stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Vladimir Obuhov
Elämä ja urheilu-ura

21. elokuuta 1935 Moskovassa syntynyt Obuhov valmensi Neuvostoliiton miesten maajoukkuetta, joka hän valmennusaikanaan 1985–1986 saavutti MM-hopeaa Espanjassa 1986 ja Euroopan mestaruuden Länsi-Saksassa 1985. Hänen alaisuudessaan Neuvostoliitto voitti myös universiadimestaruuden vuonna 1985 ja nuorten ikäluokkien EM-kilpailuissa yhteensä kuusi mestaruutta sekä yhden hopean. Obuhov valmensi myös Maltan miesten maajoukkuetta. Seurajoukkueissa hän valmensi MBK Dinamo Moskovan Neuvostoliiton pääsarjassa kahdesti pronssille. Obuhov kuolemasta 84-vuotiaana uutisoitiin 16. heinäkuuta 2020.
Viktoriaaninen bulldoggi

| Viktoriaaninen bulldoggi> Avaintiedot |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Englanti,  Iso-Britannia
Nykyinen käyttö:  seurakoira
Muita nimityksiä:  Victorian Bulldog
Ulkonäkö
Paino:  36–41 kg
Säkäkorkeus:  51 cm
Viktoriaaninen bulldoggi (Victorian Bulldog) on englantilainen koirarotu.
Ulkonäkö

Rotu muistuttaa ulkoisesti 1800-luvun englanninbulldoggia, ja se on atleettinen. Säkäkorkeus on 51 cm ja paino 36–41 kg.
Alkuperä

Nimestään huolimatta viktoriaaninen bulldoggi on nykyaikainen projekti, jonka tarkoituksena on luoda uudelleen alkuperäinen työkoirana käytetty bulldoggi. Siitä vastaa Ken Mollett, joka on kahden vuosikymmenen aikana saanut jalostettua modernia bulldoggia pitkäraajaisemman koiran.
Terveys

Eräs viktoriaanisen bulldoggin omistaja kuvailee, kuinka hänen koiransa voi juosta maileja ja maata auringossa ilman että se kärsisi kipeistä ihokurtuista tai hengitysongelmista. Ken Mollett vastaavasti mainitsee, että rotu ei tuhise eikä kuorsaa.
Virta (yhtye)

| VIRTA |
| --- | --- |
 VIRTA esiintymässä On the Rocks -klubilla Helsingissä toukokuussa 2018.
Tiedot
Toiminnassa:  2011–
Tyylilaji:  pohjoismainen jazz, post-rock, elektroninen musiikki
Kotipaikka:  Helsinki
Levy-yhtiö:  Svart Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Virta (tyylitelty VIRTA) on vuonna 2011 Kuopiossa perustettu ja sittemmin helsinkiläistynyt instrumentaalitrio, joka yhdistelee musiikissaan pohjoismaista jazzperinnettä, post-rockia sekä elektronisen nykymusiikin elementtejä. Yhtye on julkaissut kolme albumia: Tales from the Deep Waters (2012), Hurmos (2016). ja Horros (2023).
Virta on tullut tunnetuksi voimakkaista audiovisuaalisista konserteistaan. Alkuvuonna 2017 yhtye järjesti kuusi kaupunkia kattavan audiovisuaalisen levynjulkaisukiertueen, jossa se esiintyi visuaalitaiteilijan, valosuunnittelijan ja äänisuunnittelijan kanssa. Levynjulkaisukiertueen jälkeen yhtye on konsertoinut lukuisilla klubi- ja festivaalilavoilla Suomessa ja muualla Euroopassa.
Elokuussa 2018 Virta kutsuttiin esiintymään Ylen tilaamaan Timanttinen keikka -konserttisarjaan, joka järjestettiin G-livelabissa, Helsingissä. Loppuunmyyty konsertti taltioitiin televisiointia varten. Yhtyettä käsittelevä jakso esitettiin Yle Teemalla 27. marraskuuta 2018, minkä jälkeen se oli katsottavissa Yle Areenassa.
Jäsenet

Antti Hevosmaa – trumpetti, laulu, elektroniikka
Heikki Selamo – kitara, laulu, elektroniikka
Erik Fräki – rummut, lyömäsoittimet, elektroniikka
Diskografia > Albumit

Tales from the Deep Waters (2012,  , Tourist Information)
Hurmos (2016,  Svart Records)
Horros (2023,  Svart Records)
Vähäjärvi (Multia)

| Vähäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Multia
Koordinaatit:  62°26′35″N, 24°49′12″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Multianjoen valuma-alue (35.67)
Laskujoki:  Hallapuro 
Järvinumero:  35.674.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  151,7 m  
Rantaviiva:  1,514 km  
Pinta-ala:  12,433 ha  
Tilavuus:  0,0003612 km³ 
Keskisyvyys:  2,91 m  
Suurin syvyys:  7,8 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähäjärvi 
Vähäjärvi  on Keski-Suomessa Multialla Multian taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 361 200 kuutiometriä eli 0,361 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 7,8 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä..
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Sarajoen alueeseen (35.674) se kuuluu.
Vuorelan koulukoti

| Vuorelan koulukoti> Vuorela skolhem |
| --- | --- |
Sijainti:  Vihti
Tyyppi:  Koulukoti
Perustettu:  1891
Verkkosivut
Vuorelan koulukoti (ruots. Vuorela skolhem) on Vihdissä, Uudellamaalla sijaitseva yksi Suomen valtion kuudesta koulukodista, jota valvoo Opetushallitus ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Vuorelan koulukoti on tarkoitettu lastensuojelun sijaishuoltoa tarvitseville peruskouluikäisille nuorille.
Vuorelan koulukodin alue on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö ja siten suojeltu.
Historia

Vuorelan koulukodin tontti on erotettu valtiolle jo vuonna 1891 tyttöjen suoja- ja koulukodiksi. Koulukoti oli Suomen ensimmäinen vain tytöille tarkoitettu koulukoti. Koulun opetus- ja asuinrakennukset on rakennettu 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun vaihteessa. Koulukodin johtajana toimi Hanna Hernberg. Hernberg vieraili Tanskassa ottamassa mallia Holstejnminden -nimisestä vuonna 1833 perustetusta kasvatuslaitoksesta. Hernberg asui läheisessä Solmilan huvilassa.
Ensimmäisessä rakennusvaiheessa 1890-luvulla pihapiiriin valmistui Vanhala, Miehelä ja Johtola. Opistola -niminen rakennus valmistui heti 1900-luvun alussa. 1930-1950-luvuilla on rakennettu myös laajennusosia ja lisärakennuksia. Vanhalan ja Miehelän ovat suunnitelleet arkkitehdit Theodor Decker ja Sebastian Gripenberg. Opistolan ja Johtolan Hugo Lindberg ja Sebastian Gripenberg.
Vindån

| Vindån |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Itä-Götanmaa, Kalmar
Maakunnat:  Småland, Itä-Götanmaa
Kunnat:  Valdemarsvik, Västervik
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vindånin vesistö
Pinta-ala:  303,5 km²  
Järvisyys:  10 % 
Pääuoman pituus:  15 km 
Pääuoman osuudet:  Vindån ←Fänån ←(ei tietoa)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Vindommen, Skedshult, Västervik
 :  58.0902°N, 16.4882°E
Laskupaikka:  Skeppsgården, Valdemarsvik
 :  58.0279°N, 16.6581°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  24 m  mpy.
Laskukorkeus:  0 m
Korkeusero:  24 m
Pituus:  15 km  
Kaltevuus:  1,6 m/km
Keskiylivirtaama:  7,53 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  1,98 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,42 m³/s (MNQ) 
Muuta
Vindån on Ruotsissa Itä-Götanmaan läänissä virtaava 15 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Vindånin vesistössä sen pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 304 neliökilometriä ja se laskee Itämeren pääaltaaseen  Valdemarsvikin kunnassa.
Vesivoimaa

Jokeen rakennettiin vuonna 2009 pieni vesivoimalaitos, jonka teho on 55 kilowattia ja vuosituotanto 0,20 gigawattituntia.
Käännös suomeksi
Väinö Hyppönen

Väinö Hyppönen.
Väinö Daniel Hyppönen (15. joulukuuta 1878 Kuopio – 1958) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut kenkätehtailija.
Hyppösen isä toimi kauppiaana Kuopiossa ja hän muutti jo nuorena Tampereelle jossa hän kävi myös kauppaopiston kurssin. Koulusta päästyään Hyppönen oli rahastonhoitajana Edward Walleniuksen 1897 perustamassa Suomen Kenkä- ja Nahkatehdas Oy:ssä Korkeakoskella vuoteen 1905 saakka ja sitten viisi vuotta Tampereen Sanomain Oy:n taloudenhoitajana.
Oman kenkätehtaan Hyppönen perusti Tampereelle 1910 ja yrityksestä muodostettiin 1912 osakeyhtiö Hyppösen Kenkätehdas Oy. Hyppönen oli yhtiön toimitusjohtajana kevääseen 1926 saakka. Vuonna 1912 yhtiö hankki kolmikerroksisen tehdasrakennuksen Viinikankatu 19:stä, mutta se kävi pian ahtaaksi tuotannon kasvaessa. Uusi arkkitehti Jussi Paatelan suunnittelema kuusikerroksinen tehdasrakennus valmistui Tampereen Hatanpäälle 1917. 1920-luvun alussa tehtaassa oli noin 500 työntekijää ja päivittäin valmistui tuhat paria jalkineita. 1920-luvulla tehdas valmisti huomattavia määriä sotilassaappaita. Tehtaan myynti oli suurimmillaan vuonna 1921 yli 27 miljoonaa markkaa. Kovan kilpailun takia vaikeuksiin joutunut Hyppösen kenkätehdas joutui 1927 Pohjoismaiden Yhdyspankin haltuun ja kenkien valmistus päättyi. Kumiteollisuus Oy osti tehtaan vuonna 1928 ja tehtaassa valmistettiin sitten kumijalkineita ja kaasunaamareita. Nykyisin tehdasrakennuksessa toimii Hatanpään Teollisuustalo.
Hyppönen oli sittemmin toimitusjohtajana Väinö Hyppönen Oy:ssä joka edusti Suomessa useita ulkomaisia nahka- ja kenkäteollisuuden tarvikkeita valmistaneita tehtaita. Hyppönen johti myös Keski-Suomen Terva Oy:tä. Hän oli Suomen jalkinetehtaiden työnantajaliiton johtokunnan puheenjohtajana sekä kauppa- ja teollisuuskomitean neuvoston jäsenenä. Hän kuului Tampereen teatterin johtokuntaan ja omisti myös merkittävän taidekokoelman.
Väinö Hyppösen testamenttilahjoituksesta muodostettiin Väinö ja Mauri Hyppösen Stipendirahasto joka jakaa opintostipendejä.
Walter Qvist

Walter Gunnar Theodor Qvist (9. heinäkuuta 1890 – 8. helmikuuta 1961 Turku) oli suomalainen kemisti ja Åbo Akademin professori.
Walter Qvistin vanhemmat olivat valtioneuvos Ernst Edvard Qvist sekä Anna Franciska Snellman. Kuvanveistäjä Gerda Qvist oli hänen siskonsa.
Qvist kirjoitti ylioppilaaksi 1912, valmistui filosofian kandidaatiksi 1914 ja väitteli tohtoriksi 1919. Hän oli vuosina 1918–1919 Kymin tehtaiden ja vuosina 1919–1924 Åströmin tehtaiden kemiallisen laboratorion johtajana Qvist oli vuodesta 1922 Åbo Akademin dosentti ja sitten vuodesta 1926 yleisen kemian teknologian professori. Hän oli Åbo Akademin kauppakorkeakoulun rehtori 1929–1957 sekä Åbo Akademin kemiallis-teknillisen tiedekunnan dekaani 1928–1954 ja vararehtori 1942–1946. Hän kuului Vakuutusyhtiö Sammon johtokuntaan vuodesta 1922 ja Turun Säästöpankin hallitukseen vuodesta 1944. Hänet vihittiin kauppatieteen kunniatohtoriksi 1958.
Vuorela (Siilinjärvi)

| Vuorela |
| --- | --- |

Suuralue:  Etelä-Siilinjärvi
Väkiluku:  2 774
Vuorelan Sandelsintielle vuonna 2008 valmistunut kerrostalo.
Vuorela on Siilinjärven eteläisin osa, joka sijaitsee aivan Kuopion rajan tuntumassa. Kuopion pohjoisista kaupunginosista Vuorelan erottavat vain Kallansillat. Vuorela kasvaa jatkuvasti sinne rakennettavien uusien kerrostaloalueiden myötä. Vuorelassa on noin 2 800 asukasta (31.12.2004).[vanhentunut linkki] Vuorelan kautta kulkevat valtatie 5 ja valtatie 9.
Kunnonpaikan viereen nousee kaksi kerrostaloa (maaliskuu 2008).
Vuorelasta on kotoisin muiden muassa poliitikko Jyrki Katainen ja jääkiekkoilijat Tuomas Kiiskinen, Tommi Jokinen ja Eetu Luostarinen.
Palvelut

Vuorelassa on kaksi päivittäistavarakauppaa: S-market ja K-Market. Vuorelassa on myös apteekki ja Teboil. Vuorelassa sijaitsevat Kylpylähotelli Kunnonpaikka, Vuorelan kirkko, ja Vuorelan koulu, jossa opetetaan luokka-asteita 1–6. Koulussa on noin 300 oppilasta. Koulu purettiin sisäilmaongelmien takia, ja uuden koulun on tarkoitus valmistua vuoden 2020 loppuun mennessä.
Vimpalampi

| Vimpalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Laukaa
Koordinaatit:  62°24′19″N, 26°08′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kuusveden–Kynsiveden alue (14.35)
Laskuoja:  oja Kuusveteen 
Järvinumero:  14.351.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  85,3 m  
Pituus:  320 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,65 km  
Pinta-ala:  1,579 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVimpalampi 
Vimpalampi  on Keski-Suomessa Laukaassa Kuusvedenrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Kuusveden–Kynsiveden alueella (14.35), jonka Kuusveden lähialueeseen (14.351) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,3 metriä mpy.
Vuorilampi (Viitasaari, Kotvala)

| Vuorilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°13′44″N, 25°20′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen pohjoisosan alue (14.43)
Laskupuro:  puro Kalliojärveen 
Järvinumero:  14.437.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  140,3 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  0,866 km  
Pinta-ala:  2,189 ha  
Tilavuus:  0.000093 km³ 
Keskisyvyys:  4,25 m  
Suurin syvyys:  7,5 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVuorilampi 
Vuorilampi tai Mustalampi on Keski-Suomessa Viitasaarella  Kotvalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 400 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 93 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys on 7,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen pohjoisosan alueella (14.43), jonka Komujoen valuma-alueeseen (14.437) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,3 metriä mpy.
Andhadhun

| Surman sävel> Andhadhun |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Sriram Raghavan
Käsikirjoittaja:  Sriram Raghavan Hemanth M. Rao Pooja Ladha Surti Arijit Biswas Yogesh Chandekar
Tuottaja:  Sudhanshu Vats Ajit Andhare Gaurav Nanda Ashok Vasodia Kewal Garg Sanjay Routray Odette Mayfair-Joy
Säveltäjä:  Amit Trivedi Raftaar Girish Nakod
Kuvaaja:  K. U. Mohanan
Leikkaaja:  Pooja Ladha Surti
Pääosat:  Tabu Ayushmann Khurrana Radhika Apte
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Intia
Tuotantoyhtiö:  Viacom 18 Motion Pictures Matchbox Pictures
Levittäjä:  Viacom 18 Motion Pictures Netflix
Ensi-ilta:  5. lokakuuta 2018
Kesto:  138 min
Alkuperäiskieli:  hindi
Aiheesta muualla
IMDb 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Andhadhun (suom. ”Sokeasti”), televisioesityksessä Surman sävel, on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen mustan komedian rikostrilleri. Sen on ohjannut Sriram Raghavan ja pääosia näyttelevät Tabu, Ayushmann Khurrana ja Radhika Apte. Elokuva kertoo sokeasta pianistista, joka tahattomasti joutuu sotketuksi entisen elokuvanäyttelijän murhaan. Suomen televisiossa elokuva on esitetty Yle Teema & Fem -kanavalla.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tabu  | … |  Simi Sinha   |
|  Ayushmann Khurrana  | … |  Akash Sarraf   |
|  Radhika Apte  | … |  Sophie   |
|  Anil Dhawan  | … |  Pramod Sinha   |
|  Zakir Hussain  | … |  tohtori Krishna Swami   |
|  Ashwini Kalsekar  | … |  Rasika Jawanda   |
|  Manav Vij  | … |  komisario Manohar Jawanda   |
|  Chaya Kadam  | … |  Sakhu Kaur   |
|  Pawan Singh  | … |  Murli Kanth   |
|  Mohini Kewalramani  | … |  rouva D’Sa   |
|  Gopal K. Singh  | … |  alikomisario Paresh Kadam   |
|  Rashmi Agdekar  | … |  Daani Sinha   |
|  Kabir Sajid Sheikh  | … |  Bandu   |
|  Rudrangshu Chakrabarti  | … |  Murli   |
|  Pratik Nandkumar More  | … |  Surya   |
|  Mahesh Rale  | … |  P. Kamdar   |
|  Abhishek Shukla  | … |  metsästäjä   |
|  Jaydutt Vyas  | … |  Alurkar   |
Soundtrack

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Laulaja(t) | Kesto |  |  |  |  |  |  |
| 1. | ”Naina Da Kya Kasoor” | Amit Trivedi | 3.30 |  |  |  |  |  |  |
| 2. | ”Aap Se Milkar” | Abhijeet Srivastava, Aakanksha Sharma | 3.56 |  |  |  |  |  |  |
| 3. | ”Wo Ladki” | Arijit Singh | 4.12 |  |  |  |  |  |  |
| 4. | ”Laila Laila” | Amit Trivedi | 3.23 |  |  |  |  |  |  |
| 5. | ”Oh Bhai Re” | Shadab Faridi, Altamash Faridi | 3.25 |  |  |  |  |  |  |
| 6. | ”Andhadhun Title Track” | Raftaar | 2.54 |  |  |  |  |  |  |
| 7. | ”Andhadun” (Theme 1)  | Amit Trivedi | 4.15 |  |  |  |  |  |  |
| 8. | ”Andhadun” (Theme 2)  | Amit Trivedi | 2.40 |  |  |  |  |  |  |
| 9. | ”Naina Da Kya Kasoor” (Electronic)  | Amit Trivedi | 3.48 |  |  |  |  |  |  |
| 10. | ”Aap Se Milkar” (Reprise)  | Ayushmann Khurrana | 2.26 |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  | 34.29 |  |  |  |  |  |  |
Vastaanotto

Box Office India julisti Andhadhunin ”hitiksi”.
Arviot

Hindustan Times:
Seura:
The Times of India:
The Indian Express:
Helsingin Sanomat:
Uudelleenfilmatisoinnit

Elokuvasta on tehty telugunkielinen versio Maestro, malajalaminkielinen versio Bhramam ja tamilinkielinen versio Andhagan.
Aiheesta muualla

Andhadhun Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Walter Reder

Walter Reder
Walter Reder (4. helmikuuta 1915 – 26. huhtikuuta 1991) oli kansallissosialistisen Saksan SS-upseeri, joka toimi SS-divisioona Totenkopfissa sekä 16. SS-panssarikrenatööridivisioona Reichsführer SS:ssä. Hänellä oli rautaristin ritarinristi ja Hitlerin vuonna 1942 käyttöön ottama Saksan risti. Hän sai toisen maailmansodan jälkeen elinkautisen vankeusrangaistuksen sotarikoksista.
Reder syntyi nykyisen Tšekin alueella. Hän liittyi nuorena Hitler-Jugendiin ja 9. helmikuuta 1933 SS:ään. Reder vammautui menetettyään vasemman käsivartensa Harkovan kolmannessa taistelussa 1943. Hän sai Sturmbannführerin arvon 30. tammikuuta 1944.
Reder osallistui Marzabotton verilöylynä tunnettuun joukkomurhaan Italiassa 1944. Marzabottossa ja kahdessa viereisessä kylässä sattunut joukkomurha tehtiin syksyllä kostona partisaani-iskuista. Reder tuomittiin lokakuussa 1951 Bolognassa elinkautiseen. Hän osoitti katumusta joulukuussa 1984 Marzabotton asukkaille lähettämässään kirjeessä.
Reder vapautui vankilasta 24. tammikuuta 1985 ja kuoli Wienissä 1991. Hän oli 76-vuotias.
Visit Finland

Visit Finland on Business Finlandin yksikkö, joka toimi nimellä Suomen matkailun edistämiskeskus 31.12.2014 asti. Se toimii valtakunnallisena matkailualan asiantuntijana ja aktiivisena toimijana ulkomailta Suomeen suuntautuvan matkailun edistämisessä. Visit Finland kokoaa tietoa erityisesti matkailun markkinoinnin sekä tuotteiden ja palveluiden kehittämisen avuksi. Tehtävänä on myös tukea yrityksiä viemään ulkomaille tuotteitansa ja palvelujaan. Visit Finlandin toiminta rahoitetaan valtion budjetista. Visit Finlandin johtajana toimii Kristiina Hietasaari.
Toimintamalli

Visit Finlandilla ei ole ulkomailla toimistoja. Valituilla kohdemarkkinoilla Visit Finland -tehtäviä hoitavat Business Finlandin toimistoissa nimetyt matkailutoimialan asiantuntijat tai Visit Finland -edustajat. Suomessa painopiste on alueellisen ja teemallisen yhteistyön rakentamisessa ja toimivien yritysverkostojen muodostamisessa. Visit Finland ei tee kotimaanmatkailun edistämistä. Työ- ja elinkeinoministeriö tukee kotimaanmatkailun kehittämistä ja edistämistä myös erilaisten avustusten välityksellä. Ministeriö on tukenut Suoma ry:n koordinoimaa ”100 syytä” matkailla Suomessa -kampanjaa vuosina 2018–2022 valtionavustuksilla.
Tavoitteet

Visit Finlandin missiona on edistää Suomen kiinnostavuutta kansainvälisesti kestävänä ja houkuttelevana matkakohteena ja edesauttaa yritysten, yritysryhmien ja matkailualueiden kestävää kansainvälistä kasvua.
Edustus kansainvälisesti

Visit Finlandilla on kansainvälinen edustajaverkosto
Iso-Britannia
Espanja
Ranska
Saksa (Itävalta, Sveitsi, Alankomaat, Belgia, Luxemburg)
Yhdysvallat
Japani
Kiina
Korea
Intia
Myynnin edistämiskeinot

Markkinoinnin jakelukanavaselvitykseen kuuluvat uudet ja vanhat matkanjärjestäjät. Myyntikäynnit, verkostoitumis- ja myyntitilaisuudet sekä ammattimessut ja -näyttelyt ovat osa myyntistrategiaa. Markkinointi sekä tiedottaminen Suomen matkailualan uutisista matkanjärjestäjille ovat myös tärkeitä.
Kohderyhmä

Suomen matkailun kohderyhmänä ovat ihmiset, joiden arvoihin sopii matkailu Suomessa. Visit Finland käyttää kohderyhmästä nimeä Modernit humanistit. Kohderyhmään kuuluvat välttävät massaturismia, valitsevat massakohteiden sijaan paikallisia kokemuksia ja suhtautuvat kriittisesti mainontaan.
Muuta

Vuonna 2015 järjestön julkaisema markkinointivideo Lapista aiheutti kohun, kun saamelaisista annettiin videolla stereotyppinen kuva likaisiin vaatteisiin pukeutuneista villi-ihmisistä, jotka tanssivat laavunuotion äärellä. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio otti kantaa mainosvideon antamaan negatiiviseen kuvaan ja pyysi järjestöä muuttamaan markkinointivideotaan sekä poistamaan alkuperäisen videon jakelusta.
Vuonna 2019 Visit Finland lanseerasi suuren suosion saaneen Rent a Finn -kampanjan, jossa kahdeksan onnellisuusopasta tutustutti kansainvälisiä matkailijoita suomalaisten onnellisuuteen. Rent a Finn -kampanja sai myös menestystä kansainvälisissä kilpailuissa.
Vähäjärvi (Kouvola, Anjala)

| Vähäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola (Anjalankoski)
Koordinaatit:  60°40′24″N, 26°55′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kymijoen alaosan alue (14.11)
Tulo-oja:  oja Savijärvestä
Laskuoja:  Kortesuonoja 
Järvinumero:  14.111.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  28,8 m  
Pituus:  460 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  1,043 km  
Pinta-ala:  3,659 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähäjärvi 
Vähäjärvi  on Kymenlaaksossa Kouvolan Anjalankoskella, Marinkylän itäpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 28,8 metriä mpy.
Väinö Kustaa Siltala

Saappaan kylän kotitalo.
Väinö Kustaa Siltala 1885-1925.
Kuvassa Väinö Kustaa Siltala ja Väinön käden alla telinevoimistelija V. Bergström.
Väinö Kustaa Siltala  (8. joulukuuta 1885 Saapaskylä, Koski Hl – 26. heinäkuuta 1925 Koski Hl) oli tunnettu voimamies.
Siltalan suku on isän puolelta kotoisin Padasjoen Auttoisilta, jossa isoisä oli torpparina. Siltala-sukunimi saatiin, kun pojat menivät kouluun ja heiltä kysyttiin nimeä. Kotipaikkaa kutsuttiin Sillantaukseksi ja Siltalaksi. Väinö Kustaalla oli pituutta 202 cm ja painoa enimmillään 146 kg. Hänet on haudattu Hämeenkosken Valkjärven hautausmaalle.
Hämeenkoskella Siltalaa pidetään tunnettuna. Vuoden 2009 kuntaidentiteettiselvityksessä Siltala listattiin yhdeksi kunnan historian tärkeimmistä henkilöistä.
Vn

Vn tarkoittaa seuraavia:
valtioneuvosto, VN, valtion ylin hallintovirasto
varanotaari, VN, korkeakoulututkinto
Vietnam, ISO 3166-1 -koodi VN, valtio tai muu maantieteellinen alue
Vietnam Airlines, IATA-koodi VN, lentoyhtiö
Värnamo Nyheter, VN, ruotsalainen paikallislehti.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vn”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vähäjärvi (Mestilä)

| Vähäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Eura 
Koordinaatit:  61°03′06″N, 22°08′37″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Vähäjärvenoja Pyhäjärveen 
Järvinumero:  34.035.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  45,3 m 
Rantaviiva:  2,841 km 
Pinta-ala:  16,331 ha  
 fiVähäjärvi 
Vähäjärvi sijaitsee Eurassa Mestilässä Satakunnassa ja kuuluu Eurajoen vesistön Vähäjärven valuma-alueeseen. Sen vedet laskevat Säkylän Pyhäjärveen.