stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Menkää te, minä jään
Arvostelut

Desibeli.net:
Keskisuomalainen: positiivinen
Miriam A. Ferguson

| Ma Ferguson |
| --- | --- |

Texasin 29. ja 32. kuvernööri
 17. tammikuuta 1933 – 15. tammikuuta 1935  
Varakuvernööri:  Edgar E. Witt
Edeltäjä:  Ross S. Sterling
Seuraaja:  James Allred
 20. tammikuuta 1925 – 18. tammikuuta 1927  
Varakuvernööri:  Barry Miller
Edeltäjä:  Pat Morris Neff
Seuraaja:  Dan Moody
Texasin ensimmäinen nainen
 19. tammikuuta 1915 – 25. elokuuta 1917  
Edeltäjä:  Alice Colquitt
Seuraaja:  Willie Hobby
Henkilötiedot
Syntynyt: 13. kesäkuuta 1875 Bellin piirikunta, Texas, Yhdysvallat
Kuollut: 25. kesäkuuta 1961 (86 vuotta) Austin, Texas, Yhdysvallat
Ammatti:  poliitikko
Puoliso:  James E. Ferguson
Tiedot
Puolue:  demokraatit
Miriam Amanda Wallace ”Ma” Ferguson (13. kesäkuuta 1875 Bellin piirikunta, Texas – 25. kesäkuuta 1961 Austin, Texas) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko, joka toimi Texasin kuvernöörinä vuosina 1925–1927 ja uudelleen 1933–1935. Aiemmin hän oli toiminut Texasin ensimmäisenä naisena miehensä James E. Fergusonin kuvernöörikautena vuosina 1915–1917.
Ferguson oli Texasin ensimmäinen naiskuvernööri. Hän vastusti Ku Klux Klania ja kieltolakia. Toisen kautensa aikana Ferguson oli presidentti Franklin D. Rooseveltin New Deal -politiikan vahva tukija.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Miriam A. Ferguson Wikimedia Commonsissa
Texasin kuvernöörit
J. P. Henderson
Wood
Bell
J. W. Henderson
Pease
Runnels
Houston
Clark
Lubbock
Murrah
Hamilton
Throckmorton
Pease
Davis
Coke
Hubbard
Roberts
Ireland
Ross
Hogg
Culberson
Sayers
Lanham
Campbell
Colquitt
J. Ferguson
Hobby
Neff
M. Ferguson
Moody
Sterling
M. Ferguson
Allred
O'Daniel
Stevenson
Jester
Shivers
Daniel
Connally
Smith
Briscoe
Clements
White
Clements
Richards
Bush
Perry
Abbott
Mike Hopkins (äänileikkaaja)

Mike Hopkins (12. elokuuta 1959 – 30. joulukuuta 2012) oli Oscarilla palkittu uusiseelantilainen äänileikkaaja. Elokuvamusiikin kanssa työskennellyt Hopkins muistetaan muun muassa Taru sormusten herrasta -trilogiasta ja King Kong -elokuvan musiikista. Hopkins työskenteli myös elokuvien Blade Runner, Superman, Octopussy ja Transformers musiikkien kanssa. Hopkins sai Oscar-palkinnon kaksi kertaa ja oli vielä kerran ehdokkaana työkumppaninsa Ethan Van der Rynin kanssa.
Hopkins kuoli lauttaturmassa kotimaassaan. Onnettomuus tapahtui, kun Hopkins oli laskemassa koskea kahden ystävänsä kanssa.
Mika Hannula

Mika Hannula voi tarkoittaa seuraavia:
Mika Hannula (s. 1979), ruotsalainen jääkiekkoilija
Mika Hannula (s.1968), tietojohtamisen professori ja TTY:n aiempi rehtori
Mika Hannula (s. 1967), kuvataiteen tutkija, Göteborgin yliopiston professori
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mika Hannula”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Metsätähti

| Metsätähti |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Ericales
Heimo::  Esikkokasvit Primulaceae
Suku::  Alvet Lysimachia
Laji::  europaea
Kaksiosainen nimi
 Lysimachia europaea  (L.) U.Manns & Anderb. 
Synonyymit
 Trientalis europaea L. 
Katso myös
   Metsätähti Wikispeciesissä   Metsätähti Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Metsätähti (Lysimachia europaea, syn. Trientalis europaea) on monivuotinen metsän pohjakerroksen ruohovartinen ja valkokukkainen kasvi. Nykyisin se luokitellaan kuuluvaksi alpien (Lysimachia) sukuun, esikkokasvien (Primulaceae) heimoon; aiemmin se luokiteltiin metsätähtien (Trientalis) sukuun ja myrsikkikasvien (Myrsinaceae) heimoon.
Metsätähti on Ruotsin Värmlannin maakuntakukka.
Ulkonäkö ja koko

Metsätähti kasvattaa hennon, 5–20 cm korkean, kaljun ja useimmiten haarattoman varren. Kasvin juurakko on hoikka ja suikerteleva, ja jopa 2–3 m pituiset maarönsyt, joiden avulla kasvi leviää, voivat muodostaa laajoja kasvustoja. Lehdet ovat lähes ruodittomia ja suikeita tai puikeita, yleensä ruskeanvihreitä. Varren keskivaiheilla olevat suuremmat lehdet ovat ruusukkeena, alemmat pienet lehdet ovat kierteisesti ruusukkeen alla tai puuttuvat kokonaan.
Valkoisia tai joskus vaaleanpunaisia, ratasmaisia kukkia on tavallisesti yksi tai kaksi, ja ne sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa. Kukat ovat pitkä- ja hentoperäisiä. Teriö on 11–19 mm ja yleensä 5–9-, tavallisimmin seitsemänliuskainen. Heteitä on seitsemän. Emiö on yhdislehtinen ja yksiluottinen. Verhiön teräväkärkiset kapeat liuskat ovat monesti punertavia.
Metsätähti kukkii Suomessa touko-heinäkuussa. Kukissa käy kuitenkin vain niukasti pölyttäjiä, mutta kasvullinen lisääntyminen on tehokasta. Yhdessä metsätähtiyksilössä on jopa 2–3 metrin mittaisia rönsyjä, joiden avulla kasvi leviää. Yksi metsätähden harvoista pölyttäjistä on Melanostoma mellinum -niminen kukkakärpänen.
Metsätähden hedelmä on pieni, pallomainen, siniharmaa, verkkokuvioinen ja liuskaisesti avautuva kota. Läheltä katsottuna se muistuttaa suuresti pienikokoista jalkapalloa.
Erikoisen, seitsenterälehtisen kukkansa takia metsätähti on tunnettu Suomessa myös nimellä seitsentähti. Kasveilla seitsemän on erittäin harvinainen kukkalehtien määrä. Suomalaiset ovat antaneet myös monia muita nimiä metsätähdelle, joista yleisimpiä ovat aamutähti, tähtikukka ja päivänkämmen.
Levinneisyys

Metsätähteä tavataan yleisenä koko Pohjois- ja Keski-Euroopassa. Sitä esiintyy Karpaateille, Alpeille, Ranskan itäosiin asti sekä Britteinsaarilla, koko Fennoskandiassa ja Islannissa. Levinneisyysalue ulottuu idän suuntaan läpi Venäjän ja Siperian Japaniin saakka, sekä edelleen Alaskan ja Kanadan läpi Kalliovuorille Yhdysvaltain pohjoisrajan tienoille. Etelämpänä ja idempänä Pohjois-Amerikassa esiintyy lähilajeja. Pohjois-Amerikan ja Tyynenmeren alueen metsätähdet kuuluvat alalajiin arctica, Euroopan ja Siperian metsätähdet alalajiin europaea. Suomessa metsätähti on hyvin yleinen koko maassa. Se on yksi Suomen runsaslukuisimmista kasveista.
Elinympäristö

Metsätähti kasvaa monenlaisissa metsissä kuivista kangasmetsistä rämeille, mutta yleisimmin kosteahkoissa kangasmetsissä. Sitä tavataan myös metsäniityillä, pientareilla ja puurajan yläpuolella tunturikankailla.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2018: Metsätähden (Lysimachia europaea) levinneisyys Suomessa
Luontoportti: Metsätähti (Trientalis europaea)
Pohjolan kasvien pauloissa: Lysimachia europaea - metsätähti
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Metsätähti (Lysimachia europaea)
Laji.fi: Metsätähti (Lysimachia europaea)
Valokki – Nettikasvio: Metsätähti  (Trientalis europaea)
Den virtuella floran: Metsätähden levinneisyys pohjoisella pallonpuoliskolla
ITIS: Trientalis europaea (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Trientalis europaea (englanniksi)
Flora of China: Trientalis europaea (englanniksi)
Metsätähti
Metsätähtiä
Mika Halmetniemi

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 10. helmikuuta 1968 (ikä 56)
Syntymäpaikka: Lahti, Suomi
Pelipaikka: oikea laitapuolustaja
Pituus: 177 cm
Junioriseurat
: Reipas
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1985–1988 | Reipas | 49 | (8) |
| 1989 | VanPa | 21 | (2) |
| 1990–1991 | Skellefteå AIK | 32 | (7) |
| 1992–1994 | Ilves | 48 | (5) |
| 1994 | Raufoss IL | 10 | (0) |
| 1995 | Edsbyns IF |  |  |
| 1996 | MP | 16 | (0) |
| 1998–2000 | RiPS | 54 | (7) |
| 2000 | LoPa | 7 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 237 | (29) |
Maajoukkue
| 1985 | Suomi U17 | 6 | (2) |
| 1988 | Suomi U21 | 1 | (0) |
Valmennusura
2002: LoPa
2005–2007: LoPa
2008: PKKU
2009–2010: FC Lahti (apuv.)
2011: PoPa
2011: LoPa (apuv.)
2012–2015: PEPO (jun.)
2016: FC Lahti Akatemia
2017: Lappee JK
2018–2021: Kuusysi
2022: RiPS
2023: KJP
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mika Halmetniemi (s. 10. helmikuuta 1968 Lahti) on jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän toimi 2016 Kakkosessa pelaavan FC Lahti Akatemian päävalmentajana ja kaudella 2017 valmennusura jatkui Lappee JK:n peräsimessä ja vuodesta 2018 Kuusysin valmentajana.
Aikaisemmin urallaan Halmetniemi on toiminut FC Lahden apuvalmentajana ja valmentanut Porin Palloilijoita sekä Lohjan Palloa. Hän pelasi urallaan 89 liigaottelua ja teki yksitoista maalia.
Kaudella 2023 Halmetniemi valmentaa Kouvolassa KJP:n poikajoukkueita.
Iso-Britannia (saari)

Iso-Britannia
Ison-Britannian saari NASA:n sateliittikuvassa
| --- | --- |
Muut nimet:  Great Britain (engl.)  Prydain Fawr (kymri)  Breatainn Mhòr (gaeli) Great Breetain (skotti)  Breten Veur (korni)
Sijainti:  Pohjois-Eurooppa  Skotlanti   Wales   Englanti  Yhdistynyt kuningaskunta
Saariryhmä:  Britteinsaaret
Vesialue:  Pohjanmeri, Irlanninmeri, Englannin kanaali
Merialue:  Atlantti
Korkein kohta:  Ben Nevis 1344 m
Pinta-ala:  216 777 km² 
| --- | --- |
Asukasluku:  n. 61 000 000
Suurin kaupunki:  Lontoo
Asutuskeskukset:  Manchester, Birmingham, Liverpool, Edinburgh, Glasgow
Kieli:  englanti, kymri, gaeli
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Iso-Britannia (engl. Great Britain) on Atlantin valtameressä Euroopan mantereesta luoteeseen sijaitseva saari. Saari on suurin Britteinsaarista ja muodostaa suurimman osan Yhdistyneen kuningaskunnan pinta-alasta. Se on Euroopan suurin saari ja koko maailmassakin yhdeksänneksi suurin. Väestöä siellä on maailman saarista kolmanneksi eniten, Jaavan ja Honshun jälkeen.
Nimen historia

Ptolemaioksen ja Plinius vanhemman mukaan saaren asukkaat kutsuivat saartaan nimellä Albion. Roomalaiset kutsuivat saarella sijainnutta provinssiaan Britanniaksi. Nimen uskotaan juontuvan brittien kelttiheimosta. Rooman valtakunnan tuhon jälkeen nimi unohtui. Varhaiskeskiajalla Albion palasi käyttöön. Satoja vuosia myöhemmin kelttien keskiajalla voittopuolisesti asumia alueita alettiin mantereella nimittää nimellä Brittany (Pikku-Britannia) ja saarta Great Britain, ranskaksi: Bretagne ja Grande Bretagne. Vuonna 1604 Skotlannin ja Englannin kuningas Jaakko (Skotlannissa Jaakko VI vuodesta 1567, Englannissa Jaakko I 1603 lähtien) nimitti itseään Ison-Britannian kuninkaaksi, ehkä välttääkseen hankalaa titteliään. Arvonimestä "Ison-Britannian kuningas" tuli virallinen vuonna 1707 kuningaskuntien yhdistyessä. Vuodesta 1801 hallitsijat ovat olleet Ison-Britannian ja (Pohjois-)Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijoita.
Historia > Muodostuminen

Britannia muodostui runsaat 400 miljoonaa vuotta sitten, kun kaksi maamassaa yhdistyi. Avaloniasta syntyi suuri osa nykyistä Englantia ja Laurentiasta Skotlanti. Niiden lisäksi pienestä Armoricasta syntyi Cornwall ja eteläinen Devon. Armoricasta syntynyt osa muistuttaa geologisesti enemmän Manner-Eurooppaa kuin muuta Britanniaa.
Britanniasta oli viimeksi maayhteys Manner-Eurooppaan viimeisen jääkauden aikana. Jääkauden sulavedet katkaisivat maayhteyden noin 8000 vuotta sitten, ja Britanniasta tuli saari.
Historia > Esihistoria > Neoliittinen kausi

Ensimmäiset pysyvät asukkaat tulivat Britanniaan vuosien 4500–3000 eaa. välillä. Varhaisimmat tunnetut palvontapaikkojen rauniot on ajoitettu vuoden 3500 eaa. tienoille, ja ensimmäiset kivikehät ja henget kuten Seahenge (2049 eaa.) rakennettiin 3500–1200 eaa. Pronssityökalut otettiin käyttöön vuoden 2500 eaa. jälkeen. Britannian ensimmäiset suuret kuparikaivokset perustettiin 1800 eaa.
Vuosiin 1200–800 eaa. mennessä saaren suurimmat jokilaaksot oli asutettu. Roundhouse-tyylistä tuli vallitseva rakennustyyli. Kelttien kulttuuri levisi Britanniaan.
Historia > Esihistoria > Rautakausi

Ensimmäiset kukkulalinnakkeet rakennettiin Britanniaan vuosien 800–700 eaa. välillä, ja Skotlantiin alettiin rakentaa kivilinnoja vuoden 500 eaa. jälkeen. Raudantyöstötekniikat yleistyivät vuoden 700 eaa. jälkeen. Glastonbury ja Meare rakennettiin ajanlaskun alkua edeltävinä vuosisatoina. Massilialainen löytöretkeilijä Pytheas purjehti Britannian ympäri 330 eaa. Kolikot otettiin käyttöön 100 eaa.
Historia > Roomalaisten aika

Julius Caesar hyökkäsi Britanniaan vuosien 55–54 eaa. aikana. Roomalaisten vaikutus kasvoi Etelä-Britanniassa vuosien 20 eaa. – 43 jaa. aikana, ja useat keisarit suunnittelivat saaren valtausta. Vihdoin vuonna 43 keisari Claudius määräsi valtauksen alkavaksi, ja roomalaiset valtasivat seuraavien vuosien aikana Englannin eteläosan. Vuonna 51 vastarintajohtaja Caratacus vangittiin. Vuonna 71 roomalaiset valloittivat Englannin pohjoisosat ja vuonna 78 Walesin. Vuonna 122 alettiin rakentaa Skotlannin rajalle Hadrianuksen vallia. Vuosien 142–163 välillä roomalaisten miehittämän alueen pohjoinen raja kulki sitä vielä pohjoisempaa Antoninuksen vallia pitkin.
Vuonna 211 roomalaiset jakoivat Britannian kahteen provinssiin. Skotlantilaiset piktit aloittivat hyökkäyksensä roomalaisia vastaan vuoden 250 tienoilla. Vuosien 259–274 välisenä aikana Postumus teki Britanniasta osan Gallian keisarikuntaa, kunnes Aurelianus palautti saarelle Rooman vallan. Roomalaiset vetäytyivät Britanniasta vihdoin vuosien 400–409 välillä.
Historia > Viikinkien ja anglosaksien aika

Anglit ja saksit rantautuivat Kaakkois-Britanniaan vuonna 449. Vuonna 516 britit löivät heidät taistelussa Mount Badonilla. Vuonna 597 Augustinus Canterburylainen saapui Britanniaan ja aloitti maan käännyttämisen kristinuskoon. Aethelberht, Englannin ensimmäinen kristitty kuningas, kuoli Kentissä vuonna 616.
Vuonna 789 viikingit hyökkäsivät ensimmäistä kertaa Dorsetiin ja seuraavien vuosien aikana muuallekin Britannian rannikolle. Vuonna 843 skotit ja piktit yhdistyivät Skotlannin kuningaskunnaksi. 860-luvun jälkeen viikingit valtasivat useita alueita Britanniassa, ja vuonna 886 kuningas Alfred Suuri teki rauhan viikinkien kanssa jakamalla maan kahteen osaan. Vuonna 937 Wessexin Athelstan, ensimmäinen koko Englannin kuningas löi viikingit ja skotit taistelussa. Britannian viimeinen viikinkikuningas ajettiin saarelta vuonna 954.
Vuonna 1016 Tanskan Knuut Suuresta tuli Englannin kuningas. Vuonna 1040 Macbethista tuli Skotlannin kuningas.
Historia > Normannien aika

Vuonna 1066 Vilhelm Valloittajan johtamat pohjoisranskalaiset normannit hyökkäsivät Englantiin. Normannien voitto Hastingsin taistelussa johti siihen, että maa siirtyi heidän valtaansa ja Vilhelmistä tuli Englannin kuningas.
Valtiot

Saarella oli ollut kolme maata: Englanti, Skotlanti ja Wales. Ison-Britannian kuningaskunta oli olemassa vuodet 1707–1801. Se muodostettiin vuoden 1707 unionisopimuksella Englannin kuningaskunnan ja Skotlannin kuningaskunnan yhdistyessä. Vuoden 1801 liittosopimus muutti valtion nimen Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneeksi kuningaskunnaksi, josta tuli vuonna 1927 nykyinen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta. Iso-Britannia-nimeä käytetään lähes aina tarkoittamaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Lyhenne GB (Great Britain) on myös jossakin yhteyksissä virallinen valtiosta käytetty lyhenne.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iso-Britannia (saari) Wikimedia Commonsissa
Mihail Lihatšov

Mihail Pavlovitš Lihatšov (ven. Михаи́л Па́влович Лихачёв; 4. marraskuuta 1901 – 4. marraskuuta 1937) oli komipermjakkilainen kirjailija ja kulttuurityöntekijä.
Lihatšov syntyi talonpojan perheeseen nykyisen Permin Komin Kudymkarin piirin Jogvan kylässä. Koulunkäynnin jälkeen hän opiskeli Jusvan opettajaseminaarissa ja toimi opettajana. Vuosina 1926–1930 Lihatšov työskenteli kudymkarilaisen Göriś-lehden toimituksessa, opiskeli sittemmin Moskovassa ja vuodesta 1933 lähtien laati komipermjakinkielisiä oppikirjoja. Vuonna 1934 Lihatšov osallistui Neuvostoliiton kirjailijaliiton ensimmäiseen edustajakokoukseen ja tutustui Maksim Gorkiin.
Lihatšovia pidetään yhtenä komipermjakkien kirjallisuuden perustajista. Hän aloitti kirjailijanuransa 1920-luvulla lastenrunoilijana. 1920–1930-lukujen vaihteessa Lihatšovilta ilmestyi ajankohtaisille yhteiskunnallisille aiheille omistettuja teoksia: kertomukset Delegatka (”Naisedustaja”), Viĺ tujöt (”Uutta tietä pitkin”), Ikota (”Hurmahenkinen”), runoelma Koźintög (”Ilman myötäjäisiä”) ym. Vuonna 1936 julkaistiin Lihatšovin kirjoittama ensimmäinen komipermjakinkielinen romaani Menam zon (”Poikani”), joka kuvaa maaseudun elämää ennen vallankumousta ja Venäjän kansalaissodan aikana. Romaania pidetään komipermjakkien 1930-luvun proosakirjallisuuden parhaana teoksena.
Vuonna 1937 Lihatšov pidätettiin syytettynä vastavallankumouksellisesta toiminnasta. Hänet teloitettiin syntymäpäivänään saman vuoden syyskuussa. Kirjailijan maine puhdistettiin vuonna 1956. Hänen valitut teoksensa julkaistiin Kudymkarissa vuonna 1959.
Mihail Lebedev

Mihail Lebedev voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Mihail Ivanovitš Lebedev – venäläinen taidemaalari
Mihail Nikolajevitš Lebedev – kominkielinen kirjailija
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mihail Lebedev”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Mississippi Surge

| Mississippi Surge |
| --- | --- |

Perustettu:  2009
Lakkautettu:  2014
Kaupunki:  Biloxi, Mississippi
Kotiareena:  Mississippi Coast Coliseum
Sarjataso:  SPHL
Värit:                     
Toimitusjohtaja:  Tim Kerr
Päävalmentaja:  Jeff Bes
Omistaja:  Surge LLC (Tim Kerr)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Mississippi Surge oli yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka oli kotoisin Biloxista Mississippista. Se pelasi SPHL-liigaa. 2014 seuran johto ilmoitti, että seuran toiminta keskeytettiin toistaiseksi ja tämän vuoksi seura ei pelannut SPHL:ssä kaudella 2014-2015. Vuonna 2015 liikemies Bob McGinn osti oikeudet seuraan ja samalla hän siirsi joukkueen toiminnan Virginian Roanokeen. Uuden seuran nimeksi ilmoitettiin Roanoke Rail Yard Dawgs. Seura aloitti SPHL:ssä toiminnan kaudella 2016-2017.
Aiheesta muualla

Mississippi Surgen verkkosivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Pekka Streng

| Pekka Streng |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Pekka Valter Mattias Streng
Syntynyt: 26. huhtikuuta 1948 Sysmä
Kuollut: 11. huhtikuuta 1975 (26 vuotta) Helsinki
Ammatti:  muusikko, näyttelijä
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1967 – 1974
Tyylilajit:  suomirock progressiivinen rock psykedeelinen rock pop
Soittimet:  kitara, rummut
Yhtyeet:  Mursun lämmin henkäys
Levy-yhtiöt:  Love Records
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Pekka Valter Mattias Streng (26. huhtikuuta 1948 Sysmä – 11. huhtikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja lauluntekijä.
Streng julkaisi kaksi albumia, Magneettimiehen kuolema ja Kesämaa, jotka kummatkin luetaan nykyään suomalaisen kevyen musiikin klassikoihin. Hän tiesi koko levytysuransa ajan sairastavansa syöpää ja tietoisuus lähestyvästä kuolemasta kuuluu sekä hänen sanoituksistaan että musiikistaan. Silti hänen tuotantoaan luonnehtii valoisuus, kauneus ja optimismi. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat "Sisältäni portin löysin" sekä "Puutarhassa", joita tulkitaan yhä uusina versioina.
Streng kuoli vuonna 1975 HYKSin sädehoitoklinikalla Helsingissä. Hänet haudattiin Myrskylän hautausmaan uuteen osaan kaksi viikkoa myöhemmin päivänä, jona hän olisi täyttänyt 27 vuotta.
Vuonna 2009, 34 vuotta Strengin kuoleman jälkeen, julkaistiin levy Unen maa, jossa Olympia-orkesteri Jukka Hakokönkään johdolla oli tehnyt uudet sovitukset Strengin demojen päälle, sekä Arto Halosen ohjaama dokumenttielokuva Magneettimies.
Ennen levytysuraa

Pekka Streng syntyi Sysmässä, mutta perhe muutti Myrskylään Strengin ollessa lapsi. Koulun jälkeen Streng muutti Mikkeliin opiskelemaan nuoriso-ohjaajaksi, joksi hän valmistui 1966. Tämän jälkeen hän muutti Tampereelle opiskelemaan toimittajaksi. Vuonna 1967 Streng joutui suorittamaan asevelvollisuuttaan. Varusmiesaikana Strengillä todettiin syöpä. Strengin ystävän Calle Lindholmin mukaan Streng sairastui armeijassa syöpään hoitovirheen seurauksena.
Armeijan jälkeen Streng muutti Helsinkiin. Helsingissä hän liittyi Ylioppilasteatteriin, jonka esityksiin hän teki musiikkia näyttelemisen ohella. Ylioppilasteatterin kautta Streng pääsi tekemään muutamia radiokuunnelmia Yleisradiolle. Strengillä oli näihin aikoihin myös Calle Lindholmin, Pale Annalan ja Janne Louhivuoren kanssa yhtye Mursun lämmin henkäys, joka soitti myös Strengin tekemiä kappaleita. Yhtye kuitenkin hajosi pian jäsentensä musiikillisten kiinnostuksen kohteiden erilaisuuden takia.
Kymmenosainen J. M. Barrien samannimiseen lastenkirjaan perustuva kuunnelmasarja Peter Pan radioitiin ensimmäisen kerran tammi–helmikuussa 1969 ja Strengin omaan käsikirjoitukseen perustuva kuunnelma Papiljonttinainen marraskuussa samana vuonna. Näissä lapsille suunnatuissa kuunnelmissa Strengin lisäksi esiintyy Ellipsi-yhtye. Näiden lisäksi Streng teki Calle Lindholmin, Hectorin ja Kiti Neuvosen kanssa avantgardistisen radio-ohjelman Kreivi von Krolockin hymyn variaatiot, joka lähetettiin ensimmäisen kerran heinäkuussa 1969. Sen taustayhtyeenä soittaa Soulset. Kuunnelma sisältää varhaisempia versioita joistain Strengin, Calle Lindholmin ja Hectorin myöhemmin levyttämistä kappaleista. Strengillä on pieni rooli Risto Jarvan tieteiselokuvassa Ruusujen aika (1969).
Levytysura

Streng pääsi levyttämään Love Recordsille, kun Yleisradion Pentti Kemppainen otti yhteyttä Love Recordsin Otto Donneriin. Vuonna 1970 julkaistulla Magneettimiehen kuolema -levyllä soittaa taustalla Tasavallan Presidentti, joka on aikansa tunnetuimpia suomalaisia proge-yhtyeitä. Streng soittaa itse levyllä akustista kitaraa ja laulaa.
Pekka Strengin toinen levy Kesämaa ilmestyi loppuvuodesta 1972. Albumilla ovat mukana muun muassa Olli Ahvenlahti, Eero Koivistoinen, Hasse Walli ja Pekka Pöyry. Julkisuutta vältellyt Streng antoi ainoaksi jääneen haastattelunsa Musa-lehden toimittaja Tapio Korjukselle alkuvuodesta 1973. Haastattelu julkaistiin kuitenkin vasta Strengin kuoleman jälkeen Soundi-lehdessä.
Streng valmisteli kolmatta albumiaan vuonna 1974. Inspiraation lähteinä olivat muun muassa Emmaus-liike ja J. R. R. Tolkienin Taru sormusten herrasta. Varattu studioaika jouduttiin kuitenkin perumaan Strengin terveydentilan huononnuttua.
Strengin demojen pohjalta valmistettu albumi Unen maa ilmestyi tammikuussa 2009. Levyn alkuperäiset nauhoitukset on tehty monokelanauhurilla ja vanhimmat niistä on äänitetty 1960-luvulla ja viimeisimmät ilmeisesti vuosina 1973–1974. Levyllä on 15 kappaletta, joista kaksi on alkuperäisessä muodossaan ja loput Olympia-orkesterin sovituksina.
Pekka Streng oli ilmeisesti julkista kuvaansa määrätietoisempi taiteilija. Love Recordsin Atte Blom kertoo Magneettimies-elokuvassa, että Streng vetosi syöpäänsä, kun halusi saada jonkin levynsä julkaistua. Tämä myös tehosi.
Menestys ja vaikutus myöhempiin muusikoihin

Strengin levyt eivät ilmestyessään olleet erityisen suosittuja, mutta myöhemmin ne saavuttivat ensin jonkinlaista kulttisuosiota ja sittemmin jatkuvasti kasvavaa arvostusta. Vaikutteita Strengiltä voi kuulla muun muassa Sielun Veljien, Kuusumun Profeetan, Liekin ja Joose Keskitalon musiikissa.[lähde? ] Strengin levyjä myydään edelleen tasaisesti; kysynnän vuoksi vuonna 2003 molemmat levyt julkaistiin uudelleen, ensimmäistä kertaa itsenäisinä CD-albumeina. Soundi-lehden kriitikoiden "50 parasta suomalaista albumia" -listalla Kesämaa oli sijalla yhdeksän ja Magneettimiehen kuolema sijalla 24.