stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stoalaisuus
Filosofit

Kreikkalaiset
Zenon Kitionilainen (n. 350 – 261/264 eaa.)
Dionysios (n. 330 – 250 eaa.)
Ariston Khioslainen (n. 320 – 250 eaa.)
Persaios (306-243 eaa.)
Kleanthes (n. 301 – 232/252 eaa.)
Khrysippos (279 – 207 eaa.)
Herillos (200-luku eaa.)
Sfairos (200-luku eaa.)
Zenon Tarsoslainen (n. 200 eaa.)
Diogenes Babylonialainen (240-152 eaa.)
Krates Malloslainen (100-luku eaa.)
Mnesarkhos Ateenalainen (n. 160-85 eaa.)
Mnasagoras (100-luku eaa.)
Nestor Tarsoslainen (100-luku eaa.)
Basileides (100-luku eaa.)
Dardanos Ateenalainen (n. 160-85 eaa.)
Apollodoros Seleukeialainen (n. 140 eaa.)
Antipatros Tarsoslainen (s. n. 144 eaa.)
Herakleides Tarsoslainen (100-luvu eaa. loppu)
Hekaton Rhodoslainen (100-luku eaa.)
Polemon Ilionlainen (100-luku eaa.)
Boethos Sidonlainen (100-luku eaa.)
Sosigenes (100-luku eaa.)
Panaitios (n. 185/180 – 110/108 eaa.)
Poseidonios (n. 135–51 eaa.)
Iason Nysalainen (ensimmäinen vuosisata eaa.)
Diodotos (n. 120–59 eaa.)
Diotimos (n. 100 eaa.)
Antipatros Tyroslainen, vanhempi (ensimmäinen vuosisata eaa.)
Antipatros Tyroslainen, nuorempi (k. 45 eaa.)
Geminos (110 – 40 eaa.)
Athenodoros Kananalainen (n. 74 eaa. – 7)
Eufrates (35-118)
Epiktetos (n. 55-135)
Athenodoros Kordylion (ensimmäinen vuosisata)
Hierokles (n. 150)
Sekstos Khaironeialainen (n. 160)
Sosigenes ”Peripateetikko” (100-luvun loppu)
Stratikles
Roomalaiset
Cato nuorempi (95–46 eaa.)
Attalus (ajanlaskun alku)
Seneca nuorempi (n. 4 eaa. – 65)
Lucius Annaeus Cornutus (ensimmäinen vuosisata)
Musonius Rufus (ensimmäinen vuosisata)
”Stoalaiset marttyyrit”
Rubellius Plautus (33-62)
Thrasea Paetus (k. 66)
Barea Soranus (k. 66)
Junius Rusticus (n. 100–170)
Marcus Aurelius (121–180)
Kirjallisuutta > Antiikin kirjallisuutta suomeksi

Cicero, Marcus Tullius: Laeista.  (De legibus)  Suomentanut ja selittävällä nimihakemistolla varustanut Veli-Matti Rissanen. Helsinki:  WSOY, 2004.  ISBN 951-0-29140-4
Cicero, Marcus Tullius: Vanhuudesta. Ystävyydestä. Velvollisuuksista.  (Cato maior de senectute; Laelius de amicitia; De officiis)  Suomentanut ja johdannon kirjoittanut Marja Itkonen-Kaila. Laatukirjat. 2. painos (1. painos 1967, 3. painos 2002). Helsinki:  WSOY, 1992.  ISBN 951-0-17868-3
Cicero, Marcus Tullius: Keskusteluja Tusculumissa.  Suomentanut Latinan kielestä  sekä selityksillä ja nimihakemistolla varustanut Veli-Matti Rissanen. Esipuhe: Juha Sihvola. Turku:  Faros, 2009.  ISBN 978-952-5710-08-3
Epiktetos: Käsikirja ja Keskusteluja.  (Enkheiridion, Diatribē.)  Suomentanut kreikan kielestä ja valikoinut  Marja Itkonen-Kaila. Seitsentähdet. Helsinki:  Otava, 1978.  ISBN 951-1-04742-6
Epiktetos: Ojennusnuora.  (Enkheiridion)  Suomentanut kreikankielestä  ja johdannolla varustanut K. Jaakkola. Kariston klassillinen kirjasto 11. – 2. painos 1956. Hämeenlinna:  Karisto, 1919.  Teoksen verkkoversio.
Marcus Aurelius: Itselleni: Keisarin mietteitä elämästä.  (Ta eis heauton)  Suomentanut Marke Ahonen. Helsinki:  Basam Books, 2004.  ISBN 952-9842-98-8
Seneca, Lucius Annaeus: Kaitselmuksesta.  Suomentanut K. P. Kalliovaara. Kariston klassillinen kirjasto 43. Hämeenlinna:  Karisto, 1928.
Seneca, Lucius Annaeus, nuor.: Tutkielmia ja kirjeitä.  Suomentanut J. A. Hollo. Johdannon kirjoittanut Jussi Tenkku. Antiikin klassikot. Helsinki:  WSOY, 1964.
Seneca, Lucius Annaeus, nuor.: Kirjeet Luciliukselle.  (Epistulae morales ad Lucilium, noin 65)  Suomentanut Antti T. Oikarinen. Helsinki:  Basam Books, 2011.  ISBN 978-952-260-045-5
Kirjallisuutta > Muuta kirjallisuutta suomeksi

Kaarakainen, Teija & Kaukua, Jari (toim.): Stoalaisuus: Tiedon, tunteiden ja hyvän elämän filosofia.  Suomentanut S. 181–263: Lucius Annaeus Seneca: Suuttumuksesta. Suomentanut Marke Ahonen. – S. 264–281: Epiktetos: Käsikirja. Suomentanut Marke Ahonen. – S. 282–338: Guillaume du Vair: Stoalaisten moraalifilosofia. Suomentaneet Teija Kaarakainen ym.. Helsinki:  Gaudeamus, 2004.  ISBN 951-662-891-5
Kailaheimo, Markku: Kirjoituksia stoalaisuudesta. Epätieteellisiä tarkasteluja.  Tampere:  Kirjokansi, 2015.
Kailaheimo, Markku: Brutuksesta. Stoalaisesseitä.  Tampere:  Kirjokansi, 2016.
Kirjallisuutta > Englanniksi

Brennan, Tad: The Stoic Life.  Oxford:  Oxford University Press, 2005.
Long, A. A.: Stoic Studies.  Cambridge University Press, 1996.  ISBN 0-520-22974-6
Inwood, Brad (toim.): The Cambridge companion to the Stoics.  (Cambridge companions to philosophy)  Cambridge:  Cambridge University Press, 2003.  ISBN 0-521-77005-X
Rist, John M.: Stoic philosophy.  Cambridge:  Cambridge University, 1969, 1977.  ISBN 0-521-07620-X
Rist, John (toim.): The Stoics.  (Major Thinkers Series)  Berkeley:  University of California Press, 1978.  ISBN 0520036751
Strange, Steven (toim.): Stoicism: Traditions and Transformations.  Cambridge:  Cambridge Univ. Press, 2004.  ISBN 0-521-82709-4
Kirjallisuutta > Tekstifragmenttien laitoksia

Arnim, Hans von: Stoicorum veterum fragmenta.  (Osat I-IV)  Leipzig:  B. G. Teubneri, 1903-1905.  Uusintapainos: Stuttgart, 1964. Standardilaitos varhaisten stoalaisten fragmenteista.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stoalaisuus Wikimedia Commonsissa
Baltzly, Dirk: Stoicism The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Edwards, Paul (toim.) Stoicism (Arkistoitu – Internet Archive) The Encyclopedia of Philosophy, volume 8, MacMillan, Inc, 1967 (ss. 19-22) (englanniksi)
Fieser, James & Dowden, Bradley (toim.): Stoicism The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Grahn, Malin: Stoalaisuus Logos-ensyklopedia. Filosofia.fi.
Stephens, William O.: Stoic Ethics The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Rubarth, Scott: Stoic Philosophy of Mind The Internet Encyclopedia of Philosophy. (englanniksi)
Antiikin filosofiset koulukunnat
| --- | --- |
Esisokraattinen filosofia:   Miletoslaiset  Pythagoralaiset  Efesoslaiset  Elealaiset  Pluralistit  Atomistit  Sofistit 
Sokraattinen filosofia:   Akatemialaiset  Peripateetikot  Kyynikot  Kyreneläiset  Megaralaiset  Dialektikot  Elisläiset 
Hellenistinen filosofia:   Epikurolaiset  Stoalaiset  Skeptikot  Uuspythagoralaiset  Uusplatonistit 
Stoalaisuuden perustaja Zenon Kitionilainen (n. 350–267 eaa.).
Stoalaisuudelle nimensä antaneen Stoa poikilen raunioita Ateenan Agoran pohjoispuolella.
Khrysippos
Seneca
Kartvelilaiset kielet

Kartvelilaisten kielten levineisyys
Kartvelilaiset kielet on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Kaukasuksen alueella.
Luokittelu

Eteläkaukasialaisiin kieliin kuuluu ainoastaan viisi kieltä:
georgia (kartuli)
muinaisgeorgia
lazi (lazuri)
mingreli (margaluri)
svani (lushnu)
Mingrelia ja lazia voidaan toisinaan pitää myös saman kielen kahtena eri murteena ennemmin kuin omina kielinään.
Historia ja nykytilanne

Kaikista kartvelilaisista kielistä vain georgialla on dokumentoitua kirjallista historiaa 400-luvulta lähtien. Mingreli ja laz voidaan myös toisinaan luokitella zankieliksi, joka on kieliryhmä kartvelilaisten kielten alla. Zankielten uskotaan eriytyneen muista karvelilaisista kielistä noin 7600 vuotta sitten.
Eteläkaukasialaisia kieliä puhutaan pääasiassa Georgiassa ja Turkissa. Pieniä vähemmistöjä on myös Venäjällä, Ukrainassa, Azerbaidžanissa ja Iranissa sekä siirtolaisuuden vuoksi myös muualla maailmassa. Puhujia on yhteensä noin 8 miljoonaa.
Georgiaa puhuu 7,5 miljoonaa ihmistä, joista 4,15 miljoonaa asuu Georgiassa, 100 000 Turkissa, 100 000 Venäjällä sekä jonkin verran myös Iranissa, Azerbaidžanissa ja monissa muissa maissa.
Georgiaa lukuun ottamatta kaikki muut kartvelilaiset kielet lasketaan vähintään vaarantuneiksi tai jopa uhanalaisiksi. Lazia puhuu 130 000 ihmistä pääsääntöisesti Mustanmeren itärannikolla. Mingreliä puhuu 344 000 ihmistä Georgiassa Mustanmeren rannikolla. Svania puhuu 30 000 ihmistä Pohjois-Georgian vuoristoseuduilla.
Antti Jaatinen (jääkiekkohyökkääjä)

| Antti Jaatinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. heinäkuuta 1986 (ikä 38) Mikkeli, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  A.P., Jorma
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  187 cm
Paino:  88 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2011–2018
Seurat:  Jokipojat (Mestis) Hokki (Mestis) Sport (Mestis) JYP (SML) Pelicans (SML) Ilves (SML) Ässät (SML) Bordeaux GHC (Ranska)
Antti Jaatinen (s. 24. heinäkuuta 1986 Mikkeli) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 191 runkosarjaottelua tehopistein 32+22=54 ja keräten 68 jäähyminuuttia sekä 19 playoff-ottelua tehopistein 2+3=5 ja keräten kymmenen jäähyminuuttia. Jaatinen oli voittamassa JYPissä Suomenmestaruuden vuonna 2012 ja European Trophyn kaudella 2013–2014. Hän voitti urallaan myös yhden SM-pronssin ja kolme Mestiksen mestaruutta. Jaatinen pelasi myös yhden kauden Ranskassa. Jatkoaika.com -sivuston mukaan hänen roolinsa SM-liigassa oli pääasiassa alempien ketjujen voimahyökkääjänä.
Ura > Maajoukkueura

Jaatinen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004.
Stenbäck

Stenbäck on ruotsinkielinen sukunimi. Se on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Asser Stenbäck (1913–2006), psykiatri ja poliitikko (KD)
Eva Stenbäck (1841–1928), opettaja ja tietokirjailija
Frej Stenbäck (1941–2018), lääkäri, patologian professori
Gunnar Stenbäck (1889–1926), jääkärimajuri
Gunnar L. Stenbäck (1880–1947), venesuunnittelija, Mathias Gustaf Joachim Stenbäckin poika
Gunnel Stenbäck (1914–2024), diakonissalaitoksen ent. johtajatar, Suomen vanhin ihminen
Guy Stenbäck (1924–2017), yritysjohtaja, kauppaneuvos
Gösta Stenbäck (1865–1921), oikeusneuvos ja kansanedustaja
Janne Stenbäck (s. 1989), maastohiihtäjä
Johan Josef Stenbäck (1838–1892), juristi ja valtiopäivämies
Josef Stenbäck (1854–1929), kirkkoarkkitehti, Karl Fredrik Stenbäckin poika
Karl Emil Stenbäck (1834–1919), kirkkoherra ja valtiopäivämies, Karl Fredrik Stenbäckin poika
Karl Fredrik Stenbäck (1798–1875), kirkkoherra ja valtiopäivämies
Lars Stenbäck (1811–1870), runoilija ja herännäispappi
Lyydi Stenbäck (1861–1894), opettaja ja kirjailija
Mathias Gustaf Joachim Stenbäck (1837–1891), lääkäri, kätilöopettaja ja professori
Ottilia Stenbäck (1848–1939), koulunjohtaja ja suomentaja
Pär Stenbäck (s. 1941), poliitikko (RKP), ulkoministeri
Signe Stenbäck (1887–1958), kirjailija
Thomas Stenbäck (1713-1776), pappi, valtiopäivämies ja paikallishistorian tutkija
Wolter Stenbäck (1884-1956), sortokausien aktivisti, Suomen Matkailijayhdistyksen pitkäaikainen johtaja
Väinö Stenbäck (1862-1937), maallikkosaarnaaja ja suomentaja
Entisenä sukunimenä suomalaisilla henkilöillä

Konrad Kivekäs, ent. Stenbäck (1847–1918), lehtimies, Karl Fredrik Stenbäckin poika
Lauri Kivekäs, ent. Gustaf Laurentius Stenbäck (1852–1893), ylioppilaspoliitikko
Lauri Kivekäs, ent. Stenbäck (1903–1998), vuorineuvos, ministeri
Matti Kivekäs, ent. Stenbäck (1888–1918), lehtimies
Stenbäck-suku

Stenbäck, suomalainen sivistyssuku
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Stenbäck”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Abano Terme

| Abano Terme |
| --- | --- |

 vaakuna
 Abano Terme
 Koordinaatit: 45°21′37″N, 11°47′24″E 
Valtio:  Italia
Alue:  Veneto
Maakunta:  Padova
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21,57 km²
Korkeus:  30 m
Väkiluku (31.12.2015):  19 950
 – Väestötiheys:  925 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Postinumero:  35031
Suuntanumero(t):  049
 
 www.comune.abanoterme.pd.it 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Abano Terme on kylpyläkaupunki ja kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 10 km Padovasta lounaiseen. Kunnassa asuu noin 20 000 ihmistä, ja sen pinta-ala on 21,57 km2.
Abano Termen kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Feriole, Giarre, Monteortone, Monterosso.
Abano Termen naapurikunnat ovat Albignasego, Due Carrare, Maserà di Padova, Montegrotto Terme, Padova, Selvazzano Dentro, Teolo, Torreglia.
Antti Jaatinen (jääkiekkopuolustaja)

| Antti Jaatinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 24. syyskuuta 1987 (ikä 37) Mäntyharju, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Asko, Jaati, Mäntyharjun ikitaistelija
Pelipaikka:  puolustaja
Maila:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  91 kg
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2008–2020
Seurat:  D Team/JYP-Akatemia (Mestis) JYP (SML) Tappara (SML) Pelicans (SML) Lukko (SML) KeuPa HT (Mestis) Jukurit (SML)
Antti Jaatinen (s. 24. syyskuuta 1987 Mäntyharju) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän edusti urallaan SM-liigassa JYPiä, Tapparaa, Pelicansia, Rauman Lukkoa ja kasvattajaseuraansa Mikkelin Jukureita yhteensä 494 runkosarjaottelua tehopistein 13+41=54 ja 37 playoff-ottelua tehopistein 1+4=5. Jaatinen oli voittamassa Suomenmestaruutta JYPissä tulokaskaudellaan 2008–2009 sekä SM-pronssia seuraavana keväänä 2010, kuten myös Lukossa keväällä 2014. Hän kuului SM-liigassa erityisesti Risto Dufvan luottopelaajiin, sillä Jaatinen pelasi hänen valmennuksessaan yhdeksänä kautena neljässä eri seurassa. Dufva valmensi Jaatista myös juniorina. Hänet tunnettiin yleisesti pelityyliltään peruspuolustajana.
Ura > Maajoukkueura

Jaatinen pelasi U-18 Junior World Cupissa vuonna 2004. Yhteensä hän pelasi kuusi nuorten ja 12 poikien maaottelua.
EK2

| EK2 Elastinen |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 22. marraskuuta 2024
 Tyylilaji: rap
 Kesto: 35.15
 Levy-yhtiö: Rähinä Records
Listasijoitukset
  2.
Elastisen muut julkaisut
| Uusia muistoi 2020 | EK2 2024 |   |
Singlet albumilta EK2
 ”Pääs kii” Julkaistu: 15. marraskuuta 2024
EK2 on suomalaisen rap-artisti Elastisen kahdeksas studioalbumi, jonka julkaisi 22. marraskuuta 2024 Rähinä Records. Albumi on jatko-osa Elastisen Elaksis Kivi -debyyttialbumille.
Kappaleet

Erikoiskoe – 3.12
Milt se tuntuu – 3.03
Leikkii – 3.16
Lajin helppous – 2.38
Kulmat – 4.01
Jossain muualla – 2.58
Tätä se on nyt – 3.52
Pääs kii – 2.28
Älä hävii – 2.57
Tarkotusta – 3.00
Kasvukipu – 3.45
Kuisti

Oululaisen huvilan kuisti
Kuisti on rakennuksen pääoven edessä sijaitseva läpikulkuun tarkoitettu katosrakennelma, joka voi olla joko avoin tai umpinainen. Tavallisesti avoinkin kuisti on varustettu kaiteilla. Kuistin pääasiallinen tehtävä on suojata kulkua ovelle.
Suomalaisissa puutaloissa kuisti on tyypillinen pääovea suojaava rakennelma. Ulko-oven suojaamisen lisäksi se on ollut perinteisesti myös omistajan aseman ja varallisuuden osoitin. Nykyisenkaltaisia kuisteja, jotka ovat kuin huone talon edessä, rakennettiin ensimmäisen kerran virkataloihin 1600-luvulla. Maalaistaloissa umpinainen kuisti yleistyi 1800-luvulla. Kuistista voidaan käyttää myös nimitystä ”porstua”. Veranta on kuistin tapainen, lähinnä oleskeluun, ei läpikulkuun, tarkoitettu rakennelma.
Kirjallisuutta

Korhonen, Teppo: Kuisti.  (Kansatieteellinen arkisto 37)  Suomen muinaismuistoyhdistys, 1991.  ISBN 951-9057-02-1
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kuisti Wikimedia Commonsissa
Tomminen, Hannu (teksti): Kuistin korjaus Korjauskortti KK10, Museovirasto.  1.1.2000. Arkistoitu 16.1.2021. Viitattu 10.4.2021.
Euroopan kielet

Kartta Euroopan kielistä.
Euroopan kielet kuuluvat pääasiassa indoeurooppalaisiin kieliin. Muita kielikuntia ovat uralilaiset kielet, turkkilaiset kielet, isolaattikieli baski, luoteiskaukasialaiset kielet, pohjoiskaukasialaiset kielet, eteläkaukasialaiset kielet, seemiläiset kielet, joita edustaa maltan kieli, sekä mongolikielet, joita edustaa kalmukin kieli. Lisäksi Eurooppaan on muuttanut monia muita kieliä puhuvia ihmisiä.
Kielet

Baski on isolaattikieli eli kielikuntansa ainoa kieli.
Eteläkaukasialaiset kielet
Indoeurooppalaiset kielet
Albanian kieli
Armenian kieli
Balttilaiset kielet
Germaaniset kielet
Indoiranilaisia kieliä Euroopassa ovat muiden muassa romanin kieli ja osseetin kieli
Kelttiläiset kielet
Kreikan kieli
Romaaniset kielet
Slaavilaiset kielet
Luoteiskaukasialaiset kielet
Mongolikieliin Euroopassa kuuluu kalmukin kieli.
Pohjoiskaukasialaiset kielet
Seemiläisiä kieliä Euroopassa edustavat Maltan kieli ja heprea.
Turkkilaiset kielet
Uralilaiset kielet
Euroopan kielten päivä

Euroopan kielten päivää vietetään vuosittain 26. syyskuuta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Euroopan kielet Wikimedia Commonsissa
Euroopassa kansallisilla kielillä käytetyt aakkoset:
  kreikkalainen
  kreikkalaiset  & latinalaiset
  latinalainen
  latinalaiset & kyrilliset
  latinalaiset & armenialaiset
  kyrillinen 
  georgialainen
  armenialaiset
Antti Pusa

| Antti Pusa> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 7. marraskuuta 1988 (ikä 36) Käppäselkä, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  oikea laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  175 cm
Paino:  84 kg
Seura
Seura:  Quad City Mallards
Sarja:  CHL
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2010–
Aik. seurat:  TuTo (Mestis) HeKi (Mestis) Montpellier AHC (Ranska I) CS Villard-de-Lans (Ranska) HK Acroni Jesenice (EBEL) Villacher SV (EBEL) Herning Blue Fox (Tanska)
Antti Pusa (s. 7. marraskuuta 1988 Käppäselkä, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa CHL-joukkue Quad City Mallardsissa. Pienikokoisen Pusan vahvuuksiin kuuluu vastustajan ärsyttäminen, työmoraali, kontaktipelaaminen, haastaminen, maalipaikkojen järjestäminen ja kädet. Hänen heikkouksiinsa kuuluu pieni koko, ajoittaiset ylilyönnit, höpöttäminen ja filmaaminen. Pusa ei myöskään aina pysy kiekon tai ajatuksen kanssa kovassa vauhdissa mukana.
Ura

Pusa syntyi Käppäselässä, joka sijaitsee Venäjällä Kontupohjan piirissä, Karjalan tasavallassa. Hän muutti perheineen Rovaniemelle ollessaan 5-vuotias ja sieltä 8-vuotiaana Turkuun, jossa Pusa aloitti samoihin aikoihin jääkiekon Turun Kisa-Veikkojen joukkueessa. Hän pelasi kuitenkin suurimman osan junioriurastaan Turun Palloseurassa, jonka paras pistemies hän oli C-nuorissa kaudella 2003–2004 sekä B-nuorissa kaudella 2005–2006, jolloin Pusa voitti myös TPS:n sisäisen maalipörssin.
Kaudeksi 2007–2008 Pusa siirtyi TuTon A-nuoriin, jotka tavoittelivat nousua I-divisioonasta SM-liigaan. Hän kuitenkin nousi TuTon miestenjoukkueeseen, jossa Pusa pelasi tulokaskautensa Mestiksessä tehden 40 runkosarjaottelussa tehot 7+9=16 ja 11 playoff-ottelussa tehot 3+5=8. Hän voitti kauden päätteeksi Mestiksen-mestaruuden. Pusan toinen Mestis-kausi 2008–2009 päättyi kuitenkin polven sisäristisidevammaan helmikuussa 2009, kun hän joutui Hokin Tommi Leinosen polvitaklauksen kohteeksi.
Kaudeksi 2009–2010 Pusa siirtyi Heinolan Kiekon riveihin. Seuraavan kauden 2010–2011 hän aloitti vuoden mittaisella sopimuksella Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Vipers de Montpellier’n joukkueessa, mutta Pusa siirtyi kuitenkin kesken kauden marraskuussa 2010 sarjatasoa ylemmäs Ligue Magnusin Ours de Villard-de-Lansiin.
Heinäkuussa 2011 Pusa siirtyi try-outille Itävallan pääsarjassa Erste Bank Eishockey Ligassa pelaavaan HK Acroni Jeseniceen, jonne hän sai sen päätteeksi sopimuksen kaudeksi 2011–2012. Pusa voitti ylivoimaisesti joukkueen sisäisen piste-, maali-, ja syöttöpörssin tehoilla 16+21=37, sillä Jesenicen pistepörssissä toiseksi sijoittunut James Sixsmith jäi hänestä peräti 19 tehopisteen päähän. Pusa keräsi runkosarjassa myös 142 jäähyminuuttia, joilla hän sijoittui koko EBEL:n jäähypörssissä kolmanneksi. Pusa myös jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Slovenian liigan kevään 2012 pudotuspeleissä Anže Kuraltin kanssa tehoilla 2+6=8. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Villacher SV:hen.
Pusa jatkoi kaudella 2013–2014 uraansa Tanskan Metal Ligaenin Herning Blue Foxissa. Marraskuussa 2013 hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin, kun joukkue ei keksinyt Pusalle enää käyttöä. Hän harjoitteli pari viikkoa TuTon kanssa, kunnes Pusa teki saman kuun lopulla loppukauden kattaneen sopimuksen joukkueen kanssa. Pusa voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia.
Kaudeksi 2014–2015 Pusa siirtyi Pohjois-Amerikkaan CHL-joukkue Quad City Mallardsin riveihin.
Muuta

Pusan pikkuveli Heikki pelasi kaudella 2013–2014 Suomi-sarjaa Raahe-Kiekossa. Veljeksillä on isänsä puolelta valkovenäläisiä sukujuuria.
Habib Allah Khan

| Habib Allah Khan |
| --- | --- |
 
Afganistanin emiiri
Valtakausi:  1. lokakuuta 1901 – 20. helmikuuta 1919
Edeltäjä:  Abd al-Rahman Khan
Seuraaja:  Nasr Allah Khan

Syntynyt:  3. kesäkuuta 1872 Samarkand, Buharan kaanikunta
Kuollut:  20. helmikuuta 1919 (46 vuotta) Kalagosh, Afganistanin emiraatti
Suku:  Barakzai
Isä:  Abd al-Rahman Khan
Äiti:  Asal Begum
Uskonto:  sunnalaisuus
Habib Allah Khan (1872 – 20. helmikuuta 1919) oli Afganistanin emiiri vuodesta 1901 vuoteen 1919. Habib Allah nousi maalleen epätavalliseen tapaan verettömästi valtaan, ja hänen valtakautensa sujui pitkään rauhallisesti. Hän toteutti monia uudistuksia ja noudatti ensimmäisen maailmansodan kynnyksellä puolueettomuuspolitiikkaa huolimatta keskusvaltojen esittämistä tarjouksista ja Afganistanin voimakkaasta sodan kannatuksesta. Puolueettomuuden noudattaminen nostatti toisaalta myös sisäisiä jännitteitä, ja lopulta Habib Allah murhattiin metsästysretkellä vuonna 1919. Murhaajien taustasta ei ole varmuutta. Habib Allahin kuoleman jälkeen syttyi jälleen valtataistelu, jonka voitti hänen poikansa Aman Allah.
Elämäkerta > Valtaannousu

Habib Allah Khan syntyi vuonna 1872 Taškentissa nykyisessä Uzbekistanissa, joka tuolloin oli osa Venäjän keisarikuntaa. Habib Allah oli vanhempi Abd al-Rahman Khanin kahdesta pojasta. Hänen isänsä oli vuonna 1868 paennut Transoxianaan, mutta hän palasi Afganistaniin ja nousi vuonna 1880 brittien tuella emiiriksi. Habib Allah seurasi isäänsä tämän kuoltua elokuussa 1901. Vallanvaihdos tapahtui maan historialle epätavalliseen tapaan verettömästi. Usein edellisen hallitsijan kuoltua eri vallantavoittelijat olivat ryhtyneet verisiin sisällissotiin. Abd al-Rahman oli kuitenkin omalla kaudellaan keskittänyt vallan Kabuliin, jolloin kuningassuvun muilla jäsenillä ei ollut omia tukialueitaan ja armeijoitaan kapinaan ryhtymiseksi.
Elämäkerta > Uudistukset

Abd al-Rahman oli valtaa keskittäessään käynyt useita sotia maan eri ryhmittymiä vastaan. Habib Allahin ongelmana olikin hänen valtaan noustessaan katkeroitunut kansa ja vihattu keskushallinto. Hän lievensi omalla kaudellaan isänsä ankaraa järjestelmää: hän vapautti poliittisia vankeja ja salli maasta karkotettujen palata Afganistaniin. Myönnytyksiä tehtiin myös maan uskonnolliselle luokalle ja perinteisille voimaryhmille. Ulama sai takaisin menettämiään oikeuksia ja emiirin perustama neuvosto valvoi lakien yhtenevyyttä islamin kanssa. Habib Allah pyrki näin kasvattamaan kannatuspohjaansa tarkoituksenaan aloittaa maan modernisointi.
Habib Allahin noustessa valtaan Afganistanilla ei ollut nykyaikaista oppilaitosta, suurin osa maan asukkaista oli lukutaidottomia ja nykyaikaista teknologiaa oli käytössä lähinnä armeijalla. Habib Allahin kaudella maahan rakennettiin sen ensimmäinen vesivoimala, ensimmäinen nykyaikainen sairaala, puhelinlinja Kabulista Jalalabadiin, minkä lisäksi maan tieverkkoa parannettiin. Kabuliin perustettiin länsimaisen esimerkin mukaisia oppilaitoksia, kuten Habibija-college, upseeriopisto ja opettajienkoulutuslaitos. Monet opettajista olivat Intian muslimeja, kun taas turkkilaiset vaikuttivat sotilasopistossa. Nykyaikaisemman koululaitoksen myötä alkoi syntyä uusi koulutettu keskiluokka, jollaista ei maassa aikaisemmin ollut. Maahan alkoi saapua myös uusia aatteita. Muslimiälymystö jakautui kolmeen luokkaan, entisiä käsityksiä kannattaneisiin konservatiiveihin, nykyaikaisen tieteen ja teknologian sulauttamista kulttuuriin ajaneet modernisteihin ja vielä pidemmälle eurooppalaistyylisen yhteiskunnan kannattajiin, jotka halusivat tehdä uskonnosta länsimaalaiseen tapaan yksityisasian. Uusia aatteita toivat esimerkiksi nyt maahan palanneet aiemmin karkotetut afgaanit, kuten Mahmud Beg Tarzi, joka toimi sittemmin maan ensimmäisenä ulkoministerinä.