stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
RS-25
Komponentit > Turbopumput > Hapetinjärjestelmä

Hapettimen matalapaineturbopumppu (LPOTP) on aksiaalivirtauspumppu, jonka pyörimisnopeus on noin 5 150 k/min ja jota pyörittää kuusiportainen turbiini, joka saa käyttövoimansa korkeapaineisesta nestemäisestä hapesta hapettimen korkeapaineturbopumpusta. Se nostaa nestehapen paineen 7 baarista 29 baariin, jolloin matalapainepumpusta tuleva virtaus johdetaan hapettinmen korkeapaineturbopumppuun (HPOTP). Moottorin käytön aikana paineenkorotuksen ansiosta hapettimen korkeapainepumppu voi toimia suurilla nopeuksilla ilman kavitaatiota. Mitoiltaan noin 450 x 450 mm oleva LPOTP on kytketty ajoneuvon hapetinkanaviin ja on tuettu kiinteään asentoon kiinnittämällä se suoraan ajoneuvon rakenteisiin.
Matalapaineiseen hapettimen kanavaan on asennettu pogo-vaimennusjärjestelmän akkumulaattori. Kun akkumulaattori paineistetaan kaasumaisella hapella (GOX) lämmönvaihtimen käämistä, vaimentaa se hapettimen syöttöjärjestelmän paineen heilahteluja.
Hapettimen korkeapaineturbopumppu koostuu kahdesta yksivaiheisesta keskipakopumpusta (pääpumppu ja esipolttimen pumppu), jotka ovat asennettu yhteiselle akselille ja joita pyörittää kaksivaiheinen kuumakaasuturbiini. Pääpumppu toimii noin 28 120 k/min nopeudella ja nostaa nestehapen paineen 29 baarista 300 baariin. HPOTP:n purkausvirtaus jakautuu useille reiteille, joista yksi johdetaan matalapainepumpun käyttövoimaksi. Toinen reitti kulkee hapettimen pääventtiilin kautta pääpolttokammioon. Toinen pieni virtausreitti johtaa hapettimen lämmönvaihtimeen. Nestemäinen happi virtaa tulvasuojaventtiilin läpi, joka estää sitä pääsemästä lämmönvaihtimeen, kunnes se on riittävän lämmin, jotta se voi hyödyntää HPOTP-turbiinista purkautuvien kaasujen sisältämän lämmön ja muuttaa nestemäisen hapen kaasuksi. Kaasu johdetaan jakoputkistoon ja johdetaan sitten nestemäisen happisäliön paineistamiseen. Yksi reiteistä johtaa HPOTP:n toisen vaiheen esipolttimen pumppuun, joka nostaa paineen 300 baarista 510 baariin. Pumpusta se kulkee hapettimen esipolttimen hapetinventtiilin kautta hapettimen esipolttimeen ja polttoaineen esipolttimen hapetinventtiilin kautta polttoaineen esipolttimeen. Hapettimen korkeapaineturbopumppu on mitoiltaan noin 600 x 900 mm ja se on kiinnitetty laipoilla kuumakaasuputkistoon.
Hapettimen korkeapaineturbopumpun turbiini ja -pumput ovat asennetty yhdelle akselille. Polttoainepitoisten kuumien kaasujen sekoittuminen turbiiniosassa ja nestemäisen hapen sekoittuminen pääpumpussa voi aiheuttaa vaaran. Vaaran estämiseksi nämä kaksi osaa on erotettu toisistaan ontelolla, jota moottorin heliuminsyöttö jatkuvasti puhdistaa. Kaksi tiivistettä minimoi vuodot onteloon; toinen tiiviste sijaitsee turbiiniosan ja ontelon välissä ja toinen pumppuosan ja ontelon välissä. Heliumpaineen menetys ontelossa johtaa moottorin automaattiseen sammumiseen.
Komponentit > Turbopumput > Polttoainejärjestelmä

Polttoaineen matalapaineturbopumppu (LPFTP) on aksiaalivirtauspumppu, jota pyörittää kaasumaisella vedyllä toimiva kaksivaiheinen turbiini. Se nostaa nestemäisen vedyn paineen 2 baarista 19 baariin ja syöttää sen polttoaineen korkeapaineturbopumppuun (HPFTP). Moottorin käydessä LPFTP:n tuottama paineenkorotus mahdollistaa HPFTP:n toiminnan suurilla nopeuksilla ilman kavitaatiota. LPFTP:n pyörimisnopeus on noin 16 185 k/min ja se on mitoiltaan noin 450 x 600 mm. Se on asennettu ajoneuvon polttoainekanavaan ja se on tuettu kiinteään asentoon kiinnittämällä se kantoraketin rakenteisiin.
Polttoaineen korkeapaineturbopumppu on kolmivaiheinen keskipakopumppu, jota pyörittää kaksivaiheinen kuumakaasuturbiini. Se nostaa nestemäisen vedyn paineen 19 baarista 450 baariin ja sen pyörimisnopeus on noin 35 360 k/min. Turbopumpun purkausvirtaus ohjataan pääventiiliin ja sen läpi, minkä jälkeen se jaetaan kolmeen virtausreittiin. Yksi reiteistä kulkee pääpolttokammion vaipan läpi, jossa vetyä käytetään kammion seinämien jäähdyttämiseen. Tämän jälkeen se johdetaan pääpolttokammion vaipasta polttoaineen matalapaineturbopumpun trubiiniin matalapainepumpun käyttövoimaksi. Pieni osa LPFTP:n virtauksesta ohjataan sitten kaikkien moottoreiden yhteisen jakoputkiston kautta yhtä reittiä pitkin polttoainesäiliön paineistukseen. Jäljelle jäävä vety johdetaan kuumakaasuputkiston sisä- ja ulkoseinien väliin, jossa se jäähdyttää sitä, mistä vety sitten purkautuu pääpolttokammioon. Toinen vedyn virtausreitti polttoaineen pääventtiilistä kulkee moottorin suuttimen läpi sen jäähdyttämiseksi. Sen jälkeen se liittyy kolmanteen virtausreittiin kammion jäähdytysventtiilistä. Tämä yhdistetty virtaus ohjataan sitten polttoaineen esipolttimeen. Polttoaineen korkoeapaineturbopumppu on mitoiltaan noin 550 x 1 100 mm ja on kiinnitetty laipoilla kuumakaasuputkistoon.
Komponentit > Voimakoneisto > Esipolttimet

Hapettimen ja polttoaineen esipolttimet ovat hitsattu kuumakaasun jakoputkistoon. Polttoaine ja hapetin syötetään esipolttimiin ja sekoitetaan, jotta tehokas palaminen voi tapahtua. Lisäkipinäsytytin on pieni yhdietelmäkammio, joka sijaitsee kunkin esipolttimen injektorin keskellä. Moottorin ohjain aktivoi kaksi kaksoiskipinäsytytintä, joita käytetään moottorin käynnistyssekvenssin aikana käynnistämään palaminen kussakin esipolttimessa. Ne kytkeytyvät pois päältä noin kolmen sekunnin kuluttua, koska palamisprosessi on tällöin itseään ylläpitävä. Esipolttimet tuottavat runsaasti polttoainerikasta kuumaa kaasua, joka kulkee turbiinien läpi tuottaen korkeapaineturbopumppujen käyttämiseen tarvittavan tehon.
HPOTP- ja HPFTP-turbiinien nopeus riippuu vastaavien hapettimen ja polttoaineen esipolttimen hapettimen venttiilien asennosta. Moottorinohjain säätää näitä venttiileitä, ja niiden avulla se kuristaa nestemäisen hapen virtausta esipolttimiin ja säätelee siten moottorin työntövoimaa. Hapettimen ja polttoaineen esipolttimen hapettimen venttiilit lisäävät tai vähentävät nestemäsien hapen virtausta, mikä lisää tai vähentää esipolttimen kammion painetta, HPOTP- ja HPFTP-turbiinien nopeutta sekä nestemäisen hapen ja kaasumaisen vedyn virtausta pääpolttokammioon, mikä lisää tai vähentää moottorin työntövoimaa. Hapettimen ja polttoaineen esipolttimien venttiilit toimivat yhdessä kuristaakseen moottoria ja pitääkseen polttoaineen seossuhteen vakaana 6,03:1.
Hapettimen ja polttoaineen pääventtiilit ohjaavat nestemäisen hapen ja nestemäisen vedy virtausta moottoriin, ja niitä ohjaa kunkin moottorin oma ohjain. Venttiilit ovat täysin auki moottorin käydessä.
Komponentit > Voimakoneisto > Pääpolttokammio

Moottorin pääpolttokammio vastaanottaa polttoainerikasta kuumaa kaasua kuumakaasun jakoputkiston jäähdytysjärjestelmästä. Kaasumainen vety ja nestemäinen happi tulevat kammioon pääinjektoriin, joka sekoittaa ajoaineet. Ne sytytetään "laajennetulla kipinäsytyttimellä" (engl. "Augmented Spark Igniter"), joka on H2/O2 -liekki injektorin keskellä. Pääinjektori ja kupukokoonpano ovat hitsattu kuumakaasun jakoputkeen ja pääpolttokammio on pultattu kiinni kuumakaasujen jakoputkistoon. Pääpolttokammio koostuu Inconel 718:sta valmistetusta rakenteellisesta kuoresta, joka on vuorattu kupari-hopea-zirkonium-seoksella nimeltä NARloy-Z, joka kehitettiin eritysesti tähän moottoriin 1970-luvulla. Vuoraukseen on työstetty noin 390 kanavaa nestemäisen vedyn johtamiseksi vuorauksen läpi polttokammion jäähdyttämiseksi. Pääpolttokammion lämpötila nousee lennon aikana noin 3 300 °C lämpöön, joka on korkeampi kuin raudan kiehumispiste.
Komponentit > Suutin

Moottorin suuttimen pituus on 3,1 metriä ja sen halkaisija on 0,26 metriä kurkussa ja 2,3 metriä ulostulon kohdalla. Suutin on pääpolttokammioon pultattu kellonmuotoinen jatke, jota kutsutaan de Laval -suuttimeksi. RS-25 moottorin suuttimessa on epätavallisen suuri laajenemissuhde (noin 69:1) kammion paineeseen nähden. Merenpinnan korkeudella tämän suhdeluvun suuttimessa virtaussuihku irtoaisi suuttimen sisäpinnasta, joka aiheuttaisi ohjausvaikeuksia ja voisi vaurioittaa ajoneuvoa mekaanisesti. Moottorin toiminnan paratamiseksi Rocketdynen insinöörit kuitenkin muuttivat suuttimen seinämien kulmaa teoreettisesti optimaalisimmasta kulmasta ja kavensivat sitä lähellä ulostuloa. Tämä nostaa paineen reunan ympärillä absoluuttiseen paineeseen, joka on 32 kPa ja 39 kPa välillä ja estää virtauksen irtoamisen. Virtauksen sisäosassa on paljon alhaisempi paine, noin 14 kPa tai vähemmän. Suuttimen sisäpintaa jäähdytetään nestemäisellä vedyllä, joka virtaa suuttimen ulkopuolelle juotettujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien läpi. Avaruussukkulassa suuttimen etupäähän on hitsattu tukirengas, joka on moottorin kiinnityspiste kiertorata-aluksen lämmönsuojaukseen. Lämpösuojaus on tarpeen, sillä suuttimien osat altistuvat kuumuudelle laukaisun, nousun, kiertoradalla olon ja laskeutumisen aikana. Suojaus koostuu neljästä kerroksesta metallivanua, joka on päällystetty metallikalvolla ja -verkolla.
Komponentit > Moottorinohjain

Moottorit ovat varustettu moottorinohjaimella, joka on integroitu tietokone, joka ohjaa kaikkia moottorin toimintoja venttiilien avulla ja valvoo sen suorituskykyä. Honeywell Aerospacen valmistama järjestelmä koostui alunperin kahdesta redundantista Honeywell HDC-601-tietokoneesta, jotka myöhemmin päivitettiin järjestelmäksi, joka koostui kahdesta kaksinkertaisesti redundantista Motorola 68000-suorittimesta. Ohjaimen asentaminen itse moottoriin yksinkertaistaa huomattavasti moottorin ja kantoraketin välistä johdotusta, koska kaikki anturit ja toimintalaitteet on kytketty suoraan vain ohjaimeen, jokainen ohjain kytketään sen jälkeen aluksen avaruussukkulan yleistietokoneisiin tai SLS-raketin ilmailutekniikkaan sen oman moottorin liitäntäyksikön kautta. Erillisen ohjainyksikön käyttäminen myös yksinkertaistaa ohjelmistoa, jonka myötä myös luotettavuus paranee.
Kaksi itsenäistä tupla-suoritin tietokonetta A ja B muodostavat ohjaimen, mikä antaa järjestelmälle redundanssin. Ohjainjärjestelmä A:n vikaantuminen johtaa automaattisesti siirtymisen ohjainjärjestelmään B ilman, että toimintavalmiudet heikkenevät; ohjainjärjestelmä B:n vikaantuminen johaisi moottorin rauhalliseen sammumiseen. Kummassakin järjestelmässä (A ja B) kaksi M68000-suoritinta toimivat samassa tahdissa rinnakkain, jolloin kumpikin järjestelmä pystyy havaitsemaan viat vertailemalla kyseisen järjestelmän kahden suorittimen väylien signaalitasoja. Jos eroja havaitaan väylien välillä, syntyy keskeytys ja ohjaus siirtyy toiselle järjestelmälle. Lohko I ohjainten muisti oli päällystetty lanka -tyyppistä muistia, joka toimi samalla tavalla kuin magneettimuisti ja säilyttä datan myös virran katkaisemisen jälkeen. Lohko II moottoreissa oli perinteinen CMOS staattinen muisti.
Ohjaimet suunniteltiin riittävän ketäviksi kestämään laukaisuvoimat ja ne osottautuivatkin erittäin kestäviksi vaurioita vastaan. Challengerin onnettomuuden tutkinnan aikana merenpohjasta talteenotetut kaksi (moottoreista 2020 & 2021) peräisin olevaa ohjainyksikköä toimitettiin Honeywell Aerospacelle tutkittavaksi ja analysoitavaksi. Yksi ohjain oli murtunut auki yhdeltä puolelta ja molemmat olivat pahasti syöpyneitä ja merieläinten vaurioittamia. Molemmat yksiköt purettiin ja muistiyksiköt huuhdeltiin deionisoidulla vedellä. Kun ne oli kuivattu ja tyhjiöpaahdettu, niistä haettiin tiedot rikosteknistä tutkimusta varten.
Komponentit > Moottorinohjain > Pääventtiilit

Moottorin tehon säätämiseksi moottorinojain operoi viittä hyrdaulisesti toimivaa ajoaineventtiiliä: hapettimen esipolttimen hapetin, polttoaineen esipolttimen hapetin, päähapetin, pääpolttoaine ja kammion jäähdytys. Hätätilanteessa venttiilit voidaan sulkea kokonaan käyttämällä moottorin heliumin syöttöjärjestelmää varajärjestelmänä.
Avaruussukkulassa päähapettimen ja polttoaineen ylivuotoventtiilejä käytettiin sammutuksen jälkeen jäljellä olevan ajoaineen poistamiseksi ajoainejärjestelmästä. Kun tyhjennys oli suoritettu, venttiilit sulkeutuivat ja pysyivät suljettuna koko loppulennon ajan.
Jäähdytysnesteen säätöventtiili on asennettu kunkin moottorin palotilan jäähdytysnesteen ohituskanavaan. Moottorinohjain säätelee kaasumaisen vedyn määrää, joka pääsee ohittamaan suuttimen jäähdytysnestekierukan, ja säätelee siten sen lämpötilaa. Kammion jäähdytysventtiili on täysin auki ennen moottorin käynnistystä. Moottorin käydessä se on täysin auki, kun kaasuläpän asetus on 100-109 %. Kun kaasuläpän asetus on välillä 65-100 %, sen asento vaihtelee välillä 66,4-100 %.
Komponentit > Gimbaali

Moottori on asennettu kardaanilaakerin kera, joka on universaali pallonivel, joka on pultattu kantorakettiin sen ylälaipasta ja moottoriin sen alalaipasta. Se on moottorin ja kantoraketin välinen työntövoiman rajapinta, joka kantaa moottorin painoa (3,5 t) ja kestää yli 2,2 milj. newtonin työntövoiman. Sen lisäksi, että kardaanilaakeri mahdollistaa moottorin kiinnittämisen kantorakettiin, se mahdollistaa moottorin kääntämisen kahden akselin ympäri noin ±10,5°. Tämän liikkeen avulla moottorin työntövoimavektoria voidaan muuttaa, jolloin kantoraketti ohjautuu oikeaan suuntaan.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Space Shuttle Main Engine Enhancements NASA. Arkistoitu 11.10.2012. Viitattu 9.4.2008.
The Roar of Innovation NASA. Arkistoitu 8.11.2002. Viitattu 9.4.2008.
Space Shuttle Main Engine - incredible facts users.ipfw.edu. Arkistoitu 27.9.2011. Viitattu 9.4.2008.
Space Shuttle Main Engine The First Ten Years (PDF) enginehistory.org. Arkistoitu 27.9.2011. Viitattu 9.4.2008.
NSTS 1988 News Reference Manual science.ksc.nasa.gov. Arkistoitu 25.3.2012. Viitattu 9.4.2008.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:RS-25
Kaaviokuva moottorin toimintaperiaatteesta.

Avaamalla kuva suuremmaksi tekstit saattavat vaihtua englanniksi. Saat suomenkieliset tekstit klikkaamalla oikeasta alalaidasta "tiedot". Avautuvalta sivulta kuvan alapuolelta valitse render this image -kohdasta kieleksi suomi.
Yläosassa oleva suuri harmaa putki kuljettaa polttoainetta matalapaineturbopumpusta (ei näy) korkeapaineturbopumppuun (harmaa rumpu vasemmalla alhaalla). HPFTP:n yläosa on kiinnitetty pultilla kuumakaasuputkistoon (musta, ruskealla vinoputkella), ja sen yläpuolella on polttoaineen esipoltin (myös musta, ruskea putki tulee oikealta).
Avaruussukkula Columbian kolmen RS-25 moottorin suuttimet lennon STS-93 jälkeen.
RS-25 moottorin ohjausyksikkö
Käännös suomeksi
Luettelo Anthony Hopkinsin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Palkinnot ja ehdokkuudet
| Palkinto | Voitto | Ehdokkuus |
| Oscar | 2 | 6 |
| Golden Globe | 0 | 8 |
| Bafta | 4 | 9 |
| SAG | 0 | 7 |
| Critics’ Choice | 1 | 4 |
| Primetime Emmy | 2 | 6 |
| Olivier | 1 | 2 |
Voitot ja ehdokkuudet yhteensä
| Yhteensä | 10 | 42 |
Viitteet
Tämä on luettelo Anthony Hopkinsin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Oscar-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | Paras miespääosa | Uhrilampaat | Voitto |  |
| 1993 | Paras miespääosa | Pitkän päivän ilta | Ehdokkuus |  |
| 1995 | Paras miespääosa | Nixon | Ehdokkuus |  |
| 1997 | Paras miessivuosa | Amistad | Ehdokkuus |  |
| 2019 | Paras miessivuosa | Kaksi paavia | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras miespääosa | Isä | Voitto |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Golden Globe -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1978 | Paras miespääosa draamaelokuvassa | Lumous | Ehdokkuus |  |
| 1988 | Paras miespääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Kymmenes mies | Ehdokkuus |  |
| 1991 | Paras miespääosa draamaelokuvassa | Uhrilampaat | Ehdokkuus |  |
| 1993 | Paras miespääosa draamaelokuvassa | Pitkän päivän ilta | Ehdokkuus |  |
| 1995 | Paras miespääosa draamaelokuvassa | Nixon | Ehdokkuus |  |
| 1997 | Paras miessivuosa | Amistad | Ehdokkuus |  |
| 2019 | Paras miessivuosa | Kaksi paavia | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras miespääosa draamaelokuvassa | Isä | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Bafta-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1968 | Paras miessivuosa | Leijona talvella | Ehdokkuus |  |
| 1970 | Paras miesnäyttelijä | The Great Inimitable Mr. Dickens Biography (jakso ”Danton”) Play for Today (jakso ”Hearts and Flowers”) Play of the Month (jakso ”Uncle Vanya”) | Ehdokkuus |  |
| 1972 | Paras miesnäyttelijä | Sota ja rauha | Voitto |  |
| 1978 | Paras miespääosa | Lumous | Ehdokkuus |  |
| 1991 | Paras miespääosa | Uhrilampaat | Voitto |  |
| 1993 | Paras miespääosa | Pitkän päivän ilta | Voitto |  |
| 1993 | Paras miespääosa | Varjojen maat | Ehdokkuus |  |
| 2019 | Paras miessivuosa | Kaksi paavia | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras miespääosa | Isä | Voitto |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Screen Actors Guild -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Paras miespääosa | Nixon | Ehdokkuus |  |
| 1995 | Paras näyttelijäkokoonpano | Nixon | Ehdokkuus |  |
| 1997 | Paras miessivuosa | Amistad | Ehdokkuus |  |
| 2006 | Paras näyttelijäkokoonpano | Bobby | Ehdokkuus |  |
| 2016 | Paras näyttelijäkokoonpano draamasarjassa | Westworld | Ehdokkuus |  |
| 2018 | Paras miesnäyttelijä televisioelokuvassa tai minisarjassa | Kuningas Lear | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras miespääosa | Isä | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Critics’ Choice -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1997 | Paras miessivuosa | Amistad | Voitto |  |
| 2006 | Paras näyttelijäkokoonpano | Bobby | Ehdokkuus |  |
| 2019 | Paras miessivuosa | Kaksi paavia | Ehdokkuus |  |
| 2020 | Paras miespääosa | Isä | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Primetime Emmy -palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1976 | Paras miespääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Lindberghin tapaus | Voitto |  |
| 1981 | Paras miespääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Bunkkeri | Voitto |  |
| 1982 | Paras miespääosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Notre Damen kellonsoittaja | Ehdokkuus |  |
| 1989 | Paras miessivuosa minisarjassa tai televisioelokuvassa | Suuret toiveet | Ehdokkuus |  |
| 2016 | Paras miespääosa draamasarjassa | Westworld | Ehdokkuus |  |
| 2021 | Paras kertoja | Mythic Quest (jakso ”Everlight”) | Ehdokkuus |  |
Elokuva-, televisio- ja teatteripalkinnot > Olivier-palkinnot

| Vuosi | Kategoria | Työ | Tulos | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1985 | Paras saavutus | Totuus | Voitto |  |
| 1985 | Paras miespääosa näytelmässä | Totuus | Ehdokkuus |  |
Kunnianosoituksia

Kunniaritarikunta Brittiläisen imperiumin ritarikunnan myöntämä komentajan (CBE) kunniamerkki ja arvonimi (1987)
Ritariksi (Knight Bachelor) aatelointi (arvonimenä Sir, 1993)
Tähti elo­kuva­urasta Hollywood Walk of Famelle osoitteeseen 6801 Hollywood Boulevard (2003)
Cecil B. DeMille -palkinto (2006)
Bafta Academy Fellowship (2008)
Aiheesta muualla

Anthony Hopkins Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Stuart Little – pieni suuri hiiri

| Stuart Little – pieni suuri hiiri> Stuart Little |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Rob Minkoff
Käsikirjoittaja:  M. Night Shyamalan
Tuottaja:  Douglas Wick
Säveltäjä:  Alan Silvestri
Kuvaaja:  Guillermo Navarro
Pääosat:  Michael J. Fox Geena Davis Hugh Laurie Jonathan Lipnicki Nathan Lane Bruno Kirby Jennifer Tilly
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Columbia Pictures
Levittäjä:  InterCom Netflix Columbia Pictures
Ensi-ilta:  10. joulukuuta 1999
Kesto:  84 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  103 000 000 dollaria
Tuotto:  300 135 367 dollaria
Seuraaja:  Stuart Little 2
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stuart Little – pieni suuri hiiri (Stuart Little) on vuonna 1999 valmistunut elokuva, joka kertoo pienestä hiirestä Stuart Littlestä, joka adoptoidaan Littlen perheeseen.
Elokuva perustuu E. B. Whiten lastenkirjaan Stuart Little, ja sen on käsikirjoittanut M. Night Shyamalan. Elokuvan budjetti oli 103 000 000 dollaria.
Rooleissa

| Alkuperäinen näyttelijä | Suomalainen näyttelijä (äänet) | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Michael J. Fox | Jarkko Tamminen | Stuart Little |
| Geena Davis | Maria Kuusiluoma | rouva Little |
| Hugh Laurie | Nicke Lignell | herra Little |
| Jonathan Lipnicki | Pietari Pääkkönen | George Little |
| Nathan Lane | Puntti Valtonen | Snowbell |
| Steve Zahn | Taisto Oksanen | Monty |
| Chazz Palminteri | Rauno Ahonen | Smokey |
| David Alan Gier | Jukka Rasila | Red |
| Bruno Kirby | Jarmo Koski | herra Reginald Stout |
| Jennifer Tilly | Mari Vainio | rouva Camille Stout |
| Larry Goodhue | Juha Hyppönen | kuuluttaja venekilpailussa |
Jatko-osat

Vuonna 2002 elokuvalle tehtiin jatko-osa Stuart Little 2. Vuonna 2006 julkaistiin Stuart Little 3, joka ilmestyi suoraan videolle.
Alan Cumming

| Alan Cumming |
| --- | --- |
 Alan Cumming helmikuussa 2011
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. tammikuuta 1965 (ikä 59) Aberfeldy, Perthshire, Skotlanti
Puoliso:  Hilary Lyon (1985–1993) Grant Shaffer (2007–)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1980–
Merkittävät roolit:  Boris Grishenko (007 ja kultainen silmä) Fegan Floop (Spy Kids) Kurt Wagner/Nightcrawler (X-Men 2) Eli Gold (Good Wife)
Palkinnot
 Tony-palkinto 
Aiheesta muualla
www.alancumming.com
IMDb 
Elonet
Alan Cumming (s. 27. tammikuuta 1965 Aberfeldy, Perthshire, Skotlanti) on skottilainen näyttelijä, käsikirjoittaja, ohjaaja ja tuottaja.
Ura

Cumming opiskeli Royal Scottish Academy of Music and Drama -koulussa. Hänen ensimmäiset roolisuorituksensa tapahtuivat teatterilavalla ennen siirtymistä elokuvien pariin.
Cumming on näytellyt muun muassa elokuvissa 007 ja kultainen silmä, Eyes Wide Shut, Annie, Titus, Spy Kids ja X-Men 2. Hän on ollut mukana suurissa Broadway- ja off-Broadway-tuotannoissa, kuten Three Penny Opera. Hän on myös antanut äänensä moniin animaatioihin, kuten Karviseen. Sen lisäksi hän on ohjannut, käsikirjoittanut, tuottanut ja esittänyt pääosaa Jennifer Jason Leighin kanssa elokuvassa Anniversary Party. Uusimpana tuotoksena hän ohjasi ja näytteli elokuvassa Suffering Man’s Charity. Billie Blaikieta hän esitti L-koodissa kolmannella tuotantokaudessa kuuden jakson verran. Cumming sai Tony-palkinnon vuonna 1998 musikaalien sarjassa.