stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kokenillikirva
Kirjallisuutta

Donkin, R. A. 1977. "Spanish Red: An Ethnogeographical Study of Cochineal and the Opuntia Cactus." Transactions Of The American Philosophical Society 67 (Part 5): 1-84.
Greenfield, Amy Butler. 2005. A Perfect Red: Empire, Espionage, and the Quest for the Color of Desire. HarperCollins Publishers Inc., New York.
Stiling, P. 2000. "A Worm That Turned." Natural History 109 (5): 40-43.
Aiheesta muualla

iNaturalist: Dactylopius coccus
UniProt: Taxonomy - Dactylopius coccus (Cochineal) {en}}
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Dactylopius coccus, cochineal (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Dactylopius coccus (englanniksi)
Cultivation of Cochineal in Oaxaca (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
värjäys: Dactylopius, Dactylopus Kokenillikirva
Kuikui

| Kuikui |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Imukarpit Catostomidae
Suku::  Chasmistes
Laji::  cujus
Kaksiosainen nimi
 Chasmistes cujus  Cope, 1883 
Katso myös
   Kuikui Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuikui (Chasmistes cujus) on pohjoisamerikkalainen erittäin uhanalainen kalalaji. Sitä elää vain Yhdysvalloissa Nevadan osavaltiossa Pyramid-järvessä ja Truckee-joessa. Aiemmin lajin kuteminen Truckeejoessa oli näyttävä tapahtuma, mutta 1800- ja 1900-luvuilla laji kalastettiin sieltä lähes sukupuuttoon. Myös rakennushankkeet ovat tuhonneet lajin elinympäristöjä.
Ulkonäkö ja koko

Kuikui kasvaa noin 67 cm pitkäksi. Se on pitkä ja kapea; suurin tunnettu yksilö painoi 2720 grammaa ja oli 41 vuotta vanha. Kalan vartalo on ruskeansävyinen, evät harmahtavat. Suu on leveä.
Kiljanjärvi

| Kiljanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Reisjärvi
Koordinaatit:  63°37′30″N, 24°54′25″E
Järvinumero:  53.057.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,5 m 
Rantaviiva:  8,11 km 
Pinta-ala:  1,69 km² 
Tilavuus:  0,00491 km³ 
Keskisyvyys:  2,9 m 
Suurin syvyys:  7,9 m 
 fiKiljanjärvi 
Kiljanjärvi on matala ja runsashumuksinen järvi Reisjärven kuntakeskuksen pohjoispuolella Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläisimmässä osassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 156 kilometriä etelään.
Maantiede

Kiljanjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,9 kilometriä. Järvi on leveimmillään länsirannan Kurosenlahden kohdalla, josta on noin 900 metriä itäiselle vastarannalle. Saaria ei ole. Kiljanjärven pohjoisosa on eteläosaa syvempi, syvin kohta on kahdeksan metriä. Järven rannat ovat maatalousmaata. Kulttuurimaisema ulottuu noin kymmenen kilometriä luoteseen Norssinjärvelle.
Kiljanjärveen virtaa Kotijoki luoteesta Kangaspäänjärveltä (118,4 metriä mpy), joka sijaitsee Kiljanjärven ja Norssinjärven (118,6 metriä mpy) välissä. Kiljanjärven kaakkoiskulmasta alkaa noin kilometrin mittainen Kiljanjoki, joka virtaa peltomaan halki kaakkoon Reisjärveen (113,6 metriä mpy). Kiljanjärven eteläpuolella sijaitsee Vuohtajärvi. Kiljanjärven, Vuohtajärven ja Reisjärven väliset kannakset ovat taajaan asuttuja ja viljeltyjä.
Kiljanjärven vesitilavuus on 4 907 000 kuutiometriä.
Kiljanjärvi (53.057.1.001) kuuluu Kiljanjärven valuma-alueeseen (53.057), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kalajoen vesistössä (53). Toinen jakovaihe on Kalajanjoen valuma-alue (53.05). Kiljanjärvi on laajin Kiljanjärven valuma-alueen 16:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Saarivesi.
Kiljanjärvi on viidenneksi laajin Reisjärven 95:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Neljä laajinta ovat Vuohtajärvi, Pitkäjärvi, Reisjärvi ja Korpinen. Kuudenneksi laajin on Norssinjärvi.
Krasnaja Poljana

| Krasnaja Poljana Красная Поляна |
| --- | --- |
 Kylän keskustaa
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Krasnodarin aluepiiri
Kaupunkipiiri:  Sotši
Hallintopiiri:  Adler
Perustettu:  1869
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunkimainen taajama
Korkeus:  538 m
Väkiluku (2013):  4 666
 
 www.krasnaya-polyana.w-sochi.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krasnaja Poljana (suom. "punainen aho") on kaupunkityyppinen taajama Sotšissa Krasnodarin aluepiirissä Adlerin piirissä Venäjällä.
Krasnaja Poljanassa sijaitsevilla suorituspaikoilla järjestettiin vuoden 2014 talviolympialaisten ampumahiihdon, pohjoismaisten hiihtolajien, alppihiihdon, freestylehiihdon, lumilautailun ja kelkkailun kilpailutapahtumat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Krasnaja Poljana Wikimedia Commonsissa
Virallinen Krasnaja Poljana -portaali (venäjäksi)
Laskettelurinteitä
Krasnaja zvezda

| Krasnaja zvezda> Красная звезда |
| --- | --- |

 Lehti kuvattuna postimerkissä vuonna 1974.
Julkaisija:  Venäjän puolustusministeriö
ISSN:  ISSN 0023-4559
Perustettu:  1923
Päätoimittaja:  Nikolai N. Jefimov
Kotimaa:  Venäjä
Kieli:  venäjä
Aiheesta muualla
Kotisivu
Krasnaja zvezda (ven. Красная звезда, ”Punatähti”) on Venäjän puolustusministeriön lehti, joka on perustettu vuoden 1923 päätöksellä Neuvostoliiton puolustuksen kansankomissariaatin julkaisuksi. Ensimmäinen numero ilmestyi 1. tammikuuta 1924.
Päätoimittajana oli vuosina 1955—1985 kenraalimajuri Nikolai Ivanovitš Makejev. Elokuusta 1988 päätoimittajana on Nikolai N. Jefimov.
Aiheesta muualla

http://www.redstar.ru/ (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
http://красная-звезда.рф/ (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kari Uoti

Kari Uoti (s. 31. heinäkuuta 1962 Turku) on suomalainen juristi ja tietokirjailija, joka tuli tunnetuksi monista oikeusjutuista ja pankkiirina. Koulutukseltaan hän on oikeustieteen tohtori ja MBA.
Uoti ei ole asianajaja, toisin kuin Ylellä ja monissa muissa julkaisuissa virheellisesti sanotaan, vaan hänellä on Suomen lain tarkoittama virallinen lupa toimia oikeudenkäyntiavustajana ja -asiamiehenä.
Ura > Uran alku

Kari Uoti on yhdessä veljensä Jussi Uotin kanssa 1980-luvun lopun Suomen kasinotalouden tunnetuimpia henkilöitä. Uotin veljesten ensimmäinen julkisuudessa seurattu liiketoimi oli Salon Seudun Sanomien valtaus 1980-luvun puolivälissä. He myivät Salon Seudun Sanomat Turun Sanomille[lähde? ] ja käyttivät saamansa rahat Ikaalisten Kylpyläkasinoon ja myöhemmin Interbankiin. He olivat mukana myös Vähäsillan konepajan toiminnassa. Uoti toimi muun muassa Interbankin toimitusjohtajana.[lähde? ] Interbankin omistusosuutensa veljekset myivät vuonna 1993 Finvestille. 1990-luvun puolivälissä alkoi laaja talousrikosoikeudenkäynti, joka vei veljekset yhteensä noin seitsemäksi vuodeksi vankilaan. Vuonna 2007 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomitsi Suomen valtion korvaamaan Uotille 5 000 euroa, sillä oikeudenkäynti ei tapahtunut Euroopan ihmisoikeussopimuksen edellyttämässä kohtuullisessa ajassa.
Vuonna 2005 Uotia vastaan käynnistettiin uusi rikosmenettely, jossa hän oli syytettynä velallisen petoksesta. Oikeudenkäynti päättyi vuonna 2009, jolloin korkein oikeus hylkäsi kaikki alempien tuomioistuinten langettavat tuomiot ja oman aiemman tuomionsa. Uoti oli konkurssioikeudenkäynnissä vannonut pesäluettelonsa mutta salannut osan omaisuudestaan. Oikeuden mukaan näin sai tehdä. Oikeutta käytiin noin viidentoista vuoden aikana niin Salon käräjäoikeudessa, Turun hovioikeudessa, Helsingin hovioikeudessa kuten myös Korkeimmassa oikeudessa ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Vuonna 2006 Turun yliopiston rikosoikeuden professori Ari-Matti Nuutila kommentoi kymmenen vuotta kestänyttä oikeudenkäyntiprosessia Helsingin Sanomissa: "Ei Uotien tapauksessa mitään kamalan ainutkertaista ole,  samantyyppisiä talousrikoksia on samana aikana ollut muitakin, mutta siitä on tullut yhdenlainen symboli". Vuonna 2009 korkeimman oikeuden tekemä ratkaisu oli historiallinen: Suomessa kaikilla rikoksesta epäillyillä on oikeus olla todistamatta itseään vastaan. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun korkein oikeus purki oman tuomionsa sen takia, että se oli ristiriidassa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätösten kanssa. Eräät perus- ja ihmisoikeuksiin erikoistuneet oikeustieteilijät arvioivat, että päätös voi edistää ihmisoikeuksia Suomessa.
Ura > Myöhemmät vuodet

Vuonna 2004 Uoti väitteli oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistosta. Hänen väitöskirjansa "Euroopan ihmisoikeustuomioistuin - lainkäyttäjä oikeuden tekijänä" käsitteli muun muassa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen, EIT:n, tulkintametodeja oikeustapausten pohjalta.
Uoti toimii yrittäjänä omassa lakiasiaintoimistossaan. Lakiasiaintoimisto Kari Uoti Oy on perustettu vuonna 2011 ja vuonna 2019 se työllisti reilut 10 henkilöä.
Vuonna 2009 Kari Uoti toimi WinCapita-jutun pääepäillyn Hannu Kailajärven oikeusavustajana. Vuonna 2014 hän edusti valelääkäriksi epäiltyä Esa Laihoa. Vuosina 2015 ja 2016 hän edusti muun muassa ammattilaisnyrkkeilijä Robert Heleniusta ja perussuomalaisten sosiaali- ja terveysministeri Hanna Mäntylää. Vuonna 2015 hän avusti myös venäläistä liikemiestä Boris Rotenbergia tämän jouduttua pakotteiden kohteeksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan.
Vuonna 2018 Uoti edusti Kittilän kuntapäättäjiä Suomen tähän mennessä suurimmassa kuntaoikeudenkäynnissä Rovaniemellä. Oikeudenkäynti oli historiallinen, sillä se oli ensimmäinen kerta, kun Suomessa arvioitiin perusteellisesti kuntapäättäjien virkavastuuta, koskien myös tavallisia ”rivivaltuutettuja”. Samana vuonna hän avusti myös muun muassa Paavo Väyrystä asiassa, jossa Suomen Keskusta r.p. linjasi, ettei Väyrynen olisi vaalikelpoinen puolueen puheenjohtajavaalissa, sekä Airiston Helmen takana ollutta venäläistä liikemiestä Pavel Melnikovia, joka vaati Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa lähes 3,5 miljoonan euron takavarikon kumoamista.
Esiintyminen mediassa

Keväällä 2013 Jim-televisiokanava esitti 8-osaisen Rekonstruktio-nimisen rikossarjan, jossa Uoti kävi läpi suomalaisen rikoshistorian merkittävimpiä tapauksia yhdessä rikostoimittaja Pekka Lehtisen kanssa.
Syksyllä 2018 Uoti oli vieraana Keisari Aarnio Talk Show’n jaksossa 9, jossa käsiteltiin syytetyn puolustamista Aarnio-tapauksen johdosta ja yleisimminkin.
Yksityiselämä

Uoti on naimisissa, mutta parin avioero tuli vireille talvella 2024.
Teokset

Oikeudet ja vankilat 2003.  Helsinki:  WSOY, 2003.  ISBN 978-951-0-28405-6.
Rahapeli – pelipöydässä Kai Mäkelä.  Helsinki:  WSOY, 2007.  ISBN 978-951-0-33246-7.
Kirottu salaisuus.  WSOY, 2008.  ISBN 978-951-0-34752-2.
Aiheesta muualla

Sitaatteja aiheesta Kari Uoti Wikisitaateissa
LinkedIn
Kari Uotin lakiasiaintoimiston verkkosivut
Kari Uotin väitöskirja (Helsingin yliopisto) (Arkistoitu – Internet Archive)
Komatsu

| Komatsu (小松市) |
| --- | --- |
 Hongaku-jin temppeli
 lippu:  Symboli
 Komatsun sijainti Ishikawan prefektuurissa
 Komatsu
 Koordinaatit: 36°24′30″N, 136°26′43.9″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Chūbu tai Hokuriku
Prefektuuri:  Ishikawa
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  371,05 km²
Väkiluku (2017):  108 628
 – Väestötiheys:  293 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Japaninaprikoosi
 – Puu:  Mänty
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.komatsu.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Komatsu (jap. 小松市, Komatsu-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Ishikawan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Japaninmeren rannikolla Kanazawan lounais- ja Fukuin koillispuolella. Sisämaassa kaupungin alue kohoaa Dainichivuorelle. Komatsussa on 108 628 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 371,05 neliökilometriä.
Komatsu sai kaupunkioikeudet kahdeksan kunnan kuntaliitoksen myötä vuonna 1940. Silloin siellä oli noin 51 000 asukasta. Kaupunki laajeni huomattavasti vuosien 1955 ja 1956 kuntaliitoksissa. Komatsua palvelevat Komatsun lentoasema ja JR Nishi-Nihonin Hokuriku-päälinja.
Kuvia

Komatsun vanhaakaupunkia
Nata-deran buddhalainen temppeli
Komatsun linnan rauniot
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Komatsu Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Kungsberga

| Kungsberga |
| --- | --- |
 Kungsberga
 Koordinaatit: 59°24′17″N, 17°37′45″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Uppland
Kunta:  Ekerö
Väkiluku (2021):  917
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kungsberga on taajama Ekerön kunnassa Tukholman läänissä Upplandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 917 asukasta vuonna 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kungsberga Wikimedia Commonsissa
Krasnoarmeiskojen piiri

Krasnoarmeiskojen piiri Tšuvassian kartalla.
Krasnoarmeiskojen piiri (ven. Красноарме́йский райо́н, Krasnoarmeiski raion, tšuvassiksi Красноармейски районӗ, Krasnoarmeiski raionĕ) on paikallinen itsehallintoalue Tšuvassian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1935 perustetun piirin pinta-ala on 456 neliökilometriä ja asukkaita on 16 600 henkeä (vuonna 2007).
Piiri sijaitsee Tšuvassian pohjoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Tšeboksaryn piiriin, koillisessa Tsivilskin piiriin, etelässä Kanašin ja Vurnaryn piireihin sekä lännessä Alikovon ja Morgaušin piireihin. Hallinnollinen keskus Krasnoarmeiskojen kylä. Piiriin kuuluu 9 maalaiskuntaa.
Seutu kuuluu Tšuvassian tasankoon. Huomattavimmat joet ovat Bolšoi Tsivil sivujokineen sekä etelärajaa pitkin virtaava Sorma. Alueella sijaitsee Kjulhiri-järvi. Pinta-alasta 80 % on maatalousmaata ja 9 % metsää.
Krasnoarmeiskojesta on maantieyhteys Tšeboksaryn ja Tsivilskiin. Piirin itäosan halki kulkee Tšeboksaryn ja Kanašin välinen rautatie.
Väestöstä 98 % on tšuvasseja.
Tärkein elinkeino on maatalous, joka on keskittynyt viljan, vihannesten, perunan ja humalan viljelyyn sekä maidon ja lihan tuotantoon ja mehiläistenhoitoon. Teollisuus on vähäistä. Piirissä on meijeri, leipomo, rehutehdas ym.
Piirilehtenä ilmestyy tšuvassin- ja venäjänkielinen Jal purnăçĕ – Selskaja žizn.
Aiheesta muualla

Krasnoarmeiskojen piiri Tšuvassian tasavallan sivustolla (venäjäksi)
Alatyr •
Alatyr •
Alikovo •
Batyrevo •
Ibresi •
Jadrin •
Jaltšiki •
Jantikovo •
Kanaš •
Kanaš •
Komsomolskoje •
Kozlovka •
Krasnoarmeiskoje •
Krasnyje Tšetai •
Mariinski Posad •
Morgauši •
Novotšeboksarsk •
Poretskoje •
Šemurša •
Šumerlja •
Šumerlja •
Tšeboksary •
Tšeboksary •
Tsivilsk •
Urmary •
Vurnary
Kärkölän kirkonkylä

Kärkölän kirkko.
Kärkölän kirkonkylä on Kärkölän kunnan kirkonkylä ja taajama, josta tuli vuonna 1998 toinen Päijät-Hämeen vuoden kylä. Kirkonkylä ei enää ole Kärkölän kunnan keskuspaikka, vaan kuntakeskuksena toimii Järvelä. Kunnan keskuksen siirto johtui rautatien tulosta, Järvelä on siis asemakylä.
Palveluista kirkonkylässä on jäljellä ainoastaan lounasravintola Tähkä. Erilliseksi taajamaksikaan Kärkölän kirkonkylää ei enää luokitella, vaan se on kasvanut Järvelän kanssa yhteen.
Koskitila

Koskitila on tila, johon kuuluu pelkkä koski tai koski ja rannalla oleva tontti. Vesialueen isojaossa koskitilaksi muodostettiin kylän tilojen yhteiseksi alueeksi muusta vesialueesta erotettu koski.
Yhteisalueena olevasta koskesta tai sen osasta on mahdollista lohkomalla muodostaa koskitila. Muodostamisen edellytys on, että sitä haluaville yhteisen kosken osakkaille kuuluu yhteisestä koskesta vähintään kolmannes. Koskitilan omistajiksi tulevat ne tilanomistajat, joilla on osuus yhteiseen koskeen, ja ne, joille tilanomistajat ovat luovuttaneet koskiosuutensa. Koskitilaa ei saa halkoa.
Aiheesta muualla

Koskitila Tieteen termipankissa
Ken Jeong

| Ken Jeong |
| --- | --- |
 Jeong vuonna 2012
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kendrick Kang-Joh Jeong
Syntynyt: 13. heinäkuuta 1969 (ikä 55) Detroit, Michigan, Yhdysvallat
Ammatti:  koomikko, näyttelijä, lääkäri
Puoliso:  Tran Ho (vih. 2004)
Lapset:  kaksi
Näyttelijä
Aktiivisena:  1997–
Palkinnot
 Elokuva Kauhea kankkunen (2009): MTV Movie Awards – Best WTF Moment Televisio Paluu pulpettiin (2012): TV Guide Award for Favorite Ensemble 
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
AllMovie
Kendrick Kang-Joh Jeong (s. 13. heinäkuuta 1969 Detroit, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen koomikko, näyttelijä ja lääkäri. Hänet tunnetaan roolistaan Ben Changina tilannekomediassa Paluu pulpettiin ja Leslie Chow’na elokuvissa Kauhea kankkunen, Kauhea kankkunen 2 sekä Kauhea kankkunen 3. Hän esitti lisäksi pääroolia tuottamassaan tilannekomediassa Dr. Ken, jota hän myös ohjasi ja käsikirjoitti.
Nuoruus ja koulutus

Ken Jeong syntyi Detroitissa Michiganissa 13. heinäkuuta 1969 eteläkorealaisille maahanmuuttajille. Hän varttui Greensborossa Pohjois-Carolinassa, missä hänen isänsä oli professorina North Carolina Agricultural and Technical State Universityssa. Jeong on kertonut USA Todayssa perineensä huumorintajunsa isältään.
Jeong kävi Walter Hines Page High Schoolia, jossa hän myös soitti orkesterissa. Hän valmistui koulusta 16-vuotiaana. Jeong varttui rakastaen komediaa, erityisesti koomikkoja Bill Cosbya ja Jim Carreyta, mutta päätti kuitenkin opiskella vanhempiensa suostuttelemana lääkäriksi. Jeong suoritti alemman korkeakoulututkintonsa Duke Universitysta vuonna 1990 ja lääketieteen lisensiaatin tutkintonsa Pohjois-Carolinan yliopistossa Chapel Hillissä vuonna 1995.
Yksityiselämä

Ken Jeongin amerikanvietnamilainen vaimo Tran Ho on ammatiltaan lääkäri. Pariskunnalla on kaksoistyttäret. Tran Hon sairastessa rintasyöpää Jeong meinasi kieltäytyä hänelle tarjotusta roolistaan Kauhea kankkunen -elokuvassa.
Filmografia > Elokuva

| Vuosi | Nimi | Rooli | Muuta |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | Paksuna | Dr. Kuni |  |
| 2008 | Velipuolet | Employment Agent |  |
| 2008 | Pineapple Express – ohutta yläpilveä | Ken |  |
| 2008 | Roolimallit | King Argotron |  |
| 2009 | Kauhea kankkunen | Leslie Chow | Voitto: MTV Movie Awards – Best WTF Moment Ehdolla: MTV Movie Awards – Paras roisto Ehdolla: Teen Choice -palkinto – Choice Movie Villain |
| 2009 | The Goods: Live Hard, Sell Hard | Teddy Dang |  |
| 2009 | All About Steve | Angus |  |
| 2009 | Lomaterapiaa | Therapist No. 2 |  |
| 2010 | How to Make Love to a Woman | Curtis Lee |  |
| 2010 | Karvaturrit vastakarvaan | Neal Lyman |  |
| 2010 | Itse ilkimys | Talk Show Host (ääni) |  |
| 2010 | Vampyyrien imussa | Daro |  |
| 2011 | Hamekyttä – pojasta polvi paranee | Mailman |  |
| 2011 | Zookeeper | Venom |  |
| 2011 | Kauhea kankkunen 2 | Leslie Chow | Ehdolla: Teen Choice Award Choice Movie – Male Scene Stealer |
| 2011 | Transformers: Kuun pimeä puoli | Jerry Wang |  |
| 2011 | The Muppets | Punch Teacher Host | Cameo |
| 2013 | Pain & Gain | Jonny Wu |  |
| 2013 | Kauhea kankkunen 3 | Leslie Chow |  |
| 2013 | Rapture-Palooza | God |  |
| 2013 | Itse ilkimys 2 | Floyd Eagle-san (ääni) |  |
| 2013 | Turbo | Kim-Ly (ääni) |  |
| 2014 | Birds of Paradise | Vinnie (ääni) | Suoraan videolle julkaisu |
| 2014 | Madagascarin pingviinit | Short Fuse (ääni) |  |
| 2015 | Advantageous | Han | Myös tuottajana |
| 2015 | The Duff | Mr. Arthur |  |
| 2015 | Ktown Cowboys | Ken Jeong | Cameo |
| 2016 | Norm of the North | Mr. Greene (ääni) |  |
| 2016 | Ride Along 2 | A.J. |  |
| 2017 | Killing Hasselhoff | Chris Kim |  |
| 2018 | Crazy Rich Asians | Goh Wye Mun |  |
| 2018 | Saving Zoë | The Psychiatrist |  |
| 2018 | Goosebumps 2: Haunted Halloween | Mr. Chu |  |
| 2018 | Then Came You | Officer Al |  |
| 2019 | Elsewhere | Felix |  |
| 2019 | Ihmeiden puisto | Cooper (ääni) |  |
| 2019 | Avengers: Endgame | Varastorakennuksen vartija | Cameo |
| 2019 | Boss Level | Chef Jake |  |
| ? | El Tonto |  |  |
| ? | My Spy | Kim |  |
| ? | Occupation Rainfall |  |  |
| ? | The Opening Act |  |  |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ken Jeong Wikimedia Commonsissa
Käsisuudelma

Emmanuel Macron antaa käsisuudelmän Melania Trumpille.
Käsisuudelma on hienostunut ele, jossa suudellaan toisen henkilön kättä osoittaakseen ihailua, kunnioitusta ja hienostuneisuutta. Ele on kulkeutunut historiassa hienostuneena perinteenä.
Perinteisessä käsisuudelmassa nainen tarjoaa kätensä miehelle, joka tarttuu naisen käteen hennolla otteella omalla kädellään. Mies ”suutelee” naisen kättä hennosti, mutta hänen huulensa eivät saa osua naisen käteen fyysisesti. Käsisuudelman jälkeen mies antaa naisen ottaa kätensä takaisin itselleen.
Jossain kulttuureissa, kuten Turkissa, on tapana, että nuoret suutelevat vanhemman ihmisen kättä kunnioituksen merkiksi.
Kilis

| Kilis |
| --- | --- |
 Kilisin keskustaa.
 Kilis
 Koordinaatit: 36°43′N, 37°07′E 
Valtio:  Turkki
Maakunta:  Kilisin maakunta
Väkiluku (2013)  (arvio):  85 119
 
 www.kilis.bel.tr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kilis on kaupunki Etelä-Turkissa Kilisin maakunnassa lähellä Turkin Syyrian vastaista rajaa. Vuonna 2013 kaupungissa oli arviolta 85 119 asukasta.
Historia

Nykyinen Kilis sijaitsee mahdollisesti Assyrian valtakaudella mainitun Kilisin kaupungin paikkeilla. Roomalaiset tunsivat paikan nimellä Ciliza sive Urmagiganti, ja se mainitaan patriarkka Dionysiuksen vastaisen kapinan yhteydessä vuonna 817. Muuten kaupunki on ollut keskiajalla jokseenkin merkityksetön. Historiallisesti suhteellisesti tärkeämpi on ollut kulkureittien varrella sijainnut Azaz, josta Kilis on kuitenkin sittemmin kasvanut ohi. Bysantin valtakunnan jälkeen aluetta hallitsivat hamanidit, ja Bysantin mainitaan tehneen sotaretken alueelle. Hamanidit eivät olleet suostuneet maksamaan tribuuttia vuoden 969 sopimuksen mukaisesti ja Kilisin asukkaat vietiin vankeina Bysantin valtakuntaan. Ristiretkeläiset lienevät vallanneen Kilisin Azazin kukistumisen yhteydessä vuonna 1118 tai 1119, ja vuonna 1124 aluetta hävitti turkmeeniemiiri Balak, joka nousi myöhemmin Aleppon hallitsijaksi. Saladin valloitti Azazin ristiretkeläisiltä vuonna 1150, ja Kilisin voidaan olettaa kukistuneen samassa yhteydessä.
1500-luvulla Kilis oli druusilaisen Jumblatt-suvun kotipaikkakunta. Vuonna 1891 kaupungissa oli arviolta 20 000 asukasta, ja heistä 15 000 oli muslimeja. Kaupungissa asuneet armenialaiset karkotettiin 28. heinäkuuta 1915 armenialaisten kansanmurhan alkaessa. Britit miehittivät kaupungin ensimmäisessä maailmansodassa 6. joulukuuta 1918 ja myöhemmin kaupunkia miehittivät ranskalaiset joukot. Kaupunki palautettiin Turkille vuonna 1921. Syyrian sisällissodan aikana Kilisin puolelle rajaa on osunut raketteja, joiden takia monet pakenivat turvallisempiin osiin Turkkia. Toisaalta kaupunkiin on tullut myös pakolaisia Syyriasta.
Väestö

Kilisin asukasluku vuonna 2000 oli 70 670 ja vuonna 2013 arviolta 85 119. Vuonna 1948 sen väkiluku oli 24 000.
Kilisin 1500-luvulla rakennettu moskeija.
Kuna de Madugandí

| Kuna de Madugandí |
| --- | --- |
 Sijainti
Valtio:   Panama
Maakunta:  Panama
Perustettu:  1996
Hallinto:  
 – hallinnon tyyppi:  comarca
 – hallinnollinen keskus:  Akua Yala
Pinta-ala:  2 076 km²
Väkiluku (2010):  4 271
 – väestötiheys:  2,1 as./km²
Kansat:  kunat
Kuna de Madugandí on comarca Panamassa.
Kuna de Madugandí sijaitsee lähellä Río Bayanon jokea Panamaan kuuluvan Panaman maakunnan itäosassa. Sen pinta-ala on 2 076 km². Alue on comarca. Panamassa comarca on alue, jolla maan alkuperäiskansoilla on erityisiä oikeuksia koskien esimerkiksi maan käyttöä ja hallintoa. Hallinnollisesti se on myös oma kuntansa (corregimiento). Alueen hallinnollinen keskus on Akua Yala.
Kuna de Madugandí on perustettu vuonna 1996 ja sen asukkaat ovat kunia. Kunat ovat toiseksi suurin Panaman alkuperäiskansoista ja heillä on myös kaksi muuta comarca-aluetta, Kuna Yala ja Kuna de Wargandí. Kuna de Madugandín asukasluku oli vuonna 2010 4 271 ja heistä alkuperäiskansoja oli 3 603. Vuonna 2000 vastaavat lukemat olivat 3 305 ja 2 825. Asukastiheys oli vuonna 2010 2,1 as./km².