Germania superior
Historia

Germania superiorin alueesta tuli osa Rooman valtakuntaa Julius Caesarin valloitettua sen vuonna 58/57 eaa. Alun perin alue oli osa Gallia comatan provinssia ja sitten Gallia Belgican provinssia. Se erotettiin omaksi sotilashallintoalueeksi (exercitus) vuonna 16 jaa. Alueen siviilihallinto kuului edelleen Gallia Belgicalle. Germania superiorin provinssi perustettiin keisari Domitianuksen aikana noin vuonna 85–90. Germania inferiorilla oli samanlainen syntyhistoria.
Roomalaisten alkuperäisenä tavoitteena oli vallata myös Reinin itäpuoli, mutta tästä luovuttiin, ja Germanian provinssit jäivät rajaseuduksi koko historiansa ajaksi. Provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan. Seudun rajoissa tapahtui kuitenkin historian kuluessa paljon muutoksia.
Noin vuonna 293 provinssin nimeksi tuli Germania prima. Samalla siitä erotettiin Maxima Sequanorumin provinssi. Jäljelle jäänyt Germania priman provinssi kuului Gallian diokeesiin. 300-luvulla se tuli osaksi Gallian prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
| Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka.Tasavallan ja keisarikauden provinssit n. vuoteen 293 saakka | Rooman valtakunta> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuosina 293–395 | Länsi-Rooma> Myöhäisroomalaiset provinssit.n. vuodesta 395 | Nykyinen alue tai valtio> Nykyinen alue tai valtio.Nykyinen alue tai valtio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Germania superior n. 83– | Germania superior n. 83– | Germania prima | Germania prima | (Alsace ja Rheinland-Pfalz) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Germania superior n. 83– | Germania superior n. 83– | Sequania | Maxima Sequanorum | (Sveitsi läntinen ja keskinen) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Germania inferior n. 83– | Germania inferior n. 83– | Germania secunda | Germania secunda | (Maas-joen alue) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Gallia Belgica | Gallia Belgica | Belgica prima | Belgica prima | (Mosel-joen alue) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Belgica 16 eaa.– | Gallia Belgica | Gallia Belgica | Belgica secunda | Belgica secunda | (Belgia ja Pohjois-Ranska) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Lugdunensis prima | Lugdunensis prima | (Burgundi) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Lugdunensis secunda | Lugdunensis secunda | (Normandia) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Lugdunensis secunda | Lugdunensis tertia | (Bretagne) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Gallia Lugdunensis 16 eaa.– | Lugdunensis secunda | Senonia (Lugdunensis quarta) | (Pariisi ja Orléans) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Aquitania prima | Aquitanica prima | (Auvergne) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Aquitania secunda | Aquitanica secunda | (Poitou-Charentes) |
| Gallia comata (Tres Galliae) 50–16 eaa.  | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Gallia Aquitania 16 eaa.– | Novempopulana | Novempopulana | (Gascogne) |
| Gallia transalpina 121–22 eaa. | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Narbonensis prima | Narbonensis prima | (Languedoc) |
| Gallia transalpina 121–22 eaa. | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Narbonensis secunda | Narbonensis secunda | (Var, Vaucluse ja Drôme) |
| Gallia transalpina 121–22 eaa. | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Gallia Narbonensis 22 eaa.– | Viennensis | Viennensis | (Rhône-joen alue) |
Selitykset: ↑  Provinssit Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen jälkeen.  ↑  Provinssit Theodosius I:n ajan jälkeen vuonna 395, kun imperiumi jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan.