stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suhoi Superjet 100
Onnettomuudet

Keskiviikkona 9. toukokuuta 2012 esittelylennolla olleen Suhoi Superjet 100 -lentokoneen kerrottiin kadonneen Salak-vuoren lähistöllä Indonesiassa. Kone oli lähtenyt kello 14 paikallista aikaa (klo 07 UTC) Jakartan itäosassa sijaitsevalta Halim Perdanakusuman lentoasemalta päivän toiselle esittelylennolleen. Kentältä Salak-vuorelle on linnuntietä noin 52 kilometriä. Silminnäkijähavainnon mukaan kone lensi matalalla Salak-vuoren suuntaan, mutta hän ei ollut nähnyt tai kuullut törmäystä. Lennonjohto oli hieman ennen lentokoneen katoamista antanut koneelle sen pyytämän luvan laskeutua 10 000 jalan (3 000 m) korkeudesta 6 000 jalkaan (1 800 m). Salak-vuoren huippu on tätä korkeampi. Vuoren lähistö tunnetaan paikallisesti vaikeana ilmailuympäristönä turbulenssin ja epävakaiden sääolojen takia. Paikallisessa lehdistössä Salakia kutsutaan jopa "lentokoneiden hautausmaaksi"; vuoreen tiedettiin tätä ennen törmänneen ainakin kuusi muuta lentokonetta kuolonuhreja aiheuttaen. Seuraavan päivän valjettua helikopterietsinnöissä löydettiin vuoreen törmänneen lentokoneen jäänteet vuoren rinteeltä. Tässä vaiheessa helikopterilentäjät eivät olleet havainneet kenenkään mukana olleista noin 45 ihmisestä säilyneen hengissä. Maitse saapuvat etsijät eivät vielä tällöin olleet päässeet turmapaikalle tutkimaan lentokoneen jäänteitä ja ympäristöä.
Aeroflotin lento 1492 lähti Moskovasta 5. toukokuuta 2019 kohti Murmanskia, mutta lyhyen lennon jälkeen kone palasi takaisin lähtökentälleen. Kone laskeutui kovalla vauhdilla kiitotielle. Tämän jälkeen kone syttyi tuleen. Koneessa oli 73 matkustajaa, joista 41 kuoli. Turman syy ei ole vielä selvillä, mutta teknistä vikaa on epäilty.
12. heinäkuuta 2024 huollon jälkeisellä testilennolla ollut Suhoi Superjet 100 syöksyi  maahan lähellä Moskovaa. Kolmen hengen miehistö menehtyi onnettomuudessa. 2014 valmistuneen lentokoneen omisti  maakaasu- ja öljykonserni Gazprom. Newsweekin mukaan Superjet 100 -lentokonemalli on kärsinyt varaosien puutteesta vuodesta 2022 voimassaolleiden pakotteiden vuoksi. Lehden uutisessa viitataan Telegram-kanavalla julkaistuun tietoon, jonka mukaan onnettomuuskoneessa oltiin testaamassa venäläisvalmisteisia PD-8 -moottoreita, koska alkuperäisiin ranskalaisiin SaM146-moottoreihin ei pakotteiden vuoksi toimiteta varaosia.
24. marraskuuta 2024 Suhoi Superjet 100 syttyi tuleen Turkin Antalyan lentokentällä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suhoi Superjet 100 Wikimedia Commonsissa
sukhoi.superjet100.com (Arkistoitu – Internet Archive)
Suhoin lentokoneet
| --- | --- |
Hävittäjät:   Su-9  Su-11  Su-15  Su-27  Su-30  Su-33  Su-35 Su-37  Su-57 (T-50) 
Pommi- ja rynnäkkökoneet:   Su-2  Su-4  Su-7  Su-17 Su-20  Su-22  Su-24  Su-25  Su-34  Su-39 
Tiedustelukoneet:   Su-12 
Koulukoneet:   UTB  Su-26  Su-28  Su-29  Su-31 
Kuljetuskoneet:   Su-38  Su-80  S-21  Superjet 100 
Kokeelliset:   Su-1  Su-3  Su-5  Su-6  Su-8  Su-10  Su-11  Su-13  Su-37  Su-47  P-1  T-3  T-4
Belle ja Sebastian (elokuva)

| Belle ja Sebastian> Belle et Sébastien |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Nicolas Vanier
Käsikirjoittaja:  Nicolas Vanier, Juliette Sales, Fabien Suarez
Perustuu:  Cécile Aubryn tarinoihin ja henkilöhahmoihin
Tuottaja:  Frédéric Brillion Gilles Legrand Clément Miserez
Säveltäjä:  Armand Amar
Kuvaaja:  Eric Guichard
Leikkaaja:  Stéphanie Pedelacq
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska, Saksa
Tuotantoyhtiö:  Radar Films, Epithète Films
Levittäjä:  Vertigo Média
Kesto:  104 minuuttia
Alkuperäiskieli:  saksa ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Belle ja Sebastian (Belle et Sébastien) on Nicolas Vanier’n ohjaama ranskalainen perhe-elokuva vuodelta 2013. Se pohjautuu elokuvanäyttelijä ja lastenkirjailija Cécile Aubryn romaanin Belle et Sébastien henkilöhahmoihin. Aubry itse teki 1960-luvun keskivaiheilla kirjansa pohjalta saman nimisen televisiosarjan. Elokuva kertoo orpopoika Sébastienistä ja tämän parhaasta ystävästä, pyreneittenkoira Bellestä.
Tässä versiossa henkilöhahmot ja perusasetelma noudattavat televisiosarjaa: Sebastian on romaninaisen orvoksi jäänyt poika, jonka lammasfarmari César on ottanut kasvatikseen. Elokuvassa tapahtumat on sijoitettu Ranskan natsimiehityksen aikaan vuoteen 1943, ja poika ja koira muun muassa auttavat juutalaisia pakenemaan rajan yli Sveitsiin.
Alkuperäisen tv-sarjan poikaa näytellyt Mehdi El Glaoui (Cécile Aubryn poika) näyttäytyy elokuvassa pienessä roolissa lähes 60-vuotiaana.
Vuonna 2014 tuli ensi-iltaan tarinaa jatkava jatko-osa Belle et Sébastien: L’aventure continue.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Félix Bossuet  | … |  Sébastien   |
|  Tchéky Karyo  | … |  César   |
|  Margaux Chatelier  | … |  Angélina   |
|  Andreas Pietschmann  | … |  Peter  |
Aiheesta muualla

Belle ja Sebastian (elokuva) Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Belle ja Sebastian (elokuva) Elonet.
Nganasanin kieli

Nganasanin kieli (aikaisempi nimitys tavgi) on Venäjällä Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirissä asuvien nganasanien puhuma uralilaisen kieliperheen samojedilaiseen haaraan kuuluva kieli.
Nganasani kuuluu pohjoissamojedilaisiin kieliin. Sen lähimmät sukukielet ovat nenetsi ja enetsi. Kieli jakautuu läntiseen Avamin ja itäiseen Vadejevin eli Hatangan murteeseen. Niiden välillä on säännöllisiä äännevastaavuuksia, jotka eivät vaikeuta keskinäistä ymmärtämistä.
Nykyään suurin osa nganasaneista asuu Dudinkan kunnan Volotšankan ja Ust-Avamin kylissä (länsimurre). Noin neljännes kansasta elää Hatangan kunnan Novajan kylässä (itämurre) ja pieni ryhmä Karaulin kunnan Vorontsovossa. Huomattava osa nganasaneista on muuttanut Dudinkaan ja Venäjän muihin kaupunkeihin.
Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 1 300 nganasania, joista 1 100 puhui nganasanin kieltä. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 834 nganasania ja 505 nganasanin puhujaa. Lähes kaikki nganasanit puhuvat äidin- tai toisena kielenään venäjää ja eräät vanhuksista osaavat myös enetsiä. Osa enetseistä puhuu vastaavasti nganasania. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 125 nganasanin puhujaa.
Nganasanin kieltä on dokumentoitu ja tutkittu vain vähän, mutta sen tiedetään eroavan selvästi muista samojedikielistä.
Nganasanin nykytila

Vuonna 1989 otettiin käyttöön lisämerkein täydennetty kyrillinen nganasanin kirjaimisto, johon vuonna 1997 tehtiin pieniä muutoksia. Kielellä on ilmestynyt keskusteluopas vuonna 1992, aapinen vuonna 2001 ja sanakirja vuonna 2001. Nganasania opetetaan aineena Volotšankan ja Ust-Avamin kouluissa. Opettajia koulutetaan Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa. Piirin sanomalehti Taimyr julkaisee toisinaan nganasaninkielisiä artikkeleita. Kieltä käytetään myös radiossa sekä kansanperinneryhmien esiintymisissä.
Nganasani on erittäin uhanalainen kieli. Aikaisemmin nganasanit harjoittivat poronhoitoa, metsästystä ja kalastusta, elivät eristyneissä väliaikaisissa asutuksissa ja puhuivat etupäässä äidinkieltään. Nykyään he ovat joutuneet luopumaan perinteisistä elinkeinoista ja muuttamaan monikansallisiin taajamiin, joissa kieli ei enää välity lapsille. Erityisen nopeasti kielensä ovat menettäneet Vadejevin nganasanit, jotka ovat sulautumassa dolgaaneihin.
Ensimmäinen nganasanin kielen kielioppi julkaistiin vuonna 2018 (e-kirjana 2019).
Astevaihtelu

Nganasanin kieli on Ketin selkuppimurteen lisäksi ainutlaatuinen uralilaisten kielten joukossa, koska sillä on hyvin kehittynyt astevaihtelu, joka koskee yksittäisiä klusiileja, sibilantteja sekä klusiili-nasaali-yhtymiä. Myös äänne h on astevaihtelussa äänteen b kanssa, koska se on kehittynyt alun perin heikentyneestä p-äänteestä. Esimerkeissä on käytetty kielen genetiivitaivutusta.
| Astevaihtelu | Esimerkki | Käännös |
| --- | --- | --- |
| h : b | bahi : babi | 'villiporo' |
| t : ð | ŋuta : ŋuða | 'marja' |
| k : ɡ | məku : məɡu | 'selkä' |
| s : dʲ | basa : badʲa | 'rauta' |
| ŋh : mb | koŋhu : kombu | 'aalto' |
| nt : nd | dʲintə : dʲində | 'lumi' |
| ŋk : ŋɡ | bəŋkə : bəŋɡə | 'kota' |
| ns : nʲdʲ | bənsə : bənʲdʲə | 'kaikki' |
Kirjaimisto

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж |
| З з | З̌ з̌ | И и | Й й | ’’ | К к | Л л | М м |
| Н н | Ӈ ӈ | О о | Ө ө | П п | Р р | С с | Ç ç |
| Т т | У у | Ү ү | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш |
| Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э | Ә ә | Ю ю | Я я |
Kirjallisuutta

Kortt, Ivan R.; Simchenko, Ju. B.: Wörterverzeichnis der nganasanischen Sprache : T. 1: nganasanisch-deutsch-russisches Glossar. (Materialien / Systemata mundi Inst. zur Erforschung fremder Denksysteme u. Organisationsformen 1). Berlin, 1985
Wagner-Nagy, Beáta: Chrestomathia Nganasanica. (Studia Uralo-Altaica : Supplementum 10) Szeged, 2002, 306 p.  ISBN 963-482-588-5
Katzschmann, Michael:	Chrestomathia Nganasanica : Texte - Übersetzung - Glossar - Grammatik , Bearbeitung der Нганасанская фольклорная хрестоматия zusammengestellt von Kazis I. Labanauskas unter Berücksichtigung des Словарь нганасанско-русский и русско-нганасанский. Norderstedt, 2008, 604 p.  ISBN 978-3-8370-1121-0
Aiheesta muualla

Nganasaninkielin Wikipedia hautomossa
Nganasan - venäjä - englanti -sanasto[vanhentunut linkki]
Endangered Languages of Indigenous Peoples of Siberia: The Nganasan Language (englanniksi)
Ethnologue: Nganasan (englanniksi)
Tuuli nousee

| Tuuli nousee> 風立ちぬ Kaze tachinu |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Hayao Miyazaki
Käsikirjoittaja:  Hayao Miyazaki
Perustuu:  Sarjakuvaan Kaze tachinu ja samannimiseen pienoisromaanin
Tuottaja:  Toshio Suzuki
Säveltäjä:  Joe Hisaishi
Kuvaaja:  Atsushi Okui
Leikkaaja:  Takeshi Seyama
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Japani
Tuotantoyhtiö:  Tōhō
Levittäjä:  Tōhō Cirko Film Netflix HBO Max
Ensi-ilta:   20. heinäkuuta 2013    4. huhtikuuta 2014
Kesto:  126 minuuttia
Alkuperäiskieli:  japani
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tuuli nousee (jap. 風立ちぬ, Kaze tachinu) on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut japanilainen animaatioelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Hayao Miyazaki ja tuottanut Studio Ghibli. Elokuva perustuu samannimiseen mangaan, joka puolestaan ​​perustuu Tatsuo Horin kirjoittamaan pienoisromaaniin. Tuuli nousee on Mitsubishi A6M Reisen -hävittäjän suunnittelijan Jirō Horikoshin fiktiivinen elämäkerta.
Miyazaki ilmoitti, että hän jäisi eläkkeelle ja Tuuli nousee olisi hänen viimeinen pitkä elokuvansa, mutta kymmenen vuotta myöhemmin häneltä ilmestyi jälleen uusi elokuva.
Tuuli nousee on ollut Japanissa suuri yleisömenestys. Elokuva on esitetty Venetsian, Telluriden ja New Yorkin elokuvajuhlilla.
Elokuva oli ehdokkaana parhaan animaatioelokuvan Oscar-palkinnon saajaksi vuonna 2014, mutta palkinto myönnettiin elokuvalle Frozen – huurteinen seikkailu.
Ääninäyttelijöitä

| Japaniksi | Englanniksi | Suomeksi | Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| Kaichi Kaburagi (nuori) Hideaki Anno (aikuinen) | Zach Callison (nuori) Joseph Gordon-Levitt (aikuinen) | Toivo Aaron Kallio | Jirō Horikoshi |
| Mayu Iino (nuori) Miori Takimoto (aikuinen) | Madeleine Rose Yen (nuori) Emily Blunt (aikuinen) | Myy Lohi | Naoko Satomi |
| Hidetoshi Nishijima | John Krasinski | Tuukka Leppänen | Honjō |
| Masahiko Nishimura | Martin Short | Santeri Kinnunen | Kurokawa |
| Stephen Alpert | Werner Herzog | Jukka Voutilainen | Castorp |
| Morio Kazama | William H. Macy | Tom Wentzel | Naokon isä |
| Keiko Takeshita | Edie Mirman | Katja Sirkiä | Jiron äiti |
| Shinobu Otake | Jennifer Grey | Katja Sirkiä | rouva Kurokawa |
| Maki Shinta (nuori) Mirai Shida (aikuinen) | Eva Bella (nuori) Mae Whitman (aikuinen) | Saara Lehtonen | Kayo Horikoshi |
| Jun Kunimura | Mandy Patinkin | Eero Saarinen | Hattori |
| Mansai Nomura | Stanley Tucci | Petri Liski | Giovanni Caproni |
| Haruka Shibuya | Mae Whitman |  | Kinu |
| ei ole | ei ole | Pekka Lehtosaari | kertoja |
Arvosteluja

Avola, Pertti: Miyazakin jäähyväistyö on animaatiota aikuisille  3.4.2014. HS.fi. Arkistoitu 5.9.2014. Viitattu 18.9.2014.
Laajalahti, Päivi: Tuuli nousee. (Arkistoitu – Internet Archive) 3.4.2014. Filmitähti
Salonen,  Aleksi: Tuuli nousee  2.4.2014. Filmgoer.fi. Arkistoitu 7.4.2014. Viitattu 3.4.2014.
Studio Ghiblin tuotanto
Laputa – linna taivaalla (1986)
Naapurini Totoro (1988)
Tulikärpästen hauta (1988)
Kikin lähettipalvelu (1989)
Eilisen kuiskaus (1991)
Porco Rosso (1992)
Aaltojen kuohu (1993)
Pom Poko (1994)
Sydämen kuiskaus (1995)
Prinsessa Mononoke (1997)
Naapurini Yamadat (1999)
Henkien kätkemä (2001)
Kissojen valtakunta (2002)
Liikkuva linna (2004)
Maameren tarinat (2006)
Ponyo rantakalliolla (2008)
Kätkijät (2010)
Kukkulan tyttö, sataman poika (2011)
Tuuli nousee (2013)
Prinsessa Kaguyan taru (2013)
Marnie – tyttö ikkunassa (2014)
Poika ja haikara (2023)
Noisia

| Noisia |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2002–2024
Tyylilaji:  neurofunk, techstep, jungle, jump-up, big beat, dubstep, electro house, industrial
Kotipaikka:   Groningen, Alankomaat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Martijn van Sonderen   Nik Roos   Thijs de Vlieger  
Levy-yhtiö:  Vision Recordings   Division Recordings   Invisible Recordings   mau5trap Records   Big Beat Records   Roc Nation   Skint Records   Non Vogue   Quarantine   Dented Records   Metalheadz   Under 5's   The Sound Masters   KDK Records   Fabric   Rehab Music Ltd.   Shogun Audio   Blindside Recordings   Nerve Recordings   Citrus Recordings   Fokuz Limited   Shadow Law Recordings   Subtitles Recordings   Sound Trax   Renegade Hardware   Moving Shadow   Monkey Bizness   Passenger   RAM Records   Virus Recordings   Engine Music   Hollyrock  
Aiheesta muualla
noisia.nl
Infobox OKNimi-testi OK: 
Noisia (kirjoitettuna myös isoilla aakkosilla NOISIΛ ('VISION' käännettynä 180 astetta)) on hollantilainen elektronisen musiikin trio, jonka jäseniä ovat Nik Roos, Martijn van Sonderen ja Thijs de Vlieger. He ovat Groningenin kaupungista. He tuottavat tällä hetkellä laajaa valikoimaa musiikista sisältäen drum and bassia, housea, dubsteppia ja breaksia. Noisia omistaa kolme äänilevymerkkiä (Vision Recordings, Division Recordings sekä Invisible Recordings).
Diskografia > Studioalbumit

FabricLive.40 (2008)
Split The Atom (2010)
Split The Atom: Special Edition (2012)
Outer Edges (2016)
Closer (2022)
Diskografia > Extended play -levyt

Hub Cap (2004)
Block Control (2005)
Monster (2005)
Collision (2005)
Crescent Sun (2006)
Gutterpump (2006)
Exodus (2007)
Gutterpunk (2008)
Seven Stitches (2008)
Machine Gun (2010)
Hybris (2010)
Imperial (2012)
Purpose (2014)
Incessant (2015)
Dead Limit (2015)
Outer Edges (Noisia Remixes) (2017)
Armajet (Original Game Soundtrack) (2020)
Diskografia > Singlet

| --- | --- |
 "Silicon" / "Tomahawk"  "Sunkist" / "Runaway" (Stare Remix)  "Cloudshine" / "Drytears"  "Hubcap" / "Backdraft"  "Masada" / "Lifeless"  "Mindstorm" / "Timechaser"  "Vanishing Point" / "Echelon"  "Brainstitch" / "Deeper Love"  "On Your Mind" / "Crippled" (2005)  "Silicon" (Mindscape Remix) / "Sea Of Change" (Pyro & 154 Remix)  "The Flow" / "The Ooze"  "The Tide" / "Concussion"  "Afternoon Delight" / "Angel Eyes"  "Bad Dreams" / "Omissions"  "End Game" / "Unveil"  "Facade" / "Moonway Renegade"  "Homeworld" / "Outsource"  "Lost Cause" / "Choke"  "The Tide" / "Concussion" / "Lekker"  "Brainstitch" (Aquasky Remix) / "Back To Your Roots" (Quest Remix) :  "Facade VIP" / "Skanka"  "Outsource" (Misanthrop Remix) / "New Deal"  "Shower For An Hour" / "Moon Palace"  "Silicon" / "Crisis" (Kemal Remix)  "Yellow Brick" / "Raar"  "Creep Out" / "The Bends"  "Mordez Moi" / "B.R.U.L."  "Splash Step" / "Diplodocus"  "Stigma" / "Crank"  "CCTV" / "Factory 5"  "Contact" (Noisia Drum & Bass Remix) / "Contact" (Dirty Mix)  "Mammoth" / "Sore Point"  "The Bells" / "Last Look"  "Alpha Centauri" (Excision & Datsik Remix)  "No Escape" Remix / "The Vulture"  "Massada" / "Lifeless"  "Lockjaw" / "Absolom"  "Homeworld" / "Outsource"
Esiintymiset Suomessa

15. marraskuuta 2008 - Voimala, Helsinki
3. maaliskuuta 2012 – Dublove III, The Circus, Helsinki
16. kesäkuuta 2012 – Renegade Electrostage, Provinssirock, Seinäjoki
11. marraskuuta 2017 - The Circus, Helsinki
14. syyskuuta 2019 - Y31 Teatteri Forum, Helsinki
Uskonnottomuus

Uskonnottomuus on elämänkatsomus, joka ei ole uskonnollinen. Sana uskonnoton viittaa asiaan, joka ei perustu uskontoon tai jossa ei ole uskontoa.
Ajatuksenvapaus, jonka periaatteet ilmaistaan kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa, suojaa sekä uskonnottomia että uskonnollisia vakaumuksia.
Suomen valtionkirkkojen erityisasema kuitenkin syrjii uskonnottomia ja muita uskontokuntia. Siksi muun muassa Vapaa-ajattelijain liiton mielestä niillä ei tulisi olla mitään julkisoikeudellista asemaa eikä erioikeuksia.
Ajatuksenvapaus

Uskonnotonta vakaumusta suojaa ajatuksenvapaus, jonka periaatteen ilmaisevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, kuten Yhdistyneitten kansakuntien ihmisoikeuksien julistus ja Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskeva yleissopimus. Ajatuksen, uskonnon ja elämänkatsomuksen vapaus koskee sekä uskonnollisia että uskonnottomia käsityksiä. Uskonnonvapaus on oikeus tunnustaa ja harjoittaa haluamaansa uskontoa tai olla tunnustamatta mitään uskontoa.
Ateismi

Ateismi eli jumalattomuus tarkoittaa uskonnotonta käsitystä, jonka mukaan jumalia tai jumalaa ei ole olemassa. Ateismin vastakohta on jumalausko eli teismi. Valistuksen ja tieteellisen vallankumouksen johdosta ateismi voimistui länsimaissa saavuttaen merkittävän yhteiskunnallisen aseman 1900-luvulla ajatuksenvapauden turvaavan lainsäädännön myötä.
Ateismin historia

Länsimaista uskonnotonta ajattelua tunnetaan muinaisesta Intiasta ja antiikista alkaen. Uskonnosta vapaata ajattelua, joka suhtautuu arvostelevasti kirkkoon ja sen vaikutukseen yhteiskunnassa ja pyrkii täydelliseen uskonnon ja ateismin vapauteen, on kutsuttu vapaa-ajatteluksi. Vapaa-ajattelua kehittivät valistuksen ajan ajattelijat ja sitä ovat edustaneet yleensä ateistit
Uskonnoton tapakulttuuri

Uskonnottomaan tapakulttuuriin kuuluvat elämänkaarijuhlat kuten häät, nimiäiset, aikuistumisjuhla, hautajaiset sekä vuotuisjuhlat. Ihmisyhteisöissä tavalliset vuodenaikaisjuhlat toistuvat vuodenajoittain, seuraten auringon asemaa. Muun muassa Amerikan ateistit ovat ehdottaneet, että maailman valtiot pitäisivät juhlapäivinä koko maapallolle yhteisiä luonnonkierron tapahtumia: kevätpäiväntasausta ja syyspäiväntasausta sekä talvipäivänseisausta ja kesäpäivänseisausta.
Lapsen synnyttyä voidaan järjestää nimiäiset, joissa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville. Uskonnottomien järjestöt ovat järjestäneet nuoria aikuisuuteen valmistavaa koulutusta 1800-luvulta alkaen. Saksalainen aikuistumiskoulu eli Jugendweihe päätetään juhlalla. Osallistuneille on annettu kunniakirja ja lahja, esimerkiksi rintakoru. Norjassa vuonna 2006 noin 17 % ikäluokasta kävi humanistisen aikuistumiskoulun.
Uskonnottomiin hautajaisiin kuuluu perinteisesti musiikkia, saattopuhe ja kukkatervehdykset. Uskonnollisesta hautauksesta uskonnoton tilaisuus eroaa siinä, että siinä ei ole uskonnollisia piirteitä kuten ristejä, virsiä eikä uskonnollisia puheita.Kuolinilmoituksissa uskonnottomien tunnuksia ovat kristillisen ristin sijasta muut kuva-aiheet, uskonnottomien ja heidän järjestöjensä omien tunnusten lisäksi esimerkiksi kukat kuten kielo sekä linnut.
Sekulaari humanismi

Sekulaari humanismi on nimitys uskonnottomalle humanismille. Kansainvälisen humanistisen ja eettisen liiton IHEU:n määritelmän mukaan ”humanismi on kansanvaltainen eettinen elämänkäsitys, joka väittää, että ihmisillä on oikeus ja velvollisuus antaa merkitys ja muoto omalle elämälleen. Se pyrkii nykyistä inhimillisempään yhteiskuntaan inhimillisten ja muiden luonnollisten arvojen sekä inhimillisten kykyjen kuten järjen ja vapaan tutkimuksen avulla. Se ei ole jumalauskoinen, eikä se hyväksy yliluonnollista todellisuuskäsitystä.”
Brights-liike

Bright (suom. kirkas, vapaasti suomennettuna välkky) on 2000-luvun alussa kehitetty englanninkielinen uudissana, joka on keksijöidensä mukaan tarkoitettu myönteissävytteiseksi kattokäsitteeksi kuvaamaan kaikkia ihmisiä, joilla on luontoon perustuva todellisuuskäsitys ilman yliluonnollisia tai mystisiä piirteitä. Tunnettuja käsitteen kannattajia ovat muun muassa Richard Dawkins, Steven Pinker, Daniel Dennett, Penn & Teller ja James Randi.
Erkki Hartikainen pitää sanoja 'humanisti', 'rationalisti', 'vapaa-ajattelija' ja 'bright' huonoina peiteniminä. Ateismista on puhuttava ateismina tai vielä mieluummin jumalattomuutena. Jos jotain muuta sanaa halutaan käyttää, ateistit voivat kutsua itseään sivistyneiksi. Hartikaisen mielestä ”jumalaton” eli ateisti on parempi sana kuin ”uskonnoton”, koska hänen mukaansa sanalla ”usko” on paljon tunnemerkityksiä. Sana 'jumalaton' on hyvä sana täysin samassa merkityksessä kuin 'tahraton'.” Richard Dawkins on muodostanut sanaa geeni eli perintötekijä käyttäen uuden sanan ”meemi” eli mielen virus, jolla hän tarkoittaa helposti leviävää ja suosittua harhakäsitystä. ”Meemitön” olisi siis ihminen, joka on esimerkiksi jumalaton.
Uskonnottomien määrä

| Sija | Maa | Osuus % |
| --- | --- | --- |
| 1. | Ranska | 40 |
| 2. | Tšekki | 37 |
| 3. | Ruotsi | 34 |
| 4. | Alankomaat | 30 |
| 5. | Viro | 29 |
| 6. | Norja | 29 |
| 7. | Saksa | 27 |
| 8. | Belgia | 27 |
| 9. | Slovenia | 26 |
| 10. | Iso-Britannia | 25 |
| 11. | Luxemburg | 24 |
| 12. | Tanska | 24 |
| 13. | Suomi | 22 |
| 14. | Unkari | 20 |
| 15. | Espanja | 19 |
| 16. | Islanti | 18 |
| 17. | Bulgaria | 15 |
| 18. | Slovakia | 13 |
| 19. | Portugali | 12 |
| 20. | Liettua | 12 |
| 21. | Itävalta | 12 |
| 22. | Latvia | 11 |
| 23. | Sveitsi | 11 |
| 24. | Irlanti | 7 |
| 25. | Kroatia | 7 |
| 26. | Italia | 6 |
| 27. | Puola | 5 |
| 28. | Kreikka | 4 |
| 29. | Kypros | 3 |
| 30. | Malta | 2 |
| 31. | Romania | 1 |
| 32. | Turkki | 1 |
Vuonna 2010 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 20 % Euroopan unionin asukkaista ei uskonut minkäänlaiseen jumalaan, henkeen tai elämänvoimaan. 51 prosenttia sanoi uskovansa jumalaan ja 26 % jonkinlaiseen henkeen tai voimaan. Ruotsalaisista 18 % uskoi jumalan olemassaoloon, 45 % uskoi jonkinlaiseen henkeen tai voimaan ja 34 % ei uskonut mihinkään jumalaan, henkeen tai voimaan.
BBC:n vuonna 2004 kymmenessä eri maassa tekemässä kyselyssä tutkituissa maissa väestöstä keskimäärin 17 % on uskonnottomia. Britanniassa uskonnottomia oli 39 %.
Tiedelehti Naturessa vuonna 1997 julkaistun tutkimuksen mukaan haastatelluista biologeista, fyysikoista (astronomeista) ja matemaatikoista 45,3 % olivat uskonnottomia, 14,5 % epäilijöitä ja 39,3 % uskoi henkilökohtaiseen jumalaan. Uskovien osuus oli pienentynyt vuoden 1916 vastaavasta kyselystä 1,5 prosenttiyksikköä. Samat tukijat julkaisivat Naturen correspondence-palstalla vuonna 1998 jatkeen, jonka mukaan Yhdysvaltain kansalliseen tiedeakatemiaan valituista huippututkijoista vain 7 % oli uskovia. 72,2 % oli ateisteja ja 20,8 % epäileviä. Vuoden 2006 kyselytutkimukseen vastanneista Britannian tiedeakatemian Royal Societyn jäsenistä vain 3,3 prosenttia uskoi vahvasti persoonalliseen jumalaan. 78,8 % oli vahvasti eri mieltä väitteestä, että jumala on olemassa.
Uskonnottomien määrä > Korkein uskonnottomien ja ateistien  määrä suhteessa maan väestöön

Viro: 71–82% (76,5%)
Tanska: 72%
Ruotsi: 46–82% (64%)
Vietnam: 44–81% (62,5%)
Macao: 60,9%
Saksa: 59%
Tšekki: 54–61% (57,5%)
Hongkong: 57%
Ranska: 43–64% (53,5%)
Norja: 31–72% (51,5%)
Kiina: 47%
Alankomaat: 39–55% (47%)
Suomi:28–60% (44%)
Belgia: 42-43% (42,5%)
Iso-Britannia: 31–52% (41,5%)
Etelä-Korea: 30–52% (41%)
Unkari: 32–46% (39%)
Bulgaria: 34–40% (37%)
Slovenia: 35–38% (36,5%)
Uusi-Seelanti: 34,7%
Venäjä: 13–48% (30,5%)
Kirjallisuutta

Lisää luettavaa aiheesta Kirjallisuutta uskonnottomuudesta on Wikiaineistossa
Aiheesta muualla

Wikiuutisissa on aiheeseen liittyvä uutisluokka:
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Secular Web. (englanniksi)
National Secular Society.
Wikiuutiset