stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Venäjän Grand Prix 2021
Aika-ajot

Aika-ajojen ensimmäisessä osiossa kuljettajat ja varikkohenkilökunta päättivät keskittyä heti aikakierroksiin, koska saderintama lähestyi nopeasti rata-aluetta. Red Bullille aika-ajot olivat kaksijakoiset, koska Verstappen ajoi vain pari lämmittelykierrosta ja Sergio Pérezillä puolestaan oli täysi työ saada itsensä jatkoon pyörähtämisen jälkeen, mutta hän oli lopulta jatkossa. Alfa Romeo Racingilla Räikkösen vauhti ei riittänyt jatkoon ja Giovinazzi puolestaan pyörähti aikakierroksellaan.
Toisessa osiossa Leclerc ja Williamsin Nicholas Latifi eivät ajaneet aikakierroksiaan, koska he saivat lähtöruuturangaistukset kilpailuun moottoriosien vaihdosta. Latifin osalta moottorissa oli havaittu myös paineongelma. Gasly ei ollut tyytyväinen tallinsa toimintaan, koska hän olisi halunnut vaihtaa tuoreempaa välikelin rengasta, mutta talli ei tehnyt näin. Aston Martinin Sebastian Vettel joutui ruuhkaan osion aikana, mutta hän oli enemmän pettynyt siihen, että Ferrarin Carlos Sainz pudotti hänet pois jatkosta.
Kolmannessa osiossa keliolosuhteet muuttuivat aluksi välikelille sopiviksi, mutta sateiden puuttuessa rata oli sopiva myös kuivan kelin renkaille. Williamsin George Russell oli ensimmäisiä kuivan kelin renkaita valinneita kuljettajia ja hän pystyi parantamaan aikaansa viimeisellä kierroksella. Hamiltonin osalta viimeinen osio oli haastava, kun hän rikkoi etusiipensä tullessaan varikolle vaihtamaan kuivan kelin renkaisiin, eikä saanut niitä sopivasti lämmitettyä ja pyörähti seinää kohti. Norris ajoi F1-uransa ensimmäisen paalupaikan, Sainz oli toinen ja Russell kolmas.
Kilpailu

Bottakselle vaihdettiin lauantaina tuoreita moottoriosia ja hän sai lähtöruuturangaistuksen kilpailuun. Giovinazzin kilpailu oli vaikea lähtöruuturangaistuksen vuoksi ja kilpailun aikana hänen autossaan oli radiovika, jolloin tallin täytyi hoitaa kommunikointi kylttien avulla. Sateen riskistä huolimatta kilpailuun lähdettiin erilaisilla kuivan rengaskelin taktiikoilla, kun kärjestä lähteneet valitsivat keskikovan ja jälkijoukoista lähteneet puolestaan kovemman seoksen. Lähdössä Sainz ohitti Norrisin toisessa mutkassa. Myös jälkijoukoista lähteneet Leclerc, Verstappen ja Bottas tekivät tasaista nousua kilpailun aikana. Hamiltonin lähtö oli vaikea ja hän putosi seitsemänneksi ja hän jumiutui Ricciardon taakse useamman kierroksen ajaksi, kunnes hän nousi viidenneksi kierroksella 31.
Aston Martinin Lance Stroll pääsi Russellin ohi tekemällä aikaisemman varikkokäynnin, ja Norris puolestaan ohitti Sainzin uudelleen ennen kierroksen 15 varikkokäyntiä. McLarenin mahdollisuudet kaksoisjohtoon menivät Ricciardon pysähdyksen pitkittyessä, jolloin hän putosi kauas kärkitaistelusta. Hamilton ajoi radalla nopeita kierroksia päästäkseen Verstappenin eteen ja hän pääsi lopulta Norrisin taakse. Norris ja Hamilton taistelivat tiukasti voitosta keskenään, kunnes sade alkoi viisi kierrosta ennen kilpailun päätöstä. Hamilton kieltäytyi aluksi vaihtamasta välikelin renkaisiin, kunnes tuli toisiin ajatuksiin, tuli varikolle ja otti Norrisia kiinni tuoreilla välikelin renkaillaan. Norris jatkoi radalla kuivan kelin renkailla, kunnes teki ajovirheen ja menetti aikaa kostealla radalla, jolloin hänen oli pakko tulla vaihtamaan välikelin renkaat pudoten seitsemänneksi. Norris sai tuomaristolta myös varoituksen ajettuaan radan merkkiviivojen yli.
Kilpailun loppuvaiheessa Verstappen otti oikealla ajoituksella välikelin renkaat ja teki nousua kohti kärkeä viimeisten kierrosten aikana. Bottas liukasteli märällä radalla kuivan kelin renkailla, mutta hän nousi viidenneksi haettuaan varikolta välikelin renkaat ja ohitti ohessa myös Norrisin. Stroll puolestaan kolaroi kilpailun loppuvaiheessa Vettelin ja Gaslyn kanssa, mistä tuomaristo antoi hänelle kymmenen sekunnin aikarangaistuksen. Hamilton voitti osakilpailun, Verstappen oli toinen ja Sainz kolmas.
Tulokset > Aika-ajot

| Sija | Numero | Kuljettaja | Valmistaja | Osiot> Q1 | Osiot> Q2 | Osiot> Q3 | Lähtöruutu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 4 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | 1.47,238 | 1.45,827 | 1.41,993 | 1 |
| 2 | 55 |  Carlos Sainz | Ferrari | 1.47,924 | 1.46,521 | 1.42,510 | 2 |
| 3 | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 1.48,303 | 1.46,435 | 1.42,983 | 3 |
| 4 | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 1.45,992 | 1.45,129 | 1.44,050 | 4 |
| 5 | 3 |  Daniel Ricciardo | McLaren-Mercedes | 1.48,345 | 1.46,361 | 1.44,156 | 5 |
| 6 | 14 |  Fernando Alonso | Alpine-Renault | 1.47,877 | 1.45,514 | 1.44,204 | 6 |
| 7 | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 1.46,396 | 1.45,306 | 1.44,710 | 161 |
| 8 | 18 |  Lance Stroll | Aston Martin-Mercedes | 1.48,322 | 1.46,360 | 1.44,956 | 7 |
| 9 | 11 |  Sergio Pérez | Red Bull-Honda | 1.46,455 | 1.45,834 | 1.45,337 | 8 |
| 10 | 31 |  Esteban Ocon | Alpine-Renault | 1.48,099 | 1.46,070 | 1.45,865 | 9 |
| 11 | 5 |  Sebastian Vettel | Aston Martin-Mercedes | 1.47,205 | 1.46,573 |  | 10 |
| 12 | 10 |  Pierre Gasly | Alphatauri-Honda | 1.47,828 | 1.46,641 |  | 11 |
| 13 | 22 |  Yuki Tsunoda | Alphatauri-Honda | 1.48,854 | 1.46,751 |  | 12 |
| 14 | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 1.48,252 | ei aikaa |  | 182 |
| 15 | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 1.48,470 | ei aikaa |  | 193 |
| 16 | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.49,586 |  |  | 13 |
| 17 | 47 |  Mick Schumacher | Haas-Ferrari | 1.49,830 |  |  | 14 |
| 18 | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 1.51,023 |  |  | 174 |
| 19 | 9 |  Nikita Mazepin | Haas-Ferrari | 1.53,764 |  |  | 15 |
| 20 | 33 |  Max Verstappen | Red Bull-Honda | ei aikaa |  |  | 205 |
107 % aika: 1.53,411
Lähteet:
1 Valtteri Bottas sai 15 lähtöruudun rangaistuksen uuden voimayksikön vaihdosta.
2 3 Nicholas Latifi ja Charles Leclerc joutuivat lähtemään kilpailuun lähtöruudukon perältä voimayksiköiden vaihdon takia.
4 Antonio Giovinazzin autoon vaihdettiin vaihdelaatikko ja hän joutui lähtemään lähtöruudukon perältä.
5 Max Verstappen sai Italian osakilpailussa kolmen lähtöruudun rangaistuksen kolarista Lewis Hamiltonin kanssa ja sen lisäksi hänelle vaihdettiin uusi voimayksikkö.
Tulokset > Kilpailu

| Sija | Nro | Kuljettaja | Valmistaja | Kierrokset | Aika/Keskeytys | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 44 |  Lewis Hamilton | Mercedes | 53 | 1:30.41,001 | 4 | 25 |
| 2. | 33 |  Max Verstappen | Red Bull Racing-Honda | 53 | +53,271 | 20 | 18 |
| 3. | 55 |  Carlos Sainz | Ferrari | 53 | +1.02,475 | 2 | 15 |
| 4. | 3 |  Daniel Ricciardo | McLaren-Mercedes | 53 | +1.05,607 | 5 | 12 |
| 5. | 77 |  Valtteri Bottas | Mercedes | 53 | +1.07,533 | 16 | 10 |
| 6. | 14 |  Fernando Alonso | Alpine-Renault | 53 | +1.21,321 | 6 | 8 |
| 7. | 4 |  Lando Norris | McLaren-Mercedes | 53 | +1.27,224 | 1 | 6+1 |
| 8. | 7 |  Kimi Räikkönen | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 53 | +1.28,955 | 13 | 4 |
| 9. | 11 |  Sergio Pérez | Red Bull Racing-Honda | 53 | +1.30,076 | 8 | 2 |
| 10. | 63 |  George Russell | Williams-Mercedes | 53 | +1.40,551 | 3 | 1 |
| 11. | 18 |  Lance Stroll | Aston Martin-Mercedes | 53 | +1.56,198 | 7 |  |
| 12. | 5 |  Sebastian Vettel | Aston Martin-Mercedes | 52 | +1 kierros | 10 |  |
| 13. | 10 |  Pierre Gasly | AlphaTauri-Honda | 52 | +1 kierros | 11 |  |
| 14. | 31 |  Esteban Ocon | Alpine-Renault | 52 | +1 kierros | 9 |  |
| 15. | 16 |  Charles Leclerc | Ferrari | 52 | +1 kierros | 19 |  |
| 16. | 99 |  Antonio Giovinazzi | Alfa Romeo Racing-Ferrari | 52 | +1 kierros | 17 |  |
| 17. | 22 |  Yuki Tsunoda | AlphaTauri-Honda | 52 | +1 kierros | 12 |  |
| 18. | 9 |  Nikita Mazepin | Haas-Ferrari | 51 | +2 kierrosta | 15 |  |
| 19.† | 6 |  Nicholas Latifi | Williams-Mercedes | 47 | Ulosajovauriot | 18 |  |
| Kesk. | 47 |  Mick Schumacher | Haas-Ferrari | 32 | Hydrauliikka | 14 |  |
Nopein kierros: Lando Norris (McLaren-Mercedes) 1.37,423 (kierroksella 39).
Lähteet:
Nicholas Latifi keskeytti mutta ajoi yli 90 % kilpailupituudesta ja sai tuloksen.
Lance Stroll sai 10 sekunnin aikarangaistuksen kolaroinnistaan Pierre Gaslyn kanssa, mutta rangaistus ei vaikuttanut hänen sijoitukseensa.
Tulokset > Sijoitukset kilpailun jälkeen

Huom!: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.
Muuta

Max Verstappen sai Italian osakilpailusta kolmen lähtöruudun rangaistuksen Venäjän osakilpailuun, mutta voimayksikön vaihtamisen vuoksi hän lähti kilpailuun viimeisestä lähtöruudusta.
Ennen osakilpailun alkua tuomaristo julkisti ohjeet kuljettajille, missä kohtaa rataa he saisivat harjoitella kilpailulähtöjä, jotta Lewis Hamiltonin edellisellä kaudella saamat rangaistustilanteet eivät toistuisi epäselvien sääntötulkintojen vuoksi.
Kolmannet vapaat harjoitukset peruttiin sadekelin vuoksi.
Valtteri Bottas, Charles Leclerc ja Nicholas Latifi lähtivät Verstappenin tavoin kilpailuun viimeisistä lähtöruuduista, koska myös heidän voimayksikköihinsä vaihdettiin uusia osia.
Lando Norrisin ensimmäinen paalupaikka.
McLaren-talli sai ensimmäisen paalupaikan sitten vuoden 2012 Brasilian Grand Prix’n.
Lewis Hamiltonin 100. osakilpailuvoitto.
Vuosaaren VPK

Vuosaaren VPK:n logo.
Vuosaaren VPK:n asema.
Vuosaaren vapaaehtoinen palokunta ry on vuonna 1996 perustettu vapaaehtoinen palokunta. Se toimii Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen tukena kaupungin kanssa tehdyn palokuntasopimuksen mukaisesti. VPK teki sopimuksen pelastuslaitoksen kanssa vuonna 1999.
Vuosaaren VPK irtisanoi sammutussopimuksensa 2009 ja solmi 2010 uuden sopimuksen, jossa se erikoistui pelkästään venetoimintaan. Vuonna 2019 sopimukseen lisättiin sammutusyksikkö HE641. Verrattuna valtaosaan helsinkiläisistä sopimuspalokunnista Vuosaaren VPK on erikoistunut merelliseen toimintaan. VPK:n osoite on Kaivonkatsojantie 14. Aseman numero on 64.
Osastot

Vuosaaren VPK:lla on neljä osastoa: miehistöosasto, nuoriso-osasto, naisosasto ja turvallisuusviestintäosasto.
Miehistöosasto
Hälytystoimintaan pääsee mukaan palomiesharjoittelijaksi 16-vuotiaana ja varsinaiseen hälytystoimintaan 18-vuotiaana suoritettuaan kuntotestit ja vähintään sammutustyökurssin. Osasto operoi yksiköitä HE641 (sammutusyksikkö) ja RHE648 (vene).
Nuoriso-osasto
Nuoriso-osasto aloitti toimintansa vuonna 2006 ja jäi kahden vuoden tauolle vuonna 2008. Osastoon pääsevät mukaan 10–16-vuotiaat nuoret. Harjoitusiltoina harjoitellaan palomiestaitoja ja opitaan esimerkiksi ensiapua, alkusammutusta, pelastautumista ja hälyttämistä.
Naisosasto
Palokuntanaisilla on oma koulutusjärjestelmä. Siellä he voivat suorittaa naistoiminnalle tarkoitettuja kursseja. Palokunnan naisosasto kokoontuu joka perjantai.
Naisosasto tukee VPK:n toimintaa varainkeruulla, tapahtumilla ja kanttiinin ylläpitämisellä.
Turvallisuusviestintäosasto
Osasto tarjoaa turvallisuuskoulutusta luentojen ja alkusammutusharjoituksien muodossa.
Kalusto > Asemalla päivystävät yksiköt

| --- | --- |

Yksikkötunnus: Tyyppi
R HE 641: Sammutusyksikkö
R HE 647: Miehistönkuljetusyksikkö
R HE 648: Vene
Venäjän maantiede

| Venäjän maantiede |
| --- | --- |
 Venäjä lähialueineen kartalla
Maanosa:  Aasia ja Eurooppa
Naapurimaat:  Norja, Suomi, Viro, Latvia, Liettua, Puola, Valko-Venäjä, Ukraina, Georgia, Azerbaidžan, Kazakstan, Kiina, Mongolia, Pohjois-Korea
Tilastot
Pinta-ala:  17 098 242 km²
 – Sisävesi:  720 500 km² (4,2 %)
Ennätykset
Korkein kohta:  Elbrus, 5 633 m
Matalin kohta:  Kaspianmeri, −28 m
Pisin joki:  Jenisei-Angara, 5 940 km
Suurin järvi:  Kaspianmeri, 374 000 km²
Luonnonvarat
Luonnonvarat:  maaöljy, maakaasu, kivihiili ja monet merkittävät mineraalit sekä puutavara
Ympäristöongelmat
Ympäristöongelmat:  saasteet, metsäkato, eroosio
Venäjän maantiede on maan suuren koon takia monipuolista. Venäjän pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa neliökilometriä, ja se onkin pinta-alaltaan maailman suurin valtio. Se käsittää ison osan Itä-Eurooppaa ja Pohjois-Aasiaa. Venäjän voidaan jakaa topografisesti matalaan länsiosaan ja vuoristoiseen itäosaan. Venäjään kuuluu monia laajoja yksittäisiä alueita, kuten maailman suurimpiin kuuluva alankoalue Itä-Euroopan tasanko ja Keski-Siperian ylänkö. Monet Venäjän pisimmistä joista sijaitsevat Siperiassa ja laskevat Pohjoiseen jäämereen, mutta Länsi-Venäjällä on Euroopan pisin joki Volga, joka laskee Kaspianmereen. Venäjän merkittävin järvi on syvä Baikaljärvi, jossa on peräti 20 prosenttia maailman sulasta makeasta vedestä.
Suurimassa osassa Venäjää vaikuttaa mannerilmasto ja vuodenaikojen väliset lämpötilanvaihtelut ovat suuria. Talvella sataa lunta käytännössä koko maassa. Koillis-Siperiassa sijaitsee pohjoisen pallonpuoliskon kylmyysnapa, ja esimerkiksi Verhojanskin kaupungissa tammikuun keskilämpötila voi olla −50 °C. Venäjän sademäärät ovat koko maassa joko vähäisiä tai kohtuullisia.
Venäjällä on viisi kasvillisuusvyöhykettä, ja niistä laajimmat ovat tundra, maailman suurin yhtenäinen metsä taiga ja seka- ja lehtimetsien vyöhyke. Lisäksi Jäämeren saarilla on kylmyysaavikoita ja Kazakstanin rajalla aroja. Venäjän eläimistö on monimuotoinen, ja monesti sitä kuvataan suurilla nisäkkäillä. Karhu onkin Venäjän symboli.
Sijainti ja kulttuurimaantiede

Geodeettista viivaa pitkin Venäjän kaksi kauimpana toisistaan olevaa pistettä ovat noin 8 000 kilometrin matkan päässä toisistaan. Näistä läntisin piste sijaitsee Puolan rajalla olevalla niemellä, joka erottaa Gdanskinlahden Veikselinhaffista; itäisin piste sijaitsee Kuriilien saarilla, muutaman kilometrin päässä Japanin Hokkaidōsta. Samalla leveyspiirillä pysyen Venäjän suurin leveys on 6 600 kilometriä. Tällöin läntisin piste on sama niemi Puolan rajalla ja itäisin Diomedesaarilla Alaskan lähellä.selvennä Venäjän federaatio levittäytyy yhdeksälle aikavyöhykkeelle.
Venäjän pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa neliökilometriä. Se käsittääkin noin kahdeksasosan Maan asutuista alueista. Venäjällä on neljätoista rajanaapuria ja maarajaa 57 792 kilometriä. Sen rajanaapureista Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Ukraina, Georgia, Azerbaidžan ja Kazakstan ovat entisiä Neuvostoliiton tasavaltoja. Venäjän muut rajanaapurit ovat Norja, Suomi, Puola, Mongolia, Kiina ja Pohjois-Korea.
Venäjällä on 12 miljoonakaupunkia, ja maan suurin kaupunki on pääkaupunki Moskova, missä asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan noin 11,5 miljoonaa ihmistä. Toinen yli kahden miljoonan asukkaan kaupunki oli Pietari, missä asui 4,8 miljoonaa ihmistä. Muut miljoonakaupungit suuruusjärjestyksessä olivat Novosibirsk, Jekaterinburg, Nižni Novgorod, Samara, Omsk, Kazan, Tšeljabinsk, Rostov-na-Donu, Ufa ja Volgograd. Kaikkiaan 91 kaupungissa oli vähintään 100 000 asukasta.
Venäjän alueella on 10 prosenttia maailman viljelykelpoisesta maasta.
Ilmasto

Venäjän ilmaston muotoutumisen taustalla on useampia tekijöitä. Maan valtava koko sekä monien alueiden etäisyys merestä tarkoittavat, että dominoivana ilmastotyyppinä on mannerilmasto, joka vallitsee sekä Euroopan että Aasian puoleisella Venäjällä lukuun ottamatta tundra-alueita ja maan kaakkoisnurkkaa. Etelän vuoret estävät lämpimien ilmamassojen tulon Intian valtamereltä ja lännen sekä pohjoisen arot tekevät maan avoimeksi arktisen alueen ja Atlantin vaikutuksille.
Lähes koko Venäjän alueella on erotettavissa vain kaksi vuoden aikaa: talvi ja kesä. Kevät ja syksy ovat yleensä lyhyitä välikausia hyvin matalan ja hyvin korkean lämpötilan kausien välissä. Talvisin Euraasian jäähtynyt maa-alue aiheuttaa laajan korkeapaineen alueen Venäjän sisämaahan. Tämän seurauksena talvisin tuulet puhaltavat Venäjän Euroopanpuoleisessa osassa kaakosta, Siperiassa etelästä ja Tyynenmeren rannikolla luoteesta. Kesällä tilanne kääntyy päälaelleen, kun sama maa-alue puolestaan lämpiää.
Kylmin kuu on tammikuu (meren rannoilla helmikuu), lämpimin on yleensä heinäkuu. Talvisin lämpötilaero pohjoisen ja etelän välillä on varsinkin Siperiassa pieni. Sen sijaan saman leveysasteen lämpötilat muuttuvat huomattavasti kuljettaessa kohti Koillis-Siperian kylmyysnapaa. Tammikuun keskilämpötila Pietarissa on −8 °C, Turuhanskissa Länsi-Siperian alangolla −27 °C, Jakutskissa −43 °C ja Verhojanskissa −50 °C. Sen sijaan lämpötilaero Jäämereltä Mongolian rajalle on vain muutama aste. Kesällä lämpötilaerot pohjoisen ja etelän välillä ovat suuremmat. Jäämeren saarilla heinäkuun keskilämpötila on vain pari astetta plussalla, kun maan etelärajalla keskilämpötila on noin 20 °C. Lämpötilaerot vuodenaikojen välillä voi olla huomattavia, sillä Verhojanskissa korkein mitattu lämpötila on 38 asteen paikkeilla ja talvella lämpötila voi laskea jopa −71 asteeseen.
Koska merivirrat eivät pääse juurikaan vaikuttamaan Venäjän ilmastoon, maan sadanta on vähäistä tai kohtuullista. Euroopan alangoilla ja Länsi-Siperiassa sademäärät pienenävät mentäessä luoteesta kaakkoon. Sademäärä pysyy koko alueella 600 millimetrin alapuolella ja on pienimmillään noin 200 millimetriä Kazakstanin rajalla. Itä-Siperiassa sadanta on maksimissaan noin 400 millimetriä ja Jäämeren rannikolla vain noin 125 millimetriä. Maan kosteimmat alueet ovat Kaukasuksella ja Tyynenmeren rannikolla. Vladivostokissa sataa noin 600 millimetriä vuodessa, ja kesämonsuunin vaikutus on merkittävä. Lunta sataa koko maassa, ja Siperiassa lumipeite voi olla maassa jopa 250 päivää vuodesta. Euroopanpuoleisilla alueilla lumi on maassa keskimäärin 40–200 päivää.
Luonto > Kasvillisuus

Venäjällä on viisi kasvillisuusvyöhykettä. Jäämeren saarilla on kylmyysaavikoita. Mannerosien pohjoisosissa on tundraa. Se muuttuu etelään mentäessä ensiksi taigaksi sitten seka- ja lehtimetsäksi ja lopulta aroksi.
Tundra peittää Venäjän alasta noin kymmenen prosenttia ja se leviää jatkuvana vyöhykkeenä Suomen rajalta Beringinsalmelle ja sieltä etelään Tyynenmeren rannikolle Kamtšatkan niemimaan pohjoisosiin. Euroopan tasangoilla tundraa on vain ohuena kaistaleena Jäämeren rannikolla, mutta Siperiassa vyöhykkeen leveys on jopa 500 kilometriä. Tundrassa voi erottaa kolme eri vyöhykettä, sammalia ja jäkäliä kasvava arktinen tundra, vaivaiskoivuja ja matalia pajuja kasvava pensastundra ja koivuja, lehtikuusia ja kuusia kasvava puutundra.
Taiga on maailman suurin yhtenäinen metsäalue. Venäjällä on maailman suurimmat metsävarat, joiden ansiosta se tunnetaan ”Euroopan keuhkoina”. Vain Amazonin sademetsät sitovat niitä enemmän hiilidioksidia, joten Venäjän metsistä tulee paljon happea Euroopan lisäksi koko maailmalle. Taiga ulottuu paksuna vyöhykkeenä Suomen rajalta Verhojanskvuoristolle koillisessa ja etelässä jopa Baikaljärven etelärannalle. Lisäksi taiga ulottuu yksittäisinä alueina myös laajemmalla, kuten Uralvuoriston eteläosiin ja Amurin jokilaaksoon Kiinan rajalle. Taiga voidaan jakaa Jenisen erottamaan läntiseen ja itäiseen alueeseen. Läntisessä osassa kasvaa kosteilla alueilla kuusia ja pihtoja kuivimmilla alueilla pensaikkoja, ruohikkoja ja mäntyjä. Itäisessä osassa kasvaa myös samoja lajeja, mutta lehtikuuset ovat kuitenkin hallitsevia. Havumetsä ei kuitenkaan ole aivan yhtäjaksoista, sillä seassa kasvaa myös koivuja, leppiä ja pajuja.
Havumetsä muuttuu etelään mentäessä hiljalleen sekametsäksi ja lopulta lehtimetsiksi. Seka- ja lehtimetsien vyöhyke on laajimmillaan Venäjän länsirajalla, ja se kapenee Uralin suuntaan. Uralin itäpuolella Altaille asti kapea lehtimetsävyöhyke erottaa taigan metsäarosta. Tammet ja kuuset ovat päälajeja, mutta vyöhykkeellä kasvaa myös saarnia, haapoja, koivuja, jalavia, valkopyökkejä, vaahteroita ja mäntyjä.
Metsä muuttuu vaiheittain aroksi, joka kulkee laajana Euraasian aroalueena Euroopasta Aasiaan. Tästä on Venäjällä lopulta vain hyvin pieni alue Kaukasuksella ja Volgan alajuoksulla. Lisäksi Siperian vuoristojen laaksoissa on erillisiä aroja. Metsä vaihettuu metsäaroksi ja lopulta aroksi, jolla kasvaa enää vain ruohoja.
Luonto > Eläimistö

Venäjän eläimistö on monimuotoinen, ja siihen vaikuttaa myös kasvillisuusvyöhykkeiden erilaisuus. Venäjän monimuotoista luontoa kuvaavat sen suuret nisäkkäät, ja karhua pidetäänkin koko kansakunnan symbolina.
Tundra on tunnettu laajoista villipeuralaumoistaan. Lisäksi tundran päälajeihin kuuluvat naali, sopulit, tunturipöllö ja riekot. Taigalla elää useita turkiseläimiä, kuten näätäeläimiä, oravia ja kettuja. Lisäksi taigaeläimiin kuuluvat monet hirvieläimet, karhu, piisami ja susi. Seka- ja lehtimetsät ovat melkein kaikki kaadettu, joten alueen eläimistökin on niukkaa. Tällaisten metsien eläimiä ovat kuitenkin metsäkauris, susi, kettu ja oravat. Arojen tyypillisimpiä nisäkkäitä ovat monet jyrsijät, kuten murmelit. Yleisimpiä lintuja ovat trapit, kotkat, tuulihaukka, kiurut ja peltopyy.
Suurpetoja uhkaa niiden saaliseläinten ylimetsästys, elinympäristöjen menetys ja salametsästys turkisten tai kiinalaisen lääketieteen takia. Nykyisin erityisen suojelun tarpeessa ovat siperiantiikeri, amurinleopardi, lumileopardi, vihersampi, goraali, kuningasmerikotka, amurinkoskelo ja äyriäishuuhkaja.
Ympäristönsuojelu

Venäjällä on 23 Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta ja 40 Unescon biosfäärialuetta.
Monien vesistöjen laatua heikentää se, että teollisuuslaitokset ja kaupungit päästävät jätevesiään vajavaisesti puhdistettuina vesistöihin. Suomessa kuuluisaksi on tullut Pietarin kaupunki, joka päästää edelleen osan jätevesistään käsittelemättöminä Suomenlahteen, vaikka vedenpuhdistamoja onkin rakennettu kansainvälisenä yhteistyönä 1990- ja 2000-lukujen ajan. Muita ympäristöongelmia ovat muun muassa Kuolan ja Uralin alueen ydinjätteet sekä metallisulattojen päästöt. Paikallisesti ongelmat voivat olla erittäin pahoja, ja monet maailman saastuneimpina pidetyistä paikoista sijaitsevat Venäjällä. Vaikka ympäristönsuojelusäädökset ovat jo 1960-luvulta olleet erittäin tiukkoja, ei niitä noudateta eikä valvota. Ympäristön suojelusta vastaa maan luonnonvaraministeriö, jonka toisena tehtävänä on Venäjän luonnonvarojen mahdollisimman tehokas hyödyntäminen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän maantiede Wikimedia Commonsissa
Hiipinätuntureita talvella.
Itä-Euroopan tasankoa lähellä Možaiskia.
Koillis-Siperiaa.
Kljutševskaja sopka Kamtšatkan niemimaalla.
Joki Uralilla
Baikaljärven rantaa
Moskovan kaupunkialuetta.
Auringonlasku talvisessa Kuznetsk Alataun vuoristossa.
Venäjän kasvillisuusvyöhykkeet.
  kylmyysaavikko
  tundra
  alppiniitty
  taiga
  vuoristometsä
  lehtimetsä
  lauhkea aro
  kuiva-aro
Koivumetsää Novosibirskin lähellä.
Suorakulma

Puukahvainen suorakulma
Suorakulma on muun muassa puuntyöstössä käytetty apuväline, jolla voidaan mitata tai merkitä suora kulma (90 astetta). Suorakulma koostuu viivaimesta ja siihen tukevasti suoraan kulmaan kiinnitetystä kahvasta.
Vuosaaren vesitorni

| Vuosaaren vesitorni |
| --- | --- |
 Ilmakuvaa Vuosaaresta vuodelta 1968. Vasemmassa alanurkassa näkyy Vuosaaren vesitorni.
Osoite:  Merikorttikuja 4, 00960 Helsinki
Sijainti:  Vuosaari, Helsinki
Koordinaatit:  60°13.00′N, 025°07.76′E
Rakennustyyppi:  vesitorni
Valmistumisvuosi:  1964
Purkuvuosi:  2005
Korkeus:  34 m
Tilavuus:  1 500 m³
 Poistettu vesihuoltokäytöstä 1985. 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vuosaaren vesitorni oli vesitorni Helsingin Vuosaaressa, joka oli käytössä vuoteen 1985 asti. Veden toimituksen lisäksi torni toimi pitkään Vuosaaren maamerkkinä. Korkeus oli 34 metriä ja tilavuus 1500 kuutiometriä. Vesitorni poistettiin käytöstä vuonna 1985, ja se purettiin syyskuussa 2005. Nyt paikalla sijaitsee kaksi kerrostaloa. Tontin lähellä sijaitsee Vuosaari-lehden toimitus.
Historia

Vuosaaren vesitorni rakennettiin vuosina 1962–1964 Keski-Vuosaaren korkeimmalle kalliolle. Tornin korkeus oli 34 metriä ja tilavuus 1 500 kuutiometriä. Vesitorni poistui alkuperäisestä käytöstä vuonna 1985, jolloin Vuosaaren vesijohtoverkosto kytkettiin Myllypuron painepiiriin.
Tornin vesisäilö on ollut jo tyhjä vuodesta 1985 ja virallisesti se poistettiin käytöstä 1990-luvun alussa. Vesitornia on esitetty muutettavaksi kiipeilykeskukseksi ja erilaisiksi asuinrakennuksiksi. Vuonna 2002 kuitenkin esitettiin vesitornin purkamista tai muuttamista asuinkäyttöön. Lopulta paikalle päätettiin rakentaa kaksi viisikerroksista taloa.
Vesitornin purkutyö alkoi syyskuun lopulla 2005, ja työ kesti lokakuun 2005 loppuun. Kerrostalojen rakentaminen alkoi kesällä 2006.