stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mika Aaltola
Poliittisia näkemyksiä > Ulko- ja turvallisuuspolitiikka > Sisäpolitiikka

Aaltolan mukaan empatian kuuluisi olla tärkeä pohja yhteiskunnalliselle vaikuttamiselle. Tätä hän kutsuu "empatiayhteiskunnan" puolustamiseksi. Ylen suuressa vaalitentissä Aaltola sanoi, että talouspolitiikkaa kuuluisi harrastaa "ylivaalikautisesti, siitä sopien" ja että Orpon hallituksen leikkauspolitiikka ei ollut välttämättä "oikea-aikaista".
Poliittisia näkemyksiä > Ulko- ja turvallisuuspolitiikka > Venäjä

Aaltola piti vuonna 2019 julkaistussa Poutasään jälkeen -kirjassaan Nord Stream II -kaasuputkeen liittyvää keskustelua yliampuvana. Hänen mukaansa uusi kaasuputki lisäsi Venäjän riippuvuutta Itämerestä, jota maa ei kuitenkaan hänen mukaansa siinä hetkessä pystynyt hallitsemaan tai sotilaallisesti turvaamaan. Aaltolan mielestä Venäjän Itämerellä olevat kaasuputket nostavat turvallisuusriskejä ja tuottavat muille maille turvallisuusvajeita.
Aaltola väitti myös ilman todisteita Venäjän räjäyttäneen Nord Stream -kaasuputket. Aaltolan mukaan uppoava Venäjä vetää Euroopan perässään avantoon ja kyse voisi olla jonkinlaisista "Mainilan laukauksista".
Poliittisia näkemyksiä > Ulko- ja turvallisuuspolitiikka > Presidentti Niinistön "aktiivinen vakauspolitiikka"

Aaltola kehui Ilta-Sanomien kolumnissaan Suomi ei teeskentele Venäjän kanssa marraskuussa 2018 presidentti Sauli Niinistön ylläpitämää ”aktiivista vakauspolitiikkaa”, jonka perustana olivat neljä niin kutsuttua ”jakkaran jalkaa”: vahvat kahdenväliset Venäjä-suhteet, kansainvälisen politiikan sääntöpohjaisuus, vahva itsenäinen maanpuolustus ja ns. Nato-jäsenyysoptio. Aaltolan mukaan aktiivinen vakauspolitiikka pyrkii pienin askelin estämään negatiivisia kehityskulkuja. Hänen mukaansa hyvin synnytetyillä polunaluilla on taipumus tulla yhä useammin tallatuiksi, mutta muut huomaavat niiden käyttökelpoisuuden.
Samassa kolumnissaan Aaltola kiisti Suomen Venäjä-suhteessa olevan ”varjoa suomettumisesta”. Hän nosti myös esiin, että vuodesta 2004 Naton jäsenenä olleessa Virossa on yhä enemmän tahoja, jotka miettivät, onko maan turvallisuuspolitiikka, ”jossa lähes kaikki munat on laitettu yhteen koriin”, ollut järkevää.
Poliittisia näkemyksiä > Arvot

Aaltola ei ole halunnut sijoittaa itseään vasemmisto–oikeisto-akselille. Hän kertoo pitävänsä jakoa ”jokseenkin keinotekoisena”, ja hänen mielestään jokaisessa puolueessa on niin hyviä kuin huonojakin näkemyksiä. Helsingin Sanomien arvokartassa Aaltola sijoittui talouspoliittisesti enemmän vasemmalle, mutta pysyi konservatiivi–liberaali-akselilla keskellä.
Aaltola ei myöskään ole halunnut sijoittaa itseään konservatiivi–liberaali-akselille. Hän on kertonut saaneensa monipuolisen arvokasvatuksen, joka on sisältänyt niin liberaaleja kuin konservatiivisiakin maailmankatsomuksia. Aaltola kertoo olevansa ”Pohjoismaisen hyvinvointivaltion puolesta, jossa heikommassa asemassa olevia ja vähemmistöjä kannustetaan ja puolustetaan.”
Kritiikkiä > Puhe Kotkaniemen foorumilla

Aaltola ilmoitti tavoittelevansa presidenttiehdokkuutta Kotkaniemen foorumilla pitämässään tiedotustilaisuudessa elokuussa 2023. Puheessaan Aaltola kertoi ”ajavansa Suomen etua” ja tämä erottavan hänet muista ehdokkaista. Yleisradion haastattelussa tiedotustilaisuuden jälkeen hän kommentoi vaaliasetelmia sanoen: ”Jos on tietoa ja on taitoa ja on rohkeutta, ja sitä ei muilla tunnu olevan, sitä näkemystä – niin sitten on vähän niin kuin velvollisuus lähteä [ehdolle].”
Aaltolan kommentteja pidettiin sosiaalisessa mediassa ja lehdistössä ylimielisinä. Muun muassa keskustan Mikko Kärnä ja Hanna Kosonen sekä vihreiden Saara Hyrkkö pitivät hänen lausuntojaan todellisuudesta vieraantuneina ja ylimielisinä. Aaltola itse kiisti puheensa olleen ylimielinen. Myös Aaltolan sisko Elisa Aaltola puolusti hänen puhettaan ja toivoi inhimillistä kohtelua.
Kritiikkiä > Demokratia-ajatukset Havahtuminen-kirjassa

Aaltola kirjoitti lokakuussa 2023 ilmestyneessä Havahtuminen-kirjassaan eroista vahvojen ja heikkojen demokratioiden välillä. Hänen mukaan näiden ero ”liittyy erityisetujen nousuun eheyden kustannuksella”. Aaltola kirjoitti, että “terveelle demokratialle on tunnusomaista kokonaisuudesta välittäminen ja eri poliittisten heimojen omien etujen työntäminen taka-alalle, koska on olemassa yksi Suomen kansallinen etu”. Hänen mukaan eri intressiryhmien oman edun ajaminen tuhoaa ”pyhimmän eli kansakunnan kokonaisedun vaalimisen”.
Helsingin Sanomien politiikan toimittaja Teemu Luukka pohti analyysissään Aaltolan demokratiakäsityksen ongelmallisuutta. Luukan mukaan demokratian koko idea on, että se sallii aidon moniäänisyyden, jonka perusteella päätöksiä tehdään. Myös ekonomisti Heikki Pursiainen kritisoi Aaltolan demokratia-ajatuksia viestipalvelu Twitterissä. Hänen mukaansa Aaltolan demokratia-ajatuksissa "on mahdollista haistaa tietty lievästi autoritäärinen tuoksu".
Kritiikkiä > Esiintyminen Elämäni biisi -ohjelmassa

Aaltola valitsi Elämäni biisi -musiikkiohjelman ”presidenttijaksoon” marraskuussa 2023 Samuli Putron kappaleen ”Olet puolisoni nyt”. Hän kertoi jaksossa kolme kappalevalintaa kuvaavaa tarinaa. Yhdessä tarinoista Aaltola kertoi 84-vuotiaasta miehestä, joka oli soittanut hänelle ja kertonut, kuinka edellisenä iltana miehen vaimo oli mennyt tajuttomaksi. Soittaja oli elvyttänyt puolisonsa vastoin hänelle määrättyä elvytyskieltoa.
Aaltolan tarinaa naisen elvyttämisestä elvytyskiellosta huolimatta kummasteltiin sosiaalisessa mediassa ja lääkärien keskuudessa. Muun muassa Oikeus Arvokkaaseen Kuolemaan ry:n puheenjohtaja, saattohoitolääkäri Juha Hänninen painotti, että viranomaisten tulee kunnioittaa elvytyskieltoa potilaslain mukaan eikä nähnyt tapauksessa Aaltolan tavoin "sankarillisuutta".
Yksityiselämä

Mika Aaltola ja Kirsi Aaltola menivät naimisiin syyskuussa 2019. Parille syntyi huhtikuussa 2022 esikoislapsi.Eläinfilosofi Elisa Aaltola on Mika Aaltolan sisar.
Aaltolalta leikattiin hyvälaatuinen aivokasvain otsaontelosta 37-vuotiaana Yhdysvalloissa. Aaltolan kertoman mukaan todennäköisyys kuolla leikkaukseen olisi ollut peräti 80 prosenttia. Aaltola jäi henkiin, mutta hänen oikea silmänsä vaurioitui, minkä seurauksena silmän näkökyvystä puuttuu 30 prosenttia.Uskonto
Aaltola on uskonnoltaan kristitty ja kertonut rukoilevansa päivittäin. Aaltolan mukaan usko Jumalaan on hänelle tärkeä ja herätyskristilliset kokemukset ovat auttaneet häntä ymmärtämään uskonnollista kokemusta laajemmin. Hän on puhunut julkisuudessa vakaumuksestaan sekä kirkon ja kristillisyyden merkityksestä yhteiskunnassa.
Teokset

The rhythm, exception, and rule in international relations : the case of mad cow disease (väitöskirja) University of Tampere 1999 ISBN 951-44-4574-0
Suomen ulkopolitiikan kielipelejä : analyysi ulkopolitiikan tutkimuksesta 1970–2003, Tampere University Press : Taju [jakaja], 2003 ISBN 951-44-5758-7
(toim.) Uskontoa politiikan tiloissa, Tampereen yliopisto, politiikan tutkimuksen laitos 2007 ISBN 978-951-44-6985-5
Sowing the seeds of sacred : political religion of contemporary world order and American era, Leiden : Martinus Nijhoff, 2008 ISBN 978-90-04-16563-2
Aaltola, Mika: Western Spectacle of Governance and the Emergence of Humanitarian World Politics. Palgrave Macmillan, 2009
Aaltola, Mika: Understanding the Politics of Pandemic Scares. Palgrave Macmillan, 2012
Towards the Geopolitics of Flows : implications for Finland, Finnish Institute of International Affairs, 2014 {{ISBN|978-951-769-419-3 (painettu) ISBN 978-951-769-418-6 (verkossa)b
Aaltola, M., Käpylä, J., Vuorisalo, V.: The Challenge of Global Commons and Flows for US Power. Routledge, 2014
Aaltola, Mika: Poutasään jälkeen. Docendo, 2019 ISBN 978-952-291-616-7
Aaltola, Mika: Mihin menet Suomi? : pelon aika Euroopassa.  Helsinki:  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-4790-8
Aaltola, Mika: Havahtuminen – Turvallisuus Euroopassa, Tammi, 2023 ISBN 978-952-04-5565-1
Liikekannallepano

Pakko-otettuja hevosia koottuina talvisotaan lähtöä varten Tampereella lokakuussa 1939.
Liikekannallepano eli mobilisaatio tarkoittaa valtion asevoimien (useimmiten erityisesti sen reservin) ja muun yhteiskunnan määräämistä taisteluvalmiuteen.
Liikekannallepanossa asevoimien reserviläiset kutsutaan palvelukseen sekä joukkoja ja tarvikkeita valmistellaan sotaa varten. Mobilisaatio-sanaa käytettiin ensimmäisen kerran sotilaallisessa merkityksessä kuvaamaan Preussin  armeijan valmistelua 1850- ja 1860-luvuilla. Liikekannallepanoteoriat ja -tekniikat ovat jatkuvasti muuttuneet vuosien aikana. Etenkin ennen ensimmäistä ja toista maailmansotaa lukuisat maat kehittivät monimutkaisia suunnitelmia yltääkseen nopeaan ja tehokkaaseen mobilisaatioon sodan syttyessä. Mobilisaatio voi olla täydellinen tai osittainen, jolloin vain osa reserviä kutsutaan asepalvelukseen.
Suomessa siirryttiin 1935 liikekannallepanossa aluejärjestelmään.
Liikekannallepano muissa maissa

Venäjän hyökättyä Ukrainaan 24. helmikuuta 2022 Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi ilmoitti maan ottaneen käyttöön yleisen liikekannallepanon, jossa maan reserviläiset kutsuttaisiin asepalvelukseen ja maanpuolustustehtäviin. Liikekannallepanon aikataulu oli noin 90 päivää, tosin Ukrainan asevoimien joukot taistelivat venäläisiä joukkoja vastaan ympäri maata jo 24. helmikuuta eteenpäin. Toukokuun alussa 2022 Ukrainan maavoimien esikunnan edustaja ilmoitti, että helmikuun lopussa asetettu liikekannallepano oli toukokuuhun mennessä täysimittaisesti toteutettu.
Vladimir Putin julkisti Venäjällä osittaisen liikekannallepanon 20. syyskuuta 2022. Putin julkisti asian televisiopuheessaan, samalla kuin toisti Venäjän tavoitteen ”vapauttaa” Donetsin allas Ukrainan sodassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Liikekannallepano Wikimedia Commonsissa
Suomen puolustusvoimien määräys yksityisajoneuvojen ottamisesta sen käyttöön vuodelta 1939.
Suomen nykyisen valmiussääntelyn perusteet
Minna van Gerven

Minna Marja-Leena van Gerven (s. 1974) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä, joka on toiminut sosiaalipolitiikan professorina H vuodesta 2023 lähtien. Hän on toiminut aiemmin Amsterdamin yliopiston tutkijatohtorina, Twenten yliopiston sosiologian apulaisprofessorina vuosina 2009–2020 ja Tampereen yliopiston sosiaalipolitiikan professorina vuosina 2022–2023.
Van Gerven valmistui maisteriksi sosiaalipolitiikan oppiaineessa Tampereen yliopistossa vuonna 2001 ja väitteli tohtoriksi sosiologian oppiaineessa Tilburgin yliopistossa vuonna 2008. Hän keskittyy tutkimuksessaan "teknologiseen aikakauteen ja ajankohtaisiin sosiaalipoliittisiin kysymyksiin digitalisoituvassa yhteiskunnassa".
Julkaisut

Minna van Gerven: The Broad Tracks of Path Dependent Benefit Reforms: A Longitudinal Study of Social Benefit Reforms in Three European Countries, 1980–2006 (väitöskirja). Kansaneläkelaitos, 2008. http://hdl.handle.net/10250/7932
Aiheesta muualla

Tampereen yliopiston tutkimusportaali
Helsingin yliopiston tutkimusportaali
ORCID
ResearchGate
Google Scholar (Arkistoitu – Internet Archive)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Tieteilijät:  ORCID
Kasvulevy

Kasvulevy eli epifyysilevy on luun rustoinen alue, joka mahdollistaa pituuskasvun. Kasvulevyt luutuvat viimeistään noin 20 vuoden iässä, jonka jälkeen pituuskasvu ei enään ole mahdollista. Tytöillä kasvulevyt luutuvat keskimäärin poikia aikaisemmin.
Luettelo Suomen jalkapallomaajoukkueen otteluista

Tämä on luettelo Suomen jalkapallomaajoukkueen otteluista vuosilta 1911–2022. Luettelo sisältää kaikki Suomen Palloliiton virallisiksi A-maaotteluiksi laskemat ottelut, mukaanlukien vuosina 1979–1988 toimineen Suomen olympiajoukkueen ottelut.
1911–1919

1911
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. lokakuuta 1911 1. |  Suomi | 2–5 (2–1) |  Ruotsi | Eläintarhan kenttä, Helsinki |  |
|  | Lindbäck  3'   Jerima  5' |  | Ericsson  40'   Persson  46'   Brolin  65'  86'   Andersson  88' | Yleisömäärä: 1 000 Tuomari:  Arvo Eerikäinen  |     |
1912
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 27. kesäkuuta 1912 2. |  Ruotsi | 7–1 (1–1) |  Suomi | Råsunda, Tukholma |  |
|  | Lorichs  11'  50'  65'   Dahlström  52'  87'   Persson  80'  88' |  | Wiberg  38' | Yleisömäärä: 3 000 Tuomari:  Hugo Meisl  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. kesäkuuta 1912 3. Olympialaiset |  Suomi | 3–2 ja. (2–2) |  Italia | Tranebergs IP, Tukholma |  |
|  | Öhman  2'   Soimio  40'   Wiberg  105' |  | Bontadini  10'   Sardi  25' | Yleisömäärä: 600 Tuomari:  Hugo Meisl  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30. kesäkuuta 1912 4. Olympialaiset |  Suomi | 2–1 (1–0) |  Venäjä | Tranebergs IP, Tukholma |  |
|  | Wiberg  30'   Öhman  80' |  | Butusov  71' | Yleisömäärä: 200 Tuomari:  Paulus Sjöblom  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. heinäkuuta 1912 5. Olympialaiset |  Iso-Britannia | 4–0 (2–0) |  Suomi | Olympiastadion, Tukholma |  |
|  | Holopainen  2' (om.)   Walden  7'  77'   Woodward  82' |  |  | Yleisömäärä: 4 000 Tuomari:  Ruben Gelbord  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. heinäkuuta 1912 6. Olympialaiset |  Alankomaat | 9–0 (5–0) |  Suomi | Råsunda, Tukholma |  |
|  | van der Sluis  24'  57'   de Groot  28'  86'   Vos  29' 43'  46'  74'  78' |  |  | Yleisömäärä: 1 000 Tuomari:  Paulus Sjöblom  |     |
1914
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. toukokuuta 1914 7. |  Ruotsi | 4–3 (1–1) |  Suomi | Råsunda, Tukholma |  |
|  | Bergström  22'   Svensson  59'  82'   Gunnarsson  85' |  | Schybergson  35'  62'   Johansson  48' | Yleisömäärä: 2 000 Tuomari:  August Kahrs  |     |
1919
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. toukokuuta 1919 8. |  Ruotsi | 1–0 (0–0) |  Suomi | Olympiastadion, Tukholma |  |
|  | Svedberg  71' (rp.) |  |  | Yleisömäärä: 8 000 Tuomari:  Hagbard Vestergaard  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. syyskuuta 1919 9. |  Suomi | 3–3 (2–0) |  Ruotsi | Töölön pallokenttä, Helsinki |  |
|  | Wickström  22'  37'   Thorn  75' |  | Kock  78'  88'   Arontzon  83' | Yleisömäärä: 8 000 Tuomari:  Hagbard Vestergaard  |     |
1950–1959

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. lokakuuta 1959 210. PM-turnaus |  Tanska | 4–0 (2–0) |  Suomi | Idrætsparken, Kööpenhamina |  |
| 13.30 | Nielsen  20', 22', 53'   Kramer  81' |  |  | Yleisömäärä: 35 500 Tuomari:  Leif Gulliksen  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. lokakuuta 1959 211. Olympiakarsinta |  Suomi | 1–3 (0–1) |  Puola | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 14.00 | Kankkonen  48' |  | Pol  3'   Hachorek  58'   Gawronski  81' | Yleisömäärä: 10 181 Tuomari:  Bertil Lööw  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8. marraskuuta 1959 212. Olympiakarsinta |  Puola | 6–2 (4–2) |  Suomi | Stadion Śląski, Chorzów |  |
| 12.00 | Pol  14', 19', 44'   Hachorek  43'   Sykta  53'   Szarzyński  79' |  | Österlund  7'   Peltonen  20' | Yleisömäärä: 22 000 Tuomari:  Werner Bergmann  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. marraskuuta 1959 213. Olympiakarsinta |  Länsi-Saksa | 2–1 (1–0) |  Suomi | Leimbachstadion, Siegen |  |
|  | Forss  4' (om.)   Dörfel  55' |  | Kankkonen  86' | Yleisömäärä: 22 000 Tuomari:  Antonin Vrbovec  |     |
1960–1969

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 22. toukokuuta 1969 275. PM-turnaus |  Ruotsi | 4–0 (1–0) |  Suomi | Värendsvallen, Växjö |  |
| 19:00 | Johansson  6', 75'   Svensson  58'   Kautonen  86' (om.) |  |  | Yleisömäärä: 15 868 Tuomari:  Frede Hansen  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4. kesäkuuta 1969 276. MM-karsinta |  Suomi | 1–5 (1–3) |  Jugoslavia | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19:00 | Tolsa  20' |  | Džajić  12'   Bukal  22', 70'   Pirić  38'   Sprečo  60' | Yleisömäärä: 8 740 Tuomari:  Stanisław Eksztajn  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 25. kesäkuuta 1969 277. MM-karsinta |  Suomi | 2–0 (2–0) |  Espanja | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19:00 | Lindholm  7'   Tolsa  20' |  |  | Yleisömäärä: 11 838 Tuomari:  Günter Männig  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. heinäkuuta 1969 278. |  Suomi | 3–1 (3–1) |  Islanti | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 19:00 | Schram  3' (om.)   Rissanen  6'   Lindholm  42' |  | Schram  6' | Yleisömäärä: 8 380 Tuomari:  Kurt Nystrand  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 24. elokuuta 1969 279. PM-turnaus |  Suomi | 2–2 (2–2) |  Norja | Olympiastadion, Helsinki |  |
| 18:30 | Tolsa  5'   Lindholm  13' |  | Iversen  21', 29' | Yleisömäärä: 10 727 Tuomari:  Einar Boström  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10. syyskuuta 1969 280. PM-turnaus |  Tanska | 5–2 (4–1) |  Suomi | Idrætsparken, Kööpenhamina |  |
| 19:00 | Jensen  12', 14', 43'   Rømer Larsen  25', 71' |  | Lindholm  3'   Tolsa  90' | Yleisömäärä: 22 600 Tuomari:  Theo Boosten  |     |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 15. lokakuuta 1969 281. MM-karsinta |  Espanja | 6–0 (5–0) |  Suomi | Estadio José Antonio Primo de Rivera, La Línea |  |
| 17:00 | Pirri  6'   Gárate  20', 42'   Velázquez   Amancio Amaro   Quino  85' |  |  | Yleisömäärä: 20 904 Tuomari:  Robert Héliès  |     |
Yön hiljaisuus

| Yön hiljaisuus Eija Kantola |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1994
 Formaatti: CD
 Kesto: 47.07
 Levy-yhtiö: MTV Musiikki
Eija Kantolan muut julkaisut
| Yössä sielujen 1994 | Yön hiljaisuus 1994 | Tänään 1994 |
Yön hiljaisuus on Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 1994.
Kappaleet

Kaikki kappaleet säveltänyt Mika Toivanen, ellei toisin mainittu.
Yön hiljaisuus – 3.29 (san. Jukka Välimaa)
Yössä sielujen – 3.16 (san. Ilkka Vainio)
Louie – 2.38 (san. Lari Sailo)
Tahdon sun tietävän – 3.39 (san. Välimaa)
Tanssi poika tanssi – 3.48 (san. Sailo)
Kahden rytmi – 3.35 (san. Aappo I. Piippo ja Vainio)
Ei kauniimpaa – 3.05 (säv. ja san. Jukka Kuoppamäki)
Jos vielä jäät – 3.11 (san. Välimaa)
Menneisyys palaa – 3.16 (san. Välimaa)
Tuhkimo ja tanssikengät – 3.48 (san. Välimaa)
Ilmaan noussut oon – 2.50 (alkup. All Time High, säv. John Barry ja Tim Rice, suom. san. Turkka Mali)
Yön kuningatar – 3.19 (san. Jorma Toiviainen)
Vanha swingi – 3.50 (san. Sailo)
Käy luonain eilinen – 3.53 (alkup. Yesterday Once More, säv. John Bettis ja Richard Carpenter, suom. san. Hector)
Aiheesta muualla

Yön hiljaisuus discogs.com -sivustolla
| n k Eija Kantola |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Samppanjaruusu  Kiitos tästä vuodesta  Ilmaan noussut oon  Yössä sielujen  Yön hiljaisuus  Tänään  Katseet  Sata suudelmaa  Kylmä kuuma ja kaunis  Rakkauden kiertokulku  Muistojen Bulevardi – Laila Kinnusen unohtumattomat laulut  Hyppy tuntemattomaan  Legendaa  Käärmetanssi  Peili  Kadonneet laulut  Kipinä 
Kokoelmat:  Parhaat  Parhaat – 20 suosikkisävelmää  Parhaat 40 hittiä  Yön Kuningatar (Kaikkien Aikojen Parhaat)  Eija Kantola – 30 v. juhlakokoelma 
Singlet:  ”Ranskalaiset korot” / ”Kesä saapuu sittenkin”  ”Samppanjaruusu” / Se heinäkuu”  ”Ainoa oikea” / ”Sua rantaan oottelen”
Delfiinit

| Delfiinit |
| --- | --- |
 Pullokuonodelfiini (Tursiops truncatus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Valaat Cetacea
Alalahko::  Hammasvalaat Odontoceti
Heimo::  Delfiinit Delphinidae  Gray, 1821
Katso myös
   Delfiinit Wikispeciesissä   Delfiinit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Delfiinit (Delphinidae) on valaiden lahkoon kuuluva nisäkäsheimo. Kaikki lajit ovat lihansyöjiä ja käyttävät ravinnokseen kalaa ja mustekaloja. Delfiinien heimoon ja pyöriäisiin kuuluu 40 eri lajia.
Pyöriäiset eivät kuulu delfiinien heimoon, vaikka ne ovatkin delfiininsukuisia. Miekkavalaat (Orcinus orca) kuuluvat delfiineihin, mutta niitä nimitetään puhekielessä tavallisesti valaiksi. TV-ohjelmien ja delfinaarioiden myötä pullokuonodelfiini on tullut tutuimmaksi delfiinilajiksi. Se on myös yleisin delfiinilaji.
Koko ja ulkonäkö

Delfiinit ovat pieniä tai keskikokoisia valaita. Niiden koko vaihtelee noin 1,5 metristä ja 50 kilosta miekkavalaan 10 metriin ja 7 000 kiloon. Monilla delfiinilajeilla on tyypillinen pullistuma otsassa nokkamaisen kuonon yläpuolella. Joiltain lajeilta puuttuu pitkä nokka, jolloin otsan pullistuma tekee päästä laatikommaisen näköisen. Suurin osa lajeista on sulavalinjaisia, ja osalla on huomiota herättävää kuviointia, mutta osa lajeista on lähes yksivärisiä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Delfiinejä tavataan kaikista meristä, mutta suurimmillaan lajimäärä on trooppisissa ja lämpimissä vesissä. Useat lajit ovat pantrooppisia, mutta osaa lajeista tavataan vain muutamissa merissä. Ainoa delfiinilaji, joka ei elä ollenkaan trooppisissa vesissä, on pitkäeväpallopää. Lajeista vain miekkavalasta esiintyy arktisilla vesillä. Se onkin laajimmalle alueelle levittäytynyt delfiinilaji. Delfiinejä elää niin laajalla alueella, että niiden elinympäristötkin ovat monipuolisia. Osa lajeista elää syvänmeren alueella ja osa rannikoilla. Jotkut rannikkojen yksilöt saattavat nousta myös jokiin, mutta vain kaksi lajia elää joissa.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen

Kaikki delfiinilajit ovat ainakin jossain määrin sosiaalisia, mutta eri lajien väliset sosiaaliset verkostot ovat hyvin erilaisia. Osa delfiineistä elää vain muutamien yksilöiden ryhmissä, kun osa lajeistaan puolestaan jopa tuhansien yksilöiden parvissa.
Monien delfiinilajien lisääntymisestä ei tiedetä vielä paljoakaan. Delfiinit tulevat sukukypsiksi arvioituna 6–16 vuoden iässä. Delfiinit synnyttävät yhden poikasen, ja kantoaika vaihtelee arviolta 9 ja 16 kuukauden välillä, vaikka suurimmalla osalla lajeista se kestää alle vuoden. Syntymänsä jälkeen poikanen kuljetetaan nopeasti veden pintaan opettelemaan hengitystä, koska delfiineillä on muiden nisäkkäiden tapaan keuhkot. Delfiinit, kuten muutkin nisäkkäät, imettävät poikasiaan.
Älykkyys

Populaarikulttuurissa elää käsitys delfiinien erityisestä älykkyydestä, joka lähestyisi ihmisen älykkyyttä.
Käsitys perustuu pitkälle neurotieteilijän ja myöhemmän hippiliikkeen johtajan ja New Age -filosofin John C. Lillyn tutkimuksiin ja kirjoituksiin 1950-luvulta alkaen.
Pullonokkadelfiinin aivojen massa on noin 1800 grammaa, kun ihmisellä 1300 grammaa. Valaiden suurempia aivoja selittää suurempi tarve lämmönsäätelyyn. Delfiinin aivot ovat ihmisen aivoihin verrattuna yksinkertaiset ja heikosti kehittyneet.
Kuten suuret ihmisapinat, myös delfiinit pystyvät ymmärtämään käsitteitä ja yleistämään. Ne osaavat myös ratkoa yksinkertaisia tehtäviä. On myös viitteitä delfiinien työkalujen käytöstä.
Delfiinit pystyvät ymmärtämään käsitteitä kuten ”monta” ja ”muutama”. Toisaalta samaan pystyvät myös hyönteiset. Tutkijat ovat eräässä kokeessa opettaneet pullonokkadelfiinin tunnistamaan 40 erilaista symbolia. Toisaalta myös eräät papukaijat ja merileijonat pystyvät samaan. On myös tulkittu että delfiini läpäisisi peilitestin eli tunnistaisi itsensä peilikuvastaan. Kriitikkojen mukaan delfiinin näkö ei kuitenkaan ole niin hyvä, että se pystyisi tähän. Väite delfiinien työkalujen käytöstä liittyy havaintoon, jossa eräät pullonokkadelfiinit Australian länsirannikolla ovat oppineet pitämään nokassaan pesusieniä tonkiessaan merenpohjaa. Ei ole selvää, mihin käytöksellä pyritään.