stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nirkot
Suomessa tavatut lajit alaheimoittain

Suomesta nirkkolajeja on tavattu 26, joista yksi on harhailija.
Pystyperät - Pygaerinae
idänpystyperä - Pygaera timon
punapystyperä - Clostera curtula
harmopystyperä - Clostera anachoreta
ruskopystyperä - Clostera anastomosis
pikkupystyperä - Clostera pigra
Aitonirkot - Notodontinae
harmonirkko - Notodonta torva
kyttyränirkko - Notodonta dromedarius
haapanirkko - Notodonta tritophus
pajunirkko - Notodonta ziczac
kärsänirkko - Pterostoma palpinum
nyhäsiipi - Ptilodon capucinus
häivänirkko - Leucodonta bicoloria
toukonirkko - Odontosia carmelita
huhtinirkko - Odontosia sieversi
koivuposliinikas - Pheosia gnoma
haapaposliinikas - Pheosia tremula
sulkanirkko - Ptilophora plumigera
käärönirkko - Gluphisia crenata
koivuhangokas - Furcula bicuspis
pajuhangokas - Furcula furcula
haapahangokas - Furcula bifida
isohangokas - Cerura vinula
valkohangokas - Cerura erminea
Härkäpäät - Phalerinae
härkäpää - Phalera bucephala
isonirkko - Peridea anceps (harhailija)
Heterocampinae
noitanirkko - Stauropus fagi
Aiheesta muualla

ITIS: Notodontidae (englanniksi)
Suomen perhostutkijain seura: Suomen ja lähialueiden nirkot (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q796463  Wikispecies: Notodontidae  AFD: Notodontidae  BAMONA: Notodontidae  BioLib: 17295  BOLD: 521  BugGuide: 168  CoL: 99D6W  EoL: 875  EPPO: 1NOTOF  Fauna Europaea: 8692  Fauna Europaea (new): c719cfc3-7948-4e2e-ac3e-2da10ce89dd9  GBIF: 7016  iNaturalist: 47718  IRMNG: 114360  ITIS: 117511  NBN: NBNSYS0000160534  NCBI: 37571  Open Tree of Life: 675121  Paleobiology Database: 245060
Neliöjuuri

Neliöjuuren merkki
Neliöjuuri on matematiikkaan, sekä aritmetiikkaan että algebraan, liittyvä laskutoimitus. Luvun  x neliöjuuri  {\sqrt {x}} on se ei-negatiivinen luku, joka itsellään kerrottuna on  x. Esimerkiksi kokonaisluvun  25   (=5\cdot 5) neliöjuuri on  5.
Sana neliöjuuri viittaa neliöyhtälön juureen. Yllä esitetty ongelma voidaan algebrassa pukea yhtälöksi  x^{2}=25,  jonka ratkaisu on   x=\pm {\sqrt {25}}=\pm 5. Tällainen yhtälö on perinteisesti ratkaistu neliöjuuren avulla, vaikka ennen muinoin ei negatiivisia lukuja annettukaan tulokseksi.
Neliöjuuri määritellään aritmetiikassa yhtälön sijasta ensin mainitulla tavalla:
eli (vasemmalta oikealle) " b  on   a:n neliöjuuri, mikäli   a  on   b^{2}  ja   b  on ei-negatiivinen".
Kokonaisluvun neliöjuuri > Luonnolliset eli positiiviset kokonaisluvut

Luku on neliöluku, jos se voidaan esittää kokonaisluvun neliönä. Neliölukujen neliöjuuret ovat luonnollisia lukuja. Esimerkiksi  9 on  3:n neliöluku ja siten
Vaatimus, että neliöjuuren tulos on positiivinen eli  {\sqrt {a}}\geq 0, tulee aina muistaa ja siihen voi myös määritelmän takia vedota.
Muiden luonnollisten lukujen, jotka eivät olleet neliölukuja, neliöjuuret ovat irrationaalisia. Siten alkulukujen neliöjuuret ovat irrationaalilukuja, samoin erilaisten alkulukujen tulojen neliöjuuret muodostavat irrationaaliluvut. Lopulliseksi rationaalisuusehdoksi voidaan muotoilla: "Jos luonnollinen luku voidaan jakaa tekijöihin niin, että kaikki tekijät ovat neliölukuja, on luvun neliöjuuri luonnollinen luku".
Edellinen päättely johtuu seuraavasta tulon neliöjuuren laskulaista:
Siksi   {\sqrt {180}}={\sqrt {2\cdot 2\cdot 3\cdot 3\cdot 5}}={\sqrt {2^{2}\cdot 3^{2}\cdot 5}}={\sqrt {2^{2}}}{\sqrt {3^{2}}}{\sqrt {5}}=2\cdot 3\cdot {\sqrt {5}}=6{\sqrt {5}}  on tekijän   {\sqrt {5}}  takia irrationaalinen.
Kokonaisluvun neliöjuuri > Nolla

Nollan neliöjuuri on nolla, koska
Kokonaisluvun neliöjuuri > Negatiiviset kokonaisluvut

Negatiivisilla kokonaisluvuilla neliöjuuri ei ole määritelty reaalilukujen joukossa. Jos merkitään yksinkertaisesti
missä  i on imaginääriyksikkö, voidaan negatiivisen luvun arvo laskea tulon neliöjuuren avulla
Kokonaisluvun neliöjuuri > Neliöjuuret 20 ensimmäiselle luonnolliselle luvulle

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  {\sqrt {1}} |  =\, | 1 |
|  {\sqrt {2}} |  \approx  | 1,4142135623 7309504880 1688724209 6980785696 7187537694 8073176679 7379907324 78462 |
|  {\sqrt {3}} |  \approx  | 1,7320508075 6887729352 7446341505 8723669428 0525381038 0628055806 9794519330 16909 |
|  {\sqrt {4}} |  =\, | 2 |
|  {\sqrt {5}} |  \approx  | 2,2360679774 9978969640 9173668731 2762354406 1835961152 5724270897 2454105209 25638 |
|  {\sqrt {6}} |  \approx  | 2,4494897427 8317809819 7284074705 8913919659 4748065667 0128432692 5672509603 77457 |
|  {\sqrt {7}} |  \approx  | 2,6457513110 6459059050 1615753639 2604257102 5918308245 0180368334 4592010688 23230 |
|  {\sqrt {8}} |  \approx  | 2,8284271247 4619009760 3377448419 3961571393 4375075389 6146353359 4759814649 56924 |
|  {\sqrt {9}} |  =\, | 3 |
|  {\sqrt {10}} |  \approx  | 3,1622776601 6837933199 8893544432 7185337195 5513932521 6826857504 8527925944 38639 |
|  {\sqrt {11}} |  \approx  | 3,3166247903 5539984911 4932736670 6866839270 8854558935 3597058682 1461164846 42609 |
|  {\sqrt {12}} |  \approx  | 3,4641016151 3775458705 4892683011 7447338856 1050762076 1256111613 9589038660 33818 |
|  {\sqrt {13}} |  \approx  | 3,6055512754 6398929311 9221267470 4959462512 9657384524 6212710453 0562271669 48293 |
|  {\sqrt {14}} |  \approx  | 3,7416573867 7394138558 3748732316 5493017560 1980777872 6946303745 4673200351 56307 |
|  {\sqrt {15}} |  \approx  | 3,8729833462 0741688517 9265399782 3996108329 2170529159 0826587573 7661134830 91937 |
|  {\sqrt {16}} |  =\, | 4 |
|  {\sqrt {17}} |  \approx  | 4,1231056256 1766054982 1409855974 0770251471 9922537362 0434398633 5730949543 46338 |
|  {\sqrt {18}} |  \approx  | 4,2426406871 1928514640 5066172629 0942357090 1562613084 4219530039 2139721974 35386 |
|  {\sqrt {19}} |  \approx  | 4,3588989435 4067355223 6981983859 6156591370 0392523244 4936890344 1381595573 28203 |
|  {\sqrt {20}} |  \approx  | 4,4721359549 9957939281 8347337462 5524708812 3671922305 1448541794 4908210418 51276 |
Rationaaliluvut

Rationaalilukujen neliöjuuria voi laskea murtolukumerkinnän avulla. Silloin tulee soveltaa osamäärän neliöjuuren laskukaavaa:
Positiivisen luvun  {\frac {9}{25}} neliöjuuri  {\sqrt {\frac {9}{25}}}={\frac {\sqrt {9}}{\sqrt {25}}}={\frac {3}{5}} on rationaalinen, mutta  {\sqrt {\frac {8}{16}}}={\sqrt {\frac {1}{2}}}={\frac {\sqrt {1}}{\sqrt {2}}}={\frac {1}{\sqrt {2}}} taas irrationaalinen. Negatiivisten rationaalilukujen neliöjuuret ovat nytkin imaginäärilukuja.
Reaaliluvut

Reaalilukujen neliöjuuret voidaan laskea tarkasti jonkin algebrallisen yhtälön tai neliöjuurien laskukaavan avulla. Tulos on silloinkin irrationaalinen ja joskus harvoin ratio- tai kokonaisluku. Jos neliöjuuren likiarvo riittää, voidaan soveltaa erilaisia numeerisia laskumenetelmiä, joita on ohjelmoitu laskimiin. Laskimen tulos, joka lasketaan 10 desimaalin tarkkuudella, on tosiasiassa vain rationaaliluku ja siten neliöjuuren tarkan arvon likiarvo. Negatiivisen reaaliluvun neliöjuuri on imaginaariluku. Vanhin tunnettu numeerinen laskumenetelmä on yli 2500 vuotta vanha babylonialainen iteraatiomenetelmä, joka on ensimmäinen alla esitellyistä algoritmeistä.
Reaaliluvun neliöjuuren arvon voi laskea käyttämällä eksponenttifunktioita seuraavaan tapaan:
Päättymättömällä Taylorin sarjalla voi laskea luvun neliöjuuren, kunhan lisäys  x on  |x|\leq 1:
Reaaliluvut > Yleisiä ominaisuuksia reaalilukujen neliöjuurille

Olkoot  a ja  b reaalilukuja, jolloin ne voivat olla myös rationaali- ja kokonaislukuja. Lausekkeiden sieventämisessä voidaan hyödyntää muun muassa seuraavia laskulakeja:
| --- | --- |
Tulon neliöjuuri:  {\sqrt {ab}}={\sqrt {a}}{\sqrt {b}}\qquad (a{,}b\geq 0)
Osamäärän neliöjuuri:  {\sqrt {\frac {a}{b}}}={\frac {\sqrt {a}}{\sqrt {b}}}\qquad (b\neq 0)
Neliöjuuren neliöiminen:  {\sqrt {a}}^{2}=a
Neliöjuuren neliöiminen:  {\sqrt {a}}^{2k}=a^{k}
Neliön juuretus:  {\sqrt {a^{2}}}=|a|
Neliöluku neliöjuuressa:  {\sqrt {a^{2}b}}=|a|{\sqrt {b}}
Neliöjuuren otto säilyttää suuruusjärjestyksen:  0\leq a<b\;\Longleftrightarrow \;0\leq {\sqrt {a}}<{\sqrt {b}}
Neliöjuurten erotus/summa osamääräksi:  {\sqrt {a}}-{\sqrt {b}}={\frac {a-b}{{\sqrt {a}}+{\sqrt {b}}}}\Longleftrightarrow {\sqrt {a}}+{\sqrt {b}}={\frac {a-b}{{\sqrt {a}}-{\sqrt {b}}}}
Neliöjuuren neliöjuuri on neljäsjuuri:  {\sqrt {\sqrt {a}}}={\sqrt[{4}]{a}}
Neliöjuuren tulkinta potenssina:  {\sqrt {a}}=a^{\frac {1}{2}}\qquad (a\geq 0)
Reaaliluvut > Neliöjuuren poistaminen nimittäjästä

Suomen kouluissa on opetettu pitkään, että lausekkeessa oleva neliöjuuri tulee laventaa pois nimittäjästä. Tähän oli syynä se, että ennen taskulaskinten aikakautta mahdollinen likiarvon laskeminen oli helpompaa, jos monidesimaalinen juuren likiarvo oli jaettavana eikä jakajana. Laskinten yleistyttyä tämä perustelu on menettänyt merkityksensä, mutta neliöjuuren laventamista osoittajaan vaaditaan usein edelleen.
Kompleksiluvut

Kompleksiluvut  z ovat reaaliluvun  a ja imaginaariluvun  bi  summa   z=a+bi.
Kompleksiluvut > Reaali- ja imaginaariosan avulla

Koska
voidaan kompleksiluvun neliöjuurelle johtaa lauseke ratkaisemalla toisen asteen yhtälöpari:
Ratkaisuiksi saadaan:
x=\pm {\sqrt {\frac {a\pm {\sqrt {a^{2}+b^{2}}}}{2}}}
 y=\pm {\sqrt {\frac {-a\pm {\sqrt {a^{2}+b^{2}}}}{2}}}
Koska  2xy=b, on x:llä ja y:llä sama etumerkki, jos b on positiivinen, muussa tapauksessa niillä on vastakkaiset etumerkit. Koska toisaalta kompleksiluvun z = a + bi itseisarvo on  {\sqrt {a^{2}+b^{2}}}, todetaan, että yhtälön  (x+yi)^{2}=a+bi toteuttavat kompleksiluvut ovat:
kun  b\neq 0 eli z ei ole reaaliluku.
Esimerkiksi imaginaariyksikön i neliöjuuren arvoiksi saadaan:
Tavallisesti määritellään lisäksi, että kompleksiluvun neliöjuurella tarkoitetaan näistä nimenomaan sitä, jonka reaaliosa on positiivinen.
Kompleksiluvut > Napakoordinaateissa

Yksinkertaisemmin kompleksiluvun neliöjuuri saadaan kuitenkin muuntamalla se napakoordinaatiston esitysmuotoon kaavalla
ja soveltaa tähän de Moivren kaavaa
missä k = 0 ja 1. Kompleksilukujen neliöjuuria on siten kaksi yhtä aikaa eli   r^{\frac {1}{2}}(\cos {\frac {\theta }{2}}+i\sin {\frac {\theta }{2}})   ja    r^{\frac {1}{2}}(\cos {\frac {\theta +2\pi }{2}}+i\sin {\frac {\theta +2\pi }{2}}).
Jos kompleksilukua merkitään potenssimuodossa
saadaan neliöjuureksi
Sovelluksia > Neliö ja kolmio

Neliön lävistäjän ja sivun pituuksien suhde on  {\sqrt {2}}. Jos neliön sivut ovat  1, on lävistäjä suoraan  {\sqrt {2}}. Kuution, jonka sivut ovat 1, avaruuslävistäjä on  {\sqrt {3}}.
Neliön pinta-alan  A avulla saadaan neliön sivun  s pituudeksi  s={\sqrt {A}}.
Pythagoraan lauseen mukaan jos suorakulmaisen kolmion kateettien pituudet ovat a ja b, sen hypotenuusan pituus on  c={\sqrt {a^{2}+b^{2}}}.
Tasasivuisen kolmion korkeus on sen sivun pituus kerrottuna luvulla  {\frac {\sqrt {3}}{2}}, ja sen pinta-ala on sen sivun neliö kerrottuna luvulla  {\frac {\sqrt {3}}{4}}.
Sovelluksia > Muuta

Kahden luvun  a  ja   b geometrinen keskiarvo eli keskiverto on  {\sqrt {ab}} . Se toteuttaa verrannon  {\frac {a}{x}}={\frac {x}{b}}.
Kahden peräkkäisen luonnollisen luvun neliöjuurien erotus on sitä pienempi, mitä suuremmista luvuista on kysymys. Eli kun esim. kolmea peräkkäistä lukua merkitään  n-1,n,n+1:
Miten lasketaan neliöjuuren arvo?

Neliöjuurelle voi saada likiarvoja erilaisten kaavojen ja algoritmien avulla.
Miten lasketaan neliöjuuren arvo? > Iteraatio

Esimerkiksi muinaiset babylonialaiset käyttivät seuraavaa algoritmia laskiessaan  {\sqrt {x}}:
Valitaan mielivaltainen positiivinen luku a(n). Mitä lähempänä juurta sen parempi
Valitaan uudeksi luvuksi a1 lukujen a (n) ja x/a aritmeettinen keskiarvo
Toistetaan kohta 2
Lasketaan tämän avulla likiarvo neliöjuuri kahdelle,  {\sqrt {2}}:
Valitaan esimerkiksi a0 = 1.
Lasketaan c = (a0 + 2/a0)/2 = (1+2)/2 = 3/2 = 1,5.
Valitaan nyt a1 = 1,5.
Lasketaan c = (a1 + 2/a1)/2 = (3/2 + 4/3)/2 = 17/12
Valitaan a2 = 17/12
Lasketaan c = (a2 + 2/a2)/2 = (17/12 + 24/17)/2 = 577/408
Valitaan a3 = 577/408 ≈ 1,41421
Jatketaan loputtomiin. Neljän askeleen jälkeen saatiin likiarvo 1,41421, missä on viisi oikeaa desimaalia.
Tämä algoritmi voidaan kirjoittaa myös lukujonomuodossa:
Määritelty lukujono (an) lähestyy arvoa  {\sqrt {2}}, kun n lähestyy ääretöntä.
Miten lasketaan neliöjuuren arvo? > Haarukointi

Haarukoinnilla tarkoitetaan välien puolittamista siten, että haluttu arvo on aina jommassakummassa puolikkaassa. Haetaan esimerkkinä taas likiarvo luvulle  {\sqrt {2}}.
Valitaan lähtöväliksi esimerkiksi [a,b] = [1 ; 2]. Välin keskipisteeksi saadaan c = 1,5.
On löydetty kaksi väliä: [a,c] = [1 ; 1,5] ja [c,d] = [1,5 ; 2]. Koska (1,5)2=2,25 >2,  {\sqrt {2}} ∈ [1 ; 1,5].
Valitaan uudeksi väliksi siis [a1,b1] = [1 ; 1,5]. Välin keskipiste c1 = 1,25.
Jälleen kaksi väliä: [a1,c1] = [1 ; 1,25], [c1,b1] =[1,25 ; 1,5]. Koska (1,25)2 = 1,5625 < 2,  {\sqrt {2}} ∈ [1,25 ; 1,5].
Valitaan uudeksi väliksi siis [a2,b2] = [1,25 ; 1,5]. Välin keskipiste c2 = 1,375.
kaksi väliä: [a2,c2] = [1,25 ; 1,375], [c2,b2] =[1,375 ; 1,5]. Koska (1,375)2 ≈ 1,89 < 2,  {\sqrt {2}} ∈ [1,375 ; 1,5].
Jatkamalla näin lähestytään arvoa (laskin)  {\sqrt {2}} ≈ 1,41421...
Miten lasketaan neliöjuuren arvo? > Kaavalla arvioiminen

Neliöjuurta voi arvioida algebrallisella kaavalla.
Tiedetään, että (a+ (b/2a))2 = a2 + b + (b2/4a2). Kun a >0 ja b>0 ja c = a2 + b, saadaan luvun c neliöjuurelle arvion  {\sqrt {c}}={\sqrt {a^{2}+b}}\approx {\sqrt {a^{2}+b+(b^{2}/4a^{2})}}={\sqrt {(a+(b/2a))^{2}}}=a+(b/2a).
Kaava (1) √(a2 + b) ≈ a + (b/2a)

Esimerkiksi: √7 = √(22+3) ≈ 2 + 3/(2*2) = 11/4 = 2,75.
Toinen kaava (2) √(a2 - b) ≈ a - (b/2a).
Toistamalla tätä menettelyä ja valitsemalla kaava (1) (jos saatu juuri on liian pieni) ja kaava (2) (jos liian suuri) saadaan parempia ja parempia rationaalisia likiarvoja neliöjuuren arvolle.
Esimerkin jatkoa:

Koska (2,75)2 > (2,7)2 = 7,29 > 7, valitsemme kaava (2).
√7 = √((11/4)2 - (9/16)) ≈ (11/4) - (9/16) / (22/4) = 233/88 ≈ 2,648.
Ja niin edelleen.
(laskin)  {\sqrt {7}} ≈  2{,}64575...
Miten lasketaan neliöjuuren arvo? > "Juurikulmassa"

Neliöjuuren ja muiden juurten voi laskea tuttua jakolaskualgoritmia muistuttavalla tavalla. "Juurikulma" perustuu tutulle identititeetille:
Algoritmin etuna on se, että jokaisen askeleen jälkeen saadaan oikea desimaali ja sitä myötä täsmällinen rationaalinen likiarvo.
"Juurikulman" perustana oleva algoritmi voidaan selittää seuraavasti:
1  2
|1 44
-1    (=12) 
 0 44
  -44 (=2*(20+2))
    0
2,  6  4  5  7
|7, 00 00 00 00
-4                    (= 22)                                               2
 3 00                                                                      2
-2 76                 (= 6 * (2 * 20 + 6) = 6 * 46)                        46
   24 00                                                                    6
  -20 96              (= 4 * ((400 + 2 * 60) + 4) = 4 * 524)               524
    3 04 00                                                                  4
   -2 64 25           (= 5 * ((5200 + 2 * 40) + 5) = 5 * 5285)             5285
      39 75 00                                                                5
     -37 03 49        (= 7 * (((52800 + 2 * 50) + 7) = 7  * 52907)         52907
       2 71 51                                                                 7
                                                                           52914_
Miten lasketaan neliöjuuren arvo? > Neliölukujen avulla

Lukuja 1, 4, 9, 16, 25,... sanotaan neliöluvuiksi. Neliöluvut ovat niin sanottuja kuviolukuja.
Neliölukujen avulla saadaan mielenkiintoinen tapa laskea neliöjuuria. Se perustuu siihen, että jokainen neliöluku on peräkkäisten parittomien lukujen summa. Tämä nähdään esimerkiksi algebrallisesti:
\sum _{k=1}^{n}(2k-1)=\sum _{k=1}^{n}{2k}-\sum _{k=1}^{n}{1}=2\sum _{k=1}^{n}{k}-\sum _{k=1}^{n}{1}=2\left({\frac {n(n+1)}{2}}\right)-n=n(n+1)-n=n^{2}.
Selvemmin mainittu yhteys nähdään esimerkiksi alla olevasta kuviosta:
1   *    4   **  = *  *  = 1 + 3   9   *** = *  *   * = 1 + 3 + 5
             **      **                ***     **   *
                                       ***        ***
16   **** = *  *   *    *      = 1 + 3 + 5 + 7
     ****     **   *    *
     ****        ***    *
     ****            ****
Ja niin edelleen.
Sama toimii toiseenkin suuntaan: vähentämällä luvusta parittomia lukuja saadaan luvun neliöjuuri tai sen likiarvo.
Esimerkki  {\sqrt {25}}:
(0) *****   (1)  ****   (2)   ***   (3)    **   (4)     *   (5) 
    *****       *****         ***          **           *       
    *****       *****       *****          **           *       
    *****       *****       *****       *****           *       
    *****       *****       *****       *****       *****
Yllä olevassa esimerkissä vähennys meni tasan, ja saatiin tarkka arvo. Samalla algoritmilla voidaan kuitenkin laskea myös likiarvoja juurelle.
Esimerkki  {\sqrt {2}}:
Neliöjuuren määritelmän muuttuminen 2000-luvulla

Vielä 1900-luvulla neliöjuuri määriteltiin oppikirjoissa yleisesti kaksihaaraisena, eli nykyisen määritelmän epänegatiivisuusehto puuttui. Tällöin positiiivista arvoa kutsutaan neliöjuuren pää- ja negatiivista sivuhaaraksi. Nykyisen määritelmän etu on, että yksihaaraisena neliöjuuri täyttää klassisen funktion määritelmän.
Kirjallisuutta

Kaleva, Osmo: Numeerinen analyysi.  (Opintomoniste 163)  Tampere:  TTKK, 1993.  ISBN 951-721-941-5
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ohjeet: Miten laskea neliöjuuri käsin?, 1998
AO = 1, OB = a, OH =  {\sqrt {a}}
Babylonialaisessa savitaulussa  ajalta 1800–1600 eaa. on ilmaistu neiöjuuren heksadesimaalinen likiarvo.
Aarno Niini

Aarno Niini vuonna 1964.
Aarno Maurits Niini (vuoteen 1926 Lind; 13. tammikuuta 1905 Pori – 20. kesäkuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen fyysikko. Niini työskenteli ammattikasvatushallituksen pääjohtajana sekä hoiti  fysiikan dosentuuria. Hän toimi Lehdon virkamieshallituksen ammattiministerinä kauppa- ja teollisuusministeriössä 18. joulukuuta 1963 – 12. syyskuuta 1964.
Ura

Aarno Niini valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1929 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1937. Hän toimi assistenttina Helsingin yliopiston fysiikan laitoksella vuosina 1929–1937, fysiikan ja mekaniikan yliopettajana Tampereen teknillisessä opistossa vuosina 1937–1942, kauppa- ja teollisuusministeriön ammattikasvatusosaston päällikkönä vuosina 1942–1966 sekä ammattikasvatushallituksen pääjohtajana vuosina 1966–1968. Tämän ohella hän oli fysiikan dosentti Helsingin yliopistossa vuosina 1938–1956.
Geologiset tutkimukset

Aarno Niini tutki muun muassa geologiaa ja julkaisi oman teoriansa Maan ja Kuun synnystä 1950-luvulla kahdessa kirjassa.
Näissä teoksissa esitettyjen teorioiden mukaan Kuu olisi aikoinaan ollut Aurinkoa kiertävä asteroidi, joka noin 70 miljoonaa vuotta sitten joutui nykyiselle Maata kiertävälle radalleen. Tällöin se olisi kaksi kertaa joutunut niin lähelle Maata, että sen vetovoima olisi aiheuttanut valtavia luonnonmullistuksia. Ensin se olisi sivuuttanut Maan itä-länsisuunnassa neljän Maan säteen etäisyydeltä, jolloin sen vetovoima olisi saanut kallioperän venymään sitä kohti niin, että sivuamiskohtaan syntyi Euraasian poikki Alpeilta Himalajalle saakka ulottuva vuoristoketju. Toisella kerralla se olisi joutunut vain kahden Maan säteen päähän, jolloin se olisi irrottanut suuren määrän maa-ainesta nykyisen Tyynenmeren kohdalta, ja myös sen ympärillä maankuori olisi vyörynyt kohti asteroidia niin, että syntyivät tätä merta ympäröivät vuoristot kuten Kalliovuoret ja Andit.  Maasta irronneet ainekset olisivat osuneet Kuuhun saaden aikaan Kuun kraatterit. Vasta tämän jälkeen Kuu olisi asettunut nykyiselle vakaalle radalleen.
Niinin teoriat ovat nykyään vanhentuneita. Vielä 1970-luvun alussa niitä kuitenkin pidettiin mahdollisina, joskin todistamattomina, sillä mannerliikuntoteoria oli vielä kiistanalainen.
Aarno Niini sai professorin arvonimen vuonna 1959, Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1965 sekä Jenny ja Antti Wihurin rahaston tunnustuspalkinnon vuonna 1968.
Urheilija

Yleisurheilijana Niini edusti Porin Tarmoa. Hän saavutti 400 metrin juoksussa SM-hopeaa vuonna 1929. Hänen paras tuloksensa 400 metrillä oli 50,0 s. Hän saavutti vuoden 1929 SM-viesteissä Porin Tarmon joukkueessa 4 × 800 metrin viestissä SM-pronssia.
Suku

Aarno Niinin veljiä olivat teollisuustalouden professori Eino Niini ja fyysikko Risto Niini.
Teokset

Unohdettu koulu marssii (Otava 1950)
Maapallon kasvot (WSOY 1961)
Planeettapari Maa ja Kuu (WSOY 1963)
25 vuotta ammattikasvatusta (1964)
Aiheesta muualla

Autio, Veli-Matti: / Niini, Aarno (1905–1972). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 19.6.2008. Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Tšekki 
Henkilöt:  DDB  Kansallisbiografia  Biografiasampo 
Muut:  IdRef
Seppo Tikka

Seppo Ensio Tikka  (27. tammikuuta 1942 Pielisjärvi – 23. helmikuuta 2015 Portugali) oli suomalainen toimittaja ja SDP:n kansanedustaja. Hän edusti Kymen läänin vaalipiiriä 1972–1987. Presidentin valitsijamies Tikka oli vuosien 1978 ja 1982 vaaleissa. Hän istui Finnairin hallintoneuvostossa 1979–1989 ja kuului Kouvolan kaupunginvaltuustoon. Tikka toimi 1965–1979 STT:n ja Yleisradion politiikan toimittajana, ja 1981–1987 hän oli Auto- ja kuljetusala -lehden päätoimittaja. Hän oli myös Sosialistisen Aikakauslehden toimitussihteeri. Tikka kuoli helmikuussa 2015 ollessaan lomamatkalla Portugalissa.
Julkaisut

Pehmeään politiikkaan, Hki : Kirjayhtymä, 1979 ISBN 951-26-1796-X
Niittyvihersiipi

| Niittyvihersiipi |
| --- | --- |
 koiras
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Punatäplämäiset Zygaenoidea
Heimo::  Punatäpläperhoset Zygaenidae
Alaheimo::  Vihersiivet Procridinae
Suku::  Adscita
Laji::  statices
Kaksiosainen nimi
 Adscita statices  (Linnaeus, 1758) 
Katso myös
   Niittyvihersiipi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Niittyvihersiipi (Adscita statices) on yleinen, metallinhohtoinen perhonen.
Koko ja ulkonäkö

Niittyvihersiipi on melko pieni, metallinkiiltoisena säihkyvä perhonen. Etusiivet ovat pitkänomaiset ja suipot, eikä niissä ole havaittavaa kuviointia. Sekä etusiipien pinta että perhosen ruumis ovat kokonaan vihreän metallinkiiltoiset sävyn vaihdellessa kellertävän vihreästä turkoosiin. Takasiivet ovat tasaisen harmaanruskeat ja läpikuultavat. Tuntosarvet ovat naaraalla hieman kärkeä kohti paksuuntuvat, koiraalla selvästi kampamaiset. Imukärsä on pitkä. Siipiväli on 24–32 mm.
Suomessa ainoa samannäköinen laji on selvästi tummempi ja väriltään sinertävä rämevihersiipi (Rhagades pruni). Sen sijaan etelämpänä Euroopassa on useita hyvin samannäköisiä sukulaislajeja.
Levinneisyys ja lentoaika

Lajin levinneisyys ulottuu Etelä-Euroopasta Kaukasukselle ja Keski-Aasiaan. Suomessa niittyvihersiipeä tavataan etelärannikolta ainakin Etelä-Lappiin saakka, mutta laji on yleisempi etelässä. Perhosia on lennossa kesäkuun loppupuolelta elokuun alkuun.
Elinympäristö ja elintavat

Nimensä mukaisesti niittyvihersiipi viihtyy kuivilla niityillä, kedoilla, tienpientareilla ja pellonreunuksilla. Lajilla ei ole vaellustaipumusta, ja sitä tavataan vain harvoin elinympäristönsä ulkopuolella. Sopivalla paikalla laji on kuitenkin yleensä runsaslukuinen. Perhoset lentävät päivällä aurinkoisella säällä ja lepäilevät pilvisinä päivinä kasveilla. Lentotapa on koko heimolle ominainen: nopeasta siipien räpyttelystä huolimatta perhonen etenee ilmassa rauhallisesti. Perhoset viihtyvät kukilla nauttimassa mettä eivätkä piilottele näkymistään. Ne reagoivat laiskasti häiriöihin ja lennähtävät korkeintaan pienen matkan päähän. Naaras laskee munat kasveille 20–40 munan ryhminä. Toukka on aluksi lehtimiinaaja, mutta siirtyy myöhemmin elämään vapaana ravintokasvin alalehdillä. Täysikasvuinen toukka rakentaa toukokuussa maahan löyhän, vaaleanruskean kotelokopan ja koteloituu sen sisään. Keskenkasvuinen toukka talvehtii.