stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Emma Wikén

| Emma Wikén |
| --- | --- |
 Emma Wikén Val di Fiemmessä 2013
Henkilötiedot
Syntynyt: 1. toukokuuta 1989 (ikä 35) Åsarna, Ruotsi
Kansalaisuus:   Ruotsi
Uran tiedot
Seura:  Åsarna IK
Laji:  maastohiihto 
Maailmancup
Kaudet:  2010-
Paras sijoitus:  4. (Davos 2013 10 km (v))
Voitot:  0
Palkintokorokkeella:  1 (4x5 km viesti)
 Tietolaatikko päivitetty 5.3.2018 
| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Naisten hiihto. Olympialaiset  | Maa:   Ruotsi> Naisten hiihto. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Sotši 2014 | 4×5 km viesti |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Val di Fiemme 2013 | 4×5 km viesti |  |
Emma Wikén (s. 1. toukokuuta 1989 Åsarna) on ruotsalainen maastohiihtäjä, joka edustaa seuratasolla Åsarna IK:ta.
Vuonna 2009 Wikén sai hopeaa nuorten MM-kilpailujen viestissä. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli yhdistelmäkilpailussa 14:s. Viestistä hän voitti hopeaa Ruotsin joukkueen kanssa. Sotšin olympialaisissa 2014 Wiken hiihti toisen osuuden Ruotsin olympiakultaa saavuttaneessa joukkueessa. 30 kilometrillä hän oli kahdeksas, yhdistelmäkilpailussa yhdeksäs ja 10 kilometrillä kahdestoista.
Maailmancupissa Wikén hiihti ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2010 sijoittuen 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 28:nneksi. Tour de Skillä 2012–2013 Wiken sijoittui lopputuloksissa 11:nneksi. Hänen paras sijoituksensa kiertueella oli kuudes sija Val di Fiemmen 10 kilometrin perinteisen yhteislähdöstä. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on neljäs sija Davosin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailusta helmikuussa 2013.
Dotter

| Johanna Jansson |
| --- | --- |
 Dotter vuonna 2018.
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. kesäkuuta 1987 (ikä 37) Arvika, Ruotsi
Ammatti:  Laulaja, lauluntekijä
Muusikko
Taiteilijanimi:  Dotter
Aktiivisena:  2014–
Tyylilajit:  Indie pop, synthpop
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  Warner Music Sweden
Aiheesta muualla
dotter.se
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Johanna Maria Jansson (s. 10. kesäkuuta 1987 Arvika), taiteilijanimeltään Dotter on ruotsalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän osallistui vuoden 2018 Melodifestivaleniin, muttei päässyt finaaliin. Vuonna 2020 hän pääsi finaaliin kappaleella "Bulletproof" ja sijoittui toiseksi. Vuoden 2021 Melodifestivalenissa hän sijoittui finaalissa neljänneksi. Hän osallistui myös vuoden 2024 Melodifestivaleniin kappaleella ”It’s not easy to write a love song”.
Elämä ja ura

Dotter syntyi 10. kesäkuuta 1987 Arvikassa. Myöhemmin hän muutti Tukholmaan ja opiskeli Kulturama-musiikkikoulussa. Hänen musiikillisia esikuvia ovat Jefferson Airplane, Joni Mitchell, First Aid Kit sekä Florence and the Machine. Hänen debyyttisinglensä "My Flower" julkaistiin vuonna 2014.
Dotter kilpaili vuoden 2018 Melodifestivalenissa kappaleella "Cry". Vaikka hän oli yksi ennakkosuosikeista, hän sijoittui osakilpailuissa kuudenneksi ja täten ei päässyt finaaliin. Hän palasi kaksi vuotta myöhemmin vuoden 2020 Melodifestivaleniin kappaleella "Bulletproof". Tällä kertaa hän pääsi suoraan finaaliin ja sijoittui lopulta toiseksi. Dotter osallistui vuoden 2021 Melodifestivaleniin kappaleella "Little Tot", sijoittuen finaalissa neljänneksi.
Diskografia > Singlet

| Nimi | Vuosi | Listasijoitukset> SWE | Albumi |
| --- | --- | --- | --- |
| "My Flower" | 2014 | — |  |
| "Dive" | 2015 | — |  |
| "Creatures of the Sun" | 2016 | — |  |
| "Evolution" | 2017 | — |  |
| "Rebellion" | 2017 | — |  |
| "Cry" | 2018 | 59 |  |
| "Heatwave" | 2018 | — |  |
| "Walk with Me" (Måns Zelmerlöwin kanssa) | 2019 | 51 |  |
| "I Do" | 2019 | — |  |
| "Bulletproof" | 2020 | 2 |  |
| "Backfire" | 2020 | — |  |
| "I'm Sorry" | 2020 | — |  |
| "Vintern jag var Sexton" | 2020 | 53 |  |
| "New Year" | 2020 | — |  |
| "Little Tot" | 2021 | 6 |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Dotter Wikimedia Commonsissa
Dragsfjärden

| Dragsfjärden |
| --- | --- |
 Dragsfjärden, taustalla Dragsfjärdin kirkonkylä
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Kemiönsaari
Koordinaatit:  60°03′36″N, 22°28′30″E
Järvinumero:  92.113.1.001 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  0,8 m 
Rantaviiva:  19,5 km
Pinta-ala:  3,5 km²
Keskisyvyys:  8,2 m
Suurin syvyys:  16 m
Valuma-alue:  17 km²
 fiDragsfjärden 
Dragsfjärden on Kemiönsaaren kuntaan kuuluva järvi Kemiönsaarella. Se sijaitsee etelässä olevan Taalintehtaan ja pohjoisessa olevan Dragsfjärdin kirkonkylän välissä, mutta myös järven itä- ja länsipuolilla on asutusta. Järvi oli aiemmin Dragsfjärdin kunnan tärkein raakavesilähde, kunnes vedenotto lopetettiin vedenlaadun huononnuttua. Dragsfjärden on humuspitoinen ja suhteellisen syvä, sillä sen suurin syvyys on 16 metriä ja keskisyvyys 8,2 metriä.
Maantiede ja asutus

Dragsfjärden-järvi on muodoltaan pitkulainen, ja sen erottaa etelässä olevasta merenlahdesta kapea kannas. Järvessä on kuusi saarta, joista Långholmen on suurin. Valuma-alueeseen kuuluu kallioisia kangasmetsiä ja viljeltyä peltomaata. Alueella on parisataa ympärivuotista asuntoa ja kuutisenkymmentä vapaa-ajan asuntoa, ja näiden lisäksi järven pohjoisosassa toimii kunnan uimaranta.
Vedenlaatu ja kasvillisuus

Dragsfjärdeniin on aikojen saatossa kertynyt paljon ravinteita, joten sen ekologinen tila on tyydyttävä. Pohjassa olevat fosfori ja typpi ruokkivat kasvillisuutta, ja järvessä onkin ilmennyt sinilevää vuosittain. Järveen tuleva ulkoinen ravinnekuormitus on kasvanut viime vuosikymmeninä, koska ympäristön kesämökeistä ja pelloilta on johdettu sinne jätevesiä.
Vuonna 1990 Dragsfjärdenistä tehtiin kasvillisuuskartoitus, jonka perusteella se luokiteltiin karuksi järveksi. Kasvillisuus vaihtelee huomattavasti järven eri osissa, ja pohjoisosassa lajeja esiintyy enemmän kuin eteläosassa. Myös kasvillisuuden tiheys on siellä suurempaa. Ravintopitoisille vesistöille tyypillisten kasvien joukossa ovat tähkä-ärviä ja osmankäämit, mutta toisaalta järvessä viihtyvät myös ravintoköyhien vesistöjen kasvit kuten nuottaruoho ja rantaleinikki.
Järven viipymä on pitkä, noin seitsemän vuotta. Vesi on kirkasta, ja sen pH-arvo on vaihdellut vuonna 2010 tehdyissä mittauksissa välillä 6,7–7,0. Pintaveden happipitoisuus on pysynyt melko tasaisena ja hyvänä, mutta alusvedessä on melko voimakasta happikatoa.
Aiheesta muualla

Dragsfjärdenin suojelua varten perustettu yhdistys: Daphnia Dragsfjärd ry (Arkistoitu – Internet Archive)
Edward Lewis

| Edward B>  Lewis |
| --- | --- |
 Edward Lewis vuonna 1986
Henkilötiedot
Syntynyt: 20. toukokuuta 1918 Wilkes-Barre, Yhdysvallat
Kuollut: 21. heinäkuuta 2004 (86 vuotta) Pasadena, Yhdysvallat
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  California Institute of Technology
Väitöstyön ohjaaja:  Alfred Sturtevant
Tutkimusalue:  perinnöllisyystiede
Palkinnot:   Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinto
Edward B. Lewis  (20. toukokuuta 1918 Wilkes-Barre, Pennsylvania – 21. heinäkuuta 2004 Pasadena, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen tutkija, joka sai vuonna 1995 Nobelin lääketieteen palkinnon yhdessä Christiane Nüsslein-Volhardin ja Eric Wieschausin kanssa geeneihin ja sikiön kehitykseen liittyvästä tutkimuksesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Edward Lewis Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Behring  1902: Ross  1903: Finsen  1904: Pavlov  1905: Koch  1906: Golgi, Ramón y Cajal  1907: Laveran  1908: Metšnikov, Ehrlich  1909: Kocher  1910: Kossel  1911: Gullstrand  1912: Carrel  1913: Richet 1914: Bárány  1919: Bordet  1920: Krogh  1922: Hill, Meyerhof  1923: Banting, Macleod 1924: Einthoven
1926–1950:  1926: Fibiger  1927: Wagner-Jauregg  1928: Nicolle  1929: Eijkman, Hopkins  1930: Landsteiner  1931: Warburg  1932: Sherrington, Adrian  1933: Morgan  1934: Whipple, Minot, Murphy  1935: Spemann  1936: Dale, Loewi  1937: Szent-Györgyi  1938: Heymans  1939: Domagk  1943: Dam, Doisy  1944: Erlanger, Gasser  1945: Fleming, Chain, Florey  1946: Muller  1947: C. Cori, G. Cori, Houssay  1948: Müller  1949: Hess, Moniz 1950: Kendall, Reichstein, Hench
1951–1975:  1951: Theiler  1952: Waksman  1953: Krebs, Lipmann  1954: Enders, Weller, Robbins  1955: Theorell  1956: Cournand, Forssmann, Richards  1957: Bovet  1958: Beadle, Tatum, Lederberg  1959: Ochoa, Kornberg  1960: Burnet, Medawar  1961: Békésy  1962: Crick, Watson, Wilkins  1963: Eccles, Hodgkin, Huxley  1964: Bloch, Lynen  1965: Jacob, Lwoff, Monod  1966: Rous, Huggins  1967: Granit, Hartline, Wald  1968: Holley, Khorana, Nirenberg  1969: Delbrück, Hershey, Luria  1970: Katz, Euler, Axelrod  1971: Sutherland  1972: Edelman, Porter  1973: Frisch, Lorenz, Tinbergen  1974: Claude, Duve, Palade  1975: Baltimore, Dulbecco, Temin
1976–2000:  1976: Blumberg, Gajdusek 1977: Guillemin, Schally, Yalow  1978: Arber, Nathans, Smith  1979: Cormack, Hounsfield  1980: Benacerraf, Dausset, Snell  1981: Sperry, Hubel, Wiesel  1982: Bergström, Samuelsson, Vane  1983: McClintock  1984: Jerne, Köhler, Milstein  1985: Brown, Goldstein  1986: Cohen, Levi-Montalcini  1987: Tonegawa  1988: Black, Elion, Hitchings  1989: Bishop, Varmus  1990: Murray, Thomas  1991: Neher, Sakmann  1992: Fischer, Krebs  1993: Roberts, Sharp  1994: Gilman, Rodbell  1995: Lewis, Nüsslein-Volhard, Wieschaus  1996: Doherty, Zinkernagel  1997: Prusiner  1998: Furchgott, Ignarro, Murad  1999: Blobel  2000: Carlsson, Greengard, Kandel
2001–:  2001: Hartwell, Hunt, Nurse  2002: Brenner, Horvitz, Sulston  2003: Lauterbur, Mansfield  2004: Axel, Buck  2005: Marshall, Warren 2006: Fire, Mello 2007: Capecchi, Evans, Smithies 2008: zur Hausen, Barré-Sinoussi, Montagnier 2009: Blackburn, Greider, Szostak 2010: Edwards 2011: Beutler, Hoffmann, Steinman 2012: Gurdon, Yamanaka 2013: Rothman, Schekman, Südhof 2014: O’Keefe, M.-B. Moser, E. Moser 2015: Campbell, Ōmura, Tu 2016: Ōsumi 2017: Hall, Rosbash, Young 2018: Allison, Honjo 2019: Kaelin, Ratcliffe, Semenza 2020: Alter, Houghton, Rice 2021: Julius, Patapoutian 2022: Pääbo 2023: Karikó, Weissman 2024: Ambros, Ruvkun
Elias Paalanen

Elias Wilhelm Paalanen (17. huhtikuuta 1884 Tampere – 12. kesäkuuta 1967) oli suomalainen arkkitehti. Hän laati Suomen ensimmäiset omakotitalojen tyyppipiirustukset 1920-luvulla.
Paalasen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Villehad Paalanen ja Anna Palmqvist. Hän pääsi ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1903 ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknilliseen opistosta 1908. Paalanen oli aluksi työssä helsinkiläisissä arkkitehtitoimistoissa ja hän teki myös opintomatkoja Saksaan, Espanjaan ja Italiaan 1911 sekä Tanskaan, Alankomaihin ja Belgiaan 1912. Paalasella oli oma arkkitehtitoimisto Helsingissä vuodesta 1913 alkaen ja hänellä oli yhteinen toimisto veljensä arkkitehti Martti Paalasen kanssa 1917–1922.
Paalanen laati vuonna 1916 Suomen Osuuskauppojen keskusosuuskunnalle liikerakennusten tyyppipiirustuksia ja hän työskenteli sitten 1917–1918 SOK:n rakennustoimiston hoitajana suunnitellen muun muassa SOK:n Haapakosken asuntoalueen vuonna 1917. Suomen sisällissotaan Paalanen osallistui valkoisten puolella komppanianpäällikkönä. Paalanen toimi sosiaalihallinnon ja sittemmin sosiaaliministeriön asuntoasiain asiantuntijana vuosina 1920–1934. Hän laati tällöin Suomen ensimmäiset omakotitalojen tyyppipiirustukset joita levitettiin Pienasuntojen tyyppipiirustuksia nimisenä vihkona (julkaistu 1922, laaj. painos 1924, uusi kokoelma 1935). Paalanen kehitteli 1920-luvun lopulla myös puutalojen teollista valmistamista elementtitekniikalla mutta nämä kokeilut pysähtyivät 1930-luvun alun talouslamaan.
Paalanen toimi myös Helsingin kaupungin kiinteistötoimiston tonttiosaston avustavana johtajana 1934–1938 ja hän oli Muinaistieteellisen toimikunnan arkkitehtina 1948–1951. Hän oli myös jälleerakennuksen valvontatehtävissä 1940-luvulla.
Paalasen suunnittelemat rakennukset edustivat tyyliltään yksinkertaistettua 1920-luvun klassismia. Hänen tunnetuimpia suunnittelutöitään ovat 1931 valmistunut Hämäläisten talo Helsingissä ja 1955 valmistunut Rautatiekirjakauppa Oy:n pääkonttori samoin Helsingissä.
Kirjallista tuotantoa

Liiketalopiirustuksia osuuskaupoille ; S. O. K:n toimesta laatinut Elias Paalanen. Suomen osuuskauppojen keskusosuuskunta, Helsinki 1916
Pienasuntojen tyyppipiirustuksia / Typritningar till småbostäder. Tiedonantoja / Sosialiministeriön ja Sosialihallituksen julkaisemia 15. Sosiaaliministeriö, Helsinki 1922, 2. painos 1924
Pienasuntojen tyyppipiirustuksia : lisävihko / Typritningar till småbostäder : supplementhäfte. Tiedonantoja / Sosialiministeriön julkaisemia 17. Sosiaaliministeriö, Helsinki 1923
Viikonloppumajojen piirustuksia. WSOY 1934
Omakotirakennusten tyyppipiirustuksia ja rakennusopas / Typritningar till egnahemsbyggnader samt handledning för deras byggande. Tiedonantoja / Sosiaaliministeriön julkaisemia 38. Sosiaaliministeriö, Helsinki 1935
Rakennuksia

SOK:n Varassaaren tulitikkutehdas, Vaajakoski 1917
Vuorikatu 10 – Kaisaniemenkatu 3, Helsinki 1924
Tarkk'ampujankatu 4 – Korkeavuorenkatu 9, Helsinki 1926
Iso Roobertinkatu 36–40, Helsinki 1927
Tarkk'ampujankatu 18, Helsinki 1927
Mariankatu 18 – Vironkatu 8, Helsinki 1928
Hämäläisten talo, Urho Kekkosen katu 4–6, Helsinki 1931
Rautatiekirjakauppa Oy:n pääkonttori, Urho Kekkosen katu 2, Helsinki 1955
Museokatu 40 - Caloniuksenkatu 10, Helsinki 1928
Palkinnot

2. palkinto Store Ullevaalin asemakaavakilpailussa Oslossa
1. palkinto Barcelonan ja Antwerpenin maailmannäyttelyissä 1929 ja 1930 tehdasmaisesti valmistettujen tropiikkitalojen piirustuksista
Elefantin matka

| Elefantin matka> A viagem do elefante |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  José Saramago
Kieli:  portugali
Kustantaja:  Editorial Caminho
Julkaistu:  2008
Sivumäärä:  258
ISBN:  978-972-21-2017-3
Suomennos
Suomentaja:  Sanna Pernu
Kansitaiteilija:  Markko Taina
Kustantaja:  Tammi
Julkaistu:  2011
Ulkoasu:  sid.
Sivumäärä:  226
ISBN:  978-951-31-5773-9
Sarja: Keltainen kirjasto 416
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Elefantin matka (A viagem do elefante) on José Saramagon kirjoittama teos, joka ilmestyi alkujaan portugalin kielellä 2008. Teoksen on suomentanut Sanna Pernu, ja suomennoksen on vuonna 2011 julkaissut Tammi.
Elefantin matka on vuonna 2010 kuolleen portugalilaisen Nobel-kirjailijan José Saramangon toiseksi viimeinen romaani. Sen jälkeen ilmestyi vielä Caim, jota ei ole toistaiseksi suomennettu.
Elefantin matka perustuu tositapahtumiin 1500-luvulta. Portugalin kuningas Juhana III haluaa antaa Intiasta tuottamansa norsun kihlajaislahjaksi vaimonsa serkulle, Itävallan arkkiherttua Maksimilianille. Lian peittämät norsu Salomo suitaan ensin kuntoon, sen intialainen hoitaja Subhro puetaan edustaviin asuihin, ja heidät lähetetään seurueen saattelemana matkaan kohti Wieniä. Tästä matkasta kirja kertoo. Matkan varrella norsu saa osakseen huomiota, pääasiassa ihmetystä, ihastusta ja auttamisen halua, mutta ihmiset myös pelkäävät sitä taikauskoisesti. Norsun intialaisen hoitajan Subhron kautta Saramago kuvaa matkan vaiheita, ja tämän välityksellä kirjailija saa irvailla katolista kirkkoa, kuninkaallisten oikkuja ja politiikan kiemuroita.
Hauska tarina kuljettaa matkalaisia monen mutkan kautta. Tositarinan päälle Saramago lisää omiaan, on kertojana aktiivisesti läsnä hauskuttamassa lukijaa karnevalistisin keinoin. Myös Saramagon kieli on tuttuun tyyliin omintakeista, lauseet ovat pitkiä, näennäisen koukeroisia mutta silti helppolukuisia, erisnimet kirjoitettu pienellä, ja virtuoosimainen kirjoitussääntöjä rikkova  tarina etenee yhtä hitaasti kuin matkanteko. Joskin joku kriitikko pienikirjaimisesta tyylistä hiukan ärtyykin.
Kirjaa on kritiikeissä luonnehdittu niin veijariromaaniksi, road movieksi kuin viihdyttäväksi lukuromaaniksikin.
Saramagoa ensimmäisen kerran suomentava Sanna Pernu saa kriitikoilta kiitokset taidosta pysyä mukana alkuteoksen kielen ja tyylin ilmeisen vanhastavien koukeroiden synnyttämässä pyörityksessä.
Aiheesta muualla

Aimo Ruusunen: Norsukin todistaa uskonnon puolesta. Kansan uutiset 2.1.2012.
Dals-Edin kunta

| Dals-Edin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaan lääni
Maakunta:  Dalsland
Keskustaajama:  Ed
Kuntakoodi:  1438
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  724,31 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  4 761
 – Väestötiheys:  6,6 as./km²
 
 www.dalsed.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Entiset pitäjät Dalslandin maakunnassa sekä Vänersborgin ja Grästorpin kuntien alueella. Pitäjien nimet on kirjoitettu pienellä ja vuonna 1952 perustettujen kuntien nimet hieman suuremmalla. Näiden kuntien rajat on merkitty rosalla ja nykyiset rajat punaisella. Lääninrajat on merkitty tummanpunaisella ja maakuntarajat sinisellä. Valbo-Ryrin pitäjä kuuluu nykyään Munkedalin kuntaan.
Stora Le -järvi Nössemarkissa.
Dals-Edin kunta (ruots. Dals-Eds kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Ed.
Kunnan maapinta-ala on 724,31 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 4 761 henkeä (31.12.2020).
Kunnan alueella sijaitsee Tresticklanin kansallispuisto.
Vuonna 2007 kunnassa oli 41,33 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Dals-Edin "suurkunta" yhdistämällä Dals-Edin, Gesäterin, Håbolin, Nössemarkin, Rölandan ja Töftedalin maalaiskunnat. Dals-Edin maalaiskunnassa sijaitsi Edin taajaväkinen yhdyskunta, joka perustettiin vuonna 1927 ja lakkautettiin vuoden 1957 lopussa.
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa maalaiskunta muutettiin nykyiseksi Dals-Edin kunnaksi ilman rajamuutoksia. Kunta kuului Bengtsforsin kuntablokkiin, mutta kuntaliitosta ei koskaan tehty.
Väestönkehitys

| Dals-Edin kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 6 290 | 6 290 |
| 1955 | 1955 |    | 5 980 | 5 980 |
| 1960 | 1960 |    | 5 337 | 5 337 |
| 1965 | 1965 |    | 5 054 | 5 054 |
| 1970 | 1970 |    | 4 986 | 4 986 |
| 1975 | 1975 |    | 5 252 | 5 252 |
| 1980 | 1980 |    | 5 287 | 5 287 |
| 1985 | 1985 |    | 5 362 | 5 362 |
| 1990 | 1990 |    | 5 416 | 5 416 |
| 1995 | 1995 |    | 5 287 | 5 287 |
| 2000 | 2000 |    | 5 047 | 5 047 |
| 2005 | 2005 |    | 4 891 | 4 891 |
| 2010 | 2010 |    | 4 692 | 4 692 |
| 2015 | 2015 |    | 4 799 | 4 799 |
| 2020 | 2020 |    | 4 761 | 4 761 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 736 | 15,3 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 81 | 1,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 395 | 8,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 3 587 | 74,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 65 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä. Saman ajankohdan tietojen mukaan 6,6 prosenttia kuntalaisista oli syntynyt Norjassa, johon kunta rajoittuu.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 45 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 157 454 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 80 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 18,2 %
18–64-vuotiaat: 57,8 %
65 vuotta täyttäneet: 24,0 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 7,3 | 7,4 |
|   | jalostus | 21,8 | 25,0 |
|   | palvelut | 68,5 | 65,2 |
|   | tuntematon | 2,4 | 2,4 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 2 136 | 2 083 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 102,5 |  |
Taajamat

Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 760 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Ed, jossa oli 2 932 asukasta.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös 50–199 asukkaan pientaajama Håbol.
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Nössemark on ollut pientaajama jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ei vuonna 2010.
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Dals-Edin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 3 | 4 | 4 | 6 | 5 | 4 | 6 | 5 | 4 | 3 | 4 | 4 | 3 | 4 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 20 | 20 | 18 | 17 | 16 | 16 | 14 | 12 | 13 | 17 | 9 | 12 | 12 | 12 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 4 | 4 | 4 | 2 | 4 | 3 | 2 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 5 | 3 | 6 | 5 | 4 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 3 | 5 | 4 | 2 | 2 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 11 | 10 | 12 | 12 | 12 | 13 | 10 | 12 | 12 | 12 | 10 | 9 | 10 | 7 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 41 | 31 | 31 | 31 | 31 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Dals-Edin piiri
Gesäterin piiri
Håbolin piiri
Nössemarkin piiri
Rölandan piiri
Töftedalin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Dals-Ed
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Dals-Ed (Ed, Västra Ed)
Gesäter
Håbol
Nössemark
Rölanda
Töftedal
Seurakunnat > Kirkot

Dals-Edin kirkko
Gesäterin kirkko
Håbolin kirkko
Nössemarkin kirkko
Rölandan kirkko
Töftedalin kirkko