stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Soraya Arnelas

| Soraya Arnelas |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. syyskuuta 1982 (ikä 42) Valencia de Alcántara
Ammatti:  Muusikko
Muusikko
Laulukielet:  Espanja, englanti
Aktiivisena:  2004–
Tyylilajit:  pop, rhythm and blues
Levy-yhtiöt:  Vale Music 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.sorayaarnelas.es
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Soraya Arnelas, taiteilijanimeltään Soraya (s. 13. syyskuuta 1982) on suosittu espanjalainen laulaja. Hän edusti Espanjaa Eurovision laulukilpailussa 2009 kappaleella La noche es para mí. Kilpailun finaalissa hän sijoittui 23:nneksi 23 pisteellä.
Albumit

Corazón De Fuego (2005)
Ochenta's (2006)
Dolce Vita (2007)
Sin Miedo (2008)
Dreamer (2010)
Dreamer Realoaded (2011)
Universe In Me (2013)
Akustika (2015)
Luces y  Sombras (2020)
Singlet

Mi Mundo Sin Tí (2005)
Corazón De Fuego (2005)
Self Control (2006)
Call Me (2006)
La Dolce Vita (2007)
Words (2007)
Sin Miedo (2007)
La Noche Es Para Mí (2009)
Caminaré (2009)
Live Your Dreams (2010)
Aiheesta muualla

Soraya Arnelasin virallinen sivusto (espanjaksi)
Suhoi Su-47

| Suhoi Su-47 |
| --- | --- |
 Su-47 Moscow Air Showssa vuonna 2001.
Tyyppi:  hävittäjä
Alkuperämaa:   Venäjä
Valmistaja:  Suhoi
Miehistö:  1
Ensilento:  1997
Suhoi Su-47 Berkut, (ven. Су-47 «Беркут», suom. maakotka, Nato-raportointinimi Firkin) on Suhoin hävittäjäprototyyppi. Suunnitteluvaiheessa nimillä S-32 ja Suhoi S-37 tunnetun koneen rakenne on poikkeuksellinen, sillä kone käyttää käänteistä nuolisiipeä, jossa siivet ovat eteenpäin viistot. Kone on erittäin ketterä[lähde? ] ja saavuttaa 2,34 machin nopeuden. Konetta rakennettiin yksi kappale lähinnä komposiittimateriaalien ja fly-by-wire-järjestelmän koealustaksi.
Tekniset tiedot

Lähde: [lähde? ]
Yleiset ominaisuudet
Miehistö: 1
Pituus: &&&&&&&&&&&&&022.060000022,6 m
Kärkiväli: &&&&&&&&&&&&&016.070000016,7 m
Korkeus: &&&&&&&&&&&&&&06.03000006,3 m
Tyhjäpaino: &&&&&&&&&&024000.&&&&0024 000 kg
Suurin lentoonlähtöpaino: &&&&&&&&&&034000.&&&&0034 000 kg
Voimalaite: &&&&&&&&&&&&&&02.&&&&002 × Saturn-Lyulka Al-37FU -suihkumoottoria
Suoritusarvot
Suurin nopeus: &&&&&&&&&&&02500.&&&&00 2 500 km/h (Mach &&&&&&&&&&&&&&02.0340000 2,34)
Meren pinnassa: 1 400 km/h (Mach 1.31)
Lentomatka: &&&&&&&&&&&03300.&&&&003 300 km
Lakikorkeus: &&&&&&&&&&018000.&&&&0018 000 m
Saarinen (Saarijärvi)

| Saarinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Saarijärvi
Koordinaatit:  62°48′06″N, 25°08′36″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Mahlunjärven alue (14.62)
Laskupuro:  Saarisenpuro Ala-Jokilampeen 
Järvinumero:  14.629.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,7 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  580 m  
Rantaviiva:  5,124 km  
Pinta-ala:  67,766 ha  
Tilavuus:  0,00344616 km³ 
Keskisyvyys:  5,09 m  
Suurin syvyys:  16 m  
Saaria:  4 
 fiSaarinen 
Saarinen  on Keski-Suomessa Saarijärvellä  Mäkikylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 68 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,45 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00345 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 16,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Saarijärven reitin valuma-alueen (14.6) Mahlunjärven alueella (14.62), jonka Iso-Löytänän valuma-alueeseen (14.629) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,7 metriä mpy.
Saarinen (Toivakka)

| Saarinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Toivakka
Koordinaatit:  62°06′31″N, 26°05′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Leppäveden alue (14.31)
Laskujoki:  Sahijoki Vuojärveen 
Järvinumero:  14.318.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  93 m  
Pituus:  2 km  
Leveys:  1,1 km  
Rantaviiva:  8,08417 km  
Pinta-ala:  92,039 ha  
Tilavuus:  0,0019576258 km³ 
Keskisyvyys:  2,06 m  
Suurin syvyys:  5,72 m  
Saaria:  1 
 fiSaarinen 
Saarinen  on Keski-Suomessa Toivakassa Toivakan kirkonkylän taajaman pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 92 hehtaaria, se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0020 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 5,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pitkäjoen valuma-alueeseen (14.318) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93 metriä mpy.
Sateenvarjomies

Sateenvarjomies istuu tien reunalla kyltin vieressä (oikeanpuoleinen mies).
Sateenvarjomies (engl. Umbrella Man) oli tunnistamaton mies, joka liikkui Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn salamurhan aikoihin 22. marraskuuta 1963 aivan murhapaikan lähellä Dallasissa Texasissa. Nimi ”sateenvarjomies” tulee siitä, että miehen nähtiin pitävän sateenvarjoa auki itsensä yllä, vaikka sateesta ei ollut merkkiäkään. Mies oli silminnäkijöiden mukaan sulkenut sateenvarjon juuri ennen Kennedyn murhaa.
Useissa Kennedyn murhaan liittyvissä salaliittoteorioissa sateenvarjomies on oletettu murhasalaliiton jäseneksi.
Yhdysvaltain edustajainhuoneen salamurhakomitea tunnisti vuonna 1978 sateenvarjomiehen olevan Louie Steven Witt. Kertomansa mukaan Wittin oli tarkoitus ärsyttää sateenvarjollaan ohi ajavaa Kennedyä.
Aiheesta muualla

Jarla, Pertti: Historian arvaamattomat sateenvarjomiehet Suomen Kuvalehti. 24.11.2011.
Who Was the Umbrella Man? Errol Morrisin video New York Times -lehdelle. YouTube, 7 min.
Statue Comes to Life

| Statue Comes to Life Statue |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1990
 Tyylilaji: power metal, thrash metal
 Kesto: 32.50
 Levy-yhtiö: Power Records
Statuen muut julkaisut
| I Don't Mind (EP) 1989 | Statue Comes to Life 1990 |   |
Statue Comes to Life on suomalaisen thrash/power metal -yhtyeen Statuen ensimmäinen sekä viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1990 levymerkillä Power Records.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Statue sekä sanoittanut Ari Anttonen.
Face the Life – 3.10
Mr. Crack – 3.12
No Way – 3.18
Political Pollution – 3.59
Up and Down – 3.07
For Your Country – 4.30
Believe or Not – 3.39
Revenge – 3.14
Easy with Money – 2.28
A Statue Comes to Life – 2.13
Kokoonpano

Mika Moisio – bassokitara, taustalaulu
Jari Vanhanen – rummut, taustalaulu
Ari Anttonen – laulu, kitara
Marko Moisio – kitara, taustalaulu
Aiheesta muualla

Statue Comes to Life Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Statue Comes to Life Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Saarinen (Pihtipudas)

| Saarinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Pihtipudas, Lestijärvi
Koordinaatit:  63°28′30″N, 25°05′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.457.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  168,7 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  390 m  
Rantaviiva:  1,49 km  
Pinta-ala:  12,13 ha  
Saaria:  1 
 fiSaarinen 
Saarinen  on Keski-Suomessa Pihtiputaalla ja Lestijärvellä Harjuntaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 400 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,1 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Jääjoen valuma-alueeseen (14.457) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 168,7 metriä mpy.
Sporting Club Luxemburg

Sporting Club Luxemburg oli jalkapalloseura Luxemburgin kaupungista. Seura perustettiin toukokuussa 1908. Sporting voitti Luxemburgin mestaruuden vuosina 1911 ja 1919. Sporting fuusioitui vuonna 1923 Racing Club Luxembourgin kanssa muodostaen CA Spora Luxemburgin.
San Diego Wave FC

San Diego Wave FC on yhdysvaltalainen naisten ammattilaisjalkapalloseura San Diegosta, Kaliforniasta. Seura pelaa NWSL-sarjassa. Seuran kotikenttä on Snapdragon Stadium ja päävalmentaja Casey Stoney.
Sastamala (pitäjä)

Sastamalan pitäjä eli Saastamala oli suuri Satakunnan historialliseen maakuntaan kuulunut pitäjä. Se lienee muodostunut jo 1200-luvulla. Sastamala-nimi esiintyi ensimmäisen kerran muodossa Sastamall eräässä kuningas Birger Maununpojan kirjeessä vuodelta 1300 tai 1303. Piispa Pentti Gregoriuksenpoika mainitsi Sastamalan itsenäisenä seurakuntana vuonna 1328.
Ennen Sastamalan kirkkopitäjää oli arkeologi Unto Salon mukaan olemassa kaksi rautakautista muinaispitäjää, Karkku ja "Tyrvää" (jälkimmäisen alkuperäisestä nimestä ei ole tietoa).
Keskiajalta lähtien Sastamala kuului 1300-luvulla syntyneeseen Kokemäenkartanon linnalääniin ja myöhemmin vuonna 1634 perustettuun Turun ja Porin lääniin. Vuonna 1412 Kokemäenkartanon lääni jaettiin kahteen kihlakuntaan, Ylä- ja Ala-Satakuntaan. Sastamala kuului Ylä-Satakuntaan.
Kirkkopitäjä

Sastamalan kirkkopitäjän seurakuntakirkkoon nykyisen Sastamalan kirkon paikalle vaelsi seurakuntaa Pohjanmaalta asti. Kirkkopitäjän keskuskirkot lienevät olleet erilaisia puisia kirkkoja ennen Sastamalassa vielä tänäkin päivänä seisovan harmaakivisen Sastamalan kirkon rakentamista 1500-luvulla. Kirkkopitäjä ulottui ”Näsijärvestä Pohjanlahteen ja nykyisen Vammalan seuduilta Pohjanmaan lakeuksien rajoille asti”. Siihen kuului myös koko pohjoinen Satakunta.
Tästä kirkkopitäjästä  muodostuivat alueen myöhemmät seurakunnat. Muistona Sastamalan pitäjän vanhoista eräomistuksista on myös Pohjanlahden rannalla sijaitsevan Merikarvian ruotsinkielinen nimi Sastmola. Kirkollisesti Merikarvian ei kuitenkaan uskota koskaan kuuluneen Sastamalaan, sillä se oli jo keskiajalla osa Ulvilan kirkkopitäjää, josta se erotettiin itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1639. Siikainen puolestaan erosi Merikarviasta omaksi seurakunnakseen vuonna 1861.
Sastamalan hajoaminen ja uudelleen muodostuminen

Myöhemmin Sastamala hajosi kahteen osaan. Sastamalasta irtaantui ensimmäisenä Kyrön pitäjä (Hämeenkyröstä-Kankaanpäästä Kyröjoen suistoon Pohjanlahdelle ulottuva alue), keskuksenaan Hämeenkyrö. Ala-Sastamalan alueesta kehittyivät Tyrvää, Vammala, Kiikoinen ja Kiikka.
Pietari Brahen aikoina 1600-luvun alkupuolella, jolloin seurakuntia pilkottiin yleisemminkin, Sastamalasta irtautui Ylä-Sastamala eli Mouhijärvi, joka oli jo jonkin aikaa ennen irtautumista ollut kappeliseurakuntana. Ylä-Sastamalasta muodostuivat sittemmin Mouhijärvi, Suodenniemi ja Lavia. Viimeisenä itsenäistyi Suoniemi vuonna 1908. Tyrväätä eli Kallialaa nimitettiin Ala-Sastamalaksi.
Vammala erosi itsenäiseksi kauppalaksi Tyrväästä vuonna 1915, mutta jäi seurakunnallisesti osaksi Tyrväätä. Karkku ja Tyrvää liitettiin Vammalaan (kaupunki vuoden 1965 alusta lukien) sekä Suoniemi silloiseen Nokian kauppalaan vuoden 1973 alussa. Vuonna 1993 Mouhijärvi siirtyi Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin.
Uusi Sastamalan kaupunki syntyi vuoden 2009 alussa, kun Vammala, Mouhijärvi ja Äetsä yhdistyivät; Suodenniemi oli liitetty Vammalaan jo vuoden 2007 alussa. Lisäksi Kiikoinen yhdistettiin Sastamalaan vuoden 2013 alussa.
Sikkolampi (Kouvola)

| Sikkolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola
Koordinaatit:  61°12′17″N, 26°24′13″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Karijärven valuma-alue (14.94)
Laskuoja:  oja Salajärveen 
Järvinumero:  14.946.1.026
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  96,9 m  
Pituus:  710 m  
Leveys:  490 m  
Rantaviiva:  2,216 km  
Pinta-ala:  11,184 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiSikkolampi 
Sikkolampi  on Kymenlaaksossa Kouvolassa  Ansalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 710 metriä pitkä, 490 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Karijärven valuma-alueella (14.94), jonka Rihunlammen valuma-alueeseen (14.946) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,9 metriä mpy.
Spatiaalinen suojelupriorisointi

Spatiaalinen suojelupriorisointi on luonnonsuojelubiologiassa ja systemaattisessa suojelusuunnittelussa käytetty menetelmä, jolla pyritään tunnistamaan ja asettamaan alueita tärkeysjärjestykseen tietyn suojelutoimenpiteen (esim. suojelualueiden perustaminen, ennallistaminen) näkökulmasta valittujen kriteereiden tai taustamuuttujien perusteella. Korkean prioriteetin alueiden ominaisuudet riippuvat viimekädessä priorisoinnille asetetuista tavoitteista, mutta tyypillisesti niiden luonnokirjo on erityisen arvokas tai niillä on runsaasti analyysin kohteena olevaa lajistoa.
Spatiaalisen suojelupriorisoinnin tavoite on edistää suojeluun käytössä olevien resurssien tehokasta hyödyntämistä, auttamalla kohdistamaan valittuja toimenpiteitä alueille, joilla niistä saadaan korkein hyöty suhteessa kustannuksiin. Sen keskeinen kysymys on mitä, missä, miten ja milloin toimenpiteitä tulisi tehdä, jotta suojelulle asetetut tavoitteet olisi mahdollista saavuttaa tehokkaasti. Priorisoinnissa hyödynnetään usein kvantitatiivisia menetelmiä ja niitä varten suunniteltuja ohjelmistoja, kuten Zonationia, mutta myös muut lähestymistavat, kuten asiantutija-arviot, ovat mahdollisia.
Slade Smashes

| Slade Smashes Slade |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 1980
 Tuottaja(t): Chas Chandler, Slade
 Tyylilaji: Glam rock Hard rock
 Levy-yhtiö: Polydor Records
Sladen muut julkaisut
| Return to Base 1979 | Slade Smashes 1980 | We’ll Bring the House Down 1981 |
Slade Smashes on Sladen kokoelma vuodelta 1980. Se julkaistiin onnistuneen Reading Festival-comebackin jälkeen ja se nousi Ison-Britannian albumilistalla sijalle 20.
Kappaleet

Cum On Feel the Noize (Holder/Lea)
My Friend Stan (Holder/Lea)
Far Far Away (Holder/Lea)
Coz I Luv You (Holder/Lea)
Everyday (Holder/Lea)
Gypsy Roadhog (Holder/Lea)
Thanks For the Memory (Wham Bham Thanx U 'Mam) (Holder/Lea)
The Bangin' Man (Holder/Lea)
In for a Penny (Holder/Lea)
Skweeze Me, Pleeze Me (Holder/Lea)
Mama Weer All Crazee Now (Holder/Lea)
Look Wot You Dun (Holder/Lea)
Take Me Back ’Ome (Holder/Lea)
Let's Call It Quits (Holder/Lea)
Give Us a Goal (Holder/Lea)
Merry Xmas Everybody (Holder/Lea)
How Does It Feel? (Holder/Lea)
My Baby Left Me / That's Alright Mama
Get Down And Get With It (Holder/Lea)
Gudbuy T’Jane (Holder/Lea)
Slade
| --- | --- |
Studioalbumit:   Beginnings  Play It Loud  Slayed?  Old, New, Borrowed and Blue  Slade in Flame  Nobody’s Fools  Whatever Happened to Slade?  Return to Base  We’ll Bring the House Down  Till Deaf Do Us Part  The Amazing Kamikaze Syndrome  Keep Your Hands Off My Power Supply  Rogues Gallery  Crackers  You Boyz Make Big Noize 
Livealbumit:   Slade Alive!  Slade Alive Vol II  Alive at Reading (EP)  Slade on Stage  The Slade Live Anthology  Live at the BBC 
Kokoelmat:   Coz I Luv You  Sladest  The Story of Slade  Slade Smashes  Slades Greats  The Slade Collection 81–87  Wall of Hits  The Slade Collection vol. 2 – 79–87  The Genesis of Slade  Feel the Noize – Greatest Hits  Get Yer Boots On – The Best of Slade  The Very Best of Slade  The Slade Box  B-Sides  In for a Penny – Raves & Faves  Rockers  The Collection 79–87  Merry Xmas Everybody: Party Hits  When Slade Rocked the World  Feel the Noize – The Singlez Box!  Cum On Feel the Hitz 
Singlet:   ”You Better Run”  ”Genesis”  ”Wild Winds Are Blowin’”  ”The Shape of Things to Come”  ”Know Who You Are”  ”Get Down and Get With It”  ”Coz I Luv You”  ”Look Wot You Dun”  ”Take Me Bak ’Ome”  ”Mama Weer All Crazee Now”  ”Gudbuy T’Jane”  ”Cum On Feel the Noize”  ”Skweeze Me, Pleeze Me”  ”My Friend Stan”  ”Merry Xmas Everybody”  ”Everyday”  ”The Bangin’ Man”  ”Far Far Away”  ”How Does It Feel”  ”Thanks for the Memory (Wham Bam Thank You Mam)”  ”In for a Penny”  ”Let’s Call It Quits”  ”Nobody’s Fool”  ”Gypsy Roadhog”  ”Burning in the Heat of Love”  ”My Baby Left Me / That’s All Right”  ”Give Us a Goal”  ”Rock ’n’ Roll Bolero”  ”Ginny, Ginny”  ”Okey Cokey”  ”Sign of the Times”  ”We’ll Bring the House Down”  ”Wheel’s Ain’t Coming Down”  ”Knuckle Sandwich Nancy”  ”Lock Up Your Daughters”  ”Rock and Roll Preacher (Hallelujah I’m on Fire)”  ”Ruby Red”  ”(And Now the Waltz) C’est La Vie”  ”My Oh My”  ”Run Runaway”  ”All Join Hands”  ”Little Sheila”  ”7 Year Bitch”  ”Myzsterious Mizster Jones”  ”Do You Believe in Miracles”  ”Hi Ho Silver Lining”  ”Still the Same”  ”That’s What Friends Are For”  ”You Boyz Make Big Noize”  ”We Won’t Give In”  ”Let’s Dance (1988 Remix)”  ”Radio Wall of Sound”  ”Universe”
Suhoi Su-39

| Suhoi Su-39 |
| --- | --- | --- |

Suhoi Su-25STM

Määritelmä
Rooli: Rynnäkkökone
Miehistö: 1 ohjaaja
Ensilento: 
Palveluskäyttöön: 
Valmistaja: OKB Suhoi
Mitat
| Pituus | 15,53 m |  |
| Kärkiväli | 14,36 m |  |
| Korkeus | 5,20 m |  |
Massa
| Massa tyhjänä | kg |  |
| Massa kuormattuna | 20 500 kg |  |
Voimalaite
Moottori: 2 x Tumanski R-195 / 2 x 44 140 Newtonia
Suoritusarvot
| Nopeus | 950 km/h meren pinnan tasolla |  |
| Toimintasäde | 800 km - 1400 km |  |
| Siirtolentomatka | 2 250 km |  |
| Lakikorkeus | 10 000 m |  |
Aseistus
Tykit: 
Muu aseistus: 5 000 kg pommeja 
Kehitys
| Edeltäjä | Suhoi Su-25 |  |
| Vastaava | A-10C |  |
Seuraaja: 
Suhoi Su-39 (Nato-raportointinimi Frogfoot) on Venäjän uusi rynnäkkölentokone. Se on suurehko uudistus, joka pohjautuu Suhoi Su-25-koneeseen. Välituotantotyyppinä oli Suhoi Su-25SM, joka poikkeaa edeltäjästään suuremman moottoritehon ja laajemman toimintakyvyn vuoksi. Koneesta on myös kaksipaikkainen Su-25UBM -koulukonemalli.
Suhoi Su-39:ssä on Shkval-M päivä- ja pimeätähtäinjärjestelmä, joka voidaan kytkeä ajanmukaisiin aseisiin. Ripustimeen voidaan asentaa Koryo 25-tutkatähtäin. Lisäksi koneeseen voidaan liittää signaalitiedustelulaitteisto, automaattinen lennonhallinta ja suunnistuslaitteisto. Valmistajan mukaan kone kykenisi toimimaan kaikenlaisia maamaaleja vastaan jokaisessa sääolosuhteessa.
Kone on kestävä lentäjien, moottorin ja järjestelmien titaanisuojauksen vuoksi ja siksi, että jaetut polttoainesäiliöt osuman saatuaan täyttyvät polyuretaanivaahdolla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suhoi Su-39 Wikimedia Commonsissa
Sukhoi Su-39 (englanniksi)
Suhoin lentokoneet
| --- | --- |
Hävittäjät:   Su-9  Su-11  Su-15  Su-27  Su-30  Su-33  Su-35 Su-37  Su-57 (T-50) 
Pommi- ja rynnäkkökoneet:   Su-2  Su-4  Su-7  Su-17 Su-20  Su-22  Su-24  Su-25  Su-34  Su-39 
Tiedustelukoneet:   Su-12 
Koulukoneet:   UTB  Su-26  Su-28  Su-29  Su-31 
Kuljetuskoneet:   Su-38  Su-80  S-21  Superjet 100 
Kokeelliset:   Su-1  Su-3  Su-5  Su-6  Su-8  Su-10  Su-11  Su-13  Su-37  Su-47  P-1  T-3  T-4
Spatha

2. vuosisadan jälkipuolelta olevan spathan jäljitelmä. Sotilaan asu on jäljitelmä noin vuoden 175 roomalaisen sotilaan asusta.
Spatha oli roomalainen ratsuväen miekka, joka omaksuttiin kelteiltä ja germaaneilta ratsuväen taktisen merkityksen kasvaessa ja roomalaisten  metallinkäsittelytaidon kehittyessä noin vuonna 50 jaa. Miekka taottiin ahjohitsaamalla toisiinsa kankirautaa ja hiiletettyä terästä damaskoinnin tapaan. Näin miekasta tuli sekä joustava että riittävän kova säilyttämään terävyytensä.
Itse miekka oli gladius, jonka pituutta oli lisätty roimasti ja terän leveyttä kavennettu. 60-senttisen gladiuksen sijaan oli spathan kokonaispituus saattoi yltää metriinkin. Miekka oli mitoiltaan suunnilleen 5–7 cm x 100 cm ja poikkeuksetta suora kuten edeltäjänsä. Spathan käyttöönotto mahdollisti edistyneiden miekkailutekniikkojen kehittymisen, sillä sen ulottuvuus oli parempi kuin gladiuksen, ja sillä pystyi leikkaamaan tehokkaammin pelkän pistämisen ja hakkaamisen sijaan. Lyhyt gladius oli hyvä ase käsikähmässä ja kilpimuurissa, mutta se oli lähes puhdas pistoase.
Miekkaa käytti aluksi vain ratsuväki, mutta Rooman valtakunnan myöhemmillä ajoilla se korvasi kokonaan gladiuksen, osittain muuttuneen sodankäynnin takia. Ratsuväki ja jousimiehet olivat tulleet ratkaisevampaan asemaan. Spathalla ylettyi lyömään paremmin hevosen selästä, mikä antoi edun gladiukseen verrattaessa.
Spathaa pidetään klassisen eurooppalaisen keskiaikaisen miekan tärkeänä edeltäjänä. Varhaiskeskiajan miekkojakin kutsutaan usein spatha-nimityksellä. Bysanttilaisella ajalla ase tunnettiin nimellä spathion, ja se oli katafrakti-ratsuväen sivuase.
Nimi spatha tulee kreikan kielen pitkulaista lehteä tai terää tarkoittavasta sanasta. Sana "spatha" on kantasanana romaanisten kielten "miekkaa" tarkoittaville sanoille:
italia: spada
espanja: espada
portugali: espada
ranska: épée
katalaani: espasa
romania: spată
Slagelse

| Slagelse |
| --- | --- |

 vaakuna
 Slagelse
 Koordinaatit: 55°24′18″N, 11°22′26″E 
Valtio:   Tanska
Alue:  Sjællandin alue
Kunta:  Slagelsen kunta
Väkiluku (2018):  33 777
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Slagelse on   Slagelsen kunnan keskustaajama Tanskassa. Vuoden 2018 alussa siellä oli vajaat 34 000 asukasta.
Slagelse on yksi Tanskan vanhimmista kaupungeista, ja keskiajalla se oli vauras kauppapaikka. Vanhimmat osat ovat kuitenkin tuhoituneet lukuisissa tulipaloissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Slagelse Wikimedia Commonsissa
Ella Kivikoski : Tuhatvuotinen linnoitettu leiri, Suomen Kuvalehti, 07.01.1939, nro 1, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Shon Mi-na

| Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Etelä-Korea.Naisten käsipallo. Olympialaiset  | Maa:   Etelä-Korea> Naisten käsipallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Soul 1988 | Käsipallo |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1984 | Käsipallo |  |
Shon Mi-Na (kor. 손 미나; s. 8. lokakuuta 1964) on eteläkorealainen entinen käsipalloilija ja olympiavoittaja. Hän osallistui olympialaisiin kahdesti, vuosina 1984 ja 1988. Shon sai hopeaa Los Angelesin kisoista 1984 ja oli mukana maansa kultaa voittaneessa joukkueessa Soulissa 1988. Hän myös vannoi urheilijoiden valan vuoden 1988 kisoissa.
Saarinen (Kangasniemi)

| Saarinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Kangasniemi
Koordinaatit:  62°05′52″N, 26°40′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Puulaveden alue (14.92)
Laskujoki:  suo-oja Latikkajokeen 
Järvinumero:  14.927.1.019
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  128,1 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,764 km  
Pinta-ala:  7,398 ha  
Saaria:  2 
 fiSaarinen 
Saarinen  on Etelä-Savossa Kangasniemellä  Korholan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 520 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Malloksen valuma-alueeseen (14.927) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,1 metriä mpy.
Strilets

Strilets (ukr. Стрілець, suom. ’jousimies’) oli viikoittain ilmestynyt ukrainalainen sanomalehti. Se oli suunnattu Ukrainan Galitsian armeijan sotilaille, ja sitä julkaisi Ukrainan Galitsian armeijan komentajan lehdistötoimisto. Lehteä ilmestyi tammikuusta lokakuuhun 1919 kaikkiaan 95 numeroa. Lehden levikki oli enimmillään 16 000. Lehden toimittajia olivat Vasyl Patšovskyi, Ivan Krevetskyi, Hryhori Myketei ja Osyp Nazaruk.