stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lieksa
Historia > Brahea, Pietari Brahen kaupunki

Lieksan seutu oli jo keskiajalla tärkeä kauppapaikka. Pielisjärvi joutui 1600-luvun puolivälissä laajan Kajaanin vapaaherrakunnan osaksi. Kreivi Pietari Brahe, jonka läänitystä alue oli, perusti Brahean kaupungin Lieksanjoen suun luo vuonna 1653 Vienan kaupan tueksi.
Ruptuurisodan aikana kaupunkia puolustamaan rakennettiin hirrestä linnoitus eli skanssi. Se oli mitoiltaan 71 × 53 metriä. Linnoitus oli rakennettu hirrestä, ja siinä oli joka kulmauksessa pyöreä torni sekä kaksi porttia. Linnoituksessa oli sisällä kapakka.
Kaupungin alueella sijaitsi muun muassa raatihuone, ortodoksinen tsasouna, porvarien asuintaloja ja vuonna 1667 valmistunut luterilainen kirkko nykyisen kirkon paikalla. Brahean kaupungissa toimi koulu vuodesta 1663.
Brahea lakkautettiin jo vuonna 1681, vain vuosi Kreivi Brahen kuoleman jälkeen. Pielisjärven alue liitettiin Kajaanin vapaaherrakuntaan, jonka maaherran Hindrich Piperin käskystä Brahean kaupunki hävitettiin. Lopullisesti kaupungin hävitti Pielisjärven pitäjän vuonna 1685 kruunulta vuokrannut Salomon Ehnberg: kaupungin talot purettiin ja alue kynnettiin pelloksi.
Enimmillään Brahean kaupungissa oli noin 350 asukasta. Lakkauttamisen jälkeen paikalle jäi Pielisjärven pitäjän kirkonkylä.
Nykyisen Lieksan kaupungin vaakunan aihe on peräisin Brahean kaupungin sinetistä vuodelta 1669.
Historia > Pielisjärven kirkonkylä Brahean lakkauttamisen jälkeen

Pielisjärvi annettiin 1685 verovuokralle Salomon Ehnbergille, jonka varsin pian antoi veronkannon tehtäväksi Simon Affleckille. Affleck jäi elämään kansantarinoihin Simo Hurttana. Verovuokraajien aika kesti aina isonvihan vuosiin, jonka aikana valta vaihtui joiksikin vuosiksi venäläisille. Isonvihan jälkeisenä aikana eivät verovuokraajat enää saaneet lujaa otetta pielisjärveläisistä.
1600-luvun lopulla kärsittiin Pielisjärvelläkin katovuosista ja niistä johtuneesta nälästä. Ne herättivät levottomuuksia virkavaltaa vastaan, ja pielisjärveläiset nousivat useita kertoja kapinaan erityisesti vihaamaansa Simon Affleckia vastaan.
Isovihan jälkeisestä ajasta Suomen sodan vuosiin Pielisjärvellä vaikutti kaksi kirkkoherraa, Jakob Stenius vanhempi (Korpi-Jaakko) (1704–1766) ja Jakob Stenius nuorempi (Koski-Jaakko) (1732–1809).
Historia > Nykyisen Lieksan synty

Vähitellen Pielisjärven alueen keskus Lieksa kasvoi koko pitäjän keskukseksi ja Lieksasta muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1900. Alue sai leipänsä puusta, ja se tunnettiin tukkilaisten keskuksena. 
Lieksan Sähkö Oy perustettiin syyskuussa 1918 ja koska yhtiöllä ei ollut vielä omaa sähköntuotantoa, päädyttiin oman voimalaitoksen rakentamiseen, jota varten vuokrattiin tontti Hovilan isännältä Lieksanjoen varresta kirkkopuiston rautatien väliseltä alueelta. Sähköenergiaa saatiin puulla toimivan höyryturpiinin perään asennetusta vajaan 40 kW:n tehoisesta generaattorista. Kattila ja generaattori olivat käytettyjä, mutta ”hyvässä kunnossa”. Kevättalvella vuonna 1919 verkostoon liittyneet lieksalaiset kodit alkoivat saada sähkövaloa öljylamppujen siirtyessä komeroiden nurkkiin. Marraskuussa 1919 yhtiö merkittiin kaupparekisterin. Pankakosken voimalaitos valmistui ja otettiin käyttöön huhtikuussa 1912.
Paha suurpalo vuonna 1934 tuhosi lähes kaikki keskustan vanhat rakennukset. Vain harva säilyi. Suurpalon jälkeinen rakentaminen antoi aiheen Lieksan kauppalan perustamiselle vuonna 1936.
Nykyinen Lieksa syntyi, kun Lieksan kauppala ja Pielisjärven kunta yhdistyivät vuonna 1973. Samalla Lieksasta tuli kaupunki. Se oli pitkään Suomen pinta-alaltaan suurin kaupunki.
Hallinto

Lieksan kaupunginjohtajana vuodesta 2015 alkaen toimi Jarkko Määttänen, joka siirtyi vuoden 2023 syksyllä Muuramen kunnanjohtajaksi. Hänen jälkeensä virkaa tekevänä kaupunginjohtajana toimi Arto Sihvonen. Pirre Seppänen aloitti Lieksan uutena kaupunginjohtajana 19.2.2024.
Kaupunginvaltuustossa on 35 paikkaa, joista kaudella 2021–2025 kuuluu 13 Keskustalle ja 10 SDP:lle.
Talous

Lieksan Pankakoskella sijaitsee Pankakosken kartonkitehdas, jonka omistaa Pankaboard Oy. Tehdas on Lieksan suurimpia teollisia työnantajia. Siellä on noin 160 työntekijää.
Kevätniemessä toimii Binderholz Nordic Oy:n Kevätniemen saha, jossa on noin 200 työntekijää. Merkittävä työnantaja oli 2000-luvulle myös Suomen Kumitehdas.
Lieksassa ilmestyy paikallislehti, vuonna 1954 perustettu, Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oyj:hin kuuluva Lieksan Lehti.
Vuonna 2014 Tilastokeskuksen suorittamassa tulonjakovertailussa Lieksa oli Suomen kolmanneksi köyhin kunta.
Väestönkehitys

Lieksan noin 12 000 asukkaasta 600 on maahanmuuttajia. Suurin ulkomaalaisryhmä on somalit.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien.
| Lieksan väestönkehitys 1975–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1975 | 1975 |    | 19 474 | 19 474 |
| 1980 | 1980 |    | 19 157 | 19 157 |
| 1985 | 1985 |    | 18 588 | 18 588 |
| 1990 | 1990 |    | 17 527 | 17 527 |
| 1995 | 1995 |    | 16 752 | 16 752 |
| 2000 | 2000 |    | 15 208 | 15 208 |
| 2005 | 2005 |    | 13 722 | 13 722 |
| 2010 | 2010 |    | 12 687 | 12 687 |
| 2015 | 2015 |    | 11 772 | 11 772 |
| 2020 | 2020 |    | 10 719 | 10 719 |
Lähde: Tilastokeskus.
Seurakunnat

Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lieksassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Lieksan seurakunta
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Lieksassa toimii Lieksan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lieksan alueella toimii Joensuun ortodoksinen seurakunta.
Seurakunnat > Entiset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Lieksan kaupungin nykyisellä alueella.
Pielisjärven seurakunta (yhdistetty Viekijärven seurakunnan kanssa Lieksan seurakunnaksi 1999)
Viekijärven seurakunta (yhdistetty Pielisjärven seurakunnan kanssa Lieksan seurakunnaksi 1999)
Koulutus

Lieksassa toimi vuonna 2018 viisi perusopetuksen 1–6 luokan koulua: Jamalin koulu, Lieksan keskuskoulu, Kolin koulu, Rantalan ja Vuoniskylien koulut (Vuonisjärvi) koulut. Useita Lieksan peruskouluista on lakkautettu 2000-2010 -luvuilla (Hattuvaaran, Kankaalan, Kylälahden, Lamminkylän, Merilän, Nurmijärven, Pankakosken, Rauhalan, Surpeenvaaran, Varpasen, Viekin, Viensuun ja Vuonislahden koulut). Perusopetuksen 7–9 luokan kouluna toimii Keskuskoulun yläkoulu. Laskevien oppilasmäärien takia on 2020-luvun alussa on päätetty sulkea edelleen Jamalin ja Vuoniskylien koulut.  Lieksassa toimii yksi lukio, Lieksan lukio.
Pohjois-Karjalan Ammattiopistolla on Lieksassa noin 330 opiskelijaa ja kaksi toimipistettä: Kuhmonkadulla ja Rauhalassa, joissa on ajoneuvoasentaja, automaatioasentaja, datanomi, lähihoitaja, merkonomi, levyseppähitsaaja, paperinjalostaja ja paperiprosessinhoitaja, talonrakentaja ja suurtalouskokin opintokokonaisuudet. Pohjois-Karjalan Aikuisopiston Lieksan toimipiste sijaitsee Rauhalan kaupunginosassa, Oravatiellä.
Lieksan kristillinen opisto toimii Kylänlahdessa, noin 15 kilometriä Lieksan keskustasta pohjoiseen.  Pielisen Karjalan musiikkiopisto toimii Koski-Jaakonkadulla yhteistyössä Nurmeksen, Ilomantsin, Valtimon ja Juuan toimipisteiden kanssa. Opettajia on noin 26. Musiikkiopiston tiloissa (aikaisemmin sairaala) toimii Lieksan Vaskiviikon toimisto. Lisäksi kaupungissa toimii kansalaisopisto, järjestäen kursseja ja luentoja historiasta, kirjallisuudesta, ihmisyhteisöstä, tietotekniikasta, kielistä, musiikista, taiteesta, liikunnasta ja käytännön taidoista.
Kulttuuri

Lieksa on musiikkikaupunki. Tärkein musiikkitapahtuma on Lieksan Vaskiviikko ja tunnetuin yhtye on Lieksan Nuorisopuhallinorkesteri. Musiikkiopetusta antaa Pielisen Karjalan musiikkiopisto. Lieksan kulttuurikeskuksessa on 400-paikkainen konserttisali, Brahesali.
Kirjastopalveluita tarjotaan Lieksan pääkirjaston ja kirjastoauto Hilippan sekä kirjastokimppa Vaara-kirjastojen palvelujen välityksellä.
Lieksan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ahvenia ja siansivua sisältävä patakukko sekä kokkoset, riisillä ja munalla täytetyt piiraset.
Herättäjäjuhlat järjestettiin Lieksassa vuonna 1978.
Hautausmaat

Lieksan hautausmaa sijaitsee Mähköllä Kirkkotarhantiellä. Pielisjärven vanha hautausmaa sijaitsee Rauhalassa, jossa on muun muassa viidentoista vuonna 1918 kaatuneen henkilön yhteishauta. Pielisjärven yksi vanhimmista hautausmaista sijoittuu nykyisen kirkon ympärille. Vanhin hautausmaa on jäänyt kirkon vieressä sijaitsevan kantatie 73:n sillan penkereen alle.  Lieksan alueella on ainakin liki parikymmentä kalmistoa, joista tunnetuin lienee Savijärven kalmisto.
Nähtävyyksiä

Eva Ryynäsen ateljee ja Paaterin kirkko (1991)
Hovilan kartanon päärakennus, (C. L. Engel, 1848)
Karhunkaataja Väinö Heikkisen karhunkallokokoelma
Koli, 347 m
Lieksan kirkko, (R. ja R. Pietilä, 1982)
Lieksan kulttuurikeskus (1985)
Lieksankosken voimalaitos, Kemijoki Oy (Alvar Aalto, 1960)
Jongunjoen rajaseutukirkko, (Rafael Blomstedt, 1948)
Pankakosken kirkko (Veijo Martikainen, 1962)
Patvinsuon kansallispuisto
Pielisen museo
Eläinpuisto PikkuKili
Pyhän Eliaan kirkko (Selim Savonius, 1960)
Ruunaan kosket
Sarkkilan hovi
Vesitorni, 47 m, (1955)
Viekijärven kirkko (A. E. Ollilainen, 1911)
Nähtävyyksiä > Patsaat, veistokset ja muistolaatat

Vonkamiespatsas (jätkänpatsas tai tukkilaispatsas), Eino Räsänen, 1959, Pielisentie
Pietari Brahe, Eva Rynänen, 1953, pronssiveistos, alkuperäinen sijainti Kirkkopuistossa, nykyinen sijainti Hovilanpuistossa
Ilmari Juutilainen, Suomen ilmavoimien menestyksekkäimmän taistelulentäjän muistomerkki, rautatieaseman vieressä.
Siunaus, talvi- jatkosodassa kaatuneiden muistopatsas, Heikki Varja, 1959, Kirkkopuisto
Kaupan kaivo, Taisto Martiskainen, pronssiveistos 1966, silloisen Lieksan Kauppa Oy:n eteen pystytetty veistos
Idän ja lännen kohtaaminen ja kulttuuriperintö, kivipatsas, Kauko Kortelainen, 1999, vanhan kaarisillan vieressä
Ruokolaisten muistomerkki Savijärven kylässä
Vapauden ja vakaumuksensa puolesta marttyyreina kaatuneet 1918, hautamuistomerkki, Lieksan vanha hautausmaa
Jotos. Rukajärven taistelut 4.7.–12.9.1941, pronssiveistos, Erkki Karvinen & Heikki Häiväoja, 1966, Vapaudenpuisto
Nälkävuodet 1866–68. Kivi vanhalla hautausmaalla Lamminkyläntien ja Koulutien risteyksen lähellä Mähköllä.
Jauhiaisensalmen taistelun (10.10.1808) muistomerkki (valmistunut 1930), Vuonislahti,
Vorna, 8.10.1808, 100 pielisjärveläistä taisteli Steniuksen johdolla venäläisiä vastaan, pystytetty 8.10.1928, Kelvä
Tapahtumia

Lieksan Vaskiviikko järjestetään vuosittain
Hämärän kaupan ilta
tukkilaiskisat, pidetty viimeksi Lieksankoskella 1990-luvulla
Lieksan messut
praasniekat
UKK-hiihtovaellukset
Urheilu

Lieksalaisia urheiluseuroja ovat tai ovat olleet muun muassa :
| --- | --- |
 Brahean Uimarit  Carelian Eastpoint ry (valjakkourheiluseura)  Jamalin Sisu  Kevätniemen Kehä  Lieksan Chido-Kan  Lieksan Hiihtoseura  Lieksan Hurtat  Lieksan Into  Lieksan Han Moo Do  Lieksan Jigoku  Kylänlahden Nuorisoseuran Voimistelu- ja Urheiluseura  Lieksan Liikunta  Lieksan Luistinseura  Lieksan Loiske  Lieksan Melojat  Lieksan Moottorikerho  Lieksan Naisvoimistelijat  Lieksan Sukeltajat  Lieksan Taitoluistelijat :  Lieksan Tanssikerho Chassé  Lieksan Uimarit  Lieksan Urheilijat  (Arkistoitu – Internet Archive)  Lieksan Urheiluautoilijat  Lieksan Visa  Matovaaran Mahti  Rasti-Pielinen  Pankakosken Tehtaan Urheilijat  Pankakosken Valpas  Pielisen Ampujat  Pielisen Tennis  Pielisjärven Hevosystäväinseura  Pielisen Keilaajat  Pielisen Kelkkailijat  Pielisen Latu  Simon Tikka  Voimistelu- ja Urheiluseura Vekara (perustettu 1920)  Viensuun Voimistelu- ja urheiluseura Viesti  Viensuun Tuike (Viensuun Raittiusseuran alajärjestö)  Vuonislahden Urheilijat
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Lieksan kaupungin kotisivut
Lieksa-Pielisjärvi-seura (Arkistoitu – Internet Archive)
Seppänen, Aulis. Vanhoja valokuvia Pielisjärveltä 1925–1965 (Arkistoitu – Internet Archive)
Lieksalainen, Kyösti Timonen, Lieksa-aiheinen blogi (Arkistoitu – Internet Archive)
Tilastokeskus – Lieksan avainluvut
| n k Pohjois-Karjalan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Heinävesi  Ilomantsi  Joensuu  Juuka  Kitee  Kontiolahti  Lieksa  Liperi  Nurmes  Outokumpu  Polvijärvi  Rääkkylä  Tohmajärvi 
Entiset kunnat:  Eno  Kesälahti  Kiihtelysvaara  Nurmeksen maalaiskunta  Pielisensuu  Pielisjärvi  Pyhäselkä  Tuupovaara  Valtimo  Värtsilä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Latvia 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Pielisen rannan saaria Vuonislahdessa
Näkymä Kolilta Pieliselle
Lieksan palo tuhosi suurimman osan kaupungista vuonna 1934
Patvinsuon kansallispuisto
Lieksan keskustaa kesällä 2010
Lieksan rautatieasema
Lieksan kirkko
Paaterin kirkon sisäänkäynti
Parapunainen

| Parapunainen |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  1-[(4-nitrofenyyli)diatsenyyli]naftalen-2-oli
CAS-numero:  6410-10-2
PubChem CID:  22917
SMILES:  C1=CC=C2C(=C1)C=CC(=C2N=NC3=CC=C(C=C3)[N+](=O)[O-])O
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C16H11N3O3
Moolimassa:  293,278 g/mol
Sulamispiste:  248–252 °C
Liukoisuus veteen:  Ei liukene veteen
Parapunainen (C16H11N3O3) on atsoväreihin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena. Sitä valmistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1889, ja se on yksi ensimmäisistä kaupallisesti tuotetuista synteettisistä väriaineista.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa parapunainen on oranssia tai ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee etanoliin ja bentseeniin.
Parapunaista valmistetaan p-nitroaniliinin diatsoniumsuolan ja 2-naftolin välisellä atsokytkentäreaktiolla.
Parapunaista voidaan käyttää esimerkiksi puuvillapohjaisten tekstiilien värjäämiseen punaiseksi, musteissa, maaleissa ja värikynissä. Etuna on edullisuus, mutta huonona puolena heikko valonkesto. Parapunaisen käyttö on vähentynyt muiden väriaineiden korvatessa sitä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Parapunainen Wikimedia Commonsissa
Parapunainen, Coloria.net
Hoikkalampi (Kuopio, Kukkamäki)

| Hoikkalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°44′25″N, 27°18′40″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.727.1.014
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,4 m  
Pituus:  830 m  
Leveys:  90 m  
Rantaviiva:  1,741 km  
Pinta-ala:  4,313 ha  
Suurin syvyys:  11 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Hoikkalampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Kukkamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 830 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy.
Ukon Salminen (Kuopio, pohjoinen)

| Ukon Salminen |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°44′10″N, 27°19′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  puro Kivijärveen 
Järvinumero:  14.727.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  114,1 m  
Pituus:  740 m  
Leveys:  410 m  
Rantaviiva:  2,547 km  
Pinta-ala:  13,162 ha  
Suurin syvyys:  8,5 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Ukon Salminen  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Airakselan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 740 metriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy.
Soidinlammit (Kuopio)

| Soidinlammit |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°44′06″N, 27°20′25″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.727.1.011
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,1 m  
Pituus:  560 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,507 km  
Pinta-ala:  7,763 ha  
Suurin syvyys:  7,1 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Soidinlammit tai Soidinlampi on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Airakselan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 560 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,1 metriä mpy.
Tuira

| Tuira |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Tuira korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Tuiran suuralue
Kaupunginosa nro:  52
Väkiluku:  7 805  31.12.2023
Työpaikkoja:  1 811 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Tuira
Postinumero(t):  90500
Tuira on kaupunginosa Oulussa. Se on asukasluvultaan yksi Oulun suurimmista kaupunginosista, sillä sen asukasluku on noin 7 000. Oulun kaupunkiin Tuira on liitetty vuonna 1886, jota ennen se oli osa Oulun maalaiskuntaa.
Tuiran väkiluku alkoi kasvaa, kun Tuiran sillat valmistuivat vuonna 1869. Rautasillan rakentaminen vuonna 1886 kasvatti entisestään varsinkin kaupunginosan itäisimmän alueen, Alalaanilan, väkilukua. Vielä 1900-luvun alussa Tuira oli puutalovaltaista aluetta, mutta 1950–1970-luvuilla vanhat rakennukset purettiin, ja Tuiraan rakennettiin korkeita asuinkerrostalotorneja. Tuira on lähinnä esikaupunkialuetta keskustan vastaisella Oulujoen pohjoisrannalla. Viime vuosina Tuiraa on kehitetty huomattavasti ja rakennuksia on kunnostettu.
Tuira on esikaupunkialueena melko väljästi ja lähiömäisesti rakennettu. Lähiömäisestä ilmeestään huolimatta alue on suosittua juuri sen vuoksi, että kaupungin keskustaa ja Tuiraa erottavat vain Oulujoen ylittävät sillat. Tuiran palvelutaso on erittäin hyvä.
Tyypillisintä Tuiraa edustavat korkeat 10-kerroksiset pistetalot ja kaksiportaiset lamellitalot. Aluetta suunniteltaessa otettiin vaikutteita ulkomailta, jolloin alueesta muodostui nimenomaan lähiömäinen sen vuoksi, että rakennukset sijoittuivat maaston muotojen mukaan, ja niiden väliin jäi laajoja pysäköintialueita. Tuiran keskeisin katu on Merikoskenkatu, jonka kautta kulkee huomattava määrä keskustasta pohjoiseen suuntautuvasta joukkoliikenteestä. Merikoskenkatu jakaa Tuiran Itä- ja Länsi-Tuiraan, ja kadun varrelle 1960-luvulla rakennetut kerrostalot rajaavat kadun muurimaiseksi liikenteen pullonkaulaksi.
Tuiralla on ollut Oulussa levottoman alueen maine.lähde?
Tuiran kartta
Vuonna 2019 Tuira valittiin vuoden kau­pun­gi­no­sak­si.
Liikenne

Tuiran Merikoskenkatu on eräs Oulun tärkeimmistä liikenneväylistä. Sen ja Tuiran siltojen kautta kulkee valtaosa keskustasta pohjoiseen suuntautuvasta julkisesta liikenteestä. Suuri osa Oulun joukkoliikenteen linja-autovuoroista ajetaan Tuiran kautta.
Tuiran keskuksen pohjoispuolella risteävät keskustasta Kaijonharjun suuralueelle johtava pääväylä Kemintie sekä Toppilasta valtatielle 20 ja edelleen nelostielle johtava Bertel Jungin tie. Molemmat väylät ovat nelikaistaisia ja ruuhka-aikoina kuormitettujalähde?.
Kulttuuri

Tuiran kaupunginosassa Kalliotiellä sijaitsee vanha Elokuvateatteri Star.
Kulttuuriyhdistys Paskakaupunni on suunnitellut Tuirasta rockin alakulttuurin kehtoa.
Tuirassa sijaitsee myös Ari Kochin veistämä vuonna 1995 valmistunut Samuli Paulaharjun muistomerkki Tuirasta Ruijan rannoille.
Tuirassa järjestetään vuosittain Titta på Tuira -katutapahtuma.
Tuiran koulu

Tuiran koulu on vuonna 1900 rakennettu koulu. Tuiran koulussa oli vuonna 2018 noin 200 oppilasta ja 12 opettajaa. Saksalaiset käyttivät koulua toisen maailmansodan aikana. Tuiran koulua kunnostettiin vuonna 2003.
Tuira populaarikulttuurissa

Oululainen punk metal -yhtye Tuiran Miliisi on saanut nimensä Tuiran kaupunginosan mukaan.
Kuvia Tuirasta

Merikoskenkatu.
Alakanava ja Toivoniemen taloja.
Merikosken voimalaitos.
Tuiran koulu.
Tuiran kirkko.
Sininen talo, Samuli Paulaharjun entinen asunto.
Merijalin rantaa Länsi-Tuirassa.
Merijalin rakennuksia.
Tervaleijona-mainoskyltti.
Merikosken sillat Tuiranväylä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tuira Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Taskisenlampi (Kuopio, Saarinen)

| Taskisenlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Savo
Kunnat:  Kuopio
Koordinaatit:  62°45′40″N, 27°16′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Virmasveden alue (14.72)
Laskujoki:  oja Kivijärveen 
Järvinumero:  14.727.1.017
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  118,1 m  
Pituus:  520 m  
Leveys:  170 m  
Rantaviiva:  1,203 km  
Pinta-ala:  3,936 ha  
Suurin syvyys:  5,3 m  
Saaria:  ei saaria 
  [ ohje ]  
Taskisenlampi  on Pohjois-Savossa Kuopiossa  Saaristen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 520 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (14.727) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.
Luettelo Suomessa näkyvistä televisiokanavista

Tämä on luettelo Suomessa näkyvistä televisiokanavista.
Euroopan unionin laajuiset

Europe on Satellite
Euronews
Euro1080