stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sada Williams
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m | 11,66 | Saint Michael | 25. helmikuuta 2017 |
| 200 m | 22,61 NR | Saint Michael | 18. maaliskuuta 2016 |
| 400 m | 49,58 NR | Budapest | 21. elokuuta 2023 |
Henkilökohtaiset ennätykset > Sisäradat

| Laji | Aika | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 400 m | 52,28 NR | Fayetteville | 11. helmikuuta 2022 |
NR = maan ennätys
Saimi Kahri

| Saimi Kahri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Saimi Sanelma Kahri
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2019–
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Saimi Sanelma Kahri on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt useissa televisiosarjoissa. Hän valmistui vuonna 2019 Kallion ilmaisutaidon lukiosta ylioppilaaksi. Sarjassa Pala sydämestä hän näyttelee 16-vuotiasta lukiolaista Jasminia, joka on sosiaalihuollon asiakas. Jasmin harrastaa ystävänsä Vanessan (Vilma Sippola) kanssa itsepuolustusopetusvideoiden tekemistä. He myös tapailevat salassa itseään vanhempia miehiä jotka maksavat heidän seurastaan. Jasminin tarina nousee sarjassa tärkeään osaan.
Filmografia

Täydellinen joulu (2019) – Janette
Luottomies (2020) – Petriina Kymäläinen
Pala sydämestä (2021) – Jasmin Heino
Justimus esittää: Duo (2022) – Ronja
Korvessa kulkevi (2023) — Pinja
Tuurenmäki 98 (2024) — Sini
Lähde:
Ringnes

| Ringnes AS |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1876
Perustaja:  Amund Ringnes, Ellef Ringnes ja Axel Heiberg
Kotipaikka:  Oslo, Norja
Toimiala:  panimoteollisuus
Liikevaihto:  n. 4 500 000 000 NOK (2017)
Henkilöstö:  n. 1000 (2017)
Emoyhtiö:  Carlsberg
Kotisivu:  www.ringnes.no
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ringnes AS on Norjan suurin panimo. Se perustettiin vuonna 1876 ja vuodesta 2004 se on kuulunut tanskalaiseen Carlsberg-konserniin. Ringnesin tehtaat sijaitsevat Nittedalissa, Trondheimissa, Larvikissa ja Imsdalenissa. Ringnes-nimi tulee perustajaveljeksiltä Amund ja Ellef Ringnesiltä.
Ringnesin entinen panimorakennus Oslossa.
Erilaisia Ringnesin valmistamia oluita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ringnes Wikimedia Commonsissa
Yhtiön verkkosivut (norjaksi)
Ruutapuut

| Ruutapuut |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Ylälahko::  Rosanae
Lahko::  Sapindales
Heimo::  Ruutakasvit Rutaceae
Suku::  Calodendrum  Thunb.
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruutapuut (Calodendrum) on ruutakasvien heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluu laji afrikanruutapuu (Calodendrum capense). Sukuun kuuluu myös laji Calodendrum eickii, joka on äärimmäisen uhanalainen. Kyseistä lajia esiintyy vuoristometsissä.
Roosa Maskonen

Roosa Maskonen (s. 1994 Keuruu) on suomalainen stand up -koomikko, dokumentaristi ja toimittaja.
Maskonen voitti vuoden 2023 Vuoden stand up -tulokas -kilpailun.
Ringkøbing-Skjernin kunta

| Ringkøbing-Skjernin kunta |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti Tanskan kartalla.
Valtio:   Tanska
Alue:  Keski-Jyllannin alue
Keskustaajama:  Ringkøbing
Hallinto:  
 – Pormestari:  Iver Enevoldsen
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1 470,7 km²
Väkiluku:  56 460
 – Väestötiheys:  38,4 as./km²
 
 www.rksk.dk 
 Tilastotietojen lähteenä Danmarks Statistik. Väkiluvun ajankohta 1.4.2020 ja pinta-alan vuosi 2020. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ringkøbing-Skjern on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 56 460 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 470,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Ringkøbing.
Kunta syntyi 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen seurauksena, jolloin entiset Egvadin, Holmslandin, Ringkøbingin, Skjernin ja Videbækin kunnat yhdistyivät.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ringkøbing-Skjernin kunnan kotisivut (tanskaksi)
Reinkaos

| Reinkaos Dissection |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu:  30. huhtikuuta 2006  16. toukokuuta 2006
 Tyylilaji: death metal, black metal
 Kesto: 43.06
 Levy-yhtiö: Black Horizon Music/The End Records
Dissectionin muut julkaisut
| Live Legacy 2003 | Reinkaos 2006 |   |
Reinkaos on ruotsalaisen black metal/death metal -yhtye Dissectionin kolmas ja viimeinen studioalbumi, jonka Jon Nödtveidt teki istuessaan vankeusrangaistustaan vankilassa. Albumilla on huomattavissa suuri muutos yhtyeen edelliseen materiaaliin verrattuna, jättäen aiemmat black metal -vaikutteet ja suunnaten kohti melodista death metalia. Albumin konsepti koostuu MLO:n (Misanthropic Luciferian Order) opetuksista ja uskomuksista sekä Liber Azeraten teksteistä. Sana Reinkaos on latinaa ja tarkoittaa "paluuta kaaokseen".
Albumin normaalin cd-version lisäksi siitä on olemassa rajoitettu ensimmäinen painos, jonka mustassa slipcase-pahvikuoressa on uppopainettuna Azeraten 11-sakarainen tähti kiiltävällä hopealla. Versio on rajoitettu 1001 kappaleeseen, joista jokainen on käsinnumeroitu slipcasen takakanteen. Ensimmäisen painoksen lisäksi Reinkaoksesta on tehty special red edition, joka vastaa ensimmäistä painosta muuten, mutta uppopainettu tähti ja tekstuurit ovat kiiltävällä punaisella ja sitä on tehty 999 kappaletta. Näiden Black Horizon Musicin tuottamien cd-versioiden lisäksi on olemassa The End Recordsin gatefold-vinyyliversio, joka sisältää LP:n lisäksi 24-sivuisen kansivihkosen ja on rajoitettu 2000 kappaleeseen.
Kappaleet

Nexion 218 – 1.32
Beyond the Horizon – 5.20
Starless Aeon – 3.59
Black Dragon – 4.48
Dark Mother Divine – 5.44
Xeper-I-Set – 3.09
Chaosophia – 0.41
God of Forbidden Light – 3.42
Reinkaos – 4.43
Internal Fire – 3.20
Maha Kali – 6.04
Kokoonpano

Jon Nödtveidt – kitarat, laulu
Set Teitan – kitarat
Tomas Asklund – rummut
Arvostelut

About.com:
Allmusic:
Imperiumi: 10/10
Aiheesta muualla

Reinkaos Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Reinkaos Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Salsa Sinisalo

Tero ”Salsa” Sinisalo on suomalainen radiojuontaja- ja toimittaja. Hän on juontanut Radio Nostalgian aamuohjelmaa ja sittemmin ollut vuodesta 2020 lähtien Kasari-radiokanavalla.
Salsa Sinisalo on tiskijukkien Suomen mestari vuodelta 1983 ja osallistunut monesti sekä Lontoossa että Amsterdamissa tiskijukkien maailmanmestaruuskilpailuihin DiscoMixClubin edustajana.
Salsa Sinisalo on toiminut viihde- ja ravintolabisneksessä vuodesta 1979 lähtien. 1980-luvun lopusta 1990-luvun alkuun hän toimi myyjänä Street Beat -levykaupassa. Dj Hall of Fame valitsi Salsa Sinisalon kunniagalleriaan hänen 30-vuotisen uransa johdosta vuonna 2009. Salsa Sinisalo toimii Suomen Diskokulttuurin Kehittämis- ja Edunvalvonta ry:n puheenjohtajana.
Nostalgian ja Kasarin lisäksi hän on työskennellyt radiokanavilla Radio Ykkönen, NRJ, Metroradio ja Radio Nova. Alkuvuodesta 2011 ja 2012 Salsa Sinisalo työskenteli suomalaisella Radio Finlandia -kanavalla, joka on suunnattu Espanjan Aurinkorannikon suomalaisille.
SMS Lika (1917)

| SMS Lika |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Ganz Danubius & Company, Porto Ré
Kölinlasku:  24. elokuuta 1916
Laskettu vesille:  8. toukokuuta 1917
Palveluskäyttöön:  6. syyskuuta 1917
Poistui palveluskäytöstä:  Italialle 1920 nimellä RN Cortellazzo poistettu 1939
Tekniset tiedot
Uppouma:  880 t (suunniteltu) 1 045 t (kuormattu)
Pituus:  84,6 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,8 m
Syväys:  2,4 m
Koneteho:  22 360 shp
Nopeus:  32,6 solmua
Miehistöä:  114
Aseistus
Aseistus:  2 × 10 cm/50 tykkiä 6 × 6.6 cm/45 -tykkiä 1 × 8 mm konekivääri 4 × 45 cm torpedoputkea
SMS Lika oli Itävalta-Unkarin laivaston Ersatz Tátra -luokan hävittäjä. Alus luovutettiin 1920 Versailles’n rauhansopimuksen mukaan Italialle, joka nimesi sen RN Cortellazzoksi.
Valmistus

Alus tilattiin Porto Réstä (nyk. Kraljevica) Gantz Danubius & Companylta, missä köli laskettiin 24. elokuuta 1916. Alus laskettiin vesille 8. toukokuuta 1917 ja liitettiin laivastoon 6. syyskuuta 1917.
Palvelus

Alus luovutettiin 26. syyskuuta 1920 sotakorvauksena Italialle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä RN Cortellazzo. Alus poistettiin palveluksesta 5. tammikuuta 1939.
Saint-Julien-d'Ance

| Saint-Julien-d'Ance |
| --- | --- |

 Saint-Julien-d'Ance
 Koordinaatit: 45°18′17″N, 3°54′48″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Haute-Loire
Arrondissementti:  Le Puy-en-Velay
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  17,8 km²
Väkiluku (2018):  247 
 – Väestötiheys:  13 as./km²
Kunnan numero:  43201
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Julien-d'Ance on kunta Ranskassa Haute-Loiren departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Ancejoen varrella, noin 42 kilometriä Le Puy-en-Velayn kaupungista pohjoiseen.
Kunnan luonnonnähtävyys on basalttikasauma. Kaksi miljoonaa vuotta sitten alueella oli vulkaanista toimintaa. Basaltti on kovempaa ainesta kuin muu laavavirran mukana kulkenut aine, jotka eroosio on kuluttanut pois. 
Kunnan alueella on 1300-luvulta peräisin oleva viljan jauhamiseen käytetty Anceten mylly. Se ei ole enää käytössä, mutta se on edelleen toimintakunnossa.
Basalttikiviä
Anceten mylly
Saint-Julienin kirkko
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Julien-d'Ance Wikimedia Commonsissa
Salsola

Salsola voi tarkoittaa seuraavia:
otakilokit (Salsola), kasvisuku revonhäntäkasvien heimossa
Salsola, suomalainen sukunimi:
Olavi Salsola (1933–1995), keskimatkojen juoksija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Salsola”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Saint-Just-Saint-Rambert

| Saint-Just-Saint-Rambert |
| --- | --- |
 Saint-Rambertin vanhoja taloja
 vaakuna
 Saint-Just-Saint-Rambert
 Koordinaatit: 45°30′01″N, 4°14′26″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Auvergne-Rhône-Alpes
Departementti:  Loire
Arrondissementti:  Montbrison
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  40,6 km²
Väkiluku (2016):  15 232 
 – Väestötiheys:  374 as./km²
Kunnan numero:  42279
 
 Kunnan kotisivut 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Saint-Just-Saint-Rambert on kunta Keski-Ranskassa Loirein departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 18 kilometriä Saint-Étiennestä luoteeseen Loirejoen varrella. Loire on padottu hieman alempana, joten jokea tällä kohtaa kutsutaan Grangentin järveksi (Lac de Grangent).
Kunta muodostettiin vuonna 1973 kun kaksi kuntaa Saint-Just-sur-Loire ja Saint-Rambert-sur-Loire yhdistyivät. Molemmilla kunnilla oli rikas historia. Saint-Rambert oli tunnettu jokialuksistaan, joilla kuljetettiin hiiltä ja muita tuotteita. Saint-Just oli tunnettu vesikuljetusten lisäksi lasinvalmistuksesta ja metallurgiasta.
Kaupungissa on useita historiallisia monumentteja, kuten 1000-luvulta peräisin oleva Saint-Andrén kirkko, portti Porte de franchise sekä 1100-luvulta oleva saareen rakennettu linna Château de Grangent. Lisäksi Saint-Just-Saint-Rambertissa on myös sivilisaatioiden museo (Musée des civilisations).
Saint-Andrén kirkko
Porte de franchise
Château de Grangent
Musée des civilisations
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Saint-Just-Saint-Rambert Wikimedia Commonsissa
Ranta-asemakaava

Ranta-asemakaava, joka aikaisemmin tunnettiin nimellä rantakaava, on yksityiskohtainen suunnitelma alueen maankäytöstä ja rakentamisen järjestämisestä. Ranta-asemakaava on ainoa kaava, jonka myös maanomistaja voi laatia. Ranta-asemakaava laaditaan usein loma-asutuksen järjestämiseksi ranta-alueella
Ranta-asemakaavan hyödyt

Ranta-asemakaava toimii rakennusoikeuden perusteena, jolloin esimerkiksi erillistä suunnittelutarveratkaisua ei enää tarvita. Ranta-asemakaava siis selkeyttää alueen rakentamismahdollisuuksia ja sitä kautta tuo varmuutta kiinteistön markkina-arvon määrittelyyn.
Ranta-asemakaavan laatiminen

Maanomistaja voi huolehtia ranta-asemakaavaa koskevan ehdotuksen laatimisesta omistamalleen ranta-alueelle. Ennen laatimiseen ryhtymistä on oltava yhteydessä kuntaan ja toimitettava kunnalle maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999, MRL) 63 §:ssä tarkoitettu osallistumis- ja arviointisuunnitelma. Ranta-asemakaavoihin sovelletaan asemakaavaa koskevien säännösten lisäksi eräitä erityissäännöksiä. Lisävaatimuksena asemakaavaan vaaditaan, että suunniteltu rakentaminen ja muu maankäyttö sopeutuu rantamaisemaan ja muuhun ympäristöön;  luonnonsuojelu, maisema-arvot, virkistystarpeet, vesiensuojelu ja vesihuollon järjestäminen sekä vesistön, maaston ja luonnon ominaispiirteet otetaan muutoinkin huomioon; sekä ranta-alueille jää riittävästi yhtenäistä rakentamatonta aluetta.
Rakennusluvan sitominen oikeusvaikutteiseen yleiskaavaan tai asemakaavaan

Maankäyttö- ja rakennuslain 72 §:n mukaan: Meren tai vesistön ranta-alueeseen kuuluvalle rantavyöhykkeelle ei saa rakentaa rakennusta ilman asemakaavaa tai sellaista oikeusvaikutteista yleiskaavaa, jossa on erityisesti määrätty yleiskaavan tai sen osan käyttämisestä rakennusluvan myöntämisen perusteena.
Näin ollen kunnanvaltuuston hyväksymässä oikeusvaikutteisessa yleiskaavassa tai mahdollisesti laaditussa asemakaavassa tulee olla ehto, jonka mukaan rakennusluvan myöntämisperusteena on oikeusvaikutteisen yleiskaavan tai asemakaavan olemassaolo rakentamispaikkaan liittyen. Lisäksi määräys koskee myös ranta-aluetta, jolla rakentamisen ja muun käytön suunnitteleminen pääasiassa rantaan tukeutuvan loma-asutuksen järjestämiseksi on tarpeen alueella odotettavissa olevan rakentamisen vuoksi, jolloin myös suurehkojen loma-alueiden vaikutusalue rannalla tulee säännellyksi. selvennä
Helpotukset merenkululle, maa- ja metsätaloudelle, maanpuolustukselle sekä asuinrakennusten talousrakentamiselle

Helpotuksina yleismääräykseen on säädetty, että se ei koske maa- ja metsätalouden tai kalatalouden harjoittamista varten tarpeellista rakentamista; maanpuolustuksen tai rajavalvonnan tarpeisiin tapahtuvaa rakentamista; merenkulun tarpeisiin tapahtuvaa rakentamista; olemassa olevan asuinrakennuksen kanssa samaan pihapiiriin kuuluvan talousrakennuksen rakentamista; eikä olemassa olevan asuinrakennuksen korjaamista tai vähäistä laajentamista. Oikeuskäytännössä on ennakkotapauksia helpotusten tulkinnasta.
Poikkeus kunnan rakennusjärjestyksellä

Kunnan rakennusjärjestyksellä voidaan säätää poikkeus, jonka mukaan vapaudutaan oikeusvaikutteisen yleiskaavan tai asemakaavan sitomisesta rakennusluvan ehdoksi. Tämän kunta voi tehdä vain kuultuaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusta, ettei alueella ole sen sijainnin vuoksi odotettavissa suunnittelua edellyttävää rakentamista eikä alueella ole erityisiä luonnon- ja maisema-arvoja tai virkistyskäytön tarpeita.
Rakennusjärjestyksen poikkeusmääräys voi olla voimassa enintään kuusi vuotta kerrallaan, kuitenkin enintään niin kauan kuin määräyksen perusteena olleissa olosuhteissa ei ole tapahtunut sellaisia muutoksia, joiden vuoksi edellytyksiä määräykselle ei enää ole.
Vapautus ajanmukaisuusarviosta

Ranta-asemakaavalla ei kuitenkaan ole maankäyttö- ja rakennuslaki 60 §:n mukaista velvoitetta asemakaavan ajanmukaisuuden arvioinnista:
Kunnan tulee seurata asemakaavojen ajanmukaisuutta ja tarvittaessa ryhtyä toimenpiteisiin vanhentuneiden asemakaavojen uudistamiseksi.
Sellaisen asemakaavan alueella, joka on ollut voimassa yli 13 vuotta ja joka merkittävältä osalta on edelleen toteuttamatta, rakennuslupaa ei saa myöntää sellaisen uuden rakennuksen rakentamiseen, jolla on alueiden käytön tai ympäristökuvan kannalta olennaista merkitystä, ennen kuin kunta on arvioinut asemakaavan ajanmukaisuuden. Arviointi ei kuitenkaan ole tarpeen, jos kaavan ajanmukaisuus on arvioitu viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana. Asemakaavan ajanmukaisuuden arviointi voidaan samalla kertaa suorittaa alueella, joka muodostaa arvioinnin kannalta tarkoituksenmukaisen kokonaisuuden. Kunnan päätökseen, jolla asemakaavan on todettu olevan ajanmukainen, ei saa valittamalla hakea muutosta.
Edellä 2 momentissa säädettyä 13 vuoden määräaikaa voidaan erityisestä syystä asemakaavassa lyhentää tai pidentää. Määräaika ei kuitenkaan saa olla lyhyempi kuin viisi vuotta eikä pitempi kuin 20 vuotta.
Edellä 2 momentissa tarkoitettua 13 vuoden määräaikaa laskettaessa ei oteta huomioon sitä aikaa, jolloin alueella on voimassa 53 §:n 1 momentin mukainen rakennuskielto asemakaavan muuttamiseksi tai 58 §:n 5 momentin mukainen kielto. (30.12.2008/1129)
Tarkemmat säännökset asemakaavan ajanmukaisuuden arvioinnista annetaan asetuksella.
Historiaa

Ranta-alueet ovat kuuluneet perinteisesti monilla paikkakunnilla loma-asutuksen ja maa- sekä metsätalouden piiriin, minkä vuoksi niiden rakentamista ei ollut säädelty varsinkaan maalaiskunnissa taajamien keskustoihin usein rajoittuvien asemakaavojen tapaan. Tämän seurauksena pyrittiin rakentamaan vapaa-ajanasuntoja ja rantasaunoja miltei rantaviivalle, jolloin järvien maisemista muodostui sekalaisen tuntuisia.
Ennen rantarakentamisen säätelyä varsinaisella lailla rakennuslain perusteella vuoden 1969 alusta, rantarakentamista pyrittiin ohjaamaan palstoitussuunnitelmilla. Rakennuslain lisäksi palstoitukseen vaikuttivat sisäasiainministeriön ohjeet ja lääninhallitusten virkamiesten kannat. Ennen kuin sisäasiainministeriön kuntaosasto siirrettiin valtiovarainministeriölle, vastasi se sisäasiainministeriön osana aluekehityksestä. 1980-luvulla sääntely täydentyi maakuntaliittoja edeltäneiden seutukaavaliittojen seutukaavoin, jotka vastasivat aluetasolla nykyisiä maakuntakaavoja. Myös kunnat ryhtyivät laatimaan yleiskaavoja tai osayleiskaavoja ranta-alueille.
1990-luvulla ohjeistus yhdenmukaistui, kun ympäristöministeriö ja Suomen ympäristökeskuksen alueelliset ympäristökeskukset alkoivat vaikuttaa asiaan. Vapaahkoa rakentamista kuitenkin toimeenpantiin edelleen poikkeusluvin.
Ranta-asemakaavan tekeminen voi kestää jollekin alueelle miltei vajaasta vuodesta puoleentoista vuoteen.
Saari (Mäntsälä)

Saari on kylä Mäntsälän pohjoisosassa. Kylällä asuu n. 300 ihmistä (2009).
Saarella on kauppa ja alakoulu. Syksyllä 2013 Saarelle valmistui uusi koulu, johon yhdistettiin Kaukalammen ja Levannon koulut. Saaren kartanossa toimii nykyisin Keudan ammattioppilaitos, jossa koulutetaan muun muassa maatalous- ja puutarha-alan ammattilaisia. Kartanossa toimii myös Helsingin yliopiston Kliinisen tuotantoeläinlääketieteen osaston toimintoja.
Saaren kartanossa toiminut Saaren Tulitikkutehdas oli Mäntsälän suurin tulitikkutehdas.
Aiheesta muualla

Mäntsälän Saari Kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Saari Mäntsäläseura
Ruominkapian kalliomaalaus

| Ruominkapian kalliomaalaus> Sijainti |
| --- | --- |
 Ruominkapian kalliomaalaus
Koordinaatit:  61°2′9.5597″N, 27°47′10.2895″E
Valtio:  Suomi
Historia
Tyyppi:  kalliomaalaus
Kaupunki:  Lemi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruominkapian kalliomaalaus sijaitsee Kivijärvellä olevassa Ruominkapian salmen rannalla Lemillä Etelä-Karjalassa. Maalauksen, jonka ainakin ylin kuvioryhmä on maalattu kivikaudella, löysi Veikko Suonio vuonna 1975.
Kallio ja sen sijainti

Kivijärven koillisosassa Kakonselän ja Kuuksenselän välisessä Ruominkapian salmessa on sen koillisrannalla suuri kallio. Haikkaanvuoren järvenpuoleinen osa kalliosta päättyy suoraan järveen ja on paikoin pystyseinää. Maalaus sijaitsee nousevan kallioliuskan oikeassa päässä. Kallion alaosa maalausten kohdalla on jäkälän peitossa.
Ajoitus

Ylin kuvakentän korkeus lienee maalattu ennen Vuoksen puhkeamista eli noin 3700−3800 eaa..
Savave

Savave
Tuvalun kartta
| --- | --- |
Sijainti:  Tuvalu
Saariryhmä:  Ellicesaaret, Nukufetaun atolli
Merialue:  Tyynimeri
| --- | --- |
Asukasluku:  546
Asutuskeskukset:  Savave
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Savave on saari Tuvalussa Nukufetaun atollilla, joka sijaitsee Tuvalun pääatolli Funafutista luoteeseen. Siellä on 546 asukasta (2006), joista suurin osa asuu Savave-nimisessä kylässä saaren länsiosassa. Toisen maailmansodan aikaan amerikkalaiset rakensivat lentokentän viereiselle Motulalon saarelle, mutta Savaven asukkaiden elämään kenttä ei juuri vaikuttanut, sillä saaria erottaa laguuni.
Ruutanat

| Ruutanat |
| --- | --- |
 Ruutana (Carassius carassius)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläimet Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Karpit Cyprinidae
Alaheimo::  Karpit  Cyprininae
Suku::  Ruutanat Carassius  Nilsson, 1832
Lajit
 Katso teksti. 
Katso myös
   Ruutanat Wikispeciesissä   Ruutanat Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ruutanat (Carassius) on karppien heimoon (Cyprinidae) kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu muun muassa kultakala.
Lajit

Suvussa on kuusi lajia:
Carassius auratus (Linnaeus, 1758) – Kultakala
Carassius carassius (Linnaeus, 1758) – Ruutana
Carassius cuvieri Temminck & Schlegel, 1846
Carassius gibelio (Bloch, 1782) – Hopearuutana
Carassius langsdorfii Temminck & Schlegel, 1846 – Japaninruutana
Carassius praecipuus Kottelat, 2017
Roosa Timonen

| Roosa Timonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 20. helmikuuta 1997 (ikä 27)
Kansalaisuus:   Suomi
Tennispelaaja
Kätisyys:  oikea
Kaksinpeli
Paras sijoitus:  -
Voitot/tappiot:  6–11
Nelinpeli
Paras sijoitus:  -
Voitot/tappiot:  4–6
Aiheesta muualla
ITF
WTA
Roosa Timonen (s. 20. helmikuuta 1997 Tampere) on suomalainen tennispelaaja. Timonen edusti Suomea Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2014.
Timonen saavutti SM-hopeaa sisäkenttien kaksinpeliturnauksessa vuonna 2014.
Aiheesta muualla

Roosa Timonen WTA:n sivuilla (englanniksi)
Roosa Timonen ITF:n sivuilla (englanniksi)
S/S Mary Dearen haaksirikko

| S/S Mary Dearen haaksirikko> The Mary Deare.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Hammond Innes
Julkaistu:  1956
Suomennos
Suomentaja:  Juhana Perkki
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1957
Sivumäärä:  276
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
S/S Mary Dearen haaksirikko (engl. The Wreck of the Mary Deare) on Hammond Innesin kirjoittama meriaiheinen jännitysromaani. Teos julkaistiin vuonna 1956.
Elokuva

Romaanin pohjalta on Michael Anderson ohjannut vuonna 1959 elokuvan Aavelaiva (The Wreck of the Mary Deare).
Nuortenkirja

N. von Michalewsky on kirjoittanut vuonna 1966 ilmestyneen nuortenkirjan Santa Lucian salaisuus (Das Geheimnis der Santa Lucia). Kirjan juoni kulkee jokseenkin samalla tavalla kuin S/S Mary Dearen haaksirikko, vain muutamassa kohdassa hiukan juonikuvioita oikaisten. Suomeksi teos on ilmestynyt Nuorten Toivekirjastossa numerolla 175.
Ringo (albumi)

| Ringo Ringo Starr |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 5. maaliskuuta–26. heinäkuuta 1973
 Julkaistu:  2. marraskuuta 1973  23. marraskuuta 1973
 Tuottaja(t): Richard Perry
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 37.07
 Levy-yhtiö: Apple Records
Ringo Starrin muut julkaisut
| Beaucoups of Blues 1970 | Ringo 1973 | Goodnight Vienna 1974 |
Ringo on Ringo Starrin vuonna 1973 julkaistu studioalbumi. Albumi on Starrin parhaiten menestynyt. Sillä ovat mukana kaikki The Beatles-yhtyeen jäsenet sekä monia muita vierailevia muusikoita, kuten Marc Bolan, The Band-yhtyeen jäseniä, Billy Preston, Klaus Voormann, Nicky Hopkins, Harry Nilsson, Jim Keltner ja Linda McCartney.
Albumi on ainoa The Beatlesin hajoamisen jälkeen, jonka tekoon osallistuivat kaikki yhtyeen jäsenet, tosin eri kappaleilla. John Lennonin "I'm the Greatest" on harvoja kappaleita, joissa The Beatlesin hajoamisen jälkeen kolme yhtyeen jäsentä on mukana samalla kappaleella.