stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Aivopuolisko
Aivopuoliskojen toiminnalliset erot

Vasen aivopuolisko ohjaa kehon oikeaa puolta ja oikea aivopuolisko kehon vasenta puolta. Sama ristikkäisyys koskee myös aistihavaintojen välittymistä kehon eri puolilta aivopuoliskoihin. Aivopuoliskot ovat lisäksi erikoistuneet osittain erityyppiseen tiedonkäsittelyyn. Tätä työnjakoa kutsutaan lateralisaatioksi. Aivovauriopotilailla tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, että useimmat kielelliset kyvyt sijaitsevat vasemmassa aivopuoliskossa. Oikeallakin aivopuoliskolla tiedetään olevan oma tehtävänsä puheen ymmärtämisessä, sillä sen vaurioiden on havaittu haittaavan puheeseen sisältyvien tunnevihjeiden ymmärtämistä. Nykyajan aivonkuvausmenetelmillä on pystytty tutkimaan myös normaalien aivojen toimintaeroja ihmisten suorittaessa erityyppisiä tehtäviä. Aivopuoliskot kykenevät toimimaan myös itsenäisesti.
Taulukko: aivopuoliskojen työnjako.
| Vasen aivopuolisko | Oikea aivopuolisko |
| --- | --- |
 Useimmilla ihmisillä kielellisesti hallitseva  näköhavaintojen erittely  musiikin rytmin ja sävelten keston ja ajallisen järjestyksen käsittely  tiedon talletus muistiin  kehon oikean puolen liikkeet:  Visuaalisten hahmojen tunnistaminen  avaruudellisten suhteiden hahmottaminen  melodian ja musiikin sävyjen hahmottaminen  keskustelukumppanin tunteiden ja ruumiinkielen tulkinta  kehon vasemman puolen liikkeet
Aivopuoliskojen toiminnalliset erot > Sperryn aivotutkimukset

Tutkimuksestaan Nobel-palkittu psykologi Roger Sperry alkoi 1960-luvulla tutkia ns. aivohalkiohenkilöitä, joiden aivokurkiainen oli jouduttu katkaisemaan lääketieteellisistä syistä. Toimenpiteellä ei ollut vaikutusta henkilöiden arkielämään, mutta Sperry löysi tutkimuksissaan erikoisolosuhteita, joissa aivohalkiohenkilöt käyttäytyivät normaalista poikkeavalla tavalla. Sperry kokeili esimerkiksi kuvan esittämistä ainoastaan oikean aivopuoliskon näkökenttään, jolloin se välittyi vasempaan aivopuoliskoon ilman, että se olisi sieltä voinut kulkeutua oikeaan aivopuoliskoon. Tällöin aivohalkiohenkilöt eivät kyenneet nimeämään näytettyjä esineitä. Sperry pystyi päättelemään nimeämiskyvyn sijaitsevan vasemmassa aivopuoliskossa, sillä se suoriutui vastaavasta tehtävästä. Sperry havaitsi kokeissaan oikean aivopuoliskon olevan myös avaruudellisten suhteiden hahmottamisessa vasempaa parempi, sillä aivohalkiopotilaat osasivat koota palapelin vasemmalla mutta eivät oikealla kädellä.
Aivopuoliskojen toiminnalliset erot > Aivopuoliskot populaaripsykologiassa

Laajalti levinneen uskomuksen mukaan vasen aivopuolisko olisi erittelevä, asioita yksityiskohtaisesti tarkasteleva, ja oikea aivopuolisko kokonaisvaltainen, suuria kokonaisuuksia käsittelevä. Asiantuntijoiden mukaan aivopuoliskojen toiminnallisia eroja on kuitenkin tulkittava varovasti. Tiedotusvälineissä on tehty liian pitkälle meneviä päätelmiä, joiden mukaan ihmisiä on muun muassa luokiteltu oikean tai vasemman aivopuoliskon tyypeiksi. Markkinoilla on myös menetelmiä, joiden tarkoituksena on oikean tai vasemman aivopuoliskon kehittäminen. Toisinaan kulttuuria ja uskontoa on pyritty sijoittamaan eri aivopuoliskoihin. Tällainen ”aivopuoliskomystiikka” on saanut alkunsa modernin aivotutkimuksen tulkitsemisesta, mutta neuropsykologian näkökulmasta sille ei ole tieteellisiä perusteita: aivopuoliskot toimivat normaaleilla ihmisillä yhtenä kokonaisuutena toisiaan täydentäen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aivopuolisko Wikimedia Commonsissa
Alismaan tarinat

Alismaan tarinat (engl. The Underland Chronicles) on Suzanne Collinsin tekemä kirjasarja, jossa on ilmestynyt viisi kirjaa; Ylismaan Gregor, Gregor ja Turman ennustus, Gregor ja Alismaan vitsaus, Gregor ja salaisuuksien merkit sekä Gregor ja rottien koodi.
Alisma

Alisma tarkoittaa muun muassa seuraavia:
HMS Alisma, Britannian Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetti
Alisma, sarpiot, kasvisuku sarpiokasvien (Alismataceae ) heimossa
Alisma gramineum
Alisma lanceolatum
Alisma plantago-aquatica, ratamosarpio, rannoilla kasvava vaaleakukkainen monivuotinen kasvi
Alisma subcordatum
Alisma triviale
Alisma wahlenbergii, upossarpio, Itämeren vesikasvi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Alisma”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Andra Manson

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten yleisurheilu.Sisäratojen MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten yleisurheilu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Valencia 2008 | Korkeushyppy |  |
Andra Manson (s. 30. huhtikuuta 1984) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka kilpailee korkeushypyssä. Hän voitti pronssia sisäratojen MM-kilpailuista vuonna 2008. Manson myös voitti nuorten MM-kisat vuonna 2002. Hänen ennätyksensä on 2,35 metriä, jonka hän hyppäsi vuonna 2009.
Ennätykset

Korkeushyppy: 2,35 m
Korkeushyppy (sisäradat): 2,33 m
Anders Johan Rönnbäck

Anders Johan Rönnbäck (2. lokakuuta 1778 Karkku – 5. kesäkuuta 1856 Mynämäki) oli suomalainen pappi, kirjailija ja lääninrovasti.
Elämänvaiheet

Anders Rönbäckin vanhemmat olivat Hämeenkyrön kappalainen Barthold Rönnbäck ja Maria Gustava Asp. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1797.
Rönnbäck valmistui yliopistosta 1802. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1830. Hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 3.4.1813. Riemumaisteriksi Rönnbäck vihittiin 30.5.1853. Hän toimi myös Turun katedraalikoulun vt. apologistana 1805 ja vt. lehtorina alkaen 1806. Viipurin lukion yliopettajaksi hän siirtyi vuonna 1816. Mynämäen kirkkoherraksi hän tuli vuonna 1819. Myöhemmin hän eteni lääninrovastiksi. Muita luottamustehtäviä oli esimerkiksi synodaaliväitöksen varapreeses pappeinkokouksessa Turussa 1842.
Kirjallista tuotantoa

Continuationem dissertationis de calore plantarum proprio, venia ampl. fac. phil. Ab, 1801.
Dissertationem gradualem in Job. II:9 cons. ampliss. facult. philos. in Reg. Acad. Aboëns, 1802.
Läsning i tyska språket. : Utgifven af And. Joh. Rönnbäck. I häftet, 1809.
Andorran yliopisto

| Andorran yliopisto> Universitat d'Andorra |
| --- | --- |
  
 Andorran yliopisto
Perustettu:  1997
Tyyppi:  julkinen yliopisto
Henkilökunta:  315
Opiskelijoita:  1 741
Sijainti:  Sant Julià de Lòria,  Andorra
Sivusto:  http://www.uda.ad/
Andorran yliopisto (kat. Universitat d’Andorra) on vuonna 1997 perustettu andorralainen yliopisto, jonka juuret ovat vuodessa 1988 perustetuissa korkeakoululaitoksissa. Sen kampus sijaitsee Sant Julià de Lòriassa.
Andorran korkeakoulutus alkoi vuonna 1988, kun maassa perustettiin hoitotyön ja tietokonejärjestelmien koulut. Andorran yliopisto perustettiin virallisesti näiden pohjalta vuonna 1997. Se alkoi vuonna 2008 tarjota myös tohtoritason opintoja, ja vuonna 2010 se liittyi eurooppalaiseen korkeakoulualueeseen.
Andorran yliopisto on jaettu kolmeen collegeen. Sähköisen oppimisen ja elinikäisen oppimisen collegessa on oma laitoksensa kummallekin osa-alueelle. Terveys- ja kasvatustieteiden collegeen kuuluvat hoitotyön ja kasvatustieteen koulut sekä kansainvälinen tutkijakoulu. Liiketaloustieteen ja teknologian collegessa puolestaan ovat tietojenkäsittelytieteen koulu sekä liiketaloustieteen ja matkailujohtamisen koulu. Vuonna 2018 Andorran yliopistossa oli 500 virallista opiskelijaa ja 1 214 elinikäiseen oppimisen opiskelijaa.
Aiheesta muualla

Kotisivut (englanniksi)
Aleksis Kiven koulu

Aleksis Kiven koulu nähtynä Brahenkentän lounaispäästä.
Aleksis Kiven peruskoulu sijaitsee Helsingin Porvoonkadulla, Alppiharjun kaupunginosassa Harjun osa-alueella. Koulussa opetetaan oppilaita luokilla 1–9. Koulun oppilasmäärä on noin 650.
Aleksis Kiven peruskoulun kiinteistössä toimii myös muutamia Kalasataman peruskoulun (ent. Brahenpuiston koulu, ent. Ebeneser-koulu) luokkia.
Historia

Aleksis Kiven koulun rakennuksen suunnitteli kaupunginarkkitehti Gunnar Taucher. Se oli sanomalehtien mukaan ”Suomen komein koulurakennus” ja valmistui 1. lokakuuta 1934. Koulu mainittiin pohjoismaiden suurimpana aina 1950-luvulle asti, ja enimmillään oppilasmäärä oli 1950-luvulla noin 2 500 oppilasta. Koska koulu aloitti toimintansa Aleksis Kiven satavuotisjuhlan aikoihin, sen nimeksi virallistui Aleksis Kiven kansakoulu. Se oli Suomen ensimmäinen koulu, jossa tuettiin erityisvaikeuksia omaavia oppilaita.
Neuvostoliiton koneet pommittivat Kalliota aivan jatkosodan alussa heinäkuun 7. päivän aamuna 1941 ja Aleksis Kiven koulun naapurustoon osui useita pommeja. Yksi pommeista osui eteläpäädyn kattoon. Vesikatto ja ullakkokerros vaurioituivat ja itäjulkisivun ikkunoista särkyi suurin osa.[lähde? ] Suuremmat vauriot syntyivät jatkosodan loppuvaiheissa 26. ja 27. päivien välisenä yönä helmikuussa 1944 Helsingin suurpommituksissa. Silloin rakennuksen eteläpäätyyn lähes samaan paikkaan kuin kesällä 1941 osui tuhoisampi pommi, joka romahdutti kaksi ylintä kerrosta noin 20 metrin matkalta. Rakennus korjattiin alkuperäiseen asuunsa melko nopeasti ja koulu saattoi jatkaa toimintaansa.
Vuonna 1977 peruskoulu-uudistuksen yhteydessä Aleksis Kiven kansakoulusta tuli Aleksis Kiven ala-aste. Vuonna 1982 se yhdistettiin Kallion yläasteen kanssa yhtenäiseksi peruskouluksi, ja siitä lähtien on ollut käytössä koulun nykyinen nimi, Aleksis Kiven peruskoulu.
Koulussa tehtiin vuosina 2017–2021 mittava, neljä vuotta kestänyt peruskorjaus, jonka ajan koulu toimi väistötiloissa, alaluokat koulupihan väliaikaisissa rakennuksissa ja yläluokat Sturenkatu 2:n koulutiloissa.
Erityispiirteet

Yläluokilla ilmaisutaito on yksi valinnaisaineista 8. ja 9. luokilla. Kahdeksannet luokat toteuttavat vuosittain teatteriproduktion. Koulu teki ennen yhteistyötä Kaupunginteatterin kanssa, mutta nykyisin koulu on yhteistyössä kaupungin eri taidelaitosten kanssa.
Koulussa toimii myös kuvataideluokka, jolle valitut oppilaat opiskelevat kuvataidetta 7. luokalla kolme tuntia ja 8. ja 9. luokilla neljä tuntia viikossa. Myös alakoulun 3. luokalta alkaa kuvataidepainotus, johon haetaan soveltuvuuskokeella.
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut
Suomen uudenaikaisin kansakoulu Lyhytelokuva Aleksis Kiven koulusta vuodelta 1937, video 11 min, Kansallinen audiovisuaalinen instituutti.
Aleksis Kiven kansakoulu vuoden 1944 pommituksen jäljiltä.
Ale Riipinen

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Ale Riipinen vuonna 1908. |  Ale Riipinen vuonna 1908. |  Ale Riipinen vuonna 1908. |  |
Maa:   Suomi
Miesten voimistelu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Lontoo 1908 | joukkuevoimistelu |  |
Heikki Aleksi ”Ale” Riipinen (28. toukokuuta 1883 Laukaa – 13. helmikuuta 1957 Leppävaara, Espoo) oli suomalainen voimistelija, voimistelunopettaja ja olympiamitalisti.
Riipisen vanhemmat olivat maanviljelijä Mikko Riipinen ja Ida Manninen. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1903 ja suoritti voimistelunopettajatutkinnon 1908.
Riipinen oli Lapuan yhteiskoulun voimistelunopettajana 1908–1927 ja hän toimi koulun rehtorina 1910–1911 ja 1919–1929. Riipinen oli sitten Jyväskylän seminaarin ja sittemmin kasvatusopillisen korkeakoulun voimistelun ja terveysopin lehtorina vuosina 1927–1948.
Riipinen voimisteli Suomen joukkueessa sen voittaessa joukkuevoimistelun olympiapronssia Lontoosta 1908.
Riipinen oli naimisissa vuodesta 1911 kouluneuvos ja kansanedustaja Hilja Elisabet Metsäpolun (entinen Miklin) kanssa.
Aiheesta muualla

Ale Riipinen Olympedia. (englanniksi)
Ale (nimi)

| Ale |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  11. syyskuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  20. huhtikuuta,  10. kesäkuuta,  30. elokuuta
Muunnelmia:  Ali
Vastineita eri kielissä:  Alex, Alec
Nimen alkuperä:  Aleksander
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ale on suomalainen miehen etunimi, Aleksanteri-nimen lyhentymä. Alen nimipäivä on 11. syyskuuta.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Ale on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu noin 180 miehelle ja alle 15 naiselle.
Tunnettuja Aleja

Ale Holopainen, poliitikko (Maalaisliitto/Keskustapuolue)
Ale Kuoppala, Children of Bodom-yhtyeen kitaristi
Ale Porkka, näyttelijä
Ale Riipinen, voimistelija ja olympiamitalisti
Ale-Einari Riipinen, päätoimittaja
Ale Saarvala, telinevoimistelija ja olympiavoittaja
Ancient Leaves

| Ancient Leaves Michael Stearns |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1978
 Julkaistu: 1978
 Tyylilaji: ambient
 Levy-yhtiö: Continuum Montage
Michael Stearnsin muut julkaisut
| Desert Moon Walk 1977 | Ancient Leaves 1978 | Sustaining Cylinders 1978 |
Ancient Leaves on amerikkalaisen ambient-muusikko Michael Stearnsin toinen sooloalbumi ja hänen ensimmäinen LP-levyllä julkaistu albuminsa. Levyllä on mukana kantele sekä gregoniaanista kirkkolaulua.
Antti Lamminen

Antti Lamminen (s. 9. maaliskuuta 1982 Ulvila) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja hyökkääjä.
Lamminen pelasi Veikkausliigaa kasvattajaseurassaan FC Jazzissa kaudella 2003 kaksi ottelua. Vuonna 2005 Lamminen edusti PoPaa 2-divisioonassa 8 ottelun verran ja teki kaksi maalia.
Andover (Massachusetts)

| Andover Andover |
| --- | --- |
 Andoverin kaupungintalo (1858).
 Andoverin sijainti.
 fiAndover 
 42°39′29″N, 71°08′13″W 
Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Massachusetts
Piirikunta:  Essex
Maantiede
Kokonaispinta-ala:  80 km²
Väestö
Väkiluku (2020):  37 000
Väestötiheys:  457 as./km²
 andoverma.gov 
Andover on 37 000 asukkaan kunta (town) Massachusettsin osavaltioon kuuluvassa Essexin piirikunnassa Yhdysvaltojen itärannikolla. Se sijaitsee osavaltion koillisosassa Merrimackjoen varrella noin 37 kilometriä Bostonista pohjoiseen. Sen rajanaapureita ovat Lawrence ja Methuen pohjoisessa, North Andover idässä, North Reading ja Wilmington etelässä sekä Tewksbury ja Dracut lännessä.
Andoverissa sijaitsee arvostettu Phillips Academy, joka järjestää yliopistoon valmentavaa koulutusta. Koulun entisiä oppilaita ovat muun muassa presidentit George H. W. Bush ja George W. Bush, lastenlääkäri Benjamin Spock, Yalen yliopiston rehtori ja Major League Baseballin toiminnanjohtaja Bart Giamatti ja Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomari Oliver Wendell Holmes.
Alma Kuula

| Alma Kuula |
| --- | --- |
 Toivo ja Alma Kuula vuonna 1916.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Alma Johanna Kuula
Syntynyt: 5. helmikuuta 1884 Pietari
Kuollut: 8. lokakuuta 1941 (57 vuotta)
Muusikko
Tyylilajit:  ooppera 
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Alma Johanna Kuula, o.s. Silventoinen (5. helmikuuta 1884 Pietari – 8. lokakuuta 1941), oli suomalainen laulajatar.
Alma Kuulan vanhemmat olivat Pietarissa liikkeen omistanut hopeaseppä, tehtailija Pekka Silventoinen ja Hanna Håggson. Hän oli vuodesta 1914 naimisissa säveltäjä Toivo Kuulan (k. 1918) kanssa. Kuula kävi tyttökoulun 1901, Helsingin musiikkiopiston 1908 ja opiskeli sen jälkeen Milanossa 1908–1909, 1911–1912 ja 1913–1914, Pariisissa 1909–1910, Berliinissä 1922, Roomassa 1928.
Kuula piti konsertteja ja esiintyi solistina eri paikkakunnilla Suomessa vuodesta 1911 alkaen. Hän esiintyi ulkomailla Pietarissa, Milanossa, Tallinnassa, Saksassa, Budapestissa, Ruotsissa sekä Oslossa ja Riiassa. Hän piti 50-vuotispäivänsä kunniaksi helmikuussa 1934 konsertin Helsingin Konservatoriossa. Uuden Suomen kriitikko Y. S. antoi siitä kiittävän arvion. Vaikka ohjelma oli laaja, se oli antoisa niin sisällöllisesti kuin tulkinnallisestikin. Mukana oli Toivo Kuulan ja muiden kotimaisten sekä myös ulkomaisten säveltäjien lauluja. Säestäjänä toimi Margaret Kilpinen.
Kuulan sisar oli laulajatar Oili Siikaniemi.
Aiheesta muualla

Alma Kuula, Yle.fi
Alma Kuula, (Arkistoitu – Internet Archive) Kansalliskirjaston verkkonäyttely
Ancient Order of Hibernians

Ancient Order of Hiberniansin embleemi.
Ancient Order of Hibernians (AOH) on irlantilaisten katolisten miesten yhteenliittymä eli veljeskunta, joka on perustettu New Yorkissa Yhdysvalloissa vuonna 1836. Irlannissa toimii samanniminen mutta erillinen järjestö, jonka tarkkaa syntyajankohtaa ei tunneta. Veljeskunnan alkuperäinen tarkoitus Yhdysvalloissa oli suojata katolisia kirkkoja katolilaisvastaisten hyökkäyksiltä ja avustaa irlantilaisia maahanmuuttajia. Jotkut AOH:n jäsenistä olivat Pinkertonin etsivätoimiston antaman raportin mukaan jäseniä myös toisessa salaseurassa, Molly Maguiresissa. AOH on 1920-luvulta lähtien vastustanut Ku Klux Klania.
AOH:lla on jäseniä Yhdysvaltojen ulkopuolella muun muassa Kanadassa. Eräälle Quebecin kaupungin lähellä sijaitsevalle saarelle pystytettiin 14 metriä korkea kelttiläinen risti vuonna 1909. Risti on muistomerkki niille irlantilaisille, jotka pakenivat nälänhätää Irlannista Kanadaan vuonna 1847 ja kuolivat perille päästyään.
Ancient Order of Hiberniansin tunnetuin jäsen on ollut Yhdysvaltain 35. presidentti John Fitzgerald Kennedy. Hän liittyi järjestöön vuonna 1947 ja oli sen jäsen kuolemaansa saakka.
Ancient Order of Hibernians lahjoitti Amerikan katoliselle yliopistolle kelttiläisten kielten ja kirjallisuuden professuurin vuonna 1896. Sitä ennen vastaava oppituoli oli ollut Yhdysvalloissa vain Harvardin yliopistolla.
AOH:n rinnalla toimii naisille tarkoitettu avustusjärjestö Ladies Auxiliary, alkuperäiseltä nimeltään Daughters of Erin.
Alma Karlin

| Alma Karlin |
| --- | --- |
 Thea Schreiber Gamelin ja Alma Karlin.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1889 Celje, Styria (Steiermark)
Kuollut: 1950 (60–61 vuotta) Celje, Slovenia
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: saksa
Tuotannon kieli: saksa, englanti, sloveeni
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Alma Maximiliana Karlin (1889 Celje, Styria (Steiermark) – 1950 Celje, Slovenia) oli itävaltalainen matkakirjailija.
Karlin kävi koulua Grazissa, ja koulun päätyttyä hän muutti äitinsä kanssa Lontooseen. Isä oli kuollut Karlinin ollessa kahdeksanvuotias. Lontoossa hän opiskeli kieliä ja omaksui niitä hämmästyttävän määrän, jopa suomea hänen sanotaan opiskelleen. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Karlin joutui itävaltalaisena lähtemään Lontoosta ja muutti Ruotsiin, jossa hän toimi kieltenopettajana. Hänen ensimmäinen teoksensa, kolminäytöksinen näytelmä, ilmestyi 1918 Saksassa. Sodan päätyttyä hän palasi Celjeen, joka nyt sijaitsi Jugoslaviassa. Hän perusti kielikoulun ja kokosi sillä rahaa marraskuussa 1919 alkavaa matkaansa varten.
Alma Karlin, koira ja Erika-kirjoituskone.
Kolmivuotiseksi suunniteltu matka venyi kahdeksan vuoden mittaiseksi ja päättyi 1927 Karlinin saatua tiedon äitinsä sairastumisesta. Itsekin hän oli heikossa kunnossa matkalla saatujen tautien vuoksi. Hänen ystävänsä, taidemaalari Thea Schreiber Gamelin muutti 1930-luvun alussa hänen luokseen, ja he asuivat yhdessä Karlinin kuolemaan asti.
Matkan alkupuolesta Hongkongiin saakka kertova kirja Einsame Weltreise ilmestyi 1928 ja oli heti menestys. Mika Waltarin suomennos Yksin maailman ääriin ilmestyi vasta 1934. Karlin kirjoitti myös loppumatkasta, mutta teosta ei ole suomennettu, kuten ei muitakaan Karlinin teoksia. Hän kirjoitti enimmäkseen saksaksi. Vastalauseena natsien valtaannousulle hän lopetti saksaksi kirjoittamisen. Hänen kirjansa poltettiin Saksassa roviolla rappiokirjallisuutena. Hän joutui joksikin aikaa internointileirille, josta hänet oli tarkoitus lähettää keskitysleirille, mutta Thea Schreiber onnistui puhumaan hänet vapaaksi. Hän sairasti tuberkuloosia mutta kuoli rintasyöpään.
Karlin keräsi matkan varrella esineistöä, jota on nykyisin esillä Celjen aluemuseossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alma Karlin Wikimedia Commonsissa
Al-Sailiya SC

Al-Sailiya Sports Club (arab. نادي السيلية الرياضي‎) on qatarilainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1995, jolloin se tunnettiin nimellä Al Qadesya club. Vuonna 2003 joukkueen nimi muutettiin nykyiseen muotoonsa. Joukkueen kotistadion on Qatar SC Stadium, joka sijaitsee Dohassa. Al-Sailiya ei ole ollut kovin menestyksekäs Qatarin pääsarjassa, mutta se on voittanut kolmesti (2003, 2005 ja 2007) Qatarin ykkösdivisionan.
Saavutukset

Qatarin 1. divisioona (3): 2003, 2005, 2007
Šeikki Jassem Cup
Hopeaa: 2007
Entisiä pelaajia

Titi Camara (2003–2004)
William Prunier (2004)
Wael Gomaa (2007–2008)
José-Karl Pierre-Fanfan (2007–2008)
Yazid Mansouri (2010–2011)
Issam Jemâa (2014–2016)
Aiheesta muualla

Virallinen kotisivu (ranskaksi), (englanniksi), (arabiaksi)
Alison Arngrim

Alison Arngrim
Alison Margaret Arngrim (s. 18. tammikuuta 1962) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja stand up -koomikko. Hänet muistetaan parhaiten Nellie Olesonin roolista televisiosarjassa Pieni talo preerialla, jossa hän esiintyi vakituisesti vuosina 1974–1981.
Arngrim syntyi New Yorkissa ääninäyttelijä Norma MacMillanin tyttäreksi. Myös hänen veljensä Stefan on näyttelijä.
Arngrim meni 6. marraskuuta 1993 naimisiin Robert Paul Schoonoverin kanssa. Hän oli aiemmin ollut vuodesta 1989 naimisissa Donald Mark Spencerin kanssa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Alison Arngrim Wikimedia Commonsissa
Alison Arngrim Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Antti Laitinen (salibandyn pelaaja)

| Antti Laitinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. toukokuuta 1978 (ikä 46) Oulu
Salibandyn pelaaja
Lempinimi:  Apa
Pelipaikka:  puolustaja
Seura:  OLS
Pelinumero:  14
Pituus:  178 cm
Paino:  68 kg
Antti Laitinen (s. 1978) on suomalainen salibandyn pelaaja. Hän pelaa Oulun Luistinseurassa puolustajana. Ennen OLS:siin siirtymistä Laitinen pelasi muun muassa sveitsiläisessä SV Wiler-Ersigenissä.
Laitinen on pelannut uransa aikana 238 runkosarjaottelua Salibandyliigassa. Laitinen pelaa tällä hetkellä salibandya Koskelankylän Riennossa, miesten 2-divisioonassa.
Aargau

| Aargau |
| --- | --- |
 Aargaun maaseutua
 Vaakuna
 Aargau sijaitsee Pohjois-Sveitsissä.
Valtio:   Sveitsi
Hallintoalueita:  11
kuntia:  210 (1.1.2020–)
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Aarau
Pinta-ala:  1 404 km² (10.)
 – maa:  1 395,2 km²
 – sisävesi:  (Hallwilersee) 8,7 km² 
Väkiluku (31.12.2019)  (vakinaiset asukkaat):  685 845 (4.)
 – väestötiheys:  488 as./km²
Kielet:  saksa
Uskonnot:  katolisuus 32 % reformoitu kirkko 23 %
BKT (2015, alustava):  40 mrd. Sfr (5.)
 – asukasta kohti:  62 000 Sfr (19.)
Lyhenteet:  
 – rekisterikilven tunnus:  AG
 
Kantonin internetsivut
Aargau (saks. Aargau, ransk. Argovie, ital. Argovia, retoromaaniksi Argovia) on yksi Sveitsin pohjoisista kantoneista. Aargaun pääkaupunki on Aarau. Kantonissa on vajaat 700 000 asukasta.
Maantiede

Aargau sijaitsee suurelta osin Aarejoen laaksossa, mistä se on saanut nimensäkin. Pohjoisessa kantonin rajana on Rein, Sveitsin ja Saksan rajajoki.
Aargau on yksi Sveitsin vähiten vuoristoisista kantoneista, Mittellandia, alankoaluetta Alppien pohjoispuolella ja Juravuoriston itäpuolella.
Historiaa

Aargaun alue oli Habsburgien hallinnassa vuoteen 1415. Aargau liittyi Sveitsin valaliittoon vuonna 1803.
Asukkaat ja hallinto

Aargau on saksankielinen: saksaa puhuu 87 prosenttia asukkaista. Suurin uskonnollinen ryhmä ovat katoliset (vuonna 2017 32 prosenttia). Protestantteja on 23 prosenttia. Kantonin vakituisista asukkaista 25 prosenttia on ulkomaalaisia (vuonna 2017). Kantonin vakituista asukkaista neljännes oli vuoden 2019 lopussa ulkomaalaisia.
Asukkaat ja hallinto > Kunnat ja kaupungit

Aargaussa on 210 kuntaa (1.1.2020 alkaen), jotka muodostavat 11 hallintoaluetta (saks. Bezirk). Aargaussa on 12 väkiluvultaan yli 10 000 asukkaan kuntaa eli kaupunkia (tilanne 31.12.2019):
| Kaupunki | väkiluku 31> 12.2019 |
| --- | --- |
Aarau: 21 773
Wettingen: 20 934
Baden: 19 547
Wohlen: 16 613
Oftringen: 14 101
Rheinfelden: 13 503
Spreitenbach: 12 065
Zofingen: 11 861
Brugg: 11 229
Möhlin: 11 047
Lenzburg: 10 822
Suhr: 10 476