stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syksyn lehdet
Maalaus

Maalaus kuvaa syksyistä puutarhaa, jossa neljä tyttöä kerää lehtiä nuotioon. Katsojaan päin on kaksi tyttöä, jotka ovat pukeutuneet ajan keskiluokan tapaan tummanvihreisiin villa-pellavaisiin talvipukuihin. Vasemmanpuoleinen, noin kymmenvuotias tyttö pitelee lehtikoria. Oikeanpuoleinen, noin kolmetoistavuotias tyttö nostaa korista lehtiä kasaan ja katsoo samalla kohti maalauksen katsojaa. Alhaalla on yksityiskohtaisesti kuvattu lehtikasa, josta nousee nuotion savua. Oikealla on kaksi työväenluokkaisesti pukeutunutta tyttöä, jotka katsovat alas nuotioon. Heistä vanhempi nojaa haravaan ja nuorempi pitää käsissään osaksi syötyä omenaa sekä pientä kimppua sinisiä kukkia. Vanhemmalla, noin 13-vuotiaalla tytöllä on punaruskea teollisuuskoulun asu ja nuoremmalla, noin kuusivuotiaalla on karkeatekoinen purppuranvärinen puku ja punainen solmio. Taustalla poppelien rivi johtaa taivaanrantaan. Taivas on keltainen ja kaukaiset kukkulat ovat värjäytymässä purppuraisiksi auringon laskiessa.
Tapahtumapaikka on Millais’n kodin Annat Lodgen puutarha Skotlannissa lähellä Perthiä. Maalauksen vasemmassa laidassa ovat lähes näkymättömissä Perthin St. John’s Kirk -kirkon kellotornin sekä lehtiä haravoivan puutarhurin hahmot. Keskellä olevien tyttöjen malleina olivat Millais’n vaimon Effie Grayn nuoremmat sisaret Alice (vasemmalla) ja Sophia. Kaksi muuta ovat paikallisia tyttöjä, Matilda Proudfoot ja Isabella Nicol, jotka Effie oli löytänyt malleiksi. He ovat malleina myös maalauksessa Sokea tyttö, jota Millais viimeisteli samoihin aikoihin.
Tulkinta

Brittiläisessä runoudessa syksy on surumielisyyden aikaa ja se on edustanut siirtymistä nuoruudesta vanhuuteen.
Taidehistorioitsija Malcom Warnerin mukaan Millais’ta innoitti Alfred Tennysonin runo ”Tears, Idle Tears”. Millais oli vieraillut Tennysonin kotona marraskuussa 1854 ja auttanut tätä keräämään ja polttamaan lehtiä. Neljä vuotta ennen Syksyn lehtien toteutusta Millais oli sanonut taiteilijaystävälleen William Holman Huntille: ”Onko ihanampaa aistimusta kuin palavien lehtien tuoksu? Mikään ei tuo mieleeni suloisempia muistoja kuin se; se on väistyvän kesän suitsuke taivaalle; ja se antaa ihmiselle onnellisen luottamuksen, että Aika painaa rauhan sinetin kaikkeen menneeseen.”
Effie kirjoitti, että hänen miehensä tarkoituksena oli luoda teos, joka olisi ”tulvillaan kauneutta ilman aihetta”. Millais katsoi, että lapsen kasvot ilmaisisivat parhaiten platonista, käsitteellistä ihannetta inhimillisestä kauneudesta. Millais mainitsi myöhemmin kirjeessään taidekriitikko F. G. Stephensille, ettei Syksyn lehdet ollut ainoastaan viehättävä, kaihoisa näkymä, vaan sen tarkoitus oli herättää syviä uskonnollisia ajatuksia.
Millais oli perustajana prerafaeliittien veljeskunnassa, jonka taiteilijoiden esikuvana oli taiteessa ennen Rafaelin aikaa vallinnut vakava merkityksellisyys. Heidän teoksissaan luonto oli useimmiten taustana, ja erilaiset symbolit välittivät hengellistä viestiä. Maalauksessa vuodenajan vaihtuminen, pudonneet lehdet, nouseva savu, liikkuvat pilvet ja auringonlasku ovat merkkejä muutoksesta, ajan kulumisesta ja kuolemasta. Nuoret henkilöt tulevat aikanaan vanhenemaan. Pysähtynyt asetelma muistuttaa juhlallista rituaalia. Auringonlasku luo sädekehän hahmojen hiuksille. Omena on syksyn tunnus ja mahdollinen viittaus kristillisen mytologian perisyntiin, joka teki ihmisistä kuolevaisia. Vaatteiden, ihon ja hiusten väri sulauttaa hahmot osaksi ympäröivää luontoa. Pysähtynyttä hetkeä korostaa lehti, joka on jäänyt korin reunalle kahden tilan väliin.
Asut muistuttavat surupukuja ja lehtikasa on muistomerkin muotoinen. Taidehistorioitsija Kate Flint on kirjoittanut maalauksen tunnelman yhteydestä Krimin sodan päättymiseen vuonna 1856, jolloin tunteet menetyksestä olivat yleisiä.
Vastaanotto

Teos oli esillä Royal Academy of Artsin näyttelyssä 1856 ja sai hyvän vastaanoton. Taidekriitikko John Ruskin kuvasi teosta poikkeuksellisen runolliseksi ja sen toteutusta maalaustaiteen ”ensimmäiseksi esimerkiksi täydellisen onnistuneesta iltahämärästä.” Millais’n taiteessa teos oli merkki hänen siirtymisestään yksityiskohtaisesta kuvauksesta kohti vapaamuotoisempaa, ääriviivoiltaan pehmeää ilmaisua. Maalauksen kuvaus katoavasta kauneudesta voidaan nähdä edeltäjänä vuosisadan lopun estetismin ja symbolismin teemoille.
Teos on ollut Manchester Art Galleryn omistuksessa vuodesta 1892.
Magixx

| magixx> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Boris Vorobjev
Syntynyt: 3. kesäkuuta 2003 (ikä 21)
Kansalaisuus:   Venäjä
Ammatti:  ammattipelaaja
Elektronisen urheilun pelaaja
Pelaajanimi:  magixx
Aktiivisena:  2018–
Nyk. joukkue:  Team Vitality
Rooli:  lurker
Peli:  Counter-Strike 2
Mestaruudet:  DreamHack Open January 2021: Europe Pinnacle Cup II FiReLEAGUE 2022: Global Finals BetBoom Dacha Dubai 2023 Intel Extreme Masters Katowice 2024 BLAST Premier: Spring Final 2024
Ammattilaisjoukkueet

 2019 :  Epsada
 2019– :  Team Spirit
Boris ”magixx” Vorobjev (ven. Борис Воробьев; s. 3. kesäkuuta 2003) on venäläinen Counter-Strike -ammattilainen. Hän edustaa nykyään Team Spiritiä.
Spiritin lisäksi Vorobjev on edustanut hetken Espadaa. Spiritissä hän on pelannut syyskuusta 2019 lähtien. Spiritin kanssa hän voitti helmikuussa 2024 erittäin merkittävän IEM Katowice -turnauksen. Vorobjevin finaalikeskiarvo oli 0,99 koostuen 34 taposta ja 37 kuolemasta.
Hollow Knight

| Hollow Knight |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Team Cherry
Julkaisija:  Team Cherry
Jakelija:  Steam, GOG.com, Humble Store, PlayStation Store, Nintendo eShop ja Microsoft Store
Suunnittelija:  Ari Gibson William Bellen
Taiteilija:  Ari Gibson
Säveltäjä:  Christopher Larkin
Ohjelmoija:  David Kazi
Pelimoottori:  Unity
Julkaistu:  Microsoft Windows  24.2.2017 macOS ja Linux  11.4.2017 Nintendo Switch  12.6.2018 PlayStation 4 ja Xbox One  25.9.2018
Lajityyppi:  Metroidvania
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: 10 vuotta tai vanhempi  PEGI 7  USK 12 ja USK 12 
Alusta:  Linux, Nintendo Switch, macOS, Microsoft Windows, PlayStation 4, Xbox One
Jakelumuoto:  Digitaalinen jakelu ja digitaalinen lataus
Virallinen sivusto
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK     : 
Hollow Knight on Team Cherryn kehittämä ja julkaisema metroidvania-videopeli. Peli julkaistiin Linuxille, macOS:lle ja Microsoft Windowsille vuonna 2017 ja Nintendo Switchille, Playstation 4:lle ja Xbox Onelle vuonna 2018.
Pelaaminen

Peli on 2D-Metroidvania-peli, joka sijoittuu kuvitteelliseen muinaiseen valtakuntaan nimeltä Hallownest. Pelaaja ohjaa hyönteismäistä, hiljaista ja nimetöntä ritaria tutkiessaan maanalaista maailmaa. Ritari käyttää naulaksi kutsuttua kartionmuotoista miekkaa sekä aseena että vuorovaikutuksessa ympäristönsä kanssa.
Useimmilla pelin alueilla pelaaja kohtaa vihamielisiä ötököitä ja muita olentoja. Lähitaisteluun kuuluu naulan iskeminen vihollisiin lyhyellä etäisyydellä. Pelaaja voi myös oppia loitsuja, mikä mahdollistaa pitkän kantaman hyökkäykset. Lyödyt viholliset pudottavat pelin valuuttaa nimeltä Geo. Ritari aloittaa pelin rajallisella määrällä naamioita, jotka merkitsevät hahmon terveydentilaa. Vahingon ottaminen vihollisilta ja ympäristöstä kuluttaa naamioita. Pelaaja voi parantaa itseään (pelissä "focus") käyttämällä Sielua ("Soul"). Jos kaikki naamiot katoavat, ritari kuolee ja Shade ilmestyy paikalle. Kuollessaan pelaaja menettää kaiken Geon ja voi kantaa pienemmän määrän Soulia. Pelaajan täytyy voittaa Shade palauttaakseen menetetyn valuutan ja voidaakseen kantaa normaalia määrää Sielua. Peli jatkuu viimeiseltä penkiltä, jolla pelaaja on istunut. Penkit ovat hajallaan pelimaailmassa ja toimivat tallennuspisteinä.
Pelin edetessä ritari saa uusia kykyjä ja tulee voimakkaammaksi. Pelaaja voi päivittää ritarin naulaa, jolloin se tekee enemmän vahinkoa. Pelaaja voi myös lisätä maksimiterveyttään keräämällä naamionpaloja ("mask shards"), ja Sielun määrää keräämällä sieluastioita ("soul vessels"). Pelin edetessä pelaaja myös saa käyttöönsä useita hyökkäysloitsuja, jotka kuluttavat Sielua. Ympäri pelimaailmaa löytyy amuletteja ("charms"), jotka parantavat ritarin ominaisuuksia erinäisin tavoin
Monet alueet sisältävät haastavampia vihollisia (pomoja), joita pelaaja saattaa joutua voittamaan edetäkseen pelissä edelleen. Joidenkin pomojen tappaminen antaa pelaajalle uusia kykyjä. Myöhemmin pelissä pelaaja saa "uni-naulan", legendaarisen terän, joka voi "leikata läpi verhon unien ja valveen välillä". Sen avulla pelaaja voi kohdata haastavampia versioita pomoista ja rikkoa esteen viimeiseen pomoon pääsyn tieltä.
Kehitys

Peli julkistettiin Kickstarterissa marraskuussa 2014 ja saavutti alkuperäisen joukkorahoitustavoitteensa joulukuussa samana vuonna. Peli saavutti beta-vaiheen syyskuussa 2015 ja jatkoi venyvien tavotteiden saavuttamista sisällön lisäämiseksi pelimoottorin vaihdon Stencylistä Unityyn jälkeen. Peli suunniteltiin julkaistavaksi Windows, macOS ja Linux -alustoille.
Kehittämistä rahoitettiin osittain Kickstarter-yhteisrahoituskampanjalla, joka keräsi 57 000 dollaria vuoden 2014 loppuun mennessä.
Pelin Nintendo Switch versio julkistettiin tammikuussa 2017 ja julkaistiin 12.6.2018. Team Cherry alun perin suunnitteli tehdä heidän pelinsä saataville Wii U:lle, mutta se siirtyi lopulta Switchille.
Ensimmäinen ilmainen suuri lisäsisältöpäivitys nimeltään "Hidden Dreams" julkaistiin 3. päivä elokuuta 2017. Päivitys sisältää kaksi uutta pomovastusta kohdattavaksi, kaksi uutta kappaletta ääniraitaan, uuden pikamatkaamisjärjestelmän ja uuden Stag Stationin tutkittavaksi. Sisältöön pääsee käsiksi missä tahansa vaiheessa peliä, mutta on kannattavaa odottaa loppupeliin vaikeustason takia.
Team Cherry julkaisi toisen ilmaisen lisäsisältöpäivityksen 26. lokakuuta 2017. Päivityksen nimi on "The Grimm Troupe" ja se sisältää uusia merkittäviä tehtäviä, uusia pomotappeluita, uusia charmeja, uusia vihollistyyppejä ja muuta sisältöä.
23.08.2018 Team Cherry julkaisi neljännen ja viimeisen ilmaisen sisältöpäivityksen PC:lle ja Switchille. "Godmaster" päivitys lisäsi peliin uusia NPC-hahmoja, haasteita, musiikkia ja salaisuuksia.
Seuraaja

Pelin jatko-osa, Hollow Knight: Silksong on kehitteillä ja se on tarkoitus julkaista Microsoft Windowsille, Macille, Linuxille ja Nintendo Switchille. Team Cherry kertoo, että "enemmän alustoja voi tapahtua tulevaisuudessa." Team Cherry oli aiemmin suunnitellut tämän pelin ladattavana sisältönä. Hollow Knightin Kickstarter-kannattajat saavat myös Silksongin ilmaiseksi, kun se julkaistaan.
Vastaanotto

| Hollow Knight> Yhteispisteet.Kerääjä | Hollow Knight> Yhteispisteet.Pisteet |
| --- | --- |
Metacritic: (PC) 87/100   (NS) 90/100 
Arvostelupisteet
Julkaisu: Pisteet
Destructoid: 10/10 
Eurogamer: Recommended
IGN: 9.4/10 
Nintendo Life: 9/10 
Jed Whitetaker Destructoidista ylisti Hollow Knightia "Pelaamisen mestariteoksena ..., ja taiteena, joka kelpaisi museoonkin" ja Tom Marks PC Gameristä kutsui sitä "uudeksi klassikoksi".
Kriitikot mainitsivat pelin tappelumekaniikan yksinkertaisena, yllätyksellisenä   tai vivahteikkaana.
Vastaanotto > Myynti

Helmikuuna 2019 Hollow Knight on myynyt yli 2 800 000 kopiota. Hollow Knightia oltiin myyty yli 1 250 000 kopiota heinäkuussa 2018.
Peli oli myynyt yli 500 000 kopiota marraskuussa 2017 ja se ylitti 11. kesäkuuta 2018 miljoona myytyä kappaletta Windowsilla, macOS:llä ja Linuxilla yhteensä. Nintendo Switchillä peli myi yli 250 000 kopiota julkaisun jälkeisellä kahdella viikolla.
Aiheesta muualla

Hollow Knight MobyGamesissa (englanniksi)
Pelin virallinen verkkosivu (englanniksi)
Richey James Edwards

| Richey James Edwards |
| --- | --- |
 Richey Edwards vuonna 1992
Henkilötiedot
Koko nimi:  Richard James Edwards
Syntynyt: 22. joulukuuta 1967 (ikä 57) Blackwood, Caerphilly, Wales
Kuollut: Katosi 1.2 1995 - julistettiin kuolleeksi 23.11.2008
Ammatti:  muusikko, sanoittaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Richey Manic, Richie Edwards. Richie James
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1989–1995
Tyylilajit:  punk, rock, glamrock
Soittimet:  kitara
Yhtyeet:  Manic Street Preachers
Levy-yhtiöt:  Columbia Records 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Richard ”Richey” James Edwards (s. 22. joulukuuta 1967 – katosi 1. helmikuuta 1995) oli walesilaisen Manic Street Preachers -yhtyeen jäsen ja kitaristi. Hän katosi vuonna 1995. Hänet julistettiin kuolleeksi 23. marraskuuta 2008. Edwards kärsi vakavasta masennuksesta, minkä voi huomata hänen sanoituksistaan ja haastatteluistaan. Siksi hänen katoamistaan onkin usein pidetty itsemurhana. Hän harjoitti itsensä vahingoittamista tumppaamalla savukkeita kehoonsa ja viiltelemällä ihoaan. Hän kertoi sen olevan keino purkaa pahaa oloa, mutta hän väitti, ettei sillä ole mitään tekemistä itsetuhoisuuden kanssa.
Manic Street Preachers

James Dean Bradfield (laulu, kitara), Nicky Wire (basso) ja Sean Moore (rummut) perustivat Betty Blue -nimisen yhtyeen vuonna 1986. Kahden vuoden sisällä yhtyeen alkuperäinen kitaristi Flicker oli jättänyt yhtyeen ja ryhmä oli vaihtanut nimekseen Manic Street Preachers. Kesällä 1988 Swansea-yliopistossa opiskellut Richey James (syntynyt Richey Edwards) liittyi yhtyeeseen. Hän oli aiemmin toiminut yhtyeen autonkuljettajana.
Heidän uransa pääsi kunnolla vauhtiin vasta vuonna 1991 kun singlet – ”Motown Junk” ja ”You Love Us” julkaistiin Heavenly Recordsilla. Toukokuussa 1991 median huomio kasvoi entisestään, kun yhtyeen kitaristi Richey James antoi haastattelun toimittaja Steve Lamacqille. Toimittaja kyseenalaisti bändin aitouden, jolloin kitaristi Richey James kaiversi puukolla käsivarteensa sanat ”4 Real”. Vamma vaati sairaalakäynnin ja 17 tikkiä. Tapahtuma johti lukuisiin lehtiartikkeleihin ja poiki bändille suuren levy-yhtiön sopimuksen Sonyn kanssa. Monet pitivät Richeyn tekoa pelkkänä media-tempauksena, mutta seuraavien vuosien aikana kävi selväksi, että itsensä viiltely oli vain yksi merkki Jamesin pahenevista mielenterveysongelmista. Helmikuussa 1992 ilmestyi yhtyeen paljon hehkutettu debyyttialbumi Generation Terrorists. Richey James Edwards sai mainetta brittilehdistössä provosoivilla kommenteillaan, mikä toi yhtyeelle runsaasti palstatilaa. Vuonna 1993 ilmestyi yhtyeen toinen albumi Gold Against the Soul.
Mielenterveyden ongelmat

Pian Gold Against the Soul -albumin julkaisun jälkeen Richey kamppaili pahenevan alkoholismiin ja anoreksiaan liittyvän masennuksen kanssa ja alkoi viillellä itseään veitsellä – pahamaineisimpana tapauksena konsertti Thaimaassa, jossa hän ilmestyi lavalle veitsillä viillelty rintakehä veressä. Vuoden 1994 alussa hän joutui yksityiseen hoitolaan, ja bändin oli pakko esiintyä triona useissa konserteissa. Jamesin mielenterveysongelmat näkyivät myös yhtyeen kolmannen albumin The Holy Bible (1994)  sanoituksissa. Albumi oli synkkä ja ahdistunut teos mutta sai kuitenkin kehuja kriitikoilta.
Richeyn katoaminen

Yhtyeen kolmannen albumin, The Holy Biblen jälkeen Richey palasi vielä keikkailemaan, ja lavalla hänet nähtiin viimeisen kerran Lontoossa 21. joulukuuta 1994. Ennen The Holy Bible -albumin Yhdysvaltain julkaisua ja kiertuetta Richey kirjautui ulos lontoolaisesta hotellistaan 1. helmikuuta 1995, ajoi Cardiffin-asunnolleen ja katosi jättäen jälkeensä passinsa ja luottokorttinsa. Viikon sisällä hänet ilmoitettiin kadonneeksi, ja hänen hylätty autonsa löydettiin Severnin sillalta Bristolin ulkopuolelta – paikasta, joka tunnetaan itsemurhista.
Kesään mennessä poliisi oletti hänen olevan kuollut. Murtuneina mutta edelleen sinnikkäinä jäljelle jääneet Manicsin jäsenet päättivät jatkaa triona ja käyttivät Jamesin jälkeensä jättämiä sanoituksia uusien kappaleiden pohjana. Joitakin Edwardsin sanoituksia oli hänen katoamistaan seuranneella levyllä Everything Must Go. Yhtyeen keulahahmon James Dean Bradfieldin mukaan neljännes yhtyeen kappaleiden tuottamista tuloista säilytetään omalla pankkitilillään Edwardsin paluun varalta. Summan arvellaan olevan jo useita miljoonia puntia.
Manic Street Preachersin Richey Edwardsin sanoituksista tekemä albumi Journal for Plague Lovers ilmestyi 18.5.2009. Edwards antoi muutama viikko ennen katoamistaan sanoitukset ja piirroksia sisältävän vihkosen yhtyeen toiselle sanoittajalle Nicky Wirelle.
Katoaminen

Edwards katosi 1. helmikuuta 1995. Hänestä on tehty useita havaintoja, mutta vain noin kaksi viikkoa katoamisen jälkeen tehdyt havainnot on voitu vahvistaa. Edwardsin auto ilmoitettiin hylätyksi 17. helmikuuta 1995. Hänet julistettiin kuolleeksi marraskuussa 2008.
Suomen kieli

| Suomen kieli |
| --- | --- |
   Virallinen kieli   Vähemmistökieli
Oma nimi:  suomi
Tiedot
Alue:    Suomi   Ruotsi (sis. ruotsinsuomi ja meänkieli)   Norja (kveeni)   Venäjä   Yhdysvallat   Kanada   Viro   Ahvenanmaa 
Virallinen kieli:    Suomi   Euroopan unioni   Ruotsi (vähemmistökieli)   Ahvenanmaa 
Puhujia:  4,8 miljoonaa Suomessa ja 200 000 – 300 000 Ruotsissa
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Kotimaisten kielten keskus
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  uralilaiset kielet
Kieliryhmä:  itämerensuomalaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  fi
ISO 639-2:  fin
ISO 639-3:  fin
 Ohje 
Suomen kieli eli suomi on uralilaisten kielten itämerensuomalaiseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhuvat pääosin suomalaiset. Suomessa suomen kieltä puhuu äidinkielenään 4,8 miljoonaa ja toisena kielenään 0,5 miljoonaa ihmistä. Suurimmat suomea puhuvat vähemmistöt ovat Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä.
Suomen kieli on voimakkaasti taipuva, agglutinoiva kieli. Sanajärjestys on toissijainen, lauseenjäsenten perusjärjestys on subjekti–predikaatti–objekti ja määrite käy useimmiten pääsanansa edellä. Suomessa on kahdeksan vokaalia ja 13 konsonanttia, mikäli eräitä lainasanoissa esiintyviä äänteitä ei lueta mukaan.
Suomen kielen kirjoittamiseen käytetään latinalaista kirjaimistoa, johon kuuluu yhteensä 29, joskus 31, kirjainta.
Suomen kieltä tutkiva kielitieteen ala on fennistiikka.
Puhujamäärä ja -alue

Suomen kieltä puhutaan enimmäkseen Suomessa, jossa sitä puhui vuoden 2023 lopussa äidinkielenään 4,8 miljoonaa ihmistä, joka on 85 % maan asukkaista. Suomenkielisten osuus Suomen väestöstä on viime vuosikymmeninä pienentynyt, sillä esimerkiksi vuonna 1980 maan väestöstä 93,5 prosenttia puhui suomea. Nykyisin Suomessa on arviolta puoli miljoonaa ihmistä, jotka puhuvat suomea toisena kielenä. Suomenruotsalaisista valtaosa osaa suomea ainakin jonkin verran, sillä vain 20 prosenttia arvioi suomen kielen taitonsa heikoksi tai olemattomaksi. Suomessa asuvista ulkomaalaistaustaisista arviolta 3/4 osaa suomea vähintään keskitasolla. Suomen perustuslain mukaan maan kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi.
Pohjois-Ruotsissa Tornionjokilaaksossa, Kiirunassa ja Jällivaarassa puhutaan meänkieltä, jota voidaan historiallisesta ja rakenteellisesta näkökulmasta pitää suomen kielen murteena, mutta kielipoliittisesti ja identiteettisyistä sitä pidetään nykyään erillisenä kielenä. Sillä on oma kirjakieli, joka eroaa suomen yleiskielestä. Meänkielellä on arvioitu olevan Pohjois-Ruotsissa 20 000 – 35 000 ja lisäksi muualla 15 000 – 25 000 puhujaa. Ruotsissa asuu myös satoja tuhansia ruotsinsuomalaisia, jotka ovat enimmäkseen muuttaneet sinne toisen maailmansodan jälkeen. Heidän määräänsä on vaikea arvioida, koska kieltä ei Ruotsissa tilastoida. Vuoden 2015 kyselyn mukaan Ruotsissa asui 420 000 henkilöä, jotka puhuivat tai ymmärsivät suomea tai meänkieltä. Sekä suomi että meänkieli ovat olleet Ruotsissa virallisia vähemmistökieliä vuodesta 1999.
Norjan pohjoisosassa asuvat kveenit ovat pitäneet puhumaansa kieltä sekä suomen murteena että omana kielenään. Arviot kveenin kielen puhujien määrästä vaihtelevat 2 000 ja 8 000:n välillä. Norjan kveeniliiton arvion mukaan kveenejä on noin 10 000 ja heistä 5 000 – 7 000 puhuu kieltä ainakin jonkin verran. Kveenillä on Norjassa virallisen vähemmistökielen asema.
Venäjällä perinteinen suomea puhuva väestöryhmä olivat inkeriläiset, joiden lukumäärä on kuitenkin vähentynyt, sillä nuorempi sukupolvi puhuu enimmäkseen venäjää ja monet ovat muuttaneet Suomeen. Myös Karjalan tasavallassa suomalaisten määrä on vähentynyt samoista syistä, eikä suomen kielellä enää ole siellä virallista asemaa. Venäjän vuoden 2010 väestölaskennassa 20 700 ihmistä ilmoitti olevansa kansallisuudeltaan suomalaisia tai inkeriläisiä ja 39 000 ilmoitti osaavansa suomea.
Suomalaisia on muuttanut siirtolaisiksi myös Pohjois-Amerikkaan. Muutto oli voimakkaimmillaan vuosina 1880–1930, ja sen seurauksena Yhdysvaltoihin ja Kanadaan syntyi suomea puhuvia yhteisöjä, joiden käyttämää kieltä on kutsuttu amerikansuomeksi. Vuosien 2009–2013 tietojen mukaan Yhdysvalloissa suomea käytti kotikielenä 26 000 ihmistä. Kanadan väestönlaskennassa vuonna 2011 suomea äidinkielenään puhui 17 000 ihmistä. Näitä väestöryhmiä kutsutaan amerikansuomalaisiksi ja kanadansuomalaisiksi.
Luokittelu

Genealogisen eli kielen alkuperään perustuvan luokittelun mukaan suomen kieli kuuluu uralilaisen kielikuntaan. Uralilaisia kieliä on yli 30, ja niitä puhutaan Euroopan pohjois- ja itäosissa, Unkarissa ja sen lähialueilla sekä Siperiassa. Ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään, suomalais-ugrilaisiin kieliin ja samojedikieliin. Suomen lähimpiä sukukieliä ovat itämerensuomalaiset kielet, kuten karjala ja viro. Kaukaisempaa sukua ovat esimerkiksi saamelaiskielet ja unkari. Uralilaiset kielet ovat kehittyneet uralilaisesta kantakielestä.
Morfologisen typologian kannalta suomea pidetään usein agglutinoivana kielenä, eli kieliopilliset merkitykset ilmaistaan affikseilla, jotka liitetään sanavartalon perään ja voidaan erottaa selvästi toisistaan: esimerkiksi talo+i+ssa+ni+kin. Agglutinaatiota on pidetty uralilaisille kielille ominaisena piirteenä. Toisaalta suomi ei ole puhtaasti agglutinoiva kieli vaan siinä on myös fleksiokielten piirteitä, koska esimerkiksi sanassa vesiin sanavartalo, monikko ja illatiivi ovat sulautuneet yhteen eikä affikseja voi erottaa toisistaan. Suomea onkin kutsuttu myös kvasiagglutinoivaksi kieleksi. Suomessa alkuperäinen uralilaisten kielten agglutinaatio on kuitenkin säilynyt paremmin kuin esimerkiksi virossa. Synteettisissä kielissä yhdessä sanassa voi olla paljon erilaisia morfeemeja ja sanat ovat pitkiä, kun taas analyyttisissä kielissä vastaavat merkitykset ilmaistaan erillisillä sanoilla. Tämän jaottelun mukaan suomi on synteettinen kieli, mikä on tyypillistä uralilaisille kielille, kun taas useimmat indoeurooppalaiset kielet ovat analyyttisia.
Sanajärjestystypologia jakaa kielet sen mukaan, missä järjestyksessä subjekti, objekti ja verbi ovat neutraalissa väitelauseessa. Suomi kuuluu SVO-kieliin, mikä näkyy esimerkiksi lauseessa Elli suuteli Ollia. Toisaalta suomi ei ole puhdas SVO-kieli, koska sanajärjestys voi vaihdella asiayhteydestä ja painotuksesta riippuen.