stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Länsi-Hollola
Valtatie 12:n äärellä olevat kylät > Sairakkala

Sairakkala on valtatie 12:n varrella oleva kylä, josta ovat yhteydet etelään Hausjärvelle. Kylässä on ollut 1800-luvulla rakennettu kauppa, joka on purettu. Paikalla on SEO-jakelumittari josta saa myös polttoöljyä. Sairakkalassa on myös tiehallinnon pysähdyspaikka ja opastetaulu.
1960-luvulla kun uskottiin Lahden laajenevan 300 000 asukkaan kaupungiksi, esitettiin, että Hollola olisi viidennen kerran luovuttanut alueitaan Lahden kaupungille ja perustanut kuntakeskuksen kauas nykyisen kuntakeskuksen länsipuolelle Sairakkalaan.
Valtatie 12:n äärellä olevat kylät > Kastari

Kastari sijaitsee Sairakkalasta länteen Hämeenkoskelle päin. Se on maaseutua, josta lakkautettiin peruskoulun ensimmäisten luokkien koulu. Kastari on maaseutua, jossa on suuri uudehko 850 eläimen emakkosikala, Kastarin Porsas Oy. Alue Kastari-Hatsina-Kutajoki on nimetty valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi
Valtatie 12:n äärellä olevat kylät > Vihattu

Vihattu on valtatie 12:n pohjoispuolella kulkevan valtatiensuuntaisen tien varrella oleva kylä.
Pohjoiset kylät > Järventaka

Järventaka on Sairakkalan ja Hollolan kirkonkylän pohjoispuolella sijaitseva kylä, joka on Sairakkalan järven rannalla.
Muuta

Toivolasta on valittu Akseli Bucht, talonpoikaissäädyn valtiopäivämies 1738-1739, Säkäri
Aiheesta muualla

Länsi-Hollolan kyläyhdistys
Putulankulma (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla > Kirjallisuutta

Aaltonen, Erkki ym. (toim.): Länsi-Hollolan kyläkirja. Länsi-Hollolan kyläkirjatoimikunta, 2002.
Hollola
| --- | --- |
Kyliä ja paikkoja:  Hakosilta • Hankaa • Hedelmätarha • Heinlammi • Herrala • Hälvälä • Kalliola • Kirkonkylä • Kukkila • Kukonkoivu • Laitiala • Länsi-Hollola • Messilä • Miekkiö • Noitala • Okeroinen • Paimela • Pyhäniemi • Sairakkala • Salpakangas • Sarva • Tennilä • Tiirismaa • Uskila • |Vaania • Vanhatalo • Vesala • Vesikansa
Luonto:  Hahmajärvi • Hammonjoki • Iso-Tiilijärvi • Keski-Tiilijärvi • Kiikunlähde • Kintterönsuon aarnimetsä • Kivijärvi • Kotajärvi • Kutajärvi • Kutajärven alue • Laasonpohja • Pirunpesä • Pähkinäkukkula • Riihikallio-Pilkanmäki • Sairakkalanjärvi • Tiirismaan luonnonsuojelualue • Työtjärvi • Vesijärvi • Vähä-Tiilijärvi
Nähtävyyksiä ja tapahtumia:  Herralan kylämuseo • Hiljaisuuden huone • Hollo ja Martta • Hollolan Hirvi • Hollolan keskiaikainen kivikirkko • Hollolan keskiaikatapahtuma • Hollolan kotiseutumuseo • Hollolan kunnantupa • Hälvälän ampumarata • Kapatuosia • Laitialan kartano • Linnamäki • Messilän kartano • Pyhäniemen kartano
Liikenne:  Herralan rautatieasema • Hollolan lentokenttä • valtatie 12 • kantatie 54 • seututie 296 • yhdystie 2955 • yhdystie 2956 • yhdystie 3173 • Launeen tie
Muuta:  Camping Messilä • Hollolan kunnanvaltuusto • Hollolan lukio • Hollolan seurakunta • Hollolan Sanomat • Hollolan Seutu • Hollolan vaakuna
Maksutelevisio

Maksutelevisio on palvelu, jossa katsoja maksaa saadakseen tv-kanavan tai yksittäisen ohjelman näkyviin. Maksu-tv-lähetyksiä voidaan vastaanottaa kaapelin, satelliitin ja digi-tv-antennin välityksellä. Maksu-tv:n katsominen vaatii operaattorin maksukortin ja maksukanavakortin lukulaitteen, joka on saatavissa useimpien digiboksin mukana tai palvelun tarjoajalta.
Maksu-tv-lähetyksiä saattoi alun perin vastaanottaa vain kaapeliverkossa ja satelliittilähetyksissä. Digi-tv:n myötä myös antennitaloudet ovat tulleet maksu-tv:n piiriin. Digi-tv-lähetysten myötä maksu-tv:n katselu on lisääntynyt suomalaisissa kodeissa. Jo neljäsosa suomalaisista kotitalouksista tilaa jotakin maksukanavaa. Maksukanavia katsoo arviolta yli miljoona suomalaista viikoittain. Digi-tv toi maksukanavat antennitalouksien  piiriin ja antoi katsojille lisää vaihtoehtoja. Korttipaikalliset digiboksit ja yksi, monta sisältöä tarjoava maksukanavakortti ovat myös madaltaneet kynnystä maksukanavien tilaamiselle .
Yleisradion entisen toimitusjohtajan Mikael Jungnerin mielestä maksu-tv:n tulo ei köyhdytä Ylen ja mainosrahoitteisia kanavia eikä vähennä tv-maksun oikeutusta. Maksu-tv vain lisää tarjontaa ja toisaalta näyttää kotimaisten ohjelmien vahvuuden. Kilpailu panee perinteiset kanavat tarjoamaan parastaan. Finnpanelin tv-mittaritutkimuksen mukaan mm. Formula 1- ja MM-ralli -sisältöjä tarjoava C More -kanava on Suomen eniten seurattu maksu-tv-kanava .
PlusTV:n maksukanavia tarjoavan yrityksen nimi oli Digi TV Plus Oy. Se aloitti lähetykset digi-tv:n myötä marraskuussa 2006. Yritystä johti toimitusjohtaja Vesa Mars ja hallituksen puheenjohtajana oli yleisradion entinen toimitusjohtaja Arne Wessberg, joka aikoinaan oli päättämässä digi-tv-lähetysten alkamisesta
TV Viihde aloitti toimintansa maaliskuussa 2011. TV Viihteen palveluja tarjoavan yrityksen nimi oli TDF Entertainment Oy ja pääomistajana toimi TDF Nordic Oy.
Maksu-tv:n jakelutiet

Antennitaloudet tulivat maksu-tv:n piiriin digi-tv:n myötä. Antennikodeissa maksu-tv-palveluita voi vastaanottaa katselukortin avulla. Antennitalouksiin maksu-tv-palveluita tarjosi pitkään PlusTV yksinoikeudella, mutta vuonna 2011 markkinoille tuli uusi toimija, TV Viihde PlusTV:n kilpailijaksi. TV Viihteen toimitusjohtaja oli ennen PlusTV:llä vaikuttanut Vesa Mars.
Kaapeliverkossa maksu-tv-palveluita on voinut tilata jo pidempään. Suomessa on useita kaapelioperaattoreita, jotka tarjoavat maksu-tv-palveluita, muun muassa Telia ja DNA Welho.
Satelliittiverkkoon maksu-tv-palveluita tarjoavat Suomessa Canal Digital ja Viasat. Satelliittilähetysten vastaanottaminen vaatii satelliittipeilin eli lautasantennin.
Uusin tapa vastaanottaa maksu-tv-palveluita ovat IPTV- eli laajakaista-tv-palvelut. Näitä ovat esimerkiksi Maxivision, Telia TV ja Elisa Viihde.
Maksu-tv-kanavat Suomessa

C More Total -kanavapaketti sisältää 12 maksullista kanavaa (mm. C More Max, C More Juniori, C More Sport 1, C More Series , C More Max HD, C More Sport 1 HD ja C More Series HD)., jotka pitävät sisällään urheilua, elokuvia ja tv-sarjoja.
Nelonen Median tarjoama Nelonen Paketti -kanavapaketti sisältää maksu-tv-kanavat Ruutu+ Leffat ja Sarjat, Ruutu+ Urheilu 1, Ruutu+ Urheilu 2 sekä vuonna 2011 aloittaneet Ruutu+ Dokkarit  ja Ruutu+ Lapset.
Viasat tarjoaa 45 maksullista tv-kanavaa, joihin lukeutuvat TV1000-kanavaperhe sekä suuri joukko muita kanavia, mm. Disney Channel, VH1 ja FOX.
Lisäksi Suomessa toimii Veikkauksen omistama TotoTV.
Maksutelevisio-operaattoreita

Digita (antenni)
Canal Digital (satelliitti)
DNA Welho (kaapeli ja iptv)
Elisa (kaapeli ja iptv)
Finnet (kaapeli ja iptv)
Maxivision (iptv)
Telia (kaapeli ja iptv)
Viasat (kaapeli ja satelliitti)
Aiheesta muualla

Maksu-tv on pian tarjolla joka kotiin (Arkistoitu – Internet Archive)
Matti Särkkä

Matti Juhani Särkkä (s. 23. marraskuuta 1940 Jyväskylä) on Turussa asuva suomalainen kuvataiteilija ja kirjailija.
Särkkä perusti yhdessä Vesa Niinikankaan kanssa 1999 Turkuun runouteen ja matkakirjoihin erikoistuneen pienkustantamon Enostone mutta luopui kustantamon osakkuudesta 2002 ja on sen jälkeen ollut vapaa kirjailija. Toimi myös Kaarinan kansalaisopistossa luovan kirjoittamisen ohjaajana vuosina 2004 -  2013.[lähde? ]
Teoksia

Tästä kaupungista, runoja. Kirjoittajat Timo Haajanen: Urbaani turbaani, Esko Jämsén: Rakastin sinua ja Mattijuhani Särkkä: Minä kerron sinulle. Gummerus, 1969
Kaupunki nousee maisemasta, runoja. Gummerus 1972
Poiskatsova, eli, Kertomus minästä, joka syntyi, runoja, Atena, 1996
Pojat lennättävät runon leijaa 1997, Atena
Nyt olet hiljaa, runokokoelma, Enos, 1999
Kevyt alasin, valokuvat Asko Salminen, tekstit Matti Särkkä, Enos, 2000
Naisten talo. novelleja, Enostone, 2000
Ota tai jätä. romaani, Enostone, 2001
Taormina rakastettuni, matkakirja. Enostone, 2001
Ei paluuta, romaani. Enostone, 2002
Poikaveljet : kolme Tourujoen maalaria, romaani. Enostone, 2003 (aiheena jyväskyläläiset taidemaalarit Yrjö Saarinen, Feliks Ojanen ja Matti Särkkä)
Jättiläinen ja minä : Firenze puolessa päivässä, matkakirja; kuvitus Marja Särkkä. Enostone, 2004
Michelangelo Buonarroti ja hänen paavinsa, komedia. Enostone, 2005
Sanoja päin : seitsemän kirjoittajaa, toimittanut Matti Särkkä. Enostone, 2005
Murha paviljongissa 2007, Gummerus
Sinappiaurinko, Urho Lehtisen taitijuudesta 2007, Antokon
Ajan muoto, romaani. Enostone, 2008
Kiinalaiset kädet : proosaa & runoja. Kaarinan-Piikkiön kansalaisopiston kirjoittajakurssin antologia, kirjoittajat Santer Niittyaro ym, toimittanut Matti Särkkä. Enostone, 2008
Kaikki kuvat, romaani. Enostone,Turku 2010
Karhu ja metsämökki, antologia (toim.) Enostone, 2011
Runoja maan alta, runokokoelma, Enostone, 2011
Hymyilevä mies, runokokoelma, Enostone, 2012
Vähän paljon, runokokoelma, Enostone, 2013
Lumeaika, proosaa, Enostone, 2014""
Bar Mocambo, romaani. Enostone, 2016
Aiheesta muualla

Matti Särkkä SKS:n kirjailijamatrikkelissa (toimimaton linkki)
Max von Erdmannsdörfer

Max Erdmannsdörfer. Kuva: Theodor Hilsdorf
Max von Erdmannsdörfer (1848–1905) oli saksalainen  kapellimestari ja säveltäjä. Hän oli Julius Rietzin oppilas. Hän johti orkesteria Sondershausenissa 1871–1880, Moskovassa 1882–1888, Bremenissä 1889–1895, Pietarissa 1895–1897 ja siirtyi sitten Müncheniin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Max von Erdmannsdörfer Wikimedia Commonsissa
Max von Gallwitz

Max von Gallwitz
Max von Gallwitz (2. toukokuuta 1852 Breslau – 18. huhtikuuta 1937) oli saksalainen kenraali, joka palveli komentajana ensimmäisessä maailmansodassa.
Gallwitz palveli vuodesta 1870 tykistössä. Hänet ylennettiin 1899 everstiksi, 1903 kenraalimajuriksi, 1906 kenraaliluutnantiksi ja 1911 tykistökenraaliksi. Hän toimi muutaman vuoden sotaministeriön osastopäällikkönä, sitten divisioonan komentajana ja vuodesta 1911 tykistön tarkastajana. Hänet myös aateloitiin 1913. Maailmansodan puhjettua Gallwitz nimitettiin aluksi länsirintamalle komentamaan kaartin reserviarmeijakuntaa, joka piiritti ja valtasi Namurin elokuussa 1914. Vielä samassa kuussa hänet kuitenkin siirrettiin itärintamalle kahdeksannen armeijan alaisuuteen. Helmikuussa 1915 Gallwitz sai komentoonsa aiemman armeijakuntansa ympärille muodostetun ”armeijaryhmä Gallwitzin”, joka elokuussa nimettiin kahdenneksitoista armeijaksi. Hän osallistui suureen hyökkäykseen itärintamalla, valtasi Pultuskin linnoituksen ja mursi venäläisten puolustuslinjan Narevilla. Syksyllä 1915 Gallwitz siirrettiin komentamaan 11:ttä armeijaa, joka osallistui Serbian valloitukseen.
Gallwitz palasi länsirintamalle maaliskuussa 1916, aluksi Verduniin. Heinäkuusta alkaen hän komensi Saksan toista armeijaa ja siihen liittynyttä armeijaryhmää Sommessa, osallistuen Sommen taisteluun. Syksystä 1916 alkaen hän oli seuraavan kahden vuoden ajan viidennen armeijan komentajana Verdunissa. Syyskuusta 1918 sodan loppuun Gallwitz komensi jälleen omaa armeijaryhmää. Hän erosi armeijasta joulukuussa 1918. Vuosina 1920–1924 hän oli Saksalaiskansallisen kansanpuolueen (DNVP) edustajana valtiopäivillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Max von Gallwitz Wikimedia Commonsissa
Länsi-Herttoniemi

| Länsi-Herttoniemi> Västra Hertonäs |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Länsi-Herttoniemi korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Kaakkoinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  431
Pinta-ala:  2,86 km² 
Väkiluku:  8 626 (1.1.2015)
Väestötiheys:  3016 as./km²
Osa-alueet:  on itse osa-alue Herttoniemen kaupunginosassa ja peruspiirissä
Postinumero(t):  00800
Lähialueet:  Kulosaari, Viikinranta, Myllypuro, Roihupellon teollisuusalue, Herttoniemen yritysalue, Herttoniemenranta,
Länsi-Herttoniemi (ruots. Västra Hertonäs) on Helsingin 43. kaupunginosaan eli Herttoniemeen kuuluva osa-alue. Alue sijaitsee Herttoniemen metroasemalta pohjoiseen, metron ja Itäväylän länsipuolella. Länsi-Herttoniemestä pohjoiseen avautuvat Viikin laajat ulkoilualueet.
Länsi-Herttoniemi on Helsingin ensimmäisiä lähiöitä, ja sen rakentaminen on alkanut jo 1940-luvun lopulla. Pääosa alueen taloista on 4–5-kerroksisia ja rapattuja, mutta alueella on myös muutamia omakotialueita. [lähde? ]
Asukkaita osa-alueella on noin 8500 (2014 alussa); työpaikkoja alue tarjosi 1534:lle (31.12.2012).
Vanha Länsi-Herttoniemi > Huvila-asutus

Herttoniemen kartano palstoitti 1900-luvun alussa alueelleen noin 70 huvilatonttia, josta suurin osa oli nykyisen Herttoniemenrannan alueella. Huvila-asutusta, joka muuttui 1930–1940-luvuilla vakituiseksi, oli myös Saunalahden eteläpäässä ja itärannalla. Viimeiset huvila-asukkaat poistuivat 1970-luvulla, ja huvilat on yhtä lukuun ottamatta purettu. Huvila-asutusta palveli mm. kansakoulu, joka sijaitsi nykyisten Hiihtäjäntien ja Sivakkapolun välisellä alueella. [lähde? ]
Vanha Länsi-Herttoniemi > Kerrostaloalue

Metroradan länsipuolinen yhtenäinen suurimmaksi osaksi 1950-luvulla rakennettu kerrostaloalue keskittyy Hiihtomäentien ja Eränkävijäntorin ympärille. Bussi 81 Herttoniemen metroasemalta kulkee Hiihtomäentietä pitkin torin kautta Siilitielle. Torilla on Alepa, R-kioski ja baareja sekä torin vieressä Hertsikan ala-asteen koulun Ahmatien toimipiste. Luonteenomaista alueen suunnittelulle on talojen sijoittelu maastoon niin, että korttelien keskelle jää isoja puistoalueita. Alueen pohjoisosassa lähellä Siilitietä on Herttoniemen sairaala, urheilukenttä ja Herttoniemen yhteiskoulu. [lähde? ]
Vanha Länsi-Herttoniemi > Pientaloalue

Eränkävijäntorin ja metroradan väliin jää tiivis, arkkitehtuuriltaan yhtenäinen omakotialue. Rintamamiestalojen tontit ovat pienehköjä, ja korttelien keskelle jää kallioisia puistoja. Yksi puistoista on nimetty Ilvestiellä 1950-luvulla tyttärensä luona asuneen Nobel-kirjailija Frans Emil Sillanpään mukaan. [lähde? ]
Siilitien alue

Siilitie alkaa Siilitien metroasemalta ja jatkuu kaartaen pohjoiseen aina Viikintielle asti. Sen itä/koillispuolelle jää laaja luonnon muotoja mukaileva kerrostaloalue. Myös tien länsipuolelle on 1990-luvulla rakennettu joitakin uusia kerrostaloja. Siilitien päässä on kaksi pientaloaluetta, Viikintien molemmin puolin. Viikintien vartta on viime aikoina tiivistetty uusilla rakennuksilla. [lähde? ]
Yleistä

Muutamaa hiihtämiseen liittyvää nimeä lukuun ottamatta (mm. Hiihtomäentie) suurin osa Länsi-Herttoniemen teistä on nimetty eläinten mukaan – esimerkiksi Siilitie, Karhutie, Susitie, Ahmatie ja Oravatie. Länsi-Herttoniemen naapuriosa-alue Itä-Herttoniemi on nykyisin nimeltään Roihuvuori. [lähde? ]
Majavatien päässä sijaitsi 1950-luvulla Herttoniemen hyppyrimäki, joka oli Helsingin suurin. Mäen Fastholmaan päin viettävä alastulorinne on yhä olemassa. Herttoniemen hyppyrimäessä järjestettiin joka talvi useita kilpailuja. Mäessä voitiin hypätä enimmillään 50 metrin hyppyjä. Kun mäki purettiin 1960-luvulla, se korvattiin Herttoniemen urheilukentän länsipuoliselle, ensimmäisen maailmansodan aikaisin vallituslaittein varustetulle kalliolle rakennetulla jonkin verran pienemmällä mäellä. Tätä mäkeä ei enää voitu juuri käyttää kilpailutarkoituksiin. Mäen viereen oli asennettuna myös Pertti (Spede) Pasasen kehittämä linkokoneisto. Urheilukentän länsipuolisella kalliolla on myös pieni laskettelurinne. Herttoniemessä toimivat talvisin urheiluseurat Helsingin Työväen Hiihtäjät, jolla oli Hiihtomäentien varrella tukikohtanaan (yhä käytössä oleva) Hirvenpään maja, ja Helsingin Hiihtäjät, jonka maja sijaitsi Viilarintien ja Viikintien risteyksen kohdalla. [lähde? ]
Tunnettuja asukkaita

Iso H, rap-artisti ja tuottaja
Frans Emil Sillanpää, Nobel-palkittu kirjailija
Niilo Tarvajärvi
Väinö Valve (viimeinen jääkärikenraali) [lähde? ]
Eränkävijäntori.
Herttoniemen kirkko Hiihtomäentiellä.
Näkymä lintutornista Vanhankaupunginlahdelle.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Länsi-Herttoniemi Wikimedia Commonsissa
Siilitien alkupäätä
Mdina

| Mdina L-Imdina |
| --- | --- |

 vaakuna

 Koordinaatit: 35°53′9″N, 14°24′11″E 
Valtio:  Malta
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kunta
 – Pormestari:  Peter Dei Conte Sant Manduca
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  0,89 km²
Väkiluku:  237
 – Väestötiheys:  266 as./km²
Motto::  Città Notabile
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mdina eli ”hiljainen kaupunki” on Maltan entinen pääkaupunki. Se on yksi maailman parhaiten säilyneistä keskiaikaisista kaupungeista. Yksi kaupungin kuuluisimmista nähtävyyksistä on Mdinan katedraali. Nykyään kaupungissa ei sallita autoliikennettä, vaan kulku tapahtuu kävellen kapeita kujia pitkin.
Vuonna 2017 kaupungissa asui noin 240 asukasta, kun vuoden 2011 väestönlaskennassa asukasluku oli 239.
Mdinan katedraali
Tyypillinen kapea kuja Mdinassa
Mdinan katedraali ja kaupunki kuvattuna kattojen yltä.
Mario Been

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Mario Been
Syntymäaika: 11. joulukuuta 1963 (ikä 60)
Syntymäpaikka: Rotterdam, Zuid-Holland, Alankomaat
Lempinimi: Mariodona
Seura
Seura: –
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1982–1988 1988–1990 1990–1991 1991–1992 1992–1993 1993–1995 |  Feyenoord  Pisa Calcio  Roda JC  SC Heerenveen  FC Tirol Innsbruck  Excelsior Rotterdam | 137 (53) 62 (6) 12 (1) 24 (3) 14 (1) 44 (14) |
Maajoukkue
| 1984 |  Alankomaat | 1 (0) |
Valmennusura
2000–2004 2005–2006 2006–2009 2009–2011 2011–2014 2016–2017 2017:  Feyenoord (apuv.)  Excelsior Rotterdam  NEC Nijmegen  Feyenoord  KRC Genk  Fenerbahçe SK (apuv.)  APOEL FC
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mario Been (s. 11. joulukuuta 1963) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.
Ura pelaajana

Feyenoord Rotterdamissa jo juniorina pelannut Been aloitti ammattilaisuransa Feyenoordissa kaudella 1982/83. Nuori ja lahjakas Been nousi nopeasti Feyenoordin avausmiehistöön ja oli juhlimassa tuplamestaruutta (Eredivisie ja KNVB Cup) kaudella 1983/84. Samana vuonna hänet palkittiin Kultaisella kengällä Eredivisien lupaavimpana pelaajan. Samana vuonna hän pelasi myös ainoaksi jääneen maaottelunsa Alankomaiden maajoukkueessa.
Been edusti Feyenoordia kaikkiaan kuusi kautta pelaten seurassa 137 liigaottelua ja tehden niissä 53 maalia. 1988 hän siirtyi Italiaan ja Pisa Calcioon, jota hän edusti kolme kautta palaten takaisin kotimaahansa, tällä kertaa Roda JC:hen lokakuussa 1990. Been jatkoi Rodasta SC Heerenveeniin, jota edusti kaudella 1991/92. Seuraava kausi kului Itävallassa FC Tirol Innsbruckissa, mutta peliaikaa tuli vain 14 ottelun verran ja Been palasi takaisin Alankomaihin. Hän lopetti aktiiviuransa kauden 1994/95 jälkeen Excelsior Rotterdamin paidassa.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Alankomaiden Cup: 1984
KNVB Cup: 1984
Ura valmentajana

Peliuransa jälkeen Been oli poissa viheriöiltä viitisen vuotta, kunnes heinäkuussa 2000 Bert van Marwijk nosti hänet apuvalmentajakseen Feyenoord Rotterdamiin. Been työskenteli van Martwijkin aisaparina neljä kautta ja oli mukana juhlimassa UEFA Cupin voittoa kaudella 2001/02. Van Martwijkin lähdettyä Feyenoordista kesällä 2004 Been jäi pois valmennustehtävistä. Vuotta myöhemmin hän teki debyyttinsä päävalmentajana Excelsior Rotterdamin peräsimessä. Kausi seurassa oli menestyksekäs ja päättyi Eerste Divisien voittoon ja nousuun pääsarjatasolle.
Menestyskauden jälkeen Been siirtyi NEC Nijmegenin päävalmentajaksi. Ensimmäisellä NEC-kaudellaan hän johdatti seuran Eredivisiessä kymmenenneksi ja kausi 2007/08 päättyi kahdeksanteen sijaan. Eurocup-pudotuspeleissä Been johdatti NECin UEFA Cupiin kaudeksi 2008/09.
Tammikuussa 2009 Been teki sopimuksen kriisiin ajautuneen suurseura Feyenoordin kanssa. Sopimuksen mukaan Been siirtyy heinäkuussa 2009 Feyenoordin uudeksi päävalmentajaksi. Sopimus julkistettiin pian Gertjan Verbeekin potkujen jälkeen.  Debyyttikaudellaan Been palautti Feyenoordin taistelemaan kärkipään sijoista Eredivisessä. Seura sijoittui lopulta neljänneksi, mutta eroa mestariseura FC Twenteen kertyi 23 pistettä.  KNVB Cupissa Beenin suojatit etenivät finaaliin, mutta hävisivät kaksiosaisen finaalisarjan AFC Ajaxille yhteismaalein 6–1.
Kaudella 2010/11 Feyenoord valui jälleen kauemmas Eredivisien kärkikahinoista ja kritiikki Beeniä kohtaan kasvoi. Kymmenes sija riitti kuitenkin seurajohdolle ja Been sai kauden jälkeen jatkaa tehtävässään. Hän kuitenkin erosi itse heinäkuun puolivälissä pelaajilta saamansa kritiikin ja epäluottamuksen vuoksi.
Elokuun lopulla 2011 Beenistä tuli Belgian mestarijoukkue KRC Genkin uusi päävalmentaja. Hän korvasi tehtävässä Al-Jazira Clubiin siirtyneen Franky Vercauterenin, joka oli luotsannut seuran Mestarien liigan lohkovaiheeseen.  Been luotsasi Genkin Belgian cupin mestariksi toukokuussa 2013.  Kaudella 2013/14 Genk taisteli Belgian liigassa paikasta mestaruuden ratkaisevaan play off -vaiheeseen. Odotuksia heikommat tulokset johtivat lopulta Beenin potkuihin helmikuussa 2014.
Elokuussa 2016 Been palasi valmennustehtäviin, kun hänestä tuli Dick Advocaatin apuvalmentaja turkkilaisseura Fenerbahçe SK:ssa. Kauden 2016/17 jälkeen Been siirtyi Turkista kyproslaisen APOELin päävalmentajaksi. Been sai kuitenkin potkut jo heinäkuun lopussa 2017 valmennettuaan APOELia vain kolmessa ottelussa.
Ura valmentajana > Meriitit valmentajana

UEFA Cup: 2002 (apuv.)
Eerste Divisie: 2006
KNVB Cup
Hopeaa: 2010
Belgian cup: 2013
Aiheesta muualla

Weltfussball.de
Roda JC Spelers.nl (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: John Metgod | Excelsior Rotterdamin päävalmentaja 2005–2006 | Seuraaja: Ton Lokhoff |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ron de Groot | NEC Nijmegenin päävalmentaja 2006–2009 | Seuraaja: Dwight Lodeweges |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Leon Vlemmings | Feyenoordin päävalmentaja 2009–2011 | Seuraaja: Ronald Koeman |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Franky Vercauteren | KRC Genkin päävalmentaja 8/2011–2/2014 | Seuraaja: Emilio Ferrera |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Thomas Christiansen | APOELin päävalmentaja 7/2017 | Seuraaja: Giórgos Dónis |
Masala

| Masala Masaby |
| --- | --- |
 Masala
 Koordinaatit: 60°9′31″N, 24°32′21″E 
Valtio:   Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Seutukunta:  Helsinki
Kunta:  Kirkkonummi
Väkiluku:  4 853 (2 022) 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Masalan rautatieasema.
Masalan kirkko.
Masala (ruots. Masaby) on kylä ja kunnanosa Kirkkonummen kunnan itäosassa. Se sijaitsee Kehä III:n ja rantaradan varrella lähellä Espoon rajaa. Masala on myös aiempi taajama, mutta se on vuoden 1990 taajamarajauksesta lähtien ollut osa kuntarajat ylittävää Helsingin keskustaajamaa.
Masalan kirkko on vuonna 2000 käyttöön vihitty tiilikirkko.
Palvelut

Masalan keskustan palveluihin kuuluu muun muassa kaksi päivittäistavarakauppaa, italialaisherkkukauppa, terveysasema, apteekki, asiamiesposti, muutama ravintola sekä muutama parturi-kampaamo.[lähde? ]
Palvelut > Päivähoito ja koulutus

Masalassa on useita päiväkoteja sekä kaksi peruskoulua. Masalan koulu on 1.–6. luokkien alakoulu ja Nissnikun koulu 1.–9. luokkien yhtenäiskoulu. Masalan oppilaaksiottoalueeseen kuuluu myös Sundsbergin alueella sijaitseva alakoulu Kartanonrannan koulu. Läheisellä Luoman alueella toimii ruotsinkielinen alakoulu Bobäcks skola. Ruotsinkielinen yläkoulu sijaitsee Kirkkonummen keskustassa. Masalassa on aiemmin toiminut myös lukio. Masalan lukio yhdistettiin Porkkalan lukioon vuonna 2011, ja Porkkalan lukion Masalan toimipiste lopetti toimintansa vuonna 2015.
Masalassa on myös Kirkkonummen kirjaston Masalan lähikirjasto, jonka yhteydessä on nuorisotila.
Palvelut > Liikunta ja urheilu

Masalan urheilupuisto sisältää pelikenttiä sekä kuntopolun. Urheilupuistoa on tarkoitus laajentaa ja lisätä siihen virikkeitä. Masalassa toimii myös muutama liikuntakeskus. Masalalaisia urheiluseuroja ovat Masalan Kisa ry, Kirkkonummen palloseura ry ja ITF Masala ry.[lähde? ]
Liikenne

Masala sijaitsee lähellä Kehä III:n ja Länsiväylän liittymää sekä Helsingin ja Turun välisen rantaradan varrella. Masalan asemalla pysähtyvät Helsingin ja Kirkkonummen välillä kulkevat U- ja L-junat sekä Helsingin ja Siuntion välillä kulkevat Y-junat. Matkaa Kirkkonummen keskustaan on noin seitsemän kilometriä ja Helsinkiin noin 25 kilometriä.