stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vuoden 1992 kesäolympialaisten mitalitaulukko
Mitalitaulukko

| Vuoden 1992 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1992 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1992 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1992 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1992 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1992 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdistynyt joukkue | 45 | 38 | 29 | 112 |
| 2 |  Yhdysvallat | 37 | 34 | 37 | 108 |
| 3 |  Saksa | 33 | 21 | 28 | 82 |
| 4 |  Kiina | 16 | 22 | 16 | 54 |
| 5 |  Kuuba | 14 | 6 | 11 | 31 |
| 6 |  Espanja | 13 | 7 | 2 | 22 |
| 7 |  Etelä-Korea | 12 | 5 | 12 | 29 |
| 8 |  Unkari | 11 | 12 | 7 | 30 |
| 9 |  Ranska | 8 | 5 | 16 | 29 |
| 10 |  Australia | 7 | 9 | 11 | 27 |
| 11 |  Kanada | 7 | 4 | 7 | 18 |
| 12 |  Italia | 6 | 5 | 8 | 19 |
| 13 |  Iso-Britannia | 5 | 3 | 12 | 20 |
| 14 |  Romania | 4 | 6 | 8 | 18 |
| 15 |  Tšekkoslovakia | 4 | 2 | 1 | 7 |
| 16 |  Pohjois-Korea | 4 | 0 | 5 | 9 |
| 17 |  Japani | 3 | 8 | 11 | 22 |
| 18 |  Bulgaria | 3 | 7 | 6 | 16 |
| 19 |  Puola | 3 | 6 | 10 | 19 |
| 20 |  Alankomaat | 2 | 6 | 7 | 15 |
| 21 |  Kenia | 2 | 4 | 2 | 8 |
| 22 |  Norja | 2 | 4 | 1 | 7 |
| 23 |  Turkki | 2 | 2 | 2 | 6 |
| 24 |  Indonesia | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 25 |  Brasilia | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 26 |  Kreikka | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 27 |  Ruotsi | 1 | 7 | 4 | 12 |
| 28 |  Uusi-Seelanti | 1 | 4 | 5 | 10 |
| 29 |  Suomi | 1 | 2 | 2 | 5 |
| 30 |  Tanska | 1 | 1 | 4 | 6 |
| 31 |  Marokko | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 32 |  Irlanti | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 33 |  Etiopia | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 34 |  Viro | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 35 |  Algeria | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 36 |  Liettua | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 37 |  Sveitsi | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 38 |  Nigeria | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 38 |  Jamaika | 0 | 3 | 1 | 4 |
| 40 |  Latvia | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 41 |  Namibia | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 41 |  Etelä-Afrikka | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 41 |  Itävalta | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 44 |  Belgia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 44 |  Kroatia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 44 |  Itsenäiset olympiaurheilijat | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 44 |  Iran | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 48 |  Israel | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 49 |  Kiinan Taipei | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 49 |  Peru | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 49 |  Meksiko | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 52 |  Mongolia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 52 |  Slovenia | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 54 |  Puerto Rico | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Qatar | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Suriname | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Thaimaa | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Malesia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Filippiinit | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Pakistan | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Ghana | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Kolumbia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Bahama | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 54 |  Argentiina | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 260 | 257 | 298 | 815 |
Lähde: Barcelona 1992 olympic.it. Viitattu 23.1.2016. (englanniksi)
Istaravšan

| Istaravšan Истаравшан |
| --- | --- |
 Muğteppan linnoituksen uudelleen rakennettu portti.
 Istaravšan
 Koordinaatit: 39°54′34″N, 69°0′17″E 
Valtio:  Tadžikistan
Maakunta:  Suğd
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  687 km²
Väkiluku (2020):  63 078 (kaupunki) 281 918 (kaupunkialue)
 
 Kaupungin sivusto 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kūkgunbazin moskeija.
Xavzi Sanginin moskeija 1900-luvun alusta.
Istaravšanin vanhaakaupunkia.
Istaravšan (tadžikiksi Истаравшан, vuoteen 2000 saakka Ūroteppa, Ӯротеппа) on kaupunki Suğdin maakunnassa Tadžikistanissa. Se sijaitsee Turkestanvuorten pohjoisella reuna-alueella 73 kilometriä maakunnan pääkaupungista Xudžandista lounaaseen. Kaupunkialueella oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 281 918 ja varsinaisessa kaupungissa 63 078 asukasta.
Maantiede ja ilmasto

Istaravšanin kaupunkialueen pinta-ala on 687 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Zafarobodin, idässä ja kaakossa Devaštitšin ja lounaassa Šahristonin piireihin sekä lännessä Uzbekistaniin. Alue sijaitsee Turkestanvuorten pohjoisrinteillä ja ulottuu pohjoisessa Nälkäaron kaakkoisreunalle. Eteläosan korkeus on 4 000 ja pohjoisen tasangon 500–600 metriä merenpinnasta.
Seudulla vallitsee kuiva mannerilmasto. Heinäkuun keskilämpötila on 24,1 astetta. Vuotuinen sademäärä on tasangolla 200–300 ja vuorilla 300–800 millimetriä. Kattasoijoki muodostaa kaupungin eteläpuolella samannimisen tekojärven. Havubakissa on kuumia kivennäislähteitä, joiden yhteyteen on rakennettu parantola.
Asutus ja väestö

Vuonna 1936 perustettu Ūroteppan piiri muutettiin Istaravšanin kaupungiksi vuonna 2000. Siihen kuuluu kaupungin keskustan lisäksi kymmenen maaseutuyhteisöä: Džavkandak, Guli Surx, Nidžonī, Nofarodž, Poškent, Qal’ai Baland, Qal’atšai Kalon, Sabriston, Tšorboğ ja Zarhalol. Naapurustoja on 22 ja kyliä 68.
Kaupunkiväestön osuus on 22 prosenttia. Tadžikkien lisäksi alueella asuu uzbekkeja (noin 14 prosenttia).
Keskustaajaman asukasluvun kehitys
| 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2000 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| &&&&&&&&&&023839.&&&&0023 839 | &&&&&&&&&&032523.&&&&0032 523 | &&&&&&&&&&037662.&&&&0037 662 | &&&&&&&&&&045763.&&&&0045 763 | &&&&&&&&&&051000.&&&&0051 000 | &&&&&&&&&&060200.&&&&0060 200 |
Historia

Istaravšan (Ūroteppa) on yksi Tadžikistanin vanhoista kaupungeista. Sen 2500-vuotisjuhlia vietettiin vuonna 2002. Kaupungin nykyinen nimi perustuu Sogdianaan kuuluneeseen Istaravšanin tai Usrušanan alueeseen. Se oli Silkkitien varrella sijainnut kauppapaikka, jonka ovat hävittäneet Aleksanteri Suuri vuonna 329 eaa, mongolit 1200-luvun alussa ja venäläiset vuonna 1866.
Liikenne ja talous

Istaravšanin kautta kulkee Dušanben ja Xudžandin välinen maantie. Matkaa pääkaupunkiin on 268 kilometriä. Liikennöintiä on helpottanut huomattavasti vuonna 2012 avattu Šahristonin tunneli.
Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan, vihannesten, perunan, hedelmien, viinirypäleiden ja melonien viljelyyn sekä karjanhoitoon. Lähes puolet viljelysmaasta on keinokasteltua.
Istaravšanissa on elintarvike-, tekstiili- ja rakennustarviketeollisuutta. Kaupunki on myös perinteisten käsityöammattien keskus.
Nähtävyydet

Kaupungin koillisosan mäellä sijaitsee osittain uudelleen rakennettu Muğteppan linnoitus, joka on perustettu 400-luvulla eaa. Sen keskellä on 5 000-paikkainen amfiteatteri. Linnoituksen lähellä entisessä ortodoksikirkossa toimii kotiseutumuseo, joka esittelee kaupungin historiaa ja käsityötaidetta.
Istaravšanin vanhankaupungin tunnetuin nähtävyys on 1500-luvulla rakennettu Kūkgunbazin eli Abdulatif Sultonin moskeija, joka on muutettu madrasaksi 1600-luvulla. Muita historiallisia kohteita ovat merkkihenkilöiden hautakammiot, joista vanhimmat ovat 700-luvulta, Bobo Tağon mausoleumin rakennuskokonaisuus 1500-luvulta, Sari Mazorin mausoleumit ja moskeija 1500–1800-luvulta ja Rustambekin madrasa 1800-luvulta. Vanhassakaupungissa on säilynyt myös 1700–1900-luvun alun asuintaloja. Kaupungin torialueen lähellä sijaitsevat käsityöläisten työpajat.
Aiheesta muualla

Kaupungin sivusto
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Istaravšan Wikimedia Commonsissa
Illja Salaujou

| Illja Salaujou> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. heinäkuuta 2000 (ikä 24) Mahiljou, Valko-Venäjä
Kansalaisuus:   Valko-Venäjä
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  189 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  Calgary Flames
Sarja:  NHL
Pelinumero:  98
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  Dinamo Minsk (KHL) Dinamo-Maladetšna (BXL)
NHL-varaus:  205. varaus, 2020 Calgary Flames
Illja Ivanavitš Salaujou (valkoven. Ілля Іванавіч Салаўёў, ven. Илья Иванович Соловьев, Ilja Ivanovitš Solovjev; s. 20. heinäkuuta 2000 Mahiljou, Valko-Venäjä) on valkovenäläinen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-seura Calgary Flamesin organisaatiossa.
Ura > Seuraura

Salaujou on OCOR Mahiljoun kasvatti. Hän debytoi miesten peleissä vain 16-vuotiaana kaudella 2016–2017, jolloin Salaujou pelasi Valko-Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Vyšeišaja ligassa sekä kotimaansa alle 17- että alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa yhteensä 45 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua tehopistein 10+17=27. Hän sijoittui koko sarjan puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain H’K Šah’tsjor Salihorskin Jelisej Muzytšenka. Salaujou oli myös alle 17-vuotiaiden maajoukkueen neljänneksi paras pistemies ja tehokkain puolustaja tehoilla 6+13=19. Hän debytoi kauden aikana myös Valko-Venäjän alle 20-vuotiaiden maajoukkueen mukana Ekstraligassa, jossa Salaujou pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa 19. helmikuuta 2017 Himik-SKA Navapolatskia vastaan.
Kauden 2017–2018 Salaujou pelasi kokonaan Vyšeišaja Ligaa alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän oli tehoilla 8+21=29 joukkueen tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras pistemies. Kauden 2018–2019 Salaujou pelasi Ekstraligaa alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän pelasi liigassa varsinaisella tulokaskaudellaan 53 runkosarjaottelua tehopistein 3+5=8 ja neljä playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Salaujou teki ensimmäisen Ekstraliga-maalinsa 17. tammikuuta 2019 H’K Njoman Hrodnaa vastaan. Hän pelasi myös seitsemän Valko-Venäjän Cupin ottelua tehden yhden syöttöpisteen sekä seitsemän Belarus Development Cupin ottelua tehopistein 2+7=9, jolloin Salaujou oli pelipaikastaan ja puolet pienemmästä ottelumäärästään huolimatta alle 20-vuotiaiden maajoukkueen paras syöttäjä.
OHL-joukkue Saginaw Spirit varasi Salaujoun 53. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 2019. Samana kesänä hänet varasi myös Youngstown Phantoms 150. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa. Salaujou pelasi samana syksynä seitsemän Valko-Venäjän Cupin ottelua ja hän toimi alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina, kunnes Salaujou siirtyi Spiritin OHL-joukkueeseen kaudeksi 2019–2020. Hän teki siellä 53 runkosarjaottelussa tehot 7+33=40 ja Salaujou keräsi teholukeman +43, jolla hän sijoittui koko liigan puolustajien tehotilastossa toiseksi edellään vain Ottawa 67’sin Noel Hoefenmayer.
Kaudeksi 2020–2021 Salaujou palasi kotimaahansa ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella KHL-seura Dinamo Minskiin. Hän teki KHL-debyyttinsä runkosarjan kolmannella kierroksella 9. syyskuuta 2020 Barys Nur-Sultania vastaan. Salaujou sai ottelussa jääaikaa 12.58 minuuttia. Hän sai ottelussa myös syöttöpisteen Maksim Suškan tekemään maaliin. KHL-uransa avausmaalin Salaujou teki 7. tammikuuta 2021 vieraissa Dinamo Riikaa vastaan. Kaikkiaan hänen tulokaskautensa toi 41 runkosarjaottelussa tehot 2+7=9 ja viidessä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Salaujou pelasi kauden aikana myös yhden runkosarja- ja playoff-ottelun sekä kaksi Valko-Venäjän Cupin ottelua Ekstraliga-joukkue Dinamo-Maladetšnan vahvuudessa.
Calgary Flames varasi Salaujoun seitsemännellä kierroksella 205. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2020. KHL-kauden 2020–2021 jälkeen, huhtikuussa 2021 hän teki seuran kanssa kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen.
Ura > Maajoukkueura

Salaujou edusti Valko-Venäjää IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti hopeaa ja oli nostamassa joukkuetta seuraavaksi vuodeksi pääsarjatasolle. Yhteensä Salaujou on pelannut kuusi A-maaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä vain 18-vuotiaana kaudella 2018–2019.
Salaujou pelasi myös alle 20-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2019 ja 2020, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan ja jälkimmäinen pronssiin. Hänet valittiin myös vuoden 2019 turnauksen parhaaksi puolustajaksi. Salaujou pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän toimi Valko-Venäjän varakapteenina. Valmennus valitsi Salaujoun joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Yhdysvaltoja vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Salaujou edusti Valko-Venäjän alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta sekä Macs Tournamentissa vuoden 2017 vaihteessa että Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2017, joista ensimmäinen turnaus päättyi kultaan ja jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan.
Kansalaisoikeudet

Kansalaisoikeudet ovat perustuslakiin kirjattu joukko poliittisia ja negatiivisia yksilönvapauksia, joita julkinen valta ei saa loukata tai rajoittaa edes demokraattisella päätöksellä. Ne ovat pikemminkin toimivan demokratian elinehto.lähde?
Kansalaisoikeuksien sijasta nykyisin Suomessa puhutaan perusoikeuksista. Vuoden 1995 perusoikeusuudistuksessa taattiin kyseiset oikeudet kaikille, eikä enää ainoastaan Suomen kansalaisille. Siten termi "kansalaisoikeus" on vanhahtava ja poistumassa käytöstä. Kuitenkin esimerkiksi vaalioikeudet kuuluvat edelleen suurelta osin vain kansalaisille.
YK:n kansalaisoikeuksien sopimuksen mukaan näitä oikeuksia ovat:
Äänioikeus, joka määrittelee, ketkä saavat päättää yhteisön asioista.
Ennen kaikkea vahva oikeusvaltioperiaate, jonka mukaan ihmisiä ei saa pidättää mielivaltaisesti tai rangaistuksia ei saa antaa teoista, jotka eivät tekohetkellä olleet laittomia. Kansalaisoikeutensa loukatuksi tuntevilla pitää olla mahdollisuus nostaa syyte, ja tuomiot pitää saattaa toimeen.
syytettyjen tulee olettaa olevan syyttömiä ennen kuin heidät todistetaan syyllisiksi, ja syytetyille pitää kertoa mistä heitä syytetään. Pidätettyjä ei saa pitää vangittuna mielivaltaisen pitkään, vaan oikeudenkäynti pitää taata pian vangitsemisen jälkeen.
julkinen valta ei saa syrjiä mitään vähemmistöä, eikä lainsäädännössä tai julkisen vallan määräyksissä saada erotella ihmisiä syntyperän, rodun, seksuaalisen suuntautumisen tai yhteiskunnallisen aseman perusteella.
Ruumiillinen koskemattomuus: kidutuksen ja hengen riistämisen tulee olla kiellettyä, ja kuolemanrangaistuksen ollessa käytössä sen tulee koskea vain törkeimpiä rikoksia.
Orjuuden ja pakkotyön tulee olla kiellettyä
Panarkismi: kansalaisilla tulee olla mahdollisuus poistua valtion alueelta tai liikkua vapaasti.
Sananvapaus ja lehdistönvapaus tulee taata.
Yksityisyyden suoja tulee taata.
Uskonnonvapaus tulee suojata.
Valtiota, jossa nämä kansalaisoikeudet eivät toteudu, nimitetään usein poliisivaltioksi. Tällaisessa valtiossa vallitsee totalitarismi.
Kansalaisvapaudet: esimerkkejä

Freedom House käyttää muun muassa seuraavia kriteerejä mitatessaan kansalaisoikeuksia eri maissa:
Ilmaisun- ja uskonnonvapaus:
onko vapaita ja riippumattomia tiedotusvälineitä (valtion valvomat tiedotusvälineet (kuten Yleisradio) saavat täydet pisteet, jos niiden anti on monipuolista)
sensuroiko valtio suoraan tai epäsuoraan painotuotteita, internetiä, TV:tä, radiota tai taideteoksia
onko presidentin tai korkeimpien vallankäyttäjien kunnian ja arvovallan loukkaaminen sallittua
käyttääkö valtio tukiaisia viestimille lisätäkseen mieleistään journalismia tai ehkäistäkseen vastakkaista
rajoitetaanko uskontokuntien toimintaa rekisteröintivaatimuksilla
vainotaanko uskonnonharjoittajia tai toimittajia; valitseeko hallitus uskonnollisia johtajia
vaikuttaako valtio vahvasti opetusohjelmiin poliittisin tarkoitusperin
uskaltavatko ihmiset keskustella keskenään vapaasti, myös politiikasta, ilman pelkoa viranomaisten sanktioista
Kokoontumis- ja yhdistymisvapaus:
rajoitetaanko rauhanomaisia mielenosoituksia vakavasti
rajoittaako tai vaikeuttaako valtio ammattiliittoja tai yhdistystoimintaa tai sen rahoitusta paljon tai pitääkö toimijoiden tai rahoittajien pelätä valtiota
painostetaanko ihmisiä liittymään tai olemaan liittymättä ammattiliittoihin
Laillisuusperiaate:
riippumattomuus: painostaako tai komentaako hallitus tai muu poliittinen, taloudellinen tai uskonnollinen valta oikeuslaitosta
paneeko valtio toimeen oikeuslaitoksen tuomiot
onko syytetty syytön kunnes toisin todistetaan
ovatko oikeudenkäynnit reiluja ja puolueettomia
onko poliisilaitos siviilien vallan alla
rangaistaanko poliiseja, jos he pahoinpitelevät tai pidättävät aiheetta kansalaisia
kärsivätkö kansalaiset sodasta tai sisäisestä selkkauksesta
onko etnisillä, seksuaalisilla ja uskonnollisilla vähemmistöillä ja naisilla samat oikeudet kuin muillakin ja tuomitaanko heitä vastaan väkivaltaa tekevät
Yksilön itsemääräämisoikeus:
tuomitaanko vaimon raiskauksesta tai hakkaamisesta
sorretaanko naisia perintölaeissa tai huoltajuus- ja avioerolaeissa
onko puolison valinta vapaata ja lapsiavioliitot kiellettyjä
rajoittaako valtio ulkomaanmatkoja
saavatko ihmiset riittävän vapaasti ostaa ja myydä maata ja muuta omaisuutta sekä perustaa yrityksiä ja valita työpaikkansa
kontrolloiko valtio taloutta vahvasti esimerkiksi omistamalla paljon yrityksiä, sääntelemällä hintoja tai asettamalla tuotantokiintiöitä
estetäänkö jotain etnistä ryhmää tekemästä tiettyjä töitä
onko maassa pakkotyötä
tukeeko valtio laajalti uskonnollista, etnistä tai kulttuurista propagandaa (indoktrinaatiota).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen YK-liitto. Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus YK:n kansalaisoikeuksien sopimus
Altman, Andrew: Civil Rights The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Pascal (yksikkö)

Pascal (tunnus Pa) on paine, jonka yhden newtonin voima aiheuttaa kohdistuessaan neliömetrin pinta-alalle. Pascal on SI-järjestelmän paineen yksikkö. Pascal-yksikkö on nimetty Blaise Pascalin mukaan.
Koska pascal on varsin pieni yksikkö, käytetään sen ohella paineen yksikkönä myös baaria (bar). Yksi baari on 100 000 pascalia, ja se on hieman pienempi kuin normaali ilmanpaine maan pinnalla.
Siis:
1 Pa = 1 N/m²
1 bar = 100 000 Pa = 100 kPa = 0,1 MPa
perusyksiköissä ilmaistuna: 1 Pa = kg / (m·s²)
Meteorologiassa käytetään nykyisin ilmanpaineen yksikkönä millibaarin asemasta hehtopascalia. Koska 1 000 mbar = 1 000 hPa, lukuarvot säilyvät samoina.
Myös elastisten kertoimien (kimmokerroin, liukukerroin ja puristuskerroin) yksikkö on pascal. Yksikköä pascal käytetään lujuusopissa erilaisten jännitysten laskennassa sekä materiaaliominaisuuksien ilmaisemiseen, jännitykset ja lujuudet ovat useimmiten suuruusluokassa MPa eli N/mm².
Muita paineen yksiköitä

Elohopeamillimetriä käytetään nykyäänkin verenpaineen mittauksissa. Aiemmin paineelle on käytetty monia yksiköitä: muun muassa torri, paunaa neliötuumalle eli psi, kilopondia neliösenttimetrille (kp/cm2), millimetri vesipatsasta ja normaali-ilmakehän paine (atm).
SI-kertoimet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kerroin | Nimi | Tunnus |  | Kerroin | Nimi | Tunnus |
| 100 | pascal | Pa |  |   |   |   |
| 101 | dekapascal | daPa |  | 10−1 | desipascal | dPa |
| 102 | hehtopascal | hPa |  | 10−2 | senttipascal | cPa |
| 103 | kilopascal | kPa |  | 10−3 | millipascal | mPa |
| 106 | megapascal | MPa |  | 10−6 | mikropascal | μPa |
| 109 | gigapascal | GPa |  | 10−9 | nanopascal | nPa |
| 1012 | terapascal | TPa |  | 10−12 | pikopascal | pPa |
| 1015 | petapascal | PPa |  | 10−15 | femtopascal | fPa |
| 1018 | eksapascal | EPa |  | 10−18 | attopascal | aPa |
| 1021 | tsettapascal | ZPa |  | 10−21 | tseptopascal | zPa |
| 1024 | jottapascal | YPa |  | 10−24 | joktopascal | yPa |
| 1027 | ronnapascal | RPa |  | 10−27 | rontopascal | rPa |
| 1030 | kvettapascal | QPa |  | 10−30 | kvektopascal | qPa |
DTM

| DTM |
| --- | --- |
  DTM-kausi 2024 

Luokka:  GT3 Pro
Maa:  Kansainvälinen
Ensimmäinen kausi:  2000
Kuljettajia:  15
Valmistajia:  5 Audi, Lamborghini, McLaren, Mercedes-AMG, Porsche
Rengasvalmistaja(t):  P Pirelli
Kuljettajien mestari:   Thomas Preining
Valmistajien mestari:   Porsche
Tallien mestari:   Manthey EMA
Virallinen kotisivu
DTM (lyhenne sanoista Deutsche Tourenwagen Masters) on saksalainen kilpa-autosarja, joka perustettiin vuonna 2000. Vuoden 2020 jälkeen sarja siirtyi FIA GT3 -luokkaan kaudeksi 2021. Moderneista DTM-autoista oli tullut hyvin kalliita ja niillä oli hyvin vähän tekemistä katuautojen kanssa.
Historia > Uusi sarja perustetaan

Uusi DTM-sarja perustettiin korvaamaan aiemmat Deutsche Tourenwagen Meisterschaft (vanha DTM) ja ITC-sarja (International Touring Car Championship), jotka päättyivät vuonna 1996 korkeiden kustannuksien vuoksi.
Vuonna 1997 alettiin nostaa esiin ajatuksia DTM-sarjan henkiin herättämisestä. Suuret saksalaiset autotehtaat eivät kuitenkaan olleet päässeet yhteisymmärrykseen uuden sarjan luonteesta ja säännöistä. Opel tahtoi pitää kustannukset kurissa, Mercedes taas tahtoi suunnata painopistettä voimakkaaseen tekniseen kehitykseen, BMW tahtoi pelkästään Saksaan keskittyvän sarjan sijaan kansainvälisyyttä ja Audi olisi tahtonut markkinoida nelivetomalliaan. Alfa Romeo oli ajanut menestyksekkäästi sekä ITC-sarjaa että ETCC-sarjaa, mutta ei aikonut palata DTM-sarjaan. Zakspeed halusi sarjaan mukaan Volvon C70 mallilla, mutta sitä ei hyväksytty mukaan.
Uusi DTM-sarja päätettiin aloittaa vuonna 2000, kun Mercedes-Benz ja Opel allekirjoittivat sopimuksen, jonka perusteella sarjassa ajettaisiin autoilla, jotka perustuvat tuotantomalleihin. Suurin osa kauden kilpailuista ajettaisiin Saksan maaperällä, ja sarjan kustannukset pyrittäisiin pitämään kohtuullisella tasolla.
Koska kilpailuja kuitenkin ajettiin myös Saksan ulkopuolella, ei Saksan moottoriurheiluliitto antanut käyttää mestaruussarjan (Meisterschaft) nimeä, joten uudeksi nimeksi päätettiin antaa Deutsche Tourenwagen Masters.
Toisin kuin ITC:n ja vanhan DTM:n aikaan, jolloin tallit käyttivät pääasiassa sedan-mallisia autoja, uuden DTM:n aikaan tallit siirtyivät käyttämään 2-ovisia coupé-mallin autoja. Opel valitsikin autonsa pohjaksi uuden Astran ja Mercedes valitsi CLK malliin perustuvan CLK-GTR mallin. Audi ilmoittautui sarjaan mukaan TT-R autolla, vaikka auton mitat eivät sarjan sääntöihin täysin sopineet, eikä talli näin ollen saanut tehdastallin paikkaa, eikä se voinut kerätä pisteitä valmistajien mestaruussarjaan.
Historia > Kaudet 2000–2003

Toukokuussa 2000, kun DTM kausi alkoi, kilpailu ajettiin legendaarisen Hockenheimring-radan lyhyellä versiolla. Monissa autoissa ei vielä ollut juurikaan sponsoreita. Kilpailut olivat Mercedeksen ja Opelin hallintaa, koska Audi TT-R:n aerodynamiikka ei ollut samalla tasolla kuin kilpailijoillaan. Vasta vuonna 2002 Audi sai autonsa toimimaan haluamallaan tavalla, ja tuloksena olikin kuljettajien mestaruus, jonka tallille ajoi Laurent Aïello.
Historia > Kausi 2004 – Audi mukaan tehdastalliksi

Kaudelle 2004 Audi sai viimein tehdastallin statuksen, sen rakennettua sääntöjen mukaisen auton, joka perustui A4 malliin. Myös muut valmistajat siirtyivät käyttämään jälleen Sedan mallisia autoja. Opel otti käyttöönsä Vectra GTS malliin perustuvan mallin ja Mercedes-Benz valitse käyttöönsä C-sarjalaiseen perustuvan mallin.
Historia > Kaudet 2005–2007

Opel ilmoitti kauden aikana vetäytyvänsä sarjasta vuoden 2005 lopussa, kun General Motors vähensi tukeaan tallille merkittävästi. Näin ollen kaudella 2006 sarjassa nähtiin vain Audin ja Mercedeksen autoja, joita molempia oli mukana 10 kappaletta. Sarjalla oli myös rahakas yhteistyösopimus ARD yhtiön kanssa, jossa oli ehtona että kaudella 2007 mukana olisi vähintään kolme tehdastallia. Huhuissa olikin Alfa Romeon paluu kaudeksi 2007. Huhut vahvistuivat lisää kun Alfa Romeo Sport yhtiön pääjohtaja Claudio Berro tavattiin Barcelonan varikolla kauden aikana. Kaikista huhuista huolimatta Alfa Romeo ei kuitenkaan osallistunut kaudelle, ja näin ollen myös kausi 2007 ajettiin kahden tehdastallin voimin.
Historia > Kaudet 2008–2013

DTM:ssä jatkettiin edelleen vain kahden tehdastallin voimin, vaikka huhuja liikkui eri tehtaiden mukaan tulosta. Huhuissa mukana olivat muun muassa Citroen, Lancia, Renault ja Jaguar, mutta yksinään ei koskaan ilmoittautunut sarjaan mukaan. Kaudet 2008 ja 2009 olivatkin Audin dominointia, ja molemmilla kausilla mestaruuden vei nimiinsä Audilla ajanut Timo Scheider. Kaudella 2010 Mercedes oli puolestaan parempi, ja mestaruuden vei nimiinsä Paul di Resta.
Kausilla 2011 ja 2012 DTM myös järjesti Race of Champions -tyylisen tapahtuman Münchenin olympiastadionilla.
Kaudella 2012 saatiin sarjaan myös kolmas tehdastallin, kun BMW ilmoittautui sarjaan uudella BMW M3 DTM -mallilla. Kaudella nähtiin myös Audin uusi Audi A5 DTM -malli.
Kaudeksi 2013 Audi esitteli uuden Audi RS5 DTM -mallin ennen kauden alkua.