stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seksikauppa

Seksikauppa Tampereella
Seksikauppa on seksialan liike, jossa myydään seksivälineitä, pornoelokuvia, eroottisia alusvaatteita, eroottisia kirjoja ja lehtiä, ehkäisyvälineitä ja muuta aikuisviihdemateriaalia. Osassa seksikaupoista voi esimerkiksi katsella paikan päällä pornoelokuvia, striptease-esityksiä tai tirkistysesitystä ("peepshow").
Monissa maissa seksikauppojen toimintaa säännöstellään lainsäädännöllä: esimerkiksi alaikäisiä ei päästetä sisään. Joissain maissa, kuten monissa islamilaisissa maissa, seksikaupat ovat kokonaan kiellettyjä. Osassa maista seksikaupat eivät saa pitää näyteikkunalla esillä aikuisviihdemateriaalia, ja niiden on pidettävä sisäänkäynnin edessä varoituskylttejä pornografisesta materiaalista.
Suomessa on ollut perinteisiä kivijalkaseksikauppoja vuosikymmeniä, mutta nykykyään suosittuja ovat internetissä sijaitsevat liikkeet, joiden tuotevalikoima saattaa olla hyvinkin laaja.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
TramWest

TramWestin linjastoehdotus.
TramWest oli joukkoliikennesuunnittelijoiden ja -harrastajien kansalaisaktivismina tekemä selvitys pikaraitiotiestä Suomen pääkaupunkiseudulle vaihtoehtona Länsimetroa puoltavalle raide-YVA:lle. Selvityksessä pikaraitiotie olisi investointina länsimetroa halvempi, etenkin koska raitiotiepysäkit ovat edullisempia kuin metroasemat.
Historia > Eteläisen pääkaupunkiseudun raideliikenne

Helsingin ja Espoon välinen länsimetrohanke on ollut vireillä jo useamman vuosikymmenen. Se oli merkitty jo alkuperäisen metron suunnitelmiin, mutta jäi tuolloin toteuttamatta Espoon vastustuksen takia. Useamman epäonnistuneen keskusteluyrityksen jälkeen hanke virisi jälleen 1990-luvulla, jolloin 1997 Helsingin kaupunginvaltuusto ehdotti virallisesti Espoon kaupungille länsimetron rakentamista. 1998 Espoon valtuusto taipui ehdotukseen, jossa metroa jatkettaisiin Tapiolaan saakka. 1999 ehdotusta jatkettiin vielä Matinkylään saakka. Länsimetro nousi keskusteluun kunnolla kuitenkin vasta kun 2002 alettiin keskustella pääkaupunkiseudun joukkoliikenteen kehittämisestä. Espoon kaupunki alkoi tuolloin vastoin YTV:n kantaa kannattamaan pikaraitiotien rakentamista. lähde?
Historia > Raide-YVA

Vuonna 2005 valmistui raide-YVA (ympäristövaikutusten arviointimenettely), jonka tarkoituksena oli selvittää sekä taloudelliset, sosiologiset että ekologiset hyödyt ja haitat eteläisen pääkaupunkiseudun julkisen liikenteen kehityksen osalta yhteen raporttiin. Raide-YVA:n mukaan metroratkaisu olisi kannattavin vaihtoehto eteläisen pääkaupunkiseudun liikenteen ratkaisuksi. YVA-selvitys herätti kuitenkin vastustusta, sillä sen sanottiin tahallisesti suosivan metroratkaisua pikaraitiotien kustannuksella mm. suosien liityntäbussiliikenteen ja metron yhdistelmää sellaisin palvelutasokertoimin, joita YVA-selvityksen pikaraitiotievaihtoehdoissa ei ollut. lähde?
Historia > Ensimmäinen TramWest-suunnitelma

Kymmenkunta liikennealan ammattilaista, opiskelijaa ja harrastajaa kokosi TramWestiksi nimetyn vastaehdotuksen länsimetrolle, joka esitti metron korvaamista laajemmalla pikaraitiotieverkolla. Ryhmän mielestä raide-YVA:ssa oltiin arvioitu väärin joitakin pikaraitiotiehen liittyviä avainlukuja, minkä seurauksena he lähtivät työstämään omaa pikaraitiotie-esitystään.
Ensimmäisessä suunnitelman esittelyn esittelyn aikaan vuoden 2006 maaliskuussa 57 kilometriä pitkän TramWest-verkon hinnaksi oli arvioitu 365 miljoonaa. TramWestin kannattajat väittivät sen olevan metroa halvempi, laajempi, ympäristöystävällisempi, energiatehokkaampi ja helpompi rakentaa. Espoon kaupunginvaltuusto päätti kuitenkin vuonna 2006 kannattaa maanalaisen metron rakentamista muiden vaihtoehtojen sijaan.
Historia > TramWestin päivitys 2008

Länsimetron kustannusarvion kasvaessa TramWestin kannattajat julkistivat alkuvuodesta 2008 jatkokehitellyn suunnitelmansa, jossa oli pyritty korjaamaan alkuperäisen TramWestin ongelmia. Sen linjausta esimerkiksi täsmennettiin sekä Länsiväylän että kantakaupungin alueilla. TramWestiä ei myöskään päivitetyssä suunnitelmassa merkitty päättyväksi Elielinaukiolle alkuperäisen tapaan, vaan sen oli tarkoitus yhtyä Helsingin olemassa olevaan raitiovaunuverkkoon. TramWest-rataa esitettiin myös jatkettavaksi Viikkiin ja Laajasaloon. Päivitetyssä suunnitelmassa hinta-arviota korotettiin 495 miljoonaan euroon.
Kritiikki

Helsingin Sanomien toimittaja Jarmo Huhtamäki kritisoi TramWestiä maaliskuussa 2006 sen utopistisesta "kaikessa paremmasta" suunnitelmasta, joka olisi tuonut uuden, Huhtamäen mielestä tarpeettoman, raideliikennemuodon pääkaupunkiseudun liikenteeseen.
TramWestin päivitetty suunnitelma sai kritiikkiä Espoon teknisen toimen johtajalta Olavi Loukolta sen pienestä suunnitteluryhmästä ja suunnitteluun käytetyn ajan vähyydestä, minkä seurauksena TramWestin laskelmat eivät todennäköisesti olisi olleet kovin pitävät.
Aiheesta muualla

TramWest-selvityksen verkkosivut
TramWest-suunnitelman pohjana käytettiin olemassa olevia pikaraitioteitä, kuten Strasbourgin esikaupunkeihin vievää raitiolinjaa.
Yhdistetty talviolympialaisissa 1936

Pohjoismaisen yhdistetyn kilpailu vuoden 1936 talviolympialaisissa käytiin 12.-13. helmikuuta. Kilpailua hallitsivat norjalaiset, jotka ottivat yhdistetyn kilpailussa kolmoisvoiton. Olympiakultaa voitti Oddbjørn Hagen. Vuoden 1936 yhdistetyn olympiakilpailu oli olympiahistorian neljäs, ja norjalaiset olivat voittaneet kaikki jaossa olleet mitalit.
Lopputulokset

|  Sija |   Urheilija  |  Tulos |
| --- | --- | --- |
|  1  |   Oddbjørn Hagen (NOR)  |  430.3   |
|  2  |   Olaf Hoffsbakken (NOR)  |  419.8   |
|  3  |   Sverre Brodahl (NOR)  |  408.1   |
|  4  |   Lauri Valonen (FIN)  |  401.2   |
|  5  |   František Šimunek (TCH)  |  394.3   |
|  6  |   Bernt Østerkløft (NOR)  |  393.8   |
|  7  |   Stanisław Marusarz (POL)  |  393.3   |
|  7  |   Timo Murama (FIN)  |  393.3   |
|  9  |   Hans Lahr (TCH)  |  387.4   |
|  10  |   Niilo Nikunen (FIN)  |  383.8   |
|  11  |   Jonas Westman (SWE)  |  382.7   |
|  12  |   Willy Bogner (GER)  |  381.5   |
|  13  |   Josef Gumpold (GER)  |  380.7   |
|  14  |   Gustl Berauer (TCH)  |  379.1   |
|  15  |   Hubert Köstinger (AUT)  |  375.2   |
|  16  |   Bronislaw Czech (POL)  |  375.0   |
|  17  |   Hans Baumann (AUT)  |  372.1   |
|  18  |   Friedl Wagner (GER)  |  371.9   |
|  19  |   Pertti Mattila (FIN)  |  368.4   |
|  20  |   Severino Menardi (ITA)  |  368.3   |
|  21  |   Oswald Julen (SUI)  |  367.3   |
|  22  |   Willi Bernath (SUI)  |  366.4   |
|  23  |   Toni Eisgruber (GER)  |  364.9   |
|  24  |   Marian Orlewicz (POL)  |  363.8   |
|  25  |   Markus Maier (AUT)  |  361.9   |
|  26  |   Rudolf Vrána (TCH)  |  359.4   |
|  27  |   Karl Magnus Satre (USA)  |  355.8   |
|  28  |   Berger Torrissen (USA)  |  355.5   |
|  29  |   Isamu Sekiguchi (JPN)  |  350.9   |
|  30  |   Ernst Berger (SUI)  |  350.1   |
|  31  |   Tom Mobraaten (CAN)  |  348.8   |
|  32  |   Andrzej Marusarz (POL)  |  345.5   |
|  33  |   Walter Delle Karth (AUT)  |  333.2   |
|  34  |   Tone Decman (YUG)  |  331.4   |
|  35  |   Tsutomu Sekido (JPN)  |  330.3   |
|  36  |   Albin Jakopic (YUG)  |  327.7   |
|  37  |   Edward Blood (USA)  |  325.5   |
|  38  |   Leon Bebler (YUG)  |  316.7   |
|  39  |   Bud Clark (CAN)  |  315.4   |
|  40  |   Holger Lundgren (SWE)  |  313.2   |
|  41  |   Karl Johan Baadsvik (CAN)  |  306.9   |
|  42  |   Edgars Gruzitis (LAT)  |  282.7   |
|  43  |   Shinzo Yamada (JPN)  |  278.8   |
|  44  |   Paul Ottar Satre (USA)  |  273.9   |
|  45  |   Percy Legard (GBR)  |  249.3   |
|  46  |   William Ball (CAN)  |  244.7   |
|  -  |   Andrea Vuerich (ITA)  |  DNF   |
|  -  |   Harald Hedjerson (SWE)  |  DNF   |
|  -  |   Károly Kovári (HUN)  |  DNF   |
|  -  |   László Szalay (HUN)  |  DNF   |
|  -  |   Rado Istenic (YUG)  |  DNF   |
Lähde:
Henri Määttä

| Henri Määttä> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. heinäkuuta 1987 (ikä 37) Vantaa
Kansalaisuus:   Suomi
Ammatti:  televisio-ohjaaja
Puoliso:  Inka Helenius
Muut tiedot
Järjestö:  Yleisradio
Henri Määttä (s. 14. heinäkuuta 1987 Vantaa) on suomalainen televisio-ohjaaja, joka työskentelee Yleisradiossa.
Vuonna 2024 Määttä aloitti Tamperen Ilveksen Veikkausliiga-joukkueen pääscouttina vastaten ensijaisesti seuran datapohjaisesta pelaajarekrytoinnista. Veikkausliigan mestaruuskaudet 2020–2023 Määttä toimi HJK:n pääscouttina. Kaudet 2017-2019 Määttä toimi Kuopion Palloseuran pelaajakoordinaattorina. KuPS juhli kauden 2019 päätteeksi Suomenmestaruutta. Tätä ennen hän ehti työskennellä HIFK Fotbollin urheilutoimenjohtajana kaudet 2013–2016.
Aiemmin Määttä on pelannut jalkapalloa PK-35:ssa, FC Futurassa ja HIFK:ssa.
Yksityiselämä

Määttä on naimisissa urheilutoimittaja Inka Heneliuksen kanssa. He avioituivat heinäkuussa 2012 Porvoon Tuomiokirkossa.
Lohikäärme Justus

Lohikäärme Justus on suomalainen, Tuula Pukkilan vuosina 1982–1984 tekemä ja Lea Himbergin käsikirjoittama vaha-animaatiosarja, jota on esitetty lastenohjelma Pikku Kakkosessa. Sarjassa on kahdeksan jaksoa, minkä lisäksi vuosina 1988–1989 valmistui viisiosainen jatkosarja Lohikäärme Justus maailmalla. Sarjan kertojina ovat Erkki Thil ja Riitta Räty. Musiikin sävelsi Lucjan Czaplicki.
Justus on ystävällinen pieni lohikäärme joka juttelee kukille. Lopussa Justus oppii lentämään.
Sarjan tuotti Pertti Moberg. Lavastuksesta vastasi Minna Pukkila ja leikkauksesta Terttu Ranta.
Jaksot

Justus ei osaa lentää
Justus sairastuu
Justus ja pikkuihmiset
Justus voimistelee
Kukkien tora
Uusi ystävä
Lohikäärmeiden paluu
Justus lentää
Justus lähtee maailmalle
Justus tuulimyllyjen maassa
Justus ja lumi
Justus Perussa
Justus lähtee vieraille vuorille
Aiheesta muualla

Ylen Elävä arkisto: Lohikäärme Justus
Winha (yhtye)

| Winha> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  1988–2001
Tyylilaji:  rock
Kotipaikka:  Helsinki
Muut nimet:  Vinhan Laituri
Infobox OKNimi-testi OK: 
Winha oli vuosina 1988–2001 toiminut helsinkiläinen rockyhtye, joka julkaisi kaksi Jukka Orman tuottamaa julkaisua. Toisen julkaisunsa äänittämiseen yhtye käytti yhteensä lähes neljä vuotta aikaa studiossa. Kolmannen levynsä yhtye jätti lopulta julkaisematta, mutta osia siitä kuultiin myöhemmin muun muassa Madventures-TV-sarjan taustalla. Levyjen kokeellisen ja raa'an soinnin vastapainoksi yhtyeen live-sointi oli usein pelkistetympää ja suorempaa. Important-levynjulkaisutilaisuudessa Tavastialla 2001 yhtye soittikin ensin levymateriaalinsa kokonaisuudessaan ja tämän jälkeen Winhadelic-nimellä toisen keikan heti perään funk-henkisellä ohjelmistollaan.
Vuonna 2004 nähtiin Helsingin Juhlaviikkojen Huvila-teltassa yhtyeen solisti-säveltäjä-sanoittajan Roni Martinin säveltämä ja Jukka Orman sovittama modernia flamencotanssia ja Pentti Saarikosken tekstejä yhdistänyt esitys "Maailmasta". Myöhemmin samana vuonna julkaistiin erinomaisen vastaanoton siivittämänä samanniminen levytys. Tämän jälkeen Martinia on nähty muun muassa tanssiteosten säveltäjänä. Winha-yhtyeen basisti Arto Tuohimaa siirtyi elokuva-alalle ja yhtyeen lyhytaikaisempi basisti Ville Valo perusti yhtyeensä HIM:in. Yhtyeen urkuri Allu Lee Milonoff toimii nykyään suomentajana.
Ennen ensijulkaisuaan Winha toimi nimellä Vinhan Laituri.
Julkaisuja

Audiosexual Experience (1998, Seal on Velvet/Poko Rekords)
Important (2001, Seal on Velvet/Poko Rekords)
Sketches (2002, promo, julkaisematon)
Madventures-DVD (2005, GimmeYaWallet)
Aiheesta muualla

Pokon artistisivu ja diskografia (Arkistoitu – Internet Archive)
Roni Martin[vanhentunut linkki]
Pamirilaiset kielet

Pamirilaisten kielten levinneisyys.
Pamirilaiset kielet ovat Pamirvuoristossa Tadžikistanin Vuoristo-Badahšanin autonomisen alueen länsi- ja eteläosissa sekä lähialueilla Afganistanissa, Pakistanissa ja Kiinassa puhuttavien iranilaisten kielten itäiseen ryhmään kuuluvien kielten ryhmä.
Pamirilaisiin kieliin kuuluvat wahi, iškašimi, sangletši, jazgulami, šugnanilais-rušanilaiset kielet šugni, rušani, hufi, bartangi, rošorvi ja sarikoli, 1800-luvulla sammunut vandži sekä muista kielistä kauempana olevat mundžani ja jidga. Niillä on yhteisiä foneettisia, kieliopillisia ja sanastollisia piirteitä, jotka eivät koko ryhmän tasolla perustu kielisukulaisuuteen, vaan burušaskin kaltaiseen substraattiin, samalla alueella tapahtuneeseen yhtenäiskehitykseen ja myöhempään tadžikin kielen vaikutukseen. Pamirilaiskielet eivät šugnanilais-rušanilaisia kieliä lukuun ottamatta ole keskenään ymmärrettäviä. Niiden voidaan katsoa muodostavan kieliliiton.
Pamirilaisten kielten puhujia on Vuoristo-Badahšanin alueella arviolta 150 000 henkeä. Niistä suurin on noin 80 000 puhujan šugni. Kielet toimivat etupäässä suullisen kanssakäymisen välineinä. Sivistyskielenään puhujat käyttävät eri maissa tadžikkia, urdua tai uiguuria.
Homosauna

Charles Demuth, Turkish Bathhouse (1915)
Homosauna Yhdysvalloissa.
Homosauna on homoseksuaaleille tarkoitettu saunaklubi, jossa kylpemistä tärkeämpää on pääsääntöisesti seksuaalinen kanssakäyminen. Toisin kuin bordelleissa, joissa henkilökunta tarjoaa maksullisia seksuaalisia palveluja, homojen saunaklubeilla seksuaalista kanssakäymistä harjoittavat asiakkaat keskenään vapaaehtoisesti. Useat homosaunat ovat jäsenklubeja, ja prostituutio on nimenomaisesti kielletty. Homokylpylöitä tai -saunoja on ollut jo likimain tuhansia vuosia, mutta virkavalta kiinnostui niistä vasta 1900-luvulla, ja tämän johdosta niiden olemassaolo nousi myös laajempaan tietoisuuteen.
Homosaunoissa harrastettavan seksuaalisen kanssakäymisen ja prostituution välinen ero on se, että homosaunojen asiakkaat maksavat saunalle vain pääsymaksun ja viettävät sitten aikaa ja/tai harrastavat seksiä toistensa kanssa täysin vapaaehtoisesti ja ilmaiseksi. Myös prostituutiota on tavattu homokylpylöissä, mutta pääsääntöisesti niiden omistajat pyrkivät estämään tämän – samoin kuin suojaamattoman seksin harrastamisen. lähde?
Homosaunakulttuuri koki takaiskun 1980-luvulla, jolloin HIV-epidemian aiheuttama paniikki pakotti monet homosaunat sulkemaan ovensa - pääasiassa yhteiskunnan asettamien paineiden vuoksi. Kylpylöiden ajateltiin olevan varsinaisia tautipesäkkeitä, sillä HI-virusta pidettiin alkujaan ainoastaan homojen sairautena. Aktiivisia ja toimintaansa myös turvallisuuden suhteen panostavia kylpylöitä on kuitenkin säilynyt toiminnassa kaikkina aikoina.
Suomen toistaiseksi ainoa homojen saunaklubi toimii Helsingin Vallilassa.
Aiheesta muualla

Worldwide Gay Sauna Guide (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Sauna
| --- | --- |
Saunakylpy eri kulttuureissa:  Suomalainen sauna  Banja  Turkkilainen sauna  Hikimaja  Temascal  Laconicum  Sentō 
Kiuas:  Savusaunan kiuas  Aitokiuas  IKI-kiuas  Läpivirtauskiuas 
Saunominen:  Löyly  Vasta  Lauteet  Istuinalunen  Avantouinti 
Saunarakennus:  Historialliset saunatyypit  Savusauna  Rantasauna  Talosauna  Huoneistosauna  Kylpyhuonesauna  Metsäsauna  Autosauna 
Saunakulttuuri:  Yleinen sauna  Homosauna  Täisauna  Kelluva sauna  Saunomisen maailmanmestaruuskilpailut  Uunissa saunominen 
Suomalainen sauna
Sauna kansanperinteessä:  Juhannussauna  Joulusauna  Morsiussauna  Saunatonttu 
Sauna kulttuurissa ja taiteessa:  Suomen Saunaseura  Tamminiemen saunaseura  Sauna – puhtaasti suomalainen  Saunassa  Miesten vuoro
Kirurgia

Kirurgi työssään
Kirurgia (kreik. χειρουργία < χείρ 'käsi + έργον 'työ') on lääketieteen ala, jossa sairauksia, vammoja, kasvaimia tai epämuodostumia hoidetaan leikkausten avulla. Sana kirurgia juontuu kreikasta ja tarkoitti alun perin käsityötä.
Kirurginen toimenpide on ihon, limakalvon, muun epiteelin tai kehon luonnollisen aukon kautta tehtävä kehonsisäinen mekaaninen interventio, jolla pyritään korjaamaan tai estämään kudosvaurio.
Leikkausaiheet

Yleisesti ottaen kirurgisten alojen hoitamiin ongelmiin kuuluvat kudospuutos,
reikä, tukos, kudostuho, kasvain, tulehdus, poisto ja siirto. Leikkauksen aiheet vaihtelevat välittömistä henkeäpelastavista toimenpiteistä täysin kiireettömiin elämänlaadun mahdollista parantamista tavoitteleviin leikkauksiin. Näistä esimerkkejä kiireellisestä kiireettömään ovat muun muassa seuraavat:
Henkitorven tukkeuma, massiivinen verenvuoto ja nekroottinen pehmytkudosinfektio
Yleistynyt peritoniitti, pleuraempyeema ja kirurginen sepsis
Tilaa vievät prosessit onteloissa ja lihasaitioissa
Murtumat ja repeämät
Radikaali- ja palliatiivinen syöpäkirurgia. Palliatiiviseen syöpäkirurgian ongelmiin kuuluvat muun muassa virtsa-, sappi- ja maha-suolikanavan tukokset levinneen syövän vuoksi.
Nivelrikko
Kivunhoitokirurgia
Eri toimenpidetyyppeihin kuuluvat muun muassa revisio, dekompressio, resektio, ablaatio, replantaatio, avanneleikkaus (ohutsuoliavanne, mahalaukkuavanne), debulking-kirurgia ja fiksaatio.
Osa-alueet > Elektiiviset leikkaukset

Elektiiviset leikkaukset ovat leikkauksia, jotka voidaan jättää tekemättä tai tehdä myöhemmin ilman, että siitä koituu potilaalle vaaraa. Elektiivisiin leikkauksiin kuuluu muun muassa erilaisten ei-henkeä vaarantavien terveysongelmien korjaaminen.
Osa-alueet > Päivystyskirurgia

Elektiivisten leikausten vastakohta on päivystyskirurgia, jossa leikkauksen viivästyminen voi olla potilaalle hengenvaarallista.
Osa-alueet > Tarkistusleikkaukset

Tarkistusleikkaukset ovat leikkauksia, joissa tutkitaan aikaisemman toimenpiteen tai muun hoidon tehokkuutta.
Osa-alueet > Tähystinkirurgia ja mini-invasiivinen kirurgia

Viime vuosikymmeninä tähystinkirurgia ja mini-invasiivinen kirurgia ovat vieneet tilaa perinteisiltä kirurgian muodoilta, joissa elimistön sisään mennään suurista viilloista ja toimenpiteet tehdään suorassa näköyhteydessä.
Osa-alueet > Päiväkirurgia

Päiväkirurgiassa tehdään toimenpiteitä, jotka eivät vaadi potilaan jälkihoitoa sairaalassa.
Osa-alueet > Lastenkirurgia

Lastenkirurgian osa-alueisiin kuuluvat seuraavat:
Sikiökirurgia, johon kuuluu erilaisten hengenvaarallisten synnynnäisten epämuodostumien hoito, kuten fetofetaalisen transfuusio-oireyhtymän laserhoito, selkäydintyrän korjaus, virtsatietukoksen avaaminen, palleatyrän hoito henkitorven katetrisululla, aortan läppien korjaaminen (läppäplastia), keuhkokystien suntti- ja leikkaushoito sekä häntäluun teratooman leikkaus.
Lasten gastrokirurgia, jonka erityispiirteenä on tyrien, malrotaatioiden, kiertymien ja invaginaation sekä epämuodostumien (esim. Meckelin divertikkeli) yleisyys akuutin vatsakivun syynä. Lapsille syntyy myös huomattavasti pienemmillä vammaenergioilla vatsaontelon elinten, kuten pernan, maksan ja munuaisten (vatsaontelon takainen) vammoja.
Lasten thoraxkirurgian erityispiirteenä ovat esimerkiksi keuhkoruhjeet ilman kylkiluiden murtumia ja vierasesineiden tai syövyttävien aineiden aiheuttamat ruokatorvivammat.
Leikkaustekniikka

Dissektiolla tarkoitetaan kudosten erottelemista toisistaan, kudosrajojen tunnistamista ja kohdekudosten paljastamista. Tähän voidaan käyttää herkkiä saksia, diatermiaa, skalpellia tai leikkaavia ja koaguloivia laitteita kudoksesta riippuen. Avokirurgiassa myös kudosten palpaatio on oleellinen menetelmä. Hemostaasia eli verenvuotojen tyrehdyttämistä voidaan edistää lämpimillä liinoilla, paikallisilla hemostaateilla, ompeleilla tai liinatamponaatiolla (ns. damage control). Kontaminaatioita hallitaan poimimalla, imulla ja huuhtelulla. Leikkausalueelle voidaan pitää yhteys sulkemisen jälkeen dreenin avulla. Ompelulangan valinnassa otetaan huomioon sulavuus, paksuus, rakenne (monofilamentti vai punottu) ja kärjen muoto. Joskus langan sijaan kannattaa käyttää hakasia. Ompelutekniikassa vaikuttavat esim. tehdäänkö katko- vai jatkuvaa ommelta, kuinka kireäksi solmut vedetään ja ommellaanko ihon alle vai päälle (intra- vai suprakutaani).
Opinnot ja erikoistuminen

Jotta lääkäristä tulisi kirurgi, hänen on lääketieteen lisensiaatin tutkinnon jälkeen opiskeltava kuusi vuotta ohjatussa kirurgian koulutuksessa. Koulutukseen sisältyy Suomessa vähintään 2 vuotta 3 kuukautta eri alojen leikkauksia sisältävää runkokoulutusta, jonka jälkeen erikoistuva lääkäri valitsee jonkin kirurgian osa-alueen. Kirurgiaa opiskellaan paljolti "mestarin kisällinä" eli seuraamalla kokeneiden kirurgien leikkauksia ja tekemällä omaa leikkaustoimintaa kokeneemman valvonnassa, mutta myös laaja teoriaopetus on välttämätöntä.
Suomessa kirurgisia erikoisaloja ovat yleiskirurgia, gastroenterologinen kirurgia, lastenkirurgia, ortopedia ja traumatologia, plastiikkakirurgia, suu- ja leukakirurgia, sydän- ja rintaelinkirurgia, urologia, verisuonikirurgia, käsikirurgia ja neurokirurgia. Leikkauksia suoritetaan myös muilla erikoisaloilla, kuten gynekologian, silmätautien ja korva-, nenä- ja kurkkutautien aloilla.
Historia

Kirurgia kehittyi sotaväen palveluksessa olleiden välskäreiden käsityötaitona. Erityisiä kirurgiammattikuntia syntyi jo 1200-1300-luvuilla, mutta esimerkiksi Isossa-Britanniassa kirurgit olivat vielä 1700-luvulla osa parturien ammattikuntaa. Käsityöläisenä pidettyä kirurgia arvostettiin vähemmän kuin pappiin verrattavana parantajana toiminutta yleislääkäriä, vaikka onnistuessaan kirurgi kykenikin hoitamaan potilaansa: rakkokiviä leikattiin jo Hippokrateen aikana ja 1100-luvulla osattiin hoitaa kaihia pistämällä.
Lääkäreiden akateeminen koulutus alkoi vähitellen keskiajalla, ensin Italian ja Ranskan yliopistoissa. Latinaa ja yleissivistystä hankkivien lääkärien ja usein killoissa ja oppisopimuksilla harjoittelevien, joskus lukutaidottomienkin kirurgien välillä oli suuri ero. Vasta 1700-luvulla katsottiin tarpeelliseksi, että lääkärienkin oli perehdyttävä kirurgian alkeisiin.
Ennen nykyisiä hoitokeinoja oli hyvin suuri vaara että potilas vuosi kuiviin ennen hoitoa tai leikkauksen aikana. Haavan kiinnipolttaminen oli toimiva mutta rajoitettu toimenpide, se oli haitallinen pitkällä aikavälillä kun haava tulehtui sekä oli erittäin kivulias. Tulehdus on tullut käsitteenä tutuksi vasta aika hiljattain. Tulehdukset olivat suuri syy siihen että leikkauksen jälkeinen parantuminen ei ollut toivotun tapainen. Tulehduksilta opittiin välttymään kun lääkärit huomasivat että on viisasta steriloida työvälineet ja pestä kädet, myöhemmin on ruvettu käyttämään kumihansikkaita. Nykyisen käytössä olevan puudutuksen, keksivät kaksi amerikkalaista hammaslääkäriä, Horace Wells ja William Morton. Aikaisemmin leikkaus oli äärimmäisen kivulias kokemus ja leikkaajia kehotettiin hoitamaan leikkaukset mahdollisimman nopeasti, ettei potilas kärsisi niin paljoa. 1800-luvulla leikkaukset muuttuivat merkittävästi, kun nukutus ja lihasrelaksantit saatiin käyttöön.