stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kansan vapautusarmeijan maavoimat
Historia

Kiinan armeijan historia tunnetaan Kiinan muurin puolustuksesta aina monen maan valloittamiseen. Tämän päivän kansan vapautusarmeijan historia ulottuu lähes 100 vuoden päähän.  Kiinan kansanarmeijan juuret ovat vuodessa 1927 ja kommunistien taistelussa, kun vastassa olivat nationalistit. Alussa joukot tunnettiin myös puna-armeijana, joiden koko oli Mao Zedongin ja Zhu Den alaisuudessa n. 5 000 miestä vuonna 1929. Vuoteen 1933 mennessä joukkojen koko oli 200 000 miestä. Toisen maailmansodan jälkeen kommunistiset joukot nimettiin Kansan vapautusarmeijaksi, joka mahdollisti Kiinan kansantasavallan muodostumisen vuonna 1949.
Vahvuus ja organisaatio

Maavoiminen vahvuus on 910- 975 000 sotilasta, määrä on noin puolet koko kansanarmeijan koosta. Reservin vahvuus koko Kansan armeijassa on 510 000 sotilasta. Maavoimia tukee kokoonpanoon kuuluvien aselajijoukkojen lisäksi 14 tykistöprikaatia, 19 meritorjuntaohjusprikaatia, 1 lentoprikaati, 12 helikopteriprikaatia, 4 helikopterikoulutusrykmenttiä, 15 ilmapuolustusprikaatia, 13 pioneeri- ja suojeluprikaatia ja 2 pioneerirykmenttiä sekä 10 elektronisen sodankäynnin rykmenttiä, 50 viestirykmenttiä ja 13 huoltoprikaatia.
Maavoimien kehittämisen painopisteenä on joukkojen strategisen liikkuvuuden lisääminen taistelualueiden välillä. Joukoista kehitetään pieniä, monikäyttöisiä, taistelunkestäviä ja helposti muokattavia yksiköitä, jotka pystyvät yhteisoperaatioihin muiden puolustushaarojen kanssa.
Kiinassa on voimassa yleinen asevelvollisuus, jonka kesto on kaksi vuotta. Asevelvollisuusiän saavuttaa vuosittain yli 10 miljoonaa miestä ja yli 9 miljoonaa naista, joista asepalvelukseen otetaan vuosittain noin 600 000 henkilöä. Varusmiespalveluksen voidaan kutsua iältään 18–22 -vuotiaat miehet ja naiset asevoimien harkinnan mukaan. Käytännössä valinta on kohdistunut 18–20 -vuotiaisiin miehiin ja 18–19 -vuotiaisiin naisiin. Varusmiespalveluksen kutsuttavilla ei ole koulutusvaatimusta, mutta palvelukseen kutsutaan peruskoulun tai ylemmän koulutuksen suorittaneita.
Kalusto ja varustelu > Panssarivaunut

Panssaroidut joukko-osastot koostuvat vanhoista malleista ja moderneista panssarivaunuista. Modernisointi tarkoittaa kolmannen sukupolven päivitettyjä panssarivaunuja. Tämä tarkoittaa suurempikaliiperisia tykkejä ja parantuneita asejärjestelmiä. Panssarivaunuihin on päivitetty kehittyneempi elektroniikka ja viestintäratkaisut. Panssarivaunut ovat pääosin malleja 96A ja 99, joka tunnetaan myös tyyppinä A ZTZ99 tai ZTZ-99A.
Kalusto ja varustelu > Panssaroitu miehistönkuljetus

Kansanarmeijalla on iso joukko erilaista panssaroitua kalustoa miehistönkuljetukseen. Tyypillisiä malleja ovat
Malli ZBD-04A, yksi uusimmista malleista, varustuksena 100 mm ja 30 mm tykit sekä 7,62 mm konekivääri
ZBL-09 kumipyörillä kulkeva panssaroitu ajoneuvo, varustuksena mm 105-mm tykki, 7.62-mm konekiväärejä ja kranaatinlaukaisin
Kalusto ja varustelu > Tykistö ja ohjustorjunta

Tykistön osalta modernisointi jatkuu myös mm kehittyneempien mekanisoitujen joukkojen muodossa. Pääjärjestelminä toimivat PHL03 (300-mm) itseohjautuvat raketinlaukaisijat ja PLZ05 (155-mm) malliset haupitsit. Rannikoilla käytetään edelleen torjunnassa tykkimallia 59-1 (130-mm) ja haupitsimallia 66 (152-mm).
Kalusto ja varustelu > Ilmatorjunta

Ilmatorjunnassa pääpaino on keskikantaman HQ-16 maasta ilmaan ammuttavissa ohjuksissa, joka on kansanarmeijan perusta ilmatorjunnalle. Kiinalla on myös oma muunnos venäläisestä SA-15 ilmapuolustusjärjestelmästä. Kiina on merkittävä asevalmistaja, ja se suunnittelee sekä valmistaa erilaisia muunnoksia eri maiden aseistuksesta. Esimerkkinä löytyy muunnos ranskalaisesta Crotale ohjuksesta. Kiinan modernisointi näkyy voimakkaasti muun muassa lyhyen kantaman asejärjestelmissä. Malli PGZ-07 on itseohjautuva ilmatorjuntatykki, joka toimii motorisoidusti. Liikkuvuus antaa paremman suojan sotilasalueen joukoille ja esikunnille.
Viisi komentoaluetta
Panssarivaunu tyyppiä ZTZ-99A
PHL03
Kodinhuoltaja

Kodinhuoltaja on toisen asteen ammattitutkinnon suorittanut kotityöpalveluihin erikoistunut ammattilainen. Puhtaus- ja kiinteistöpalvelualan perustutkinnon suorittanut henkilö osaa suunnittella ja toteuttaa puhtauspalveluja erilaisissa asiakaskohteissa kuten asuinkiinteistöissä ja kodin erityistilanteissa. Kodinhuoltajat tuottavat ruokapalveluja ja kotisiivouspalveluja asiakaskodeissa ja kodinomaisissa laitoksissa. He esimerkiksi siivoavat koteja, hoitavat piha- ja ulkoalueita, huoltavat vaatteita ja tekstiilejä ja tuottavat avustamis- ja asiointipalveluja.
Aiheesta muualla

Opintopolku - yhteishaku (Arkistoitu – Internet Archive)
Klubitalo (täsmennyssivu)

Klubitalo voi tarkoittaa seuraavia:
Klubitalo, asuin- ja liikerakennus Oulussa
Fountain House -klubitalo, mielenterveyskuntoutujien ja -työntekijöiden muodostama yhteisö
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Klubitalo”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kenneth Iverson

| Kenneth Iverson |
| --- | --- |
 Iverson vuonna 1989.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kenneth Eugene Iverson
Syntynyt: 17. joulukuuta 1920 Camrose, Alberta, Kanada
Kuollut: 19. lokakuuta 2004 (83 vuotta) Toronto, Ontario, Kanada
Koulutus ja ura
Väitöstyön ohjaaja:  Wassily Leontief ja Howard H. Aiken
Tutkimusalue:  tietojenkäsittelytiede
Palkinnot:  Turing-palkinto
Kenneth Eugene Iverson (17. joulukuuta 1920 Camrose, Alberta – 19. lokakuuta 2004 Toronto) oli kanadalainen tietojenkäsittelytieteilijä. Hänet tunnetaan APL-kielen kehittämisestä, joka on nimetty kirjan A Programming Language (1962) mukaan. Hänelle myönnettiin vuonna 1979 Turing-palkinto.
Kodinturvajoukot

Kodinturvajoukot ovat eri aikoina eri maissa perustettuja vaihtelevia sotilaallisia organisaatioita.
Kodinturvajoukoissa harjoitellaan sodan varalta. Kodinturvajoukot auttavat viranomaisia myös rauhan aikana esimerkiksi suuronnettomuuden tai tulvan aikana ja huolehtivat evakuoinnista, vartioinnista ja huollosta.
Suomessa ei ole kodinturvajoukkoja. Jotkut armeijan sodanaikaisen vahvuuden pienentämisestä huolestuneet reserviläiset ovat ehdottaneet jopa 100 000 hengen vahvuisia kodinturvajoukkoja armeijan avuksi. Puolustusvoimat suhtautuu kielteisesti sotilaallisen voimankäytön oikeuden antamiseen armeijan ulkopuoliselle järjestölle. Poliisiylijohtaja Mikko Paatero on ehdottanut Suomeen poliisin tukena toimivia kodinturvajoukkoja. Hänen mukaansa joukkoja tarvittaisiin erityisesti haja-asutusalueilla, jonne poliisin tuleminen kestää usein liian kauan. Entinen puolustusministeri Jussi Niinistö sanoo, että Suomessa on kodinturvakonseptin kokoinen aukko esittäessään näkemyksen Suojeluskunnasta Ruotsin kodinturvajoukkoihin verrattavana vapaaehtoisjärjestönä. Vapaaehtoisuus oli rajallinen, eli vaarana oli työpaikan menetys, ellei kuulunut. Lisäksi järjestö oli hyvin politisoitunut.
Muissa Pohjoismaissa ja Virossa kodinturvajoukot ovat osa puolustusvoimia. Niiden toiminta, varustus ja koulutus ovat nykyaikaisia, ja ne ovat nopean toiminnan joukkoja. Ruotsin puolustus muodostuu nykyisin ammattiarmeijasta ja kodinturvajoukoista.
Aiheesta muualla

Suomen suojelijat (Suomen sotilas -lehden pääkirjoitus 7.10.2014}
Kodinkone

Astianpesukone avattuna.
Kodinkone on suuri kone, joka suorittaa jotain rutiininomaista kotitaloustyötä. Tämä voi liittyä esimerkiksi ruoanlaittoon, ruoan säilytykseen tai siivoukseen. Kodinkone voi toimia joko sähköllä tai mekaanisesti.
Suuret kodinkoneet erotetaan pienkoneista, koska ne ovat suuria, vaikeita liikuttaa ja yleensä jollakin tapaa kiinteästi asennettuja.
Suuria kodinkoneita ovat:
astianpesukone
rumpukuivain
pakastin ja jääkaappi
uuni
liesi tai keittolevy
pölynimuri
pesukone
mankeli
Maailman suurin kodinkoneiden valmistaja on kiinalainen Haier Group Corporation.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Elina Ranta: Kodinkoneen korjaus yhä mahdottomampaa. Taloussanomat 28.7.2011.
Airi Saastamoinen: Halvat ja heikkolaatuiset kodinkoneet vieneet kuluttajien uskon laatuun. Yle Kuningaskuluttaja 16.4.2014.
Kirsikan maku

| Kirsikan maku> Ta’ame-gilas |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Abbas Kiarostami
Käsikirjoittaja:  Abbas Kiarostami
Tuottaja:  Abbas Kiarostami
Kuvaaja:  Homayoun Payvar
Leikkaaja:  Abbas Kiarostami
Pääosat:   Homayon Ershadi  Abdolrahman Bagheri  Afshin Khorshid Bakhtiari  Safar Ali Moradi 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Iran
Tuotantoyhtiö:  Ciby 2000 (käännä suomeksi)
Levittäjä:  Zeitgeist Films Netflix
Ensi-ilta:  1997
Kesto:  99 min
Alkuperäiskieli:  persia
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirsikan maku (طعم گيلاس,Ta’ame-gilas) on vuonna 1997 ensi-iltansa saanut Abbas Kiarostamin käsikirjoittama ja ohjaama iranilainen draamaelokuva. Se on tarina miehestä, joka ajelee ympäriinsä etsimässä ihmistä, joka isosta rahasummasta lupautuisi luomaan umpeen hänen valmiiksi kaivamansa haudan sen jälkeen kun hän ensin tekee itsemurhan.
Elokuva voitti Kultainen palmu -palkinnon vuoden 1997 Cannesin elokuvajuhlilla. The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti Kirsikan maun kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Homayon Ershadi  | … |  Mr. Badii   |
|  Abdolrahman Bagheri  | … |  Mr. Bagheri   |
|  Afshin Khorsid Bakhtiari  | … |  työläinen   |
|  Safar-Ali Moradi  | … |  kurdistanilainen sotilas   |
Lähde:
Kirsikankierrelehtivirus

| Kirsikankierrelehtivirus> Virusten luokittelu |
| --- | --- |
Ryhmä::  ssRNA-RT virukset
Kunta::  Virus
Luokka::  Picornavirales
Heimo::  Secoviridae
Alaheimo::  Comovirinae
Suku::  Nepovirus
Laji::  Kirsikankierrelehtivirus 
Katso myös
   Kirsikankierrelehtivirus Wikispeciesissä   Kirsikankierrelehtivirus Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirsikankierrelehtivirus (CLRV = Cherry leaf roll virus) on pieni RNA-virus, jonka on todettu aiheuttavan eri puulajeilla sairautena lehtien lehtivihreän menetystä ja käpristymistä. Sairaus leviää geneettisesti, mutta mielenkiintoista kyllä varsin erilaisillä puulajeilla kuten kirsikoilla ja pihlajalla, mutta esimerkiksi Suomessa myös koivuilla. Viruksen genomi on selvitetty yhdeksi ja samaksi Humboldtin yliopistossa. Genomissa on pitemmässä RNA:ssa 7918 ja lyhyemmässä 6360 nukleotidia. Niiden koodaamissa polyproteiineissa on vastaavasti painoa 235,6 ja 174,9 kDa.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kirsikan kierrelehtivirus – Cherry leaf roll virus
UniProt, Taxonomy: Cherry leaf roll virus (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Cherry leaf roll virus (walnut ringspot) (englanniksi)
Plantwise: Cherry leaf roll virus (englanniksi)
Kipolampi

| Kipolampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Luumäki
Koordinaatit:  60°59′54″N, 27°21′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Kivijärven reitin valuma-alue (14.19)
Laskuoja:  Myllyoja Tuohtiaiseen 
Järvinumero:  14.191.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  76,7 m  
Pituus:  960 m  
Leveys:  320 m  
Rantaviiva:  2,116 km  
Pinta-ala:  17,643 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKipolampi 
Kipolampi Kipolampi Myllylampi on Etelä-Karjalassa Luumäellä Juurikkalan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 17,6 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alueeseen (14.191) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 76,7 metriä mpy.
Klemetti-Opiston Kamarikuoro

Klemetti-Opiston Kamarikuoro on suomalainen, Klemetti-Opiston puitteissa toimiva kamarikuoro, jonka jäsenet ovat ammattilaulajia ja edistyneitä laulun harrastajia kuoroista eri puolilta Suomea. Kuoron perusti vuonna 1959 professori Harald Andersén, joka myös johti sitä aina vuoteen 1982 asti. Hänen seuraajinaan ovat toimineet Kaj-Erik Gustafsson (1982–1989), Paul Hillier (1989–1992) ja Matti Hyökki (1993–2004). Nykyinen johtaja (vuodesta 2005 alkaen) on Heikki Liimola.
Kuoron ohjelmisto on monipuolinen, vaikkakin painopiste on suomalaisessa nykymusiikissa sisältäen useita kantaesityksiä. Kuoro on julkaissut yhteensä 16 levyä. Klemetti-Opiston Kamarikuoro konsertoi kotimaassa lähinnä musiikkifestivaalien yhteydessä, joista tärkeimpinä mainittakoon Jyväskylän Kesä, Joensuun Laulujuhlat, Klemetin Kesä ja Kirkko soikoon!-festivaali. Kuoro on konsertoinut runsaasti myös ulkomailla, mm. Pohjoismaissa, Englannissa, Keski-Euroopassa, entisessä Neuvostoliitossa, Japanissa ja Yhdysvalloissa. Merkittävin saavutus kansainvälisissä kuorokilpailuissa on EBU:n Let the Peoples Sing -kilpailun voitto vuodelta 1989.
Lähde

Klemetti-Opiston Kamarikuoron kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Kinnaslammi (Orivesi)

| Kinnaslammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°42′56″N, 24°05′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Velaattajärven valuma-alue (35.38)
Laskuoja:  Tiikonoja 
Järvinumero:  35.384.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  135,5 m  
Rantaviiva:  0,604 km  
Pinta-ala:  2,506 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKinnaslammi 
Kinnaslammi  on Pirkanmaalla Orivedellä Enokunnan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy.
Komeaonnenpensas

| Komeaonnenpensas |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Lamiales
Heimo::  Oliivipuukasvit Oleaceae
Suku::  Onnenpensaat Forsythia
Laji::  × intermedia  Zabel
Katso myös
   Komeaonnenpensas Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Komeaonnenpensas (Forsythia × intermedia) on onnenpensaisiin ja oliivipuukasveihin kuuluva koristepensaana viljelty risteymälaji. Se on Kiinassa kasvavien lajien riippaonnenpensaan (Forsythia suspensa) ja törmäonnenpensaan (Forsythia viridissima) risteymä.
Komeaonnenpensas kasvaa yhdestä kolmeen metriä korkeaksi. Pensaan oksat ovat pystykasvuiset-kaarevat ja ryhmyiset. Laji kukkii keväällä lehdettömänä runsain kirkkaankeltaisin kukin. Kukat ovat kooltaan 2–3,5 senttimetriä. Lehdet ovat soikeita, 8–12 cm pitkiä, ohuita, epäsäännöllisen hammaslaitaisia.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Komeaonnenpensas – Forsythia ×intermedia
Kommutaattori

Kommutaattori tarkoittaa:
matemaattista operaatiota
Sähkötekniikassa (esim. sähkömoottoreissa) sähkövirran suunnan kääntäjää
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kommutaattori”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kontiolahden kirjasto

| Kontiolahden kirjasto |
| --- | --- |
Sijainti:  Puutarhatie 5, 81100 Kontiolahti
Koordinaatit:  62.76767°N, 29.84227°E
Tyyppi:  kunnankirjaston toimipiste, osa Joensuun seutukirjastoa
Kokoelman koko:  ks. Joensuun seutukirjasto
Kotisivut
Kontiolahden kirjasto on Kontiolahden kunnassa toimiva yleinen kirjasto. Kontiolahden kirjasto on kunnan pääkirjasto, jonka ohella kuntalaisia palvelee Lehmossa toimiva Lehmon kirjasto. Lisäksi Kontiolahdella ja Enossa kiertää kuntien yhteinen kirjastoauto Runo-Antti.
Kontiolahden kirjastot toimivat osana Joensuun seutukirjastoa ja Vaara-kirjastojen kirjastokimppaa. Kumppanuuskirjastojen palvelut ovat myös kontiolahtelaisten käytettävissä.
Klubiteatteri

Klubiteatteri on vuonna 2014 perustettu kevyen viihteen teatteri Helsingissä. Ohjelmisto koostuu improvisaatiosta, teatterista, stand upista, taikuudesta, monologeista, kabareesta ja musiikista. Klubiteatterin perustajia ovat Roope Salminen, Kalle Lindroth ja Sasu Paakkunainen.
Klubiteatteri toimi alkuun LeBonk-ravintolan tiloissa Yrjönkadulla. Syksyksi 2015 se muutti Virgin Oilin tiloihin.
Aiheesta muualla

Klubiteatterin kotisivut[vanhentunut linkki]
Kirkkonummen kaapelitorni

| Kirkkonummen kaapelitorni |
| --- | --- |
Osoite:  Kaapelitie 68
Sijainti:  Pikkala, Kirkkonummi, Suomi
Rakennustyyppi:  teollisuustorni
Rakennustyöt aloitettu:  2023
Valmistumisvuosi:  2024 (tavoite)
Rakennuttaja:  Prysmian Group
Leveys:  n. 24 m
Korkeus:  185 m
Kerrosluku:  24
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kirkkonummen (uusi) kaapelitorni on 185 metriä korkea torni, jonka kaapelivalmistaja Prysmian Group rakentaa Pikkalan teollisuusalueelle Kirkkonummelle. Se nousi harjakorkeuteensa joulukuussa 2023 ja otti paikan Suomen korkeimpana rakennuksena. Torni on tarkoitus ottaa tuotantokäyttöön vuonna 2025.
Määritelmä ja käyttötarkoitus

Torni luokitellaan rakennukseksi, sillä se on erillinen, sijaintipaikalleen kiinteästi rakennettu ja omalla sisäänkäynnillä varustettu rakennelma, joka sisältää eri toimintoihin tarkoitettua, katettua ja ulkoseinin eristettyä tilaa. Monia muita teollisuuskäytön rakennelmia, kuten savupiippuja, mastoja ja nostureja ei tästä syystä luokitella rakennuksiksi. Tornin pääasiallinen käyttötarkoitus on merikaapelien valmistus, ja sen huipulle tulee mahdollisesti ylätasanne, jossa olisi yrityksen koulutus- ja neuvottelutiloja.
Tornia tarvitaan suurjännitteisten kaapelien pinnoitukseen eli vulkanointiin, joka on tehtävä pystysuorassa. Mitä korkeampi tuotantotorni on, sitä pidempiä yhtenäisiä kaapeleita voidaan tuottaa. Alueella sijaitsee vanha 75 metriä korkea torni, joka valmistui vuonna 1974. Prysmian on kertonut tehtaan 100 miljoonan euron laajennushankkeen tuovan 100–120 uutta työpaikkaa, ja kasvattavan kaapeleiden tuotantokapasiteettia 400 kilometriä vuodessa.
Rakennuslupa ja valitukset

Prysmian Group haki kaapelitornille rakennuslupaa marraskuussa 2022, ja Kirkkonummen rakennus- ja ympäristölautakunta hyväksyi sen tammikuussa 2023. Rakennustyöt käynnistyivät samana vuonna. Rakennuslupa määrittää monen muun asian ohella, että tornin värin tulee olla harmaa, jotta se sopii ympäristöönsä ja profiloituu selkeästi teollisuusrakennukseksi. Huipulle tulevien yhtiön kylttien täytyy olla myös maltillisia, eikä niitä saa valaista.
Helsingin hallinto-oikeus hylkäsi vuoden 2023 maaliskuussa kaksi valitusta rakennusluvasta. Valitukset liittyivät tornin korkeuteen. Lupahakemukseen liittyvän selvityksen mukaan tornin korkeus on perusteltua tuotantoprosessin sitä vaatiessa. Prysmian aikoo rakentaa tornin nopeaan tahtiin, ja se ilmoitti antaneensa Kirkkonummen kunnalle 2 miljoonan euron vakuuden siltä varalta, että rakennuslupa olisi hylätty.
Korea (lääketiede)

Korea (lat. Chorea) on yleisnimitys sairauksille, jotka aiheuttavat tanssia muistuttavia pakkoliikkeitä. Niihin kuuluvat ainakin seuraavat:
Huntingtonin tauti eli Huntingtonin korea
Sydenhamin korea eli Pyhän Vituksen tanssi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”korea”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Karhunlaukka

| Karhunlaukka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophyta
Luokka::  Yksisirkkaiset Liliopsida
Lahko::  Asparagales
Heimo::  Narsissikasvit Amaryllidaceae
Alaheimo::  Allioideae
Suku::  Laukat Allium
Laji::  ursinum
Kaksiosainen nimi
 Allium ursinum  L. 
Katso myös
   Karhunlaukka Wikispeciesissä   Karhunlaukka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Karhunlaukka (Allium ursinum) on laukkojen eli sipulien sukuun kuuluva monivuotinen kevätkasvi. Lajia tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa erityisesti valoisissa lehtimetsissä. Suomessa lajia tavataan vain maan lounaisosissa ja Ahvenanmaalla, jossa se on rauhoitettu.
Ulkonäkö ja koko

Karhunlaukka kasvaa 15–40 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on juurakotonselvennä. Sipuli on valkoinen, pitkä ja kapea. Varsi on särmikäs ja sen tyvellä on kaksi tai kolme lehteä. Lehdet ovat pitkäruotisia ja muistuttavat kielon (Convallaria majalis) lehteä. Lehden suikea ja litteä lapa on kooltaan 10–20 cm pitkä ja 3–4 cm leveä. Kukinnon alla on 1–3 tukilehteä, jotka ovat kukintoa pienempiä ja pian varisevia. Kukinto tiheä latvasarja, joka on 2,5–6 cm leveä ja itusilmuton. Kukkaperät ovat pituudeltaan 10–15 mm. Valkoinen kukka on tähtimäinen ja sen kehälehdet ovat 7–12 mm pitkiä. Karhunlaukka kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Kukinnan jälkeen versot kellastuvat ja kuihtuvat nopeasti. Koko kasvi tuoksuu voimakkaasti sipulilta. Sipulin maku tarttuu herkästi kasvia runsaasti syövien lehmien maitoon.
Levinneisyys

Karhunlaukka on eurooppalainen sipulikasvi, jota ihminen lienee levittänyt melkoisesti alkuperäisiltä kasvualueiltaan. Sitä tavataan Etelä- ja Keski-Euroopassa Ranskasta ja Italiasta Romaniaan ja edelleen Baltian maihin ja Etelä-Skandinaviaan. Lisäksi karhunlaukkaa tavataan Britteinsaarilla ja Kaukasuksella. Suomessa karhunlaukka kasvaa ainoastaan Ahvenanmaalla ja Lounais-Suomen saaristossa. Erillinen esiintymä Porvoon Pellingin saaristossa on hävinnyt. Karhunlaukka on vanha hyötykasvi ja sitä pidetään muinaistulokkaana. Tähän viittaa esimerkiksi lajin esiintyminen Saaristomerellä muinaisen viikinkireitin varrella. Myös katolisten munkkien arvellaan levittäneen kasvia.
Viljely ja elinympäristö

Karhunlaukkaa tavataan pääasiassa rehevissä lehdoissa, mutta myös lehdesniityillä ja hakamailla. Se muodostaa usein laajoja, yhtenäisiä kasvustoja. Suomessa karhunlaukan kasvupaikkoja on aikaisemmin tuhoutunut erityisesti pellonraivauksen takia. Nykyään lajin suurin uhka on kasvupaikkojen kuusettuminen ja umpeenkasvu perinteisen laidunnuksen loputtua.
Karhunlaukka viihtyy hyvin varjossa ja puolivarjossa. Maa saa olla kosteahkoa ja kalkkipitoista. Jos karhunlaukan saa viihtymään, se leviää nopeasti.
Karhunlaukan kylvö onnistuu parhaiten, kun siemenet kylmäkäsittelee. Esikasvatus ja lisääminen pikkusipuleista ovat myös mahdollisia viljelytapoja. Siemenet kylvetään syksyllä tai aikaisin keväällä ja peitetään ohuelti. Jos varjoa ei muuten ole, niin oivallisia kasvupaikkoja ovat esimerkiksi pensaiden juuret. Taimiväli on noin 15–20 cm.
Käyttö

Karhunlaukka on vanha maustekasvi. Sitä on syöty myös vihanneksena. Karhunlaukasta voidaan käyttää lähes koko kasvi; lehdet, kukat ja sipuli. Maku ja tuoksu muistuttavat valkosipulia ja sen terveysvaikutuksetkin[lähde? ] ovat samankaltaiset valkosipulin kanssa. Kuivatessa maku häviää, joten sitä suositellaan käytettäväksi ainoastaan tuoreena.
Historia

Karhunlaukka oli yksi entisaikain merimiesten suosima vihannes keripukin torjunnassa ja on todennäköisesti heidän mukanaan tullut Suomeenkin.
Lääkinnällisiltä ominaisuuksiltaan se vertautuu valkosipuliin, minkä vuoksi se luokitellaan myös ns. luostarikasveihin, joita kasvatettiin eri luostareiden puutarhoissa, esim. Vadstenan luostarissa. Lisäksi sitä on käytetty torjumaan rikkaruohoja humalatarhoissa.