stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ulkoistaminen

Ulkoistaminen tarkoittaa yrityksen (organisaation) osan tai tietyn osatoiminnan siirtämistä ostettavaksi ulkopuoliselta yritykseltä. Esimerkkejä ulkoistetuista palveluista ovat tietotekniikan hallinnointi ja ylläpito, siivous, vartiointi, työterveyshuolto, tuotteiden valmistus, sihteeripalvelut, muotoilu ja yrityksen ruokalan ylläpito.
Ulkoistaminen koostuu kahdesta peruselementistä. Ensimmäinen näistä sisältää ulkoistettavan toiminnon lopettamisen yrityksen sisällä ja, milloin toimintoon liittyy siirrettäviä tuotantovälineitä, näiden myynnin. Usein ulkoistamiseen liittyy myös työntekijöiden siirtyminen ulkoistettavan toiminnon mukana. Toisen peruselementin muodostaa ulkoistettavan toiminnon suorittamista koskeva sopimussuhde.[lähde? ]
Ulkoistaminen tuli suosituksi 1990-luvulla. Konseptin loi Ross Perot, kun hän perusti Electronic Data Systems -yrityksen 1960-luvulla. Ensimmäinen huomattava sopimus, jossa käytettiin nimenomaista termiä "outsourcing" solmittiin Eastman Kodakin ulkoistaessa atk-osastonsa IBM:n ja DEC:n hoidettavaksi vuonna 1989. Yritystoiminnan ulkoistaminen on esimerkki kansainvälisesti laajalle levinneestä taloudellisen toiminnan organisoimisen uudesta muodosta.[lähde? ]
Ulkoistaminen merkitsee myös erikoistumista, verkostoitumista, tarvetta kompleksisuuden hallintaan, tieto- ja muun liikenteen kasvua sekä standardien merkityksen kasvua.[lähde? ]
Yhdysvalloissa 60–70 % yritysten palkanlaskennasta on ulkoistettu.[lähde? ]
Ulkoistaminen Suomessa

Ulkoistaminen merkitsi Suomessa muun muassa tietotekniikkapalveluiden osalta vuonna 2004 noin 200 miljoonan euron edestä uusia sopimuksia. [lähde? ]
Yksi ensimmäisiä ulkoistuksia Suomessa oli VR:n paikanvaraus-osaston ulkoistus Solicomille.[lähde? ]
Näkökulmia ulkoistamiseen

Ulkoistamiseen on useita näkökulmia ja intressiryhmiä.
ulkoistava yritys (luovutus)
ulkoistuksen saava yritys (vastaanotto)
ulkoistetusta työstä vastaavat työntekijät edellisissä yrityksissä (esimerkiksi työpaikan vaihto)
ulkoistetusta työstä muuten riippuvat työntekijät ulkoistavassa yrityksessä (yhteistoiminta)
"ulkoistamisteollisuus" (tietoliikenne, ulkoistamisvälineiden ja -palveluiden tuottaja)
osakkeenomistajat (vaatimus paremmasta tuotosta; erikoistuminen)
Ulkoistamistyyppejä[lähde? ]

1a) Sopimusulkoistaminen, jonka yhteydessä siirtyy omaisuutta (transfer outsourcing). Tämä on ulkoistamisen perustyyppi. Yritys myy liiketoimintayksikkönsä alihankkijalle ja solmii tämän kanssa sopimuksen toiminnon ulkoistamisesta.
1b) Sopimusulkoistaminen ilman omaisuuden siirtymistä (simple outsourcing). Ulkoistamiseen ei liity liikeomaisuuden myyntiä, vaan yritys yksinkertaisesti lopettaa tietyn toiminnon suorittamisen sisäisesti ja hankkii saman toiminnon markkinoilta.
2) Ulkoistaminen yhteisesti omistetulle yritykselle (joint venture outsourcing) On mahdollista että yritys haluaa säilyttää osittaisen omistuksen ulkoistettuun liiketoimintayksikköön. Tästä muodostetaan silloin uusi yhtiö, jonka omistus jakaantuu ulkoistajan ja tämän sopimuskumppanin kesken.
3) Ulkoistaminen konsernin sisällä (group outsourcing). Konsernin sisällä muodostetaan liiketoimintayksikkö tai tytäryhtiö, joka ryhtyy keskitetysti hoitamaan aiemmin konserniin kuuluvien yritysten itsenäisesti suorittaman toiminnon.
Ulkoistaminen on osin rinnastettavissa alihankintaan, jonka Teollisuuden keskusliitto on määritellyt yritysten tai yritysten ja julkisten laitosten väliseksi yhteistoiminnaksi, jossa päähankkija ostaa alihankkijalta tuotteita tai palveluita. Suomen lainsäädännössä alihankintaa tai ulkoistamista ei ole määritelty.
Ulkoistamisen eduista[lähde? ]

Ulkoistaminen on erikoistumista, koska yritys voi keskittyä ydinosaamiseensa. Erikoistuminen taas lisää yrityksen toiminnan tehokkuutta.
Ulkoistamalla yritys verkottuu myös suurempaan organisaatioon ja saa näin sen koosta johtuvia etuja. Esimerkiksi vartiointia voidaan tehostaa tarvittaessa laaditun sopimuksen puitteissa. Oman vartioinnin tehostaminen edellyttäisi uusia henkilöitä, jotka olisivat erityistarpeen poistumisen jälkeen rasite ulkoistavalle yritykselle.
Ulkoistaminen tekee yrityksen organisaatiosta usein myös joustavamman. Ulkoistettu toiminta voidaan lopettaa helpommin lopettamalla vain siihen liittyvä sopimus. Jos lopetettava toiminta on osa yrityksen varsinaista organisaatiota, tarvitaan yhteistoimintaneuvotteluja, irtisanomisia, eläkejärjestelyjä, tiedottamista, mediasuhteiden hoitoa jne.
Ulkoistamisessa voidaan hyödyntää työehtoshoppailua, jolla työntekijöiden palkkoja pystytään laskemaan keskimäärin  10–20 prosenttia. Työehtoshoppailu liittyy erityisesti ulkoistamisiin.
Ulkoistamisen haitoista ja haasteista[lähde? ]

Ulkoistaminen edellyttää yritykseltä uusia taitoja. Hierarkkinen, käskemiseen liittyvä selkeä johtaminen muuttuu verkottuneeksi, sopimuksiin perustuvaksi, hämärämmäksi johtamiseksi.
Ulkoistettua palvelua tarjoavat yritykset hämärtävät yrityksen organisaation rajoja. Tällä voi olla merkitystä muun muassa turvallisuuden hoitamisessa.
Ulkoistaminen vaatii merkittävää luottamusta sopimuspuolien välillä. Tämä on erityinen haaste ulkoistamispalveluja tarjoavalle yritykselle ja sen henkilöstön toimintatavalle.
Ulkoistamisen myötä siirtyvän henkilöstön sitoutuminen vanhan yrityksen toimintaan siirtyy sitoutumiseen ulkoistuspalveluja myyvälle yritykselle. Samoin ihmisten tietotaitoa ulkoistavan yrityksen toiminnasta häviää, koska ulkoistetun henkilöstön kontaktit vanhaan yritykseen pienenevät.
Ulkoistuspalveluja tarjoavan yrityksen tieto asiakkaansa kulttuurista saattaa olla ohutta. Uuden ulkoistuskierroksen tuloksena "ulkoistetut vanhat osaajat" saattavat jäädä pois uuden sopimuskumppanin piiristä, jolloin ulkoistavan yrityksen on kasvatettava omaa osaamistaan ostetun palvelun hallinnassa. Tämä saattaa johtaa ulkoistavan yrityksen resurssien lisäämiseen ulkoistussopimuskumppaneiden vastapelureina (piilokulut).
Milloin kannattaa ulkoistaa ja milloin ei

Ulkoistaminen kannattaa, erityisesti palveluiden osalta, kun pyritään:
kustannusten alentamiseen, esimerkiksi kun haetaan verkottumisen ja suuremman koon etuja
tuotannon määrän ja laadun lisäämiseen
hankalien toimintojen välttämiseen (oikeudellinen vastuu)
erityisosaamista omaavan henkilöstön määrän pienentämiseen
pienen ja homogeenisen joukon (työvoima) ylläpitämiseen
mielikuvien luontiin
selviämään riskeistä ja epävarmuudesta
saamaan ohjausta ja konsultointia
erikoistumaan yrityksen ydinosaamiseen
joustavaan toimintaan ja organisaatioon
Ulkoistaminen ei kannata kun:
kun ei ole tarvetta edellä lueteltujen etujen saavuttamiseen (täytyy myös huomioida, että edellä lueteltuja etuja ei saavuteta automaattisesti ulkoistamisen seurauksena vaan usein etuja menetetään epäonnistuneen ulkoistuksen seurauksena)
kun on kyse yrityksen ydintoiminnasta, milloin ulkoistaminen olisi koko yrityksen ulkoistamista ja tarkoittaisi käytännössä toimialan vaihtoa. Valtioiden ja kuntien kohdalla mm. peruspalvelut (julkisten toimintojen vakuuttaminen, koulutus, terveydenhuolto, vanhustenhoito, lastenhoito, julkinen liikenne) ovat volyyminsä johdosta ydintoimintoja, joita ei ole taloudellisesti järkevää ulkoistaa pienemmille toimijoille (koska ne eivät voi saavuttaa samaa mittakaavaetua).
kun on jokin erityistarve olla ulkoistamatta, esimerkiksi jos yrityksen toiminnassa korostuu turvallisuus ja ulkoistamisen nähdään lisäävän turvallisuusriskejä, joka onkin ulkoistamisen perusriski.
Uuttana

| Uuttana |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  62°04′09″N, 25°00′22″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Iso Rautaveden alue (14.52)
Tulouomat:  Rautavirta ja Vähä Rautavirta Iso Rautavedestä, Vataanjoki, Hanhioja
Laskujoki:  Juusanvirta Pirttijärveen
Järvinumero:  14.521.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,9 m  
Pituus:  4,8 km  
Leveys:  2,6 km  
Rantaviiva:  25,2864 km  
Pinta-ala:  2,78636 km²  
Tilavuus:  0,00571522 km³  
Keskisyvyys:  2,05 m  
Suurin syvyys:  8,4 m  
Saaria:  25
:  Lehmisaari, Retussaari, Karhusaari, Muurahaissaari
 fiUuttana 
Uuttana on Keski-Suomessa Jämsässä Lylyniemen kulmakunnan lähellä sijaitseva järvi. Se muodostaa osan Jämsän reitistä ja sen kautta kulkee Wanhan Witosen melontareitti.
Maantietoa

Uuttana on 4,8 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 279 hehtaaria eli 2,8 neliökilometriä. Järven pohjoisosa muodostuu 2,4 kilometriä pitkästä Pitkä-Uuttanan lahdesta, jonne leveä Vataanjoki laskee. Etelään työntyy pitkä lahtimainen Juusanvirta, joka ei katsota kuuluvan Uuttanaan järvialtaaseen. Järvi päättyy Kokonsalmen kapeikkoon, jossa Juusanvirta levenee. Itäranta muodostuu Juminiemestä, joka eteläpuolella sijaitsee Virransaari. Saaren pohjoispuolella virtaa Rautavirta ja eteläpuolella Vähä Rautavirta. Virrat tuovat pääreitin yläjuoksulta Iso Rautaveden vettä Uuttanan Retusselkään. Pohjoisranta on niemien ja lahtien vuorottelua. Pitkä-Uuttana sijaitsee Lykynniemen ja Kasesniemen väliin, Kasesniemen länsipuolella sijaitsee lyhyempi Mustalahti, ja tämän länsipuolella pienet lahdet Iso Kivipohja ja Kivilahti. Uuttanan suurin järvenselkä on Riilahdenselkä, joka sijaitsee järven lounaispäässä.
Järven tilavuudeksi on määritetty 5,72 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 2,1 metriä. Sen syvin kohta sijaitsee Riilahdenselän keskellä olevassa syvänteessä , jossa on 8,4 metriä syvää. Matalassa järvessä on epätasainen pohja ja siksi runsaasti saaria. Suurimmat saaret ovat Lehmisaari ja Retkussaari. Saaria on kartasta laskien yhteensä 25, joista voidaan mainita esimerkiksi Retkussaaren itäpuolelta Karhusaari ja Pitkä-Uuttanassa Muurahaissaari.
Järven rantaviivan pituus on 25,3 kilometriä. Järven ympäristö on pääasiassa metsämaata ja vain Pitkä-Uuttanan ympristössä on Lylyniemessä ja Hakalanperällä muutama peltopalsta, sekä yksi peltoala Ruukinmäen itärinteellä. Järven poikki kulkee viime jääkauden loppuvaiheessa muodostunut harjujakso, joka tulee näkyväksi Mustalahden pohjoispuolella, kulkee etelään Hakonenän kautta Lehmisaareen, ja ilmestyy etelärannassa näkyviin Kokonnenän niemenä Juusanvirran niskan itärannalla. Kiinteää asutusta on rannikon lähistöllä vain muutamia talouksia, mutta vapaa-ajan asuntoja on yli 40. Vain Lehmisaaressa on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Pitkä-Uuttanan joensuun ylittää yhdystien 16537 silta. Yhdystiehen tulee etelästä kaksi kylätietä. Toinen johtaa itärannalla Lylyniemeen ja toinen seuraten länsirantaa etelään Hirvelänkylälle ja Valkealuomiin.
Vesistösuhteet

Uuttana sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Uuttanan alueeseen (14.521) järvi kuuluu. Järvi kuuluu Jämsän reitin pääuomaan. Järven vedenpinnan korkeus on 99,9 metriä mpy. Jämsän reitillä Uuttanan yläpuolella sijaitsevan Iso Rautaveden pinta on vain 10 senttimetriä Uuttanaa ylempänä ja sen alapuolella sijaitseva Pirttijärvi (121 ha) on 1,7 metriä alempana. Juusanvirran pudotus tapahtuu joen alajuoksulla Myllykoskessa ja Keskinenkoskessa.
Jämsän reitin päävirtaus laskee Iso Rautavedestä (843 ha) sen itärantaan ja se jatkaa etelärannasta Juusvirtaa myöten etelään laskien siellä Pirttijärveen. Uuttanan vesistöalue on pieni ja samalla järvetön, mutta siihen tulee pohjoisesta muutama jokimainen virtaus Pitkä-Uuttanaan. Suurin niistä on Vataajanjoki, joka on Vataanjoen valuma-alue (14.526) laskujoki. Vataajanjoki virtaa alajuoksullaan Koijärvi (94 ha) läpi. Koijärven lähellä sijaitsevat myös Koveroinen (57 ha) ja Riihijärvi (75 ha). Pitkä-Uuttanan länsirantaan laskee Hanhioja, joka on pääaisassa vain pieniä järviä sisältävän Hanhiojan valuma-alueen (14.525) laskuoja. Hanhiojan alajuoksulla sijaitsee kuitenkin Hanhijärvi (21 ha).
Historiaa

Uuttanan pohjoisrannalla sijaitsi aikoinaan Jämsän seurakunnan omistama Ainilan leirikeskus, jonka myytiin vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Fishing.fi: Kankarisveden yhteislupa-alue
(14.5)
Thomas Hübener

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Thomas Hübener
Syntymäaika: 25. kesäkuuta 1982 (ikä 42)
Syntymäpaikka: Langenfeld, Saksa
Pelipaikka: puolustaja
Pituus: 180 senttimetriä
Seura
Seura: Dynamo Dresden
Junioriseurat
: Union Solingen TuSpo Richrath
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2002–2004 2004–2007 2007– | Fortuna Köln Bayer 04 Leverkusen II Dynamo Dresden | 9 (0) 57 (3) 76 (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 4. huhtikuuta 2010.
Thomas Hübener (s. 25. kesäkuuta 1982 Langenfeld) on saksalainen jalkapalloilija.
Ura

Hübener aloitti uransa Union Solingenissa, minkä lisäksi hän pelasi TuSpo Richrathin nuorisojoukkueessa. Ammattilaisuransa hän aloitti Fortuna Kölnissä vuonna 2002. Kaudeksi 2004–2005 hän siirtyi Bayer 04 Leverkusenin reservijoukkueeseen. Dynamo Dresdenissä hän aloitti kaudella 2007–2008, jonka päätteeksi joukkueen onnistui nousta 3. Ligaan.
Huhtikuussa 2009 Hübener jatkoi sopimustaan dresdeniläisseuran kanssa kahdella vuodella. Hän on joukkueensa kapteeni.
Timo Reina

| Timo Reina> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  virkamies, poliittinen vaikuttaja
Poliitikko
Puolue:  Suomen Keskusta
Puoliso:  Riikka Reina
Timo Reina on suomalainen virkamies ja poliittinen taustavaikuttaja. Reina toimii Kuntaliiton varatoimitusjohtajana.
Vuosina 2003–2006 Reina työskenteli alue- ja kuntaministeri Hannes Mannisen erityisavustajana, hallinto- ja kuntaministeri Mari Kiviniemen valtiosihteerinä 2007–2009 sekä vuosina 2022-2024 valtiovarainministeri Annika Saarikon valtiosihteerinä.
Vuosina 2012–2016 Reina toimi Hämeen maakuntajohtajana. Tätä ennen hän työskenteli Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen hallintojohtajana. Vuonna 2016 Reina valittiin Kuntaliiton varatoimitusjohtajaksi.
Reina on naimisissa Kallion kirkkoherra Riikka Reinan kanssa. Reina on koulutukseltaan varatuomari ja oikeustieteen maisteri. Kunnallisia luottamustehtäviä Reina on hoitanut Petäjävedellä ja Järvenpäässä, jossa hän asuu. Timo Reina on taustaltaan keskustalainen.
The Big Four: Live from Sofia, Bulgaria

| The Big 4 Live from Sofia, Bulgaria Metallica, Slayer, Megadeth, Anthrax |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Julkaistu: 29. lokakuuta 2010
 Formaatti: 2DVD, 2Blu-ray
 Tuottaja(t): useita
 Ohjaaja: Nick Wickham, Marcia Kapustin
 Tyylilaji: thrash metal
 Kesto: 05.18.23
 Levy-yhtiö: Universal Music
The Big 4 Live from Sofia, Bulgaria (joissakin konteksteissa myös Big Four of Thrash) on neljän yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtyeen (Metallica, Slayer, Megadeth & Anthrax) live-DVD, joka on julkaistu lokakuussa 2010.
Materiaali taltioitiin 22. kesäkuuta 2010 Sofiassa, Bulgariassa Sonisphere-festivaalilla.
Kokonaiset settilistat

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Anthrax DVD 1/CD 1 Caught in a Mosh  Got the Time  Madhouse  Be All, End All  Antisocial  Indians/Heaven and Hell  Medusa"  Only  Metal Thrashing Mad  I Am the Law  |  Megadeth DVD 1/CD 2 Holy Wars... The Punishment Due  Hangar 18  Wake Up Dead  Head Crusher  In My Darkest Hour  Skin o' My Teeth  A Tout le Monde  Hook in Mouth  Trust  Sweating Bullets  Symphony of Destruction  Peace Sells/Holy Wars Reprise  |  Slayer DVD 1/CD 3 World Painted Blood  Jihad  War Ensemble  Hate Worldwide  Seasons in the Abyss  Angel of Death  Beauty Through Order  Disciple  Mandatory Suicide  Chemical Warfare  South of Heaven  Raining Blood  |  Metallica DVD 2/CD 4 & 5 Creeping Death  For Whom the Bell Tolls  Fuel  Harvester of Sorrow  Fade to Black  That Was Just Your Life  Cyanide  Sad but True  Welcome Home (Sanitarium)  All Nightmare Long  One  Master of Puppets  Blackened  Nothing Else Matters  Enter Sandman  Am I Evil? (Mukana Dave Lombardo, Megadeth ja Anthrax)  Hit the Lights  Seek & Destroy  |
Kokoonpanot

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  Anthrax Joey Belladonna – laulu  Rob Caggiano – soolokitara  Scott Ian – rytmikitara, taustalaulu  Frank Bello – basso, taustalaulu  Charlie Benante – rummut  |  Megadeth Dave Mustaine – laulu, kitara  Chris Broderick – kitara, taustalaulu  David Ellefson – basso, taustalaulu  Shawn Drover – rummut  |  Slayer Tom Araya – laulu, basso  Jeff Hanneman – kitara  Kerry King – kitara  Dave Lombardo – rummut  |  Metallica James Hetfield – laulu, rytmikitara  Kirk Hammett – soolokitara  Robert Trujillo – basso  Lars Ulrich – rummut  |
The Big Short

| The Big Short |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Adam McKay
Käsikirjoittaja:   Adam McKay  Charles Randolph 
Perustuu:  Michael Lewisin romaaniin The Big Short
Tuottaja:   Dede Gardner  Jeremy Kleiner  Arnon Milchan  Brad Pitt 
Säveltäjä:  Nicholas Britell
Kuvaaja:  Barry Ackroyd
Leikkaaja:  Hank Corwin
Pääosat:   Christian Bale  Steve Carell  Ryan Gosling  Brad Pitt 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   Plan B Entertainment  Regency Enterprises  Paramount Pictures 
Levittäjä:  Paramount Pictures UIP-Dunafilm Netflix Disney+
Ensi-ilta:   2015-11-1212. marraskuuta 2015 (AFI Fest)  2015-12-1111. joulukuuta 2015 (Yhdysvallat)  
Kesto:  130 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
The Big Short on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elämäkerrallinen draamakomedia, jonka on ohjannut Adam McKay. Se perustuu Michael Lewisin samannimiseen kirjaan, joka käsittelee vuosien 2007–2008 finanssikriisiä. Elokuvan pääosissa esiintyvät Christian Bale, Steve Carell, Ryan Gosling ja Brad Pitt, joka oli myös yksi elokuvan tuottajista.
The Big Short sai rajoitetun ensi-illan Yhdysvalloissa 11. joulukuuta 2015, ja laajan ensi-illan 23. joulukuuta 2015. Elokuva sai viisi Oscar-ehdokkuutta, mukaan lukien paras elokuva ja paras ohjaus. Se sai myös neljä Golden Globe -ehdokkuutta, mukaan lukien paras musikaali- tai komediaelokuva ja paras käsikirjoitus.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Christian Bale   | … |  Michael Burry   |
|  Steve Carell   | … |  Mark Baum (pohjautuu Steve Eismaniin)   |
|  Ryan Gosling   | … |  Jared Vennett (pohjautuu Greg Lippmanniin)   |
|  John Magaro   | … |  Charlie Geller (pohjautuu Charlie Ledley'hin)   |
|  Finn Wittrock   | … |  James Shipley (pohjautuu Jaime Maihin)   |
|  Brad Pitt   | … |  Ben Rickert   |
|  Hamish Linklater  | … |  Porter Collins   |
|  Melissa Leo   | … |  Georgia Hale   |
|  Rafe Spall   | … |  Danny Moses   |
Aiheesta muualla

The Big Short Internet Movie Databasessa (englanniksi)
The Big Short Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Timothy Bottoms

Timothy Bottoms (s. 30. elokuuta 1951 Santa Barbara, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten nuoruudenaikaisista pääosistaan elokuvissa Sotilaspoika (Dalton Trumbo 1971), Viimeinen elokuva (Peter Bogdanovich 1971) ja Arvosanametsästys (James Bridges 1973).
Bottoms syntyi kuvanveistäjä James Bottomsin poikana Kalifornian Santa Barbarassa. Hän on näyttelijöiden Joseph Bottoms (s. 1954) ja Sam Bottoms (1955–2008) isoveli.
Bottoms on 1990–2000-luvuilla tullut tunnetuksi presidentti George W. Bushin esittämisestä sekä parodisissa että vakavissa rooleissa.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Timothy Bottoms
Timothy Beaumont

Timothy Wentworth Beaumont, Whitleyn paroni Beaumont (22. marraskuuta 1928 – 9. huhtikuuta 2008) oli brittiläinen poliitikko. Hän aloitti uransa Liberaalipuolueessa ja Liberaalidemokraattisessa puolueessa, mutta liittyi vuonna 1999 maansa pieneen vihreään puolueeseen.
Beaumont sai vihkimyksen anglikaanikirkon papiksi. Hänellä oli vaimonsa Mary Rose Wauchopen kanssa neljä lasta: Hubert, Aleric, Atalanta ja Ariadne.
Kuollessaan 79-vuotiaana Beaumont oli Britannian silloisista elinikäisistä pääreistä ollut päärinä toiseksi pisimpään; hänestä tehtiin Whitleyn paroni Beaumont jo vuonna 1967. Häntä kauemmin oli päärinä ollut Alun Jones, paroni Chalfont.
Tarvaalan maatalouskoulut

Tarvaalan maatalouskoulujen aluetta Saarijärvellä.
Eräs Tarvaalan maatalouskoulujen rakennuksista Saarijärvellä.
Tarvaalan maatalouskoulut ovat 1860-luvulta nykypäivään  Saarijärven Tarvaalan kylässä toimineita maatalousalan oppilaitoksia. Ensimmäisten 70 toimintavuoden aikana niitä olivat maanviljelyskoulu (1867–1909), karjakkokoulu (1867–1893 ja 1899–1909), Keski-Suomen kansanopiston emäntä- ja isäntäkoulut 1910–1912, karjanhoitokoulu 1915–1934, uusi maanviljelyskoulu 1918–1934 ja kotitalouskoulu 1920–1932.
Vuonna 1934 koulu muutettiin maamieskouluksi, jonka yhteydessä toimi 2-vuotinen maatalouden työnjohtajakoulutus. Vuosina 1960–1972 koulusta käytettiin nimitystä Tarvaalan maatalouskoulut; niitä olivat kaksivuotinen maanviljelyskoulu, yksivuotiset maamieskoulu ja  maatalousteknillinen koulu sekä puolitoistavuotinen karjatalouskoulu. Vuonna 1972 koulutukset yhdistettiin nimelle Tarvaalan maatalousoppilaitos.
Nykyisin Tarvaalan kylän koulutusperinteitä jatkavat Jyväskylän ammattikorkeakoulun Biotalousinstituutin agrologikoulutus sekä Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston (POKE) luonnonvara-alan yksikkö, joka kouluttaa luonto- ja ympäristöalan perustutkinnon lisäksi ympäristönhoitajia, ympäristönhuoltajia sekä erä- ja luonto-oppaita.
Historiaa

Tarvaalan ja seitsemän muun käytännöllisen maanviljelyskoulun perustamisesta Suomeen antoi päätöksen keisari Aleksanteri II kruunajaispäivänään 7.9.1856. Vaasan läänin koulu määrättiin perustettavaksi Saarijärven Tarvaalaan entiseen sotilasvirkataloon. Toiminta alkoi 1867. Oppilaiden pääsyvaatimuksena oli rippikoulun käyminen ja hyvä maine, ja opiskeluaika oli aluksi miehillä kolme ja naisilla kaksi vuotta.
Therese Merkel

| Therese Merkel |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 18. huhtikuuta 1970 (ikä 54) Nyköping, Ruotsi
Ammatti:  laulaja, näyttelijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Tess Merkel
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1996–
Tyylilajit:  pop
Yhtyeet:  Alcazar
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Eva Therese Margaretha Merkel (s. 18. huhtikuuta 1970 Nyköping, Ruotsi), tunnetaan myös nimellä Tess Merkel, on ruotsalainen pop-laulaja. Hän on tunnettu pop-yhtye Alcazarin jäsenenä. Merkel liittyi yhtyeeseen vuonna 1998.
Merkel on myös suuri pokerin ystävä. Hän on ollut mukana European Poker Tourissa Barcelonassa vuonna 2006. Hän on myös voittanut 500 000 Ruotsin kruunua nettipokerissa.[lähde? ]
Tarvaala (Saarijärvi)

Tarvaala on noin 400 asukkaan kylä muutaman kilometrin päässä Saarijärven keskustasta Uuraisille päin. Tarvaalassa sijaitsee Summassaaren kylpylähotelli ja Kivikauden kylä. Kylässä toimi vuoteen 2020 asti Tarvaalan ala-asteen koulu (perustettu kansakouluksi 1925), Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston (POKE)  luonnonvara- ja ympäristöalan yksikkö sekä Jyväskylän ammattikorkeakoulun Biotalousinstituutti.
Tarvaalassa sijaitsee Kallinjärven, Majakosken, Summasen ja Summassaaren muodostama vesistöalue.
Tarvaalassa on ollut asutusta jo 8 000 vuotta sitten. Kivikauden kylä, Suomen laajin ja vanhin kivikautta monipuolisesti esittelevä kohde sijaitsee Tarvaalan Summassaaressa. Sen muinaispolun varrella on kaivauksissa löytyneitä aitoja kohteita, muun muassa kivikautinen asunnonpohja ja rautakautinen asuinpaikka.
Tarvaalan maatalouskoulujen aluetta Saarijärvellä.
Tarvaalan kylä muodostui vuonna 1867 maanviljelys- ja karjakkokouluna aloittaneen Tarvaalan maatalousoppilaitoksen ja Majakoskessa olleen myllyn ympäristöön. Tarvaalan merkittäviin rakennuksiin kuuluu maatalousoppilaitoksen lisäksi K. V. Reiniuksen 1800-luvun lopulla suunnittelema Tarvaalan pappila sekä Tapperin taiteilijaveljesten (Marko Tapio sekä Harri, Kain ja Yrjö Tapper) nuoruudenkoti Juhola. Saarijärven seurakunnan kappalaisen virkataloksi perustettu Tarvaalan pappila sijaitsee Saarijärven keskustaajaman itäosassa.
Kansainvälinen matkailu sopeutui Tarvaalan kylän olosuhteisiin jo 1980-luvulla, kun saksalaisturistit hiihtelivät rinnan kauppa-autolta tulevien kylän emäntien kanssa. 1960–1970-lukujen taitteessa perustettu Hotelli Summassaaren asiakkaista puolet oli ulkomaalaisia.
Vuonna 2007 Tarvaalassa oli asukkaita noin 400.