stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ranskan Grand Prix 1996
Kilpailun tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierroksia | Aika/keskeytyssyy | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 |  Damon Hill | Williams-Renault | 72 | 1.36.28,795 | 2 | 10 |
| 2 | 6 |  Jacques Villeneuve | Williams-Renault | 72 | + 8,127 | 6 | 6 |
| 3 | 3 |  Jean Alesi | Benetton-Renault | 72 | + 46,442 | 3 | 4 |
| 4 | 4 |  Gerhard Berger | Benetton-Renault | 72 | + 46,859 | 4 | 3 |
| 5 | 7 |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 72 | + 1.02,774 | 5 | 2 |
| 6 | 8 |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 71 | + 1 krs. | 7 | 1 |
| 7 | 9 |  Olivier Panis | Ligier-Mugen-Honda | 71 | + 1 krs. | 9 |   |
| 8 | 12 |  Martin Brundle | Jordan-Peugeot | 71 | + 1 krs. | 8 |   |
| 9 | 11 |  Rubens Barrichello | Jordan-Peugeot | 71 | +1 Lap | 10 |   |
| 10 | 19 |  Mika Salo | Tyrrell-Yamaha | 70 | + 2 krs. | 13 |   |
| 11 | 16 |  Ricardo Rosset | Footwork-Hart | 69 | + 3 krs. | 19 |   |
| 12 | 20 |  Pedro Lamy | Minardi-Ford | 69 | + 3 krs. | 18 |   |
| DSQ | 14 |  Johnny Herbert | Sauber-Ford | 70 | Hylättiin | 16 |   |
| Kesk. | 15 |  Heinz-Harald Frentzen | Sauber-Ford | 56 | Kaasutin | 12 |   |
| Kesk. | 18 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 33 | Moottori | 14 |   |
| Kesk. | 22 |  Luca Badoer | Forti-Ford | 29 | Polttoainejärjestelmä | 20 |   |
| Kesk. | 10 |  Pedro Diniz | Ligier-Mugen-Honda | 28 | Moottori | 11 |   |
| Kesk. | 17 |  Jos Verstappen | Footwork-Hart | 10 | Ohjaus | 15 |   |
| Kesk. | 2 |  Eddie Irvine | Ferrari | 5 | Vaihdelaatikko | 22 |   |
| Kesk. | 21 |  Giancarlo Fisichella | Minardi-Ford | 2 | Polttoainepumppu | 17 |   |
| Kesk. | 23 |  Andrea Montermini | Forti-Ford | 2 | Sähköt | 21 |   |
| Kesk. | 1 |  Michael Schumacher | Ferrari | 0 | Moottori | 1 |   |
Muuta

Nopein kierros: Jacques Villeneuve 1.18,610 (48)
Johnny Herbert hylättiin sääntöjenvastaisen etusiivekkeenn takia.
Eddie Irvine aika-ajo suoritus hylättiin sääntöjenvastaisen takasiivekkeen takia.
Muuta > Merkkipaaluja

Williamsin 90. voitto
Renault saavutti 1700 MM-pisteen rajan
Muuta > Johtokierrokset

| Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- |
|  Damon Hill | Williams-Renault | 1–27 |
|  Jacques Villeneuve | Williams-Renault | 28–30 |
|  Damon Hill | Williams-Renault | 31–72 |
Muuta > MM-tilanne -kuljettajat

|  | Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1. |  Damon Hill | Williams-Renault | 63 |
|  | 2. |  Jacques Villeneuve | Williams-Renault | 38 |
|  | 3. |  Michael Schumacher | Ferrari | 26 |
|  | 4. |  Jean Alesi | Benetton-Renault | 25 |
|  | 5. |  David Coulthard | McLaren-Mercedes | 14 |
|  | 6. |  Mika Häkkinen | McLaren-Mercedes | 12 |
Muuta > Valmistajien MM-tilanne

|  | Sija | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 1. |  Williams-Renault | 101 |
|  | 2. |  Ferrari | 35 |
|  | 3. |  Benetton-Renault | 35 |
|  | 4. |  McLaren-Mercedes | 26 |
|  | 5. |  Ligier-Mugen-Honda | 12 |
|  | 6. |  Sauber-Ford | 10 |
Aiheesta muualla

Kuvia kilpailusta (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -luokan Ranskan Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 |
Radat: Reims-Gueux (1950–1951, 1953–1956, 1958–1961, 1963, 1966) Rouen-Les-Essarts (1952, 1957, 1962, 1964, 1968) Circuit de Charade (1965, 1969–1970, 1972) Bugatti Circuit (1967) Circuit Paul Ricard (1971, 1973, 1975–1976, 1978, 1980, 1982–1983, 1985–1990, 2018–2019, 2021–2022) Dijon-Prenois (1974, 1977, 1979, 1981, 1984) Circuit de Nevers Magny-Cours (1991–2008)
Formula 1 -kausi 1996
Australia |  Brasilia |  Argentiina |  Eurooppa |  San Marino |  Monaco |  Espanja 
  Kanada |  Ranska |  Iso-Britannia |  Saksa |  Unkari |  Belgia |  Italia |  Portugali 
  Japani
Ruud Lubbers

| Ruud Lubbers |
| --- | --- |
 Ruud Lubbers vuonna 1985.
Alankomaiden pääministeri
 4.11.1982–22.8.1994  
Monarkki:  Beatrix
Varapääministeri:  Gijs van Aardenne Rudolf de Korte Wim Kok 
Edeltäjä:  Dries van Agt
Seuraaja:  Wim Kok
Henkilötiedot
Syntynyt: 7. toukokuuta 1939 Rotterdam, Alankomaat
Kuollut: 14. helmikuuta 2018 (78 vuotta)
Tiedot
Puolue:  Kristillisdemokraattinen puolue
 Nimikirjoitus
Rudolphus Franciscus Marie (Ruud) Lubbers (7. toukokuuta 1939 Rotterdam – 14. helmikuuta 2018) oli Alankomaiden pääministeri vuosina 1982–1994. Moni piti konservatiivi Lubbersia Margaret Thatcherin ideologisena seuraajana; yksi hänen vaalilauseistaan kuului: ”Meer markt, minder overheid” (suom. enemmän markkinoita, vähemmän hallintoa). Pääministerikautensa jälkeen hän toimi UNHCR:n pääsihteerinä vuosina 2001–2005, jolloin hän erosi toimestaan seksuaalista häirintää koskevien syytösten aiheuttaman kohun takia.
Elämäkerta

Lubbers opiskeli taloustieteitä Rotterdamin Erasmus-yliopistossa ja oli ensimmäisen taloustieteen Nobelin saajan Jan Tinbergenin oppilas. Lubbers toimi 11. toukokuuta 1973 – 19. joulukuuta 1977 talousministerinä Joop den Uylin hallituksessa Katholieke Volkspartij'n (KVP), katolisen kristillisdemokraattisen puolueen, edustajana. Lubbers palasi parlamenttiin Van Agtin hallituksen aikana 1977, jolloin hänestä tuli kristillisdemokraattisen koalitiopuolue Christen Democratisch Appèlin (CDA) parlamenttiryhmän vanhempi varajohtaja. Vuonna 1982 pääministeri Dries van Agt ilmoitti, että hän ei jatkaisi kolmannelle pääministerikaudelle, ja Lubbersista tuli hänen seuraajansa. Lubbers toimi pääministerinä vuoteen 1994 asti ja oli näin Alankomaiden pitkäaikaisin pääministeri.
Lubbersin pääministerikauden saavutuksia olivat merkittävä julkisen kulutuksen leikkaus, laaja-alaisten säätelyn purkamis- ja yksityistämisohjelmien käynnistäminen sekä Haagissa 1983 järjestetty suurmielenosoitus, joka vastusti Yhdysvaltain suunnitelmia sijoittaa ydinkärjillä varustettuja risteilyohjuksia Alankomaihin (suunnitelmasta luovuttiin Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton aserajoitusneuvotteluiden vuoksi).
Pääministerikauden jälkeen Lubbers oli ehdokkaana Naton pääsihteeriksi, mutta Yhdysvallat käytti veto-oikeuttaan häntä vastaan. Vuosina 1995–2000 hän opetti globalisaatiotutkimusta Tilburgin yliopistossa Alankomaissa ja Harvardin yliopistossa Yhdysvalloissa.
1. tammikuuta 2001 Lubbersista tuli YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n yhdeksäs pääjohtaja. Lokakuussa 2003 hänen kolmivuotista toimikauttaan jatkettiin kahdella vuodella vuoden 2005 loppuun. Hän lahjoitti vuosittain noin 300 000 dollaria pakolaisjärjestölle tultuaan pääsihteeriksi 2001, mikä kattoi hänen 167 000 dollarin vuosipalkkansa ja matkakulut. Hän luopui toimestaan 20. helmikuuta 2005 seksuaalista häirintää koskevien syytösten takia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruud Lubbers Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Edeltäjä: Dries van Agt | Alankomaiden pääministeri 1982–1994 | Seuraaja: Wim Kok |
Dipolimomentti

Dipolimomentti voi tarkoittaa seuraavia:
Sähköinen dipolimomentti
Magneettinen dipolimomentti eli magneettimomentti
Runomitta

Runomitta eli metrumi kuvaa mitallisessa runoudessa käytettävän kielellisen muodon. Runomittoja käsittelevää oppia sanotaan metriikaksi. Runomitat voidaan jakaa muun muassa poljennollisiin ja poljennottomiin runomittoihin.
Poljennollinen runomitta perustuu runojalan sisältämien nousujen ja laskujen suhteeseen sekä runojalkojen määrään yhdessä säkeessä. Kielestä riippuen nousuja ja laskuja edustavat painolliset ja painottomat tavut tai pitkät ja lyhyet tavut tai molemmat. Runojaloilla tarkoitetaan nousujen ja laskujen säännöllisiä yhdistelmiä, ja ne sisältävät tavallisesti yhden nousun ja yhden tai kaksi laskua. Erilaisten tavujen vaihtelusta syntyy runomitan rytmi, poljento. Poljennollisissa runomitoissa on yleensä 4–8 runojalkaa säkeessä, jonka mukaan niitä kutsutaan kreikkalaisin lukusanoin tetra-, penta-, heksa-, hepta- tai oktametreiksi.
Poljennottomat runomitat voivat perustua esimerkiksi tavujen määrään säkeessä ja säkeiden määrään säkeistössä sekä loppusointuun.
Runomitat ovat erityisen olennaisia musiikkilyriikassa, jossa poljento liittyy kiinteästi musiikin tahtiin.
Historia

Useimpien länsimaisten runomittojen juuret ovat antiikin kreikkalaisessa kirjallisuudessa, joka oli alun perin runomittaista. Kreikkalaisessa runoudessa metriikka perustui tavujen pituuksiin, toisin sanoen lyhyiden ja pitkien tavujen erotteluun tiettyjen sääntöjen mukaisesti. Lyhyistä ja pitkistä tavuista muodostettiin runojalkoja ja metroneita, ja metroneista puolestaan runosäkeitä. Puhemitoissa oli kussakin runomitan mukainen määrä metroneita, kun taas lyyrisen runouden mitoissa säkeet olivat vaihtelevampia.
Esimerkiksi daktyylissä metronissa oli yksi pitkä ja kaksi lyhyttä tavua, ja daktyylisessä heksametrissä kuusi tällaista metronia. Useimpien nykyisinkin tunnettujen runojalkojen ja runomittojen nimet palautuvat kreikkalaiseen runouteen.
Poljennollisia runojalkoja

Kaksi-, kolmi- ja nelitavuisille runojaloille on annettu nimiä. Seuraavassa on lueteltu keskeisimpiä runojalkoja nimineen:
anapesti: Yhdessä runojalassa on kaksi painotonta/lyhyttä tavua, joita seuraa yksi painollinen/pitkä
daktyyli: Yhdessä runojalassa on yksi painollinen/pitkä tavu, jota seuraa kaksi painotonta/lyhyttä
jambi: Yhdessä runojalassa on yksi painoton/lyhyt tavu, jota seuraa yksi painollinen/pitkä
trokee: Yhdessä runojalassa on yksi painollinen/pitkä tavu, jota seuraa yksi painoton/lyhyt
pyrrhikus: Kaksi painotonta/lyhyttä tavua
spondee: Yhdessä runojalassa on kaksi painollista/pitkää tavua.
Poljennollisia runomittoja

Daktyylinen heksametri, antiikin eeppisen runouden runomitta, muun muassa Homeroksen Ilias ja Odysseia, Vergiliuksen Aeneis, Ovidiuksen Muodonmuutoksia
Jambinen pentametri, muun muassa Shakespearen runoudessa
Nelipolvinen trokee (eli trokeinen tetrametri tai kalevalamitta), muun muassa Kalevala, Viron kansalliseepos Kalevipoeg, The Song of Hiawatha
Poljennottomia runomittoja

haiku ja senryu: Runossa on 17 tavua, jotka on jaettu kolmeen säkeeseen suhteessa 5-7-5
tanka: Runojen 31 tavua jakautuvat 5-7-5-7-7
tertsiini: Yhdessä säkeistössä on kolme säettä, joista jokaisessa on yksitoista tavua. Jokaisen säkeistön ensimmäinen ja kolmas säe on loppusoinnullinen seuraavan säkeistön toisen säkeen kanssa. Muun muassa Jumalainen näytelmä
Pariisi–Nizza-ajo 2007

Pariisi–Nizza-ajo 2007 ajettiin perinteisenä polkupyörien etappiajona 11.– 18. maaliskuuta 2007. Kilpailuun lähti kaikkiaan 160 kilpailijaa.
Vuoden ja pyöräilykauden 2007 alusta lähtien suurten tour-kilpailujen järjestäjien (ASO, Unipublic ja RCS Sport) sekä kansainvälisen pyöräilyliiton (UCI) välillä on vallinnut kiista. Seurauksena kiistasta on ollut ruotsalaisen tallin Unibet.comin joukkueen valitsematta jättäminen noiden kolmen organisaation kilpailuihin. Pariisi–Nizza-ajo 2007 on muutaman kuukauden ajan ollut vilkkaan keskustelun kohde lehdistössä, kun ASO on kieltäytynyt valitsemasta ruotsalaista joukkuetta Ranskan lain perusteella. UCI puolestaan pyysi talleja boikotoimaan Pariisi–Nizza-ajo 2007 -kilpailua. Juuri ennen kisan loppua saatiin kuitenkin aikaan välirauha.
Osallistuvat tallit

AG2R Prévoyance
Agritubel (villillä kortilla)
Astana Team (villillä kortilla)
Bouygues Télécom
Caisse d'Epargne-Illes Balears
Cofidis, Le Crédit par Téléphone
Crédit Agricole
Discovery Channel Pro Cycling Team
Euskaltel-Euskadi
La Française des Jeux
Gerolsteiner
Lampre-Fondital
Liquigas
Predictor-Lotto
Quick·Step - Innergetic
Rabobank
Saunier Duval-Prodir
T-Mobile Team
Team CSC
Team Milram
Etappien voittajat

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etappi | päivä | Etappikaupungit | Välimatka | Etapin voittaja | Yleiskilpailun johtaja |
| Prologi | 11.3 | Issy-les-Moulineaux | 4,7km | David  Millar   Britannia | David  Millar   Britannia |
| 1. etappi | 12.3 | Cloyes-sur-Loir > Buzançais | 186 km | Jean-Patrick Nazon   Ranska | David  Millar   Britannia |
| 2. etappi | 13.3 | Vatan > Limoges | 177 km | Franco Pellizotti   Italia | Franco Pellizotti   Italia |
| 3. etappi | 14.3 | Limoges > Maurs | 215,5 km | Aleksandr Kolobnev   Venäjä | Franco Pellizotti   Italia |
| 4. etappi | 15.3 | Maurs > Mende | 169,5 km | Alberto Contador   Espanja | Davide Rebellin   Italia |
| 5. etappi | 16.3 | Sorgues > Manosque | 178 km | Jaroslav Popovytš   Ukraina | Franco Pellizotti   Italia |
| 6. etappi | 17.3 | Brignoles > Cannes | 200 km | Luis León Sánchez   Espanja | Davide Rebellin   Italia |
| 7. etappi | 18.3 | Nizza > Nizza | 129,5 km | Alberto Contador   Espanja | Alberto Contador    Espanja |
Muut sijoitukset

Pistekilpailun voittaja: Franco Pellizotti  Italia
Vuoriston paras: Thomas Voeckler  Ranska
Nuorten kilpailun coittaja: Alberto Contador  Espanja
Paras talli: Caisse d'Epargne-Illes Balears  Ranska
Prologi

Pariisi–Nizza-ajon prologi 2007 ajettiin Issy-Les-Moulineaux'ssa 11. maaliskuuta 2007.
Prologi > Tapahtumat

Aiemmin ajokiellossa ollut britti David Millar suoritti väkivahvan paluun pyöräkilpailuihin. Hän oli nopein Issy-les-Moulineuaux-n kaduilla ja saapui maaliin juuri ennen tšekki Roman Kreuzigeria ja ranskalaista Sébastien Jolyta.
Prologi > Kokonaissijoitukset > Muut sijoitukset

Pistekilpailun johtaja: David Millar  Yhdistynyt kuningaskunta


Vuoriston paras: ei vielä jaettu 

Nuorten kilpailun johtaja: Roman Kreuziger  Tšekki
1.etappi

Pariisi–Nizza-ajon 1. etappi 2007 ajettiin osuudella Cloyes-sur-Loir > Buzançais 12. maaliskuuta 2007.
1.etappi > Tapahtumat

On kulunut viisi vuotta ranskalaisen pyöräilijän Laurent Jalabertin etappivoitosta, jossa trikolori oli voittoisa. Jean-Patrick Nazon toi ranskalaisille heidän kovin kaipaamansa etappivoiton kilpailun ensimmäisellä etapilla.
1.etappi > Muut sijoitukset

Pistekilpailun johtaja: Daniele Bannati  Italia


Vuoriston paras: Roman Feillu  Ranska

Nuorten kilpailun johtaja: Roman Kreuziger  Tšekki
2. etappi

Pariisi–Nizza-ajon 2. etappi 2007 ajettiin osuudella Vatan > Limoges 13. maaliskuuta 2007.
2. etappi > Tapahtumat

Etapin pituus oli 177 kilometriä ja ryhmä Augé, Gilbet, Voeckler ja Ficher erosivat voimalla pääjoukosta noin 750 metriä ennen maalia. Kuitenkin Franco Pellizotti voitti etapin, ja muu joukko ajoi muut karkaajat kiinni.
2. etappi > Muut sijoitukset

Pistekilpailun johtaja: Daniele Bennati  Italia


Vuoriston paras: Stéphan Augé  Ranska

Nuorten kilpailun johtaja: Roman Kreuziger  Tšekki
3. etappi

Pariisi–Nizza-ajon 3. etappi 2007 ajettiin osuudella Limoges > Maurs 14. maaliskuuta 2007.
3. etappi > Tapahtumat

Kyseessä oli kilpailun pisin matka 215,5 kilometriä. Kymmenen kilometriä lähdön jälkeen Aleksandr Kolobnev lähti pääryhmästä erilleen. Tuttuun tapansa vahvana loppukirimiehenä tunnettu Tom Boonen oli tehokas loppukirissa ja sijoittui toiselle sijalle.
4. etappi

Pariisi–Nizza-ajon 4. etappi 2007 ajettiin osuudella Maurs > Mende 15. maaliskuuta 2007.
4. etappi > Tapahtumat

Kyseessä oli kilpailun yksi lyhimmistä päiväetapeista, jonka pituus oli 169,5 kilometriä. Kolme pyöräilijaa Sandy Casar (Française des Jeux)), Amaël Moinard (Codifis) sekä Dimitri Murajv (Astana) menivät kilpaulun kärkeen ja he antautuivat vasta 150 kilometriä lähdön jälkeen.  Kilpailun voimakain oli Alberto Contador, joka pystyi vastustamaan Savide Rebellin vahvaa loppurynnistystä. Tämä toiseksi tullut italialainen sai haltuunsa keltaisen paidan.
5. etappi

Pariisi–Nizza-ajon 5. etappi 2007 ajettiin osuudella Sorgues > Manosque 16. maaliskuuta 2007.
5. etappi > Tapahtumat

Kyseisen pituus oli 178 kilometriä. Ukrainalainen pyöräilijä Jaroslav Popovytš (DSC) voitti etapin. Hän irtautui pääjoukosta kolmentoista muun pyöräilijän ryhmässä yhdeksän kilometrin kohdalla. Joukossa oli myös David Zabriskie CSC-tallista. Ukrainalainen jätti muut etujoukon jäsenet viimeisessä nousussa ja pystyi vastustamaan paajoukon kiinnisaamisyrityksia viimeiset kymmenen kilometriä.
6. etappi

Pariisi–Nizza-ajon 6. etappi 2007 ajettiin osuudella Brignoles > Cannes 17. maaliskuuta 2007.
6. etappi > Tapahtumat

Kyseisen pituus oli 200 kilometriä. Luis-Leon Sanchez (GCE) sävytti kilpailupäivää yhdessä Sylvain Chavanelin (COF)kanssa aina 33 lähdön jälkeen.  Vaikka ranskalainen Chavanel teki kaikkensä niin viimeissellä osuudella hän joutui antamaan periksi. Sanchez onnistui kuitenkin seuraamaan Contadorin junan vauhtia ja neljä kilometriä ennen maalia hän onnistui saamaan jopa muutaman sekunnin raon pääjoukkaan. Sanchez nousi näin neljänneksi kokonaiskilpailussa.
7. etappi

Pariisi–Nizza-ajon 7. etappi 2007 ajettiin osuudella Nizza > Nizza 18. maaliskuuta 2007.
7. etappi > Tapahtumat

Kyseisen pituus oli 129,5 kilometriä. Discovery Channelin tiimi hallitsi koko kilpailupäivää ja tiimin juna oli kärjessä neljän päivän osion ajan. Tämä mahdollisti Alberto Contadorin parhaan mahdollisen aseman ennen loppurutistusta ja hän aloittikin loppukirin jo 20 kilometriä ennen maalia. Näin hän vei kaikkiaan neljä espanjalaista etapin kärkisijoille ja oli siten toinen espanjalainen Miguel Indurainin jälkeen, joka voitti kokonaiskilpailun tässä Pariisi–Nizza ajossa.
Rousolákos

| Rousolákos> Ρουσολάκος |
| --- | --- |
 Rousolákoksen arkeologista aluetta.
Sijainti
 Rousolákos
Koordinaatit:  35°11′42″N, 26°16′31″E
Valtio:   Kreikka
Paikkakunta:  Palaíkastro, Siteía, Lasíthi, Kreeta
Historia
Tyyppi:  kaupunki
Huippukausi:  1900–1425 eaa.
Kulttuuri:  minolainen kulttuuri
Aiheesta muualla
  Rousolákos Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rousolákos (kreik. Ρουσολάκος; myös Roussolákkos, Rusolákos) on minolaisaikaisen kaupungin arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Siteían kunnassa lähellä Chiónan kylää, noin kaksi kilometriä itään Palaíkastron kylästä. Siksi alueeseen viitataan usein myös Palaíkastron nimellä. Kummatkin nimet ovat nykyaikaisia. Paikan minolaisaikaista nimeä ei tunneta.
Historia

Rousólakoksen alue on ollut asuttu viimeistään varhaiselta minolaiselta kaudelta (EM II, noin 2900–2300 eaa.) lähtien. Kaupunki itsessään kehittyi keskiminolaisella kaudella (MM IB–MM IIA, noin 1900–1640 eaa.) ja kasvoi edelleen myöhäisminolaiselle kaudelle (LM IA/IB, noin 1600–1425 eaa.) saakka. Kaupunki oli toiseksi suurin tunnettu minolainen asutus Knossoksen jälkeen. Kaupungin ympäristö on ollut hyvää maanviljelysaluetta ja sieltä on ollut hyvä kulkuyhteys saaren sisäosiin. Chiónan lahti muodosti puolestaan suojaisan sataman kaupungin käyttöön. Kaupunkia palveli Petsofáksen vuorenhuippupyhäkkö, joka on yksi lajinsa merkittävimmistä. Káto Zákroksen palatsi sijaitsi noin kaksi kilometriä etelään.
Kaupunki tuhoutui useasti maanjäristyksissä. LM IB -kaudella noin 1480–1425 eaa. se tuhoutui tulipalossa kaikkien muiden minolaisten kohteiden tavoin, mutta paikka säilyi silti asuttuna myös tämän jälkeen.
Alueen järjestelmälliset arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1902–1906 R. Bosanquetin ja R. M. Dawkinsin johdolla sekä vuosina 1962–1963 Hugh Sackettin ja Mervyn Pophamin johdolla. Kaivauksia on suoritettu myös tämän jälkeen. Osa raunioista on nykyisin katettu.
Löydökset

Kaupungilla on ollut selvästi suunniteltu pohjakaava, jossa kaupunki on jaettu kortteleihin. Kaupungin pääkadun pituus on 145 metriä. Siihen risteää kohtisuorasti kolme pienempää katua, joista yksi on 70 metriä pitkä. Tutkimuksessa korttelit on nimetty kirjaimin (kortteli Beta, kortteli Gamma jne.). Suurin kortteli, kortteli Delta, on kooltaan 1 800 neliömetriä. Jokaisessa korttelissa oli 4–5 taloa. Erityisesti pääkadun varrella olevat talot ovat selvästi olleet ylellisiä.
Kaupungissa on löydösten perusteella harjoitettu monipuolista käsityöläisyyttä, kauppaa ja maanviljelyä. Kaupungin läheltä on löydetty paljon muita minolaisaikaisia asutuksia, yksittäisiä taloja sekä hauta-alueita.
Vain pieni osa kaupungista on kaivettu esiin. Jotkut tutkijat ovat arvelleet, että maan alla saattaisi olla jopa palatsin rauniot.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rousolákos Wikimedia Commonsissa
Rousolákoksen arkeologista aluetta.
Rousolákoksen talojen raunioita.
Donald D. Clancy

Donald D. Clancy vuonna 1961.
Donald Daniel Clancy (24. heinäkuuta 1921 Cincinnati, Ohio – 12. kesäkuuta 2007 Cincinnati, Ohio) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän istui Yhdysvaltain edustajainhuoneessa Ohiosta vuosina 1961–1977.
Clancy syntyi Cincinnatissa. Hän valmistui Elder High Schoolista ja opiskeli sen jälkeen Xavierin yliopistossa sekä Cincinnatin yliopiston College of Law'ssa.
Clancy oli varsinaiselta ammatiltaan lakimies. Hän istui Cincinnatin kaupunginvaltuustossa 1952–1960 nousten lopulta kaupungin pormestariksi. Hän oli ehdolla edustajainhuoneeseen viimeisen kerran vuonna 1976. Hävittyään paikkansa hän ryhtyi jälleen lakimieheksi Cincinnatissa.
Clancy kuoli 85-vuotiaana kärsittyään elämänsä viimeisinä vuosina Parkinsonin taudista. Hänen tyttärensä Patty on itsekin poliitikko.
Donald Davidson

Donald Davidson voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Donald Davidson (1893–1968), yhdysvaltalainen runoilija
Donald Davidson (1917–2003), yhdysvaltalainen filosofi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Donald Davidson”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Roland Hofer

| Roland Hofer |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. kesäkuuta 1990 (ikä 34) Sterzing, Italia
Kansalaisuus:   Italia
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Rolle, Krieghund
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  89 kg
Seura
Seura:  SV Ritten/Renon
Sarja:  AlpsHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2014–
Aik. seurat:  SSI Vipiteno (ITA-2) Sport (Mestis) HeKi/Peliitat (Mestis) HC Bolzano (EBEL)
Roland Hofer (s. 24. kesäkuuta 1990 Sterzing, Italia) on italialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Alps Hockey Leaguen italialaisjoukkue SV Ritten/Renonissa. Hoferia on luonnehdittu yleispuolustajaksi.