Biopolttoaine
Biopolttoaineiden jalostus

Biopolttoaineiden raaka-aineet voivat olla peräisin muun muassa metsästä, maataloudesta tai lannasta, tai ne voivat olla jätettä kuten yhdyskunta-, maatalous- tai prosessiteollisuuden jätettä. Suomessa merkittävin bioenergian muoto on sellun valmistuksen sivutuotteena syntyvä jäteliemi, mustalipeä, joka koostuu puusta sellunvalmistuksen yhteydessä irronneista aineista sekä keittokemikaaleista.
Raaka-ainetta voidaan polttaa suoraan tai sitä voidaan käsitellä termisesti tai biokemiallisesti bakteerien avulla. Biomassan suora poltto on tavallista voimalaitoksissa ja polttopuuna.
Kaasuttamalla biomassaa saadaan synteesikaasua, jota voidaan puhdistamisen ja mukauttamisen jälkeen polttaa sinällään sähkön-/lämmöntuotantoa varten. Puukaasua voidaan myös jalostaa liikennepolttoaineeksi ja kemiallisiksi raaka-aineiksi. Terva on yksi suurimmista puukaasun ongelmista, sillä sen puhdistaminen puukaasusta on vaikeaa. Monet yritykset pyrkivätkin kehittämään prosesseja, joilla terva saataisiin pois kaasusta.
Biokemiallinen käsittely on tyypillinen bioetanolin ja biokaasun valmistuksessa: bioetanolin valmistuksessa hyödynnetään alkoholikäymistä, kun taas biokaasua tuotetaan anaerobisella hajoamisella.
Ensimmäisen ja toisen sukupolven biopolttoaineille ei sinällään ole tarkkaa vakiintunutta määrittelyä, mutta ne luokitellaan tavallisesti niin, että ensimmäisen sukupolven biopolttoaineet tehdään elintarviketuotantoon kelpaavasta raaka-aineesta, kun taas toisen sukupolven biopolttoaineet tehdään tavallisesti lignoselluloosapitoisesta jätteestä. Tällöin polttoaineentuotanto ei kilpaile suoraan ruoantuotannon kanssa samasta raaka-aineesta.
| Ensimmäisen sukupolven biopolttoaineiden raaka-aineet ja valmistusprosessit> Polttoaine | Ensimmäisen sukupolven biopolttoaineiden raaka-aineet ja valmistusprosessit> Nimike | Ensimmäisen sukupolven biopolttoaineiden raaka-aineet ja valmistusprosessit> Raaka-aine | Ensimmäisen sukupolven biopolttoaineiden raaka-aineet ja valmistusprosessit> Valmistusprosessi |
| --- | --- | --- | --- |
| Bioetanoli | Tavanomainen bioetanoli | Sokeriruoko,  -juurikkaat, vehnä, maissi | Hydrolyysi +  fermentointi |
| Kasviöljyt | Puhtaat kasviöljyt | Rapsi, rypsi | Kylmäpuristus Uutto |
| Biodiesel | RME, FAME | Rapsi, rypsi | Kylmäpuristus Uutto Transesteröinti |
| Biodiesel | Biodieseliä jätteistä | Jäterasvoja ja öljyjä, eläinrasvaa | Transesteröinti |
| Biokaasu | Puhdistettu biokaasu | (Märkä) biomassa | Metabolisointi |
| Bio-ETBE |  | Bioetanoli | Kemiallinen synteesi |

Toisen sukupolven biopolttoaineiden valmistus perustuu lähes kokonaan biomassan kaasutukseen. Raaka-aine on tavallisesti lignoselluloosaa.
| Toisen sukupolven biopolttoaineiden raaka-aineet ja valmistusprosessit> Polttoaine | Toisen sukupolven biopolttoaineiden raaka-aineet ja valmistusprosessit> Nimike | Toisen sukupolven biopolttoaineiden raaka-aineet ja valmistusprosessit> Raaka-aine | Toisen sukupolven biopolttoaineiden raaka-aineet ja valmistusprosessit> Valmistusprosessi |
| --- | --- | --- | --- |
| Bioetanoli | Selluloosapohjainen bioetanoli | Lignoselluloosa | Vaativa hydrolyysi +  fermentointi |
| Synteettiset biopolttoaineet | Biomass to liquid (BTL), Fischer–Tropsch-diesel, Biometanoli, Seosalkoholit, Biodimetyylieetteri (Bio-DME) | Lignoselluloosa | Kaasutus + synteesi |
| Biodiesel | Vetykäsitelty biodiesel | Kasviöljyt, eläinrasva | Hydraus |
| Biokaasu | SNG(synteettinen luonnonkaasu) | Lignoselluloosa | Kaasutus + synteesi |
| Biovety |  | Lignoselluloosa | Kaasutus + synteesi,  vaihtoehtoisesti biologisia  prosesseja |