stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Taiwaninkeihäskuusi

| Taiwaninkeihäskuusi |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Erittäin uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Paljassiemeniset Pinophyta
Lahko::  Cupressales
Heimo::  Sypressikasvit Cupressaceae
Alaheimo::  Cunninghamioideae
Suku::  Keihäskuuset Cunninghamia
Laji::  konishii
Kaksiosainen nimi
 Cunninghamia konishii  Hayata, 1908 
Synonyymit
 Cunninghamia kawakamii Hayata  Cunninghamia lanceolata var. konishii (Hayata) Fujita, 1932 
Katso myös
   Taiwaninkeihäskuusi Wikispeciesissä   Taiwaninkeihäskuusi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Taiwaninkeihäskuusi (Cunninghamia konishii) on sypressikasvien heimon keihäskuusten sukuun kuuluva havupuulaji. Taiwaninkeihäskuusi on ainavihanta puu, jota esiintyy luontaisena itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristometsissä. Taiwaninkeihäskuusimetsiä on laajalti hakattu puuteollisuuden tarpeisiin ja elinalueita on raivattu maatalouskäyttöön, minkä vuoksi se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Joissakin luokituksissa taiwaninkeihäskuusi katsotaan lähisukuisen kiinankeihäskuusen muunnokseksi.
Kuvaus

Taiwaninkeihäskuusi on suurikokoinen ainavihanta puu. Se kasvaa noin 40–50 metriä korkeaksi ja voi tulla rungon rinnankorkeusläpimitaltaan yli kolme metriä paksuksi. Latvus on yleensä nuorilla puilla kartiomainen ja pyöristyy vanhemmiten. Oksat haarautuvat kiehkuroina. Rungon kuori on pitkittäin uurteista ja hilseilee pitkinä liuskoina. Kuoren väri vaihtelee harmaanruskeasta punaruskeaan.
Lehdet ovat kapeita, lavaltaan litteitä ja kannaltaan johteisia. Lehtiasento on kierteinen, mutta lehtien lavat usein kääntyvät siirottamaan kampamaisesti sivuille. Lehdet ovat kiiltäväpintaisia ja väriltään syvän vihreitä. Lehden kapeansuikea tai tasasoukan suikea lapa on tavallisesti 12–30 millimetriä pitkä ja 2–3 millimetriä leveä. Lehtilapa on piikkikärkinen ja saattaa olla suora tai sirppimäisesti käyristynyt. Lehden laidat ovat hienosahaiset. Lehdessä on koholla oleva keskisuoni. Ilmarakoja on lehden kummallakin pinnalla. Lehden ranganpuoleisen pinnan eli yläpinnan ilmaraot muodostavat kaksi kapeaa juovaa, joissa on kussakin 3–5 riviä ilmarakoja. Lehden alapinnalla ne muodostavat keskisuonen ympärille kaksi leveää vaaleaa ilmarakojuovaa, joissa on kussakin tavallisimmin 10–20 riviä ilmarakoja.
Yksikotisen taiwaninkeihäskuusen erilliset hedekävyt ja emikävyt muodostuvat samaan puuyksilöön. Hedekävyt kasvavat yksittäin tai enintään kolmen kävyn ryppäissä versojen kärjissä. Hedekäpy koostuu yli viidestäkymmenestä ohueen rankaan kierteisesti kiinnittyneestä hedelehdestä. Hedekäpyryppään tyveä suojaa lyhyiden lehtien valekiehkura.
Emikävyt eli kävyt kasvavat yksittäin tai enintään neljän kävyn ryppäinä versojen kärjissä. Käpy koostuu lukuisista limittäisistä ja muodoltaan kapeatyvisen kolmiomaisista käpysuomuista, jotka asettuvat ohueen rankaan kierteisesti. Kukin käpysuomu muodostuu yhteenkasvettuneesta emisuomusta ja peitinsuomusta. Kypsät kävyt ovat munanmuotoisia tai lähes pallomaisia, 1,8–3 senttimetriä pitkiä ja 1,2–2,5 senttimetriä leveitä. Jokaiseen hedelmälliseen käpysuomuun kehittyy tavallisesti kaksi siementä.
Siivellinen siemen on litteä, muodoltaan vastapuikea ja 4–6 millimetriä pitkä sekä 3–4 millimetriä leveä. Litteän siemenen laitoihin kiinnittyvät kaksi kapeaa noin yhden millimetrin levyistä lenninsiipeä. Sirkkalehtiä on kaksi.
Luokittelu

Taiwaninkeihäskuusi on sypressikasvien heimon (Cupressaceae) keihäskuusten sukuun (Cunninghamia) kuuluva havupuulaji. Jotkin geneettiset tutkimukset ovat puoltaneet lajin luokittelua lähisukuisen kiinankeihäskuusen (Cunninghamia lanceolata) muunnokseksi Cunninghamia lanceolata var. konishii, mutta tutkimuksia on pidetty ongelmallisina niissä käytettyjen viljelypuiden alkuperän epäselvyyksien ja otoksen pienen koon vuoksi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Taiwaninkeihäskuusta kasvaa luontaisena Taiwanin saaren pohjois- ja keskiosissa, Kiinan Fujianin maakunnassa, Houaphanin maakunnassa Laosissa sekä Vietnamin Thanh Hóan ja Nghệ Anin maakunnissa. Taiwaninkeihäskuusta esiintyy vuoristoalueilla 960–2 200 metrin korkeudella merenpinnasta.
Taiwaninkeihäskuusi voi kasvaa sekametsissä tai muodostaa pieniä yksilajisia metsiköitä. Se kasvaa usein yhdessä formosansypressin (Chamaecyparis formosensis) ja japaninsypressin muunnoksen Chamaecyparis obtusa var. formosana kanssa. Muita näiden metsien tyypillisiä lajeja ovat havupuut Calocedrus formosana, Pinus taiwanensis, Taiwania cryptomerioides ja Pseudotsuga sinensis, alppiruusulaji Rhododendron formosanum sekä vaahterat Acer morrisonense ja Acer kawakamii.
Suojelu

Vanhoja taiwaninkeihäskuusimetsiä on pitkään laajalti hakattu ja kaadettujen metsien tilalle on usein muodostunut viljelysalueita. Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton uhanalaisuusluokituksessa taiwaninkeihäskuusi on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
Osa Taiwanin kannasta kasvaa Yushanin kansallispuistossa, ja joitakin populaatioita kasvaa vietnamilaisissa luonnonpuistoissa. Taiwaninkeihäskuusta on istutettu Taiwanilla uudelleenmetsitysohjelmissa, mutta saarella kasvatetaan usein myös lähisukuista kiinankeihäskuusta. Kiinankeihäskuusen istuttamista on kehotettu välttämään alueilla, joilla kasvaa luonnonvaraisia taiwaninkeihäskuusia risteytymisen ja geeniperimän sekoittumisen välttämiseksi.
Merkitys ihmiselle

Taiwaninkeihäskuusta käytetään sahapuuna, ja puuteollisuudessa arvostetaan erityisesti aarniometsien vanhoja puita. Puuaines on helposti työstettävää, lahonkestävää, eivätkä termiitit yleensä vahingoita sitä. Sitä on käytetty puurakentamiseen. Lajia kasvaa istutettuna lähinnä kasvitieteellisissä kokoelmissa.
Taksinkuljettaja

| Taksinkuljettaja |
| --- | --- |
 Ruotsalainen taksinkuljettaja autossaan.
Tyyppi:  ammatti
Toimiala:  tieliikenne
Pätevyys:  taksinkuljettajan ammattipätevyys
Työpaikka:  yrittäjänä tai toisen palveluksessa
Lähinimikkeitä:  taksiyrittäjä
Taksinkuljettaja (arkikielessä taksikuski) on henkilö, joka kuljettaa ammatikseen ihmisiä taksilla, eli lyhytaikaiseen käyttöön vuokrattavalla ajoneuvolla, useimmiten henkilöautolla.
Ansiot ja asema

Maailmanlaajuisesti taksinkuljettajien ansiot ovat yleensä suhteellisen matalat muihin liikenneammatteihin verrattuna. Heidän työnsä on myös epävarmempaa, eikä siihen kuulu samanlaisia etuja kuin esimerkiksi linja-autonkuljettajilla. Tämä johtuu osittain siitä, että taksiala on yksityistä eikä julkista liikennettä. Taksinkuljettajat ovat myös usein järjestäytymättömiä ja liittoutumattomia.
Kehitysmaissa taksinkuljettajan ammatti voi olla arvostettu, sillä heidän ansionsa saattavat olla suhteellisen suuria työläiseksi, ja heillä on auto.
Taloudellisina laskukausina on tavallista, että muiden alojen työntekijät ja keskiluokka ryhtyvät ajamaan taksia työkseen ainakin tilapäisesti. Kehitysmaissa suuri osa taksinkuljettajista on ulkomaisia siirtotyöläisiä tai kaupunkiin muuttaneita maalaisia. Tällöin voi kuljettajan ja asiakkaiden välille syntyä kieli- ja kulttuurivaikeuksia ja pahaa verta.
Suomessa taksinkuljettaja-tehtävänimikkeellä mediaanipalkka vuonna 2022 on 2 825 euroa, joka on Oikotien datan perusteella korkeampi kuin palkansaajilla keskimäärin tänä vuonna.
Työolot

Taksinkuljettajien työolot vaihtelevat maailmanlaajuisesti huomattavasti eri maiden välillä ja jopa saman maan eri kaupunkien välillä. Taksin ajamisen houkuttelevia puolia ovat liikkumisen ja liiketoiminnan vapaus. Taksinkuljettajan ammatillisia vaaroja ovat etenkin väkivalta, tulojen epäsäännöllisyys ja tuntikausia päivittäin autossa kaupunkiliikenteen keskellä istumisen terveyshaitat. Taksien kysyntä vaihtelee huomattavasti vuorokauden, viikon, kuukauden ja vuoden aikana. Monilla taksinkuljettajilla onkin toinen työ, jota he tekevät hiljaisina aikoina. Taksin kuluihin kuuluvat kulkuvälineen hankintakulut, vakuutukset, tarkastukset, välitysmaksut ja verot. Terveyshaittoja ovat esimerkiksi ranne- ja selkäkivut, jotka aiheutuvat toistuvista liikkeistä, pitkäaikaisesta istumisesta sekä matkalaukkujen nostelusta. Jatkuva auringonvalo voi vahingoittaa ihoa ja pakokaasut keuhkoja. Auto-onnettomuudet, matkustajat ja ryöstäjät voivat aiheuttaa vammoja. Taksin ajaminen on myös stressaavaa. Tulojen vähyys voi ajaa taksinkuljettajan tekemään ylitöitä terveytensä uhalla. Kehitysmaiden suurissa kaupungeissa jotkut taksinkuljettajat toisinaan ryöstävät asiakkaitaan. Laittomat taksit voivat jäädä kiinni ja menettää autonsa, tai joutua maksamaan lahjuksia jatkaakseen työtään.
Taksinkuljettajien itsenäisyys ja vaikutusvalta omaan työhönsä vaihtelee kaupungeittain ja maittain. Joissain paikoissa kuljettajat kuuluvat suuriin taksifirmoihin, joissa on paljon takseja. Toisissa paikoissa kuljettajat ovat itsenäisempiä. 1900-luvulla kehittyneissä maissa oli tavallista, että taksinkuljettaja oli työntekijä, kuului liittoon ja sai osuutensa taksimaksuista. Vuosisadan lopulla yleistyi taksien leasing, jossa taksinkuljettajat vuokraavat autoaan. Tällaisilla taksinkuljettajilla on suhteellisen vähän suojaa ja työttömyysturvaa. Heidän on myös pakko ansaita koko ajan enemmän kuin autonsa vuokra. Kolmas taksinkuljettajan tyyppi on kuljettaja, joka omistaa itse autonsa jota käyttää. Tällaiset taksit ovat yleisiä niin kehittyneiden kuin kehitysmaidenkin kaupungeissa.
Usein taksinkuljettajaksi pääsee vähällä koulutuksella, mutta esimerkiksi Lontoon mustan taksin ajamiseen vaaditaan jopa kolmen vuoden koulutus. Taksinkuljettajan täytyy ensinnäkin osata ajaa autoa. Nykyisin taksinkuljettajat käyttävät GPS-navigointilaitteita löytääkseen perille, mikä on vähentänyt kuljettajalta vaadittavaa osaamista. Älypuhelimet ovat helpottaneet taksien tilaamista ja maksamista.
Liikennelupa ja ajolupa Suomessa

Suomessa taksiyrittäjillä on oltava liikennelupa. Taksin kuljettaminen yrittäjänä vaatii liikenneluvan ja taksinkuljettajan luvan. Taksin kuljettaminen toisen palveluksessa vaatii taksinkuljettajan luvan.
Taksin kuljettamiseen tarvitaan erityinen taksinkuljettajan ajolupa, jonka myöntää liikenne- ja viestintävirasto Traficom. Luvan saaminen edellyttää muun muassa auton ajo-oikeutta sekä taksinkuljettajan kokeen hyväksytysti suorittamista. Lisäksi tarvitaan lääkärintodistus ajoterveysvaatimuksista, jotka ovat tiukemmat kuin henkilöauton ajokortin saamiselle. Lupaa ei voida myöntää, jos on syyllistynyt rikos- tai sakkorekisteristeristä ilmeneviin seuraaviin tekoihin:
törkeä liikenneturvallisuuden vaarantaminen, rattijuopumus, törkeä rattijuopumus tai kulkuneuvon kuljettaminen oikeudetta.
sukupuolisiveellisyyttä loukkaava teko, seksuaalirikos, henkeen tai terveyteen kohdistuva rikos, vapauteen kohdistuva rikos, omaisuusrikos, ryöstö, kätkemis- tai rahanpesurikos tai huumausainerikos ja saanut siitä ehdollisen tai ehdottoman vankeustuomion.
sakkotuomio edellä kohdassa 2 listattujen rikosten vuoksi, ja teko osoittaa ilmeistä sopimattomuutta toimia taksinkuljettajana.
syyllistynyt ulkomailla 1-2 kohdissa lueteltuja tekoja vastaavaan rikokseen ja teko on merkitty rikosrekisteriin.
syyllistynyt ulkomailla 1-2 kohdissa lueteltuja tekoja vastaavaan rikokseen, se on merkitty sakkorekisteriin ja teko osoittaa ilmeistä sopimattomuutta toimia taksinkuljettajana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taksinkuljettaja Wikimedia Commonsissa
Viidakkoviikarit

| Viidakkoviikarit> Jungle Cubs |
| --- | --- |
Tyyli:  piirrossarja
Kestoaika:  22 minuuttia
Luoja(t):  Tedd Anasti Patsy Cameron
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Alkuperäiskieli:  englanti
Esitetty:  5. lokakuuta 1996 – 10. tammikuuta 1998
Tuotantokausia:  2
Jaksoja:  21
Tuotanto
Tuotantoyhtiö(t):  Walt Disney Television Animation
Aiheesta muualla
IMDb 
Viidakkoviikarit (Jungle Cubs) on Disneyn lastenpiirrossarja. Sarja perustuu Disneyn Viidakkokirjaan. Tässä sarjassa Baloo, Bagheera, Louie ja Shere Khan näyttävät, että osasivat pitää hauskaa myös ennen kuin tapasivat Mowglin. Sarjassa hahmot ovat pentuja. Suomeksi sarjaa on käännetty ensimmäiset kolme jaksoa. Sarjan tunnuslaulun esittää Kai Lind.
Suomenkieliset ääninäyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Petteri Halmela   | … |  Baloo   |
|  Tuomas Oksanen   | … |  Louie   |
|  Konsta Hietanen   | … |  Shere Khan   |
|  Arttu Wiskari   | … |  Bagheera   |
|  Antti Pääkkönen   | … |  Kaa, aikuinen Kaa   |
|  Jimi Lappalainen   | … |  Hathi   |
|  Petteri Summanen   | … |  Arthur   |
|  Jukka Rasila   | … |  Cecil   |
|  Maija-Liisa Peuhu   | … |  Mahra   |
|  Keijo Komppa   | … |  aikuinen Hathi   |
|  Pekka Lehtosaari   | … |  aikuinen Baloo   |
|  Veikko Honkanen   | … |  aikuinen Bagheera   |
|  Eeki Mantere   | … |  aikuinen Louie   |
|  Esa Saario   | … |  aikuinen Shere Khan   |
|  Olli Parviainen  | … |  Mowgli   |
Aiheesta muualla

Viidakkoviikarit Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Thomas Lemar

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Thomas Lemar
Syntymäaika: 12. marraskuuta 1995 (ikä 29)
Syntymäpaikka: Baie-Mahault, Guadeloupe
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja
Pituus: 171 cm
Seura
Seura: Atlético Madrid
Pelinumero: 11
Junioriseurat
2003–2010: Solidarité Scolaire
2010–2013: Caen
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2013–2015 | Caen | 32 | (1) |
| 2015–2018 | Monaco | 90 | (16) |
| 2018– | Atlético Madrid | 135 | (9) |
Maajoukkue
| 2011–2012 | Ranska U17 | 13 | (2) |
| 2012–2013 | Ranska U18 | 6 | (1) |
| 2013 | Ranska U19 | 8 | (1) |
| 2014–2015 | Ranska U20 | 9 | (1) |
| 2015–2016 | Ranska U21 | 9 | (1) |
| 2016– | Ranska | 24 | (4) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 14. marraskuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 4. kesäkuuta 2021.
Thomas Lemar (s. 12. marraskuuta 1995 Baie-Mahault, Guadeloupe) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Atlético Madridia. Vasenjalkainen Lemar on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.
Ura > Seurajoukkueura

Lemar aloitti ammattilaisuransa SM Caenissa, jonka paidassa hän pelasi kaudella 2013–2014 Ligue 2:ssa seitsemän ottelua. Kaudeksi 2014–2015 Caen nousi Ligue 1:een ja Lemar teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2014 Evian Thonon Gaillard FC:tä vastaan. Hän pelasi kauden aikana 25 liigaottelua. Avausmaali ja kauden ainoa maali syntyi huhtikuussa 2015 FC Nantesia vastaan.
Heinäkuussa 2015 Lemar siirtyi Ligue 1:n AS Monacoon. Hän teki heti avausottelussaan Toulousea vastaan maalin. Hän pelasi kolmen kauden aikana 90 liigaottelua ja teki niissä 16 maalia, joista yhdeksän Monacon mestaruuteen päättyneellä kaudella 2016–2017. Mestarien liigassa Lemar pelasi 15 ottelua ja teki niissä kaksi maalia, sekä vieras- että kotikentällä Tottenham Hotspuria vastaan syksyllä 2016. Eurooppa-liigassa hän pelasi neljä ottelua.
Lemar siirtyi kesällä 2018 espanjalaisseura Atlético Madridiin. Hän on kolmen kauden aikana pelannut Espanjan liigassa 80 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Kaudella 2020–2021 hän voitti Espanjan liigamestaruuden. Mestarien liigassa hän on pelannut Sevillaa edustaessaan 22 ottelua. Elokuussa 2018 hän oli voittamassa UEFA Super Cupia.
Ura > Maajoukkueura

Lemar on edustanut monia Ranskan nuorten maajoukkueita. Aikuisten maajoukkuetasolla hän olisi voinut edustaa Ranskan sijasta myös synnyinmaataan, Ranskalle kuuluvaa Guadeloupea. Hän pelasi Ranskan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2016. Hän kuului Ranskan maailmanmestarijoukkueeseen MM-kilpailuissa 2018 mutta pelasi vain jatkoon pääsyn kannalta merkityksettömän viimeisen alkulohko-ottelun Tanskaa vastaan. Hän on pelannut toukokuun 2021 loppuun mennessä 24 A-maaottelua ja tehnyt niissä neljä maalia, joista kaksi ensimmäistä elokuussa 2017 MM-karsintaottelussa Alankomaita vastaan.
Jone Takamäki

Jouni Kullervo "Jone" Takamäki (s. 31. joulukuuta 1955 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan erityisesti saksofonistina. Saksofonin soittoon Takamäki intoutui kuusitoistavuotiaana vuonna 1971 kun hän kuuli Jan Garbarekia Tapiola-klubilla   Takamäki on ollut mukana useissa jazz- ja rockyhtyeissä ja soittanut lukuisien artistien levyillä. Terapia -trio (Jone Takamaki-puhaltimet, Samppa Salmi-rummut, Make Lievonen-basso) herätti esiintymisellään kiinnostusta.  Johanna-merkillä ilmestyi 1980-alussa kaksi Takamäen sooloalbumia: ensimmäinen omalla nimellään ja toinen Jone Takamäki Triona, jossa soittivat myös Samppa Salmi-rummut ja Antti Hytti. Jaakko Tahkolahti luonnehti Takamäen saksofonin soittoa jo 80-luvun alussa sekä teknisesti taitavaksi mutta samalla raivokkaan tunnepohjaiseksi ja herkäksi.
Jazzkokoonpanoista Takamäki on ollut mukana soittajana ja säveltäjänä muun muassa Tapio-Takamäki Quintetissa, Suhkan Uhkassa ja vuonna 1997 perustetussa Otná Eahketissa. Näiden lisäksi hän on soittanut 1980- ja 1990-luvuilla Edward Vesalan Sound and Furyssa, Raoul Björkenheimin Krakataussa ja Jorma Tapion Hugry Tribal Marching Bandissa.
Takamäki on säveltänyt myös elokuvamusiikkia (muun muassa Urpo ja Turpo -lasten animaatioihin) sekä näytellyt erityisesti Anssi Mänttärin elokuvissa.
Takamäki on toiminut tuntiopettajana Teatterikorkeakoulun valo-ja äänisuunnittelun laitoksella vuodesta 1990.
Vuodesta 2005 lähtien Jone Takamäki on toiminut aktiivisesti teatterikentällä musiikin- ja äänisuunnittelun tekijänä ja vuodesta 2006 Takamäki on keskittynyt erityisesti soolo-konsertteihin ja japanilaisten shakuhachi- ja hochiku-huilujen soittamiseen.
Takamäki sai vuoden 2010 Säde-palkinnon äänisuunnittelutyöstään esitykseen Woyzeck. Palkinto jaettiin teatterialan Thalia-gaalassa 2011. Takamäelle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2019.
Hanoi Rocks -muusikkona tunnetuksi tullut Sam Yaffa (oik. Sami Takamäki) on Jone Takamäen veli.
Diskografia

Jone Takamäki (Johanna JHN 2030, 1981)
Universal mind (Johanna JHN 2074, 1982) (Jone Takamäki Trio -nimellä)
Jone Takamaki, Umut Çağlar & Fahrettin Aykut: Myth of the Drum (Zehra zehra005, 2022)
Diskografia > Mukana levyillä

Andy McCoy: Too Much Ain’t Enough
Maukka Perusjätkä: Säpinää
Maukka Perusjätkä Ralf Örn Pop: Ennen kolmatta maailmansotaa
Threshold: Paradise Now
Ratsia: Elämän syke
Sam Yaffa & Pelle Almgren: Cover me
Shadowplay: Touch And Glow
Albert Järvinen: Braindamage – Or Still Alive
Krakatau: Volition
Krakatau: Matinale
YUP: Normaalien maihinnousu
Jan Stenfors: Vinegar Blood
Samuli Edelmann: Vaiheet
Suhkan Uhka: Suhka
Osittainen filmografia

Jon (1983)
Kello (1984)
Jäätävä polte (1986)
Palkkasoturi (1997)
Eros ja Psykhe (1998)
Saunavieras (2012)
Valo yössä (2014)
Osittainen filmografia > Televisio

Tabu (1986-1987)
Aiheesta muualla

Jone Takamäki Myspacessa (englanniksi)
Jone Takamäki on Facebook
Jone Takamäki Elonetissä.
Jone Takamäki Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Elonet
Pelkistävä sokeri

Glukoosin pelkistävä muoto.
Pelkistävä sokeri on sokeri, joka sisältää aldehydiryhmän tai kykenee muodostamaan sellaisen isomerisoitumalla liuoksessa. Kaikki monosakkaridit ovat pelkistäviä. Benedictin reagenssia ja Fehlingin liuosta käyttäen voidaan testata pelkistävän sokerin olemassaolo.
Köynnöspuumuura

| Köynnöspuumuura |
| --- | --- |
 Köynnöspuumuurakoiras.
Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Puumuurat Thamnophilus
Laji::  caerulescens
Kaksiosainen nimi
 Thamnophilus caerulescens  Vieillot, 1816 

Katso myös
   Köynnöspuumuura Wikispeciesissä   Köynnöspuumuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Köynnöspuumuura (Thamnophilus caerulescens) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Köynnöspuumuuranaaras.
Köynnöspuumuuraa tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Paraguayssa, Perussa ja Uruguayssa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 10 600 000 km2. Se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen takia, mutta hyvin laajan levinneisyysalueen ansiosta se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Luettelo systematiikassa yleisistä latinan- ja kreikankielisistä sanoista

Tieteellinen luokittelu
Taksonomia
Systematiikka
Kladistiikka
Luokittelun tasot
yläkunta / domeeni
kunta
alakunta
osakunta
yläjakso, yläkaari
pääjakso / kaari
alajakso / alakaari
osajakso / osakaari
yläluokka
luokka
lahko
heimo
tribus
suku
sektio
sarja
laji
alalaji
muunnos / serotyyppi
muoto
erityismuoto
lajike / rotu
Termejä
taksoni
fenetiikka
kladistiikka
tyyppilaji
binominen nimistö
holotyyppi
Luettelo systematiikassa yleisistä latinan- ja kreikankielisistä sanoista
rengaslajit
Integrated Taxonomic Information System
Kasvien luokittelu
Angiosperm Phylogeny Group
APG II -luokittelu
APG III -luokittelu
Cronquistin luokittelu
Kasvien luokitus Linnén teennäisjärjestelmän mukaan
Luettelo systematiikassa yleisistä latinan- ja kreikankielisistä sanoista on tarkoitettu helpottamaan eliöiden tieteellisten nimien ymmärtämistä ja muistamista. Eliölajien nimeämisessä käytetty binominen nimistö koostuu suurelta osin kreikan ja latinan kielen sanoista, samoin kuin osa korkeampien taksonien kuten luokkien ja lahkojen nimistä. Kun Carl von Linné julkaisi 1700-luvulla binomisen nimistön perustana pidetyt teoksensa, latina oli länsieurooppalaisen tieteen kieli. Linné jatkoi tätä perinnettä kreikan ja latinan käytöstä tieteellisessä nimistössä.
Sanaluettelo

Joskus suvun nimi tai epiteetti on yksinkertaisesti eliön latinan- tai kreikankielinen nimi, esimerkiksi koira on latinaksi canis. Tällaisten sanojen asemesta luettelo sisältä yleisiä määritteitä kuten adjektiiveja, numeraaleja, ruumiin- ja kasvinosia jne.
Ainoastaan sanojen perusmuodot on luetteloitu. Esimerkiksi sanan ver|us kohdalla listaamatta on jätetty muodot ver|a ja ver|um.
Selite: L = latina, K = kreikka, LK = samantapainen molemmissa kielissä.
Sanaluettelo > A

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| latina/kreikka | kieli | suomeksi | esimerkki |
| a- | K ἄ- | ei-, ilman, -ton/-tön | Acacia aphylla |
| acaulis | K ἄκαυλος | varreton | tunturikohokki, Silene acaulis |
| acutus | L | terävä(kärkinen) | amerikankrokotiili, Crocodylus acutus; jouhisorsa, Anas acuta |
| agrestis | K ἀγρός | pelto-, villi | peltomyyrä, Microtus agrestis; peltotädyke, Veronica agrestis |
| albus | L | valkoinen | valkotammi, Quercus alba; misteli, Viscum album |
| americanus | L | amerikkalainen | (amerikan)mustakarhu, Ursus americanus |
| amphi- | K ἀμφί | kahtalainen, molempi- | katkat, Amphipoda; sammakkoeläimet, Amphibia |
| ampulla | L | pullo | pohjoisenpullokuonovalas, Hyperoodon ampullatus |
| annuus | L | vuosittainen (yksivuotinen) | paprika Capsicum annuum |
| anthos | K ανθος | kukka | ahopäivänkakkara, Leucanthemum vulgare |
| anthropos | K ἄνθρωπος | ihminen | Paranthropus |
| apis | L | mehiläinen | Salvia apiana |
| aquaticus | L | vesi- | luhtakana, Rallus aquaticus |
| archaeos, archaeo- | K ἀρχαῖος, ἀρχαιο- | muinainen, vanha | Archaeopteryx |
| arctos | K ἄρκτος | karhu | karhu, Ursus arctos; sianpuolukka Arctostaphylos uva-ursi |
| argentatus | L | hopeinen | harmaalokki, Larus argentatus |
| arthron | K ἄρθρον | nivel | niveljalkaiset, Arthropoda |
| arvensis | L | pelto- | kiuru, Alauda arvensis; peltokorte, Equisetum arvense |
| astron, astro-, astero- | K ἄστρον, ἀστρο-, ἀστερο- | tähti | meritähdet, Asteroidea; asterikasvit, Asteraceae |
| aureus | L | kultainen, kultakolikko | kultasakaali, Canis aureus; stafylokokki Staphylococcus aureus |
| australis | L | eteläinen | etelänmustavalas, Eubalaena australis |