stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022–
Kybersodankäynti ja informaatiosota > Informaatiosota

Neljännen taistelupäivän 27. helmikuuta iltana kenraalimajuri Pekka Toveri katsoi Venäjän joutuneen selvästi häviölle informaatiosodassa. Kybersodassa ukrainalaiset olivat kyenneet suojaamaan järjestelmiään menestyksellisesti ja propagandassakin Eurooppa ja Pohjois-Amerikka levittivät heidän sanomaansa. Näytti siltä, ettei Venäjä ollut käyttänyt kyberhäirinnän osaamistaan ajoissa. Toveri esitti vaihtoehtoisina syinä toisaalta Nato-maiden tietotaidollisen ja teknisen avun ja vuosia jatkuneiden kyberhyökkäysten vahvistaman Ukrainan puolustuksen ja toisaalta mahdollisuuden, ettei Venäjä ollut halunnut käyttää kaikkia keinojaan, toivoen hallitsevansa viestintää ja käyttävänsä median kautta tapahtuvaa psykologista vaikuttamista tehokkaana aseena.
Toverin mukaan Venäjä oli jo menettänyt mahdollisuutensa helppoon ja nopeaan voittoon, joka myös nopeasti unohtuisi maailmalta. Sen piti Toverin mielestä jatkaa tiedotushiljaisuutta omista, raskaista tappioista ja yrittää pitää yllä mielikuvaa, ettei Ukrainassa käyty sotaa eikä varsinkaan hyökkäyssotaa. Ukrainalaisten väittämien Venäjän asevoimien tappioiden Toveri ei uskonut olevan suuresti liioiteltuja.
17. maaliskuuta haastateltu, verkossa tapahtuvaa informaatiovaikuttamista tutkiva tohtori Pekka Kallioniemi Tampereen yliopistosta piti Ukrainan tiedottamista laadukkaana ja tehokkaasti leviävänä. Se pyrki ja onnistui antamaan kuvan Ukrainasta tehokkaasti puolustautuvana mutta heikompana osapuolena. Sen sijaan Venäjän propaganda jäi lännessä selvästi häviölle. Se oli Kallioniemen mukaan verkossa keskittynyt vaikuttamaan länsimaiden kansalaisiin; pyrkien herättämään mielipide-eroja, ”sotkemaan” ja keskittyen vastapuolen omiin asioihin. Propaganda-aiheen elinkaari alkoi sosiaalisen median anonyymeiltä palstoilta, joilla aiheita kokeillaan, jotta saataisiin selville, mitkä aiheet kiinnittävät ihmisten huomion − aluksi anonyymeillä alustoilla, joilla viestiä yritetään vahvistaa ”tykkääjätrollien” avulla. Onnistuessaan aiheet leviävät ei-anonyymeille alustoille, kuten Facebookiin ja YouTubeen, joilta on jo mahdollista kiinnittää myös toimittajien huomiota.
Kybersodankäynti ja informaatiosota > Mediasota

Venäjän viestintää valvova viranomainen Roskomnadzor (RKN) pyrki siihen, että hyökkäys Ukrainaan esitettäisiin Venäjällä pelkästään Itä-Ukrainaa koskevana rajoitettuna sotilasoperaationa. Roskomnadzor esimerkiksi määritti, millä sanoilla hyökkäystä sai kutsua ja mitä siitä sai kertoa. Kiellettyä sanoja ovat sota ja hyökkäys. Vääriä sanoja käyttäneet tahot olivat saaneet varoituskirjeen, ja niiden internetsivustot saattoivat joutua estolistalle, joka torjui pääsyn joko yksittäisille sivuille tai koko sivustolle.
Maaliskuun 1. päivänä venäjänkielinen Wikipedia sai estouhkauksen siitä, että se ilmoitti sodassa tulleiden uhrien määrän ja kertoi Venäjään kohdistuvasta taloussaarrosta. RKN syytti Wikipediaa kehotuksista nostaa rahat pois venäläisten pankkien tileiltä.
1. maaliskuuta venäjänkieliselle Wikipedialle ja Wikimedia Venäjälle tuli molemmille ilmoitus, että ru.wikipedia.org voisi joutua estetyksi, jos se ei noudata Venäjän Roskomnadzorin ohjeita sotaan liittyvästä viestinnästä. Vastineessaan 3. maaliskuuta Venäjän Wikimedia katsoi, ettei RKN:n syytösten aiheellisuutta voinut Wikipedian sisällön jatkuvasti korjautuvasta luonteesta johtuen arvioida ja että pääsyn rajoittaminen Wikipediaan toimisi vastoin viranomaisen päämäärää taistella paikkansapitämätöntä tietoa vastaan. Ukrainan sotaan liittyvän muokkaamisensa takia venäjänkielisen Wikipedian pitkäaikainen käyttäjä pidätettiin Valko-Venäjällä 11. maaliskuuta ja hänen henkilötietonsa mukaan lukien sosiaalisen median tunnukset ja osoite julkistettiin.
2. maaliskuuta Euroopan unioni kielsi Venäjän valtiollisten Russia Today -kanavan ja Sputnik-uutistoimiston sekä niiden tytäryhtiöiden toiminnan EU:n alueella. Edellisenä päivänä yhdysvaltalainen Google oli sulkenut edellisiin kytköksissä olevat Youtube-kanavat eurooppalaisilta seuraajilta. Yksittäiset maat olivat jo aikaisemmin kieltäneet venäläisviestimiä. Saksan viranomaiset olivat jo joulukuussa saaneet eurooppalaisen tietoliikennesatelliittiorganisaatio Eutelsatin lopettamaan saksankielisen RT DE -kanavan välityksen. Kokonaan Saksa blokkasi RT:n saksankielisen uutiskanavan 2. helmikuuta, mihin Venäjä vastasi estämällä Deutsche Wellen toiminnan Venäjällä.
10. maaliskuuta 2022 lähtien Meta salli yleisemmästä vihapuhetta rajoittavasta linjasta poiketen Facebookissa ja Instagramissa viestit, joissa yksipuolisesti kehotettiin väkivaltaan venäläisiä sotilaita vastaan. Valtiot, joiden alueella tämä oli sallittua, olivat entisiä Neuvostoliiton alusmaita ja nykyisen Venäjän naapurimaita, kuten Azerbaidžan ja Georgia.
Muita arvioita

Länsimaisissa arvioissa korostetaan usein Venäjän politiikan epäjohdonmukaisia ja vihamielisiä piirteitä sotaan johtaneina syinä. Chicagon yliopiston politiikan tutkimuksen professori John Mearsheimer uskoi, että Venäjällä Naton toimintaa ja laajenemista ei mielletty pelkästään puolustukselliseksi. Hän ei katsonut Venäjällä olleen imperialistisia motiiveja hyökkäyksessään, vaan esimerkiksi Krimin valtaus oli impulsiivinen reaktio Ukrainan venäläismielisen presidentin syrjäyttämistä vastaan.
Venäjän vuosien 1990–1996 ulkoministeri ja sittemmin Yhdysvaltoihin muuttanut Andrei Kozyrev piti hyökkäystä Putinin henkilökohtaisena päätöksenä ja arveli 7. maaliskuuta kirjoittamassaan Twitter-kirjoituksessa tämän hyökkäyspäätöksen perustuneen kolmeen virhekäsitykseen: Putin oli aliarvioinut Ukrainan valtioidentiteetin, lännen halukkuuden vastatoimiin ja hänellä oli ollut väärä tieto Venäjän asevoimien nykytilasta. Kozyrevin mielestä Putin ei koskaan ollut pitänyt Ukrainaa oikeasti todellisena itsenäisenä valtiona vaan ansaitsevan korkeintaan satelliittivaltion aseman. Vuoden 2014 vallankumous kuitenkin lopetti kaikki toiveet maan pitämisestä tulevaisuudessa itsenäisenä ja Venäjälle myötämielisenä, mikä sai Putinin päättämään voimankäytöstä. Asevoimien kehittämiseen 20 vuoden aikana annetuista varoista olisi mennyt suuri osa alemman hallinnon korruptioon ja asevoimien todellinen suorituskyky salattu presidentiltä. Kreml piti Naton epäonnistunutta vetäytymistä Afganistanista 2021 sekä Euroopan unionin laimeaa vastausta 2014 Krimin valtaukseen merkkinä heikkoudesta ja arvioi Yhdysvaltain presidentin Joe Bidenin seniiliksi ja kyvyttömäksi. Hänen mielestään länsimaitten ei pitänyt pelätä ydinsotaa ja sen takia välttää voimakkaitakin vastatoimia.
Yhdysvaltalaisen toimittajan Michael Hirshin mukaan Putin on eurasianisti, ”jonka jatkuva vetoaminen Kiovan Venäjälle ulottuvasta historiasta on paras selitys hänen näkemykseensä, minkä mukaan Ukrainan on oltava osa Venäjän vaikutuspiiriä”.
Pakolaiskriisi

Yhdistyneet kansakunnat varautui maaliskuun 5. päivänä 2022 neljän miljoonan ihmisen pakoon Ukrainasta. Tämä arvio on sittemmin osoittautunut riittämättömäksi. Suuri osa pakolaisista siirtyi aluksi läntiseen naapurimaahan Puolaan. Myös Ukrainan muut naapurit, Unkari, Slovakia, Moldova ja Romania, vastaanottivat suuren määrän pakolaisia.
Suomesta turvapaikkaa haki 5. maaliskuuta 2022 mennessä 627 ukrainalaista. Maahanmuuttoviraston arvioi Suomeen tulevan mahdollisesti useita tuhansia pakolaisia Ukrainasta. 13. maaliskuuta mennessä turvapaikkaa tai tilapäistä suojelua Suomesta oli ehtinyt hakea yli 3 300 pakolaista, vaikka Maahanmuuttovirasto arvioi Suomeen saapuneiden kokonaismäärän olleen huomattavasti sitä suurempi. Marraskuun 2024 lopussa Suomessa kirjattiin olevan yhteensä  69 345 Ukrainasta paennutta, ja sodan aikana turvapaikan, tilapäisen suojan tai muun vastaavan aseman hakijoita kirjattiin olleen 77 475 (30. marraskuuta 2024).
Koronapandemian aikana muistutettiin, että tartuntataudit, kuten COVID-19, polio ja tuberkuloosi, voivat levitä pakolaisten mukana.
Ihmisten ohella apua on kerätty ja kerätään eläinsuojeluun, erityisesti kymmenille tuhansille kotieläimille, jotka olivat sodan aikana jääneet eroon omistajistaan tai muusta syystä ilman hoitoa.
Luettelo tunnetuista viipurilaisista

Tämä artikkeli on luettelo tunnetuista viipurilaisista. Luettelossa mainitut henkilöt ovat syntyneet tai asuneet Viipurissa ennen sen luovuttamista Neuvostoliitolle.
Luettelo > Arkkitehtuuri

Johan Jacob Ahrenberg, arkkitehti, taidemaalari, taidekriitikko ja kirjailija (1847-1914)
Berndt Ivar Aminoff, arkkitehti (1843-1926)
Brynolf Blomqvist, arkkitehti (1855–1921)
Eduard Dippell, arkkitehti ja liikemies (1855-1912)
Axel Gyldén, arkkitehti (1879–1916)
Karl Hård af Segerstad, arkkitehti (1873–1931)
Leander Ikonen, arkkitehti, rehtori ja kansanedustaja (1860–1918)
Jalmari Lankinen, arkkitehti (1894-1970)
Juha Lankinen, arkkitehti (1937-2015)
Otto-Iivari Meurman, arkkitehti (1890–1994)
Edoard Mielck, arkkitehti ja liikemies, (1879-1925)
Einari Teräsvirta, arkkitehti, olympiavoittaja (1914–1995)
Fredrik Thesleff, arkkitehti 1859–1913
Uno Ullberg, arkkitehti (1879–1944)
Juhani Viiste, arkkitehti (1890–1949)
Luettelo > Kauppa ja teollisuus

Anton Alfthan, Suomen Sokeri Oy:n ensimmäinen johtaja, vuorineuvos (1856-1933)
Wilhelm Dippell, Verlan puuhiomon ja pahvitehtaan perustaja, liikemies, kunnallispoliitikko (1853-1906)
Gay Ehrnrooth, suomalainen teollisuusjohtaja, vuorineuvos (1925–2006)
Per Erik Floman, yritysjohtaja, kauppaneuvos (1920-2011)
Fred Hackman, kauppaneuvos, kaupunginvaltuutettu (1874-1925)
Johan Friedrich Hackman, kauppias (1755–1807)
Johan Fredrik Hackman, liikemies ja kauppaneuvos (1801-1879)
Marie Hackman, kauppias (1776-1865)
Wilhelm Hackman, teollisuusmies (1842–1925)
Juho Hallenberg, kauppaneuvos (1860-1926)
Ahti Hirvonen, pankinjohtaja (1931-2022)
Victor Hoving (vanhempi), liikemies ja lahjoittaja (1846-1876)
Andreas Jaenisch, kauppias, laivanvarustaja, yrittäjä, kauppaneuvos ja pormestari (1763-1833)
Lauri Kaukonen, kanslianeuvos, yritysjohtaja (1902–1975)
Juho Lallukka, kansanedustaja (Suomalainen puolue), mesenaatti (1852–1913)
Catharina Wallerianintytär Montanus, kauppias (n. 1619-1692)
Pekka Juho Pesonen, tukkukauppias (1863-1933)
Agneta Rosenbröijer, kauppias (1620-1697)
Carl Henrik Rosenius, kauppaneuvos ja kauppahuoneen perustaja ja johtaja (1794-1855)
Evert Viktor Sellgren, kauppaneuvos ja Itä-Suomen Rautakauppa Oy:n toimitusjohtaja (1864-1936)
Bernt Starckjohann, yritysjohtaja ja kauppaneuvos (1923-1997)
Paul Wahl, kauppaneuvos, teollisuudenharjoittaja ja laivanvarustaja (1797-1872)
Eugen Wolff, teollisuusmies (1851-1937)
Sofia Zweygberg, kauppias (1828–1883)
Luettelo > Kirjailijat ja runoilijat

Johannes Alfthan, kirjailija, kirjankustantaja ja toimittaja (1830-1893)
Arvi Arjatsalo, nuortenkirjailija ja kansakoulunopettaja (1927-1989)
Kersti Bergroth, kirjailija (1886–1975)
Jacob Frese, runoilija (n. 1691-1729)
Eva Hirn, kirjailija (1877–1948)
Laila Hirvisaari (ent. Hietamies), kirjailija (1938-2021)
Victor Hoving (nuorempi) kirjailija, historiankirjoittaja, kirjakauppias, liikemies ja konsuli (1877-1970)
Jaakko Juteini, kirjailija (1781–1855)
Valter Juva, kirjailija ja kääntäjä (1865-1922)
Arvid Järnefelt, kirjailija (1861–1932)
Lempi Jääskeläinen, kirjailija (1900–1964)
Aino Kallas (s. Krohn), kirjailija (1878–1956)
Elina Karjalainen, kirjailija (1927–2006)
Viljo Kojo, kirjailija, toimittaja ja kuvataiteilija (1891–1966)
Aili Konttinen, kirjailija ja opettaja (1906-1969)
Julius Krohn, kansanrunoudentutkija ja runoilija (1835–1888)
Unto Kupiainen, runoilija ja kirjallisuudentutkija (1909–1961)
Iris Kähäri, kirjailija (1914–1995)
Eeva-Liisa Manner, kirjailija (1921–1995)
Veijo Meri, kirjailija (1928–2015)
Eila Paakkinen, lastenkirjailija ja kansakoulunopettaja (1929-2020)
Henry Parland, runoilija ja kirjailija (1908–1930)
Ralf Parland, runoilija, kirjailija ja lehtimies (1914–1995)
Armas J. Pulla, kirjailija (1904–1981)
Aleksanteri Rahkonen, runoilija (1841–1877)
Paavo Rintala, kirjailija (1930–1999)
Tyyne Saastamoinen, kirjailija, toimittaja ja suomentaja (1924-1998)
Erkki Salmi, ”Erkki-Mikael”, toimittaja ja pakinoitsija (1924–1979)
Guido Simberg, kirjailija (1887-1971)
Lassi Sinkkonen, kirjailija (1937–1976)
Göran Stenius, kirjailija, toimittaja ja ulkoministeriön virkamies (1909-2000)
Luettelo > Musiikki

Heikki Aarva, laulaja ja toimittaja (1936–2020)
Annikki Arni, laulaja, kirjailija ja toimittaja (1898–1981)
Mikko von Deringer, kuoronjohtaja ja kapellimestari (1904–1981)
Edda Ehrnrooth, oopperalaulaja (1893-1983)
Richard Faltin, säveltäjä ja musiikkipedagogi (1835–1918)
Ernst Fabritius, säveltäjä ja viulisti (1842-1899)
Armas Järnefelt, säveltäjä (1869–1958)
Heimo Haitto, viulisti (1925–1999)
Seija Karpiomaa, iskelmälaulaja (1932–2002)
Naum Levin, viulisti (1907–1978)
Erkki Liikanen, muusikko (s. 1943)
Ernst Mielck, säveltäjä (1877–1899)
Auvo Nuotio, muusikko (1917–1985)
Pekka Nuotio, oopperalaulaja (1929–1989)
Ossi Runne, muusikko, kapellimestari (1927–2020)
Jaakko Salo, viihdekapellimestari, -säveltäjä ja -tuottaja (1930–2002)
Georg Schnéevoigt, kapellimestari (1872–1947)
Maynie Sirén, laulaja (1924–2003)
Boris Sirpo (Sirob), musiikkipedagogi (1893–1967)
Emil Sivori, urkuri, musiikinopettaja, kuoronjohtaja ja kansansävelmien kerääjä (1864–1929)
Erna Tauro, säveltäjä (1916–1993)
Luettelo > Politiikka ja yhteiskunta

Frans David Alopaeus, diplomaatti, kreivi ja todellinen salaneuvos (1769-1831)
Inkeri Anttila, juristi ja oikeusministeri (1916–2013)
Gunilla Bese, Viipurin linnanpäällikkö (n. 1475–1552 tai 1553)
Eerik Tuurenpoika Bielke, Viipurin käskynhaltija (k. 1511)
Samuel Cröell, kamariviskaali (1600–1667)
Nikolai Heinrich von Engelhardt Viipurin kuvernööri (1730-1778)
Heikki von Hertzen, Väestöliiton toiminnanjohtaja (1913–1985)
Hoijan kreivi Juhana, valtaneuvos ja linnanpäällikkö (k. 1535)
Tankmar Horn, teollisuusjohtaja ja ministeri (1924–2018)
Walter Hoving, moninkertainen valtiopäivämies, kirjakauppias ja kustantaja (1841-1918)
Max Jakobson, diplomaatti (1923–2013)
Esa Kaitila, poliitikko (Suomen Kansanpuolue, LKP), professori (1909-1975)
Johannes Koikkalainen, poliitikko (SDP) (1915–1998)
Edwin Linkomies, pääministeri (1894–1963)
Jussi Linnamo, ministeri (1924–2004)
Arvo Lintulahti, kansanedustaja (Kokoomus), pankinjohtaja, päätoimittaja (1885–1958)
Yrjö Littunen, sosiologi (1929–1994)
Ludwig Heinrich von Nicolay, Venäjän tiedeakatemian presidentti (1737–1820)
Arvo Manner, Viipurin läänin maaherra (1887–1962)
Olavi Munkki, diplomaatti (1909–1978)
Matti Pietinen, kansakoulunopettaja, tehtailija ja kansanedustaja (1859–1918)
Ritva Santavuori, juristi (1932-2024)
Eric J. Serlachius, oikeusministeri (RKP) (1884-1936)
Penna Tervo, poliitikko (SDP) (1901–1956)
Alexander Amatus Thesleff, Suomen kenraalikuvernööri vt. ja Suomen senaatin puheenjohtaja (1778-1847)
Wilhelm Thesleff, Suomen ensimmäinen sotaministeri (1880-1941)
Paul Thuneberg, poliitikko (Kansallinen Edistyspuolue)  1865-1923
Torkkeli Knuutinpoika (Torgils Knutsson), valtaneuvos ja marski (k. 1306)
Arno Tuurna, lakimies, Viipurin kaupunginjohtaja (1894–1976)
Krister Niilonpoika Vaasa. drotsi ja Viipurin linnanpäällikkö (n. 1365-1442)
Rolf Witting, merentutkija ja poliitikko (RKP) (1879–1944)
Otto Åkesson, asianajaja ja ministeri (Maalaisliitto) (1872-1939)
Werner August Örn, oikeuspormestari ja kirjailija (1853–1913)
Luettelo > Politiikka ja yhteiskunta > Hallitsijat

Fredrik I, Württembergin herttua (1754–1816)
Kaarle VIII, Ruotsin kuningas ja Viipurin linnanherra (1408/1409–1470)
Luettelo > Politiikka ja yhteiskunta > Presidentit ja presidenttien puolisot

Martti Ahtisaari, Suomen tasavallan presidentti 1994–2000 (1937–2023)
Lauri Kristian Relander, Suomen tasavallan presidentti 1925–1931, Viipurin läänin maaherra (1883–1942)
Gerda Ryti (s. Serlachius), presidentti Risto Rytin puoliso (1886–1984)
Luettelo > Politiikka ja yhteiskunta > Sotilaat

Adolf Aminoff (1856–1938), kenraalimajuri (1856–1938)
Berndt Adolf Carl Gregori Aminoff, eversti, valtiomies, Viipurin kuvernöörin adjutantti (1809-1875)
Johan Bartram, sotilas, merenkävijä, tutkimusmatkailija ja kartoittaja (1809-1865)
Gustav Hägglund, kenraali (s. 1938)
Woldemar Hägglund, jääkärikenraaliluutnantti (1893–1963)
Knut Posse, soturi ja valtaneuvos (n. 1440–1500)
Georg Edvard Ramsay, kenraali (1834–1918)
Fabian Steinheil, kenraalikuvernööri (1762–1831)
Alexander Sutthoff, kenraaliluutnantti (1786-1874)
Lauri Törni, majuri (1919–1965)
Kaarle Ulvinpoika, marski ja Viipurin linnanpäällikkö (k. n. 1407 tai 1410)
Luettelo > Media ja viihde

Solmu Mäkelä, taikuri (1922–2018)
Sakari Määttänen, toimittaja (1938–1992)
Pertti Nättilä, tv-toimittaja (1934-2021)
Jorma Pulkkinen, juontaja (s. 1939)
Jaakko Salonoja, toimittaja ja juontaja (1933–2020)
Luettelo > Palvelusväki

Maria Andersson, palvelijatar, vanhimmaksi elänyt suomalainen (1828–1946)
Luettelo > Taide

Gösta Diehl, taidemaalari (1899–1964)
Kaj Franck, muotoilija (1911–1989)
Eva Gyldén, kuvanveistäjä (1885–1973)
Ami Hauhio, taiteilija (1912–1955)
Eero Järnefelt, taidemaalari (1863–1937)
Väinö Kamppuri, taidemaalari (1891–1972)
Kaarlo Koroma, taiteilijaprofessori (1908–2000)
Väinö Kunnas, taidemaalari (1896–1929)
Rurik Lindquist, taiteilijaprofessori (1870–1950)
Egon Meuronen, taidemaalari, kuvataiteilija (1922–2005)
Alexander Paischeff, taidemaalari, kuvittaja ja taidegraafikko (1894-1941)
Unto Pusa, taidemaalari (1913–1973)
Väinö Rautio, taidemaalari (1894-1974)
Nina Sailo, kuvanveistäjä (1906–1998)
Terho Sakki, kuvanveistäjä (1930–1997)
Hilkka Silvekoski, taiteilija, taidegraafikko (1913–1972)
Erkki Tanttu, sarjakuvapiirtäjä, kuvittaja, taidegraafikko (1907–1985)
Nina Terno, kuvanveistäjä, kuvataiteilija ja soitonopettaja (1935-2003)
Oiva Toikka, muotoilija ja keraamikko (1931–2019)
Aukusti Tuhka, taidegraafikko, professori (1895–1973)
Sam Vanni, taidemaalari (1908–1992)
Topi Vikstedt, taidegraafikko (1891–1930)
Luettelo > Teatteri ja elokuva

Ossi Ahlapuro, laulaja ja näyttelijä (1939-2023)
Vappu Jurkka, näyttelijä (1927-2012)
Hilkka Helinä, näyttelijä (1916-1973)
Elna Hellman, näyttelijä (1896–1981)
Seppo Huunonen, elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja (1939-2023)
Santeri Karilo, näyttelijä (1908-1959)
Hilkka Kinnunen, näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1925)
Yrjö Kostermaa, näyttelijä, oopperaohjaaja (1921–1997)
Maunu Kurkvaara, elokuvaohjaaja (1926-2023)
Juhani Kumpulainen, näyttelijä (1925–1991)
Martti Kuningas, näyttelijä (1933-1980)
Inga-Liisa Laukka, näyttelijä (1918-2008)
Arvo Lehesmaa, näyttelijä (1901–1973)
Tauno Majuri, näyttelijä (1907–1980)
Esko Mannermaa, näyttelijä (1916-1975)
Uuno Montonen, näyttelijä (1891–1973)
Nora Mäkinen, elokuvanäyttelijä ja malli (1920-1984)
Masa Niemi, näyttelijä (1914–1960)
Birgit Nuotio, näyttelijä (1911-1988)
Tapio Nurkka, näyttelijä (1920–1967)
Outi Nyytäjä, kirjailija, elokuva- ja teatterivaikuttaja (1935–2017)
Saara Pakkasvirta, näyttelijä (s. 1938)
Verna Piponius, näyttelijä ja teatteriohjaaja (1894–1974)
Olavi Reimas, näyttelijä  (1914–1995)
Sirppa Sivori-Asp, näyttelijä, teatteriohjaaja ja televisiotuottaja (1928–2006)
Reino Tolvanen, näyttelijä (1920–1974)
Esko Vettenranta, näyttelijä (1913-1989)
Luettelo > Tiede

Richard Faltin nuorempi, kirurgi (1867–1952)
Alfred Hackman, historiantutkija (1864–1942)
Victor Hackman, geologi (1866–1941)
Erkki Kuujo, historioitsija, professori ja tietokirjailija (1921-2004)
Gustaf Komppa, kemisti (1867–1949)
Kari Neilimo, professori (s. 1944)
Herman Parland, tekniikantutkija ja professori (1917–2019)
Oscar Parland, lääkäri, kirjailija ja kääntäjä (1912–1997)
Onni Pohjakallio, kasvipatologi, professori (1903-1965)
Lydia Sesemann, kemisti ja ensimmäinen tohtoriksi väitellyt suomalainen nainen (1845-1925)
Vasili Sesemann, filosofi (1884–1963)
Alma Söderhjelm, professori, historiantutkija ja kirjailija (1870-1949)
Arthur Thesleff, kasvitieteilijä ja mustalaisten kielen ja tapojen tutkija (1871-1920)
Luettelo > Urheilu

Oskar Friman, painija, olympiavoittaja (1893–1933)
Erkki Ilmari Heikkilä, pesäpalloilija (1924–2000)
Allan Lagerström, jääpalloilija/kiekkoilija/urheilujohtaja (1910–1998)
Pertti Mutru, käsi- ja koripalloilija (1930–1964)
Algoth Niska, jalkapalloilija ja salakuljettaja (1888–1954)
Arvo Närvänen, Susien jääpalloilija (1905–1982)
Jussi Pelli, Susien jääpalloilija (1895–1962)
Sakari Salo, jääpalloilija ja tennispelaaja (1919–2011)
Sten Suvio, nyrkkeilijä, olympiavoittaja (1911–1988)
Jorma Valkama, pituushyppääjä (1928–1962)
Luettelo > Uskonto

Mikael Agricola, uskonpuhdistaja (n. 1510–1557)
Paavali Juusten, Viipurin piispa, Turun piispa (n. 1516–1575)
Benedicta Idefelt nunna, opettaja, kirjailija ja toimittaja (1920-2014)
Erkki Kaila, Viipurin hiippakunnan piispa (1867–1944)
Yrjö Loimaranta, Viipurin hiippakunnan piispa (1874–1942)
Turun Palloseura (jääkiekko)

| TPS |
| --- | --- |

Perustettu:  1922
Kaupunki:   Turku
Kotiareena:  Kupittaan jäähalli 1973–1990 Turkuhalli 1990–
– kapasiteetti:  10 500
Sarja:  SM-liiga
Värit:           

Toimitusjohtaja:  Aki Holma
Puheenjohtaja:  Kai Koskinen
Päävalmentaja:   Tommi Miettinen
Kapteeni:   Casimir Jürgens
Yhteistyöseurat:  TuTo Hockey (Mestis)
Media:  Turun Sanomat, Classic Hits
SM-mitalit
Kultaa:  11 (1956, 1976, 1989, 1990, 1991, 1993, 1995, 1999, 2000, 2001, 2010)
Hopeaa:  13 (1943, 1955, 1957, 1967, 1977, 1982, 1985, 1994, 1996, 1997, 2004, 2021, 2022)
Pronssia:  4 (1953, 1978, 1979, 1981)
Infobox OKNimi-testi OK: 
TPS:n mestaruusjuhlat Turun kauppatorilla huhtikuussa 2010.
Turun Palloseura (HC TPS) on turkulainen jääkiekon SM-liigassa pelaava jääkiekkojoukkue. HC TPS:n edustusjoukkueen päävalmentajana toimii Tommi Miettinen. Palloseura pelaa kotiottelunsa Gatorade Centerissä, johon mahtuu 10 500 katsojaa
TPS on Suomen pääsarjatason menestyneimpiä joukkueita: se on voittanut Suomen mestaruuden yksitoista kertaa. Kymmenellä SM-liigan mestaruudellaan TPS sijoittuu kyseisen liigan menestyslistalla toiseksi. TPS voitti kaudella 1975–1976 SM-liigan ensimmäisen mestaruuden.
Tunnukset > Peliasu

TPS pelaa kotipelinsä musta-valkoisella paidalla, mustilla housuilla, mustilla sukilla sekä mustalla kypärällä. Vierasottelut joukkue pelaa valko-mustalla paidalla ja valkoisilla sukilla.
Tunnukset > Logot

TPS:n logo 1922–1981, 1989–1990 ja 2007–. ”Pallologosta” on ollut käytössä erilaisia variaatioita.
TPS:n ”kaukalologo” 1981–1989.
TPS:n logo 1990–2007. ”Pallologon” ympärille lisättiin kultalehvät sen jälkeen, kun joukkue oli voittanut toisen peräkkäisen Suomen-mestaruuden.
Henkilöstö

| TPS kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | TPS kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | TPS kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | TPS kaudella 2024–2025 n k > Kokoonpano | TPS kaudella 2024–2025 n k > Valmentajat | TPS kaudella 2024–2025 n k >  | TPS kaudella 2024–2025 n k >  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Maalivahdit  32   Noa Vali   35   Veini Vehviläinen   30   Adam Werner Puolustajat  44   Niklas Arell (A)    4   Mitja Jokinen   62   Casimir Jürgens (C)    7   Oliver Lauridsen (A)   40   Sisu-Petteri Lehtonen   55   Max Lindroth    6   Leo Sahlin Wallenius (laina)   33   Otto Salin   67   Roni Sevänen   28   Eetu Vahalahti |  |  Hyökkääjät  64   Jean-Christophe Beaudin   27   Aidan Dudas   14   Maximilian Eisenmenger   77   Topias Haapanen   41   Aarne Intonen   25   Onni Kalto   78   Robin Keihäs   84   Henri Knuutinen    9   Aatos Koivu   20   Viljami Marjala   57   Vili Munkki   82   Eetu Päkkilä   22   Tim Söderlund   17   Aarne Talvitie (A)   98   Leevi Teissala   54   Eetu Tervo   49   Lukas Wernblom |  |  Päävalmentaja Tommi Miettinen Apulaisvalmentajat Matti Tiilikainen  Ari Moisanen  Selitykset (C) Kapteeni  (A) Varakapteeni  Lähde: Eliteprospects Eliteprospects. Päivitetty: 15. helmikuuta 2025  |  |  |