stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Cia-cia
Kirjakieli

Vuonna 2009 kieli saavutti kansainvälistä huomiota, kun Baubaun kaupunki otti virallisesti käyttöön korealaisen hangul-aakkoston cia-cian kirjoittamiseen.
Indonesian Korean suurlähettiläs Nicholas T. Dammen ja professori Chun Tai-hyun ehdottivat korealaisten aakkosten käyttöön ottamista vuonna 2007. Tammikuussa 2010 he kertoivat The Korea Times -sanomalehdelle, että hangulia ei vielä ole virallisesti otettu käyttöön, koska Baubaun pormestari Amirul Tamim ei ollut tehnyt tarvittavia toimenpiteitä.
Nykyään kieltä voidaan kirjoittaa sekä korealaisilla että latinalaisilla aakkosilla. Myös arabialaisia aakkosia on yritetty käyttää, mutta niiden käyttö on jäänyt lähes kokonaan pois.
Sanastoa

Numerot yhdestä kymmeneen:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suomeksi | yksi | kaksi | kolme | neljä | viisi | kuusi | seitsemän | kahdeksan | yhdeksän | kymmenen |
| Romanisaatio | dise, ise | rua, ghua | tolu | pa'a | lima | no'o | picu | walu, oalu | siua | ompulu |
Sanastoa > Verbejä

부리 buri 'kirjoittaa'
뽀가우 pogau 'puhua'
바짜안 baca'an 'lukea'.
Sanastoa > Substantiiveja

아나 ka'ana 'koti'
시골라 sigola 'koulu'
사요르 sayor 'vihannes
보꾸 boku 'kirja'
Sanastoa > Puhe

따리마 까시 Tarima kasi. 'Kiitos.'
인다우 미아노 찌아찌아 Indau miano Cia-Cia. 'Minä olen Cia-Cia.'
인다우 뻬엘루 이소오 Indau pe'elu iso'o. 'Minä rakastan sinua.'
모아뿌 이사우 Moapu isau. 'Anteeksi.'
움베 Umbe. 'Kyllä.'
찌아 Cia. 'Ei.'
Käännös suomeksi
Kennedy

Kennedy voi tarkoittaa seuraavia:
Henkilöitä

Kennedy-suku, yhdysvaltalainen suku, jonka tunnettuja jäseniä ovat:
Joseph P. Kennedy (1888–1969), yhdysvaltalainen liikemies, poliitikko ja diplomaatti
Rose Kennedy (1890–1995), Joseph P. Kennedyn puoliso
Edellisten jälkeläiset, joista huomattavimmat ovat:
John F. Kennedy (1917–1963), Yhdysvaltain presidentti 1961-1963
Joseph Patrick Kennedy II (s. 1952), yhdysvaltalainen poliitikko
Joseph P. Kennedy III (s. 1980), yhdysvaltalainen lakimies ja demokraattipoliitikko
Robert F. Kennedy (1925–1968), yhdysvaltalainen poliitikko, ministeri ja senaattori, John F. Kennedyn veli
Patrick Joseph Kennedy (s. 1967), yhdysvaltalainen poliitikko
Edward M. Kennedy (1932–2009), yhdysvaltalainen poliitikko ja senaattori
Jacqueline Kennedy (1929–1994, o.s. Bouvier, myöh. Onassis), John F. Kennedyn (myöhemmin Aristoteles Onassiksen puoliso
Ethel Kennedy (1928–2024, o.s. Skakel), Robert F. Kennedyn puoliso
Muita saman suvun jäseniä lueteltu sivulla Kennedy (suku)
Muita henkilöitä, joiden sukunimi on Kennedy:
Alan Kennedy (s. 1954), englantilainen jalkapalloilija
Alanna Kennedy (s. 1995), australialainen jalkapalloilija
Anthony Kennedy (s. 1936), Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomari
Arthur Kennedy (1914–1990), yhdysvaltalainen näyttelijä
Arthur Leo Kennedy (s. 1942), yhdysvaltalainen katolinen piispa
Brian Kennedy (s. 1966), irlantilainen laulaja, laulunkirjoittaja ja kirjailija
Burt Kennedy (1922–2001), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Charles Kennedy (1959–2015), brittiläinen liberaalidemokraattinen poliitikko
Dave Kennedy (s. 1953), irlantilainen Formula 1 -kuljettaja
Duncan Kennedy (s. 1942), yhdysvaltalainen oikeustieteen professori, Critical legal studies -liikkeen perustaja
Edgar Kennedy (1890–1948), yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja -ohjaaja
George Kennedy (1925–2016), yhdysvaltalainen näyttelijä
Jamie Kennedy (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä, tuottaja ja stand up -koomikko
Joe Kennedy (1979–2007), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
Joshua Kennedy (s. 1982), australialainen jalkapalloilija
Kathleen Kennedy (s. 1953), yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
Ken Kennedy (s. 1976), yhdysvaltalainen showpainija
Ludovic Kennedy (1919–2009), brittiläinen tutkiva journalisti
Madge Kennedy (1891–1987), yhdysvaltalainen näyttelijä
Matthew Kennedy (s. 1957), yhdysvaltalainen kirjailija, elokuvahistorioitsija ja antropologi
Michael Robert Kennedy (s. 1968), australialainen katolinen piispa
Myles Kennedy (s. 1969), yhdysvaltalainen muusikko, laulaja ja lauluntekijä
Nigel Kennedy (s. 1956), brittiläinen viulisti
Nina Kennedy (s. 1997), australialainen seiväshyppääjä
Stetson Kennedy (1916–2011), yhdysvaltalainen kirjailija, ihmisoikeusaktivisti ja folkloristi
Ted Kennedy (1925–2009), kanadalainen jääkiekkoilija
Tim Kennedy (s. 1986), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Tyler Kennedy (s. 1986), kanadalainen jääkiekkoilija
William Kennedy (s. 1928), yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja
Zoie Kennedy (s. 1977), englantilainen näyttelijä
Kuvitteellisia henkilöitä

Leon S. Kennedy, pelisarjassa Resident Evil
Muita merkityksiä

Cape Kennedy, yhteisnimitys eräille Floridassa sijaitseville avaruuskeskuksille
Kennedy Space Center, NASA:n avaruuskeskus Floridassa
Kennedy-oppi, Yhdysvaltain ulkopolitiikan toimintaperiaate
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Dagmar Overbye

Dagmar Johanne Amilie Overbye (23. huhtikuuta 1883 – 6. toukokuuta 1929) oli tanskalainen sarjamurhaaja, joka surmasi vuosina 1913–1920 useita lapsia. 3. maaliskuuta 1921 hän sai kuolemantuomion yhdeksästä murhasta, mutta tuomio muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Uhreja on väitetty olleen vielä enemmän, yhdeksän ja kahdenkymmenenviiden väliltä. Yksi Overbyen surmaamista lapsista oli hänen omansa.
Overbye työskenteli lastenkasvatuksen parissa. Uhrinsa hän kuristi, hukutti tai poltti kaakeliuunissa. Hän tuhkasi, hautasi ja kätki ruumiita ullakolle. Hän kuoli vankeudessa 46-vuotiaana.
Aiheesta muualla

Kvinfo NYT: Dagmar Overby (1887–1929) (tanskaksi)
Amiga

| Amiga |
| --- | --- |

 Amiga 1000, värimonitori, ulkoinen levykeasema ja Sidecar-laajennus.
Valmistaja:  Commodore
Kehittäjä:  Amiga Corporation, Commodore
Tuoteperhe:  Amiga
Tyyppi:  mikrotietokone
Julkaistu:  1985
Valmistus lopetettu:  1994
Mukana toimitettu käyttöjärjestelmä:  AmigaOS
Suoritin:  Motorola 68000, Motorola 68020, Motorola 68030, Motorola 68040
Massamuisti:  levykeasema, kiintolevy
Näytönohjain:  erikoispiirisarja
Äänikortti:  erikoispiirisarja (Paula)
Keskusmuisti:  512KB / 1 MB / 2 MB / 4 MB (laajennettavissa)
Amiga on tietokoneperhe, jota Commodore valmisti vuodesta 1985 vuoteen 1994. Tietokoneen kehitystyön oli aloittanut Amiga Corporation vuonna 1982. Amigasta tuli seuraaja Commodoren menestyksekkäälle Commodore 64 -tietokoneelle. Amiga oli Suomessa ja monissa osissa Eurooppaa IBM PC -yhteensopivien ohella suosituin pelaamisessa ja muussa tietokoneharrastuksessa käytetty tietokone 1990-luvun alkaessa. Ennen kaikkea Amigan käyttäjien parissa sai alkunsa "demoskene". Lisäksi Amigaa käytettiin apuvälineenä ammattilaiskäytössä esimerkiksi grafiikan ja musiikinteossa.
Amiga erosi ilmestyessään muista aikalaiskoneista erikoispiireillään, jotka tehostivat suorituskykyä grafiikan ja äänen suhteen. Tähän sisältyi laitteiston tuki spriteille sekä bittikartta-datan siirtoa tukeva apuprosessori, blitter. Kuvan resoluutio sekä väripaletti olivat aikansa mittapuulla suuret. Amiga yhdisti ensimmäisenä kotikoneena graafisen käyttöliittymän moniajoon.  Amigan Paula-äänipiiri tukee DMA-pohjaista 28 kilohertsin ja 8 bitin digitoitua stereoääntä. Prosessoreinaan Amigat käyttivät Motorola 68000 -sarjaa.
Historia > Yhtiön perustaminen

Activisionin Larry Kaplanin aloitteesta Jay Miner lähti kehittämään uutta tietokonetta, jonka kehittämisestä oli haaveillut työskennellessään Atarilla.
Yhtiö perustettiin nimellä Hi-Toro ja sen johtoon palkattiin David Morse. Kaplanin vetäydyttyä ja palattuaan Atarille Miner oli vastuussa tietokoneen kehittämisestä.
Huomattuaan että nimi Hi-Toro oli jo japanilaisen ruohonleikkurivalmistajan käytössä yhtiö nimettiin uudelleen: nimeksi haluttiin ystävällisemmältä kuulostava ja nimeksi tuli Amiga.
Historia > Kehitys

Tietokonetta kehitti aluksi Amiga-yhtiö ja tietokoneen prototyyppiä päätettiin kutsua nimellä Lorraine.
Jay Miner oli lukenut ja käynyt kursseja blitteristä ja päätti toteuttaa sellaisen myös Amigan piirisarjaan. Nykyään kaikissa videokuvaa käsittelevissä piireissä on samanlaisen toiminnon toteutus. Piirisarjaan tuli yksinkertaista ohjelmoitavuutta sisältävä näyttömuistia suoraan käsitteleva copper apusuoritin. HAM (engl. Hold and Modify) oli piirisarjan tukema näyttötila, jossa näytölle saatiin kerralla enemmän värejä kuin näyttömuisti mahdollisti. HAM-tila aloitti yhdellä värillä ja muutti värin yhtä komponenttia kerrallaan väriavaruudessa. Piirisarjassa oli kyky toistaa neljää audiokanavaa yhtäaikaisesti: kaksi vasemmassa stereokanavassa ja kaksi oikeassa, jota ei vuosiin ollut kilpailijoiden laitteissa. Piirisarja koostui lopulta kolmesta erikoispiiristä jotka saivat nimet Agnus, Denise ja Paula.
Amigan piirisarja oli tehokas mutta käytti paljon aikaa muistin käsittelyyn, joka ei jättänyt paljon aikaa itse prosessorille: ratkaisuna suunniteltiin toinen väylä, jota prosessori yksistään pystyi käyttämään "nopealle" muistille ja siellä sijaitseville ohjelmille.
Prototyyppiä esiteltiin CES-messuilla tammikuussa 1984. Tietokoneessa ajettiin Boing-nimellä tunnettua demoa, jossa punavalkoinen rantapallo pomppii ruudulla stereoäänen säestyksellä. Boing-pallosta tuli myöhemmin laajalti käytetty Amigan symboli. Messuilla ihmisten oli vaikea uskoa tietokoneen pystyvän sen näyttämään animaatioon ja jatkoivat "oikean" tietokoneen etsimistä.
Amigan videopiirit pystyivät manipuloimaan kuvaa kahdesta 40:een kertaa nopeammin kuin mikään muu henkilökohtainen tietokone markkinoilla siihen aikaan. Boing-demo esitteli kuvan ja äänen lisäksi Amigan moniajoa ja ohjelmointitempuilla jätti suoritinaikaa myös muiden asioiden tekoon samaan aikaan. Demo käytti viewport-tekniikkaa sekä väripaletin muuttamista vaadittujen animaatiokuvien vähentämiseen. Ääninäytteitä toistettiin eri nopeuksilla, voimakkuuksilla ja kanavilla tuottamaan erilaisia pomppimisääniä. Koska piirisarja teki lähes kaiken työn se jätti suorittimen vapaaksi muille asioille ja muiden ohjelmien suorittamiseen.
Rahavaikeuksissa oleva yhtiö päätti ottaa vastaan 500 000 dollarin rahoituksen Atarilta sillä ehdolla, että maksaisivat summan takaisin kesäkuussa tai muutoin Atari saisi omistukseena kaiken teknologian. Commodore päätti rahoittaa Amiga-yhtiötä jotta laina voitiin maksaa takaisin ja päätyi lopulta ostamaan koko yhtiön 24 miljoonan dollarin hinnalla.
Historia > 1994–

Commodore hakeutui vapaaehtoisesti toukokuussa 1994 Yhdysvaltain konkurssilain 11 luvun mukaiseen menettelyyn, joka antaa firman saneerata ja maksaa velkansa. Commodore oli mennyt saneeraukseen jo aiemmin pari kertaa, mutta firman johtohahmoihin kuulunut Irving Gould oli maksanut velat ilman konkurssilakiin turvautumista. Tällä kertaa oikeus kuitenkin nimitti konkurssilain mukaisesti luottamushenkilöt myymään Commodoren osakkeet pois. [lähde? ]
Amiga-tietokoneita myytiin neljästä kuuteen miljoonaa kappaletta Commodoren konkurssiin mennessä. Joidenkin arvioiden mukaan Amiga-tietokoneita olisi myyty yhteensä noin 4,91 miljoonaa kappaletta.
Joidenkin Amiga-käyttäjien vankka uskollisuus merkkiään kohtaan piti huolen siitä, että "amiga-skene" jatkoi toimintaansa, vaikkei uusia laitteita enää myyty. IBM PC -yhteensopivista koneista oli kuitenkin tullut 1990-luvun puoliväliin mennessä Euroopassakin kotitietokoneeksi vaihtoehto, jolle ei ollut vakavaa haastajaa.
Amiga oli suosittu videoeditoinnissa ja MacroSystem Computer GmbH suunnitteli ja tuotti Amigaan perustuvan DraCo-tietokoneen.
Amigalle suunniteltiin vielä Commodoresta riippumatta ohjelmistoa ja laajennuskortteja: grafiikkakorttien käyttöön julkaistiin kaksi merkittävää rajapintaa, Picasso96 ja CyberGraphX. Äänikorttien käyttöön julkaistiin AHI 1990-luvun puolivälissä.
Oikeudet Amiga-tietokoneisiin myytiin Escomille, joka oli ostanut suurimman osan Commodoren osakkeista, ja myöhemmin Gateway 2000:lle. Escom meni itse konkurssiin Amigaan liittymättömistä syistä hyvin pian. Tätä ennen Escom oli jatkanut Amiga-tekniikan tuottamista jonkin aikaa, muttei kehittänyt uusia tietokonemalleja. Oikeudet Amigaan saanut Gateway ei osannut oikein päättää, mitä tehdä hankinnoillaan. Vuonna 1999 uusi yritys, Amiga Inc., perustettiin USA:ssa, ja se sai Gatewaylta lisenssin Amigaan liittyviin patentteihin ja tavaramerkkeihin.
Tämän yrityksen aikana tehtiin useita tuotejulkaisuja, jotka eivät liity alkuperäiseen Amigaan oikein mitenkään. Näistä suurin osa jäi flopeiksi tai ei koskaan realisoitunut. Kuitenkin AmigaOS-käyttöjärjestelmä on kehittynyt tänä aikana. Vuonna 2001 Amiga Inc. antoi järjestelmän kehitystyön belgialais-saksalaiselle Hyperion Entertainment -yritykselle. Tässä yhteistyössä oli aluksi mukana myös Englantilainen Eyetech. Uutta laitekantaa saatiin hitaasti ja rajatusti markkinoille nimellä AmigaOne. Yritysten väliset riidat kuitenkin estivät järkevän kehityksen, ja lopputuloksena oli vain useita sekavia omistajavaihdoksia ja oikeuskäsittelyjä; kunnes lokakuussa 2009 Hyperion Entertainment pääsi sopuun Amiga Inc. yrityksen kanssa AmigaOS 4 -käyttöjärjestelmän jatkokehittämisestä itsenäisesti.
A-EON -yrityksen AmigaOne X5000 on vuonna 2009 perustetun yrityksen AmigaOS 4:ää käyttävä tietokone. A-EON on aiemmin julkaissut AmigaOS 4:ään käyttävän AmigaOne X1000 -tietokoneen.
Käyttöjärjestelmä

Amigan käyttöjärjestelmää kutsutaan nimellä AmigaOS. Käyttöjärjestelmä on mikroytimeen perustuva ja moniajoa tukeva.
Sen osat ovat:
Workbench (graafinen käyttöliittymä)
Exec (käyttöjärjestelmän ydin)
Kickstart (ROM-muistissa sijaitseva firmware)
AmigaDOS (komentorivi ja perustoiminnot)
AmigaShell (komentoriviohjelmatyökalu)
Kickstart tekee tarkistuksia laitteistolle, päättelee mitä on saatavilla alustaa laitteiston tilan. Tämän jälkeen tietokone on valmis lataamaan muun ohjelmiston: Workbenchin, pelin tai hyötyohjelmiston. Ohjelmisto voidaan ladata levykkeeltä, kiintolevyltä tai CD-ROMilta (CDTV- ja CD32-mallit).
Commodoren tekemät viralliset käyttöjärjestelmäversiot ovat:
| Vuosi | OS-versio | Mallit |
| --- | --- | --- |
| 1985 | 1.0–1.1 | Amiga 1000 |
| 1987 | 1.2–1.3 | Amiga 500, Amiga 2000 |
| 1990 | 2.04 / 2.05–2.1 | Amiga 3000, Amiga 600, Amiga 500+ |
| 1991 | 1.3+ | CDTV |
| 1992 | 3.0–3.1 | Amiga 1200, Amiga 4000, Amiga CD32 |
Käyttöjärjestelmä > Amiga UNIX

Amiga UNIX (AMIX) on Commodoren System V-pohjainen UNIX Amiga-tietokoneille, joka oli saatavilla esimerkiksi Amiga 3000:lle.
Käyttöjärjestelmää pystyi ajamaan muissakin Amiga-tietokoneissa joissa laitteistovaatimukset täyttyivät laajennuksien avulla:
Motorola 68020 tai Motorola 68030, jossa on matematiikkasuoritin (FPU) ja muistinhallintayksikkö (MMU)
4 megatavua RAM-muistia
SCSI-kiintolevy
Laitteisto

Amiga rakentui erikoispiireihin jotka toimittivat äänen, grafiikan ja laitteistorutiinien tehtäviä vapauttaen CPU:n muihin tehtäviin. Tätä voidaan kutsua varhaisena laitteistokiihdytyksenä.
Piirisarjoista käytetään nimityksiä OCS (Original Chip Set), ECS (Enhanced Chip Set) ja AGA (Advanced Graphics Architecture, toisinaan lyhennetty AA). 
AAA-piirisarja oli kehityksen alla kun Commodore meni konkurssiin: AAA-piirisarjasta oli prototyyppejä, joilla pystyi tekemään asioita, mutta joissa oli vielä virheitä eivätkä ne olleet riittävän toimivia käyttöjärjestelmän ajamiseen. AAA-piirisarjasta oli tulossa merkittävästi erilainen aiempaan arkkitehtuuriin verrattuna. Hombre-piirisarja oli Ed Heplerin projekti uudeksi piirisarjaksi, jota oli tarkoitus suorittaa myös PCI-laajennuskortilta.
Tietokoneessa käytettävää RAM-muistia oli kahta tyyppiä: tinen oli nimeltä Chip RAM johtuen erikoispiirien kyvystä käyttää tätä muistia suoraan DMA:n kanssa; laajennusmuistia kutsuttiin nimellä Fast RAM. Erikoispiireillä oli etuoikeus päästä Chip RAM -muistiin ja prosessorin oli odotettava vuoroaan kun taas erikoispiirit eivät pääseet Fast RAM -muistiin, joka oli prosessorille nopeammin käsiteltävissä ilman odottamista.
Prosessorina käytettiin Motorola 68000-sarjaa.
Amiga CD32:n seuraajaan suunniteltiin PA-RISC -prosessorin käyttöä Hombre-piirisarjan kanssa.
Laitteisto käytti Zorro-nimistä väyläarkkitehtuuria, joka mahdollisti useimmissa malleissa lisäkorttien ja prosessorikorttien lisäämisen. Zorro väylä tuki Autoconfig  protokollaa, joka mahdollisti laitteiden osoiteavaruuden konfiguraation automaattisesti ilman jumpperiasetuksia (myöhemmin vastaava tuli IBM/PC-klooneissa tunnetuksi nimellä Plug'n Play). Menetelmä vastaa PCI-väylän käyttämää menetelmää.
Zorro-väylän ensimmäinen versio oli käytössä vain Amiga 1000-mallissa. Amiga 2000:ssa esiteltiin Zorro II, jonka seuraaja Zorro III oli käytössä Amiga 3000:ssa ja Amiga 4000:ssa. Nimi tulee prototyypistä, jolle ei kehitetty parempaa nimeä ja se jäi käyttöön.
Dave Haynie suunnitteli Buster-piirin Amiga 2000:n laajennuksien käsittelyyn.
Laitteisto > Liitännät

Amigassa oli kaksi Atari-liitintä joystickin, hiiren, valokynän tai muun laitteen kytkemiseen. Malleissa oli CD32:ta lukuun ottamatta liitäntä ulkoisen levykeaseman kytkemiseen. Muut liitännät ovat 25-pinninen RS232-liitäntä sarjaportille, 25-pinninen Centronics-tyylinen liitäntä rinnakkaisportille ja 23-pinninen RGB-videoliitäntä.
Amiga 1000, Amiga 500 ja Amiga 500+ mallit sisälsivät myös ulkoisen liitännän Zorro-laajennusväylälle, joka oli Amiga 1000:ssa oikealla puolella ja 500 sekä 500+ malleissa vasemmalla puolella. Ison kotelon mallit (2000, 3000, 4000) sisälsivät useita sisäisiä Zorro-laajennuspaikkoja.
Muistilaajennusta varten oli myös erilaisia liitäntöjä mallista riippuen.
Äänen ulostulolle oli kaksi RCA-liitintä ja tietokone voitiin kytkeä monitoriin tai televisioon.
Laitteisto > Laajennukset

Tietokoneelle valmistettiin useita laajennuksia ja lisäkortteja. Eräs tunnetuista on NewTekin Video Toaster.
Prosessoripäivitykset myytiin laajennuskorteilla, joissa oli myös muistilaajennuksen mahdollisuus. GVP valmisti useita päivityksiä eri Amiga-malleihin.
phase 5 valmisti PowerPC-suorittimella varustettuja laajennuskortteja.
Commodore julkaisi Amiga 1000:lle A1060 Sidecar -laajennuskortin, jossa oli IBM PC -yhteensopiva tietokone yhdellä kortilla: kortilla oli 8088 suoritin ja 360 kilotavun 5,25" levyasemaohjain. Tätä seurasivat A2088XT, A2286AT ja A2386SX Bridgeboard kortit Amiga 2000:lle.
ReadySoft julkaisi Apple Macintosh -emulaatioon tarkoitetun A-Max -laajennuskortin.
Suomalainen Petsoff julkaisi Motorola 56002 -perusteisen äänikortin nimeltä Delfina.
OCS-piirisarja

1980-luvun Amigojen piirisarjasta käytetään nykyään nimitystä Original Chip Set eli OCS. Sen seuraajina olivat hieman paranneltu ECS-piirisarja (Enhanced Chip Set) ja suuresti paranneltu AGA-piirisarja (Advanced Graphics Architecture). Alkuperäistä piirisarjaa käytettiin Amiga 1000:ssa, Amiga 2000:ssa ja Amiga 500:ssa.
OCS-piirisarja > Yleiskatsaus piireihin

Piirisarja, joka antoi Amigalle sen tunnusomaiset graafiset ominaisuudet, koostui kolmesta erikoispiiristä, Agnus, Denise, ja Paula. Gary-piiri oli virallisesti osa piirisarjaa, mutta siihen viitataan harvemmin, sillä se oli ei-ohjelmoitava I/O-piiri. Kahta CIA-piiriä (Complex Interface Adapter) ei myöskään lasketa mukaan piirisarjaan, sillä niitä käytettiin jo aikaisemmin Commodore 64:ssä ja 128:ssa, eli aikana ennen Amigaa.
Agnus – toimi piirimallin keskuspiirinä. Se valvoi kaikkea pääsyä Chip-muistiin sekä suorittimelta että muilta piireiltä, käyttäen monimutkaista tärkeysjärjestystä. Se sisälsi myös blitterin ja copperin. Alkuperäinen Agnus pystyi osoittamaan 512 kilotavua Chip-muistia. Myöhempi versio piiristä, Fat Agnus, pystyi osoittamaan megatavun verran Chip-muistia.
Denise – näyttösuoritin. Ilman ylipyyhkäisyn käyttöä, näytön erottelukykynä oli 320 (lowres) tai 640 (hires) pikseliä leveä ja 200 (NTSC) tai 256 (PAL) pikseliä korkea. Se tuki myös lomitettua kuvaa, joka kaksinkertaisti pystytarkkuuden. Väritarkkuus oli valittavissa 2–32 värin välillä (1–5 bittitasolla), erityinen kuudennen bittitason nk. "Extra-HalfBrite"-moodi ja Hold and Modify (HAM) -moodi, jossa kaikki 4096 värisävyä pystyttiin näyttämään kerrallaan (tosin tietyin rajoituksin: pikselin väri vaikutti viereisten pikseleiden väreihin). Denise tuki myös kahdeksaa spriteä, ¼ pikselin hienovieritysmoodia ja kaksoisgrafiikkapintaa.
Paula – pääasiassa äänipiiri; 4 itsenäistä laitteistopohjaisesti miksattua 8-bittistä PCM-äänikanavaa 6-bittisellä äänivoimakkuustasolla ja näytteenottotaajuus noin 20 Hz – 29 kHz. Paula myös tulkkasi digitaalisen joystickin, analogisen joystickin ja hiiren signaalit, salli piirisarjan lähettää suoritinkeskeytyksiä ja hoiti levyaseman.
OCS-piirisarja > Agnus

Piirisarjan vääntövoiman keskeisenä tekijänä on se, että kaikki operaatiot ovat tahdistettuja kuvasignaalin kanssa. Tämä sisältää pääsyn sisäänrakennettuun keskusmuistiin, joka tunnetaan nimellä "Chip RAM", sillä pelkästään piirisarjalla on suora pääsy siihen. Suoritin ja piirisarjan muut jäsenet joutuvat pyytämään Agnukselta pääsyä. Järjestelmäarkkitehtuurisesti tämä tunnetaan nimellä suora muistinkäyttö (DMA – Direct Memory Access), ja Agnus on tässä tapauksessa muistiohjain (DMA-ohjain).
Agnus omaa monimutkaisen prioriteettipohjaisen muistinkäsittelymenetelmän. Esimerkiksi bittitason tiedonhaut ovat paljon tärkeämpiä kuin blitterisiirrot. Nimittäin alkuperäinen Amigoiden suorittimena toiminut Motorola 68000 pystyi käsittelemään muistia vain joka toisella kellojaksolla; Agnus pyörittää järjestelmää, jossa aikakriittiset erikoispiirit saavat parittoman kellojakson ja suoritin parillisen – suoritin ei jää muistikäsittelyn ulkopuolelle ja näytä siten hidastuvan. Aikakriittiset erikoispiirien toiminnot, kuten blittersiirrot, voivat kuitenkin käyttää käyttämättömät parilliset ja parittomat kellojaksot, ja jos "BLITHOG" (blitter hog) -lippu on merkitty, Agnus käyttää jopa parillisetkin kellojaksot suorittimelta blitterin hyödyksi.
Agnuksen ajoitukset mitattiin 280 nanosekunnin "värikelloissa". Tämä oli suoraan verrannollinen kahteen lowres-pikseliin (140 ns) tai neljään hires-pikseliin (70 ns). Kuten Denisen, nämä ajoitukset suunniteltiin kodin televisioita varten ja ne voidaan tahdistaa ulkoiseen kellolähteeseen.
OCS-piirisarja > Agnus > Blitter

Blitteri – "blit" on lyhenne sanoista "block image transfer" (tai bit blit). Blitteri on muistisiirron ja loogisten operaatioiden rinnakkaisyksikkö. Sillä on kolme toimintatilaa: muistiosioiden (käytännössä useimmiten bittikartan) kopiointi, niiden täyttäminen (esim. polygonin täyttö) ja viivojen piirtäminen.
Blitteri oli kaksi kertaa nopeampi kuin 68000 prosessori siirtämään muistilohkoja kuin varsinainen CPU ja se pystyi toimimaan asynkronisesti CPU:n rinnalla.
OCS-piirisarja > Agnus > Copper

Copper on lyhenne sanasta "co-processor" (apusuoritin), se on ohjelmoitava äärellinen automaatti. Sen kytkeytyessä päälle sillä on kolme vaihetta: se joko lukee käskyn, suorittaa sen tai odottaa tiettyä videosignaalin kohtaa. Copper ajaa ohjelmaa nimeltä copperlista rinnakkain keskussuorittimen kanssa. Se on tahdistettu videosignaalin kanssa ja sitä voidaankin käyttää useiden toimitusten tahdistamiseen videosignaalin kanssa. Yleensä copperia käytetään videoulostulon ohjaamiseen, mutta sillä voidaan kirjoittaa tietoa mihin tahansa piirisarjan rekisteriin ja siten käyttää äänirekisterien asettamiseen tai suoritinkeskeytyksiin.
Copperilla pystyy muun muassa muuttamaan väripalettia jokaisella vaakarivillä, jolloin ruutuun saadaan huomattavasti enemmän värejä samanaikaisesti kuin 32/64 ilman, että tarvitsee käyttää HAM-tilaa. Copperilla pystyy myös vaihtamaan bittikarttaosoittimet jokaisella vaakarivillä (pikselin tarkkuudella), jolla saa tehtyä erilaisia graafisia efektejä (kuten ruudun vierittäminen vaakariveittäin). Copper-efektit olivatkin käytettyjä etenkin Amigan demoskenessä.
Amigan pelien näytön vieritys, jota pidettiin Atari ST:n versioihin verrattuna pehmeänä ja monipuolisena, tehtiin yleensä Copperin ja Blitterin yhteistyöllä siten, että Copperilla muutettiin bittikarttaosoittimia ja Blitterillä kopioitiin grafiikkaa ruudun vielä näkymättömään osaan.