stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jim Thompson (suunnittelija)
Aiheesta muualla

Jim Thompsonin kotimuseon sivut (Arkistoitu – Internet Archive)(englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia  Alankomaat 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  ULAN 
Henkilöt:  Trove 
Muut:  IdRef
Theeta

Theeta (isona kirjaimena Θ, pienenä θ tai ϑ, m.kreik. θήτα, thēta, kreik. θήτα, thíta) on kreikkalaisen kirjaimiston kahdeksas kirjain. Sen äännearvo oli muinaiskreikassa [tʰ] ja nykykreikassa [θ]. Kreikkalaisissa numeroissa theetan lukuarvo on 9.
Suomen kieleen theeta translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta th.
Muoto ja sen historia

Theeta on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta  (tet).
Theeta esiintyi kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, ja muistutti niissä kaikissa alun perin foinikialaista esikuvaansa, jossa on risti ympyrän sisässä. Kreikkalaisessa theetassa risti oli kuitenkin alun perin useimmiten pystyristi.
Epigrafisissa lähteissä theetasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Merkityksiä

θ on matematiikassa (tuntemattoman) kulman merkki.
θ tai ϑ on fysiikassa (Celsius-)lämpötilan tunnus.
θ on lämmönsiirrossa lämmönsiirtimen lämpötilaero virtauksien välillä.
θ´ on kreikkalaisissa numeroissa luku 9.
Tietokonejärjestelmissä

Tietokoneissa theeta koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
|  | Θ | θ | ϑ |
| --- | --- | --- | --- |
| ASCII, koodisivut 437, 857, 860, 861, 862, 863 |  0xE9 |  ei ole |  ei ole |
ASCII, koodisivut 850, 852, 857, 864: ei ole
| ASCII, koodisivu 869 | 0xAC | ei ole | 0xE2 |
| Unicode | U+0398 | U+03B8 | U+03D1 |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Theeta Wikimedia Commonsissa
Thessaliotis

Thessaliotis ja muut antiikin Thessalian ja keskisen Kreikan alueet kartalla.
Thessaliotis (m.kreik. Θεσσαλιῶτις, Thessaliōtis) oli antiikin aikainen Thessalian maakunnan osa Kreikassa. Se käsitti Ylemmän Thessalian tasangon eteläosan ja Peneios-joen yläjuoksun alueen.
Maantiede ja historia

Thessaliotis oli yksi Thessalian neljästä tetrarkiasta eli heimoyhteisöstä Pelasgiotiin, Histiaiotiin ja Fthiotiin ohella. Alue sai nimensä siitä, että se oli Thessalian ensimmäisiä alueita, jotka thessalialaiset valtasivat siirryttyään seudulle Thesprotiasta Epeiroksesta. Alueen kaupungeista merkittävin oli Farsalos.
Maantiede ja historia > Polikset

Thessaliotiin poliksia eli kaupunkivaltioita olivat:
Fakion
Kierion
Methylion
Peirasia
Thetonion
Maantiede ja historia > Muut kaupungit

Muiksi kaupungeiksi tai asutuksiksi mainitaan muun muassa:
Euhydrion
Fyllos
Thetideion
Thronion (Illyria)

| Thronion> Θρόνιον |
| --- | --- |
Valtio:  Albania
Paikkakunta:  ?, Vlorë (?)
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Kulttuuri:  antiikki
Alue:  Abantis, Illyria
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thronion (m.kreik. Θρόνιον, lat. Thronium) oli antiikin aikainen kaupunki Illyriassa nykyisen Albanian alueella. Sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tiedetä, mutta se sijaitsi jossakin päin Abantista eli abanttien aluetta. Sen arvellaan sijainneen kaakkoon Apolloniasta, mahdollisesti lähellä Amantiaa.
Thronionin kerrottiin olleen Euboialta tulleiden abanttien ja Opuntian Lokriin Thronionin asukkaiden Troijan sodan jälkeen perustama. Apollonialaiset valtasivat Thronionin jo varhain ja sen alue liitettiin heidän kaupunkiinsa. Tämä käy ilmi piirtokirjoituksesta, joka oli kirjoitettu apollonialaisten Olympiaan omistamaan votiivilahjaan. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymejä Thronios (Θρόνιος), Thronitēs (Θρονίτης) ja Thronieus (Θρονιεύς). Amantia saattoi korvata Thronionin.
The Wizard (Uriah Heepin kappale)

| ”The Wizard” Uriah Heep |
| --- | --- | --- |

Saksan liittotasavallan painos
Singlen tiedot
 Albumilta: Demons and Wizards
 B-puoli: ”Why”
 Julkaistu: 1972
 Formaatti: 7"-single
 Tekijä(t): Ken Hensley, Mark Clarke
 Tyylilaji: rock
 Kesto: 02.59
 Levy-yhtiö: Bronze Records
Muut kannet
   Etelä-Afrikan painos      Japanin painos      Espanjan painos      Italian painos
Uriah Heepin muut singlet
| ”Look at Yourself” 1971 | ”The Wizard” 1972 | ”Easy Livin’” 1972 |
”The Wizard” on Uriah Heepin vuonna 1972 julkaistu kappale, joka julkaistiin yhtyeen albumilla Demons and Wizards. Se on levyn avausraita sekä ensimmäinen single. Kappale oli samalla yhtyeen ensimmäinen, joka äänitettiin 16-raitanauhurilla.
Kappale nousi listalle Sveitsissä ja Länsi-Saksassa. Se ei kuitenkaan menestynyt yleisesti yhtä hyvin kuin levyn toinen single ”Easy Livin’”.
Työstö

Kappaleen ovat säveltäneet kosketinsoittaja-kitaristi Ken Hensley sekä yhtyeessä lyhyen aikaa jäsenenä ollut basisti Mark Clarke. ”The Wizard” oli myös Clarken ainoa sävellystyö yhtyeessä. Clarke kirjoitti sekä lauloi sen väliosan, koska melodia oli solisti David Byronin äänialalle liian korkea. ”The Wizard” kertoo tarinan miehestä, joka vuorilla vaeltaessaan tapaa velhon. Kappale pohjautuu uneen, jonka Hensley näki viikon ajan, kunnes kirjoitti aiheesta laulun. Hensley on kuvannut tarinan velhoa ”ihailtavaksi tyypiksi, jonkin sortin guruksi”.
”The Wizard” äänitettiin reilusti ennen Demons and Wizards -albumin muuta materiaalia, sillä se oli yhtyeen mielestä niin hyvä, että se nauhoitettiin heti sen valmistuttua. Uriah Heep käytti äänityksissä ensimmäistä kertaa Landsdown Studiosin 16-raitaista nauhuria. Tämä lisäsi mahdollisuuksia runsaampiin päällekkäisäänityksiin ja äänikokeiluihin. Kappaleeseen lisättiin muun muassa efekti, jossa David Byronin laulu nopeutuu. Lisäksi mukaan päätyi korkea, viheltävä ääni, joka on peräisin teepannusta. Vislauksen nopeutta muutettiin jälkikäteen, jotta se olisi samassa vireessä kuin laulu.
Julkaisu ja vastaanotto

”The Wizard” julkaistiin Demons and Wizards -albumin ensimmäisenä singlenä. Se ei saavuttanut yhtä suurta menestystä kuin albumin toinen single ”Easy Livin’”, mutta sitä pidetään kuitenkin yhtyeen suurimpiin klassikoihin kuuluvana. Tästä huolimatta ”The Wizard” nosti suuresti Uriah Heepin maailmanlaajuista suosiota. ”The Wizard” ylsi Sveitsissä listasijalle kahdeksan ja Länsi-Saksassa sijalle 34.
Yhtye julkaisi uudelleennauhoitetun version kappaleesta vuoden 2009 Celebration-albumilla.
Julkaisu ja vastaanotto > Listasijoitukset

| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Sveitsi | 8. | 5 | 21.3.1972 |  |
|  Länsi-Saksa | 34. |  | 15/1972 |  |
Cover-versiot

Power metal -yhtye Blind Guardian on tehnyt kappaleesta oman versionsa. Se on julkaistu muun muassa The Forgotten Tales -albumilla sekä ”A Past and Future Secret” -singlen b-puolena.
Kokoonpano

David Byron – laulu
Mick Box – kitara
Mark Clarke – bassokitara, laulu
Ken Hensley – urut, kitara
Lee Kerslake – rummut
Kurt Thune

Kurt Einar Thune (s. 18. elokuuta 1953 Tukholma, Ruotsi) on Ruotsia ja Suomea edustanut ampuja. Hän kilpaili kiväärilajeissa ja osallistui olympialaisiin Soulissa 1988.
Thune saavutti EM-kilpailuissa hopeaa vapaakiväärin polviasentokilpailussa vuonna 1981 Ruotsin edustajana. Suomen kansalaisuuden hän sai vuonna 1988 ja kilpaili samana vuonna Soulin olympialaisissa, jossa hän sijoittui pienoiskiväärin makuuasentokilpailussa 24:nneksi ja 3 × 40 laukauksen täysottelussa 34:nneksi. Hän voitti Suomen-mestaruuden pienoiskiväärin täysottelussa ja ilmakivääriammunnassa vuonna 1985. Seuratasolla Thune edusti Poliisien Ampumaseuraa, jonka riveissä hän voitti myös joukkuekilpailun Suomen-mestaruuksia.
Kurt Thunen vaimo Leena Melartin-Thune (o.s. Melartin) on ilmakivääriammunnan joukkuekilpailun maailmanmestari.
Theages (dialogi)

Theages (m.kreik. Θεάγης; lat. Theages) on Platonin nimiin laitettu dialogi. Sen toinen nimi Thrasylloksen jaottelussa on Filosofiasta (Περὶ φιλοσοφίας, Peri filosofias). Dialogissa keskustelevat Sokrates, Demodokos ja Theages. Dialogia pidetään yleisesti epäperäisenä.
Historia

Dialogi luettiin Platonin teosten joukkoon antiikin aikana. Nykyään tutkijat pitävät dialogia yleisesti epäperäisenä eli jonkun toisen henkilön kirjoittamana. Sen arvellaan mahdollisesti olevan Akatemian myöhempää tuotantoa.
Diogenes Laertioksen esittämässä, Thrasylloksen tekemässä Platonin teosten jaottelussa dialogi kuuluu V tetralogiaan yhdessä dialogien Kharmides, Lakhes ja Lysis kanssa. Aiheensa puolesta Thrasyllos luki dialogin Platonin kätilöivien (maieutikos) teosten joukkoon.
Sisältö

Dialogi käsittelee filosofiaa ja vallankäyttöä. Demodokos esittelee poikansa Theageen Sokrateelle ensimmäistä kertaa. Tämän jälkeen keskustellaan Sokrateen jumalallisesta sisäisestä äänestä (daimonion), ja kuvataan neljä kertaa, jolloin Sokrates oli saanut jumalilta peräisin olevan ennakkoaavistuksen. Jokaisella kerralla neuvo oli kuitenkin jätetty huomiotta huonoin seurauksin.
Friedrich Nietzsche lainasi Theageen dialogissa esittämää ajatusta siteeraten vapaasti "Jokainen meistä tahtoisi olla kaikkien ihmisten valtias, ja jos mahdollista, Jumalankin" teoksessaan Tahto valtaan. Hänen mukaansa tämä asenne tuli herättää jälleen henkiin.
Kirjallisuutta > Suomennos

Platon: Theages. Teoksessa Teokset VII.  (Toinen painos)  Suomentanut A. M. Anttila. Helsinki:  Otava, 1999.  ISBN 951-1-15898-8
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

Plato: Theages. Teoksessa Burnet, J. (toim.): Opera, Volume III: Theages, Charmides, Laches, Lysis, Euthydemus, Protagoras, Gorgias, Meno, Hippias Maior, Hippias Minor, Io, Menexenus. Oxford Classical Texts.  Oxford:  Oxford University Press.  ISBN 9780198145424  Kreikankielinen alkuteksti.
Plato: Theages. Teoksessa Plato's Works.  (Volume XII: Charmides. Alcibiades 1 & 2. Hipparchus. The Lovers. Theages. Minos. Epinomis. Loeb Classical Library)  Cambridge, Massachusetts:  Harvard University Press.  ISBN 0-674-99221-0  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

Plato: Theages. Perseus. (muinaiskreikaksi) (englanniksi)
Platonin teokset
| --- | --- |
Varhaisvaihe:  Sokrateen puolustuspuhe · Kharmides · Kriton · Euthyfron · Alkibiades I · Laajempi Hippias · Lyhyempi Hippias · Ion · Lakhes · Lysis
Keskivaihe:  Kratylos · Euthydemos · Gorgias · Meneksenos · Menon · Faidon · Protagoras · Pidot · Faidros · Valtio · Parmenides · Theaitetos
Myöhäisvaihe:  Kleitofon · Timaios · Kritias · Sofisti · Valtiomies · Filebos · Lait
Mahdollisesti epäperäiset ja epäperäiset:  Aksiokhos · Alkibiades II · Demodokos · Hipparkhos · Epigrammit · Epinomis · Eryksias · Hyveestä · Kilpailijat · Kirjeet · Minos · Määritelmiä · Oikeamielisyydestä · Sisyfos · Theages
Thryptí

| Thryptí> Θρυπτή.Siteíavuoret (Σητειακά Όρη) |
| --- | --- |
 Näkymä Schinokápsalan kylästä Thryptívuorille.
Maantiede
Sijainti:  Lasíthi, Kreeta, Kreikka
Koordinaatit:  35°4′48″N, 25°52′32″E
Korkein kohta
Nimi:  Aféntis Kavoúsi
Korkeus meren-pinnan tasosta:  1 476 m
Thryptí (kreik. Θρυπτή, myös Θρυπτής Όρη, Thryptís Óri, Thryptívuoret) eli Siteíavuoret (Σητειακά Όρη, Siteiaká Óri) on vuoristo Kreetan saaren itäosassa Kreikassa. Sen korkein huippu on Aféntis Kavoúsi, jolla on korkeutta 1 476 metriä. Toinen korkea huippu on 1 320 metriä korkea.
Thryptívuoristo sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Siteían ja Ierápetran kaupunkien välisellä alueella. Alueella ei ole hedelmällisiä tasankoja, mutta se on tarjonnut aikoinaan turvapaikkoja. Thryptívuorten rotkoihin lukeutuu Chan rotko (Han rotko). Vuoristo on suosittu vaelluskohde.
Thurstan

Thurstan (n. 1070–1140) oli keskiaikainen Yorkin arkkipiispa Hieman ennen kuolemaansa hän erosi piispanvirasta ryhtyäkseen munkiksi Clunyn luostarissa.
Thurstan nimitettiin arkkipiispaksi 15. tai 16. elokuuta 1114 ja vihittiin papiksi seuraavana vuonna 6. kesäkuuta. Canterburyn arkkipiispa Ralph d'Escures ei kuitenkaan suostunut vihkimään häntä virkaan, koska Thurstan ei antanut tälle tottelevaisuuslupausta. Paavi Calixtus II vihki hänet 19. lokakuuta 1119 Reimsissä Arkkipiispana hän kampanjoi voimakkaasti Yorkin kirkkoprovinssin itsenäisyyden puolesta, missä kiistassa kuningas oli Canterburyn ja useat paavit Yorkin puolella. Asia ratkesi Yorkin eduksi, koska paavi Honorius II katsoi Canterburyn väärentäneen käyttämiään todisteita.
Hänen veljenpoikaansa Osbert Bayeuxlaista syytettiin Thurstanin seuraajan William Yorkilaisen myrkyttämisestä.
Thásos

Thásoksen saari satelliittikuvassa.
| --- | --- |
Sijainti:  40°41′03″N, 24°39′40″E, Thásos Thásos, Itä-Makedonia ja Traakia Kreikka
Saariryhmä:  Pohjoisen Egean saaret
Korkein kohta:  Ypsário, 1 203 m
Pinta-ala:  379 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  13 765
Suurin kaupunki:  Thásos
Asutuskeskukset:  Limenária, Potamiá
Kieli:  kreikka
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Thásos (kreik. Θάσος; transl. myös Thássos) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 379 neliökilometriä ja asukasluku 13 765 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Thásos kuuluu Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Saaren pääkaupunki on Thásoksen kaupunki.
Maantiede

Thásos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosassa aivan itäisen Makedonian ja Traakian rannikon edustalla Chalkidikín niemimaan itäpuolella. Se kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin niiden pohjoisimpiin saariin eli niin kutsuttuihin Traakian Sporadeihin. Thásoksen lähimmät suuremmat saaret ovat Samothráki itäkaakossa ja Límnos kaakossa. Pohjoispuolella sijaitsee pieni Thasopoúlan saari. Thásos on Egeanmeren ja koko Kreikan pohjoisin asuttu saari.
Thásos on kooltaan 12. suurin Kreikan saarista. Saari on muodoltaan suhteellisen pyöreä ja sen läpimitta on pohjois-eteläsuunnassa noin 24 kilometriä ja itä-länsisuunnassa noin 20 kilometriä. Saari on tuliperäinen ja vuoristoinen. Sen korkein kohta on Ypsário (1 203 metriä).
Maantiede > Hallinto, kaupungit ja kylät

Thásos kuuluu hallinnollisesti Thásoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu Thásoksen alueyksikköön. Vuoteen 2011 saakka kunta kuului Kaválan prefektuuriin.
Saaren suurimmat asutukset ovat Thásoksen kaupunki eli Liménas Thásou (3 234 asukasta), joka sijaitsee saaren pohjoisrannikolla; sekä Limenária (2 471 asukasta), Potamiá (1 383), Prínos (1 211), Potós (815) ja Panagía (725). (Katso myös: Luettelo Thásoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)
Historia

Antiikin aikana Thásos tunnettiin myös nimillä Ogygia Thasos (Ὠγυγία Θάσος), Aeria (Ἀερία) ja Aithra (Αἴθρα, ”Eteerinen”). Thásosta on kutsuttu myös nimillä Khrysē (Χρύση, ”Kultainen”), koska sieltä on kaivettu kultaa, sekä Dēmēteros aktē (Δημήτερος ἀκτή, ”Demeterin rannikko”) sen viljavuuden vuoksi.
Saaren ensimmäiset asukkaat olivat mahdollisesti foinikialaisia. Ainakin kreikkalaisessa mytologiassa Thásos on saanut nimensä Tyroksen tai Sidonin kuninkaan Agenorin pojasta Thasoksesta. Kun Zeus muutti itsensä häräksi ja ryösti Agenorin tyttären Europan, Agenor määräsi neljä poikaansa etsimään sisartaan. Thasos päätyi Thásoksen saarelle ja antoi sille nimensä. Toisessa versiossa Thasos oli merenjumala Poseidonin poika.
Myöhemmin saaresta tuli paroslaisten siirtokunta. Samoihin aikoihin saarella asui traakialainen saiaanien heimo. Thásos sai haltuunsa maaomistuksia myös mantereen puolelta. Persialaissodissa thasoslaiset joutuivat auttamaan persialaisia. Niiden jälkeen saari liittyi Deloksen meriliittoon. Kaivoksia koskenut kiista ateenalaisten kanssa johti kuitenkin sotaan Ateenaa vastaan. Thasos hävisi usean vuoden piirityksen jälkeen. Myöhemmin se oli välillä spartalaisten ja välillä ateenalaisten hallussa.
Antiikin aikainen pääkaupunki Thasos sijaitsi lähellä nykyistä Thásoksen kaupunkia sen itäpuolella. Siitä on säilynyt joitakin muinaisjäänteitä. Saaren muut merkittävimmät kaupungit olivat sen itärannikolla sijainneet Ainyra ja Koinyra. Saari tunnettiin muun muassa viinistään ja marmoristaan.
Makedonian ja Rooman valtakunnan sodissa saari antautui Filippos V:lle. Se saavutti vapaan aseman (libera) Kynoskefalain taistelun vuonna 197 eaa. jälkeen.
Myöhemmin saari on tunnettu myös nimimuodoissa Thaso ja Tasso.
Talous

Thásoksen pääelinkeinot ovat turismi, maanviljely (oliivi, viini, hunaja, tupakka), kalastus ja kaivosteollisuus.
Nähtävyydet

Thásoksen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa antiikin Thasoksen kaupungin rauniot sekä Thásoksen arkeologinen museo.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thásos Wikimedia Commonsissa
Thassos.gr. Saaren verkkosivut. (kreikaksi, englanniksi)
Pohjoisen Egean saaret
| --- | --- |
Pääsaaret:   Chíos  Foúrnoi Foúrnoin saaret  Ikaría  Lesbos  Límnos  Sámos  Samothráki  Thásos 
Muut suuremmat saaret:   Ágios Efstrátios  Ágios Minás  Antípsara  Oinoússes  Pasás  Psará  Thýmaina 
Pienet saaret:   Ágio Nikoláki  Ágioi Apóstoloi  Ágios Geórgios, Lesbos pohj.  Ágios Geórgios, Lesbos etelä  Ágios Ioánnis  Ágios Nikólaos  Ágios Panteleímonas  Ágios Stéfanos, Chíos itä  Ágios Stéfanos, Chíos länsi  Alatonísi  Alogonísi  Anthropofás  Archontóniso  Asprónisos  Barmpaliás  Daskaleió  Delfíni  Diapóri  Diapórti  Gaïdourónisos  Garmpiás  Gramvoúsa  Kalógeroi  Karkálas  Kasonísi  Kastriá  Káto Nisí  Kavaloúros  Kisiriá  Koínyra  Kokkinonísi  Kómpi  Koukonísi  Koúnoupas  Kýdonas  Makronísi  Makróniso  Margaríti  Mastrogiórgi  Mediakó  Megalonísi  Mikró Nisí  Mikrós Ágios Minás  Mikrós Anthropofás  Nisáki  Pámfyllo  Panagiá, Lesbos  Panagía, Thásos  Pateróniso  Pelagónisos  Pélagos  Pláka  Póchis  Pontikonísi  Prasológos  Prasonisáki  Prasonísi 1 ja 2, Oinoússes  Prasonísi, Psará  Prasonísi, Sámos  Roúmpos  Samiopoúla  Sergítsi  Skordonísi  Strongyló  Strovíli  Telóni  Thymaináki  Tigáni  Tsoukalás  Vareloúdi  Vátos  Venétiko  Zouráfa 
Turkille kuuluvat saaret:   Imbros (Gökçeada)  Tenedos (Bozcaada) 
Thásoksen koillisosan rannikkoa Chrysí Ammoudián suuntaan.
Antiikin Thasoksen kaupungin jäänteitä.
Johanna Wilhelmina Thurman

Johanna Wilhelmina Thurman (o.s. Ahlsten, myöh. Orell, 20. helmikuuta 1811 – 23. joulukuuta 1870 Tampere) oli suomalainen kauppias. Hän oli ensimmäinen nainen, jolle maistraatti myönsi Tampereella kauppaporvarin oikeudet (v. 1847).
Jotkut Tampereen miespuolisista kauppiaista ihmettelivät Thurmanin saamia oikeuksia. He pitivät ”hameilla varustettua porvaristoa” huolestuttavana kehityskulkuna ja valittivat maistraatin tekemästä päätöksestä senaattiin. Thurman kuitenkin säilytti oikeutensa.
Thurmanilla oli Tampereella oma muotiliike parin vuoden ajan. Hän sulki kauppansa, kun hän meni naimisiin kauppias Gustaf Orellin (1808–1874) kanssa. Ensimmäisestä avioliitostaan Thurman oli jäänyt leskeksi.
Johanna Wihelmina ja Gustaf Orell on haudattu Tampereen vanhalle hautausmaalle eli Pyynikin kirkkopuistoon.
Heinrich Matthias von Thurn

Matthäus Merian vanhempi, Kreivi Heinrich Matthias Thurn-Valsassina, kuparipiirros, 1662
Heinrich Matthias Thurn-Valsassina (Enrico Matteo Conte della Torre di Valsassina) (24. helmikuuta 1567 – 28. tammikuuta 1640 Pärnu), Thurnin ja Valsassinan kreivi, Karlstejnin linnakreivi sekä Velishin ja Pärnun herra, oli böömiläinen aatelinen ja sotilas, joka päätyi ruotsalaisten palvelukseen Baltiaan.
Hänen vanhempansa olivat kreivi Frans Thurn-Valsassina ja tämän toinen vaimo kreivitär Barbara Schlick-Passaun.
Katolisten ja protestanttien välien kiristyessä Böömissä Thurn oli kiihkeästi protestanttien puolella. Hän johti Prahassa joukkoa, joka aloitti kolmikymmenvuotisen sodan heittämällä keisari Matiaksen kaksi ministeriä (Slavata ja Martinic) ikkunasta. Hän johti tapahtumasta alkanutta Böömin kapinaa (1618–1625), joka oli sodan ensimmäinen vaihe. Vuonna 1620 hän osallistui rykmentinkomentajana Valkeavuoren taisteluun Ferdinand II:ta vastaan.
Thurn oli Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolfin  palveluksessa vuodesta 1629, muun muassa Inkerinmaan kuvernöörinä. Hän otti ruotsalaisten puolella osaa muun muassa Lützenin ja Nördlingenin taisteluihin. Albrecht von Wallenstein pakotti hänet antautumaan johtamansa 8 000 miehen vahvuisen ruotsalaisen armeijan kanssa Sleesiassa 10. lokakuuta 1633, mutta Thurn vapautettiin pian. Sotilasuransa jälkeen hän asettui Pärnuun, silloiselle Ruotsin Liivinmaalle, jonka kreiveiksi Kustaa Aadolf hänen perheensä läänitti. Hänet on haudattu Tallinnan tuomiokirkkoon.
Hänen pääperillisensä oli hänen jo kuolleen poikansa kreivi Frans Bernhard Thurn-Valsassinan poika Henrik Thurn-Valsassina, josta tuli Pärnun kreivi ja Tallinnan linnoituksen komentaja.
Thomson-luokka

| Thomson-luokka |
| --- | --- |

Tekniset tiedot
Uppouma:  1 285 t (pinnalla) 1 390 t (sukellus)
Pituus:  59,5 m
Leveys:  6,2 m
Syväys:  5,5 m
Koneteho:  4 600 shp
Nopeus:  11 solmua (pinnalla) 21,5 solmua (sukellus)
Miehistöä:  31
Aseistus
Meritorjunta:  8 x 533 mm torpedoputkea
Thomson-luokka (209 type 1300) on Chilen laivaston kahden aluksen muodostama sukellusveneluokka. Alusluokka perustui tyypin 209 aluksiin.
Suunnittelu

Alusten propulsiojärjestelmä on yksiakselinen ja dieselsähköinen, joka koostuu neljästä MTU:n generaattorista (1 760 kilowattia) ja Siemensin toimittamasta sähkömoottorista. Järjestelmä tuottaa 4 600 shp:tä, mikä mahdollistaa yhdentoista solmun nopeuden pinta-ajossa ja 21,5 solmun nopeuden sukellettaessa. Aluksella on 110 tonnia polttoainetta, mikä mahdollistaa sukelluksissa neljän solmun nopeudella 400 merimailin toimintamatkan tai kuudentoista merimailin toimintamatkan maksiminopeudella. Pinta-ajossa aluksen maksimitoimintamatka on 8200 merimailia kahdeksan solmun nopeudella. Alusten maksiminopeus snorkkelisyvyydessä on kaksitoista solmua
Alusten aseistuksena on kahdeksan keulaan sijoitettua 533 millimetrin torpedoputkea, joihin aluksella on neljätoista AEG SUT torpedoa. Elektroniikkajärjestelmään kuuluu Thomson-CSF Calypso II tutka ja Krupp Atlas CSU 3 kaikuluotain.
Alusten runko on suunniteltu kestämään 250 metrin sukellussyvyys. Miehistöä aluksella on 31. Näistä viisi on upseereita.
Alukset

Alukset, jotka olivat suurennettuja ja paranneltuja versioita aiemmista tyypin 209 aluksista, tilattiin vuonna 1980 Kielistä Howaldtswerken telakalta. Tilatuissa aluksissa käytettiin Iranin tilaamien ja myöhemmin peruutettujen alusten valmistamiseksi hankittuja osia. Kahden aluksen lisätilausta suunniteltiin vuonna 1988, mutta suunnitelmasta luovuttiin.
| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Valmis | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thomson | Howaldtswerke | 1. marraskuuta 1980 | 28. lokakuuta 1982 | 31. heinäkuuta 1984 |  |
| Simpson | Howaldtswerke | 15. helmikuuta 1982 | 29. heinäkuuta 1983 | 18. syyskuuta 1984 |  |

Alukset on modernisoitu Chilessä vuosina 1990-1991.
HMS Thor (1898)

| HMS Thor |
| --- | --- |
 HMS Thor

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Bergsunds Mekaniska Verkstad
Laskettu vesille:  7. maaliskuuta 1898
Palveluskäyttöön:  29. kesäkuuta 1899
Poistui palveluskäytöstä:  16. heinäkuuta 1937
Tekniset tiedot
Uppouma:  3 328 t (standardi) 3 720 t (kuormattu)
Pituus:  86 m (kokonaispituus)
Leveys:  14,8 m
Syväys:  5,5 m
Koneteho:  5359 ihp
Nopeus:  15 solmua
Miehistöä:  254
Aseistus
Aseistus:  2 × Canet 254 mm/L42 M/94B -tykkiä 4 × Bofors 120 mm/L45 M/94 -tykkiä 10 × Finnspång 57 mm/L55 M/89B -tykkiä 2 × Palmcrantz 25 mm/L35,5 M/84 -tykkiä 4 × Maxim 8 mm/L105 M/1895 -konekivääriä 1 × 457 mm M/93 -torpedoputki
HMS Thor oli Ruotsin laivaston Oden-luokan rannikkopanssarilaiva (ruots. Pansarskepp).
Valmistus

Parlamentti vahvisti budjettiin aluksen hankintaan tarvittavat varat vuonna 1896 Saksan ja Venäjän aloitettua laivastojensa varustamisen. Aluksen hankinnasta järjestetyn tarjouskilpailun voitti tukholmalainen Bergsunds Mekaniska Verkstad. Köli laskettiin maaliskuussa 1896. Alus laskettiin vesille 7. maaliskuuta 1898 ja otettiin palveluksen 29. kesäkuuta 1899.
Palvelus

Alus kuului Ahvenanmaalle lähetettyyn laivasto-osastoon vuonna 191, jolloin sillä siirrettiin joukkoja suojaamaan siviilejä punaisilta.
Alus poistettiin palveluksesta 16. heinäkuuta 1937. Alus makasi ankkurissa Karlskronassa, kunnes se romutettiin  1942.