stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Bagamoyo
Historia > 1800-luku

1800-luvulla Bagamoyosta tuli keskeinen paikka itä-afrikkalaisessa orjakaupassa, kun arabi-kauppiaat päättivät käyttää Bagamoyoa sisämaasta tuotavien orjien lastauspaikkana. Orjia säilytettiin Bagamoyossa ennen kuljettamista Sansibariin myytäväksi. Orjakaupasta juontaa kaupungin nimi Bagamoyo ("Bwaga-Moyo"), joka tarkoittaa sydämen taakasta luopumista, sillä Bagamoyosta eteenpäin viedyt orjat harvoin palasivat takaisin perheidensä luokse.
Vuonna 1868 Bagamoyoon perustettiin Itä-Afrikan ensimmäinen kristillinen lähetyskeskus. Sansibarin sulttaani Barghash joutui Ranskan konsulaatin pyynnöstä taltuttamaan lähetyskeskusta kohtaan nousseen vastustuksen Bagamoyossa vuosina 1868 ja 1870. Lähetyskeskus laajeni vuonna 1892 saatuaan lahjoituksen Sewa Hajilta, joka oli Pakistanista kotoisin oleva muslimi. Hän oli rikas kauppias, joka omisti useita kauppoja Bagamoyossa, toimitti varusteita karavaaneille ja kävi kauppaa kankaista, kuparista, ruudista, norsunluusta sekä sarvikuonon sarvista. Maalahjoituksen lisäksi Sewa Haji perusti kolmekerroksinen monikulttuurisen koulun sekä sairaalan Bagamoyoon. Sairaala päätyi saksalaisomistukseen saksalaisten vallattua Itä-Afrikan.
1800-luvun lopulla Bagamoyo sai merkityksen myös tukikohtana ensimmäisille eurooppalaisille löytöretkille, jotka suuntasivat Itä-Afrikan sisämaahan. Löytöretket kohdistuivat muun muassa tutkimaan sisämaan järviä ja löytämään Niilin lähteen, joka tuolloin oli vielä mysteeri. Bagamoyosta löytöretkensä aloitti muun muassa David Livingstone, Richard Francis Burton, John Hanning Speke ja Henry Morton Stanley.
Bagamoyon asukasluku oli vuonna 1880 noin tuhat, mutta vuonna 1889 orjakaupan ollessa vilkasta yli 1 305 karavaania ja 41 144 ihmistä kirjattiin kulkeneeksi sisämaahan Bagamoyon kautta. Tuolloin kaupungin asukkaat koostuivat pääasiallisesti zaramoista, doeista, omanilaisista muslimeista, intialaisista hinduista ja persialaisista kauppiaista. Pieni joukko katolilaisia työskenteli kaupungissa räätäleinä.
Historia > Saksan Itä-Afrikka

Vuonna 1888 Saksan Itä-Afrikan kauppakomppania allekirjoitti sopimuksen Sansibarin sulttaanin Seyyid Khalifan kanssa pääsystä Itä-Afrikan rannikkoseuduille. Välittömästi sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen sulttaanin lippu vaihdettiin Saksan Itä-Afrikan kauppakomppanian lippuun. Tapauksen johdosta syntyneissä levottomuuksissa kuoli noin 10 prosenttia kaupungin väestöstä.
1800-luvun lopulla Bagamoyo oli Itä-Afrikan rannikon tärkein kaupunki. Saksan Itä-Afrikka julisti vuonna 1888 Bagamoyon siirtomaan pääkaupungiksi ja rakennutti kaupunkiin "Boman", saksalaisen siirtomaapäämajan. Muutama vuosi myöhemmin pääkaupunki jouduttiin kuitenkin siirtämään Dar es Salaamiin, koska Bagamoyon rannikko oli matalaa ja siirtomaavalta tarvitsi syvärantaisen sataman laivoja varten.
Vuonna 1889 jännitteet siirtomaaisäntien ja kaupungin asukkaiden välillä kärjistyivät saksalaisten määrättyä maa- ja omaisuusrekisteröinti velvollisuuden. Velvollisuus herätti paikallisissa pelon maidensa ja omaisuutensa menettämisestä. Bomboma niminen arabi järjesti Bushiri bin Salim al-Harthin avustuksella kapinan Bagamoyossa. Suuri osa Bagamoyosta paloi maan tasalle ja Bushiri kokosi joukkonsa kaupungin laitamille odottamaan vastarintaa. Saksan hallitus koki tarpeen auttaa Saksan Itä-Afrikan kauppayhtiötä ja lähetti Hermann von Wissmannin kukistamaan kapinan jalkaväkensä voimin, jota täydensi sudanilaiset ja etelä-afrikkalaiset sotilaat. Voittaakseen aikaa ennen Wissmannin joukkojen saapumista saksalainen amiraali Denhardt käynnisti neuvottelut Bushirin kanssa, joka vaati rannikkoseudun kuvernöörin asemaa, kuukausipalkkaa ja lupaa säilyttää oma armeijansa. Maaliskuussa 1889 Wissman oli koonnut joukkonsa ja rakentanut useita linnoituksia. Muutamien taisteluiden jälkeen kapina oli kukistettu ja heinäkuussa Bushiri ja Bomboma teloitettu.
Lokakuussa 1890 Sansibarin sulttaani myönsi neljällä miljoonalla saksan markalla virallisen maaoikeuden saksalaisille ja keväällä Saksan Itä-Afrikasta tuli virallisesti siirtomaa.
Pääkaupungin siirryttyä Dar es Salaamiin huhtikuussa 1891 Bagamoyon Bomasta tuli pelkkä hallinnollinen keskus. Intialaisten kauppiaiden vaikutuksen lisäännyttyä karavaanikauppa hiljeni. Euroopasta saapuneet kreikkalaiset perustivat ensimmäisen hotellin Bagamoyoon.
Historia > 1900-luku

Saksalaisten lähdettyä Itä-Afrikasta vuonna 1914 Bagamoyon rooli kaupankäynnin keskuksena hiipui ja Bagamoyo palasi jälleen kalastajien ja maanviljelijöiden kaupungiksi.
Tansanian itsenäistyttyä 1961 Bagamoyosta tuli Bagamoyon alueen keskus.
Ilmasto

Bagamoyossa on trooppinen ilmasto ja vuosittainen keskilämpötila noin +28°. Sadekausi ajoittuu maaliskuusta kesäkuuhun kestäen keskimäärin 120 päivää. Kevyet sateet ajoittuvat lokakuusta joulukuuhun kestäen noin 60 päivää. Sadekautta käytetään hyväksi enemmän kosteutta tarvitsevien lajikkeiden, kuten riisin, maissin ja puuvillan viljelyksessä. Kevyitä sateita käytetään hyväksi vähemmän kosteutta tarvitsevien kasvien, kuten palkokasvien ja vihannesten viljelyksessä.
| Sää - Bagamoyo> Kuukausi | Sää - Bagamoyo> Tammi | Sää - Bagamoyo> Helmi | Sää - Bagamoyo> Maalis | Sää - Bagamoyo> Huhti | Sää - Bagamoyo> Touko | Sää - Bagamoyo> Kesä | Sää - Bagamoyo> Heinä | Sää - Bagamoyo> Elo | Sää - Bagamoyo> Syys | Sää - Bagamoyo> Loka | Sää - Bagamoyo> Marras | Sää - Bagamoyo> Joulu | Sää - Bagamoyo> Vuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen korkea °C | 32 | 32 | 32 | 30 | 28 | 28 | 27 | 28 | 28 | 30 | 31 | 31 | 30 |
| Keskimääräinen matala °C | 24 | 24 | 25 | 25 | 23 | 23 | 22 | 22 | 22 | 22 | 23 | 24 | 23 |
| Sademäärä mm | 58 | 66 | 147 | 320 | 290 | 53 | 28 | 30 | 41 | 66 | 170 | 140 | 1 409 |
Lähde: Zoover.fi
Palvelut > Koulutus

Bagamoyossa sijaitsee yliopisto, jossa on oikeustieteellinen tiedekunta sekä tietotekniikan ja viestintäteknologian tiedekunta.
Myös Tansanian tunnetuin taideoppilaitos Bagamoyo College of Arts (TASUBA) sijaitsee Bagamoyossa. Oppilaitoksessa voi opiskella perinteistä tansanialaista maalaustaidetta, kuvanveistoa, teatteria, tanssia ja rummunsoittoa.
Palvelut > Terveydenhuolto

Kaupungissa toimii Bagamoyon alueellinen sairaala Bagamoyo District Hospital.
Palvelut > Liikenne

Kaupungin julkisesta liikenteestä vastaavat daladaloiksi kutsutut minibussit.
Palvelut > Liikenne > Välimatkat

Välimatkat ovat linnuntietä.
Arushaan 420 km
Dar es Salaamiin 60 km
Dodomaan 351 km
Iringaan 383 km
Katumbaan 660 km
Kigomaan 1041 km
Kilosaan 216 km
Mbeyaan 660 km
Morogoroon 143 km
Moshiin 384 km
Musomaan 788 km
Mtwaraan 449 km
Mwanzaan 795 km
Sansibariin 45 km
Shinyangaan 679 km
Songeaan 592 km
Sumbawangaan 821 km
Taboraan 693 km
Tangaan 154 km
Ushiromboon 835 km
Kulttuuri ja urheilu > Musiikki

Tunnetuimpia Bagamoyolaisia muusikoita ja yhtyeitä ovat perinnemusiikkia soittanut ja laulanut Hukwe Zawose, afropop-artisti Ashimba sekä reggaemuusikko Jhikoman.
Kulttuuri ja urheilu > Tapahtumat

Bagamoyon tunnetuin kulttuuritapahtuma on vuosittain järjestettävä Bagamoyon taide- ja kulttuurifestivaali Tamasha la Sanaa na Utamaduni. Tänä vuonna festivaali järjestetään 31. kertaa. Festivaali toteutetaan yhteistyössä Bagamoyon taideoppilaitoksen kanssa.
Kulttuuri ja urheilu > Jalkapallo

Tansanian ylimmässä jalkapallosarjassa, Tanzanian Premier Leaguessa, Bagamoyoa edustaa JKT Ruvu Stars, joka on nimetty JKT Ruvu nimisen siipikarjatilan mukaan. Joukkue pelaa JKT Ruvu Stars Stadium nimisellä areenalla, jonka katsojakapasiteetti on 1 000.
Tunnettuja bagamoyolaisia

Presidentti Jakaya Kikwete
Muusikko Hukwe Zawose
Muusikko Jhikoman
Muusikko Ashimba
Ystävyyskaupungit ja yhteistyö

Bagamoyo on ollut Vallejon ystävyyskaupunki vuodesta 1993 lähtien.
Vuoden 2010 alusta Haapaveden kaupunki ja Bagamoyo aloittivat kuntayhteistyön. Yhteistyön keskeisenä teemana on kulttuuri ja vahvana painotuksena köyhyyden vähentäminen Bagamoyon alueella.
Kirjallisuutta

Maro, Eliwasa. Kessy, Jane: Historical Archaeology of Bagamoyo.  Dar es Salaam University Press, 2000.  ISBN 978-9-97660-402-3  (englanniksi)
Ndunguru, Felix. Kadelya, William Lucas. Henschel, John: Bagamoyo: The Beauty at the Beach.  (A pictorial portrait)  Bagamoyo:  Catholic Museum, Bagamoyo, 2002.  (englanniksi)
Stanley, Henry Morton: How I Found Livingstone.  Hertfordshire:  Wordsworth Classics of World Literature, 2010 (alun perin 1872).  ISBN 978-1-84022-648-5  (englanniksi)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bagamoyon ystävyysseura (englanniksi)
Wikivoyage Bagamoyo (englanniksi)
Bagamoyon taide- ja kulttuurifestivaalin kotisivut (englanniksi)
Tutkimusmatkailija Cameronin reitti Bagamoyosta Tanganjikajärvelle, kartta vuodelta (1876)
Saksan Itä-Afrikan vaakuna 1885
Kaolen raunioalue
Bagamoyon vanhan linnakkeen Old Fort muuria.
Boma
Wissmannin muistomerkki
Vanha arabialainen teetupa The Old Arab Tea House, kuva otettu vuosien 1906-1918 välisenä aikana.
Kalliojärvi (Padasjoki, Kaurattu)

| Kalliojärvi |
| --- | --- |
 Näkymä tieltä kalliojyrkänteiden suuntaan.
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°26′20″N, 25°11′00″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Mertjärveen 
Järvinumero:  14.254.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  123 m  
Pituus:  400 m  
Leveys:  210 m  
Rantaviiva:  0,929 km  
Pinta-ala:  5,213 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKalliojärvi 
Kalliojärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kauratun kylän pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on muodostunut idässä kahden mäen väliin ja lännessä sitä patoaa Juuristonharjun pohjoispää. Pohjoisrannat ovat jyrkkiä ja siellä rinteet putoavat veteen kalliojyrkänteinä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja se on metsämaata, joka on paikoitellen soistunutta. Läntistä rantaa seuraa valtatie 24. Tien takana harjulla sijaitsee entinen maatila ja tien vieressä rannassa on järven ainoa vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) se kuuluu. Kalliojärvi on vesistöalueensa latvajärviä eikä siihen tule muualta ojia. Siitä laskee alle 50-metrinen oja valtatien alitse Mertjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy., joten ojalle tulee pudotusta 0,7 metriä.
Vendée

Vendéen departementin yleiskartta.
Vendée on Ranskan departementti numero 85. Se sijaitsee Länsi-Ranskassa, Atlantin rannikolla, Pays de la Loiren hallintoalueella. Se on saanut nimensä Vendéejoen mukaan.
Departementti on pinta-alaltaan 6 720 neliökilometriä ja asukasluvultaan 597 184 (vuonna 2011). Sen pääkaupunki on La Roche-sur-Yon. Vendée on jaettu edelleen kolmeen arrondissementtiin, 31 kantoniin ja 282 kuntaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vendée Wikimedia Commonsissa
Vendéen kotisivut (ranskaksi)
Tihjärvi

| Tihjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°26′16″N, 25°07′51″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Hahjärveen 
Järvinumero:  14.254.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,8 m  
Pituus:  1,6 km  
Leveys:  850 m  
Rantaviiva:  6,936 km  
Pinta-ala:  46,654 ha  
Saaria:  3 
 fiTihjärvi 
Tihjärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Toritun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 47 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,8 metriä mpy.
Tobias Clausnitzer

Tobias Clausnitzer
Tobias Clausnitzer (5. helmikuuta 1618 Thum, Saksa – 7. toukokuuta 1684 Weiden in der Oberpfalz) oli saksalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija.
Clausnitzer syntyi 5. helmikuuta 1618 Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuuluneessa Saksin Thumissa; samana vuonna alkoi kolmikymmenvuotinen sota. Clausnitzer opiskeli useissa yliopistoissa ja valmistui Leipzigin yliopistosta vuonna 1643. Kun hänet vihittiin papiksi vuonna 1644, sota yhä jatkui. Hänestä tuli Ruotsin armeijan rykmentin kenttäpappi. Sodan päätyttyä hän toimi kuolemaansa asti kirkkoherrana Baijerin Weidenissa. Hän oli myös konsistorineuvos ja Weidenin superintendentti.
Hän on kirjoittanut hartaus- ja saarnakirjoja ja joitakin virsiä. Tunnetuin niistä on useille kielille käännetty virsi ”Liebster IEsu! wir sind hier”. Suomeksi sen ovat kääntäneet Jakob ja Abraham Frosterus ja se tuli Suomen ev. lut. kirkon virsikirjaan vuonna 1886. Vuoden 1986 virsikirjassa se on virsi 201 ”Tänne, Jeesus, tulimme”. Se on myös Ruotsin kirkon virsikirjassa virsi 406, Seurakunta laulaa-kirjassa numerolla 91 ja Hengellisessä laulukirjassa numerolla 168.
Holešovice

| Holešovice |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Holešovice korostettuna.  Prahan alueellinen jako
Kaupunki:  Praha
Suurpiiri:  Praha 7
Pinta-ala:  4,69 km² 
Väkiluku:  37 664 (2021)
Lähialueet:  Karlín, Bubeneč, Troja, Libeň, Malá Strana
Holešovice on kapunkialue Tšekin pääkaupungissa Prahassa. Vuonna 2021 siellä asui 37 664 asukasta.
Sijainti ja luonne

Holešovice sijaitsee Vltavan länsirannalla Bubenečin itäpuolella kävelymatkan päästä Prahan keskustasta. Sen vanhat teollisuusalueet ovat nykyään pääosin asumis- tai toimistokäytössä. Alue tunnetaan myös yhtenä Prahan moderneista taidekeskuksista.
Hallinto

Holešovice kuuluu lähes täysin Praha 7:n kaupunginosaan lukuun ottamatta muutamaa hyvin pientä Praha 1:n kuuluvaa osaa.
Historia

Holešovice mainitaan ensimmäistä kertaa kirjallaisissa lähteissä nimeltä vuonna 1228, jolloin se oli listattu Böömin kuninkaan omaisuudeksi. Vuosisatojen saatossa kylä vaihtoi omistajaa useaan kertaan. Se koki kovia vahinkoja kolmikymmenvuotisen sodan sekä Itävallan perimyssodan aikoina. Hallinnollisesti itsenäinen kunta perustettiin vuonna 1850 nimellä Holešovice-Bubny kun Holešovice yhdistyi sen viereisen Bubnyn kylän kanssa. Tätä edeltäneeltä ajalta ei ole säilynyt juurikaan rakennuksia, sillä alue teollistui voimakkaasti 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä. Sekä Holešovicen, että Bubnyn historialliset keskustat uudelleenrakennettiin tänä aikana lähes täysin.
Vuonna 1884 Holešovice oli ensimäinen kunta joka liitettiin sen vieressä sijainneeseen Prahaan sen historiallisen keskustan ulkopuolelta. Uuden kaupunginosan nimeksi annettiin Praha VII. Vuonna 1949 sille myönnettiin itsehallinto ja 1960 sen nimi lyhennettiin nykyiseen muotoonsa. Samettivallankumouksen aikana aluella järjestettiin laajoja mielenosoituksia. Vuoden 2002 suurtulvat aiheuttivat yli miljardin korunan vahingot ja tuhansia holešoviceläisiä jouduttiin evakuoimaan.
Väestö

Lähteet:
Nähtävyydet

Holešovicen torialue on yksi koko Prahan suurimmista. Myös Stromovkan suuri kaupunkipuisto sijaitsee lähellä Holešoviceä.
Liikenne

Prahan Metrolina C kulkee Holešovicen läpi. Vltavskán ja Nádraží Holešovicen asemat sijaitsevat sen alueella. Nádraží Holešovicen yhteydessä on myös saman niminen rautatieasema. Kaupunginosan läpi kulkevat myös raitiovaunulinjat 1, 6, 12, 14, 17 sekä yölinjat 93 ja 94.
Aiheesta muualla

Kandidaatintutkielma Holešovicen kaupunkikehityksestä 1800- ja 1900 luvuilla (tšekiksi).
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Holešovice Wikimedia Commonsissa
Holešovice - Bubnyn kartta vuodelta 1948.
Hahjärvi

| Hahjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°26′31″N, 25°06′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Lummenneen 
Järvinumero:  14.254.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117 m  
Pituus:  940 m  
Leveys:  340 m  
Rantaviiva:  2,465 km  
Pinta-ala:  12,709 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiHahjärvi 
Hahjärvi  eli Haapajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella Toritun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 12,7 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy.
Konsta Rasimus

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 15. joulukuuta 1990 (ikä 34)
Syntymäpaikka: Helsinki, Suomi
Pelipaikka: keskikenttäpelaaja puolustaja
Pituus: 179 cm
Junioriseurat
1997–2000: MPS
2001–2008: HJK
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2009–2011 | Honka | 24 | (1) |
| 2009–2011 | → Pallohonka | 31 | (6) |
| 2011 | → IFK Mariehamn (laina) | 11 | (0) |
| 2012–2016 | PK-35 Vantaa | 65 | (0) |
| 2012 | → PK-35/VJS | 1 | (0) |
| 2012 | → TPS (laina) | 9 | (1) |
| 2016–2022 | Honka | 134 | (3) |
| 2023 | Gnistan | 25 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 300 | (11) |
Maajoukkue
| 2005 | Suomi U15 | 2 | (0) |
| 2006 | Suomi U16 | 3 | (0) |
| 2007 | Suomi U17 | 6 | (0) |
| 2008 | Suomi U18 | 10 | (0) |
| 2009 | Suomi U19 | 3 | (0) |
| 2011 | Suomi U21 | 3 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. tammikuuta 2025.
Konsta Rasimus (s. 15. joulukuuta 1990 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja, mutta pystyy myös pelaamaan vasemmalla laidalla tai keskuspuolustajana.
Rasimus edusti juniorina Malmin Palloseuraa ja Helsingin Jalkapalloklubia. Hän siirtyi HJK:sta FC Honkaan vuonna 2009, mutta sai pääasiassa vastuuta seuran reservijoukkue Pallohongassa. Kaudella 2010 hän teki ensimmäisen liigamaalinsa Myllykosken Palloa vastaan ja sai enemmän peliaikaa kuin edelliskaudella.
Rasimus on edustanut Suomen nuorten ja poikien maajoukkueita. Hänen isänsä Pasi Rasimus oli myös maajoukkuetason jalkapalloilija.
Rasimus valittiin pelatessaan Hongassa Veikkausliigan kuukauden joukkueeseen syyskuussa 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Konsta Rasimus Wikimedia Commonsissa
Palojärvi (Padasjoki)

| Palojärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°27′00″N, 25°07′07″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  oja Hahjärveen 
Järvinumero:  14.254.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  122,5 m  
Pituus:  430 m  
Leveys:  120 m  
Rantaviiva:  0,946 km  
Pinta-ala:  3,404 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPalojärvi 
Palojärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Toritun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,5 metriä mpy.
Kivijärvi (Padasjoki, Torittu)

| Kivijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Padasjoki
Koordinaatit:  61°26′23″N, 25°03′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Lummennen ja Vesijaon valuma-alue (14.25)
Laskuoja:  Sammalisenoja Sammaliseen 
Järvinumero:  14.254.1.015
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  124,6 m  
Pituus:  1,1 km  
Leveys:  1 km  
Rantaviiva:  6,03 km  
Pinta-ala:  40,558 ha  
Saaria:  12 
 fiKivijärvi 
Kivijärvi  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Toritun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 41 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 12 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,6 metriä mpy.
Käki

| Käki |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Käkilinnut Cuculiformes
Heimo::  Käet Cuculidae
Suku::  Käet Cuculus
Laji::  canorus
Kaksiosainen nimi
 Cuculus canorus  Linnaeus, 1758 
 Käen levinneisyys, pesimisalue tummanvioletilla ja talvehtimisalue vaaleanvioletilla
Katso myös
   Käki Wikispeciesissä   Käki Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuvassa vasemmalla käen (Cuculus canorus canorus) ja oikealla rastaskerttusen (Acrocephalus arundinaceus) munia.
Kuvassa vasemmalla käen (Cuculus canorus bangsi) muna ja oikealla sepelleppälinnun (Phoenicurus moussieri) munia.
Käki (Cuculus canorus) on lintu, joka tunnetaan erityisesti luonteenomaisesta ääntelystään: kukkumisesta, joka mainitaan myös lukemattomissa kansanrunoissa ja lastenlauluissa. Vain koiras kukkuu, naaras pilittää kiihtyvästi ”pypypypypypy”.
Koko ja ulkonäkö

Käki on pitkäpyrstöinen ja hoikka. Käen pituus on 32–36 cm, siipikärkiväli 54–60 cm ja paino noin 120 g. Yleisimmin käki on selkäpuolelta, päästä ja rinnasta harmaa. Vatsa on valkea ja mustajuovainen. Naarailla tavataan melko yleisesti punaruskeaa värimuotoa. Näillä linnuilla harmaat alueet ovat voimakkaan punaruskeat.
Käki muistuttaa varsinkin lentäessään pientä haukkaa. Lentotapa on kuitenkin erilainen: siiveniskut ovat tasaisia ja lepattavia, eivätkä siivet nouse ruumiin vaakatason yläpuolelle. Käki lentää kohtalaista vauhtia selkä suorana, pää koholla ja nokka eteenpäin osoittaen. Käki liitää harvoin ja vain lyhyen matkaa.
Käki tunnetaan hyvin koiraan kaksiosaisesta  kuk-kuu (ohje) -laulusta, jonka paino on ensimmäisellä tavulla. Toisinaan linnun innostuessa kukunnasta tulee kolmitavuista. Koiras päästää myös käheää, kakovaa guh-tsä-tsä-tsä -ääntä. Naaraan ääni on kiihkeää pulinaa, joka muistuttaa pikkukuovia. Nuoren linnun ääni on valittava, karkeahko prih.
Vanhin suomalainen rengastettu käki on ollut 8 vuotta, 10 kuukautta ja 4 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut saksalainen 12 vuoden ja 11 kuukauden ikäinen yksilö.
Levinneisyys

Käkeä tavataan Euroopassa ja Aasiassa sekä Pohjois-Afrikassa. Euroopassa pesii yli miljoona käkeä.
Käki pesii Suomessa lähes koko maassa, runsaimmillaan käkikannat ovat Kaakkois-Suomessa.
Suomen parimäärä 2000-luvulla on arviolta 120 000 paria. Käkikanta taantui 1970-luvulta 1990-luvulle, mutta kanta on kasvanut tämän jälkeen.
Elinympäristö

Käki elää kaikenlaisissa metsissä, viljelysalueilla, vuoristomaisemissa ja rannikon nummilla. Sitä esiintyy myös tunturikoivikoissa sekä peltojen ja soiden pienissä metsiköissä.