stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Huntingdonshire

| Huntingdonshire |
| --- | --- |
 Great Ouse -joki St Ivesin kaupungissa.
 Lippu:  Vaakuna
 Huntingdonshiren sijainti Englannissa ja Cambridgeshiressä.
 fiHuntingdonshire 
 52°25′01″N, 0°15′00″W 
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Osa:  Englanti
Hallintoalue:  Itä-Englanti
Kreivikunta:  Cambridgeshire
Hallinnon tyyppi:  Hallintopiiri
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  906 km²
Väestö
Väkiluku (2018):  177 352
Väestötiheys:  196 as./km²
 www.huntsdc.gov.uk 
Huntingdonshire on noin 177 000 asukkaan hallintopiiri Cambridgeshiren kreivikunnassa itäisessä Keski-Englannissa. Sen hallinnollisena keskuksena toimii Huntingdonin kaupunki. Huntingdonshire oli aikaisemmin kreivikunta, mutta se menetti asemansa vuonna 1974, jolloin kreivikunnan maat jaettiin Huntingdonshiren ja Bedfordin hallintopiirien sekä Peterboroughin yhtenäishallintopiirin kesken. Samalla Huntingdonshiren hallintopiiriin liitettiin Bedfordshiren kreivikuntaan aikaisemmin kuulunut Eaton Sloconin kaupunki.
Maantiede

Huntingdonshiren länsiosassa on Oxfordin saven peittämää liitukiviylänköä, jonka korkeus on keskimäärin 60 metriä merenpinnan yläpuolella. Hallintopiiri sijaitsee Nene- ja Great Ouse -jokien välissä ja viettää loivasti kohti the Fens -nimistä, pelloiksi kuivatettua marskimaata koillisessa.
Historia

Esihistoriallisena aikana hallintopiiriä peittivät sankat metsät ja marskimaat, ja siellä oli vain vähän asutusta. Rooman valtakunnan aikana saviylängöiltä raivattiin metsät ja sinne perustettiin asutuskeskukset nykyisten Godmanchesterin ja Chestertonin paikalle. Anglien ja saksien aikaisesta asutuksesta on säilynyt nykypäiviin vain vähän jälkiä.
Daanit tunkeutuivat Englantiin 800-luvulla ja perustivat tukikohdan Huntingdonin paikalle, mutta 900-luvulla englantilaiset onnistuivat saamaan seudun takaisin hallintaansa. Entisille marskimaille ja niiden läheisyyteen perustettiin keskiajalla useita luostareita, ja marskimaat kuivatettiin pelloiksi 1700-lukuun mennessä. Oliver Cromwell vietti lapsuutensa Huntingdonissa, mutta kaupunki oli silti Englannin sisällissodan aikana (1642–51) vankkumaton rojalistien kannattaja.
Talous

Huntingdonshire on ollut aina maatalousvoittoista. Länsiosan ylänköä käytetään enimmäkseen laidunmaana, kun taas the Fensin hedelmällisessä maaperässä viljellään viljaa ja sokerijuurikasta. Hallintopiirin pohjoisosaan kuuluva Yaxleyn kaupunki sijaitsee laajan savikerrostuman kohdalla, minkä ansiosta siitä on tullut yksi suurimmista tiilentuotantoalueista Englannissa. Huntingdonin, Godmanchesterin, St Ivesin ja St Neotsin kaupungeissa on kevyttä teollisuutta.
Kunnat

Huntingdonshire on jaettu 81 kuntaan (civil parish). Alla on lueteltu kunnat, joissa oli vähintään 2 000 asukasta vuonna 2018:
| Kunta | Väkiluku (2018) |
| --- | --- |
St Neots: 34 000
Huntingdon: 25 700
St Ives: 17 100
Yaxley: 9 600
Ramsey: 8 100
Godmanchester: 7 100
Sawtry: 5 600
Brampton: 5 200
Little Paxton: 4 000
Warboys: 3 900
Somersham: 3 800
Fenstanton: 3 300
Hemingford Grey: 3 000
Buckden: 2 800
Holywell-cum-Needingworth: 2 500
Stilton: 2 400
Bury: 2 100
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Huntingdonshire Wikimedia Commonsissa
Historic District of Huntingdonshire
The Huntingdonshire Society (Arkistoitu – Internet Archive)
Niikkananvaara

| Niikkananvaara Никонова Сельга, Nikonova Selga |
| --- | --- |
 Niikkananvaara
 Koordinaatit: 64°19′34″N, 34°6′4″E 
Valtio:  Venäjä
Tasavalta:  Karjalan tasavalta
Piiri:  Belomorskin piiri
Kunta:  Kesäjoki
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2013):  0
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Niikkananvaara (ven. Ни́конова Се́льга, Nikonova Selga; karjalaksi Nikkananvoara) on kylä Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Kesäjoen kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Pietarin ja Murmanskin välistä M18-valtatietä 20 kilometriä Kesäjoelta luoteeseen. Kylässä ei ole vakituista asutusta (vuonna 2013).
1900-luvun alussa Niikkananvaara kuului Suikujärven volostin Nuottavaaran kyläkuntaan. Vuonna 1905 kylässä oli 17 taloa ja 98 asukasta. Neuvostoaikana perustettiin Tunkuan piiriin kuulunut Niikkananvaaran kyläneuvosto, johon kuuluivat myös Kangasvaaran (ven. Borovaraka), Kiprolan (Kiprijanovo), Kontiojärven (Medvežje Ozero), Kurjavaaran (Kurjavaraka) ja Luulammen (Lugolambina) kylät. Vuonna 1933 kyläneuvoston 11 asutuksessa oli 574 asukasta, joista noin 60 % oli karjalaisia, 25 % suomalaisia  ja 15 % venäläisiä. Suomalaisia asui Luulammella ja uudessa Impivaaran kylässä, venäläisiä lähinnä Luulammella sekä uusissa metsätyöläisasutuksissa. Niikkananvaaran kylässä asukkaita oli 101, kaikki karjalaisia. Kyläneuvosto lakkautettiin vuonna 1958 ja sen asutukset liitettiin Kesäjoen taajamaneuvostoon ja Lehdon kyläneuvostoon.
Omelia

Omelia (ven. Емельяновка, Jemeljanovka) on nykyään asumaton kylä Venäjällä Karjalan tasavallassa Mujejärven piirissä Torasjärven rannalla rajavyöhykkeellä. Se sijaitsee harvan asutulla alueella tien A134 varressa lähellä Repolaa, johon tie päättyy.
Niin sanottu Omelian motti liittyy jatkosotaan, kun heinäkuussa 1941 suomalaiset joukot valtasivat ensin Repolan ja saartoivat Neuvostoliiton joukot Lieksajärven ja Roukkulanjärven väliselle Läpivirtauksen kapeikolle. Sieltä hyökkäys jatkui itään Rukajärvelle. Puna-armeijan miestappioiksi on arveltu jopa yli tuhat sotilasta. Suomalaisia kaatui 85 ja haavoittui 210. Olli Saarelan elokuva Rukajärven tie perustuu löyhästi näihin tapahtumiin.
Omegapiste

Omegapiste on ranskalaisen filosofin ja jesuiittapapin Pierre Teilhard de Chardinin (1881–1955) kehittämä käsite, joka kuvaa kompleksisuuden ja tietoisuuden äärimmäistä tasoa, jota kohti maailmankaikkeus hänen teoriansa mukaan kehittyy. Teilhard kutsui evoluutioteoriaansa kompleksisuuden ja tietoisuuden laiksi; Teilhardin mukaan maailmankaikkeus voi kehittyä lisääntyvän kompleksisuuden ja tietoisuuden suuntaan vain, mikäli sitä vedetään kohti äärimmäisen kompleksisuuden ja tietoisuuden pistettä.
Matemaattisen fysiikan professori Frank Tipler sanoo gravitaation romahduksen loppua, kosmologian suurta rysäystä, omegapisteeksi.
Niklas Meltio

| Niklas Meltio> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 5. huhtikuuta 1979 (ikä 45) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  valokuvaaja ja kuvajournalisti
Taiteilija
Taidesuuntaus:  valokuvaus
Aiheesta muualla
Kotisivut
Niklas Meltio (s. 5. huhtikuuta 1979 Helsinki) on suomalainen valokuvaaja ja kuvajournalisti, joka tunnetaan erityisesti sotakuvaajana.
Ura

Meltio on toiminut valokuvaajana vuodesta 2004 alkaen. Hän on valokuvaajana itseoppinut.
Hän on kuvannut Syyrian ja Irakin sisällissotia. Meltion kuvareportaaseja ovat julkaisseet muun muassa Helsingin Sanomat, Hufvudstadsbladet, Dagens Nyheter ja Svenska Dagbladet.
Tunnustukset

Fotofinlandia 2014 yleisöäänestys työllä Ground zero Aleppo
Paras kuvaaja Visa pour l’Image –festivaaleilla Ranskassa syksyllä 2013
Ehdolla Vuoden Journalistiksi 2012
Parhaan ajankohtaisdokumentin palkinto Prix Europa -festivaaleilla Berliinissä 2014 Meltion valokuviin pohjautuvalle dokumenttielokuvalle Kasvot Syyrian sodalle.
Aiheesta muualla

Valokuvasta kipinä muutokseen: Niklas Meltion haastattelu Crisis Management Initiative (CMI).  16.6.2014. Viitattu 25.1.2021.
Kivimäki, Jyri: Suomalainen sotakuvaaja kritisoi: Suomessa saa sodasta ihan väärän kuvan YleX.  29.3.2012. Viitattu 25.1.2021.
Huhtanen, Ann-Mari: Sota linssin takaa Ylioppilalehti.  29.10.2010. Viitattu 25.1.2021.
Nordenstam

Nordenstam on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Nordenstam, ruotsalainen aatelissuku, vaikuttanut 1800-luvulla myös Suomessa
Bertil Nordenstam (s. 1936), ruotsalainen kasvitieteilijä ja professori
Johan Mauritz Nordenstam (1802–1882), suomalainen kenraali, senaattori ja kuvernööri
Nordenstamin senaatti, J. M. Nordenstamin johtama Suomen senaatti vuosina 1858–1882.
Sara Nordenstam (s. 1983), norjalainen uimari
Stina Nordenstam (s. 1969), ruotsalainen muusikko
Muuta

Standertskjöld-Nordenstam, suomalainen aatelissuku
Herman Standertskjöld-Nordenstam (1854–1934), suomalainen kartanonomistaja ja virkamies
Peter Standertskjöld-Nordenstam, suomalainen jalkapalloilija
Nordenstamia, asterikasvien suku
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Oi Suomi

| Oi Suomi |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  Mikko Mattila
Käsikirjoittaja:  Mikko Mattila Pauli Pentti
Tuottaja:  Pauli Pentti
Säveltäjä:  Raoul Björkenheim
Kuvaaja:  Jesse Jokinen
Leikkaaja:  Altti Sjögren
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  First Floor Productions
Ensi-ilta:  2016 (Rakkautta ja anarkiaa)
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Oi Suomi on Mikko Mattilan ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2016.
Elokuva on urheiludokumentti, jossa seurataan Suomen jalkapallomaajoukkueen käymiä karsintaotteluita kohti vuoden 2016 jalkapallon Euroopanmestaruuskilpailuja.
Jaane Tu… Ya Jaane Na

| Jaane Tu… Ya Jaane Na |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Abbas Tyrewala
Käsikirjoittaja:  Abbas Tyrewala
Tuottaja:  Mansoor Khan Aamir Khan
Säveltäjä:  A. R. Rahman
Kuvaaja:  Manoj Lobo
Leikkaaja:  Shan Mohammed
Pääosat:  Imran Khan Genelia D’Souza
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Aamir Khan Productions
Levittäjä:  Aamir Khan Productions Netflix
Ensi-ilta:  4. heinäkuuta 2008
Kesto:  155 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jaane Tu… Ya Jaane Na (suom. Joko tiedät tai et) on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen draamakomedia, jonka ohjasi Abbas Tyrewala. Päärooleja näyttelivät Imran Khan ja Genelia D’Souza. Elokuva oli yleisö- ja arvostelumenestys.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Imran Khan  | … |  Jai ”Ratz” Singh Rathore   |
|  Genelia D’Souza  | … |  Aditi ”Meow” Mahant   |
|  Ratna Pathak Shah  | … |  Savitri Singh Rathore   |
|  Naseeruddin Shah  | … |  Amar Singh Rathore   |
|  Paresh Rawal  | … |  P. K. Waghmare   |
|  Sohail Khan  | … |  Vinay ”Bagheere” Singh Rathore   |
|  Arbaaz Khan  | … |  Kuber ”Bhalu” Singh Rathore   |
|  Nirav Mehta  | … |  Jignesh ”Jiggy” Patel   |
|  Alishka Varde  | … |  Sandhya ”Bombs” Sahay   |
|  Karan Makhija  | … |  Ravindran ”Rotlu” Sahu   |
|  Sugandha Garg  | … |  Shaleen Varma   |
|  Prateik Babbar  | … |  Amit Mahant   |
|  Renuka Kunzru  | … |  Mala Mishra   |
|  Manjari Phadnis  | … |  Meghna Pariyar   |
|  Anuradha Patel  | … |  Vishakha ”Pumpkin” Mahant   |
|  Jayant Kripalani  | … |  Vishwas ”Peachy” Mahant   |
|  Ayaz Khan  | … |  Sushant Modi   |
|  Murali Sharma  | … |  Prakash   |
|  Kitu Gidwani  | … |  Sheela Pariyar   |
|  Rajat Kapoor  | … |  Mahesh Pariyar   |
|  Shakun Batra  | … |  Nilesh Pandit   |
|  Padam Bhola  | … |  Vivek ”Pappu”   |
Soundtrack

Kaikki sanat Abbas Tyrewala, kaikki sävellykset A. R. Rahman.
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Kabhi Kabhi Aditi” | Rashid Ali | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Pappu Can’t Dance” | Anupama, Benny Dayal, Blaaze, Tanvi, Darshana, Satish Subrahmaniam, Mohammed Aslam | 4.27 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Tu Bole Main Boloon” | A. R. Rahman | 4.36 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Nazrein Milana Nazrein Churana” | Benny Dayal, Satish Subrahmaniam, Naresh Iyer, Darshana, Swetha, Tanvi, Sayanora Philip, Bhargavi, Anupama | 3.57 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Jaane Tu Mera Kya Hai (Aditi)” | Runa Rizvi | 3.41 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Kahin Toh” | Rashid Ali, Vasundhara Das | 5.05 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Jaane Tu Meri Kya Hai (Jai)” | Sukhwinder Singh | 5.44 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Pappu Can’t Dance (Remix)” (Remixed by Krishna Chetan)  | Anupama, Benny Dayal, Blaaze, Tanvi, Darshana, Satish Subrahmaniam, Mohammed Aslam | 4.27 |  |  |  |  |  |  |
Palkinnot

Apsara Film & Television Producers Guild Awards
Paras miestulokas – Imran Khan
Filmfare Awards
Paras miestulokas – Imran Khan
Paras musiikki – A. R. Rahman
Paras koreografia – Longinus Fernandes (”Pappu Can’t Dance”)
Erikoispalkinto – Prateik Babbar
Screen Awards
Paras musiikki – A. R. Rahman
Star Sabse Favourite Kaun Awards
Uusi sankari – Imran Khan
Stardust Awards
Läpimurtosuoritus (mies) – Prateik Babbar
Läpimurtosuoritus (nainen) – Manjari Phadnis
Uusi musiikkisensaatio (mies) – Benny Dayal (”Pappu Can’t Dance”)
Aiheesta muualla

Jaane Tu… Ya Jaane Na Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Jaane Tu… Ya Jaane Na AllMoviessa. (englanniksi)
Oliver Naesen

| Oliver Naesen |
| --- | --- |
 Oliver Naesen Ranskan ympäriajossa 2017.
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. syyskuuta 1990 (ikä 34)
Kansalaisuus:   Belgia
Pyöräilijä
Pituus:  184 cm
Paino:  72 kg
Joukkue:  Decathlon AG2R La Mondiale Team
Laji:  maantiepyöräily
Rooli:  ajaja
Ajajatyyppi:  klassikkojen erikoismies
Ura
Amatöörijoukkue(et)
2014:  Lotto-Belisol (harjoittelija)
Ammattilaisjoukkue(et)
2014 2015 2016 2017–:  Cibel Topsport Vlaanderen–Baloise IAM Cycling Ag2r-La Mondiale/ AG2R Citroën Team/ Decathlon AG2R La Mondiale Team
Suurimmat voitot
 Bretagne Classic Ouest-France 2016, 2018 Maantieajon Belgian-mestaruus 2017 
 Tiedot päivitetty: 2. tammikuuta 2024 
Oliver Naesen (s. 16. syyskuuta 1990 Oostende) on belgialainen maantiepyöräilijä, joka on parhaimmillaan yhden päivän kilpailuissa. Hän aloitti ammattiuransa Cibel-joukkueessa 2014 ja edusti saman vuoden syyspuolella harjoittelijana Lotto-Belisol-tallia. Vuonna 2015 hän kilpaili Topsport Vlaanderen–Baloise-joukkueessa, 2016 IAM Cycling-tallissa ja on vuodesta 2017 lähtien edustanut Ag2r-La Mondiale / AG2R Citroën Team / Decathlon AG2R La Mondiale Team-joukkuetta.
Naesen voitti Bretagne Classic Ouest-France -kilpailun 2016 ja 2018 sekä maantieajon Belgian-mestaruuden 2017. Hän sijoittui toiseksi Milano–San Remo-monumentissa 2019.
Saavutuksia

Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Oliver Marach

| Oliver Marach |
| --- | --- |
 Oliver Marach Australian avoimissa vuonna 2007
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. heinäkuuta 1980 (ikä 44)
Kansalaisuus:   Itävalta
Tennispelaaja
Pituus:  185 cm
Paino:  78 kg
Kätisyys:  oikea
Ammattilaisena:  1998–
Palkintorahat:  4 706 185 USD
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  82. (7.8.2006)
Voitot/tappiot:  20–33
Grand Slam -turnauksissa
Australian avoimet:  1. kierros (2005, 2006)
Ranskan avoimet:  1. kierros (2002, 2006)
Wimbledon:  1. kierros (2006)
Yhdysvaltain avoimet:  1. kierros (2006)
Nelinpeli
Paras sijoitus:  8. (18.10.2010)
Turnausvoittoja:  12
Voitot/tappiot:  457–353
Aiheesta muualla
ITF
ATP
Oliver Marach (s. 16. heinäkuuta 1980 Graz) on itävaltalainen tennispelaaja. Nykyisin vain nelinpeliä pelaava Marach on ollut parhaimmillaan nelinpelin ATP-listalla sijalla kahdeksan lokakuussa 2010. Hän on voittanut kaksitoista turnausta nelinpelissä.
Nelinpeliä Marach on pelannut enimmäkseen puolalaisen Łukasz Kubotin kanssa. Grand Slam -turnauksissa hän on päässyt nelinpelissä välieriin Australian avoimissa vuonna 2009 ja muissa Grand Slam -turnauksissa puolivälieriin asti.
Aiheesta muualla

Oliver Marachin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Oliver Marach profiili ATP:n kotisivuilla
Huntingtonin tauti

George Huntington.
Huntingtonin tauti (lat. morbus Huntington), aiemmin Huntingtonin korea (tanssitauti, chorea Huntington), on periytyvä hermoston rappeumasairaus, joka aiheuttaa dementiaa ja pakkoliikkeitä. Tauti on esimerkiksi Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Euroopassa yleisempi kuin Suomessa. Sairaus on nimetty löytäjänsä yhdysvaltalaisen lääkärin George Huntingtonin mukaan.
Tavallisesti oireet alkavat 30–50-vuotiaana, harvemmin lapsena. Pakkoliikkeet ilmenevät kasvoissa, vartalolla ja raajoissa nykäyksinä, ja henkilöllä on kömpelyyttä. Dementiassa on muistihäiriön lisäksi huomattavina piirteinä ärtyvyys ja persoonallisuuden muutos. Lapsipotilailla voi esiintyä myös lihasjäykkyyttä.
Suomessa on arviolta vähintään parisataa sairastunutta.
Oireet ja piirteet

Huntingtonin tauti ilmenee useimmiten 30–50 ikävuoden välillä, mutta käytännössä se voi alkaa koska tahansa. Sen taudinkuva on moninainen, mutta se tunnetaan myös nimellä Huntingtonin korea tai Huntingtonin tanssitauti siihen kuuluvien koreaattisten pakkoliikkeiden takia.
Huntingonin tauti aiheuttaa hermostollisia häiriöitä. Tauti voi aiheuttaa häiriöitä liikkeiden hallinnassa, muistissa, päättelykyvyssä, havaintotoiminnoissa, tunne-elämässä ja persoonallisuudessa.  Oireissa on paljon yksilöllistä vaihtelua, eikä kaikille potilaille tule kaikkia oireita.
Nuoruusiällä alkava tauti etenee nopeasti, ja sen tyyppioreita ovat liikkeiden hitaus, yleinen jäykkyys ja vaikea dementoituminen. Kolmanneksella sairastavista on epilepsia. Aikuisiällä alkavan taudin varhaisvaiheessa ainoita fyysisiä oireita ovat esimerkiksi rauhattomuus ja raajojen lievä nykiminen. Myöhemmin siihen kehittyy selvää nykimistä ja koreaksi kutsuttuja liikkeitä. Lopulta tasapainon ja liikkeiden hienosäätö heikkenevät, kävely on vaappuvaa, liikkeiden aloittaminen vaikeaa, jäykkyys lisääntyy sekä puhe ja nieleminen vaikeutuvat.
Luonne- ja käyttäytymismuutokset ilmaantuvat usein hiljalleen ja yllättäen. Niihin liittyy ahdistuneisuutta ja masennusta sekä joskus psykoositaipumusta. Luonne ja käyttäytyminen voivat muuttua selvästi: vilkkaasta ihmisesta voi tulla alakuloinen ja passiivinen ja tasapainoisesta ihmisestä äkkipikainen ja aggressiivinen. Muita käyttäytymiseen liittyviä oireita ovat aloitekyvyttömyys, itsekritiikin ja arviointikyvyn puute ja ärtymisherkkyys.
Muistin heikentyminen alkaa unohduksina, keskittymisvaikeutena ja monimutkaisten kokonaisuuksien hallitsemisen vaikeutena. Oppiminen ja ongelmanratkaisukyky heikkenevät. Potilas ei pysty enää siirtymään helposti asiasta toiseen, ja lopulta avuntarve päivittäisissä askareissa kasvaa.
Diagnoosi

Aivojen positroniemissiotomografialla voidaan havaita jo ennen oireiden alkamista aineenvaihdunnan muutoksia. Tietokonetomografia- tai magneettikuvauksessa voidaan todeta taudin myöhemmässä vaiheessa kudoksen surkastumista eli atrofiaa tietyissä tyvitumakkeissa. Poikkeava geeni pystytään todennäköisimmin tunnistamaan, ja sikiön sairastumisriski on mahdollista arvioida istukkanäytteessä.
Hoito ja ennuste

Huntingtonin tautia ei kyetä parantamaan, mutta siihen liittyviä oireita voidaan kuitenkin lieventää lääkityksellä. Sairauden loppuvaiheessa potilaat tarvitsevat kuitenkin ympärivuorokautista laitoshoitoa. Dementian hoito noudattaa yleisiä dementian hoitoperiaatteita. Perinnöllisyysneuvonta olisi myös tarpeen, sillä lapsilla, joiden vanhemmalla on Huntingtonin tauti, sairastumisriski on 50 prosenttia.
Vanhemmalla iällä alkava tauti johtaa kuolemaan 10–25 vuoden kuluessa sairastumisesta.
Syy

Huntingtonin taudin aiheuttaa huntingtiini–valkuaista (HTT) ohjelmoivan geenin virheellinen CAG-emästoistojakson pidentymä (esim. … CAGCAGCAG …). HTT-geeni on paikannettu kromosomin 4 lyhyen haaran kohtaan 4p16.3. Mitä pitempi toistojakso on, sitä varmemmin tauti puhkeaa.
| Toistot | Luokitus | Sairauden status | Jälkeläisten riski |
| --- | --- | --- | --- |
| < 26 | Normaali | Ei | Ei ole |
| 27–35 | Keskinkertainen | Ei | Kohonnut alle << 50 % |
| 36–39 | Kohonnut | Joko-tai | 50 % |
| 40+ | Täysi | Kyllä | 50 % |
Jos vanhemmista jompikumpi kantaa sairautta aiheuttavaa virheellistä geeniä, lapsilla on 50 prosentin sairastumisriski. Huntingtonin tauti ei voi hypätä sukupolven yli. Siksi Huntingtonin tauti ei siirry isovanhemmalta lapsenlapselle, ellei geeni ole ensin siirtynyt lapsen vanhemmalle. Kaikki ne, joiden perimässä on virheellinen geeni sairastuvat, jos elävät riittävän pitkään. Tautia voi ilmetä myös suvussa, jossa ei aiemmin ole ollut tätä sairautta uuden geenivirheen takia.
Esiintyvyys

Huntingtonin tauti on harvinainen sairaus. Alhaisin sairastumisaste on Japanissa ja korkein Tasmaniassa. Eurooppalaisessa väestössä Huntingtonin taudin esiintyvyys on 4–8 sairastunutta 100 000 ihmistä kohden. Suomessa se on harvinaisempi, sillä vuonna 2010 tehdyn tutkimuksen mukaan esiintyvyys on 2,12 potilasta 100 000 ihmistä kohden.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Huntington-yhdistys
Huntingtonin tauti periytyy dominoivana ominaisuutena. Jälkeläisten mahdollisuus saada sairaus on 50 %, eikä se riipu sukupuolesta.
Jaanusjärv

| Jaanusjärv |
| --- | --- |
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Võrumaa
Kunnat:  Võrun kunta
Koordinaatit:  57°47′46″N, 27°09′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Iskna jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  Iskna jõgi
Laskujoki:  Iskna jõgi 
Järvinumero:  VEE2143200
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  91,7 m  mpy. 
Pituus:  0,24 km  
Leveys:  0,1 km  
Rantaviiva:  0,632 km  
Pinta-ala:  1,9 ha  
Tilavuus:  0.000080 km³  
Keskisyvyys:  4,2 m  
Suurin syvyys:  11,2 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiJaanusjärv 
Jaanusjärv (myös Sinepijärv, Tahkri järv tai Tohkri veskijärv ) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Koloreinon, Saaremaan ja Tohkrin kylissä sijaitseva järvi. Virolaisessa nimistössä veski tarkoittaa vesimyllyä. Järvi ei kuitenkaan ole merkitty tekojärveksi.
Maantietoa

Järvi on 240 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee Haanjan ylängöltä alas tasangolle laskeutuvassa Kütiorgin laaksossa, jossa se on painaumaan muodostuneen suon ympäröimä. Syvässä laaksossa ei ole asutusta tai tietä. Laakson itä- ja länsipuoliset rinteet kohoavat 50–60 metrin korkeuteen. Järven suurin syvyys on 11,2 metriä ja keskisyvyys 4,2 metriä. Siinä ei ole saaria.
Luontoarvoja

Järvi on mainittu rehevöityneeksi.
Vesistösuhteita

Jaanusjärv kuuluu Iskna jõen valuma-alueeseen, jossa Iskna jõgi on Võhandu jõen sivu-uoma. Se on Iskna jõen läpivirtausjärvi, mutta siihen laskee kolme lyhyttä ojaa laakson reunoilta. Iskna jõgi yhtyy Võhandu jõgeen kahdeksan kilometrin päässä Kääpan taajaman lähellä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

↑  Järven tilavuus on laskettu kertomalla järven pinta-ala sen keskisyvyydellä. Tämä ei ole viranomaisten määrittämä arvo!
1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Neitsyt (tähdistö)

| Neitsyt |
| --- | --- |

Latinankielinen nimi:  Virgo
Lyhenne:  Vir
Genetiivi:  Virginis
Rektaskensio:  13h
Deklinaatio:  0°
Ala taivaasta:  1294 neliöastetta
Tähtien määrä (magnitudi < 3):  3
Kirkkain tähti:  Spica (1,0 mag.)
Meteoriparvet:  Virginidit  Mu Virginidit
Naapuri- tähdistöt:  Karhunvartija  Bereniken hiukset  Leijona  Malja  Korppi  Vesikäärme  Vaaka  Käärme
 Näkyy leveysasteiden +80° ja −80° välillä  Näkyy Suomessa parhaiten Huhtikuussa 
Neitsyt (latinaksi Virgo, genetiivi Virginis, symboli ) on ekvaattorin molemmin puolin ulottuva suurehko tähdistö, jonka läpi kulkee eläinrata.
Spica, Alfa (α) Virginis, on tähdistön kirkkain tähti, joka sijaitsee 260 valovuoden päässä ja on 2 000 kertaa Aurinkoa kirkkaampi.
Porrima, Gamma (γ) Virginis, on tunnetuimpia kaksoistähtiä. Komponenttien väli on 3,7 kaarisekuntia, ja ne erottuvat toisistaan keskikokoisella harrastajateleskoopilla.
Tähdistön alueella on runsaasti galakseja, joista erityisesti Messierin kohteet näkyvät harrastajan kaukoputkellakin. Merkittävin galaksijoukko on Neitsyen galaksijoukko, jonka kirkkain jäsen on Sombrerogalaksi M104.
3C 273 on Maasta katsottuna kirkkain kvasaari, jonka harrastajakin voi nähdä kaukoputkellaan. Se on 3 miljardin valovuoden päässä. Kirkkaus vaihtelee, mutta se on tavallisesti noin +13 mag.
Sombrerogalaksi