stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hollannin Grand Prix 1963

Hollannin Grand Prix 1963 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 23. kesäkuuta 1963 Zandvoortin radalla. Kilpailun voitti Jim Clark, joka ohitti jokaisen vähintään yhdellä kierroksella. Voitto oli Clarkille kauden toinen.
Tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierrokset | Aika/keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 6 |  Jim Clark | Lotus-Climax | 80 | 2:08:13.7 | 1 | 9 |
| 2 | 18 |  Dan Gurney | Brabham-Climax | 79 | + 1 krs. | 14 | 6 |
| 3 | 2 |  John Surtees | Ferrari | 79 | + 1 krs. | 5 | 4 |
| 4 | 30 |  Innes Ireland | BRP-BRM | 79 | + 1 krs. | 7 | 3 |
| 5 | 14 |  Richie Ginther | BRM | 79 | + 1 krs. | 6 | 2 |
| 6 | 4 |  Ludovico Scarfiotti | Ferrari | 78 | + 2 krs. | 11 | 1 |
| 7 | 36 |  Jo Siffert | Lotus-BRM | 77 | + 3 krs. | 17 |   |
| 8 | 42 |  Jim Hall | Lotus-BRM | 77 | + 3 krs. | 18 |   |
| 9 | 32 |  Carel Godin de Beaufort | Porsche | 75 | + 5 krs. | 19 |   |
| 10 | 8 |  Trevor Taylor | Lotus-Climax | 66 | + 14 krs. | 10 |   |
| 11 | 28 |  Jo Bonnier | Cooper-Climax | 56 | + 24 krs. | 8 |   |
| Kesk. | 12 |  Graham Hill | BRM | 69 | Ylikuumeneminen | 2 |   |
| Kesk. | 16 |  Jack Brabham | Brabham-Climax | 68 | Onnettomuus | 4 |   |
| Kesk. | 10 |  Chris Amon | Lola-Climax | 29 | Vesipumppu | 12 |   |
| Kesk. | 26 |  Giancarlo Baghetti | ATS | 17 | Sytytys | 15 |   |
| Kesk. | 24 |  Phil Hill | ATS | 15 | Ripustukset | 13 |   |
| Kesk. | 22 |  Tony Maggs | Cooper-Climax | 14 | Ylikuumeneminen | 9 |   |
| Kesk. | 20 |  Bruce McLaren | Cooper-Climax | 7 | Vaihdelaatikko | 3 |   |
| Kesk. | 34 |  Gerhard Mitter | Porsche | 2 | Kytkin | 16 |   |
Muuta

Nopein kierros: Jim Clark 1'33.700
Ludovico Scarfiottin ensimmäinen kilpailu ja pistesija
Muuratjärvi

| Muuratjärvi |
| --- | --- |
 Muuratjärvi
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame, Jyväskylä (Korpilahti)
Koordinaatit:  62°07′35″N, 25°33′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskujoki:  Muuramenjoki Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.281.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,1 m  
Pituus:  12,4 km  
Leveys:  7,1 km  
Rantaviiva:  112,216 km  
Pinta-ala:  31,5403 km²  
Tilavuus:  0,42492496 km³  
Keskisyvyys:  13,47 m  
Suurin syvyys:  42,55 m  
Valuma-alue:  374,9 km²  
Keskivirtaama:  3,9 m³/s (MQ) m/s³ 
Saaria:  73 
 fiMuuratjärvi 
Muuratjärvi  on Keski-Suomessa Jyväskylän Korpilahdella ja Muuramessa Muuramen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Luontoarvoja

Järven kaakkoisosassa sijaitsevalla Muuramenharjulla on Natura 2000 -alue Muuramenharju–Innanlahden lehto (228 hehtaaria, FI0900023) ja siihen kuuluu myös tervaleppäkorven luonnonsuojelualue. Muuramenharju on yksi merkittävimmistä Keski-Suomen maakunnan harjuista.
Järven kalakantaan kuuluvat ahven, hauki, härkäsimppu, järvilohi, kuore, muikku, nieriä ja säyne. Lisäksi järvessä on jokirapua. Vesistöön on istutettu kuhaa, järvilohta, järvitaimenta, harjusta, siikaa, planktonsiikaa, järvisiikaa, haukea sekä muikkua. Järvelle myydään viehekalastuslupia.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Muuratjärven lähialueeseen (14.281) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,1 metriä mpy.
Muuratjärven valuma-alue on jaettu yhdeksään valuma-alueeseen, mutta sillä on kokoavia laskuojia enemmänkin. Niissä on yli hehtaarin kokoisia järviä yli 100, jonka vuoksi tässä esitellään niistä vain tärkeimmät. Ryssänojan valuma-alue (14.282) pieni eikä siellä ole kuin yksi järvi. Pieni on myös Kalaojan valuma-alue (14.288), jossa sijaitsee yksinäinen Kalajärvi (8 hehtaaria, ha). Vuojoen valuma-alueen (14.283) laskujoki Vuojoki laskee länsirannassa Pöykynlahteen Vuohensalon suojaan. Sen alajuoksulla sijaitsevat Viljasjärvi (16 ha) ja Moksinmyllylampi (3 ha) ja sen yläjuoksulta voidaan mainita Moksinjärvi (46 ha), Joutee (21 ha) ja Surkee (67 ha). Viereisen Patajärven valuma-alueen (14.284) pääjärvi on alajuoksulla oleva Patajärvi (128 ha), joka kerää eri ojista vetensä. Niistä kannattaa tässä yhteydessä mainita vain Hangasjärvi (30 ha), Vihtajärvi (11 ha) ja Pyssyjärvi (19 ha). Patajärven laskujoki on lyhyt Mattilanjoki. Saukkolanlahteen laskeva Myllyjoki on Kuusjärven alueen (14.285) laskujoki. Sen pääjärvi Kuusjärvi (106 ha) sijaitsee alueen alajuoksulla. Yläjuoksulta tulevat myös Vesankajärven valuma-alueen (14.286) vesiä. Siellä sijaitsee Vesankajärvi (203 ha), jonka laskujoki laskee Mustajärvestä (17 ha) Neulajokena Neulajärveen (16 ha) ja Iso-Lampsi (42 ha), ja sitten Vispilänjokea myöten Kuusjärveen. Sallaanojan valuma-alueen (14.287) laskuoja Sallanoja laskee Ala-Sallaajärvestä (36 ha) Muuratjärven Isolahteen. Valuma-alueella sijaitsevat myös Ylä-Sallaajärvi (37 ha) ja Ruokepuolinen (18 ha). Järven lähialueeseen kuuluvat Ala-Vihtajärvi (2 ha), Ylä-Vihtajärvi (2 ha), Kivijärvi (12 ha) ja Hokkasenlampi (3 ha).
Muuramenjoki lähtee järven itäpäästä Muuramenlammen lahdesta ja se laskee 1,5 kilometrin matkan harjun poikki Päijänteen Lehtiselän Kylänlahteen. Joella on pudotusta tällä matkalla 11,8 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Muuratjärvi Wikimedia Commonsissa
Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona.  (Tutkimusraportti 160)  Espoo:  Geologinen tutkimuskeskus, 2004.  ISBN 951-690-894-2  ISSN 0781-4240  Teoksen verkkoversio (PDF) Viitattu 29.10.2022.
Muuramen kalastuskunta
(14.2)
FB MSBS Grot

| FB MSBS Grot |
| --- | --- |

Tyyppi:  rynnäkkökivääri (myös bullpup) + tukiampujan kivääri (nimeltään 762N)
Valmistaja:  FB ”Łucznik” Radom
Valmistusmaa:   Puola
Valmistusvuodet:  suunnittelussa 2007–2017 tuotannossa 2018–
Tekniset tiedot
Kaliiperi(t):  5,56×45 mm NATO 7,62×39 mm 7,62×51 mm NATO (tukiampujamalli)
Piipun pituus:  useita saatavilla
Lipas:  Stanag-lipas
FB MSBS Grot (puol. Modułowy System Broni Strzeleckiej ”Grot”, suom. modulaarinen pientuliasejärjestelmä ”keihäänkärki”) on sarja puolalaisia modulaarisia rynnäkkökivääreitä, joita valmistaa FB ”Łucznik” Radom.
Suunnittelu

Grot suunniteltiin Puolassa uudeksi Nato-yhteensopivaksi, modulaariseksi palvelusaseeksi, jonka on tarkoitus korvata useat Puolan asevoimien vanhemmat aseet, kuten AKM- ja FB Beryl -rynnäkkökiväärit. Grotista on useita versioita, kuten bullpup-tyyppinen B-malli. Modulaarisuutensa ansiosta aseen tarvikkeita ja piippua voi vaihtaa helposti. Rynnäkkökiväärin kaliiperi on joko neuvostoaikainen 7,62×39 mm tai Nato-yhteensopiva 5,56×45 mm. Modulaarisuutensa ansiosta muitakin kaliipereita voidaan myöhemmin sovittaa aseeseen. Grotista on myös erillinen tukiampujan kivääriksi suunniteltu malli, joka ampuu raskaampaa 7,62×51 mm NATO -patruunaa.
Käyttäjät

Puola: Puolan asevoimat tilannut 184 000 kappaletta, jotka on tarkoitus toimittaa vuoteen 2026 mennessä.
Ruanda: Ruandan asevoimat ostanut 7,62×39 mm -kaliiperisia Groteja ainakin erikoisjoukkojen käyttöön.
Ukraina: 10 000 asetta lähetetty Ukrainan tueksi sodassa Venäjää vastaan.
Grotin prototyyppejä: alempana bullpup-malli, ylempänä tavanomainen malli.
Käännös suomeksi
Amanda Sandbergh

Amanda Sandbergh (11. heinäkuuta 1873 Överklinten, Bygdeå, Västerbotten, Ruotsi – 12. tammikuuta 1961 Danderyd, Ruotsi) oli ruotsalainen Pelastusarmeijan upseeri ja laulujen kirjoittaja.
Elämänvaiheet ja työ

Sandbergh koki uskonnollisen heräämisen Pelastusarmeijan kautta Holmsundissa, ja 1897 hän tuli Pelastusarmeijan kouluun Tukholmaan. Hän toimi Pelastusarmeijan palveluksessa eri puolilla Ruotsia sekä kiertävänä musiikin johtajana ja majurina.
Sandbergh tunnetaan erityisesti laulun ”De komma från öst och väst” tekijänä. Hän on itse kertonut laulun synnystä, kesällä 1915 Pelastusarmeijan lepokodissa. ”Olimme pelaamassa krokettia, minä ja muutamia lapsia. Sain silloin innoituksen, jonka tuloksena tämä laulu syntyi. Jätin krokettimailan siihen paikkaan, menin huoneeseeni, kirjoitin laulun ja postitin sen Sotahuuto-lehteen. Suureksi ihmeekseni se julkaistiin samana syksynä ilmestyneessä lauluvihkossa, se tuli suosituksi ja sillä tiellä se on”.
Sandbergh oli saanut jo aikaisemmin vaikutteita tätä laulua varten, kun hän oli Lontoossa Pelastusarmeijan kansainvälisessä kokouksessa. Kokousta varjosti suru, kun sinne matkalla olleet Kanadan edustajat, 133 henkeä, hukkuivat, kun heidän laivansa Empress of Ireland oli uponnut törmättyään toiseen laivaan. Heidän muistokseen järjestetyssä tilaisuudessa Lontoon Royal Albert Hallissa, jossa oli yhtä monta tyhjää tuolia kuin hukkuneita, amerikkalainen pelastussotilaiden ryhmä lauloi kokousta varten kirjoitettua laulua ”They come from the East and West", josta Sandbergh sai laulun alkusanat ja sävelmän.
Laulun sävelmän alkuperä on tuntematon. Sandbergh on itse kertonut saaneensa tekstin ja sävelen Lontoon konferenssissa 1914. Sitä, mikä laulu on ollut kyseessä, ei ole voitu selvittää. Joka tapauksessa konferenssissa on laulettu laulua, jota amerikkalaisten osallistujien ryhmä lauloi ja joka tuli heti suosituksi. Laulu on julkaistu ensimmäistä kertaa 1914 kokoelmassa Sånger vid stabsmusikkårens möten ja sävelmä Stridsropet-lehdessä 1915. Laulu on käännetty eri kielille, ja sen sävelmään on tehty uusia sanoituksia.
Suomeksi laulu on Hengellisessä laulukirjassa laulu 150 ja Pelastusarmeijan laulukirjassa laulu 380, "He saapuvat juhlimaan, Idästä ja lännestä". Ruotsin kirkon virsikirjassa se on virsi 323 "On idästä, lännestä, on maailman ääriltä" (Suom. tuntem, uud. suom. Pekka Kivekäs 1995), sekä Seurakunta laulaa -kirjassa 524 ”On idästä, lännestä".
Holokaustin kiistäminen

Holokaustin kiistäminen, myös holokaustin kieltäminen, on sen väittämistä, että juutalaisten kansanmurhaa – jota myöhemmin on alettu kutsua holokaustiksi – ei toisen maailmansodan aikana tapahtunut vallitsevan historiakäsityksen mukaisella tavalla. Ajatuksen kannattajat käyttävät usein termiä revisionismi.
Holokaustin kiistäminen kuuluu olennaisena osana monien juutalaisvastaisten liikkeiden maailmankuvaan.
Holokaustin kiistävien väitteiden mukaan juutalaisten kansanmurhaa ei todellisuudessa tapahtunut tai se tapahtui olennaisesti pienemmässä mittakaavassa. Keskeisimpiä väitteitä ovat, ettei natsihallinto, Adolf Hitler tai kukaan muukaan ollut antanut käskyä joukkotuholle, ettei ketään kaasutettu hengiltä ja että väite oli vain sodanajan mustaa propagandaa ja ettei saksalaisten hallussa missään vaiheessa ollut kuutta miljoonaa juutalaista. Kiistäjien väitteiden mukaan maailmansodan voittajavallat väärensivät suuret määrät todistusaineistoa, jolla maailma harhautettiin uskomaan ”valhe” miljoonien juutalaisten murhaamisesta. Harhautuksen tarkoituksena olisi ollut huomion kääntäminen pois liittoutuneiden omista raakuuksista, kuten Saksan kaupunkien strategisista pommituksista, sekä saksalaisten itsekunnioituksen murskaaminen ja sympatioiden hankkimisen juutalaisille Israelin valtion perustamisen aikoihin.lähde?
Holokaustin kiistäminen on laitonta useissa maissa. Suomessa hallitus ilmoitti elokuussa 2023, että kieltäminen tulee rangaistavaksi. Holokaustin kiistäjien mukaan jo se on todiste siitä, että vallitseva historiakäsitys on virheellinen. Tunnettuja holokaustin kiistäjiä ovat David Irving, Ernst Zündel, Robert Faurisson, Roger Garaudy ja Mark Weber. Esimerkiksi Irvingillä on historiantutkijan taustaa ja julkaisuja, mutta tiedeyhteisö pitää häntä nykyisin näennäistieteilijänä ja todistusaineiston vääristelijänä. Oikeus totesi vuonna 2001, että Irving on holokaustin kiistäjä, antisemitisti ja rasisti. Irving itse on kiistänyt olevansa holokaustin kieltäjä.
Holokaustin kiistäjien väitteitä

Holokaustin kiistävien tai sitä vähättelevien väitteitä:
Kansallissosialisteilla ei ollut konkreettista suunnitelmaa juutalaisten ja romanien tuhoamista varten. Juutalaiset oli tarkoitus siirtää pois Saksan hallitsemilta alueilta. Alkuperäisiin suunnitelmiin kuului juutalaisten siirtäminen Madagaskarille tai Siperiaan.
Kansallissosialistit ja heidän liittolaisensa eivät surmanneet kuutta miljoonaa juutalaista. Juutalaisten väitetään kuolleen leireillä pääasiassa sairauksiin sekä nälkiintymiseen. Joskus heitä myös teloitettiin ampumalla ja hirttämällä. Tuhojen selittäminen merkittävästi vähäisemmäksi katsotaan myös holokaustin kiistämiseksi.
Väitteiden mukaan massamurhaamiseen tarkoitettua välineistöä, kuten kaasukammioita, ei keskitysleireillä käytetty juutalaisten tappamiseen vaan vaatteiden puhdistamiseen luteista. Krematorioiden tarkoituksena oli taas hävittää sairauksiin kuolleiden ruumiita tautien leviämisen ehkäisemiseksi.lähde?
Ei ole löydetty riittävää määrää haudattuja ihmisten ruumiita, hampaita tai muita luunpalasia.
Väitettyjen miljoonien ihmisruumiiden hävitys polttamalla olisi ollut teknisesti mahdoton tehtävä vaaditussa ajassa ja olosuhteissa.
Tuhkaus olisi tehokkaimmallakin tavalla kuluttanut vähintään 14 kg koksia ihmisruumista kohden. Polttoaineen kokonaiskulutus olisi käynyt liian kalliiksi polttoainepulasta kärsineelle Saksan sotataloudelle.
Juutalaisten lukumäärät maailmassa ennen ja jälkeen toisen maailmansodan eivät sovi yhteen holokaustissa kuolleiden lukumäärän kanssa.
Edellä mainittujen asioiden lisäksi holokaustin kiistämiseen liittyy usein näkemys, jonka mukaan nykyisin vallitseva käsitys tapahtumien kulusta on seurausta juutalaisten salaliitosta, jonka tarkoituksena on edistää sionismin asiaa maailmassa. Tämän vuoksi holokaustin kiistämisen katsotaan olevan juutalaisvastaista eli antisemitismiä.lähde?
Holokaustin kiistäminen muslimimaailmassa

Holokaustin kiistäminen on yleistä muslimimaailmassa. Juutalaisvastaisia näkemyksiä on luonut varsinkin juutalaisen Israelin valtion ja palestiinalaisten välinen vuosia jatkunut väkivaltainen konflikti. Holokausti väitetään keksityn tekosyyksi Israelin valtion perustamiselle, ja sitä väitetään edelleen käytettävän Israelin politiikan tukemiseen. Toisaalta monet muslimit ajattelevat, että vaikka holokausti olisikin oikeasti tapahtunut, se ei silti olisi oikeuttanut juutalaisia perustamaan valtiota palestiinalaisten maille ja ottamaan haltuunsa Jerusalemia, yhtä islamin pyhimmistä kaupungeista. Iranin presidentti Mahmoud Ahmadinejad on antanut lausuntoja, joissa hän edustaa kumpaakin näistä näkökannoista. Ahmadinejadin lausunnot ovat herättäneet suurta paheksuntaa länsimaissa.lähde?
Fatah-järjestön johtaja Mahmud Abbas sanoo sionistien tavoitteena olevan pitää yllä käsitystä kuudesta miljoonasta holokaustin juutalaisuhrista, jotta he voisivat saada solidaarisuutta ja yleisen mielipiteen puolelleen tukemaan sionistisia tavoitteita. Hänen mukaansa ”monet tutkijat” ovat päätyneet tuloksiin, että vain joitakin satoja tuhansia juutalaisia kuoli. Eräässä haastattelussa hän on kuitenkin kieltänyt ehdottomasti olevansa holokaustin kiistäjä, koska hän kuitenkin tunnustaa vähintään satojen tuhansien kuolleen. Hän ei kuitenkaan halua ottaa kantaa siihen, kuoliko juutalaisia satojatuhansia vai miljoonia. Toisaalta monet Hamas-järjestössä kiistävät holokaustin kokonaan.
Lähi-idän muslimimaiden eräät poliittiset johtajat, kuten Syyrian, Iranin hallituksen jäsenet kuten myös palestiinalaisen Hamas-järjestön jäsenet, ovat julkaisseet holokaustin kiistäviä lausuntoja. Holokaustin kiistämistä ovat jatkuvasti tukeneet useat arabijohtajat useiden tiedotusvälineiden kautta Lähi-idässä. 2002 Arabiliitto järjesti holokaustin kiistämiseen keskittyneen symposiumin Abu Dhabissa, Arabiemiraateissa.
Suhtautuminen holokaustin kiistäjiin

Holokaustin kiistävien tutkimusmenetelmiä on arvosteltu tarkoitushakuisuudesta ja piittaamattomuudesta silminnäkijöiden lausuntojen todistusarvosta.
Valtavirran historiantutkijat vastustavat yleisesti holokaustin kiistävää näkemystä. Sen on nähty ”perustuvan hyväksyttyjen historiantutkimuksen standardien sijasta vihaan” ja olevan ”näennäistiedettä, joka hylkää koko historiallisen todistusaineiston luoman perustan”.
Holokaustin kiistäminen ja rikoslaki

Holokaustin kiistäminen on suoraan tai epäsuorasti kielletty kahdessatoista itsenäisessä valtiossa: Belgiassa, Israelissa, Itävallassa, Liechtensteinissa, Luxemburgissa, Portugalissa, Puolassa, Ranskassa, Romaniassa, Saksassa, Sveitsissä ja Tšekissä. Slovakiassa se oli kiellettyä vuosina 2001–2005. Myös Espanja dekriminalisoi holokaustin kiistämisen lokakuussa 2007. Alankomaat, Ruotsi, Tanska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat hylänneet ehdotukset holokaustin kiistämisen kieltävistä laeista.lähde? Suomessa laki on suunnitteilla hallituksen elokuussa 2023 antaman tiedotteen mukaan.
Monissa maissa lait koskevat laajemmassa mittakaavassa julkista herjausta tai kansanryhmää vastaan kiihottamista, kuten Kanadassa ja Britanniassa. Euroopan komission tietoverkkorikoksia koskevan sopimuksen lisäpöytäkirjassa vuodelta 2003 kielletään kansanmurhan tai rikosten ihmisyyttä vastaan kiistäminen, törkeä vähättely, hyväksyntä tai puolustelu automaattista tietojenkäsittelyä apuna käyttäen.lähde?
Monet holokaustin kyseenalaistajat puolustelevat toimintaansa sananvapaudella ja katsovat holokaustin kiistämisen kieltävien lakien rajoittavan sitä. Euroopan komissio, ihmisoikeustuomioistuin ja YK:n ihmisoikeuskomitea ovat torjuneet argumentit, joiden mukaan holokaustin kiistämisen kieltäminen lailla on ristiriidassa Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja kansainvälisen ihmisoikeuksien julistuksen kanssa.lähde?
Kanadan korkein oikeus kumosi vuonna 1992 saksalais-kanadalaisen holokaustin kiistäjän Ernst Zündelin saaman tuomion, koska katsoi tuomion taustalla olevan lain olleen sananvapauden vastainen. Myöhemmin kun Zündel oli karkotettu Saksaan, hän sai viiden vuoden vankeustuomion holokaustin kiistämisestä vuonna 2007.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) hylkäsi vuonna 2019 saksalaisen poliitikon Udo Pastörsin valituksen tuomiosta, jonka hän oli saanut holokaustin kieltämisestä. Saksan kansallisdemokraattista puoluetta johtava Pastör oli pitänyt vuonna 2010 puheen, jossa hän oli kyseenalaistanut holokaustin. EIT linjasi päätöksessään, että Pastörin lausunnot olivat "ihmisoikeussopimuksen arvojen vastaisia eivätkä ne täten ansaitse sopimuksen takaamaa suojaa ilmaisunvapauden varjolla".
Holokaustin kiistäminen ja rikoslaki > Keskustelu ja kritiikki

Holokaustin kiistämistä käsittelevän kirjan Denying the Holocaust (1993) kirjoittanut Deborah Lipstadt on ilmoittanut, ettei kannata tuomioita holokaustin kiistämisestä. Lipstadtin kirjoittaman kirjan vuoksi David Irving nosti kunnianloukkaussyytteen, joka romutti Irvingin maineen julkisesti. Lipstadt on toistanut saman kannan vuonna 2019 kirjoittaessaan, että hän kannattaa Yhdysvaltain perustuslain ensimmäistä lisäystä ja uskovansa, että lait tekevät holokaustin kiistämisestä ainoastaan houkuttelevamman "kielletyn hedelmän". Hänen mukaansa on vaarallista, jos poliitikot saavat päättää, minkä sanominen on laillista ja minkä ei. Vastaavasti jotkut ovat vastustaneet lakeja sillä perusteella, että tuomiot tekevät holokaustin kieltäjistä marttyyreja kannattajilleen. Myös toinen tunnettu holokaustin tutkija Raul Hilberg on vastustanut holokaustin kiistämisestä rankaisevia lakeja.
Yhdysvaltalainen yhteiskuntakriitikko Noam Chomsky puolusti holokaustin kiistänyttä professori Robert Faurissonia. Chomskyn mukaan on tärkeää sananvapauden kannalta puolustaa vastenmielistä ja yleisesti paheksuttua puhetta, koska hyväksytty puhe ei tarvitse puolustamista.
Luettelo Karjalan tasavallan joista

Tässä luettelossa on luetteloitu Karjalan tasavallan tärkeimpiä jokia. Joet on ryhmitelty laskupaikan mukaan: Laatokkaan, Saimaaseen, Ääniseen ja Vienanmereen laskeviin. Mahdolliset sivujoet on lueteltu kyseisen joen alakohtina. Saimaaseen laskevat joet eivät laske suoraan Saimaaseen, vaan välissä on muita jokia ja järviä, jotka eivät sijaitse Karjalan tasavallan alueella.
Vuokseen laskevia jokia

Ilmeenjoki
Laatokkaan laskevia jokia

Hiitolanjoki (myös Kokkolanjoki)
Kurkijoki
Soskuanjoki
Tervunjoki (myös Ihojoki)
Juhurinjoki
Iijoki (myös Ihalanjoki)
Vaarajoki
Miklinjoki
Saavainjoki
Kiteenjoki
Rajajoki
Tohmajoki (alajuoksun nimenä myös Helylänjoki)
Jänisjoki
Juvanjoki
Soanjoki
Veljakanjoki
Suistamonjoki
Saranjoki
Sumerianjoki
Syskyänjoki
Kulismajoki
Ruokojärvenjoki
Koirinojanjoki
Uuksunjoki
Muuannonjoki
Kartoinjoki
Loimolanjoki
Kirkkojoki
Tulemajoki
Kollaanjoki
Naravosjoki
Kivijoki
Miinalanjoki eli Änäjoki
Vitelenjoki
Tuulosjoki
Alavoisenjoki (Olonkajoki)
Mäkräjoki
Saimaaseen laskevia jokia

Volgajoki
Tolvajoki
Koitajoki
Lieksanjoki
Ääniseen laskevia jokia

Puujoki
Suojoki
Kukkausjoki
Torasjoki
Säpsäjoki
Suunujoki
Semštšajoki
Vodlajoki
Ileksa
Vama
Vienanmereen laskevia jokia

Njuhtsajoki
Sumajoki
Uikujoki
Ala-Uikujoki
Tungutjoki
Sekehenjoki
Voloma
Ylä-Uikujoki
Vuosmajoki
Suikujoki
Vienan Kemijoki
Tširkkakemijoki
Pistojoki
Uhutjoki
Vuokkijoki
Kursmajoki
Kierettijoki
Koutajoki
Kuma
Oulankajoki
Sovajoki
Sohjananjoki
Tavajoki
Valkonen (Muurame, Riskoperä)

| Valkonen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Koordinaatit:  62°12′25″N, 25°30′24″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Tulo-ojat:  ei tulo-ojia
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.285.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,5 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  160 m  
Rantaviiva:  0,674 km  
Pinta-ala:  2,918 ha  
Tilavuus:  0,0002169 km³ 
Keskisyvyys:  7,43 m  
Suurin syvyys:  17,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiValkonen 
Valkonen on Keski-Suomessa Muuramessa Riskoperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 216 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,4 metriä ja suurin syvyys on 17,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Kuusjärven alueeseen (14.285) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,5 metriä mpy.
Rimminlampi (Jyväskylä)

| Rimminlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jyväskylä
Koordinaatit:  62°09′10″N, 25°29′08″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Laskujoki:  Mattilanjoki Päijänteeseen 
Järvinumero:  14.284.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,4 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  260 m  
Rantaviiva:  1,207 km  
Pinta-ala:  5,883 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRimminlampi 
Rimminlampi  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkalan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 5,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Patajärven valuma-alueeseen (14.284) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy.
Välskärin kertomuksia

Kirjan kansi.
Välskärin kertomuksia (alkuteos Fältskärns berättelser) on Zacharias Topeliuksen kirjoittama historiallinen romaani. Se julkaistiin Helsingissä ja Tukholmassa ruotsiksi 1853–1867. Alun perin teos ilmestyi jatkokertomuksena Helsingfors Tidningar -lehdessä vuosina 1851–1866.
Ensimmäinen täydellinen suomenkielinen laitos ilmestyi 1878–1882 kääntäjinä Robert Mellin (jaksot 1–4) ja Kaarlo Kramsu (jakso 5). Juhani Aho suomensi uudelleen koko teoksen, joka julkaistiin vuosina 1895–1898 (Werner Söderström). Ahon suomennokseen liitettiin Carl Larssonin ruotsinkielisiä laitoksia varten valmistama kuvitus sekä yksitoista Albert Edelfeltin ensimmäistä jaksoa varten tekemää piirrosta.