Joseph Conrad
Tuotannosta

Conrad kirjoitti englanniksi, vaikka se oli vasta hänen kolmas kielensä puolan ja ranskan jälkeen. Sen sanotaan näkyvän Conradin kielen erityislaadussa.
Conrad yhdistelee teoksissaan romantiikkaa ja realismia moraalisiin pohdintoihin. Hänen teoksissaan on voimakas kaukomaiden eksotiikan henkäys, joka erottui aikansa brittiläisen kirjallisuuden edvardiaanisesta tyylistä. Conrad oli matkoillaan vaikuttunut erityisesti Kaukoidän maista sekä valtameristä, satamista ja merimiehistä. Niiden kuvaukset tuovat Conradin teoksiin eloisuutta, kauneutta ja realismia.
Afrikka-kuvaus Heart of Darkness (1902), suom. Pimeyden sydän, kertoo miehestä, joka tunkeutuu jokilaivalla syvälle Afrikkaan tavatakseen mielessään myyttiset mittasuhteet saaneen norsunluukauppias Kurtzin. Francis Ford Coppolan kuuluisa elokuva Ilmestyskirja. Nyt. pohjautuu löyhästi Pimeyden sydämeen. Conrad kuvaa erittäin elävästi tropiikin pelottavaa ja tuhoisaa vaikutusta valkoiseen mieheen. Epäinhimillinen ympäristö, yksinäisyys, himokkuus, juonittelut vajottavat ihmisen samalla tavoin kuin viidakon räme upottaa häntä. Kunnialliset ihmiset taas löytävät tarkoituksen elämälleen velvollisuuksiensa täyttämisestä.
Nostromo (1904, ilmestynyt kahtena suomennoksena Nostromo ja Hopealaiva) kertoo erään kuvitteellisen eteläamerikkalaisen pikkuvaltion ja sen keskiössä olevan hopeakaivoksen vaiheista sekä siitä, miten jalonakin pidetty mies sortuu houkutusten edessä. Teos kuvaa tarkasti 1900-luvun alun Etelä-Amerikan taloutta ja politiikkaa sekä ulkomaalaisten vaikutusta siihen.
The Secret Agent (1907, suom. Anarkistit) sai aiheensa eräästä traagisesta tositapauksesta. 15. helmikuuta 1894 suuntasi ranskalainen Martial Bourdin kohti Greenwichin observatoriota mukanaan pommi sekä huomattava summa rahaa. Pommi räjähti ja silpoi Bourdinin, joka kuoli vammoihinsa vajaan tunnin kuluttua räjähdyksestä. Lehdistö leimasi pommimiehen anarkistiksi, mutta poliisin tutkimuksissa selvisi, että kyseessä oli ajan kielenkäytön mukaan ”heikkomielinen”, joka oli houkuteltu järjettömään tekoon.
Conrad huomasi miettivänsä tapausta paljon ja tunsi, että hänen oli kirjoitettava asiasta kirja. Hän halusi selvittää surulliseen tapaukseen johtaneen tapahtumaketjun. Conradin teoksessa anarkismi näyttäytyy päämäärättömänä ja harhaisena ajatussuuntana. Anarkistit ovat puolestaan hermoilevia töpeksijöitä, jotka mahtipontisista puheistaan huolimatta sotkevat asiansa. Teoksen arvostelijat epäilivät Conradia itseäänkin anarkistiksi. Järkeiltiin, ettei kukaan voi kuvailla maanalaista toimintaa uskottavasti, ellei ole itse ollut mukana. Conradin lähiystäviin kuului poliittisia kiihkoilijoita niin äärivasemmalta kuin -oikealtakin. Kun Yhdysvaltojen liittovaltion poliisi vuonna 1995 teki rynnäkön Theodore Joseph Kaczynskin eli Unabomberin asuntoon, sieltä löytyi riekaleiksi luettu kappale Conradin Anarkisteja.
Teosta Under Western Eyes (1911) on usein verrattu Fjodor Dostojevskiin kirjaan Rikos ja rangaistus. Se on Dostojevskin kirjan tavoin tutkielma syyllisyydentunnosta. Kirja sijoittuu osittain Pietariin ja osittain Geneveen, ja teoksen toinen pääteema onkin 1900-luvun alun Itä- ja Länsi-Euroopan poliittisen elämän ja kansanluonteiden vertailu. Conrad rinnastaa moneen otteeseen tsaarinajan Venäjän autokraattisen yhteiskuntajärjestyksen ja läntisen Euroopan ihanteellisena koetun liberaalin demokratian, mutta epäilee kuitenkin toimisiko demokratia Venäjällä. Teoksessa voikin nähdä yhteneväisyyksiä Conradin omaan elämään, sillä Conrad muutti nuorena Venäjän vallassa olleesta Puolasta ensin Ranskaan ja sitten Englantiin.