stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Uusiutuva energia Saksassa

Berliini, Aurinkokennoja
Friedrichskoog, Schleswig-Holstein
Wehldorf Niedersachsen Cuxhaven
Uusiutuva energia Saksassa on kasvanut tavoitteita nopeammin. Vuonna 2009 Saksa tuotti tuulivoimaa 38 TWh ja aurinkoenergia 11 TWh. Energiantuotanto auringolla kasvoi 2007-2009: 4 TWh.
Tavoite oli 12 % uusiutuvaa energiaa sähkönkulutuksesta vuoteen 2010 mennessä. Määrä oli 16,1% vuonna 2009 , vuonna 1991 3 %,  vuonna 2000 6 %, vuonna 2006 11,7 %  ja vuonna 2007 14,2 %. Energialähteittäin se jakautui seuraavasti: tuulivoima 45,1 %, vesivoima 23,7 %,  biomassa ja biojäte 13 %, biokaasu 10,9 %, nestemäiset biopolttoaineet 3 % ja aurinkokennot (PV Photo Voltage) 4 %.
Saksa asetti keväällä 2007 uuden tavoitteen: vuonna 2020 sähköstä tulisi 27 prosenttia tuottaa uusiutuvalla energialla. Viime vuodet uusiutuvan energian osuus sähköntuotannosta on kasvanut noin prosenttiyksikön vuodessa. Uusi tavoite edellyttää osuuden kasvun nousevan keskimäärin puoleentoista prosenttiyksikköön vuodessa. Vuonna 2007 uusiutuvan energian osuus kasvoi Saksassa ennätykselliset 2,5 prosenttiyksikköä perustuen myös hyvään tuulivuoteen.Vuonna 2007 uusiutuvaan energiaan investoitiin 14 mrd. €.
Saksa julkaisi uuden energiaohjelman 18.6.2008. Sen mukaan Saksa pyrkii vähentämään hiilidioksidipäästöjään 40 % 1990-2020. Ympäristöministerin mukaan tavoite on suojella ilmastoa, laskea energian hintaa ja luoda yli 500 000 uutta työpaikkaa 2020 mennessä.
Saksan aurinkokennojen viennin osuus oli 48 % vuonna 2008. Työllisyys oli 53 000 ihmistä ja sen ennustetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2020 mennessä. Kustannukset ovat laskeneet 35 % kahdessa vuodessa. Aurinkosähkön osuus Saksan sähkönkulutuksesta oli noin 1 % vuonna 2008. Ennuste on 7 % vuonna 2020. Aurinkokennojen liikevaihto oli 10 mrd. euroa vuonna 2008.
Uusiutuvan energian laki

75 % uusiutuvasta energiasta perustuu uusiutuvan energian lakiin: Das Erneuerbare-Energien-Gesetz (EEG). Lain kustannukset olivat 7,7 mrd. euroa, josta uusiutuvan sähkön tuottajille jaettiin 4,3 mrd. euroa vuonna 2007. Huomioimatta uusiutuvan energian aiheuttamaa sähkönhinnan laskua, laki nosti saksalaisen sähkön hintaa yhden sentin/kWh. Keskimääräisellä kulutuksella (1 700 kWh/asukas) kustannus oli 1,45 €/kk asukasta kohden vuonna 2007. Osa yrityksistä ja rautatiet maksavat pienempää EEG-maksua, alimmillaan 0,05 senttiä/kWh.
Uusiutuvan energian lisäys

Saksassa uusiutuvien energialähteiden osuus sähkönkulutuksesta on lisääntynyt 3 %:sta 14,2 %:iin v. 1990-2007. Energialähteittäin se jakautui seuraavasti: tuulivoima 45,1 %, vesivoima 23,7 %, biomassa ja biojäte 13 %, biokaasu 10,9 %, nestemäiset biopolttoaineet 3 % ja aurinkosähkö 4 %. 
Tuulivoimaa on lisätty vuodesta 1990: 40 → 39 500 GWh. Muita uusiutuvia energialähteitä on kehitetty voimakkaasti tällä vuosituhannella. Biomassaa ja biokaasua on lisätty etenkin vuosina 2002-2007: 6 000 → 123 750 GWh. Aurinkokennoja on lisätty etenkin vuosina 2001-2007: 116 → 3 500 GWh. Saksan uusiutuvan energian määrä GWh:na ja osuus prosentteina sähkönkulutuksesta on miltei kaksinkertaistunut viidessä vuodessa 2002-2007.
Saksan sähkönkulutus vuonna 2006 vuoteen 1990 verrattuna kasvoi 12 %. Uusiutuvan energian lisäämisestä huolimatta Saksan sähkönkulutus vuonna 2006 vähennettynä uusiutuva energian osuus oli 2 % korkeampi kuin vuonna 1990. Vastaavasti Suomessa v. 1990-2006 sähkönkulutus kasvoi 44 % (27 690 GWh) ja fossiilisen sähkön ja tuonnin osuus kasvoi 49 % (22 472 GWh).
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Uusiutuva sähkö Saksassa GWh
| Polttoaine | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2008 | 2009 |
| Tuulivoima | 25 500 | 27 229 | 30 700 | 39 500 | 40 400 | 6,6 % | 37 809 |
| Vesivoima | 20 000 | 21 524 | 20 000 | 20 700 | 21 300 | 3,5 % | 19 000 |
| Biomassa |  |  |  |  |  |  | 18 500 |
| Biokaasu* |  |  |  |  |  |  | 12 000 |
| Aurinkovoima PV | 557 | 1 282 | 2 220 | 3 500 | 4 000 | 0,7 % | 6 200 |
| Yhteensä | 57 529 | 63 569 | 72 049 | 87 450 | 92 779 | 15,1 % | 93 543 |
Biokaasu sisältää biokaasusähkön ja kaatopaikka- ja vedenpuhdistamokaasun
Energialähteittäin > Tuulivoima

| Tuulivoima Saksassa> Vuosi | Tuulivoima Saksassa> GWh | Tuulivoima Saksassa> MW |
| --- | --- | --- |
| 1990 | 71 | 55 |
| 1991 | 100 | 106 |
| 1992 | 275 | 173 |
| 1993 | 600 | 325 |
| 1994 | 909 | 618 |
| 1995 | 1 500 | 1 121 |
| 1996 | 2 032 | 1 546 |
| 1997 | 2 966 | 2 080 |
| 1998 | 4 489 | 2 871 |
| 1999 | 5 528 | 4 439 |
| 2000 | 7 550 | 6 104 |
| 2001 | 10 509 | 8 753 |
| 2002 | 15 786 | 11 994 |
| 2003 | 18 713 | 14 609 |
| 2004 | 25 509 | 16 629 |
| 2005 | 27 229 | 18 415 |
| 2006 | 30 710 | 20 622 |
| 2007 | 39 713 | 22 247 |
| 2008 | 40 573 | 23 897 |
| 2009 | 37 809 | 25 777 |
Tuulivoimaa Saksassa on eniten maailmassa, kokonaistuotannon mukaan(2008.)
Saksassa oli tuulivoimaa 25 777 MW vuoden 2009 lopussa. Vuonna 2008 kapasiteetti oli 24 GW ja sähköä tuotettiin 43 TWh. Vuonna 2007 tuulisähkö vastasi 6,4 % Saksan sähkönkulutuksesta. Vuoden 2007 lopussa tuuliturbiineja oli 19 460 kappaletta (vuonna 2006 18 685 kappaletta)..
Koko Saksassa tuulisähkön osuus vuonna 2009 oli 8,6 %.
Osavaltioittain tuulisähkön osuus sähkönkulutuksesta joulukuussa 2009 oli suurin seuraavasti: Saksi-Anhalt 47 %, Mecklenburg-Vorpommern 41 %, Schleswig-Holstein 40 %. 30.6.2009 Saksan koko tuulivoimakapasiteetista oli 54 % keskittynyt kolmeen osavaltioon: Ala-Saksi 25 %, Brandenburg 16 % ja Saksi-Anhalt 13 %.
Tuulivoimakapasiteettia lisätään 35 GW. Tuulienergia työllistää 64 000 saksalaista (2006). The German Wind Energy Association (BWE) perustettiin 20 vuotta sitten. Se on laajin uusiutuvan energian järjestö. Sillä on 18 900 jäsentä maailmanlaajuisesti.
Energialähteittäin > Vesivoima

Vesivoiman tuotanto oli 3,4 % energiasta 20,7 GWh v. 2007. Vesivoiman määrä ei ole kasvanut vuodesta 1995.
Energialähteittäin > Biomassa ja biokaasu

Biomassalla tuotettiin Saksassa vuonna 2009 lämpöä 100,8 TWh ja sähköä 30,5 TWh energiankulutuksesta. Vuonna 2009 biomassan osuus uusiutuvista energialähteistä oli 91 % lämmöstä ja 33 % sähköstä.
Biomassan sähköön sisältyen biokaasusta tehtiin sähköä 10 TWh vuonna 2009 ja 8,1 TWh vuonna 2008. Lisäksi kaatopaikoilta ja jätevedenpuhdistamoilta kerättiin biokaasua 2 TWh vuonna 2009.
Biomassasta saatiin energiaa 15,5 GWh vuonna 2006, 11,2 GWh 2005 ja 8,4 GWh 2004. Biokaasua kerättiin kaatopaikoilta 3,6 GWh vuonna 2006, 3 GWh 2005 ja 2,1 GWh 2004.
Energialähteittäin > Aurinkovoima

| Saksan Aurinkolämmitys ja -sähkö> Vuosi | Saksan Aurinkolämmitys ja -sähkö> Lämpö GWh | Saksan Aurinkolämmitys ja -sähkö> Sähkö PV (GWh) | Saksan Aurinkolämmitys ja -sähkö>  |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 1 259 | 64 |  |
| 2001 | 1 586 | 76 |  |
| 2002 | 1 884 | 162 |  |
| 2003 | 2 139 | 313 |  |
| 2004 | 2 437 | 556 |  |
| 2005 | 2 773 | 1 282 |  |
| 2006 | 3 212 | 2 220 |  |
| 2007 | 3 636 | 3 076 |  |
| 2008 | 4 131 | 4 420 |  |
| 2009 | 4 750 | 6 200 |  |
Saksan tuotantokapasiteetti oli vuonna 2008 aurinkolämpöä (aurinkolämmitys) 96 W/asukas ja aurinkosähköä (aurinkokennot) 65 W/asukas. Vastaavasti asukasta kohti aurinkolämmitys Tanska 55 ja Suomi 3 ja aurinkokennoissa Tanska 0,6 ja Suomi 1.
Saksan aurinkokennokapasiteetti oli 5,4 GW vuonna 2008. Aurinkokennojen vuosittaisen tuotantokapasiteetin ennustetaan kasvavan Saksassa edellisvuoden 2 332 MW:sta 3 555MW:iin vuonna 2009.
Vuonna 2008 Saksassa oli yli 10 000 aurinkokennoihin liittyvää yritystä ja yli 130 tuotantoyritystä. BSW:n mukaan Saksan aurinkokennojen liikevaihto oli 7mrd. € vuonna 2008 ja 4,4 mrd. € vuonna 2006. Saksan työllisyys kasvoi 2007-2008 40 000:sta 48 000:een (46% tuotanto, 47% asennus ja 7% myynti).
Aurinkolämpöä saatiin 4,1 TWh ja aurinkosähköä 2 TWh (2006). BSW:n arvion mukaan vuonna 2020 aurinkoenergia on kymmenkertaistunut eli Saksa tuottaa 32 TWh aurinkolämpöä ja 24,5 TWh aurinkosähköä. Saksaan on asennettu 2006 8,2 milj. m2 aurinkolämmön (veden lämmitys) keräykseen. Saksassa miljoonan m² pinta-ala tuottaa 500 GWh lämpöä vuodessa.
3 miljoonaa saksalaista asuu aurinkotalossa. 800 000 rakennusta kerää auringosta aurinkokennoilla (PV Photo Voltage)) sähköä tai aurinkokeräimillä lämpöä. Saksassa aurinkolämpö työllistää 12 500 ihmistä ja aurinkokennot (PV) 30 000 ihmistä (2005).
Aurinkopuistoja (PV):
40 MW Waldpolenz, Leipzig  (550 000 moduulia) (2009) First Solar
12 MW Gut Erlasee, Baijeri  (2006) Solon
10 MW Pocking Baijeri (57 600 moduulia) Shell Solar (2005)
5 MW Bürstadt (30 000 moduulia) BP Solar
4 MW Geiseltalsee (25 000 moduulia) BP Solar
Energialähteittäin > Aurinkovoima > Aurinkolämmitys

Saksassa oli käytössä yli 100 neliötä aurinkolämmitystä asukasta kohti vuonna 2009[lähde? ]. ESTIF:n mukaan EU:n aurinkolämmitysmarkkinoista (uudet asennukset) oli Saksassa 44 % vuonna 2008 ja 38 % vuonna 2009.
Saksassa on määrällisesti eniten aurinkolämmitystä Euroopassa, mutta kasvupotentiaali on yhä suuri. Saksan omakoti- ja paritaloista 5 prosentissa on aurinkolämmitys. Suuremmissa asuintaloissa, hotelleissa, sairaaloissa, vanhainkodeissa, yrityksissä, teollisuudessa ja virastotaloissa  aurinkolämmitys on harvinaisempaa. Suurin osa järjestelmistä on kooltaan alle 10 m2- tai alle 20 m2-keräysalaa. Pienemmät 10 m2:n aurinkokeräimet lämmittävät yleensä vain vettä, mutta 20 m2:n järjestelmistä 70 % lämmittävät myös huonetilaa.
Saksassa koetaan aurinkolämmityksen lisääminen yhdeksi keskeiseksi keinoksi EU:n UE-velvoitteiden saavuttamiseksi. Saksalaisen GroSol-tutkimuksen (11/2007) mukaan Itävallan ja Ranskan kokemukset osoittavat, että aurinkolämmityksen tuen on oltava 30-50 %, jotta se lisää merkittävästi asennuksia. Aurinkolämmityksen edistämiseksi isommissa taloissa säädettiin vuonna 2007 Innovaatiobonus
Energialähteittäin > Lämpöpumput

Vuonna 2009 asennettiin Saksaan Bundesverband Wärmepumpe mukaan 54 800 lämpöpumppua, siten että kokonaismäärä oli yli 400 000 lämpöpumppua. Niistä saatiin lämpöä yhteensä 4 700 GWh vuonna 2009, mikä oli lähes saman verran kuin aurinkolämpöä.
| Vuosi | Asennetut lämpöpumput  |
| --- | --- |
1995: 1 200
1996: 2 300
1997: 3 600
1998: 4 400
1999: 4 800
2000: 5 700
2001: 8 200
2002: 8 300
2003: 9 890
2004: 12 900
2005: 18 900
2006: 44 000
2007: 55 000
* = ennuste
Energialähteittäin > Biopolttoaineet

Vuonna 2009 Saksan biopolttoaineiden kulutus oli 33,8 TWh, mikä vastasi 14 % uusiutuvan energiasta. Biopolttoaineisiin sisältyi vuonna 2009 biodiesel 26,0 TWh (2.5 milj. t), bioetanoli 6,7 TWh (0,9 milj. t) ja kasviöljyt 1,0 TWh (0,1 milj. t).  Biopolttoaineet olivat 5,5 % liikennepolttoaineiden kulutuksesta vuonna 2009. Biopolttoaineiden kulutus väheni 25 % vuonna 2009 vuoden 2007 huippukulutukseen verrattuna. Ajanjaksolla biodieselin kulutus väheni 7,7 TWh ja kasviöljyjen kulutus väheni 7 TWh. Sen sijaan bioetanolin kulutus kasvoi 2007-2009: 3,4 TWh:sta 6,7 TWh:iin.
Vuonna 2006 biopolttoaineiden osuus Saksan liikenteessä oli 6,6 %.  Biopolttoaineissa Saksa velvoittaa lisäämään bioetanolia bensiiniin: 2 % vuonna 2008, 2,8 % 2009 ja 3,6 % 2010 tai biodieseliä bensiiniin 4,4 % vuonna 2007 ja 5,75 % 2010. Polttoaineita, jotka eivät täytä vaatimuksia verotetaan.
Vuonna 2007 biopolttoaineita käytettiin Saksassa 44,4 TWh. Se jakautui seuraavasti: biodiesel 74,2 %, kasviöljy 17,9 % ja bioetanoli 7,9 %.
Talouselämä > Liikevaihto ja investointi

| Uusiutuva sähkö Saksassa 2007>  | Uusiutuva sähkö Saksassa 2007> Liikevaihto* M€ | Uusiutuva sähkö Saksassa 2007> Investointi* M€ | Uusiutuva sähkö Saksassa 2007> Yhteensä  M€ |
| --- | --- | --- | --- |
| Aurinkokennot | 1 855 | 4 675 | - |
| Aurinkolämmitys |  | 725 | - |
| Aurinkoenergia |  |  | 7 255 |
| Tuuli | 3 504 | 2 195 | 5 699 |
| Biomassa sähkö | 2 328 | 1 034 | - |
| Biomassa lämpö | 1 572 | 1 348 | - |
| Biopolttoaineet | 3 589 |  | - |
| Biomassa yhteensä |  |  | 9 871 |
| Vesi | 1 130 | 70 | 1 200 |
| Geo |  | 601 | 601 |
| Yhteensä | 14 000 | 10 700 | 24 600 |
*Tuotannon liikevaihto, *Investointi uuteen kapasiteettiin
Saksan uusiutuvan energian liikevaihto oli 30 mrd. euroa vuonna 2008 eli vuosikasvu oli 22 %. Uusiutuvan energian kokonaisliikevaihto Saksassa on vuodesta 2000 kasvanut 7 miljardista eurosta 24,6 miljardiin euroon vuonna 2007. Arvo sisältää investoinnit uuteen kapasiteettiin ja uusiutuvan energian tuotannon liikevaihdon. Tuotannon liikevaihto oli 14 mrd. euroa v. 2007. Uusien investointien osuus oli 43 % kokonaisliikevaihdosta.
Talouselämä > Yritykset

Saksalaisia tuulivoimayrityksiä ovat muun muassa Enercon ja REpower.
Vuonna 2004 Euroopan suurimmat aurinkokennojen tuottajat tuotantomäärän perusteella olivat saksalaiset Q-Cells (24 %, 75 MW)selvennä ja RWE Schott Solar (17,5 %). Q-Cells sai vuonna 2006 Deloitten Fast 500 -palkinnon toiseksi nopeimmin kasvaneena yrityksenä Euroopassa. Yrityksen liikevaihto on kasvanut viidessä vuodessa (2002-2007) 17 miljoonasta 859 miljoonaan euroon. Yritys on perustettu vuonna 1999. Sen markkina-arvo 2006 oli 2 536 miljoonaa euroa. Q-Cells tuotti voittoa vuonna 2007 yli 127 miljoonaa euroa.
Vuonna 2007 pörssiin listautui saksalainen aurinkosähköyritys (PV) Centrosolar.
Talouselämä > Työllisyys

Uusiutuvan energian työllisyys kasvoi BMU:n mukaan 87 % viidessä vuodessa 2004-2009 eli noin 160 000 työntekijästä 300 000:een. Suurimmat työllistäjät ovat biomassa (36 % ja 109 000 työpaikkaa), tuulivoima (29 %  ja 87 100 työpaikkaa) ja aurinkovoima (27 % ja 79 600 työpaikkaa). Vuosina 2008-9 työllisyys lisääntyi eniten aurinkovoimassa ja biokaasussa. Aurinkovoiman työllisyys kolminkertaistui vuonna 2008 likimain 25 000:sta noin 75 00:een. Biomassan työpaikoista puolet (57 000) liittyi biopolttoaineisiin (biofuels ja biomass fuels). Tuulivoiman työllisyys kasvoi vuonna 2008 noin  64 000:sta noin 85 000:een. Vuoden 2008 talouskriisi ei vähentänyt uusiutuvan energian työvoimaa vuonna 2009, vaikka tilastollisesti tuulivoiman ja aurinkovoiman  työllisyyden kasvunopeus hidastui vuonna 2009. Useiden maiden uusiutuvan energian edistämisohjelmat varmistivat vakaat kansainväliset uusiutuvan energian markkinat.
| Saksan työllisyys uusiutuvassa energiassa> Vuosi | Saksan työllisyys uusiutuvassa energiassa> Tuuli | Saksan työllisyys uusiutuvassa energiassa> Biomassa | Saksan työllisyys uusiutuvassa energiassa> Aurinko | Saksan työllisyys uusiutuvassa energiassa> Vesi | Saksan työllisyys uusiutuvassa energiassa> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005 | 63 900 | 56 800 | 25 100 | 9 500 |  |
| 2006 | 82 100 | 95 400 | 40 200 | 9 400 | 236 000 |
| 2007 | 84 300 | 96 100 | 50 700 | 9 400 | 249 000 |
| 2008 | 85 100 | 95 800 | 74 400 | 9 300 | 278 000 |
| 2009 | 87 100 | 109 000 | 79 600 | 9 000 | 300 500 |
| Aurinkoenergian työllisyys Saksassa>  | Aurinkoenergian työllisyys Saksassa> Aurinkolämmitys | Aurinkoenergian työllisyys Saksassa> Aurinkokenno | Aurinkoenergian työllisyys Saksassa> Yhteensä | Aurinkoenergian työllisyys Saksassa>  | Aurinkoenergian työllisyys Saksassa>  | Aurinkoenergian työllisyys Saksassa>  | Aurinkoenergian työllisyys Saksassa>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 4 000 | 1 500 | 5 500 |  |  |  |  |
| 1999 | 5 000 | 2 500 | 7 500 |  |  |  |  |
| 2000 | 8 000 | 6 000 | 14 000 |  |  |  |  |
| 2001 | 10 000 | 9 500 | 19 500 |  |  |  |  |
| 2002 | 9 000 | 10 000 | 19 000 |  |  |  |  |
| 2003 | 10 000 | 12 000 | 22 000 |  |  |  |  |
| 2004 | 10 000 | 25 000 | 35 000 |  |  |  |  |
| 2005 | 12 500 | 30 000 | 42 500 |  |  |  |  |
| 2006 | 19 000 | 35 000 | 54 000 |  |  |  |  |
2007:
Aiheesta muualla

Aurinkoenergiasta Saksalle uusi vientivaltti, Kauppalehti 19.6.2007, s. 9
BSW - German Solar Industry Association
The German Wind Energy Association (BWE)
Bundesministerium für Umwelt (Arkistoitu – Internet Archive) BMU
Renewable Energies Grow Strongly Again in 2007 (Arkistoitu – Internet Archive) Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit (BMU) lehdistötiedote Berliini 14.03.2008
Erneuerbare Energien in Zahlen – nationale und internationale Entwicklung - Stand: November 2007 (Arkistoitu – Internet Archive)
Statistics for the German solar power industry (photovoltaics) (Arkistoitu – Internet Archive) Bundesverband Solarwirtschaft e.V. (BSW-Solar), September 2009
Facts and figures about the German PV market (Arkistoitu – Internet Archive) lyhennelmä BSW
Development of renewable energy sources in Germany in 2008 - Graphics and tables[vanhentunut linkki] June 2009
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aurinkoenergia Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuulivoima Saksassa Wikimedia Commonsissa
Uusiutuva energia ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Aurinkovoima::  aurinkokenno | aurinkolämmitys | aurinkokeräin |  keskittävä aurinkovoima  | aurinkojäähdytys
Tuulivoima::  merituulivoima | luettelo merituulivoimasta | tuulipuisto | tuulimylly
Vesivoima::  aaltoenergia | vuorovesienergia | vuorovesimylly
Maa, vesi ja ilma::  geoterminen energia | maalämpö | ilmalämpöpumppu | ilma-vesilämpöpumppu | ilmavirtavoimala
Biologinen::  biomassa | energiakasvit | puupolttoaine | pelletti | biopolttoaine | bioetanoli | E85 | biodiesel | biokaasu
Kemiallinen::  polttokenno | vetytalous | metanolitalous 
Muuta:  energiansäästö | energiatehokkuus | fuusioreaktori | vihreä sähkö | hajautettu energiantuotanto | sähköntuotanto | lämmöntuotanto | kaukolämpö | energiankulutus| valaistus | tuontisähkö | säätövoima | lämmön varastointi | sähkön varastointi | kuljetus | sähköauto | hybridiauto | joukkoliikenne | kimppakyyti
Energiantuotanto
PV-rivi Saksa
Tallinnan lippu

Tallinnan lippu
Tallinnan lippu koostuu kolmesta sinisestä ja kolmesta valkoisesta vaakapalkista. Pituuden ja leveyden suhde on 2:1 ja sen normaalikoko on 1600 × 800 mm.  Lippu pohjautuu todennäköisesti tanskalaisen Hvide-klaanin vaakunaan.
Vilppu Kiljunen

Vilppu Pekka Kiljunen (s. 17. syyskuuta 1960) on suomalainen teatteriohjaaja. Hän on tehnyt oopperaohjauksia Suomessa muun muassa Savonlinnan Oopperajuhlille, Suomen Kansallisoopperaan sekä Vaasan ja Tampereen Oopperaan. Ulkomailla hän on ohjannut muun muassa Pietarissa Mariinski-teatterille, Tukholmassa Kuninkaalliselle oopperalle ja Moskovassa Bolšoi-teatterille.
Ura

Kiljunen pääsi ylioppilaaksi Helsingin ranskalais-suomalaisesta koulusta 1979. Helsingin yliopistossa hän opiskeli musiikki- ja teatteritiedettä sekä teoreettista filosofiaa. Hän opiskeli viulunsoittoa Helsingin konservatoriossa 1974–1982 sekä tanssia Tamara Rasmussenin ja Reijo Kelan johdolla. Vuosina 1980–1982 hän opiskeli Oopperan balettikoulussa Aku Ahjolinnan johdolla, sitten pantomiimia Pariisissa Marcel Marceaun johdolla 1982–1984. Kiljunen valmistui ohjaajaksi ja teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta 1990 ja suoritti oopperaohjauksen jatko-opintoja Moskovan Gitis-oppilaitoksessa.
Ohjaamisen lisäksi hän on toiminut Pieni Suomi -teatterin taiteellisena johtajana, ohjaajantyön lehtorina Teatterikorkeakoulussa sekä tuntiopettajana Turun Taideakatemiassa ja Taideteollisessa korkeakoulussa. Kiljunen on myös esiintynyt teatterissa ja elokuvissa sekä toiminut tanssijana.
Perhe

Kiljusen isä oli konservaattori Veikko Kiljunen ja äiti on konservaattori Ulla Kiljunen (o.s. Heikkinen). Hänen sisaruksiaan ovat poliitikko Kimmo Kiljunen ja taiteilija Satu Kiljunen.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut
Vincenzo Lancia

| Vincenzo Lancia |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. elokuuta 1881  Fobello
Kuollut: 15. helmikuuta 1937 (55 vuotta)  Torino
Kansalaisuus:  italialainen
Ammatti:  insinööri
Puoliso:  Adele Miglietti Lancia
Lapset:  Gianni Lancia (s. 1924)
Vincenzo Lancia (24. elokuuta 1881 – 15. helmikuuta 1937) oli italialainen autourheilija, insinööri ja Lancia-autotehtaan perustaja.
Elämäkerta

Lancia syntyi Fobellossa 24. elokuuta 1881 ja oli perheen neljästä lapsista nuorin. Hänen isänsä oli keittojen purkittaja, joka työskenteli Argentinassa ennen palaamistaan Torinoon aloittaakseen oman yrityksen.
Lancia osoitti nuorella iällä lahjakkuutta matematiikassa ja vanhemmat halusivat hänen työskentelevän aikuisena kirjanpitäjänä. Kaikki kuitenkin muuttui, kun Lancia kiinnostui koneistoista ja tekniikasta.
Hän kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1937 juuri ennen kuin Lancia Aprilia laitettiin tuotantoon. Hänet haudattiin synnyinkyläänsä Fobelloon. Kuolemansa jälkeen Lancian vaimo Adele Miglietti Lancia ja erityisesti poikansa Gianni Lancia jatkoivat Lancia-autotehtaan tuotantoa vuosina 1937-1955.
Elämäkerta > Ura

Lancia aloitti työskentelynsä polkupyörävalmistaja Giovanni Battista Ceiranon oppipoikana Torinossa, jonka yrityksessä hänet nimitettiin myöhemmin vuonna 1898 kirjanpitäjäksi. Matka vei myöhemmin Lancian Fiatille, jossa hän toimi päätarkastajana ja testikuljettajana ollessaan 19-vuotias. Fiatin pomot olivat vaikuttuneita Lancian ajotaidoista, että he kutsuivat hänet ajamaan kilpaa radoilla.
Sittemmin Lancia jätti Fiatin perustaakseen oman autotehtaan vuonna 1906 ja sai seuraavana vuonna valmiiksi ensimmäisen autonsa Lancia Alfan, jonka tuotanto alkoi vuonna 1908. Sittemmin Lancia tunnettiin yhtiönä, joka osasi tuottaa sopiva määrä laadukkaita autoja, eikä mainostanut tuotteitaan median kautta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vincenzo Lancia Wikimedia Commonsissa
Vincenzo Lancia ajaa 50 hv:n Fiatia vuoden 1908 Targa Floriossa (sijoittuen toiseksi).
Síyáh-Chál

Sisäänkäynti Síyáh-Chálin maanalaiseen vankilaan
Síyáh-Chál (pers. ‏سیاه چال‎, Siyāh Cāl) oli maanalainen vankila, joka sijaitsi 1800-luvulla Persiassa, Teheranin keskustassa lähellä silloista šaahin palatsia.
Se ei ollut tavallinen vankila, vaan suuri maanalainen onkalo, joka oli aiemmin toiminut kaupungin yleisen kylpylän vesivarastona. Tyrmään oli vain yksi sisäänkäynti, eikä siellä ollut minkäänlaista ilmanvaihtoaukkoa lukuun ottamatta käytävää, jonka kautta mentiin sisälle. 
Paikka vilisi erilaisia syöpäläisiä, eikä siellä ollut minkäänlaisia vuodealustoja tai saniteettitiloja. Tila oli pimeä, ja sen ilma kuvottavan löyhkäävää. Lattian maapohja oli kostea ja jätteiden peittämä.
Vankien sallittiin tulla kerran päivässä ulos tunnin ajaksi haukkaamaan raitista ilmaa. Vankilaan saatettiin sulloa yhtä aikaa 150 vankia, jotka koostuivat niin maantierosvoista kuin murhamiehistä tai muista syistä vangituista ihmisistä.
Vangit oli toisinaan kahlittu ketjuilla toisiinsa, ja käytössä oli myös pahamaineiset kahleet Qará-Guhar ja Salásil. Qará-Guhar oli hartioille asetettava rautakahle, joka painoi 51 kiloa.
Bahai-uskonnon perustaja Baha’ullah oli vangittuna Siyáh-Chálissa kaksi vuotta ja koki siellä hengellisiä näkyjä, joista tuli uskonnon keskeinen osa.
Aiheesta muualla

Siyah-Chal Bahá’í Quotes
Sísi

| Sísi Σίσι |
| --- | --- |
 Sísin kylää.
 Sísi
 Koordinaatit: 35°18′31″N, 25°31′14″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Lasíthi
Kunta:  Ágios Nikólaos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7201020110
Väkiluku (2011):  1 003
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sísi (kreik. Σίσι; joskus translitteroituna Síssi) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Vrachásin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Nikólaoksen kunnan Vrachásin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 003 (vuonna 2011).
Sísin kylän rantaa.
Sísin kylä sijaitsee Kreetan pohjoisrannikon itäosassa eli Kreetanmeren rannalla noin 41 kilometriä itään Iraklionista ja 26 kilometriä luoteeseen Ágios Nikólaoksesta. Kylä on säilynyt perinteisempänä, siinä missä rannikko siitä länteen Málian suuntaan on modernimpaa turistirannikkoa. Sísi tunnetaan erityisesti luonnonsatamalahdestaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sísi Wikimedia Commonsissa