stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isle of the Lost
Saaren tapahtumapaikat > Lady Tremaine’s Curl Up and Dye

Lady Tremainen omistama hiussalonki, jossa Drizellan tytär Dizzy työskentelee. Salongin takaosassa on Ilkeän äitipuolen, Drizellan ja Anastasian ja heidän lastensa koti. Kaupan vieressä sijaitsee Hadesin omistama liike Hades' Souvlaki, joka myy kreikkalaista pikaruokaa.
Saaren tapahtumapaikat > Ursula’s Fish and Chips

Ursulan omistama kauppa, joka myy kalaa ja perunoita. Ursula ja Uma asuvat kaupan takaosassa.
Saaren tapahtumapaikat > Frollo’s Creperie

Tuomari Frollon omistama kauppa, joka myy ranskalaista ruokaa.
Saaren tapahtumapaikat > Gaston’s Duels Without Rules

Gastonin omistama kauppa, joka myy metsästykseen ja kaksintaisteluun tarvittavia välineitä ja jossa voi haastaa toisen kaksintaisteluun ilman sääntöjä.
Saaren tapahtumapaikat > The Facilier's Shop

Tri Facilierin omistama kauppa, joka myy vaatteita ja kirjoja. Facilierin tytär Freddie työskentelee kaupassa.
Saaren tapahtumapaikat > Dr. Facilier’s Voodoo Arcade

Saarella sijaitseva huvipuiston tapainen alue, jossa on pelisaleja ja karnivaaleja ja joka nähtiin Descendants 3 -elokuvassa. Tri Facilierin toinen tytär Celia työskentelee paikassa.
Saaren tapahtumapaikat > Troll Town

Saarella sijaitsema peikkojen asuttama alue. Cruella käy usein hieronnassa paikassa peikkojen isojen käsien takia.
Saaren tapahtumapaikat > Serpent Prep eli The Serpent Preparatory School for the Education of Miscreants

Saaren vastakkaisella puolella sijaitseva toinen koulu, joka kilpailee Dragon Hallin kanssa. Uma, Harry ja Gil ovat koulun tunnetuimpia oppilaita.
Saaren tapahtumapaikat > Witch School

Saarella sijaitseva kolmas koulu, joka on tarkoitettu oppilaille, joiden vanhemmilla oli taikavoimia ennen saarelle karkotustaan. Matami Mimmin tyttärentytär Maddy on koulun tunnetuin oppilas. Carlosin mielestä koulun olemassaolo on tyhmää, koska saaren suojamuuri estää kaiken taikuuden ja sen opettamisesta ei ole mitään hyötyä.
Saaren tapahtumapaikat > Isle of the Doomed

Saaren vieressä sijaitseva toinen saari, jossa Pahattaren entinen linna Forbidden Fortress sijaitsee. Saaren asukkaita ovat Pahattaren örkkiapulaiset, jotka ovat vuosia odottaneet emäntänsä paluuta ja epätoivossaan muuttuneet kannibaaleiksi.
Saaren tapahtumapaikat > Bits and Bobs

Saarella sijaitseva kauppa, joka myi kosmetiikkaa.
Saaren tapahtumapaikat > VK’s hideout

Saarella sijaitseva sotkuisa asunto, jossa Mai, Evie, Jay ja Carlos piileskelivät vanhemmiltaan ja suunnittelivat tulevaisuuttaan.
Saaren tapahtumapaikat > Shan Yu’s Dim Sums

Shan Yun omistama kauppa, joka myy kiinalaista dim sum -ruokaa.
Saaren tapahtumapaikat > Shere Khan’s Pawns

Shere Kahnin omistama kauppa.
Saaren tapahtumapaikat > Monstro’s Basking Buffet

Monstron mukaan nimetty ja mahdollisesti omistama buffetravintola, joka nähdään Descendants 2 -elokuvassa.
Saaren tapahtumapaikat > Hades Cave

Saaren alla sijaitseva maanalainen luola, jossa Hades asuu.
Luettelo saaren asukkaiden jälkeläisistä

Mal: Pahattaren ja Hadesin tytär.
Evie: Pahan Kuningattaren tytär.
Jay: Jafarin poika.
Carlos: Cruella de Vilin poika.
Diego: Carlosin serkku ja Cruellan veljen Cecil B. De Vilin poika.
Jace ja Harry Badun: Cruellan apulaisten Jasperin ja Horacen pojat.
Jade: Jayn serkku ja Jafarin sisaren Nasiran tytär.
Uma: Ursulan tytär.
Harry: Kapteeni Koukun poika.
Harriet: Kapteeni Koukun tytär.
Calista Jane: Kapteeni Koukun toinen tytär.
Gil: Gastonin poika.
Gaston Jr: Gastonin toinen poika.
Gaston III: Gastonin kolmas poika.
LeFou Deux: Gastonin entisen apulaisen LeFoun poika.
Claudine: Tuomari Frollon tytär.
Clay: Claytonin poika.
Dizzy Tremaine: Drizella Tremainen tytär.
Anthony Tremaine: Anastasia Tremainen poika.
Freddie Facilier: Tohtori Facilierin tytär.
Celia Facilier: Tohtori Facilierin toinen tytär.
Sammy Smee: Kapteeni Koukun perämiehen Smeen poika.
Squeaky ja Squirmy Smee: Mr Smeen kaksoispojat.
Ginny Gothel: Mother Gothelin tytär.
Yzla: Yzman tytär.
Zevon: Yzman poika.
Mad Maddy: Matami Mimmin tyttärentytär.
Rick: Kuvernööri Ratcliffen poika.
Reza: Agrabahin kuninkaallisen tähtitieteilijän poika.
Eddie Balthazar: Hovimestari Edgar Balthazarin poika.
Big Murph: Kapteeni Koukun miehistön jäsenen (todennäköisesti Mullinsin) poika.
Hadie: Hadesin poika.
Hermie Bing: Dumbo-elokuvan sirkustirehtöörin tytär.
Bug/Buggy: Oogie Boogien poika (mainittiin Descendants 3 -elokuvassa).
Hector: Tuhti-karhun ja Vivvianin poika (mainittiin Descendants 3 -elokuvassa).
Colton: Chernabogin ja Persefonen poika.
Hayden: Hornansarven poika.
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen 2012 kokoonpanot

Tämä sivu esittelee vuoden 2012 EM-kilpailujen osallistujajoukkueiden kokoonpanot. Joukkueiden kapteenit on merkitty -merkillä.
Turnauksessa mukana olevien joukkueiden tulee nimetä 23 pelaajan kokoonpano, joista kolme (3) ovat maalivahteja 29. toukokuuta 2012 mennessä. Loukkaantumisten sattuessa joukkueilla on mahdollisuus korvata pelaaja ennen ensimmäisen pelin alkua.
Lohko A > Puola

27. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko A > Kreikka

29. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko A > Venäjä

25. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko A > Tšekki

29. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko B > Alankomaat

26. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko B > Tanska

24. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano. 29. toukokuuta 2012 ilmoitettiin Kasper Schmeichelin korvaavan loukkaantuneen Thomas Sørensenin.
Lohko B > Saksa

28. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko B > Portugali

14. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano. 23. toukokuuta 2012 ilmoitettiin Hugo Vianan korvaavan loukkaantuneen Carlos Martinsin.
Lohko C > Espanja

27. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko C > Italia

29. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko C > Irlanti

7. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.26. toukokuuta 2012 ilmoitettiin Paul Greenin korvaavan loukkaantuneen Keith Faheyin. 29. toukokuuta 2012 ilmoitettiin myös Kevin Foleyn loukkaantuneen ja hänet tulee korvaamaan Paul McShane.
Lohko C > Kroatia

29. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano. 4. kesäkuuta 2012 ilmoitettiin Nikola Kalinićin korvaavan loukkaantuneen Ivica Olićin.
Lohko D > Ukraina

29. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko D > Ruotsi

14. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Lohko D > Englanti

16. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.25. toukokuuta 2012 ilmoitettiin Jack Butlandin korvaavan loukkaantuneen John Ruddyn. 28. toukokuuta 2012 ilmoitettiin myös Gareth Barryn loukkaantuneen ja hänet tulee korvaamaan Phil Jagielka. 31. toukokuuta 2012 Frank Lampardin ilmoitettiin loukkaantuneen ja hänet korvaa Jordan Henderson. 3. kesäkuuta 2012 ilmoitettiin myös Gary Cahillin joutuvan jättämään EM-kilpailut väliin loukkaantumisen takia. Hänet korvaa Martin Kelly.
Lohko D > Ranska

29. toukokuuta 2012 nimetty 23 pelaajan lopullinen kokoonpano.
Johann Hübner

Johann Hübner
Johann Hübner (17. maaliskuuta 1668 Türchau Zittaun lähellä – 21. toukokuuta 1731 Hampuri) oli saksalainen maantieteilijä.
Hübner oli rehtorina Merseburgissa vuodesta 1694 ja Hampurissa vuodesta 1711 ja työskenteli maantieteen opetuksen hyväksi. Hän puhui kriittisesti Ruotsista, ruotsalaisista ja Pohjoismaiden ilmastosta. Ruotsin ilmasto jakaantuu hänen mukaansa yhdeksänkuukautiseen kylmään talveen ja kaksikuukautiseen kuumaan kesään. Tämän kaltainen ilmasto ei suosi maanviljelystä, kaupantekoa ja teollisuutta. Hübnerin ajatukset saivat kritiikkiä Gudmund Strömwallilta.
Ympäristöoikeus

Oikeuden vaaka
Oikeusjärjestys
Julkisoikeus
Valtiosääntöoikeus
Hallinto-oikeus
Finanssioikeus
Rikosoikeus
Prosessioikeus
Eurooppaoikeus
Kansainvälinen oikeus
Yksityisoikeus
Henkilöoikeus
Varallisuusoikeus
Perhe- ja jäämistöoikeus
Työoikeus
Kauppaoikeus
Ympäristöoikeus
Urheiluoikeus
Lääkintä- ja bio-oikeus
Kansainvälinen yksityisoikeus
Oikeuden yleistieteet
Oikeusteoria
Oikeushistoria
Oikeussosiologia
Oikeustaloustiede
Oikeuden ja sukupuolen tutkimus
Oikeusinformatiikka
Ympäristöoikeus on varsin laaja oikeudenala, joka sääntelee ympäristön ja luonnon käyttöä sekä ympäristön- ja luonnonsuojelua.
Tavoitteena on turvata ympäristön ja luonnonvarojen tehokas mutta ympäristöystävällinen käyttö sekä noudattaa Suomea sitovia kansainvälisiä sopimuksia, kuten Pariisin ilmastosopimusta. Aikaisemmin oikeudenala on tunnettu nimellä maa- ja vesioikeus. Ympäristön- ja luonnonsuojelukysymysten muuttuminen yhä tärkeämmiksi yhteiskunnassa on johtanut siihen, että 1980-luvulta alkaen ympäristön- ja luonnonsuojelu ovat vallanneet alaa oikeudenalan perinteisiltä maa- ja vesioikeudellisilta kysymyksenasetteluilta. Ympäristöoikeudellisia asioita käsitellään ja ratkaistaan hallinto-, siviili- ja rikosprosesseissa sekä toimitusmenettelyissä.
Ympäristöoikeudessa säännellään ihmisen luontosuhdetta. Muihin ympäristöoikeuden ominaispiirteisiin kuuluvat tavoitteellisuus ja ongelmakeskeisyys, joustavat normit sekä liitynnät muihin oikeudenaloihin ja monitieteisyys.
Ympäristöoikeuden historia

Ympäristöön vaikuttavaa toimintaa on säännelty pitkään. Ympäristöoikeuden juuret on katsottu olevan yhtäältä elinkeinotoiminnan sääntelyssä, jossa ryhdyttiin ottamaan huomioon teollisten toimintojen vaikutus ihmisten terveyteen jo 1800-luvulla etenkin Saksassa ja Englannissa, ja toisaalta roomalaiseen oikeuteen kuuluvassa naapuruusoikeudessa, jossa käsiteltiin vaikutuksia toisen maanomistajan oikeus- ja etupiiriin. Myös yleistä järjestystä ja turvallisuutta ylläpitävää politiasääntelyä on pidetty ympäristöoikeuden juurena.
Suomessa ympäristöoikeuden perusta on ollut talousoikeudessa eli erityisessä yksityisoikeudessa, jonka osa-alueisiin sisältyi myös julkisoikeudellisia piirteitä. Talousoikeudesta eriytyi sittemmin maa- ja vesialueiden käyttöön liittyviin kysymyksiin paneutuva maa- ja vesioikeus. Maa- ja vesioikeus yksityis- ja julkisoikeudellisine piirteineen on perinteisesti painottunut maa- ja vesialueiden hyödyntämismuotojen sääntelyyn omistajan näkökulmasta, osin kyllä suojeluhakuisiakin tulkintoja mahdollistaen.
Ympäristöoikeudesta nykyaikaisessa merkityksessä on kansainvälisesti alettu puhua vasta toisen maailmansodan jälkeisten laajojen yhteiskunnallis-ympäristöllisten muutosten seurauksena. Vasta 1960-luvulla "ympäristö" tuli yleiseen käyttöön ympäristöpoliittisessa keskustelussa ja ympäristöasioita koskeva lainsäädäntötoiminta varsinaisesti alkoi Euroopassa. Sekä Suomessa että teollistuneissa maissa yleensäkin annettiin 1960–1980-luvuilla runsaasti ympäristöllistä lainsäädäntöä.
Ympäristöoikeuden osa-alueet

Sisällöllisesti ympäristöoikeus on tapana jakaa sääntelynäkökulmasta riippuen luonnonsuojeluoikeuteen, ympäristönsuojeluoikeuteen ja luonnonvaraoikeuteen. Niitä yhdistää suojeluhakuisuus ja samalla ne ovat toisiinsa nivoutuneita niin, että ympäristölliset arvot lopputuloksena turvataan, vaikka päätökset olisivat osa-aluekohtaisia. Jako ei kuitenkaan ole lopullinen tai tyhjentävä, koska ympäristösääntely haarautuu muillekin kuin perinteisen sääntelyn alueille, jolloin muodostuu yhteiskunnallisesti eri näkökulmista rakentuvia osa-alueita. Tällaisia ovat esimerkiksi ilmasto-oikeus, energiaoikeus ja biotekniikkaoikeus.
Ympäristöoikeutta ei ole niinkään tapana jaotella säädössystematiikan mukaisesti vaan toiminnallisesti. Toiminnallisesti ympäristöoikeus jakautuu ympäristönkäytön suunnitteluun, kiinteistöoikeuteen, luonnon- ja kulttuurinsuojeluun, luonnonvarojen hyödyntämiseen, ympäristökäytön sääntelyyn, ympäristönsuojeluun sekä biodiversiteetti- ja ilmasto-oikeuteen.
Ympäristöoikeuden osa-alueet > Kiinteistönmuodostamisoikeus

Kiinteistönmuodostamisoikeus on eräs maa-ja vesioikeuden perinteisistä osa-alueista. Se käsittää ennen muuta kiinteistöjen muodostamiseen ja muihin kiinteistöolojen järjestämiseen liittyvät kiinteistötehtävät. Kiinteän omaisuuden oikeudellinen sääntely on yksityiskohtaista ja monimuotoista kaikissa niissä maissa, joissa maat ja vedet ovat pääasiallisesti yksityisessä omistuksessa. Suomessa kiinteistöjärjestelmästä ja -toimituksista säädetään kiinteistönmuodostamislaissa, kun taas esineoikeuteen kuuluvasta kiinteistön kaupasta säädetään maakaaressa.
Ympäristöoikeuden osa-alueet > Luonnonvaraoikeus

Luonnonvarojen hyödyntämisen sääntely on vanhastaan kuulunut maa- ja vesioikeuden keskeisiin sääntelylohkoihin. Ympäristöoikeuden systematiikassa luonnonvarojen hyödyntäminen ja suojelu sijoittuvat useiden lohkojen rajapinnalle. Luonnonvaraoikeus voidaan ymmärtää muuta oikeudellista sääntelyä täydentävänä, eri luonnonvarojen tai niiden hyödyntämisen muotojen erityispiirteet huomioon ottavana sääntelynä. Luonnonvaroilla tarkoitetaan luonnonesiintymiä, joita ihminen voi ottaa käyttöön aineena tai energiana. Luonnonvaralle on perinteisesti katsottu olevan ominaista kysyntä, mutta tämä aikaan ja paikkaan sidottu kriteeri ei nykykäsitysten valossa ole ongelmaton. Luonnonvaroina pidetään maata ja vettä pohjineen ja tuottoineen sekä erilaisia energiavirtoja, ja ne jaetaan vakiintuneesti uusiutuviin ja uusiutumattomiin.
Historiallisesti katsoen luonnonvaraoikeuden juuret ovat pidemmät kuin suurimman osan muuta ympäristösääntelyä. Luonnonvarojen käytön sääntely oli keskeistä maatalousyhteiskunnassa paljon ennen yhteiskuntien teollistumista. Tämä koskee ennen kaikkea vesi-, metsä- ja kaivosoikeutta. Maa-ainesten, turpeen ja aineettomien luonnonvarojen (tuuli ja auringonenergia) sääntely on syntynyt ja kehittynyt vasta modernin ympäristöpolitiikan ja -oikeuden myötä 1970-luvun alkupuolelta eteenpäin.
Ympäristöoikeuden osa-alueet > Luonnonvaraoikeus > Vesioikeus

Vesioikeus on vesiluonnonvaran hyödyntämistä ja suojelua koskeva oikeudenala. Sisältönsä suhteen se on perinteisesti ollut eräs maa- ja vesioikeuden pääalue, nyttemmin myös keskeinen osa modernia ympäristöoikeutta. Oikeusjärjestyksen pääjaottelujen kannalta vesioikeudessa on merkittävästi sekä yksityisoikeuden että julkisoikeuden alaan kuuluvia lohkoja. Suomessa vesioikeudesta säädetään pääosin vesilaissa.
Luonnonvarana vesi on kaikkialla elintärkeä, mutta samalla monien ristiriitaisten käyttöintressien kohde, minkä vuoksi vesien käytön sääntely on lähes jokaisessa oikeusjärjestyksessä varhain osoittautunut välttämättömäksi. Sääntelyn rakenteet eri maissa poikkeavat luonnollisesti toisistaan, johtuen jo erilaisista luonnonoloista ja erilaisista omistus- ja vallintajärjestelmistä. Esimerkiksi Suomessa tärkeä lähtökohta on kansainvälisesti harvinainen vesien yksityinen omistus, kun taas esimerkiksi keskisessä ja eteläisessä Euroopassa vesistöjen pääosa on jo varhain päätynyt yksityisomistuksen ulkopuolelle voimakkaan hallitsijanvallan ja regaaliajattelun sekä jokien keskeistä merkityksen yleisinä kulkuväylinä johdosta. Myös vesioikeudeksi luettu oikeussystemaattinen kokonaisuus vaihtelee alaltaan eri oikeusjärjestyksissä. Kaikki vettä, vesialueita tai vesitaloutta koskeva sääntely ei siten missään kuulune yhden ja saman lainsäädännön alaan.
Suomessa vesioikeudellisia säännöksiä oli jo Ruotsin keskiaikaisessa lainsäädännössä, jolloin sääntelytarpeita aiheutui esimerkiksi vesivoiman käytön, kalastuksen ja maatalouden keskinäisistä ristiriidoista. Vuoden 1734 lain rakennus- ja maakaarissa vesioikeudellisia tai niihin läheisesti liittyviä säännöksiä oli jo runsaasti. Aikanaan oli systemaattisesti keskeinen säännösten ja oikeudenalan jakaminen kahtia, niin sanottuun hyötyisään eli lukratiiviseen ja suojaavaan eli defensiiviseen vesioikeuteen. Etenkin 1900-luvun loppupuoliskolla vesitaloudelliset hankkeet monimuotoistuivat ja 1950-luvulta alkaen vesioikeuden piirissä näkyvään asemaan nousivat jätevesihankkeet, joita perinteinen kahtiajako ei varsinaisesti lainkaan tuntenut. Näistä syistä puhe hyötyisästä ja suojaavasta vesioikeudesta liittyykin lähinnä historiallisiin yhteyksiin.
Kansainvälisellä vesioikeudella tarkoitetaan sitä kansainvälisen oikeuden osaa, joka sääntelee vesistöihin ja muihin vesivaroihin sekä niiden käyttöön kohdistuvia valtioiden keskeisiä suhteita. Usein yhteys valtionsisäiseen vesioikeuteen on läheinen, samoin yhteys muuhun ympäristöoikeuteen.
Ympäristöoikeuden osa-alueet > Luonnonvaraoikeus > Kaivostoiminnan sääntely

Kaivostoiminnan sääntely voidaan jakaa kahteen päävarianttiin, joita ovat valtausjärjestelmä, jossa korostuvat käytännössä esiintymän löytäjän valtuudet, ja konsessiojärjestelmään, jonka tunnusomaisessa muodossa valtio voi luovuttaa hyödyntämisoikeuden osoittamalleen subjektille. Jälkimmäiseen on monesti liittynyt yliomistusoikeuden tai regaalioikeuden aineksia, joiden pohjalta ainakin osa yksityismaidenkin mineraalivaroista on saatettu lukea valtion omistusoikeuden piiriin. Suomen kaivoslainsäädännössä pitkän historiallisen kehityksen tuloksena omaksuttu sääntelytapa edustaa valtausjärjestelmää lähinnä sen vanhassa saksalaisessa muodossa, mutta Suomenkaan järjestelmän historiassa regaaliajattelu ei ole jäänyt vaikutuksettomaksi.
Suomessa maa- ja kallioperän ainesten hyödyntäminen on oikeudellisesti jaettu kaivosmineraalien hyödyntämiseen, josta säädetään kaivoslaissa, sekä soran, hiekkan, saveen, mullan ym. maa-aineksen hyödyntämiseen, joiden ottamisesta säädetään maa-aineslaissa. Näiden kahden sääntelyjärjestelmän väliset rakenteelliset ja toiminnalliset erot ovat varsin huomattavia.
Ympäristöoikeuden osa-alueet > Luonnonsuojeluoikeus

Ympäristöoikeuden osa-alue, joka koskee alkuperäisen luonnon ja sen osien suojelua sekä luonnonvaraisuuden edistämistä. Suomessa luonnonsuojelusta säädetään luonnonsuojelulaissa.
Ympäristöoikeuden osa-alueet > Ympäristönsuojeluoikeus

Ympäristöoikeuden osa-alue, joka käsittelee maan, veden ja ilman sekä muun ympäristön suojelua ihmisperäiseltä pilaantumiselta. Erotuksena luonnonsuojeluoikeudesta ympäristönsuojeluoikeuden sääntelynäkökulma on ihmisen elinympäristössä. Suomessa ympäristönsuojelusta säädetään etenkin ympäristönsuojelulaissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ympäristöoikeus Wikimedia Commonsissa
Ӄ

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ӄ ӄ
Kyrillinen kirjaimisto
Nykyaikaiset kirjaimet
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | Ӡ | Ԅ | Ѕ |
| Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї | Ӏ |
| Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ | Ҟ |
| Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М | Ӎ |
| Н | Њ | Ҥ | Ң | Ԋ | О | Ӧ |
| Ө | П | Р | С | Ԍ | Т | Ԏ |
| Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ | Ӳ | Ӯ |
| Ү | Ұ | Ф | Х | Һ | Ц | Ч |
| Џ | Ш | Щ | Ъ | Ы | Ӹ | Ь |
| Э | Ю | Я |  |  |  |  |
Muinaiset kirjaimet
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |  |  |  |
Ӄ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy hantin Surgutin murteen sekä tšuktšin aakkosiin. Tšuktšissa voidaan käyttää vaihtoehtoisesti myös kirjainta қ. Ӄ on muodostettu kyrillisestä kirjaimesta к lisäämällä siihen koukku.
Ääntäminen

Ӄ ääntyy hantissa ja tšuktšissa soinnittomana uvulaarisena klusiilina /q/.
Koodit

Alla olevassa taulukossa on lueteltu ison ja pienen kirjaimen koodiarvot heksalukuina eri merkistöissä.
|  | Ӄ | ӄ |
| --- | --- | --- |
| Unicode | 04C3 | 04C4 |
ISO 8859-5: –
KOI8: –
Windows-1251: –
MS-DOS-koodisivu 866: –
| HTML | &#x04C3; | &#x04C4; |
Ștefan Kovács

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: István Kovács / Ștefan Covaci
Syntymäaika: 2. lokakuuta 1920
Syntymäpaikka: Timișoara, Romania
Kuolinaika: 12. toukokuuta 1995 (74 vuotta)
Kuolinpaikka: Cluj-Napoca, Romania
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1937–1938 1938–1941 1941 1941–1942 1942–1947 1947–1950 1950–1953 |  CA Oradea  Olympique Charleroi  Ripensia Timișoara  CFR Turnu Severin  KAC  CFR Cluj  CFM Universitatea Cluj |  |
Valmennusura
1953–1962 1962–1967 1967–1971 1971–1973 1973–1975 1976–1980 1981–1983 1986–1987:  CFM Universitatea Cluj  Romanian maajoukkue (apuv.)  Steaua Bukarest  AFC Ajax  Ranskan maajoukkue  Romanian maajoukkue  Panathinaikos FC  AS Monaco
Ștefan Kovács (romaniaksi:Ștefan Covaci) (2. lokakuuta 1920 – 12. toukokuuta 1995) oli romanialainen jalkapallovalmentaja ja keskikenttäpelaaja.
Ura

Kovács aloitti valmennusuransa Steaua Bukarestin valmentajana 1967. Romanialaisseurassa hän voitti yhden Romanian liigamestaruuden ja kolme cup-mestaruutta.
1971 Kovacs seurasi AFC Ajaxin valmentajana legendaarista Rinus Michelsiä. Kovacs jatkoi Ajaxissa Michelsin kehittelemää "totaalinen jalkapallo" -taktiikkaa.
Kovacsin alaisuudessa Ajax oli menestyksekäs. 1972 joukkue voitti Euroopan Cupin, Alankomaiden mestaruuden ja cupin sekä Intercontinental Cupin. 1973 Ajaxin palkintokaappiin lisättiin Euroopan cupin voitto ja Alankomaiden mestaruus.
Kovacs jätti Ajaxin 1973 ja siirtyi Ranskan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi. Hän jätti Ranskan 1975 ja palasi Romaniaan, jossa valmensi myös maajoukkuetta. Tämän jälkeen hän valmensi vielä kreikkalaisen Panathinaikoksen Kreikan cup-mestaruuteen ja ranskalaisen AS Monacon Ranskan cup-mestaruuteen.
Kovacs kuoli 12.toukokuuta 1995 74-vuotiaana.
Meriitit

Romanian mestaruus: 1968
Romanian cup (3): 1969, 1970, 1971
Alankomaiden mestaruus (2): 1972, 1973
Alankomaiden cup: 1972
Kreikan cup: 1982
Euroopan cup (2): 1972, 1973
UEFA Super Cup: 1972
Intercontinental Cup: 1972
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Rinus Michels | Euroopan Cupin voittanut valmentaja 1972, 1973 | Seuraaja: Udo Lattek |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Ilie Savu | Steaua Bukarestin päävalmentaja 1966–1971 | Seuraaja: Valentin Stănescu |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Rinus Michels | AFC Ajaxin päävalmentaja 1971–1973 | Seuraaja: George Knoebel |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Lucien Muller | AS Monacon päävalmentaja 1986–1987 | Seuraaja: Arsène Wenger |
Ranskan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajat
Batteux (1955-62) • Guérin (1962–66) • Arribas ja Snella (1966) • Fontaine (1967) • Dugauguez (1967-68) 
 Boulogne (1969–73)  • Kovács (1973–75) • Hidalgo (1976–84) • Michel (1984-88) 
 Platini (1988–92) • Houllier (1992–93) • Jacquet (1993–98) • Lemerre (1998–2002) • Santini (2002–04) 
 Domenech (2004–2010) • Blanc (2010–2012) • Deschamps (2012–)