stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sami Blomqvist
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Hodonín 2007 | jääkiekko |  |
Blomqvist pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2007, jolloin hän voitti hopeaa. Blomqvist oli myös mukana Suomen alle 20-vuotiaiden MM-leiriryhmässä vuoden 2010 turnaukseen, mutta hän putosi lopullisesta kisajoukkueesta jo ensimmäisen leiriviikon jälkeen. Yhteensä Blomqvist on pelannut yhdeksän nuorten ja 21 poikien maaottelua. Hän on kuulunut myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon.
Pelityyli

Elite Prospects -sivuston Matias Strozykin mukaan Blomqvist on pienikokoinen ja offensiivinen hyökkääjä, jolla on hyvä rannelaukaus. Hän on myös hyvä syöttäjä. Blomqvistin tulisi kuitenkin kehittää puolustuspelaamistaan ja voimaansa.
Muuta

Blomqvistin puolustajana pelannut isä Timo toimi Suomen olympiahopeaa voittaneen joukkueen kapteenina Calgaryssa vuonna 1988 ja hän pelasi urallaan myös yli 200 NHL-ottelua. Myös Samin sedät Ari ja Seppo Blomqvist ovat pelanneet jääkiekkoa. Heistä Ari pelasi omalla urallaan hyökkääjänä 46 SM-liigaottelua Jokereissa. Sepon tytär ja Samin serkku on golf-pelaaja Minea Blomqvist-Kakko. Heidän isoisänsä Paul Blomqvist pelasi 1950-luvulla Karhu-Kissojen SM-sarjajoukkueessa.
Esa diva

|  Esa diva> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Melody
Levy-yhtiö:  Rumbera Record Altafonte
Kesto:  2:57 2:58 (uusi versio)
Julkaistu:  20. joulukuuta 2024 13. maaliskuuta 2025 (uusi versio)
Sanoittaja(t):  Alberto Fuentes, Lorite Melodía, Ruiz Gutiérrez
Tuottaja(t):  Joy Deb, Peter Boström, Thomas G:son Eighty4, Rick Parkhouse, George Tizzard, Guillem Vila Borras (uusi versio)
Euroviisutiedot
Vuosi:  2025
Maa:  Espanja
Kieli:  espanja
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Zorra” (2024) 
Esa diva (suom. Tuo diiva) on espanjalaisen laulajan Melodyn kappale. Hän voitti Espanjan euroviisukarsinnan Benidorm Fest 2025, ja täten edustaa maata vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa.
Samu Markkula

| Samu Markkula> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. helmikuuta 1994 (ikä 31) Jyväskylä, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Mara, MC Mara
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  76 kg
Seura
Seura:  TUTO Hockey
Sarja:  Mestis
Pelinumero:  15
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2013–
Aik. seurat:  JYP-Akatemia (Mestis) JYP (SML) SaPKo (Mestis) Hermes (Mestis) Sport (SML) HC Briançon (Ranska) Visby/Roma HK (HockeyEttan) KOOVEE (Mestis)
Samu Markkula (s. 27. helmikuuta 1994 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue TUTO Hockeyssa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Maajoukkueura

Markkula pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012 sekä Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2011. Hän edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta World U-17 Hockey Challengessa ja Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2011, joista jälkimmäisenä mainittu turnaus päättyi hopeaan. Markkula toimi siinä myös Suomen varakapteenina.
Markkula valittiin Pohjola-leirin tähdistökentälliseen vuonna 2009.
Muuta

Markkula on tehnyt myös rap-musiikkia taiteilijanimellä MC Mara. Hän julkaisi vuonna 2013 musiikkivideon kappaleesta MVP.
Maman

|  Maman> Kappaleen tiedot |
| --- | --- |
Esittäjä(t):  Louane
Levy-yhtiö:  The Island Def Jam Music Group
Kesto:  3:00
Julkaistu:  15. maaliskuuta 2025
Säveltäjä(t):  Louane, Tristan Salvati
Sanoittaja(t):  Louane
Tuottaja(t):  Tristan Salvati
Euroviisutiedot
Vuosi:  2025
Maa:  Ranska
Kieli:  ranska
Video:  videolinkki
Aikajärjestys
 ◄ ”Mon amour” (2024) 
Maman (suom. Äiti) on ranskalaisen laulajan Louanen kappale. Hän edustaa Ranskaa Eurovision laulukilpailussa 2025 Sveitsissä.
Patrik Virta

| Patrik Virta> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. maaliskuuta 1996 (ikä 29) Hämeenlinna, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Patu
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  177 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Kärpät
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  11
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  HPK (SML) TPS (SML) HC Slovan Bratislava (KHL) Örebro HK (SHL) Tappara (SML) ERC Ingolstadt (DEL)
NHL-varaus:  207. varaus, 2017 New York Rangers
Patrik Valtteri Virta (s. 6. maaliskuuta 1996 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Oulun Kärppiä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Virta osaa pelata myös laidassa. Hän laukoo oikealta.
Ura > Maajoukkueura

Virta on pelannut 15 nuorten maaottelua. Hän putosi viimeisten joukossa alle 20-vuotiaiden MM-leiriryhmästä vuoden 2016 turnaukseen. Hän on pelannut myös yhden poikien maaottelun ja Virta osallistui myös alle 18-vuotiaiden MM-leiritykseen vuoden 2014 turnaukseen.
Muuta

Virran isä Tony pelasi omalla urallaan neljät miesten MM-kilpailut ja hän pelasi myös kaksi NHL-ottelua Minnesota Wildissa kaudella 2001–2002. Tony Virta toimii nykyään HPK:n SM-liigajoukkueen apuvalmentajana.
Patrik Virta valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseon lukiosta keväällä 2015.
Richard England

| Richard England |
| --- | --- |
 Englandin suunnittelema Maltan yliopiston laajennus.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Richard England Sant Fournier
Syntynyt: 3. lokakuuta 1937 Malta
Kansalaisuus:  maltalainen
Ammatti:  Arkkitehti, kirjailija, taiteilija, akateemikko
Arkkitehti
Koulutus:  Maltan yliopisto, Politecnico di Milano
    
Richard England (s. England Sant Fournier, 3. lokakuuta 1937, Malta) on maltalainen arkkitehti, taiteilija, kirjailija ja akateemikko.
Elämäkerta

Richard England opiskeli peruskoulun Maltalla St. Edward's College -nimisessä poikakoulussa. England valmistui arkkitehdiksi Maltan yliopistosta, jonka jälkeen hän jatkoi opintojaan Milanon polyteknillisessä yliopistossa, Politecnico di Milanossa. Opintojen ohella England työskenteli opiskelija-arkkitehtinä italialaisen muotoilijan ja arkkitehdin Gio Pòntin studiolla vuosina 1960-1962. Vuosina 1987-1989 England toimi Maltan yliopiston arkkitehtuurin tiedekunnan dekaanina.
1970-luvulla England työskenteli Saudi-Arabiassa. 1980-luvulla England työskenteli yhdessä Robert Venturin, Arthur Ericksonin, Sheppard Robsonin, Ricardo Bofillin ja Arup Groupin kanssa Irakissa Bagdadin rehabilitaatioprojektissa, jota johti paikallinen arkkitehti Rifat Chadirji.
England meni naimisiin Myriam Borg Manducan kanssa vuonna 1962. Parilla on kaksi lasta.
Valitut työt

Lista valituista Richard Englandin suunnittelemista rakennuksista:
Maltan keskuspankki, Valletta, Malta, 1971
Myriamin puutarha, St. Julian's, Malta, 1982
Aquasun Lido, Paceville, Malta, 1983
Dar il-Ħanin Samaritan, Santa Venera, Malta, 1996-2024
Ir-Razzett ta’ Sandrina, Mġarr, Malta, 1988
Paavin korokkeet paavi Johannes Paavali II:n Maltan vierailulla, 1996 + 2001
Golf 4 Apartments, Belgrad, Jugoslavia, 1990
Maltan yliopiston laajennus, Msida, Malta, 1991
Maltan keskuspankin lisärakennus, Valletta, Malta, 1992
Millennium Chapel, Paceville, Malta, 2000
San Gorg Meditation Chapel, Blata L-Bajda, Malta, 2001
The Garden of Apollo, St. Julian's, Malta, 2007
Kunnianosoitukset

International Academy of Architecture Award, 1983, 1985, 1991, 2000, 2003, 2006, 2009
Commonwealth Association of Architects Regional Award, 1985, 1987
Kunniatohtori, Buenos Airesin yliopisto, Argentiina, 1985
Toulousen kaupungin kultainen mitali, 1985
Hopeinen mitali, International Committee of Architectural Critics (CICA), 1987
Kunniatohtori, Institute of Advance Studies, New Yorkin yliopisto, USA, 1987
Georgia Biennale Laureate -palkinto, 1988
IFRAA – American Institute of Architects, palkinto uskonnollisesta arkkitehtuurista, 1991
Officer of the Order of Merit, Malta, 1993
Kunniatohtori, Georgian tasavallan yliopisto, 1995
International Prize Third Architectural Biennal, Costa Rica, 1996
Belgrade Architectural Triennial, kultainen mitali, 1999
Kunniajäsenyys, American Institute of Architects, 1999
Kunniatohtori, Sofian yliopisto, Bulgaria, 2003
Vuoden podcastin tekijä, Architecture Society of Malta, 2004
International Academy of Architecture Grand Prix, 2006
Kunniatohtori, Spiru Haretin yliopisto, Romania, 2010
Maltan vuoden podcast, Malta, 2013
Englandin suunnittelema Manikatan kirkko.
Maltan keskuspankin lisärakennus.
Käännös suomeksi
Pico da Neblina

Pico da Neblina
Pico da Neblina (’sumuinen huippu’) on Brasilian korkein vuorenhuippu, joka sijaitsee Venezuelan rajalla. Se on 2 995 metriä korkea ja osa Serra do Imeri -vuoristoa. Aluetta on asuttanut yli tuhannen vuoden ajan yanomamit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pico da Neblina Wikimedia Commonsissa
Angola

Angola (port. Angola) eli Angolan tasavalta (port. República de Angola) on noin 35 miljoonan asukkaan portugalinkielinen valtio Atlantin valtameren rannalla eteläisessä Afrikassa. Sen rajanaapureita ovat Namibia, Kongon tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta ja Sambia. Maan talous ja infrastruktuuri ovat sekaisin neljännesvuosisadan kestäneen lähes jatkuvan sotatilan jäljiltä. Timantit ja öljy tuovat maalle vaurautta, mutta monilla elintasoa kuvaavilla mittareilla Angola kuuluu maailman huono-osaisimpiin maihin: esimerkiksi vastasyntyneen elinajanodote on 61,2 vuotta (vuonna 2019). Elävänä syntyneistä lapsista 7,2 prosenttia menehtyi ennen viidettä ikävuottaan (2020), mutta luku on laskenut 2000-luvulla.
Maantiede > Fyysinen maantiede

Angola on 1 246 700 neliökilometrin suuruinen valtio Afrikan lounaisosassa eteläisen Atlantin valtameren rannikolla. Sen naapurimaat ovat Namibia, Kongon tasavalta, Kongon demokraattinen tasavalta ja Sambia. Muusta Angolasta erillään sijaitsee Cabindan eksklaavi. Angolalla on maarajaa yhteensä 5 198 kilometriä ja rantaviivaa 1 600 kilometriä.
Angola voidaan jakaa maantieteellisesti kolmeen osaan, rannikkotasankoon, asteittain nousevaan ja vuoristoiseen alueeseen ja sisämaan ylätasankoon. Rannikkotasanko käsittää 5 prosenttia Angolan pinta-alasta, sieltä kohoava alue 23 prosenttia ja ylätasanko 65 prosenttia. Rannikkotasanko on kapea. Benguelan kohdalla se on vain noin 25 kilometriä leveä, kun pääkaupungin Luandan eteläpuolella se levittäytyy noin 200 kilometrin matkalle.
Rannikon suuntaisesti kulkevan vuoristoisen alueen jakaa kahteen osaan Cuanzajoki. Sen pohjoispuolella maasto kohoaa vähitellen noin 500 metriin. Huiput saattavat kohota jopa 1 800 metriin saakka. Joen eteläpuolella maasto on selvästi jyrkempää, ja jyrkimmillään se on etelässä Chelavuoristossa. Sumben kaupungin kaakkoispuolella korkeimmat huiput ovat 2 400 metriä korkeita. Suurin osa Angolasta on tasaista tai kumpuilevaa ylätasankoa. Se viettää itärajaa kohti 500–1000 metriin. Ylätasangosta puolestaan kohoaa joitakin vuoristoalueita. Keskisessä osassa maata on Bién ylänkö, jonka korkein kohta on 2 600 metrissä. Maan korkein kohta on Morro de Moco, joka on 2 620 metriä korkea.
Angolan tärkeimmät joet ovat Kunene, Cuanza, Kongo ja Cuando. Ne tarjoavat vesivoimaa ja kasteluvettä kuiville alueille. Useimmat joet alkavat maan keskiosasta. Monet niistä virtaavat melko suoraan länteen kohti Atlanttia. Kaksi suurta jokea, Cuanza ja Kunene, mutkittelevat kuitenkin enemmän: Cuanza virtaa pohjoiseen ja Kunene etelään ennen kuin ne kääntyvät länteen. Cuanza on ainoa Angolan sisävesistöistä, jossa voi liikkua merkittävän kokoisilla aluksilla. Lisäksi Kongojoella, joka muodostaa osan Kongon demokraattisen tasavallan vastaisesta rajasta, voi purjehtia. Lundan vedenjakajan pohjoispuolella virtaa Kongon sivujokia. Sen eteläpuolen joista jotkut yhtyvät Sambesiin ja niiden vedet virtaavat sitä kautta Intian valtamereen. Toiset laskevat Okavangoon ja päätyvät sieltä Okavangon suistoon Botswanaan. Monet Okavangon sivujoista ja muista Angolan eteläosien joista kuivuvat osaksi vuotta kokonaan.
Rannikkoa Benguelassa.
Miradouro da Lua Luandan eteläpuolella.
Kalliomuodostumia Malanjen maakunnassa.
Vesiputous Kunenejoella Namibian rajalla.
Maantiede > Ilmasto

Angolassa vallitsee trooppinen ilmasto, joka jakautuu kuivaan kauteen ja sadekauteen. Ilmastoon vaikuttavat erityisesti pasaatituulten kohtaamisvyöhyke, kylmä Benguelan merivirta ja maaston korkeus. Sadanta vaihtelee selvästi maan eri osissa. Eniten sataa Cabindan eksklaavissa Maiomben metsäalueella. Siellä sadanta on 1 800 millimetriä vuodessa. Bién ylängöllä sataa noin 1 450 millimetriä vuodessa, mutta Luandassa kuivalla rannikolla 330 millimetriä ja eteläisimmällä rannikkoalueella vain noin 50 millimetriä. Sadekausi on pohjoisessa syyskuulta toukokuulle ja etelässä joulukuulta maaliskuulle.
Lämpötila vaihtelee huomattavasti vähemmän kuin sadanta, mutta pääsääntöisesti lämpötila on matalampi kauempana päiväntasaajalta, rannikon läheisyydessä ja korkeammalla. Rannikon säätä viilentää kylmä merivirta. Kylmän meren päälle virtaava lämmin ilma synnyttää sumua ja sumupilviä, ja lämpötilaero aiheuttaa myös merituuli-ilmiön. Vuoden keskilämpötila Soyossa Kongojoen suulla on 26 astetta, kun se Bién ylängollä sijaitsevassa Huambossa on 19 astetta.
Maantiede > Luonto

Angola sijaitsee kahden eliömaantieteellisen alueen rajalla: pohjoisessa levittäytyvät Kongon alueen kosteat metsät ja savannit, etelässä taas Sambesin alueen metsät, savannit ja tulvatasangot. Keskistä Angolaa hallitsevat miombometsät, joissa kasvaa erityisesti leimupuita ja mnondopuita. Se vaihtuu etelämpänä savanniin ja metsään, jossa kasvaa mukuseja, kopaalipuita ja seringapuita. Lounaassa on kuivaa savannia ja pensaikkoa, jonka valtakasveja ovat akaasiat, mirhapuut ja mopanepuu. Lounaisrannikolle levittäytyy puolestaan Namibin aavikko.
Angolan eläimistö on tyypillistä Afrikan savanneille. Siellä tavataan muun muassa leopardeja, leijonia, hyeenoja, norsuja, virtahepoja, kirahveja, seeproja, kafferipuhveleita, gnuita ja monia antilooppeja ja apinoita. Angolan harvinaisuuksiin kuuluvat muun muassa jättiläismustahevosantilooppi sekä Cabindan gorillat ja simpanssit.
Erilaisilla luonnonsuojelualueilla oli Protected Plannet -sivuston mukaan suojeltu noin 10,76 prosenttia Angolan pinta-alasta. Tämä piti sisällään muun muassa neljä luonnonpuistoa ja kymmenen kansallispuistoa. Vaikka Angola on suuri merenrantavaltio Atlantin äärellä, se oli ollut suojellut meriekosysteemejä vasta niukasti (vain 16 km²). Valtakunnallisia kansallispuistoja olivat muun muassa Bicuarin kansallispuisto (perustettu 1964), Cameian kansallispuisto (1957), Cangandalan kansallispuisto (1970), Ionan kansallispuisto (1964), Mupan kansallispuisto (1964) ja Quissaman kansallispuisto (myös nimellä Kissaman kp., 1957).
Politiikka

Angola on presidentillinen tasavalta, jossa presidentillä on suurin osa vallasta. Presidentillä on valta nimittää ja erottaa ministerit, valtiosihteerit, tuomarit ja provinssien kuvernöörit. Presidentti on myös hallitsevan puolueen puoluejohtaja, ja hänellä on näin valta vaikuttaa parlamenttiehdokkaiden listaan ja käytännössä siis parlamentin kokoonpanoon. Angolan perustuslaki vahvistettiin vuonna 2010. Se lisäsi presidentin valtaoikeuksia sekä lakkautti pääministerin ja lisäsi varapresidentin viran.
Angolan presidentiksi nousi vuoden 2017 vaalien jälkeen João Lourenço, kun valtiota 38 vuoden ajan hallinnut José Eduardo dos Santos oli ilmoittanut vetäytyvänsä tehtävästä. Vaikka vuonna 1992 Angola muutettiin MPLA:n johtamasta yksipuoluejärjestelmästä monipuolueiseksi, MPLA on kuitenkin pysynyt jatkuvasti kiinni vallankahvassa. Vuoden 2017 vaaleissa MPLA sai 150 paikkaa 220-paikkaiseen parlamenttiin. Vaikka se säilytti ehdottoman enemmistönsä, se menetti 25 paikkaa. Oppositiopuolueista UNITA kasvatti osuuttansa 32 paikasta 51 paikkaan ja CASA-CE sai 16 paikkaa.
Angola on Eteläisen Afrikan Kehitysyhteisön ja OPECin jäsen.
Politiikka > Vapauksien kehitys

Freedom Housen vuoden 2022 raportin mukaan Angola ei ole vapaa maa. Angolaa on hallinnut sama puolue itsenäistymisestä lähtien, ja viranomaiset ovat järjestelmällisesti tukahduttaneet poliittista erimielisyyttä. Korruptio, oikeudenmukaisten menettelyjen rikkomukset ja turvallisuusjoukkojen väärinkäytökset ovat edelleen yleisiä. Joidenkin lehdistöä ja kansalaisyhteiskuntaa koskevien rajoitusten lieventäminen presidentti João Lourençon valinnan jälkeen vuonna 2017 on peruttu ja haasteita on edelleen.
Angolan parlamentti hyväksyi tammikuussa 2019 homoseksuaalisuuden laillistavan lain. Presidentti allekirjoitti lain marraskuussa 2020, ja laki tuli voimaan helmikuussa 2021. Seksuaalisuuden takia syrjiminen on laitonta.
Maaliskuussa 2025 Angola eväsi pääsyn maahan ainakin 20 Afrikan johtavalta poliittiselta henkilöltä, jotka aikoivat osallistua maan suurimman oppositiopuolueen Unitan isännöimään konferenssiin. Muun muassa Tansanian oppositiojohtaja Tundu Lissun, Mosambikin Venancio Mondlanen ja Botswanan entisen presidentin Ian Khaman pääsy estettiin demokratiaa käsittelevään huippukokoukseen. Angolan hallitusta on jo pitkään syytetty toisinajattelijoiden sulkemisesta pois vallan säilyttämiseksi.
Talous > 2000-luvun talouskasvu

Angolan talous on 2000-luvulla ollut vahvassa nousussa vuonna 2002 päättyneen sisällissodan jälkeen. Talouskasvu on ollut keskimäärin 10 prosenttia vuodessa. Timantti- ja öljykaupalla saaduilla varoilla on 2010-luvulla rakennettu suurellisia hankkeita, kuten maanteitä, kouluja ja kauppakeskuksia. Kuitenkin yli puolet maan asukkaista elää köyhyysrajan alapuolella.
Talouskasvun ansiosta angolalaiset sijoittajat, kuten Afrikan rikkain nainen Isabel dos Santos, ovat nousseet entisen emämaansa Portugalin tärkeimpien pörssiyhtiöiden suurimmiksi omistajiksi. Talousvaikeuksista kärsivästä Portugalista puolestaan on vuodesta 2012 lähtien muuttanut yli 50 000 ihmistä Angolaan työpaikkojen perässä.
Angolalla on rikkaat luonnonvarat, joihin kuuluu muun muassa öljyä, timantteja, rautamalmia, fosfaattia, kuparia, maasälpää, kultaa, bauksiittia ja uraania. Öljyteollisuus on tärkeä maan taloudelle luoden noin 85 prosenttia maan bruttokansantuotteesta ja käsittää 95 prosenttia sen viennistä. Angola on Afrikan toiseksi suurin öljyntuottajamaa ja sen tuotanto on noin 1 840 000 barrelia päivässä. Maan bruttokansantuote on ollut huimassa nousussa – vuoden 2008 arvio oli 13,4 prosenttia. Kansainvälisen talouslaman vuonna 2009 talouskasvu kuitenkin pysähtyi. Ensimmäiset arviot vuodelle 2010 ennustavat paluuta yli kymmenen prosentin kasvuun. Vuoden 2012 talouskasvun arvio oli 8,4 prosenttia.
Vuoden 2021 BKT oli CIA:n tilastojen mukaan 5 900 dollaria per asukas. Tällä maa on maailman noin 185 valtiosta sijalla 165. YK:n kehitysohjelma UNDP:n laskeman Inhimillisen kehityksen indeksiksillä (Human Development Index, HDI) mitattuna Angola on sijalla 143 yhteensä 185 arvioidusta maasta. Osatekijöistä huonoin on vastasyntyneiden elinajanodote: se on Angolassa vain 46,5 vuotta (maailmassa sijalla 172 vuonna 2009). Tämä on kuitenkin noussut vuonna 2013 54,95 vuoteen. ja vuonna 2023 jo 57 vuoteen. Lapsikuolleisuus oli vuonna 2015 maailman korkein: 15,7 prosenttia lapsista menehtyi alle 5-vuotiaana.
Kolmannes väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella.
Vuoden 2011 tilastojen valossa Kiinan keskeisin partneri Afrikassa on Angola, jonka kanssa kauppavaihto oli 27,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria (USD). Sudanin, Nigerian ja Egyptin kanssa Kiinan kauppavaihto oli 10 miljardin USD:n luokkaa.
Talous > 2000-luvun talouskasvu > Angolan prinsessa

Medialle vuotaneet asiakirjat paljastivat, että Afrikan rikkain nainen, Angolan entisen presidentin José Eduardo dos Santosin tytär Isabel dos Santos oli kerännyt kahden miljardin dollarin omaisuutensa tekemällä tuottavia kauppoja epäilyttävissä olosuhteissa. Angolaa 38 vuotta, vuoteen 2017 asti hallinneen Dos Santosin vanhinta tytärtä Isabel dos Santosia kutsuttiin mediassa lempinimellä Angolan prinsessa. Syytteet Isabel dos Santosia vastaan liittyivät muun muassa maakauppoihin, timanttibisnekseen sekä öljykauppoihin, joita hän teki isänsä ollessa presidenttinä. Häntä epäiltiin lahjonnasta ja hänen varojaan jäädytettiin. Isabel dos Santos asuu Lontoossa, jossa hän omistaa useita kalliita kiinteistöjä. Dos Santosin mukaan häntä vastaan ​​esitetyt väitteet olivat tekaistuja ja Angolan hallitus oli aloittanut noitavainon häntä kohtaan.
Talous > Vienti

Angolan tärkeimpiä vientituotteita ovat öljyjalosteet ja timantit. Angolan suurimpia vientikumppaneita vuonna 2019 olivat Kiina 62 prosenttiosuudella viennistä, Intia (10 %), Arabiemitraatit, Portugali ja Espanja. Kiina oli vuonna 2019 myös Angolan suurin tuontikumppani (22 % osuus). Muita tärkeitä tuontikumppaneita olivat Portugali, Nigeria, Belgia, Yhdysvallat, Etelä-Afrikka ja Brasilia.
Talous > Tunnuslukuja

Eräitä kansantalouteen liittyviä tunnuslukuja:
Puhelinliittymiä: 303 000 (2012)
Kännyköitä: 9,8 miljoonaa (2012)
Internetin käyttäjiä: 606 700 (2009)
Internet-palveluntarjoajia: 20 703 (2012)
Maanteitä: 51 429 kilometriä, josta 5 349 kilometriä päällystetty (2001)
Rautateitä: 2 764 kilometriä (2008)
Lentokenttiä: 176, joista 31 päällystetyllä kiitotiellä (2013)
Kansantulon kasvu: 8,4 prosenttia (2012 arvio)
Inflaatio: 10,3 prosenttia (2012 arvio)
Köyhyysrajan alapuolella elävien osuus: 40,5 prosenttia (2006 arvio)
Julkinen velka: 16,2 prosenttia kansantulosta (2012 arvio)
Ulkomaanvelka: 21,78 miljardia Yhdysvaltain dollaria (2012 arvio)
Vienti: 69,26 miljardia Yhdysvaltain dollaria (2012 arvio)
Tuonti: 22,86 miljardia Yhdysvaltain dollaria (2012 arvio)
Öljyvarannot: 15 miljardia barrelia (2012 arvio)
Liikenne

Angolassa on kolme merkittävää satamaa: Luandan satama, Lobiton satama ja Moçâmedes. Niihin kaikkiin johtaa rautatie sisämaasta suunnilleen itä-länsi -suuntaisena. Rautatieverkon laajennus- ja kunnostustyöt ovat käynnissä.
Luandan kansainvälinen lentoasema (LAD) on nimetty helmikuun 4. päivän mukaan (port. Aeroporto Internacional Quatro de Fevereiro) ja on maan suurin. Myös kaikissa maakuntien pääkaupungeissa on kotimaanliikenteen lentoasema. Uusi suurempi António Agostinho Neton kansainvälinen lentoasema noin 40 kilometrin päässä Luandan keskustasta aloitti matkustajaliikenteen marraskuussa 2024. Sen on tarkoitus myöhemmin korvata vanha lentoasema ja tulla yhdeksi Afrikan suurimmista lentoasemista.
Väestö

| Vuosi | Väkiluku   (milj> ) |
| --- | --- |
1960: 5
1980: 8
2000: 16
2020: 33
2040 *: 58
2060 *: 87
2080 *: 113
* ennuste
Angolan väestönkasvu on ollut viime vuosikymmeninä erittäin nopeaa. Vuonna 1950 maan väkiluku oli noin 4 miljoonaa ja vuonna 2000 noin 16 miljoonaa. YK:n mukaan väkiluku oli 29,8 miljoonaa vuonna 2017. CIA arvioi väkiluvuksi 34,8 miljoonaa vuonna 2022. YK:n vuoden 2017 ennusteen mukaan Angolan väkiluku on 76 miljoonaa vuonna 2050.
Vuonna 2017 maan asukkaista 47 prosenttia oli alle 15-vuotiaita, 19 prosenttia 15–24-vuotiaita, 30 prosenttia 25–59-vuotiaita ja 4 prosenttia 60 vuotta täyttäneitä. CIA:n mukaan Angolan kokonaishedelmällisyysluku vuonna 2022 oli 5,83 lasta yhtä naista kohti, mikä oli maailman toiseksi korkein.
Angolan kolme tärkeintä etnistä ryhmää ovat ovimbundut (37 % väestöstä), kimbundut (25 % väestöstä) ja kongot (13 % väestöstä). Muita ryhmiä ovat muun muassa chokwet (lundat), ganguelat, nhaneca-humbet, ovambot, hererot ja xindungat. Eurooppalaisperäisiä (lähinnä portugalilaisia) on noin prosentti väestöstä ja eurooppalaisten ja afrikkalaisten sekoittumisen tuloksena syntyneitä mestiçoja noin kaksi prosenttia. Maassa asuu myös n. 20 000 kiinalaista.
Lapsi- ja äitiyskuolleisuus on laskenut Angolassa 2000-luvulla. Vuonna 2000 elävänä syntyneistä lapsista 20,4 prosenttia kuoli ennen viidettä ikävuottaan. Vuonna 2020 vastaava luku oli 7,2 prosenttia. Vuonna 2000 Angolassa menehtyi 827 äitiä 100 000 synnytystä kohden. Vuonna 2017 vastaava luku oli 241.
Väestö > Uskonto

Uskonnollisesti yli 90 prosenttia angolalaisista on kristittyjä. Vuonna 2015 katolilaisia oli 56,4 prosenttia, protestantteja 23,4 prosenttia ja muihin kristinuskon ryhmiin kuuluvia 13,6 prosenttia. Perinteisiin uskontoihin uskovia oli 4,4 prosenttia, muihin uskontoihin uskovia 1,1 prosenttia ja uskonnottomia 1,0 prosenttia.