stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kitkanen

| Kitkanen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Viitasaari
Koordinaatit:  63°04′29″N, 26°03′28″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Keiteleen keskiosan alue (14.42)
Laskujoki:  ei laskuojaa 
Järvinumero:  14.427.1.013
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  162,4 m  
Pituus:  210 m  
Leveys:  140 m  
Rantaviiva:  0,492 km  
Pinta-ala:  1,702 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKitkanen 
Kitkanen  on Keski-Suomessa Viitasaarella  Mäntylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 210 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Suotajärven valuma-alueeseen (14.427) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,4 metriä mpy.
460-luku

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku · 300-luku · 400-luku · 500-luku · 600-luku
Vuosikymmenet: 390-luku · 400-luku · 410-luku · 420-luku · 430-luku · 440-luku 450-luku · 460-luku · 470-luku · 480-luku · 490-luku · 500-luku
Vuodet: 390 · 391 · 392 · 393 · 394 · 395 · 396 · 397 · 398 · 399 400 · 401 · 402 · 403 · 404 · 405 · 406 · 407 · 408 · 409 410 · 411 · 412 · 413 · 414 · 415 · 416 · 417 · 418 · 419 420 · 421 · 422 · 423 · 424 · 425 · 426 · 427 · 428 · 429 430 · 431 · 432 · 433 · 434 · 435 · 436 · 437 · 438 · 439 440 · 441 · 442 · 443 · 444 · 445 · 446 · 447 · 448 · 449 450 · 451 · 452 · 453 · 454 · 455 · 456 · 457 · 458 · 459 460 · 461 · 462 · 463 · 464 · 465 · 466 · 467 · 468 · 469 470 · 471 · 472 · 473 · 474 · 475 · 476 · 477 · 478 · 479 480 · 481 · 482 · 483 · 484 · 485 · 486 · 487 · 488 · 489 490 · 491 · 492 · 493 · 494 · 495 · 496 · 497 · 498 · 499 500 · 501 · 502 · 503 · 504 · 505 · 506 · 507 · 508 · 509
1523

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

6. kesäkuuta – Kustaa Vaasa valittiin Ruotsin kuninkaaksi, mikä merkitsi Kalmarin unionin loppua virallisestikin. Vuosipäivää vietetään nykyisin Ruotsin kansallispäivänä, ja se on sekä Suomessa että Ruotsissa myös Kustaan (Gustav) nimipäivä.
Pietari Särkilahti palasi Saksasta Suomeen ja käynnisti Martti Lutherin opin levittämisen
Klemens VII valittiin paaviksi
Kuolleita

14. syyskuuta - paavi Hadrianus VI
460-luku eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 500-luku eaa. · 400-luku eaa. · 300-luku eaa.
Vuosikymmenet: 500-luku eaa. · 490-luku eaa. · 480-luku eaa. · 470-luku eaa. · 460-luku eaa. · 450-luku eaa. · 440-luku eaa. · 430-luku eaa. · 420-luku eaa. · 410-luku eaa. · 400-luku eaa. · 390-luku eaa.
Vuodet: 500 eaa. · 499 eaa. · 498 eaa. · 497 eaa. · 496 eaa. · 495 eaa. · 494 eaa. · 493 eaa. · 492 eaa. · 491 eaa. · 490 eaa. · 489 eaa. · 488 eaa. · 487 eaa. · 486 eaa. · 485 eaa. · 484 eaa. · 483 eaa. · 482 eaa. · 481 eaa. · 480 eaa. · 479 eaa. · 478 eaa. · 477 eaa. · 476 eaa. · 475 eaa. · 474 eaa. · 473 eaa. · 472 eaa. · 471 eaa. · 470 eaa. · 469 eaa. · 468 eaa. · 467 eaa. · 466 eaa. · 465 eaa. · 464 eaa. · 463 eaa. · 462 eaa. · 461 eaa. · 460 eaa. · 459 eaa. · 458 eaa. · 457 eaa. · 456 eaa. · 455 eaa. · 454 eaa. · 453 eaa. · 452 eaa. · 451 eaa. · 450 eaa. · 449 eaa. · 448 eaa. · 447 eaa. · 446 eaa. · 445 eaa. · 444 eaa. · 443 eaa. · 442 eaa. · 441 eaa. · 440 eaa. · 439 eaa. · 438 eaa. · 437 eaa. · 436 eaa. · 435 eaa. · 434 eaa. · 433 eaa. · 432 eaa. · 431 eaa. · 430 eaa. · 429 eaa. · 428 eaa. · 427 eaa. · 426 eaa. · 425 eaa. · 424 eaa. · 423 eaa. · 422 eaa. · 421 eaa. · 420 eaa. · 419 eaa. · 418 eaa. · 417 eaa. · 416 eaa. · 415 eaa. · 414 eaa. · 413 eaa. · 412 eaa. · 411 eaa. · 410 eaa. · 409 eaa. · 408 eaa. · 407 eaa. · 406 eaa. · 405 eaa. · 404 eaa. · 403 eaa. · 402 eaa. · 401 eaa. · 400 eaa. · 399 eaa.
Aarnihokko

| Aarnihokko |
| --- | --- |
 Koiras
Uhanalaisuusluokitus
 Vaarantunut  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Kanalinnut Galliformes
Heimo::  Hokot Cracidae
Suku::  Kiharahokot Crax
Laji::  rubra
Kaksiosainen nimi
 Crax rubra  Linnaeus, 1758 

Alalajit
 C. r. griscomi  C. r. rubra 
Katso myös
   Aarnihokko Wikispeciesissä   Aarnihokko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Aarnihokko (Crax rubra) on suurikokoinen keskiamerikkalainen kanalintu, joka on suosittu riistalintu.
Koko ja ulkonäkö

Aarnihokko voi kasvaa lähes metrin pituiseksi, ja se onkin sukunsa suurin lintu. Koiras painaa 4,3–4,8 kg, mutta naaras on pienempi painaen puoli kilogrammaa vähemmän. Aarnihokon vartalo on ruskeansävyinen. Yleissävyltään mustassa päässä ja pyrstössä on valkeita pilkkuja ja raitoja. Päälaella on ”irokeesikampausta” muistuttava pörheiden höyhenten muodostama harja. Vanhin vankeudessa elänyt aarnihokko kuoli 24-vuotiaana.[lähde? ]
Lajin kuvaili tieteelle ja nimesi Carl von Linné 1758.
Levinneisyys

Aarnihokkoja tavataan Meksikosta Ecuadoriin ulottuvalla alueella, missä se asuu etupäässä sademetsissä.
Lajin kannaksi arvioidaan noin 50 000 yksilöä. Metsästyksen ja elinalueiden häviämisen takia lajin kanta on pienentynyt. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut aarnihokon vaarantuneeksi lajiksi pienentyneen kannan takia.
Lisääntyminen

Aarnihokon pesä on puussa vaihtelevalla korkeudella. Naaras munii kaksi suurta munaa, joita se hautoo runsaan kuukauden. Poikaset lähtevät pesästä pieninä ja oppivat lentämään kolmiviikkoisina.
Ravinto

Aarnihokko syö hedelmiä, hyönteisiä ja matoja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aarnihokko Wikimedia Commonsissa
Tuomas Seimolan aarnihokkokuvia
Naaras
Adolf Aminoff

Adolf Aminoff voi tarkoittaa jotain seuraavista Aminoff-sukuisista henkilöistä:
Adolf Aminoff (1733–1800), ruotsalainen kenraalimajuri
Adolf Aminoff (1806–1884), suomalainen jalkaväenkenraali
Adolf Aminoff (1856–1938), suomalainen kenraalimajuri
Adolf Aminoff (1860–1914), suomalainen juristi, pormestari, virka- ja valtiopäivämies
Adolf Esaias Aminoff (1890–1949), suomalainen kauppaneuvos
Adolf Kasimir Aminoff (1846–1910), suomalainen vapaaherra, upseeri ja valtiopäivämies.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Adolf Aminoff”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Koror (kaupunki)

| Koror |
| --- | --- |
 Kaupunkinäkymää
 Sijainti
 Koordinaatit: 7°20′38″N, 134°28′45″E 
Valtio:  Palau
Osavaltio:  Koror
Väkiluku (2005):  12 676
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koror on Palaun entinen pääkaupunki (nykyinen pääkaupunki Ngerulmud). Se sijaitsee samannimisellä saarella ja kuuluu samannimiseen osavaltioon.
Koror on maan suurin kaupunki, sen asukasluku on 12 676 (2005). Gilroy Kaliforniassa on Kororin ystävyyskaupunki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koror (kaupunki) Wikimedia Commonsissa
Kellopikarikulttuuri

Kellopikarikulttuurin levinneisyys.
Kellopikarikulttuuri vallitsi Länsi-Euroopassa noin 2900/2400 – 1800/1700 eaa. riippuen alueesta. Se oli kivikautinen kulttuuri, johon liittyi liikkuva, kansainvälinen, meriyhteyksiin perustuva elämäntyyli. Kulttuurille tyypillistä olivat pikarin muotoiset saviastiat sekä hautaukset pyöreisiin kumpuihin. Se toi mukanaan alkoholin ja hevosen. Väärin päin käännettyä kirkonkelloa hieman muistuttavista pikareista juotiin simaa muistuttavaa ainetta. Astioiden piirtokoristelu oli vaakariveissä. Kumpuhaudoissa oli aseita vainajan mukana. Aiemmin kellopikarikulttuurin katsottiin levinneen Iberian niemimaalta. Tällöin levittäjät saattoivat olla minolaisten sukuisia "pelasgeja" tai muita Iberian niemimaalle saapuneita tai siellä alkujaan asuneita ihmisiä. Tämä pohjautuu muutamaan kiistanalaiseen ajoitukseen. Nykyään ajatellaan pikemminkin, että kellopikarikulttuuri levisi jostakin päin Itä-Eurooppaa ja oli indoeurooppalainen eli sen ydinjoukko on ollut kielellisesti sukua nykyisille indoeurooppalaisille. Monet pitävätkin kellopikarikulttuuria esikelttiläisenä.
Kellopikarikulttuurin esineitä Britanniasta.
Kellopikarikulttuuri alkoi myöhemmällä neoliittisella kivikaudella ja jatkui varhaiselle pronssikaudelle. Aiemmin kulttuurin ajateltiin kehittyneen nuorakeraamisesta kulttuurista Keski- ja Pohjois-Euroopassa, mutta se lienee ollut tämän kulttuurin aikalainen. Kulttuuria pidetään monesti esikelttiläisenä, mahdollisesti italo-kelttiläisenä tai esi-itaalisena. Kellopikareita oli monenlaisia, muun muassa kokonaan ornamentoitua AOO-tyyppiä ja mereistä tyyppiä, joka kytkeytyy megaliitteihin. Molemmat olivat nuorapainanteisia.
Aiemmin ajateltiin, että kellopilarikulttuuri olisi levinnyt Espanjasta muualle Eurooppaan. Aluksi saviastiat olivat nuorapainanteisia, nykyään arvellaankin kulttuurin olevan lähtöisin Reinin alueen nuorakeramiikasta. Haudoista on löydetty tikareita ja kolmiomaisia piinuolenkärkiä sekä rannesuojia ja muita jouseen liittyvää välineistöä. Kulttuurin vanhimmat tikarit olivat piitä, myöhemmät kuparisia ja pronssisia aseita. Tyypillisiä kellopikariesineitä löytyi noin 1500-3000 ekr. ympäri läntistä Eurooppaa. Kellopikarikulttuuri vaikutti läntisessä Euroopassa samanaikaisesti kun nuorakeraaminen kulttuuri vaikutti idempänä ja Saksan alueella nämä kaksi kulttuuria yhtyivät limittäin. Näillä kulttuureilla oli jonkinlainen vuorovaikutteinen suhde.
Kulttuuri oli alussa yhtenäinen eriytyen myöhemmin paikallisiin muunnoksiin. Kellopikarikulttuuria seurasivat pronssikaudella monet siitä eriytyneet kulttuurit, mm. Keski-Euroopan Únětice-kulttuuri.
Aiheesta muualla

A Beaker from Kent (Arkistoitu – Internet Archive)
http://www.stonepages.com/scotland/cairnpapple.html
Beaker people[vanhentunut linkki] Archaeology Wordsmith.
Kollineaarisuus

Siniset pisteet A1, B1, A2 ja B2 ovat kollineaariset
Epäkollineaariset pisteet
Kollineaarisuus tarkoittaa geometriassa pistejoukon sitä ominaisuutta, että sen pisteet sijaitsevat kaikki samalla suoralla. Tasogeometriassa kaksi pistettä ovat itsestään selvästi kollineaarisia, sillä kahden pisteen avulla voidaan määrittää suora. Myös suoran omat pisteet ovat itsestään selvästi kollineaarisia. Pistejoukko on epäkollineaarinen, jos kaikki pisteet eivät ole yhteisellä suoralla.
Yhteisellä suoralla olevat pisteet  \scriptstyle P_{1},P_{2},...,P_{n},\ n\geq 2 ovat kollineaariset. Tämä voidaan merkitä lyhyesti  \scriptstyle l(P_{1},P_{2},...,P_{n}).
Kollineaarisuustestejä

Kolme pistettä, tai enemmän, sijaitsevat samalla suoralla vain erityistapauksissa ja kollineaarisuuden voi selvittää eri tavoin.
Kolmas piste  x_{1} sijaitsee samalla suoralla pisteiden  x_{2} ja  x_{3} kanssa, jos
Kolme pistettä muodostavat kolmion, jos ne eivät ole kolineaarisia, muuten ne muodostavat suoran. Kolmen pisteen muodostaman kolmion pinta-ala on nolla, jos kolmion kärkinä olevat pisteet ovat kollineaariset. Pinta-ala voidaan laskea determinantin avulla
tai evaluoidussa muodossa
Kolmas piste on kahden muun kanssa kollineaarinen, jos kolmannen pisteen etäisyys suorasta, jonka kaksi muuta pistettä määrittävät, on nolla. Pisteiden paikkavektoreiden  {\bar {v}}_{i} avulla voidaan ristitulolla laskea pisteen  P_{1} etäisyys suorasta ja merkitä se nollaksi:
Kollineaarisuustestejä > Menelauksen lause

Menelauksen lause: Pisteet R, S, T ovat kolmion ABC sivusuorilla ja ne ovat kollineaariset jos ja vain jos suunnatuilla janoilla
Menelauksen lauseessa voivat kaikki kolme pistettä olla kolmion sivusuorilla. Piste on kolmion sivusuoralla, jolloin se voi olla kolmion sivulla tai sivun jatkeella.
Kollineaarisuustestejä > Transversaalilause

Jos  A,B ja  C ovat kollineaarisia,  P ei ole näiden pisteiden kautta kulkevalla suoralla ja  A',B' ja  C' ovat mielivaltaisia pisteitä suorilla  PA,PB ja  PC, niin  A',B' ja  C' ovat kollineaarisia jos ja vain jos  BC\cdot {\frac {AP}{A'P}}+CA\cdot {\frac {BP}{B'P}}+AB\cdot {\frac {CP}{C'P}}=0, missä pituudet ovat suunnatut.
Esimerkkejä kollineaarisuudesta

Yleisen kolmion keskijanojen leikkauspiste (painopiste), kolmion kulmanpuolittajien leikkauspiste, keskinormaalien leikkauspiste, korkeusjanojen leikkauspiste (ortokeskus) ja kolmion ympäri piirretyn ympyrän keskipiste ovat kollineaariset. Suoraa kutsutaan Eulerin suoraksi.
Keith B. Richardson

Keith Bevan Richardson (2. huhtikuuta 1942 Nottingham – 10. huhtikuuta 2017) oli brittiläinen shakinpelaaja, joka oli erikoistunut pääasiassa kirjeshakkiin. Hän sai kirjeshakin suurmestarin arvon vuonna 1975. Richardsonin paras saavutus on jaettu 3. sija kirjeshakin 7. maailmanmestaruusturnauksessa 1972–1976 ja 10. maailmanmestaruusturnauksessa 1978–1984.
Elämä ja shakillinen ura

Keith B. Richardson syntyi Nottinghamissa 1942. Hänen syntymäpäivästään on erilaisia tietoja. Fernschach-lehdessä (1990) annetaan päiväksi 2. huhtikuuta 1942. Bill Wallin mukaan Richarsonin syntymäpäivä olisi 22. helmikuuta. Myös kolmas tieto eli 2. helmikuuta 1942 on annettu joissakin lähteissä (mm. Bidmonfa.com -sivustolla).
Siviilityönsä Richardson teki pankinjohtajana. Vuonna 1990 hän jo asui Camberleyssä, Surreyn kreivikunnassa. Hän aloitti syyskuussa 2001 Camberleyssä toimintaa harjoittaneen toiminimen Derek Tidy and Partners LLP johtajana. Hänen pestinsä päättyi toukokuussa 2008, jolloin hän jäi eläkkeelle.
Keith Richardson oppi shakkipelin siirrot jo nuorena. Nopeasti hänestä kehittyi kotiseutunsa vahvin pelaaja. Hän voitti Nottinghamin piirikunnan mestaruuden 1959 ja 1960. Tämän lisäksi hän voitti 1963 Durhamin piirikunnan mestaruuden.
Saavutettuaan menestystä paikallisella tasolla Richardson pääsi pelaamaan arvokisoihin. Hän osallistui 1962 Britannian nuorten mestaruuskisoihin (alle 21-vuotiaiden sarja) ja voitti mestaruuden. Tittelin ansiosta hän pääsi edustamaan maataan nuorten Euroopan mestaruuskisoihin Groningenissa 1963 ja sai siellä hopeamitalin. Hänen keskeisin lähipeliuransa päättyi 1968, kun hän sijoittui Bristolissa pelatussa 55. Britannian mestaruusturnauksessa jaetulle 7. sijalle. Kisan voitti Jonathan Penrose. Sen jälkeen Richardson on keskittynyt pääasiassa kirjeshakkiin, mutta on ajoittain pelannut lähishakkia.
Lähishakissa Richardsonin vahvuusluku syyskuussa 2016 oli 1995 ELO-pistettä.
Elämä ja shakillinen ura > Kirjepeli

Kevin Richardson sai kirjeshakin kansainvälisen mestarin arvon 1968. Hän osallistui 7. kirjeshakin maailmanmestaruusturnauksen karsintoihin ja selvisi loppukilpailuun. Kisojen finaali käytiin 1972–1976 ja Richardson jakoi kisassa kolmatta sijaa Vladimir Zagorovskin kanssa mestaruuden voittaneen Jakov Estrinin ja belgialaisen kirjeshakin suurmestari Josef Boeyn takana. Kisan aikana hän sai vuonna 1975 kirjeshakin suurmestarin tittelin. Samanaikaisesti hän osallistui jo 10. MM-turnauksen karsintoihin, joissa selvitti tiensä finaaliin.
Ensimmäisen MM-turnauksen jälkeen Richardson pelasi 1977–1980 Perforsin muistoturnauksessa, jonka voitti pisteillä 9,5/12 (7 voittoa ja 5 tasapeliä). Toisen kerran lähelle maailmanmestaruutta Richardson ylsi 1978–1984 pelatussa 10. kirjeshakin maailmanmestaruusfinaalissa, jossa hän jakoi Grigori Sanakojevin kanssa kolmannen sijan. Mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Vytas Palciauskas ja hopeaa sai argentiinalainen kirjepelin suurmestari Juan S. Morgado. Kisassa 5. sijalla oli suomalainen Risto Kauranen.
Richardson on pelannut Britannian joukkueessa kirjeshakin olympialaisissa ja voitti vuoteen 1990 mennessä joukkueessaan kisoissa kahdesti pronssimitalin.
Luottamustoimet

Keith B. Richardson toimi vuosina 1980–1987 Britannian kirjeshakkiliiton presidenttinä.
1526

| --- | --- |
Vuosisadat: 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku · 1600-luku · 1700-luku
Vuosikymmenet: 1490-luku · 1500-luku · 1510-luku · 1520-luku · 1530-luku · 1540-luku 1550-luku · 1560-luku · 1570-luku · 1580-luku · 1590-luku · 1600-luku
Vuodet: 1490 · 1491 · 1492 · 1493 · 1494 · 1495 · 1496 · 1497 · 1498 · 1499 1500 · 1501 · 1502 · 1503 · 1504 · 1505 · 1506 · 1507 · 1508 · 1509 1510 · 1511 · 1512 · 1513 · 1514 · 1515 · 1516 · 1517 · 1518 · 1519 1520 · 1521 · 1522 · 1523 · 1524 · 1525 · 1526 · 1527 · 1528 · 1529 1530 · 1531 · 1532 · 1533 · 1534 · 1535 · 1536 · 1537 · 1538 · 1539 1540 · 1541 · 1542 · 1543 · 1544 · 1545 · 1546 · 1547 · 1548 · 1549 1550 · 1551 · 1552 · 1553 · 1554 · 1555 · 1556 · 1557 · 1558 · 1559 1560 · 1561 · 1562 · 1563 · 1564 · 1565 · 1566 · 1567 · 1568 · 1569 1570 · 1571 · 1572 · 1573 · 1574 · 1575 · 1576 · 1577 · 1578 · 1579 1580 · 1581 · 1582 · 1583 · 1584 · 1585 · 1586 · 1587 · 1588 · 1589 1590 · 1591 · 1592 · 1593 · 1594 · 1595 · 1596 · 1597 · 1598 · 1599 1600 · 1601 · 1602 · 1603 · 1604 · 1605 · 1606 · 1607 · 1608 · 1609
Tapahtumia

14. tammikuuta – Madridin rauha Frans I ja Kaarle V:n välillä. Frans luovutti Burgundin, Flanderin, Artoisin, Napolin ja Milanon jäätyään vangiksi.
21. huhtikuuta - Babur voittaa Delhin sulttaani Ibrahim Lodin Panipatin taistelussa.
22. toukokuuta – Frans I luopui Madridin sopimuksesta ja muodosti Cognacin liiton Kaarlea vastaan paavin, Milanon, Venetsian ja Firenzen kanssa.
24. heinäkuuta – Espanjalaiset valtasivat Milanon.
29. elokuuta – Mohácsin taistelu: Suleiman Suuren armeija löi Lajos II:n, joka tapettiin.
Timuridihallitsija Babur perusti Suurmogulien valtakunnan Persian, Afganistanin ja Intian alueelle.
Turkkilaiset valtasivat Budan voitettuaan Mohácsissa.
Ferdinand nousi Böömin ja Unkarin kuninkaaksi. Häntä vastassa oli János Szapolyai, joka myös vaati Unkarin kruunua.
Espanjalaiset aloittivat Jukatanin niemimaan valloituksen.
Kaarle V antoi säädökset intiaanien suojaamiseksi konkistadorien ja encomenderojen väärinkäytöksiltä.
Laurentius Petri ja Olaus Petri aloittivat uuden testamentin kääntämisen ruotsiksi.
Syntyneitä

Katariina Jagellonica
Kuolleita

Ludvig II (Lajos II), Böömin ja Unkarin kuningas, kuoli Mohácsin taistelussa.
Kolmen kertomus

| Kolmen kertomus> The Book of Three |
| --- | --- |
 Suomennoksen kansikuva.
Alkuperäisteos
Kirjailija:  Lloyd Alexander
Kieli:  englanti
Genre:  fantasia
Kustantaja:  Henry Holt and Company
Julkaistu:  1964
Sivumäärä:  217
ISBN:  0-8050-0874-8
Suomennos
Suomentaja:  Ritva-Liisa Pilhjerta
Kansitaiteilija:  Eki Laakkonen, Anne Peränen
Kustantaja:  Weilin+Göös
Julkaistu:  1987
Sivumäärä:  204
ISBN:  951-35-4019-7
Sarja: Prydainin kronikka
Seuraava:  Hiidenpata
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Kolmen kertomus (engl. The Book of Three) on yhdysvaltalaisen kirjailijan Lloyd Alexanderin vuonna 1964 julkaisema nuorten fantasiakirja, joka on viisiosaisen Prydainin kronikka -sarjan ensimmäinen osa. Weilin+Göös julkaisi Ritva-Liisa Pilhjertan suomennoksen vuonna 1987.
Vuonna 2012 Kolmen kertomus sijoittui sijalle 18 kaikkien aikojen parhaiden lastenromaanien joukossa yhdysvaltalaisen School Library Journalin julkaisemassa kyselyssä.
Juoni

Seikkailujen perään haaveileva nuori Taran elää Prydainin valtakunnassa sijaitsevassa Caer Dallbenin tilalla yhdessä tietäjä Dallbenin, eläköityneen sotilaan Collin sekä ennustamiseen kykenevän Hen Wen-nimisen valkoisen sian kanssa. Eräänä päivänä Hen Wen havaitsee vaaran ja pakenee metsään, jolloin tämän "apulaissikopaimeneksi" nimetty Taran joutuu lähtemään Hen Wenin perään. Metsässä hän törmää Caer Dallbeniin matkalla olleeseen prinssi Gwydioniin ja myöhemmin myös metsässä asuvaan karvaiseen Gurgi-otukseen, jonka opastamana he havaitsevat pahan kuningas Sarvipään johtaman joukon, joka on matkalla kohti Prydainia hallitsevan Donin-suvun linnaan Caer Dathyliin. Taran ja Gwydion joutuvat kuolemattomien "patasyntyjen" vangiksi Gurgin paetessa pelkurimaisesti paikalta ja heidät viedään julman velhottaren Achrenin Spiraalilinnaan.
Vankeudessaan Taran törmää prinsessa Eilonwyyn, joka auttaa Taranin pakenemaan Spiraalilinnasta. Heidän kuljettuaan maanalaisia tunneleita pitkin kohti ulospääsyä he ottavat hautakammiosta mukaan aseita, muun muassa myyttisen Dyrnwyn-miekan, jonka johdosta linna sortuu. Linnan ulkopuolella Taran ja Eilonwy tapaavat myös linnassa aiemmin vankina olleen vaeltavan bardin Fflewddur Fflamin, joka päättää liittyä heidän seuraansa. Löytämättä raunioiden seasta jälkeäkään prinssi Gwydionista he uskovat tämän kuolleen ja Taran ottaa tehtäväksi päästä Caer Dathyliin ennen kuningas Sarvipäätä. Myöhemmin myös Taranin ja Gwydionin hylkäämistä katunut Gurgi liittyy joukkoon. He joutuvat kuitenkin uudelleen "patasyntyjen" takaa-ajamaksi, jolloin joukko päätyy maan alla elävän Lempeän kansan luokse, jossa myös Hen Wen-sika on turvassa.
Lempeän kansan kääpiökuningas Eiddilegin käskystä he saavat oppaaksen Doli-nimisen kääpiön päästäkseen nopeammin Caer Dathyliin. He kuitenkin törmäävät jälleen kuningas Sarvipään joukkoon ja he joutuvat ankaraan taisteluun, jonka yhteydessä kuningas Sarvipää on melkein pääsemässä niskan päälle taistellessa Tarania vastaan. Ennen kuin Taran menettää tajuntansa, hän näkee metsässä vilauksen miehestä, joka sanoo jotain, saaden kuningas Sarvipään syttymään liekkeihin ja kuolemaan. Palattuaan tajuihinsa Taran ymmärtää tämän olleen prinssi Gwydion, joka oli ennen Spiraalilinnan tuhoa siirretty Achrenin toimesta toiseen paikkaan, josta hän oli paennut ja etsinyt Hen Wenin käsiinsä. Hen Wenin avulla Gwydion oli keksinyt, että kuningas Sarvipään tuhoamiseksi piti lausua tämän salainen nimi. Eilonwy ojentaa Gwydionille Dyrnwyn-miekan ja Gwydion palkitsee jokaisen osallisen urheudestaan erilaisella aarteella. Taranin pyynnöstä Gwydion järjestää hänelle ja Hen Wenille matkan takaisin kotiinsa Caer Dallbeniin, jonne myös prinsessa Eilonwy ja Gurgi asettuvat asumaan.
Sovituksia

Kolmen kertomus toimi kirjasarjan toisen osan, Hiidenpadan kanssa pohjana Disney-yhtiön vuoden 1985 piirroselokuvalle Hiidenpata. Vaikka elokuva oli ilmestyessään katastrofaalinen floppi, Alexander itse kertoi nauttineensa elokuvasta huolimatta sen yhtäläisyyksien uupumisesta kirjoihin.
Aiheesta muualla

Kolmen kertomus Kirjasampo-sivustolla
Koropí

| Koropí Κορωπί |
| --- | --- |
 Koropí
 Koordinaatit: 37°54′04″N, 23°52′20″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Attika
Alue:  Attika
Alueyksikkö:  Itä-Attika
Kunta:  Kropía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  4904000001
Väkiluku (2011):  19 164
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koropí (kreik. Κορωπί; kath.kreik. Κορωπίον, Koropíon) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Kropían kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 19 164 (vuonna 2011). Koropí on Kropían kunnan kuntakeskus ja suurin asutus.
Koropín asemaa.
Koropí on osa Ateenan metropolialuetta ja sijaitsee Hymettos-vuoren itäpuolella noin 16 kilometriä Ateenan keskustasta kaakkoon ja noin kahdeksan kilometriä Ateenan kansainvälisestä lentoasemasta lounaaseen.
Koropíssa sijaitsee Ateenan metron ja proastiakós-paikallisjunien yhteinen Koropín asema. Olympic Airin pääkonttori sijaitsee Koropíssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koropí Wikimedia Commonsissa