stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sampo (ohjelmointikieli)
Esimerkkejä

Alla oleva esimerkki on otettu Mikro-lehdestä.
MUUTTUJA ALOTUS MUUTTUJA LOPETUS 8 JONO PUHE
( TOIVOTAN KAIKKI TERVETULLEIKSI ) ALOTUS LLE
( ÄÄNESTÄKÄÄ MINUA ) LOPETUS LLE
( ELÄMME SUURISSA VAIKEUKSISSA ) 1 PUHE LLE
( TULEVAISUUS ON EPÄVARMAA ) 2 PUHE LLE
( MEHUA JA HILLOMUNKKEJA KAIKILLE ) 3 PUHE LLE
( ELÄKELÄISET KUNNIAAN ) 4 PUHE LLE
( NÄLKÄVYÖTÄ ON KIRISTETTÄVÄ ) 5 PUHE LLE
( KOTIÄIDEISSÄ ON TURVAMME ) 6 PUHE LLE
( LAPSILISÄT KAKSINKERTAISIKSI ) 7 PUHE LLE
( OPINTORAHA KYMMENKERTAISEKSI ) 8 PUHE LLE

LUO : PITUUS PIKAPUHE
   ALOTUS ARVO . RIVI
   :PITUUS KERTAA 8 SATTUMA PUHE ARVO . RIVI VIELÄ?
   LOPETUS ARVO
VALMIS
Ohjelma asettaa ensin PUHE-taulukkoon sekä ALOTUS ja LOPETUS -muuttujiin merkkijonoja ja määrittelee sen jälkeen PIKAPUHE-aliohjelman, jolla on PITUUS-parametri.
Aliohjelma tulostaa aloituksen, argumenttina annetun määrän satunnaisia merkkijonoja taulukosta sekä lopetuksen.
Sampoon kuuluu ydinominaisuutena tuki kilpikonnagrafiikalle. Alla oleva esimerkki esittelee tätä tukea.
KONNA ASEMA NÄYTÄ PINO NÄYTÄ

LUO :KOKO KAARI
    8 KERTAA :KOKO ETEEN 10 OIKEA VIELÄ?
VALMIS

LUO :KOKO TERÄLEHTI
    2 KERTAA :KOKO KAARI 8 * 10 = VASEN 180 VASEN VIELÄ?
VALMIS

LUO :KOKO KUKKA
    6 KERTAA :KOKO TERÄLEHTI 60 OIKEA VIELÄ?
VALMIS

10 KERTAA 640 SATTUMA 400 SATTUMA PAIKKA 20 SATTUMA KUKKA VIELÄ?
Aiheesta muualla

Sampon dokumentaatio ja lähdekoodi GitHubissa
Konnagrafiikkaesimerkin tuottama kuva. Konnan loppusijainti näkyy kolmiona oikean reunan kukan keskellä.
Sampo (nimi)

| Sampo |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  3. huhtikuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  27. kesäkuuta
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Kalevala
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sampo on suomalaisen miehen etunimi. Nimi on saatu suomalaisessa kansanrunoudessa ja Kalevalassa esiintyvästä ihme-esineestä, sammosta. Nimipäivää Sampot viettävät 3. huhtikuuta, jolloin on myös Veetin nimipäivä. Vuoden 2019 loppuun mennessä 3 716 suomalaista miestä oli saanut nimen Sampo, heistä noin kolmasosa 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä.
Tunnettuja Sampoja

Sampo Ahto, yliesikuntaeversti ja sotahistorioitsija
Sampo Ala, jalkapalloilija
Sampo Aunio, nyrkkeilijä
Sampo Axelsson eli tiskijukka DJ Anonymous
Sampo Eskelinen, kenraalimajuri ja ilmavoimien ent. komentaja
Sampo Haahtela, kirjailija, Turun normaalilyseon rehtori 1957–1971
Sampo Haapamäki, säveltäjä
Sampo Haapaniemi, Egotrip-yhtyeen rumpali
Sampo Joro, jääkiekkoilija
Sampo Karjalainen, Sulake Corporation'in perustaja
Sampo Karpo, toimittaja, Raita ja Hannu Karpon poika
Sampo Kaulanen, kauppias
Sampo Koskinen, jalkapalloilija
Sampo Lassila, kontrabasisti, säveltäjä ja musiikkituottaja
Sampo Lehtola, keihäänheittäjä
Sampo Marjomaa, televisiotoimittaja ja juontaja
Sampo Ranta, jääkiekkoilija
Sampo Sarkola, elokuvanäyttelijä
Sampo Suihko, Espoon kaupungin ent. sivistystoimenjohtaja
Sampo Terho, tietokirjailija, poliitikko ja ministeri
Sampo-Ilmari Tuhkalehto, rocklaulaja
Sampo Vesterinen, antiikin kirjallisuuden kääntäjä
Kuvitteellisia Sampoja

Sampo Kaukovaara tv-sarjassa Salatut elämät
Sampo Lappalainen, henkilö samannimisessä tarinassa Sakari Topeliuksen satukokoelmassa Lukemista lapsille
Saksan LVI panssariarmeijakunta

| LVI panssariarmeijakunta |
| --- | --- |

Toiminnassa:  15. helmikuuta 1941 - 2. toukokuuta 1945
Valtio:   Saksa
Puolustushaarat:   Maavoimat
Koko:  useita divisioonia
Sodat ja taistelut:  Toinen maailmansota
Saksan LVI panssariarmeijakunta (saks. LVI Panzerkorps) oli Saksan maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa.
Perustaminen

Wehrkreis VI perusti 15. helmikuuta 1941 LVI motorisoidun armeijakunnan esikunnan (saks. Generalkommando (motorisiert) LVI Armeekorps) Bad Salzuflenissa. Armeijakunta nimettiin 1. maaliskuuta 1942 LVI panssariarmeijakunnaksi.
Historia

Armeijakunta liitettiin perustettaessa Armeijaryhmä C:n 11. armeijaan, mistä se siirretiin toukokuussa Saksan yleisesikunnan OKH:n alaiseen 3. panssariryhmään. Panssariryhmä siirrettiin kesäkuussa hieman ennen operaatio Barbarossan alkamista osaksi pohjoisen armeijaryhmän 4. panssariryhmää ollen sijoitettuna Dünaburgiin, Lugaan ja Lowatiin. Armeijakunta liitettiin 16. elokuuta 16. armeijaan ja se siirrettiin 17. syyskuuta keskisen armeijaryhmän 3. panssariryhmään.
Yhtymä selvisi kesä-heinäkuussa 1944 Bobruiskin taisteluista, mutta se kärsi merkittäviä tappioita neuvostojoukkojen murtautuessa Baranovin sillanpäästä tammikuussa 1945. Armeijakunta siirrettiin Berliinin suojaksi, mutta se ei kyennyt siihen. Hitlerin tehtyä itsemurhan 30. huhtikuuta armeijakunta antautui 2. toukokuuta. Monet yhtymän miehistä saivat surmansa sotavankeudessa kuten sen viimeinen komentajakin.
Komentajat

jalkaväenkenraali Erich von Manstein maaliskuu - syyskuu 1941
panssarikenraali Ferdinand Schaal 13. syyskuuta 1941 - nimenvaihtoon
panssarikenraali Ferdinand Schaal  - 1. elokuuta 1943
jalkaväenkenraali Friedrich Hossbach 1. elokuuta - 14. marraskuuta 1943
jalkaväenkenraali Anton Grasser 14. marraskuuta - 9. joulukuuta 1943
jalkaväenkenraali Friedrich Hossbach 9. joulukuuta 1943 - 15. kesäkuuta 1944
jalkaväenkenraali Johannes Block 15. kesäkuuta 1944 - 26. tammikuuta 1945
ratsuväenkenraali Rudolf Koch-Erpach 26. tammikuuta - 10. huhtikuuta 1945
tykistönkenraali Helmut Weidling 10. huhtikuuta - toukokuu 1945
Ruthless (Bizzy Bonen albumi)

| Ruthless Bizzy Bone |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 4. maaliskuuta 2008
 Tuottaja(t): Cricet Batkave Dave Moss  Steve Vicious
 Tyylilaji: Midwest Rap
 Levy-yhtiö: Siccness
Bizzy Bonen muut julkaisut
| The Best of Bizzy Bone 2007 | Ruthless 2008 | A Song for You 2008 |
Ruthless on rap-artisti Bizzy Bonen yhdestoista studioalbumi, joka ilmestyi 4. maaliskuuta 2008.
Kappaleet

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

| # | Kappale | Vierailet artisti(t) | Aika |
| 1 | "Intro" (Layzie Dedication) |  | 1:50 |
| 2 | "That's How" | Pitbull | 3:43 |
| 3 | "It's 1999" |  | 2:55 |
| 4 | "Fuck da World" |  | 4:35 |
| 5 | "Gangsta" |  | 4:51 |
| 6 | "Get Bizzy" |  | 3:55 |
| 7 | "Hoodtails" | Rick Ross | 4:24 |
| 8 | "Ready 4 War" |  | 3:28 |
| 9 | "Get High" |  | 3:35 |
| 10 | "Uptown Downtown" |  | 3:57 |
| 11 | "4 da Ladies" |  | 3:46 |
| 12 | "Rollercoaster" | Layzie Bone | 4:59 |
Listasijoitukset

| Lista | Sijoitus |
| --- | --- |
U.S. "Billboard" Rap Albums: 20
U.S. Billboard Top R&B/Hip-Hop Albums: 53
Rimminjärvenlakkari

| Rimminjärvenlakkari |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°48′10″N, 24°14′33″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  ei laskuojaa  
Järvinumero:  35.754.1.016
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  176,3 m  
Rantaviiva:  0,473 km  
Pinta-ala:  1,515 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRimminjärvenlakkari 
Rimminjärvenlakkari  on Pirkanmaalla Orivedellä Siikanevan eteläpuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan eteläpuolisen järviylängön keskellä olevassa Rimminsuolla. Samalla suolla sijaitsee Rimminjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on autio. Sen rannat ovat soistunutta metsää.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,3 metriä mpy. Järveen ei tule ojia eikä sillä ole laskuojaa. Lampeen tullut sadanta todennäköisesti suotuu Rimminjärveen.
Santa Fe de Nuevo México

Santa Fe de Nuevo Méxicon sijainti Meksikossa.
Santa Fe de Nuevo México oli provinssi Uudessa-Espanjassa ja myöhemmin Meksikossa sen itsenäistymisen jälkeen. Sen pääkaupunki oli Santa Fe, ja se käsitti nykyisen Yhdysvaltain osavaltion New Mexicon. Santa Fe de Nuevo Méxicon rajoja ei ollut tarkkaan määritelty, ja se ulottui nykyisen New Mexicon lisäksi Texasin, Coloradon, Arizonan ja Utahin osavaltiohin.
Tutkimusmatkailija Juan de Oñate perusti provinssin vuonna 1598 matkallaan Uuden-Espanjan pohjoispuolelle. Hän perusti kylän pueblojen Ohkay Owingehin asutuskeskuksen lähelle. Matka oli Espanjan kuninkaan Filip II:n määräämä, ja sen tarkoituksena oli rikastuttaa Espanjan imperiumia voittamattoman armadan tuhoisan tappion jälkeen. Espanjalaiset uskoivat, että vielä tutkimattomalla alueella löytyisi suuria kultakaupunkeja, joita he olivat asteekeilta valloittaneet. Oñate ei löytänyt rikkaita kaupunkeja, mutta hän onnistui valloittamaan pueblokeskuksia. Hänestä tuli myöhemmin Santa Fe de Nuevo Méxicon ensimmäinen kuvernööri.
Pueblot karkottivat espanjalaiset 12 vuodeksi pois alueelta vuoden 1680 kapinan seurauksena. Diego de Vargas valloitti Santa Fen takaisin vuonna 1692. Uusi-Meksiko pysyi Espanjalla aina vuoteen 1821, jolloin Meksiko itsenäistyi Espanjasta. Kolme vuotta myöhemmin siitä tuli Meksikon keskushallinnonalainen territorio.
Vuonna 1836 itsenäistynyt Texasin tasavalta vaati itselleen osia Uudesta-Meksikosta. Vuonna 1844 texasilaiset lähettivät Uuteen-Meksikoon retkikunnan, jonka tarkoituksena oli käydä kauppaa alueella. Texasilaiset toivoivat pystyvänsä miehittämään haluamansa alueen, mutta Meksikon joukot pidättivät retkikunnan jäsenet. Kun Texas liitettiin Yhdysvaltoihin 1845, Yhdysvallat peri myös Texasin aluevaatimukset. Stephen W. Kearnyn johtamat joukot onnistuivat valtaamaan Uuden-Meksikon Meksikon–Yhdysvaltain sodassa vuonna 1846. Kaksi vuotta myöhemmin Meksiko tunnusti menettäneensä alueet, kun se luovutti alueen virallisesti Yhdysvaltain hallintaan.
Käännös suomeksi
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Santa Fe de Nuevo México
Janne Juvonen

| Janne Juvonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. lokakuuta 1994 (ikä 30) Kiihtelysvaara, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  85 kg
Seura
Seura:  HC Ambrì-Piotta
Sarja:  National League
Pelinumero:  30
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–
Aik. seurat:  Pelicans (SML) HC Innsbruck (EBEL) Mora IK (SHL) Leksands IF (SHL) Jokerit (KHL)
NHL-varaus:  203. varaus, 2013 Nashville Predators
Janne Aleksi Juvonen (s. 3. lokakuuta 1994 Kiihtelysvaara) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa Sveitsin pääsarjan HC Ambrì-Piottaa.
Ura > Seuraura

Juvonen on Enon Jetsin kasvatti ja siirtyi sieltä pelaamaan Jokipoikiin. Hän teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen keväällä 2010, mutta ei pelannut edustusjoukkueessa otteluakaan. Kauden 2010–2011 Juvonen pelasi pääosin joukkueen A-nuorissa I-divisioonassa, jotka karsivat paikasta A-nuorten SM-liigaan.
Elokuussa 2011 Juvonen siirtyi Jokipojista lainalle Pelicansiin. Hän pelasi pääosin A-nuorissa, jossa hän toimi joukkueen kakkosmaalivahtina. Juvonen teki SM-liigadebyyttinsä 26. marraskuuta 2011 kotona Helsingin IFK:ta vastaan, kun hän pääsi kentälle 0–4-tappiotilanteessa Antti Rautiolan tilalle. Hän teki 3–6-tappioon päättyneessä ottelussa 14 torjuntaa. Hän pelaa myös usein Heinolan Peliitoissa. Juvonen pelasi uransa ensimmäisen nollapelin Liigassa 21. marraskuuta 2014, kun Pelicans voitti kotonaan Lukon 3–0. Juvonen torjui ottelussa 36 laukausta.
Vuosina 2018–2019 Juvonen edusti Ruotsin pääsarjassa, SHL:ssä, Mora IK:ta. Vuosina 2019–2021 hän pelasi SHL-seura Leksands IF:n riveissä. Juvonen siirtyi toukokuussa 2021 Jokereihin. Maaliskuussa 2022 hän siirtyi Sveitsin pääsarjan HC Ambrì-Piottaan.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Latvia 2021 | jääkiekko |  |
| Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  | Alle 20-v. MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Ruotsi 2014 | jääkiekko |  |
Juvonen pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2011. Hän oli mukana nuorten MM-kilpailuissa vuonna 2014 Suomen voittaessa kultaa. Hän oli kuitenkin kolmas maalivahti, eikä pelannut turnauksessa yhtäkään ottelua.
Muuta

Juvonen opiskelee Lahdessa liiketaloutta.
Sarmijärvi

| Sarmijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Inari
Koordinaatit:  68°47′20″N, 28°12′00″E
Järvinumero:  71.132.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  139,5 m 
Rantaviiva:  28,59 km 
Pinta-ala:  4,52 km² 
Tilavuus:  0,0227 km³ 
Keskisyvyys:  5,2 m 
Suurin syvyys:  25 m 
 fiSarmijärvi 
Sarmijärvi on järvi Inarissa Lapin maakunnan pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 4,5 neliökilometriä. Etäisyys Ivalosta on 29 kilometriä itäkoilliseen ja Rovaniemeltä 274 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Sarmijärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 4,2 kilometriä. Mutkittelevan rantaviivan pituus on 28 589 metriä. Sarmijärven suurimpia niemimaita ovat Velmaniemi, Rovaniemi, Juomusniemi, Koivuniemi, Pahtaniemi, Haapaniemi, Nopenniemi ja Markittaniemi. Lahdista huomattavin on koilliseen työntyvä Haapavuono. Sarmijärven itäosa on länsiosaa syvempi. Syvin kohta sijaitsee Pahtaniemen edustalla. Itäisen rannan tuntumassa on useita vähintään 15-metrisiä syvänteitä, järven keskiosa on sitä vastoin huomattavasti matalampaa.
Sarmijärven keskiosan matalikolla sijaitsee Aittasaaret. Länsirannan lähellä on useita saaria, kuten Kapteeninsaari, Matalasaari ja Akkasaari.
Sarmijärven rannoilla on harvakseltaan asutusta. Järveen virtaa laskuojia läheisiltä järviltä, joista laajin on Kuolemajärvi (149,1 metriä mpy) pohjoisessa. Sarmijärvi laskee läntisimmästä kolkastaan alkavaa koskea Kynsikoskenjärven kautta Sarmilompolaan (119,2 metriä mpy), joka laskee Inarijärven Sarmivuonoon. Sarmijärven eteläpuolisten Nuottamojärven ja Luottojärven korkeustaso on sama kuin Sarmijärven.
Sarmijärven vesitilavuus on 22 691 000 kuutiometriä.
Sarmijärvi (71.132.1.001) kuuluu Sarmijärven lähialueeseen (71.132), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Paatsjoen vesistössä (71). Toinen jakovaihe on Sarmijärven valuma-alue (71.13) ja ensimmäinen jakovaihe Inarin alue (71.1). Sarmijärvi on laajin Sarmijärven lähialueen 36:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Tullujärvi ja kolmanneksi laajin Luottojärvi. Suuri osa alueen järvistä on vailla virallista nimeä.
Sarlahin piirikunta

| Sarlahin piirikunta सर्लाही, Sarlāhī |
| --- | --- |

 Sarlahin piirikunnan sijainti Nepalissa.
 Koordinaatit: 27.°N, 85.9°E 
Valtio:     Nepal
Nepalin kehitysalueet:  Keskinen kehitysalue
Vyöhyke:  Janakpur
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Malangawa (25 102 as., 2011)
Pinta-ala  ():  1 259 km²
Väkiluku (2011)  ():  769 729
 – väestötiheys:  611 as./km²
HDI (2011):  0,402
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  NP-JA
 
ddcsarlahi.gov.np
 Sarlahin piirikunnan kartta. Keskuskaupunki Malangawa sijaitsee kartan eteläosassa, lähellä Intian rajaa (koordinaatit ylempänä). 
Sarlahin piirikunta (nepaliksi सर्लाही, Sarlāhī) on yksi Nepalin 75 piirikunnasta. Se sijaitsee Nepalin Keskisen kehitysalueen Janakpurin vyöhykkeen eteläosassa. Piirikunnan keskuskaupunki Malangawa sijaitsee linnuntietä 97 kilometriä pääkaupunki Kathmandusta eteläkaakkoon, vain kilometri Intian rajan pohjoispuolella.
Piirikunta rajautuu etelässä Intian Biharin osavaltioon, lännessä Rautahatin, pohjoisessa Sindhulin ja idässä Mahottarin piirikuntaan.
Sarlahissa asui vuonna 2011 yhteensä 769 729 henkeä (635 701 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 259 neliökilometriä ja väestötiheys 611 as./km2. Piirikunnan keskuskaupunki on Intian rajan lähellä sijaitseva Malangawa (4 433 taloutta, 25 102 as., 2011). Toukokuussa 2014 piirikuntaan perustettiin osin piirikunnan sisäisten alueliitosten  - kyläkehityskomiteoita (VDC) yhdistämällä - avulla kolme uutta kaupunkia: Hariban, Ishworpur ja Lalbandi.
Piirikunta ryhmitellään usein kokonaisuudessaan Nepalin Keskiselle Teraille (alankovyöhykkeeseen) kuuluvaksi. Tarkemmassa jaottelussa piirikunnasta 88,3 % on luokiteltu alempaan trooppiseen ja 11,7 % ylempään trooppiseen kasvillisuusvyöhykkeeseen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sarlahin piirikunta Wikimedia Commonsissa
Sathi Geetha

Sathi Geetha (s. 5. heinäkuuta 1983) on intialainen pikajuoksija, joka on erikoistunut 400 metrin matkoihin.
Geetha sijoittui vuoden 2004 kesäolympialaisissa seitsemänneksi 4x400 metrin viestijuoksukilpailussa. Hänen joukkuetovereitaan kilpailussa olivat Kalayathumkuzhi Matthews Beenamol, Chitra Soman ja Rajwinder Kaur. Geetha sijoittui hopealle vuoden 2005 Aasian mestaruuskilpailuissa. Hän teki myös oman ennätyksensä 51,75 sekuntia.
Aiheesta muualla

Geethan IIHF-profiili
Jalkapallo kesäolympialaisissa 2016

Jalkapallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 26. kertaa. Kilpailut käytiin 3.–19. elokuuta. Miesten joukkueessa sai olla korkeintaan kolme yli 23-vuotiasta pelaajaa. Miesten turnauksen voitti isäntämaa Brasilia, joka voitti loppuottelussa Saksan rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Kolmanneksi sijoittui Nigeria. Naisten turnauksen voitti Saksa, joka voitti loppuottelussa Ruotsin. Olympiapronssia saavutti Kanada. Saksa oli ainoa maa, joka saavutti mitalin kummassakin sarjassa.
Kilpailupaikat

Jalkapallotapahtumat pidettiin viidellä eri kilpailupaikalla. Jokaisella viidellä stadionilla pelattiin myös vuoden 2014 jalkapallon MM-kisojen otteluita.
| Rio de Janeiro | Brasília | Belo Horizonte | Salvador | São Paulo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Estádio do Maracanã | Estádio Nacional Mané Garrincha | Estádio Mineirão | Arena Fonte Nova | Arena de São Paulo |
| Kapasiteetti: 78 000 | Kapasiteetti: 72 000 | Kapasiteetti: 62 000 | Kapasiteetti: 52 000 | Kapasiteetti: 48 000 |
Mitaliyhteenveto

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| Miehet   tiedot |  Brasilia |  Saksa |  Nigeria |
| Naiset   tiedot |  Saksa |  Ruotsi |  Kanada |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Saksa | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 2. |  Brasilia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Ruotsi | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4. |  Kanada | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 4. |  Nigeria | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 2 | 2 | 2 | 6 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jalkapallo Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisten ja -paralympialaisten virallisilla sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive) (portugaliksi)
Kesäolympialaisten 2016 lajit ja kilpailutapahtumat
Ammunta | Golf | Jalkapallo | Jousiammunta | Judo | Koripallo | Käsipallo | Lentopallo | Maahockey | Melonta | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Pöytätennis | Ratsastus | Rugby | Soutu | Sulkapallo | Taekwondo | Taitouinti | Tennis | Triathlon | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Jalkapallo olympialaisissa
1900 •
1904 •
1908 •
1912 •
1920 •
1924 •
1928 •
1932 •
1936 •
1948 •
1952 •
1956 •
1960 •
1964 •
1968 •
1972 •
1976 •
1980 •
1984 •
1988 •
1992 •
1996 •
2000 •
2004 •
2008 •
2012 •
2016 •
2020 •
2024
Saattuetukialus

Saattuetukialus tai saattuelentotukialus on pienehkö lentotukialus, joka kehitettiin toisen maailmansodan alussa torjumaan sukellusveneiden aiheuttamaa uhkaa Atlantin taistelussa. Yli sata saattuetukialusta laskettiin vesille tai muunnettiin tehtävään sodan aikana. Näistä kuusi, (HMS Nairana, HMS Campania, HMS Activity, HMS Pretoria Castle, HMS Vindex ja HMS Audacity), oli muunnettuja kauppalaivoja, muiden ollessa yhdysvaltalaista uustuotantoa.
Toinen maailmansota

Saattuetukialukset kehitettiin Britannian kuninkaallisen laivaston tarpeista operoimaan Pohjois-Atlantin saattueiden suojana eikä laivaston iskuosaston runkona. Lähes 40 kappaletta Yhdysvaltain valmistamista saattuetukialuksista vuokrattiin Kuninkaalliselle laivastolle sodan ajaksi lend-lease-lain mukaisesti. Ne täydensivät ja myöhemmin korvasivat kauppalaivoista muutetut alukset, jotka laivasto oli ottanut hätätoimenpiteenä käyttöön ennen kuin varta vasten valmistettuja saattuetukialuksia tuli saataville. Kuninkaallinen laivasto käytti niitä sukellusveneiden torjuntaan, vihollisen pitkänmatkan lentokoneiden torjuntaan, partiointiin ja tiedusteluun sekä lentokoneiden kuljettamiseen.
Ensimmäinen saattuetukialus oli HMS Audacity, joka oli muunnettu vallatusta saksalaisesta kauppalaivasta MV Hannoverista ja otettu käyttöön heinäkuussa 1941.
Yhdysvaltain laivaston alukset luokiteltiin ensin apulentokonesaattuealuksiksi (AVG) ja sitten apulentotukialuksiksi (CVA), ennen kuin laivasto päätyi luokkaan saattuetukilaiva ja niille annettiin luokituslyhenne saattuetukialus (CVE).
Saattuetukialukset olivat tyypillisesti pituudeltaan noin 150 metriä, joka ei ole kuin vähän yli puolet samanaikaisten lentotukialusten pituudesta, joista ne ovat silti vain alle kolmanneksen kooltaan. Tyypillinen saattuetukialus oli uppoamaltaan noin 8 000 tonnia verrattuna lentotukialuksen lähes 30 000 tonniin. Saattuetukialuksissa oli yksi hydraulinen katapultti, kun taas keskikokoisissa ja suurissa lentotukialuksissa niitä oli kaksi, mutta pysäytyskaapelijärjestelmä oli sama. Lentokonehangaari oli vain kolmannes lentokannen pituudesta, ja käytössä oli vain yksi lentokonehissi. Lentokoneiden lentoonlähtö- ja laskeutumisproseduurit olivat samat kuin suuremmilla lentotukialuksilla. Saattuetukialusten komentotornit olivat pieniä ja sijoittuivat paljon savupiippujen etupuolelle, kun taas normaalikokoisissa lentotukialuksissa savupiiput oli sijoitettu komentotorniin. Miehistön määrä oli vähemmän kuin kolmannes suurten tukialusten miehistöstä.
|  | Saattuetukialus | Lentotukialus |
| --- | --- | --- |
| Pituus: | 150 m | 260 m |
| Leveys: | 20 m | 28 m |
| Kantavuus: | 7 500 t | 25 000 t |
| Lentokoneita: | 15–30 | yli 80 |
| Nopeus: | 19 solmua (35 km/h) | 33 solmua (61 km/h) |
| Miehistö: | 850 | 3 000 tai enemmän |
Saattuetaktiikka

Saattuetukialusta voidaan käyttää eri tavoin operoinnin suhteen saattuetoiminnassa:
Se voi olla saattueessa mukana, jolloin se saa suojaa muista saattueen sotalaivoista, mikä kuitenkin rajoittaa lento-operaatioita varten tuulen mukaisesti kääntymistä.
Se voi olla lähellä saattuetta, mikä poistaa rajoitukset kääntymisessä, mutta tukialus tarvitsee omat suojaavat saattolaivat. Hyökkääjän on kuitenkin helppo havaita tällöin saattuetukilaiva, joka on myös merkittävä kohde saattueessa. HMS Audacity upotettiin sen operoidessa lähellä saattuetta, ja myöhemmin Amiraliteetti kielsi tämän toimintatavan liian riskialttiina.
Se voi olla kaukana saattueesta, jolloin ongelmana on lentokoneiden matka-aika saattueen luokse, joka kuitenkin on pienempi ongelma verrattuna siihen, että hyökkääjä havaitsee saattuetukilaivan.
Toisen maailmansodan jälkeinen aika

Sodan jälkeen tämän luokan alukset poistettiin käytöstä, koska laivastojen kokoja pienennettiin rauhanajan vaatimuksia vastaaviksi ja laivastot halusivat täten pitää suuremmat ja hyödyllisemmät lentotukialukset palveluskäytössä. Jotkut saattuetukialukset konvertoitiin rahtilaivoiksi ja myytiin yksityisille laivanvarustajille.
Lähes jokaisesta toisen maailmansodan laivatyypistä tai partioveneestä on olemassa yksi kappale museossa tai satamassa jossakin päin Yhdysvaltoja paitsi saattuetukialuksista tai kevyistä lentotukialuksista. Kummankaan luokan laivoista ei ole säilynyt yhtään kappaletta. Kaikki joko tuhoutuivat sodassa tai romutettiin sodanjälkeisinä vuosikymmeninä. Viimeinen saattuetukialus USS Gilbert Islands (CVE-107) romutettiin vuonna 1976.
USS Barnes (CVE-20) maaliskuussa 1943.
USS Santee (ACV-29) Atlantilla kesäkuussa 1943.
USS Suwannee (CVE-27) 31. tammikuuta 1945.