stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kyriákos Mitsotákis
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kyriákos Mitsotákis Wikimedia Commonsissa
Kreikan kolmannen tasavallan (1974–) pääministerit
Konstantínos Karamanlís (1974–1980)
Geórgios Rállis (1980–1981)
Andréas Papandréou (1981–1989)
Tzannís Tzannetákis (1989)
Ioánnis Grívas (1989)
Xenofón Zolótas (1989–1990)
Konstantínos Mitsotákis (1990–1993)
Andréas Papandréou (1993–1996)
Konstantínos Simítis (1996–2004)
Kóstas Karamanlís (2004–2009)
Geórgios Andréas Papandréou (2009–2011)
Loukás Papadímos (2011–2012)
Panagiótis Pikramménos (2012)
Antónis Samarás (2012–2015)
Aléxis Tsípras (2015)
Vasilikí Thánou (2015)
Aléxis Tsípras (2015–2019)
Kyriákos Mitsotákis (2019–2023)
Ioánnis Sarmás (2023)
Kyriákos Mitsotákis (2023–)
| n k Eurooppa-neuvosto |
| --- | --- |
  Costa (Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja)   Von der Leyen (Euroopan komission puheenjohtaja)   Kallas (Korkea edustaja)   Schoof   De Croo   Radev   Sánchez   Mitsotákis   Plenković   Christodoulídis   Harris   Meloni   Schallenberg   Siliņa   Nausėda   Frieden   Abela   Tusk   Montenegro   Macron   Johannis   Kristersson   Scholz   Fico   Golob   Orpo   Frederiksen   Fiala   Orbán   Michal 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Kreikka  Puola
Kuokkavieras Kataja

| Kuokkavieras Kataja |
| --- | --- |

Kestoaika:  60 minuuttia
Pääosissa:  Janne Kataja Hannu Pyyhtiä Sami Auru
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Jim (2016) MTV3 (2023–)
Esitetty:  5. syyskuuta 2016 –
Tuotantokausia:  3
Jaksoja:  30
Tuotanto
Vastaava(t) tuottaja(t):  Antti Seppänen Meira Noronen / Nelonen Media
Käsikirjoittaja(t):  Santtu Luoto
Leikkaaja(t):  Jari Fagerlund
Kuvaaja(t):  Hannu Pyyhtiä
Tuotantoyhtiö(t):  Intervisio
Aiheesta muualla
IMDb 
Kuokkavieras Kataja on 5. syyskuuta 2016 Jim-kanavalla alkanut suomalainen tositeleviosarja. Ohjelmassa juontaja Janne Kataja, kuvaaja Hannu Pyyhtiä ja äänimies Sami Auru vierailevat jokaisessa jaksossa yhdellä suomalaisella paikkakunnalla selvittämässä kuinka vieraanvaraisia suomalaiset ovat. Jokaisen jakson lopussa Kataja antaa kunkin kunnan vieraanvaraisuudesta kertovan plakaatin kunnanjohtajalle.
Ohjelman paluusta tiedotettiin kesällä 2021, jonka myötä ohjelma siirtyi MTV3-kanavalle. Ohjelman ensimmäinen MTV3:lla esitettävä kausi alkoi 20. maaliskuuta 2023. Ohjelman toinen MTV3:lla esitettävä kausi alkoi 28. lokakuuta 2024.
Jaksot > Ensimmäinen tuotantokausi (Jim)

| Jakso | Paikkakunta | Ensiesitys | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ivalo | 5. syyskuuta 2016 | 306 000 |
| 2. | Lapua | 12. syyskuuta 2016 | 152 000 |
| 3. | Rauma | 19. syyskuuta 2016 | 156 000 |
| 4. | Kotka | 26. syyskuuta 2016 | 157 000 |
| 5. | Joroinen | 3. lokakuuta 2016 | 154 000 |
| 6. | Kustavi | 10. lokakuuta 2016 | 143 000 |
| 7. | Kitee | 17. lokakuuta 2016 | 149 000 |
| 8. | Asikkala | 24. lokakuuta 2016 | 157 000 |
| 9. | Somero | 31. lokakuuta 2016 | 160 000 |
| 10. | Askola | 7. marraskuuta 2016 | 120 000 |
Jaksot > Toinen tuotantokausi (MTV3)

| Jakso | Paikkakunta | Ensiesitys | Vieraanvaraisuus | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Kauhava | 20. maaliskuuta 2023 |  |  |
| 2. | Valkeakoski | 27. maaliskuuta 2023 |  |  |
| 3. | Mäntyharju | 3. huhtikuuta 2023 |  |  |
| 4. | Sauvo | 10. huhtikuuta 2023 |  |  |
| 5. | Parikkala | 17. huhtikuuta 2023 |  |  |
| 6. | Kemi | 24. huhtikuuta 2023 |  |  |
| 7. | Sotkamo | 1. toukokuuta 2023 |  |  |
| 8. | Karkkila | 8. toukokuuta 2023 |  |  |
| 9. | Kalajoki | 22. toukokuuta 2023 |  |  |
| 10. | Jämsä | 29. toukokuuta 2023 |  |  |
Jaksot > Kolmas tuotantokausi (MTV3)

| Jakso | Paikkakunta | Ensiesitys | Vieraanvaraisuus | Katsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Loppi | 28. lokakuuta 2024 |  |  |
| 2. | Orimattila | 4. marraskuuta 2024 | 10/10 |  |
| 3. | Äänekoski | 11. marraskuuta 2024 |  |  |
| 4. | Savonlinna | 18. marraskuuta 2024 |  |  |
| 5. | Viitasaari | 25. marraskuuta 2024 |  |  |
| 6. | Hamina | 2. joulukuuta 2024 |  |  |
| 7. | Laihia | 9. joulukuuta 2024 |  |  |
| 8. | Imatra | 16. joulukuuta 2024 |  |  |
| 9. | Ulvila | 23. joulukuuta 2024 |  |  |
| 10. | Laitila | 30. joulukuuta 2024 |  |  |
Satakunnan derby

Satakunnan derby Raumalla marraskuussa 2019.
Satakunnan derbyksi kutsutaan jääkiekon SM-liigassa Porin Ässien ja Rauman Lukon välisiä otteluita. Joukkueet kuuluvat samaan lohkoon, joten ne pelaavat tyypillisesti kaudessa vastakkain kuusi ottelua. Otteluita on pelattu liigahistorian aikana yhteensä 250. Voitot ovat Lukon eduksi 114-106, ja 40 kohtaamista on päätynyt tasapeliin. Joukkueet ovat kohdanneet pudotuspeleissä 1992, 1995 ja 2018. Pelejä on pelattu yhteensä viisi, Ässät on voittanut niistä jokaisen.
Historia

12.1.1978 Ässät voitti Lukon Isomäen hallissa peräti 17-3. Ässät voitti samalla kaudella mestaruuden, Lukon ollessa sarjan hännillä. Tasoerot kulminoituivat tuohon peliin.
Ensimmäinen pudotuspelisarja Ässien ja Lukon välillä nähtiin 19.3.–20.3.1992. Ensimmäisen pelin Ässät voitti Raumalla 1–4 ja näin riisti kotiedun. Seuraavana päivänä täydessä Isomäessä Ässät voitti 4–0. Jari Levonen oli ratkaisijan roolissa siten, että teki Ässien kaksi viimeistä maalia. Sarja oli kiihkeä, ja jopa toimitusjohtajat ottivat yhteen, kun Lukon toimitusjohtaja Timo Johansson ilmoitti ettei ässäfaneille myydä lippuja Rauman peliin. Tämä kuumensi Ässien toimitusjohtaja Lasse Heikkilän. Joka sanoi tämän olevan lapsellista taktikointia, johon vain raumalaiset pystyvät. Vastapainoksi Ässät ei myöskään suostunut kauppaamaan lippuja raumalaisille.
Kauden ensimmäinen paikallispeli Porissa 1.10.1994. Jäälle ammuttiin Isomäen seisomakatsomosta ilotulite. Pelin Ässät voitti 9–3.
Kaudella 1994–1995 Ässät ja Lukko kohtasivat pronssiottelussa 1.4.1995 Rauman jäähallissa. Ottelusta ennakoitiin kiihkeää. Ässät vei ottelun lopulta maalein 3–0.
Kausien 2003-2004 ja 2004-2005 välillä nähtiin aikakausi, kun 10 perättäistä paikallispeliä päättyi Lukon voittoon, maalierolla 42-10. Saagan ensimmäinen peli pelattiin 13.11.2003 kun Ässät hävisi kotonaan Lukolle 0-5. Lukko voitti kauden 2003-2004 aikana 4 paikallispeliä, ja kaudella 2004-2005 kaikki 6. Ässät voitti seuraavan kerran Lukon vasta kauden 2005-2006 kauden avausottelussa 15.9.2005 Porissa 2-1, edellinen voitto oli yli kahden vuoden takaa 12.9.2003 niin ikään kauden avausottelussa Porissa 2-1 numeroin. Kaudella 2005-2006 asetelma kuitenkin kääntyi päälaelleen ja Ässät voitti kaikki kuusi kohtaamista. kyseisellä kaudella Ässät voitti puolestaan Lukon kaikissa kuudessa kohtaamisessa.
Kaudella 2008-2009 uudistetun sarjajärjestelmän mukaisesti sijalle 11 sijoittunut Lukko ja sijalle 12 sijoittunut Ässät kohtasivat runkosarjan jälkeisissä putoamiskarsintaotteluissa, toisella kierroksella, jossa paras viidestä sarjan hävinnyt joukkue jatkoi kauttaan liigakarsinnoissa, ja voittajan kausi päättyi. Lukko voitti sarjan 3-1 ja Ässät matkasi liigakarsintoihin Mestiksen mestari Vaasan Sportia vastaan. Ässät onnistui vain vaivoin säilyttämään liigapaikkansa 4-3 voitoin.
Kauden 2013-2014 ensimmäinen paikallinen pelattiin alkavan liigakauden avauskierroksella Porissa 13.9.2013. Pelissä hallitseva suomenmestari Ässät nosti uudistetut viirit kattoon. Ässät voitti juhlaottelun 4-0.
11.1.2020 Lukon voittaessa Ässät käynnistyi paikallispelien historiassa toisen kerran Lukon eduksi 10 ottelun keskinäisten pelien voittoputki. Ässät onnistui kaatamaan Lukon seuraavan kerran vasta 10.12.2021 Raumalla 1-4.
29. helmikuuta 2020 Satakunnan derbyssä Otto Kivenmäki loukkaantui vakavasti kun Lukon David Němeček taklasi häntä päähän.
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2009-2010

11.9.2009 Ässät - Lukko 1-6
23.10.2009 Lukko - Ässät 4-2
26.12.2009 Lukko - Ässät 1-0
6.2.2010 Ässät - Lukko 2-1ja
5.3.2010 Lukko - Ässät 5-4ja
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2010-2011

16.9.2010 Lukko - Ässät 2-3
16.10.2010 Ässät - Lukko 3-2ja
16.11.2010 Lukko - Ässät 5-2
15.11.2011 Ässät - Lukko 1-3
28.1.2011 Lukko - Ässät 5-1
29.1.2011 Ässät - Lukko 3-2ja
18.2.2011 Lukko - Ässät 3-0
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2011-2012

16.9.2011 Ässät - Lukko 2-4
28.10.2011 Lukko - Ässät 4-1
2.12.2011 Ässät - Lukko 6-3
14.1.2012 Lukko - Ässät 3-5
18.2.2012 Ässät - Lukko 5-1
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2012-2013

14.9.2012 Lukko - Ässät 0-3
2.11.2012 Ässät - Lukko 3-4
7.12.2012 Lukko - Ässät 2-1
4.1.2013 Ässät - Lukko 1-4
23.2.2013 Lukko - Ässät 0-4
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2013-2014

13.9.2013 Ässät - Lukko 4-0
2.11.2013 Lukko - Ässät 4-2
23.11.2013 Ässät - Lukko 1-4
4.1.2014 Ässät - Lukko 6-3
8.3.2014 Lukko - Ässät 3-0
Voitot Lukko - Ässät
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2014-2015

11.9.2014 Lukko - Ässät 2-3ja
10.10.2014 Ässät - Lukko 3-4
31.10.2014 Lukko-Ässät 3-2ja
7.1.2015 Lukko-Ässät 2-3ja
23.1.2015 Ässät-Lukko 5-4ja
17.2.2015 Ässät - Lukko 2-4
Voitot Ässät- Lukko 3-3 maaliero Ässät-Lukko 18-19
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2015-2016

11.9.2015 Lukko - Ässät 1-0
31.10.2015 Ässät - Lukko 2-3
21.11.2015 Lukko - Ässät 3-4ja
22.1.2016 Lukko - Ässät 2-0
23.1.2016 Ässät - Lukko 5-3
12.2.2016 Ässät - Lukko 5-2
Voitot Lukko - Ässät 3-3 maaliero Ässät - Lukko 14-16
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2016-2017

16.9.2016 Ässät - Lukko 3-2ja
8.10.2016 Lukko Ässät 1-3
10.12.2016 Ässät - Lukko 3-1
30.12.2016 Ässät - Lukko 2-3ja
13.1.2017 Lukko - Ässät 3-4
18.2.2017 Lukko - Ässät 1-4
Voitot Ässät - Lukko 5-1 maalit Ässät - Lukko 19-11
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2017-2018

16.9.2017 Lukko - Ässät 7-2
21.10.2017 Ässät - Lukko 3-2ja
25.11.2017 Ässät - Lukko 4-2
8.12.2017 Lukko - Ässät 0-2
29.12.2017 Lukko - Ässät 3-1
13.1.2018 Ässät - Lukko  1-4
Pudotuspelit:
13.3.2018 Ässät - Lukko 2-1
15.3.2018 Lukko - Ässät 2-3ja
voitot Ässät - Lukko 5-3 maaliero 18-21
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2018-2019

14.9.2018 Lukko - Ässät 2-3 ja
13.10.2018 Ässät - Lukko 5-4ja
23.11.2018 Lukko - Ässät 2-3
28.12.2018 Ässät - Lukko 0-1
1.2.2019 Lukko - Ässät  2-0
2.3.2019 Ässät - Lukko 5-4ja
Voitot Ässät - Lukko 4-2 maaliero 16-15
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2019-2020

13.9.2019 Ässät - Lukko 2-1
18.10.2019 Lukko - Ässät 4-0
30.11.2019 Lukko - Ässät 2-5
28.12.2019 Ässät - Lukko 2-1
11.1.2020 Lukko Ässät 3-2
29.2.2020 Ässät - Lukko 1-7
Voitot Lukko-Ässät 3-3 maaliero Lukko-Ässät 18-12
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2020–2021

Kaudella 2020–2021 Lukko voitti kaikki Satakunnan derby -ottelut ja maalieron oli Lukon hyväksi 36–10. Kaudella nähtiin myös monia Lukon murskavoittoja Ässistä. Suurimpana 14.11 pelattu peli Raumalla, kun kotijoukkue löylytti Ässiä peräti 9–1.lähde? Kauden ensimmäisessä derbyssä taas 25.10 2020. Ässät hävisi 1–6.
24.10.2020 Ässät - Lukko 1-6
14.11.2020 Lukko - Ässät 9-1
12.3.2021 Ässät - Lukko 1-3
19.3.2021 Lukko - Ässät 7-2
1.4.2021 Lukko - Ässät 6-3
10.4.2021 Ässät - Lukko 2-5
Voitot Lukko - Ässät 6-0 maaliero Lukko - Ässät 36-10
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2021–2022

Kaudella 2021–2022 ensimmäinen Satakunnan derby pelattiin Raumalla lauantaina 11. 9 2021. Lukko voitti ottelun 5–1. Toinen derby-ottelu (25.9.2021) siirrettiin poikkeuksellisesti tunnilla Porin Pesäkarhujen pesäpallon finaalipelin takia. Ässät hävisi tennislukemin 0–6, ja näin Lukon peräkkäiset voitot Ässistä kasvoivat jo kymmeneen otteluun. 10. joulukuuta 2021 Lukon voittoputki kuitenkin katkesi, kun Ässät voitti Lukon lukemin 1–4 vieraissa.
11.9.2021 Lukko - Ässät 5-1
25.9.2021 Ässät - Lukko 0-6
10.12.2021 Lukko - Ässät 1-4
22.1.2022 Ässät - Lukko 2-5
5.2.2022 Ässät - Lukko 0-3
5.3.2022 Lukko - Ässät 4-1
Voitot Lukko - Ässät 5-1 Maaliero Lukko - Ässät 24-5
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2022–2023

PE 21.10.2022 Ässät - Lukko 2–6 Yleisöä 6150
LA 22.10.2022 Lukko - Ässät 3–2 ja. Yleisöä 4500
LA 3.12.2022 Ässät - Lukko 3–2 ja. Yleisöä 5181
LA 21.1.2023 Lukko - Ässät 1–2 vl. Yleisöä 4500
PE 10.2.2023 Ässät - Lukko 2–3 ja. Yleisöä 6150
LA 4.3.2023 Lukko - Ässät 1–2 Yleisöä 4500
Voitot 3–3, Pisteet 9–9, Maaliero Lukko - Ässät 16–13
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2023–2024

PE 27.10.2023 Ässät - Lukko 1–2 ja. Yleisöä 6150
LA 28.10.2023 Lukko - Ässät 2–0 Yleisöä 4500
PE 1.12.2023 Ässät - Lukko 2–1 Yleisöä 5747
PE 26.1.2024 Lukko - Ässät 3–0 Yleisöä 4500
LA 27.1.2024 Ässät - Lukko 2–1 Yleisöä 6150
LA 17.2.2024 Lukko - Ässät 3–1 Yleisöä 4500
Voitot Lukko - Ässät 4–2, Pisteet 11–7
Ottelut kausi kaudelta > Kausi 2024–2025

Tammikuussa kaudella 2024–2025 Lukko ja Ässät pelasi back to back Liiga-ottelut Poriin rakennetulla ulkoilma-areenalla, Satakunnan Talviklassikkossa.
PE 25.10.2024 Ässät - Lukko 4–1 Yleisöä 6000
LA 26.10.2024 Lukko - Ässät 4–1 Yleisöä 4500
PE 24.1.2025 Lukko - Ässät 5–4 ja. Yleisöä 7122
LA 25.1.2025 Ässät - Lukko 4–1 Yleisöä 8740
PE 7.3.2025 Ässät - Lukko  1–4 Yleisöä 6000
LA 8.3.2025 Lukko - Ässät 2–0 Yleisöä 4500
Voitot Lukko - Ässät 4–2
Lukon ja Ässien varusteita
Lukon ja Ässien ottelu vuodelta 2009
Keramotí (Kavála)

| Keramotí Κεραμωτή |
| --- | --- |
 Keramotín kylää.
 Kunnallisyksikön sijainti
 Keramotí
 Koordinaatit: 40°51′34″N, 24°42′19″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Makedonia jaTraakia
Alue:  Itä-Makedonia ja Traakia
Alueyksikkö:  Kavála
Kunta:  Néstos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  050202
Väkiluku (2011):  5 115
 – Kylä­yhdys­kunta:  2 056
 – Kylä:  1 438
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Rekisterikilpi:  KV
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keramotí (kreik. Κεραμωτή) on Kreikan kylä sekä samanniminen Néstoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κεραμωτής, Dimotikí Enótita Keramotís) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kaválan alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 115 ja varsinaisen Keramotín kylän väkiluku 1 438 (vuonna 2011).
Keramotín satamaa.
Keramotín kylä sijaitsee pienellä niemellä Néstos-joen suistossa joen päähaaran länsipuolella Traakianmeren rannalla, noin kolmekymmentä kilometriä itään Kaválasta. Kylän edustalla sijaitsevat Thásoksen saari sekä sen ja mantereen välissä oleva pieni Thasopoúlan saari. Keramotín satamasta on yhteys saarelle Thásoksen kaupunkiin. Lauttamatka kestää noin puoli tuntia. Keramotín kunnallisyksikkö käsittää Néstoksen kunnan eteläosan eli rannikkoalueen.
Keramotí oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Néstoksen kunnaksi yhdessä Chrysoúpolin ja Oreinón kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Keramotín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä­yhdys­kunta | Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- | --- |
| Agíasma | Agíasma | 843 |
| Agíasma | Paralía Agiásmatos | 20 |
| Keramotí | Chaïdeftó | 388 |
| Keramotí | Keramotí | 1 438 |
| Keramotí | Monastiráki | 230 |
| Néa Karyá | Néa Karyá | 1 426 |
| Pigés | Pigés | 770 |
Yhteensä: 5 115
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keramotí Wikimedia Commonsissa
Ona Huczkowski

| Ona Huczkowski> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 6. helmikuuta 2002 (ikä 23) Barcelona, Espanja
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  2020–
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Ona Serafiina Huczkowski (s. 6. helmikuuta 2002 Barcelona, Espanja) on suomalainen näyttelijä.
Ura

Barcelonassa taiteilijaperheen esikoiseksi syntynyt Huczkowski muutti nelivuotiaana Suomeen. Hänen äitinsä suku on Puolasta, ja hänen isänsä on afrokaribialainen britti. Hän varttui ympäristössä, jossa puhekielinä olivat suomen ohella englanti ja espanja.
Huczkowskin elokuvadebyytti oli Maryamin rooli Ulla Heikkilän ohjaamassa nuortenelokuvassa Eden (2020). Hänen ensimmäinen pääroolinsa oli Speedy Gonzales komediaelokuvassa Hirttämättömät (2023).
Huczkowski on koulutukseltaan merkonomi. Hän aloitti näyttelijäopinnot Teatterikorkeakoulussa syksyllä 2024.
Filmografia > Elokuvat

Eden (2020)
Hirttämättömät (2023)
Mielensäpahoittajan rakkaustarina (2024)
Uhma (2025)
Filmografia > Televisiosarjat

Karkurit (2021)
Mieheni vaimo (2022)
Savela (2022-2024)
Eroja ja sovintoja (2023)
Keratsíni

| Keratsíni Κερατσίνι |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Keratsíni
 Koordinaatit: 37°57′42″N, 23°37′05″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Pireus
Kunta:  Keratsíni-Drapetsóna
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  510201
Väkiluku (2011):  77 077
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  187 xx
Suuntanumero(t):  210
Rekisterikilpi:  Z
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Keratsíni (kreik. Κερατσίνι; kath.kreik. Κερατσίνιον, Keratsínion) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Keratsíni-Drapetsónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κερατσινίου, Dimotikí Enótita Keratsiniou) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pireuksen alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 77 077 (vuonna 2011). Keratsíni on Keratsíni-Drapetsónan kunnan kuntakeskus.
Keratsíni sijaitsee noin 10 kilometriä Ateenan keskustasta länteen ja se on Pireuksen ja samalla Ateenan esikaupunkialuetta. Keratsíni oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Keratsíni-Drapetsónan kunnaksi yhdessä Drapetsónan kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Keratsíni Wikimedia Commonsissa
Luettelo Suomen vanhimmista ihmisistä
Tilastoja

Sata vuotta täyttäneiden määrä kasvaa Suomessa vuosittain noin viidellä prosentilla. Tilastokeskuksen arvion mukaan vuonna 2070 heitä olisi jo noin 7 000. Ikääntyvissä ikäluokissa naisten osuus on jatkuvasti suurempi, ja yli satavuotiaissa heitä on selvästi enemmän kuin miehiä. Esimerkiksi 85 vuotta täyttäneissä miesten ja naisten välinen suhde on 1:3, 90-vuotiaissa 1:5 ja 100-vuotiaissa 1:8.
Vuonna 1950 Suomessa oli viisi sata vuotta täyttänyttä, 1960-luvun alussa heitä oli 19, 1970-luvun alussa 40 ja 1980-luvun alussa 52. 1990-luvulle tultaessa määrä oli kasvanut jo 157 henkilöön. Vuosituhannen vaihtuessa heitä oli 268, ja vuonna 2010 jo 566. Vuonna 2017 yli satavuotiaita oli 830, joista 31 oli yli 105-vuotiaita. Vuoden 2022 lopussa sata vuotta täyttäneitä oli 1 102, joista naisia oli 949 ja miehiä 153.
Ella Zeller

Ella Zeller vuonna 1955.
Ella Zeller (myöh. Constantinescu, 26. marraskuuta 1933 Moldova Nouă, Romania – 8. maaliskuuta 2025 Hanau, Saksa) oli romanialainen pöytätennispelaaja, joka menestyi varsinkin 1950-luvulla. Hän voitti viisi maailmanmestaruutta sekä vuonna 1958 alkaneissa EM-kilpailuissa yhden Euroopan-mestaruuden. Kaksinpelissä hän ylsi parhaimmillaan kolmasti MM-pronssille.
Zeller valittiin 1995 Kansainvälisen pöytätennisliiton kunniagalleriaan.
Saavutukset > MM-mitalit

Naisten kaksinpeli
Pronssia 1956, 1957, 1963
Naisten nelinpeli
Kultaa 1955, 1956 (parina Angelica Rozeanu)
Pronssia 1957
Sekanelinpeli
Pronssia 1956
Naisten joukkuekilpailu
Kultaa 1953, 1955, 1956
Hopeaa 1952, 1957, 1963
Lähde:
Saavutukset > EM-mitalit

Naisten nelinpeli
Kultaa 1958 (parina Angelica Rozeanu)
Hopeaa 1964 (parina Maria Alexandru)
Naisten joukkuekilpailu
Hopeaa 1958
Lähde:
Taru Lintunen

Taru Sinikka Lintunen (s. 2. kesäkuuta 1956 Vehkalahti) on suomalainen liikuntapsykologian emeritaprofessori.
Vehkalahdella syntynyt Lintunen tuli ylioppilaaksi Juvan lukiosta 1975 ja valmistui liikuntatieteen maisteriksi Jyväskylän yliopistosta 1981, jolloin hän sai myös liikunnanopettajan pätevyyden. Laillistettu psykologi hänestä tuli Jyväskylän yliopistossa 1994 ja liikuntatieteen tohtoriksi hän väitteli siellä 1996 tutkimuksella Self-perceptions, fitness, and exercise in early adolescence : a four-year follow-up study.
Lintunen oli tutkija LIKES-tutkimuskeskuksessa Jyväskylässä 1981–1987 ja Jyväskylän yliopistossa liikuntapedagogiikan yliassistentti 1987–1995 ja liikuntapsykologian ma. professori 1996–2002, ollessaan nimitettynä liikuntapsykologian lehtoriksi 1999–2002, ja sitten liikuntapsykologian professori vuodesta 2002 eläköitymiseensä saakka. Hänellä on lisäksi ollut useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Lintusen tutkimuskohteita ovat olleet muun muassa koululiikunta, tunne- ja vuorovaikutustaitojen opetus, minäkäsitys ja motivaatio sekä ryhmäilmiöt liikunnassa.
Ilkka Taipale

Taipale Kööpenhaminassa vuonna 2006.
Väinö Ilkka Ilari Taipale (s. 29. marraskuuta 1942 Helsinki) on suomalainen poliitikko, psykiatri, pasifisti ja kansalaisaktivisti. Hän oli SDP:n kansanedustajana vuosina 1971–1975 sekä 2000–2007. Taipale on toiminut Kellokosken mielisairaalan ylilääkärinä, Tampereen yliopiston sosiaalipsykiatrian professorina sekä lukuisissa kansalaisjärjestöissä.
Taipale on ajanut parannuksia etenkin asunnottomien, vankien, mielenterveyspotilaiden, alkoholistien, työttömien ja lukihäiriöisten asemaan. Taipale on tunnetuimpia yksinäisten ja syrjäytyneiden miesten asiaa ajaneista aktivisteista Suomessa. Hän oli mukana 1960-luvun opiskelijaradikalismissa, muun muassa Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan edustajistossa, Sadankomiteassa ja Marraskuun liikkeessä.
Elämä

Taipale oli yksi niistä, jotka tuomittiin yllytysoikeudenkäynneissä yllytyksestä aseistakieltäytymiseen. ”Olen levittänyt monistetta kadulla kahdelle tuntemattomalle, asevelvollisuusiän sivuuttaneelle naiselle Suopon kulmalla, ennen kuin veimme nimilistan Suopoon. Levittämiseni todistaa Erkki Tuomioja, joka ei millään tavoin pyrkinyt estämään kauhistuttavan tekoni suorittamista.” Taipale sai vuoden ja kolme kuukautta ehdollista vankeutta, Tuomioja kuukauden vähemmän.
Puoluetaustaltaan Taipale on sosialidemokraatti. Hän on toiminut kansanedustajana vuosina 1971–1975 (Helsingin kaupungin vaalipiiri) ja 2000–2007 (Helsingin vaalipiiri) sekä Helsingin kaupunginvaltuustossa vuosina 1969–1980 ja vuodesta 1993 eteenpäin. Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa hän jäi varasijalle ja nousi eduskuntaan helmikuussa 2000, kun Tarja Halonen valittiin tasavallan presidentiksi. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Taipale pyrki takaisin kansanedustajaksi, mutta äänimäärä ei riittänyt valituksi tulemiseen.
Taipaleesta tuli ylioppilas vuonna 1960 Apollon yhteiskoulusta. Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1966 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi Tampereen yliopistossa vuonna 1982.
Taipale toimi Suomen Rauhanliiton toiminnanjohtaja vuosina 1980–1986. Hän kuuluu ydinsodan vastaisen kansainvälisen lääkärijärjestön IPPNW:n johtoryhmään.
Taipale on koulutukseltaan lääketieteen tohtori, psykiatri ja sosiaalilääketieteen dosentti. Hän on ollut vuodesta 1965 naimisissa lääketieteen tohtori ja professori Vappu Taipaleen kanssa. Heillä on neljä lasta, joista yksi on professori Jussi Taipale. Ilkka Taipaleella on kolme veljeä, joista yksi on oikeusneuvos Erkki-Juhani Taipale. Yksi veljeksistä on proviisori, Vitabalans Oy lääketehtaan perustaja ja omistaja Jorma Taipalelähde?.
Ilkka ja Vappu Taipale ovat kirjoittaneet ja toimittaneet viitisenkymmentä kirjaa – muun muassa pamfletteja, lääketieteellisiä ja sosiaalilääketieteellisiä julkaisuja, artikkelikokoelmia, oppikirjoja, elämäntapaoppaita ja pakinoita. Niiden aiheisiin kuuluvat esimerkiksi pasifismi ja aseistakieltäytyminen, psykiatria, päihteet ja syrjäytyminen, miesasia, vanhukset ja liikenneturvallisuus. Taipaleen toimittama 100 sosiaalista innovaatiota Suomesta (2006) on historian toiseksi eniten käännetty suomalainen kirja.