stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pedro Juan Caballero (Paraguay)
Historia

Pedro Juan Caballero on perustettu vuonna 1893 maille, jotka antoi tuolloin vaikutusvaltaisen teollisuusyhtiö Industrial Paraguayan osakkeenomistaja Jorge Gómez. Paikkakunnan prustamisen taustalla oli tarve luoda huoltokeskus alueen mateepuualueille. Se sai nykyisen nimensä vuonna 1901 Pedro Juan Caballeron mukaan. Kaupunkia kutsutaan yleisesti nimellä Pedro Juan.
Kaupunki alkoi etenkin 1970-luvulta alkaen kehittyä tuonti- ja vientipaikkana ulkomaankaupalle. Alkujaan huomattavaa liikennettä oli puutavaran salakuljetyus Brasiliaan. 2000-luvulla paikka alkoi kilpailla Ciudad del Esten kanssa ostosmatkailijoista, joita varten kaupunkiin on perustettu tuhansia kauppoja. Samalla se on kuitenkin kärsinyt rikollisuudesta. 2010-luvulla kaupunki oli Paraguayn vakavien rikostilastojen kärjessä. Rikollisuus on liittynyt etenkin huumekauppaan.
Väestö

Pedro Juan Caballeron asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 127 437.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pedro Juan Caballero (Paraguay) Wikimedia Commonsissa
Paraguayta ja Brasiliaa yhdistävä katu.
Wyatt Johnston

| Wyatt Johnston |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 14. toukokuuta 2003 (ikä 21) Toronto, Ontario
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  188 cm
Paino:  83 kg
Seura
Seura:  Dallas Stars
Sarja:  NHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2022–
NHL-varaus:  23. varaus, 2021 Dallas Stars
Wyatt Johnston (s. 14. toukokuuta 2003 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Johnston pelaa NHL-joukkue Dallas Starsin organisaatiossa. Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä ja hän laukoo oikealta.
Johnston pelasi ennen ammattilaisuraan OHL-juniorisarjan Windsor Spitfiresissa. Dallas Stars varasi Johnstonin ensimmäisellä kierroksella 23. varausvuorolla vuoden 2021 varaustilaisuudessa. Hän pelasi ensimmäisen kerran NHL-liigassa kaudella 2022–2023. Johnston on pelannut 82 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt 24 maalia ja 17 syöttöä eli 41 tehopistettä. Tilastot päivitetty 8. kesäkuuta 2023.
Maaliskuussa 2025 Johnston solmi Starsin kanssa viisivuotisen ja yhteensä 42 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Pyhän Henrikin risti

Pyhän Henrikin risti on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kunniamerkki, joka jaetaan suomalaisille ja ulkomaalaisille henkilöille erityisesti ekumeenisista ansioista tai Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisarkirkkoihin suhteita edistävästä toiminnasta. Risti on nimetty legendaarisen piispa Henrikin mukaan. Risti perustettiin kirkolliskokouksessa 2005. Ensimmäiset ristit jaettiin 9. huhtikuuta 2007.
kunniamerkin nauha
Pyhän Henrikin ristin saajia

2007: arkkipiispa John Vikström ja professori Tuomo Mannermaa
2008: presidentti Martti Ahtisaari, inkerinsuomalaisten pappi, rovasti Paul Saar ja Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa Leo
2009: Namibian evankelisluterilaisen kirkon piispa Tomas Shivute ja teologian tohtori h.c. Risto Lehtonen
2010: Inkerin evankelis-luterilaisen kirkon piispa emeritus Leino Hassinen
2011: Jordanian ja Pyhän maan evankelisluterilaisen kirkon piispa Munib Younan
2012: professori emerita Marja-Liisa Swantz ja rovasti, oopperalaulaja Esa Ruuttunen
2013: entinen puolustusministeri Elisabeth Rehn
2014: professori emeritus Eino Murtorinne
2015: lastenlääkäri Leena Kaartinen
2016: teologian maisteri Anneli Janhonen
2017: kirkkoneuvos, teologian tohtori Risto Cantell
2018: oikeushammaslääkäri Helena Ranta ja Luterilaisen maailmanliiton (LML) pääsihteeri Martin Junge
2019: emerituspiispa Eero Huovinen
2020: Inkerin kirkon piispa emeritus Aarre Kuukauppi ja sosiaalineuvos Birgitta Rantakari
2021: suurlähettiläs René Nyberg
2022: Norjan kirkon johtava piispa Olav Fykse Tveit
2023: Viron kirkon piispa Tiit Salumäe
Aiheesta muualla

Kuva rististä
Rustikka

| Rustikka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Silmälläpidettävä
 
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Ryhmä::  Rustikkaryhmä Aporpium caryae coll.
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Lahko::  Auriculariales
Heimo::  Aporpiaceae
Suku::  Rustikat Aporpium
Laji::  canescens
Kaksiosainen nimi
 Aporpium canescens  (P. Krast.) Bondartsev & Singer (1944) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rustikka (Aporpium canescens) on koko Suomessa harvinaisena tavattava kääpälaji. Se viihtyy kosteissa metsäympäristöissä, vanhoissa metsissä makaavilla maapuilla. Isäntäpuita ovat lehtipuut kuten koivut ja tervaleppä. Usein rustikka kasvaa taula- tai pakurikäävän pehmeäksi lahottamissa puissa. Aiemmin rustikkaa on luultu samaksi lajiksi pohjoisamerikkalaisen Protomerulius caryae -käävän kanssa.
Rustikan yksivuotinen itiöemä on alustanmyötäisesti kasvava ja yleensä alaltaan pieni tai keskikokoinen. Kokonaispaksuus on 1-3 mm. Tuoreena kääpä on juustomaisen pehmeästi lohkeava ja muuttuu kuivuessaan kovaksi. Kapea reunus on pillipintaa vaaleampi ja tiivis. Pillipinta on harmahtavanvalkea, pilleissä on heikko okran tai oliivin sävy ja syvällä pilleissä näkyy maitosuklaanruskeaa. Aktiivisesti kasvava itiöemä pisaroi pillipinnalle oluenväristä nestettä. Raapaisukohdat muuttuvat heti mustanruskeiksi. Pyöreitä pillejä mahtuu 4-6 millimetrille ja leikkauspinnassa pillit ovat korkin- tai maitokaakaonruskeita. Pohjamalto on tuoreena hyytelömäistä ja kuivana rustomaisten tummien juonteiden sävyttämä. Tuoreena rustikka tuoksuu pistävälle ja maistuu makeahkolle. Rustikka on helppo sekoittaa muihin vaaleisiin resupinaattisiin kääpiin.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Rustikka (Aporpium canescens)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Elmerina caryae:  Wikidata: Q10594600  AusFungi: 60026868  CoL: 39C22  EoL: 190430  GBIF: 2553747  iNaturalist: 341851  IndexFungorum: 354655  IRMNG: 11056788  MycoBank: 354655  NatureServe: 2.1062307  NCBI: 1211726  NZOR: 455b8ccd-d3d4-4b2f-b9b9-f7f6f220d451  Open Tree of Life: 91968  SpeciesFungorum: 354655 
Polyporus caryae:  Wikidata: Q59506508  AusFungi: 60026869  CoL: 4LHXL  GBIF: 5249340  IndexFungorum: 374247  IRMNG: 10652643  MycoBank: 374247  NZOR: d3d2b198-ed13-4f9d-af4d-ed3a30119347  SpeciesFungorum: 374247
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1983

Aki Karvonen on ohittanut Juha Miedon Liedon SM-hiihtojen 30 kilometrin kilpailussa 1983.
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1983 Jyväskylässä 29.–30. tammikuuta, Liedossa 4.–6. helmikuuta ja Lahdessa 6. maaliskuuta.
Tulokset > Miehet > 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Harri Kirvesniemi | 26.55,1 |
| 2 | Juha Mieto | 27.09,4 |
| 3 | Kari Härkönen | 27.12,1 |
| 4 | Aki Karvonen | 27.24,5 |
| 5 | Veijo Hämäläinen | 27.42,5 |
| 6 | Arto Koivisto | 27.53,3 |
Jyväskylä, 29. tammikuuta 
 Kilpailu oli alimittainen.
Tulokset > Miehet > 30 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kari Härkönen | 1.15.33,1 |
| 2 | Aki Karvonen | 1.16.09,0 |
| 3 | Harri Kirvesniemi | 1.16.19,7 |
| 4 | Kari Ristanen | 1.16.20,8 |
| 5 | Juha Mieto | 1.17.10,9 |
| 6 | Kari Väänänen | 1.17.11,1 |
Lieto, 6. helmikuuta
Tulokset > Miehet > 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Harri Kirvesniemi | 2.35.55,5 |
| 2 | Asko Autio | 2.35.56,2 |
| 3 | Antti Leppävuori | 2.38.27,1 |
| 4 | Kari Ristanen | 2.38.33,8 |
| 5 | Pertti Teurajärvi | 2.38.56,4 |
| 6 | Kari Väänänen | 2.39.10,8 |
Kilpailu käytiin Salpausselän kisojen yhteydessä Lahdessa 6. maaliskuuta. Kilpailun nopein oli Ruotsin Thomas Wassberg ajalla 2.34.51,8, Kirvesniemi oli toinen ja Autio kolmas.
Tulokset > Miehet > 4 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mikkelin Hiihtäjät | Pentti Vahvaselkä   Hannu Tiainen   Veijo Hämäläinen   Harri Kirvesniemi | 1.59.17,4 |
| 2 | Ilomantsin Urheilijat | Rauno Ticklen   Lauri Huttula   Antti Ticklen   Aki Karvonen | 2.00.57,9 |
| 3 | Suonenjoen Vasama | Reijo Hämäläinen   Raimo Hyvärinen   Antti Väisänen   Raimo Hämäläinen | 2.01.05,6 |
| 4 | Tampereen Poliisi-Urheilijat |  | 2.01.20,5 |
| 5 | Lapuan Virkiä |  | 2.01.35,6 |
| 6 | Viitasaaren Viesti |  | 2.01.57,1 |
Lieto, 5. helmikuuta.
Tulokset > Naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marja-Liisa Hämäläinen | 15.43,9 |
| 2 | Pirkko Määttä | 15.48,8 |
| 3 | Eija Hyytiäinen | 16.17,2 |
| 4 | Anne Piispanen | 16.23,1 |
| 5 | Eija Penttilä | 16.34,0 |
| 6 | Aila Piispanen | 16.37,4 |
Jyväskylä, 29. tammikuuta.
Tulokset > Naiset > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marja-Liisa Hämäläinen | 30.58,4 |
| 2 | Pirkko Määttä | 31.28,9 |
| 3 | Eija Penttilä | 32.06,7 |
| 4 | Eija Hyytiäinen | 32.06,8 |
| 5 | Paula Kulmala | 32.30,4 |
| 6 | Marja Auroma | 32.33,0 |
Jyväskylä, 30. tammikuuta.
Tulokset > Naiset > 20 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- |
| 1 | Marja-Liisa Hämäläinen | 58.40,7 |
| 2 | Pirkko Määttä | 59.31,6 |
| 3 | Eija Hyytiäinen | 59.38,4 |
| 4 | Marja Auroma | 1.01.06,8 |
| 5 | Aila Piispanen | 1.01.17,3 |
| 6 | Ulla Maaskola | 1.01.20,6 |
Lieto, 6. helmikuuta.
Tulokset > Naiset > 3 × 5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Saarijärven Pullistus | Teija Hyytiäinen   Seija Hyytiäinen   Eija Hyytiäinen | 50.40,9 |
| 2 | Myrskylän Myrsky | Marjut Vihtonen   Anne Huovilainen   Eija Penttilä | 51.31,1 |
| 3 | Simpeleen Urheilijat | Heini Falck   Eija Partinen   Marja-Liisa Hämäläinen | 52.19,9 |
| 4 | Mikkelin Hiihtäjät |  | 52.20,5 |
| 5 | Reisjärven Pilke |  | 52.21,1 |
| 6 | Sievin Sisu |  | 52.49,9 |
Lieto, 5. helmikuuta.
Carola Häggkvist

| Carola Häggkvist |
| --- | --- |
 Carola Häggkvist vuonna 2015.
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. syyskuuta 1966 (ikä 58)
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Taiteilijanimi:  Carola
Aktiivisena:  1983–
Tyylilajit:  pop, iskelmä
Levy-yhtiöt:  Sonet Records 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
www.carola.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Carola Maria Häggkvist (s. 8. syyskuuta 1966 Hägersten, Tukholma) on ruotsalainen laulaja. Hän on edustanut Ruotsia kolmesti Eurovision laulukilpailuissa (1983, 1991 ja 2006), ja hänet tunnetaan yleensä artistinimellään Carola.
Ura

Carola Häggkvist oli ensi kertaa televisiossa 1977 osallistuessaan ohjelmaan, jossa etsittiin nuoria musiikillisia lahjakkuuksia. Muutamia vuosia myöhemmin häntä houkuteltiin mukaan Melodifestivaleniin, ruotsalaiseen laulukilpailuun joka toimii Euroviisujen esikarsintana. Vasta 16-vuotias Carola osallistui Melodifestivaleniin vuonna 1983 kappaleellaan "Främling" ja voitti kilpailun ylivoimaisesti saaden täydet pisteet kaikilta yhdeltätoista tuomaristolta. Samana keväänä hän edusti Ruotsia Euroviisuissa 1983 Münchenissä, jossa "Främling" sijoittui kolmanneksi. Kappaleesta tuli hyvin suosittu ja se levytettiin myös englanniksi, saksaksi, hollanniksi ja suomeksi (Meiju Suvas – "Muukalainen"). Carolan debyyttialbumia Främling myytiin Ruotsissa yli miljoona kappaletta ja se on maan kaikkien aikojen myydyin levy. Seuraavina vuosina Carola julkaisi useita albumeja, jotka myivät erinomaisesti.
Carola piti 1980-luvun lopulla taukoa pop-musiikin tuotannosta ja suuntautui hengellisemmälle puolelle. Hartaana kristittynä tunnettu laulaja julkaisi kirkkomusiikkia ja liittyi uppsalalaiseen Livets Ord -herätysliikkeeseen. Sen jälkeen häneltä ei muutamaan vuoteen kuultukaan mitään.
Vuoden 1990 Melodifestivalenilla Carola teki yllättävän paluun kappaleella "Mitt i ett äventyr" sijoittuen toiseksi. Hän julkaisi uuden albumin ja osallistui seuraavankin vuoden kisaan. Vuoden 1991 Melodifestivalenin hän voitti selvästi kappaleella "Fångad av en stormvind" saaden tosin täydet pisteet vain kahdeksalta raadilta yhdestätoista. Carola pääsi Euroviisuihin 1991 Roomaan, jossa kilpailusta tuli äärimmäisen tiukka. Ruotsi päätyi tasapisteisiin Ranskan kanssa, jota edusti Amina kappaleella "C’est le dernier qui a parlé qui a raison". Molemmilla oli 146 pistettä, joten jouduttiin soveltamaan tasapelin varalta kehitettyä lisäsääntöä: molemmilla oli yhtä paljon myös 12 pisteen ykkössijoja, mutta Ruotsilla oli enemmän 10 pisteen kakkossijoja, joten Carola voitiin julistaa voittajaksi. Hän oli kolmas ruotsalainen euroviisuvoittaja, aikaisemmat olivat ABBA ja Herreys. Carolan jälkeen Ruotsi on saanut vielä neljä voittoa, vuonna 1999 Charlotte Nilssonin (nyk. Perrelli), vuonna 2012 ja 2023 Loreenin ja vuonna 2015 Måns Zelmerlöwin voimin.
Voittonsa jälkeen Carola palasi jälleen hengelliseen musiikkiin ja levytti gospelia. Uudemmilla albumeillaan hän siirtyi popista enemmän rock-musiikin suuntaan, mutta on jatkanut uskonnollisen musiikin esittämistä.
Carola osallistui jälleen vuoden 2006 Melodifestivaleniin kappaleella "Evighet",  jonka hän esitti euroviisuissa englanninkielisenä versiona "Invincible". Hän voitti Melodifestivalenin ja edusti kolmannen kerran Ruotsia vuoden 2006 euroviisuissa sijoittuen viidenneksi. Vuonna 2008 Carola osallistui Melodifestivaleniin duona Andreas Johnsonin kanssa. Heidän kappaleensa "One love" sijoittui toisen alkuerän kolmanneksi ja jatkoi toiseen mahdollisuuteen, jossa kappale karsiutui.
Carola on myös näyttelijä, ja 1995 hän esiintyi musikaalissa Sound of Music.
Joulukuussa 2019 Carola emännöi Viaplay-kanavalla ja Ruotsin TV3:lla televisiosarjaa, jossa hän lauloi duettoja ja teki jouluvalmisteluja yhdessä vieraidensa kanssa.
Perhe

Häggkvist oli naimisissa norjalaisen saarnaajan Runar Søgaardin kanssa. Tästä avioliitosta heillä on vuonna 1998 syntynyt poika nimeltä Amadeus Sögaard. Liitto päättyi avioeroon vuonna 2000.
Diskografia

| --- | --- |
 Främling (1983)  Julefrid med Carola (1983)  Steg för steg (1984)  På egna ben (1984)  Happy Days (1985)  Runaway (1986)  Live i Rättviks kyrka (1987, Per-Erik Hallinin kanssa)  Much More (1990)  Carola Hits (1991)  Jul (1991)  My Tribute (1993)  Personligt (1994)  Sound of Music (1995, Tommy Körbergin kanssa)  Hits Vol. 2 (1996) :  Det bästa av Carola (1997)  Blott en dag (1998)  Jul i Betlehem (1999)  Sov på min arm (2001)  My Show (2001)  Guld, platina & passion (2003)  Credo (2004)  18 bästa (2004)  Störst av allt (2005)  Från nu till evighet (2006)  "I denna natt blir världen ny - Jul i Betlehem II" (2007)  "Främling 25 år" (2008)  "Christmas in Betlehem" (2009)  "Elvis Barbra och jag" (2011)  "Drömmen om julen" (2016)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Carola Häggkvist Wikimedia Commonsissa
Carola, virallinen kotisivu
Carola Häggkvist Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
voittajat
| --- | --- |
1950–luku:  1956: Lys Assia  1957: Corry Brokken  1958: André Claveau  1959: Teddy Scholten 
1960–luku:  1960: Jacqueline Boyer  1961: Jean-Claude Pascal  1962: Isabelle Aubret  1963: Grethe & Jørgen Ingmann  1964: Gigliola Cinquetti  1965: France Gall  1966: Udo Jürgens  1967: Sandie Shaw  1968: Massiel  1969: Frida Boccara · Lenny Kuhr · Lulu · Salomé 
1970–luku:  1970: Dana  1971: Séverine  1972: Vicky Leandros  1973: Anne-Marie David  1974: Abba  1975: Teach-In  1976: Brotherhood of Man  1977: Marie Myriam  1978: Izhar Cohen / Alphabeta  1979: Gali Atari / Milk & Honey 
1980–luku:  1980: Johnny Logan  1981: Bucks Fizz  1982: Nicole  1983: Corinne Hermès  1984: Herreys  1985: Bobbysocks  1986: Sandra Kim  1987: Johnny Logan  1988: Céline Dion  1989: Riva 
1990–luku:  1990: Toto Cutugno  1991: Carola  1992: Linda Martin  1993: Niamh Kavanagh  1994: Paul Harrington / Charlie McGettigan  1995: Secret Garden  1996: Eimear Quinn  1997: Katrina and the Waves  1998: Dana International  1999: Charlotte Nilsson 
2000–luku:  2000: Olsen Brothers  2001: Tanel Padar / Dave Benton / 2XL  2002: Marie N  2003: Sertab Erener  2004: Ruslana  2005: Elena Paparizou  2006: Lordi  2007: Marija Šerifović  2008: Dima Bilan  2009: Alexander Rybak 
2010–luku:  2010: Lena  2011: Ell & Nikki  2012: Loreen  2013: Emmelie de Forest  2014: Conchita Wurst  2015: Måns Zelmerlöw  2016: Jamala  2017: Salvador Sobral  2018: Netta Barzilai  2019: Duncan Laurence 
2020–luku:  2020: Ei järjestetty  2021: Måneskin  2022: Kalush Orchestra  2023: Loreen  2024: Nemo 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana
Asekeräily

Asekeräily on aseiden kokoelmaan taltiointia, aseiden historian ja tekniikan tutkimusta sekä aseisiin liittyvän tiedon keräämistä. Siihen liittyy myös aseisiin ja aseiden historiaan liittyvien tietojen ja taitojen jakaminen erilaisissa opetus- ja koulutustilaisuuksissa. Asekeräilijä säilyttää esineistöä ja tietoa aseisiin liittyvästä kulttuuriperinnöstä sekä on kiinnostunut ase- ja varushistoriaan liittyvästä kulttuurista. Moni asekeräilijä harrastaa myös metsästystä ja ampumaurheilua. Osalla keräilyaseita metsästetään, harjoitellaan ja kilpaillaan. Keräilyaseilla ampuminen on tärkeä osa asekeräilyä, aseiden teknillisten ja toiminnallisten ominaisuuksien selvittämiseksi.
Museoiden asekokoelmat perustuvat usein yksityisiltä henkilöiltä lahjoituksena saatuihin kokoelmiin. Asekeräilyä voidaan ajatella myös sijoitustoimintana samalla tavalla kuin taiteeseen sijoittamista, koska keräilyaseilla saattaa olla joskus huomattava rahallinen arvo. Asekokoelmaan kuitenkin liittyy myös useita muita erilaisia arvoja rahallisen arvon lisäksi. Tällaisia ovat muun muassa historialliset, taiteelliset, tekniset ja esteettiset arvot sekä usein myös käyttöarvo ja tunnearvo. Asekeräilyyn ja vanhoilla aseilla ampumiseen liittyy myös tietynlainen nostalgia, kuten vanhoja ajoneuvoja harrastettaessa ja niillä ajettaessa.
Aseet keräily- ja tutkimuskohteena

Asekeräilyn kohde voi liittyä esimerkiksi historiallisiin tapahtumiin, historian henkilöihin, asetekniikan kehitysvaiheisiin, tekniseen toimintatapaan, valmistajaan tai tiettyyn käyttötarkoitukseen. Asekeräilijät tekevät usein myös aseisiin liittyvää historiallista tutkimusta. Arkistotutkimus on yksi merkittävä keino selvittää aseiden kehitykseen, käyttöön, asekauppaan ja aseiden valmistajiin liittyvää historiatietoa. Asekeräilijöiden yleisimmin käyttämiä arkistoja Suomessa ovat Kansallisarkisto ja sen eri toimipisteet. Tavoitteena keräilijällä on kerätä mahdollisimman paljon tietoja keräilyalaansa liittyen ja pyrkiä varmistamaan, että tieto ja esineistö säilyy myös jälkipolville. Keräilijän kokoelmiin kuuluu usein muutakin esineistöä kuin luvanvaraisia aseita. Keräilykohteena luvanvaraisten aseiden lisäksi voi olla esimerkiksi metsästykseen liittyvä vanha esineistö, kunniamerkit, kypärät, uniformut jne.
Asekeräilyyn ja aseisiin liittyvä tiede ja tekniikka

Asekeräily liittyy läheisesti myös tieteeseen ja tekniikkaan. Ampuma-ase on tekninen laite, jolla ammutaan projektiili ruutikaasun aiheuttaman paineen voimalla. Eri aikoina syntyneet aseiden toimintaan liittyvät tekniset ratkaisut ovat keräilyllisesti mielenkiintoisia. Reilut sata vuotta sitten aseet saavuttivat kehityspisteen, jossa ase voi suorittaa latauksen, virityksen ja hylsyn poiston automaattisesti, mutta tähän kehitysvaiheeseen oli pitkä ja erittäin mielenkiintoinen kehityskaari.
Lähtökohtaisesti mitään esinettä ei voida tarkastella kunnolla tieteen ja tekniikan näkökulmasta, ellei sitä voida kokeilla siinä tarkoituksessa, mihin se on tehty. Jotta keräilyaseen toimintaperiaate ja toimintaan liittyvät rajoitteet, joskus myös tekniset suunnitteluvirheet, tulevat ymmärretyiksi, on aseen toiminnan tekninen tarkastelu ampumalla oleellinen osa keräilyä. Tällöin voidaan testata myös aseen ampumaominaisuuksia, kuten tarkkuutta, tehoa, toimintavarmuutta, käsiteltävyyttä ja joissain tapauksissa myös tulinopeutta. Samalla todetaan keräilyaseiden tekninen toimintakunto, jolla on suuri merkitys aseen arvoon.
Koulutus

Asehistorialliset seurat ja yksittäiset asekeräilijät järjestävät myös luentoja ja koulutustilaisuuksia asehistoriaan liittyen. Asehistorian liitto ja Suomen Asehistoriallinen Seura ovat järjestäneet luentoja mm. Maanpuolustuskorkeakoulun Sotatieteiden päivillä.
Koulutustilaisuuksissa havainnollistetaan keräilyaseiden toimintaa kädestä pitäen, opetetaan niiden turvallista käsittelyä ja käytöä tutustumalla myös itse ampumatoimintaan. Keräilyaseilla harjoitteleminen ja kilpaileminen on osa kulttuuriperinnön elävöittämistä jälkipolville.
Asekeräilijät antavat usein myös asiantuntija- ja käännösapua kielenkääntäjille. Suomen Asehistoriallinen Seura on osallistunut kääntäjien ja tulkkien koulutuspäivään, joka oli tarkoitettu muun muassa kirjallisuuden kääntäjille, elokuvia ja tv-sarjoja tekstittäville kääntäjille, oikeusistunnoissa työskenteleville tulkeille ja lääketieteellisten tekstien kääntäjille.
Historiallisten aseiden ampumakilpailut

Historiallisten aseiden ampumakilpailuja on järjestetty ympäri Suomea jo kymmeniä vuosia eri asehistoriallisten seurojen toimesta. Kilpailulajit vaihtelevat 1400-luvun mustaruutiaseista, nykyaikaisempiin automaattiaseisiin. Suosituimmat lajit ovat perinteisiä sotilaskivääri- ja sotilaspistoolilajeja. Myös mustaruutitykeille ja sarjatuliaseille on omat kilpailulajinsa.
Suomen Asehistoriallinen Seura toimii kansainvälisenä lajiliittona. Lisäksi Suomen Ampumaurheiluliitto järjestää mustaruutilajeja kansainvälisen Muzzle Loaders Associations International Confederation säännöillä ja Reserviläisurheiluliitto hallinnoi reserviläisammunnan perinneasekilpailuja. Classic Old Western Society of Finland järjestää Cowboy Action Shooting -kilpailuja ja -tapahtumia, joissa ammutaan historiallisilla aseilla ja pukeudutaan tilaisuuksissa historiallisiin asuhin.
Kulttuuriperintö

Aseet ovat aina olleet tärkeä osa suomalaista kulttuuria ja ovat osa kulttuuriperintöämme. Esineenä hyvinkin tavanomainen ja rahallisesti ”arvoton” ase voi olla kulttuurihistoriallisesti arvokas, ja on vaarassa lopullisesti kadota sen hetkisen arvostuksen puutteen vuoksi. Esimerkkinä tästä ovat niin sanotut torpparihaulikot, jotka yksittäisenä keräilyesineenä eivät olleet rahalliselta arvoltaan kummoisia, mutta ovat ase- ja kulttuurihistorian näkökulmasta, monen torpan välttämättömiä ruuanhankintavälineenä merkittäviä ja mielenkiintoisia esineitä.
Sama seikka koskee myös vanhoja armeijan varusesineitä. Tuntematon sotilas -elokuvan tekemiseen ja kuvauksiin lainattiin yksityisistä kokoelmista suomalaisia sotilasaseita ja varusteita. Tämän lisäksi keräilijät opastivat kuvauksissa myös aseiden ja varusteiden oikeaa ja aikakauden mukaista käyttöä. Osaaminen myös näkyi elokuvassa. Näyttelijät koulutettiin Puolustusvoimien alueella Pahkajärvellä ja koulutuksen antoivat asekeräilijät yksityisten kokoelmien aseilla ja varusteilla.
Kulttuuriperintö > Kulttuuriperinnön säilyttäminen

Asekeräilijöiden yksityiset kokoelmat ovat tärkeä osatekijä kulttuuriperinnön säilyttämisessä. Yhteiskunnan ylläpitämien museoiden jatkuvuuteen sisältyy aina kokoelman olemassaoloa uhkaava riski, joka vaihtelee yhteiskunnan senhetkisen poliittisen suuntauksen mukaan. Esimerkiksi Tanskassa tuhottiin deaktivoimalla Kansallisen sotamuseon kaikki täysautomaattiset kokoelma-aseet. Kiristyneen lupakäytännön ja säilytysolosuhdevaatimusten vuoksi useat museot eivät Suomessakaan enää ota aseita kokoelmiinsa. Moni museo onkin nykyään monialamuseo, jossa henkilökunnalla ei aina ole suurta osaamista ja kiinnostusta museon hallussa olevaan aseisiin liittyvään esineistöön.