stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Autti (täsmennyssivu)
Autti sukunimenä

Antti Autti (s. 1985), suomalainen lumilautailija
Arto Autti (s. 1965), suomalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija
Lilli Autti (s. 1958), suomalainen sosiaalihuollon erityisasiantuntija
Pietari Autti (1893–1959), suomalainen jääkärikenraali, talvi- ja jatkosotien rykmentinkomentaja ja Mannerheim-ristin ritari.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Autti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Michelle Malkin

Michelle Malkin
Michelle Malkin (s. 1970) on yhdysvaltalainen konservatiivinen blogisti, poliittinen kommentaattori ja kirjailija. Hänen viikoittainen syndikoitu kolumninsa ilmestyy lukuisissa sanomalehdissä ja internetsivustoissa. Häntä haastatellaan usein Fox Newsin ohjelmissa, ja hän on vieraillut myös MSNBC:llä ja C-SPANilla sekä lukuisissa radio-ohjelmissa.
Malkinia on kritisoitu maahanmuuttovastaisuudesta, sekä yhteistyöstä äärioikeiston ja valkoisen ylivallan kannattajien kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Michelle Malkin Wikimedia Commonsissa
Michelle Malkinin blogi
Michelle Malkin Gab-sivustolla (englanniksi)
Bakteeritulehdus

Bakteeritulehdus on bakteerin aiheuttama tulehdus, kuten esimerkiksi angiina. Bakteeritulehduksia hoidetaan lääkkeillä, useimmiten antibiooteilla. Yleensä tulehdus ei parannu hoitamattomana.
Varsinkin vastustuskyvyn ollessa heikko esimerkiksi ikenissä tai iholla oleva tulehdus voi levitä muualle elimistöön, kuten sydämeen. Puolustuskykyä heikentävät monet sairaudet, kuten diabetes, ja lääkkeet, kuten kortisoni ja syöpähoidot.
Bakteeriviljely

Viljeltyjä pernaruttobakteereja.
Bakteeriviljely on menetelmä, jonka avulla kasvatetaan bakteereita laboratorio-olosuhteissa. Bakteeriviljely on yksi tärkeimmistä menetelmistä kliinisessä työssä sairauksien diagnosointiin ja bakteerien antibioottiherkkyysmäärityksiin. Bakteeriviljelyssä käytetään yleensä petrimaljaa, jossa on bakteerien kasvulle välttämätöntä elatusainetta sekä hyytelöittämisaine agaria. Elatusaineita on olemassa satoja erilaisia, joko ns. yleiselatusaineita tai tietylle bakteerilajille suunnattuja elatusaineita. Bakteerien kasvua kasvualustassa kutsutaan bakteeriviljelmäksi.
Bakteremia

Bakteremia tarkoittaa tilaa, jolloin veressä on tavattavissa bakteerikylvöä. Verisolut tuhoavat bakteerit yleensä nopeasti, joten bakteremia on tavallisesti merkkinä jostain vakavasta sairaudesta kuten keuhkokuumeesta tai aivokalvontulehduksesta. Joskus myös esimerkiksi virtsatietulehdus voi aiheuttaa bakteremian. Veri on liikkuva nestemäinen kudos, ja bakteerit voivat sen mukana kulkeutua uusiin kohteisiin aiheuttamaan esimerkiksi märkäpesäkkeitä.
Bakteereja voi etsiä verestä veriviljelyn avulla. Bakteereja voidaan tavata verestä myös sattumalöydöksenä, joka tarkoittaa myös bakteremiaa. Mikäli bakteremia esiintyy kuumeilun tai huonovointisuuden yhteydessä on kyseessä sepsis.
Aspar

Flavius Ardabur Aspar (? – 471) oli alaani josta tuli Itä-Rooman korkein sotapäällikkö, magister militum. Hänestä ei voinut tulla keisaria koska hän oli areiolainen. Hänen alaisestaan Marcianuksesta tuli keisari kun tämä meni naimisiin keisari Theodosius II:n siskon Pulcherian kanssa.
Aspar auttoi aluksi vuonna 457 keisari Leo I:n Itä-Rooman keisariksi. Hän suunnitteli seuraavaksi saavansa poikansa kruununperilliseksi. Germaanien suosiminen herätti kuitenkin levottomuuksia Konstantinopolissa, ja keisari päätti rauhoittaa tilannetta surmauttamalla Asparin ja muut johtavat gootit. Keisarin vastustajat antoivat tämän vuoksi keisarille lisänimen Teurastaja. Itä-Rooman armeija sai selvemmin kansallisen luonteen, kun germaanit oli kukistettu.
Mikrometri

Mikrometri voi olla
µm, metrin miljoonasosa (ts. millimetrin tuhannesosa)
mikrometri, oikeastaan mikrometriruuvi, tarkka mittausväline.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mikrometri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mikrometeoroidi

Antarktiksen lumesta kerätty mikrometeoriitti
Mikrometeoroidi on avaruudessa liikkuva pieni pölynhitunen. Niitä arvellaan irtoavan muun muassa komeetoista haihtumisen takia, ja komeettojen ja muiden pienehköjen taivaankappaleiden keskinäisten törmäysten tuloksena. Mikrometeoroideja tulee Aurinkokuntaan myös tähtienvälisestä avaruudesta. Osa Maan ilmakehään osuvista mikrometeoroideista on kotoisin naapuritähtien planeettakeräytymäkiekosta – esimerkiksi beta Pictoris -tähden ympäriltä.
Maan ilmakehässä palava mikrometeoroidi on mikrometeori, ja  Maan pinnalle törmäävä pienen pieni hitunen mikrometeoriitti. Miljardisosakilogramman painoisia mikrometeoroideja osuu Maahan noin 1 kpl/(vrk·m2). Mikrometeoroidit aiheuttavat taivaankappaleiden ja avaruudessa liikkuvien esineiden hidasta kulumista eli eroosiota.
Kyrenian alue

| Kyrenian alue Επαρχία ΚερύνειαςGirne kazası> Alue |
| --- | --- |
 Sijainti
 Koordinaatit: 35°15′N, 33°16′E 
Valtio:   Kypros
Hallintovallan käyttäjä (de facto):   Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Kyrenia
Pinta-ala:  690 km²
Väkiluku (2011):  –
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  CY-06
Kyrenian alue eli Kerýneian alue (kreik. Επαρχία Κερύνειας, Eparchía Kerýneias, turk. Girne kazası) on yksi Kyproksen tasavallan kuudesta alueesta. Se sijaitsee Kyproksen saaren pohjoisrannikolla, ja sen pinta-ala on noin 690 neliökilometriä. Alueen hallinnollinen keskus on Kyrenia, kreikkalaisittain Kerýneia ja turkkilaisittain Girne.
Kyrenian alue on de jure osa Kyproksen tasavaltaa, mutta de facto kokonaisuudessaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyrenian alue on Kyproksen alueista pienin ja ainoa kokonaan turkkilaismiehityksen alla oleva alue. Pohjois-Kyproksen hallinnossa se muodostaa Girnen alueen, jonka väkiluku on 69 163 (2011). Myös Kyproksen tasavallalla on aluehallintonsa Kyrenian alueesta, ja se toimii pakolaishallintona Etelä-Kyproksen puolella.
Kunnat ja yhdyskunnat

Kyrenian alueen kunnat (dímos, merkitty lihavoituna) ja yhdyskunnat (koinótita) de jure on luetteloitu alla. Asutukset, jotka ovat de facto Pohjois-Kyproksen puolella, ovat suluissa. Perässä oleva numero vastaa karttakuvaa. Numerointi on kreikankielisen aakkosjärjestyksen mukainen.
(Agía Eiríni) (1)
(Ágios Amvrósios) (2)
(Ágios Epíktitos) (4)
(Ágios Ermólaos) (5)
(Ágios Geórgios) (3)
(Agridáki) (6)
(Agýrta) (7)
(Asómatos) (8)
(Bélapaïs) (33)
(Chártzia) (47)
(Diórios) (11)
(Eliá Karavá) (12)
(Fótta) (46)
(Ftérycha) (45)
(Kalograía) (15)
(Kampylí) (16)
(Karákoumi) (18)
(Karavás) (17)
(Kármi) (19)
(Karpásia) (20)
(Káto Díkomo) (21)
(Kazáfani) (14)
(Kyrenia) (Kerýneia) (22)
(Kiomourtzioú) (23)
(Klepíni) (24)
(Konteménos) (25)
(Kormakítis) (26)
(Koutsovéntis) (27)
(Kriní) (28)
(Lápithos) (29)
(Lárnakas tis Lapíthou) (30)
(Liverá) (31)
(Mótides) (32)
(Mýrtou) (34)
(Órka) (35)
(Palaiósofos) (36)
(Pánagra) (37)
(Páno Díkomo) (38)
(Pyléri) (39)
(Syncharí) (40)
(Sýsklipos) (41)
(Témplos) (42)
(Thérmia) (13)
(Trápeza) (43)
(Trimíththi) (44)
(Vasíleia) (9)
(Vounó) (10)
Aiheesta muualla

Επαρχιακή Διοίκηση Κερύνειας. Kyrenian aluehallinnon verkkosivut. (kreikaksi)
Kyproksen alueet
Famagustan alue
Kyrenian alue
Lárnakan alue
Limassolin alue
Nikosian alue
Páfoksen alue
Kyrenian alue
| --- | --- |
Kunnat (dímos):  Karavás · Kyrenia (Kerýneia) · Lápithos
Yhdyskunnat (koinótita):  Agía Eiríni · Ágios Amvrósios · Ágios Epíktitos · Ágios Ermólaos · Ágios Geórgios · Agridáki · Agýrta · Asómatos · Bélapaïs · Chártzia · Diórios · Eliá Karavá · Fótta · Ftérycha · Kalograía · Kampylí · Karákoumi · Kármi · Karpásia · Káto Díkomo · Kazáfani · Kiomourtzioú · Klepíni · Konteménos · Kormakítis · Koutsovéntis · Kriní · Lárnakas tis Lapíthou · Liverá · Mótides · Mýrtou · Órka · Palaiósofos · Pánagra · Páno Díkomo · Pyléri · Syncharí · Sýsklipos · Témplos · Thérmia · Trápeza · Trimíththi · Vasíleia · Vounó
Kyrenian alueen kunnat ja yhdyskunnat. Kunnat merkitty keltaisella.
Mikrometriruuvi

Mikrometriruuvin osien nimityksiä englanniksi
Mikrometriruuvi eli mikrometritulkki tai yleisesti vain mikrometri on etenkin tarkassa metallityössä käytettävä mittaväline. Mikrometriruuvissa ruuvikierre on mitoitettu siten, että ruuvi liikkuu kierroksen aikana kohti vastakappaletta tai siitä poispäin tasan yhden millimetrin, tai tasan puoli millimetriä. Kun ruuvin kanta on jaettu sataan tai viiteenkymmeneen osaan, riippuen ruuvikierteen noususta, voidaan mikrometriruuvilla mitata periaatteessa 1/100 mm tarkkuudella.
Mikrometrin, ruuvin merkittävän sovelluksen keksi skotlantilainen James Watt vuonna 1772. Ensimmäinen mikrometri toimi samaan tapaan kuin nykyisetkin, sen mittaustarkkuus oli noin 0,02 mm eli millimetrin viideskymmenesosa.
Käyttötarkoituksesta riippuen on olemassa erilaisia mikrometriruuveja. Tavallisin on kappaleen ulkopinnan mittaamiseen tarkoitettu mikrometri. Saatavilla on myös mm. onton kappaleen sisäpinnan tai kappaleen korkeuden mittaamiseen tarkoitettuja mikrometriruuveja.
Syvyysmikrometri lisävarrella
Sisähalkaisijan mittaamiseen tarkoitettuja mikrometrejä
Kymmenen tikkua laudalla

Kymmenen tikkua laudalla, tai Kili-Kali, on lasten ulkoleikki. Nimet ja säännöt vaihtelevat alueittain, eikä leikin alkuperästä ole tietoa. Yhteistä kaikille versioille leikissä on jonkin tuen päälle keinuasentoon asetettu, vajaan metrin pituinen lauta, jonka toinen pää on maata vasten ja laudalle on asetettu kymmenen tikkua. Tikut lingotaan ympäristöön polkaisemalla laudan toista päätä. Kun tikut lennätetään ilmaan leikkijät juoksevat piiloon ja yksi ennakkoon valittu pelaaja kerää tikut takaisin laudalle, jonka jälkeen hän etsii piiloon menneet pelaajat.
Leikin aloittaminen

Käyttäen jotain arpomistapaa, usein lastenlorua, eli leikkilukua, arvotaan kuka on etsijä. Joku vapaaehtoinen polkaisee tikut lentoon laudalta. Tässä kohdassa säännöt vaihtelevat siten, että polkaisija voi olla myös etsijä, mutta jos se on vapaaehtoinen piiloutuja, ja etsijä saa yhdenkin tikun tai lastun lennosta napattua, vapaaehtoisesta tuleekin etsijä. Tikkujen ollessa pihalla levällään piiloutujat juoksevat piiloihinsa.
Etsiminen

Etsijä kerää tikut nopeasti takaisin laudalle. Kun se on tehty hän huutaa "Kymmenen tikkua laudalla!", tai "Kili-Kali!". Leikin nimi tulee tästä. Vasta sitten hänellä on lupa etsiä piiloutujia.
Kun etsijä löytää, tai edes näkee jonkun, hänen pitää juosta laudalle, koskettaa sitä ja huutaa samalla vaikka "Maija nähty!", tai jokin muu sovittu avainsana. Tällöin Maija on jäänyt kiinni ja joutuu tulemaan pois piilostaan laudan luokse odottamaan pelastamista.
Pelaajan pelastautuminen

Jos jokin piiloutuja pystyy juoksemaan piilostaan etsijää nopeammin laudalle ennen kuin hänet on lautaa koskemalla otettu kiinni, hän saattaa pelastaa itsensä koskettamalla lautaa ja huutamalla esimerkiksi "Matti pelastettu!" tai "Matti kotona!", tai "omat nimet kirjoissa!". "Kotona", tai "kirjoissa" olevat ovat tavallaan pois pelistä, ja heille voi tulla aika pitkäksi jos leikki vielä pitkään jatkuu.
Muiden pelastaminen

Jos laudan ympärillä on kiinnijääneitä, juoksija pystyy pelastamaan heidät kaikki polkaisemalla lautaa lennättäen tikut ilmaan ja huutamalla "Kaikki pelastettu!". Aiemmin kiinni jääneet piiloutujat ovat tällöin vapaita piiloutumaan uudelleen ja leikki jatkuu. Etsijä joutuu palaamaan laudalle keräämään taas tikut paikoilleen ja tämän suoritettuaan huutamaan piiloutujille merkiksi etsintänsä alkamisesta "Kymmenen tikkua laudalla!". Kaikkien pelastamisen, sen sijaan, että pelastaisi vain itsensä, voi tehdä joku piiloutujista vaikka häntä ei olisi edes nähty, jos hän voi hiipiä ja juosta laudalle ja polkaista sen tikut lentoon. Tällä tavalla itsensä "vaarantaen" voi osoittaa urhoollisuutta ja sosiaalisuutta.
Leikin päättyminen

Leikki jatkuu niin kauan, kunnes kaikki piiloutujat on löydetty tai he ovat pelastaneet itsensä "kotiin", tai jos ei enää jakseta juoksuttaa samaa etsijää, joka ei onnistu löytämään kaikkia piiloutujia ja on joutunut jo monen monta kertaa keräämään tikkuja uudelleen. Se piiloutuja, jonka etsijä on ensiksi saanut kiinni, jää seuraavalla kierroksella etsijäksi. Jos peli pitkittyy liiaksi, seuraavalla etsijällä on mahdollisuus aloittaa uusi peli huutamalla "kaikki pois piiloista!".
Miguel Calderón

| Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kuuba.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Kuuba> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | München 1972 |  |  |
| Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  | Pan-Amerikan kisat  |  |
|  Pronssia | Cali 1971 |  |  |
Miguel Calderón Gómez (s. 30. lokakuuta 1950 Havanna) on kuubalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija, koripallovalmentaja ja olympiamitalisti.
Calderón voitti Kuuban miesten maajoukkueessa olympiapronssia Münchenissä 1972 ja Pan-Amerikan kisojen pronssia Calissa 1971. Hän kilpaili Kuuban joukkueessa myös Méxicon 1968 ja Moskovan 1980 kesäolympialaisissa sekä vuosien 1970 ja 1974 MM-kilpailuissa. Valmentajana Calderón toimi muun muassa Kuuban maajoukkueen päävalmentajana vuoden 1994 MM-kilpailuissa.
Aiheesta muualla

Profiili FIBA Archive (englanniksi)
Kuuban joukkue – Kesäolympialaiset 1972
4 Domecq |
5 R. Herrera |
6 Roca |
7 Chappé |
8 Álvarez |
9 Cañizares |
10 Pérez |
11 Calderón |
12 T. Herrera |
13 Varona |
14 Urgellés |
15 Standard |
Valmentaja Ortega
Max Robert

| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten rattikelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten rattikelkkailu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten rattikelkkailu. Olympialaiset  | Maa:   Ranska> Miesten rattikelkkailu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Nagano 1998 | 4 miehen kelkka |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Cortina d'Ampezzo 1999 | 4 miehen kelkka |  |
Max Robert (s. 9. kesäkuuta 1967) on ranskalainen entinen rattikelkkailija.
Robert saavutti vuoden 1998 olympialaisissa Naganossa pronssimitalin neljän miehen kelkkailussa. Ranskan joukkueeseen kuuluivat hänen lisäkseen Bruno Mingeon, Emmanuel Hostache ja Éric Le Chanony. Ranska jakoi pronssin Ison-Britannian kanssa. Vuotta myöhemmin Robert voitti samasta lajista MM-kultaa Cortina d'Ampezzossa.
Mika Karhu

Mika Karhu on suomalainen snookerin pelaaja. Hän on snookerin Suomen mestari vuosilta 1993 ja 1994.
Michael Wüstenberg

Michael Wüstenberg
Michael Wüstenberg (s. 19. heinäkuuta 1954 Dortmund) on Etelä-Afrikassa toimiva saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Hildesheimin hiippakuntaan 5. kesäkuuta 1982 ja nimitettiin Aliwalin hiippakunnan johtoon 19. joulukuuta 2007. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. helmikuuta 2008. Pääkonsekraattorina toimi James Patrick Green, jota avustivat Jabulani Adatus Nxumalo ja Fritz Lobinger.
Koukkujärvi (Nokia)

| Koukkujärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Nokia
Koordinaatit:  61°31′22″N, 23°30′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Pyhäjärven alue‎ (35.21)
Laskuoja:  oja Pieni Koukkujärveen 
Järvinumero:  35.212.1.004 
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  167,1 m 
Rantaviiva:  1,535 km 
Pinta-ala:  0,05233 km² 
Tilavuus:  0,0002 km³ 
Suurin syvyys:  12 m 
Valuma-alue:  0,8 km² 
 fiKoukkujärvi 
Koukkujärvi  eli Iso Koukkujärvi  on Pirkanmaalla Nokialla Koukkujärven jätekeskuksen läheisyydessä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Koukkujärvi on osa Laajanojan valuma-aluetta.
Maantietoa

Järven pituus on 450 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Järvi on L-kirjaimen muotoinen ja länteen työntyy pitkä ja kapea lahti. Järven itäpuolella sijaitsee pieni lampi ja järvessä on luotomainen saari. Koukkujärveen on kaivettu ympäröiviltä soilta lukuisia suo-ojia. Myös järven laskuoja on syntynyt kaivamalla. Kaksikin ojaa yhdistää sen kaakossa sijaitsevaan Pieneen Koukkujärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 366 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rannat ovat suota, mutta lännessä ja etelässä on kovaakin rantaa. Länsipäässä sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne johtaa polkuja Koukkujärven kaatopaikan tieltä ja Pieni Koukkujärven retkeilymajalta.
Natura 2000-alue

Sekä Koukkujärvi että Pieni Koukkujärvi kuuluvat Natura 2000-verkoston Kaakkurijärviin ja muodostavat siellä yhteisen enklaavin.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua on tutkittu vuodesta 1975 saakka. Tässä esitettyt tiedot perustuvat kesien 1995 ja 2000 tutkimuksiin. Vedenväri oli erittäin ruskea, veden humuspitoisuus oli vahva ja veden happamuustaso oli alhainen. Mitatut pH-arvot olivat niin alhaiset ja puskurikykyä happamoitumista vastaan ei enää ollut, joten voiitiin puhua happamoituneesta järvestä. Veden ravinnepitoisuudet olivat kohonneita ja niiden perusteella ne olivat reheville järville ominaiset. Levien klorofyllipitoisuudet vastasivat erittäin rehevien järvien pitoisuuksia. Runsaiden ravinteiden lähde tuli järven sisäisestä kuormituksesta. Vaikka kesäisin järven vesi sai jatkuvasti happitäydennystä vedenpinnan läpi, oli jo kolmen metrin syvyydessä happi kulunut voimakkaasti ja lämpötilakerrostuneessa järvessä alusvesi oli täysin hapetonta. Alusvedessä sedimenttien liukeneminen takaisin veteen tapahtuu yleensä hapettomissa olosuhteissa. Alusveden lämpötila oli hyvin alhainen, joten kevättäyskierto oli jäänyt kesken. Hapekasta vettä ei olisi tullut talven hapettoman veden tilalle ja lopputuloksena oli happikato. Koukkujärvi soveltui virkistyskäyttöön vain välttävästi.
Historiaa

Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 järven nimi kirjoitettiin ”Koukojärvi”. Se oli piirretty suon keskelle ilman laskuojia.
Vuosien 1955–1960 aikana Koukkujärvi ja Pieni Koukkujärvi yhdistettiin suo-ojalla. Ojitusta tihennettiin vuosien 1964–1975 välillä. Samalla järven lähelle rakennettiin Koukkujärven kaatopaikka ja sille tie. Järven länsirantaan ilmaantui vapaa-ajan asunto, jonne johti kävelypolku pohjoisrantoja myöten.
Aiheesta muualla

Nokia: Natura-alueet (Arkistoitu – Internet Archive)
(35.2)
Nokian järvet
Pyhäjärvi
• Kulovesi
• Jokisjärvi
• Teernijärvi
• Vihnusjärvi
• Tottijärvi
• Alinenjärvi
• Järvenjärvi
• Ylinenjärvi
• Tuulosjärvi
• Hätikkäjärvi
• Sanasjärvi
• Otajärvi
• Kalliojärvi
• Taulajärvi
• Ruokejärvi
• Juojärvi
• Kivikesku
• Toivasjärvi
• Porrasjärvi
• Kyynijärvi
• Murtoonjärvi
• Kirstuanjärvi
• Iso-Ahvenisto
• Iso-Tappuri
• Launiasjärvi
• Koukkujärvi
• Oksilammi
• Ruutana
• Siukolanjärvi
• Juottojärvi
• Hangaslammi
• Ylinenjärvi
• Heinijärvi
• Haukijärvi
• Korpijärvi
• Heinijärvi
• Pitkälammi
• Jouttijärvi
• Ylisenjärvenlammi
• Hangaslammi
• Vähäjärvi
• Lilträskinjärvi
• Iso Kakkurijärvi
• Kahtalammi
• Haukijärvi
• Pieni Porrasjärvi
• Pieni-Tappuri
• Kiimalammi
• Paskolampi
• Pieni Koukkujärvi
• Ylisenlammi
• Jänninjärvi
• Pikku-Matalus
• Pannukakko
Lahdenperänjärvi

| Lahdenperänjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Jämsä
Koordinaatit:  61°48′15″N, 24°55′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Längelmäveden alue (35.72)
Laskujoki:  oja Kuusjärveen 
Järvinumero:  35.723.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  134 m  
Rantaviiva:  1,652 km  
Pinta-ala:  7,91 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLahdenperänjärvi 
Lahdenperänjärvi  on Keski-Suomessa Jämsässä Ylä-Partalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen ja metsäisen ylänköalueen painaumassa yhdessä Kuusjärven ja Suonalasen kanssa. Molemmat järven rannat kohoavat 20–30 metriä ylöspäin. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella kulkee sen pohjoispään lähellä Orivesi–Jyväskylä-rautatie ja sähkölinja. Valtatie 9 kulkee 800 metrin päästä metsien suojassa.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,0 metriä mpy. Järven eteläpäähän tulee kolme ojaa, joiden kautta laskevat siihen Syrjäjärvi, Juhajärvi, Suonalanen sekä Vähä-Pentti ja Iso Pentti. Järven oma laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se laskee Kuusjärven kaakkoispään Lahdenperään. Kuusjärven vesireitti päätyy lopulta Eväjärveen.
Bakteeriperäinen munuaissairaus BKD

Bakteeriperäinen munuaissairaus eli BKD (engl. Bakterial kidney disease) on lohikaloissa esiintyvä tartuntatauti. Sairaus saattaa levitä niin kalasta toiseen että mädin kautta jälkeläisiin. Tauti ei tartu ihmiseen. Sen aiheuttaa bakteeri nimeltä Renibacterium salmoninarum. Tautiin ei tunneta tehokkaita rokotteita eikä lääkitystä. Kuningasloheen (Oncorhynchus tshawytscha) on tosin kokeiltu makrolidihoitoa Seattlen yliopistossa.
Tauti aiheuttaa muutoksia kalojen sisäelimissä kuten munuaisissa ja pernassa. Se myös hidastaa kalan kasvua ja muuttaa lihan väriä. Tauti etenee hitaasti eikä yleensä tapa kalaa. Taudilla on myös aggressiivinen muoto, joka aiheuttaa kaloissa verenvuotoja lihakseen sekä merkittävää kuolleisuutta.
Tauti havaittiin ensin vuonna 1933 Skotlannin joissa, mutta sitä esiintyy koko Euroopassa, ja se on levinnyt myös Yhdysvaltoihin ja Kanadaan sekä jopa tyynenmerenlohiin. Tautia on pyritty lainsäädännöllisesti vastustamaan, mutta vuodesta 2014 se on Euroopan unionin tasolla vain ilmoitettavana tautina. Evira pyrkii rajoittamaan taudin leviämistä. Kuitenkin Karvianjoen sekä Oulujoen vesistöt ovat poistetut vapaaehtoisen terveysvalvonnan piiristä. Oulujoen vesistöön kuuluvan Varisjoen varrella sijaitsevassa Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksessa oli vuonna 2003 BKD-epidemia, jonka vuoksi koko toiminta jouduttiin keskeyttämään, tyhjentämään ja paikka desinfioimaan, mutta kelvolliset kalat myytiin ruoaksi tai rehuksi.
Aiheesta muualla

BKD Eläinlääketiedewikissä[vanhentunut linkki]