stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jatkosodan muistoristit

Jatkosodan muistoristit ovat kunniamerkkien tapaan pidettäviä tunnustuksia jatkosotaan osallistumisesta.
| jatkosodan muistoristit> nimi | jatkosodan muistoristit> toiminta | jatkosodan muistoristit> myöntäjä | jatkosodan muistoristit>  | jatkosodan muistoristit>  | jatkosodan muistoristit>  | jatkosodan muistoristit>  | jatkosodan muistoristit>  | jatkosodan muistoristit>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Aunuksen risti: 
| 1. divisioonan risti | 1. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |
Ilvesdivisioonan muistoristi: 
Itä-Kannaksen risti: 
Itä-Syvärin risti: 
| 18. divisioonan risti | 4. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. divisioonan muistoristi | 12. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |
Kannaksen risti: 
Kalparisti: 
Kolmen Kannaksen Koukkaajien muistoristi: 
| 6. divisioonan muistoristi | 6. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. divisioonan muistoristi | 10. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |
Maaselän risti: 
Murtajadivisioonan risti: 
| 4. divisioonan risti | 4. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |
Panssaridivisioonan risti: 
Pioneeriristi: 
Pohjois-Vienan risti: 
Prikaati K:n muistoristi: 
Ryhmä O - RvPr:n muistoristi: 
Rukajärven suunnan muistoristi: 
Sinisen Prikaatin muistoristi: 
Sotarautatiemuodostelmien risti: 
Tammidivisioonan risti: 
| 15. prikaatin muistoristi | 15. prikaati |  |  |  |  |  |  |  |
| 19. divisioonan muistoristi | 19. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. divisioonan muistoristi | 11. divisioona |  |  |  |  |  |  |  |
Äänisen muistoristi:
Laajalahti (Suonenjoki)

| Laajalahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Suonenjoki
Koordinaatit:  62°27′06″N, 26°56′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  Ahvenisensalmi Ahveniseen 
Järvinumero:  14.718.1.108
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  110,8 m  
Pituus:  180 m  
Leveys:  130 m  
Rantaviiva:  0,51 km  
Pinta-ala:  1,354 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLaajalahti 
Laajalahti  on Pohjois-Savossa Suonenjoella  Ahvenisen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 180 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy.
Takasago

Takasago voi tarkoittaa:
Takasago, Japanin Hyōgon prefektuurin kaupunki
Takasago, Japanin Miyagin prefektuurin entinen kunta
Takasago, Zeami Motokiyon nō-näytelmä
Takasago, keisarillisen Japanin laivaston risteilijä
Takasago kōryōkōgyō, japanilainen hajuvesiteollisuuden yritys
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Takasago”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Valejalka

Valejalka eli pseudopodi on uloke, joka työntyy solusta ja mahdollistaa solun liikkumisen. Valejalkoja on monilla yksisoluisilla kuten ameboilla sekä monisoluisten valkosoluilla (makrofagit ja neutrofiilit). Myös luusolut,  eräät yksilönkehityksenaikaiset solut, fibroblastit ja syöpäsolut voivat vaeltaa.
Liike

Valejalkojen toiminta perustuu solun tukirankaan kuuluvien aktiinifilamenttien käyttöön. Solukalvon alla sijaitsevat aktiinisäikeet rakentuvat siihen suuntaan, johon solun on tarkoitus ryömiä. Solukalvo venyy aktiinisäikeiden kasvaessa, ja syntyy uloke. Tämän ulokkeen solulima jäykistyy aktiiniin kiinnittyvien molekyylien (filamiini ja gelsoliini) vuoksi. Valejalan solukalvo kiinnittyy vaelluspintaan ja solun takapää supistuu myosiinin ja aktiinin vaikutuksesta, jolloin solu liukuu valejalan suuntaan.
Luokittelu

Valejalat voivat näyttää hyvin erilaisilta, vaikka kaikki valejalkatyypit koostuvatkin aktiinista ja osittain myös tubuliinista. Aktiinisäikeet ovat organisoituneet eri tavalla eri valejalkatyypeissä.
Lobopodit ovat lyhyitä ja pulleita valejalkoja, joita esiintyy esimerkiksi ameboilla.
Filopodit ovat kapeampia valejalkoja, joilla on terävämmät päät. Filopodien sisältö on lähinnä ektoplasmaa.
Retikulopodit ovat monimutkaisia useampien valejalkojen muodostamia epäsäännöllisiä verkkoja.
Aksopodit ovat neulamaisia valejalkoja, jotka koostuvat soluliman ympäröimästä tubuliinista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valejalka Wikimedia Commonsissa
Laajennusvaraus

Laajennusvaraus (engl. Expansion Draft) on lähinnä Pohjois-Amerikan urheilusarjoissa käytettävä varaustilaisuus, joka järjestetään silloin, kun sarjaan liittyy uusia joukkueita. Laajennusvarauksessa sarjaan liittyvät joukkueet keräävät itselleen pelaajia sarjan muista joukkueista. Tilaisuudesta riippuen muilla joukkueilla on kuitenkin oikeus suojata tietty määrä omia pelaajiaan, joten uudet joukkueet eivät pysty keräämään itselleen kaikkia parhaita pelaajia. Laajennusvarauksen huonona puolena pidetään sitä, että uusilla seuroilla kestää usein vuosia päästä samalle tasolle muiden seurojen kanssa.
Laajennusvaraus NHL:ssä

NHL:ssä laajennusvaraus on järjestetty kolmetoista kertaa, viimeksi vuonna 2021, kun Seattle Kraken liittyi uutena seurana NHL:ään kaudelle 2021–2022. Laajennusvarauksessa muut seurat saivat suojata pelaajistaan seitsemän hyökkääjää, kolme puolustajaa ja yhden maalivahdin tai kahdeksan kenttäpelaajaa (puolustajaa/hyökkääjää) ja yhden maalivahdin.
Laajennusvarausten lisäksi NHL:ssä on järjestetty kahdesti niin sanottu hajaannusvaraus. Vuonna 1978 Cleveland Barons sulautettiin Minnesota North Starsiin, jolloin sarjan viisi huonointa seuraa saivat halutessaan valita yhden pelaajan yhdistyneistä seuroista. Vuonna 1991 ympyrä sulkeutui, kun Minnesota North Stars jakautui kahdeksi seuraksi: Minnesota North Stars ja San Jose Sharks. Hajaannusvarauksessa Minnesotan tuli suojata 14 kenttäpelaajaa ja kaksi maalivahtia. Suojaamatta jääneiden pelaajien joukosta San Josen tuli valita vastaavasti 14 kenttäpelaajaa ja kaksi maalivahtia. Kun valinnat oli tehty, valitsivat molemmat seurat vielä vuorotellen Minnesotan suojaamattomia pelaajia. Tämän jälkeen seurasi vielä laajennusvaraus, jossa sekä San Jose Sharks että Minnesota North Stars saivat kumpikin valita yhteensä kymmenen pelaajaa muista NHL-seuroista, yhden kustakin.
Laajennusvaraus NHL:ssä > NHL:n laajennus- ja hajaannusvaraustilaisuudet

| Vuosi | Laajennusjoukkue(et) | Varatut pelaajat |
| --- | --- | --- |
| 1967 | California Seals Los Angeles Kings Minnesota North Stars Philadelphia Flyers Pittsburgh Penguins St. Louis Blues | 120 |
| 1970 | Buffalo Sabres Vancouver Canucks | 40 |
| 1972 | Atlanta Flames   New York Islanders | 42 |
| 1974 | Kansas City Scouts Washington Capitals | 48 |
| 1978 (hajaannus) | Cleveland Barons Minnesota North Stars | 2 |
| 1979 | Edmonton Oilers Hartford Whalers Quebec Nordiques Winnipeg Jets | 65 |
| 1991 (hajaannus/ laajennus) | Minnesota North Stars San Jose Sharks | 44 |
| 1992 | Ottawa Senators Tampa Bay Lightning | 42 |
| 1993 | Florida Panthers Mighty Ducks of Anaheim | 51 |
| 1998 | Nashville Predators | 26 |
| 1999 | Atlanta Thrashers | 26 |
| 2000 | Columbus Blue Jackets Minnesota Wild | 52 |
| 2017 | Vegas Golden Knights | 30 |
| 2021 | Seattle Kraken | 30 |
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
Terra Ultima

| Terra Ultima: Matka Lapin historiaan |
| --- | --- |

Kirjailija:  Maria Lähteenmäki
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  2006
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  151
ISBN:  951-1-21098-X
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Terra Ultima: Matka Lapin historiaan on Maria Lähteen­mäen vuonna 2006 julkaisema kirja Lapin historiasta.
Aiheesta muualla

Reijo Valta: Suomalaisten Lapin historia[vanhentunut linkki]. Yhteiskuntapolitiikka 3/2007. (PDF)
Reijo Valta: Väinö Tannerit. Pois työpöydältä 31.7.2007.
Jens Salumäe

Jens Salumäe
Jens Salumäe (s. 15. maaliskuuta 1981 Tallinna, Eestin SNT, Neuvostoliitto) on virolainen entinen yhdistetyn urheilija ja mäkihyppääjä.
Yhdistetyssä Salumäe oli parhaimmillaan 17. sijalla 2001 Lahden MM-kilpailujen sprinttikilpailussa. Yhdistetyn kilpailijana Salumäe kävi aikuisten tasolla kaikkiaan kahdet olympialaiset ja kahdet MM-kisat. Maailmancupissa hän sijoittui parhaimmillaan 15:nneksi Liberecissä tammikuussa 2002.
Mäkihyppyyn Salumäe ryhtyi keskittymään täysipainoisesti vuoden 2002 tietämillä kilpailtuaan 2002 Salt Lake Cityn olympialaisissa vielä yhdistetyssä. Mäkihypyn maailmancupissa hän pääsi yhteensä kuudessa kilpailussa maailmancupin pisteille, parhaana sijoituksenaan 21. sija 29. marraskuuta 2003 Kuusamosta. Torinon olympialaisissa 2006 Salumäe sijoittui suurmäessä 23:nneksi.
Seuratasolla Salumäe edusti mäkihypyssä Puijon Hiihtoseuraa. Häntä valmensi Pasi Huttunen.
Une Seule Nuit

Le Dytanie on Burkina Fason kansallislaulun virallinen nimi. Laulun on sanoittanut maan entinen presidentti Thomas Sankara. Laulun sanoissa tulevat esiin Sankaran politiikan keskeiset teemat, kuten mustan Afrikan vapaustaistelun jälkikolonialismia ja riistoa vastaan sekä yhteistoimin luotava uusi tulevaisuus. Myös Sankaran politiikalle ominainen ajatus miesten ja naisten tasa-arvosta tulee laulussa esiin. Laulu otettiin virallisesti käyttöön 1984.
Ennen vuotta 1984 Burkina Faso oli nimeltään Ylä-Volta ja kansallislaulun nimi oli ”Hymne National Voltaïque”.
Ranskalaiset sanat

Contre la férule humiliante il y a déjà mille ans, 

La rapacité venue de loin les asservir il y a cent ans.

Contre la cynique malice métamorphosée

En néocolonialisme et ses petits servants locaux

Beaucoup flanchèrent et certains résistèrent.

Mais les échecs, les succès, la sueur, le sang

Ont fortifié notre peuple courageux et fertilisé sa lutte héroïque.
Kuoro:

Et une seule nuit a rassemblée en elle

L'histoire de tout un peuple.

Et une seule nuit a déclenché sa marche triomphale

Vers l'horizon du bonheur.

Une seule nuit a réconcilié notre peuple

Avec tous les peuples du monde,

A la conquête de la liberté et du progrès

La patrie ou la mort, nous vaincrons.
Nourris à la source vive de la Révolution.

Les engagés volontaires de la liberté et de la paix

Dans l'énergie nocturne et salutaire du 4 août

N'avaient pas que les armes à la main, mais aussi et surtout

La flamme au coeur pour légitimement libérer

Le Faso à jamais des fers de tous ceux qui

Çà et, là en poluaient l'âme sacrée de l'indépendance, de la souveraineté.
Kuoro
Et séant désormais en sa dignité recouvrée

L'amour et l'honneur en partage avec l'humanité,

Le peuple du Burkina chante un hymne à la victoire,

A la gloire du travail libérateur, émancipateur.

A bas l'explotation de l'homme par l'homme!

Hé en avant pour le bonheur de tout homme,

Par tous les hommes aujourd'hui et demain, par tous les hommes ici et pour toujours!
Kuoro
Révolution populaire notre sève nourricière.

Maternité immortelle du progrès à visage d'homme.

Foyer éternel de démocratie consensuelle,

Où enfin l'identité nationale a droit de cité,

Où pour toujours l'injustice perd ses quartiers,

Et où, des mains des bâtisseurs d'un monde radieux

Mûrissent partout les moissons de væux patriotiques, brillent les soleils infinis de joie.
Kuoro
Käännös

Tuhannen vuoden nöyryytyksen kahleita vastaan

petoja, jotka tulivat alistamaan heitä sadaksi vuodeksi,

sitä kyynista pahuutta vastaan, joka on ottanut

uuskolonialismin ja sen paikallisten palvelijaraukkojen muodon.

Monet luovuttivat, jotkut tekivät vastarintaa.

Mutta epäonnistumiset ja onnistumiset, hiki ja veri

ovat vahvistaneet rohkeaa kansaamme ja antaneet sen urhean taistelun kantaa hedelmää.
Kuoro:

Ja yksi ainoa yö on koonnut yhteen

kokonaisen kansan menneisyyden,

ja yksi ainoa yö on saattanut alkuun sen marssin

kohti hyvän onnen taivaanrantaa.

Ja yksi ainoa yö on yhdistänyt kansamme

kaikkien maailman kansojen kanssa,

vapauden ja edistyksen saavuttamiseksi.

Isänmaa tai kuolema, me voitamme.
Vallankumouksen elävästä lähteestä ravintonsa saaneilla,

vapaaehtoisilla rauhan ja vapauden esitaistelijoilla,

joita 4. elokuuta yöllinen ja eläväksi tekevä voima elähdyttää,

ei ole vain aseita käsissään, heillä on myös ja ennen kaikkea

liekki sydämissään, vapauttaa lainkin edessä

Faso ikuisesti niiden kynsistä,

jotka tahrasivat itsenäisyyden ja riippumuuden pyhää sielua.
Kuoro
Ja tästedes istuen uudestilöydetyssä arvokkuudessaan,

rakkaus ja kunnia yhdistettyinä inhimillisyyteen,

Burkinan kansa laulaa laulun voitolle

vapauden ja sukupuolten välisen tasa-arvon saavuttamisen kunnialle.

Alas se, että ihminen riistää toista ihmistä!

Eteenpäin yhteisen hyvän puolesta

jokaiselle tänään ja huomenna, täällä sekä aina ja kaikkialla!
Kuoro
Kansan vallankumous on ravinnut meitä.

Edistyksen kuolematon äitiys on tullut kaikkien nähtäväksi.

Yhdessä sovitun demokratian ikuinen sydän on siellä,

missä kansallisella identiteetillä on vihdoin vapaus,

missä epäoikeudenmukaisuudella ei enää koskaan ole sijaa,

ja missä loistavan maailman rakentajien kädet

korjaavat kaikkialla isänmaalle vannottujen valojen hedelmää ja missä rajattoman ilon aurinko loistaa.
Kuoro
Tenniskenttä

Ranskan avoin tennisturnaus pelataan massakentällä
Tenniskentän koko
Tenniskenttä on tenniksen pelaamiseen tarkoitettu suorakulmion muotoinen kenttä. Samalla kentällä voidaan pelata sekä kaksin- että nelinpeliä. Tennistä pelataan 23,77 metriä (78 jalkaa) pitkällä ja kaksinpelissä 8,23 metriä (27 jalkaa) leveällä kentällä. Neljän pelaajan peliä pelatessa sen leveys on 10,97 metriä (36 jalkaa). Kentän pidemmän sivun jakaa kahteen yhtä suureen osaan verkko, joka on 1,07 metriä (3,5 jalkaa) korkea verkkotolppien kohdalla ja 91,4 senttimetriä (kolme jalkaa) korkea keskeltä.
Tenniskenttiä on kolme eri perustyyppiä: kovapohjainen kenttä, nurmikenttä sekä massakenttä. Kovapohjainen pohjamateriaali voi vaihdella runsaasti. Tällaisia kenttiä ovat esimerkiksi betonipohjaiset, asfalttipohjaiset, tekonurmipohjaiset ja liikuntasalien puupohjaiset kentät. Nurmikentät ovat toinen yleinen kenttälaji ja kolmas on massakenttä, joiden pohjamateriaali koostuu murskatusta savikivestä, kivestä tai tiilestä.
Kenttätyypit eroavat suuresti toisistaan. Massakenttä on hidas alusta, jolla menestymiseen vaaditaan erinomainen osaaminen kaikissa tenniksen osa-alueissa. Nurmikentällä pallon pomppu on erittäin matala, joten alakierteiset lyönnit ovat vaikeita palauttaa. Kovat alustat ovat nopeampia, jolloin pallon pomppu on korkeampi ja syötön merkitys suurempi. Nurmikenttä on nopein alusta, jossa syöttö on tärkein osa-alue ja verkolle nousu suoraan syötöstä yleisempää kuin muilla kenttätyypeillä. Massalla pallorallit ovat huomattavasti pidempiä kuin muilla alustoilla. Grand Slam -turnauksista Ranskan avoimissa pelataan massalla, Wimbledonissa nurmella ja Yhdysvaltain avoimet sekä Australian avoimet kovilla alustoilla. Myös muut turnaukset pelataan lähes poikkeuksetta jollain näistä kentistä, kuten Rooman tennisturnaus massalla ja Cincinnatin tennisturnaus kovalla alustalla. Myös matolla pelataan joitakin turnauksia.
Jennifer Egelryd

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 25. heinäkuuta 1990
Syntymäpaikka: , Ruotsi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 168 cm
Paino: 67 kg
Seura
Seura: AIK
Pelinumero: 4
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2014 | Tyresö FF | 42 | (5) |
| 2012 | → Åland United (laina) | 4 | (4) |
| 2013 | → IK Sirius (laina) | 8 | (3) |
| 2014–2015 | Piteå IF | 16 | (0) |
| 2015– | AIK | 7 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 77 | (12) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Jennifer Egelryd (s. 25. heinäkuuta 1990 Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelaa nykyisin Damallsvenskan-joukkue AIK:n paidassa.
Egelryd on naimisissa näyttelijä Kalle Zemanin kanssa, ja heille syntyi poikalapsi vuonna 2017.
Talisman

Talisman voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia asioita:
Renault Talisman, Renault’n valmistama automalli
Talisman, fantasiateemainen lautapeli
Talisman, ruotsalainen hard rock -yhtye
Talisman, Talismanin albumi vuodelta 1990
Talisman-luokka, hävittäjäluokka
Talisman, ranskalainen korvetti
Talismaani (The Talisman), Stephen Kingin ja Peter Straubin romaani vuodelta 1984.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Talisman”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Jennifer Esposito

Jennifer Esposito
Jennifer Esposito (s. 11. huhtikuuta 1973) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan mm. rooleistaan elokuvissa Cash, Summer of Sam, Don’t Say a Word, Taxi ja Welcome to Collinwood. Hän on esiintynyt myös monissa tv-sarjoissa, kuten Spin City, Samantha, Blue Bloods, Mistresses ja NCIS Rikostutkijat.
Tarmo Hirsjärvi

Tarmo Hirsjärvi (7. helmikuuta 1878 Kiikka – 22. marraskuuta 1945 Tammela) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja paikallishistorian tutkija.
Hirsjärven vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Juho Vihtori Hirsjärvi, ent. Kuhlman (1849–1911) ja Vilhelmiina Dahlman (1858–1937). Hän valmistui Jyväskylän opettajaseminaarista 1903 ja muutti Tammelaan opettajaksi 1904. Hän oli aluksi opettajana Letkun koululla ja vuodesta 1907 Forssan tehdaskylässä Linikkalan koululla. Hirsjärvi toimi Linikkalan koulun johtajana vuodesta 1914 alkaen. Hän oli Tammelan kuntakokouksen puheenjohtajana ja sen jälkeen vuonna 1923 perustetun Forssan kauppalan valtuuston jäsenenä. Hän julkaisi useita teoksia ja artikkeleita Lounais-Hämeen paikallishistoriasta.
Julkaisuja

Tammelan kansanopetuksen vaiheet : 1, Kirkon kansanopetus. Forssan kirjapaino, Forssa 1921
Tammelan kansanopetuksen vaiheet : 2, Kunnallinen kansanopetus. Forssan kirjapaino, Forssa 1921
Tammelan kunnan historia. I : Kunnalliselämä kuntakokousten aikana v. 1865-1909. Forssa 1925
Tammelan pappila isonvihan jälkeen teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 1. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1925
Valaistusta vanhan Tammelan ja Urjalan rajaseutujen asutushistoriaan : pari papiston palkkausriita-asiaa Koijärvellä 1800-luvun alussa teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 1. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1925
Tammelan kirkkoherrat suomenkielen käyttäjinä teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 2. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1925
Vanhoista kätköistä : rovasti Nils Magnus Tolpon ja rusthollari Zacharias jaakonpoika Kallion välinen kunnianloukkausjuttu teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 2. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1925
Torro, Letku ja Patamo irti Tammelasta : huomattava eroyritys 1770-80-luvulla teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 2. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1925
Tammelan nimismiehiä teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 2. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1925
Ypäjän kunnan historia : kunnalliselämää vv. 1876-1926. Forssa 1926
Kaksi savolaista lastenopettajaa Tammelassa teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 3. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1926
Jokioisten taloudellisista oloista 1750-vaiheilla : Jokioisten kartanon tuottoarvio v. 1752 teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 3. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1926
Jokioisten kirkko ja hautausmaa teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 3. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1926
Kun Tammelan talonpojat olivat valmiita auttamaan Kustaa III:tta : maaherra Georg Henrik von Wrightin kirjelmä Tammelan kirkonkokoukselle 28.12.1788 sotavarustusten avustamiseksi teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 3. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1926
Forssan kauppalan synty- ja alkuvaiheet 1923-1927. Forssa 1928
Säätyläisväestöä Tammelassa 1735-1800-lukujen välillä teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä 4. Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1928
Humppilan kunnan historia. Forssan kirjapaino, Forssa 1929
Venäjän kartano. Forssa 1929
Koijärven kunnan synty ja alkuvaiheet. 1930
Jokioinen 1631-1931 : juhlajulkaisu ; kirj. Tarmo Hirsjärvi ym. Forssa 1931
Silmäilyjä Jokioisten kirkonkokousten ja kirkkoneuvoston päätöksiin teoksessa Kotiseutukuvauksia Lounais-Hämeestä.  Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistys, Forssa 1931-1945
Ulvilan seurakunta. Ulvilan seurakunta, Forssa 1932
Tammelan säästöpankki 1883 - 1933 : 50-vuotisjulkaisu. Tammelan säästöpankki, Forssa 1933
VAV-yhtymä

| VAV Yhtymä Oy |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1986
Toimitusjohtaja:  Mirka Saarholma
Kotipaikka:  Veturikuja 7, 01300 Vantaa
Toimiala:  Asuntojen ja asuinkiinteistöjen hallinta
Tuotteet:  10 844 vuokra-asuntoa (2020 lopussa), joissa asui noin 18 880 asukasta
Henkilöstö:  53 (2022)
Tytäryhtiöt:  VAV Asunnot Oy, VAV Palvelukodit Oy
Omistaja:  Vantaan kaupunki
Kotisivu:  vav.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
VAV Yhtymä Oy on Vantaan kaupungin täysin omistama yleishyödyllinen asuntoyhtiö, joka tehtävänä rakennuttaa, omistaa ja hallinnoida vuokra-asuntoja. Yhtiö määrittelee tavoitteekseen laadukkaiden ja kohtuuhintaisten kotien tarjoamisen vantaalaisille.
Historia

VAV-konserni aloitti toimintansa vuonna 1986. Yhtiön perustamisen yhteydessä fuusioitiin lähes kaikki Vantaan kaupungin kokonaan omistamat asunnot yhden yrityksen alle helpommin hallittavaksi kokonaisuudeksi. 1990-luvun alun jälkeinen uusien asuntojen rakentaminen on rahoitettu kokonaan lainarahalla.
Tytäryhtiöt

VAV Asunnot Oy:n tytäryhtiö VAV Kiinteistöt Oy sulautui emoyhtöön vuonna 2010. VAV:n asumisoikeusasunnot omistanut tytäryhtiö VAV Asumisoikeus Oy myytiin vuonna 2011 TA-Asumisoikeus Oy:lle, minkä jälkeen VAV Asunnot Oy on keskittynyt pelkästään vuokra-asuntotoimintaan. Vuonna 2011 yhtiölle perustettiin uusi tytäryhtiö VAV Palvelukodit Oy, joka hallinnoi VAV:n palvelutaloja. Tämä siirrettiin vuonna 2015 uuden tytäryhtiön VAV Hoivakiinteistöt Oy:n alaisuuteen tytäryhtiönä.
Asuntojen määrä

Vuoden 2015 lopussa yhtilöllä oli 10 187 vuokra-asuntoa, joissa asui noin 20 000 asukasta, mikä vastaa lähes 10 prosenttia vantaalaisista. Asuntojen käyttöaste oli 99,1 prosenttia (2015). Vuokra-asunnon hakijoita yhtiöllä oli toimintavuoden lopussa jonossa noin 4 500. Vuoden 2015 aikana vuokrattavaksi vapautui vanhoja tai uusia asuntoja ynteensä 1 394 kappaletta.
Talous

VAV Asunnot Oy on voittoa tuottamaton yleishyödyllinen yhtiö. Yhtiön perimät vuokrat määräytyvät omakustannusperiaatteella. Asuntojen vuokriin sisällytetään pääomakulut, jotka muodostuvat lainojen lyhennyksistä ja koroista.
1.3.2016 lähtien keskimääräinen vuokra on yhtiöllä ollut 11,90 €/m² kuukaudessa (vaihteluväli 9,33–15,02 €/m²).
VAV Asunnot Oy:llä on suuri lainamäärä, mutta, koska lainat ovat aravan vuosimaksu- ja korkotukilainoja, korkoriski on pieni. Vuoden 2015 lopussa yhtiöllä oli pitkäaikaista lainaa 468 miljoonaa euroa. VAV:ssa vuoden 2004 jälkeen valmistuneiden asuntojen poistoajaksi on budjetoitu 40 vuotta.
Aiheesta muualla

Company Overview of VAV Asunnot Oy (englanniksi) (bloomberg.com)
Elämänmakuista asumista Vantaalla: Vantaan asunto-ohjelma 2009–2017 (Arkistoitu – Internet Archive), Vantaan kaupunki 2009.
VAV toimii Tikkurilassa asuinkerrostalon pohjakerroksessa (Veturikuja 7).