stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Valko-Venäjän jääpallomaajoukkue

| Valko-Venäjä |
| --- | --- |

Liitto:  Valko-Venäjän jääpalloliitto
MM-kilpailut
Esiintymiset:  15 (ensimmäiset 2001)
Paras sijoitus:  6. 2003, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2013, 2015, 2016
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valko-Venäjän jääpallomaajoukkue edustaa Valko-Venäjää jääpallon maajoukkuekilpailuissa. Ensimmäisen kerran joukkue oli mukana maailmanmestaruuskilpailuissa 2001 Haaparannan ja Oulun kisoissa. Joukkue on tavannut sijoittua A-sarjan viimeiseksi tai B-sarjan kärkipäähän. Kilpakumppani tässä tilanteessa on ollut Yhdysvallat, jonka kanssa pelit ovat olleet varsin tasaväkisiä – kumpikin maa on voittanut toisensa.
Ensimmäisten vuoden 2001 kisojen murskatappiot pakottivat Valko-Venäjän jääpalloliiton johtohahmon Victor Plyatsin hakemaan urheilullisesti parempaa ratkaisua, sillä ensimmäisten kisojen murskatappiot eivät olleet positiivista julkisuutta Valko-Venäjälle. Maalla ei ole omaa jääpallosarjaa. Niinpä joukkue oli aluksi koottu tyypillisesti jääkiekkotaustaisista jääpalloilijoista. Seuraavina vuosian tilanne parani, kun Valko-Venäjän maajoukkue sai vahvistusta Venäjän jääpallosarjoissa pelaavista kahden passin miehistä. Kotimaassaan jääpallotoimintaa käynnistettiin Novopolotskissa, Polotskissa, Oršassa ja pääkaupungissa Minskissä.,  Plyats on tuonut esiin, että 2010-luvun alussa rakennettuun Minsk-Arenaan kuuluva luistinrataosa ja sisäkehäälä olevat jääkiekkoalue voitaisiin käyttää valko-venäläiseen jääpalloiluun. Asia ei ole saanut ratkaisua – kenttä on pikaluistelun, jääkiekkoilun ja taitoluistelun käytössä.
Näitä kahden passin miehiä ovat mm. Jevgeni Hvalko Krasnoturjinskin Dynamo Majakista, Aleksandr Kozlov Kemerovon Kuzbassista, Konstantin Savtšenko Irkutskin Baikal-Energijasta, Dmitri Sergejev Uljanovskin Volgasta, Jevgeni Sviridov Novosibirskin Sibselmaš, Mihail Tarasenko Koroljovin Vympelistä sekä Sergei Tšernetski Murmanskin Murmanista.
Vuosien varrella yhteistyö kansainvälisen jääpalloliiton kanssa ei ole aina toiminut. Hankalin tilanne syntyi syksyllä 2009, kun kansainvälinen liitto syytti Valko-Venäjän jääpalloliittoa jäsenmaksujen maksamattomuudesta. Sinä vuonna MM-kisat jäivät pelaamatta.
Valko-Venäjän pelit MM-kisoissa > Pelit eri maita vastaan (2001–2012)

| Vastustaja | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Tappiot | Maalisuhde | +/- | Pisteet | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Unkari | 3 | 2 | 0 | 1 | 29–7 | +22 | 4 | .666 |
|  Kazakstan | 5 | 0 | 0 | 5 | 15–66 | –51 | 0 | .000 |
|  Kanada | 3 | 2 | 1 | 0 | 15–8 | +7 | 5 | .833 |
|  Latvia | 1 | 1 | 0 | 0 | 15–2 | +13 | 2 | max |
|  Alankomaat | 4 | 4 | 0 | 0 | 34–3 | +31 | 8 | max |
|  Norja | 6 | 0 | 0 | 6 | 15–77 | –62 | 0 | .000 |
|  Venäjä | 5 | 0 | 0 | 5 | 11–65 | –54 | 0 | .000 |
|  USA | 10 | 6 | 0 | 4 | 36–47 | –11 | 12 | .600 |
|  Suomi | 5 | 0 | 0 | 5 | 4–78 | –74 | 0 | .000 |
|  Ruotsi | 5 | 0 | 0 | 5 | 11–88 | –77 | 0 | .000 |
|  Viro | 3 | 3 | 0 | 0 | 41–10 | +31 | 6 | max |
Velimir Perasović

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Perasović vuonna 2017. |  Perasović vuonna 2017. |  Perasović vuonna 2017. |  |
Miesten koripallo
Maa:   Jugoslavia
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Argentiina 1990 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Italia 1991 |  |  |
Maa:   Kroatia
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Barcelona 1992 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Saksa 1993 |  |  |
|  Pronssia | Kreikka 1995 |  |  |
Velimir Perasović (s. 9. helmikuuta 1965 Split, Kroatian ST, Jugoslavia) on kroatialainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka edusti maajoukkuetasolla Jugoslaviaa ennen maansa itsenäistymistä.
Perasović kuului Jugoslavian maajoukkueeseen, joka voitti maailmanmestaruuden Argentiinassa 1990 ja Euroopan mestaruuden Italiassa 1991. Kroatian itsenäistyttyä Perasović saavutti sen maajoukkueessa olympiahopeaa Barcelonassa 1992 hävittyään Yhdysvaltain Dream Teamille ja EM-pronssia Saksasta 1993 sekä Kreikasta 1995. Hän pelasi maajoukkueessa vielä Atlantan kesäolympialaisissa 1996, missä Kroatia sijoittui seitsemänneksi ja Espanjan EM-kilpailuissa 1997, missä Kroatia oli 11:s.
Pääasiassa Kroatiassa/Jugoslaviassa ja Espanjassa tehdyn pelaajauransa jälkeen Perasović on luonut mittavan valmentajanuran. Hän on valmentanut muun muassa Kroatian, Espanjan ja Turkin pääsarjoissa. Vuonna 2014 Perasović valittiin Espanjan vuoden valmentajaksi.
Vantaan Yrittäjät

Vantaan Yrittäjät on pienten ja keskisuurten vantaalaisten yritysten edunvalvontajärjestö. Jäseninä on keväällä 2013 noin 2 200 yritystä. Ne edustavat elinkeinoelämän eri toimialoja. Yhdistys on perustettu vuonna 1979. Toimipiste sijaitsee Leija Yrityspalvelukeskuksessa Aviapolis-alueella Vantaan Pakkalassa.
Vantaan Yrittäjät on Vantaan merkittävin pk-yritysten yhteiskuntavaikuttaja. Vantaan Yrittäjät välittää jäsenilleen tietoa lainsäädäntöasioista ja koulutusta. Jäsenlehti YrittäjäINFO ilmestyy 6 kertaa vuodessa.
Vahteristonlammit

| Vahteristonlammit |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Loppi
Koordinaatit:  60°43′32″N, 24°18′49″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hyvikkälänjoen valuma-alue (35.88)
Laskuoja:  oja Iso-Lukkariin 
Järvinumero:  35.886.1.020
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  130,2 m  
Rantaviiva:  0,926 km  
Pinta-ala:  5,212 ha  
 fiVahteristonlammit 
Vahteristonlammit  ovat Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitsevat kaksi lampea.
Maantietoa

Suuremman lammen pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se pohjoispuolella sijaitsee pienempi lampi, joka on yli 150 metriä pitkä ja noin 50 metriä leveä. Suuremman lammen rantaviivan pituus on 950 metriä ja lampien rannat ovat metsämaata, tosin pienemmän lammen ympäristö sijaitsee suolla. Ne ovat autiot eikä niihin tule tietä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Suuremman lammen vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä ja pienemmän 129,9 metriä mpy. Lampiin on johdettu useita metsäojia ja ne laskevat koillisessa sijaitsevaan Iso-Lukkariin.
Puu (täsmennyssivu)

Puu voi viitata esimerkiksi seuraaviin asioihin:
puu, suurikokoinen monivuotinen puuvartinen kasvi
puu eli puuaines, puuvartisten kasvien varressa oleva kova solukko
puutavara, raaka-aine
puu, solmuista ja kaarista koostuva graafi
puu, tietorakennetyyppi
Puu, australialainen elokuva vuodelta 2010
Anna Puu (s. 1982), suomalainen laulaja
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Puu”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Vahtalanviianriipi

| Vahtalanviianriipi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Paikkakunta:  Pello
Koordinaatit:  66°46′48″N, 24°39′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  Vahtalanviianoja 
Järvinumero:  67.963.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116 m  
Rantaviiva:  0,45 km  
Pinta-ala:  1,138 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVahtalanviianriipi 
Vahtalanviianriipi  on Lapissa Pellossa Lampsijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Kavantojärven alueeseen (67.963) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116 metriä mpy.
Rauhanvakuus

Rauhanvakuus on rikosoikeudellinen säännöstö, jonka mukaan tuomioistuimessa rikokseen syylliseksi todettu henkilö välttää vankeusrangaistuksen antamalla rahavakuuden siitä, ettei enää tee uutta rikosta. Määräajaksi annettu vakuus palautetaan, ellei henkilö syyllisty uuteen rikokseen. Jos henkilö syyllistyy rikokseen, hän menettää vakuuden ja joutuu kärsimään rangaistuksen kaikista rikoksistaan. Rauhanvakuus muistuttaa monessa suhteessa ehdollista rangaistusta ja sillä pyritään korvaamaan lyhytkestoiset vapausrangaistukset
Koska rikollinen ei useinkaan pysty itse asettamaan vakuutta, sen tekee usein jokin hyväntekeväisyysyhdistys hänen puolestaan. Yhdistys valvoo rikollisen tekemisiä ja antaa tälle tarvittaessa määräyksiä. Rauhanvakuusjärjestelmä on ollut käytössä esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Re (taajama)

| Re (Reed) |
| --- | --- |

 Re
 Koordinaatit: 61°44′10″N, 6°24′40″E 
Valtio:  Norja
Lääni:  Vestland
Kunta:  Gloppen
Pinta-ala:  
 – Maa:  0,4 km²
Väkiluku (2022):  374
 – Väestötiheys:  935 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Re tai Reed on taajama Gloppenin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 374 vuonna 2022.
Breimin kirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Re (taajama) Wikimedia Commonsissa
Puunukke

| Puunukke Sir Elwoodin hiljaiset värit |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1996-1997
 Julkaistu: 21. huhtikuuta 1997
 Tyylilaji: pop rock
 Kesto: 46.05
 Levy-yhtiö: Herodes
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 4.
Sir Elwoodin hiljaisten värien muut julkaisut
| Puoli viisi aamulla 1995 | Puunukke 1997 | Varjoja, varkaita ja vanhoja valokuvia 1998 |
Puunukke on suomalaisen Sir Elwoodin hiljaiset värit -yhtyeen viides albumi. Se julkaistiin vuonna 1997.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 4.
Kappaleet

Perunamaa – 3.43
Pohjakosketus – 5.11
Uusi isäntä (H.H.) – 4.16
Sairas ja syntinen – 4.59
Tanssikaa, laulakaa – 4.33
Meidän pikku kuppila (Osa 4) – 2.05
Enkelten kaupunki – 4.22
Näinä päivinä – 3.39
Vanha valokuva – 4.56
Vanha jatsi – 3.14
Puunukke – 5.02
Singlet

"Vanha valokuva" (elokuu 1996)
"Perunamaa" (huhtikuu 1997)
"Puunukke (single edit) / Uusi isäntä (H.H.)" (elokuu 1997)
Utö (täsmennyssivu)

Utö voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Paikkoja Suomessa

Utö, saari Saaristomerellä
Utön majakka, majakka Utön saarella
Ulkoluoto (ruots. Utö), saari Särkisalossa nykyisessä Salon kaupungissa
Paikkoja Ruotsissa

Utö, Haningen kunnassa
Utön piiri, piiri Haningen kunnassa
Utö hus, keskiaikainen linna Enköpingin kunnassa
Aluksia

Utö-luokka, Suomen merivoimien huoltoveneluokka
Utö-risteilijä, 1940-luvulla valmistuksessa ollut suomalainen sarjatuotantopurjevene
HMS Utö (A261), Ruotsin laivaston alus
HMS Utö (M56), Ruotsin laivaston alus
Muuta

Utö – suomalainen televisiosarja vuodelta 2024
Vanhalan kappeli

| Vanhalan kappeli Vihdin siunauskappeli |
| --- | --- |
Sijainti:  Vihti, Uusimaa
Kirkkokunta:  Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunta:  Espoon hiippakunta
Seurakunta:  Vihdin seurakunta
Suunnittelija:  Mikael Nordenswan
Materiaali:  Kivi
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Vanhalan kappeli eli Vihdin siunauskappeli oli Vihdissä, Uudellamaalla sijaitseva kappeli, jonka omisti Vihdin seurakunta. Kappeli sijaitsi Vanhalan kylässä uuden hautausmaan yhteydessä. Vanhalan kappelin suunnitteli arkkitehti Mikael Nordenswan ja se vihittiin käyttöön 1958.
Kappeli oli suljettuna käytöltä ja purku-uhan alla vuodesta 2016 johtuen sisäilma- ja kosteusongelmista. Vuonna 2020 Kirkkohallitus myönsi purkuluvan siunauskappelille yhdessä Vihdin rakennusvalvonnan kanssa. Vanhalan kappeli purettiin keväällä 2022.
Puuparta

”Puuparta ja Hobitit” Tom Lobackin kuvittamana.
Puuparta (sindariksi Fangorn) on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin luomassa Keski-Maassa.
Hahmo

Puuparta on vanhin enteistä, puunkaltaisista otuksista, jotka ovat "puiden paimenia". Hän on erittäin pitkä ja jäykkäraajainen ja hänellä on puinen iho sekä lehtiset hiukset. Puuparta ystävystyi Merrin ja Pippinin kanssa heidän paettuaan örkkejä. Puuparta asuu Fangornin metsässä, joka on nimetty hänen mukaansa (tai hän metsän mukaan). Kirjassa Gandalf sanoo Puuparran olevan vanhin Keskimaassa asuva olento.
Kirjatrilogiassa Taru sormusten herrasta Puuparta suuttuu Sarumanin örkkien kaadettua puita ja suostuttelee muut entit hyökkäämään Rautapihaa vastaan.
Puuparta antoi myös Merrille ja Pippinille erikoista juomaa, joka kasvatti heidän pituuttaan.
Rautapihan tuhoamisen jälkeen Puuparta ja muut entit vahtivat Sarumania, joka on piiritetty Orthancin torniin. Saruman kuitenkin suostuttelee vapauttamaan hänet, ja tällä on vakavia seurauksia Konnulle.
Toteutus

Peter Jacksonin elokuvissa Taru Sormusten herrasta: Kaksi Tornia (2002) ja Taru sormusten herrasta: Kuninkaan paluu (2003) Puuparta on toteutettu animoidun nuken ja digitaalisen CGI-grafiikan yhdistelmänä: kohtauksissa, joissa Puuparta toimii vastanäyttelijöiden kanssa käytetään animoitua nukkea johon jälkituotannossa lisätään digitaalisesti pää ja kasvot. John Rhys-Davies, joka näyttelee myös Gimliä, toimii Puuparran ääninäyttelijänä.
Vaasan yliopiston kauppatieteellinen tiedekunta

Vaasan yliopiston kauppatieteellinen tiedekunta on yksi Vaasan yliopiston  kolmesta tiedekunnasta. Tiedekuntaan kuuluvat Johtamisen, Laskentatoimen ja rahoituksen, Markkinoinnin sekä Taloustieteen ja talousoikeuden yksiköt.  Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 2 374, jatko-opiskelijoita 138 ja henkilökuntaa 135 (2014).
Tutkimus

Kauppatieteellisen tiedekunnan tutkimus keskittyy rahoituksen ja tilintarkastuksen, johtamisen sekä kuluttajakäyttäymisen ydinalueisiin. Ydinalueita poikkileikkaava näkökulma on kansainvälinen liiketoiminta.
Koulutus

Kauppatieteellisen tiedekunnan koulutus keskittyy kauppatieteellisen alan asiantuntijoiden ja päätöksentekijöiden kouluttamiseen, minkä tavoitteena on antaa valmiudet työskennellä vaativissa yritys- ja elinkeinoelämän tehtävissä niin kotimaisessa kuin kansainvälisessä toimintaympäristössä.
Hallinto > Dekaani

Dekaani toimii tiedekuntansa johtajana ja vastaa toiminnan kehittämisestä sekä tuloksellisuudesta. Kauppatieteellisen tiedekunnan dekaani toimii myös yliopiston vararehtorina ja kuuluu yliopiston johtoryhmään. Dekaanin tehtävä on päätoiminen, ja siihen nimitetään kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Dekaanit nimittää yliopiston rehtori.
Hallinto > Tiedekuntahallinto

Tiedekuntahallinto vastaa tiedekunnan päätöksenteon valmistelusta ja toimeenpanosta. Tiedekuntahallintoon kuuluvat dekaani ja varadekaani. Heidän tukenaan toimivat  lähipalveluiden ja johdon palveluiden päällikkö ja assistentit
Hallinto > Tiedekuntaneuvosto

Tiedekuntaneuvosto on kolmijakoinen, professorikuntaa, muuta henkilökuntaa ja opiskelijoita edustava päätöksentekoelin, joka tekee päätökset tiedekuntaa koskevista merkittävistä asioista. Tiedekunnan dekaani toimii tiedekuntaneuvoston puheenjohtajana ja sihteerinä toimii tiedekunnan assistentti. Yksiköiden päälliköt, koulutusvastaavat ja amanuenssit toimivat tiedekunnan valmistelijoina.
Hallinto > Tiedekunnan johtoryhmä

Tiedekunnan johtoryhmän muodostavat tiedekuntahallinto, hallintopäällikkö sekä yksikkövastaavat. Dekaani toimii johtoryhmän puheenjohtajana ja hallintosihteeri sihteerinä. Myös Levón-instituutin johtaja osallistuu valmisteluun tarpeen mukaan. Valmistelijana toimii hallintopäällikkö.
Hallinto > Yksiköt

Johtaminen
Laskentatoimi ja rahoitus
Markkinointi
Taloustiede ja talousoikeus
Aiheesta muualla

yliopiston kauppatieteellinen tiedekunta
Rauhaton mies

| Rauhaton mies> Den orolige mannen |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Henning Mankell
Kieli:  ruotsi
Genre:  rikosromaani, jännitys
Julkaistu:  2009
Ulkoasu:  sidottu
Suomennos
Suomentaja:  Päivi Kivelä
Kustantaja:  Otava
Sarja: Wallander
Edeltävä:  Pyramidi
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Rauhaton mies on ruotsalaisen kirjailijan Henning Mankellin kirjoittama rikosromaani, jonka pääosassa on komisario Kurt Wallander. Kirja on ilmestynyt vuonna 2009, ja se on viimeinen Wallanderista kertova teos. Alun perin Mankell aikoi lopettaa Wallander-kirjasarjan jo vuonna 1999, mutta muutti myöhemmin mielensä ja päätti tehdä vielä yhden osan.
Kirjasta on tehty elokuvaversio, jossa Wallanderia näyttelee Krister Henriksson.
Kirjan tapahtumat sijoittuvat vuosiin 2007-2008, noin viisi vuotta sen jälkeen kun Wallander on muuttanut pois Ystadin keskustasta maaseudulta ostamaansa omakotitaloon. Wallanderin tytär Linda kertoo isälleen merkittävän uutisen: hän saa lapsen ja Kurtista tulee isoisä. Lapsen isä, Lindan avopuoliso Hans von Enke, työskentelee pankkialalla ja on varakkaasta perheestä.
Wallander tutustuu vävynsä vanhempiin, mutta sitten nämä katoavat salaperäisellä tavalla. Ensin Håkan von Enke, merivoimien eläkkeellä oleva upseeri, jää palaamatta joka-aamuiselta kävelyretkeltään. Hieman myöhemmin katoaa hänen vaimonsa. Asiaa tutkii Tukholman poliisi, mutta kesälomalla oleva Wallander tekee myös omia tutkimuksiaan. Ruotsissa 1970- ja 1980-luvuilla tapahtuneet sukellusveneiden aluevesiloukkaukset tuntuvat liittyvän tapahtumiin. Mies selvästi pelkäsi jotain ennen katoamistaan. Onko hänet murhattu vai pakeniko hän ennen kuin hänet onnistuttiin murhaamaan? Tutkimuksissaan Wallander huomaa, ettei kaikkia sukellusvenehavaintoja edes haluttu tutkia kunnolla. Koska sukellusveneiden todellisen kansallisuuden selvittäminen ei näyttänytkään aikanaan kiinnostavan kaikkia, ajatuu Wallander yhä syvemmin kylmän sodan lopun historian kaivelemiseen.
Wallanderia ovat koko ajan vaivanneet ajoittaiset muistikatkokset: ensin hän unohtaa virka-aseensa ravintolaan, sitten hellan päälle keittiössään ja tapaa kotiin tullessaan palokunnan pihallaan ja lopulta ei tunnista tyttärentytärtään.
Wallander selvittää arvoituksen, ja myös syy hänen muistikatkoksiinsa selviää kirjan lopussa.
Vasamoinen

| Vasamoinen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°48′41″N, 26°07′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskuoja:  oja Kangasjokeen 
Järvinumero:  14.421.1.056
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,7 m  
Pituus:  270 m  
Leveys:  70 m  
Rantaviiva:  0,589 km  
Pinta-ala:  1,143 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiVasamoinen 
Vasamoinen  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Pyhälahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 270 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.
Verner Halén

Verner Robert Halén (11. heinäkuuta 1894 Turku − 1940 jälkeen, Neuvostoliitto) oli suomalainen puuseppä ja sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja.
Halénin vanhemmat olivat puuseppä Johan Verner Halén ja Fanny Lundström. Hän kävi kansakoulun sekä ammattikoulun ja työskenteli puuseppänä Turussa ja Kaarinassa. Halén oli sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustajana 1929–1930 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä.
Halén muutti 1930 Neuvostoliittoon jossa hän kävi 1930 poliittisen ohjaajan kurssin Petroskoissa ja toimi sen jälkeen Tunkuan piirin poliittisena ohjaajana 1933, Punainen Tunkua-lehden toimittajana 1935 sekä Tunkuan piirin valistusohjaajana 1937. Viimeksi Halénin tiedetään asuneen Leningradissa vuonna 1940.
Halén oli naimisissa Helga Saurinin kanssa vuodesta 1914.
Pusulan työväentalo

| Pusulan työväentalo Valoniemi |
| --- | --- |
 Pusula, Lohja, Työväentalo. Marttilantie, talvella 2022–2023
Sijainti:  Pusula, Lohja
Valmistumisvuosi:  ostettu 1908
Rakennuttaja:  Pusulan työväenyhdistys
 myyty 1973 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pusulan työväentalo Valoniemi oli Lohjan kaupungissa Pusulan kirkonkylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa

Pusulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, jolloin yhdistyksen jäsenmäärä oli 141. Työväentaloksi ostettiin vanha kellosepän rakennus vuonna 1908. Työväentalo lahjoitettiin SDP:lle vuonna 1951 ja edelleen Uudenmaan Sos.dem. piirijärjestölle vuonna 1954. Huonoon kuntoon päässyt rakennus myytiin vuonna 1973 yksityishenkilölle.
Toimintaa työväentalolla

Sodan jälkeen vuonna 1945 toiminta työväentalolla oli erittäin vilkasta. Talolla pidettiin 48 tavallista maksullista iltamaa ja 25 vierailuiltamaa. Joulukuussa 1946 järjestettiin työväenyhdistyksen 40-vuotisjuhlat, joihin osallistui yli 400 henkilöä. Juhlan puhujana oli eduskunnan puhemies K. A. Fagerholm. Esiintyjinä oli suosittu laulaja Georg Malmstén ja harmonikkamestari Aki Lievonen.
Uponnut aarre

| Uponnut aarre> Underwater! |
| --- | --- |

Ohjaaja:  John Sturges
Käsikirjoittaja:  Walter Newman
Perustuu:  Hugh Kingin ja Robert B. Baileyn tarinaan
Tuottaja:  Harry Tatelman
Säveltäjä:  Roy Webb
Kuvaaja:  Harry J. Wild
Tuotantosuunnittelija:  Carroll Clark
Pääosat:  Jane Russell
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  RKO Radio Pictures
Levittäjä:  RKO Pictures
Ensi-ilta:   10. tammikuuta 1955 Silver Springs, Florida  21. lokakuuta 1955
Kesto:  99 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Uponnut aarre (engl. Underwater!) on vuonna 1955 ensi-iltansa saanut John Sturgesin ohjaama yhdysvaltalainen seikkailuelokuva, jonka pääosaa näyttelee Jane Russell. Elokuvan muissa rooleissa ovat muun muassa Richard Egan, Gilbert Roland ja Lori Nelson. Uponnut aarre perustuu Hugh Kingin ja Robert B. Baileyn tarinaan, jonka pohjalta Walter Newman laati elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuotti Harry Tatelman, jonka ensimmäinen tuottajan työ Uponnut aarre oli. RKO Radio Pictures oli elokuvan tuotanto- ja levittäjäyhtiönä.
Juoni

Johnny Grant (Richard Egan) kuljettaa turisteja veneellä Havannassa ja sukeltaa yhdessä yhtiökumppaninsa Dominic Casadan (Gilbert Roland) kanssa. Yhdellä sukelluskerralla Johnny törmää vuonna 1640 uponneeseen espanjalaiseen kaljuunaan ja saa muutaman arvoesineen mukaansa. Se tuo paikalle hainmetsästäjiä, joita johtaa Rico Arrera (Joseph Calleia) ja joilla on muutakin mielessä kuin hait. Saadakseen kunnon sukellusvarusteet Johnny ylipuhuu vaimonsa Theresan (Jane Russell), jotta hän saa veneensä myytyä. Samaan aikaan Dominic yrittää etsiä amerikkalaista miljonääriä, jolla on iso jahti. Hän löytää vain tämän sihteerin Gloria Warnerin (Lori Nelson), mutta jahti on tämän nimissä. Mukaan tulee pappi, isä Cannon (Robert Keith), joka kertoo todellisesta aarrelaivasta, jossa on kultaharkkoja ja luonnollisen kokoinen kultainen madonna. Rico miehineen ilmestyy jälleen paikalle ja taistelu uponneesta aarteesta alkaa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jane Russell  | … |  Theresa Grant   |
|  Richard Egan  | … |  Johnny Grant   |
|  Gilbert Roland  | … |  Dominic Casada   |
|  Lori Nelson  | … |  Gloria Warner   |
|  Robert Keith  | … |  Isä Cannon   |
|  Joseph Calleia  | … |  Rico Arrera   |
|  Eugene Iglesias  | … |  Miguel Vega   |
|  Ric Roman  | … |  Jesus   |
|  Dámaso Pérez Prado  | … |  Perez Prado   |