stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1922
Miesten yleismestaruus

| Sija | Kilpailija | Maa | 500 m | # | 5 000 m | # | 1 500 m | # | 10 000 m | # | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Clas Thunberg |  Suomi | 46,2 | 1 | 9.25,2 | 1 | 2.28,3 | 1 | 19.08,7 | 4 | 7 |
| 2 | Ole Olsen |  Norja | 48,1 | 5 | 9.25,9 | 2 | 2.32,0 | 2 | 18.49,9 | 2 | 10 |
| 3 | Asser Wallenius |  Suomi | 47,6 | 4 | 9.51,6 | 6 | 2.32,6 | 3 | 19.04,4 | 3 | 14 |
| 4 | Walter Tverin |  Suomi | 47,0 | 2 | 9.28,8 | 3 | 2.45,8 | 13 | 19.09,6 | 5 | 20 |
| 5 | Waldemar Bergström |  Suomi | 50,3 | 12 | 9.42,7 | 4 | 2.37,0 | 7 | 18.35,0 | 1 | 21 |
| 6 | Ilmari Danska |  Suomi | 48,8 | 9 | 9.57,1 | 9 | 2.34,9 | 4 | 19.36,9 | 8 | 25,5 |
| 7 | Theodor Pedersen |  Norja | 48,6 | 8 | 9.51,9 | 7 | 2.37,2 | 8 | 19.41,6 | 9 | 27 |
| 8 | Aksel Belewicz |  Suomi | 48,5 | 6 | 10.05,7 | 11 | 2.36,0 | 6 | 20.01,9 | 10 | 28 |
| 9 | Harald Belewicz |  Suomi | 48,8 | 9 | 10.04,9 | 10 | 2.38,7 | 9 | 20.29,6 | 11 | 33,5 |
| 10 | Eino Korhonen |  Suomi | 49,5 | 11 | 10.06,8 | 12 | 2.39,6 | 10 | 19.32,9 | 7 | 34 |
| NF | Arvo Tuomainen |  Suomi | 48,5 | 6 | 9.42,8 | 5 | 2.35,4 | 5 |  |  |  |
| NF | Lauri Helanterä |  Suomi | 47,4 | 3 | 10.37,0 | 13 | 2.40,4 | 11 |  |  |  |
| NF | Gunnar Strömstén |  Suomi | NF |  | 9.56,6 | 8 | 2.44,3 | 12 | 19.30,4 | 6 |  |
| NF | Theodor Lönnfors |  Suomi | 50,7 | 13 | NS |  |  |  |  |  |  |
| NF | Bror Ravander |  Suomi | NS |  |  |  | 2.50,0 | 14 |  |  |  |
Lippulaiva (kauppakeskus)

| Lippulaiva |
| --- | --- |


Sijainti:  Espoonlahdenkatu 4, 02320 Espoonlahti, Espoo
Avattu:  31. maaliskuuta 2022 (uusi)   15. syyskuuta 1993 (vanha)   27. heinäkuuta 2017 (Pikkulaiva)
Omistaja:  Citycon Oyj
Liikkeiden määrä:  noin sata liikettä ja lisäksi lukuisia ravintoloita (2022) 
Päävuokralaisia:  Prisma, Lidl, K-Supermarket, Tokmanni, Jysk, Espoon aluekirjasto, Elixia ja Burger King (2022)
Kerrospinta-ala:  150 000 neliömetriä (2022) m²
Kerrosten määrä:  3
Kävijämäärä:  2,4 milj. (2018)
Pysäköintipaikkoja:  1 300
Liikenneyhteydet:  124, 125, 165, 542, 543, 544
Kotisivu
Lippulaiva on kauppakeskus Espoonlahdessa, Espoossa, joka avattiin uudestaan maaliskuussa 2022. Sen edeltäjä oli vuonna 1993 samalla paikalla osoitteessa Espoonlahdenkatu 4 käyttöön otettu kauppakeskus Lippulaiva, joka toimi alkuperäisessä rakennuksessaan, kunnes sen läheisyyteen väistötilaksi rakennettu väliaikainen kauppakeskus Pikkulaiva otettiin käyttöön heinäkuussa 2017. Alkuperäinen kauppakeskus purettiin käyttötarkoituksensa suhteen vanhentuneena vuonna 2017 ja sen paikalle rakennettiin täysin uusi, kaksi kertaa suurempi kauppakeskus Lippulaiva. Samaan aikaan kauppakeskuksen kanssa paikalle rakennettiin Espoonlahden metroasema ja bussiterminaali. Lippulaivan alle on rakennettu geoenergialaitos ja pihakansien päälle suunniteltiin useita asuinrakennuksia. Kokonaisuus valmistui vuonna 2022.
Historia > Ensimmäinen Lippulaiva (1993–2017)

Lippulaiva avattiin 15. syyskuuta 1993, jolloin se oli Espoon suurimpia kauppakeskuksia. Lippulaivan suunnitteli arkkitehti Heikki Koskelo ja sen rakennutti Asuntosäätiö.
Citycon osti Lippulaivan vuonna 1999.
Ennen Lippulaivassa toimi myös Keskon Tähti Optikko, kunnes Specsavers-ketju osti sen vuonna 2008, ja vaikka paikalla toimi Specsavers, Tähti Optikon logo pysyi rakennuksen seinässä vuoden 2017 purkamiseen asti.
K-Supermarket Seilori muutti isompiin tiloihin 2000-luvulla, ja myöhemmin K-Supermarket Seilorin vanhaan liiketilaan avattiin Lidl, myöhemmin Lidlin yhteyteen avattiin Suomen ensimmäinen Lidl Outlet -myymälä.
Vanhassa Lippulaivassa sijaitsi muun muassa Kirppari Kalle -kirpputori, BR-Lelut, Matkavekka, Solo, Nordea, Suomen suurin Chico's , McDonald's, Picnic, Nissen, Kenkäkauppa Kenkäexpertti, Lindex, Seppälä, Anttila, Autokoulu Safiiri, Tokmanni, Lippulaivan Keilahalli, Info-kirjakauppa, Info Outlet -myymälä ja K-Supermarket Seilori.
Vuonna 2004 Espoon kaupunkisuunnittelulautakunta käsitteli asemakaavan muutosta, jonka seurauksena Lippulaivaa vastapäätä oleva pieni kauppakeskus Ulappatori purettiin. Citycon harkitsi Lippulaivan laajentamista yhdistämällä se kadun ylittävällä sillalla Ulappatoriin, mutta luopui suunnitelmasta sen kalliuden ja tehottomuuden vuoksi.
Ulappatorin liikerakennus purettiin loppuvuodesta 2010. Sen paikalle nousi myöhemmin asuinkerrostaloja.lähde?
Keväällä 2016 päätettiin, että kauppakeskus Lippulaiva puretaan vuonna 2017 ja sen tilalle rakennetaan täysin uusi, kaksi kertaa sitä suurempi samanniminen kauppakeskus. Aiemmin Lippulaivaa oli tarkoitus laajentaa, ei purkaa. Purkamista perusteltiin muun muassa asiakkaiden asiointiturvallisuudella.
Lippulaivan rakentamisen ajaksi suunniteltiin väliaikainen ja uudelleen käytettävä kaupparakennus, Pikkulaiva. Uudisrakennuksen suunnitteli JKMM Arkkitehdit ja rakensi Lehto Group Oyj. Pikkulaivaa alettiin rakentaa syyskuussa 2016 Espoonlahdenkadun ja Espoonlahdenrannan kulmaukseen tontille, jolla oli aikaisemmin sijainnut päiväkoti ja Mårtensbron koulu.
Historia > Pop-up kauppakeskus Pikkulaiva (2017–2022)

Pikkulaiva avattiin yleisölle 27. heinäkuuta 2017, vanhan Lippulaivan sulkemista seuraavana päivänä. Pikkulaivaan sijoittui noin puolet Lippulaivassa sulkemisen aikaan olleista liikkeistä, muiden muassa K-Supermarket Seilori, Lidl, Clas Ohlson, Burger King, Kotipizza, apteekki ja Alko. Pikkulaivan oli alun perin tarkoitus palvella asiakkaita kolmen vuoden ajan, mutta se suljettiin vasta uuden Lippulaivan aukeamista edeltävänä päivänä 30. maaliskuuta 2022.
Kaikki Pikkulaivan liikkeet muuttivat uuteen Lippulaivaan.
Historia > Uusi kauppakeskus Lippulaiva (2022–)

Vuonna 2019 Lippulaivan-hankkeen hinnaksi arvioitiin noin 215 miljoonaa euroa. Kauppakeskuksen oli alun perin määrä valmistua vuonna 2020, mutta aikataulu siirtyi keväälle 2022. Myöhästyminen johtui Cityconin ja alkuperäisen rakennuttajan Lehto Groupin sopimuksen kariutumisesta vuonna 2018. Uudeksi urakoijaksi valittiin Skanska, metroaseman rakensi SRV.
Lippulaiva avattiin 31. maaliskuuta 2022. Lippulaivan sadasta liiketilasta kaikki oli muutamaa liiketilaa lukuun ottamatta vuokrattu. Tiloihin muutti Pikkulaivasta siirtyneiden liikkeiden lisäksi useita uusia liikkeitä. Ensimmäinen Cityconin neljästä asuinkerrostalosta valmistui joulukuussa 2022 ja loput alkuvuonna 2023.
Matinkylästä Kivenlahteen kulkeva metro-osuus avattiin matkustajien käyttöön 3. joulukuuta 2022.
Konsepti

Lippulaiva on sen omistajalle Cityconille prototyyppi kaupunkikeskuksesta eli niin kutsuttu urban hub, jossa kaikki ihmisille keskeiset palvelut sijaitsevat kävelymatkan päässä heidän kodeistaan. Konseptissa kestävillä ratkaisuilla on iso rooli.
Rakennukset > Ensimmäinen Lippulaiva

Nimensä mukaisesti laivan muotoinen Lippulaiva edusti aikansa ostoskeskusrakentamisen uusia tuulia. Kaksikerroksisista, alun perin 18 200 neliömetriä myyntipinta-alaa sisältänyttä kokonaisuutta pidettiin kauniina ja toimivana. Sen merkittäviä vahvuuksia olivat väljä keskuskäytävä ja kattoikkunoista tulviva luonnonvalo. Merihenkistä tunnelmaa korostivat esimerkiksi toisen kerroksen tiikkikaiteet. Lippulaivan suunnitteli arkkitehti Heikki Koskelo.
Rakennukset > Pikkulaiva

Pikkulaivan pinta-ala oli 10 218 neliömetriä, ja siinä oli 8 300 neliömetriä vuokrattavaa pinta-alaa. Pikkulaiva oli rakennettu puutappiliitoksin kootuista moduuleista, jotka voitiin irrottaa toisistaan ja kuljettaa rekan lavalle sopivina paloina toiseen käyttöpaikkaan. Kun myös talotekniset järjestelmät koottiin moduuleina, oli rakennuksen uudelleenkäyttö mahdollista sitten, kun uusi Lippulaiva on otettu käyttöön. Tällainen rakenne on kaupparakennuksissa ensimmäinen laatuaan.lähde?
Rakennukset > Uusi kauppakeskus Lippulaiva

Kauppakeskuksen rakennusmassa on noin 500 metriä pitkä. Kaupunkikeskuksen pinta-ala on 150 000 neliömetriä, joista vuokrattaa kauppa pinta-alaa on noin 44 000 neliömetriä.
Ensimmäisessä kerroksessa sijaitsee muun muassa Prisma, K-Supermarket ja Lidl. Paikan muita ankkurivuokralaisia ovat Tokmanni, Jysk, Espoon aluekirjasto, Elixia ja Burger King. Päivittäistavarakaupalle on varattu vuokrattavasta pinta-alasta noin 45 prosenttia, kahviloille ja ravintoloille 10 prosenttia. Toisessa kerroksessa on erikoisliikkeitä, lasten leikkipaikka ja hoitohuone. Kolmannessa kerroksessa on kuntosali, yksityinen päiväkoti, Terveystalo ja Espoon kaupungin palvelut, kuten asiointipiste ja aluekirjasto. Pysäköintihallissa on kaksi kerrosta, pullopalautus, ekopiste ja 150 sähkölatauspaikkaa. Kauppakeskuksessa on tilat noin sadalle liikkeelle, kahvilalle, ravintolalle tai palveluntarjoajalle. Keskuksen yhteydessä sijaitsee myös Espoonlahden metroasema ja bussiterminaali. Lippulaiva sijaitsee metroaseman sisäänkäyntien päällä, metroasema itse sijaitsee kauppakeskuksen lounaispuolella.
Rakennuksen yhteydessä on myös kahdeksan asuinkerrostaloa, joista Citycon rakennutti neljä ja Hausia kaksi. Asuntoja rakennettiin yhteensä 550. Cityconin asunnot valmistuivat vuodenvaihteessa 2022–2023. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Citycon rakennuttaa vuokra-asuntoja.
Rakennukset > Uusi kauppakeskus Lippulaiva > Lämmitys

Lippulaivassa on 51 maalämpökaivoa, 3 500 neliömetriä viherkattoa sekä 2 500 neliömetriä aurinkopaneeleita katolla ja seinillä. Rakennus on nollaenergiarakennus ja sen lämmitykseen ja jäähdytykseen käytetään geoenergiaa, minkä lisäksi kesän viilennyksistä kertyvää ylijäämälämpöä hyödynnetään lämmityksessä talvisin. Kompleksi toimii Cityconin kiinteistökehitysjohtaja Risto Sepon mukaan alusta alkaen energiankulutuksen osalta hiilineutraalisti. Rakennuksen alla on 170 noin 300 metrin syvyyteen yltävää geoenergiakaivoa. Lämmitysjärjestelmän on toteuttanut Adven.
Älykkään ohjausjärjestelmän avulla ilmanvaihdon sähkönkulutusta voidaan hetkellisesti pienentää silloin, kun sähkönkulutus on korkeimmillaan.
Citycon ja VTT seuraavat energiaratkaisujen toimivuutta EU:n energiatehokkuutta edistävässä SPARCS-hankkeesssa (sustainable energy positive & zero carbon communities). Kauppakeskukselle tehdään myös LEED-sertifiointijärjestelmän mukainen ympäristöarviointi.
Liikkeet ja kaupat Lippulaivassa

24 Pesula
Alko
Apteekki
Arnolds
S-pankki
Autokoulu Safiiri
Blue Lagoon Beauty
Burger King
Chatime
Chitir Chicken
Clas Ohlson
DNA
Dosva Decor
Elias Döner Kebab
ELIXIA
Emotion
Espresso House
Ville d'Espoo
Espresso House
Familion
Gateau
Ukrainalaisten yhdistys Suomessa ry:n Help Center
Hemtex
Hiusfashion
Hygge Shop
Instrumentarium
Itsudemo
Jumbowl
Jungle Juice Bar
Jysk
K-Supermarket
Kauneusstudio Topcoat
Kiinteistömaailma
KORREK Pro Center
Kotipizza
Kukkakauppa Bloom
Kultajousi
Kung Food Panda
Laatukoru
LadyLine
Lastenhoitohuone/leikkipaikka
Lemmikkitaivas
Lidl
Life
Lindex
LinoTex
Pyöräparkki
Men Style -parturi
Momo & More
Musti ja Mirri
Normal
OmaVape
Pakettipiste
Pancho Villa
Pelaamo
Photo-Me valokuva-automaatti
Picnic
Pilke Playschool Espoonlahti
Pizza Hut
Primitive Skills
Prisma
Puff Sähkötupakat
R-kioski
Ravintola Factory
Ravintola Rioni
RF Asian market
Rinki-ekopiste Espoonlahti
Salon Klipsi
Seoul Good
Silmäasema
Sinsay
Smartmile pakettiautomaatti
SOL Pesula
Spacent
Specsavers
Stadium
Subway
Suomalainen Kirjakauppa
Suomen Kamppailuopisto
Suutari
Synsam
Telia
Terveystalo
Tokmanni
Tunnin Kuva
West Bay Social Bar & Lounge
Lähde:
Tunnustuksia

Pikkulaiva sai rohkeana kaupallisena innovaationa Suomen Kauppakeskusyhdistyksen järjestämän Kauppakeskusteko -kilpailun ensimmäisen palkinnon vuonna 2018.
Kuvagalleria

Uuden Lippulaivan keskuskäytävä keväällä 2022.
Lippulaivan päätysisäänkäynti vuonna 2005.
Lippulaivan keskuskäytävä keväällä 2017
Lippulaivan rakennustyömaa vuonna 2019
Espoonlahden metroaseman läntinen sisäänkäynti 21. huhtikuuta 2022
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lippulaiva (kauppakeskus) Wikimedia Commonsissa
Kauppakeskus Lippulaivan verkkosivusto
Vuonna 1993 avattu Lippulaiva.
Pikkulaiva vuonna 2020.
Ekojoki

| Ekojoki |
| --- | --- |
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Sastamala
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ekojoen valuma−alue (35.137)
Pinta-ala:  51,85 km²  
Järvisyys:  3,74 % 
Pääuoman pituus:  17,9 km 
Pääuoman osuudet:  Ekojoki ←Harjastenoja ←Lamminoja ←Ekojärvenholvi ←Ekojärvenkanava
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Ekojärvi
 :  61.29951°N, 23.18435°E
Laskupaikka:  Rautavesi, Eko
 :  61.34053°N, 23.00897°E
Esteet:  patoja, vesimyllyn raunioita
Sivu-uomat:  Korvalamminoja, Varrenlammin oja, Korvenoja, Ojajärvenoja, Kotojärven oja
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  109,2 m  
Laskukorkeus:  57,5 m  
Korkeusero:  51,7 km
Pituus:  14,9 km  
Kaltevuus:  3,47 m/km
Suurin virtaama:  3,9 m³/s (HQ) 
Keskivirtaama:  0,4 m³/s (MQ) 
Pienin virtaama:  0,08 m³/s (NQ) 
Muuta
Ekojoki on Pirkanmaalla Sastamalan Stormissa sijaitseva 15 kilometriä pitkä joki, joka laskee Rautaveteen.
Joen kulku

Ekojoki alkaa Ekojärvestä, vaikka uoman eri osilla on muitakin nimiä. Ekojärveä laskettiin vuonna 1875 talkoovoimin kaivamalla laskuojaa aikaisempaa syvemmäksi yli kolmen kilometrin matkalta. Laskuojan alkupää sijaitsee yhdystien 12987 sillan kohdalla. Hankkeen erikoisuus on maan alle piilotettu holvattu kanavan osa, joka on edelleen käytössä. Kanava on noin 800 metriä pitkä, kolme metriä leveä ja korkea . Normaalisti kanavassa on noin metrin verran vettä. Kanava päättyy Nurmiahteella ennen pientä peltoa.
Pellon jälkeen oja virtaa Kässänvuoren länsipuolelta Puntonluhdan ja Luhdansuon läpi Lamminaukeelle. Joessa on tällä välillä kaksi perattua koskiosuutta ja ennen peltoja on uomassa kahdessa kohtaa kivistä rakennettut padot. Ne toimittavat vettä joen viereisille vesialtaille. Joki seuraa pellon reunaa, jossa on heti alussa lyhyt koskiosuus, ja sitten se virtaa Lamminojana pellon syvintä kohtaa länteen päin. Lamminaukeen jälkeen joki alittaa Ekojärven ja Kaltsilan välisen tien ja kohtaa Kotojärveltä tulevan laskuojan. Tien toisen sillan jälkeen joki painuu luontaiseen jokilaaksoon, joka jatkuu Uusikylään asti. Joki alittaa Uusikylässä Kolimäelle johtavan tien. Tiipetti-vuoren jälkeen on joessa taas koskia, jossa on vesimyllyn raunio ja pieni suvanto. Uusikylästä Harjaseen on kaksi kilometriä suoraa peltoaukean ylittävää johto-ojaa. Tällä välillä siihen yhtyy vasemmalta Korvenoja ja oikealta Ojajärvenoja.
Harjasessa joki alittaa Kaltsilasta tulevan tien ja jatkaa Kellonmaan pelloille. Pelto-oja jatkaa suoraviivaisena johto-ojana kunnes siihen yhtyy kaivosyhtiön saostusaltailta tuleva oja. Joki on täällä kalteva ja vesi virtaa nopeasti. Kosken kivet on perattu pois, joten joen virtaus on monotonista. Joki suuntaa kohti pohjoisessa sijaitsevaa Stormin kylää. Siihen yhtyy ennen kylää oikealta Varrenlammista tuleva laskuoja. Kylässä joki alittaa yhdystien 12973 ja alkaa mutkittella talojen välissä. Samalla se jyrkkenee ja muodostaa Pakarinmäen sillalta alkavan melko jyrkän kosken, joka päättyy sahamyllyn luona. Sahan jälkeen joki virtaa enää 1,5 kilometriä peltomaisemien läpi. Tällä osuudella se alittaa valtatien 12 ja sitten Ekon kautta kulkevan kylätien. Siellä siihen yhtyy vasemmalta tuleva Korvalamminoja, joka alkaa Stormin eteläpuolisesta Korvalammista. Ekojoki laskee Ekossa Rautaveden Evonlahteen.
Luontoarvoja

Ekojoen on ekologiselta luokitukseltaan välttävässä tilassa. Itse Ekojärvi on rehevöitynyt ja siksi jokeen pääsee jo yläjuoksulla ravinteikasta vettä. Joen keski- ja alajuoksulla on ympäristössä runsaasti peltomaata, jonka hajakuormitus rehevöittää jokea lisää. Aljuoksulla on huomioitava Stormin kylä, jonka pistekuormitus rasittaa vielä joen alajuoksua. Joenuoman lähellä on toiminut Outokummun nikkelikaivos ja -rikastamo vuosina 1974–1995. Rikastamo on siirtynyt Dragon Miningin käyttöön ja siellä on rikastettu alun perin vuoden 2008 ympäristöluvan varassa Huittisten Jokisivun kultamalmia. Rikastamon ylivuotovedet ovat pilanneet Koverojan ja Korvalamminojan vedet ja ne ovat nostaneet Ekojoen nikkelipitoisuuksia kaloille haitalliselle tasolle. Tilanne on kuitenkin alkanut parantumaan. Vaikka sulfaatti- ja nikkelipitoisuudet ovat satoja mikrogrammoja litrassa vettä, mahtuvat mittausarvot päästörajojen sisälle. Ekojoen vedenlaatua mitataan Harjasen mittauspisteellä. Veden kokonaisfosforipitoisuudet ovat olleen noin 82 mikrogrammaa litrassa (μg/l) vettä ja kokonaistyppipitoisuudet 1 300 μg/l. Tämä nostaa joen luokituksen erittäin rehevöityneeksi.
Ekojoen uomassa on suoritettu koekalastuksia. Niissä ei ole koskaan saatu saaliiksi taimenia. Saadut kivisimput on tullut alajuoksulta ja kivennuoliaista kaikkialta. Vuonna 2023 koekalastettiin Nurmiahteella, Punton myllykoskella ja Ala-Orvon koskessa.
Seudun jokien kunnostamis- ja nousuestekartoituksessa vuodelta 2007 selvisi joesta joitakin yksityiskohtia. Joen pääuoman tilasta on kommentoitu seuraavaa. Ekojärven kanava on järven puoleisesta päästä kasvanut lähes umpeen. Joen yläjuoksulla esiintyy sekä jokirapua että täplärapua. Kaikki pääuoman kosket on uomaa kunnostettaessa perattu suurista lohkareista puhtaiksi. Jokeen on rakennettu kivestä erilaisia patoja, jotka ovat etenemisesteitä vaeltaville kaloille. Niitä on vuoden 2023 kartoituksessa löytynyt yli 20. Luhdansuon rinne on niin jyrkkä, etteivät kalat selviä sen noususta. Myös Kotojärven laskuojassa on kalojen vaellusesteitä.
Ekojoen valuma-alue

Ekojoen valuma-alue kuuluu Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueella (35.1) Kuloveden alueeseen (35.13). Valuma-alueen pinta-ala on 51,85 neliökilometriä (tai 52,69 km² ) ja sen järvisyys on 3,74 %. Valuma-alueen pääuoma muodostuu alajuoksulla Ekojoen uomasta ja keskijuoksulla Harjastenojasta. Lamminaukeella yhtyy Harjastenojaan kaksi pienepää ojaa. Lännestä Kotojärvestä tulevan ojan valuma-alueen pinta-ala on 12,3 neliökilometriä ja idästä tulevan Lamminojan 18,9 neliökilometriä. Lamminoja muodostaa siten pääuoman keskijuoksun. Yläjuoksulla ojan nimeksi tulee Ekojärvenholvi ja Ekojärvenkanava. Kanava alkaa Ekojärvestä, joka on valuma-alueen latvajärviä. Pääuoman kokonaispituus saadaan laskemalla yhteen Paikkatietoikkunan uomaverkoston uomanpituuksia. Alajuoksulta valtatien lähellä sijaitsevalle padolle on 1,64 kilometriä, Stormin eteläpuolella Ruoppavuoren juurella sijaitsevalle suvannolle on 1,29 kilometriä lisää, tästä edelleen Lamminaukeen jokihaaraan vielä lisää 6,12 kilometriä, ja sieltä on Ekojärven luusuaan matkaa 5,81 kilometriä. Pääuoman kokonaispituus Ekojärveltä Rautaveteen on siten 14,9 kilometriä. Jos tähän lisätään Ekojärvi ja sen takana olevia isoja ojia, kasvaa kokonaispituus yli kolme kilometriä. Näin ollen pääuoma on pisimmillään yli 17,9 kilometriä. Ekojärven valuma-alueen pinta-ala on 10,3 neliökilometriä.
Ekojärven lasku-uoman alkuosaan laskee pohjoisessa sijaitsevasta Herajärvestä sen laskuoja. Kotojärven laskuojan valuma-alueella sijaitsee viisi järveä tai lampea. Laskuojan valuma-alueen pinta-ala on 12,3 neliökilometriä . Kotojärven lasku-uoma on voimakkaasti perattu ja paikoin kivipaaseilla kanavaksi rakennettu. Joitakin kanavan seinäkiviä on sortunut ojaan. Kotojärveen laskee Myllyoja, joka alkaa Pitkäjärvenojana Pitkäjärvestä. Siihen yhtyy puolimatkassa Hanhijärvenoja, jonka latvaojat alkavat Suppilosuolta. Hanhijärvi on laskettu järvi, jonka luusuaan yhtyy lännestä tuleva Maalisoja. Pitkäjärven kaakkoispäähän laskee Kiimajärvenoja, jonka latvoilla sijaitsevat Kiimajärvi ja Pikku Kiimajärvi. Uusikylän jälkeen peltoaukean keskellä yhtyy Ekojokeen oikealta virtaava ja Ojajärvestä tuleva Ojajärvenoja. Ennen Stormia jokeen yhtyvän Varrenlammin oja alkaa kauempana Järvenpään kylän pelloilta. Pääuoman alin sivuoja on Korvalamminoja, joka yhtyy jokeen Ekon ja Stormin välissä. Korvalammi on matala lampi Stormin eteläpuolella.
Valuma-alueen historiaa

Ekojoen suistomaan lähellä aivan joenrannan tuntumassa sijaitsee kivkaudella käytössä ollut asuinpaikka, joka on paljastunut tutkijoille maaperän kvartsi-iskoksita. Kalmbergin kartaston karttalehdeltä 1850-luvulta saa ylimalkaisen kuvan vesistöalueen tilasta. Ekojärven kuivatushanke ei ollut vielä toteutunut. Hanke onkin suurin vesistöalueeseen kohdistunut tapahtuma. Ekojärven ympäristön asutus muodostui muutamasta torpasta. Kuivatushankkeeseen otettiin mukaan myös Ekojärven pohjoispuolella sijainneet Ojajärvi ja Paskolampi. Ojajärven pohjoispuolelta tuli Vesilahdelta tie Stormin kautta Tyrväälle. Muualla kuljettiin lähinnä talojen välisiä kärrypolkuja pitkin. Vaikka Ekojoessa oli koskia, ei karttaan ole merkitty vesimyllyjä. Kuivatuskanavaan sisältyi noin 800 metriä pitkä kivipaaseilla tuettu ja katettu Ekojärvenholviksi kutsuttu maan alle piilotettu tunneli. Sen päällä on kurkistusaukkoja säännöllisin välein. Aukot on huonosti suojattuja ja katsoja voi pudota tunneliin.
Vesistöalueen asukkaita on puhutellut voimakkaasti Suomessa 1700- ja 1800-luvuilla käynnissä olleet järvenlaskuhankkeet ja soiden raivaaminen viljelykäyttöön. Eräs paikallisista kohteista oli Hanhijärvi, jonka järvenlaskuun oli paneuduttu maakuntatasolla ainakin vuosina 1841, 1846 ja 1848. Milloin varsinainen järvenlasku toteutui, sitä ei tässä tunneta. Vuonna 1930 käsiteltiin vielä Hanhijärven vesijättömaan kuivattamista. Myös viereisen Pitkäjärven järvenlaskua on käsitelty vuonna 1898, mutta asia ei ehkä edennyt sen pidemmälle. Ekojärven, Ojajärven ja Paskolammin järvenlaskua valmistelemaan järjestettiin noin 1865 katselmus, jossa toimenpiteen järjestelyjä käsiteltiin. Asia ei kuitenkaan edennyt toteutukseen asti. Asiaa käsiteltiin myöhemmin uudestaan ja vuonna 1873 siitä saatiin toteuttamispäätös. Sen sijaan Lamminaukeenjärvi ja Puntonluhta, jotka sijaitsivat Ekojoen latvauomassa ja jotka oli merkitty 1850-luvun karttoihin suomaiksi , ovat jo silloin olleet kuivatettuja järviä. Myös Paskolammi on nykyään kuivattu suomaaksi.
Jokiuoman perkaaminen ja paikoitellen suoristaminen liittynee tukinuittoon, jota on harrastettu myös Ekojoessa.
AFL-CIO

| AFL-CIO |
| --- | --- |
 AFL-CIO:n toimitalo.
Perustettu:  5. joulukuuta 1955
Tyyppi:  ammattijärjestö
Kotipaikka:  Washington D.C.
Puheenjohtaja:  Liz Schuler
Infobox OKNimi-testi OK: 
AFL-CIO (engl. American Federation of Labor and Congress of Industrial Organisations) on yhdysvaltalainen ammattijärjestö ja on Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön ITUC:n jäsenjärjestö.  Järjestö on perustettu vuonna 1955, kun AFL ja CIO-ammattijärjestöt yhdistyivät CIO:n puheenjohtajan Walter Reutherin käymissä neuvotteluissa. Järjestössä on yli 10 miljoonaa jäsentä. Suurin AFL-CIO:n työntekijäjärjestöistä on valtion, osavaltioiden ja kuntien työntekijäjärjestö (AFSCME), jossa on yli miljoonaa jäsentä. AFL-CIO:lla on vähän  valtaa sen jäsenliittojen asioihin.
Hallinto

Hallituksen nykyiset jäsenet:
puheenjohtaja Richard Trumka
sihteeri-rahastonhoitaja Liz Shuler
varapuheenjohtaja Tefere Gebre
Jäsenliittoja

United Automobile Workers UAW
Puheenjohtajat

1955–1979: George Meany
1979–1995: Lane Kirkland
1995: Thomas R. Donahue
1995–2009: John J. Sweeney
2009–2021: Richard Trumka
2021– Liz Schuler
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
AFL-CIO:n viralliset kotisivut
Hyperosidi

Hyperosidin rakenne
Hyperosidi on fenoli, joka kuuluu flavonoideihin, Se on ominaisuuksiltaan antioksidantti ja antibakteerinen. Sitä on mesiangervossa, mustaherukan, omenapuun, pihlajan ja vadelman lehdissä, niittyhumalassa ja piharatamossa. Hyperosidia on myös orapihlajassa ja mäkikuismassa ja se on vaikuttavana aineena lääketehtaiden ja luontaistuotteiden valmistajien valmistamissa rohdosvalmisteissa.
Hyperosidin rakennekaava on C21H20O12, moolimassa 464,4 g/mol, sulamispiste 232 - 233 °C, kiehumispiste 872.63 °C, tiheys 1.879 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3) ja CAS-numero 482-36-0.