Ratko Mladić
Nuoruus ja upseeriuran alku

Ratimir Mladić syntyi bosnialaisessa Božanovićin kylässä. Useimmat lähteet sanovat hänen syntyneen vuonna 1942, mutta Mladić itse kertoi Jugoslavia-tuomioistuimelle syntyneensä 1943. Saksa ja Italia olivat pilkkoneet Jugoslavian kuningaskunnan vuonna 1941. Tilalle oli perustettu akselivaltojen kontrollissa oleva Itsenäinen Kroatian valtio, jonka muodollisena valtionpäämiehenä toimi kuningas Tomislav II, mutta tosiasiallisesti maata johti pääministeri Ante Pavelić yhdessä kroaattien kansallisradikaalin Ustaša-puolueen kanssa.
Bosnian serbeihin kuuluneen Mladićin perheen muut lapset olivat tytär Milica (s. 1940, nyk. Abram) ja poika Milivoj (s. 1944). Isä Neđo Mladić (s. 1909) oli paikallinen kommunistipartisaanien johtaja, joka kaatui kroaattien Ustaša-joukkojen luoteihin Bradinassa Ante Pavelićin kotikylään tehdyssä hyökkäyksessä keväällä 1945. Äiti Stana Lalatović (1919–2003) jäi lastensa yksinhuoltajaksi. Isän menettäminen vain kaksivuotiaana jätti Ratkon persoonallisuuteen vahvat jälkensä. Ratko piti isänsä kuolemaa sankarin uhrauksena.
Ratko Mladić lähti kotikylästään jo 15-vuotiaana käytyään peruskoulunsa loppuun ja muutti Sarajevoon, jossa toimi jonkin aikaa tinaseppänä metalliteollisuusyrityksessä Preduzeće Tito Sarajevo. Titon johtama sosialistinen Jugoslavia korosti kansanarmeijan merkitystä valtion yhtenäisyydelle. Monesti armeija myös tarjosi ainoan uramahdollisuuden köyhän maaseudun nuorille miehille. Lapsuudessaan Mladić oli haaveillut opettajan tai kirurgin ammatista, mutta ilmeisesti sotilasura kiinnosti myös isänsä kohtalon takia. Mladić aloitti opiskelunsa lukiota vastanneessaa Zemunin sotateollisessa koulussa Belgradissa 20. lokakuuta 1961. Tämän jälkeen jatkui opinnot Belgradissa Jugoslavian kansanarmeijan maavoimien sotilasakatemiassa (nyk. Belgradin sotilasakatemia), josta hän valmistui luutnanttina kurssinsa 6. parhaana 27. syyskuuta 1965. Tuolloin alkoi Mladićin ammattiupseerin ura Jugoslavian kansanarmeijassa. Samana vuonna hän liittyi Jugoslavian kommunistisen puolueen jäseneksi, jona hän oli aina puolueen hajoamiseen vuoteen 1990 asti. Syyskuussa 1976 Mladić aloitti Belgradissa Jugoslavian maavoimien esikunta-akatemian 20. yleisesikuntaupseerikurssin, josta valmistui "yleinen sotataito" oppiaineenaan kurssinsa priimuksena keskiarvolla 9,57. Maavoimien esikunta-akatemian operatiiviselta kurssilta hän valmistui 1987.
Sotilasakatemiasta valmistuttuaan Mladić määrättiin 4. marraskuuta 1965 alkaen Skopjeen 3. armeijan 27. sotilaspiiriin, jossa hän oli yksikkönsä nuorin upseeri. Hänet nimitettiin 89. jalkaväkirykmentin kiväärijoukkueen johtajaksi 4. marraskuuta 1965. Mladić osoittautui kyvykkääksi ja lahjakkaaksi upseeriksi.
Ratko avioitui 24. huhtikuuta 1966 Skopjessa opiskelleen Bosiljka Jegdićin kanssa. Jegdić oli syntyjään Kroatian Okrugljacasta, Viroviticasta. Ensimmäinen lapsi poika Darko syntyi 1969 ja tytär Ana vuonna 1971. Perhe asui ja eli Skopjessa huolimatta Ratkon vaihtuvista sijoituspaikoista aina 7. helmikuuta 1992 asti, jolloin Jugoslavian liittoarmeija poistui Makedoniasta. Ana Mladić teki sittemmin itsemurhan Belgradissa maaliskuussa 1994, mikä myöskin vaikutti Ratkon persoonaan.
Huhtikuussa 1968 Mladićista tehtiin Kumanovossa sijainneen tiedustelujoukkueen johtaja. Toukokuussa 1970 Mladić ylennettiin yliluutnantiksi, sitten kapteeniksi ja pian 1. luokan kapteeniksi. Majuriksi hänet ylennettiin 27. marraskuuta 1974, jolloin hänet nimitettiin 87. erillisen jalkaväkipatterin huollosta vastaavaksi apulaiskomentajaksi. Sotakorkeakoulun (1976–1978) jälkeen hänestä tehtiin Kumanovossa sijainneen 89. prikaatin 1. jalkaväkipataljoonan komentaja. Mladić ylennettiin everstiluutnantiksi 25. joulukuuta 1980 ja hänestä tuli Skopjessa sijainneen 3. sotilaspiirin esikunnan operatiivisen osaston johtaja. Everstiksi ylennetty Mladić nimitettiin Stipissä sijaitsevan 39. jalkaväkidivisioonan 26. jalkaväkiprikaatin komentajaksi 18. elokuuta 1986.