stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo Asterix seikkailee -sarjakuvien hahmoista
Sarmaatit

| Henkilö | Rooli, tehtävä tai vastaava | Albumi, jossa esiintyy tai mainittu | Mihin nimi viittaa |
| --- | --- | --- | --- |
| Kalashnikovna | naissoturi | Asterix ja aarnikotka | Kalašnikov-rynnäkkökivääri |
| Krakatovna | naissoturi | Asterix ja aarnikotka | Krakataun tuliperäinen saari |
| Lobotovna | perhetyttö | Asterix ja aarnikotka | lobotomia, leikkaustoimenpide |
| Pullapullavna | naissoturi | Asterix ja aarnikotka | pulla, leivonnainen |
| Raflaavna | naissoturi | Asterix ja aarnikotka | raflaava, slangisana |
Viikingit

| Henkilö | Rooli, tehtävä tai vastaava | Albumi, jossa esiintyy tai mainittu | Mihin nimi viittaa |
| --- | --- | --- | --- |
| Bisån | viikinkisoturi, lisänimi Bisån Varovainen | Asterix ja suuri merimatka | biisoni |
| Kalsån | viikinkikoira | Asterix ja suuri merimatka | alushousut eli kalsongit |
| Kårtisån | viikinkisoturi, lisänimi Kårtisån Seikkailija | Asterix ja suuri merimatka | kortisoni |
| Niksån | viikinkien heimopäällikkö | Asterix ja suuri merimatka | Richard Nixon |
| Watsån | viikinkisoturi, lisänimi Watsån Viisas | Asterix ja suuri merimatka | esim. Tohtori Watson |
| Åtsån | viikinkisoturi, lisänimi Åtsån Puusta pudonnut | Asterix ja suuri merimatka | otsoni |
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2001

Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut 2001 järjestettiin Suomessa, ja kisakaupunkeina olivat Helsinki, Heinola ja Lahti. Turnauksen voitti Venäjä, joka kukisti Sveitsin loppuottelussa maalein 6–2. Isäntämaa Suomi saavutti pronssia voitettuaan Tšekin pronssiottelussa lukemin 2–1. Turnaus oli järjestyksessään kolmas alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruusturnaus.
Otteluareenat

| Heinola> Heinolan jäähalli Kapasiteetti: 2 975 | Helsinki> Helsingin jäähalli Kapasiteetti: 8 200 | Lahti> Lahden jäähalli Kapasiteetti: 5 098 |
| --- | --- | --- |
Karsintasarja

| Joukkue | O | V | H | T | TM | PM | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Ruotsi | 3 | 3 | 0 | 0 | 18 | 8 | 6 |
|  Slovakia | 3 | 1 | 1 | 1 | 15 | 10 | 3 |
|  Norja | 3 | 1 | 1 | 1 | 12 | 10 | 3 |
|  Ukraina | 3 | 0 | 3 | 0 | 7 | 24 | 0 |
Ottelujen alkamisajat ovat paikallisia aikoja.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.4. |  Slovakia | 4-4 |  Norja | Heinola |  |
16:30: 
| 16:30 | (0-0, 2-3, 2-1)  | (0-0, 2-3, 2-1)  | (0-0, 2-3, 2-1)  | Yleisömäärä: 340 |  |
| 16:30 |  |  |      | Yleisömäärä: 340 |  |
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.4. |  Ruotsi | 9-4 |  Ukraina | Heinola |  |
20:00: 
| 20:00 | (3-1, 4-1, 2-2)  | (3-1, 4-1, 2-2)  | (3-1, 4-1, 2-2)  | Yleisömäärä: 410 |  |
| 20:00 |  |  |      | Yleisömäärä: 410 |  |
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. |  Ruotsi | 5-1 |  Slovakia | Heinola |  |
16:30: 
| 16:30 | (2-0, 2-0, 1-1)  | (2-0, 2-0, 1-1)  | (2-0, 2-0, 1-1)  | Yleisömäärä: 325 |  |
| 16:30 |  |  |      | Yleisömäärä: 325 |  |
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. |  Norja | 5-2 |  Ukraina | Heinola |  |
20:00: 
| 20:00 | (2-0, 1-1, 2-1)  | (2-0, 1-1, 2-1)  | (2-0, 1-1, 2-1)  | Yleisömäärä: 300 |  |
| 20:00 |  |  |      | Yleisömäärä: 300 |  |
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00:
Pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   | B1 |   Venäjä | 8 |   |  |  |  |  |
|   | A2 |   Yhdysvallat | 4 |   |   | QF1 |   Tšekki | 3 |   |   |  |  |  |
|   | B3 |   Tšekki | 5 |   |   |   |   |   |   |   | SF1 |   Venäjä | 6 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | SF2 |   Sveitsi | 2 |
|   |  |  |  |   |   | A1 |   Suomi | 2 |   |   |  |  |  |
|   | B2 |   Saksa | 1 |   |   | QF2 |   Sveitsi | 4 |   |  | Pronssiottelu | Pronssiottelu | Pronssiottelu |
|   | A3 |   Sveitsi | 7 |   |  |  |  |  |  |  |  |   Suomi | 2 |
|   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |   Tšekki | 1 |
Ottelujen alkamisajat ovat paikallisia aikoja.
Pudotuspelit > Puolivälierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.4. |  Saksa | 1-7 |  Sveitsi | Lahti |  |
16:30: 
| 16:30 | (0-2, 1-1, 0-4)  | (0-2, 1-1, 0-4)  | (0-2, 1-1, 0-4)  | Yleisömäärä: 329 |  |
| 16:30 |  |  |      | Yleisömäärä: 329 |  |
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.4. |  Yhdysvallat | 4-5 ja. |  Tšekki | Lahti |  |
20:00: 
| 20:00 | (3-1, 0-1, 1-2, 0-0, 0-1)  | (3-1, 0-1, 1-2, 0-0, 0-1)  | (3-1, 0-1, 1-2, 0-0, 0-1)  | Yleisömäärä: 519 |  |
| 20:00 |  |  |      | Yleisömäärä: 519 |  |
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00:
Pudotuspelit > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. |  Venäjä | 8-3 |  Tšekki | Helsinki |  |
16:30: 
| 16:30 | (2-0, 4-0, 2-3)  | (2-0, 4-0, 2-3)  | (2-0, 4-0, 2-3)  | Yleisömäärä: 2 152 |  |
| 16:30 |  |  |      | Yleisömäärä: 2 152 |  |
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 
16:30: 


| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 20.4. |  Sveitsi | 4-2 |  Suomi | Helsinki |  |
20:00: 
| 20:00 | (0-2, 4-0, 0-0)  | (0-2, 4-0, 0-0)  | (0-2, 4-0, 0-0)  | Yleisömäärä: 2 811 |  |
| 20:00 |    Stefan Schnyder − 23:44 Cyrill Buhler − 29:11 Severin Blindenbacher − 32:20 Cyrill Buhler − 34:34 |  0-1 0-2 1-2 2-2 3-2 4-3 |  16:24 − Tomi Mustonen 19:05 − Teemu Jääskeläinen     | Yleisömäärä: 2 811 |  |
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00: 
20:00:
Pudotuspelit > Sijoitusottelu 5. sijasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.4. |  Yhdysvallat | 1-2 |  Saksa | Heinola |  |
13:00: 
| 13:00 | (1-0, 0-2, 0-0)  | (1-0, 0-2, 0-0)  | (1-0, 0-2, 0-0)  | Yleisömäärä: 335 |  |
| 13:00 |  |  |      | Yleisömäärä: 335 |  |
13:00: 
13:00: 
13:00: 
13:00: 
13:00: 
13:00:
Pudotuspelit > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.4. |  Suomi | 2-1 |  Tšekki | Helsinki |  |
13:00: 
| 13:00 | (1-0, 1-1, 0-0)  | (1-0, 1-1, 0-0)  | (1-0, 1-1, 0-0)  |  |  |
| 13:00 |  Topi Jaakola − 03:22  Sean Bergenheim − 25:36 |  1-0 1-1 2-1 |   22:41 − Petr Kanko     |  |  |
13:00: 
13:00: 
13:00: 
13:00: 
13:00: 
13:00:
Pudotuspelit > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.4. |  Venäjä | 6-2 |  Sveitsi | Helsinki |  |
17:00: 
| 17:00 | (2-1, 2-0, 2-1)  | (2-1, 2-0, 2-1)  | (2-1, 2-0, 2-1)  | Yleisömäärä: 5 076 |  |
| 17:00 |  |  |      | Yleisömäärä: 5 076 |  |
17:00: 
17:00: 
17:00: 
17:00: 
17:00: 
17:00:
Palkinnot > IIHF:n valitsemat turnauksen parhaat pelaajat

Paras maalivahti:  Tobias Stephan
Paras puolustaja:  Kirill Koltsov
Paras hyökkääjä:  Ilja Kovaltšuk
Palkinnot > Median valitsema tähtikentällinen

Maalivahti:  Tobias Stephan
Puolustajat:  Igor Knjasew,  Kirill Koltsov
Hyökkääjät:  Ilja Kovaltšuk,  Dwight Helminen,  Igor Grigorenko
Ilunga

Ilunga on eräs yleinen sukunimi Kongon demokraattisessa tasavallassa.
"Maailman vaikeimmin käännettävä sana"

Vuonna 2004 brittiläinen käännöstoimisto Today Translations raportoi, että ilunga on myös luluanlubankielinen sana, joka tarkoittaa ”henkilöä, joka on valmis antamaan anteeksi solvauksen ensimmäisellä kerralla, sietämään sitä toisella kerralla mutta ei koskaan kolmatta kertaa”. Käännöstoimiston järjestämässä kyselyssä maailman vaikeimmin käännettävästä sanasta ilunga oli noussut listan kärkeen. Kyseinen sananselitys on sittemmin levinnyt laajalle, muun muassa lukuisiin blogeihin sekä kirjaan The Meaning of Tingo: And Other Extraordinary Words from Around the World (suom. Tingon tarkoitus ja muita merkillisiä sanoja maailmalta), jonka tiedot on kerätty muun muassa internetistä.
Vuonna 2006 The Times Online, jossa alkuperäinen uutinen oli julkaistu, totesi että uudempien tutkimusten mukaan kyseistä sanaa "ei ehkä olekaan" luban kielessä (Subsequent investigations suggested that the word may not exist in Tshiluba). Mbuji-Mayin yliopiston CIYÈM-tutkimuskeskuksen ylläpitämä luban kielen online-sanakirja tuntee sanan ilunga erisnimenä, mutta ei tunne Today Translationsin väittämää merkitystä.
Henriikka

| Henriikka, Henrika |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  Henriikka: 19. tammikuuta
– ruotsinkielinen:  Henrika: 19. tammikuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Henna, Riikka
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Henrik
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Henriikka ja Henrika ovat naisen etunimiä, Henrik-nimen naispuolisia vastineita. Henriikka on nimen suomenkielinen muoto, useissa muissa kielissä on käytössä muoto Henrika tai Henrica. Henriikan nimipäivä on Suomessa suomenkielisessä kalenterissa 19. tammikuuta samoin kuin Henrikinkin, ja sama päivä on myös suomenruotsalaisessa kalenterissa Henrikan nimipäivä. Ennen vuotta 2010 Henriikan nimipäivä oli päivää myöhemmin, 20. tammikuuta.
Suomessa nimi Henriikka on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 6 269 ja Henrika 1 537 henkilölle, jotka kaikki ovat naisia. Nimestä ovat kehittyneet etunimet Henna, Henni ja Riikka.
Tunnettuja Henriikkoja ja Henrikoja

Henriikka Harinen (s. 1997), suomalainen pesäpalloilija
Henriikka Hietaniemi (s. 1987), suomalainen taitoluistelija
Henriikka Könönen (s. 1997), suomalainen seiväshyppääjä
Henriikka Parpala (s. 1998), suomalainen pituushyppääjä
Henriikka Rönkkönen (s. 1984), suomalainen kirjailija ja bloginpitäjä
Henriikka Salo (s. 1964), suomalainen näyttelijä
Henriikka Tavi (s. 1978), suomalainen kirjailija
Henriikka Vähäuski (s. 2002), suomalainen koripalloilija
Henrika Andersson (s. 1965), suomalainen näyttelijä
Henrika Wilhelmina Bähr, Mimmi Bähr (1844–1923), suomalainen keksijä ja kaunokirjoitustaidon kehittäjä
Henrika "Henriette" Leijel (1830–1904), ruotsalais-suomalainen pianisti
Henrika Maikola (s. 2003), suomalainen salibandyn pelaaja
Henrika Parviainen (s. 1997), suomalainen kilpakävelijä
Henrika Ringbom (s. 1962), suomalainen kirjailija
Henrika Tandefelt (s. 1972), suomalainen historiantutkija
Ikimerkki

Yhdysvaltain ensimmäinen vuonna 1975 julkaistu postimerkki ilman nimellisarviomerkintää oli arvoltaan 10 senttiä
Ikimerkki on postimerkki, joka kelpaa ostoajankohdasta riippumatta kirjepostin lähettämiseen ikuisesti. Ikimerkkiin ei ole merkitty sen nimellisarvoa.
Englantia puhuvissa maissa ikimerkkiä kutsutaan yleisnimillä non-denominated postage stamp tai non-value indicator (NVI) postage stamp. Molemmat termit viittaavat siihen, että postimerkillä ei ole nimellisarvoa. Yhdysvalloissa ikimerkistä käytetään erisnimeä Forever stamp ja Kanadassa Permanent stamp. Molemmat ovat rekisteröityjä tavaramerkkejä. Ruotsissa ikimerkkiä kutsutaan nimellä ”valörlösa frimärken”, suomeksi nimellisarvoton postimerkki.
Ikimerkkien käyttöön postimerkkeinä on nykyisin siirrytty useissa maailman maissa. Ikimerkki-järjestelmän merkittävin hyöty tulee siitä, että postilaitosten ei tarvitse painattaa uusia postimerkkejä postimaksuja korottaessaan.
Ikimerkki Suomessa

Suomessa Posti julkaisi ensimmäiset ikimerkit 2.3.1992. Vuoteen 2016 saakka kiinteän postimaksun merkkejä ja ikimerkkejä käytettiin kotimaan kirjepostissa rinnakkain. Ikimerkkejä oli sekä ykkösluokan että kakkosluokan postia varten.
Vuoden 2017 alusta lukien luokat yhdistettiin ja eri kirjeluokkien sekä kiinteän postimaksun merkkien sijasta ryhdyttiin käyttämään ikimerkkejä. Uudistuksen myötä myös joulutervehdyksiä ja ulkomaan kirjepostia varten tuli käyttöön ikimerkit.
Kiinteän maksun postimerkkejä on julkaistu ainoastaan muutamia vuoden 2016 jälkeen. Kirjeiden eri painoluokkien hinnat ovat ikimerkin kerrannaisia. Kevyimpään kirjeeseen tai postikorttiin (1-50 g) riittää yksi ikimerkki, seuraavaan painoluokkaan (51-250 g) riittää kaksi ja kolmanteen (251-1000 g) tarvitaan 4 ikimerkkiä. Kirjeet 2 kiloon asti kulkevat kuudella ikimerkillä.
Kotimaan postin ikimerkissä tunnuksena on Suomen kartta, ulkomaan ikimerkissä maapallon kuva ja joulutervehdyksen ikimerkissä lumihiutale.
Ikimerkit eri maissa > Yhdysvallat

Yhdysvalloissa ensimmäinen ikimerkki (Forever stamp) tuli myyntiin huhtikuussa 2007. Vuonna 2011 kaikki ensimmäisen postimaksuluokan, enintään yhden unssin (n. 28 g) painoisten kirjelähetysten postimerkit muutettiin ikimerkeiksi. Ikimerkkejä voidaan USA:ssa käyttää myös ulkomaan kirjelähetyksiin, mutta koska niiden maksut ovat kotimaan postimaksuja korkeammat, lähetykseen on liitettävä lisäpostimerkki.
Yhdysvalloissa vuonna 1975 tehdyssä postimerkkiuudistuksessa otettiin käyttöön postimerkit, joihin ei ollut merkitty nimellisarvoa lukumuodossa, vaan aakkosten kirjaimena. Joulumerkkien nimellisarvo tunnistettiin merkin kuva-aiheen perusteella. Ensimmäinen tällainen "non-denominated postage stamp" oli 10 sentin joulumerkki vuodelta 1975, jonka kuva-aiheena oli Domenico Ghirlandaion maalaus Maria ja Jeesuslapsi. Yhdysvalloissa postimaksujen korotusten suuruutta ei tiedetty etukäteen ja päätöksenteko kesti kauan. Kirjain- tai kuvatunnuksen käyttö antoi postilaitokselle mahdollisuuden painaa postimerkkejä etukäteen ennen korotusta kysyntää vastaavasti. Näillä postimerkeillä oli kuitenkin nimellisarvo, eikä niitä voida pitää varsinaisina ikimerkkeinä.
Ikimerkit eri maissa > Iso-Britannia

Britanniassa ikimerkit tulivat myyntiin elokuussa 1989. Merkit olivat alusta alkaen ikimerkkejä, jotka voitiin käyttää koska tahansa ostamisen jälkeen. Kuten nykyisinkin, ikimerkkejä oli erikseen ensimmäisen ja toisen luokan kirjepostille. Ulkomaan kirjepostia varten Isossa-Britanniassa on käytössä kiinteän maksun postimerkit.
Ikimerkit eri maissa > Kanada

Kanadassa ikimerkit (Permanent stamps) otettiin kotimaan kirjepostissa käyttöön vuonna 2006. Ikimerkkejä voidaan Kanadassa käyttää myös ulkomaan kirjelähetyksiin, mutta kuten USA:ssa, tämä vaatii lisämerkin hankkimista.
Ikimerkit eri maissa > Alankomaat ja Belgia

Alankomaissa ikimerkit otettiin käyttöön vuonna 2010. PostNL julkaisee nykyisin kaikki ensimmäisen luokan kotimaan postimerkit ikimerkkeinä. Myös toisen maksuluokan ikimerkkejä on julkaistu. Ulkomaan kirjepostin ikimerkeissä on merkintä: "Internationaal". Belgian ikimerkki-käytäntö vastaa Alankomaiden käytäntöä paitsi, että ulkomaan postin osalta on erikseen ikimerkit Eurooppaan ja muualle maailmaan lähetettävää postia varten. Euroopan ikimerkeissä on merkintä: "Europe" ja muun maailman merkeissä: "World".
Ikimerkit eri maissa > Ruotsi

Ruotsissa ikimerkkejä (valörlösa frimärken) on ollut käytössä vuodesta 1997 lähtien. Aluksi niitä oli käytössä ainoastaan kotimaan kirjelähetysten economy-luokassa, mutta nykyisin ne ovat käytössä kaikessa kirjepostissa. Ulkomaan kirjeisiin 50 g saakka tarvitaan kaksi ikimerkkiä. Ulkomaan kirjelähetyksiä varten on käytössä myös kiinteän maksun postimerkkejä. Kuten Suomessa, kirjeiden eri painoluokkien hinnat ovat ikimerkin kerrannaisia.
Ikimerkit eri maissa > Muut maat

Norjassa ikimerkit (valørløse frimerker) otettiin käyttöön syksyllä 2005. Ikimerkit ovat käytössä myös mm. Irlannissa, Ranskassa, Uudessa Seelannissa ja Etelä-Koreassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ikimerkki Wikimedia Commonsissa
Suomalainen jouluaiheinen ikimerkki vuodelta 2020.
Toivo Jürgenson

| Toivo Jürgenson |
| --- | --- |
 Toivo Jürgenson vuonna 1999.
Viron talousministeri
 Laarin I hallitus ja Tarandin hallitus 12.1.1994–17.4.1995  
Edeltäjä:  Toomas Sildmäe
Seuraaja:  Liina Tõnisson
Viron tie- ja liikenneministeriministeri
 Laarin II hallitus 25.3.1999–28.1.2002  
Edeltäjä:  Raivo Vare
Seuraaja:  Liina Tõnisson
Kansanedustaja
 1992-2003  
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. elokuuta 1957 (ikä 67) Tallinna, Neuvosto-Viro
Ammatti:  tienrakennusinsinööri, poliitikko ja yrittäjä
Tiedot
Puolue:  Viron kristillisdemokraattinen puolue (1988-1992) Kokoomuspuolue Isänmaa (1992-1994) Isänmaaliitto (1994-2006) Isänmaa (2006-)
Koulutus:  insinööri
Tutkinnot:  Tallinnan ammattikorkeakoulu
Kunnianosoitukset:   Valtionvaakuna, 5.luokka (2001)
Toivo Jürgenson (s. 28. elokuuta 1957 Tallinna, Neuvosto-Viro) on virolainen tienrakennusinsinööri, poliitikko ja yrittäjä. Hän toimi Viron talousministerinä 1994-1995 sekä Viron tie- ja liikenneministeriministerinä 1999-2002.
Neuvosto-Viron aika

Vuodesta 1964 vuoteen 1975 Toivo Jürgenson kävi koulua Tallinnassa. Valmistuttuaan lukiosta hän opiskeli vuosina 1975-1980 rakennustekniikkaa Tallinnan ammattikorkeakoulussa erikoistumisaineina tiet ja sillat. Sitten hän työskenteli useissa Neuvostoliiton yhtiöissä ja suunnittelukomiteoissa. Viime vaiheessa ennen poliitikkoaikaa hän toimi suomalais-virolaisen yhteisyrityksen RAKE SP:n varapääjohtajana.
Poliittinen ura

Toivo Jürgenson oli yksi Viron kristillisdemokraattisen puolueen (vir. Eesti Kristlik-Demokraatliku Erakond) perustajista vuonna 1988. Puolue oli ensimmäisiä Gorbatšovin aikakaudella syntyneistä vapaista Viron puolueista. Hän oli puolueen hallituksen jäsen vuoteen 1991 asti, kun se sulautui Kokoomuspuolue Isänmaahan, joka edelleen muodosti kansallisradikaalien (ERSP) kanssa Viron Isänmaaliiton (vir. Isamaaliit) vuonna 1995. Jürgenson toimi sen puheenjohtajana vuoteen 1998, jolloin hänen tilalleen tuli Mart Laar.
Toivo Jürgenson oli Riigikogun jäsen vuosina 1992-2003 ja Isänmaaliiton eduskuntaryhmän puheenjohtaja 1995-1999. Hän toimi Viron talousministerinä 1994-1995 Laarin I hallituksessa ja Tarandin hallituksessa sekä Viron tie- ja liikenneministeriministerinä 1999-2002 Laarin II hallituksessa. Myöhemmin vuosina 2013–2017 hän oli Tallinnan kaupunginvaltuuston jäsen.
Mukana yritystoiminassa

Rinnan poliittisen uransa Jürgenson oli Eesti Gaasin hallituksen jäsen 1992–1993, Pohjois-Eesti Bankin hallituksen jäsen 1992–1993, Viron yksityistämisviraston hallituksen jäsen 1994–1995 ja 1999–2003, hallituksen puheenjohtaja. Viron Transit Development Foundationin jäsen 1999–2001. Ministeriuransa jälkeen Jürgenson on työskennellyt yksityisellä sektorilla vuodesta 2003. Hän on toiminut vuodesta 2003 OÜ Toomtsentrumin ja Tallinnan lentoasemayhtiön (vir. AS Tallinna Lennujaam) hallituksen puheenjohtajana.
Toivo Jürgenson on naimisissa ja hänellä on kaksi tytärtä.
Toivo Jürgenson vuonna 2019.
Limnologia

Genevenjärvi satelliittikuvassa.
Limnologia tutkii sisävesiä: makea- ja suolavetisiä järviä, lampia ja jokia; erityisesti elävän luonnon ja sen ympäristön välisiä suhteita ja vuorovaikutuksia. Sana limnologia tulee kreikan sanoista Λίμνη (limne) ’järvi’ ja λόγος (logos) ’tieto’. Tärkeimpiä limnologian tutkimusta ja opintoja tukevia perustieteitä ovat hydrologia, geologia, mikrobiologia, kasvitiede, eläintiede, fysiikka ja kemia. Limnologian sisartieteitä ovat hydrobiologia ja kalataloustiede. Meriä taas tutkii oseanografia eli meritiede.
Limnologeja työskentelee esimerkiksi Suomen ympäristökeskuksessa ja alueellisissa ympäristökeskuksissa, vesiensuojeluyhdistyksissä, kuntien ympäristösihteereinä sekä tutkijoina yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa.
Limnologiaa opetetaan Helsingin yliopiston biotieteiden tiedekunnassa Bio- ja ympäristötieteiden laitoksella, jossa sitä opiskelevilla pääaineena on akvaattiset tieteet, sekä Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa.
Suomen ensimmäinen limnologian professori oli Heikki Järnefelt. Häntä seurasi virassa Reino Ryhänen.
Vettä tutkivat tieteet
Hydrobiologia
Limnologia
Meritiede
Aiheeseen liittyvää
Hulevesi
Rehevöityminen
Sedimentti
Valuma-alue
Vesimuodostuma
Vesistö
Joet ja järvet
Joen uoma
Järvityyppi
Koski
Suisto
Suolajärvi
Meret
El Niño
Merivirta
Trooppinen hirmumyrsky
n
k
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Limnologia Wikimedia Commonsissa
Suomen limnologinen yhdistys. Suomenlimnologinenyhdistys.fi. Arkistoitu 29.6.2007.
Suomen limnologian historiaa. Bio- ja ympäristötieteiden laitos, Jyväskylän yliopisto. Arkistoitu 18.12.2012.
Tallaa

| Tallaa Tallnäs |
| --- | --- |
Kaupunki:  Lohja
Entinen kunta:  Karjalohja
Postinumero:  09120
Tallaa (ruots. Tallnäs) on kylä Lohjan Karjalohjalla, Uudenmaan maakunnassa. Tallaa tunnetaan kylässä sijaitsevasta Pöykärin linnamäestä. Kylä sijaitsee Hotopohjan, eli Langviikin pohjoispuolella mäellä vastapäätä muinaislinnaa.
Historia

Tallaassa on ollut asutusta jo rautakaudesta lähtien. Näkyvimpänä todisteena tästä on Pöykärin rautakautinen linnamäki, joka laki kohoaa 25 metrin korkeuteen ympäristöstään.
Historiallisella ajalla kylässä on sijainnut useita taloja. Kylän talojen pellot ovat kaikki sijainneet Tallaan niemellä, jota on kutsuttu myös nimellä Talvenäs. Vuonna 1549 Tallaassa mainitaan olleen yhteensä 5 taloa. Vuonna 1691 talojen määrä oli tippunut kolmeen. Maatilojen luvun väheneminen ajoittuu Ruotsin kuningaskunnan käymiin sotiin 1600-luvulla, jolloin tarvittiin paljon veroja ja miehiä sodankäyntiin. Talot olivat nimeltään Nedergård, Öfvergård ja Pöykär.
Lohjanjärven laskeminen 1860-luvulla teki entisestä Pitkälahdesta suon, jota halkoo noin 1-4 metrin levyinen puro. 1940-luvulta alkaen kasvanut loma-asuntojen rakentaminen on tuonut maisemaan vesistöjen rannalle paljon rakennuksia, mutta alueen yleisilme on kuitenkin säilynyt maatalousalueena.
Freija Özcan

Freija Özcan on suomalainen evankelis-luterilaisen kirkon pappi ja Kotimaa- ja Askel-lehtien päätoimittaja. Ennen vuonna 2022 alkanutta päätoimittajan pestiään hän on toiminut Sana-lehden sekä Kotimaa- ja Askel-lehtien toimituspäällikkönä. Lisäksi hän on ollut Suomen Raamattuopiston Säätiön tiedottajana, Elämään- ja Credo-lehtien toimitussihteerinä ja Ristin Voitto -lehden toimittaja. Özcan on koulutukseltaan teologian maisteri, ja hänellä on mies ja kaksi aikuista lasta.