Harri Nykänen
Ura > Toimittajana

Nykänen vietti lapsuutensa ja nuoruutensa Itä-Helsingin Roihuvuoressa ja Laajasalossa. Hän oli vanhempiensa kuudesta lapsesta ainoa, joka ei käynyt lukiota. Omien sanojensa mukaan Nykänen tuli toimittajaksi pystymetsästä, ”suoraan raksamontun pohjalta”.
Työskennellessään Helsingin Sanomissa Nykänen tuli tunnetuksi itsepäisenä tutkivana journalistina, joka asioi usein lähimpien esimiestensä ohi suoraan Sanoma Oy:n pääomistajan ja hallituksen puheenjohtajan Aatos Erkon kanssa. Näin tapahtui, kun Nykäsen esimiehet yrittivät estää kiusallisten tai arkaluonteisten asioiden, kuten ”hyvä veli” -verkostojen esilletulon. Esimerkiksi poliisijohdon korruptioskandaalin paljastaneesta artikkelistaan Nykänen sai vuonna 1995 tutkivan journalismin Lumilapio-palkinnon. Toisen Lumilapionsa Nykänen sai vuonna 2002 yhdessä toimittaja Vellamo Vehkakosken kanssa työpaikka-ahdistelua käsitelleestä juttukokonaisuudesta.
Vuonna 1992 Nykänen kirjoitti Helsingin Sanomissa julkaistun entisen oikeuskanslerin Kai Kortteen haastattelun, jonka Nykänen ja pitkälle edennyttä syöpää sairastanut Korte olivat sopineet julkaistavaksi vasta Kortteen kuoltua. Haastattelussa Korte ruoti muun muassa 1980-luvun niin kutsuttua rötösherrajahtia ja siitä seurannutta välirikkoaan presidentti Mauno Koiviston kanssa. Korte kritisoi erityisesti Koiviston puuttumista suurten poliittistaustaisten talousrikosvyyhtien, kuten Noppa-jutun tutkintaan. Koivisto ei kommentoinut haastattelua julkisesti, mutta lähetti sen julkaisun jälkeen Helsingin Sanomien toimitukselle kiukkuisen ”myllykirjeen”, jonka hän kuitenkin määräsi pian hävitettäväksi. Nykänen ei noudattanut presidentin määräystä, vaan päin vastoin toimitti presidentin kirjeestä kopion muun muassa tuntemalleen Yleisradion toimittajalle ja julkaisi kirjeen myöhemmin muistelmateoksessaan.
Toimittajana Harri Nykänen sai aikaan Matti Ahteen erottamisen Veikkaus Oy:n toimitusjohtajan tehtävistä esittämällä vuonna 2001 Neloskanavan Palaneen käry -ohjelman haastattelussa paljastuksen, jonka mukaan hänen artikkeliinsa kirjoittama seksuaalista ahdistelua harjoittava toimitusjohtaja oli Matti Ahde. Tapauksen tultua julki Nykänen irtisanoutui tai hänet painostettiin irtisanoutumaan Helsingin Sanomista. Nykäsen mukaan tämä johtui siitä, että päätoimittaja Janne Virkkunen oli kieltänyt häntä julkistamasta Matti Ahteen nimeä aihetta käsittelevässä artikkelissaan. Nykäsen paljastuksen jälkeen ahdisteluväitteitä ryhtyi tutkimaan entinen eduskunnan apulaisoikeusasiamies Pirkko K. Koskinen, jonka tekemän selvityksen nojalla Veikkauksen hallitus katsoi, ettei Matti Ahteella ollut enää edellytyksiä jatkaa toimitusjohtajana.
Vuonna 2005 Nykästä kuultiin todistajana hänen entistä kollegaansa Aarno Laitista vastaan käydyssä oikeudenkäynnissä. Laitinen oli Iltalehdessä julkaistussa kirjoituksessaan väittänyt erään verotarkastajan vuotaneen Nykäselle salassa pidettäviä tietoja Patentti- ja rekisterihallitukseen kohdistuneesta poliisitutkinnasta. Nykänen osoitti Laitisen syytökset perättömiksi, minkä vuoksi Laitinen tuomittiin kunnianloukkauksesta sakkoihin ja yhteisvastuullisesti Iltalehden julkaisijan Alma Median kanssa korvauksiin asianomistajalle. Jo tätä ennen Laitinen oli saanut huomautuksen Julkisen sanan neuvostolta.
Viime vuosinaan Harri Nykänen osallistui haastatteluihin kertoen rikostoimittajan urastaan esimerkiksi Radio Dein Ex-Criminals -ohjelmassa, jotka jäivät hänen viimeisiksi haastatteluikseen. Hän kertasi ohjelmassa rikostoimittajan uraansa, ja toimittaja Ali Niemelä kertoi Seurakuntalainen-lehden haastattelussa Nykäsen tulleen uskoon uskonnollisen ilmestyksen johdosta ja etsineen sielunhoitoa.