stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kristin Lehman

Kristin Lehman vuonna 2012
Kristin Lehman (s. 3. toukokuuta 1972 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa televisiosarjoista Poltergeist, Go Fish, Tuntematon uhka, Amyn lailla,  Century City ja Jälkiä jättämättä. Hän on näytellyt myös muun muassa elokuvissa Tuhon tiellä (2000) ja The Sentinel – salaliitto (2006).
Ehdokkuudet

Gemini (2002)
Aiheesta muualla

Kristin Lehman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Kyrmykatkerokala

| Kyrmykatkerokala |
| --- | --- |
 Kyrmykatkerokalakoiras
Uhanalaisuusluokitus
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Katkerokalat Acheilognathidae
Suku::  Rhodeus
Laji::  ocellatus
Kaksiosainen nimi
 Rhodeus ocellatus  Kner, 1866 
Katso myös
   Kyrmykatkerokala Wikispeciesissä   Kyrmykatkerokala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kyrmykatkerokala (Rhodeus ocellatus) on itäaasialainen katkerokalojen heimon (Acheilognathinae) särkikalalaji.
Kyrmykatkerokala on pieni kala, tavallisesti noin viisisenttinen ja korkeintaan 9,2 senttimetriä pitkä. Se on makean veden kala, joka elää matalissa rauhallisissa mutapohjaisissa vesissä kuten lammissa, joissa ja kanavissa. Muiden katkerokalojen tapaan se on riippuvainen simpukoista, joiden sisään naaraat kutevat ja joiden kiduksissa alkiot kehittyvät.
Kyrmykatkerokala on ilmeisesti alkuisin Taiwanista, josta sitä on jo 1800-luvulla siirretty Kiinaan ja josta se on edlleen levinnyt Koreaan ja Japaniin. Sittemmin sitä on siirretty myös mm. Turkmenistaniin ja  Uzbekistaniin.
Kuivatislaus

Kuivatislaus eli pyrolyysi (myös destruktiivinen tislaus) on kemiallinen reaktio, jossa orgaanisia kiinteitä aineita hajotetaan kuumentamalla hapen pääsemättä vaikuttamaan prosessiin. Nimitys johtuu siitä, että aine fraktioidaan ("tislataan") sellaisenaan (kuiviltaan); kyse ei kuitenkaan ole, kuten tislauksessa, aineensiirron yksikköoperaatiosta (fysikaalisesta reaktiosta), vaan kemiallisesta reaktiosta. Kuivatislaus on voimakkaasti pelkistävä reaktio, ja se pilkkoo makromolekyylejä komponentteihinsa, rikkoo estereitä ja amideja sekä erottaa pieniä molekyylejä. Tavallisimmat kuivatislaustuotteet (alitteet) ovat koksi, terva ja sysi. Tisleenä saatuja tuotteita ovat vesi, hiilimonoksidi, erilaiset hiilivedyt, etikkahappo, metanoli, ammoniakki, fenolit ja orgaaniset emäkset.
Pyrolyysissä käytetään joko vakuumia (tyhjiöpyrolyysi) tai inerttiä atmosfääriä, kuten typpeä syrjäyttämään ilman happi. Teollisuuden pyrolyysireaktiot tehdään pääsääntöisesti 200–500 °C:n lämpötilassa.
Teollisuudessa kuivatislataan muun muassa puuta, kivi- ja ruskohiiltä, turvetta ja hartsia. Puun kuivatislausta ovat muun muassa miilunpoltto ja tervanpoltto. Puun kuivatislauksessa eli puunhiillossa saadaan muun muassa tervaa, etikkahappoa, metanolia, asetonia ja tärpättiä. Kivihiilen kuivatislauksessa saadaan valokaasua, koksia, ammoniakkia, raakaa bentseeniä sekä kivihiilitervaa. Tervanpoltto on eräs kuivatislauksen perinteinen sovellus. Nykyaikainen rauta- ja terästeollisuus sai alkunsa vasta Abraham Darby I:n kehitettyä 1709 kivihiilen pyrolyysin,kenen mukaan? jolla saatiin masuunin raaka-aineeksi kelpaavaa koksia.[lähde? ]
Pyrolyysin sovelluksia

Biohiili
Puukaasu ja häkäpöntöt
Pyrolyysiöljy
Aiheesta muualla

Chydenius.fi: Lämmön avulla jalostaminen - Pyrolyysi (pdf)
VTT: Henna Punkkinen, Nea Teerioja, Elina Merta, Katja Moliis, Ulla-Maija Mroueh & Markku Ollikainen, Pyrolyysin potentiaali jätemuovin käsittelymenetelmänä, Ympäristökuormitukset ja kustannusvaikutukset, VTT Working Papers 176, 2011, ISBN 978-951-38-7518-3 (pdf)
La Pazin departementti (Bolivia)

| La Paz |
| --- | --- |

 Lippu
 Sijainti
Valtio:   Bolivia
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  La Paz
Pinta-ala:  133985 km²
Väkiluku (2010):  2 839 900
La Pazin departementti (esp. Departamento de La Paz) on yksi Bolivian yhdeksästä departementista. Se sijaitsee maan länsiosassa rajautuen lounaassa Chileen, lännessä Peruun, pohjoisessa Pandon departementtiin, idässä Benin ja Cochabamban departementteihin sekä etelässä Oruron departementtiin. Bolivian ja Perun rajalla sijaitseva Titicaca-järvi sijaitsee osittain departementin alueella, samoin matkailukohteena suosittu Copacabanan pikkukaupunki. La Pazin departementti on kooltaan 133 985 neliökilometriä ja se on väkiluvultaan maan suurin departementti. Sen asukasluku oli vuonna 2010 2 839 900. Departementin pääkaupunki on maan hallinnollinen kaupunki La Paz, jonka asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 835 000.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Pazin departementti (Bolivia) Wikimedia Commonsissa
Kuninkaanportti

Kuninkaanportti
Kuninkaanportti on Suomenlinnan eteläisimmällä saarella Kustaanmiekan salmen edustalla sijaitseva porttirakennus. Se on merilinnoituksen alkuperäinen pääsisäänkäynti ja sitä pidetään yleisesti yhtenä Suomenlinnan tunnusmerkeistä.
Portti rakennettiin vuosina 1753–1754 paikkaan, johon Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik oli kiinnittänyt laivansa tullessaan tarkkailemaan linnoituksen rakennustöitä vuonna 1752. Tästä tuli nimi Kuninkaanportti.
Porttirakennus on kaksikerroksinen ja sisäänpäin kaareva. Keskellä oleva varsinainen porttikäytävä on reunustettu marmorikivin. 1770-luvulla porttia muutettiin, siihen rakennettiin laskusilta sisä- ja ulkopuolelle. Portin eteen rakennettiin laituri ja porttia kohden nouseva leveä portaikko Tukholman läheltä tuodusta hiekkakivestä. Viaporin pommitus Krimin sodan aikana vuonna 1855 tuhosi alkuperäisen laiturin ja osan portaita. Suomen itsenäisyyden aikana Kuninkaanporttia on restauroitu neljästi.
Portti on tyypillinen linnoitusportti tykinaukkoineen ja sen edessä on syvä kuilu molemmille sivuille linnoitukseen kiipeämisen vaikeuttamiseksi. Portaikon kerrotaan alun perin ulottuneen vesirajaan asti, mutta Kustaanmiekan salmen syventämistöiden yhteydessä alin osa luhistui ja poistettiin.[lähde? ]
Kuninkaanportin kuva oli vuosina 1986–2001 tuhannen markan setelissä.
Kuninkaanportin kivitaulut

Koristeina portin viereisillä seinillä on neljä kivitaulua, joihin on hakattu seuraavat  Augustin Ehrensvärdin ruotsiksi kirjoittamat viestit:
Här har Konung Fredrik låtit lägga den första sten år 1748
Och Konung Gustaf har lagt den sidste sten år.
Sveaborg, som rörer hafvet på den ena sidan och stranden på den andra, gier Den kloke Herraväldet öfver både haf och land.
Ifrån Ödemarker äro desſe Vargskiärsholmar ombytte till ett Sueaborg. Eftervard stå här på egen botn och lita icke på främmande hielp.
Kuuluisin näistä on viimeinen lause, johon Suomessa on eri yhteyksissä usein viitattu.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuninkaanportti Wikimedia Commonsissa
Kuninkaanportti opetusviraston sivuilla (Arkistoitu – Internet Archive)
Kivitaulut portin oikealla puolella. Alemmassa taulussa kuuluisa ”Jälkimaailma”-lause.
Kyrmyimukarppi

| Kyrmyimukarppi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Imukarpit Catostomidae
Suku::  Xyrauchen
Laji::  texanus
Kaksiosainen nimi
 Xyrauchen texanus  (Abbott, 1860) 
Katso myös
   Kyrmyimukarppi Wikispeciesissä   Kyrmyimukarppi Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kyrmyimukarppi (Xyrauchen texanus) on imukarppien heimoon (Catostomidae) kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji, jota esiintyy Yhdysvalloissa.
Kyrmyimukarpin suurin tavattu pituus oli 91 senttimetriä.
Kyrmyimukarpin alkuperäinen levinneisyysalue kattoi suurimman osan Coloradojoen vesistöstä. Se on kadonnut laajoilta alueilta, mutta sitä on yritetty palauttaa istutuksin 1980-luvulta alkaen. Suurin populaatio elää Mohavejärvessä, jossa vuonna 2003 arvioitiin eläneen muutamia tuhansia aikuisia yksilöitä. Lajin uhanalaisuuteen on vaikuttanut joen säännöstely sekä vieraslajit, jotka kilpailevat ravinnosta ja saalistavat nuoria kyrmyimukarppeja.
Nanny McPhee ja suuri pamaus

| Nanny McPhee ja suuri pamaus> Nanny McPhee and the Big Bang |
| --- | --- |
 Ison-Britannian teatterilevitysjuliste
Ohjaaja:  Susanna White
Käsikirjoittaja:  Emma Thompson
Perustuu:  Christianna Brandin hahmoihin
Tuottaja:  Tim Bevan David Brown Liza Chasin Lindsay Doran Eric Fellner Debra Hayward Debra Osborne Emma Thompson
Säveltäjä:  James Newton Howard
Kuvaaja:  Mike Eley
Leikkaaja:  Sim Evan-Jones
Tuotantosuunnittelija:  Simon Elliott
Pääosat:  Emma Thompson Rhys Ifans Maggie Gyllenhaal Asa Butterfield Ewan McGregor Maggie Smith Bill Bailey Katy Brand
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdistynyt kuningaskunta  Ranska  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures Studio Canal Relativity Media Working Title Films Three Strange Angels
Levittäjä:  UIP-Dunafilm Netflix United International Pictures Universal Studios
Ensi-ilta:   24. maaliskuuta 2010  26. maaliskuuta 2010  31. maaliskuuta 2010  1. huhtikuuta 2010  4. kesäkuuta 2010  20. elokuuta 2010  20. elokuuta 2010
Kesto:  109 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  35 000 000 USD
Tuotto:  93 251 121 USD
Edeltäjä:  Nanny McPhee – satumainen lastenvahti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nanny McPhee ja suuri pamaus (engl. Nanny McPhee and the Big Bang; Yhdysvalloissa ja Kanadassa nimikkeenä Nanny McPhee Returns) on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut Susanna Whiten ohjaama brittiläinen fantasiaelokuva. Nanny McPhee ja suuri pamaus on vuonna 2005 ilmestyneen Nanny McPhee – satumaisen lastenvahdin jatko-osa.
Emma Thompson sovitti elokuvan käsikirjoituksen Christianna Brandin Nurse Matilda -kirjoista. Thompson uusii roolinsa Nanny McPheenä ja muissa rooleissa ovat Maggie Gyllenhaal, Ralph Fiennes, Rhys Ifans, Ewan McGregor, Maggie Smith, Asa Butterfield, Bill Bailey ja Katy Brand.
Juoni

Salaperäinen lapsenvahti Nanny McPhee ilmestyy paikalle, kun häntä eniten tarvitaan mutta vähiten kaivataan. Tällä kertaa hän tupsahtaa maaseudulle, missä perhetilan riehakkaat lapset ovat joutuneet napit vastakkain hemmoteltujen kaupunkilaisserkkujensa kanssa. Lentävästä moottoripyörästä puihin kiipeilevään pikkupossuun – Nanny McPhee käyttää kaikki taikakeinonsa antaakseen lapsille viisi uutta opetusta.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Emma Thompson  | … |  Nanny McPhee   |
|  Rhys Ifans  | … |  Phil Green   |
|  Maggie Gyllenhaal  | … |  Isabel Green (omaa sukua Carrington)   |
|  Asa Butterfield  | … |  Norman Green   |
|  Lil Woods  | … |  Megsie Green   |
|  Oscar Steer  | … |  Vincent Green   |
|  Ewan McGregor  | … |  Rory Green   |
|  Eros Vlahos  | … |  Cyril Gray   |
|  Rosie Taylor-Ritson  | … |  Celia Gray   |
|  Ralph Fiennes  | … |  Lordi Gray   |
|  Maggie Smith  | … |  Agatha "Aggie" Docherty (omaa sukua Brown)   |
|  Sam Kelly  | … |  Herra Docherty   |
|  Sinead Matthews  | … |  Neiti Topsey   |
|  Katy Brand  | … |  Neiti Turvey   |
|  Bill Bailey  | … |  Maanviljelijä MacReadie   |
|  Nonso Anozie  | … |  Kersantti Ralph Jeffreys   |
|  Daniel Mays  | … |  Blenkinsop   |
|  Ed Stoppard  | … |  Luutnantti Addis   |
Tuotanto

Emma Thompson alkoi kirjoittaa elokuvan käsikirjoitusta keväällä 2007. Suuren pamauksen kuvaukset alkoivat toukokuussa vuonna 2009. Elokuva kuvattiin Buckinghamshiren Hambledenissa, Lontoossa ja Surreyn Sheppertonissa sijaitsevilla studioilla 35 miljoonan dollarin budjetilla.
Julkaisu ja vastaanotto

Nanny McPhee ja suuri pamaus sai ensi-iltansa Alankomaissa Amsterdamissa 24. maaliskuuta vuonna 2010. Kotimaassa Isossa-Britanniassa elokuva julkaistiin 26. maaliskuuta 2010. Suomessa elokuva ilmestyi elokuvateattereihin 4. kesäkuuta 2010. Yhdysvalloissa ja Kanadassa elokuva julkaistiin 20. elokuuta 2010. Universal Studios toimi elokuvan levittäjänä maailmanlaajuisesti.
Avausviikonloppunaan Nanny McPhee ja suuri pamaus tuotti 8 407 685 dollaria. Suuri pamaus tuotti kotimaassaan yhteensä 29 011 215 dollaria ja ulkomailla 64 239 906 dollaria. Maailmanlaajuisesti Suuri pamaus tuotti 93 251 121 dollaria.
Nanny McPhee ja suuri pamaus sai ilmestyessään kriitikoilta kiitettävän vastaanoton. Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 75 prosentin "tuore" arvosana, joka perustuu 114:ään arvosteluun. News of the World antoi elokuvalle 4 tähteä viidestä. Internet Movie Databasessa elokuvalla on 6,0 tähteä kymmenestä, joka perustuu yli 10 000 käyttäjän arviointiin.
Eros Vlahos oli ehdolla vuonna 2011 Young Artist -palkinnon kategoriassa "paras nuori miespääosa elokuvassa". Samana vuonna elokuva voitti New York Festivalsin "Hopeisen mitalin".
Julkaisu ja vastaanotto > Muut julkaisut

Nanny McPhee ja suuri pamaus julkaistiin DVD:lle ja Blu-raylle Isossa-Britanniassa 19. kesäkuuta vuonna 2010. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin DVD:lle ja Blu-raylle nimellä Nanny McPhee Returns 6. toukokuuta vuonna 2011. Elokuva on myös dubattu suomeksi.
Aiheesta muualla

Nanny McPhee ja suuri pamaus Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Nanny McPhee ja suuri pamaus Elonet.
Nanny McPhee ja suuri pamaus AllMoviessa. (englanniksi)
Nanny McPhee ja suuri pamaus Rotten Tomatoesissa (englanniksi)
Nanny McPhee ja suuri pamaus Box Office Mojossa (englanniksi)
La Peste

| La Peste Alabama 3 |
| --- | --- | --- |

Yhdysvaltain julkaisun kansikuva
Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 24. lokakuuta 2000
 Tyylilaji: Rock, Electronica
 Levy-yhtiö: One Little Indian, Geffen
Alabama 3:n muut julkaisut
| Exile on Coldharbour Lane 1997 | La Peste 2000 | Power In The Blood 2003 |
La Peste on brittiläisen acid house-, blues-, country- ja gospelyhtye Alabama 3:n toinen studioalbumi, joka julkaistiin 24. lokakuuta 2000. Albumin kappaleista "Mansion on the Hill" ja "Wade Into The Water" julkaistiin singlet vuonna 2001.
Kappaleet

Too Sick To Pray – 4.44
Mansion On The Hill – 3.00
Sad Eyed Lady Of The Lowlife – 4.43
Walking In My Sleep – 6.09
Wade Into The Water – 5.15
Hotel California – 5.34
Cocaine (Killed My Community) – 4.44
The Thrills Have Gone – 4.30
2129 – 4.24
Strange – 5.27
Sinking... – 5.29
Lisäkappale (rajoitetun julkaisun mukana)
Woke Up This Morning – 4.09
Kuivasoja

| Kuivasoja |
| --- | --- |
 Kesäistä Kuivasojaa Rajakylässä
Alkulähde:  Kuivasjärvi, Oulu  65°04′05″N, 025°27′35″E
Laskupaikka:  Kuivasmeri, Perämeri  65°03′58″N, 025°23′42″E
Pituus:  5 km
Alkulähteen korkeus:  12,0 m
Valuma-alue:  33,61 km²
Kuivasoja on Oulussa sijaitsevasta Kuivasjärvestä Perämereen laskeva pieni virtavesi.
Ojan tai puron pituus on noin viisi kilometriä ja se virtaa Kuivasjärven länsipäästä Linnanmaan ja Ritaharjun kaupunginosien sekä Pateniemen ja Rajakylän kaupunginosien rajalla, laskien Perämeren Kuivasmeri-nimiseen lahteen Rajakylän Rajahaudassa Letonniemen pohjoispuolella. Kuivasoja sekä Kuivasjärvi ja Pyykösjärvi muodostavat Kuivasojan vesistöalueen, jonka valuma-alueen pinta-ala on 33,61 km². Kuivasoja ja sitä ympäröivä metsävyöhyke on virkistyskäyttöön tarkoitettua suojelualuetta, jonka pinta-ala on 77,6 hehtaaria. Kuivasoja on pääosin matala ja melontaan soveltumaton. Sen yläjuoksun muodostaa noin puolen kilometrin mittainen kapea järvenlahti, josta oja laskee ensin kohti länttä ja luodetta. Alitettuaan valtatien 4 ja Oulun ja Kemin välisen rautatien oja kapenee ja muuttuu voimakkaasti mutkittelevaksi. Alajuoksulla oja kulkee osan matkasta syvässä kanjonissa ja siinä on useita pieniä koskipaikkoja. Ojan varsia reunustaa lähes luonnontilainen metsäkäytävä, jossa risteilee polkuja. Kuivasojan lukuisat koskipaikat ovat keväisin suosittuja kalastuspaikkoja ja ojasta voi lippoamalla nostaa useita kiloja ahvenia, särkiä ja muita järvikaloja, jopa haukia.
Kuvia Kuivasojalta

Pyöräilysilta ojan yli, näkymä pohjoiseen
Ojan alkupiste, Kuivasjärvi taustalla
Hiihtoladun silta ojan yli, näkymä kaakkoon
Ojan yläjuoksua alavirran suuntaan katsottuna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuivasoja Wikimedia Commonsissa
Oulun luonto
| --- | --- |
Järvet:   Ahmasjärvi  Heikkilänjärvi  Huutilampi  Iso Seluskanjärvi  Iso Uumajärvi  Iso-Vuotunki  Jolosjärvi  Juopulinjärvi  Jäälinjärvi  Kalimeenlampi  Karahkanjärvi  Kivijärvi  Kuivasjärvi  Lavajärvi  Lylyjärvi  Lämsänjärvi  Mannisenjärvi  Mikanlampi  Niilesjärvi  Papinjärvi  Pyykösjärvi  Tervalampi  Vaaralampi  Karahkan Valkiainen  Jokikokon Valkiainen  Valkiaisjärvi  Vepsänjärvi  Vähä-Vuotunki 
Luonto:   Isokankaan luonnonsuojelualue  Hirvisuon soidensuojelualue  Letonniemi  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Heinätorin puisto  Isokankaan luonnonsuojelualue  Hirvisuon soidensuojelualue  Hollihaan puisto  Hupisaaret  Kaupunginojan puistovyöhyke  Letonniemi  Pilpasuo  Tuiranpuisto  Äimäraution siirtolapuutarha 
Saaret:   Elba  Hermannit  Hietasaari  Kahvankari  Kellon Kraaseli  Kirkkosaari  Korkiakari  Kääriänsaari  Laitakari  Pulkkisenmatala  Riitankari  Runniletto  Saapaskari  Selkäkari eli Piispanletto  Varjakansaari  Vihreäsaari 
Virtavedet:   Aittokoski  Iijoki  Jolosjoki  Juopulinkoski  Kalimeenoja  Kiiminkijoki  Koitelinkoski  Kuivasoja  Martimojoki  Nuorittajoki  Oulujoki  Siuruanjoki  Vepsänjoki  Sanginjoki
La Paz (Baja California Sur)

| La Paz |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 La Paz
 Koordinaatit: 24°08′N, 110°19′W 
Valtio:  Meksiko
Osavaltio:  Baja California Sur
Kaupunki:  La Paz
Perustettu:  1720
Uudelleen:  1811
Hallinto:  
 – Pormestari:  Esthela de Jesús Ponce Beltrán (PRI)
Korkeus:  12 m
Väkiluku (2014):  238 800
Aikavyöhyke:  UTC−7
 – Kesäaika:  UTC−6
Postinumero:  23000–
Suuntanumero(t):  612
 
 lapaz.gob.mx 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
La Paz on Baja California Surin osavaltion pääkaupunki Meksikossa. Vuonna 2014 siellä oli 238 800 asukasta.
Kaupunki sijaitsee noin 12 metrin korkeudella merenpinnasta suojaisan La Pazin lahden rannalla. Lahti avautuu Kalifornianlahteen. Espanjalaiset kartoittivat alueen 1500-luvulla, mutta sinne perustettiin jesuiittasiirtokunta vasta 1720. Asuinpaikka hylättiin 30 vuotta myöhemmin. Helmenkalastus ja kaivostoiminta houkuttivat espanjalaisia palaamaan, ja pysyvä kaupunki perustettiin 1811.
Hurrikaani Liza aiheutti syys-lokakuun vaihteessa 1976 kaupungissa yli kolmensadan ihmisten kuoleman ja merkittäviä tuhoja rakennuksille.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta La Paz (Baja California Sur) Wikimedia Commonsissa
Kultahelmilavastaja

| Kultahelmilavastaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Lavastajat  Ptilonorhynchidae
Suku::  Helmilavastajat Chlamydera
Laji::  maculata
Kaksiosainen nimi
 Chlamydera maculata  Gould, 1837 

Katso myös
   Kultahelmilavastaja Wikispeciesissä   Kultahelmilavastaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kultahelmilavastaja (Chlamydera maculata) on lavastajien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Kultahelmilavastajaa tavataan Australian itäosissa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Nironlahti

| Nironlahti |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Savo
Kunnat:  Mäntyharju
Koordinaatit:  61°33′35″N, 26°41′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Vuohijärven alue (14.91)
Laskujoki:  johto-oja Tuusjärveen 
Järvinumero:  14.914.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,8 m  
Pituus:  500 m  
Leveys:  310 m  
Rantaviiva:  1,387 km  
Pinta-ala:  10,173 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiNironlahti 
Nironlahti  on Etelä-Savossa Mäntyharjulla  Nironkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 500 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2 hehtaaria.   Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Vuohijärven alueella (14.91), jonka Tuusjärven alueeseen (14.914) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,8 metriä mpy.
Mustamamba

| Mustamamba |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Myrkkytarhakäärmeet Elapidae
Suku::  Mambat Dendroaspis
Laji::  polylepis
Kaksiosainen nimi
 Dendroaspis polylepis  Günther, 1864 
Katso myös
   Mustamamba Wikispeciesissä   Mustamamba Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Mustamamba (Dendroaspis polylepis) on Afrikan pisin myrkkykäärme. Sen keskipituus on 2,5 metriä, mutta eläin voi kasvaa jopa 4,3 metriä pitkäksi. Mustamamba on myös maailman nopealiikkeisin käärme: se pystyy liikkumaan 5,4 metriä sekunnissa (20 km/h).
Luokittelu ja nimi

Vihermambaa ja mustamambaa pidettiin aluksi samana lajina. Vuonna 1946 tutkija Vivian FitzSimons vahvisti lajit kuitenkin erillisiksi. Mustamamban tieteellinen nimi on Dendroaspis polylepis. Sana ”dendroaspis” merkitsee puukyytä ja ”polylepis” monisuomuista. Nimi mustamamba juontaa juurensa käärmeen suun mustasta sisäpuolesta, jota se näyttää joutuessaan uhatuksi.
Ulkonäkö

Mustamamba on voimakas ja solakka käärme. Täysikasvuisen käärmeen pituus on noin 2,5 metriä (pisimmillään jopa 4,3 metriä) ja paino on keskimäärin 1,6 kiloa. Laji on maailman toiseksi pisin myrkkykäärme kuningaskobran jälkeen.
Useimmat mambat ovat tumman oliivin, oliivinvihreän, harmaanruskean tai metallinharmaan värisiä. Joillakin yksilöillä on vaalea raidoitus vartalossaan ja myös täplikkäitä yksilöitä on olemassa. Nuoret yksilöt ovat vaaleanharmaita tai oliivin värisiä, mutta väri tummenee iän myötä. Luonnossa käärmeen keski-ikä on 11 vuotta.
Elinympäristö

Mustamambaa esiintyy laajalla alueella Afrikan mantereella aina Somaliasta Etelä-Afrikkaan saakka. Mustamambat ovat sopeutuneet erilaisiin ympäristöihin ja niitä esiintyy esimerkiksi savanneilla, kivikoissa, sekä harvoissa että tiheissä metsissä ja jopa kosteilla soilla. Eniten käärmettä tapaa kuitenkin ruohotasangoilla ja savanneilla. Mieluiten ne elävät kuivilla alueilla.
Mustamamban elinalue kutistuu nopeasti. Jo pelkässä Swazimaassa 75 % väestöstä elättää itsensä viljelemällä, joten maatalousalueita on maassa paljon. Käärmettä tavataankin nykyään usein sokeriruokopelloilta. Eläin kiipeää sokeriruo'on päälle aurinkoon ja mahdollisesti myös väijymään. Valtaosa käärmeiden hyökkäyksistä sattuukin sokeriruokopelloilla itäisessä ja eteläisessä Afrikassa, missä ala työllistää tuhansia ihmisiä vähäisen mekaniikan vuoksi. Tunkeutuminen mustamamban elinalueelle johtaa hyvin vaarallisiin kontakteihin työntekijän ja myrkyllisen käärmeen välillä.
Käytös

Mustamamba hyödyntää nopeuttaan puolustautuakseen – ei yleensä saalistaakseen. Se kykenee nostamaan kolmasosan ruumiistaan maasta, jolloin se yltää 1,2 metrin korkeuteen. Pitkiä matkoja se liikkuu vauhdilla 11–19 km/t, mutta hetkellisesti se voi saavuttaa jopa nopeuden 23 km/t. Tämä tekee siitä nopeimman maalla elävän käärmeen. Luonteeltaan eläin on hyvin arka ja karttaa aina ihmistä, mutta jos sitä tavataan pesästään tai saalistamasta, se puolustautuu aggressiivisesti. Nurkkaan ajettuna mustamamba levittää niskaansa, avaa suutaan ja sihisee. Jos pelotteluyritys epäonnistuu, käärme iskee ja puree useaan kertaan.
Mustamamba on päiväkäärme. Tieteellisestä nimestään huolimatta se elää harvoin puissa.
Lisääntyminen

Kun mambat ovat paritelleet, naaras munii muutaman viikon kuluttua 6–17 munaa. Munittuaan naaras lähtee ja jättää munat yksin. Poikaset kuoriutuvat noin kolmen kuukauden kuluttua ja ovat tällöin 40–60 cm:n pituisia.