stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jonathan Melvoin

Jonathan Melvoin (6. joulukuuta 1961 – 12. heinäkuuta 1996) oli kiertävä kosketinsoittaja The Smashing Pumpkins -yhtyeessä heidän maailmankiertueensa Mellon Collie and the Infinite Sadness aikana.
Melvoin kuoli New Yorkissa heroiinin yliannostukseen, jota hän oli käyttänyt yhdessä rumpali Jimmy Chamberlinin kanssa. Smashing Pumpkinsia ei kutsuttu Melvoinin hautajaisiin. Melvoinia jäivät suremaan vaimo ja lapsi.
Kiinalaiset numerot

Kiinan kielessä on nykyisin laajassa käytössä sekä kiinalaisilla merkeillä ilmaistut numerot että arabialaiset numerot.
Lisäksi Kiinassa tavataan yhä joskus myös Suzhou- tai huā mǎ -numerojärjestelmää, jotka ovat jäänne muinaisista kiinalaisista palkkinumeroista. Arabialaiset numerot ovat uusi tulokas, mutta silti ne ovat varsin nopeasti vallanneet tilaa perinteisiltä kiinalaisilta järjestelmiltä.
Tässä artikkelissa kiinan merkit on kirjoitettu yksinkertaistetuin merkein, sen jälkeen sulkeissa perinteisin merkein mikäli nämä poikkeavat. Merkkien yhteydessä on merkittynä merkkien koodauspaikka Unicode-merkistössä.
Suzhou (huā mǎ) -numerot

Suzhou-numeroiden (kiinaksi 苏州码字 [Sūzhōu mǎzi]) käyttö on vähentynyt huomattavasti. Nykyisin Suzhou-numeroita voi nähdä joskus kiinalaisilla toreilla ja vanhanajan tyylisissä ravintoloissa Hongkongissa ja Macaossa. Ainakin Hongkongissa tästä järjestelmästä käytetään nimeä ”huā mǎ” (”kukkaisnumerot” tai ”koreat numerot”).
Tässä järjestelmässä kiinan merkkien sijaan käytetään erityisiä symboleita numeroille. Numerot kirjoitetaan kahteen riviin. Esimerkiksi:
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| 〤 | 〇 | 〢 | 二 |
|  | 拾 | 元 |  |
Ylemmällä rivillä ovat numeriset symbolit, esimerkiksi 〤〇〢二 (eli XO=||) on 4022. Alemmalla rivillä on yksi tai useampia kiinan merkkejä. Ensimmäinen osoittaa ylemmän rivin ensimmäisen numeron kertaluokan, esimerkiksi 千 [qiān] on tuhat, 百 [bǎi] sata, 拾 [shí] kymmenen, tyhjä on yksi, jne. Toinen merkki merkitsee mittayksikköä, kuten 元 [yuán] on 1 RMB, 毛 [máo] tästä kymmenesosa ja 仙 [xiān] sadasosa, tai 里 [lí] on li. Yllä olevassa esimerkissä merkit 拾元 [shí yuán] alemmalla rivillä tarkoittavat että kyseinen hinta on 40,22 RMB.
Suzhou-numerot ovat Unicodessa koodipaikoilla U+3021 – U+3029:
0 on pallo (tarkka Unicode-merkki tuntematon, ehkä 〇 U+3007)
1 on yksi vaakasuora (一 U+4E00) tai pystysuora (〡 U+3021) viiva
2 on kaksi vaakasuoraa (二 U+4E8C) tai pystysuoraa (〢 U+3022) viivaa
3 on kolme vaakasuoraa (三 U+4E09) tai pystysuoraa (〣 U+3023) viivaa
4 on hieman X:ää muistuttava rasti (〤 U+3024)
5 on renkula (〥 U+3025)
6 on piste vaakasuoran viivan päällä (〦 U+3026)
7 on piste kahden vaakasuoran viivan päällä (〧 U+3027)
8 on piste kolmen vaakasuoran viivan päällä (〨 U+3028)
9 on radikaali (〩 U+3029), johon viitataan nimikkeellä ”fǎn wén” eli käänteinen ”wén” (文 [wén] merkitsee kirjoitusta)
10 on 〸 (U+3038)
20 on 〹 (U+3039)
30 on 〺 (U+303A)
Numeroille yhdestä kolmeen on vaakasuorat ja pystysuorat versiot, joita käytetään vuoron perään mikäli nämä numerot esiintyvät vierekkäin. Ensin esiintyvä numero on tavallisesti vaakasuora versio, esimerkiksi 21 kirjoitetaan siis ||- eikä || |, sillä jälkimmäisen voi sekoittaa kolmoseen.
Kun arabialaiset numerot tulivat Kiinaan Ming- ja Qing-dynastioiden aikana, jotkut kiinalaiset matemaatikot käyttivät kiinalaisia numeroita paikanmukaisina lukuarvoina. Qing-dynastian jälkeen matemaattisissa kirjoituksissa on käytetty arabialaisia numeroita kiinalaisten merkkien ja Suzhou-numeroiden asemesta.
Japanissa perinteisiä kiinalaisia numeromerkkejä käytetään nykyisin usein silloin, kun halutaan olla muodollisia tai esittää luvut koristeellisemmin kuin tavallisemmin käytetyillä arabialaisilla numeroilla, samalla tavoin kuin roomalaisia numeroita joskus käytetään länsimaissa.
SA-1 (Apollo)

SA-1:n laukaisu
SA-1 oli Apollo-avaruusohjelman ensimmäinen Saturn I -kantoraketin lento.
Laukaisu tapahtui 27. lokakuuta 1961 kello 15.06.04 UTC Kennedyn avaruuskeskuksesta ja lento kesti 15 minuuttia. Raketti saavutti 136,2 kilometrin korkeuden.
Naisten Ykköspesis-kausi 2024

| --- | --- |
Järjestyksessä:  44.
Joukkueita:  16
Runkosarja
Päiväys:  8. toukokuuta – 7. elokuuta
Voittaja:  Etelälohko Laitilan Jyske  Pohjoislohko Oulun Lippo
Pudotuspelit
Päiväys:  10. elokuuta – 28. elokuuta
Mestari:  Laitilan Jyske
Sarjakarsinta
Nousija(t):  Laitilan Jyske
Putoaja(t):  Etelälohko Jalasjärven Jalas  Pohjoislohko Siilinjärven Pesis
Muut sarjat
Ylempi sarja:  Superpesis
Alempi sarja:  Suomensarja
Miesten kausi:  Miesten Ykköspesis
   ← 2023  2025 →
Ykköspesis-kausi 2024 oli Suomen pesäpallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykköspesiksen 44. kausi. Kauteen osallistui 16 joukkuetta maantieteellisesti jaettuna kahteen kahdeksan joukkueen lohkoon.
Sarjajärjestelmä > Runkosarja

Runkosarjassa pelataan kaksinkertainen sarja oman lohkon sisällä ja toisen lohkon joukkueita vastaan kertaalleen (koti- ja vierasottelut arvotaan).
Sarjajärjestelmä > Ylemmät pudotuspelit

Puolivälierät pelataan lohkojen sisällä ottelupareina (1. vs. 4. ja 2. vs. 3.) paras kolmesta -järjestelmällä. Lohkoissaan parhaiten sijoittuneet joukkueet saavat välieriin kotiedun ja kohtaavat toisen lohkon heikommin sijoittuneet.
Välierät pelataan paras kolmesta – järjestelmällä. Välierien voittajat ovat vastakkain loppuottelussa, jonka voittaja nousee Superpesikseen kaudelle 2025 ja häviäjä jatkaa Superpesis-karsintaan Superpesiksen putoamiskarsinnan voittajaa vastaan. Loppuottelun kotietu on kilpailumääräysten mukaisesti runkosarjassa paremmin sijoittuneella joukkueella ja Superpesis-karsinnan kotietu Superpesis-joukkueella.
Loppuottelu pelataan paras kolmesta -järjestelmällä ja Superpesis-karsinta paras viidestä -järjestelmällä.
Sarjajärjestelmä > Alemmat pudotuspelit

Molempien lohkojen kaksi viimeistä joutuvat putoamiskarsintaan, joka pelataan lohkojen sisällä paras kolmesta -järjestelmällä. Putoamiskarsinnan voittajat säilyttävät sarjapaikkansa ja häviäjät putoavat suomensarjaan kaudelle 2025.
Sarjajärjestelmä > SiiPen sarjapaikka

Siilinjärven Pesis pyysi Pesäpalloliittoa selvittämään Seinäjoen Maila-Jussien pelaajien edustusoikeuksia 7.8.2024 pelatussa naisten Ykköspesiksen ottelussa Seinäjoen Maila-Jussit vs. Siilinjärven Pesis. Pesäpalloliitto päätti selvitysten jälkeen, että ottelun tulos jää voimaan. Sarjataulukon mukaisesti Siilinjärven Pesis joutui putoamiskarsintaan, jonka joukkue hävisi Kajaanin Pallokerholle.
Siilinjärven Pesis pyysi Pesäpalloliiton liittojohtokuntaa käsittelemään asiaa koskevaa päätöksentekomenettelyä. Pesäpalloliiton johtokunta toteaa aiemmissa päätöksentekomenettelyissä ilmenneen tiettyjä epäjohdonmukaisuuksia. Tämän vuoksi Pesäpalloliiton liittojohtokunta on päättänyt kokouksessaan 23.8. myöntää Siilinjärven Pesikselle sarjapaikan naisten Ykköspesikseen kaudelle 2025.
Joukkueet > Etelälohko

| Joukkue | Kunta | Kotistadion | Perustettu | Ykköspesikseen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikaalisten Tarmo | Ikaalinen | Ikaalisten Pesispuisto | 1908 | 2024 |
| Jalasjärven Jalas | Kurikka | Kurikan Energia -areena | 1914 | 2015 |
| Janakkalan Jana | Janakkala | Kansanpuiston kenttä | 1929 | 2018 |
| Kirittäret 2 | Jyväskylä | Hippoksen pesäpallostadion | 1999 | 2021 |
| Kuusankosken Puhti | Kouvola | Kuusankosken pesäpallokenttä | 1910 | 2024 |
| Laitilan Jyske | Laitila | Laserkeskus Areena | 1911 | 2022 |
| Pesä Ysit | Lappeenranta | Vanha kenttä | 1976 | 2022 |
| Pesäkarhut 2 | Pori | Erku-Areena | 1985 | 1915 |
Joukkueet > Pohjoislohko

| Joukkue | Kunta | Kotistadion | Perustettu | Ykköspesikseen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kajaanin Pallokerho | Kajaani | Kajaanin keskuskenttä | 1931 | 2019 |
| Lappajärven Veikot | Lappajärvi | Veikkolan pesäpallostadion | 1911 | 2020 |
| Oulun Lippo | Oulu | Raksilan pesäpallostadion | 1955 | 2023 |
| Pattijoen Urheilijat | Raahe | MiiluAreena | 1928 | 2020 |
| Seinäjoen Maila-Jussit 2 | Seinäjoki | Unico Areena | 1932 | 2023 |
| Siipettäret | Siilinjärvi | Mantun kenttä | 1987 | 2022 |
| Tyrnävän Tempaus | Tyrnävä | Tyrnävän pesäpallokenttä | 1922 | 2023 |
| Jokilaakson PesäKuula | Ylivieska | Suvannon pesäpallokenttä | 1909 | 2022 |
Lähteet:
Runkosarja > Etelälohko

| Sij>  | Joukkue | O | V | VK | HK | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Laitilan Jyske | 22 | 9 | 8 | 3 | 2 | 205 | 106 | +99 | 46 | Puolivälieriin |
| 2 | Pesä Ysit | 22 | 5 | 11 | 2 | 4 | 141 | 98 | +43 | 39 | Puolivälieriin |
| 3 | Kuusankosken Puhti | 22 | 7 | 4 | 5 | 6 | 184 | 155 | +29 | 34 | Puolivälieriin |
| 4 | Janakkalan Jana | 22 | 5 | 4 | 7 | 6 | 115 | 136 | −21 | 30 | Puolivälieriin |
| 5 | Ikaalisten Tarmo | 22 | 6 | 1 | 3 | 12 | 105 | 155 | −50 | 23 |  |
| 6 | Pesäkarhut Akatemia | 22 | 3 | 6 | 1 | 12 | 105 | 164 | −59 | 22 |  |
| 7 | Jyväskylän Kirittäret 2 | 22 | 2 | 5 | 4 | 11 | 119 | 210 | −91 | 20 | Putoamiskarsintaan |
| 8 | Jalasjärven Jalas | 22 | 2 | 3 | 5 | 12 | 131 | 201 | −70 | 17 | Putoamiskarsintaan |
↑  Kakkosjoukkueet eivät voi nousta, eivätkä siten päästä myöskään ylempiin pudotuspeleihin.
Runkosarja > Pohjoislohko

| Sij>  | Joukkue | O | V | VK | HK | H | TJ | PJ | JE | P | Karsinta tai putoaminen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Oulun Lippo | 22 | 11 | 7 | 3 | 1 | 249 | 106 | +143 | 50 | Puolivälieriin |
| 2 | Jokilaakson PesäKuula | 22 | 10 | 4 | 5 | 3 | 191 | 116 | +75 | 43 | Puolivälieriin |
| 3 | Lappajärven Veikot | 22 | 8 | 7 | 2 | 5 | 151 | 112 | +39 | 40 | Puolivälieriin |
| 4 | Tyrnävän Tempaus | 22 | 8 | 3 | 4 | 7 | 147 | 130 | +17 | 34 | Puolivälieriin |
| 5 | Seinäjoen Maila-Jussit 2 | 22 | 4 | 8 | 2 | 8 | 178 | 189 | −11 | 30 |  |
| 6 | Pattijoen Urheilijat | 22 | 5 | 7 | 0 | 10 | 163 | 191 | −28 | 29 |  |
| 7 | Siipettäret | 22 | 4 | 4 | 6 | 8 | 158 | 187 | −29 | 26 | Putoamiskarsintaan |
| 8 | Kajaanin Pallokerho | 22 | 2 | 3 | 2 | 15 | 123 | 109 | +14 | 14 | Putoamiskarsintaan |
↑  Kakkosjoukkueet eivät voi nousta, eivätkä siten päästä myöskään ylempiin pudotuspeleihin.
Pudotuspelit > Alemmat pudotuspelit

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Putoamiskarsinta | Putoamiskarsinta | Putoamiskarsinta |   |   | Putoaa | Putoaa | Putoaa |
 
|   | 2 |  Kirittäret | 2-0 0-2 |   |  |  |  |  |
|   | 0 |  Jalasjärven Jalas | 2-0 0-2 |   |   |  |  |  |
|   |   |   |   |   |   |   |  Jalasjärven Jalas |   |
|   |   |   |   |   |   |   |  Siilinjärven Pesis | Huomio! |
|   | 2 |  Kajaanin Pallokerho | 0-2 2-0 |   |   |  |  |  |
|   | 0 |  Siilinjärven Pesis | 0-2 2-0 |   |  |  |  |  |
Siilinjärven Pesis pyysi Pesäpalloliittoa selvittämään Seinäjoen Maila-Jussien pelaajien edustusoikeuksia 7.8.2024 pelatussa naisten Ykköspesiksen ottelussa Seinäjoen Maila-Jussit vs. Siilinjärven Pesis. Pesäpalloliitto päätti selvitysten jälkeen, että ottelun tulos jää voimaan. Sarjataulukon mukaisesti Siilinjärven Pesis joutui putoamiskarsintaan, jonka joukkue hävisi Kajaanin Pallokerholle.
Siilinjärven Pesis pyysi Pesäpalloliiton liittojohtokuntaa käsittelemään asiaa koskevaa päätöksentekomenettelyä. Pesäpalloliiton johtokunta toteaa aiemmissa päätöksentekomenettelyissä ilmenneen tiettyjä epäjohdonmukaisuuksia. Tämän vuoksi Pesäpalloliiton liittojohtokunta on päättänyt kokouksessaan 23.8. myöntää Siilinjärven Pesikselle sarjapaikan naisten Ykköspesikseen kaudelle 2025.
Kranaattikonekivääri

40 mm MK-19-kranaattikonekivääri.
Yhdysvaltain laivaston MK-19-kranaattikonekivääri tuliasemassa.
Kranaattikonekivääri on kerta- ja sarjatulta ampuva ase, joka ampuu luotien sijasta räjähtäviä kranaatteja. Kranaattikonekivääri on tavallaan pienikaliiperinen konetykki. Niitä käytetään jalkaväen tukiaseena konekiväärin lailla. Kranaattikonekivääri sopii mainiosti avoimeen maastoon suuren tulinopeutensa vuoksi, mutta peitteisessä maastossa, esimerkiksi metsäisellä alueella sen hyöty on rajallisempi.
Yhdysvallat aloitti kranaattikonekiväärien kehityksen jo 1960-luvulla Vietnamin sodan aikana. Niillä voidaan ampua sekä suoraa, että epäsuoraa tulta. Kranaattikonekivääreitä on suosittu erityisesti entisen Varsovan liiton maissa.
Käyttö Suomessa

Suomessa neuvostoliittolaiset 30 mm AGS-17-kranaattikonekiväärit on otettu käyttöön 1993. Ne ovat Saksan liittotasavallan myymiä entisen Saksan demokraattisen tasavallan kansanarmeijan aseita. Nykyään Suomen puolustusvoimilla on käytössään Heckler & Koch GMG -nimikkeellä 40 KRKK 2005 kaupunki-, erikois- ja rannikkojääkärikomppanioissa sekä laivastossa.
Suomessa kranaattikonekivääriä on suunniteltu käytettäväksi asutuskeskustaistelussa sen suuren tulivoiman vuoksi.
Aiheesta muualla

Modern Firearms: Automatic grenade launchers
Cao Xueqin

Cao Xueqinin patsas Pekingissä
Cao Xueqin (perint. 曹雪芹, pinyin: Cáo Xuěqín, s. n. 1715 – k. n. 1763) oli Qing-dynastian aikainen kiinalainen kirjailija. Caon teosta Punaisen huoneen uni (perint. 紅樓夢, pinyin: hónglóumèng) pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaana kiinalaisena romaanina.
Cao Xueqin oli alun perin ylhäisen mutta pahasti köyhtyneen suvun jälkeläinen, joka joutui elättämään itsensä myymällä maalauksiaan. Nuoruusvuotensa hän vietti Nanjingissa, mutta muutti perheineen myöhemmin Pekingiin.
Cao sai elinaikanaan valmiiksi noin 80 lukua Punaisen huoneen unesta. Caon kuoleman jälkeen Gao En uskotaan viimeistelleen teoksen, ja se ilmestyi 120-lukuisena lopulta vuonna 1792. Romaani on kuvaus kiinalaisen yläluokan elämästä 1700-luvulla, mutta sitä on luettu myös buddhalaisena allegoriana.
Øyvind Leonhardsen

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 17. elokuuta 1970 (ikä 54)
Syntymäpaikka: Kristiansund, Norja
Pelipaikka: keskikenttämies
Pituus: 177 cm
Lempinimi: "Leo"
Junioriseurat
: Clausenengen
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1989–1991 1992–1994 1994–1997 1997–1999 1999–2002 2002–2003 2004–2005 2006–2007 | Molde Rosenborg Wimbledon Liverpool Tottenham Hotspur Aston Villa Lyn Strømsgodset Yht. | 064 0(9) 063 (20) 076 (13) 037 0(7) 054 0(7) 019 0(3) 046 0(2) 041 0(7) 391 (68) |
Maajoukkue
| 1990–2003 | Norja | 086 (19) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Øyvind Leonhardsen (s. 17. elokuuta 1970 Kristiansund) on norjalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Leonhardsen pelasi lähes vuosikymmenen ajan Englannissa pääsarjatasolla ja lukeutui läpi 1990 Norjan maajoukkueen runkopelaajiin.
Leonhardsen on kristiansandilaisen Clausenengenin kasvatti. 19-vuotiaana vuonna 1989 hän siirtyi maansa pääsarjaan Molden riveihin, missä hän pelasi kaksi vuotta ennen siirtymistään suurseura Rosenborgiin. Rosenborgissa Leonhardsen voitti kolmesti maansa ligamestaruuden.
Ura

1994 Leonhardsen siirtyi 650 000 punnalla Englannin valioliigan Wimbledoniin, missä hän esitti lupaavia otteita. 1997 hän siirtyi 3,5 miljoonalla punnalla lapsuutensa suosikkiseuraan Liverpooliin loukkaantumisista kärsineen Jamie Redknappin sekä Steve McManamanin korvaajaksi. Hän kärsi kuitenkin jalkavammasta ja tervehdyttyään joutui pelaamaan itselleen vieraalla pelipaikalla keskikentän vasemmassa laidassa. Vuonna 1999 Gerard Houllier tuli Roy Evansin tilalle Liverpoolin manageriksi eikä loukkaantumisista edelleen kärsinyt Leonhardsen saanut enää peliaikaa. Hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi Tottenhamiin kolmen miljoonan punnan hintaan, mutta jälleen loukkaantumiset vaivasivat kauden alussa. Kauden lopulla hän loukkaantui uudelleen ja joutui jättämään väliin myös kesän 2000 EM-lopputurnauksen. Kaudeksi 2001/2002 George Graham vaihtui Glenn Hoddleen ja Leonhardsenin rooli jäi vähäiseksi – hän pelasi kauden aikana vain seitsemän liigaottelua.
Leonhardsen pelasi Englannissa vielä kauden 2002–2003 Aston Villassa ennen paluutaan Norjaan oslolaisen Lynin kapteeniksi. Leonhardsen siirtyi vielä kaudeksi 2006 drammenilaiseen Strømsgodsetiin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle ja auttoi seuran nousemaan pääsarjaan kauden päätteeksi. Hän lopetti uransa seuraavaan kauteen 37 vuoden iässä.
Ura > Maajoukkueura

Leonhardsen kuului jo nuoresta pojasta saakka Norjan ikäkausimaajoukkueisiin. Vuonna 1989 hän edusti maataan nuorten MM-kilpailuissa Saudi-Arabiassa. Seuraavana vuonna hän pelasi ensimmäisen ottelunsa A-maajoukkueessa ottelussa Kamerunia vastaan. A-maajoukkuetasolla hän edusti Norjaa 1994 ja 1998 MM-lopputurnauksissa. Vuoden 2000 EM-kilpailuista hän joutui jäämään pois polvivamman takia. Kaikkiaan hän pelasi Norjan paidassa vuosina 1990–2003 86 ottelua ja teki 19 maalia.
Saavutuksia

Norjan liigamestaruus 1992, 1993, 1994
Norjan cup-mestaruus 1992
Norjan liigan paras keskikenttäpelaaja 1991, 1993
Ilmastonmuutos Suomessa

Ilmastonmuutos vaikuttaa Suomen ilmastoon voimakkaasti nostaen keskilämpötilaa ja kasvattaen sademääriä.
Keskilämpötilat

Kartta Suomen ilmastoluokituksesta Köppen-Geigerin mukaan eri ajanjaksoilla.
1980–2016
2071–2100
Suomen vuotuinen keskilämpötila on noussut vuoteen 2018 mennessä 1800-luvun puolivälistä 2,3 celsiusastetta. Eniten on noussut alkutalven, kuten joulukuun keskilämpötila joka on noin 5 astetta 1800-luvun puoliväliä korkeampi. Loppukesän keskilämpötila on noussut vähiten, vain vajaan asteen. Kevään alku on vuosina 1846–2005 aikaistunut noin kahdella viikolla. Helsingin keskilämpötila on kasvanut 1830-luvun noin neljästä asteesta kuuteen asteeseen vuonna 2017 kaupungistumisen aiheuttamaa lämpenemistä lukuun ottamatta. Jyväskylän ilmasto on lämmennyt 1880-luvulta noin kaksi astetta kaupungistumista lukuun ottamatta, ja Sodankylän vuoden keskilämpötila on noussut 2000-luvulla nollan yläpuolelle 1910-luvun noin –1,5 celsiusasteesta ja oli 2010-luvun lopulla vajaan yhden asteen paikkeilla.
Tulevaisuudessa Suomen keskilämpötila nousee enemmän ja nopeammin kuin globaali keskiarvo, ja Pohjois-Suomi lämpenee nopeiten. Hyvin alhaisten lämpötilojen voidaan odottaa harvinaistuvan, ja hellejaksot tulevat yleistymään. Vuoden korkein lämpötilakin todennäköisesti kohoaa. Täten kasvukausikin pitenee ja lämpenee, ja tuholaisten määräkin kasvaa, kun eteläisten maiden tuhohyönteiset pystyvät sopeutumaan Suomenkin olosuhteisiin. Keskilämpötilan kohotessa lumipeite supistuu ja Itämeren jääpeiteaika lyhenee. IPCC:n syyskuussa 2019 julkaiseman raportin mukaan Suomen keskilämpötila nousee 50 vuodessa 2–7 celsiuastetta mallista riippuen.
Sateisuus ja lumisuus

Suomen sateisuuden odotetaan lisääntyvän sekä rankkasateiden yleistyvän ilmastonmuutoksen myötä. Sateet kasvavat eniten talvella sekä Pohjois-Suomessa. 2100-luvun loppuun mennessä sateisuus on lisääntynyt talvisin noin 5–30 prosentilla, kun taas kesäaikaan muutos on todennäköisesti pieni. Kesäisin ennustetaan satavan suunnilleen yhtä usein kuin nykyäänkin, mutta kerralla enemmän. Kesien rankkasateet voivat voimistua jopa 10–25 prosenttia. Mikäli Suomen päästöt ovat suuret tai melko suuret, sademäärä kasvaa 2100-luvun loppuun mennessä 11–12 prosenttia. Päästöjen ollessa pienet sademäärä kasvaa noin 6 prosentilla, mutta mikäli päästöt kasvavat jatkuvasti tulee sademäärä kasvamaan jopa 20 prosentilla, jolloin Suomessa sataisi yhtä paljon kuin monilla Englannin seuduilla nykyään.
Sademäärän lisääntymisestä huolimatta talven lumisien päivien odotetaan A2-skenaarion mukaan vähenevän 2100-luvun loppuun mennessä, Etelä- ja Länsi-Suomessa jopa alle puoleen nykyisestä, ja siellä lumen määrä vähenisi 80–90 prosenttia. Pohjoisessa sateisuuden lisääntymisen vuoksi lumiset päivät eivät vähene niin paljon, vain 20–30 prosenttia nykyisestä, mutta lumen määrä vähenisi 40–70 prosenttia. Suomessa voidaan ilmastonmuutoksen takia odottaa yhä suuremman osan sateista tulevan vetenä, ja suojasäiden lisääntyvän mikä sulattaa lunta. Pysyvä lumipeite saadaan 2100-luvun lopussa todennäköisesti vain Lapissa.
Yläjärvi (Padasjoki)

| Yläjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°22′26″N, 25°15′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskujoki:  Likoniemenvirta Kirkkolammiin 
Järvinumero:  14.251.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  79,1 m  
Pituus:  3,1 km  
Leveys:  1,7 km  
Rantaviiva:  16,91 km  
Pinta-ala:  2,03169 km²   
Saaria:  17 
 fiYläjärvi 
Yläjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 203 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä, se on 3,1 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 17 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 16,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Padasjoen alueeseen (14.251) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,1 metriä mpy.
Siitake

| Siitake |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Omphalotaceae
Suku::  Lentinula
Laji::  edodes
Kaksiosainen nimi
 Lentinula edodes  (Berk.) Pegler 
Katso myös
   Siitake Wikispeciesissä   Siitake Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Siitake (Lentinula edodes) on Itä-Aasiasta kotoisin oleva ruokasieni, jota viljellään ja käytetään ruoanlaitossa monissa Aasian maissa. Se on ruoka-aineena osa monien Aasian maiden, kuten Japanin, Kiinan, Korean ja Thaimaan, keittiöitä.
Länsimaissa siitake tunnetaan japanilaisella nimellään shiitake  (kanji: 椎茸; kirjaimellisesti "shii-sieni" kasvualustanaan toimivien lahoavien shii-puiden mukaan). Englannin kielessä siitake tunnetaan myös "kiinalaisena metsäsienenä" tai "mustana metsäsienenä". Kiinassa sieni tunnetaan nimellä xiānggū (香菇, "hyväntuoksuinen sieni").
Viljely

Siitakkeet kasvavat luonnonvaraisina Kiinassa, mutta niitä on viljelty Kiinan lisäksi Japanissa yli 1 000 vuoden ajan. Varhaisimmat kirjoitetut merkinnät siitakkeiden viljelystä voidaan ajoittaa Song-dynastian ajoille (vuodet 960-1127). Luonnonvaraisten sienten syömistä kuvanneet kirjoitukset ajoittuvat kuitenkin varhaisemmiksi.
Ennen 1980-lukua sienten japanilaista lajiketta kasvatettiin ainoastaan perinteisin menetelmin. Gary F. Leatham tutki 1970-luvun lopulla väitöskirjassaan japanilaisen lajikkeen kasvattamista, mikä mahdollisti myöhemmin kyseisen lajikkeen tehokkaan kaupallisen kasvatuksen ympäri maailmaa, myös Suomessa. Sientä myydään nykyään päivittäistavarakaupoissa tuoreina sekä säilykkeinä.
Siitake ruokasienenä

Tuoreita ja kuivattuja siitakkeita käytetään aasialaisissa keittiöissä. Kiinalaisessa keittiössä niitä käytetään paistettuina kasvisruoissa. Japanissa niitä käytetään miso-keitossa dashin valmistuksessa sekä lisukkeena monissa muissa ruokalajeissa. Koreassa sienet ovat osa bulgogia (marinoitu grillinaudanliha), jjigaeta (pihvi) sekä namulia (paistettu kasvisruoka). Thaimaassa sienet tarjotaan käristettyinä tai haudutettuina.
Siitakkeita myydään kuivattuina säilykkeinä, jotka uudelleenkostutetaan vedessä ennen käyttöä. Sienten kuivaaminen tekee niistä tuoreita sieniä aromikkaampia paljastaen vahvan umami-maun, hajottaen sienen proteiinit aminohapoiksi ja muuttaen ergosterolit D-vitamiineiksi.
Terveydelliset vaikutukset

Siitakkeiden terveysvaikutuksia on tutkittu nykyaikana tieteellisesti. Sienet sisältävät polysakkaridi lentinaania ((1-3)-β-D-glukaani), jonka on tutkittu ehkäisevän kasvainten muodostumista.
Jotkut siitakkeesta eristettävät aineet, kuten iktyoli, toimivat lääkkeenä allergioihin ja viruksiin.
Siitake on myös yksi harvoista vegaaniseen sekä košer-ruokavalioon kuuluvista, D-vitamiinia sisältävistä lähteistä.
Raakana nautitulla siitakkeella on todettu myös vakavahko nokkosrokkoa muistuttava sivuvaikutus siitakedermatiitti, joka saattaa ilmaantua vasta joitain päiviä aterian jälkeen ja vaatia vakavimmillaan sairaalahoitoa.