stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bluesounds
Historia > 1982: Here Come the Golden Hearts

Vuoden 1982 alkupuolella Dave Lindholm oli Sleepy Sleepersin mukana Brasiliassa levyttämässä albumia Sleepy Sleepers in the Rio. Sen aikaa Bluesounds piti taukoa, mutta tammikussa levytetty single  Your Wonder Boy / The Man julkaistiin keväällä. Keväällä Dave palasi Brasiliasta, ja niin yhtye keikkaili ja siirtyi sitten huhtikuussa studioon levyttämään viidettä albumia Here Come the Golden Hearts. Kappaleet sävelsi ja sanoitti jälleen kerran Dave Lindholm. Albumin äänitys kesti yhden päivän. Yhtyeellä alkoi olla sisäisiä ristiriitoja. Ne ilmenivät muun muassa siten, ettei Ari Vaahtera suostunut soittamaan bassoa lainkaan kappaleeseen ”Angel Asleep”, eikä Dave hyväksynyt kappaletta ”Come on Girl!”, jolloin se tehtiin uusiksi viidessä minuutissa. Vaahteran mukaan yhtye oli vetänyt itsensä piippuun, eikä Dave ehtinyt toipua Brasilian-reissusta.
Here Come the Golden Hearts nousi kuukauden ajaksi listoille sijalle 26. Kuitenkin esimerkiksi Soundi-lehden Jorma Jortikka kirjoitti suopean arvostelun. Kesällä 1982 bändi soitti joitakin keikkoja Saksassa, mutta yhtyeen taival oli päättymässä: Davella piti kiirettä muiden projektiensa parissa. Syksyllä 1982 yhtye hajosi, vaikka alkuun oli puhe vain keikkatauosta; seuraavalle levyllekin oli jo aineistoa. Ari Vaahtera sai tietää Sleepy Sleepers -mies Sakke Järvenpään kautta, että Lindholm oli päättänyt hajottaa Bluesoundsin. Dave Lindholm liittyi taas Sleepy Sleepers -katraaseen, kun taas Vaahtera ja Zape Leppänen jatkoivat uraansa Limousine-yhtyeessä.
Kokoonpano

Dave Lindholm – laulu, kitara
Tapio Niemelä – koskettimet, laulu (1981–)
Ari Vaahtera – basso, laulu
Zape Leppänen – rummut, laulu
Julkaisut

Black (1980)
On (live, 1980)
Native Sons of a Far-away Country (1981)
Greta's Hits (kokoelma, 1981)
Here Come the Golden Hearts (1982)
Aiheesta muualla

Yle Elävä arkisto: Mystisesti nakuttanut Bluesounds oli Dave Lindholmin pitkäikäisimpiä yhtyeitä
1 2 3 4 5 6 7  Kontiainen, Vesa: Johanna years 1980–1982 / Bluesounds (Tekstiliite, s. 7–15.) Helmet-verkkokirjasto.  2014. Johanna Kustannus Oy. Viitattu 13.10.2024.
Camcut

| Camcut Oy |
| --- | --- |

Tunnuslause:  The most dynamic partner in manufacturing
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  2014
Toimiala:  tekninen myynti ja koulutus
Tuotteet:  lastuavat työkalut, konepajatarvikkeet, tekniset ohjelmistot ja koulutus
Kotisivu:  www.camcut.fi
Camcut Oy on suomalainen vuonna 2014 perustettu yritys, joka myy konepajoille työkaluja ja tarvikkeita, kuten lastuavassa työstössä käytettyjä työkaluja, mittavälineitä, CAM-ohjelmistoja ja muita teknisiä tuotteita.
Camcut on muun muassa Walter Tools -työkalujen ja Mastercam-ohjelmiston jälleenmyyjä Suomessa. Camcut on myös aktiivinen sosiaalisen median kanavilla. Yrityksen katsotuin YouTube-video on kerännyt lähes 2 miljoona katselukertaa.  Yrityksen liikevaihto tilikaudella 2023 oli 2,7 miljoonaa euroa.
Camcut-mobiilisovellus

| Camcut-mobiilisovellus |
| --- | --- |
Luoja:  Camcut Oy
Kehityshistoria
Kehitysversio:  2.0.5
Tiedot
Käyttökielet:  11
Alusta:  Android/iOS
Aiheesta muualla
Anroid iOS
Camcutin kehittämä mobiilisovellus toimii teknisenä käsikirjana konepajateollisuudessa työskenteleville kuten koneistajille ja insinööreille sekä alan opiskelijoille ja opettajille. Ilmaista sovellusta on ladattu yli 100 000 kertaa. Se sisältää erilaisia teknisiä laskureita, kuten työstöarvo- ja koordinaattilaskurit, sekä taulukoita, kuten erilaiset kierteiden mitat ja ISO-toleranssit. Sovelluksessa on myös oppaita koneistuksen perusasioista, kuten G-koodeista ja Mastercamin toiminnoista.tarvitaan parempi lähde
Sairaalamuseo

Sähköšokkihoitoon Suomessa käytetty laitteisto Tuusulan Kellokosken sairaalan museossa.
Haavoittuneiden junakuljetusta ennen. Esimerkki Sotilaslääketieteen museon näyttelystä.
Sairaalamuseo on museo, jonka tarkoituksena on esitellä pääasiallisesti sairaaloissa nykyisin ja aikaisemmin jo käytöstä poistettua sairaalaesineistöä ja kuvata potilaille annettuja hoitoja.
Psykiatrinen sairaalamuseo puolestaan on museo, jossa esitellään psykiatrian hoidossa käytettyä esineistöä, kuten esimerkiksi vanhoja sähköhoitolaitteita. Psykiatrisissa sairaalamuseoissa saatetaan esitellä myös esimerkiksi taideteoksia tai käsitöitä, joita usein monia vuosia sairaalassa asuneet potilaat ovat tehneet.
Sairaalamuseoita Suomessa

Sairaalamuseo voi olla esimerkiksi psykiatrinen sairaalamuseo (mielisairaalamuseo), joita Suomessa on melko runsaasti. Esimerkkeinä mainittakoon Harjamäen sairaalamuseo Siilinjärvellä,, Kellokosken sairaalamuseo Tuusulassa, Moision sairaalamuseo Mikkelissä, Pitkäniemen sairaalamuseo Tampereella ja Törnävän sairaalamuseo Seinäjoella.
Muita sairaalamuseoita ovat tai ovat olleet esimerkiksi Keski-Suomen sairaanhoitopiirin sairaalamuseo Jyväskylässä, Länsi-Uudenmaan sairaalamuseo Tammisaaressa (Raaseporissa), Oulaskankaan sairaalamuseo Oulaisissa,  Sotilaslääketieteen museo Lahdessa, Tarinan sairaalamuseo (KYSin sairaalamuseo) Siilinjärvellä, Turun Lasarettimuseo (sis. Paimion sairaala), Turun Terveydenhuoltomuseo, ja Töölön sairaalan museo Helsingissä.
Kollokaatio

Kollokaatio tarkoittaa sanojen taipumusta esiintyä yhdessä vakiintuneena ilmauksena. Se on toisin sanoen sanan ja sen kollokaattien eli kontekstissa esiintyvien sanojen muodostama yhdistelmä. Yleensä rakenne on toistuva.
Ne saattavat muodostaa termin tai terminologisen fraasin.
Esimerkkejä

naukuu: esiintyy yleensä sanan kissa yhteydessä, mutta myös ovi voi naukua
iso: lapsi on iso, ei suuri
suuri: ihminen voi olla iso tai suuri mutta merkitys muuttuu. Iso viittaa konkreettisen kokoon tai ikään, suuri taas on merkitykseltään abstraktimpi.
Aiheesta muualla

Idiomit ja kollokaatiot -projekti[vanhentunut linkki]
Satu Uosukainen, Adjektiiveihin liittyvät kollokaatiot kuntien internet-sivujen esittelyteksteissä. (Arkistoitu – Internet Archive)
Kåfjordin kirkko

Kåfjordin kirkko voi tarkoittaa seuraavia:
Kåfjordin kirkko, kirkko Alattion kunnassa Norjassa
Kaivuonon kirkko (norj. Kåfjord kirke), kirkko Kaivuonon kunnassa Norjassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kåfjordin kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Chongqing World Financial Center

| Chongqing World Financial Center |
| --- | --- |
 Chongqing World Financial Center vuonna 2019.
Tiedot
Sijainti:  Chongqing, Kiina
Koordinaatit:  29.5608°N, 106.5709°E
Rakennettu:  2010–2015
Käyttötarkoitus:  hotelli- ja toimistorakennus
Tila:  valmis
Yritykset
Arkkitehti:  C.Y. Lee & Partners
Kehittäjä:  Chongqing Worthy Land Co., Ltd.
Omistaja:  Chongqing Worthy Land Co., Ltd.
Tekniset tiedot
Kerroksia:  72 + 6 maan alla
Korkeus
Antenni:  338,9 m
Kattokorkeus:  338,9 m
Ylin kerros:  306,1 m
 SkyscraperPage.com 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Chongqing World Financial Center (kiin.: 重庆环球金融中心; pinyin: Chóngqìng huánqiú jīnróng zhōngxīn) on Chongqingissa Kiinassa sijaitseva 339 metriä korkea pilvenpiirtäjä, joka on kaupungin kolmanneksi korkein rakennus. Rakennuksessa on 72 kerrosta.
Chongqing World Financial Centerin suunnitteli arkkitehtitoimisto C Y Lee & Partners. Rakennuksessa on hotelli- ja toimistotiloja. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 2010, ja torni valmistui 2015. Rakennus on saanut energiaystävällisyydestään kultaisen LEED-sertifikaatin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Chongqing World Financial Center Wikimedia Commonsissa
Hyvinkää–Karjaa-rata

Hyvinkään rautatieasema Hyvinkää–Karjaa-rataosalla.
Hyvinkää–Karjaa-rata on Suomen rataverkon osuus Hyvinkään ja Karjaan välillä. Rataosuuden pituus on 99 kilometriä, se on yksiraiteinen ja toistaiseksi sähköistämätön. Rataosalle valmistui joulukuussa 2009 kulunvalvonta ja kauko-ohjaus, jolloin radioloppuopastinjärjestelmäselvennä poistettiin käytöstä. Samalla Kirkniemen junasuoritus lopetettiin.[lähde? ]
Rataosalla on ainoastaan tavaraliikennettä, kalustonsiirtoliikennettä ja satunnaista museojunaliikennettä. Radan tärkeimpiin teollisuusasiakkaisiin kuuluu Sappi-konsernin Kirkniemen paperitehdas. Radalla kulkee neljä tavarajunaparia päivässä.[lähde? ]
Historia

Tämä rata on alkuaan osa Hyvinkään ja Hangon välistä, Suomen ensimmäistä yksityisin varoin rakennettua leveäraiteista rautatietä. Rataosuus rakennettiin vuosina 1871–1873, ja sen rakentamisen rahoittivat pietarilaiset liikemiehet. Hankkeen etuna nähtiin Hangon edullinen sijainti talvisatamana, joka pysyi pitkään jäätymättömänä ja mahdollisti siten ulkomaankaupan talviaikanakin. Toiminta osoittautui kuitenkin tappiolliseksi, pietarilaiset liikemiehet menettivät omaisuutensa ja rata päätyi valtion omistukseen parin vuoden kuluttua sen avaamisesta.
Säännöllistä henkilöliikennettä radalla on ollut viimeksi vuonna 1983. Museojunia liikennöidään kuitenkin usein.
Historia > Sähköistys

Hankesuunnitelma Hyvinkää–Karjaa–Hanko-radan sähköistämiseksi valmistui vuonna 2019, ja helmikuussa 2021 Traficom hyväksyi suunnitelman. Sähköistys rakennetaan vuosina 2021–2024. Hankkeeseen sisältyy myös rataosalla olevien tasoristeysten turvallisuuden parantaminen niitä poistamalla tai muilla järjestelyillä. Hankkeen kustannusarvio on 62 miljoonaa euroa, josta sähköistyksen osuus on 46 miljoonaa euroa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hyvinkää–Karjaa-rata Wikimedia Commonsissa
Mariusz Wlazły

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 4. elokuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka:  Wieluń, Puola
Pelipaikka: hakkuri
Pituus: 194 cm
Lempinimi: Szampon (shampoo)
Seura
Seura:  Skra Bełchatów
Pelinumero: 2
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1997-2001   2001-2003   2003- |  WKS Wieluń   SPS Zduńska-Wola   Skra Bełchatów |  |
Maajoukkue
| 2005- |  Puola |  |
Mariusz Wlazły (s. 4. elokuuta 1983 Wieluń, Puola) on puolalainen lentopalloilija. Hän pelaa Skra Bełchatówin joukkueessa Puolan liigassa, jonka riveissä hän on ollut lähes yhtäjaksoisesti vuosina 2003–2015. Wlazły on voittanut urallaan muun muassa Puolan liigan ja cupin. Puolan maajoukkueessa hän on saavuttanut MM-hopeaa vuoden 2006 kisoissa. Hän oli yksi kisojen parhaimmista hakkureista. Tällä hetkellä Wlazły on yksi Puolan valovoimaisimmista urheilutähdistä. Wlazly on tehnyt myös merkittävän paljon hyväntekeväisyyttä. Hän on naimisissa puolalaisen huippulentopalloilijan Paulina Drewiczin kanssa. Wlazłyn lempinimi on szampon (shampoo).
Skorpan kirkko

| Skorpan kirkko Skorpa kirke |
| --- | --- |
 Kirkko noin vuonna 1938.
Sijainti:  Naavuono, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Nord-Hålogalandin hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1850
Materiaali:  puu
Istumapaikkoja:  300
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Skorpan kirkko (norj. Skorpa kirke) on Naavuonon kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1850.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Skorpan kirkko Wikimedia Commonsissa
Anu Kankainen

Anu Kankainen kustoksena väitöstilaisuudessa 2019.
Anu Kristiina Kankainen on suomalainen fyysikko. Hän on erikoistunut kokeellisen ydinfysiikan tutkimukseen sekä astrofysiikkaan. Hän tutkii esimerkiksi, miten raskaita alkuaineita syntyy maailmankaikkeudessa esimerkiksi tähtien törmäyksissä. Kankainen on toiminut Jyväskylän yliopistossa fysiikan apulaisprofessorina vuodesta 2019 ja professorina vuoden 2022 alusta.
Akateeminen ura > Uran alku

Kankainen opiskeli yliopistossa luonnontieteitä. Hän opiskeli aluksi kemiaa ja sivuaineena fysiikkaa. Gradu-tutkielmansa hän kuitenkin teki matematiikasta. Sivuaineopintojen myötä Kankainen kiinnostui fysiikasta ja aloitti jatko-opinnot fysiikan alalla. Hän väitteli fysiikasta filosofian tohtoriksi vuonna 2006 Jyväskylän yliopistossa. Väitöskirja käsitteli luonnossa harvinaisten atomiytimien tutkimusta astrofysiikan näkökulmasta. Väitöskirjan ohjaajana toimi professori Juha Äystö.
Akateeminen ura > Tutkijana

Valmistumisen jälkeen Kankainen on työskennellyt erilaisissa opetus- ja tutkimustehtävissä pääasiassa Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksella. Hän aloitti uransa assistenttina vuosina 2007–2009 professori Juha Äystön tutkimusryhmässä. Tutkimusryhmän nimenä oli Exotic Beam and Nuclei (suom. eksoottiset ytimet ja ionisuihkut). Vuosina 2009–2012 Kankainen työskenteli Äystön ryhmässä tutkijatohtorina. Vuodesta 2013 Kankainen on ollut Jyväskylän yliopiston fysiikan dosentti.
Tammikuusta 2013 elokuuhun 2014 Kankainen oli Edinburghin yliopiston fysiikan ja astronomian laitoksella postdoc-tutkijana. Palattuaan takaisin Suomeen hän toimi vuosina 2014–2019 Suomen Akatemian akatemiatutkijana ydinfysiikaan alueeseen kuuluvassa Harvinaisten ydinten tutkimuksia alkuaineiden ymmärtämiseksi maailmankaikkeudessa -hankkeessa.
Akateeminen ura > Apulaisprofessorina

Jyväskylän yliopisto kutsui Kankaisen viiden vuoden määräaikaiseen tehtävään (tenure track, 2019–2024) fysiikan apulaisprofessoriksi (engl. associate professor) vuonna 2019. Samalla hänet nimitettiin vakituiseksi yliopistonlehtoriksi. Nimityksen perusteluissa Kankaista luonnehdittiin astrofysiikan asiantuntijaksi. Jyväskylän yliopisto on määritellyt erääksi fysiikan tutkimuksen painopistealueeksi subatomaarisen fysiikan ja nimitys liittyi painoalueen tutkimuksen täydentämiseen erityisesti astrofysiikan osalta. Kankainen aloitti apulaisprofessorina jo samana vuonna 2019.
Apulaisprofessorina Kankainen on vuosina 2018–2023 päätutkijana Euroopan tiedeneuvoston (ERC) rahoittamassa MAIDEN-tutkimushankkeessa, jossa tutkitaan niin kutsuttuja nopeita neutronisieppauksia eli r-prosesseja. Noin puolet rautaa raskaammista alkuaineista syntyy nopean r-prosessin tuloksena. R-prosessia esiintyy supernovaräjähdyksissä. Kankainen sai tutkimushanketta varten niin kutsutun ERC Consolidator Grant-rahoituksen vuonna 2017.
Akateeminen ura > Tutkimusryhmä

Fysiikan laitoksella toimii Kankaisen johdolla ydinastrofysiikan (engl. nuclear astrophysics) tutkimusryhmä. Se oli vuonna 2021 ainoa ydinastrofysiikan tutkimusryhmä Suomessa. Kankaisen ryhmä on osa suurempaa professorien Ari Jokinen ja Iain Moore johtamaa tutkimusryhmää (Eksoottiset ytimet ja ionisuihkut), joka tutkii erikoisempien atomiydinten ominaisuuksia ioniohjainta käyttäen. Ryhmä tunnetaan myös IGISOL- tai ioniohjainryhmän nimellä. Perustutkimuksen ohella ryhmä tekee tutkimusmenetelmien kehitystyötä eli kehittää uusia menetelmiä ionisuihkujen tuottamiseen.
Varsinainen tutkimus tapahtuu IGISOL-laitteistolla (engl. Ion Guide Isotope Separator On-Line), joka on Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen kehittämä massaerotin. IGISOL-laitteiston tarvitsemia ioneja voidaan tuottaa esimerkiksi Jyväskylän fysiikan laitoksen 1980-luvulla kehittämän ioniohjaimen (engl. Ion Guide) avulla. Ioniohjaimella voidaan tuottaa ioneja mistä alkuaineesta tahansa. Massaerotinta voidaan käyttää myös "on line", jolloin eroteltavat ionit tuotetaan fysiikan laitoksen hiukkaskiihdyttimillä eli syklotroneilla. Laitoksella on kolme syklotronia: iso K-130-syklotroni, pienempi MCC30/15-syklotroni ja lisäksi Pelletron-kiihdytin.
Tutkimustyö

Fyysikkona Kankainen on keskittynyt ydinfysiikkaan ja astrofysiikkaan (tarkemmin määriteltynä ydinastrofysiikkaan). Hän tekee pääasiassa perustutkimusta, josta suurin osa tapahtuu fysiikan laitoksen kiihdytinlaboratoriossa. Kankaisen erityisen mielenkiinnon kohteena ovat eksoottiset atomiytimet: niiden massat ja puoliintumisaika.
Rautaa raskaampia alkuaineita syntyy rauta-alueen isotoopeista neutronisieppausten ja niitä seuraavien beetahajoamisten kautta. Tutkijat eivät ole aiemmin pystyneet tarkasti määrittelemään, missä ja millaisten reaktioiden avulla kyseisiä aineita syntyy, koska reaktioissa muodostuvien ytimien ominaisuuksia (massa ja puoliintumisaika) ei ole tarkkaan tunnettu. Näihin kysymyksiin Kankainen tutkimusryhmineen etsii vastauksia tekemällä ytimien tarkkoja massamittauksia ja ydinten hajoamistutkimuksia. Perustutkimuksen tulosten avulla on mahdollista määrittää, mitä alkuaineita esimerkiksi kahden neutronitähden yhteentörmäyksessä syntyy ja syntyvien alkuaineiden suhteellisia osuuksia. Syntyvien alkuaineiden määriä voidaan arvioida laskennallisia menetelmiä käyttäen esimerkiksi tietokoneen avulla. Fysiikan osa-alueista tällöin puhutaan laskennallisesta fysiikasta.
Raskaita alkuaineita voi syntyä myös niin kutsutun protoninsieppauksen kautta. Neutronitähden pinnalle muodostuu tavallisesti kiekkomainen kerros vety-heliumkaasuseosta. Kaasun painuessa kasaan korkea lämpötila ja tiheys aiheuttavat nopean protoninsieppausprosessin eli rp-prosessin. Rp-rosessissa ytimet sieppaavat protoneja, beetahajoavat, ja lopulta tuottavat raskaampia alkuaineita. Kankaisen tutkimukset liittyvät myös näiden prosessien yksityiskohtien selvittämiseen.
Tutkimuksen kokeellisissa osioissa Kankainen ryhmineen käyttää hyödyksi syklotronia. Aluksi syklotronilta suunnataan protonisuihku niin kutsuttuun kohtioon, joka on ohut kalvo jotakin materiaalia (esimerkiksi sinkkisulfidia). Törmäyksessä protonit fuusioituvat kohtiossa olevien atomiydinten kanssa. Reaktiossa syntyy aluksi väliydin, josta lopulta muodostuu reaktion lopullisia isotooppeja. Syntyvät isotoopit ovat tyypillisesti lyhytikäisiä (esim. kloori-31:llä puoliintumisaika on 0,2 sekuntia) eli voidaan puhua luonnossa harvinaisista eli eksoottisista ytimistä. IGISOL-laitteistossa nämä isotoopit jäähdytetään ja ohjataan ionisuihkuna mittauslaitteistoon. Dipolimagneetilla suihkusta valitaan tietty massaluku, jonka ominaisuuksia halutaan tutkia. Sitten suihku jäähdytetään ja syötetään ionikimppuina kohti mittauslaitteiston viimeistä osaa eli niin kutsuttua JYFLTRAP Penningin loukkua, jossa mitataan ytimien massat. Penningin loukku on tutkimuslaite, jolla voidaan mitata ytimen massa jopa 10 miljardisosan tarkkuudella.
Kankaisen tekemän tutkimuksen avulla tuotetaan tietoa, jolla voidaan ymmärtää tarkemmin erilaisia tähdissä tapahtuvia astrofysikaalisia ilmiöitä ja prosesseja. Esimerkkinä voidaan mainita niin kutsutut tyypin I röntgenpurkaukset kaksoistähdissä, jonka muodostavat neutronitähti ja Auringon kaltainen tähti.
Julkaisut

Kesäkuuhun 2023 mennessä Kankainen oli julkaissut noin 200 tieteellistä tutkimusartikkelia. Hän on toimittanut myös kirjallisuutta ydinfysiikan alalta. Yhdessä Juha Äystön, Tommi Erosen, Ari Jokisen, Iain D. Mooren ja Heikki Penttilän kanssa Kankainen on toimittanut teoksen IGISOL: Three decades of research using IGISOL technique at the University of Jyväskylä (2014). Teos käsittelee Jyväskylän yliopiston ydinfyysikoiden IGISOL-laitteistolla tekemää tutkimustyötä kolmen vuosikymmenen ajalta (1980-luvulta 2010-luvulle). Teos sisältää kokoelman artikkeleita, joissa kerrotaan IGISOL-massaerottimella erilaisten ioniohjaintekniikoiden avulla tehdystä tutkimuksesta.
Vuoden 2021 alussa Kankainen oli mukana hankkeessa, jossa kansainvälinen fyysikoista koostuva työryhmä laati kalenterin, jossa perinteisen almanakan ohella esitellään historiallisesti merkittäviä astrofysiikan alalla elämäntyönsä tehneitä naistieteilijöitä. Kalenterin on suunnitellut Christine Hampton. Projektin tuloksena kalenteri käännettiin 24 kielelle. Kankainen laati suomenkielisen version ja hänen tutkimusryhmässään toimiva Olga Beliuskina käänsi kalenterin ukrainaksi.
Tunnustuksia

Kankainen kutsuttiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi keväällä 2023. Hänelle myönnettiin myös Suomen Tiedeakatemian Väisälän palkinto (2023).
Harrastukset

Talvisin Kankainen harrastaa hiihtoa. Hän on osallistunut muun muassa Finlandia-hiihtoon ja Oulun Tervahiihtoon.
Aiheesta muualla

Anu Kankaisen henkilökohtainen kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) Jyväskylän yliopisto. (englanniksi)
Nuclear Astrophysics (tietoa Kankaisen tutkimustyöstä)[vanhentunut linkki] Jyväskylän yliopisto. (englanniksi)
Anu Kankainen ResearchGate-palvelussa. (englanniksi)
Ordinaatio

Ordinaatio eli pappisvihkimys on uskonnollinen toimitus, jossa henkilö vihitään uskonnolliseen virkaan. Vihkimisessä vihittävä erotetaan ja lähetetään julkisesti hoitamaan hänelle uskottua virkaa ja siihen liittyviä tehtäviä. Hänet siunataan apostolisen järjestyksen mukaan rukouksin ja kättenpäällepanemisin. Seurakunta rukoilee hänelle Pyhän Hengen lahjaa, viisautta, kestävyyttä ja voimaa viran hoitamiseen.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko

Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa ordinaatio järjestetään papeille ja diakoneille. Ennen ordinaatiota järjestetään siihen osallistuville ordinaatiokoulutus. Vihkiminen tapahtuu yleensä sen hiippakunnan tuomiokirkossa, jossa kyseinen henkilö tulee työskentelemään. Pappisvihkimys tapahtuu osana tuomiokirkkoseurakunnan messua ja yleensä se sijoitetaan sunnuntain pääjumalanpalvelukseen.  Pappisvihkimyksen toimittaa aina hiippakunnan piispa tai hänen estyneenä ollessaan jonkin toisen hiippakunnan piispa. Piispa kutsuu vähintään neljä avustajaa.
Pappisvihkimys on luonteeltaan messu, johon vihkimykseen kuuluvat osat liitetään. Messun aloitusosassa vihittävät esitellään ja kerrotaan, mihin virkoihin tai tehtäviin heidät on määrätty. Varsinainen vihkiminen tapahtuu messun sanaosan lopussa, saarnan jälkeen. Vihittävät tunnustavat uskonsa yhteen ääneen seurakunnan kanssa. Vihittävät antavat pappis- tai diakonialupaukset vastaamalla neljään kysymykseen, diakonit kolmeen. Kunkin kysymyksen ja vastauksen jälkeen lukee joku avustajista raamatunlauseen. Sen jälkeen vihkivä piispa julistaa vihittävät papeiksi sanoen: "Sillä valtuutuksella, jonka Kristuksen kirkko on Jumalan tahdon mukaisesti minulle antanut, vihin teidät pappisvirkaan (diakonin vihkimyksessäː vihin teidät diakonian virkaan) Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen". Sen jälkeen piispa asettaa kunkin vihittävä harteille stolan. Avustajat pukevat vihittävät papit messukasukkaan. Vihittävät polvistuvat ja piispa ja avustajat panevat kätensä vuorollaan kunkin pään päälle. Jos kyseessä on diakonin vihkiminen, hänelle puetaan vain stola. Joissakin hiippakunnissa järjesteään papiksi ja diakoniksi vihkiminet samassa jumalanpalveuksessa.  Ordinaation jälkeen pappi tai diakoni saa työskennellä hänelle osoitetussa virassa.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko > Piispan virkaan vihkiminen

Piispan virkaan vihkimen ei ole samalla tavalla ordinaatio kuin pappisvihkimys, onhan piispaksi vihittävä Suomen ev. lut. kirkossa poikkeuksetta pappi. Piispan virkaan vihkimisen toimittaa arkkipiispa tai hänen estyneenä ollessaan virassa vanhin piispa sen hiippakunnan tuomiokirkossa, johon piispa nimitetään. Arkkipiispa kutsuu vähintään neljä avustajaa.
Piispan virkaan vihkimen tapahtuu pääosin pappisvihkimyksen tavoin. Jumalanpalveluksen alussa luetaan piispaksi vihittävän saama valtakirja. Varsinainen vihkiminen tapahtuu messun sana-osan lopussa. Vihittävä antaa lupaukset vastaamalla viiteen kysymykseen ja niiden välissä avustajat lukevat raamatunlauseita. Arkkipiispa vihkii vihittävän piispaksi ja sanoo. "Sillä valtuutuksella, jonka Kristuksen kirkko on Jumalan tahdon mukaisesti minulle antanut, vihin sinut piispan virkaan X:n hiippakunnassa Isän ja + Pojan  ja Pyhän Hengen nimeen" Tämän jälkeen avustajat pukevat vihittävän ylle kuorikaavun ja arkkipiispa antaa hänelle viran tunnukset piispanristin, mitran ja piispansauvan. Vihittävä polvistuu ja avustajat siunaavat hänet kätten päällepanolla. Vihitty piispa jakaa messun päätössiunauksen