stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Zandile Ndhlovu
Elämä ja ura > Sukellusuran alku

Ndhlovu teki ensimmäisen snorklausmatkansa Balille 28-vuotiaana vuonna 2016. Hän oli ainoa tummaihoinen ihminen retkellä. Ndhlovu luuli ensinmäisellään sukellus kerrallaan omien sanojensa mukaan hukkuvansa. Ndhlovu innostui sukelluksesta ja suoritti lopulta sukelluskouluttajakurssin vuonna 2020. Samana vuonna Ndhlovusta tuli Etelä-Afrikan ensimmäinen tummaihoinen naispuolinen vapaasukelluskouluttaja.
Elämä ja ura > The Black Mermaid Foundation

Ndhlovu perusti vuonna 2020 The Black Mermaid Foundation -säätiön. Säätiön tarkoitus on avustaa snorklaamaan ja sukeltamaan 10–15-vuotiaita tummaihoisia lapsia tai sellaisia eteläafrikkalaisia lapsia, jotka eivät pääse helposti lähelle uinti mahdollisuuksia.
Tunnustukset

Cape Union Mart Adventure Film Challenge, Inspiring Film Maker -kategorian voittaja
Torchbearer Award 2021
Tedx Speaker
Jackson Wild Film Making Fellow 2021
Corona Brand Creator & Free Range Humans
BBC 100 Women, 2023.
Aiheesta muualla

Zandile Ndhlovu Instagramissa (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat
Raskasta joulua (vuoden 2004 albumi)

| Raskasta joulua Raskasta joulua |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2004
 Tyylilaji: heavy metal
 Levy-yhtiö: T2 Productions
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 26.
Raskasta joulua -projektin muut julkaisut
|   | Raskasta joulua 2004 | Raskaampaa joulua 2006 |
Raskasta joulua on vuonna 2004 julkaistu T2 Productionsin tuottama kokoelma joululauluja. Se on samannimisen projektin ensimmäinen julkaisu ja saanut sittemmin jatkoa useista levyistä. Levyä on myyty marraskuuhun 2016 mennessä yli 18 000 kappaletta, mikä oikeuttaa kultalevyyn.
Joululauluista on sovitettu levyille tavallista ”raskaammat” versiot. Levyillä esiintyy tunnettuja suomalaisia metallilaulajia, kuten Marco Hietala, Machine Menin Antony Parviainen ja Taage Laiho.
Vuoden 2004 levyllä soittivat Erkka Korhonen (kitara, taustalaulu, basso), Janne Parviainen (rummut), Lauri Porra (basso), Kari Tornack (piano, syntetisaattori) ja Tero Kostermaa (koskettimet, ohjelmointi).
Kappaleet

Taage Laiho (Kilpi): ”Oi jouluyö” – 4.26
Pasi Rantanen (Thunderstone): ”Valkea joulu” – 4.37
Antony Parviainen (Machine Men): ”Heinillä härkien” – 3.35
Kimmo Blom (Dyecrest): ”Kuului laulu enkelten” – 2.21
Sammy Salminen (Ancara): ”Jouluyö, juhlayö” – 4.43
Tanya Kemppainen (Lullacry): ”Maa on niin kaunis” – 2.57
Antony Parviainen (Machine Men): ”Sylvian joululaulu” – 4.49
Marco Hietala (Nightwish/Tarot): ”Enkeli taivaan” – 4.04
Ville Tuomi (Suburban Tribe): ”Nisse-polkka” – 2.58
Marco Hietala (Nightwish/Tarot) : ”Varpunen jouluaamuna” – 3.51
Tipe Johnson (Leningrad Cowboys): ”Joulun rauhaa” – 9.36
Aiheesta muualla

Raskasta joulua -konserttikiertue MySpace-sivustolla
Raskasta joulua (vuoden 2004 albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Raskasta joulua (vuoden 2004 albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Raskasta joulua |
| --- | --- |
 Marco Hietala  Tony Kakko  Ari Koivunen  Tommi Salmela  Ville Tuomi  Kimmo Blom  Antti Railio  JP Leppäluoto  Pasi Rantanen  Antony Parviainen  Jarkko Ahola 
Albumit:  Raskasta joulua  Raskaampaa joulua  Raskasta joulua  Ragnarok Juletide  Raskasta joulua 2  Tulkoon joulu – akustisesti  Raskasta joulua IV  Viides adventti 
Raskasta iskelmää:  Raskasta iskelmää
Osmo Väinölä

Osmo Tapani Väinölä (21. syyskuuta 1928 Vaasa – 27. helmikuuta 2024 Seinäjoki) oli suomalainen diplomaatti ja suurlähettiläs.
Väinölä tuli ylioppilaaksi Lapuan yhteiskoulusta 1949 ja valmistui lainopin kandidaatiksi 1955. Ulkoministeriön palvelukseen Väinölä siirtyi 1957.
Hän oli varakonsulina New Yorkin pääkonsulinvirastossa 1. joulukuuta 1961. Ulkoministeriön jaostopäällikkö hän oli 1.huhtikuuta 1971 alkaen, lähetystöneuvos Berliinissä 1. marraskuuta 1973, ja ulkoasiainneuvos 1. maaliskuuta 1978. Hän oli ulkoministeriön hallinnollisen osaston päällikkö 1978–1979, suurlähettiläs Budapestissa 1979–1985 ja Tel Avivissa sekä samalla Nicosiassa 1985–1989. Hän oli kiertävä suurlähettiläs Länsi-Afrikassa akkreditoituna Dakariin, Ouagadougouun, Abidjaniin, Brazzavilleen sekä Kinshasaan ja Yaoundéen 1989–1991 ja suurlähettiläs Riadissa sekä samalla Muscatissa ja Sanaassa 1991–1993. Eläkkeelle Väinölä siirtyi 1. lokakuuta 1993.
Isonkyrön Sotilaspoikaosaston puheenjohtaja Väinölä oli 1938–1939. Pohjalaiset mieslaulajat -kuorossa hän oli akateeminen mestari 1953. Väinölän puoliso oli Heta Leena Marjatta (o.s. Hokkanen). He saivat kaksi tytärtä. Väinölän vanhemmat olivat Teppo Väinölä ja Matilda Josefina (o.s. Tanner). Isänsä puolelta Väinölän sukujuuret ovat kotoisin Vienasta, Vuokkiniemeltä. Eläkevuosinaan Väinölä asui Seinäjoella. Hänet on haudattu Törnävän hautausmaalle Seinäjoelle.
Metro International

Metro International on ruotsalainen mediatalo, jonka pääkonttori sijaitsee Luxemburgissa. Metro julkaisee ilmaisjakelulehtiä arkipäivisin ympäri maailman. Metro perustettiin Tukholmassa vuonna 1995. Pääkonttori siirrettiin Lontooseen vuonna 1998 ja sittemmin Luxemburgiin.
Metroa on julkaistu pääkaupunkiseudulla vuodesta 1999 alkaen. Lehden Helsingin-painos siirtyi Sanoman omistukseen 1. syyskuuta 2006. Samaan konserniin kuului jo ennestään Uutislehti 100. Uutislehti 100 ja Metro jatkoivat aluksi ilmestymistään rinnakkain profiloituen hieman eri kohderyhmiin ja jakelualueisiin. Myöhemmin Uutislehti 100 lakkautettiin ja muutamia sen osastoja, kuten suosittu tekstiviestipalsta, siirrettiin Metroon. Metro-lehden nimeksi muutettiin HS Metro vuonna 2016. Keväällä 2020 ilmoitettiin HS Metro -lehden lopettamisesta. Viimeisen numeron ilmestymispäivä oli 17. huhtikuuta 2020.
Historia

Metro-konseptin loi ruotsalainen mediayhtiö Modern Times Group. Ensimmäinen Metro-lehti näki päivänvalon Tukholmassa helmikuussa 1995. Metro irrottautui Modern Times Groupista omaksi yhtiökseen Metro International S.A:ksi elokuussa 2000 ja se on listattu Tukholman pörssiin. Metro laajenee voimakkaasti uusille markkinoille ja on maailman suurin ja nopeimmin kasvava kansainvälinen kaupunkilehti. Tällä hetkellä Metro ilmestyy 21 maassa ja yli 100 suurkaupungissa. Lukijoita on päivittäin yli 21 miljoonaa.
Metron julkaisukaupungit

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Alicante  Amsterdam  Ateena  Barcelona  Bordeaux  Boston  Bologna  Budapest  Busan  Castilla-La Mancha  Chillán  La Coruña  Ciudad de México  Concepción  Curicó  Dublin  Elche  Firenze  Galicia  Genova  Göteborg  Hongkong |  Kööpenhamina  Lille  Lissabon  Lyon  Madrid  Málaga  Marseille  Milano  Monterrey  Montreal  Nantes  New York  Ottawa  Pariisi  Philadelphia  Pietari  Porto  Porto Alegre  Praha (1997–)  Rancagua  Rennes  Rooma  Rotterdam  Santiago |  Sevilla  Skåne  Soul  Strasbourg  Talca  Talcahuano  Torino  Toronto  Toulouse  Tukholma  Valencia  Valparaíso  Vancouver  Varsova  Venetsia  Viña del Mar  Århus  Zagreb  Zaragoza |
Maat, joissa Metro ilmestyy (merkitty vihreällä).
Radio Aurora Explorer

RAX
Radio Aurora Explorer (RAX) on Michiganin yliopiston opiskelijoiden ja SRI Internationalin kehittämä kolmois-CubeSat-nanosatelliitti, joka laukaistiin 19. marraskuuta 2010 yhdysvaltalaisella Orbital Sciences Corporationin Minoraur-raketilla tutkimaan ionosfääriä.
Suunnittelua johtivat University of Michiganin apulaisprofessori James Cutler ja SRI Researchin tutkija tohtori Hasan Bahcivan.
RAX on "Ground-to-Space Bistatic Radar Experiment" eli RAX-satelliitti vastaanottaa maanpäällisten tutkien lähetystä, johon vaikuttaa ionosfäärin "avaruussää".
Miinanraivausmitali

Miinanraivausmitalin nauha
Miinanraivausmitali
Miinanraivausmitali (Mrm.) on suomalainen ansiomitali. Se perustettiin presidentin asetuksella 17.9.1993. Sen on suunnitellut heraldikko ja everstiluutnantti evp. Juhani Toukonen.
Mitali voidaan jakaa henkilölle, joka on palvellut virallisessa miinanraivausorganisaatiossa tai raivaus- tai pioneeriyksikössä Pohjois-Suomessa 5.9.1944–14.9.1952 tai Suomenlahdella 16.9.1944–17.7.1950. Tällaisia henkilöitä arvioitiin vuonna 1994 olleen noin 6000.
Mitali on ympyränmuotoinen ja himmeä, läpimitaltaan 31 mm. Se on valmistettu tompakista. Etusivulle on kuvattuna miina sekä kolmen salaman ryhmä. Mitalin keskiosa ja salamat on kiillotettu ja mitalin alaosassa ovat vuosiluvut 1944–1952. Mitaliin kuuluu 32mm leveä musta nauha, jonka keskellä on 12mm leveä punainen raita ja keskellä sekä reunoilla yhden millimetrin levyiset valkoiset juovat.
Ensimmäiset miinanraivausmitalit jaettiin lokakuussa 1994 22 veteraanille, jotka olivat varusmiehinä raivanneet miinoja Suomenlahdella vuonna 1947.
Agrologi

Agrologi on maatalous- ja luonnonvara-alaan liittyvä ammattinimike. Nykyisin  agrologin tutkinnon voi suorittaa ammattikorkeakoulussa joko ammatikorkeakoulututkinnon tai ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon tasoisena.
1900-luvulla agrologeja valmistui maatalousopistoista, ja ammattikorkeakoulu-uudistuksen jälkeen tutkintoja erotetaan toisinaan liitteellä "Agrologi (AMK)".
Opintojen sisältö ja työtehtävät

Perinteisesti agrologit toimivat maaseutuelinkeinojen eri tehtävissä, kuten neuvonta-, suunnittelu-, johtamis-, koulutus-, projekti-, tuotekehitys- ja markkinointitehtävissä. Myös jo ennestään suuri agrologiyrittäjien (etenkin maatalousyrittäjien) joukko on kasvussa. Pankit olivat 1980-luvulle saakka hyvin merkittävä agrologeja työllistänyt sektori.
Nykyisissä ammattikorkeakouluopinnoissa voi keskittyä myös ympäristönsuojeluun, kouluttautuen sen alan ammattilaiseksi.
Agrologit ja AMK-agrologit ovat järjestäytyneet Agrologien liittoon, joka on kuitenkin etupäässä koulukuntajärjestö. Se kuuluu yhteistyöjäsenenä STTK:oon. Liitolla on noin 4 000 jäsentä. Heistä noin 2400 on maatalousyrittäjiä, loput työskentelevät perinteisesti erilaisissa neuvonta-, suunnittelu-, opetus- ja markkinointitehtävissä.
Agrologeja kouluttavat ammattikorkeakoulut

Hämeen ammattikorkeakoulu
Jyväskylän ammattikorkeakoulu
Oulun ammattikorkeakoulu
Karelia-ammattikorkeakoulu
Lapin ammattikorkeakoulu
Savonia-ammattikorkeakoulu
Seinäjoen ammattikorkeakoulu
Yrkeshögskolan Novia
Aiheesta muualla

Agrologien liitto
Agrologien työtehtävät (Arkistoitu – Internet Archive)
Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelman yleiskuvaus (Opetushallitus) (Arkistoitu – Internet Archive)
Esimerkki maaseutuelinkeinojen koulutusohjelman toteutuksesta (AMK) (pdf)
Raastuvankatu (Vaasa)

Raastuvankatu kulkee modernin Rewell Centerin (vas.) ja jugendtyylisen Wasaborgin (oik.) editse. Kuvan alareunassa käsityötalo Loftetin kattoa.
Raastuvankatu (ruots. Rådhusgatan) on yksi Vaasan ydinkeskustan pisimmistä etelä–pohjoissuuntaisista kaduista. Noin puolentoista kilometrin mittainen katu alkaa pohjoisessa Rautatienkadusta ja päättyy Hietalahdenkatuun Vaasan uimahallin edustalle Hietalahdessa. Niiden väliset muut poikkikadut ovat Kirjastonkatu, Hietasaarenkatu, Hovioikeudenpuistikko, Vaasanpuistikko, Rauhankatu, Kasarminkatu, Korsholmanpuistikko ja Tiilitehtaankatu.
Merkittäviä rakennuksia

Raastuvankatu 7: Byholmin talo, 1858
Raastuvankatu 8: kerrostalo, Elma ja Erik Lindroos 1970
Raastuvankatu 10 / Kirjastonkatu: kerrostalo, Kaj Englund 1966
Raastuvankatu 11: puutalo 1860
Raastuvankatu 12–14: kerrostalo, Gösta Bergman 1962
Raastuvankatu 16 / Hietasaarenkatu 11: Kukkaistalo, Jakob Westerlund 1897, Fredrik Thesleff 1901
Raastuvankatu 17–19: Rewell Center, Viljo Revell 1960–1964
Raastuvankatu 20: kerrostalo, Arvo O. Aalto 1960
Raastuvankatu 21: Wasaborg eli Sjöblomin talo, J. E. Bruun, Carl Schoultz ja Arthur Rudolf Gauffin 1912
Raastuvankatu 24: Waasan-Osake-Pankki eli Kurtenia, Fredrik Thesleff 1905
Raastuvankatu 28: Käsityötalo Loftet, puutalo, Carl Axel Setterberg, 1860-luku
Raastuvankatu 30: Carls & Carolinas hem, puutalo, 1861
Raastuvankatu 30: vesitorni ja poliisilaitos
Raastuvankatu 31: entinen Vaasan kauppakoulu, kauppakorkeakoulu, korkeakoulu ja yliopisto, Waldemar Backmansson ja Fredrik Thesleff 1891, laajennus 1953–1955
Raastuvankatu 32: puutalo, 1859
Raastuvankatu 34 / Rauhankatu 11: Ukkokoti, Ingvald Serenius 1934
Raastuvankatu 36 / Rauhankatu 12: kerrostalo ja Metodistkyrkan, Karl Erik Ivars 1968
Raastuvankatu 37: kerrostalo, Kaj Englund 1961
Raastuvankatu 38: kerrostalo, Arvo O. Aalto 1955
Raastuvankatu 43 / Korsholmanpuistikko 9: Keskuskoulu, Ingvald Serenius 1938
Raastuvankatu 44: Vasa baptistkyrka, Carl Staaf 1930
Raastuvankatu 46a ja 46b: Suomen valtion asuinkerrostalot (puolustuslaitos), 1956 ja Aino Kallio-Ericsson 1963
Raastuvankatu 47 ja 49, kerrostalot, Keijo Petäjä 1959 ja 1963
Raastuvankatu 59: kerrostalo, Jerker Bjon
David Webb Peoples

David Webb Peoples (s. 9. helmikuuta 1940 Middletown, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja, toimittaja ja leikkaaja. Peoples on käsikirjoittanut elokuvat Blade Runner, Armoton ja 12 apinaa.
Rurik Backman

| Rurik Backman |
| --- | --- |
 Rurik Backlund Suomi-Unkari -maaottelussa heinäkuussa 1938.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. elokuuta 1915 Hanko, Suomen suuriruhtinaskunta
Kuollut: 11. kesäkuuta 1996 (80 vuotta) Hanko
Kansalaisuus:   Suomi
Uran tiedot
Pituus:  181 cm
Laji:  Kuulantyöntö, Kiekonheitto
Seura:  Hangon IK (-1935) KIF (1936-1943) Hangon IK (1944-1948) Hangon AIK (1949-)
Kilpauran kesto:  1933-1953
    
Karl Rurik Backman (13. elokuuta 1915 Hanko – 11. kesäkuuta 1996 Hanko) oli suomalainen kuulantyöntäjä, jonka paras urheiluvuosi oli ennen sotia vuonna 1939, jolloin hän voitti mm. Suomen mestaruuden kuulantyönnössä.
Rurik Backman kilpaili 1930-luvun puolivälissä vielä useita yleisurheilun kenttälajeja, kuten korkeushypyssä. Vuoden 1936 SM-kisoissa hän saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa sijoittuessaan pronssille kuulantyönnössä. Ensimmäisen kerran hän ylitti 15 metriä kuulantyönnössä kaudella 1938 työntäen kesän parhaaksi 15,61. Samana kesänä hän sijoittui SM-hopealle. Lisäksi hän edusti Suomea Viro- ja Unkari-maaotteluissa sijoittuen molemmissa kisoissa toiseksi. Kaudesta 1939 tuli Backmanin paras. Hän kukisti Kalevan kisoissa moninkertaisen mestarin Sulo Bärlundin ottaen kultaa. Hän teki myös heinäkuussa 1939 oman kuulaennätyksensä 15,73 ja edusti kaksi kertaa Suomea maaotteluissa Viroa ja Ruotsia vastaan sijoittuen Viroa vastaan kolmanneksi edellään Aleksander Kreek ja Bärlund sekä Ruotsi-ottelussa edellään Bärlund. Backman teki samana kesänä myös kiekonheitossa oman ennätyksensä 42,72.
Talvisodan jälkeisinä kesinä Backman ei enää saavuttanut sota-aikaa edeltänyttä kuntoaan. Hän osallistui sotavuosien Kalevan kisoihin sijoittuen kuulantyönnössä vuonna 1943 6:ksi ja 1944 5:ksi tulosten ollessa alle 15 metriä. Hänen urheilu-uransa päätttyi vuonna 1953.
Siviilielämässään Rurik Backman työskenteli Hangossa poliisina.
Tulkoon joulu – akustisesti

| Tulkoon joulu – akustisesti Raskasta joulua |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 6. marraskuuta 2015
 Tuottaja(t): Erkka Korhonen
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 54.00
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 8.
Raskasta joulua -projektin muut julkaisut
| Raskasta joulua 2 2014 | Tulkoon joulu – akustisesti 2015 | Raskasta joulua IV 2017 |
Tulkoon joulu – akustisesti on 6. marraskuuta 2015 Spinefarm Recordsin julkaisemana ilmestynyt Raskasta joulua -projektin albumi. Sillä suomalaiset rock- ja metallimuusikot esittävät uudelleensovitettuja versioita joululauluista, edellisistä levyistä poiketen akustisesti. Se on kuudes projektin julkaisema levy. Levyä on myyty joulukuuhun 2016 mennessä yli 12 000 kappaletta, mikä oikeuttaa kultalevyyn.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 8, ja pysyi listalla yhteensä 14 viikkoa.
Kappaleet

Heinillä härkien kaukalon – 3.56  – Marco Hietala, Jarkko Ahola, JP Leppäluoto, Tony Kakko
Tulkoon joulu – 5.40  – Antti Railio, Tommi Salmela, Kimmo Blom
Pieni rumpali – 5.08  – Tony Kakko
Konstan Joululaulu – 5.40  – Ville Tuomi
Mielenrauhaa – 5.10  – Jarkko Ahola
Sylvian joululaulu – 6.26  – Ari Koivunen
Tähti, Tähdistä Kirkkain – 4.28  – Antony Parviainen
Joulu, Juhla Parahin – 6.43  – Marco Hietala, JP Leppäluoto, Tommi Salmela, Pasi Rantanen
Ensimmäinen joulu – 5.04  – Pasi Rantanen, Antti Railio, Kimmo Blom
Tonttu – 5.38  – Marco Hietala, JP Leppäluoto
Arvostelut

Helsingin Sanomat:
Keskisuomalainen: negatiivinen
Aiheesta muualla

Tulkoon joulu – akustisesti Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Tulkoon joulu – akustisesti Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Raskasta joulua |
| --- | --- |
 Marco Hietala  Tony Kakko  Ari Koivunen  Tommi Salmela  Ville Tuomi  Kimmo Blom  Antti Railio  JP Leppäluoto  Pasi Rantanen  Antony Parviainen  Jarkko Ahola 
Albumit:  Raskasta joulua  Raskaampaa joulua  Raskasta joulua  Ragnarok Juletide  Raskasta joulua 2  Tulkoon joulu – akustisesti  Raskasta joulua IV  Viides adventti 
Raskasta iskelmää:  Raskasta iskelmää
Radiofarmasia

Radiofarmasia on isotooppilääketieteen osa-alue, jonka tehtävänä on tuottaa radiolääkkeitä hoitoon ja diagnostiikkaan. Radiofarmasian laboratorion toimintaa ohjaa sekä lääkeainelaki että säteilylaki. Tyypillinen radiofarmasian laboratorio on esim. PET-laboratorio.
Pauli Leinikki

Pauli Olavi Leinikki (18. syyskuuta 1941 Kotka – 13. helmikuuta 2024 Vélez-Málaga) oli suomalainen virologian tutkija.
Leinikki kirjoitti ylioppilaaksi Helsingissä Maunulan yhteiskoulusta. Hän valmistui 1972 Helsingin yliopistosta lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi. Hänet nimitettiin 1987 Kansanterveyslaitoksen tutkimusprofessoriksi. Hän on ollut Tampereen yliopiston biolääketieteen virologian apulaisprofessori, vuosina 1980–1984 biolääketieteen laitoksen johtaja.
Leinikki oli ensimmäisiä suomalaisia hi-viruksen tutkijoita, ja hän työskenteli vuonna 2011 Venäjällä hivin ehkäisyn parissa, muun muassa arvioimassa Barentsin alueen hiviä ehkäisevän ohjelman tilannetta, sillä hänen mukaansa epidemia leviää siellä kaikkein nopeimmin.
Leinikki on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Palkinnot ja tunnustukset

Latvian tiedeakatemian kunniatohtori
Raskasta joulua (vuoden 2013 albumi)

| Raskasta joulua Raskasta joulua |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1. marraskuuta 2013
 Tyylilaji: heavy metal
 Kesto: 65.51
 Levy-yhtiö: Spinefarm Records
Listasijoitukset
 5. (Suomi)
Raskasta joulua -projektin muut julkaisut
| Raskaampaa joulua 2006 | Raskasta joulua 2013 | Ragnarok Juletide 2014 |
Raskasta joulua on 1. marraskuuta 2013 Spinefarm Recordsin julkaisemana ilmestynyt Raskasta joulua -projektin albumi, jolla suomalaiset rock- ja metallimuusikot esittävät uudelleensovitettuja versioita joululauluista. Se on projektin kolmas albumi. Albumin tuotti projektin perustaja ja kitaristi Erkka Korhonen.
Levyä on myyty joulukuuhun 2016 mennessä yli 42 000 kappaletta, mikä oikeuttaa tuplaplatinaan. Suomen albumilistalla se sijoittui parhaimmillaan viidenneksi. Albumin julkaisua seurasi Suomen-kiertue, joka järjestettiin yhdeksättä kertaa peräkkäin.
Pekka Simojoen säveltämästä ja sanoittamasta ”Tulkoon joulu” -kappaleesta, jolla esiintyvät kaikki levyn laulajat, kuvattiin musiikkivideo.
Vuonna 2023 albumi julkaistiin uudelleenmiksattuna.
Kappaleet

Antti Railio: Enkelikello – 5.42
Ville Tuomi ja Kimmo Blom: Heinillä härkien kaukalon – 4.04
Jarkko Ahola ja Pasi Rantanen: Mielenrauhaa – 4.32
JP Leppäluoto, Marco Hietala, Tony Kakko ja Jarkko Ahola: Pieni rumpali – 5.10
JP Leppäluoto: Tonttu – 5.32
Ari Koivunen: Arkihuolesi kaikki heitä – 4.01
Elize Ryd ja Tony Kakko: Julen är här – 3.49
Antony Parviainen: Sylvian joululaulu – 6.18
Ville Tuomi ja Ilja Jalkanen: Nisse-polkka – 3.06
Jarkko Ahola ja Pasi Rantanen: Valkea joulu – 5.25
Tony Kakko: Jouluksi kotiin – 5.11
Tommi Salmela ja Ilja Jalkanen: Me käymme joulun viettohon – 3.21
Marco Hietala: Varpunen jouluaamuna – 3.53
Tulkoon joulu – 5.47
Muusikot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Laulajat Jarkko Ahola  Kimmo Blom  Marco Hietala  Ilja Jalkanen  Tony Kakko  Ari Koivunen  JP Leppäluoto  Antony Parviainen  Antti Railio  Pasi Rantanen  Elize Ryd  Tommi Salmela  Ville Tuomi |  | Muut Jari Ilomäki – kontrabasso  Erkka Korhonen – kitara  Tero Kostermaa – ohjelmointi  Vili Ollila – koskettimet  Mirka Rantanen – rummut  Erkki Silvennoinen – bassokitara  Tuomas Wäinölä – kitara |
Aiheesta muualla

Raskasta joulua -projektin sivusto
Raskasta joulua -projekti Spinefarm Recordsin sivustolla
”Tulkoon joulu” -musiikkivideo YouTube-sivustolla
Raskasta joulua (vuoden 2013 albumi) Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Raskasta joulua (vuoden 2013 albumi) Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
| n k Raskasta joulua |
| --- | --- |
 Marco Hietala  Tony Kakko  Ari Koivunen  Tommi Salmela  Ville Tuomi  Kimmo Blom  Antti Railio  JP Leppäluoto  Pasi Rantanen  Antony Parviainen  Jarkko Ahola 
Albumit:  Raskasta joulua  Raskaampaa joulua  Raskasta joulua  Ragnarok Juletide  Raskasta joulua 2  Tulkoon joulu – akustisesti  Raskasta joulua IV  Viides adventti 
Raskasta iskelmää:  Raskasta iskelmää
Ihmisoikeudet Suomessa

Ihmisoikeudet Suomessa määritellään Suomen laeissa ja asetuksissalähde? sekä kansainvälisissä sopimuksissa. Ihmisoikeuksiin kuuluvat esimerkiksi oikeus elämään, henkilökohtaisen koskemattomuuden suoja, omaisuuden suoja, sananvapaus, mielipiteenvapaus, uskonnonvapaus, kokoontumisvapaus, liikkumisvapaus ja järjestäytymisen vapaus sekä oikeus avioliittoon, äänioikeus, oikeus työhön ja toimeentuloon, perusopetukseen, terveyden- ja sairaudenhoitoon sekä välttämättömään sosiaaliturvaan.
Vuosina 1993–2008 Suomi sai Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelta enemmän langettavia päätöksiä kuin kaikki muut Pohjoismaat yhteensä.
Henkilökohtaiset vapausoikeudet

Vapausoikeudet turvaavat yksilön vapautta julkisen vallan puuttumisilta. Tällaisia oikeuksia ovat muun muassa oikeus elämään, henkilökohtaiseen vapauteen ja koskemattomuuteen samoin kuin liikkumisvapaus, yksityiselämän suoja ja yhdistysvapaus sekä omaisuuden suoja.
Kuolemanrangaistus Suomessa oli voimassa varsin kauan, joskaan sitä ei pantu vuoden 1825 jälkeen toimeen muulloin kuin sodan tai poikkeustilan aikana, viimeksi jatkosodan aikana vuonna 1944. Rauhanaikainen kuolemanrangaistus poistui lopullisesti Suomen laista vuonna 1949 ja sodanaikainen vuonna 1972.
Suomen vankiloissa on kolmisentuhatta vankia, joista ulkomaalaisia 500–600. Vankiloiden välillä on tasoeroja. Oikeusasiamiehen kanslia tarkistaa vankiloita ja haastattelee vankeja säännöllisesti estääkseen julmaa kohtelua.
Poliittiset oikeudet ja vapaudet

Poliittisiin oikeuksiin kuuluvat muun muassa äänioikeus, sananvapaus, kokoontumisvapaus sekä yhdistysvapaus.
Vuoden 2016 lehdistön vapautta kuvaavassa indeksissä Suomi sijoittui parhaalle sijalle. Vuonna 2023 Suomi sijoittui viidennelle sijalle.
Yhdistysvapauteen on puututtu lähinnä uusnatsististen yhdistysten kohdalla. 1970-luvulla lakkautettiin neljä fasistista yhdistystä Pariisin rauhansopimuksen nojalla. Vuonna 2016 Poliisihallitus jätti tuomioistuimelle kanteen uusnatsistisen Vastarintaliikkeen lakkauttamisesta vuoden 2017 alkupuolella.