stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Keralankurkuma

| Keralankurkuma |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Zingiberales
Heimo::  Inkiväärikasvit Zingiberaceae
Suku::  Kurkumat Curcuma
Laji::  zedoaria
Kaksiosainen nimi
 Curcuma zedoaria  (Christm.) Roscoe 
Katso myös
   Keralankurkuma Wikispeciesissä   Keralankurkuma Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Keralankurkuma (Curcuma zedoaria) on inkiväärikasvien heimoon kuuluva kasvilaji.
Keralankurkuma kasvattaa maavarresta ryppään noin 75 cm korkeita vesoja, joista kukin muodostuu noin viidestä lehdestä, joiden lehtilapa on 13 cm leveä ja 35 cm pitkä.
Keralankurkuman lehtiä käytetään mausteena, ne muistuttavat sitruunaruohoa. Nuoria versoja käytetään salaattiin, ja tärkkelyspitoista maavartta nuolijuuren tapaan. Kasvissa on monia aromaattisia öljyjä ja sitä käytetään rohdoksena.
Kake (täsmennyssivu)

Kake voi tarkoittaa seuraavia:
Kake, useista etunimistä käytetty puhuttelumuoto
Kake, päähenkilö Tom of Finlandin Kake-sarjakuvissa
Kake, Kake Randelinin albumi vuodelta 1984
Kake, kaupunki Alaskassa
Kake, kaupunki Japanissa
KAKE, televisiokanava
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kake”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kauhavan helluntaiseurakunta

| Kauhavan helluntaiseurakunta |
| --- | --- |

 Kauhavan helluntaiseurakunta heinäkuussa 2023.
Suuntautuminen:  Helluntaiherätys
Perustettu:  1932
Johtava pastori:  Jukka Rahkonen
Pääkirkko:  Hanneksentie 5 62200 Kauhava
Jäseniä:  262 (2023)
Radio:  Radio Dei
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kauhavan helluntaiseurakunta on Kauhavalla toimiva seurakunta. Se on perustettu vuonna 1932. Seurakunta on rekisteröity 17. marraskuuta 1962.
Toimintamuotoina ovat jumalanpalvelusten ja Sanan ja rukouksen iltojen  lisäksi muun muassa lapsi- ja nuorisotyö, koulutyö, hoitokotityö, lähetystyö Karjalassa sekä musiikkitapahtumat.
Seurakunnan jäsenmäärä oli vuonna 2023 yhteensä 262. Seurakunnan tuottamaa Elämä on-ohjelmaa lähetetään maanantaisin Radio Deissä.
Aiheesta muualla

Seurakunnan kotisivut
Karjaan kirkko

| Karjaan kirkko Pyhän Katariinan kirkko Karis kyrka, Sankta Katarina kyrka |
| --- | --- |
 Karjaan kirkko
Sijainti:  Karjaa, Raasepori
Koordinaatit:  60°04′57.3″N, 023°41′33.4″E
Seurakunta:  Raaseporin seurakuntayhtymä
Materiaali:  harmaakivi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Karjaan kirkko eli Pyhän Katariinan kirkko (ruots. Sankta Katarina kyrka tai Karis kyrka) on Karjaalla Raaseporin kaupungissa sijaitseva keskiaikainen kivikirkko. Kirkko rakennettiin todennäköisesti noin vuosina 1465–1470.
Kirkossa on taiteilija Gunnar Forsströmin lasimaalaus.
Kirkon kellotapuli vuodelta 1768. Kivinen pohja on keskiaikainen, samoin kaksi kelloa on keskiajalta.
Kuvia

Kirkon kellotapuli vuodelta 1768.
Karjaan kirkon vanha hautausmaa
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karjaan kirkko Wikimedia Commonsissa
Karjaan kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.
Raaseporin suomalainen seurakunta
Pyhän Katarinan kirkko (Arkistoitu – Internet Archive)
Uudenmaan kirkot (pois lukien Espoo, Helsinki ja Vantaa)
Askola –
Bromarv –
Capella (Siuntio) –
Degerby –
Fagervik –
Haapajärvi –
Hanko –
Hyvinkää (ev.lut.) –
Hyvinkää (ortod.) -
Hyvinkää (vanha) –
Inkoo –
Järvenpää (ev.lut.) –
Järvenpää (ortod.) –
Karjaa –
Karkkila –
Karjalohja –
Kauniainen –
Kellokoski –
Kerava –
Kirkkonummi –
Klaukkala (ev.lut.) –
Klaukkala (ortod.) –
Kytäjä –
Kärkölä –
Lapinjärvi –
Lapinjärvi (pikku kirkko) –
Lappohja –
Liljendal –
Lohja –
Lohja (tsasouna) –
Loviisa –
Masala –
Merikappeli (Upinniemi) –
Mustio –
Myrskylä –
Mäntsälä –
Nummi –
Nurmijärvi –
Pernaja –
Pohja –
Porvoo –
Porvoon Kristuksen kirkastumisen kirkko –
Pornainen –
Pukkila –
Pusula -
Rajamäki –
Ruotsinpyhtää –
Sammatti –
Sipoo (uusi) –
Sipoo (vanha) –
Siuntio –
Snappertuna –
Söderkulla –
Tammisaari –
Tenhola –
Tuusula –
Täktom (kappeli) –
Vihti
Kazakstanin naisten lentopallomaajoukkue

Kazakstanin naisten lentopallomaajoukkue edustaa Kazakstania naisten arvokilpailuissa ja kansainvälisissä lentopallokilpailuissa. Se sijoittui olympialaisissa yhdeksänneksi Pekingissä 2008. Joukkue on pelannut maailmanmestaruuskilpailuissa neljä kertaa ja sijoittunut parhaimmillaan 15:nneksi vuonna 2014. Kazakstan saavutti Aasian-mestaruuskilpailuissa hopeaa vuonna 2005 ja Aasian kisoissa pronssia vuonna 2010.
Arvokilpailut > Olympialaiset

Yhdeksäs 2008
Arvokilpailut > MM-kilpailut

Viidestoista 2014
Seitsemästoista 2006
21:s 2010
24:s 2018
Kati Myllymäki

Kati Myllymäki (s. 5. toukokuuta 1958 Vaasa) on suomalainen lääkäri. Hän on 1.10.2017 lähtien Suomen lääkäriliiton toiminnanjohtaja. Myllymäki on aiemmin työskennellyt Suomen Lääkäriliiton puheenjohtajana, sosiaali- ja terveysministeriössä lääkintöneuvoksena vuosina 2002–2008, Kouvolan terveysjohtajana  2009–2013, Etelä-Savon sairaanhoitopiirin, myöhemmin Essoten johtajaylilääkärinä ja Päijät-Hämeen hyvinvointipalveluiden toimialajohtajana 2017.
Myllymäki on lääketieteen lisensiaatti ja yleislääketieteen erikoislääkäri. Hän on aktiivinen järjestötoimija, ollut muun muassa Maailman lääkäriliiton WMA:n presidentti, Nuori Lääkäri -lehden päätoimittaja.
Karthalanpöllönen

| Karthalanpöllönen> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Pöllölinnut Strigiformes
Heimo::  Pöllöt Strigidae
Suku::  Pöllöset Otus
Laji::  pauliani
Kaksiosainen nimi
 Otus pauliani  Benson, 1960 
Katso myös
   Karthalanpöllönen Wikispeciesissä  
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Karthalanpöllönen (Otus pauliani) on erittäin uhanalainen Komoreilla Ngazidjan saarella tulivuori Karthalan rinteillä elävä pöllö .
Kooltaan karthalanpöllönen on noin 22 cm. Selkä ja pää ovat lajilla harmaanruskeat ja vatsa kellanruskea. Silmät ovat pöllöille tyypillisesti keltaiset. Karthalanpöllösen äänet ovat vihellyksiä .
Karthalanpöllönen elää ikivihreissä metsissä 650 metrin korkeudesta aina puurajalle saakka. Parhaiten se viihtyy vanhoissa metsissä. mutta selviää myös pioneerimetsissä. Karthalanpöllöskannan kooksi arvioidaan noin 2 000 yksilöä . Suurin lajiin kohdistuva uhka on metsien hakkuu maanviljelysmaaksi. Lisäksi saarelle levinneet rotat sekä pihamaina voivat olla kilpailijoita sekä pesärosvoja .
Kaukila

Kaukila (vuodesta 1948 ven. Кузьминское, Kuzminskoje) on entiseen Suomen Äyräpään kuntaan kuulunut kylä ja nykyisen Viipurin piirin Gontšarovon eli Kähärin kuntaan kuuluva maaseututaajama Venäjän Leningradin alueella, Karjalankannaksella.
Kaukila sijaitsi Äyräpään kunnan lounaisosassa. Ennen Äyräpään kunnan muodostamista vuonna 1925 Kaukila kuului Muolaan kuntaan.
Kaukila oli myös rautatiepysäkki Viipuri–Valkjärvi-radalla.
Aiheesta muualla

Suomen Sukututkimusseuran HisKi-palvelu, tietoa kylän asukkaista.
Äyräpään kylät
Kaukila • Mälkölä • Paakkola • Pölläkkälä • Rahkola • Vuosalmi
Iso-Nuoramo

| Iso-Nuoramo |
| --- | --- |
 Iso-Nuoramo elokuussa 2022.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa
Kunnat:  Ähtäri
Koordinaatit:  62°37′56″N, 24°16′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Niemisjoen valuma-alue (35.47)
Laskuoja:  oja Pyhikkiin 
Järvinumero:  35.472.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,6 m  
Rantaviiva:  1,469 km  
Pinta-ala:  13,356 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso-Nuoramo 
Iso-Nuoramo on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Korsukylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Iso-Nuoramon pinta-ala on 13,4 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä eikä siinä ole kartan mukaan saaria. Järvestä 300 metriä länteen sijaitsee Niemisvedentien (yhdystie 7091) ja Lepikonperäntien risteys, joista jälkimmäinen tie ohittaa järven etelärannan lähimmillään alle 20 metrin päässä. Tien toisella puolella sijaitsee 50 metrin päässä Nuoramon laavu.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Järven itärannalla on muutamia asuinrakennuksia.
Vesistösuhteet

Iso-Nuoramo sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Niemisveden alueeseen (35.472) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,6 metriä mpy.
Iso-Nuoramon lähimmät järvet ovat Keskimmäinen-Nuoramo (2,5 ha) 200 metrin päässä etelässä, Pyhikki (37 ha) 350 metrin päässä idässä ja Saarinen (61 ha) 500 metrin päässä kaakossa. Iso-Nuoramon pohjoispuolella sijaitsee Nuoramonnevaksi kutsuttu suoalue, jonka poikki kulkee laskuoja Pyhikkiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iso-Nuoramo Wikimedia Commonsissa
Ähtärin järvet
Ähtärinjärvi
• Niemisvesi-Pemu
• Hankavesi-Välivesi
• Peränne
• Liesjärvi
Kivijärvi
• Ouluvesi
• Jauhojärvi
• Iso Haapajärvi
• Valkeinen
• Vähä Haapajärvi
• Iso Vehkajärvi
• Kortteinen
• Hautojärvi
Voilampi
• Hirvijärvi
• Pusaanjärvi
• Alainen-Tuhkio
• Huikurinlampi
• Renkainen
• Saarinen
• Arpainen
• Kolunjärvi
• Niemijärvi
• Soukanjärvi
• Vehunjärvi
Vähä Liesjärvi
• Iso-Manalainen
• Pyhikki
• Iso Koirajärvi
• Yläinen-Sappio
• Karvalampi
• Alainen-Sappio
• Lylylampi
• Keskinen
• Saarijärvi
• Iso Niemolampi
• Aitojärvi
• Keskinen-Tuhkio
• Yläinen-Tuhkio
• Savilampi
• Haapolampi
• Likolampi
• Hiironen
• Keskinen-Sappio
• Vihtalampi
• Iso-Nuoramo
• Mantilanjärvi
• Pöyhösenlampi
• Kalliolampi
• Tyystänjärvi
• Palolampi
Kuorelampi
• Polvilampi
• Matolampi
• Särkijärvi
• Ahvenlampi
• Kapealampi
• Saarilampi
• Heikinlampi
• Lintulampi
• Rajalampi
• Heinä-Arpainen
• Yläinen Heikinlampi
• Pitkäjärvi
• Ohenlampi
• Heinälammi
• Riutto
• Suoverlampi
• Mustalampi
• Paloharjunlampi
• Suolampi
• Kaamatti
• Onkilampi
• Sysilampi
• Kuolemainen
• Kalliolampi
• Mekkolampi
• Hämeenlampi
Niinilampi
• Likolampi
• Iso Itälampi
• Suolampi
• Perilampi
• Pieni Koirajärvi
• Hirvilampi
• Hirvilampi
• Mustalampi
• Iso Perimmäinen
• Levä
• Haukilampi
• Ohralampi
• Kumpulampi
• Heinälampi
• Pieni-Manalainen
• Ahvenlampi
• Pieni Lintulampi
• Hangonlampi
• Rautolampi
• Rautionlampi
• Korteslampi
• Iso Säynäslammi
• Sirkuslampi
• Suolampi
• Kapealampi
• Niittylampi
• Kylkiäinen
• Ahvenlampi
• Sammakkolampi
• Valkealampi
• Housulammi
• Kaakkolampi
• Kalliolampi
• Pökkölänlampi
• Iso Hoikkalampi
• Keskimmäinen-Nuoramo
• Kotalampi
• Pieni Itälampi
• Pieni Palolampi
• Paskolampi
• Haukilampi
• Haukilampi
• Haukilampi
• Hanhilampi
• Kaakkolampi
• Kissalampi
• Koivulampi
Suolilampi
• Huippalampi
• Jutulampi
• Peuralampi
• Lepikkolampi
• Kaakkolampi
• Pöntislampi
• Pumppulampi
• Likolampi
• Valkealampi
• Lehtilampi
• Iso Helvelampi
• Vasamanlampi
• Sepänlampi
• Saralammi
• Luodeslampi
• Rumpulampi
• Torakkalampi
• Onkilampi
• Saralammi
• Pieni-Perimmäinen
• Paskolampi
• Likolampi
• Pahkalampi
• Rasinlampi
• Rajalampi
• Iso Haapalampi
• Pylkäslampi
• Heinälampi
• Niinilampi
• Pihtisulku
• Murtolampi
• Perunalampi
• Kuolemainen
• Heinälammi
• Suolikot
• Pieni-Särkijärvi
• Pykälikönlampi
• Kilpilampi
• Housulammi
• Kaakkolampi
(35.4)
Keralan takavedet

Kartta Keralan takavesistä
Keralan takavedet ovat toisiinsa liittyneiden murtovesikanavien, järvien, estuaarien ja jokien verkosto Keralan osavaltiossa eteläisessä Intiassa. Verkostoon sisältyy 1 500 kilometriä ihmisen ja luonnon tekemiä kanaaleja, jotka ovat yhteydessä viiteen suureen järveen (mukaan lukien Ashtamudi Kayal ja Vembanad Kayal). Vesistöön laskee 38 jokea, joista kaikki paitsi kolme saavat alkunsa Länsi-Ghatien vuorilta. Takavedet muodostuivat meren aaltojen ja jokien virtausten kuljettaman sedimentin myötä, joista muodostui saaria jokien suille Arabianmeren rannalle.
Keralan takavesiä
Kettuvallam (asuntolaivoja) Keralan vesiteillä.
Keralan takavesiä
Vembanad
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keralan takavedet Wikimedia Commonsissa
Keskinäinen ymmärrettävyys

Keskinäinen ymmärrettävyys tarkoittaa toisilleen sukua olevien kielten tai murteiden välistä suhdetta, jossa yhden kielen tai murteen puhuja ymmärtää myös toista sukulaiskieltä tai murretta sitä erikseen opiskelematta. Kielen määritelmä on enemmän sosiaalinen kuin tieteellinen, eikä kieliä tai murteita voida erottaa toisistaan pelkän keskinäisen ymmärrettävyyden perusteella. Esimerkiksi ruotsia ja norjaa pidetään erillisinä kielinä, vaikka ne ovat keskinäisesti ymmärrettäviä, kun taas joitakin saksan murteita pidetään saman kielen murteina, vaikka niiden keskinäinen ymmärrettävyys on huono.
Kielen ymmärtäminen alkaa yhtäläisyyksien havaitsemisesta uuden ja aiemmin opittujen kielten välillä. Lähisukukielten välillä näitä yhteyksiä on eniten, ja ne on helpoin havaita. Ei kuitenkaan tarkoin tiedetä, miten lähisukukielten yhtäläisyyksiä hyödynnetään ja mitkä tekijät vaikuttavat ymmärtämisprosessiin. Kun kohdekielinä ovat läheiset sukukielet, kielitaidon ja kielen käytön yksi mahdollinen taso on reseptiivinen monikielisyys. Kyseessä on tilanne, jolloin keskustelussa kukin osallistuja käyttää omaa äidinkieltään, jota muut ymmärtävät. Kielten keskinäistä ymmärrettävyyttä on tutkittu enimmäkseen indoeurooppalaisten kielten osalta, mutta Suomessa ja Virossa aihetta tutkitaan suomen ja viron kielten osalta.
Kake (albumi)

| Kake Kake Randelin |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1984
 Kesto: 41.13
 Levy-yhtiö: Finnlevy
Kake Randelinin muut julkaisut
| Kop kop kop 1983 | Kake 1984 | Kake Randelin 1985 |
Kake on iskelmälaulaja Kake Randelinin vuonna 1984 ilmestynyt albumi. Sitä myytiin kevään 1984 mittaan kultalevyyn oikeuttanut määrä, 25 000 kappaletta.
Kappaleet

Hei vaan heilani suloinen – 2.54 (säv. Jori Sivonen, san. Juha Vainio)
Kun eletään ei pelätä – 2.38 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Kielletyt tunteet – 3.10 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Päivi hei – 4.03 (säv. Mikael Kujawa, san. Jorma Toiviainen)
Viikon viimeinen keikka – 3.58 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Nätti tyttö vähän pehmee – 3.03 (säv. Esko Koivumies, san. Raul Reiman)
Älä sano ei – 2.34 (säv. Jori Sivonen, san. Antero Ollikainen)
Jos lähdet mukaan – 4.13 (säv. Jori Sivonen, san. Antero Ollikainen)
Miehet metsistä – 4.15 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Nasta pimu – 3.03 (säv. Jori Sivonen, san. Raul Reiman)
Milloinkaan en uskonut ois – 3.42 (säv. Jori Sivonen, san. Juha Vainio)
Kerro kenen syy – 3.01 (säv. Esa Nieminen, san. Juha Vainio)
Kerameikóksen metroasema

| Kerameikós> Κεραμεικός |
| --- | --- |
 Kerameikóksen metroasemaa.
 Ateenan metro 
Perustiedot
Metrolinjat:   Linja 3
Sijainti:  37°58′43″N, 23°42′40″E
Paikkakunta:  Ateena, Attika, Kreikka
Avattu:  26.5.2007
Kerameikós (kreik. Κεραμεικός eli Σταθμός Κεραμεικός, Stathmós Kerameikós) on Ateenan metron asema Linjalla 3 (sininen). Se sijaitsee Gkázin kaupunginosassa Ateenan keskustan länsipuolella lähellä Kerameikóksen kaupunginosaa, josta se on saanut nimensä.
Kerameikóksen metroasemaa.
Metroasema avattiin 26. toukokuuta 2007. Aseman lähellä sijaitsee muun muassa Gkázin Technópolis. Seuraava asema länteen on Elaiónas ja itään Monastiráki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kerameikóksen metroasema Wikimedia Commonsissa
Ateenan metro
| --- | --- |
Linja 1:   Pireus  Fáliro  Moscháto  Kallithéa  Távros - Elefthérios Venizélos  Petrálona  Thiseío  Monastiráki  Omónoia  Viktória  Attikí  Ágios Nikólaos  Káto Patísia  Ágios Elefthérios  Áno Patísia  Perissós  Pefkákia  Néa Ionía  Irákleio  Eiríni  Neratziótissa  Maroúsi  KAT  Kifisiá 
Linja 2:   Anthoúpoli  Peristéri  Ágios Antónios  Sepólia  Attikí  Stathmós Larísis  Metaxourgeío  Omónoia  Panepistímio  Sýntagma  Akrópoli  Syngroú-Fix  Néos Kósmos  Ágios Ioánnis  Dáfni  Ágios Dimítrios - Aléxandros Panagoúlis  Ilioúpoli - Grigóris Lamprákis  Álimos  Argyroúpoli  Ellinikó 
Linja 3:   Dimotikó Théatro  Pireus  Maniátika  Níkaia  Korydallós  Agía Varvára  Agía Marína  Aigáleo  Elaiónas  Kerameikós  Monastiráki  Sýntagma  Evangelismós  Mégaro Mousikís  Ampelókipoi  Panórmou  Katecháki  Ethnikí Ámyna  Cholargós  Nomismatokopeío  Agía Paraskeví  Chalándri  Doukíssis Plakentías  Pallíni  Paianía-Kántza  Koropí  Aerodrómio 
Linja 4:   Álsos Veḯkou  Galátsi  Elikónos  Kypséli  Dikastíria  Alexándras  Exárcheia  Akadimía  Kolonáki  Evangelismós  Kaisarianí  Panepistimioúpoli  Ilísia  Zográfou  Goudí
Karlaplanin metroasema

Karlaplanin metroasema on Tukholman metron Punaisen linjan asema Ropstenin suunnan haaralla (linja 13). Se sijaitsee Gärdetin ja Östermalmstorgetin asemien välissä, Karlaplan-aukion lähellä tunnelissa. Asemalta on Slussenin metroasemalle matkaa 3,6 kilometriä. Asema on 23 metriä maanpinnan alla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Karlaplanin metroasema Wikimedia Commonsissa
| Pohjoiseen/Länteen |  |  |  | Etelään/Itään |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Östermalmstorgin metroasema ▷ Norsborgin metroasema |  |  Linja 13 |  | Gärdetin metroasema ▷ Ropstenin metroasema |
muokkaa wikidataa
Kapteeni Ihme

Kapteeni Ihme (engl. Captain Marvel) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä nimi, jota ovat vuosien saatossa käyttäneet useat eri supersankarit.
Historia > Mar-Vell

Ensimmäinen versio oli 1960-luvun lopussa seikkailunsa aloittanut krii-soturi Mar-Vell, joka muutti maapallolle asumaan. Mar-Vell kuoli 1980-luvun alussa Marvelin Graphic Novel -sarjan ensimmäisessä osassa. Hän heräsi henkiin 2010-luvulla monien muiden kuolleiden Kostajien kanssa taistelemaan Kaaoskuningasta vastaan. Viikatemies kuitenkin tappoi hänet pian uudelleen.
Historia > Monica Rambeau

Toinen oli heti perään Monica Rambeau New Orleansista. Musta nainen joka liittyi Kostajiin heti kun sai voimansa. Hahmon nimeä pidettiin elossa, ettei kilpailija DC Comics saisi nimen käyttöoikeuksia. Monica menetti voimansa Kostajissa ollessaan.
Historia > Genis-Vell

Mar-Vellin geneettisesti manipuloitu poika sekä Elysiuksen rakastaja. Hänen ikääntymistään nopeutettiin fyysisesti, mutta ei henkisesti.
Historia > Phyla-Vell

Genis-Vellin nuorempi sisko.
Historia > Khn’nr

Skrullien vakooja, joka on sidoksissa Mar-Vellin DNA:han ja jonka muodosmuutosvoimat lukitsivat hänet näyttämään Mar-Vellilta. Henkisen epävakautensa vuoksi Khn'nr alkoi luulla olevansa itse oikea Mar-Vell.
Historia > Noh-Varr

Liittyi Pimeyden Kostajiin, mutta erosi ryhmästä hyvin pian tajuttuaan tovereidensa olevan pahoja. Toimii Maan uutena kriisuojelijana käyttäen koodinimeä Suojelija.
Historia > Carol Danvers

Carol Danvers oli pitkäaikainen supersankari, joka toimi alkuperäisenä Neiti Ihmeenä. Omaksui Kapteeni Ihmeen tittelin vuonna 2012 alkaneessa sarjakuvassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kapteeni Ihme”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karlbergin linna

Karlbergin linna Solnassa
Karlbergin linna (ruots. Karlbergs slott) sijaitsee Ingentingissä Solnan kunnassa lähellä Tukholmaa, Karlbergin kanavan pohjoisrannalla Ruotsissa. Linnassa toimii nykyisin Karlbergin sotakorkeakoulu.
Historia

Ennen nykyistä Karlbergin linnaa samalla paikalla oli valtakunnanamiraali Carl Carlsson Gyllenhielmin rakennuttama suurehko kivitalo. Gyllenhielmin kuoltua vuonna 1650 talo jäi tyhjilleen, kunnes sen yhdeksäntoista vuotta myöhemmin osti herttua Magnus Gabriel De la Gardie. De la Gardie laajensi linnaa ja sisusti sen pääosin uudelleen. De la Gardien luovuttua linnasta taloudellisista syistä se siirtyi valtakunnanmarsalkka Johan Gabriel Stenbockin haltuun.
Vuonna 1688 linnasta tuli Ruotsin kuninkaan omaisuutta, kun Kaarle XI osti linnan Johan Gabriel Stenbockilta. Se toimi kuninkaallisena huvilinnana, kunnes kuningas Kustaa III vuonna 1792 perusti linnaan Kuninkaallisen sota-akatemian (ruots. Kungliga krigsakademien). Vuonna 1795 linnaan rakennettiin Carl Christoffer Gjörwellin piirustusten pohjalta kolmikerroksiset siipirakennukset.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Slottsguiden (ruotsiksi)
Hämeenlinnan Teatteri

Hämeenlinnan teatteri
Hämeenlinnan Teatteri (ent. Hämeenlinnan kaupunginteatteri) on Hämeenlinnassa sijaitseva suomalainen ammattiteatteri. Teatteri tuottaa esityksiä syksyllä 2010 avatulle 350-paikkaiselle päänäyttämölle, joka sijaitsee vanhalla verkatehtaalla.
Historia

Teatterin historia alkaa jo 1888 perustetun Hämeenlinnan Työväenyhdistyksen näytelmällisistä iltamista. Hämeenlinnan Työväenyhdistyksen Näyttelijäseura perustettiin 7.8.1903.
Historia > 1910-luku

Näyttelijäseura toimi hetken itsenäisenä Hämeenlinnan Työväen Teatterina, mutta vuonna 1912 joutui jälleen Työväenyhdistyksen alaisuuteen.
Vapaapalokunta perusti kilpailevan näyttämön kaupunkiin vuonna 1915.
Birger Jaarlin kadulla sijaitseva toimitila ristittiin Teatteritaloksi ja otettiin käyttöön vuonna 1917.
Vuonna 1919 palkattiin ensimmäinen vakinainen johtaja.
Historia > 1920-luku

Vuonna 1921 teatteri sai ensimmäisen julkisen tukensa, valtion toiminta-avustuksen 5000 mk ja kaupungilta 4000 mk.
Historia > 1930-luku

Tammikuussa 1939 Työväen Näyttämöllä nähtiin Mika Waltarin näytelmä Hämeenlinnan kaunotar, jonka kaupunki oli tilannut kirjailijalta 300-vuotisjuhlaansa.
Historia > 1940-luku

Talvisota katkaisi säännöllisen teatteritoiminnan. Teatterilaiset viihdyttivät paikallisia sotilasjoukko-osastoja, vierailivat sotasairaalassa ja järjestivät kotirintamajuhlia. Rintamakiertueita järjestetään -42 ja -43 kesinä. Vuonna -47 alkanut Matti Aron johtajakausi merkitsi lopullista ammattimaistumista. Teatterin nimi muuttui Hämeenlinnan Työväen Teatteriksi.
Historia > 1950-luku

Teatterista tuli osakeyhtiömuotoinen teatteri 1956 ja nimeksi annettiin Hämeenlinnan Kaupungin Teatteri Oy. Kesäteatteri toiminta alkoi samana vuonna.
Historia > 1960-luku

Taiteilijakuntaan kuului monia tunnettuja näyttelijöitä kuten Ritva Valkama, Pertti Palo, Anja Pohjola, Seela Sella, Olavi Tervahartiala, Eero Pikkarainen, Raija Paalanen, Merja Linko, Ritva Filppu, Matti Brandt, Vieno Saaristo, Raili Veivo, Virpi Uimonen, Seija Haarala, Pentti Louko, Maija-Liisa Peuhu, Aapo Vilhunen ja Sauli Seppälä.
Historia > 1970-luku

Keväällä 1975 teatteritalon vuokrasopimus sanottiin irti. Yksi vuosi näyteltiin Raatihuoneella, kunnes kaupunki sai saneerattua Hopeakeskuksen varastorakennuksen teatteritilaksi. Uuden teatteritalon avajaisnäytelmä oli Täällä Pohjantähden alla (1976). Kesäteatterissa Votkaturistit rikkoi kaikki katsojaennätykset vuonna 1977.
Näyttelijöitä ja ohjaajia 1970-luvun puolivälistä loppuun olivat muiden muassa Margit Carpelan, Kari Hakala, Eeva-Maija Haukinen, Artto Hammaren, Laura Jäntti, Eino Lehtonen, Merja Linko, Esko Mattila, Arja Nurminen, Matti Nurminen, Raija Paalanen ja Olavi Tervahartiala. Teatterinjohtajana oli Jouko Paavola.
Historia > 1980-luku

Vuonna 1981 saatiin tekniset työhuoneet ja varastot vanhan Verkatehtaan tiloihin. Uudesta teatteritalosta puhuttiin, sillä Hopeakeskuksen piti olla vain väliaikainen ratkaisu. Vuonna 1984 teatterinjohtajaksi kiinnitetään Mikko Nousiainen.
1980-luvun alun näyttelijöitä Hämeenlinnassa olivat Maarita Mäkelä, Sauli Seppälä, Seppo Maijala, Erkki Teittinen, Ari Haltsonen, Merja Linko ja Pekka Jalava.