stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hermosto
Keskushermosto ja ääreishermosto

Hermosto jakaantuu anatomisesti keskushermostoon eli sentraaliseen hermostoon ja ääreishermostoon eli perifeeriseen hermostoon, joilla kummallakin on sekä somaattisia että autonomisia toimintoja. Keskushermostoon kuuluvat aivot ja selkäydin. Aivot vastaanottavat ja muokkaavat informaatiota sekä säätelevät monia elintoimintoja ja käyttäytymistä. Ns. korkeampia aivotoimintoja ovat muun muassa oppiminen ja muisti sekä ihmisillä kyky tuottaa puhetta. Selkäydin sijaitsee selkärangan suojaamassa selkärangankanavassa ja välittää viestejä aivojen ja ääreishermoston välillä. 
Ääreishermosto koostuu selkäydin- ja aivohermoista sekä niiden neuronien jatkeista. Hermosoluissa eli neuroneissa kulkevien sähköimpulssien nopeus voi olla jopa sata metriä sekunnissa.
Ääreishermostossa autonomisen hermoston osat kulkevat pääasiassa erillään sensorisista, motorisista ja somaattisista hermosyistä.
Sekä ääreishermostossa että keskushermostossa on motorisia ja sensorisia neuroneja. Sensoriset hermosyyt välittävät aistinsoluissa syntyvän informaation sähköimpulssina keskushermostolle, minkä vuoksi  sen hermosyitä kutsutaan tuoviksi eli afferenteiksi hermosyiksi (latina. affero = saapua). Motoriset hermosyyt osallistuvat motorisiin toimintohin kuljettamalla keskushermoston käskyt lihaksille, jonka vuoksi niitä kutsutaan efferenteiksi eli vieviksi hermosyiksi (latin. effero = poistua).
Somaattinen ja autonominen hermosto

Fysiologisesti ääreishermosto jaetaan somaattiseen ja autonomiseen hermostoon. Somaattinen hermosto on tahdonalainen ja sen avulla säädellään poikkijuovaisten lihasten eli luustolihasten liikkeitä. Autonominen hermosto eli vegetatiivinen hermosto on suurimmalta osin tahdosta riippumaton sillä se säätelee sydänlihaksen ja sileän lihaksiston toimintaa sekä vaikuttaa erilaisten rauhasten eritykseen. Se säätelee muun muassa sydämen sykettä, hengitystä, ruoansulatuselinten toimintaa ja hikoilua.
Somaattinen ja autonominen hermosto > Sympaattinen ja parasympaattinen hermosto

Autonomisen hermoston toiminta jaetaan edelleen sympaattisiin ja parasympaattisiin toimintoihin. Yleisesti voidaan sanoa, että sympaattisen hermoston toiminnot ovat kehon energiavarastoja kuluttavia, kun taas parasympaattisen hermoston toiminta auttaa elimistöä palautumaan.
Sympatikus eli sympaattinen toimii yhtäkkisissä kriisitilanteissa, esimerkiksi pelästyttäessä tai suututtaessa. Tällöin muun muassa sydämen syke nopeutuu vilkastuttaen verenkiertoa, hengitystiet avautuvat ja hien eritys lisääntyy. Sympatikus osallistuu myös moniin ”normaalitoimintoihin” kuten kehon lämpötilan säätelyyn. 
Parasympaattinen hermosto vaikuttaa usein päinvastoin kuin sympaattinen hermosto, ei kuitenkaan aina. Se toimii vilkkaasti nukkuessa, levätessä ja ruokaa sulattaessa. Se muun muassa hidastaa sykettä ja nopeuttaa ruoansulatuskanavan toimintaa.
Oman akselinsa ympäri pyörimisen on havaittu rauhoittavan parasympaattista hermostoa.
Kirjallisuutta

Järvilehto, Timo: Missä sielu sijaitsee?: Psyykkisen toiminnan hermostollinen perusta.  (Prometheus-sarja)  Oulu: Pohjoinen, 1987.  ISBN 951-749-180-8
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
OpetusTV, biologia: Hermosto
| n k Hermosto |
| --- | --- |
Keskushermosto:  Aivo- ja selkäydinkalvot  Selkäydin  Aivot Ydinjatke  Aivosilta  Pikkuaivot  Keskiaivot  Väliaivot  Verkkokalvo  Näköhermo  Isoaivot  Limbinen järjestelmä 
Ääreishermosto:  Somaattinen hermosto Tuntohermo  Liikehermo  Aivohermo  Selkäydinhermo  Autonominen hermosto Sympaattinen hermosto  Parasympaattinen hermosto  Enteerinen hermosto
Olle Rimfors

Olle Rimfors vuonna 1956.
Olof "Olle" Rimfors (synt. Andersson; 1896 Viby, Örebron lääni – 1994) oli ruotsalainen hiihdonopettaja ja urheiluvaikuttaja, joka perusti Ruotsin hiihdonopettajien liiton vuonna 1957. Hän edisti 1930-luvulla yhdessä Sigge Bergmanin kanssa alppihiihdon leviämistä Ruotsiin. Rimfors ja Bergman oli lähetetty puolustusvoimien toimesta Itävallan St. Antoniin vuonna 1934 ottamaan selvää, olisiko slalom hyödyllinen taito ruotsalaisille sotilaille. Kokemuksistaan kaksikko kirjoitti kirjan På skidor i Alperna, jossa he muun muassa esittelivät keksimänsä käännökset eräille pujotteluhiihdon käsitteille. Kirjasta tuli suosittu ja Rimfors perusti oman laskettelukoulun. Hän opetti myös kruununprinssi Kaarle Kustaata hiihtämään lapsena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Olle Rimfors Wikimedia Commonsissa
Gärds Köpinge

| Gärds Köping |
| --- | --- |
 Köpingen kirkko
 Gärds Köping
 Koordinaatit: 55°56′16″N, 14°09′22″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  893
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gärds Köpinge on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 893 asukasta.
Dansband-yhtye Lasse Stefanz on kotoisin Gärds Köpingestä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gärds Köpinge Wikimedia Commonsissa
Arkelstorp

| Arkelstorp |
| --- | --- |
 Paloasema
 Arkelstorp
 Koordinaatit: 56°10′24″N, 14°17′05″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Kristianstad
Väkiluku (31.12.2023):  792
Arkelstorp on taajama Kristianstadin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 792 asukasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arkelstorp Wikimedia Commonsissa
1922

| --- | --- |
Vuosisadat: 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku · 2000-luku · 2100-luku
Vuosikymmenet: 1890-luku · 1900-luku · 1910-luku · 1920-luku · 1930-luku · 1940-luku 1950-luku · 1960-luku · 1970-luku · 1980-luku · 1990-luku · 2000-luku
Vuodet: 1890 · 1891 · 1892 · 1893 · 1894 · 1895 · 1896 · 1897 · 1898 · 1899 1900 · 1901 · 1902 · 1903 · 1904 · 1905 · 1906 · 1907 · 1908 · 1909 1910 · 1911 · 1912 · 1913 · 1914 · 1915 · 1916 · 1917 · 1918 · 1919 1920 · 1921 · 1922 · 1923 · 1924 · 1925 · 1926 · 1927 · 1928 · 1929 1930 · 1931 · 1932 · 1933 · 1934 · 1935 · 1936 · 1937 · 1938 · 1939 1940 · 1941 · 1942 · 1943 · 1944 · 1945 · 1946 · 1947 · 1948 · 1949 1950 · 1951 · 1952 · 1953 · 1954 · 1955 · 1956 · 1957 · 1958 · 1959 1960 · 1961 · 1962 · 1963 · 1964 · 1965 · 1966 · 1967 · 1968 · 1969 1970 · 1971 · 1972 · 1973 · 1974 · 1975 · 1976 · 1977 · 1978 · 1979 1980 · 1981 · 1982 · 1983 · 1984 · 1985 · 1986 · 1987 · 1988 · 1989 1990 · 1991 · 1992 · 1993 · 1994 · 1995 · 1996 · 1997 · 1998 · 1999 2000 · 2001 · 2002 · 2003 · 2004 · 2005 · 2006 · 2007 · 2008 · 2009
Tapahtumia > huhtikuu–kesäkuu

3. huhtikuuta – Josif Stalin nimitettiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen pääsihteeriksi. Tässä tehtävässä hän toimi kuolemaansa saakka vuoteen 1953.
3. huhtikuuta – Lahden Hiihtoseura perustettiin.
10. huhtikuuta – 19. toukokuuta – Genovan konferenssi: 34 maan edustajat kokoontuivat Genovaan Italiaan keskustelemaan Euroopan sodanjälkeisestä jälleenrakentamisesta ja Saksan ja Neuvosto-Venäjän asemasta. Neuvosto-Venäjä oli myös mukana konferenssissa ja maata edusti ulkoministeri Georgi Tšitšerin. Genovan konferenssi teki muun muassa ehdotuksen kultakantaan palaamisesta ja monet maat toteuttivatkin tämän hankkeen.
16. huhtikuuta – Rapallon sopimus solmittiin Saksan ja Neuvosto-Venäjän välillä.
22. huhtikuuta – Turun hovioikeus tuomitsi suuressa kommunistioikeudenkäynnissä 189 henkilöä eripituisiin kuritushuonerangaistuksiin. Yksi pääsyytetyistä oli Arvo Tuominen, joka sai neljän vuoden tuomion. Sosialistinen työväenpuolue julistettiin rikolliseksi, ja sen omaisuus takavarikoitiin.
8. toukokuuta – Ahvenanmaan maakuntapäivien ensimmäiset vaalit pidettiin.
11. toukokuuta – Eduskunta päätti, ettei se ota käsiteltäväkseen ulkoministeri Rudolf Holstin allekirjoittamaa reunavaltiosopimusta. Pääministeri Juho Vennola tulkitsi päätöksen epäluottamukseksi ja esitti seuraavana päivänä hallituksensa eronpyynnön.
13. toukokuuta – Eduskunta antoi ulkoministeri Rudolf Holstille epäluottamuslauseen äänin 96–62, koska hänen katsottiin ylittäneen valtuutensa allekirjoittaessaan reunavaltiosopimuksen.
15. toukokuuta − Viron valtionpäämies Konstantin Päts saapui kolmipäiväiselle valtiovierailulle Suomeen. Vierailu oli ensimmäinen itsenäiseen Suomeen tehty valtiovierailu.
18. toukokuuta – Suomessa määrättiin autot ja moottoripyörät rekisteröinti- ja katsastusvelvollisuuden alaisiksi.
30. toukokuuta – Lincolnin muistomerkki vihittiin käyttöön Washingtonissa.
1. kesäkuuta – Itäkarjalaisten kansannousu päättyi, kun Suomi ja Neuvosto-Venäjä sopivat Moskovassa rajarauhasta.
1. kesäkuuta − Suomessa tulivat voimaan työsopimuslaki, köyhäinhoitolaki ja laki valtion virkamiehiltä vaadittavasta kielitaidosta.
2. kesäkuuta − Presidentti K. J. Ståhlberg myönsi eron Vennolan hallitukselle ja nimitti A. K. Cajanderin muodostaman hallituksen.
16. kesäkuuta – Perttelin Peikot perustettiin nimellä Perttelin voima- ja urheiluseura.
17. kesäkuuta – Eero Erho suoritti Suomen ensimmäisen laskuvarjohypyn Sortavalassa.
21. – 30. kesäkuuta – Tampereella pidettiin Suomen XII yleinen maatalousnäyttely ja sen yhteydessä pien- ja kotiteollisuutta esitellyt teollisuusnäyttely. Näyttelyalue sijaitsi nykyisen Nekalan kaupunginosan alueella.
24. kesäkuuta – Äärioikeistolaiset Organisation Consulin salamurhaajat ampuivat Saksan ulkoministerin Walther Rathenaun Berliinissä.
27. kesäkuuta – Turun yliopisto aloitti toimintansa.
Tapahtumia > heinäkuu–syyskuu

1. heinäkuuta – Suomessa alkoivat kymmenennet eduskuntavaalit.
17. heinäkuuta – Hvitträskin ateljeerakennuksen pohjoissiipi torneineen tuhoutui tulipalossa.
21. heinäkuuta − Suomen Ammattijärjestön puheenjohtaja Matti Väisänen vangittiin kommunistisesta toiminnasta syytettynä.
27. heinäkuuta − Eduskunta hyväksyi lain avioliiton ulkopuolella syntyneistä lapsista. Kuntiin nimettiin lastenvalvojat valvomaan aviottomien lasten ja heidän äitiensä etuja.
28. heinäkuuta – Irlannin sisällissota alkoi.
8. elokuuta – Eduskunta sääti asetuksen, jonka mukaan Ahvenanmaan maakunta ja kunnat olivat velvollisia ylläpitämään vain ruotsinkielisiä kouluja. Asetuksella säädettiin myös kotiseutuoikeudesta.
12. elokuuta – Dáil Éireannin puheenjohtaja Arthur Griffith murhattiin.
22. elokuuta – Irlantilainen vapaustaistelija Michael Collins murhattiin.
22. elokuuta – Ensimmäinen suomalainen vapaamuurariloosi Suomi loosi 1 perustettiin Helsingin Säätytalolla pidetyssä kokouksessa.
23. elokuuta – Espanjalaisia vastaan kapinoitiin Marokossa.
27. elokuuta – Ruotsissa järjestettiin neuvoa-antava kansanäänestys kieltolaista. Kieltolain vastustajat voittivat niukasti 51 prosentilla, kannattajia oli 49 prosenttia.
28. elokuuta – Japani myöntyi vetämään joukkonsa Siperiasta.
9. syyskuuta – Kreikkalaisia joukkoja takaa-ajaneet turkkilaiset valtasivat İzmirin. Armenialaisten vaino alkoi.
13. syyskuuta – Turkkilaisten sytyttämä tulipalo tuhosi İzmirin kreikkalais- ja armenialaiskaupunginosat, 30 000 kuollutta.
17. – 18. syyskuuta – Virolahden veneonnettomuudessa hukkui yksitoista henkilöä laivalleen palaamassa olleita tanskalaisia merimiehiä kuljettaneen veneen kaaduttua myrskyssä.
18. syyskuuta – Unkari liittyi Kansainliittoon.
21. syyskuuta – Majakkalaiva Storbrotten upposi Ahvenanmerellä ajomiinan osuttua aluksen kylkeen. Onnettomuudessa kuoli 7 henkilöä.
23. syyskuuta – Tampereelle perustettiin Litukan siirtolapuutarha.
Tapahtumia > lokakuu–joulukuu

14. lokakuuta – Eduskunta hyväksyi lain tilattoman väestön asuttamisesta (”Lex Kallio”).
28. lokakuuta – Fasistit Roomaan. Benito Mussolinista tuli Italian nuorin pääministeri kautta aikain.
1. marraskuuta – Osmanien valtakunnan viimeinen sulttaani Mehmed VI luopui vallasta.
4. marraskuuta – Howard Carter löysi faarao Tutankhamonin haudan Kuninkaiden laaksossa.
10. marraskuuta – Suomessa säädettiin uskonnonvapauslaki.
11. marraskuuta − Suomessa säädettiin asevelvollisuuslaki, jolla yleiseksi palvelusajaksi tuli yksi vuosi.
14. marraskuuta – BBC aloitti radiolähetykset Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
14. marraskuuta − Presidentti K. J. Ståhlberg myönsi eron Cajanderin hallitukselle ja nimitti Kyösti Kallion muodostaman uuden hallituksen.
21. marraskuuta − Eduskunta hyväksyi lait valtakunnanoikeudesta ja eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin virkatoimien lainmukaisuutta (ns. ministerivastuulaki).
25. marraskuuta – Suomessa säädettiin myös nimellä Lex Kallio tunnettu laki maan hankkimisesta asutustarkoituksiin.
6. joulukuuta – Irlannin vapaavaltio perustettiin, Yrjö V:stä tuli Irlannin kuningas.
14. joulukuuta – Puolan presidentin Gabriel Narutowiczin salamurha.
28. joulukuuta − Säveltäjä Jean Sibelius johti teoksensa Andante festivo ensiesityksen Parviaisen tehtaiden 25-vuotisjuhlassa Säynätsalossa.
30. joulukuuta – Venäjä, Ukraina, Valko-Venäjä ja Transkaukasian tasavallat muodostivat Neuvostoliiton.
Syntyneitä > tammikuu–maaliskuu

1. tammikuuta – Ensio Siilasvuo, suomalainen kenraali (k. 2003)
5. tammikuuta – Henry Christensen, tanskalainen poliitikko (k. 1972)
9. tammikuuta – Har Gobind Khorana, vuoden 1968 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut amerikanintialainen molekyylibiologi (s. 2011)
10. tammikuuta – Lasse Kolstad, norjalainen näyttelijä (k. 2012)
16. tammikuuta – Usko Santavuori, suomalainen lakimies ja toimittaja (Radio tekee murron) (k. 2003)
17. tammikuuta – Luis Echeverría Álvarez, Meksikon presidentti 1970–1976 (k. 2022)
17. tammikuuta – Betty White, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2021)
24. tammikuuta – Jan-Magnus Jansson, suomalainen lehtimies, professori, kirjailija ja poliitikko (k. 2003)
28. tammikuuta – Robert W. Holley, vuoden 1968 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 1993)
6. helmikuuta – Harri Nevanlinna, suomalainen lääkäri, geneetikko ja professori (k. 1994)
9. helmikuuta – Kathryn Grayson, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2010)
11. helmikuuta – Leif Wager, suomalainen näyttelijä (Katariina ja Munkkiniemen kreivi) (k. 2002)
14. helmikuuta – Ekke Hämäläinen, suomalainen näyttelijä (k. 1981)
25. helmikuuta – Matti Rautio, suomalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi (k. 1986)
1. maaliskuuta – Jitzhak Rabin, vuoden 1994 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Israelin pääministeri (k. 1995)
4. maaliskuuta – Veikko Pihlajamäki, suomalainen keskustalainen poliitikko ja ministeri (k. 2007)
5. maaliskuuta – Pier Paolo Pasolini, italialainen kirjailija ja elokuvaohjaaja (Sodoman 120 päivää) (k. 1975)
12. maaliskuuta – Jack Kerouac, yhdysvaltalainen kirjailija (Matkalla) (k. 1969)
14. maaliskuuta – Egon Jensen, tanskalainen poliitikko (k. 1985)
18. maaliskuuta – Egon Bahr, saksalainen poliitikko (k. 2015)
20. maaliskuuta – Carl Reiner, yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko, ohjaaja, tuottaja ja käsikirjoittaja (k. 2020)
21. maaliskuuta – Russell Albion Meyer (”Russ Meyer”), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (k. 2004)
21. maaliskuuta – Knud Østergaard, tanskalainen poliitikko (k. 1993)
Syntyneitä > huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Rolf Labbart, suomenruotsalainen näyttelijä ja laulaja (k. 2014)
3. huhtikuuta – Doris Mary Ann von Kappelhoff (”Doris Day”), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja (k. 2019)
9. huhtikuuta – Heikki Savolainen, suomalainen näyttelijä (k. 1975)
12. huhtikuuta – Erik Ninn-Hansen, tanskalainen poliitikko (k. 2014)
13. huhtikuuta – Reino Lehväslaiho, suomalainen sotakamreeri ja sotakirjailija (k. 2019)
24. huhtikuuta – Matti Lehtinen, suomalainen laulaja (k. 2022)
25. huhtikuuta – Hans Tabor, tanskalainen poliitikko ja diplomaatti (k. 2003)
28. huhtikuuta – Alistair MacLean (”Ian Stuart”), skotlantilainen jännityskirjailija (Navaronen tykit) (k. 1987)
3. toukokuuta – Robert De Niro Sr., yhdysvaltalainen taidemaalari (k. 1993)
5. toukokuuta – Joseph Stefano, yhdysvaltalainen käsikirjoittaja (Psyko, Outer Limits) (k. 2006)
13. toukokuuta – Beatrice Arthur yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2009)
14. toukokuuta – Heikki A. Reenpää, suomalainen yritysjohtaja ja professori (k. 2020)
16. toukokuuta – Veikko Tyrväinen, suomalainen oopperalaulaja (k. 1986)
24. toukokuuta – Aimo Känkänen, suomalainen urkuri ja säveltäjä (k. 2016)
25. toukokuuta – Enrico Berlinguer, italialainen kommunistipoliitikko (k. 1984)
27. toukokuuta – Christopher Lee, englantilainen näyttelijä (Frankensteinin kirous) (k. 2015)
28. toukokuuta – Tuomas Gerdt, Mannerheim-ristin ritari numero 95 (k. 2020)
28. toukokuuta – Veikko Tiitinen, suomalainen näyttelijä (k. 2001)
29. toukokuuta – Erik Lindström, suomalainen viihdesäveltäjä ja -kapellimestari (k. 2015)
30. toukokuuta – Uuno Voutilainen, suomalainen kansanedustaja ja maaherra (k. 2002)
2. kesäkuuta – Terttu Arajärvi, suomalainen lastenpsykiatri (k. 2014)
2. kesäkuuta – Carmen Silvera, kanadalaissyntyinen brittiläinen näyttelijä (k. 2002)
3. kesäkuuta – Alain Resnais, ranskalainen elokuvaohjaaja (k. 2014)
10. kesäkuuta – Judy Garland, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja (k. 1969)
12. kesäkuuta – Michael Ventris, englantilainen arkkitehti ja muinaistutkija (kreetalaisen Lineaari-B-kirjoituksen selvittäjä) (k. 1956)
18. kesäkuuta – Tapio Hämäläinen, suomalainen näyttelijä (k. 2008)
18. kesäkuuta – Solmu Mäkelä, suomalainen taikuri (k. 2018)
19. kesäkuuta – Aage Niels Bohr, vuoden 1975 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut tanskalainen fyysikko (k. 2009)
21. kesäkuuta – Erik Holst, tanskalainen poliitikko (k. 2013)
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

2. heinäkuuta – Pietro Cardin (”Pierre Cardin”), italialais-ranskalainen muotisuunnittelija (k. 2020)
7. heinäkuuta – Niilo Hämäläinen, suomalainen ammattiyhdistysjohtaja (k. 2001)
10. heinäkuuta – Jake LaMotta, yhdysvaltalainen nyrkkeilijä (k. 2017)
12. heinäkuuta – August Kiuru, suomalainen maastohiihtäjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari (k. 2009)
14. heinäkuuta – Käbi Laretei, virolais-ruotsalainen pianisti ja kirjailija (k. 2014)
15. heinäkuuta – Leon Max Lederman, vuoden 1988 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 2018)
25. heinäkuuta – John B. Goodenough, vuoden 2019 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko ja materiaalitieteilijä (k. 2023)
26. heinäkuuta – Ivar Nørgaard, tanskalainen poliitikko (k. 2011)
27. heinäkuuta – Norman Lear, yhdysvaltalainen televisiotuottaja (Perhe on pahin (k. 2023)
19. elokuuta – Kai Otto Donner, suomalainen eläintieteen professori (k. 1995)
30. elokuuta – Håkon Christie, norjalainen arkkitehti ja rakennushistorioitsija (k. 2010)
2. syyskuuta – Arthur Ashkin, vuoden 2018 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen fyysikko (k. 2020)
9. syyskuuta – Hans Georg Dehmelt, vuoden 1989 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalaissyntyinen fyysikko (k. 2017)
19. syyskuuta – Emil Zátopek, tšekkoslovakialainen juoksija (nelinkertainen olympiavoittaja) (k. 2000)
19. syyskuuta – Dana Zátopková, tšekkiläinen keihäänheittäjä ja olympiavoittaja, Emil Zátopekin puoliso (k. 2020)
22. syyskuuta – Chen Ning Yang, vuoden 1957 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut kiinalais-yhdysvaltalainen fyysikko
25. syyskuuta – Hammer DeRoburt, ensimmäinen Naurun presidentti (k. 1992)
25. syyskuuta – Roger Etchegaray, ranskalainen roomalaiskatolisen kirkon kardinaali (k. 2019)
26. syyskuuta – Marja Tyrkkö, suomalainen oopperalaulaja (k. 2000)
30. syyskuuta – Helge Herala, suomalainen näyttelijä (Valehtelijoiden klubi) (k. 2010)
30. syyskuuta – Lamont Johnson, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2010)
Syntyneitä > lokakuu–joulukuu

9. lokakuuta – Veikko Ennala, suomalainen toimittaja (k. 1991)
19. lokakuuta – Johan Brun, norjalainen valokuvaaja (k. 2021)
23. lokakuuta – Hannu Heikkilä, suomalainen oopperalaulaja (k. 2003)
23. lokakuuta – Kai Korte, suomalainen lakimies ja oikeuskansleri (k. 1992)
28. lokakuuta – Gershon Kingsley, amerikansaksalainen lauluntekijä (k. 2019)
31. lokakuuta – Mika Tiivola, suomalainen lakimies ja pankinjohtaja (k. 1994)
8. marraskuuta – Christiaan Barnard, eteläafrikkalainen lääkäri (sydänkirurgian uranuurtaja) (k. 2001)
9. marraskuuta – Britt Mogård, ruotsalainen poliitikko (k. 2012)
11. marraskuuta – George Blake, alankomaalais-brittiläinen vakooja ja kaksoisagentti (k. 2020)
11. marraskuuta – Kurt Vonnegut, yhdysvaltalainen kirjailija (Teurastamo 5) (k. 2007)
14. marraskuuta – Boutros Boutros-Ghali, egyptiläinen diplomaatti (Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri) (k. 2016)
16. marraskuuta – José Saramago, vuoden 1998 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut portugalilainen kirjailija (k. 2010)
17. marraskuuta – Stanley Cohen, vuoden 1986 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 2020)
22. marraskuuta – Elissa Aalto, suomalainen arkkitehti (k. 1994)
22. marraskuuta – Eila Hiltunen, suomalainen kuvanveistäjä ja professori (Sibelius-monumentti) (k. 2003)
26. marraskuuta – Charles M. Schulz, yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä (Tenavat) (k. 2000)
29. marraskuuta – Aino Mantsas, suomalainen näyttelijä (k. 1979)
30. marraskuuta – Jaakko Honko, suomalainen taloustieteilijä, Helsingin kauppakorkeakoulun rehtori ja kansleri (k. 2006)
3. joulukuuta – Sven Nykvist, ruotsalainen Oscar-palkittu elokuvaaja (k. 2006)
4. joulukuuta – Gérard Philipe, ranskalainen näyttelijä (k. 1959)
12. joulukuuta – Christian Dotremont, belgialainen kuvataiteilija (k. 1979)
14. joulukuuta – Nikolai Basov, vuoden 1964 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut neuvostoliittolainen fyysikko (k. 2001)
24. joulukuuta – Ava Gardner, yhdysvaltalainen näyttelijätär (k. 1990)
28. joulukuuta – Ragnar Christiansen, norjalainen poliitikko (k. 2019)
28. joulukuuta – Stanley Martin Lieber (”Stan Lee”), yhdysvaltalainen sarjakuvien käsikirjoittaja (k. 2018)