stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bokseri
Alkuperä > Bullboxer

1990-luvulla tapahtui vahinkoastuminen bokserin ja staffordshirenbullterrierin välillä. Syntynyt pentue oli paitsi viehättävän näköinen, sillä ei myöskään ollut kantarotujensa terveysongelmia. Tämän vuoksi jalostusta päätettiin jatkaa eteenpäin tavoitteena kokonaan uusi rotu. Boksereiden ja staffordshirenbullterriereiden kasvattajat pitävät bullboxeria "huonona sekoituksena" ja ovat myös kyseenalaistaneet väitteet sen terveydestä.
Bullboxer on kantarotujensa välimuoto: pitkäraajaisempi kuin staffordshirenbullterrieri, suippokuonoisempi kuin bokseri. Sen säkäkorkeus on noin 41–53 cm ja paino 17–24 kg.
Kirjallisuutta

Valle, O. (toim.): Vuosien varrelta meiltä ja muualta : Suomen bokseriyhdistys - Finlands boxerförening r.y. 1944-1994. ISBN 952-90-5735-0
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Bokseri Wikimedia Commonsissa
Suomen Bokseriyhdistys ry Suomen Bokseriyhdistys ry. Viitattu 30.11.2023.
Etusivu BokseriKerho. Arkistoitu 26.11.2010. Viitattu 19.9.2018.
| n k Saksalaiset koirarodut |
| --- | --- |
FCI:  Apinapinseri  Baijerinvuoristovihikoira  Bokseri  Dobermanni  Eurasier  Grosspitz  Hannoverinvihikoira  Harjaskarvainen saksanseisoja  Hovawart  Isomünsterinseisoja  Karkeakarvainen saksanseisoja  Kleinspitz  Kromfohrländer  Kääpiöpinseri  Kääpiösnautseri  Landseer  Leonberginkoira  Lyhytkarvainen saksanseisoja  Mittelspitz  Mäyräkoira  Pienimünsterinseisoja  Pinseri  Pitkäkarvainen saksanseisoja  Pomeranian  Rottweiler  Saksanajokoira  Saksanmetsästysterrieri  Saksanpaimenkoira  Saksanpystykorva  Snautseri  Suursnautseri  Tanskandoggi  Viiriäiskoira  Villakoirapointteri  Weimarinseisoja  Westfälische dachsbracke 
Harvinaiset:  Ardennienajokoira  Biewerterrieri  Elo  Heideterrieri  Marxdorfinsusikoira  Paimenpystykorva  Ranskanbolonka  Schwarzwaldinvihikoira  Titaaniterrieri  Vanhasaksanpaimenkoira  Westfaleninterrieri  Wäller 
Sukupuuttoon kuolleet:  Bullenbeisser  Haidinajokoira  Harlekiinipinseri  Harzinajokoira  Holsteininajokoira  Pommerinpaimenkoira  Pommerinsusikoira  Silkkipinseri  Sollinginvihikoira  Steinbracke  Württemberginseisoja
Boucicaut’n mestari

| Boucicaut’n mestari> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  ranskalainen, flaamilainen
Taiteilija
Ala:  Maalaustaide, Kirjamaalaus
Marsalkka Boucicaut polvillaan Pyhän Katariinan edessä, Boucicaut’n mestarin miniatyyrimaalaus pergamentille, noin vuodelta 1400.
Nimellä Boucicaut’n mestari tunnetaan Pariisissa noin vuosina 1400–1450 vaikuttanut ranskalais-flaamilainen taiteilija. Tuottelias taiteilija oli kirjamaalauksen johtava mestari Pohjois-Euroopassa ja vaikutti moniin kansainvälisen gotiikan tyylillä maalanneisiin taiteilijoihin.
Boucicaut’n mestarin työpajaan kuului joukko lahjakkaita taiteilijoita, ja työpaja teki monia käsikirjoituksia Ranskan kuninkaan, aatelisten ja rikkaiden porvarien tilauksesta. Hän luultavasti teki teoksia myös vapailla markkinoilla myytäviksi.
Boucicaut’n mestari, jonka todellista nimeä ei tiedetä, on nimetty merkittävimmän teoksensa, Ranskan marsalkka Boucicaut’n (Jean le Meingre II) tuntien kirjan mukaan. Kirja on tällä hetkellä Musée Jacquemart-Andrén kokoelmissa Pariisissa. Kirjan kuvissa yhdistyvät Italian uudistukset maalaustaiteessa ja ranskalainen hienostunut kuvitustyyli. Hän toimi siirtymävaiheessa gotiikan taiteen ja varhaisrenessanssin välillä. Boucicaut’n mestaria pidetään merkittävänä taiteilijana 1400-luvun maalauksen kannalta, koska hän toimi tiennäyttäjänä uusissa tilan ja valon kuvauksen tavoissa, joita muun muassa Jean Fouquet ja Jan van Eyck sovelsivat.
Boucicaut’n mestari sovelsi kolmiulotteisempia tilankuvaustapoja ja ekspressiivisiä eleitä henkilöiden tunnetilojen välittämisessä. Hänen maalauksissaan on paitsi naturalismia, myös hovin maun mukaista hienostuneisuutta ja eleganssia.  Uusien maalausaineiden löytymisen ansiosta värit ovat aiempaa kirkkaampia.
Boucicaut'n mestaria verrataan usein Bedfordin mestariin ja Rohanin mestariin.
Marsalkka Boucicaut’n tuntien kirjasta, kohtaus nainen messussa
Marian ilmestys, miniatyyrimaalaus tuntien kirjassa, noin 1410
Neitsyt Maria, tuntien kirjassa
Pako Egyptiin, tuntien kirjasta 1410-1415. Miniatyyri pergamentille 27,5 × 19 cm
Pyhä Hieronymos 1410-1415, 17,9 × 11,6 cm, tuntien kirjassa
Nainen messussa 1410-1415
Pierre Salomon keskustelee Kaarle VI mielipuolen kanssa, maalaus Boucicautin kirjasta Demandes à Charles VI 1412,  20.50 x 28 cm
Aatami ja Eeva 1415, Boucicaut’n mestari ja hänen työpajansa
Kirjallisuutta

Gabriele Bartz: Der Boucicaut-Meister. Ein unbekanntes Stundenbuch. Antiquariat Tenschert, Rotthalmünster 1999
Albert Chatelet: Les heures du Maréchal de Boucicaut. Teoksessa Monuments et mémoires, Bd. 74 (1995), S. 45-76.
Inès Villela-Petit: Le bréviaire de Chateauroux. Somogy, Paris 2003, ISBN 2-85056-696-9.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Boucicaut’n mestari Wikimedia Commonsissa
Christer Boucht

Christer Boucht (vas.) ja Erik Simons Vaasassa Strömsön huvilalla kesällä 1966.
Christer Boucht [bukt] (4. marraskuuta 1911 Vaasa – 21. toukokuuta 2009 Vaasa) oli vaasalainen asianajaja ja arktisten alueiden tutkimusmatkailija. Koulutukseltaan hän oli oikeustieteen lisensiaatti.
Bouchtin vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Harald Boucht ja Beda Irene Finnilä. Christer Boucht perusti vuonna 1941 Vaasaan Asianajotoimisto Christer Bouchtin. Toimiston nimeksi tuli vuonna 1961 Asianajotoimisto Boucht & Nikula kun lakitieteen lisensiaatti Martti Nikula tuli toimiston osakkaaksi. Christer Boucht oli mukana toimistossa aina tammikuuhun 2000 saakka jolloin hän jäi eläkkeelle.
Boucht osallistui kunnallispolitiikkaan Vaasan kaupunginvaltuustossa vuodesta 1947 vuoteen 1990 sekä ajoittain myös kaupunginhallituksessa.
Boucht oli ensimmäisen suomalaisen Grönlannin halki hiihtäneen retkikunnan jäsen vuonna 1966. Tämän jälkeen hän liikkui 30 vuoden ajan tutustumassa muun muassa lähes kaikkiin arktisen alueen eskimokansoihin. Lisäksi hän hiihti myös Etelämantereella.
Boucht osallistui aktiivisesti Suomen arktisen klubin toimintaan vuosikymmenien ajan ja hänet kutsuttiin klubin kunniajäseneksi vuonna 2002.
Bouchtin kolmesta lapsesta kaksi on juristeja: asianajaja Peter Boucht (s. 1941) ja käräjätuomari Gunilla Boucht (s. 1945).
Teoksia

Turkiska marschen. 1970. Holger Schlids Förlag.
Från hovrättsbacken till Klippiga bergen. 1975. Författarnas andelslag.
Färder och irrfärder. 1982. Ekenäs tryckeri aktiebolags förlag.
Nordlandets män. 1985. Ekenäs tryckeri aktiebolags förlag.
Island. 1987.
Frostbitet. 1988. Scriptum.
Lähdin etelämantereelle. 1993. Karisto.
Onnea etsimässä. 1973. (2. ja 3. painos ilmestyneet nimellä Karjala kutsui. Gummerus.)
Tuulta ja tuiskua. 1997, Gummerus.
Lähdin Etelämantereelle. 1993, Kirjayhtymä.
Hiihtäen halki Grönlannin. 1978, Gummerus.
Jäinen retki. 1977, Kirjayhtymä.
Jääteitä ja vuoripolkuja. 1976, Kirjayhtymä.
Kohti Klondiken kultaa, 1979. Kirjayhtymä.
Kullan kimpussa. 1982. Kirjayhtymä.
Paratiisista etulinjaan. 1995. Kirjayhtymä.
Vapengömmare: Inför occupationshotet 1944. 2001. Scriptum.
Med utsikt från Paradiset. 2004. Scriptum.
Aiheesta muualla

Suomen arktinen klubi ry.: Suomalaista arktista retkeilyä 40 vuotta
Advokatbyrå/Asianajotoimisto Boucht & Nikula.
Boucht, Christer hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Muut:  Europeana
Blade Runner
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Harrison Ford  | … |  Rick Deckard   |
|  Rutger Hauer  | … |  Roy Batty   |
|  Sean Young  | … |  Rachael   |
|  Edward James Olmos  | … |  Gaff   |
|  M. Emmet Walsh  | … |  Harry Bryant   |
|  Daryl Hannah  | … |  Pris Stratton   |
|  William Sanderson  | … |  J. F. Sebastian   |
|  Brion James  | … |  Leon Kowalski   |
|  Joe Turkel  | … |  Tri Eldon Tyrell   |
|  Joanna Cassidy  | … |  Zhora Salome   |
|  James Hong  | … |  Hannibal Chew   |
|  Morgan Paull  | … |  Dave Holden   |
|  Kevin Thompson  | … |  Bear   |
|  John Edward Allen  | … |  Kaiser   |
|  Hy Pyke  | … |  Taffey Lewis   |
|  Kimiko Hiroshige  | … |  kambodžalainen nainen   |
|  Robert Okazaki  | … |  Howie Lee   |
|  Carolyn DeMirjian  | … |  myyjä   |
|  Ben Astar  | … |  Abdul Ben Hassan   |
Visuaalinen ilme

Blade Runnerin suurimpia vahvuuksia on visuaalisesti kaunis ja huolellisen yksityiskohtaisesti toteutettu tummasävyinen lavastus – sekoitus sadetta, pursuavaa savua ja loputtomasti muuttuvia keinovaloja, jotka yhdessä synnyttävät mielikuvan dystooppisesta yhteiskunnasta ja kurjasta, loppuunkulutetusta Maa-planeetasta.
Ohjaaja Ridley Scott halusi, että kuva näyttää pimeältä, mutta sisältää silti useita valokerroksia. Kuvaaja Jordan Cronenweth käytti työssään monimutkaisia väripaletteja. Hän valitsi usein voimakkaita valonlähteitä, jotka oli sijoitettu juuri ja juuri pois näkyvistä. Näin hän valaisi elokuvan ainutlaatuisella tavalla. Kuvaajan mantra elokuvaa tehdessä oli: ”Kyse ei ole siitä mitä valaistaan, vaan siitä mitä ei valaista.” Cronenwethin kanssa työskentelivät läheisesti konseptisuunnittelija Syd Mead, tuotantosuunnittelija Lawrence G. Paull, taiteellinen ohjaaja David Snyder, puvustajat Michael Kaplan ja Charles Knode ja trikkikuvausvalvoja Douglas Trumbull.
Päähenkilö Deckardin elokuvassa käyttämä ”PKD-pistooli” rakennettiin asevalmistaja Charter Armsin .44 Special -revolverin pohjalta. Siihen liitettiin Steyr-Mannlicher SL -kiväärin osia, joiden päälle liitettiin muovinen kuori, minkä lisäksi se varustettiin meripihkamaisella läpikuultavalla kädensijalla ja LED-valoilla. Aseen toimintatapa ei tule elokuvassa ilmi, mutta se oli ensimmäisiä yrityksiä irrottautua aiemmin yleisestä sädeaseen mallista tieteiselokuvissa luontaisen tulevaisuuden asekehityksen suuntaan. Alun perin Syd Mead suunnitteli elokuvaan täysin erilaisen ”musta aukko” -aseen, mutta tämä suunnitelma hylättiin. Elokuvassa nähty Deckardin ase myytiin vuonna 2012 huutokaupassa 270 000 dollarin hintaan.
Vastaanotto

Elokuvan vastaanotto oli alusta asti ristiriitainen. Elokuvan koenäytöksissä studioiden johtajat eivät pitäneet siitä – eräs tuottaja jopa sanoi elokuvan ”muuttuvan jokaisella katselukerralla vain tylsemmäksi”. Kommenteissa arvosteltiin toisaalta Vangeliksen musiikin vähäistä käyttöä, toisaalta kyseenalaistettiin kertojanäänen käyttöä elokuvassa.
Blade Runner sai aluksi myös kielteisiä arvosteluja, ja elokuvateattereissa yleisön reaktiot vaihtelivat hämmennyksestä nauruun, jopa raivoon. Teatterilevitys käynnistyi huonosti Yhdysvalloissa, mutta onnistui hieman paremmin muualla maailmassa. Elokuvan suosio ja kulttimaine alkoivat kuitenkin kasvaa, kun sen levityksessä kokeiltiin ajan uusia jakelukanavia: videokasetteja ja kaapeli-TV-lähetyksiä.
Blade Runner valittiin yhdeksi kaikkien aikojen ensimmäisistä elokuvista, joka julkaistiin DVD-formaatissa.lähde?
Vaikutus

Monet pitävät Blade Runneria modernina klassikkona sekä 2000-luvulle tärkeiden aiheiden ja ongelmien ennustajana.lähde? Siihen myös viitataan useissa muissa elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten Num3roiden kolmannen kauden jaksossa Hardball. Yksityiskohtaisen ja omaperäisen tulevaisuudenkuvansa ansiosta sitä myös pidetään yhtenä kaikkien aikojen vaikutusvaltaisimmista elokuvista. Sen visuaalista tyyliä on jäljitelty runsaasti, ja sitä pidetään kyberpunk-genren määritelleenä elokuvana. Se on myös monien tieteentekijöiden suosikkielokuva. Blade Runner myös toi kirjailija Philip K. Dickin Hollywoodin tietoisuuteen, ja sen jälkeen hänen kirjojensa pohjalta on tehty lukuisia elokuvia.
Elokuvan eri versiot ja niiden saatavuus

The Workprint / Denverin ja Dallasin koenäytännöissä esitetty versio (1982). Toisenlainen alku, kertojanääni vasta lopussa, ei yksisarvista, ei onnellista loppua, muunneltu dialogi ja toisenlainen musiikki. Esitettiin vahingossa yleisölle vuonna 1990.
Saatavana viiden levyn Ultimate Collector's Editionilla.
USA San Diego Sneak Preview (kesäkuu 1982)
USA:n sisämaan versio (Yhdysvaltalaisissa elokuvateattereissa julkaistu versio – 1982). 117 min. Sisältää kertojanäänen ja onnellisen lopun.
Saatavana neljän levyn Collector's Editionilla ja viiden levyn Ultimate Collector's Editionilla.
Kansainvälinen versio (Euroopan ja Aasian teattereissa julkaistu versio – 1982) 118 min. Sama kuin yhdysvaltalaisissa teattereissa nähty versio, mutta sisältää enemmän väkivaltaa.
Saatavana neljän levyn Collector's Editionilla ja viiden levyn Ultimate Collector's Editionilla.
The Director's Cut (1992). 117 min. Deckardin kertojanääni ja onnellinen loppu poistettu, paljonpuhuva uni yksisarvisesta lisätty. Nimestä huolimatta ohjaajalla oli tämän version tekemisessä vain vähän valtaa.
Tämä versio elokuvasta julkaistiin VHS:llä ja laserlevyllä vuonna 1993. Sama, alkujaan laserlevylle tehty siirto julkaistiin DVD:lle vuonna 1997 ja vielä uudelleen 2006.
Saatavana neljän levyn Collector's Editionilla ja viiden levyn Ultimate Collector's Editionilla.
The Final Cut 117 min. Elokuvan eri versioista tämä on ohjaajan oma suosikki. Siinä on entisöity kuva ja ääni. Tätä versiota on paikoin lyhennetty; toisaalta uutta materiaalia on lisätty. Kuvien sisältöä on muuteltu digitaalisesti. DVD-, Blu-ray- ja HD-DVD-versiot.
Kahden levyn Special Edition. Toinen levy on DVD, jolla on pitkä dokumenttielokuva. Ensimmäinen levy sisältää kolme kommenttiraitaa
Neljän levyn Collector's Edition. Sisältää kaiken sen, minkä kahden levyn pakkauskin ja lisäksi kolme muuta versiota elokuvasta. Mukana on myös elokuvasta poistettua materiaalia ja haastatteluita. American Cinematographer -lehden mukaan tämä versio paljastaa kuvan hämäristä alueista uusia yksityiskohtia ja saa elokuvan näyttämään filminkaltaisemmalta ja värikkäämmältä kuin aiemmat versiot. Kuva on puhdas pakkausjäänteistä. Ääniraita on selväpiirteinen ja ympäröivä eikä kuulosta vanhentuneelta.
Viiden levyn Ultimate Collector's Edition, joka on pakattu matkalaukkuun. Sisältää saman minkä neljän levyn pakkaus ja lisäksi Workprint-version elokuvasta. Mukana on myös pienoismalleja ja kirje ohjaajalta. HD DVD- ja Blu-ray -formaateissa.
Viiden levyn Complete Collector's Edition on sama kuin Ultimate Collector's Edition, mutta ilman matkalaukkua.
Jatko-osa

Ridley Scott ilmoitti elokuussa 2011 tekevänsä elokuvalle jatkoa, joka ei tule olemaan alkuperäisen elokuvan uudelleenfilmatisointi, vaan jatko-osa joka sijoittuu muutaman vuoden päähän ensimmäisestä elokuvasta.
Saman ohjaajan toisen tieteiselokuvan Prometheuksen (2012) Blu-ray-julkaisu sisältää vihjauksen mahdollisesta yhteydestä Alien-universumin Weylandin ja Blade Runner -universumin Tyrellin kanssa: Blu-rayn ”pääsiäismunan” mukaan Weyland puhuu edesmenneestä mentoristaan, joka muun muassa asui pyramidin huipulla katsoen enkelten kaupunkia (Los Angeles).
Helmikuussa 2015 Blade Runner 2049 -elokuvan tuotannon aloittaminen varmistui. Elokuvan käsikirjoittivat Michael Green sekä Hampton Fancher, joka kirjoitti myös ensimmäisen Blade Runner -elokuvan. Harrison Ford palasi Rick Deckardin rooliin 33 vuoden jälkeen. Ridley Scott tuotti ja Denis Villeneuve ohjasi elokuvan. Ensi-ilta oli 6. lokakuuta 2017.
Kirjallisuutta

Sammon, Paul. Future Noir : the Making of Blade Runner. Harper Paperbacks, 1996. Uusittu laitos Dey Street Books, 2017. ISBN 978-0-06-269946-6.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Blade Runner Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Blade Runner Rotten Tomatoesissa. (englanniksi)
Blade Runner Metacriticissä. (englanniksi)
| n k Ridley Scottin ohjaamat elokuvat |
| --- | --- |
 Kaksintaistelijat (1977)  Alien – kahdeksas matkustaja (1979)  Blade Runner (1982)  Legenda (1985)  Erään murhan varjossa (1987)  Musta sade (1989)  Thelma ja Louise (1991)  1492 – Paratiisin valloitus (1992)  Myrskyn todistajat (1996)  Sotilas Jane (1997)  Gladiator (2000)  Hannibal (2001)  Isku Mogadishuun (2001)  Pelimiehet (2003)  Kingdom of Heaven – Taivas maan päällä (2005)  A Good Year – Mainio vuosi (2006)  American Gangster (2007)  Valheiden verkko (2008)  Robin Hood (2010)  Prometheus (2012)  The Counselor (2013)  Exodus: Gods and Kings (2014)  Yksin Marsissa (2015)  Alien: Covenant (2017) 
| n k Blade Runner |
| --- | --- |
Elokuvat:  Blade Runner (1982)  Blade Runner 2049 (2017) 
Lyhytelokuvat:  2036: Nexus Dawn (2017)  Blade Runner Black Out 2022 (2017)  2048: Nowhere to Run (2017) 
Televisiosarjat:  Blade Runner: Black Lotus (2021)  Blade Runner 2099 
Kirjat:  Palkkionmetsästäjä (1968)  The Bladerunner (1974)  Blade Runner 2: The Edge of Human (1995)  Blade Runner 3: Replicant Night (1996)  Blade Runner 4: Eye and Talon (2000) 
Videopelit:  Blade Runner (1985)  Blade Runner (1997) 
Henkilöt:  Philip K. Dick  Hampton Fancher  K. W. Jeter  Syd Mead  Alan E. Nourse  Ridley Scott  Denis Villeneuve 
Muut:  Kyyneleet sateessa -monologi  Replikantti  Spinner 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Blade Runner
Blade Runner -elokuvan poliisiauto näytillä. American Police Hall of Fame & Museum, 2010.
Käännös suomeksi
Kuju

Kuju on siperialaisessa mytologiassa taivaan henki. Hän on hyvänsuopa olento, joka antaa ihmiskunnalle ruokaa. Kun järvissä on runsaasti kalaa, uskotaan, että ne ovat tippuneet suoraan taivaasta.
Borgward

| Borgward Group AG |
| --- | --- |
Perustettu:  1929 (alkuperäinen) 2008 (nykyinen)
Kotipaikka:  Stuttgart, Saksa
Toimiala:  autoteollisuus
Tuotteet:  henkilöautot
Kotisivu:  www.borgward.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Borgward on saksalainen autovalmistaja. Alkuperäinen Borgward valmisti autoja merkeillä Borgward, Hansa, Goliath ja Lloyd. Yhtiö perustettiin vuonna 1929 ja se meni konkurssiin 1961.
Vuonna 2015 Borgward palasi automerkkinä Saksassa suunnitellulla ja Kiinassa valmistettavalla katumaasturi- tai crossover-mallilla, joka esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2015 . Nykyään Borgward valmistaa kahta mallia, BX5:a ja BX7:ää.
Automalleja > Nykyiset automallit > Katumaasturit

Borgward BX5
Borgward BX7
Automalleja > Nykyiset automallit > Konseptiautot

Borgward BX6
Borgward Isabella Concept (2017)
Automalleja > Entiset

Borgward 2000
Borgward 2300
Borgward Hansa 1500
Borgward Hansa 1800
Borgward Hansa 1800 D
Borgward Hansa 2400
Borgward Isabella
Borgward P100
Borgward 230
Borgward Hansa 1500 vuodelta 1952
Borgward Isabella 1961
Kuivi

| --- | --- |
Tyyppi:  tunturi
Sijainti:  Utsjoki, Suomi
Vuoristo:  Paistunturit
Korkeus merenpinnasta:  641 m
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kuivi (pohjoissaameksi Guivi) on 641 metriä korkea tunturi Suomessa Kevon luonnonpuistossa. Guivi kuuluu Paistunturien tunturiryhmään. Se on Utsjoen ja Kevon luonnonpuiston korkein tunturi.
Tunturin huippu on saavutettavissa merkittyä retkeilyreittiä pitkin. Matkaa huipulle tulee Karigasniemen Sulaojalta 40 kilometriä ja retkeilyreitin kokonaispituus on 87 kilometriä.
Oiva Kuisma

Oiva Kuisma on suomalainen filosofian tohtori ja estetiikan tutkija. Hän on Helsingin yliopiston dosentti ja yliopistonlehtori.
Julkaisut

Platon, Aristoteles ja Plotinos taiteellisesta mimesiksestä, Helsinki : Helsingin yliopisto, 1991. - (Helsingin yliopiston yleisen kirjallisuustieteen, teatteritieteen ja estetiikan laitoksen monistesarja, ISSN 0358-206X; n:o 20). ISBN 951-45-5871-5. - Lisensiaatintyö : Helsingin yliopisto, yleisen kirjallisuustieteen, teatteritieteen ja estetiikan laitos.
Proclus' defence of Homer, Helsinki : Finnish Society of Sciences and Letters : 1996 - (Commentationes humanarum litterarum, ISSN 0069-6587; 109). ISBN 951-653-286-1. - Diss. Helsingin yliopisto.
Suomalainen estetiikka 1900-luvulla, toim. Oiva Kuisma. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2002 - (Tietolipas, ISSN 0562-6129; 184). ISBN 951-746-350-2.
Art or experience : a study on Plotinus' aesthetics, Helsinki : Societas scientiarum Fennica, 2003 - (Commentationes humanarum litterarum, ISSN 0069-6587; 120). ISBN 951-653-323-X.
Aesthetic experience and the ethical dimension : essays on moral problems in aesthetics, toim. Arto Haapala and Oiva Kuisma. Helsinki : Societas Philosophica Fennica, 2003 - (Acta philosophica Fennica, ISSN 0355-1792; vol. 72). ISBN 951-9264-48-5.
Estetiikan syntysanat : suomalaisen estetiikan avainkirjoituksia valistusajalta 1970-luvun alkuun, toim. Oiva Kuisma ja H. K. Riikonen. Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2005 - (Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia, ISSN 0355-1768; 1015). ISBN 951-746-672-2.
The history of Finnish aesthetics from the late 18th century to the early 20th century, Oiva Kuisma. [Helsinki] : Societas scientiarum Fennica, 2006 - (The history of learning and science in Finland 1828-1918, ISSN 0356-567X; 15c). ISBN 951-653-343-4.
Kriging-interpolointi

Yhden muuttujan arvojen interpolointia Pistekrigingiä käyttäen. Punainen käyrä näyttää menetelmän interpoloimat arvot ja neliöt merkitsevät näytteiden arvoja. Vihreällä käyrillä on rajattu 95% luottamusväli (pystysuuntaisena) olettaen estimoinnin olevan normaalisti jakautunut. Normaalijakauman odotusarvo sijaitsee punaisella käyrällä ja jakauman varianssi on estimoinnin krigingvarianssi. Tämä on kuvaajaa varten muutettu luottamusväliksi.
Kriging-interpolointi (engl. Kriging interpolation ) eli Pistekriging on (engl. Point Kriging ) on tilastotieteessä ja todennäköisyyslaskennassa ja erityisesti geostatistiikassa monimuuttujainen interpolointimenetelmä, jossa kriging-estimointimenetelmällä lasketaan pisteissä  x_{i}\in \mathbb {R} ^{n} sijaitsevien pistemäisten näytteiden  f_{i} avulla kohdassa  x\in \mathbb {R} ^{n} sijaitsevan kohteen suureen arvo  f(x). Jos näytteiden otos säilyy samana, voidaan laskea interpolointikäyrä (yksiulotteinen tapaus) tai -pinta (kaksiulotteinen tapaus)  f(x) näytteiden lähiympäristössä. Kunkin arvioitavan kohdan arvo lasketaan määrittämällä ensin kaikille näytteille painokertoimet  \lambda _{i} ja muodostamalla sitten painokertoimilla ja näytteiden arvoilla  f_{i} painotettu aritmeettinen keskiarvo
Pistekriging ei ole yksinkertainen menetelmä, koska painokertoimet lasketaan huomioimalla näytteiden keskinäiset riippuvuudet ja näytteiden ja kohteen väliset riippuvuudet. Riippuvuudet johtuvat estimoitavan suureen spatiaalisesta autokorrelaatiosta. Kun käytetään  n näytteen otosta, joudutaan painokertoimia määritettäessä ratkaisemaan  n+1 yhtälön yhtälöryhmä.
Taustaa

Menetelmä on johdettu geostatistiikassa käytettävästä krigingistä, jolla estimoidaan suureen arvoja halutuissa kohdissa ja jossa suureen arvot muuttuvat tilassa spatiaalisesti levittäytyvän ilmiön vaikutuksesta. Geostatistiikassa ajatellaan, että tila muodostuu satunnaiskentästä  Z(x), jonka todennäköisyyslaskennallisia ominaisuuksia pyritään hyödyntämään tilastollisesti.
Geostatistiikassa käytettävä Kriging on johdettu sovelluksia silmällä pitäen. Siitä voidaan kuitenkin modifioida interpolointimenetelmä yksinkertaistamalla sen alkuoletuksia. Ensiksi, näytteet eli arvojen otos ajatellaan olevan interpoloitavan funktion arvoja yksittäisissä pisteissä. Toiseksi, interpoloinnissa lasketaan vain käyrän tai pinnan arvoja annetuissa pisteissä. Aito kriging-estimointimenetelmä yrittää estimoida alojen tai tilojen sisältämiä suureen kokonaisarvoja. Kolmanneksi, eri pisteiden välisiä riippuvuuksia ilmaistaan annetulla kovarianssifunktiolla, korrelogrammilla tai variogrammilla. Tässä laskut on esitetty kovarianssifunktiolla.