stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Itämaan tietäjät
Myöhemmät legendat

Tarinaa on kristittyjen keskuudessa muunneltu runsaasti. Vanhoissa seinämaalauksissa tietäjien lukumäärä vaihtelee kahden ja kahdeksan välillä. Perinteinen lukumäärä kolme näyttää tulleen Raamatussa mainittujen erilaisten lahjojen lukumäärästä. Varsinkin katolisen kirkon piirissä heidän on yleisesti uskottu olleen kuninkaita, ja sen mukaisesti puhutaankin yleisesti kolmesta kuninkaasta. Tällä nimellä heidät yleisesti tunnetaan protestanttisissakin maissa, vaikka protestanttiset kirkot puhuvatkin mieluummin itämaan viisaista tietäjistä.
Tietäjien nimiä ei mainita Raamatussa. Syyriassa on kuitenkin jo vanhoista ajoista uskottu, että he olivat Larvandad, Hormisdad ja Gushnasaph. Länsimaissa vakiintui 700-luvulla käsitys, että heidän nimensä olisivat olleet Caspar, Melchior ja Balthasar. Nimet vaihtelevat eri kulttuureissa: esimerkiksi Etiopiassa kuninkaiden uskotaan olleen Hor, Basanater ja Karsudan. Syyrialaiset nimet ovat alkuperältään ilmeisesti persialaisia toisin kuin länsimaiset, joilla ei ole mitään erityistä merkitystälähde?.
Kolmen kuninkaan pyhäinjäännöslipas Kölnin tuomiokirkossa sisältää perimätiedon mukaan itämaan tietäjien luita. Ne löysi Pyhä Helena pyhiinvaellusmatkallaan Palestiinaan. Hän vei jäännökset Konstantinopolin Hagia Sofia -kirkkoon, josta ne siirrettiin Milanoon ennen päätymistään Kölniin vuonna 1164.
Iranilaisen tradition mukaan tietäjät olivat kotoisin Savehin kaupungista Persiasta ja heidät on haudattu sinne.
Italiassa tarinaa itämaan tietäjistä on täydennetty kertomuksella loppiaisnoita Befanasta. Hän oli liian kiireinen lähteäkseen kolmen viisaan miehen mukana kunnioittamaan Jeesuksen syntymää, mutta lupaa tavata nämä paluumatkalla. Kun Itämaan tietäjät vaihtoivat reittiään, noita oli tuomittu odottamaan heitä ikuisesti.
Perinteitä

Loppiainen vietetään tammikuun kuudentena päivänä, ja se on läntisissä kirkkokunnissa itämaan tietäjien juhla. Ensimmäisinä vuosisatoina kristinuskon historiassa loppiainen oli jouluakin tärkeämpi juhlapäivä. Nykyään sitä pidetään joulunajan päätöspäivänä.
Erityisesti Espanjassa ja muilla espanjan- sekä katalaaninkielisillä alueilla kolmen viisaan miehen (espanja: los Reyes Magos, katalaani: els Reis Mags d'Orient) juhla on tärkeä, sillä tietäjät kameleineen toimivat siellä joulupukin vastineena, joille lapset lähettävät kirjeitä. Yöllä tietäjät tulevat taianomaisesti idästä tuomaan lahjoja. Joillakin alueilla lapset valmistavat tietäjille ja kameleille ruokaa ja juomaa virkistäytymistä varten. Espanjankielisissä kaupungeissa järjestetään loppiaisaattona kulkueita, joissa kuninkaat ja heidän palvelijansa heittävät lapsille karamelleja. Nykyään tämä perinne elää sulassa sovussa joulupukin (espanja: Papá Noel, katalaani: Tió de Nadal) kanssa.
Kataloniassa on vielä tämän lisäksi erityisiä itämaan tietäjiin liittyviä tapoja; osa paikallisia, osa laajemmalle levinneitä. Kolmen kuninkaan kulkueen Alcoissa, Valenciassa väitetään olevan maailman vanhimman. Näissä kulkueissa tietäjät jakavat lapsille pieniä lahjoja. Melchioria pidetään kolmikosta nuorimpana, ja hän jakaa lapsille koruja ja muuta rihkamaa. Kataloniassa hänellä on kuitenkin usein pitkä valkoinen parta, joka on Jeesuksen rangaistus nuoruudellaan ja voimakkuudellaan kerskuneelle Melchiorille. Melchiorin lisäksi Caspar on vaaleaihoinen mutta ruskeahiuksinen, hän tuo lapsille leluja. Balthasar on tummaihoinen ja pukeutunut kuin arabi. Hänen tehtäväkseen jää antaa hiilikimpale tuhmille lapsille.lähde?
Italiassa loppiaisnoita Befana täyttää lasten sukat lahjoilla loppiaisaattona. Befana laskeutuu koteihin savupiipusta.
Suomessa Tiernapoika-laulunäytelmä on erityinen kolmen kuninkaan muistoa vaaliva perinne.
Tietäjät lahjoineen, usein kameleineenkin ovat osa jouluseimeä. Seimiasetelmissa tietäjät voivat saada hahmonsa paikallisesta kulttuurista.
Symboliikka

Neitsyt Marian kuvatyypit
Annunziata * Apokalyptinen madonna * Conceptio immaculata * Itämaan tietäjät * Maestà * Marian taivaaseenottaminen * Mater dolorosa * Pietà * Sacra conversazione *  Suojaviittamadonna
Kristillisessä taiteessa itämaan tietäjät ovat suosittu aihe. Yleensä esitetään joko heidän matkansa tähteä seuraten tai tilanne, jossa he antavat lahjoja Jeesus-lapselle (niin sanottu kuninkaiden kumarrus -aihe). Beetlehemin tähti piirretään usein pyrstöllisenä komeettana. Usein heidät kuvataan erilaisissa joulukoristeissa ja seimiasetelmissa sekä monissa joululauluissa, joista Suomessakin tunnetuin on ranskalainen Kolmen kuninkaan marssi. Myös tiernapoikanäytelmän laulut ovat varsin tunnettuja.
Taiteessa tietäjät symboloivat usein miehen kolmea ikäkautta, jolloin heidät esitetään nuorukaisena, aikuisena miehenä ja vanhuksena. Esimerkiksi Beda Venerabiliksen mukaan Kaspar oli nuori mies, Melchior vanhus ja Balthasar keski-ikäinen. Joskus he kuvaavat myös 1300-luvulla tunnettuja kolmea manteretta: Eurooppaa, Aasiaa ja Afrikkaa. Tällöin Casparilla on itämaisia piirteitä, Melchior on vaalea ja Balthasar tummaihoinen, kuten Tiernapoikien Murjaanien kuningaskin.
Tietäjien tunnuksena etenkin Keski-Euroopassa käytetään kolmea kuninkaan kruunua, josta Ruotsin kuningas Albrekt Mecklenburgilainen kopioi sen itselleen Ruotsin vaakunaksi.
Tietäjät kirjallisuudessa

Michel Tournierin romaani Kolmen kuninkaan kumarrus (1980) kertoo Itämaan tietäjistä ja erityisesti neljännestä tietäjästä, joka ei ehtinyt Betlehemin seimen ääreen.
Tietäjät esiintyvät myös Lew Wallacen romaanissa Ben Hur (1880), jossa Balthasar on egyptiläinen, Melchior hindu ja Caspar kreikkalainen.
Kirjallisuutta

Martikainen, Jouko: Idän tietäjät.  Perussanoma, 2016.  ISBN 9789518887921
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Itämaan tietäjät Wikimedia Commonsissa
Betlehemin tähdestä ja itämaan tietäjistä.
Forsius, Arno: Itämaan tietäjät ja heidän lahjansa Jeesus-lapselle (Arkistoitu – Internet Archive).
| n k Joulu |
| --- | --- |
 Pikkujoulu  Adventti  Lucian päivä  Jouluaatto  Tapaninpäivä  Viattomien lasten päivä  Uudenvuodenpäivä  Nuutinpäivä  Kynttilänpäivä 
Kristillinen joulu:  Itämaan tietäjät Kuninkaiden kumarrus  Paimenten kumarrus  Adventti  Gabriel  Jouluevankeliumi  Betlehem  Loppiainen  Herodes  Jeesus  Joosef  Maria  Betlehemin lastenmurha Pako Egyptiin  Jeesuksen syntymä  Jouluseimi  Betlehemin tähti 
Kansanperinne:  Joulumuori  Joulupukki  Korvatunturi  Lucia  Lumityttö  Pyhä Nikolaos  Pakkasukko  Tiernapojat  Tonttu 
Perinteet:  Adventtikynttilät  Adventtitähti Herrnhutin tähti  Jouluaamun jumalanpalvelus  Jouluelokuva  Jouluevankeliumi  Jouluhartaus  Jouluikkuna  Joulukalenteri  Joulukirkko  Joulukonsertit  Joulukoriste  Joulukortti  Joulukuusi  Joulukynttelikkö  Joululahja  Joululehti  Joululyhde  Joulumarkkinat  Joulumusiikki  Joulunäytelmä  Joulupaita  Joulupostimerkki  Joulupyramidi  Joulupöytä  Joulurauha  Joulurukous  Jouluseimi  Jouluseppele  Joulusukka  Joulutähti  Jouluvalot  Jouluvalvojaiset  Jouluyön messu  Mantelilahja  Nuuttipukki  Olkipukki  Tapanin tanssit  Tuomaanristi  Usko, toivo ja rakkaus 
Ruoka ja juoma:  Glögi  Hedelmäkakku  Kahvikakku  Lipeäkala  Joulukinkku  Jouluolut  Jouluruoka  Joulutorttu  Jouluvanukas  Julmust  Kaakaojuoma  Munatoti  Pavlova  Piparkakku  Riisipuuro  Smörgåsbord 
Musiikki:  Joululaulu Luettelo joululauluista  Laula kanssamme  Kauneimmat joululaulut  Maa on niin kaunis  Laulukirjat Piae Cantiones  Suuri joululaulukirja 
Eri maissa:  Alankomaat  Brasilia  Britannia  Islanti  Italia  Norja  Japani  Kanada  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Suomi  Sveitsi  Tanska  Ukraina  Yhdysvallat 
Itämaan viisaat Basilika Sant'Apollinare Nuovossa, Ravennassa.
Vicente Gil, Adoração dos Magos, noin 1498–1518.
Itämaan tietäjät ottavat lapsia ja näiden kirjeitä vastaan espanjalaisessa kauppakeskuksessa.
Giotto di Bondonen fresko Kuninkaiden kumarrus noin vuodelta 1306 Scrovegnin kappelissa Padovassa.
Coenin veljesten Valtapeli

| Coenin veljesten Valtapeli> The Hudsucker Proxy |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Joel Coen
Käsikirjoittaja:   Joel Coen  Ethan Coen  Sam Raimi 
Tuottaja:  Joel Coen Ethan Coen
Säveltäjä:  Carter Burwell
Kuvaaja:  Roger Deakins
Leikkaaja:  Thom Noble
Tuotantosuunnittelija:  Dennis Gassner
Pukusuunnittelija:  Richard Hornung
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:   PolyGram Filmed Entertainment  Silver Pictures 
Levittäjä:  Warner Bros. Netflix
Ensi-ilta:  1994, Suomessa 1995
Kesto:  111 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Coenin veljesten Valtapeli (tv-esityksessä Valtapeli, The Hudsucker Proxy) on Joel Coenin ohjaama sekä yhdessä Ethan Coenin ja Sam Raimin kanssa käsikirjoittama, liike-elämään sijoittuva musta fantasiakomedia vuodelta 1994. Coenin veljesten ensimmäisessä ison budjetin elokuvassa pääosia näyttelevät Tim Robbins, Jennifer Jason Leigh, Paul Newman ja Charles Durning.
Juoni

Elokuvan tapahtumat sijoittuvat joulukuuhun 1958. Keskilännen bisnesopistosta juuri valmistunut Norville Barnes saapuu bussilla New Yorkiin ja saa sisälähetin paikan suuresta Hudsucker Industries -kulutustavarayhtiöstä. Hän haluaa esitellä toimitusjohtaja Sidney J. Mussburgerille uuden leluideansa. Samoihin aikoihin yhtiön omistaja ja hallituksen puheenjohtaja Waring Hudsucker tekee itsemurhan hyppäämällä ikkunasta yhtiön pilvenpiirtäjän 44. kerroksessa. Toimitusjohtaja Mussburger näkee tässä tilaisuuden vallata yhtiön osakkeet itselleen nimittämällä tomppeli Barnes yhtiön johtoon ja odottelemalla osakekurssin laskua. Asiat eivät kuitenkaan etene hänen suunnitelmiensa mukaan, sillä Barnesin leluidea, hulavanne, osoittautuukin kaikkien aikojen menestykseksi kautta maailman. Uutisnälkäinen reportteri Amy Archer saa vihiä Mussburgerin juonitteluista. Itsemurhan tehnyt Waring Hudsucker ilmestyy pääjohtajaksi ylenneelle Barnesille enkelin hahmossa ja selviää, että hän on ennen kuolemaansa testamentannut yhtiön kaikki osakkeet seuraavalle pääjohtajalle, kuka hän olisikaan – siis Norville Barnesille.
Tuotanto

Valtapelin käsikirjoitus syntyi jo 1980-luvun alkupuolella Coenin veljesten ja heidän ystävänsä, kauhuelokuvistaan tunnetun Sam Raimin yhteistyönä. Veljekset aloittivat kuitenkin uransa pienimuotoisemmilla elokuvilla kuten Arizona Baby ja Barton Fink ja palasivat kallista tuotantoa vaativaan Hudsucker Proxyyn vasta saatuaan mainetta.
Valtapelissä viitataan moniin 1900-luvun puolenvälin screwballkomedioihin ja niiden ohjaajien tyyleihin; heitä ovat etenkin Howard Hawks, Preston Sturges ja Frank Capra. Jennifer Jason Leigh’n näyttelemä reportterihahmo on pastissi komedian Meidän vastaeronneiden kesken (1940) naistoimittajasta (Rosalind Russell) ja sisältää myös piirteitä monista Katharine Hepburnin elokuvarooleista. Juonittelevassa toimitusjohtajahahmossa on piirteitä elokuvan Menestyksen huuma (1957) päähahmosta, jota näyttelee Burt Lancaster.
Valtapelin ääniraidalla soi monessa kohdin Aram Hatšaturjanin musiikki, muun muassa Sapelitanssi baletista Gajane sekä Spartacuksen ja Frygian adagio baletista Spartacus.
Elokuvaa varten rakennettiin suurikokoisia pienoismalleja Manhattanin pilvenpiirtäjistä. Samoja pienoismalleja käytettiin myöhemmin uudelleen elokuvissa The Shadow – Varjo ja Vauva vapaalla.
Vastaanotto

Coenin veljesten Valtapeli sai ristiriitaisia arvosteluja ja surkean kaupallisen menestyksen: se toi lipputuloina vain 3 miljoonaa dollaria tuotantoon käytetystä 25 miljoonasta. Elokuva kilpaili Cannesin Kultaisesta palmusta ja toi muissa katselmuksissa joitakin palkintoja etenkin kuvauksestaan (Roger Deakins).
Kriitikot kiittivät etenkin Valtapelin visuaalista ilmettä, joka perustuu pystysuorien linjojen (pilvenpiirtäjät, putoaminen) ja ympyrämuotojen (hulavanne, tornitalon kello) kontrastiin. Elokuvaa kritisoitiin muun muassa tyylillisestä sekavuudesta sekä katsojalle vaikeasta samastumisesta outoon tarinaan ja sarjakuvamaisiin päähahmoihin.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Tim Robbins  | … |  Norville Barnes   |
|  Jennifer Jason Leigh  | … |  reportteri Amy Archer   |
|  Paul Newman  | … |  Sidney J. Mussburger   |
|  Charles Durning  | … |  Waring Hudsucker   |
|  Bill Cobbs  | … |  Moses   |
|  John Mahoney  | … |  päätoimittaja Al   |
|  Jim True  | … |  hissipoika Buzz   |
|  Harry Bugin  | … |  talonmies Aloysius   |
|  Steve Buscemi  | … |  baarimikko   |
|  Bruce Campbell  | … |  toimittaja Smitty   |
|  Peter Gallagher  | … |  Vic Tenetta   |
|  Anna Nicole Smith  | … |  Za-Za   |
|  John Goodman  | … |  uutistenlukijan ääni   |
Katalaani

| Katalaani |
| --- | --- |
 Katalaanin puhuma-alueet
Oma nimi:  català
Tiedot
Alue:   Espanja   Ranska   Andorra   Italia (Alghero)
Virallinen kieli:   Andorra Espanjan itsehallintoalueet:   Katalonia  Valencia  Baleaarit
Puhujia:  7–10 miljoonaa, toisena kielenä 5 miljoonaa lisäkäyttäjää
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Institut d'Estudis Catalans (Katolonia)  Acadèmia Valenciana de la Llengua (Valencia)
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  itaaliset kielet – romaaniset kielet – länsiromaaniset kielet – galloromaaniset kielet – oksitaanoromaaniset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  ca
ISO 639-2:  cat
ISO 639-3:  cat
 Ohje 
Puhuttua katalaania
Katalaani (omakielinen nimi: català) on indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan etenkin Espanjaan kuuluvassa Kataloniassa, jossain määrin muualla Itä-Espanjassa Valenciaan saakka, Ranskassa pienellä raja-alueella (joskin katalaani kuuluu samaan murteeseen kuin koko oksitaania puhunut Etelä-Ranska), Andorrassa ja Italian Sardiniassa. Katalaaninkielisistä alueista käytetään katalaaniksi mielellään yhteisnimitystä Països Catalans. Katalaani on virallinen kieli alueellisesti Espanjassa Katalonian, Valencian ja Baleaarien itsehallintoalueilla. Se on Andorran valtion virallinen kieli.
Valencian itsehallintoalueen asukkaat kutsuvat omaa kielimuotoaan mielellään nimellä valencià ja mallorcalaiset mallorquì, ja aluehallitukset ovat pyrkineet jossain määrin ohjaamaan näiden kielimuotojen normittamista omiin suuntiinsa saadakseen ne näyttämään eri kieliltä. Kyseessä ovat kuitenkin saman kielen eri murteet, ja niiden erottamispyrkimykset ovat luonteeltaan ennen kaikkea poliittisia. Esimerkiksi vakavasti otettavista valencialaisista ja baleaarilaisista kaunokirjailijoista ehdoton enemmistö kirjoittaa samaa kirjakieltä kuin Katalonian asukkaat, ja paikallisten murteiden muotoja ja sanastoa käytetään ennen kaikkea kirjallisten tarpeiden mukaan, kuten antamaan paikallisväriä.
Historia

Katalaani kehittyi vulgaarilatinasta pitkän ajan kuluessa. Latina saapui Kataloniaan roomalaisten mukana 218 eaa. Murteiden eriytyminen vauhdittui Länsi-Rooman luhistumisen jälkeen vuonna 476. On kuitenkin mahdoton sanoa, missä vaiheessa katalaani eriytyi omaksi kielekseen, sillä kirjoitettu latina säilytti norminsa puhutun kielen muuntumisesta huolimatta. Luultavasti suurimmat muutokset kieli koki 600- ja 700-lukujen aikana. Seuraavien kolmensadan vuoden aikana kehitys alkoi näkyä myös kirjoitetussa kielessä, ja 1100-luvulta on peräisin varhaisin tunnettu kaunokirjallinen teksti les Homilíes d’Organyà. Kieli eli kultakauttaan aina 1400-luvun lopulle, jolloin Aragonian ja Kastilian kuningaskunnat yhdistyivät 1469. Katalaani oli Aragonian kuningaskunnan virallinen kieli. Tällöin katalaani sai lähimmän sukukielensä oksitaanin lisäksi kilpailijakseen kastilian, jota käytetään edelleen: se on Espanjan puhutuin kieli, joka tunnetaan yleisemmin espanjan kielenä. Nimitysten espanja ja kastilia käyttö vaihtelee alueittain sekä myös asiayhteydestä riippuen.
Katalonian hallinnon kieli vaihtui katalaanista kastiliaan vuoden 1716 kansainvälisten sotatoimien jälkeen. Oikeuslaitoksissa katalaani säilytti kuitenkin asemansa vielä pitkään, ja sen käyttö opetuskielenä kiellettiin vasta 1858. Puhuttu kieli säilyi kuitenkin elinvoimaisena sortotoimista huolimatta. Lisäksi katalaaninkielinen kansanrunous eli loistokauttaan juuri tuolloin. Kansallisaate voimistui edelleen 1830-luvulta lähtien, ja aikakaudesta puhutaankin katalonialaisen kirjallisuuden renessanssina. Vuonna 1900 alkoi ilmestyä ensimmäinen sanomalehti La Veu de Catalunya. Vuonna 1931 kieli sai virallisen asemansa takaisin, kuitenkin vain seitsemäksi vuodeksi, sillä se pysyi kiellettynä koko Francon diktatuurin ajan vuodesta 1938 vuoteen 1976. Tuolloin kielestä tuli virallinen myös Valencian ja Baleaarien alueilla. Demokratian palauduttua saattoi alkaa katalaanin hidas normalisointihanke, joka on ollut vaikea, koska kieli oli kielletty hyvin pitkään, mikä ei tosin täysin ollut estänyt katalaaninkielisen kirjallisuuden ilmestymistä diktatuurin aikanakin. Francon ajan jälkeen katalaania on alettu opettaa valtion kouluissa kielikylvyn keinoin. Nykyään katalaania puhuu äidinkielenään noin 7,2 miljoonaa ihmistä, joista 6,89 miljoonaa Espanjassa. Kaksikielisten runsaan määrän vuoksi jotkut lähteet antavat luvuksi jopa 10,5 miljoonaa. Toisena kielenä puhujia on viisi miljoonaa. Katalaani on täten EU:n suurin vähemmistökieli. Kataloniassa kielen käyttö on paikallisten katalaanien ylpeyden aihe.
Murteet

Katalaanin kielen murteet jakautuvat kahteen pääryhmään, itäkatalaaniin ja länsikatalaaniin, jotka puolestaan jaotellaan seuraavasti:
Murteet > Itä-katalaani

baleaari (alue: Baleaarit)
keskikatalaani (yleisin katalaanin murre; alueet: Barcelona, Girona, Tarragona)
Roussillonin murre (alue: Pyreneet)
Murteet > Länsi-katalaani

luoteiskatalaani (alueet: Lleida, Tarragona, Andorra, Franja de Ponent)
Valencian murre (alueet: Alicante, Castellón, Valencia)
Valencialaiset itse usein kutsuvat murrettaan, valenciàa, mieluummin kieleksi kuin murteeksi. Baleaarien, erityisesti Mallorcan katalaania taas usein nimitetään myös nimellä mallorquí.
Äänteet ja kirjaimet

Katalaania kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Äänteet ja kirjaimet > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e |  | o |
| Puoliavoin | ɛ |  | ɔ |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Äänteet ja kirjaimet > Konsonantit

|  | Bilabiaali | Labiodentaali | Dentaali | Alveolaari | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m |  |  | n | ɲ | ŋ |
| Klusiili | p | b |  |  | t | d | c | ɟ | k | g |
| Affrikaatta |  |  | ts | dz | tʃ | dʒ |  |  |
| Frikatiivi |  | f | v | s | z | ʃ | ʒ |  |  |
| Tremulantti |  |  |  | r |  |  |
| Yksitäryinen tremulantti |  |  |  | ɾ |  |  |
| Lateraali |  |  |  | l | ʎ |  |
| Puolivokaali | w |  |  |  | j |  |
Lähde:
Äänteet ja kirjaimet > Ääntäminen

Ääntäminen vaihtelee suuresti eri murteiden välillä. Ne jaetaankin juuri ääntämisen perusteella karkeasti itä- ja länsimurteisiin.
Varsinkin suomalaisesta näkökulmasta katalaanin ääntämissäännöt ovat varsin monimutkaiset. Seuraavassa on esitetty joitakin ääntämisen piirteitä, mutta kattava esitys ei tässä ole mahdollinen.
Kielioppi

Katalaanin kielioppi on romaanisille kielille tyypillinen ja hyvin lähellä espanjaa.
Kielioppi > Artikkelit

Katalaanissa käytetään muiden romaanisten kielten tapaan määräisiä ja epämääräisiä artikkeleita.
Yksikön määräiset artikkelit lyhenevät vokaalin tai h:n edellä muotoon l', mutteivät kuitenkaan puolivokaalisen i:n edellä (el pare, el iode, l'avi). Maskuliinin määräiset artikkelit yhdistyvät prepositioiden kanssa seuraavasti:
|  | a | de | per |
| --- | --- | --- | --- |
| el | al | del | pel |
| els | als | dels | pels |
Preposition ja el-artikkeli eivät kuitenkaan yhdisty vokaaliäänteen edellä (al pare, a l'avi).
Kielioppi > Adjektiivit

Adjektiivit taipuvat luvun ja suvun mukaan. Nelimuotoisilla adjektiiveilla kaikki neljä muotoa ovat erilaiset, kun taas kaksimuotoiset adjektiivit eivät taivu suvun mukaan.
Joidenkin adjektiivien taivutuksessa esiintyy morfofonologisia muutoksia, kuten affrikaatio (boig, boja), n:n häviäminen (pla, plana) ja loppukonsonantin soinnillistuminen (sentit, sentida).
ç-loppuiset adjektiivit taipuvat yksikössä kaksimuotoisten mutta monikossa nelimuotoisten adjektiivien tavoin, eli ne ovat käytännössä kolmimuotoisia:
|  | maskuliini | feminiini |
| --- | --- | --- |
yksikkö: feliç
| monikko | feliços | felices |
Kielioppi > Substantiivit

Substantiivit taipuvat ainoastaan luvun mukaan. Kullakin substantiivilla on suku, maskuliini tai feminiini. Yleensä monikko muodostetaan lisäämällä substantiivin loppun pääte -s (gat → gats). -a-loppuisten feminiinisanojen monikon pääte on kuitenkin -es (gata → gates). Jos sana loppuu -ga, -ca, -gua, -qua, -ça tai -ja, monikon pääte on -gues, -ques, -gües, -qües, -ces tai -ges. Tämä tehdään täysin oikeinkirjoituksellisista syistä eikä vaikuta ääntämiseen. Jos sana loppuu painolliseen vokaaliin, monikon pääte on yleensä -ns (capità → capitans; poikkeus sofà → sofàs). -s- ja -ç-loppuisten sanojen monikko muodostetaan yleensä päättellä -os (gas → gasos). Usempien -os-, -ós- tai -òs-loppuisten ja kaksi- tai useampitavuisten -às-, -ís- tai -ús-loppuisten maskuliinisanojen s kahdentuu (fracàs → fracassos; ós → óssos). -s-loppuiset toiseksi tai kolmanneksi viimeiseltä tavulta painotetut sanat eivät muutu (llapis → llapis). -s-, -ç-, -x- tai -z-loppuisten feminiinisanojen monikkomuoto on sama kuin yksikkömuoto, mutta oikeinkirjoituksessa lisätään s muihin kuin -s-päätteisiin sanoihin (pols → pols; calç → calçs).
Kielioppi > Verbit

Katalaanin verbeillä on neljä tapaluokkaa (indikatiivi, subjunktiivi, konditionaali ja imperatiivi) ja aikamuodosta riippuen enimmillään neljä yksinkertaista aikamuotoa (preesens, imperfekti, preteriti ja futuuri). Verbit jaetaan kolmeen konjugaatioon eli taivutusryhmään. Seuraavassa esimerkiksi I konjugaation verbin cantar taivutus:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Infinitiivi: cantar
Gerundi: cantant
Partisiipin perfekti: cantat (cantada, cantats, cantades)
| Indikatiivi | yks. 1. | yks. 2. | yks. 3. | mon. 1. | mon. 2. | mon. 3. |
| Preesens | canto | cantes | canta | cantem | canteu | canten |
| Imperfekti | cantava | cantaves | cantava | cantàvem | cantàveu | cantaven |
| Preteriti | cantí | cantares | cantà | cantàrem | cantàreu | cantaren |
| Futuuri | cantaré | cantaràs | cantarà | cantarem | cantareu | cantaran |
| Subjunktiivi | yks. 1. | yks. 2. | yks. 3. | mon. 1. | mon. 2. | mon. 3. |
| Preesens | canti | cantis | canti | cantem | canteu | cantin |
| Imperfekti | cantés | cantessis | cantés | cantéssim | cantéssiu | cantessin |
| Konditionaali | yks. 1. | yks. 2. | yks. 3. | mon. 1. | mon. 2. | mon. 3. |
| Preesens | cantaria | cantaries | cantaria | cantaríem | cantaríeu | cantarien |
| Imperatiivi | yks. 1. | yks. 2. | yks. 3. | mon. 1. | mon. 2. | mon. 3. |
| Preesens | – | canta | canti | cantem | canteu | cantin |
Sanasto

Sanastoltaan katalaani muistuttaa suuresti espanjaa, mutta paljon yhteistä sanastoa on myös ranskan kanssa, vrt. esimerkiksi:
"syödä" - menjar, ra. manger (lat. manducare "pureskella"), mutta esp. comer (lat. com-edere "syödä yhdessä")
"löytää" - trobar, ra. trouver, esp. encontrar (lat. in-contrare "kohdata")
"puhua" - parlar, ra. parler (lat. parabolare, keskustella) , esp. hablar (lat. fabulare, puhua)
Se on myös säilyttänyt sanoja, jotka espanjassa ovat vanhentuneet, esimerkiksi vegada "kerta" (nykyespanjassa vez).
Kielinäyte

»Tots els éssers humans neixen lliures i iguals en dignitat i en drets. Són dotats de raó i de consciència, i han de comportar-se fraternalment els uns amb els altres.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Tunnettuja puhujia

Antoni Gaudí, arkkitehti
Salvador Dalí, taidemaalari
Manuel Castells, sosiologi
Joan Miró, taidemaalari ja graafikko