stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jérémy Grégoire
Ura > Seuraura > Ammattilaisura

Kaudeksi 2015–2016 Grégoire siirtyi Montreal Canadiensin organisaatioon. Hän pelasi kautensa kokonaan AHL-joukkue St. John’s IceCapsissa, jossa tulokaskausi toi 62 runkosarjaottelussa tehot 6+5=11. Grégoire pelasi siellä myös kauden 2016–2017. Kauden 2017–2018 hän pelasi Canadiensin uudessa farmijoukkueessa Laval Rocketissa.
Heinäkuussa 2018 Grégoire teki vuoden mittaisen AHL-sopimuksen Milwaukee Admiralsin kanssa. Hän osallistui samana syksynä myös Nashville Predatorsin NHL-harjoitusleirille. Helmikuussa 2019 Admirals kauppasi Grégoiren Tucson Roadrunnersiin tulevaisuudessa päätettävää korvausta vastaan. Kesäkuussa hän teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Grégoire osallistui samana syksynä myös Arizona Coyotesin NHL-harjoitusleirille. koronaviruspandemian lyhentämällä kaudella 2020–2021 hän toimi Roadrunnersin varakapteenina. Grégoire voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +10. Heinäkuussa 2021 hän teki vuoden mittaisen AHL-sopimuksen Texas Starsin kanssa. Grégoire osallistui samana syksynä myös NHL-seura Dallas Starsin harjoitusleirille.
Kaudeksi 2022–2023 Grégoire siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella monikansallisen ICE Hockey Leaguen itävaltalaisjoukkue Vienna Capitalsiin. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 14+21=35. Grégoire sijoittui myös koko liigan jäähypörssissä kolmanneksi 90 minuutillaan.
Kesäkuussa 2023 Grégoire teki alustavasti lokakuun loppuun asti ulottuvan määräaikaisen sopimuksen SM-liigajoukkue Tampereen Ilveksen kanssa. Viisi päivää ennen lyhyen sopimuksensa päättymistä hän teki seuran kanssa loppukauden 2023–2024 kattavan jatkosopimuksen.
Grégoire palasi kaudeksi 2024–2025 kaksivuotisella sopimuksella Vienna Capitalsiin.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten jääkiekko.Ivan Hlinkan muistoturnaus  | Maa:   Kanada> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Piešťany 2012 | jääkiekko |  |
Grégoire pelasi alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2012, jolloin hän voitti kultaa. Grégoire edusti myös Canada Québecin joukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuosina 2011 ja 2012.
Pelityyli

Ilveksen urheilutoimenjohtaja Timo Koskela kuvaili Grégoirea hänen sopimuksensa julkaisemisen yhteydessä kesäkuussa 2023:
»Jérémy Grégoire tuo joukkueeseemme ominaisuuksia, jotka tekevät siitä vahvemman ja paremman. Hänen kilpailullisuutensa ja urheilullisuutensa ovat arvoja, joita haluamme nähdä pelaajiltamme. Laadukkaan peruspelaamisen ohella odotamme Jérémyltä vahvaa panosta alivoimapelaamiseemme ja johtajuutta pukukoppiin sekä pelin ratkaisuhetkille. Hän on energinen, aggressiivinen ja kamppailuhalukas hyökkääjä sekä vahva rightin puolen aloittaja, joka laittaa joka ilta kaiken peliin joukkueensa edun puolesta.»
Grégoire on kertonut yrittävänsä ottaa pelaamiseensa mallia Patrice Bergeronista.
Muuta

Grégoiren pikkuveli Thomas pelasi kaudella 2023–2024 puolustajana Sveitsin National Leaguen Fribourg-Gottéronissa. Veljesten isä Jean-François Grégoire pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pääasiassa Pohjois-Amerikan alemmissa liigoissa, mutta parhaimmillaan AHL-tasolla. Hän toimii nykyään QMJHL-joukkue Baie-Comeau Drakkarin päävalmentajana ja General Managerina. Jean-François'in isä ja veljesten isoisä Jacques Grégoire valmensi QMJHL:ssä Shawinigan Cataractesia vuosina 1985–1989.
Kalajokilaakson Golf

Kalajokilaakson Golf ry on Kalajoen Hiekkasärkillä sijaitsevan 18-reikäisen golfkentän puitteissa toimiva urheiluseura. Vuonna 1988 seura perustettiin nimellä Ylivieskan Golf ry, mutta vuonna 1993 yhdistysrekisteriin ilmoitettiin yhdistyksen nimen muuttamisesta Kalajokilaakson Golf ry:ksi. Seurassa on yli tuhat jäsentä (2012).
Aiheesta muualla

Kalajokilaakson Golf ry:n omat sivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kannus

Kannus voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
kannukset, ratsastajan kantapäihin kiinnitettävät metallihaarukat, joita käytetään apuna ratsun ohjauksessa
kannus, joidenkin eläinten piikkimäisistä ruumiinosista käytetty nimitys
kannus, kasvitieteessä käytetty termi
Kannus, toinen nimitys saamelaisten noitarummulle
Kannus, kaupunki Suomessa
Kannus, rautatieasema Suomessa
Kannus, Seinäjoen sarjakuvaseuran julkaisema sarjakuvalehti vuosina 1979–1989.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kannus”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kannelmäen peruskoulu

Kannelmäen peruskoulun Kanneltien toimipiste.
Kannelmäen peruskoulu on vuonna 1963 Helsingin Kannelmäkeen perustettu peruskoulu, joka toimii neljässä eri yksikössä. Kannelmäen peruskoulun suurin yksikkö sijaitsee Runonlaulajantiellä. Kannelmäen peruskoulu on yksi Helsingin suurimmista kouluista ja myös Kuninkaantammeen on valmistunut Kannelmäen peruskouluun kuuluva toimipiste. Kannelmäen peruskoulussa opiskelee yli tuhat oppilasta. Runolaulajantien ja Kuninkaantammen lisäksi toimpisteitä sijaitsee Kanneltiellä ja Kaarelanraitilla.
Kalajuotikas

| Kalajuotikas |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset
Kunta::  Eläinkunta
Pääjakso::  Nivelmadot
Luokka::  Clitellata
Alaluokka::  Juotikkaat Hirudinea
Lahko::  Rhynchobdellida
Heimo::  Piscicolidae
Suku::  Piscicola
Laji::  geometra
Kaksiosainen nimi
 Piscicola geometra  Linnaeus, 1758 
Katso myös
   Kalajuotikas Wikispeciesissä   Kalajuotikas Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalajuotikas tai mittarijuotikas (Piscicola geometra) on juotikkaisiin kuuluva nivelmatolaji, joka elää loisena kalojen iholla.
Kalajuotikas on 2–3 senttimetriä pitkä, ja sen ohuen, poikkileikkaukseltaan pyöreän ruumiin molemmissa päissä on imukupit. Takapään imukuppi on suurempi. Kalajuotikas on väriltään vihertävän ja ruskehtavan kirjava, sen ruumiissa on vaaleita poikkiraitoja. Muista juotikkaista sen erottaa ruumiinrakenteesta, sillä muut juotikkaat ovat yleensä paksumpia ja litteämpiä.
Kalajuotikkaat ovat kaksineuvoisia. Nuoret yksilöt ovat koiraita ja vanhat naaraita. Naaraat munivat munakotelon, jossa on yksi muna, ja kiinnittävät sen vesikasvin pinnalle. Kalajuotikas on kalojen ulkoloinen. Se käyttää kalojen verta ravinnokseen ja irrottautuu kalasta saatuaan tarpeeksi. Kalajuotikas ei yleensä heikennä isäntänsä elinvoimaa. Kalajuotikas saattaa joskus tarttua myös ihmiseen, mutta se ei pysty läpäisemään ihmisen ihoa.
Aiheesta muualla

Åbo Akademi, Kalaterveyttä: Kalajuotikas (Arkistoitu – Internet Archive)
Karjalan kannaksen pääpuolustusasema

Ensimmäinen Suomen pääpuolustuslinja oli 1918 linnoitettavaksi aloitettu niin sanottu Enckellin linja. Kenraalimajuri Oscar Enckell 12. syyskuuta 1919 alkaen oli yleisesikunnan päällikkö sen jälkeen kun valtionhoitaja Mannerheim oli hävinnyt vuoden 1919 presidentinvaalit Ståhlbergille ja kun tämän seurauksena monet kenraalit erosivat muun muassa Yleisesikunnan päällikkö Hannes Ignatius. Hän joutui luopumaan tehtävästään ja esitti itse eronpyyntönsä 18. syyskuuta 1924, kun jääkäriupseerit kykenivät poistattamaan tai painostamaan armeijasta Venäjän keisarikunnan palveluksessa olleita upseereita.
Enckellin toiminta-ajatuksen mukaan Suomi liikekannallepanisi 3 1/2 palveluksessa olevaa divisioonaa järvilinjalle: Humaljoen lahti–Muolaanjärvi–Vuoksi–Taipale. Mikäli tämä ei onnistuisi, pitäisi pääpuolustusaseman kuitenkin kulkea Viipurin kaupungin itäpuolella. Sivusuunnassa hyökkääjän olisi pitänyt tulla pysäytetyksi Jänisjoen linjalle. Toisessa vaiheessa hyökkäystä vastaanottamaan olisi tullut myös reservistä liikenkannallepantuja joukkoja, jolloin kokonaisuudessaan olisi käytössä ollut seitsemän divisioonaa. Laskelmien mukaan olisi tarvittu 12 divisioonaa. Suunnitelman puolustuksellisuuden vuoksi siitä käydyssä keskustelussa oli esitetty Kronstadtin saartamista, pääpuolustusaseman sijoittamista Vammelsuu–Taipale-linjalle, sillanpään muodostamista Kiviniemelle hyökkäyksen lähtöalueeksi ja hyökkäysmahdollisuuden tukemiseksi Vuoksen eteläpuolisille järvikannaksille sekä suojajoukkojen vahventamista.
Ecnkellin vasta-argumenttien mukaan Vammelsuu–Taipale -linjaa ei olisi kyetty pitämään, vaikka kolmasosa rauhanajan joukoista keskitettäisiin niin kauas, ja suomalaisjoukot harvalukuisina tuhoutuisivat yksi toisensa jälkeen paketteina. Erivien näkemysten vuoksi Enckell ehdotti puolustusvalmistelukomissionin perustamista, joka toteutu myöhemmin Hornborgin komitean muodossa. Kronstadtin saarron osalta Enckell oli sitä mieltä, että siihen olisi tarvittu avomerilaivasto, vaikka Suomella ei ollut edes rannikkolaivastoakaan.
Alkuperäisiä asemien linjauksia 1920-luvulta tarkistettiin 1930-luvulla. Talvisodan aikana sanomalehtihenkilöt nimittivät pääpuolustusaseman Mannerheim-linjaksi. Myös Neuvostoliitto alkoi käyttää joukkotiedonvälityksessään samaa nimitystä. Neuvostoliiton joukkotiedonvälityksen tarkoituksena oli osoittaa, että pääpuolustusasema olisi ollut vahvasti kantalinnoitettu ja sen vuoksi Suomea vastaan taisteleminen oli vaikeaa. Länsimaisen lehdistön tarkoituksena oli nimityksellä osoittaa Suomen puolustuksen vahvuutta ja saada sisällöille pääpuolustusasemaa kaupallisempi vetoava nimitys.
Karjalan jumalat – Uskontotieteellinen tutkimus

| Karjalan jumalat – Uskontotieteellinen tutkimus |
| --- | --- |
Kirjailija:  Martti Haavio
Kieli:  suomi
Genre:  tietokirjallisuus
Kustantaja:  WSOY, SKS Kirjat (uudistettu laitos, v. 2020)
Julkaistu:  1959
Sivumäärä:  346
Sarja: Kirjokansi 234
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Karjalan jumalat – Uskontotieteellinen tutkimus on Martti Haavion kirjoittama ja WSOY:n vuonna 1959 julkaisema tietokirja, joka käsittelee Karjalan alueen muinaisuskoa ja mytologiaa. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura julkaisi teoksen uudistetun laitoksen vuonna 2020. Teos on yksi Haavion klassikkoteoksista. Se avaa muinaisten karjalaisten kiehtovan mielenmaisemaa; millaisia olivat heidän vanhat jumalansa ja kuinka ne hallitsivat ihmisten elämää. Kirjassa Haavio käsittelee muun muassa kekriä ja siihen liitettyjä uhrimenoja. Lisäksi hän kertoo, miten Karjalan jumalat liittyvät kristillisiin pyhimyksiin. Teos esittelee myös yhteyksiä karjalaisen muinaisuskon ja muiden vanhojen kulttuurien legendojen välillä. Filosofian tohtori Ulla Piela on kirjoittanut uudistettuun laitokseen jälkisanat.
Katriina Nuutinen

Katriina Nuutinen (s. 1983) on suomalainen lasitaiteilija ja muotoilija. Hänen Hely-koruvalaisimensa valittiin helmikuussa 2009 Tukholman huonekalumessujen kauneimmaksi esineeksi. Hely-koruvalaisin on Suomen Lasimuseon kokoelmissa Riihimäellä.
Nuutinen syntyi Helsingissä, mutta perhe muutti Pohjois-Karjalaan hänen ollessaan neljävuotias. Hän opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa keramiikka- ja lasitaiteen laitoksella kandidaatin opinnot ja valmistui taiteen maisteriksi Taideteollisen muotoilun osastolta. Nuutinen opiskeli vaihto-opintoja Konstfackissa, Tukholmassa keramiikka- ja lasitaiteen osastolla vuonna 2009.
Nuutinen perusti oman  Studion vuonna 2010, mutta suunnittelee tuotteita myös muille yrityksille. Lisäksi hän luennoi Helsinki Design Schoolissa.
Aiheesta muualla

About katriinanuutinen
Muotoilija Katriina Nuutinen: ”Kun antaa jotain haurasta itsestään, muutkin saavat jotain enemmän” Design Stories
KT Tunstall

| Kate Tunstall |
| --- | --- |
 KT Tunstall esiintymässä vuonna 2010.
Henkilötiedot
Syntynyt: 23. heinäkuuta 1975 (ikä 49) Edinburgh, Skotlanti
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  KT Tunstall
Aktiivisena:  2000–
Tyylilajit:  rock, pop, folk, country, alternative
Soittimet:  kitara, rummut, piano
Levy-yhtiöt:  Relentless, Virgin
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Kate Victoria ”KT” Tunstall (s. 23. heinäkuuta 1975 Edinburgh, Skotlanti) on skotlantilainen laulaja-lauluntekijä. Hän nousi suuren yleisön tietoisuuteen esitettyään kappaleensa ”Black Horse and the Cherry Tree” BBC:n ohjelmassa Later... with Jools Holland. Sen jälkeen hän on myynyt yli neljä miljoonaa levyä. Albumilta Eye To The Telescope julkaistu ”Black Horse and the Cherry Tree” oli Tunstallin kolmas single ja ensimmäinen, joka sijoittui Yhdistyneen kuningaskunnan Top 30 -listalle.
Lapsuus

Tunstall syntyi Edinburghissa 23. heinäkuuta 1975 ja hänet adoptoitiin kahdeksantoista päivää myöhemmin. Hänen biologinen äitinsä on puoliksi kiinalainen, puoliksi skotlantilainen ja hänen biologinen isänsä, jota hän ei koskaan ole tavannut,  on irlantilainen. Hänen adoptioisänsä oli fysiikan lehtori St. Andrewsin yliopistossa ja adoptioäitinsä luokanopettaja. Tunstallin perheeseen kuului myös vanhempi veli Joe ja nuorempi veli Daniel. Tunstall kasvoi St. Andrewsissa, Skotlannin itärannikolla Fifessä. Hän on opiskellut myös Dundeessa, Connecticutissa ja Lontoossa.
Palkinnot

Vuonna 2005 Tunstall voitti Q-musiikkilehden parhaan kappaleen palkinnon kappaleella "Black Horse and Cherry Tree".
Vuonna 2005 hän oli ehdolla Mercury Music Prizen voittajaksi mutta hävisi Antony and the Johnsonsille.
Tammikuussa 2006 Tunstall oli ehdolla kolmessa BRIT Award -palkintoluokassa ja voitti niistä Britannian parhaan naissolistin palkinnon.
Samoin tammikuussa 2006 Tunstall sai European Border Breakers Awardin, joka jaetaan Britanniassa eniten muualla EU:ssa myyneelle artistille.
2006 Tunstall voitti Ivor Novello -palkinnon parhaasta sävellyksestä ja sanoituksesta kappaleellaan "Suddenly I See" sekä Scottish Style Awardin "Most Stylish Band or Musician" ("Tyylikkäin bändi tai muusikko").
Vuonna 2007 Grammyja jaettaessa Tunstallin kappale Black Horse and the Cherry Tree oli ehdolla parhaaksi naislaulajan esittämäksi kappaleeksi, muttei voittanut.
Vuonna 2008 Tunstall oli uudestaan ehdolla Britannian parhaaksi naissolistiksi BRIT Awardien jaossa.
Diskografia

Albumit
2000: Tracks In July
2003: Toon's March '03
Studioalbumit
2004: Eye to the Telescope
2006: KT Tunstall's Acoustic Extravaganza
2007: Drastic Fantastic
2010: Tiger Suit
Singlet/EPt
| Julkaisuvuosi> Julkaisuvuosi.UK | Kappale> Kappale.U.S. | Albumi> Albumi.U.S. Pop | Listasijoitus> .U.S. AC | Listasijoitus> .U.S. Adult Top 40 | Listasijoitus> .U.S. Digital | Listasijoitus> .Italia | Listasijoitus> .CAN | Listasijoitus> .IRL | Listasijoitus> .ARIA Singles Chart | Listasijoitus> . | Listasijoitus> . | Listasijoitus> . |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| 2004 | "Throw Me a Rope" | Single-only release | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |
2004: 
| "False Alarm" (EP) | Eye to the Telescope | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  |
|  | Eye to the Telescope |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2005 | Eye to the Telescope | "Black Horse and the Cherry Tree" | 28 | 20 | 22 | 4 | 1 | 9 | 10 | 22 | 16 | - |
| 2005 | Eye to the Telescope |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2005 | Eye to the Telescope | "Other Side of the World" | 13 | - | - | - | 19 | - | 22 | - | 25 | - |
| 2005 | Eye to the Telescope |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| "Suddenly I See" | 12 | 21 | 23 | 10 | 7 | 14 | 36 | 33 | 25 | 6 |  |  |

| "Under the Weather" | 39 | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  |  |

| 2006 | "Another Place to Fall" | 52 | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  |
2006: 
| "Ashes" (Promo Only) | Acoustic Extravaganza | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  |

| 2007 | "Hold On" | Drastic Fantastic | 21 | 104 | 95 | - | 27 | - | 19 | 46 | 41 | - |
| 2007 |  | Drastic Fantastic |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| "Saving My Face" | 50 | Drastic Fantastic | - | - | - | - | - | 23 | - | - | - |  |

| 2008 | "If Only" | 45 | - | - | - | - | - | - | - | - | - |  |

Huomautuksia:
"Throw Me a Rope" julkaistiin vain 7" vinyylinä ja se rajoitettiin 300 kopioon.
"False Alarm" julkaistiin EPnä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta KT Tunstall Wikimedia Commonsissa
Järvikaisla

| Järvikaisla |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Poales
Heimo::  Sarakasvit Cyperaceae
Suku::  Järvikaislat Schoenoplectus
Laji::  lacustris
Kaksiosainen nimi
 Schoenoplectus lacustris  (L.) Palla 
Katso myös
   Järvikaisla Wikispeciesissä   Järvikaisla Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Järvikaisla (Schoenoplectus lacustris, entinen Scirpus lacustris) on rantavedessä kasvava tuulipölytteinen sarakasveihin kuuluva kasvi, jota usein sekoitetaan järviruokoon.
Ulkonäkö ja koko

Järvikaisla kasvaa 1–2 metriä korkeaksi. Sen varsi on täyteinen ja lehdetön. Sen kukinnot ovat ruskeita tähkiä, jotka sijaitsevat tavallisesti 2–5 tähkän ryhminä.
Levinneisyys

Järvikaislaa tavataan Euroopassa suunnilleen Oulun korkeudelta etelään, sekä Siperian länsiosissa. Suomen sisävesissä järvikaisla on yleinen Ahvenanmaata ja Lappia lukuun ottamatta. Piisami on hävittänyt järvikaislaa paikoittain.
Elinympäristö

Järvikaisla kasvaa järvissä ja vähäsuolaisessa murtovedessä kuten Suomenlahdessa ja Pohjanlahdessa kahden metrin syvyyteen asti.
Käyttö

Järvikaislan varsista on valmistettu koreja, mattoja ja kattokatetta. Rautatorvissa sydeksi poltetut varret ovat sopineet musteen valmistukseen. Syksyisin järvikaislaa on niitetty karjan rehuksi.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Järvikaisla (Schoenoplectus lacustris)
Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Järvikaisla (Schoenoplectus lacustris)
Nettikasvio: Järvikaisla (Schoenoplectus lacustris)
ITIS: Schoenoplectus lacustris (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Schoenoplectus lacustris (englanniksi)
Flora of China: Schoenoplectus lacustris (englanniksi)
Kamin Shirahata (albumi)

| Kamin Shirahata Kamin Shirahata |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 2014-2015
 Julkaistu: 11. maaliskuuta 2015
 Tuottaja(t): Kamin Shirahata
 Tyylilaji: Pop, Rock
 Kesto: 33.52
 Levy-yhtiö: Tsunokakushi Records
Kamin Shirahata:n muut julkaisut
| Kudamono 2014 | Kamin Shirahata 2015 |   |
Kamin Shirahata (jap 白波多カミン) on japanilaisen laulaja-lauluntekijä Kamin Shirahata:n kolmas studioalbumi ja samalla nimikkoalbumi. Albumi eroaa aikaisemmista levyistä siten, että se on huomattavasti akustis-painotteisempi ja sisältääkin akustisia versioita vanhoista kappaleista. Levyltä on julkaistu kaksi musiikkivideota kappaleista Ima sugu kietai (jap いますぐ消えたい)  ja Kyōdai (jap 姉弟).
Kappaleet

すきだよ(Sukida yo) – 4.16
あめ玉 (Ame Dama) – 4.37
くだもの(Kudamono) – 5.58
いますぐ消えたい (Ima sugu kietai) – 2.00
収穫 (Shūkaku) – 3.51
ランドセルカバー (Randoserukabā) – 4.41
姉弟 (Kyōdai) – 4.20
私もいつかお墓に入る (Watashi mo itsuka o haka ni hairu) – 4.09
Kalamiáriksen palmumetsä

Kalamiáriksen palmumetsää.
Kalamiáriksen palmumetsä (kreik. Φοινικόδασος Καλαμιάρη, Foinikódasos Kalamiári, myös Pámfilan/Panagioúdan palmumetsä, Φοινικόδασος Παμφίλων/Παναγιούδας) on palmumetsä Lesboksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren itärannikolla lähellä Pámfilan ja Panagioúdan kyliä.
Metsän puut ovat lajiltaan kanariantaateleita (Phoenix canariensis), ja niitä on noin 145–150 kappaletta. Alueella kasvaa myös eukalyptuspuita, plataaneita ja sypressejä. Metsä on Kreikan harvoja palmumetsiä. Sen istutti alun perin brittiläinen Robert Hadkinson 1800-luvulla tuomalla puita Egyptistä, mutta se leviää nykyisin luonnostaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kalamiáriksen palmumetsä Wikimedia Commonsissa
Katriina Perkka-Jortikka

| Katriina Perkka-Jortikka> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1949 (ikä 74–75)
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: Suomi
Tuotannon kieli: suomi
Tyylilajit:  tietokirjat
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Katriina Perkka-Jortikka (s. 1949) on suomalainen tietokirjailija ja filosofian tohtori. Hänen kirjoittamansa teokset liittyvät työelämään, johtamiseen ja psykologiaan.
Teokset

Yksi elämä - monta uraa.  Helsinki:  Kauppakamari, 2016.  ISBN 978-952-246-360-9.
Naisjohtajuuden labyrintit.  (E-kirja)  Helsinki:  Ortiga, 2015.
Hankalan ihmisen kohtaaminen.  Helsinki:  Edita, 2007.  ISBN 978-951-37-5047-3.
Kasva tosi johtajaksi.  Helsinki:  Edita, 2005.  ISBN 951-37-4377-2.
Näin bailaa AY-liike.  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 9510296015.
Työyhteisöjohtaminen : vastuuta ja motivointia puun ja kuoren välissä.  Helsinki:  Edita, 2002.  ISBN 951-37-3630-X.
Reilu peli työelämässä.  Helsinki:  Edita, 1998.  ISBN 951-37-2568-5.
Kainoruusu

| Kainoruusu |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Rosales
Heimo::  Ruusukasvit Rosaceae
Alaheimo::  Rosoideae
Suku::  Aitoruusut Rosa
Laji::  inodora
Kaksiosainen nimi
 Rosa inodora  Fries 
Katso myös
   Kainoruusu Wikispeciesissä   Kainoruusu Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kainoruusu (Rosa inodora, syn. Rosa elliptica) on ruusukasvien (Rosaceae) heimoon ja aitoruusujen (Rosa) sukuun kuuluva kasvilaji. Kainoruusu voidaan jakaa kahteen alalajiin: vaaleakainoruusu (Rosa inodora ssp. inodora) ja tummakainoruusu (Rosa inodora ssp. elliptica).
Ulkonäkö ja koko

Kainoruusu on 1–2 metrin korkuiseksi kasvava pensas. Sen varsissa on isoja ja kaarevia piikkejä, mutta ei niiden lisäksi pieniä ja suoria piikkejä. Lehdet ovat tummanvihreitä, karvaisia sekä hieman omenantuoksuisia. Lehtien lehdyköissä on hieman kaventuva tyvi. Kainoruusun kukat ovat haaleanvaaleanpunaisia ja kukkien verholehdet ovat karvattomia. Kainoruusu kukkii kesä–heinäkuussa. Kainoruusun kiulukat ovat punaisia.
Kainoruusu muistuttaa ulkonäöltään paljolti omenaruusua (Rosa rubiginosa), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan piikkien ja lehdyköiden tyvien ulkonäön sekä verholehtien karvaisuuden ja tuoksun erilaisuuden perusteella. Lisäksi luonnosta tunnetaan kainoruusun ja luumuruusun (Rosa villosa) välisiä risteymiä.
Levinneisyys

Kainoruusua ei esiinny luonnonvaraisena Suomessa. Ruotsissa kainoruusu on hyvin harvinainen laji ja sitä tavataan ainoastaan Bohuslänissä sekä Hallannin pohjoisosissa. Ruotsin luonnossa kasvavat kainoruusut ovat pääasiassa vaaleakainoruusuja, mutta tummakainoruusuja saattaa kasvaa paikoitellen esimerkiksi viljelyjäänteinä. Kainoruusu on Ruotsissa rauhoitettu laji.
Kamionka

| Kamionka |
| --- | --- |
 Pyhien Pietarin ja Paavalin kirkko Kamionkassa
 Kamionka
 Koordinaatit: 51°47′N, 22°46′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Lublin
Piirikunta:  Lubartów
Kunta:  Kamionka
Väkiluku (2011):  1 935
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kamionka on kaupunki itäisessä Kamionkan kunnassa Lubartówin piirikunnassa Lublinin voivodikunnassa Puolassa. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan siellä asui 1 935 asukasta.
Historia

Ensimmäiset maininnat Kamionkasta ovat vuodelta 1450, ja kaupunginoikeudet se vastaanotti 1400-luvun lopussa. Nämä säilyivät Kamionkalla vuoteen 1863. Kamionkan alkuperäinen puinen kirkko rakennettiin 1459 ja nykyinen kirkko korvasi sen vuonna 1531. Kaupunki oli 1700-luvulla kuuluisa pellavastaan, mutta sen sijainti oli huono kaupankäyntiä ajatellen.[lähde? ] Vuoden 2021 alussa Kamionkalle myönnettiin kaupungin status.