stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
O. P. Jindalin globaaliyliopisto

| O>  P. Jindalin globaaliyliopisto.O. P. Jindal Global University |
| --- | --- |
Perustettu:  2009
Tyyppi:  yksityinen
Henkilökunta:  yli 1 000
Opiskelijoita:  yli 9 000
Sijainti:  Sonipat (Sonipat - Narela Road, SE of Jagdishpur village, Sonipat), Haryana-131001  Intia (28.9265°N, 77.0562°E)
Sivusto:  jgu.edu.in
O. P. Jindalin globaaliyliopisto (engl. O. P. Jindal Global University, lyhennys JGU) on  Intian Haryanan osavaltion Sonipatissa toimiva yksityinen yliopisto (en:Deemed university). JGU:n yliopistokampus sijaitsee New Delhin suurkaupunkialueen pohjoispuolella, noin 38 kilometriä New Delhin keskustasta pohjoiseen. Vuonna 2009 perustettu yliopisto on nimetty edesmenneen Om Prakash Jindalin (1930–2005), terästeollisuudella (Jindal Steel and Power) miljardööriksi nousseen teollisuusmiehen ja poliitikon muistoksi. Hän menehtyi helikopterionnettomuudessa vuonna 2005.
Nuori yliopisto tähtää kansainvälisen tason yliopistoksi ja siihen, että yhdeksää opiskelijaa kohden olisi yksi henkilökunnan jäsen. Opiskelijoita on runsas 9 000. Henkilökuntaa runsas 1 000, joista yli 100 on kouluttautunut kansainvälisissä top-200:n yliopistoissa.
Oppilaitoksen mainetta korostava (painoarvo 40%) QS World University Rankings sijoitti JGU:n listansa sijaluokkaan 651-700 (2023). Tämä tarkoitti, että JGU oli tässä luokittelussa korkeatasoisin intialainen yksityinen yliopisto ja yleisesti jaetulla 16. sijalla intialaisista korkeakouluista (2023). Toinen brittiläinen yliopistovertailu, (Times Higher Education, THE) sijoitti JGU:n vertailemiensa yliopistojen sijaluokkaan 601–800 vaikutuksen perusteella (Impact Ranking 2022), mutta kokonaispisteissä (World University Rankings 2022) sitä ei listattu. JGU-yliopistossa ei ole laaja-alaista luonnontieteen eikä lääketieteellistä koulutusta eikä tehdä näiden alojen tutkimustyötä, mikä vaikuttaa JGU:n sijoituksiin yliopistovertailuissa. Intian kansallisessa korkeakoulujen paremmuusluokittelusta (NIRF) JGU:ta ei löydy vuonna 2022. Myös verkkonäkyvyyttä korostava espanjalainen Webometrics-yliopistolistaus (1/2022) antoi O. P. Jindalin globaaliyliopistolle varsin alhaisen sijoituksen: vasta maailmanlistansa sijan 5 890, ja Intian yliopistojen sijan 348.
Nuori O. P. Jindalin globaaliyliopisto on valittu Intian kärkiyliopistojen kansainvälistymiseksi käynnistetyn Institution of Eminence -ohjelman piiriin.
Aiheesta muualla

O. P. Jindal Global University (kotisivusto) (englanniksi) (jgu.edu.in)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:O. P. Jindal Global University
Käännös suomeksi
Oberlin (Ohio)

| Oberlin |
| --- | --- |


Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Ohio
Piirikunta:  Lorain
Hallinto:  
 – Pormestari:  Eric Norenberg
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  12,85 km²
 – Josta vettä:  0,1 km² 
Korkeus:  248
Väkiluku (2010):  8 286
 – Väestötiheys:  650 as./km²
Motto::  Live. Learn. Lead.
 
 www.cityofoberlin.com 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Oberlin on kaupunki Ohiossa, Yhdysvalloissa. Asukkaita kaupungissa oli vuonna 2010 tehdyn väestönlaskennan mukaan 8 286. Oberlin oli orjuuden vastaisen liikkeen, abolitionismin, tärkeä keskus 1800-luvulla. Nykyisin se tunnetaan ennen kaikkea Oberlin Collegesta, joka on kuvataiteen ja musiikin oppilaitos jossa on noin kolmetuhatta opiskelijaa. Collegen lisäksi kaupungin suuri työnantaja on Yhdysvaltojen liittovaltion ilmailulaitos (FAA), jonka suuri lennonjohtokeskus sijaitsee Oberlinissä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Oberlin (Ohio) Wikimedia Commonsissa
Oberlinin kotisivut (englanniksi)
Oberlinin sää (englanniksi)
Norsunluurannikon ralli 1983

|  Norsunluurannikon ralli 1983 |
| --- | --- |
 11. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 1983. 
Ajankohta:  25.–30. lokakuuta 1983
Kokonaispituus:  4 498 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Björn Waldegård    Hans Thorszelius  (Premoto Toyota)
Toinen:   Hannu Mikkola    Arne Hertz  (Audi Sport)
Kolmas:   Per Eklund    Ragnar Spjuth  (Premoto Toyota)
Norsunluurannikon ralli 1983 (viralliselta nimeltään 15. Rallye Côte d'Ivoire) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1983. Kilpailu järjestettiin 25.–30. lokakuuta 1983 Abidjanissa. Kilpailu oli kauden yhdestoista. Kilpailu ajettiin avoimilla tieosuuksilla, joilla oli 54 aikatarkastuspistettä. Reitin kokonaispituus oli 4 498 kilometriä.
Kilpailu kuului vain kuljettajien maailmanmestaruussarjaan (ei valmistajien mestaruussarjaan). Kilpailuun lähti 50 autokuntaa, joista kahdeksan pääsi maaliin.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Björn Waldegård |  Hans Thorszelius | Toyota Celica TCT | 5:18.00 | 0.0 |  |
| 2. |  Hannu Mikkola |  Arne Hertz | Audi Quattro A2 | 5:29.00 | +0:11.00 |  |
| 3. |  Per Eklund |  Ragnar Spjuth | Toyota Celica TCT | 6:58.00 | +1:40.00 |  |
| 4. |  Samir Assef |  Solange Barrault | Toyota Celica 2000GT | 12:09.00 | +6:51.00 |  |
| 5. |  Alain Ambrosino |  Daniel Le Saux | Peugeot 505 V6 | 14:22.00 | +9:04.00 |  |
| 6. |  Eugène Salim |  Clement Konan | Mitsubishi Lancer Turbo | 16:08.00 | +10:50.00 |  |
| 7. |  Claude Thibault |  Elizabeth Clave | Mitsubishi Colt Lancer | 23:02.00 | +17:44.00 |  |
| 8. |  Michel Molinié |  Marc Molinié | Nissan 160J | 23:10.00 | +17:52.00 |  |
Lähde:
Norsunluurannikon ralli 1982

|  Norsunluurannikon ralli 1982 |
| --- | --- |
 11. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 1982. 
Ajankohta:  27. lokakuuta –1. marraskuuta 1982
Kokonaispituus:  4 935,51 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Walter Röhrl    Christian Geistdörfer  (Rothmans Opel Rally Team)
Toinen:   Per Eklund    Ragnar Spjuth  (Premoto Toyota)
Kolmas:   Björn Waldegård    Hans Thorszelius  (Premoto Toyota)
Opel Ascona 400.
Norsunluurannikon ralli 1982 (viralliselta nimeltään 14. Marlboro Rallye Côte d'Ivoire) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1982. Kilpailu järjestettiin 27. lokakuuta –1. marraskuuta 1982 Abidjanissa. Kilpailu oli kauden toiseksi viimeinen. Kilpailu ajettiin avoimilla tieosuuksilla, joilla oli 54 aikatarkastuspistettä. Reitin kokonaispituus oli 4 935,51 kilometriä.
Michèle Mouton kilpaili mestaruudesta ja oli yli tunnin johtoasemassa kun hänen Audiinsa vaihdettiin vaihdelaatikko. Myös polttoaineen ruiskutusjärjestelmä vaihdettiin kun auto ei käynnistynyt. Auto ei ollut samanlainen ajaa kuin ennen korjauksia ja tekniikkaongelmien johdosta hän ajoi ulos. Mouton joutui keskeyttämään toisen ulosajon jälkeen sumussa ja nuottikirjan kadottua ensimmäisessä ulosajossa. Tämän seurauksena kuljettajien maailmanmestaruus meni Röhrlille ja Mouton jäi toiseksi mestaruustaistelussa. Hannu Mikkolan kartanlukijana oli Audin tallin pääinsinööri Roland Gumpert ja Mikkolan tavallinen kartanlukija Arne Hertz toimi kartanlukijana Stig Blomqvistille. Gumpert oli kilpailussa sairaana, ei ollut kokenut nuottien luvussa eikä voinut valvoa tallin huoltotoimintoja.
Norsunluurannikon rallista sai kaudella 1982 vain kuljettajien pisteitä eikä valmistajien pisteitä. Kilpailuun lähti 51 autokuntaa, joista kuusi pääsi maaliin. Ennen kilpailua oli vaarana, että ilmoittautuneiden osallistujien määrä jäisi alle vaaditun 50:n jotta kilpailu voisi pysyä kalenterissa myös seuraavana vuonna. Kilpailuun kuitenkin saatiin 51 ilmoittautunutta osallistujaa, joista enää 16 oli jäljellä kun ensimmäinen neljästä etapista oli takana.
Kilpailun ensimmäinen etappi vei lähtöpaikasta Abidjanista Yamoussoukroon. Toinen ja kolmas lähtivät ja päättyivät Yamoussoukroon. Neljäs etappi johti takaisin Abidjaniin.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Walter Röhrl |  Christian Geistdörfer | Opel Ascona 400 | 8:43.30 | 0.0 |  |
| 2. |  Per Eklund |  Ragnar Spjuth | Toyota Celica 2000 GT | 10:17.00 | +1:33.30 |  |
| 3. |  Björn Waldegård |  Hans Thorszelius | Toyota Celica 2000 GT | 11:00.00 | +2:16.30 |  |
| 4. |  Bruno Saby |  Daniel Le Saux | Renault 5 Turbo | 17:51.00 | +9:07.30 |  |
| 5. |  Alain Ambrosino |  Jean-François Fauchille | Peugeot 505 V6 | 19:43.00 | +10:59.30 |  |
| 6. |  Eugène Salim |  Clement Konan | Mitsubishi Colt Lancer | 23:48.00 | +15:04.30 |  |
Lähde:
Päällin

| Päällin |
| --- | --- |

Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Karstula
Koordinaatit:  62°53′08″N, 24°48′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Pääjärven alue (14.63)
Laskujoki:  Enojoki Pääjärveen 
Taajamat:  Karstulan kirkonkylä
Järvinumero:  14.633.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,6 m  
Pituus:  1,4 km  
Leveys:  1 km  
Rantaviiva:  4,598 km  
Pinta-ala:  98,598 ha  
Tilavuus:  0,0018243 km³ 
Keskisyvyys:  1,85 m  
Suurin syvyys:  5,1 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiPäällin 
Päällin tai Päällinjärvi on Keski-Suomessa Karstulassa kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 99 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,82 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00182 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Pääjärven alueella (14.63), jonka Päällinjärven valuma-alueeseen (14.633) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy.
Norjan vaakuna

Norjan vaakuna
Norjan vaakuna on Norjan kuningaskunnan kansallistunnuksena käytettävä vaakuna. Norjan vaakuna on yksi Euroopan vanhimmista, sillä vaakunan historia voidaan ajoittaa aina 1200-luvulle, jolloin Haakon IV Haakoninpoika käytti kilpeä, johon oli kuvattu leijona. Punainen väri on mainittu kuninkaan saagassa. Vuonna 1280 Kuningas Eirik Magnusson lisäsi kruunun ja hopeisen kirveen. Kirves on ase, jolla Pyhä Olavi surmattiin Stiklestadin taistelussa 1030. Vaakuna on kuitenkin kokenut jonkin verran tyylillisiä muutoksia tultaessa lähemmäs nykyaikaa. Myöhäiskeskiajalla kirveen varsi kasvoi pidemmäksi ja ase alkoi muistuttaa hilparia.
Euroopan valtioiden vaakunat
Alankomaat
Albania
Andorra
Armenia¹
Azerbaidžan¹
Belgia
Bosnia ja Hertsegovina
Bulgaria
Espanja
Georgia¹
Islanti
Irlanti
Italia
Itävalta
Kazakstan¹
Kroatia
Kreikka
Kypros¹
Latvia
Liechtenstein
Liettua
Luxemburg
Malta
Moldova
Monaco
Montenegro
Norja
Pohjois-Makedonia
Portugali
Puola
Ranska
Romania
Ruotsi
Saksa
San Marino
Serbia
Slovakia
Slovenia
Suomi
Sveitsi
Tanska
Tšekki
Turkki¹
Ukraina
Unkari
Yhdistynyt kuningaskunta
Valko-Venäjä
Vatikaanivaltio
Venäjä¹
Viro
¹ Myös Aasiaan kuuluvaksi tulkittava valtio
Oinaala

Oinaala (ven. Ойнолово, Oinolovo), myös muodossa "Oinala", oli inkeriläinen kylä, joka kuului Lempaalan luterilaiseen seurakuntaan. Kylä sijaitsi kirkonkylästä kaakkoon.
Kylä mainitaan ensimmäinen kerta vuonna 1663 (Oinala by). Todennäköisesti asutusta on tullut Muolaasta, jossa oli Oinala -niminen kylä. Vuonna 1696 kylässä (Oinila) asui Grels ja Jöran Lamppu, Sifer Wirsu, Sifer Rohme, Paawo Weijalainen ja lois Peter Huumonen, Oinila kuului silloin Nyenin pormestarin Baltzar Ladoun Mäki -nimiseen hoviin. Vuonna 1744 Oinaalassa oli kirjoilla Arvid Heistonen, Lars Nevalainen, Martti ja Simo Raami, Paavo Pakkanen ja Jakob Vollmar.
Vuonna 1849 kylässä asui 121 ihmistä, niistä 99 (44 miestä ja 56 naista) - inkeriläisiä (äyrämöisiä), ja sen lisäksi 12 inkerikkoa ja 10 Suomen suomalaista.
Vuonna 1926 Oinaalassa oli 103 taloa ja 348 asukasta, niistä inkeriläisiä - 179 (31 taloa) ja 42 (9 taloa) - Suomen suomalaista. Isoja sukuja kylässä olivat Heistonen, Jakonen, Pusa, Suokas, Sokiainen, Tirronen ja Volmar. Kirjailija Viola Heistonen on syntynyt Oinaalassa. Kylässä asui myös ortodoksisiä suomalaisia, joiden sukunimi oli venäläinen.
Toisen maailmansodan aikana osa asukkaista evakuoitiin sisä-Venäjälle. Maaliskuussa vuonna 1942 loput kylän suomalaiset karkotettiin Siperiaan, omaisuutta takavarikoitiin. Vuonna 1945 entiset kylän asukkaat toivoivat päästä palaamaan kotikyläänsä, mutta osoittautui, että ei yhtäkään taloa ollut pystyssä, peruskivet vain. Kylän alue jäi autioksi. 1990-luvulla siellä alettiin rakentaa kesämökkejä.
Oinaansaari

Oinaansaari (ruots. Baggholmen) on kaupunginosa Pietarsaaressa. Asutus on pääosin omakotitaloasutusta. Alueelta löytyy myös kauppa ja huoltoasema. Etäisyys Pietarsaaren keskustaan on 2,6 kilometriä.
O. Mustad & Søn

| O>  Mustad & Søn AS |
| --- | --- |


Perustettu:  1832
Kotipaikka:  Gjøvik, Norja
Tuotteet:  kalastusvälineet
Kotisivu:  mustad-fishing.com/no
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
O. Mustad & Søn AS on norjalainen kalastusvälineitä valmistava yritys, jonka kotipaikka on Gjøvik. Sillä on tehtaita useissa maissa.
Historia

Yhtiön historia alkaa vuodesta 1832, jolloin Hunnselva-joen suulle Gjøvikiin perustettiin naula- ja teräslankatehdas. Ole H. Mustad osti sen vuonna 1843 ja laajensi toimintaa. Vuonna 1918 yhtiö oli Norjan suurin teollisusyritys ja sillä oli toimintaa myös muun muassa elintarvikealalla. Sittemmin se on keskittynyt nimenomaan kalastusvälineisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta O. Mustad & Søn Wikimedia Commonsissa
Yrityksen verkkosivut (norjaksi), (englanniksi)
Mustadin margariinitehtaan mainos (1905).
Nydrín pronssikautiset haudat

| Nydrín pronssikautiset haudat> Προϊστορικοί τύμβοι στο Στενό Νυδριού |
| --- | --- |
 Nydrín hautojen arkeologinen kohde.
Sijainti
 Nydrín pronssikautiset haudat
Koordinaatit:  38°41′54″N, 20°42′14″E
Valtio:  Kreikka
Paikkakunta:  Stenó, Nydrí, Lefkas, Jooniansaaret
Historia
Tyyppi:  tumulus-hautoja
Ajanjakso:  noin 2900–1900 eaa.
Kulttuuri:  helladinen kulttuuri
Aiheesta muualla
  Nydrín pronssikautiset haudat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nydrín pronssikautiset haudat tai Nydrín/Stenón esihistorialliset haudat (kreik. Προϊστορικοί τύμβοι στο Στενό Νυδριού, Proïstorikoí týmvoi sto Stenó Nydrioú) on pronssikautisten, helladisen kulttuurin aikaisten hautojen arkeologinen kohde Lefkaksen saarella Kreikassa. Haudat sijaitsevat Stenóssa noin 1,5 kilometriä etelään Nydrín kylästä, ja ne ovat Lefkaksen merkittävin arkeologinen kohde.
Nydrín hautoja.
Yksi Nydrín haudoista.
Nydrín hautoihin kuuluu 33 tumulus-hautaa eli hautakumpua. Haudat on ajoitettu varhaiselle helladiselle kaudelle (EH) sekä keskisen helladisen kauden (MH) alkuun noin ajalle 2900–1900 eaa. Hautoja pidetään merkkinä siitä, että aikakaudella saarella oli eri yhteiskuntaluokkia ja yläluokkaa, joka kykeni tekemään jäsenilleen kyseisen kaltaiset haudat. Haudat ovat noin viiden metrin syvyydessä nykyisestä maanpinnasta. Kaikissa haudoissa on kivilaatoista tehty pyöreä ympärysmuuri, jonka halkaisija vaihtelee 2,7–9,6 metrin välillä, ja sen keskellä pieni maakumpu, joiden korkeus on ollut noin 1,2 metriä. Itse hautaaminen on suoritettu eri tavoin: osa haudoista on pieniä hautakammioita, osa kivistä tehtyjä kirstuhautoja, ja osassa vainajan jäänteet on sijoitettu pithokseen tai muuhun ruukkuun. Suurin osa haudoista on kuulunut miehille, viiteen on haudattu nainen ja yhteen sekä mies että nainen. Osaan kummuista on myöhemmin liitetty erillisiä hautoja, usein lapsille.
Haudat löysi saksalainen arkeologi Wilhelm Dörpfeld kaivauksissa vuosina 1908–1913. Dörpfeld oli Lefkaksella etsimässä tukea teorialleen, jonka mukaan saari olisi Homeroksen kuvaama Ithaka nykyisen Ithakan sijasta, ja keskitti tutkimuksensa Nydrín tasangolle. Haudat jäivät kuitenkin hänen ainoiksi merkittäviksi löydöikseen saarella, ja ne osoittautuivat myös ajoitukseltaan paljon Homeroksen kuvaamaa mykeneläistä aikaa (n. 1200 eaa.) varhaisemmiksi. Dörpfeld kaivoi haudoista 22 ja kutsui niitä nimellä ”Kuningashaudat R” muutamien rikkaiden hautalöytöjen vuoksi. Yksittäiset haudat on nimetty R1, R2 jne. Haudat peittyivät vähitellen maalla kaivausten jälkeen ja ne puhdistettiin uudelleen vuonna 1976. Kunnostus on jatkunut 2000-luvulla.
Haudoista on löydetty muun muassa kultakoruja, kuten kaulaketjuja ja korvakoruja, hopeakoruja, pronssisia aseita ja työkaluja, obsidiaanista ja piikivestä tehtyjä esineitä sekä keramiikkaa, ja naisten haudoista luusta tehtyjä kauneudenhoitoon liittyneitä esineitä. Esinelöydöt ovat Lefkaksen arkeologisessa museossa.
Kirjallisuutta

Dörpfeld, Wilhelm & Goessler, Peter (toim.): Alt-Ithaka: ein Beitrag zur Homer-Frage ; Studien und Ausgrabungen auf der Insel Leukas-Ithaka.  München-Gräfelfing:  Verlag Richard Uhde, 1927.  Teoksen verkkoversio. Alkuperäinen julkaisu kaivausten tuloksista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nydrín pronssikautiset haudat Wikimedia Commonsissa
Nykytaide suurin piirtein

| Nykytaide suurin piirtein |
| --- | --- |

Kirjailija:  Marjatta Levanto
Kuvittaja:  Julia Vuori
Kieli:  suomi
Genre:  nykytaide
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1998
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  81
ISBN:  951-1-15005-7

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Nykytaide suurin piirtein on nykytaidetta erityisesti lapsille ja nuorille esittelevä kirja, jonka ovat tehneet Marjatta Levanto ja kuvittaja Julia Vuori. Otavan vuonna 1998 julkaisema kirja sai Rudolf Koivu -palkinnon 1999.
Aiheesta muualla

Jylhä, Alma: Taidekauhu kuriin? Yliopisto 15/1998. (Internet Archive)
Nilgiri Mountain Railway

Juna NMR:n suurimmalla viaduktilla
Nilgiri Mountain Railway (NMR) on rautatie Intiassa, Tamil Nadun osavaltiossa. Vajaan 46 kilometrin pituinen rata yhdistää 326 metrin korkeudessa olevan Mettupalayamin 2 203 metrin korkeudessa sijaitsevaan Udagamandalamiin Nilgirivuorille. Rata on Aasian jyrkin ja se käyttää ainutlaatuista hammastankokoneistoa. Rata muodostaa yhdessä Darjeelingin rautatien kanssa UNESCOn maailmanperintöluettelon kohteen.
Rata voidaan jakaa kolmeen osaan. Ensimmäinen osa on noin seitsemän kilometriä Mettupalayamista Kallariin. Juna kulkee läpi Tamil Nadun keskustasangon ja ohittaa arekapalmuplantaaseja. Toisessa vaiheessa rata nousee 19 kilometrin matkalla 1 330 metriä Kallarista Coonooriin. Tässä osassa käytetään hammasrattaita nousemiseen. Lisäksi 19 kilometrin matkalla on 208 kurvia ja 13 tunnelia sekä puolitunneli, jossa juna kulkee osittain kallion sisässä. Rata menee lähes asumattomassa sademetsässä ja viimeisten viiden kilometrin aikana vaunuista on hienot näkymät jyrkänteeseen, josta juna on noussut. Radan kolmas osa nousee vielä Coonoorista noin 900 metriä 18 kilometrin matkalla. Tässä osassa on radan pisin tunneli, joka on 282 metriä pitkä. Ensimmäisellä ja viimeisellä pätkällä junan suurin sallittu nopeus on 30 km/h, kun toisessa osassa tämä on vain 13 km/h.
Historia

Ensimmäiset suunnitelmat radasta Nilgirivuoristoon tehtiin jo 1854, mutta vasta 45 vuotta myöhemmin ensimmäinen juna nousi mäkiä ylös. Rata Mettupalayamiin vuorten juurelle oli valmis vuonna 1873, mutta ongelmaksi muodostui nousu Coonooriin ja härkävankkureiden sekä ponien korvaaminen.
Vuonna 1873 piirikunnan insinööri J. L. L. Morant ehdotti hammasrataa. Ensimmäiset ehdotukset kuitenkin hylättiin.  Vuonna 1882 sveitsiläinen keksijä Riggenbach ehdotti Rigi-systeemiä ja lopulta neljä vuotta myöhemmin työt aloitettiin. Coonooriin päästiin vuonna 1899 ja rata laajennettiin nykyiseen mittaansa Udagamandalamiin vuonna 1908.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Darjeelingin ja Nilgirin vuoristorautatiet UNESCOn sivuilla (englanniksi) (ranskaksi)
Unescon maailmanperintökohteet Intiassa
Agran linnoitus
Ajantan luolat
Bhimbetkan kalliosuojat
Champaner-Pavagadhin arkeologinen puisto
Chhatrapati Shivaji Terminus
Cholan elävät temppelit
Darjeelingin ja Nilgirin vuoristorautatiet
Elephantan luolat
Elloran luolat
Fatehpur Sikri
Goan kirkot ja luostarit
Great Himalayanin kansallispuisto
Hampi
Humayunin mausoleumi
Jantar Mantar
Kazirangan kansallispuisto
Keoladeo
Khajuraho
Khangchendzonga
Konarakin aurinkotemppeli
Le Corbusierin arkkitehtoniset työt
Länsi-Ghatit
Mahabalipuram
Mahabodhi-temppeli
Manasin kansallispuisto
Nanda Devi ja Valley of Flowers
Pattadakal
Punainen linnoitus
Qutub Minar
Rajasthanin kukkulalinnoitukset
Rani ki vav (kuningattaren porraskaivo)
Sanchi
Sundarbanin kansallispuisto
Taj Mahal
Laatta, joka kunnioittaa radan valintaa UNESCOn maailmanperintökohteeksi, Coonoorin asemalla.
Northern Samar

Northern Samarin sijainti
Northern Samar on Filippiinien Itä-Visayasin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Catarman. Sen naapureita etelässä ovat Samar ja Eastern Samar. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 589 013.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Northern Samar Wikimedia Commonsissa
Filippiinien hallinnollinen jako
| --- | --- |
Pääkaupunki:  Manila
Alueet:   Bicolin alue  Cagayan Valley  CALABARZON  Caraga  Cordilleran hallinnollinen alue  Davaon alue  Ilocosin alue  Itä-Visayas  Keski-Luzon  Keski-Visayas  Länsi-Visayas  MIMAROPA  Mindanaon autonominen muslimialue  Pohjois-Mindanaon alue  Pääkaupunkialue  SOCCSKSARGEN  Zamboangan niemimaa 
Provinssit:   Abra  Agusan del Norte  Agusan del Sur  Aklan  Albay  Antique  Apayao  Aurora  Basilan  Bataan  Batanes  Batangas  Benguet  Biliran  Bohol  Bukidnon  Bulacan  Cagayan  Camarines Norte  Camarines Sur  Camiguin  Capiz  Catanduanes  Cavite  Cebu  Cotabato  Davao del Norte  Davao del Sur  Davao de Oro  Davao Occidental  Davao Oriental  Dinagat Islands  Eastern Samar  Guimaras  Ifugao  Ilocos Norte  Ilocos Sur  Iloilo  Isabela  Kalinga  La Union  Laguna  Lanao del Norte  Lanao del Sur  Leyte  Maguindanao  Marinduque  Masbate  Misamis Occidental  Misamis Oriental  Mountain Province  Negros Occidental  Negros Oriental  Northern Samar  Nueva Ecija  Nueva Vizcaya  Occidental Mindoro  Oriental Mindoro  Palawan  Pampanga  Pangasinan  Quezon  Quirino  Rizal  Romblon  Samar  Sarangani  Siquijor  Sorsogon  South Cotabato  Southern Leyte  Sultan Kudarat  Sulu  Surigao del Norte  Surigao del Sur  Tarlac  Tawi-Tawi  Zambales  Zamboanga del Norte  Zamboanga del Sur  Zamboanga Sibugay
NykytanssiPaletti

NykytanssiPaletti on Suomen Kansallisbaletin ja Suomen Tanssioppilaitosten Liiton järjestämä tanssikatselmus, joka järjestetään loppusyksyisin Suomen Kansallisoopperan Alminsalissa. Ensimmäistä kertaa katselmus järjestettiin marraskuussa 2011.
Tanssioppilaitokset saavat lähettää videotaltiointeja nyky-, jazz- ja modernin tanssin numeroista, joista raati valitsee edustajat katselmukseen. Katselmuksessa esiintyy tanssioppilaita ympäri Suomea.
BalettiPaletti järjestetään samalla konseptilla, mutta keväisin suurella näyttämöllä.
Aiheesta muualla

Tanssikoulujen nykytanssipaletti (Arkistoitu – Internet Archive)
Tanssioppilaitosten nykytanssipaletti oopperassa jo kolmatta kertaa (Arkistoitu – Internet Archive)
Raitasaha-ahven

| Raitasaha-ahven |
| --- | --- |
 Raitasaha-ahven
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Meriahvenet Serranidae
Alaheimo::  Saha-ahvenet Serraninae
Suku::  Serranus
Laji::  scriba
Kaksiosainen nimi
 Serranus scriba  Linneaus, 1758 
Katso myös
   Raitasaha-ahven Wikispeciesissä   Raitasaha-ahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Raitasaha-ahven (Serranus scriba) on meriahventen heimoon ja saha-ahventen alaheimoon kuuluva subtrooppinen merikala. Sitä tavataan Atlantin valtameren itäosassa, Välimeressä ja Mustassameressä. Raitasaha-ahvenen vanha nimi oli harlekiiniahven, mutta tätä nimeä käytetään nykyään Serranus tigrinus -lajista.