stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Flanderin ympäriajo 2016

Haaghoek on kilpailun toiseksi viimeinen tasamaan mukulakiviosuus 154 kilometrin ajon jälkeen.
Flanderin ympäriajo 2016 oli järjestyksessään sadas maantiepyöräilyn Flanderin ympäriajo. Se järjestettiin 255,9 kilometrin reitillä Bruggesta Oudenaardeen 3. huhtikuuta 2016. Kilpailu kuului UCI World Touriin.
Kilpailureitillä oli 18 ylämäkiosuutta ja seitsemän tasamaan mukulakiviosuutta. Ensimmäinen tasamaan mukulakiviosuus oli 82 kilometrin ja ensimmäinen ylämäkiosuus 103 kilometrin kohdalla. Mäistä Oude Kwaremont noustiin kolme kertaa ja Paterberg kahdesti.
Peter Sagan voitti kilpailun karattuaan irtiottokumppaniltaan Sep Vanmarckelta Paterbergin nousussa 13 kilometriä ennen maalia. Fabian Cancellara sijoittui lopulta toiseksi kukistettuaan Vanmarcken loppukirissä.
Tulokset

Lähteet: Velonews, Pro Cycling Stats, Cyclingnews
|  | Ajaja | Maa | Joukkue | Aika |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Peter Sagan |  Slovakia | Tinkoff | 6.10.37 |
| 2 | Fabian Cancellara |  Sveitsi | Trek-Segafredo | + 0.25 |
| 3 | Sep Vanmarcke |  Belgia | Team LottoNL-Jumbo | + 0.28 |
| 4 | Alexander Kristoff |  Norja | Katjuša | + 0.49 |
| 5 | Luke Rowe |  Yhdistynyt kuningaskunta | Team Sky | + 0.49 |
| 6 | Dylan Van Baarle |  Alankomaat | Cannondale Pro Team | + 0.49 |
| 7 | Imanol Erviti |  Espanja | Movistar Team | + 0.49 |
| 8 | Zdeněk Štybar |  Tšekki | Etixx-Quick Step | + 0.49 |
| 9 | Dimitri Claeys |  Belgia | Wanty - Groupe Gobert | + 0.49 |
| 10 | Niki Terpstra |  Alankomaat | Etixx-Quick Step | + 0.49 |
Osallistuneet joukkueet

Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet:
UCI World Tour -tallit: Ag2r-La Mondiale, Astana Team, BMC Racing Team, Cannondale Pro Team, Dimension Data, Etixx-Quick Step, FDJ, Team Giant-Alpecin, IAM Cycling, Katjuša, Lampre-Merida, Team LottoNL-Jumbo, Lotto Soudal, Movistar Team, Orica-GreenEDGE, Team Sky, Tinkoff, Trek-Segafredo
UCI Professional Continental -tason tallit: Bora-Argon 18, CCC–Sprandi–Polkowice, Direct Énergie, Roompot - Oranje Peloton, Southeast-Venezuela, Topsport Vlaanderen – Baloise, Wanty - Groupe Gobert
Hunajamehiläiset

| Hunajamehiläiset |
| --- | --- |
 Intianmehiläinen (Apis cerana)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Pistiäiset Hymenoptera
Alalahko::  Hoikkatyviset Apocrita
Yläheimo::  Mesipistiäismäiset Apoidea
Heimo::  Aitomehiläiset Apidae
Alaheimo::  Apinae
Tribus::  Apini
Suku::  Hunajamehiläiset Apis  Linnaeus, 1758
Katso myös
   Hunajamehiläiset Wikispeciesissä   Hunajamehiläiset Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hunajamehiläiset (Apis) on mesipistiäisiin kuuluva suku.
Lajit

Sukuun kuuluvat Animal Diversity Webin mukaan seuraavat lajit:
Apis andreniformis
Intianmehiläinen (Apis cerana)
Apis dorsata
Apis florea
Apis koschevnikovi
Tarhamehiläinen (Apis mellifera)
Apis nigrocincta
Aiheesta muualla

Laji.fi: Hunajamehiläiset (Apis)
Bug Guide: Genus Apis (englanniksi)
Pherobase: Semiochemicals of Genus Apis (englanniksi)
Henna Helmi Heinonen

Henna Helmi Inkeri Heinonen (s. 18. lokakuuta 1981 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja kolumnisti.
Heinonen tuli tunnetuksi ennen esikoisromaaninsa Veljen vaimo (Arktinen Banaani, 2011) julkaisemista kirjoittamalla Minusta tulee kirjailija -blogia kaksi vuotta ennen kirjan ilmestymistä sekä antamalla laajan haastattelun muun muassa Image-lehteen. Ilmestyessään Veljen vaimo arvosteltiin useissa sanoma- ja aikakauslehdissä sekä kirjallisuusblogeissa. Veljen vaimon jälkeen Heinonen on kirjoittanut Me Naiset -lehteen jatkokertomuksen Miinus seitsemän sekä kirjoittanut kolumneja ja pitänyt blogia muun muassa Iltalehden sivuilla. Heinonen kirjoittaa myös lastenkirjoja. Kirja Nellyn uudet kuviot voitti Lasten LukuVarkaus -palkinnon vuonna 2018.
Heinonen on koulutukseltaan psykologi. Hän asuu Seinäjoella.
Teokset

Veljen vaimo (Arktinen Banaani 2011)
Sairauden voittamat (Tammi 2016)
Pala omaa taivasta (Tammi 2018)
Teokset > Lastenkirjat

Miisa voittaa kultaa (Tammi 2014)
Miisan kaksoisaxel (Tammi 2014)
Bella saa pentuja (WSOY 2016)
Miisa ja jääprinsessa (Tammi 2016)
Bellan pentupoppoo (WSOY 2017)
Miisa ja kaikkien aikojen kevät (Tammi 2017)
Nellyn uudet kuviot (Tammi 2017)
Bellan pennut muuttavat (WSOY 2018)
Miisa luisteluleirillä (Tammi 2018)
Tuplapulma, Maria! (Tammi 2018)
Kilpasiskot Sanni ja Viivi (Tammi 2019)
Lähes täydellinen Miisa (Tammi 2019)
Saran suuri matka (Tammi 2020)
Älä luovuta, Miisa! ; Entä sitten, Miisa? (Tammi 2020)
Ilmaveivi vai saksihyppy, Jembo (Tammi 2021)
Super Cheer - Voileipävaras' (WSOY 2021)
Super Cheer: Kadonnut pompom (WSOY 2022)
Tsemppiä, kapteeni Ilona (Tammi 2023)
Lannistumaton Linnea (Tammi 2024)
Villi tulee taloon (WSOY 2024)
Aiheesta muualla

Yle.fi:n artikkeli Sairauden voittamat -kirjasta
Greta Blomqvist

Greta Alice Blomqvist (s. 20. huhtikuuta 1939 Purmo) on suomalainen ruotsin kielellä kirjoittava kirjailija.
Maanviljelijäperheeseen syntynyt Blomqvist lähti kotoaan 16-vuotiaana ja opiskeli meijeristiksi. Hän työskenteli Ähtävän meijerissä vuoteen 1964 saakka. Blomqvist julkaisi ensimmäisen kirjansa, runokokoelman Folket från norr vuonna 1985.
Teoksia

Folket från norr : dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 1985
Irisögat : dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 1987
Hermans hemlighet. Författarnas andelslag, Jeppo 1991
Skrapabullens äventyr : illustrerad sagobok för 3-6 åringar ; illustration Regina Sjöblom. Författarnas andelslag, Vörå 1993
Pantrarnas berg : dikter.  Författarnas andelslag, Jeppo 1994
Högt till himlens tak. Författarnas andelslag, Jeppo 1997
Liten pipa samlar sig för stor blåst : dikter. Författarnas andelslag, Jeppo 2000
Berättelser ur bröstfickan. Författarnas andelslag, Vasa 2003
Nyckelmannen. Labyrinth Books, Nykarleby 2005
Ester och Herman. Greta Blomqvist, Jakobstad 2008
Godmorgon Mr Tell : dikter. Greta Blomqvist, Jakobstad 2012
Hermokrates

Hermokrates (m.kreik. Έρμοκράτης, 400-luku eaa.) oli Syrakusan armeijan kenraalina ateenalaisten Sisilian sotaretken aikana. Thukydideen mukaan hän esiintyi ensimmäisenä julkisuudessa Gelassa vuonna 424 eaa. pidetyssä kokouksessa, jossa hän piti puheen, joka vaati Sisilian kreikkalaisia sovittelemaan heidän riitansa. Vuonna 415 eaa. hän suositteli liittoumaa, jossa joukko ei-sisilialaisia (jopa ei-kreikkalaisia, kuten Karthago) liittoutuisivat Ateenaa vastaan. Hänet valittiin yhdeksi Syrakusan kolmesta strategokseksi, mutta jonkun ajan kuluttua tehtävä otettiin häneltä pois, koska hän ei ollut siinä menestyksekäs.
Myöhemmin Hermokrates toimi yhtenä Gylippoksen tärkeimpänä neuvonantajana ja vaikutti siten jollain tavalla Ateenasta saavutettuun voittoon. Vuonna 412 eaa. hän toimi amiraalina Kyzikoksen taistelussa, mutta menetti aluksensa ja hänet ajettiin maanpakoon, joskin poissaolevana. Hän ei palannut Sisiliaan kuin vasta vuonna 408 eaa. Hän kuoli katutappelussa Syrakusassa vuonna 407 eaa. epäonnistuneen coup de mainin jälkeen.
Thukydideen lisäksi Hermokrateen mainitsevat Ksenofon, Plutarkhos ja Polyainos. Hermokrates on myös yksi henkilöistä, joka esiintyy Platonin myöhäisvaiheen dialogeissa Timaios ja Kritias. Platon on saattanut alun perin suunnitella kolmatta dialogia nimeltään Hermokrates, mutta hän ei koskaan kirjoittanut sellaista.
Koska Hermokrateen nimeä kantavaa dialogia ei koskaan kirjoitettu, ei voida tietää miksi Platon valitsi hänet. Cornford huomauttaa, että on mielenkiintoista, että samalla kun Kritias kertoo dialogeissa tarinaa yhdeksäntuhannen vuoden takaisista tapahtumista Ateenan lyödessä Atlantiksen ja pelastaessa Välimeren kansat orjuudelta, Hermokrates muistettaisiin henkilönä, joka oli osallisena torjumassa Ateenan suurinta laajentumispyrkimystä.
Honey Harper

| Honey Harper> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  William Fussell
Syntynyt: 1989 Adel, Georgia, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja-lauluntekijä
Puoliso:  Alana Pagnutti
Muusikko
Taiteilijanimi:  Honey Harper 
Tyylilajit:  alternative country, glam-country
Soittimet:  kitara
Levy-yhtiöt:  Arbutus Records   ATO Records
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Honey Harper, oik. William Fussell, (s. 1989 Adel, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen muusikko.
Harperin isä oli Elvis-imitaattori. Harper oli laulaja-kitaristi atlantalaisessa indie-dreampop-yhtyeessä Mood Rings, joka julkaisi albumin VPI Harmony vuonna 2013.
Albumi Starmaker, jonka kappaleet hän teki yhdessä puolisonsa kanssa, ilmestyi maaliskuussa 2020 ja sai hyvät arvostelut.
Diskografia > Albumit

Starmaker (2020)
Diskografia > EP:t

Universal Country (2017)
Diskografia > Musiikkivideot

”Strawberry Lite” (2019)
”In Light Of Us” (2019)
”Something Relative” (2020)
Huppuoliivipeippo

| Huppuoliivipeippo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Loistopeipot Estrildidae
Suku::  Oliivipeipot Nesocharis
Laji::  ansorgei
Kaksiosainen nimi
 Nesocharis ansorgei  (Hartert, 1899) 
Katso myös
   Huppuoliivipeippo Wikispeciesissä   Huppuoliivipeippo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huppuoliivipeippo (Nesocharis ansorgei) on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Huppuoliivipeippoa tavataan Kongon demokraattisen tasavallan itäosissa, Lounais-Ugandassa, Luoteis-Tansaniassa, Ruandassa ja Burundissa. Lajia on kuvattu paikallisesti yleiseksi ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Huppuluuranen

| Huppuluuranen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Luurat Grallariidae
Suku::  Luuraset Grallaricula
Laji::  cucullata
Kaksiosainen nimi
 Grallaricula cucullata  (Sclater, 1856) 
Katso myös
   Huppuluuranen Wikispeciesissä   Huppuluuranen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Huppuluuranen (Grallaricula cucullata) on luurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Huppuluurasta tavataan pienellä alueella Kolumbiassa ja Venezuelassa. Lajin populaatio on pieni, ja se on kärsinyt elinympäristöjen tuhoutumisesta. Huppuluuranen on luokiteltu silmälläpidettäväksi.
Gisela Gästrin

Gisela Alfhild Gästrin (o.s. Dahm, 1. tammikuuta 1925 Helsinki  – 23. toukokuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen radiologian erikoislääkäri, joka ansioitui rintasyövän tutkimisessa ja torjunnassa.
Henkilöhistoria ja ammattiura

Gästrinin vanhemmat olivat johtaja Wilhem Gustav Adolf Dahm ja Charlotte Auguste Müller ja puoliso vuodesta 1950 eläinlääkäri Bengt Olof Jan Gästrin (s. 1924). Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kulosaaren ruotsalaisesta yhteiskoulusta 1942 ja palveli sota-aikana lääkintälottana sekä rintamalla että sotasairaaloissa. Gästrin valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1954 ja sai radiologian erikoislääkärin oikeudet 1962. Vuonna 1972 hän suoritti vielä luonnontieteiden kandidaatin tutkinnon. Hän työskenteli muun muassa  Syöpäyhdistyksessä, sairaskoti Radiumissa ja Samfundet Folkhälsanissa.
Uransa alkuvaiheissa Gästrin kiinnostui syöpäsairauksista ja niiden hoidosta. Sairaskoti Radiumin röntgenlääkärin tehtävien ohella hän työskenteli kouluttajana Suomen Syöpäyhdistyksessä ja oli mukana perustamassa Suomen Syöpäpotilaat ry:tä 1971. Gästrin tutki myös tupakan vaikutusta elimistöön ja ympäristöön. Hän oli asiantuntijana tupakoinnin vastustamiseen liittyvissä komiteoissa ja toimikunnissa sekä Suomessa että ulkomailla, muun muassa WHO:ssa 1981–1991. Hän oli mukana myös Pohjois-Karjala-projektissa ja kirjoitti tupakan vastustamisesta ja rintasyöpädiagnostiikasta.
Gästrin sai elämäntyöstään paljon tunnustuksia, muun muassa Suomen Leijonan I luokan ritarimerkin (1980), Folkhälsanin ja Marttaliiton ansiomerkit, Suomen Lääkäriseuran palkinnon (1985) ja Fredrika Runebergin stipendin (1987).
Gästrin kuoli 89-vuotiaana 2014, hänet on haudattu Kulosaaren hautausmaalle.
Mama-projekti

Huomattavimman elämäntyönsä Gästrin teki toteuttamalla Marttaliiton ja sen ruotsinkielisen sisarjärjestön Finlands svenska Marthaförbund’in kanssa Mama-tutkimusprojektin. Sen tarkoituksena ja tavoitteena oli löytää väestöstä rintasyöpätapaukset mahdollisimman kattavasti jo varhaisessa vaiheessa. Rintasyöpään sairastui 1970-luvun alussa yksi nainen tuhannesta. Syöpä todettiin usein liian myöhään, jolloin ennuste oli huono. Rintojen omatarkkailu ei kiinnostanut, vaikka se oli yleisesti tiedossa.
Marttaliiton toiminnanjohtaja tapasi kesällä 1972 Gästrinin ja pyysi tältä ehdotusta terveyskasvatusohjelmaksi, joka voisi hyödyntää laajempaakin naisjoukkoa. Gästrinillä oli idea valmiina: rintasyöpä pitää pystyä toteamaan varhaisessa vaiheessa. Vuoden 1972 lopulla marttojen Emäntälehdessä kerrottiin Mama-tutkimuksesta. Nimi on lyhenne käsitteestä ”Marttojen maksitutkimus” ja viittaa myös mammografiaan. Vuoden 1973 alkuun mennessä tutkimukseen oli ilmoittautunut kymmenentuhatta marttaa. Jokainen sai Mama-kortin, tarkkailupäiväkirjan jota tuli täyttää kuukausittain koko vuoden ajan. Jos huolestuttavia kyhmyjä löytyi, oli otettava yhteyttä Syöpäsäätiön klinikalle mammografiaa varten. Ensimmäisen vuoden aikana tutkimuksissa kävi 240 marttaa, joista 19:llä todettiin rintasyöpä.
Gästrin koulutti marttoja rintojen omatarkkailuun eri puolilla Suomea. Emäntälehdessä muistutettiin säännöllisin välein tarkkailun tarpeellisuudesta. Mama-projekti päättyi vuoden 1975 lopussa. Omatarkkailuun johtava opastus otettiin terveyskeskusten ja työterveyshuollon ohjelmaan. Syksyllä 1975, tutkimuksen lähetessä loppuaan, marttoja pyydettiin palauttamaan täytetyt Mama-kortit Marttaliittoon. Lääkärien pitämät potilaskortistot palautettiin Gästrinille.
Mama-projekti osoitti, että rintojen omatarkkailu kannattaa. Uusien syöpätapausten määrä lähes kaksinkertaistui, mutta ne olivat varhaisessa vaiheessa ja helppoja hoitaa. Mama-projekti oli ainutlaatuinen, ja sen tulokset herättivät huomiota myös ulkomailla. Mama-projektiin osallistui 56 000 marttaa, joista 32 000 palautti täytetyn Mama-kortin. Niistä Gästrin sai aiheen väitöskirjaansa ja väitteli tohtoriksi 1994.
Aiheesta muualla

Gisela Gästrin (Arkistoitu – Internet Archive) Samfundet Folkhälsan (ruotsiksi)
Hunajan maku (televisiosarja)

| Hunajan maku |
| --- | --- |
Kestoaika:  30 min
Pääosissa:   Taneli Mäkelä  Vesa Vierikko 
Alkuperämaa:  Suomi
Alkuperäiskieli:  suomi
Verkko:  Yle TV1
Esitetty:  1993 –
Tuotantokausia:  1
Jaksoja:  5
Tuotanto
Tuottaja(t):  Juha Kandolin
Ohjaaja(t):  Pekka Parikka
Käsikirjoittaja(t):  Antti Tuuri
Säveltäjä(t):  Juha Tikka
Kuvaaja(t):  Pauli Sipiläinen
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
Hunajan maku on Antti Tuurin käsikirjoittama ja Pekka Parikan ohjaama viisiosainen tragikomedinen draamasarja vuodelta 1993. Se satirisoi 1980-luvun lopun kasinotalousvuosia ja rahapiirien häikäilemättömyyttä.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Taneli Mäkelä  | … |  Hietamaa   |
|  Vesa Vierikko  | … |  Seppo Keinonen   |
|  Eeva Eloranta  | … |  Elina Lauronen   |
|  Eeva-Maija Haukinen  | … |  Tähtelä   |
|  Markku Huhtamo  | … |  Rinne   |
|  Juha Kandolin  | … |  Kuusinen   |
|  Vesa Mäkelä  | … |  Riipinen   |
|  Erja Manto  | … |  Ritva Hietamaa   |
|  Esko Nikkari  | … |  Rouhivaara   |
|  Tapani Perttu  | … |  Katainen   |
|  Martti Suosalo  | … |  Penttilä   |
|  Lars Svedberg  | … |  Paltela   |
|  Pertti Sveholm  | … |  Lauronen   |
|  Timo Torikka  | … |  Suvela   |
|  Martti Tschokkinen  | … |  Tirkkonen  |
Vastaanotto

Helsingin Sanomien Jukka Kajava piti sarjan alkujaksoa löysänä, mutta kakkosjaksosta alkaen kokonaisuutta melko kiinnostavana lähihistorian valotuksena.
Hermogenes Tarsoslainen (historioitsija)

| Hermogenes Tarsoslainen> Ἑρμογένης ὁ Ταρσεύς.Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1. vuosisata Tarsos
Kuollut: n. 81–96
Ammatti:  historioitsija
Kirjailija
Tuotannon kieli: muinaiskreikka
Aikakausi:  roomalainen kausi
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Hermogenes Tarsoslainen (m.kreik. Ἑρμογένης ὁ Ταρσεύς, Hermogenēs ho Tarseus, lat. Hermogenes Tarsius; 1. vuosisata) oli antiikin kreikkalainen historioitsija, joka oli kotoisin Tarsoksesta. Hän toimi keisari Domitianuksen aikana eli vuosina 81–96. Domitianus tuomitsi Hermogeneen kuolemaan hänen historiateoksessaan olleiden ilmausten vuoksi. Myös hänen teostansa myyntiä varten kopioineet ristiinnaulittiin.
Historioitsija Hermogenestä ei tule sekoittaa samannimiseen reettori Hermogenes Tarsoslaiseen.
Frouden luku

Frouden luku on virtausmekaniikassa nesteosaseen vaikuttavan inertiavoiman ja painovoiman suhteen neliöjuuri. Se on myös ns. Richardsonin luvun neliöjuuri. Luku on nimetty fyysikko William Frouden mukaan, vaikka Froude ei ollut ensimmäinen lukua käyttänyt.
Frouden luvulle voidaan osoittaa kaava
F_{r}={\frac {V}{\sqrt {gL}}}, missä
V on virtausta luonnehtiva nopeus, avoimessa virtauksessa sen keskinopeus
g on painovoimakiihtyvyys
L on virtausta luonnehtiva pituus, yleensä uoman keskisyvyys
Jos uoman keskisyvyys avoimen uoman virtauksessa on L, on  {\sqrt {gL}} pitkän matalan aallon etenemisnopeus virtaukseen nähden. Tämän perusteella voidaan erottaa kolme virtaustyyppiä sen mukaan, onko Frouden luku suurempi vai pienempi kuin yksi:
Ylikriittinen virtaus eli kiitovirtaus: Frouden luku >1, häiriön aiheuttama aalto ei voi edetä vastavirtaan
Kriittinen virtaus: Frouden luku = 1
Alikriittinen virtaus eli verkasvirtaus: Frouden luku <1, häiriön aiheuttama aalto voi edetä vastavirtaan.
Gliwice

| Gliwice |
| --- | --- |

 vaakuna
 Gliwice
 Koordinaatit: 50°17′N, 18°40′E 
Valtio:  Puola
Voivodikunta:  Sleesia
Hallinto:  
 – Kaupunginjohtaja:  Zygmunt Frankiewicz
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  133,88 km²
Väkiluku (2015):  184 415
 – Väestötiheys:  1 377 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 www.gliwice.eu 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gliwice (saks. Gleiwitz) on Sleesian voivodikuntaan kuuluva kaupunki Etelä-Puolassa. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Katowicestä länteen. Kaupungin asukasluku oli 184 415 vuonna 2015.
Kaupungissa sijaitsee General Motorsin tehdas, jossa valmistetaan muun muassa Opel Cascadaa.
Jalkapalloilija Lukas Podolski on syntynyt Gliwicessä.
Historia

Gliwice mainittiin asiakirjoissa ensimmäistä kertaa 1276. [lähde? ]
Gliwice kuului pitkän ajan historiastaan eri saksalaisvaltioille. Vuosina 1740–1763 käytyjen Sleesien sotien seurauksena Itävalta luovutti Preussille Sleesian alueen, jonka osa Gliwice oli.
Preussin valtakunnassa Gliwice kuului Sleesian provinssiin ja oli myöhemmin osa Saksaa aina toisen maailmansodan loppuun 1945 saakka. 31. elokuuta 1939 saksalainen SS-upseeri Alfred Naujocks sabotoi Gliwicen radiotornin, mistä syytettiin Puolaa.[lähde? ] Kaupungissa toimi lukuisia sotavankiloita toisen maailmansodan aikana. 24. tammikuuta 1945 puna-armeijan joukot valloittivat Gliwicen.
Galleria

Piastin linna (Zamek Piastowski).
Kauppatori (Rynek).
Pyhän Bartolomeuksen kirkko.
Józef Piłsudskin patsas.
Ystävyyskaupungit

Bottrop (Saksa)
Dessau (Saksa)
Doncaster (Yhdistynyt kuningaskunta)
Kežmarok (Slovakia)
Nacka (Ruotsi)
Salgótarján (Unkari)
Valenciennes (Ranska)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gliwice Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Gliwice Wikivoyagessa (englanniksi)
Froukje Wegman

| Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten soutu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Alankomaat.Naisten soutu. Olympialaiset  | Maa:   Alankomaat> Naisten soutu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Ateena 2004 | kahdeksikko |  |
Froukje Wegman (s. 22. huhtikuuta 1979) on alankomaalainen soutaja. Hän saavutti kahdeksikossa olympiapronssia Ateenassa 2004. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän kilpaili kahdeksikossa, perämiehettömässä kaksikossa ja pariairokaksikossa mutta ei yltänyt kertaakaan A-finaaliin.
Flanderisaatio

Visuaalinen esitys flanderisaatiosta; ajan mittaan tiettyjä hahmon piirteitä liioitellaan yksityiskohtien kadotessa siihen pisteeseen asti, että hahmosta tulee vain karikatyyri alkuperäisestä itsestään.
Flanderisaatio (engl. flanderization) on prosessi, jossa kuvitteellisen hahmon olennaiset piirteet yksinkertaistuvat sarjateoksen aikana. Termi flanderisaatio keksitiin TV Tropes -sivustolla. Termi viittaa Simpsoneiden Ned Flandersiin, joka sarjan aikana kehittyi hyvästä naapurista, joka oli uskonnollinen muiden ominaisuuksiensa joukossa, kiihkouskovaiseksi. Flanderisaatiota on analysoitu sarjateosten, erityisesti televisiokomedioiden, osa-alueena, joka osoittaa teoksen tason laskun.
Määritelmä ja etymologia

Flanderisaatio on prosessi, jonka kautta hahmon persoonallisuuden yksittäisen osan, usein alkujaan lievän, merkitys kasvaa teoksen aikana, kunnes siitä tulee hänen ensisijainen määrittelevä ominaisuutensa. Termin keksi populaarikulttuuriin keskittyvä wiki TV Tropes, viitaten Ned Flandersin luonteeseen. Flanders itse on monimutkainen esimerkki flanderisaatiosta, joka on käynyt läpi prosessin sarjan keskimmäisillä tuotantokausilla, ennen kuin palasi jälleen samanlaiseen kuvaukseen kuin mitä hän alun perin oli. Alkujaan "kenties ainoana aidosti hyvää tarkoittavana, hyväntahtoisena henkilönä Springfieldissä", Flandersin oli alun perin tarkoitus olla ihanteellinen ("ärsyttävän täydellinen") naapuri, joka toimi kontrastina Homer Simpsonille. Hartaasti uskonnollisena ja kirkossa käyvänä miehenä hänen uskonsa oli tarkoitus toimia vastakohtana Homerin uskonnollisen hienostuneisuuden puutteelle. Sarjan aikana Flandersista kuitenkin tehtiin uskonnollinen fundamentalisti, jonka kristinusko oli hänen ensisijainen määrittelevä ominaisuutensa.
Flanderisaatiosta keskustellaan pääasiassa kuvitteellisten hahmojen yhteydessä, mutta sitä on sovellettu myös oikeisiin ihmisiin ja historiallisiin tapahtumiin. Esimerkiksi beat-sukupolven jäseniä beatnikeja on sanottu flanderisaation todelliseksi esimerkiksi.