stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maan alla
Kappaleet

| --- | --- |
 Levy 1 Seimi  Rahaa kadulla  Viisauden suklainen symboli  Mustat purjeet  Huuliharppu  Pehmeä terroristi  Pelko  Vaihto-oppilas  Lintu  Yksin  Kiertävä saarnaaja  Lupaus  Lapsia  Kirjalliset kuvat  Rannalla  Kasvit lasilla  Reikä  Mitä tehdä?  Hyrrä  Murheen muna  Cézannen omenat  Tilaisuus  Päivisin  Ilon kadut  Verenpunainen rakkaus  Ääni särkyy  Kaunishovi  Tehtaat  Ihana ovi  Lammas  Malja valuu yli  Jokaiselle jotakin  Poikani  Kaksi pulloa  Kaikki tiesivät mitä oli tehtävä  Lukot  Ruuhessa  Ratkaisu  Uusi nimeni  Vaikeudet  Pyyntö  Unessa  Ateria  Pöllön ympärillä  Nakkivartaan kanjoni  Hautausmaan puisto  Ilmoittautuminen  Magnetofoni  Varjonyrkkeilyä  En voisi uskoa  Veden ominaisuudet  Muuri  Joka ilta  Peli  Vanha holvikirkko  Kuka kukin on  Pehmeys  Ajattelen  Latteaa :  Levy 2 Luonteen heikkoudet  Runo  Laiva ammeessa  Kirjallinen varkaus  Kaunis hattu  Nämä päivät eivät jätä meitä  Purkakaa kaikki  Lait  Älykkyyden taso  Parvi  Mato  Odotan ohjeita  Aamu  Lapiot  Keskiaika  En puskenut  Missä voisimme tavata  Salaisuudet  Kokemus  Maailmoiden puutteesta  Kultaa kopassa  Virheet  Alkemia  Kukko  Kana  Makaan märässä heinikossa  Oma pikku maailmani  Syvempi hauta  Vedet sekoittuvat  Verkko  Liitutaulu  Puinen koira  Virdissime  Hyvä naapuri  Kääpiö  Monet seikat olisivat vaatineet täsmennystä  Erämaan kasvot  Ulkopuolelle  Historian kuuluisia veljeksiä  Ydin vihdoinkin  Ihmispää  Vastaus  Molekyylien aika  Nukun vielä hetken  Kaikki tiet tukossa  Poikkeama  Apinan silmät  Charles  Miss uimaranta  Tunnustus  Lahja  Trampoliini  Kaapeli  Piano  Minut kaapattiin meritaistelussa  Lucy  Kaupunki  Pystyn ajattelemaan riisimuroja  Niittokone
Aiheesta muualla

iTunes
Maailman kauppajärjestö

| Maailman kauppajärjestö> World Trade Organization (englanniksi) Organisation mondiale du commerce (ranskaksi) Organización Mundial del Comercio (espanjaksi) |
| --- | --- |

      Jäsenet      Jäsenet, jotka ovat edustettuina myös Euroopan unionin kautta      Tarkkailijajäsenet      Eivät kuulu Maailman kauppajärjestöön      Eivät sovellu jäseniksi
Perustettu:  1. tammikuuta 1995
Päämaja:  Geneve, Sveitsi
Jäsenet:  164 jäsenvaltiota
Viralliset kielet:  englanti, ranska, espanja
Puheenjohtaja:  Ngozi Okonjo-Iweala
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Maailman kauppajärjestö (engl. World Trade Organization, WTO; ransk. Organisation mondiale du commerce, OMC; esp. Organización Mundial del Comercio, OMC) on kauppapoliittista yhteistyötä koskeva hallitusten välinen kansainvälinen järjestö, jonka päämaja sijaitsee Sveitsin Genevessä. Sen tärkein tavoite on kaupan vapauttaminen. Järjestössä laaditaan tavara- ja palvelukauppaa sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia perussääntöjä, jotka sitovat kaikkia osanottajavaltioita.
Maailman kauppajärjestöön kuuluu nykyisin 164 jäsenvaltiota, jotka yhdessä muodostavat yli 95 % koko maailman kaupasta.
Historia

Maailman kauppajärjestö aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1995. Se korvasi vuodesta 1947 asti toimineen GATTin (General Agreement on Tariffs and Trade) ja on kaupankäynnin osalta tärkein kansainvälinen elin. GATT oli perustettu toisen maailmansodan jälkimainingeissa väliaikaiseksi 23 maan järjestelyksi, jossa oli mukana Yhdysvallat ja Länsi-Euroopan maita. Vuosina 1947–1994 järjestettiin yhteensä kahdeksan GATT-neuvottelukierrosta, joiden myötä järjestöön liittyi lisää valtioita. Suomi liittyi GATT:iin vuonna 1950.
Historia > Uruguayn kierros

WTO:n viimeinen neuvottelukierros alkoi Uruguayn Punta del Estessa vuonna 1986, ja sitä kutsutaan Uruguayn kierrokseksi. Uruguayn kierrokseen osallistui yhteensä 123 maata. Neuvottelut päättyivät vuoden 1994 huhtikuussa, kun ministerit useimmista GATTiin osallistuvista 125 maasta allekirjoittivat Marokon Marrakechissa sopimuksen, jossa sovittiin myös WTO:n perustamisesta.
Uruguayn kierros kesti siis seitsemän ja puoli vuotta, mikä oli yli puolet suunniteltua kauemmin. Neuvotteluissa sovittiin lähes kaikesta mahdollisesta kaupankäynnistä hammasharjoista huviveneisiin. Siitä tuli suurin koskaan järjestetty neuvottelukierros.
Historia > Balin minisopimus 2013

Joulukuun 2013 kokouksessaan Balin saarella Indonesiassa WTO:n 159 jäsenmaata solmivat ensimmäisen kauppasopimuksen vuoden 1995 ja WTO:n perustamisen jälkeen. Teollisuusmaiden järjestön OECD:n laskelmien mukaan kaupankäynnin kustannukset laskevat sen jäsenmaissa sopimuksen ansiosta 10 % ja muissa maissa 13–16 %. Sopimus näytti viime metreillä kaatuvan Kuuban vastustukseen. Se halusi sopimustekstin avulla puuttua vuosikymmeniä kestäneeseen Yhdysvaltain Kuuban kauppasaartoon.
Tämä kaupan helpottamista koskeva sopimus tuottaa arviolta 700 miljardia euroa ja 21 miljoonaa uutta työpaikkaa. Kansainvälisen kaupan professori Pertti Haaparanta ei esittänyt lukuja mutta arvioi, että vaikutus voi olla hyvin suuri, koska ”kaupan esteet ovat paljon suurempia kuin tullit.” Hänen mukaansa sopimus on merkittävä ja eri toimialat ja kehitysmaiden vientihyödykkeet hyötyvät siitä yhtä lailla. Se auttaa kehitysmaita pääsemään rikkaiden maiden markkinoille. Haaparanta toivoo, että sopimus poistaa EU:n turhat kansalliset ja hallinnolliset säännöt. Sopimus oli WTO:n ensimmäinen lähes 20 vuoteen. Haaparannan mukaan valtiot suostuivat sopimukseen parantaakseen talouskasvua.
Tavoitteet

WTO:lla on kolme päätavoitetta. Ensimmäinen ja tärkein tavoite on maailmankaupan vapauttaminen. Sen perusperiaate on, että jos maa myöntää jollekin toiselle maalle tullietuuksia, sen on myönnettävä samat etuudet kaikille allekirjoittajamaille. Tätä kutsutaan suosituimmuuskohteluksi.
Toinen tavoite on WTO:n toimiminen kauppaneuvottelujen foorumina. Neuvottelujen perinteinen aihe on se, missä määrin osanottajamaiden olisi annettava kantaa tuontitulleja. GATTin aikana neuvottelut laajennettiin koskemaan tariffien lisäksi muitakin kauppaan liittyviä kysymyksiä, kuten tuontirajoituksia, vientitukia, syrjiviä käytäntöjä ja polkumyyntiä. Polkumyynnillä tarkoitetaan sitä, että joku yrittää myydä tavaroita tuotantokustannuksia alhaisemmilla hinnoilla saadakseen kilpailuetua. Tämä on WTO:n säännöissä yleensä kielletty. WTO käsittelee myös palveluja sekä teollis- ja tekijänoikeuksia (GATS- ja TRIPS-sopimukset).
Kolmantena tavoitteena ja tehtävänä voidaan pitää riitojenratkaisua. WTO pyrkii ratkaisemaan kauppasuhteissa syntyneitä eturistiriitoja. Lisäksi WTO:n sopimukset ovat usein tulkinnanvaraisia, joten järjestö pyrkii ratkaisemaan syntyneet riidat sovinnollisesti yhteisesti sovitun oikeudellisen pohjan avulla.
WTO:n sopimukseen sisältyy 29 periaatetta, joihin allekirjoittajamaat ovat sitoutuneet.
Päätöksenteko

WTO:n päätöksenteko on pääasiassa konsensukseen perustuvaa, eli uudet sopimukset edellyttävät jäsenmaiden yksimielisyyttä. Tärkeimmistä asioista päättävät jäsenmaat yhdessä. Itse päätöksenteossa ovat mukana joko ministerit tai heidän lähettiläänsä tai delegaationsa.
Yksimielisyyteen perustuva päätöksenteko periytyy GATTin ajoilta, mutta WTO-sopimus antaa mahdollisuuden myös äänestämiseen, mikäli konsensus ei ole mahdollinen. Äänestyksessä jokaisella jäsenmaalla on yksi ääni.
Päätöksenteko > Pääsihteerit

| Pääsihteeri | Virkakausi | Maa |
| --- | --- | --- |
| Peter Sutherland | 1993–1995 |  Irlanti |
| Renato Ruggiero | 1995–1999 |  Italia |
| Mike Moore | 1999–2002 |  Uusi-Seelanti |
| Supachai Panitchpakdi | 2002–2005 |  Thaimaa |
| Pascal Lamy | 2005–2013 |  Ranska |
| Roberto Azevêdo | 2013–2021 |  Brasilia |
| Ngozi Okonjo-Iweala | 2021– |  Nigeria |
Jäsenvaltiot > WTO ja Euroopan unioni

Euroopan unionin jäsenvaltiot harjoittavat yhteistä ulkomaan kauppapolitiikkaa. Sen vuoksi ne esiintyvät yhtenä ryhmänä WTO:ssa. Euroopan komissio edustaa Euroopan kauppaetuja WTO:n kokouksissa. Euroopan unioni on WTO:n itsenäinen jäsen, kuten sen 27 jäsenvaltiotakin.
Arvostelu

WTO:n toimintaa kaupan vapauttamisessa on arvosteltu, koska sen on katsottu hyödyttävän ennen kaikkea kansainvälisiä suuryhtiöitä ja rikkaita kansantalouksia. Periaatteessa jokainen maa tietysti toimii vapaaehtoisesti WTO:ssa, mutta WTO-kriitikot usein väittävät, että poisjääminen aiheuttaisi vain ”kauppasaarron” muiden maiden taholta. WTO:n päätöksenteossa on myös katsottu suurten ja rikkaiden talouksien (ennen kaikkea Yhdysvallat, Euroopan unioni, Japani) olevan käytännössä hallitsevia ja pystyvän sanelemaan säännöksiä ihmiskunnan enemmistöä edustaville köyhille maille.
WTO-sopimuksia on myös arvosteltu siitä, että huolimatta sopimusten laajoista vaikutuksista, niistä on käyty vain vähän demokraattista keskustelua jäsenmaissa ja tavallisten kansalaisten vaikutusmahdollisuudet ovat olleet olemattomat.
Kirjallisuutta

George, Susan: Maailman kauppajärjestö kuriin.  ((Remettre l’OMC à sa place, 2001.) Suomentanut Jorma Penttinen. Julkaistu yhdessä Suomen Attacin kanssa)  Tampere:  Vastapaino, 2003.  ISBN 951-768-121-6
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maailman kauppajärjestön kotisivu (englanniksi, ranskaksi, espanjaksi)
Maailman kauppajärjestön (WTO:n) jäsenet
Albania
Angola
Antigua ja Barbuda
Arabiemiirikunnat
Armenia
Argentiina
Australia
Bahrain
Bangladesh
Barbados
Belize
Benin
Bolivia
Botswana
Brasilia
Britannia
Brunei
Burkina Faso
Burundi
Chile
Costa Rica
Djibouti
Dominica
Dominikaaninen tasavalta
Ecuador
Egypti
El Salvador
Etelä-Afrikka
Etelä-Korea
Euroopan unioni
Fidži
Filippiinit
Gabon
Gambia
Georgia
Ghana
Grenada
Guatemala
Guinea
Guinea-Bissau
Guyana
Haiti
Honduras
Hongkong
Indonesia
Intia
Islanti
Israel
Jamaika
Japani
Jordania
Kambodža
Kamerun
Kanada
Kenia
Keski-Afrikka
Kiina
Kirgisia
Kolumbia
Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon tasavalta
Kuuba
Kuwait
Lesotho
Liechtenstein
Macao
Madagaskar
Makedonian tasavalta
Malawi
Malediivit
Malesia
Mali
Marokko
Mauritania
Mauritius
Meksiko
Moldova
Mongolia
Mosambik
Myanmar
Namibia
Nepal
Nicaragua
Niger
Nigeria
Norja
Norsunluurannikko
Oman
Pakistan
Panama
Papua-Uusi-Guinea
Paraguay
Peru
Qatar
Ruanda
Saint Kitts ja Nevis
Saint Lucia
Saint Vincent ja Grenadiinit
Salomonsaaret
Sambia
Saudi-Arabia
Senegal
Sierra Leone
Singapore
Sri Lanka
Suriname
Swazimaa
Sveitsi
Taiwan
Tansania
Thaimaa
Togo
Tonga
Trinidad ja Tobago
Tšad
Tunisia
Turkki
Uganda
Ukraina
Uruguay
Uusi-Seelanti
Venezuela
Venäjä
Vietnam
Yhdysvallat
Zimbabwe
| --- | --- |
EU:n jäsenmaat:   Alankomaat  Belgia  Bulgaria  Espanja  Irlanti  Italia  Itävalta  Kreikka  Kroatia  Kypros  Latvia  Liettua  Luxemburg  Malta  Puola  Portugali  Ranska  Romania  Ruotsi  Saksa  Slovakia  Slovenia  Suomi  Tanska  Tšekki  Unkari  Viro 
WTO:n pääjohtajana on toiminut vuodesta 2021 nigerialainen Ngozi Okonjo-Iweala.
Maapähkinävoi

Maapähkinävoita kulhossa.
Maapähkinävoi on jauhetuista maapähkinöistä tehtyä tahnaa, jota käytetään leivän päällä levitteenä sekä ruoanvalmistuksessa. Yksinkertaisimmillaan maapähkinävoi sisältää vain maapähkinöitä ja hiukan suolaa. Usein siihen lisätään neutraalin makuista ruokaöljyä, joskus myös sokeria ja kaakaojauhetta. Maapähkinävoissa on useita laatuja. Toiset laadut ovat rakenteeltaan rouheisempia ja toiset sileämpiä. Maapähkinävoi sisältää paljon  rasvaa, josta iso osa on tyydyttymätöntä. Sitä käytetään sekä suolaisissa ruoissa että leivonnassa ja myös kastikkeisiin, tahnoihin ja dippeihin.
Maapähkinävoin sisältämät tyydyttymättömät rasvahapot ovat terveellisempiä kuin tyydyttyneet, joita on muun muassa voissa. Maapähkinävoi sisältää paljon ravintokuitua, proteiinia ja vitamiineja. Se vähentää sydän- ja verisuonitautien sekä kakkostyypin diabeteksen riskiä. Toisaalta perinteinen maapähkinävoi sisältää transrasvoja, jotka ovat terveydelle haitallisia. Joissakin tuotteissa transrasvapitoisuutta on vähennetty tietyin keinoin. Terveellisimpiä ovat pelkistä maapähkinöistä tehdyt tuotteet, joissa ei ole lisättyä suolaa tai sokeria.
Maapähkinävoita syödään tyypillisesti leivän päällä jonkin makean, kuten hillon, kanssa. Maapähkinävoi-hyytelöleipä (engl. peanut butter and jelly sandwich) on tavallinen pohjoisamerikkalainen välipala. Tälläinen leipävälipala valmistetaan grillaamalla.
Yhdysvalloissa maapähkinävoiksi kutsutun tuotteen pitää FDA:n asettaman standardin mukaan sisältää vähintään 90 prosenttia maapähkinää. Muualla maailmassa esimerkiksi Skippy-tuotemerkillä myydään maapähkinävoita, jossa maapähkinää on vain 79 prosenttia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maapähkinävoi Wikimedia Commonsissa
André Macanga

André Macanga vuonna 2014.
André Venceslau Valentim Macanga (s. 14. toukokuuta 1978 Luanda) on angolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän kuului Angolan maajoukkueeseen vuoden 2006 maailmanmestaruuskilpailuissa Saksassa ja pelasi avauskokoonpanossa Angolan kahdessa ensimmäisessä ottelussa mutta joutui jälkimmäisessä ottelussa kahden varoituksen vuoksi ulosajetuksi eikä saanut pelata joukkueensa kolmannessa ottelussa. Hän pelasi Afrikan-mestaruuskilpailuissa vuosina 2006, 2008 ja 2012. Hän pelasi kaikkiaan 70 maaottelua vuosina 1999–2012 ja teki maalin marraskuussa 2007 Norsunluurannikkoa sekä lokakuussa 2009 Maltaa vastaan.
André Macanga pelasi uransa alkupuolella Portugalissa, jossa hän edusti Arrifanensea, Vilanovensea, Salgueirosia, Alvercaa, Vitóriaa, Académica de Coimbraa ja Boavistaa, kutakin yhden kauden ajan. Kauden 2004–2005 hän pelasi Turkissa Gaziantepsporin joukkueessa. Sen jälkeen hän pelasi vielä Kuwaitissa Al Kuwaitin ja Al Jahran joukkueissa sekä bahrainilaisseura Al Shamalissa. Hän voitti Kuwaitin mestaruuden vuosina 2006, 2007 ja 2008.
Macellum

Pompejin macellum
Macellum (lat.) oli roomalainen kauppatori ja aukio, jota ympäröi pylväshallit ja myymälät (tabernae). Torin keskellä saattoi olla suihkulähteellä varustettu pyöreä tai kahdeksankulmainen rakennus (tholos) kalojen myyntiä varten. Macellumin sisäänkäyntiä vastapäätä oli tavallisesti myös suojelusjumalien pyhäkkö.
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Maarjärven seisake

Maarjärven seisake (lyh. Mrj, ratakm 251+792) oli Uudenkaupungin radan varressa sijainnut lakkautettu seisake. Se perustettiin Vehmaalle vuonna 1933. Seisake lakkautettiin toukokuussa 1990.
Entistä seisakkeesta joitakin satoja metrejä Uudenkaupungin suuntaan on resiinavaja edelleen pystyssä.
Maarja

| Maarja |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Vastineita eri kielissä:  esim. Maaria, Marja 
Nimen alkuperä:  Maria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Maarja on melko yleinen virolainen naisen etunimi. Se on Maria-nimen muunnelma. Maarjan nimipäivää vietetään Virossa 25. maaliskuuta.
Maarja-nimeä käytetään jonkin verran myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan se on vuoteen 2020 mennessä ollut etunimenä noin 235 naisella. Nimi ei ole päässyt suomalaiseen almanakkaan.
Tunnettuja Maarjoja

Maarja-Liis Ilus, Maarja (s. 1980), virolainen laulaja
Maarja Kangro (s. 1973), virolainen kirjailija ja kielenkääntäjä
Maarja Kivi (s. 1986), virolainen laulaja
Maarja Pärtna (s. 1986), virolainen kirjailija
Maapapu

| Maapapu |
| --- | --- |
 Maapapu
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Suku::  Pitkäpavut Vigna
Laji::  subterranea
Kaksiosainen nimi
 Vigna subterranea  (L.) Verdc. 
Katso myös
   Maapapu Wikispeciesissä   Maapapu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Maapapu (Vigna subterranea) on pitkäpapujen sukuun kuuluva hernekasvi.
Maapapu on yksivuotinen kimppuina kasvava lyhyt köynnös. Sen maan alla sijaitsevissa paloissa on yksi tai kaksi siementä. Halkaisijaltaan puolitoistasenttiset pyöreähköt pavut ovat valkoisia, kermanvärisiä, ruskeita, punaisia, mustia tai kirjavia.
Maapapu on tärkeä ravintokasvi varsinkin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Sitä viljellään myös Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa, Oseaniassa sekä trooppisessa Keski- ja Etelä-Amerikassa.
Maapapu kasvaa hyvin myös köyhässä ja kuivassa maaperässä. Sitä viljellään usein muiden kasvien seassa. Sadonkorjuu tapahtuu noin neljä kuukautta siementen istutuksen jälkeen. Sato on lannoittamattomassa maassa yli 500 ja lannoitetussa 2 000–3 000 kiloa hehtaarilla.
Maapapavun siemeniä syödään raakoina ja kypsinä. Kypsät pavut ovat kovia, ja niiden keittämiseen, paahtamiseen tai höyryttämiseen kuluu useita tunteja. Pavut voi myös jauhaa keittoihin ja kastikkeisiin. Maapavut ovat maaseudun ja kaupunkien köyhän väestön ruokaa. Niitä ostetaan vain, jos muut pavut ovat liian kalliita.
Maapavun ravintoarvo on varsin korkea. Se sisältää 61–69 prosenttia hiilihydraattia, 17–27 prosenttia proteiinia, 3,3–6,4 prosenttia kuitua ja 3,6–7,4 prosenttia rasvaa. Maapavussa on kalsiumia, kaliumia, natriumia, huomattava määrä sinkkiä sekä enemmän hyviä aminohappoja kuin lehmänpavussa, soijassa ja maapähkinässä. Se on väheksytty, mutta arvokas ravinnonlähde, joka voi korvata varsinkin kalliita eläinproteiineja.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Maapapu (Vigna subterranea)
iNaturalist: Maapapu (Vigna subterranea)
ITIS: Vigna subterranea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Vigna subterranea (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Vigna subterranea (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Vigna subterranea (bambara groundnut) (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Vigna subterranea:  Wikidata: Q338219  Wikispecies: Vigna subterranea  APDB: 177061  CoL: 5BDTV  Ecocrop: 10830  EoL: 655134  GBIF: 2982714  GRIN: 105107  iNaturalist: 329683  IPNI: 525534-1  IRMNG: 11098555  ITIS: 506274  IUCN: 170477  NCBI: 115715  Open Tree of Life: 853659  Plant List: ild-3577  PLANTS: VISU7  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:525534-1  Tropicos: 13072862  WFO: wfo-0000189255 
Glycine subterranea:  Wikidata: Q39184236  APDB: 63746  CoL: 3GF7V  GBIF: 5360709  GRIN: 17804  IPNI: 496879-1  IRMNG: 10697804  ITIS: 514106  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:496879-1  Tropicos: 13019820  WFO: wfo-0000196610
Maastamuutto

Nettomuuttovirrat vuonna 2008. Positiivinen eli maahanmuutto maastamuuttoa suurempi (sininen), negatiivinen (oranssi), 0 tai ei tietoja (vihreä) ja ei tietoja (harmaa).
Maastamuutto eli emigraatio tarkoittaa jostain maasta pois muuttamista.
Aiheesta muualla

Maahan- ja maastamuutto Kelan sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Machismo

Machismo tai machokulttuuri (yksittäisestä miehestä puhuttaessa macho) tarkoittaa joidenkin latinalaisamerikkalaisten miesten kulttuuria, johon kuuluu tiettyjä korostettuun miehekkyyteen liitettyjä asenteita ja käyttäytymistä.
Kielteisissä määritelmissä machismoon liitetään muun muassa paternalismi, aggressiivisuus, naisten alistaminen, miehen viriiliyden ihannointi ja homofobia. Tyypillinen stereotyyppinen machomies on etumuksesta tiukkoihin housuihin pukeutuva rehentelijä.
Myönteisesti määriteltynä machismo on nähty miehisenä ylpeytenä ja pelottomuutena sekä energianlähteenä kulttuuriseen vastarintaan ja ahkeraan työntekoon. Jotkut ovat määritelleet alkuperäiseksi machismoksi miehen kyvyn suojella ja tukea perhettään ja samalla osoittaa rakkauttaan.
Machismon arvellaan syntyneen konkistadorien saapumista seuranneen mestitsiväestön synnyn tuloksena.
Remigius Machura

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Remigius Machura |  Remigius Machura |  Remigius Machura |  |
Maa:   Tšekkoslovakia
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1983 | kuulantyöntö |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Ateena 1982 | kuulantyöntö |  |
| Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  | Sisäratojen MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pariisi 1985 | kuulantyöntö |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Pireus 1985 | kuulantyöntö |  |
|  Kultaa | Budapest 1988 | kuulantyöntö |  |
|  Hopeaa | Milano 1982 | kuulantyöntö |  |
Remigius Machura (s. 3. heinäkuuta 1960 Rychnov nad Kněžnou, Tšekkoslovakia) on entinen tšekkoslovakialainen kuulantyöntäjä.
Machura saavutti kuulantyönnössä pronssia Ateenan EM-kilpailuissa 1982 tuloksella 20,59 m ja Helsingin MM-kilpailuissa 1983 tuloksella 20,98 m. Los Angelesin 1984 olympialaisiin hän ei päässyt hänen kotimaansa liityttyä olympiaboikottiin. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 21,39 m ja Soulin 1988 olympialaisissa viidenneksi tuloksella 20,57 m. Ennätyksensä 21,93 m hän teki vuonna 1987.
Sisäratojen maailmanmestaruuden Machura voitti Pariisissa 1985. Sisäratojen Euroopan mestaruuden hän voitti Pireuksessa 1985 ja Budapestissa 1988.
Vuonna 1985 Machura jäi kiinni dopingin käytöstä. Machuran poika Remigius Machura Jr. on myös kuulantyöntäjä ja myös hän on jäänyt kiinni dopingin käytöstä.
Pietarinkatu

Pietarinkatu.
Pietarinkatu (ruots. Petersgatan) on noin 630 metriä pitkä itä-länsisuuntainen katu Helsingin Ullanlinnassa. Se alkaa itäpäässään Raatimiehenkadulta ja päättyy länsipäässään Laivurinkadun risteykseen Eiran rajalle. Pietarinkadun ajorata on koko pituudeltaan kaksisuuntainen.
Pietarinkadulla on monia jugendtyylisiä asuinkerrostaloja 1900-luvun alkuvuosilta.
Historiaa

Pietarinkatu sai nimensä lähellä sen itäpäätä sijaitsevan katolisen Pyhän Henrikin katedraalin julkisivussa olevan apostoli Pietarin patsaan mukaan. Ruotsinkielinen nimi vahvistettiin vuonna 1869, suomenkielinen käännös virallisesti vasta vuonna 1909, vaikka se oli jo aikaisemmin esiintynyt kartoissa. Kun saman kirkon julkisivussa on myös Paavalin patsas, sai myös viereisen Tehtaankadun itäosa samalla nimen Paulsgatan (Paavalinkatu).  Alkujaan molemmat kadut ulottuivat lännessä vain Neitsytpolulle saakka.. Nykyisen Pietarinkadun länsiosan nimeksi vahvistettiin vuonna 1875 Tunnbindargatan (Tynnyrintekijänkatu).
Kun vuonna 1887 asemakaavan muutoksella Paavalinkatua jatkettiin lännessä Telakkakadulle saakka, sen nimi muutettiin Tehtaankaduksi, sillä kadun länsipään tienoille suunniteltiin tuolloin teollisuusaluetta. Pietarinkatu sen sijaan säilytti entisen nimensä, mutta sen jatkeena ollut Tunnbindargatan sai uuden nimen Lilla Fabriksgatan (Pieni Tehtaankatu). Kuitenkin jo vuonna 1892 tämä katu muutettiin nimeltäänkin osaksi Pietarinkatua.
Karolina Eskelin, ensimmäinen Suomessa tohtoriksi väitellyt nainen, avasi yhdessä kirurgi Gustaf Adolf Wetterstrandin kanssa vuonna 1907 Pietarinkatu 24:ssä sairaalan, jossa oli 17 potilaspaikkaa. Sairaala siirtyi uudelle omistajalle vuonna 1919, ja vuodesta 1920 eteenpäin se toimi nimellä Sanitas.
1970-luvulla Pietarinkadulla sijaitsi taide- ja taideteollisuusalan yrityksiä, kuten Kaisa Blomstedtin sisustusliike Utopia, Ristomatti Ratian Décembre, Pohjanakat-niminen painokangasstudio ja kulman takana Huvilakadulla J. O. Mallanderin taidegalleria Halvat Huvit. Pietarinkatu 15:ssä on vuosikymmeniä toiminut ravintola Central, joka on nykyisin Restelin omistama. Sen edeltäjiä samassa osoitteessa ovat olleet ravintola Eiranhovi ja Elannon kansanravintola.