stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Adusointi

| --- | --- |
:  Määritelmä: (metallurgia) Lämpökäsittely, jonka avulla valuraudasta tehdään sitkeätä ja taottavaa. Adusoitavaa esinettä hehkutetaan pitkän aikaa 900 °C:n lämpötilassa. 
: Wikipediassa ei tällä hetkellä ole varsinaista artikkelia aiheesta Adusointi. Katso adusointi Wikisanakirjasta, vapaasta sanakirjasta.  Voit aloittaa aihetta käsittelevän artikkelin Wikipediaan , mutta kirjoita enemmän kuin vain sanakirjamääritelmä.
1660

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

3. toukokuuta – Olivan rauha. Preussin herttuakunta, jonka alue myöhemmin tunnettiin Itä-Preussina, itsenäistyi Puolan alaisuudesta.
27. toukokuuta – Ruotsi ja Tanska solmivat Kööpenhaminan rauhansopimuksen. Ruotsi menetti Tanskalle Bornholmin saaren ja Trondheimin läänin.
29. toukokuuta – Englannin restauraatio: Englannissa palautettiin kuningasvalta Oliver Cromwellin diktatuurin jälkeen. Kuninkaaksi tuli Stuart-sukuinen Kaarle II.
Brittiläinen tiedeakatemia Royal Society perustettiin.
Syntyneitä

19. tammikuuta – Kristiern Alander, suomalainen kaunopuheisuuden professori (k. 1704)
25. tammikuuta – Carl Gustaf Creutz, ruotsalainen ratsuväen kenraaliluutnantti (k. 1728)
15. maaliskuuta – Olof Rudbeck nuorempi, ruotsalainen lääkäri, kasvi-, lintu- ja kielitieteilijä (k. 1740)
28. maaliskuuta – Arnold Houbraken, alankomaalainen taidekirjailija, taidemaalari ja etsaaja (k. 1719)
6. huhtikuuta – Johann Kuhnau, saksalainen säveltäjä, urkuri ja cembalisti (k. 1722)
16. huhtikuuta – Hans Sloane, skotlantilainen lääkäri ja keräilijä (k. 1753)
2. toukokuuta – Alessandro Scarlatti, italialainen säveltäjä (k. 1725)
28. toukokuuta – Yrjö I, Ison-Britannian ja Irlannin kuningas ja Hannoverin vaaliruhtinas (k. 1727)
5. kesäkuuta – Sarah Churchill, englantilainen herttuatar (k. 1744)
8. kesäkuuta – Laurentius Laurentii, saksalainen kanttori, teologi ja virsirunoilija (k. 1722)
27. heinäkuuta – Johann Reinhold Patkul, baltiansaksalainen diplomaatti, sotilas ja poliittinen juonittelija (k. 1707)
7. marraskuuta – Johann Ferdinand Adam von Pernau, itävaltalainen lintutieteilijä (k. 1731)
4. joulukuuta – André Campra, ranskalainen säveltäjä (k. 1744)
Baltacı Mehmet pašša, Osmanien valtakunnan suurvisiiri 1704–1706 ja 1710–1711 (k. 1712)
Bartolomeo Bernardi, italialainen viulisti ja säveltäjä (k. 1732)
Ludwig Busbetzky, virolainen säveltäjä ja urkuri (k. 1699)
Rafael Casanova, katalonialainen juristi ja poliitikko (k. 1743)
Daniel Defoe, englantilainen kirjailija (Robinson Crusoe) (k. 1731)
Bengt Gottfried Forselius, virolainen opettaja ja seminaarin perustaja (k. 1688)
Gavriil Golovkin, venäläinen kreivi, diplomaatti, valtiomies ja ulkoministeri (k. 1734)
Gabriel Gråå, suomalainen notaari, Oulun pormestari ja valtiopäivämies (k. 1715)
Petter Schaefer, suomalainen pietistijohtaja (k. 1729)
Magnus Stiernstråle, ruotsalainen rykmentin- ja linnanpäällikkö (k. 1734)
Johan Wegelius vanhempi, suomalainen kirkkoherra ja varhainen pietisti (s. 1725)
Christian Friedrich Witt, saksalainen säveltäjä, urkuri ja orkesterinjohtaja (k. 1717)
Kuolleita

2. helmikuuta – Govert Flinck, alankomaalainen taidemaalari (s. 1615)
2. helmikuuta – Gaston Orléans, ranskalainen Orléansin herttua, Ranskan kuningas Henrik IV:n poika, Ludvig XIII:n veli (s. 1608)
10. helmikuuta – Judith Leyster, alankomaalainen taidemaalari (s. 1609)
13. helmikuuta – Kaarle X Kustaa, Ruotsin kuningas (s. 1622)
15. maaliskuuta – Louise de Marillac, ranskalainen pyhimys, toinen Vinsentiläissisaret -järjestön perustajista (s. 1591)
30. kesäkuuta – William Oughtred, englantilainen matemaatikko (s. 1575)
6. huhtikuuta – Giovanni Batista Hodierna, italialainen tähtitieteilijä (s. 1597)
6. elokuuta – Diego Velázquez, espanjalainen taidemaalari (s. 1599)
12. syyskuuta – Jakob Cats, alankomaalainen kirjailija (s. 1577)
27. syyskuuta – Vincent de Paul, ranskalainen pappi ja pyhimys (s. 1581)
6. lokakuuta – Paul Scarron, ranskalainen kirjailija (s. 1610)
5. marraskuuta – Alexandre de Rhodes, ranskalainen jesuiittalähetyssaarnaaja, vietnamin nykyisen kirjoitusjärjestelmän laatija (s. 1591)
27. marraskuuta – Christofer Carl von Schlippenbach, ruotsalainen kreivi, soturi ja diplomaatti (s. 1624)
24. joulukuuta – Maria, englantilainen prinsessa, Vilhelm II Oranialaisen puoliso, Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningas Vilhelm III Oranialaisen äiti (s. 1631)
Gregorius Favorinus, suomalainen pastori ja raamatunkääntäjä (s. noin 1600)
Antti Äimä, suomalainen vouti ja kamariviskaali, Aejmelaeus-suvun kantaisä (s. noin 1600)
6000 km/h (Pharaoh Overlordin albumi)

| 6000 km/h Pharaoh Overlord |
| --- | --- | --- |

Livealbumin tiedot
 Äänitetty : 19. heinäkuuta 2014, H2Ö Festival, Turku
 Julkaistu: marraskuu 2014
 Formaatti: LP
 Tyylilaji: kokeellinen musiikki
 Kesto: 47.12
 Levy-yhtiö: Full Contact Records
Pharaoh Overlordin muut julkaisut
| Överhörn 2014 | 6000 km/h 2014 | Circle 2015 |
6000 km/h on vuonna 2014 ilmestynyt Pharaoh Overlordin viides livealbumi. Turussa Ruissalon telakalla järjestetyllä H2Ö-festivallilla äänitetty albumi julkaistiin samaan aikaan kuin Circlen livealbumi 6000 km/h.
Kappaleet

Hei se kassi tänne – 13.05
No ota sitten kolmekymppiä – 11.30
No ota sitten kolmekymppiä – 5.14
Kuka puri – 8.50
Onkohan tää riisiä – 9.33
Kokoonpano

Julius Jääskeläinen – kitara
Pekka Jääskeläinen – kitara
Janne Westerlund – kitara, laulu
Jussi Lehtisalo – basso
Tomi Leppänen – rummut
Aatos ja Amine

| Aatos ja Amine |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste, Amira Daoudi, 2019.
Ohjaaja:  Reetta Huhtanen
Käsikirjoittaja:  Reetta Huhtanen
Tuottaja:  Hannu-Pekka Vitikainen Iris Pakulla Hanne Phlypo Alex Tondowski
Säveltäjä:  Tuomas Nikkinen Cassis Birgit Staudt
Kuvaaja:  Hannu-Pekka Vitikainen
Leikkaaja:  Jamin Benazzouz
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Suomi  Saksa  Belgia
Tuotantoyhtiö:  Zone2 Pictures
Ensi-ilta:  9. elokuuta, 2019
Kesto:  73 min
Alkuperäiskieli:  ranska suomi arabia espanja
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aatos ja Amine on Reetta Huhtasen ohjaama suomalais-saksalais-belgialainen dokumenttielokuva vuodelta 2019.
Elokuvan päähenkilö on 6-vuotias suomalais-chileläinen poika nimeltä Aatos. Elokuvassa seurataan Aatoksen elämää monikulttuurisessa Molenbeekin kunnassa, joka sijaitsee Brysselin pääkaupunkialueella Belgiassa. Elokuvan keskeisenä teemana on uskonnon merkitys lapselle, uskontoon kasvaminen ja uskonnon vaikutus lapsen maailmankuvan muodostumiseen ja ystävyyssuhteisiin.
Elokuva osallistui lukuisille kansainvälisille festivaaleille.
Palkinnot

Docpoint (2019): Katsojien suosikki, kriitikon valinta -palkinto.
Tampereen elokuvajuhlat (2019): Kotimaisen kilpailun erikoispalkinto yli 30-minuuttisten elokuvien sarjassa sekä kirkon mediasäätiön palkinto.
Jussi-palkinnot (2020): paras dokumenttielokuva
Aiheesta muualla

Aatos ja Amine Internet Movie Databasessa (englanniksi)
1657

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

Seurustelujuomat aloittivat leviämisensä: ensimmäinen kaakaohuone avattiin Lontoossa ja myös teetä maistatettiin Englannissa, mutta kahvi rantautui samana vuonna Ranskaan.
Ruotsin entisen kuningattaren Kristiinan väitettiin sekaantuneen vaikutusvaltaisen Monaldeschi-suvun liiketoimiin.
Syntyneitä

11. helmikuuta – Bernard le Bovier de Fontenelle, ranskalainen kirjailija, Ranskan akatemian jäsen (k. 1757)
13. maaliskuuta – David Lund, Viipurin piispa (k. 1729)
11. heinäkuuta – Fredrik I, Preussin kuningas (k. 1713)
16. elokuuta – Hans Adam I, Liechtensteinin ruhtinas (k. 1712)
John Norris, englantilainen filosofi ja runoilija (k. 1711)
Kuolleita

2. huhtikuuta – Ferdinand III, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari, Böömin ja Unkarin kuningas (s. 1608)
7. toukokuuta – Nabeshima Katsushige, japanilainen daimio (s. 1580)
10. toukokuuta – Kustaa Horn, suomalainen sotamarsalkka, valtaneuvos ja Liivinmaan kenraalikuvernööri (s. 1592)
3. kesäkuuta – William Harvey, brittiläinen lääkäri, verenkierron keksijä (s. 1579)
7. syyskuuta – Arvid Wittenberg, ruotsalainen marsalkka ja valtaneuvos (s. 1606)
23. syyskuuta – Joachim Jungius, saksalainen matemaatikko, fyysikko ja filosofi (s. 1587)
27. syyskuuta – Aeschillus Petraeus, suomalainen teologian professori ja Turun piispa (s. 1593)
23. lokakuuta – Erik Karlsson Gyllenstierna, ruotsalainen vapaaherra, maaherra, valtaneuvos, maamarsalkka ja Turun hovioikeuden presidentti (s. 1602)
20. marraskuuta – Manasse ben Israel, portugalinjuutalainen rabbi ja kirjanpainaja (s. 1604)
Franciszek Lilius, puolalainen säveltäjä (s. 1600)
Abanjom

| Abanjom> Tiedot |
| --- | --- |
Alue:  Nigeria
Virallinen kieli:  -
Puhujia:  12 500
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  -
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  nigeriläis-kongolaiset kielet
Kieliryhmä:  bantulaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  bnt (T)
ISO 639-3:  abm
 Ohje 
Abanjom tai abanyom on nigeriläis-kongolainen kieli. Se on tonaalinen kieli. Kielen puhujia on noin 12 500 Nigeriassa.
Abareia amaurodes

| Abareia amaurodes> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Aitoperhoset Ditrysia
Yläheimo::  Koisaperhosmaiset Pyraloidea
Heimo::  Koisat Pyralidae
Suku::  Abareia  Whalley, 1970
Laji::  amaurodes
Kaksiosainen nimi
 Abareia amaurodes  Turner, 1947 
Synonyymit
 Abarys amaurodes Turner, 1947 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Abareia amaurodes on koisien heimoon kuuluva perhoslaji. Se on sukunsa Abareia ainoa laji.
Jalkapallon I divisioonan kausi 1977

| I divisioonan kausi 1977 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Ajankohta:  24. huhtikuuta− 2. lokakuuta
Mestari:  KPT
Nousseet joukkueet:  KPT Pyrkivä
Pudonneet joukkueet:  FinnPa Into Ponnistus
Ottelut:  132
Maalit:  388 (2,94 per ottelu)
Paras maalintekijä:  Raimo Kuuluvainen (17)
Suurin yleisömäärä:  1 613 Ilves−KPT 1−4 (3. heinäkuuta)
Kokonainen yleisömäärä:  82 188
Yleisökeskiarvo:  623
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  II divisioona
  ← 1976 :  1978 → 
Jalkapallon I divisioonan kausi 1977 oli vuonna 1973 perustetun I divisioonan viides kausi. Kaudella 1977 I divisioona pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana.
I divisioonan voitti KPT, ja joukkue nousi kaudeksi 1978 Mestaruussarjaan. Toiseksi sijoittunut Pyrkivä nousi myös suoraan. Viimeisiksi sijoittuneet FinnPa, Into ja Ponnistus putosivat II divisioonaan. I divisioonan maalikuninkuuden kaudella 1977 voitti Ilveksen Raimo Kuuluvainen 17 maalilla. I divisioonan yleisömäärä kaudella 1977 oli yhteensä 82 188 henkeä eli keskimäärin 623 katsojaa ottelua kohti.
Joukkueet

I divisioonaan osallistui 12 joukkuetta, joista seitsemän kaudelta 1976, kaksi putoajaa kauden 1976 Mestaruussarjasta ja kolme nousijaa kauden 1976 II divisioonasta. Mestaruussarjassa viimeiseksi sijoittuneet GBK ja KPT putosivat suoraan. II divisioonan lohkovoittajat FinnPa, MIFK ja Into nousivat suoraan.
| Joukkue | Kaupunki | Kotikenttä | Päävalmentaja |
| --- | --- | --- | --- |
| Finnairin Palloilijat (FinnPa) | Helsinki | Töölön pallokenttä |  Pentti Kokko |
| Gamlakarleby BK (GBK) | Kokkola | Kokkolan keskuskenttä |  Jarl-Erik Wikström |
| Helsingin Ponnistus (Ponnistus) | Helsinki | Töölön pallokenttä |  Veli Pietarila |
| IFK Mariehamn (MIFK) | Maarianhamina | Mariehamns idrottspark |  Henrik Boström |
| Ilves | Tampere | Ratinan stadion |  Martti Halme |
| Kemin Into (Into) | Kemi | Sauvosaaren urheilupuisto |  Kaarlo Salmi |
| Kokkolan Palloseura (KPS) | Kokkola | Kokkolan keskuskenttä |  Reino Sarlin |
| Kuopion Pallotoverit (KPT) | Kuopio | Väinölänniemen stadion |  Keijo Voutilainen |
| Kuusysi | Lahti | Kisapuisto |  Raimo Valtonen |
| Myllykosken Pallo -47 (MyPa) | Anjalankoski | Saviniemen pallokenttä |  Erkki Jauhiainen |
| Seinäjoen Palloseura (SePS) | Seinäjoki | Seinäjoen keskuskenttä |  Kalle Jaskari |
| Turun Pyrkivä (Pyrkivä) | Turku | Kupittaan jalkapallostadion |  Rainer Forss |
Sarjataulukko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | KPT (M, N) | 22 | 15 | 5 | 2 | 39 | 10 | +29 | 35  |
| 2 | Pyrkivä (N) | 22 | 12 | 6 | 4 | 40 | 18 | +22 | 30  |
| 3 | Kuusysi | 22 | 9 | 7 | 6 | 36 | 26 | +10 | 25  |
| 4 | GBK | 22 | 11 | 3 | 8 | 32 | 24 | +8 | 25  |
| 5 | Ilves | 22 | 9 | 6 | 7 | 37 | 31 | +6 | 24  |
| 6 | KPS | 22 | 10 | 3 | 9 | 26 | 35 | −9 | 23  |
| 7 | SePS | 22 | 7 | 6 | 9 | 30 | 28 | +2 | 20  |
| 8 | MIFK | 22 | 9 | 2 | 11 | 33 | 35 | −2 | 20  |
| 9 | MyPa | 22 | 7 | 5 | 10 | 31 | 41 | −10 | 19  |
| 10 | FinnPa (P) | 22 | 7 | 4 | 11 | 38 | 46 | −8 | 18  |
| 11 | Into (P) | 22 | 5 | 7 | 10 | 27 | 31 | −4 | 17  |
| 12 | Ponnistus (P) | 22 | 2 | 4 | 16 | 19 | 63 | −44 | 8  |
Lähde: Jalkapallokirja 1978
(M) = Mestari; (N) = Nousija; (P) = Putoaja
Tulokset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koti \ Vieras1 | KPT | PYR | KUU | GBK | ILV | KPS | SePS | MIFK | MyPa | FIN | Into | PON |
| KPT  |   | 0–0  | 2–1  | 3–1  | 2–0  | 1–0  | 0–0  | 2–0  | 1–1  | 2–0  | 0–0  | 5–0 |
| Pyrkivä  | 0–1  |   | 0–0  | 5–2  | 3–1  | 0–1  | 3–0  | 2–1  | 1–1  | 3–1  | 2–0  | 3–0 |
| Kuusysi  | 1–0  | 3–0  |   | 1–0  | 1–1  | 1–1  | 1–0  | 3–0  | 1–0  | 3–3  | 3–1  | 6–0 |
| GBK  | 0–2  | 2–1  | 2–2  |   | 1–0  | 0–1  | 2–0  | 2–0  | 3–0  | 0–0  | 1–0  | 2–0 |
| Ilves  | 1–4  | 1–1  | 3–2  | 2–0  |   | 3–1  | 2–1  | 2–1  | 5–2  | 1–0  | 1–1  | 0–1 |
| KPS  | 0–3  | 0–2  | 3–2  | 0–4  | 2–1  |   | 2–1  | 5–3  | 0–0  | 0–1  | 1–0  | 1–0 |
| SePS  | 1–2  | 1–1  | 2–0  | 1–2  | 1–1  | 0–0  |   | 1–1  | 4–1  | 3–2  | 2–0  | 6–2 |
| MIFK  | 0–1  | 0–3  | 4–0  | 2–1  | 0–0  | 3–0  | 1–0  |   | 4–1  | 1–0  | 1–3  | 2–1 |
| MyPa  | 0–1  | 1–2  | 0–0  | 2–1  | 1–3  | 0–3  | 2–3  | 3–1  |   | 2–1  | 3–1  | 3–2 |
| FinnPa  | 1–6  | 0–4  | 2–4  | 0–2  | 1–1  | 7–3  | 2–1  | 4–2  | 2–4  |   | 3–0  | 5–2 |
| Into  | 2–0  | 1–1  | 2–1  | 1–1  | 4–2  | 1–2  | 1–1  | 0–1  | 1–1  | 1–2  |   | 6–1 |
| Ponnistus  | 1–1  | 1–3  | 0–0  | 1–3  | 1–6  | 2–0  | 0–1  | 1–5  | 1–3  | 1–1  | 1–1  |   |
Lähde: Jalkapallokirja 1978
1 Kotijoukkue vasemmanpuoleisessa sarakkeessa.
Värit: Sininen = kotivoitto; Keltainen = tasapeli; Punainen = vierasvoitto.
Tilastot > Maalintekijät

Lähde: Jalkapallokirja 1978
Tilastot > Yleisömäärät

|  | Joukkue | O | Yht>  | Ka>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Into | 11 | 12 133 | 1 103 |
| 2 | KPT | 11 | 9 660 | 878 |
| 3 | Ilves | 11 | 9 072 | 825 |
| 4 | Pyrkivä | 11 | 8 288 | 753 |
| 5 | MIFK | 11 | 8 013 | 728 |
| 6 | MyPa | 11 | 7 590 | 690 |
| 7 | GBK | 11 | 6 409 | 583 |
| 8 | KPS | 11 | 6 242 | 567 |
| 9 | SePS | 11 | 5 429 | 494 |
| 10 | Kuusysi | 11 | 5 302 | 482 |
| 11 | FinnPa | 11 | 2 162 | 197 |
| 12 | Ponnistus | 11 | 1 888 | 172 |
|  | Yhteensä | 132 | 82 188 | 623 |
Lähde: Jalkapallokirja 1978
Abariringa

Satelliittikuva Abariringa-saaresta
| --- | --- |
Muut nimet:  Canton, Kanton
Sijainti:  Phoenixsaaret Kiribati
Vesialue:  Tyynimeri 
Pinta-ala:  8 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  20 (2015)
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Abariringa (tunnetaan myös nimillä Canton tai Kanton) on Kiribatille kuuluva Phoenixsaarten pohjoisin ja pinta-alaltaan suurin atolli. Se on myös saariryhmän ainoa asuttu saari ja sen asukasluku oli 20 vuonna 2015.
Vuosina 1939–1979 saari oli Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen yhteishallinnassa, kunnes Kiribati itsenäistyi vuonna 1979.
Al-Nasa’i

Ahmad ibn Ali al-Nasa'i (830–915) oli kuuluisa shafi'i -oppinut ja tuomari sekä hafiz ja imaami.  Hän oli kotoisin Persian Nasasta, ja vaellettuaan laajasti eri puolilla hän asettui Egyptiin.  Al-Nasa'in tärkein teos on hadith - kokoelma Sunan an-Nasa'i, joka sisältää 5 270 hadithia profeetta Muhammedista. Se kuuluu islamin  kuuden tärkeimmän hadth -kokoelman (kutub al-sittah) joukkoon. Nämä kirjat määrittelevät Koraanin ohella oikean uskon sekä sunneille että valikoiden myös šiioille.
Kerrotaan, että al-Nasa'i paastosi joka toinen päivä. Hän oli myös kiinnostunut naisista, joita hänellä oli neljän vaimon lisäksi useita jalkavaimoja. Al-Nasa'in väitetään kuolleen kharijiittien lahkoon kuolleen muslimin murhaamana. Syynä oli se, että Nasa'i oli mieltynyt imaami Aliin, jota nämä pitivät petturina.
Aiheesta muualla

Sunan an-Nasa'i
Aeritalia

| Aeritalia |
| --- | --- |
Perustettu:  1969
Lakkautettu:  1990
Toimiala:  lentokoneteollisuus
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Aeritalia G 91Y.
Aeritalia oli italialainen lentokonetehdas, jonka toimintoja jatkaa nykyisin Alenia Aeronautica.
Historia

Aeritalia syntyi vuonna 1969 kun Fiat Aviazione, Salmoiraghi ja Aerfer yhdistettiin samaan konserniin. Myös Finmeccanican ilmailutoiminta yhdistettiin samaan.
Vuonna 1976 Aeritaliasta tuli valtionyhtiö. Yhtiö oli Italian tärkein lentokoneiden valmistaja eikä Italia halunnut antaa sen kaatua aikana, jolloin Länsi-Euroopan lentokonetehtaat loivat ylikansallisia yhteisyrityksiä.
Vuonna 1990 yhtiö yhdistyi Selenian kanssa, jolloin syntyi Alenia Aeronautica.
Lentokoneet

Aeritalia F-104S
AMX International AMX, brasilialais-italialainen harjoitushävittäjä
ATR 42, monikansallinen syöttöliikenteen matkustajalentokone
Aeritalia G.91, Fiatin kehittämä suihkuhävittäjä
Aeritalia G.222, keskiraskas kuljetuslentokone
1661

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

29. huhtikuuta – Kiinan Ming-dynastia valtasi Taiwanin.
21. kesäkuuta – Kardisin rauha Ruotsin ja Venäjän välillä.
Englannissa säädettiin Corporation Act, jolla pyrittiin rajoittamaan julkiset virat vain Englannin kirkon jäsenille.
Syntyneitä

25. tammikuuta – Antonio I, Monacon ruhtinas (k. 1731)
5. maaliskuuta – Francesco Gasparini, italialainen säveltäjä ja musiikkipedagogi (k. 1727)
9. maaliskuuta – Torsten Rudeen, ruotsalainen runoilija, professori, piispa ja valtiopäiväedustaja (k. 1729)
14. toukokuuta – Lorentz Clerck, ruotsalainen kenraalimajuri ja maaherra (k. 1720)
6. kesäkuuta – Giacomo Antonio Perti, italialainen säveltäjä (k. 1756)
9. kesäkuuta – Fjodor III, Venäjän tsaari (k. 1682)
2. syyskuuta – Georg Böhm, saksalainen urkuri ja säveltäjä (k. 1733)
7. syyskuuta – Gunno Dahlstierna, ruotsalainen runoilija (k. 1709)
13. syyskuuta – Germund Cederhielm, ruotsalainen laki- ja hallintomies (k. 1741)
27. lokakuuta – Fjodor Apraksin, venäläinen kreivi ja yliamiraali (k. 1728)
1. marraskuuta – Ludvig, Grand Dauphin, Ranskan kruununprinssi (k. 1711)
8. marraskuuta – Kaarle II, Espanjan viimeinen Habsburg-sukuinen kuningas (k. 1700)
8. joulukuuta – Christopher Polhem, ruotsalainen keksijä ja teollisuusmies (k. 1751)
18. joulukuuta – Christopher Polhem, ruotsalainen keksijä ja teollisuusmies (k. 1751)
31. joulukuuta – Petter Gedda, ruotsalainen kartografi (k. 1697)
Nicholas Hawksmoor, brittiläinen arkkitehti (k. 1736)
Guillaume de l’Hôpital, ranskalainen matemaatikko (k. 1704)
Pieter Mortier, ranskalais-alankomaalainen kartografi, kaivertaja ja kirjakauppias (k. 1711)
John Rambo, amerikkalainen poliitikko (k. 1741)
Kuolleita

5. helmikuuta – Shunzhi, Kiinan Qing-dynastian ensimmäinen keisari (s. 1638)
9. maaliskuuta – Jules Mazarin, italialais-ranskalainen poliitikko ja kardinaali (s. 1602)
4. huhtikuuta – Alexander Leslie, skotlantilainen sotilas ja Ruotsin sotamarsalkka (s. 1580)
27. toukokuuta – Archibald Campbell, skotlantilainen markiisi (s. 1607)
1. kesäkuuta – James Guthrie, skotlantilainen pappi (s. 1612)
3. kesäkuuta – Gottfried Scheidt, saksalainen säveltäjä ja urkuri (s. 1593)
21. kesäkuuta – Andrea Sacchi, italialainen taidemaalari (s. 1599)
3. heinäkuuta – Johan Rosenhane, ruotsalainen valtaneuvos, vapaaherra ja maaherra (s. 1611)
16. elokuuta – Thomas Fuller, englantilainen saarnaaja ja historioitsija (s. 1608)
29. elokuuta – Louis Couperin, ranskalainen säveltäjä ja cembalisti (s. 1626)
16. lokakuuta – Amico Panici, italialainen katolinen piispa (s. 1599)
16. marraskuuta – João Lourenço Rebelo, portugalilainen säveltäjä (s. 1610)
19. marraskuuta – Lars Kagg, ruotsalainen kreivi ja sotamarsalkka (s. 1595)
syyskuussa – Girard Desargues, ranskalainen  arkkitehti, sotilasinsinööri ja matemaatikko (s. 1591)
Jan Gerritsz van Bronckhorst, alankomaalainen taidemaalari (s. 1603)
Elie Diodati, ranskalainen poliitikko ja libertiini (s. 1576)
Vasile Lupu, Moldavian ruhtinas 1634–1653 (s. 1595)
Boris Morozov, venäläinen pajari ja poliitikko (s. 1590)
Simo Olkkoinen, suomalainen noituudesta kuolemaan tuomittu talonpoika (s. 1599)
John Ponce, irlantilainen fransiskaani, teologi ja filosofi (s. 1603)
Cornelisz Vroom, hollantilainen barokkimaalari (s. 1591)