stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Thom Tillis

| Thom Tillis |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva 2022
Yhdysvaltain senaattori Pohjois-Carolinasta
 3. tammikuuta 2015 – Yhdessä Ted Buddin kanssa  
Edeltäjä:  Kay Hagan
Pohjois-Carolinan edustajainhuoneen puhemies
 26. tammikuuta 2011 – 3. tammikuuta 2015  
Edeltäjä:  Joe Hackney
Seuraaja:  Tim Moore
Pohjois-Carolinan edustajainhuoneen jäsen
 1. tammikuuta 2007 – 1. tammikuuta 2015  
Edeltäjä:  John Rhodes
Seuraaja:  John Bradford
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. elokuuta 1960 (ikä 64) Jacksonville, Florida, Yhdysvallat
Puoliso:  Susan Tillis
Lapset:  2
Tiedot
Puolue:  republikaanit
Koulutus:  Bachelor of Science
Tutkinnot:  University of Maryland Global Campus
Aiheesta muualla
www.tillis.senate.gov
Thomas Ronald ”Thom” Tillis (s. 30. elokuuta 1960 Jacksonville, Florida) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän on edustanut Pohjois-Carolinan osavaltiota Yhdysvaltain senaatissa vuodesta 2015 lähtien voitettuaan istuvan demokraattisenaattori Kay Haganin vuoden 2014 senaatinvaaleissa. Tätä ennen hän oli Pohjois-Carolinan edustajainhuoneen jäsen vuosina 2007–2015 ja toimi sen puhemiehenä vuosina 2011–2015.
Tillis vastustaa Obamacarea ja on senaatissa äänestänyt useamman kerran sen kumoamisesta. Pohjois-Carolinan edustajainhuoneessa hän tuli tunnetuksi samaa sukupuolta olevien avioliiton vastustamisesta. Vuonna 2022 hän oli kuitenkin yksi 12 republikaanisenaattorista, jotka äänestivät lain puolesta, joka tunnustaa samaa sukupuolta olevien avioliiton liittovaltiotasolla ja jonka mukaan osavaltioiden tulee tunnustaa muissa osavaltioissa solmitut avioliitot.
Aiheesta muualla

Tillisin senaattisivut (englanniksi)
Tillisin kampanjasivut (englanniksi)
FK Atmosfera (2012)

Futbolo Klubas Atmosfera on liettualainen jalkapalloseura Mažeikiain kaupungissa. Seura pelaa Liettuan korkeimmalla sarjatasolla Pirma lygassa. Seura on perustettu vuonna 2012.
Kausi

| Kausi | Sarjataso | Liiga | Paikka | Linkki |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | 3. | Antra lyga (Vakarai) | 6. |  |
| 2014 | 3. | Antra lyga (Vakarai) | 9. |  |
| 2015 | 3. | Antra lyga (Vakarai) | 6. |  |
| 2016 | X | X | X |  |
| 2017 | 3. | Antra lyga (Vakarai) | 7. |  |
| 2018 | 3. | Antra lyga (Vakarai) | 3. |  |
| 2019 | 2. | Pirma lyga | 14. |  |
| 2020 | 2. | Pirma lyga | 12. |  |
| 2021 | 2. | Pirma lyga | 7. |  |
| 2022 | 2. | Pirma lyga | 15. |  |
| 2023 | 3. | Antra lyga | 1. |  |
| 2024 | 2. | Pirma lyga | 7. |  |
Aiheesta muualla

fkatmosfera.eu
Facebook
1lyga.lt
Pirma lygan joukkueet
Atmosfera  BFA  Babrungas  Banga B  FK Be1  FK Garliava FK Ekranas  Minija  Neptūnas  Nevėžis  Panevėžys B  Riteriai  Šiauliai B  [[]]   [[]]  Žalgiris B
Swissair

| Swissair |
| --- | --- |

 IATA: SR  –  ICAO: SWR 
Kutsukoodi:  SWISSAIR
Perustettu:  26. maaliskuuta 1931
Lakkautettu:  31. maaliskuuta 2002
Laivaston koko:  76
Kohteiden määrä:  157
Solmukohdat:  Zürichin kansainvälinen lentoasema Geneven kansainvälinen lentoasema EuroAirport Basel-Mulhouse-Freiburg
Emoyhtiö:  SAirGroup
Kotipaikka:  Kloten, Sveitsi
Kanta-asiakasohjelma:  Qualiflyer
Avainhenkilö(t):  Mario Corti (CEO)
Yhtiön sivut:  www.swissair.com
Airbus A321-100 vuonna 2001.
Swissair McDonnell Douglas MD-11.
Swissair (lyhenne nimestä Swiss Air Transport Company Limited, saks. Schweizerische Luftverkehr AG) oli Sveitsin kansallinen lentoyhtiö 71 vuoden ajan 1931–2002.
Swissair syntyi lentoyhtiöiden Balair ja Ad Astra Aero fuusioituessa. Suurimman osan eliniästään Swissair oli tunnettu taloudellisesta vakaudestaan, ja se tunnettiinkin "lentävänä pankkina". Swissairia pidettiin Sveitsin kansallissymbolina.
Valtio omisti Swissairista noin 30 %, romahtaessaan yrityksen omistivat holdingyhtiö SAirGroup ja lentoyhtiöt Crossair ja Balair. Swissairin tärkeimmät kentät olivat Geneven ja Zürichin kansainväliset lentokentät.
Swissairin konkurssi

1990-luvulla Swissair aloitti suuren laajennusohjelman, joka tunnettiin "metsästysstrategiana". Ohjelman avulla yritys pyrki laajentumaan ostamalla omistusosuuksia pienistä lentoyhtiöistä sen sijaan, että se olisi liittoutunut muiden yhtiöiden kanssa. Swissair hankki 49,5 prosentin osuuden Sabenasta, Belgian kansallisesta lentoyhtiöstä, ja osti kaksi pienempää ranskalaista lentoyhtiötä, Air Libertéen ja AOM:n.
Strategia osoittautui kuitenkin liian kalliiksi, ja vuonna 2001 raskaasti tappiollinen Swissair haettiin osittaiseen konkurssiin. Sveitsin suurinta pankkia UBS AG:tä syytettiin siitä, ettei se enää myöntänyt Swissairille luottoa. Vuonna 2002 Swissairin lentokoneet ja kannattavat reitit liitettiin tytäryhtiö Crossairiin, ja muut osat lakkautettiin tai myytiin. Crossair sai uuden nimen vuonna 2002: Swiss International Air Lines eli Swiss.
Esposizione Universale di Roma

Esposizione Universale di Roma (EUR, alkuperäiseltä nimeltään E42) on suuri rakennusten keskittymä Rooman esikaupunkialueella, joka on myös merkittävä liike-elämän keskus. Rakennustyöt aloitti vuonna 1935 Italian fasistijohtaja Benito Mussolini, jolla oli tarkoitus juhlistaa kaksikymmentävuotiasta fasismia vuonna 1942, suunnitellun mutta sittemmin sodan vuoksi peruuntuneen maailmannäyttelyn yhteydessä. Alkuperäisten suunnitelmien mukaan E42 olisi yhdistänyt Rooman kaupungin lounaasta suoraan meren rantaan Lido di Ostian kaupunkiin. Suunniteltu laajennus ei toteutunut toisen maailmansodan syttymisen vuoksi
EUR tarjoaa laaja-alaisen näkymän siitä, miltä Italia näyttäisi, mikäli fasistihallitus ei olisi kaatunut.kenen mukaan? Kaikista edustavin fasismin aikaisesta suunnitelmista on Palazzo della Civiltà Italiana (1938–1943), josta muodostui koko hankkeen tunnus, joka on tunnettu siitä lähtien nimellä "Colosseo Quadrato" (”neliö-Colosseum”).
Toisen maailmansodan jälkeen Rooman kaupunginisät ymmärsivät, että heillä oli jo valmiina Rooman historiallisen keskustan ulkopuolella liike-elämän keskuksen perustat vuosikymmeniä ennen kuin muut pääkaupungit edes suunnittelivat sellaisia, kuten Lontoon Docklands tai La Defence Pariisissa.
Keskeneräisiä fasismin aikaisia rakennuksia viimeisteltiin 1950- ja 1960-luvuilla valmiiksi, ja uusia rakennuksia rakennettiin nykytaiteen tyylisuunnan mukaisesti toimistoiksi sekä hallituksen ministeriöille, ja ne ympäröitiin laajoilla puutarhoilla ja puistoilla. Moni italialainen yhdistää EURin leveään elämään ja helppoon rahaan, mutta useat expatriaatit Pohjois-Amerikasta valitsevat paikan sen vuoksi, että se on lähellä historiallista keskustaa ja asuinrakennukset ovat uudempia ja infrastruktuuri paremmassa kunnossa. Lisäksi EUR on lähellä kansainvälistä lentokenttää ja sinne on helppo päästä autolla. Yhteyksiä parantavat entisestään Rooman metron B-linja sekä Rooman ja Lidon välinen rautatieyhteys.
Muita nähtävyyksiä EURin alueella ovat Museum of Roman Civilization, Pigorini National Museum of Prehistory and Ethnography, vuoden 1960 kesäolympialaisten areena PalaEUR (nyt PalaLottomatica), suunnittelijoinaan Pier Luigi Nervi ja Marcello Piacentini sekä LunEur Luna Park (avoinna 1953 ja 2008 välisen ajan).
Panoraamakuva alueesta.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Matkaopas aiheesta Esposizione Universale di Roma Wikivoyagessa (englanniksi)
Exploring Eur - Cultural Itineraries by the Tourist Office of Rome.
EUR in RomeArtLover (englanniksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista.
Käännös suomeksi
SF Studios

| AB Svensk Filmindustri |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  27. joulukuuta 1919
Toimitusjohtaja:  Rasmus Ramstad
Avainhenkilöt:  B. Torsten Larsson, hallituksen pj.
Toimiala:  Elokuvien tuotanto ja levitys
Emoyhtiö:  Bonnier
Tytäryhtiöt:  SF Film Finland Oy
Omistaja:  Bonnier
Kotisivu:  sfstudios.se
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
SF Studios on merkittävä ruotsalainen elokuvayhtiö. Se perustettiin 27. joulukuuta 1919 yhdistämällä Svenska Bio ja Filmindustri AB Skandia. Pääomistajana on ollut Bonnier-konserni vuodesta 1983. Svensk Filmindustri on tuottanut monia Ruotsin elokuvan klassikkoteoksia ja sen studiot ovat sijainneet Filmstadenissa Solnan kunnassa. Vuonna 1998 SF jaettiin kahdeksi erilliseksi yhtiöksi: SF valmistaa ja levittää elokuvia sekä SF Bio omistaa elokuvateattereita. Vuonna 2016 yhtiö otti käyttöönsä nimen SF Studios. Muutoksesta huolimatta yrityksen rekisteröity nimi on edelleen AB Svensk Filmindustri.
Aiheesta muualla

Kotisivut (englanniksi)
Svensk Filmindustrin elokuvat IMDb:ssä
SF Bio AB (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi)
SF-Anytime
SF Film Finland Oy
Tietämyksenhallinta

Tietämyksenhallinta on tieteenala, joka käsittelee tietoa hallittavissa ja johdettavissa olevana asiana. Usein tietämyksenhallinta keskittyy yrityksen tai organisaation toiminnassa tarvittavan tiedon systemaattiseen hallintaan. Tässä yhteydessä tarvittavan tiedon ajatellaan koostuvan sekä hiljaisesta tiedosta että eksplisiittisestä tiedosta. Eksplisiittisen tiedon hallintaa on käsitelty jo pitkään tiedonhallinnassa, joten tietämyksenhallinnassa usein korostetaankin hiljaisen tiedon hallintaa. Tiedon lisäksi tietämyksenhallinnassa käsitellään myös taitoja, osaamista, viestintää, inhimillistä pääomaa ja aineetonta omaisuutta.
Tiedon luominen

Tiedon luonnissa käytetään hyväksi aikaisempaa tietoa, ja yhdistetään sitä uuteen tietoon. Oivalluksia saadaan yhdistämällä erilaisia aiemman tiedon lähteitä, kuten tietokantoja, verkkopalveluita - ja muita ihmisiä. Organisaatiossa tiedon luominen tapahtuu usein sekä yksilöiden oppimisen ja yhteenliittymisen tuloksena.
Tiedon jakaminen

Tietämyksenhallinnassa tavoitteena on että oikea tieto saadaan oikeille ihmisille oikeaan aikaan. Tässä apuna käytetään erilaisia tietojärjestelmiä. Tietämyksen jakaminen suullisesti, luetaan myös yhdeksi tärkeäksi jakamismuodoksi.
Tietämyksenhallinnan menetelmiä

Tietämyksenhallinnassa sovelletaan usein tietokantoja, dokumenttien hallintajärjestelmiä sekä muita tietojärjestelmiä. Näiden lisäksi voidaan käyttää hieman uudempia järjestelmiä, kuten keltaisia sivujaselvennä, ryhmätyöohjelmia, hakukoneita, ja internet-pohjaisia työkaluja kuten sähköposti, wiki ja blogit. Näiden lisäksi käytetään asiantuntijafoorumeita, toiminnan arviointia, tutorointia, ihmisten johtamista sekä Nonakan ja Takeuchin nk. SECI-mallia.
Aiheesta muualla

http://www.kansalaisyhteiskunta.fi/tietopalvelu/yhteiskunta/avauksia_tietamyksen_hallintaan (Arkistoitu – Internet Archive)
FK Nevėžis

Futbolo Klubas Nevėžis on liettualainen jalkapalloseura Kėdainiain kaupungissa. Seura pelaa Liettuan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Pirma lygassa. Seura on perustettu vuonna 1962.
Kausi

| Kausi | Sarjataso | Liiga | Paikka | Linkki |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995/96 | 2. | II lyga | 3. |  |
| 1996/97 | 2. | II lyga | 2. |  |
| 1997/98 | 1. | Lietuvos lyga | 10. |  |
| 1998/99 | 1. | I lyga | 8. |  |
| 1999 | 1. | LFF lyga | 7. |  |
| 2000 | 1. | LFF lyga | 6. |  |
| 2001 | 1. | A lyga | 7. |  |
| 2002 | 1. | A lyga | 9. |  |
| 2003 | 2. | Pirma lyga | 13. |  |
| 2004 | 2. | Pirma lyga | 3. |  |
| 2005 | 1. | A lyga | 10. |  |
| 2006 | 1. | A lyga | 10. |  |
| 2007 | 2. | Pirma lyga | 3. |  |
| 2008 | 2. | Pirma lyga | 9. |  |
| 2009 | 2. | Pirma lyga | 4. |  |
| 2010 | 2. | Pirma lyga | 4. |  |
| 2011 | 2. | Pirma lyga | 2. |  |
| 2012 | 2. | Pirma lyga | 2. |  |
| 2013 | 2. | Pirma lyga | 2. |  |
| 2014 | 2. | Pirma lyga | 8. |  |
| 2015 | 2. | Pirma lyga | 6. |  |
| 2016 | 2. | Pirma lyga | 4. |  |
| 2017 | 2. | Pirma lyga | 7. |  |
| 2018 | 2. | Pirma lyga | 4. |  |
| 2019 | 2. | Pirma lyga | 5. |  |
| 2020 | 2. | Pirma lyga | 1. |  |
| 2021 | 1. | A lyga | 10. |  |
| 2022 | 2. | Pirma lyga | 3. |  |
| 2023 | 2. | Pirma lyga | 3. |  |
| 2024 | 2. | Pirma lyga | 6. |  |
Aiheesta muualla

fknevezis.lt
Facebook
A lygan joukkueet
Banga
Dainava
Džiugas
Hegelmann
Kauno Žalgiris
Panevėžys
Sūduva
Riteriai
FA Šiauliai
Žalgiris (Vilnius)
Atlantas
Atletas
DFK Dainava
Dainava
Ekranas
Jonava
FBK Kaunas
Klaipėda
Klaipėdos Granitas
Kruoja
Nevėžis
Mažeikiai
Palanga
REO
Stumbras
Šiauliai
Šilutė
Tauras
Utenis
Vėtra
Deje

| Deje |
| --- | --- |

 Deje
 Koordinaatit: 59°36′21″N, 13°27′44″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Värmlandin lääni
Maakunta:  Värmlanti
Kunta:  Forshaga
Väkiluku (2021):  2 705
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Deje on taajama Forshagan kunnassa Värmlandin läänissä samannimisessä  historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 2 705 asukasta vuonna 2021.
Tunnettuja henkilöitä

Birger Furugård (1887–1961), äärioikeistolainen poliitikko
Ulf Sterner (s. 1941), jääkiekkoilija
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Deje Wikimedia Commonsissa
Kiribatin kieli

| Kiribati |
| --- | --- |
Oma nimi:  Taetae ni Kiribati te taetae ni aomata
Muu nimi:  gilbert
Tiedot
Alue:   Kiribati  Fidži  Nauru  Salomonsaaret  Vanuatu  Tuvalu
Virallinen kieli:   Kiribati
Puhujia:  102 000
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Kiribati Language Board
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  austronesialaiset kielet
Kieliryhmä:  oseanialaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-2:  gil
ISO 639-3:  gil
 Ohje 
Kiribatin eli gilbertin kieli on austronesialainen kieli, jolla on noin 78 580 puhujaa. Näistä Kiribatissa asuu 58 300. Lisäksi Fidžissä on noin 5 300, Salomonsaarilla noin 1 230 ja Tuvalussa noin 870 kiribatin puhujaa.
Mormonin kirja kiribatiksi.
Toisin kuin monet muut Oseaniassa puhuttavat kielet, kiribati ei ole uhanalainen. Lähes kaikki kiribatia äidinkielenään puhuvat käyttävät kieltä päivittäin. Vain 30 % kiribatin puhujista on kaksikielisiä toisena kielenään englanti.
Fonologia ja oikeinkirjoitus

Kiribatia kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Käytössä on viisitoista kirjainta. Kiribatissa on 10 konsonanttia ja 5 vokaalia.
Fonologia ja oikeinkirjoitus > Konsonantit

|  | Bilabiaali> Tavallinen | Bilabiaali> Velaarisoitunut | Koronaali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | mˠ | n | ŋ |
| Klusiili | p | pˠ | t | k |
| Frikatiivi |  | βˠ |  |  |
| Tremulantti |  |  | ɾ |  |
Kaikki nasaalit lukuun ottamatta [mˠ] voivat esiintyä niin pitkänä kuin lyhyenäkin.
Fonologia ja oikeinkirjoitus > Vokaalit

|  | Etu | Taka |
| --- | --- | --- |
| Suppea | i | u |
| Keskiavoin | e | o |
| Avoin |  | a |
Kaikki vokaalit voivat esiintyä niin pitkänä kuin lyhyenäkin. Pituutta merkitään samalla tavalla kuin suomessakin eli kahdentamalla vokaali..
Fonologia ja oikeinkirjoitus > Oikeinkirjoitus

Standartoitu kiribati on peräisin 1970-luvun puolesta välistä. Äänteitä merkitään seuraavalla tavalla:
| Merkintä | A | AA | B | BW | E | EE | I | II | K | M | MM | MW | N | NN | NG | NGNG | O | OO | R | T | U | UU | W |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Äänne (IPA) | a | aː | p | pˠ | e | eː | i | iː | k | m | mː | mˠ | n | nː | ŋ | ŋː | o | oː | ɾ | t | u | uː | βˠ |
Lukusanat

Numerot 1–10 kiribatiksi:
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| teuana | uoua | tenua | aua | nimaua | onoua | itua | wanua | ruaiua | tebwina |
Murteet

Kiribati jakautuu kahteen päämurteeseen: pohjoiskiribatiin ja eteläkiribatiin. Näiden välillä on eroja pääasiassa sanojen ääntämisessä. Butaritarin ja Makinin saarilla puhutaan murretta, joka eroaa pohjois- ja eteläkiribatin murteista niin sanastoltaan kuin ääntämykseltäänkin.
Tuvalussa sijaitsevan Nuin atollin asukkaat taas puhuvat murretta, joka sekin on ymmärrettävää muiden kiribatin murteiden puhujille, mutta myös siinä on eroja sekä ääntämisessä että sanastossa.
pohjoiskiribati (puhutaan pohjoisilla Gilbertsaarilla)
eteläkiribati (puhutaan eteläisillä Gilbertsaarilla)
banaba (puhutaan Banaban saarella)
butaritari (puhutaan Butaritarin ja Makinin saarilla)
nui (puhutaan Tuvalulle kuuluvalla Nuin saarella; poikkeaa muista murteista sanastoltaan ja ääntämiseltään)
Aiheesta muualla

Kiribati-englanti-sanakirja
Kiribatin kielioppia
Austronesialaiset kielet
abadi
abung
adonara
alune
anuta
atšeh
’auhelawa
badui
bali
belait
bugi
buru
cebuano
chuuk
etelämarquesas
fidži
gao
havaiji
hiligaino
iloko
indonesia
jaava
japi
karoliini
kiribati
madura
malagassi
malaiji
maori
minangkabau
mokerang
nauru
palau
pingelap
pohjoismarquesas
rapanui
samoa
sunda
tagalog
tahiti
taroko
tetum
tikopia
timor
tonga
tšamorro
tuvalu
wanukaka
watubela
Labradoodle

Labradoodlella on tuuhea turkki
Labradoodle, jolla on suorahko karkea turkki.
Labradoodle, Suomessa "Finnish labradoodle" ja puhekielessä myös labraduudeli, on labradorinnoutajan ja villakoiran risteytys eli monirotuinen. Labradoodleja on kolmea kokomuunnosta: standard, medium ja mini. Labradoodlejalostuksen alkuperäisenä tavoitteena oli kehittää allergikoille soveltuva avustajakoira. Niin sanottu Origin labradoodle on villakoiran ja labradorinnoutajan sekoitus eri sukupolvissa ja eri kokoluokissa. Jokaisessa maassa, joissa Origin Labradoodleja kasvatetaan, on oma linjansa, joita kutsutaan maan mukaan (American labradoodle, British labradoodle, Finnish labradoodle). Suomessa kasvatetaan siis Finnish labradoodleja, lyhenne FLD.
Sukupolvet ilmoitetaan kirjainyhdistelmänä rodun perässä, esimerkiksi labradoodle F1 tai labradoodle F1B.
Sukupolvet: villakoira x labradorinnoutaja = F1. Labradoodle F1 x villakoira = F1B. F1 x F1 = F2. F2 x villakoira = F2B. F2 x F2 = F3. F3 x villakoira = F3B.
Ominaisuudet

Tavoitteena on jalostuksessa ollut kiltti, palveluhaluinen, aktiivinen ja lapsiystävällinen koira, jossa yhdistyy villakoiran älykkyys ja labradorinnoutajan uskollisuus, ja jolla on villakoiran tavoin irtoamaton (eli jatkuvasti kasvava) alusvillaton karvapeite. Kantaroduille yhteiset piirteet – ystävällinen luonne, helppo koulutettavuus sekä nouto- ja uintitaipumus – ovat tyypillisiä myös labradoodleille. Etenkin uusissa ensimmäisen ja toisenkin polven risteytyksissä jalostustulokset ovat kuitenkin jo arvattavissa: esimerkiksi syntyvien pentujen luonnetta ja turkin laatua voi ennustaa vanhempien mukaan.
Luonteeseen ja energiatasoon vaikuttaa myös se, minkä kokoista villakoiraa yhdistelmässä on alun perin käytetty. Isovillakoira on villakoirissa energisin.
Värityksistä esiintyy kaikkia niitä, mitä kantaroduissakin: etenkin mustaa, maksanväristä, valkoista, harmaata sekä aprikoosia ja punaista. Harvinaisempia ovat villakoiran merkkivärinen ja valkokirjava.
Ominaisuudet > Turkki

Labradoodlea mainostetaan valheellisesti hyvänä vaihtoehtona allergiasta kärsiville, sillä sen turkista ei joissain variaatioissa irtoa juuri lainkaan karvoja. Labradoodle ei kuitenkaan ole täysin homogeeninen turkin laadun suhteen, eli monilla yksilöillä on tavanomainen kaksi kertaa vuodessa vaihtuva ja muina aikoina hiljaksiin variseva karvapeite. Myös kaikenlaisia välimuotoja esiintyy. Koira-allergia johtuu yliherkkyydestä jollekin koiran kehon proteiinille, joita irtoaa karvan lisäksi muun muassa ihon hilseestä ja syljestä. Allergiaa aiheuttavia proteiineja on todettu löytyvän allergiavapaiksi kuvailluista koirista – kuten labradoodleista – jopa muita rotuja enemmän. Irtoamatonkaan karvapeite ei siis takaa hypoallergeenisuutta.
F1-labradoodlella turkki on yleisimmin karkeakarvainen. Sen voi halutessaan nyppiä. Karkeakarvainen turkki kypsyy kasvaessaan, jolloin se irtoaa helposti karvatupesta nyppimällä. Karkeakarvaisen turkin voi myös ajaa koneella. Silloin karvatuppi muuttuu ja karva ei irtoa enää nyppimällä, vaan se tulee jatkossa ajaa aina. Jos karkeakarvaiselta labradoodlesta halutaan mahdollisimman irtoamaton karva, se kannattaa ajaa koneella, jolloin karvatupen rakenne muuttuu.
F1B-labradoodlen turkki on villava. Se tulee ajaa alas 2–4 kertaa vuodessa, tai sitä voi huoltaa kuin villakoiran turkkia: pestä, föönata ja trimmata säännöllisesti. Mikäli labradoodlen turkki on kovin villava ja takkuuntuva, se tulee joko pitää lyhyenä tai huoltaa usein. Puhdas ja föönattu turkki ei takkuunnu.
F2-sukupolven labradoodlella turkissa on eniten variaatioita. Osa koirista saattaa olla villakoiramaisen kiharoita, osa F1-tyyppisesti karkeakarvaisia.
Rotustatus

Labradoodleksi on tapana nimittää mitä tahansa labradorinnoutajasta ja villakoirasta polveutuvaa roturisteytystä. Satunnaisista designer-risteytyksistä voidaan erottaa suunnitelmallinen kasvatus, jonka lopullisena tavoitteena on kehittää molemmista kantaroduistaan eroava, niiden ominaisuuksia yhdistävä, tyypiltään ja ominaisuuksiltaan vakiintunut koirarotu. Toistaiseksi labradoodlen jalostus on ollut täysin avointa, eli mikään huomattava kasvatusyhdistys ei ole sulkenut rekisteriään ensimmäisen polven risteytyksiltä tai yhdistelmiltä kantarotujen puhdasrotuisten yksilöiden kanssa.
Risteytyksen alkuperäisenä kehittäjänä pidetty Wally Conron on kertonut katuvansa yhdistelmää ja kuvailee sekarotuisen brändäämistä "kikaksi" jolla sekarotuiset "saatiin kelpaamaan ostajille".
Labradoodle ei ole kansainvälisen kennelliiton FCI:n tunnustama rotu, ja labradoodlet ovat FCI-maissa virallisesti sekarotuisia eli risteytyksiä. Labradoodleilla on kuitenkin useissa maissa omia kannatusyhdistyksiään, jotka organisoivat kasvatustoimintaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Dog Breed Info Center/Labradoodle
Petit brabançon

| Petit Brabançon |
| --- | --- |

Avaintiedot
Alkuperämaa:   Belgia
Määrä:  Suomessa rekisteröity 1 529
Alkuperäinen käyttö:  rottakoira
Nykyinen käyttö:  seurakoira
Elinikä:  12–15 vuotta
Muita nimityksiä:  Brabanter Griffon, väike brabandi grifoon
FCI-luokitus:  ryhmä 9 Seura- ja kääpiökoirat alaryhmä 3.2 Belgialaiset kääpiökoirat: petit brabançon #82
Ulkonäkö
Paino:  3,5–6 kg
Väritys:  Punaruskea, kokonaan musta ja punaisin merkein (black&tan)
Aiheesta muualla
  Petit Brabançon Commonsissa 
Petit brabançon eli brabantingriffoni on Belgiasta kotoisin oleva koirarotu. Kotoisemmin tätä koiraa kutsutaan sileäkarvaiseksi griffoniksi. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 9. Petit brabançon on yksi kolmesta belgiangriffonin rotumuunnoksesta. Toiset kaksi rotumuunnosta ovat karkeakarvaiset griffon belge ja griffon bruxellois. Suomeen ensimmäiset belgiangriffonit tulivat jo 1920-luvulla, mutta varsinaiset kantagriffonit tulivat Suomeen vuonna 1958.
Luonne

Petit brabançon’t ovat luonteeltaan uteliaita, terhakoita ja ystävällisiä sekä hyvin hupsuja. Ne ovat herkkähaukkuisia ja hyvin miellyttämisenhaluisia. Reippaana rotuna griffonit ovat hyviä perhe- ja vahtikoiria, jotka sopivat niin lenkkeilijälle kuin agilitykentille. Griffoni kiintyy syvästi perheeseensä ja seuraa uskollisesti ja innokkaasti perhettään harrastuksissa ja arjessa.
Rotumuunnokset

Karkea- ja sileäkarvainen ovat saman rodun erilaisia karvamuunnoksia. Erivärisiä ja eri karvatyyppisiä koiria on sallittua risteyttää keskenään, joten samasta pentueesta voi esiintyä molempia karvamuunnoksia ja kaikkia värejä. Griffonit osallistuvat näyttelyyn kolmena erillisenä rotuna. Griffon belgeksi rekisteröidään karkeakarvainen joko kokonaan musta tai musta punaisin merkein (black&tan). Myös mustan ja punaruskean sekoitus rekisteröidään griffon belgeksi. Griffon bruxellois'ksi rekisteröidään karkeakarvainen ja väriltään yksinomaan punainen/punaruskea. Petit brabançon'ksi rekisteröidään sileäkarvaiset griffonit väristä riippumatta.