Suonojärvi
Maantietoa

Suonojärven pinta-ala on 4,75 neliökilometriä eli 475 hehtaaria ja sen pituus on 9,7 kilometriä ja leveys 2,7 kilometriä. Järvellä on leveimmässä kohdassa suuri järvenselkä, josta työntyy etelään ja pohjoiseen pitkät lahdet. Järvenselältä työntyy etelään lahtimainen Ritalahti. Se on oikeastaan salmi, jonka eteläpäässä on suuremmat järvialtaat Kivilahtijärvi ja Saastojärvi. Pohjoisen ja eteläisen osien välistä salmea kutsutaan Jokiseksi (vanhastaan Salmenoja ). Suonolassa salmen ylittää pengerrettynä Uittosilta, joten järvi on siitä kohdastaan lähes katkaistu ja vesi virtaa sillan ali kapeasta silta-aukosta. Järven muoto selitetään niin, että kallionmurrokseen on viime jääkauden loppuvaiheessa syntynyt syvennys, joka alkaa ainakin Sarkolanahteelta ja jatkuu etelään melko suorana. Tähän painaumaan vesi on kertynyt Suonojärveksi, virrannut Lanajokena Sarkolanlahteen.
Suonenjärven rannat ovat vaihtelevia, sillä toisinaan ne ovat alavia ja rannat matalia, mutta joskus taas mäkisiä ja rannat äkkisyviä. Alavia ranta-alueita löytyy pohjois- ja etelärannikoilta. Jyrrkiä mäkiä taas Ritalahden rannoilta, missä esimerkiksi Lapermäntti kohoaa yli 32 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Ritalahden vastarannalla on myös jyrkkiä rantoja. Suonolan alavia peltomata vastapäätä kohoaa Haukkavuori, joka kohoaa 35 metrin korkeuteen. Korkein vuorin on Kurjenmaa, joka kohoaa kauempana rannasta 45 metrin korkeuteen, mutta erottuu järveltä katsottaessa pohjoiseen.
Suonojärvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 23,9 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi saadaan 5,04 metriä. Suurin syvyys on 20,8 metriä, joka on mitattu Lapermäntin edustalla 200 metriä rannasta. Siinä kohdassa sijaitsee järven laajin syvännealue. Se ulottuu 10-metrisenä luoteessa Selkäsaarien korkeudelle, idässä Nokiansaaren edustalle ja etelässä lähes Uittamonsillalle. Saarien pohjoispuolella on alle kolme metriä syvää. Suonolan eteläpuolella kilometrin pituinen yli 6-metrinen syvänne, jonka keskellä pohja painuu 9,3 metrin syvyyteen. Jokisensalmessa voi olla alle metrinkin vettä. Kivilahtijärven ja Saastojärven syvyyksiä ei ole Karttapaikassa julkaistu.
Suonojärvessä on 30 saarta, joista viisi, eli Nurkinsaari, Ahdinsaari, Nokiansaari, suurempi Selkäsaari ja Kukkolansaari, ovat yli hehtaarin kokoisia. Lopuista saarista 20 on vähintään aarin ja viisi alle aarin kokoisia. Saarten kokonaispinta-ala on 14,9 hehtaaria ja saarien rantaviivan yhteispituus on 6,31 kilometriä. Neljä ensiksi lueteltua saarta sijaitsevat järven pohjoisosassa. Siellä on lisäksi Puurosaari, Lammassaari, Koivusaaret, Selkäsaaret, Adolfinsaari, Järvensivunsaari ja Mäntysaari. Kivilahdenjärvessä on toinen Mäntysaari ja Koivusaari, ja Saastojärvessä Kiviniitynsaari.
Suonojärven rantaviiva on 34,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Vain muutamissa kohdissa on soistuvaa rantaa. Tällaisia kohtia löytyy pohjoisrannassa luusuan läheltä, Jokisen salmesta, Järviönsuonojan suistosta, Kivilahtijärven ja Saastojärven välisestä salmesta ja Saastonperältä. Rantojen soistuminen voi olla suora seuraus 1880-luvulla toimitetusta järvenlaskusta . Suurempia peltoja on etelässä Kivilahdessa, keskivaiheella Suonolassa ja pohjoisessa Rämsöössä. Järviönsuonoja virtaa suurimman peltoaukean läpi ja laskee vetensä Kivilahtijärveen. Rannoilla sijaitsee maatiloja ja runsassti loma-asuntoja. Järven pohjoisosan kiertää seututie 301.