stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Maailmannäyttely

Montrealin metro avattiin vuoden 1967 maailmannäyttelyn aikana
BC Place areena avattiin vuoden 1989 maailmannäyttelyn aikana
Puente del Alamillo silta avattiin vuoden 1992 maailmannäyttelyn aikana
Altice Arena avattiin vuoden 1998 maailmannäyttelyn aikana
Asimo-robotti esiteltiin vuoden 2005 maailmannäyttelyssä
Kristallipalatsi avattiin vuoden 1851 maailmannäyttelyssä
Vapaudenpatsaan pää esiteltiin vuoden 1878 maailmannäyttelyssä
Monument a Colom esiteltiin vuoden 1888 maailmannäyttelyssä
Arc de Triomf esiteltiin vuoden 1888 maailmannäyttelyssä
Eiffel-torni avattiin vuoden 1889 maailmannäyttelyssä
Flushing Meadows–Corona Park perustettiin vuoden 1939 maailmannäyttelyn aikana
Atomium esiteltiin vuoden 1958 maailmannäyttelyssä
Seattle Center avattiin vuoden 1962 maailmannäyttelyssä
Space Needle avattiin vuoden 1962 maailmannäyttelyssä
Maailmannäyttely on suuri kansainvälinen näyttely, jossa osallistuvat maat esittelevät teknillisiä, taiteellisia ja kulttuurillisia saavutuksiaan. Maailmannäyttely kestää tavallisesti kolmesta kuuteen kuukautta.
Kaikkiaan maailmannäyttelyitä on järjestetty yli 100 kertaa yli 20 maassa. Ensimmäinen maailmannäyttely järjestettiin Lontoon Kristallipalatsissa vuonna 1851. 2000-luvulla on järjestetty yksi suuri virallinen maailmannäyttely viiden vuoden välein, ja lisäksi välivuosina yksi pienempi maailmannäyttely. Dubain 2020 maailmannäyttely jouduttiin siirtämään vuodelle 2021 COVID-19-pandemian vuoksi.
Maailmannäyttelyiden järjestämistä on vuodesta 1931 alkaen säädellyt Pariisissa toimiva Bureau International des Expositions. Sen tehtävä on pitää näyttelyn ohjelma järjestyksessä ja selvittää järjestäjäkaupungille ja osallistujille niiden oikeudet ja vastuut.
Luettelo maailmannäyttelyistä > Maailmannäyttelyt

| Vuosi | Maailmannäyttely | Valtio | Kaupunki |
| --- | --- | --- | --- |
| 1851 | Lontoon maailmannäyttely |  Britannia | Lontoo |
| 1855 | Pariisin maailmannäyttely |  Ranska | Pariisi |
| 1862 | Lontoon maailmannäyttely |  Britannia | Lontoo |
| 1867 | Pariisin maailmannäyttely |  Ranska | Pariisi |
| 1873 | Wienin maailmannäyttely |  Itävalta-Unkari | Wien |
| 1876 | Philadelphian maailmannäyttely |  Yhdysvallat | Philadelphia |
| 1878 | Pariisin maailmannäyttely |  Ranska | Pariisi |
| 1880–1881 | Melbournen maailmannäyttely |  Australia | Melbourne |
| 1888 | Barcelonan maailmannäyttely |  Espanja | Barcelona |
| 1889 | Pariisin maailmannäyttely |  Ranska | Pariisi |
| 1893 | Chicagon maailmannäyttely |  Yhdysvallat | Chicago |
| 1897 | Brysselin maailmannäyttely |  Belgia | Bryssel |
| 1904 | St. Louisin maailmannäyttely |  Yhdysvallat | St. Louis |
| 1905 | Liègen maailmannäyttely |  Belgia | Liège |
| 1906 | Milanon maailmannäyttely |  Italia | Milano |
| 1910 | Brysselin maailmannäyttely |  Belgia | Bryssel |
| 1915 | San Franciscon maailmannäyttely |  Yhdysvallat | San Francisco |
| 1929–1930 | Barcelonan maailmannäyttely |  Espanja | Barcelona |
| 1933–1934 | Chicagon maailmannäyttely |  Yhdysvallat | Chicago |
| 1935 | Brysselin maailmannäyttely |  Belgia | Bryssel |
| 1937 | Pariisin maailmannäyttely |  Ranska | Pariisi |
| 1939–1940 | San Franciscon maailmannäyttely |  Yhdysvallat | San Francisco |
| 1939–1940 | New Yorkin maailmannäyttely |  Yhdysvallat | New York City |
| 1949–1950 | Port-au-Princen maailmannäyttely |  Haiti | Port-au-Prince |
| 1958 | Brysselin maailmannäyttely |  Belgia | Bryssel |
| 1962 | Seattlen maailmannäyttely |  Yhdysvallat | Seattle |
| 1967 | Montrealin maailmannäyttely |  Kanada | Montreal |
| 1970 | Osakan maailmannäyttely |  Japani | Suita |
| 1992 | Sevillan maailmannäyttely |  Espanja | Sevilla |
| 2000 | Hannoverin maailmannäyttely |  Saksa | Hannover |
| 2005 | Aichin maailmannäyttely |  Japani | Aichi |
| 2010 | Shanghain maailmannäyttely |  Kiina | Shanghai |
| 2015 | Milanon maailmannäyttely |  Italia | Milano |
| 2021–2022 | Dubain maailmannäyttely |  Yhdistyneet arabiemiraatit | Dubai |
| 2025 | Osakan maailmannäyttely |  Japani | Osaka |
Luettelo maailmannäyttelyistä > Maailmannäyttelyt > Erityisnäyttelyt

| Vuosi | Maailmannäyttely | Valtio | Kaupunki |
| --- | --- | --- | --- |
| 1936 | Kansainvälinen ilmailunäyttely |  Ruotsi | Tukholma |
| 1938 | SILI II -ilmailunäyttely |  Suomi | Helsinki |
| 1939 | Kansainvälinen vesinäyttely |  Belgia | Liège |
| 1947 | Kansainvälinen kaupunki- ja asumisnäyttely |  Ranska | Pariisi |
| 1949 | Kansainvälinen urheilunäyttely |  Ruotsi | Tukholma |
| 1949 | Kansainvälinen maaseutuympäristön näyttely |  Ranska | Lyon |
| 1951 | Kansainvälinen tekstiilinäyttely |  Ranska | Lille |
| 1953 | Kansainvälinen maatalousnäyttely |  Italia | Rooma |
| 1953 | Kansainvälinen aavikon valloitusnäyttely |  Israel | Jerusalem |
| 1954 | Kansainvälinen merenkulun näyttely |  Italia | Napoli |
| 1955 | Kansainvälinen urheilunäyttely |  Italia | Torino |
| 1955 | Kansainvälinen asumisen ja sisustustaiteen näyttely |  Ruotsi | Helsingborg |
| 1956 | Sitrushedelmäviljelyn näyttely |  Israel | Beit Dagan |
| 1957 | Kansainvälinen rakennusnäyttely |  Länsi-Saksa | Länsi-Berliini |
| 1961 | Kansainvälinen työnäyttely |  Italia | Torino |
| 1965 | Kansainvälinen kuljetusnäyttely |  Länsi-Saksa | München |
| 1968 | Sivilisaatioiden yhtymäkohta Amerikassa |  Yhdysvallat | San Antonio |
| 1971 | Metsästyksen maailmannäyttely |  Unkari | Budapest |
| 1974 | Kansainvälinen ympäristönäyttely |  Yhdysvallat | Spokane |
| 1975–1976 | Kansainvälinen valtamerinäyttely |  Japani | Okinawa |
| 1981 | Metsästyksen maailmannäyttely |  Bulgaria | Plovdiv |
| 1982 | Kansainvälinen energianäyttely |  Yhdysvallat | Knoxville |
| 1984 | Louisianan maailmannäyttely |  Yhdysvallat | New Orleans |
| 1985 | Kansainvälinen näyttely |  Japani | Tsukuba |
| 1985 | Nuorten keksijöiden maailmansaavutusten näyttely |  Bulgaria | Plovdiv |
| 1986 | Liikenteen maailmannäyttely |  Kanada | Vancouver |
| 1988 | Kansainvälinen vapaa-ajan näyttely |  Australia | Brisbane |
| 1991 | Nuorten rauhan maailmannäyttely |  Bulgaria | Plovdiv |
| 1992 | Genovan kansainvälinen erikoisnäyttely |  Italia | Genova |
| 1993 | Taejonin kansainvälinen näyttely |  Etelä-Korea | Daejeon |
| 1998 | Lissabonin maailmannäyttely |  Portugali | Lissabon |
| 2008 | Kansainvälinen tunnustettu näyttely |  Espanja | Zaragoza |
| 2012 | Elävä valtameri- ja rannikkonäyttely |  Etelä-Korea | Yeosu |
| 2017 | Tulevaisuuden energianäyttely |  Kazakstan | Astana |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maailmannäyttely Wikimedia Commonsissa
Videoita Internet Archivessa 1939–1940 New Yorkin ja San Franciscon maailmannäyttelyistä: Video 1, Video 2, Video 3
Maalahdenjoen vesistö

| Maalahdenjoen vesistö  (Suomen päävesistö: 40) |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa
Vesistöalueen tai valuma−alueen tietoja
Merialue:  Itämeren valuma-alue
Päävesistöalue:  Maalahdenjoen vesistö (40)
Vesistöjako:  Maalahden suistoalue (40.001), Maalahden alue (40.002), Murtojoen alue (40.003), Pannbäckenin alue (40.004), Madesjoen valuma−alue (40.005), Sarvijoen valuma-alue (40.006), Korslombäckenin v-a (40.007), Ribäckenin valuma-alue (40.008), Storsjobäckenin v-a (40.009)
Laskujoki:  Maalahdenjoki
Laskupaikka:  Maalahti, Stenskärfjärden, Selkämeri 
Koordinaatit:  62°58′16″N, 21°29′13″E
Mittaustietoja
Valuma-alue:  499,75 km²  
Järvisyys:  0,05 % 
Alueen pituus:  30 km  
Alueen leveys:  30 km  
Keskivirtaama:  3,35 m³/s  
 fiJoki laskee Selkämereen Stenskärfjärdenissä Maalahdella. 
Maalahdenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 40) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Maalahdenjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 499,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %.
Yleistä > Vesistöalueen jako

Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Maalahden suistoalue (40.001)
Storsjobäckenin valuma-alue (40.009)
Maalahden alue (40.002)
Ribäckenin valuma-alue (40.008)
Pannbäckenin alue (40.004)
Murtojoen alue (40.003)
Korslombäckenin valuma-alue (40.007)
Madesjoen valuma-alue (40.005)
Sarvijoen valuma-alue (40.006)
Yleistä > Vesistöalueen maankäyttö

Vesistöalueen maankäyttö on seuraavanlaista. Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 78,4 %, maatalousalueita 15,3 %, kosteikkoja ja soita on 3,2 % ja rakennettuja alueita on 2,9 %. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 0,2 %.
Aiheesta muualla

Vesistöennusteet: Maalahdenjoen vesistö, vesi.fi
Maailmanuskonnot

Vahvoja valtionuskontoja eri maissa.
  Kristinusko
  islam
  Uskonnottomuus
  hindulaisuus
  buddhalaisuus
  Kansanusko
  muut uskonnot
Maailmanuskonnoiksi kutsutaan laajalle levinneitä uskontoja.
Suurimmat uskonnot > Suurimmat uskonnolliset ryhmät

| Uskonto | Seuraajat   (miljardeja) | Kulttuuriperinne | Perustettu | Viitteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kristinusko | 01 2.4 | abrahamilainen | Juudea (Lähi-itä) |  |
| Islam | 02 1.9 | abrahamilainen | Arabia (Lähi-itä) |  |
| Hindulaisuus | 03 1.2 | intialainen | Intian niemimaa |  |
| Buddhalaisuus | 04 0.5 | intialainen | Intian niemimaa |  |
| Kansanusko | 05 0.4 | alueellinen | maailmanlaajuinen |  |
Suurimmat uskonnot > Keskikokoiset uskonnot

| Uskonto | Lukumäärä (miljoonissa) | Kulttuuriperintö | Syntyseutu | Lähteet   |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šintolaisuus | 100 | japanilainen | Japani |  |
| Taolaisuus | 92.5 12–173 | kiinalainen | Kiina |  |
| Voodoo | 60 | afrikkalainen | Dahomey |  |
| Sikhiläisyys | 25–30 | intialainen | Intian niemimaa |  |
| Juutalaisuus | 14,7 | abrahamilainen | Juudea (Lähi-Itä) |  |
| Spiritismi | 10 5–15 | Uudet uskonnolliset liikkeet | Ranska |  |
| Korealainen šamanismi | 10 5–15 | korealainen | Korea |  |
| Kungfutselaisuus | 6.5 6–7 | kiinalainen | Kiina |  |
| Bahai-usko | 6,15 5–7,3 | abrahamilainen | Persia |  |
| Jainalaisuus | 4.5 4–5 | intialainen | Intian niemimaa |  |
| Cheondogyo | 3.5 3–4 | korealainen | Korea |  |
| Hoa Hao | 2,25 1,5–3 | vietnamilainen | Vietnam |  |
| Caodaismi | 2,1 1,1–3 | vietnamilainen | Vietnam |  |
| Tenrikyō | 1,2 1,2 | japanilainen | Japani |  |
| Druusilaisuus | 1 | abrahamilainen | Egypti |  |
Kirjallisuutta

Hyry, Katja & Pentikäinen, Juha (toim.): Uskonnot maailmassa.  (5. uudistettu painos)  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-28956-6
Keene, Michael: Maailman suuret uskonnot.  ((World religions, 2002.) Suomentanut Kaarina Turtia)  Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29084-X
Smart, Ninian: Uskontojen maailma.  ((The world’s religions, 1989/1998.) Suomentajat: Livia Hekanaho ym)  Helsingissä:  Otava, 2005.  ISBN 951-1-18137-8
Terhart, Franjo & Schulze, Janina: Nykymaailman uskonnot: Alkuperä, historia, usko, maailmankuva.  ((Weltreligionen: Ursprung, Geschichte, Ausübung, Glaube, Weltbild, 2007.) Suomentajat: Eetu Nieminen, Aatos Hiltunen)  Bath:  Parragon, 2007.  ISBN 978-1-4075-1183-2
Aiheesta muualla

Keskeiset maailmanuskonnot (Arkistoitu – Internet Archive). Opetushallituksen aineistoa peruskoulun uskonnonopetukseen.
Kunnallisneuvos

Kunnallisneuvos (ruots. kommunalråd) on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka myönnetään kunnalliselämässä ansioituneille henkilöille. Arvonimi kuuluu 7. ryhmään, ja siitä maksettavan veron määrä on joko 8 700 euroa tai 2 200 euroa.
Suomen suuriruhtinaskunnassa kunnallisneuvos oli vuoden 1880 virka-arvojärjestyksen kahdeksanteen luokkaan kuulunut arvonimi. Itsenäisessä Suomessa arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1919. Vuosina 1918–2013 kunnallisneuvoksen arvonimi on myönnetty 1134 henkilölle.
Kunnallisneuvoksen arvonimi on kolmanneksi yleisin arvonimi Suomessa. Joka vuosi nimitetään 10–20 uutta kunnallisneuvosta.
Maat

Ma'at kuvattuna siivekkäänä naisena Kuninkaiden laakson haudassa KV11.
Maat oli muinaisessa Egyptissä palvottu harmonian, tasapainon, oikeuden ja totuuden jumalatar. Häntä palvottiin laajalti ympäri maata.
Maat kuvattiin naisena, jolla oli päänsä päällä strutsin sulka. Maatin sulan katsottiin edustavan oikeutta ja totuutta, joten Kuolleiden kirjassa sitä käytetään vastapainona punnittaessa vainajan sydäntä. Maat oli myös oikeudenkäynneissä tärkeässä asemassa.
Maat-nimitystä käytettiin kuvaamaan sekä jumalatarta että varsinaista oikeuden ja totuuden käsitettä. Maat piti yllä universumin järjestystä ja esti sitä ajautumasta kaaokseen. Myös faaraoiden tuli noudattaa Maatin lakia tehdessään päätöksiä. Maatin katsottiin syntyneen auringonjumala Rasta luomisen alussa Hekan, joka oli taikuuden personifikoituma, voiman ansiosta. Maat tarkoittaa "sitä joka on suorassa/oikeassa". Tämä viittaa järjestykseen ja harmoniaan.
Maatin on ajateltu olevan olemassa ajan alusta asti, jolloin primordiaalisistta Nun vesistä nousivat ben-ben (ensimmäinen kuiva maa) ja Atum (tai Ra). Heka oli myös näkymättömänä paikalla. Hetkenä, jona Ra puhui maailman olemassa olevaksi Maat syntyi ja hänen harmonian ja tasapainon henkensä vaikutti maailmanluomiseen ja sai maailman toimimaan tarkoituksenmukaisesti. Maan periaate sai elämän toimimaan samalla kun heka oli voimanlähde, joka mahdollisti elämän olemassaolon. Tämän takia Maatia pidetään enemmän konseptina kuin jumalattarena jolla olisi tietty persoonallisuus ja tarina.
Maat on nykyaikana parhaiten tunnettu hänen kuolemaan liittyvästä roolistaan. Sielun sydämen punnitsemisseremonia on yksi muinaisen Egyptin ikonisimmista kuvista.
Egyptiläiset uskoivat yksilön olevan vastuussa omasta elämästään, joka tulisi elää muut ihmiset ja maa mielessä pitäen. Jokainen sai elää niin kuin halusi, mutta väistämättä jokainen kohtaisi oikeudenkäynnin kuolemanjälkeisessä totuuden hallissa. Ihmisen kuollessa Akh (yksi yhdeksästä sielun osasta, kuolematon ja muuttuva osa) joutui Osiriksen eteen totuuden hallissa, jossa oli paikalla myös 42 tuomaria. Kuolleen sydän (toinen sielun osa, Ab) punnittiin kultaisella vaa'alla niin, että vastapainona oli Maatin valkoinen totuuden höyhen. Jos sydän oli höyhentä kevyempi, saattoi kuollut päästä paratiisiin. Jos sydan oli höyheniä painavampi, heitettiin se lattialle, jossa Ammut söi sen ja kuollut lakkasi olemasta.
Maatin katsottiin usein olevan Thot-jumalan vaimo.
Vaikka Maatia pidettiin erittäin tärkeänä jumalattarena, ei hänellä ollut temppeleitä eikä virallisia pappeja. Sen sijaan häntä kunnioitettiin pienillä alttareilla, joita oli muiden jumalten temppeleissä. Ainoa "virallinen" Maatin palvonta tapahtui silloin, kun Egyptin kuningas uhrasi hänelle ennen valtaanastumista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maat Wikimedia Commonsissa
Maavarsi

Maavarsi
Maavarsi on kasvien maanpinnan alapuolella kasvava varsi. Maavarret toimivat kasvin ravintovarastona, useimmat myös talvehtimiseliminä ja kasvullisina lisääntymiseliminä. Maavarret kasvavat kärjessä olevasta kärkisilmusta, ja niissä on usein suomumaisia lehtiä.
Maaversojen pääryhmät

maarönsyt ja juurakot, jotka kasvavat jatkuvasti pituutta.
mukulavarret, jotka kasvavat vain laajuutta, esimerkiksi peruna.
sipulit, jotka ovat pääosin lehdistä koostuvia, ison silmun kaltaisia.
Lääkekasvi

Pajunkuorta tiedetään käytetyn tulehduskipulääkkeenä tuhansia vuosia. Sittemmin kuoresta on eristetty asetyylisalisyylihappo eli aspiriini.
Lääkekasveja eli rohdoskasveja voi kutsua laajemmin terveyskasveiksi, jolloin niiden käyttö ei rajoitu vain lääkinnällisiin ominaisuuksiin, vaan niitä käytetään myös esimerkiksi terveyden- ja kauneudenhoitoon. Kasvirohdosvalmisteet (engl. herbal medicinal products) ovat Suomessa Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean luettelemia lääkevalmisteita, joiden vaikuttavat aineet ovat kasviperäisiä aineita (herbal substance) tai kasvirohdostuotteita (herbal preparation).
Perinteinen kasvirohdosvalmiste

Perinteisellä kasvirohdosvalmisteella tarkoitetaan sellaista ihmiselle tarkoitettua lääkevalmistetta, jonka vaikuttavina aineina on kasviperäisiä aineita (herbal substance), kasvirohdostuotteita (herbal preparation) tai näiden yhdistelmiä. Kysymyksessä on rekisteröintihakemus valmisteelle, joka on ollut ennen hakemuksen tekopäivää lääkkeenä käytössä yhtäjaksoisesti vähintään 30 vuoden ajan, josta vähintään 15 vuotta Euroopan unionissa.lähde?
Historia

Hyvin varhaisista ajoista lähtien ihmiset ovat etsineet apua vaivoihinsa etenkin luonnosta ja kasveista. Alkuaan kasveilla oli rituaalisia merkityksiä, eikä niiden toimivuudesta ollut tietoa tai tutkimuksia. Tehokkaimpina kasveina pidettiin niitä, jotka poikkesivat esimerkiksi ulkonäöltään, hajultaan tai väriltään muista.
Hippokrates, jota on kutsuttu lääketieteen isäksi, käytti rohdoskasveja laajalti muiden opetustensa lisänä. Hän tarkasteli lääkintätaitoa tieteellisesti, mikä johti siihen, että lääketiede kehittyi itsenäiseksi luonnontieteeksi.
Suomessa kansanrunoudesta löytyy varhaisimpia viitteitä kansanlääkinnästämme. Muinaissuomalaisten käsityksen mukaan yksin lääkkeet tai lääkekasvit eivät riittäneet antamaan toivottua tehoa, vaan niiden käyttöön liittyi loitsuja, manauksia ja taikoja. Oli myös erityisiä kansanparantajia, jotka auttoivat ihmisiä vaivoissaan.
Nykyään kasvilääkintää ja rohdostuotteita tutkii farmaseuttinen oppiaine farmaseuttinen biologia (entinen farmakognosia) johon kuuluu fytoterapia.
Yrttilääkintä nykyisin

Vaikka virallinen lääketieteen piirissä standardoidut lääkeainetuotteiden käyttö on johtanut perinteisen kasveilla lääkitsemisen ja lääkekasvien lääkekäytön vähenemiseen, vaikuttavat monien nykyisten lääkkeiden pohjalla ja taustalla tutkimustieto kasveista sekä niiden parantavista ominaisuuksista.
Monien nykyisinkin käytössä olevien hoitokeinojen tiedetään pohjautuvan psykologiseen vaikutukseen, johon vaikuttaa potilaan ja hoitavan välinen suhde.
Itselääkintä on kuitenkin myös Suomessa yleistynyt ja luontaistuotteita käytetään usein muun lääkinnän ohella.
Lääkekasvien käyttö

Yrtit ja kasvit ovat käyttökelpoisia nykyisinkin moninaisiin vaivoihin, mutta on kuitenkin hyvä muistaa, että ilman lääkärin määräystä yrttejä ei kannata antaa lapsille ja että myös yrtit ovat lääkkeitä, joilla on sivuvaikutuksia ja haittavaikutuksia. Perinteisesti kotilääkinnässä lääkekasveja on käytetty esimerkiksi teen ja hauteiden muodossa.
Lääkekasvien teho perustuu kasvin tiettyjen osien käyttöön kasvikohtaisesti. Kasveissa on haihtuvia öljyjä, vitamiineja, alkaloideja, glykosideja sekä monia muita vaikuttavia aineita.
Lääkekasvien käyttö > Käytettävät kasvinosat

Eri kasvinosista käytettäviä latinankielisiä nimiä:
Bulbus = Sipuli.
Cortex = Kuori. Cortex-rohdokset saadaan rungosta tai juuresta.
Flos, Flores = Kukat. Voi olla yksittäinen kuivattu kukka tai kuivattu kukinto.
Folium = Lehti.
Fructus = Hedelmä.
Herba = Maanpäällinen verso. Rohdoksena käytetään kasvin koko maanpäällistä osaa tai kukkivia versonlatvoja.
Lignum = Varsi (puuvartinen) (stipes = ruohovartinen).
Pericarpium = Hedelmän seinä.
Radix = Juuri.
Rhizoma = Juurakko eli maaverso, maanalainen varsi, jossa usein versojuuria.
Semen = Siemen. Joissakin tapauksissa rohdokesta puuttuvat siemenkuoret.
Tuber = Mukulamainen lisäjuuri, joka sisältää ravintoaineita.
Lääkekasvien käyttö > Valmisteet

Eri kasvinosista tehdyistä valmisteista käytettäviä latinankielisiä nimiä:
Aetheroleum: Haihtuva öljy, eteerinen öljy, tavallisesti vesihöyrytislauksella tuotettu voimakkaanhajuinen useiden aineiden seos.
Balsamum: Palsami, haihtuvan öljyn ja pihkan seos, joka tavallisesti muodostuu puiden tietyissä soluissa.
Extractum: Uute, ekstrakti, tavallisesti alkoholiuute, mutta voi olla tuotettu myös jollakin muulla liuottimella.
Oleum: Öljy, kasvimateriaalista puristettu rasvaöljy, tavallisesti siemenistä tai hedelmistä.
Pyroleum: Terva, kasvimateriaalista kuivatislauksella tuotettu.
Resina: Pihka tai hartsi, jota saadaan tiettyjen kasvien eritetuotteena tai tislaamalla palsamia.
Tinctura: Kasvinosista, tavallisesti 10%:sella alkoholilla tuotettu alkoholiuute.
Kirjallisuutta

Aaltonen, Turkka & Corander, Nalle: Luonnonvaraiset hyöty- ja myrkkykasvit.  Vantaa:  Eräperinne, 1997.  ISBN 951-97267-1-3
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Artikkeli Yhteishyvässä (Arkistoitu – Internet Archive)
Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea (Arkistoitu – Internet Archive)
Kasvirohdosvalmisteista
Henrietten yrttisivut
Lönnrot, Afhandling om finnarnes magiska medicin
Kemialliset lääkeaineet tulleet kasvilääkkeiden tilalle. Suomalaisilla kasvilääkkeillä edellytyksiä paljon suurempaan käyttöön. Lääkekasvien keruu meillä perin vähäistä, Aamulehti, 22.09.1939, nro 255, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Dormiplant oli Suomessa apteekeissa myyty käsikauppalääke. Se oli rohtovirmajuuresta puristettu kapseli, jota käytettiin lievien jännitystilojen ja unihäiriöiden hoitoon.
F.L.Æ. Kunzen

F.L.Æ. Kunzen
Friedrich Ludwig Æmilius Kunzen (24. syyskuuta 1761 – 28. tammikuuta 1817) oli saksalaissyntyinen tanskalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän tuli Kööpenhaminaan vuonna 1784 Det Kongelige Kapelin kapellimestariksi. Siellä hän esitti Mozartin oopperoita. Hän sävelsi myös itse oopperoita ja Mozart-vaikutteisia singspielejä, joista tunnetuin on vuonna 1789 ilmestynyt Holger Danske.
Kahena Kunze

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kahena Kunze Pan-Amerikan kisojen hopeamitalistina vuonna 2015. |  Kahena Kunze Pan-Amerikan kisojen hopeamitalistina vuonna 2015. |  Kahena Kunze Pan-Amerikan kisojen hopeamitalistina vuonna 2015. |  |
Maa:   Brasilia
Naisten purjehdus
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Rio 2016 | 49er FX |  |
|  Kultaa | Tokio 2020 | 49er FX |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Santander 2014 | 49er FX |  |
|  Hopeaa | Marseille 2013 | 49er FX |  |
|  Hopeaa | Buenos Aires 2015 | 49er FX |  |
|  Hopeaa | Matosinhos 2017 | 49er FX |  |
|  Hopeaa | Auckland 2019 | 49er FX |  |
|  Pronssia | Al Mussanah 2021 | 49er FX |  |
Kahena Kunze (s. 12. maaliskuuta 1991 São Paulo) on brasilialainen kilpapurjehtija. Hän on voittanut 49er FX -luokassa kaksi olympiakultaa ja yhden maailmanmestaruuden.
Kunze on osallistunut kaksiin olympialaisiin 49er FX -luokassa ja voittanut molemmilla kerroilla kultaa parinaan Martine Grael. Rio de Janeirossa 2016 neljällä venekunnalla oli vielä ennen finaalilähtöä mahdollisuus kultamitaliin. Kunze ja Grael voittivat finaalilähdön ja veivät kultaa kolmen pisteen erolla finaalilähdössä toiseksi sijoittuneeseen uusiseelantilaispariin Alex Maloney ja Molly Meech. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Kunze ja Grael voittivat kultaa seitsemän pisteen erolla saksalaispariin Tina Lutz ja Susann Beucke.
Kunze voitti nuorten maailmanmestaruuden 420-luokassa vuonna 2009. Yleisessä sarjassa hän saavutti 49 er FX -luokassa Martine Graelin kanssa MM-hopeaa vuonna 2013, ja he voittivat vuonna 2014 maailmanmestaruuden. Seuraavat vuodet toivat MM-kilpailuista hopeaa vuonna 2015, kuudennen sijan vuonna 2016, hopeaa vuonna 2017, neljännen sijan vuonna 2018 ja hopeaa vuonna 2019. Vuonna 2020 tuloksena oli 12. sija, ja vuonna 2021 mitalikokoelmaan lisättiin pronssi. Vuonna 2022 Kunze oli MM-kilpailuissa seitsemäs, vuonna 2023 kahdestoista ja vuonna 2024 neljäs.
Maastohiihdon maailmancup 1990–1991

Maastohiihdon maailmancupissa 1990–1991 miesten kokonaiskilpailun voitti neuvostoliittolainen Vladimir Smirnov ja naisten kokonaiskilpailun saman maan Jelena Välbe.
Loppupisteet > Miesten kokonaiscup

|  | Hiihtäjä | Pisteet |
| --- | --- | --- |
| 1. |  Vladimir Smirnov | 163 |
| 2. |  Torgny Mogren | 129 |
| 3. |  Bjørn Dæhlie | 105 |
| 3. |  Vegard Ulvang | 105 |
| 5. |  Kristen Skjeldal | 76 |
| 6. |  Henrik Forsberg | 73 |
| 6. |  Terje Langli | 73 |
| 8. |  Gunde Svan | 65 |
| 9. |  Marco Albarello | 62 |
| 9. |  Maurilio De Zolt | 62 |