stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kaaro
Palvelut

Kaaron koulussa on peruskoulun luokat 1.–6. Koulurakennus on peruskorjattu sekä laajennettu vuosina 2002–2003. Laajennus ja peruskorjaus maksoivat runsaat kaksi miljoonaa euroa. Lisäksi kasvaneen oppilasmäärän vuoksi koulun kentälle on pystytetty lisärakennus. Koulun yhteydessä on myös iltapäiväkerho, joka rakennettiin Kaaron sivukirjaston paikalle. Kirjasto lakkautettiin vuonna 1999.
Alue on varsinkin lapsiperheiden suosiossa koulun ja hyvien ulkoilumahdollisuuksien vuoksi. Koripallon tyttöjen SM-liigassakin mitaleita kahminut Kaaron Roima on Kaarolta.
Kaarolla toimi kyläkauppa, jonka yhteydessä asiamiesposti ja Kaaron oluttupa. Vuonna 2016 Pohjoiskehän varteen avattiin uusi S-Market, joka sijaitsee kolmen kilometrin päässä Kaarolta. Kaaron kyläkauppa lopetti samoihin aikoihin.
Kaarolla on myös Rauman seurakunnan seurakuntatalo.
Kaarolla toimii myös Kaaron Kyläyhdistys, jolla on rantasauna Kaarojärven rannassa. Yhdistys lämmittää saunaa kesäaikaan useamman kerran viikossa ja saunominen on ilmaista. Muina kuin saunapäivinä on kyseinen mökki vuokrattavissa kaikille halukkaille. Pakkastalvina on ollut myös mahdollisuus avantouintiin.
Aiheesta muualla

Rauman kylät: Kaaro[vanhentunut linkki]
Rauman kaupunginosat
Anttila
Haapasaari
Kaaro
Kappelinluhta
Kinno
Kolla
Kortela
Kourujärvi
Lakari
Lajo
Lonsi
Merirauma
Monna
Nihattula
Nummi
Otanlahti
Paloahde
Paroalho
Polari
Sampaanala
Sinisaari
Sorkka
Soukainen
Syvärauma
Tarvola
Tuomoniemi
Unaja
Uotila
Uusilahti
Vanha Rauma
Vasarainen
Vermuntila
Voiluoto
Äyhö
Kaimanan lentoasema

Kaimanan lentoasema (indonesiaksi Bandar Udara Utarom) (IATA: KNG, ICAO: WASK) on paikallinen lentoasema Kaimanan kaupungin tuntumassa Länsi-Papuan saarella, Indonesiassa.
Historia

Toukokuussa 2011 lentoasemalla sattui 25 ihmishenkeä vaatinut onnettomuus Merpati Nusantara Airlinesin Xian MA60 -koneen syöksyttyä mereen lähestyessään lentoaseman kiitotietä huonossa säässä.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Lion Air: Ambon, Fakfak
Merpati Nusantara Airlines: Fakfak, Manokwari, Sorong
Aiheesta muualla

World Aero Data - KNG; WASK (Arkistoitu – Internet Archive)
KAS Eupen

Königliche Allgemeine Sportvereinigung Eupen (usein vain KAS Eupen tai Eupen) on vuonna 1945 perustettu belgialainen jalkapalloseura Eupenista. Kaudella 2010–2011 se pelasi ensimmäisen kerran Belgian pääsarjassa, Jupiler Pro Leaguessa. KAS Eupen pelaa kotiottelunsa Kehrweg Stadionilla. Seura toimii yhteistyössä italialaisen Parman kanssa.
Aiheesta muualla

KAS Eupenin virallinen sivusto (saksaksi) (ranskaksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:K.A.S. Eupen
Käännös suomeksi
Jukka Haarma

Jukka Haarma on suomalainen musiikkitoimittaja. Hän on työskennellyt Yleisradion palveluksessa toimittajan työn lisäksi muun muassa Radiomafian ohjelmajohtajana ja populaarimusiikin kehityspäällikkönä.
Aiheesta muualla

Jukka Haarma Myspacessa (englanniksi)
KTL

Lyhenne KTL voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kansantalojen Liitto, työväentalojen keskusliitto
Kansanterveyslaitos, vuodesta 2009 osa Terveyden ja hyvinvoinnin laitosta
kauppatieteiden lisensiaatti, tieteellinen jatkotutkinto
Kemian Työntekijäin Liitto, ammattiliitto
Kulttuurityöntekijäin Liitto, ammatillinen järjestö
Koulutuksen tutkimuslaitos, valtakunnallinen koulutustutkimuksen keskus.
Kouvolan taitoluistelu, urheiluseura
Tekniikan ja Erityisalojen Ammattilaiset KTL (aiemmin Kuntien Teknisten Liitto), ammattiliitto
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”KTL”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
KTM

Lyhenne KTM voi tarkoittaa:
KTM, kauppatieteiden maisteri
KTM, Kauppa- ja teollisuusministeriö
KTM, Kronreif, Trunkenpolz, Mattighofen, moottoripyörävalmistaja
Ktm, Kutemaisten rautatieasema, rautatieliikennepaikka.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”KTM”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kai Kazmirek

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kai Kazmirek, 2022 |  Kai Kazmirek, 2022 |  Kai Kazmirek, 2022 |  |
Maa:   Saksa
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Lontoo 2017 | kymmenottelu |  |
Kai Kazmirek (s. 28. tammikuuta 1991 Torgau, Itä-Saksa) on saksalainen kymmenottelija. Hän edustaa LG Rhein-Weid-seuraa.
Kazmirek saavutti Novi Sadin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 pronssia kymmenottelussa pistein 7639. Saman ikäluokan MM-kilpailuissa Monctonissa 2010 hän oli kuudes. Ostravan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 hän oli niin ikään kuudes. Hän voitti kultaa alle 23-vuotiaiden EM-kisoista 2013 Tampereelta silloisilla ennätyspisteillään 8366.
Kazmirek sijoittui 2014 kuudenneksi sekä Sopotin MM-hallikilpailujen seitsenottelussa ennätyspisteillään 6173 että EM-kilpailuissa Zürichissä pistein 8458. Hän oli kuudes myös Pekingin MM-kilpailujen 2015 kymmenottelussa pistein 8448.
Kazmirek sijoittui Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 kymmenottelussa neljänneksi ennätyspisteillään 8580. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti pronssia kerättyään 8488 pistettä. Hän oli neljäs Birminghamin MM-hallikilpailujen 2018 seitsenottelussa ennätyspisteillään 6238. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui 17:nneksi jäätyään 110 metrin aitajuoksussa ilman tulosta. Hän keskeytti seitsenottelun Toruńin EM-hallikilpailuissa 2021 ja oli samana vuonna käydyissä Tokion olympialaisissa kymmenottelussa neljästoista. Hän keskeytti seitsenottelun Belgradin MM-hallikilpailuissa 2022 sekä sijoittui Eugenen MM-kilpailuissa 2022 kymmenottelussa 12:nneksi ja Münchenin EM-kilpailuissa kahdeksanneksi.
Kazmirek on voittanut Saksan mestaruuden seitsenottelussa 2014 ja 2016 sekä kymmenottelussa 2012.
Ennätykset

100 metriä – 10,62 (2016)
400 metriä – 46,75 (2011)
1500 metriä – 4.30,75 (2018)
110 m aitajuoksu – 14,05 (2014)
korkeushyppy – 215 (2014)
seiväshyppy – 520 (2013)
pituushyppy – 774 (2019)
kuulantyöntö – 14,94 (2019)
kiekonheitto – 46,46 (2022)
keihäänheitto – 64,60 (2016)
kymmenottelu – 8580 (2016)
Käännös suomeksi
Karl Ekman

Karl Ekman voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä
Karl Ekman, suomalainen pianisti
Karl Ekman, suomalainen tietokirjailija
Karl Anders Ekman, suomalainen taidemaalari
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Karl Ekman”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kai Kaila

Kai Kalervo Kaila (s. 23. toukokuuta 1951 Helsinki) on suomalainen neurobiologi. Hän on ollut Helsingin yliopiston professori vuodesta 1994 ja Eläintieteen ja Biotieteiden laitoksen esimies vuosina 1993–1995.
Kaila syntyi lääketieteen tohtori Kauko Kalervo Kailan (s. 1920) ja Kaija Pirkko Mirjami Männistön (s. 1930) perheeseen.
Kaila oli akatemiaprofessori 1.8.1996–31.7.2006 ja 1.1.2016–31.5.2019 ja tohtoriohjelman Finnish Graduate School of Neuroscience ja Doctoral Program Brain & Mind perustaja ja johtaja vuodesta 1995 alkaen. Kaila toimi Finnish Center of Excellence in Molecular and Integrative Neurosciencen varajohtajana 2008–2013. Hän oli jäsenenä Suomen Akatemian Molekulaarisen neurobiologian huippuyksikössä 1999–2005 ja Pohjoismaisen huippuyksikön Nordic Center of Excellence for Research in Water Imbalance Related Disordersissä 2008–2009. Kailalle myönnettiin vuosiksi 2014–2019 ERC Advanced Grant. Kaila on nimitetty akatemiaprofessoriksi 2016 alkaen. Kaila valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2001.
Kaila on tutkinut hermosolujen viestinnän fysiologisia perusmekanismeja. Hänen työnsä on painottunut aivojen monitieteiseen tutkimukseen, Viikin Neurobiologian laboratoriossa käytetyt metodiikat kattavat molekyylibiologian, solujen kuvantamisen, solu- ja systeemitason sähköfysiologian. Tämän perustutkimuksen päälle rakentuu laajamittainen translationaalinen hanke, jossa saavutettua tietoa hyödynnetään uusien kliinisten menetelmien kehittämiseen erityisesti aivojen varhaiskehitykseen liittyvien häiriöiden ehkäisemiseksi ja hoitamiseksi.
Aiheesta muualla

Professori Kai Kaila: Milloin ihmisestä tulee yksilö? ”Ainutlaatuinen kehityshistoria on yksilöllistymisen perusta.” Studia Generalia. Ihmisyyden alku 19.02.2015.
Kallonporaus

Trepanaatiotekniikkaa vuodelta 1517
Trepanaatio eli kallonporaus on kirurginen toimenpide, jossa kalloon porataan tai raaputetaan reikä. Trepanaatiota on harjoitettu vuosituhansia, mutta muinaisina aikoina Egyptissä, inkojen keskuudessa (400 eaa. lähtien) ynnä muualla sen tarkoitus oli päästää ulos päässä olevia ”pahoja henkiä”. Esimerkiksi migreenin ja epilepsian uskottiin olevan päässä olevien pahojen henkien aiheuttamia.
On löydetty hyvin vanhoja pääkalloja, joissa kalloon porattu reikä on kasvanut umpeen. Tästä on päätelty, että potilaista osa on elänyt pitkään trepanaation jälkeen. Useimmiten kallonporauksen jälkeen potilas kuitenkin kuoli nopeasti. Egyptissä parantumattomasti ja vaikeasti sairaat vietiin kallonporaajalle heidän kuolemansa nopeuttamiseksi. Kyseessä oli siis eräänlainen eutanasian esiaste.[lähde? ]
Nykyisin kraniotomiaa, kallon rei'itystä, käytetään lääketieteessä aivojen tulehduksiin ja verenvuotoon.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Uncovering the Significance of Trepanation (Arkistoitu – Internet Archive) The Beckley Foundation 14.09.2010.
Trepanaation esittely ranskalaisessa tietosanakirjassa 1700-luvulta
1950-luvulla trepanaatiossa käytetty pora
Kai Kalima

Kai-Erik Klaus Kalima (6. lokakuuta 1945 Helsinki – 13. tammikuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteen tohtori, Helsingin yliopiston finanssioikeuden professori sekä SDP:n kansanedustaja ja Helsingin kaupunginvaltuutettu.
Kalima väitteli oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1988. Hän hoiti Tampereen yliopistossa kunnallisoikeuden apulaisprofessuuria 1986–1991 ja Helsingin yliopistossa finanssioikeuden professuuria vuodesta 1991, aluksi apulaisprofessorin nimikkeellä.
Kalima nousi eduskuntaan vuonna 1989 varapaikalta Reino Paasilinnan tilalle. Hän oli eduskunnan jäsen vuoteen 1991 ja oli muun muassa laki- ja talousvaliokunnan jäsen.
Kalima valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran 1985. Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa Kalima ei uusinut enää valtuustopaikkaansa mutta nousi takaisin vuoden 2002 alussa Petra Paasilinnan tilalle. Kalima uusi valtuustopaikkansa 2005 ja nousi vuotta myöhemmin valtuustoryhmänsä johtoon. Kunnallisvaaleissa 2008 Kalima kuitenkin putosi valtuustosta uudelleen.[lähde? ]
Kaliman vanhemmat ovat mainospäällikkö, kuvataiteilija Klaus Kalima (1918–2017) ja Torna Kalima (o.s. Enbom). Hänen isovanhempansa olivat Jalo Kalima ja Toini Kalima. Muusikko Kalle Kalima on Kai Kaliman poika.
Aiheesta muualla

Kalima, Kai hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
Karl Robert Paqvalin

Karl Robert Paqvalin (5. kesäkuuta 1842 Rauma – 13. kesäkuuta 1923 Turku) oli suomalainen sairaalalääkäri ja professori.
Paqvalinin vanhemmat olivat kauppias Karl Adolf Paqvalin ja Agata Ilván. Hän pääsi ylioppilaaksi 1861 Turun kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1866, lääketieteen kandidaatiksi 1868, filosofian maisteriksi 1869, lääketieteen lisensiaatiksi 1872 sekä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1873.
Paqvalin oli vt. sairaalalääkärinä Turun lääninsairaalassa 1873–1891 ja vakinaisena sairaalalääkärinä siellä 1891–1899. Hän sai professorin arvon 1888.
Paqvalin oli naimisissa vuodesta 1888 kreivitär Hélène Creutzin kanssa.
Karl Robert Procopé

Karl Robert Procopé (7. marraskuuta 1792 Kokemäki – 29. maaliskuuta 1868 Turku) oli suomalainen Turun hovioikeuden presidentti.
Procopén vanhemmat olivat Porin jalkaväkirykmentissä palvellut kapteeni Berndt Niklas Procopé (1759–1847) ja Sidonia Cristina Spåre (1760–1846). Hän kävi Porvoon lukiota, pääsi ylioppilaaksi 1810 ja suoritti tuomarintutkinnon Turun akatemiassa 1811.
Procopé oli hallituskonseljin oikeusosaston ylimääräisenä kopistina vuodesta 1815 mutta hänet erotettiin uppiniskaisuuden takia 1816. Hän oli sitten Turun hovioikeudessa ylimääräisenä notaarina 1816, kanslistina 1816–1818, ylimääräisenä viskaalina 1818–1819, notaarina 1819–1822, varakanneviskaalina 1822–1823, sihteerinä 1823–1825, asessorina 1825–1840, hovioikeudenneuvoksena 1840–1850, varapresidenttinä 1850–1858 ja presidenttinä 1858–1868.
Procopé oli naimisissa 1822–1856 Anna Lovisa Winterin (k. 1856) kanssa tämän toisessa avioliitossa ja vuodesta 1863 Natalia Margareta af Schulténin kanssa.
KTK Tekniikan Asiantuntijat

| KTK Tekniikan Asiantuntijat |
| --- | --- |

Perustettu:  1970
Toimiala:  Teknisten alojen koulutettujen asiantuntijoiden edunvalvonta
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  noin 8000
Puheenjohtaja:  Sari Estilä
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
KTK Tekniikan Asiantuntijat ry on teknisten alojen koulutettujen asiantuntijoiden ammattiliitto. KTK on Akavan jäsenjärjestö. Sillä on noin 8 000 jäsentä, mikä tekee siitä Akavan suurimman julkisen sektorin teknisen alan jäsenjärjestön. KTK koostuu kuudesta jäsenjärjestöstä: KI Insinöörit ry, Kuntien rakennusmestarit ja -insinöörit AMK KRI ry, Suomen Ammattikorkeakoulu- ja Opistotekniset SKT ry, Tekniikan ja Erityisalojen Ammattilaiset KTL ry, Kartta- ja suunnittelutekniset KST ry, Energia-alan Toimihenkilöliitto EATL ry. Yhteistoimintajäsenenä on Maanpuolustuksen Teknisten Toimihenkilöiden liitto MTTL ry. KTK perustettiin kesäkuussa 1970 Helsingissä.
Kaapo Rissala

Kaapo Emil Rissala (sukunimi vuoteen 1947 saakka Rissanen (13. maaliskuuta 1900 Joroinen – 9. toukokuuta 1971 Vihti) oli suomalainen taidemaalari ja sisustussuunnittelija.
Rissalan vanhemmat olivat koneenkäyttäjä Albin Myyryläinen ja Ulriika Hämäläinen.[lähde? ] Rissala opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1921–1923 ja sen jälkeen Albert Gebhardin johdolla 1927–1928 ja Wäinö Aaltosen johdolla.
Rissala teki taiteilijan debyyttinsä Helsingissä 1923. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 15 kertaa vuosina 1923–1943. Rissalan töitä oli esillä ulkomaisissa näyttelyissä Tukholmassa 1929, Tallinnassa 1930, Tartossa 1931 sekä Oslossa, Göteborgissa ja Tukholmassa vuosina 1940, 1946 ja 1947. Hän vaihtoi nimensä Rissasesta Rissalaksi vuonna 1947 erottuakseen paremmin taidemaalari Juho Rissasesta.
Rissalan tuotanto kattoi maalausten lisäksi veistoksia ja huonekaluja. Hän suunnitteli sisustuksia yksityiskoteihin ja ravintoloihin. Hänen itsesuunnittelemansa, sittemmin purettu ateljeekoti Hiidenkivi sijaitsi Vihdin Nummelassa.
Maalauksia

Omakuva (1940)
Sisäkuva Lallukasta (1949 )
Sokeritopat, rantamaisema Riosta. Lasimaalaus ravintola Majakassa (ent. ravintola Rio) Savonlinnan matkustajasatamassa.
Aamu Välimeren rannalla (1963)
Palkinnot

R. v. Willebrandtin palkinto 1939
Karl Robert Ehrström

Karl Robert Ehrstrom
Karl Robert Ehrström (14. syyskuuta 1803 Luoto – 19. toukokuuta 1881 Raahe) oli suomalainen piirilääkäri, joka perusti Raaheen Suomen ensimmäisen paikallismuseon.
Ehrströmin vanhemmat olivat Kruunupyyn kappalainen Anders Ehrström (1744–1822) ja hänen toinen puolisonsa Anna Maria Reinius. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua yhdessä Johan Ludvig Runebergin kanssa ja he pääsivät ylioppilaiksi vuonna 1822. Ehrström valmistui filosofian kandidaatiksi 1831, lääketieteen kandidaatiksi 1834, lääketieteen lisensiaatiksi 1838 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1840. Ehrström teki tutkimusmatkan Lappiin M. A. Castrénin kanssa vuonna 1838.
Ehrström oli Tornion kaupunginlääkärinä vuodesta 1838, Tornion piirikunnan piirilääkärinä vuodesta 1839 ja Raahen piirilääkärinä 1855–1871. Hän jäi eläkkeelle 1871. Ehrström sai ajatuksen museon perustamisesta Raaheen havaittuaan että merenkulkijat olivat tuoneet matkoiltaan kaupunkiin erikoisia ja arvokkaitakin esineitä. Hän keräsi huhtikuussa 1862 kaupunkilaisilta rahalahjoituksia museon perustamista varten ja hän julkaisi 21. lokakuuta 1862 Oulun Wiikko-Sanomia-lehdessä artikkelin museon tarpeellisuudesta ja hyödyistä. Tätä päivää pidetään Raahen museon perustamispäivänä.
Ehrström oli vilkkaassa kirjeenvaihdossa J. V. Snellmanin kanssa jo opiskeluajoista alkaen. He käsittelivät kirjeissään muun muassa kulttuurikysymyksiä sekä raittius- ja koulukysymyksiä. Ehrström ehdotti Snellmanille kielilain aikaansaamista keisarin asetuksella ja tämä toteutuikin sitten 1863.
Ehrström oli naimisissa vuodesta 1840 Sofia Katarina Ekströmin (k. 1905) kanssa. Ehrströmin veljiä olivat Pietarin ruotsalaisen Katarinan seurakunnan kirkkoherra Eric Gustaf Ehrström (1791–1835), Mynämäen kihlakunnan kruununvouti Anders Mauritz Ehrström (1795–1852), laulunopettaja, urkuri, säveltäjä Fredrik August Ehrström (1801–1850) ja Vaasan ja Mustasaaren kirkkoherra, valtiopäivämies Otto Vilhelm Ehrström (1805–1871).
Karl Efraim Lilius

Karl Efraim Lilius (5. marraskuuta 1803 Orivesi – 10. lokakuuta 1867 Tyrvää) oli suomalainen pappi, opettaja ja valtiopäivämies.
Liliuksen vanhemmat olivat komissiomaanmittari Natanael Lilius ja Maria Elisabet Gåhlros ja puolisot vuodesta 1838 Katarina Vilhelmina Bohm (k. 1839) ja vuodesta 1852 Matilda Helena von Knorring (k. 1903). Lilius tuli ylioppilaaksi 1824, valmistui filosofian kandidaatiksi 1831  ja vihittiin papiksi 1851. Rovastin arvon hän sai 1856. Liliuksesta tuli Haminan kadettikoulun vt. matematiikan opettaja 1833 ja vakinainen 1838. Tyrvään kirkkoherraksi hän tuli 1853.  Lilius oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863.
Karl Efraim Liliuksen lapsia olivat muun muassa Hugo Lilius ja Kasimir Lilius.
Karl Robert Åström

| Karl Robert Åström |
| --- | --- |
 Karl Robert Åström
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. marraskuuta 1839 Tornio
Kuollut: 11. tammikuuta 1897 (57 vuotta)
Ammatti:  tehtailija
Arvonimi: kunnallisneuvos
Karl Robert Åström (19. marraskuuta 1839 Tornio – 11. tammikuuta 1897) oli suomalainen kunnallisneuvos, joka perusti vuonna 1863 nahkatehtaan Ouluun. 1860-luvun lopulla tehtaan osakkaaksi tuli myös hänen veljensä Hemming Åström, minkä johdosta se tunnetaan Veljekset Åströmin nahkatehtaana.
Veljekset olivat aktiivisia kunnallisia ja alueellisia toimijoita Oulun kaupungissa ja Pohjois-Pohjanmaalla 1800-luvun loppupuolella suunnitellen muun muassa rautatietä Jäämereltä Pietariin. Karl Robert Åstrom toimi Oulun kaupunginvaltuustossa vuosina 1874–1897.
Åström oli Oulun edustaja porvarissäädyssä valtiopäivillä 1885.
Kaltasyn piiri

| --- | --- |
Sijainti:  4528ХХ Baškortostan Venäjä
Pääkaupunki:  Kaltasy (en) 
Pinta-ala:  1 550 km2 
Väkiluku:  23 000  as.  (2019) 
Asukastiheys:  15  as./km2  (2019)
Perustettu:  20. elokuuta 1930 
Postinumero:  4528ХХ 
Suuntanumero:  34779 
Verkkosivusto:  kaltasin.bashkortostan.ru 
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kaltasyn eli Qaltasyn piiri (ven. Калтасинский район, Kaltasinski raion, baškiiriksi Ҡалтасы районы, Qaltasy raiony) on paikallinen itsehallintoalue Baškortostanin luoteisosassa Venäjällä. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 1 564 neliökilometriä ja asukkaita on 28 300 henkeä (vuonna 2007).
Piirin hallinnollinen keskus on Kaltasyn kylä, joka sijaitsee 202 kilometrin päässä tasavallan pääkaupungista Ufasta. Piiriin kuuluu 13 maalaiskuntaa. Suurimmat etniset ryhmät ovat marit, tataarit, venäläiset, udmurtit ja  baškiirit.
Maatalous on keskittynyt viljan ja perunan viljelyyn sekä maidon ja lihan tuotantoon. Seudulla on myös öljyesiintymiä. Paikallislehtinä ilmestyvät venäjänkielinen Zarja, tataarinkielinen Taŋ ja marinkielinen Üžara (”Aamunkoitto”).
Aiheesta muualla

Kaltasyn piiri Baškortostanin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Abzelilovo • 
Agidel • 
Alšejevsk • 
Arhangel • 
Askino • 
Aurgazy • 
Baimak • 
Bakaly • 
Baltatševo • 
Belebei • 
Belokatai • 
Beloretsk • 
Birsk • 
Bižbuljak • 
Blagovar • 
Blagoveštšensk • 
Burajevo • 
Burzjansk • 
Buzdjak • 
Davlekanovo • 
Djurtjul • 
Duvan • 
Fjodorovka • 
Gafur • 
Haibullino • 
Iglino • 
Iliševo • 
Išimbai • 
Janaul • 
Kaltasy • 
Karaidel • 
Karmaskaly • 
Kig • 
Krasnokamsk • 
Kugartš • 
Kujurgasy • 
Kumertau • 
Kušnarenkovo • 
Jermekejevo • 
Meleuz • 
Metšetlino • 
Mežgorje • 
Mijak • 
Miškino • 
Neftekamsk • 
Nurimanov • 
Oktjabrski • 
Salavat • 
Salavat • 
Šaran • 
Sibai • 
Sterlibaševo • 
Sterlitamak • 
Sterlitamak • 
Tatyšly • 
Tšekmaruš • 
Tšišmy • 
Tuimazy • 
Ufa • 
Ufa • 
Utšaly • 
Zialiar • 
Ziantšur
Kolme sydäntä

| Kolme sydäntä> Crimes of the Heart |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bruce Beresford
Käsikirjoittaja:  Beth Henley
Perustuu:  Beth Henleyn näytelmään
Tuottaja:  Freddie Fields Bill Gerber Arlene Rothberg
Säveltäjä:  Georges Delerue
Kuvaaja:  Dante Spinotti
Leikkaaja:  Anne Goursaud
Tuotantosuunnittelija:  Ken Adam
Pääosat:  Diane Keaton Jessica Lange Sissy Spacek
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  De Laurentiis Entertainment Group
Levittäjä:  De Laurentiis Entertainment Group Netflix
Ensi-ilta:   12. joulukuuta 1986  9. lokakuuta 1987
Kesto:  105 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kolme sydäntä (engl. Crimes of the Heart) on Bruce Beresfordin ohjaama yhdysvaltalainen mustan komedian elokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1986. Mustan komedian pääosissa ovat Diane Keaton, Jessica Lange ja Sissy Spacek.
Kolme sydäntä perustuu Beth Henleyn samannimiseen näytelmään Crimes of the Heart (1981), joka voitti draaman Pulitzer-palkinnon. Henley näytelmänsä pohjalta laati myös elokuvan käsikirjoituksen.
Juoni

Kolme sydäntä kertoo Magrathin siskoksista – Lennystä (Diane Keaton), Megistä (Jessica Lange) ja Babesta (Sissy Spacek) – jotka kokoontuvat takaisin yhteen kotitaloonsa Mississippin Hazlehurstiin oltuaan kauan erossa toisistaan muistelemaan menneitä ja setvimään heidän yhteistä ongelmaansa – miessuhteitaan. Kolmekymppinen Lenny potee ikäkriisiä eikä hänellä ole koskaan ollut miestä ja onkin jäämässä vanhaksipiiaksi. Laulajana toimiva Meg palaa maitojunalla Hollywoodista jätettyään miehensä ja äkillisesti loppuneen uransa takia saatuaan hermoromahduksen. Kolmikon nuorimmainen, kuriton ja impulsiivinen Babe, on juuri ampunut petollisen aviomiehensä. Heidän jälleennäkemisensä saa aikaan paljon iloa, mutta myös paljon henkistä jännitettä.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Diane Keaton  | … |  Lenny Magrath   |
|  Jessica Lange  | … |  Margaret "Meg" Magrath   |
|  Sissy Spacek  | … |  Rebecca "Babe" / "Becky" Magrath Botrelle   |
|  Sam Shepard  | … |  Doc Porter   |
|  Tess Harper  | … |  Chick Boyle   |
|  Hurd Hatfield  | … |  vanha isoisä   |
|  Beeson Carroll  | … |  Zackery Botrelle   |
|  David Carpenter  | … |  Barnette Lloyd   |
|  Jean Willard  | … |  Lucille Botrelle   |
|  Tom Mason  | … |  Watson-setä   |
Tuotanto

Alkuperäinen Broadway-tuotanto Crimes of the Heart avattiin John Golden Theaterissa New Yorkissa 4. helmikuuta vuonna 1981, ja sitä esitettiin yhteensä 535 esitystä. Näytelmä oli ehdokkaana parhaan näytelmän Tony-palkintoon vuonna 1982.
Kolme sydäntä kuvattiin kevätkesän aikaan Technicolor-elokuvausmenetelmällä monissa Pohjois-Carolinan osissa, kuten Wilmingtonissa, Winnabow’ssa, Caswell Beachilla ja Southportissa noin 20 miljoonan dollarin budjetilla. De Laurentiis Entertainment Group toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja levittäjänä.
Jessica Lange oli raskaana kuvauksien aikaan.