stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Seth Meyers

| Seth Meyers |
| --- | --- |
 Seth Meyers San Diegon Comic-Conissa 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. joulukuuta 1973 (ikä 50)  Bedford, New Hampshire, USA
Kansalaisuus:   yhdysvaltalainen
Ammatti:  koomikko, televisiotuottaja, käsikirjoittaja, näyttelijä
Siviilisääty:  naimisissa
Seth Adam Meyers (s. 28. joulukuuta 1973 Bedford, New Hampshire) on yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko, käsikirjoittaja ja tuottaja.
Meyers oli huippusuositun Saturday Night Live -viihdeohjelman vakionäyttelijöitä vuodesta 2001 vuoteen 2014, ja toimi myös sarjan käsikirjoittajana. Kahdeksan vuoden ajan hän oli ohjelman Weekend Update -osion uutisankkuri.
Meyers korvasi vuonna 2014 toisen SNL-veteraanin Jimmy Fallonin NBC-kanavan Late Night -talk show’n juontajana. Fallon siirtyi samalla kanavan sisällä Jay Lenon paikalle The Tonight Show’n juontajaksi. Meyersin isännöimän Late Night with Seth Meyersin ensimmäinen jakso esitettiin NBC-kanavalla 24. helmikuuta 2014.
Meyersillä on kuukausittainen stand up -esitys manhattanilaisessa teatterissa. Hänen esityksistään on tehty tallenteita kuten “Lobby Baby” (2019) ja “Dad Man Walking” (2024).
Yksityiselämä

Meyers meni kihloihin pitkäaikaisen tyttöystävänsä, ihmisoikeusasianajaja Alexi Ashen kanssa heinäkuussa 2013. Pari meni naimisiin Martha’s Vineyardilla 1. syyskuuta 2013. Heillä on kolme lasta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Seth Meyers Wikimedia Commonsissa
Ukrainan kielen aakkoset

| Ukrainan kielen aakkoset Українська абетка |
| --- | --- |
 Ukrainan kielen käyttämät aakkoset; sekä paino että kaunoversiot
Tyyppi:  aakkoset
Kielet:  ukrainan kieli
Aikakausi:  800-luvulta alkaen
Merkkejä:  33
Kirjoitussuunta:  vasemmalta oikealle
ISO 15924:  Cyrl
Ukrainan kieltä kirjoitetaan virallisesti kyrillisillä aakkosilla. Yhteensä aakkosia on 33.
Kirjaimisto alkoi latinalaisten aakkosten tavoin kehittyä kreikkalaisista aakkosista, mutta vasta 800-luvulla. Kyrillisten aakkosten käyttöön vaikutti ennen kaikkea se, että ukrainalaiset kääntyivät ortodoksiseen uskoon.
Kirjaimet ja niiden äännearvot

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 32 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Isot kirjaimet
| А | Б | В | Г | Ґ | Д | Е | Є | Ж | З | И | І | Ї | Й | К | Л | М | Н | О | П | Р | С | Т | у | Ф | Х | Ц | Ч | Ш | Щ | Ь | Ю | Я |
Pienet kirjaimet
| а | б | в | г | ґ | д | е | є | ж | з | и | і | ї | й | к | л | м | н | о | п | р | с | т | у | ф | х | ц | ч | ш | щ | ь | ю | я |
IPA
| ɑ | b | v | h | g | d | e | je | ʒ | z | ɪ | i | ji | j | k | l | m | n | o | p | r | s | t | u | f | x | ts | tʃ | ʃ | ʃtʃ | ʲ | ju | ja |
Lähde:
Lisäksi kovan konsonantin ilmaisemiseen käytetään heittomerkkiä. Sitä ei lasketa omaksi kirjaimeksieen toisin kuin pehmeä merkki.
Erot venäläisiin aakkosiin nähden

Ukrainan aakkoset ovat pääosin samat kuin venäjänkin, mutta eroavat niistä seuraavissa kohdissa:
Vuoden 1991 uudistuksessa otettiin käyttöön kirjain Ґ, ґ, joka sijoitettiin Г:n ja Д:n väliin ja lausutaan kuten /g/. Sitä ei ollut käytetty Neuvosto-Ukrainassa. Kirjain puuttuu edelleen useiden tietokoneiden näppäimistöistä.
Merkkiä Э, э ei ukrainassa käytetä; e-äänteen merkkinä on sen sijasta Е, е. Ё-aakkosta ei ukrainassa ole. Venäjässä käytettävää je-äänteen merkkiä Е, е vastaa ukrainassa Є, є, joka on aakkosissa sijoitettu Е:n ja Ж:n väliin.
Takaista y-äännettä ilmaisevaa venäjän merkkiä Ы, ы vastaa ukrainassa И, и; Й, й on tämän puolivokaalinen lyhyt vastine. Näiden välissä ovat kirjaimet І, і ja Ї, ї, joista ensiksi mainittu vastaa venäjän И, и -kirjainta ja jälkimmäinen ilmaisee ukrainalle ominaista ji-äännettä.
Niin sanottua kovaa merkkiä Ъ, ъ ei ukrainassa ole. Sen sijasta tehtävään käytetään heittomerkkiä.
Jaylen Brown

| Jaylen Brown |
| --- | --- |
 Brown vuonna 2022.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jaylen Marselles Brown
Syntynyt: 24. lokakuuta 1996 (ikä 28) Marietta, Georgia, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies / Pieni laitahyökkääjä
Pituus:  201 cm
Paino:  99 kg
Nyk. joukkue:  Boston Celtics
Sarja:  NBA
NBA-varaus:  3. varaus 2016 (Boston Celtics)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
2015–2016:  Kalifornian yliopisto (Berkeley)
Seurajoukkueet
2016–:  Boston Celtics
Maajoukkueet
2019–:   Yhdysvallat
Aiheesta muualla
FIBA
Jaylen Marselles Brown (s. 24. lokakuuta 1996 Marietta, Georgia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan heittävä takamies pieni laitahyökkääjä. Hän on pelannut NBA:ssa vuodesta 2016 lähtien edustaen Boston Celticsiä. Brown on pelannut myös Yhdysvaltain maajoukkueessa. Hän voitti ensimmäisen NBA-mestaruutensa vuonna 2024.
Elämä ja ura

Brown pelasi yliopistokoripalloa Kalifornian (Berkeley) joukkueessa kauden 2015–2016. Boston Celtics varasi hänet NBA:han kolmannella vuorolla vuoden 2016 varaustilaisuudessa. Ensimmäisen NBA-kautensa päätteeksi hänet valittiin NBA:n tulokkaiden kakkostähdistöviisikkoon.
Brown on edustanut myös Yhdysvaltain miesten maajoukkuetta, jonka kokoonpanoon hän kuului vuoden 2019 MM-kilpailuissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaylen Brown Wikimedia Commonsissa
Profiili NBA (englanniksi)
Yhdysvaltain joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2019
4 White ·
5 Mitchell ·
6 Harris ·
7 Smart ·
8 Barnes ·
9 Brown ·
10 Tatum ·
11 Plumlee ·
12 Turner ·
13 Lopez ·
14 Middleton ·
15 Walker ·
Valmentaja Popovich
152 mm/35 -merikanuuna vm. 1877

| 6″/35 -merikanuuna vm>  1877 |
| --- | --- |
 152/35 Mk Suomenlinnassa
Aseen tyyppi:  Laivasto- ja rannikkotykki
Alkuperämaa:   Venäjän keisarikunta
Palvelushistoria
Palvelusvuodet:  1885-1917  Venäjän keisarikunta 1917-1944  Suomi
Valtion käytössä:   Venäjän keisarikunta  Suomi
Sodissa:  Venäjän–Japanin sota Ensimmäinen maailmansota Toinen maailmansota
Valmistushistoria
Suunnittelijat:  A. F. Brink
Suunniteltu:  1882
Valmistajat:  Obuhovin terästehdas
Eri versiot:  Kerrosputkimalli 1882 Nauhaputkimalli 1887 Uusi nauhaputkimalli 1892
Tekniset tiedot
Paino:  8500 kg
Piipun pituus:  5349 mm
Kaliiperi:  152,4 mm
Tulinopeus:  4-5 ls/min (teoreettinen) 1 ls/min (käytännön tulinopeus)
Lähtönopeus:  600-700 m/s (riippuen ampumatarvikkeesta)
Maksimikantama:  15 km
Lukkouuma:  kierrelukko
152 mm/35 -merikanuuna vm. 1877 (suomalainen mallitunnus 152/35 Mk, 152 mm:n 35 kaliiperin merikanuuna) oli Venäjän keisarikunnassa 1887 käyttöönotettu kuuden tuuman laivatykki. Tykkiä käytettiin taistelulaivojen apuaseina sekä risteilijöiden aseina. Uudempi 152/45 C -tykki korvasi aseen jo ennen Venäjän-Japanin sotaa, mutta sitä käytettiin vielä vanhemmissa laivoissa. Ensimmäisen maailmansodan aikana tykkiä käytettiin Suomenlahdella rannikkotykkinä jolloin neljätoista tykkiä jäi suomalaisten haltuun Suomen itsenäistyttyä. Suomalaiset käyttivät tykkiä vielä toisessa maailmansodassa.
Historia

Venäjän keisarikunnan esikuntakapteeni A.F. Brink kehitti kuuden tuuman 35 kaliiperin pituisen tykin piirustukset, joka kesti 20 prosenttia suuremman maksimipaineen kuin olemassa olevat vastaavan kaliiperiset tykit. Vuonna 1882 aloitettiin uuden kuuman tuuman laivatykin suunnittelu, jolloin Brinkin suunnittelema malli valittiin käytettäväksi. Kenraaliluutnantti N.V. Kalakutskijin putkien lujuusteorioiden tutkimusten perusteella Obuhovin terästehtaalla valmistettiin ensimmäinen 35 kaliiperin tykki 1885. Tykki oli kerrosputki, jossa oli sisäputken lisäksi yhteensä kahdeksan kerrosta: viisi vaippaputkea, suojuskerros, liitoskerros sekä jalustan kiinnikekerros. Tykki oli ensimmäinen keskikaliiperin ase Venäjällä, jossa käytettiin ranskalaista Trëuille de Beaulieu -kierrelukkoa de Bange -tiivisteineen.
Muunnokset ja lavetit

Ensimmäisten tykkien valmistuessa 1885 saatiin Venäjälle Englannista piirustukset nauhaputkien valmistukseen, ja ensimmäisen sarjan valmistumiseen jälkeen ryhdyttiin 1887 valmistamaan tykkiä nauhaputkimallina. 1890-luvun alussa Venäjällä kehitettiin nauhaputkimallista yksinkertaistettu versio jota ryhdyttiin käyttämään tilauksessa olevissa tykeissä. 152/45 C -tykin käyttöönotto lopetti 152/35 Mk -tykin valmistuksen.
Putilovin tehdas kehitti tykille 1886 ns. Vavasseur-lavetin jossa napatappi oli keskellä lavettia. Lavetin täysympyrä pohjalevy mahdollisti 360° ampumasektorin ja tätä lavettimallia käytettiin laivojen kansitykkien lavettina. 1887 kehitettiin Vavasseur-Dubrov -lavetti tai pelkästään Dubrov-lavetti. Kasemattitykkejä varteen oli 1886 kehitetty Krel-lavetti jossa napatappi oli lavetin etupäässä ja takapää liikkui pyörien varassa rautaisella pohjalevyllä.
Käyttö

152/35 Mk -tykkiä käytettiin apuaseina Venäjän keisarikunnan laivaston 1880–1890-lukujen vaihteessa valmistuneiden Ekaterina II ja Imperator Alexander II -luokan taistelulaivoissa sekä taistelulaivoissa Gangut, Dvienadsat apostolov ja Navarin. Tykkiä käytettiin myös panssaristeilijöiden Admiral Nakhimov ja Pamiat Azova apuaseina sekä panssarikansiristeilijä Admiral Kornilovin pääaseistuksena. Vanhojen Pervenetz-luokan rannikkopanssarilaivojen  tykit korvattiin 152/35 Mk -tykillä ja asetta käytettiin myös tykkiveneiden aseina. Venäjän–Japanin sodassa 152/45 C -tykki oli jo korvannut 152/35 Mk -tykin useimmissa laivoissa. Ensimmäisessä maailmansodassa neljätoista tykkiä sijoitettiin rannikkotykeiksi Pietari Suuren merilinnoitukseen Suomenlahdelle, jolloin ne jäivät Suomen rannikkotykistön käyttöön Suomen itsenäistyttyä.
Käyttö Suomessa

Suomen itsenäistyttyä jäi maahan neljätoista Vavasseur-lavettista 152/35 Mk tykkiä, jotka oli sijoitettu Viipurinlahden-Koiviston alueelle: kuusi tykkiä Härkölässä, neljä Tuppurassa ja neljä Humaljoella. Härkölän ja Tuppuran merikanuunapatterit purettiin ennen talvisotaa ja niiden tykit siirrettiin ensin Laatokalle ja sittemmin Saaristomerelle, kaksi Lypertöön, kolme Bokullaan, kolme Lökholmaan ja yksi Pensariin. Humaljoen patteri oli paikallaan talvisodan ajan ja osallistui suomalaisten joukkojen tukemiseen maa-ammunnoilla sekä tulittamalla meren jäällä olleita vihollisjoukkoja. Mannerheim-linjan murruttua helmikuussa 1940 Humaljoen merikanuunapatteri ampui loppuun ammuksensa jonka jälkeen miehistö tuhosi tykit linnakkeesta vetäydyttäessä 19.-20.2.1940.
Jatkosodassa tykkiä käytettiin Saaristomerellä sekä hyökkäysvaiheen jälkeen myös Laatokalla Saunaniemessä. Kaksitykkinen 30. raskas rannikkotykistöpatteri siirrettiin toukokuussa 1944 Ääniselle Limosaareen ja nimettiin uudelleen 43. raskaaksi rannikkotykistöpatteriksi. Äänisen rannikkoprikaatin vetäytyessä Ääniseltä patteri purettiin ja siirrettiin 21-22.6 Laatokalle Mursulaan Rannikkotykistörykmentti 13:n IV Linnakkeistoon. Patteri siirrettiin edelleen heinäkuun puolivälissä Riekkalan Hakalaan ja Välirauhan jälkeen 39. raskaana rannikkotykistöpatterina Salpa-asemaan Kuorevaaraan. Jatkosodan lopussa oli seitsemän tykkiä jäljellä, kaksi Lypertössä, kolme Bokullassa ja kaksi Ristisaaressa. Lisäksi oli kolme putkea Helsingin Laivastoasemalla. Sodan jälkeen tykit poistettiin käytöstä ja romutettiin yhtä lukuun ottamatta. Jäljelle jäänyt tykki on esillä Suomenlinnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 152/35 Mk Wikimedia Commonsissa
Harvasukasmadot

| Harvasukasmadot |
| --- | --- |
 Kastemato (Lumbricus terrestris)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nivelmadot Annelida
Luokka::  Clitellata
Alaluokka::  Harvasukasmadot Oligochaeta  Grube, 1850
Lahkot
 Capilloventrida  Crassiclitellata  Enchytraeida  Haplotaxida  Lumbriculida 
Katso myös
   Harvasukasmadot Wikispeciesissä   Harvasukasmadot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Harvasukasmadot (Oligochaeta)  on nivelmatojen alaluokka, johon kuuluvat useimmat madoiksi kutsutut eläimet, kuten kastemadot ja muut lierot. Useimmat lajit elävät maalla tai makeassa vedessä.
Suomessa eläviä harvasukasmatoja on 145 lajia.
Monet harvasukasmadot toimivat makrohajottajina. Virtavesissä elävät lajit ovat tyypillisesti erikoistuneet keräämään ravinnokseen jokiuomien pohjilta hienorakeista, pitkälle hajonnutta orgaanista ainesta, jonka pinnalla elää bakteereja.
Luokittelu

Harvasukasmadot (Oligochaeta)
Lahko: Capilloventrida
Lahko: Crassiclitellata
Lahko: Enchytraeida
Lahko: Haplotaxida
Lahko: Lumbriculida
Heimo: Rapulaiset (Branchiobdellidae)
Heimo: Moniligastridae
Suku: Acestus
Suku: Aleodrilus
Suku: Archaeodrilus
Suku: Eminia
Suku: Hrabeiella
Suku: Liodrilus
Suku: Mesopachys
Suku: Parascolex
Suku: Protoscolex
Suku: Pterochaeta
Suku: Stuhlmannia
Suku: Wasawoia
Aiheesta muualla

Laji.fi: Harvasukasmadot (Oligochaeta)
ITIS: Oligochaeta (englanniksi)
Mauri

Mauri voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
maurit, muinaisen Mauretanian alueella elänyt kansa
maurit, pääosin nykyisen Mauritanian alueella elävä hassaniyyaa puhuva kansa
Mauri, miehen nimi
Mauri-myrsky, Suomessa Maurin nimipäivänä 1982 riehunut myrsky
Sukunimenä

Giovanni Mauri (1854–1936), italialainen katolinen piispa
José Mauri (s. 1996), argentiinalais-italialainen jalkapalloilija
Roberto Mauri (oik. Giuseppe Tagliavia, 1924–2007), italialainen elokuvaohjaaja
Stefano Mauri (s. 1980), italialainen jalkapalloilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mauri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
1605

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

8. huhtikuuta – Ruotsin kuningas Kaarle IX perusti Oulun.
27. syyskuuta – Ruotsalaiset kärsivät tappion puolalaisille Kirkholman taistelussa Liivinmaalla.
5. marraskuuta – Ruutisalaliitto: Robert Catesbyn suunnitelma räjäyttää Englannin parlamenttitalo epäonnistui, kun rauhantuomari Sir Thomas Knyvet löysi Guy Fawkesin parlamenttirakennuksen kellarista.
Miguel de Cervantesin romaanin Don Quijote ensimmäinen osa julkaistiin.
Japanin Tokugawa Ieyasu luopuu shōgunin arvosta, ja hänen poikansa Tokugawa Hidetada nousee Tokugawa-shōgunaatin toiseksi shōguniksi.
Sekasorron aika Venäjän hallinnossa: Boris Godunov, Fjodor II ja Vale-Dmitri I hallitsevat maata saman vuoden aikana.
Tupakka saapui ensimmäistä kertaa Osmanien valtakuntaan, jossa myöhemmin aletaan viljellä turkkilaista tupakkaa.
Syntyneitä

Antonio Bertali, italialainen säveltäjä (k. 1669)
Carl Billsten vanhempi, suomalainen ruukinpatruuna, Pinjaisten ja Fagervikin ruukkien perustaja (k. 1673)
Henrik Joakimsson Brand, suomalainen sotaeversti
Giacomo Carissimi, italialainen säveltäjä (k. 1674)
Aron Johaninpoika Klöfverskjöld, ruotsalainen linnanpäällikkö (k. 1666)
Aleksander Reeth, skotlantilais-suomalainen upseeri
Jean-Baptiste Tavernier, ranskalainen jalokivikauppias ja tutkimusmatkailija (k. 1689)
Johannes Terserus, Turun piispa (k. 1678)
Lars Vivallius, ruotsalainen runoilija (k. 1669)
25. helmikuuta – Vincent Stochove, belgialainen kirjailija ja matkailija (k. 1679)
8. huhtikuuta – Filip IV, Espanjan, Napolin, Sisilian ja Portugalin kuningas (k. 1665)
15. kesäkuuta – Thomas Randolph, englantilainen runoilija ja näytelmäkirjailija
29. heinäkuuta – Simon Dach, saksalainen runoilija (k. 1659)
19. lokakuuta – Thomas Browne, englantilainen tiedemies ja okkultisti (k. 1682)
23. joulukuuta – Tianqi, Kiinan keisari (k. 1627)
Kuolleita

Hogenskild Bielke, ruotsalainen valtaneuvos (s. 1538)
Hannu Hannunpoika (Erthel), Suomen käskynhaltija
3. maaliskuuta – Klemens VIII, paavi (s. 1536)
7. huhtikuuta – Naresuan, kiinalainen kenraali, Thaimaan kuningas (s. 1555)
23. huhtikuuta – Boris Godunov, Venäjän tsaari (s. 1552)
27. huhtikuuta – Leo XI, paavi (s. 1535)
4. toukokuuta – Ulisse Aldrovandi, italialainen luonnontieteilijä (s. 1522)
20. kesäkuuta – Fjodor II, Venäjän lyhytaikainen tsaari (s. 1589)
17. syyskuuta – Henrik Wrede, Ruotsin armeijassa palvellut baltiansaksalainen ratsumestari
24. syyskuuta – Manuel Mendes, portugalilainen säveltäjä ja musiikinopettaja
27. lokakuuta – Akbar, Intian suurmogulihallitsija (s. 1542)
18. marraskuuta – Robert Catesby, englantilainen ruutisalaliiton johtaja (s. 1573)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1605 Wikimedia Commonsissa
1623

| --- | --- |
Vuosisadat: 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku
Vuosikymmenet: 1590-luku · 1600-luku · 1610-luku · 1620-luku · 1630-luku · 1640-luku 1650-luku · 1660-luku · 1670-luku · 1680-luku · 1690-luku · 1700-luku
Vuodet: 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609 1610 · 1611 · 1612 · 1613 · 1614 · 1615 · 1616 · 1617 · 1618 · 1619 1620 · 1621 · 1622 · 1623 · 1624 · 1625 · 1626 · 1627 · 1628 · 1629 1630 · 1631 · 1632 · 1633 · 1634 · 1635 · 1636 · 1637 · 1638 · 1639 1640 · 1641 · 1642 · 1643 · 1644 · 1645 · 1646 · 1647 · 1648 · 1649 1650 · 1651 · 1652 · 1653 · 1654 · 1655 · 1656 · 1657 · 1658 · 1659 1660 · 1661 · 1662 · 1663 · 1664 · 1665 · 1666 · 1667 · 1668 · 1669 1670 · 1671 · 1672 · 1673 · 1674 · 1675 · 1676 · 1677 · 1678 · 1679 1680 · 1681 · 1682 · 1683 · 1684 · 1685 · 1686 · 1687 · 1688 · 1689 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709
Tapahtumia

10. syyskuuta – Osmanivaltion sulttaani Mustafa I suistettiin vallasta ja valtaistuimelle nostettiin 11-vuotias Murat IV. Vaikka aluksi varsinaisena hallitsijana toimi hänen äitinsä Kösem Sultan, Murat osoittautui aikanaan naisten sultanaatiksi kutsutun ajan voimakkaimmaksi ja itsevaltaisimmaksi hallitsijaksi.
31. lokakuuta – Turun hovioikeuden ensimmäinen istunto pidettiin Turun linnassa.
7. marraskuuta – Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian 1623 liikkeelle laskema 2 400 floriinin nimellisarvoinen joukkovelkakirjalaina oli ensimmäinen joukkovelkakirja.
Japanin Tokugawa Hidetada luopui shōgunin asemasta ja hänen poikansa Tokugawa Iemitsu nousi Tokugawa-shōgunaatin kolmanneksi shōguniksi. Hän toimi shōgunina vuosina 1623–1651.
Galileo Galilei julkaisi matematiikkaa puolustavan esseen Il Saggiatore.
Wilhelm Schickard rakensi ensimmäisen mekaanisen laskukoneen.
Syntyneitä

3. tammikuuta – Axel Kempe, suomalainen yliopistomies ja Turun akatemian ensimmäinen kirjastonhoitaja (k. 1682)
26. helmikuuta – Dietrich Becker, saksalainen säveltäjä, urkuri ja viulisti (k. 1679)
26. maaliskuuta – Francesco Negri, italialainen katolinen pappi ja tutkimusmatkailija (k. 1698)
11. huhtikuuta – Decio Azzolino nuorempi, italialainen kardinaali (k. 1689)
27. huhtikuuta – Johann Adam Reincken, saksalainen säveltäjä ja urkuri (k. 1772)
26. toukokuuta – William Petty, brittiläinen lääkäri, tilasto- ja taloustieteilijä (k. 1687)
19. kesäkuuta – Blaise Pascal, ranskalainen matemaatikko, fyysikko ja filosofi (k. 1662)
5. elokuuta – Antonio Cesti, italialainen säveltäjä, laulaja ja urkuri (k. 1669)
9. lokakuuta – Ferdinand Verbiest, flaamilainen Kiinassa toiminut jesuiittalähetyssaarnaaja (k. 1688)
10. marraskuuta – Bengt Horn, ruotsalainen Tallinnan kenraalikuvernööri, sotamarsalkka ja hovioikeuden presidentti (k. 1678)
Frederik Ahlefeldt, tanskalainen kreivi (k. 1686)
Grigore I Ghica, Valakian ruhtinas 1660–1664 ja 1672–1674 (k. 1675)
Andrea Guarneri, italialainen viulunrakentaja (k. 1698)
Erik Justander, suomalainen kirkkoherra ja runousopin professori (k. 1678)
Robert Nanteuil, ranskalainen kuparipiirtäjä ja muotokuvakaivertaja (k. 1678)
Kuolleita

5. toukokuuta – Philip Rosseter, englantilainen säveltäjä, luutisti ja teatterinjohtaja (s. 1567 tai 1568)
4. heinäkuuta – William Byrd, englantilainen säveltäjä (s. noin 1540)
8. heinäkuuta – Gregorius XV, paavi (s. 1554)
12. marraskuuta – Josaphat Kuntsevych, liettualaissyntyinen katolinen arkkipiispa, marttyyri ja pyhimys (s. 1580)
16. marraskuuta – Francisco Sánchez, portugalilainen filosofi (s. 1550)
29. marraskuuta – Fredrik V, Pfalzin vaaliruhtinas, Böömin kuningas 1619–1620 (s. 1596)
Joakim Berendes, ruotsalainen virkamies, käskynhaltija ja kamarineuvos
Richard Farnaby, englantilainen säveltäjä (s. 1594)
Hieronymus Francken II, alankomaalainen taidemaalari (s. 1578)
Mogens Pedersøn, tanskalainen säveltäjä (s. 1585)
Tulsidas, intialainen runoilija (s. noin 1543)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1623 Wikimedia Commonsissa
192

| --- | --- |
Vuosisadat: I vuosisata eaa. · I vuosisata · 100-luku · 200-luku · 300-luku
Vuosikymmenet: 90-luku · 100-luku · 110-luku · 120-luku · 130-luku · 140-luku 150-luku · 160-luku · 170-luku · 180-luku · 190-luku · 200-luku
Vuodet: 90 · 91 · 92 · 93 · 94 · 95 · 96 · 97 · 98 · 99 100 · 101 · 102 · 103 · 104 · 105 · 106 · 107 · 108 · 109 110 · 111 · 112 · 113 · 114 · 115 · 116 · 117 · 118 · 119 120 · 121 · 122 · 123 · 124 · 125 · 126 · 127 · 128 · 129 130 · 131 · 132 · 133 · 134 · 135 · 136 · 137 · 138 · 139 140 · 141 · 142 · 143 · 144 · 145 · 146 · 147 · 148 · 149 150 · 151 · 152 · 153 · 154 · 155 · 156 · 157 · 158 · 159 160 · 161 · 162 · 163 · 164 · 165 · 166 · 167 · 168 · 169 170 · 171 · 172 · 173 · 174 · 175 · 176 · 177 · 178 · 179 180 · 181 · 182 · 183 · 184 · 185 · 186 · 187 · 188 · 189 190 · 191 · 192 · 193 · 194 · 195 · 196 · 197 · 198 · 199 200 · 201 · 202 · 203 · 204 · 205 · 206 · 207 · 208 · 209
Tapahtumia

31. joulukuuta - Pertinax julistetaan Rooman keisariksi Commoduksen kuoleman jälkeen.
Syntyneitä

Keisari Gordianus II
Kuolleita

31. joulukuuta - Commodus, Rooman keisari.
Miikka

| Miikka |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  29. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Miika
Vastineita eri kielissä:  Micah, Michael, Mike
Nimen alkuperä:  heprealainen Mikael
Infobox OKNimi-testi OK: 
Miikka on miehen etunimi. Suomessa nimi Miikka on huhtikuuhun 2024 mennessä annettu noin 5 206 miehelle. Miikan nimipäivä on 29. syyskuuta.
Nimi Miikka on yleistynyt vasta 1960-luvulta alkaen oltuaan sitä ennen varsin harvinainen. Nimi Miikka oli suosituimmillaan 1980- ja 1990-luvuilla.