stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ninni

| Ninni |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  26. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  26. lokakuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  Ninnie
Nimen alkuperä:  Anna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ninni on naisen etunimi. Alun perin Ninni on todennäköisesti venäläinen muunnelma nimestä Anna, mutta sitä on arveltu myös Ingrid-nimen muunnelmaksi. Ruotsissa nimi esiintyy myös muodossa Ninnie.
Suomessa nimi Ninni on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 1 604 henkilölle. Ninnin nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisen kalenterin mukaan 26. lokakuuta.
Ninnin nimipäivä on suomenruotsalaisen ja vuodesta 2010 lähtien myös suomenkielisen kalenterin mukaan 26. lokakuuta.
Tunnettuja Ninnejä

Ninni Aalto (s. 1974), suomalainen kuvittaja ja sarjakuvapiirtäjä
Ninni Korkalo (s. 1982), suomalainen kuvataiteilija
Ninni Laaksonen (s. 1986), Miss Suomi 2006
Ninni Luhtasaari (s. 1987), kuvataiteilija, muusikko ja hatuntekijä
Ninni Martikainen (s. 1970), suomalainen iskelmälaulaja
Ninni Poijärvi (s. 1974), suomalainen muusikko ja laulaja
Ninni Russo (s. 1939), italialainen moottoriurheiluvaikuttaja
Kuvitteellisia Ninnejä

Ninni, sivuhahmo Tove Janssonin Muumi-tarinoissa
Ninni Luotola, tv-sarjassa Kotikatu
Ninni Melkerson, pikkutyttö Astrid Lindgrenin kirjoihin perustuvassa televisiosarjassa Saariston lapset
Nilotinibi

| --- | --- |


Nilotinibi
Systemaattinen (IUPAC) nimi
4-metyyli-N-[3-(4-metyyli-imidatsol-1-yyli)-5-(trifluorimetyyli)fenyyli]-3-[(4-pyridin-3-yylipyrimidin-2-yyli)amino]bentsamidi
Tunnisteet
CAS-numero: 641571-10-0
ATC-koodi: L01XE08
PubChem CID: 644241
DrugBank: DB04868
Kemialliset tiedot
Kaava: C28H22N7F3O 
Moolimassa: 529,526
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 15 h
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  D(US) 
Reseptiluokitus:    
Antotapa: Oraalinen
Nilotinibi (C28H22N7OF3) on heterosyklinen aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä leukemian hoitoon. Nilotinibin on kehittänyt Novartis.
Vaikutusmekanismi ja käyttö

Nilotinibi on tyrosiinikinaasientsyymin inhibiittori. Yhdiste sitoutuu syöpäsolujen tyrosiinikinaasiin ja estää syöpäsolujen kasvua. Lääkeaine hyväksyttiin Yhdysvalloissa imatinibille resistentin kroonisen myelooisen leukemian hoitoon vuonna 2007. Teholtaan nilotinibi on hieman imatinibia tehokkaampi ja vaikuttaa nopeammin. Vuonna 2012 nilotinibin myynnin arvo oli noin miljardi Yhdysvaltain dollaria.
Haittavaikutukset

Yleisimmät nilotinibin aiheuttamat haittavaikutukset ovat väsymys, pääkipu, huonovointisuus ja ihottuma. hieman harvinaisempia ovat ummetus, ripuli ja lihaskrampit. Yhdiste pidentää sydämen QT-aikaa. Nilotinibi voi myös aiheuttaa valtimotautia.
Synteesi

Nilotinibin synteesin ensimmäisessä vaiheessa etyyli-3-amino-4-metyylibentsoaatti reagoi syanamidin kanssa muodostaen guanidiinijohdannaisen. Tämä välituote reagoi enamiineihin kuuluvan 3-(dimetyyliamino)-1-(3-pyridinyyli)-2-propen-1-onin kanssa pyrimidiinirenkaan. Seuraavassa vaiheessa tämän tuotteen esteriryhmä reagoi 3-bromi-5-(trifluorimetyyli)aniliinin ja 4-metyyli-imidatsolin reaktiotuotteen kanssa nilotinibiksi.
Malli nilotinibista sitoutuneena tyrasiinikinaasiin
Nikolai (Romanian prinssi)

| Nikolai |
| --- | --- |
 Romanian prinssi
 
Romanian valtionhoitaja
Valtakausi:  20. heinäkuuta 1927 – 8. kesäkuuta 1930
Edeltäjä:  Ferdinand I (kuningas)
Seuraaja:  Kaarle II (kuningas)

Syntynyt:  5. lokakuuta 1903 Sinaia, Romania
Kuollut:  9. kesäkuuta 1978 (75 vuotta) Madrid, Espanja
Puoliso:  Ioana (Joanna) Dumitrescu-Doletti Thereza Lisboa Figueira de Mello
Suku:  Hohenzollern-Sigmaringen
Isä:  Ferdinand
Äiti:  kuningatar Marie
Uskonto:  ortodoksi
Nikolai, rom. Nicolae (5. lokakuuta 1903 – 9. kesäkuuta 1978) oli Romanian prinssi ja toimi valtionhoitajaneuvoston jäsenenä kuninkaaksi valitun vanhemman veljensä prinssi Kaarlen pojan Mikaelin alaikäisyyden aikana 1927–1930.
Elämäkerta

Prinssi Nikolain vanhemmat olivat kuningas Ferdinand ja kuningatar Marie, Ison-Britannian kuningatar Viktorian toisen pojan, prinssi Alfredin tytär. Nikolain vanhemmasta veljestä Kaarlesta tuli kruununprinssi, kun kuningas Kaarle I kuoli lokakuussa 1914 ja Ferdinand nousi Romanian kuninkaaksi.
Elämäkerta > Osana Romanian kuningashuonetta

Kruununprinssi Kaarlen skandaalinkäryinen nuoruuden aika aiheutti sen, että hänet poistettiin kruununperimysjärjestyksestä ja isänsä testamentista tammikuussa 1926. Kaarle lähti rakastajattarensa madame Magda Lupescun kanssa maanpakoon. Pian sen jälkeen kuningas Ferdinand kuoli, ja alaikäisestä kuusivuotiaasta Kaarlen pojasta kruununprinssi Mikaelista tuli näin Romanian kuningas 20. heinäkuuta 1927. Alaikäisen Mikaelin holhoojahallitukseen nimitettiin valtionhoitajaneuvosto, johon kuuluivat Romanian ortodoksisen kirkon patriarkka Miron Cristea, Mikaelin setä prinssi Nikolai ja Romanian korkeimman oikeuden puheenjohtaja Gheorghe Buzdugan. Budzuganin kuoltua lokakuussa 1929 seuraajaksi valtionhoitajaneuvostoon valittiin juristi Constantin Sarateanu. Alun perin kuningashuoneen edustajaksi esitettiin kuningataräiti Marieta, mutta hänen kieltäydyttyään prinssi Nikolaista tuli kuningashuoneen edustaja valtionhoitajakuntaan.
Prinssi Nikolai oli 24-vuotias tullessaan valtionhoitajaneuvoston jäseneksi. Siihen mennessä hän oli oleskellut Britanniassa vuodesta 1919 lähtien käyden ensin Eton Collegea ja sen jälkeen siirtynyt Britannian laivastoon upseerikoulutukseen. Hän joutui siis palaamaan Romaniaan yhdeksi maan kolmesta valtionhoitajasta. Järjestelyä pidettiin tehottomana, ja vuonna 1930 Romanian poliittiset puolueet pääministeri Iuliu Maniun johdolla neuvottelivat Nikolain veljen prinssi Kaarlen paluusta Romanian kuninkaaksi. Nikolaikin piti ratkaisua hyvänä. Armeija kannatti myös ratkaisua.
Prinssi Kaarle palasi maahan ja valittiin kuninkaaksi 8. kesäkuuta 1930. Veljesten, Kaarlen ja Nikolain, suhteet eivät säilyneet kuitenkaan pitkään hyvinä, sillä prinssi Nikolai halusi avioitua eronneen romanialaisnaisen Ioana (Joanna) Dumitrescu-Dolettin kanssa. Kuningasveli Kaarle ei kuitenkaan halunnut antaa avioliitolle hyväksyntäänsä, ja sen vuoksi marraskuussa 1931 Nikolain ja Dumitrescu-Dolettin solmima avioliitto johti prinssi Nikolain eroon Romanian kuningashuoneesta. Prinssi Nikolai muutti ensin Espanjaan ja pian sen jälkeen kuitenkin Sveitsiin.
Prinssi Nikolailla oli 1930-luvun Romaniassa läheiset suhteet äärioikeistolaiseen Rautakaartiin. Järjestö murhasi jo 1930-luvun alussa Romanian pääministerin, ja järjestöllä oli tarkoitus surmata myös muita vastustajiaan, mm. kuningas Kaarlen naisystävä Magda Lupescu, jolla oli kuninkaan kautta poliittista vaikutusvaltaa. Tämä poliittinen kytkös vaikutti siihen, että prinssi Nikolai erotettiin virallisesti kuningashuoneesta ja menetti prinssitittelinsä vuonna 1937. Suhteet olivat niin huonot, että Nikolai ei päässyt äitinsä kuningatar Marien hautajaisiin Romaniaan kesällä 1938. Prinssitittelin menetyksen jälkeen hän alkoi käyttää nimeä Nicholas Brana. Tämä nimi oli käytössä aina kesäkuuhun 1942 asti, jolloin Kaarlea vuonna 1940 kuninkaaksi seurannut seurannut Mikael antoi hänelle takaisin prinssitittelin.
Elämäkerta > Pakolaisena Sveitsissä – urheiluautoilijana

Prinssi Nikolai oli kiinnostunut moottoriurheilusta. Niinpä hän osallistui ensimmäisinä pakolaisvuosinaan 1933–1935 mm. Le Mansin 24 tunnin ajoihin. Autona hänellä oli Duesenberg Model SJ.
Ensimmäiset pakolaisvuotensa eli 1930-luvun Nikolai työskenteli Sveitsissä hiihdonopettajana. Hän osallistui aktiivisti Romanian pakolaisten toimintaan. Hän perusti Romanian tutkimuskeskuksen (Centre des Recherches Roumain). Ranskassa hän muodosti ja sponsoroi Ranskan Akatemiaa ja Romanian kulttuurisäätiötä. Saksassa hän osallistui kaikkiin romanialaisten maahanmuuttajien kokouksiin, perusti kaksi romanialaista aikakauslehteä Madridissa ja antoi lukuisia radiohaastatteluja.
Suhteet maapakoon vuonna 1940 joutuneeseen Kaarleen olivat Romanian kuningashuoneessa niin huonot, että kaikista ristiríidoista huolimatta vain veli prinssi Nikolai osallistui Kaarlen hautajaisiin vuonna 1953.
Prinssi Nikolai solmi toisen avioliittonsa vuonna 1967 brasilialaisen Maria Thereza Lisboa Figueira de Mellon kanssa. Viimeiset vuotensa prinssi Nikolai vietti Espanjassa, jossa hän kuoli vuonna 1978. Hänet haudattiin Sveitsin Lausanneen. Prinssin kuoleman jälkeen hänen laaja arkistonsa siirrettiin Kalifornian Hoover-instituuttiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nikolai (Romanian prinssi) Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat 
Valtionhoitaja, prinssi Nikolai Puolan vahvan miehen marsalkka Józef Piłsudskin vieraana Varsovassa Belvedere-palatsissa.
Prinssi Nikolai vuoden 1933 Le Mans-ajoissa.
Chester W. Nimitz

| Chester W>  Nimitz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. helmikuuta 1885 Fredericksburg, Texas, Yhdysvallat
Kuollut: 20. helmikuuta 1966 (80 vuotta) Yerba Buena Island, Kalifornia, Yhdysvallat
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):   Yhdysvallat
Palvelusvuodet:  1905–1966
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota  Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Laivastoamiraali
Chester William Nimitz (24. helmikuuta 1885 Fredericksburg, Texas – 20. helmikuuta 1966 Yerba Buena Island, Kalifornia) oli Yhdysvaltain ja liittoutuneiden Tyynenmeren joukkojen komentaja toisessa maailmansodassa. Hän oli kuollessaan viimeinen yhdysvaltalainen laivastoamiraali (Fleet Admiral).
Erikoisalaltaan Nimitz oli sukellusveneupseeri, ensimmäinen korkeimmalle tasolle eli täydeksi amiraaliksi kohonnut, kun hänen edeltäjänsä Husband E. Kimmel oli taistelulaiva-amiraali.
Uran alkuvaiheet

Nimitz kävi Annapolisin merisotakoulun ja valmistui kurssinsa seitsemänneksi parhaana vuonna 1907. Filippiinien sodassa hän toimi tykkiveneen ja hävittäjän päällikkönä. Sen jälkeen hän siirtyi sukellusveneisiin.
Ensimmäisessä maailmansodassa hän toimi Yhdysvaltain Atlantin laivaston sukellusveneiden insinööriesikunnassa.
Vuonna 1935 hänet nimitettiin lentotukialus USS Saratogan päälliköksi. Hänet nimitettiin kontra-amiraaliksi 1937.
Pearl Harborin aikaan hän oli vara-amiraalina merellä USS Enterprisen mukana. Satamaan palattuaan ja vauriot nähtyään hän sanoi Kun olemme käsitelleet heidät, niin japania puhutaan vain helvetissä.
Tyynenmeren laivaston komentajana

Pearl Harborin katastrofin jälkeen edellinen komentaja amiraali Kimmel vapautettiin tehtävästään ja tilalle nimitettiin Nimitz. Hän saapui Pearl Harboriin 25. joulukuuta 1941.
Nimitz ymmärsi omasta kokemuksestaan lentotukialusten merkityksen. Työtoverit pitivät häntä hyvänä esimiehenä.
Alkuvuodesta 1943 syntyi kiista siitä pitäisikö Tyynellämerellä edetä pelkästään Uuden Guinean ja Filippiinien suunnalla vai myös keskisen Tyynenmeren alueella. Maavoimien komentaja kenraali Douglas MacArthur olisi mielellään nähnyt kaikki omassa komennossaan. Nimitz ja myös Yhtyneet esikuntapäälliköt puolestaan kannattivat molempia reittejä. Selvänä etuna oli se, että japanilaiset eivät tietäisi missä seuraava isku tulisi.
Sodan jälkeen Nimitz todisti Saksan sukellusvenelaivaston komentajana toimineen amiraali Dönitzin puolesta Nürnbergissä sanoen Yhdysvaltain laivaston harjoittaneen rajoittamatonta sukellusvenesotaa Tyynellämerellä, minkä johdosta Dönitziä ei rangaistu sodan aikana antamastaan niinkutsutusta "Laconian käskystä" joka kielsi saksalaisia sukellusveneitä auttamasta uhrejaan.
Tunnustuksia

Nimitz on saanut Yhdysvalloissa useita huomionosoituksia: hänestä on muun muassa julkaistu postimerkki sekä lentotukialus USS Nimitz (CVN-68) ja Interstate 880 eli ”Nimitz Freeway” -moottoritie on nimetty hänen mukaansa.
Niinikoski

Niinikoski on Orimattilan kylä itäisessä Päijät-Hämeessä, Artjärven rajalla. Matkaa kylästä Orimattilan keskustaan on 10 km, Helsinkiin 106 km, Lahteen 31 km ja Kouvolaan 55 km. Niinikoskesta on käytetty myös nimeä Raikkola. Niinikoskelle johtaa lännestä Orimattilan Pakaalta Raikkolantie.
Historia

Kirjallisia viitteitä Niinikoskesta löytyy vuodesta 1538. Kylän halki virtaava Haltiajoki jakoi kylän yläkylään ja alikylään. Pohjoiseen ylikylään ensimmäiset asukkaat tiettävästi muuttivat Hollolasta, ja he kutsuivat ylikylää nimellä Raikkola. Alikylän asukkaat taas olisivat olleet peräisin Asikkalasta ja käyttivät kylästä nimeä Niinikoski. Kylän nimenä on vaihdellut Niinikoski ja Raikkola.
Niinikoski on ollut aina yksi Orimattilan suurista kylistä. Toisin kuin naapurikylässä Heinämaalla, on Niinikoskelle ollut hyvät tieyhteydet. Tie Savonlinnasta Helsinkiin on ilmeisesti kulkenut 1600-luvulla Niinikosken kautta ja kylästä on ollut yhteydet naapurikyliin Villikkalaan ja Kuivannolle, Orimattilan keskustaan sekä Pakaan kautta Myrskylään.
Niinikosken kansakoulu perustettiin 1883, ja se lakkautettiin 2006.
Toimintaa kylällä > Urheiluseura Sopu

Erilainen seura- ja yhdistystoiminta on ollut vilkasta kylällä. Urheiluseura Sopu perustettiin vuonna 1899. Kylässä oli pitäjän ensimmäinen kenttä, jolla on tiilimurskalla päällystetyt juoksuradat. Seuralla oli toimintaa pesäpallossa, hiihdossa, yleisurheilussa sekä 
voimistelussa.
Niinikoskella on ollut myös vahva 1903 perustetun nykyisen Orimattilan Jymyn paikallisosasto, mitä urheiluseuralla oli ennen 1960-luvun jaostoittamistaan.
Toimintaa kylällä > Urheilusuorituspaikkoja

Nykyään Niinikosken urheilukentällä voi pelata jalkapalloa, talvella jääkiekkoa ja luistella.
Toimintaa kylällä > Elinkeinotoimintaa

Maanviljelyksen ja käsityöammattien lisäksi on kylässä harjoitettu monenlaisia toimia. Kylässä on ollut sähkölaitos, puunaulatehdas, jauhomylly, kotitarve- ja höyrysaha, meijeritoimintaa ja luujauhotehdas. Kauppoja oli parhaimmillaan neljä, nykyään ei enää yhtään. Niinikosken eri alojen yrittäjien joukkoon mahtuu mm. useita kaivinkoneurakoitsijoita sekä leipomo-, maatilamatkailu- ja luomuviljely-yrittäjät sekä ompelijat.
Toimintaa kylällä > Kansa- ja peruskoulu 1884-2006

Niinikosken ensimmäinen kansakoulu valmistui vuonna 1884. Rakennus tunnetaan nimellä Savikukko, sillä sen eristyksessä on käytetty savea ja kanervaa. Savikukon viereen valmistui toinen koulurakennus vuonna 1903.
Niinikosken peruskoulu lakkautettiin vuonna 2006. Tämän jälkeen Niinikosken osakaskunta vuokrasi uutta koulurakennusta, kunnes se myytiin yksityiskäyttöön syksyllä 2011. Savikukossa pidetään kyläkahvilaa ja kylätoimistoa.
Toimintaa kylällä > Kyläyhdistys

Niinikosken kyläyhdistys ry:llä on vuokrattava seurantalo Kerhola Marjumäentie 36:ssa. Se on rakennettu 1923 Uudenmaan läänin maanviljelysseuran rakennusneuvoja Siikosen suunnitelman mukaan. Kylätalo on peruskorjattu vuosina 2009–2018. Vuonna 2002 Niinikoski sai Päijät-Hämeen vuoden kylä -kunniamaininnan.
Kerholassa on sali ja teatterinäyttämö, pääasiassa Metoksen laitteilla varustettu suurkeittiö, sen toisella puolella ruoka- ja kokoussali. Piha-alueella on hirsikota  Tapio Metsänkuningas, WC, tupakkapaikka linja-autopysäkin katoksin ja frisbeegolfin ensimmäiset radat.
Kerholassa on rakennusteknisesti kaksi osaa: 1923 rakennettu nykyiselle paikalleen siirretty hirsinen osa ja myöhemmät nykyiselle paikalle rakennetut laajennusosat.
Luonnonsuojelu

Niinikoskella on Kairessuo-Mieliäissuon luontopolku, minkä pituus on 3,2 kilometriä. Polku toteutettiin 2007 pääasiassa Natura 2000 -luonnonsuojelualueelle, mutta se sijoittuu osaksi itä- ja pohjoisreunoiltaan myös muualle yksityisten maanomistajien maille. Luontopolun toteuttamiseen osallistuivat useat yhteisöt, yritykset ja yhdistykset. Mieliäissuon Natura 2000 -luonnonsuojelualueen tunnus on FI0100073 Mieliäissuo, ja sen sijainti on virallisessa luettelossa: E 25°52', N 60°48'. Mieliäissuo kuuluu valtakunnalliseen soidensuojeluohjelmaan.
Kyläyhdistys järjestää syyskuisin luonnonsuojelualueella kävelytapahtuman.
Urho Kekkonen

Urho Kekkonen perusti vuonna 1970 Tasavallan Presidentin Arkistosäätiön. Urho Kekkosen arkisto sijoitettiin Niinikoskelle, entisille Seppälän Hovilan tilan maille. Arkistoon Kekkonen luovutti kirjallista aineistoa historian tutkimuksen edistämiseksi. Kekkosen vaikutuksesta kylään on sijoittunut myös museoviraston suuri varasto, jolle Kekkonen lahjoitti tontin.
2020 museoviraston keskusvarasto myytiin kiinteistösijoittajalle. Virasto siirtää arkistonsa Vantaalle.
Huovilan maatilan päärakennus ja navetta jäävät Urho Kekkosen säätiölle.
Kyläyhdistys järjestää elokuisin UKK-kävelyn 3,3 km:n, 5 km:n ja 10 km:n matkoin. 28. elokuuta 2021 järjestettiin Kerhola-seurantalolta järjestyksessään 22. UKK-kävely, minkä lyhyin reitti käsitti matkan Huovilan tilalle ja takaisin.
Tapolan Kyläyhteisö

Niinikoskella sijaitsee vuonna 1974 aloittanut Tapolan Kyläyhteisö, jonka toiminta perustuu Rudolf Steinerin antroposofisiin oppeihin. Yhteisö antaa kodin ja hoitoa kehitysvammaisille kodinomaisessa taloyhteisössä. Yhteisö hoitaa biodynaamista maatilaa ja sillä on lisäksi kutomo, juustola ja yrittipaja.
Aiheesta muualla

Päijät-Hämeen kylät: Niinikosken verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Urho Kekkosen Arkisto
Tapolan Kyläyhteisö (Arkistoitu – Internet Archive)
Orimattila
Kuntakeskuksen osat ja kylät
Luonto
| --- | --- |
Järvet, lammikot ja lähteet sekä joet: Mallusjärvi - Hanijärvi - Iso Onkijärvi - Iso Salmijärvi - Kaitajärvi - Kalliojärvi - Koukkujärvi - Kylänjärvi - Kuustjärvi - Lammi - Mustajärvi - Nikkijärvi - Onkijärvi - Ojajärvi - Pahajärvi - Pyhäjärvi – Säyhtee - Salusjärvi - Tekemäjärvi - Tihaja - Tuhkurinjärvi - Valkeajärvi - Villikkalanjärvi – Vähä Onkijärvi - Ylemmäisjärvi
Luonnonsuojelualueet: Mallusjoen vanha metsä – Mieliäissuo
Luonnonmuodostumat: 
Nähtävyydet ja tapahtumat
| --- | --- |
Museot: Artjärven kotiseutumuseo – Orimattilan kotiseutumuseo - Orimattilan taidemuseo – Pullomuseo
Rakennukset ja alueet: Orimattilan kirkko
Kiinteät muinaisjäännökset: Mallusjoen jäännökset
Patsaat ja veistokset: J. H. Erkon patsas
Tapahtumat: Orimattila Kantri
Muuta: Orimattilan nuorisoseura
Urheilu
| --- | --- |
Liikuntapaikat: Orimattilan urheilutalo - Orimattilan ampumarata
Urheiluseurat: Heinämaan Pallo (salibandy) - Orimattilan Badminton Club (sulkapallo) - Orimattilan Invalidit (vammaisliikunta) - Orimattilan Judoseura (judo) - Orimattilan Jymy (ammunta, ampumahiihto, hiihto, koripallo, kuntourheilu, lentopallo, uinti, yleisurheilu) - Orimattilan Karate (karate) - Orimattilan Latu (kuntoliikunta) - Orimattilan Moottorikerho (moottoripyöräurheilu) - Orimattilan Voimistelijat (naisvoimistelu) - Orimattilan Pedot (jalkapallo, jääkiekko) - Orimattilan Seudun Urheiluampujat (urheiluammunta) - Orimattilan Ratsastajat (ratsastus) - Orimattilan Taekwondoseura ry (taekwondo) - Orimattilan Tennis (tennis) - Orimattilan Toive (hiihto, moottoriurheilu, kuntourheilu, yleisurheilu) - Orimattilan Urheiluautoilijat (autourheilu) - Rastivarsat (suunnistus, hiihtosuunnistus, kuntourheilu) - Vartion Ratsutilayhdistys ry (ratsast
Liikenne ja logistiikka
| --- | --- |
Liikennekeskukset: Orimattilan linja-autoasema
Hollolan kautta kulkevat tiet: seututie 162 - seututie 167
Orimattilan kautta kulkevat radat: Lahden oikorata - rataosuus 252 Lahti-Loviisa satama
Sisäiset liikenneväylät: seututie 162 - seututie 167
Muuta Orimattilaan liittyvää
| --- | --- |
Kunta ja hallinto: Kunnanvaltuusto – Vaakuna
Media: Etelä-Suomen Sanomat – Orimattilan Sanomat – Seutuneloset - Radio Voima
Oppilaitokset: Erkko-lukio
Muuta Orimattilaan liittyvää: Orimattilan seurakunta – Orimattilan suojeluskunta – Hollolan rovastikunta – Päijät-Hämeen keskussairaala -
Ruijannokiperhonen

| Ruijannokiperhonen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Silmälläpidettävä  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Päiväperhoset Papilionoidea
Heimo::  Täpläperhoset Nymphalidae
Alaheimo::  Heinäperhoset Satyrinae
Tribus::  Satyrini
Suku::  Nokiperhoset Erebia
Laji::  medusa
Kaksiosainen nimi
 Erebia medusa  (Denis & Schiffermüller, 1775) 
Katso myös
   Ruijannokiperhonen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruijannokiperhonen (Erebia medusa) on täpläperhosten heimoon ja heinäperhosten alaheimoon kuuluva pienehkö päiväperhonen. Ruijannokiperhonen esiintyy palearktisella alueella ja siitä on kuvattu useita alalajeja. Laji on rauhoitettu Suomessa 1. lokakuuta 2009 alkaen.
Levinneisyys

Ruijannokiperhosen nimialalaji (Erebia medusa medusa) esiintyy Keski- ja Etelä-Euroopan vuoristoista itään Vähään-Aasiaan ja pohjoisessa satunnaisesti Viroon asti. Alalaji Erebia medusa polaris esiintyy Fennoskandian pohjoisosissa. Muita alalajeja esiintyy Uralilla, Kaukasiassa ja Siperian kautta Amurille ja Kiinaan.
Fennoskandian alalaji esiintyy Norjassa ja Suomessa 68° pohjoispuolella. Suomessa lajia tavataan ajoittain runsaana Inarin–Utsjoen alueella ja yksi löytö on Enontekiöltä.
Koko ja ulkonäkö

Ruijannokiperhosen etusiiven pituus on yleensä 19–25 mm. Suomessa on mitattu siipien kärkiväliksi 33–41,5 mm. Naaraat ovat keskimäärin koiraita kookkaampia. Siipien yläpinnan pohjaväri on koirailla tummanruskea, naarailla hieman vaaleampi. Kirjaukset ovat niukkoja. Siipiripset ovat yksiväriset. Siipien yläpinnalla on kärjen lähellä valkoteräinen kaksoissilmätäplä, jonka ympärillä on punakeltainen rengas. Tämän lisäksi siivissä on vaihteleva määrä täpliä riippuen alalajista. Naarailla täplät ovat usein isompia ja kirjaukset laajempia.
Elinympäristö

Ruijannokiperhosen elinympäristöä ovat suomaasto, kosteat niityt ja avoin metsämaasto. Levinneisyysalueen pohjoisosissa laji esiintyy alangoilla, etelämpänä se on vuoristolaji, jota tavataan noin 2 000 metrin korkeudelle asti.
Alalaji Erebia medusa polaris esiintyy tunturien koivuvyöhykkeessä ja joenvarsiniityillä, merenpinnan tasosta 200–300 metrin korkeudelle asti.
Lentoaika ja elintavat

Lentoaika on toukokuusta heinäkuuhun riippuen esiintymisalueen leveysasteesta ja korkeudesta. Alalaji Erebia medusa polaris lentää Suomessa keskimäärin heinäkuun alkupuolella. Laji talvehtii toukkana kaksi kertaa, ensimmäisen kerran keskenkasvuisena ja toisen kerran täysikasvuisena.
Ravintokasvi

Toukan ravintokasveja ovat lampaannata (Festuca ovina), rantanurmikka (Poa palustris) ja lehtotesma (Milium effusum).
Aiheesta muualla

Suomen Perhoset: Ruijannokiperhonen
Ruijannokiperhonen (Erebia polaris)
Perhosopas: Ruijannokiperhonen (Erebia polaris) (Arkistoitu – Internet Archive)
UniProt, Taxonomy: Erebia medusa (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Erebia medusa:  Wikidata: Q1093322  Wikispecies: Erebia medusa  ADW: Erebia_disa  BioLib: 51714  BOLD: 100005  CoL: 6GDF8  EoL: 134621  EPPO: EREBME  Fauna Europaea: 441357  Fauna Europaea (new): 2b96c337-3f19-43e3-b8ad-e7e062ce5ca6  GBIF: 5134680  iNaturalist: 333774  LoB: 6284  MaBENA: ErebiMedus  NCBI: 447850  Observation.org: 751  Open Tree of Life: 1034484  Laji.fi: MX.60984 
Papilio medusa:  Wikidata: Q109585526  GBIF: 7499407