stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tuuliwatti
Historia > 2013

Vuonna 2013 TuuliWatti ilmoitti, että kun sen rakenteilla olevat kohteet valmistuvat, sen tuotantokapasiteetti nousee 600 megawattituntiin, joka vastaa noin 10 prosenttia Suomen vuodelle 2020 asettamasta tuulivoimatavoitteesta. vuonna 2014 yritysellä oli tuulivoimakapasiteettia noin 97 megawattia.
Suomen korkeimmat tuulivoimalat vihittiin virallisesti Iin Olhavassa maaliskuussa 2013. 140 metrin korkuisten voimaloiden siivet yltävät pyöriessään 200 metrin korkeuteen. ”Yhteen tuulivoimalaan tarvitaan kymmenen erikoiskuljetusta, sillä yksistään voimalan siiven pituus on 55 metriä”, totesi Tanskasta laivattujen osien kuljetusta ohjannut Sami Kivelä. Puiston kahdeksan pyörivää myllyä ovat teholtaan 3-megawattisia ja ne tulevat TuuliWatti Oy:n mukaan tuottamaan vuosittain sähköä noin 35 000 kerrostaloasunnon tarpeisiin. Investoinnin arvo oli noin 40 miljoonaa euroa.
Tervolan Varevaaran kymmenen tuulimyllyn muodostama tuulivoimapuisto otettiin käyttöön huhtikuussa 2013. TuuliWatin Varevaaran tuulivoimapuisto oli ensimmäinen sisämaan tuulivoimapuisto ja se toi reilun 10 prosentin lisäyksen Suomen tuulivoimatuotantoon.
Vuoden 2013 aikana valmistuivat sekä Simon että Iin tuulipuistojen laajennukset. Simon Leipiön neljä uusinta voimalaa olivat ensimmäinen osa TuuliWatin ja espanjalaisen Gamesa Corporación Tecnológican solmimaa sopimusta, johon kuuluu kolmekymmentä 4,5-megawatin voimalaa.
TuuliWatti Oy pystytti syyskuussa 2013 Korpilahden Maatianvuoreen 120 metriä korkean mittausmaston. Mastolla mitataan tuulen määrää ja laatua ja tulosten perusteella päätetään, toteutuuko Maatianvuoreen suunniteltu viiden 4,5 megawatin tuulivoimalan hanke. Viiden turbiinin yhteinen teho olisi 15–25 megawattia, niiden napakorkeus olisi 140 metriä ja enimmäiskorkeus 210 metriä. Sisämaassa maaston muodot aiheuttavat turbulenssia, eli ilman virtauksen nopeuden ja suunnan vaihtelua. Kova turbulenssi rasittaa laitteistoa, mutta sitä mittaamalla voidaan valita oikeanlaiset laitetyypit. Tuulivoimaloiden rakentamiseen tarvitaan Jyväskylän kaupungin suunnittelutarveratkaisu, joka käsitellään lautakuntatasolla.
Syksyllä 2013 alettiin rakentaa Tornion Kitkiäisvaaran tuulivoimapuistoa. Puisto sijaitsee noin 40 kilometriä pohjoiseen Tornion keskustasta. Kahdeksan 4,5 megawatin tuulivoimalaitosyksikköä olivat suurimpia mitä Suomeen oli siihen mennessä rakennettu. Puiston on tarkoitus valmistua syksyllä 2014. Ensimmäiset sähköt puistosta saatiin kesä-heinäkuun vaihteessa.
Historia > 2014

Keväällä 2014 Simossa vihittiin 4 tuulivoimalaa, joista tuli samalla Suomen suurimmat toiminnassa olevat voimalat. Niiden tornien navat ovat 140 metrin korkeudessa ja niiden roottorien siivet yltävät pyöriessään 204 metrin korkeuteen. Ne ovat siis korkeampia kuin Näsinneula, jonka torniosa on 134,5 metriä korkea. Roottorin pyyhkäisypinta-ala taas vastaa kooltaan kahta jalkapallokenttää. Yksi voimala tuottaa vuodessa sähköä 6000 kerrostaloasunnon vuosikulutuksen verran, 15 vuotta sitten samaan olisi tarvittu kymmenen tuulivoimalaa. Suurvoimala pyörii täydellä teholla noin 35 prosenttia kokonaisajastaan, muulloin se seisoo tai pyörii hitaammin.
Vuonna 2014 rakennettiin Porin Peittooseen tuulipuistoa, josta tulee valmistuessaan Suomen suurin kahdellatoista 4,5 megawatin tuulivoimalallaan. Puiston rakentaminen maksaa 75 miljoonaa euroa. TuuliWatti suunnitteli rakentavansa lisää tuulivoimaa Satakuntaan Luvialle, Merikarvialle ja Siikaisiin. Siikaisiin on tulossa 8 tuulivoimalaa Jäneskeitaan tuulivoimapuisto Otamon kylän alueelle. Siikaisten voimalat ovat 3,3 megawatin kokoisia ja niiden napakorkeus on 137 metriä ja voimaloiden siivet nousevat 199 metrin korkeuteen. 40 miljoonaa euroa maksava Siikaisten tuulipuisto valmistuu vuoden 2015 alkuun mennessä.
Keväällä 2014 alkoi myös Kalajoen Mustilankankaan tuulivoimapuiston rakentaminen. Siitä on tulossa Suomen suurin puisto: siinä on 22 tuulivoimalaa, joiden kokonaisteho on 73 megawattia. Ensimmäiset Kalajoen tuulivoimalat alkavat tuottaa sähköä vuoden 2015 alussa, koko puisto valmistunee syksyyn 2015 mennessä. Tuuliturbiinit toimittaa tanskalainen Vestas Wind Systems A/S ja ne kiinnitetään 137 metriä korkeisiin torneihin. Rakennus- ja asennustyöt työllistävät parhaimmillaan 150 henkilöä. Tuulipuistoinvestoinnin kokonaisarvo on 110 miljoonaa euroa ja sen rahoitus on järjestetty SEB:n ja OP:n lainapääomalla.
Syksyllä 2014 aloitettiin Salon Märynummen kolmen tuulivoimalan rakentaminen.
Historia > 2015-

Vuonna 2015 TuuliWatti pystytti Salon Märynummelle Suomen ensimmäiset 5 megawatin suurvoimalat. Niiden yhteenlaskettu tuotanto vastaa yli 16 000 kerrostaloasunnon sähkönkulutusta. TuuliWatti omistaa tuulivoimaloista kaksi, yksi rakennettiin paikallisille yrittäjille, joiden joukossa on paikallinen
osuuskauppa ja puiston vieressä sijaitseva kauppapuutarha. Muita tuulipuistoja avattiin Torniossa, Siikaisissa ja Porissa. Yhtiön tuulivoiman kokonaistuotantokapasiteetti vuoden lopussa oli reilut 300 MW.
Tuuliwatti Oy suunnitteli Tervolan Löylyvaaraan kolme tuulivoimalaa. Yhtiön tavoite oli aloittaa tuulivoimaloiden rakennustyöt vuonna 2014, mutta kaavoitus oli vielä kesken vuonna 2016.
Vuonna 2018 TuuliWatti on muuttanut strategiaansa ja ryhtyy elinkaaripalveluiden tuottajaksi.
Johto

TuuliWatin toimitusjohtaja Jari Suominen toimii myös St1 Oy:n uusiutuvan energian johtajana.
Toiminta

TuuliWatti rakentaa voimaloitaan erityisesti Perämeren rannalle, jossa on hyvät tuuliolot. Voimalan tornista tehdään mahdollisimman korkea, jolloin merituuli ei ole niin turbulenttia. Vaikka pakkaspäivinä on alempana tyyntä, korkealla tuulee myös silloin. Korkeuden ansiosta voimala voidaan sijoittaa muutaman kilometrin päähän meren rannasta, jolloin se ei häiritse ranta-asutusta. Ensimmäisen sisämaan tuulivoimapuiston TuuliWatti otti käyttöön keväällä 2013 Tervolassa.
Toimitusjohtaja Suominen kritisoi keväällä 2014 sitä, että tuulivoiman lupabyrokratia kestää Suomessa nykyisin jopa neljä–viisi vuotta. Sujuvampi kaavoitus- ja ympäristölupaprosessi auttaisi saavuttamaan Suomen kansallisen tavoitteen uusiutuvan energian rakentamisesta nopeammin.
Toiminta > Toiminnassa olevat tuulipuistot

Seuraavassa luettelossa on ne TuuliWatin tuulipuistot, jotka on sen ilmoituksen mukaan toteutuneet elokuuhun 2016 mennessä. Luettelo on aakkosjärjestyksessä paikkakunnan mukaan ja paikkakunnan jälkeen on ilmoitettu vuosiluku, jolloin ensimmäiset tuulivoimalat on otettu ko. paikkakunnalla käyttöön.
Ii (toiminnassa vuodesta 2013 alkaen)
Olhava, 8 kpl (3 MW) + 3 kpl (3,3 MW)
Kalajoki (toiminnassa vuodesta 2015 alkaen)
Mustilankangas, 22 kpl (3,3 MW)
Pori (vuodesta 2009 alkaen)
Peittoo, 12 kpl (4,5 MW)
Tahkoluoto (3 MW)
Raahe (vuodesta 2017 lähtien)
Sarvankangas 13 kpl (3,45 MW)
Salo (vuodesta 2014 alkaen)
Märynummi, 3 kpl (5 MW)
Siikainen (vuodesta 2015 alkaen)
Jäneskeidas, 8 kpl (3,3 MW)
Simo (vuodesta 2012 alkaen)
Halmekangas, 11 kpl (3,45 MW)
Leipiö 1, 4 kpl (4,5 MW)
Leipiö 2 ja 3, 13 kpl (3,45 MW)
Onkalo 1, 3 kpl (3 MW)
Onkalo 2, 3 kpl (3,45 MW)
Putaankangas, 3 kpl (3 MW)
Tervola (vuodesta 2013 alkaen)
Varevaara, 10 kpl (3 MW)
Tornio (toiminnassa vuodesta 2015 alkaen)
Kitkiäisvaara, 8 kpl (4,5 MW)
Toiminta > Suunnitteilla olevat tuulipuistot

Seuraavassa luettelossa on elokuussa 2016 TuuliWatin suunnitelmissa olleet tuulipuistohankkeet.
Luvia: Oosinselkä
Merikarvia: Korpi-Matti
Pyhtää: Heinsuo ja Mustakorpi
Salo: Näsenkartano
Tervola: Hevosselkä, Louenpalo, Löylyvaara
Yhteistyökumppanit

Empower Oy rakentaa TuuliWatin kanssa yhteistyössä muun muassa Kalajoen tuulipuiston, jossa Empower toimii pääurakoitsijana, minkä lisäksi se vastaa myös projektin suunnittelusta ja johtamisesta. Keväällä 2014 aloitettu Kalajoen tuulipuisto oli järjestyksessään yhdeksäs Tuuli­Watin ja Empowerin yhteistyöprojekti.
Keväällä 2014 YIT ja TuuliWatti sopivat 30 tuulivoimalan perustusten toteuttamisesta Kalajoelle (22) ja Siikaisiin (8). Voimaloiden kokonaisteho on yhteensä 99 MW. Perustustyöt aloitettiin molemmissa hankkeissa toukokuussa 2014 ja niiden arvioidaan valmistuvan lokakuuhun 2014 mennessä. Perustustyöt kuuluvat osana YIT:n ja TuuliWatin aiemmin solmimaan puitesopimukseen, jonka tavoitteena on rakentaa perustukset noin 90 voimalalle.
Vuonna 2013 valmistuneen Simon tuulivoimalat olivat ensimmäinen osa TuuliWatin ja espanjalaisen Gamesa Corporación Tecnológican solmimasta sopimuksesta, johon kuuluu tekniikan toimittaminen kolmeenkymmeneen 4,5 megawatin voimalaan.
Tanskalainen Vestas Wind Systems toimittaa tuuliturbiinit Kalajoen ja Siikaisten tuulivoimaloihin.
Kritiikki

Tuulivoima-kansalaisyhdistys ry arvosteli tuulivoiman tukemista yhteiskunnan varoin keväällä 2014.. Toimitusjohtaja Suominen vastasi kritiikkiin toteamalla, että alan kannattavuutta ja taloudellisuutta voidaan pohtia monelta kantilta. Hänen mukaansa valtio tuki vuonna 2013 fossiilisia polttoaineita 700 miljoonalla eurolla, mutta uusiutuvia polttoaineita vain vajaalla 60 miljoonalla. "Tuulivoimasta hyödyt tulevat yhteiskunnalle erilaisina välillisinä vaikutuksina, fossiilisia polttoaineita pitää taas verottaa, koska niistä tulee haittoja", Suominen vertasi.
Tervolan Löylyvaaran tuulivoimapuistohanke sai yhden huomautuksen osayleiskaavan ehdotusvaiheessa tammikuussa 2014. Yksityishenkilön tekemässä huomautuksessa moitittiin tuulivoimaloiden aiheuttavan valo- ja melusaastetta ja pilaavan maiseman.
Puolustusvoimat on estellyt tuulivoimalupia tutkiensa vuoksi. Osittain siksi Etelä-Karjalassa ja Kymenlaaksossa tuulivoiman parissa toimivat yritykset liittyivät yhteen lokakuussa 2013. Yhteenliittymään kuuluvat TuuliWatin lisäksi Haminan Energia, Innopower, Ilmatar Windpower, Kotkamills, Kotkan Energia, Suomen Merituuli, Suomen Tuulivoima, SGPower, Taaleritehdas, Tornator ja TuuliSaimaa. Yhteenliittymän tehtävä on edustaa alueen tuulivoimatoimijoita ja ajaa heidän etujaan mm. pyrkimällä poistamaan esteitä tuulivoimainvestoinneilta. Kaakon tuulivoimahankkeissa on yhteensä noin 350 turbiinia. Yhteenliittymän mukaan investointien arvo on noin 1,4 miljardia euroa.
Keväällä 2013 tehdyssä lakiehdotuksessa esitettiin, että Perämeren kehittämisalueelle, jonne on suunnitteilla yli 150 tuulivoimalaa, tilattaisiin uusi tutka. Uuden tutkan myötä Puolustusvoimilta saataisiin myönteinen lausunto ja tutka-asiaa odottamaan jääneet satojen miljoonien eurojen investoinnit tuulivoimaloihin voitaisiin toteuttaa. Perämeren tuulivoiman tuottajilta aiottiin kerätä yli 18 miljoonaa euroa, mutta myös valtio kaavaili osallistuvansa tutkan alkurahoitukseen, jotta se voitaisiin tilata kesällä 2013.
Yhtiön jakaminen

St1 Nordicin ja S-Voiman omistama Tuuliwatti jakautui kahdeksi yhtäsuureksi yhtiöksi lokakuun 2020 lopussa. Tuulivoltti Oy tuli St1 Nordicin omistukseen, joka möi kaikki tuulivoimalansa Suomalaisten työeläketoimijoiden ja Valtion Eläkerahaston omistamalle Exilionille 73,2 miljoonan euron hintaan. Tuuliwatti jakautumisessa syntyi toinen energiayhtiö Gigawatti Oy, jonka omistukseen päättyi puolet Tuuliwatin pääomasta ja sen myös voimalaitoksista.
Korfball kesäolympialaisissa 1928

Korfball järjestettiin näytöslajina vuoden 1928 kesäolympialaisissa 6. elokuuta. Vastakkain otteli kaksi alankomaalaista joukkuetta, punamustat ja punavalkoiset. Kummassakin joukkueessa oli 12 pelaajaa, joista naisia oli kuusi, kuten myös miehiäkin. Hyökkääjiä, keskikenttäpelaajia ja puolustajia oli jokaista kummassakin joukkueessa neljä.
Joukkueet > Punamustat

Puolustajat:
C. Cohen
E. Eggink
A. Hendriksen
M. Klijn
Keskikenttäpelaajat:
K Gruys
J. de Koning
A. Krelage
A. Madsen
Hyökkääjät:
H. Gerding (Kapteeni)
F. Hendriksen
H. Venema
L. Wagenvoort
Joukkueet > Punavalkoiset

Puolustajat:
B Dorsman
J. van der Geest
A. Vaandrager
D. Richel
Keskikenttäpelaajat:
M. Klamer
L. Looy
G. Storm
M. Trupp
Hyökkääjät:
M ´t Hart.
G. de Mey (Kapteeni)
G. Voordenberg
C. Wedemeyer
Kaarlo Vanamo

| Kaarlo Vanamo |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 13. toukokuuta 1873 Sammatti, Suomi
Kuollut: 10. maaliskuuta 1925 (51 vuotta) Ulvila, Suomi
Ammatti:  puutarhuri, tietokirjailija, toimittaja
Vanhemmat:  Johannes Bergman (1819–1899) ja Engla Lovisa Forsman (1833–1902)
Kaarlo Vanamo, nimi aik. Karl Bergman (13. toukokuuta 1873 Sammatti – 10. maaliskuuta 1925 Ulvila) oli suomalainen puutarhuri, tietokirjailija ja toimittaja.
Vanamon vanhemmat olivat Sammatin Lohilammen Vanhatalon tilan omistanut rusthollari Johannes Bergman (1819–1899) ja Engla Lovisa Forsman (1833–1902).
Vanamo valmistui puutarhuriksi Kupittaan puutarhakoulusta ja toimi sitten puutarhurina Vaasassa, valtion rautateillä, Tuusulassa ja Rauman seminaarissa.
Kaarlo Vanamo perusti vuonna 1900 Ulvilan Uudellekoivistolle Huvila Flora-nimisen kauppapuutarhan ja hänellä oli myös kukkakauppa Porissa. Vanamo joutui lopettamaan puutarhansa vuonna 1905 talousvaikeuksien takia ja hän muutti sitten 1906 Lahteen jossa hän toimi muun muassa Itä-Hämeen maanviljelysseuran puutarhaneuvojana ja Lahti-lehden aputoimittajana. Vanamo perusti yhdessä veljensä Johannes Lohilammen (1866–1938 ; vuoteen 1906 Johan Bergman) kanssa Sammattiin Lohilammen kotiseutumuseon vuonna 1911. Hän palasi takaisin Ulvilaan vuonna 1917 ja asui siellä viimeiset vuotensa. Syyskuussa 1919 perustettiin Porissa Vanamon aloitteesta Satakunnan Puutarhaseura.
Vanamo julkaisi 1900-luvun alussa useita puutarhanhoitoa ja mehiläishoitoa käsitelleitä tietokirjoja ja kirjoitti myös näistä aiheista artikkeleita eri lehtiin ja kalentereihin.
Teoksia

Puutarhan kuukausitehtävät ynnä kasvien suomalaisia nimiä. Otto Andersin, Pori 1905
Puutarhakirja kotia ja kansakouluja varten. Gust. Ronelius, Pori 1905
Hedelmäviljelyksestämme, sen merkityksestä ja mahdollisuudesta meillä sekä neuvoja miten menestyksellisesti voidaan eri paikoilla maatamme hedelmäviljelys järjestää. Karisto 1908
Mustialan puutarhakurssien luentokokoelma : 12/8 - 17/8 1907 ; toim. Kaarlo Vanamo. Maatalousseurojen neuvojain liiton puutarha-ammattiosaston julkaisuja 1. Jyväskylä 1908
Puutarhaviljelyksen merkityksestä ja mahdollisuudesta meillä ; lausuntoja keräillyt Kaarlo Wanamo. Mikkeli 1909
Opas Päijänteen vesistöllä matkustaville. Lahti 1910
Puutarhakalenteri 1911. Lahden, Tampereen ja Viipurin puutarhaseurain julkaisema, Hämeenlinna 1910
Mehiläishoidon ja sen tuotteen hunajan eli meden merkityksestä : lausuntoja. Pieni kotikirjasto 8. Karisto 1911
Mehiläishoidon opas : lyhyempiä kursseja ja pienviljelijöitä varten. Karisto 1911
100 neuvoa hunajan käyttämisestä ravintona ja lääkkeenä sekä 10 neuvoa vahan soveliaisuudesta erilaisiin tarkoituksiin ; parhaimmista lähteistä keräillyt Kaarlo Vanamo. Pieni kotikirjasto 12. Karisto 1912, 2. painos Angelika Väinönputki, Hattula 2001
Hedelmäviljelys : opas alotteleville. Pieni kotikirjasto 15. Karisto 1912
Kasvisruuat ravintona ja lääkkeenä : lausuntoja ; keräillyt Kaarlo Wanamo. Pieni kotikirjasto 13. Karisto 1912
Keittiökasvien viljelys : opas alotteleville. Pieni kotikirjasto 14. Karisto 1912
Mehiläishoitajien kalenteri 1 ; toimittaneet Heikki Järvinen, Eino Rantala ja Kaarlo Vanamo. Karisto 1913
Puutarhakalenteri 2 ; toimittaneet Alma Forstén, Kaarlo Vanamo, Juho Rannikko. Karisto 1913
Artikkelit

Hautausmaittemme kaunistaminen. Kansanvalistusseuran kalenteri 1918, s. 162-165.
Aiheesta muualla

Kaarlo Vanamon elämäkerta Kansallisbiografiassa
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Luettelo kuusi metriä ylittäneistä seiväshyppääjistä

Tämä on luettelo kuusi metriä ylittäneistä seiväshyppääjistä. Päivitetty 14.3.2025.
| Hyppääjä | Maa, jota edustanut | Ensimmäinen 6 metrin ylitys> Tulos | Ensimmäinen 6 metrin ylitys> Pvm | Ensimmäinen 6 metrin ylitys> Paikka | Ennätykset> Ulkoradat | Ennätykset> Sisäradat | Kilpailut, joissa yli 6 m> Ulkoradat | Kilpailut, joissa yli 6 m> Sisäradat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armand Duplantis |  Ruotsi | 605 | 12.8.2018 | Berliini | 626 | 627 | 43 | 25 |
| Renaud Lavillenie |  Ranska | 601 | 21.6.2009 | Leiria | 605 | 616 | 4 | 15 |
| Serhi Bubka |  Neuvostoliitto /  Ukraina | 600 | 13.7.1985 | Pariisi | 614 | 615 | 28 | 16 |
| KC Lightfoot |  Yhdysvallat | 600i | 13.2.2021 | Lubbock | 607 | 600 | 2 | 1 |
| Steven Hooker |  Australia | 600 | 27.1.2008 | Perth | 600 | 606 | 1 | 4 |
| Sam Kendricks |  Yhdysvallat | 600 | 24.6.2017 | Sacramento | 606 | 601 | 6 | 1 |
| Maksim Tarasov |  Venäjä | 600 | 16.7.1997 | Nizza | 605 | 600 | 6 | 1 |
| Dmitri Markov |  Valko-Venäjä /  Australia | 600 | 20.2.1998 | Auckland | 605 |   | 2 |   |
| Chris Nilsen |  Yhdysvallat | 602 | 5.2.2022 | Tourcoing | 600 | 605 | 1 | 4 |
| Brad Walker |  Yhdysvallat | 600 | 19.7.2006 | Jockgrim | 604 |   | 3 |   |
| Okkert Brits |  Etelä-Afrikka | 600 | 29.7.1995 | Sestriere | 603 |   | 3 |   |
| Jeff Hartwig |  Yhdysvallat | 600 | 4.6.1998 | Saint-Denis | 603 | 602 | 5 | 2 |
| Thiago Braz da Silva |  Brasilia | 603 | 15.8.2016 | Rio de Janeiro | 603 |   | 1 |   |
| Rodion Gataullin |  Neuvostoliitto /  Venäjä | 600i | 22.1.1989 | Leningrad | 600 | 602 | 3 | 4 |
| Piotr Lisek |  Puola | 600i | 4.2.2017 | Potsdam | 602 | 600 | 2 | 1 |
| Igor Trandenkov |  Venäjä | 601 | 4.7.1996 | Pietari | 601 |   | 1 |  |
| Timothy Mack |  Yhdysvallat | 601 | 18.9.2004 | Monaco | 601 |   | 1 |  |
| Jevgeni Lukjanenko |  Venäjä | 601 | 1.7.2008 | Bydgoszcz | 601 |   | 1 |  |
| Björn Otto |  Saksa | 601 | 5.9.2012 | Aachen | 601 |   | 1 |  |
| Tim Lobinger |  Saksa | 600 | 24.8.1997 | Köln | 600 |   | 2 |  |
| Jean Galfione |  Ranska | 600i | 6.3.1999 | Maebashi |  | 600 |  | 1 |
| Danny Ecker |  Saksa | 600i | 11.2.2001 | Dortmund |  | 600 |  | 1 |
| Toby Stevenson |  Yhdysvallat | 600 | 8.5.2004 | Modesto | 600 |  | 1 |  |
| Paul Burgess |  Australia | 600 | 26.2.2005 | Perth | 600 |  | 1 |  |
| Shawn Barber |  Kanada | 600i | 15.1.2016 | Reno |   | 600 |   | 1 |
| Timur Morgunov |  Venäjä | 600 | 12.8.2018 | Berliini | 600 |   | 1 |  |
| Sondre Guttormsen |  Norja | 600i | 10.3.2023 | Albuquerque |   | 600 |  | 1 |
| Ernest John Obiena |  Filippiinit | 600 | 10.6.2023 | Bergen | 600 |   | 2 |  |
| Emmanouíl Karalís |  Kreikka | 600 | 25.8.2024 | Chorzów | 600 | 602 | 1 | 3 |
i = hallissa
Isabella Aragonialainen (Portugali)

Isabella Aragonialainen. Osa Fernando Gallegon maalauksesta 1490-luvulta.
Isabella Aragonialainen (2. lokakuuta 1470 Dueñas (nyk. Palencia, Kastilia ja León) Kastilian kuningaskunta – 23. heinäkuuta 1498 Zaragoza, Aragonian kuningaskunta) oli espanjalainen Aragonian prinsessa eli infanta, josta tuli Emanuel I:n puolisona Portugalin kuningatar. Hän kuului Trastámaran hallitsijasukuun.
Suku

Isabella oli Ferdinand Katolilaisen ja Isabella Katolilaisen vanhin tytär. Hänellä oli seitsemän sisarusta. Hänen nuorempi sisarensa Maria Aragonialainen (1482–1517) oli myös Portugalin kuningatar naituaan sisarensa lesken Manuel I:n, keskimmäinen sisar Johanna I Kastilialainen (Mielipuoli) oli Kastilian ja Aragonian kuningatar omalla oikeudellaan ja nuorin sisar Katariina Aragonialainen (1485–1536) oli Englannin kuningatar Henrik VIII:n ensimmäisenä puolisona. Ainoa aikuiseksi elänyt veli, Asturian ruhtinas Juan (1478–1497) kuoli ennen vanhempiaan eikä hänestä koskaan tullut kuningasta,
Isabella oli syntyessään kruununperijä, mutta pikkuveli Juan ohitti hänet kruununperimysjärjestyksessä, ja hänet kihlattiin Portugalin kruununprinssi Afonsolle (1475–1491) osana rauhansopimusta. Sopimuksen mukaan hänen piti muuttaa heti Portugalin hoviin takeeksi siitä, että vanhemmat noudattavat sopimusta muilta osin.
Avioliitot

Avioliitto solmittiin Sevillassa keväällä 1490 ja Isabella saapui marraskuussa Badajoziin. Avioliitto oli onnellinen, mutta kesti alle vuoden: aviomies, prinssi Afonso sai surmansa ratsastusonnettomuudessa heinäkuussa 1491.
Isabella lähetettiin takaisin Espanjaan vanhempiensa pyynnöstä, ja hän palasi heidän luokseen hartaan uskonnollisena. Hän yritti paastota ja ruoskia itseään, mitä hän  harjoitti suuren osan loppuelämästään surressaan Afonsoa. Hän ilmoitti ettei koskaan menisi uudelleen naimisiin. Hänen vanhempansa näyttävät aluksi nauraneen hänen julistukselleen, mutta kun Portugalin kuningas Juhana II:n kuoleman jälkeen vuonna 1495 valtaistuimelle tuli Emanuel I, tämä pyysi heti Isabellan kättä.
Isä Ferdinand ja äiti Isabella, ehkä yrittäessään kunnioittaa tyttärensä toiveita, tarjosivat Emanuelille nuoremman tyttärensä Marian kättä, josta tämä kieltäytyi. He olivat umpikujassa, kunnes Isabella suostui naimisiin Emanuelin kanssa sillä ehdolla, että tämä karkottaa Portugalista kaikki juutalaiset, jotka eivät käänny kristinuskoon. Isabella piti Afonson kuolemaa merkkinä siitä, että Jumala rankaisi Portugalia, koska juutalaisia ei oltu karkotettu kuten oli tapahtunut hänen synnyinmaassaan Kastiliassa. Emanuel suostui hänen uhkavaatimuksensa. He avioituivat syyskuussa 1497.
Kastilian kruunun tavoittelu

Kastilian kruununperijä Juan, Asturian ruhtinas kuoli äkillisesti syyskuussa 1497 ilman perillistä. Filip Komea, Isabellan nuoremman sisaren Johannan aviomies, vaati kruunua, vaikka Isabellalla oli etusija vanhimpana tyttärenä. Kumotakseen vävynsä Filipin vaateet, Ferdinand ja Isabella kutsuivat koolle cortes'in (valtiopäivät) Toledoon vuonna 1498, muutama kuukausi Juanin kuoleman jälkeen ja saivat Isabellan ja hänen aviomiehensä Emanuelin julistetuiksi laillisiksi perillisiksi. Sen jälkeen kuningasperhe matkusti Zaragozaan kutsumaan koolle Aragonian cortesin samaa tarkoitusta varten. Vaikka Kastiliassa sallittiin naisten periä, Aragonian kuningaskunnassa epäröitiin hyväksyä naista tulevaksi hallitsijaksi. Jos nainen synnyttäisi pojan, poikalapsi voisi periä, mikä olisi parempi kuin naishallitsija.
Isabella oli tuolloin raskaana ja ollessaan Zaragozassa kuningasperheen kanssa hän synnytti 23. elokuuta 1498 prinssi Miguel da Pazin. Portugalin, Kastilian ja Aragonian cortes'it (valtiopäivät) tunnustivat hänen poikansa lailliseksi kruununperilliseksi.
Perintö

Isabella kuoli  Zaragozassa 27-vuotiaana 23. heinäkuuta 1498 vain tunti ainoan lapsensa synnytyksen jälkeen. On mahdollista että hänen menehtymisensä johtui vuosia jatkuneesta paastoamisesta ja ankarista katumusharjoituksista, jotka olivat heikentäneet hänen terveyttään. Hän pyysi että hänet puetaan arkkuun nunnanpukuun kuolemansa jälkeen ja haudataan Toledon katedraaliin. Poika Miguel de la Paz, Portugalin prinssi (23. elokuuta 1498 — 19. heinäkuuta 1500) eli alle kaksivuotiaaksi asti.
Infanta Isabella Trástamara, tuntematon taiteilija
Vigdís Finnbogadóttir

| Vigdís Finnbogadóttir |
| --- | --- |
 Vigdís Finnbogadóttir 1985
Islannin 4. presidentti
 1. elokuuta 1980 – 1. elokuuta 1996  
Pääministeri:  Gunnar Thoroddsen Steingrímur Hermannsson Þorsteinn Pálsson Steingrímur Hermannsson Davíð Oddsson
Edeltäjä:  Kristján Eldjárn
Seuraaja:  Ólafur Ragnar Grímsson
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. huhtikuuta 1930 (ikä 94)  Reykjavík, Islannin kuningaskunta
Kansalaisuus:   islantilainen
Ammatti:  opettaja, teatterinjohtaja
Vigdís Finnbogadóttirin vaakuna.
Vigdís Finnbogadóttir ( kuuntele ääntämys (ohje); s. 15. huhtikuuta 1930 Reykjavík) on islantilainen opettaja ja teatterinjohtaja. Hän toimi Islannin neljäntenä presidenttinä vuosina 1980–1996.