stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Louis Claude de Saulces de Freycinet
Elämä ja ura

Vuonna 1793 Freycinet liittyi Ranskan laivastoon. Osallistuttuaan taisteluihin brittejä vastaan hän liittyi vuonna 1800 yhdessä veljensä Louis Henri de Freycinet'n kanssa, joka myöhemmin nousi amiraaliksi, kapteeni Nicolas Baudinin johtamaan retkikuntaan, joka lähetettiin Naturaliste- ja Géographe -aluksilla tutkimaan Australian etelä- ja lounaisrannikkoa. Tämä retkikunta tutki uudelleen suuren osan englantilaisen Matthew Flindersin jo läpikäymistä ja nimeämistä alueista ja otti käyttöön uusia nimiä. Länsi-Australian rannikolla Shark Bayssa sijaitsee  Freycinetin suisto. Cape Leeuwinin ja Cape Naturalisten välissä sijaitseva Cape Freycinet ja Tasmaniassa sijaitseva Freycinetin niemimaa ja Freycinetin kansallispuisto kantavat myös tutkimusmatkailijan nimeä. Vuonna 1805 hän palasi Pariisiin, ja hallitus antoi hänelle tehtäväksi laatia retkikunnan kartat ja raportit. Koko teos ilmestyi nimellä Voyage de découvertes aux terres australes (1807–1816).
Vuonna 1817 Freycinet komensi Uranie-alusta, jolla Jacques Arago ja muut matkustivat Rio de Janeiroon tekemään heilurimittauksia. Tämä oli vain osa laajempaa matkasuunnitelmaa, jonka tarkoituksena oli tehdä paitsi maantieteellisiä ja etnologisia myös tähtitieteellisiä ja meteorologisia havaintoja sekä kerätä näytteitä. Tällä retkikunnalla hydrografisista tutkimuksista vastasi Louis Isidore Duperry, joka vuonna 1822 nimitettiin Coquille-aluksen komentajaksi. Kolmen vuoden ajan Freycinet risteili ympäriinsä, kävi Australiassa, Mariaaneilla, Havaijisaarilla ja muilla Tyynenmeren saarilla, Etelä-Amerikassa ja muualla, ja vaikka Uranie menetettiin Falklandinsaarilla paluumatkan aikana, hän palasi Ranskaan mukanaan luonnontieteellisiä kokoelmia sekä runsaasti muistiinpanoja ja piirroksia. Matkan tulokset julkaistiin vuosina 1824–1844 Freycinet'n valvonnassa nimellä Voyage autour du monde sur les corvettes "l'Uranie" et "la Physicienne", joissa on hienoja kuvia ja karttoja. Freycinet hyväksyttiin Ranskan tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1825, ja hän oli yksi Pariisin maantieteellisen seuran perustajista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Louis Claude de Saulces de Freycinet Wikimedia Commonsissa
Lovesick, Broke & Driftin’

| Lovesick, Broke & Driftin’ Hank Williams III |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 29. tammikuuta 2002
 Tuottaja(t): Hank Williams III, Joe Funderburk
 Tyylilaji: country
 Kesto: 46.39
 Levy-yhtiö: Curb
Hank Williams III:n muut julkaisut
| Live in Scotland 2001 | Lovesick, Broke & Driftin’ 2002 | Straight to Hell 2006 |
Lovesick, Broke & Driftin’ on Hank Williams III:n toinen studioalbumi, joka julkaistiin 29. tammikuuta 2002.
Kappaleet

7 Months, 39 Days – 3.26
Broke, Lovesick, & Driftin’ – 2.24
Cecil Brown – 3.32
Lovin’ & Huggin’ – 1.52
One Horse Town – 2.50
Mississippi Mud – 3.22
Whiskey, Weed, & Women – 4.08
Trashville – 3.14
Walkin’ with Sorrow – 2.56
5 Shots of Whiskey – 4.20
Nighttime Ramblin’ Man – 2.47
Callin’ Your Name – 3.13
Atlantic City – 4.40 (Bruce Springsteen -cover)
Muusikot

Hank Williams III – laulu, akustinen kitara
Jason Brown – kontrabasso
Chris Carmichael – viulu
Billy Gibbons – sähkökitara
Randy Kohrs – dobro
Shawn McWilliams – rummut
Kayton Roberts – steel-kitara
Michael McCanless – viulu (leikattu pois muilta raidoilta, paitsi Atlantic City)
Arvostelut

AllMusic:
Luettelo Espanjan itsehallintoalueista pinta-alan mukaan

Tämä on luettelo Espanjan itsehallintoalueista järjestettynä pinta-alan mukaan.
| Sija | Nimi | Pinta-ala | Prosenttiosuus | Vertailukelpoinen maat |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kastilia ja León | 94 224 km² | 18,62 % | Unkari |
| 2 | Andalusia | 87 599 km² | 17,31 % | Azerbaidžan |
| 3 | Kastilia- La Mancha | 79 461 km² | 15,70 % | Tšekin tasavalta |
| 4 | Aragonia | 47 720 km² | 9,43 % | Viro |
| 5 | Extremadura | 41 634 km² | 8,23 % | Alankomaat |
| 6 | Katalonia | 32 113 km² | 6,35 % | Belgia |
| 7 | Galicia | 29 575 km² | 5,84 % | Armenia |
| 8 | Valencia | 23 255 km² | 4,60 % | Djibouti |
| 9 | Murcia | 11 314 km² | 2,24 % | Gambia |
| 10 | Asturia | 10 604 km² | 2,10 % | Kosovo |
| 11 | Navarra | 10 391 km² | 2,05 % | Libanon |
| 12 | Madrid | 8 028 km² | 1,59 % | Pohjois-Ossetia-Alania (Venäjä) |
| 13 | Kanariansaaret | 7 447 km² | 1,47 % | Adygeia (Venäjä) |
| 14 | Baskimaa | 7 234 km² | 1,43 % | Palestiina |
| 15 | Cantabria | 5 321 km² | 1,05 % | Brunei |
| 16 | La Rioja | 5 045 km² | 1,00 % | Trinidad ja Tobago |
| 17 | Baleaarit | 4 992 km² | 0,99 % | Kap Verde |
| 18 | Ceuta | 20 km² | 0,00 % | Nauru |
| 19 | Melilla | 12 km² | 0,00 % | Gibraltar |
| Yhteensä | Yhteensä | 505 989 km² | 100 % | Turkmenistan |
Pohjois-Karjalan Liikunta

| Pohjois-Karjalan Liikunta |
| --- | --- |

Perustettu:  6. lokakuuta 1997
Tyyppi:  liikunnan aluejärjestö
Kotipaikka:  Joensuu
Toiminta-alue:  Pohjois-Karjala
Aluejohtaja:  Tomi Pyylampi
Puheenjohtaja:  Maija Törmänen
Aiheesta muualla
Sivusto
Pohjois-Karjalan Liikunta (lyh. Pokali) on Pohjois-Karjalan alueella toimiva liikunnan aluejärjestö. Järjestön perustehtävä on edistää hyvinvointia Pohjois-Karjalan alueella liikunnan ja urheilun avulla. Lisäksi järjestö tukee liikuntakulttuurin elinvoimaisuutta ja monipuolisuutta paikallisella tasolla. Järjestö edistää Pohjois-Karjalan liikunta- ja urheilutoimijoiden yleistä arvostusta ja toimintaedellytyksiä. Järjestö vaikuttaa myös liikunta- ja urheilukulttuurin kehitykseen Pohjois-Karjalassa.
Pohjois-Karjalan Liikunta on perustettu 6. lokakuuta 1997 pohjoiskarjalaisten urheiluseurojen ja liikuntajärjestöjen toimesta. Järjestön toimisto sijaitsee Joensuun Tiedepuistossa.
Pohjois-Karjalan Liikunta on liikunnan asiantuntija- ja kehittäjäjärjestö. Järjestö kouluttaa lasten kanssa työskenteliviä, seuratoimijoita ja työyhteisöjen ihmisiä. Lisäksi järjestö puhuu liikunnasta päättäjille ja medialle. Järjestö tekee yhteistyötä paikallisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. Aluejärjestö on yksi viidestätoista aluejärjestöstä.
Pokalin toimialat

Pokalin toimialoja ovat lasten ja nuorten liikunta, terveysliikunta, seurakehittäminen sekä seuratyöllistäminen.
Pokalin toimialat > Lapset ja nuoret

Tavoitteena on lasten ja nuorten omaehtoisen sekä harrasteliikunnan edistäminen ja lasten ja nuorten liikunnan kanssa toimivien osaamisen edistäminen. Toiminnan painotuksena on lasten ja nuorten liikuntahankkeet, lasten ja nuorten liikunnan koulutus, liikuntakampanjat, -leirit ja -tapahtumat sekä harrasteliikuntapalvelujen kehittäminen.
Pokalin toimialat > Terveysliikunta

Aikuisväestön hyvinvoinnin edistämisessä aktiivisilla elämäntavoilla ja liikunnalla on keskeinen merkitys. Terveysliikunnan tavoitteina ovat pohjoiskarjalaisen aikuisväestön aktivoiminen terveyttä edistävään ja liikunnalliseen elämään sekä yhdistysten ja työyhteisöjen osaamisen edistäminen kunto- ja terveysliikunnassa. Toiminnan painotuksina ovat kunto- ja terveysliikuntahankkeet, kunto- ja terveysliikunnan koulutus, liikuntaneuvonnan edistäminen maakunnassa, liikuntakampanjat ja -tapahtumat, liikuntapalvelut yhdistyksille ja työyhteisöille sekä tiedottaminen ja viestintä.
Pokalin toimialat > Seurat

Seurakehittämisen tavoitteena on liikunta- ja urheiluseuratoiminnan elinvoimaisuuden vahvistaminen, liikunta- ja urheiluseurajohdon osaamisen ja yhteistyön edistäminen sekä liikunta- ja urheiluseurojen eettisyyden vahvistaminen. Toiminnan painotuksena on seuratoiminnan hankkeet, seuratoiminnan koulutukset, seuratoimijoiden huomiointi ja palkitseminen sekä päättäjiin vaikuttaminen yhteiskunnan tuen turvaamiseksi liikunta- ja urheiluseuroille.
Pokalin toimialat > Työllistämispalvelut

Pokalin kautta maakunnan urheiluseuroilla on mahdollisuus työllistää palkkatuella työntekijöitä seurojen monipuolisiin työtehtäviin. Toiminnan tavoitteena on edistää nuorten ja pitkään työttömänä olleiden henkilöiden työllistymistä avoimille työmarkkinoille ja koulutukseen hakeutumista, myös yrittäjyys huomioiden. Työnantajina toimivat urheiluseurat, joiden valtuuttamina Pokali hoitaa palkkatukeen liittyviä asioita aina palkanmaksua myöten. Työllistävän seuran tulee olla Pokalin jäsenjärjestö. Palkkatukea voidaan myöntää seuroille heidän palkatessa työttömänä olleen henkilön. TE-toimisto päättää tuen suuruuden ja keston tapauskohtaisesti.
Talous

Pohjois-Karjalan Liikunta on saanut vuosina 2018–2022 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 1 230 500 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 202 000 euroa.
Malmöhusin linna

Malmöhusin linna
Malmöhusin linna (ruots. Malmöhus slott, tansk. Malmøhus) on Malmön Centrum-alueella sijaitseva linna. Malmöhusin linna on Skandinavian vanhin säilynyt renessanssilinna. Linna toimi Tanskan vallan aikana, vuoteen 1658 asti, Malmöhusin läänin lääninherran asuinpaikkana. Linnan kuuluisiin asukkaisiin kuuluu myös Tanskan Fredrik II, joka kruununprinssiaikanaan asui linnassa ja järjesti siellä ylenpalttisia juhlia.
Malmöhusin linna vuonna 1865
Ensimmäisen puolustusrakennelman rakentamisen aloitti Tanskan ja Ruotsin kuningas Eerik XIII Pommerilainen vuonna 1434. Rakennusta käytettiin keskiajalla Tanskan kolikoiden painopaikkana. 1500-luvulla rakennuksen puolustusta vahvisti ensin Fredrik I ja nykyisen muotonsa linna sai Kristian III:n määräämien suurten uudistustöiden jälkeen, jotka toteutettiin vuosina 1537–1540. Rakentamiseen saatiin kivimateriaalia uskonpuhdistuksen yhteydessä puretuista kirkoista ja luostareista. Linna suunniteltiin lääninherran pysyväksi asuinpaikaksi ja lisäksi samalla Tanskan kuninkaan väliaikaiseksi asunnoksi. Molemmille rakennettiin erilliset asuintilat. Puolustuskäyttöön linnaan rakennettiin muun muassa vallihauta ja kanuunatornit lisättiin rakennuksen jokaiseen neljään kulmaan. Vuonna 1658 alue siirtyi Roskilden rauhassa Ruotsin vallan alle ja ruotsalaiset rakennuttivat linnan ympärille vielä ajanmukaisen bastionijärjestelmän. Skånen sodassa (1675–1679) ruotsalaiset onnistuivatkin pitämään Malmön hallinnassaan, vaikka Tanska valtasi lähes koko ympäröivän Skånen alueen. Linnan menetettyä merkityksensä sotilaallisissa tarkoituksissa 1700-luvulla, se toimi vankilana aina 1900-luvun alkuun saakka. Museona linna on toiminut vuodesta 1937.
Panoramakuva vuodelta 2005
Luettelo tunnetuista suomenjuutalaisista

Tämä on luettelo tunnetuista Suomessa elävistä tai eläneistä juutalaisista.
| Nimi | Syntymä- ja kuolinaika | Ammatti tai toimi | Lähde |
| --- | --- | --- | --- |
| Benjamin Bassin | 1944–2018 | suurlähettiläs, diplomaatti |  |
| Gideon Bolotowsky | s. 1947 | liikemies |  |
| Dmitry Gurbanov |  | vapaa toimittaja |  |
| Anne Fried | 1903–1998 | kirjailija |  |
| Ben Furman | s. 1953 | psykiatri ja televisiojuontaja |  |
| Jaakko Furman | 1924–2012 | jazzmuusikko |  |
| Raoul Grünstein | s. 1960 | valokuvaaja |  |
| Ami Hasan | 1956–2021 | mainostoimistojohtaja |  |
| Kim Hirschovits | s. 1982 | jääkiekkoilija |  |
| Ruben Jaari | 1906–1991 | kauppaneuvos |  |
| Max Jakobson | 1923–2013 | diplomaatti ja ministeri |  |
| Freddy Kamras | 1944–2004 | elokuva-alan yrittäjä |  |
| Wolf Karni | 1911–1996 | jalkapalloerotuomari |  |
| Daniel Katz | s. 1938 | kirjailija |  |
| Elias Katz | 1901–1947 | juoksija, olympiavoittaja |  |
| Herbert Katz | 1926–2007 | jazzmuusikko, kitaristi |  |
| Dave Liebkind | 1936–2004 | liikemies ja toimittaja |  |
| Johnny Liebkind | s. 1945 | laulaja ja muusikko |  |
| Karmela Liebkind | s. 1949 | professori |  |
| Dennis Livson | 1946–2013 | televisiotuottaja |  |
| Harry Orvomaa | 1927–1990 | muusikko, Scandia-musiikin toimitusjohtaja |  |
| Simon Parmet (alk. Pergament) | 1897–1969 | kapellimestari, säveltäjä |  |
| Moses Pergament | 1893–1977 | säveltäjä |  |
| Roni Porokara | s. 1983 | jalkapalloilija |  |
| Benjamin Rubinstein | 1905–1989 | lääkäri, psykoanalyytikko |  |
| Marion Rung | s. 1945 | laulaja |  |
| Arje Scheinin | 1923–2003 | hammaslääketieteen tutkija |  |
| Patrik Scheinin | s. 1956 | dekaani, kasvatustieteen professori |  |
| Mauritz Schick | 1922–1982 | jalkapalloilija |  |
| Henake Schubak | 1911–1986 | näyttelijä |  |
| Israel-Jakob Schur | 1879–1949 | kansatieteilijä |  |
| Elis Sella | 1930–1992 | näyttelijä |  |
| Seela Sella | s. 1936 | näyttelijä |  |
| Rony Smolar | s. 1944 | toimittaja |  |
| Abraham Stiller | 1885–1972 | liikemies |  |
| Mauritz Stiller | 1883–1928 | elokuvaohjaaja |  |
| Ruben Stiller | s. 1961 | toimittaja |  |
| Hanna Taini | 1911–1996 | näyttelijä |  |
| Erna Tauro (o.s. Pergament) | 1916–1993 | teatterimuusikko, säveltäjä |  |
| Abraham Tokazier | 1909–1976 | yleisurheilija, pikajuoksija |  |
| Hillel Tokazier | s. 1946 | muusikko |  |
| Dan Tolppanen (taiteilijanimeltään Uniikki) | s. 1981 | rap-artisti |  |
| Sam Vanni (alk. Besprosvanni) | 1908–1992 | taidemaalari |  |
| Rafael Wardi | 1928–2021 | taidemaalari |  |
| Shlomo Zabludowicz | 1914–1994 | liikemies |  |
| Poju Zabludowicz | s. 1953 | sijoittaja |  |
| Ben Zyskowicz | s. 1954 | kansanedustaja |  |
Luha

Luha voi tarkoittaa:
luhaa eli lusikkahaarukkaa
luhaa eli kaidepuuta, kangaspuiden osaa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Luha”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lokku

| Lokku> Tiedot |
| --- | --- |
Toiminnassa:  2014–
Tyylilaji:  pop, rock
Kotipaikka:  Vantaa
Laulukieli:  Suomi
Jäsenet:  Laulu: Kristiina Weckman, Kitara: Vesa Ovaskainen, Koskettimet: Juho Keränen, Basso: Tommi Wehmas sekä Rummut: Jari Salminen
Levy-yhtiö:  Kipinä Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Lokku on vuonna 2014 perustettu popyhtye, jonka kotipaikka on Vantaa. Yhtyeen perustajana voidaan pitää yhtyeen kitaristi/lauluntekijä Vesa Ovaskaista. Yhtyeeseen kuuluvat laulaja Kristiina Weckman, kitaristi Vesa Ovaskainen, kosketinsoittaja Juho Keränen, basisti Tommi Wehmas sekä rumpali Jari Salminen.
Yhtye on julkaissut seitsemän singleä sekä yhden remixin. Yhtyeen toinen single Meidän maa nousi  Radio Suomipopin PopTop10-kisassa kaikkien aikojen listalla 2. sijalle . Menneet taakse jää oli Radio Suomen soitetuimpien listalla 18. sijalla.
Musiikillisessa tuotannossa on ollut mukana myös Jyri Sariola, joka on tehnyt yhteistyötä/tuottanut useiden kotimaisten yhtyeiden sekä artistien musiikkia.
Lokku on julkaissut myös kaksi musiikkivideota. Ensimmäisessä Älä luovuta -videollaon mukana Alina Tomnikov. Videolla esiintyy myös Marja Salo.
Toisessa musiikkivideossa Yöhön Kadotaanon mukana Mailis Penttilä. Toisena päätähtenä on Rosanna Kulju,
Julkaisut

Mystiikkaa (2019)
Julkaistut singlet:
| Kappaleen nimi | Julkaisupäivä | Levy-yhtiö |
| --- | --- | --- |
| Tää hetki voi kaiken muuttaa | 11.5.2016 | Kipinä Records |
| Meidän maa | 9.9.2016 | Kipinä Records |
| Älä luovuta | 1.2.2017 | Kipinä Records |
| Menneet taakse jää | 9.8.2017 | Kipinä Records |
| Menneet taakse jää - National Poetry Park - Remix  | 18.10.2017 | Kipinä Records |
| Vierellä taas  | 28.11.2017 | Kipinä Records |
| Yöhön kadotaan | 4.5.2018 | Kipinä Records |
| Otetaan Iisimmin  | 21.9.2018 | Kipinä Records |
Lista sekä muut sijoitukset

| Kappale | Radioasema | Sija | Vuosi |
| --- | --- | --- | --- |

| Tää hetki voi kaiken muuttaa | Radio Suomipop / POP TOP 10 | 1. | 2016 |
| Meidän maa | Radio Suomipop / Kaikkien aikojen POP TOP 10 | 2. | 2016 |
| Älä luovuta | Radio Suomipop / POP TOP 10 | 1. | 2017 |
| Menneet taakse jää | Radio Suomi, viikon soitetuimmat / Hitit Ojoon. | 18. / 1. | 2017 |
| Yöhön kadotaan | Aito Radiot / Kajaushitti. | 1. | 2018 |
| Yöhön kadotaan | Aito Radiot / Vuoden 2018 Kajaushitti. | 3. | 2019 |
Aiheesta muualla

Lokun VEVO-kanava YouTubessa
Lokku Yle Areenassa.
Lokku last.fm.
Lokku Shazam (Arkistoitu – Internet Archive).
Luhangan Laulajat

Luhangan Laulajat Reposaaren kirkossa 2017
Luhangan Laulajat on säveltäjä Toni Edelmannin vuonna 2006 perustama luhankalainen sekakuoro. Kuoronjohtajana toimii Marjo Merivirta.
Luhangan Laulajat on esiintynyt useissa paikallisissa tapahtumissa ja tehnyt vierailuja muiden paikkakuntien kirkkoihin. Kuoro on esiintynyt myös Samuli Edelmannin virsilevyillä.
Toni Edelmann on julkaissut yhdessä Luhangan Laulajien kanssa kaksi teosta: vuonna 2009  Luhangan kylälaulukirjan sekä vuonna 2010 kokoelma-albumin Luhanka – Kotikyläni.
Vuonna 2022 kuoro juhlisti 15-vuotista aktiivisuutta pitämällä Luhangan kesäkirkossa juhlakonsertin. Paikalle saapui noin 130-150 katsojaa ympäri lähikuntia.
Kuoro kesäkirkon portailla 2022
Kylälaulukirja ja Luhanka - Kotikyläni -levy
Löytönen

Löytönen voi tarkoittaa seuraavia:
Järven nimenä

Löytönen, järvi Jämsässä
Iso-Löytönen, järvi Kouvolassa
Pieni Löytönen, järvi Kouvolassa
Suomalaisena sukunimenä

Hannu Löytönen (s. 1950), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
Markku Löytönen (s. 1955), maantieteilijä, tietokirjailija
Lucky Boy at Night

| Lucky Boy at Night DJ Mehdi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 2007
 Tyylilaji: elektroninen musiikki electro hip hop
 Levy-yhtiö: Ed Banger Records
DJ Mehdin muut julkaisut
| Lucky Boy 2006 | Lucky Boy at Night 2007 | Red, Black & Blue 2009 |
Lucky Boy at Night on ranskalaisen elektronisen musiikin ja house-musiikin artistin DJ Mehdin albumi, joka julkaistiin vuonna 2007 levy-yhtiöllä Ed Banger Records. Albumin kappale nro. 13, ”Lucky Boy (Outlines Remix)” esiintyy vuoden 2013 videopelissä Grand Theft Auto V pelin fiktiivisellä Radio Mirror Park -kanavalla.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Busy Being Born | 3.11 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | I Am Somebody (Paris Version) | 3.07 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Signatune (Thomas Bangalter Edit) | 3.38 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Boggin’ | 3.30 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | Lucky Girl | 4.01 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Pony Rocking | 2.41 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Survivol | 3.59 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | Saharian Break | 3.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | Lucky Boy | 4.03 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Wee Bounce | 2.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Leave It Alone | 3.28 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | Hot-O-Momo | 3.37 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Lucky Boy (Outlines Remix) | 4.26 |  |  |  |  |  |  |  |
| 14. | Love Bombing | 4.37 |  |  |  |  |  |  |  |
Kappaleet > Bonuskappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | I Am Somebody (Switch Remix) | 6.04 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | I Am Somebody (Old Skool Remix By Kenny Dope) | 3.54 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | I Am Somebody By So-Me | 3.21 |  |  |  |  |  |  |  |
Pieksämäen lukio

| Pieksämäen lukio |
| --- | --- |

Sijainti:  Keskuskatu 32, 76100 Pieksämäki
Koordinaatit:  62.2987°N, 27.1526°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Vesa Vahtermo
Oppilaita:  210 (2018)
Verkkosivut
Pieksämäen lukio on Pieksämäen keskustaajamassa toimiva laaja-alainen yleislukio. Se on seutukuntansa ainoa lukio.
STT:n lukiovertailussa Pieksämäen lukio arvioitiin kesäkuussa 2019 tasoltaan Etelä-Savon parhaimpien, eniten oppilaittensa osaamista lukiovuosina kehittäneiden lukioiden joukkoon.
Vuonna 2018 lukiota kävi 210 opiskelijaa. Oppilasmäärä on pienentynyt merkittävästi 2000-luvun aikana, sillä vuosituhannen alkaessa oppilaita oli 498 (vuonna 2000).
Lukio toimii aivan kaupungin keskustassa sijaitsevassa vanhassa koulurakennuksessa.
Pieksämäen kaupunginkirjasto

| Pieksämäen kaupunginkirjasto |
| --- | --- |
 Pieksämäen kaupunginkirjaston tiloja Kulttuurikeskus Poleenissa.
Sijainti:  Savontie 13, 76100 Pieksämäki
Koordinaatit:  62.30155°N, 27.15326°E
Tyyppi:  kaupunginkirjasto
Perustettu:  1860
Kotisivut
Pieksämäen kaupunginkirjasto on Pieksämäen kaupungissa toimiva yleinen kirjasto. Se on kaupunginkirjasto, mutta myös osa Lumme-kirjastoja. Lumme-kirjastokimpan aineistot ovat kirjastokimppaan osallistuvien kuntien asukkaiden lainattavissa.
Kirjastoauto Rietrikki kulttuurikeskus Poleenin eli Pieksämäen pääkirjaston takapihalla toukokuussa 2020.
Kaupunginkirjasto toimii Kulttuurikeskus Poleenissa. Se on arkkitehtitoimisto Gullichsen–Kairamo–Vormalan suunnittelema rakennus vuodelta 1989.
Kirjastotoiminta alkoi Pieksämäellä vuonna 1860 pappilaan perustetun pitäjänkirjaston muodossa. Vuodesta 1989 nykyisen kaupunginkirjaston päätoimipiste on ollut Kulttuurikeskus Poleenissa sijaitseva Poleenin kirjasto (Savontie 13).
Lähikirjastoja on kaksi ja ne toimivat pääosin omatoimikirjastoina: Jäppilän kirjasto Jäppilässä (Jäppilän kirkkotie 9) ja Virtasalmen kirjasto Virtasalmella (Virastotie 3). Kirjastoauto kiertää kaupunkia arkipäivisin. Naarajärven lasten- ja nuortenkirjasto Naarajärvellä on toistaiseksi suljettu, mutta saattaa avautua uudelleen Maaselän koulun uudisrakennuksen yhteydessä vuonna 2021. Verkkokirjasto on toteutettu osana Lumme-kirjastojen palveluja.
Puhuri

Puhuri-Veistos Varissuolla Marjavuoren puistossa.
Puhuri on Kauko Räsäsen pronssiveistos, jonka jalustassa on pronssin lisäksi myös betonia. Teos valmistui jo 1954, mutta paljastettiin vasta 1987 Turun Varissuolla Marjavuoren puistossa.
Taideteoksessa alaston nainen näyttää juoksevan eteenpäin nurmikkoa pitkin. Veistoksen kiillotetun pronssinen pinta ja kasvot huokuvat ylimaallista ja kertovat aineellista ilmaisua vierastavasta olemuksesta. Puhuri on suomalaisessa mytologiassa kova pohjoisesta tuleva hyytävä tuuli, kylmän ja talven henki, personifioituna sitä pidetään myös Pakkasen isänä.
Malmö isstadion

Malmö isstadion. Kuva vuodelta 2006.
Malmö isstadion on sisäurheiluareena Ruotsin kolmanneksi suurimmassa kaupungissa Malmössä. Vuonna 1970 valmistuneella areenalla on noin 1 000 seisomapaikkaa sekä 4 750 istumapaikkaa. Se sijaitsee Malmön stadionalueella. Areenalla on järjestetty muun muassa vuoden 1992 Eurovision laulukilpailu ja vuoden 2004 taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut.
Malmö isstadion toimi jääkiekkojoukkue Malmö Redhawksin kotiareenana marraskuuhun 2008 saakka, jolloin sen korvasi Malmö Arena.
Aiheesta muualla

Malmö isstadion (Arkistoitu – Internet Archive) Malmön kaupungin verkkosivuilla. (ruotsiksi)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Cinecittà | Eurovision laulukilpailun isäntäareena 1992 | Seuraaja: Green Glens Arena |
Malmön keskusrautatieasema

| Malmön keskusrautatieasema> Malmö Central |
| --- | --- |

Perustiedot
Lyhenne:  Malmö C
Sijainti:  55°36′33.44″N, 13°00′02.16″E
Osoite:  Skeppsbron 1, 211 20 Malmö
Kunta:  Malmö
Valtio:  Ruotsi
Etäisyydet:  Tukholma 617,8 km
Avattu:  1856
Liikenne
Käyttäjiä:  17 miljoonaa vuodessa
Liikennöitsijä(t):  Trafikverket
Asemarakennus
Tyyppi:  maanpäällinen asema, myös maanalaisia laitureita
Aiheesta muualla
 Wikimedia Commons 
 Laituritaso
Malmön keskusrautatieasema (ruots. Malmö centralstation) on vuonna 1856 avattu rautatieasema Ruotsin Malmössä. Se on Tukholman keskusrautatieasemalta alkavan 483 kilometriä pitkän eteläisen pääradan pääteasema. Vuodesta 2010 alkaen Malmö on ollut myös Kööpenhaminaan liikennöivän Öresundstågenin käytössä. Citytunneln-rautatietunnelia pitkin asema on yhteydessä myös Triangelnin ja Hyllien asemiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Malmön keskusrautatieasema Wikimedia Commonsissa
Port-au-Prince (laiva)

Port-au-Prince oli Ranskassa rakennettu laiva, jonka britit kaappasivat itselleen. Vuonna 1805 Port-au-Prince lähti ryöstämään espanjalaisia ja ranskalaisia laivoja brittien suojeluksessa. Vuonna 1806 laiva purjehti saaliineen Tongaan. Tongan kuningas antoi asukkaille käskyn hyökätä laivaan. Tongalaiset surmasivat aluksen miehistön ja upottivat laivan aarteineen.
Vuonna 2012 Tongan matkailuministeriö kertoi, että sukeltajien epäillään löytäneen Port-au-Princen hylyn merestä.