stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Peloponnesolaissota
Joonian sota > Alkibiadeen paluu

Vuoden 407 eaa. kesällä Alkibiades pääsi jälleen palaamaan Ateenaan. Hänet otettiin vastaan sankarina ja hänet valittiin johtamaan laivastoa, jonka tehtäväksi tuli kukistaa Vähässä-Aasiassa vielä olleet spartalaisjoukot. Spartalaisen laivastoa johtamaan oli lähetetty navarkki Lysandros, jolla oli vahvat kytkökset Spartan kuninkaallisiin. Lysandros löysi myös yhteistyökumppanin Tissaferneen tilalle lähetetystä uudesta satraapista, Kyyroksesta, joka oli Persian kuninkaan Dareios II:n nuorempi poika. Kyyros lupasi maksaa spartalaisten soutajien palkat ja Lysandroksen toiveesta jopa korotti palkkoja entisestään. Tämän ansiosta spartalaisten oli helppo löytää kokeneita soutajia laivoihinsa. Soutajia jopa karkasi Ateenan laivastosta liittyäkseen spartalaisiin, ja pian ateenalaisilla oli jopa pula soutajista.
Alkibiadeen saavuttua Jooniaan hän teki kohtalokkaan virheen. Alkibiades jätti laivaston kokemattoman Antiokhoksen huostaan, samalla kun hän itse lähti toimittamaan erästä tehtävää. Päästyään yksin suuren laivaston johtoon Antiokhos päätti hyökätä spartalaista laivastoa vastaan. Lysandroksen johtamat spartalaiset löivät ateenalaiset Notionin taistelussa. Alkibiadeen oli tämän jälkeen jälleen paettava ateenalaisten parista, tällä kertaa lopullisesti. Alkibiadeen seuraajiksi ateenalaiset lähettivät kahdeksan uutta päällikköä.
Vuonna 406 eaa. Lysandroksen seuraajaksi lähetettiin uusi navarkki Kallikratidas. Spartan lakien mukaan navarkki sai toimia virassaan vain vuoden ajan kerrallaan. Kallikratidas halusi heti näyttää olevansa Lysandroksen veroinen, mutta ateenalaiset kukistivat hänet Arginusain taistelussa, jossa spartalaiset menettivät 70 laivaa. Voiton jälkeen ateenalaisia johtaneet kahdeksan päällikköä jättivät kuolleet ja haaksirikkoutuneet ateenalaiset meren armoille. Kun Ateenassa saatiin kuulla tapahtuneesta, nostettiin heti syyte kaikkia kahdeksaan vastaan. Päälliköt puolustivat itseään sillä, että taistelun jälkeen oli alkanut myrsky, joka oli estänyt heitä pelastamasta kaikkia meren armoille joutuneita. Kuusi päällikköä teloitettiin, mukaan lukien Perikleen poika. Kaksi pääsi pakenemaan, mutta heidät tuomittiin maanpakoon poissa olleina. Ateenalaiset katuivat pian teloituksia, mutta tehty oli tehty. Ateena oli yhdellä iskulla menettänyt suurimman osan kokeneimmista laivaston komentajistaan.
Sodan loppu > Ateenan piiritys

Vuonna 405 eaa. Lysandros nimitettiin Spartan laivaston varajohtajaksi, todellisuudessa hän oli kuitenkin laivaston todellinen päällikkö. Kyyroksen avustuksella hän varusti uudelleen spartalaisen laivaston ja suuntasi sen kanssa Hellespontokselle. Aigospotamoin taistelussa Lysandros tuhosi ateenalaisten laivaston.
Aigospotamoin voiton jälkeen spartalaiset alkoivat piirittää Ateenaa. Toinen Spartan kuninkaista, Pausanias, saapui Peloponnesokselta armeijan kanssa, samalla kun Agis hyökkäsi Dekeleiasta. Lysandros puolestaan saartoi Ateenan satamakaupungin Pireuksen. Vuoden 404 eaa. keväällä Ateena antautui.
Sodan loppu > Sodan seuraukset

Ateenan antauduttua Deloksen meriliitto hajotettiin virallisesti. Ateena pakotettiin mukaan Peloponnesolaisliitoon, ja Ateenan johtoon nousi kolmekymmentä oligarkkia. Spartalaiset hajottivat myös niin sanotut Pitkät muurit Ateenan ja Pireuksen välillä. Spartan liittolainen Theba olisi halunnut, että Ateena tuhottaisiin, mutta tähän spartalaiset eivät suostuneet.
Sodan loppu > Ateenan demokratian paluu

Ateenan demokraatit löysivät kuitenkin uuden johtajan Thrasybuloksesta. Hän kokosi pienen armeijan, jolla hän valtasi Fylen linnoituksen Attikan ja Boiotian rajalla. Ateenan kolmekymmentä hallitsijaa yrittivät lähettää Thrasybulosta vastaan oman armeijan, joka ei kuitenkaan saanut mitään aikaiseksi. Oligarkkien ainoa vaihtoehto oli pyytää spartalainen armeija apuun. Vuoden 404 eaa. lopulla demokraatit valtasivat Pireuksen ja pystyivät helposti pitämään sen, koska pitkät muurit oli hajotettu. Demokraattien ja oligarkkien välinen sisällissota jatkui vuoden 403 eaa. syyskuuhun asti. Tuolloin Spartan kuningas Pausanias puuttui asiaan ja palautti demokratian Ateenaan. Oligarkit saivat luvan asettua asumaan Eleusiin ja saivat jonkin ajan päästä palata Ateenaan.
Sodan loppu > Sparta ja Persia

Ateenan antauduttua Sparta sekaantui Persian sisäisiin kiistoihin. Spartalaisia auttanut Kyyros nuorempi kapinoi veljeään Artakserkses II:ta vastaan, ja eräs spartalainen Klearkhos johti kreikkalaisia palkkasotilaita niin sanotun Kyyroksen sotaretken aikana. Kyyroksen kukistuttua Spartan uusi kuningas Agesilaos valtasi Persialle kuuluvia alueita Vähässä-Aasiassa. Tämän jälkeen persialaiset alkoivat tukea Ateenaa, joka rakennutti uudelleen pitkät muurinsa, ja vuonna 395 eaa. muut kreikkalaiset kaupunkivaltiot aloittivat niin sanotun Korintin sodan Spartaa vastaan. Tämä sota loppui Antalkidaan rauhaan, jonka rauhanehdot Persian kuningas oli sanellut. Kreikan sisäiset sodat olivat vain vahvistaneet Persiaa, joka sai vallattua takaisin Joonian kaupungit.
Historialliset lähteet

Ateenalaisen historioitsijan Thukydideksen Peloponnesolaissota on tärkein lähteemme peloponnesolaissodasta. Thukydides käsittelee tapahtumia aina vuoteen 411 eaa. asti. Sodan lopusta kirjoitti Ksenofon Hellenikassaan. Komediakirjailija Aristofanes kirjoitti suurimman osan teoksistaan sodan aikana, ja hän viittaa sotaan useassa niistä. Aristoteleen koulukunnan tutkielma Ateenan valtiomuoto antaa myös lisätietoja sodasta. Roomalaiskaudella eläneiden Diodoros Sisilialaisen ja Plutarkhoksen teokset antavat myös lisätietoja peloponnesolaissodasta, koska he käyttivät lähteitä, jotka ovat myöhemmin kadonneet. Diodoroksen maailmanhistorian osat 12 ja 13 käsittelevät sotaa. Plutarkhoksen kirjoitusten joukossa peloponnesolaissotaan liittyvät Perikleen, Alkibiadeen, Lysandroksen ja Nikiaan elämäkerrat.
Myös monet muut antiikin kirjailijat kirjoittivat peloponnesolaissodasta. Muun muassa Eforos käsitteli sotaa maailmanhistoriassaan. Tämä teos on hävinnyt, mutta Diodoros käytti sitä lähteenään. Myös Theopompos kirjoitti oman Hellenikan, joka alkoi vuodesta 411 eaa. Tämäkin teos on hävinnyt, ja tiedämme sen sisällöstä vain Diodoroksen ansiosta.
Aristofanes kirjoitti useita komedioita sodan aikana. Useat niistä ottavat kantaa sotaa vastaan ja vitsailevat ateenalaisten poliitikkojen kustannuksella. Akharnalaiset-komediassa, joka esitettiin vuonna 425 eaa., sotaan väsynyt maanviljelijä Dikaiopolis solmii spartalaisten kanssa oman rauhansopimuksensa. Vuonna 411 eaa. kirjoitetussa Lysistratessa Ateenan naiset taas menevät seksilakkoon saadakseen miehensä lopettamaan sodan. Vuonna 424 eaa. esitetty Ritarit on Aristofaneen hyökkäys Kleonia vastaan. Ritareissa esiintyy hahmo nimeltä Demos ("kansa"), joka omistaa kaksi orjaa: "Nikiaan" ja "Demostheneen". Orjat valittavat Demoksen holhoojan "Paflogonialaisen" (Kleon) käytöksestä Demosta kohtaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Peloponnesolaissota Wikimedia Commonsissa
Peloponnesolaissodan osapuolet vuonna 431 eaa.
Perikleen rintakuva. Roomalainen kopio kreikkalaisesta alkuperäisestä patsaasta.
Attika peloponnesolaissodan aikaan.
Kuulu filosofi Sokrates otti osaa muun muassa Poteidaian taisteluun, jossa hänen kerrotaan pelastaneen ystävänsä Alkibiadeen hengen.
Antiikin Khalkidiken alue ympäristöineen.
Sisilia peloponnesolaissodan aikaan.
Spartalaista sotilasta esittävä patsas 400-luvulta eaa. Patsas esittää luultavasti Thermopylain sankaria Leonidasta.
Joonia Peloponnesolaissodan aikaan.
Trieeri eli kolmisoutu oli yleisin laivatyyppi peloponnesolaissodan aikaan.
Ateenalainen tetradrakhman raha 400-luvulta eaa.
Thukydidestä esittävä patsas. Hänet tunnetaan parhaiten teoksesta Peloponnesolaissota.
Belgian naisten jääkiekkomaajoukkue

Belgian naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Belgiaa naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2022 maassa oli 141 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa, vuonna 2024 jo liki tuhat. Vuodesta 2007 vuoden 2018 huhtikuuhun joukkue ei onnistunut kertaakaan parantamaan maailmanranking-sijoitustaan Kansainvälisen Jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä rankingissa. Vuonna 2016 se romahti listalla jopa viisi sijaa verrattuna vuoden 2015 sijoitukseen. Vuoden 2022 alussa joukkue putosi kaikkien aikojen heikoimpaan sijoitukseensa eli 39. sijalle, mutta jo vuodeksi 2024 joukkue nousi 32. sijalle.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskilpailuissa

2000 – 1. divisioonan A-lohkon karsinta, 2.
2001 – 1. divisioonan A-lohkon karsinta, 3.
2003 – 3. divisioona, 3.
2004 – 3. divisioona, 4.
2005 – 3. divisioona, 3.
2007 – 3. divisioona, 3.
2008 – 3. divisioona, 4.
2011 – 3. divisioona, 6.
2012 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
2013 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
2014 – 2. divisioonan B-lohko, 5.
2015 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
2017 – 2. divisioonan karsinta, 2.
2018 – 2. divisioonan karsinta, 2.
2019 – 2. divisioonan karsinta, 2.
2020 – 3. divisioona, 2.
2021 – 3. divisioonan turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – 3. divisioonan A-lohko, 1.
2023 – 2. divisioonan B-lohko, 1.
2024 – 2. divisioonan A-lohko, 6.
Sijoitukset > Maailmanranking

2003 – 21.
2004 – 22.
2005 – 23.
2006 – 24.
2007 – 24.
2008 – 24.
2009 – 24.
2010 – 26.
2011 – 26.
2012 – 27.
2013 – 31.
2014, helmikuu – 31.
2014, huhtikuu – 31.
2015 – 31.
2016 – 36.
2017 – 37.
2018, helmikuu – 37.
2018, huhtikuu – 38.
2019 – 37.
2020 – 36.
2021 – 37.
2022, helmikuu – 39.
2022, syyskuu – 39.
2023 – 36.
2024 – 32.
Anika

| Anika |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Anna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Anika on naisen etunimi. Se on useissa kielissä esiintyvä Anna-nimen muunnelma.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuun 2024 loppuun mennessä tilastoitu noin 220 Anika-nimistä naista.
Tunnettuja Anika-nimisiä

Anika Noni Rose (s. 1972), yhdysvaltalainen näyttelijä
Tallåsen

| Tallåsen |
| --- | --- |

 Tallåsen
 Koordinaatit: 61°51′40″N, 15°59′52″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Hälsingland
Kunta:  Ljusdal
Väkiluku (31.12.2023):  578
Tallåsen on taajama Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 578 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tallåsen Wikimedia Commonsissa
Romanian naisten jääkiekkomaajoukkue

Romanian naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Romaniaa naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 2022 Romaniassa oli 161 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa, vuoden 2025 alussa 200. Vuonna 2024 joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n hallinnoimalla maailmanranking-listalla 39. sijalla.
Sijoitukset > Maailmanmestaruuskilpailuissa

2001 – 1. divisioonan karsinta, A-lohko, 5.
2003 – 3. divisioona, 6.
2004 – 3. divisioona, 5.
2005 – 4. divisioona, 3.
2007 – 4. divisioona, 2.
2008 – 4. divisioona, 3.
2011 – 4. divisioona, 4.
2016 – 2. divisioonan karsinta, 1.
2017 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
2018 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
2019 – 2. divisioonan B-lohko, 6.
2020 – 3. divisioona, 3.
2021 – 3. divisioonan turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
2022 – Joukue vetäytyi 3. divisioonan A-lohkon kisoista.
2023 – 3. divisioonan A-lohko, 4.
2024 – 3. divisioonan A-lohko, 2.
Sijoitukset > Maailmanranking

2003 – 25.
2004 – 25.
2005 – 26.
2006 – 27.
2007 – 27.
2008 – 29.
2009 – 30.
2010 – 31.
2011 – 30.
2012 – 34.
2013 – 36.
2014, helmikuu – 36.
2014, huhtikuu – 38.
2015 – Joukkuetta ei sijoitettu.
2016 – 37.
2017 – 36.
2018, helmikuu – 36.
2018, huhtikuu – 33.
2019 – 34.
2020 – 34.
2021 – 35.
2022, helmikuu – 37.
2022, helmikuu – 40.
2023 – 39.
2024 – 39.
Lillhaga

| Lillhaga |
| --- | --- |
 Lillhaga
 Koordinaatit: 61°49′48″N, 16°02′46″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Gävleborgin lääni
Maakunta:  Hälsingland
Kunta:  Ljusdal
Väkiluku (31.12.2023):  394
Lillhaga on taajama Ljusdalin kunnassa Gävleborgin läänissä Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 394 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lillhaga Wikimedia Commonsissa
Luettelo Hyrynsalmen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Hyrynsalmen  julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Hyrynsalmen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Tämä luettelo on osa valtakunnallista Suomen julkisten taideteosten ja muistomerkkien luettelointia. Luettelossa on pysyvästi julkisilla paikoilla olevia taideteoksia, muistomerkkejä ja muistolaattoja sekä hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia eikä yksittäisten hautojen veistoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa/kunnanosaa, taajamaa, kylää, osa-aluetta tai asuinaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Paljastusvuosi on teoksen julkistuksen tai paljastuksen vuosi sijaintipaikalla (suluissa on mainittu valmistumisvuosi, jos se poikkeaa huomattavasti paljastusvuodesta).
| Julkinen teos | Paikka | Alue | Kartalla | Tekijä | Paljastusvuosi | Kuva | WD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hallan Ukon muistomerkki | Peltoaukealla Hallan talon entisellä paikalla, Hallantie 124 |  | 64.7812°N, 28.546°E |  | 1959 |  |  |
| Sankarihautojen muistomerkki | Hyrynsalmen kirkon sankarihautausmaa, Katajarannantie 2 |  | 64.6811°N, 28.5092°E |  | 1959 |  |  |
| Talvisodassa kaatuneet viimeiselle matkalle valmistelleiden muistomerkki | Hyrynsalmen kirkon lähistö, tien toisella puolella |  | 64.6802°N, 28.5082°E |  | 2009 |  |  |
| Vapaussodan valkoisten muistomerkki | Hyrynsalmen kirkon sankarihautausmaa, Katajarannantie 2 |  | 64.6809°N, 28.5093°E |  | 1920 |  |  |
| Vuolijat | Kiertoliittymä Hyryntie-Laskutie-Paroonintie |  | 64.676°N, 28.4955°E | Karsikas, LeoLeo Karsikas | 2009 |  |   |
Freedom From Religion Foundation

| Freedom From Religion Foundation |
| --- | --- |

Perustettu:  1978
Kotipaikka:  Madison, Wisconsin
Johtaja:  Dan Barker, Annie Laurie Gaylor
Säätiön sivut
Freedom From Religion Foundation on yhdysvaltalainen vapaa-ajattelijajärjestö. Järjestön toimialana on puolustaa kirkon ja valtion eroa ja antaa tietoa uskonnottomuudesta.
Aiheesta muualla

Kotisivut. (englanniksi)
Tarja Härkönen

Tarja Hannele Härkönen (s. 6. marraskuuta 1959 Pielisjärvi) on kirjallisuuden ja elokuvien suomentaja. Härköselle myönnettiin vuoden 2024 Kääntäjäkarhu-runopalkinto João Luís Barreto Guimarãesin runokokoelman Välimeri suomennoksesta. Palkinnon perusteluissa suomennosta luonnehdittiin seuraavalla tavalla: ”hienostunut soljuvuus säilyy teoksen alusta loppuun saakka. Härkösen huolellisen tyylikäs käännös painottaa kirjan puntaroitua sisältöä ja muotoa. Välimeren suomennoksessa toteutuu kääntämisen perimmäinen maksiimi siitä, että alkuteos sisäistetään ja ilmaistaan sama toisella kielellä sen sijaan, että käännettäisiin sisältö suoraan.”
Ylioppilaaksi Härkönen kirjoitti 1978 ja humanististen tieteiden kandidaatiksi hän valmistui 1986. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa kirjallisuus- ja teatteritiedettä.
Härkönen on aiemmin toiminut kirjallisuusarvostelijana ja freelancetoimittajana, mutta on vuodesta 1992 keskittynyt espanjalaisen ja portugalilaisen kirjallisuuden sekä elokuvien suomentamiseen. Hän on kääntänyt muun muassa Antonio Muñoz Molinan, Clarice Lispectorin, Carlos Fuentesin, Mariana Alcoforadon ja Eduardo Mendozan tuotantoa.
Palkinnot, ehdokkuudet ja tunnustukset

Kääntäjäkarhu-runopalkinto 2024.
Mikael Agricola -palkintoehdokkuus 2021.
Mikael Agricola -palkintoehdokkuus 2018.
Valtion kolmivuotinen taiteilija-apuraha 2003.
Aiheesta muualla

https://kirjailijavierailut.lukukeskus.fi/kirjailijat/harkonen-tarja/
American Atheists

Logo American Atheists 2017.
American Atheists eli Amerikan Ateistit on voittoa tavoittelematon yhdysvaltalainen järjestö, jonka tavoitteena on puolustaa ateistien kansalaisoikeuksia sekä ajaa täydellistä kirkon ja valtion eroa.
Amerikan Ateistien puheenjohtajana toimi Madalyn Murray O'Hair vuosina 1963–1995 ja hänen jälkeensä puheenjohtajana oli Ellen Johnson vuosina 1995–2008.
Aiheesta muualla

Amerikan Ateistien kotisivut (englanniksi)
Godless Americans PAC (englanniksi)
Olipa kerran...

Olipa kerran... (ransk. Il était une fois...) on ranskalainen opetusanimaatiosarjojen kokoelma, jonka on luonut Albert Barillén johtama  Procidis-studio. Kokoelmaan kuuluu seitsemän erillistä sarjaa, jotka käsittelevät eri tiedonaloja. Useimmat sarjoista liittyvät historiaan; Olipa kerran ihminen keskittyy ihmiskunnan historiaan ja kehitykseen, kun muut kertovat erityisistä historian alueista, kuten löytöretkeilijöistä tai keksijöistä. Olipa kerran elämä poikkeaa muista, sillä se kertoo lähinnä ihmisen kehon toiminnasta.
Sarjakokoelman kehitys > Olipa kerran ihminen

Valmistui vuonna 1978. Se on kokoelman ensimmäinen sarja, ja se käsitteli ihmiskunnan historiaa. Sarjan ohjasi Albert Barillé.
Sarjakokoelman kehitys > Olipa kerran avaruus

Valmistui vuonna 1981. Sarja oli jatkoa "Olipa kerran ihminen" -sarjan viimeisen jakson tulevaisuuteen suuntaaville visioille. Monia sarjan jaksoja tehtiin myöhemmin elokuviksi. Sarjan ohjasi Albert Barillé.
Sarjakokoelman kehitys > Olipa kerran elämä

Valmistui vuonna 1986. Sarja keskittyy ihmiskehon toimintaan. Sen ohjasi Albert Barillé.
Sarjakokoelman kehitys > Olipa kerran Amerikka

Valmistui vuonna 1991. Sarjassa käydään läpi Amerikan mantereen asutusta ja historiallisia tapahtumia. Sen ohjasi Albert Barillé.
Sarjakokoelman kehitys > Olipa kerran keksijät

Valmistui vuonna 1994. Sarjassa esitellään useita ajattelijoita ja keksijöitä kautta historian. Liikkeelle lähdetään antiikin Kiinasta ja esitellään mm. Johannes Gutenberg, Leonardo da Vinci, Galileo Galilei, Isaac Newton, Marie Curie ja päädytään tulevaisuuteen. Sen ohjasi Albert Barillé.
Sarjakokoelman kehitys > Olipa kerran löytöretket

Valmistui 1996. Sarja keskittyy löytöretkeilijöihin, ja sen ohjasi Albert Barillé.
Sarjakokoelman kehitys > Olipa kerran planeetta Maa

Valmistui vuonna 2008. Sarja käsittelee luontoympäristön suojelemista ja varoittaa maailmanlaajuisesta ilmastonlämpenemisestä, kasvihuoneilmiöstä, saasteista ja niin edelleen. Sarja jäi Albert Barillén kuoltua hänen viimeisekseen. Se oli viimeinen osa Olipa kerran -hankkeessa.
Sarjakokoelman kehitys > Olipa kerran keksintö

Joulukuussa 2023 julkaistu sarja, jossa on 78 jaksoa. Jokainen kestää noin 7 minuuttia. Sarja opettaa arkisten esineiden ja keksintöjen historiaa. Sarjan ovat tuottaneet Hélène Barillé ja Samuel Kaminka ranskalais-sveitsiläisenä tuotantona. Suomessa sarja on julkaistu 15.11.2024 Ylen kanavilla.
Antoinette

| Antoinette |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Toinet, Toinette, Toini, Toni, Netta 
Vastineita eri kielissä:  Antoinetta, Antonetta, Antonette, Antonietta 
Nimen alkuperä:  Antonia, Antonius (alun perin sukunimiä) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Antoinette on ranskalaislähtöinen naisen etunimi. Se on deminutiivi- eli hellittelymuoto Anton-miehennimen ranskalaisesta vastineesta Antoine. Suomalainen nimi Toini saattaa olla Antoinetten lyhentymä.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuun 2024 loppuun mennessä tilastoitu 350 Antoinette-nimistä naista.
Tunnettuja Antoinetteja

Marie Antoinette (1755–1793), Ranskan kuningatar
Antoinette Batumubwira (s. 1956), burundilainen poliitikko
Antoinette Frank (s. 1971), yhdysvaltalainen murhaaja
Antoinette Guedia (s. 1995), kamerunilainen uimari
Antoinette de Jong (s. 1995), alankomaalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti
Antoinette Nana Djimou Ida (s. 1985), ranskalainen yleisurheilun moniottelija
Antoinette Uys (s. 1976), eteläafrikkalainen sulkapalloilija
Antoinette Vallgren (1858–1911), ruotsalainen kuvanveistäjä
Pivdennyin satama
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pivdennyin satama Wikimedia Commonsissa
Annikka

| Annikka |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Anna, Annikki
Infobox OKNimi-testi OK: 
Annikka on suomalainen naisen etunimi. Se on Anna- ja Annikki-nimien muunnos.
A. A. Granfelt mainitsi Annikka-nimen Kansanvalistusseuran kalenterissa vuonna 1883. Virallisena etunimenä Annikka on tullut käyttöön 1900-luvun alussa, ja suosituimmillaan se oli vuosina 1950–1974. Tämän jälkeen sen on syrjäyttänyt samankaltainen nimi Annika, joka pääsi almanakkaan vuonna 1984, toisin kuin Annikka.
Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on joulukuun 2024 loppuun mennessä kirjattu noin 920 Annikka-nimistä naista.
Tunnettuja Annikkoja

Annikka Haavio-Tapaninen (s. 1939), kirjailija
Annikka Hurme (s. 1964), yritysjohtaja
Annikka Konttori-Gustafsson (s. 1953), pianisti
Annikka Mutanen (s. 1965), judoka ja tiede­toimittaja
Aiheesta muualla

Etunimien taivutus: Annikka (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Lisa Langseth

| Lisa Langseth |
| --- | --- |
 Langseth Cannesine elokuvajuhlilla 2012.
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. huhtikuuta 1975 (ikä 49)
Ammatti:  ohjaaja, näytelmäkirjailija, käsikirjoittaja
Ohjaaja
Tunnetuimmat ohjaukset:  Rakkaus ja anarkia
Palkinnot
 Guldbagge Paras käsikirjoitus 2010 
    
Lisa Langseth (s. 20. huhtikuuta 1975) on ruotsalainen näytelmäkirjailija, ohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän työskenteli muun muassa Dramatenissa ja Riksteaternissa ennen keskittymistään elokuviin ja televisiosarjoihin. Vuonna 2010 hän voitti parhaan käsikirjoituksen Guldbaggen elokuvasta Till det som är vackert, jonka hän myös ohjasi. Vuonna 2013 tuli ensi-iltaan hänen toinen kokoillan elokuvansa Hotell ja vuonna 2017 kolmas, Euphoria. Kaikissa pääosaa esitti Alicia Vikander. Vuonna 2020 ilmestyi Netflixissä Langsethin luoma romanttinen draamakomedia Rakkaus ja anarkia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lisa Langseth Wikimedia Commonsissa
Ravinto

Serbialainen ruoka-annos, jossa broileria, myskikurpitsaa, riisiä, hernettä, paprikaa ja tomaattia.
Bengalilainen ruoka-annos, jossa riisiä, kalaa ja vihanneksia.
Ravinto on ainetta, jota eliöt käyttävät energianlähteenä tai rakennusmateriaalina tai elimistön tarvitsemina suojaravintoaineina. Yleensä ravinto on peräisin toisista eliöistä, kuten eläimistä, sienistä tai kasveista.
Ravitsemus tarkoittaa ravinnon sisältämien ravintoaineiden saantia ja hyväksikäyttöä.
Keskipainoisen eli 71,5 kiloa painavan 31–60-vuotiaan pohjoismaisen miehen elimistö kuluttaa liikunnan määrästä riippuen yleensä noin 2 630–2 960 kilokaloria vuorokaudessa. Naisilla vastaavat luvut ovat 64 kiloa ja 2 100–2 370 kilokaloria.
Kehitysmaiden asukkaat kuluttivat elintarvikkeita päivittäin keskimäärin 2 650 kilokalorin edestä vuonna 2012.
Ravintoaineet

Ravinto koostuu pääasiassa perus- eli energiaravintoaineista, joita ovat hiilihydraatit, proteiinit ja rasvat. Myös alkoholijuomien sisältämä alkoholi lukeutuu energiaravintoaineisiin. Kasviperäinen ruoka sisältää lisäksi liukoisia ravintokuituja, joista paksusuolen bakteerit tuottavat ihmisen hyödyntämiä rasvahappoja.
Energiaravintoaineiden lisäksi on olemassa kivennäisaineiden ja vitamiinien kaltaisia suojaravintoaineita.
Ravintoaineet > Energiaravintoaineet (makroravinteet)

Liian niukka energiaravintoaineiden saanti aiheuttaa lihasmassan surkastumista, toimintakyvyn heikkenemistä ja tulehdusriskin lisääntymistä.