stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dark Souls III
Pelaaminen > Taisteleminen

Pelaaja löytää ympäristöstä monenlaisia aseita, haarniskoja, taikoja, sekä muita tarvikkeita. Pelin alueilta löytyy erilaisia vihollisia sekä päävastuksia. Samoin kuin Bloodbornessa, Dark Souls III pelin kaikki päävastukset vaihtavat taistelutekniikkaansa vähintään kerran taistelun aikana.
Uusi taistelykyky Dark Souls III:ssa on ”weapon arts”, minkä avulla miltei jokaisella aseella ja taialla on omanlainen hyökkäyskuvio. Weapon arts -iskuille on pelissä erilliset näppäimensä. Vastaavaa ominaisuutta ei ole ollut aikaisemmissa Souls-peleissä.
Pelin loitsujen mittaamiseen on erillinen mittari, joten pelin loitsumekaniikka muistuttaa enemmän Demon's Souls peliä, kuin muita Dark Souls pelejä.
Samoin kuin Bloodbornessa, pelaaja voi tehdä iskuista voimakkaampia lataamalla raskaan iskun näppäimen pohjaan.
Pelin "ryhti" (eli poise) mekaniikka toimii eri tavalla, kuin muissa Dark Souls peleissä. Mikäli pelaajaan hyökätään silloin kun pelaaja ei itse iske takaisin, pelaaja menettää hetkellisesti ryhtinsä, jolloin hän ei voi liikkua ennen ryhdin palautumista. Pelaajan ryhti kestää vahinkoa ainoastaan silloin, kun hän taistelee ja hänen ryhti pisteensä riittävät. Poikkeuksena tähän on taikojen avulla aikaansaatu ryhti, joka toimii eri tavoin.
Pelaaminen > Verkkopeli

Pelissä on verkkopelituki, jossa voi auttaa muita pelaajia tai taistella heitä vastaan. 
Mikäli pelaaja auttaa muita pelaajia, hän saa siitä palkinnoksi resursseja. Pelaaja voi myös hyökätä toisen pelaajan maailmaan, ja mikäli pelaaja murhaa toisen pelaajan hän saa siitä palkinnoksi resursseja.
Pelissä on useita liittoutumia, jotka syventävät verkkopelin mekaanikoita. Esimerkiksi Blue Sentinels liittoutumassa pelaajan on tarkoitus suojella sellaista pelaajaa, johon toinen pelaaja on hyökännyt, tai Watchdogs of Farron liittoutuma jonka jäsenten on tarkoitus pitää muut pelaajat loitolla Farronin metsästä.  Mikäli pelaaja suorittaa tehtävän liittoutuman sisällä, hän saa siitä palkinnoksi resurssien lisäksi myös arvokkaita esineitä.
Pelaaja voi vaihtaa esineitä muiden pelaajien kanssa, mutta aseita voi vaihtaa vain sellaisen pelaajan kanssa jolla on yhtä voimakkaat aseet.
Toisin kuin Dark Souls II:ssa Dark Souls III yhdistää verkkopelissä ne pelaajat, joita voidaan pitää suurin piirtein yhtä voimakkaina heidän tasonsa mukaan.
Tämän lisäksi pelissä voi jättää maahan viestejä, joita muut pelaajat voivat lukea, ja koskettamalla muiden pelaajien veritahroja, pelaaja voi nähdä miten muut pelaajat ovat kuolleet.
Ensimmäisen lisäosan "Ashes of Ariandelin" mukana peliin tuli nettipeliareena, jossa pelaajat voivat taistella toisiaan vastaan erilaisissa areena ympäristöissä, joko tiimipelinä, taikka kaikki vastaan kaikki peleissä.
Toisen lisäosan "Ringed Cityn" mukana peliin tuli Spears of the Church liittoutuma, johon liittymällä pelaajasta tulee pomovastus Ringed Cityn kirkkoon, tehtävänä tappaa kaikki ulkopuoliset pelaajat, jotka menevät sisälle kirkkoon.
Kehitys

Pelin kehitys aloitettiin kesällä 2013 ja pelin pääsuunnitelijana toimi Hidetaka Miyazaki, joka loi pelisarjan ensimmäiset osat. Peliä tehtiin samanaikaisesti Bloodborne-pelin kanssa, mutta peleissä oli erilliset kehitystiimit.
Hänen mukaansa Dark Souls III tulee olemaan käännekohta niin pelisarjalle kuin FromSoftwarelle.
Gamescom 2015 -tilaisuudessa julkaistiin ensimmäiset videot pelistä ja jälkeenpäin on julkaistu paljon erilaista materiaalia, kuten kuvia ja sisältöä tulevista pelin erikoisversioista.
Dark Souls III julkaistiin Windowsille sekä Playstation 4 ja Xbox One -konsoleille Japanissa 24. päivä maaliskuuta 2016. Maailmanlaajuinen julkaisupäivä on huhtikuun 12. päivä. Pelin stressitesti pidettiin lokakuussa 2015, jolloin harvat pelaajat pääsivät kokeilemaan peliä kolmen päivän ajan.
Vastaanotto

| Vastaanotto> Arvostelupisteet.Julkaisu | Vastaanotto> Arvostelupisteet.Pisteet |
| --- | --- |
GameSpot: 8/10
IGN: 9.5/10
Pelaaja: 9/10
Muropaketti: 
The Guardian: 
Peli on saanut Pelaaja -lehden arvostelussa arvosanan 9/10.
Peli on saanut Muropaketin arvostelussa täydet 5/5 tähteä.
Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 9.5/10.
Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 8/10.
Peli on saanut The Guardianin arvostelussa arvosanaksi täydet 5/5 tähteä.
Palkinnot

| Vuosi | Palkinto | Kategoria | Ehdokas/Ehdokkaat | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | DICE Awards -palkinto | Vuoden roolipeli (Role-Playing Game of the Year) |  | Voitto |
| 2016 | Golden Joystick Awards | Ultimate Game of the Year |  | Voitto |
| 2016 | Satellite Awards | Outstanding Action/Adventure Game |  | Voitto |
Aiheesta muualla

Dark Souls III MobyGamesissa (englanniksi)
Curling talviolympialaisissa 2002

Miesten ottelu Kanada - Norja.
Curling vuoden 2002 talviolympialaisissa pelattiin 11. helmikuuta ja 18. helmikuuta välisenä aikana Ogdenissa, Utahissa.
Miehet > Mitalistit

| Mitali | Joukkue |
| --- | --- |
Kulta:  Norja (Torger Nergård, Bent Ånund Ramsfjell, Flemming Davanger, Lars Vågberg, Pål Trulsen)
Hopea:  Kanada (Ken Tralnberg, Don Walchuk, Carter Rycroft, Don Bartlett, Kevin Martin)
Pronssi:  Sveitsi (Marco Ramstein, Christof Schwaller, Markus Eggler, Damian Grichting, Andreas Schwaller)
Miehet > Alkuerät

Tähdellä (*) merkityissä peleissä pelattiin yhdestoista pää.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | CAN | NOR | SUI | SWE | FIN | GER | DEN | GBR | USA | FRA |
|  Kanada | \ | 9-4 | 7-2 |  | 9-4 | 9-7 | 8-3 | 6-4 | 8-3 | 8-1 |
|  Norja |  | \ |  | 9-8 | 6-5 | 10-5 | 9-4 | 7-6* | 6-5 | 9-2 |
|  Sveitsi |  | 5-4 | \ | 8-7 |  | 10-4 | 10-6 | 10-4 |  | 7-3 |
|  Ruotsi | 6-5* |  |  | \ | 11-4 | 5-4* |  | 7-2 |  | 9-6 |
|  Suomi |  |  | 6-5* |  | \ |  | 9-3 | 6-4 | 6-4 | 6-5* |
|  Saksa |  |  |  |  | 7-6 | \ | 7-6* |  | 9-8* | 9-5 |
|  Tanska |  |  |  | 9-5 |  |  | \ | 6-5 | 9-7 | 8-7* |
|  Iso-Britannia |  |  |  |  |  | 7-6 |  | \ | 7-6 | 7-3 |
|  Yhdysvallat |  |  | 6-2 | 10-5 |  |  |  |  | \ | 8-3 |
|  Ranska |  |  |  |  |  |  |  |  |  | \ |
Miehet > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Yht |
| Kanada (Martin) | 3 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 6 |
| Ruotsi (Lindholm) | 0 | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 4 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | Yht |
| Norja (Trulsen) | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 2 | 1 | 1 | 7 |
| Sveitsi (Schwaller) | 0 | 1 | 0 | 3 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 6 |
Miehet > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Yht |
| Ruotsi (Lindholm) | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | X | 3 |
| Sveitsi (Schwaller) | 1 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | X | 7 |
Miehet > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Yht |
| Kanada (Martin) | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 5 |
| Norja (Trulsen) | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 6 |
Naiset > Mitalistit

| Mitali | Joukkue |
| --- | --- |
Kulta:  Iso-Britannia (Margaret Morton, Rhona Martin, Deborah Knox, Fiona MacDonald, Janice Rankin)
Hopea:  Sveitsi (Nadia Röthlisberger, Luzia Ebnöther, Laurence Bidaud, Tanya Frei, Mirjam Ott)
Pronssi:  Kanada (Julie Skinner, Georgina Wheatcroft, Kelley Law, Diane Nelson, Cheryl Noble)
Naiset > Alkuerät

Iso-Britannia — Saksa (9-5) ja Iso-Britannia — Ruotsi (6-4) pelattiin varsinaisten alkuerien jälkeen tasatilanteen ratkaisemiseksi. Kahdella tähdellä merkityssä Sveitsi — Venäjä -pelissä pelattiin kaksitoista päätä.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Kanada | Sveitsi | Yhdysvallat | Iso-Britannia | Saksa | Ruotsi | Norja | Japani | Tanska | Venäjä |
| Kanada | \ |  | 6-4 | 9-4 | 8-4 | 5-4 | 6-5 | 9-4 | 9-4 | 7-6 |
| Sveitsi | 7-6 | \ | 7-6 |  | 10-4 |  | 7-5 | 8-7 | 9-8* | 7-6** |
| Yhdysvallat |  |  | \ | 6-5* | 7-6 | 6-5 | 11-2 | 8-7 |  | 11-4 |
| Iso-Britannia |  | 7-4 |  | \ | (9-5) | (6-4) | 10-6 | 9-1 | 8-6 | 8-5 |
| Saksa |  |  |  | 7-5 | \ | 7-5 |  | 5-3 | 9-5 | 5-7 |
| Ruotsi |  | 8-7* |  | 7-4 |  | \ | 10-3 | 8-7* |  | 9-6 |
| Norja |  |  |  |  | 10-5 |  | \ | 8-5 | 9-4 | 5-4 |
| Japani |  |  |  |  |  |  |  | \ | 6-5 | 7-6 |
| Tanska |  |  | 9-4 |  |  | 11-9 |  |  | \ |  |
| Venäjä |  |  |  |  |  |  |  |  | 7-5 | \ |
Naiset > Välierät

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Yht |
| Sveitsi (Ebnöther) | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 3 | X | 9 |
| Yhdysvallat (Erickson) | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | X | 4 |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Yht |
| Iso-Britannia (Martin) | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 1 | 6 |
| Kanada (Law) | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 5 |
Naiset > Pronssiottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Yht |
| Yhdysvallat (Erickson) | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 5 |
| Kanada (Law) | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 2 | 0 | 1 | 1 | 9 |
Naiset > Loppuottelu

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Yht |
| Sveitsi (Ebnöther) | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| Iso-Britannia (Martin) | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 4 |
Curling olympialaisissa
1924
|
1932
|
|
1988
|
1992
|
|
1998
|
2002
|
2006
|
2010
|
2014
|
2018
|
2022
Talviolympialaisten 2002 lajit ja kilpailutapahtumat
Alppihiihto | Ampumahiihto | Curling | Freestylehiihto | Jääkiekko | Kaukalopikaluistelu | Lumilautailu | Ohjaskelkkailu | Pikaluistelu | Pohjoismaiset hiihtolajit | Rattikelkkailu | Skeleton | Taitoluistelu
X-tehokkuus

X-tehokkuus on mikrotaloustieteellinen termi, joka kuvaa tuotantoprosessin tehokkuutta annetuilla tuotannontekijöillä. Jos yritys tuottaa enimmäismäärän hyödykkeitä annetuilla tuotannontekijöillä, kuten koneilla ja työpanoksilla, sekä käyttää parhaita mahdollisia tuotantotapoja, yrityksen toiminta on x-tehokasta. Jos tuotanto ei ole x-tehokasta, on se x-tehotonta.
Täydellisen kilpailun markkinoilla ei yleisesti ottaen esiinny pitkäaikaista x-tehottomuutta, sillä tehottomat yritykset eivät tuota tarpeeksi voittoa pysyäkseen markkinoilla. Muissa markkinamuodoissa, kuten monopolitilanteessa, x-tehottomuutta saattaa esiintyä pidemmälläkin aikavälillä, sillä kilpailun puute antaa mahdollisuuden pitäytyä tehottomissa tuotantokeinoissa.
X-tehokkuus ei ole ainoa tehokkuuden muoto. Se tarkastelee vain tuotantoa annetuilla tuotannontekijöillä. Se ei siis ota huomioon sitä, ovatko tuotannontekijät tai tuotetut hyödykkeet parhaita mahdollisia. Allokointitehokkuus puolestaan mittaa näitä asioita. Esimerkiksi yritys, joka palkkaa aivokirurgeja kaivamaan ojaa saattaa olla x-tehokas, vaikka aivokirurgien allokointi sairaita hoitamaan olisikin tehokkaampaa yhteiskunnan kannalta.
Eduard von Schleich

| Eduard Ritter von Schleich |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. elokuuta 1888 München, Saksa
Kuollut: 15. marraskuuta 1947 (59 vuotta) Baijeri, Saksa
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):  Saksa Natsi-Saksa
Palvelusvuodet:  1909–1919 1935–1944
Taistelut ja sodat:  Ensimmäinen maailmansota Toinen maailmansota
Sotilasarvo:  Kenraaliluutnantti
Kunniamerkit:  Pour le Mérite rautaristin I. lk ja II lk. Max Joseph ritarikunnan ritariristi
Joukkoyksikkö:  FA 2, Jasta 21, 32, JG IV, JGR 8, SS 28, Jagdgeschwader 26 ”Schlageter”
Eduard Ritter von Schleich (9. elokuuta 1888 München, Saksa – 15. marraskuuta 1947 Baijeri, Saksa) oli ensimmäisen maailmansodan ja toisen maailmansodan hävittäjä-ässä ja Luftwaffen kenraali.
Ensimmäinen maailmansota

Ensimmäisessä maailmansodassa Schleich saavutti 35 pudotusta. Hän lensi mustaksi maalatulla koneella, ja Liitoutuneiden lentäjät kutsuivatkin häntä mustaksi ritariksi sen vuoksi. Sodan aikana hänelle myönnettiin ensimmäisen ja toisenluokan rautaristit ja Pour le Mérite jonka myöntämisen jälkeen keisari Wilhelm II aateloi hänet.
Rauhan aika

Vuonna 1937 Schleich siirrettiin johtamaan JG 234 II laivuetta. Vuonna 1938 Schleich nimitettiin everstiksi ylennettynä uuden hävittäjärykmenti JG 132:n komentajaksi (nimettiin sittemmin Jagdgeschwader 26 ”Schlageter”ksi). Uusi hävittäjärykmentti osallistui aktiivisesti Reininmaan jälleenmiehitykseen.
Toinen maailmansota

Toisessa maailmansodassa Schleich toimi aluksi hävittäjälentokoulun komentajana ja sen jälkeen Romanian ilmavoimien kouluttajana.
Vähälä (täsmennyssivu)

Vähälä tai Wähälä voi tarkoittaa seuraavia:
Vähälä, suomalainen liikenneyhtiö
Vähälä, kylä Ullavalla
Vähälä tai Wähälä sukunimenä:
Elina Vähälä (s. 1975), viulisti
Juho Wähälä (1836–1904), maanviljelijä ja valtiopäivämies
Jussi Vähälä (s. 1979), sellisti
Kristiina Wähälä (s. 1955), orgaanisen kemian professori
Lauri Vähälä (1914–1995), yrittäjä ja yritysjohtaja, liikenneneuvos, Vähälä-yhtiöiden perustaja
Maria Järvenhelmi (oik. Vähälä, s. 1975), näyttelijä
Reijo Vähälä (1946–2024), korkeushyppääjä
Sukunimen osana:
Sami Keski-Vähälä (s. 1972), käsikirjoittaja
Jarkko Koski-Vähälä (s. 1978), keihäänheittäjä
Sari Koski-Vähälä (s. 1968), kuvataiteilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vähälä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Yangin–Millsin olemassaolo

Yangin–Millsin olemassaolo on matemaattinen ongelma, jossa tarkoituksena on vankistaa Yangin–Millsin teorian matemaattista pohjaa. Yangin–Millsin teoriaa voidaan käyttää kvanttikenttäteoriassa heikon ja vahvan vuorovaikutuksen kuvaamiseen. Teoriaa käytetään menestyksekkäästi fysiikassa, mutta sitä ei ymmärretä täydellisesti matemaattisesti. Yangin–Millsin olemassaolo on Millennium-ongelma, eli yksi niistä seitsemästä matemaattisesta ongelmasta, joiden ratkaisuista Clay-instituutti on luvannut miljoonan Yhdysvaltain dollarin palkinnon.
Ongelman muotoilu

Millennium-palkinnon saadakseen täytyy todistaa, että mistä tahansa ehdot täyttävästä mittakenttäteorian symmetriasta voidaan ylipäänsä tehdä ei-triviaali Yangin–Millsin teoria neljässä ulottuvuudessa. Osa teorian olemassaolon todistamista on luoda kvanttikenttäteorian aksioomia, eli perusehtoja, jotka teorian täytyy toteuttaa, jotta sitä ylipäänsä voi kutsua kvanttikenttäteoriaksi.
Lisäksi vaaditaan, että saadussa teoriassa täytyy olla nollaa suurempi massaväli. Massavälillä tarkoitetaan tässä energiaeroa alimman energiatason eli tyhjiön ja toiseksi alimman energiatason välillä. Energiatasoja voidaan kvanttikenttäteoriassa tulkita hiukkasina, joten massaväli antaa keveimmän hiukkasen massan. Nollaa suurempi massaväli tarkoittaisi siis, että teoria antaa massallisen hiukkasen massalle jonkin alarajan. Massavälin olemassaololla on kokeellista tukea, joten ilmiötä kuvaavan teorian tulisi myös täyttää tämä ehto.
Vorderrhein

| Vorderrhein Rein Anteriur |
| --- | --- |
 Vorderrhein Ruinaultan rotkolla.
Alkulähde:  Lai da Tuma, Tujetsch  46°37′57″N, 8°40′22″E
Laskupaikka:  Tamins, Bonaduz ja Domat/Ems, Graubünden  → Rein  46°49′27″N, 9°24′32″E
Maat:  Sveitsi
Pituus:  71 km
Alkulähteen korkeus:  2 700 m
Virtaama:  54 m³/s
Valuma-alue:  1 512 km²
 Vorderrhein virtaa Disentiksen ja Ilanzin kautta Bonaduziin, jossa se yhdistyy Hinterrheinin kanssa Reiniksi.
Vorderrhein (retoromaaniksi Rein Anteriur) on joki Kaakkois-Sveitsissä. Joen pituus on 71 kilometriä, pisin sivujoki huomioon ottaen 77 kilometriä. Vorderrhein on Hinterrheinin ohella toinen Reinin alkujoista.
Sijainti

Vorderrhein saa alkunsa Lepontisilta Alpeilta Oberalppass-solan kaakkoispuolelta noin 2 700 metrin korkeudesta.
Usein alkulähteenä pidetään Lai da Tuma -järveä (saks. Tomasee) . Järvi sijaitsee 2 345 metrin korkeudessa. Siihen laskevat purot saavat alkunsa 2 600–2 700 metrin korkeudesta.
Joki virtaa Graubündenin kantonin alueella. Valuma-alue kattaa myös pieniä alueita Ticinon kantonista. Isoimmat paikkakunnat joen varrella ovat Disentis/Mustér ja Ilanz/Glion.
Virtaama

Vorderrheinin mitattu virtaama vaihtelee vuosien 1962–2010 tietojen perusteella vuosittain jonkin verran: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Ilanzissa on ollut 33 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 1999 (45 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 1972 (21 m³/s).
Joen luonnollinen virtaama sen laskiessa Reiniin on noin 54 m³/s. Mitattu ja luonnollinen virtaama poikkeavat toisistaan, sillä osa Vorderrheinin sivujokien vesistä siirretään tunneleissa Hinterrheinin vesistöön sähköntuotannon tarpeisiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vorderrhein Wikimedia Commonsissa
Vorderrhein Ilanzissa.
Hinterrhein (takana oikealla) ja Vorderrhein (edessä vasemmalla) yhdistyvät Reiniksi.
Vähämäki

Vähämäki voi tarkoittaa:
Amanda Vähämäki (s. 1981), suomalainen sarjakuvantekijä ja kuvittaja
Börje Vähämäki (s. 1944), amerikansuomalainen Suomen tutkimuksen professori
Jussi Vähämäki (s. 1956), valtiotieteen tohtori ja dosentti
Kaarlo Vähämäki (1892–1984), diplomaatti, voimistelija ja olympiamitalisti
Ville Vähämäki (s. 1979), kansanedustaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Värttinämalawinahven

| Värttinämalawinahven |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Labroidei
Heimo::  Kirjoahvenet Cichlidae
Suku::  Protomelas
Laji::  taeniolatus
Kaksiosainen nimi
 Protomelas taeniolatus  (Trewavas, 1935) 
Katso myös
   Värttinämalawinahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Värttinämalawinahven (Protomelas taeniolatus) on yksi afrikkalaisen Malawijärven endeemisistä kirjoahvenlajeista. Laji soveltuu myös akvaariossa pidettäväksi.
Koko ja ulkonäkö

Värttinämalawinahven kasvaa yleensä noin 11 cm:n pituiseksi, mutta yli 15 cm:n mittaisia yksilöitä on tavattu. Koiras on päästään sininen ja muu vartalo on väriltään punainen. Kyljessä kulkee kaksi tummempaa juovaa. Naaras on väriltään vaatimattomamman harmaa.
Käyttäytyminen

Erityisesti koiras voi lisääntymisaikana olla aggressiivinen. Kalan vahvasta temperamentista johtuen ei ole suositeltavaa pitää kahta koirasta samassa akvaariossa. Myös naaraita olisi hyvä olla useampi yhtä koirasta kohden. Muita lajeja kohtaan värttinämalawinahven on harvoin aggressiivinen. Useiden muiden Malawijärven kirjoahvenlajien tavoin myös värttinämalawinahvennaaraat hautovat mätiään suussa.
Vesiolot ja ravinto

Koska värttinämalawinahven voi kasvaa suurikokoiseksi ja vaatii paljon tilaa, ei sitä tule pitää kovin pienessä akvaariossa. Parhaiten kalat viihtyvät vedessä, jonka lämpötila on 24–26 °C. Pääosin kala käyttää ravintonaan levää ja kasveja, mutta myös eläinplanktonia. Akvaariossa sopivaa ravintoa ovat esimerkiksi spirulina-hiutaleet.
Vindeln

| Vindeln |
| --- | --- |
 Vindelnin kirkko.
 Vindeln
 Koordinaatit: 64°12′8″N, 19°43′10″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Västerbottenin lääni
Maakunta:  Västerbotten
Kunta:  Vindelnin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,96 km²
Väkiluku:  2 333
 – Väestötiheys:  788,2 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vindeln on Ruotsin Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa sijaitsevan Vindelnin kunnan keskustaajama. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 333 asukasta.
Väestönkehitys

| Vindelnin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 1 726 | 1 726 |
| 1965 | 1965 |    | 1 749 | 1 749 |
| 1970 | 1970 |    | 1 875 | 1 875 |
| 1975 | 1975 |    | 2 183 | 2 183 |
| 1980 | 1980 |    | 2 414 | 2 414 |
| 1990 | 1990 |    | 2 578 | 2 578 |
| 1995 | 1995 |    | 2 513 | 2 513 |
| 2000 | 2000 |    | 2 453 | 2 453 |
| 2005 | 2005 |    | 2 356 | 2 356 |
| 2010 | 2010 |    | 2 333 | 2 333 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Degerfors, del av tätorten Vindeln (ruotsiksi)
Västerbottenin läänin kuntien keskustaajamat
Walfrid Alhainen

Walfrid Isak (W. I.) Alhainen (12. lokakuuta 1869 Kalvola – 26. maaliskuuta 1947 Joensuu) oli suomalainen maanviljelijä ja kansanedustaja vuonna 1917.
Alhainen oli torpparina Kalvolassa vuoteen 1901 ja työskenteli maanviljelijänä Kiteellä 1901–1947. Hänet valittiin suomalaisen puolueen edustajaksi Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä eduskuntavaaleissa 1916. Hän toimi myös Kiteen kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana, kunnallislautakunnan jäsenenä, kunnan viljelysrahaston hoitajana ja asutusrahaston piiritarkastajana.
Walfrid Alhaisen vanhemmat olivat torppari Iisakki Eerikinpoika ja Miina Korkeamäki ja puoliso vuodesta 1893 Emma Karoliina Kullus.
WarioWare D.I.Y.

| WarioWare D> I.Y. |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Intelligent Systems Nintendo SPD
Julkaisija:  Nintendo
Jakelija:  Nintendo eShop
Ohjaaja:  Goro Abe
Tuottaja:  Yoshio Sakamoto
Pelisarja:  WarioWare
Julkaistu:  JP 29. huhtikuuta 2009 NA 28. maaliskuuta 2010 EU 30. huhtikuuta 2010 AU 20. toukokuuta 2010
Lajityyppi:  toimintapeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  PEGI: 7+
Alusta:  Nintendo DS
Jakelumuoto:  Digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
WarioWare D.I.Y., tunnetaan myös nimellä WarioWare: Do It Yourself ja Japanissa nimellä Made in Ore on Nintendon julkaisema toimintapeli, joka julkaistiin alun perin Japanissa 29. huhtikuuta 2009. Peli on seitsemäs osa WarioWare-pelisarjaa.
Peli sisältää edellisten osien tavoin mikropelejä, joita pelata. Peli sisältää yhteensä yli 90 mikropeliä. Pelissä pystyy uutena asiana luomaan omia mikropelejä. Pelaaja saa suunnitella peleihinsä ulkoasun, animaatiot, musiikit ja toimintaohjeet. Pelaaja voi luoda pelissä myös omia sarjakuvia.
Peli on saanut positiivisen vastaanoton. Sillä on GameRankingsissa keskiarvona 84.64% ja Metacriticissä 82/100. IGN antoi pelille arvosanaksi 9/10, GameTrailers 8.3/10, ja GameSpot 8/10.