stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Markku Korhonen

Markku Korhonen (s. 29. elokuuta 1958 Vieremä) on suomalainen musiikinopettaja, säveltäjä ja radioamatööri. Hän toimi Paltamossa opettajana 1981–2018 . Nykyään Korhonen asuu Kellossa Haukiputaalla[lähde? ].
Korhonen on toiminut Kainuun elokuva- ja videoyhdistyksen varapuheenjohtajana ja ollut järjestämässä nuorten viestintäleirejä vuosina 1990–2010. Hänen vetovastuualueena oli leirin oma paikallisradio radio ELVI. 1980-luvun alussa Korhonen oli Paltamon edustajana Kainuun elokuvakeskus ry:ssä.[lähde? ]
Paltamon kunta ja Paltamon lukio saivat maailmanlaajuista mediajulkisuutta, kun Korhonen piti 12. huhtikuuta 1994 kahden opiskelijan kanssa radioyhteyden avaruussukkula Endeavouriin.
Korhonen osallistui elokuussa 1996 Suomen edustajana opettajien kansainväliselle avaruusleirille Space Campiin Huntsvillessä Yhdysvalloissa Alabamassa. Hän oli mukana työryhmässä tekemässä Suomen lukiolaisille avaruusfysiikan kurssia. Työryhmä tutustui kosmonauttien koulutukseen ja avaruusfysiikkaan Korolevissä, Venäjällä.
Korhonen on tehnyt sävellyksiä muun muassa Paltamon kesäteatterille. Hänen tunnetuin sävellys on paltamolaisen Antero Möttösen sanoittama Kainuun asutuksen juhlakantaatti, jonka ensiesitys oli Kajaanin Kaukametsässä vuonna 2002. Juhlakantaatti valmistui kokonaisuudessaan vuonna 2015 Korhosen sävellettyä puuttuvat osat. Hän teki myös uuden sovituksen kuorolle ja orkesterille.
Korhonen on toiminut Paltamon Pursiseuran varakommodorina vuonna 2000–2005 ja kommodorina 2006–2008.
Korhonen on innokas radioamatööri. Kiinnostus radioamatööritoimintaan heräsi jo nuorena Valkeiskylässä Vieremällä. Vuonna 1973 hän sai tunnuksen OH7UV. Hänellä on myös tunnukset OH8UV, OH4UV ja AG6OR.
Palkinnot ja tunnustukset

Radioamatöörien sähkötyksen Suomen mestaruuden Korhonen on voittanut vuosina 2016-2022.  Radioamatöörisuunnistuksen SM-kilpailussa hän on saavuttanut toisen sijan 1994. .
Paltamon kunnan kulttuuripalkinnon Korhonen on saanut vuosina 1990, 1994 ja 2017.[lähde? ]
Suomen Radioamatööriliitto on palkinnut Korhosen Vuoden kokelas 1974 (OH7UV) ja Jäämaan-palkinnolla v. 1994 (OH8UV).
Matti Pohjola (taloustieteilijä)

Matti Pohjola heinäkuussa 2016.
Matti Tapani Pohjola (s. 4. marraskuuta 1950 Kymi) on Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun taloustieteen professori. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1973 ja lisensiaatiksi vuonna 1976. Pohjola väitteli tohtoriksi Cambridgen yliopistosta vuonna 1981. Helsingin kauppakorkeakoulun professorina Pohjola on toiminut vuodesta 1992 lähtien.
Aiheesta muualla

Pohjolan tutkimukset IDEASissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Mark David Chapman

Mark David Chapman (s. 10. toukokuuta 1955 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen murhaaja, joka ampui John Lennonin tämän kotitalon porttikäytävään 8. joulukuuta 1980. Chapman oli ollut aikaisemmin huumausaineriippuvainen, uudestisyntynyt kristitty ja mielisairaalan potilas. Chapman oli narsisti ja sairasti skitsofreniaa.[lähde? ]
Chapman oli ollut The Beatlesin, erityisesti John Lennonin, fani jo vuosia. Chapmanin hermoromahduksen jälkeen Lennonista tuli kuitenkin hänelle pakkomielle ja päähänpinttymä. Pakkomielle meni jopa niin pitkälle, että hän meni naimisiin japanilaisen naisen kanssa vain, jotta vaimo muistuttaisi Lennonin vaimoa Yoko Onoa. Kun Chapmanin oma elämä ja henkinen tila heikentyivät, hän alkoi vihata entistä sankariaan ja esikuvaansa. Hän tuomitsi Lennonin epäaidoksi.[lähde? ]
John Lennonin murha

8. joulukuuta 1980 Chapman surmasi John Lennonin ampumalla. Surmatyö tapahtui Lennonin asuintalon, Dakota-talon, edustalla, 72nd Streetin ja Central Park Westin kulmassa Manhattanilla, New Yorkissa. Dakota-talo oli rakennuksena tunnettu siitä, että Rosemaryn painajainen -elokuva oli kuvattu siellä.[lähde? ]
Aiemmin samana päivänä Chapman oli kätellyt Lennonia rakennuksen edustalla ja pyytänyt tätä kirjoittamaan vastajulkaistun Double Fantasy -albumin kanteen omistuskirjoituksen. Lennon oli aavistanut jotain tapahtuvan ja kysyi mieheltä toistuvasti, onko tässä kaikki, mitä tämä haluaa. Tästä kohtaamisesta otettiin valokuva, joka murhan jälkeen tuli kuuluisaksi maailman mediassa. Kohtaamisen jälkeen Chapman odotti monta tuntia Lennonin asunnon lähellä tämän paluuta ja tämän palattua ampui tätä kohti .38 Spl. -kaliiperisella Charter Arms Undercover -revolverilla viisi laukausta. Hän osui neljästi. Chapmanilla oli mukanaan romaani Sieppari ruispellossa.[lähde? ]
Chapman on vakuuttanut, että hän oli jo kerran aikaisemmin matkustanut New Yorkiin tappaakseen Lennonin mutta ei ollut jostain syystä onnistunut.[lähde? ]
Oikeudenkäynti

Chapmania syytettiin murhasta. Hänen asianajajansa Jonathan Marks vetosi mielisairaudesta johtuvaan syyntakeettomuuteen. Chapman joutui tämän vuoksi psykiatrien tutkittavaksi. Oikeudessa kuultiin myöhemmin yhdeksää psykiatria. Kuusi heistä oli sitä mieltä, että Chapman oli toiminut psykoosissa ja kolme piti häntä rajatilapersoonallisuutena.[lähde? ]
Kesäkuussa 1981 Chapman ilmoitti asianajajalleen hylkäävänsä syyntakeettomuusvetoomuksen, koska Jumala oli käskenyt häntä ottamaan täyden vastuun Lennonin murhasta. Chapman vietiin asianajaja Marksin pyynnöstä uudestaan psykiatrisiin tutkimuksiin. Tällä kertaa lausunnossa todettiin, että Chapman kärsi vainoharhaisuudesta mutta hän oli silti henkisesti ymmärryskykyinen, eli hänet voitaisiin tuomita vankilaan.[lähde? ]
Chapman tuomittiin elokuussa 1981 elinkautiseen vankeuteen, josta olisi mahdollista anoa pääsyä ehdonalaiseen vapauteen 20 vuoden kuluttua.[lähde? ]
Vankeus

Chapman on ollut marraskuussa 2012 lähtien vangittuna New Yorkin osavaltion Alden kaupungissa sijaitsevassa Wende Correctional Centerissä. Hän on anonut pääsyä ehdonalaiseen vapauteen kaksitoista kertaa: vuosina 2000, 2002, 2004, 2006, 2008, 2010, 2012, 2014, 2016, 2018, 2020 ja 2022. Anomus on toistaiseksi hylätty. Lennonin leski Yoko Ono vastustaa jyrkästi hänen vapauttamistaan.
Seuraava ehdonalaiskuuleminen on helmikuussa 2024.
Mediassa

Mark Chapmanin elämästä on tehty elokuva Chapter 27, joka tuli ensi-iltaan vuoden 2007 alussa. Chapmania elokuvassa esittää Jared Leto.[lähde? ]
Murhaamalla John Lennonin Chapman halusi tulla merkittäväksi henkilöksi. Kun häntä sittemmin haastateltiin vuonna 2010, hän sanoi, että hänestä tuli vain murhaaja, ei merkittävä henkilö. Hänellä oli luettelo henkilöistä, jotka hän halusi tappaa Lennonin jälkeen. Listalla olivat Elizabeth Taylor ja talk show -juontaja Johnny Carson.
Aiheesta muualla

investigation.discovery.com 'Mark David Chapman: The Man Who Silenced a Beatle', By Gary C. King
West 72nd Street (Dakota-talo)
Merimiespaini

Merimiespaini on kahden kilpailijan välillä käytävä voimalaji.
Säännöt

Kilpailun tarkoitus on horjuttaa vastustajan tasapainoa ja pudottaa tämä kilpailualustalta. Tähän tulokseen on päästävä ns. kättelyasennossa, jossa kilpailijat ovat tarranneet toisiensa oikeista käsistä. Ottelijat ottelevat sivuittain oikea jalka vastustajaa kohti. Vastustajaa ei saa koskea millään muulla objektilla kuin oikealla kädellään. Tuomari voi määrätä tietyistä rikkeistä varoituksia, ja kahdesti varoituksen saanut kilpailija häviää.
Marlene Mortler

| Marlene Mortler |
| --- | --- |

Euroopan parlamentin jäsen
 2.7.2019–  
Ryhmä:  EPP-ryhmä
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. lokakuuta 1955 (ikä 68) Lauf, Länsi-Saksa
Kansalaisuus:  saksalainen
Tiedot
Puolue:  Baijerin kristillissosiaalinen unioni
Aiheesta muualla
www.marlenemortler.de
Marlene Mortler (s. 16. lokakuuta 1955 Lauf, Länsi-Saksa) on saksalainen poliitikko. Mortler edustaa Baijerin kristillissosiaalista unionia. Mortler on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä heinäkuusta 2019 lähtien. Hän edustaa Euroopan parlamentissa keskusta-oikeistolaista EPP-ryhmää.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marlene Mortler Wikimedia Commonsissa
Marlene Mortler Euroopan parlamentin jäsenet. Euroopan parlamentti.
Max Pallenberg

Max Pallenberg vuonna 1909
Max Pallenberg (18. joulukuuta 1877 Wien – 26. kesäkuuta 1934 Karlovy Vary, Tšekkoslovakia) oli itävaltalainen näyttelijä, laulaja ja koomikko.
Koulut käytyään Pallenberg oli jonkin aikaa liikealalla kunnes hän liittyi 1897 erääseen kiertävään teatteriin. Hän oli sitten näyttelijänä teattereissa Pressburgissa (Bratislavassa), Bad Ischlissä, Olmützissä ja Wienissä, josta hän siirtyi Berliiniin, päätyen lopuksi Max Reinhardtin teatteriin. 1930-luvulla Pallenberg piti useissa eri Keski-Euroopan teattereissa vierailunäytäntöjä. Hitlerin valtaantulon jälkeen juutalaissyntyinen Pallenberg joutui lähtemään Saksasta. Hän esiintyi sitten Prahassa ja myös ulkomaisilla näyttämöillä.
Max Pallenberg oli naimisissa kuuluisan berliiniläisen operetti- ja revyytähden Fritzi Massaryn kanssa. Pallenberg kuoli kesäkuun lopulla 1934 lentokoneonnettomuudessa Tšekkoslovakiassa Karlsbadin (Karlovy Vary) lähellä. Samassa lento-onnettomuudessa kuoli suomalainen liikemies Moses Skurnik. Pallenbergin ja Moses Skurnikin oli määrä lähteä tavallisella vuorolentokoneella Prahasta Karlsbadiin, mutta kaikki lentovuoron paikat olivat jo varatut. He vuokrasivat sitten yhdessä ylimääräisen koneen ja lähtivät sillä matkaan, Karl Tomischekin toimiessa ohjaajana. Koneen ohjauslaite joutui epäkuntoon koneen lähestyessä Karlsbadin lentokenttää ja kone syöksyi maahan noin 30 metrin korkeudesta kaivautuen moottoreineen syvälle maahan. Maahantörmäyksessä koneen bensiinisäiliö syttyi tuleen ja kaikki koneessa olleet saivat surmansa.
Metsäketo

Metsäketo on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Annika Metsäketo (s. 1971), juontaja ja radiotoimittaja, Martti Metsäkedon tytär
Martti Metsäketo (1940–2015), muusikko ja laulaja
Tomi Metsäketo (s. 1974), laulaja, Martti Metsäkedon poika
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Martta Tynni

Martta Anna Sofia Tynni (27. heinäkuuta 1910 Inkeri – 13. marraskuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen yliopiston lehtori ja kääntäjä.
Inkerissä syntyneen Tynnin vanhemmat olivat Kolppanan opettajaseminaarin johtaja Kaapre Tynni ja Lilja Maria Piipponen. Hänen sisariaan olivat runoilija Aale Tynni ja professori Katri Rehtijärvi.
Martta Tynni toimi Helsingin yliopiston ranskan kielen lehtorina.
Suomennoksia

Jules Verne : Sukelluslaivalla maapallon ympäri ; hieman lyhentäen suomentanut Martta Tynni. Nuorten toivekirjasto 62. WSOY 1957, 7. painos 2000 (alkuteos 20.000 lieues sous les mers)
Jules Verne : Tsaarin kuriiri ; alkuteoksesta Michel Strogoff hieman lyhentäen suom. Martta Tynni ; kuv. Paul Férat. Nuorten toivekirjasto 69. WSOY 1955, 3. painos 1977
Jules Verne : Kapteeni Grantia etsimässä. Nuorten toivekirjasto 88. WSOY 1957, 3. painos 1976 (alkuteos Les enfants du capitaine Grant)
Jules Verne : Kapteeni Grantin lapset : jatkoa teokseen Kapteeni Grantia etsimässä. Nuorten toivekirjasto 89. WSOY 1957, 3. painos 1976 (alkuteos Les enfants du capitaine Grant)
Paul Berna : Päättömän hevosen salaisuus. Nuorten toivekirjasto 106. WSOY 1958, 3. painos 1971 (alkuteos Le cheval sans tête)
Valeria : tarina nukesta, joka kiersi maailmaa. A, Valeria ja pikku veturi ; kuv. Ariane Chatel ; Madeleine Grizen tekstin mukaan suomeksi kertoneet Martta Tynni ja L. Aro (Inka Makkonen). WSOY 1961 (alkuteos Valériane et la petit locomotive)
Valeria : tarina nukesta, joka kiersi maailmaa. B, Valeria kotimatkalla ; kuv. Ariane Chatel ; Madeleine Grizen tekstin mukaan suomeksi kertoneet Martta Tynni ja L. Aro. WSOY 1961 (alkuteos Valériane et la petit locomotive)
Valeria : tarina nukesta, joka kiersi maailmaa. C, Valeria karnevaaleissa ; kuv. Ariane Chatel ; Madeleine Grizen tekstin mukaan suomeksi kertoneet Martta Tynni ja L. Aro. WSOY 1961 (alkuteos Valériane au Grand hôtel é Rio)
Valeria : tarina nukesta, joka kiersi maailmaa. D, Valeria voittaa kilpailun ; kuv. Ariane Chatel ; Madeleine Grizen tekstin mukaan suomeksi kertoneet Martta Tynni ja L. Aro. WSOY 1961 (alkuteos Valériane au Grand hôtel é Rio)
Valeria : tarina nukesta, joka kiersi maailmaa. E, Valeria ja alligaattorit ; kuv. Ariane Chatel ; Madeleine Grizen tekstin mukaan suomeksi kertoneet Martta Tynni ja L. Aro. WSOY 1961 (alkuteos Valériane avec l'alligator au zoo)
Valeria : tarina nukesta, joka kiersi maailmaa. F, Valeria helikopterissa ; kuv. Ariane Chatel ; Madeleine Grizen tekstin mukaan suomeksi kertoneet Martta Tynni ja L. Aro. WSOY 1961 (alkuteos Valériane en hélicoptère)
Mauritz Wilhelm Nordenheim

Mauritz Vilhelm Nordenheim, sukunimi vuoteen 1833 Molander (21. kesäkuuta 1807 Rantasalmi – 30. heinäkuuta 1872 Helsinki) oli suomalainen senaattori ja todellinen valtioneuvos.
Nordenheimin vanhemmat olivat Mikkelin läänin maaherra, majuri Abraham Joakim Molander, aateloituna vuodesta 1833 Nordenheim (k. 1847) ja Maria Wallenius. Hän kävi Savonlinnan piirikoulua ja Porvoon lukiota päästen ylioppilaaksi Turussa 1824. Nordenheim opiskeli myös venäjän kieltä Moskovan yliopistossa 1826 ja suoritti tuomarintutkinnon 1828.
Nordenheim toimi kenraalikuvernöörinkansliassa vt. venäjän kielen kääntäjänä vuodesta 1828 ja vakinaisena venäjän kielen kääntäjänä vuodesta 1830 sekä sai kuvernementinkielenkääntäjän arvonimen 1830. Hänestä tuli kanslian toimituspäällikön apulainen 1831, kanslian 2. osaston toimituspäällikkö 1835, 1. osaston toimituspäällikkö 1841, kanslian vt. johtaja 1844 ja kanslian vakinainen johtaja 1846. Nordenheim oli Suomen senaatin talousosaston jäsenenä ja kansliatoimituskunnan päällikkönä 1854–1869. Nordenheim sai kanslianeuvoksen arvon 1842, valtioneuvoksen arvon 1849 ja todellisen valtioneuvoksen arvon 1854.
Nordenheimin veli oli Viipurin hovioikeuden presidentti Claës Gabriel Nordenheim.
Macabre

| Macabre |
| --- | --- |

Tiedot
Toiminnassa:  1985–
Tyylilaji:  Thrash metal, Grindcore, Death metal
Kotipaikka:  Yhdysvallat
Laulukieli:  englanti
Jäsenet:  Corporate Death   Nefarious   Dennis the Menace  
Levy-yhtiö:  Decomposed Records  
Aiheesta muualla
murdermetal.com
Infobox OKNimi-testi OK: 
Macabre on Illinoisissa, Chicagossa vuonna 1985 perustettu heavy metal -yhtye. Musiikissaan bändi yhdistelee death- ja thrash-metallia ja grindcorea, jota he itse kutsuvat Murder Metaliksi (murhametalli). Bändi on toiminut alusta asti samalla kokoonpanolla, ja jäsenillä on sivuprojekti Macabre Minstrels, joka soittaa akustisia cover-versioita tunnetuista "nuotiolauluista". Sanoitukset ovat miltei kaikki tositarinoita sarjamurhaajista ja massamurhaajista, heidän murhistaan ja uhreistaan. Bändin kitaristi-laulaja Corporate Death haastatteli mm. John Gacya ja Jeff Dahmeria heidän ollessaan elossa käyttäen materiaalia bändin sanoituksissa. Hän oli myös paikalla Dahmerin oikeudenkäynnissä ja vieraili Gacyn luona useasti hänen ollessaan vankilassa. Corporate Deathin Dahmerista keräämän materiaalin pohjalta julkaistiin vuonna 2000 teemalevy Dahmer.
Diskografia > Studioalbumit

Gloom - (1989)
Sinister Slaughter - (1993)
Dahmer - (2000)
Murder Metal - (2003)
Grim Scary Tales - (2011)
Carnival of Killers - (2020)
Diskografia > EP:t

Grim Reality - (1987)
Nuclear Blast 4-way split - (1993)
Behind the Wall of Sleep - (1994)
Unabomber - (1999)
Morbid Campfire Songs - (2002)
Human Monsters - (2010)
Slaughter Thy Poser - (2012)
Diskografia > Singlet

Shitlist - (1988)
Nightstalker - (1993)
Drill Bit Lobotomy - (2003)
Diskografia > Muut julkaisut

Macabre Electric & Acoustic Two CD Set - (2004)
True Tales of Slaughter and Slaying - Live in Holland DVD - (2006)
Triviaa

Corporate Death nähdään John Borowskin ohjaaman elokuvan Albert Fish: In Sin He Found Salvation DVD-version extroissa. Extroista löytyy myös Macabren live-esiintyminen.
Ryan Nicholsonin ohjaaman elokuvan Live Feed DVD-version extroissa on Macabren musiikkia. Itse elokuvassa näyttelijä Kevan Ohtsjilla on päällään Macabre-paita.
Aiheesta muualla

Kotisivut (englanniksi)
Yhtyeen MySpace-sivusto
Marojejyn kansallispuisto

| --- | --- |
Sijainti:  Sava Madagaskar
Pinta-ala:  597,5 km2 
| --- | --- |
Nimi alkuperäiskielellä:  Parc national de Marojejy 
Tyyppi:  kansallispuisto
Perustettu:  1998 (1952)
Luokitus:  UNESCOn maailmanperintöluettelokohde (d) (2013) 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Puiston kartta. Tummemman vihreät alueet luonnontilaista sademetsää, vaaleanvihreät talousmetsää. Karttaan on myös merkitty puistossa kulkeva vaellusreitti ja kolme leiripaikkaa.

Marojejyn kansallispuisto on luonnonsuojelualue Madagaskarin pohjoisosassa. Se on osa Unescon maailmanperintökohdetta Atsinananan sademetsät.
Marojejyn vuorijono oli yksi Madagaskarin ensimmäisistä luonnonsuojelualueista. Sinne oli pääsy vain tutkijoilla vuosina 1952–1998. Sen jälkeen puisto muutettiin kansallispuistoksi, jossa pääsevät käymään myös matkailijat.
Puiston pinta-ala on 55 500 hehtaaria. Siellä kasvaa monentyyppistä metsää rannikon sademetsistä vuoriston pensaikkoihin. Alueella tavataan ainakin 275 lajia saniaisia, 35 palmulajia, 149 lajia sammakkoeläimiä ja matelijoita sekä 118 lintulajia. Puistossa elää yksitoista lajia puoliapinoita.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Marojejyn kansallispuisto Wikimedia Commonsissa
Marojejy National Park Travel Madagascar
Metsäkonkola

Metsäkonkola on kylä Salossa entisen Halikon kunnan keskiosassa. Kylässä sijaitsee vain Metsä-Konkolan maatila. Muutoin kyläalueella on metsäisiä mäkiä, joiden välisissä laaksoissa on peltoja ja niittyjä. Metsäkonkolan eteläosassa virtaa Kuohaoja.
Metsäkonkola esiintyy ensimmäisen kerran 1600-luvun lopun Angelniemen rippikirjassa, vaikkei kylä ole Angelnimeen kuulunutkaan. Todennäköisesti Metsäkonkola on Konkolan tytärkylä, jonka rajat määriteltiin tarkasti vasta myöhäisessä isojaossa vuonna 1787. Kylän ainoa lohkotila oli vuonna 1925 perustettu Juonkallio, joka on nyttemmin hylätty.
Mamma Mia (kappale)

| ”Mamma Mia” ABBA |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: ABBA
 B-puoli: ”Intermezzo No. 1”
 Julkaistu: syyskuu 1975
 Tekijä(t): Benny Andersson, Stig Anderson, Björn Ulvaeus
 Tuottaja(t): Andersson, Ulvaeus
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.32
 Levy-yhtiö: Polar Music
Listasijoitukset
  Britannia – 1.    Yhdysvallat – 32. (Billboard Hot 100)
ABBAn muut singlet
| ”SOS” 1975 | ”Mamma Mia” 1975 | ”Rock Me” 1975 |
Mamma Mia on Benny Anderssonin, Stig Andersonin ja Björn Ulvaeusin kirjoittama, ja alun perin ruotsalaisen ABBA-yhtyeen esittämä kappale vuodelta 1975. Siitä muodostui yhtyeen järjestyksessään toinen Britannian listaykköseksi noussut singlehitti. ”Mamma Mia” julkaistiin myös yhtyeen nimialbumin avausraitana. Kappaleessa on erikoista se, että sävel on hyvin iloinen, kun taas sanoitukset ovat surulliset.
Kappaleen alussa kuultava ”tik-tak”-tyylinen ääni on peräisin marimbasta, jota soitti Benny Andersson. Hän löysi sen studiosta, testasi sitä, ja otti sen mukaan kappaleeseen, koska piti sen äänestä.
Toinen ruotsalaisyhtye, A*Teens, teki kappaleesta menestyksekkään cover-version vuonna 1999. Se nousi muun muassa Ruotsin listaykköseksi sekä Britannian top 20:een.
Julkaisu ja vastaanotto

”Mamma Mia” ilmestyi ensimmäisen kerran 21. huhtikuuta 1975 studioalbumilla ABBA. Singlenä kappaletta ei olisi koskaan julkaistu ilman yhtyeen Australian levy-yhtiön, RCA Recordsin, painostusta. Kappaleen musiikkivideo esitettiin paikallisessa Countdown-ohjelmassa 10. elokuuta 1975, ja se sai aikaan kirjeryöpyn, joissa vaadittiin sen esittämistä uudelleen. Ihmiset halusivat ostaa kappaleen, mutta Polar Music oli valinnut albumin singlejulkaisuksi kappaleen ”SOS”, ja kieltäytyi aluksi ehdoitta RCA:n vaatimuksista julkaista ”Mamma Mia” singlenä yksin Australiassa. ABBAn managerin Stig Andersonin mukaan syynä tähän oli se, että RCA oli jo ennestään julkaissut Australiassa paljon ABBAn singlejä, jolloin yhtye sekä manageri Anderson kokivat, että heitä yritettiin riistää.
Lopulta RCA sai tahtonsa läpi, ja ”Mamma Mia” -single ilmestyi. ABBA oli tehnyt kappaleesta videon, ja siten ymmärtänyt kappaleen hittipotentiaalin, joten se ajatteli, että olisi typerää kieltäytyä itsepintaisesti sen julkaisemisesta. Ratkaisu osoittautui oikeaksi, sillä ”Mamma Mia” nousi Australian listaykköseksi kymmenen viikon ajaksi. ABBAn Britannian levy-yhtiö Epic Records ei ollut enää juurikaan kiinnostunut yhtyeestä, kunnes menestys Australiassa sai sen muuttamaan mielensä. ”Mamma Miasta” muodostui ABBAn toinen ykköshitti Britanniassa, kun se nousi listan kärkeen tammikuussa 1976. Se oli kärjessä kahden viikon ajan. Siitä tuli listaykkönen myös Sveitsissä (2 viikkoa), Länsi-Saksassa ja Irlannissa.
Suurimmassa osassa singlepainoksista B-puolella julkaistiin instrumentaali ”Intermezzo No. 1”. Poikkeuksena Japanin-painoksessa B-puolella oli ”People Need Love”, Yhdysvalloissa ”Tropical Loveland” ja Australiassa ”Hey, Hey Helen”.
Vuonna 2008 ”Mamma Mia” palasi Britannian listalle uusintajulkaisuna. Se oli parhaimmillaan sijalla 56.
Julkaisu ja vastaanotto > Listasijoitukset

1975 ja 1976
| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Australia | 1. |  | 1975 |  |
|  Britannia | 1. | 14 | 13.12.1975 |  |
|  Irlanti | 1. | 9 | 15.1.1976 |  |
|  Länsi-Saksa | 1. |  | 1975 |  |
|  Sveitsi | 1. | 15 | 19.12.1975 |  |
|  Belgia (Flanderi) | 2. | 10 | 13.12.1975 |  |
|  Norja | 2. | 11 | toukokuu 1976 |  |
|  Uusi-Seelanti | 2. | 26 | 6.2.1976 |  |
|  Itävalta | 3. | 16 | 15.1.1976 |  |
|  Alankomaat | 12. | 4 | 6.12.1975 |  |
|  Yhdysvallat | 32. |  | 1976 |  |
2008 ja 2009
| Valtio | Korkein sijoitus | Listaviikot | Nousu listalle | Lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Italia | 12. | 1 | 23.10.2008 |  |
|  Australia | 48. | 1 | 27.2008 |  |
|  Espanja | 48. | 2 | 25.1.2009 |  |
|  Britannia | 56. | 7 | 19.7.2008 |  |
|  Sveitsi | 60. | 10 | 17.8.2008 |  |
Kappaleet

A-puoli
Mamma Mia – 3.32 (säv. Andersson/Anderson/Ulvaeus)
B-puoli
Intermezzo No. 1 – 3.48 (säv. Andersson/Ulvaeus)
A*Teensin versio

| ”Mamma Mia” A*Teens |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: The ABBA Generation
 Julkaistu: 1999
 Tuottaja(t): Ole Evenrude
 Tyylilaji: pop, europop
 Kesto: 03.43
 Levy-yhtiö: Universal Music
A*Teensin muut singlet
|   | ”Mamma Mia” 1999 | ”Super Trouper” 1999 |
Ruotsalaisen A*Teens-yhtyeen versio ”Mamma Miasta” oli suuri hitti Euroopassa vuonna 1999. Se oli listaykkönen Ruotsissa ja ylsi Britanniassa top 20:een. Kaikkiaan se pääsi top 20:een ainakin kymmenessä Euroopan maassa, mukaan lukien Norjassa kolmanneksi ja Suomessa 14:nneksi.
A*Teensin versio > Kappaleet

Single
Mamma Mia – 3.43 (Radio Version)
Mamma Mia – 5.48 (Extended Version)
CD Maxi
Mamma Mia – 3.43 (Radio Version)
Mamma Mia – 5.35 (Giuseppe Remix)
Mamma Mia – 3.56 (Jam Lab Remix)
Mamma Mia – 5.48 (Extended Version)
Marokko talviolympialaisissa 2014

Marokko osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 kahden urheilijan voimin. Ennen vuoden 2014 talviolympialaisia alppihiihtäjä Samir Azzimani oli toiminut Marokon ainoana edustajana Vancouverissa 2010. Hän oli myös Marokon ensimmäinen osallistuja talviolympialaisiin vuoden 1992 jälkeen.
Joukkue > Alppihiihto

Adam Lamhamedi
Kenza Tazi
Maria Asunta

| Maria Asunta |
| --- | --- |
 Maria Asunta.
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. toukokuuta 1975 (ikä 49) Ruovesi
Ammatti:  Kirjailija-toimittaja
Kirjailija
Esikoisteos:  Älä sylje minua syliisi (2005)
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Maria Asunta (ent. Dammert, ent. Syvälä, s. 1975 Ruovesi) on suomalainen toimittaja, kirjailija ja kunnallispoliitikko. Perussuomalaisia edustava Asunta on Nokian kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.