stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaustisen kamarimusiikkiviikko

Kaustisen kamarimusiikkiviikko (engl.  Kaustinen Chamber Music Week) on tammi–helmikuun vaihteessa Kaustisella järjestettävä kamarimusiikkitapahtuma, jonka järjestäjänä on Kaustisen Kamarimusiikkiyhdistys ry. Ensimmäisen kerran kamarimusiikkiviikko järjestettiin vuonna 1978. Kamarimusiikkiviikon perusti säveltäjä Pehr Henrik Nordgren, joka toimi pitkään myös viikon taiteellisena johtajana. Vuonna 2020 viikon taiteellisena johtajana aloitti Sibelius-Akatemian viulumusiikin professori, viulutaiteilija Kaija Saarikettu. Hänen jälkeensä taiteellisena johtajana aloitti vuonna 2023 Tiila Kangas.
Kaustisen kamarimusiikkiviikko järjestetään vuosittain tammi-helmikuun vaihteessa. Tapahtuman musiikillinen kirjo ulottuu varhaisbarokista rakastetuimpiin klassikoihin ja uusimpaan musiikkiin, jota on viikolla kantaesitetty jo yli 70 teoksen verran.
Taiteellisina johtajina ovat aikaisemmin toimineet myös säveltäjä Veli-Matti Puumala, oboisti Anni Haapaniemi, viulisti Kreeta-Maria Kentala, viulisti Jari Valo sekä dramaturgi ja ohjaaja Vesa Tapio Valo. Viikon tunnuslause on "Talvi soi tarinoita".
Pääosa konserteista on Kansantaiteenkeskuksessa kallion sisään louhitussa Kaustinen-salissa sekä Pelimannitalossa ja Kaustisen kirkossa. Musiikki kiertää -ilmaiskonsertit toteutetaan yhdessä paikallisten ammattimuusikoiden sekä Kaustisen musiikkilukion kanssa. Tapahtuma on viime vuosina levittäytynyt myös alueen lähikuntiin erilliskonserttien ja kurssitoiminnan myötä.
Aiheesta muualla

Kaustisen kamarimusiikkiviikon kotisivut.
Kivien tasapainotus

Tasapainoon aseteltuja kiviä Englannissa.
Kivien tasapainotus on ympäristötaidemuoto, jossa kiviä kasataan toistensa päälle esteettisiin, tasapainoisiin muodostelmiin. Tunnettuja kivien tasapainottajia ovat muun muassa Bill Dan, Andy Goldsworthy ja
Adrian Gray.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kivien tasapainotus Wikimedia Commonsissa
Rock On, Rock ON: The Rock Balancing Art of Bill Dan (Arkistoitu – Internet Archive)
Rockstacker
Rock Balance Photo Gallery
Kelmėn kunnallispiiri

| Kelmėn kunnallispiiri (Kelmės rajono savivaldybė) |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Liettua
Lääni:  Šiauliain lääni
Hallinnollinen keskus:  Kelmė
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  1705 km²
Väkiluku (2008):  38 057
 – Väestötiheys:  24,0 as./km²
 
 www.kelme.lt  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kelmėn kunnallispiiri (liett. Kelmės rajono savivaldybė) on yksi Liettuan kuudestakymmenestä kunnallispiiristä, joka sijaitsee Šiauliain läänissä maan lounaisosassa. Vuonna 2008 kunnallispiirin väkiluku oli 38 057 asukasta. Hallinnollisena keskuksena toimii Kelmė.
Asutuskeskukset > Kaupungit

Kelmė (hallinnollinen keskus)
Tytuvėnai
Užventis
Asutuskeskukset > Kauppalat

Kražiai
Šaukėnai
Lioliai
Asutuskeskukset > Kylät

Vaiguva
Kukečiai
Pagryžuvys
Verpena
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kunnallispiirin virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (liettuaksi) (englanniksi)
Liettuan läänit ja kunnallispiirit
| --- | --- |
Alytus:   Alutys  Druskininkai  Varēna  Lazdijai 
Kaunas:   Birštonas  Jonava  Kaišiadorys  Kaunas  Kaunasin kaupunkikunta  Kēdainiai  Prienai  Raseiniai 
Klaipėda:   Klaipėdan kaupunkikunta  Klaipėdan kunnallispiiri  Kretinga  Neringa  Palangan kaupunkikunta  Skuodas  Šilutė 
Marijampolė:   Kalvarija  Marijampolėn kunta  Šakiai  Vilkaviškis  Kazlų Rūdan kunta 
Panevėžys:   Biržai  Kupiškis  Panevėžysin kaupunkikunta  Panevėžysin kunnallispiiri  Pasvalys  Rokiškis 
Šiauliai:   Akmenė  Joniškis  Kelmė  Pakruojis  Radviliškis  Šiauliain kaupunkikunta  Šiauliain kunnallispiiri 
Tauragė:   Jurbarkas  Pagėgiai  Šilalė  Tauragė 
Telšiai:   Mažeikiai  Plungė  Rietavas  Telšiai 
Utena:   Anykščiai  Ignalina  Utena  Visaginasin kaupunkikunta  Zarasai  Molėtai 
Vilna:   Elektrėnai  Šalčininkai  Širvintos  Švenčionys  Trakai  Ukmergė  Vilnan kaupunkikunta  Vilnan kunnallispiiri
Keltanot

| Keltanot |
| --- | --- |
 Silotankikeltano (Hieracium laevigatum)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Alaheimo::  Cichorioideae
Suvut
 Ukonkeltanot (Hieracium)  Voikeltanot eli harakankeltanot (Pilosella) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Keltanot on yleisnimitys suurelle joukolle asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluvia kasveja, joilla on tavallisesti keltaiset mykerökukinnot. Keltanoiden luokittelu lajeiksi tai muihin taksonomisiin ryhmiin on ongelmallista, sillä monet keltanot voivat lisääntyä apomiktisesti sekä risteytyä keskenään. Jotkin risteymät ovat edelleen lisääntymiskykyisiä. Suomestakin on kuvattu useita tuhansia keltanotaksoneita.
Keltanot jaetaan tavallisesti kahteen sukuun: voikeltanot eli harakankeltanot (Pilosella) ja ukonkeltanot (Hieracium). Nämä suvut voidaan jakaa lajiryhmiin tai sektioihin seuraavasti:
Ukonkeltanot (Hieracium):
ahokeltanot (Hieracium Vulgata -ryhmä eli Hieracium Vulgata-sektio)
atlantinkeltanot (Hieracium Cerinthoidea -ryhmä eli Hieracium Cerinthoidea-sektio)
dovrenkeltanot (Hieracium Dovrensia -ryhmä eli Hieracium Dovrensia-sektio)
kalliokeltanot (Hieracium Oreadea -ryhmä eli Hieracium Oreadea-sektio)
kölinkeltanot (Hieracium Depilata -ryhmä eli Hieracium Depilata-sektio)
mustakeltanot (Hieracium Nigrescentia -ryhmä eli Hieracium Subalpina-sektio)
pohjankeltanot (Hieracium Foliosa -ryhmä eli Hieracium Foliosa-sektio)
salokeltanot (Hieracium Sylvatica -ryhmä eli Hieracium Hieracium-sektio)
sarjakeltanot (Hieracium Umbellata -ryhmä)
savoijinkeltanot (Hieracium Sabauda -ryhmä eli Hieracium Sabauda-sektio)
syyskeltanot (Hieracium Prenanthoidea -ryhmä eli Hieracium Prenanthoidea-sektio)
tankikeltanot (Hieracium Rigida -ryhmä eli Hieracium Tridentata-sektio)
tunturikeltanot (Hieracium Alpina -ryhmä eli Hieracium Alpina-sektio)
Voikeltanot eli harakankeltanot (Pilosella):
hiirenvoikeltanot eli hiirenkeltanot (Pilosella Cauligera -ryhmä)
huopavoikeltanot eli huopakeltanot (Pilosella Pilosellina -ryhmä)
Suomessa on tavattu huopavoikeltanoita, hiirenvoikeltanoita, ahokeltanoita, kalliokeltanoita, mustakeltanoita, salokeltanoita, sarjakeltanoita, syyskeltanoita, tankikeltanoita ja tunturikeltanoita.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto

| International Union for Conservation of Nature (IUCN) Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto |
| --- | --- |

Perustettu:  1948
Toimiala:  Luonnonsuojelu
Päämaja:   Gland, Sveitsi
Jäsenet:  1200 jäsenorganisaatiota ja  11 000 vapaaehtoista asiantuntijaa
Puheenjohtaja:  Zhang Xinsheng
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
IUCN:n päämaja Sveitsin Glandissa.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN, engl. International Union for Conservation of Nature) on kansainvälinen luonnonvarojen suojelemista edistävä ympäristöjärjestö. Järjestön nimi oli maaliskuuhun 2008 saakka The World Conservation Union (suom. Maailman luonnonsuojeluliitto) ja sitä ennen, vuoteen 1990 saakka International Union for Conservation of Nature and Natural Resources. Vuonna 1948 perustetun järjestön päämaja sijaitsee Sveitsin Glandissa.
Järjestön tarkoitus

Järjestön tavoitteena on edistää luonnon monimuotoisuuden suojelua ja varmistaa luonnonvarojen käyttö ekologisesti kestävällä tavalla. IUCN edistää luonnonsuojelututkimusta, toteuttaa erilaisia käytännön luonnonsuojeluhankkeita eri puolilla maailmaa ja edistää alan toimijoiden yhteisiä pyrkimyksiä kehittää ja toteuttaa luonnonsuojelua edistäviä toimintaohjelmia, lainsäädäntöä ja parhaita käytäntöjä.
Järjestön toimikenttään kuuluvat kaikki maailman eläin- ja kasvilajit, maailman erilaiset luontokohteet eli ekosysteemit ja suuri määrä merkittäviä, ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevia asioita. Järjestö pitää yllä lajien uhanalaisuusluokitusta ja maailman luonnonsuojelualueiden luokitusta.
Järjestön jäsenkokoukset (maailmankongressit) pidetään joka neljäs vuosi. Vuonna 2008 kokouspaikkana oli Barcelona. Syksyllä 2012 maailmankongressi järjestettiin Jejun saarella Etelä-Koreassa. Jäsenkokoukselle esitetyistä jäsenaloitteista on syntynyt merkittäviä kansainvälisiä sopimuksia, kuten uhanalaisten lajien kauppaa säätelevä Villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus eli CITES-sopimus.
Valtiot ja kansalaisjärjestöt jäseninä

IUCN on maailman laajin ympäristöalan verkosto, johon kuuluu niin valtioita kuin kansalaisjärjestöjä. IUCN:ään kuuluu yli 1 400 jäsenorganisaatiota 140 maasta. Jäseninä on 90 valtiota ja 120 muuta valtion organisaatiota sekä lähes 1000 kansalaisjärjestöä ja 40 muuta organisaatiota.
Valtiot ja kansalaisjärjestöt jäseninä > Suomalaiset jäsenet muodostavat Suomen kansallisen IUCN-komitean

Suomesta jäsenenä on vuodesta 1968 Suomen valtio, jota edustaa ympäristöministeriö. Muita jäsenorganisaatioita ovat Suomen luonnonsuojeluliitto, Natur och miljö, WWF Suomi, Suomen riistakeskus, BirdLife Suomi ja Korkeasaaren eläintarha.
Suomen luonnonsuojeluliiton edeltäjä Suomen luonnonsuojeluyhdistys oli IUCN:n perustajajäsen.
Suomen IUCN-komitean puheenjohtaja on ympäristöneuvonantaja Matti Nummelin ulkoasiainministeriöstä. IUCN:n päättävä elin IUCN Council on hyväksynyt Suomen IUCN-komitean virallisesti kansalliseksi toimielimeksi keväällä 1999.
Komissiot

Järjestön kuuden komission jäseninä on yli 10 000 vapaaehtoista asiantuntijaa ja tutkijaa noin 180 maasta. Komissioiden aihealueet ovat:
lajiensuojelukomissio (Species Survival Commission SSC)
suojelualuekomissio (World Commission on Protected Areas WCPA)
ympäristölakikomissio (Commission on Environmental Law CEL)
ympäristökasvatus- ja viestintäkomissio (Commission on Education and Communication CEC)
ympäristö-, talous- ja sosiaalipolitiikan komissio (Commission on Environmental, Economic and Social Policy CEESP)
ekosysteemien hoidon komissio (Commission on Ecosystem Management CEM)
Countdown 2010 – Luonnon puolesta

IUCN ja Euroopan komissio lanseerasivat vuonna 2004 Countdown 2010 -nimisen aloitteen, jonka tarkoituksena on kiinnittää kansalaisten, yritysten, kuntien ja muiden toimijoiden sekä median huomio keinoihin, joilla voidaan pysäyttää luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen. Kukin EU-maa on vuorollaan vastuussa aloitteen eteenpäin viemisestä EU-puheenjohtajuutensa aikana.
Aiheesta muualla

Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) verkkosivut
Klamathvuoret

| Klamathvuoret |
| --- | --- |
 Revonhäntämäntyjä Trinity Alpsin erämaa-alueella.
Maantiede

Sijainti:  Oregon ja Kalifornia, Yhdysvallat
Vuoriston pituus:  249 km
Vuoriston leveys:  181 km
Klamathvuoret on noin 249 kilometriä pitkä ja 181 kilometriä leveä vuoristo Yhdysvalloissa Oregonin ja Kalifornian osavaltioiden rajalla. Se kuuluu Tyynenmeren rannikkovuoristoon ja ulottuu Lounais-Oregonin Willamette Valleystä Kalifornian Keskuslaaksoon. Vuoriston korkein huippu on Mount Eddy (2 751 m), ja se jakaantuu useisiin pienempiin vuorijonoihin, joita halkovat monet joet, suurimpina Rogue ja Klamath. Klamathvuorilta saa alkunsa myös Sacramentojoki.
Vuoret on nimetty klamathien mukaan. Niillä harjoitetaan metsänhakkuuta, meijeritoimintaa, hedelmänviljelyä, metsästystä, kalastusta ja matkailua. Merkittävä osa vuoristosta on suojeltu, ja sen alueella sijaitsee myös Oregon Cavesin kansallismonumentti ja osa Klamathin kansallismetsää.
Kjell-Arne Vikström

| Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ruotsi.Miesten jääkiekko.MM-kilpailut  | Maa:   Ruotsi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Moskova 1973 |  |  |
|  Pronssia | Düsseldorf ja München 1975 |  |  |
Kjell-Arne Vikström (28. maaliskuuta 1951 Skellefteå – 9. syyskuuta 2002) oli ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Kanada-cupissa 1976 ja kaksissa MM-kilpailuissa, joissa hän saavutti yhden MM-hopean ja yhden MM-pronssin. Vikström edusti seuratasolla kotimaassaan Clemensnäs IF:ää, Skellefteå AIK:ta, Södertälje SK:ta, Piteå IF:ää ja Malå IF:ää sekä kaudella 1978–1979 Saksassa EC Deilinghofenia.
Kigali

| Kigali |
| --- | --- |
 Kigalin keskustaa.
 Kigali
 Koordinaatit: 1°56′38″S, 30°3′34″E 
Valtio:   Ruanda
Maakunta:  Kigalin maakunta
Perustettu:  1907
Hallinto:  
 – Pormestari:  Fidele Ndayisaba
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  730 km²
Korkeus:  1567 m
Väkiluku (2012):  1 133 000
 – Väestötiheys:  1 600 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+2
 
 http://www.kigalicity.gov.rw/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kigali on Ruandan pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee valtion keskiosissa.
Kaupungin asukasluku kasvaa erittäin nopeasti. Vuoden 2002 väestönlaskennassa kaupungissa oli 603 049 asukasta, vuoden 2010 laskennallinen arvio on jo 1,029 miljoonaa. Kaupungin pinta-ala on 730 neliökilometriä.
Maantiede

Kigali sijaitsee Ruandan keskiosassa Ruganwa-joen varrella. Se on kasvanut neljän kukkulan alueelle. Kaupungin pohjoisosassa on slummeja, ja kaakkoispuolella on teollisuusalue. Kigalista on tieyhteydet maan kaikille neljälle rajalle. Siellä on myös lentoasema.
Sijainti korkealla ylängöllä vaikuttaa siihen, että Kigalissa on melko lauhkea ilmasto, lämpötila koko vuoden noin 21 °C. Sateet keskittyvät kahteen sadekauteen, helmi–toukokuussa ja loka–joulukuussa.
Historia

Kigali perustettiin vuonna 1907 Ruandan ollessa Saksan siirtomaavallan alla osana Saksan Itä-Afrikkaa, johon kuuluivat myös nykyinen Burundi ja Tansanian manneralueet. Ruandan itsenäistyttyä vuonna 1962 Kigali valittiin pääkaupungiksi keskeisen sijaintinsa takia. Etniset jännitteet johtivat Ruandan kansanmurhaan 1990-luvulla, josta kaupunki alkoi toipua 2000-luvun puolella.
Sisämaavaltiona Ruandassa kuljetuskustannukset ovat suhteellisen kalliita, ja kaupungistumisen ja pakolaisten palaamisen jäljiltä asuntopula on suuri. Vuonna 2012 arvioitiin, että Kigalissa tarvitaan seuraavan 10 vuoden aikana 30 000 uutta asuntoa. Niitä valmistuu kuitenkin vain tuhannen asunnon vuosivauhtia. Voimakkaan jälleenrakennuksen aikana Kigali on panostanut ympäristöasioihin ja esimerkiksi rajoittanut muoviroskan määrää säädöksin. Se pyrkii houkuttelemaan konferenssinjärjestäjiä, matkailijoita ja sijoittajia.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kigali Wikimedia Commonsissa
Kaupungin kotisivut
Kigali (Arkistoitu – Internet Archive) (matkailijoille)
Ruandan maakunnat
Etelä-Ruanda
Itä-Ruanda
Kigali
Länsi-Ruanda
Pohjois-Ruanda
Kinopalatsi (Kotka)

| Kinopalatsi |
| --- | --- |

Osoite:  Keskuskatu 23
Sijainti:  Kotka, Suomi
Koordinaatit:  60°27′52.0″N, 26°56′28.9″E
Rakennustyyppi:  elokuvateatteri
Omistaja:  Tero Lindqvist
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kinopalatsi on Kotkan keskustassa Keskuskadun varrella sijaitseva elokuvateatteri. Teatterissa on yksi sali, jossa on yhteensä 270 istuinpaikkaa: 72 parvekkeella ja 198 permannolla.
Alun perin kabareeteatteriksi 1920-luvulla perustettu rakennus muutettiin vuonna 1987 ravintolaksi, jolla ehti vuosikymmenen aikana olla kolme eri omistajaa. Vuonna 1997 Jari Kettunen osti ravintolatilan ja muutti sen elokuvateatteriksi. Ensimmäisenä elokuvana teatterissa sai ensi-iltansa Armageddon 17. heinäkuuta 1998. Kettusen omistuksessa oli myös toinen kotkalainen elokuvateatteri, Trio 123. Vuonna 2008 Kinopalatsi ja Trio 123 vaihtoivat omistajaa. Nykyinen omistaja on Tero Lindqvist.
Kotkan opiston elokuvakerho Majakan näytökset järjestetään Kinopalatsissa.
Aiheesta muualla

Kotkan Leffat
Kirkonkylän koulu (Jalasjärvi)

Jalasjärven koulukeskus. Kirkonkylän koulu toimii etualalla olevassa rakennuksessa. Vasemmalla liikuntasali.
Kirkonkylän koulu on 1.–6. luokkien peruskoulu Kurikan Jalasjärvellä. Se siirtyi elokuussa 2005 keskustasta uusiin tiloihin koulukeskukseen, jossa myös toimivat lukio ja yläaste. Koulukeskuksessa kaikilla kolmella koululla on muun muassa yhteinen ruokasali ja liikuntatilat.
Aiheesta muualla

Jalasjärven kunta: Kirkonkylän koulu (Arkistoitu – Internet Archive)
Kazunori Seo

Kazunori Seo (jap. 瀬尾和紀, Seo Kazunori, s. 1974 Kitakyushu) on japanilainen huilisti. Hän aloitti musiikin opiskelun muusikkovanhempiensa johdolla kuusivuotiaana. Sittemmin hän opiskeli Pariisissa opettajinaan muiden muassa Raymond Guiot, Kurt Redel, Patrick Gallois, Benoît Fromanger ja Alain Marion. Hän sai Pariisin konservatorion ensipalkinnon huilunsoitossa vuonna 1998 ja lisäksi kamarimusiikissa vuonna 1999.
Seo on voittanut useita kansainvälisiä kilpailuja. Hänen levytystensä joukossa ovat Leopold Hofmannin huilukonserttojen tulkinnat Naxos-levymerkille.
Kirkonkylän koulu (Kontiolahti)

| Kontiolahden Kirkonkylän koulu |
| --- | --- |
Sijainti:  Keskuskatu 11, 81100 Kontiolahti
Koordinaatit:  62.76791°N, 29.84956°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Lakkautettu:  2023
Rehtori:  Juha Rytkönen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  n. 220 (2022)
Verkkosivut
Kirkonkylän koulu oli Kontiolahden kunnan kirkonkylässä lukion vieressä toiminut suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6).
Kontiolahden koulua kävi vuonna 2022 noin 220 oppilasta. Koulu toimi 2010-luvun lopulla tilapäisissä parakkitiloissa aiemman koulurakennuksen sisäilmahaasteiden vuoksi. Elokuussa 2021 Kirkonkylän koulu aloitti uudistiloissa, yläkoulun (Kontiolahden koulu) ja lukion kanssa samassa kiinteistössä. Elokuussa 2023 Kirkonkylän koulu yhdistyi Kontiolahden yläkoulun kanssa ja koulusta tuli Kontiolahden yhtenäiskoulu.
Aiheesta muualla

Koulukirjat avataan tänään Kontiolahdella (Arkistoitu – Internet Archive) (14.8.2017)
Katanat

| Katanat |
| --- | --- |
 Sinikatana Catananche caerulea.
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Asteridit
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit
Suku::  Katanat Catananche  L.
Katso myös
   Katanat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katanat (Catananche) on asterikasveihin kuuluva kasvisuku. Siinä on viisi lajia, joita esiintyy alkuperäisenä pääosin Välimeren alueen maissa. Etelä- ja Keski-Euroopassa kasvaa kaksi katanalajia. Katanoiden tuntomerkkejä lähisukuihin verrattuna luonnehtii pähkylän pappuksen päättyminen kapeakärkisiin suomuihin. Sinikukintoista sinikatanaa viljellään koristeperennana.
Lajit

Catananche arenaria
sinikatana (Catananche caerulea)
Catananche caespitosa
Catananche lutea
Catananche montana.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Catananche
Suomen Lajitietokeskus: Katanat – Catananche
Kissin’ the Wind

| ”Kissin' the Wind” Michala Banas |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Kissin' the Wind
 Äänitetty : Maaliskuussa 2003 Eargasm Studiolla, Sydneyssä
 Julkaistu: 26. toukokuuta 2003
 Formaatti: CD
 Tuottaja(t): Craig Porteils
 Tyylilaji: Pop
 Kesto: 03.38
"Kissin' the Wind" on uusiseelantilaisen Michala Banasin debyyttisingle kirjoittajinaan Meredith Brooks, Shelly Peiken ja Taylor Rhodes, jonka on tuottanut Craig Porteils. Kappaleesta tuli Banasin kaikkein menestyksekkäin singlejulkaisu, joka sijoittui Australian ARIA Single Listan 30 parhaan joukkoon.
Singlen kappalelista

"Kissin' the Wind" — 3:38
"Kissin' the Wind" (Eargasm dance mix) — 3:45
"Kissin' the Wind" (acoustic remix) — 3:38
"Kissin' the Wind" (music video) — 3:38
"KISS KISS Michala
Listasijoitukset

| Lista (2003) | Kärki sijoitus |
| --- | --- |
Australian ARIA Single Lista: 28
Kissin’ Time

| ”Kissin’ Time” Kiss |
| --- | --- | --- |

Portugalin painoksen kansikuva
Singlen tiedot
 Albumilta: Kiss
 B-puoli: ”Nothin’ to Lose”
 Julkaistu: 10. toukokuuta 1974
 Tyylilaji: hard rock
 Kesto: 03.52
 Levy-yhtiö: Casablanca
Kissin muut singlet
| ”Nothin’ to Lose” 1974 | ”Kissin’ Time” 1974 | ”Strutter” 1974 |
Kissin’ Time on Kiss-yhtyeen julkaisema kappale ja single vuodelta 1974. ”Kissin’ Time” löytyy heidän esikoisalbumiltaan KISS. Kappaleen ovat tehneet Karl Mann ja Berlie Lowe.
Kappaleet

Kissin’ Time (säv. ja san. Karl Mann, sov. Berlie Lowe)
Deuce (säv., san. ja sov. Gene Simmons)
Kokoonpano

Paul Stanley – rytmikitara, laulu
Gene Simmons – bassokitara, laulu
Ace Frehley – soolokitara, taustalaulu
Peter Criss – rummut, taustalaulu
Kiri

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kiri tarkoittaa seuraavia:
Jyväskylän Kiri, suomalainen urheiluseura
Kempeleen Kiri, suomalainen urheiluseura
Kiri-Veikot, suomalainen urheiluseura
Klaukkalan Kiri, suomalainen urheiluseura
Kokkolan Kiri, suomalainen urheiluseura
Kotkan Kiri, suomalainen urheiluseura
Mäntyluodon Kiri, suomalainen urheiluseura
Kiri, Janakkalan kylä
Kiri, Kongon demokraattisen tasavallan kaupunki
Môndôl Kiri, Kambodžan maakunta
Rôtanak Kiri, Kambodžan maakunta
Riku Kiri (s. 1963), suomalainen voimanostaja
Kiri Te Kanawa (s. 1944), uusiseelantilainen oopperalaulaja
Kiri (1915), japanilainen sotalaiva, käytössä 1915–1932
Kiri (1944), japanilainen sotalaiva, käytössä 1944–1947
Kiri, Suomen Polkupyörä- ja Konetehtaan polkupyörämerkki
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kiri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Klaksvík (kunta)

| --- | --- |
Klaksvíkar kommuna

Tilastoja
Saari: Borðoy¹
Keskus: Klaksvík
Pinta-ala: 72 km²
Asukasluku: 4 794 (2002)
Postinumero: FO-700
Suuntanumero: (+298) 45
Kunnan kotisivut
¹ Kunnan alueeseen kuuluu myös Kalsoyn pohjoisosa.
Klaksvík on kunta Färsaarten pohjoisosassa Borðoyn ja Kalsoyn saarilla. Kunnan asukasluku on 4 794 (2002), mikä tekee siitä Färsaarten toiseksi suurimman kunnan. Kunnan keskus on Klaksvíkin kaupunki, jossa valtaosa kunnan asukkaista elää.
Klaksvík sijaitsi ennen kokonaan vain Borðoyn saarella, mutta laajeni myös Kalsoylle vuoden 2005 kuntaliitoksessa, jolloin Klaksvíkiin liitettiin saaren pohjoisosassa ollut Mikladalurin kunta.
Kylät

Kursivoidut kuuluivat Mikladalurin kuntaan.
Ánir, Árnafjørður, Klaksvík, Mikladalur, Norðoyrim, Trøllanes
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Klaksvíks kommun
Käännös suomeksi
Kissmet

Buzz Singh esiintymässä Maailma Kylässä -festivaaleilla Helsingissä 27.5.2006
Ron Singh esiintymässä Maailma Kylässä -festivaaleilla Helsingissä 27.5.2006
Kissmet on intialais-brittiläinen yhtye, joka soittaa monipuolista rock-sävytteistä musiikkia. Tyylilajiluokitteluiksi on mainittu muun muassa bhangra-, rock-, funk- ja reggae. Kissmetin perustivat Englannin Peterboroughista kotoisin olevat veljekset Buzz ja Ron Singh 1990-luvun alussa. Muut yhtyeessä soittavat jäsenet ovat veljesten englantilaisten muusikkoystävien lisäksi heidän vanhempi veljensä Max Singh.
Kokoonpano vuonna 2006

Buzz Singh (laulu, dhol, dholak)
Ron Singh (syntetisaattori)
Max Singh (tabla)
Karolyn Webb (basso)
Carlos Parlato (rummut)
John Neville (kitara)
Aiheesta muualla

Kissmetin viralliset kotisivut
Maailma Kylässä: "Kissmet" (Arkistoitu – Internet Archive)
Karsinnat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2020 – Lohko C

Lohko C karsinnoissa jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2020 oli yksi kymmenestä karsintalohkosta, jolla ratkaistiin pääsy Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2020. Lohkossa pelasivat Alankomaat, Pohjois-Irlanti, Saksa, Valko-Venäjä ja Viro.
Saksa ja Alankomaat etenivät kahtena parhaiten sijoittuneena joukkueena lopputurnaukseen.