stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Power Macintosh 8500

Power Macintosh 8500 käytti edeltäjänsä tavoin Quadra 800 -mallista minitornikoteloa.
Power Macintosh 8500 on Apple Computerin 8. elokuuta 1995 julkaisema tietokone. Euroopassa ja Japanissa laite julkaistiin 11. tammikuuta 1996 ja sitä myytiin nimellä Power Macintosh 8515. Power Macintosh 8500 julkaistiin myös osana AWS-palvelinmallistoa nimellä Apple Workgroup Server 8550. 8500 sisälsi vakiona runsaat multimediaominaisuudet tarjoten audio-, S-video- ja komposiittivideoliitännät, tehokkaan suorittimen ja laajennettavuuden tytärkorttipaikan (mezzanine card) muodossa. Ensimmäinen julkaisuerä käytti 120 MHz:n PowerPC 604 -suoritinta, joka päivitettiin myöhemmin 150 MHz:iin. 5. elokuuta 1996 tietokoneeseen vaihdettiin 180 MHz:n PowerPC 604e -suoritin. Power Macintosh 8500 -mallien tuotanto lakkautettiin 17. helmikuuta 1997.
Tekniset tiedot

120, 132 tai 150 MHz:n PowerPC 604 tai 180 MHz:n PowerPC 604e -suoritin
suoritin prosessorikortilla (vaihdettavissa)
16 Mt:n keskusmuisti, laajennettavissa 512 Mt:n saakka (70 ns 168-pin FPM tai EDO DIMM)
3 PCI-korttipaikkaa
sisäinen ja ulkoinen SCSI-väylä
CD-ROM-asema (4X tai 8X)
integroitu näytönohjain, 2 tai 4 Mt VRAM
Ethernet (10Base-T, AAUI)
käyttöjärjestelmä System 7.5.2, päivitettävissä MacOS 9.1:een
Aiheesta muualla

8500/120 8500/132 (Arkistoitu – Internet Archive) 8500/150 8500/180 (Arkistoitu – Internet Archive) Applen speksit
Power Macintosh 8500 Apple-history.comissa
Power Macintosh 8500/120 Everymac.comissa
Apple Macintosh
| --- | --- |
Compact Macintosh (Classic):   Macintosh 128K  Macintosh 512K  Macintosh 512Ke  Macintosh Plus  Macintosh SE SE FDHD  Macintosh SE/30  Macintosh Classic  Macintosh Classic II  Macintosh Color Classic  Macintosh Color Classic II 
II:   Macintosh II  Macintosh IIx  Macintosh IIcx  Macintosh IIci  Macintosh IIfx  Macintosh IIsi  Macintosh IIvi  Macintosh IIvx 
LC:   Macintosh LC  Macintosh LC II  Macintosh LC III  Macintosh LC III+  Macintosh LC 475  Macintosh LC 520  Macintosh LC 550  Macintosh LC 575  Macintosh LC 580  Macintosh LC 630 
Centris/Quadra:   Centris 610  Centris 650  Centris 660AV  Quadra 605  Quadra 610  Quadra 630  Quadra 650  Quadra 660AV  Quadra 700  Quadra 800  Quadra 840AV  Quadra 900  Quadra 950 
Power Macintosh:   Power Macintosh 4400  Power Macintosh 5200 LC  Power Macintosh 5260 LC  Power Macintosh 5400  Power Macintosh 5500  Power Macintosh 6100  Power Macintosh 6200  Power Macintosh 6300  Power Macintosh 6400  Power Macintosh 6500  Power Macintosh 7100  Power Macintosh 7200  Power Macintosh 7300  Power Macintosh 7500  Power Macintosh 7600  Power Macintosh 8100  Power Macintosh 8200  Power Macintosh 8500  Power Macintosh 8600  Power Macintosh 9500  Power Macintosh 9600  Power Macintosh G3  Power Macintosh G4 Cube  Power Macintosh G4  Power Macintosh G5 
Muut mallit:   XL  Portable  Performa  TV  Twentieth Anniversary Macintosh  iMac  eMac  Mac mini  Mac Pro 
Kannettavat:   PowerBook PowerBook 100  iBook  MacBook  MacBook Air  MacBook Pro 
Palvelimet:   Apple Network Server  Apple Workgroup Server Workgroup Server 9150  Xserve 
Muuta:  Luettelo Macintosh-malleista
Käyttöjärjestelmät:   Mac OS  macOS
Luettelo Helsingin yliopiston kunniatohtoreista

Luettelossa Helsingin yliopiston kunniatohtorit tiedekunnittain.
Teologinen tiedekunta

1997
James Barr
Antoinette (Anne) Fried
Åke Hultkrantz
Aune Jääskinen
Jaan Kiivit
Ingun Montgomery
Paavo Rintala
Horst Schwebel
2000
Pilar Maria Aquino Vargas
Inga-Brita Castrén
David Martin
Lauri Nummi
Krister Stendahl
2005
Anna Marie Aagaard
Stephen F. Brown
Walter Dietrich
Juha Leiviskä
Fritz Oser
Heikki Palva
Anna Perälä
Michael Pye
Cao Shengjie
2011
Ambrosius (Risto Jääskeläinen)
Seikko Eskola
Lars Hartman
Danièle Hervieu-Léger
Soile Isokoski
Morny Joy
Karen L. King
Gordon W. Lathrop
Alex Gehaz Malasusa
John Marenbon
Hugh McLeod
2017
Irja Askola
Christine Helmer
Kim Knott
Hartmut Lehmann
Christoph Levin
Vello Salo
Friedrich Schweitzer
Oikeustieteellinen tiedekunta

2000
Ernesto Garzón Valdés
Tarja Halonen
Nils Börje Jareborg
Gustaf Carl Alvarez Lindencrona
Paavo Nikula
Jukka Peltonen
Norbert Reich
Erkki Rintala
Leif Sevón
Ditlev Tamm
Heikki Ylikangas
2010
Aarne Arvela
Christian von Bar
Hans Petter Graver
Vagn Greve
Maarit Jänterä-Jareborg
David Kennedy
Kjell Åke Modéer
Michael Stolleis
Olli-Pekka Kallasvuo
Pauliine Koskelo
Riitta-Leena Paunio
Jacob Söderman
2017
Tiina Astola
Gustaf Möller
Sauli Niinistö
Ulf Bernitz
Hans-W. Micklitz
Anne Orford
Lääketieteellinen tiedekunta

2000
Claes Andersson
C. Wayne Bardin
Elisabeth Barret-Connor
J. Michael Bishop
Vittorio Defendi
Mahmoud F. Fathalla
Scott F. Gilbert
Lorne M. Golub
Harald zur Hausen
Ivor R.H. Kramer
Pierre Fefebvre
Olli V. Lounasmaa
César Milstein
Erna Möller
Svante Pääbo
Pertti Törmälä
John Widdicombe
2010
Sir Michael Marmot
Sir Alec Jeffreys
Robert A. Weinberg
Erika von Mutius
Risto Näätänen
Arvo Relander
Raija Etelävuori
2016
Philippe de Mooerloose
Michel Eichelbaum
Deborah Greenspan
Sten-Olof Hansén
Ari Helenius
Aki Linden
Andras Nagy
Päivi Sillanaukee
Karl Tryggvason
2022
Rinaldo Bellomo
Dorret Boomsma
Ricardo Della Coletta
Gordon H. Guyatt
Sir John Hardy
Risto Ilmoniemi
Trudie Roberts
Ulla-Marja Urho
Dieter Wolke
Ramnik J. Xavier
Filosofinen tiedekunta

1994
Paul Alvre
Robert Austerlitz
Erwin Bertaut
Rut Bryk
Christina Enroth-Cugell
Sen-Itiroh Hakomori
Wilfried Hartmann
Matti Huurre
Bruce A. Jeans
Fergus Millar
Lennart Paalzow
Oscar Parland
Aulis Sallinen
Tauno Ulvinen
Esteri Vapaa-Jää
1997
Martti Ahtisaari
Doris Badir
Outi Heiskanen
Marja Itkonen-Kaila
Peter Jarvis
Sir Harold Kroto
Ott Kurs
Kazuhiko Nishijima
Randolf Quirk
Thomas Sebeok
Quentin Skinner
Hildebert Wagner
2000
Frank Achtenhagen
Ugo Amaldi
Hans-Herbert Brintzinger
Michael Cole
Martti Kahla
Per Lundberg
J. Ross Mackay
Herwig Maehler
Mirkka Rekola
Jan Svartvik
Linus Torvalds
Anthony F. Upton
2003
Peter Buser
Nelson Cowan
Östen Dahl
James S. Farris
Peter Haggett
Henry Heikkinen
Juhani Kuusi
Klaus Peter Lieb
Christiane Marchello-Nizia
Ference Marton
Kaija Saariaho
Richard Stites
2007
Marianne Bakró-Nagy
Mats Björklund
Rosi Braidotti
Paul Drew
Paul R. Ehrlich
Harry Halén
Tadeusz Iwaniec
Randy Katz
Helena Kekkonen
Karen A. Matthews
Andreij Podolskiy
Thomas S. Popkewitz
Bernhard Rieger
John P. Smol
Paul E. Wagner
Peter York
2010
Jacobus Jan Boomsma
Anne Edwards
Philip L. Gibbard
Tarja Halonen
Kim D. Janda
Rainer Knapas
Matti Morottaja
Albert de Roeck
Karl Sigmund
David I. Stuart
Elizabeth Closs Traugott
David L. Woods
2014
Stanley D. Brunn
Wah Chiu
Maxime Crochemore
Linda Darling-Hammond
Geoffrey G. Jones
Jindrich Henry Kopecek
Per Linell
Mauri Antero Numminen
Per-Edvin Persson
Friedemann Pulvermüller
Janelle Reinelt
Chris D. Thomas
Jürgen Troe
2017
Angela Merkel
Touko Siltala
Peggy Levitt
Jens E. Olesen
Elizabeth Couper-Kuhlen
Stanislav Smirnov
Tom H. Andersen
Peter H. McMurry
Jonathan R. Seckl
Barbara Schneider
Robert D. Holt
Helen Saibil
Barry J. Hoffer
2019
Peter Auer
Mieke Bal
Rudolf Bauer
Benő Csapó
Bruce Dickinson
Bengt Holmström
Anders Lindroth
Minna Pyykkö
Vaclav Smil
2022
Mika Anttonen
B. Rosemary Grant
Jaana Kapari-Jatta
Herbert W. Marsh
Thomas Rades
Antti Tuuri
Gunther Uhlmann
Valtiotieteellinen tiedekunta

1995
Robert Audi
Aatos Juho Michel Erkko
Vladimir Alexandrovitsh Jadov
Rita Liljeström
Assar Lindbeck
James Thomas Lull
Jorma Ollila
Antoni Rajkiewicz
Ene-Margit Tiit
2000
Galina M. Andrejeva
Brenda Dervin
aakko Iloniemi
Vytautas Landsbergis
Marja-Liisa Swantz
Martin Krister Wahlbäck
2006
Martti Ahtisaari
Willem Doise
Boris M. Firsov
Harri Holkeri
Aulikki Kananoja
Mervyn King
Olle Krantz
Marju Lauristin
Carole Pateman
Timo Relander
Nicholas Rescher
Dame Marilyn Strathern
2011
Heli Jeskanen-Sundström
Antti Karppinen
Paavo Lipponen
Hilkka Pietilä
Vappu Taipale
Thandika Mkandawire
Shalom Schwartz
Hans-Werner Sinn
Dora María Téllez
Göran Therborn
B. Vivekanandan
Kari Waerness
2016
Ljudmila Aleksejeva
Mahzarin Banaji
Kenneth Binmore
Kalle Könkkölä
Douglas Maynard
Evert Vedung
2022
Jane Humphries
Nobuhiro Kiyotaki
Erkki Liikanen
Maatalous-tieteellinen tiedekunta

1996
Robert W. Allard
Nancy A. Barclay
Ernst Brandl
Lauri Kettunen
Pekka Linko
Esko Muhonen
Gretel H. Pelto
Jan Persson
Toivo Pohja
Sanga Sabhasari
Eero Salminen
Eero Väänänen
2002
Antti Aro
Ahmed El-Houri
Esko Nurmi
Christel Palmberg-Lerche
Erkki Pulliainen
Arnold Rüütel
Risto Seppälä
Bernard F. Stanton
2008
Peter Wood
Jan Heino
Jaana Husu-Kallio
Ensio Hytönen
Eila Kilpiö
Karl-Gustaf Löfgren
Tiit Nilson
Patrick Rubaihayo
James Tiedje
Antti Uusi-Rauva
2014
Eva-Mari Aro
Sir David Baulcombe
Ilkka Herlin
Fredrick Owino
Toomas Paalme
Simo Palokangas
Kaisa Poutanen
Cindy Prescott
2022
Dag-Ragnar Blystad
Ian Givens
Annikka Hurme
Janet Jansson
Robert Kozak
Daniel Murdiyarso
Karin Schwarz
Jyrki Wallin
Ann Pettifor
Laurent Thévenot
Eläintieteellinen tiedekunta

2008
William Allen
Sirkka-Liisa Anttila
Stig Einarsson
Karsten Fehlhaber
Peter F. Lord
Sune Persson
Daniel Smeak
Frans Smulders
Andreas Stolle
David Williams
2015
Sauli Niinistö
Matti Aho
Ian Dohoo
Michel Georges
Eeva Kuuskoski
Esa Manninen
Anne Marie de Passillé
Erkki Pyörälä
Charles E. Short
Roger Stephan
Aiheesta muualla

Helsingin yliopisto > Kunniatohtorit
Poliittinen filosofia

Filosofi
Luettelo filosofeista
Luettelo filosofian osa-alueista, koulukunnista ja opeista
Filosofian teemasivu
Filosofian tietosanakirja
Poliittinen filosofia tutkii kysymyksiä valtiosta, auktoriteetista, politiikasta, omaisuudesta ja laista sekä lakisäädösten toteutumista valvovasta vallasta: mitä ne ovat, miksi niitä tarvitaan, mikä tekee valtiosta oikeutetun, mitä oikeuksia ja vapauksia sen tulisi valvoa tai taata, mikä muoto sillä tulisi olla ja miksi, mitä velvollisuuksia kansalaisilla on, jos on, sekä milloin on oikein tehdä vallankumous - jos koskaan.
Klassisen poliittisen filosofian ensimmäiset yhteiskuntafilosofiat olivat monet yhteiskuntasopimuksen periaatteelle perustuvia.
Kirjallisuutta

Kanerva, Jukka (toim.): Platonista Bakuniniin. Politiikan teorian klassikoita.  (2. laajennettu painos. 1. painos 1984 Gaudeamuksen kustantamana nimellä Politiikan teorian klassikoita)  Helsinki:  Yliopistopaino, 1992.  ISBN 951-570-103-1.
Kanerva, Jukka (toim.): Politiikan teorian moderneja klassikkoja.  Helsinki:  Gaudeamus, 1989.  ISBN 951-662-474-X.
Koikkalainen, Petri & Korvela, Paul-Erik (toim.): Klassiset poliittiset ajattelijat.  Tampere:  Vastapaino, 2011.  ISBN 978-951-768-373-9.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Coady, C. A. J. (Tony): The Problem of Dirty Hands The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Lane, Melissa: Ancient Political Philosophy The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Moseley, Alexander: Political Philosophy The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Prevent 360

| Prevent 360 Turvallisuuspalvelut Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1990
Kotipaikka:  Espoo, Suomi
Toimiala:  turvallisuus
Tuotteet:  vartiointi turvatekniikka hälytysvalvonta etävalvonta konsultointi turvaverkot
Liikevaihto:  60,694 miljoonaa € (2016) 
Henkilöstö:  1 349 (2016) 
Kotisivu:  www.prevent360.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Prevent 360 Turvallisuuspalvelut Oy oli suomalainen turvallisuusalan palveluita tarjoava yritys, joka yhdistyi Avarn Securityn kanssa.
Työntekijöitä yrityksellä oli noin 1 400 ja liikevaihto vuonna 2016 oli 60 694 000 euroa. Omistaja oli suomalainen pääomasijoittaja Intera Partners, joka hallinnoi kolmen rahaston kautta 600 miljoonan euron sijoitusvarallisuutta.
Prevent 360:n pääkonttori sijaitsi Espoossa Tontunmäessä ja vt. toimitusjohtajana toimi Hannu Kankkunen.
Historia

Prevent 360 syntyi vuoden 2017 alussa, kun Intera Partnersin hallinnoimat rahastot ostivat ISS Security Oy:n.
Palvelut

Prevent 360:n tarjoamia palveluita ovat muun muassa vartiointipalvelut, turvatekniikka, etävalvontapalvelut ja hälytyskeskuspalvelut.
Pitkälampi (Mäntyharju, Kinni)

| Pitkälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°20′04″N, 26°52′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  suo-oja Pitkäjärveen 
Järvinumero:  14.919.1.004
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,3 m  
Pituus:  350 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,789 km  
Pinta-ala:  1,767 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkälampi 
Pitkälampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Kinnin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (14.919) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,3 metriä mpy.
Prevailing Sickness

| ”Prevailing Sickness” A> R.G. |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 B-puoli: ”Mosher”
 Äänitetty : Soundtrack Studio, kesä 1989
 Julkaistu: 1989
 Formaatti: 7"
 Tuottaja(t): Ilari Niemelä & Mara Mäntyniemi
 Tyylilaji: thrash metal "porometalli"
 Kesto: 03.00
 Levy-yhtiö: Megamania
A.R.G:n muut singlet
| ”Aggressive Confessor” 1888 | ”Prevailing Sickness” 1989 |   |
Prevailing Sickness on kuusamolaisen thrash metal -yhtyeen A.R.G:n vuonna 1989 ilmestynyt seitsemäntuumainen single. Singlen julkaisi Megamania.
Kappaleet

A-puoli
Prevailing Sickness – 03.00
B-puoli
Mosher – 01.39
Kokoonpano

Tepa Karjalainen – laulu, kitara
Vesa "Wesleyer" Säkkinen – kitara
Jari Kelloniemi – basso
Pasi Takkula – rummut
Karstulan kirkonkylä

| Karstulan kirkonkylä |
| --- | --- |
 Karstulan kirkonkylä
 Koordinaatit: 62.87881°N, 24.80351°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Keski-Suomi
Kunta:  Karstula
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  taajama, kirkonkylä
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  5,21 km²
Väkiluku (2019):  1 984
 – Väestötiheys:  380,8 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Tilastokeskus. Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2019 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Karstulan kirkonkylä on kirkonkylä ja Karstulan kunnan keskustaajama Keski-Suomen maakunnan luoteisosassa, linnuntietä noin 86 kilometriä Jyväskylästä luoteeseen. Karstulan kirkonkylä sijaitsee Pääjärven itärannan ja kahden pienemmän järven (Päällinjärvi ja Mustalampi) ympäröimänä.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2019 lopussa Karstulan kirkonkylän pinta-ala oli 5,21 neliökilometriä ja väkiluku 1 984. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.
Karstulan kirkko (A. F. Granstedt, valmistunut 1853).
Pysyvää asutusta Karstulaan alkoi muodostua 1500-luvun puolivälin jälkeen. Vuonna 1564 taloja oli seudulla seitsemän, joista kaksi Pääjärven rannalla nykyisen kirkonkylän lähellä. Vuonna 1590 talojen määrä on noussut kymmeneen ja 1680 kahteenkymmeneen.
Karstula oli aluksi Rautalammin kirkkopitäjän osa, ja kuului vuodesta 1639 Suur-Saarijärveen. Historiallisissa asiakirjoissa nimi Karstula esiintyy kylännimenä vuonna 1788. Sinne rakennettiin Saarijärveen kuulunut kappeli vuonna 1775. Karstulan väkiluku oli tällöin noin 750. A. F. Granstedtin suunnittelema puukirkko valmistui vuonna 1853. Karstula sai vuonna 1858 luvan muodostaa oman seurakuntansa (toteutui 1887).
Nimistöntutkija Sirkka Paikkalan mukaan kylännimi voi pohjautua savolaislähtöiseen Karstunen-sukunimeen. Sitä on esiintynyt ainakin vuodesta 1541 lähtien vähäisessä määrin nykyisen Mikkelin Ristiinan pitäjän seudulla ja 1700-luvulla myös Keski-Suomessa. Vaihtoehtoisesti keskisuomalainen lisä- tai sukunimi Karstunen voi pohjautua talonnimeen, jolloin kylännimi olisi otettu talonnimestä Karstula, joka puolestaan sisältäisi isännän nimen Karstu. Tämä on kansanomainen nimimuunnos alasaksalaisesta miehennimestä Karst (Karsten < Christianus).
Museovirasto on luokitellut osan kirkonkylästä  Valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi eli RKY-kohteeksi "Karstulan kirkonkylä". Tämä RKY-alue kattaa suppeamman alueen kuin minkä Tilastokeskuksen tilastollinen taajamarajaus kuvaa, ja poikkeaa myös yleismerkityksessä ymmärretystä kirkonkylän aluerajauksesta.
Planet Stories

Planet Stories. Marraskuun 1953 numeron kansikuva. Kansitaiteilija Kelly Freas
Planet Stories oli yhdysvaltalainen tieteistarinoita julkaissut pulp-lehti. Lehden kansikuvat olivat räikeitä, ja useat tarinat olivat tyyliltään avaruusoopperaa. Tunnetuimpia Planet Storiesin kirjoittajia olivat Poul Anderson, Ray Bradbury ja Leigh Brackett
Planet Stories -lehti alkoi ilmestyä vuonna 1939. Sitä julkaisi Thurman T. Scottin johtama Fiction House -niminen kustantamo, joka oli tuolloin jo vakiintunut kioskikirjallisuuden julkaisija. Yhtiön tunnetuimpia julkaisuja olivat Action Stories ja Wings-lehdet. Kustantamo oli tauolla lamakauden ajan, mutta jatkoi kustannustoimintaa vuonna 1934. Tuolloin yhtiö alkoi julkaista kioskikirjallisuuden lisäksi myös sarjakuvia, ja Planet Stories –lehden ohessa julkaistiin myös Planet Comics –sarjakuvalehteä.
Planet Stories julkaisi muun muassa Ray Cummingsin, Clifford Simakin, Theodore Sturgeonin, Leigh Brackettin, Isaac Asimovin, Ray Bradburyn ja Poul Andersonin kertomuksia. Vuonna 1952 lehti julkaisi Philip K. Dickin ensimmäisen tieteistarinan Beyond Lies the Wub. Planet Stories-lehdessä oli kertomusten lisäksi vakituinen kirjepalsta "The Vizigraph", joka toimi kansainvälisenä keskustelufoorumina tieteiskirjallisuudesta kiinnostuneille. Lehden kuvituksista vastasi aluksi Frank R. Paul. Myöhemmin myös Hannes Bok, Kelly Freas ja Alexander Leydenfrost toimivat lehden kuvittajina.
Planet Stories ilmestyi neljä kertaa vuodessa. Vuonna 1943 ja 1951–1954 kokeiltiin tiheämpää julkaisutahtia. Kesällä 1955 Planet Stories lopetti toimintansa 71 numeron jälkeen.
Pitkälampi (Mäntyharju, Voikoski)

| Pitkälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°16′26″N, 26°45′04″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskuoja:  oja Alalampeen 
Järvinumero:  14.913.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  106,5 m  
Pituus:  380 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,828 km  
Pinta-ala:  2,308 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkälampi 
Pitkälampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Voikosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 380 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Juolasveden–Lahnaveden alueeseen (14.913) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,5 metriä mpy.
Pitkälampi (Mäntyharju, Nuolniemi)

| Pitkälampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju, Kouvola
Koordinaatit:  61°15′08″N, 26°53′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskujoki:  suo-oja Suuri-Varpaseen 
Järvinumero:  14.983.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  113,8 m  
Pituus:  820 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  2,107 km  
Pinta-ala:  6,71 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPitkälampi 
Pitkälampi  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla ja Kouvolassa Nuolniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 820 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Repoveden–Tihvetjärven valuma-alueella (14.98), jonka Suuri Varpasenjärven valuma-alueeseen (14.983) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,8 metriä mpy.
Kauas vuorten taa

| Kauas vuorten taa Bablo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1991–1993
 Studio : MTV-studiot ja Base-Beat -studiot
 Julkaistu: 1993
 Formaatti: CD, C-kasetti
 Tuottaja(t): Jarmo Nikku, Kari Pesonen, Kassu Halonen
 Tyylilaji: pop, iskelmä
 Levy-yhtiö: Flamingo Music
Bablon muut julkaisut
|   | Kauas vuorten taa 1993 | Paikka auringossa 1995 |
Kauas vuorten taa on suomalaislaulaja Bablon esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1993.
Kappaleet

Kauas vuorten taa – 4.32 (säv. trad., san. Kari Pesonen)
Sydämen pieneen huoneeseen – 4.04 (säv. Kisu Jernström, K. Koponen)
Surun kapakka – 3.50 (säv. B. Östergård)
Carmelita – 3.55 (säv. ja san. Pesonen)
Kaipaan – 3.16 (säv. Oscar Blandamer, san. Pesonen)
Reissumies – 2.24 (säv. Halonen, san. Vexi Salmi)
Nimesi hiekkaan kirjoitin – 3.47 (säv. Halonen, san. Salmi)
Jos sä lähdet pois – 5.10 (säv. ja san. Pesonen)
Viimeinen yö – 3.28 (säv. Koponen, san. P. Penttilä)
Taas sellainen yö – 4.40 (säv. ja san. Bablo)
Power Macintosh 8600

Power Macintosh 8600 oli pakattu tilavaan tornikoteloon.
Power Macintosh 8600 on Applen 17. helmikuuta 1997 julkaisema tietokone, joka julkaistiin yhdessä Power Macintosh 7300 ja 9600 -mallien kanssa. Power Macintosh 8600 oli teknisiltä ominaisuuksiltaan lähellä malliston lippulaivaa 9600, mutta ei sisältänyt yhtä paljon laajennusmahdollisuuksia. Laitteen arkkitehtuurissa oli ongelmia, joka hidasti sen jakelua. Ensimmäinen, 200 MHz:n suorittimella varustettu versio oli laajemmin saatavilla vasta neljä kuukautta julkaisunsa jälkeen. Myöhemmin julkaistu, 300 MHz:n suorittimella päivitetty malli myöhästyi myös. Power Macintosh 8600:n tuotanto lakkautettiin 17. helmikuuta 1998.
Tekniset tiedot

200, 250 tai 300 MHz:n PowerPC 604e/604ev -suoritin
32 Mt:n keskusmuisti, laajennettavissa 1 Gt:n saakka (70 ns 168-pin DIMM)
3 PCI-laajennuspaikkaa
2 tai 4 Gt:n kiintolevy (SCSI)
CD-ROM-asema (12-nopeuksinen)
ZIP-asema
käyttöjärjestelmä: System 7.5.5 – Mac OS 9.1