stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
U. E. Moisala
Teoksia

Tiedota oikein ; kirj. Olavi E. Jääskeläinen, U. E. Moisala. Karisto 1960, 2. painos 1969
Mikkelin puhelinyhdistys 1888-1963 : 75-v. juhlajulkaisu. Mikkelin puhelinyhdistys, Mikkeli 1963
Vapaa puhelintoiminta Savonlinnassa ja sen lähiympäristössä 1889-1969 : 80-vuotisjulkaisu. Savonlinnan puhelinyhdistyksen hallitus, Savonlinna 1969
Johdatus yrityksen työsuhdejärjestelmän kehittämiseen : empiriaa hyödyntävä tutkimus ; Helsingin yliopiston väitöskirja. Helsinki 1975
Havaintoja yrityksen johtamisen probleemista ja tieteen kontribuutiosta sen yhteydessä. Helsingin yliopiston kansantaloustieteen laitoksen keskustelualoitteita 38. Helsingin yliopisto, Helsinki 1976
Puhelin ja puhelinlaitokset Suomessa 1877-1977 ; kirj. U. E. Moisala, Kauko Rahko, Oiva Turpeinen ; toim. Eino Jutikkala ; julk. Puhelinlaitosten liitto. Helsinki 1977
Presidenttipeli. Gummerus 1978
Viestintä subjektina ja sen paradigman probleemi. Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin laitoksen tutkimuksia. Sarja A 51. Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin laitos, Helsinki 1978
Vuorovaikutus ja joukkoviestintä. MTV:n viestintäraportteja. Sarja A 79, 3. Mainos TV, Helsinki 1979
Auto Suomessa : auton kaupan, käytön ja korjaamotoiminnan historia vuoteen 1983. Autoalan keskusliitto - Autotuojat, Helsinki 1983
Kokonaisvaltainen laatujohtaminen : teoreettinen sisältö ja käytäntöön soveltaminen. Yritysjärjestelmät oy - Firm Systems ltd, Espoo 1984
TQC-johtamisfilosofia ja laatupiirit : esitutkimus käsitteistä sekä odotuksista ja kokemuksista Suomessa. Yrittäjän PR & informaatio, Helsinki 1984
Kun hyökkääjän tie suljettiin : Neuvostoliiton suurhyökkäys kesällä 1944 Karjalan kannaksella veteraanitutkimuksen ja neuvostolähteiden valossa ; kirj. U. E. Moisala, Pertti Alanen. Otava 1988
CQM työyhteisön muuttajana : kokonaisvaltainen laatujohtaminen : CQM System ; kirj. U. E. Moisala, Risto Vuorinen, Aarni Moisala. Weilin & Göös, Espoo 1989
"Kun kaikki tekevät tulosta" : kokonaisvaltainen laatujohtaminen, CQM System ; kirj. U. E. Moisala, Risto Vuorinen, Aarni Moisala. Yritysjärjestelmät, Helsinki 1989
Suomi-neito pulassa : fiktiivinen romaani. Littera, Espoo 1990
Ihminen laadun tekijänä : huomisen työelämän perusteos. Suomen vuorovaikutusinstituutti, Vantaa 1994, 3. uud. painos 1997
Uusi ihmiskäsitys opetustyössä : aktiivi-ihminen, perusteet, kuvaus ja johtopäätökset. Suomen vuorovaikutusinstituutti, Vantaa 1995
Aktiivi-ihminen laadun tekijänä : työelämän perusteos. Suomen vuorovaikutusinstituutti, Vantaa 1998
Aktiivi-ihminen : tieteidenvälinen tarkastelu, kuvaus ja johtopäätökset. Suomen vuorovaikutusinstituutti, Vantaa 1999
Ihminen työyhteisössä : ihminen itsensä tuntijana ja toistensa tukijana. U. E. Moisala, Espoo 2005
Toimitustöitä

Miten matkustan Suomessa? : Käytännön opas maassamme matkustaville. Kirjapaino oy Savo, Kuopio 1967
Juhlajulkaisu Puhelinlaitosten liiton täyttäessä 23.4.1971 50 vuotta ; toimitus U. E. Moisala ; julkaisija Puhelinlaitosten liitto r.y. Tampere 1971
Valkeakosken ortodoksinen rukoushuone

| Pyhä Nikolaos Ihmeidentekijän rukoushuone |
| --- | --- |
Sijainti:  Valkeakoski
Seurakunta:  Tampereen ortodoksinen seurakunta
Rakentamisvuosi:  1953
Suunnittelija:  Esko Aro
Tyylisuunta:  rajakarjalainen tsasouna
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhä Nikolaos Ihmeidentekijän rukoushuone eli Valkeakosken ortodoksinen rukoushuone eli tsasouna on Valkeakoskella Kalmistonkadulla sijaitseva Tampereen ortodoksiseen seurakuntan kuuluva pyhäkkö. Se on rakennuksena puhdastyyppinen rajakarjalainen kylätsasouna. Sen materiaali on tumma hirsi. Sen on suunnitellut seurakunnalle vuonna 1953 Esko Aro.
Tuomariston palkinto (Cannesin elokuvajuhlat)

Tuomariston palkinto (ransk. Prix du Jury) on Cannesin elokuvajuhlilla jaettava palkinto. Sitä pidetään juhlien kolmanneksi arvokkaimpana palkintona Kultaisen palmun ja Grand Prix'n jälkeen. Palkinto on jaettu eri nimillä.
Valkeakosken keskustaajama

| Valkeakosken keskustaajama |
| --- | --- |
 Valkeakosken keskustaajamaa ilmakuvassa (2021).
 Valkeakosken keskustaajama
 Koordinaatit: 61.2681°N, 24.0272°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Pirkanmaa
Kunta:  Valkeakoski
Kirjallinen maininta:  1506
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  20,36 km²
Väkiluku (2020):  16 820
 – Väestötiheys:  826,1 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valkeakosken keskustaajama on Valkeakosken kaupungissa Pirkanmaan maakunnan eteläosassa, linnuntietä noin 30 kilometriä maakuntakeskus Tampereelta kaakkoon. Valkeakosken keskustaajama sijaitsee Mallasveden (Roineen) ja Vanajaveden välissä sijaitsevan kosken, Valkeakosken, äärellä.
Valkeakosken kanavaa.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2020 lopussa Valkeakosken keskustaajaman pinta-ala oli 20,36 neliökilometriä ja väkiluku 16 820. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.
Valkeakoski mainitaan kirjallisissa lähteissä vuonna 1506 (kylä: valkikoski), 1509 (valkikoski quarn) ja 1799 (Walkiakoski). Asutus on arvioitu olevan peräisin 400-luvulta jaa.
USNORTHCOM

Ylipäällikkö
Joe Biden
Puolustusministeri
Lloyd Austin
Asevoimat
maavoimat
ilmavoimat
avaruusvoimat
merijalkaväki
laivasto
rannikkovartiosto
Sotatoimialueiden päämajat
Pohjoinen
Eteläinen
Tyynimeri
Eurooppa
Keskinen
Afrikka
Kyberturvallisuus
Erikoisoperaatiot
Strategia
Kuljetus
Muuta
Puolustusministeriö
Strategiset joukot
Pohjois-Amerikan ilmapuolustus
Pentagon
Yhdysvaltain asevoimat
United States Northern Command (USNORTHCOM) on Yhdysvaltain puolustusministeriön alainen asevoimien sotatoimialueen päämaja (COCOM; Unified Combatant Command), joka perustettiin 1. lokakuuta 2002 edellisvuoden terrori-iskujen jälkeen vastaamaan Yhdysvaltain kotimaan puolustuksesta. Sen vastuualueeseen kuuluvat Yhdysvaltain lisäksi operaatiot Kanadan, Meksikon ja Pohjois-Karibian alueella, mukaan lukien Kuuba ja Puerto Rico. Alaska kuuluu Yhdysvaltain Tyynenmeren joukkojen (USPACOM) yhteiskomentoon ja Havaiji on yksinomaan USPACOMin vastuulla. USNORTHCOMin päämaja on Petersonin lentotukikohdassa Colorado Springsissa Coloradossa.
USNORTHCOMin komentaja on myös Yhdysvaltain ja Kanadan Pohjois-Amerikan ilmapuolustuksen (NORAD) komentaja.
Ensimmäinen CDRUSNORTHCOM oli Ralph Eberhart 22. lokakuuta 2002 – 1. tammikuuta 2005 (Yhdysvaltain ilmavoimat). Häntä seurasi amiraali Timothy J. Keating 5. marraskuuta 2004 - 23. maaliskuuta 2007 (Yhdysvaltain laivasto). 23. maaliskuuta 2007 lähtien komentajana on ollut kenraali Victor E. Renuart Jr. (Yhdysvaltain ilmavoimat).
USNORTHCOMiin kuuluu useita pysyviä monen aselajin Joint Task Forceja sekä aselajien päämajat:
Joint Force Headquarters National Capital Region vastaa Washington D.C:n, Virginia ja Marylandin puolustuksesta
Joint Task Force-Alaska (Elmendorf Air Force Base)
Joint Task Force North (JTF-6; Fort Bliss)
ARNORTH, johon kuuluu maavoimien 5. armeija
AFNORTH
MARFORNORTH
Fleet Forces Command (USFLTFORCOM; ent. Atlantin laivasto)
Sotatoimialueet
Aiheesta muualla

http://www.northcom.mil/
USP Leavenworth

Kuva vankilasta.
United States Penitentiary, Leavenworth (lyh. USP Leavenworth) on Yhdysvaltain liittovaltion hallinnon keskisuuren turvatason vankila mies- ja naisvangeille Leavenworthissa, Kansasissa. Yhdysvaltain oikeusministeriön alainen vankeinhoitolaitos ylläpitää vankilaa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta USP Leavenworth Wikimedia Commonsissa
Tyytitsä

| Tyytitsä Тютицы, Tjutitsy |
| --- | --- |
 Tyytitsä ja lähikylät vuoden 1863 kartalla.
 Tyytitsä
 Koordinaatit: 59°35′10″N, 28°53′7″E 
Valtio:  Venäjä
Alue:  Leningradin alue
Piiri:  Jaaman piiri
Kunta:  Kattila
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
Väkiluku (2010):  9
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tyytitsä (myös Tiutitsa, Tšuuditsa, ven. Тю́тицы, Tjutitsy) on kylä Leningradin alueen Jaaman piirin Kattilan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängöllä 13 kilometriä Kattilan taajamasta itään. Kylässä on 9 asukasta (vuonna 2010).
Kaprion ujestin Ratsinan pogostaan kuulunut Tyytitsä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Se esiintyy autiona ruotsalaisten 1600-luvun alussa laatimassa maakirjassa. Peter von Köppenin mukaan vuonna 1848 kylässä asui 143 vatjalaista.
Paikalliset talonpojat olivat 1860-luvulle saakka tilanomistajan maaorjia. Kylän lähellä sijaitsi Tyytitsän eli Nadeždinan kartano. Vuonna 1862 Tyytitsässä oli 22 taloa ja 135 asukasta. Myöhemmin se muodosti Ratsinan volostin Tyytitsän kyläkunnan. Vuonna 1899 kylässä oli 173 asukasta, jotka kaikki olivat venäläisiä. Neuvostoaikana Tyytitsä muodosti aluksi oman kyläneuvoston. Myöhemmin se kuului Kaipalan ja Uutassolan kyläneuvostoon.
Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta)

| Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta) Hassisen Kone, Juice Leskinen Slam, Eppu Normaali |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 31. toukokuuta – 7. kesäkuuta 1981
 Julkaistu: 1981
 Formaatti: LP, CD
 Kesto: 45.44
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Eppu Normaalin muut julkaisut
| Cocktail Bar 1981 | Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta) 1981 | Tie vie 1982 |
Hassisen koneen muut julkaisut
| Rumat sävelet 1981 | Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta) 1981 | Harsoinen teräs 1982 |
Juice Leskisen muut julkaisut
| Ajan henki 1981 | Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta) 1981 | Dokumentti 1981 |
Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta) on vuonna 1981 julkaistu livealbumi, jolla esiintyvät Eppu Normaali, Hassisen Kone ja Juice Leskinen Slam. Se äänitettiin touko-kesäkuussa 1981 järjestetyn Tuuliajolla-kiertueen konserteissa, joita pidettiin kuudella Saimaan rannalla sijaitsevalla paikkakunnalla. Levyn kappaleita on myös mukana samana vuonna ensi-iltaan tulleessa Aki ja Mika Kaurismäen ohjaamassa elokuvassa Saimaa-ilmiö.
Albumi julkaistiin CD-muodossa ensimmäisen kerran 1993. Vuonna 2007 se ilmestyi Poko Rekordsin Kultaiset Rock-klassikot -sarjassa, sisältäen myös kaksi bonuskappaletta. Levyn on äänittänyt Mika Sundqvist ja miksannut Pantse Syrjä. Kannen valokuvat on ottanut Kari Riipinen.
Konserttipaikat

31.5. – Lappeenranta
1.6. – Mikkeli
4.6. – Kuopio
5.6. – Heinävesi
6.6. – Punkaharju
7.6. – Joensuu
Muusikot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Eppu Normaali Martti Syrjä – laulu  Pantse Syrjä – kitara, laulu  Juha Torvinen – kitara  Mikko Nevalainen – basso  Aku Syrjä – rummut  |  Hassisen Kone Ismo Alanko – laulu, kitara  Reijo Heiskanen – kitara  Jussi Kinnunen – basso  Harri Kinnunen – rummut  |  Juice Leskinen Slam Juice Leskinen – laulu, kitara  Jari Yliaho – kitara  Ila Loueranta – basso  Vesa Sytelä – rummut  Safka Pekkonen – kosketinsoittimet  |
Kappaleet

Eppu Normaali: Hunninkolla – 2.56
Hassisen Kone: Tanssin hurmaa – 2.55
Juice Leskinen Slam: Kuopio tanssii ja soi – 2.46
Eppu Normaali: Lainelauttaileva lehmänmaha rock'n'roll – 1.39
Juice Leskinen Slam: Syksyn sävel – 3.46
Juice Leskinen Slam: Pilvee pilvee – 7.48
Hassisen Kone: Muoviruusuja omenapuissa – 3.14
Juice Leskinen Slam: Edestakaisin – 3.45
Eppu Normaali: Ringo ja Aku – 2.34
Hassisen Kone: Vähän kiirettä yläpäässä – 3.01
Eppu Normaali: Njet njet – 2.45
Juice Leskinen Slam & Tuuliajolla Allstars: Maamme – 1.26
Eppu Normaali: Alaston mies, alaston nainen – 2.48
Hassisen Kone: Medley – 4.14
Transsendentaalinen idealismi

Transsendentaalinen idealismi (myös kriittinen idealismi tai formalistinen idealismi) on idealistinen oppi, jonka saksalainen filosofi Immanuel Kant perusti. Sen mukaan aineelliset oliot ovat ilmiöitä (fenomenon), jotka syntyvät mielen aprioristen ehtojen tuloksena, eivätkä näin ollen ole olemassa ihmisen ulkopuolella sellaisina kuin ne havainnoidaan. Oliot itsessään (Ding an Sich, noumenon) ovat transsendentteja eli tietokyvyn ulkopuolella, mutta mieli konstruoi eli rakentaa ne omien psyykkisten ehtojensa mukaan.
Tausta

Kant esitteli idealisminsa ensimmäisen kerran tunnetuimmassa teoksessaan Puhtaan järjen kritiikki (1781). Kantin transsendentaalisella idealismilla oli valtava vaikutus häntä seuranneeseen saksalaiseen filosofiaan, mutta välittömästi hänen jälkeensä alkoivat väittelyt siitä, kuinka oppia tulisi tulkita. Kant oli erottanut näkemyksensä oman aikansa realismista ja idealismista, mutta filosofit eivät ole aina olleet yksimielisiä siitä, minkä eron Kant tarkkaan ottaen teki.
Kenties paras tapa lähestyä transsendentaalista idealismia on tarkastella, kuinka Kant ymmärsi sen kuinka tarkastelemme (saksaksi anschauen) olioita. Kant katsoi, että aika ja avaruus ovat intuition (Anschauung) itsensä muotoja, joiden kautta meidän on havaittava oliot, sen sijaan että ne olisivat ”olevia sellaisenaan”, empiirisesti välittyneitä ilmentymiä (Erscheinungen), ominaisuuksia, jotka kiinnitämme olioihin ne havaitessamme, tai substantiaalisia entiteettejä. Aika ja avaruus ovat siis siinä mielessä subjektiivisia, mutta kuitenkin välttämättömiä esiehtoja kaikkien olioiden olemassaololle siinä määrin kuin oliot ovat ilmentymiä eivätkä ”olevia sellaisenaan”. Ihmiset siis välttämättä havaitsevat kaikki oliot aika-avaruudellisesti, ajassa ja paikassa. Kant käsitteli tätä teoksensa osassa nimeltä ”Transsendentaalinen estetiikka”, joka tutkii ihmisen aistikyvyn apriorisia esiehtoja, eli niitä kykyjä, joiden avulla oliot ymmärretään. Seuraava osa, ”Transsendentaalinen logiikka”, käsittelee sitä, kuinka olioita ajatellaan.
Transsendentaalinen idealismi vastaan transsendentaalinen realismi

Kant erotti kriittisen filosofiansa dogmaattisesta ja skeptisestä filosofiasta tekemällä eron transsendentaalisen idealismin ja transsendentaalisen realismin välille. Hän katsoi, että kaikki oliot, joista on mahdollista saada tietoa kokemuksen kautta, ovat vain fenomenaalisia ilmentymiä, joilla ei sellaisinaan ole itsenäistä olemassaoloa ajatustemme ulkopuolella. Transsendentaalisen realistin tulee Kantin mukaan pitää ilmentymiä transsendentin todellisuuden epätäydellisinä varjoina. Esimerkkinä tällaisesta asenteesta olisivat mm. John Locke ja Gottfried Leibniz. Kantin mukaan transsendentaaliset realistit tekevät tämän virheen, koska he pitävät aikaa, avaruutta ja olioita samanlaisina, transsendentisti tosina. Realistit voivat tehdä erottelun vain olioiden (yleensä) ja ajatusten välille. Seurauksena realisti joutuu aina ihmettelemään, vastaako hänen ajatuksensa todella olioita. Siksi transsendentaalisen realistin tulee olla myös empiirinen idealisti, koska aistiemme tarjoamat ilmentymät ovat todellisuudessa vain mielessämme olevia ajatuksia. Transsendentaalisena idealistina Kant sen sijaan pitää aistiemme muodostamia olioita empiirisesti todellisina, eli todellisina niiden ehtojen mukaan, jotka ajattelumme ja intuitiomme kyvyt määräävät. Näin transsendentaalinen idealisti on samalla empiirinen realisti.
Adjektiivin ”transsendentaalinen” itsensä Kant määritteli seuraavasti: transsendentaalista on kaikki tieto, joka koskee, ei olioita, vaan sitä tapaa jolla voimme tuntea oliot, jopa ennen kuin koemme ne.
Aiheesta muualla

Kannisto, Toni: Kant: Transsendentaalinen idealismi Logos-ensyklopedia. Filosofia.fi.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Transcendental idealism
Käännös suomeksi
USNS Harvey Milk (T-AO-206)

| USNS Harvey Milk (T-AO-206) |
| --- | --- |
 Aluksen vesillelasku marraskuussa 2021.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  National Steel and Shipbuilding Company
Kölinlasku:  30. syyskuuta 2020
Laskettu vesille:  9. marraskuuta 2021
Tekniset tiedot
Uppouma:  49 850 t
Pituus:  227 m
Leveys:  32 m
Nopeus:  20 solmua (37 km/h)
Miehistöä:  125
USNS Harvey Milk (runkonumero T-AO-206) on Yhdysvaltain laivaston John Lewis -luokan säiliölaiva, joka on nimetty murhatun HLBT-oikeuksien aktivisti ja poliitikko Harvey Milkin mukaan.
Valmistus

Alus tilattiin 30. kesäkuuta 2016 General Dynamicsilta San Diegosta, missä köli laskettiin 3. syyskuuta 2020. Alus laskettiin vesille 6. marraskuuta 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta USNS Harvey Milk (T-AO-206) Wikimedia Commonsissa
Tyrylammi

| Tyrylammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Lohja
Koordinaatit:  60°25′04″N, 23°52′47″E
Järvinumero:  23.078.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  49,2 m 
Rantaviiva:  0,8 km 
Pinta-ala:  0,035 km² 
 fiTyrylammi 
Tyrylammi on järvi Lohjan länsiosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Etäisyys Lohjan keskustasta on 21 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Tyrylammin etelä–pohjoissuuntainen pituus on 300 metriä. Järvi on saareton ja sen ympäristö on valtaosin metsää ja peltomaata. Tyrylammin pohjoispuoliset vakavedet Kairajärvi, Lamminjärvi, Joutikas ja Ahvisto laskevat Tyrylammin kautta Pitkäjärveen, joka sijaitsee 300 metriä Tyrylammista länteen.
Tyrylammi (23.078.1.001) kuuluu Tyrylammen valuma-alueeseen (23.078), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Karjaanjoen vesistössä (23). Toinen jakovaihe on Nummenjoen valuma-alue (23.07).
USNS John Lewis (T-AO-205)

| USNS John Lewis (T-AO-205) |
| --- | --- |
 Alus kastamisen jälkeen heinäkuussa 2021.

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  National Steel and Shipbuilding Company
Kölinlasku:  13. toukokuuta 2019
Laskettu vesille:  12. tammikuuta 2021
Tekniset tiedot
Uppouma:  49 850 t
Pituus:  227 m
Leveys:  32 m
Nopeus:  20 solmua (37 km/h)
Miehistöä:  125
USNS John Lewis (runkonumero T-AO-205) on Yhdysvaltain laivaston John Lewis -luokan säiliölaiva, joka on nimetty mustien oikeuksia ajaneen ihmisoikeusaktivisti ja poliitikko John Lewisin mukaan.
Rakentaminen

Alus tilattiin 30. kesäkuuta 2016 General Dymaicsilta San Diegosta, missä köli laskettiin 13. toukokuuta 2019. Se laskettiin vesille 12. tammikuuta 2021 ja kastettiin 17. heinäkuuta 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta USNS John Lewis (T-AO-205) Wikimedia Commonsissa
Urmia

| Urmia (ارومیه, Orūmīyeh) |
| --- | --- |
 Urmia
 Koordinaatit: 37°32′56″N, 45°4′18″E 
Valtio:  Iran
Provinssi:  Āzārbāyjān-e Gharbī
Korkeus:  1 332 m
Väkiluku (2016):  736 224
Aikavyöhyke:  UTC+3:30
Suuntanumero(t):  441
 
 urmia.ir 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Urmia tai Urumie (pers. ‏ارومیه Orūmīyeh‎, azer.  Urmu, Urumiyə, Urmiye, Wurmê, kurdiksi Wirmê, Urmîya‎; aiemmin myös Reẕāʾīyeh, tai Riẕāiyeh) on suurkaupunki Iranin luoteisosassa lähellä Turkin rajaa, Urmiajärven länsirannalla. Urmia on Āzārbāyjān-e Gharbīn (Länsi-Azerbaidžan) provinssin pääkaupunki.
Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 357 399 (1996),[lähde? ] 435 200 (2001),[lähde? ] 583 255 (2006) ja 667 499 (2011). Vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan siellä asui 736 224 asukasta. Suurin osa Urmian asukkaista on azereita; lisäksi kaupungissa asuu muun muassa kurdeja, persialaisia, assyrialaisia ja armenialaisia.
Kaupungin nimi tulee syyrialais-aramealaisista sanoista ur ’kaupunki’ ja mia ’vesi’ ja tarkoittaa ”kaupunkia veden äärellä”. Vuosina 1925–1979 kaupungin nimi oli Rezaieh tuolloin hallinneiden šaahien Reza Pahlavin ja Mohammad Reza Pahlavin kunniaksi.
Kaupungissa toimii vuonna 1878 perustettu Urmian yliopisto, sekä erikseen lääketieteellinen korkeakoulu, teknillinen korkeakoulu ja islamilainen yliopisto.
Urmia sijaitsee ylänköalueella noin 1 300 metrin korkeudessa. Hedelmällisellä seudulla viljellään muun muassa omenia ja tupakkaa.
Historiaa

Zarathustralaisen uskonnon perustajan Zarathustran on oletettu syntyneen Urmian lähistöllä, mutta tieto on kiistanalainen.
Menneinä vuosisatoina kaupunkia hallitsivat useat persialaiset dynastiat, kunnes turkinsukuiset oguusit valtasivat alueen 1000-luvulla. Vuonna 1184 kaupungin puolestaan valtasivat seldžukit. Myös turkkilaiset hallitsivat kaupunkia useaan otteeseen, kun se sijaitsi Osmanien valtakunnan rajalla.
Viimeistään 1100-luvulta Urmiassa on sijainnut kristillinen piispanistuin. Vuonna 1835 paikkakunnalle perustettiin protestanttinen lähetysasema. Sen vaikutuksesta paikallisesta nykysyyrian murteesta tuli kirjakieli. Vuonna 1900 yli 40 % kaupungin asukkaista oli kristittyjä. Ensimmäisen maailmansodan aikana kristityt joutuivat vainojen kohteeksi ja pakenivat kaupungista. Nykyään kaupunki on 95-prosenttisesti islaminuskoinen.
Jamen moskeija Urmiassa.
Iltanäkymä.
Kaupunkinäkymä lentokoneesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Urmia Wikimedia Commonsissa
Orūmīyeh, Iran Britannica.com. (englanniksi)
Tietoa Urmian historiasta (englanniksi)
UTC+8

Koko vuoden ajan UTC+8:a käyttävät maat kirkkaankeltaisella, kesällä käyttävät maat oranssilla, normaaliaikana käyttävät maat tummansinisellä, merialueet sinisellä.
UTC+8 on aikavyöhyke, joka on 8 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 100–125 astetta itäistä pituutta poikkeuksena Kiina, jossa se ulottuu aina 75 astetta itäistä pituutta saakka. UTC+8 on käytössä Kiinan lisäksi muun muassa suurimassa osassa Mongoliaa, osassa Siperiaa, osassa Indonesiassa, Filippiineillä, Malesiassa ja Länsi-Australiassa.
Aikavyöhykettä käyttävät valtiot ja alueet

Kaikki alueet käyttävät aikavyöhykettä UTC+8 ympäri vuoden eikä sitä käytetä alueilla, joissa on käytössä kesäaika.
Venäjä
Osa Kaukoidän federaatiopiiristä
Osa Siperian federaatiopiiristä
Kiina
Hongkong
Macao
Mongolia (Ei sisällä Länsi-Mongoliaa)
Taiwan
Brunei
Indonesia
Itä-Kalimantan, Pienet Sundasaaret, Pohjois-Kalimantan, Etelä-Kalimantan, Sulawesi
Malesia
Filippiinit
Singapore
Australia
Länsi-Australia
Urmia (järvi)

| Urmia |
| --- | --- |
 Järvi vuonna 2003 otetussa satelliittikuvassa.
Valtiot:  Iran 
Paikkakunta:  Āzārbāyjān-e Gharbī ja Āzārbāyjān-e Sharqī 
Koordinaatit:  37°39′43″N, 45°24′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei ole
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  1 280 m
Pituus:  140  km
Leveys:  55  km 
Pinta-ala:  5 470 km²
Tilavuus:  45 km3 
Keskisyvyys:  7 m
Suurin syvyys:  16 m
Valuma-alue:  50 000 km2 
 fiUrmia 
Urmia tai Urmiajärvi (pers. ‏دریاچه ارومیه‎, Daryātsheh-ye Orumieh, kurdiksi Gola Urmiyê‎) oli pitkään Iranin järvistä suurin Kaspianmeren jälkeen. Järvi on kuitenkin supistunut hyvin paljon 1980-luvun jälkeen ja järvi on vaarassa kuivua kokonaan. Maan johtoa on syytetty järveen tulevien jokien patoamisesta ja luonnonkatastrofin synnyttämisestä. Järvi on saanut nimensä sen länsipuolella sijaitsevan Urmian kaupungin mukaan.
Maantiede

Urmiajärvi sijaitsee ylänköalueella Āzārbāyjān-e Gharbīn provinssissa Iranin luoteisosassa, noin 50 kilometrin päässä Turkin rajasta. Järvi oli 140 kilometriä pitkä ja 55 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on ennen kutistumistaan ollut 5 470 neliökilometriä, siis neljänneksen Saimaata suurempi. Urmia on matala suolajärvi, jolla ei ole laskujokea. Keskisyvyys oli vain seitsemän metriä ja suurin syvyys 16 metriä. Järvi sijaitsee 1 280 metrin korkeudessa merenpinnasta. Järvessä oli 102 saarta.[lähde? ]
Järven suolapitoisuus on noin 30 prosenttia, mikä on Kuolleenmeren tasoa ja lähes kymmenkertainen meriveteen verrattuna. Suolaisuuden takia juuri mikään kasvi tai eläin ei elä järvessä. Poikkeuksia ovat kuitenkin esimerkiksi Artemia-äyriäiset, jotka puolestaan ruokkivat suuria flamingo- ja pelikaaniparvia. Järvellä on ollut vuonna 1976 perustettu 4 636 neliökilometrin laajuinen Unescon biosfäärisuojelualue. Järven saarilla on kuusipeuran uhanalaiseksi katsotun alalajin persiankuusipeuran (persiankauriin) suojelualue, jossa eläintä yritetään palauttaa luontoon.
Urmiajärven alue on ollut kauan asuttua. Se oli Mesopotamian kulttuurin reuna-aluetta ja sen sivistyksen piirissä. Assyrialaiset nimittivät järveä ”Alemmaksi Nairin mereksi”, muinaiset persialaiset käyttivät nimeä Chichast ja roomalaiset nimeä Lacus Matianus. Keskiajalla järven nimi oli Kabuda.[lähde? ]
Keväällä 2019 Iranissa oli pahimmat tulvat 50 vuoteen. Tulvien jälkeen Urmiajärven pinta-ala laajeni ja oli huhtikuussa 2019 noin 3 000 neliökilometriä. Järven syvyys kasvoi 62 cm verrattuna vuotta aikaisempaan syvyyteen.
Urmiajärven sijainti Iranissa, järvi on merkitty karttapisteellä.
Järven supistuminen animaationa.
Kartta Urmia järven kutistumisesta vuodesta 1984.
Urmiajärven rantaa vuonna 2011.
Urmiajärven rantaa vuonna 2011.