stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Toimeentulotuki
Toimeentulotukijärjestelmän kritiikkiä > Suosii yksin asumista

Sosiaalityöntekijä Ilkka Paukkusen mukaan sekä yleinen asumistuki että toimeentulotuki suosivat yksin asumista, mikä kannustaa elämään sosiaaliturvalla kalliissa asunnoissa ja näin lisää syrjäytymisen riskiä ja kustannuksia. Toimeentulotuessa ero on 70 euroa verrattuna perhe- tai kimppa-asumiseen, mutta yleisen asumistuen voi menettää kokonaan puolison tulojen vuoksi. Helsingin Sanomat kertookin matalatuloisten muuttaneen erilleen saadakseen lisää sosiaaliturvaa.
Toimeentulotukijärjestelmän kritiikkiä > Puolisoiden taloudellinen eriarvoisuus

Oikeus toimeentulotukeen ei perustu yksilön omien tulojen pienuuteen tai yksilön pakollisiksi tai kohtuullisiksi katsottujen menojen suuruuteen, vaan kotitalouden kaikkien jäsenten yhteenlaskettujen tulojen ja menojen tarkasteluun. Tämän käytännön taustalla vallitsee olettamus siitä, että kotitalouden jäsenillä olisi kaikilla samat oikeudet käyttää kotitalouden jäsenten tulojen ja varallisuuden summaa. Todellisuudessa näin ei ole, vaan saman kotitalouden jäsenten välillä saattaa vallita suuria tulo- ja hyvinvointieroja. Vain puolet suomalaisista pariskunnista ilmoittaa elävänsä sellaisessa yhteistaloudessa, joka kattaa myös henkilökohtaiset menot. Lisäksi vain reilulla neljänneksellä tällaisista pariskunnista on yhteinen palkkatili.
Se, että pariskunnan toisen osapuolen pitää jatkuvasti pyytää rahaa pienituloiselta puolisoltaan, saatetaan kokea niin ahdistavaksi, että jopa lapsiperheen vanhemmat muuttavat mieluummin erilleen.
Toimeentulotukijärjestelmän kritiikkiä > Vakuutuksen rikos- ja tapaturmakorvaus lasketaan tuloksi

Mikäli toimeentulotukea saava henkilö joutuu rikoksen tai tapaturman uhriksi, menettää hän korvauksensa. Jos pesukone rikkoontuu ja vakuutusyhtiö korvaa, lasketaan korvaukset tuloksi eli tukea lasketaan saman verran. Myös vaikkapa pahoinpitely- tai raiskauskorvaus voidaan lukea varallisuudeksi ja vähentää toimeentulotuesta. Sosiaalitoimistolla on asiassa harkintavaltaa, mikä tarkoittaa, että samassa tilanteessa eri puolilla Suomea oleva voi joutua kahden erilaisen päätöksen uhriksi.
Toimeentulotukijärjestelmän kritiikkiä > Virheelliset päätökset

Vuonna 2021 Kelan sisäisen tutkinnan mukaan vain 80 % päätöksistä oli oikein. Viidesosassa ratkaisu oli väärin tai sitä ei arvioitu oikeaksi. Toimeentulotuen päätöksissä on ollut jatkuvasti virheitä työntekijöiden kiireen vuoksi. Yleisimmin virheissä on huomioitu tulot tai menot väärin.
Monet toimeentulotuen saajat eivät tiedä heidän päätöksensä olevan väärin. Sosiaaliasiamies Satu Loipon mukaan päätöksissä on selviä virheitä, mitä tavallisen ihmisen ei ole mahdollista huomata. Osalta hakijoista oli saattanut jäädä saamatta satoja euroja tukea, johon hän oli oikeutettu. Vuonna 2019 Kela teki 9 958 virheellistä päätöstä toimeentulotuesta, jotka se korjasi muutosmenettelyssä. Vuonna 2020 virheellisiä päätöksiä korjattiin 7 213.
Apulaisoikeuskansleri vaati Kelalta vuoden 2021 alussa Kelalta puuttumaan päätöksiin niiden laadun parantamiseksi. Hallinto-oikeuksissa on huomattu, että Kelan lausunnoissa ei ollut käytetty yksilöllistä harkintaa, niiden laatu oli heikkotasoista ja lausunnot olivat puutteellisia.
Kela on sittemmin lopettanut sisäisen tarkistuksen tekemisen toimeentulotukipäätöksille. Yleisradion MOT-ohjelma teki Kelalle tietopyynnön laadunvalvontaan liittyen, mutta Kelan toimittamat asiakirjat olivat puutteellisia ja niissä oli myös virheitä. Apulaisoikeuskanslerin ratkaisussa todetaan, että Kelan valvontaa toimeentulotukeen pitäisi kehittää, sillä sitä ei valvo mikään taho.
Toimeentulotukijärjestelmän kritiikkiä > Haavoittuvassa asemassa olevien vaikeudet

Tuen hakemisessa eniten ongelmia on heillä, jotka asuvat kaukana Kelan palvelupisteistä. Ongelmia on myös niillä, jotka eivät osaa tai pysty asioida verkossa. Maskun, Mynämäen ja Nousiaisten palvelulinjajohtaja Tuija Hassinen-Laineen mukaan kaikilla ei ole käytössä internet-yhteyttä ja prepaid-liittymiä käyttäville Kelaan soittaminen on hankalaa puhelun maksullisuuden vuoksi.
Palveluiden siirto Kelaan on heikentänyt pienituloisten eläkeläisten asemaa. Sosiaalialan ammattilaisten mukaan heille henkilökohtainen palvelu olisi avuksi. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän tulosaluejohtaja Leila Kankaisen ja tulosyksikköpäällikkö Kati Saarelan mukaan hakijoiden ongelmat voivat pahentua entisestään kaavamaisen päätöksenteon seurauksena. Tampere palvelupäällikkö Taru Herrasen mukaan asunnottomille tarvittaisi oma käsittelijä Kelaan, koska he ovat erityisen tuen tarpeessa.
Toimeentulotuki muissa maissa

Euroopan unionissa toimeentulotukijärjestelmiä on käytössä Suomen ohella esimerkiksi Ruotsissa, Tanskassa, Saksassa, Alankomaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa. Itävallassa tuki on vahvasti harkinnanvarainen ja on sidoksissa paikallisviranomaisten tarveharkintaan.lähde? Eteläisessä Euroopassa järjestelmä on käytössä vähäisemmässä määrin, on vielä kehittymisasteella ja voi riippua kulloinkin käytössä olevista budjettivaroista. Yhä useammassa maassa tuen saannin vaatimuksiin liitetään aktivointivelvollisuus. Toisaalta usein annetaan mahdollisuus tehdä pienituloista työtä ilman pelkoa seuraamuksista kuten palkan vähentämisestä myönnetystä tuestalähde?.
Toimeentulotuen nimi eri maissa:
Alankomaat: Algemene bijstand, Wet werk en bijstand
Brasilia: Bolsa Familia
Britannia: Income Support
Espanja: alueittain eri nimellä, kuten Renta Básica ja Renta Mínima de Inserción
Irlanti: Supplementary Welfare Allowance
Islanti: Félagsleg aðstoð
Italia: Minimo vitale (tai reddito minimo)
Itävalta: Sozialhilfe
Kanada: kullakin provinssilla on oma järjestelmänsä, Quebecissä se on nimeltään Bien être social eli social welfare
Liechtenstein: Sozialhilfe
Luxemburg: Revenu minimum garanti (RMG)
Norja: Stønad til livsopphold
Portugali: Rendimento mínimo garantido
Ruotsi: Ekonomisk bistånd
Saksa: Sozialhilfe, Bürgergeld
Suomi: Toimeentulotuki, Utkomststöd
Sveitsi: (ranskaksi) Revenu minimal de réinsertion (RMR)
Tanska: Social Bistand
Viro: Toimetulekutoetus
Toimeentulotuki muissa maissa > Ruotsi

Suomessa toimeentulotuen taso on korkeampi ja saajien määrä lähes kaksinkertainen Ruotsiin verrattuna. Ruotsin lainsäädäntö veisi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen arvion mukaan tuen puolelta Suomen tuensaajista. Siinä tarveharkinta on tiukempi ja esimerkiksi oma asunto pitää tuen alun jälkeen myydä. Suomessa myös paljon suurempi osa tukeen oikeutetuista hakee toimeentulotukea. Ruotsissa alikäyttö on yleistä. Syynä ovat tuen hakemisen vaiva, byrokratia, stigma ja tiedon puute. Suomessa sai myös tienata enemmän ansiotuloja tuen rinnalla.
Ruotsissa taloudellista tukea nimitetään nykyään virallisesti taloudelliseksi tueksi (ruots. ekonomisk bistånd), tosin sitä kutsutaan kansankielessä usein myös sen vanhalla nimellä sosiaalitueksi (ruots. socialbidrag) ja sitä myöntää kunnan sosiaalitoimisto (Socialtjänsten). Suomen toimeentulotuen perusosaa vastaa toimeentulotuki (ruots. försörjningsstöd). Sen suuruus perustuu maan hallituksen vuosittain määrittelemään kulutusnormiin, "riksnormen för försörjningsstöd", joka on aina keskitasoa. Summa on jaettu erilaisiin talouksiin ja ikäryhmiin. Kulutusnormin lisäksi myönnetään tukea muihin tarpeellisiin kustannuksiin, kuten asumiseen ja taloussähköön. Tuen tarve muun muassa vuokran kohtuullisuudessa määritellään siten, minkä matalapalkkainen työntekijä kykenee maksamaan. Esimerkiksi yhden henkilön taloudessa tuki muodostuu henkilökohtaisista kustannuksista (2 980 kruunua) ja talouden yhteisistä kustannuksista (950 kruunua). Yhteensä summaksi tulee 3 930 kruunua (noin 406,92 €) vuonna 2017.
Ruotsissa maahanmuuttajat saivat jopa puolet toimeentulotuista 1990-luvun puolivälissä.
Eläkeläisillä on oikeus Suomen Kelaa vastaavan Vakuutuskassan maksamaan vanhusten toimeentulotukeen (äldreförsörjningsstöd).
Toimeentulotuki muissa maissa > Norja

Esimerkiksi Trondheimin kunnan sosiaalivirastosta maksettiin sosiaaliapua (økonomisk sosialhjelp til livsopphold i Trondheim kommune) vuonna 2014 yli 18-vuotiaille yksineläjille 6 570 Norjan kruunua (noin 725 €) sekä avo- ja aviopareille 9 300 Norjan kruunua (n. 1 050 €) kuukaudessa vuonna 2014.
Toimeentulotuki muissa maissa > Tanska

Tanskassa sosiaaliavustusta (Social bistand) myöntää kunnat ja valtio-osuus tuista on 50 prosenttia. Sosiaaliavustuksen määrä 25 vuotta täyttäneelle henkilölle on 1 120 euroa kuukaudessa, huoltovelvolliselle 1 490 euroa kuukaudessamilloin?. Sosiaaliavustuksen määrä on sama riippumatta siitä, osallistuuko sen saaja aktivointitoimenpiteisiin vai onko hän työtön.
Toimeentulotuki muissa maissa > Belgia

Belgiassa viimesijaista tukea myönnetään Belgiassa asuville, kodittomille ja hyväksytyille poliittisille pakolaisille, jotka ovat muukalaisrekisterissä. Minimi-ikä on 18 vuotta. 18–25-vuotiaille on pakollista osallistua aktivointiohjelmaan, elleivät terveydelliset syyt ole esteenä. Jos asiakas ei suostu aktivointiin, tuki voidaan keskeyttää enintään kolmeksi kuukaudeksi. Yli 25-vuotiaille aktivointi on vapaaehtoista. Tuen määrä on yhdessä asuville 429,66 €, yksin asuvalle 644,44 € ja lapsiperheiden vanhemmille 859,31 €.milloin?
Toimeentulotuki muissa maissa > Ranska

Ranskassa tuen nimi on RMI eli Revenu minimum d'insertion. Tukea saadakseen täytyy olla vähintään 25-vuotias tai olla lapsia huollettavana, vanhempien elatusvelvollisuus päättyy Ranskassa vasta 25-vuotiaana. Ulkomaalaisella täytyy olla oleskelulupa ja hänen täytyy olla asunut maassa ainakin viisi vuotta. Tulojen määrä ei saa ylittää RMI:n määrää. Tukea hakeva ei saa olla opiskelija. Töissä ei voi käydä, koska tukea ei tällöin myönnettäisi, vaikka tulot olisivat erittäin pienet. Määrä on yksin asuvalla 444,86 €. Joulukuussa myönnetään "joulubonus", joka on hieman yli 150 €.milloin?
Aiheesta muualla

Toimeentulotuki sosiaali- ja terveysministeriön sivuilla
Mitä eläminen maksaa? Kohtuullisen minimin viitebudjetit 2010. Kuluttajatutkimuskeskus. Arkistoitu 8.9.2013. Viitattu 13.3.2013.
Findikaattori – toimeentulotuen saajien osuus väestöstä
Ahola & Hiilamo: Toimeentulotuen saajat ja käyttö Helsingissä 2008-2010
Askolan hiidenkirnut

| Askolan hiidenkirnut |
| --- | --- |
Tyyppi:  Luontokohde, geologinen kohde
Sijainti:  Hiidenkirnujentie 721, Askola, Suomi
Kotisivut:  hiidenkirnut.fi 
Koordinaatit:  60°34′41″N, 25°35′38″E
 fiAskolan hiidenkirnut 
   
Askolan hiidenkirnu (10 m syvä, 4 m leveä).
Askolan hiidenkirnut ovat vuonna 1950 löydetty suuri hiidenkirnuryhmä Kirnukalliolla Askolan kunnan Korttian kylässä Yhdystie 1635:n varrella. Kyseessä on Suomen laajin hiidenkirnuesiintymä, joka kattaa yli 20 eri kokoista ja -muotoista hiidenkirnua. Suurin alueella sijaitsevista hiidenkirnuista on nimeltään Jättiläisen kuhnepytty, joka on 10,3 metriä syvä ja 4,2 metriä leveä.
Yhtyneiden Kuvalehtien Suomen Kuvalehden toiminnan johdosta hiidenkirnut tyhjennettiin maa-aineksesta 1965, ja alue uskottiin Askola-Seuran hoitoon.
Kirnujen nimet

Hiidenkirnuja on nimetty muotonsa, niihin perehtyneiden tutkijoiden ja kirjailija Johannes Linnankosken tuotannon mukaan. Kolme niistä sai nimensä niiltä yrityksiltä, jotka tukivat alueen perustamista ja ylläpitoa.
Riisipata
Professori Okko
Professori Asai
Mylly
Kattila
Kuppi
Jättiläisen kuhnepytty, suurin, 10,3 m syvä ja 4,2 m leveä hiidenkirnu
Nojatuoli
Menninkäisen pesä
Vuorenhaltia
Vakka
Jäävaurio
Tonttu
Päärynä
Tulipunakukka
Kukkaro
Kohiseva
Koskenlaskija
Luiskahdus
Hiisi
Aiheesta muualla

Askolan kirnukallioiden hiidenkirnupuisto kutkuttaa mielikuvitusta. Blogi. Retkipaikka.fi
| n k Askola |
| --- | --- | --- |
 Uusimaa  Porvoon seutu 
| Historia |  Askolan kulttuuri  Johannes Linnankoski  Kottian kylän hiidenkirnualue  |  |
| Kylät ja  kunnanosat |  Huuvari  Juornaankylä  Kirkonkylä  Korttia  Monninkylä  Nalkkila  Nietoo  Puhar-Onkimaa  Särkijärvi  Tiilää  Vahijärvi  Vakkola  |  |
| Luonto |  Askolan hiidenkirnut  Ilolanjoen vesistö Ilolanjoki  Porvoonjoki Linnankoski  Vakkolankoski  Etujärvi  Koukjärvi  Kylänpäänjärvi  Takajärvi  Tiiläänjärvi  Vahijärvi  Valkjärvi  |  |
| Talous |  Posintra  |  |
| Kulttuuri |  Askola-seura  Askolapäivä  Askolan kotiseutumuseo  Askolan pääkirjasto  Huuvarin-Särkijärven nuorisoseura  Johannes Linnankosken nuoruudenkoti  Juornaankylän nuorisoseura  Laulu tulipunaisesta kukasta  Monninkylän nuorisoseura  Tuomiranta  Vahijärven nuorioseura  Luettelo taideteoksista  |  |
| Seurakunnat |  Askolan seurakunta Askolan seurakuntakoti  Askolan siunauskappeli  Askolan kirkko  Juornaankylän rukoushuone  |  |
| Urheilu ja liikunta |  Askolan Urheilijat  Askola-Areena  Askolan liikuntakeskus Askolan yleisurheilukenttä  Askolan pesäpallokenttä  Inkilän lenkki  |  |
| Koulutus |  Askola-Instituutti – Ammattiopisto  Monninkylän koulu  |  |
| Liikenne |  Kantatie 55  Seututie 151  Seututie 167  |  |
| Muuta |  Askolan kunnanvaltuusto  Askolan vaakuna  Askolan terveyskeskus  Mäntsälä-lehti  |  |
Tulipunakukka-kirnu syksyisen sammalikon keskellä.
Artjärven kotiseutumuseo

| Artjärven kotiseutumuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  kotiseutumuseo
Osoite:  Ratulantie 312, Ratula, Artjärvi
Sijainti:  Ratula, Artjärvi, Orimattila
Perustettu:  1923
Ylläpitäjä:  Artjärven kotiseutuyhdistys
Kotisivut:  https://www.orimattila.fi/vapaa-aika/museot/artjarven-kotiseutumuseo
Koordinaatit:  60.78386°N, 26.04175°E
 fiArtjärven kotiseutumuseo 
    
Artjärven kotiseutumuseo on kotiseutumuseo Orimattilan kaupungin Artjärven pitäjän Ratulan kylässä. Usean rakennuksen museoalue sijaitsee noin 300 metriä Ratulan kartanon päärakennuksen länsipuolella. Artjärven kotiseutumuseon alue on osa Ratulan kartanon valtakunnallisesti merkittävää rakennetun kulttuuriympäristön kohdetta.
Artjärven kotiseutuyhdistys perusti museon vuonna 1923. Kartanon omistaja, agronomi Gustav Rothkirch ja hänen rouvansa lahjoittivat museolle maan Ratulan kartanon puistosta. He olivat jo aikaisemmin itse keränneet taide- ja talonpoikaisesineitä.
Metsän keskellä sijaitsevan museoalueen pihapiiri koostuu 1700- ja 1800-luvuilta peräisin olevista rakennuksista. Niitä on koottu muun muassa Länsi-Uudeltamaalta. Museossa on runsaasti kansankulttuuriin liittyvää esineistöä ja vanha sotilastupa.
Alueen lähellä on Suomen sodan aikaisia taistelupaikkoja, joilla eversti Herman Flemingin komentama, noin 1 600 sotilaan vahvuinen Turun läänin jalkaväkirykmentti torjui kahdesti venäläisten joukkojen hyökkäykset 24. helmikuuta 1808. Taistelujen jälkeen rykmentti vetäytyi Orimattilaan. Komentaja Herman Fleming kaatui Raahessa 20. huhtikuuta 1808, koska Ruotsin sotasuunnitelmaan kuului vetäytyminen Pohjanmaalle, ja uusien joukkojen lähettäminen Suomeen vasta 1809 sulan aikana. Näitä joukkoja ei milloinkaan lähetetty, koska Ruotsia piti turvata etelästä Tanskaa vastaan, minkä vuoksi silloinen Sveaborg, nykyinen Suomenlinna antautui piiritettynä.
Museon näyttelyalue

Museo sijaitsee mäellä, jolla kasvaa erilaisia puita. Rakennusten ja puiden lisäksi alueella on Piilopirtin ja kreivitär Alinen paviljongin välillä vanhoja kivisiä maantiepylväitä, joilla ennen ilmoitettiin kilometrit.
| Kohde | Paikka | Aika | Siirretty | Muuta | Sijainti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| päärakennus | 1 | 1757 | 1923 Iitin Sääksjärveltä E. Kuuselalta |  | 60.783815°N, 26.042095°E |
| savusauna | 2 |  | 1926 | Savusauna on sisäänpäin lämpiävä sauna, jossa ei ole savupiippua. Sauaa lämmittäessä häkä- eli hiilimonoksidi ja hiilidioksidi eivät poistu savupiipun kautta, vaan jäävät saunaan sisälle. Lämmityksen lopussa häkä eli puutteellisesti palanut hiilidioksidi sekä täysin palanut hiilidioksidi ohjataan ulos seinässä olevan räppänän kautta. Hiilimonoksidi on erittäin myrkyllistä ja tainnuttavaa. Savunauna on ollut Ratulan kartanon Kuoppalan tilan renkien ja muonamiesten käytössä. G. Alexander Rothkirch lahjoitti saunan 1926. Silloin saunan katto oli tehty tuohesta, 1935 siihen vaihdettiin turvekatto. |  |
| liiteri ja kirkkovene | 3 |  |  |  |  |
| ulkohuone | 4 |  |  |  |  |
| tuulimylly | 5 |  | 1924 | Tuulimylly on peräisin Artjärven Villikkalan kylästä Mäkelän maatilalta. Se ostettiin Hannes Tuomikoskelta. Tuulimyllyn alkuperäinen paikka on ollut Hiitelän hovin maalla ja Artjärven Salmelan Tupaselassa. |  |
| pakopirtti | 6 |  | 1932 | Tosiasiassa keskisuuri rakennus, jonne on vetäydytty rauhaan. Seinässä on Keskinäinen henkivakuutusyhtiö Suomen kyltti, jonka yläpuolella on Keskinäisen henkivakuutusyhtiö Katajan (1912–1915) kyltti. Katajan henkivakuutuskanta siirrettiin Kalevaan. Rakennus on toiminut G. Alexander Rotkirchin työhuoneena. Sen seinillä on Martti Koiviston maalaukset. Yksihuoneisen rakennuksen takaosassa on vanhoja pulpetteja ja oppikirjoja, joilla kuvataan entistä kansakoululuokkaa. Huoneen sisäseinillä on myös vanhoja luokkakuvia ilmeisesti 1930-luvulta 1950-luvun loppuun. | 60.784005°N, 26.041835°E |
| aitta | 7 | 1731 | Aitta on peräisin Laavion torpalta, Gröndalin talolta. Aitta on saatu lahjoituksena 1926. |  |  |
| maantiepylväät | 8 |  |  |  |  |
| paviljonki; kreivitär Aline Armfeltin paviljonki | 9 | 1844 | alkuperäisellä paikallaan | Ministerivaltiosihteeri Alexander Armfeltin puolison, Alexandra Nikolajevna Demidovan hiljentymishuone on kunnostettu Museoviraston avustusten tuella ja sen jälkeen avattu 2018. Rakennuksen ikkunat olivat alun perin värilasia. Alexandra Nikolajevna ehdotti jo 1874 Suomen Punaisen Ristin perustamista. 7. toukokuuta 1877 tapahtuneeseen perustamiseen leski lahjoitti tuhat hopearuplaa. |  |
| riihi ja hevoskierto | 10 |  |  |  | 60.783648°N, 26.042326°E |
| vinttikaivo | 11 |  |  |  | 60.7838728°N, 26.042393°E |
Päärakennus

Parituvaksi kutsuttu maatilan päärakennus on vuodelta 1757. Se on tuotu Sääksjärveltä 1923. Se ostettiin Emil Kuuselalta. Parituvan eteisestä on oikealle ja vasemmilla erillisen rakennuksenosat ja kummassakin on vintti, muttei varsinaiseen asuinkäyttöön.
Piilopirtti

Piilopirtti ei ole varsinainen piilopirtti, vaan suurehko hirsirakennus, joka rakennettiin työkäyttöön. Sen seinässä on Keskinäisen henkivakuutusyhtiö Suomen metallinen kyltti. Piilopirtissä sisällä on myös pulpetteja, jotka kuvaavat aikaisempaa kansakoulun kalustusta liitutauluineen. Sisällä on avotakka ruuanvalmistukseen. Seinillä on luokkakuvia 1920-luvulta 1950-luvun lopulle.
Kreivitär Alinen paviljonki

Ministerivaltiosihteeri Alexander Armfeltin rouva, kreivitär Aline Armfelt, oli ortodoksi. Hän käytti paviljongiksi kutsuttua rakennusta hiljentymiseen. Rakennuksessa on päreillä suojatut seinät. Hänen varsinainen nimensä oli Aleksandra Nikolajevna o.s. Demidova (1819–1899; 79 v.). Sukunimen Demidov feminiininen muoto venäjän kielessä on Demidova.
Kreivitär ehdotti Suomen Punaisen Ristin perustamisesta 1874. Se perustettiin 7. toukokuuta 1877. Turkin sota oli alkanut 24. huhtikuuta 1877. Yhdistyksen tarkoituksena oli olla kehittämässä armeijan lääkintähuoltoa. Aline Armfelt lahjoitti tuhat hopearuplaa yhdistyksen perustamiseksi. Riiassa syntynyt kreivi Alexander Armfelt oli Suomen suuriruhtinaskunnan pitkäaikaisin ministerivaltiosihteeri 1842–1876 aikana, jolloin valtioyö jälkeen Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäivät alkoivat jälleen toimia ja jolloin rakennettiin rautatietä alkaen nälkävuosista ja perustettiin Suomen markka neljäosakultafrangin arvoisena korvaamaan Venäjän ruplaa.
Vinttikaivo

Vinttikaivo on pihalla, mutta siinä ei ole enää vedennostamista kuvaavaa puista tankoa.
Ronda Rousey

| Ronda Rousey> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Showpainija
Kehänimet:  Rowdy Ronda Rousey
Aktiivisena:  2018–2019, 2022-
Pituus:  170 cm
Kouluttajat:  Brian Kendrick
Aiheesta muualla
www.rondarousey.com
| Ronda Rousey |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 1. helmikuuta 1987 (ikä 38) Riverside, Kalifornia, USA
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Vapaaottelija
Lempinimi:  Rowdy
Aktiivisena:  2011–2016
Pituus:  170 cm
Paino:  61 kg
Painoluokka:  Kääpiösarja
Kätisyys:  oikea
Taistelutyyli:  judo, nyrkkeily
Seura:  Hayastan MMA Glendale Fighting Club
Tilastot
Ottelut:  14
Voitot:  12
– tyrmäyksellä:  3
– luovutuksella:  9
Tappiot:  2
– tyrmäyksellä:  2
Aiheesta muualla
www.rondarousey.com
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten judo.Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten judo.Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten judo.Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Naisten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Peking 2008 | -70 kg |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Rio de Janeiro 2007 | -70 kg |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Kultaa | Rio de Janeiro 2007 | -70 kg |  |
Ronda Rousey (s. 1. helmikuuta 1987 Riversiden piirikunta, Kalifornia) on yhdysvaltalainen showpainija, näyttelijä ja uransa lopettanut vapaaottelija ja judoka. Hän on judossa  olympiakisojen pronssimitalisti vuodelta 2008, sekä entinen UFC:n ja Strikeforcen naisten kääpiösarjan mestari. Hän puolusti UFC:ssä mestaruuttaan kuudesti, joka on painoluokan ennätys.
Judo

Rousey voitti judossa Pekingin olympialaisissa 2008 pronssia alle 70 kg:n sarjassa, ja hänestä tuli ensimmäinen yhdysvaltalainen judon naismitalisti. Hän sai samassa painoluokassa MM-hopeaa Rio de Janeirossa 2007 ja kultaa Pan-Amerikan kisoissa 2007. Hän voitti Pan-Amerikan mestaruuden alle 63-kiloisissa 2004 ja 2005, sai hopeaa samassa painoluokassa 2006 sekä pronssia 70-kiloisissa 2007. Hän saavutti alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 63 kg:n sarjassa kultaa 2004 ja pronssia 2006. Hän voitti aikuisten Yhdysvaltojen-mestaruuden kuusi kertaa ja maailmancupin/Continental Open -kilpailun kolmesti.
Vapaaottelu

Rousey aloitti vapaaottelun amatööritasolla 6. elokuuta 2010. Hän voitti Hayden Munozin käsilukolla 23 sekunnissa. Rousey osallistui seuraavaksi Tuff-N-Uff amatööriturnaukseen, ja kohtasi ensimmäisen vastustajansa 12. marraskuuta 2010. Rousey voitti Autumn Richardsonin käsilukolla 57 sekunnissa ja eteni välieriin. Hän kohtasi Taylor Stratfordin 7. tammikuuta 2011 ja voitti myös hänet käsilukolla. Rousey oli voiton myötä menossa turnauksen loppuotteluun, mutta ei voinut osallistua päätettyään siirtyä  helmikuussa ammattilaiseksi.
Rousey otteli ensimmäisen ammattilaisottelunsa 27. maaliskuuta 2011 King of the Cage: Turning Point -tapahtumassa. Hän voitti Ediane Gomesin käsilukolla 25 sekunnissa. Toisessa ottelussaan Rousey kohtasi entisen potkunyrkkeilyn välisarjan mestarin Charmaine Tweetin. Kesäkuussa 2011 Kanadassa käyty ottelu päättyi Rouseyn voittoon käsilukolla 49 sekunnissa.
Vapaaottelu > Strikeforce

Rouseysta tuli Strikeforce-vapaaotteluorganisaation mestari voitettuaan aiemman mestarin, Miesha Taten maaliskuussa 2012. Hän puolusti mestaruuttaan menestyksellä Sarah Kaufmania vastaan elokuussa 2012.