stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Adolf Burgman
Julkaisuja

Oulun-Kajaanin-Nurmeksen rautatien merkitys metsätaloudelle: lausunto. Oulun kaupungin satamavaliokunta, Oulu 1925
Valtion sahateollisuus. Yhteiskuntataloudellinen Aikakauskirja N:o 3, 1925 (Digitoituna Heldassa)
8405 Asbolus

| 8405 Asbolus |
| --- | --- |
 1995 GO 
 Taiteilijan näkemys Asboluksesta
Löytäminen
Löytäjät:  Spacewatch
Löytöaika:  5. huhtikuuta 1995
Kiertoradan ominaisuudet
Keskietäisyys Auringosta:  18,11 AU
Pienin etäisyys Auringosta:  6,87 AU
Suurin etäisyys Auringosta:  29,35 AU
Eksentrisyys:  0,620
Kiertoaika Auringon ympäri:  28153 päivää  77,08 vuotta
Inklinaatio:  17,61°
Fyysiset ominaisuudet
Läpimitta:  66 km
Pyörähdysaika:  8,94 h
Absoluuttinen kirkkaus:  9,0
Albedo:  0,13
8405 Asbolus on kentaureihin kuuluva pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa aurinkokunnan ulko-osissa. Se kiertää keskimäärin Saturnuksen ja Uranuksen etäisyyksien välillä, mutta ylittää niiden radat.  Asboluksen löysi Spacewatch-ohjelma vuonna 1995. Pikkuplaneetta sai nimensä Asbolus-kentaurin mukaan. Ennen nimeämistään kappale tunnettii väliaikaisella tunnuksella 1995 GO. Hubble-avaruusteleskoopilla tehtyjen havaintojen perusteella näyttäisi siltä, että Asboluksen pinnalla on alle 10 miljoonan vuoden ikäinen "tuore" törmäyskraatteri.
4. divisioona (jatkosota)

4. divisioona (4. D) oli Salpausselän sotilasläänin perustama Suomen maavoimien divisioona. Sotilaslääniin kuuluivat Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiiri sekä Pohjois-Kymen suojeluskuntapiiri.
Perustaminen

Perustamisen jälkeen divisioonaan kuuluivat muun muassa seuraavat yksiköt:
Jalkaväkirykmentti 5 (JR 5)
Jalkaväkirykmentti 25 (JR 25)
Jalkaväkirykmentti 46 (JR 46)
Kevyt osasto 14 (KevOs 14)
Kenttätykistörykmentti 1 (KTR 1)
Raskas patteristo 22 (RaskPsto 22) perustettiin Hyrylän kasarmialueella Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin reserviläisistä. Patteriston ensimmäiseksi komentajaksi määrättiin majuri M. P. Parviainen ja kalustona sillä oli neljä 105 K/29 -kanuunaa sekä kahdeksan 150 H/15 -haupitsia.
Pioneeripataljoona 25 (PionP 25)
Viestipataljoona 25 (VP 25)
257. ilmatorjuntakonekiväärikomppania (257. ItKKK)
Divisioona saatiin pääosin varustettua määrävahvuuksien mukaisesti, mutta kaluston osalta ei kaikkia vahvuuksia saavutettu.
Komentajat

Divisioonankomentajina olivat:
jääkärieversti Kaarlo Viljanen (24. huhtikuuta 1942 jääkärikenraalimajuri) 18. kesäkuuta 1941 – 24. huhtikuuta 1942
jääkärieversti Yrjö Takkula 22. toukokuuta 1942 – 5. maaliskuuta 1943
jääkärikenraalimajuri Pietari Autti 5. maaliskuuta 1943 –
Tapahtumat

Karjalankannaksen valtaus 1941
Talin–Ihantalan taistelu
Tappiot

Divisioonan Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan sen kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat yhteensä 12 209 henkilöä, jotka olivat koko jatkosodan kolmanneksi suurimmat ilmoitusten mukaiset Suomen maavoimien divisioonien kokonaistappiot.
AAA (albumi)

| AAA Chydeone |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 11. maaliskuuta 2022
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 25.56
 Levy-yhtiö: omakustanne
Chydeonen muut julkaisut
| Jekyll & Chyde 2014 | AAA 2022 |   |
AAA on rap-artisti Niko Toiskallion Chydeone -nimellä julkaistu studioalbumi. Se julkaistiin 11. maaliskuuta 2022.
Kappaleet

Nähny merkityksii – 3.15
Tulee viel se – 2.53
AAA – 2.45
Painopiste – 2.05
Melatoniinii (Sulkee tän pois) – 3.49
Hymyyn varaus – 2.19
Ne meinaa samaa – 2.42
Mä en o sulle – 2.47
Totuus on – 3.17
Kappaleet > Bonuskappaleet

Arvostelukappale – 2.19  (Bandcamp bonus)
NYK – 2.23  (Bandcamp bonus)
AAA

AAA voi tarkoittaa seuraavia:
Järjestöt

AAA, Aasian yleisurheiluliitto
AAA, Alianza Anticomunista Argentina, ”Triple A”, oikeistolainen kuolemanpartio Argentiinassa 1970-luvulla
AAA, Amateur Athletic Association of England, brittiläinen yleisurheiluliitto
AAA, American Abstract Artists, Yhdysvaltain abstraktien taiteilijoiden yhdistys
AAA, American Accordionists' Association, yhdysvaltalainen harmonikkajärjestö
AAA, American Anthropological Association eli Yhdysvaltain antropologinen seura
AAA, American Automobile Association eli Yhdysvaltojen autoliitto
Muut

AAA, amyloidi angiopatia, sairaus
AAA-luokan peli, suuren budjetin videopeli
AAA-protokolla, tietoliikenneprotokolla
AAA, korkein mahdollinen luottoluokitus
AAA, sormiparistotyyppi
AAA, J-poppia esittävä yhtye
AAA, pienin rintojen koko
AAA, Chydeonen albumi
Ansett Australia, entinen lentoyhtiö (ICAO-koodi AAA)
ghotuo, Nigeriassa puhuttava kieli (ISO 639-3 -koodi aaa)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”AAA”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Airinė Palšytė

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Airinė Palšytė |  Airinė Palšytė |  Airinė Palšytė |  |
Maa:  Liettua
Naisten yleisurheilu
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Amsterdam 2016 | korkeushyppy |  |
| Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  | Sisäratojen EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 2017 | korkeushyppy |  |
|  Pronssia | Glasgow 2019 | korkeushyppy |  |
Airinė Palšytė (s. 13. heinäkuuta 1992 Vilna) on liettualainen yleisurheilija, joka kilpailee korkeushypyssä.
Palšytė hyppäsi 174 cm alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 eikä selviytynyt finaaliin. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui neljänneksi hypättyään 182 cm. Sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 Palšytė ei selviytynyt finaaliin. Hän saavutti hopeaa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2010 tuloksella 189 cm. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 ja Sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän jäi karsintaan. Hän sai hopeaa  alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 tuloksella 191 cm. Hän sijoittui myös universiadeissa toiseksi. Sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän hyppäsi 192 cm ja karsiutui finaalista. Yleisurheilun EM-kilpailuissa 2012 Palšytė sijoittui yhdeksänneksi tuloksella 189 cm. Lontoon olympialaisissa 2012 Palšytė sijoittui 11:nneksi tuloksella 189 cm.
Palšytė sai hopeaa Tampereen alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013 tuloksella 192 cm. Saman vuoden Moskovan MM-kilpailuissa hän oli kahdestoista hypättyään 189 cm. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän karsiutui loppukilpailusta. Saman vuoden Zürichin EM-kilpailuissa hän sijoittui 13:nneksi. Prahan EM-hallikilpailuissa 2015 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 194 cm. Vuoden 2015 universiadeissa hän voitti kultaa ja Pekingin MM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta.
Palšytė sijoittui Portlandin sisäratojen MM-kilpailuissa 2016 neljänneksi tuloksella 196. Saman vuoden Amsterdamin EM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa niin ikään tuloksella 196. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli kolmastoista tuloksella 188. Sisäratojen EM-kilpailuissa 2017 Belgradissa hän voitti kilpailun ennätyksellään 201. Lontoon MM-kilpailuissa hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 192. Hän saavutti Taipein universiadeissa 2017 pronssia tuloksella 191. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui neljänneksi. Hän saavutti pronssia Glasgow'n EM-hallikilpailuissa 2019 tuloksella 197. Hän karsiutui loppukilpailusta saman vuoden Dohan MM-kilpailuissa, samoin vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa.
Palšytėn ennätys korkeushypyssä on ulkoradoilla 198 cm ja sisäradoilla 201 cm. Molemmat tulokset ovat Liettuan ennätyksiä.
Agustín Adolfo Herrera

Agustín Adolfo Herrera (28. elokuuta 1912 Tucumán – 18. heinäkuuta 2000) oli argentiinalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 27. maaliskuuta 1937 ja nimitettiin Nueve de Julion hiippakunnan johtoon 13. maaliskuuta 1957. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carlos Francisco Hanlon, jota avustivat Juan Carlos Aramburu ja Adolfo Servando Tortolo.
Herrera sai 24. heinäkuuta 1961 nimityksen Jujuyn koadjuuttoripiispaksi ja Tanaiksen titulaaripiispaksi. Hänet nimitettiin 8. syyskuuta 1965 San Franciscon piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 9. lokakuuta. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja jäi eläkkeelle 2. joulukuuta 1988.
Adolf Butenandt

| Adolf Butenandt |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. maaliskuuta 1903  Bremerhaven, Saksa
Kuollut: 18. tammikuuta 1995 (91 vuotta)  München, Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Adolf Windaus
Instituutti:  Kaiser Wilhelm-instituutti  Gdańskin teknillinen yliopisto
Tutkimusalue:  Biokemia
Tunnetut työt:  Sukupuolihormonien tutkimus
Palkinnot:   Nobelin kemianpalkinto (1939)
Adolf Friedrich Johann Butenandt (24. maaliskuuta 1903 Bremerhaven – 18. tammikuuta 1995 München) oli saksalainen biokemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1939 työstään sukupuolihormonien tutkimisessa. Palkinto jaettiin Butenandtin ja Lavoslav Ružičkan kesken. Aluksi natsihallinto pakotti hänet kieltäytymään palkinnosta, mutta toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1949 hän vastaanotti palkinnon.
estroni
Opiskelunsa Butenandt aloitti Marburgin yliopistossa. Myöhemmin hän liittyi Adolf Otto Reinhold Windausin johtamaan työryhmään Göttingenin yliopistossa. Butenandt valmistui filosofian tohtoriksi 1927. Windauksen ja Schering-yhtiössä toimineen Walter Schöllerin neuvosta Butenandt rupesi tutkimaan munasarjasta erittyviä hormoneja. Hänen tutkimuksensa johtivat estronin ja muutamien muiden naishormonien löytämiseen. Nämä hormonit eristettiin tuhansista litroista virtsaa.
Habilitaationsa jälkeen Butenandt toimi lehtorina Göttingenissä. Myöhemmin hän toimi Gdańskin teknillisessä yliopistossa professorina. Vierailtuaan Yhdysvalloissa Butenandtista tuli Kaiser Wilhelm -instituutin johtaja vuonna 1936. Vuonna 1936 hän liittyi Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen jäseneksi. Toisen maailmansodan aikana hän työskenteli sodankäyntiin liittyvien projektien parissa. Kun instituutti siirtyi vuonna 1945 Tübingeniin Butenandtista tuli professori Tübingenin yliopistoon. Instituutti siirrettiin Müncheniin, missä Butenandt toimi Münchenin yliopistossa professorina.
Butenandt selvitti mulperiperhosnaaraiden tuottaman feromonin bombykolin rakenteen.
Aiheesta muualla

Butenandtin elämäkerta Nobel-säätiön sivuilla
Agustín Aranzabal

Agustín Aranzabal Alkorta (s. 15. maaliskuuta 1973 Bergara, Guipúzcoan maakunta, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja. Aranzabal pelasi kasvattajaseurassaan Real Sociedadissa vuoteen 2004, jonka jälkeen hän siirtyi Real Zaragozaan.
Aranzabal pelasi Espanjan maajoukkueessa 1996 kesäolympialaisissa, 1998 maailmanmestaruuskilpailuissa ja 2000 Euroopan-mestaruuskilpailuissa.
AHHAA

AHHAAn logo
AHHAA on Tartossa sijaitseva Viron ja samalla koko Baltian suurin tiedekeskus. AHHAAn tarkoitus on tutustuttaa ihmisiä tieteeseen ja teknologiaan hauskanpidon ja itse kokeilemisen kautta. Keskus pyrkii tarjoamaan ahaa-elämyksiä kaikenikäisille ja herättämään ihmisissä kiinnostusta tieteeseen.
Tiedekeskus AHHAA
Historia

Tiedekeskus AHHAA perustettiin 1997 Tarton yliopiston erikoisprojektina, ja vuonna 2004 Tarton kaupunki ja Tarton yliopisto perustivat keskukselle oman säätiön. Vuodesta 2000 AHHAA toimi Tarton tähtitornin tiloissa, kunnes siirtyi vuonna 2009 Lõunakeskukseen, Tartossa sijaitsevaan kauppakeskukseen. Vuodesta 2011 keskus on toiminut uudessa rakennuksessa, Tarton keskustassa, osoitteessa Sadama 1. Uusi keskus on 11,156 m² ja sen ovat suunnitelleet virolaiset arkkitehdit Vilen Künnapu ja Ain Padrik . Vuosina 2009-2013 AHHAA:lla oli toimipiste myös Tallinnan Vapaudenaukiolla, ja vuoden 2017 loppuun asti Lõunakeskuksessa toimi lisäksi AHHAA:n 4D-elämyskino.
Tiedekeskus AHHAA:n johdossa ovat toimineet vuodesta 2012 lähtien Andres Juur ja Pilvi Kolk. Tiedekeskuksen toimintaa koordinoivaan neuvostoon kuuluvat Hannes Astok, Anneli Saro, Jaanus Karv, Mart Laidmets, Reno Laidre and Vallo Mulk. Lisäksi sisällölliseen puoleen liittyviä neuvoja antaa asiantuntijoista koostuva tiedeneuvosto.
Toiminta

AHHAA:n tarkoituksena on tarjota mielenkiintoinen ja jännittävä oppimisympäristö uusien asioiden oppimiseen. Tavoitteena on tehdä tieteestä helposti lähestyttävää varsinkin nuorille. AHHAA pyrkii herättämään lasten ja nuorten kiinnostuksen arjen tieteellisiin ilmiöihin ja rohkaisemaan heitä pohtimaan jokapäiväisiä tieteeseen liittyviä kysymyksiä.
Toiminnan päämuotona ovat “kokeile itse” -tyyppiset näyttelyt, joissa kävijä saa itse kokeilla kaikkea esillä olevaa ja tutustua sitä kautta erilaisiin tieteellisiin ilmiöihin. Näyttelyiden lisäksi AHHAA:ssa on Tiedeteatteri, jolla on esityksiä joka päivä. Päivittäin järjestetään myös kaikille kävijöille avoimia työpajoja. Koulujen kanssa tehtävä yhteistyö tuo ryhmiä AHHAA-keskukseen kaikkialta Virosta ja vie keskuksen palveluja (tiedeteatteri, luennot, näyttelyt) myös muualle Viroon.
Yhteistyö

AHHAA tekee tiivistä yhteistyötä muiden maiden tiedekeskusten (Tiedekeskus Heureka Suomessa, Experimentarium Tanskassa), kansainvälisten järjestöjen (ICOM, British Council, ECSITE, NSCF), tiedemuseoiden (Natural History Museum Isossa-Britanniassa, Bloomfield Science Museum Israelissa, Deutsches Museum Saksassa), korkeakoulujen (Tarton yliopisto) ja harrastekoulujen (Tartu Kunstikool) kanssa.
Vuosina 2011-2014 AHHAA osallistui aktiivisesti PLACES-nimiseen projektiin (Platform of Local Authorities and Cities Engaged in Science), joka toteutettiin 69 eurooppalaisen kaupungin välisenä yhteistyönä. AHHAAlle myönnettiin “Eurooppalaisen tiedekaupungin” titteli projektissa tehdyn työn ansiosta.
Näyttelytilat

AHHAAssa on yli 3000 neliömetrin kokoisella alueella kolme suurta näyttelysalia, joissa on yhteensä yli 170 interaktiivista näyttelyesinettä.
Näyttelytilat > Teknologia-sali

Teknologia-salissa voi tutustua teknologisiin keksintöihin, joiden kehitys on saanut alkunsa ihmisten jokapäiväisistä tarpeista. Vierailijat voivat kokeilla, miten fysiikan lait toimivat käytännössä, ottaa itsestään 360-asteisen valokuvan, kävellä pyörivässä tunnelissa ja tutkia, mitä kodinkoneiden sisältä löytyy.
Näyttelytilat > Luonto-sali

Luonto-salin tarkoituksena on näyttää, kuinka luontokin toimii tiettyjen lakien mukaan. Salissa voi nähdä kananpoikasten kuoriutuvan munista tai tarkkailla muurahaisten aherrusta. Näyttely ammentaa tietoa niin biologiasta, fysiikasta kuin maantieteestäkin.
Näyttelytilat > Vaihtuvien näyttelyiden sali

Vaihtuvien näyttelyiden salissa avautuu puolen vuoden välein uusi, valittuun aiheeseen keskittyvä näyttely.
Näyttelytilat > Aula

Näyttelysalien lisäksi myös keskuksen aulasta löytyy monta näyttelyesinettä.
Tiedeteatteri

Tiedeteatterin esitykset tutustuttavat katsojan fysiikan, kemian ja psykologian maailmaan näyttävien kokeiden avulla. Esityksiä on tarjolla AHHAAssa joka päivä ja niitä on lisäksi mahdollista tilata erikseen. Tiedeteatterin työntekijät ovat koulutettuja asiantuntijoita ja teatteria tukee AGA.
Työpajat

Työpajojen tarkoituksena on herättää kiinnostusta jokapäiväisiin meitä ympäröiviin tieteellisiin ilmiöihin käsillä tekemisen kautta. Joka päivä AHHAAssa järjestetään noin 4-5 työpajaa liittyen biologiaan, kemiaan, fysiikkaan, astronomiaan ja ruoanlaittoon. Työpajat ovat kaikille avoimia ja lisäksi niitä on mahdollista tilata erikseen. Työpajoja ohjaavat koulutetut oppaat.
Planetaario

Tiedekeskus AHHAA:ssa voi tutustua maailmankaikkeuteen täysin pallonmuotoisessa planetaariossa, jossa voi nähdä yli 10 miljoonaa tähteä. Käytössä on sekä optinen että digitaalinen projektori, joita voidaan käyttää yhdessä tai erikseen. Planetaarion erikoisuus on siinä, että tähtiä voi nähdä myös lattian alla, sillä lattia on tehty lasista. Pallonmuotoisia planetaarioita on maailmassa hyvin vähän; yksi niistä sijaitsee Hitachi Civic Centerin planetaariossa Japanissa.
Planetaario > Yleistietoa

Halkaisija lähes 9 metriä
20+5 istumapaikkaa
Ensimmäinen MEGASTAR-projektoria käyttävä planetaario Euroopassa
Ensimmäinen ja ainoa hybridiplanetaario (kahta projektorijärjestelmää käyttävä) Baltiassa
AHHAAn planetaario kuuluu kahteen organisaatioon:
Nordic Planetarium Association
International Planetarium Society
Tiedekauppa

AHHAAn ensimmäisessä kerroksessa sijaitsee Viron suurin tiedekauppa. Kaupassa myydään esimerkiksi lautapelejä, ihmiskehon malleja, tähtikarttoja, robotteja ja kotiplanetaarioita. Kotiplanetaariot on tuottanut sama yritys, joka on luonut MEGASTAR-nimisen projektorin AHHAA-keskuksen planetaarioon.
Tapahtumat

Tiedekeskus AHHAA järjestää säännöllisesti erilaisia tapahtumia, ja lisäksi tiedekeskuksen rakennusta käytetään erilaisten vastaanottojen ja palkintogaalojen järjestämiseen sekä TV-ohjelmien kuvaamiseen. Tunnetuimpien tapahtumien joukkoon kuuluvat:
Jokavuotinen Tutkijoiden yö -festivaali (Teadlaste Öö festival) – syyskuun kolmannella viikolla järjestettävä festivaali, jonka aikana Tartossa järjestetään erilaisia tieteeseen liittyviä tapahtumia (tiedekahviloita, tiedeteatteriesityksiä, laboratoriokierroksia, työpajoja yms.)
Yöleirit – yleensä koulujen lomien aikaan järjestettävät yhden yön yli kestävät leirit, joissa koululaiset pääsevät tutustumaan vierailijoilta suljettuihin AHHAAn huoneisiin ja nauttimaan planetaarioesityksistä.
Nuorille suunnatut tiedeleirit – koulujen lomien aikana järjestettävät viikon mittaiset leirit nuorille.
Kansainvälisyys

Tiedekeskus AHHAA osallisrtuu tiedefestivaaleille ja -messuille niin Virossa kuin ulkomailla, useimmiten tiedeteatterin tai työpajojen muodossa. Viime vuosina AHHAA on osallistunut muun muassa seuraaville festivaaleille: Festival della Scienza ja Perugia Science Festival Italiassa, Korea Science Festival Koreassa, Moscow Science Festival Venäjällä, Science Picnic Puolassa ja Science Festival Belgrade Serbiassa.
Tunnustukset ja kunniamaininnat

Tiedekeskus AHHAA on saanut monia palkintoja ja tunnustuksia niin rakennuksensa kuin toimintansa ansiosta.
28.01.2016 AHHAA valittiin unelmien työnantajaksi 2016.
17.-19.02.2012 TourEst2012 -messuilla Viron matkailuyritysten liiton jäsenet nimittivät AHHAA-keskuksen vuoden 2011 parhaimmaksi matkailukohteeksi.
16.02.2012 nimitti Tarton kaupunginvaltuusto nimitti AHHAAn luojan ja johtajan Tiiu Sildin postuumisti Tarton kunniakansalaiseksi.
19.12.2011 Tiedekeskus AHHAAn johtaja Tiiu Sild sai aikakauslehden Pere ja Kodu myöntämän vuoden 2011 kiitospalkinnon.
07.12.2011 Etelä-Viron turismi -säätiö antoi vuosittaisessa konferenssissaan Tiedekeskus AHHAAlle vuoden 2011 parhaimman matkailukohteen nimikkeen.
28.11.2011 Tiedekeskus AHHAA voitti Tarton vuoden saavutus -kilpailun.
11.11.2011 Tieteellisen median konferenssilla nimeltä "MIDA?!" myönnettiin Tiedekeskus AHHAAn johtajalle Tiiu Sildille palkinto tieteen popularisoimisen eteen tehdystä elämäntyöstä.
2.–5.11.2011 Irlannissa, Dublinissa järjestetyssä 59. IFD kongressissa valittiin metallikattojen kategoriassa maailman parhaiten rakennetuksi katoksi Nordeconin vuosina 2010-2011 rakentama AHHAA-keskuksen katto, jonka rakentamisen projektipäällikkönä oli toiminut Peeter Voovere.
07.10.2011 painettiin AHHAAn johtajan, Tiiu Sildin jalanjäljet Tarton Tasku-ostoskeskuksen viereiselle kävelykadulle, johon on painettu Tarttoa tunnetuksi tehneiden ja positiivisesti Tarton kehitykseen vaikuttaneiden tartolaisten jalanjälkiä.
04.03.2011 AHHAA voitti kilpailussa "Vuoden paras rakennus Tartossa 2010" muiden uusien rakennusten kategoriassa parhaimman uuden rakennuksen palkinnon.
Tukijat ja sponsorit

Tiedekeskus AHHAA:n toimintaa tukevat monet akateemiset instituutiot, ja tiivistä yhteistyötä tehdään niin julkisten kuin yksityistenkin tahojen kanssa: Viron opetus- ja tiedeministeriö (Haridus- ja Teadusministeerium), Tarton kaupunki, Tarton yliopisto, Haribo, Laima, AGA Estonia, Tallegg, Nordea, Ympäristöinvestointien keskus (Keskkonnainvesteeringute Keskus), Rakvere Lihakombinaat ja A. Le Coq Tartu Õlletehas.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.ahhaa.ee/fi (Arkistoitu – Internet Archive)
https://www.visitestonia.com/fi/tiedekeskus-ahhaa-tartossa-10
Tiedeteatteri
Salama purkissa
Luonto-sali
Agustín Cortés Soriano

Agustín Cortés Soriano.

Agustín Cortés Soriano (s. 23. lokakuuta 1947 Valencia) on espanjalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 23. joulukuuta 1971 ja nimitettiin Ibizan hiippakunnan johtoon 20. helmikuuta 1998. Piispaksi vihkiminen seurasi 18. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Lajos Kada, jota avustivat Ricardo María Carles Gordó ja Agustín García-Gasco y Vicente.
Cortés Soriano sai 15. kesäkuuta 2004 nimityksen Sant Feliu de Llobregatin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 12. syyskuuta.
Adina Porter

| Adina Porter> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 13. maaliskuuta 1971 (ikä 53) New York, New York
Kansalaisuus:  Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Merkittävät roolit:  Gwen Walker   (American Dreams)   Lettie Mae Thornton   (True Blood)
Aiheesta muualla
IMDb
AllMovie
Adina Porter (s. 13. maaliskuuta 1971 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Ura

Adina Porter on näytellyt teatterissa, elokuvissa ja televisiossa. Hän teki Broadway-debyyttinsä näytelmässä The Women vuonna 2001. Porter on näytellyt muun muassa elokuvissa Rauhantekijä, Gia ja Lackawanna Blues.
Porter esitti Gwen Walkeria televisiosarjassa American Dreams vuosina 2002–2003. Hän on näytellyt Lettie Mae Thorntonia sarjassa True Blood vuodesta 2008 lähtien. Porter on vieraillut useissa muissa televisiosarjoissa kuten House, Yli synkän virran, Täydelliset naiset ja Pako.
Yksityiselämä

Adina Porter on naimisissa. Hänellä ja hänen miehellään Madisonilla on kaksi lasta. Perheellä on kodit New Yorkissa ja Los Angelesissa.
Aiheesta muualla

Adina Porter Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Adina Porter Internet Broadway Databasessa
Adina Porter Allmoviessa (englanniksi)
HBO - True Blood Cast - Adina Porter
Afídnes

| Afídnes Αφίδνες |
| --- | --- |
 Kunnallisyksikön sijainti
 Afídnes
 Koordinaatit: 38°12′10″N, 23°50′25″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Kunta:  Oropós
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunnallisyksikkö, entinen kyläkunta, kylä
 – Kallikrates-koodi:  491303
Väkiluku (2011):  3 642
 – Kylä:  1 908
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  190 14
Suuntanumero(t):  22920
Rekisterikilpi:  Z
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Afídnes (kreik. Αφίδνες, kath.kreik. Αφίδναι, Afídnai) on Kreikan kylä sekä samanniminen Oropóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αφιδνών, Dimotikí Enótita Afidnón) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 642 ja varsinaisen Afídneen kylän väkiluku 1 908 (vuonna 2011).
Afídneen Pyhien enkelten luostari.
Afídneen kylä sijaitsee linnuntietä noin 28 kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta. Se on ottanut nimensä antiikin Afidnan tai Afidnain kaupungista, joka sijaitsi sen lähellä. Se oli yksi Ateenan demoksista. Keskiajalta vuoteen 1919 saakka kylän nimi oli Kioúrka (Κιούρκα). Kylän lähellä on kaksi luostaria, Pyhien enkelten luostari (Moní Agíon Angélon) ja Neitsyt Maria Myrtidiótissan luostari (Moní Panagías Myrtidiótissas).
Afídnes oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Oropóksen kunnaksi yhdessä Avlónaksen, Kálamoksen, Kapandrítin, Malakásan, Markópoulo Oropoún, Oropíoin, Polydéndrin ja Sykáminon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat

Afídneen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä tai muu asutus | Väkiluku (2011) |
| --- | --- |
Afídnes: 1 908
Agía Triáda: 959
Drosopigí: 156
Kokkinóvrachos: 195
Kosmothéa: 131
Stathmós Afidnón: 293
Yhteensä: 3 642
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Afídnes Wikimedia Commonsissa