stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Avoimen dialogin hoitomalli
Avoimen dialogin hoitomalli 2020-luvulla

Vuonna 2019 maailman psykiatriayhdistyksen virallisessa World Psychiatry -julkaisussa on esitetty, että vaikeiden mielenterveysongelmien tuntemattomaksi jääneen etiologian, heikon pitkän aikavälin ennusteen ja hoidon kehittämiseen liittyvien ongelmien vuoksi psykiatriassa olisi siirryttävä mekaanisista hoito- ja tutkimusstrategioista lähemmäksi sellaista todellisissa olosuhteissa tehtävää tutkimusta, jossa huomioidaan tarkemmin psyykkisten, sosiaalisten ja ruumiillisten ilmiöiden moniulotteisuus ja kytkeytyminen todellisen elämän tapahtumiin. Kirjoittajien mukaan dialoginen hoito voidaan nähdä esimerkkinä käytännöstä, jonka avulla palvelujärjestelmää pystytään kehittämään alhaalta ylöspäin paikalliset tarpeet ja resurssit huomioiden. Tällaisia käytäntöjä ja näiden vaikuttavuutta tutkitaan parhaillaan Hollannissa. Dialogisen hoitokäytännön ja tähän perustuvan palvelujärjestelmän kehittämisen on todettu vastaavan YK:n esitystä siitä, että mielenterveyshoidon kehittämisen tulisi perinteisten vaikuttavuusmittareiden lisäksi pohjautua enemmän ihmisoikeuksien, kuten yksilön sanavapauden, omien kokemusten ja itsemääräämisoikeuden huomioimiseen. Sekä Länsi-Pohjassa  että muualla  tarpeenmukainen ja dialoginen hoitokäytäntö on ollut yhteydessä kohonneeseen potilastyytyväisyyteen ja ymmärretyksi tulemisen kokemukseen, joskin dialoginen hoito on toisinaan koettu emotionaalisesti intensiivisenä. Lisätutkimusta hoitokäytännön muista mahdollisista haittavaikutuksista tarvitaan.
Myös satunnaiskontrolloitu tutkimusnäyttö avoimen dialogin hoitomallin vaikuttavuudesta on edelleen puutteellista. Mallin ja hoitotulosten toistettavuuden kannalta tarvitaan lisää kontrolloitua ja satunnaistettua tutkimusnäyttöä, jota varten on laadittu tarkempia kriteeristöjä hoitomallin sisällöstä. Näihin pohjautuen maailmalla on käynnissä useampi Avoimen dialogin hoitomallin tehokkuutta koskeva kontrolloitu ja satunnaistettu tutkimus. Esimerkiksi Britannian julkinen terveydenhuoltojärjestelmä NHS toteuttaa satunnaistettua kontrolloitua koetta avoimen dialogin vaikuttavuudesta. Kyseisen ODDESSI-hankkeen (2017–2022) ensimmäisiä vertaisarvioituja tutkimustuloksia on odotettavissa 2020-luvun aikana. Alustavat tulokset hankkeen pilotoinnista ovat olleet sekä hoidon tuloksellisuuden että potilastyytyväisyyden kannalta lupaavia. Vuonna 2019 Italian kognitiotieteiden tutkimuslaitos on aloittanut kansainvälisen HOPEnDialogue-hankkeen, jonka tavoitteena on 2020-luvun aikana koota kansainvälisesti yhteen tietoa eri maissa toteutettavista dialogisista hoitokäytännöistä sekä näiden vaikuttavuudesta. Malliin on alettu yhdistää enemmän vertaistuellisia ja psykofyysisiä elementtejä.
Vuonna 2021 maailman terveysjärjestö WHO sisällytti avoimen dialogin hoitomallin uusiin ohjeistuksiinsa, joiden tavoitteena on edistää toipumisorientaation ja ihmisoikeuksien toteutumista mielenterveyshoidossa. Ohjeistuksen mukaan  avoimen dialogin ja vastaavien hoitomallien tutkiminen ja kehittäminen olisi tulevaisuudessa asetettava mielenterveyshoidon kehitystyössä etusijalle kaikkialla maailmassa.
Kirjallisuutta

Kauko Haarakangas (toim.): Mielisairaala muuttuu: Keroputaan sairaalan kokemuksia psykiatrisen hoidon kehittämisessä: avoimen dialogin hoitomalli; Suomen kuntaliitto, Helsinki 2002; ISBN 9517556292
Tomi Bergström 2020: Life after integrated and dialogical treatment of first-episode psychosis: long-term outcomes at the group and individual level. Keroputaan sairaalassa psykologina työskentelevän Bergströmin väitöskirja, jonka tulosten perusteella avoin dialogi parantaa vaikeiden mielenterveysongelmien hoitotulosta. https://jyx.jyu.fi/handle/123456789/71454
Aiheesta muualla

Akuutissa esitetty juttu Keroputaan hoitomallista, YLE 13.2.2013
B-vitamiini

B-vitamiinit ovat vesiliukoisia vitamiineja, joihin kuuluvat:
Tiamiini (B1-vitamiini)
Riboflaviini (B2-vitamiini)
Niasiini (B3-vitamiini)
Pantoteenihappo (B5-vitamiini)
Pyridoksiini, pyridoksamiini tai pyridoksaali (B6-vitamiinit)
Biotiini (B7-vitamiini)
Foolihappo (B9-vitamiini)
Kobalamiini (B12-vitamiini)
Aikaisemmin on B-vitamiineiksi nimitetty myös seuraavia aineita, joita nykyisin ei enää lueta vitamiineihin kuuluviksi:
Adeniini (ent. "B4-vitamiini”)
Para-aminobentsoehappo (ent. ”B10-vitamiini”)
Karnitiini (ent. ”B11-vitamiini”)
Oroottihappo (ent. ”B13-vitamiini”)
Pangaamihappo (ent. ”B15-vitamiini”)
Laetriili (ent. ”B17-vitamiini”)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Terveyskirjasto: B-vitamiinit (Arkistoitu – Internet Archive)
Kuopion yliopisto: B-vitamiini (Arkistoitu sivu)
Avaruusasiain neuvottelukunta

Avaruusasiain neuvottelukunta (lyh. ANK, AVA; ruots. delegationen för rymdärenden) on Suomen avaruustoimintaa koordinoiva julkisen sektorin elin. Se perustettiin vuonna 1985 liikenneministeriön alaisuuteen (asetus 352/1985). Vuodesta 1990 alkaen neuvottelukunta on ollut kauppa- ja teollisuusministeriön, sittemmin työ- ja elinkeinoministeriön, alainen.
Neuvottelukunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja enintään 12 jäsentä sekä asiantuntijoita. Suomen avaruustoiminnan alkuaikoina neuvottelukunnalla oli useita tiheästi kokoontuvia työryhmiä, mutta sittemmin työryhmiä on kokoontunut vain Suomen avaruusstrategian laatimisvuosina (joka kolmas vuosi). Puheenjohtajina ovat toimineet muiden muassa Pekka Jauho, Yrjö Toivola, Timo Kekkonen, Antti Joensuu ja Petri Peltonen.
Neuvottelukunta on kokoontunut ennen jokaista Euroopan avaruusjärjestön neuvoston (ESA:n ylimmän päättävän elimen) kokousta eli 4–6 kertaa vuosittain. Erityisesti se on valmistellut Suomen kannat ESA:n ministerikokouksiin, joita on järjestetty noin joka kolmas vuosi. Ministerikokouksissa Suomea edustaa työ- ja elinkeinoministeri tai hänen nimittämänsä virkamies.
Noin joka kolmas vuosi neuvottelukunta laatii Suomen avaruusstrategian. Ensimmäinen strategia oli kirja Suomi ja avaruus, joka kuvasi Suomen avaruusohjelman vuosiksi 1987–1992. Sittemmin strategia on kirjoitettu vuosina 1994, 1996, 1999, 2001, 2003, 2005 ja 2009. Uusin avaruusstrategia julkistettiin 28.2.2013. Sen kesto on aiempia pitempi eli vuodet 2013–2020. Erillinen työryhmä laatii 2.5.–31.10.2018 avaruusstrategiaan päivityksen.  Strategiapäivitys suosittelee Suomen avaruushallinnon vahvistamista, jolla on vaikutuksia vuodesta 2019 alkaen avaruusasiain neuvottelukuntaan.
Neuvottelukunnat > Ensimmäinen neuvottelukunta 1980-luvulla

puheenjohtaja professori Pekka Jauho, VTT
varapuheenjohtaja ylijohtaja Erkki Jatila
hallitussihteeri Hannele Tuomi, Liikenneministeriö
kansliapäällikkö Bror Wahlroos, KTM
apulaisosastopäällikkö Holger Rotkirch, UM
neuvotteleva virkamies Jukka Liedes, OPM
apulaispäällikkö Olli Paasivirta, YM
hallitusneuvos Seppo Havu, MMM
johtaja Keijo Toivola, posti- ja telelaitos
johtaja Erkki Larkka, Yleisradio Oy
ylijohtaja Juhani Kuusi, Tekes
professori Martti Tiuri, TKK
tutkimus- ja kehitysjohtaja Viljo Hentinen, Nokia Elektroniikka Oy
pankinjohtaja Jarmo Raulo, KOP
Neuvottelukunnat > Avaruusasian neuvottelukunta 27.3.1992–31.3.1995

puheenjohtaja teollisuusneuvos Yrjö Toivola, Vaisala Oy
varapuheenjohtaja neuvotteleva virkamies Alpo Kuparinen, KTM
suunnittelija Eeva Ikonen, OPM
professori Väinö Kelhä, VTT
ulkoasiainsihteeri Timo Kienanen, UM
teollisuusneuvos Martti Mäenpää, KTM
osastopäällikkö Hannele Pohjola, Teollisuuden ja työnantajien keskusliitto
osastopäällikkö Jorma Riissanen, Ilmatieteen laitos
professori Pekka Tanskanen, Suomen Akatemia
teknologiajohtaja Kari Tilli, Tekes
professori Seppo Urpo, TKK
ylitarkastaja Juha Vuorimies, YM
Sihteeristö: Håkan Sandell ja Kari Tilli, Tekes
Neuvottelukunnat > Avaruusasiain neuvottelukunta 1.4.1995–26.3.1998

puheenjohtaja pääjohtaja Martti Mäenpää, TEKES
varapuheenjohtaja professori Risto Pellinen, Ilmatieteen laitos
Jäsenet
tiedesihteeri Mirja Arajärvi, apetusministeriö
tutkimusjohtaja Jorma Hattula, Suomen Akatemia
tenologiajohtaja Juhani Jääskeläinen, TEKES
osastopäällikkö Hannele Pohjola, Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto ry
osastopäällikkö Tytti Sutela, Nokia-yhtymä Oy
observatorionjohtaja Tauno Turunen, Sodankylän geofysikaalinen observatorio
kehitysjohtaja Juha Vuorimies, Suomen ympäristökeskus
ulkoasiainsihteeri Pirjo Välinoro, ulkoasiainministeriö
Asiantuntijat
evl Seppo Haapamäki, Ilmavoimien esikunta
vanh.hallitussihteeri Jorma Immonen, KTM
teollisuusneuvos Sakari Immonen, KTM
johtaja Pauli Juuti, Finnyards Oy Elektroniikka
professori Väinö Kelhä, VTT
yli-insinööri Antti Kohtala, liikenneministeriö
professori Seppo Urpo, Teknillinen korkeakoulu
Sihteeristö
tiedesihteeri Jukka Rantala, Suomen Akatemia
tutkimuspäällikkö Martin Mäklin, TEKES
Neuvottelukunnat > Avaruusasiain neuvottelukunta 29.4.1998–31.3.2001

Jäsenet 29.4.1998–31.3.2001 olivat
Kekkonen, Timo, teollisuusneuvos, kauppa- ja teollisuusministeriö, puheenjohtaja
Pellinen, Risto, professori, Ilmatieteen laitos, Varapuheenjohtaja, jäsen
Tilli, Kari, teknologiajohtaja, Teknologian kehittämiskeskus, jäsen
Hattula, Jorma tutkimusjohtaja, Suomen Akatemia, jäsen
Maunula, Liisa, ulkoasiainsihteeri, ulkoasiainministeriö, jäsen
Varmavuo, Tytti, osastopäällikkö, Nokia Oyj, jäsen
Lehmusvirta, Juhani, avaruuslaiteyksikön päällikkö, Patria Finavitec Oy, jäsen
Arajärvi, Mirja, neuvotteleva virkamies, opetusministeriö, jäsen
Asiantuntijat
Fredriksson, Heikki, insinöörieversti, Topografikunta, asiantuntija
Kelhä, Väinö, professori ,VTT Automaatio, asiantuntija
Kuittinen, Risto, professori, Geodeettinen laitos, asiantuntija
Immonen, Jorma, vanhempi hallitussihteeri, kauppa- ja teollisuusministeriö, asiantuntija
Urpo, Seppo, professori, Teknillinen korkeakoulu, asiantuntija
Åkermarck, Mikael, tutkija, liikenneministeriö, asiantuntija
Vuorimies, Juha, kehitysjohtaja, Suomen ympäristökeskus, asiantuntija
Sihteeristö
Vihma-Kaurinkoski, Mirja, tiedesihteeri, Suomen Akatemia, sihteeri
Peltonen, Petri, teknologia-asiantuntija, ja yksikönpäällikkö Einar-Arne Herland, Teknologian kehittämiskeskus, sihteeri
Neuvottelukunnat > Neuvottelukunta 5.4.2001–31.3.2004

Jäsenet olivat
Puheenjohtaja: osastopäällikkö Timo Kekkonen, kauppa- ja teollisuusministeriö
Varapuheenjohtaja: professori Risto Pellinen, Ilmatieteen laitos
Jäsenet
lähetystösihteeri Liisa Maunula, ulkoasiainministeriö
neuvotteleva virkamies Mirja Arajärvi, opetusministeriö
tutkimusjohtaja Anneli Pauli, Suomen Akatemia
teknologiajohtaja Kari Tilli, Tekes
yksikön päällikkö Juhani Lehmusvirta, Patria New Technologies
Pysyvät asiantuntijat
yksikön päällikkö Esa Panula-Ontto, Tekes
yksikön päällikkö Yrjö Sucksdorff, Suomen ympäristökeskus
tietohuoltopäällikkö Juha Vuorimies, ympäristöministeriö
ylitarkastaja Rita Kurki ja merenkulkuneuvos Raimo Kurki, liikenne- ja viestintäministeriö
ylijohtaja Risto Kuittinen, Geodeettinen laitos
tutkimusprofessori Jarkko Koskinen, Ilmatieteen laitos
tutkimusprofessori Väinö Kelhä, Valtion teknillinen tutkimuskeskus
professori Jorma Kangas, Oulun yliopisto, Sodankylän geosfysikaalinen observatorio
teollisuusneuvos Antti Joensuu, kauppa- ja teollisuusministeriö
vanhempi hallitussihteeri Jorma Immonen, kauppa- ja teollisuusministeriö
johtaja Heikki Huomo, Nokia Oy
insinöörieversti Heikki Fredriksson ja eversti Alpo Julkunen, Topografikunta
Sihteerit olivat
sihteeri: teknologia-asiantuntija Pauli Stigell, Tekes
tiedesihteeri: tiedesihteeri Tuula Pitkänen ja tiedesihteeri Pentti Pulkkinen, Suomen Akatemia
Neuvottelukunnat > Neuvottelukunta 2004–2007

Jäsenet olivat
Puheenjohtaja: osastopäällikkö Timo Kekkonen, kauppa- ja teollisuusministeriö
Varapuheenjohtaja: opetusneuvos Mirja Arajärvi, opetusministeriö
lähetystöneuvos Jaakko Halttunen, ulkoasiainministeriö
pääjohtaja Petteri Taalas, Ilmatieteen laitos
yksikön johtaja Susan Linko, Suomen Akatemia
teknologiajohtaja Kari Tilli, Tekes
liiketoimintajohtaja Juha Ritala, Patria Oy
tietohuoltopäällikkö Juha Vuorimies, ympäristöministeriö
Pysyvät asiantuntijat olivat
yksikön päällikkö Esa Panula-Ontto, Tekes
avaruusfysiikan professori Hannu Koskinen, Helsingin yliopisto
insinööriprikaatinkenraali Markku Ihantola, Puolustusvoimat
ylijohtaja Risto Kuittinen, Geodeettinen laitos
hallituksen puheenjohtaja Pekka Jakkula, Ylinen Electronics Oy
hallitusneuvos Mikael Nyberg, liikenne- ja viestintäministeriö
teollisuusneuvos Antti Joensuu, kauppa- ja teollisuusministeriö
ryhmäpäällikkö Tuomas Häme, Valtion teknillinen tutkimuskeskus
yksikön päällikkö Yrjö Sucksdorff, Suomen ympäristökeskus
tutkimusprofessori Jarkko Koskinen, Ilmatieteen laitos
tutkimusprofessori Risto Pellinen, Ilmatieteen laitos
Sihteerit olivat
sihteeri: teknologia-asiantuntija Pauli Stigell, Tekes
tiedesihteeri: johtava tiedeasiantuntija Pentti Pulkkinen, Suomen Akatemia
Neuvottelukunnat > Neuvottelukunta 1.4.2007–31.3.2010

Valtioneuvosto asetti KTM:n alaisuudessa toimivan 21.3.2007 avaruusasiain neuvottelukunnan toimikaudeksi 1.4.2007–31.3.2010. Jäsenet olivat
puheenjohtaja teollisuusneuvos Antti Joensuu, kauppa- ja teollisuusministeriö; vuodesta 2008 alkaen Petri Peltonen, työ ja elinkeinoministeriö
varapuheenjohtaja opetusneuvos Mirja Vihma-Kaurinkoski, opetusministeriö; vuodesta 2008 alkaen Markku Suvanen
lähetystöneuvos Tarja Pesämaa, ulkoasiainministeriö; vuodesta 2008 alkaen Nina Nordström, vuodesta 2009 alkaen Marja Rosvall, vuonna 2010 Katja Pehrman
viestintäneuvos Kari T. Ojala, liikenne- ja viestintäministeriö
tietohuoltopäällikkö Juha Vuorimies, ympäristöministeriö
insinööriprikaatikenraali Veli-Pekka Valtonen, pääesikunta
tutkimusprofessori Tuija Pulkkinen, Ilmatieteen laitos
ylijohtaja Eeva-Liisa Poutanen, Merentutkimuslaitos (vuoteen 2008 asti)
yksikönjohtaja Susan Linko, Suomen Akatemia
toimialajohtaja Kari Tilli Tekes
johtaja Kimmo Myllyoja, Patria Systems Oy; vuodesta 2008 alkaen Topi Miettinen, Patria Aviation Oy.
Sihteerit olivat
sihteeri: teknologia-asiantuntija Pauli Stigell, Tekes
tiedesihteeri: johtava tiedeasiantuntija Pentti Pulkkinen, Suomen Akatemia
Neuvottelukunnat > Neuvottelukunta 15.4.2010–31.3.2013

Valtioneuvosto asetti 15.4.2010 TEM:n alaisuudessa toimivan avaruusasiain neuvottelukunnan kolmen vuoden toimikaudekseen. Sen jäsenet ovat
puheenjohtaja on ylijohtaja Petri Peltonen, työ- ja elinkeinoministeriö
ylijohtaja Pekka Plathan, liikenne- ja viestintäministeriö
apulaispäällikkö Anu Laamanen, ulkoasiainministeriö
johtaja Leena Vestala, opetusministeriö, v. 2012 alkaen Annu Jylhä-Pyykkönen
apulaispäällikkö, kontra-amiraali Matti Möttönen, Rajavartiolaitos (sisäasiainministeriön hallinnonala)
sotavarustepäällikkö, insinööriprikaatikenraali Veli-Pekka Valtonen, pääesikunta (puolustusministeriön hallinnonala)
ylijohtaja Risto Kuittinen, Geodeettinen laitos, v. 2012 alkaen osastopäällikkö Raimo Vajavaara, Maa- ja metsätalousministriö
tutkimusjohtaja Laura Höijer, ympäristöministeriö
pääjohtaja Petteri Taalas, Ilmatieteen laitos
toimialajohtaja Kari Tilli, Tekes
yksikön johtaja Susan Linko, Suomen Akatemia
pääsihteeri Tuija Karanko, Suomen Puolustus- ja Ilmailuteollisuusyhdistys PIA ry.
Neuvottelukunnan rooli Suomen hajautetussa tai verkottuneessa avaruushallinnossa vahvistuu: "Neuvottelukunta vastaa myös laajempien kansainvälisten avaruushankkeiden arvioinnista Suomen kannalta ja niihin liittyvän kansallisen rahoituksen koordinoinnista." Tämä neuvottelukunta laati seuraavat kahdeksan vuotta kattavan avaruusstrategian. Sihteeristö laajennettiin kattamaan kaikki neuvottelukunnan tahot:
Kimmo Kanto, Tekes, pääsihteeri
Tuomas Häme, VTT
Olli Klemola, Pääaseikunta
Juuso Kummala, Liikennevirasto
Heidi Kuusniemi, Geodeettinen laitos
Sanna Laaksonen, Puolustusministeriö
Topi Miettinen, Patria Oy
Tuija Pulkkinen, Aalto-yliopisto
Jouni Pulliainen, Ilmatieteen laitos
Mikko Strahlendorff, LVM
Yrjö Sucksdorff, SYKE
Kati Sulonen, Suomen Akatemia
Pauli Stigell, Tekes
Neuvottelukunnat > Neuvottelukunta 2.5.2013–31.3.2016

Valtioneuvosto asetti 2.5.2013 uuden avaruusasioiden neuvottelukunnan kolmen vuoden kaudeksi:
neuvottelukunnan puheenjohtaja TEM:n ylijohtaja Petri Peltonen
varapuheenjohtajana ylijohtaja Pekka Plathan, LVM
apulaisosastopäällikkö Timo Kantola, UM
kansainvälisten asioiden johtaja Tiina Peltola-Lampi, SM
ylijohtaja Jukka Juusti, PLM
opetusneuvos Petteri Kauppinen, OKM
maanmittausneuvos Raimo Vajavaara, MMM
tutkimusjohtaja Laura Höijer, YM
johtaja Yrjö Viisanen, Ilmatieteen laitos
palvelujohtaja Kari Tilli, Tekes
yksikön johtaja Susan Linko, Suomen Akatemia
pääsihteeri Tuija Karanko, Suomen Puolustus- ja Ilmailuteollisuusyhdistys ry
Neuvottelukunnan pääsihteeri, teknologiajohtaja Kimmo Kanto, Tekes
Neuvottelukunnan pysyvät asiantuntijat ovat dosentti Tuija Pulkkinen (COSPARin puheenjohtaja ja Aalto-yliopiston Sähköteknisen korkeakoulun dekaani) ja kaupallinen neuvos Marjaana Aarnikka (TEM). Neuvottelukunnan sihteeristöä laajennettiin kattamaan kaikki neuvottelukunnan tahot, pääsihteerinä toimi Kimmo Kanto Tekesistä.
Neuvottelukunnat > Neuvottelukunta 2016–2019

Valtioneuvosto asetti 17.3.2016 avaruusasioiden neuvottelukunnan toimikaudelle 1.4.2016 – 31.3.2019. Sen jäsenet ovat:
puheenjohtaja alivaltiosihteeri Petri Peltonen, työ- ja elinkeinoministeriö
varapuheenjohtaja viestintäneuvos Päivi Antikainen, liikenne- ja viestintäministeriö --> Timo Kievari (kesä 2018–)
apulaisosastopäällikkö Timo Kantola, ulkoasiainministeriö
kansainvälisten asioiden johtaja Tiina Peltola-Lampi, sisäministeriö
osastopäällikkö Raimo Jyväsjärvi, puolustusministeriö
opetusneuvos Petteri Kauppinen, opetus- ja kulttuuriministeriö
ylitarkastaja Petri Liljaniemi, ympäristöministeriö
tutkimusjohtaja Yrjö Viisanen, Ilmatieteen laitos
tutkimusjohtaja Tiina Sarjakoski, Maanmittauslaitos
yksikön päällikkö Susan Linko, Suomen Akatemia
johtaja Ilona Lundström, työ- ja elinkeinoministeriö --> Kimmo Kanto, Business Finland (2018-)
toimitusjohtaja Harri Lähti Ruag Space Finland Oy Ab:stä Suomen Puolustus- ja Ilmailuteollisuusyhdistys ry:n edustajana 2016-2017 --> 2017- Veera Sylvius, Space Systems Finland Oy:stä Suomen Puolustus- ja Ilmailuteollisuusyhdistys ry:n edustajana
Neuvottelukunnan pysyvät asiantuntijat ovat dosentti Tuija Pulkkinen (COSPARin puheenjohtaja ja Aalto-yliopiston vararehtori) ja kaupallinen neuvos Marjaana Aarnikka (TEM, 2018 -->Maija Lönnqvist, TEM)) sekä johtaja Kimmo Kanto (Tekes/Business Finland).
Neuvottelukunnan sihteeristöä laajennettiin kattamaan kaikki neuvottelukunnan tahot.
Neuvottelukunnat > Neuvottelukunta 2019–2022

Neuvottelukunnan kokoonpano 6.9.2019 - 5.9.2022
Puheenjohtaja: Osastopäällikkö Ilona Lundström, työ- ja elinkeinoministeriö
Varapuheenjohtaja: Viestintäneuvos Päivi Antikainen, liikenne- ja viestintäministeriö
Jäsenet:
Apulaisosastopäällikkö Tanja Jääskeläinen, ulkoministeriö
Turvallisuusjohtaja Kai Knape, puolustusministeriö
Tutkimusjohtaja Tanja Suni, ympäristöministeriö
Ylijohtaja Pentti Lähteenoja, maa- ja metsätalousministeriö
Pelastusneuvos Janne Koivukoski, sisäministeriö
Opetusneuvos Paavo-Petri Ahonen, opetus- ja kulttuuriministeriö
Pääjohtaja Juhani Damski, Ilmatieteen laitos
Head of Space Kimmo Kanto, Business Finland
Johtaja Susan Linko, Suomen Akatemia
Toimitusjohtaja Veera Sylvius, Space Systems Finland Oy/Suomen ilmailu- ja puolustusteollisuusyhdistys PIA ry
Johtaja Juha-Matti Liukkonen, Reaktor Group Oy/Suomen ilmailu- ja puolustusteollisuusyhdistys PIA ry
Professori Minna Palmroth, Helsingin yliopisto/COSPAR-kansalliskomitea
Neuvottelukunnalla on työ- ja elinkeinoministeriössä toimiva sihteeristö.
Kirjallisuutta

Suomi 2025, TEM ja LVM, 22.11.2018 . Avaruusasiain neuvottelukunnan pitkän strategian liiketoimintaan painottuva päivitys, jonka teki erillinen työryhmä neuvottelukunnan ulkopuolella v. 2018.
Suomen avaruustoiminnan kansallinen strategia vuosille 2013–2020, TEM
Kansallinen avaruusstrategia 2009–2011. TEM, Innovaatio 11/2009. ISBN 978-952-227-163-1
Avaruustoiminta Suomessa: kansallinen strategia ja kehittämisen tavoitteet 2005–2007. Kauppa- ja teollisuusministeriö, KTM Julkaisuja 15/2005. ISBN 951-739-882-4, 2005. Teoksen verkkoversio. (Arkistoitu – Internet Archive)
Avaruustoiminta Suomessa: Kansallinen strategia ja kehittämisen tavoitteet, Kauppa- ja teollisuusministeriö, Kauppa- ja teollisuusministeriön neuvottelukuntaraportteja 1/2002, ISBN 951-739-677-5, 2002
Avaruustoiminta Suomessa: Kansallinen strategia ja kehittämisen tavoitteet, Kauppa- ja teollisuusministeriö, Kauppa- ja teollisuusministeriön neuvottelukuntaraportteja 1/1999.
Avaruusalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan kansallinen strategia vuosille 1996–1998. Kauppa- ja teollisuusministeriö, Kauppa- ja teollisuusministeriön neuvottelukuntaraportteja 1/1996
Avaruusalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan organisointi Suomessa. Kauppa- ja teollisuusministeriö, Kauppa- ja teollisuusministeriön neuvottelukuntaraportteja 4/1995
Evaluation of Finnish Space Science. Suomen Akatemia, 5/1994, Painatuskeskus Oy, Helsinki, 1994
Avaruusalan tutkimus- ja kehittämistoiminnan kansallinen strategia. Kauppa- ja teollisuusministeriö, Kauppa- ja teollisuusministeriön neuvottelukuntaraportteja 2/1994
Finnish Space Programme 1991–1996. KTM, Valtion painatuskeskus, 1991
Suomi ja avaruus. Liikenneministeriö, Avaruusasian neuvottelukunta, Valtion painatuskeskus, Helsinki, 1987, ISBN 951-860-621-8
Aiheesta muualla

Avaruuspolitiikka Työ- ja elinkeinoministeriön sivuilla
Asetus avaruusasiain neuvottelukunnasta (288/1992)
Suomen avaruuspolitiikka SpaceFinland-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Avaruusasian neuvottelukunta 2013–2016. (Arkistoitu – Internet Archive)
Avaruuslaki 2018
Suomen avaruusstrategia 2013–2020. TEM, 28.2.2013.
Suomi 2025. TEM ja LVM, 21.11.2018.
Augsburg

| Augsburg |
| --- | --- |

 vaakuna
 Augsburg
 Koordinaatit: 48°22′N, 10°54′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Baijeri
Hallintopiiri:  Schwaben
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  146,9 km²
Korkeus:  494 m
Väkiluku:  283 544
 – Väestötiheys:  1 937 as./km²
 
 www.augsburg.de Kotisivut  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Raatihuone kultaisine saleineen on Augsburgin tunnusmerkki.
70 metriä korkea Perlachturm sijaitsee Raatihuoneen välittömässä läheisyydessä.
Näkymä Perlachturmista Maximilianstraßelle. Augsburgin vanhakaupunki, Augsburger Altstadt, on noin 30 hehtaaria.
Klinikum Augsburg on Saksan suurimpia sairaaloita.
Augsburg on yliopisto- ja korkeakoulukaupunki Etelä-Saksassa Baijerin lounaisosassa. Noin 284 000 asukkaan kaupunki on Baijerin kolmanneksi suurin kaupunki ja Etelä-Saksan merkittävimpiä kauppa- ja teollisuuskeskuksia. Augsburg on Schwabenin hallintopiirin keskuskaupunki.
Augsburg sijaitsee Lech- ja Wertachjokien varrella Alppien etumaassa noin 50 kilometriä Münchenistä luoteeseen. Kaupungin historia käsittää koko kristillisen ajanlaskun. Augsburg oli vapaa valtakunnankaupunki vuodesta 1276 vuoteen 1806.
Vehreydestään tunnetun Augsburgin kaupunginmetsä (saks. Augsburger Stadtwald) on 21,5 km². Lännessä Augsburg rajautuu 1 175 km²:n laajuiseen luonnonpuistoon (saks. Naturpark Augsburg-Westliche Wälder). Kaupungin alueella virtaa kolme jokea: Lech, Wertach ja Singold. Kanaaleita on runsaasti, suurin osa niistä kulkee vanhankaupungin eli Lechviertelin halki. Siltoja Augsburgissa on noin 500.