stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pekka Hepokangas

| Pekka Hepokangas> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. heinäkuuta 1994 (ikä 30) Muhos, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Seura:  Simon Kiri
Pelaajaura
Junioriseurat
 2011-2012 2013-2014 2015:  Muhoksen Pallo-Salamat Oulujoen Kiekko Kempeleen Kiri Oulun Lippo
Ammattilaisjoukkueet
2009-2015 →2010-2013 2015-2018 2018-2020 2021-:  Muhoksen Pallo-Salamat Vimpelin Veto 2 Oulun Lippo Kempeleen Kiri Simon Kiri
Pekka Hepokangas (s. 6. heinäkuuta 1994 Muhos)  on suomalainen pesäpalloilija. Hepokangas edustaa Ykköspesiksessä pelaavaa Simon Kiriä.
Heponkankaan kasvattiseurana toimi Muhoksen Pallo-Salamat. Hepokangas pelasi joukkuueen edustuksessa Suomensarjassa vuosina 2009-2015, sekä Ykköspesiksessä 2016. Hepokangas vaihtoi kauden 2015 lopulla joukkuetta Oulun Lippoon ja pelasi tuolla kolme kautta Superpesistä. 2018 kaudella Kempeleen Kiri solmi sopimuksen Hepokankaan kanssa hänen vaikuttavien tulostensa perusteella Hepokankaan ollessa nostamassa KeKiä Superpesikseen. Sopimuksen kesto oli kaudelle 2020 asti. Sopimuksen päätyttyä Hepokangas vaihtoi Simon Kiriin. Hepokangas on myös toiminut 2021 vuodesta lähtien Kempeleen Kirin junioritoiminnan valmennuspäällikkönä.
Saavutukset

Ykköspesiksen Itä-Länsi: 2016
Simo Parpola

Simo Parpola vuonna 1993.
Simo Kaarlo Antero Parpola (4. heinäkuuta 1943 Helsinki) on suomalainen kielitieteilijä, Helsingin yliopiston emeritusprofessori ja maailman tunnetuimpia assyriologeja. Hänen johtamansa tutkijaryhmä julkaisi Assyrian säilyneet nuolenpääarkistot 17 niteenä.
Parpola väitteli tohtoriksi assyrologiasta vuonna 1971 Helsingin yliopistossa. Professoriliitto valitsi Parpolan vuoden professoriksi vuonna 1991. Vuonna 2007 hän oli mukana perustamassa Suomi–Assyria-yhdistystä, jonka ensimmäisenä puheenjohtajana hän myös toimi.
Simo Parpolan veli Asko Parpola on indologi ja myös Helsingin yliopiston professori.
Hän on ollut Academia Europæan jäsen vuodesta 2001.
Vuonna 2016 ilmestyneessä kirjassaan Etymological Dictionary of the Sumerian language Parpola esittää, että sumerin kieli kuuluisi uralilaisiin kieliin ja olisi siten myös suomen sukulaiskieli.
Máret Ánne Sara

Máret Ánne Sara (s. 23. joulukuuta 1983 Koutokeino, Norja, pohjoissaameksi Mikkol Ivvara Jovsseha Ivvara Máret Ánne) on pohjoissaamelainen monialataiteilija ja kansalaisaktivisti, jonka lähtökohdat ovat poronhoidossa. Hänen suurin innoittajansa on Altajoen valjastamisen vastustajana tunnettu valokuvaaja Niillas Somby, joka joutui räjähdysonnettomuuteen Maasin sillalla, menetti kätensä ja näkönsä toisesta silmästä ja joutui pakenemaan pitkiä terroristituomioita Kanadaan alkuperäiskansojen keskuuteen.
Sara on pitänyt porosaamelaisuudesta kumpuavia taidenäyttelyitä vuodesta 2006 alkaen. Hänen poronkalloaiheisia, mutta myös muita kokeellisia, huomiota herättäviä ja kantaa ottavia näyttelyitään on ollut muun muassa Kasselissa ja sittemmin Norjan kansallisgalleriassa. Hän osallistui Venetsian biennaalin pohjoismaisen paviljongin näyttelyyn vuonna 2022 yhtenä kolmesta saamelaistaiteilijasta.
Sara on ollut perustamassa Dáiddadállu-taiteilijakollektiivia Koutokeinoon. Hän on myös kirjoittanut fiktiivisen lastenromaanin Ilmmiid gaskkas, josta sai Pohjoismaiden neuvoston lasten ja nuorten kirjallisuuspalkinnon vuonna 2014.
Kanadan Grand Prix 1993

|  Kanadan Grand Prix 1993  |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1993. 

Päivämäärä:  13. kesäkuuta 1993
Sijainti:  Montréal, Quebec, Kanada
Ratatyyppi:  katu/moottorirata
Radan pituus:  4,430 km
Kilpailun pituus:  69 kierrosta, 305,670 km
Sää:   Aurinkoinen, kuiva
Paalupaikka
Kuljettaja:   Alain Prost   (Williams-Renault)
Paaluaika:  1.18,987
Palkintokoroke
Voittaja:   Alain Prost   (Williams-Renault)
Toinen:   Michael Schumacher   (Benetton-Ford)
Kolmas:   Damon Hill   (Williams-Renault)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Michael Schumacher   (Benetton-Ford)
Kierrosaika:  1.21,500 (kierroksella 57)
Kanadan Grand Prix 1993 oli Formula 1 -sarjan historian 539. osakilpailu. Se ajettiin 13. kesäkuuta Circuit Gilles Villeneuve -radalla. Kilpailun paalupaikan ja voiton vei Alain Prost.
Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Alain Prost | Williams-Renault | 1.18,987 |   |
| 2 | 0 |  Damon Hill | Williams-Renault | 1.19,491 | + 0,504 |
| 3 | 5 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 1.20,808 | + 1,821 |
| 4 | 6 |  Riccardo Patrese | Benetton-Ford | 1.20,948 | + 1,961 |
| 5 | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 1.21,278 | + 2,291 |
| 6 | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 1.21,414 | + 2,427 |
| 7 | 25 |  Martin Brundle | Ligier-Renault | 1.21,603 | + 2,616 |
| 8 | 8 |  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 1.21,706 | + 2,719 |
| 9 | 29 |  Karl Wendlinger | Sauber-Ilmor | 1.21,813 | + 2,826 |
| 10 | 26 |  Mark Blundell | Ligier-Renault | 1.22,097 | + 3,110 |
| 11 | 30 |  Jyrki Järvilehto | Sauber-Ilmor | 1.22,198 | + 3,211 |
| 12 | 7 |  Michael Andretti | McLaren-Ford | 1.22,229 | + 3,242 |
| 13 | 20 |  Érik Comas | Larrousse-Lamborghini | 1.22,263 | + 3,276 |
| 14 | 14 |  Rubens Barrichello | Jordan-Hart | 1.22,509 | + 3,522 |
| 15 | 19 |  Philippe Alliot | Larrousse-Lamborghini | 1.22,819 | + 3,832 |
| 16 | 10 |  Aguri Suzuki | Footwork-Mugen-Honda | 1.22,891 | + 3,904 |
| 17 | 23 |  Christian Fittipaldi | Minardi-Ford | 1.23,119 | + 4,132 |
| 18 | 9 |  Derek Warwick | Footwork-Mugen-Honda | 1.23,185 | + 4,198 |
| 19 | 4 |  Andrea de Cesaris | Tyrrell-Yamaha | 1.23,185 | + 4,198 |
| 20 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 1.23,223 | + 4,236 |
| 21 | 11 |  Alessandro Zanardi | Lotus-Ford | 1.23,240 | + 4,253 |
| 22 | 3 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 1.23,824 | + 4,837 |
| 23 | 24 |  Fabrizio Barbazza | Minardi-Ford | 1.23,946 | + 4,959 |
| 24 | 25 |  Thierry Boutsen | Jordan-Hart | 1.23,960 | + 4,973 |
| 25 | 22 |  Luca Badoer | Lola-Ferrari | 1.24,357 | + 5,370 |
| DNQ | 21 |  Michele Alboreto | Lola-Ferrari | 1.24,382 | + 5,395 |
Kilpailun tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierroksia | Aika/keskeytyssyy | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Alain Prost | Williams-Renault | 69 | 1.36.41,822 | 1 | 10 |
| 2 | 5 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 69 | + 14,527 | 3 | 6 |
| 3 | 0 |  Damon Hill | Williams-Renault | 69 | + 52,685 | 2 | 4 |
| 4 | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 68 | + 1 krs. | 5 | 3 |
| 5 | 25 |  Martin Brundle | Ligier-Renault | 68 | + 1 krs. | 7 | 2 |
| 6 | 29 |  Karl Wendlinger | Sauber-Ilmor | 68 | + 1 krs. | 9 | 1 |
| 7 | 30 |  Jyrki Järvilehto | Sauber-Ilmor | 68 | + 1 krs. | 11 |   |
| 8 | 20 |  Érik Comas | Larrousse-Lamborghini | 68 | + 1 krs. | 13 |   |
| 9 | 23 |  Christian Fittipaldi | Minardi-Ford | 67 | + 2 krs. | 17 |   |
| 10 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 67 | + 2 krs. | 20 |   |
| 11 | 11 |  Alessandro Zanardi | Lotus-Ford | 67 | + 2 krs. | 21 |   |
| 12 | 25 |  Thierry Boutsen | Jordan-Hart | 67 | + 2 krs. | 24 |   |
| 13 | 10 |  Aguri Suzuki | Footwork-Mugen-Honda | 66 | + 3 krs. | 16 |   |
| 14 | 7 |  Michael Andretti | McLaren-Ford | 66 | + 3 krs. | 12 |   |
| 15 | 22 |  Luca Badoer | Lola-Ferrari | 65 | + 4 krs. | 25 |   |
| 16 | 9 |  Derek Warwick | Footwork-Mugen-Honda | 65 | + 4 krs. | 18 |   |
| 17 | 3 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 64 | + 5 krs. | 22 |   |
| 18 | 8 |  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 62 | Sähköt | 8 |   |
| Kesk. | 6 |  Riccardo Patrese | Benetton-Ford | 52 | Kuljettaja | 4 |   |
| Kesk. | 4 |  Andrea de Cesaris | Tyrrell-Yamaha | 45 | Ulosajo | 19 |   |
| Kesk. | 24 |  Fabrizio Barbazza | Minardi-Ford | 33 | Vaihdelaatikko | 23 |   |
| Kesk. | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 33 | Moottori | 6 |   |
| Kesk. | 26 |  Mark Blundell | Ligier-Renault | 13 | Ulosajo | 10 |   |
| Kesk. | 14 |  Rubens Barrichello | Jordan-Hart | 10 | Sähköt | 14 |   |
| Kesk. | 19 |  Philippe Alliot | Larrousse-Lamborghini | 8 | Moottori | 15 |   |
| DNQ | 21 |  Michele Alboreto | Lola-Ferrari |   |   |   |   |
Muuta

Aguri Suzukin 50. kilpailu
Renault´n 80. paalupaikka
Muuta > Johtokierrokset

| Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- |
|  Damon Hill | Williams-Renault | 1–5 |
|  Alain Prost | Williams-Renault | 6–69 |
Kilpailun jälkeen > MM-tilanne -kuljettajat

| Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Alain Prost | Williams-Renault | 47 |
| 2. |  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 42 |
| 3. |  Damon Hill | Williams-Renault | 22 |
| 4. |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 20 |
| 5. |  Martin Brundle | Ligier-Renault | 7 |
| 6. |  Mark Blundell | Ligier-Renault | 6 |
| 7. |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 6 |
| 8. |  Riccardo Patrese | Benetton-Ford | 5 |
| 9. |  Jyrki Järvilehto | Sauber-Ilmor | 5 |
| 10. |  Christian Fittipaldi | Minardi-Ford | 5 |
Kilpailun jälkeen > Valmistajien MM-tilanne

| Sija | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Williams-Renault | 69 |
| 2 |  McLaren-Ford | 44 |
| 3 |  Benetton-Ford | 25 |
| 4 |  Ligier-Renault | 13 |
| 5 |  Ferrari | 9 |
| 5 |  Lotus-Ford | 7 |
Aiheesta muualla

Kuvia kilpailusta (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -luokan Kanadan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Mosport International Raceway (1967, 1969, 1971–1974, 1976–1977) Circuit Mont-Tremblant (1968, 1970) Circuit Gilles Villeneuve (1978–1986, 1988–2008, 2010–2019, 2022–)
Formula 1 -kausi 1993
Etelä-Afrikka |  Brasilia |  Eurooppa |  San Marino |  Espanja |  Monaco |  Kanada 
  Ranska |  Iso-Britannia |  Saksa |  Unkari |  Belgia |  Italia |  Portugali 
  Japani |  Australia
Babar ja sarvikuonot

| Babar ja sarvikuonot> Babar: The Movie |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Alan Bunce
Käsikirjoittaja:  Raymond Jafelice J. D. Smith Alan Bunce John de Klein Peter Sauder
Tuottaja:  Patrick Loubert
Säveltäjä:  Milan Kymlicka
Leikkaaja:  Evan Landis
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Kanada
Tuotantoyhtiö:  Nelvana
Levittäjä:  New Line Cinema Netflix
Kesto:  77 min
Alkuperäiskieli:  englanti ranska
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Babar ja sarvikuonot (engl. Babar: The Movie) on vuonna 1989 ilmestynyt ranskalais-kanadalainen televisioelokuva, joka perustuu Jean de Brunhoffin Babar -kirjoihin. Suomessa elokuva on esitetty Yle TV2 -kanavalla vuonna 1993.
Juoni

Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Babar -animaatiosarjan ensimmäisen ja toisen tuotantokauden välille. Nuori kuningas Babar on vaikean paikan edessä, kun sarvikuonot hyökkäävät elefanttien kimppuun ja aikovat orjuuttaa heidät.
Ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Pekka Milonoff  | … |  Babar ja Arthur   |
|  Tuula Väänänen  | … |  Nuori Babar ja Alexander   |
|  Marja Packalén  | … |  Celeste ja Pom   |
|  Kari Hietalahti  | … |  Rataxes   |
|  Pekka Valkeejärvi  | … |  Kornelius   |
|  Eero Aho  | … |  Pompadour   |
|  Kati Outinen  | … |  Lore ja Zephir   |
|  Meri Holopainen  | … |  Isabella   |
|  Vieno Saaristo  | … |  Vanha rouva   |
Kangaslammin koulu

| Kangaslammin koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Kangaslammintie 5, 79480 Kangaslampi (Varkaus)
Koordinaatit:  62.2952°N, 28.2549°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Lakkautettu:  2024
Rehtori:  Kristiina Hyvärinen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  12 (2016)
Verkkosivut
Kangaslammin koulu oli Varkauden itäosissa Kangaslammilla toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulu osallistui muun muassa KiVa Koulu- ja Liikkuva koulu -hankkeisiin. Vuonna 2023 kyläkoulua kävi 12 oppilasta. Koulun rehtorina toimi Jari Laitinen. Varkauden kaupunki lakkautti koulun syyslukukaudesta 2024 lähtien sen alhaisen oppilasmäärän takia. Koulun jatkon edellytykselle oli 25 oppilaan raja.
Samassa pihapiirissä toimii Kangaslammin kirjasto.
Kalle Kontio

Kalle Kontio (15. heinäkuuta 1879 Juva – 14. kesäkuuta 1954 Turku) oli suomalainen arkkitehti.
Kontion vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Gustaf Kontio ja Henriikka Maria Harmoinen ja puoliso vuodesta 1904 Olga Lydia Auvinen. Ylioppilaaksi Kontio tuli Mikkelin klassillisesta lyseosta 1901. Hän suoritti arkkitehtitutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1905. Valmistuttuaan hän pääsi Yleisten rakennusten ylihallituksen ylimääräiseksi arkkitehdiksi. Vuosina 1905–1908 hän toimi lisäksi eri arkkitehtitoimistoissa piirtäjänä. Hän johti Kajaanin yleisen sairaalan rakennustöitä vuosina 1908–1910, ja 1911–1912 hän toimi Vaasan lääninrakennuskonttorin vt. esimiehenä. Vuodet 1912–1913 hän johti Savonlinnan tuomiokapitulin uuden rakennuksen rakentamista.
Vuodesta 1915 Kontio johti Tampereen teknillisen opiston rakennustöitä. Hän siirtyi 1920 Vaasan lääninrakennuskonttorin apulaisarkkitehdiksi ja 1924 Mikkelin lääninarkkitehdiksi. Viipurin lääninarkkitehtina hän toimi vuodet 1937–1940. Vuodet 1940–1947 hän toimi Turun piiriarkkitehtina ja jäi eläkkeelle 1947 toimittuaan arkkitehtina 42 vuotta.
Kontion yksityistöitä olivat muun muassa Pieksämäen Seurojentalo (1909), Jurvan Säästöpankki, Puumalan VPK:n palotorni sekä Vöyrin sankaripatsas.
Eikosapentaeenihappo

| Eikosapentaeenihappo |
| --- | --- |

Tunnisteet
CAS-numero:  10417-94-4
PubChem CID:  446284
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C19H29COOH
Moolimassa:  302,451 g/mol
Sulamispiste:  –54 – –53 °C (219–220 K)
Tiheys:  0,943 g/cm3 (25 °C, 298 K)
  
Eikosapentaeenihappo eli EPA on omega-3-rasvahappoihin kuuluva monityydyttymätön rasvahappo, jota saadaan lähinnä kalasta. EPAa valmistetaan viljellyistä mikrolevistä tai kalan luurankolihasta uutetuista öljyistä erotukseksi kalanmaksaöljyistä. Sitä on eniten rasvaisissa kalalajeissa kuten makrillissa, ankeriaassa, nahkiaisessa, sillissä ja lohessa.
EPA-rasvahappoa esiintyy hyvin pieninä pitoisuuksina solukalvoissa. EPAn vaikutusta verenkiertoon, hormoneihin ja aivojen toimintaan on tutkittu paljon. Japan EPA Lipid Intervention Studyn (JELIS) tulosten mukaan korkea veren plasman EPA-pitoisuus laski vakavien sydänkohtaustapahtumien riskiä.
E-EPA (etyyli-EPA) on EPAn etyyliesteröity muoto. E-EPAa voidaan valmistaa tislaamalla öljy ensin molekyylitislauslaitteella ja sen lisäksi vielä tyhjiössä, jolloin sen koostumusta voidaan muuttaa ja EPAn osuutta lisätä aina 98,5 prosenttiin asti. Etyyli-EPA ei ole mono-, di- eikä triglyseridimuodossa, kuten perinteiset kalaöljyt, joissa rasvahapot ovat sitoutuneet glyseroliin.
Aiheesta muualla

PubChem: Eicosapentaenoic Acid (englanniksi)
Terveysportti: Eikosapentaeenihappo
Eikosapentaeenihapon käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 28.1.2015.
Human Metabolome Database: Eicosapentaenoic acid (englanniksi)
Food Component Database (FooDB): (5Z,8Z,11Z,14Z,17Z)-eicosapentaenoate (englanniksi)
DrugBank: Icosapent (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Eicosapentaenoic acid (englanniksi)
Rasvahapot
| --- | --- |
Tyydyttyneet:  Etikkahappo (C2)  Propionihappo (C3)  Voihappo (C4)  Valeriaanahappo (C5)  Kapronihappo (C6)  Enantyylihappo (C7)  Kapryylihappo (C8)  Pelargonihappo (C9)  Kapriinihappo (C10)  Hendekaanihappo (C11)  Lauriinihappo (C12)  Tridekyylihappo (C13)  Myristiinihappo (C14)  Pentadekyylihappo (C15)  Palmitiinihappo (C16)  Margariinihappo (C17)  Steariinihappo (C18)  Nonadekyylihappo (C19)  Arakidihappo (C20)  Heneikosyylihappo (C21)  Beheenihappo (C22)  Trikosyylihappo (C23)  Lignoseriinihappo (C24)  Pentakosyylihappo (C25)  Keroottihappo (C26)  Heptakosyylihappo (C27)  Montaanihappo (C28)  Nonakosyylihappo (C29)  Melissiinihappo (C30)  Henatriakontyylihappo (C31)  Lakkerihappo (C32)  Psylliinihappo (C33)  Geddiinihappo (C34)  Keromuovihappo (C35)  Heksatriakontyylihappo (C36) 
Omega-1: Undekyleenihappo (11:1)
Omega-3:  Alfalinoleenihappo (18:3)  Rumeleenihappo (18:3)  Parinaarihappo (18:4)  Stearidonihappo (18:4)  Eikosapentaeenihappo (20:5)  Dokosaheksaeenihappo (22:6) 
Omega-5:  Myristoleiinihappo (14:1)  Granaattiomenahappo (18:3)  Trumpettipuuhappo (18:3) 
Omega-6:  Linolihappo (18:2)  γ-linoleenihappo (18:3)  Kehäkukkahappo (18:3)  Pinoleenihappo (18:3)  Dihomo-γ-linoleenihappo (20:3)  Podokarpiinihappo (20:3)  Arakidonihappo (20:4)  Dokosatetraeenihappo (22:4) 
Omega-7:  Palmitoleiinihappo (16:1)  Vakseenihappo (trans-18:1)  Rumeenihappo (18:2)  Paulliinihappo (20:1) 
Omega-9:  Oleiinihappo (18:1)  Elaidiinihappo (trans-18:1)  Eikoseenihappo (20:1)  Erukahappo (22:1)  Nervonihappo (24:1)  Meadin happo (20:3) 
Omega-12: Petroseliinihappo (18:1)
Suomen naisten lentopallomaajoukkue

| Suomen naisten lentopallomaajoukkue |
| --- | --- |

Liitto:  Suomen Lentopalloliitto
Maanosaliitto:  Euroopan Lentopalloliitto
Valmentaja:   Nikolas Buser
Kapteeni:  Kaisa Alanko
Eniten otteluita:  Mariliisa Salmi (235)
FIVB-sijoitus:  39. (12.7.2023)
MM-kilpailut
Esiintymiset:  1 kerta (ensimmäiset Neuvostoliiton MM-kisat 1978)
Paras sijoitus:  21. sija (1978)
EM-kisat
Esiintymiset:  5 kertaa (ensimmäiset Suomen EM-kisat 1977)
Paras sijoitus:  12. sija (1977 ja 1989)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suomen naisten lentopallomaajoukkue on Suomen Lentopalloliiton alaisuudessa toimiva lentopallomaajoukkue. Sen nykyinen päävalmentaja on sveitsiläinen Nikolas Buser, joka valittiin tehtävään tammikuussa 2023 Tapio Kangasniemen seuraajaksi.
Naisten maajoukkue on esiintynyt MM-kisoissa yhden kerran, vuonna 1978 Neuvostoliitossa. EM-kisoissa Suomi on pelannut viidesti. Kotikisoissaan vuonna 1977 ja Saksassa vuonna 1989 tuloksena oli 12. sija. Vuoden 2019 EM-kisoihin Suomi selviytyi voittamalla elokuussa 2018 kaikki neljä karsintaotteluaan. Lopputurnauksessa Suomi sijoittui Ankaran alkulohkossa viidenneksi ja kokonaistuloksissa 18:nneksi. 2021 Romanian Cluj Napocassa Suomi oli jälleen alkulohkonsa viides ja kokonaistuloksissa 18:s. 2023 Tallinnan EM-kisoissa tuloksena oli tuttu alkulohkon viides tila ja kokonaissijoitus oli 21:s,
Syksyllä 2017 maajoukkue sijoittui Taiwanin kesäuniversiadeissa viidenneksi, joka on kaikkien aikojen paras palloilujoukkueen sijoitus kisojen suomalaishistoriassa.
Arvokilpailusijoitukset

MM-kilpailut
Lentopallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 1978 – 21. sija
EM-kilpailut
Lentopallon naisten Euroopanmestaruuskilpailut 1977 – 12. sija
Lentopallon naisten Euroopanmestaruuskilpailut 1989 – 12. sija
Lentopallon naisten Euroopanmestaruuskilpailut 2019 - 18. sija
Lentopallon naisten Euroopanmestaruuskilpailu 2021 - 18. sija
Lentopallon naisten Euroopanmestaruuskilpailu 2023 - 21. sija
Euroopan liiga
Hopeaa 2017
Euroopan Kultainen liiga
Final4 2018
7:s 2019
Tunnetuimpia pelaajia

Riikka Lehtonen
Saara Esko
Mariliisa Salmi
Laura Pihlajamäki
Piia Korhonen
Roosa Koskelo
Kaisa Alanko
A-maajoukkue > Joukkue 2024

Maaottelumäärä 2023 kauden jälkeen.
| Nro>  | Nimi | Ikä | Pelipaikka | Seura | Maaottelut | Pituus (cm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | Netta Rekola | 24 | keskipelaaja |  LP Kangasala | 17 | 183 |
| 8 | Kaisa Alanko | 32 | passari |  Paris St-Cloud | 136 | 173 |
| 9 | Ada Aronen | 22 | yleispelaaja |  OrPo | 7 | 177 |
| 13 | Emilia Kääntä | 25 | yleispelaaja |  Puijo Wolley | 7 | 179 |
| 15 | Daniela Öhman | 27 | keskitorjuja |  Vandeuvre-Nancy | 108 | 184 |
| 16 | Netta Laaksonen | 23 | libero |  LP Viesti | 32 | 173 |
| 17 | Saana Lindgren | 25 | hakkuri |  Terville | 7 | 188 |
| 20 | Yasmine Madsen | 25 | hakkuri |  Selmy Brno | 67 | 182 |
| x | Emmi Jalonen | 25 | passari |  LP Kangasala | 10 | 173 |
| x | Laura Penttilä | 22 | libero |  LP Kangasala | 15 | 165 |
| x | Taija Tikka | 26 | keskipelaaja |  Puijo Wolley | 0 | 181 |
| x | Bettina Yli-Sissala | 24 | keskipelaaja |  Pölkky Kuusamo | 0 | 180 |
| x | Neea-Maria Joki | 20 | yleispelaaja |  LP Kangasala | 0 | 183 |
| x | Viivi Pyhäjärvi | 25 | yleispelaaja |  LP Kangasala | 3 | 177 |
A-maajoukkue > Valmennusjohto

| Tehtävä | Nimi |
| --- | --- |
Päävalmentaja:  Nikolas Buser
Apuvalmentaja:  Pekka Seppänen
Fysiikkavalmentaja:  Anuliisa Lähtitie,  Laura Järvinen
Joukkueenjohtaja, apuvalmentaja:  Ari-Matti Joki
Fysioterapeutti:  Laura Gustavsson
Tilastot:  Riccardo Lugli
Lääkäri:  Kristiina Tapaninaho
Tiedotus:  Toni Flink
Savonlinja

| Savonlinja |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Suomen elämänmakuisin bussiyhtiö
Perustettu:  1924
Perustaja:  Toivo J. Honkanen
Toimitusjohtaja:  Harri Leskinen
Kotipaikka:  Mikkeli
Toiminta-alue:  Itä-, Kaakkois- ja Etelä-Suomi
Toimiala:  linja-autoliikenne
Henkilöstö:  700
Kotisivu:  www.savonlinja.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Savonlinja-yhtiöt on Mikkelissä kotipaikkaansa pitävä, Suomen toiseksi suurin yksityinen linja-autoyhtiö. Autojen määrältään ainoastaan Koiviston Auto on suurempi. Yhtiö työllistää yli 700 linja-autoalan ammattilaista ja omistaa yli 500 linja-autoa. Savonlinja liikennöi etupäässä Itä- ja Kaakkois-Suomessa.
Kai Honkanen nimitettiin 1. elokuuta 2016 alkaen Savonlinja-yhtiöiden toimitusjohtajaksi ja hallituksen puheenjohtajaksi. Kain isä Raimo O. Honkanen on siirtynyt syrjään yrityksen operatiivisesta toiminnasta. Savonlinjan perusti Kai Honkasen isoisä Toivo vuonna 1924 ja vuonna 1956 vetovastuuseen tuli Raimo.
Savonlinja-konserniin sulautettuja yrityksiä

1966 Savon Liikenne Ky, Kuopio
1967 E. Toivanen Oy, Kuusjärvi
1969 Joutsan Auto Oy, Joutsa
1975 Anttolan Liikenne Oy, Anttola
1982 Linja-Ruponen Oy, Savonlinna
1982 Veikko Uotila Ky, Savonlinna
1983 Mikkelin Liikenne Oy, Mikkeli
1985 Etelä-Suomen Linjaliikenne Oy, Lapinjärvi
1985 Autolinjat Oy, Lappeenranta
1985 Kantasen Liikenne Ky, Pieksämäki
1988 Oy Hj. Holmström Ab, Loviisa
1988 Kossilan Liikenne Oy, Kouvola
1995 Ab J. Tidstrand Oy, Loviisa
1995 Eino Tuomala, Kouvola
1996 Linjaliikenne Onni Laaksonen Ky, Turku
1996 Aatto Heinonen Ky, Turku
1996 A. Jalosen Liikenne Oy, Turku
1996 Liikenneyhtiö M. Koski Oy, Turku
1997 Sääksjärven Linja Oy, Mäntsälä
1997 Tuomisen Linja Oy, Tuusula
1997 Saimaan Liikenne Oy, Lappeenranta
1999 Linja-autoliikenne M. Vesanen, Heinola
2003 U. Saresma Oy, Sulkava
2008 Joensuun Linja Oy, Joensuu
Savonlinja nykyään

Savonlinjan palvelutarjontaan kuuluu kaupunkien ja kuntien sopimusliikenne, seutu- ja lähiliikenne, pikavuoro-, vakiovuoro-ja tilausajoliikenne sekä tapahtumakuljetukset ja elämysmatkat.
Savonlinja ajaa paikallisliikennettä Joensuussa [Lappeenranta|Lappeenrannassa]], Kuopiossa, Savonlinnassa, Kouvolassa sekä HSL-alueella.
Vakiovuoroliikennettä ajetaan Etelä-, Keski- ja Itä-Suomessa.
Savonlinjan pikavuororeitit ovat:
Kuopio–Outokumpu–Joensuu
Kuopio-Iisalmi-Oulu
Lappeenranta-Mikkeli-Jyväskylä
Lappeenranta-Hamina-Helsinki
Palveluliikennettä ajetaan Kuopiossa, Savonlinnassa ja Joensuussa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Savonlinja Wikimedia Commonsissa
Savonlinjan verkkosivut
Savonlinjan linja-auto Savonlinnassa