stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vilho Viita
Elämäkerta > Kokkolan kyyditykset

Kokkolaan lehtien toimitukseen kerääntyi lapuanliikkeen kyydittäjien iskujoukko, jonka vetäjä oli Viita. Joukko kyyditti Neuvostoliittoon ensin Vaasalaisen Työn Äänen Kokkolan asiamiehen Hugo Myllymäen 21. kesäkuuta 1930. Seuraavaksi vuorossa oli Ykspihlajan Nuorten Työläisten Opintoyhdistyksen puheenjohtaja Olavi Pohjola 28. kesäkuuta. 5. syyskuuta kyyditetty Kaarlelan sosiaalidemokraattinen kunnanvaltuutettu Yrjö Nerg pääsi pakoon Rautavaaralla. Kaikki kyyditetyt tuotiin ensin lehden toimituksen taloon, jossa Viita kuulusteli ja uhkaili heitä. Nergin pako johti yhteen näkyvimmistä kyyditsijöiden tuomioista, kun joukkoa suojellut osa-aikainen Aktivistin toimittaja, Kokkolan poliisimestari ja kaupunginviskaali Arvo Lindh erotettiin viroistaan. Viidan vasemmistolainen menneisyys herätti myös epäilyksiä lapuanliikkeen jäsenissä. Häntä epäiltiin tilanteen mukaan eläväksi opportunistiksi. Lapuanliikettä lähellä ollut Etsivä Keskuspoliisi vihjasi liikkeen miehille Viidan vasemmistolaisesta taustasta ja hänet jopa kyyditettiin syksyllä 1930 ilmeisesti lapuanliikkeen sisäisten kiistojen seurauksena.
Elämäkerta > Fascisti ja isänmaallinen kansanliike

Viita oli myös Fascistin päätoimittaja vuonna 1931. Viidan mukaan suomalainen fasismi yleensä ja Fascisti erityisesti olivat lapuanliikkeen tukijoita. Lapuanliikkeen lakkauttamisen jälkeen Viidasta tuli sen perillisen IKL:n aktivisti. Hän oli seinäjokelaisen Lakeuden Sanan päätoimittaja vuosina 1932–1933. Viidan ja IKL:n välit katkesivat vuonna 1936, minkä jälkeen hän työskenteli paikallislehden toimittajana Seinäjoella. Lehtityön ohella Viita toimi oppikoulujen ja kansanopistojen opettajana, osallistui suojeluskunta- ja nuorisoseuratoimintaan, oli perustamassa Seinäjoen Teatteria ja ohjasi harrastajaseurueiden näytelmiä. Hän kuului sotien jälkeen Suomen Kansanpuolueeseen.
Valtion monopoli

Taloustieteessä valtion monopoli tai julkinen monopoli on pakkomonopolin muoto, jossa valtion virasto tai valtionyhtiö on tietyn tavaran tai palvelun ainoa tarjoaja ja kilpailu on lailla kielletty. Kysessä on valtion luoma, omistama ja ylläpitämä monopoli. Se erotetaan yleensä valtion myöntämästä monopolista, jossa valtio myöntää monopolin yksityishenkilölle tai yritykselle. Julkisen sektorin monopoli voi olla minkä tahansa hallintotason — kansallisen, alueellisen tai paikallisen hallinnoima; kansallista tasoa alemmilla tasoilla kyseessä on paikallinen monopoli.
Valtion monopolien piirteet

Valtion monopolia voidaan luonnehtia siten, että yksityisten organisaatioiden kilpailupaineet eivät tehokkaasti rajoita sen kaupallista käyttäytymistä. Tämä tapahtuu silloin, kun sen liiketoiminnalla on laaja vaikutusvalta markkinoilla, se voi toimia itsenäisesti kilpailijoista riippumatta, eivätkä mahdolliset kilpailijat pysty kilpailemaan sen kanssa menestyksekkäästi.
Näillä toiminnoilla on suuri vaikutus toimintaympäristöön, kun sen kaupankäyntitoimintaan ei kohdistu vapaille kaupankäyntimarkkinoille ominaisia kilpailuvoimia. Näin ollen se voi käyttää määräävää markkina-asemaansa ja vaikutusvaltaansa hyväkseen ja vaikuttaa markkinoiden kehitykseen pitkällä aikavälillä. Näin on erityisesti silloin, kun valtion monopoli valvoo markkinoilla toimimisen kannalta elintärkeiden tuotantopanosten saatavuutta.
Esimerkkejä

Tunnetuimpia esimerkkejä valtion monopolista on lainsäädäntövalta ja fyysisen voiman laillinen käyttö. Monissa maissa postijärjestelmää hallinnoi valtio, ja kilpailu on lailla kielletty joissakin tai kaikissa palveluissa. Myös yleishyödyllisten laitosten, viestinnän ja rautateiden valtion monopolit ovat historiallisesti olleet yleisiä, vaikka viime vuosikymmeninä on nähty voimakas yksityistämissuuntaus kaikkialla teollistuneessa maailmassa.
Pohjoismaissa joitakin haitallisiksi katsottuja tavaroita ja palveluita tarjotaan valtion monopolin kautta. Esimerkiksi Suomessa, Islannissa, Norjassa, Ruotsissa ja Färsaarilla valtion omistamilla yrityksillä on monopoli vahvojen alkoholijuomien myynnissä. Kasinot ja muut rahapelilaitokset saattavat myös olla monopolisoituja. Suomessa valtiolla on monopoli peliautomaattien pitämiseen (Veikkaus). Näissä haitalliseksi katsottujen tavaroita tai palveluja tarjoavissa monopoleissa monopolin tarkoituksena on vähentää tuotteen tai palvelun kulutusta vähentämällä tarkoituksellisesti markkinoiden tehokkuutta.
Paikallisen monopolin esimerkkinä esimerkiksi kunnilla on Suomessa kaavoitusmonopoli omilla alueillaan.
Hyödyt

Seuraavat hyödyt voivat toteutua tai olla toteutumatta:
Valtion monopoleilla on taipumus noudattaa lakia (verotus, ympäristölainsäädäntö, turvallisuusmääräykset).
Hyödykkeen tai palvelun hinta voi olla vakaampi tai kiinteä.
Mainonnassa ei ole taloudellista kuollutta painoa.
Suuremmat ja vakaammat valtion tulot kuin valtion omistaman yrityksen tulot vapailla markkinoilla.
Ei paineita kustannusten alentamiseen, jonka voidaan katsoa muodostavan perustan eettisemmälle liiketoiminnalle.
Voi ottaa haltuunsa yksityisen monopolin, joka on arvioitu haitalliseksi.
Haitat

Valtion monopoleihin liittyy perinteisiä tavallisiinkin monopoleihin kohdistuvia riskejä:
Jo korkeat hinnat voivat nousta
Määräävän markkina-aseman väärinkäyttö
Lisäksi on olemassa huoli siitä, että valtion valvomia oikeuksia voidaan manipuloida poliittisella tahdolla. Tämä voi näkyä resurssien jakamisena poliittisiin tarkoituksiin eikä niinkään taloudellisen tehokkuuden edistämiseksi.
Käännös suomeksi
Työväenpuolue (Brasilia)

| Brasilian Työväenpuolue |
| --- | --- |
  
  
  
Perustettu:  10. helmikuuta 1980
Johto:   Gleisi Hoffmann 
Kotisivu:  www.pt.org.br
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Brasilian Työväenpuolue (port. Partido dos Trabalhadores, PT) on poliittinen puolue Brasiliassa.
Puolue syntyi Yhdysvaltain tukeman Brasilian vuoden 1964 sotilasvallankaappauksen ja sitä seuranneen sotilasdiktatuurin vastustuksesta.
Perustettaessa se kokosi ammattiyhdistysväkeä, vasemmiston intellektuelleja ja vapautusen teologiasta inspiraationsa saaneita katolilaisia. Puolueen perustaminen tapahtui 10. helmikuuta 1980 yksityisen katolilaisen tyttökoulun, Colégio Sionin tiloissa São Paulossa. Brasilian ammattiyhdistysten keskusjärjestö Central Única dos Trabalhadores oli järjestänyt lakkoja 1978–1980 ja vuoden 1979 armahduslaki mahdollisti monien vasemmistolaisten palata maahan. Puolueen rekisteröinti hyväksyttiin 1982.
Työväenpuolue omaksui idealogiakseen silloisen demokraattisen sosialismin aallon. Myöhemmin 2000-luvulla se on siirtynyt sosiaalidemokratian suuntaan.
1990-luvulta lähtien puolueen merkittävin kilpailija oli Brasilian sosiaalidemokraattinen puolue.
Työväenpuoleen kannatus kasvoi 1990-luvun kuluessa. Sen edustaja, ammattiyhdistysjohtaja Luiz Inácio Lula da Silva osallistui presidentinvaaleihin 1989, 1994 ja 1998 joissa hän jäi toiselle sijalle, kunnes hänet valittiin maan presidentiksi 2002 ja uudelleen 2006.
Hänen seuraajakseen tuli kahden kauden jälkeen Dilma Rousseff.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (portugaliksi)
Uudenkaupungin lasitehdas

Lasia Uudenkaupungin 1600-luvun lasitehtaalta.
Uudenkaupungin lasitehdas toimi Uudessakaupungissa vain nelisen vuotta, vuosina 1681–1685. Tehdas oli Suomen ensimmäinen lasitehdas.
Tehtaan perustivat ruotsalainen Melchior Joung (tai Jung) ja hänen poikansa Kustaa Juhana Joung. Melchior Joung oli jo perustanut lasitehtaan Tukholmaan. Tehdas oli oman aikansa mittapuun mukaan melko suuri ja siellä valmistettiin kristallia, pulloja ja ikkunalasia. Lasitehdas toimi nykyisen Koulukadun ja Rantakadun kulmassa sijainneissa entisissä Wasaborgin kreivin tallirakennuksissa. Tehtaan omistajien ja työväen välit olivat usein tulehtuneet omistajien syyttäessä työväkeä ammattitaidon puutteesta valmistettujen lasien rikkoutuessa ja työväen arvostellessa uusia työmenetelmiä ja materiaaleja. Tehtaalla ehti olla sen toiminnan aikana vuonna 1683 myös lakko, jota pidetään Suomen ensimmäisenä.
Lasitehdas tuhoutui puolet kaupunkia polttanessa tulipalossa vuonna 1685. Palo sai todennäköisesti alkunsa kiväärikomppanian laukauksista, joita ammuttiin kaupungissa vierailleen maaherra Creutzin kunniaksi tämän ollessa lähdössä kaupungista. Maaherra oli vierailullaan määrännyt lasitehtaan siirrettäväksi Sorvakkoon toiselle puolelle Kaupunginlahtea juuri tulipalovaaran takia.
Uudenkaupungin lasitehtaan tuotannosta on säilynyt vain joitain pullonpohjia, joissa on kohokuvioituna Melchior Joungin nimikirjaimet. Tehtaan sijaintipaikalla Koulukadun ja Rantakadun kulmassa paljastettiin vuonna 1968 lasitehtaan muistolaatta. Samassa paikassa on nykyisin K-Market.
Aiheesta muualla

Annala, Vilho: Suomen lasiteollisuus 1681–1931. I osa. Ruotsin vallan aika 1681–1809, s. 9–24.  Helsinki:  Otava, 1931.
Vakuutuslääkäri

Vakuutuslääkärillä tarkoitetaan yleensä sosiaalivakuutuslaitoksessa tai vakuutusyhtiössä työskentelevää lääketieteen asiantuntijaa. Vakuutuslääkärillä voidaan tarkoittaa myös sosiaalivakuutusasioita käsittelevässä muutoksenhakuelimessä, kuten vakuutusoikeudessa, toimivaa lääkäriä. Lisäksi vakuutuslääkärillä voidaan viitata vakuutuslääketieteen erityispätevyyden suorittaneeseen henkilöön.
Vakuutuslaitoksen asiantuntijalääkäri

Sosiaalivakuutuslaitoksissa ja vakuutusyhtiöissä työskentelevät asiantuntijalääkärit osallistuvat etuus- ja korvauspäätösten käsittelyyn. Asiantuntijalääkärit käsittelevät etuus- ja korvaushakemuksia yhdessä muiden vakuutuslaitoksen asiantuntijoiden, kuten juristien ja etuuskäsittelijöiden kanssa. Asiantuntijalääkäreitä on Suomessa esimerkiksi eläkelaitoksissa, tapaturmavakuutusyhtiöissä ja Kelassa.
Vakuutuslaitosten päätöksissä on yleensä kyse siitä, onko vakuutettu henkilö oikeutettu korvaukseen tai etuuteen ja minkä suuruisena hän sen saa. Asiantuntijalääkäreiden tehtävänä päätöksiä tehtäessä on vakuutuslääketieteellisten kysymysten arviointi.
Korvaukset ja etuudet perustuvat lain säännöksiin, joissa yhdistyvät juridiikka ja lääketiede. Vakuutusyhtiön tai sosiaalivakuutuslaitoksen päätös syntyy yleensä eri alojen tietämystä yhdistelemällä ja eri asiantuntijoiden yhteistyön tuloksena. Asiantuntijalääkäri edustaa siis ensi sijassa lääketieteellistä asiantuntemusta ryhmässä, joka tekee vakuutuslainsäädäntöön perustuvia eri alojen asiantuntemusta vaativia ratkaisuja. Johtavana periaatteena on vakuutettujen yhdenvertainen kohtelu.
Etuuksien ja korvausten myöntämisen edellytyksiä arvioitaessa keskeisen lääketieteellisen selvityksen muodostavat hoitavan lääkärin potilaan terveydentilasta tekemät merkinnät. Nämä merkinnät sisältävät muun muassa potilasta tutkittaessa tehdyt havainnot ja lääketieteellisten tutkimusten tulokset. Asiantuntijalääkäri tekee näiden lääketieteellisten merkintöjen ja muiden selvitysten perusteella arvionsa kussakin tapauksessa. Hänen on suhteutettava yksittäistapaus muihin tapauksiin, yleiseen ratkaisukäytäntöön ja oikeuskäytäntöön.
Muutoksenhakuelinten lääkärijäsenet

Sosiaalivakuutusasioita käsittelevissä muutoksenhakulautakunnissa on lääkärijäseniä, jotka osallistuvat lääketieteellisiä kysymyksiä sisältävien asioiden ratkaisuun.
Tällaisia muutoksenhakuelimiä ovat vakuutusoikeus, sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta, tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta, Liikennevahinkolautakunta, Potilasvahinkolautakunta, Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta ja Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta. Vakuutuslaitoksista riippumattoman muutoksenhakujärjestelmän toiminnalla pyritään takaamaan vakuutusratkaisujen yhdenmukaisuus niin juridisen kuin vakuutuslääketieteellisenkin arvion osalta ja takaamaan korvausten hakijoiden yhdenvertainen kohtelu ja oikeusturvan toteutuminen.
Muutoksenhakuelinten lääkärijäsenet osallistuvat asioiden ratkaisemiseen silloin, kun niihin liittyy lääketieteellisiä kysymyksiä. Ratkaisut tehdään lainoppineen esittelijän esittelystä kollegiossa eli monijäsenisessä jaostossa. Lääkärijäsenen tehtävänä on varmistaa, että ratkaisuun vaikuttavat lääketieteelliset seikat otetaan muutoksenhakuelimen ratkaisussa asianmukaisesti huomioon. Muutoksenhakuelinten lääkärinjäsenet toimivat tuomarinvastuulla.
Vakuutuslääketieteen erityispätevyyden suorittaneet

Vakuutuslääketieteen erityispätevyys on osa Suomen Lääkäriliiton erityispätevyysjärjestelmää.
Vakuutuslääketieteen erityispätevyyden saaneen lääkärin tulee olla perehtynyt vakuutuslääketieteeseen liittyvään teoreettiseen tietoon ja alan sisäisiin menettelytapoihin, kyetä toimimaan itsenäisenä asiantuntijalausunnon antajana käytännön ratkaisutoiminnassa sekä kyetä toimimaan asiantuntijana alan tiedotus- ja koulutustehtävissä.
Tärkeimmät vakuutuslajit

Vakuutuslääketieteen asiantuntijoita työskentelee Suomessa pääasiassa lakisääteisten vakuutusten, kuten sairausvakuutuksen, työeläkevakuutuksen, työtapaturmavakuutuksen, liikennevakuutuksen ja potilasvakuutuksen parissa.
Aiheesta muualla

Sosiaali- ja terveysministeriö - Etuuksien ja korvauksien hakeminen -teemasivustusto.
Uusi Viipuri

| Uusi Viipuri |
| --- | --- |

Kirjailija:  Anna Kortelainen
Kuvittaja:  Ville Tietäväinen
Genre:  vaihtoehtohistoria
Kustantaja:  Gummerus
Julkaistu:  2021
Sivumäärä:  264
ISBN:  9789512418404
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Uusi Viipuri on Anna Kortelaisen kirjoittama vaihtoehtohistoriallinen romaani, jossa Urho Kekkonen rakennuttaa talvisodan jälkeen Viipurin evakoille uuden kaupungin.
Kymmenen vuotta ennen Uuden Viipurin ilmestymistä kirjailija Anna Kortelainen tutustui sukutaustaansa ja luki luovutettua Karjalaa käsittelevää kirjallisuutta. Seppo Simosen kirjassa Paluu Karjalaan – Palautetun alueen historiaa 1941–1944 mainitaan, että valtiolla oli suunnitelma korvata menetetty Viipuri Pohjanmaan rannikolle rakennettavalla uudella kaupungilla. Välirauhan aikana Siirtoväen huollon keskuksen johtaja Urho Kekkonen ehdotti uuden kaupungin rakentamista evakkoon lähteneille viipurilaisille. Tämän tosiasian pohjalta Kortelainen kirjoitti Uuden Viipurin vaihtoehtohistoriallisen romaanin. Romaanin faktoihin perustuvat kohdat on merkitty lähdeviitteillä. Tapahtumat perustuvat tosiasioihin, ja kirjan henkilöhahmot ovat oikeita ihmisiä. Dialogi, ihmisten ajatukset ja tapahtumienkulku ovat fiktiota. Kortelainen sijoittaa romaanissaan uudiskaupunkisuunnitelman tarkemmaksi paikaksi Hanhikiven. Kortelainen spekuloi, että jos Viipurin tilalle olisi ollut syntymässä uusi kaupunki, Suomella ei olisi ollut tarvetta lähteä valloittamaan takaisin talvisodassa vaurioitunutta Viipuria ja jatkosota sekä Lapin sota olisi voitu välttää.
Uusi Viipuri ilmestyi 26. syyskuuta 2021 Gummeruksen kustantamana. Teoksen on kuvittanut Ville Tietäväinen. Siinä on 264 sivua. Teos ilmestyi äänikirjana 27. syyskuuta 2021 ja sen lukija on Joel Mäkinen.
Aiheesta muualla

Anna Kortelainen ja Uusi Viipuri (Flinkkilä & Kellomäki) Yle Areena.  25.9.2021. Yleisradio.
Kuosmanen, Jukka (toim.): Anna Kortelainen leikki ajatuksella, että Pohjanmaalle olisi rakennettu Uusi Viipuri (Luomiskertomus) Yle Areena.  25.12.2021. Yleisradio.
Viipurin evakoille suunniteltiin Kekkosen johdolla uutta kaupunkia Pohjanmaan rannikolle – Anna Kortelaisen kirja dramatisoi historian unohdetut faktat ja panee Suomen kartan uusiksi  25.9.2021. Gummerus.
Uusi Viipuri Gummerus.
Pääkkönen, Sirpa: Entä jos Suomi olisi rakentanut Uuden Viipurin? – arviossa Anna Kortelaisen sepitteellinen tietoteos  25.10.2021. Kulttuuritoimitus.
Usko parempaan

| Usko parempaan Kapasiteettiyksikkö |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2004
 Julkaistu: 17. marraskuuta 2004
 Tuottaja(t): Lost Kapasitetos, Elastinen, RPK, Andu, Coma, Jukka Immonen, Sakke, Ii & Aivot, Wretch, Ewok, Gilbert
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 67.34
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 14.
Kapasiteettiyksikön muut julkaisut
| Itsenäisyyspäivä 2003 | Usko parempaan 2004 | Susijengi 2006 |
Usko parempaan on Kapasiteettiyksikön neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 17. marraskuuta 2004. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 14.
Albumin ainoa hitiksi noussut kappale oli nimikappale "Usko Parempaan", josta tehtiin myös musiikkivideo. Toinen tunnettu kappale oli Tyttö sinä olet tähti -elokuvan soundtrackille päässyt "Lähdössä".
Kappaleet

Lost Kapasitetos – 1.05 (intro)
Kato mua – 3.07
Niit on jokapuolel – 4.20
Usko parempaan – 3.24
Kierteet – 3.06
Kaiken tän jälkeen – 5.17 (mukana SRKKPJT)
Soitappa mulle – 3.49
Meilläpäin – 4.00
Sut on niin nähty – 3.45
Anna palaa – 3.35
Maailmankirjat – 4.12 (mukana Max'C)
Millä helvetillä – 2.54
Saarna – 3.45 (mukana Paha Pastori)
Älä nyt – 3.50
Lähdössä – 4.02
Pientä mutta suurta – 3.45
Kiitos – 5.00 (mukana Iso H)
Hengitä – 4.42
Tuottajat

Lost Kapasitetos: 1
Elastinen: 1, 5, 10, 12, 16
RPK: 3
Andu: 4, 6, 9
Coma: 7
Jukka Immonen: 8, 15
Sakke: 11
Ii & Aivot: 13
Wretch: 14
Ewok: 17
Gilbert: 18
Aiheesta muualla

Albumin arvostelu Tuoreetplatat -sivustolla (suomeksi)
Uudisasukas

Johan Peter Raadsigin näkemys ensimmäisten keskiaikaisten asuttajien saapumisesta Islantiin (1850).
Uudisasukkaat ovat väestöä, joka siirtyy uudelle alueelle perustaen sinne uuden asutuksen. Asutettavalla alueella saattaa ennestään asua aiempaa väestöä. Näitä kutsutaan alkuasukkaiksi.
Kolonisaatio

Kolonisaatioon kuuluu yleensä asuttamista, jossa uudisasukkaat siirtyvät uusille alueille jonkun ryhmän tai yhteisön jäseninä tai lähettäminä, tarkoituksenaan valloittaa alue. Uudisasukkaiden asuttama alue on siirtokunta. Siirtokuntaan voi siirtyä myöhemminkin ihmisiä, mutta tämä ei enää ole asuttamista, vaan esimerkiksi siirtolaisuutta tai maahanmuuttoa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Uudisasukas Wikimedia Commonsissa
Veikko Lesonen

Veikko Juhani Lesonen (s. 30. toukokuuta 1957 Keminmaa) on oulunsalolainen teollisuusneuvos, suursijoittaja ja yrittäjä.
Yrittäjäura

Keminmaalaislähtöinen Lesonen tunnetaan Nokian imussa kasvaneen tuotantoautomaatioita valmistaneen JOT Automationin perustajana. Hän luopui kansainväliseksi suuryhtiöksi kasvaneen JOT Automationin omistuksesta vuonna 2000 ansaiten 200 miljoonaa euroa ja oli kahtena vuonna perättäin Suomen suurituloisin henkilö.
Vuonna 2011 Head Invest Oy ja Veikko Lesonen osti JOT Automation Oy:n takaisin kymmenen vuoden jälkeen Rohwedder Groupilta. JOT myytiin toisen kerran kesäkuussa 2018 kiinalaiselle Suzhou Victory Precisionille.
Nykyään Lesonen on ympäristöteknologiayritys Proventia Groupin pääomistaja teknologiakonserni Head Invest Oy:n kautta. Proventia kehittää ympäristöystävällisiä ratkaisuja moottori-, kone- ja ajoneuvoteollisuuteen.
Lesonen on osakkaana lukuisissa eri yrityksissä, muun muassa Head Recycle Systemsissä, joka automatisoi muovijätteen jalostamisen uudelleenkäytettäväksi raaka-aineeksi. Hän omistaa arvokiinteistöjä muun muassa Suomessa ja Espanjan Marbellassa, jossa hän asuu osan vuotta. Suomalaiskiinteistöistä merkittävin omistus on Oulun Uusi Seurahuone, niin sanottu Petrellin palatsi.
Lesosen suku siirtyi Suomeen Vienan Karjalasta heimosotien aikana. Veikko Lesosella on kiinteät yhteydet sukuunsa Vienaan ja hän omistaa talon Lesosen suvun ”kantakylässä” Venehjärvellä.
Joni Skiftesvikin kirjoittama Veikko Lesosen elämäkertakirja "Kyllä Veikko voi" ilmestyi WSOY:n kustantamana syksyllä 2007. Harrastuksikseen Veikko Lesonen ilmoittaa veteraanityön, valokuvauksen ja liikunnan. Helsingin Sanomien mukaan hän on myös vapaamuurari.
Työpaikat

(ennen yrityshistoriaa)
Kemi Oy, Veitsiluoto Huoltomies 1973-1979
Outokumpu Oyj, kesätöissä
Helvar Oy 1982-1986 työnjohtaja
LK-Products OY / NOKIA 1986-1989 työnjohtaja ja menetelmäsuunnittelija /valmistuspäällikkö
Luottamustoimet

Head Invest Oy, hallituksen puheenjohtaja
Luottamustoimet > Aiemmat luottamustoimet

Proventia Group Oy, hallituksen puheenjohtaja
Rintamaveteraaniliiton neuvottelukunnan jäsen
Eija ja Veikko Lesosen säätiö, perustaja ja hallituksen puheenjohtaja
Restaurant Societyhouse Oy, hallituksen puheenjohtaja
Green Rock Oy, hallituksen jäsen
Head Balance Oy
EMG Laboratoriot Oy
JOT Automation Oy, hallituksen puheenjohtaja
Ponsse Oyj, hallituksen jäsen
Oulun Kärpät Oy, hallituksen jäsen
Tunnustukset

Rintamaveteraaniliiton kunniaristi
Suomen valkoisen ritarikunnan ansioristi
Veteraanien ansiomerkki
Veteraanien neuvottelukunnan jäsen
Frost & Sullivan -palkinto, 2013
Haukiputaan vuoden yrittäjä, 1998
Presidentti Martti Ahtisaaren jakama Vientiveturi-palkinto, 1996
Pohjois-Pohjanmaan vuoden yrittäjä, 1995
Vaide

Vaide Latvian kartalla
Museo Vaidessa
Vaide (liiviksi Vaid) on kylä Latvian Liivinrannan kulttuurihistorian suojelualueella. Vaide on Liivinrannan kylistä kaikkein pohjoisimpana. Vuonna 1935 kylässä asui 106 asukasta, mutta nykyisin siellä asuu vain noin 10 ympärivuotista asukasta. Useimmat talot ovat edelleen tallella, mutta ne ovat vain kesäkäytössä. Kylän lähellä on leiripaikka ja yli 350 peuran sarvea käsittävä kokoelma.
Viimeinen liivin kieltä äidinkielenään puhuva henkilö, Grizelda Kristiņa, syntyi Vaidessa.
Trossingen

| Trossingen |
| --- | --- |
 Trossingenin raatihuone
 vaakuna
 Trossingen
 Koordinaatit: 48°5′N, 8°38′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baden-Württemberg
Hallintopiiri:  Freiburg
Piirikunta:  Tuttlingen
Hallinto:  
 – Pormestari:  Susanne Irion
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,20 km²
Väkiluku (30.6.2022):  17 409
 – Väestötiheys:  719 as./km²
Postinumero:  78647
Suuntanumero(t):  07425
Rekisterikilpi:  TUT
 
 www.trossingen.de 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Trossingen on kaupunki Etelä-Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Kesäkuun 2022 lopussa siellä oli 17 409 asukasta.
Kaupunki tunnetaan ja musiikki- ja korkeakoulukaupunkina. Siellä toimii valtiollinen musiikkikorkeakoulu ja perinteisiä soitinvalmistajia, kuten Hohner, Christian Messner & Co. sekä Württ. Harmonikafabrik Ch. WEISS.
Ystävyyskaupungit

Trossingenilla on kolme ystävyyskaupunkia:
Cluses, Ranska
Beaverton, Yhdysvallat
Windhoek, Namibia
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trossingen Wikimedia Commonsissa
Kaupungin verkkosivut (saksaksi)
Uudet protestilaulut

| Uudet protestilaulut Irwin Goodman |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1983
 Tyylilaji: Iskelmä Poliittinen
 Kesto: 29.58
 Levy-yhtiö: KJS-kasetti
Irwin Goodmanin muut julkaisut
| Keisari Irwin I 1979 | Uudet protestilaulut 1983 | Härmäläinen perusjuntti 1984 |
Uudet protestilaulut on Irwin Goodmanin C-kasetti, joka ilmestyi vuonna 1983. Nauhan kappaleet on julkaistu ainoastaan edellä mainitussa formaatissa. Lauluissa arvostellaan  politiikkaa ja talouselämää. Kasetin kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Tapani Koivisto. Kasetin kappaleet julkaistiin uudelleen seuraavana vuonna kasetilla Manun valtakunta.
Kappaleet

Manun valtakunta
Onko virkavaltaa
Rahaa valtiolle
Politiikkapeli
Kyllä vituttaa jos ei kiinnosta
Salainen numero
Rahan valta
Uudet arvot
Laulun vapaus
Elämän polut
Euroviisujuttu
Uppo-Nallen runoreissu

| Uppo-Nallen runoreissu |
| --- | --- |
Kehittäjä:  To The Point Oy
Julkaisija:  WSOY Multimedia
Käsikirjoittaja:  Timo Parvela
Taiteilija:  Hannu Taina Niko Taina
Julkaistu:  17. joulukuuta 1998
Lajityyppi:  lastenpeli
Pelimuoto:  yksinpeli
Alusta:  Microsoft Windows, Mac OS
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK         : 
Uppo-Nallen runoreissu on To The Point Oy:n kehittämä Uppo-Nalle aiheinen videopeli, joka julkaistiin vuonna 1998. Uppo-Nallen äänenä toimii pelissä Petteri Summanen ja Laulavan Lintukoiran äänenä Ulla Tapaninen. Muissa rooleissa ovat Veikko Honkanen, Maija-Liisa Peuhu, Miitta Sorvali, Pasi Ruohonen, Mari Vainio, Mirjami Heikkinen, Markku Riikonen, Jukka Rasila, Kari Suni, Kai Salomaa, Esa Saario, Petra Karjalainen, Päivi Granström, Matti Holi sekä Päivi Hilska.