stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pep Guardiola

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Josep Guardiola i Sala
Syntymäaika: 18. tammikuuta 1971 (ikä 54)
Syntymäpaikka: Santpedor, Espanja
Pelipaikka: puolustava keskikenttäpelaaja
Pituus: 180 cm
Lempinimi: Pep
Seura
Seura: Manchester City
Tehtävä: Päävalmentaja
Junioriseurat
1983–1990: Barcelona
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1990–1992 | Barcelona B | 59 | (5) |
| 1990–2001 | Barcelona | 263 | (6) |
| 2001–2002 | Brescia | 11 | (2) |
| 2002–2003 | Roma | 4 | (0) |
| 2003–2004 | Brescia | 13 | (1) |
| 2004–2005 | Al-Ahli | 18 | (2) |
| 2005–2006 | Dorados | 10 | (1) |
| Yhteensä | Yhteensä | 378 | (17) |
Maajoukkue
| 1991 | Espanja U21 | 2 | (0) |
| 1991–1992 | Espanja U23 | 12 | (2) |
| 1992–2001 | Espanja | 47 | (5) |
| 1995–2005 | Katalonia | 7 | (0) |
Valmennusura
2007–2008: Barcelona B
2008–2012: Barcelona
2013–2016: Bayern München
2016–: Manchester City
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Josep ”Pep” Guardiola i Sala (s. 18. tammikuuta 1971 Santpedor, Barcelonan maakunta) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja, joka valmentaa englantilaista Manchester Cityä.
Ura pelaajana

Guardiola on FC Barcelonan kasvatti. Hän edusti Barcelonaa pääosan urastaan ja saavutti seuran riveissä muun muassa kuusi Espanjan pääsarjamestaruutta sekä Euroopan cupin ja Cup-voittajien cupin voitot. Myöhemmin urallaan Guardiola pelasi myös Italiassa AS Roman ja Brescian riveissä. Uransa loppuvuosina hän edusti vielä Al-Ahlin joukkuetta Qatarissa ja Dorados de Sinaloan joukkuetta Meksikossa.
Espanjan maajoukkueessa Guardiola esiintyi 47 kertaa. Hän oli voittamassa olympiakultaa Espanjan riveissä vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa. Guardiola edusti Espanjaa myös vuoden 1994 MM-kilpailuissa ja vuoden 2000 EM-kilpailuissa. Lisäksi hän pelasi joitakin otteluita epävirallisessa Katalonian maajoukkueessa.
Ura pelaajana > Meriitit pelaajana

Espanjan pääsarjamestaruus (6): 1991, 1992, 1993, 1994, 1998, 1999
Espanjan cup (2): 1997, 1998
Espanjan supercup (4): 1991, 1992, 1994, 1996
Euroopan cup: 1992
Cup-voittajien cup: 1997
UEFA Super Cup (2): 1992, 1997
Olympiakulta: 1992
Ura valmentajana > Bayern München

Tammikuussa 2013 julkistettiin Guardiolan tehneen kolmivuotisen sopimuksen Saksan Bundesliigassa pelaavan Bayern Münchenin kanssa. Hän aloitti joukkueen päävalmentajana saman vuoden heinäkuussa. Hän piti ensimmäisen lehdistötilaisuuden Bayern-valmentajana 24. kesäkuuta.  Guardiolan debyyttikausi oli Saksan kentillä menestys ja joukkue dominoi Bundesliigassa mielin määrin. Liigamestaruus varmistui seitsemän kierrosta ennen sarjan loppua, mikä rikkoi Bayernin edelliskaudella tekemän aikaisimmin varmistuneen liigamestaruuden ennätyksen.  Kauden suurimman pettymyksen Guardiola koki Mestarien liigassa, kun Bayern hävisi välierissä Real Madridille.  Saksan cupin finaalissa se kukisti Borussia Dortmundin 2–0.
Kausi 2014/15 alkoi Guardiolan suojateilta tappiolla, kun Borussia Dortmund voitti Saksan supercupin 2–0.  Joukkue kärsi Bundesliigassa ensimmäisen tappionsa vasta tammikuun lopulla 2015 häviämällä VfL Wolfsburgille 4–1. Bundesliigan mestaruus jäi kauden ainoaksi pokaaliksi, kun joukkue hävisi Saksan cupin välierissä Dortmundille ja Mestarien liigan välierissä Guardiolan ex-seura Barcelonalle.
Joulukuussa 2015 Bayern ilmoitti, ettei Guardiola jatka seuran päävalmentajana kauden 2015/16 jälkeen. Hänen seuraajakseen nimettiin Carlo Ancelotti.  Kausi 2015/16 eteni Guardiolan edelliskausien tapaan. Kotimaan kentillä tuli hyvää menestystä, mutta Mestarien liigassa oli tiukempaa. Bayern pudotti pudotuspeleissä Juventuksen vasta toisen osaottelun jatkoaikavoitolla  ja puolivälierissä SL Benfican niukasti yhteismaalein 3–2. Bayernin tie katkesi kolmannen kerran perättäin välierissä, kun espanjalaisjoukkueista Atlético Madrid voitti vierasmaalisäännön turvin. Guardiolan kolmivuotinen pesti Bayernissa päättyi tuplamestaruuteen, kun Bayern voitti rangaistuspotkukilpailun jälkeen Saksan cupin loppuottelussa Borussia Dortmundin.
Ura valmentajana > Manchester City

Helmikuussa 2016 Manchester City kertoi, että Guardiola aloittaa kesällä 2016 seuran päävalmentajana. Hänen sopimuksensa on kolmivuotinen.  Guardiolan debyyttikausi Cityssä päättyi kaikissa kilpailuissa pettymykseen, eikä joukkue voittanut yhtään pokaalia. Kausi oli Guardiolan valmennusuran ensimmäinen, jolloin hän jäi ilman mestaruuksia. Guardiola luonnehti mahdollista pokaalitonta kautta pettymykseksi maaliskuussa antamassaan haastattelussa. Kaudella 2017/18 Guardiolan joukkueen peliesitykset olivat edelliskautta vahvempia. Valioliigassa joukkue teki joulukuussa ennätyksen pelattuaan 14 perättäistä liigaottelua ilman tappioita. Lopulta Cityn 18 ottelun voittoputki päättyi tasapeliin Crystal Palacea vastaan vuoden 2017 lopussa. Kauden ensimmäisen Valioliiga-tappion City kärsi Liverpoolille tammikuussa 2018.
Guardiola voitti ensimmäisen pokaalinsa City-valmentajana 25. helmikuuta 2018, kun joukkue voitti Arsenalin Englannin liigacupin loppuottelussa 3–0. Cityn Valioliiga-kausi päättyi mestaruusjuhliin, ja viimeisen kierroksen voiton myötä joukkue sai kasaan ennätykselliset 100 pistettä. Kauden päätteeksi Englannin liigavalmentajien yhdistys valitsi Guardiolan vuoden valmentajaksi. Cityn mestaruuskauden suurin pettymys tuli jälleen Mestarien liigassa, jossa Liverpool FC pudotti Cityn puolivälierissä yhteismaalein 5–1.
Kaudella 2018/19 Guardiolan City taisteli tiukasti mestaruudesta Liverpoolin kanssa. Vaikeimmat hetket ajoittuivat joulukuuhun, jolloin City hävisi kolme kuukauden aikana pelaamistaan seitsemästä Valioliiga-ottelusta. Kevätkauden 14 ottelun voittoputki nosti lopulta Cityn liigamestariksi pisteen erolla Liverpooliin. Mestarien liigassa Guardiolan Cityn kohtaloksi koituivat jälleen puolivälierät, joissa alkulohkonsa voittanut City putosi Tottenhamille vierasmaalisäännön perusteella: City hävisi vieraissa 1–0 ja voitti kotonaan 4–3.
Marraskuussa 2020 Guardiola teki kesään 2023 ulottuvan jatkosopimuksen.
Meriitit valmentajana

Espanjan mestaruus (3): 2009, 2010, 2011
Copa del Rey (2): 2009, 2012
Espanjan Supercup (3): 2009, 2010, 2011
Saksan mestaruus (3): 2014, 2015, 2016
Saksan cup (2): 2014, 2016
Englannin mestaruus (5): 2018, 2019, 2021, 2022, 2023
Englannin liigacup (4): 2018, 2019, 2020, 2021
FA Cup (2): 2019, 2023
Mestarien Liiga (3): 2009, 2011, 2023
UEFA Super Cup (3): 2009, 2011, 2013
Seurajoukkueiden maailmanmestaruus (3): 2009, 2011, 2013
Espanjan valmentaja (Don Balón) (2): 2009, 2010
La Ligan vuoden valmentaja (Miguel Muñoz -palkinto) (2): 2009, 2010
IFFHS:n vuoden valmentaja maailmassa (2): 2009, 2011
FIFAn vuoden valmentaja: 2011
LMA:n vuoden valmentaja: 2018
Englannin valioliigan kauden valmentaja: 2017/18
Yksityiselämä

Guardiola avioitui toukokuussa 2014 pitkäaikaisen avopuolisonsa Cristina Serran kanssa. Heillä on kolme lasta. Guardiola on kertonut kannattavansa Katalonian itsenäistymistä Espanjasta. Guardiolan äiti Dolors Sala Carrió kuoli huhtikuussa 2020 covid-19-tautiin 82-vuotiaana.
Guardiola on kärsinyt pitkään kovista selkäkivuista, ja hänet kiidätettiin elokuussa 2023 pikaisesti Barcelonaan leikattavaksi. Toimenpide sujui hyvin ja Guardiola jäi kuukaudeksi pois valmentajan tehtävistä.
Pallotähtitiede

Pallotähtitiede on tähtitieteen ala, joka tutkii muun muassa taivaankappaleiden paikkoja ja näennäistä liikettä taivaanpallolla, niiden paikanmääritystä, havaintovirheitä, ja taivaanpallon liikkeeseen liittyviä asioita, kuten ajanlaskua.
Pallotähtitieteen osa-alueita ovat mm.
Pallotrigonometria
Koordinaattijärjestelmät
Horisonttijärjestelmä
Ekvaattorijärjestelmä
Ekliptikajärjestelmä
Galaktinen koordinaattijärjestelmä
Positioastronomia (paikanmääritys tähtitaivaalla)
Tähdistöt, tähtiluettelot ja tähtikartat
Aikajärjestelmät ja ajanlasku
Tähtiaika
Aurinkoaika
Almanakka
Kirjallisuutta

Hannu Karttunen, Karl Johan Donner, Pekka Kröger, Heikki Oja, Markku Poutanen: Tähtitieteen perusteet, ISBN 952-5329-30-5
Navajo

| Navajo |
| --- | --- |
 Navajon kielen puhuma-alue
Oma nimi:  Diné bizaad
Muu nimi:  Navaho
Tiedot
Alue:   Arizona  New Mexico  Utah  Colorado
Virallinen kieli:   Navajoiden reservaatti
Puhujia:  160 000 (2018)
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Na-dené-kielet
Kieliryhmä:  Athabasca-kielet Apaššikielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  nv
ISO 639-2:  nav
ISO 639-3:  nav
 Ohje 
Navajoiden reservaatin kansallislaulu
Navajon (myös navahon kieli, omakielinen nimi: Diné bizaad) on merkittävä Pohjois-Amerikan intiaanikieli. Se kuuluu athabasca-kielien eteläiseen haaraan, ja sen lähimpiä sukulaiskieliä on mm. apašši. Navajon puhujia on yli 160 000 Yhdysvaltain väestölaskennan arvion mukaan. Heitä on Yhdysvaltojen Arizonan, Coloradon, New Mexicon sekä Utahin osavaltioissa.
Navajoa kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan navajoksi vuonna 1985.
Historia

Navajoa kirjoitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1849, kun luutnantti James H. Simpson julkaisi navajonkielisen sanalistan Journal of a Military Reconnaissance -lehdessä. Sanakirjoja ja kielioppeja alettiin julkaista 1900-luvun alussa, kun lähetyssaarnaajat alkoivat tekemään käännytystyötä. Ongelmaksi muodostui kuitenkin se, ettei kielellä ollut yhteistä ortografiaa, joten eri lähetyssaarnaajien kirjoittamat teokset eivät olleet keskenään ymmärrettävissä.
Kieli on tunnettu siitä, että toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltojen armeija värväsi navajoita palvelukseensa salakielistä koodia käyttämään. Syynä tähän oli se, ettei navajolla ollut vielä kirjallista muotoa. Arviot värvätyistä navajoista vaihtelevat 375–420 väliltä, ja sodan jälkeen näitä kiellettiin puhumasta kyseisestä operaatiosta, joka pidettiin salassa aina vuoteen 1968 asti. Vuonna 2000 allekirjoitetun Honoring the Code Talkers Act -lain nojalla sodan aikana palvelleet navajot saivat virallisesti tunnustuksen panoksestaan.
Elinvoimaisuus

Navajon puhujien määrä on laskussa. Yksikielisiä navajonpuhujia on arviolta 7 600. Vielä 1980-luvulla 93 % navajoista puhui navajoa edes jonkin verran, mutta 2000-luvulle tultaessa määrä oli laskenut 76 %:iin koko väestöstä. 2010-luvulla puhujien määrä romahti hieman yli 51 %:iin ja arvioiden mukaan 2030-luvulla määrä tulee putoamaan 10 %:iin. Navajo on kuitenkin edelleen Yhdysvaltain puhutuin alkuperäiskieli.
Kielen puhujat ovat puolustaneet kieltään tarmokkaasti. Vuonna 2024 kielestä tehtiin Navajoiden reservaatin virallinen kieli paikallisparlamentin päätöksellä. Presidentti Buu Nygren allekirjoitti lain 25. joulukuuta 2024.
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen> Oraali | Etinen> Nasaali | Takainen> Oraali | Takainen> Nasaali |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suppea | ɪ | ĩ |  |  |
| Puolisuppea | e | ẽ | o | õ |
| Avoin |  |  | ɑ | ɑ̃ |
Lähde:
Fonologia > Konsonantit

|  |  | Bilabiaali | Alveolaari> Norm. | Alveolaari> Lat. | Palatoalveolaari | Palataali | Velaari> Norm. | Velaari> Lab. | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | Nasaali | m | n |  |  |  |  |  |  |
| Klusiili | Norm. | p | t | tɬ |  |  | k |  | ʔ |
| Klusiili | Asp. |  | tʰ | tɬʰ |  |  | kʰ | kʰʷ |  |
| Klusiili | Ejek. |  | tʼ | tɬʼ |  |  | kʼ |  |  |
| Affrikaatta | Norm. |  |  |  | ts | tʃ |  |  |  |
| Affrikaatta | Asp. |  |  |  | tsʰ | tʃʰ |  |  |  |
| Affrikaatta | Ejek. |  |  |  | tsʼ | tʃʼ |  |  |  |
| Frikatiivi | Frikatiivi |  | s | z |  |  | ʃ | ʒ | x | ɣ | xʷ | ɣʷ |  |
| Lateraali | Lateraali |  | l | ɬ |  |  |  |  |  |
| Approksimantti | Approksimantti | w |  |  |  | j |  |  |  |
Lähde:
Kielioppi

Navahon kieli on agglutinatiivinen ja polysynteettinen, tosin monet sen affikseista yhdistyvät ja muodostavat supistumia niin kuin fuusiokieleissä eli flekteeraaveissa kielissä. Perussanajärjestys on SOV eli minä autoa ajan. Verbejä on navahon kielessä yllin kyllin, mutta substantiiveja ei kuitenkaan kovin paljon. Navahossa on myös muita perusosia, mm. pronomineja, liitepartikkeleita, demonstratiivipronomineja, numeraaleja, postpositioita, adverbeja, konjunktioita yms. Navahossa ei ole yhtään adjektiiveja, vaan adjektiiveina toimivia verbejä. Verbi on navahossa avainasemassa ja jokaisessa verbissä on oltava ainakin yksi etuliite. Etuliitteet liitetään verbeihin tietyssä järjestyksessä.
Verbin malline näyttää tällaiselta:
| tarpeettomat etuliitteet lähde? | tarpeettomat etuliitteet lähde? | tarpeettomat etuliitteet lähde? | tarpeettomat etuliitteet lähde? | tarpeettomat etuliitteet lähde? | oleelliset etuliitteet | oleelliset etuliitteet | oleelliset etuliitteet | oleelliset etuliitteet | oleelliset etuliitteet | oleelliset etuliitteet | vartalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 1a | 1b | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| postpositio objekti | "tyhjä postpositio" | temaattinen adverbiaali | iteratiivi | monikko | suora objekti | deiktinen | temaattinen adverbiaali | tapaluokka | subjekti | luokittelija | vartalo |
Esim. diʼnisbąąs "Juuri tällä hetkellä olen ajamassa jotain kulkuvälinettä (johonkin) ja juuttumassa" [ < di-ʼa-ni-sh-ł-bąąs < ʼa- + di- + ni- + sh- + ł + -bąąs ] — tässä esimerkissä etuliitteet ʼa ja di ovat vaihtaneet paikkoja metateesin vuoksi (odotettu sanamuoto olisi ollut adinisbąąs).
Kielioppi > Luokittelevat verbit

Navajossa on verbivartalot, jotka luokittelevat esineitä muodon tai muiden fyysisten ominaisuuksien mukaan. Nämä luokittelevat verbivartalot tunnetaan akronyymeilla. Perustavanlaatuisia luokittelevia "käsitteleviä" verbivartaloita on navajossa yksitoista, jotka ovat seuraavat:
| Luokittelija+Vartalo |   Akronyymi   | Selitys | Esimerkkejä |
| --- | --- | --- | --- |
| -ʼą́ | SRO | Solid Roundish Object  (kiinteä pyöreähkö esine)  | pullo, pallo, saapas, laatikko jne. |
| -yį́ | LPB | Load, Pack, Burden  (kuorma, pakkaus, taakka)  | reppu, nippu, säkki, satula jne. |
| -ł-jool | NCM | Non-Compact Matter  (väljää ainetta)  | nippu hiuksia tai ruohoa, pilvi, sumu jne. |
| -lá | SFO | Slender Flexible Object (kapea joustava esine)  | köysi, lapaset, sukat, kasa paistettuja sipuleita jne. |
| -tį' | SSO | Slender Stiff Object (kapea jäykkä esine)  | nuoli, rannerengas, paistinpannu, saha jne. |
| -ł-tsooz | FFO | Flat Flexible Object (litteä joustava esine)  | viltti, takki, säkki ruokatavaroita jne. |
| -tłééʼ | MM | Mushy Matter  (puuromaista ainetta)  | jäätelö, muta, kompuroiva humalainen jne. |
| -nil | PLO1 | Plural Objects 1 (monikolliset esineet 1)  | munat, pallot, eläimet, kolikot jne. |
| -jaaʼ | PLO2 | Plural Objects 2 (monikolliset esineet 2)  | marmorikuulat, siemenet, sokeria, hyönteiset jne. |
| -ką́ | OC | Open Container (avattu astia)  | lasi maitoa, lusikallinen ruokaa, kourallinen jauhoja jne. |
| -ł-tį́ | ANO | Animate Object (elollinen esine)  | mikrobi, ihminen, kalmo, nukke jne. |
Navahossa ei ole vastinetta esimerkiksi suomenkieliselle sanalle "antaa". Sanoakseen "Anna minulle heinää" tulee käyttää navahonkielistä sanaa níłjool (NCM), kun taas sanoakseen "Anna minulle tupakka" tulee käyttää sanaa nítįįh (SSO).
Esineiden fyysisten ominaisuuksien lisäksi luokittelevat verbivartalot voivat myös korostaa esineen liikkumisen tavan. Vartalot jaetaan kolmeen eri luokkaan:
käsittely (kantaa, alentaa, ottaa)
liikutus (heittää, pudottaa)
vapaa putoaminen (pudota, liitää)
Esimerkiksi käyttäen SRO:n luokkaa:
-ʼą́ "käsitellä pyöreää esinettä"
-neʼ "heittää pyöreä esine"
-l-tsʼid "pyöreä esine liikkuu itsenäisesti"
Kielioppi > Nominit

Substantiivit jaetaan elottomiin ja elollisiin. Lisäksi navajossa erotetaan ns. neljäs persoona, jolla viitataan johonkin kuuloetäisyydellä tai läsnä olevaan henkilöön mainitsematta hänen nimeään. Tämä johtuu siitä, että nimien uskotaan olevan niin pyhiä, että toisen ihmisen nimen ääneen lausumista pitää kohteliaisuussyistä välttää.
Lukusanat 1–10 navajoksi:
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| t'ááłá'í | naaki | táá' | dį́į́ʼ | ashdla' | hastą́ą́ | tsosts’id | tseebíí | náhást’éí | neeznáá |
Nainen puhuu navajoksi
Kesäolympialaiset 1928

Vuoden 1928 kesäolympialaiset järjestettiin Amsterdamissa, Alankomaissa. Kisojen avajaiset olivat 28. heinäkuuta ja päättäjäiset 12. elokuuta 1928. Näissä kisoissa aloitettiin traditio, jossa Kreikan joukkue aloittaa joukkueiden esiinmarssin. Myös kisojen symbolina toiminut olympiatuli sytytettiin olympiapataan ensimmäistä kertaa.
Lajit

Vuoden 1928 kesäolympialaisissa kilpailtiin 17 eri urheilulajissa ja 109 kilpailutapahtumassa.
| --- | --- |
  Jalkapallo   Maahockey   Miekkailu   Nykyaikainen viisiottelu   Nyrkkeily   Paini   Painonnosto   Purjehdus :   Pyöräily   Ratsastus   Soutu   Uimahypyt   Uinti   Vesipallo   Voimistelu   Yleisurheilu
Lajit > Näytöslajit

Friisiläinen käsipallo
Haavipallo
Korfball
Lajit > Taidelajit

Taidelajit
Osallistuneet maat

Amsterdamin vuoden 1928 kesäolympialaisiin osallistui 46 maata.
Alankomaat
Argentiina
Australia
Belgia
Bulgaria
Chile
Egypti
Espanja
Filippiinit
Etelä-Afrikka
Haiti
Intia
Iso-Britannia
Irlanti
Italia
Itävalta
Japani
Jugoslavia
Kanada
Kreikka
Kuuba
Latvia
Liettua
Luxemburg
Malta
Meksiko
Monaco
Norja
Panama
Puola
Portugali
Ranska
Rhodesia
Romania
Ruotsi
Saksa
Suomi
Sveitsi
Tanska
Tšekkoslovakia
Turkki
Unkari
Uusi-Seelanti
Viro
Uruguay
Yhdysvallat
Mitalitaulukko

Mitalitilaston ensimmäinen vuoden 1928 kesäolympialaisissa oli Yhdysvallat.
| Vuoden 1928 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Sija | Vuoden 1928 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Maa | Vuoden 1928 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Kultaa | Vuoden 1928 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Hopeaa | Vuoden 1928 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Pronssia | Vuoden 1928 kesäolympialaisten mitalitaulukko> Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Yhdysvallat | 22 | 18 | 16 | 56 |
| 2 |  Saksa | 10 | 7 | 14 | 31 |
| 3 |  Suomi | 8 | 8 | 9 | 25 |
| 4 |  Ruotsi | 7 | 6 | 12 | 25 |
| 5 |  Italia | 7 | 5 | 7 | 19 |
| 6 |  Sveitsi | 7 | 4 | 4 | 15 |
| 7 |  Ranska | 6 | 10 | 5 | 21 |
| 8 |  Alankomaat | 6 | 9 | 4 | 19 |
| 9 |  Unkari | 4 | 5 | 0 | 9 |
| 10 |  Kanada | 4 | 4 | 7 | 15 |
| 11 |  Iso-Britannia | 3 | 10 | 7 | 20 |
| 12 |  Argentiina | 3 | 3 | 1 | 7 |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
YLE Elävä arkisto: Amsterdamin olympialaiset 1928
| n k  Olympialaiset |
| --- | --- | --- |
| Kesäolympialaiset |  1896  1900  1904  1906  1908  1912  1916  1920  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1996  2000  2004  2008  2012  2016  2020  2024  2028  2032  2036  |  |
| Talviolympialaiset |  1924  1928  1932  1936  1940  1944  1948  1952  1956  1960  1964  1968  1972  1976  1980  1984  1988  1992  1994  1998  2002  2006  2010  2014  2018  2022  2026  2030  2034  |  |
Kesäolympialaisten 1928 lajit ja kilpailutapahtumat
Friisiläinen käsipallo (Näytöslaji) | Haavipallo (Näytöslaji) | Jalkapallo | Korfball (Näytöslaji) | Maahockey | Miekkailu | Nykyaikainen viisiottelu | Nyrkkeily | Paini | Painonnosto | Purjehdus | Pyöräily | Ratsastus | Soutu | Taidelajit | Uimahypyt | Uinti | Vesipallo | Voimistelu | Yleisurheilu
Valtiot kesäolympialaisissa 1928
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Alankomaat |  Argentiina |  Australia |  Belgia |  Bulgaria |  Chile |  Egypti |  Espanja |  Filippiinit |  Etelä-Afrikka |
|  Haiti |  Intia |  Iso-Britannia |  Irlanti |  Italia |  Itävalta |  Japani |  Jugoslavia |  Kanada |  Kreikka |
|  Kuuba |  Latvia |  Liettua |  Luxemburg |  Malta |  Meksiko |  Monaco |  Norja |  Panama |  Puola |
|  Portugali |  Ranska |  Rhodesia |  Romania |  Ruotsi |  Saksa |  Suomi |  Sveitsi |  Tanska |  Tšekkoslovakia |
|  Turkki |  Unkari |  Uusi-Seelanti |  Viro |  Uruguay |  Yhdysvallat |  |  |  |  |
Amsterdamin olympiastadion toimi kisojen avajaispaikkana sekä useiden lajien kilpailupaikkana.
Osallistujamaat   Osallistui ensimmäistä kertaa.   Osallistui, aiempia osallistumisia.   Ei osallistunut.
Helsinki–Tallinna-rautatietunneli

Helsingistä Varsovaan ulottuvaa Rail Baltica -hanketta pidemmälle visioidun ratayhteyden hahmotelma.
Helsinki–Tallinna-ratahankkeen kartta
Helsinki–Tallinna-rautatietunneli on rakennettavaksi ehdotettu merenalainen rautatietunneli, joka muodostaisi ratayhteyden Suomen Helsingin ja Viron Tallinnan välille ja yhdistäisi Suomen rautatiet Baltiaan ja edelleen Keski-Euroopan rautateihin. Helsingissä tunnelin suuaukkoa on suunniteltu Pasilaan, mutta on myös mahdollista, että tunneli jatkuu pohjoiseen lentoratana.
Tallinna-tunneli toimisi sekä henkilö- että tavaraliikenteen yhteytenä. Se olisi valmistuessaan maailman pisin meren alla kulkeva rautatietunneli. Tunnelin kautta maiden välinen kaksi tuntia kestävä merimatka lyhenisi noin puoleen tuntiin. Tunneliyhteys käyttäisi Suomen ja Viron raideleveyttä kapeampaa eurooppalaista raideleveyttä, jolloin se voisi liittyä suoraan saman raideleveyden Rail Baltica -ratayhteyteen.
Tunnelin toteutuksesta on esitetty useita eri suunnitelmia, joiden rakennuskustannukset vaihtelevat 7:stä 20:een miljardiin euroon. Joulukuussa 2018 julkistettiin, että hankkeista pisimmälle edennyt on saanut 100 miljoonan euron rahoituksen Dubaista. Tunneliin on aloitettu jo lipunmyynti. Yhteen suuntaan matka maksaa 50 euroa ja meno-paluu maksaa 100 euroa.
Suunnitteluhistoria

Helsinki–Tallinna-rautatieyhteyttä on ideoitu pitkään. Helsingin kaupungin elimissä sitä ryhtyivät ensimmäisinä vakavasti edistämään henkilöstöjohtaja Martti Asunmaa, rakennusviraston arkkitehti Väinö Castrén ja geoteknisen toimiston päällikkö Usko Anttikoski, joiden vuonna 1994 esittämää selvitystä arveltiin vielä aprillipilaksi tai mätäkuun jutuksi. Kaupunginjohtajat Jussi Pajunen ja Edgar Savisaar allekirjoittivat aiesopimuksen tunnelin rakentamista koskevan selvityksen laatimisesta 28. maaliskuuta 2008. Esiselvitys valmistui vuonna 2015.
Alkuvuodesta 2016 Suomi ja Viro sopivat liikenneyhteistyöstä, joka sisältää tunneliyhteyteen liittyvän jatkotutkimuksen. Kesäkuussa 2016 Euroopan unioni myönsi vajaa miljoona euroa tunneliyhteyden kannattavuuden selvittämiseen. Selvitys julkaistiin vuoden 2018 alussa.