Martinniemi
Historia

Suurimmillaan taajaväkisen yhdyskunnan asukasluku oli 1960-luvun alussa, jolloin se oli noin 5 000 eli enemmän kuin kolmasosa koko Haukiputaan silloisesta asukasluvusta. Kylässä oli 15 kauppaa, kaksi elokuvateatteria, kolme tanssipaikkaa (Renkaan talo, Työväentalo ja Kerhola), taksiasema, kahviloita, ruokala-ravintoloita, neuvola, hammaslääkäri, kunnanlääkärin vastaanotto, apteekki ja kolme koulua (Pudas, Uusi koulu ja Vanha koulu). Ajoittain toimi myös neljä tanssilavaa (Onganranta, Mustakari, Renkaan talon pihalava ja Työväentalon pihalava).
Martinniemi kuten myös kylään kuuluva Kurtinhauta lienevät saaneet nimensä kylässä 1500-luvun lopulla asuneesta Martti Kurtista.
Martinniemi on pääosin omakotitaloaluetta muutamia rivi- ja kerrostaloja lukuun ottamatta. Martinniemessä oleva Martinniemen koulu peruskorjattiin vuosina 2005–2006. Koulun tiloissa jo vuodesta 1954 lähtien toiminut kirjasto oli lakkauttamisuhan alla, mutta säilytettiin. Sen sijaan neuvola lakkautettiin.
Martinniemeen asutettiin sodan jälkeen entisiä petsamolaisia ja Laatokan karjalaisia. Kylässä oli arkkitehti Ilmari Ahosen suunnittelema Pietarin ja Paavalin sekä Arseni Konevitsalaisen ortodoksinen rukoushuone, joka vihittiin käyttöön vuonna 1962 ja purettiin 2019 syksyllä. Yksi Pohjois-Suomen suurimpia työväentaloja, Martinniemen työväentalo tuhoutui tulipalossa 28. maaliskuuta 2020. Myös kylän kaksi aiempaa työväentaloa tuhoutui tulipaloissa, joiden syttymissyitä ei saatu selvitetyiksi.
Kirjailija Joni Skiftesvik sivuaa monissa kirjoissaan Martinniemeä. Hänen teksteihinsä perustuvia tv-elokuvia on kuvattu Martinniemessä. Skiftesvikin novellin filmatisointi, Martinniemessä kuvattu tv-elokuva "Puhalluskukkapoika ja taivaankorjaaja" valittiin vuonna 2003 Pohjoismaiden parhaaksi tv-lyhytelokuvaksi.lähde?
Kylään kuuluvassa Kurtinhaudassa on ikivanhoille hiekkadyyneille kasvanut merenrantametsä, jota kyläläisten voimakkaasta vastustuksesta huolimatta talousvaikeuksien kanssa painiskeleva Haukiputaan kunta yritti kahteen otteeseen muuttaa asuntoalueeksi. Paikalliset asukkaat ovat halunneet säilyttää ainutlaatuisen kauniin rantametsän kaikkien yhteisenä virkistysalueena. 1980-luvulla asukkaat ilmaisivat kantansa laajalla kansalaisadressilla ja kaavoitushanke kaatui Haukiputaan kunnanvaltuustossa. Toistamiseen kunta yritti kaavoittaa metsän asuinalueeksi vuosina 2006–2008. Tämäkin hanke kariutui kunnanvaltuustossa asukkaiden kerättyä yli 3 000 nimen kansalaisadressin. Kaavasta jätettiin myös lähes 250 valitusta. Kaavoitushanke ja sitä vastustanut Pro Kurtinhauta -liike saivat laajaa näkyvyyttä jopa valtakunnallisesti.
Martinniemen kyläyhdistys on esittänyt Kurtinhaudan merenrantametsän, viereisen kalasataman ja Mustakarin saaren alueelle vapaa-ajankeskusta.
Rantametsään on rakennettu yli kaksi kilometriä pitkä kulttuuri- ja luontopolku, jossa esitellään paikkakunnan historiaa, alueen luontoa, Kiiminkijokea sekä Joni Skiftesvikin kirjojen ja Jukka Takalon laulujen taustana olevaa seutua ja maisemaa.
Nykyisin Martinniemi elää voimakasta rakentamis- ja kasvukautta. Asukasluku lisääntyy nopeasti. Kylän vuonna 1955 valmistunut noin 200 oppilaan koulu remontoitiin perusteellisesti ja päiväkotia laajennettiin. Uusia asuntoalueita on kaavoitettu muun muassa Vahtolan ja Onganrannan alueille ja rakennustyöt ovat meneillään.