stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Priiniat
Priinialajit

Aavikkoapali, Prinia rufifrons
Aropriinia, Prinia buchanani
Intiantuhkapriinia, Prinia inornata
Keltapriinia, Prinia flaviventris
Lohikäärmevuortenpriinia, Prinia hypoxantha
Malinpriinia, Prinia fluviatilis
Mustakurkkupriinia, Prinia atrogularis
Priinia, Prinia gracilis
Raitapriinia, Prinia bairdii
Ruskopriinia, Prinia rufescens
Saotomenpriinia, Prinia molleri
Savannipriinia, Prinia erythroptera
Savupriinia, Prinia hodgsonii
Sinilakkipriinia, Prinia cinereocapilla
Sinipriinia, Prinia socialis
Sundanpriinia, Prinia familiaris
Tuhkapriinia, Prinia subflava
Täpläpriinia, Prinia maculosa
Vaaleapriinia, Prinia somalica
Viidakkopriinia, Prinia sylvatica
Viirupriinia, Prinia crinigera
Vuoripriinia, Prinia polychroa
Vyöpriinia, Prinia flavicans
RN Giuseppe La Farina

| RN Giuseppe La Farina |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantieri navali Odero, Sestri Ponente
Kölinlasku:  29. joulukuuta 1917
Laskettu vesille:  12. maaliskuuta 1919
Palveluskäyttöön:  18. maaliskuuta 1919
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 4. toukokuuta 1941
Tekniset tiedot
Uppouma:  660 t (standardi) 894 t (kuormattu)
Pituus:  73,54 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,32 m
Syväys:  2,55 m
Koneteho:  15 500 shp
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  96
Aseistus
Aseistus:  6 × 102 mm tykkiä 2 × 76 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 450 mm torpedoputkea
RN Giuseppe La Farina (ital. Regia Nave Giuseppe La Farina) oli Italian kuninkaallisen laivaston La Masa -luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta, missä köli laskettiin 29. joulukuuta 1917. Alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1919 ja liitettiin laivastoon viikkoa myöhemmin 18. maaliskuuta.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1. lokakuuta 1929 torpedoveneeksi (ital. torpediniere). Alus upotettiin 4. toukokuuta 1941.
Purjelaiva Vikingin purjehdus Vaasasta Etelä-Afrikkaan 1946–1947

Purjelaiva Viking.
Purjelaiva Vikingin purjehdus Vaasasta Etelä-Afrikan East Londoniin vuosina 1946–1947 oli ensimmäinen kerta toisen maailmansodan jälkeen, kun Suomen Lähetysseura saattoi lähettää uusia lähetystyöntekijöitä vanhimmalle lähetyskentälleen Lounais-Afrikkaan. Tälle matkalle osallistui 25 Lähetysseuran työntekijää sekä yhden pariskunnan lapsi.
Aluksi Lähetysseuran suunnitelmana oli lähettää työntekijöitään Lounais-Afrikkaan yhteispohjoismaisen lähetyslentoyhtiön Ansgar-nimisellä lentokoneella. Tämä ei kuitenkaan onnistunut, eikä myöskään ollut mahdollista saada laivapaikkojakaan.
Vuonna 1946 ahvenanmaalaiselle Eriksonien varustamolle kuulunut purjelaiva Viking oli lähdössä Vaasasta Afrikan kautta Australiaan, ja tälle purjehdukselle Lähetysseuran työntekijät pääsivät mukaan. Lähetysseura tarttui tähän mahdollisuuteen siksi, että kaksi matkalle lähdössä ollutta työntekijää piti tämän laivan matkustustiloja sopivina, ja lisäksi laivaliput voitiin maksaa Suomen valuutassa. Lippujen hinnat olivat kuitenkin olosuhteista johtuen paljon kalliimmat kuin höyrylaivojen ensimmäisessä luokassa.
Matkan kulku

Purjehdus alkoi tiettävästi 15.11.1946 Vaasan satamasta ja Lähetysseuran työntekijöiden osalta se päättyi East Londoniin 3.4.1947. Tästä matkasta julkaistiin jo seuraavana vuonna kirja nimeltä Purjelaivalla Afrikkaan. Myös useat suomalaiset lehdet olivat kirjoittaneet tästä matkasta keväällä 1947.
Matkan aluksi matkalaiset matkustivat junalla Helsingistä Vaasaan. Sieltä alkanut purjehdus tapahtui syys- ja talvimyrskyjen aikaan ja kesti yli neljä ja puoli kuuta, ja East Londonin lehtien mukaan tämä oli “pisin purjehdusmatka moderniin aikaan”.
Ensimmäisenä pysähdyspaikkana piti olla Karlshamn Ruotsissa, mutta kovan myrskyn vuoksi aluksen piti pysähtyä 21.11. kotisatamaansa Maarianhaminaan, missä se seisoi useita viikkoja redillä. Matka jatkui 11.12., ja Karlshamniin saavuttiin tuon kuun 16. päivänä ja sieltä jatkettiin edelleen 29.12. Pohjanmerellä alus suunnisti miinavaaran vuoksi pohjoiseen, kiertäen Britteinsaaret.
Orkney-saarten kohdalla aluksen kurssi oli suoraan näitä saaria kohti, kun saatiin radioyhteys skotlantilaiseen radioasemaan, jolloin selvisi, että törmäys saariin oli vain kahdeksan mailin eli puolen tunnin päässä. Kurssi pystyttiin kuitenkin korjaamaan, ja paikalle lähetettiin jopa lentokone tarkistamaan, oliko koko alusta enää ylipäätään olemassa. Matka jatkui Orkney- ja Shetlanninsaarten välistä. Tuulet ja myrskyt kuitenkin tekivät etenemisestä mahdottoman monen viikon ajaksi. Matkaan osallistuneen Linda Heleniuksen sisar Vera kuvaa matkaa erittäin elävästi:
»Ollaan likomärkiä. Nukutaan kylmässä kaikki vaatteet yllä, vieläpä muutamilla talvikäsineetkin käsissä. Mitään ei saada kuivaksi. Homeiset patjat ja myrskyssä hajonneiden kapsekkien sisältö saatiin kuivaksi vasta päiväntasaajalla. Pimeissä, likaisissa käytävissä liikutaan kuin haamut. […] Vanha merimies Karlsson sanoo, ettei hän koskaan ennen ole ollut moisessa mukana.»
Tammikuun 28. päivänä tuuli lopulta kääntyi niin, että loputtoman luovimisen sijaan matkaa voitiin tehdä suoraan kohti etelää, ja 20.2. ylitettiin päiväntasaaja. Eräänä yönä saatiin nähdä näky, jossa meren laineet kylpivät fosforivalossa. Kiirastorstaina 3.4. saavuttiin East Londoniin: “Täällä saivat ensikertalaiset nyt ensi kerran nähdä neekerin.”
Matka jatkui 10.4. Etelä-Afrikan unionin rautateiden junalla 10.4. kohti Lounais-Afrikkaa.
Matkalle osallistuneet Suomen Lähetysseuran lähetystyöntekijät

Purjehdukseen osallistuivat Suomen Lähetysseuran vuoden 1947 vuosikirjan mukaan seuraavat henkilöt:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Kolmannelle työkaudelle Ambomaalle
| Nimi | Ammatti | 1. työkausi | 2. työkausi | 3. työkausi |
| Petäjä, Kaarlo (1881–1964) | lähetyssaarnaaja | 1907–23 | 1927–35 | 1947–53 |
| Helenius, Linda (1894–1960) | sairaanhoitaja | 1921–28 | 1930–38 | 1947–52 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Toiselle työkaudelle Ambomaalle
| Nimi | Ammatti | 1. työkausi | 2. työkausi | 3. työkausi |
| Anttila, Miina (s. 1897) | opettaja | 1927–37 | 1947– |  |
| Lindström, Liina (s. 1902) | fil. kand. | 1931–39 | 1947–54 | 1956–63 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Ensimmäiselle työkaudelle Ambomaalle
| Nimi | Ammatti | 1. työkausi | 2. työkausi | 3. työkausi |
| Hukka, Alpo (1916–2016)   Hukka, Leena (1919–2020) | pastori   sacr. min. kand. | 1947–52 | 1954–59 | 1960–63 |
| Keinonen, Annikki (s. 1908) | opettaja | 1947–51 |  |  |
| Laitinen, Ilmi (s. 1914) | diakonissa | 1947–53 |  |  |
| Nupponen (myöh. Pentti), Aino (s. 1921) | farmaseutti | 1947–53 | 1955–60 | — |
| Pentti, Elias (1922–1959) | pastori | 1947–53 | 1955–59 | — |
| Puputti, Bertta (1917–1954) | diakonissa | 1947–53 |  |  |
| Pöyry, Lempi (myöh. Alho) (s. 1909) | diakonissa | 1947–52 |  |  |
| Rapo, Bertta (s. 1916) | diakonissa | 1947–55 |  |  |
| Tenkama, Alma (s. 1917) | opettaja | 1947–53 | 1955– |  |
| Tuhkanen, Maire (s. 1918) | opettaja | 1947–52 |  |  |
| Voipio, Rauha (1917–2010) | sacr. min. kand. | 1947–52 | 1954–60 | 1961–66 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Toiselle työkaudelle Kavangolle
| Nimi | Ammatti | 1. työkausi | 2. työkausi | 3. työkausi |

| Hopeasalmi, Jalmari (s. 1898) | lähetyssaarnaaja | 1928–37 | 1947–54 | — |
| Melander, Anni (1903–57) | lääket. lis. | 1932–38 | 1947–54 | 1956–57 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
Ensimmäiselle työkaudelle Kavangolle
| Nimi | Ammatti | 1. työkausi | 2. työkausi | 3. työkausi |
| Ahti (myöh. Hopeasalmi), Aino (1912–56) | diakonissa | 1947–54 | — | — |
| Kanervo, Kauko (1911–77)   Kanervo, Aino Sofia (s. 1911)   sekä tytär | pastori   fil. maist. | 1947–50 | — | — |
| Ruuska, Impi (s. 1919) | diakonissa | 1947–49 |  |  |
| Suominen, Martti Leo (1904–80)   Suominen, Alma (s. 1916) | pastori  rouva | 1947–51 |  |  |
| Väänänen, Lahja (1915–55) | fil. maist. | 1947–53 |  |  |
Työkaudet Suomen Lähetysseuran vuosikirjojen 1959–1975 mukaan. Toiselle työkaudelle matkustaneista pisimpään Lounais-Afrikassa työskenteli Rauha Voipio, jonka neljäs ja viides työkausi ajoittuvat vuosiin 1967–1970 ja 1971–1974. Myös Liina Lindström työskenteli Ambomaalla Oniipassa pitkään, vaikka olikin jo eläkkeellä. Hänen työvuosiaan ei kuitenkaan ole Lähetysseuran vuosikirjassa noteerattu eläkkeellejäämisen jälkeen. Viimeinen elossa ollut tälle purjehdukselle osallistunut henkilö oli Leena Hukka (1919–2020).
Vuoden 1986 näytelmä

Samana vuonna, kun tämän matkan alkamisesta oli tulossa 40 vuotta, lähetysjuhlat järjestettiin Vaasassa, ja tämän vuoksi Kirsti Ihamäki, entinen pitkäaikainen Namibian-lähetystyöntekijä, kirjoitti tästä purjehduksesta näytelmän Purjelaivalla Afrikkaan. Näytelmän ohjasi Ilkka Bäckman, siinä esiintyi Lähetysseuran työntekijöitä, osa itsekin Ambomaalla toimineita, sekä Lähetysseuran Safarikuoron jäseniä. Matkan osallistujista katsomossa olivat ainakin Alpo Hukka, Leena Hukka, Aino Pentti ja Rauha Voipio.
Esitys tapahtui lähetysjuhlien pääteltassa, joka ikään kuin loi purjeet esityksen ylle, ja Vikingin lattia oli saatu keinuvaksi paksun tukin avulla, joka työnnettiin myrskyn ajaksi esityslavan lattian alle.
Painetut lähteet

Helenius, Vera: “Vaasasta East Londoniin.” Teoksessa Purjelaivalla Afrikkaan. „Vikingin” matkan muistoja. Helsinki: Suomen Lähetysseura, 1948. (Paino: Kirjapaino osakeyhtiö Savo, Kuopio).
Kaikkeen maailmaan. Suomen Lähetysseuran vuosikirja 1947. Helsinki: Suomen Lähetysseura, 1947.
Kaikkeen maailmaan. Suomen Lähetysseuran vuosikirjat 1959–75, Helsinki: Suomen Lähetysseura.
Peltola, Matti: Sata vuotta suomalaista lähetystyötä 1859–1959. II: Suomen Lähetysseuran Afrikan työn historia.
Viking etuviistosta nähtynä.
RN Giovanni delle Bande Nere (1930)

| RN Giovanni delle Bande Nere |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Regio Cantiere di Castellammare di Stabia, Castellammare di Stabia
Kölinlasku:  31. lokakuuta 1928
Laskettu vesille:  27. huhtikuuta 1930
Palveluskäyttöön:  huhtikuu 1931
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 1. huhtikuuta 1942
Tekniset tiedot
Uppouma:  5 191 t (standardi) 6 953 t (kuormattu)
Pituus:  169,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  15,5 m
Syväys:  5,1 m
Koneteho:  95 000 hv (71 MW)
Nopeus:  37 solmua (69 km/h)
Miehistöä:  507
Aseistus
Aseistus:  8 × 152 mm/L53 tykkiä kaksoistorneissa 6 × 100 mm/L47 tykkiä kaksoistorneissa 8 × 37 mm/L53 ilmatorjuntatykkiä 8 × 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä 4 × 533 mm torpedoputkea 2 × CANT 25AR -lentokonetta
RN Giovanni delle Bande Nere (ital. Regia Nave Giovanni delle Bande Nere) oli Italian kuninkaallisen laivaston Giussano-luokan kevyt risteilijä toisessa maailmansodassa. Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusvene HMS Urge upotti 1. huhtikuuta 1942 torpedoimalla Giovanni delle Bande Neren.
Valmistus

Alus tilattiin Castellamare di Stabiasta Regio Cantiere di Castellammare di Stabialta, missä köli laskettiin 31. lokakuuta 1928. Alus laskettiin vesille 27. huhtikuuta 1930 ja valmistui huhtikuussa 1931.
Palvelus

Espanjan sisällissodan alus oli läntisellä Välimerellä. Sodan jälkeen se liitettiin meriministeriön määräyksestä koulutusyksikköön. Toisen maailmansodan alkaessa se muodosti Luigi Cadornan kanssa 2. risteilijälaivueen 2. viirikön. Italian julistaessa liittoutuneille sodan 10. kesäkuuta 1940 alus laski miinoja Sisiliansalmi, minkä jälkeen se suojasi joukkojenkuljetussaattueita Italian ja Pohjois-Afrikan välillä.
Alus lähti heinäkuussa Bartolomeo Colleonin kanssa tukemaan Leroksen sotatoimia, mutta alukset joutuivat 17. heinäkuuta HMAS Sydneyn ja viiden hävittäjän yllättämäksi. Seuranneessa Cape Spadan taistelussa Colleoni upposi, mutta Giovanni delle Bande Nere pääsi pakoon saatuaan osuman kranaatista. Alus palasi Bengasin kautta Tripoliin.
Alus liitettiin 4. joulukuuta 4. viirikköön, joka oli alistettu suoraan laivastoesikunnalle. Se kuljetti joukkoja ja suojasi saattueita Pohjois-Afrikkaan. Toiminta jatkui, kunnes se aloitti toukokuussa 1941 Maltan saarron valvonnan. Se laski kesäkuussa Alberto di Giussanon kanssa miinoja Tripolin koillispuolelle estääkseen brittiläisen Force H:n mahdollisen iskun satamaan. HMS Neptune, HMS Kandahar upposivat sekä HMS Penelope ja HMS Aurora vaurioituivat tässä miinoitteessa joulukuussa. Alus laski heinäkuussa lisää miinoja Sisilian kapeikkoon.
Alus aloitti 20. lokakuuta erikoisyksikön lippulaivana, kunnes se siirrettiin 3. tammikuuta 1942 8. viirikköön. Alus osallistui helmikuussa laivaston mukana operaatioon K7, jolla varmistettiin sekä Korfusta että Messinasta Tripoliin matkanneiden saattueiden perille pääsy. Maaliskuussa se oli mukana osastossa, joka pyrki estämään liittoutuneiden MW10-saattueen pääsyn Maltalle. Aluksen tykkituli vaurioitti 22. maaliskuuta Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijä HMS Cleopatran takakannen tykkitorneja.
Alus oli myrskyssä 23. maaliskuuta kärsimiensä vaurioiden vuoksi korjausten tarpeessa ja lähti 1. huhtikuuta Messinasta hävittäjä Avieren ja torpedovene Libran saattamana La Speziaan. 11 merimailia Strombolista kaakkoon alukseen osui sukellusvene HMS Urgen laukaisema torpedo, joka katkaisi aluksen kahtia. Se upposi nopeasti vieden mukanaan useita miehistönjäseniä.
Rakkaus on murhaa (kappale)

| ”Rakkaus on murhaa” Anssi Kela |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Rakkaus on murhaa
 Julkaistu: helmikuu 2006
 Tekijä(t): Anssi Kela
 Tuottaja(t): Anssi Kela Jukka Immonen
 Tyylilaji: folkrock
 Kesto: 03.31
 Levy-yhtiö: Sony BMG
Anssi Kelan muut singlet
| ”Älä mene pois” 2005 | ”Rakkaus on murhaa” 2006 | ”Suomalainen” 2007 |
”Rakkaus on murhaa” on suomalaisen laulaja-lauluntekijän Anssi Kelan kappale, joka julkaistiin singlenä helmikuussa 2006. Kappale on neljäs singlejulkaisu Kelan kolmannelta sooloalbumilta Rakkaus on murhaa.
Kappale rakentuu akustisen kitarakuvion ympärille, jonka Kela oli kirjoittanut vuosia aiemmin. Sanoitukset sijoittuvat Helsingin Punavuoreen missä Kela asui kappaleen kirjoittamisen aikaan. Alun perin sanoituksissa mainittiin ”Bulevardin tammet”, mutta puut olivat tuolloin paljaita. Täten Kela päätti ottaa yhteyttä kaupungin puutarhaosastolle ja selvittää mitä puita Bulevardilla kasvoi. Saatuan vastauksen Kela vaihtoi kappaleessa mainitut tammet vaahteroiksi. Alun perin kappaleessa ei ollut kertosäkeistöä, vaan säkeistöt päättyivät toteamukseen ”rakkaus on murhaa”. Asko Kallonen ehdotti Kelalle lauseen toistamista, josta muodostui kappaleen kertosäe.
Kela halusi ”alleviivata kappaleen henkilökohtaisen tragedian tuntua”, ja pyysi viulisti Pekka Kuusistoa laatimaan siihen jousisovitukset. Kela on sittemmin ylistänyt lopputulosta yhdeksi uransa hienoimmista hetkistä. Kuusiston mielestä kappaleen lopuke oli ”atonaalisinta paskaa”, mitä hän on koskaan tehnyt.
”Rakkaus on murhaa” ei noussut lainkaan listoille Suomessa.
Kappaleet

Rakkaus on murhaa (single versio) – 3.31
Rakkaus on murhaa – 4.21
Puistossa (live @ Tavastia 8.12.2005) – 5.02
Rakkaus on murhaa (live @ Tavastia 8.12.2005) – 4.42
Rva Ruusunen (live @ Tavastia 8.12.2005) – 5.44
Punarottakenguru

| Punarottakenguru |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Harvaetuhampaiset Diprotodontia
Alalahko::  Macropodiformes
Heimo::  Rottakengurut Potoroidae
Suku::  Aepyprymnus  Garrod, 1875
Laji::  rufescens
Kaksiosainen nimi
 Aepyprymnus rufescens  (Gray, 1837) 
 Punarottakengurun levinneisyysalue
Katso myös
   Punarottakenguru Wikispeciesissä   Punarottakenguru Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punarottakenguru (Aepyprymnus rufescens) on Australiassa elävä pussieläin, joka kuuluu rottakenguruiden heimoon ja on Aepyprymnus-sukunsa ainoa laji. Sitä tavataan laajalla alueella Australian itä- ja koillisrannikolla, jossa se on elinvoimainen. Se on yöeläin, joka liikkuu yleensä metsissä ja ruohostomailla.
På hotell

| På hotell Bo Kaspers Orkester |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1994
 Julkaistu: 26. syyskuu 1994
 Tuottaja(t): Bo Kaspers orkester, Fabian Torsson, Johan Vävare
 Tyylilaji: jazz, pop
 Kesto: 39.21
 Levy-yhtiö: Sony/Columbia (Col 477367-2)
Bo Kaspers Orkesterin muut julkaisut
| Söndag i sängen 1939 | På hotell 1994 | Amerika 1994 |
På hotell on ruotsalaisen popjazzyhtye Bo Kaspers Orkesterin toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1994 levymerkillä Sony/Columbia.
Kappaleet

Kaikki kappaleet kirjoittanut Bo Kaspers Orkester, ellei toisin mainita.
Ingenting alls – 5.08
Bara din bild – 4.49
Hem i säng – 2.48
Puss – 4.24
Hon är så söt – 3.51
Satsa några kronor på mig – 3.04
Mindre smakar mer – 3.56
Håll dig till den du har – 4.08 (säv. Bo Kaspers Orkester, san. Wille Crafoord)
Snäll och Dum – 4.06 (säv. Bo Kaspers Orkester, san. Crafoord)
Vi tar in på hotell – 3.07 (säv. Bo Kaspers Orkester, san. Crafoord)
Video: "Puss"
Kokoonpano

Bo Kasper – laulu
Lars Halapi – kitara
Fredrik Dahl – rummut
Michael Malmgren – basso
Mats Asplén – piano
Peter Asplund – trumpetti
Elisabeth Björksten – taustalaulu
Per "Texas" Johansson – saksofoni
Heinz Liljedahl – taustalaulu
Alf Carlström, Anders Wall, George Kentros, Jakob Ruthberg, Kristina Lindholm, Marie Stenäng, Monika Stanikowska, Per Helders, Ronnie Sjökvist, Ulf Karlsson, Ulf Nilsson, Urban Gradén, Ylva Nilsson – jousisoittimet
Arviot

Allmusic:
Aiheesta muualla

På hotell discogs.com -sivustolla
Raptr

Raptr oli videopelien pelaajien yhteisöpalvelu. Raptr-ohjelmistoon sisältyi esimerkiksi käyttäjien välinen pikaviestintä ja Raptr In-Game Overlay -niminen osa, jonka avulla useita pelejä (esimerkiksi Call of Duty, Half-Life, TrackMania) saattoi pelata selaimen kautta Raptrissa.
Raptrin perusti Dennis ”Thresh” Fong vuonna 2007 myytyään Xfiren Viacomille. Palvelu suljettiin 2017.
Rakkaus on sininen

| Rakkaus on sininen Jukka Kuoppamäki |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1968
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Levy-yhtiö: Blue Master
Jukka Kuoppamäen muut julkaisut
| Mitä kansa haluaa 1966 | Rakkaus on sininen 1968 | Peukaloruuvi 1970 |
Rakkaus on sininen on Jukka Kuoppamäen toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1968 sekä uudelleen saman sisältöisenä 1973. Kun Kuoppamäen esikoisalbumi Mitä kansa haluaa (1966) koostui hänen omista ja Kaj Chydeniuksen sävellyksistä, tämä albumi rakennettiin käännöskappaleiden varaan. Useimmat suomennokset ovat Kuoppamäen omia.
Albumin nimikappale muodostui Kuoppamäen ensimmäiseksi hitiksi. Se on hänen oma käännöksensä ranskalaissävelmästä ”L’amour est bleu”.
Kappaleet

A-puoli
Rakkaus on sininen – 2.40 (L’amour est bleu, säv. André Popp, san. Jukka Kuoppamäki)
Nyt herään öisin – 2.00 (I Wake Up Crying, säv. Burt Bacharach, Hal David, san. Jukka Kuoppamäki)
Onnea ihminen ei saa – 2.48 (Il n'y a pas d'amour heureux, säv. Georges Brassens, san. Tuula Koskenniemi)
Kaiken uudeksi teet – 2.53 (Even the Bad Times Are Good, säv. Mitch Murray, san. Jukka Kuoppamäki)
Pois lähtee maailmain – 3.00 (There Goes My Everything, säv. Dallas Frazier, san. Jukka Kuoppamäki)
Uskon – 2.17 (I Believe, säv. Ervin Drake, Irvin Graham, Jimmy Shirl, Al Stillman, san. Jukka Kuoppamäki)
B-puoli
Ken rakastaa – 2.41 (Innamorato, säv. Mimo Del Sud, san. Pertti Reponen)
Maanantai – 2.32 (Matthew And Son, säv. Cat Stevens, san. Jukka Kuoppamäki)
Punatukkainen – 2.32 (Ruby Tuesday, säv. Mick Jagger, Keith Richards, san. Jukka Kuoppamäki)
En rakastua voi uudelleen – 2.45 (I'll Never Fall In Love Again, säv. Jimmy Currie, Lonnie Donegan, san. Jukka Kuoppamäki)
Sä kanssain leikit vain – 2.40 (You Keep Me Hanging On, säv. Holland–Dozier–Holland, san. Jukka Kuoppamäki)
Sun tahdon tietävän – 3.03 (I Put A Spell On You, säv. Jay Hawkins, san. Jukka Kuoppamäki)
Pyruvaattikinaasi

Pyruvaatikinaasin rakenne
Pyruvaattikinaasi on entsyymi, joka katalysoi glykolyysin viimeistä vaihetta. Siinä fosfaattiryhmä siirretään fosfoenolipuryvaatilta ADP-molekyylille, jolloin syntyy pyruvaattia ja ATP-molekyyli.
Reaktio

Reaktio tapahtuu siirtämällä fosfaattiryhmä fosfoenolipuryvaatilta ADP:lle . Fosfaattiryhmän poistaminen johtaa kemiallisesti pysymättömään enoliin, joka muuntuu nopeasti pysyvämpää ketonimuotoon pyruvaatiksi.
Toimintaolosuhteet

Massaltaan pyruvaattikinaasi on eliöstä riippuen noin 54–2 000 kilodaltonia. Entsyymiin on kiinnittynyt magnesium- ja kalium-ioneja, jotka ovat tärkeitä entsyymin toiminnalle. Yhdisteitä, jotka aktivoivat entsyymiä ovat muun muassa glukoosi-6-fosfaatti ja fruktoosi-6-fosfaatti. Pyruvaatikinasin inhibiittoreita ovat ATP, sitraatit, alaniini sekä eräiden metallien kuten kuparin, nikkelin ja sinkin ionit. Parhaiten entsyymi toimii lämpötilan ollessa eliöstä riippuen 15–98 °C välillä ja pH 4,5–8.
Puryvaattikinaasiin ja sairaudet

Perinnällisessä hemolyyttisessä anemiassa pyruvaattikinaasin määrä on liian alhainen. Tässä sairaudessa glykolyysi on huomattavasti hitaampi ja näin ollen myös energian saanti heikompaa erityisesti punasoluissa, joissa ei tapahdu sitruunahappokiertoa.
Yksinkertaistettu kuva reaktiosta
Rapture

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Rapture tarkoittaa seuraavia asioita:
Rapture, Anita Bakerin albumi
Rapture, Dragonlordin albumi
Rapture, Unholyn albumi
Rapture, Impaled Nazarenen albumi
Rapture, Bradley Josephin albumi
The Rapture, Siouxsie and the Bansheesin albumi
”Rapture”, Blondien kappale
Rapture, suomalainen yhtye
The Rapture, yhdysvaltalainen yhtye
Ekstaasi (The Rapture), elokuva.
”Rapture”, rap-artisti Ghostemanen kappale
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rapture”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Promised Land (Elvis Presleyn albumi)

| Promised Land Elvis Presley |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: tammikuu 1975
 Formaatti: LP, MC, 8-raita, CD
 Tuottaja(t): Felton Jarvis
 Tyylilaji: rock, country
 Kesto: 28.17
 Levy-yhtiö: RCA Records
Elvis Presleyn muut julkaisut
| Elvis Recorded Live on Stage in Memphis 1974 | Promised Land 1975 | Today 1975 |
Promised Land on Elvis Presleyn tammikuussa 1975 julkaistu studioalbumi, jonka kappaleet ovat alkujaan muun muassa Chuck Berryn, Waylon Jenningsin ja Larry Gatlinin tuotantoa. Levyn hittejä olivat kappaleet ”Promised Land” ja ”If You Talk in Your Sleep”, jotka molemmat nousivat Billboard Hot 100 -listan top 20:een. Itse albumi ylsi Billboardin albumilistan sijalle 47, sekä country-listan kärkeen.
Kappaleet

A-puoli
Promised Land – 2.57 (säv. Chuck Berry)
There’s a Honky Tonk Angel (Who’ll Take Me Back In) – 3.01 (säv. Troy Seals, Danny Rice)
Help Me – 2.27 (säv. Larry Gatlin)
Mr. Songman – 2.08 (säv. Donnie Sumner)
Love Song of the Year – 3.33 (säv. Chris Christian)
B-puoli
It’s Midnight – 3.21 (säv. Billy Edd Wheeler, Jerry Chesnut)
Your Love’s Been a Long Time Coming – 3.47 (säv. Rory Bourke)
If You Talk in Your Sleep – 2.35 (säv. Red West, Johnny Christopher)
Thinking About You – 3.00 (säv. Tim Baty)
You Asked Me To – 2.52 (säv. Waylon Jennings, Billy Joe Shiver)
Listasijoitukset

| Valtio | Lista | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | Billboard Country Albums | 1. |  | 1975 |  |
|  Yhdistynyt kuningaskunta | Britannian albumilista | 21. | 4 | 22.2.1975 |  |
|  Yhdysvallat | Billboard 200 | 47. |  | 1975 |  |
Kokoonpano

Elvis Presley – laulu, kitara
David Briggs – piano, urut
James Burton – kitara
Johnny Christopher – kitara
Jeannie Green – taustalaulu
Per Erik Hallin – piano, urut
Mary Holladay – taustalaulu
Susan Pilkington – taustalaulu
Norbert Putman – basso
JD Sumner& The Stamps – taustalaulu
Ronnie Tutt – rummut
The Voice – taustalaulu
Kathy Westmoreland – taustalaulu