stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Saksan jalkapallomaajoukkue
Pelaajat > Nykyinen joukkue

Seuraavat pelaajat on valittu Saksan joukkueeseen Kansojen liigan otteluihin Bosnia ja Hertsegovinaa ja Unkaria vastaan 16. ja 19. marraskuuta 2024.
Ottelut ja maalit päivitetty 19. marraskuuta 2024 Unkaria vastaan pelatun Kansojen liigan ottelun jälkeen.
| # | Pel>  | Pelaaja | Syntymäaika (ikä) | Ottelut | Maalit | Joukkue |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1M | Baumann, OliverOliver Baumann | 1990-06-02 2. kesäkuuta 1990 (ikä 34) | 2 | 0 |  TSG Hoffenheim |
| 12 | 1M | Nybel, AlexanderAlexander Nübel | 1996-09-30 30. syyskuuta 1996 (ikä 28) | 2 | 0 |  VfB Stuttgart |
| 22 | 1M | Ortega, StefanStefan Ortega | 1992-11-06 6. marraskuuta 1992 (ikä 32) | 0 | 0 |  Manchester City |

| 2 | 2P | Rydiger, AntonioAntonio Rüdiger | 1993-03-03 3. maaliskuuta 1993 (ikä 32) | 77 | 3 |  Real Madrid |
| 3 | 2P | Koch, RobinRobin Koch | 1996-07-17 17. heinäkuuta 1996 (ikä 28) | 12 | 0 |  Eintracht Frankfurt |
| 4 | 2P | Tah, JonathanJonathan Tah | 1996-02-11 11. helmikuuta 1996 (ikä 29) | 33 | 0 |  Bayer Leverkusen |
| 6 | 2P | Kimmich, JoshuaJoshua Kimmich (Kapteeni) | 1995-02-08 8. helmikuuta 1995 (ikä 30) | 97 | 7 |  Bayern München |
| 15 | 2P | Schlotterbeck, NicoNico Schlotterbeck | 1999-12-01 1. joulukuuta 1999 (ikä 25) | 18 | 0 |  Borussia Dortmund |
| 18 | 2P | Mittelstädt, MaximilianMaximilian Mittelstädt | 1997-03-18 18. maaliskuuta 1997 (ikä 27) | 11 | 1 |  VfB Stuttgart |
| 21 | 2P | Gosens, RobinRobin Gosens | 1994-07-05 5. heinäkuuta 1994 (ikä 30) | 23 | 2 |  ACF Fiorentina |
| 23 | 2P | Henrichs, BenjaminBenjamin Henrichs | 1997-02-23 23. helmikuuta 1997 (ikä 28) | 19 | 0 |  RB Leipzig |

| 5 | 3KK | Gross, PascalPascal Groß | 1991-06-15 15. kesäkuuta 1991 (ikä 33) | 12 | 1 |  Borussia Dortmund |
| 8 | 3KK | Andrich, RobertRobert Andrich | 1994-09-22 22. syyskuuta 1994 (ikä 30) | 16 | 0 |  Bayer Leverkusen |
| 10 | 3KK | Musiala, JamalJamal Musiala | 2003-02-26 26. helmikuuta 2003 (ikä 22) | 38 | 7 |  Bayern München |
| 11 | 3KK | Fyhrich, ChrisChris Führich | 1998-01-09 9. tammikuuta 1998 (ikä 27) | 8 | 0 |  VfB Stuttgart |
| 13 | 3KK | Nmecha, FelixFelix Nmecha | 2000-10-10 10. lokakuuta 2000 (ikä 24) | 3 | 1 |  Borussia Dortmund |
| 14 | 3KK | Brandt, JulianJulian Brandt | 1996-05-02 2. toukokuuta 1996 (ikä 28) | 48 | 3 |  Borussia Dortmund |
| 17 | 3KK | Wirtz, FlorianFlorian Wirtz | 2003-05-03 3. toukokuuta 2003 (ikä 21) | 29 | 6 |  Bayer Leverkusen |
| 19 | 3KK | Sané, LeroyLeroy Sané | 1996-01-11 11. tammikuuta 1996 (ikä 29) | 67 | 14 |  Bayern München |

| 7 | 4H | Havertz, KaiKai Havertz | 1999-06-11 11. kesäkuuta 1999 (ikä 25) | 55 | 20 |  Arsenal |
| 9 | 4H | Kleindienst, TimTim Kleindienst | 1995-08-31 31. elokuuta 1995 (ikä 29) | 4 | 2 |  Borussia Mönchengladbach |
| 20 | 4H | Gnabry, SergeSerge Gnabry | 1995-07-14 14. heinäkuuta 1995 (ikä 29) | 49 | 22 |  Bayern München |
Pelaajat > Muita viimeisten 12 kk aikana maajoukkueessa esiintyneitä pelaajia

| Pel>  | Pelaaja | Ottelut | Maalit | Joukkue | Viimeisin ottelu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | Blaswich, JanisJanis Blaswich | 0 | 0 |  Red Bull Salzburg | v.  Alankomaat 2024-10-14 14. lokakuuta 2024 |
| M | ter Stegen, MarcandreMarc-André ter Stegen | 42 | 0 |  FC Barcelona | v.  Alankomaat 2024-09-10 10. syyskuuta 2024 |
| M | Neuer, ManuelManuel NeuerERO | 124 | 0 |  Bayern München | v.  Espanja 2024-07-05 5. heinäkuuta 2024 (EM-kisat) |
| M | Leno, BerndBernd Leno | 9 | 0 |  Fulham | v.  Alankomaat 2024-03-26 26. maaliskuuta 2024 |
| P | Anton, WaldemarWaldemar Anton | 7 | 0 |  Borussia Dortmund | v.  Alankomaat 2024-10-14 14. lokakuuta 2024 |
| P | Raum, DavidDavid Raum | 26 | 0 |  RB Leipzig | v.  Alankomaat 2024-09-10 10. syyskuuta 2024 |
| KK | Leweling, JamieJamie Leweling | 1 | 1 |  VfB Stuttgart | v.  Alankomaat 2024-10-14 14. lokakuuta 2024 |
| KK | Stiller, AngeloAngelo Stiller | 3 | 0 |  VfB Stuttgart | v.  Alankomaat 2024-10-14 14. lokakuuta 2024 |
| KK | Pavlović, AleksandarAleksandar Pavlović | 4 | 1 |  Bayern München | v.  Alankomaat 2024-10-14 14. lokakuuta 2024 |
| KK | Can, EmreEmre Can | 48 | 2 |  Borussia Dortmund | v.  Alankomaat 2024-09-10 10. syyskuuta 2024 |
| KK | Gyndogan, Ilkayİlkay GündoğanERO | 82 | 19 |  Manchester City | v.  Espanja 2024-07-05 5. heinäkuuta 2024 (EM-kisat) |
| KK | Kroos, ToniToni KroosERO | 114 | 17 | lopettanut uransa | v.  Espanja 2024-07-05 5. heinäkuuta 2024 (EM-kisat) |
| KK | Reitz, RoccoRocco Reitz | 0 | 0 |  Borussia Mönchengladbach | v.  Ukraina 2024-06-03 3. kesäkuuta 2024 |
| H | Burkardt, JonathanJonathan Burkardt | 2 | 0 |  FSV Mainz | v.  Alankomaat 2024-10-14 14. lokakuuta 2024 |
| H | Schade, KevinKevin Schade | 4 | 0 |  Brentford FC | v.  Alankomaat 2024-10-14 14. lokakuuta 2024 |
| H | Undav, DenizDeniz Undav | 5 | 3 |  VfB Stuttgart | v.  Alankomaat 2024-10-14 14. lokakuuta 2024 |
| H | Beier, MaximilianMaximilian Beier | 4 | 0 |  Borussia Dortmund | v.  Alankomaat 2024-09-10 10. syyskuuta 2024 |
| H | Fyllkrug, NiclasNiclas Füllkrug | 22 | 14 |  West Ham United | v.  Unkari 2024-09-07 7. syyskuuta 2024 |
| H | Myller, ThomasThomas MüllerERO | 131 | 45 |  Bayern München | v.  Espanja 2024-07-05 5. heinäkuuta 2024 (EM-kisat) |
| H | Gruda, BrajanBrajan Gruda | 0 | 0 |  Brighton & Hove Albion | v.  Ukraina 2024-06-03 3. kesäkuuta 2024 |

Pelaaja on loukkaantunut
ERO Pelaaja päättänyt maajoukkueuransa
Pelaajat > Edelliset kokoonpanot

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1934
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1950
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1962
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1966
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1970
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1974
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1978
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1982
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1986
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1990
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1994
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1998
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2002
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2006
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2010
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2014
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2018
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1964
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1980
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1984
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1988
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1992
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1996
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2000
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2004
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2008
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2012
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2016
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2020
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2024
Maanosaliittojen cup 1999
Maanosaliittojen cup 2005
Pelaajat > Eniten maaotteluita

Alla on lista 10 pelaajasta, jotka ovat pelanneet eniten otteluita Saksan maajoukkueessa. Pelaajia, jotka ovat pelanneet Itä-Saksan maajoukkueessa (Dörner ja Streich, 105 ottelua), ei ole mainittu tässä luettelossa.

Lihavoidut pelaajat pelaavat edelleen maajoukkueessa.

Tilastot on päivitetty 29. elokuuta 2024.
| # | Pelaaja | Aika | Ottelut | Maalit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Matthäus, LotharLothar Matthäus | 1980–2000 | 150 | 23 |
| 2 | Klose, MiroslavMiroslav Klose | 2001–2014 | 137 | 71 |
| 3 | Myller, ThomasThomas Müller | 2010–2024 | 131 | 45 |
| 4 | Podolski, LukasLukas Podolski | 2004–2017 | 130 | 49 |
| 5 | Neuer, ManuelManuel Neuer | 2009–2024 | 124 | 0 |
| 6 | Schweinsteiger, BastianBastian Schweinsteiger | 2004–2016 | 121 | 24 |
| 7 | Kroos, ToniToni Kroos | 2010–2024 | 114 | 17 |
| 8 | Lahm, PhilippPhilipp Lahm | 2004–2014 | 113 | 5 |
| 9 | Klinsmann, JyrgenJürgen Klinsmann | 1987–1998 | 108 | 47 |
| 10 | Kohler, JyrgenJürgen Kohler | 1986–1998 | 105 | 2 |
Pelaajat > Eniten maaleja

Alla on lista 10 pelaajasta, jotka ovat tehneet eniten maaleja Saksan maajoukkueessa. Pelaajia, jotka ovat tehneet maaleja Itä-Saksan maajoukkueessa (Streich, 59 maalia), ei ole mainittu tässä luettelossa.

Lihavoidut pelaajat pelaavat edelleen maajoukkueessa.

Tilastot on päivitetty 29. elokuuta 2024.
| # | Pelaaja | Aika | Maalit | Ottelut | Keskiarvo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Klose, MiroslavMiroslav Klose | 2001–2014 | 71 | 137 | 0,52 |
| 2 | Myller, GerdGerd Müller | 1966–1974 | 68 | 62 | 1,10 |
| 3 | Podolski, LukasLukas Podolski | 2004–2017 | 49 | 130 | 0,38 |
| 4 | Völler, RudiRudi Völler | 1982–1994 | 47 | 90 | 0,52 |
| 4 | Klinsmann, JyrgenJürgen Klinsmann | 1987–1998 | 47 | 108 | 0,44 |
| 6 | Rummenigge, KarlheinzKarl-Heinz Rummenigge | 1976–1986 | 45 | 95 | 0,47 |
| 6 | Myller, ThomasThomas Müller | 2010–2024 | 45 | 131 | 0,34 |
| 8 | Seeler, UweUwe Seeler | 1954–1970 | 43 | 72 | 0,60 |
| 9 | Ballack, MichaelMichael Ballack | 1999–2010 | 42 | 98 | 0,43 |
| 10 | Bierhoff, OliverOliver Bierhoff | 1996–2002 | 37 | 70 | 0,53 |
Päävalmentajat

| Nimi | Aika | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Voitto-% | Saavutukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otto Nerz | 1926–1936 | 70 | 42 | 10 | 18 | 60,00 | Kolmas sija MM-kilpailuissa 1934 |
| Sepp Herberger | 1936–1942 1950–1964 | 167 | 94 | 27 | 46 | 56,29 | Ensimmäinen sija MM-kilpailuissa 1954, neljäs sija MM-kilpailuissa 1958 |
| Helmut Schön | 1964–1978 | 139 | 87 | 31 | 21 | 62,59 | Toinen sija MM-kilpailuissa 1966, kolmas sija MM-kilpailuissa 1970, ensimmäinen sija EM-kilpailuissa 1972, ensimmäinen sija MM-kilpailuissa 1974, toinen sija EM-kilpailuissa 1976 |
| Jupp Derwall | 1978–1984 | 67 | 44 | 12 | 11 | 65,67 | Ensimmäinen sija EM-kilpailuissa 1980, toinen sija MM-kilpailuissa 1982 |
| Franz Beckenbauer | 1984–1990 | 66 | 34 | 20 | 12 | 51,52 | Toinen sija MM-kilpailuissa 1986, kolmas sija kesäolympialaisissa 1988, ensimmäinen sija MM-kilpailuissa 1990 |
| Berti Vogts | 1990–1998 | 102 | 66 | 24 | 12 | 64,71 | Toinen sija EM-kilpailuissa 1992, ensimmäinen sija EM-kilpailuissa 1996 |
| Erich Ribbeck | 1998–2000 | 24 | 10 | 6 | 8 | 41,67 |  |
| Rudi Völler | 2000–2004 | 53 | 29 | 11 | 13 | 54,72 | Toinen sija MM-kilpailuissa 2002 |
| Jürgen Klinsmann | 2004–2006 | 34 | 20 | 8 | 6 | 58,82 | Kolmas sija Maanosaliittojen cupissa 2005, kolmas sija MM-kilpailuissa 2006 |
| Joachim Löw | 2006–2021 | 194 | 123 | 39 | 32 | 63,40 | Toinen sija EM-kilpailuissa 2008, kolmas sija MM-kilpailuissa 2010, ensimmäinen sija MM-kilpailuissa 2014, toinen sija kesäolympialaisissa 2016, ensimmäinen sija Maanosaliittojen cupissa 2017 |
| Hans-Dieter Flick | 2021–2023 | 25 | 12 | 7 | 6 | 48,00 |  |
| Rudi Völler (väliaikainen) | 2023 | 1 | 1 | 0 | 0 | 100,00 |  |
| Julian Nagelsmann | 2023– | 6 | 3 | 1 | 2 | 50,00 |  |
| Yhteensä | Yhteensä | 948 | 565 | 196 | 187 | 59,60 |  |
Vaikutus kulttuuriin

Toisen maailmansodan jälkeen kansallismielisyyden osoittaminen ei ole ollut yleisesti hyväksyttyä Saksassa. Saksan sodanjälkeisen maajoukkueen vihreä vieraspeliasu vaihdettiin syksyllä 2004 alkuperäiseen punaiseen ja Saksassa vuonna 2006 järjestetyt jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut toivat muutoksen. Ensimmäistä kertaa ennennäkemätön määrä saksalaisia kannatti joukkuettaan pitäen Saksan lippuja näkyvästi esillä esimerkiksi autoissa ja ikkunoissa. Vuoden 2008 Euroopan-mestaruuskilpailujen aikana liput olivat jälleen esillä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maajoukkue Saksan jalkapalloliiton sivuilla (englanniksi)
Saksa FIFA:n sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
RSSSF: Maaottelut ja tulokset (englanniksi)
RSSSF: Pelaajatilastoja (englanniksi)
| n k Euroopan miesten jalkapallomaajoukkueet (UEFA) |
| --- | --- |
Nykyiset:  Alankomaat  Albania  Andorra  Armenia  Azerbaidžan  Belgia  Bosnia ja Hertsegovina  Bulgaria  Englanti  Espanja  Färsaaret  Georgia  Gibraltar  Irlanti  Islanti  Israel  Italia  Itävalta  Kazakstan  Kosovo  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liechtenstein  Liettua  Luxemburg  Malta  Moldova  Montenegro  Norja  Pohjois-Irlanti  Pohjois-Makedonia  Portugali  Puola  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  San Marino  Serbia  Skotlanti  Slovakia  Slovenia  Suomi  Sveitsi  Tanska  Tšekki  Turkki  Ukraina  Unkari  Valko-Venäjä  Venäjä  Viro  Wales 
Entiset:  Itä-Saksa  Jugoslavia  Neuvostoliitto  Saar  Serbia ja Montenegro  Tšekkoslovakia 
Jalkapallon maailmanmestarit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1930  Uruguay | 1934  Italia | 1938  Italia | 1950  Uruguay | 1954  Saksa | 1958  Brasilia | 1962  Brasilia | 1966  Englanti | 1970  Brasilia | 1974  Saksa |
| 1978  Argentiina | 1982  Italia | 1986  Argentiina | 1990  Saksa | 1994  Brasilia | 1998  Ranska | 2002  Brasilia | 2006  Italia | 2010  Espanja | 2014  Saksa |
| 2018  Ranska | 2022  Argentiina |  |  |  |  |  |  |  |  |
Jalkapallon Euroopan-mestarit
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1960  Neuvostoliitto | 1964  Espanja | 1968  Italia | 1972  Saksa | 1976  Tšekkoslovakia | 1980  Saksa | 1984  Ranska | 1988  Alankomaat |  |  |
| 1992  Tanska | 1996  Saksa | 2000  Ranska | 2004  Kreikka | 2008  Espanja | 2012  Espanja | 2016  Portugali | 2020  Italia |  |  |
1954 MM-finaalin ryhmitys: Toni Turek – Jupp Posipal, Werner Kohlmeyer – Horst Eckel, Werner Liebrich, Karl Mai – Helmut Rahn, Max Morlock, Ottmar Walter, Fritz Walter, Hans Schäfer. Valmentaja: Sepp Herberger.
1974 MM-finaalin ryhmitys: Sepp Maier – Berti Vogts, Franz Beckenbauer, Georg Schwarzenbeck, Paul Breitner – Rainer Bonhof, Uli Hoeneß, Wolfgang Overath – Jürgen Grabowski, Gerd Müller, Bernd Hölzenbein. Päävalmentaja: Helmut Schön.
Saksa nostamassa mestaruuspalkintoa vuonna 2014
Saksa juhlistamassa maailmanmestaruuttaan vuoden 2014 finaalissa
Saksan maajoukkue karsinnoissa vuoden 2012 Euroopan-mestaruuskilpailuihin
Joachim Löw ja Hans-Dieter Flick vuonna 2006.
Lothar Matthäus on eniten otteluita pelannut pelaaja maajoukkuehistoriassa 150 ottelullaan.
Miroslav Klose on eniten maaleja tehnyt pelaaja maajoukkuehistoriassa 71 maalilla.
Saksan maajoukkueen kannattajia Bochumissa vuonna 2006.
Paavo Kääriäinen

| Paavo Kääriäinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1990
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
Elonet
Paavo Kääriäinen (s. 1990) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt muun muassa Helsingin kaupunginteatterissa. Lisäksi hän on ollut perustamassa Tarinateatteri Voxia sekä tehnyt dubbaukseen ja äänikirjoihin liittyviä töitä.
Ura

Kääriäinen näytteli syyskaudella 2015 Suomen Kansallisteatterin Nummisuutareissa. Syksyllä 2017 hän näytteli Lahden kaupunginteatterissa Väinö Linnan romaaniin perustuvassa eeppisessä näytelmässä Täällä Pohjantähden alla muun muassa Akusti Koskelaa ja Valenti Leppästä. Myöhemmin Kääriäinen siirtyi Helsingin kaupunginteatteriin, jossa hänen roolejaan ovat olleet esimerkiksi Ralph (Päiväni murmelina, 2020), Tore (Niin kuin taivaassa, 2021, musikaali) ja Patu (Tatu ja Patu Helsingissä, 2021).
Antiqua et nova

Antiqua et nova (lat. Vanhaa ja uutta) on katolisen kirkon uskonopin dikasterion sekä kulttuurin ja koulutuksen dikasterion julkaisema tekoälyä koskeva asiakirja vuodelta 2025.
Aiheesta muualla

Antiqua et nova (englanniksi)
Jani Nyman

| Jani Nyman |
| --- | --- |
 Jani Nyman nuorten talviolympialaisissa 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. heinäkuuta 2004 (ikä 20) Valkeakoski, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Jamppa
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  192 cm
Paino:  94 kg
Seura
Seura (P):  Seattle Kraken
Sarja:  NHL
Nyk. seura:  Coachella Valley Firebirds (AHL)
Pelinumero:  38 / 33
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  Koovee (Mestis) Ilves (SML)
NHL-varaus:  49. varaus, 2022 Seattle Kraken
Jani Nyman (s. 30. heinäkuuta 2004 Valkeakoski) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Seattle Krakenin organisaatiossa. Hän pelaa pääasiassa AHL-joukkue Coachella Valley Firebirdsissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:  Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 18-v. MM-kilpailut  | Maa:  Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Saksa 2022 | jääkiekko |  |
Nyman pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2023 ja 2024, joista jälkimmäisessä turnauksessa Nyman toimi Suomen varakapteenina. Hänet valittiin Tšekkiä vastaan pelatun puolivälieräottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Nyman pelasi myös pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2022, jolloin hän voitti pronssia. Nyman pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2021, jolloin hän jakoi tehoilla 3+3=6 Suomen sisäisen pistepörssin voiton Joakim Kemellin, Topi Rönnin ja Kasper Kulonummen kanssa. Nyman edusti alle 18-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2021, jolloin hän voitti kultaa.
Nyman edusti myös alle 16-vuotiaiden maajoukkuetta Sveitsin Lausannessa järjestetyissä nuorten olympiakisoissa vuonna 2020. Yhteensä hän on pelannut 35 nuorten ja 34 poikien maaottelua.
Pelityyli

EP Rinksiden suomenkielisten sivujen päätoimittaja Lassi Alasen mukaan Nyman on isokokoinen ja erittäin taitava laituri, joka on profiloitunut maalintekijäksi. Alasen mukaan hän on erittäin hyvä laukoja ja pystyy yllättämään maalivahteja kauempaakin tarkoilla rannelaukauksilla. Nyman on myös taitava käsistään ja pystyy oivaltaviin ratkaiseviin syöttöihin hyökkäysalueella. Alasen mukaan hänen luistelussaan on kuitenkin puutteita, mikä on vaikuttanut negatiivisesti Nymanin hyödyllisyyteen esimerkiksi transitioissa. Alasen mukaan hänellä on myös kiekottomassa pelaamisessa vielä paljon tekemistä erityisesti puolustus- ja keskialueella, jossa Nyman syyllistyy usein liialliseen kiekon tuijottamiseen.
Nyman on kertonut seuranneensa paljon Mikko Rantasta, johon häntä on myös verrattu. Nymania on verrattu myös Patrik Laineeseen erityisesti hänen laukauksensa myötä.
Muuta

Nymanin isoveljet Niko ja Toni ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Niko pelasi maalivahtina A-junioriksi asti ja Toni pelasi hyökkääjänä U22-joukkueeseen asti.
Jani Nyman harrasti lapsena myös jalkapalloa FC Hakassa.
Positiivinen syrjintä

Mielenosoitus positiivisen syrjinnän puolesta Washingtonissa Yhdysvalloissa vuonna 2013
Positiivinen syrjintä, positiivinen diskriminaatio tai positiivinen erityiskohtelu tarkoittaa tietyn ryhmän asemaa ja olosuhteita parantavia toimia, jotka on katsottu tarpeellisiksi tosiasiallisen tasa-arvon lisäämiseksi. Käsite otettiin käyttöön perustuslakien perusoikeussäännösten muuttamisen yhteydessä annetussa hallituksen esityksessä HE 309/1993.
Periaate esiintyy myös yhdenvertaisuuslain 9. pykälässä, jonka otsake on "Positiivinen erityiskohtelu". Pykälä kuuluu: Sellainen oikeasuhtainen erilainen kohtelu, jonka tarkoituksena on tosiasiallisen yhdenvertaisuuden edistäminen taikka syrjinnästä johtuvien haittojen ehkäiseminen tai poistaminen, ei ole syrjintää.
Kaikkia tietyn ryhmän asemaa ja olosuhteita parantavia toimia ei ole pidetty positiivisena erityiskohteluna, ja monet niistä on sen takia kielletty. Koska yhdenvertaisuus on keskeinen perus- ja ihmisoikeus, se on kaventanut mahdollisuuksia positiiviseen erityiskohteluun. Joidenkin juristien mielestä perustuslaki asettaa positiiviselle erityiskohtelulle tiukat rajat ja korkeat vaatimukset, ja erityiskohtelu tulee kysymykseen vain hyvin poikkeuksellisissa olosuhteissa. Sen sallivia säännöksiä pitää myös tulkita suppeasti eikä väljästi. Toiset juristit ovat tulkinneet periaatetta huomattavasti väljemmin ja tulkitsevat esimerkiksi sotaveteraanien etuudet ja koko vammaislainsäädännön positiiviseksi erityiskohteluksi.
Vastaavia periaatteita on myös muiden maiden lainsäädännössä. Yhdysvalloissa affirmative action tarkoittaa politiikkaa, jossa suositaan syrjintää kärsivän ja heikommassa asemassa olevaa ryhmää ja parannetaan sen oloja järjestämällä ryhmälle samat mahdollisuudet kuin etuoikeutetuilla enemmistöillä. Kanadassa periaate tunnetaan nimellä employment equity, Intiassa nimellä reservation ja Britanniassa nimellä positive action.  Periaatteen käyttö alkoi Neuvostoliitossa, jossa sitä alettiin soveltaa vuonna 1929.
Historia

Positiivisen erityiskohtelu alkoi Josif Stalinin johtamassa Neuvostoliitossa vuonna 1929, jolloin osana "kulttuurivallankumousta" päätettiin antaa työläisperheiden lapsille etusija opiskelijapaikkoja jaettaessa. Ratkaisu nähtiin tarpeellisena, sillä harvalukuisen toimihenkilökerroksen lapset olivat aikaisemmin vieneet valtaosan kaikista nuorten opiskelupaikoista.
Yhdysvalloissa periaate on saanut nimen affirmative action (suom. positiiviset toimet). Sen on katsottu esiintyneen ensimmäisen kerran presidentti John F. Kennedyn vuonna 1961 allekirjoittamassa määräyksessä nro 10925, joka edellytti, että työnantajien on ryhdyttävä positiivisiin toimiin varmistaakseen, että hakijat työllistyvät - - riippumatta heidän rodustaan, uskonnostaan, ihonväristään tai kansallisesta alkuperästään. Yhdysvalloissa periaatteen soveltamisella on pyritty lisäämään historiallisesti sorrettujen ryhmien edustusta. Historiallisen taakan on katsottu liittyvän etenkin orjuuteen, rotusyrjintään, rasismiin ja köyhyyteen. Erityisesti tavoiteltiin naisten ja vähemmistöryhmien asemien parantamista työelämässä, koulutuksessa ja kulttuurissa, mistä heidät oli aikaisemmin suljettu pois.
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Lainsäädäntö > Perustuslain esittelymuistio

Positiivisen erityiskohtelun käsite tuli lainsäädäntöön perustuslakiuudistuksen yhteydessä vuonna 1999. Lain perustelumuistion (HE 309/1993) mukaan tarkoituksena oli pyrkiä turvaamaan paitsi perinteistä oikeudellista yhdenvertaisuutta myös tosiasiallisen tasa-arvon toteutuminen yhteiskunnassa. Perustuslain (731/1999) kuudes pykälä yhdenvertaisuudesta toteaa:
»Ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä. Ketään ei saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella. »
Lain perustelumuistio  antaa tietyin ehdoin oikeuden poiketa tästä muodollisesta tasa-arvosta ”tosiasiallisen tasa-arvon” eli lopputuloksen tasa-arvon hyväksi. Muistio käyttää siitä nimitystä ”positiivinen erityiskohtelu”.
»Pykälä ei toisaalta kieltäisi kaikenlaista erontekoa ihmisten välillä, vaikka erottelu perustuisi syrjintäsäännöksessä nimenomaan mainittuun syyhyn. Olennaista on, voidaanko erottelu perustella perusoikeusjärjestelmän kannalta hyväksyttävällä tavalla... Säännös ei estäisi tosiasiallisen tasa-arvon turvaamiseksi tarpeellista positiivista erityiskohtelua eli tietyn ryhmän (esimerkiksi naiset, lapset, vähemmistöt) asemaa ja olosuhteita parantavia toimia.»
Positiivinen erityiskohtelu tarkoittaa siten paitsi syrjinnän vaikutusten poistamista myös tietyn ryhmän asemaa ja olosuhteita parantavia toimia yleensä.
Positiivinen erityiskohtelu Suomessa > Lainsäädäntö > Yhdenvertaisuuslaki

Käsite esiintyy myös  yhdenvertaisuuslaissa (1325/2014) ja Riikka Raskin mukaan periaate kuuluu lisäksi tasa-arvolakiin (609/ 1986) ja työsopimuslakiin (55/2001).  Niissä itse käsite ei kuitenkaan esiinny.
Yhdenvertaisuuslain esittelymuistio toteaa, että ”syrjintää ei ole sellainen oikeasuhtainen erilainen kohtelu, jonka tarkoituksena on tosiasiallisen yhdenvertaisuuden edistäminen taikka syrjinnästä johtuvien haittojen ehkäiseminen tai poistaminen... Yhteiskunnallisesti heikommassa asemassa olevien ihmisten, esimerkiksi vammaisten, tukeminen voi olla perusteltua silloinkin, kun heikomman aseman ei voida osoittaa johtuvan syrjinnästä.”