stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Marko Neuman

Marko Neuman  on suomalainen muusikko.[lähde? ] Hän on Candy Cane, Convocation, Dark Buddha Rising, Ural Umbo, Gazeless, Sum Of R, sekä Waste Of Space Orchestra yhtyeiden laulaja.[lähde? ] Neuman on toiminut vierailevana laulajana lukuisilla eri levyillä.[lähde? ] Neuman toimii myös yhtyeiden tuottajana studio-olosuhteissa.[lähde? ] Neuman soittaa useita soittimia, ja hänen äänialansa on laaja.[lähde? ]
Marko Neuman on tunnettu teatraalisista ja kaoottisista live-esiintymisistä.[lähde? ]
Arttu Niskanen

| Arttu Niskanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. marraskuuta 2004 (ikä 19) Helsinki, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Ilves
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  19
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
Aik. seurat:  KOOVEE (Mestis)
    
Arttu Oskari Niskanen (s. 12. marraskuuta 2004 Helsinki) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilvestä. Hän on pelannut myös hyökkääjänä. Niskanen pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Ura

Niskanen on Oulunkylän Kiekko-Kerhon kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Kiekko-Vantaaseen. Niskanen toimi kaudella 2020–2021 seuran U18 Akatemia-joukkueen varakapteenina. Kaudella 2021–2022 hän oli Kiekko-Vantaan U18-joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+14=17. Kaudeksi 2022–2023 Niskanen siirtyi Tampereen Ilveksen U20-joukkueeseen. Kauden 2023–2024 hän pelasi loppuun lainalla Mestis-joukkue Kooveessa, jossa Niskanen pelasi 11 runkosarja- ja kaksi pudotuspeliottelua ilman tehopisteitä.
Toukokuussa 2024 Niskanen teki kaksivuotisen juniorisopimuksen Ilveksen SM-liigajoukkueen kanssa. Hän aloitti kauden 2024–2025 seuran U20-joukkueessa. Niskanen teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätöskierroksella 15. lokakuuta 2024 ruotsalaista Växjö Lakersia vastaan, kun jatkomahdollisuutensa menettänyt Ilves peluutti ottelussa kaikkiaan kuutta ensikertalaista. Hänet merkittiin joukkueen kolmospuolustajapariin Jarkko Parikan viereen. Niskanen sai ottelussa jääaikaa 9.07 minuuttia.
Muuta

Niskanen valmistui ylioppilaaksi Sammon keskuslukiosta syksyllä 2023.
Skorpioni

Skorpioni voi viitata seuraaviin asioihin:
Skorpionit, hämähäkkieläinten lahko
Skorpioni, tähdistö
Skorpioni, Eläinradan merkki ja horoskooppimerkki
Skorpioni, Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto
Skorpioni, roomalainen ballista
Škorpion, Tšekkoslovakiassa valmistettu konepistooli
Skorpionit, Jugoslavian hajoamissotiin 1990-luvulla osallistunut puolisotilaallinen ryhmä
Skorpioni-ihminen, mesopotamialainen taruolento
Skorpioni, suomalainen indielevy-yhtiö
Skorpioni, Olavi Uusivirran albumi vuodelta 2019
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Skorpioni”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Skvader

Rudolf Granbergin Skvader.
Skvader on ruotsalainen taruolento, jolla on rusakon etu- ja takajalat sekä naaraspuolisen metson selkä, siivet ja pyrstö.
Historia

Skvader sai alkunsa Medelpadin maakunnan tarkastajan Håkan Dahlmarkin metsästystarinasta, kun hän kertoi ampuneensa sen kaltaisen eläimen Sundsvallin pohjoispuolella vuonna 1847. Dahlmark sai myöhemmin vuonna 1907 kodinhoitajaltaan Lova Lindahlilta syntymäpäivälahjaksi taulun, joka esitti Dahlmarkin ampumaa eläintä. Dahlmark lahjoitti taulun Medelpadin muinaismuistoyhdistykselle vähän ennen kuolemaansa vuonna 1912.
Medelpadin muinaismuistoyhdistyksen intendentti Carl Erik Hammarberg halusi luoda "oikean" Skvaderin. Vuonna 1918 eläintentäyttäjä Rudolf Granberg loi täytetyn Skvaderin, joka on pysyvästi näytillä Hantverks- & Sjöfartsmuseet -museossa Norra Bergetin kaupunginosassa Sundsvallissa.
Vaikutus

Skvaderista on tullut Sundsvallin epävirallinen symboli, ja monet äänestivät sitä Medelpadin maakuntaeläimeksi vuoden 1987 kansanäänestyksessä.
Ruotsinkielessä sana skvader tarkoittaa nykyisin taruolennon nimen lisäksi laajemmin kahden vastakohdan yhdistämistä toisiinsa. Esimerkiksi seka-autoja on kutsuttu Ruotsissa nimellä "skvader".
Taruolento on myös antanut nimensä yrttiliköörille "Skvaderns Örtlikör", jonka valmistuksessa käytetyt yrtit kerätään alkuperäisen metsästystarinan tapahtumapaikalta Lunden metsästä Timråsta.
Samankaltaiset olennot

Skvaderia muistuttavat olennot
Wolpertinger
Jackalope
Plinius vanhempi kuvaa teoksessaan Naturalis historia niin sanottua "jänis-lintua", joka muistuttaa hyvin paljon Skvaderia.
Skvaderia muistuttaa myös baijerilainen taruolento Wolpertinger, joka usein kuvataan jänismäiseksi olennoksi jolla on siivet ja sarvet, sekä pohjoisamerikkalainen Jackalope joka on kuvitteellinen sarvipäinen jänislaji.
Aiheesta muualla

Skvaderin kotimuseon Hantverks- & Sjöfartsmuseetin sivut
Skvader Museum of Hoaxes -museon sivuilla
San Franciscon kansainvälisen lentoaseman vaaratilanne

San Franciscon kansainvälisen lentoaseman vaaratilanne tapahtui 7. heinäkuuta 2017 kello 23:57 paikallista aikaa, kun laskeutumassa ollut Air Canadan lento AC759 oli vähällä laskeutua neljän muun lentokoneen päälle. Vaaratilanteessa vältyttiin kuolonuhreilta.
Lento

Kone oli lähtenyt Torontosta ja oli määrä laskeutua keskiyön aikaan San Franciscoon.
Onnettomuuspäivänä kiitotie 28L oli suljettu. Kello 23:55 kone oli noin kilometrin päässä lentokentästä 90 metrin korkeudella. 450 metrin päässä kentästä koneelle oli annettu lupa laskeutua kiitotielle 28R, mutta jostain syystä, todennäköisesti lentäjän virheestä, kone suuntasi kohti rullaustietä C. Koneesta ilmoitettiin: "Tämä on Air Canada 759, ja haluamme varmistaa: näemme valoja kiitotiellä. Vahvistatteko, että voimme laskeutua?", jolloin lennonjohdosta vastattiin: "Air Canada 759, vahvistamme, että voitte laskeutua kiitotielle 28R. Siellä ei ole muita kuin te."
Rullaustiellä oli kuitenkin neljä muuta konetta odottamassa pääsyä kiitotielle:
United Airlinesin lento 1
Philippine Airlinesin lento 115
United Airlinesin lento 863
United Airlinesin lento 1118
Muista koneista huomattiin Air Canadan koneen tulevan suoraan heitä kohti. "Minne tuo on oikein menossa, hänhän on rullaustiellä!", kuului United Airlinesin lennon 1 koneesta, jolloin  Air Canadan kone alkoi nostaa. Kone kävi noin 17 metrissä. Myös lennonjohto käski konetta tekemään ylösvedon. Kone oli noin 30 metrissä kahden ensimmäisen koneen yläpuolella, nousi 60 metriin ylittäessään kolmannen, ja 90 metriin ylittäessään neljännen.
15 minuuttia myöhemmin kone laskeutui onnistuneesti, eikä vaaratilanteesta tullut henkilövahinkoja.
Sielun syvyys

| Sielun syvyys> Deutsche Predigten und Traktate |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Mestari Eckhart
Kustantaja:  Basam Books
Julkaistu:  2009
Suomennos
Suomentaja:  Kai Pihlajamaa
Sivumäärä:  328
ISBN:  978-952-5534-96-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sielun syvyys on suomennettu kokoelma 1300-luvun saksalaisen munkin Mestari Eckhartin opetuspuheita ja saarnoja. Katolinen kirkko piti Eckhartia harhaoppisena ja hänen keskiyläsaksan kielellä tekemänsä muistiinpanot säilyivät luostarien arkistoissa. Ensimmäinen saarnakokoelma ilmestyi 1850-luvulla. Suomenkielisen valikoiman on suomentanut Kai Pihlajamaa ja sen julkaissut suomeksi Basam Books vuonna 2009. Kirjan esipuheen on kirjoittanut Jaakko Heinimäki.
Aiheesta muualla

Huhtanen, Jouni: Matkalla sielun syvyyteen. Agricolan kirja-arvostelut 8.6.2009.
Julkunen, Pertti: Jumalan bulimia. Kaltio 6/2010 ja 1/2011. (Archive.is)
Kulmala, Teppo: Sielun syvyys. Savon Sanomat 31.5.2009.
Mehtonen, Päivi: Mystinen minä. Niin & näin 3/2009. (PDF)
Sinervo, Helena: Tätä kannatti odottaa 700 vuotta. Helsingin Sanomat 22.7.2009. (tilaajille)
Shannon Bex

| Shannon Rae Bex |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Muusikko
Tyylilajit:  Pop, R&B
Yhtyeet:  Danity Kane
Levy-yhtiöt:  Bad Boy Records
Aiheesta muualla
www.shannonbex.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Shannon Rae Bex (s. 22. marraskuuta, 1980, Bend, Oregon, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko, joka kuuluu Danity Kane nimiseen tyttöbändiin. Danity Kanen esikoisalbumi julkaistiin 22. elokuuta 2006. Bex on entinen Portland Trailblazers tanssiryhmän jäsen.
Diskografia > Albumit

Shannon Bex (2012)
Diskografia > Singlet

I'm Out (2012)
I'm a Woman (2012)
Diskografia > Musiikkivideot

I'm Out (2012)
Shambhala

Nicholas Roerichin taiteellinen näkemys Shambhalasta maalauksessa Song of Shambhala.
Chang Shambhala eli Shambhala (tai Shamballa, Shambala) on vanhoissa buddhalaisissa kirjoituksissa ja useissa aasialaisissa taruissa esiintyvä myyttinen kuningaskunta. Shambhalaa on kuvattu paikaksi jossa vallitsi rauha ja hyvinvointi, ja jota johtivat viisaat ja myötätuntoiset hallitsijat. Kiinassa sen arveltiin olevan Kunlunvuorten laaksossa, Intialaiset taas arvelivat vastaavan Kalapa-paikan sijaitsevan Himalajasta pohjoiseen. Tiibetin kirjallinen traditio sijoittaa sen lähelle Sîtâ-jokea, Gobin autiomaan länsiosaan. Joidenkin mukaan Shambhala on taivaallinen, eikä sijaitse tässä maailmassa. Jotkut taas uskovat sen sijaitsevan maan alla.
Buddhalaiset käsitykset

Dalai Lama Tenzin Gyatson mukaan Shambhalaa ei voi löytää kartasta, vaan vaikka se onkin todellinen, se on pikemminkin sellaisen puhtaan maan kaltainen, jonka voi nähdä vain ihminen jonka karma ja ansio on kypsynyt. Chögyam Trungpan mukaan Shambhalassa on kysymys soturin eli rohkeuden polusta, joka on avoin kenelle tahansa aitoa ja pelotonta olemisen tapaa etsivälle ihmiselle. Käsitys perustuu vanhoihin tarinoihin, joiden mukaan Shambhalan kuningaskunta katosi maan päältä korkeampaan olotilaan monta sataa vuotta sitten, ja sen Rigden-kuninkaat valvovat ihmisten toimia edelleen.
Tiibetin buddhalaisten kronikoiden mukaan Shambhala oli todellinen kuningaskunta. Tarinan mukaan Gautama Buddha, opettaessaan Râjaghiran Korppikotkan vuorella esiintyi samaan aikaan Dhânyakatakassa Etelä-Intiassa Kâlachakrana. Kuulijoiden joukossa ollut Shambhalan kuningas Suchandra (tiib. Dawa Sangpo) kokosi opetukset ja vei ne valtakuntaansa. Vuonna 966 orissalainen mestari Chilupa toi Kâlachakran opetukset takaisin intiaan, josta ne olivat kadonneet.
Joissakin buddhalaisissa teksteissä kuvataan reittiä Shambhalaan yksityiskohtaisesti, mutta on erimielisyyttä siitä, onko ohjeet ymmärrettävä kirjaimellisesti vai vertauskuvallisesti. 1800-luvulla elänyt buddhalainen opettaja Mipham laati Kâlachakran suuren kommentaarin, jonka mukaan Shambhala sijaitsee Sitajoen pohjoispuolella, ja maata halkoo kahdeksan vuorijonoa.
Teosofiset käsitykset

Teosofian perustajan Helena Blavatskyn mukaan Shambhala on paikka vuorten ympäröimässä erämaassa. Hänen mukaansa sen yleisin sijoituspaikka on Tiibetistä luoteeseen, mutta muita arveltuja paikkoja ovat tutkimaton Tiibetin keskiosa, Gangdisri-vuoriston ja Gobin pohjoisreunan väli, Kunduz ja Kashmir. Vedantaoppinut T. Subba Row'n mukaan Shambhala oli muinainen pyhä saari joka oli sijainnut meressä, jonka paikalla on nykyinen Gobin autiomaa.
Tutkimus

Eurooppalaiset tutkimusmatkailijat ja seikkailijat ovat etsineet Shambhalaa varsinkin Himalajalta, Kunlunvuorilta ja Altaivuorilta ja niiden väliseltä alueelta. Shambhala on voinut myös olla innoittajana tarinalle Shangri-Lasta. Jotkut länsimaiset tutkijat ovat esittäneet, että Shambhala on voinut olla joku historiallisten lähteiden perusteella tunnetuista kuningaskunnista, kuten keskiaasialainen Zhang-Zhungin kuningaskunta.
Shambhala on vaikuttanut myös viihdealalla; Uncharted 2: Among Thieves -videopelissä etsitään 'Cintamanin kiveä' Shambhalasta.
Aiheesta muualla

Berzin Archives article on foreign myths about Shambhala
Shambhala: The Sacred Path of the Warrior (Arkistoitu – Internet Archive)
Shambhala Buddhist Community
Mystery of Shambhala (Arkistoitu – Internet Archive)
Sileä kuminen torni

Sileä kuminen torni on Kimmo Kaivannon (1932-2012) yhteiskunnallisesti kantaa ottava 52 cm korkea puuveistos vuodelta 1968. Ateneumin taidemuseo osti sen kokoelmiinsa vuonna 1996.
Kimmo Kaivanto oli Venetsian biennaalissa 1968 nähnyt, että taide voi olla yhteiskunnallisesti kantaa ottavaa. Hänen seuraavien vuosiensa töitä leimasikin totalitarismin vastaisuus ja huoli luonnon tulevaisuudesta.
Sileä kuminen torni syntyi Prahan kevään ja kansainvälisen opiskelijaradikalismin vuosina. Se kuvaa kylmän sodan kahtiajakautunutta maailmaa. Kaivanto kuvasi sen fallosentrisen miehisen ylivallan aiheuttamaksi. Teoksessa punavalkoinen osin karttaviivoin päällystetty maapallo kannattelee mustaa fallosta, jonka taiteilija näkee yksisilmäiseksi miesten maailman esimerkiksi.
Aiheesta muualla

Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Sileä kuminen torni.  (Arkistoitu – Internet Archive)
Myrsky

Hurrikaani Ivanin aiheuttamaa tuhoa Grenadassa vuonna 2004.
Jouluna 2011 Etelä-Suomen yli pyyhkäisi luoteesta myrskyinen tuuli. Kuvan metsikkö sijaitsi Kokemäen Matomäessä Satakunnassa.
Myrsky on voimakas tuuli, jonka tuulennopeus on Suomessa käytetyn myrskymääritelmän mukaan vähintään 21 metriä sekunnissa; erityisesti myrskyllä tarkoitetaan 21−32 metriä sekunnissa puhaltavia tuulia. Tuulen nopeus lasketaan 10 minuutin aikana puhaltaneesta keskituulesta, eli tuulen nopeus alueella voi ajoittain olla puuskissa voimakkaampaakin. Myrskyä voimakkaampi eli yli 32 metriä sekunnissa puhaltava tuuli on hirmumyrsky. Kovalla tuulella tarkoitetaan on säätiedotuksissa 14-20 metriä sekunnissa puhaltavaa tuulta.
Sanaa myrsky käytetään ilmatieteessä kuvaamaan paitsi myrskyrajaa voimakkaampaa tuulta myös voimakasta matalapainetta, joka tällaisen tuulen aiheuttaa ("Janika-myrsky liikkui maamme yli koilliseen...").
Kielellinen myrskyn käsite on historiallisista syistä jossain määrin kulttuurisidonnainen. Tuulennopeuden mukaan määritelty myrskyn alaraja on esimerkiksi Ruotsissa, Ranskassa ja Britanniassa korkeampi kuin Suomessa. Sikäläinen myrsky vastaa suomalaisen terminologian mukaan kovaa myrskyä (boforiasteikolla yhden boforin voimakkaampaa tuulta).
Englannin kielessä sana storm ei liity vain tuuleen vaan moniin muihinkin voimakkaisiin ilmakehän häiriöihin ja näiden aiheuttamiin sääilmiöhin. Esimerkiksi: snowstorm – lumipyry, thunderstorm – ukonilma (vain joskus on kyseessä "ukkosmyrsky"), icestorm – voimakas jäätävä vesisade. Näitä kuvaa suomessa sana rajuilma, johon voi liittyä ukkosta, lunta ja rakeitakin, mutta 10 minuutin keskituuli ei ylitä myrskyn rajaa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ilmatieteen laitos
Myrskyareena harrastajasivut
Saku Joutsi

| Saku Joutsi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 21. toukokuuta 2004 (ikä 20) Loppi, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  oikea
Pituus:  186 cm
Paino:  82 kg
Seura
Seura:  Ilves
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  34
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2024–
    
Saku Antero Joutsi (s. 21. toukokuuta 2004 Loppi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilvestä. Hän pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa. Joutsi laukoo oikealta.
Ura > Seuraura

Joutsi on Riihimäen Nikkareiden kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Hämeenlinnan Pallokerhoon. Joutsi toimi kaudella 2019–2020 seuran C-nuorten varakapteenina. Hän oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 6+13=19. C-nuorten SM-sarjassa Joutsi oli HPK:n eniten maaleja tehnyt puolustaja kuudella osumallaan. Tri-City Storm varasi hänet 282. pelaajana USHL:n varaustilaisuudessa 2020. Joutsi jatkoi kaudella 2020–2021 kuitenkin HPK:ssa, jonka U18-joukkueen varakapteenina hän toimi. Kaudella 2021–2022 Joutsi toimi joukkueen kapteenina. Kaudella 2023–2024 hän oli HPK:n U20-joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 1+18=19.
Toukokuussa 2024 Joutsi teki 2+1-vuotisen juniorisopimuksen Tampereen Ilveksen SM-liigajoukkueen kanssa. Hän aloitti kauden 2024–2025 seuran U20-joukkueessa. Joutsi teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan alkulohkon päätöskierroksella 15. lokakuuta 2024 ruotsalaista Växjö Lakersia vastaan, kun jatkomahdollisuutensa menettänyt Ilves peluutti ottelussa kaikkiaan kuutta ensikertalaista. Hänet merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Joutsi sai ottelussa jääaikaa 7.18 minuuttia.
Ura > Maajoukkueura

Joutsi on pelannut neljä nuorten ja kahdeksan poikien maaottelua.
Muuta

Joutsi valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseon lukiosta syksyllä 2023.
Sielun miljonääri

| Sielun miljonääri Mikko Alatalo |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1983
 Tyylilaji: Iskelmä
 Kesto: 44.58
 Levy-yhtiö: Hi-Hat
Mikko Alatalon muut julkaisut
| III tasavallan vieraana 1982 | Sielun miljonääri 1983 | Ikävän karkoitus 1984 |
Sielun miljonääri on suomalaisen laulajan Mikko Alatalon 11. albumi. Se julkaistiin Finnscandian Hi-Hat-levymerkillä vuonna 1983.
Albumi oli levymyynnin suhteen jo alamäessä. Alatalon takki oli tyhjänä hektisten Syksyn sävel -voittovuosien jälkeen; voitot vuosina 1978, 1980 ja 1981 aiheuttivat valtavan 300 keikan putken per vuosi. Siirtomaa-Suomi -trilogia oli tehty, siitä oli kaikki sanottu. Lisäksi suuri yleisö sai tarpeekseen Alatalon jatkuvasta esilläolosta mediassa; tv-ohjelmat "Iltatähti California Special", "Hittimittari" ym. Uudet tuulet puhalsivat suomalaisella musiikkirintamallakin. Dingo-ilmiö alkoi levitä, Eppu Normaali tehtaili hittejä, iskelmätähtiä tuli ja meni, ja uudeksi hittimestariksi nousi Pave Maijanen.
70-luvulla ylistetystä laulaja-lauluntekijästä tuli kirottu "Syksyn sävel -pelle".
Sielun miljonääri sisältää Harri Rinteen ideoimia kupletteja ajankohtaisista aiheista; saastelaulu "Myrkkyä taivaasta", Paavo Väyrys-parodia "Keminmaa", poikamiehen elämästä kertova "Se on ressi" sekä suomalaisuuden kuvaus "Ei me olla mittään mettäläisiä". Albumin muistettavimmat laulut ovat "Lihava, kalju ja keski-ikäinen", koskettava nuoruuden rakastuneiden jälleennäkemistarina, sekä nimikappale "Sielun miljonääri". Nimilaulusta ei koskaan tullut suurta hittiä, mutta sitä pidetään silti yleisesti Alatalo - Rinteen parhaimmistona.
Kappaleet

Mikko Alatalo tuli kaupunkiin – 2.14
Ei me olla mittään mettäläisiä – 3.38
Suuret suomalaiset perustaudit – 2.49
Se on ressi – 2.40
Myrkkyjä taivaasta – 2.50
Erottamattomat – 3.01
Keminmaa – 2.44
Sielun miljonääri – 3.07
Etkö ookin ikipäiviks mun? – 3.13
Lihava, kalju ja keski-ikäinen – 3.19
Kunhan ollaan vaan – 3.46
Seitsemän vuotta – 3.45
Vain yksi nainen voi tehdä kodin – 3.14
Alkukesän pehmeinä öinä – 4.32
Roberta Bondar

Roberta Bondar  (s. 4. joulukuuta 1945) on kanadalainen astronautti ja lääketieteilijä. Hän tutkii aivojen verenkiertoa alhaisen ilmanpaineen vallitessa. Hän osallistui 22.–30. tammikuuta 1992 toteutettuun Discoveryn lentoon STS-42.
Sharon Robinson

Sharon Robinson
Sharon Robinson (s. 1958) on yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä, muusikko, sovittaja ja tuottaja. Hänen esikoisalbuminsa Everybody Knows ilmestyi 2008, mutta hän on ollut mukana 15 levytetyllä laululla Leonard Cohenin albumeilla ja on mukana tämän konserttikiertueilla. Lisäksi hän on säveltänyt, soittanut, sovittanut ja tuottanut Cohenin tauon jälkeen ilmestyneen albumin Ten New Songs.
Robinsonin sävellyksiä ovat esittäneet Leonard Cohenin lisäksi muun muassa Diana Ross, Aaron Neville, Pointer Sisters ja The Temptations. Vuonna 1985 hän voitti Grammy-palkinnon Patti LaBellen elokuvassa Beverly Hillsin kyttä esittämästä kappaleesta New Attitude.
Robinson on esiintynyt Suomessa 10.10.2008, 10.8.2010 ja 02.09.2012 konsertoidessaan Leonard Cohenin kanssa Helsingissä.
Palkinnot ja tunnustukset

Grammy 1985 laulusta "New Attitude"
Diskografia

Everybody Knows, 2008
Sissiretki surman suuhun

| Sissiretki surman suuhun |
| --- | --- |

Kirjailija:  Onni Palaste
Kansitaiteilija:  Petri Holm / Pekka Kuronen
Kieli:  suomi
Genre:  sotaromaani
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1985
Ulkoasu:  kovakantinen
Sivumäärä:  197
ISBN:  951-0-13293-4
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Sissiretki surman suuhun on Onni Palasteen kirjoittama sotaromaani.
Kirja kertoo vänrikki Hännisen johtamasta kaukopartiosta, joka osin jalkaisin, osin lentokuljetuksin lähtee aivan jatkosodan alkupäivinä Rukajärven suunnan erämaihin ja Muurmannin radalle tiedustelu- ja tuhoamistehtäviin. Laajamittainen kaukopartiotoiminta, jossa lentokuljetukset ja radioyhteydet näyttelivät merkittävää osaa, oli vielä tuolloin uutta, ja oman värinsä partiolle antoivat suomalaisten palveluksessa olevat tiedustelijat, partion matkassa niikuttava vanha ukko, joka jo rauhan aikana oli liikkunut Rukajärven taholla vakoilutehtävissä, ja asemamies, joka jyristeli resiinallaan Muurmannin radalla.
Nälkä ja uupumus, vanginsieppaukset, räjäytystehtävät, läpimurrot vihollisen saarrostusrenkaista ja kosketukset paikalliseen väestöön rakentuvat jännittäväksi tarinaksi kaukopartiotoiminnasta, jonka tulokset vaikuttivat suuresti Omelian mottitaisteluihin.
Skärjånin vesistö

Ruotsin päävesistöalueet
Skärjånin vesistö (ruots. Skärjåns avrinningsområde, vesistöaluetunnus 49) muodostuu Pohjanlahden Selkämereen laskevan Skärjånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 330 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma

Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Skärjån, jonka yläjuoksua kutsutaan Brattbergsbäckeniksi. Se alkaa Nannsjönin järvestä ja joen pituus on 50 kilometriä. Joki laskee Itämereen alle 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue

Vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Ljusnanin vesistön (tunnus 48) ja Daljoen vesistön (tunnus 53) välisessä taskussa, jossa on neljä pientä päävesistöä. Skärjånin vesistö on niistä pienin ja siksi se jää Ljusnanin- ja Hamrångeånin vesistön (tunnus 50) väliin. Pisin yhteinen vedenjakaja on eteläpuolisella Hamrångeånin vesistöllä ja pohjoispuoliselle Ljusnanin vesistölle jää puolet lyhyempi osuus. Muut osuudet jäävät mereen laskeville purojen ja ojien pienille valuma-alueille, joiden yhteispinta-ala on lähes Skärjånin vesistön suuruinen.
Vesistön valuma-alue > Valuma-alueen piirteitä

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (62,4 %), turve (7,8 %), kalliomaa (9,7 %), hiekka ja sora (3,6 %), multamaa (4,2 %), savimaa (0,5 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,3 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (83,4 %), soita ja kosteikkoja (2,3 %), viljelymaita (2,5 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,2 %) sekä joutomaita (1,1 %). Näiden lisäksi on 10,5 % vesistöjä.
Vesistön valuma-alue > Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Skärjånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2012. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,4 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 10,5 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,9 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 13 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 18,8 m³/s on mitattu toukokuussa 1986 ja pienin 0,3 m³/s viimeksi vuonna 2007. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta toukokuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.
Käännös suomeksi