stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Karoliina Tuominen

Karoliina Tuominen (s. 29. heinäkuuta 1994) on suomalainen radiojuontaja ja mediapersoona. Tuominen on valmistunut ensihoitajaksi. Hän on kotoisin Savonlinnasta.
Tuominen on tullut tunnetuksi sosiaalisessa mediassa julkaisemistaan huumorivideoista ja julkkisten kuvien parodioinnista. Huhtikuussa 2022 Tuomisella oli Instagramissa yli 90 000 seuraajaa.
Tuominen toimi juontajana Loopin Aamussa yhdessä Jussi Ridanpään kanssa. Tuominen ilmoitti kesäkuussa 2021 aloittavansa Radio Suomipopin iltajuontajana. Marraskuun 2021 lopussa hän aloitti HitMix-radiokanavan aamuohjelman HitMixin Heräämö juontamisen juontajakollegansa Jussi Ridanpään kanssa. Syyskuun 2024 alussa Tuominen aloitti Loopin aamuradion juontamisen Mia ”Millu” Haatajan kanssa.
Tuominen oli mukana Selviytyjät Suomi -ohjelman viidennellä kaudella. Ohjelma kuvattiin kesällä 2020 koronarajoitusten takia Haaparannan saaristossa. Hän oli toisen kerran samassa ohjelmassa sen seitsemännellä tuotantokaudella Malesiassa. Tuominen juonsi yhdessä kilpakumppaninsa Niko Saarisen kanssa Suplassa julkaistavaa Selviytyjät-podcastia, jossa he kertasivat Selviytyjät Suomi -ohjelman tapahtumia ja kertoivat asioita kulissien takaa.
Symmetrodontit

| Symmetrodontit |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertbrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Symmetrodontit Symmetrodonta  Simpson, 1925
Infobox OKNimi-testi OK: 
Symmetrodontit (Symmetrodonta) oli varhaisiin nisäkkäisiin kuuluva lahko, joka eli Mesotsooisella kaudella. Symmetrodontit olivat eräänlainen siirtymävaihe synapsideista varsinaisiin nisäkkäisiin. Lahkon lajit olivat kooltaan pieniä. Lukuun ottamatta Zhangheotheriumia symmetrodonttien hampaiden pinnan rakenne oli oudosti hajanainen.
Heimoja ja sukuja

Heimo Kuehneotheriidae
Suku Kuehneotherium
Suku Woutersia
Heimo Zhangotheriidae
Suku Zangotherium
Aiheesta muualla

http://www.app.pan.pl/arkhive/published/app47/app47-705.pdf%5Bvanhentunut+linkki%5D (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1938798  Wikispecies: Symmetrodonta  IRMNG: 11405  Paleobiology Database: 39862  Paleobiology Database: 320113
Meinander

Meinander on suomalainen suku, jonka jäsenet ovat vaikuttaneet sotilaina ja virkamiehinä sekä kulttuurin ja tieteen alalla. Suku on lähtöisin Ruotsin Strängnäsistä. Kaksi suvun haaraa on aateloitu, mutta kumpikaan ei ole elossa Suomessa. Oulun läänin maaherra Adolf Meinander aateloitiin vuonna 1802 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 2178, nimellä Edelsvärd.
Suvun jäseniä

Johan Wilhelm Meinander (1715–1784), Savon alisen kihlakunnan kruununvouti, lääninsihteeri, maanviljelijä ja sahanomistaja
Karl Fredrik Meinander (1759–1803), Porvoon lukion lehtori, Johan Vilhelm Meinanderin poika
Jacob Meinander (1796–1866), virkamies, Karl Fredrik Meinanderin poika
Otto Anders af Meinander (1798–1865), kenraaliluutnantti
Nicolaus Petrus Meinander (1833–1901), kenraaliluutnantti
Ludvig Meinander (1844–1903), kenraalimajuri
Konni Meinander (1872–1933), taidehistorioitsija
Einar Meinander (1873–1947), rehtori, yliopettaja ja oppikirjojen tekijä
Tor Nils Hilding Meinander (1910–1985), suomalainen tiedemies ja RKP:n poliitikko, Ragnar Meinanderin veli
Ragnar Meinander (1918–1989), hallitusneuvos, Nils Meinanderin veli
Carl Fredrik Valdemar Meinander (1916–2004), Helsingin yliopiston arkeologian professori, Konni Meinanderin poika
Martin Meinander (1940–2004), hyönteistieteilijä, museonjohtaja ja Helsingin apulaiskaupunginjohtaja
Carl Henrik Meinander (s. 1960), Helsingin yliopiston historian professori
Suvun jäseniä > Edelsvärdit

Adolf Edelsvärd (1762–1804), vuoteen 1802 Meinander, Oulun läänin maaherra, Johan Vilhelm Meinanderin poika
Adolf Wilhelm Edelsvärd (1824–1919), ruotsalainen arkkitehti
Jukka Hankamäki

| Jukka Hankamäki |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 30. kesäkuuta 1966 (ikä 58) Tyrvää
Kansalaisuus:  suomalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Tampereen yliopisto FK, FM, Helsingin yliopisto FL, FT, VTT
Tutkimusalue:  filosofia, sosiaalipsykologia
Jukka Sakari Hankamäki (s. 30. kesäkuuta 1966 Tyrvää) on suomalainen filosofi ja sosiaalipsykologi. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori ja valtiotieteiden tohtori.
Ura

Jukka Hankamäki kirjoitti ylioppilaaksi Vammalan lukiosta vuonna 1985. Hän opiskeli vuosina 1987–1993 filosofiaa Tampereen yliopistossa Juha Varton oppilaana. Siirryttyään Helsingin yliopistoon Hankamäki väitteli Esa Saarisen ohjauksessa tohtoriksi Simone Weilin eksistenssifilosofiasta vuonna 1997.
Hankamäki on toiminut tutkijana ja opettajana Tampereen yliopistossa vuosina 1994–1995, Helsingin yliopistossa 1996–1997, 1998 ja 2003–2004, Taideteollisessa korkeakoulussa 2000–2001 ja Teatterikorkeakoulussa vuonna 2007.
Hän väitteli toistamiseen vuonna 2016 Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa George H. Meadia ja symbolista interaktionismia käsittelevällä väitöskirjalla.
Hankamäki työskenteli ajatuspaja Suomen Perustassa vuosina 2018–2019.
Filosofia

Väitöskirjassaan Rakkauden välittäjä (1997) Hankamäki tarkastelee Weilia yhtenä platonistisen mystiikan edustajana, jonka ajattelussa eksistenssifilosofinen ihmiskäsitys ja hyve-eettinen moraaliajattelu liittyivät yhteen. Toisessa väitöskirjassaan (2016) Sosiaalipsykologian sydän Hankamäki tulkitsee symbolista interaktionismia pragmatismin vastaukseksi behavioristisen ihmistutkimuksen haasteisiin.
Teoksessaan Dialoginen filosofia (Yliopistopaino, 2003) Hankamäki johtaa tiedonmuodostuksen, viestinnän ja poliittisen sananvapauden perusteita ihmiskäsityksestä, jota hän kutsuu dialogiseksi. Kirjassaan Työttömän kuolema (Yliopistopaino, 2005) Hankamäki on muotoillut oman ehdotuksensa perustulojärjestelmäksi, joka toimisi negatiivisen tuloveron tavoin ja mahdollistaisi palkkatyöstä riippumattoman arvotuotannon. Teos Filosofia räjähti, tulevaisuus palaa (Like, 2005) esittelee anarkismin aatehistoriaa.
Hankamäki on puolustanut seksuaalivähemmistöjä ja arvostellut vahvasti feminismiä ja monikulttuurisuusajattelua. Hän on arvostellut postmodernistisia, jälkistrukturalistisia ja queer-teoreettisia ajattelutapoja koulukuntaisuudesta ja kaksiarvoisen sukupuolieron kiistämisestä. Kirjassa Enkelirakkaus: Filosofia ja uskonto homoseksuaalisuutena (2008) Hankamäki väittää, että kartesiolaiselle ajattelulle ominaiset jaottelut järkeen ja tunteisiin, tietoon ja todellisuuteen, kieleen ja kokemukseen sekä Jumalaan ja maailmaan ovat seuranneet heteroseksuaalisten filosofien oidipuskomplekseista sekä filosofian homoseksuaalisen olemuksen torjumisesta. Sen sijaan samaa sukupuolta olevien ihmisten yhteiseen kokemusmaailmaan perustuva merkitysten oppiminen voisi luoda parhaat edellytykset filosofialle ja yhteisymmärrykselle.
Politiikka

Hankamäki oli ehdokkaana vuoden 2019 eduskuntavaaleissa edustaen perussuomalaisia, mutta ei tullut valituksi.
Hankamäki on kannattanut maahanmuuton rajoittamista talous- ja sosiaalipoliittisin perustein. Hankamäki pitää itsenäisten kansallisvaltioiden järjestelmää ja kansojen itsemääräämisoikeutta aidon kulttuurisen monimuotoisuuden ehtoina. Hankamäen mielestä Eurooppa on islamilaistumassa. Ongelmien ytimenä Hankamäki pitää islamin asennoitumista naisiin, lapsiin ja seksuaalivähemmistöihin.
Hankamäki on ilmaissut tukensa ydinvoiman lisärakentamiselle ja sanoo tavoitelleensa Suomen liittymistä NATOon 1990-luvun alusta asti. Hän on suhtautunut kriittisesti Venäjään ja arvostellut Euroopan unionin liittovaltiosuuntausta, euroaluetta, yhteisvelkoja sekä verotuksen yhtenäistämistä, ilmastonsuojeluvelvoitteiden epätasapuolisuutta, toistuvia tukipaketteja ja jäsenmaihin kohdistettuja pakotteita. Hankamäen mielestä oikeisto–vasemmisto-jaon on nyky-Euroopassa korvannut asetelma, jossa ovat vastakkain kansallisen edun puolustajat ja kansainvälisyyden puolestapuhujat. Kulttuurivihkojen haastattelussa Hankamäki on pitänyt itseään konservatiivina, joka provosoi keskustelua liberalismin nimissä.
Hankamäki kirjoitti Suomen Perustan julkaisun Totuus kiihottaa. Filosofinen tutkimus vasemmistopopulistisen valtamedian tieto- ja totuuskriisistä (2020), jossa hän väittää niin sanottuun medioitumisteoriaan tukeutuen, että poliitikkojen riippuvuus viestimien suosiosta on siirtänyt poliittista valtaa toimittajille. Hankamäen julkaisemassa jatko-osassa Pavlovin koirat. Tieteellinen tuomio median ja byrokraattien kostosta (2022) hän kertoo kirjansa Totuus kiihottaa taustoista ja sanoo, että toimittajat, poliitikot ja viranomaiset osoittivat hänen esittämänsä kritiikin ansaituksi omalla suhtautumisellaan.
Julkaisupolitiikassa Hankamäki on arvostellut vertaisarviointikäytänteitä holhoavuudesta sekä taivuttelusta konformisuuteen, konsensukseen ja ryhmäkoheesioon, joiden vallitessa dialoginen moniäänisyys ei toteudu. Demokratia voi Hankamäen mukaan perustua vain avoimiin vastakkainasetteluihin ja näkemysten julkiseen kilpailuttamiseen.
Muuta

Jukka Hankamäen veli on työmarkkinajohtaja Teemu Hankamäki, ja vanhempansa olivat pankkivirkailijoita.
Teoksia > Tieteellisiä tutkielmia

Tasapainon geometria: Simone Weilin käsitys eettisen ihmisen todellistumisesta.  (Filosofisia tutkimuksia Tampereen yliopistosta)  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1992.  ISBN 951-44-3093-X
Minän rakentuminen ihmistieteissä.  (Filosofisia tutkimuksia Tampereen yliopistosta)  Tampere:  Tampereen yliopisto, 1994.  ISBN 951-44-3629-6
Minä: Minäfilosofioiden filosofiaa.  Helsinki:  Yliopistopaino, 1995.  ISBN 951-570-243-7
Rakkauden välittäjä. Kulttuurikritiikki ja eettisen ihmisen ideaali Simone Weilin ajattelussa.  (Väitöskirja: Helsingin yliopisto)  Helsinki:  J. Hankamäki [Jakaja: Like], 1997.  ISBN 952-90-8598-2
Kuka halusi murhata filosofin? Romaani filosofian hulluista päivistä ja myös rikoksesta.  Helsinki:  Feenix, 2000.  ISBN 951-98538-0-4
Dialoginen filosofia. Teoria, metodi ja politiikka.  Helsinki:  Yliopistopaino, 2003.  ISBN 951-570-540-1
Työttömän kuolema: Johdatus uuteen työyhteiskuntaan ja työn filosofiaan.  Helsinki:  Yliopistopaino, 2005.  ISBN 951-570-612-2
Filosofia räjähti, tulevaisuus palaa: Vähä katekismus filosofiselle anarkistille.  Helsinki:  Like, 2005.  ISBN 952-471-623-2
Rakkauden välittäjä: Kulttuurikritiikki ja eettisen ihmisen idea Simone Weilin ajattelussa.  (2. uudistettu painos. Like-pokkari)  Helsinki:  Like, 2006.  ISBN 952-90-8598-2
Filosofiset viuhahdukset: Populaarifilosofisia tekstejä sekseistä, vallasta ja filosofisista liikkeistä.  Helsinki:  Feenix, 2007.  ISBN 978-951-98538-1-9
Dialoginen filosofia. Teoria, metodi ja politiikka.  (2. uudistettu painos)  Helsinki:  Books on Demand, 2008.  ISBN 978-952-498-131-6
Enkelirakkaus. Filosofia ja uskonto homoseksuaalisuutena.  Helsinki:  Books on Demand, 2008.  ISBN 978-952-498-092-0
Suomalaisen nykyfilosofian historia: Mustelmani taisteluista tieteen ja filosofian kentillä.  Helsinki:  Books on Demand, 2009.  ISBN 978-952-498-154-5
Työttömän kuolema. Johdatus uuteen työyhteiskuntaan ja työn filosofiaan.  (2. uudistettu painos)  Helsinki:  Books on Demand, 2010.  ISBN 978-952-498-315-0
Kansallisfilosofinen manifesti: Suuntaviitat tulevaisuuden Suomeen.  Helsinki:  Books on Demand, 2011.  ISBN 978-952-498-443-0
Sosiaalipsykologian sydän: George H. Mead ja symbolinen interaktionismi sosiaalipsykologian tutkimustraditioissa ja toimijuuden teoriassa.  (Väitöskirja. Sosiaalitieteiden laitoksen julkaisuja 2015: 20)  Helsinki:  Helsingin yliopisto, 2015.  ISBN 978-951-51-1035-0  Teoksen verkkoversio (PDF).
George Herbert Mead ja symbolinen interaktionismi: Tutkimus minuuden, merkitysten ja yhteiskunnan rakentumisesta.  Helsinki:  Books on Demand, 2015.  ISBN 978-952-318-538-8
Kuinka Suomi korjataan? Arvopohja ja kokonaisvaltainen ratkaisu.  Helsinki:  J. Hankamäki, 2019.  ISBN 978-952-68942-6-3  Teoksen verkkoversio (PDF).
Totuus kiihottaa: Filosofinen tutkimus vasemmistopopulistisen valtamedian tieto- ja totuuskriisistä.  Helsinki:  Suomen Perusta, 2020.  ISBN 978-952-7145-50-0  Teoksen verkkoversio (PDF).
Pavlovin koirat: Tieteellinen tuomio median ja byrokraattien kostosta.  Helsinki:  J. Hankamäki, 2022.  ISBN 978-952-68942-9-4  Teoksen verkkoversio (PDF).
Teoksia > Blogikirjoja

Sensuurin Suomi: Filosofisesti korrekteja kolumneja arkipäivän ajatusrikoksista.  (Blogikirjoituksia 2006–2008)  Helsinki:  Books on Demand, 2009.  ISBN 978-952-498-168-2  Teoksen verkkoversio (PDF).
Kansanvallan varkaat: Kirjoituksia demokratian kaventamisesta Suomessa.  (Blogikirjoituksia 2009)  Helsinki:  Books on Demand, 2010.  ISBN 978-952-498-322-8  Teoksen verkkoversio (PDF).
Valhe kaatuu: Fatwoja ja jeremiadeja eripuraisesta Euroopasta.  (Blogikirjoituksia 2010–2011)  Helsinki:  Books on Demand, 2012.  ISBN 978-952-498-601-4  Teoksen verkkoversio (PDF).
Minuutti on mennyt: Synkkää yksinpuhelua vieraantuneesta valtakunnasta.  (Blogikirjoituksia 2011–2014)  Helsinki:  J. Hankamäki, 2018.  ISBN 978-952-68942-3-2  Teoksen verkkoversio (PDF).
Sanaakaan en vaihtaisi pois: Kirjoituksia maahanmuutosta, monikulttuurisuudesta ja kansainvälisyydestä.  (Blogikirjoituksia 2015–2016)  Helsinki:  J. Hankamäki, 2018.  ISBN 978-952-68942-4-9  Teoksen verkkoversio (PDF).
Vastahankaan: Punavihreän kuplan puhkaisuja.  (Blogikirjoituksia 2017)  Helsinki:  J. Hankamäki, 2018.  ISBN 978-952-68942-5-6  Teoksen verkkoversio (PDF).
Ankara totuus: Ansaittuja analyysejä ja valittuja verkkokolumneja.  (Blogikirjoituksia 2018)  Helsinki:  J. Hankamäki, 2020.  ISBN 978-952-68942-7-0  Teoksen verkkoversio (PDF).
Poliittisesti korrektia: Kutkuttavan kivaa kujerrusta vastuuvalheista ja vihatotuuksista sinulle, kyyhkyläiseni.  (Blogikirjoituksia 2019)  Helsinki:  J. Hankamäki, 2020.  ISBN 978-952-68942-8-7  Teoksen verkkoversio (PDF).
Alaston totuus: Kenttäpostia koronakriisin ja infosodan kaivanteista.  (Blogikirjoituksia 2020)  Helsinki:  J. Hankamäki, 2023.  ISBN 978-952-7562-00-0  Teoksen verkkoversio (PDF).
Ääneen ajateltua: Taisteluita valejournalismin sulkutulessa ja median mattopommituksessa.  (Blogikirjoituksia 2021)  Helsinki:  J. Hankamäki, 2023.  ISBN 978-952-7562-01-7  Teoksen verkkoversio (PDF).
Pastöroimatonta filosofiaa: Vertaisvartioimattomia verkkokolumneja kriisien syöksykierteestä.  (Blogikirjoituksia 2022)  Helsinki:  J. Hankamäki, 2023.  ISBN 978-952-7562-02-4  Teoksen verkkoversio (PDF).
Teoksia > Muita verkkokirjoja

Contra academia: Tutkielma tiedepoliittisesta vallasta.  Helsinki:  Feenix, 2007.  ISBN 978-951-98538-3-3  Teoksen verkkoversio (PDF).
Seksit selviksi: Onko naistutkimus tiedettä, filosofiaa vai poliittinen ideologia?  Helsinki:  Feenix, 2007.  ISBN 978-951-98538-2-6  Teoksen verkkoversio (PDF).
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Jukka Hankamäen kotisivut.
Jukka Hankamäen blogi.
Jukka Hankamäen blogi Uudessa Suomessa.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  DDB
Quarth

| Quarth |
| --- | --- |
Kehittäjä:  Konami
Julkaisija:  Konami
Jakelija:  Nintendo eShop
Julkaistu:  1989
Lajityyppi:  Kolikkopeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: Kaikenikäisille 
Alusta:  Nintendo Entertainment System, MSX, Game Boy, Nintendo Switch ja Wii U
Jakelumuoto:  Pelimoduuli ja digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Quarth (Block Hole Japanin ulkopuolella) on Konamin kehittämä ja vuonna 1989 julkaistu arcade-peli, joka on räiskintä -ja pulmapelin yhdistelmä. Pelissä on tarkoitus ampumalla muodostaa ja täyttää suorakulmioita ennen kuin palikat saavuttavat pelaajan. Pelaaja saa pisteitä muodostetun ja tuhotun palikan koon mukaan. Pelissä on myös vilkkuvia palikoita, jotka tyhjentävät koko pelialueen.
Aiheesta muualla

https://konami.fandom.com/wiki/Block_Hole
Virkistysuimala Sateenkaari

| Virkistysuimala Sateenkaari |
| --- | --- |
Osoite:  Urheilukatu 6 62100 Lapua
Sijainti:  Lapua
Perustettu:  1973
Runkorakenne:  betoni
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Virkistysuimala Sateenkaari on Lapuan kaupungin ydinkeskustassa sijaitseva uimahalli.
Vuonna 1973 rakennettu ja vuonna 1995 peruskorjattu uimahalli sijaitsee keskeisellä paikalla Lapuan keskustassa Lapuan urheilutalon ja jäähallin yhteydessä. Uimahalli on kunnoltaan varsin heikkokuntoinen.
Vuonna 2023 Lapuan kaupunginvaltuusto päätti äänin 32–3, että Lapualle rakennetaan uusi uimahalli. Rakennusprojektille asetettiin 10 miljoonan euron hintakatto. Uusi uimahalli rakennetaan Lapuan lukion vanhan tiilirakennuksen paikalle. Uimahallin on määrä valmistua "parhaassa tapauksessa" vuonna 2027.
Aiheesta muualla

Virkistysuimala Sateenkaaren kotisivut
| n k Perustiedot Wikidatassa: Virkistysuimala Sateenkaari (Q65246547)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: uimahalli
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Lapua
Mikkolan koulu

| Mikkolan koulu |
| --- | --- |
 Lyyra-rakennuksen aula
Sijainti:  Venuksentie 2 sekä Lyyranpolku 2, 01480 Vantaa
Koordinaatit:  60.3408°N, 25.0955°E
Tyyppi:  suomenkielinen yhtenäiskoulu
Rehtori:  Mirja-Liisa Tahkola, apulaisrehtori Carola Nieminen, apulaisrehtori Petra Paasi
Luokat:  1–9
Oppilaita:  860 (2021)
Verkkosivut
Mikkolan koulu on Vantaan Korson suuralueen Mikkolan kaupunginosassa sijaitseva noin 860 oppilaan suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Koulu toimii kahdessa osoitteessa:
Vega, Venuksentie 2, 01480 Vantaa: luokka-asteet 1–9, ja
Lyyra, Lyyranpolku 2, 01480 Vantaa: luokka-asteet 3–9.
Viistosti koulurakennusten välin jäävällä tontilla toimii Tähdenlennon päiväkoti (Marsinrinne 4), jossa on myös opetusta luokka-asteilla 1–2.
Mikkolan koulun yhteydessä toimii hammashoitola ja nuorisotila. Nuorisotilan paikalla toimi aiemmin Vantaan kaupunginkirjaston Mikkolan kirjasto, joka suljettiin toukokuussa 2013. Koulun tiloissa toimi aiemmin myös neuvola, mutta se lakkautettiin vuonna 2021.
Mikkolan koulun Lyyra-koulu.
Mikkolan koulun Vega-koulu.
Aiheesta muualla

Matarin uhri oli Mikkolan koulun oppilas – oppilaat saavat kriisiapua (9.12.2014) (Arkistoitu – Internet Archive) (vantaansanomat.fi)
Mikko Puttonen: Jättikoulu jyrää seiskan pojat (6.3.2012) (tiede.fi)
Brunein kansainvälinen lentoasema

Brunein kansainvälinen lentoasema (malaijiksi Lapangan Terbang Antarabangsa Brunei) on lentoasema Brunein pääkaupunki Bandar Seri Begawanissa. Nykyinen kansainvälinen lentoasema on valmistunut vuonna 1974. Lentoasema on maan kansallisen lentoyhtiö Royal Brunei Airlinesin keskus ja sen ylläpidosta vastaa maan liikenneministeriön alainen Bruinein siviili-ilmailuhallinto.
Historia

Bruneissa ei vielä ennen toista maailmansotaa ollut omaa lentokenttäänsä. Ainut lentoreitti kulki Supermarine Sea Otter-amfibeilla Belaitin piirikunnasta Lutongiin Sarawakin puolella. Maailmansodan aikana japanilaiset rakennuttivat pienen kiitotien nykyisen kansainvälisen lentoaseman kohdalle ja sodan jälkeen British Malayan Petroleum Company rakennutti pienen lentoaseman Andukiin lähellä Serian kaupunkia.
Toisen maailmansodan jälkeen Brunein valtio rakennutti uuden lentoaseman vanhan japanilaisen kiitotien paikalle. Tältä "vanhana lentoasemana" myöhemmin tunnetuksi tulleelta paikalta liikennöitiin Brunein kaupungista eli nykyisestä Bandar Seri Begawanista Andukiin vuodesta 1953 ja myöhemmin myös Labuaniin, Lutongiin ja Singaporeen. Ilmailuliikenteen kasvaessa tuli tarve rakentaa entistä suurempi lentoasema, jollainen päätettiin rakentaa vanhan paikalle. Rakennustyöt alkoivat vuonna 1970 ja ne valmistuivat liikennöinnin alkaessa vuonna 1974. Saman vuonna perustettiin Brunein kansallinen lentoyhtiö Royal Brunei Airlines. Nykyisin lentoasema on kansallisen lentoyhtiön keskus.
Aiheesta muualla

Brunein siviili-ilmailuhallinto (englanniksi)
Sisätiloja.
Topi Manner

| Topi Manner> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1974 (ikä 49–50) Turku
Muut tiedot
Yritys:  Elisa, Finnair
Asema:  toimitusjohtaja
Tutkinnot:  KTM
Topi Tapani Manner (s. 1974 Turku) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on Elisan toimitusjohtaja ja Finnairin entinen toimitusjohtaja. Koulutukseltaan hän on kauppatieteiden maisteri.
Ura

Opiskeluaikanaan Manner työskenteli Meritan konttoreissa Raumalla ja Turussa vuodesta 1997 lähtien. Kauppatieteiden maisteriksi hän valmistui Turun kauppakorkeakoulusta vuonna 1999. ja lisäksi hän on suorittanut opintoja Helbus- ja Insead-kauppakorkeakouluissa.
Nordeassa hän toimi muun muassa Suomen pankkiliiketoiminnan toimitusjohtajana ja Suomen ja Baltian maiden vähittäispankin vetäjänä. Vuosina 2016–2018 hän toimi Nordean johtoryhmän jäsenenä sekä henkilöasiakkaista vastaavan Personal Banking -liiketoiminta-alueen johtajana.
Syyskuussa 2018 hänet valittiin Finnairin toimitusjohtajaksi, kun hänen edeltäjänsä Pekka Vauramo siirtyi Metson johtoon. Työnsä hän aloitti alkuvuonna 2019. Hänen kaudellaan Finnairilla oli kaksi isoa kriisiä, joista toisen aiheutti koronaviruspandermia ja toisen Venäjän hyökkäyssota Ukrainaan. Hänen pitkästä pankkiurastaan oli apua Finnairin rahoituksen ja kassan kestämisen turvaamisessa ja vuoden 2023 toisella neljänneksellä yhtiön tulos oli vahvasti positiivinen.
Elokuussa 2023 Manner nimitettiin teleoperaattori Elisan toimitusjohtajaksi. Hänen edeltäjänsä Veli-Matti Mattila jäi eläkkeellä oltuaan tehtävässä 20 vuotta. Hän aloitti Elisan toimitusjohtajana 1. maaliskuuta 2024.
Luottamustehtävät

Manner on toiminut
Elinkeinoelämän valtuuskunnan Young Fellows -ohjelmassa
Suomen Keskuskauppakamarin hallituksen varapuheenjohtajana.
Elisan hallituksessa hän oli vuosina 2020–2023
UPM:n hallituksessa
Palvelualojen työnantajat Palta ry:n hallituksessa
Kansainvälisen ilmakuljetusliitto IATA:n johtokunnan jäsenenä ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtajana
Yksityiselämä

Mannerilla on puoliso ja kaksi lasta.
Aiheesta muualla

Mannerin LinkedIn-profiili
Ranskan ympäriajo 2009

Vuoden 2009 Ranskan ympäriajo oli 96. Ranskan ympäriajo. Se alkoi Monacosta aika-ajolla 4. heinäkuuta ja päättyi Pariisiin 26. heinäkuuta. Kilpailun reitti kulki Espanjan, Andorran, Sveitsin ja Italian kautta. Reitillä oli kymmenen tasamaaetappia, seitsemän vuorietappia, yksi mäkietappi, kaksi henkilökohtaista aika-ajoa ja yksi joukkueaika-ajo. Kilpailun kokonaispituus oli 3 459,5 kilometriä.
Kokonaiskilpailun voitti espanjalainen Alberto Contador 4 minuutin ja 11 sekunnin erolla luxemburgilaiseen Andy Schleckiin, joka voitti toisen kerran peräkkäin nuorten ajajien kilpailun. Kolmas oli yhdysvaltalainen kilpailun seitsenkertainen voittaja Lance Armstrong. Pistekilpailun voitti norjalainen Thor Hushovd 280 pisteellä ja mäkikirikilpailun italialainen Franco Pellizotti 210 pisteellä. Paras joukkue oli kazakstanilainen Astana. Yritteliäimmän ajajan tittelin sai Liquigas-tallin Franco Pellizotti.lähde?
Joukkueet ja ajajat

Kilpailuun kutsuttiin seuraavat 20 joukkuetta:
Ag2r-La Mondiale
Agritubel
Astana
Bbox Bouygues Télécom
Caisse d'Epargne
Cervélo TestTeam
Team Columbia-HTC
Cofidis
Euskaltel-Euskadi
Française des Jeux
Garmin-Slipstream
Katjuša
Lampre-N.G.C.
Liquigas
Team Milram
Quick Step
Rabobank
Skil-Shimano
Team Saxo Bank
Silence-Lotto
Kilpailun ennakkosuosikkeihin kuuluivat muun muassa edellisvuoden voittaja Carlos Sastre, kaikki suuret ympäriajot voittanut Alberto Contador, Italian ympäriajon 2009 voittaja Denis Menšov, Liége–Bastogne–Liègen 2009 voittanut Andy Schleck, Ranskan ympäriajossa kahdesti toiseksi sijoittunut Cadel Evans ja kilpailun seitsenkertainen voittaja Lance Armstrong.