Yhdistyksen tavoitteena oli toimia muistisairaiden ja heidän omaistensa tukena, sekä saada heidät mukaan yhdistystoimintaan.
Yhdistyksen perustamisen aikaan Alzheimerin tauti nähtiin muistiongelmien syyksi. Lääketieteen kehittyessä tunnistettiin muistiongelmien voivan olla erilaisista syistä johtuvia ja yhdistäväksi tekijäksi nähtiin dementia. Muistisairauksia koskevan tietämyksen lisääntyessä muutettiin yhdistyksen nimi vuonna 2002 Oulun Seudun Dementiayhdistykseksi.
Muistityössä on korostunut viime vuosina entistä vahvemmin lievien muistihäiriöiden tunnistaminen, muistisairauksien ennaltaehkäisy ja kuntoutus. Näin ollen yhdistyksen nimi kaipasi edelleen uudistusta ja vuodesta 2009 lähtien yhdistys on toiminut Oulun Seudun Muistiyhdistyksen nimellä. Uusi nimi tuo paremmin esille yhdistyksen toiminnan koko kirjon.
Hankkeet

Dementiapotilaan ja hoitavan omaisen tukeminen kotona (1999-2001)
Vertaistukea dementiaperheille (2002-2004)
Muistiparkki -hanke (2001-2006 kehittämishanke, 2006-2011 kohdennettu toiminta-avustus, 2011 alkaen palvelutuotantoa)
Sopupeli -projekti (2004-2006)
Muistiverkko -projekti (2007-2011)
Vielä Virtaa -hanke (2007-2011)
Kiinni Elämässä -hanke (2011-2014, sittemmin Kiinni Elämässä -toiminta)
Muistipiste-projekti (RAY 2005, sittemmin Pohjois-Pohjanmaan Muistiluotsi vuodesta 2006)
Lähelläsi-hanke (2016-2019)
Aivosilta-hanke (2017-2020)
Kaarna-hanke (2020-2022)
Muisti ja Ruoka (2021-2024)
Toivo ja Muisti (2023-2025)
Rotterdam-luokka

| Rotterdam-luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  Rotterdam: 12 750 t Johan de Witt: 16 800 t
Pituus:  Rotterdam: 166 m Johan de Witt: 176,35 m
Leveys:  25 m
Syväys:  5,8 m
Koneteho:  dieselsähköinen voimansiirto: 4 x Stork Wärtsilä 12SW28 -dieselgeneraattoria 14,6 MW 4 x Holec-sähkömoottoria 12 MW
Nopeus:  19 solmua
Miehistöä:  128
Aseistus
Ilmatorjunta:  2 x Goalkeeper CIWS 4 x Oerlikon 20 mm
Rotterdam-luokka on Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kahden maihinnousualuksen (engl. Landing Platform Dock, LPD) muodostama alusluokka.
Suunnittelu

Luokan alukset suunniteltiin yhteistyössä Espanjan kanssa. Aluksilla on suuri helikopterikansi sekä telakka maihinnousukaluston veteen saamiseksi. Alukset on varustettu sairaalalla, johon kuuluu leikkausosasto sekä tehohoitoyksikkö. Sen varustukseen kuuluu myös vedenpuhdistamo, joka kykenee tuottamaan merivedestä juomavettä.
Alus kykenee kuljettamaan kuusi LCU:ta tai neljä LCVP-maihinnousuvenettä. Hr. Ms. Johan de Witt kykenee kuljettamaan kaksi ilmatyynyalusta (LCAC). Aluksilla voidaan kuljettaa myös 170 panssaroitua miehistönkuljetusajoneuvoa tai 33 panssarivaunua. Niillä on majoitustilat 611 merijalkaväen sotilaalle.
Alusten hangaareihin sopii kuusi Agusta Westland Lynx tai NH90-helikopteria.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hr. Ms. Rotterdam | Schelde Group, Vlissingen | 25. tammikuuta 1996 | helmikuu 1997 | 18. huhtikuuta 1998 |  |
| Hr. Ms. Johan de Witt | Schelde Group | 18. kesäkuuta 2003 | 13. toukokuuta 2006 | 30. marraskuuta 2007 |  |

Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Rotterdam class amphibious transport dock
Käännös suomeksi