stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Myllysaaren museo

| Myllysaaren museo |
| --- | --- |
Tyyppi:  Erikoismuseo
Osoite:  Kanavanranta 3 C, 37600 Valkeakoski  
Sijainti:  Kanavanranta 3, Valkeakoski
Ylläpitäjä:  Visavuoren museosäätiö
Kotisivut:  https://www.valkeakoski.fi/kulttuuri-ja-liikunta/taide-ja-museot/myllysaaren-museo/
Koordinaatit:  61°15′54″N, 24°01′44″E
 fiMyllysaaren museo 
    
Myllysaaren museo on Valkeakosken Myllysaaressa sijaitseva museokokonaisuus. Museota ylläpitää Visavuoren Museosäätiö.
Myllysaaren museoon kuuluu itse museorakennus, kolmikerroksinen talo Myllysaaressa, sekä Kauppilanmäen museoalue. Päärakennuksen kolmannessa kerroksessa sijaitsee Suomen Jalkapallomuseo.
Museon näyttelyt ovat vaihtuvia. Myllysaaren museon erikoisuus on aito gondoli. Sen hankki Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n johtaja, vuorineuvos Juuso Walden vuonna 1963. Hän halusi tarjota tuolloin järjestetyn teollisuus- ja maatalousnäyttelyn kutsuvieraille unohtumattoman elämyksen Valkeakosken rannoilla. Gondolia käytettiin näyttelyn jälkeen keikkaluontoisesti arvovieraiden kuljettamiseen, mutta 1970-luvulle tultaessa sen käyttö hiipui. Myllysaaren museoon gondoli saatiin 1997.
Murakumo (1898)

| Murakumo / 叢雲 |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  John I. Thornycroft and Company, Chiswick
Kölinlasku:  1. lokakuuta 1897
Laskettu vesille:  16. marraskuuta 1898
Palveluskäyttöön:  29. joulukuuta 1898
Poistui palveluskäytöstä:  miehistönsä upottama 4. kesäkuuta 1925
Tekniset tiedot
Uppouma:  367 t (kuormattu)
Pituus:  67,7 m (kokonaispituus)
Leveys:  5,96 m
Syväys:  1,7 m
Koneteho:  5 800 ihp
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  50
Aseistus
Aseistus:  2 × QF 12 naulan 12 cwt -laivatykki 5 × QF 6 naulan Hotchkiss -tykkiä 2 × 18″ torpedoputkea
Murakumo (jap. 叢雲) oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1898 valmistunut Murakumo-luokan torpedovenehävittäjä, jonka miehistö upotti 4. kesäkuuta 1925.
Valmistus

Alus tilattiin 15. tammikuuta 1897 John I. Thornycroft and Companyltä Chiswickistä Lontoosta, missä köli laskettiin 1. lokakuuta 1897 telakkanumerolla 329. Alus laskettiin vesille 16. marraskuuta 1898 ja valmistui reilua kuukautta myöhemmin 29. joulukuuta.
Palvelus

Venäjän–Japanin sodassa alus osallistui Keltaisenmeren ja Tsushiman meritaisteluihin.
Murakumo luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi, jolloin se poistettiin ensilinjan tehtävistä. Ensimmäisen maailmansodan alettua alus osallistui Qingdaon taisteluun sekä Saksan keisarikunnan eteläisen Tyynenmeren siirtokuntien valtaukseen. Sodan päätyttyä aluksen aseistus poistettiin, ja se siirrettiin 1. huhtikuuta 1919 emälaivaksi ja vuotta myöhemmin 1. heinäkuuta 1920 apumiinalaivaksi. Alus luokiteltiin yhteysalukseksi 1. huhtikuuta 1922. Se poistettiin alusluettelosta vuonna 1925, minkä jälkeen miehistö upotti aluksensa 4. kesäkuuta.
Myymälävarkaus

Myymälävarkaus on rikollisuuden laji, jossa kauppaliikkeestä otetaan tavaroita maksamatta.
Ihmisten rikollisesta toiminnasta syntyy taloudellista vahinkoa liiketoiminnan harjoittajalle, koska tavara ei päädy myyntiin tai siitä ei saada asianmukaista maksua. Myymälävarkaus paljastui ennen vasta jälkeenpäin eikä ennaltaehkäiseviä toimenpiteita juurikaan ollut. Nykyisin myymälöissä on valvontakameroita ja vartijoita, jotka pyrkivät etukäteen ehkäisemään varastamista.
Myymälästä varastamiseen voivat osallistua tavaran tilaamiseen ja toimittamiseen osallistuvat henkilöt, kaupan oma henkilökunta tai kaupassa vierailevat asiakkaat.
Myymälävarkaudet Suomessa 1970-luvulla

Varastamisen seurauksena syntyy kaupalle hävikkiä, jonka arvioitiin 1970-luvulla Suomessa olevan 1-2 % ja ulkomailla 1-3 % kokonaismyynnistä. Jos hävikin määrä ylittää 3 % liikevaihdosta sen katsotaan olevan hallitsematonta ja johtavan lopulta kaupan konkurssiin.
Eniten Suomessa kaupoista viedään elintarvikkeita.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

| Elintarvikkeet | Tekstiilit, jalkineet | Tupakka, olut | Kasetit, levyt ymv. | Kosmetiikka | Vuosi |
| 54 | 23 | 6 | 13 | 4 | 1972 |
| 52 | 25 | 8 | 11 | 4 | 1974 |
| 53 | 16 | 7 | 20 | 4 | 1976 |
| 45 | 15 | 5 | 30 | 5 | 1978 |
| 39 | 15 | 5 | 33 | 8 | 1979 |

Vuosikausia arvioitiin myymälävarkauksien hävikin jakautuvan tasaisesti asiakas ja työntekijä -ryhmien välillä, mutta vuonna 1974 englantilaisessa tutkimuksessa paljastui suurimmaksi ryhmäksi kauppaketjun oma henkilökunta, jonka osuudeksi arvioitiin n. 60 %. Samoihin aikoihin USA:ssa arvioitiin etteivät läheskään kaikki myymälävarkaudet paljastu. Aikaisemmin oli oletettu 1/10 paljastuneen, mutta vähitellen arvio nousi ensin 1/25 ja lopulta 1/55.
Myymälävarkaasta on vaikea luoda tyypillistä henkilökuvaa, koska siihen osallistuvat hyvin erilaiset ihmiset. Myymälävarkauteen voivat syyllistyä kaiken ikäiset miehet ja naiset varallisuudesta riippumatta. Uskonnolla, sivistyksellä, ammatilla tai ihonvärillä ei ole selkeää yhteyttä myymälävarkauksien yleisyyteen.
Myymälävarkauksia alettiin järjestelmällisesti tilastoida 1970-luvulla, sitä ennen tilastointi oli hyvin hajanaista. Tarkempia tilastoja saatiin lähinnä Länsi-Saksasta, jossa myymälävarkauksien määrän arvioitiin kasvaneen 420 % vuosina 1963-77. Itäblokista ei saatu tilastotietoja juuri lainkaan, mutta ilmiö tunnettiin sielläkin.
Muuta

Vuonna 1980 asetettiin Christoffer Taxellin johtama Myymälävarkaustyöryhmä, joka luovutti mietintönsä 5. kesäkuuta 1980. Mietinnön mukaan suurin vastuu myymälävarkauksien ehkäisystä kuului kaupalle itselleen. Työryhmä ehdotti yli 15-vuotiaiden varkaiden ilmoittamista poliisille ja ikärajan alle jäävien lasten vanhemmille.
Mäntymittari

| Mäntymittari |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Imukärsälliset perhoset Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset perhoset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Lovimittarit Ennominae
Suku::  Bupalus
Laji::  piniarius
Kaksiosainen nimi
 Bupalus piniarius  (Linnaeus, 1758) 
Synonyymit
 Bupalus piniaria 
Katso myös
   Mäntymittari Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Mäntymittari (Bupalus piniarius) on keskikokoinen mittariperhonen. Se on paha metsätalouden tuhohyönteinen, mutta Suomessa mittarien aiheuttamat tuhot ovat jääneet pieniksi. Itä-Suomessa suoritettiin 1950-luvun lopulla mäntymittarin torjumiseksi laajoja DDT-ruiskutuksia. Laji aiheutti huomattavia metsätuhoja myös 1980-luvun alkupuolella.
Koko ja ulkonäkö

Koiras ja naarasperhoset eroavat ulkonäöltään jonkin verran. Koiraiden siivet ovat mustavalkoiset ja tuntosarvet sulkamaiset. Siipien kärjet ja etureuna ovat tummemmat kun valkoinen pohjaväri näkyy enimmäkseen siipien keskiosassa ja lähempänä siipien tyviä. Naaraiden väritys on jakautunut samaan tapaan, mutta pohjaväri on ruskeankeltainen ja tummemmat alueet ovet vaihtelevan ruskeita. Lepäävä perhonen pitää siipiään päiväperhosmaisesti pystyssä toisiaan vasten. Siipiväli on 30–40 mm, naaraat ovat koiraita kookkaampia.
Toukka on vihreä ja pitkittäisraidallinen. Muiden mittariperhostoukkien tapaan se liikkuu "mittaamalla".
Bupalus piniaria ♂
♂ △
Bupalus piniaria♀
♀ △
Levinneisyys ja lentoaika

Suomessa mäntymittaria tavataan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Täysikasvuisia perhosia tavataan kesäkuun alusta heinäkuulle.
Elinympäristö ja elintavat

Mäntymittari viihtyy parhaiten kuivilla, sulkeutuneilla mäntykankailla. Aikuiset perhoset lentävät aurinkoisina päivinä puiden latvustoissa. Toukat ovat enimmäkseen yöaktiivisia ja syövät neulasiin pitkiä uurteita, minkä seurauksena vahingoittunut neulanen ruskettuu ja kuolee. Mäntymittarin toukkien aiheuttamat tuhot leviävät puussa latvuksesta alaspäin ja vaikka puu yleensä selviää yhden kesän hyökkäyksestä, useampi peräkkäinen mäntymittarivuosi on usein puulle kohtalokas. Syksyllä toukat laskeutuvat silkkirihman varassa maahan ja koteloituvat maaperään. Laji talvehtii kotelona.
Ravintokasvi

Toukan ravintokasvina toimii mänty (Pinus sylvestris).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Mäntymittari (Bupalus piniarius)
Perhostutkijainseura: Mäntymittari (Bupalus piniarius) (Arkistoitu – Internet Archive)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Bupalus piniarius (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Bupalus piniarius, the Bordered white (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Bupalus piniarius (pine looper moth) (englanniksi)
Toukka
Nexus 6P

| Nexus 6P |
| --- | --- |

Valmistaja:  Huawei
Julkaistu:  2015
Tuoteperhe:  Google Nexus
Suoritin:  Qualcomm Snapdragon 810
Takakamera:  12 megapikseliä
Etukamera:  8 megapikseliä
Käyttöjärjestelmä:  Android 6.0
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nexus 6P on Googlen Nexus-sajaan kuuluva älypuhelin, jonka on valmistanut Huawei. Se julkaistiin vuonna 2015. Älypuhelimessa on 5,7 tuuman näyttö ja sormenjälkilukija. Puhelimen takakuori on metallia, ja sen käyttöjärjestelmä on Android 6.0 Marshmallow. Tallennustilaa on 32, 64 tai 128 gigatavua. Puhelimen etukameran tarkkuus on 8 megapikseliä ja takakameran 12 megapikseliä. Suoritin on Qualcommin Snapragon 810.
Kuvia

Nexus 6P takaa
Puhelimen aloitusnäyttö
Neyagawa

| Neyagawa (寝屋川市) |
| --- | --- |
 Neyagawa-shin rautatieasema
 lippu:  Symboli
 Neyagawan sijainti Osakan prefektuurissa
 Neyagawa
 Koordinaatit: 34°45′57.9″N, 135°37′41.1″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kansai
Prefektuuri:  Osaka
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  24,70 km²
Väkiluku (2017):  236 758
 – Väestötiheys:  9 585,3 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Ruusu
 – Puu:  Sakura
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.neyagawa.osaka.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Neyagawa (jap. 寝屋川市, Neyagawa-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Osakan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin pohjoisosassa Yodojoen vasemmalla rannalla Osakan koillispuolella. Kaupungissa on 236 758 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 24,70 neliökilometriä. Neyagawa on nimitetty yhdeksi Japanin erityiskaupungeista.
Neyagawasta tehtiin maaseutukaupunki kuntaliitoksen myötä vuonna 1943 ja kaupunki vuonna 1951. Sen jälkeen se on kasvanut Osakan asuinlähiönä. Kaupunkia palvelevat JR Nishi-Nihonin Katamachi-linja ja Keihan-rautateiden Keihan-päälinja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Neyagawa Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Myöhänen

Myöhänen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Pasi Myöhänen, toimittaja ja kirjeenvaihtaja
Reino Myöhänen (1932–2023), päätoimittaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Nexus 7

| Nexus 7 |
| --- | --- |

 Uusi Nexus 7 2013.
Valmistaja:  Google, Asus
Kehittäjä:  Asus
Tuoteperhe:  Google Nexus
Tyyppi:  Taulutietokone
Mitat:  198,5 × 120 × 10,56 mm
Paino:  340 g
Näyttö:  7 tuuman nestekidenäyttö, kosketusnäyttö 1280x800
Sisäänrakennettu kamera:  1,2 Mpix
Mukana toimitettu käyttöjärjestelmä:  Android 4.2.2 (Jelly Bean)
Suoritin:  1,2 GHz ARM-Cortex A9-neliydinprosessori
Massamuisti:  8, 16, 32 ja 32GB:n 3G-malli
Näytönohjain:  416 MHz 12-ydin Nvidia GeForce ULP
Keskusmuisti:  1024MB RAM
Liitännät:  3,5 mm kuulokeliitäntä, Bluetooth 3.0, Wi-Fi (802.11 b/g/n @ 2.4 GHz), NFC, Micro USB 2.0, telakointikiinnitys
Nexus 7 on Android-käyttöjärjestelmällä toimiva Google Nexus -tuoteperheeseen kuuluva taulutietokone, jonka ovat valmistaneet Google ja Asus.
Laite julkistettiin Google I/O -tapahtumassa 27. kesäkuuta 2012. Sen toimitukset alkoivat heinäkuussa 2012. Laitteen veroton hinta Yhdysvalloissa on 200 dollaria 8 gigatavun versiolle. Pohjoismaissa 16 gigatavun version hinta on 249 euroa ja 32 gigatavun mallin saa itselleen 269 euron hintaan. Myynti Suomeen aloitettiin loppuvuodesta 2012. Google myy laitetta lähes ilman voittoa.
Heinäkuussa 2012 laitteen 16 gigatavun malli myytiin tilapäisesti loppuun Google Play -sivuston kautta, koska Google odotti ihmisten ostavan enemmän halvempaa, 8 gigatavun mallia.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Virallinen sivusto
Google Nexus
| --- | --- |
Älypuhelimet:   Nexus One  Nexus S  Galaxy Nexus  Nexus 4  Nexus 5  Nexus 6  Nexus 5X  Nexus 6P 
Taulutietokoneet:   Nexus 7  Nexus 10  Nexus 9 
Muut:   Nexus Q  Nexus Player
Mäntysaaren hautausmaa

| Mäntysaaren hautausmaa |
| --- | --- |
 Hauta Mäntysaaressa.
Sijainti:  Mäntysaari, Vuohijärvi, Kouvola
Koordinaatit:  61°11′27.2″N, 26°45′48.2″E
Seurakunta:  Kouvolan seurakuntayhtymä
Avattu:  1834
Kotisivu:  Mäntysaaren hautausmaa
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sankarihauta-alue.
Kappeli.
Mäntysaaren hautausmaa on Kouvolan seurakuntayhtymän hautausmaa Kouvolassa, entisen Valkealan kunnan alueella. Hautausmaa sijaitsee Vuohijärven Mäntysaaressa. Saareen kuljetaan veneellä tai talvella jäätä pitkin, koska tieyhteyttä ei ole. Hautausmaa ja kappeli ovat rakennusperintökohteita, ja saaressa on myös kaksi muinaisjäännösrekisteriin merkittyä kiinteää muinaisjäännöstä, joista toinen on hautausmaan alueella ja toinen saaren pohjoisosassa.
Historia

Mäntysaareen on perimätiedon mukaan haudattu jo ”ylimuistoisista ajoista alkaen”. Hautausmaa virallistui vuonna 1834 isojaossa, jossa sille lohkottiin tontti. Hautausmaa oli tarkoitettu Valkealan pohjoisten kylien käyttöön. Mäntysaaren maaperä on hiekkaa.
Vuonna 2002 Museoviraston teettämän Valkealan arkeologisten kohteiden inventoinnin yhteydessä käytiin myös Mäntysaarella. Raportissa todetaan saaren maaston puolesta soveltuvan kivikautiseksi asuinpaikaksi. Aikataulu ei sallinut tarkempaa tutkimista. Todettiin myös, että Mäntysaaren ja sen luoteispuolisen Kinansaaren välissä olevilla kareilla on karsikkopuita.
Vuonna 2006 tehtiin Metsähallituksen toimeksiannosta ja Kymin Osakeyhtiön 100-vuotissäätiön rahoituksella arkeologinen inventointi, jonka tavoitteena oli aiemmin tuntemattomien pyyntikulttuurien muinaisjäännösten paikantaminen tutkimuksen tarpeisiin. Tutkimusalue käsitti Repoveden kansallispuiston ja Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueen ja myös näiden lähellä olleita, aiemmin tunnettuja kohteita. Mäntysaaressa tutkittiin kaksi asuinpainannetta saaren pohjoisosasta (kohde 33), menetelminä olivat pintapoiminta ja koekuopat. Toisesta painanteesta löydettiin kvartsia, piitä ja palanutta luuta, ja painanteessa havaittiin myös kulttuurikerros. Toisesta painanteesta ei tehty löytöjä. Saaren eteläpään tutkimuspaikalta (kohde 34) löydettiin vain kvartsi-iskos.
Mäntysaaren hautausmaa-alueella (kohde 39) tehtiin pintapoimintaa, jossa löydettiin pii-iskos ja palaneen luun siru. Esihistoriallisia rakenteita, kuten kulttuurikerrosta, ei voitu havaita, koska hautausmaalla ei voitu tehdä koekuoppia. Löytöjen perusteella paikalla on sijainnut kivikautinen asuinpaikka. Historiallinen hautausmaa on kaivettu sen läpi.
Kappeli

Hautausmaalla on vuonna 1911 rakennettu kellotornillinen kappeli, joka on suojeltu kirkkolain perusteella. Kappelin alttaritaulu on vuodelta 1980. Teoksen Jeesus Getsemanessa on maalannut Arvo Summanen.
Huomioita

↑  Kappelin rakennus- ja valmistumisajasta on lähteissä eri tietoja. Museoviraston rakennusperintörekisterissä on ilmoitettu rakennusaika 1910–1911. Kappeli-kellotornin rakennusajaksi ilmoitetaan Valkealan seurakunnan verkkosivulla 1911. Valkealan Kylät ry:n verkkosivulla kerrotaan, että kellotorni olisi valmistunut 1910 ja laajennettu kappeliksi 1940.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mäntysaaren hautausmaa Wikimedia Commonsissa
Narvi (yritys)

| Narvi Oy |
| --- | --- |
 Narvin puulämmitteinen kiuas.
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Kotipaikka:  Rauma
Toiminta-alue:  Suomi
Tuotteet:  sauna- ja takkatarvikkeet
Henkilöstö:  70 (2014)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Narvi Oy on suomalainen vuonna 1986 perustettu sauna- ja takkatuotteita valmistava yritys. Narvin tuotteet valmistetaan käsin Rauman Lapissa. Tuotteisiin kuuluvat kiukaat, saunatarvikkeet eli kiuaskivet ja piiput sekä takka- ja asennustarvikkeet. Yhtiö työllisti vuonna 2014 noin 70 henkilöä.
Narvi on valmistanut saunatarvikkeita vuodesta 1937 ja on ainoa suomalainen sauna- ja takka-alan suuryritys, jonka tuotteet on valmistettu alusta loppuun Suomessa. Yritys keskittyy nykyään tuotteissaan pääasiassa energiatehokkuuteen ja kestävyyteen.
Narvi yhdistyi huhtikuussa 2010 suomalaisen Aito-Lämpö Oy:n kanssa ja nousi merkittäväksi toimijaksi. Yrityksellä on tätä nykyä kolme tuotemerkkiä: Aito, Narvi ja Kota. Aito-tuotemerkillä valmistetaan takkaluukkuja sekä Aitokiukaita, Narvi-merkillä muita kiuasmalleja ja Kota-merkillä savustimia, kamiinoita sekä puuliesiä ja pikkutakkoja.
Nadifloksasiini

| --- | --- |


Nadifloksasiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
7-fluori-8-(4-hydroksipiperidin-1-yyli)-12-metyyli-4-okso-1-atsatrisyklo[7.3.1.05,13]trideka-2,5,7,9(13)-tetraeeni-3-karboksyylihappo
Tunnisteet
CAS-numero: 124858-35-1
ATC-koodi: D10AF05
PubChem CID: 4410
DrugBank: DB12447
Kemialliset tiedot
Kaava: C19H21N2FO4 
Moolimassa: 360,378
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 245–247 °C (hajoaa)
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika:  ?
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa: topikaalinen
Nadifloksasiini (C19H21N2O4F) on fluorokinoloneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään lääketieteessä antibioottina aknen ja ihotulehdusten hoitoon.
Ominaisuudet ja käyttö

Huoneenlämpötilassa nadifloksasiini on väritöntä kiteistä ainetta. Nadifloksasiinin antibioottiset ominaisuudet perustuvat muiden fluorokinolonien tavoin bakteerien DNA-gyraasientsyymin estoon ja tällöin bakteerisolut eivät kykene jakaantumaan. Se estää myös sytokiinien vapautumista. Lääkeaine on laajakirjoinen ja tehoaa sekä grampositiivisiin että gramnegatiivisiin bakteereihin. Nadifloksasiinin S(-)-enantiomeeri on lääkeaineena R(+)-enantiomeeria tehokkaampi. Nadifloksasiinia käytetään eräissä Euroopan maissa ja Japanissa aknen ja ihotulehdusten hoitoon. Se annostellaan voiteena.
Haittavaikutukset

Nadifloksasiini voi aiheuttaa ihoärsytystä.
Valmistus

Nadifloksasiinia syntetisoidaan viisivaiheisella reitillä lähtien p-fluorianiliinista ja krotonaldehydistä. Aineen S-enantiomeerille on kehitetty asymmetrinen synteesimenetelmä lähtien 2-bromi-4,5-difluorianiliinista ja krotonaldehydistä.
Naimi Kari

Naimi Kari vuonna 1913.
Naemi (Naimi) Matilda Kari (o. s. Kylmänen; 6. toukokuuta 1878 Helsinki – 27. tammikuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen elokuvanäyttelijä.
Naimi Kari oli naimisissa kiertueteatterin johtaja Kaarlo Karin kanssa. Heidän poikansa oli elokuvaaja ja elokuvien leikkaaja Eino Kari.
Elokuvia

Kun isällä on hammassärky 1922
Rautakylän vanha parooni 1923
Muurmannin pakolaiset 1927
Niini

Köyden valmistamista raffiapalmun niinestä.
Niini on puun nilasta saatavaa kuitua. Sitä voidaan tehdä ainakin metsälehmuksesta eli niini­puusta sekä joistakin palmuista. Parhainta niintä saadaan raffiapalmun lehdistä.
Niintä on muinoin käytetty köysien ja jopa verkkojen materiaalina. Japanissa siitä on tehty myös työvaatteita. Nykyisin niinelle on käyttöä lähinnä punontatöiden sitomisessa ja hedelmäpuiden jalostamisessa.
Muistona niinipuun esiintymisestä ”Niini-” esiintyy Suomessa yleisenä paikannimien alkuosana.
Mykola Buratšek

| Mykola Buratšek |
| --- | --- |
 Mykola Buratšek: Omakuva
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. maaliskuuta 1871 Letytšiv, Podilian kuvernementti
Kuollut: 12. elokuuta 1942 (71 vuotta) Harkova, Ukrainan SNT
Ammatti:  taidemaalari
Taiteilija
Taidesuuntaus:  impressionismi
Mykola Buratšek, ukr. Микола Бурачек, (16. maaliskuuta 1871 Letytšiv, Podilian kuvernementti – 12. elokuuta 1942 Harkova, Ukrainan SNT) oli ukrainalainen impressionistinen taidemaalari ja opettaja.
Elämä

Buratšek opiskeli Kiovassa ja valmistui Krakovan taideakatemiasta 1910 (Jan Stanisławskin oppilaana). Ensimmäisen näyttelynsä hän piti 1907 ja työskenteli 1910–1912 Pariisissa Henri Matissen ateljeessa. Hän toimi 1917–1922 Kiovassa professorina Ukrainan valtion taideakatemiassa ja sen jälkeen Kiovassa Valtion taideoppilaitoksessa ja Lysenkon musiikki ja teatterioppilaitoksessa. Hän oli Harkovan taideoppilaitoksen rehtori 1925–1934 mutta palasi sitten Kiovaan Valtion taideoppilaitokseen.
Taiteilijanura

Taitavana maisemamaalarina Buratšek maalasi värikkäitä impressionistisia ukrainalaisia maisemia, esimerkiksi maalaukset Aamu Dniprolla (1934), Kukkivat omenapuut (1936) ja Mahtava Dnipro ärjyy ja mylvii (1941). Hän suunnitteli lavastuksia Harkovan ja Donetskin teattereihin. Hän oli myös taiteen tutkija ja teki tutkimusta Taras Ševtšenkosta taiteilijana ja kirjoitti hänen taiteestaan kirjan Velykyi narodnyi hudožnyk (1939, 'Suuri kansallinen taiteilija'). Hän kirjoitti kirjan Moje žyttja (1937. 'Elämäni') ja artikkeleita ukrainalaisista taiteilijoista. Hän oli vaikuttamassa Taras Ševtšenkon museon perustamiseen Harkovaan ja Myh’ailo Kotsjubynskyin museoiden perustamiseen Vinnytsjaan ja Tšernihiviin.
Buratšekista ilmestyi 1967 Kiovassa Juri Djuženkon kirja.
Maalauksia

Maaliskuu 1917
Talo keskipäivällä, 1928
Vanha nainen
Mahtava Dnipro ärjyy ja mylvii, 1941
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mykola Buratšek Wikimedia Commonsissa
Nawathinehena

| nawathinehena> Tiedot |
| --- | --- |
Puhujia:  kuollut kieli
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  algilaiset kielet
Kieliryhmä:  algonkin-kielet tasankojen algonkin-kielet arapaho
Kielikoodit
ISO 639-2:  arp
ISO 639-3:  nwa
 Ohje 
Nawathinehena on kieli tai murre, jonka SIL International luokittelee arapaho-kielten alaryhmään kuuluvaksi kieleksi (muut ovat arapaho ja gros ventre). Kieli on kuollut eli sillä ei ole yhtään tunnettua puhujaa. Sitä puhui arapahoihin kuulunut nawathinehena-heimo.
Myllypuron sosiaali- ja terveysalojen opiskelijat

Myllypuron sosiaali- ja terveysalojen opiskelijat ry (MysteRy) on Metropolia Ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan opiskelijoiden yhdistys. Jäseniä on noin 1200 [lähde? ] ja opiskelijoita löytyy seuraavilta aloilta: apuvälinetekniikka, bioanalytiikka, fysioterapia, jalkaterapia, optometria, osteopatia, radiografia ja sädehoito sekä suun terveydenhuolto.
Yhdistys on perustettu alun perin vuonna 1971 nimellä Helsingin IV Opiskelijayhdistys ry, jolloin Helsingissä toimi Helsingin IV terveydenhuolto-oppilaitos.
Opiskelijayhdistys toimii aktiivisesti opiskelijoiden edunvalvonnan ja virkistystoiminnan parissa sekä tekee yhteistyötä Metropolian muiden opiskelijayhdistysten sekä opiskelijakunta METKAn kanssa.
Yhdistyksen hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja sekä 13 jäsentä. Vuonna 2020 puheenjohtajana toimi Elise Juntunen ja varapuheenjohtajana Mikael Westerlund.
Aiheesta muualla

Yhdistyksen Facebook-sivut
Myönteinen ajattelu

Myönteinen eli positiivinen ajattelu on elämänasenne, jossa ajatukset keskitetään hyviin asioihin ja tilanteiden tuomiin mahdollisuuksiin huonojen asioiden ja uhkien sijasta.
Aiheesta muualla

Tommola, Anna: Yltiöpositiivinen ihminen luulee olevansa empaattinen mutta tuskin on – ikävistä tunteista on paljon hyötyä. Helsingin Sanomat 13.4.2017.