stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Petri Huru
Aiheesta muualla

Eduskunta: Petri Huru
Yle: Seuraa kansanedustajaasi: Petri Huru (ps.)
Perussuomalaisten kansanedustajat
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (39):  Antikainen  Eerola  Elomaa  Halla-aho (2019–)1  Hakkarainen (2019)2  Huhtasaari (2019)3  Huru (2019–)3  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kankaanniemi (2019–)2  Koponen  Koskela  Kotiaho  Laakso  Lehto  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Mäkynen  Niemi  Niikko  Packalén  Peltokangas  Puisto  Purra  Raatikainen (2019)1  Ranne  Rantanen  Reijonen  Ronkainen  Rydman (2023–)5  Savio  Simula  Slunga-Poutsalo  Tavio  Turtiainen (2019–2020)4  Tynkkynen  Vallin  Vähämäki  Wihonen 
 1 Jussi Halla-aho aloitti kansanedustajana vasta heinäkuussa 2019. Mika Raatikainen toimi hänen varaedustajanaan siihen saakka.  2 Teuvo Hakkarainen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Toimi Kankaanniemi.  3 Laura Huhtasaari siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2019, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Petri Huru.  4 Ano Turtiainen erotettiin ryhmästä kesäkuussa 2020.  5 Wille Rydman erosi kokoomuksesta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään tammikuussa 2023. 
| n k Perussuomalaisten kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (46):  Aittakumpu (2024–)3  Antikainen  Bergbom  Eerola  Elomaa  Garedew  Halla-aho  Huhtasaari  Huru  Immonen  Junnila  Juuso  Juvonen  Kangas  Keskisarja  Koponen  Koskela  Laakso  Lehtinen  Lundén  Meri  Mäenpää  Mäkelä  Niemi  Nieminen  Peltokangas  Piisinen  Polvinen  Puisto  Purra  Ranne  Rantanen  Rasinkangas (2024–)2  Reijonen  Rintamäki  Ronkainen  Rostila  Rydman  Savio  Seppänen  Sillanpää  Simula  Strandman  Tavio  Tynkkynen (2023–2024)2  Vigelius  Vornanen (2023–2024)1  Vähämäki 
 1  Timo Vornanen erotettiin ryhmästä toukokuussa 2024.  2  Sebastian Tynkkynen siirtyi Euroopan parlamenttiin heinäkuussa 2024, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Merja Rasinkangas.  3 Pekka Aittakumpu erosi keskustasta ja liittyi perussuomalaisten eduskuntaryhmään lokakuussa 2024. 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Hanna Räsänen

| Hanna Räsänen |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 17.04.2019–  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Savo-Karjala
Henkilötiedot
Syntynyt: 14. huhtikuuta 1969 (ikä 55) Outokumpu
Asuinpaikka:  Outokumpu
Tiedot
Puolue:  Keskusta
Koulutus:  Metsätalousinsinööri (2005)
Aiheesta muualla
Kotisivu
Hanna Räsänen (ent. Huttunen, s. 14. huhtikuuta 1969 Outokumpu) on suomalainen poliitikko. Hänet valittiin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa keskustan kansanedustajaksi Savo-Karjalan vaalipiiristä. Räsänen on lisäksi Outokummun kaupunginvaltuuston ja Pohjois-Karjalan maakuntahallituksen puheenjohtaja. Koulutukseltaan hän on metsätalousinsinööri. Räsäsen puoliso on vuoden 2001 tangokuningas ja iskelmälaulaja Erkki Räsänen.
Aiheesta muualla

.aspx Hanna Räsänen Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Hanna Räsäsen kotisivut
Suomen Keskustan kansanedustajat
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (31):  Aittakumpu  Heikkinen  Honkonen  Hoskonen  Huttunen  Kaikkonen  Kalli  Kalmari  Kemppi  Kettunen (2019–2023)1  Kinnunen  Kiviranta  Kivisaari  Kosonen  Kulmuni  Kurvinen  Könttä  Kärnä  Leppä  Lintilä  Lohi  Mattila  Ovaska  Pirttilahti  Pylväs  Rantakangas (2019)1  Saarikko  Savola  Sipilä  Torniainen  Vanhanen  Vehviläinen 
1 Antti Rantakangas kuoli 22. marraskuuta 2019, hänen tilalleen eduskuntaan nousi Tuomas Kettunen.
| n k Suomen Keskustan kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (23):  Aittakumpu (2023–2024)1  Honkonen  Hoskonen  Kaikkonen  Kalli  Kallio  Kalmari  Kemppi  Kettunen  Kosonen  Kulmuni (2023–2024)1  Kurvinen  Lintilä  Lohi  Mattila  Mehtälä  Oinas-Panuma  Ovaska  Riipi (2024–)  Räsänen  Saarikko  Savola  Siponen  Viljanen 
1 Katri Kulmuni siirtyi Euroopan parlamenttiin, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mika Riippi. 2 Pekka Aittakumpu erosi keskustan eduskuntaryhmästä 2024 ja liittyi perussuomalaisiin.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Eeva Kalli

| Eeva Kalli> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Keskustan eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Satakunnan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. tammikuuta 1981 (ikä 43) Kiukainen
Asuinpaikka:  Helsinki, Eura
Ammatti:  kauppa- ja hallintotieteiden maisteri
Tiedot
Puolue:  Suomen Keskusta
Aiheesta muualla
eevakalli.fi
Eeva Kalli (s. 10. tammikuuta 1981 Kiukainen) on suomalainen poliitikko, joka valittiin kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Suomen Keskustan edustajana Satakunnan vaalipiiristä.
Elämä ja ura

Kalli valmistui ylioppilaaksi Kiukaisten lukiosta vuonna 1999, hallintotieteiden maisteriksi 2003 ja kauppatieteiden maisteriksi 2008 Vaasan yliopistosta. Hän on toiminut pääministerien Mari Kiviniemen ja Matti Vanhasen EU-asioiden neuvonantajana 2010–2011, elinkeinoministeri Mauri Pekkarisen erityisavustajana 2008 sekä komissaari Olli Rehnin avustajana Euroopan komissiossa Brysselissä 2008–2009. Kalli on työskennellyt myös Energiateollisuus ry:n viestintä- ja yhteiskuntasuhdejohtajana 2011–2016, sekä ennen kansanedustajaksi valintaansa vuodesta 2017 lähtien Miltton Networksin toimitusjohtajana 2017–2019.
Eduskuntavaaleissa 2019 Kalli sai 6 717 ääntä. Hän toimi Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajana 15. syyskuuta 2022 – 20. kesäkuuta 2023.
Kalli valittiin Satakunnan hyvinvointialueen aluevaltuustoon vuoden 2022 aluevaaleissa. vuoden 2023 eduskuntavaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle eduskuntaan 7930:lla äänellä.
Yksityiselämä

Eeva Kallin isä on entinen kansanedustaja Timo Kalli. Eeva Kalli on kotoisin Euran Kiukaisista ja nykyisin hän asuu Eurassa.
Suna Kymäläinen

| Suna Kymäläinen |
| --- | --- |
 Kymäläinen vuonna 2011
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. syyskuuta 1976 (ikä 48) Imatra
Poliitikko
Puolue:  SDP
Asema:  kansanedustaja (2011–) ja varhaiskasvatuksen opettaja
Vaalipiiri:  Kaakkois-Suomen vaalipiiri
Kotipaikka:  Ruokolahti
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Suna Ellen Kymäläinen (s. 15. syyskuuta 1976 Imatra) on suomalainen SDP:tä edustava poliitikko. Hänet valittiin kansanedustajaksi Kymen vaalipiiristä vuoden 2011 vaaleissa. Kymäläinen on ollut Ruokolahden kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 2004. Hän on kaudella 2013–2016 valtuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja.
Kymäläinen valmistui lastenohjaajaksi Jaakkiman kristillisestä opistosta vuonna 1995 ja on opiskellut vuodesta 2011 sosionomiksi Laurea-ammattikorkeakoulussa. Ennen valintaa eduskuntaan hän työskenteli varhaiskasvatuksen opettajana Ruokolahdella. Vuosina 2003–2007 hän työskenteli Joutsenon seurakunnassa lastenohjaajana ja lapsityönohjaajana. Vuosina 1998–2001 hän työskenteli päivähoidossa Ruokolahdella.
Eduskunnassa Kymäläinen on lakivaliokunnan ja liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsen sekä sivistysvaliokunnan varajäsen. Hän kuuluu myös Suomen Pohjoismaiden neuvoston valtuuskuntaan. Vuodesta 2015 Kymäläinen on ollut Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.
Vuosina 2008–2010 Kymäläinen oli SDP:n puoluevaltuuston jäsen ja vuosina 2009–2010 Kymen Sosialidemokraattisen Piirin puheenjohtaja. Hän oli vuosina 2009–2012 Etelä-Karjalan maakuntavaltuuston jäsen ja Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin (Eksote) valtuutettu.
Kymäläinen havaitsi jo 2000-luvun alkupuolella, että venäläisten Suomessa tekemiin kiinteistökauppoihin liittyy epäkohtia ja valtion turvallisuuteen kohdistuvia riskejä. Hän keräsi kansalaisadressin, jolla vaadittiin eduskuntaa ryhtymään toimiin näiden maanhankintojen rajoittamiseksi. Myöhemmin tultuaan valituksi kansanedustajaksi hän teki asiasta lakialoitteen ja kun eduskunnan lakivaliokunta päätti olla ottamatta sitä käsiteltäväksi, hän pyrki edistämään asiaa vuonna 2015 kansalaisaloitteen avulla.
Kymäläinen on naimisissa ja hänellä on neljä lasta.
Carl Jordan

Ylioppilas Jordania pidettiin vangittuna linnanpihalta päälinnaan johtavan portaikon yläpuolella sijaitsevassa niin sanotussa "ylioppilas Jordanin kamarissa" (porrastornin huipulla oleva pieni huone).
Carl Jordan (noin 1632 – 16. huhtikuuta 1662 Turku) oli Turun akatemian ylioppilas ja kornetti sekä Savonlinnan maaherran poika. Hänet mestattiin Turussa 16. huhtikuuta 1662 kaksinnaimisesta tuomittuna.
Jordan oli mennyt naimisiin vuonna 1655 mahtisukuun kuuluneen Ebba Flemingin kanssa, mutta seuraavana vuonna saatiin tietää, että hänellä oli elossa oleva puoliso Saksan Bremenissä, joka tuolloin kuului Ruotsin valtakuntaan. Jordan odotti tuomion täytäntöönpanoa vankina Turun linnassa lähes kuusi vuotta. Huone tunnetaan "ylioppilas Jordanin kamarina".
Perhetausta > Vanhemmat

Carl Jordanin isä oli Baltian saksalalnen, Liivinmaalla syntynyt eversti ja Savonlinnan läänin maaherra Michell von Jordan. Äiti oli omaa sukua Christina van Monkhoven, kenraalin tytär. Varakkaalla perheellä oli maatiloja sekä Suomessa että äidin perintönä Ruotsin Uplannissa. Kustaa II Aadolf oli aateloinut isän tämän ansioista kolmikymmenvuotisessa sodassa. Kuningas oli läänittänyt Jordanille Rauman maaseurakunnassa kaikkiaan 35 rälssitilaa. Eversti Jordan tunnettiin Raumalla ahneena ja väkivaltaisena miehenä. Osana Rauman 560-vuotisjuhlia vuonna 2002 siellä esitettiin Kalle Luotosen Jordanista kirjoittama näytelmä Lahden herra.
Perhetausta > "Skandaalisuku"

Jordanin perheessä tapahtui useita skandaaleita. Isä pakotettiin eroamaan maaherran virasta vuonna 1650 väärinkäytöksien takia. Miehensä kuoleman jälkeen vuonna 1652 hänen leskensä Christina tuomittiin 200 taalarin sakkoon seurustelusta miehensä kirjurin Taneli Pärttylinpojan kanssa. Yksi pojista sai sakkotuomion maaherran herjaamisesta, ja isä teki kaksi poikaansa (Carl ja Johan) perinnöttömiksi näiden käytöksen takia. Perheen tytär karkasi Saksaan naimisissa olevan miehen kanssa, eikä yhtään tyttäristä saatu naitettua säätynsä mukaiseen avioliittoon. Sisaruksia oli yhteensä 14, joista tyttäriä kuusi.
Lyhyt ura akatemiassa ja armeijassa

Carl Jordan lähetettiin isoveljensä Johanin kanssa 14-vuotiaana opintielle vuonna 1640 perustettuun Turun akatemiaan, missä hänet vuonna 1646 merkittiin ylioppilasmatrikkeliin järjestysnumerolla 558. 16-vuotias isoveli Johan sai järjestysnumerokseen 557. Akatemian kirjoissa hän oli vain lukuvuoden 1646–1647 ja ilmeisesti keskittyi liikaa ylioppilaselämään, koska isä lähetti hänet seuraavana vuonna armeijan leipiin Bremeniin. Tämä saksalaiskaupunki oli liitetty Ruotsiin 30-vuotisen sodan päätteeksi. Bremenistä Carl palasi kornettina, mikä oli ratsuväen alhaisin sotilasarvo aatelismiehelle. Urakehityksen pysähtyminen osoitti, ettei sotilaselämäkään sopinut Carlille. Kun isä kuoli vuonna 1652, hän teki testamentissaan Carlin ja Johanin perinnöttömäksi kirjaten perusteluiksi veljesten holtittoman elämän. Veljekset saivat kuitenkin asuttavakseen pienet tilat Smålandista. Kumpikaan heistä ei muuttanut Etelä-Ruotsiin tiloilleen.
Rikos

Bremenissä Jordan meni 19 vuoden ikäisenä (eli lain mukaan alaikäisenä) vuonna 1651 naimisiin papintytär Hedvig Bredekoun kanssa ja sai tämän kanssa kaksi lasta. Jordan kuitenkin jätti perhe-elämän ja palasi yksin Suomeen. Suomessa hän avioitui uudelleen ja meni 23-vuotiaana vuonna 1655 naimisiin mahtavaan Fleming-sukuun kuuluneen Ebba Flemingin kanssa. Tämän isä oli edesmennyt maaherra Herman Fleming (1579–1652). Avioliitto merkitsi sosiaalista nousua ja pääsyä ruotsalaisen aatelin korkeaan sisäpiiriin. Perheeseen syntyi myös kaksi lasta. Jordanin toimet paljastuivat, kun ensimmäinen puoliso Hedvig lähetti vuonna 1656 Turun hovioikeudelle kirjeen, jossa vaati elatusta lapselleen Jordanin perintöosuudesta. Kirje päätyi hovioikeuden presidentin eli Turun läänin maaherran pöydälle. Kun tämä avasi kirjeen, Jordanin rikos paljastui. Maaherran virkahuone ja hovioikeus sijaitsivat Turun linnan uudessa osassa, niin sanotussa esilinnassa. Vanhempi osa Turun linnaa toimi tuohon aikaan myös vankilana, ja sinne Jordan toimitettiin.
Jordan väitti saaneensa tietoonsa, että hänen ensimmäinen vaimonsa Hedvig oli todellisuudessa jo kuollut. Kun tätä tarkistettiin Bremenistä, Jordan vapautettiin takuita vastaan. Hän käytti tilaisuutta hyväkseen karkaamalla Tukholmaan, missä hänet saatiin uudelleen kiinni.
Oikeudenkäynti ja tuomio

Turun hovioikeus langetti Jordanille kuolemantuomion. Sitä ei voitu Jordanin aatelisarvon vuoksi panna täytäntöön ennen kuin kuningas oli vahvistanut sen. Koska Kaarle XI oli vasta nelivuotias, tehtävä lankesi leskikuningatar Hedvig Eleonooralle, joka oli holhoojahallituksen puheenjohtaja.
Oikeudenkäynti ja tuomio > Vankeusaika "ylioppilas Jordanin kamarissa"

Jordan odotti tuomiotaan melkein kuusi vuotta (1656–1662) suljettuna Turun linnassa pieneen huoneeseen, joka sijaitsi päälinnan porrastornin yläkerrassa. Huone tunnetaan nykyään "ylioppilas Jordanin kamarina". Se on nykyisin 1500-luvun aikaisessa arvokkaassa asussaan. Jordanin aikana suuret ikkunat oli osittain muurattu umpeen. Jordan lähetteli vankilasta armonanomuksia holhoojahallitukselle ja kirjeitä vaikutusvaltaisille henkilöille. Hän selitti tulleensa pakotetuksi ensimmäiseen avioliittoonsa ja luulleensa puolisonsa jo kuolleen ennen uuden avioliiton solmimista. Hän tarjoutui myös varustamaan kaksitoista ratsuhevosta kuninkaan armeijaan.
Jordanin asemaa heikensi hänen välirikkonsa Ebba Flemingiin, joka helmikuussa 1662 katkaisi kaikki välit vankilassa istuvaan väkivaltaiseksi osoittautuneeseen puolisoonsa. Jordan vastasi kirjoittamalla Ebballe karkeita kirouksia ja solvauksia sisältävän vastauskirjeen. Ebba antoi kirjeen hovioikeudelle, joka lähetti sen 3. helmikuuta 1662 tiedoksi myös valtakunnandrotsille.  Kun kirje oli saapunut, se nähtävästi osoitti holhoojahallitukselle Jordanin luonteen, sillä hallitus vahvisti kuolemantuomion heti kirjeen saatuaan 3. maaliskuuta 1662.
Oikeudenkäynti ja tuomio > Kuolema

Carl Jordan mestattiin Turussa 16. huhtikuuta samana vuonna. Hän oli tällöin noin 30-vuotias. Rikoksen sovitusta ja Jordanin poistumista epäonnistuneen elämänsä päätteeksi toiseen maailmaan kuulutettiin soittamalla Turun tuomiokirkon kaikkia kelloja. Jordan on vuodesta 1625 alkavien tietojen nojalla ainoa henkilö, joka on Suomessa tuomittu kuolemaan kaksinnaimisen takia.
Jordanin arkku siirrettiin kaksi vuotta myöhemmin 6. maaliskuuta 1664 sukuhautaan hänen isänsä viereen Rauman Pyhän Ristin kirkkoon. Kirkossa on eversti-isän lahjoittamia esineitä, kuten alttarikaappi ja kullattu ehtoollismalja.
Suvun myöhemmät vaiheet

Jordanin myöhempi puoliso Ebba Jordan eli leskenä Luonnonmaalla Flemingien sukukartanossa 1690-luvulle asti. Heidän tyttärensä Märta Jordan pääsi hyviin naimisiin, ja Märtan poika kapteeni Carl Gustaf Granfelt aateloitiin vuonna 1756. Hänestä polveutuva suku (Granfelt tai Kuusi) elää edelleen Suomessa. Suomessa elää myös aatelisia Jordaneita, jotka polveutuvat Carl Jordanin nuorimmasta veljestä, luutnantti Axel Jordanista, Ulvilan Villilän kartanon omistajasta, jonka puoliso oli Elisabeth Enesköldin tytär Ebba.
Eino Sakari Yrjö-Koskinen

Eino Sakari Yrjö-Koskinen 1880-luvulla.
Eino Sakari (E. S.) Yrjö-Koskinen (vuoteen 1882 Forsman; 3. lokakuuta 1858 Hämeenkyrö – 10. tammikuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra, Tampereen Reaalilyseon rehtori, valtiopäivämies ja suomalaisen puolueen kansanedustaja.
Elämäkerta

Yrjö-Koskisen vanhemmat olivat senaattori Georg Zacharias (Yrjö Sakari) Forsman ja Sofia Fransiska Friberg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1875 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1890. Yrjö-Koskinen toimi Hämeenlinnan suomalaisen normaalilyseon ranskan kielen opettajana 1881–1888 ja Tampereen reaalilyseossa ranskan ja saksan kielen lehtorina 1888–1916 sekä rehtorina 1908–1916.
Yrjö-Koskinen oli ritariston ja aatelin jäsenenä vuoden 1897 säätyvaltiopäivillä ja myöhemmin suomalaisen puolueen kansanedustajana 1907–1917 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston sekä kirkolliskokouksen jäsenenä.
Yrjö-Koskinen oli naimisissa vuodesta 1884 Iida Maria Fredrika Petanderin, joka myös toimi kansanedustajana. Lastenlääkäri Eeva Rauha Kivikataja (s. 1887) oli heidän tyttärensä.
Teoksia

”Ruotsin ja Suomen ensimäisestä kouluasetuksesta.” Hämeenlinnan normaalilysei. Kertomus lukuvuodesta 1887–1888. Hämeenlinna 1888.
Kokoelma suomenkielen synonyymejä. Vähäisiä kirjelmiä 21. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1893
Saksan kielioppi. WSOY 1893.
Suomenkielen synonyymeja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1894.
Leo Tolstoi isänmaanrakkaudesta. Otava 1896.
Suomalais-ranskalainen sanakirja. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 94, Helsinki 1900.
Suomenkielen synonyymeja 2. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1902, 1903.
Piirteitä Englannin valtiomuodon ja yhteiskuntaolojen kehityksestä: Kansanopisto-esitelmiä. WSOY 1909.
”Työ ja pääoma: Koulun oppilaille pidetty esitelmä.” Tampereen reaalilyseo. Kertomus lukuvuodesta 1910–1911. Tampere 1911.
”Rahojen pitelemisestä: Koulupuhe.” Tampereen reaalilyseo. Kertomus lukuvuodesta 1911–1912. Tampere 1912.
”Kaksi koulupuhetta.” Tampereen Reaalilyseo. Kertomus lukuvuodesta 1913–1914. Tampere 1914.
Suomennoksia

Charles H. Eden: Lähetyssaarnaajan tytär: Kertomus Tsulujen maasta ja Cetevayo'sta. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapaino, Helsinki 1880.
Hermann Daniel Paul: Saksankielen alkuharjoituksia. WSOY 1886.
H. Paul'in Saksan kielioppi. Suomalaisia kouluja varten korjannut E. S. Yrjö-Koskinen. WSOY 1887.
Paula Werning

| Paula Werning> Kansanedustaja |
| --- | --- |
 17.4.2019–  
Henkilötiedot
Syntynyt: 25. huhtikuuta 1976 (ikä 48) Mikkeli
Asuinpaikka:  Kouvola
Ammatti:  sairaanhoitaja
Tiedot
Puolue:  SDP
Aiheesta muualla
paulawerning.fi
Hanna Paula Helena Werning (s. 25. huhtikuuta 1976 Mikkeli) on suomalainen sairaanhoitaja ja poliitikko, joka valittiin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa sosiaalidemokraattisen puolueen kansanedustajaksi Kaakkois-Suomen vaalipiiristä. Hän on tullut politiikkaan ammattiyhdistysliikkeen kautta. Werning oli Pohjois-Kymen sairaalassa ammattiliitto Tehyn luottamusmies.
Werning toimii eduskunnassa varsinaisena jäsenenä liikenne- ja viestintävaliokunnassa sekä lakivaliokunnassa. Werning on toiminut Kouvolan kaupunginvaltuustossa kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2017 alkaen ja hänet valittiin kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi kaudelle 2021−2025. Edellisellä kaudella Werning toimi valtuuston ensimmäisenä varapuheenjohtajana.
Werning valittiin syyskuussa 2023 Suomen Sopimuspalokuntien Liiton puheenjohtajaksi.
Werning avioitui vuonna 2012 Tuomas Weckströmin kanssa ja he hakivat yhdessä avioeroa 14. kesäkuuta 2024 Kymenlaakson käräjäoikeudesta.
Aiheesta muualla

Haastattelu Kouvolan Sanomissa
Sosialidemokraattien kansanedustajat
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2019–2023 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (40):  Asell  Berg   Eloranta   Eskelinen  Filatov  Gustafsson   Guzenina    Haatainen  Harakka    Heinäluoma  Kari   A. Kiljunen  K. Kiljunen    Kiuru  Koskinen  Kvarnström  Kymäläinen  Lindén    Lindtman   Malm  Marin  Mäkinen   Mäkisalo-Ropponen  Mäkynen (2019–)1  Nurminen   Ojala-Niemelä   Paatero  Piirainen  Rantanen  Rinne  Salonen   Skinnari  al-Taee  Taimela   Tuppurainen  Tuomioja  Urpilainen (2019)1  Viitanen  Viljanen  Väätäinen  Werning 
1 Jutta Urpilainen valittiin joulukuussa 2019 komissaariksi Euroopan komissioon, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Matias Mäkynen.
| n k Sosiaalidemokraattien kansanedustajat 2023–2027 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (43):  Asell  Berg  Eloranta  Eskelinen  Filatov  Gebhard  Guzenina (2023–2024)  Haatainen  Hamari (2023–)1  Harakka  Heinäluoma  Hiltunen  Kari  Kiljunen  Kiuru  Kokko  Koskinen  Kumpula-Natri (2024–)  Kvarnström  Kymäläinen  Lindén  Lindtman  Lyly  Malm  Marin (2023)1  Marttila  Merinen  Mikkonen  Mäkinen  Mäkynen  Nikkanen  Nurminen  Ojala-Niemelä  Peltonen  Perholehto  Rantanen  Razmyar  Räsänen  Skinnari  Suhonen  Tuppurainen  Viitala  Viitanen  Väätäinen  Werning 
1 Sanna Marin nimitettiin syyskuussa 2023 Tony Blair Instituten strategiseksi neuvonantajaksi, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Lotta Hamari.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta  Yle
Sanna Antikainen

| Sanna Antikainen |
| --- | --- |
 Antikainen kesäkuussa 2023.
Kansanedustaja
 17.4.2019–  
Ryhmä/puolue:  Perussuomalaisten eduskuntaryhmä
Vaalipiiri:  Savo-Karjalan vaalipiiri
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. lokakuuta 1988 (ikä 36) Kuopio
Asuinpaikka:  Outokumpu
Tiedot
Puolue:  perussuomalaiset
Koulutus:  sairaanhoitaja
Aiheesta muualla
www.antikainensanna.fi
Sanna Maarit Antikainen (o.s. Vehviläinen, s. 3. lokakuuta 1988 Kuopio) on suomalainen perussuomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntavaaleissa 2019 kansanedustajaksi Savo-Karjalan vaalipiiristä.
Tausta

Antikaisella on lastenkotinuoren tausta. Hän asui lastensuojelulaitoksessa 15–17-vuotiaana jouduttuaan isänsä pahoinpitelemäksi. Hänen molemmat vanhempansa kuolivat alkoholiin hänen ollessa 17–18-vuotias.
Antikainen valmistui lähihoitajaksi vuonna 2010 ja on työskennellyt sen jälkeen niin vanhustenhoidon, mielenterveystyön kuin lastensuojelunkin puolella. Vuonna 2019 hän valmistui sairaanhoitajaksi.
Poliittinen toiminta

Antikainen aloitti poliittisen uransa Perussuomalaisissa Nuorissa, jonka Pohjois-Karjalan piiriä oli perustamassa. Vaaleissa 2012 hänet valittiin Outokummun kaupunginvaltuuston jäseneksi. Hän toimi ensimmäisellä valtuustokaudellaan, 2013–2017, kaupungin sivistyslautakunnan jäsenenä. Vaaleissa 2017 hän oli kaupungin toiseksi eniten ääniä saanut ehdokas. Hänet valittiin vaalien jälkeen kaupunginhallituksen toiseksi varapuheenjohtajaksi.
Antikainen oli ehdolla eduskuntaan ensimmäisen kerran vaaleissa 2015. Hän sai niissä 1 540 ääntä, 11:nneksi eniten Savo-Karjalan perussuomalaisista ehdokkaista. Vaaleissa 2019 hän tuli valituksi saatuaan 5 805 ääntä, eniten Savo-Karjalan perussuomalaisista ja seitsemänneksi eniten vaalipiirin kaikista ehdokkaista. Hänen kaksi kärkiteemaansa olivat maahanmuuttokriittisyys sekä heikompiosaisten asioiden eteenpäin vieminen.
Eduskunnassa Antikainen toimii Suuren valiokunnan ja Tiedusteluvalvontavaliokunnan jäsenenä.
Kansanedustajuuden ja kaupunginvaltuutetun aseman ohella Antikaisen luottamustehtäviin ovat kuuluneet muun muassa Perussuomalaisten Nuorten Pohjois-Karjalan piirin puheenjohtajuus 2013–2015, Perussuomalaisten Naisten Pohjois-Karjalan piirin puheenjohtajuus vuodesta 2018 ja Pohjois-Karjalan maakuntavaltuuston jäsenyys.
Yksityiselämä

Antikainen on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa.