stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yamar Thiam

Yamar Thiam (s. 12. helmikuuta 1962 Malla, Senegal) on senegalilaissyntyinen rumpali. Thiam alkoi soittaa puhuvaa rumpua (tama) korvakuulolta lisäten traditioon omia luovia osuuksiaan. Thiamit muuttivat 1972 Senegalin pääkaupunki Dakariin, jossa saman vuosikymmenen lopulla syntyi kansallinen pop-musiikin suuntaus mbalax. Alle 20-vuotiaana mbalax-yhtyeissä muusikon uransa aloittanut Yamar Thiam on soittanut myös Afrikan kuuluisimman muusikon Youssou N'Dourin perustamassa Super Etoile de Dakar -yhtyeessä. Suomalainen kitaristi Hasse Walli kokosi 1988 Dakarin parhaista muusikoista musiikin eri genrejä fuusioineen Asamaan–yhtyeen, johon myös Yamar kuului.
Suomessa asuvien senegalilaismuusikkojen muodostama, mblaxia sekä perinteistä rumpu- ja laulumusiikkia esittävä Galaxy soitti ensimmäiset rytminsä 1991. Galaxyn soittaessa perinteisiä Wolof-heimon rytmejä johtajarumpuna toimii Yamar Thiamin puhuva rumpu, tama. Kaksi CD:tä (Nobeel, 1997 ja L’Insecurité, 2003) julkaisseen Galaxyn lisäksi Yamar Thiam on ollut jo 15 vuotta mukana Konserttikeskuksen kysytyimpiin kokoonpanoihin kuuluvassa, mm. suomalaista runoutta tulkitsevassa Lyyran Tähtikuvio & Vega –yhtyeessä. Galaxyn tavoin myös Lyyran tähtikuvio yhdistää eri kulttuurien musiikillisia aineksia glokaaliksi coktailiksiselvennä.
Yamar Thiamin wolofinkielistä laulua on kuultavissa myös Mikko Alatalon ja Juice Leskisen 2004 julkaistulla CD:llä Senaattori ja Boheemi. Yamar Thiam lukeutuu Suomen kansallisesti ja kansainvälisesti arvostetuimpien muusikkojen joukkoonkenen mukaan?. Muusikontyönsä ohessa hän on myös griot, kalevalaisten runonlaulajien kaltainen oman heimonsa suullisen perinteen säilyttäjä ja eteenpäin siirtäjä. Valtiovalta katsoi 2005 Galaxyn ansiot Suomi-palkinnon arvoisiksi, ja vuotta myöhemmin Yamar Thiamille myönnettiin Alajärven kaupungin kulttuuripalkinto. Suomeen 1992 muuttaneen ja Alajärvellä vuodesta 1998 asuneen Yamar Thiamin perheen muodostavat vaimo ja kaksi tytärtä.
Aiheesta muualla

Yamarin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Zsuzsanna Borvendég

| Zsuzsanna Borvendég |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 16.7.2024–  
Ryhmä:  Suverenistit
Henkilötiedot
Syntynyt: 4. marraskuuta 1974 (ikä 50) Tatabanya, Unkari
Kansalaisuus:  unkarilainen
Tiedot
Puolue:  Meidän kotimaamme -liike
Zsuzsanna Borvendég (s. 4. marraskuuta 1974 Tatabánya, Unkari) on unkarilainen poliitikko. Borvendég edustaa Meidän kotimaamme -liikettä. Borvendég on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2024 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa Suvereenien kansakuntien Eurooppa -ryhmää
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zsuzsanna Borvendég Wikimedia Commonsissa
Zsuzsanna Borvendég Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
| n k  Suverenisti-ryhmän Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
Saksa:  Anderson  Arndt  Aust  Bausemer  Bossdorf  Buchheit  Bystron  Droese  Froelich  Jongen  Jungbluth  Khan  Neuhoff  Sell 
Ranska:  Knafo 
Puola:  Sypniweski  Tyszka  Zajączkowska-Hernik 
Tšekki:  David 
Unkari:  Borvendég 
Bulgaria:  Laikova  Stojanov  Volgin 
Slovakia:  Uhrík 
Liettua:  Gražulis 
| n k   Unkarin Euroopan parlamentin jäsenet (2024–2029) |
| --- | --- |
EPP:  Dávid  Gerzsenyi  Kollár  Kulja  Lakos  Magyar  Tarr 
S&D:  Dobrev  Molnár 
Patriootit:  Deutsch  Ferenc  Gál  Győrffy  Győri  Gyürk  Hölvényi  László  Schaller-Baross  Szekeres  Vicsek 
ESN:  Borvendég 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki 
Henkilöt:  MEP-hakemisto
31. maaliskuuta

31. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 90. päivä (91. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 275 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Irma, Irmeli, Aamos
suomenruotsalainen kalenteri: Irma, Irmelin, Amos
ortodoksinen kalenteri: Ylermi
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Irbmá
vanhemmissa kalentereissa: Adonias, Altti, Amadeus, Amos, Detlaus, Ester, Qwirinus
Tapahtumia

1885 – Betsuanamaan protektoraatti perustettiin.
1889 – Eiffel-torni vihittiin käyttöön.
1917 – Yhdysvallat otti haltuunsa Yhdysvaltain Neitsytsaaret maksettuaan 25 miljoonaa dollaria Tanskalle.
1930 – Haysin ohjeisto, elokuvantekoa säädellyt moraalisäännöstö otettiin käyttöön Yhdysvalloissa. Lähes neljäkymmentä vuotta voimassa ollut säännöstö asetti tarkat rajat rikosten, uskonnon, seksuaalisuuden ja väkivallan käsittelylle elokuvissa.
1931 – Maanjäristys tuhosi Managuan kaupungin Nicaraguassa, 2 000 ihmistä sai surmansa.
1959 – Tenzin Gyatso, 14. Dalai-lama, ylitti pakomatkallaan Intian rajan ja hänelle myönnettiin poliittinen turvapaikka.
1966 – Avaruustutkimus: Neuvostoliitto laukaisi Luna 10:n, mistä tuli ensimmäinen Kuuta kiertänyt avaruusluotain.
1967 – Jimi Hendrix poltti kitaransa ensimmäisen kerran Lontoossa Astorian teatterissa. Hänet lähetettiin myöhemmin käsien palovammojen takia sairaalaan.
1968 – Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnson ilmoitti, ettei hän hae jatkokautta.
1970 – Explorer 1 -satelliitti syöksyi Tyyneen valtamereen oltuaan Maan kiertoradalla yli 12 vuotta.
1985 – Ensimmäinen WrestleMania-showpainitapahtuma pidettiin New Yorkin Madison Square Gardenissa.
1986 – Ilmailu: Mexicana de Aviaciónin Puerto Vallartaan matkalla ollut Boeing 727 syttyi tuleen ja syöksyi vuorille Méxicosta luoteeseen, 166 ihmistä sai surmansa.
1991 – Varsovan liitto lopetti toimintansa. Liitto hajotettiin virallisesti 1. heinäkuuta Prahassa pidetyssä kokouksessa.
1993 – Näyttelijä Brandon Lee kuoli onnettomuudessa The Crow -elokuvaa kuvattaessa.
1994 – Nature-tiedejulkaisu raportoi Etiopiasta löytyneestä ensimmäisestä täydellisestä Australopithecus afarensisin pääkallosta.
1998 – Netscape luovutti internetselaimensa lähdekoodin avoimen lähdekoodin lisenssin alaiseksi, mikä loi Mozilla Foundationin, voittoa tavoittelemattoman säätiön johtamaan Mozillan kehitystä.
2004 – Google ilmoitti Gmailista, ensimmäisestä selainpohjaisesta sähköpostista, joka tarjosi 1 gigatavun sähköpostitilan (ilmainen sähköposti -kutsumenettelyllä).
2005 – Michael E. Brown, Chad Trujillo ja David L. Rabinowitz löysivät kääpiöplaneetta Makemaken.
2007 – Ensimmäiseen Earth Hour -ilmastotapahtumaan osallistui 2,2 miljoonaa ihmistä Sydneyssä.
Kuolleita

1340 – Iivana Kalita, Moskovan ruhtinas (s. 1288)
1621 – Filip III, Espanjan kuningas (s. 1578)
1631 – John Donne, englantilainen runoilija ja saarnaaja (s. 1572)
1727 – Isaac Newton, englantilainen fyysikko, matemaatikko, tähtitieteilijä, alkemisti ja filosofi (Principia) (s. 1643)
1837 – John Constable, englantilainen taidemaalari (s. 1776)
1850 – John C. Calhoun, yhdysvaltalainen valtiomies, senaattori, ministeri ja varapresidentti (s. 1782)
1855 – Charlotte Brontë, englantilainen kirjailija (Kotiopettajattaren romaani) (s. 1816)
1880 – Henryk Wieniawski, puolalainen säveltäjä ja viulisti (s. 1835)
1917 – Emil Adolf von Behring, vuoden 1901 Nobelin lääketieteenpalkinnon saanut saksalainen fysiologi (s. 1854)
1945 – Hans Fischer, vuoden 1930 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1881)
1952 – Katri Rautio, suomalainen näyttelijä (s. 1864)
1954 – Edwin Armstrong, yhdysvaltalainen sähköinsinööri (FM-radion keksijä) (s. 1890)
1978 – Irja Koskinen, suomalainen balettitanssija (s. 1911)
1980 – Jesse Owens, yhdysvaltalainen yleisurheilija (moninkertainen olympiavoittaja) (s. 1913)
1988 – William McMahon, australialainen poliitikko ja maan entinen pääministeri. (s. 1908)
1993 – Brandon Lee, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1965)
2001 – Clifford Glenwood Shull, vuoden 1994 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (s. 1915)
2005 – Terri Schiavo, yhdysvaltalainen julkisuuden henkilö, passiivisen eutanasian ennakkotapaus (s. 1963)
2009 – Raúl Alfonsín, Argentiinan presidentti (s. 1927)
2013 – Ronnie Ray Smith, yhdysvaltalainen pika- ja viestijuoksija, olympiavoittaja ja maailmanmestari (s. 1949)
2015 – Frode Erik Ingebrigtsen, Edorf, suomalainen rap-artisti (s. 1985)
2015 – Michel Scheuer, saksalainen ratameloja (s. 1927)
2016 – Hans-Dietrich Genscher, saksalainen poliitikko, Saksan ulkoministeri 1974–1982 ja 1982–1992 (s. 1927)
2016 – Zaha Hadid, irakilais-brittiläinen arkkitehti (s. 1950)
2016 – Imre Kertész, vuoden 2002 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut unkarilainen kirjailija (s. 1929)
2019 – Nipsey Hussle, yhdysvaltalainen rap-artisti (s. 1985)
2020 – Reimar Lüst, saksalainen tähtitieteilijä, astrofyysikko ja Euroopan avaruusjärjestön pääjohtaja 1984–1990 (s. 1923)
2020 – Kari Piironen, suomalainen iskelmälaulaja ja vuoden 1988 tangokuningas (s. 1947)
2020 – Gita Ramjee, ugandalais-eteläafrikkalainen HIV-tutkija (s. 1956)
2020 – Hellevi Salminen, suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija (s. 1941)
2021 – Kamal Ganzouri, Egyptin pääministeri 1996–1999 ja 2011–2012 (s. 1933)
2021   – Pekka Vilpas, suomalainen kokki ja hovimestari (s. 1938)
2022 – Jukka Paastela, suomalainen yhteiskuntatieteiden professori (s. 1946)
2024 – Jonathan F. Bennett, brittiläinen filosofi (s. 1930)
Juhlapäiviä

César Chávezin syntymäpäivä, joka on yleinen vapaapäivä kolmessa Yhdysvaltain osavaltiossa.
Kansainvälinen transnäkyvyyden päivä, jolloin juhlistetaan transsukupuolisia. Päivä sai alkunsa Yhdysvalloista 2009.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 31. maaliskuuta: |  |
:  Kansainvälinen transnäkyvyyden päivä  Jani Sievinen (2009) 1492 – Espanjan hallitsijat Isabella ja Ferdinand allekirjoittivat ediktin, joka määräsi kaikki juutalaiset joko kääntymään kristinuskoon tai tulemaan karkotetuksi.  1596 – Ranskalainen filosofi ja matemaatikko René Descartes syntyi.  1914 – Ruotsalainen kirjailija Maria Lang syntyi.  1930 – Haysin ohjeisto, elokuvantekoa säädellyt moraalisäännöstö otettiin käyttöön Yhdysvalloissa.  1945 – Anne Frank kuoli.  1974 – Uimari Jani Sievinen syntyi.  
Katso myös: kalenteri ~ 30. maaliskuuta, 1. huhtikuuta
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 31. maaliskuuta Wikimedia Commonsissa
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Kuningas

Lombardian rautakruunu, Italian keskiaikaisen kuningaskunnan kuninkaiden käyttämä kruunu.
Yksi kaikkien aikojen tunnetuimmista kuninkaista, Ranskan Ludvig XIV, kuninkaallisten symboleiden, kruunun, valtikan ja kärpännahkaviitan kanssa. Hyacinthe Rigaudin maalaama muotokuva.
Kaarle XVI Kustaa, Ruotsin kuningas vuodesta 1973.
Kuningas on kuningaskunnan miespuolinen monarkki. Kuningas on monarkkien nimityksistä yleisin, koska useimmat monarkiat ovat kuningaskuntia ja perinteisen käytännön mukaan monarkin miespuolisilla jälkeläisillä on kruununperimysjärjestyksessä etuoikeus valtaistuimeen ennen mahdollisia sisariaan, vaikka nämä olisivat miespuolista perijää vanhempia. Tilanne on hieman muuttumassa, kun viime vuosikymmeninä monissa kuningaskunnissa on siirrytty sukupuolesta riippumattomaan kruununperimykseen ja siten todennäköisyys sille, että maahan tulee uuden kuninkaan sijaan kruunullinen kuningatar, on suurempaa kuin aikaisemmin oli.
Yleistä

Nykyisin kuningas on monissa maissa lähinnä symbolinen ja muodollinen valtionpäämies, jonka tehtävät ovat enemmän edustuksellisia ja seremoniallisia kuin päivänpolitiikkaan liittyviä (kuten pohjoismaisissa monarkioissa, Yhdistyneessä Kuningaskunnassa, Benelux-alueen kuningaskunnissa ja Espanjassa). Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on tavallisesti pääministeri. Kuninkaan asema on nykyään tavallisesti perinnöllinen ja hän säilyy tavallisesti kuninkaana kuolemaansa asti, kun taas esimerkiksi presidentit valitaan määräajaksi. Kuningas voi kuitenkin vapaaehtoisesti luopua kruunusta eli jättää kuninkaan aseman.
Kuninkaan vaimosta käytetään nimitystä kuningatar. Tällaisilla kuningattarilla on harvoin varsinaista valtaa, joskin historian saatossa on ollut  poikkeuksiakin. Kuninkaan kuollessa kuningatar toimii yleensä holhoojahallitsijana, jos perillinen on vielä alaikäinen. Esimerkiksi Ranskassa kuningatar Anna Itävaltalainen toimi holhoojahallitsijana vuodet 1643–1651, kunnes hänen poikansa Ludvig XIV saavutti täysi-ikäisyyden.
Kuninkaan ja kuningattaren naispuolisia jälkeläisiä kutsutaan prinsessoiksi ja miespuolisia prinsseiksi. Valtaistuimen perijä on kruununprinssi tai kruununprinsessa, paitsi Isossa-Britanniassa, jossa tällaisia arvonimiä ei ole käytössä (mutta hallitsijan vanhimmalle pojalle saatetaan myöntää Walesin prinssin arvo).
Sanan etymologia

Suomen ja viron kuningas-sana on varhainen, ehkäpä jo pronssikautinen germaaninen lainasana muodosta *kuninggaz, josta ovat muodostuneet muun muassa ruotsin konung (kung), englannin king ja saksan König. Suomessa ja virossa sana on niiden ei-germaanisuudesta ja ei-indoeurooppalaisuudesta huolimatta säilynyt siis paremmin ennallaan kuin germaanikielissä, mikä on muutenkin yleistä. Sama germaaninen sana on lainattu varhain myös slaavilaisiin kieliin, joissa sitä edustaa esimerkiksi venäjän knjaz (князь) ’ruhtinas’.
Sanan vertauskuvalliset merkitykset

Kuningas-sana on levinnyt myös epävirallisiin yhteyksiin, kuten: Elvistä kutsutaan usein kuninkaaksi tai rock ’n’ rollin kuninkaaksi. Suomessa jalkapalloilija Jari Litmasesta käytetään usein lempinimeä Kuningas.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuningas Wikimedia Commonsissa
Mazda 323 (FA4)

| Mazda 323 FA4 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Indonesia  Japani  Uusi-Seelanti
Valmistaja:  Mazda
Valmistusvuodet:  1977–1980
Muut nimet:  Mazda Familia Mazda GLC
Korimalli:  3-ovinen hatchback 3-ovinen farmari 5-ovinen hatchback 5-ovinen farmari
Luokka:  C-segmentti
Edeltäjä:  Mazda 818 Mazda 1000/1200/1300
Seuraaja:  Mazda 323 (BD)
Tekniset tiedot
Iskutilavuus:  1,0–1,5 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  takaveto
Vaihteisto:  4-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti
Mitat
Massa:  
Pituus:  3820 mm
Akseliväli:  2315 mm
Leveys:  1595 mm
Korkeus:  1375 mm
Mazda 323 FA4 on japanilaisen Mazdan henkilöautomallin 323 ensimmäisen sukupolven versio, jota valmistettiin vuosina 1977–1980. Se korvasi edeltäneet Mazda 818- ja 1000/1200/1300-mallit. Japanissa mallin nimenä oli edeltäjän tavoin Mazda Familia, Pohjois-Amerikassa Mazda GLC. Takavetoisen FA4:n seuraajaksi tuli etuvetoinen Mazda 323 BD.
Automalli esiteltiin Japanin sijasta ensiksi Euroopassa, jonka markkinoille se olikin suunnattu. Sen pääkilpailijoita olivat Opel Kadett City ja sen rinnakkaismalli Vauxhall Chevette, ja se oli niitä aavistuksen tilavampi. Takavetoisena se ei kyennyt kilpailemaan uusien eurooppalaisten etuvetoisten hatchbackien kanssa (VW Golf ja Polo, Renault 5 ym.), mutta tarjosi konservatiivisille takavetoon vannoville autoilijoille tilaisuuden tutustua monikäyttökorin mahdollisuuksiin.
Helsingin Sanomissa Matti Jansson kehui auton kevyttä käsiteltävyyttä ja takavetoiseksi yllättävää suuntavakavuutta tuulessa ja tien urissa niin, ettei jatkuvaa ohjailua tarvittu. Pienin moottorivaihtoehto oli hänestä liian tehoton, mutta 1,3-litrainen jo käyttökelpoisempi.
Farmarikorinen Mazda 323 FA4.
Korimalleina olivat aluksi kolmi- ja viisioviset hatchbackit. Vuonna 1978 esiteltiin farmarimalli, joka oli myös saatavana sekä kolmi- että viisiovisina versioina. Sen valmistus jatkui vuoteen 1986 saakka.
Facelift-mallin Mazda 323 FA4.
Vuonna 1979 näkyvin uudistus oli pyöreiden ajovalojen korvaaminen suorakaiteen muotoisilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mazda 323 (FA4) Wikimedia Commonsissa
Anja Niskanen

| Anja Niskanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1968 (ikä 56)
Ammatti:  Liikunnan-, nuorten- ja vapaa-ajanohjaaja, muusikko
Muusikko
Laulukielet:  Ruotsi, suomi ja englanti
Aktiivisena:  1984–
Levy-yhtiöt:  CBS, Base Beat, Rocket Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Anja Niskanen (s. 13. kesäkuuta 1968) on suomalainen iskelmälaulaja, säveltäjä, sanoittaja ja sovittaja joka voitti 16-vuotiaana vuonna 1984 Syksyn Sävel -kilpailun kappaleella "Ollaan hiljaa vain". Hän sai myös kultalevyn vuonna 1984 ilmestyneestä ensimmäisestä albumistaan Anja Niskanen.
Anja Niskanen oli mukana 1983 Lahden taidetapahtumassa järjestetyssä laulukilpailussa, jossa hän voitti nuorten pop-rock-laulelma-sarjan. Hän oli itse sovittanut kilpailukappaleensa “You’re the sunshine of my life”. Tämän jälkeen hän voitti MTV:n Kyky-84 -nimisen laulukilpailun, jossa hän tulkitsi Carola Häggkvistin balladin ”Liv”. Hänen muita laulujaan ovat muun muassa Lauantaina bailataan vaan, Syy on rakkauden ja Sydämessä soi.
Vuonna 1991 Niskanen teki toisen albuminsa Ikkuna, joka sisälsi edeltäjäänsä nähden aikuismaisempaa ja vakavampaa iskelmämusiikkia.
Tammikuussa 2012 Anja Niskaselta ilmestyi promosingle Sydämessä soi, joka on uusintaversio Kevään Sävel -kilpailussa vuonna 1985 kuullusta kappaleesta. Keväällä 2012 Anjalta ilmestyi promosingle Euroviisu-karsinnoissa mukana olleesta kappaleesta Love me do. Kappaleen on säveltänyt Anja Niskanen. Sen sanoituksesta ja sovituksesta vastaavat Anja Niskanen ja Thommy Fagerlund.
Kesällä 2012 Anja Niskanen solmi levytyssopimuksen Rocket Recordsin kanssa. Vuoden 2012 syksyllä häneltä ilmestyi ruotsinkielinen albumi Personligt ja vuonna 2013 suomenkielinen albumi Valoisat tunteet.
Yksityiselämä

Niskanen on kouluttautunut liikunnan, nuoriso- ja vapaa-ajan ohjaajaksi. Nykyään hän työskentelee kehitysvammaisten ohjaajana. Hän on toista kertaa naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Diskografia

Albumit:
Anja Niskanen (CBS 1984)
Ikkuna (Base Beat 1991)
Personligt (Rocket Records 2012)
Valoisat tunteet (Rocket Records 2013)
Singlet:
Ollaan hiljaa vain / Syy on rakkauden (CBS 1984)
Sydämessä soi / Tunteet sydämen jaa (CBS 1985)
Ikkuna / Saan nuori olla taas (Oodi 1991)
Sydämeesi pesän rakennan / Sydämeesi pesän rakennan klubimix (Columbia 1993)
Ollaan hiljaa vain 94 (Columbia / Sony Music Entertainment 1994)
Yksinäisyys (City Iskelmä 2008)
Sydämessä soi (MuchMore Entertainment 2012)
Salamana rakkaus (2018)
Kotiin tullut oon (2024)
Aiheesta muualla

Anja Niskasen esitystuotanto Suomen äänitearkistossa (1901–1999)
Anja Niskasen www-sivut
Rocket Recordsin artistisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Anja Niskasen YouTube-kanava
Anja niskanen Spotify https://open.spotify.com/album/2mFzp3WrSTd3OMRQOMiB0r
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Taiteenala :  MusicBrainz
Anna Jönsintyttären suku

Anna Jönsintyttären suku on Anneli Mäkelä-Alitalon Kansallisbiografiaan 1700-luvulle saakka rekonstruoima jälkeläisten kokonaisuus, joka lähtee Helsingin kaupungin joidenkin sukujen ja asukkaiden keskinäisestä sukulaisuudesta vuodesta 1584 alkaen. Sukulaisuus jatkuu usein naislinjaa pitkin mieskantaisten sukujen sammuessakin. Myös omaisuuden periytymistä on voitu seurata naislinjaa pitkin. Anna Jönsintyttären pojan, pormestari Lars Michelinpojan 1500-luvulla omistama Laajasalon kartano oli edelleen 1700-luvun lopussa hänen jälkeläistensä hallussa.
21. huhtikuuta

21. huhtikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 111. päivä (112. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 254 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Anssi, Anselmi, Camilla
suomenruotsalainen kalenteri: Camilla
ortodoksinen kalenteri: Jani, Janne, Feodor, Heikki, Teo, Teppo, Teuvo, Hilppa
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Ansealbma, Anselbme
vanhemmissa kalentereissa: Anhelmus, Anselm, Anselmo, Anselmus, Anshelm, Emanuel
Tapahtumia

753 eaa. – Tarinan mukaan Romulus ja Remus perustivat Rooman kaupungin.
1526 – Babur voitti Delhin sulttaani Ibrahim Lodin Panipatin taistelussa.
1918 – Manfred von Richthofen, joka tunnetaan myös lempinimellä ”Punainen Paroni”, ammuttiin kuolettavasti alas Sommessa, Ranskassa.
1939 – Työntekijöiden vuosilomalaki vahvistettiin.
1944 – Naiset saivat Ranskassa äänioikeuden.
1951 – Suomen Kansanpuolue piti ensimmäisen puoluekokouksensa.
1951 − Vapaamielisten Liitto perustettiin.
1960 – Brasília vihittiin virallisesti Brasilian pääkaupungiksi Rio de Janeiron jälkeen.
1966 – Suomen Kumitehdas ja Suomen Kaapelitehdas liittyivät Nokia Osakeyhtiöön, ja yrityksen nimeksi tuli Oy Nokia Ab.
1967 – Kreikassa Geórgios Papadópoulosin johtama sotilasvallankaappaus nosti sotilashallituksen valtaan seitsemäksi vuodeksi.
1972 – Apollo-ohjelma: Apollo 16 laskeutui Kuuhun.
1975 – Vietnamin sota: Etelä-Vietnamin joukot aloittivat Xuân Lộcin evakuoinnin. Presidentti Nguyễn Văn Thiệu erosi ja Saigon kukistui muutamaa päivää myöhemmin.
1979 – Koijärvi-liike syntyi, kun luonnonsuojelijat yrittivät estää Koijärven kuivatuksen rakentamalla padon.
1985 – Ayrton Senna voitti Portugalin GP:ssä Estorilissa ensimmäisen Formula 1 -kilpailun uransa 41:stä osakilpailuvoitosta.
1989 – Tiananmenin aukion mielenosoitus: arviolta 100 000 opiskelijaa kokoontui Pekingissä Taivaallisen rauhan aukiolle viettämään edesmenneen uudistusjohtaja Hu Yaobangin muistojuhlaa.
1994 – Tähtitieteilijä Aleksander Wolszczan ilmoitti havainneensa ensimmäiset aurinkokunnan ulkopuoliset planeetat.
1996 – Neljä kuoli ja 75 ihmistä loukkaantui, kun Oulusta Kontiomäen ja Kouvolan kautta Helsinkiin matkalla ollut yöpikajuna P82 suistui raiteilta sakeassa sumussa Jokelassa, Tuusulassa.
2019 – Eri puolella Sri Lankaa räjähti yhteensä kahdeksan pommia kirkoissa ja hotelleissa. Iskuissa kuoli 253 ja loukkaantui yli 500 ihmistä.