stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jacopo Peri
Oopperat

Dafne (1597)
Euridice (1600)
Le nozze di Peleo e di Tetide (1608)
Adone (1611)
Lo sposalizio di Medoro e Angelica (1619)
Ercole et Iole (1628)
La Flora, o vero Il Natal de’ Fiori (1628)
Jenisberg

Jenisberg sijaitsee vuoriniittyjen keskellä.
Jenisberg on vanha walserilaiskylä Sveitsissä, Bergün Filisurin kunnassa, Graubündenin kantonissa. Kylä sijaitsee Landwasserjoen eteläpuolella, Filisurin ja Davosin välillä, noin 1 500 metrin korkeudessa. Kylässä on kirkko ja kesäravintola.
Aiheesta muualla

Walsereiden historiaa
Jalkapallon B-poikien SM-sarja

| P17 SM |
| --- | --- |

Laji:  Jalkapallo
Maa(t):   Suomi
Perustettu:  1971
Joukkueita:  20 (2021)
Hallitseva mestari:  KäPa
Sivusto:  P17 SM
Jalkapallon B-poikien SM-sarja (myös P17 SM tai U17 SM) non Suomen Palloliiton alainen nuorten jalkapallosarja. Siihen ovat oikeutettuja osallistumaan alle 17-vuotiaat pelaajat.
Mitalistit 1971–2021

| Vuosi | Mestari | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1971 | KuPS |  |  |
| 1972 | KuPS |  |  |
| 1973 | KuPS |  |  |
| 1974 | Reipas |  |  |
| 1975 | Reipas |  |  |
| 1976 | Reipas | Kemin Into | Kuusysi |
| 1977 | HJK |  |  |
| 1978 | HJK |  |  |
| 1979 | HJK |  |  |
| 1980 | HJK | RoRe | KuPS |
| 1981 | KuPS |  |  |
| 1982 | HJK | FC Kuusysi | KuPS |
| 1983 | TiPS |  |  |
| 1984 | FC Kuusysi |  |  |
| 1985 | TPS |  |  |
| 1986 | HJK | EPS | FC Honka |
| 1987 | KuPS |  |  |
| 1988 | TPS |  |  |
| 1989 | KuPS | Reipas | EPS |
| 1990 | Haka | KuPS | TPS |
| 1991 | HJK | FC Honka | KuPS |
| 1992 | HJK | FC Honka | TPS |
| 1993 | HJK | FC Honka | Ilves |
| 1994 | HJK | MyPa | TPS |
| 1995 | OTP |  |  |
| 1996 | TPS | HJK | KuPS |
| 1997 | HJK | FC Honka | KuPS |
| 1998 | OLS |  |  |
| 1999 | FC Kuusysi |  |  |
| 2000 | FC Jokerit |  |  |
| 2001 | FC Jazz |  |  |
| 2002 | HJK |  |  |
| 2003 | VJS |  |  |
| 2004 | HJK | Reipas | PK-35 |
| 2005 | HJK | FC Jazz-j | FC Honka |
| 2006 | HJK | TP-Seinäjoki | FC Inter |
| 2007 | KuPS | FC Honka | HJK |
| 2008 | HJK | TiPS | FC Honka |
| 2009 | HJK | Reipas | TP-Seinäjoki |
| 2010 | HJK | Tervarit | FF Jaro |
| 2011 | HJK | TPV | PK Keski-Uusimaa |
| 2012 | TPS | FC Kaarina | HJK |
| 2013 | KuPS | KäPa | TPS |
| 2014 | HJK | KuPS | FC Honka |
| 2015 | HJK | TPS | KuPS |
| 2016 | KäPa | HJK | FC Ilves |
| 2017 | HJK | FC Ilves | FC Kuusysi |
| 2018 | FC Honka | FC Ilves | OLS |
| 2019 | KäPa | FF Jaro | RoPS |
| 2020 | FC Honka | KäPa | KuPS YJ |
| 2021 | KäPa | HJK | FC Honka |
Mestaruudet seuroittain

22 – HJK
08 – KuPS
04 – TPS
03 – Reipas, KäPa
02 – FC Kuusysi, FC Honka,
01 – FC Jazz, FC Jokerit, Haka, OLS, OTP, TiPS, VJS
Suomen ympäristökeskus

| Suomen ympäristökeskus |
| --- | --- |

 Syken päätoimipaikan etuovi Viikissä. Kuva: Pirjo Ferin
Tutkimuslaitoksen tiedot
Perustettu:  1995
Sijainti:  Helsinki, Jyväskylä, Joensuu ja Oulu
Pääkonttori:  Viikin tiedepuisto Latokartanonkaari 11 Viikki, Helsinki
Ministeriö:  Ympäristöministeriö; vesivara-asioissa Maa- ja metsätalousministeriö.
Tutkimusala:  ympäristöala
Työntekijöiden määrä:  706 (2023)
Budjetti:  25,9 milj. € (2023)
Johtaja:  Leif Schulman
Suomen ympäristökeskus (lyhenne Syke, ruots. Finlands miljöcentral, engl. Finnish Environment Institute) on ympäristöalan tutkimus- ja kehittämiskeskus, joka huolehtii myös eräistä valtakunnallisista viranomaistehtävistä.
Sykeä ohjaa kaksi ministeriötä: ympäristöministeriö ja vesivara-asioissa maa- ja metsätalousministeriö.
Syken päätoimipaikka on Helsingin Viikin kampuksella ja alueelliset toimipaikat Joensuussa, Jyväskylässä ja Oulussa.
Tehtävät

Syke tarjoaa asiantuntemusta ja riippumatonta tietoa globaaleihin ilmiöihin, kuten ilmastonmuutokseen, luontokatoon, ylikulutukseen, saastumiseen ja rehevöitymiseen.Syke kokoaa, muokkaa ja välittää ympäristötietoa ja huolehtii EU-lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten edellyttämistä ympäristöalan raportointitehtävistä. Syke hoitaa myös vesivarojen hoitoon ja käyttöön liittyviä tehtäviä.
Historia

Suomen ympäristökeskus perustettiin vuonna 1995 Vesi- ja ympäristöhallituksen seuraajaksi.
1. tammikuuta 2009 Suomen ympäristökeskukseen yhdistettiin lakkautetun Merentutkimuslaitoksen biologinen tutkimus, kun taas fysikaalinen tutkimus siirrettiin Ilmatieteen laitokselle.
Pääjohtajat
Kaj Bärlund 1995
Lea Kauppi 1995–2020
Eeva Primmer (vt. pääjohtaja) 1.11.–31.12.2020
Leif Schulman 2021–
Organisaatio

Syken toiminta on jaettu viiteen ratkaisuyksikköön, kahteen poikkileikkaavaan yksikköön, kolmeen mahdollistavaan yksikköön ja johdon tuessa olevaan kolmeen toimintoon. Yksiköiden ja toimintojen päätehtäviin kuuluvat tutkimus- ja kehittämistyö sekä erilaisten palveluiden tuottaminen.
Ulkopuolisista asiantuntijoista koostuva neuvottelukunta tukee ja arvioi Sykeä sekä edistää yhteistyötä eri sidosryhmien välillä.
Palvelut > Aranda

Aranda on nykyaikainen jäävahvistettu tutkimusalus, joka soveltuu ympärivuotiseen ja vaativaan merentutkimukseen. Aluksen toimintaa hallinnoi Syke ja sen omistaa Suomen valtio. Arandan tutkimusmatkat suuntautuvat pääosin Itämerelle, mutta se on tehnyt useita tutkimusmatkoja myös pohjoiselle Jäämerelle ja Etelämannerta ympäröivälle merialueelle. Tutkimusmatkat liittyvät kansalliseen ja kansainväliseen tieteelliseen merentutkimukseen ja Itämeren tilan seurantaan Suomen tekemien kansainvälisten sopimusten mukaisesti.
Arandalla järjestetään korona-ajan ulkopuolella avoimia ovia yleisölle.
Palvelut > Järvi-meriwiki

Syken perustama Järvi-meriwiki on Suomen järvien ja merien oma wiki eli verkkopalvelu, jota rakennetaan ja julkaistaan käyttäjien yhteistyöllä. Sieltä löytyy perustiedot kaikista yli 1 hehtaarin kokoisesta järvistä ja merialueista sekä valmiit työkalut, joilla käyttäjät voivat jakaa mm. valokuvia ja havaintoja. Palveluun voi perustaa havaintopaikkoja, tallentaa kohdekuvauksia ja lisätä tietoja tapahtumista. Sitä voi myös käyttää esimerkiksi kunnostushankkeen viestintään ja dokumentoimiseen.
Järviwikin ensimmäinen versio julkaistiin maaliskuussa 2011. Myöhemmin se laajeni Järvi-meriwikiksi.
Palvelut > Vesi.fi

Vesi.fi on vesiaiheisen tutkitun tiedon lähde, joka palvelee niin kansalaisia kuin eri alojen asiantuntijoitakin. Tietosisällön sivustolle tuottavat Suomen ympäristökeskus, Ilmatieteen laitos ja Tulvakeskus yhteispalveluna yhteistyössä vesialan asiantuntijaorganisaatioiden kanssa.[lähde? ]
Aiheesta muualla

Suomen ympäristökeskus (Syke)
Ympäristöhallinnon esittely
Laki Suomen ympäristökeskuksesta
Tutkimusalus Aranda ja sen matkat
Vesitietoa karttapalvelussa
Tietoa ajankohtaisesta vesitilanteesta
Vesitietopankki - tietoa vedestä ja vesistöistä
Ajankohtaisia artikkeleita vedestä
Merentutkimusalus Aranda. Kuva: Ilkka Lastumäki
Jatkosodan asemasotavaihe

Jatkosodan asemasotavaihe alkoi joulukuussa 1941 jatkosodan hyökkäysvaiheen jälkeen ja päättyi kesäkuussa 1944, kun Neuvostoliitto aloitti suurhyökkäyksen.
Asemasotavaiheen kokonaisuudessaan Suomen rintamalla on katsottu alkaneen 9. joulukuuta 1941. Asemasotavaiheen alkuun vaikutti Suomen pelko siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta julistaa Neuvostoliiton toivomuksesta sodan Suomelle, minkä Englanti tekikin joulukuussa 1941. Suomen haasteeksi muodostui myös diplomaattisten suhteiden säilyttäminen Yhdysvaltoihin, koska Japani oli hyökännyt 7. joulukuuta 1941 Pearl Harboriin, joka oli Yhdysvaltain laivastotukikohta Havaijilla, ja Saksan valtakunta oli julistanut Yhdysvalloille sodan 12. joulukuuta, mikä asetti Suomen aseman kyseenalaiseksi, koska Suomi taisteli Neuvostoliittoa vastaan Saksan rinnalla.
Asemasotavaihe päättyi 9. kesäkuuta 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäykseen, joka päättyi tulitaukoon 4. syyskuuta 1944. Neuvostoliitto lopetti ampumisen paikoin vasta seuraavana päivänä, 5. syyskuuta 1944. 19. syyskuuta solmittiin Moskovan välirauhan sopimus, mikä lopetti jatkosodan.
Tanskan teknillinen yliopisto

| Tanskan teknillinen yliopisto> Danmarks Tekniske Universitet |
| --- | --- |
  

 engl. Technical University of Denmark 
Perustettu:  1829
Rehtori:  Anders O. Barklev
Sijainti:  Lyngby-Taarbæk,  Tanska
Kampus:  Lyngby, Ballerup, Risø, Sisimiut
R/V Dana on DTU:n tutkimusalus vierailulla Ystadissa 18. marraskuuta 2016.
Tanskan teknillinen yliopisto (tansk. Danmarks Tekniske Universitet, DTU) on Tanskassa Kongengs Lyngbyn lähellä Lyngby-Taarbækin kunnassa toimiva yliopisto. Se on perustettu 1829 Hans Christian Ørstedin aloitteesta Tanskan ensimmäiseksi teknilliseksi oppilaitokseksi. Nykyisin se on Euroopan johtavia teknisiä korkeakouluja..
Rehtorit

Hans Christian Ørsted (1829–1851)
Johan Georg Forchhammer (1851–1865)
Christian Gotfried Hummel (1865–1872)
Carl Valentin Holten (1872–1883)
Julius Thomsen (1883–1902)
Gustav Adolf Hagemann (1902–1912)
Harald Immanuel Hannover (1912–1922)
Peder Olof Pedersen (1922–1941)
Anker Engelund (1941–1959)
Eggert Knuth-Winterfeldt (1959–1975)
Flemming Woldbye (1975–1977)
Peter Lawætz (1977–1986)
Hans Peter Jensen (1986–2001)
Lars Pallesen (2001–2011)
Anders Overgaard Bjarklev (2011–)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tanskan teknillinen yliopisto Wikimedia Commonsissa
Jeniseinlahti

Jeniseinlahti (punaisella korostettuna) Karanmeren eteläreunalla.
Jeniseinlahti (ven. Енисейский залив, Jeniseiski zaliv) on Karanmeren lahti Venäjän Krasnojarskin aluepiirin luoteisosassa, Jenisein suun edustalla, Gydanin niemimaan ja Taimyrin niemimaan välissä. Lahti on noin 225 kilometriä pitkä ja suuosastaan noin  150 kilometriä leveä. Syvyys 6-20 metriä. Suurimman osan vuodesta lahti on jään peitossa, jäästä vapaana noin 3 kuukautta. Vuorovesi suurimmillaan 0,4 metriä.
Perinteisiä elinkeinoja ovat kalastus (mm. nelma, omulsiika), valaan- (maitovalas) ja hylkeenpyynti.
Jeniseinlahden suulla, itärannalla sijaitsee Diksonin taajama satamineen, sen länsipuolella samannimisellä saarella toimii hydrometeorologinen asema.  Lahden kautta kulkevilla Koillisväylän laivakuljetuksilla huolletaan Jenisein alajuoksun paikkakuntia kuten Dudinkaa ja Igarkaa.
Jeniseinlahden itärannalle on 2020-luvulla alettu rakentaa kahta raaka-aineiden vientisatamaa (Vostok Oil -hankkeen Buhta Severin öljysatamaa ja lähistölle hiilisatamaa).
Aiheesta muualla

Jeniseinlahden ja ympäristö laivojen sijainnit MarineTrafficin avoimen paikkatiedon mukaan (englanniksi) (marinetraffic.com)
Tarmo Huovinen

Tarmo Huovinen (20. tammikuuta 1932 – 24. syyskuuta 2007) oli suomalainen pianotaiteilija. Huovisesta tuli 1980 Turun konservatorion pianonsoiton yliopettaja, ja hän jäi eläkkeelle 1995. Hän sai professorin arvonimen 1990.
Sylinteri (moottori)

Malossin valmistama ilmajäähdytteinen sylinteri.
Sylinteri on moottorin osa, jossa mäntä liikkuu edestakaisin. Sylinteri voi olla yksinkertaisesti sylinterilohkoon porattu sileä reikä, mutta joissain moottoreissa käytetään erillisiä sylinteriputkia. Sylinterin sisäpinta on tasainen ja liukas. Myös kitkaa pienentäviä pinnoitteita käytetään, kuten Nikasil, Nicom, Alusil, SCEM ja Nigusil. Pinnoitteita käytetään varsinkin alumiinisissa sylintereissä. Sylinterin toteutus riippuu pitkälti moottorityypistä. Kaksitahtisissa ja nelitahtisissa moottoreissa on erilaiset sylinterit, sillä kaksitahtimoottoreissa kaasunvaihto hoidetaan tavallisesti sylinterin seinämissä olevien aukkojen kautta ja nelitahtimoottorissa erillisten venttiilien kautta. Kiertomäntämoottoreissa taas ei ole sylintereitä vaan muodoltaan epitrokoidi kammio.
Sylinterin materiaali ja erilaiset muodot vaikuttavat lämmönjohtavuuteen, männän liikkuessa sylinterissä muodostuu lämpöä kitkan ansiosta, lämpö on pidettävä sopivalla tasolla jotta liikkuvat osat eivät kiinnileikkautuisi. Jäähdytys tapahtuu ilma- tai nestejäähdytteisesti, Ilmajäähdytystä käytetään tavanomaisesti pienissä työkoneissa ja joissain mopoissa. Nestejäähdytystä käytetään autoissa, työkoneissa jne. joissa tarvitaan tehokasta jäähdytystä. Alumiinin hyvän lämmönjohdon kyvyn ansiosta sitä käytetään paljon mutta se on kalliimpaa valmistaa kuin valurautainen. Sylinteriputki on yleenä terästä tai valurautaa ja joskus sylinteriputki on valettu yhteen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sylinteri (moottori) Wikimedia Commonsissa
Tanskan salibandymaajoukkue

Tanskan salibandymaajoukkue on Tanskan salibandyn edustusjoukkue. Tanska on Salibandyn maailmanrankingin sijalla 5.
Arvokisat > Maailmanmestaruuskilpailut

1996 – 7. sija
1998 – 4. sija
2000 – 4. sija
2002 – 6. sija
2004 – 9. sija
2006 – 6. sija
2008 – 9. sija
2010 – 13. sija
2012 – Ei mukana
2014 – 7. sija
2016 – 5. sija
2018 - 8. sija
2020 - 10. sija
Arvokisat > Euroopan-mestaruuskilpailut

1994 – 7. sija
1995 – 6. sija
Itä-Suomen aluehallintovirasto

| Itä-Suomen aluehallintovirasto |
| --- | --- |

 Itä-Suomen aluehallintoviraston päätoimipaikka on entisessä Mikkelin lääninhallituksen talossa.

 toimialue 
Toimialueen maakunnat:  Etelä-Savo, Pohjois-Karjala, Pohjois-Savo
Päätoimipaikka:  Mikkeli
Muut toimipaikat:  Kuopio, Joensuu
Ylijohtaja:  Markku Tervahauta
Itä-Suomen aluehallintovirasto (ruots. Regionförvaltningsverket i Östra Finland) on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Sen toimialueeseen kuuluvat Etelä-Savo, Pohjois-Karjala ja Pohjois-Savo. Päätoimipaikkana on Mikkeli sekä muut toimipaikat Kuopiossa ja Joensuussa.
Entisen läänijaon mukaan alue koostuu entisen Mikkelin läänin (pois lukien Heinolan seutu), entisen Kuopion läänin ja entisen Pohjois-Karjalan läänin alueista.
Itä-Suomen aluehallintovirasto (AVI) aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa korvaten vanhan Itä-Suomen läänin.
Kunnat

Itä-Suomen aluehallintoviraston toimialue on jaettu 51 kuntaan, joista kaupunkeja on 15. Suurimmat kunnat asukasluvun perusteella olivat (2024-08-3131. elokuuta 2024):
Kuopio, 124 825
Joensuu, 78 204
Mikkeli, 51 965
Savonlinna, 31 585
Siilinjärvi, 21 240
Iisalmi, 20 493
Varkaus, 19 686
Pieksämäki, 17 192
Kontiolahti, 15 071
Lieksa, 10 074
Alueeseen kuuluvat maakunnat

Itä-Suomen aluehallintoviraston alueeseen kuuluvat seuraavat maakunnat:
Pohjois-Karjala (Norra Karelen)
Pohjois-Savo (Norra Savolax)
Etelä-Savo (Södra Savolax)
Yliopisto

Itä-Suomen alueella toimii Itä-Suomen yliopisto, joka syntyi vuoden 2010 alussa, kun Joensuun ja Kuopion yliopistot yhdistyivät. Yliopistossa on noin 15 000 opiskelijaa. Kampukset yliopistolla ovat Joensuussa, Kuopiossa ja Savonlinnassa. Savonlinnan kampuksen tulevaisuus on tätä nykyä epävarma..
Ylijohtajat

2010–2016: Elli Aaltonen
2017–2018: Sirkka Jakonen
2019–2023: Soile Lahti
2024– Markku Tervahauta
Aiheesta muualla

Itä-Suomen aluehallintoviraston kotisivut
Tarmo Aarnio

Tarmo Aarnio on syntynyt Hankasalmella ja valmistunut valtiontieteen maisteriksi vuonna 1992.  Aarnio hänet valittiin Parkanoon hallin­to­joh­ta­jaksi vuonna 1996 ja vuotta myöhemmin  vt. kaupun­gin­joh­ta­jaksi. Vuonna 1998 hänet valittiin Parkanon kaupun­gin­joh­ta­jaksi.  Aarnio on ollut Kirkkonummen kunnanjohtaja vuodesta 2000 vuoteen 2023 saakka.
Tarlochan Singh

| Mitalit> Maa:   Intia.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Intia.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Intia.Miesten maahockey. Olympialaiset  | Maa:   Intia> Miesten maahockey. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Lontoo 1948 | joukkuekilpailu |  |
Tarlochan (myös Trilochan) Singh Bawa (12. helmikuuta 1923 Lahore – 24. huhtikuuta 2008 Ambala) oli intialainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa ja kuului siellä lajissa kultaa voittaneeseen joukkueeseen. Hän työskenteli poliisimiehenä, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1981.
Syljen

| ”Syljen” Elastinen |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Elaksis Kivi
 Julkaistu: 2004
 Formaatti: CDS
 Tuottaja(t): Sakke Aalto
 Tyylilaji: rap
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Elastisen muut singlet
|   | ”Syljen” 2004 | ”Bäkkiin Stadiin” 2004 |
"Syljen" on rap-artisti Elastisen esikoissingle hänen ensimmäiseltä Elaksis Kivi -studioalbumilta. Se julkaistiin vuonna 2004 ja sijoittui 17:nneksi Suomen virallisella singlelistalla. Singlestä on julkaistu myös musiikkivideo, jonka on ohjannut Jani Tolin, kuvannut Jukka Roihuvirta ja editoinut Arttu Kulvik ja Jani Tolin.[lähde? ]
Kappaleet

Syljen
Syljen (video)
Syyskuun 30. päivän liike

Syyskuun 30. päivän liike (indonesiaksi Gerakan 30 September, G30S, myös Gerakan September Tigapuluh eli Gestapu) oli sotilasryhmä, joka salamurhasi Indonesiassa 30. syyskuuta ja 1. lokakuuta 1965 välisenä yönä kuusi korkea-arvoista armeijan kenraalia tarkoituksenaan aloittaa vallankaappaus. Kaappaus kuitenkin epäonnistui, mutta tapahtumat johtivat siihen, että armeija otti Indonesiassa vallan ja syrjäytti presidentti Sukarnon. Ei ole selvää mikä taho oli syyskuun 30. päivän liikkeen taustalla. Tapahtumien seurauksena kenraali Suharto nousi Indonesian presidentiksi maaliskuussa 1967.
Vallankaappaus

Syyskuussa 1965 Indonesiassa kiersi huhuja, että joko kommunistit tai presidentti Sukarnoa vastustaneet oikeistolaiset upseerit suunnittelivat vallankaappausta. Itseään ”syyskuun 30. päivän liikkeeksi” kutsunut sotilasryhmä kokoontui pääkaupungissa Jakartassa 30. syyskuuta tarkoituksenaan siepata ja surmata seuraavan aamuyön aikana seitsemän merkittävää kenraalia. Ryhmä sai surmattua heistä kuusi, mutta seitsemäs eli kenraali Abdul Haris Nasution pääsi pakoon. Seuraavana aamuna liike ilmoitti kaapanneensa ennaltaehkäisevästi vallan estääkseen salaliitossa olleiden kenraalien suunnitteleman kaappauksen presidenttiä vastaan. Liikkeen johdossa esiintyi everstiluutnantti Untung Syamsuri. Vielä saman päivän aikana armeijan strategisten reservijoukkojen komentaja kenraali Suharto otti kuitenkin aloitteen itselleen ja kukisti kaappaushankkeen.
Seuraukset

On esitetty erilaisia näkemyksiä siitä, mikä taho oli ”syyskuun 30. päivän liikkeen” taustalla. Vahvan aseman presidentti Sukarnon valtakaudella saavuttanut Indonesian kommunistinen puolue (PKI) väitti kyseessä olleen armeijan sisäinen valtataistelu, kun taas asevoimien johto väitti sitä PKI:n vallankaappausyritykseksi. Tähän väitteeseen nojaten armeija käynnisti kommunisteihin kohdistuneet valtaisat vainot, joissa surmattiin seuraavien kuukausien aikana eri arvioiden mukaan 80 000 – 1 000 000 ihmistä. Kommunisteihin ja kommunisteiksi epäiltyihin kohdistunut poliittinen vaino jatkui sen jälkeen vielä vuosien ajan. Voimakkaan PKI:n tuhoaminen horjutti presidentti Sukarnon luomaa valtatasapainoa ja jätti heikon presidentin sotavoimien armoille. Maaliskuussa 1966 armeija pakotti Sukarnon antamaan pääesikunnan päälliköksi kohonneelle Suhartolle poikkeusvaltuudet, joiden nojalla tämä lakkautti PKI:n kokonaan. Suharto kasasi vähitellen kaiken vallan itselleen, ja Indonesian parlamentti nimitti hänet maaliskuussa 1967 virkaatekeväksi ja vuotta myöhemmin varsinaiseksi presidentiksi.
Kuka oli kaappauksen takana?

Suharton valtakaudella PKI:n syyllisyys vuoden 1965 vallankaappausyritykseen liitettiin osaksi Indonesian virallista historiankirjoitusta. Tämän selityksen mukaan hankkeen takana olivat PKI ja sen kanssa liittoutuneet armeijan vasemmistolaiset upseerit, joita Kiina ja Indonesian kiinalaisvähemmistöön kuuluneet tukivat. Tätä selitystä on kuitenkin epäilty. Länsimaisten tutkijoiden keskuudessa enemmän kannatusta on saanut teoria, jonka mukaan oikeistolaiset kenraalit olisivat todella suunnitelleet Sukarnon syrjäyttämistä (mahdollisesti CIA:n tuella), koska he eivät hyväksyneet Sukarnon yhteistyötä sisäpolitiikassa kommunistien ja ulkopolitiikassa sosialististen maiden kanssa. Tämän teorian mukaan ”syyskuun 30. päivän liike” olisi ollut Sukarnolle lojaalien vasemmistolaisten upseerien yritys kaavaillun sotilasvallankaappauksen estämiseksi. Jotkut ovat lisäksi arvelleet ”syyskuun 30. päivän liikkeen” olleen alusta alkaen vastapuolen soluttama, koska se epäonnistui niin surkeasti. Muun muassa politiikantutkija Benedict Anderson on väittänyt, että Suharto tiesi ”syyskuun 30. päivän liikkeen” kaappaushankkeesta etukäteen ja käytti sitä hyväkseen tuhotakseen kilpailijansa armeijan johdossa sekä päästäkseen valtaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Syyskuun 30. päivän liike Wikimedia Commonsissa
Talviolympialaiset 1960

Vuoden 1960 talviolympialaiset järjestettiin Squaw Valleyssä, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Kisojen avajaiset olivat 18. helmikuuta ja päättäjäiset 28. helmikuuta 1960. Kisat julisti avatuksi Yhdysvaltain varapresidentti Richard Nixon. Olympiavalan vannoi Carol Heiss ja -tulen sytytti Kenneth Henry.
Kaliforniassa sijaitsevan Squaw Valleyn talviolympialaiset olivat alun perin juristi Alexander Cushingin ajatus. Kelkkailussa ei poikkeuksellisesti kilpailtu kisaisäntien toiveesta huolimatta. Squaw Valleyn kisoissa otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön tv-oikeudet.
Lajit

Olympiaohjelmassa oli kaikkiaan 27 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. Ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa olivat ampumahiihto ja naisten pikaluistelu. Kelkkailukilpailuja ei järjestetty, koska kisajärjestäjä ei halunnut rakentaa kallista rataa.
Alppihiihto
Ampumahiihto
Jääkiekko
Pikaluistelu
Pohjoismaiset hiihtolajit
Maastohiihto
Mäkihyppy
Yhdistetty
Taitoluistelu
Osallistujat

Kisoihin osallistui 665 urheilijaa 30 maasta. Länsi-Saksa ja Itä-Saksa kilpailivat yhteisellä joukkueella.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Alankomaat   Argentiina   Australia   Bulgaria   Chile   Espanja   Etelä-Afrikka   Islanti   Iso-Britannia   Italia  |   Itävalta   Japani   Kanada   Etelä-Korea   Libanon   Liechtenstein   Neuvostoliitto   Norja   Puola   Ranska  |   Ruotsi   Saksojen yhteisjoukkue   Suomi   Sveitsi   Tanska   Tšekkoslovakia   Turkki   Unkari   Uusi-Seelanti   Yhdysvallat  |
Mitalitaulukko

Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.
| Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Neuvostoliitto | 7 | 5 | 9 | 21 |
| 2 |  Saksojen yhteisjoukkue | 4 | 3 | 1 | 8 |
| 3 |  Yhdysvallat | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 4 |  Norja | 3 | 3 | 0 | 6 |
| 5 |  Ruotsi | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 6 |  Suomi | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 7 |  Kanada | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 8 |  Sveitsi | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 9 |  Itävalta | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 10 |  Ranska | 1 | 0 | 2 | 3 |
| 11 |  Puola | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 11 |  Alankomaat | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 13 |  Tšekkoslovakia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 14 |  Italia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | Yhteensä | 28 | 26 | 27 | 81 |
Lähde: Squaw Valley 1960 olympic.it. Viitattu 22.1.2016. (englanniksi)