stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdistetyn maailmancup 2001–2002
Maailmancupin kymmenen parasta > Sprinttimaailmancup

| Sija | Urheilija | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ronny Ackermann |  Saksa | 1 295 |
| 2. | Samppa Lajunen |  Suomi | 1 058 |
| 3. | Felix Gottwald |  Itävalta | 956 |
| 4. | Mario Stecher |  Itävalta | 667 |
| 5. | Hannu Manninen |  Suomi | 585 |
| 6. | Jaakko Tallus |  Suomi | 572 |
| 7. | Georg Hettich |  Saksa | 551 |
| 8. | Daito Takahashi |  Japani | 549 |
| 9. | Christoph Bieler |  Itävalta | 485 |
| 10. | Sebastian Haseney |  Saksa | 454 |

Täydellinen pistetaulukko FIS:n tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdistetyn maailmancupit
83–84 | 
84–85 | 
85–86 | 
86–87 | 
87–88 | 
88–89 | 
89–90 | 
90–91 | 
91–92 | 
92–93 | 
93–94 | 
94–95 | 
95–96 | 
96–97 | 
97–98 |  
98–99 | 
99–00 | 
00–01 | 
01–02 | 
02–03 | 
03–04 | 
04–05 | 
05–06 |
06–07 |
07–08 |
08–09 |
09–10 |
10–11 |
11–12 |
12–13 |
13–14 |
14–15 |
15–16 |
16–17 |
17–18 |
18–19 |
19–20 |
20–21 |
21–22 |
22–23 |
23–24
Viritetyt vehkeet

Viritetyt vehkeet (engl. Pimp My Ride) oli yhdysvaltalainen televisiosarja, jota juonsi rap-artisti Xzibit. Sarjan ideana oli korjata ja tuunata köyhempien ihmisten huonokuntoisista ajoneuvoista näyttäviä menopelejä. Sarjassa Xzibit käy ensin korjattavan auton omistajan luona kylässä ja auton omistaja kertoo auton historiasta ja vioista. Tämän jälkeen auto lähtee West Coast Customsin (nyttemmin GAS) pajalle, jossa firman työntekijät tekevät yhteenvedon ja suunnittelevat auton uudestaan sisustaa myöten.
Sarjan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 4. maaliskuuta 2004. Sarjaa esittää MTV. Sarjaa on tehty viisi tuotantokautta. Suomessa sarjaa esitetään Nelosella ja MTV Finlandilla. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi alkoi Nelosella syksyllä 2005. Sarjan toinen tuotantokausi alkoi Nelosella toukokuussa 2006.
Myös Britannian MTV:llä pyörii oma versio Viritetyt vehkeet -sarjasta nimellä Pimp My Ride UK. Brittiversio ei ole menestynyt yhtä hyvin kuin amerikkalainen. Eräässä jaksossa muokattiin kuitenkin poptähti Madonnan vanhasta pakettiautosta disko Sorry-musiikkivideota varten.
Sarjan saatua huomattavaa menestystä alettiin tehdä myös Pimp My Ride International -ohjelmaa, johon voi päästä mukaan kuka tahansa romun auton omistaja, mistä päin maailmaa vain. Sarjasta on tehty myös samanniminen peli, joka on julkaistu Xbox 360:lle PS2:lle ja PSP:lle.
Vuonna 2015 selvisi, että tämä tosi tv-ohjelma olikin osittain lavastettua. Autoihin ei  monestikaan jätetty televisioita, kaiuttimia yms, vaan ne poistettiin heti kuvauksen jälkeen. Kustomoitujen autojen omistajien piti näytellä iloista ja innostunutta.[lähde? ]
Tuotantokaudet

1. tuotantokausi
Daihatsu Hi-Jet (1988)
Cadillac Sedan de Ville (1978)
Oldsmobile Cutlass Supreme (1986)
Honda Civic (1992)
Mitsubishi Mirage (1989)
Ford Mustang (1967)
Ford Ranger (1985)
Pontiac Trans Am (1981)
Chevrolet LUV Truck (1974)
Mustang Convertible (1989)
Nissan Maxima Station Wagon (1984)
Volkswagen Baja Bug (1969)
Honda CRX (1987)
Toyota Land Cruiser (1972)
Ford Escort (1989)
2. tuotantokausi
Cadillac Eldorado (1984)
Ford Escort (1991)
Volkswagen Bus (1958)
Chevrolet Suburban (1985)
Chevrolet S-10 Blazer (1987)
Acura Legend (1988)
Nissan 240SX (1989)
Ford Fairlane (1963)
3. tuotantokausi
Ford Econoline (1985)
Chevrolet S10
Chevrolet Cavalier Convertible (1991)
Chevrolet Caprice (1996)
Honda Civic (1988)
Chevrolet Bel Air (1955)
Toyota Van LE (1986)
Mitsubishi Eclipse (1998)
4. tuotantokausi
AMC Pacer (1976)
Toyota Corolla (2003)
Chevrolet C10 (1986)
Dodge Caravan (1988)
Chevrolet Chevelle convertible (1968)
Ford Taurus (1989)
Buick Century (1986)
Chevrolet Panel Truck (1957)
5. tuotantokausi
Chevrolet Malibu (1977)
Erin's Volkswagen Thing (1973)
Monique's Mitsubishi Galant (1994)
Dante's Ford Econoline Ice Cream Truck (1976)
Jason's Toyota T100 (1994)
Joe's Cadillac Sedan De Ville Limousine (1988)
Shawna's Toyota Celica (1990)
Tad's Land Rover Range Rover (1989)
Gerald's Chevrolet Monte Carlo (1978)
Ellyn's Ford Contour (1996)
John's Mercury Cougar (1968)
Xilomen's Ford Probe (1995)
Tyler's Chevrolet El Camino (1965)
Lawanna's Volkswagen Bug (1968)
Josh's Chevy Blazer (1987)
Mary's Nissan Pulsar (1988)
Aiheesta muualla

Sarjan viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
West Coast Customsin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Sarjan juontajan viralliset kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Jaksoluettelo
Nelosen sivut sarjasta[vanhentunut linkki]
Internet movie database
Tv.comin sivut sarjasta (Arkistoitu – Internet Archive)
Viittatie jäällä

| Viittatie jäällä |
| --- | --- |

Nimi:  Viittatie jäällä
Tekijä:  Akseli Gallen-Kallela
Valmistuspaikka:  Keuruu
Valmistumisvuosi:  1887
Taiteenlaji:  Maisemamaalaus
Teostyyppi:  Maalaus
Materiaali:  Öljyväri ja kangas (maalauspohja)
Korkeus:  25,5  cm
Leveys:  32  cm
Kokoelma:  Kansallisgalleria
Sijainti:  Ateneum
Viittatie jäällä on taiteilija Akseli Gallen-Kallelan öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1887. Kooltaan tämä Ateneumin taidemuseon hallussa oleva maalaus on 25,5 × 32 cm.
Akseli Gallen-Kallela maalasi Viittatie jäällä -maalauksen Keuruulla talvella 1887, jonne hän oli matkustanut toiveenaan olla maaseudun eristyneisyydessä, sen kansan keskuudessa. Tuolloin olivat harvinaisia ulkoilmassa maalatut talvikuvat arkisista aiheista kuten suojasää. Viittatie jäällä oli noihin aikoihin poikkeus.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Viittatie jäällä.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdistetyn maailmancup 2002–2003

Yhdistetyn maailmancupin kaudella 2002–2003 järjestettiin 15 osakilpailua. Yksi kilpailu peruttiin.
Osakilpailut ja voittajat

| Päivämäärä | Paikka | Kilpailu | Voittaja | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. marraskuuta |  Kuusamo | Sprintti K120/7,5 km |  Hannu Manninen |  |
| 1. joulukuuta |  Kuusamo | Sprintti K120/7,5 km | Kilpailu peruttiin | – |
| 6. joulukuuta |  Trondheim | Sprintti K120/7,5 km |  Björn Kircheisen |  |
| 7. joulukuuta |  Trondheim | Gundersen K120/15 km |  Björn Kircheisen |  |
| 8. joulukuuta |  Trondheim | Sprintti K120/7,5 km |  Björn Kircheisen |  |
| 14. joulukuuta |  Harrachov | Gundersen K90/15 km |  Samppa Lajunen |  |
| 15. joulukuuta |  Harrachov | Sprintti K90/7,5 km |  Hannu Manninen |  |
| 1. tammikuuta |  Oberhof | Sprintti K120/7,5 km |  Felix Gottwald |  |
| 8. tammikuuta |  Ramsau | Sprintti K90/7,5 km |  Samppa Lajunen |  |
| 12. tammikuuta |  Chaux-Neuve | Gundersen K90/15 km |  Felix Gottwald |  |
| 22. tammikuuta |  Hakuba | Gundersen K120/7,5 km |  Ronny Ackermann |  |
| 25. tammikuuta |  Sapporo | Yhteislähtö K120/10 km |  Ronny Ackermann |  |
| 8. maaliskuuta |  Oslo | Sprintti K115/7,5 km |  Felix Gottwald |  |
| 9. maaliskuuta |  Oslo | Sprintti K115/7,5 km |  Ronny Ackermann |  |
| 14. maaliskuuta |  Lahti | Gundersen K116/15 km |  Ronny Ackermann |  |
| 15. maaliskuuta |  Lahti | Sprintti K116/7,5 km |  Felix Gottwald |  |
Maailmancupin kymmenen parasta > Kokonaiskilpailu

| Sija | Urheilija | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ronny Ackermann |  Saksa | 1 135 |
| 2. | Felix Gottwald |  Itävalta | 790 |
| 3. | Björn Kircheisen |  Saksa | 756 |
| 4. | Hannu Manninen |  Suomi | 678 |
| 5. | Samppa Lajunen |  Suomi | 629 |
| 6. | Georg Hettich |  Saksa | 592 |
| 7. | Johnny Spillane |  Yhdysvallat | 511 |
| 8. | Kenneth Bråten |  Norja | 414 |
| 9. | Todd Lodwick |  Yhdysvallat | 374 |
| 10. | Kristian Hammer |  Norja | 345 |

Pistetaulukko FIS:n sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Maailmancupin kymmenen parasta > Sprinttimaailmancup

| Sija | Urheilija | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ronny Ackermann |  Saksa | 770 |
| 2. | Felix Gottwald |  Itävalta | 548 |
| 3. | Björn Kircheisen |  Saksa | 528 |
| 4. | Hannu Manninen |  Suomi | 484 |
| 5. | Samppa Lajunen |  Suomi | 371 |
| 6. | Johnny Spillane |  Yhdysvallat | 357 |
| 7. | Georg Hettich |  Saksa | 347 |
| 8. | Petter Tande |  Norja | 275 |
| 9. | Kristian Hammer |  Norja | 237 |
| 10. | Todd Lodwick |  Yhdysvallat | 222 |

Pistetaulukko FIS:n sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdistetyn maailmancupit
83–84 | 
84–85 | 
85–86 | 
86–87 | 
87–88 | 
88–89 | 
89–90 | 
90–91 | 
91–92 | 
92–93 | 
93–94 | 
94–95 | 
95–96 | 
96–97 | 
97–98 |  
98–99 | 
99–00 | 
00–01 | 
01–02 | 
02–03 | 
03–04 | 
04–05 | 
05–06 |
06–07 |
07–08 |
08–09 |
09–10 |
10–11 |
11–12 |
12–13 |
13–14 |
14–15 |
15–16 |
16–17 |
17–18 |
18–19 |
19–20 |
20–21 |
21–22 |
22–23 |
23–24
Vladimír Bednář

| Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Tšekkoslovakia.Miesten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Tšekkoslovakia> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Sapporo 1972 |  |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Praha 1972 |  |  |
|  Pronssia | Tukholma 1969 |  |  |
|  Pronssia | Tukholma 1970 |  |  |
Vladimír Bednář (s. 1. lokakuuta 1948 Beroun) on Tšekkoslovakiaa edustanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän saavutti Tšekkoslovakian maajoukkueessa olympialaisissa pronssia Sapporossa 1972. MM-kilpailuissa hän voitti kultaa Prahassa 1972 sekä saavutti pronssia Tukholmassa 1969 ja samassa kaupungissa 1970. Hän voitti alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 1968.
Bednář edusti kotimaansa pääsarjassa mestarijoukkue Dukla Jihlavaa kausina 1967–1968 ja 1968–1969. Sitten hän palasi Škoda Plzeňiin, jossa hän pelasi kauteen 1981–1982 saakka. Uransa viimeisinä vuosina hän pelasi myös Norjassa ja Jugoslaviassa. Ura päättyi pahaan silmävammaan.
Bednář valittiin Tšekin jääkiekkoilun kunniagalleriaan vuonna 2016.
Velsk

| Velsk (Вельск) |
| --- | --- |
 lippu:  vaakuna
 Arkangelin alue Venäjällä, alla kaupungin sijainti alueella
 Velsk
 Koordinaatit: 61.077°N, 42.115°E 
Valtio:   Venäjä
Subjekti:  Arkangelin alue
Piiri:  
Perustettu:  1137
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  15 km²
Korkeus:  90 m
Väkiluku (2010):  23 885
Aikavyöhyke:  UTC+3 (MSK)
Rekisterikilpi:  29
 
 www.movelsk.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Velsk (ven. Вельск) on kaupunki Venäjällä Arkangelin alueella Velskin piirissä. Se on kunnallispiirin hallintokeskus ja sijaitsee paikassa missä Vel yhtyy Vagajokeen, joka puolestaan on Vienanjoen vasemmanpuoleinen sivujoki. Velsk sijaitsee noin 500 km Arkangelista etelään, Vologdaan ja Moskovaan (johon on 720 km) vievän M8-valtatien varrella. Väestönlaskennan mukaan vuonna 2010 asukkaita oli  kaupungissa yhteensä 23 885 ja koko Velskin piirissä 54 792.
Ilmakuva
Historia

Paikkakunta mainitaan kronikoissa ensi kerran 1137. Kaupunkioikeudet se sai 1780. Vuosina 1796-1929 Velsk kuului Vologdan kuvernementtiin.
1800-luvulla Velsk oli pellavantuotannon keskus. Lisäksi tärkeää oli tuon aikainen puunjalostus: tervan, tärpätin ja  pihkan tuotanto.  Vuosien 1860 ja 1940 välillä Velskiä käytettiin poliittisena karkotuspaikkana. Väkiluku oli vuosisadan vaihteessa noin 2000 asukasta ja kasvoi jatkuvasti aina 1990-luvulle saakka, erityisen nopeasti sodan jälkeen.
Nykypäivä

Nykyäänkin Velsk on puunjalostusteollisuuskaupunki. Lisäksi siellä on mm. kone- ja elintarviketeollisuutta.  Kaupungissa on lentokenttä. Se sijaitsee Vorkutaan vievän rautatien varrella.
Aiheesta muualla

Velsk-INFO (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Vesturland

Vesturland on merkitty karttaan numerolla 3.
Vesturland on yksi Islannin kahdeksasta alueesta. Se sijaitsee Islannin luoteisosassa ja on pinta-alaltaan 9 554 neliökilometriä. Alueen väkiluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 14 000 ja sen suurin kaupunki on noin 6 500 asukkaan Akranes.
Alueen kunnat

| Kunta | Pinta-ala (km²) | Väkiluku (2021) | Väestötiheys (as/km²) |
| --- | --- | --- | --- |
| Akranes | 8,6 | 7 697 | 899,5 |
| Borgarbyggð | 4 927 | 3 758 | 0,8 |
| Dalabyggð | 2 427 | 620 | 0,3 |
| Eyja- og Miklaholtshreppur | 383,5 | 119 | 0,3 |
| Grundarfjarðarbær | 149,1 | 862 | 5,8 |
| Helgafellssveit | 242,9 | 66 | 0,3 |
| Hvalfjarðarsveit | 481,0 | 647 | 1,3 |
| Skorradalshreppur | 215,8 | 66 | 0,3 |
| Snæfellsbær | 682,0 | 1 679 | 2,5 |
| Stykkishólmur | 10,5 | 1 196 | 113,6 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesturland Wikimedia Commonsissa
Islannin alueet
Austurland
Höfuðborgarsvæðið
Norðurland eystra
Norðurland vestra
Suðurland
Suðurnes
Vestfirðir
Vesturland
Vladimír Darida

Vladimír Darida
Vladimír Darida (s. 8. elokuuta 1990 Solokov, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on kotimaansa seurojen lisäksi edustanut saksalaisia Freiburgia ja Hertha Berliniä. Hän on kauden 2020–2021 loppuun mennessä pelannut Bundesliigassa 196 ottelua ja tehnyt niissä 20 maalia.
Darida on pelannut Tšekin maajoukkueessa vuodesta 2012 alkaen 76 ottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia. EM-kilpailuissa 2012 hän pelasi puolivälieräottelussa Portugalia vastaan ja EM-kilpailuissa 2016 täyden peliajan joukkueensa kaikissa kolmessa ottelussa. Kesällä 2021 pelatuissa EM-kilpailuissa hän oli joukkueen kapteeni ja pelasi avauskokoonpanossa kaikki kolme alkulohko-ottelua sekä tuli puolivälierässä Tanskaa vastaan vaihdosta kentälle oltuaan loukkaantumisen vuoksi edellisen ottelun kokonaan sivussa.
Vornedskab

Vornedskab (tansk. vorned = toisen suojassa oleva) on maaorjuuden lievempi muoto. Se levisi 1400-luvun puolivälin tienoilta alkaen eräillä Tanskan saarilla: Sjællandissa, Lollandissa, Falsterissa, Mønissa ja Bogøssa, ja se esiintyi siinä muodossa, että tällä niin sanotulla sjællandilaisella oikeusalueella tilojen miespuolinen talonpoikaisväestö ei saanut muuttaa syntymäseudultaan ilman isännän suostumusta ja oli velvollinen ottamaan hoitoonsa haltijattoman vuokratalon tai yleensä asunnolla varustettua maata. Usein vornedskabia väärinkäytettiin siten, että isäntä piti oikeutenaan myydä tai antaa pois joutilaita talonpoikia vastoin näiden tahtoa, kunnes tapa kiellettiin laisia. Päävaikuttimena vornedskabin toimeenpanemiseen oli ollut halu saada autiotilat viljellyiksi. Vornedskab lakkautettiin 1702.
Noin 30 vuotta myöhemmin saatettiin voimaan stavnsbånd, joka muutamissa suhteissa oli kovempi kuin vornedskab.
Velskola

| Velskola> Vällskog |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Velskola korostettuna.  Espoon kaupunginosat
Kaupunki:  Espoo
Suuralue:  Pohjois-Espoo
Kaupunginosa nro:  88
Pinta-ala:  11,7 km² 
Väkiluku:  alle 100 (vuodenvaihteessa 2 018−2 019 65) 
Postinumero(t):  02980
Lähialueet:  Lakisto, Lahnus, Luukki, Röylä, Nuuksionpää, Vihti
Velskola (ruots. Vällskog) on Espoon kaupunginosa ja siellä sijaitseva Espoon seurakuntayhtymän toimintakeskus Espoon luoteiskulmassa Velskolan Pitkäjärven ja Vihdintien välissä.
Nimi

Velskolan ruotsinkielinen nimi Vällskog on ollut 1500-luvulla Backbyhyn kuulunut pikkukylä. Nimen vanhoja kirjoitusasuja ovat muun mussasa Welskallaby (1540), Velskaby (1546), Velskolaby (1557) ja Wälskola (1589). Kylän nimellä on mahdollisesti yhteys Lohjan Välli-/Velli-nimiseen asutukseen tai suomenkeiliseen nimeen Välimetsä tai Välikylä.
Suomenkielinen mukaelma on syntynyt 1900-luvun puolivälin jälkeen. Nimiyhdistelmä Velksola – Vällskog vahvistettiin kylännimeksi 1965 ja kaupunginosannimeksi 1982.
Historia

Velskola on ollut alun perin suomalaisten asuttama kylä, jonka ensimmäinen asukas on tullut Lohjalta. Alueen alkuperäinen nimi on mahdollisesti ollut Välli tai Velli, mihin ruotsinkieliset kirjurit olisivat ruotsalaisten kolonisaation jälkeen lisänneet metsää tarkoittaneen ruotsinkielisen skog-jälkiosan. Suomalaiset olisivat sitten omaksuneet tämän asun ja lisänneet siihen suomen kielen asutusnimissä tavallisen -la-lopun. Velskolassa oli 1540-luvulla kolme taloa, jotka vähenivät vuosisadan kuluessa kahteen.
Velskolan tila on 210 hehtaarin suuruinen ja seurakuntayhtymä osti sen vuonna 1981. Kartanossa on majoitustilaa 38 henkilölle. Väentuvassa on 51 majoituspaikkaa ja ruokailemaan mahtuu 130 henkilöä. Toimintakeskus sopii kokousten, leirikoulujen ja retriittien pitopaikaksi. Velskolan toimintakeskuksen alue rajoittuu Nuuksion kansallispuistoon. Lähellä on hyvät retkeily- ja ulkoilumaastot, sekä useita järviä ja lampia.
Maantiede

Velskolan Pitkäjärven itälaitaa sivuavalla tiellä on useita jyrkkiä mäkiä, ja se soveltuu hyvin pyöräilijän kuntoharjoituksiin.
Espoon korkein kohta (114,2 m) sijaitsee Velskolassa.
Vincent Chalvon-Demersay

Vincent Chalvon-Demersay on ranskalainen televisioanimaatioiden tuottaja, joka tunnetaan luomistaan piirrossarjoista Spies-tytöt, Martin Mystery ja Team Galaxy.
Chalvon-Demersay opiskeli valtiotieteitä Ranskassa Institut d’études politiques de Paris -instituutissa ja oikeustiedettä Pariisin yliopistossa Nanterressa.
Aiheesta muualla

Vincent Chalvon-Demersay Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vincent Cavanagh

| Vincent Cavanagh |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 29. elokuuta 1973 (ikä 51) Liverpool
Muusikko
Tyylilajit:  death-doom 
Soittimet:  laulu, kitara
Yhtyeet:  Anathema
Aiheesta muualla
www.anathema.ws
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Vincent ”Vinny” Cavanagh (s. 29. elokuuta 1973 Liverpool) on englantilainen laulaja ja kitaristi, joka tunnetaan parhaiten metalliyhtye Anatheman perustajajäsenenä. Hänestä tuli yhtyeen laulaja, kun edellinen laulaja Darren White jätti Anatheman Pentecost III -EP:n julkaisun jälkeen vuonna 1995. Vincent Cavanagh on kitaristi Daniel Cavanaghin veli ja basisti Jamie Cavanaghin kaksoisveli.
Aiheesta muualla

Anatheman biografia (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
Yhdistetyn maailmancup 2003–2004

Yhdistetyn maailmancupin kaudella 2003 - 2004
järjestettiin 20 osakilpailua. Kaksi kilpailua peruttiin. Tämä kausi aloitti Hannu Mannisen neljän peräkkäisen maailmancup-kokonaisvoiton jakson.
Osakilpailut ja voittajat

| Päivämäärä | Paikka | Kilpailu | Voittaja | Tulokset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. marraskuuta |  Kuusamo | Normaalikilpailu K120/15 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 30. marraskuuta |  Kuusamo | Sprintti K120/7,5 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 6. joulukuuta |  Trondheim | Sprintti K120/7,5 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 7. joulukuuta |  Trondheim | Sprintti K120/7,5 km | Kilpailu peruttiin | - |
| 12. joulukuuta |  Val di Fiemme | Normaalikilpailu K95/15 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 13. joulukuuta |  Val di Fiemme | Yhteislähtö K95/10 km |  Hannu Manninen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 30. joulukuuta |  Oberhof | Normaalikilpailu K120/15 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 2. tammikuuta |  Reit im Winkl | Sprintti K90/7,5 km |  Magnus Moan |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 4. tammikuuta |  Schonach | Normaalikilpailu K90/15 km |  Todd Lodwick |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 10. tammikuuta |  Seefeld | Sprintti K90/7,5 km |  Hannu Manninen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 11. tammikuuta |  Seefeld | Normaalikilpailu K90/15 km |  Hannu Manninen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 23. tammikuuta |  Nayoro | Normaalikilpailu K90/15 km |  Samppa Lajunen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 25. tammikuuta |  Sapporo | Yhteislähtö K120/10 km |  Hannu Manninen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 27. tammikuuta |  Sapporo | Sprintti K120/7,5 km |  Hannu Manninen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 14. helmikuuta |  Oberstdorf | Joukkuekilpailu K120/3x5 km |  Suomi   Samppa Lajunen, Jaakko Tallus, Hannu Manninen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 15. helmikuuta |  Oberstdorf | Sprintti K120/7,5 km |  Hannu Manninen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 21. helmikuuta |  Liberec | Sprintti K120/7,5 km | Kilpailu peruttiin | - |
| 22. helmikuuta |  Liberec | Normaalikilpailu K120/15 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 28. helmikuuta |  Oslo | Sprintti K115/7,5 km |  Hannu Manninen |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 29. maaliskuuta |  Oslo | Normaalikilpailu K115/15 km |  Ronny Ackermann |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 5. maaliskuuta |  Lahti | Sprintti K116/7,5 km |  Daito Takahashi |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
| 6. maaliskuuta |  Lahti | Normaalikilpailu K116/15 km |  Daito Takahashi |  (Arkistoitu – Internet Archive) |
Maailmancupin kymmenen parasta > Kokonaiskilpailu

| Sija | Urheilija | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Hannu Manninen |  Suomi | 1 392 |
| 2. | Ronny Ackermann |  Saksa | 1 143 |
| 3. | Samppa Lajunen |  Suomi | 1 058 |
| 4. | Felix Gottwald |  Itävalta | 818 |
| 5. | Daito Takahashi |  Japani | 817 |
| 6. | Sebastian Haseney |  Saksa | 744 |
| 7. | Todd Lodwick |  Yhdysvallat | 705 |
| 8. | Magnus Moan |  Norja | 552 |
| 9. | Christoph Bieler |  Itävalta | 549 |
| 10. | Petter Tande |  Norja | 543 |

Pistetaulukko FIS:n sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Maailmancupin kymmenen parasta > Sprinttimaailmancup

| Sija | Urheilija | Maa | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Hannu Manninen |  Suomi | 650 |
| 2. | Samppa Lajunen |  Suomi | 397 |
| 3. | Ronny Ackermann |  Saksa | 394 |
| 4. | Daito Takahashi |  Japani | 365 |
| 5. | Magnus Moan |  Norja | 321 |
| 6. | Petter Tande |  Norja | 275 |
| 7. | Sebastian Haseney |  Saksa | 275 |
| 8. | Felix Gottwald |  Itävalta | 260 |
| 9. | Todd Lodwick |  Yhdysvallat | 253 |
| 10. | Christoph Bieler |  Itävalta | 209 |

Pistetaulukko FIS:n sivulla (Arkistoitu – Internet Archive)
Yhdistetyn maailmancupit
83–84 | 
84–85 | 
85–86 | 
86–87 | 
87–88 | 
88–89 | 
89–90 | 
90–91 | 
91–92 | 
92–93 | 
93–94 | 
94–95 | 
95–96 | 
96–97 | 
97–98 |  
98–99 | 
99–00 | 
00–01 | 
01–02 | 
02–03 | 
03–04 | 
04–05 | 
05–06 |
06–07 |
07–08 |
08–09 |
09–10 |
10–11 |
11–12 |
12–13 |
13–14 |
14–15 |
15–16 |
16–17 |
17–18 |
18–19 |
19–20 |
20–21 |
21–22 |
22–23 |
23–24
Vuolenkosken vesivoimalaitos

Vuolenkosken vesivoimalaitos heinäkuussa 2016.
Vuolenkosken voimalaitos on Myllykoski Oy:n Pietilän koskeen rakennuttama vesivoimala Kymijoessa Iitissä, Koskenniskan kylässä. Voimalaitos valmistui 1958. Sen putous on 3,5 metriä ja teho oli tuolloin 11 MW. Nykyinen teho 9 megawattia, jonka tuottavat kolme vesiturbiinia ja generaattori. Sen pitkän aikavälin keskivirtaama on 240 kuutiometriä sekunnissa. Voimalaitos kuuluu nykyisin KSS-energialle.
Kun Vuolenkosken kylälle perustettiin saha vuonna 1915, koskeen tuli pieni voimalaitos, josta myös kylä sai sähköä. Sahan toiminnan loputtua 1930-luvun lamaan myös voimalaitoksen sähköntuotanto lakkasi. Kosken patoamisesta 1950-luvulla kertovat Väinö Timoteuksen runo "Vuolenkoski" ja Ahti Sainion säveltämä "Vuolenkoski-valssi".
Yhdistetyn maailmancup 2000–2001

Yhdistetyn maailmancupin kaudella 2000–2001 järjestettiin 15 henkilökohtaista osakilpailua ja yksi joukkuekilpailu. Ensimmäistä kertaa kilpailtiin myös sprinttimaailmancupin voitosta.
Kauden aikana siirrettiin huomattavan paljon kilpailuja järjestettäviksi toisiin paikkoihin. Muun muassa Rovaniemellä, Ramsaussa ja Val di Fiemmessä pidettäviksi suunnitellut osakilpailut jouduttiin siirtämään Kuopioon, Lillehammeriin ja Reit im Winkliin.