stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ranskan Flanderi

Ranskan Flanderi (ranskaksi. Flandre française; hollanniksi. Frans-Vlaanderen; länsiflaamiksi: Frans-Vloandern)  on Ranskassa sijaitseva alue, joka kuului ennen Flanderin kreivikuntaan. Alue kuuluu Hauts-de-Francen alueeseen. Ranskan Hainaut’n ja Cambrésis’n kanssa se muodostaa Nordin departementin.
Kieli

Ranskan Flanderin pohjoisosan perinteinen kieli tunnetaan nimellä länsiflaami. Länsiflaami on sukua hollannin kielelle. Ranskan flaamin murretta puhuu 20 000 ihmistä. Monissa alueen kouluissa opetetaan flaamia.
Maantiede

Ranskan Flanderi on pääasiassa tasaista marskimaata. Alue on hiili-rikasta ja se sijaitsee Pohjanmeren eteläpuolella.
Ranskan Flanderi merkittynä keltaisella Nord-Pas-de-Calaisin kartalla.
Käännös suomeksi
Jalkaväkirykmentti 12 (jatkosota)

| Jalkaväkirykmentti 12 |
| --- | --- |
 JR 12:n miehiä ja tuhottu T-34-vaunu Ihantalassa kesällä 1944
Toiminnassa:  1941–1944
Valtio:   Suomi
Puolustushaarat:  maavoimat
Aselajit:  jalkaväki
Lempinimi:  Jänkäjääkärit
Jalkaväkirykmentti 12 (JR 12) eli niin sanotut Jänkäjääkärit oli Suomen maavoimien 6. divisioonan yksikkö jatkosodassa. Rykmentin rungon muodostivat välirauhan aikainen 12. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Sallan alueen reserviläisillä.
Jalkaväkirykmentti 12:n sotatie kulki Sallasta Alakurtin, Kiestingin, Karhumäen ja Poventsan kautta Ihantalaan. Rykmentti osallistui myös Lapin sotaan. Rykmentti oli pitkään hajotettuna eli I ja III pataljoona lähtivät itään Hautajärven kylästä, kun taas II pataljoona (Koskimaa) oli sodan alusta saakka alistettuna 12. prikaatin varusmiesyksiköt täydennettynä Sallan alueen reserviläisillä. Rykmentti oli koottuna vasta marraskuun taisteluissa Kiestingin rintamalla. Rykmentti oli Ihantalan taisteluissa ratkaisuasemassa ja sai siitä kunnianimen ”Ihantalan lukko”.
Arkistolaitoksen Suomen sodissa 1939–1945 menehtyneiden tietokannan mukaan Jalkaväkirykmentti 12 menetti 1 347 sotilastaan kuolleina jatkosodassa 14. syyskuuta 1944 mennessä. Heistä kaatui 1 005, menehtyi haavoittuneena 221, katosi ja vahvistettiin myöhemmin kuolleiksi 39 ja menehtyi sotavankeudessa 25. Lisäksi 57 sotilasta kuoli muista syistä.
Rykmentin tappiot menehtyneinä olivat saman tietokannan mukaan erityisen raskaat hyökkäysvaiheessa. 31. joulukuuta 1941 mennessä menehtyneitä oli jo peräti 771. Sen sijaan kesä-heinäkuussa 1944 selvästi vähemmän: 228.
Perustaminen

Rykmentinkomentajina olivat:
jääkärieversti Albert Puroma 11. kesäkuuta 1941 – 29. tammikuuta 1944
eversti Yrjö Hanste 29. tammikuuta 1944 –
E/JR 12
I/JR 12, majuri Antti Suurkari, majuri Bror Breitholtz
II/JR 12, komentajana majuri Ali Koskimaa (18.6.1941-2.6.1942), kapteeni Torsten von Essen (2.6.1942- 3.7.1944, haav. Ihantalassa), everstiluutnantti Aarne Airimo (3.7.-21.7.1944, kaatui Ihantalassa), majuri Narvio (15.8.1944-)
III/JR 12, majuri A.O. Väänänen, kapteeni Aito Keravuori, everstiluutnantti Aarne Airimo (11.4.-2.7.1944), majuri Mauno Ojala (18.8.1944-14.10.1944, kaatui Rovaniemen mlk:ssa)
13.K/JR 12 eli Kranaatinheitinkomppania
14.K/JR 12 eli (Panssarintorjunta)Tykkikomppania
Kolonna/JR 12.
Rykmentti sai lähes määrävahvuuksien mukaisen varustuksen ns. varusmiesrykmenttinä, joten sen varustus oli pääosin parempi kuin divisioonan muiden rykmenttien.
Saksalaisten mukana hyökkäyksessä Pohjois-Suomessa

Liikekannallepano käynnistyi JR 12:n osalta 11. kesäkuuta 1941 alkaen. Rykmentin pääosa, I ja III pataljoona majoittui Hautajärven eli Hautakylän maastossa Salla-Kuusamo -tien varrella. JR 12:n II pataljoona sijoittui varmistamaan Savukoski-Saija -maantien sivustoja.
Saksalaisten mukana hyökkäyksessä Pohjois-Suomessa > Hyökkäys Sallasta kohti Kantalahtea lokakuuhun 1941 asti

Sallan suunnalla JR 12/I ja III etenivät 1. heinäkuuta kohti Tuutikylää, joka ennen Talvisotaa oli kuulunut Suomelle. JR 33 ja JR 54 etenivät myös samalla suunnalla. Heinäkuun 1941 alussa SS-taisteluryhmä Nord hyökkäsi puna-armeijan asemiin Sallassa. Suomalaisten menestyessä kokemattomien SS-miesten tulikaste epäonnistui täysin, ja yksikkö menetti kahdessa hyökkäyksessä viisi pataljoonaa. Puna-armeija teki myös vastahyökkäyksen ja onnistui saamaan SS-taisteluryhmä Nordin pakokauhun valtaan.
Ensimmäiset ankarat taistelut suomalaiset kävivät 9.–11. heinäkuuta 1941 Kelsinkäisessä, jonne I ja III/JR 12 osana osasto Puromaa hyökkäsi. Saksalaisen 169. Divisioonan osan oli määrä yhtyä hyökkäykseen pohjoisen suunnasta. Puna-armeijan voimakkaan vastahyökkäyksen ja luvatun saksalaisavun saapumatta jäämisen vuoksi suomalaisten oli irtaannuttava alueelta. Suomalaiset menettivät kaatuneina ja kadonneina 168 sekä 214 haavoittunutta miestä.
I ja III/JR 12 osallistuivat edelleen hyökkäykseen, joka eteni aina vanhan rajan yli Vermajoki-linjalle, joka saavutettiin 19. syyskuuta 1941 mennessä.  JR 12 pataljoonien toiminta Sallassa päättyi lokakuun 1941 puolivälissä, jonka jälkeen se vedettiin reserviin ja siirrettiin Kiestinkiin.
Saksalaisten mukana hyökkäyksessä Pohjois-Suomessa > Hyökkäys Kuusamosta kohti Louhea syyskuuhun 1942 asti

II/JR 12 irrotettiin alunpitäen muusta rykmentistä. Pataljoona ei osallistunut lainkaan Sallan taisteluihin, sillä se liitettiin heti sodan alussa Kuusamosta Uhtuan ja Kiestingin suunnan joukkoihin. Pataljoona määrättiin rintaman oikealle siivelle selvittämään etenemismahdollisuuksia Uhtuan suuntaan. Pistojärvi, Tiiro ja Ohtajärven alue liitettiin pataljoonan vastuualueeksi.
II/JR 12 liitettiin 3.8. everstiluutnantti Jussi Turtolan Ryhmä-J:hin, joka oli edennyt juuri Pääjärven ja Tuoppajärven yhdistävän Sohjananjoen yli saavuttaen Kiestingin 7.8.1941. Sen jälkeen II/JR 12 siirrettiin hyökkäävään Ryhmä Schreckiin. Hyökkäävät JR 53 ja II/JR 12 joutuivat 10.8. Kapustnajoella mottiin 20.8, jossa alkoivat ankarat mottitaistelut. Lopulta 2.–3.9. suomalaiset murtivat saartorenkaan ja ryhmittyivät puolustukseen. Kiestingin motissa kaatui kaiken kaikkiaan noin 1 700 miestä. II/JR 12 menetti näissä Kiestingin taisteluissa noin 180 miestä.
Louheen suunnattua jatko-operaatiota varten JR 12:n joukot Sallan suunnalta siirrettiin lokakuun puolivälissä 1941 myös Kiestingin suunnalle eli JR 12:n joukot olivat koossa kenraalimajuri Hjalmar Siilasvuon III armeijakunnan osana. JR 12 osallistui Kiestingin kylän ja Jelettijärven Ahvenlahden välisellä alueella käytyihin taisteluihin huhti-toukokuussa 1942. Kolme viikkoa kestänyt taistelu päättyi lopulta suomalaisten voittoon. Vihollisia kaatui noin 1 500 miestä ja sotavankeja saatiin 676. Suomalaisia kaatui 444.  Kesän 1942 JR 12:lla oli rintamavastussa Kiestingin itäpuolella 19. syyskuuta 1942 asti, jonka jälkeen rykmentti vedettin reserviin.
Itä-Karjalassa - rintamavastuu tammikuusta 1943 kesäkuuhun 1944

JR 12 lähti tämän jälkeen Kiestingistä marssimalla Hyrynsalmelle, jonne tuli matkaa noin 360 km ja sieltä junalla Nurmeksen Porokylään. II/JR 12 tuli Porokylään vasta marraskuussa 1942, koska se oli ollut taas erillistehtävissä Röhön suunnan erämaataisteluissa. JR 12:n joukot olivat reservissä aina 16. tammikuuta 1943 asti.
Porokylästä II/JR 12 siirrettiin junakuljetuksilla Käppäselkään ja siitä hiihtäen Äänisjärven rannalle Äänisniemen Tulvojan lohkolle Sungunniemen alueelle, joka sijaitsee Petroskoin ja Karhumäen puolessa välissä. Tämä vaihe kesti kesäkuun puoliväliin 1943 saakka. 16.6.1943 rykmentti lähti marssimaan Karhumäen ja Poventsan kautta Vienan kanavalle, jossa JR 12 otti rintamavastuun JR 35:ltä. Siellä rykmentti kävi kaksi taistelua eli kesällä 1943 hyökkäyksillä Stalinin kanavan Pirunsaarelle.
JR 12 kolmas rintamavastuualue oli Pirunsaaren pohjoispuolella eli rintamalla, joka suuntautui kohti Maaselän kannasta ja Seesjärveä. Siellä rykmentti oli rintamavastuussa aina kesään 1944 asti.
Taistelut Kannaksella kesällä 1944

Puna-armeijan 9.6.1944 Karjalankanaksella aloittama suurhyökkäys vaikutti pian sotatoimin laajemminkin. 6. divisioonan mukana JR 12 ja Er.P 16 siirrettiin kesäkuussa Kannaksen läpimurtotaisteluihin Ihantalan lohkolle puolustamaan VKT-linjaa. Viipurin murtumisen jälkeen 20. kesäkuuta eteneminen Tienhaarassa ei enää onnistunut, joten puna-armeija siirsi hyökkäyksen painopisteen itäänpäin Tali-Ihantala -alueelle, jossa käytiin 25.6.–9.7.1944 ankara taistelu, jossa JR 12:lla oli merkittävä rooli.
Puna-armeijan joukot murtautuivat Talissa suomalaislinjojen läpi 25.6., mutta suomalaisjoukot tekivät tiukkaa vastarintaa. Joukot vetäytyivät 28.6 Talista Imatran suuntaan Ihantalaan, jonne kenraalimajuri Einar Vihman komentama 6. divisioona, johon JR 12 kuului, juuri Itä-Karjalasta junakuljetuksella tulleena oli sijoittunut puolustusasemiin. JR 12:lle ensimmäinen taistelupäivä Ihantalassa oli 28.6. Tällöin JR 12:n I ja II pataljoona hyökkäsivät ja III oli puolustusasemissa. Er.P 6 ja saksalaisten Rynnäkkötykkiprikaati 303 alistettiin tällöin JR 12:lle. Rykmentti ilmoitti tuhonneensa 15 neuvostopanssaria. Rykmenttiä, jolle alistettiin lisää joukkoja, tukivat tykistöyksiköiden keskitetty tuli ja saksalaisen Lento-osasto Kuhlmeyn hyökkääjiin kohdistamat pommitukset. Puna-armeijan kovin hyökkäyspäivä oli 3.7., mutta hyökkäykset lyödään takaisin. Hyökkäykset laantuivat 6.7. eli 9. taistelupäivänä. Tappiot tänä jaksona JR 12:lle olivat yhteensä haavoittuneita 647, kaatuneita ja kadonneita 108.
Siirtyminen Lapin sotaan

JR 12 siirrettiin Ihantalan jälkeen 3.9.1944 Antreasta junakuljetuksella Pohjois-Suomeen Kajaaniin, josta rykmentti marssi Kontiomäkeen. Kyseessä oli aselevon 4.9. jälkeinen saksalaisten poisajaminen Pohjois-Suomesta. Marssi suuntautui ensin Puolangalle ja sieltä Pudasjärvelle 4.10. Tässä vaiheessa alkoi vanhimpien ikäluokkien kotiutus. Rykmentti eteni sitten Ranuan kautta taisteluja käyden kohti Rovaniemeä, jossa se oli 17.10 ohittaen itse keskustan kaupungin itäpuolelta. Eteneminen jatkui sen jälkeen taistellen kohti Sodankylää, joka ohitettiin, ja 25.10. Sodankylän pohjoispuolella Sattasessa alkoi kotiuttaminen.
JR 12 lakkautettiin 1.11. ja noin 900 rykmentin sotilasta siirrettiin JR 2:een.
Aiheesta muualla

Ville Tikkanen: Jänkäjääkärin sota.  Suomussalmi:  Myllylahti Oy, 2003.  ISBN 952-5269-85-X
Yle Elävä arkisto: Jänkäjääkäreiden paluu Äyräpäähän ja Ihantalaan
Saksalais-suomalaiset joukot etenivät Sallan alueella hieman vanhan rajan yli itään Voitajoelle, josta ne jatkoivat vielä itäänpäin Vertajoelle lokakuussa 1941 pysähtyen sinne.
Suomalaisjoukkoja talvella 1942 Kiestingin suunnalla.
JR 12 oli rintamavastuussa Itä-Karjalassa Stalinin kanavan (nykyinen Vienanmeren–Itämeren kanava) Pirunsaarella, joka sijaitsi Poventsan alueella. Kuvassa suomalaissotilas ylittämässä kanavaa ja siirtymässä Pirunsaarelle.
JR 12:n lähitorjuntajoukkue panssarinyrkkeineen tuhoamassa neuvostopanssareita Ihantalassa 11. heinäkuuta 1944.
Luettelo Pohjoismaiden suurimmista metropolialueista

Tämä on luettelo Pohjoismaiden suurimmista agglomeraatioista.
Suurimmat metropolialueet

| Sija | Metropolialue | Valtio | Väkiluku | Pinta-ala (km²) | Väestötiheys (asukas per/km²) | Kuva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tukholma |  Ruotsi | 2 205 105 | 6 526,24 | 335,94 |  |
| 2. | Kööpenhamina |  Tanska | 1 969 941 | 3 018,7 | 652,58 |  |
| 3. | Oslo |  Norja | 1 520 817 | 8 867,67 | 171,5 |  |
| 4. | Helsinki |  Suomi | 1 402 017 | 3 697,5 | 379,18 |  |
| 5. | Göteborg |  Ruotsi | 973 261 | 3 694,86 | 262,25 |  |
| 6. | Aarhus |  Tanska | 851 000 – 1 260 000 | 5 727,9 – 9 987 | 148,05 |  |
| 7. | Malmö |  Ruotsi | 685 428 | 2 521,92 | 271,79 |  |
| 8. | Bergen |  Norja | 402 624 | 2 651,21 | 151,86 |  |
| 9. | Tampere |  Suomi | 369 123 | 4 038,04 | 91,41 |  |
| 10. | Vejle Kolding Fredericia Vejen Middelfart Billund |  Tanska | 356 712 – 1 260 000 | 3 449,1 – 9 987 | 103,42 |  |
| 11. | Stavanger |  Norja | 325 692 | 2 600,31 | 125,25 |  |
| 12. | Turku |  Suomi | 320 689 | 2 561,17 | 125,21 |  |
| 13. | Trondheim |  Norja | 279 515 | 6 973,88 | 40,08 |  |
| 14. | Reykjavík |  Islanti | 208 710 | 1 039 | 200,88 |  |
| 15. | Uppsala |  Ruotsi | 207 317 | 2 182,8 | 94,98 |  |
| 16. | Aalborg |  Tanska | 205 809 | 137,3 | 180,96 |  |
| 17. | Odense |  Tanska | 195 797 | 305,6 | 640,7 |  |
| 18. | Oulu |  Suomi | 193 902 | 3 031 | 63,97 |  |
| 19. | Linköping |  Ruotsi | 151 493 | 1 427,44 | 106,13 |  |
| 20. | Västerås |  Ruotsi | 143 368 | 957,89 | 149,67 |  |
| 21. | Örebro |  Ruotsi | 142 165 | 1 373,15 | 103,53 |  |
| 22. | Kristiansand  |  Norja | 139 769 | 1 864,27 | 74,97 |  |
| 23. | Norrköping |  Ruotsi | 134 947 | 1 495,05 | 90,26 |  |
| 24. | Jyväskylä |  Suomi | 134 082 | 1 171 | 114,5 |  |
| 25. | Helsingborg |  Ruotsi | 132 989 | 344,01 | 391,51 |  |
| 26. | Jönköping |  Ruotsi | 131 847 | 1 480,36 | 89,06 |  |
| 27. | Umeå |  Ruotsi | 119 273 | 2 316,61 | 51,49 |  |
| 28. | Esbjerg |  Tanska | 115 095 | 794,5 | 144,86 |  |
| 29. | Borås |  Ruotsi | 106 866 | 909,8 | 117,46 |  |
| 30. | Kuopio |  Suomi | 106 451 | 2 309,16 | 46,16 |  |
| 31. | Lahti |  Suomi | 103 352 | 135,05 | 765,29 |  |
| 32. | Eskilstuna |  Ruotsi | 100 744 | 1 250,49 | 80,56 |  |
Koirahait

| Koirahait |
| --- | --- |
 Leopardihai (Triakis semifasciata)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Rustokalat Chondrichthyes
Alaluokka::  Leveäsuiset Elasmobranchii
Lahko::  Luomihaikalat  Carcharhiniformes
Heimo::  Koirahait Triakidae  Gray, 1851
Suvut
 Furgaleus  Galeorhinus  Gogolia  Hemitriakis  Hypogaleus  Iago  Mustelus  Scylliogaleus  Triakis 
Katso myös
   Koirahait Wikispeciesissä   Koirahait Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koirahait (Triakidae) on luomihaikaloihin kuuluva kalaheimo.
Taksonomia

Koirahaiden taksonominen asema verrattuna muihin luomihaikalojen heimoihin on pitkään ollut epäselvä. Välillä se on luettu osaksi tiikerihaiden heimoa (Carcharhinidae) ja välillä omaksi heimokseen. Nykyään heimoon katsotaan kuuluvaksi 9 sukua ja 38 lajia. Heimo jaetaan kahteen alaheimoon Triakinae ja Galeorhininae' Suvuilla ei ole kuitenkaan selkeästi yhtenäistä apomorfia ja heimon monofyleettisuus on DNA-tutkimuksilla asetettu kyseenalaiseksi. Eräät tutkijat ehdottavatkin koirahaiden heimon jakamista kahdeksi heimoksi Triakidae ja Galeorhinidae.
Anatomia

Koirahait ovat pieniä tai keskikokoisia haita. Suurin laji Triakis maculata kasvaa 2,4 metrin mittaiseksi ja pienimmät lajit ovat noin 35 senttimetrin pituisia. Koirahailla on soikeat silmät, joissa vilkkuluomet. Selkäevät ovat keskikokoiset tai suuret. Hampaat ovat pienet tai keskikokoiset ja voivat olla sahalaitaiset.
Koirahait syövät pääasiassa selkärangattomia eläimiä, kuten äyriäisiä ja mustekaloja, ja pieniä kaloja. Ravintoaan ne etsivät yleensä melko läheltä pohjaa. Lajit ovat melko vahvoja uimareita ja liikkuvat yksinään tai pienissä parvissa.
Levinneisyys

Koirahaita tavataan kaikista maailman suurista meristä. Ne elävät lauhkeissa ja lämpimissä vesissä lähellä rannikkoa, joskus niitä tavataan myös makeammista vesistä. Osa lajeista on syvänveden kaloja ja esimerkiksi omaninkoirahai (Iago omanensis) voi elää jopa yli 2 kilometrin syvyydessä.
Kalastus

Koirahaiden heimoon kuuluu taloudellisesti merkittävissä määrin kalastettavia lajeja. Tällaisia ovat muun muassa Mustelus-suvun lajit ja harmaakoirahai (Galeorhinus galeus). Haita kalastetaan verkoilla ja trooleilla ja ne ovat myös suosittuja urheilukalastuksen saaliita. Koirahaiden liha on syötävää, niiden evistä tehdä haineväkeittoa ja maksasta eristetään öljyä.
2000-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku · 2200-luku
Vuosikymmenet: 1990-luku · 2000-luku · 2010-luku · 2020-luku · 2030-luku · 2040-luku 2050-luku · 2060-luku · 2070-luku · 2080-luku · 2090-luku · 2100-luku
Vuodet: 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009 2010 · 2011 · 2012 · 2013 · 2014 · 2015 · 2016 · 2017 · 2018 · 2019 2020 · 2021 · 2022 · 2023 · 2024 · 2025 · 2026 · 2027 · 2028 · 2029 2030 · 2031 · 2032 · 2033 · 2034 · 2035 · 2036 · 2037 · 2038 · 2039 2040 · 2041 · 2042 · 2043 · 2044 · 2045 · 2046 · 2047 · 2048 · 2049 2050 · 2051 · 2052 · 2053 · 2054 · 2055 · 2056 · 2057 · 2058 · 2059 2060 · 2061 · 2062 · 2063 · 2064 · 2065 · 2066 · 2067 · 2068 · 2069 2070 · 2071 · 2072 · 2073 · 2074 · 2075 · 2076 · 2077 · 2078 · 2079 2080 · 2081 · 2082 · 2083 · 2084 · 2085 · 2086 · 2087 · 2088 · 2089 2090 · 2091 · 2092 · 2093 · 2094 · 2095 · 2096 · 2097 · 2098 · 2099 2100 · 2101 · 2102 · 2103 · 2104 · 2105 · 2106 · 2107 · 2108 · 2109
2000-luku on nykyinen vuosisata, joka sisältää vuodet 2000–2099. Se on kolmannen vuosituhannen ensimmäinen vuosisata.
2000-luvun suurimpia keskustelunaiheita ovat olleet esimerkiksi terrorismi ja sen vastainen sota, Irakin sota, ilmastonmuutos, liikakansoitus, vähemmistöryhmien oikeudet, 2000-vuosikymmenen lopun finanssikriisi, koronaviruspandemia ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan.
2000-luku on merkittävää digitaalisen vallankumouksen aikaa. Viime vuosisadan lopulla läpimurtonsa tehnyt internet on kehittynyt voimakkaasti ja levinnyt yhä useamman ihmisen käyttöön. Muun muassa sosiaalinen media ja suoratoistopalvelut ovat yleistyneet voimakkaasti 2000-luvulla. Digitaalitelevisiot ja -kamerat, litteät LCD- ja nestekidenäyöt sekä älypuhelimet yleistyivät. Hybridi- ja sähköautot ovat niin ikään yleistyneet.
Televisioon syntyi uusi lajityyppi, tositelevisio, elokuvista kukoistuksessa ovat olleet etenkin tieteis-, fantasia- ja supersankarielokuvat, ja markkinoille tuli suuri määrä aiempaa modernimpia videopelejä. Musiikkityyleistä rap ja hip hop saavuttivat laajan kaupallisen menestyksen popmusiikin rinnalle, kun taas rockin suosio on laskenut.
Merkittäviä tapahtumia > 2000–2009

2000: Venäläinen ydinsukellusvene Kursk upposi Barentsinmerellä.
2001: Wikipedia aloitti toimintansa.
2001: Käytöstä poistettu Mir-avaruusasema päästettiin tuhoutumaan.
2001: Alankomaat laillisti ensimmäisenä maana maailmassa samaa sukupuolta olevien avioliiton.
2001: New Yorkin World Trade Center tuhoutui terrori-iskussa. Lähes 3 000 ihmistä kuoli. Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin.
2002: Eurokolikot ja -setelit otettiin käyttöön.
2002: Terroristit ottivat panttivankeja teatterissa Moskovassa. Vähintään 170 kuoli.
2002: Algerian sisällissota päättyi.
2003: Avaruussukkula Columbia tuhoutui.
2003: Alkoi Darfurin konflikti, joka tuli kestämään vuosia ja vaatimaan satoja tuhansia siviiliuhreja.
2003: Yhdysvaltojen johtama liittoutuma aloitti Irakin sodan. Irak-skandaali Suomessa.
2004: Euroopan unioniin liittyi kymmenen uutta jäsenmaata.
2004: Sosiaalisen median kanava Facebook avattiin.
2004: Madridin junapommit. 191 kuoli.
2004: Pohjois-Ossetiassa tapahtuneessa Beslanin koulukaappauksessa kuoli satoja lapsia.
2004: Intian valtameren maanjäristyksessä ja sitä seuranneessa tsunamissa kuoli lähes 300 000 ihmistä.
2005: Internetin suosituin suoratoistovideopalvelu YouTube avattiin.
2005: Maailmanlaajuinen lintuinfluenssapandemia alkoi.
2005: Lontoon joukkoliikenneräjähdyksissä tapahtui neljä räjähdystä. 52 kuoli.
2005: Hurrikaani Katrina laski meriveden New Orleansin kaduille.
2006: Pohjois-Korea teki ensimmäisen ydinkokeensa.
2006: Pluto menetti statuksensa planeettana ja luokiteltiin kääpiöplaneetaksi.
2006: Suomi voitti ensimmäistä kertaa Eurovision laulukilpailun Ateenassa järjestetyssä kilpailussa. Suomea edustanut Lordi teki silloisen piste-ennätyksen 292 pisteellä.
2006: Serbia ja Montenegro hajosi Montenegron julistauduttua itsenäiseksi.
2006: Israelin ja Libanonin aseellinen konflikti.
2006: Profeetta Muhammedia esittävä pilapiirros aiheutti kansainvälisen jupakan.
2007: Euroopan unioniin liittyi kaksi uutta jäsenmaata: Bulgaria ja Romania.
2007–2008: Suomessa koettiin kaikkien aikojen lämpimin koskaan mitattu talvi Ilmatieteen laitoksen tilastojen mukaan talven keskilämpötila oli 5–7 astetta tavallista korkeampi. Edellinen ennätys mitattiin talvella 1924–1925. Yksittäisten päivien tai kuukausien lämpöennätyksiä ei kuitenkaan rikottu, kuten kävi 2006–2007 talvella, jolloin joulukuu oli mittaushistoriamme lämpimin.
2008: Kosovo julistautui itsenäiseksi. Serbia ei kuitenkaan tunnustanut valtiota.
2008: Kuuban presidentti Fidel Castro luopui virastaan presidenttinä 49 hallitsijavuoden jälkeen. Presidentiksi nousi hänen veljensä Raúl.
2008: Georgian konflikti käynnistyi.
2008: Yhdysvaltojen pankkikriisi laajeni kansainväliseksi taantumaksi.
2008: Islamistit iskivät Mumbaissa. 175 kuoli.
2009: Barack Obama aloitti ensimmäisenä afroamerikkalaisena Yhdysvaltojen presidenttinä.
2009: Poplaulaja Michael Jackson kuoli.
2009: Maailmanlaajuinen sikainfluenssapandemia alkoi.
Merkittäviä tapahtumia > 2010–2019

2010: Haitissa tapahtui 7,0 momenttimagnitudin maanjäristys. Yli 220 000 ihmistä kuoli.
2010: Puolan presidentti Lech Kaczyński ja useita muita Puolan viranomaisia kuoli lento-onnettomuudessa Venäjällä.
2010: Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkauksen ilmaan levittämä tuhka aiheutti kymmenientuhansien lentojen peruuntumisen Euroopassa.
2010: Suomessa koettiin kaikkien aikojen kuumin kuukausi, kun heinäkuussa rikottiin vanhoja lämpöennätyksiä; myös valtakunnallinen lämpöennätys +37,2 astetta mitattiin loppukuusta Liperissä, Pohjois-Karjalassa. Lisäksi edellisenä päivänä Lahdessa rikottiin 2000-luvun aiempi valtakunnallinen lämpöennätys.
2011: Japanin maanjäristys 2011 aiheutti merkittävää tuhoa ja käynnisti Fukushiman ydinvoimalaonnettomuuden.
2011: Ns. arabikevät, laaja mielenosoitusten, kansannousujen ja väkivaltaisuuksien aalto alkoi Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa. Syyrian ja Libyan sisällissodat alkoivat.
2011: Etelä-Sudan, maailman nuorin itsenäinen valtio, itsenäistyi.
2011: Oslon pommi-iskussa ja Utøyan saarella Norjassa tapahtuneessa ammuskelussa kuoli 77.
2012: Higgsin bosoni löydettiin mahdollisesti Large Hadron Colliderissa.
2012: Voyager 1 poistui tähtienväliseen avaruuteen.
2012: Mars Science Laboratory laskeutui Gale-kraatteriin, Marsiin.
2013:  Ihmisen kantasoluja kloonattiin ensimmäistä kertaa onnistuneesti.
2013: Supertaifuuni Haiyan surmasi yli 10 000 ihmistä Filippiineillä.
2013: Kiinan ensimmäinen kuuluotain Chang’e 3 laskeutui tehden Kiinasta kolmannen maan, joka on saavuttanut Kuun pinnan.
2014: Venezuelassa alkoi tapahtua vuosia kestäneitä, levottomia suurmielenosoituksia Nicolás Maduron sosialistihallitusta vastaan.
2014: Itä-Ukrainan sota alkoi.
2014: Ebolaepidemia tappoi tuhansia ihmisiä Länsi-Afrikassa.
2014: Euroopan pakolaiskriisi alkoi.
2015: 132 ihmistä kuoli terrori-iskuissa Pariisissa.
2016: Ligo-koelaitteet havaitsivat ensimmäisen kerran Einsteinin ennustamat painovoima-aallot.
2016: Kuorma-autoisku tappoi 85 ihmistä Nizzassa.
2017: Donald Trump aloitti työnsä Yhdysvaltojen presidenttinä.
2018: Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un tapasi Etelä-Korean presidentti Moon Jae-inin demilitarisoidulla alueella, ylittäen Koreoiden välisen rajan ensimmäistä kertaa sitten Korean sodan. Paria kuukautta myöhemmin Kim Jong-un tapasi Yhdysvaltojen presidentti Donald Trumpin huippukokouksessa Singaporessa, mikä oli ensimmäinen Yhdysvaltojen ja Pohjois-Korean valtionjohtajien välinen huippukokous.
2019: Uusi koronavirus, SARS-CoV-2, alkoi levitä joulukuussa Kiinan Wuhanissa aiheuttaen pandemian. Tautiin on sairastunut lokakuuhun 2022 mennessä yli 600 miljoonaa ihmistä, joista ainakin 6,5 miljoonaa on kuollut.