stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tapinocephalidae
Ominaisuudet

Tapinocephalidaeen kuuluvien lajien kallo on massiivinen ja suuri. Suurimmilla lajeilla sen pituus voi olla yli puoli metriä, leveys noin puoli metriä ja korkeus suunnilleen 0,4m. Kuono voi olla joko lyhyt kuten Moschopsilla tai pitkä kuten Struthiocephalusilla. Eläinten kokonaispituus saattoi olla jopa kolme metriä.
Hampaat ovat tappimaiset ja varsinainen kulmahammas puuttuu. Silmäkuopat ovat pienet ja sijaitsevat kokonaan kallon taemmassa osassa. Kallon etuosan luut eivät ole erityisen paksuuntuneita, mutta taempana varsinkin kallon yläosa on paksuuntunutta luuta. Paksuus vaihtelee keskinkertaisesta erittäin paksuun eri sukujen välillä. Paksua kalloa lienee käytetty aseena lajikumppaneiden välisessä kilpailussa.
Aikaisemmin tutkijat kuten Lieuwe Dirk Boonstra ovat epäilleet näiden eläinten eläneen puolittain vedessä kuten soilla syöden vesikasvillisuutta. Boonstra uskoi kallon massiivisuuden ja raajojen rakenteen viittaavan tähän elintyyliin. Toiset ovat taas pitäneet näitä terapsideja varsinaisina maaeläiminä. Robert T. Bakker esitti, että Tapinocephalidaen terapsidien luiden rakenne, maantieteellinen levinneisyys ja saalistaja-saalis suhde osoittavat niiden olleen aktiivisia ainakin osittain tasalämpöisiä täysin maalla eläviä eläimiä.
Saattaa myös olla että osa Tapinocephalidaen lajeista viihtyi lampien rannalla ja osa suosi kuivempaa ympäristöä. On myös esitetty etteivät nämä eläimet olisi olleet varsinaisesti tasalämpöisiä, mutta niiden tanakka vartalo ja lyhyt häntä olisivat auttaneet lämmön säilyttämisessä tehden niistä käytännössö tasalämpöisiä, vaikka ne eivät itse tuottaneetkaan suurta määrää lämpöä.
Luokittelu

Lahko: Therapsida (terapsidit)
Alalahko: Dinocephalia
Kladi: Tapinocephalia
Heimo: Tapinocephalidae
Suku: Avenantia
Suku: Delphinognathus
Suku: Keratocephalus
Suku: Mormosaurus
Suku: Moschops
Suku: Moschosaurus
Suku: Phocosaurus
Suku: Riebeeckosaurus
Suku: Struthiocephalus
Suku: Tapinocaninus
Suku: Tapinocephalus
Suku: Ulemosaurus
Säde (geometria)

Ympyränsäde on keskipiseen ja kehäpisteen yhdistävä jana. Säde on puolet halkaisijasta joka on keskipisteen kautta kulkeva viiva joka ylittää ympyrän, joka alkaa kehältä ja päättyy kehälle.
Säde tarkoittaa tasogeometriassa ympyrän, sektorin tai kaaren kehän pisteen ja keskipisteen välistä janaa. Avaruusgeometriassa säde tarkoittaa pallon pinnan pisteen ja pallon keskipisteen välistä janaa, ja myös lieriön symmetria-akselia kohtisuoran poikkileikkauksen ympyrän sädettä. Säteellä tarkoitetaan myös tämän janan pituutta. Sädettä merkitään usein kirjaimella R tai r (lat. radius).
Ympyrä

Ympyrän säde voidaan laskea sen muista ominaisuuksista. Kun tunnetaan ympyrän
halkaisija:  {d}=2r\quad \Rightarrow \quad r={\frac {d}{2}}.
kehä : {C}=\pi \cdot {d}=2\pi \cdot {r}.\!
ala : \mathrm {A} =\pi r^{2}.\,
Kun ympyrän kehältä tunnetaan kolme pistettä järjestyksessä  A,B,C, voidaan säde määrittää sinilauseen avulla
Kun tunnetaan kolmen pisteen koordinaatit  (x_{1},y_{1}), 
 (x_{2},y_{2}) ja  (x_{3},y_{3}), voidaan säteen lauseke kirjoittaa
Pallo

Pallon säde voidaan laskea myös sen muista ominaisuuksista. Kun tunnetaan pallon
halkaisija  d, saadaan säteeksi  r={\frac {d}{2}},
Pinta-ala : A=4\pi r^{2}.
tilavuus  V, saadaan :  \!V={\frac {4}{3}}\pi r^{3}
Aiheesta muualla

PlanetMath.org: Radius
Superrikollisten Salainen Yhteisö

Superrikollisten Salainen Yhteisö (engl. Secret Society of Super Villains) on kuvitteellinen rikollisjärjestö DC Comicsin sarjakuvissa. Sen tunnetuimpia vastustajia ovat Batman ja Teräsmies.  Sen rivit koostuvat superrikollisista. Järjestöllä on ollut useita kokoonpanoja ja se on taistellut monia supersankariryhmiä vastaan. Ryhmä on usein Oikeuden Puolustajien tai Oikeuden Yhteisön vastustajina vaikka sen jäseniin kuuluu useiden sankareiden vihollisia.
Jäsenet > Darkseidin ryhmä

Ryhmän perusti Darkseid ja johti ensimmäistä kokoonpanoa.
Darkseid (perustaja ja johtaja)
Gorilla Grodd
Kapteeni Bumerangi
Kapteeni Komeetta
Kapteeni Kylmä
Mokkasiinikäärme
Ihmismetsästäjä (Paul Kirkin klooni)
Peilimestari
Varjovaras
Sinestro
Tähtisafiiri
Velho
Jätkä
Lex Luthor
Kapteeni Stingaree
Upea Salamamies
Materiamestari
Felix Faust
Killer Moth
Kujeilija
Creeper
Bizarro
Myrkkymuratti
Kulmamies
Floroninen Mies
Blockbuster
Professori Zoom
Hopea-aave
Järistysmies
Sizemaattiset Kaksoset
Kavaljeeri
Kronos
Jäsenet > Ultrahumaniitin ryhmä

Ultra-Humaniitti (johtaja)
Aivoaalto
Monokkeli
Psykopiraatti
Räsynukke
Gepardi
Floroninen Mies
Jääkuningatar
Mist
Signaalimies
Jäsenet > Luthorin ryhmä > Yhteisön Neuvosto

Lex Luthor (Alexander Luthor Jr. valeasussa)
Musta Adam
Talia al Ghul
Tohtori Psyko
Laskin
Deathstroke
Jäsenet > Luthorin ryhmä > Muut jäsenet

Abra Kadabra
Amazo
Amos Fortune
Kulmamies
Atomikallo
Bane
Paroni Blitzkrieg
Bizarro
Musta Rausku
Musta Naamio
Mustakivi
Musta Hämähäkki
Kehokaksoset
Pomo Moxie
Veli Blood
Dadan Veljeskunta
Pahan Veljeskunta
Aivo
Kaksonen
Monsieur Mallah
Phobia
Brutaali
Ötökkä II ja Tavu
Kapteeni Bumerangi
Kapteeni Kylmä
Kapteeni Natsi
Ketjusalama
Charaxes
Kharybdis
Gepardi
Chemo
Cheshire
Kronos
Cicada
Savinaama
Computron
Kreivi Vertigo
Hullu Quilt
Rikostohtori
Kyborgityttö
Tumma Uhka
Blizzard
Vault
Demonikolmikko
Syvä Kuusikko
Tohtori Valo
Tohtori Kuu
Tohtori Polaris
Tohtori Sivana
Tuomiopäivä
Tuplahaaste
Öljyn Herttua
Ankerias
Effigy
Sähköistäjä
Haihtujamies
Nopeapallo
Fataliitti
Felix Faust
Kauhistuttavat Viisi
Psimon
Jinx
Mammutti
Hohto
Tulikärpänen
Kalastaja
Floroninen Mies
Poimuttunut Mies
Despero
Tayronan kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Magdalenan departementti, Kolumbia
Pinta-ala:  9,95 ha
| --- | --- |
Tyyppi:  Kansallispuisto 
Perustettu:  1964
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Playa Arrecifes.
Tayronan kansallispuisto on kansallispuisto Kolumbiassa. Se ulottuu merenrannalta noin tuhannen metrin korkeuteen. Hiekkarannoilta lähtee kiemurtelevien polkujen verkko, jotka ovat alueella edelleen asuvien intiaanien tekemiä.
Puistossa tavataan tiikerikissoja, apinoita ja kolmesataa lintulajia. Meressä elää satoja erilaisia kaloja, koralleja ja selkärangattomia.
Puisto ja sen lähialueet olivat vuosien ajan FARCin ja puolisotilaallisten joukkojen taistelutantereena. Nyttemmin alue on rauhoittunut.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tayronan kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Tayrona National Park Wikivoyagessa (englanniksi) (englanniksi)
Rolf Peter Ollakka

Rolf Ollakka (s. 3. joulukuuta 1970) on suomalainen palkkasoturi, jota nousi julkisuuteen kesällä 1999, kun keskusrikospoliisi etsintäkuulutti hänet Kosovossa tapahtuneesta joukkotuhonnasta epäiltynä. Hän on taistellut muun muassa Burmassa ja Kosovossa. Hän on kirjoittanut kokemuksistaan kirjan Suomalaisen palkkasotilaan tarina, jonka on kustantanut Gummerus vuonna 2000.
Kirjassaan hän kirjoittaa muun muassa kokemuksistaan sotilaana Burmassa ja Kosovossa. Hän kertoo myös hakeneensa Ranskan muukalaislegioonaan suurin odotuksin. Ollakka kuitenkin pettyi ja väittää, että legioona ratsastaa historiallaan. "Se oli elämäni suurimpia pettymyksiä. Olin odottanut kunnon rääkkiä, koulutusta ja sotilaallista toimintaa, mutta koko legioona oli periaatteessa pullaa, kaakaota ja päänsilittelyä. Joskus 16-vuotiaana se olisi ollut sopiva paikka, muttei enää tuossa vaiheessa elämää", Ollakka kertoo.[lähde? ]
Rolf Portz

| Rolf H>  Portz |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 15. lokakuuta 1940
Kansalaisuus:  Saksa
Ammatti:  sotilas
Sotilashenkilö
Palvelusmaa(t):  Saksa
Komentajuudet:  Saksan ilmavoimien komentaja
Sotilasarvo:  kenraaliluutnantti
Rolf H. Portz (s. 15. lokakuuta 1940) oli Saksan ilmavoimien komentaja vuosina 1997-2001.
Tangentiaalinen nelikulmio

Tangentiaalisen nelikulmion sivuamispisteet ovat tangentteja ja ne ovat kohtisuorassa säteitä eli korkeusjanoja vastaan.
Tangentiaalisen nelikulmion tangenttien välissä kulmanpuolittaja osuu ympyrän keskipisteeseen.
Tangentiaalinen nelikulmio eli ympyrän ympäri piirretty nelikulmio on geometriassa nelikulmio, jonka jokainen sivu sivuaa sisään piirrettyä ympyrää. Ympyrää voidaan kutsua nelikulmion sisäympyräksi ja sivuja ympyrän tangenteiksi tai tangenttijanoiksi.
Nimitys tangentiaalinen nelikulmio on suora käännös sanoista engl. tangential quadrilateral.
Ominaisuuksia

Jos merkitään puolipiiriä eli nelikulmion piirin puolikasta  s={\tfrac {1}{2}}(a+b+c+d), missä neljä lukua ovat sivujen pituuksia, voidaan tangentiaaliselle nelikulmiolle kirjoittaa  s=a+c=b+d, eli vastakkaisten sivujen yhteispituus on puolet piiristä. Tämä pätee laajemminkin. Suora, joka kulkee sisäympyrän keskipisteen kautta jakaa piirin, ja myös pinta-alan, kahteen yhtäsuureen osaan.
Sisäympyrän keskipiste sijaitsee yhtä kaukana nelikulmion sivuista. Kulmanpuolittajat leikkaavat kaikki toisensa sisäympyrän keskipisteessä.
Viereisten kulmien puolikkaiden tangenttien tulo on aina 1, joten esimerkiksi  \tan {\frac {\alpha }{2}}\cdot \tan {\frac {\gamma }{2}}=1 ja  \tan {\frac {\beta }{2}}\cdot \tan {\frac {\delta }{2}}=1.
Lävistäjien eri puolille syntyviin kolmioihin piirretyt sisäympyrät ovat tangentiaalisia myös toisilleen.
Tällaisen nelikulmion pinta-ala on  A=rs,  missä  r on sisäympyrän säde.
Sisäympyrän säde voidaan johtaa alan, piirinpuolikkaan ja Bretschneiderin lauseen avulla
missä p ja q ovat nelikulmion lävistäjiä.
Erikoistapauksia > Neliö

Neliö on säännöllinen nelikulmio, joten sen sivut ovat saman pituiset ja sen kulmat ovat yhtä suuret (suorat kulmat 90°). Ympyrä sivuaa neliön kulmaa sivun keskikohdasta ja siksi myös sisäympyrän säde r on puolet sivun pituudesta. Tätä etäisyyttä kutsutaan myös apoteemaksi kuten muissakin säännöllisissä monikulmioissa. Sisäympyrän keskipisteestä piirretyt säteet puolittavat neliön kulman. Neliön lävistäjä on samalla neliöä ympäröivän ympyrän halkaisija, jolloin ulkoympyrän säde R on puolet lävistäjästä. Kun sivun pituus on a, saadaan
Erikoistapauksia > Neljäkäs

Neljäkäs on tasasivuinen nelikulmainen suunnikas, jonka kulmat eivät ole neliön tapaan suorat. Vastakkaiset kulmat ovat aina samansuuruiset ja vierekkäiset kulmat α ja β ovat toistensa komplementtikulmat eli  \beta =90^{\circ }-\alpha . Laskuissa tullaan käyttämään näiden kulmien puolikkaita, joten  \alpha =2\gamma  eli  \gamma ={\tfrac {1}{2}}\alpha .
Jos päätetään aluksi kulma  \gamma ={\tfrac {1}{2}}\alpha , voidaan muut parametrit löaske seuraavasti. Neljäkkään sisäympyrä sivuaa sen kaikkia sivuja samalla tavalla niin, että sivuamispisteet osittavat ne kahdeksi eripituiseksi tangenttijanaksi. Sivun AB tangenttijanat ovat AJ = tA ja JB = tB, jotka yhdessä muodostavat neljäkkään sivun
Tangenttijanojen pituudet saadaan laskettua suorakulmaisista kolmioista
ja
Tangenttijanojen pituudet voidaan määrittä, kun säde tunnetaan. Se saadaan sivun pituudesta
Toisaalta, jos päätetään aluksi tangenttijanojen pituudet, voidaan niiden avulla laskea muut parametrit. Neljäkkään sisäympyrän generoivan polynomin kertoimet ovat
koska tA = tC ja tB = tD, ja vielä
Polynomi saa muodon
jonka positiivinen juuri on
Viimeisestä lausekkeesta voidaan laskea myös neliön sisäympyrän säde, kun  t_{A}=t_{B}={\tfrac {1}{2}}a.
Neliö ja sen ympyrät, erilaisia mittoja ja kulmia
Tangentiaalinen neljäkäs, mittoja ja kulmia
Neljäkkään sisäympyrän säde riippuu sisäkulman suuruudesta. Suurimmillaan se on kun sisäkulma on suora.
Suomen ralli 1977

|  Suomen ralli 1977 |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 11 osakilpailusta kaudella 1977. 
Ajankohta:  26. – 28. elokuuta 1977
Pituus:  46 erikoiskoetta, 452,90 km


Palkintokoroke
Voittaja:   Kyösti Hämäläinen    Martti Tiukkanen  (Ford Motor Company)
Toinen:   Timo Salonen    Jaakko Markkula  (Autonovo Oy)
Kolmas:   Björn Waldegård    Claes Billstam  (Ford Motor Company)
Suomen ralli 1977 (viralliselta nimeltään 28. Jyväskylän Suurajot tai 1000 Lakes Rally) oli rallin maailmanmestaruussarjan seitsemäs kilpailu kaudella 1977. Kilpailu järjestettiin 26. – 28. elokuuta 1977.
Osallistujat

Kilpailuun ilmoittautui 102 autokuntaa, joista 99 lähti kilpailuun ja 44 pääsi maaliin.
Kilpailun voittajalla Kyösti Hämäläisellä oli käytössä Fordin virallinen testiauto. Hänen ajamansa Escort RS1800 oli samanlainen kuin Björn Waldegårdilla ja Ari Vatasella.
Reitti

Erikoiskokeita oli 46 ja niiden oli 452,9 kilometriä. Kaudelle 1977 kilpailujen pituudet kasvoivat ja Suomen osakilpailu oli lyhyimmästä päästä alle 500 kilometrin pituudella.
| Perjantai | Lauantai | Lauantai | Lauantai | Lauantai | Sunnuntai | Sunnuntai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jyväskylä–Länkipohja | Länkipohja–Jyväskylä | Jyväskylä | Jyväskylä–Mäntyharju | Mäntyharju–Juva | Mäntyharju–Juva | Juva–Jyväskylä |
| 10 EK:ta | 7 EK:ta | Tauko | 9 EK:ta | 8 EK:ta | 8 EK:ta | 11 EK:ta |
| 75,6 km | 81,7 km |  | 81,7 km | 101,6 km | 101,6 km | 72,9 km |
Kilpailun puolivälin pidempi tauko vietettiin nyt taas Jyväskylässä ja ensimmäinen lenkki ajettiin kokonaan Jyväskylän länsipuolella. Vaherin, Hassin, Päijälän ja Mattilan erikoiskokeet ajettiin nyt ensimmäistä kertaa MM-rallissa. Myös uutta erikoiskoetta Riukusalmea ajettaisiin myöhemmin esimerkiksi Juupajoen erikoiskokeen osana.
Rutajärven erikoiskoetta kritisoitiin autonrikkojana.  Sinne keskeytti esimerkiksi Stig Blomqvist.
Toinen lenkki kiersi Mäntyharjun, Juvan ja Pieksämäen kautta suurilta osin edellisvuoden erikoiskokeilla.
Kilpailun tapahtumia

Leo Kinnusen Porschen kaasuvipu hajosi EK2 Humalamäessä. Kartanlukija Jorma Pulkkinen istui takapuskurilla kaasuttamassa jolloin takana tullut Kyösti Hämäläinen saavutti heidät nypyn takana ja oli vähällä osua heihin. Ari Vatanen keskeytti EK3 Urriassa kytkinvikaan. Timo Mäkinen ja Hannu Mikkola keskeyttivät EK5 Vaherissa teknisiin vikoihin. Ouninpohjassa Markku Alen oli vähällä ajaa ulos väistäessään ojassa maannutta päihtynyttä katsojaa.
Markku Alén ajoi kärjessä lauantain iltapäivään saakka. Alénin osuttua katsojien tielle asettamaan kiveen EK34 Korppisensalossa Kyösti Hämäläinen siityi johtoon. Alen pystyi jatkamaan renkaanvaihdon jälkeen, mutta hänen autonsa moottori hajosi lopulta EK40 Myhinpäässä.
Rallin Fordin testiautolla voittaneen Hämäläisen kartanlukija Tiukkanen ei lukenut nuotteja kilpailun aikana vaan Hämäläinen oli opetellut reitin ulkoa.
Tulokset

| Sija> Yleiskilpailu | Kuljettaja> Yleiskilpailu | Kartanlukija> Yleiskilpailu | Auto> Yleiskilpailu | Aika> Yleiskilpailu | Ero> Yleiskilpailu | Yleiskilpailu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Kyösti Hämäläinen |  Martti Tiukkanen | Ford Escort RS1800 | 4:26.06 | 0.0 |  |
| 2. |  Timo Salonen |  Jaakko Markkula | Fiat 131 Abarth | 4:30.31 | +4.25 |  |
| 3. |  Björn Waldegård |  Claes Billstam | Ford Escort RS1800 | 4:36.22 | +10.16 |  |
| 4. |  Markku Saaristo |  Timo Alanen | Toyota Corolla | 4:45.41 | +19.35 |  |
| 5. |  Henri Toivonen |  Antero Lindqvist | Chrysler Avenger | 4:52.25 | +26.19 |  |
| 6. |  Erkki Pitkänen |  Juhani Paalama | Chrysler Avenger | 4:58.29 | +32.23 |  |
| 7. |  Franz Wittman |  Helmut Deimel | Opel Kadett GT/E | 5:01.08 | +35.02 |  |
| 8. |  Kyösti Saari |  Jorma Hakanen | Opel Kadett GT/E | 5:05.47 | +39.41 |  |
| 9. |  Timo Jouhki |  Juha Piironen | Opel Kadett GT/E | 5:08.03 | +41.57 |  |
| 10. |  John Haugland |  Bruno Berglund | Skoda 130 | 5:09.45 | +43.39 |  |
Lähde:
Aiheesta muualla

Rally-Maps.com, erikoiskokeiden reitit kartalla (englanniksi)
Rallin maailmanmestaruussarjan Suomen rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1996  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2002  2003  2004  2005  2006  2007  2008  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024
Suvijärvi (järvenosa Pyhtäällä)

| Suvijärvi Sommarsjön |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Uusimaa
Koordinaatit:  60°33′57″N, 26°30′26″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kymijoen alaosan alue (14.11)
Tulouomat:  Kymijoki eli  Rissasalmi Tammijärvestä, Salmi Teutjärvestä, Kukkupäkki
Lasku-uoma:  Kymijoki eli  Purassalmi Vuohijärveen
Järvinumero:  14.111.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  14,8 m  
Pituus:  1,8 km  
Leveys:  750 m  
Rantaviiva:  5,68828 km  
Pinta-ala:  59,218 ha  
Tilavuus:  0,00085254 km³ 
Keskisyvyys:  1,44 m  
Suurin syvyys:  6,81 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiSuvijärvi 
Suvijärvi (ruots. Sommarsjön) on Uudellamaalla Loviisan Ruotsinpyhtäällä, Suomenkylässä sijaitseva järvi. Sen kautta kulkee Kymijoen läntinen suuhaara.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 59 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se sijaitsee Kymijoen Hirvikoskenhaarassa. Sen itäinen ranta kuuluu Hevossaarelle, joka erottaa sen itäpuolisesta Tammijärvestä ja eteläisestä Vuohijärvestä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 852 500 kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 1,4 metriä. Suurin syvyys on 6,8 metriä ja se on mitattu Riissalmen alkupäässä Piensaaren vieressä sijaitsevasta syvänteestä. Järven rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.
.
Luontoarvoja

Noin puolet järvestä, jota kutsutaan Rismossvikeniksi, on luonnonsuojelualuetta. Siihen kuuluu myös osa Salmea, joka laskee Teutjärvestä.
Vesistösuhteet

Kymijoen suiston läntinen haara kulkee Suvijärven kautta. Sen mukaisesti järvi luetaan kuuluvaksi Kymijoen vesistöön (vesistöaluetunnus 14), Kymijoen alueeseen (14.1), tarkemmin sanottuna Kymijoen alaosan alueeseen (14.11) ja Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111). Järven vedenpinnan korkeus on 14,8 metriä mpy.
Rolf Paqvalin

Rolf Paqvalin (8. heinäkuuta 1944 Turku – 1. kesäkuuta 2023 Helsinki) oli Rakennushallituksen pääjohtaja ja sen jälkeen vuodesta 1995 Keravan kaupunginjohtaja syksyyn 2010, jolloin hän siirtyi eläkkeelle. Eläkkeellä ollessaan hän on toiminut muun muassa metropolialueen sekä Lahden seudun kuntajakoselvittäjänä.
Paqvalin oli Miesjärjestöjen keskusliiton puheenjohtaja. Hän on kuulunut myös tasa-arvoasiain neuvottelukuntaan. Paqvalin on koulutukseltaan filosofian kandidaatti. Hän on saanut kaupunkineuvoksen arvonimen.
Vuonna 1971 Paqvalin valmistui filosofian kandidaatiksi pääaineena soveltava matematiikka ja tilastotiede. Hän työskenteli ensin rautatiehallituksessa tilasto- ja taloustutkijana, sitten valtiovarainministeriön erikoistutkijana, suunnittelusihteerinä ja toimistopäällikkönä. 1980-luvun puolivälissä hänellä alkoi selvä uranousu, ja rakennushallituksen pääjohtaja hänestä tuli marraskuussa 1994.
Paqvalin oli sosiaalidemokraatti, mutta kaupunginjohtajavaalissa 1995 häntä kannattivat ensin muut puolueet. Paqvalin ilmoitti peruvansa ehdokkuutensa, ellei saa myös SDP:n kannatusta, ja hän sai sen. Kaupunginjohtajana ja vielä eläkkeellä hän ajoittain toimi ministerin ja sote-uudistuksen tukena vaativissa selvitystehtävissä.
Hänen sanotaan saavuttaneen kaikkien tahojen arvostusta kyvyillään ottaa tasapainoisesti huomioon muiden näkemyksiä ja rakentamaan yhteistyötä puoluerajojen yli. Hän harrasti ensin pesäpalloa, sitten koripalloa, golfia ja suunnistusta.
Suomen Kylät

Suomen Kylät
Aktion Österbotten
Etelä-Karjalan Kylät
Eteläpohjalaiset Kylät
Hämeen Kylät
Järvi-Suomen Kylät
Kainuun Nuotta
Keskipohjalaiset Kylät
Keski-Suomen Kylät
Kymenlaakson Kylät
Lappilaiset Kylät
Pirkan Kylät
Pohjois-Karjalan Kylät
Pohjois-Pohjanmaan Kylät
Pohjois-Savon Kylät
Päijät-Hämeen kylät
Satakylät
SILMU-Kylät
Uudenmaan Kylät/Nylands Byar
Varsinais-Suomen Kylät
Suomen Kylät ry (ruots. Finlands Byar rf) on valtakunnallinen paikallisen kehittämisen järjestö. Yhdistys toimii kylätoiminnan, Leader-ryhmien ja kaupunginosayhdistysten eduntekijänä. Suomen Kylät edustaa noin 4 000 kyläyhdistystä ja -toimikuntaa, 19 maakunnallista kyläyhdistystä ja 54 seudullista Leader-ryhmää. Yhdistys toimi vuoden 2017 loppuun nimellä Suomen Kylätoiminta ry.
Jäsenet ja hallinto

Järjestön jäseniä ovat
maakunnalliset kyläyhdistykset (19 kpl)
Aktion Österbotten rf
Etelä-Karjalan Kylät ry
Eteläpohjalaiset Kylät ry
Hämeen Kylät ry
Järvi-Suomen Kylät ry (Etelä-Savo)
Elävä-Kainuu Leader ry
Keskipohjalaiset Kylät ry/Byarna i Mellersta Österbotten rf
Keski-Suomen Kylät ry
Kymenlaakson Kylät ry
Lappilaiset Kylät ry
Pirkan Kylät ry
Pohjois-Karjalan Kylät ry
Pohjois-Pohjanmaan Kylät ry
Pohjois-Savon Kylät ry
Päijät-Hämeen Kylät (Päijänne Leader)
Satakylät ry
Silmu-Kylät/SILMU-byar (SILMU Leader)
Uudenmaan Kylät ry / Nylands Byar rf
Varsinais-Suomen Kylät ry/Egentliga Finlands Byar rf
Leader-ryhmät (54 kpl),
Kylä- ja kaupunginosayhdistykset, kuntakohtaiset ja muut paikallisyhdistykset
Valtakunnalliset järjestöt
Maakuntaliitot ja muut maakunnalliset järjestöt
Ruotsinkielisen kylätoiminnan kokoaa Svenskfinlands Byar, joka toimii Svenska lantbrukssällskapens förbund -järjestön alla.
Toiminnasta vastaa hallitus, ja puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2024 Arto Pirttilahti. Järjestön keskustoimisto on Salon Perniössä Varsinais-Suomessa.
Historia

Nykymuotoinen kylätoiminta aktivoitui 1970–80-lukujen vaihteessa. 1990-luvulla perustettiin maakunnallisia kylien yhteenliittymiä, kyläneuvostoja, joista lähes kaikki ovat nykyään yhdistysmuotoisia. Vuonna 1982 perustettiin valtakunnallinen Kyläasiain neuvottelukunta. Silloinen Suomen Kylätoiminta ry perustettiin Kyläasiain neuvottelukunnassa virinneen toiminnan pohjalle v. 1997.
Vuonna 1992 suomalainen kylätoimintaliike sai Right Livelihood -palkinnon, nk. vaihtoehto-Nobelin "for showing a dynamic path to rural regeneration, decentralisation and popular empowerment".
Toiminta

Suomen Kylät ry:n kaksi toimintaa ohjaavaa jäsenryhmää ovat maakunnalliset kyläyhdistykset ja Leader-ryhmät.
Maakunnalliset kyläyhdistykset
Suomen Kylät ry on kylätoiminnan keskusjärjestö. Kyläyhdistyksiä ja -toimikuntia on Suomessa noin 4 200. Nämä ovat järjestäytyneet 19 maakunnalliseksi kyläyhdistykseksi. Näitä on nykyisissä maakunnissa, minkä lisäksi ruotsinkielisten yhteisiä asioita hoitaa Svenska Byaservice.
Kylätoiminnassa Suomen Kylät ry:n 2000-luvun toimintoja ovat olleet mm.  kylätoimikuntien järjestäytyminen rekisteröidyiksi yhdistyksiksi, kyläsuunnitelmien tekeminen, kylätalouden kehittäminen, kylien infrastruktuurin kehittäminen, palveluiden järjestäminen ja maakunnallisten yhdistysten osallistuminen maakuntansa kehittämiseen. Maakunnallisilla kyläyhdistyksillä on edustuksia maakuntiensa eri toimielimissä ja työryhmissä.
Leader-ryhmät
Suomen Kylät ry toimi EU-ohjelmakaudella 2000-2006 toimintaryhmien (nykyään Leader-ryhmät) verkostoyksikkönä. Tuolloin Leader-ryhmiä toimi Suomessa 58.
Seuraavalla ohjelmakaudella 2007-2013 maaseutuverkoston toiminta järjestettiin uudella tavalla, ja samalla Leader-ryhmistä tuli Suomen Kylät ry:n jäseniä ja järjestöön palkattiin Leader-asiamies edustamaa kaikkia Suomen Leader-ryhmiä eri toimielimissä.
EU:n ohjelmakaudella 2014–2020 Leader sisältyy Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmaan. Leaderiin on varattu runsas viisi prosenttia EU:n rahoitusosuudesta eli noin 300 miljoonaa euroa julkisia EU:n ja valtion varoja.
Manner-Suomessa toimii 54 Leader-ryhmää, jotka myöntävät rahoitusta yrittäjien, yhdistysten ja muiden yhteisöjen hankkeille. Leader-ryhmät koostuvat yhdistysten, yritysten ja viranomaisten edustajista sekä alueen asukkaista. Toiminta on EU-osarahoitteista, ja paikalliset asukkaat pääsevät itse kanavoimaan rahoitusta heidän kannaltaan tärkeisiin kohteisiin. Leader-ryhmät edistävät oman alueensa paikallista kehittämistä ja aktivoivat paikallisia toimijoita – rahoitusta voivat hakea yhteisöt, yhdistykset ja pienet yritykset.