stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1975
Tapahtumia > toukokuu

1. toukokuuta – Rafael Paasio ilmoitti SDP:n vappujuhlassa Tampereella jättävänsä puolueen puheenjohtajuuden.
3. toukokuuta – Yhdysvaltalainen Newsweek-lehti kirjoitti, että Kamputseassa on teloitettu tuhansia ihmisiä.
7. toukokuuta – Professori Veli Merikoski esitti julkisuuteen antamassaan kirjelmässä huolestumisensa siitä, että politiikka on syrjäyttämässä virkanimityksissä kokemuksen ja pätevyyden. Presidentti Urho Kekkonen lähetti seuraavana päivänä Merikoskelle kuuluisaksi tulleen ”onnettomat tunarit” -myllykirjeensä, jossa hän moitti Merikoskea Kymen läänin uuden maaherran nimityksen vaikeuttamisesta.
9. toukokuuta – Elokuvaohjaaja Matti Kassila, kirjailijat Christer Kihlman ja Veijo Meri sekä taidemaalari Kauko Lehtinen nimitettiin taiteilijaprofessoreiksi.
10. toukokuuta – Yhtyneet Kuvalehdet Oy:n julkaisema iltapäivälehti Iltaset ilmestyi viimeisen kerran.
12. toukokuuta – Mayaguezin välikohtaus: Kamputsean laivasto valtasi yhdysvaltalaisen kauppalaivan SS Mayaguezin kansainvälisillä vesillä.
13. toukokuuta – Etelä-Korean presidentti Park Chung-hee kielsi miltei kaiken oppositiotoiminnan maassa.
15. toukokuuta – Yhdysvaltain merijalkaväki valtasi kauppalaiva Mayaguezin; operaatiossa kuoli 38 ihmistä.
16. toukokuuta – Intia liitti itseensä Sikkimin.
16. toukokuuta   – Japanilaisesta Junko Tabeista tuli ensimmäinen Mount Everestin huipun saavuttanut nainen.
16. toukokuuta   – Presidentti Urho Kekkonen nimitti Kokoomuksen kansanedustajan, varatuomari Erkki Huurtamon Kymen läänin uudeksi maaherraksi heinäkuun alusta lukien. Huurtamon tilalle eduskuntaan tuli lehtori Saara Mikkola.
21. toukokuuta – Länsi-Saksassa aloitettiin ennennäkemättömien turvatoimien saattelemana oikeudenkäynti Baader-Meinhof-ryhmää vastaan.
29. toukokuuta – 15 Länsi-Afrikan maata solmi Lagosin sopimuksen, joka loi Länsi-Afrikan talousyhteisön.
31. toukokuuta – Suomen ja Neuvostoliiton välillä avattiin Nuijamaan rajanylityspaikka.
Tapahtumia > kesäkuu

1. kesäkuuta – Presidentti Urho Kekkonen vihki käyttöön suomalais-ruotsalaisen kulttuurikeskuksen Espoon Hanasaaressa. Vihkiäisiin osallistui myös Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa.
1. kesäkuuta – Presidentti Urho Kekkonen nimitti uusiksi taiteilijaprofessoreiksi elokuvaohjaaja Matti Kassilan, kirjailija Christer Kihlmanin ja Veijo Meren sekä taidemaalari Kauko Lehtisen.
4. kesäkuuta – Pääministeri Kalevi Sorsa jätti hallituksensa eronpyynnön presidentti Urho Kekkoselle. Suomen toiseksi pitkäikäisimmäksi noussut hallitus hajosi sisäisiin kiistoihinsa, erityisesti SDP:n ja Keskustan erimielisyyksiin ns. maapaketista.
4. kesäkuuta   – Presidentti Urho Kekkonen määräsi ennenaikaiset eduskuntavaalit pidettäviksi syyskuussa 1975.
5. kesäkuuta – Suezin kanava avattiin ensimmäisen kerran Kuuden päivän sodan jälkeen.
6. kesäkuuta – SDP piti puoluekokouksensa Jyväskylässä. Puolueen puheenjohtajaksi tuli puoluesihteeri, pääministeri Kalevi Sorsa, varapuheenjohtajiksi kansanedustajat Veikko Helle ja Pirkko Työläjärvi sekä puoluesihteeriksi opetusministeri Ulf Sundqvist.
11. kesäkuuta – Eduskunta hyväksyi Oy Veikkaus Ab:n osake-enemmistön oston valtiolle.
12. kesäkuuta – Kreikka haki Euroopan talousyhteisön EEC:n jäsenyyttä.
13. kesäkuuta – Presidentti Urho Kekkonen nimitti Keijo Liinamaan johtaman virkamieshallituksen.
13. kesäkuuta   – Presidentti Urho Kekkonen vahvisti tieliikennelain muutoksen, jonka nojalla turvavyön käyttö tuli pakolliseksi henkilöauton kuljettajalle ja etuistuimella matkustavalle. Samoin moottoripyörän kuljettajat ja matkustajat velvoitettiin käyttämään suojakypärää. Lainmuutos tuli voimaan heinäkuun alussa.
20. kesäkuuta – Virenojan tiilitehdas Orimattilassa paloi maan tasalle. Tehtaassa oli palon alkaessa tiilenpoltto käynnissä. Vahinkojen suuruudeksi arvioitiin kaksi miljoonaa markkaa.
20. kesäkuuta   – Riihimäen Lasi Oy:n pakkauslasivarasto tuhoutui tulipalossa Riihimäellä. Tuhoutuneen omaisuuden arvoksi laskettiin 4–5 miljoonaa markkaa.
25. kesäkuuta – Portugalin siirtomaana lähes 500 vuotta ollut Mosambik itsenäistyi. Vapautusrintama Frelimon johtaja Samora Machel tuli maan ensimmäiseksi presidentiksi.
Tapahtumia > heinäkuu

1. heinäkuuta – Ugandan diktaattori Idi Amin armahti kuolemaantuomitun brittiläisen kirjailijan Denis Hillsin, joka oli julkaisemattomassa käsikirjoituksessaan luonnehtinut Aminia tyranniksi. Armahduksen taustalla oli kuningatar Elisabet II:n vetoomus Hillsin puolesta.
3. heinäkuuta – Työtuomioistuin totesi Simo Juntusen erottamisen Demarin palveluksesta joulukuussa 1974 laittomaksi ja tuomitsi lehden kustannusyhtiön Kansanvallan maksamaan Juntuselle 7 000 markan vahingonkorvauksen. Erottamisen perusteita oli yleisesti pidetty väärinä ja toimittajan sananvapautta loukkaavina. Juntunen siirtyi Suomen Kuvalehden pakinoitsijaksi.
5. heinäkuuta – Kap Verde itsenäistyi Portugalista.
6. heinäkuuta – Komorit julistautui itsenäiseksi Ranskasta.
12. heinäkuuta – São Tomé ja Príncipe julistautui itsenäiseksi.
15. heinäkuuta – Apollo- ja Sojuz-avaruusalukset lähtivät avaruuteen telakointia varten.
17. heinäkuuta – Apollo- ja Sojuz-avaruusalukset telakoituivat kiertoradalla. Telakointi oli ensimmäinen kahden eri valtion avaruusalusten välinen.
17. heinäkuuta – Aulis Sallisen ooppera Ratsumies sai ensiesityksensä Savonlinnan oopperajuhlilla. Ooppera oli Olavinlinnan 500-vuotisjuhlien tilausteos ja sen libreton oli kirjoittanut Paavo Haavikko. Päärooleissa esiintyivät Anita Välkki ja Matti Salminen.
19. heinäkuuta – Miss Suomi Anne Pohtamo valittiin San Salvadorissa Miss Universumiksi.
25. heinäkuuta – Presidentti Urho Kekkonen nimitti Suomen ETYK-valtuuskunnan, johon tulivat pääministeri Keijo Liinamaa, ulkoministeri Olavi J. Mattila sekä puoluejohtajat Kalevi Sorsa (SDP), Harri Holkeri (Kok.) ja Aarne Saarinen (SKDL). Keskustapuolue valitsi edustajakseen valtuuskuntaan ETYK-prosessissa aktiivisesti mukana olleen entisen ulkoministerin, tohtori Ahti Karjalaisen.
29. heinäkuuta – Olavinlinna täytti 500 vuotta.
30. heinäkuuta – Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin päätösvaihe alkoi Helsingissä.
31. heinäkuuta – Yhdysvaltain kuljetusalan ammattiliiton puheenjohtaja Jimmy Hoffa ilmoitettiin kadonneeksi Detroitissa.
Tapahtumia > elokuu

1. elokuuta – Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin (ETYK) päätösasiakirja allekirjoitettiin Helsingissä.
6. elokuuta – Turussa mitattiin poikkeuksellisen korkea lämpötila 31,4 astetta. Eri puolilla Eurooppaa mitattiin epätavallisen helleaallon vuoksi 30–40 asteen lämpötiloja.
11. elokuuta – Portugalin Timorin kuvernööri Mário Lemos Pires pakeni pääkaupungista Dilistä vallankumouksen ja sisällissodan vuoksi.
14. elokuuta – Suomen peruskartoitus valmistui, kun maastotyöt Pellon kunnan alueella saatiin päätökseen. Pellon kunnantalon seinään kiinnitettiin tapauksen kunniaksi muistolaatta. Peruskartoitus oli aloitettu 1940-luvun lopulla Oulujoen varresta.
15. elokuuta – Bangladeshin presidentti Mujibur Rahman sai surmansa vallankaappauksessa Dhakassa.
20. elokuuta – Nasa laukaisi Viking 1 -luotaimen Marsiin.
23. elokuuta – Kreikkalainen tuomioistuin tuomitsi vuonna 1967 vallan kaapanneen entisen presidentin Georgios Papadopoulosin ja kaksi hänen läheistä avustajaansa maanpetoksesta kuolemaan. Kreikan hallitus muutti tuomiot elinkautisiksi vankeusrangaistuksiksi 25. elokuuta.
25. elokuuta – Suomen Pankki laski liikkeelle 500 markan setelin ja 10 markan arvoisen presidentti Urho Kekkosen 75-vuotisjuhlarahan.
28. elokuuta – Sanoma Oy päätti lopettaa Viikkosanomat-viikkolehtensä julkaisemisen vuoden 1975 lopussa taloudellisista syistä.
Tapahtumia > syyskuu

2. syyskuuta – Joonas Kokkosen ooppera Viimeiset kiusaukset sai ensi-iltansa Suomen Kansallisoopperassa. Oopperan libreton oli kirjoittanut Joonas Kokkosen pikkuserkku, kirjailija Lauri Kokkonen ja se kuvasi herännäisjohtaja Paavo Ruotsalaisen elämänvaiheita. Pääroolissa vuorottelivat Martti Talvela ja Martti Wallén. Ruotsalaisen vaimon roolissa esiintyi Ritva Auvinen.
3. syyskuuta – Presidentti Urho Kekkonen täytti 75 vuotta.
5. syyskuuta – Kalifornian Sacramentossa kulttijohtaja Charles Mansonin seuraaja Lynette ”Squeaky” Fromme yritti murhata Yhdysvaltain presidentti Gerald Fordin. Ford selvisi vammoitta.
12. syyskuuta – Suomen sanomalehdistö vietti 200-vuotisjuhliaan. Ensimmäisen suomenkielisen sanomalehden, Antti Lizeliuksen julkaisemien Suomenkielisten Tieto-Sanomien näytenumero ilmestyi syyskuun alussa 1775.
16. syyskuuta – Papua-Uusi-Guinea itsenäistyi.
18. syyskuuta – Espanjalainen sotilastuomioistuin tuomitsi viisi vasemmistolaista kuolemaan erään poliisin murhasta. Tuomiot pantiin täytäntöön 27. syyskuuta ja ne nostattivat ulkomailla vastalauseiden myrskyn.
20. syyskuuta – Malesian kuninkaan Tuanku Al-Mutassimu Billahi Muhibbudin Sultan Abdul Halim Al-Muadzam Shah ibni Almarhum Sultan Badlishahin toimikausi päättyi. Hänen seuraajakseen tuli Kelantanin sulttaani Yahya Petra ibni Almarhum Sultan Ibrahim Petra.
21.–22. syyskuuta – Suomessa käytiin eduskuntavaalit.
22. syyskuuta – Yhdysvaltain presidentti Gerald Ford selvisi toisesta murhayrityksestä.
23. syyskuuta – Kolme teollisuusliittoa - Suomen Teollisuusliitto, Metsäteollisuuden Keskusliitto ja Teollisuudenharjoittajain Liitto - yhdistyi Helsingissä uudeksi Teollisuuden Keskusliitoksi, jonka toimitusjohtajaksi valittiin Suomen Työnantajain Keskusliiton toimitusjohtaja Timo Laatunen. Laatusen seuraajaksi STK:n toimitusjohtajana tuli Pentti Somerto.
24. syyskuuta – Kaakkois-Aasian puolustusliitto SEATO päätti lopettaa toimintansa kahden vuoden kuluessa.
25. syyskuuta – Norjan pääministeri Trygve Bratteli ilmoitti luopuvansa tehtävistään vuoden 1976 alussa.
27. syyskuuta – Espanjassa Francisco Franco sääti paljon arvostelua herättäneen terrorismin vastaisen lain, jonka nojalla heti tuomittiin kuolemaan yksitoista ETA:n ja muiden järjestöjen jäsentä.
29. syyskuuta – Suomi tuomitsi Espanjassa toimeenpannut teloitukset ja kutsui Espanjan-suurlähettiläänsä Heikki Hannikaisen kotiin.
Tapahtumia > lokakuu

1. lokakuuta – Uuden eduskunnan puhemieheksi valittiin Keskustapuolueen V. J. Sukselainen, ensimmäiseksi varapuhemieheksi SDP:n Veikko Helle ja toiseksi varapuhemieheksi Kokoomuksen Anna-Liisa Linkola, josta tuli ensimmäinen nainen eduskunnan puhemiehistössä.
2. lokakuuta – Japanin keisari Hirohito aloitti ensimmäisen valtiovierailunsa Yhdysvalloissa ja tapasi presidentti Gerald Fordin.
5. lokakuuta – SDP:n taloudenhoitaja Pentti Ketola ja kaksi hänen apulaistaan jäivät kiinni Arlandan lentokentällä yrittäessään salakuljettaa Ruotsin ja Länsi-Saksan ammattiyhdistysliikkeiltä Metalliliiton vaaleihin vaalitueksi saatua valuuttaa Suomeen. Julkisuudessa liikkui huhuja Yhdysvaltain tiedustelupalvelun CIA:n osuudesta varojen hankintaan, minkä SDP kiisti. 4. marraskuuta pidetyt vaalit päättyivät SDP:n niukkaan voittoon.
7. lokakuuta – Neuvostoliitto ja Itä-Saksa solmivat uuden ystävyys- ja avunantosopimuksen. Sopimuksesta oli poistettu kaikki viittaukset Saksojen jälleenyhdistymiseen.
10. lokakuuta – Papua-Uusi-Guinea hyväksyttiin YK:n 142. jäsenvaltioksi.
10. lokakuuta   – Hovioikeudenneuvos Ritva Hyöky nimitettiin Vaasan hovioikeuden presidentiksi. Hän oli Suomen ensimmäinen nainen hovioikeuden presidenttinä.
13. lokakuuta – Sosialistinen Työväenpuolue irtisanoi kaikki työntekijänsä talousvaikeuksien vuoksi. Puolue, jonka jäsenistä suuri osa oli entisen TPSL:n kannattajia, ei ollut saanut eduskuntavaaleissa yhtäkään kansanedustajaa.
16. lokakuuta – Indonesian joukot tappoivat viisi australialaista toimittajaa Balibossa Timorissa.
24. lokakuuta – Islannissa järjestettiin naisten mielenosoitus ja työtaistelu (Kvennafrídagurinn).
29. lokakuuta – Suomi ja Yhdysvallat sopivat Asla-stipendiaattijärjestelmän muuttamisesta pysyväksi.
30. lokakuuta – Francisco Francon luovutti terveyssyistä tehtävänsä Prinssi Juan Carlosille.
31. lokakuuta – Valtiontalouden tarkastusvirasto totesi Teiniliiton tileissä runsaasti epäselvyyksiä ja väärinkäytöksiä. Liitto oli muun muassa ilmoittanut jäsenmääräkseen 100 000, kun todellinen luku oli ollut noin 12 600. Teiniliittoa vaadittiin palauttamaan saamansa valtionapu.
Tapahtumia > joulukuu

1. joulukuuta – Länsiafrikkalainen Dahomeyn valtio otti uudeksi nimekseen Beninin kansantasavalta.
1. joulukuuta   – Eduskunnan puhemiehistöön tuli muutoksia Miettusen hallituksen nimittämisen vuoksi. Ensimmäinen varapuhemies Veikko Helle valittiin puhemieheksi ja hänen tilalleen tuli Johannes Virolainen.
4. joulukuuta – Israelilainen Yuval Yaron voitti kolmannen kansainvälisen Jean Sibelius -viulukilpailun.
5. joulukuuta – Laos julistautui kansantasavallaksi.
5. joulukuuta   – Agronomi Heikki Haavisto valittiin Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton (MTK) puheenjohtajaksi Veikko Ihamuotilan jäätyä eläkkeelle.
7. joulukuuta – Indonesian joukot valtasivat Itä-Timorin.
10. joulukuuta – Jelena Bonner vastaanotti Oslossa hänen miehelleen ydinfyysikko Andrei Saharoville myönnetyn Nobelin rauhanpalkinnon. Bonner esitti puheessaan voimakkaan vetoomuksen mielipidevankien vapauttamiseksi kaikkialla maailmassa.
10. joulukuuta   – Teiniliitto kieltäytyi maksamasta takaisin pääosaa saamastaan valtionavusta.
12. joulukuuta – Eduskunnan pankkivaltuusmiehet esittivät yhden pennin kolikon poistamista käytöstä.
12. joulukuuta   – Suomalaiset urheilutoimittajat valitsivat ampumahiihtäjä Heikki Ikolan vuoden parhaaksi urheilijaksi.
15. joulukuuta – Suomessa oli voimakas myrsky. Valassaarilla mitattiin 10 minuutin keskituuleksi 31 m/s. Myrsky vaurioitti muun muassa rakennusten kattoja eri puolilla maata.
15. joulukuuta   – Länsi-Saksan entisen liittokanslerin Willy Brandtin entinen neuvonantaja Günter Guillaume tuomittiin 13 vuodeksi ja hänen vaimonsa Cristel Guillaume kahdeksaksi vuodeksi vankeuteen vakoilusta Itä-Saksan hyväksi.
17. joulukuuta – Ensimmäinen Kuuban kommunistisen puolueen puoluekokous alkoi Havannassa. Fidel Castro valittiin politbyrooseen ja ensimmäiseksi sihteeriksi.
21. joulukuuta – Konepistoolein aseistautuneet terroristit tunkeutuivat terroristijohtaja Carloksen johdolla  öljyntuottajamaiden kokoukseen OPEC-järjestön päämajassa Wienissä ja ottivat 11 öljyministeriä panttivangeiksi, joihon kuuluivat muun muassa Iranin ja Saudi-Arabian öljyministerit. Terroristit syyttivät OPEC-maita salaliitosta Israelin kanssa. Seuraavana päivänä terroristit siirtyivät panttivankeineen Libyaan. Terroristit antautuivat 23. joulukuuta Algeriassa, jossa he myös vapauttivat kaikki panttivankinsa. Palestiinalaisjärjestöt kiistivät osallisuutensa tapahtuneeseen
23. joulukuuta – Suomessa oli jälleen voimakas myrsky. Valassaarilla mitattiin toistamiseen 10 minuutin keskituuleksi 31 m/s.
24. joulukuuta – Neuvostoliitto ja Kuuba ilmoittivat jatkavansa Angolan MPLA-sissijärjestön tukemista. Kuuba oli lähettänyt runsaasti sotilaitaan Angolaan MPLA:n avuksi.
25. joulukuuta – "Iron Maiden" perustettiin.
29. joulukuuta – Pommi-isku New Yorkin LaGuardia-lentokentällä surmasi 11 ihmistä. Isku on edelleen selvittämättä, eikä kukaan ottanut siitä vastuuta. Syyllisiksi epäiltiin Puerto Ricon itsenäisyyttä tavoittelevaa FALN:aa, joka teki yli 120 pommi-iskua 1974–1983, Juutalaisten puolustusliigaa, Palestiinan vapautusjärjestöä ja Jugoslaviasta itsenäisyyttä tavoitelleita kroaatteja.
Tapahtumia > Tuntematon päivämäärä

tammikuu – Altair 8800, ensimmäisiä mikrotietokoneita, esiteltiin Popular Electronicsin kannessa. Koneen valmistus aloitettiin toukokuussa ja se jatkui vuoteen 1978. Siinä oli Intel 8080 -suoritin ja 256 tavua keskusmuistia. Se oli myös ensimmäinen tietokone, joka käytti Paul Allenin ja Bill Gatesin BASIC-ohjelmistoa.
lokakuu – Helsingin Huopalahden ja Vantaan Martinlaakson välinen rataosuus avattiin liikenteelle.
Presidentti Urho Kekkonen sommitteli kuvanveistäjä Kimmo Pyykön ateljeessa Sipoossa kevään aikana kaksi taideteosta, ”Niin on jos siltä näyttää” ja ”omakuvansa”, johon oli käytetty leipälapiota ja hevosen kuolaimia. Molemmat teokset olivat esillä Maailman luonnon säätiön Suomen osaston järjestämässä harrastetaiteilijoiden Suntai 75 -näyttelyssä Helsingissä kesän aikana. ”Omakuvan” jäljennöksiä myytiin myöhemmin vuoden 1978 presidentinvaalien alla Kekkosen vaalikampanjan tukemiseksi.
Syntyneitä > tammikuu–maaliskuu

2. tammikuuta – Heidi Suomi, suomalainen urheilutoimittaja ja yleisurheilija
6. tammikuuta – Marcin Świerczyński, puolalainen säveltäjä, basisti ja vokalisti
7. tammikuuta – Piia-Noora Kauppi, suomalainen toimitusjohtaja, poliitikko ja europarlamentaarikko
8. tammikuuta – Patrik Mennander, suomalainen laulaja
9. tammikuuta – James Beckford, jamaikalainen yleisurheilija
9. tammikuuta   – Katri Manninen, suomalainen kirjailija
11. tammikuuta – Matteo Renzi, italialainen poliitikko
4. helmikuuta – Natalie Imbruglia, australialainen muusikko ja näyttelijä
20. helmikuuta – Brian Littrell, yhdysvaltalainen laulaja ("Backstreet Boys")
22. helmikuuta – Drew Barrymore, yhdysvaltalainen näyttelijä
24. helmikuuta – Juho Eerola, suomalainen poliitikko ja perussuomalaisten kansanedustaja
25. helmikuuta – Jarkko Nyman, suomalainen näyttelijä ja muusikko
25. helmikuuta  – Chelsea Handler, yhdysvaltalainen koomikko
3. maaliskuuta – Petri Neittaanmäki, suomalainen poliitikko
5. maaliskuuta – Jolene Blalock, yhdysvaltalainen näyttelijä
15. maaliskuuta – Eva Longoria, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
15. maaliskuuta   – Veselin Topalov, bulgarialainen shakin suurmestari
18. maaliskuuta – Heidy Purga, virolainen poliitikko
20. maaliskuuta – Hans Petter Buraas, norjalainen alppihiihtäjä (olympiavoittaja)
27. maaliskuuta – Fergie Duhamel, alk. Stacy Ferguson, yhdysvaltalainen laulaja, näyttelijä ja muotisuunnittelija
27. maaliskuuta   – Tommi Uschanov, suomalainen kirjailija
29. maaliskuuta – Peep Peterson, virolainen poliitikko
Syntyneitä > huhtikuu–kesäkuu

2. huhtikuuta – Pedro Pascal, chileläis-yhdysvaltalainen näyttelijä
4. huhtikuuta – Toni Wirtanen, suomalainen rock-muusikko ("Apulanta")
10. huhtikuuta – Sauli Lehtonen, suomalainen laulaja (vuoden 1994 tangokuningas) (k. 1995)
13. huhtikuuta – Pelle Dragsted, tanskalainen poliitikko
20. huhtikuuta – Lisa Langseth, ruotsalainen ohjaaja ja käsikirjoittaja
22. huhtikuuta – Martin Bahne, suomalainen näyttelijä
22. huhtikuuta – Anders Nyström, ruotsalainen muusikko
26. huhtikuuta – Joey Jordison, yhdysvaltalainen rumpali ja kitaristi
28. huhtikuuta – Dan Goor, yhdysvaltalainen komediakirjoittaja ja televisiotuottaja
30. huhtikuuta – Tomi Joutsen, suomalainen muusikko
2. toukokuuta – David Beckham, englantilainen jalkapalloilija
3. toukokuuta – Christina Hendricks, yhdysvaltalainen näyttelijä
8. toukokuuta – Enrique Iglesias, espanjalainen laulaja
10. toukokuuta – Hélio Castroneves, brasilialainen moottoriurheilija
10. toukokuuta – Irina, oik. Irina Saari, suomalainen laulaja, sanoittaja ja säveltäjä
15. toukokuuta – Peter Iwers, ruotsalainen basisti
16. toukokuuta – Tony Kakko, suomalainen laulaja ("Sonata Arctica")
16. toukokuuta  – Khalid al-Mihdhar, saudiarabialainen Al-Qaidan terroristi ja lentokonekaappaaja (k. 2001)
17. toukokuuta – Janne Kuru (”Wrath”), suomalainen black metal -muusikko
17. toukokuuta – Laura Voutilainen, suomalainen laulaja
19. toukokuuta – Jonas Renkse, ruotsalainen muusikko
22. toukokuuta – Janne Niinimaa, suomalainen jääkiekkoilija
25. toukokuuta – Lauryn Hill, yhdysvaltalainen hip-hop-laulaja
26. toukokuuta – Marte Michelet, norjalainen kirjailija ja toimittaja
27. toukokuuta – Jason Phillips (”Jadakiss”), yhdysvaltalainen rap-artisti
30. toukokuuta – Thomas De Carlo Callaway (”Cee Lo Green”), yhdysvaltalainen laulaja ja lauluntekijä
31. toukokuuta – Heta Hyttinen, suomalainen toimittaja ja juontaja
31. toukokuuta – Toni Nieminen, suomalainen mäkihyppääjä (olympiavoittaja)
4. kesäkuuta – Angelina Jolie Voight (”Angelina Jolie”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä
4. kesäkuuta  – Julian Marley, brittiläinen reggae-muusikko
4. kesäkuuta  – Betty Okino, yhdysvaltalainen telinevoimistelun olympiamitalisti
8. kesäkuuta – Juha Itkonen, suomalainen kirjailija
8. kesäkuuta  – Shilpa Shetty, intialainen näyttelijä
22. kesäkuuta – Guro Sibeko, norjalainen kirjailija
25. kesäkuuta – Vladimir Kramnik, venäläinen šakinpelaaja (maailmanmestari)
30. kesäkuuta – Ralf Schumacher, saksalainen Formula 1 -kuljettaja
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

7. heinäkuuta – Veronika Honkasalo, suomalainen vasemmistopoliitikko, feministi ja nuorisotutkija
8. heinäkuuta – Tuwuhadijatitesih Amaranggana (”Amara”), indonesialainen näyttelijä, laulaja ja malli
10. heinäkuuta – Milla Jauho, suomalainen maastohiihtäjä
11. heinäkuuta – Samer el Nahhal (”OX”), suomalainen rock-muusikko (euroviisuvoittaja) ("Lordi")
13. heinäkuuta – Iiro Seppänen, suomalainen taikuri ja elokuvatuottaja
14. heinäkuuta – Marie-Joëlle Conjungo, keskiafrikkalainen yleisurheilija
18. heinäkuuta – Daron Malakian, armenialais-yhdysvaltalainen kitaristi ja laulaja ("System of a Down")
20. heinäkuuta – Birgitta Ohlsson, ruotsalainen liberaali poliitikko
22. heinäkuuta – Aleksi Randell, Turun kaupunginjohtaja 2010–2017
26. heinäkuuta – Liz Truss, brittiläinen poliitikko, pääministeri 2022
4. elokuuta – Jutta Urpilainen, suomalainen poliitikko, SDP:n ent. puheenjohtaja, ministeri ja EU:n komissaari
6. elokuuta – Renate Götschl, itävaltalainen alppihiihtäjä
12. elokuuta – Casey Affleck, yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, -ohjaaja ja -tuottaja
17. elokuuta – Matti Närhi, suomalainen keihäänheittäjä
23. elokuuta – Jarkko Ruutu, suomalainen jääkiekkoilija
25. elokuuta – Jan Ammann, saksalainen laulaja
27. elokuuta – Björn Gelotte, ruotsalainen muusikko
4. syyskuuta – Mark Ronson, englantilainen musiikkituottaja ja cover-artisti
18. syyskuuta – Aki Tykki, suomalainen laulaja (Happoradio)
19. syyskuuta – Noora Karma, suomalainen taikuri ja mentalisti
20. syyskuuta – Juan Pablo Montoya, kolumbialainen Formula 1 -kuljettaja
30. syyskuuta – Marius Urzică, romanialainen telinevoimistelun olympiavoittaja
Syntyneitä > lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Pasi Lyytikäinen, suomalainen säveltäjä
5. lokakuuta – Parminder Nagra, brittiläinen näyttelijä (Parempi kuin Beckham)
5. lokakuuta – Kate Winslet, englantilainen näyttelijä
7. lokakuuta – Ryūzō Morioka, japanilainen jalkapalloilija
8. lokakuuta – Juha Kurvinen, suomalainen moottorisahajonglööri ja viihdetaiteilija
15. lokakuuta – Ria Kataja, suomalainen näyttelijä
17. lokakuuta – Marcin Nowak, puolalainen basisti, kitaristi ja laulaja
19. lokakuuta – Hilde Gerg, saksalainen alppihiihtäjä (olympiavoittaja)
21. lokakuuta – Henrique Hilário, portugalilainen jalkapallomaalivahti
22. lokakuuta – Jesse Tyler Ferguson, yhdysvaltalainen näyttelijä (Moderni perhe)
23. lokakuuta – Oskari Saari, suomalainen toimittaja ja selostaja
24. lokakuuta – Zbigniew Juszczak, puolalainen maahockeypelaaja
30. lokakuuta – Sanjian Shivanand Dohksha (”Ian D'Sa”), brittiläinen kitaristi ("Billy Talent")
4. marraskuuta – Riku Rajamaa, suomalainen muusikko
7. marraskuuta – Gry Larsen, norjalainen poliitikko
18. marraskuuta – Jenni Pääskysaari, suomalainen toimittaja ja juontaja
20. marraskuuta – Davey Havok, yhdysvaltalainen punk-laulaja ("AFI")
21. marraskuuta – Aaron Solowoniuk, kanadalainen rumpali
24. marraskuuta – Kristina Koznick, yhdysvaltalainen alppihiihtäjä
30. marraskuuta – Linda Wagenmakers, alankomaalainen laulaja
3. joulukuuta – Pernille Vermund, tanskalainen poliitikko
6. joulukuuta – Andrea Agnelli, italialainen liikemies
16. joulukuuta – Benjamin Kowalewicz, kanadalainen laulaja
17. joulukuuta – Milla Jovovich, ukrainalaissyntyinen näyttelijä ja malli
18. joulukuuta – Sia Furler, australialainen laulaja ja lauluntekijä
25. joulukuuta – Rob Mariano, yhdysvaltalainen julkisuuden henkilö, Selviytyjät-kilpailun voittaja
30. joulukuuta – Tiger Woods, yhdysvaltalainen golfinpelaaja
Syntyneitä > Tuntematon päivämäärä

Alherd Bah’arevitš, valkovenäläinen kirjailija