stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lillafüred
Nähtävyydet > Hámorin kiipeilyseinät

Muutaman kilometrin päässä Lillafüredistä Miskolcin suuntaan laakso kapenee solaksi. Sen molemmin puolin kohoavat kiipeilijöiden suosimat luonnolliset kallioseinät. Tammikuun lopulla täällä järjestetään säännöllisesti jääkiipeilykilpailuja.lähde?
Muita tietoja

Asukasluku: 481lähde?
Etäisyys Miskolcin keskustasta: 11,6 km
Liikenneyhteydet

Miskolcin keskustasta on ensin matkustettava Diósgyőriin, esimerkiksi ykkösratikalla. Diósgyőrin pääteaseman tuntumasta lähtevät bussit 5 ja 15 kulkevat Lillafürediin noin puolen tunnin välein. Matka kestää n. 15 minuuttia. Myös Bükkszentkeresztiin ajavat kaukobussit pysähtyvät Lillafüredissä.lähde?
Diósgyőrin läheltä lähtee Lillafürediin myös vuoristojuna, joka kulkee läpi Bükk-vuoriston maisemien.lähde?
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lisätietoa Lillafüredistä (englanniksi)
Palota-hotellin pohjoinen julkisivu
Jussi Tuovinen

| Jussi Tuovinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  toimitusjohtaja
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Teknillinen korkeakoulu (DI 1986; TkL 1989; TkT 1991)
Väitöstyön ohjaaja:  Antti Räisänen
Instituutti:  Aalto-yliopisto
Tutkimusalue:  millimetriaaltoteknologiat, kvasioptiikka, mikrosysteemit
Jussi Tuovinen on JoyHaptics Ltd -yrityksen perustajajäsen ja toimitusjohtaja, Aalto-yliopiston sähkötekniikan dosentti (2016-nykyhetki) ja Aalto-yliopiston siteeratuin tutkija (7.1.2025).selvennä
Ura

Tuovinen valmistui Vuosaaren lukiosta ylioppilaaksi 1980.
Tuovinen valmistui sähkötekniikan diplomi-insinööriksi 1986. Hänen diplomityönsä aihe oli Millimetriaaltovastaanottimen kvasioptinen syöttö, ja työn ohjasi väitöskirjan tuleva ohjaaja Antti Räisänen. Tuovinen valmistui tekniikan lisensiaatiksi 1989 lisensiaattityöllä mm-alueen vapaan tilan keilojen mittausmenetelmien ja sovellusten kehittäminen.
Tuovisen sähkötekniikan väitöskirja millimetriaalloista valmistui Antti Räisäsen ohjaamana vuonna 1991. Tämän jälkeen Tuovinen työskenteli Radiotekniikan laboratoriossa tutkimusinsinöörinä jatkaen 1991-1994 Massachusettsin yliopistoon tohtoritutkijaksi. Tuovinen on myös osana Aalto-ylipiston ja VTT:n Euroopan Avaruusjärjestön erityisosaamiskeskuksen MilliLabin perustamista vuosina 1996-2005 projektin johtajana. Tuovinen on myös ollut johtokunnan puheenjohtajana 2005-2013 Micronovan eli Suomen kansallisen mikro- ja nanotekniikan alan tutkimusinfrastruktuurin instituutissa. Tuovinen on myös ollut mukanan Planck-sateliittihankkeen käynnistämisesä mukana.
Tuovinen on ollut mukana yli 200:n tieteellisen artikkelin kirjoittamisessa. Tuovisella on 82555 sitaattia; h-indeksi on 62 ja i10-indeksi on 128. Siteeratuin tuotos, johon Tuovinen on osallistunut, on vuoden 2016 Planck 2015 results-xiii. cosmological parameters, jolla on 26876 sitaattia (7.1.2025).
Pohjois-Hervannan koulu

Pohjois-Hervannan koulu on Tampereen Hervannassa osoitteessa Opiskelijankatu 25 sijaitseva 1.–10. luokkien yhtenäiskoulu. Koulussa on musiikkipainotus. Koulun rehtori on Ilpo Nybacka ja apulaisrehtori Ilpo Rantanen.
Pohjois-Hervannan koulussa oppilaita on noin 650 ja opettajia 68. Alakoulun oppilaat tulevat useimmiten Pohjois-Hervannan yläkouluun. Pohjois-Hervannan koulu on mukana opetusministeriön kehittäjäkouluhankkeessa.
Pohjois-Hervannan koulu on yhdistynyt Kanjonin koulun kanssa 1.8.2019 Ahvenisjärven kouluksi.
Kolmikourainen

| Kolmikourainen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°44′25″N, 25°01′34″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Alaiseen Sarkasjärveen
Järvinumero:  14.262.1.022
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  148,1 m  
Pituus:  390 m  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  1,121 km  
Pinta-ala:  3,586 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKolmikourainen 
Kolmikourainen eli Kolmikouranen on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Jyrkysenkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta järven etelärannalla on pelto. Järvellä on neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet järven pohjoispuolelta kulkevalta Jyrkysenkulman ja Ouninpohjan kylien väliseltä tieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,1 metriä mpy. Siihen laskee kaksi ojaa. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee 500 metrin päässä Alaiseen Sarkasjärveen. Laskuojan pudotus on 6,6 metriä.
Historiaa

Vuosien 1966 ja 1986 peruskartoissa järven nimenä oli Kolmikouranen ja sen etelä- ja pohjoisrannalla oli pelto. Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli vielä autio, mutta vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu yksi talo.
Ahvenjärvi (Kuhmoinen)

| Ahvenjärvi |
| --- | --- |
 Maanmittauslaitoksen ortoilmakuva Ahvenjärvestä. Kuvassa näkyy järven kapea eteläosa. Kuvan vasemmassa laidassa näkyy Paskolammi.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Kuhmoinen
Koordinaatit:  61°45′17″N, 25°01′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Arvajanjoen valuma-alue (14.26)
Laskuoja:  oja Jyrkysjärveen 
Järvinumero:  14.262.1.023
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  152,6 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  220 m  
Rantaviiva:  3,893 km  
Pinta-ala:  16,022 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiAhvenjärvi 
Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Jyrkysenkulman kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Ahvenjärvi on etelä-pohjoissuuntainen järvi. Sen pinta-ala on 16,0 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven eteläosa on kapea ja paikoin vain alle 20 metriä leveä. Ahvenjärven rannat ovat jyrkkiä ja sitä ympäröivä maasto nousee 10–50 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Ahvenjärven rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet

Ahvenjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,6 metriä mpy. Siihen ei laske ojia. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä, yhtyy Alaisen Sarkasjärven laskuojan kanssa ja laskee lopulta Jyrkysjärveen. Laskuojan pituus on 1,5 kilometriä ja pudotus 29,9 metriä.
Historiaa

Vuoden 1966 peruskartassa Ahvenjärvi laski Jyrkysjärven sijasta Alaiseen Sarkasjärveen. Vuoteen 1986 mennessä laskuojan linjaus oli muuttunut siten, että Ahvenjärvi laski Alaisen Sarkasjärven laskuojaan ja sitä pitkin suoraan Jyrkysjärveen.
Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset

| Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset> The Lord of the Rings: The Rings of Power |
| --- | --- |


Tyyli:  fantasia
Kestoaika:  61–76 minuuttia
Luoja(t):   J. D. Payne  Patrick McKay 
Perustuu:  J. R. R. Tolkienin kirjoittamiin tarinoihin
Alkuperäiskieli:  englanti
Verkko:  Prime Video
Esitetty:  2022-9-11. syyskuuta 2022 –  jatkuu edelleen
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  16
Tuotanto
Tuottaja(t):   Ron Ames  Chistopher Newman  Kate Hazell  Helen Shang 
Vastaava(t) tuottaja(t):   J. D. Payne  Patrick McKay  Lindsey Weber  Callum Greene  Justin Doble  Gennifer Hutchison  Jason Cahill  J. A. Bayona  Belén Atienza  Eugene Kelly  Bruce Richmond  Sharon Tal Yguado 
Tuotantoyhtiö(t):   Amazon MGM Studios  New Line Cinema 
Aiheesta muualla
IMDb 
Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset (engl. The Lord of the Rings: The Rings of Power) on yhdysvaltalainen J. D. Paynen ja Patrick McKayn luoma fantasiasarja. Se perustuu J. R. R. Tolkienin tarinoihin, ja sen tapahtumat sijoittuvat vuosituhansia ennen kirjojen Hobitti eli sinne ja takaisin sekä Taru sormusten herrasta tapahtumia.
Amazon osti marraskuussa 2017 Tarun sormusten herrasta televisio-oikeudet 250 miljoonalla dollarilla, ja teki sopimuksen viiden tuotantokauden mittaisen sarjan toteuttamisesta. Payne ja McKay palkattiin tekemään sarjaa heinäkuussa 2018. Sarja perustuu pääosin Tarun sormusten herrasta liitteisiin, joissa kerrotaan Keski-Maan Toisen Ajan tapahtumista. Laillisista syistä se ei sijoitu samaan jatkumoon Peter Jacksonin Taru sormusten herra- ja Hobitti-elokuvatrilogioiden kanssa. Tuotantotiimi pyrki kuitenkin tuomaan esiin samanlaisen tunnelman ja palkkasi nuorempia näyttelijöitä esittämään elokuvista tuttuja Keski-Maan historiallisia hahmoja. Ensimmäisen tuotantokauden kuvaukset alkoivat Uudessa-Seelannissa helmikuussa 2020 ja päättyivät elokuussa 2021. Sarjan tuotanto jouduttiin välissä keskeyttämään useiksi kuukausiksi koronaviruspandemian vuoksi. Sarjan muut tuotantokaudet aiotaan kuvata Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Sarjan ensimmäisen tuotantokauden jaksot julkaistiin Prime Video -tilausvideopalvelussa 1. syyskuuta – 13. lokakuuta 2022. Toisen tuotantokauden jaksot julkaistiin 29. elokuuta – 3. lokakuuta 2024.
Juoni

Sarjan juoni kuvailee Keski-Maan Toisen Ajan tapahtumia, kuten Sauronin nousun Mustaksi Ruhtinaaksi, mahtisormusten taonnan, Númenorin tuhon, sekä haltiain ja ihmisten viimeisen liiton muodostamisen.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Cynthia Addai-Robinson  | … |  Tar-Míriel   |
|  Robert Aramayo  | … |  Elrond   |
|  Owain Arthur  | … |  Durin IV   |
|  Maxim Baldry  | … |  Isildur   |
|  Nazanin Boniadi  | … |  Bronwyn   |
|  Morfydd Clark  | … |  Galadriel   |
|  Ismael Cruz Córdova  | … |  Arondir   |
|  Charles Edwards  | … |  Celebrimbor   |
|  Trystan Gravelle  | … |  Ar-Pharazôn   |
|  Lenny Henry  | … |  Sadoc Onkaloinen   |
|  Ema Horvath  | … |  Eärien   |
|  Markella Kavenagh  | … |  Elanor ”Nori” Rankkijalka   |
|  Tyroe Muhafidin  | … |  Theo   |
|  Sophia Nomvete  | … |  Disa   |
|  Lloyd Owen  | … |  Elendil   |
|  Megan Richards  | … |  Unikko Jaloveikko   |
|  Dylan Smith  | … |  Largo Rankkijalka   |
|  Charlie Vickers  | … |  Sauron / Halbrand / Annatar   |
|  Leon Wadham  | … |  Kemen   |
|  Benjamin Walker  | … |  Gil-galad, Damrod (ääni)   |
|  Daniel Weyman  | … |  Gandalf / Muukalainen   |
|  Sara Zwangobani  | … |  Kaunokki Rankkijalka   |
|  Ben Daniels  | … |  Círdan   |
|  Joseph Mawle  | … |  Adar (1. kausi)   |
|  Sam Hazeldine  | … |  Adar (2. kausi)   |
|  Ciarán Hinds  | … |  musta velho   |
|  Rory Kinnear  | … |  Tom Bombadil   |
|  Tanya Moodie  | … |  Gundabale Earthauler   |
|  Peter Mullan  | … |  Durin III   |
|  Alex Tarrant  | … |  Valandir   |
|  Geoff Morrell  | … |  Waldreg   |
|  Ken Blackburn  | … |  Tar-Palantír   |
|  Jim Broadbent  | … |  Snaggleroot (ääni)   |
|  Kevin Eldon  | … |  Narvi   |
|  Nia Towle  | … |  Estrid   |
|  William Chubb  | … |  Númenorin ylipappi   |
|  Olivia Williams  | … |  Talvenkukka (ääni)   |
Örkkien äänet sarjaan tuotti suomalainen Mieskuoro Huutajat.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi (2022)

| № (sarja) | № (kausi) | Nimi | Ohjaus | Käsikirjoitus | Alkup>  julkaisu | Suomen julkaisu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 | Menneisyyden varjo (engl. A Shadow of the Past) | J. A. Bayona | J. D. Payne ja Patrick McKay | 2022-9-11. syyskuuta 2022 | 2022-9-22. syyskuuta 2022 |
| 2 | 2 | Tuuliajolla (engl. Adrift) | J. A. Bayona | Gennifer Hutchison | 2022-9-11. syyskuuta 2022 | 2022-9-22. syyskuuta 2022 |
| 3 | 3 | Adar (engl. Adar) | Wayne Che Yip | Jason Cahill ja Justin Doble | 2022-9-88. syyskuuta 2022 | 2022-9-99. syyskuuta 2022 |
| 4 | 4 | Suuri aalto (engl. The Great Wave) | Wayne Che Yip | Stephany Folsom, J. D. Payne ja Patrick McKay | 2022-9-1515. syyskuuta 2022 | 2022-9-1616. syyskuuta 2022 |
| 5 | 5 | Eroja (engl. Partings) | Wayne Che Yip | Justin Doble | 2022-9-2222. syyskuuta 2022 | 2022-9-2323. syyskuuta 2022 |
| 6 | 6 | Udûn (engl. Udûn) | Charlotte Brändström | Nicholas Adams, Justin Doble, J. D. Payne ja Patrick McKay | 2022-9-2929. syyskuuta 2022 | 2022-9-3030. syyskuuta 2022 |
| 7 | 7 | Silmä (engl. The Eye) | Charlotte Brändström | Jason Cahill | 2022-10-66. lokakuuta 2022 | 2022-10-77. lokakuuta 2022 |
| 8 | 8 | Seostus (engl. Alloyed) | Wayne Che Yip | Gennifer Hutchison, J. D. Payne ja Patrick McKay | 2022-10-1313. lokakuuta 2022 | 2022-10-1414. lokakuuta 2022 |
Jaksot > Toinen tuotantokausi (2024)

| № (sarja) | № (kausi) | Nimi | Ohjaus | Käsikirjoitus | Alkup>  julkaisu | Suomen julkaisu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 9 | 1 | Haltiakuninkaat taivaan alla (engl. Elven Kings Under the Sky) | Charlotte Brändström | Gennifer Hutchison | 2024-8-2929. elokuuta 2024 | 2024-8-3030. elokuuta 2024 |
| 10 | 2 | Siellä missä tähdet ovat outoja (engl. Where the Stars are Strange) | Charlotte Brändström ja Louise Hooper | Jason Cahill | 2024-8-2929. elokuuta 2024 | 2024-8-3030. elokuuta 2024 |
| 11 | 3 | Kotka ja valtikka (engl. The Eagle and the Sceptre) | Louise Hooper ja Charlotte Brändström | Helen Shang | 2024-8-2929. elokuuta 2024 | 2024-8-3030. elokuuta 2024 |
| 12 | 4 | Vanhin (engl. Eldest) | Louise Hooper ja Sanaa Hamri | Glenise Mullins | 2024-9-55. syyskuuta 2024 | 2024-9-66. syyskuuta 2024 |
| 13 | 5 | Kivisalit (engl. Halls of Stone) | Louise Hooper ja Sanaa Hamri | Nicholas Adams | 2024-9-1212. syyskuuta 2024 | 2024-9-1313. syyskuuta 2024 |
| 14 | 6 | Missä hän on? (engl. Where Is He?) | Sanaa Hamri | Justin Doble | 2024-9-1919. syyskuuta 2024 | 2024-9-2020. syyskuuta 2024 |
| 15 | 7 | Tuomittu kuolemaan (engl. Doomed to Die) | Charlotte Brändström | J. D. Payne, Patrick McKay ja Justin Doble | 2024-9-2626. syyskuuta 2024 | 2024-9-2727. syyskuuta 2024 |
| 16 | 8 | Varjo ja liekki (engl. Shadow and Flame) | Charlotte Brändström | J. D. Payne ja Patrick McKay | 2024-10-33. lokakuuta 2024 | 2024-10-44. lokakuuta 2024 |
Musiikki

Bear McCreary sävelsi sarjaa varten yhdeksän tuntia musiikkia Tunnusmusiikin taas sävelsi Howard Shore, joka sävelsi musiikin myös Peter Jacksonin Taru sormusten herra- ja Hobitti-elokuvatrilogioihin..
Vastaanotto

Film-O-Holic kuvaa sarjaa ison rahan huonoksi fanifiktioksi, joka ei välitä Tolkienin legendariumin tapahtumista, hahmoista tai teemoista. Sen mukaan "Show’n vetäjien ylimielisille kuvitelmille Tolkienia parempien tarinoiden kirjoittamisesta on vetänyt vertoja vain heidän arroganssinsa sekä kyvyttömyytensä sisäistää yhtään, mistä Tolkienin maailmassa on kyse."
Aiheesta muualla

Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suomalainen kansanperinne

Suomalainen kansanperinne tarkoittaa suomalaisille perinteisiä ja kansanomaisia käytäntöjä, teknologioita, uskomuksia, tietoja, asenteita ja tapoja. Suomalaiseen kansanperinteeseen kuuluu sanan laajassa merkityksessä kaikki suomalaisten perinteinen kansanomainen kulttuuri. Kansanperinnettä eivät ole uusi, kaupallinen tai vieras nykykulttuuri eikä oppineiden tekemä niin kutsuttu "korkeakulttuuri". Erityisesti maalaiskulttuuri ja tavallisen rahvaan kulttuuri, myös jossain määrin varhainen työväenkulttuuri, on katsottu Suomessa kansanperinteeksi. Myös maaseudulla itsenäisesti toimivien käsityöläisten perinteiset elinkeinot, kuten kyläsepän ammatti, voidaan nähdä kansanperinteellisiksi. Sivistyneistö ja oppineisto kiinnostuivat suomalaisesta kansanperinteestä erityisesti 1800-luvulla, ja siitä lähtien myös suomalaista kansanperinnettä on muokattu korkeakulttuuriksi ja siitä on ammennettu aineksia korkeakulttuuriin.
Alan Dundesin tunnetun esseen mukaan kansanperinteeseen kuuluvat ainakin kansantarinat ja muu sanallinen perinne, musiikki, perinteiset esineet ja rakennukset, uskonto ja uskomukset sekä ruokaperinne. Suomessa on historiallisista syistä tutkittu erikseen henkistä kansankulttuuria (folkloristiikkaa) ja aineellista kansankulttuuria (kansatiedettä).
Eri alueiden kansanperinne

Suomalainen kansanperinne ei ole yhtenäistä, vaan etenkin esineellisessä kulttuurissa ja kansantavoissa on ollut eroja Länsi- ja Itä-Suomen välillä. Kulttuurisia eroja on ollut myös sisämaan ja rannikon välillä. Samoin suomenruotsalaisilla ja saamelaisilla on omat perinteensä. Suomenruotsalaisten kansankulttuuri on rikasta ja hyvin säilynyttä, ja sitä on kuvattu kulttuurisillaksi länteen. Yhteenkuuluvuutta vahvistavia, suomenruotsalaisia perinneilmiöitä ovat talonpoikaishäät, kansallispukujen käyttö, juhannussalon pystyttäminen ja Lucian päivän viettäminen. Saamelaisen perinteessä näkyy luonnonvaraisuus ja paimentolaisuus, ja joikumusiikki kuuluu myös Siperian arktisten kansojen musiikkityyliin. Suomen kulttuuriin paljon vaikuttaneita vanhoja kansanrunoja on kerätty erityisesti Vienan Karjalasta ja Inkeristä.
Maalaiskylä perinneyhteisönä

Suomalaiseen kansanperinne on kokonaisuutenaan maalaiskylien perinnettä, koska valtaosa väestöstä sai toimeentulonsa maanviljelyksestä. Ryhmä- ja rivikyliä on ollut etenkin Länsi-Suomessa, mutta Savossa ja Karjalassa yksinäistalot ovat olleet yleisempiä. Kyläyhteisö sitoi jäseniä toisiinsa ja se loi ja säilytti perinnettä, koska ihmiset seurustelivat enimmäkseen naapurustonsa kanssa. Kyläyhteisön luonne oli suljettu, mikä ilmeni esimerkiksi vieraasta kylästä haetun aviokumppanin karsastamisessa ja nuorten miesten kylienvälisissä joukkotappeluissa. Kyläyhteisöön liittyviä perinnelajeja ovat esimerkiksi piirileikeissä käytetyt laulut, käsitöitä tehdessä kerrotut uskomustarinat ja toisia ihmisiä, sukulaisia ja naapureita koskevat humoristiset, liioittelevat kertomukset. Kyläyhteisöt säilyivät 1940–1950-luvuille saakka, kunnes ne hajosivat toisaalta muuttoliikkeen vaikutuksesta, toisaalta siksi että ulkopuoliset suhteet voimistuivat ja sisäinen vuorovaikutus pieneni.
Kansanperinteen lajeja > Kansanmusiikki ja kansantanssi

Yhteisöllistä kansanlauluperinnettä ovat Suomessa olleet kalevalamittaiset laulut ja uudemmat, yleensä riimilliset laulut. Karjalassa ja Inkerissä kansanperinteeseen ovat kuuluneet myös itkuvirret, joiut ja karjanhuhuilut.
Vienassa, Aunuksessa ja Laatokan Karjalassa vanha kansanlaulu on ollut yksiäänistä yhteis- tai yksinlaulua. Miehet ovat suosineet sankarirunoutta, naiset taas kosinta- ja hääaiheita. Samalla laulajalla on ollut käytössään kolmesta viiteen eri sävelmää. Karjalan kannaksella, Inkerissä ja Virossa naiset ovat laulaneet piirissä, kylätiellä ja häissä esilaulajan avulla. Esilaulaja on laulanut säkeen tai kaksi ja kuoro on kerrannut sen. Uudempi nelisäkeinen, riimillinen kansanlaulu eli rekilaulu levisi Suomeen lännestä käsin ja se noudattaa Euroopassa yleistä tanssilaulun kaavaa. Rekilauluja on laulettu yhdessä piirileikkitilaisuuksissa ja juhannus- ja helavalkeilla, mutta myös yksin ollessa. Vaikka rekilaulua ei ole ihailtu yhtä paljon kuin kalevalaista laulua, monet rekilaulut ovat hyvin tunnettuja ja niistä on tullut suoranaista kansallisomaisuutta, kuten "Kalliolle kukkulalle" tai "Minun heilani kaunis on". Luku- ja kirjoitustaidon yleistyessä suosituksi tulivat myös painetuissa lauluvihkoissa ilmestyneet arkkiveisut.
Kansanperinteen lajeja > Perinteiset esineet ja rakennukset

Eräs merkittävä, nykyisinkin erittäin suosittu kansanperinteellinen tai kansanperinteestä kehittynyt ilmiö on suomalainen saunakulttuuri, johon edelleen kuuluu vanhoja tapoja ja teknologioita.
Nykyisin lähinnä kesämökeissä, saunoissa ja maaseutuasunnoissa käytetty hirsirakentaminen perustuu jo esihistoriallisena aikana maaseudun rakennuksissa käytettyyn teknologiaan.
Säilynyt on myös maaseudulta peräisin oleva talkooperinne, tapa kutsua lähiseudun ihmisiä töihin, lähinnä rakennustöihin, palkkiona ylläpito ja juhlat.
Käsityö, esim. neulominen, on myös Suomessa yleistä. Ryijy on esimerkki elävästä suomalaisesta käsityöperinteestä.
Kansanperinteen lajeja > Uskonto ja uskomukset

Kansanperinteessä on jäänteitä suomalaisesta muinaisuskosta. Myös kristillisistä uskomuksista, tavoista ja opeista on muokattu kansanomaisia versioita, kuten omaperäinen kalevalainen kertomus siitä, miten kristinuskon Jeesus syrjäyttää tietäjä Väinämöisen. 1800-luvun suomalaisen kokemusmaailmaan ei näytä enää kuuluneen erikseen nimettyjä jumalia, mutta loitsuissa ja vanhoissa runoissa esiintyy erilaisia nimityksiä, kuten Ukko ylijumala. 1500- ja 1600-luvuilta on myös tietoja Ukon kunniaksi järjestetyistä juhlista, Ukon vakoista.
Haltijausko edustaa ikivanhoja käsityksiä, jotka säilyivät maalaisoloissa pitkään. Haltijat olivat ihmisenkaltaisia olentoja, jota asui sekä kotona että luonnossa. Jotkin haltijat saattoivat olla hyödyllisiä, kuten kodin-, saunan- tai riihenhaltijat, mutta toiset olivat vaarallisia: vedenhaltija houkutteli veden partaalle ja metsänhaltija saattoi eksyttää ihmisen. Myös vainajausko ilmentää ikivanhoja pelkoja ja kuvitelmia. Vainajista voi olla eläville haittaa, ellei niitä kohdeltu oikein, ja kuolleet ovat voineet palata kotiin selvittelemään kesken jääneitä asioita. Vainajien muistojuhlista tärkein on ollut kekri. Yleisiä ovat olleet myös kuvitelmat pahasta silmästä ja onnen riistämisestä.
Kansanperinteestä on lähtöisin osa suomalaisesta juhlaperinteestä, varsinkin pakanallisperäinen juhannuksen vietto taikoineen sekä joulun juhlinta.
Kansanperinteen lajeja > Ruokaperinne

Suomalaisessa ruokakulttuurissa on vaikutteita sekä idästä että lännestä, ja erot korostuvat maakuntien perinteissä. Lännessä ruokaa on tehty perinteisesti keittämällä ja leivinuunia lämmitettiin harvoin jolloin arkileipä säilytettiin kuivattuna. Idässä uuni lämpeni usein ja sitä käytettiin ruoanlaittoon. Hapattaminen, sienet ja piirakat ovat itäistä perinnettä.