Fallout
Toistuvat aiheet > Asetelma

Pelin tarinassa käydään vuonna 2077 ydinsota Kiinan ja Yhdysvaltojen välillä näiden taistellessa hupenevista luonnonvaroista. Pelissä jätetään kuitenkin kertomatta, kuka ampui ensimmäisen ohjuksen, sillä tarinan mukaan kukaan ei edes tiedä sitä.
Falloutin maailma on retro-futuristinen ja muistuttaa suuresti 1950-luvun amerikkalaista kulttuuria. Toisen maailmansodan päättymiseen saakka historian aikajana on Falloutin maailmassa sama kuin todellisuudessa, mutta tämän jälkeiset tapahtumat eroavat tosimaailmasta. Ydinvoimasta tulee pääasiallinen energianlähde maailmassa, ja sitä käytetään esimerkiksi autojen voimanlähteenä. Transistori keksitään vasta vuonna 2023, ja esimerkiksi tietokoneet ovatkin erittäin suurikokoisia. Yhdysvallat luopuu vuonna 1969 osavaltioista ja jakautuu useammasta osavaltiosta koostuviin Commonwealtheihin, joita on yhteensä 13. Tämän seurauksena myös Yhdysvaltain lipun tähtien määrä vähenee 50:stä 13:een. Neuvostoliitto ei hajoa vuonna 1991, vaan säilyy olemassa aina ydinsotaan saakka, vaikkakin se menettää Kiinalle asemansa Yhdysvaltoja vastaan kilpailevana supervaltana.
2050-luvulla öljyvarat alkavat huveta ja Lähi-idän öljyntuottajamaat nostavat rajusti öljyn hintoja. Öljystä riippuvainen European Commonwealth (Fallout-maailman vastine Euroopan unionille) painostaa Lähi-idän maita alentamaan öljyn hintoja ja aloittaa sotilaallisen hyökkäyksen. Yhdysvallat pysyy konfliktissa puolueettomana, sillä se pystyy tuottamaan itse oman öljynsä. Pian kuitenkin Texasin öljyvarat hupenevat ja Pohjois-Amerikkaa koettelee suuri energiapula. Moni jäsenmaa vetäytyy YK:sta, joka osoittautuu voimattomaksi konfliktin ratkaisussa, ja lopulta koko järjestö hajoaa.
Vuonna 2053 Tel Avivissa tapahtuu tuntemattomaksi jääneen järjestön suorittama ydinterrori-isku, jossa kaupunki tuhoutuu lähes täysin. Seuraavana vuonna Lähi-idän taisteluissa käytetään rajoitetusti ydinaseita, mistä huolestuneena Yhdysvalloissa käynnistetään Project Safehouse, jonka tarkoituksena on rakentaa suuria pommisuojia eli Vaulteja (suom. holvi) laajamittaisen ydinsodan varalta.
Lähi-idän öljyvarat ehtyvät lopullisesti vuonna 2060. Euroopassa aletaan käydä sisäisiä konflikteja, minkä seurauksena European Commonwealth hajoaa. Vakavista talousvaikeuksista ja energiapulasta kärsivä Kiina miehittää vuonna 2066 Alaskan, jonka seurauksena Yhdysvallat asettaa joukkoja Kanadaan, joka myöhemmin liitetään osaksi Yhdysvaltoja. Yhdysvallat saa vuoteen 2077 mennessä vallattua Alaskan takaisin itselleen, mutta aselepoa Kiinan kanssa ei synny. Lopulta resursseista käyty maailmanlaajuinen konflikti eskaloituu 23. lokakuuta 2077 rajoittamattomaksi ydinsodaksi, jossa suurin osa maailman väestöstä kuolee ja järjestäytynyt yhteiskuntarakenne hajoaa täydellisesti. Yhdysvalloissa suuret kaupungit muutamaa poikkeusta (esim. Las Vegas) lukuun ottamatta tuhoutuvat, ja vain harva pääsee turvaan maanalaisiin pommisuojiin.
Ydinsodasta selviytyneet ovat rakentaneet vanhan maailman raunioista kyliä ja muodostaneet omia yhteisöjään. Osa ihmisistä on asustanut ydinsodan ajan Vaulteissa, holveissa, jotka ovat massiivisia pommisuojia. Nämä holvit on rakennettu siten, että ihmiset kykenisivät asumaan niissä kymmeniä tai jopa satoja vuosia, odottamaan laskeuman ohi menemistä ja ympäristön radioaktivisuuden normalisoitumista. Holveihin mahtui maksimissaan tuhat ihmistä ilman suurempia ongelmia. Suurin osa Vaulteista oli todellisuudessa niiden kehittäjän, Vault-Tecin testejä, joissa oli asetettu erilaisia haasteita ja eriskummallisia olosuhteita asukkaille. Esimerkiksi erääseen holviin päästettiin vain yksi ihminen, jolle annettiin seuraksi laatikollinen nukkeja. Mies ennen pitkää sekosi, ja lähti lopulta nukkeineen holvista vaeltamaan erämaahan. Erääseen holviin päästettiin kaksituhatta ihmistä, joka oli reilusti yli holvin kapasiteetin. Jotkin holvit kokeilivat järjestelmällisempää koetta; esimerkiksi eräässä holvissa oli järjestelmät suunniteltu alusta lähtien rikkoutumaan muutamien kuukausien välein, ja vaikka viat olivat korjattavissa, se asetti rasitteita asukkaille, ja sillä testattiin ihmisten selviämistä haastavissa olosuhteissa.
Laskeuma, säteily ja saasteet ovat jättäneet jälkensä myös luontoon. Falloutin maailma onkin täynnä toinen toistaan ihmeellisempiä otuksia. Osa ihmisistäkin on kärsinyt näistä seikoista ja näin ovat mutatoituneet. Ihmismutantteja peleissä on erityyppisiä, kuten keinotekoisesti FE-Viruksella (Forced Evolutionary Virus) luotuja supermutantteja ja ympäristön säteilyn vioittamia, niin sanottuja ghouleja. Ghoulit olivat ihmisiä, jotka suuren säteilyannoksen saatuaan muuttuivat mutanteiksi, joista osa menetti rationaalisen ajattelunsa ja muuttui murhanhimoisiksi, kun taas pieni osa säilytti sen. Nämä viisaat ghoulit kykenevät toimimaan normaalisti, mutta ovat ulkomuodoltaan samanlaisia kuin muutkin ghoulit. Ghoulit tunnistaa paakkuisesta ihostaan, puuttuvasta nenästään, harvoista hiuksistaan sekä matalasta ja karheasta äänestään. Ne kestävät loputtomasti säteilyä ja voivat elää käytännössä ikuisesti. Myös järkensä säilyttäneet ghoulit saavat ihmisiltä osakseen syrjintää erilaisuutensa ja ihmisten pelon vuoksi. Siksi monilla alueilla ghoulit ovatkin muodostaneet omia kyliään ja yhteisöjään. Suurin ghoulien yhteisö on Bakersfieldin raunioihin Kaliforniaan rakennettu Necropolis. Sitä asuttavat ghoulit ovat entisiä Vault 12:n asukkaita. Kyseisen holvin ovi oli suunniteltu jäämään osittain auki, jolloin säteilyä pääsi vuotamaan sisään ja ihmiset muuttuivat ghouleiksi.