stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koproporfyrinogeenioksidaasi
Rakenne ja toiminta

Koproporfyrinogeenioksidaasista on kaksi muotoa, jotka ovat aitotumaisilla eliöillä tavattava happea vaativa aerobinen entsyymi ja esitumaisten anaerobisissa oloissa toimiva entsyymi. Aerobinen entsyymi on rakenteeltaan kahdesta samanlaisesta alayksiköstä muodostuva dimeeri. Tyypillisesti sen molekyylimassa on 70–80 kDa.
Koproporfyrinogeenioksidaasin katalysoiman reaktion mekanismi ei ole täysin selvillä. Entsyymi ei vaadi toimiakseen koentsyymejä ja hapettaa kaksi koproporfyrinogeeni III:n neljästä propionihapporyhmästä vinyyliryhmiksi. Erään ehdotetun mekanismin mukaan ensimmäisessä vaiheessa propionihapporyhmät hapettuvat hapen vaikutuksesta hydroksyylipropionihapporyhmiksi. Tästä eliminoituisi ensin vesimolekyyli, jolloin muodostuu tyydyttymätön eksosyklinen välivaihe. Tämän jälkeen tapahtuu toinen eliminaatioreaktio, jossa lähtevänä ryhmänä on hiilidioksidi ja muodostuu vinyyliryhmä. Reaktio on vaiheittainen ja välivaiheena muodostuu niin kutsuttu harderoporfyrinogeeni, jossa yksi karboksyyliryhmä on eliminoitunut, mutta toinen ei. Toinen ehdotettu mekanismi johtaa samaan eksosykliseen välivaiheeseen, ja siinä välivaihe muodostuu jonkin hydridin vastaanottavan ryhmän avustamana. Kolmannen ehdotetun mekanismin mukaan entsyymi vastaanottaa ensin protonin koproporfyrinogeeni II:n pyrrolirenkaalta, jolloin muodostuu atsasyklopentadienyylianioni. Tämä anioni reagoi additioreaktiolla hapen kanssa muodostaen pyrroliperoksidianionin. Tämä anioni on riittävän emäksinen ottamaan vastaan protonin sivuketjun hiileltä, ja tuotteena muodostuu sama eksosyklinen välivaihe kuin kahdessa aikaisemmin mainitussa mekanismissa. Anaerobisen entsyymin katalysoima reaktio on todennäköisesti radikaalireaktio.
Koproporfyrinogeenioksidaasin toiminta on heikentynyt harvinaisessa porfyrioihin kuuluvassa sairaudessa perinnöllisessä koproporfyriassa. Se periytyy dominantisti autosomien välituyksellä. Oireina ovat ihon valoherkkyys, maksan toimintahäiriöt ja neurologiset oireet.
Koppisiemeniset

| Koppisiemeniset |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae Lindley
Synonyymit
 Magnoliophyta  Magnoliidae 
Katso myös
   Koppisiemeniset Wikispeciesissä   Koppisiemeniset Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koppisiemeniset (Angiospermae) ovat siemenkasveja (Spermatophyta) ja putkilokasveja (Tracheophyta), joiden siemeniä suojaa emilehden umpinainen tyviosa eli "koppi". Koppisiemeniset ovat varsinaisia kukkakasveja. Suurin osa siemenkasveista on koppisiemenisiä; ryhmään kuuluu 200–450 heimoa ja noin 240 000 lajia. Siemenkasvien toinen ryhmä on paljassiemeniset. Koppisiemeniset eriytyivät paljassiemenisistä omaksi kehityslinjakseen noin 245–202 miljoonaa vuotta sitten, ja ensimmäiset kukkivat kasvit kehittyivät noin 160 miljoonaa vuotta sitten.
Koppisiemeniset on perinteisesti jaettu kahteen luokkaan:
Magnoliopsida – kaksisirkkaiset (aiemmin Dicotyledoneae)
Liliopsida – yksisirkkaiset (aiemmin Monocotyledoneae)
Yksisirkkaiset ovat kaksisirkkaisista kehittynyt monofyleettinen ryhmä. Kaksisirkkaiset ovat siten parafyleettisiä, mikä tarkoittaa, että yhteisestä kantamuodosta huolimatta ne eivät sisällä kaikkia siitä kehittyneitä lajeja. Suurin osa kaksisirkkaisista kuuluu kuitenkin monofyleettiseen ryhmään Eudicotyledon, jota voidaan myös pitää omana luokkanaan Rosopsida. Loput kaksisirkkaisista muodostaisivat siten parafyleettisen ryhmän Palaeodicotyledon, jota voidaan jakaa edelleen pienempiin osiin.
Angiosperm Phylogeny Group on tutkinut koppisiemenisten polveutumista ja on julkaissut päivitetyn luokittelun aina muutamien vuosien välein. Tähän mennessä on julkaistu:
APG I -luokittelu vuonna 1998
APG II -luokittelu vuonna 2003
APG III -luokittelu vuonna 2009
APG IV -luokittelu vuonna 2016
Aiheesta muualla

Angiosperm Phylogeny Website
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q25314  Wikispecies: Magnoliopsida  EPPO: 1ANGC  iNaturalist: 47125  PPE: angiosperma-parasites  Tree of Life: 20646
Helge Korhonen

Helge Ensio Korhonen (16. marraskuuta 1924 Helsinki – 31. heinäkuuta 2002) oli suomalainen maahockeypelaaja ja käsipalloilija.
Korhonen kuului Suomen maahockeyn olympiajoukkueeseen Helsingissä 1952. Hän oli Nuijamiesten perustajajäsen ja voitti seuran riveissä Suomen mestaruuden vuosina 1953, 1955–1957, 1961, 1963–1965 ja 1969. Hän oli Suomen Maahockeyliiton perustajajäsen vuonna 1950 ja toimi liiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1950–1952.
Käsipallossa Helge Korhonen saavutti SM-pronssia Helsingin Jalkapalloklubin joukkueessa vuosina 1945, 1946 ja 1951. Vuosina 1950–1956 hän oli HJK:n miesjoukkueen pelaajavalmentaja ja vuosina 1946–1955 naisjoukkueen huoltaja. Jalkapallossa hän voitti A-nuorten mestaruuden vuonna 1942 HJK:n riveissä.
Korhogo

| Korhogo |
| --- | --- |
 Katunäkymä Korhogosta. Taustalla moskeija.
 Korhogo
 Koordinaatit: 9°27′7″N, 5°37′59″W 
Valtio:  Norsunluurannikko
Piirikunta:  Savanes
Alue:  Poro
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  700 km²
Väkiluku (2014):  258 700
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Korhogo on kaupunki Norsunluurannikon pohjoisosassa. Se on Korhogon departementin, Poron alueen ja Savanesin piirikunnan hallinnollinen keskus. Korhogon kunnassa on 258 700 asukasta (vuonna 2014).
Korhogon kunnan pinta-ala on 700 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa M’Benguén, idässä Sinématialin, etelässä Tioroniaradougoun ja Karakoron ja lännessä Niofoinin kuntiin.
Seudun ilmasto on sudanilais-guinealainen. Vuotuinen sademäärä on 1200–1400 millimetriä. Sadekausi kestää toukokuusta lokakuuhun. Kuivana aikana puhaltaa harmattan-tuuli. Kasvilisuus on heinä- ja metsäsavannia sekä jokivarsien galleriametsiä. Joet kuuluvat Bandaman vesistöön.
Korhogo on Norsunluurannikon neljänneksi suurin kaupunki. Sen asukkaat ovat etupäässä senufoja, mandinkoja sekä Burkina Fasosta ja Malista tulleita siirtolaisia. Vallitseva uskonto on animismi.
Kaupungin perustajana pidetään Kongin vasallia Nanguin Soroa. Ennen siirtomaavaltaa se oli Gbon Coulibalyn hallitseman Tyembaran senufovaltion pääkaupunki. Ranskalaiset tekivät Korhogosta piirikeskuksen vuonna 1903.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, munuaispuu, mango, riisi, maissi, hirssi ja maapähkinä. Kotieläimä ovat naudat, siat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Kaupankäynti keskittyy elintarvikkeisiin, tekstiileihin, rakennustarvikkeisiin ja liikennevälineisiin. Teollisuutta edustaa puuvillan ja mangon jalostus. Seudulla on kulta- ja koltaaniesiintymiä.
Korhogossa toimii Peleforo Gon Coulibalyn yliopisto, jossa on noin 4000 opiskelijaa.
Kontiolahden kirkko

| Kontiolahden kirkko |
| --- | --- |
 Kontiolahden kirkko
Sijainti:   Kontiolahti
Seurakunta:  Kontiolahden seurakunta
Rakentamisvuosi:  1881
Suunnittelija:  Georg Wilenius, Axel Hampus Dahlström
Tyylisuunta:  uusgotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kontiolahden kirkko on Kontiolahden seurakunnan kirkko Pohjois-Karjalassa, Kuopion hiippakunnassa.
Vanhat kirkot

Kontiolahden seurakunta erotettiin Liperin seurakunnasta omaksi seurakunnaksi 1857. Ensimmäinen pieni puukirkko oli rakennettu 1739. Toinen puukirkko valmistui lopullisesti 1789. Se oli vihitty käyttöön jo 1783, mutta rakentamista jatkettiin vuoteen 1816 asti. Se oli itäsuomalaistyylinen ristikirkko. Kirkon kuorin jatkeena oli kuoria kapeampi ja matalampi sakaristo, joka valmistui 1897, ja kirkon länsipäädyssä oli eteinen. Ristikeskustaa korosti kaksinivelinen torni Kirkko oli huonokuntoinen, ja 1870-luvulla alettiin kerätä varoja uuden kirkon rakentamiseen. Rakennustyöstä tehtiin päätös maaliskuussa 1879. Kirkko paloi kuitenkin juhannusyönä 1879. Palon syyksi on epäilty kirkon lähistöllä liikkunutta miesjoukkoa, joka olisi etsinyt suojaa sateelta kirkon alta. Kirkon kellotapuli säästyi tulipalosta, mutta se purettiin 1898.
Nykyinen kirkko

Uusi, nykyinen kirkko valmistui vuonna 1881.Se rakennettiin parin kilometrin päähän palaneesta kirkosta kirkonkylän korkeimmalle kohdalle. Kirkko on pohjois-eteläsuuntainen, pääsisäänkäynti pohjoisesta. Kirkon suunnittelivat Georg Wilenius ja Axel Hampus Dahlström.. Muodoltaan se on uusgoottilainen, puinen, pitkärunkoinen ja ristivarsin varustettu ristikirkko, jonka pääsisäänkäynnin yläpuolella on kellotapuli ja kuorin jatkeena matalampi sakaristo. Kirkkosali on kolmilaivainen ja keskilaivaa kattaa kasettikuvioinen karjakatto. Alttariseinä, johon sivulehterit ulottuvat, on tasainen.
Kirkontornissa on kaksi kelloa, joista vanhempi on valettu Lokomolla vuonna 1962 ja uudempi hankittu vuonna 1989 Juutilan valimosta, Kaavilta. Kellojen käsisoitto muutettiin sähkökoneistolle 2009. Kirkko on sakastin ja tapulin kanssa 42,3 metriä pitkä ja korkeutta on tornin huipulla 20,65 metriä. Istumapaikkoja parven kanssa kirkossa on noin 1 000 hengelle.
Urut ovat urkurakentaja Gustav Normanin vuonna 1877 rakentamat, joten ne ovat vanhemmat kuin kirkko itse. Ne ostettiin 1943 Leppävirran seurakunnalta ja niissä on 14 äänikertaa. Alttaritaulun Ristiinnaulittu on maalannut Yrjö Ollila vuonna 1929.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kontiolahden kirkko Wikimedia Commonsissa
Kontiolahden seurakunta
Kontiolahden vanha kirkko vuodelta 1789.
Kirkon kuori ja alttari.
Kontingenssi

Kontingenssi (lat. contingentia 'mahdollisuus, sattuma') tarkoittaa filosofiassa ja logiikassa välttämättömyydestä eroavaa satunnaisuutta; tapahtumaa, joka ei ole väistämätön. Kontingentissa ilmiössä on useita mahdollisuuksia: jokin yksittäinen vaihe voi tapahtua tai jäädä tapahtumatta.
Jaottelu

Kontingenssi voidaan jakaa heikkoon ja vahvaan kontingenssiin.
Heikossa kontingenssissa kyseessä on satunnaisuus tai epävarmuus. Se voi olla myös valinta kahden eri vaihtoehdon välillä.
Vahva kontingenssi on yksi modaalilogiikan ja metafysiikan modaliteeteista, mahdollisen ja välttämättömän ohella.
Totuusarvon määräytyminen

Kontingenssin vallitessa propositio ei ole kaikissa merkityksissään totuusarvoltaan tosi eikä myöskään kaikissa merkityksissään totuusarvoltaan epätosi. Propositio voi olla kontingentti silloin kun sen totuusarvo määräytyy sen sisältämien loogisten operaattorien ja minkä hyvänsä sen sisältämän atomilauseen perusteella. Kontingentin proposition arvo on riippuvainen tosiasioista, kun taas analyyttinen propositio on aina tosi riippumatta mistään sisältämistään tosiasioista.
Ennustettavuus

Kontingenttien tapahtumien ennustaminen ja suunnittelu ovat mutkikkaampia kuin muiden, koska niiden seuraus ei ole itsestään selvä. Tällöin myös ennusteiden tekeminen on vaikeampaa. Kontingenssin selvittämisessä keskeistä on tutkia eri mahdollisuuksien välttämättömyyttä suhteessa niiden ilmenemiseen.
Kontingentille ilmiölle tyypillistä on, että jos tapahtuma toistetaan, voidaan saada paljon tai vähän erilainen tulos.
Tämän pohjalta Stephen Jay Gould esitti teoksessaan Wonderful Life, että jos evoluutio alkaisi alusta, olisi epätodennäköistä että ihminen kehittyisi uudestaan — toisin sanoen evoluutio on kontingentti ilmiö.
Myös Edward Lorenzin perhosvaikutus nojaa kontingenssiin. Jos perhosen siipien aikaansaama muutos ilmakehässä voi johtaa siihen, että myrsky, joka muuten jäisi syntymättä, syntyy Brasiliassa, on ilmakehän tapahtumissa mukana epävarmuutta, joka tekee tarkan tulevaisuuden sään ennustamisen mahdottomaksi. Sään muodostumista voidaan ymmärtää vain todennäköisyyksiä generoimalla.
Kontingenssia ei kuitenkaan pidä sekoittaa pelkkään seurausten ennakoimisen vaikeuteen. Todennäköisyysilmiöt ovat täysin laskettavissa. Yksittäiset satunnaiset tapahtumat sen sijaan ovat ongelmallisia. Tällöinkin niitä voidaan kuitenkin ennakoida ja niihin voidaan varautua.
Tällainen varautumissääntö on esimerkiksi Murphyn laki, joka ennustaa, että lukuisista eri mahdollisista vaihtoehdoista kannattaa varautua tilanteen kannalta haitallisimpaan vaihtoehtoon.
Tässä onnistuminen vaatii varovaisuutta ja mahdollisien vaihtoehtojen rajaaman pelivaran tunnistamista.
Korakonísi

Korakonísin kalliomuodostumia.
| --- | --- |
Sijainti:  37°43′01″N, 20°43′44″E, Zákynthos Zákynthos, Jooniansaaret Kreikka
Saariryhmä:  Jooniansaaret
Merialue:  Joonianmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,017 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Korakonísi (kreik. Κορακονήσι) on pieni Kreikan saari tai niemeke, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Zákynthoksen saaren länsirannikolla. Saaren pinta-ala on noin 0,017 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Korakonísi kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Korakonísin ja Zákynthoksen välistä kanaalia.
Korakonísi on nykyisin käytännössä yhteydessä Zákynthoksen pääsaareen kannaksen välityksellä. Se tunnetaan kalliomuodostumistaan, joihin lukeutuu noin 20 metriä korkea kaari.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korakonísi Wikimedia Commonsissa
Jooniansaaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Ithaka  Kefaloniá  Korfu  Kythera  Lefkas  Paxós  Zákynthos 
Alisaariryhmät:   Paxoí Ágios Nikólaos  Antípaxos  Daskália (Pláka)  Kaltsonísi  Mongonísi  Panagía  Paxós  Diapontiset saaret Diákopo  Diáplo  Ereikoússa  Karávi  Mathráki  Othonoí  Plateiá  Tracheiá  Ekhinadit Ápasa  Drakonéra  Fílippos  Giróvaris  Kalógiros  Karlonísi  Kounéli  Lamprinós  Mákri  Módi  Oxeía  Petalás  Pístros  Pontikós  Práso  Prováti  Sofía  Sorós  Tsakalonísi  Vromónas  Oinoússes Avgó  Bómpa  Dýo Adélfia  Sapiéntza  Schíza  Venétiko  Strofadit Árpyia  Stamfáni  Tilevoḯdes Alafonísi  Arkoúdi  Átokos  Chelóni  Formíkoula  Kálamos  Kastós  Kýthros  Madourí  Meganísi  Petaloú  Prasonísi  Prováti  Skorpídi  Skorpiós  Spárti  Thiliá  Tsokári 
Muut pienemmät saaret:   Agía Marína  Ágios Andréas  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos, Áktio-Vónitsa  Ágios Nikólaos, Sývota  Ágios Nikólaos, Zákynthos  Ágios Sóstis  Antidragonéra  Antikythera  Avgó  Chelonísi  Dionísi  Dragonéra  Fortí  Kalonísi  Korakonísi  Koutsounés  Lagoúdia  Lazaréto, Ithaka  Lazaréto, Korfu  Lygía  Marathonísi  Megálo Mourteméno  Merópi  Mikró Nisí  Moúrtos  Myzíthres  Panagía  Peristerés  Pontikonísi  Poréti  Porí  Próti  Pýlos  Sésoula  Sfaktiría  Skartsoumponísi  Vagiá  Vardiánoi  Vído
Marko Korhonen

Marko Aulis Korhonen (s. 18. elokuuta 1969 Kajaani) on suomalainen, Kajaanin Judokerhoa edustanut judoka. Hän on Jorma Korhosen veli.
Korhonen sijoittui Barcelonan 1992 olympialaisten 65 kg:n painoluokassa jaetulle 36. sijalle. Hän voitti Pohjoismaiden-mestaruuden 71 kg:n sarjassa 1997.
Korhonen voitti Suomen-mestaruuden 71 kg:n painoluokassa 1991. SM-hopeaa hän sai 65-kiloisissa 1990, 71 kg:n sarjassa 1992, 1995 ja 1997 sekä SM-pronssia 60 kg:n painoluokassa 1986 ja 65-kiloisissa 1988 ja 1989.
Konsuli (Rooma)

| --- | --- |
Rooman valtakunta
  Osa historian artikkelisarjaa  Rooman valtakunnan hallinto
Ajanjaksot
Rooman kuningaskunta 753 eaa. – 510 eaa.  Rooman tasavalta 510 eaa. – 27 eaa.  Rooman keisarikunta 27 eaa. – 476 jaa.
 Länsi-Rooma 330–476:  Itä-Rooma 330–1453  Trebizond 1204–1461  Theodoro 1204–1475
Virkamiehet
Konsuli Preettori Prokonsuli Propreettori: Ediili Kvestori Tribuuni Kensori
Poikkeusvirat
Diktaattori Magister equitum Sotatribuuni-konsuli: Kuningas Triumviraatti Decemviri
Tribunicia potestas: 
Arvonimet
Keisari
Legaatti Dux Officium Prefekti Vicarius Vigintisexviri: Liktori Magister militum Imperaattori Princeps senatus Pontifex maximus Tetrarkki
Instituutiot ja lait
Rooman senaatti Cursus honorum Rooman kansankokoukset: Rooman laki Rooman kansalaisuus Imperium
Konsuli (lat. consul) oli korkein virka Rooman tasavallassa. Rooman keisarien aikana konsuli oli korkea virkamies, jonka keisari nimitti.
Rooman konsulit

Rooman tasavallassa konsulit valittiin sotaväenkokouksessa (lat. comitia centuriata) ja ehdokkaiden täytyi olla yli 40-vuotiaita (42 plebeijeille). Vuosi, jona konsulit hallitsivat, sai nimen heidän mukaansa. 
Tasavallan ensimmäisinä vuosina valittiin ainoastaan kaksi konsulia, joilla oli veto-oikeus toistensa päätöksiin, ja joiden tuli olla patriisisukuisia, hoitamaan hallintoa senaatin ja kansan luottamusmiehinä. Ennen pitkää syntyi säätyriitoja, joiden tuloksena vakinaistettiin plebeijien etua valvovien kansantribuunien asema; alkuaan näitä oli 2–5, myöhemmin 10. Valtakunnan laajetessa ja tehtävien monipuolistuessa alettiin tarvita lisää eritasoisia virkamiehiä. Konsuleille jäi armeijan ylipäällikkyys, senaatin puheenjohtajan tehtävät sekä ulkopoliittiset edustusvelvollisuudet, joiden hoitamiseen käytettiin runsaasti legaatteja. Tasavallan loppuaikoina plebeijienkin mahdollisuudet päästä virkauralle lisääntyivät.lähde?
Viimeiset konsulit nimitettiin Bysantin valtakunnan (Itä-Rooma) keisarin Justinianus I:n aikana, jonka jälkeen konsulin virasta tuli osa keisarilista asemaa. Itä-Roomassa keisarit käyttivät konsulin arvonimeä vuoteen 887. Itä-Roomassa nimitettiin konsuleiksi muitakin kuin keisareita jonkin verran myös vuoden 541 jälkeen, muun muassa valtakunnan liittolaismaan Venetsian tasavallan dogeja.lähde?
Rooman konsulit > Konsuliluetteloiden lyhenteet

Konsulien luettelossa käytetään usein lyhenteitä ja latinankielisiä termejä. Näiden joukossa muun muassa:
annus dictatoris, diktaattorin vuosi (secundus: toinen, tertius: kolmas, ...)
consul suffectus, jos konsulina toiminut kuoli kesken kautensa tai hänet erotettiin virastaan, niin toinen henkilö valittiin hänen tilalleen ja hän toimi lopun vuoden consul suffectuksena
C., Gaius
Imp., imperaattori
L., Lucius
M., Marcus
P., Publius
Q., Quintus
T., Titus
Ti., Tiberius
Trib. Mil. Cons. Pot., sotilastribuuni konsulin valtuuksin.
Luetteloiden nimikäytäntöjä on selostettu myös artikkelissa Roomalainen nimi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konsuli (Rooma) Wikimedia Commonsissa
Kontaminaatio (kielitiede)

Lusikka-haarukka-yhdistelmä, spork-nimellä tunnettu ruokailuväline.
Kontaminaatio on kielitieteen ilmiö, jossa kahdesta (tai useammasta) sanasta on muodostettu uusi sana tai termi. Tyypillinen kontaminaatio on esimerkiksi partiolaisten ja retkeilijöiden suosimasta lusikan ja haarukan yhdistävästä ruokailuvälineestä käytetty nimi spork (engl. spoon eli lusikka ja fork eli haarukka), josta käytetään usein suomessa kontaminaatiota luha.
Kontaminaatiot eli yhdistelmäsanat (portmanteau-sanat) muodostavat usein sanan käsitteelle, josta ei luontevasti käytettäisi kontaminaation taustalla olevia sanoja erillisinä. Kontaminaatioita muodostetaan tietoisesti, mutta niitä syntyy myös tiedostamattomasti tai vahingossa, ikään kuin sanaleikkeinä.
Taustaa

Kontaminaatiot ovat sekamuodosteita ja uudissanoja. Yhdistelmäsanasta on käytetty myös nimitystä sanatasku, jota Kirsi Kunnas käytti suomentamassaan Lewis Carrollin romaanissa Liisan seikkailut peilimaailmassa (engl. Through the Looking-Glass, 1871). Romaaniin sisältyy nonsense-runo "Pekoraali" (Jabberwocky), joka koostuu lähes kokonaan Carrollin itse keksimistä uudissanoista.
Carroll käytti sanataskusanoista nimitystä portmanteau word, joka on sekin jo sanatasku. Sana juontuu ranskan sanoista porter (kantaa) ja manteau (päällystakki). Sana merkitsee isoa kaksiosaista matkalaukkua (saranoitu kapsäkki, englanniksi suitcase). Carroll selitti joitakin sanoja. Niistä yksi, galumphing, on jopa päässyt Oxford English Dictionaryyn. Galumphing muodostuu sanoista gallop 'laukata' ja triumphant 'voittoisa, voitonriemuinen'; sana merkitsee 'marssia riemuitsevasti epäsäännöllisin loikkivin liikkein'. Kaikkia sanoja Carroll ei selittänyt (esim. vorpal), ja tällaisten sanojen lähtökohtia on vain koetettu tulkita.
Muodostaminen ja merkitys

Sanatasku muodostetaan yleensä siten, että kahdesta tai useammasta alkuperäisestä sanasta osa jää jäljelle ja osa tippuu pois. Tavallisesti ensimmäisestä sanasta säilyy alkuosa ja jälkimmäisestä sanasta loppuosa tai sanoista säilyvät vain alkuosat. Yhdessä jäljelle jääneistä osista muodostuu uusi sana, joka sisältää merkityksiä kummastakin alkuperäisestä sanasta, mutta kuvaa ehkä jotakin täysin uutta asiaa.
Uusi sana voi olla myös termi, joka kuvaa yhdellä sanalla jotakin tiettyä asiaa, johon kumpikin alkuperäinen sana liittyy. Tällainen on esimerkiksi sana finglish (engl. Finnish + English), jolla tarkoitetaan suomen ja englannin sekamuotoa, kuten Pohjois-Amerikan suomalaisten siirtolaisten puhumaa amerikansuomea (fingelska).
Osa kontaminaatioista muodostuu siten, että sanaan liittyy toisen sanan etu- tai takaosa. Watergate-skandaalista on johdettu myöhemmin erinäisiä muita -gate-skandaaleja. Suomessa tunnetuin lienee ns. Irak-gate eli tapahtumaketju, joka johti Suomen pääministerin Anneli Jäätteenmäen eroon kesällä 2003. Alkoholisti-sanasta (engl. alcoholic) on johdettu useita -holismi ja -holisti-päätteisiä uusia sanoja. "Suklaariippuvaisesta" henkilöstä voidaan käyttää englanniksi sanaa chocoholic (suklaa eli chocolate ja -holic). Toinen vastaava yleisesti englanninkielessä käytetty sana on workaholic. Sitä vastaa suomen sana työnarkomaani, joka sekin viittaa riippuvuuteen vaikkei ole portmanteau-sana.
Esimerkkejä

Pokémon-animaatiosarjan hahmojen nimet ovat yleensä kontaminaatiota. Jo sarjan nimi itsessään on portmanteau, se on  lyhenne englannin sanoista Pocket Monsters eli taskuhirviöt. Esimerkiksi Torchic on pieni mutta äkäinen, oranssi-keltainen tipun näköinen otus, jonka päälaella on liekkimäinen töyhtö. Nimi on yhdistelmä sanoista torch (soihtu) ja chick (tipu). Torchicin seuraava kehitysmuoto on Combusken, vähän isompi ja kanamaisempi otus. Tämä nimi muodostuu sanoista combustion (palaminen) and chicken (kana). Viimeinen kehitysmuoto on Blaziken. Ärhäkkä taistelija on muodoltaan haukkamaisempi kanaeläin, se on punainen ja sen vahvoissa jaloissa on keltaiset kuviot. Nimi juontuu sanoista blaze (roihu tai vihanpurkaus) ja chicken. Alkuperäiset japanilaiset nimet muodostuvat vastaavasti.
Brunssi (engl. brunch) tarkoittaa aamiaisen ja lounaan välimuotoa, ja muodostuu sanoista breakfast (aamiainen) + lunch (lounas).
Yritysten nimistä löytyy sanataskuja. Esimerkiksi FedEx (kuljetus- ja kuriiripalveluja maailmanlaajuisesti tarjoava yhdysvaltalainen yhtiö) muodostuu yhtiön alkuperäisestä nimestä Federal Express.
Yhdysvaltalainen kaupunki Texarkana sijaitsee Texasin ja Arkansasin osavaltioiden välillä. Lähellä on myös kolmas osavaltio Louisiana.
Viihdelehdistö käyttää elokuvatähtipariskunta Brad Pittistä ja Angelina Joliesta yhteisnimitystä Brangelina.
Twilight-elokuvasarjan faneista käytetään nimitystä "Twihards", joka on yhdistelmä Twilight-sanasta ja ilmaisusta die-hard fan, joka englannin kielessä tarkoittaa erittäin uskollista ja vannoutunutta ihailijaa. Vaikka sananalut twi ja die näyttävät erilaisilta, niiden ääntämys on samankaltainen.
Spamalot on Monty Python -komediaryhmästä tutun Eric Idlen arthuriaaninen komediamusikaali, jolla on löyhä yhteys Monty Python -ryhmän elokuvaan Monty Pythonin hullu maailma (engl. Monty Python and the Holy Grail, 1974). Musikaalin nimi Spamalot on sanatasku Kuningas Arthurin linnan nimestä Camelot sekä Monty Pythonin  lentävä sirkus -komediasarjan sketsistä nimeltä "Spam". Spam-sana on päätynyt tarkoittamaan myös roskapostia – spämmiä ei kukaan halua.
Korallikäärmeankerias

| Korallikäärmeankerias |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ankeriaskalat Anguilliformes
Heimo::  Käärmeankeriaat Ophichthidae
Suku::  Quassiremus
Laji::  nothochir
Kaksiosainen nimi
 Quassiremus nothochir  (Gilbert, 1890) 
Katso myös
   Korallikäärmeankerias Wikispeciesissä   Korallikäärmeankerias Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Korallikäärmeankerias (Quassiremus nothochir) on käärmeankeriaisiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan lämpimistä vesistä Tyynenmeren itärannikolta.