stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Buddhalaisuuden vaikutus islamiin
Pyhiinvaellus > Sa'y

Niin sanottu sa'y eli rituaalinen juokseminen Safa- ja Marwa -vuorten väliä on yksi osa islamilaista pyhiinvaellusta. Rituaalijuoksu tehdään seitsemän kertaa. Vuoret ovat niin pieniä, että ne mahtuvat Mekassa moskeijan sisälle. Groß arvelee, että Safa (arameaksi: "kallio") viittaa Jerusalemiin ja sen pyhään Temppelivuoreen, kun taas Marwa viittaisi Mervin kaupunkiin Iranin Khorasanissa. Merv oli islamin varhaisvaiheiden tärkeä keskus. Kyseessä olisi tällöin eräänlainen pyhiinvaeltajien teemapuisto samaan tapaan kuin Euroopassa keskiajalla rakennettiin pienoismalleja korvaamaan liian kaukana olevia pyhiinvaelluskohteita. Juoksemisella on vastaavuutta buddhalaiseen kävelymeditaatioon. Erikoisin yhdenkaltaisuus on se, että Intian Mahabodhi--temppelissä eli paikassa, missä Buddha valaistui, on pitkänomainen rata, jota pyhiinvaeltajat kulkevat edestakaisin. Se vastaa tarkasti Safa- ja Marwa-vuorten välistä pyhiinvaeltajien juoksureittiä Mekassa ja sijaitsee jopa suhteessa pääpyhäkköön aivan samassa kohdassa.
Pyhiinvaellus > Pukeutuminen ja kiellot

Miespuolisten pyhiinvaeltajat pukeutuvat viittaan, joka jättää oikean olkapään paljaaksi. Se on buddhalaista pukeutumista, jota muslimit eivät muuten käytä. Valkoinen väri on buddhalaisuudessa maallikoiden käyttämä tunnus. Tämän vaatteen värjääminen punaisen ja keltaisen välisiin sävyihin on islamissa kiellettyä. Oranssi taas on buddhalaisten munkkien tunnusväri. Tässä vieraan uskonnon jälki saattaa näkyä vastavaikutuksena, eli pyrkimyksenä välttää vieraita piirteitä. Naiset eivät islamilaisessa pyhiinvaelluksessa saa peittää kasvojaan eivätkä käyttää käsineitä, vaikka kasvot peittävä huntu on muissa yhteyksissä pakollinen. Buddhalaisuus ei vastaavasti tunne kasvojen peittämistä.
Pyhiinvaeltajia koskevat ohjeet vastaavat muissakin yksityiskohdissa buddhalaisia määräyksiä. Sekä islamilaisen pyhiinvaelluksen alussa että initiaatiossa buddhalaiseksi munkiksi miesten pää ajellaan ja keho parfymoidaan. Kiellettyjen tekojen luettelo vastaa buddhalaismunkkien kieltoja. Niihin kuuluu myös buddhalaiseen tapaan kielto tappaa hyönteisiä islamilaisen pyhiinvaelluksen aikana. Islamilainen kumartaminen rukouksissa on lähellä buddhalaista tapaa, mutta voi selittyä sattumalla.
Muhammed ja Buddha

Profeetta Muhammedin kerrotaan syntyneen ”elefantin vuonna”. Elefantti kuuluu myös Buddhan syntymään. Buddhan äiti näki raskaana ollessaan unta elefantista, Buddha oli edellisessä elämässään elefantti tai jopa syntyi valkoisena norsuna. Elämäkerroissa on muitakin yhtäläisyyksiä. Muhammed syntyi, sai ensimmäisen ilmoituksensa Gabrielilta ja kuoli saman kuun samana päivänä (12. Rabi-kuuta). Myös Buddha syntyi, valaistui ja kuoli samana vuodenpäivänä (Vesakha).
Viiniä koskeva kielto

Sekä kristinuskossa että juutalaisuudessa viinillä on tärkeä uskonnollinen merkitys. Näin oli aluksi myös islamissa, kuten käy ilmi Koraanista (16:67, 47:15, 83:25). Lehmän suurassa (2:219) viini kielletään. Buddhalaisuudessa viinin kieltäminen kuuluu ”Viiteen käskyyn”, jotka on osoitettu kaikille buddhalaisille. Islam on voinut saada viinikieltonsa buddhalaisuudesta, ellei se ole syntynyt omia aikojaan.
Uskottomien suura 109 Koraanissa

Buddhalaisvaikutteita on löydetty myös Uskottomien suurasta 109, joka kuuluu seuraavasti:
”Sano: Uskottomat, minä en palvo sitä, mitä te palvotte, ettekä te palvo Häntä, jota minä palvon, enkä minä ole palvova sitä, jota te palvotte, ettekä te ole palvova Häntä, jota minä palvon. Teillä on uskontonne ja minulla uskontoni.”
Teksti ei ole Koraanille tyypillistä, koska siitä puuttuu normaali vääräuskoisten tuomitseminen. Myös suuran tarkoitus on epäselvä, koska säkeet toistavat samaa, itsestään selvää asiaa. Pari johtolankaa on auttanut tulkitsemaan suuran uudella tavalla. Sille on löydetty buddhalainen rinnakkaisteksti, jonka suora käännös suura näyttää olevan. Rinnakkaistekstissä buddhalainen puhuttelee ei-buddhalaisia ja kertoo, että monissa asioissa buddhalaiset ovat heidän kanssaan samaa mieltä ja vain muutamissa eri mieltä. Kyse on siten ei-uskovien taivuttelusta, jossa eroja vähätellään.
Suurassa 109 ei enää ole kysymys sovun hieromisesta, koska siinä esitellään vain erimielisyyksiä. Gerd R. Puin on kuitenkin todennut, että liitesana la arabiankielisessä tekstissä voidaan ymmärtää myös vahvistavaksi partikkeliksi, jolloin merkitys muuttuu päinvastaiseksi. Teksti voidaan siis lukea käänteisesti eli ”minä kunnioitan hyvin paljon samaa, mitä tekin kunnioitatte” ja niin edelleen. Tällöin viimeinen virke muodostaisi edellisille kontrastin, ja kuuluisi ”(mutta) teillä on teidän oma din (= tie tai oppi) ja minulla omani.”
Tämän tulkinnan mukaan suuran taustalla olisi buddhalainen teksti, jossa korostetaan eri uskontojen välisiä yhtäläisyyksiä. Partikkelin lukutapa olisi muslimien käytössä myöhemmin muutettu, jotta päästäisiin korostamaan eroja yhtäläisyyksien asemesta.
Sonnilanjoki

| Sonnilanjoki |
| --- | --- |
 Sonnilanjoen suu Ylistaron kylässä
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta
Kunnat:  Kokemäki, Säkylä (Köyliö)
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Sonnilanjoen valuma-alue (35.127) 
Pinta-ala:  85 km²  
Järvisyys:  0,02 % 
Pääuoman pituus:  noin 25 km
Yhtyy:  Kokemäenjoki
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Kakkurinsuo, Säkylä
 :  61.0986°N, 22.4773°E
Laskupaikka:  Ylistaro, Kokemäki
 :  61.2565°N, 22.3678°E
Esteet:  koskia, patoja 
Sivu-uomat:  Kravi
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  noin 80 m  
Laskukorkeus:  noin 32 m  
Korkeusero:  48 m
Pituus:  22 km  
Keskileveys:  2,5 – 3,5 m  
Kaltevuus:  2,18 m/km
Suurin syvyys:  noin 0,5 m  
Keskiylivirtaama:  3,35 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  0,42 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  0,05 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Sonnilanjoki on Satakunnassa Kokemäellä ja Säkylän entisen Köyliön alueilla virtaava noin 22 kilometriä pitkä Kokemäenjoen sivujoki. Sonnilanjoki yhtyy Kokemäenjokeen Kokemäen kaupungin keskustaajaman tuntumassa.
Joen kulku

Sonnilanjoki alkaa Köyliönjärven itäpuoliselta soistuneelta ja tasaiselta ylängöltä. Ylängön suoalueita ovat esimerkiksi Kakkurinsuo, Takarahka, Lattamerensuo ja Sikasuo. Kakkurinsuo on ollut 1980-luvulta asti turvetuotantoalue, josta osa on muutettu jo aikaisemmin viljeltäväksi peltomaaksi. Suoalueella on sijainnut Köyliön varavankila, joka on vuonna 1998 yhdistetty Satakunnan vankilaan Köyliön osastoksi. Varavankila  perustettiin vuonna 1935 tiettömään korpeen, jota raivattiin muutamassa vuodessa peltomaaksi . Joki virtaa suoalueen läpi suorana johto-ojana kohti pohjoista ja alittaa ennen puoliväliään valtatien 12. Tien jälkeen se halkoo Peräkallionkylän peltoaukeaa ja palaa uudelleen  metsäjoeksi.
Joki virtaa viimeiset 8–9 kilometriä Kokemäen yhtenäisen peltoaukean läpi, jossa haja-asutuksen muodostavat Rajaojan, Sonnilan ja Krootilan entiset kylät. Alajuoksulla joki alittaa Tampere–Pori-rautatien ja Kokemäenjokea seuraavan vanhan Porin ja Helsingin välisen maantien (yhdystie 12804). Rautatien vieressä toimii perunatärkkelystehdas Finnamyl, jonka vaikutus jokeen on nykyään olematonta. Ohitettuaan maisemallisesti ja historiallisesti arvokkaan Sonnilan-Ylistaron alueen se yhtyy Kokemäenjokeen Ylistaron kylässä.
Vanha kivisilta joensuulla
Mäki-Vekaran koski
Suvanto Isopereellä
Jokea matalanveden aikana Kosken padolla
Tourunkoskien kivikkoa
Historiaa

Suuriin peltoaukeisiin johtanutta pellonraivausta harjoitettiin aluksi Kokemäenjoen rantamilta, Koomanojan ja Sonnilanjoen varsilla. Kokemäen suurin keskiaikainen kylä Ylistaro on sijainnut Sonnilanjoen ja Sieruanojan suistoissa. Paikka on ollut asuttuna keskeytyksettä kansainvaellusajalta viikinkiajalle ja yli keskiajan nykypäiviin asti. Ylistaron tiivis kylä hajosi isonjaon yhteydessä. Muinaisen kauppapaikan Teljän sijainti liitetään Ylistaroon.
Sonnilanjoen ylitse kulkee muun muassa vuonna 1855 rakennettu Sonnilanjoen kivisilta. Ylistaroon vuonna 1845 rakennettu kivisilta purettiin 1960-luvun alussa ja korvattiin uudella maantiesillalla. Lisäksi Ylistarossa sijaitsee vuonna 2005 valmistunut 33 metrin pituinen teräsbetoninen rautatiesilta.
Uittotoiminta on ollut Kokemäenjoessa melko suurta, ja Sonnilanjoki onkin perattu tukinuittoa varten. Vuonna 1935 perustettiin Kakkurinsuolle Köyliön varavankila, jonka alkuperäisenä tarkoituksenaan oli raivata Kakkurinsuosta uutta viljelymaata ja muodostaa pelloista pienviljeystiloja. Kun vankilan rakennuksista tärkeimmät oli rakennettu, alettiin raivaamaan suota. Ensimmäiseksi perattiin Kakkurinkoski räjäyttämällä 40 metrin matkalta kalliota useamman metrin syvyiseksi kanavaksi. Samassa yhteydessä rakennettiin suolle 4,5 kilometriä pitkiä viemäriojia ja sille sivuviemäreitä. Samalla perattiin Kakkurinoja. Viljelyyn oli saatu noin 280 hehtaaria suota ennen Talvisodan alkua.
Luontoarvoja > Vedenlaatu

Sonnilanjoen vedenlaatu on huono. Siihen kohdistuu yläjuoksulla Vapon turvetuotannon kuivatusvesien ja alajuoksulla peltomaiden ravinnekuormitusta. Perunajauhotehtaan prosessijätevedet on 1970-luvulta alkaen johdettu puhdistamisen jälkeen Kokemäenjokeen, mutta niitä on toisinaan valunut myös Sonnilanjoen suistoon. Turvetuotannon valmistelevat kuivatukset alkoivat vuonna 1978 ja turpeennostot 1982. Tuotannossa on vuonna 2010 noin 250 hehtaaria. Turvetuotantoalueen kuivatusvedet johdetaan Sonnilanjokeen.
Yläjuoksun suuret suot ovat tiheästi ojitettuja eivätkä ne pidättele lumen sulamisvesiä kovin kauan. Sonnilanjoen virtaamat ovat keväisin suuria, mutta kesäisin ne ovat heikot. Talvella vesi paikoitellen seisoo uomassa, ja joki voi jäätyä silloin umpeen. Joessa on ainakin neljä patoa, jotka nostavat joen vedenpintaa vedenoton tai uimisen takia.
Vedenväri on ruskea johtuen runsaasta humuspitoisuudesta. Vedenväriä lisää myös korkea rautapitoisuus. Veteen on liuennut runsaasti typpiyhdisteitä, ja se on sameaa, mikä liittyy todennäköisesti turvetuotantoon. Suuri ravinnekuorma kuluttaa yläjuoksulla veden happea. Yläjuoksun happamuustaso on pH 5,8. Alajuoksulla veteen päätyy myös peltomaiden ravinteita. Yllättäen siellä on vedessä enemmän happea, mutta sen pitoisuudet voivat laskea välttävään tasoon. Alajuoksulla veden sameus ja humusleima pienenevät, ja veden happamuustaso nousee lähelle neutraalia (pH 7). Vuosina 2000–2004 mitattiin alajuoksun veden tilaa seuraavin tuloksin (suluissa yläjuoksun arvoja): happipitoisuus 71 % (43 %), sameus 20 FNU (44 FNU), vedenväri 160 mgPt/l (480 mgPt/l), kokonaisforforipitoisuus 100 mikrogrammaa litrassa vettä (115 μg/l), kokonaistyppipitoisuus 2 000 μg/l (4 070 μg/l). Rautapitoisuus mitattiin vain yläjuoksulla ja se oli 9,7 milligrammaa litrassa vettä.
Luontoarvoja > Padot ja kosket

Sonnilanjoen alajuoksu on nykyään Kokemäenjoen vedenpinnan tasolla ja muutokset Kokemäenjoen vedenpinnan korkeudessa vaikuttavat Sonnilanjoen alajuoksun vedenpintaan. Joki virtaa alajuoksulla hitaasti ja siinä viihtyy erinomaisesti ulpukka ja joen rannat ovat ilmaversoisten kasvien peittämiä.
Sonnilanjoessa on pieniä patoja ainakin neljässä kohdassa. Mäki-Vekaran virtapaikan kivet paljastuvat matalanveden aikana. Kravun tilan kohdalle on rakennettu säädeltävä pato, joka on ainakin kaloille etenemiseste. Kärsämäellä sijaitsee kivistä rakennettu pohjapato, jonka vaikutus vedenpinnan korkeuteen on pieni. Kosken pato on neulapato, joka liittyy koskessa sijainneen myllyn toimintaan. Pato nostaa veden pintaa korkeintaan metrin. Patojen virtapaikkojen lisäksi on yläjuoksulla rakentamattomia joskin perattuja koskia. Niitä ovat Tourunkoski, Majaperänkoski ja Kakkurinkosket.
Sonnilanjoen valuma-alue > Yleistä

Sonnilanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.127), jonka pinta-ala on 85 neliökilometriä, sijaitsee puoliksi Säkylässä ja Kokemäellä. Valuma-alue on 20 kilometriä pitkä, joten sen keskileveydeksi saadaan hieman yli 4 kilometriä. Sillä onkin vain lyhyitä sivuojia. Valuma-alueen länsipuolella sijaitsee Koomanojan valuma-alue ja Köyliönjärven valuma-alue. Sen itäpuolella on Raijalanojan valuma-alue. Koska Kokemäenjoki virtaa täällä pohjois-etelä-suuntaisena, niin valuma-aluetta reunustavat myös Kokemäenjokeen laskevien ojien pienet valuma-alueet. Sekä valuma-alueen etelä- että kaakkoispuolella on Loimijoen valuma-aluetta.
Sonnilanjoen valuma-alue > Pääuoma

Sonnilanjoen valuma-alueen pääuoman muodostaa latvavesiä lukuun ottamatta Sonnilanjoki. Latva-alueen Kakkurinsuon suosta raivattujen peltomaiden ja turvetuotantoalueiden kuivatusojat muodostavat ojien verkoston, jotka laskevat pohjoisessa Sonnilanjokeen. Kakkurinoja ja Kakkurinkoski on perattu mukaan pääuomaan jopa kalliota räjäyttämällä . Kuivatusojat lisäävät pääuoman pituutta muutaman kilometrin.
Sonnilanjoen valuma-alue > Sivu-uomia

Valuma-alueen kapeuden vuoksi monet ojat ovat pieniä, eikä niistä ole julkaistu mittaustietoa. Historiallisesti kiinnostava on Kravioja, joka yhtyy Sonnilanjokeen sen alajuoksulla. Kravinojan valuma-alueen pinta-ala on 21 neliökilometriä. Toinen oja on Rajaoja, joka yhtyy Sonnilanjokeen alajuoksun yläosaan. Sen kautta laskevat myös Kokemäen entiseltä kaatopaikalta suotuvat vedet. Yläjuoksulla Sonnilanjoki virtaa Sikasuon ja Lattamerensuon läpi, jotka ovat voimakkaasti ojitettuja soita. Myös Takarahkalta tulee kuivatusojia jokeen.
Sonnilanjoen valuma-alue > Järviä

Sonnilanjoen valuma-alueella on vain pieniä lampia. Suurin osa lammista sijaitsee Kakkurinsuon itäosassa. Ne ovat pieniä ja ojattomia suolampia.
Aiheesta muualla

Kummitusmajavien kummallinen koti, Länsi-Suomi, 26.9.2017
Kokemäenjoen sivujoet
Harjunpäänjoki
Tattaranjoki
Sonnilanjoki
Ala-Kauvatsan joki
Raijalanjoki
Loimijoki
Sammunjoki
Luojoki
Kilpijoki
Kikkelänjoki
Kokemäenjoen alue (35.1)
Justimusfilms

| Justimusfilms |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  2009–
Tyylilaji:  sketsi, lyhytelokuva ja huumorirap
Kotipaikka:   Haapavesi
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Sami Harmaala   Joose Kääriäinen   Juho Nummela  
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Justimusfilms (puhekielessä pelkkä Justimus) on vuonna 2009 Youtube-palvelussa toimintansa aloittanut sketsi-, lyhytelokuva- ja huumorirap-videoryhmä Haapavedeltä. Helmikuussa 2025 heillä oli Youtubessa yli 583 000 tilaajaa ja videoilla yli 206 miljoonaa katselukertaa.
Justimusfilmsin ovat perustaneet vuonna 1994 syntyneet Sami Harmaala ja Juho Nummela, ja ryhmään liittyi myöhemmin Joose Kääriäinen. Justimusfilmsin katsotuin video on Masa&Teurastaja - Lanit, jota on katsottu jo yli 7 miljoonaa kertaa. Justimusfilmsin nimi on peräisin vaha-animaatiosarjan Lohikäärme Justus päähahmosta.
Historia

Ensimmäiset videot oli tehty edullisella videokameralla ja Windows Movie Maker -ohjelmalla, mutta hiljalleen välineisiin tulivat myös ulkoinen äänikortti, järjestelmäkamera ja mikrofoni. Ryhmän suosio lähti jyrkkään nousuun syksyllä 2011; lokakuussa videoita oli katseltu yli 10 miljoonaa kertaa. Yle esitteli ilmiötä muun muassa Ajankohtaisessa kakkosessa.
Justimusfilms nähtiin myös Biisonimafia-televisiosarjan kolmannella tuotantokaudella.
Kesäkuussa 2011 Justimusfilms perusti toisen kanavan nimeltä JustimusVlog, joka on Justimusfilmsin videoblogi. Kanava jäi sittemmin määrittelemättömälle tauolle.
Ensimmäisen kerran Justimusfilms esiintyi livenä yleisölle maaliskuussa 2012 Haapavedellä. Syksyllä he aloittivat kiertueen yhdessä Nost3 & Protron kanssa. Maaliskuussa heillä oli uusi kiertue Nost3 & Protron kanssa.
Justimusfilms sai oman televisiosarjan, Justimuksen, jonka esittäminen alkoi TV5-kanavalla lokakuussa 2012.
Justimusfilms julkaisi kesällä 2013 EP:n nimeltä Kesälätty. Justimusfilms julkaisi debyyttialbuminsa nimeltä Wunderboy 30.5.2014, joka nousi ensimmäisellä viikollaan Suomen albumilistan ykköseksi.
Marraskuussa 2014 Yle TV2 esitti Justimuksen lyhytelokuvan nimeltä Fuck the Police.
Huhtikuussa 2016 Juho Nummela ja Sami Harmaala vierailivat Lakon ja Herban BOKSI -ohjelmassa.
Vuodenvaihteessa 2016–2017 Justimusfilms julkaisi yhdessä Sonera Viihteen kanssa viisiosaisen Rakkauden aikakaudet -lyhytelokuvasarjan.
22. marraskuuta 2019 Yle Areenaan julkaistiin Nummelan, Kääriäisen ja Harmaalan tähdittämä ja käsikirjoittama komediasarja Duo.
11. joulukuuta 2020 komediasarjasta Duo julkaistiin toinen kausi. Sarjan kolmas tuotantokausi julkaistiin 11. helmikuuta 2022. Se jää myös näillä näkymin viimeiseksi.
6. elokuuta 2022 Justimus esittää: Kuuma peruna -sarja julkaistiin Yle Areenassa.lähde?
Filmografia

| Lyhytelokuvat> Vuosi | Lyhytelokuvat> Nimi | Lyhytelokuvat>  | Lyhytelokuvat>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2015 | Fuck the Police |  |  |
| 2015 | Telttaretki |  |  |
| 2016 | Rakkauden Aikakaudet v. 3125 eaa. |  |  |
| 2016 | Rakkauden Aikakaudet v. 764 |  |  |
| 2017 | Rakkauden Aikakaudet v. 1742 |  |  |
| 2017 | Rakkauden Aikakaudet v. 1879 |  |  |
| 2017 | Rakkauden Aikakaudet v. 2017 |  |  |
| Televisiosarjat> Vuosi | Televisiosarjat> Nimi | Televisiosarjat>  | Televisiosarjat>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012–2013 | Justimus |  |  |
| 2019–2022 | Justimus esittää: Duo |  |  |
| 2022–2023 | Justimus esittää: Kuuma peruna |  |  |
Palkinnot ja ehdokkuudet

| Vuosi | Palkintogaala | Kategoria | Tulos | Vastaanottajat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2016 | Tubecon Awards | Vuoden musiikkikanava | Voitto | Justimusfilms |
| 2016 | Tubecon Awards | Vuoden huumorikanava | Voitto | Justimusfilms |
Aiheesta muualla

Justimusfilms YouTubessa
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1973

Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1973 Harjavallassa 9.–11. helmikuuta ja Kurikassa 16.–18. helmikuuta. Juha Mieto voitti ylivoimaisesti kaikki miesten henkilökohtaiset kilpailut.
Mitalistit > Miehet > 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Juha Mieto | 45.17 |
| 2 | Raimo Lehtinen | 47.32 |
| 3 | Eljas Nygård | 47.47 |
Kilpailu käytiin Kurikassa.
Mitalistit > Miehet > 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Juha Mieto | 1.30.23 |
| 2 | Hannu Taipale | 1.31.39 |
| 3 | Raimo Lehtinen | 1.32.31 |
Kilpailu käytiin Harjavallassa.
Mitalistit > Miehet > 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Juha Mieto | 2.53.28 |
| 2 | Jorma Kinnunen | 2.57.13 |
| 3 | Teuvo Hatunen | 2.59.13 |
Kilpailu käytiin Kurikassa.
Mitalistit > Miehet > 4×10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kuusamon Erä-Veikot I | Kalevi Oikarainen   Manne Liimatainen   Kari Kämäräinen   Osmo Karjalainen | 2.08.07 |
| 2 | Kuusamon Erä-Veikot II | Martti V. Määttä   Kyösti Säkkinen   Urpo Kämäräinen   Olavi Määttä | 2.12.36 |
| 3 | IF Länken | Arto Koivisto   Tenho Himanen   Ilpo Vuorimaa   Mikko Vuorimaa | 2.12.58 |
Kilpailu käytiin Kurikassa 17. helmikuuta.
Mitalistit > Naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marjatta Kajosmaa | 16.34 |
| 2 | Hilkka Kuntola | 17.00 |
| 3 | Helena Takalo | 17.11 |
Kilpailu käytiin Kurikassa.
Mitalistit > Naiset > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marjatta Kajosmaa | 30.20 |
| 2 | Hilkka Kuntola | 30.26 |
| 3 | Ulla Suhonen | 31.02 |
Kilpailu käytiin Harjavallassa.
Mitalistit > Naiset > 3×5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Valtimon Vasama | Ulla Suhonen   Marja Hakkarainen   Kaija Härkin | 58.25 |
| 2 | Vehkalahden Veikot | Virpi Kinnunen   Tuula Heikkilä   Marjatta Kajosmaa | 58.31 |
| 3 | Ounasvaaran Hiihtoseura | Eila Saarijärvi   Sirkka Vilppola   Aino Kallunki | 1.00.36 |
Kilpailu käytiin Kurikassa 17. helmikuuta.
Kansantauti

Kansantauti on väestössä yleinen sairaus, jolla on suuri merkitys koko väestön terveydentilalle eli kansanterveydelle. Kansantaudille ei ole yleisesti hyväksyttävää määritelmää, mutta yleisyyden lisäksi se saattaa alentaa merkittävästi väestön työkykyä, lisätä huomattavasti terveyspalveluiden tarvetta tai aiheuttaa ennenaikaista kuolleisuutta.
Suomessa alettiin käyttää kansantautien käsitettä väestön terveysongelmista puhuttaessa etenkin 1960 ja 1970-luvuilla, jolloin Suomen väestö oli vielä poikkeuksellisen homogeeninen kulttuurisesti ja jopa geneettisesti.
Suomalaisten kroonisina kansantauteina pidetään Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan yleisesti tuki- ja liikuntaelinsairauksia, mielenterveyden häiriöitä, allergioita, muistisairauksia, syöpää, diabetesta, astmaa ja muita kroonisia keuhkosairauksia sekä sepelvaltimotautia ja muita sydän- ja verisuonisairauksia. Näistä etenkin syövät sekä sydän- ja verisuonitaudit aiheuttavat paljon työikäisten kuolemia. Aivosairauksien kustannusten arvioidaan olevan 4 miljardia euroa, tuki- ja liikuntaelinsairauksien 3–4 miljardia, diabeteksen 2–3 miljardia ja astma- sekä allergiasairauksien 1,5 miljardia.
Sosiaali- ja terveysministeriön vuonna 2023 julkaiseman muistion mukaan myös kilpirauhasen vajaatoiminta pitäisi lukea kansansairauksiin, koska se on erittäin yleinen, aiheuttaa merkittävää sairaustaakkaa ja vaatii merkittäviä terveydenhuollolta resursseja sekä edellyttää pysyvää hoitoai
Kansantautien yleisimpiä riskitekijöitä ovat epäterveellinen ruokavalio, vähäinen liikunta, tupakointi, runsas alkoholinkäyttö ja lihavuus. Sairastumista ehkäistään riskejä välttämällä. Joitain kansantauteja voidaan myös ehkäistä tarvittaessa lääkehoidolla.
Historiaa

Tartuntataudit aiheuttivat aikaisemmin eniten kuolemia. Esimerkiksi tuberkuloosi oli yleisyytensä vuoksi Suomessa kiistaton kansantauti aina 1960-luvulle asti. Tartuntautien vähennyttyä suurimmaksi kuolleisuuden aiheuttajiksi tulivat pysyvät pitkäaikaissairaudet, joiden aiheuttama kuolleisuus on sekin vähentynyt viime vuosikymmeninä.
Kliinistä masennusta alettiin pitää kansantautina 1980-luvulla. Uusiksi kansantaudeiksi ovat 2000-luvulla nousseet muistisairaudet, kun väestön keskimääräinen elinikä on pidentynyt.
Javoriv

| Javoriv (Яворів) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Javoriv
 Koordinaatit: 49.9464°N, 23.3876°E 
Valtio:  Ukraina
Alue:  Rivnen alue
Piiri:  Javorivin piiri
Maininta:  1376
Kaupunkioikeudet:  1569
Väkiluku (2021):  12 888
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Javoriv (ukr. Яворів, puol. Jaworów) on kaupunki Lvivin alueella Länsi-Ukrainassa, melko lähellä Puolan rajaa.  Javoriv on maaseutuvaltaisen Javorivin piirin (179 219 as., 2021) hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 12 888 (2021).
Javoriv sijaitsee 53 kilometriä aluekeskus Lvivstä länteen. Jos Javorivista jatkaa eurooppatietä E 40 eli valtatietä M10 länteen 20 kilometriä, tullaan Puolan rajalle.  Kaupunkiin johtaa myös Horodokin pohjoispuolelta erkaneva, Javoriviin päättyvä sivurata.
Ensimmäinen kirjallinen maininta paikkakunnasta on vuodelta 1376 (toisen lähteen mukaan 1408); tuolloin seutu kuului Lvivin maihin. Kaupunginoikedet Javoriv sai vuonna 1569.
Javorivin kaupungintalo.
Javorivin keskustaa.
Näkymä Javorivin asuinkadulta.
Pietarin ja Paavalin kirkko (vuodelta 1639) Javorivissa.
Kirkko (1670) Javorivissa.
Näkymä eurooppatien E 40 Javorivin liittymän opasteesta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Javoriv Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Tšekki
Karsikas

Karsikas on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Auvo Karsikas (s. 1938), filosofian maisteri, kasvatustieteen lisensiaatti, rehtori ja runoilija
Leevi Karsikas (1933–2016), eräkirjailija
Leo Karsikas (s. 1954), kuvanveistäjä ja taidemaalari
Teuvo Karsikas (1930–2003), opettaja ja radiokuunnelmien kirjoittaja.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Luettelo Kruunupyyn julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Kruunupyyn julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Kruunupyyn kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Kruunupyyhynn on liitetty Alavetelin ja Teerijärven kunnat.