stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Isohanni
Luottamustehtäviä

Oulun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan tiedekuntaneuvosto 1997–2009, tutkijankoulutustoimikunta 2003–2007, varadekaani 2001–2002.
Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin eettinen toimikunta 1994–2001.
Suomen psykiatriyhdistyksen hallitus ja koulutustoimikunta 1991–1999.
Eduskunnan oikeusasiamiehen toimisto, asiantuntija 2016–
Tieteellinen tuotanto

Isohannin tieteellinen ja muu julkaisutuotanto käsittää yli 500 kansainvälistä ja kotimaista artikkelia, kirjaa ja kirjan lukua. Keskeinen tieteellinen tuotanto sijoittuu seuraaville alueille:
Tieteellinen tuotanto > 1. Hoitoyhteisötutkimus 1975–1990

Tutkijanura alkoi kehittämällä ja tutkimalla psykiatrisen sairaalahoidon kehittämistä ns. terapeuttiseksi yhteisöksi. Siinä jaetaan potilaalle tietoa sekä vastuuta omasta hoidostaan sekä suositaan psykososiaalisia hoitomuotoja. Väitöskirja aiheesta valmistui 1983. Tulosten valossa hoitoyhteisömallilla voidaan usein lieventää psykoosioireita ja minimoida hoidon haittoja inhimillisen kohtaamisen sekä pienimmän tehokkaan psykoosilääkitysannostelun avulla. Vanhusten hoitoyhteisössä sovelletaan yleisiä hoitoyhteisön periaatteita niitä keventäen.
Tieteellinen tuotanto > 2. Kohorttitutkimus 1990–

Keskeinen tutkimishanke vuodesta 1990 on ollut laaja Pohjois-Suomen vuoden 1966 syntymäkohorttitutkimus (https://www.oulu.fi/nfbc/). Vuodesta 1990 osallistuminen kohortin kehitykseen, riskeihin ja sairauksiin liittyvään tutkimukseen sekä lisääntyvästi mielenterveystutkimukseen.
Tieteellinen tuotanto > 3. Psykoositutkimus 1990–

Käynnistäminen ja johtajuus Pohjois-Suomen vuoden 1966 syntymäkohortin psykoositutkimuksessa 1990–2013. Tulosten mukaan (Isohanni ym. 2021, Jääskeläinen ym. 2021) skitsofreniaa ennustavat varhaiset raskauteen, synnytykseen ja kehitykseen liittyvät tekijät. Skitsofreniaan liittyy muutoksia aivojen rakenteessa ja kognitiivisessa suorituskyvyssä sekä somaattisen terveyden ongelmia. Hoidot, erityisesti psykoosilääkitys, ovat usein riittämättömästi toteutettuja. Skitsofrenian ennuste on usein epätyydyttävä. Nämä tutkimustulokset ovat lisänneet tietoa psykiatristen häiriöiden riskitekijöistä, taudinkulusta ja hoidoista.
Tieteellinen tuotanto > 4. Poliitikkojen mielenterveys 2014–

Tämä tutkimus käynnistyi emeritusprofessorivaiheessa vuodesta 2014. Hankkeen vertaisarvioidut artikkelit on kuvattu viitteissä. Kirjallisuushaut näihin artikkeleihin käsittävät noin tuhat osumaa eri tietokannoista.
Tulosten valossa huippupoliitikoilla on mielenterveysongelmia yhtä paljon kuin muullakin väestöllä eli 20–60 prosentilla. Tuoretta tutkimustietoa on vähän, mutta ilmeisesti aiemmat vanhojen miesten sairaudet (useimmiten muistisairaudet, masennus, päihteet, monisairastavuus) ovat tämän päivän poliitikoilla korvautuneet stressiin, riskikäyttäytymiseen ja työuupumukseen liittyvillä oireilla.
Kirjallisuutta

Isohanni M. The psychiatric ward as a therapeutic community. Acta Universitatis Ouluensis 1983, D 111: 5. Väitöskirja.
Isohanni, Matti: Uudistuva psykiatrinen sairaala.  Helsinki:  WSOY, 1983.  ISBN 951-0-11306-9.
Isohanni M. Lääkäri ja huippuvaikuttajien mielenterveys: miten diagnosoida, keskustella ja hoitaa? Duodecim 2019:9;825–30
Isohanni M. Mental health of high-level politicians and soldiers in Finland: diagnostics, public discussion and treatment. Psychiatria Fennica 2019;50:154-63
Isohanni M. Mental health of high-level politicians: diagnostics, public discussion and treatment. A narrative review. Environmental and Occupational Health Practice 2020:2:eohp.2020-0010-PR
Isohanni M, Jääskeläinen E, Miller B ym, Medication management of antipsychotic treatment in schizophrenia—a narrative review. Human Psychopharmacology 2020. https://doi.org/10.1002/hup.2765
Isohanni, M. Miettunen J, Penttilä M. Life span development of schizophrenia: symptoms, clinical course and outcomes. Kirjassa: Tamminga C ym. toim. Psychotic disorders. Comprehensive conceptualization and treatments. Oxford University Press, New York NY 2021, 143-51
Isohanni M. Donald Trumpin diagnoosi. Lääkärilehti 2021:7:408-9
Isohanni M. Politiikka voi vaarantaa terveytesi. Kanava 2021:2;16-21
Jääskeläinen E, Isohanni M, Huhtaniska S ym. Mielenterveyshäiriöiden riskitekijät ja taudinkulku Pohjois-Suomen vuoden 1966 syntymäkohortissa. Duodecim 2021:137;343-50
Messier 47

| Messier 47 |
| --- | --- |

Historia
Löytäjä:  Giovanni Batista Hodierna
Löytöpäivä:  ennen vuotta 1654
Muut nimet:  M47, NGC 2422
Ominaisuudet
Tyyppi:  avoin tähtijoukko
Etäisyys:  1600 valovuotta (490 parsekkia) 
Koko:  30 kaariminuuttia
Ikä:  78 miljoonaa vuotta 
Tähtien lukumäärä:  noin 50 
Havaitseminen
Tähdistö:  Peräkeula
Rektaskensio:  07h 36m 35.0s
Deklinaatio:  -14° 29′ 00″
Suhteellinen kirkkaus:  +4.4 
Messier 47 (M47, NGC 2422) on Peräkeulan tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka Giovanni Batista Hodierna löysi ennen vuotta 1654. Charles Messier löysi sen itsenäisesti ja lisäsi luetteloonsa vuonna 1771.
M47 sijaitsee Siriuksesta noin 12 astetta itään ja kaksi astetta pohjoiseen, 1 600 valovuoden päässä Maasta. Joukossa on noin 50 tähteä. Sen keskustassa on noin 12 valovuoden levyinen alue jossa ja se on yksi tiheimmistä avoimista tähtijoukoista. Sen tiheys on noin 16 tähteä kuutioparsekissa. Ryhmässä on useita sinisiä tähtiä ja joitakin punaisia jättiläisiä. Ryhmän kirkkain tähti on spektriluokassa B2. siinä on myös kaksi K-luokan oranssia jättiläistä jotka loistavat 200 kertaa kirkkampina kun Aurinko.
M47:n suhteellinen kirkkaus on +4.4. Ilman apuvälineitäkin siitä on erotettavissa kirkkaimmat tähdet, kiikarilla ja pienellä kaukoputkella himmeämmätkin jäsenet tulevat näkyviin. Kohteen näennäinen läpimitta on 30 kaariminuuttia, joten taivaalla se kattaa noin Kuun kokoisen alueen.
Messier 47 kuva ESO:n La Sillan observatorion 2,2 metrin teleskoopilla ja WFI-kameralla.
Kartta M47:n sijainnista Peräkeulan tähdistössä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Messier 47 Wikimedia Commonsissa
Plotner, Tammy: Messier 47 – the NGC 2422 Open Star Cluster Universetoday.  19.6.2017. Viitattu 19.3.2021. (englanniksi)
Messier 47 - M47 - Open Cluster Freestarcharts.com. Viitattu 19.3.2021. (englanniksi)
The Hot Blue Stars of Messier 47 ESO, the European Southern Observatory.  17.12.2014. Viitattu 19.3.2021. (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  ζ Pup, π Pup, ρ Pup, τ Pup, ν Pup, σ Pup, ξ Pup, HD 63032, HD 64440, κ1 Pup, 3 Pup, HD 63922, 11 Pup, HD 64760, ο Pup, 16 Pup, HD 56096, HD 69142, HD 68553, HD 70060, V Pup, HD 55892, HD 64503, HD 61330, κ2 Pup, 1 Pup, HD 57150, HD 60863, HD 61429, HD 63744, 19 Pup, χ Pup, HD 68980, HD 54893, HD 70555, HD 61831, HD 56022, HD 53811, 140 Pup, 20 Pup, 212 Pup, 4 Pup, Y Pup, HD 60584, HD 52092, HD 65551, 12 Pup, HD 57219, W Pup, X Pup, HD 65685, 9 Pup, 6 Pup, HD 53704, HD 57240, HD 49591, HD 55719, 188 Pup, 171 Pup, HD 59635, HD 60606, 5 Pup, 18 Pup, HD 61715, HD 61391, 10 Pup, HD 61878, HD 45572, HD 61899, HD 61641, HD 54475, HD 57197, HD 60585, HD 69830, HD 61925, 2 Pup A, 14 Pup, 22 Pup, 21 Pup, 8 Pup, 2 Pup B
Eksoplaneetat:  HD 69830 b, HD 69830 c, HD 69830 d
Messierin luettelo
Melolonthinae

| Melolonthinae |
| --- | --- |
 Saksanturilas (Melolontha melolontha)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kovakuoriaiset Coleoptera
Alalahko::  Erilaisruokaiset Polyphaga
Yläheimo::  Turilasmaiset Scarabaeoidea
Heimo::  Lehtisarviset Scarabaeidae
Alaheimo::  Melolonthinae  Samouelle, 1819 / MacLeay, 1819 (epävarma)
Tribukset
 Ablaberini  Automoliini  Chasmatopterini  Colymbomorphini  Comophorinini  †Cretomelolonthini  Diphucephalini  Diphycerini  Diplotaxini  Euchirini  Heteronychini  Hopliini  Lichniini  Liparetrini  Macrodactylini  Maechidiini  Melolonthini  Oncerini  Pachydemini  Pachypodini  Pachytrichini  Phyllotocidiini  Podolasiini  Scitalini  Sericini  Sericoidini  Stethaspini  Systellopini  Tanyproctini  Incertae Sedis 
Katso myös
   Melolonthinae Wikispeciesissä   Melolonthinae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Melolonthinae on kovakuoriaisiin (Coleoptera) lehtisarvisten (Scarabaeidae) heimoon kuuluva alaheimo.
Tribuksia

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ablaberini  Automoliini  Chasmatopterini  Colymbomorphini  Comophorinini  †Cretomelolonthini  Diphucephalini  Diphycerini |  Diplotaxini  Euchirini  Heteronychini  Hopliini  Lichniini  Liparetrini  Macrodactylini  Maechidiini |  Melolonthini  Oncerini  Pachydemini  Pachypodini  Pachytrichini  Phyllotocidiini  Podolasiini  Scitalini |  Sericini  Sericoidini  Stethaspini  Systellopini  Tanyproctini |
Incertae Sedis -luokitettuja Melolonthinae-sukuja:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Acoma  Costelytra  Hemictenius |  Mycernus  Odontria  Phyllotocus |  Prodontria  Psilodontria  Scythrodes |  Sericospilus  Xenaclopus |
Aiheesta muualla

ITIS: Melolonthinae (englanniksi)
Saronikós

Saronikós (kreik. Σαρωνικός) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Saroninlahti (Saronikós Kólpos)
Saronikós, kunta Attikassa
Saronikós, Korintin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Korinthiassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Saronikós”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Messier 46

| Messier 46 |
| --- | --- |
 Planetaarinen sumu NGC 2438 on sininen ympyrä avoimen tähtijoukon M46 keskellä. Se ei kuulu M46:n vaan on etualalla.
Historia
Löytäjä:  Charles Messier
Löytöpäivä:  1771
Muut nimet:  M46, NGC 2437
Ominaisuudet
Tyyppi:  avoin tähtijoukko
Etäisyys:  5400 valovuotta 
Koko:  27 kaariminuuttia 
Ikä:  300 miljoonaa vuotta 
Tähtien lukumäärä:  yli 500 
Havaitseminen
Tähdistö:  Peräkeula
Rektaskensio:  07h 41m 46.0s 
Deklinaatio:  -14° 48′ 36″ 
Suhteellinen kirkkaus:  +6.1 
Messier 46 (M46, NGC 2437) on Peräkeulan tähdistössä sijaitseva avoin tähtijoukko, jonka Charles Messier löysi vuonna 1771. Se sijaitsee noin 5 400 valovuoden päässä Maasta.
M46 sisältää noin 500 tähteä, joista 150 on magnitudia 13 kirkkaampia. Sen todellinen leveys on noin 30 valovuotta ja näennäinen läpimitta 27 kaariminuuttia. Joukon arvioidaan olevan noin 300 miljoonan vuoden ikäinen.
Planetaarinen sumu NGC 2438 näyttää sijaitsevan kohteen keskellä, mutta se ei todellisuudessa kuulu joukkoon vaan sijaitsee etualalla noin 2 900 valovuoden päässä Maasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Messier 46 Wikimedia Commonsissa
Messier 46 Messier Objects.  28.5.2015. Viitattu 19.3.2021. (englanniksi)
Plotner, Tammy: Messier 46 – the NGC 2437 Open Star Cluster Universetoday.  12.6.2017. Viitattu 19.3.2021. (englanniksi)
Messier 46 - M46 - Open Cluster Freestarcharts.com. Viitattu 19.3.2021. (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  ζ Pup, π Pup, ρ Pup, τ Pup, ν Pup, σ Pup, ξ Pup, HD 63032, HD 64440, κ1 Pup, 3 Pup, HD 63922, 11 Pup, HD 64760, ο Pup, 16 Pup, HD 56096, HD 69142, HD 68553, HD 70060, V Pup, HD 55892, HD 64503, HD 61330, κ2 Pup, 1 Pup, HD 57150, HD 60863, HD 61429, HD 63744, 19 Pup, χ Pup, HD 68980, HD 54893, HD 70555, HD 61831, HD 56022, HD 53811, 140 Pup, 20 Pup, 212 Pup, 4 Pup, Y Pup, HD 60584, HD 52092, HD 65551, 12 Pup, HD 57219, W Pup, X Pup, HD 65685, 9 Pup, 6 Pup, HD 53704, HD 57240, HD 49591, HD 55719, 188 Pup, 171 Pup, HD 59635, HD 60606, 5 Pup, 18 Pup, HD 61715, HD 61391, 10 Pup, HD 61878, HD 45572, HD 61899, HD 61641, HD 54475, HD 57197, HD 60585, HD 69830, HD 61925, 2 Pup A, 14 Pup, 22 Pup, 21 Pup, 8 Pup, 2 Pup B
Eksoplaneetat:  HD 69830 b, HD 69830 c, HD 69830 d
Messierin luettelo
Messier 4

| Messier 4 |
| --- | --- |
 Messier 4 on pallomainen tähtijoukko
Historia
Löytäjä:  Philippe Loys de Chéseaux
Löytöpäivä:  1746
Muut nimet:  M4, NGC 6121, Mel 144
Ominaisuudet
Tyyppi:  Pallomainen tähtijoukko, Gb 9
Etäisyys:  n. 7 000 valovuotta
Massa:  ?
Koko:  36 kaariminuuttia, visuaalisesti n. 14'
Ikä:  ?
Tähtien lukumäärä:  ?
Absoluuttinen kirkkaus:  ?
Havaitseminen
Tähdistö:  Skorpioni
Rektaskensio:  16 h 23,6 min
Deklinaatio:  -26° 32'
Suhteellinen kirkkaus:  +5.6m
Messier 4 on pallomainen tähtijoukko Skorpionin tähdistössä, Antareksen lähellä. Messier 4 sijaitsee aivan Antares-tähden vieressä, ja se on mahdollista nähdä paljain silmin.
Kohteen löysi Philippe Loys de Chéseaux, ja Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa 8. toukokuuta 1764. Messier oli myös ensimmäinen, joka havaitsi kohteen koostuvan yksittäisistä tähdistä — kohde oli näin ainoa pallomainen joukko, josta hän havaitsi yksittäisiä tähtiä.
Kohde saattaa hyvinkin olla kaikkein pienin tunnettu pallomainen tähtijoukko, ja ilmeisesti se on myös kaikkein lähimpänä aurinkokuntaamme. Seuraavaksi lähin on ilmeisesti NGC 6397. M4 on myös yksi kaikkein harvimmista tai hajanaisimmista joukoista, ja se kulkee meistä poispäin noin 70,4 km/s. Kohteesta on löydetty 43 muuttuvaa tähteä.
Vuonna 1987 kohteesta löydettiin kaikkien aikojen ensimmäinen millisekuntiluokan pulsari. Pulsari pyörii kerran kolmessa millisekunnissa eli 300 kertaa sekunnissa. Tämä on 10 kertaa nopeammin kuin Rapusumun keskustassa oleva pulsari.
Elokuussa 1995 Hubble-avaruusteleskooppi valokuvasi kohteessa olevia valkoisia kääpiöitä, jotka ovat Linnunratamme vanhimpia tähtiä. Heinäkuussa 2003 Hubble havaitsi kohteesta planeetan, joka kiertää yhtä näistä valkoisista kääpiöistä.
Tähtienvälinen pöly himmentää tätä kohdetta paljon: ilman pölyä se olisi yksi komeimmista joukoista taivaalla. Valokuvista on voitu mitata sen halkaisija, joka vastaa suunnilleen täysikuun kokoa. Kaukoputkella kohde vaikuttaa pienemmältä, noin 14 kaariminuutin kokoiselta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Messier 4 Wikimedia Commonsissa
Messier 4 Messier-Objects.com.  31.1.2015. Viitattu 14.3.2021. (englanniksi)
The central region of globular cluster Messier 4 ESO, the European Southern Observatory.  27.5.1998. Viitattu 14.3.2021. (englanniksi)
Plotner, Tammy: Messier 4 (M4) – The NGC 6121 Globular Cluster Universetoday.  22.2.2016. Viitattu 14.3.2021. (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  Antares, λ Sco, θ Sco, δ Sco, ε Sco, κ Sco, β1 Sco, υ Sco, τ Sco, π Sco, σ Sco, ι1 Sco, μ1 Sco, HD 161892, η Sco, μ2 Sco, ζ2 Sco, ρ Sco, ω1 Sco, ν Sco, ξ Sco, HD 149447, HD 148703, HD 159433, ω2 Sco, ο Sco, 13 Sco, 2 Sco, 1 Sco, ζ1 Sco, ξ Sco, ι2 Sco, 22 Sco, HD 146624, HD 154090, β2 Sco, ψ Sco, χ Sco, HD 147513, 16 Sco, 27 Sco, 18 Sco, 4 Sco, 12 Sco, 11 Sco, 3 Sco, ν Sco, V636 Sco, 25 Sco, RR Sco, HD 159868, Scorpius X-1, PSR B1620-26
Eksoplaneetat:  HD 147513 b, HD 159868 b, OGLE-2005-BLG-390Lb
Messierin luettelo
Metta

Metta on naisen etunimi. Pentti Lempiäisen Suuren etunimikirjan mukaan se on lyhentymä saksalaisesta nimestä Mathilde, Eeva Riihosen kirjan Mikä lapselle nimeksi? mukaan taas muun muassa Saksassa käytetty muunnos nimestä Margareta.. Metta on annettu etunimeksi 1960–2019 Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 63 naiselle.
Tunnettuja Mettoja

Metta World Peace (s. 1979), yhdysvaltalainen koripalloilija
Rubén Miño

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Rubén Miño Peralta
Syntymäaika: 18. tammikuuta 1989 (ikä 35)
Syntymäpaikka:  Cornellà de Llobregat, Katalonia, Espanja
Pelipaikka: Maalivahti
Pituus: 191 senttimetriä
Junioriseurat
2000–2008 2004–2006:  Barcelona  → Cornellà (laina)
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2008–2012 2010 2012– |  Barcelona B  Barcelona  Mallorca | 74 (0) 0 (0) 0 (0) |
Maajoukkue
| 2009–2011 |  Espanja U-21 | 2 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 3. kesäkuuta 2012.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 7. elokuuta 2011.
Rubén Miño Peralta (s. 18. tammikuuta 1989 Cornellà de Llobregat, Katalonia, Espanja), on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän on kotimaansa lisäksi pelannut Kyproksen ja Romanian sarjoissa.
Seurajoukkueura

Rubén Miño aloitti Barcelonan junioreissa vuonna 2000. Hän pelasi Barçan reservijoukkueessa FC Barcelona B:ssä kaudesta 2008–2009 kauteen 2011–2012.
Miño kuului Barcelonan 23 pelaajan ryhmään, joka voitti seurajoukkueiden maailmanmestaruuden 2009. Hän ei saanut turnauksessa peliaikaa.
Ensiesiintymisensä Barcelonan edustusjoukkueessa Miño teki 14. elokuuta 2010 Supercopa de Españan ottelussa Sevillaa vastaan. Barcelona hävisi ottelun maalein 1–3.
Maajoukkueura

Rubén Miño pelasi kaksi ottelua Espanjan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän oli mukana vuoden 2011 Euroopan mestaruuden voittaneessa joukkueessa.
Seurajoukkuetilastot

Päivitetty 3. kesäkuuta 2012
| Seura | Kausi | Liiga> Ottelut | Liiga> Maalit | Cup> Ottelut | Cup> Maalit | Eurooppa> Ottelut | Eurooppa> Maalit | Muut> Ottelut | Muut> Maalit | Yhteensä> Ottelut | Yhteensä> Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Barcelona B | 2008–09 | 29 | 0 | - | - | - | - | - | - | 29 | 0 |
| Barcelona B | 2009–10 | 20 | 0 | - | - | - | - | - | - | 20 | 0 |
| Barcelona B | 2010–11 | 15 | 0 | - | - | - | - | - | - | 15 | 0 |
| Barcelona B | 2011–12 | 10 | 0 | - | - | - | - | - | - | 10 | 0 |
| Barcelona B | Yhteensä | 74 | 0 | - | - | - | - | - | - | 74 | 0 |
| Barcelona | 2010–11 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Barcelona | Yhteensä | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 |
| Uralla yhteensä | Uralla yhteensä | 74 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 75 | 0 |
Saavutukset

Barcelona
Seurajoukkueiden maailmanmestaruus: 2009
Supercopa de España: 2010
Espanjan alle 21-vuotiaat
Euroopan mestaruus: 2011
SS Arctic

| SS Arctic |
| --- | --- |
 Piirustus SS Arcticista
Tyyppi:  siipiratashöyrylaiva
Lippuvaltio:   Yhdysvallat
Kotipaikka:  New York City, New York, Yhdysvallat
Omistaja:  Collins Line
Vesillelasku:  1850
Status:  upposi vuonna 1854
Tekniset tiedot
Pituus:  87 m
Leveys:  14 m
Syväys:  9,8 m
SS Arctic oli vuonna 1850 vesille laskettu siipiratasalus. Alus oli tunnettu sekä nopeudestaan ​​että ylellisyydestään. Alus rakennettiin New Yorkissa. Se oli yksi ja suurin neljästä Collins Linen aluksesta, joka kilpaili brittiläisyhtiö Cunard Linea vastaan. Arcticin pystyi matkaamaan jopa 13 solmun nopeudella, ja helmikuussa 1852 alus teki ennätyksen matkaamalla New Yorkista Liverpooliin yhdeksässä päivässä ja 17 tunnissa. Alus upposi 27. syyskuuta 1854 noin 80 kilometriä Newfoundlandin rannikosta, ja vei mukana yli 300 ihmistä.
Uppoaminen

13. syyskuuta 1854 SS Arctic saapui Liverpooliin. Viikkoa myöhemmin SS Arctic lähti matkaan takaisin New Yorkkiin keskipäivällä 20. syyskuuta. Matka sujui aluksi hyvin. SS Arctic ohitti Cape Clearin, Irlannin eteläisimmän saaren, aikaisin aamulla 21. syyskuuta. Paluumatkallaan New Yorkiin Arctic kuljetti tärkeitä matkustajia, mukaan lukien omistajansa sukulaisia.
27. syyskuuta oli sumuinen päivä, ja kapteeni käski työntekijöitä tarkkailemaan sumua muiden alusten varalta. Noin puolenpäivän aikoihin toinen alus, SS Vesta, oli yhtäkkiä ilmestynyt sumusta, ja kaksi alusta olivat törmäyskurssilla. SS Vesta oli kooltaan pienempi, ja se kuljetti ranskalaisia ​​kalastajia Kanadasta takaisin Ranskaan kesän kalastuskauden lopussa. Laivat eivät ehtineet kääntyä tarpeeksi, ja SS Vesta törmäsi SS Arcticin keulaan. SS Vestan teräsjousi rikkoi SS Arcticin puurungon, ja se irtosi aluksesta.
Arcticin kapteeni James Luce ei tajunnut, että laiva oli hajonnut. Hän luuli, että SS Vesta oli hädässä. Hän sai kuitenkin nopeasti tietää, että Arcticissa oli myös vaurioita. Koska yritykset tukkia vuodot epäonnistuivat, Arcticin runko oli nopeasti veden valtaama. Aluksen höyrykattilat syttyivät tuleen, mutta ne sammutettiin nopeasti. Laiva jatkui liikkumista, kunnes moottorit sammuivat.
Arcticilla oli mukana kuusi pelastusvenettä, joiden kokonaiskapasiteetti oli noin 180. Luce määräsi ne vesille, mutta useimmat paikat veneissä menivät laivan miehistön jäsenille. Omaan varaan jätetyt matkustajat yrittivät rakentaa lauttoja tai uida, mutta kumpikaan ei toiminut. Kapteeni James Luce ei mennyt sukellusveneeseen, ja jäi uppoavaan laivaan nuoren poikansa Willien kanssa. Hänet pelastettiin merestä kaksi päivää myöhemmin, mutta Willie menehtyi.
SS Vesta, joka kärsi pahoja vahinkoja, pelastui uppoamiselta vesitiiviillä laipioillaan, ja se pääsi satamaan St. Johnsissa Newfoundlandissa. Kaksi kuudesta pelastusveneestä, jotka lähtivät SS Arcticilta, saavutti Newfoundlandin rannikon, ja kolmannen poimi ohi kulkeva höyrylaiva, joka myös pelasti muutaman eloonjääneen merestä. Muut kolme venettä katosivat. Kaikkiaan yli 300 ihmistä menehtyi; 85 eloonjääneeseen kuului 61 miehistön jäsentä ja 24 miesmatkustajaa. Kaikki kyydissä olleet naiset ja lapset menehtyivät.
Tieto onnettomuudesta alkoi levitä lennätinjohtoja pitkin. Kun koko tarina paljastui, miehistön pelkuruus tuomittiin laajasti. Osa heistä ei koskaan palannut Yhdysvaltoihin. Julkinen suuttumus aluksella olleiden naisten ja lasten kohtelusta johti kuuluisaan naiset ja lapset ensin-periaatteeseen.
Messier 5

| Messier 5 |
| --- | --- |
 Messier 5 on pallomainen tähtijoukko.
Historia
Löytäjä:  Gottfried Kirch
Löytöpäivä:  5. toukokuuta 1702
Muut nimet:  M5, NGC 5904
Ominaisuudet
Tyyppi:  Pallomainen tähtijoukko
Etäisyys:  n. 24 500 valovuotta
Massa:  ?
Koko:  23 kaariminuuttia, visuaalisesti n. 11'
Ikä:  n. 13 miljardia vuotta
Tähtien lukumäärä:  yli 100 000
Absoluuttinen kirkkaus:  ?
Havaitseminen
Tähdistö:  Käärme
Rektaskensio:  15 h 18 min 36s
Deklinaatio:  +02° 05'
Suhteellinen kirkkaus:  5.8 m
Messier 5 on pallomainen tähtijoukko Käärmeen tähdistössä. Sen löysi Gottfried Kirch yhdessä vaimonsa Maria Margarethen kanssa vuonna 1702. Charles Messier löysi kohteen itsenäisesti 23. toukokuuta 1764. William Herschel oli ensimmäinen, joka havaitsi kohteen muodostuvan yksittäisistä tähdistä.
M5:n etäisyys Aurinkokunnastamme on noin 24 500 valovuotta. Siinä on yli 100 000 tähteä, joista yli sadan tiedetään olevan muuttuvia tähtiä.  Kohteen arvioidaan olevan yksi vanhimmista ja suurimmista pallomaisista tähtijoukoista. M5 kulkee aurinkokunnastamme poispäin n. 52 km/s nopeudella.
M5:stä on toistaiseksi löydetty 105 muuttuvaa tähteä, joista ensimmäiset löydettiin jo 1890. Kohteen kirkkaimpien tähtien suhteellinen kirkkaus on 12,2.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Messier 5 Wikimedia Commonsissa
Messier 5 Messier Objects.  31.1.2015. Viitattu 14.3.2021. (englanniksi)
Plotner, Tammy: Messier 5 (M5) – The NGC 5904 Globular Cluster Universetoday.  29.2.2016. Viitattu 14.3.2021. (englanniksi)
Garner, Rob: Messier 5 Nasa.  19.10.2016. Viitattu 14.3.2021. (englanniksi)
| --- | --- |
Tähdet:  α Ser, η Ser, μ Ser, ξ Ser, β Ser, ε Ser, δ Ser A, δ Ser B, γ Ser, κ Ser, ο Ser, ν Ser, λ Ser, ι Ser, ζ Ser, θ1 Ser, ρ Ser, π Ser, σ Ser, θ2 Ser, 5 Ser, b Ser, 10 Ser, τ1 Ser, R Ser, d Ser, d Ser, ω Ser, 16 Ser, 3 Ser, χ Ser, 6 Ser, c Ser, A2 Ser, A1 Ser, φ Ser, 64 Ser, 4 Ser, 45 Ser, 47 Ser, υ Ser, e Ser, τ7 Ser, ψ Ser, τ5 Ser, 61 Ser, τ6 Ser, 39 Ser, 43 Ser, τ3 Ser, 8 Ser, τ8 Ser, τ2 Ser, 40 Ser, 7 Ser, τ4 Ser, 14 Ser, 46 Ser, HD 168443, HD 136118, HD 168746, HD 175541, Gl 710
Eksoplaneetat:  HD 168443 b, HD 168443 c, HD 136118 b, HD 168746 b, HD 175541 b
Messierin luettelo
Methodenstreit

Untersuchungen über das Methode der socialwissenschaften und der politischen Ökonomie insbesondere, 1883
Methodenstreit (saksaa, suom. menetelmäkiista) oli itävaltalaisten ja saksalaisten taloustieteilijöiden kiista tieteellisistä metodeista, joilla taloustiedettä tulisi tutkia, sekä yleisesti ottaen ihmisten toiminnan selittämisen epistemologisesta muodosta.
Gustav von Schmoller ja historiallinen koulukunta uskoivat, että taloustieteilijät kykenivät päättelemään uusia ja parempia sosiaalisia lakeja tilastoista ja historiallisesta materiaalista. He eivät luottaneet taloustieteellisiin teorioihin, jotka eivät pohjautuneet historiallisiin tutkimuksiin.
Carl Menger ja muut itävaltalaiset taas uskoivat, että ihmisten toiminta on palautettavissa filosofiseen logiikkaan eikä niinkään monimutkaista asiaa kuin ihmisten motiiveja ja sosiaalista yhteistyötä voi tutkia laveista yleisistä tilastoista.
Yleisesti ottaen käsite "itävaltalaisen taloustieteen koulukunta" syntyi Schmollerin käytettyä sitä kriittisessä kirja-arviossaan. Hän tarkoitti käsitteellä lähinnä hämäryyttä ja takaperoisuutta.