stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rosa Luxemburg
Muistomerkkejä

Kommunistisen Itä-Saksan hallitus nimesi Berliinin historiallisessa keskustassa sijaitsevan aukion Luxemburgin mukaan Rosa-Luxemburg-Platziksi. Saksalaisen Vasemmisto-puolueen taustasäätiö kantaa hänen nimeään.
Neuvostoliitossa Luxemburgin mukaan nimettiin muun muassa laivoja, esimerkiksi Äänisellä liikennöinyt matkustajalaiva Rosa Luxemburg, joka päätyi jatkosodan aikana vuonna 1942 suomalaisten haltuun ja sai uudeksi nimekseen Äänislinna.
Margarethe von Trotta on ohjannut vuonna 1986 valmistuneen palkitun elämäkertaelokuvan Rosa Luxemburg.
Suomennettu tuotanto

Yhteiskunnallinen uudistustyö vai vallankumous.  (Huutomerkki-sarja)  Suomentanut Brita Polttila. Helsinki:  Tammi, 1971.
Sosialidemokratian kriisi : Junius-pamfletti.  (Suunta-sarja nro 21)  Suomentanut Matti Viikari. Helsinki:  Otava, 1973.
Venäjän sosialidemokratian organisaatiokysymys.  (Teoksessa; Paastela, Jukka (toim.): ”Työväenluokan puolue ja sosialistinen demokratia”)  Suomentanut Jukka Paastela. Helsinki:  Marxilaisen kirjallisuuden edistämisseura, 1976.
Venäjän vallankumous.  (Teoksessa; Paastela, Jukka (toim.): ”Työväenluokan puolue ja sosialistinen demokratia”)  Suomentanut Jukka Paastela. Helsinki:  Marxilaisen kirjallisuuden edistämisseura, 1976.
Kirjallisuutta

Barth, Reinhard: Historian suurnaiset.  ((Frauen, die Geschichte machten. Von Hatschepsut bis Indira Gandhi. Suomennos Tuulikki Virta, Katja Zöllner. Alkusanat Kaari Utrio)  Helsinki:  Ajatus Kirjat, 2005.  ISBN 951-20-6762-5.
Eskelinen, Teppo: Sorron rajat: Rosa Luxemburg poliittisen liikkeen, talouden ja siirtomaavallan teoreetikkona.  Helsinki:  Tutkijaliitto, 2015.  ISBN 978-952-5169-96-6.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rosa Luxemburg Wikimedia Commonsissa
http://www.mlwerke.de/lu/default.htm
Meri Valkama: Rosa Luxemburgin tarina on Saksan kiehtovin murhamysteeri
Rosa Luxemburg, Marxilaiset
Berliinin hotelli Eden, josta Luxemburg vietiin surmattavaksi.
Luxemburgin hautajaiskulkue.
Rolf Bieblen tekemä Rosa Luxemburgin patsas.
Samsung Galaxy S22

| Samsung Galaxy S22 |
| --- | --- |

 Vasemmalta oikealle: Samsung Galaxy S22, Samsung Galaxy S22+ ja Samsung Galaxy S22 Ultra.
Valmistaja:  Samsung
Julkaistu:  S22, S22+, S22 Ultra: 25. helmikuuta 2022
Edeltäjä:  Samsung Galaxy S21
Seuraaja:  Samsung Galaxy S23
Muut versiot:  Samsung Galaxy S22+, Samsung Galaxy S21 Ultra
Käyttöverkot:  2G, 3G, 4G ja 5G
Mitat:  146 × 70,6 × 7,6 mm
Paino:  167 g
Näyttö:  6,1 tuumaa, 120 Hz
Näytön kuvatarkkuus:  1 080 × 2 340 px
Suoritin:  Exynos 2200 -kahdeksan­ydinprosessori (Eurooppa) Qualcomm Snapdragon 8 Gen 1 -kahdeksan­ydinprosessori (Euroopan ulkopuolella)
Grafiikkapiiri:  Xclipse 920 (Eurooppa) Adreno (730) (Euroopan ulkopuolella)
Keskusmuisti:  8 Gt
Flash-muisti:  128 tai 256 Gt
Takakamera:  50 Mpx + 12 Mpx (ultralaaja­kulmakamera) + 10 Mpx (telekamera)
Etukamera:  10 Mpx
Käyttöjärjestelmä:  Android 12
Akku:  3 700 mAh
Liitännät:  USB-C
Muistikorttipaikka:  ei ole
Muuta:  sormenjälkitunnistin, langaton lataus, IP68
Infobox OKNimi-testi OK: 
Samsung Galaxy S22 on Samsungin 9. helmikuuta 2022 julkistama ja 25. helmikuuta julkaisema älypuhelin. Sen kanssa julkaistiin suuremmat Samsung Galaxy S22+- ja Samsung Galaxy S22 Ultra -versiot.
Samsung Galaxy S22:ssa on kahdeksanydinprosessori ja 6,1 tuuman näyttö, joka tukee 120 hertsin virkistystaajuutta. Tallennustilaa on valittavana 128 tai 256 gigatavua ja keskusmuistia kahdeksan gigatavua. Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 50 megapikseliä, ultralaajakulmakameran 12 megapikseliä ja telekameran 10 megapikseliä. Telekamerassa on kolminkertainen optinen zoom. Etukameran tarkkuus on 10 megapikseliä. Puhelimessa on näytönalainen sormenjälkitunnistin ja 3 700 milliampeeritunnin akku, joka tukee 25 latausta ja 15 watin langatonta latausta. Puhelin on pölyn- ja vedenkestävä, ja sen IP-luokitus on 68. Käyttöjärjestelmänä on Android 12 ja käyttöliittymänä One UI 4.1. Puhelimelle on luvattu neljä vuotta Android-järjestelmäpäivityksiä ja viisi vuotta tietoturvapäivityksiä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Samsung Galaxy S22 Wikimedia Commonsissa
Samsung Galaxy S22 Samsungin sivuilla
Rämeikkömesikko

| Rämeikkömesikko |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Mesikot Meliphagidae
Suku::  Mangrovemesikot Ramsayornis
Laji::  fasciatus
Kaksiosainen nimi
 Ramsayornis fasciatus  (Gould, 1843) 
Katso myös
   Rämeikkömesikko Wikispeciesissä   Rämeikkömesikko Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rämeikkömesikko (Ramsayornis fasciatus) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Rämeikkömesikkoa tavataan Australian pohjoisosissa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Saksan ympäriajo

| Saksan ympäriajo |
| --- | --- |
 Saksan ympäriajon palkinto
Tiedot
Ajankohta:  elokuu
Alue:   Saksa
Paikalliset nimet:  Deutschland Tour,  Deutschland-Rundfahrt (saksaksi)
Laji:  maantie
Kilpailu:  UCI Europe Tour (2.Pro)
Tyyppi:  etappikilpailu
Historia
Ensimmäinen:  1911
Kilpailuja yht.:  34
Ensimmäinen voittaja:   Hans Ludwig
Eniten voittoja:   Jens Voigt 2
Viimeisin voittaja:   Ilan Van Wilder
Saksan ympäriajo (saks. Deutschland Tour tai Deutschland-Rundfahrt) on tärkein maantiepyöräilyn etappikilpailu Saksassa. Kilpailu järjestettiin aikaisemmin touko-kesäkuussa, nyttemmin elokuussa. Vuosina 2005−2008 kilpailu kuului UCI ProTour-sarjaan. Seuraavan kerran Saksan ympäriajo ajattiin 2018. Se kuuluu nykyään UCI Europe Touriin ja on kategorialuokitukseltaan 2.Pro.
Historia

Vuodesta 1911 lähtien Saksan keisarikunnassa pidettiin yli 1 500 kilometrin pituinen "kansallinen" pyöräilykilpailu. Vuoteen 1931 asti järjestettiin useita, enemmän tai vähemmän todellisia matkoja, mutta aina hyvin erilaisissa olosuhteissa ja organisaatioissa. Ensimmäinen Saksan ympäriajo järjestettiin vuonna 1931.
Koska pyöräilyllä ei ole Saksassa yhtä vankkaa asemaa urheilulajien joukossa kuin esimerkiksi Ranskassa, Italiassa tai Belgiassa on Saksan ympäriajon suosio riippunut suuressa määrin saksalaispyöräilijöiden menestyksestä. Kilpailua ei järjestetty muun muassa vuosina 1983–1998, mutta Jan Ullrichin menestyksen myötä se aloitettiin uudelleen vuonna 1999. Jan Ullrichin Tour de France -voiton jälkeen pyöräilystä tuli suositumpaa. Vuonna 1999 Saksan ympäriajo vahvistui osittain Saksan uuden pyöräilyinnostuksen seurauksena. Vuonna 1998 Bund Deutscher Radfahrer e.V. ja  Upsolut-yritys perustivat Deutschland Tour gmbh:n.
Maaliskuussa 2016 Amaury Sport Organization ilmoitti allekirjoittaneensa 10 vuoden sopimuksen Saksan pyöräilyliiton kanssa kilpailun aloittamiseksi seuraavan kahden vuoden aikana. Heinäkuussa kilpailu vahvistettiin Deutschland Deine Touriksi, joka debytoi vuonna 2018. Etapit vähennettiin neljään ja kilpailu liitettiin UCI 2.1 European Tour -kilpailuun.
Kilpailusta tuli osa uutta UCI ProSeriesia vuonna 2021.
Voittajat

| --- | --- |
 1911  Hans Ludwig  1922  Adolf Huschke  1927  Rudolf Wolke  1930  Hermann Buse  1931  Erich Metze  1937  Otto Weckerling  1938  Hermann Schild  1939  Georg Umbenhauer  1947  Erich Bautz  1948  Phillip Hilpert  1949  Harry Saager  1950  Roger Gyselinck  1951  Guido De Santi  1952  Isidore Derijck  1960  Ab Geldermans  1962  Peter Post  1979  Dietrich Thurau  1980  Gregor Braun  1981  Silvano Contini  1982  Theo de Rooy:  1999  Jens Heppner  2000  David Plaza  2001  Aleksandr Vinokurov  2002  Igor González de Galdeano  2003  Michael Rogers  2004  Patrik Sinkewitz  2005  Levi Leipheimer  2006  Jens Voigt  2007  Jens Voigt  2008  Linus Gerdemann  2018  Matej Mohorič  2019  Jasper Stuyven  2020 Ei järjestetty  2021  Nils Politt  2022  Adam Yates  2023  Ilan Van Wilder
Aiheesta muualla

Tulokset Pro Cycling Stats -sivustolla (englanniksi)
Saksan ympäriajon virallinen sivusto (saksaksi) (englanniksi) (ranskaksi)
Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rämeikkömedestäjä

| Rämeikkömedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Aasianmedestäjät Leptocoma
Laji::  sperata
Kaksiosainen nimi
 Leptocoma sperata  (Linnaeus, 1766) 
Synonyymit
 Nectarinia sperata 
Katso myös
   Rämeikkömedestäjä Wikispeciesissä   Rämeikkömedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rämeikkömedestäjä (Leptocoma sperata) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Rämeikkömedestäjää tavataan laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Salvador T. Modesto

Salvador Trane Modesto (10. maaliskuuta 1930 Carigara – 11. lokakuuta 2015) oli filippiiniläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 23. maaliskuuta 1958 ja nimitettiin Dumagueten hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Margumin titulaaripiispaksi 28. joulukuuta 1978. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. toukokuuta 1979. Pääkonsekraattorina toimi Julio Rosales y Ras, jota avustivat Vicente Ataviado y Tumalad ja Cipriano Urgel y Villahermosa.
Modesto sai 30. maaliskuuta 1987 nimityksen San Carlosin vihkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 25. heinäkuuta 2005.
Patty Jenkins

| Patty Jenkins |
| --- | --- |
 Patty Jenkins San Diegon Comic-Conissa vuonna 2018.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Patricia Lea Jenkins
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1971 
Ammatti:  elokuva- ja televisio-ohjaaja
Ohjaaja
Aktiivisena:  2003–
Tunnetuimmat ohjaukset:  Monster (2003) Wonder Woman (2017)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Patty Jenkins ja Ihmenaisen näyttelijä Gal Gadot Wonder Woman -paneelikeskustelussa San Diegon Comic-Conissa kesällä 2016.
Patricia Lea ”Patty” Jenkins on yhdysvaltalainen ohjaaja, jonka elokuvia ovat Monster – Aileen Wuornos (2003) ja Wonder Woman (2017). Lisäksi hän on ohjannut televisiosarjoja.
Varhaisvaiheet

Jenkinsin äiti on ympäristötieteilijä ja isä Yhdysvaltain ilmavoimien kapteeni, joten perhe asui hänen lapsuudessaan ilmavoimien tukikohdissa eri puolilla maailmaa, muun muassa Thaimaassa ja Saksassa. Aikanaan he asettuivat Kansasiin. Jenkins aloitti Cooper Unionissa maalaustaiteen opinnot ja innostui siellä elokuvanteosta. Hän työskenteli useita vuosia kameramiehenä mainoskuvauksissa, mutta päätti sitten hakeutua losangelesilaiseen AFI Conservatoryyn opiskelemaan ohjaamista.
Ura

Jenkinsin esikoisohjaus Monster – Aileen Wuornos sai alkunsa, kun hän tapasi AFI Conservatorysta valmistuttuaan tuottaja Brad Wymanin. Wyman oli tuottanut joitakin pienen budjetin sarjamurhaajaelokuvia, ja Jenkins ehdotti aiheeksi Aileen Wuornosia. Wyman kehotti häntä laatimaan aiheesta käsikirjoituksen. Lopulta Jenkins päätyi käsikirjoittamisen lisäksi myös ohjaamaan elokuvan, joka tehtiin pienellä 1,5 miljoonan budjetilla ja suoraan videolle julkaisuun tähdäten. Wuornosia näytellyt Charlize Theron sai roolistaan parhaan naispääosan Oscar-palkinnon ja Jenkins muun muassa Independent Spirit Awardin parhaasta esikoiselokuvasta.
Monsterin jälkeen Jenkins työskenteli television puolella ohjaten sarjoihin Sukuvika ja Entourage. Hän piti myös vuoden tauon työnteosta poikansa syntymän aikoihin. Vuoden 2011 Jälkiä jättämättä -sarjan pilottijaksosta Jenkins sai Directors Guild of American palkinnon parhaasta ohjauksesta draamasarjassa.
Ura > Wonder Woman

Lokakuussa 2011 Jenkins valittiin Marvel Studiosin Thor-elokuvan jatko-osan ohjaajaksi, mutta hän luopui tehtävästä vain kaksi kuukautta myöhemmin taiteellisten erimielisyyksien vuoksi. Huhtikuussa 2015 Jenkins sai toisen tilaisuuden supersankarigenressä, kun hänet valittiin ohjaamaan DC-kustantamon sarjakuvahahmosta Ihmenaisesta kertova Wonder Woman – ohjaajaksi alun perin valitun Michelle MacLarenin erottua taiteellisten erimielisyyksien vuoksi. Jenkins oli tosin tarjonnut studiolle ideaansa Ihmenaisesta kertovaksi elokuvaksi jo vuonna 2010, mutta tuolloin sitä ei vielä kelpuutettu.
Wonder Woman sai ensi-iltansa touko-kesäkuun vaihteessa 2017, ja kriitikoiden ensiarviot olivat laajalti myönteisiä. Elokuva sai erinomaisen vastaanoton myös yleisöltä, ja avausviikonloppunaan se tuotti Yhdysvalloissa 103,3 miljoonaa dollaria, mikä on ennätys naisohjaajalta. Wonder Womanin menestyksen ja kulttuurisen vaikutuksen vuoksi Time-lehti sijoitti Jenkinsin seitsemännelle sijalle vuoden henkilö -listallaan joulukuussa 2017.
Vielä Wonder Womanin ensi-illan aikaan Jenkins ei ollut tehnyt sopimusta jatko-osan ohjaamisesta, mutta sopimus solmittiin syyskuussa 2017. Jatko-osa Wonder Woman 1984 sai ensi-iltansa joulukuussa 2020.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Patty Jenkins Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Patty Jenkins Elonetissä.
Salzburgin musiikkijuhlat

Kohtaus Jokamiehestä vuoden 2014 festivaaleilta.
Salzburgin musiikkijuhlat tai festivaalit, saks. Salzburger Festspiele, järjestetään vuosittain heinä-elokuussa Wolfgang Amadeus Mozartin synnyinkaupungissa Itävallan Salzburgissa. Festivaalit perustettiin vuonna 1877, lopetettiin vuonna 1910 ja käynnistettiin ensimmäisen maailmansodan päätyttyä uudestaan vuonna 1918. Uuden alun puuhamiehinä olivat Hugo von Hofmannsthal, Richard Strauss, teatteriohjaaja-näyttelijä Max Reinhardt ja kapellimestari Franz Schalk. Toisen maailmansodan puhjettua musiikkijuhlat pantiin tauolle, mutta ne aloitettiin uudelleen vuonna 1946.
Festivaaleilla esitetään oopperan lisäksi myös kamarimusiikkia, muita konsertteja ja näytelmiä.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut.
Rämekerttuli

| Rämekerttuli |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kerttulit Parulidae
Suku::  Oporornis
Laji::  agilis
Kaksiosainen nimi
 Oporornis agilis  (Wilson, 1812) 
Katso myös
   Rämekerttuli Wikispeciesissä   Rämekerttuli Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Rämekerttuli (Oporornis agilis) on kerttulien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Rämekerttulia tavataan pesivänä Etelä-Kanadassa ja Yhdysvaltain pohjoisosissa sekä talvehtivana Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Sen populaation koko on hyvin suuri, mutta sen kannankehitys on laskeva. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Salzburgin päärautatieasema

| Salzburg Hauptbahnhof |
| --- | --- |

Perustiedot
Lyhenne:  Sb (ÖBB), XASB (DB)
Sijainti:  47°48′47″N, 13°2′48″E
Osoite:  Südtiroler Platz 1, 5020 Salzburg
Kunta:  Salzburg
Valtio:  Itävalta
Avattu:  1860
Liikenne
Liikennöitsijä(t):  ÖBB, Deutsche Bahn
Aiheesta muualla
 Wikimedia Commons 
Salzburgin päärautatieasema (saks. Salzburg Hauptbahnhof) on rautatieasema Salzburgin kaupungin keskustassa Itävallassa. Asema on Salzuburgin alueen vilkkain, ja Länsi-Itävallan liikenteen tärkeä solmukohta.
Salzburgin aseman omistaa ja pääosaa junavuoroista liikennöi Itävallan rautatieyhtiö ÖBB. Lisäksi Deutsche Bahn liikennöi junia Saksaan.
Aiheesta muualla

Salzburg Hauptbahnhof ÖBB:n sivuilla (saksaksi)
Piirilevy

DVD-soittimessa käytetty piirilevy.
Keraaminen piirilevy
Piirilevy (engl. PCB, Printed Circuit Board tai PWB, Printed Wired Board) yhdistää elektroniikkalaitteissa komponentit (erilliskomponentit, joka sisältää aktiiviset ja passiiviset komponentit) toisiinsa ilman erillisiä johtimia ja toimii samalla niiden kiinnitysalustana.
Piirilevyille liitettäviä komponentteja ovat muun muassa integroidut piirit sekä toisinaan mekaaniset komponentit kuten kytkimet, muuntajat ja kaiuttimet ja niin edelleen. Piirilevyt ovat kestäviä, edullisia ja yleensä hyvin luotettavia. Niiden johdotuksia on vaikeampi muuttaa kuin jo harvinaiseksi käyneitä kiertoliitoskytkentöjä (wire-wrap).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piirilevy Wikimedia Commonsissa
Porattu kotitekoinen piirilevy
Salibandyn Champions Cup 2016

| --- | --- |
Champions Cup 2016

Joukkueet: Miehet: 6 Naiset: 6
Isäntämaa:  Ruotsi
Kaupungit: Borås
Ajankohta: 30. syyskuuta – 2. lokakuuta 2016
Miehet
 Kultaa:  Storvreta
 Hopeaa:  Classic
Naiset
 Kultaa:  Pixbo
 Hopeaa:  Classic
  ← 2015 :  2017 →  
Champions Cup 2016 oli järjestyksessään 24. salibandyn seurajoukkueiden Euroopan-mestaruusturnaus. Se pelattiin syksyllä 2016 Ruotsin Boråssissa. Turnauksen voitti miehissä ruotsalainen Storvreta IBK ja naisissa ruotsalainen Pixbo Wallenstam IBK.
2016 Champions Cupiin pääsi Suomen, Ruotsin, Sveitsin ja Tšekin mestarit, toinen joukkue järjestäjämaasta ja vuoden 2015 EuroFloorball Cupin voittaja.
Joukkueet

| --- | --- |
 Miehet  Storvreta   Classic   Chodov   GC Zürich   Pixbo   Greåker :  Naiset  Pixbo   Classic   Piranha Chur   Vitkovice   IKSU   Nauka
Ottelut > Miehet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   |  |  Classic | 7 |   |  |  |  |  |
|   |  |  GC Zürich | 2 |   |   |  |  Pixbo | 2 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Pixbo | 11 |   |   |   |   |   |   |   |  |  Storvreta | 2 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  Classic | 1 |
|   |  |  |  |   |   |  |  Storvreta | 7 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Chodov | 8 |   |   |  |  Chodov | 2 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Greåker | 4 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Puolivälierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.9. | Chodov  | 8-4 |  Greåker |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.9. | Pixbo  | 2-11 |  GC Zürich |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.10. | Storvreta  | 7-2 |  Chodov |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.10. | Classic  | 7-2 |  Pixbo |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Sijat 5-6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.10. | GC Zürich  | 17-5 |  Greåker |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Finaali
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.10. | Storvreta  | 2-1 |  Classic |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Ottelut > Naiset

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Puolivälierät | Puolivälierät | Puolivälierät |   |   | Välierät | Välierät | Välierät |   |   | Loppuottelu | Loppuottelu | Loppuottelu |
 
|   |  |  |  |   |   |  |  Classic | 4 ja. |   |  |  |  |  |
|   |  |  Piranha Chur | 2 |   |   |  |  Pixbo | 3 |   |   |  |  |  |
|   |  |  IKSU | 12 |   |   |   |   |   |   |   |  |  Pixbo | 6 |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |  Classic | 2 |
|   |  |  |  |   |   |  |  IKSU | 4 |   |   |  |  |  |
|   |  |  Vitkovice | 12 |   |   |  |  Vitkovice | 3 |   |  |  |  |  |
|   |  |  Nauka | 1 |   |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
Puolivälierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.9. | Vitkovice  | 12-1 |  Nauka |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.9. | Piranha Chur  | 2-12 |  IKSU |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Välierät
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.10. | Classic  | 4-3 ja. |  IKSU |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.10. | Pixbo  | 4-3 |  Vitkovice |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Sijat 5-6
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.10. | Piranha Chur  | 4-3 |  Nauka |  |  |


|  |  |  |      |  |  |








Finaali
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.10. | Pixbo  | 6-2 |  Classic |  |  |


|  |  |  |      |  |  |
Ruskopuukäärme

| Ruskopuukäärme |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Matelijat Reptilia
Lahko::  Suomumatelijat Squamata
Alalahko::  Käärmeet Serpentes
Heimo::  Tarhakäärmeet Colubridae
Alaheimo::  Colubrinae
Suku::  Boiga
Laji::  irregularis
Kaksiosainen nimi
 Boiga irregularis  Merrem, 1768 

Katso myös
   Ruskopuukäärme Wikispeciesissä   Ruskopuukäärme Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Ruskopuukäärme eli kissakäärme[lähde? ] (Boiga irregularis) on käärme, joka kuluu tarhakäärmeiden (Colubridae) heimoon.
Kuvaus

Ruskopuukärme on hyvin erottuva, koska sillä on suuri pää, pullistuvat silmät ja pitkä ruskea ruumis. Käärme kasvaa yleensä 1,5-1,8 metriä pitkäksi. Sillä on ruumiissaan ruskeita viivoja, jotka ovat joillain yksilöillä niin värikkäitä, että niitä kutsutaan ”yön tiikereiksi”. Ruskopuukäärmeet ovat tunnettuja kiivaasta luonteestaan ja ne hyökkäävät ihmisten kimppuun, jos ne tuntevat itsensä uhatuiksi. Ne ovat myrkyllisiä, mutta myrkky ei voi tappaa ihmistä. Käärmeen elinikä on 15-20 vuotta.
Elinalue

Rusokopuukäärme löytyy metsistä, sademetsistä ja kallioilta. Se menee yleensä suojaan usein onttoihin  puihin, luoliin tai kallionkoloihin. Käärmettä esiintyy paljon Itä- ja Pohjois-Australian rannikkoalueilla Sydneyn tienoilta Länsi-Australian Kimberleysiin.
Lisääntyminen

Ruskopuukäärmenaaras munii 3-11 munaa, jonka jälkeen se jättää munansa. Syntymänsä jälkeen käärmeet ovat noin 30 senttimetrin pituisia.
Ravinto

Ruokavalio koostuu enimmäkseen linnuista, pienistä nisäkkäistä ja munista.

Ruskopuukäärmen munia
Piirilammi

| Piirilammi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kanta-Häme
Kunnat:  Hausjärvi
Koordinaatit:  60°48′27″N, 24°49′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Puujoen alue (35.82)
Laskujoki:  Helijoki 
Järvinumero:  35.828.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  80,8 m 
Rantaviiva:  0,553 km  
Pinta-ala:  1,843  ha 
 fiPiirilammi 
Piirilammi  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä  Pikkukylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi sijaitsee Salpausselän Someronvuorelta Kirkonkylälle kulkevan syöttöharjun lounaispuolella. Vieressä kohoaa 60 metrin korkeuteen Piirivuori, joka on harjujakson eräs erillinen harjanne. Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Harjulla, lammen yläpuolella, kulkee seututie 290. Tien varressa on kyllä asutusta, mutta rinteen alapuolella lampi on autio.
Vesistösuhteet

Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Helijoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen läpi virtaa Myllysenoja, jolla on laajahko valuma-alue. Oja jatkaa matkaansa Helijokena, joka yhtyy Puujokeen Ryttylän edustalla. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,8 metriä mpy.