stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
MUR

MUR (ukr. Мистецький український рух, Mystetskyi ukrajinskyi ruh’, ”Ukrainalainen taideseura”) oli ukrainalaisten kirjailijoiden perustama kirjallisuusseura. Se perustettiin toisen maailmansodan päätyttyä 1945 kokoamaan yhteen eri puolille Eurooppaa päätyneitä ukrainalaisia emigranttikirjailijoita. Jäseniä oli kaikkiaan 61, ja toiminta päättyi 1948.
Seura perustettiin 25. syyskuuta 1945 Saksassa Fürthissä, ja perustamisaloitteen teki komitea, johon kuuluivat Ivan Bahrjanyi, V. Domontovytš (Viktor Petrov), Juri Kosatš, Ihor Kostetskyi, Ivan Maistrenko ja J. Šereh (George Juri Ševelov). Seuran puheenjohtaja oli Ulas Samtšuk. Toiminta ei kuitenkaan jatkunut toivotusti. Se ei saanut perustetuksi kirjapainoa eikä lehteä. Seura ehti järjestää olemassaolonsa aikana useita alan kongresseja, ja vaikka omaa painotaloa ei syntynyt, se perusti kustantamon, jonka nimissä jäsenet julkaisivat teoksiaan. Myös erilaisia julkaisuja ilmestyi, kuten kirjallisia kalentereita. Monenlaisia aatesuuntia edustavia kirjailijoita ei kuitenkaan onnistuttu saattamaan yhteen. Kun Samtšuk muutti 1948 Kanadaan, seuran toiminta päättyi.
MUR julkaisi yhteistyössä Ukrajinska trybunan kanssa Arka-nimistä kulttuurilehteä kesäkuusta 1947 helmikuuhun 1948 kahdeksan numeroa.
Aiheesta muualla

Khorob, Stepan: Volodymyr Derzhavyn And The Artistic Ukrainian Movement. Journal of Vasyl Stefanyk Precarpathian National University, 2017, 4. vsk, nro 2, s. 63–69.  Artikkelin verkkoversio. (Pdf) (englanniksi)
Rostyslav Radyshevskyi: ”The Issues of ”Europe” or ”West” in the Discourse of the Artistic Ukrainian Movement”. Bibliotekarz Podlaski, 16.8.2021, 51. vsk, nro 2, s. 275–285.  doi:10.36770/bp.611..  ISSN 2544-8900.  Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
Malankivuonon kirkko

| Malankivuonon kirkko Malangen kirke |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2007.
Sijainti:  Paatsivuono, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1853
Materiaali:  puu
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Malankivuonon kirkko (norj. Malangen kirke) on Paatsivuonon kunnassa Tromssan läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1853.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malankivuonon kirkko Wikimedia Commonsissa
Malanin oireyhtymä

Malanin oireyhtymä on oireyhtymä, joka johtuu NFIX-geenin mutaatiosta kromosomialueella 19p13.13 tai kromosomialueen 19p13 mikrodeleetiosta, johon liittyy NFIX-geenin häviämä. Yleensä oireyhtymä johtuu uudesta mutaatiosta, mutta sillä on autosomaalinen ja vallitseva periytymistapa.
Malanin oireyhtymälle tyypillisiä piirteitä ovat lapsen tavallista voimakkaampi pituuskasvu ja tavallista suurempi päänympärys. Oirekuvaan kuuluu kehitysvamma, joka on usein keskivaikea tai vaikea. Mahdollisesti korostuvia käytöspiirteitä ovat levottomuus, ääniherkkyys ja aggressiivisuus. Suurikokoisuus näkyy korostuneesti lapsuusiällä eikä ole yhtä selkeää aikuisuudessa. Makrokefalia on kuitenkin usein selvästi havaittava. Monet Malanin oireyhtymästä kärsivät vastasyntyneet ovat hypotonisia. Tästä voi seurata vaikeuksia imemisessä, syömisessä ja motoristen taitojen omaksumisessa. Kasvonpiirteistä voivat erottua kasvojen pitkänomaisuus ja kolmiomaisuus, otsan korostuneisuus, nenänselän madaltuneisuus, nenän lyhyys, sierainten kallistuma eteenpäin, silmien sijainti syvällä kasvoissa, silmäluomirakojen suuntautuneisuus alaspäin, suun pienikokoisuus ja leuan korostuneisuus.
Erilaiset luustomuutokset, kuten skolioosi, kyfoosi ja kyfoskolioosi, ovat Malanin oireyhtymässä yleisiä. Kuoppa- tai harjurinta on raportoitu osalla potilaista. Leuan ahtaus voi tuottaa purentavirheitä. Kädet saattavat olla poikkeuksellisen pitkät. Enemmistöllä Malanin oireyhtymästä kärsivistä esiintyy silmien ja näön poikkeavuuksia, kuten silmävärve, likinäköisyys, kaukotaitteisuus, karsastus ja näköhermon vajaakehittyneisyys. Tällaiset näköongelmat voivat osaltaan hidastaa motorista kehittymistä. Oireyhtymän yhteydessä on raportoitu myös huonokuuloisuutta. Aivoissa nähtäviä muutoksia voivat olla aivokammioiden laajentumat, aivokurkiaisen vajaakehittyneisyys ja aivokuoren kehityshäiriö. Lisäksi aivokammioiden viereisessä kudoksessa saattaa esiintyä hermosolujen poikkeavasti muodostamia pesäkkeitä. Noin kolmanneksella sairastuneista on todettu epilepsia ja poikkeava aivosähkökäyrä. Epilepsian esiintyvyys on suurempi niillä potilailla, joilla oireyhtymän taustalla on kromosomialueen 19p13.2 mikrodeleetio. Harvinaisina oireyhtymän yhteydessä on kuvattu sydämessä ilmenneitä rakennepoikkeamia.
Malanin oireyhtymän esiintyvyydeksi syntyvillä lapsilla on arvioitu alle yksi miljoonasta. Hoito on moniammatillista ja oireenmukaista. Malanin oireyhtymän kuvasi ensimmäisenä Valérie Malan vuonna 2010.
Malankivuono

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
| Malankivuono> norj. Malangen tai Malangsfjorden, pohjoissaameksi Málatvuotna |
| --- | --- |
 Näkymä vuonolle
Sijainti:  Tromssan lääni, Norja
Merialue:  Norjanmeri, Atlantin valtameri
Malankivuono (norj. Malangen tai Malangsfjorden, pohjoissaameksi Málatvuotna) on Pohjois-Norjassa Tromssan läänissä sijaitseva vuono. Vuonon uloin osa muodostaa itse asiassa Senjan ja Kvaløyan saarten välisen salmen.  Malankivuonon sisempi, mantereeseen työntyvä varsinainen vuono-osa muodostaa rajan itäisen Lenvikin kunnan ja läntisempien Tromssan kaupungin ja Balsfjordin kuntien välillä.
Malankivuonon sivuvuonoja ovat Rossfjorden, Målselvfjorden, Aursfjorden ja Nordfjorden. Sen rannoilla sijaitsevia taajamia ovat Sommarøy, Brensholmen, Laukvik, Tennskjær ja Mortenhals. Seuraava vuono Malankivuonosta itään on Paatsivuono.
Luettelo ihmisen luista

Aikuisen ihmisen luuranko edestä.
Aikuisen ihmisen luuranko takaa.
Tyypillinen aikuisen ihmisen luuranko koostuu 206 luusta, jossa ei ole mukana pieniä sesamluita ja kuuloluita. Yksilöillä voi olla enemmän tai vähemmän luita johtuen anatomisista variaatioista. Ihmisellä voi esimerkiksi olla ylimääräisiä kylkiluita tai lannenikamia. Alaraajan pieni luu fabella esiintyy vain osalla ihmisistä. Myös kallon saumaluiden määrä voi vaihdella.
Luut > Selkäranka

Selkärangassa (lat. columna vertebralis, spina vertebralis) on 26 luuta.
Kaulanikamat (lat. vertebra cervicale ) (7)
Kannattajanikama (lat.  atlas)
Kiertäjänikama (lat.  axis)
Rintanikama (lat.  vertebra thoracica) (12)
Lannenikama (lat.  vertebra lumbale) (5)
Ristinikama (lat. vertebra sacrale ) (5)
Ristiluu (lat.  os sacrum) (1)
Häntänikamat (lat. vertebra caudalis ) (4–5)
Häntäluu (lat.  os coccygis) (1)
Luut > Rintakehä

Rintakehässä (lat. thorax) on 27 luuta.
Rintalasta (lat. sternum) (1)
Solisluu (lat. clavicula) (2)
Kylkiluu (lat. costa) (2 × 12: 24)
Luut > Pää

Pään luusto käsittää kallon luut ja siihen liittyvät luut. Aikuisella ihmisellä on vähemmän luita kuin vastasyntyneellä johtuen pääkallon rustojen luutumisesta.
Kallon luita (lat. ossa cranii ) on kahdeksan.
Takaraivonluu (lat. os occipitale) (1)
Päälaenluu (lat. os parietale) (2)
Otsaluu (lat. os frontale) (1)
Ohimoluu (lat. os temporale)  (2)
Kitaluu (lat. os sphenoidale) (1)
Seulaluu (lat. os ethmoidale) (1)
Kasvojen luita (lat. ossa faciei ) on 15:
Nenäluu (lat. os nasale) (2)
Yläleuanluu (lat. os maxillare, maxilla) (2)
Kyynelluu (lat. os lacrimale) (2)
Poskiluu (lat. os zygomaticum) (2)
Suulaenluu (lat. os palatinum) (2)
Nenän alakuorikko (lat. concha nasalis inferior) (2)
Vannasluu (lat. vomer) (1)
Alaleuanluu (lat. mandibula) (1)
Kieliluu (lat. os hyoideum)  (1)
Välikorvassa (lat. auris media ) on kuuloluut (lat. ossicula auditus ) (2 × 3: 6)
Vasaraluu (lat. malleus) (2)
Alasinluu (lat. incus) (2)
Jalustinluu (lat. stapes) (2)
Luut > Yläraaja

Yläraajan luut (lat. ossa artus superioris).
Hartian luut
Solisluu (lat. clavicula)
Lapaluu (lat. scapula)
Käsivarren luut (lat. ossa brachii )
Olkaluu (lat. humerus)
Kyynärluu (lat. ulna)
Värttinäluu (lat. radius)
Kädenluita on 27 yhdessä kädessä, yhteensä 54.
Ranneluut (lat. ossa carpi ) (2 × 8: 16)
Ranteen veneluu (lat. os scaphoideum) (2)
Puolikuuluu (lat. os lunatum) (2)
Kolmioluu (lat. os triquetrum) (2)
Herneluu (lat. os pisiforme) (2)
Iso monikulmaluu (lat. os trapezium) (2)
Pieni monikulmaluu (lat. os trapezoideum) (2)
Iso ranneluu (lat. os capitatum) (2)
Hakaluu (lat. os hamatum) (2)
Kämmenluut (lat. ossa metacarpalia) (2 × 5: 10)
Sormiluut (lat. phalanges, ossa digitorum manus )
Sormen tyviluu (lat. phalanx proximalis) (2 × 5: 10)
Sormen keskiluu (lat. phalanx media) (2 × 4: 8)
Sormen kärkiluu (lat. phalanx distalis) (2 × 5: 10)
seesamluu (lat. os sesamoideum) (2)
Luut > Alaraaja

Takaraajan luustoon (lat. ossa membri pelvini) kuuluvat jalkaa ja lantiota muodostavat luut.
Lantioluu (lat. os coxae, coxa ) (2)
suoliluu (lat. os ilium) (2)
häpyluu (lat. os pubis) (2)
istuinluu (lat. os ischii) (2)
jalan luut (lat. ossa cruris )
Reisiluu (lat. femur) (2)
Polvilumpio (lat. patella) (2)
Sääriluu (lat. tibia) (2)
Pohjeluu (lat. fibula) (2)
Jalkaterän luut (lat. ossa pedis ) (2 × 26: 52)
Nilkkaluut (lat. ossa tarsi ) (2 × 7: 14)
Kantaluu (lat. calcaneus) (2)
Telaluu (lat. talus) (2)
Veneluu (lat. naviculare) (2)
Sisin vaajaluu (lat. os cuneiforme mediale) (2)
Uloin vaajaluu (lat. os cuneiforme laterale) (2)
Keskimmäinen vaajaluu (lat. os cuneiforme intermedium) (2)
Kuutioluu (lat. os cuboideum) (2)
Jalkapöydän luut (lat. ossa metatarsalia) (2 × 5: 10)
Varpaan luut (lat. phalanges, ossa digitorum pedis ) (2 × 14: 28)
Varpaan tyviluu (lat. phalanx proximalis) (2 × 5: 10)
Varpaan keskiluu (lat. phalanx media) (2 × 4: 8)
Varpaan kärkiluu (lat. phalanx distalis) (2 × 5: 10)
Jänneluu, seesamluu (lat. os sesamoideum) (2 × 2: 4)
Malapert

Malapert Lunar Reconnaissance Orbiterin kuvaamana. Valkoinen kaari on Kuun 85° eteläinen leveyspiiri.
Malapert on Kuun etelänavan lähellä sijaitseva kraatteri. Kraatterin halkaisija on yli 70 km ja se sijaitsee kutakuinkin välillä 84–86° eteläistä leveyttä. Se on nimetty 1600-luvun belgialaisastronomi Charles Malapertin mukaan.
Maahan Malapert näkyy sivusta, ja auringonvalo sinne tulee matalassa kulmassa. Näiden syiden takia kraatterista ei voi nähdä paljon yksityiskohtia Maasta käsin.
Luettelo vatjalaiskylistä

Tämä on luettelo vatjalaiskylistä akateemikko Peter von Köppenin vuonna 1848 laatiman Pietarin läänin etnografisen kartan liitteeksi tarkoitetun luettelon ja Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskentaan pohjautuvan aineiston mukaisesti.
Vatjalaisten perinteinen asuma-alue on sijainnut Laukaanjoen ympäristössä Inkerin luoteisosassa melko lähellä nykyistä Viron rajaa. Venäjällä vatjalaisia eli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 64, eli hieman vähemmän kuin edeltäneessä väestönlaskennassa, jolloin heitä oli 73. Vatjan kielen puhuma-alue rajoittuu kolmeen kylään Joenperään, Liivakylään ja Luutsaan, joissa joidenkin arvioiden mukaan asuu 20–100 virallisesti venäläisiksi luettavaa vatjalaista.
Vatjalaiskylät vuonna 1926

Luettelo perustuu Neuvostoliiton tiedeakatemian työryhmän vuoden 1926 väestönlaskennan aineistosta keräämään kortistoon, jota säilytetään Venäjän tiedeakatemian arkiston Pietarin osastossa..
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| no  | Volosti, kyläneuvostot ja asutuskeskukset  | Asukkaita yhteensä  | Asukkaita yhteensä  | Vatjalaisia  | Vatjalaisia  | Muita kansallisuuksia  |
| no  | Volosti, kyläneuvostot ja asutuskeskukset  | talouksia  | asukkaita  | talouksia  | asukkaita  | Muita kansallisuuksia  |
|   | Kingiseppin kihlakunnan Narvan volosti  |   |   |   |   |   |
|   | Joenperän kyläneuvosto  |   |   |   |   |   |
| 1.   | Joenperä-1 (Krakolje 1-je)   | 48   | 197   | 42   | 182   | venäläisiä 14, inkerikkoja 1   |
| 2.   | Joenperä-2 (Krakolje 2-je)   | 33    | 148   | 1   | 3   | inkerikkoja 134, venäläisiä 6, ukrainalaisia 3, suomalaisia 2   |
| 3.   | Joenperän entisen moision huuttorit  | 9   | 37   | 2   | 7   | inkerikkoja 20, virolaisia 10   |
| 4.   | Krakolskaja Gorkan huuttorit   | 12   | 63   | 9   | 50   | virolaisia 8, inkerikkoja 4, suomalaisia 1   |
| 5.   | Rajo-3:n (Mežniki 3-ji) huuttorit   | 8   | 44   | 8   | 44   |   |
|   | Kyläneuvostossa yhteensä   | 194   | 663   | 62   | 286   |   |
|   | Liivan kyläneuvosto  |   |   |   |   |   |
| 6.   | Ala-Luutsa   | 69   | 314   | 61   | 290   | venäläisiä 12, inkerikkoja 8, liettualaisia 4   |
| 7.   | Keski-Luutsan asutus (Lužitsy Srednije)   | 10   | 68   | 9   | 60   | virolaisia 8   |
| 8.   | Liiva   | 43   | 228   | 38   | 208   | inkerikkoja 9, virolaisia 3   |
|   | Kyläneuvostossa yhteensä   | 170   | 821   | 108   | 558   |   |
|   | Volostissa, kihlakunnassa ja läänissä yhteensä   |   |   | 170   | 844   |   |
Kortistoa laadittaessa kansallisuus määriteltiin talouden päämiehen mukaan, eikä seka-aviolittoja näin ollen ole otettu huomioon.
Maahantulokortti

Maahantulokortti (ven. Миграционная карта,  Migratsionnaja karta, engl.  Migration Card, Arrival card, Arrival-Departure Record) on useissa maissa vaadittava, tyypillisesti valtion rajalta tai rajaa ylittäviä matkustajia kuljettavasta liikennevälineestä (lentokone, juna, laiva) saatava, valtion maahantuloviranomaisten virallinen lomake, joka osoittaa muun muassa matkustajan maahan saapumisen ajankohdan, matkan tarkoituksen, majoituspaikan ja suunnitellun maasta poistumispäivän.
Maahantulokortti Venäjälle tai Valko-Venäjälle. Matkustaja täyttää lomakkeen A ja B osat.
Esimerkki Valko-Venäjän maahantulokortin täyttämisestä.
Maahantulokortin taustapuoli täyttöohjeineen.
Usein matkustajan on täytettävä maahan tullessaan kaksi samanlaista lomaketta. Näistä yksi jää jo rajalla  rajaviranomaisille maahantulon rekisteröimiseksi. Toisen lomakkeen leimaa viranomainen, ja se jää matkustajalle matkan ajaksi. Sillä voidaan osoittaa maahantulon tapahtuneen laillisesti. Joissain maissa, kuten Venäjällä ja Valko-Venäjällä, matkustajan tulee esittää maahantulokortti hotellissa tai muussa majoituspaikassa tai rekisteröidä majoituksensa omatoimisesti tiettyyn aikarajaan mennessä (esimerkiksi viimeistään 3-5 arkipäivän aikana). Maasta poistuttaessa majoitusrekisteröinnillä vahvistettu maahantulokortin toinen kappale (maastapoistumiskortti) annetaan rajaviranomaisille.
Australian maahantulokortti

Australian maahantulokortti on yhdistelmälomake, joka itse asiassa sisältää perinteisemmän maahantulokortin ja lyhyen tullille tehtävän tulliselvityksen (tulli-ilmoitus). Tästä syystä maahantulokortin virheellisestä täyttämisestä voi seurata sakko raja-asemalla (tullissa). Esimerkiksi Australian karanteenisäännökset ovat erityisen tarkkoja sen suhteen, onko tulijalla ruokaa tai vastaavaa mukanaan. Kohdassa 6 kysytään mukana olevia elintarvikkeita, jotka voivat olla missä muodossa tahansa − myös makeiset katsotaan elintarvikkeiksi ("All food - includes dried, fresh, preserved, cooked, uncooked?"). Jos maahantulokorttiin ei merkitse "Kyllä" (Yes), kun elintarvikkeita on mukana, matkustaja voi joutua maksamaan sakkoa jopa 220 Australian dollaria (160 euroa), vaikka mukana oleva elintarvike olisi sallittukin.
Aiheesta muualla

Tarvittavat asiakirjat (Venäjä) (Suomi-Venäjä seura ry, www.svs.fi)
Migration card (Venäjä) (englanniksi) (saint-petersburg.com)
Pekka Iivari: Turvallinen liikkuminen Venäjällä (Venäjä, pdf) (nlpit.com)
Maahantulokortti käyttöön viikonloppuna itärajalla (Venäjä, 2003) (mtv3.fi)
Migration cards (Valko-Venäjä) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (sweden.belembassy.org)
Rules of filling in the foreigner's immigration card (Ukraina) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (pvu.gov.ua)
Näin täytetään maahantulokortti (Thaimaa) (thaimaaopas.fi)
Incoming passanger card (Australia, pdf) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (evisastoaustralia.com)
Lomakkeet kaukomatkaajan riesana (USA) (Arkistoitu – Internet Archive) (kaleva.fi)
Filling Out Arrival-Departure Record, CBP Form I-94, for Nonimmigrant Visitors with a Visa for the U.S. (USA) (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (cbp.gov)
Lentomatkustaminen
| --- | --- |
Lentoyhtiöt:   Halpalentoyhtiöt  Holdingyhtiöt  Kaikki lentoyhtiöt  Kansalliset lentoyhtiöt  Lentoyhtiökoodit  Rahtilentoyhtiö  Tilauslentoyhtiöt 
Allianssit:   Oneworld  SkyTeam  Star Alliance  U-FLY Alliance  Value Alliance  Vanilla Alliance 
Historia:   Ilmailu  Lentokoneteollisuus  Lentoliikenne 
Kauppayhdistykset:   A4A  A4E  AACO  AAPA  AEA  AFRAA  ATAG  ATPCO  ELFAA  ERA  IATA  IATAN  ICAO  ISTAT  RAA  RAAA 
Miehistö:   Kapteeni  Perämies  Toinen perämies  Kolmas perämies  Lentoemäntä  Stuertti  Lentomekaanikko  Lastaaja  Lentäjä  Purseri  Deadheading 
Lentäminen:   Matkustusluokka Ykkösluokka  Business-luokka  Premium economy  Turistiluokka  Buy on board  Kymppikerho  Lentokoneen istuin  Lentokoneen istuinpaikkakartta  Lentokoneen käymälä  Lentokoneen viihdejärjestelmä  Lentosukka  Lentokoneruoka  Matkustamo  Oksennuspussi  Tarjoomo  Tupakointi lentokoneessa 
Lentoasemat:   Halpalentoterminaali  Kansainvälinen lentoasema  Kiitotie  Koneeseennousu  Lentoaseman raideyhteys  Lentokenttähotelli  Lentokoneen portaat  Lounge  Lähtöportti  Lähtöselvitys  Matkustajasilta  Paikallislentoasema  Solmukohta 
Tulli/Maahanmuutto:   Maahantulokortti  Maastapoistumiskortti  Matkustusasiakirja  Passi  Rajavalvonta  Timatic  Viisumi 
Matkatavarat:   Aulakuormaaja  Kadonnut matkatavara  Käsimatkatavara  Matkalaukkuhihna  Matkalaukkukärry  Matkalaukkulukko  Matkalaukkutunniste  Matkatavaroiden kuljetinjärjestelmä  Matkatavaroiden noutoalue  Sallittu matkatavaran määrä 
Turvallisuus:   Hätäliukumäki  Ikkunahätäuloskäynti  Kansallinen ilmailuviranomainen  Lennonjohto  Lentokoneen turvaohje  Lentoasemaviranomainen  Lentokenttäpaloauto  Lentokenttäpoliisi  Musta laatikko  Pakkolaskuasento  Sky marshal  Turvallisuus lentokentällä  Turvallisuusdemonstraatio lennolla 
Lentoliput:   Code sharing  Hinnoitteluperustetunnus  Kanta-asiakasohjelma  Koneeseennousukortti  Lennon myöhästyminen ja peruminen  Lentoaikataulu  Lentolippu  Maailman ympäri -lentolippu  Matkailusivusto  Matkatoimisto  Matkustajan nimitieto  Montrealin yleissopimus  Open jaw -lippu  Sähköinen lippu  Varasija  Varausjärjestelmä  Varsovan yleissopimus  Yksisuuntainen matkustaminen
Malaoksoni

| Maloksoni |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  dietyyli-2-dimetoksifosforyylisulfanyylibutaanidioaatti
CAS-numero:  1634-78-2
PubChem CID:  15415
SMILES:  CNC(=O)CSP(=S)(OC)OC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H19O7PS
Moolimassa:  314,292 g/mol
Liukoisuus veteen:  7,5 g/l(22 °C) 
Malaoksoni on orgaaninen fosforihappoesteri, jonka kemiallinen kaava on C10H19O7PS. Sitä syntyy  hyönteisen elimistössä malationista, joka myös on rikkipitoinen tiofosfaatti. Malaoksonissa malationin toinen rikkiatomi on vaihtunut happeen. Tätä, paljon myrkyllisempää happijohdosta, syntyy vain hitaasti nisäkkään elimistössä toisin kuin hyönteisillä ja se hajoaa melko nopeasti, joten nisäkkäiden elimistöön ei muodostu siitä merkittäviä pitoisuuksia.  Aine sitoutuu lähtemättömästi asetyylikoliiniesteraasiin, jonka inaktivoituessa hermostoon kertyy asetyylikoliinia, joka tappaa hyönteisen hermoston ylikuormitukseen.
Malaoksonin moolimassa on 314,292 g/mol ja CAS-numero 1634-78-2.
Aiheesta muualla

PubChem: Malaoxon (englanniksi)
Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Malaoxon (englanniksi)
Li Meng

| Li Meng> 李梦 |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 2. tammikuuta 1995 (ikä 29) Shenyang, Liaoning, Kiina
Kansalaisuus:  Kiina
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  183 cm
Paino:  90 kg
Nyk. joukkue:  Sichuan Yuanda
Sarja:  WCBA
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2012-2018 2018-2021 2021 - nyt 2023:  Shenyang Army Golden Lions Bayi Kylin Sichuan Yuanda Washington Mystics
Maajoukkueet
2013-2024:  Kiina
Aiheesta muualla
FIBA
Li Meng (kiin.: 李梦; pinyin: Lǐ Mèng, s. 2. tammikuuta 1995 Shenyang, Kiina) on kiinalainen koripalloilija. Li edustaa Sichuan Yuandata. Li on edustanut Kiinaa maajoukkuetasolla Pariisin olympialaisissa 2024. Li edusti vuonna 2023 WNBA:ssa pelaavaa Washington Mysticsiä.
Varhainen elämä

Li kasvoi Shenyangissa. Lin vanhemmat veivät hänet harrastamaan uintia. Vuoden uimisen jälkeen Li alkoi kärsimään korvakivusta ja lopetti uimisen lääkärin kehotuksesta. Hän alkoi pelaamaan koripalloa viisivuotiaana. Lapsena Li unelmoi pelaamisesta Kiinan koripallon naisten maajoukkueessa ja WNBA:ssa.
MTZ (traktori)

MTZ-2
MTZ-5
Tekniikaltaan MTZ maataloustraktorit perustuivat KD-35 telaketjutraktoriin. Kuvassa museossa säilytettävä kone.
MTZ on Valko-Venäläisen Minskin traktoritehtaan tuotemerkki, jonka valmistus alkoi vuonna 1946. MTZ traktoreita valmistettiin Neuvostoliiton aikana yli 3 miljoonaa kappaletta, joista puolet meni sosialistisiin veljesmaihin tai kolmannen maailman sateliittivaltioihin. DDR:ään vietiin 70 000 konetta. Traktori oli sininen SEV-maissa ja punainen Belarus merkkisenä länsimarkkinoilla, kuten Suomessa.
Mallisto:
MTZ-1 1953-?, 37 hv, kolmipyöräinen
MTZ-2 1953-58, 37 hv, Minskissä MTZ-merkkisenä ja Dnepropetrovskissa Ukrainassa UMZ-merkkisenä. Niitä on valmistettu 148 000 kappaletta, joista suurin osa on myyty SEV-maihin. Kyseinen malli oli Minskin traktoritehtaan ensimmäinen malli ja näin ollen maailman ensimmäinen "Belarus" traktori. Tekniikaltaan se perustui KD-35 telatraktoriin, moottori ja voimansiirto olivat samoja. Traktorin käynnistäminen tapahtui 350cc kaksitahti bensamoottorilla, joka samalla myös lämmitti traktorin dieselmoottorin. MTZ-2:sta kehiteltiin myöhemmin paranneltu malli, Belarus MTZ-5.
MTZ-5 1957-72, sähköisellä tai bensiini käynnistysmoottorilla, kehittyneempi vaihteisto ja hydrauliikka kuin edellisessä mallissa
MTZ-50 1962–85, valmistusmäärä ottaen huomion siitä muunnellun MTZ-52:n valmistuksen sekä muut versiot kohosi 1 256 800 kappaleeseen.
MTZ-52 1965–85, teho 55 hevosvoimaa (40 kW) ja massa 2 720 kg. Myöhemmän MTZ-52A:n massa oli 2 950 kg. Vaihteisto 9+2, joka tarjosi nopeudet 1,7 km/h– 25,8 km/h.
MTZ-7 M 1958-60, neliveto
MTZ-7 MS 1960-62, neliveto
MTZ-80 1974-?, 80 hv, 25 km/h
MTZ-82 1974-?, 80 hv, 18 vaihdetta eteen ja neljä taakse, 35 km/h
MTZ-100 1984-? 100 hv
MTZ-102 1984-? 100 hv, neliveto
Belarus MTZ-1221 1994-,* 130 hv
Belarus 300 sarja, MTS-50:n seuraaja
Belarus 500 sarja, MTS-80:n seuraaja
Belarus 1522 155 hv, vaihteisto 16 tai 24 eteen ja 8 taakse
Belarus 1523 158 hv
Belarus 2822 2007-, 280 hv, Deutzin kuutosmoottori, 36 vaihdetta eteen ja 24 taakse
Belarus 3022 2007-, 303 hv, Deutzin kuutosmoottori, 36 vaihdetta eteen ja 24 taakse
Belarus 622 62 hv, moottori Lamborghin
*MTZ merkinnän korvasi Belarus 1994
Hytillinen MTZ-5 perunankorjuussa
MTZ Suomessa

Neuvostoliittolaiseen tapaan ulkomaille myytävät traktorit maalattiin punaisiksi ja kotimarkkinoille menevät joko vihreiksi tai sinisiksi.
Suomeen MTZ-2 traktori ei Vakolan koetusselostuksen mukaan soveltunut kömpelön rakenteensa (pituus 3,5 metriä ja paino vakiovarusteilla noin 2 500 kg) ja alimitoitettujen etupyöriensä vuoksi.
Vakolan koetusselostuksessa on kuitenkin havaittavissa melkoisia puutteita: käynnistysmoottorin ilmoitetaan olevan ilmajäähdytteinen, vaikka todellisuudessa se on nestejäähdytteinen. Konela-yhtiö ilmoittaa myyneensä Suomessa 25 MTZ-2:sta vuosina 1954–1957.
MTZ-50:ä ei tiettävästi tuotu ainakaan kaupallisesti merkittävässä määrin Suomeen. Sen sijaan teknillisesti MTZ-50 oli merkittävä traktori, koska siihen perustuu Belarus 500 -sarja, jota tuotiin Suomeen ja joka muodosti Suomen Belarus-kaupan kulta-ajan 1980-luvulla. Belaruksia toi maahan Konela ja maahantuoja lisäsi Lappeenrannassa traktoreihin kotimaisen turvaohjaamon.
Traktoreiden vähittäismyynnistä maatiloille vastasi useiden tukkukauppojen yhdessä omistama Agroma. Maatalouden ulkopuolella Belarus oli halpa aggregaatinpyörittäjä esimerkiksi rakennusliikkeille.