stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Markku Koivisto
Aiheesta muualla

Rikkinen, Minna: / Koivisto, Markku (1954–). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu (maksullinen). 22.3.2011 (päivitetty 6.9.2011). Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Nokia-mission kotisivut.[vanhentunut linkki]
Saarna.net.
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Hippokrateen puolikuut

Kuvassa punaisten "puolikuiden" pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin tasasivuisen kolmion
.
Hippokrateen puolikuut eli Alhazenin puolikuut ovat kuunsirpin muotoiset alueet, jotka jäävät suora­kulmaisen kolmion hypotenuusa halkaisijana piirretyn puoliympyrän ulkopuolelle mutta sisältyvät jompikumpi kateetti halkaisijana piirrettyyn puoliympyrään, kun tällaisen kolmion jokainen sivu halkaisijana piirretään ympyrä. Näiden alueiden pinta-alojen summa on yhtä suuri kuin suora­kulmaisen kolmion pinta-ala.
Tämä voidaan todistaa seuraavasti: Ensinnäkin käänteisestä Thaleen lauseesta seuraa, että hypotenuusa halkaisijana piirretty ympyrä todella kulkee suoran kulman kärjen kautta. 
Merkitään kateettien pituuksia a:lla ja b:llä, ja hypotenuusan pituutta c:llä. Suora­kulmaisen kolmion pinta-ala on tällöin  {\frac {ab}{2}}, ja koska kateettien puolikkaiden pituudet ovat  {\frac {a}{2}} ja  {\frac {b}{2}}, ovat nämä puolikkaat säteinä (eli kateetit halkaisijana) piirrettyjen puoli­ympyröiden pinta-alat  \pi {\frac {a^{2}}{8}} ja  \pi {\frac {a^{2}}{8}}.  Alue, jonka muodostavat nämä puoliympyrät ja kolmio yhdessä, on siis pinta-alaltaan  {\frac {ab}{2}}+\pi {\frac {a^{2}+b^{2}}{8}}.  Hippo­krateen puoli­kuiden pinta-ala saadaan vähentämällä tästä hypotenuusalle piiretyn puoli­ympyrän pinta-ala, joka on  \pi {\frac {c^{2}}{8}}.  Koska Pythagoraan lauseen mukaan  a^{2}+b^{2}=c^{2}, seuraa tästä, että näiden puolikuiden yhteen­laskettu pinta-ala on  {\frac {ab}{2}}, siis yhtä suuri kuin kolmion pinta-ala.
Hippokrateen puolikuu. Tummennetun alueen pinta-ala on yhtä suuri kuin kolmion ABC.
Siinä erikois­tapauksessa, että kyseessä on tasa­kylkinen suora­kulmainen kolmio, molemmat kuun­sirpin muotoiset alueet ovat yhtenevät ja niin ollen pinta-alaltaan yhtä suuret. Suoran kulman puolittaja jakaa tällaisen kolmion kahteen keskenään yhtenevään kolmioon, jotka myös ovat tasa­kylkisiä suora­kulmaisia kolmioita: alkuperäisen kolmion kateetit ovat näiden kolmioiden hypo­tenuusoina ja alku­peräisen kolmion hypo­tenuusan puolikkaat niiden toisina kateetteina. Tästä seuraa, että tällaisen kolmion hypo­tenuusalle (oheisessa kuvassa AB) piirretystä ympyrästä se osa, joka jää toinen kateetti (AO) säteenä piirretyn ympyrän ulko­puolelle, on yhtä suuri kuin suora­kulmaisen kolmion.
Historia

Hippokrateen puolikuut ovat saaneet nimensä kreikkalaisen matemaatikko Hippo­krates Khioslaisen (n. 470–410 eKr.) mukaan, joka todisti edellä esitetyn, niiden pinta-alaa koskevan tuloksen. Todistus liittyi hänen yritykseensä ratkaista kysymys ympyrän neliöimisestä, toisin sanoen siitä, onko harpin ja viivoittimen avulla mahdollista piirtää neliö, jonka pinta-ala on yhtä suuri kuin annetun ympyrän. Tämä Hippokrateen puolikuu oli ensimmäinen kaarevien käyrien rajoittama alue, joka voitiin täten neliöidä. Tulos herätti toivoa siitä, että harpin ja viivoittimen avulla voitaisiin vastaavasti neliöidä myös ympyrä. Siinä ei kuitenkaan onnistuttu, mutta mutta vasta vuonna 1882 Ferdinand von Lindemann osoitti, että tehtävä on mahdoton ratkaista, koska pii (π) on transkendenttinen luku.
Ympyrän pinta-alan lauseketta  A=\pi r^{2} ei Hippokrateen aikana vielä tunnettu. Myöhemmin Eudoksos todisti kehittämällään ekshaustiomenetelmällä, että ympyrän pinta-ala on suoraan verrannollinen sen säteen neliöön. Eudoksos kuitenkin syntyi vasta muutamia vuosia Hippokrateen kuoeman jälkeen. Hippokrateen teokset eivät ole säilyneet, mutta puolikuut ja niitä koskeva lause mainitaan Eudemoksen teoksessa, jossa mainittua verrannolli­suutta käytetään puolikuita koskevan tuloksen todistamiseen. Tästä onkin päätelty, että jo Hippokrateeen on täytynyt kehittää jonkinlainen versio ekshaustio­menetelmästä.
Hippokrateen puolikuut ja niiden pinta-alaa koskevan tuloksen mainitsi myöhemmin eräässä teoksesaan arabialainen matemaatikko Abu al-Hasan ibn al-Haitham (965–1040), joka länsimaissa tunnetaan myös nimellä Alhazen.  Hänen mukaansa niitä nimitetäänkin toisinaan myös Alhazenin puolikuiksi..
Kivijärvi (Suomussalmi)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kainuu
Kunnat:  Suomussalmi
Koordinaatit:  64°42′27″N, 30°02′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Oulujoen vesistö (59)
Järvinumero:  59.633.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  219,5 m 
Rantaviiva:  14,23 km 
Pinta-ala:  1,55 km² 
Tilavuus:  0,00639 km³ 
Keskisyvyys:  4,15 m 
Suurin syvyys:  16 m 
Saaria:  8
  [ ohje ]  
Kivijärvi on Murhisalon luonnonsuojelualueella sijaitseva korpijärvi Suomussalmen kaakkoisosassa Kainuussa. Sen rantaviivan pituus on noin neljätoista kilometriä ja pinta-ala 1,5 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 123 kilometriä koilliseen.
Maantiede

Kivijärvi sijaitsee osittain Suomen ja Venäjän välisellä rajavyöhykkeellä. Järveä jakaa pohjoisrannan noin puoli neliökilometriä laaja Niskonniemi, jonka luoteispuolella sijaitsee matala Niskonlahti ja länsipuolella Putikko. Niemen itäpuolella sijaitsee matala Partalahti. Järven etelärannan Putikonkankaan ja Kalettomankankaan alueilla on useita tervahautoja. Kivijärven pohja on epätasainen. Noin neljäsosa järvestä on vähintään kuusi metriä syvä ja syvin kohta, kuusitoista metriä, sijaitsee järven kaakkoisosassa. Järvessä on kolme noin kaksitoista metriä syvää kohtaa.
Kivijärven saariluku on kahdeksan. Saaret ovat pieniä ja vailla karttanimiä.
Kivijärven tulouoma on noin kilometrin pituinen Murhijoki, joka virtaa etelästä Murhijärveltä (224,2 metriä merenpinnan yläpuolella) Kalettomankankaan länsipuolitse. Kivijärvi laskee länsikolkassa sijaitsevan Kivijärvenkosken kautta luoteeseen Alanteenjärveen (218,3 mpy).
Kivijärven vesitilavuus on 6 391 000 kuutiometriä.
Kivijärvi (59.633.1.001) kuuluu Kivijärven alueeseen (59.633), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Ylä-Vuokin alue (59.63) ja ensimmäinen jakovaihe on Vuokkijärven reitin valuma-alue (59.6). Kivijärven alueen Kivijärvi on laajin Suomussalmen useista saman nimisistä vakavesistä. Se on myös laajin valuma-alueensa 43:sta vähintään hehtaarin laajuisesta järvestä. Toiseksi laajin on Kuivajärvi (noin 1,48 neliökilometriä) ja kolmantena on Murhijärvi (noin 1,29 neliökilometriä).
Sallaanoja

| Sallaanoja |
| --- | --- |
 Sallaanojan alajuoksua helmikuussa 2025.
Maat:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Muurame
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Muuratjärven valuma-alue (14.28)
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Ala-Sallaajärvi
 :  62.1868°N, 25.5885°E
Laskupaikka:  Muuratjärvi
 :  62.1823°N, 25.5464°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  126,6 m  
Laskukorkeus:  90,1 m  
Korkeusero:  36,5 m
Pituus:  4,51 km 
Muuta
Sallaanoja on Muuramen kunnan luoteisosassa Isolahden kylässä sijaitseva puro, joka laskee Jyväskylän rajalta Ala-Sallaajärvestä Muuratjärven pohjoisosaan. Puro on noin 4,5 kilometrin pituinen.
Puron kulku

Sallaanoja alkaa noin 36 hehtaarin kokoisen Ala-Sallaajärven länsiosasta 126,6 metrin korkeudelta mpy. Ala-Sallaajärveen laskee pohjoisesta Jyväskylän Taka-Keljon puolelta Myllyjärven (5 ha) läpi virtaava Ylä-Sallaajärven (37 ha) laskuoja. Järveen laskee idästä myös toinen puro, jonka valuma-alueella ovat muun muassa Ruokepuolinen (19 ha) ja Ylä-Pirttijärvi (3 ha). Sallaanojan niskan ympärillä on hieman asutusta ja peltomaata, mutta alempana puro virtaa asumattoman metsän ja ojitetun suon kautta. Keskijuoksullaan puro kääntyy etelään ja kiertää erään kohouman, jonka jälkeen se kääntyy takaisin pohjoisemmaksi Isolahden peltoaukeiden lähellä. Alajuoksulla Sallaanojaan yhtyy kaksi puroa, joista ylempi tuo Rummakkolammen ja alempi muun muassa Ison Pukkilammen, Valkeajärven ja Savilammen vesiä. Lopulta puro laskee Muuratjärven pohjoispäähän Isolahteen. Muuratjärven pinnankorkeus on 90,1 metriä, joten pudotusta Sallaanojalle kertyy noin 36,5 metriä.
Valuma-alue

Sallaanoja on Kymijoen vesistön (vesistöaluetunnus 14)  Muuratjärven valuma-alueeseen (14.28) kuuluvan Sallaanojan valuma-alueen (14.287)  lasku-uoma, jonka kautta kaikkien valuma-alueen vesistöjen vedet päätyvät Muuratjärveen. Valuma-alueen pääuoma muodostuu itse Sallaanojan lisäksi Ala-Sallaajärvestä, Myllyjärvestä ja Ylä-Sallaajärvestä niiden välisine puroineen. Valuma-alueen pinta-ala on noin 35 neliökilometriä, josta suurin osa on metsää; 75,7 % sulkeutunutta ja 12,5 % harvempaa metsää. Viljelysmaan osuus on 2,8 % ja vesistöjen 4,2 %. Valuma-alue kattaa suuren osan Isolahdesta ja Taka-Keljosta.
Historiaa

Sallaanoja on toiminut Muuramen ja Muuratjärven (jonka alueella nykyinen Isolahti suurimmaksi osaksi sijaitsee) virallisten rekisterikylien rajana.
Sallaanojassa on vuonna 1888 rakennettu vesimylly. Myllyyn hankittiin vuonna 1920 16-hevosvoimainen (12 kilowattia) vesiturbiini, jota käytettiin sekä myllyn että pärehöylän, sirkkelin, puimakoneen ja generaattorin pyörittämiseen. Myllyn rakennukset ja laitteet ovat säilyneet vesipyöriä lukuun ottamatta hyväkuntoisina.
Paulin Voavy

Paulin Voavy vuonna 2019.
Paulin Voavy (s. 10. marraskuuta 1987 Maintirano) on madagaskarilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pituudeltaan 163-senttimetrinen. Hän on pelannut kotimaansa lisäksi Réunionilla, Ranskassa, Algeriassa ja Egyptissä. Hän on eniten A-maaotteluita pelannut ja eniten A-maaottelumaaleja tehnyt madagaskarilainen.
Voavy edusti Ranskassa Nantesia, Boulognea, Eviania, Cannesia ja Colomiersia kausina 2007–2014. Hän pelasi Boulognessa kolme Serie B -ottelua ja muutoin alemmilla sarjatasoilla. Hän edusti kausina 2014–2016 algerialaista Constantinea ja pelasi Ligue 1:ssä 50 ottelua, joissa hän teki kuusi maalia. Kausina 2016–2023 hän edusti Egyptissä Makkasaa ja Mahallaa ja pelasi Egyptin Valioliigassa 175 ottelua, joissa hän teki 18 maalia. Vuonna 2023 hän palasi Réunionille Saint-Pauloisen joukkueeseen.
Voavy pelasi Madagaskarin A-maajoukkueessa ensimmäisen ottelunsa maaliskuussa 2003 ystävyysottelussa Etelä-Afrikkaa vastaan. Hän pelasi kolme ottelua Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019 Madagaskarin yltäessä puolivälieriin. Hän nousi yksin Madagaskarin A-maajoukkueessa eniten maaotteluita pelanneeksi mieheksi marraskuussa 2021 ja eniten maaottelumaaleja tehneeksi mieheksi syyskuussa 2022. Hän on pelannut 67 A-maaottelua ja tehnyt niissä 15 maalia.
Boom XB-1

| Boom XB-1 |
| --- | --- |
 Boom XB-1 laskeutumassa ensilennoltaan
Tyyppi:  ylisooninen koelentokone
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Valmistaja:  Boom Technology
Ensilento:  22. maaliskuuta 2024
Poistettu käytöstä:  10. helmikuuta 2025
Tila:  poistettu käytöstä
Pääkäyttäjät:  Boom Technology
Valmistusmäärä:  1 
Boom XB-1 (lempinimeltään Baby Boom, suom. vauva boom) on ⅓-mittasuhteessa oleva 3-moottorinen ääntänopeampi prototyyppilentokone, jonka on suunnitellut yhdysvaltalainen Boom Technology (kauppanimeltään "Boom Supersonic") osana ääntä nopeamman Overture-matkustajakoneen kehitystä. Se on suunniteltu säilyttämään Mach 2,2 -nopeus yli 1 000 merimailin (1 900 km) kantamalla. Koneen moottoreina on kolme General Electric J85-suihkumoottoria. Useiden vuosien myöhästymisten jälkeen XB-1 teki ensilentonsa 22. maaliskuuta 2024. XB-1 ylitti äänen nopeuden 28.1.2025.
Projektin tavoitteet

Boom Supersonicin tavoitteena on tuoda ääntä nopeammat matkustajakoneet liikennöintiin vuoteen 2030 mennessä.  Yhtiö on tehnyt jo 30 esisopimusta Overture-matkustajakoneen toimituksista. Tilaajien joukosta löytyivät alunperin muun muassa Japan Airlines ja Virgin Group. Kesällä 2023 Virgin ilmoitti luopuvansa Overturen tilauksista.
Aiheesta muualla

Boom XB-1 Boom Supersonicin nettisivustolla (englanniksi)
Boom Supersonic Mediumin sivustolla
Loiskis

| Loiskis> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2001– 
Tyylilaji:  lastenmusiikki
Kotipaikka:  Jyväskylä
Laulukieli:  suomi
Jäsenet:  Pekka Nättinen, Tomi Nurmi, Marianne Oivo, Leevi Pukki
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lastenmusiikkiorkesteri Loiskis on jyväskyläläinen vuonna 2001 toimintansa aloittanut ammattiorkesteri. Orkesteria ja Lasten levykauppaa ylläpitää lastenkulttuuria tukeva yhdistys Loiskis ry.  Orkesteri syntyi Euroopan Unionin rahoitusohjelman hankkeena, ja vuonna 2003 Loiskis hyväksyttiin valtion orkesterituen piiriin.
Loiskiksen toimisto sijaitsee Kulttuuritalo Villa Ranassa Jyväskylässä. Orkesterin toiminnassa näkyy vahvasti keski-suomalaisuus, mutta yhtye konsertoi eri puolilla Suomea.
Orkesterin taiteellisena johtajana toimi vuosina 2001–2010 Pentti Rasinkangas. Tehtävässä jatkoi Erkki Okkonen vuosina 2010–2020, ja orkesterin kapellimestarina ja nykyisenä taiteellisena johtajana toimii Pekka Nättinen. Orkesterin vakiokokoonpanossa esiintyvät Nättisen rinnalla muusikot Tomi Nurmi, Marianne Oivo ja Leevi Pukki. Loiskis esiintyy lisäksi vierailevien solistien ja muusikoiden kanssa.
Loiskiksen albumi Avaruuden maisema – Tuutulaululevy oli ehdolla Emma-gaalassa vuonna 2018 vuoden lastenlevy -katagoriassa.
Levytykset

Vallattoman laivan laulut (Loiskis ry 2023), vuoden lastenlevy, vuoden lastenlaulu: Herkules
Vellihousu ...ja ylpeä siitä! (Loiskis ry 2020)
Eläköön! Loiskis 20v (Loiskis ry 2020)
Hissen joulu (Amusantti ja Loiskis ry 2019)
Avaruuden maisema – Tuutulaululevy (Loiskis ry 2018)
Ella ja kaverit – Tarinalevy (Loiskis ry 2015)
Kaikki laulaa tavallaan – Loiskiksen 15-vuotisjuhlalevy (Loiskis ry 2015)
Opri-kissan onnenvuosi (Loiskis ry 2012)
Silmänkääntötemppu (Loiskis ry 2012)
Kymppi, tupla-cd, 10-vuotisjuhlalevy (Loiskis ry 2010)
Täältä tulee Pekka Töpöhäntä (Loiskis ry 2010)
Kuusijuhla (Loiskis ry 2008)
Uppo-Nallen juhlalevy (Loiskis ry 2007)
Keskisuomalaisia lastenlauluja: Siksi minä myöhästyin koulusta (JAO 2007)
Loiskiksen 5-vuotisjuhlalevy (Loiskis ry 2005)
Loiskis 3 (Loiskis ry 2005), ep-levy
Sankarihommia (Taitava Keski-Suomi -hanke 2003)
Piippolan vaari (Juhana Sun Säätiö 2002)
Loiskis 1 (Seita Music Ky 2001)
Ansa ja Oiva (Edel Records Finland Oy 2001)
Kirjat

Siksi oLi Loiskis – lastenmusiikkiorkesterin ensimmäiset 25 vuotta, (Loiskis ry 2025), kirjailijat Hilda Ivars ja Oona-Emilia Enkelsaari
Apo Apposen laulut, kirja ja levy (Loiskis ry 2024), kirjailija Juhani Känkänen
Kuvitettu kertomus sekä nuotti- ja äänikirja: Hissen joulu (Amusantti ja Loiskis 2019), kirjailija Sari Kanala
Oprikissan onnenvuosi, kirja ja levy, (musiikki v. 2012), kirjailija Esko-Pekka Tiitinen
Loiskiksen nuottikirja – Lastenlauluja vuosilta 2001-2006 (Loiskis ry 2006)
Kissankellometsässä, äänikirja (Minerva kustannus 2005), kirjailija Anna-Mari Muurikainen
Konserttiohjelmistot

Unohtumattomat lastenlaulut: Georg Malmstén -juhlakonsertti, solisteina Arja Koriseva ja Aki Hietala
Vallattoman laivan laulut, esiintyjinä Soili Perkiö, Liisa Kallio ja Piia Säpyskä
Lastenmusiikin ikivihreät, esiintyjinä Eeva-Leena Pokela ja Minja Revonkorpi
Hissen joulu -tarinakonsertti, esiintyjänä Sari Kanala
Loiskiksen viitottu konsertti: Kaikki laulaa tavallaan
Sirkuskonsertti, esiintyjänä Klovni Dodo
Uppo-Nallen juhlakonsertti, solistina Eija Ahvo
Opri-kissan onnenvuosi, esiintyjinä Eija Ahvo ja Susanna Haavisto
Satuja ja tariNoita, solistina Satu Sopanen
Hurjat merirosvot, Arvaa harmittiko, Hyönteiselämää, solistina Mikko Perkoila
Loiskis-orkesteri: Lastenlauluja koko perheelle
Runokonsertti, esiintyjänä Hannele Huovi
Ella ja kaverit -tarinakonsertti, esiintyjänä Timo Parvela
Kaverikonsertti, esiintyjänä Tuomo Rannankari
Hiiuluhei! – lastenmusiikin klassikoita, esiintyjinä Satu Sopanen, Katti Matikainen (Silja Sillanpää), Tuomo Rannankari ja Pentti Rasinkangas
Aiheesta muualla

Orkesterin kotisivut
YouTube: LoiskisTV
Sasu Salin

| Sasu Salin |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Sasu Antreas Salin
Syntynyt: 11. kesäkuuta 1991 (ikä 33) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Koripalloilija
Lempinimi:  Malmin roskisdyykkari, Francotirador (Tarkka-ampuja)
Pelipaikka:  Pelintekijä / Heittävä takamies
Pituus:  191 cm
Paino:  90 kg
Nyk. joukkue:   Cluj-Napoca
Sarja:  Divizia A
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2007–2010 2010–2015 2015–2017 2017–2019 2019-2024 2024-:   Espoon Honka  KK Union Olimpija  CB Gran Canaria  Unicaja Malaga  Lenovo Tenerife Cluj-Napoca
Maajoukkueet
2010–:   Suomi
Ottelut (pisteet):  88 (769)
Aiheesta muualla
FIBA
Sasu Antreas Salin (s. 11. kesäkuuta 1991 Helsinki) on suomalainen koripalloilija, joka edustaa nykyisin Romanialaista Cluj-Napocaa. Hänen kasvattajaseuransa on Malmin Super-Koris.
Ura > Seurajoukkue

Vuonna 2007 Salin siirtyi Malmin Super-Koriksesta Espoon Hongan organisaatioon. Kausi 2007–2008 oli hänelle ensimmäinen miesten pääsarjassa. Ensimmäinen pääsarjakausi päättyi Suomen mestaruuteen. Hongassa Salin pelasi myös seuran kakkosjoukkueessa, eli Honka Akatemiassa I-divisioonaa. Kauden 2009–2010 jälkeen Salin siirtyi KK Union Olimpijaan kolmivuotisella sopimuksella. Kesällä 2013 Salin ja Olimpija tekivät uuden, kaksivuotisen sopimuksen. Salin valittiin ensimmäisenä suomalaisena Eurocupin viikon parhaaksi pelaajaksi kauden 2013–2014 7. viikolla.
Kesäkuussa 2015 Gran Canaria käytti Salinin sopimuksen jatko-option.
Vuoden 2015 lopussa Salin teki kevääseen 2017 ulottuvan jatkosopimuksen Gran Canarian kanssa. Helmikuussa 2016 Gran Canaria ylsi Espanjan cupin loppuotteluun, jossa se hävisi Real Madridille. Eurocupissa Gran Canaria putosi välierissä Galatasaraylle tasaisessa otteluparissa.
Ura > Maajoukkue

Salin debytoi Suomen koripallomaajoukkueessa vuoden 2011 EM-karsinnoissa. Ensimmäisessä maaottelussaan hän teki yksitoista pistettä Israelia vastaan. Salin oli vuoden 2011 EM-karsintojen tarkin kolmen pisteen heittäjä.
Saavutuksia

Eurocupin 7. viikon paras pelaaja kaudella 2013–2014
SM-kultaa 2008
Suomen cup 2009
Slovenian cup 2011 ja 2012
Intercontinental Cup 2020, 2023
Espanjan cupin hopeaa 2016
Pelityyli ja ominaisuudet

Salin on hyvä takamiesten puolustaja ja tarkka kolmen pisteen korien heittäjä.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Euroliigan pelaajaprofiili (englanniksi)
Suomen joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2011
4 Koivisto |
5 Nikkilä |
6 Muurinen |
7 Huff |
8 Lee |
9 Mäkäläinen |
10 Kotti |
11 Koponen |
12 Salin |
13 Möttölä |
14 Virtanen |
15 Rannikko |
Valmentaja Dettmann
Suomen joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2013
4 Koivisto |
5 Nikkilä |
6 Muurinen |
7 Huff |
8 Lee |
9 Salin |
10 Kotti |
11 Koponen |
12 Haanpää |
13 Möttölä |
14 Ahonen |
15 Rannikko |
Valmentaja Dettmann
Suomen joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2014
4 Koivisto |
5 Murphy |
6 Muurinen |
7 Huff |
8 Lee |
9 Salin |
10 Kotti |
11 Koponen |
12 Nuutinen |
13 Möttölä |
14 Lehto |
15 Rannikko |
Valmentaja Dettmann
Suomen joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2015
4 Koivisto |
7 Huff |
8 Lee |
9 Salin |
10 Kotti |
11 Koponen |
12 Nuutinen |
21 Kaunisto |
24 Cavén |
30 Ahonen |
31 Wilson |
33 Murphy |
Valmentaja Dettmann
Suomen joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2017
4 Koivisto |
7 Huff |
8 Lee |
9 Salin |
10 Kotti |
11 Koponen |
12 Nuutinen |
15 Rannikko |
22 Lindbom |
23 Markkanen |
31 Wilson |
33 Murphy |
Valmentaja Dettmann
Suomen joukkue – Koripallon EM-kilpailut 2022
1 Little |
7 Huff |
9 Salin |
11 Koponen |
14 Kantonen |
18 Jantunen |
19 Valtonen |
20 Madsen |
21 Maxhuni |
23 Markkanen |
35 Seppälä |
41 Palmi |
Valmentaja Tuovi
Incel

Incel on henkilö, joka ei mielestään kykene saamaan romanttista tai seksuaalista seuraa vaikka haluaisi saada sitä, ja joka syyttää tästä naisia. Incel tulee englannin sanoista involuntary celibacy eli vastentahtoinen selibaatti. Incel-termi yhdistetään useimmiten internetissä muodostuneeseen alakulttuuriin ja yhteisöön. Yhteisö koostuu pääasiallisesti nuorista miehistä, jotka syyttävät vastentahtoisesta selibaatistaan naisia, ja myös esineellistävät ja vähättelevät naisia.  Monet inceleistä ovat avoimen naisvihamielisiä ja osa myös uhkailee avoimesti väkivallalla. Empiirisen todistusaineiston mukaan incelit ovat silti keskimäärin väkivallattomampia kuin muut ihmiset ja ylivoimainen enemmistö torjuu täysin väkivallan myös teoriassa.
Historia > Alana’s Involuntary Celibacy Project

Termiä alettiin käyttää vuonna 1997, kun vain etunimellään tunnettu Alana, kanadalainen nainen, perusti verkkosivuston, jossa kaikenlaiset ihmiset pääsivät purkamaan mieltään seksipartnerin puuttumisesta. Yhteisö oli tarkoitettu turvalliseksi keskustelupaikaksi niille, jotka pääsivät kokeilemaan parisuhdemaailmaa "liian myöhään" eli vasta yli 20-vuotiaina.
Alana itse jätti yhteisön 2000-luvun vaihteessa.
Historia > Nuoret miehet löytävät incel-käsitteen

2000-luvun vaihteessa käsitteen kaappasivat käyttöönsä nuoret miehet.
2000-luvulla incelistä on muodostunut kokonainen alakulttuuri, jonka jäsenistö muodostuu enimmäkseen valkoisista nuorista miehistä. Alakulttuuria tukevilla sivustoilla keskustelu on usein täynnä itsesääliä ja vihaa muita ihmisiä kohtaan, mihin katsotaan vaikuttaneen myös muiden vihasivustojen ja -puheen yleistyminen ja äärioikeiston ja valkoisen ylivallan nousu.
Ideologia

Modernilla incel-yhteisöllä on jaettu uhri-identiteetti. Costellon ja Bussin mukaan yhteisö on fatalistinen: he juhlivat epäonnistumistaan ja lannistavat toisiaan tavoittelemasta romanttista menestystä.
Incel-alakulttuurissa keskustellaan erityisesti seksistä ja läheisyydestä, jota jäsenet eivät saa. Jotkut jäsenistä syyttävät ujouttaan, miesvaltaisia työpaikkojaan, negatiivista minäkuvaansa, miehisiä mittojaan tai fyysistä olemustaan siitä, etteivät he pysty solmimaan seksisuhteita. Jotkut jäsenistä syyttävät tästä naisia.
Tyypillistä keskusteluissa on naisviha ja uskomus siitä, että miehillä on oikeus saada seksiä. Jotkut jäsenistä pitävät kaikkia naisia tyhjänpäiväisinä ja kiinnostuneina vain omasta ulkonäöstään. Incel-miesten kirjoituksissa naisia esineellistetään ja halveksitaan, vaikka samanaikaisesti jotkut heistä haluavat seksiä vihaamiensa naisten kanssa.
Keskusteluissa käytetään termiä "Chad" komeista, lihaksikkaista naistenmiehistä, joille on helppoa löytää kumppani. Nämä miehet kohtelevat naisia huonosti, mutta naiset joko pitävät tästä tai jättävät sen huomioimatta miehen ulkonäön vuoksi. Osa Inceleistä pitävät itseään kaikin puolin ”Chadeja” ylivertaisampina. Osa taas kokee olevansa kilttejä ja mukavia, jonka vuoksi he ansaitsevat saada seksiä tai parisuhteen palkkioksi.
Vox-julkaisun mukaan jotkut incelit ovat esittäneet omaa versiotaan seksuaalisesta marxilaisuudesta, jonka mukaan jokaiselle yksilölle olisi jollain tavalla olemassa sekä ulkonäöllisesti että taloudellisesti vastaava kumppani.
Väkivalta

Empiirisen todistusaineiston mukaan incelit ovat vähemmän väkivaltaisia kuin muu väestö, vaikka tapausten valtava mediahuomio on synnyttänyt vastakkaisia käsityksiä. Lisäksi incel-postauksistakin vain 1,39 % oikeutti väkivaltaa ja incelien ylivoimainen enemmistö torjuu väkivallan täysin. Väkivallattomuuden syy saattavat olla netin virtuaalimaailmat, kuten pornografia, jotka tuottavat seksuaalisen täyttymyksen tunnetta ja vähentävät motivaatiota kilpailuun tosielämän kumppaneista rauhoittaen seksittömiä nuoria miehiä.
Tiedossa on eri puolilla maailmaa incel-ryhmiin kytkeytyviä väkivaltatapauksia. Kanadassa ajoi vuonna 2018 mies väkijoukkoon sillä seurauksellä, että kymmenen ihmistä kuoli. Mies kertoi kuuluvansa incel-liikkeeseen ja teon olleen kosto naisten häneen kohdistuvasta hyljeksinnästä. Kanadalainen 17-vuotias poika puukotti helmikuussa 2020 naisen Torontossa eroottisessa hierontapaikassa. Häntä vastaan on nostettu terrorismisyyte teon taustalla olevan incel-ideologian vuoksi.
Nettifoorumit

Yksi maailman suosituimmista online-foorumeista, Reddit, on sulkenut incel-yhteisön alaredditin /r/incels viha- ja väkivaltapuheeseen vedoten. Aliredditillä oli noin 40 000 käyttäjää; tosin tarkkaa tietoa ei ole siitä, olivatko kaikki jäsenet incel-kulttuurin kannattajia vai vain siitä kiinnostuneita seuraajia.