stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
87 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Tapahtumia

Lucius Cornelius Cinna valitaan konsuliksi.
Liittolaissota Rooman ja sen itaalisten liittolaisten välillä päättyy Rooman voittoon.
Halleyn komeetta kävi lähellä maata.
Kuolleita

Marcus Antonius Orator, teloitettiin Cinnan ja Sullan käskystä
Gnaeus Pompeius Strabo, Pompeiuksen isä
1772

| --- | --- |
Vuosisadat: 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku · 1800-luku · 1900-luku
Vuosikymmenet: 1690-luku · 1700-luku · 1710-luku · 1720-luku · 1730-luku · 1740-luku 1750-luku · 1760-luku · 1770-luku · 1780-luku · 1790-luku · 1800-luku
Vuodet: 1690 · 1691 · 1692 · 1693 · 1694 · 1695 · 1696 · 1697 · 1698 · 1699 1700 · 1701 · 1702 · 1703 · 1704 · 1705 · 1706 · 1707 · 1708 · 1709 1710 · 1711 · 1712 · 1713 · 1714 · 1715 · 1716 · 1717 · 1718 · 1719 1720 · 1721 · 1722 · 1723 · 1724 · 1725 · 1726 · 1727 · 1728 · 1729 1730 · 1731 · 1732 · 1733 · 1734 · 1735 · 1736 · 1737 · 1738 · 1739 1740 · 1741 · 1742 · 1743 · 1744 · 1745 · 1746 · 1747 · 1748 · 1749 1750 · 1751 · 1752 · 1753 · 1754 · 1755 · 1756 · 1757 · 1758 · 1759 1760 · 1761 · 1762 · 1763 · 1764 · 1765 · 1766 · 1767 · 1768 · 1769 1770 · 1771 · 1772 · 1773 · 1774 · 1775 · 1776 · 1777 · 1778 · 1779 1780 · 1781 · 1782 · 1783 · 1784 · 1785 · 1786 · 1787 · 1788 · 1789 1790 · 1791 · 1792 · 1793 · 1794 · 1795 · 1796 · 1797 · 1798 · 1799 1800 · 1801 · 1802 · 1803 · 1804 · 1805 · 1806 · 1807 · 1808 · 1809
Tapahtumia

10. heinäkuuta – James Cook lähti Plymouthista toiselle tutkimusmatkalleen Tyynellemerelle.  Tarkoituksena oli erityisesti selvittää, onko eteläisellä pallonpuoliskolla laaja tuntematon manner, Terra Australis.
19. elokuuta – Kustaa III teki vallankaappauksen ja lopetti säätyvallan ajan Ruotsissa.
21. elokuuta – Ruotsissa vahvistettiin vuoden 1772 hallitusmuoto.
11. syyskuuta – Kuningas Kustaa III kielsi viinan kotipolton viljanpuutteen takia.
Daniel Rutherford löysi typen.
Ensimmäinen Puolan jako, jossa Puola menetti suuria alueita naapurimailleen
Uralin kasakoiden kapina Venäjää vastaan. Kapina kukistettiin kovakouraisesti.
Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa päätettiin lakkauttaa apostolien päivien sekä kolmannen ja neljännen joulu-, pääsiäis- ja helluntaipäivän vietto pyhäpäivinä. Lisäksi kynttilänpäivä, mikkelinpäivä ja pyhäinpäivä siirrettiin sunnuntaihin.
Kuolleita

8. helmikuuta – Augusta, Saksi-Gothan prinsessa (s. 1719)
10. helmikuuta – Josef Wenzel I, Liechtensteinin ruhtinas (s. 1696)
18. helmikuuta – Johan Hartvig Ernst Bernstorff, tanskalainen kreivi ja diplomaatti (s. 1712)
28. helmikuuta – Arseni (Matsejevitš), venäläis-ukrainalainen kirkonmies (s. 1697)
21. maaliskuuta – Aleksandr Kokorinov, venäläinen arkkitehti (s. 1726)
29. maaliskuuta – Emanuel Swedenborg, ruotsalainen tiedemies, filosofi, mystikko ja teologi (s. 1688)
5. huhtikuuta – Johan Amnell, suomalainen kirkkoherra ja valtiopäivämies (s. 1692)
22. huhtikuuta – Johann Peter Kellner, saksalainen urkuri ja säveltäjä (s. 1705)
28. huhtikuuta – Johann Struensee, tanskalainen kuningas Kristian VII:n henkilääkäri, sijaishallitsija, poliitikko ja kirjailija (s. 1737)
1. toukokuuta – Gottfried Achenwall, saksalainen tilastotieteilijä (s. 1719)
4. toukokuuta – Adam Fredenstierna, suomalais-ruotsalainen virkamies, tuomari ja valtiopäivämies (s. 1685)
12. kesäkuuta – Marc-Joseph Marion du Fresne, ranskalainen merimies ja löytöretkeilijä (s. 1724)
20. heinäkuuta – Jeremias Wallén, suomalainen lakimies, valtiopäiväedustaja ja maaherra (s. 1693)
25. heinäkuuta – Axel Löwen, ruotsalainen hallintomies ja kenraali (s. 1686)
30. syyskuuta – James Brindley, englantilainen kanavainsinööri (s. 1716)
4. lokakuuta – Augustin Ehrensvärd, ruotsalainen kreivi ja sotamarsalkka, Suomenlinnan rakennustöiden johtaja (s. 1710)
8. lokakuuta – Jean-Joseph de Mondonville, ranskalainen viulisti ja säveltäjä (s. 1711)
16. lokakuuta – Ahmad Šah Dorrani, Afganistanin hallitsija, Dorrani-valtakunnan perustaja (s. 1723)
27. lokakuuta – Daniel Tilas, ruotsalainen vuoritieteilijä, vapaaherra ja valtiopäivämies (s. 1712)
23. marraskuuta – Per Niklas Mathesius, suomalainen pappi ja poliitikko (s. 1711)
23. marraskuuta – Margareta Momma, ruotsalainen kustantaja, toimittaja ja päätoimittaja (s. 1702)
11. joulukuuta – Kalle Arvola, suomalainen talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustaja (s. 1705)
17. joulukuuta – Ernst Johann von Biron, baltiansaksalainen Kuurinmaan herttua ja Venäjän sijaishallitsija (s. 1690)
Gregorius Hallenius, suomalainen paikallishistorioitsija (s. 1702)
John Taylor, englantilainen silmälääkäri ja varhainen kaihileikkausten tekijä (s. 1703)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1772 Wikimedia Commonsissa
Kirjallisuusvuosi 1804

Kirjallisuusvuosi 1804 käsittelee vuoden 1804 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Tornioon perustettiin lukuseura, jota pidetään Tornion kaupunginkirjaston alkuna.
Saksalainen Gerhard Bonnier perusti Kööpenhaminaan kirjankustantamon, joka julkaisi kirjasarjaa Underfulde og sandfærdige kriminalhistorier. Kustantamosta muodostui nykyinen mediakonserni Bonnier.
Julkaisuja

Jean-François Lesueur – Ossian ou Les Bardes (romanttinen ooppera)
Ivan Pnin – Опыт о просвещении относительно России (tietoteos Valistusaika Venäjällä)
Friedrich Schiller – Wilhelm Tell (näytelmä)
Ann Taylor – My mother : or, the child's affection : a poem, that should be read by all good children
Kaupungistuminen

Näkymä Seinen halkomasta Ranskan pääkaupungista Pariisista.
Kaupungistuminen eli urbanisaatio on yhteiskunnallinen ilmiö, jossa kaupungeissa asuvan väestön osuus kokonaisväestöstä kasvaa. Kaupungistumiseksi kutsutaan myös uusien kaupunkien syntyä ja kehittymistä. Kaupungeiksi kutsuttuja yhteisöjä on ollut olemassa jo vuosituhansien ajan. Nykyinen kaupungistuminen nähdään osana yhteiskunnan modernisaatiota. Kaupungistumista tutkii muun muassa kaupunkitaloustiede.
Maaseutumaisissa yhteiskunnissa kaupunkien väestönkasvu ohittaa ensin maaseudun väestönkasvun, ja myöhemmin maaseudun väestö kääntyy laskuun muuttoliikkeen myötä. Lopulta väestö alkaa vähentyä myös pienemmissä kaupungeissa ja keskittyy kooltaan suurempiin kaupunkeihin. Jotkin yhteiskunnat ovat jo siirtyneet vaiheeseen, jossa suurten kaupunkien väestö vähenee ja niiden lähialueiden väestömäärä kasvaa.
Kaupungistumisen keskeisenä käännekohtana pidetään sitä, että kaupungeissa asuu enemmän ihmisiä kuin maaseudulla. Tarkkaa ajankohtaa on vaikea määrittää, mutta erään arvion mukaan tämä käänne olisi tapahtunut vuonna 2008. Kaupunkilaisten määrän on ennustettu nousevan vuonna 2030 jo viiteen miljardiin, jolloin kaupungeissa asuisi 70 prosenttia maailman ihmisistä.
YK:n UNDESAn mukaan 84 % Suomen väestöstä asui kaupungistuneilla (urbaaneilla) alueilla jo vuonna 2011. Tilastokeskuksen jaottelun mukaan vasta 70 % suomalaisista asui kaupunkialueilla vuonna 2016, 7 % kaupungin läheisellä maaseudulla ja 6 % maaseudun keskustaajamissa.
Kaupungistuminen menneisyydessä

Historiallisesti kaupungin määrittely on hankalaa. Useimmiten historiantutkijat ja arkeologit kutsuvat kaupungeiksi sellaisia asutuskeskittymiä, jotka olivat ympäristöönsä nähden suurehkoja, ja joiden asukkaat eivät osallistuneet ravinnon tai raaka-aineiden perustuotantoon kuin enintään sivutoimisesti. Kaupunkien asutus keskittyi kauppaan, käsitöihin, hallinnollisiin tehtäviin ja erilaisten palvelujen tarjoamiseen. Maanviljelyyn keskittynyttä asutusta kutsutaan kyläksi. Erottelu ei kuitenkaan ole absoluuttinen, vaan kaupungin ja kylän välinen raja on liukuva. Joskus – esimerkiksi keskiajan Euroopasta puhuttaessa – kaupunki oli myös hallinnollinen ja oikeudellinen käsite, joten kaikki kaupunkimaisia piirteitä omanneet asutuskeskukset eivät olleet kaupunkeja ainakaan virallisesti.
Historialliset kaupungit eivät kooltaan ole aina vastanneet nykyaikaista mielikuvaa kaupungista: kaupungiksi saatetaan joissakin historiallisissa yhteyksissä kutsua muutaman sadan asukkaan asutuskeskittymää, vaikka nykyisin tämän kokoista yhteisöä pidettäisiin maaseudun taajamana. Kaupunkikäsitteen merkityksen ja määritelmien muuttumisen vuoksi historiallista ja nykyistä kaupungistumista on vaikea verrata.
Varhaisimmat sellaiset yhteisöt, joita yleisesti luonnehditaan kaupungeiksi, syntyivät 3000-luvulla eaa. Egyptissä ja Mesopotamiassa. Kaikkein ensimmäisenä miljoonakaupunkina pidetään antiikin Roomaa. Antiikin sivilisaatio, keskiajan islamilainen sivilisaatio ja esimerkiksi Kiina voidaan mainita esimerkkeinä varhain kaupungistuneista kulttuureista, joissa niissäkin tosin valtaosa väestöstä asui maaseudulla. Euroopassa kaupunkiasutus taantui Rooman valtakunnan hajottua, mutta alkoi hitaasti taas voimistua 700- ja 800-luvuilla, laajemmassa määrin sydänkeskiajalta lähtien. Merkittäviä kaupunkiyhteisöjä syntyi myös Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan sekä Etelä- ja Väli-Amerikkaan jo ennen eurooppalaisten saapumista näille alueille. Myöhemmin kaupungistuminen levisi napaseutuja lukuun ottamatta kaikkialle maailmaan. Ennen teollistumisen aikakautta ja 1800-lukua yli 100 000 asukkaan kaupungit olivat kuitenkin poikkeuksellisia.
Nykyajan kaupungistuminen

Ensimmäinen todella huomattava muuttoaalto kaupunkeihin tapahtui joissakin länsimaissa teollistumisen myötä 1700- ja 1800-luvuilla. 1900-luvulla länsimaissa tapahtui kaksi muuttoaaltoa kaupunkeihin, ensin 1900-luvun alussa ja toinen 1950- ja 1960-luvuilla. Vuonna 1900 vain kahdeksan prosenttia maailman väestöstä asui kaupungeissa. Nykyisin kaupungistumisastetta pidetään yhtenä kehittyneen maan mittareista (kaikki kehittyneet maat ovat nykyisin myös kaupungistuneita), vaikka myös osa kehitysmaista, pääosin Latinalaisen Amerikan ja Lähi-idän maat, ovat olleet jo pitkään kaupungistuneita.
Kiinassa on käynnissä nykyään maailmanhistorian laajin kaupungistuminen ja maan kaupungistumisen odotetaan jatkuvan vilkkaana myös tulevaisuudessa. Muissakin kehitysmaissa kaupungistuminen on hyvin nopeaa. On arvioitu, että joka tunti 10 000 ihmistä muuttaa maalta kaupunkiin. Kuukaudessa se tekee noin seitsemän miljoonaa ihmistä. Viimeisen kolmen vuosikymmenen aikana noin miljardi ihmistä on muuttanut maalta kaupunkiin. Seuraavien kymmenen vuoden aikana ennustetaan muuttavan toinen miljardi lisää. Vuoteen 2055 mennessä kaupungit ottavat vastaan kahdesta neljään miljardia ihmistä. Nopeimmin kasvavat 100 000–500 000 asukkaan kaupungit.[lähde? ]
Nykyisen kaupungistumisen syyt

Kaupungistumisen syyt ovat moninaiset. Maaseudun koneellistuminen vähentää työvoiman tarvetta maaseudulla. Kehitysmaissa maaseutu on usein kovan väestönkasvun takia ylikansoitettu ja väestöräjähdys purkautuu kaupunkeihin. Maattomilla ja työttömillä maaseudun asukkailla ei ole muuta mahdollisuutta kuin muuttaa kaupunkiin.
Koska suurin osa kaupunkiin muuttajista on nuoria, on kaupunkien luonnollinenkin väestönkasvu suurta. Kaupungit ovat vetovoimaisia myös siksi, että ihmiset uskovat niissä olevan mahdollisuuksia työllistymiseen, koulutukseen ja parempaan elintasoon. Nämä kaupunkien maaseutua paremmat mahdollisuudet saavat usein kehitysmaissa toimeentulonsa maaseudulla jo turvanneetkin ihmiset muuttamaan kaupunkeihin. Tämän lisäksi myös ilmaston muuttuminen saattaa vaikuttaa kaupungistumiseen kiihdyttävästi; esimerkiksi Kiinassa tai Afrikassa paheneva kuivuus on pakottanut ihmisiä lähtemään kaupunkeihin maatalouden käydessä kotipaikalla mahdottomaksi. Länsimaissa suurkaupungit vetävät myös eri elämäntyylejä ja vaihtoehtokulttuureja harrastavia ihmisiä suvaitsevaisemman ilmapiirinsä vuoksi. Tämän takia monissa suurkaupungeissa, kuten Berliinissä ja San Franciscossa, on suuri homoyhteisö.
Ihmiset muuttavat ensin kotipaikkansa lähikaupunkiin, josta jonkin ajan kuluttua muutetaan eteenpäin maan suurimpiin kaupunkeihin. Monissa maissa kaupungistumista yritetään rajoittaa, mutta tulokset ovat huonoja. Esimerkiksi Kiinan Shanghaissa arvioidaan asuvan monta miljoonaa laitonta maaltamuuttajaa.
Kehitysmaiden kaupungistumisen ongelmia

Nopea kaupungistuminen luo myös ongelmia. Kehitysmaiden infrastruktuuri ei yleensä pysy kehityksen mukana, jolloin varsinaisen kaupungin laidoille syntyy paljon hökkelikyliä, joissa ei ole tarjolla alkeellisimpiakaan palveluja. Asunnottomuus ja katulapset ovat yleisiä ilmiöitä. Monissa kehitysmaissa jopa yli puolet väestöstä saattaa asua slummeissa. Asuntojen hinnat nousevat kovan kysynnän takia pilviin ja tuloerot kasvavat räjähdysmäisen suuriksi. Työttömyys on yleistä, mikä taas johtaa rikollisuuteen, prostituutioon, huumekauppaan ja pimeisiin töihin. Kaupungit ovatkin nykyisin entistä epätasa-arvoisempia paikkoja, joissa rikkaiden aidoilla reunustetut asuma-alueet ovat aivan slummien vieressä.
Kaupungit vievät laajentuessaan tilaa esimerkiksi maataloudelta ja luonnolta. Vedestä saattaa tulla pulaa pohjavesilähteiden tyhjentyessä tai saastuessa. Pahimmillaan kaupungit tuottavat asukasta kohti moninkertaisesti jätteitä maaseutuun verrattuna, ja tehokkaan jätehuollon järjestäminen kuuluukin kehitysmaiden kaupunkien vaikeimpiin ongelmiin. Lisäksi kaupunki kuluttaa moninkertaisesti luonnonvaroja maaseutuun nähden, ja suurkaupunki tarvitsee pahimmillaan pinta-alaansa nähden monikymmenkertaisen alan viljeltyä maata ruokatarpeidensa tyydyttämiseksi.
Laajeneva kaupunki aiheuttaa myös liikenneongelmia. Laajentuessaan kaupunki lisää asukkaidensa auton tarvetta, eikä tieverkoston kehittäminen usein pysy autoistumisen tahdin mukana. Liikenne on ruuhkaista ja pysäköintipaikoista on pulaa. Autoistumisen takia monet suurkaupungit ovat todella saastuneita. Pahimmin saastuneissa kaupungeissa ihmiset saattavat hengittää monen tupakka-askillisen verran myrkkyjä päivän aikana. Suurin osa maailman saastuneimmista kaupungeista sijaitsee nykyisin voimakkaasti kaupungistuvassa Kiinassa. Monesti kaupungit ovatkin sakean savusumun eli smogin peitossa.
Kaupungistumisen mahdollisuudet

Kaupungistumiseen liittyy sen mukanaan tuomista ongelmista huolimatta myös runsaasti mahdollisuuksia. Kaupungit pystyvät yleensä tarjoamaan jonkinlaisen koulutuksen ja terveydenhuollon myös slummeissa asuville, jonka johdosta syntyvyys ja lapsikuolleisuus ovat pienempiä kuin maaseudulla. Kehitysmaissa elinajanodote on kaupungeissa maaseutua korkeampi. Kaupungeissa on lisäksi tarjolla työmahdollisuuksia, vaikka ne ovatkin usein virallisen talousjärjestelmän ulkopuolisia ja heikosti palkattuja. Työkirjo on kaupungeissa laajempi, mikä mahdollistaa ihmisille runsaamman valikoiman uramahdollisuuksia. Lisäksi suurkaupungit ovat taloudellisesti tehokkaita yksikköjä, jotka tuottavat väestöön suhteutettuna moninkertaisesti enemmän kuin muut alueet.
Vähemmistöille, kuten homoseksuaaleille ja siirtolaisille, suurkaupunki voi olla pientä paikkakuntaa turvallisempi asuinympäristö, koska suuressa väkimäärässä sulaudutaan massaan tehokkaammin ja kaupunkikulttuuri on maaseudun kulttuuria sirpaloituneempaa, jonka takia alakulttuurien muodostaminen on helpompaa.
Monet kaupunkisuunnittelijat ja arkkitehdit ovat esittäneet tulevaisuuden visioita ekologisesta suurkaupungista, joka rakentuu kestävän kehityksen periaatteiden mukaan. Ekologisessa kaupungissa kaikki tavarat ja materiaalit kierrätetään ja uudelleenkäytetään mahdollisimman perusteellisesti. Suurin osa liikenteestä tapahtuisi polkupyörällä, kävellen ja julkisilla kulkuneuvoilla.
Suomen kaupungistuminen

Ensimmäisenä Suomen kaupunkina pidetään Turkua, joka perustettiin 1200-luvun lopulla. Suomessa kaupungistumisaste pysyi kuitenkin pitkään selvästi alhaisempana kuin useimmissa muissa Euroopan maissa: keskiajalla vain muutama prosentti Suomen alueen asukkaista asui kaupungeissa, joita sijaitsi vain maan etelä- ja lounaisrannikoilla. Suomi kaupungistui länsimaisittain myöhään, mutta nopeasti. Vielä vuonna 1950 enemmistö suomalaisista asui maalla, mutta vuoteen 1970 mennessä enemmistö suomalaisistakin jo asui kaupungeissa.
Maailman tärkeimmät kasvukeskukset

Seuraavassa on lueteltu suurimmat kaupungit vuonna 2021 sekä ennuste suurimmista kaupungeista vuonna 2050. On kumminkin huomattava että suurkaupunkialue on vaikeasti määriteltävä alue; esimerkiksi käynee Etelä-Korean Soul jossa eri laskelmien mukaan asuu 10–22 miljoonaa ihmistä. Tämän takia luettelot voivat vaihdella huomattavastikin eri tilastoissa.
Maailman tärkeimmät kasvukeskukset > Suurimmat kaupungit 2050 (ennuste)

15 suurinta kaupunkia ennusteen mukaan vuonna 2050:
| Kaupunki | Asukasluku | Valtio |
| --- | --- | --- |
| Mumbai | 42 403 631 |  Intia |
| Delhi | 36 156 789 |  Intia |
| Dhaka | 35 193 184 |  Bangladesh |
| Kinshasa | 35 000 361 |  Kongon demokraattinen tasavalta |
| Kalkutta | 33 042 208 |  Intia |
| Lagos | 32 629 709 |  Nigeria |
| Suur-Tokio | 32 621 993 |  Japani |
| Karachi | 31 696 042 |  Pakistan |
| New York | 24 768 743 |  Yhdysvallat |
| México | 24 328 738 |  Meksiko |
| Kairo | 24 034 957 |  Egypti |
| Metro Manila | 23 545 397 |  Filippiinit |
| São Paulo | 22 824 800 |  Brasilia |
| Shanghai | 21 316 752 |  Kiina |
| Lahore | 17 449 007 |  Pakistan |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Urbanization Worldwide, World Bank 2005 World Development Indicators
Open History Cityviewer (Arkistoitu – Internet Archive), a dynamic map of the world cities' growth
Tomorrow's Crises Today – the humanitarian dimension of urbanization
The Natural History of Urbanization
Ylen Elävä arkisto – Suurkaupungin hurmio ja turmio
Verkkouutiset – Kiina siirtää 250 miljoonaa ihmistä maaseudulta kaupunkeihin
New Yorkin siluetti.
Lontoo on kerran ollut mahtavan brittiläisen kansainyhteisön keskus.
Ilmakuvaa Tokiosta, maailman suurimmasta metropolista.
Hongkong on yksi maailmantalouden tärkeimmistä keskuksista ja maailman tiheimmin asutuista kaupungeista.
Kuva eräästä favelasta eli slummista Rio de Janeirossa Brasiliassa.
São Paulon keskustaa. São Paulo on eteläisen pallonpuoliskon suurin kaupunki.
Näkymä Singaporesta, jota pidetään yhtenä hyvän kaupunkisuunnittelun esimerkkinä.
Kondensoitu maito

Kondensoitua maitoa
Kondensoitu maito on lehmän maidosta valmistettu maitotiiviste. Se on koostumukseltaan paksua ja tahmeaa, jopa siirappimaista. Se on erittäin makeaa ja monesti sitä käytetään ainesosana jälkiruoissa ja leivonnaisissa. Kondensoitu maito valmistetaan haihduttamalla maidosta tai kuoritusta maidosta vettä. Vettä haihdutetaan maidosta niin paljon, että se tiivistyy noin neljännekseen alkuperäisestä tilavuudestaan. Noin 45 % valmiista tuotteesta on sokeria. Metalliseen ilmatiiviiseen purkkiin säilöttynä elintarvike säilyy avaamattomana pitkiäkin aikoja, jopa vuosia. Avaamatonta purkkia voi säilyttää huoneenlämmössä, mutta avattu purkki säilyy jääkaapissa vain muutamia päiviä.
Suomessa kondensoitua maitoa myydään yleensä etnisissä kaupoissa tai suurimmissa marketeissa. Sitä myydään tavallisesti makeutettuna, mutta saatavilla on myös makeuttamatonta kondensoitua maitoa. Kondensoitua maitoa käytetään yleensä ainesosana makeissa leivonnaisissa ja jälkiruoissa. Sitä käytetään jälkiruoissa monissa maissa, erityisesti Venäjällä ja entisen Neuvostoliiton valtioissa. Osissa Aasiaa ja Eurooppaa sitä käytetään kahvin ja teen makeuttamiseen. Aasiassa sitä käytetään myös leivän päällä marmeladin tai hillon tapaan. Kondensoitua maitoa käytetään myös monissa intialaisissa jälkiruoissa ja makeisissa. Sitä käytetään myös lähinnä kerman tai maidon asemesta suklaa-, makeis- ja jäätelöteollisuudessa. Suomessa sitä käytetään myös jugurtin valmistukseen.
Kuluttajat saattavat helposti sekoittaa kondensoidun maidon maitojauheeseen. Pääsääntöisesti maitojauhe on kuitenkin makeuttamaton, kun taas kondensoitu maito sisältää paljon sokeria. Erilaisen maun ja koostumuksen vuoksi niitä ei voi käyttää korvaamaan toisiaan. Keittämällä kondensoidusta maidosta voi valmistaa paksua karamellinväristä toffeekastiketta. Sitä voi käyttää esimerkiksi piirakoiden ja kakkujen täytteenä.
Kok

Kok tai KOK voi tarkoittaa seuraavia asioita tai henkilöitä
Ada Kok (s. 1947), alankomainen uimari
Bessel Kok (s. 1941), alankomaalainen liikemies ja shakkitapahtumien järjestäjä
Huug Kok (1918–2011), alankomaalainen laulaja, De Spelbrekers -yhtyeen jäsen
Jan Kok (1889–1958), alankomaalainen jalkapalloilija
Jocie Kok (s. 1982), singaporenkiinalainen laulaja
Johannes Antonius de Kok (s. 1930), alankomaalainen katolinen piispa
Melanie Kok (s. 1953), kanadalainen soutaja
Wim Kok (1938–2018), alankomainen poliitikko
Lyhenteenä

KOK, Kansainvälinen olympiakomitea
KOK, Kristiansand Orienteringsklubb, norjalainen suunnistusseura
Kokkola-Pietarsaaren lentoasema, IATA-koodi KOK, lentoasema Suomessa.
Kokkolan rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Kok,  rautatieliikennepaikka Suomessa
Kok., Kansallinen Kokoomus.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kok”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kirjallisuusvuosi 1809

Kirjallisuusvuosi 1809 käsittelee vuoden 1809 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Tapahtumia

Suomen sodasta 1808–1809 julkaistiin myöhemmin ainakin kaksi silminnäkijäkuvausta: Majuri J. F. Lagervallin teksti En karelsk jägares sorgliga minnen julkaistiin Tidskriften Suomi -sarjassa vasta hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1866. Kirjailija Adelaide von Hauswolff kuvasi sotavankeuttaan kirjassa En svensk flickas dagbok under krigsfångenskap i Ryssland 1808-1809.
Suomen sodan tapahtumia myöhemmin Vänrikki Stoolin tarinoissa kuvannut J. L. Runeberg pohjasi kuvauksensa tositapahtumiin. Yksi niistä oli Wilhelm von Schwerinin toiminta 15-vuotiaana Svean tykistörykmentin aliluutnanttina ja kaksitykkisen patterin päällikkönä.
Julkaisuja

Konstantin Batjuškov – Отрывок из письма русского офицера о Финляндии ('Katkelma venäläisen upseerin Suomen-kirjeestä')
François-René de Chateaubriand – Les Martyrs
Barthold Anders Ennes – Underrättelser om Finnheden
Ugo Foscolo – Dei Sepolcri (lyriikkaa)
Washington Irving – A history of New York by Diedrich Knickerbocker
Ivan Krylov – Basni (faabeleita)
Jean-Baptiste Lamarck – Philosophie Zoologique
William Nicholson (toimittajana) – British Encyclopedia, or Dictionary of Arts and Sciences
Charles Nodier – Archéologue, ou Système universel et raisonné des langues
Shikitei Sanba – Ukiyoburo
Acorn Risc PC

Risc PC on Acorn Computersin vuonna 1994 julkaisema tietokone. Tietokone käyttää Acorn Archimedes -tietokoneen tapaan ARM-suoritinta ja RISC OS-käyttöjärjestelmää.
Mallit

600
ARM610 CPU
700
ARM710 CPU
Kirjallisuusvuosi 1810

Kirjallisuusvuosi 1810 käsittelee vuoden 1810 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.