stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Banská Štiavnica (piiri)

Banská Štiavnican piiri (slovakiksi okres Banská Štiavnica) on Slovakian piiri Banská Bystrican alueella. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 16 069.
Banská Štiavnican piirillä on Slovakian sisällä yhteistä rajaa Krupinan, Levicen, Žarnovican, Žiar nad Hronomin sekä Zvolenin piirien kanssa.
Vuoden 2010 lopussa Banská Štiavnican piirin asukkaista 51,7 prosenttia oli naisia ja noin 48,3 prosenttia miehiä. Vuoden 2011 lopussa piirin väestöstä 88,7 prosenttia oli slovakkeja. Alle 14-vuotiaiden osuus väestöstä oli vuoden 2011 lopussa 14,4 prosenttia, 15–64-vuotiaiden 72,7 prosenttia ja yli 65-vuotiaiden 12,9 prosenttia ja väestön keski-ikä oli 39,5 vuotta. Banská Štiavnican piirin väkiluvun ennakoidaan pienenevän 14 166 asukkaaseen vuoteen 2040 mennessä.
Kunnat

Banská Štiavnican piirin 15 kuntaa. Ne kunnat, jotka ovat myös kaupunkeja ovat luettelossa lihavoituja.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Baďan  Banská Belá  Banská Štiavnica  Banský Studenec  Beluj  |  Dekýš  Ilija  Kozelník  Močiar  Počúvadlo  |  Podhorie  Prenčov  Svätý Anton  Štiavnické Bane  Vysoká  |
Kohtaamiset ja erot

| Kohtaamiset ja erot |
| --- | --- |

Tyyli:  Komedia Draama
Kestoaika:  30 min
Pääosissa:  Merja Larivaara Ritva Oksanen Martti Pennanen Pertti Koivula
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  Yle TV2
Esitetty:  21. syyskuuta 1994 – 15. helmikuuta 1995
Jaksoja:  21
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Kristiina Repo
Käsikirjoittaja(t):  Sirkka Laine
Tuotantoyhtiö(t):  TV2 Draama
Aiheesta muualla
IMDb 
Kohtaamiset ja erot on 21-osainen suomalainen televisiosarja, joka esitettiin Yle TV2-kanavalla 1994–1995. Sarja on esitetty uusintana 1998.
Sarja sai vuonna 1995 Telvis-kunniakirjan..
Näyttelijät

Merja Larivaara – Inkeri Tatti
Martti Pennanen – Topi Matikainen
Ritva Oksanen – Tyyne Matikainen
Jan Nyquist – Herkko Matikainen
Mira Kivilä – Airi Matikainen
Tauno Karvonen – Otto Pukkila
Helena Haavisto – Valma Pukkila
Susanna Haavisto – Annikki Multanen
Emmi Suhonen – Liisukka Multanen
Kari Kihlström – Unkka
Tuija Ernamo – Kerttu
Pertti Koivula – Yrjö
Eira Soriola – Yrjön äiti
Pirkko Uitto – Kaija
Reija Jassu – Marketta
Kai Lehtinen – Kalle
Kari Arffman – Eero Vihviläinen
Jaksoluettelo

| Jakso | Nimi | Ensiesitys |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kutsumaton vieras | 21.09.1994 |
| 2. | Iloinen leski | 28.09.1994 |
| 3. | Yrjö tuli | 05.10.1994 |
| 4. | Kuubalainen serenaadi | 19.10.1994 |
| 5. | Haaksirikkoiset | 26.10.1994 |
| 6. | Aarteeni kallein | 02.11.1994 |
| 7. | Mies rajan takaa | 09.11.1994 |
| 8. | Mummoja ja mammonaa | 16.11.1994 |
| 9. | Jälleennäkemisen riemu | 23.11.1994 |
| 10. | Oma koti kullan kallis | 30.11.1994 |
| 11. | Hauen laulu | 07.12.1994 |
| 12. | Veräjän taa | 14.12.1994 |
| 13. | Äidin sydän | 21.12.1994 |
| 14. | Ja huomenna hän tuli | 28.12.1994 |
| 15. | Pettäjän tiet | 04.01.1995 |
| 16. | Amorin kaari | 11.01.1995 |
| 17. | Uusille pesimäpaikoille | 18.01.1995 |
| 18. | Joutsenen laulu | 25.01.1995 |
| 19. | Kevätrysäys | 01.02.1995 |
| 20. | Villin Karjalan kulta | 08.02.1995 |
| 21. | Kananjumala | 15.02.1995 |
Sarjan näyttelijöitä vuonna 1994. Eturivissä vasemmalta oikealle: Jan Nyquist, Ritva Oksanen, Martti Pennanen, Emmi Suhonen, Susanna Haavisto, Merja Larivaara ja Reija Jassu. Keskirivissä Helena Haavisto, Tauno Karvonen, Kari Kihlström, Tuija Ernamo ja Eira Soriola.
Unto Varjonen

| Unto Varjonen |
| --- | --- |
 Unto Varjonen vuonna 1951.
Salkuton ministeri
 Fagerholmin I hallitus 29.7.1949–19.8.1949  
Ministeri valtiovarainministeriössä
 Fagerholmin I hallitus 19.8.1949–17.3.1950  
Kansanedustaja
 22.7.1948–20.7.1951  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Uudenmaan lääni
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. elokuuta 1916 Turku
Kuollut: 11. helmikuuta 1954 (37 vuotta) Washington DC
Ammatti:  pankinjohtaja
Unto Uuno Mikael Varjonen (22. elokuuta 1916 Turku – 11. helmikuuta 1954 Washington DC) oli suomalainen poliitikko ja pankinjohtaja. Hän toimi muun muassa SDP:n kansanedustajana vuosina 1948–1951 ja ministerinä valtiovarainministeriössä 1949–1950. Varjonen toimi sotavuosien jälkeen myös SDP:n puoluesihteerinä ja oli keskeinen vaikuttaja, kun sosiaalidemokraatit voittivat heistä vasemmalla olevat voimat kamppailussa työväenjärjestöjen hallinnasta ja työväenliikkeen johtoasemasta.
Teokset

Työllisyys ja työttömyys sodasta rauhaan siirryttäessä. Selostus. Kansanhuoltoministeriö, tiedotustoimisto 41. Helsinki 1944 (pdf, 5 s.)
"Todellinen demokratia". WSOY 1945
Emil Puhl : Saksan taloudellinen nousu. Unto Varjonen: Miltä vakauttaminen nyt näyttää. Suomen ulkomaankauppaliitto, 1952 (38 s.)
Suomennoksia

Omalla nimellä :
Stefan Szende : Puolan juutalaiset Gestapon kourissa. Tammi, Helsinki 1945 (alkuteos Den siste juden från Polen)
Salanimellä Niilo Lavio:
Dorothy L. Sayers : Kuka ja mistä? : jännitysromaani. Tammen jännityskirjoja 4. Tammi, Helsinki 1944, 2. painos 1960 (alkuteos Whose body?)
C. E. Scoggins : Päivän koittoa kohti : seikkailuromaani. Tammen seikkailukirjoja 3. Tammi, Helsinki 1944 (alkuteos The house of dawn)
Jan Fridegård : Tässä käteni. Tammi, Helsinki 1945 (alkuteos Här är min hand)
Aiheesta muualla

Ministerikortisto (Arkistoitu – Internet Archive)
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Aleksi Aaltonen | Sosialidemokraattisen puolueen puoluesihteeri 1944–1946 | Seuraaja: Väinö Leskinen |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo
Shamaani (sarjakuvahahmo)

Shamaani on kanadalainen supersankari Marvel Comicsin sarjakuvissa. Hänen oikea nimensä on Michael Twoyoungmen.
Alun perin Shamaani oli kanadalaisen intiaaniheimon poppamiehen poika; hän oppi taikuutta perintönään. Kuitenkin hän halusi oppia lisää ja siirtyi ulkomaailmaan opiskelemaan; hänestä tuli lääkäri.
Hän tutustui opintovuosiensa aikana lahjakkaaseen fyysikkoon nimeltä James Rhodes. Kun tämä valittiin uuden supersankarijoukon eli Alfa-lentueen johtajaksi, oli luonnollista että hän etsiessään lisäväkeä kutsui myös lääkäriystävänsä.
Michael suostui ja hän sai koodinimen Shamaani.
Shamaanilla ei ole varsinaisia yliluonnollisia voimia; hän on ikäisekseen hyväkuntoinen erämaan kasvatti ja synnynnäinen erämies, mutta yliluonnollisuuteen hän käyttää intiaanitaikuutta. Hänellä on taikapussi, josta hän vetelee ulos kaikkea tarvitsemaansa; näiden esineiden kautta hän kanavoi intiaanitaikuutta. Pussiin ei kuitenkaan saa milloinkaan katsoa: se ei oikeastaan ole pussi vaan portti toiseen maailmankaikkeuteen.
Siviilissä Michael Twoyoungmen toimii suuren intiaaniyhteisön oman sairaalan ylilääkärinä, joskin hallinnon hän jättää muille ja toimii ensisijaisesti hoitavana lääkärinä; hän on äärimmäisen sosiaalinen luonne ja auttaa jokaista avun tarvitsijaa kyselemättä ja palkkiota vaatimatta.
Lääkärinä toimiessaan hän pitää pitkät mustat hiuksensa kahdella intiaanityylisellä palmikolla, mutta Shamaanina hän avaa palmikot ja sitoo hiuksensa intiaanin sotanauhalla. Samalla hän vaihtaa siviilivaatteensa intiaanin nahkaiseen sotamekkoon, pitkiin nahkahousuihin, lannevaatteeseen ja mokkasiineihin.
Hän on taikuuden avulla kehittänyt kaksi maagista rannerengasta, joita kantaa jatkuvasti: iskemällä ne yhteen hän voi muuttaa hahmoaan siviilihahmosta Shamaaniksi ja takaisin.
Shamaanilla on tytär, Talismanni, joka ei voi sietää taikuutta; hänen voimakseen onkin muotoutunut taikuuden neutralointi pelkällä kosketuksella.
Autoimmuunisairaus

Autoimmuunisairaudet ovat immuunijärjestelmän häiriintyneeseen toimintaan liittyviä tulehdussairauksia, joiden puhkeaminen johtuu todennäköisesti sekä perintö- että ympäristötekijöistä. Autoimmuunisairauksia tunnetaan jo yli 80.
Autoimmuunitulehdus voi esiintyä missä tahansa elimessä tai kudoksessa sekä myös useammassa elimessä yhtä aikaa.
Autoimmuunisairautta sairastavien ihmisten elimistö tuottaa omien solujen pinnalle kiinnittyviä autovasta-aineita, jotka aikaansaavat kudosvaurioita aiheuttavan autoimmuunireaktion ja estävät B-lymfosyyttejä tuottamasta oikeita vasta-aineita. Autovasta-aineet kiinnittyvät myös immuunipuolustuksen tuottamiin välittäjäaineisiin kuten interferoneihin. Autovasta-aineet voivat säilyä elimistössä pitkiä aikoja sen jälkeen kun patogeenit ovat jo tuhoutuneet, mistä saattaa aiheutua kroonisia terveysongelmia. Epätarkoituksenmukainen pitkään jatkuva tulehdus on haitallinen, koska se aiheuttaa kudosvaurioita.
Joidenkin aktivoivien mutaatioiden seurauksena syntyy liikaa tulehdusta aiheuttavaa sytokiinia, kuten interleukiini 1β:aa, mikä saattaa johtaa autoimmuunitulehduksen kehittymiseen. Samankin sairauden aiheuttaja voi lisäksi vaihdella potilaskohtaisesti. Esimerkiksi osa nivelreumapotilaista ei saa hoitovastetta TNF:n salpaajille, koska ilmeisesti jokin muu sytokiini aiheuttaa tai ylläpitää tulehdusreaktiota.
Tulehdusta lisäävät sytokiinit aiheuttavat autoimmuunitulehduksen syttymisen ja pitävät sitä yllä, kun taas tulehdusta sammuttavat anti-inflammatoriset sytokiniinit helpottavat tulehduksen sammumista ja sairauden akuutin vaiheen päättymistä. T-auttajasolu (Th) 1/Th2 teoria oli 1990- ja 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen suosituin selitysmalli autoimmuunisairauksille, mutta interleukiini (IL)-17/IL-23 -teoria on haastanut T-auttajasolu-teoriaa 2000-luvun alusta lähtien.
Erään teorian mukaan myös haavainen paksusuolen tulehdus voisi johtua siitä, että immuunijärjestelmä ylireagoi harmittomiin normaaliflooran mikrobeihin, koska se ei kykene erottamaan niitä patogeeneistä.
Yleisiä autoimmuunisairauksia

Nivelrikko, astma ja allergiat, kilpirauhasen vajaatoiminta ja nivelreuma ovat yleisiä autoimmuunisairauksia. Myös esimerkiksi autoimmuunihepatiittia, keliakiaa, kroonista väsymysoireyhtymää, MS-tautia, narkolepsiaa, perniöösiä anemiaa, psoriasista, punahukkaa ja tulehduksellisia suolistosairauksia pidetään autoimmuunisairauksina. Valtimonkovettumatautikin saattaa  kuulua autoimmuunisairauksiin.
Ykköstyypin eli nuoruusiän diabetesta pidettiin viime aikoihin asti autoimmuunisairautena, koska taudin ajateltiin johtuvan siitä, että elimistön immuunijärjestelmä hyökkää elimistön omia soluja vastaan tuhoten haiman Langerhansin saarekkeiden beetasolut, jotka tuottavat insuliinia. Sittemmin on huomattu, että eräät virukset kykenevät tunkeutumaan haimaan ja tuhoamaan insuliinia tuottavat beetasolut.
Osa autoimmuunisairauksista on soluvälitteisiä, joissa soluvälitteisen immuniteetin solut aiheuttavat kudostuhoa. Soluvälitteiset autoimmuunisairaudet ovat yleensä yhden kohdekudoksen sairauksia: nivelreumassa oireet johtuvat nivelten kudosten tulehduksesta ja nuoruustyypin diabeteksessa taas haiman solujen tuho johtaa insuliinin puutteeseen.lähde?
Osa autoimmuunisairauksista puolestaan on humoraalisen eli vasta-ainetuotantoon perustuvan immuunijärjestelmän sairauksia. Tällöin autovasta-aineet kiertävät kaikkialla elimistössä, joten oireita voi tulla useasta eri elimestä. Tyyppiesimerkki autovasta-aineiden aiheuttamasta autoimmuunisairaudesta on SLE eli punahukka, jossa verenkierron autovasta-aineet voivat aiheuttaa tulehdusta esimerkiksi iholle, munuaisiin ja sydämeen. Onkin ilmeistä, että autoimmuunisairaudet ovat hyvin monimuotoinen ryhmä sairauksia, joiden taustalla on sekä geneettisiä eli perinnöllisiä tekijöitä että ympäristötekijöistä johtuvia syitä.lähde?
Esiintyvyys

Autoimmuunisairaudet ovat yleistyneet, ja ne olivat naisilla 1990-luvulla jo neljänneksi suurin työkyvyttömyyden aiheuttaja. Noin viisi prosenttia länsimaiden väestöstä sairastaa vähintään yhtä autoimmuunisairautta.
Naiset sairastuvat autoimmuunisairauteen kolme kertaa useammin kuin miehet. Ilmiö johtuu siitä, että estrogeeni tehostaa immuunijärjestelmän toimintaa ja testosteroni heikentää sitä. Elimistön immuunipuolustus toimii naisilla yleensä tehokkaammin kuin miehillä, mikä suojaa heitä infektioilta mutta altistaa samalla autoimmuunisairauden puhkeamiselle. Naiset sairastuvatkin autoimmuunisairauteen tyypillisesti hedelmällisyysiän aikana, jolloin heidän elimistönsä tuottaa runsaasti estrogeenia. On myös arveltu, että naisten kaksi X-kromosomia suojaavat elimistöä joiltain viruksilta.
Raskaus lievittää monia autoimmuunisairauksia. Tämän ajatellaan johtuvan siitä, että raskaus muuttaa äidin immuunipuolustusta siten, että se sallii vieraan kudoksen tunkeutumisen elimistöön.
Riskitekijät

Vuonna 2012 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että perheväkivalta, vanhempien avioero, mielenterveysongelmat tai päihteiden käyttö sekä lapsen fyysinen, henkinen tai seksuaalinen kaltoinkohtelu saattavat lisätä riskiä sairastua aikuisena autoimmuunisairauteen. Niillä, jotka olivat kokeneet lapsena vähintään kahta edellämainituista stressitekijöistä, esiintyi 70 prosenttia enemmän sairaalahoitoa vaatineita T-auttajasolujen häiriöitä ja kaksinkertainen määrä reumasairauksia.
Hoito

On viitteitä siitä, että kollageenipitoisen ravinnon tai lisäravinteiden nauttiminen helpottaisi autoimmuunisairauksien oireita. Jos autoimmuunitulehdus johtuu immuno-onkologisesta hoidosta, se voidaan sammuttaa immunosuppressiivisilla lääkkeillä kuten glukokortikoideilla.
Diagnostiikka

Autoimmuunisairauksien diagnostiikkaa vaikeuttaa se, että ne vaikuttavat tyypillisesti laaja-alaisesti useisiin elintoimintoihin ja niiden oirekuvassa esiintyy suurta vaihtelua. Yhdysvaltojen autoimmuunisairausyhdistyksen kyselyn mukaan lähes puolet autoimmuunisairautta potevista potilaista leimataan luulotautisiksi ennen oikean diagnoosin löytymistä. Oikean diagnoosin saaneet potilaat joutuvat konsultoimaan keskimäärin viittä eri lääkäriä ennen autoimmuunitaudin löytymistä. Diagnoosin saanti kestää tämän vuoksi keskimäärin viisi vuotta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Autoimmuunisairaus Wikimedia Commonsissa
Viemäri-TV

| Viemäri-TV |
| --- | --- |
 Ohjelman tunnus.
Tyyli:  sketsisarja
Kestoaika:  noin 30 minuuttia
Pääosissa:  Billy Carson Sanna Fransman Sakke Järvenpää Pimme Korhonen Barbara Lybeck Esa Niiva Lyle Närvänen Matti Pellonpää Jope Ruonansuu Silu Seppälä Mauri Sumén Heli Sutela Mato Valtonen Kari Väänänen Kurt Woodfine
Alkuperämaa:   Suomi
Verkko:  MTV
Esitetty:  29. kesäkuuta – 31. elokuuta 1989
Jaksoja:  10
Tuotanto
Ohjaaja(t):  Sirpa Teräs
Käsikirjoittaja(t):  Sanna Fransman Kari Väänänen Mato Valtonen Sakke Järvenpää
Tuotantoyhtiö(t):  MTV Viihdetoimitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Viemäri-TV on suomalainen Mainostelevision tuottama kymmenosainen sketsiviihdesarja. Sketsisarja tilattiin huumorirock-yhtye Sleepy Sleepersiltä, jonka useimmat silloiset jäsenet ja lähipiiri esiintyivät sarjassa.
Sarja esitettiin ensimmäisellä kerran MTV:llä kesäkaudella 1989. Nordisk Film julkaisi sarjan kokonaisuudessaan DVD:llä vuonna 2008. Ilmeisesti musiikkiin liittyneiden sopimusepäselvyyksien vuoksi DVD vedettiin pian myynnistä. DVD julkaistiin uudestaan vuonna 2009 nimellä Viemäri-TV – Re-edited Edition. Yhtyeen julkaisemassa Soppa-DVD-julkaisulla on sarjan parhaista sketseistä tehty noin 40 minuuttia kestävä koosteohjelma.
Sketsit

Sarjan keskeisimpänä henkilönä on Silu Seppälän esittämä, useimmiten sohvalla löhöävä mieshenkilö, joka kävelee asunnossa pyjama päällä. Useimmiten mies tuijottaa televisiosta Viemäri-TV-televisiokanavan ohjelmia. Välissä hän saattaa käydä hakemassa jääkaapista olutta ja jotakin syötävää tai käydä vessassa. Sarjan viimeisissä jaksoissa hän on pukeutunut tyylikkäästi ja siivonnut asuntonsa, odottaen kun vaimo on tulossa takaisin kotiin.
Sketsit > Sketsejä

Apostoleilla asiaa: Viikonvaihteen sana (parodia Yleisradion Sana viikonvaihteeksi -radio-ohjelmasta)
Bidee Special (Speden Spelit -parodia)
Epäreilua urheilua
Heppilä-mainos (Puuhamaa-mainoksen parodia)
Jonas Bönde (James Bond -parodia)
Kakattaako?
Kiina tiedottaa
Kymppisonni (parodia Kymppitonni-ohjelmasta)
Lapinäijät (viitataan Hymyhuulet-ohjelman saamelaissketseistä nousseeseen arvosteluun)
Laina / Card -mainos
Mauri Pörhösen elokuva (sketsin kohteena ohjaaja Lauri Törhönen)
Mustaa huumoria
Nainen WC-pöntössä (sketsin kohteena veroministeri Ulla Puolanne)
Palmen murhan oikeudenkäynti
Perinnehuumoria
Poliisiylijohtaja Mulli Turpanen (sketsin kohteena poliisiylijohtaja Olli Urponen)
Puolueet väsää ja näpertelee: teethää teethää -kurssit
Sivistyslörtti
Sulo Kuusi
Tuplaatko vai kuittaatko: Siinä pulma (parodia Tupla tai kuitti -ohjelmasta)
Turhat uutiset
Tähtireportteri Mungo Zandler
Uutiset ja sää
Jaksojen loppumusiikit

Lähes jokaisen sarjan jakson lopputekstien aikana soi eri musiikkikappale.
1. jakso: The Jimi Hendrix Experience – ”Foxy Lady”
2. jakso: Motörhead – ”Ace Of Spades”
3. jakso: Deep Purple – ”Speed King”
4. jakso: ei kappaletta
5. jakso: Stone – ”Symptoms Of The Universe”
6. jakso: Twisted Sister – ”Like A Knife In The Back”
7. jakso: AC/DC – ”Rising Power”
8. jakso: Royal Tramps – ”Let It Roll”
9. jakso: Led Zeppelin – ”Livin Loving Maid”
10. jakso: Van Halen – ”I’m The One”
Kolme muskettikoiraa (elokuva)

| Kolme muskettikoiraa> Dogtanian and the Three Muskehounds |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Stephen Hughes (käännä suomeksi) Toni Garcia (käännä suomeksi)
Käsikirjoittaja:  Doug Langdale
Säveltäjä:  Manel Gil Inglada (käännä suomeksi)
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Espanja
Kesto:  84 minuuttia
Alkuperäiskieli:  espanja
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolme muskettikoiraa (Dogtanian and the Three Muskehounds) on Alexandre Dumas'n kirjasarjaan Kolme muskettisoturia perustuva animaatioelokuva.  Hahmot esiintyivät myös Suomessa aikanaan samalla nimellä esitetyssä Claudio Biern Boydin luomassa piirrossarjassa. Vuonna 2021 valmistuneen animaation on ohjannut Toni Garcia (Agnus & Cheryl).
Synopsis

D'Artagnan on rohkea ja rämäpäinen nuori koira, joka on päättänyt seurata isänsä jalanjälkiä ja ryhtyä muskettikoiraksi! Laiskanpulskea hevosensa Sandy seuranaan D'Artagnan suuntaa kohti Pariisia liittyäkseen kuninkaan vartiokaartiin. Yhdessä uusien tovereidensa, urheiden muskettikoirien Porthosin, Aramisin ja Athoksen kanssa, hän nousee vastustamaan kieroilevaa Kardinaali Richelieuta ja tämän kätyreitä. Kardinaali havittelee Euroopan herruutta, eikä kaihda mitään keinoja katalan suunnitelmansa toteuttamiseksi… Ehtivätkö sankarimme pysäyttämään Kardinaalin ennen täydellistä katastrofia? Tuleeko nuoresta D'Artagnanista ihka oikea muskettikoira ja voittaako hän rakastamansa Julietten sydämen?
Suomenkieliset äänet

Valtteri Turunen, Jani Karvinen, Peter Pihlström, Jarmo Mäkinen, Heljä Heikkinen, Paavo Kerosuo, Ilona Chevakova ja Rosita Roström
Koomikon lapsuus

| Koomikon lapsuus> En komikers uppväxt |
| --- | --- |
Ohjaaja:  Jonas Cornell
Käsikirjoittaja:  Jonas Gardell
Perustuu:  Gardellin romaaniin Koomikon synty
Tuottaja:  Iréne Tostar
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ruotsi
Tuotantoyhtiö:  Kanal 1 Drama
Ensi-ilta:  1992 (tv-sarja) 1995 (elokuvaversio Suomen tv:ssä)
Kesto:  135 min (3-osainen minisarja) 105 min (elokuvaversio)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koomikon lapsuus (En komikers uppväxt) on ruotsalainen tv-minisarja ja siitä leikattu elokuva vuodelta 1992. Se perustuu Jonas Gardellin omaelämäkerralliseen romaaniin Koomikon synty. Sarjan on ohjannut Gardellin oman käsikirjoituksen pohjalta Jonas Cornell. Gardellia muistuttavaa hahmoa, standup-koomikko Juha Lindströmiä aikuisena näyttelee Björn Kjellman ja lapsena David Boati.
Kolmiosaisesta 135-minuuttisesta sarjasta on Suomessa esitetty 105-minuuttinen elokuvaversio Yle TV2 -kanavalla 28. lokakuuta 1995.
Juoni

Suomalaisäidin ja ruotsalaisisän poika Juha on varttunut 1970-luvun lapsesta 1990-luvun koomikoksi, joka kiertää esiintymässä ravintoloissa ja tekee pilaa myös omasta lapsuudestaan. Takaumien kautta alkaa selvitä, että seitsemäsluokkalainen Juha oli jo lapsena luokan pelle, joka halusi saada kaikki pitämään itsestään. Koulun ulkopuolella hän viettää aikaa samanluokkalaisen nätin naapurintytön Jennyn kanssa, mutta koulussa hän haluaa olla yksi koulun koviksista. Vähitellen esiin nousee Juhan lapsuudentrauma, hänen aiheuttamansa koulukiusaaminen luokan erilaista poikaoppilasta kohtaan, joka päätyy tekemään itsemurhan hirttäytymällä. Eräällä keikalla Juha tapaa uudelleen Jennyn, joka ei muista Juhaa hyvällä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Björn Kjellman  | … |  Juha   |
|  David Boati  | … |  Juha lapsena   |
|  Johanna Mork  | … |  Jenny lapsena   |
|  Janina Berman  | … |  Ritva, Juhan äiti   |
|  Johan Rabaeus  | … |  Bengt   |
|  Karin Hagås  | … |  Marianne   |
|  David Fornander  | … |  Thomas   |
|  Helena Kallenbäck  | … |  rouva Karsk   |
|  Victor Lindfors  | … |  Stefan   |
|  Ola Hedén  | … |  Lennart   |
|  Erik Bjersjö  | … |  Roger   |
|  Albin Flinkas  | … |  Erik   |
|  Ulf von Zweigbergk  | … |  enkeli   |
|  Görel Crona  | … |  Jenny   |
|  Pia Johansson  | … |  opettaja   |
|  Mats Bergman  | … |  manageri   |
|  Sten Hellström  | … |  standup-koomikko   |
|  Charlie Elvegård  | … |  Jennyn isä   |
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Leena Virtanen kirjoitti elokuvaversion tv-esityksen alla 1995 tarinan kehittyvän alun lempeästä nostalgiasta yllättävänkin rajuksi ja kyyniseksi kuvaukseksi lasten julmuudesta ja vanhempien ymmärtämättömyydestä.
Uusintaversio 2019

Vuonna 2019 tuli ensi-iltaan uusi elokuva kirjan pohjalta, Koomikon synty, jonka on ohjannut Rojda Sekersöz.
Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat

| Tanskan kuninkaalliset ilmavoimat |
| --- | --- |
  Konetunnus 

Toiminnassa:  10. tammikuuta 1950 –
Valtio:   Tanska
Puolustushaarat:  ilmavoimat
Rooli:  puolustushaara
Osa joukkoa:  Tanskan puolustusvoimat
Koko:  3476 henkeä + 100 varusmiestä 93 lentokonetta
Kalusto:  Lockheed F-16 Fightning Falcon Westland Super Lynx Mk 90B Eurocopter AS 550 Fennec AgustaWestland EH101 Merlin Bombardier CL-604 Challenger Saab MFI-17 Supporter Lockheed Martin C-130J Super Hercules
Sodat ja taistelut:  Operaatio Allied Force 1999 Afghanistanin sota 2001- Libyan sota 2011
Komentajat
Nykyinen komentaja:  Henrik Røboe, Bjørn Ingemann Bisserup
Tanskan kuninkaalliset  ilmavoimat (engl. Royal Danish Air Force tansk. Kongelige Danske Flyvevåbnet) on Tanskan puolustusvoimien puolustushaara, joka vastaa Tanskan ilmapuolustuksesta sekä osallistuu Tanskan etujen turvaamiseen kansainvälisissä operaatioissa. Tanskan ilmavoimat perustettiin 27. toukokuuta 1950 annetulla lailla itsenäisenä puolustushaarana.
Kalusto

Tanskan ilmavoimilla on 48 kappaletta General Dynamics F-16 Fighting Falcon -hävittäjiä. Vuonna 2002 Tanska alkoi rahoittaa Lockheed Martin F-35 Lightning II kehitystä aikoen ostaa jopa 48 lentokonetta.
Tanska on luovuttanut EH101-kopterinsa Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimille kesäkuussa 2007 sen tarvitessa uutta kalustoa ilmeisesti korvaamaan Irakin ja Afganistanin sodan tappiota.
Vuonna 2004 kolme Lockheed C-130 Hercules korvattiin uudemmilla Hercules-koneilla. Aie ostaa Boeingin C-17 Globemaster III -koneita on solmittu vuonna 2006.