stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MM-rallikausi 2001

Kauden kuljettajien mestaruuden voittanut Richard Burns ajamassa Suomen rallissa.
MM-rallikausi 2001 oli rallin maailmanmestaruussarjan 29. kausi.
Kuljettajien mestaruudesta kilpailivat Richard Burns, Colin McRae, Tommi Mäkinen ja Carlos Sainz.
Kauden aikana ajettiin 14 kilpailua, joista viisi oli Euroopan ulkopuolella (mukaanlukien Kyproksen ralli). Neljä kilpailua ajettiin asfalttiteillä ja kymmenen soralla (mukaanlukien lumella ajettava Ruotsin ralli). Mestaruussarjan säännöt olivat enimmäkseen muuttumattomia ja kilpailijoiden oli osallistuttava kaikkiin kilpailuihin.
Vuodesta 2001 lähtien oli vain yksi huoltopaikka per päivä, jonka vuoksi kilpailut järjestettiin aiempaa tiiviimmällä alueella.
Kaudella oli mukana kaksi ohjeissarjaa: Teams Cup, joka koostui kuudesta kilpailusta, sekä nuorille kuljettajille suunnattu FIA Super 1600 Championship for Drivers, jossa ajettiin myös kuudessa kilpailussa. Super 1600 -luokan autojen kokonaiskustannus oli rajattu 100 000 yhdysvaltain dollariin ja komponenttien enimmäishinta erikseen hankittuina oli oltava 115 000 yhdysvaltain dollariin. Tavoitteena oli kannustaa nuoria kuljettajia ja sarja oli suunnattu kuljettajille eikä valmistajille.
Kilpailukalenteri

| Nro | Päivämäärä | Osakilpailu | Raportti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 18.–21. tammikuuta |  Monte Carlon ralli | Raportti |
| 2. | 8.–11. helmikuuta |  Ruotsin ralli | Raportti |
| 3. | 8.–11. maaliskuuta |  Portugalin ralli | Raportti |
| 4. | 22.–25. maaliskuuta |  Katalonian ralli | Raportti |
| 5. | 3.–6. toukokuuta |  Argentiinan ralli | Raportti |
| 6. | 31. toukokuuta – 3. kesäkuuta |  Kyproksen ralli | Raportti |
| 7. | 14.–17. kesäkuuta |  Akropolis-ralli | Raportti |
| 8. | 19.–22. heinäkuuta |  Safari-ralli | Raportti |
| 9. | 23.–26. elokuuta |  Suomen ralli | Raportti |
| 10. | 20.–23. syyskuuta |  Uuden-Seelannin ralli | Raportti |
| 11. | 4.–7. lokakuuta |  Sanremon ralli | Raportti |
| 12. | 18.–21. lokakuuta |  Korsikan ralli | Raportti |
| 13. | 1.– 4. marraskuuta |  Australian ralli | Raportti |
| 14. | 22.–25. marraskuuta |  Ison-Britannian ralli | Raportti |
Lähde:
Tulokset > Pistejärjestelmä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sijoitus | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| Pisteet | 10 | 6 | 4 | 3 | 2 | 1 |
Tulokset > Valmistajien mestaruussarja

| Sija | Valmistaja | Kilpailu> MON  | Kilpailu> SWE  | Kilpailu> POR  | Kilpailu> ESP  | Kilpailu> ARG  | Kilpailu> CYP  | Kilpailu> GRE  | Kilpailu> KEN  | Kilpailu> FIN  | Kilpailu> NZL  | Kilpailu> ITA  | Kilpailu> FRA  | Kilpailu> AUS  | Kilpailu> GBR  | Yhteis- pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Peugeot | 0 | 0 | 4 | 16 | 0 | 0 | 0 | 6 | 13 | 5 | 16 | 16 | 14 | 16 | 106 |
| 2 |  Ford | 6 | 8 | 6 | 2 | 14 | 14 | 10 | 0 | 6 | 10 | 7 | 0 | 3 | 0 | 86 |
| 3 |  Mitsubishi | 13 | 10 | 10 | 7 | 4 | 3 | 6 | 13 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | 69 |
| 4 |  Subaru | 0 | 4 | 3 | 1 | 8 | 6 | 6 | 0 | 7 | 11 | 2 | 7 | 7 | 4 | 66 |
| 5 |  Škoda | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 17 |
| 6 |  Hyundai | 2 | 3 | 3 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | 17 |
Rallit ja voittajat kaudella 2001

Monte Carlo: Tommi Mäkinen (Mitsubishi Lancer Evolution)
Ruotsi ralli: Harri Rovanperä (Peugeot 206 WRC
Portugalin ralli: Tommi Mäkinen (Mitsubishi Lancer Evolution)
Katalonian ralli: Didier Auriol (Peugeot 206 WRC)
Argentiinan ralli: Colin McRae (Ford Focus WRC 01)
Kyproksen ralli: Colin McRae (Ford Focus WRC 01)
Akropolis ralli: Colin McRae (Ford Focus WRC 01)
Safari ralli: Tommi Mäkinen (Mitsubishi Lancer Evolution)
Neste Rally Finland: Marcus Grönholm (Peugeot 206 WRC)
Uuden Seelannin ralli: Richard Burns (Subaru Impreza WRC2001)
San Remon ralli: Gilles Panizzi (Peugeot 206 WRC)
Korsikan ralli: Jesus Puras (Citroën Xsara WRC)
Australian ralli: Marcus Grönholm (Peugeot 206 WRC)
Walesin ralli: Marcus Grönholm (Peugeot 206 WRC)
Tallit ja kuljettajat 2001

Peugeot
Marcus Grönholm
Didier Auriol
Harri Rovanperä
Gilles Panizzi
Ford
Carlos Sainz
Colin McRae
Francois Delecour
Subaru
Richard Burns
Petter Solberg
Markko Märtin
Toshihiro Arai
Mitsubishi
Tommi Mäkinen
Freddy Loix
Thomas Rådström
Toni Gardemeister
Hyundai
Kenneth Eriksson
Alister McRae
Juha Kankkunen
Piero Liatti
Skoda:
Armin Schwarz
Bruno Thiry
Stig Blomqvist (Suomen MM ralli)
Citroen
Philippe Bugalski
Jesus Puras
Thomas Rådström (sorakisat)
Sebastien Loeb (San Remo ralli)
Kirjallisuutta ja kuvia kaudesta 2001

Ruutulippu Moottoriurheilun vuosi 2001
Kuvia kaudelta 2001 (Arkistoitu – Internet Archive)
Rally XS -lehden vuosikerta 2001
Vauhdin Maailma -lehden vuosikerta 2001
Puolustus

Puolustus on yleisesti suojautumista vastustajan tai kilpailijan aktiiviselta toimelta, hyökkäykseltä. Karl von Clausewitzin mukaan vasta vastustaminen, puolustus, synnyttää sodankäynnin. Vihollinen voi omasta mielestään hyökätä, mutta jos kohde ei vastusta hyökkäystä, siitä tulee vain toimi, esimerkiksi maan miehitys tai marssi maan läpi, kuten esimerkiksi Saksan miehittäessä Itävallan 1938.
Pikku Hirvilammi

| Pikku Hirvilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hämeenlinna
Koordinaatit:  60°50′44″N, 24°05′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Turpoonjoen valuma-alue (35.98)
Laskujoki:  ei ole 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  137,5-140 m
 fiPikku Hirvilammi 
Pikku Hirvilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa oleva järvi, joka kuuluu  Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede

Lampi on 80 metriä pitkä ja 40 metriä leveä suolampi Hirvilamminsuon keskellä. Vatkaa lähimmälle kivennäismaalla olevaan metsään on 100 metriä ja etäisyys Hirvilammille on yli 350 metriä. Lampeen ei tule suo-ojia eikä siitä lähde laskuojia.
Porin tiedepuisto

WinNovan kampus Porin tiedepuistossa.
Porin Tiedepuisto on Porin Vähäraumalla sijaitseva koulutuskeskittymä. Alueella sijaitsevat teknologiakeskus Pripoli, sekä ammattikoulu WinNovan kampus, joka avautui nykymuotoisena vuonna 2018 Satakunnan ammattikorkeakoulun poistuttua alueelta. Koulutuskeskittymän alueella opiskelee ja työskentelee yhteensä yli 3500 henkilöä.
Priorbank

| Priorbank |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö OAO
Perustettu:  20. tammikuuta 1989
Kotipaikka:  Ul. Very Horužei 31A, 220002 Minsk,  Valko-Venäjä
Toimiala:  Pankki
Liikevaihto:   (2012)
Nettotulos:   (2012)
Henkilöstö:  2 190 (2012 lopussa)
Emoyhtiö:  Raiffeisen-pankkikonserni
Omistaja:  Raiffeisen CIS Region Holding GmbH, Itävalta: 87,74 %, Goskomimuštšestvo 4,61 %, MAZ 1,28 %
Kotisivu:  priorbank.by
Huomioitavaa:  SWIFT-koodi: PJCBBY2X
Infobox OKNimi-testi OK: 
Priorbank (ven. ОАО Приорбанк,  OAO Priorbank, valkoven.  Прыорбанк, Pryorbank) on Valko-Venäjän kymmenen suurimman pankin joukkoon lukeutuva, yksityisesti omistettu yleispankkitoimintaan keskittyvä pankki. Pankki on perustettu vuonna 1989 ja se on nykyään osa Itävallan suurinta, myös Itä-Euroopassa aktiivisesti toimivaa toimivaa Raiffeisen-pankkikonsernia. Priorbankin kotipaikka on Minsk. Vuoden 2013 alussa pankilla oli yhteensä 98 pankkikonttoria tai muuta myyntipistettä. Yhtiön henkilökuntaan kuului 2 190 ihmistä.
Lainamäärällä mitattuna se oli vuoden 2012 lopussa Valko-Venäjän 6. suurin pankki. Priorbank toimii erityisesti yritysrahoituksen alalla, sekä auto- ja asuntolainoituksessa. Sillä on myös yksityisasiakkaita, asiakaskuntaan kuuluu esimerkiksi yli 110 000 eläkeläistä. Pankin nettipalvelu on jo 140 000 asiakkaalla, mutta verkkomaksujen määrä pysyi vielä varsin vaatimattomana (vaihto luokkaa 13 miljoonaa EUR/kk). Pankki kertoo, että sillä oli vuonna 2012 yhteensä 691 925 asiakasta.
Aiheesta muualla

World’s Best Banks 2012: Europe (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (gfmag.com)
Idea Bank takes lead at BUSINESS NEWS Banks’ Efficiency Ratings for Q1 2013 (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (doingbusinessby.com)
Polta nämä kirjeet

| Polta nämä kirjeet> Bränn alla mina brev |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Björn Runge
Käsikirjoittaja:  Veronica Zacco
Perustuu:  Alex Schulmanin romaaniin Bränn alla mina brev
Tuottaja:   Annika Sucksdorff  Jonathan Ridings 
Kuvaaja:  Stellan Runge
Pääosat:   Asta Kamma August  Bill Skarsgård  Gustav Lindh  Sverrir Gudnason  Marika Lindström  Sonja Richter  Ossian Skarsgård  Marika Lindström  Sten Ljunggren 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  SF Studios Production AB
Levittäjä:  Reinvent International Sales
Ensi-ilta:   2022-09-2323. syyskuuta 2022 (Ruotsi)  2022-12-2323. joulukuuta 2022 (Suomi)  
Alkuperäiskieli:  ruotsi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Svensk Filmdatabas
Infobox OKNimi-testi OK: 
Polta nämä kirjeet (ruots. Bränn alla mina brev) on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut ruotsalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Björn Runge. Sen on käsikirjoittanut Veronica Zacco Alex Schulmanin kirjoittaman romaanin Bränn alla mina brev pohjalta. Kirja on julkaistu suomeksi vuonna 2020 samalla nimellä kun elokuva, Jaana Nikulan kääntämänä. Kirja ja elokuva perustuvat kirjailijan isovanhempien nuoruudessa sattuneisiin tapahtumiin, joiden johdosta aiheutuu yli sukupolvien ulottuvaa pelkoa ja vihaa.
Juoni

Elokuvan tarina etenee kolmessa aikatasossa: 1930-luvulla, 1980-luvun lopulla ja nykyajassa, ja alkaa vuodesta 1932 kun Alex Schulman isovahemmat ovat kesällä Sigtuna-säätiön kirjailijoiden residenssissä Mälarenin rannalla. Hänen isoäitinsä Karin Stolpe (Asta Kamma August), joka oli kääntäjä ja kirjailija, rakastuu kirjailija Olof Lagercrantziin (Gustav Lindh), ja hänen isoisänsä kirjailija Sven Stolpe (Bill Skarsgård) saa tietää suhteesta, mikä vaikuttaa heidän loppuelämänsä ajan heidän avioliittoonsa, sekä seuraavien sukupolvien elämään.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Asta Kamma August  | … |  Karin Stolpe (vuonna 1932)   |
|  Bill Skarsgård  | … |  Sven Stolpe (vuonna 1932)   |
|  Gustav Lindh  | … |  Olof Lagercrantz   |
|  Sverrir Gudnason  | … |  Alex (nykyaika)   |
|  Sonja Richter  | … |  Amanda   |
|  Ossian Skarsgård  | … |  Alex (vuonna 1988)   |
|  Marika Lindström  | … |  Karin Stolpe (vuonna 1988)   |
|  Sten Ljunggren  | … |  Sven Stolpe (vuonna 1988)   |
|  Sven Ahlström  | … |  Franz   |
|  Daniel Goldmann  | … |  David Lagercrantz   |
Aiheesta muualla

Polta nämä kirjeet Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Burn All My Letters by Alex Schulman Ahlander Agency. Arkistoitu 18.12.2022. Viitattu 18.12.2022. (englanniksi)
Burn All My Letters Letterboxd. Viitattu 18.12.2022. (englanniksi)
Piritajoki

| Piritajoki |
| --- | --- |
 Piritajoki lähellä joensuuta.
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Viro
Maakunnat:  Harjumaa
Kunnat:  Kose, Kiili, Rae, Jõelähtme, Tallinna (d)
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Piritajoen vesistö
Pinta-ala:  807,8 km²  
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Pususoo, Kose 
 :  59°1′14″N, 25°21′37″E
Laskupaikka:  Tallinnanlahti, Tallinna (Pirita) 
 :  59°28′8″N, 24°49′27″E
Läpivirtausjärvet:  Vaskjalan tekojärvi, Paista järv, Kose veskijärv ja Paunkülan tekojärvi 
Esteet:  Paunkülan tekojärvi, Sõmerun mylly, Kosen tekojärvi, Vaskjalan tekojärvi, Pietarin maantie
Sivu-uomat:  Leivajoki, Angerja oja, Tuhalajoki, Kuivajoki ja Kukekõrve soon 
Taajamat:  Tallinna, Maardu, Jüri, Patika, Vaida, Kose-Ülemõisa, Kose, Ravila ja Ardu 
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  75 m mpy. 
Laskukorkeus:  0 m mpy.
Korkeusero:  75 m 
Pituus:  106,7 km  
Kaltevuus:  0,7 m/km
Keskivirtaama:  6,7 m³/s  
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Piritajoki on joki Harjumaassa Viron pohjoisosissa, joka laskee Suomenlahteen Tallinnassa. Se on Piritajoen vesistön pääuoma.
Joen vaikutusalue

Piritajoki virtaa suhteellisen tiheästi asutun alueen läpi Harjumaalla. Se alkaa Korvemaalla Kosessa Ardun eteläpuolella sijaitsevalta pieneltä ylängöltä, jossa sijaitsee Lauke- ja Pususoon suoalue. Se virtaa ensin Kosessa Ardun läpi, jossa se joutuu kiertämään Paunkülan tekojärven ohituskanavaa myöten. Tämän jälkeen se juoksee Kosen läpi, seuraa lyhyesti Kiilin ja Raen rajaa, kunnes se kääntyy kokonaan Raen puolelle. Sitten se on pienen hetken Jõelähtmen ja Tallinnan rajajokena, ennen kuin se kääntyy Tallinnassa Piritan kaupunginosaan ja laskee mereen Tallinnanlahdella (vir. Tallinna laht).
Joen kulku

Joki on 107 km pitkä ja sen valuma-alue on 808 km² suuruinen. Joen yläjuoksu on rauhallinen, mutta viimeiset 10 kilometrillä on joessa 25 metriä pudostusta . Piritajoki on vesistönsä pääuoma, joten sen kulku voidaan esittää aloittamalla sen alkulähteestä ja lopettamalla sen joensuuhun. Alkulähde sijaitsee pienellä harvaan asutulla ylängöllä, mistä saavat alkuunsa muutamat muutkin joet. Ylängön suo-alueet pidättelevät vettä ja toimivat jokien lähteinä. Yläjuoksulla joki kulkee koneellisesti kaivettussa uomassa pohjoisessa sijaitsevaan Arduun, jossa joki on ohjattu kanavaan pois sen luonnollisesta uomasta. Paunkülan tekojärvi on 416 hehtaaria suuri ja sen on Viron toiseksi suurin tekojärvi. Ohituskanava kiertää padon vierustaa ja siihen on johdettu länsipuolelta tulevat ojat. Kanava päättyy Paistan vesialtaaseen. Tekojärven pohjoispuolella kanava jatkaa suoraan pohjoiseen Paunkülään, missä alkaen se saa virrata luontaisessa uomassaan ja meanderoida kapeassa laaksossaan.
Matkallaan Koseen se virtaa Sõmerun ja Ravilan läpi. Sõmerussa on vanha mylly, jonka yhteydessä on joessa ollut pato. Kosen taajamassa oleva pato on edelleen nostamassa joen vedenpintaa. Patovallilla joen ylittävät maantie ja sen vieressä oleva kevyen liikenteen silta. Kose veskijärven patoallas on noin 800 metriä pitkä. Padon alapuolella joki kulkee uurtamassaan laaksossa, joka leviää Kose-Ülemõisan jälkeen leveäksi luhdaksi. Luhta-alueelle yhtyvät sivuhaarat Kuivajoki ja Tuhalajoki. Näiden jokien valuma-alueiden suuruudet ovat vastaavasti 164 km² ja 112 km², mikä tekee yhteensä 34 % koko joen valuma-alueesta. Kuiva- ja Tuhalajokien välissä sijaitsee tunnetut Saulan siniset lähteet (vir. Saula Siniallikad), jotka laskevat jokeen.
Tuhalan yhtymäkohdan jälkeen joen luonnollinen meanderoiva uoma on oikaistu kaivamalla se suoraksi Vaidan kylälle saakka. Oikaistun osuuden päässä jokeen yhtyy Vesitagusessa Jägala–Pirita kanal, jolla tuodaan 23 kilometrin päästä Jägala jõesta vettä Piritajokeen. Muutama kilometri alajuoksulle päin leviää jokeen Vaskjalan tekojärvi. Se sijaitsee Jürin taajama-alueen reunalla Vaskjalassa. Tekojärvestä johdetaan vettä Vaskjala–Ülemiste kanalia myöten Tallinnan eteläosassa sijaitsevaan Ülemistejärveen.
Lagedissa jokeen yhtyy oikealta Leivajoki, jonka valuma-alueen suuruus on 99 km². Juuri ennen Loota, haarautuu joki putaaksi, jonka sisälle jää kolme saarta. Suurin saarista on 600 metriä pitkä ja se on siten joen suurin saari. Pietarin maantien sillan jälkeen joki putoaa uurtamaansa syvään uomaan, jota se seuraa Suomenlahdelle asti . Täällä Tallinnan alueella joki meanderoi voimakkaasti, mutta satamassa joelle on kaivettu suora uoma. Alajuoksulla joki on osa kaupungin virkistyskäyttöä ja sen suistoalueella risteilee polkuja ja pyöräteitä. Joen läheisistä kohteista mainittakoon kasvitietieteellinen puutarha, Piritan luostarin rauniot ja televisiotorni.
Vesistöjärjestelyjä

Tallinnan vesihuoltojärjestelmä tarvitsee noin 200 000 m³ vettä joka päivä. Se otetaan Ülemistejärvestä, jonka sisäänvirtausta on siksi suurennettu kanavajärjestelyillä. Piritajoki liittyy tähän siten, että Paunkülan tekojärvessä varastoidaan vettä kuivaa kautta ajatellen. Keskijuoksulla oleva Vaskjalan tekojärvi toimii myös vesialtaana, josta on johdettu kanava Ülemistejärveen Tallinnassa. Veskitagusessa Piritajokeen tuodaan lisää vettä Jägalajoesta, jota on siellä täydennetty Soodla- ja Pärnujoesta tulevilla kanavilla.
Luontoarvoja

Piritajoessa ja sen sivuhaaroissa on toteutettu erityisesti merilohen kantaa tukevia muutostöitä, joilla on avattu lohen pääsyä kutupaikoille ja luotu otollisempia olosuhteita nuorille kaloille.
Eniten joesta pyydetään lohta ja taimenta, mutta myös jonkin verran haukea ja ahventa. Joessa esiintyy pyydettäväksi riittävä määrä jokirapua.
Joki on melottavissa keväällä, mutta huonosti kesällä.
Muuta

Moskovan kesäolympialaisten purjehduskilpailut järjestettiin Tallinnanlahdella kesällä 1980.
Joen uomaa Paunkülan moision kohdalla
Kevättulva latvavesillä Kosessa
Kosen jalankulkusilta talvella
Kosen jalankulkusilta keväällä
Saulan Sinisetlähteet laskevat jokeen
Vaskjalan kevyenliikenteen silta
Vaskjalan tekojärvi Jürin lähellä
Pato Pietarin maantien sillan vieressä
Riippusilta luonnontieteellisen puutarhan kohdalla
Piritan silta lähellä pienvenesatamaa
Proteus (kuu)

| Proteus |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjät:  Voyager 2   Stephen P. Synnott
Löytöaika:  16. kesäkuuta 1989
Kiertoradan ominaisuudet
Planeetta:  Neptunus
Keskietäisyys:  117 647 km
Eksentrisyys:  0,0004
Kiertoaika:  1,122315 d
Inklinaatio:  0,526°
Fyysiset ominaisuudet
Päiväntasaajan halkaisija:  436 x 416 x 402 km
Massa:  5,0 × 1019 kg
Keskitiheys:  1,3 g/cm3
Albedo:  0,1
Pinnan lämpötila:  alin: K 
Kaasukehän ominaisuudet
Kaasunpaine:  –
Proteus on Neptunuksen kuu. Proteus havaittiin ensimmäisen kerran toukokuussa 1981 maasta käsin tehtyjen havaintojen perusteella. Varmistus kuun olemassaololle saatiin kuitenkin vasta elokuussa 1989, kun avaruusluotain Voyager 2 lensi Neptunuksen ohi.
Proteus on epäsäännöllisen muotoinen, halkaisijaltaan 436 x 416 x 402 km. Kuu on Neptunuksen toiseksi suurin kuu Tritonin jälkeen. Proteus löytyi myöhemmin kuin Nereid, koska se heijastaa auringonvaloa vain 6 % ja kiertää Neptunusta paljon lähempänä kuin Nereid, jolloin sen havaitseminen maasta käsin on vaikeampaa. Proteus on kraattereiden peittämä ja siellä ei ole havaittu geologista aktiivisuutta. Se kiertää Neptunusta samaan suuntaan kuin Neptunus pyörii ja lähellä Neptunuksen päiväntasaajan tasoa. Proteusta pidetään lähes suurimpana mahdollisena kappaleena joka voi olla epäsäännöllisen muotoinen, ennen kuin kappaleen oma painovoima pakottaa sen pallonmuotoiseksi.
Port Alfred

| Port Alfred |
| --- | --- |

Valtio:  Etelä-Afrikka
Provinssi:  Itä-Kap
Perustettu:  1821
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  46,6 km²
Korkeus:  35 m
Väkiluku (2011):  25 858
 – Väestötiheys:  555 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Port Alfred on kaupunki Etelä-Afrikassa Itä-Kapin provinssissa. Kaupungissa oli noin 25 900 asukasta vuoden 2011 väestönlaskennassa.
Ilmasto

Port Alfredissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan lauhkea meri-ilmasto. Vuoden ympäri on sateista, kesäisin on lämmintä ja talvisin leudompaa. Vuoden keskilämpötila on noin 18 °C ja keskimääräinen sademäärä 570 millimetriä. Tammikuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 21 °C. Viilein kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on noin 16 °C. Sateisin kuukausi on lokakuu, jolloin sataa keskimäärin noin 60 millimetriä. Elokuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 37 millimetriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Port Alfred Wikimedia Commonsissa
Puolustushaara

Puolustushaara tarkoittaa ase- tai puolustusvoimien erikoistunutta osaa koko puolustuslaitoksen tasolla. Puolustushaaralla on itsenäinen valtakunnan tasoinen johto, joiden yläpuolella on yleensä yleisesikunta. Suomen puolustusvoimien puolustushaarat ovat maavoimat, merivoimat ja ilmavoimat. Suomessa yleisesikuntaa kutsutaan pääesikunnaksi.
Erityisesti suurissa maissa voi puolustushaaroja olla enemmänkin. Suurempi määrä voi johtua esimerkiksi siitä, että maalla on brittiläistyyppinen siirtoarmeija, mikä antaa nopealle toiminnalle erityispiirteitä. Tällaisia puolustushaaroja on muun muassa Yhdysvaltain merijalkaväki. Puolustukseen voi myös liittyä strategisia elementtejä, kuten strategisia ohjusydinaseita. Venäjällä strategiset ohjusjoukot olivat aiemmin oma puolustushaaransa.[lähde? ] Yhdysvalloissa osa ilmavoimista erotettiin kuudenneksi puolustushaaraksi maavoimien, laivaston, ilmavoimien, merivoimien ja rannikkovartioston lisäksi avaruusvoimiksi, avaruusvartioiksi.
Esimerkiksi Yhdysvalloissa rannikkovartiosto on itsenäinen puolustushaara, kun taas Suomessa merivartiosto on osa Rajavartiolaitosta. Rajavartiolaitos on sotilaallisesti järjestäytynyt, mutta sisäministeriön alainen organisaatio, eikä kuulu rauhan aikana puolustusvoimiin. Tämän vuoksi osan manner-Suomessa puolustusvoimille kuuluvista tehtävistä demilitarisoidun Ahvenanmaan autonomisen maakunnan alueella hoitaa Rajavartiolaitos.
Puolustushaarojen yhteistoimintaa koordinoi yhteinen pääesikunta, jonka johdossa ovat puolustushaaroja palvelevat yhteiset joukot ja laitokset (ns. JOINT-taso). Näitä erikoislaitoksia ovat Suomessa mm. Maanpuolustuskorkeakoulu ja Maavoimien materiaalilaitos.
JOINT-tason merkitys on korostumassa asevoimissa, kun jaetun tiedon ja yhteistoiminnan merkitys kasvaa verkostokeskeisen sodankäynnin mukana. Suomessa kehittämispyrkimys näkyy siinä, että maavoimille on muodostettu yleisesikunta Mikkeliin, jolloin maavoimat sai Pääesikunnasta riippumattoman oman esikuntansa merivoimien ja ilmavoimien tapaan. Tähän asti maavoimien yleisesikuntatoiminnot oli hoidettu Pääesikunnan maavoimaosastolla.
Ranskan kielestä peräisin oleva sana armeija tarkoittaa kaikkien puolustushaarojen yhdessä muodostamaa puolustusvoimaa. Anglosaksisissa maissa, missä oli historiallisesti merkittävät merivoimat kuitenkin kielenkäytössä armeijalla tarkoitetaan vain maavoimia tai muita maavoimien kaltaisia puolustushaaroja, mitkä eivät sisällä ainakaan merivoimia. Ilmavoimien asema eri maissa on erilainen. Joissain suurissa maissa voi olla useampia puolustushaaransa alaisia ilmavoimia, kuten maavoimien tai laivaston ilmavoimia.
Port Arthur (Ontario)

Port Arthur on entinen satamakaupunki ja piirikunnan keskus Ontarion provinssissa Kanadassa Yläjärven länsirannalla. Se yhdistyi 1. tammikuuta 1970 Fort Williamin, Neebingin ja McIntyren kaupunkien kanssa, muodostaen nykyisen Thunder Bayn kaupungin.