stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jan Timman

| Jan Timman |
| --- | --- |
 Jan Timman, 2007
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jan Timman
Syntynyt: 14. joulukuuta 1951
Kansalaisuus:   hollantilainen
Shakinpelaaja
Titteli:  suurmestari
Elo-luku:  2 581 (marraskuussa 2010)
Korkein Elo:  2 680 (tammikuussa 1990)
Jan Timman (s. 14. joulukuuta 1951) on hollantilainen shakinpelaaja, jonka parhaat pelivuodet olivat 1970–1980-luvuilla. Hän on voittanut Hollannin shakkimestaruuden yhdeksän kertaa ja ollut useasti maailmanmestaruuden haastajaehdokas. Kun hallitseva maailmanmestari Garri Kasparov ja hänen ykköshaastaja Nigel Short riitautuivat FIDE:n kanssa ja alkoivat pelata vuoden 1993 maailmanmestaruusottelua uuden, oman liittonsa PCA:n, alaisuudessa, FIDE järjesti oman maailmanmestaruusottelunsa kakkoshaastaja Timmanin ja kolmos-neloshaastaja Anatoli Karpovin kesken. Toinen vaihtoehto olisi ollut Kasparovin ja Shortin ollessa poissa julistaa paras haastaja suoraan mestariksi, kuten tehtiin Bobby Fischerin ja Karpovin tapauksessa vuonna 1975. Näin Timman olisi ansainnut tämän ”varjomestaruuden” ilman ottelua, mutta Karpoville annettiin uusi mahdollisuus, jonka hän käytti hyväkseen ja voitti tuon taiston.
Timmania pidettiin 1980-luvulla ja 1990-luvun alkupuolella parhaana ei-neuvostoliittolaisena pelaajana. Hänet tunnettiin ”lännen parhaana” (”The Best of the West”). Timman pelaa yhä aktiivisesti ja FIDE:n rankingissa hän oli maailman sadanneksi paras pelaaja huhtikuussa 2006. Hän voitti Sigeman Tournamentin Malmössä Ruotsissa 2006.
Timman on yksi New In Chess -lehden päätoimittajista. Hänen kirjaansa The Art of Chess Analysis pidetään yhtenä shakkikirjallisuuden modernina klassikkona.
Timman on toisen kerran naimisissa. Hänellä on tytär ensimmäisestä avioliitostaan.
Teoksia

Timman, Jan: The Art of Chess Analysis.  Everyman Chess Vuosi= 1997.  ISBN 1-85744-179-6
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Yhdysvallat  Tšekki  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  DDB
Heikki Raitio

Heikki Volmari Raitio (29. heinäkuuta 1924 Helsinki – 12. helmikuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen miekkailija.
Raitio edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Lontoossa 1948 hän osallistui florettimiekkailun henkilökohtaiseen kilpailuun ja joukkuekilpailuun. Helsingissä 1952 hän osallistui sekä floretti- että kalpamiekkailun henkilökohtaiseen kilpailuun. Kaikissa näissä kilpailuissa hän karsiutui alkukierroksilla.
Kotimaassa Raitio edusti Miekka-Miehiä ja voitti kalpamiekkailun henkilökohtaisen Suomen mestaruuden 1952 ja 1953. Lisäksi hän voitti joukkuemestaruuden kalvalla 1954–1956 sekä floretilla 1954 ja 1955.
Heikki Raition serkku Kauko Jalkanen edusti miekkailijana Suomea olympialaisissa. Raitio avioitui Miss Suomeksi vuonna 1948 valitun Terttu Nymanin kanssa.
Texas

Texas (suomeksi aiemmin myös muodossa Teksas) on Yhdysvaltain toiseksi suurin osavaltio niin pinta-alaltaan kuin asukasluvultaankin. Texasin tasavalta julistautui itsenäiseksi Meksikosta vuonna 1836, mutta liittyi Yhdysvaltoihin 28. osavaltiona vuonna 1845. Texasilla on pitkä yhteinen raja Meksikon kanssa. Idässä Texas rajoittuu Louisianan ja Arkansasin, pohjoisessa Oklahoman ja lännessä New Mexicon osavaltioon.
Maantiede

Texas sijaitsee Suurten tasankojen eteläpäässä, Meksikonlahden rannalla. Osavaltio rajoittuu lännessä New Mexicon osavaltioon ja Rio Grande -jokeen, joka on samalla Yhdysvaltojen ja Meksikon välinen raja. Pohjoisessa Texasiin kuuluu ns. Texas Panhandle, joka sijaitsee Suurilla tasangoilla. Texasin pohjoispuolella sijaitsee Oklahoman osavaltio. Idässä Texas sen sijaan rajoittuu Arkansasin ja Louisianan osavaltioihin. Texasin pinta-ala on 695 622 neliökilometriä ja se on Alaskan jälkeen Yhdysvaltain toiseksi suurin osavaltio. Merkittäviä kaupunkeja ovat Dallas, Fort Worth, Houston, San Antonio, Austin ja El Paso.
Texas on pinta-alaltaan iso osavaltio, ja se on sekä itä–länsi- että pohjois–etelä-suunnassa noin 1 300 kilometriä pitkä. Osavaltion ympäristö onkin vaihtelevaa. Meksikonlahden rannoilla osavaltion eteläosissa on subtrooppisia hiekkarantoja ja osavaltion länsiosissa korkeita vuoria ja aavikoita. Texas voidaan jakaa maantieteellisesti neljään osaan, rannikkotasankoon, keskisten pohjoisosien tasankoon, Suureen tasankoon, joka levittäytyy osavaltion pohjois- ja keskiosiin, ja läntiseen vuoristoalueeseen.
Texasin osavaltion ilmasto on vaihteleva sen suuren koon vuoksi. Samana talvipäivänä voi Rio Granden suulla olla 30 astetta lämmintä ja Texas Panhandlen alueella lumimyrsky. Ilmasto on pääsääntöisesti lämmin ja kuiva. Vuotuiset keskimääräiset sademäärät ovat suurimpia Meksikonlahden rannalla ja osavaltion itäosassa. Sademäärät vähenevät länteen päin mentäessä. Itäosassa ilmasto on melko kostea ja länsiosassa ilmasto on hyvin kuiva. Lämpötilat ovat Texasissa kesäaikaan korkeita (yli 30 celsiusastetta) ja kesä on kestoltaan pitkä. Talvet ovat lämpimiä, lämpötila voi pysytellä yli 15 celsiusasteen keskitalvella.
Vuoden lämpimimmät kuukaudet ovat heinäkuu ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Austinissa on noin 35 astetta. Keskimääräinen alin on siellä kylmimmillään tammikuussa 2,9 astetta.
Texasin pohjoisosa on osa Tornado Alleyksi (”tornadokuja”) kutsuttua aluetta; Texasissa havaitaan vuosittain keskimäärin 155 tornadoa.
Historia > Varhaishistoria

Ensimmäiset asukkaat saapuivat Texasiin 11 000–8 000 vuotta sitten. Texasin alueella asuneisiin intiaaniheimoihin kuuluivat apassit, atakapan-, bidai-, caddo-, comanche-, cherokee-, kiowa-, tonkawa- ja wichitaheimot. Álvar Núñez Cabeza de Vacan retkikunta haaksirikkoitui 1528 Galvestonin lähelle ja sen jälkeen tutki ensimmäisenä eurooppalaisena osavaltion sisämaita.
Ennen vuotta 1821 Texas kuului Espanjan Uuden-Espanjan siirtokuntaan. Kun Meksiko itsenäistyi, Texas jäi sen osaksi. Vuonna 1823 kolmesataa perhettä asettui Stephen F. Austinin johdolla Brazosjoen varsille. Siirtolaisia ärsyttivät Meksikon hallituksen orjuuden kielto, uudisasukkaiden riisuminen aseista ja laittomien siirtolaisten karkottaminen takaisin Yhdysvaltoihin.
Historia > Texasin vallankumous

Vihamielisyydet Meksikon ja Texasin välillä alkoivat lokakuussa 1835 San Antonion kaupungin lähettyvillä. Meksikolainen kenraali Martín Perfecto de Cos antautui kapinallisille taistelussa lähellä La Bahían kaupunkia, ja tästä suuttuneena Meksikon armeijan komentaja Antonio López de Santa Anna lähti 6 100 miehen armeijansa kanssa kohti San Antoniota. Hänellä oli tarkoituksenaan vangita koko Texasin johto, ja 23. helmikuuta 1836 hän hyökkäsi San Antonioon. Kaupunkia ja sen puolustusta oli johtamassa eversti William Barret Travis 189-miehisen, pääosin vapaaehtoisista koostuvan joukkonsa kanssa. Tuossa joukossa oli taistelijoita 28 eri osavaltiosta ja maasta. Heistä kuuluisimpia olivat Jim Bowie ja David Crockett. Erään ratkaisutaistelun näyttämönä toimi Alamon lähetysasema San Antoniossa. Siellä Meksikon armeija menetti kaatuneina noin 400 miestä kaikkiaan 1 600 taisteluun osallistuneesta sotilaastaan. Texasilaisten tappiot olivat noin 300 miestä. Taistelu kesti 13 päivää texasilaisten kieltäytyessä antautumasta. Valloitettuaan Alamon meksikolaiset teloittivat kaikki henkiin jääneet miespuoliset puolustajat, joidenkin tietojen mukaan myös Bowien ja Crockettin.
Historia > Itsenäisyys

Texas julistautui itsenäiseksi tasavallaksi 3. maaliskuuta 1836. Sam Houstonin johtama 910-miehinen Texasin armeija hyökkäsi 21. huhtikuuta San Jacinton taistelussa 1 250 miehen vahvuisen Meksikon armeijan kimppuun. Taistelussa noin 600 meksikolaista sai surmansa ja 650 vangittiin, ja joukkoja johtanut kenraali ja Meksikon presidentti Antonio López de Santa Anna saatiin vangiksi seuraavana päivänä. Hän oli pukeutunut vangittaessa tavallisen sotilaan univormuun, ilmeisesti pelätessään kostoa Alamon tapahtumista. Meksikon armeijan komentajat Vicente Filisola ja José de Urrea määräsivät joukot vetäytymään Rio Grande -joen eteläpuolelle. Antonio López de Santa Anna vapautettiin itsenäisyystunnustusta vastaan.
Historia > Osavaltioksi

Vuonna 1845 Texas hyväksyttiin Yhdysvaltain jäseneksi, mikä johti Meksikon–Yhdysvaltain sotaan 1846–1848. Sodan seurauksena Yhdysvallat sai haltuunsa New Mexicon sekä Kalifornian ja Texasin länsiraja laajeni El Pasoon asti. Sisällissodan aikana Texas erosi unionista, mutta hyväksyttiin jälleen jäseneksi 1870.
Kongressin julkilausuman, jonka nojalla Texas hyväksyttiin osavaltioksi, mukaan Texasista voidaan erottaa neljä muuta osavaltiota, mikäli Texasin lainsäädäntöelin siihen suostuu ja mikäli uudet osavaltiot ovat "sopivan" kokoisia ja väkiluvultaan "tarpeeksi suuria". Tällaista järjestelyä ei ole millään muulla osavaltiolla, koska normaalisti Yhdysvaltain kongressi päättää uusien osavaltioiden liittymisestä unioniin. Osavaltion pilkkomisesta on yritetty heti Texasin liityttyä osaksi Yhdysvaltoja ja pari vuosikymmentä tämän jälkeen. Myöhemmin vuonna 1921 siitä kirjoitti mm. texasilainen varapresidentti John Nance Garner, jonka mukaan Texasin kokoinen alue ansaitsisi ainakin 10 senaattoria.
Historia > 1900-luvun alusta nykypäivään

Texasiin iski vuonna 1900 Yhdysvaltain historian pahin luonnonkatastrofi, kun Galvestonin hurrikaani tappoi noin 8 000 ihmistä. Spindletopin öljykenttä Beaumontin lähellä avattiin 10. tammikuuta 1901, ja siitä alkanut ”öljybuumi” muutti pysyvästi Texasin taloutta. Kirjailija Edna Ferber on kuvannut Texasin kehityksen maatalousvaltaisesta karjavaltiosta suureksi öljyntuottajaksi eeppisessä romaanissaan Giant, joka on jäänyt historiaan samannimisen elokuvan ansioista. Se jäi auto-onnettomuudessa kuolleen James Deanin viimeiseksi elokuvaksi.
Lee Harvey Oswald oletettavasti murhasi presidentti John F. Kennedyn Dallasissa 22. marraskuuta 1963. Samassa autossa matkustanut Texasin kuvernööri John Connally haavoittui vaikeasti, mutta selvisi hengissä. Teksasilainen Lyndon B. Johnson vannoi virkavalansa Dallasin lentoasemalla Air Force One -lentokoneessa. John F. Kennedy oli valinnut huonosti sietämänsä Johnsonin varapresidenttiehdokkaakseen vuoden 1960 vaaleihin nimenomaan Teksasin äänien varmistamiseksi. Presidenttiparin kohtalokas matka Dallasiin liittyi tuleviin vuoden 1964 presidentinvaaleihin.  Näyttävän vierailun tarkoituksena oli rauhoittaa keskenään riitelevät Teksasin demokraattien ryhmittymät, sillä tärkeä osavaltio uhkasi luisua republikaaneille (kuten myöhemmissä vaaleissa kävikin).
Texasilaisia ovat edustaneet liittovaltion johdossa myös presidentit George Bush ja George W. Bush.
Hallinto ja politiikka

Osavaltion lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 31 jäsentä ja alahuoneessa eli edustajainhuoneessa on 150 jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi kerralaan ja ylähuoneen jäsenet neljäksi vuodeksi kerrallaan, kuitenkin siten, että senaattorilla on yksi kaksivuotiskausi kullakin vuosikymmenellä. Ylä- ja alahuoneessa ei ole kausirajoituksia.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri.
Texasin politiikkaa hallitsee republikaanipuolue. Demokraatit eivät ole onnistuneet saamaan virkoja osavaltion vaaleissa sitten vuoden 1994. Osavaltiossa ei ole tuloveroa, yritysverotus on matala ja osavaltion lainsäädäntöelin kokoontuu vain kerran kahdessa vuodessa 140 päiväksi. Kuvernööri on ollut vuodesta 2015 Greg Abbott. Häntä edelsi Rick Perry 2000–2015. Kaksi republikaania edustaa Texasia Yhdysvaltain senaatissa: Ted Cruz (vuodesta 2013) ja John Cornyn (vuodesta 2002). Texasilla on Yhdysvaltain edustajainhuoneessa 38 edustajaa: 25 republikaania ja 13 demokraattia.
Texasin pääkaupunki on Austin. Osavaltion Capitol muistuttaa liittovaltion Capitol-rakennusta Washingtonissa, mutta on tehty vaaleanpunaisesta graniitista, ja sen huipulla on ”vapauden jumalattaren” patsas pitämässä viisikärkistä Texasin tähteä. Kuten useat muut eteläisten osavaltioiden capitolit, se katsoo etelään pohjoisen sijasta. Capitol-rakennus rakennettiin tarkoituksella seitsemän jalkaa korkeammaksi kuin liittovaltion capitol, mutta se ei ole yhtä massiivinen.
Texasin osavaltion perustuslain mukaan osavaltio noudattaa liittovaltion perustuslakia. Texasin laissa ei kuitenkaan sanota, että osavaltio olisi alisteinen Yhdysvaltain presidentille, kongressille tai muiden osavaltioiden tahdolle. Kun Rasmussen-tutkimuslaitos kysyi 2009 texasilaisten mielipidettä siitä, mitä heidän mielestään osavaltion perustuslaki todella tarkoittaa, katsoi 31 % vastaajista, että sen mukaan Texasilla on oikeus ryhtyä itsenäiseksi. Mikäli tutkitut olisivat saaneet äänestää asiasta, olisi 18 prosenttia eronnut Yhdysvalloista ja 75 prosenttia jatkanut liittovaltiossa. Texasin silloinen kuvernööri Rick Perry kommentoi tulosta todeten, että Texas on ainutlaatuinen alue ja sen väki varsin itsenäistä.
Texasin perustuslaki, joka otettiin käyttöön 1876, on liittovaltion toiseksi vanhin.
Texasissa kuolemanrangaistus on käytössä, ja siellä teloitetaan selvästi enemmän tuomittuja kuin muissa osavaltioissa. Osavaltio teloitti yhdeksän vankia vuonna 2019.
Talous

Toiseen maailmansotaan asti Texas oli pääasiassa maatalousosavaltio. Vuonna 1926 120 000 asukkaan San Antonio oli suurin kaupunki. Vastoin yleistä mielikuvaa pääasiallinen elinkeino ei ole koskaan ollut karjatalous, vaan alkuajoista lähtien puuvillanviljelys ennen öljyteollisuuden syntyä.
Texasin talous perustuu tietotekniikalle, öljylle ja maakaasulle, energiantuotannolle, maataloudelle ja teollisuustuotannolle. Osavaltiolla on kaksi taloudellista keskusta: Houstonin alue ja Dallas/Fort Worth Metroplex. Houston on petrokemian teollisuuden ja biolääketieteellisen tutkimuksen keskus kun taas Dallas on keskittynyt maatalouteen ja tietotekniikkaan.
Texasin kasvu liitetään usein työpaikkojen saatavuuteen, asumisen edullisuuteen (vaikka Dallasin ja Houstonin alueiden hintataso on noussut, se ei ole noussut yhtä korkeaksi kuin esimerkiksi San Franciscossa), henkilökohtaisen tuloveron puuttumiseen, yleisesti alhaiseen verotukseen ja rajalliseen liiketoiminnan säätelyyn, hallituksen rajalliseen valtaan ja suosiolliseen ilmastoon monilla osavaltion alueilla.lähde?
Vuonna 2013 Texasin suurimmat työnantajat olivat Shell, Dell ja Texasin yliopisto, Austin.
Talous > Liikenne

Texasissa on viisi suurta lentoasemaa: Austin-Bergstromin kansainvälinen lentoasema Austinissa, Dallasin kansainvälinen lentoasema Dallasissa, George Bushin kansainvälinen lentoasema ja William P. Hobbyn lentoasema Houstonissa ja San Antonion kansainvälinen lentoasema San Antoniossa. Kaikkiaan osavaltiossa on 117 lentoasemaa.
Texasin 23 satamasta  Houstonin, Beaumontin ja Corpus Christin satamat olivat rahtimäärillä mitaten Yhdysvaltojen kymmenen vilkkaimman joukossa vuonna 2011.
Väestö

Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan osavaltion väkiluku oli 29 145 505. Latinoja väestöstä oli 9 460 921.  Näistä 3 450 500 (15,6 %) on ulkomaalaissyntyisiä. Lisäksi osavaltiossa arvioidaan olevan 1,2 miljoonaa laitonta siirtolaista. Väkiluku kasvoi 4,3 miljoonaa vuodesta 2000 vuoteen 2010 (20,6 %).
Väestö > Suurimmat kaupungit vuonna 2022

Houston, 2 302 878 asukasta
San Antonio, 1 472 909 asukasta
Dallas, 1 299 544 asukasta
Austin, 974 447 asukasta
Fort Worth, 956 709 asukasta
El Paso, 677 456 asukasta
Arlington, 394 602 asukasta
Corpus Christi, 316 239 asukasta
Plano, 289 547 asukasta
Lubbock 263 930 asukasta
Väestö > Terveydenhoito ja lääketieteellinen tutkimus

Commonwealth Fundin vuoden 2007 tutkimus listasi Texasin terveydenhuollon Yhdysvaltain kolmanneksi huonoimmaksi, ja vain Mississippin ja Oklahoman terveydenhuolto arvioitiin huonommaksi. Erityisen huonoksi Texasin terveydenhuollon teki se, että vain seitsemällä kymmenestä aikuisesta oli sairausvakuutus.
Houstoniin on sijoittunut maailmankuulu Texas Medical Center, joka sisältää maailman laajimman keskittymän tutkimus- ja terveydenhoitolaitoksia.
Joitakin akateemisista ja tutkimuksellista terveysinstituutioista ovat Baylor College of Medicine, University of Texas Health Science Center at Houston, ja The University of Texas M. D. Anderson Cancer Center. M. D. Anderson Cancer Center on laajalti tunnustettu yhtenä maailman tuottavimmista ja korkeatasoisimmista akateemisista instituutioista, jotka ovat keskittyneet syöpäpotilaiden hoitoon, tutkimukseen, koulutukseen sekä syövän ennaltaehkäisyyn.
Muita huomattavia terveydenhoidon ja lääketieteellisen tutkimuksen keskuksia osavaltiossa ovat South Texas Medical Center, San Antoniossa, ja UT Southwestern Medical Center, Dallasissa.
Koulutus

Texasin yliopistojärjestelmä, jonka loi Texasin perustuslaki vuonna 1876, sisältää yhdeksän akateemista yliopistoa ja kuusi terveysinstituutiota. Järjestelmään kirjautui vuonna 2004 yhteensä 182 752 opiskelijaa tehden siitä Yhdysvaltain laajimman korkeakoulutusjärjestelmän. Suurimmassa yliopistossa, University of Texas at Austin, on 50 000 opiskelupaikkaa, joista 11 000 jatko-opiskelijoille.
Houstonissa sijaitsee hyvin tunnettu ja menestyksekäs yksityinen Ricen yliopisto, jolla on yksi maailman suurimmista lahjoitusvarannoista. Opiskelija-aines on erittäin korkeatasoista. Yliopisto ylläpitää erilaisia tutkimuslaitoksia ja laboratorioita.
Kulttuuri

Texasin rajakaupungeissa ja maaseudulla elää meksikolainen kulttuuriperinne, ja markkinoilla ja festivaaleilla myydään perinteisiä peitteitä, ruukkuja, takorautaristejä ja piñatoita. Myös moderni taide voi hyvin: Marfan kaupungissa on taiteilijayhdyskunta, jota Chinati Foundation ylläpitää Chinati-taidemuseon yhteydessä. Paikallisessa musiikissa yhdistyy meksikolainen kansanmusiikki eurooppalaiseen polkkaan. Country- ja rock-musiikin saralla texasilaisista tunnetaan Willie Nelson, Janis Joplin, Buddy Holly, Waylon Jennings ja Roy Orbison.
Urheilu

Texasin suosituin urheilulaji on amerikkalainen jalkapallo. Osavaltiossa on useita ammattilaisjoukkueita useiden eri urheilulajien pääsarjoissa. Myös college- ja high school -urheilu ovat korkealla tasolla Texasissa, sillä niitä tuetaan voimakkaasti. Joukkueurheilun lisäksi golfilla ja moottoriurheilulla on tärkeä rooli osavaltion urheilussa. Texas Motor Speedway -ovaalirata sijaitsee Fort Worthissa.
Texas on rodeon keskus, ja siellä järjestetään vuosittain lukuisia rodeotapahtumia, joista Houston Livestock Show and Rodeo on maailman suurin.
| Joukkue | Kaupunki | Sarja & laji | Kotikenttä | Perustettu | Mestaruudet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dallas Cowboys | Arlington | NFL, amerikkalainen jalkapallo | Texas Stadium | 1960 | 5 |
| Houston Texans | Houston | NFL, amerikkalainen jalkapallo | NRG Stadium | 2002 | 0 |
| Houston Astros | Houston | MLB, baseball | Minute Maid Park | 1962 | 1 |
| Texas Rangers | Arlington | MLB, baseball | Rangers Ballpark in Arlington | 1961 | 0 |
| Dallas Mavericks | Dallas | NBA, koripallo | American Airlines Center | 1980 | 1 |
| Houston Rockets | Houston | NBA, koripallo | Toyota Center | 1967 | 2 |
| San Antonio Spurs | San Antonio | NBA, koripallo | AT&T Center | 1967 | 4 |
| Dallas Stars | Dallas | NHL, jääkiekko | American Airlines Center | 1967 | 1 |
| FC Dallas | Frisco | MLS, jalkapallo | FC Dallas Stadium | 1996 | 0 |
| Houston Dynamo | Houston | MLS, jalkapallo | BBVA Compass Stadium | 2005 | 2 |
| Austin FC | Austin | MLS, jalkapallo | Q2 Stadium | 2018 | 0 |
| Dallas Desperados | Dallas | AFL, arena football | American Airlines Center | 2002 | 0 |
| San Antonio Silver Stars | San Antonio | WNBA, koripallo | AT&T Center | 1997 | 0 |
| Houston Aeros | Houston | AHL, jääkiekko | Toyota Center | 1994 | 2 |
| San Antonio Rampage | San Antonio | AHL, jääkiekko | AT&T Center | 2002 | 0 |
| Texas Stars | Austin | AHL, jääkiekko | Cedar Park Event Center | 2008 | 1 |
Kirjallisuutta

Dingus, Anne: The Truth About Texas.  Houston: Gulf Publishing Company, 1995.  ISBN 0-87719-282-0
Nofi, Albert A.: The Alamo and The Texas War for Independence.  Da Capo Press, 1992.  ISBN 0-306-81040-9
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
TexasOnline (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Texas State History Museum (englanniksi)
| n k  Yhdysvaltain hallinnolliset alueet |
| --- | --- | --- |
| Osavaltiot |  Alabama  Alaska  Arizona  Arkansas  Colorado  Connecticut  Delaware  Etelä-Carolina  Etelä-Dakota  Florida  Georgia  Havaiji  Idaho  Illinois  Indiana  Iowa  Kalifornia  Kansas  Kentucky  Louisiana  Länsi-Virginia  Maine  Maryland  Massachusetts  Michigan  Minnesota  Mississippi  Missouri  Montana  Nebraska  Nevada  New Hampshire  New Jersey  New Mexico  New York  Ohio  Oklahoma  Oregon  Pennsylvania  Pohjois-Carolina  Pohjois-Dakota  Rhode Island  Texas  Tennessee  Utah  Vermont  Virginia  Washington  Wisconsin  Wyoming  |  |
| Liittopiiri |  Washington (DC)  |  |
| Saarialueet |  Amerikan Samoa  Guam  Pohjois-Mariaanit  Puerto Rico  Yhdysvaltain Neitsytsaaret  |  |
| Erillisalueet |  Bajo Nuevo ja Serranilla kiistanalaisia  Bakerinsaari  Howlandinsaari  Jarvis  Johnstonin atolli  Kingmanin riutta  Midwaysaaret  Navassa  Palmyran atolli  Wakensaari  |  |
 luettelo Yhdysvaltain osavaltioista ja territorioista  intiaanireservaatti 
Chihuahuan aavikkoa Texasissa.
Sam Houston.
Texas State Capitol.
Texasin kartta (iso kartta)
Houston.
Dallas.
West Texas A&M University Canyonin kaupungissa, Texasissa.
American Airlines Center, kolmen ammattilaisseuran kotiareena Dallasissa.
Texas Motor Speedwayllä ajetaan NASCAR ja IRL-kilpailuja.
Sheryl Crow esiintymässä Houston Livestock Show and Rodeossa
Timanttirintatasku

| Timanttirintatasku |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Siepot Muscicapidae
Suku::  Pogonocichla
Laji::  stellata
Kaksiosainen nimi
 Pogonocichla stellata  (Vieillot, 1818) 
Katso myös
   Timanttirintatasku Wikispeciesissä   Timanttirintatasku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Timanttirintatasku (Pogonocichla stellata) on sieppoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Itä- ja Etelä-Afrikasta. Timanttirintataskulla on 12 alalajia.
Koko ja ulkonäkö

Timanttirintatasku kasvaa 15–16 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää on siniharmaa ja otsassa on heikosti erottuvia valkoisia pisteitä. Selkä on vihreä ja siivet ovat harmaat. Timanttirintataskun pyrstön reunasulat ovat keltaiset ja keskimmäiset sulat mustat. Linnun rinta ja vatsa ovat keltaiset. Kurkussa ja rinnassa on heikosti erottuvia valkoisia pisteitä. Timanttirintataskun värisävyt vaihtelevat alalajeittain.
Levinneisyys ja elintavat

Timanttirintataskun levinneisyysalue ulottuu Etelä-Sudanista ja Kongon demokraattisesta tasavallasta Etelä-Afrikkan itä- ja eteläosiin. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja erityisesti niiden bambutiheiköt 1 600–3 300 metrin korkeudella merenpinnasta. Timanttirintatasku liikkuu useimmiten yksin tai pareittain. Sen ravintoa ovat hyönteiset. Timanttirintatasku rakentaa katetun pesän maahan kasvillisuuden sekaan, ja naaras munii kaksi tai kolme vihertävää munaa.