Luettelo Oskar Merikannon sävellyksistä
Kuorosävellykset > Sekakuoro

Nyt on juhannus, op. 14, nro 1. Ja nythän on taasen juhannus. Sekakuoro. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1900. Julkaistu 1900.
Juhannustulilla, op. 14, nro 6. Iloinen valkea kalliolta leiskaa. Viisiääninen sekakuoro. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1900. Julkaistu 1900.
Lummekukkien ja Tuonen aaltojen laulu, op. 48, nro 5a. Terve Tuonelan ruhtinatar – Tummat on vyörtehet Tuonelan laineen. Sekakuoro ja piano. Teksti Eino Leino. Sävelletty 1903, julkaistu 2011.
Kymmenen virran maa, op. 57. Maa ponteva Pohjolan äärillä on. Teksti A. V. Koskimies. Oskar Merikannon sovitukset pianolle sekä lauluäänelle ja pianolle tunnetaan.
Tvänne Frihetssånger – Kaksi Vapauslaulua , op. 98. Teksti Jarl Hemmer, suomennokset Jussi Snellman. Sävelletty 1918, julkaistu 1919. Baritoni ja sekakuoro.
Hymn, op. 98, nro 1. Nu segra de vita – Voitonvirsi (Jo valkoset voittaa).
De fallna, op. 98, nro 2. Stilla, segerlarm – Kaatuneille (Vaiti, voitonriemu).
Aa, aa, OM001. Aa, aa, allin lasta, pientä linnun poikaa. Kansanlaulu. Sovitettu 1893, julkaistu 1898. Esityskokoonpanossa on alttosoolo ja sekakuoro.
Ah kuulkaa sielut, OM006. Tekstin lähdettä ei tiedetä. Sävelletty 1923, julkaistu 1924.
Ei hätää, kun kanssamme Jeesus on vaan!, OM023. Teksti Siionin virsistä. Sävelletty ja julkaistu 1924.
Elinan surma, OM026. Tanssilaulu. Minä kuljen ja etsin ystävää. Oskar Merikannon sovitus sekakuorolle. Julkaistu 1917.
Elämän laulu, OM030. Niin, luonnon laulun sävelvuo. Teksti Kasimir Leino. Sävelletty 1898, julkaistu 2014.
Enkä minä ryyppää paloviinaa, OM032. Enkä minä ryypää paloviinaa, se on niin väkevätä. Teksti on kansanlaulu. Sovitettu ja julkaistu 1907.
Epilogi, OM035. Katso, sun rintasi rauhassa mennehet kevähät nukkuu – Sankarien muistolle – Lapuan tappelun 100-vuotisjuhlaan. Teksti V. A. Koskenniemi. Sävelletty 1907–1908. Laulu tunnetaan vain välillisesti, kadoksissa.
Haltiat, OM046. Kipsutellen, kapsutellen, hiihti herra kinosten – Haltijat. Teksti Ilmari Calamnius. Laulu tunnetaan vain välillisesti, se on kadoksissa.
Hiihtäjän hymni, OM052. Hiihtelemään! Teksti Ilmari Calamnius. Sävelletty ja julkaistu 1901.
Hiljaa vaan!, OM054. Hiljaa uusi vuosi alkaa, hiljaa vanha vierii pois! Tekstin on todennäköisesti tehnyt Oskar Merikanto. Sävelletty 1880-luvulla, julkaisematon. Omistus Koiton lauluseura.
I vårstormens tid, OM058. Det viner i skogen. Teksti Daniel Fallström. Sävelletty 1907 tai aikaisemmin, julkaistu ainakin 1926. Sävellys sisältää erillisiä osia mies- ja naisäänille sekä sekakuorolle.
Ilman kuuta, OM062. Ilman kuuta ja auringon teitä maailma se olis niin pimeä. Kansanlaulu. Sovitus tunnetaan vain välillisesti, se on kadoksissa.
Irrblossen, OM064. Det glimmar, det glittrar, där skogskärret står – Ha, ha, ha, du gömmer dej – Så sirligt på tå – Tyst! Tyst! Tyst! Hör någon nalkas – Virvaliekit (Sai kimmellys lehtoon ja louhikkohon – Kätkeydytkö, ettet näy? – Näin varpailla vaan, näin vaan – Hiljaa nyt. Jo tullaan tänne). Teksti Ellen Nervander, suomennoksen tekijää ei tiedetä. Sävellys 1923 tai aikaisemmin ja julkaisu 1923. Todennäköisesti vain säestys on Merikannon käsialaa, mutta julkaisun tiedot ovat tältä osin epäselvät. Esityskokoonpanossa on kolme lauluääntä ja piano.
Itätuulessa, OM067. Tämä on isojen vihojen vaikea maa. Teksti Severi Nuormaa. Sävelletty ja julkaistu 1906.
Jag är en lustig kurre, OM069. Jag är en lustig kurre! Hejsan för mig. Teksti Jenny Blicher-Clausen. Sävelletty 1900-luvun alussa, ei ole julkaistu.
Jeesuksen silmäin eteen, OM070. För Jesu milda ögon. Teksti Lars Stenbäck, suomennos Martti Ruuth. Sävelletty 1923, julkaistu 1924.
Jeesus, johdata! , OM071. Jeesus, johdata tiemme kulkua. Teksti Nikolaus Ludwig von Zinzendorf (1725), suomennos Elias Lönnrot (1874) ja Jooseppi Mustakallio (1900).
Johdantovuorolauluja, OM074. Perinteisiä liturgisia tekstejä. Liturgi ja neliääninen sekakuoro. Sävelletty 1920-luvulla, ei ole julkaistu. Kokonaisuuden otsikko on keinotekoinen. Käsikirjoitusaineisto sisältää seuraavat osat: 1. Tehkää portit avaroiksi ja ovet maailman korkeiksi (ensimmäisenä adventtina) 2. Minä ilmoitan teille suuren ilon (ensimmäisenä joulupäivänä) 3. Jeesus Kristus on sama eilen ja tänä päivänä – Ja myös iankaikkisesti (uudenvuodenpäivänä) 4. Kaikki kuninkaat häntä kumartakoot – Kaikki kansat häntä palvelkoot (loppiaisena) 5. Herra on minun paimeneni – Ei minulta mitään puutu (palmusunnuntaina) 6. Niin Jumala on rakastanut maailmaa – Jotta kuka ikinä häneen uskoo (pitkäperjantaina) 7. Kristus on ylösnoussut – Herra on totisesti ylösnoussut, halleluja, halleluja (pääsiäispäivänä) 8. Herra on kuningas, siitä maa iloitkoon – Taivaat julistavat hänen hurskauttansa (helatorstaina) 9. Herra sanoo: Minä tahdon vuodattaa Henkeäni kaiken lihan päälle – Ja pelastuva on jokainen, joka Herran nimeä avuksensa huutaa (helluntaipäivänä) 10. Pyhä, pyhä, pyhä on Herra Sebaot, koko maa on täynnä hänen kunniaansa (kolminaisuuden päivänä).
Joutuos!, OM079. Oi, joutuos, joutuos, joutsenlintu. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty ja julkaistu 1905.
Juhannusnuoriso, OM080. Toukomme kukkii, nuoriso uhkee – Jokioisten nuorisoseuran marssi – Juhannustähkille. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty 1905, ei ole julkaistu alkuperäisessä muodossaan. Omistus Jokioisten nuorisoseura. Merikannon käsikirjoitusaineisto on pääosin kadoksissa, tunnettu sekakuoroversio on säveltäjä Väinö Pesolan rekonstruktio vuodelta 1951, jolloin se myös julkaistiin Pyrkijä-lehdessä.
Kaikille synnit anteeks’, OM092. Teksti Siionin Kanteleen Sävelmistöstä. Sovitettu 1911, julkaistu 1912.
Kaksi kosijaa, OM094. Perhonen ja mehiläinen kosimahan lähti. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty 1889, ei ole julkaistu.
Kaunis on neito, OM103. Kansanlaulu. Sovitettu 1892. Sovitus tunnetaan vain välillisesti, se on kadoksissa.
Ken lienet, elämän matkamies, OM104. Ken lienetkin, elämän matkamies – Ehdotus Koiton marssiksi. Teksti Yrjö Weilin. Sävelletty ja julkaistu 1903.
Ken Luojan töitä tarkastaa, OM105. Teksti Simo Korpela. Sävelletty ja julkaistu 1903.
Keväisten unien valkea Suomi, OM108. Teksti L. Onerva. Sävelletty 1915, julkaistu 1921.
Kevätvirrat, OM109. Soista, järvistä jäät on lähtennä. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty ja julkaistu 1905. Oskar Merikannon sovitus lauluäänelle tunnetaan.
Kiitos sulle, Jumalani, OM110. Kiitos sulle, Jumalani, armostasi kaikesta – Tack, min Gud, för vad som varit (Tack, min Gud, för vad som varit, tack för allt, vad du beskär) – Rohkenethan, minkä maksoi – Herra, eteen kasvojesi – Kodin rakkaan annoit meille. Teksti August Storm, suomennos Kaarlo J. Rahikainen (1900), Mikko Kinnunen (Herra, eteen kasvojesi 2013) ja Raakel Inget (Kodin rakkaan annoit meille 1996). Sävelletty ja julkaistu 1924. Oskar Merikannon viimeiseksi jäänyt sävellys.
Kiitosvirsi, OM111. Hilarion kiitosvirsi – Hilariuksen kiitosvirsi – Laudamus-hymni – Me kiitämme Sinua, me Sinua rukoilemme – Tacksägelsepsalm (Vi lova Dig, vi tillbedja Dig). Teksti on perinteinen liturginen, ruotsinnos Olaus Petri. Sävelletty 1920-luvulla, julkaistu erillispainatteena ilman aikaa.
Kiitä sieluni Herraa, OM112. Kiitä sieluni Herraa ja mi minuss’ on Hänen ain’ pyhää nimeänsä. Teksti Sionin Kanteleen Säwelistö 1892. Sävelletty ja julkaistu 1924.
Kilven marssi, OM114. Nyt taisteluun sa nuoriso, aseisiin siskot, veikot! Teksti Kaarlo Terhi (Kaarlo Hammar). Sävelletty 1900, julkaistu viimeistään 1935.
Kristuksen ristin juurella”, OM126. Vid Jesu helga kors. Teksti perinteinen hengellinen. Sävelletty 1923, julkaistu 1924.
Kultaansa kaipaava, OM128. Huojuvan metsän helmassa minä illoin istuskelin. Teksti on kansanlaulu. Sovitettu 1892, julkaistu 1898.
Kunnia olkoon, OM132. Kunnia olkoon Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen, niin kuin alusta ollut on. Teksti on perinteinen liturginen. Liturgi, sekakuoro ja urut. Sävellysaikaa ei tiedetä, ehkä 1920-luku. Ei ole julkaistu.
Kussa istuit, maa iloitsi, OM133. Teksti on kansanlaulu. Sävelletty 1907 tai aikaisemmin, julkaistu 1907.
Laulajain marssi, OM142. On voima, mi mielet nuorentaa. Teksti Alpo Noponen. Sävelletty 1901, julkaistu 1902.
Laulajan laulu, OM144. En, enhän muuta ma tahdokaan. Teksti Eino Leino. Sävelletty ja julkaistu 1903. Oskar Merikannon sovitus mieskuorolle tunnetaan.
Lauloipa mullekin laakson lintu, OM145. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty ja julkaistu 1904.
Litania , OM152. Tekstit perinteisiä liturgisia. Sävelletty 1920-luvulla, ei ole julkaistu. Esityskokoonpanona on liturgi ja neliääninen sekakuoro.
1. Herra, kuule rukouksemme! – 2. Auta meitä laupias Herra Jumala! – 3. Varjele meitä laupias Herra Jumala – 4. Varjele meitä laupias Herra Jumala! – 5. Auta meitä laupias Herra Jumala! – 6. Kuule meitä, laupias Herra Jumala! – 7. Kuule meitä, laupias Herra Jumala! – 8. Kuule meitä, laupias Herra Jumala! – Oi Jumalan karitsa, joka poistat maailman synnit (liturgi) – Armahda meitä! (kuoro) – Oi Jumalan karitsa, joka poistat maailman synnit (liturgi) –Armahda meitä! (kuoro) – Oi Jumalan karitsa, joka poistat maailman synnit (liturgi) – Anna meille, anna meille rauhasi ja siunauksesi (kuoro).
Lyhempi litania , OM153. Tekstit perinteisiä liturgisia. Sävelletty 1920-luvulla, ei ole julkaistu. Esityskokoonpanona on liturgi ja neliääninen sekakuoro.
1. Kiitos ja ylistys olkoon siitä Sinulle, Jumalamme (liturgi ja kuoro peräkkäin sama teksti)–2. Herra kuule meitä – Kuule meitä laupias Herra Jumala – 3. Herra, älä hylkää vaan auta meitä! – Auta meitä laupias Herra Jumala – 4. Herra Jumala, Sinä sen voit ja tahdot – Amen, amen, amen.
Lypsäjän hyräilyä, OM154. Huomenna taas kun on lauvantai hoi. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1907 tai aikaisemmin, julkaistu 1907.
Minä ilmoitan teille suuren ilon, OM167B. Joulupäivänä. Teksti perinteinen liturginen (Raamattu, Luukkaan evankeliumi). Sävelletty 1920-luvulla, julkaistu 1951. Esityskokoonpanossa on liturgi, sekakuoro ja urut.
Mokoma lokomotiivi! , OM173. Hiilonen hehkuu nyt! Teksti J. H. Erkko. Sävelletty 1894 tai aikaisemmin, ei ole julkaistu. Sekakuorossa on alttosoolo. Oskar Merikannon sovitus pianon säestyksellä tunnetaan, sitä ei ole julkaistu.
Mun tehtäväni halpa on, OM176. Mun tehtäväni halpa on ja suurten silmiss’ arvoton – Vaikk’ tehtäväni halpa on ja ihmismitoin arvoton. Teksti Kaarlo Terhi (Kaarlo Hammar). Sävelletty 1903 tai aikaisemmin, julkaistu 1903. Hammarin runon otsikkona on Palvelijattaren virsi.
Mä matkamies oon kulkeva, OM177. Teksti Wilhelm Malmivaara. Sävelletty ja julkaistu 1924.
Neidon mielet, OM178. Uljas on Suomelan kankahan koivu, kaunis ja uljas on harjulla mänty. Teksti Kasimir Leino. Sävelletty 1898 tai aikaisemmin, julkaistu 1907.
Nuoriso! , OM181. Nuoriso reipas! Suomea suojelemaan joka sormi – Nouse, nuoriso. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty 1909, ei ole julkaistu. Omistus Päivölän Laulajat.
Nyt on helluntai, OM182. Todennäköisesti Oskar Merikannon sovitus, joka on julkaistu 1906 erillispainatteena.
Nyårshymn, OM185. Var helsadt nya år – Nyårs-hymn. Teksti Arthur Sjöblom. Sävelletty 1901, ei ole julkaistu.
Nälkämaan laulu, OM186. Kuulkaa korpeimme kuiskintaa! – Kainuun laulu – Kainuun marssi – Korpi-Kainuun marssi – Karjalan poikain marssilaulu (Karjalan mailla me ollaan vaan). Teksti Ilmari Kianto ja Huugo Linna. Sävelletty 1911, julkaistu 1912. Merikannon käsikirjoituksessa olevan ohjeen mukaan laulun voi esittää myös yksiäänisenä. Karjalan poikain marssilaulu on Aapo Similän 1929 levyttämä versio kokonaan uusilla sanoilla.
Oi Jumalan karitsa, OM192. Oi Jumalan karitsa, joka pois otat maailman synnit. Teksti Nikolaus Decius, suomennos Mikael Agricola (1549) ja Jacobus Finno (1583). Sävelletty 1920-luvulla, ei ole julkaistu.
Olen jäänynnä kullastain, OM194. Niin oon jäänynnä kullastain, kuin kukka ahon laitaan. Kansanlaulu Rantasalmelta. Sovitettu ja julkaistu 1891. Sekakuorossa on soolo yksittäiselle lauluäänelle.
Oma tupa, OM195. Sinisen järven rannalla on tupa, pieni tupa. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty ja julkaistu 1900.
Paimenen laulu, OM199. Täällä koira karjoineen, täällä karja kelloineen – Herdesång (Bete för min hjord här är) – Vallarelåt (Hör, det klingar i vall lock). Teksti J. H. Erkko, ruotsinnosten tekijöitä ei tiedetä. Sävelletty ehkä 1904, julkaistu 1907,.
Pohjolan hymni, OM207. On pohjola meille se mieluisin maa – Pohjalaisten marssi – Pohjalaisten hymni. Teksti Ilmari Calamnius. Sävelletty 1909 ja julkaistu viimeistään 1918.
Postcommunio, OM210. Herra olkoon teidän kanssanne! – Niin myös sinun henkesi kanssa! Perinteinen liturginen teksti. Sävelletty 1920-luvulla, ei ole julkaistu.
Pääskyselle, OM213. Et silloin pieni pääsky, sä laula riemuiten. Teksti Jooseppi Mustakallio. Sävelletty 1887-1889, julkaistu 1892.
Rakkaus, OM216. Isäni rikast’, äitini rakast’, itse mä tahdoin kaunist’ – Pettynyt. Kansanlaulu. Sovitettu 1907 tai aikaisemmin, julkaistu 1907.
Rannalla istuja, OM217. Kuljin ma illalla kotikylän rantaa, piirtelin kultani hellän nimen santaan. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1907 tai aikaisemmin, julkaistu 1907.
Runnin marssi, OM223. Ei ihmeenpää kuin lähde tää, se terveysvoiman sisältää – General Manner¬heims marsch. Teksti Josef Daniel Stenbäck. Sävelletty 1920, julkaistu käsikirjoituksen näköispainoksena 1938.
Satakunnan laulu, OM228. Virtamme vilpas voittoisasti, rinnasta Suomen syöksyen. Teksti Kustaa Killinen. Sävelletty 1898, julkaistu 1907. Omistus Porin kansalliskööri.
Sinisilmä, OM235. Sinisilmä herttainen ja kaunis katsanto. Kansanlaulu Rautalammilta. Sovitettu ja julkaistu 1921.
Stenen i grönan dal, OM243. Det stiger en suckan ur fosterjorden – Vaan Suomi sorru ei kuitenkaan (Maa huokaa ja taivaan pilvet peittää). Teksti Alexander Slotte, suomennos Alpo Noponen. Sävelletty 1923, ei ole julkaistu.
Suomen Eläinsuojelusyhdistyksen marssi, OM251. Ken tahtoo aikaa armaampaa, saa paljon pahaa kaataa – Uudenmaan Eläinsuojelusyhdistyksen marssi. Teksti Aukusti Simelius. Sävelletty 1907 tai aikaisemmin, julkaistu 1907.
Suomen laulu, OM253. Tule, laulamme laulua Suomenmaan, tule, laulamme raikkahin rinnoin. Teksti Severi Nuormaa. Sävelletty 1904 tai aikaisemmin, julkaistu 1904.
Suomen valta, OM256. Nouse, riennä, suomen kieli. Teksti August Ahlqvist kirjailijanimellä A. Oksanen. Sävelletty 1902, ei ole julkaistu. Esityskokoonpanona sekakuoro ja orkesteri.
Suomesta lähtiessä, OM257. Kylmää henkivän pilven alle. Teksti Yrjö Weilin. Sävelletty 1897, ei ole julkaistu. Vain teksti on säilynyt, musiikki on kadoksissa.
Suottako Suomi luottaa Luojahansa, OM258. Kun kaikkivaltias loi ihmisensä. Teksti Jooseppi Mustakallio. Sävelletty 1897, julkaistu 1898. Omistus Mikkelin lauluseura. Esityskokoonpano koostuu tenorisoolosta, mieskuorosta, naiskuorosta ja sekakuorosta.
Talkoopolska, OM270. Tän kylän pojat tanssimahan, Lassi ja Aku ja Taavi. Teksti Larin-Kyösti. Sävelletty 1902, julkaistu 1907. Oskar Merikannon pianosovitus tunnetaan.
Talkoot, OM271. Soi pellolla nauru ja touhu ja työ. Teksti Eino Tikkanen. Sävelletty 1915, ei ole julkaistu.
Tervehdys-hymni höyrylaiva Pohjolalle!, OM276. Terve, terve Pohjola! Liikenteemme uusi välittäjä, vaurastuksen kaunis kartuttaja. Teksti Oskar Merikanto. Sävelletty 1905, julkaistu käsikirjoituksen näköispainoksena 2008.
Trasten i höstkvällen, OM278. Var tyst, du trast som klagar – Rastas syysiltana (Oi vait’ sä rastas armas). Teksti Gunnar Wennerberg, suomennoksen tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1897, julkaistu 1898. Omistus Alexander Schröder.
Tuoll’ on mun kultani, OM282. Tuoll’ on mun kultani ain’ yhä tuolla – Fjärran han dröjer. Teksti Kanteletar.  Sovitettu ja julkaistu 1907. Sovitus on tehty kolmelle tarkemmin määrittämättömälle äänelle.
Tuoll’ on mun kultani, OM283. Tuoll’ on mun kultani ain’ yhä tuolla – Fjärran han dröjer. Teksti Kanteletar.  Sovitettu ja julkaistu 1907. Sovitus on tehty neljälle tarkemmin määrittämättömälle äänelle.
Työväen marssi, OM290. Käy eespäin väki voimakas – Helsingin Työväenyhdistyksen marssi – Arbetarnas marsch (Gå fram, du starka, sega folk) – Suomen työväenluokan marssi (Sä luokka kauan kärsinyt). Teksti Aarne Törneroos kirjailijanimellä Tuokko, ruotsinnos Ture Jansson, tekstiversio Suomen työväenluokan marssi Jalmari Virtanen. Sävelletty 1894 tai aikaisemmin, julkaistu 1896. Omistus Helsingin Työväen sekakuoro. Oskar Merikannon pianosovitus tunnetaan.
Uusmaan marssi, OM297. Täynn’ ihanuutta Suomi on – Uusimaa. Teksti J. H. Erkko. Sävelletty ja julkaistu 1897.
Vaikka aika rientää kurjan maan, OM299. Vaikka aika rientää kurjan maan, Kristus sentään elää ainiaan. Alkuperäinen teksti Lars Stenbäck, suomennos Yrjö Weilin. Sävelletty 1923, julkaistu 1924.
Vanhan kullan hellu, OM303. Vanhan kullan hellu, tanssia pritkutellu niinkuin isänäidin puolaru¬kki. Kansanlaulu. Sovitus 1893, julkaistu 1894.
Vanhanpiian valitus, OM304. Voi minua likkaa, että olen vanhaksi ja hyljätyksi jäänyt. Kansanlaulu. Sovitusaikaa ei tiedetä, ehkä 1906-1907, julkaistu 2014.
Venehessä, OM307. Venehessä soutelen. Kansanlaulu. Sovitettu 1893, ei ole julkaistu. Sovitus tunnetaan vain välillisesti, se on kadoksissa.
Veni creator spiritus, OM308. Teksti [[Rabanus Maurus] . Sävelletty 1906 Anton Ohornin viisinäytöksiseen näytelmään Luostariveljet (Die Brüder von St. Bernhard)”, julkaistu 2018. Teoksen alkusoitto esitetään pelkästään uruilla.
Vi vänta, OM309. Vi vänta, vi vänta dag som skall gry – Me laulamme (Me laulamme nuorten laulua näin). Teksti Johan Bergman, suomennos nimimerkki ”M. K-hti”. Sävelletty ja julkaistu 1907. Oskar Merikannon mieskuorosovitus tunnetaan.
Vienankarjalaisen laulu, OM310. Karjalan termäsill’ lapsena leikin, kyykkiä keiloja kisaellen – Karjalan termäsill’ – Vienan-Karjalaisen laulu. Teksti Matti Väisänen ja Iivo Marttinen. Sävelletty ja julkaistu 1919. Ulkopoliittisista syistä laulusta on toisen maailmansodan jälkeen käytetty alkusanojen mukaista nimeä ”Karjalan termäsill’”.
Vienan rannalla, OM312. Vienan rannall’ koivun alla kuulin laulun kaunihin – På Dvinas stränder. Teksti kansanlaulun pohjalta Antero Warelius. Sovitettu ja julkaistu 1907. Sovitus on kolmiääninen, ääniä ei ole täsmennetty.
Vuor’ on korkea, OM322. Vuor’ on korkea, nousu vaivalloista – Vuori korkea. Tekstin tekijää ei tiedetä. Sävelletty 1923, julkaistu 1924.
Yleinen kirkkorukous, OM328. Kiitos ja ylistys olkoon siitä Sinulle, Jumalamme! Perinteinen liturginen teksti. Sävellys 1920-luku, julkaistu 1951. Esityskokoonpanossa on liturgi, sekakuoro ja urut.
Älä sinä mammani, OM331. Kansanlaulu. Sovitettu 1893, ei ole julkaistu. Sovitus tunnetaan vain välillisesti, se on kadoksissa.