stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tämä on tämä
Formaatti

Joka jaksossa vakiopanelistit Kokkonen ja Nordman saavat vieraikseen muita tunnettuja suomalaisia julkisuuden henkilöitä. Yhdessä heidän tavoitteenaan on kerätä mahdollisimman paljon pisteitä vastaamalla juontajan esittämiin kahdenlaisiin kysymyksiin: "kuka on tämä?" ja "mikä on tämä?". Helpoilta kuulostavat kysymykset on tehty vaikeiksi arvoituksiksi, ja niiden ratkaisemiseen tarvitaan älyä ja päättelykykyä.
Jokaisella kierroksella on erilaisia tehtäviä; kilpailijat voivat joutua esimerkiksi ratkaisemaan erilaisia kuva-arvoituksia,  tulkitsemaan emojeja ja niiden merkitystä, selvittämään sana-arvoituksia tai tulkitsemaan ääniä.
Jakson lopussa pelataan ohjelman nopeatempoinen nimikko-finaalikierros, jonka aikana kumpikin joukkue vastaa omalla vuorollaan helpohkoihin tietokilpailukysymyksiin 60 sekunnin ajan. Panelisti ja vieras vastaavat vuorotellen oman joukkueensa kysymyksiin. Jokaisesta oikeasta vastauksesta joukkue saa yhden pisteen lisää, kun taas väärästä vastauksesta menettää peräti seitsemän pistettä. Finaalikierroksen jälkeen se joukkue, jolla on kokonaisuudessaan eniten pisteitä, julistetaan jakson voittajiksi.
Jaksot

| Jakso | Ensiesitys | Kitin joukkue | Joonaksen joukkue | Lopulliset pisteet | Voittajat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 23. syyskuuta 2023 | Antti Tuomas Heikkinen | Pirjo Heikkilä | 4 : 16 | Joonaksen joukkue |
| 2 | 30. syyskuuta 2023 | Ville ”Viki” Eerikkilä | Linnea Leino | –6 : 10,5 | Joonaksen joukkue |
| 3 | 7. lokakuuta 2023 | Paula Noronen | Juuso ”Köpi” Kallio | –21 : 10 | Joonaksen joukkue |
| 4 | 14. lokakuuta 2023 | Elias Salonen | Niina Lahtinen | 6 : 1 | Kitin joukkue |
| 5 | 21. lokakuuta 2023 | Gogi Mavromichalis | Krisse Salminen | –21 : 4 | Joonaksen joukkue |
| 6 | 28. lokakuuta 2023 | Aatu Raitala | Alma Hätönen | –1,5 : 4,5 | Joonaksen joukkue |
| 7 | 4. marraskuuta 2023 | Tero Tiittanen | Anu Sinisalo | 8,5 : –2,4  | Kitin joukkue |
| 8 | 11. marraskuuta 2023 | Esko Eerikäinen | Mikko ”Peltsi” Peltola |  –2,5  :  –2  | Joonaksen joukkue |
| 9 | 18. marraskuuta 2023 | Arman Alizad | Mimosa Willamo | 14 :  –1  | Kitin joukkue |
| 10 | 25. marraskuuta 2023 | Esko Valtaoja | Linda Wiklund |  –13  : 8 | Joonaksen joukkue |
Katsojaluvut

Tämä on tämän ensimmäinen jakso keräsi keskimäärin 358 000 katsojaa MTV3:lla, ja tavoitti parhaimmillaan noin 560 000 ensi-iltanaan. Tämä on kohtuullinen tulos siihen nähden, että samaan aikaan Yle TV1-kanavalla esitettiin huippusuosittua, myös kotimaista tuotantoa olevaa Elämäni biisi -sarjaa, joka sekin sai keskimäärin yli puoli miljoonaa katsojaa.
Kun samaan aikaan Ylellä esitettävän Elämäni biisi -sarjan kausi päättyi 4. marraskuuta, Tämä on tämän katsojaluvut alkoivat kääntyä kasvuun, ja ohjelman kahdeksas jakso saikin keskimäärin jo 400 000 katsojaa.
| Jakso | Jakson nimi | Ensiesitys | Keskikatsojamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Maailman ensi-ilta | 23. syyskuuta 2023 | 358 000 |
| 2 | Linnea Leino & Viki Eerikkilä | 30. syyskuuta 2023 | 236 000 |
| 3 | Paula Noronen & Köpi Kallio | 7. lokakuuta 2023 | alle 303 000 |
| 4 | Niina Lahtinen & Elias Salonen | 14. lokakuuta 2023 | alle 317 000 |
| 5 | Krisse Salminen & Gogi Mavromichalis | 21. lokakuuta 2023 | alle 320 000 |
| 6 | Alma Hätönen & Aatu Raitala | 28. lokakuuta 2023 | alle 322 000 |
| 7 | Tero Tiittanen & Anu Sinisalo | 4. marraskuuta 2023 | alle 329 000 |
| 8 | Esko Eerikäinen & Peltsi Peltola | 11. marraskuuta 2023 | 400 000 |
| 9 | Arman Alizad & Mimosa Willamo | 18. marraskuuta 2023 | 479 000 |
| 10 | Esko Valtaoja & Linda Wiklund | 25. marraskuuta 2023 | 539 000 |
Villien jäljillä

Villien jäljillä on suomalainen MTV3-televisiokanavalla milloin? esitettävä luonto-ohjelma. Ohjelmassa tutustutaan luontoon, sen syrjäisimpiin paikkoihin ja uhanalaisiin eläimiin. Villien jäljillä -ohjelman juontajat ovat Pirjo Heikkilä ja Kimmo Ohtonen. WWF tukee ohjelmaa[lähde? ]. Ohjelma on samalla myös humoristinenkenen mukaan?.
Villar Perosa

| Villar Perosa |
| --- | --- |

 Villar Perosa
 Koordinaatit: 44°55′N, 7°15′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  489 m
Väkiluku:  3 942
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 https://www.comune.villarperosa.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villar Perosa (piemonteksi Ël Vilar ëd Perouza) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa.  Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 3 942 asukasta.
Villarbasse

| Villarbasse |
| --- | --- |

 Villarbasse
 Koordinaatit: 45°03′N, 7°28′E 
Valtio:  Italia
Alue:  Piemonte
Metropolikaupunki:  Torino
Korkeus:  381 m
Väkiluku:  3 503 
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.comune.villarbasse.to.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villarbasse (piemonteksi Vilarbasse ) on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 3 503 asukasta.
Vesikansa (Vihti)

| Vesikansa |
| --- | --- |
 Vesikansa
 Koordinaatit: 60.3531°N, 24.2465°E 
Valtio:  Suomi
Maakunta:  Uusimaa
Seutukunta:  Helsingin seutu
Kunta:  Vihti
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  Kylä
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vesikansa on Leppärlän, Köykkälän ja Niemenkylän kylistä koostuva kyläryhmä ja entinen koulupiiri Vihdissä Hiidenveden etelärannalla. Vihdin Vesikansan viljelylaakso on mainittu museoviraston luettelossa Valtakunnallisesti merkittävät kulttuurihistorialliset ympäristöt 1993. Leppärlän kylän Simolan ja Fästin sekä Köykkälän kylän Mannin, Köykän ja Reunan tilat on luettelossa mainittu rakennuskannaltaan perinteisinä kohteina. Vesikansan alueella on myös Niemenkylän kartano, jonka omisti Mannerheimin suku.
Vesikansa (täsmennyssivu)

Vesikansa voi viitata seuraaviin
Vesikansa, Hollolan kunnan osa
Vesikansa, Vihdin kylä
Lisäksi Vesikansa-nimeä on aiemmin käytetty seuraavista kunnista:
Kangaslampi
Luopioinen
Tottijärvi
Vesikansa on myös sukunimi:
Jarkko Vesikansa, suomalainen toimittaja ja tutkija
Jouko Vesikansa (1915–1988), suomalainen sanakirjan toimittaja ja pakinoitsija
Jyrki Vesikansa (s. 1941), suomalainen toimittaja ja tietokirjailija
Osmo Vesikansa (1917–1966), sosiaalipäällikkö, kaupunginvaltuutettu ja Suomen Partiopoikajärjestön toiminnanjohtaja
Sanna Vesikansa (s. 1972), apulaispormestari, kaupunginvaltuutettu (Vihreä liitto)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vesikansa”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tekijä (tekijänoikeus)

Tekijä on tekijänoikeuslainsäädännössä henkilö, joka tekee tai luo tekijänoikeussuojaa nauttivan teoksen.
Suomen tekijänoikeuslain ensimmäisessä pykälässä säädetään, että tekijänoikeus teokseen on sillä, joka on sen luonut. Sekä laissa, että muulloin voi tekijä merkitä myös tekijänoikeuden omistajaa tai haltijaa. Tämä voi tarkoittaa joko sitä, joka on teoksen tehnyt, tai jos tekijänoikeus on siirtynyt sitä, jolle se on viimeksi siirtynyt. Esimerkiksi kun teoksen kopiointiin on saatava lupa sen tekijältä, tarkoitetaan tekijällä silloin tekijänoikeuden omistajaa.tarvitaan parempi lähde
Tekijän määritelmä

Teoksen tekijä on Suomen lainsäädännön mukaan aina luonnollinen henkilö eli ihminen. Yhtiöillä ja muilla yhteisöillä (kuten yhdistyksillä tai säätiöillä) olevat tekijänoikeudet voivat olla vain luonnollisilta henkilöiltä siirtyneitä oikeuksia. Tekijänoikeus voi syntyä yhdelle ihmiselle tai usealle ihmiselle yhteisesti. Kun heidän osuutensa eivät muodosta itsenäisiä teoksia, tekijänoikeus on heillä yhteisesti. Eläimillä ei ole tekijänoikeuksia, eikä niitä ole myöskään esineillä, kuten teoksilla itsellään. Tekijöitä ovat yleisesti kaikki ne henkilöt, joiden toiminnasta voi syntyä itsenäisiä ja omaperäisiä luomistyön tuloksia, muun muassa säveltäjät, kirjailijat, kuvataiteilijat, valokuvaajat, elokuvantekijät tai tietokoneohjelman tekijät.
Tekijänoikeutta ei voi syntyä esimerkiksi teoksen tilaajalle tai tekijän työnantajalle, mutta tekijänoikeudet voidaan siirtää sopimuksella. Tekijänoikeus ei kata myöskään mitään sellaista, missä ei ole ihmisen luovaa panosta. Laissa tekijä -nimitystä käytetään myös siitä, jolle tekijänoikeuden omistus ja hallinta on viimeksi siirtynyt ja joka myöntää oikeuden teoksen kopiointiin. Tällöin tekijä on oikeussubjekti, joita voivat olla ihmiset, sekä erilaiset yritykset, yhteisöt ja julkisoikeudelliset tahot.
Useita tekijöitä

Jos useat ihmiset ovat tehneet teokseen yhdessä, tekijänoikeus on heillä yhteisesti. Jos teoksen tekijöiden osuudet muodostavat itsenäisiä teoksia, on kullakin tekijällä, esimerkiksi kääntäjällä yksinomainen oikeus omaan osuuteensa. Jos tekijöitä on useita, teoksesta voi valmistaa kappaleita vain tekijöiden yhteisesti sopimalla tavalla. Jos tekijät eivät pääse sopimukseen, ei teosta voi laillisesti julkaista.tarvitaan parempi lähde
Jos eri tekijöiden panokset teoksen luomisessa ovat olleet hyvin erisuuruiset, tekijät voivat sopia teoksen valmistamisesta. Tekijänoikeuskorvausten jakamisesta tekijät voivat kuitenkin sopia erikseen. Tekijäksi lasketaan kuitenkin vain teoksen luomiseen osallistunut, eli teokseen luovan panoksen antanut henkilö. Esimerkiksi puhtaaksikirjoitusta ei pidetä tekijänoikeuslain mukaisena luovana panoksena.
Tekijän oikeuksista

Tekijänoikeus tuottaa tekijälle sekä taloudellisia että hänen henkilöönsä liittyviä oikeuksia. Taloudellisista oikeuksista tärkeimpiä on tekijän yksinomainen oikeus määrätä teoksen kappaleiden valmistamisesta ja teoksen julkistamisesta. Tekijän moraalisia oikeuksia ovat muun muassa se, että teosta käytettäessä tekijän nimi on ilmoitettava sillä tavoin kuin hyvä tapa vaatii ja se, että teosta ei saa muuttaa siten tai julkaista sellaisessa yhteydessä, joka loukkaa tekijän omalaatuisuutta, kirjallista tai taiteellista arvoa.
Kun teoksen kappale on tekijän suostumuksella ensimmäisen kerran myyty tai muutoin pysyvästi luovutettu Euroopan talousalueella, kappaleen saa levittää edelleen.
Tekijällä on oikeus korvaukseen teoksensa kappaleiden lainaamisesta yleisölle, lukuun ottamatta rakennustaiteen, taidekäsityön tai taideteollisuuden tuotteita. Korvausta voidaan vaatia ainoastaan kolmen edellisen kalenterivuoden aikana tapahtuneesta lainaamisesta. Oikeutta korvaukseen ei kuitenkaan ole, jos lainaaminen tapahtuu tutkimusta tai opetustoimintaa palvelevasta kirjastosta. Kuvataiteen teoksen tekijällä on oikeus saada korvaus kaikesta kuvataiteen teoksen jälleenmyynnistä, johon osallistuu myyjänä, ostajana tai välittäjänä taidemarkkinoiden ammattilainen. Oikeutta jälleenmyyntikorvaukseen ei kuitenkaan ole, jos yleisölle avoin museo ostaa teoksen yksityishenkilöltä.
Tekijän oikeuksista > Tekijänoikeuksien siirtäminen

Osa tekijänoikeudesta voidaan siirtää tai se voi siirtyä tekijältä toiselle tekijänoikeuden haltijalle. Jotkut tekijänoikeuden osat voivat siirtyä esimerkiksi tekijältä työnantajalle erillisen sopimuksen mukaan esimerkiksi työsuhteen perusteella. Siitäkin huolimatta tekijän moraaliset oikeudet jäävät hänelle. Myöskään tekijänoikeuksien voimassaoloajan päättyminen ei lakkauta kaikkia tekijän oikeuksia.
Tekijällä, joka on luovuttanut elokuvan tai äänitteen tuottajalle oikeuden levittää yleisölle vuokraamalla elokuvaan tai äänitteeseen tallennetun teoksen kappaleita, on oikeus saada tuottajalta kohtuullinen korvaus vuokrauksesta. Tekijä ei voi luopua oikeudestaan korvaukseen.
Signeeraus ja attribuointi

Tekijä voi signeerata teoksen, joka tarkoittaa hänen nimensä tai nimimerkkinsä kirjoittamista teokseen. Tekijyyden osoittamista tai päättelemistä silloin, kun tekijää ei tunneta tai tiedetä, sanotaan attribuoinniksi. Jos ei pystytä toisin osoittamaan, tekijänoikeuslaissa tekijänä pidetään sitä, jonka nimi tai yleisesti tunnettu salanimi tai nimimerkki yleiseen tapaan pannaan teoksen kappaleeseen tai ilmaistaan saatettaessa teos yleisön saataviin. Jos tekijää ei ole ilmaistu, teoksen julkaisija tai kustantaja edustaa tekijää.
Tekijällä on oikeus tekemäänsä teokseen, vaikka teoksessa ei ole hänen nimeään. Tekijänoikeus on myös voimassa, vaikka tekijä ei esimerkiksi vastaa pyyntöön saada käyttää teosta.
Teoksen julkistaminen ja julkaiseminen

Teos katsotaan julkistetuksi, kun se luvallisesti on saatettu yleisön saataviin.
Teos katsotaan julkaistuksi, kun sen kappaleita tekijän suostumuksella on saatettu kauppaan tai muutoin levitetty yleisön keskuuteen.
Tekijänoikeuslain mukaan kun teoksesta valmistetaan kappale tai teos kokonaan tai osittain julkistetaan, sen tekijä on ilmoitettava sillä tavoin kuin hyvä tapa vaatii. Myös teoksen kappaletta julkistettaessa tekijän nimi ja lähde on mainittava. Julkaistaessa teosta ei saa muuttaa tekijän kirjallista tai taiteellista arvoa tai omalaatuisuutta loukkaavalla tavalla, kuten teosta ei saa myöskään julkaista tekijää loukkaavassa muodossa tai yhteydessä. Teosta ei saa tekijän suostumuksetta muuttaa enempää kuin sallittu käyttäminen edellyttää.
Tekijällä yksin on oikeus julkaista esitystensä kokoelma. Rakennusta ja käyttöesinettä saa omistaja tekijän luvatta muuttaa, mikäli tekniset tai tarkoituksenmukaisuussyyt sitä vaativat.
Teoksen kappaleen luovutus

Teoksen kappaleen luovutukseen ei sisälly tekijänoikeuden luovutus. Tilauksesta tehtyyn muotokuvaan tekijä ei kuitenkaan saa käyttää oikeuttaan tilaajan tai, tämän kuoltua, hänen leskensä ja perillistensä suostumuksetta.
Eläin ei saa tekijänoikeuksia. "Pierre Brassau", salanimi simpanssi Peter.
Vironia

Vironia on Virumaan latinankielinen nimi. Se voi tarkoittaa myös ainakin seuraavia asioita:
Korporatsioon Vironia, Tarton yliopiston virumaalainen osakunta
R/L Vironia, virolainen matkustajalaiva, joka tuhoutui suomalaisessa miinakentässä Tallinnan evakuoinnin yhteydessä elokuussa 1941
M/S Vironia (alun perin M/S Rostock, nykyisin M/S Kopernik), ropax-tyyppinen matkustaja-autolautta
M/S Vironia (alun perin M/S Diana II, nykyisin M/S Bluefort), matkustaja-autolautta.´
Via Vironia, Valtatie 1 E 20 Tallinnasta Narvaan
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Vironia”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vesikasvi

Isoulpukka (Nuphar lutea) on yksi vedessä kasvavista lajeista.
Vesikasvit voidaan luokitella kasvumuodon mukaan erilaisiin elomuotoihin: rantakasveihin, ilmaversoisiin, kelluslehtisiin sekä upos- ja pohjalehtisiin. Eri lajit vaihtuvat usein vyöhykkeittäin rannalta ulapalle päin.
Rannoilla ilmaversoiset vesikasvit voivat kasvaa sekä matalassa vedessä että maalla vedenpinnan yläpuolella. Monet tällaiset rantakasvit kasvavat kuitenkin yleensä veden välittömässä läheisyydessä, mutta jotkut lajit voivat toisinaan kasvaa melko kaukanakin lähimmästä vesistöstä. Tällaisia hyvinkin kuivassa sekä kosteassa kasvavia lajeja ovat esimerkiksi järviruoko (Phragmites australis), vesitatar (Persicaria amphibia) ja osmankäämit (Typha).
Pohjasta kasvavat kasvit voidaan jakaa edelleen niiden lehtien sijoittumisen perusteella pohjalehtisiin eli pohjaversoisiin, joiden lehdet kasvavat ruusukkeena pohjassa, sekä uposlehtisiin ja kelluslehtisiin kasveihin. Kasvin kukinto voi kohota veden pinnan yläpuolelle, kuten nuottaruoholla (Lobelia dortmanna), vaikka se on muuten pääasiassa veden alla. Lahnanruohot (Isoëtes) sen sijaan kasvavat kokonaan upoksissa. Kelluslehtiset kasvit ovat kasveja, joiden lehdet kelluvat veden pinnalla, kuten ulpukoilla (Nuphar) ja lumpeilla (Nymphaea). Vedessä vapaana kasvavia kasveja ovat irtokellujat ja -keijujat, kuten limaskat (Lemna).
Vedessä kasvavat kasvit ovat sopeutuneet vesiympäristöön eri tavoin. Monilla vesikasveilla on solukoissaan runsaasti aerenkyymiä eli tuuletussolukkoa, jotta ilman happi pääsisi vedenalaisiin kasvinosiin, ja vähän tukisolukkoa, sillä veden noste tukee kasvia. Ilmarakoja on yleensä vain kasvin vedenpäällisissä osissa eli esimerkiksi kelluslehtisten vesikasvien lehtien yläpinnoilla.
Vesikasveilla ei ole pulaa vedestä, ja siksi niiden juuret ovat yleensä pienet verrattuna maakasveihin. Juurten kokoon vaikuttaa kuitenkin myös ravinteiden saanti. Irtokellujilla on hyvin pienet juuret, koska ne ottavat tarvitsemansa ravinteet vedestä, ja vedessä ravinteita on melko tasaisesti. Pohjaan kiinnittyvien kasvien juuret ovat suuremmat, koska pohja-aineksessa ravinteet ovat jakautuneet epätasaisesti, ja juuriston on oltava riittävän suuri saadakseen riittävästi ravinteita. Uposlehtiset kasvit ovat usein rentoja. Ne eivät tarvitse tukevaa vartta, koska vesi kannattelee niitä. Pohjalehtisten kasvien lehdet ovat veden pohjassa, joten kasvien kasvua voi rajoittaa se, että pohjaan saakka ei tule riittävästi valoa. Kelluslehtisten kasvien lehdet taas kelluvat veden pinnalla, joten kasvit saavat runsaasti valoa.
Vesikasvit eivät ole mikään taksonominen ryhmä ja vesikasveja on monissa eri kasviheimoissa. Vesikasveja sisältäviä kasviheimoja ovat esimerkiksi vitakasvit (Potamogetonaceae), lummekasvit (Nymphaeaceae) ja lahnanruohokasvit (Isoëtaceae).
Villiers-en-Morvan

| Villiers-en-Morvan |
| --- | --- |

 Villiers-en-Morvan
 Koordinaatit: 47°08′48″N, 4°15′22″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Beaune
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  6,7 km²
Korkeus:  450 m
Väkiluku (2018):  48 
 – Väestötiheys:  7 as./km²
Kunnan numero:  21703
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villiers-en-Morvan on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 55 kilometriä Beaunen kaupungista länteen.
Kunnan keskustassa oleva Saint Pierren kirkko rakennettiin 1880-luvulla hautausmaalla sijainneen vanhan pahasti rapistuneen kirkon tilalle. Tyyliltään kirkko on uusgoottilainen.
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Villiers-en-Morvan Wikimedia Commonsissa
Villiers-le-Duc

| Villiers-le-Duc |
| --- | --- |

 vaakuna
 Villiers-le-Duc
 Koordinaatit: 47°49′19″N, 4°42′30″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Bourgogne-Franche-Comté
Departementti:  Côte-d'Or
Arrondissementti:  Montbard
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  84,3 km²
Korkeus:  252 m
Väkiluku (2018):  94 
 – Väestötiheys:  1 as./km²
Kunnan numero:  21704
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Villiers-le-Duc on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 45 kilometriä Montbardin kaupungista koilliseen.
Pyhän Johannes Kastajan kirkko on rakennettu 1200-luvulla, ja sen seinämaalaukset ovat historiallisesti arvokkaat. Kirkkoa uusittiin 1400-luvulla, ja sen pylväissä on tempeliritareiden ristit. Kirkon vieressä on 1500-luvulta peräisin oleva linna Château de Villiers-le-Duc, jossa on lasitetut kattotiilet. Vähän kauempana metsän keskellä on entinen Val des Chouesin luostari, joka on perustettu 1100-luvulla.
Pyhän Johannes Kastajan kirkko
Château de Villiers-le-Duc
Val des Chouesin luostari
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Villiers-le-Duc Wikimedia Commonsissa
Tjerk Leegstra

Tjerk Hidde Leegstra (27. tammikuuta 1912 Surabaya, Itä-Jaava – 23. lokakuuta 1980 Praia do Carvoeiro, Algarve) oli yhdysvaltalainen maahockeypelaaja. Hän oli alankomaalaisen soutaja Ruurd Leegstran poika, mutta sai kesäkuussa 1955 Yhdysvaltain kansalaisuuden. Hän kilpaili vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa ja kuului siellä jaetulle 11. eli viimeiselle sijalle jääneeseen Yhdysvaltain joukkueeseen.
Tjaša Oder

| Mitalit> Maa:  Slovenia.Naisten uinti.EM-kilpailut (pitkä rata)  | Mitalit> Maa:  Slovenia.Naisten uinti.EM-kilpailut (pitkä rata)  | Mitalit> Maa:  Slovenia.Naisten uinti.EM-kilpailut (pitkä rata)  | Maa:  Slovenia> Naisten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Lontoo 2016 | 800 m vapaauinti |  |
| Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  | Välimeren kilpailut  |  |
|  Pronssia | Tarragona 2018 | 800 m vapaauinti |  |
Tjaša Oder (s. 22. kesäkuuta 1994 Slovenj Gradec, Slovenia) on slovenialainen uinnin EM-mitalisti. Hän on pituudeltaan 180 cm.
Oder saavutti nuorten EM-kilpailuissa 800 metrin vapaauinnissa kultaa 2010 ja hopeaa 2009 sekä 1 500 metrillä kultaa 2009 ja hopeaa 2010. Hän sijoittui 2010 Budapestin pitkän radan EM-kilpailuissa 1 500 metrillä seitsemänneksi ja Eindhovenin lyhyen radan EM-kilpailuissa 800 metrillä viidenneksi. Hän voitti 2011 nuorten maailmanmestaruuden 1 500 metrin vapaauinnissa ajalla 16.18,63 ja sijoittui Szczecinin lyhyen radan EM-kilpailuissa 800 metrillä kahdeksanneksi.
Oder karsiutui 800 metrin alkuerissä Lontoon olympialaisissa 2012. Hän sijoittui 2013 Herningin lyhyen radan EM-kilpailuissa 800 metrillä kahdeksanneksi. Berliinin pitkän radan EM-kilpailuissa 2014 hän oli 1 500 metrillä neljäs ja 800 metrillä kahdeksas. Seuraavana vuonna hän sijoittui Kazanin MM-kilpailuissa 1 500 metrillä 15:nneksi ja Netanyan lyhyen radan EM-kilpailuissa 800 metrillä seitsemänneksi.
Oder saavutti Lontoon pitkän radan EM-kilpailuissa 2016 pronssia 800 metrillä ajalla 8.25,68 ja sijoittui neljänneksi 1 500 metrillä. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli 800 metrin vapaauinnissa kolmastoista. Budapestin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 15:nneksi sekä 800 että 1 500 metrin vapaauinnissa. Saman vuoden Kööpenhaminan lyhyen radan EM-kilpailuissa hän oli 800 metrillä kuudes.
Oder saavutti 2018 Tarragonan Välimeren kilpailuissa pronssia 800 metrin vapaauinnissa ajalla 8.28,91. Saman vuoden Glasgow'n pitkän radan EM-kilpailuissa hän sijoittui 1 500 metrin vapaauinnissa neljänneksi ja 800 metrillä kuudenneksi. Gwangjun MM-kilpailuissa 2019 hän oli 800 metrillä yhdeksäs ja 1 500 metrillä kymmenes. Saman vuoden Glasgow'n lyhyen radan EM-kilpailuissa hän sijoittui 800 metrillä viidenneksi.
Tervalampi (Karahka)

| Tervalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Oulu
Koordinaatit:  64°58′57″N, 26°04′43″E
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  69,4 m
 fiTervalampi (Karahka) 
Tervalampi on virkistyskalastuskäyttöön otettu lampi Seluskanjärven kylän eteläpuolella Ylikiimingin kaupunginosassa Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee noin yhdeksän kilometrin päässä Ylikiimingin taajamasta etelään lähellä Muhoksen kunnanrajaa, Ison Seluskanjärven pohjoispuolella. Lammelle on opastus seututieltä 834.
Tervalampeen istutetaan säännöllisesti kirjolohta, puronieriää ja taimenta, luontaisia saaliskaloja ovat ahven ja hauki. Lammella kalastukseen vaaditaan kalastuslupa. Sallittuja menetelmiä ovat perho- ja heittokalastus. Lammen ympärillä on useita heittolaitureita ja perkauspaikkoja, lisäksi alue on valaistu ja sitä kiertävät pitkospuut. Alueella on myös jätehuolto ja wc-tilat, lisäksi lammen ympäristössä on kotia ja tulentekopaikkoja. Veneen käyttö on kielletty.
Vesimuisti

Vesimuisti viittaa veden väitettyyn kykyyn muistaa tai tallentaa kristallirakenteeseensa kaikki, mitä sen ympärillä tapahtuu. Erityisesti vesimuisti-termiä käytetään silloin, kun vedellä laimennetaan aineita jopa siihen pisteeseen asti, ettei alkuperäisen aineen molekyylejä esiinny laimennuksessa, mutta veden kristallirakenne muistaa aineen. On väitetty, että vesimuistin takia homeopaattinen parannus toimisi. Vesimuisti haastaa perinteisen ymmärryksen fysikaalisesta kemiasta ja tiedeyhteisö ei ole hyväksynyt vesimuistia. Jacques Benveniste julkaisi 1988 vesimuistia puoltavan tutkimuksen Naturessa. Tutkimuksen yhteydessä julkaistiin lehden toimittajan John Maddoxin huomautus, jonka mukaan lukijan tulisi "olla ottamatta kantaa" tutkimukseen ennen kuin tulokset pystytään toistamaan.[lähde? ]