stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Timo Laine

Timo Aleksander Laine (s. 5. heinäkuuta 1934 Turku) on suomalainen moottoripyöräilijä. Hän voitti maaradan Euroopan-mestaruuden vuonna 1961 ja hänestä tuli näin ensimmäinen suomalainen moottoripyöräilyn Euroopan-mestari.
Laine nousi maarata-ajossa kansalliselle huipulle 1950-luvun puolivälissä ja voitti vuonna 1959 Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa joukkuemestaruuden sekä saavutti henkilökohtaisessa kilpailussa hopeaa. Henkilökohtaisen Pohjoismaiden-mestaruuden hän voitti vuosina 1964–1966. Henkilökohtaisen Suomen-mestaruuden hän voitti vuosina 1962–1965, 1967–1968 ja 1972.
Maaradan EM-kilpailuissa Oslossa 1961 Laine voitti mestaruuden niukasti ennen speedwayn maailmanmestaria, ruotsalaista Ove Fundinia. Vuonna 1962 Laine sijoittui EM-kisassa pronssille, vuonna 1963 neljänneksi, vuonna 1965 hopealle, vuonna 1967 viidenneksi sekä vuosina 1968 ja 1969 neljänneksi.
Speedwayssä Laine voitti henkilökohtaisen Suomen-mestaruuden vuosina 1961–1963.
Laine valittiin vuoden 1961 toiseksi parhaaksi suomalaisurheilijaksi Urheilutoimittajain Liiton Vuoden urheilija -äänestyksessä ampumahiihtäjä Kalevi Huuskosen jälkeen. Urheilutoimittajat valitsivat Laineen myös vuoden parhaaksi moottoriurheilijaksi vuonna 1961 sekä autoilu- ja moottoripyöräilyvalintojen eriydyttyä vuoden moottoripyöräilijäksi vuosina 1963–1965.
Laine edusti seuratasolla Turun Moottoriseuraa ja Turun Moottorikerhoa, ja hän oli Kakskerran Erän perustajajäsen.
Laadullinen tutkimus

Laadullinen eli kvalitatiivinen tutkimus on menetelmäsuuntaus, jota käytetään ihmistieteissä määrällisen eli kvantitatiivisen tutkimuksen lisäksi. Laadullisessa tutkimuksessa pyritään ymmärtämään tutkittavaa ilmiötä. Tällä tarkoitetaan ilmiön merkityksen tai tarkoituksen selvittämistä sekä kokonaisvaltaisen ja syvemmän käsityksen saamista ilmiöstä. Käytännössä tämä tarkoittaa usein tilan antamista tutkittavien henkilöiden näkökulmille ja kokemuksille sekä perehtymistä tutkittavaan ilmiöön liittyviin ajatuksiin, tunteisiin ja vaikuttimiin. Laadullinen tutkimus on saanut vaikutteita monelta suunnalta, kuten hermeneutiikasta, fenomenologiasta ja analyyttisestä kielifilosofiasta.selvennä Laadullisia menetelmiä alettiin laajemmin käyttää yhteiskuntatutkimuksessa 1970-luvulla ja kasvatustieteissä 1980-luvulla. Hermeneutiikka ja fenomenologia voidaan luokitella myös laadullisen tutkimuksen osaksi.
Ominaispiirteitä > Hypoteesittomuus

Laadulliset tutkimukset ovat yleensä hypoteesittomia. Niissä pyritään etenemään aineistosta käsin mahdollisimman vähin ennakko-oletuksin. Ennakko-oletuksista ei voi kuitenkaan täysin päästä, ja siksi ne olisi syytä tiedostaa. Silloin niitä voi käyttää tutkimuksessa ääneenlausuttuina esioletuksina. Tutkija voi myös käyttää työnsä apuna työhypoteeseja eli omia arvauksia tutkimuksen tuloksista. Yksi laadullisen tutkimuksen tehtävä on auttaa luomaan uusia hypoteeseja myöhemmälle määrälliselle tutkimukselle.
Ominaispiirteitä > Suhde teoriaan

Teoria on mukana tutkimuksessa kahdella tavalla: teoria keinona, joka auttaa tutkimuksen tekemisessä ja teoria päämääränä, jolloin tutkimuksella pyritään kehittämään teoriaa edelleen. Ensimmäisessä merkityksessä eli keinona laadullinen tutkimus tarvitsee sekä taustateoriaa, jota vasten aineistoa arvioidaan, että tulkintateoriaa, joka auttaa muodostamaan kysymykset ja sen, mitä aineistosta etsitään. Teoria voi olla laadullisessa tutkimuksessa myös päämääränä. Tämä tulee esiin silloin, kun tehdään induktiivista päättelyä aineiston pohjalta eli edetään yksittäisistä havainnoista yleiseen. Tällöin pyrkimyksenä on luoda uutta teoreettista tietoa.
Ominaispiirteitä > Aineiston kerääminen ja analyysi

Laadullisessa tutkimuksessa käytetään yleensä harkinnanvaraista otantaa. Tutkittavia yksiköitä ei valita kovin suurta määrää ja niitä tutkitaan perusteellisesti, jolloin tärkeää on aineiston laatu. Aineiston koolla on silti myös merkitystä, aineiston tulisi olla kattava suhteessa siihen, millaista analyysia ja tulkintaa siitä aiotaan tehdä. Aineisto pyritään valitsemaan tarkoituksenmukaisesti ja teoreettisesti perustellen.
Laadulliselle analyysille on tyypillistä induktiivinen päättely, jossa pyritään tekemään yleistyksiä ja päätelmiä aineistosta nousevien seikkojen perusteella. Aineistoa pyritään tarkastelemaan monitahoisesti ja yksityiskohtaisesti nostaen siitä esiin merkityksellisiä teemoja. Tilastolliseen yleistämiseen ei pyritä. Laadullisen tutkimuksen analyysitapoja ovat esimerkiksi diskurssianalyysi ja keskustelunanalyysi. Yksi laadullisen ja määrällisen tutkimuksen ero on se, että määrällisessä tutkimuksessa tutkimusongelmat muotoillaan tarkasti etukäteen, kun taas laadullisessa tutkimuksessa tutkimustehtävä voi muuttua tutkimuksen aikana.selvennä
Kritiikki

Yhteiskuntatieteiden tutkimusmetodien professori Pertti Tötön mukaan laadullinen tutkimus ei pysty vastaamaan kysymykseen miksi: syy-seuraus-suhteen todentamiseen tarvitaan aina tietoa ilmiöiden korrelaatiosta, ja sitä taas ei voi todeta ilman määrällistä tutkimusta. Niinpä jos määrälliset metodit unohdetaan, Tötön mukaan samalla hylätään kaikki varsinaisia syitä koskevat kysymykset. Taustalla on se, että ilman määrällisiä menetelmiä laadullinen tutkimus ei todista mitään tutkittujen erikoistapausten ulkopuolelta, vain esittää valistuneita yleistäviä oletuksia, hypoteeseja.
Töttö näki (vuonna 2000) tutkijoiden karttavan määrällistä tutkimusta. Yliopistossa määrällisen tutkimuksen opetus oli hänen mukaansa ongelmallista koska yhteiskuntatieteiden laitoksilta on nykyisin vaikeaa löytyä väkeä, joka pystyisi opettamaan tilastollisten menetelmien kursseja. Esimerkiksi Tampereen yliopistossa yhteiskuntatieteiden sekä johtamisen ja talouden opintoihin kuuluu (vuonna 2019) pakollinen määrällisen tutkimuksen opintojakso.
Kirjallisuutta > Oppikirjoja

Alasuutari, Pertti: Laadullinen tutkimus.  (3. uudistettu painos)  Tampere:  Vastapaino, 1999.  ISBN 951-768-055-4
Eskola, Jari & Suoranta, Juha: Johdatus laadulliseen tutkimukseen. Tampere: Vastapaino, 1998.
Grönfors, Martti: Laadullisen tutkimuksen kenttätyömenetelmät (uudistettu ja toimitettu painos) Hämeenlinna:  Sofia.
Koskinen, Ilpo & Alasuutari, Pertti & Peltonen, Tuomo: Laadulliset menetelmät kauppatieteissä.  Tampere:  Vastapaino, 2005.  ISBN 951-768-175-5
Lappalainen, Sirpa ym.: Etnografia metodologiana.  Tampere:  Vastapaino, 2007.
Syrjäläinen, Eija ym.: Avauksia laadullisen tutkimuksen analyysiin.  Tampere:  TUP, 2007.
Töttö, Pertti: Pirullinen positivismi: Kysymyksiä laadulliselle tutkimukselle.  Jyväskylä:  Kampus kustannus, 1997.  ISBN 951-9113-41-X
Töttö, Pertti: Pirullisen positivismin paluu: Laadullisen ja määrällisen tarkastelua.  Tampere:  Vastapaino, 2000.  ISBN 951-768-077-5
Töttö, Pertti: Syvällistä ja pinnallista: Teoria, empiria ja kausaalisuus sosiaalitutkimuksessa.  Tampere:  Vastapaino, 2004.  ISBN 951-768-127-5
Kirjallisuutta > Artikkeleita

Eskola J. Laadullisen tutkimuksen juhannustaiat: laadullisen aineiston analyysi vaihe vaiheelta. Teoksessa Aaltola J, Valli R, toim. Ikkunoita tutkimusmetodeihin II - näkökulmia aloittelevalle tutkijalle tutkimuksen teoreettisiin lähtökohtiin ja analyysimenetelmiin, s. 133-157. Jyväskylä: PS-kustannus, 2001.
Aiheesta muualla

Anita Saaranen-Kauppinen & Anna Puusniekka: KvaliMOTV – Menetelmäopetuksen tietovaranto  2006. Tampere:  Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto.
Lista laadullisen tutkimuksen menetelmäoppaista Wikiaineistossa
Laadullisen tutkimuksen arviointikriteereistä (Arkistoitu – Internet Archive)
Lago Nero

| Lago Nero Pate Mustajärvi |
| --- | --- | --- |

Cover-albumin tiedot
 Äänitetty : tammi–helmikuu 1988, Studio JJ, Tampere
 Julkaistu: 1988
 Tuottaja(t): T.T. Oksala
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 39.49
 Levy-yhtiö: Poko Rekords
Listasijoitukset
  Suomi: 3. (huhtikuu 1988)
Pate Mustajärven muut julkaisut
| Poko klassikot 1987 | Lago Nero 1988 | Pam Pam Pauli vaan 1991 |
Lago Nero on suomalaisen laulajan Pate Mustajärven toinen sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 1988. Albumi jatkaa samalla linjalla, kuin sitä edeltänyt Nyt! -levy (1984). Mustajärvi tulkitsee nuoruutensa suosikkikappaleitaan, mm. Stingiltä, Elton Johnilta ja Dr. Feelgoodilta. Käännöksiä tekivät mm. Juice Leskinen ja Mustajärvi itse.
Albumi äänitettiin Studio JJ:ssä tammi–helmikuussa 1988, ja se miksattiin helmikuussa Finnvoxilla.
Kappaleet

Boulevard de la Madeleine (- Boulevard de la Madeleine -) – 3.02 (säv. Pinder, Laine, suom. san. Jussi Raittinen)
Meni niin, meni näin (- She Does It Right -) – 3.02 (säv. Wilko Johnson, suom. san. Pate Mustajärvi)
Pitkän tien pää (- Spinning Wheel -) – 3.11 (säv. D.C. Thomas, suom. san. Pertti Reponen)
Lui (- Lui -) – 2.37 (säv. Migliacci, suom. san. Ulf-Erik, sov. L-J Petersen)
Sinun laulusi (- Your Song -) – 4.12 (säv. Elton John, Bernie Taupin, suom. san. Juice Leskinen)
Koskipuiston kuu (- Moon Over Bourbon Street -) – 3.51 (säv. Sting, suom. san. Juice Leskinen)
Rock'n'roll itsemurha (- Rock'n'roll Suicide -) – 2.46 (säv. David Bowie, suom. san. Juice Leskinen)
Donna Maria (- Spanish Caravan -) – 2.53 (säv. The Doors, suom. san. Pate Mustajärvi)
Komee Jaska (- Fat Jack -) – 4.18 (säv. Byrom, Biondo, suom. san. Pate Mustajärvi)
Taas iskee yö (- Here Comes the Night -) – 3.41 (säv. Bert Berns, suom. san. Pate Mustajärvi)
Helvetistä taivaaseen (...ja takaisin) (- Please, Don't Touch -) – 3.00 (säv. Heath, Robinson, suom. san. Pate Mustajärvi)
Laulu kuolleille (- Song for the Death -) – 3.16 (säv. Randy Newman, suom. san. Harri Saksala)
Muusikot

Pate Mustajärvi – laulu
T.T. Oksala – kitara (1, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12), lehmänkello (3), taustalaulu (7, 9, 11)
Pantse Syrjä – kitara (1)
Reijo Heiskanen – akustinen kitara (1, 8)
Juuso Nordlund – basso
Safka – piano (1, 5, 7, 12), urut (3, 4, 5, 7, 8, 9, 10), kellopeli (5), syntetisaattorit (6, 7, 12), taustalaulu (9), haitari (1)
Aku Syrjä – rummut (1, 3, 5, 7, 8, 10, 12), Hi-hat (6)
Törrö Tapaninen – kitara (2)
Twist Twist Erkinharju – rummut (2, 4, 9, 11)
Kata Laurikainen – taustalaulu (1, 9, 10, 11)
Toni Lähteenmäki – taustalaulu (1, 9, 10, 11)
Jyrki Niemi – pasuuna (3, 7)
Nalle Lehtonen – trumpetti (3, 7)
Vesa Hyrskykari – saksofoni (3, 7, 10)
Lucjan Czaplicki – huilut ja saksofoni (6)
Juice Leskinen – kuoro (7)
Jyrki Melartin – kuoro (7)
Dave Lindholm – kitara (9, 11)
Tuula Heikkinen – laulu ja taustalaulu (11)
Muusikot > Muut

T.T. Oksala – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
Kari Lahtinen – kannet
Singlet

"Donna Maria" / "Taas iskee yö" (PIS 233, 1988)
"Lui" / "Meni niin, meni näin" (PIS 241, 1988)
"Boulevard de la Madeleine" / "Helvetistä taivaaseen (ja takaisin...)" (PIS 250, 1988)
"Boulevard de la Madeleine" / "Meni niin, meni näin" (AUTOM 15, 1988)
Jacques Lacan

| Jacques Lacan |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. huhtikuuta 1901 Pariisi
Kuollut: 9. syyskuuta 1981 (80 vuotta) Pariisi
Koulutus ja ura
Koulukunta:  strukturalismi, jälkistrukturalismi
Vaikutusalueet:  psykoanalyysi, taiteentutkimus, kirjallisuustiede, teologia
Väitöstyön ohjaaja:  Henri Claude
Opettaja:  Henri Claude, Gaëtan Gatian de Clérambault ja Jean Baruzi
 Nimikirjoitus
Jacques-Marie-Émile Lacan (13. huhtikuuta 1901 Pariisi – 9. syyskuuta 1981 Pariisi) oli ranskalainen psykiatri ja psykoanalyytikko. Lacan on vaikuttanut psykoanalyysin kehitykseen, kirjallisuuden- ja taiteentutkimukseen sekä teologiaan.
Elämä

Jacques Lacan syntyi katoliseen perheeseen. Nuoruudessaan hän oli innostunut Baruch Spinozan ajattelusta. Vuonna 1932 hän julkaisi psykooseja käsittelevän väitöskirjansa De la psychose paranoїaque dans ses rapports avec la personnalité. Lacanin koulutusanalyytikkona toimi egopsykologian merkkihahmo Rudolph Loewenstein. Vuonna 1966 julkaistiin Lacanin artikkelikokoelma Écrits.
Klassisen psykoanalyysin piirissä Lacaniin suhtaudutaan arvostelevasti, eikä häntä pidetä virallisen psykoanalyysin edustajana. Hänen suhteensa psykoanalyyttisiin järjestöihin oli mutkikas. Jacques Lacan ja Daniel Lagache erosivat vuonna 1952 Ranskan psykoanalyyttisesta yhdistyksestä ja muodostivat oman ryhmänsä, josta Lacan kuitenkin pian irtautui ja perusti ”Freudilaisen koulunsa” (École Freudienne). Lacania ei hyväksytty Kansainvälisen psykoanalyyttisen yhdistyksen IPV:n koulutusanalyytikoksi vuonna 1963, mikä aiheutti uuden välirikon. Pari vuotta myöhemmin lacanilaiset erotettiin IPV:n yhteydestä. Seuraava välirikko tapahtui vuonna 1969, kun muutamat lacanilaiset erosivat ”Freudilaisesta koulusta” ja perustivat ”Neljännen ryhmän”.
Lacan säilyi kuolemaansa asti värikkäänä julkisuuden hahmona, ja hänellä on ollut tiettyä vaikutusta psykoanalyysin kehitykseen, vaikka hän asettuikin opillisesti kulkemaan omaa tietään – tunnuslauseena ”Takaisin Freudiin!”
Ajattelu

Lacanin ajattelun taustalta löytyy Ferdinand de Saussuren lingvistiikka. Lacan esittää, että ihmisen tiedostumaton on muodostunut kielen tavoin. Keskeisiä käsitteitä Lacanin ajattelussa ovat reaalinen, imaginaarinen ja symbolinen. Näillä hän korvaa Sigmund Freudin esittämän kolmijaon id, ego, superego. Lacan on tunnettu esittämästään peilivaiheteoriasta, jonka kokemusperäinen tausta on Henri Wallonin tutkimuksissa. Hänen mukaansa lapsen peilisuhde hoitajaan on myöhempien identifikaatioiden imaginaarinen perusta. Imaginaarisessa vaiheessa lapsi huomaa eronsa muihin.
Lacanin mukaan kastraatio merkitsee falloksesta luopumista, mutta Lacan ei korosta Freudin alituisesti ylläpitämää viittausta miehen sukupuolielimeen. Näin ollen kastraatio on eräänlaista kaikkivoipuusharhasta luopumista. Juuri kielellisyys, tietoisuus ja kulttuuristuminen liittyvät Lacanin ajattelussa kiinteästi toisiinsa. Lacanin mukaan ihmisen olemista puhuvana olentona leimaa poissaolo. Tätä poissaoloa ratkaisten uskonnot, taiteet ja filosofiat toimivat symbolisessa rekisterissä vaalien ei-mitään omilla erityisillä tavoillaan.
Yksi Lacanin merkittävimmistä käsitteitä on objekti a (objet a tai objet petit a). Objekti a on subjektin korvautuva halun kohde, joka sisältää kuitenkin aina jotain reaalista, mikä ei tule artikulointien piiriin. Käsitteen taustalta löytyy Freudin das Ding, 'asia'.
Lacanin praksis keskittyy pikemmin toiseen (Autre tai grand Autre tai A) kuin ”minään” sikäli kuin sillä tarkoitetaan egoa. Hän on jyrkästi niin sanottua egopsykologiaa vastaan. Lacanin mukaan on eettisesti kyseenalaista asettaa terapian lähtökohdaksi ihmisen sopeutuminen ympäristöön. Ihmisen kysymys omasta identiteetistä on muovautunut useassa rekisterissä, jotka eroavat toisistaan olemuksellisesti.
Teoksia

Au-delà du principe de réalité (1936)
Les complexes familiaux dans la formation de l’individu (1938)
Propos sur la causalité psychique (1946)
L’agressivité en psychanalyse (1948)
Le stade du miroir comme formateur de la fonction du Je (1949)
Intervention sur le transfert (1951)
Discours de Rome (1953)
Fonction et champs de la parole et du langage en psychanalyse (1953)
Les écrits techniques de Freud (S I) (1953–54)
Le Moi dans la théorie de Freud et dans la technique de la psychanalyse (S II) (1954–55)
Les psychoses (S III) (1955–56)
La relation d’objet (S IV) (1956–57)
Les formations de l’inconscient (S V) (1957–58)
Le désir et son interprétation (S VI) (1958–59)
L’éthique de la psychanalyse (S VII) (1959–60)
Le transfert (S VIII) (1960–61)
L’identification (S IX) (1961–62)
L’angoisse (S X) (1962–1963)
Les quatre concepts fondamentaux de la psychanalyse (S XI) (1964)
Problèmes cruciaux pour la psychanalyse (S XII) (1964–1965)
L’objet de la psychanalyse (S XIII) (1965–66)
La logique du fantasme (S XIV) (1966–67)
L’acte psychanalytique (S XV) (1967–68)
D’un Autre à l’autre (S XVI) (1968–69)
L’envers de la psychanalyse (S XVII) (1969–70)
D’un discours qui ne serait pas du semblant (S XVIII) (1970–71)
Ou pire… (S XIX) (1971–72)
Encore (S XX) (1972–73)
Les non dupes errent (S XXI) (1973–74)
La troisième (1974)
RSI (S XXII) (1974–75)
Le sinthome (S XXIII) (1975–76)
L’insu que sait de l’une bévue s’aile à mourre (S XXIV) (1976–77)
Le moment de conclure (S XXV) (1977–78)
La topologie et le temps (S XXVI) (1978–79)
Dissolution (S XXVII) (1980)
Kirjallisuutta

Baas, Bernard: Asia, ääni ja aika.  (Pohjautuu Bernard Baasin esitelmään Helsingin Lacan-piirin seminaarissa 10.10.1998. Suomentanut Kaisa Sivenius)  Helsinki:  Loki-kirjat, 2008.  ISBN 978-951-825-009-1
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jacques Lacan Wikimedia Commonsissa
Kurki, Janne: Jacques Lacan Logos-ensyklopedia. Filosofia.fi.
Internet Encyclopedia of Philosophy: Jacques Lacan (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Chile  Espanja  Ranska  BnF data  Argentiina  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Suomi (KANTO)  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  RKD Artists  ULAN 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Lain laita

| Lain laita: Runoja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Jarkko Tontti
Kieli:  suomi
Kustantaja:  Aviador
Julkaistu:  2020
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  77
ISBN:  978-952-7347-27-0

Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lain laita on Jarkko Tontin vuonna 2020 ilmestynyt kolmas runokokoelma.
Vastaanotto

Lain laita oli Runeberg-kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana.
Helsingin Sanomiin teoksen arvioineen Vesa Rantaman mukaan teos on herkullisen ironinen sääntö­viidakko, joka hellällä tavalla korostaa epätäydellisyyttämme. Haikeita keski-iän mielenmaisemia Tontti kuvaa Rantaman mukaan kauniisti, parhaimmillaan mestarillisesti.
Kirjallisuudentutkija Siru Kainulainen kirjoitti teoksesta Turun Sanomissa. Hänen mukaansa Tontin runot virittävät kokemaan ja pohtimaan elämänkokoisia aiheita, mikä on arvokas etuoikeus.
Runouslehti Tuli & Savussa teosta arvioi Tarja Hallberg. Hallbergin mielestä Tontti kuvaa hienovaraisesti yhteiskunnassa saavutettua arjen turvallista kauheutta ja tasapainotilaa.
Aiheesta muualla

Sirpa Pääkkönen: Yhdenvertaiset ihmisjalat – Jarkko Tontti kääntää lakipykälät hauskasti absurdin huumorin kielelle. Kulttuuritoimitus 18.3.2020.
Jani Saxell: Senaattiin ylösrakennettu circus. Kiiltomato 24.5.2021.
Teoksesta kirjailijan sivuilla.
Teoksesta Yle Radio 1 Kulttuuriykkösessä 2.4.2020.
Haastattelu teoksesta Vanhan kirjallisuuden päivillä 26.6.2020.
Robert Marland

| Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Kanada.Miesten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Kanada> Miesten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Barcelona 1992 | kahdeksikko |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Tasmania 1990 | kahdeksikko |  |
|  Hopeaa | Wien 1991 | kahdeksikko |  |
Robert Marland (s. 13. toukokuuta 1964 Mississauga, Ontario) on kanadalainen soutaja. Hän voitti Barcelonan olympialaisissa 1992 kultaa kahdeksikossa. Neljä vuotta aiemmin hän kilpaili Soulin olympialaisissa perämiehellisessä nelosessa mutta ei menestynyt. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti kahdeksikossa hopeaa Tasmaniassa 1990 ja Wienissä 1991.
Margianakulttuuri

Varhaisen BMAC-kulttuurin tyyppisiä sinettejä 2200–1800 eaa.
Margiana-kulttuuri eli BMAC oli muinainen pronssikautinen kaupunkeja rakentanut kulttuuri Etelä-Turkmenistanissa. Se vallitsi noin 2000–1500 eaa. Kulttuuri syntyi, kun Namazgan suuret asutuskeskukset hylättiin. Viimeistään kulttuurin loppuvaiheessa tuli pohjoisesta indoiranilaisia heimoja. Tunnetuin Margiana-kulttuurin löytöpaikka on Gonur Tepe (Gonur Depe), joka sijaitsee muinaisen Murgabjoen suistossa Maryn lähellä.
Nimitys

Margiana-kulttuurista käytetään myös nimeä BMAC (englannin kielen sanoista Bactria Margiana Archaeological Complex, suom. Baktrian ja Margianan arkeologinen kompleksi), sillä Margianaan liittyy Baktrian kulttuuri noin 1800 eaa.
Alkuperä

Viljelykulttuuri saapui lännestä Baktria-Margianan alueelle. Sen tuloksena alueelle syntyi keidasviljely-yhteisöjä. Näitä sanotaan mm. Namazgan kulttuuriksi. Pyörän käyttö ilmaantui tänne noin 3000 eaa. Varhaispronssikaudella n. 3200–2700 eaa. Kopet Daghiin ja Altyn Tepeen syntyi lähes kaupunkimaista asutusta. Noin 2700 eaa. keramiikka vaihtui punottuja koreja muistuttavasta metalliastioita jäljitteleväksi.
Ehkä jo 2700 eaa., viimeistään vuoteen 2300 eaa. mennessä vakiintui Namazga V kulttuuri, jonka suurimmat keskukset olivat kaupunkeja. Näiden kulttuurien elinkeinoja olivat mm. viljely, karjanhoito ja kauppa. Kiveä ja metallia osattiin käsitellä hyvin. Kulttuuri tunnetaan pronssiesineistä ja taitavasti tehdyistä sineteistä. Yhteiskunta koostui eri luokista. Ylimystö johti tavallista kansaa, joka raatoi pappeja ja hallintomiehiä vaurastuttaen. Taiteesta on löydettävissä yhtymäkohtia mm Iranin, Mesopotamian, Kaukasuksen ja jopa Anatolian taiteeseen. Kauppaverkosto ulottui laajalle. Arkkitehtuuri ja taide saivat vaikutteita erityisesti Elamista.
BMAC-kulttuuri ja pohjoisen paimentolaiset

Namazgan kulttuurin alue hajaantui noin 2100–1800 eaa., jolloin asutuskeskusten välinen ja ulkopuolinen kauppa väheni. Alkoi Baktria-Margiana -kulttuurin aika. Noin 2000 eaa. alettiin Baktriassa louhia tinaa. Paikalliset mahtimiehet hallitsivat kasteluviljelystä satoa saavaa maaseutua linnoistaan käsin. Margianassa nousivat vuorollaan asutuskeskukset Gonur Tepe, Togolok 21 ja Kelleli. Baktriassa puolestaan syntyivät kuin tyhjästä asutuskeskukset Sapalli-Tepe, Dashly-3, ja Djarkutan. Nämä olivat linnoitettuja palatseja, joiden ympärillä oli asuinalueita. Linnoituksissa saattoi olla jopa kolme sisäkkäistä muuria, joiden välissä oli savitiilitaloja, temppeleitä ja työpajoja. Dzarkutanin pinta-ala oli noin 1 km², josta linnoitetun palatsinpinta-ala oli noin 1 ha. Paikalliset mahtimiehet asuivat pienemmissä rakennelmissa. BMAC-kulttuurin aikoihin noin 2200 eaa. kameli oli kesytetty, joista on löydetty jäänteitä Altyn Tepestä. BMAC-kulttuurin ihmiset kävivät kauppaa Induslaakson, Iranin ja Elamin kanssa. Muinaisten geenien ja ajoitusten mukaan indoarjalaista väestöä ilmestyi Margiana-kulttuurin asutuskeskusten ympärille noin 2100–1700 eaa. Andronovon tyyppinen keramiikka ilmestyi BMAC-kulttuurin alueelle noin 1700 eaa. Ojaklysta on löydetty varhaista BMAC-kulttuurin alueen paimentolaisasutusta myöhäispronssikaudelta Takirbai-vaiheen ajalta 1800–1500 eaa.
Pohjoisessa syntyi ennen vuotta 2000 eaa. indoiranilainen kulttuuri. Se tunsi hevosten vetämien nopeiden sotavaunujen käytön ja levittäytyi ympäristöönsä nopeasti.
Asko Parpolan mukaan dasjat, pieni indoiranilainen heimo valtasi BMAC-kulttuurin alueen noin 1900 eaa. ja otti sen hallintaansa. Samoihin aikoihin noin 1900 eaa. Bolansolan lähellä BMAC-kulttuuri syrjäytti Indus-kulttuurin. Myöhäispronssikaudella ja pronssikauden päätösvaiheessa noin 1800–1350 eaa. paimentolaiset liikkuivat yhä enemmän Margianan alueella.
Antiikin lähteissä mainitaan daha-nimisen heimon asuneen BMAC-kulttuurin alueella. Sekä sanojen daha että dāsa pohjana on ’miestä’ ja ’ihmistä’ tarkoittanut sana, mikä viittaisi siihen, että BMAC-kulttuuria olisivat ennen indoarjalaisia hallinneet iranilaiseen haaraan kuuluneet arjalaiset. Arjalaiset puolestaan hyökkäsivät Margianakulttuurin alueelle noin 1700 eaa. ja valtasivat sen. Gonur Tepen pohjoinen osa paloi noin 1700–1600 eaa. ja eteläinen osa hylättiin samaan aikaan.
Arjalaiset perustivat noin 1700–1500 eaa. vallinneen BMAC II -kulttuurin ja alkoivat levittää sitä Afganistaniin. Tästä kielii Sappali Tepen Andronovin keramiikka 1700–1500 eaa.
Pohjois-Pakistaniin syntyi noin 1600 eaa. Gandharan kulttuuri, kun arjalaisten johtama BMAC-kulttuuri levisi sinne. BMAC-kulttuurin ja arjalaisten esineistöä alkoi esiintyä joko vaellusten tai kaupan kautta noin 2000–1500 eaa. Pakistanin Sindhiin ja Etelä-Iraniin asti.
BMAC-kulttuurin jälkeen seurasi Yaz I-kulttuuri, jonka saviastiat olivat maalattuja.