stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ranskan Sudan
Kulttuurin uudet muodot

Länsi-Sudanin kansoilla on rikas kulttuuriperintö, johon kuuluu myös arabiankielinen kirjallinen perinne. Siirtomaavalta toi alueelle länsimaisen koulutuksen, tieteen ja kulttuurin, jotka muodostivat vähitellen synteesin perinnäistapojen kanssa.
Alueen ensimmäinen ranskalainen koulu oli Kayesiin vuonna 1886 perustettu panttivankikoulu, joka nimettiin myöhemmin päälliköiden poikien kouluksi. Se siirrettiin Bamakoon vuonna 1915.
Ranskan Länsi-Afrikan koulujärjestelmä sai alkunsa vuonna 1903. Maaseudun yksiluokkaiset alkeiskoulut opettivat ranskan kieltä ja laskentoa sekä antoivat käsityksen Ranskan historiasta ja sen siirtomaista Afrikassa. Niiden rinnalla toimi kolmeluokkaisia piirikouluja ja arabiankielisiä koraanikouluja. Järjestelmä laajeni aluksi hyvin hitaasti. Vuonna 1933 Ranskan Sudanissa oli 78 koulua, joissa opiskeli yli 11 000 oppilasta, heistä alle tuhat tyttöjä. Koraanikouluissa oli 8 000 oppilasta. Vuonna 1939 alkeiskoulua kävi 3,6 prosenttia ikäluokasta.
Bamakoon avattiin vuonna 1923 yläalkeiskoulu, joka muuttui vuonna 1949 Terrasson de Fougèresin lyseoksi. Dakarin lääketieteellinen opisto avasi vuonna 1924 Bamakoon eläinlääketieteellisen osaston ja vuonna 1939 perustettiin tekninen opisto. Maanviljelytaitoja opettaneen alkeiskoulun tueksi avattiin vuonna 1935 Katibougoun maatalous- ja opettajaopisto.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen syntynyt länsiafrikkalainen sivistyneistö oli suurelta osin valmistunut Senegalissa sijainneesta William Pontyn normaalikoulusta. Eurooppalaisen koulutuksen saaneiden määrä oli Ranskan Sudanissa kuitenkin hyvin pieni, laskelmien mukaan 836 keskikoulun käynyttä vuosina 1905–1947. Koulutuspalvelut laajenivat toisen maailmansodan jälkeen, ja vuonna 1955 niihin käytettiin 22 prosenttia siirtomaan budjetista. Alueella oli tuolloin 38 000 opiskelijaa ja noin tuhat opettajaa.
Siirtomaahallinto oli kiinnostunut alueen luonnonvaroista ja inhimillisistä resursseista ja pyrki edistämään niiden tieteellistä tutkimusta. Bamakoon perustettiin vuonna 1930 Länsi-Afrikan tutkimuskomitean osasto, ja Dakarissa vuonna 1938 toimintansa aloittanut Ranskan mustan Afrikan tutkimusinstituutti avasi sinne aluekeskuksensa vuonna 1944.
Myös nuori sudanilaissivistyneistö kiinnostui maansa historiasta ja perinteistä. Ensimmäinen paikallisen kirjailijan julkaisema teos lienee ollut Moussa Travélén kansanperinnekokoelma vuodelta 1923. Häntä seurasivat Fily Dabo Sissoko ja Mamby Sidibé, mutta ensimmäiset kaunokirjalliset teokset ilmestyivät vasta 1950-luvulla. Ranskankielisiä kertomuksia, romaaneja ja runoja kirjoittivat Sissoko, Seydou Badian Kouyaté ja Mamadou Gologo.
Lukutaidottoman maalaisväestön keskuudessa eurooppalainen vaikutus jäi vähäiseksi. Kontaktit arabimaailmaan sen sijaan säilyivät, ja islam jatkoi leviämistään animistien keskuudessa. Vuonna 1948 Ranskan Sudanin väestöstä jo puolet oli muslimeja. Ranskalaisten mukana saapuneiden kristittyjen lähetyssaarnaajien saavuttama menestys jäi vaatimattomaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ranskan Sudan Wikimedia Commonsissa
Länsi-Sudan 1880-luvun lopussa.
Ranskan Sudan vuonna 1893.
Katin varuskunta 1900-luvun alussa.
Alkuasukasjoukkojen tarkastus Timbuktussa.
Bakoyejoen ylittävä rautatiesilta Toukotossa.
Kenraalikuvernöörin käynti Bamakon asemalla.
Rautatien pääteasema Koulikorossa.
Jokilaiva lähtee Kayesista.
Postialus Nigerjoella.
Kuvernöörin residenssi Bamakossa.
Katu Bamakossa.
Alkuasukassotilaiden lasten koulu.
Timbuktun tori ja katolinen lähetysasema.
Moskeija Ségoussa.
Pikku-Lattio

| Pikku-Lattio Vähä-Lattio |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Koordinaatit:  61°24′45″N, 22°51′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaunujoen valuma−alue (35.133)
Laskuoja:  oja Himmaan 
Järvinumero:  35.133.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  90,7 m  
Pituus:  250 m  
Leveys:  100 m  
Rantaviiva:  0,59 km  
Pinta-ala:  1,84 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiPikku-Lattio 
Pikku-Lattio, joka voidaan kirjoittaa myös Vähä-Lattio, on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Lakkiniemellä sijaitseva järvi.
Maantiede

Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Järven rantaviiva on 590 metriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, jonka ranta on soistunutta. Rannan läheisyydessä on yksi loma-asunto, jonne johtaa tie Vammalasta.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Sen kolme tulo-ojaa laskevat läheisiltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla. Se virtaa ensin 800 metriä Himmaaseen ja jatkaa seuraavaksi Lattio-ojana ja yhtyy sitten lopulta Vaunujokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 90,7 metriä ja Vaunujoella noin 60 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskuojalle yli 30 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wähä Laitiojärvi".
Made of

| ”Made of” Goldielocks |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 16. tammikuuta
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.01
 Levy-yhtiö: Sony Music Entertainment
Made of on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Goldielocksin esittämä musiikkikappale, jolla hän osallistui vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailuun. Hän teki kappaleen yhteistyössä veljensä Lauri Mäntysen ja tuottaja Topi Kilpisen kanssa. Kappale sai 8. helmikuuta pidetyssä finaalissa eniten ammattilaisraatien pisteitä, mutta jäi yleisöpisteiden myötä kokonaistuloksissa toiseksi Erika Vikmanin esittämän Ich kommen jälkeen.
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo (Uuden Musiikin Kilpailun virallinen Youtube-kanava)
Sexcetera

| Sexcetera |
| --- | --- |

Tyyli:  aikuisviihde
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Verkko:   Playboy TV  TV5
Aiheesta muualla
IMDb
Sexcetera on yhdysvaltalainen Playboy TV -televisiokanavan viihteellinen asiaohjelma, joka keskittyy ihmisen seksuaalisuuteen. Suomessa ohjelmaa on esittänyt ainakin TV5.
Historia

Sarjasta on ilmestynyt 80 jaksoa sen aloitusvuoden 1998 jälkeen, ja se on näin ollen yksi Playboyn pitkäaikaisimmista televisiosarjoista. Sarjan jokaisessa noin tunnin mittaisessa jaksossa esiintyy neljästä viiteen toimittajaa.
Sarjaan kuvataan sisältöä Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Sisältöön kuuluu muun muassa salattu fetisismi, eroottiset trendit, seksituotteet kuten seksilelut ja pornografian julkisuuden henkilöt. Toimittajat esittävät kertomuksensa humoristisella tavalla ja naispuoliset toimittajat ovat yleensä alasti omien juttujensa aikana.
Vaikka sarjaan ei enää tuoteta uusia jaksoja, uusinnat näkyvät edelleen Playboy TV:llä ja Virgin1:lla. Kanavien nykyiset ohjelmat 69 Sexy Things 2 Do Before You Die ja e-Rotic on rakennettu hyvin paljon alkuperäisen Sexceteran pohjalta.
Toimittajat

Kira Reed
Valerie Baber
Susannah Breslin
Hoyt Christopher
Ralph Garman
Frank Gianotti
Lauren Hays
Asante Jones
Gretchen Massey
Sam Phillips
Scott Potasnik
Andrea Lowell
Will Goodbourn
Joutsijärvi (Sastamala)

| Joutsijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°26′54″N, 22°50′39″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaunujoen valuma−alue (35.133)
Tulo-oja:  oja Tervalammilta
Laskuoja:  oja Miekkajärveen 
Järvinumero:  35.133.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  102,6 m  
Pituus:  740 m
Leveys:  320 m
Rantaviiva:  1,892 km  
Pinta-ala:  15,087 ha  
Saaria:  1
 fiJoutsijärvi 
Joutsijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Lakkiniemellä sijaitseva järvi.
Maantiede

Joutsijärven pinta-ala on 15,1 hehtaaria, sen pituus on 740 metriä ja leveys 320 metriä. Se on muodostunut mäkien väliseen painaumaan ja sitten se on soistunut luoteiselta puolelta. Järvessä on yksi luotomainen saari. Joutisjärven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lakkiniemeltä.
Vesistösuhteita

Joutsijärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Siihen laskee neljä suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa kaksi kilometriä pitkä laskuoja Miekkajärveen. 
Järven vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä ja Miekkajärvellä 97,3 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 5,3 metriä.
Historiaa

Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järven länsirannan suolla pieni rakennus. Mouhijärven ja Karkun kuntaraja ylittää järven ja yksi sen rajapyykeistä sijaitsee sen luusuassa. Järvi on tuolloin vielä autio.
Aina (kappale)

| ”Aina” Viivi |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Julkaistu: 14. tammikuuta 2025
 Kesto: 03.02
 Levy-yhtiö: Warner Music Finland
Viivin muut singlet
| ”Viel yhen kerran” 2024 | ”Aina” 2025 |   |
Aina on suomalaisen laulaja-lauluntekijän Viivin esittämä musiikkikappale, jolla hän osallistui vuoden 2025 Uuden Musiikin Kilpailuun. Kappale on rakkausteemainen balladi. Kappale sai 8. helmikuuta pidetyssä finaalissa 38 pistettä ammattilaisraadeilta ja sata yleisöltä. Viivi sai saman verran yhteispisteitä Nelli Matulan kanssa, mutta yleisöpisteiden suurempi painoarvo nosti Viivin tämän yläpuolelle, kaikkiaan kolmannelle sijalle.
Aiheesta muualla

Kappaleen musiikkivideo (Uuden Musiikin Kilpailun virallinen Youtube-kanava)
Tervalammi (Sastamala)

| Tervalammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°27′32″N, 22°50′21″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaunujoen valuma−alue (35.133)
Laskuoja:  oja Joutsijärveen 
Järvinumero:  35.133.1.008
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  103,7 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  190 m  
Rantaviiva:  0,731 km  
Pinta-ala:  3,384 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiTervalammi 
Tervalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Kotajärvenmaalla sijaitseva lampi.
Maantiede

Ovaalin muotoisen lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria, sen pituus on 280 metriä ja leveys 190 metriä. Lammen ympäristö kuuluu Uuhisuolle, joka on lammen ympäriltä voimakkaasti ojitettua. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa 850 metriä pitkä laskuoja Joutsijärveen. Uuhisuo on vedenjakajalla, jonka pohjoispuolella olevat järvet laskevat Mouhijärveen. Järven rantaviiva on 0,73 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda teitä.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä ja Joutsijärven 102,6 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta 1,1 metriä.
Historiaa

Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa lampi sijaitsi Mouhijärven puolella. Seutu oli Uuhisuon autiota suomaata. Lähimmät niittymaat sijaitsivat Onkilammen lähellä . Vuonna 1930 julkaistussa Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa seutu oli edelleen koskematonta erämaata . Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on Joutsijärven ja Tervalammin ympäristössä ojitettu harvakseltaan suoaluetta. Noin kilometrin verran länteen on perustettu pieni maatila, jonne tulee tie lounaan suunnalta..
Iso-Lattio

| Iso-Lattio |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa‎
Kunnat:  Sastamala
Koordinaatit:  61°24′45″N, 22°51′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Vaunujoen valuma−alue (35.133)
Laskuoja:  Lattio-oja Himmaan 
Järvinumero:  35.133.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  110 m  
Rantaviiva:  1,142 km  
Pinta-ala:  4,645 ha  
Saaria:  ei saaria
 fiIso-Lattio 
Iso-Lattio on Pirkanmaalla Sastamalassa Vammalan pohjoispuolella Myllymaalla sijaitseva järvi.
Maantiede

Iso-Lattion pinta-ala on 4,6 hehtaaria, sen pituus on 500 metriä ja leveys 110 metriä. Se on muodostunut kahden kallioisen mäen väliseen painanteeseen. Metsäalueen painanteet ovat yleensä soistunutta metsämaata. Järvessä ei ole saaria. Iso-Lattion rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja sen rannat ovat pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven päädyt ovat soistuneita. Rantojen lähialueella on viisi vapaa-ajan asuntoa, joiden luo kulkee metsätiet Myllymaan suunnalta. Eteläpään mökiltä on rantaan merkitty pitkospuut.
Vesistösuhteita

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Kuloveden alueella (35.13), jonka Vaunujoen valuma-alueeseen (35.133) se kuuluu. Siihen laskee neljä tulo-ojaa ympäröiviltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannassa, josta saa alkunsa 1,4 kilometriä pitkä Lattio-oja, joka päättyy metsään padotulle Himmaan tekolampeen. Ennen sitä siihen yhtyy Pikku-Lattiosta tuleva oja. Järven vedenpinnan korkeus on 100,0 metriä ja Himmaalla yli 90 metriä mpy., joten pudotusta kertyy Lattio-ojalle noin 10 metriä.
Historiaa

Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Laitiojärvi". Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järven nimenä Iso Laitio. Sen etelärantaan tulee etelästä polut, jotka jatkavat eteenpäin kohti luodetta. Polun vareessa sijaitsee kartassa ”kämpän” karttamerkki.
Nootti (täsmennyssivu)

Nootti voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
nootti, valtion toiselle valtiolle esittämä kirjallinen tiedonanto, esitys tai kysymys
nootti, tekstin alaviite, joka sisältää selityksen tai selvennyksen
esittelynootti eli nootti, Venäjän keisarille suoritetuissa esittelyissä käytetty tiivistelmäasiakirja, johon keisari kirjoitti vastauksensa
Nootti, vuosina 1968–1993 ilmestynyt suomalainen poliittinen aikakauslehti
Idänsuhteiden museo Nootti Tampereella, entisissä Lenin-museon tiloissa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Nootti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
↑  Lenin-museo uudistui Nootiksi – esillä Suomen ja Venäjän suhteiden koko kirjo Yle Uutiset. 14.2.2025. Viitattu 14.2.2025.
Kangasalan uimahalli

Kangasalan uimahalli ”Kuohu” on vuonna 2009 valmistunut uimahalli Kangasalan keskustassa. Halliin tehtiin 2018 muun muassa vesiputousaltaan sisältävä laajennusosa.
Aiheesta muualla

Kuohun verkkosivusto
Sekunti

Sekunti (tunnus s) on SI-järjestelmän mukainen ajan perusyksikkö. Se on alun perin saatu jakamalla vuorokausi 24 tuntiin, tunti 60 minuuttiin ja minuutti edelleen 60 sekuntiin. Nykyisin sekunti on määritelty cesiumin säteilyn avulla.
Määritelmä

Sekunnin nykyisen määritelmän vahvisti 26. yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 2019. Sekunti määritellään kiinnittämällä cesium-133-atomin häiritsemättömän perustilan ylihienorakennesiirtymää vastaavan säteilyn taajuudeksi 9 192 631 770 Hz, missä Hz on yhtä kuin s-1.
Historia

Alun perin sekunti on minuutin kuudeskymmenesosa ja täten 1/86 400 vuorokautta. Minuutin jakaminen 60 sekuntiin perustuu sumerilaisten keksimään ja babylonialaisten käyttämään seksagesimaalijärjestelmään (60-järjestelmään).
Edellä mainitulla vuorokaudella tarkoitettiin aurinkovuorokautta, joka saadaan mittaamalla aika Maan pyörähtäessä Aurinkoon nähden yhden kierroksen. Koska vuorokauden mittaaminen Aurinkoa vasten tuottaa Maan kiertoradan eri kohdissa erilaisen tuloksen, sovittiin vertailukohdaksi vuoden Aurinkovuorokausien keskiarvo. Tämä keskiaurinkovuorokausi on noin 86 400 sekuntia ja vuosi 365,2422 keskiaurinkovuorokautta.
Maapallon pyörimisliikkeen nopeus ei kuitenkaan ole aivan tarkkaan vakio. Tämän vuoksi, ja koska Maan kiertoliike Auringon ympäri on huomattavasti tasaisempaa, sekunti määriteltiin vuonna 1960 uudestaan siten, että se oli 1/31 556 925,9747 trooppisen vuotta sellaisena kuin se oli vuoden 1900 alkuhetkellä efemeridiaikaa. Sekunnin pituus ei tällöin muuttunut, mutta se tuli määritellyksi entistä tarkemmin. Vuoden pituus oli siten 365 vuorokautta, 5 tuntia ja 48 minuuttia 45,9747 sekuntia.
Vuonna 1967 sekunti määriteltiin jälleen uudestaan atomikellon avulla. Vahvistetun määritelmän mukaan sekunti oli 9 192 631 770 kertaa sellaisen säteilyn jaksonaika, joka vastaa cesium-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen kahden energiatason välillä. Vuonna 2018 määritelmä muotoiltiin sanallisesti uudelleen, mutta aikaisemman kanssa yhtäpitävällä tavalla.
Karkaussekunnit

Jotta nykyiseen määritelmään perustuva koordinoitu yleisaika (UTC) pysyisi käytännöllisesti katsoen yhdenmukaisena UT1-ajan kanssa, lisätään kellonaikaan karkaussekunti vuodenvaihteessa tai kesäkuun lopussa silloin, kun niiden ero lähestyy täyttä sekuntia.
SI-kertoimet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kerroin | Nimi | Tunnus |  | Kerroin | Nimi | Tunnus |
| 100 | sekunti | s |  |   |   |   |
| 101 | dekasekunti | das |  | 10−1 | desisekunti | ds |
| 102 | hehtosekunti | hs |  | 10−2 | senttisekunti | cs |
| 103 | kilosekunti | ks |  | 10−3 | millisekunti | ms |
| 106 | megasekunti | Ms |  | 10−6 | mikrosekunti | μs |
| 109 | gigasekunti | Gs |  | 10−9 | nanosekunti | ns |
| 1012 | terasekunti | Ts |  | 10−12 | pikosekunti | ps |
| 1015 | petasekunti | Ps |  | 10−15 | femtosekunti | fs |
| 1018 | eksasekunti | Es |  | 10−18 | attosekunti | as |
| 1021 | tsettasekunti | Zs |  | 10−21 | tseptosekunti | zs |
| 1024 | jottasekunti | Ys |  | 10−24 | joktosekunti | ys |
| 1027 | ronnasekunti | Rs |  | 10−27 | rontosekunti | rs |
| 1030 | kvettasekunti | Qs |  | 10−30 | kvektosekunti | qs |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sekunti Wikimedia Commonsissa
Optinen atomikello voi muuttaa sekunnin määritelmää Yle.fi 20.7.2013 Archive.org
Chouriki Sentai Ohranger

| Chouriki Sentai Ohranger> 超力戦隊オーレンジャー |
| --- | --- |
Tyyli:  tokusatsu
Kestoaika:  25 min
Pääosissa:   Masaru Shishido  Kunio Masaoka  Masashi Goda  Ayumi Aso  Tamao Sato 
Alkuperämaa:   Japani
Verkko:   TV Asahi
Esitetty:  3. maaliskuuta 1995 – 23. helmikuuta 1996
Jaksoja:  48
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb
Chouriki Sentai Ohranger  on televisioyhtiö TV Asahi esittämä japanilainen tokusatsuselvennä. Sen päärooleissa ovat Masaru Shishido, Kunio Masaoka, Masashi Goda, Ayumi Aso ja Tamao Sato.
Aiheesta muualla

Viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Koskela (Helsinki)

| Koskela> Forsby |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Koskela korostettuna.  Helsingin kaupunginosat
Kaupunki:  Helsinki
Suurpiiri:  Keskinen suurpiiri
Kaupunginosa nro:  26
Pinta-ala:  0,77 km² 
Väkiluku:  3 351 (2019)
Väestötiheys:  4351 as./km²
Osa-alueet:  -
Postinumero(t):  00600
Lähialueet:  Kumpula, Käpylä, Vanhakaupunki, Oulunkylä, Viikki
Koskela (ruots. Forsby) on Helsingin 26. kaupunginosa, jossa on asukkaita noin 3 300. Sitä reunustavat Käpylä, Kumpula, Vanhakaupunki ja Oulunkylä. Helsingin piirijaossa Koskela lasketaan osaksi Vanhankaupungin peruspiiriä.
Koskelan kirkko.
Koskelan voidaan katsoa jakautuvan kahteen alueeseen: pienen luonnontilassa olevan kaistaleen pohjoispuoliseen omakotitaloalueeseen ja eteläpuoliseen kerrostaloalueeseen. Koskelassa on muun muassa vanhainkoti, kaksi lastenkotia, koulu, päiväkoti, nuorisotalo, keskuspesula (purettu 2012) ja Koskelan vanhustenkeskus. Kaupunkikuvaan kuuluvat varikot Koskelan bussi- ja raitiovaunuvarikko eivät kuulu Koskelaan nimistään huolimatta. Puu-Koskelassa kadut on nimetty uusmaalaisten kuntien mukaan.
Historia

Vanhaankaupunkiin vuonna 1550 perustettu Helsingin kaupunki perustettiin Koskelan kylään. Nimensä (Forsby) kylä oli saanut Vantaan­joen suulla pauhaavasta Vanhan­kaupungin­koskesta. Samaisesta koskesta juontuu myös Helsingin ruotsin­kielisessä nimessä (Helsing­fors) esiintyvä sana fors (koski).lähde?
Ennen 1990-luvun alun lamaa Koskelassa oli useita kioskeja ja kauppoja. Laman jälkeen näistä jäi jäljelle enää yksi keskellä kerrostaloaluetta nuorisotalon vieressä sijaitseva Alepa-kauppa. Kerrostaloalueella on muun muassa HKL:n henkilöstön työsuhdeasuntoja, kaupungin vuokra-asuntoja, opiskelija-asuntoloita, invalidien asuntoja ja vanhusten asuntoja. 1990-luvun puolivälin jälkeen aloitetut rakennusten pintaremontit ovat muuttaneet alueen kasvoja huomattavasti.
Julkinen liikenne

Koskelassa sijaitsee bussilinjan 55 päätepysäkki ja alueella liikennöi arkisin lähibussi 603, joiden lisäksi Koskelaa palvelevat Koskelantietä ajavat linjat 57, 69, 518 ja 848/A sekä Käpyläntietä ja Oulunkyläntietä liikennöivät linjat 53 ja 65. Lahdenväylän liikennekäytävän linjat kulkevat Koskelassa, mutta ohittavat asuinalueet noin kilometrin etäisyydellä. Sekä Käpylän että Oulunkylän lähijuna-asemille on Koskelan runsasväkisemmältä kerrostaloalueelta hieman yli kilometrin matka.
Koskelan vanhustenkeskus

Koskelan vanhustenkeskus eli entinen Koskelan sairaala on saanut alkunsa vuonna 1912 perustetusta Forsbyn vaivaistalosta ja työlaitoksesta, joka myöhemmin muutettiin Helsingin kaupungin kunnalliskodiksi. Vuonna 1957 siitä tuli Koskelan sairaskoti, myöhemmin Koskelan sairaala.
Sairaalan alueella on toiminut myös vuonna 1971 perustettu Käpylän terveysasema, joka aluksi toimi kahdessa tavallisessa asuinhuoneistossa osoitteessa Käpyläntie 12. Kesällä 1983 terveysasema muutti uuteen osoitteeseen, Käpyläntien ja Kullervonkadun kulmaan.
Puu-Koskela, Artjärventie.
Koskela, Antti Korpin tien ja Juhana Herttuan tien risteys.
Koskela koillisesta päin kuvattuna.