stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1957
Syntyneitä > heinäkuu–syyskuu

3. heinäkuuta – Jarmo Luttinen, suomalainen taikuri
4. heinäkuuta – Rein Lang, virolainen poliitikko ja ministeri
7. heinäkuuta – Kimmo Ojaniemi, suomalainen taidemaalari, kuvanveistäjä ja valokuvaaja
12. heinäkuuta – Kosti Kotiranta, suomalainen näyttelijä (k. 2015)
14. heinäkuuta – Jorma Heikkinen, Arseni, Joensuun ortodoksinen piispa
17. heinäkuuta – Eija Vilpas, suomalainen näyttelijä
23. heinäkuuta – Theo van Gogh, alankomaalainen elokuvaohjaaja (k. 2004)
24. heinäkuuta – Seppo Toivonen, suomalainen kenraaliluutnantti
26. heinäkuuta – Mette Bock, tanskalainen poliitikko
27. heinäkuuta – Jørn Hoel, norjalainen muusikko
1. elokuuta – Hilkka Ahde, suomalainen viestintäpäällikkö ja päätoimittaja
9. elokuuta – Melanie Griffith, yhdysvaltalainen näyttelijä
10. elokuuta – Tommi Auvinen, suomalainen teatteriohjaaja ja näyttelijä
11. elokuuta – Inès de La Fressange, ranskalainen malli, muoti- ja hajuvesisuunnittelija
13. elokuuta – Isaach De Bankolé, norsunluurannikkolainen näyttelijä
14. elokuuta – Serge Bennathan, ranskalais-kanadalainen koreografi
23. elokuuta – Raija Pelli, suomalainen toimittaja
24. elokuuta – Stephen Fry, brittiläinen näyttelijä ja koomikko
25. elokuuta – Christer Björkman, ruotsalainen laulaja
26. elokuuta – Kari Peitsamo, suomalainen muusikko
29. elokuuta – Heikki Luukas, suomalainen näyttelijä
30. elokuuta – Jukka Tikkanen, suomalainen arkkitehti ja toimitusjohtaja
1. syyskuuta – Gloria María Milagrosa Fajardo García (”Gloria Estefan”), kuubalaissyntyinen yhdysvaltalainen laulaja
2. syyskuuta – Tarmo Leinatamm, virolainen kapellimestari (k. 2014)
4. syyskuuta – Sylvelin Vatle, norjalainen kirjailija
5. syyskuuta – Jari Aarnio, Helsingin huumepoliisin ent. päällikkö
7. syyskuuta – Harri Saukkomaa, suomalainen kirjailija, journalisti ja viestintäkonsultti
8. syyskuuta – Hasse Aro, ruotsinsuomalainen toimittaja ja juontaja
9. syyskuuta – Laura Kolbe, suomalainen historioitsija, professori ja kunnallispoliitikko
11. syyskuuta – Olavi Kaleva, Loviisan ent. kaupunginjohtaja
12. syyskuuta – Hans Zimmer, saksalainen säveltäjä
13. syyskuuta – Erkki Laine, suomalainen jääkiekkoilija (k. 2009)
16. syyskuuta – Markku Pölönen, suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
20. syyskuuta – Ritva Serimaa, suomalainen fyysikko (k. 2016)
22. syyskuuta – Nick Cave, australialainen rockmuusikko, lauluntekijä, kirjailija ja näyttelijä
26. syyskuuta – Klaus Augenthaler, saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
27. syyskuuta – Tone Hulbækmo, norjalainen muusikko
Syntyneitä > lokakuu–joulukuu

1. lokakuuta – Arne Brimi, norjalainen julkkiskokki
4. lokakuuta – Russell Simmons, yhdysvaltalainen yrittäjä, musiikki- ja muotimoguli
5. lokakuuta – Bernard Jeffrey McCullough (”Bernie Mac”), yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko (k. 2008)
20. lokakuuta – Susanna Haavisto, suomalainen muusikko ja näyttelijä
21. lokakuuta – Wolfgang Ketterle, vuoden 2001 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko
27. lokakuuta – Glenn Hoddle, englantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
29. lokakuuta – Dan Castellaneta, yhdysvaltalainen näyttelijä
29. lokakuuta – Alfred Colpaert, alankomaalais-suomalainen luonnonmaantieteen professori
30. lokakuuta – Kevin Pollak, yhdysvaltalainen näyttelijä, imitaattori ja koomikko
2. marraskuuta – Jari Knuutinen (”Yari”), suomalainen muusikko
3. marraskuuta – Hans Lundgren (”Dolph Lundgren”), ruotsalainen näyttelijä ja karateka
6. marraskuuta – Astrid Thors, suomalainen poliitikko ja ministeri
9. marraskuuta – Yvonne Naef, sveitsiläinen oopperalaulaja
9. marraskuuta – Heikki Salo, suomalainen muusikko
12. marraskuuta – Cécilia Sarkozy, Ranskan presidentti Nicolas Sarkozyn ent. puoliso
13. marraskuuta – Verónica Macamo, mosambikilainen poliitikko
14. marraskuuta – Pirjo Hassinen, suomalainen kirjailija
15. marraskuuta – Mikko Juhana Syrjä (”Pantse Syrjä”), suomalainen kitaristi ja säveltäjä (Eppu Normaali)
19. marraskuuta – Ofra Haza, israelilainen laulaja (k. 2000)
20. marraskuuta – Mikko Kivinen, suomalainen näyttelijä
22. marraskuuta – Alan Stern, yhdysvaltalainen ilmailu- ja avaruustekniikan insinööri ja planeettatutkija
23. marraskuuta – William Kaelin, vuoden 2019 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen lääketieteilijä ja professori
25. marraskuuta – Juha Siltala, suomalainen historioitsija
27. marraskuuta – Kenny Acheson, brittiläinen Formula 1 -kuljettaja
28. marraskuuta – Mats Jonsson, ruotsalainen ralliautoilija
5. joulukuuta – Mark R. Showalter, yhdysvaltalainen tähtitieteilijä
7. joulukuuta – Markus Kajo, suomalainen toimittaja ja humoristi
10. joulukuuta – Michael Clarke Duncan, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2012)
13. joulukuuta – Steve Buscemi, yhdysvaltalainen näyttelijä
20. joulukuuta – Anna Vissi, kyproslaissyntyinen kreikkalainen laulaja
22. joulukuuta – Mikael Storsjö, suomalainen tietokoneyrittäjä, journalisti ja kansalaisjärjestöaktiivi
24. joulukuuta – Hamid Karzai, Afganistanin presidentti
26. joulukuuta – Jari Niemelä, suomalainen biologi, professori ja Helsingin yliopiston rehtori (k. 2022)
29. joulukuuta – Bruce Beutler, vuoden 2011 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen immunologi
30. joulukuuta – Sato Kilman, vanuatulainen poliitikko
Kuolleita > tammikuu–maaliskuu

2. tammikuuta – Lenni Alfred Laakso (”Unto Karri”), suomalainen toimittaja, kirjailija (s. 1898)
4. tammikuuta – Theodor Körner, Itävallan liittopresidentti (s. 1873)
6. tammikuuta – Viggo Larsen, tanskalainen elokuvanäyttelijä ja -ohjaaja (s. 1880)
10. tammikuuta – Lucila de María del Perpetuo Socorro Godoy Alcayaga (”Gabriela Mistral”), vuoden 1945 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut chileläinen kirjailija (s. 1889)
14. tammikuuta – Humphrey Bogart, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (s. 1899)
16. tammikuuta – Arturo Toscanini, italialainen kapellimestari (s. 1867)
26. tammikuuta – Mamoru Shigemitsu, japanilainen poliitikko ja ulkoministeri (s. 1887)
1. helmikuuta – Friedrich Paulus, saksalainen marsalkka (s. 1890)
8. helmikuuta – Walther Bothe, vuoden 1954 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (s. 1891)
8. helmikuuta – János Neumann (”John von Neumann”), unkarilaissyntyinen yhdysvaltalainen matemaatikko (von Neumannin kone) (s. 1903)
9. helmikuuta – Miklós Horthy, unkarilainen amiraali (Unkarin valtionhoitaja) (s. 1868)
10. helmikuuta – Laura Ingalls Wilder, yhdysvaltalainen kirjailija (Pieni talo preerialla) (s. 1867)
13. helmikuuta – Gustav Mie, saksalainen fyysikko (s. 1868)
15. helmikuuta – U. W. Walakorpi, suomalainen kirjailija (s. 1886)
19. helmikuuta – Heikki Kannisto, suomalainen poliitikko (s. 1898)
26. helmikuuta – Ossian Riisla, suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos (s. 1889)
8. maaliskuuta – Viktor Dalbo, suomalainen kuvataiteilija ja näyttelijä (s. 1883)
8. maaliskuuta – Rasmus Ottesen, tanskalainen näyttelijä (s. 1871)
9. maaliskuuta – Johannes Suomalainen, suomalainen kirjailija (s. 1890)
11. maaliskuuta – Richard E. Byrd, yhdysvaltalainen amiraali, lentäjä ja tutkimusmatkailija (ensimmäinen lento etelänavalle) (s. 1888)
13. maaliskuuta – Kosti Vehanen, suomalainen pianisti ja säveltäjä (s. 1887)
16. maaliskuuta – Constantin Brâncuși, romanialainen kuvanveistäjä (s. 1876)
25. maaliskuuta – Max Ophüls, saksalainen elokuvaohjaaja (s. 1902)
Kuolleita > huhtikuu–kesäkuu

1. huhtikuuta – Kalle Juho Lähti, suomalainen kirjailija (s. 1866)
4. huhtikuuta – T. G. Tuhkanen, suomalainen taidemaalari (s. 1877)
19. huhtikuuta – Heikki Soininen, suomalainen Maalaisliiton kansanedustaja ja kunnallisneuvos (s. 1891)
22. huhtikuuta – Jalmari Sauli, suomalainen kirjailija (s. 1889)
24. huhtikuuta – Elisabeth Hesselblad, ruotsalainen katolinen nunna ja pyhimys (s. 1870)
26. huhtikuuta – Gichin Funakoshi, japanilainen karateka, Shōtōkan-karatetyylisuunnan perustaja (s. 1868)
30. huhtikuuta – Ari Ilmakunnas, suomalainen shakinpelaaja ja shakin järjestömies (s. 1896)
2. toukokuuta – Joseph McCarthy, yhdysvaltalainen senaattori (kommunismin vastustaja) (s. 1908)
3. toukokuuta – Arne von Schoultz, suomalainen näyttelijä (s. 1874)
10. toukokuuta – Reko Paulo, virolais-suomalainen ravintoloitsija ja liikemies (s. 1891)
12. toukokuuta – Erich von Stroheim, itävaltalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (s. 1885)
16. toukokuuta – Eliot Ness (”Lahjomaton”), yhdysvaltalainen liittovaltion agentti (FBIn perustaja) (s. 1903)
30. toukokuuta – Toivo Pekkanen, suomalainen kirjailija (s. 1902)
1. kesäkuuta – Hjalmar Pölhö, suomalainen kauppaneuvos ja sahateollisuusmies (s. 1888)
4. kesäkuuta – Elis Mårtenson, suomalainen urkutaiteilija ja säveltäjä (s. 1890)
10. kesäkuuta – Walter Jakobsson, suomalainen diplomi-insinööri ja taitoluistelija (olympiavoittaja) (s. 1882)
18. kesäkuuta – Toimi Nieminen, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1906)
21. kesäkuuta – Johannes Stark, vuoden 1919 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (s. 1874)
24. kesäkuuta – Sulo Wuolijoki, suomalainen asianajaja, sanomalehtimies ja poliitikko (s. 1881)
25. kesäkuuta – Hjalmar Flodin, suomalainen professori ja ministeri (s. 1874)
26. kesäkuuta – Alfred Döblin, saksalainen kirjailija (s. 1878)
27. kesäkuuta – Hermann Buhl, itävaltalainen vuorikiipeilijä (s. 1924)
Kuolleita > heinäkuu–syyskuu

4. heinäkuuta – Judy Tyler, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1933)
5. heinäkuuta – Zenón Noriega Agüero, perulainen kenraali, Perun presidentti 1950 (s. 1900)
8. heinäkuuta – Hiskias Möttö (”Hiski Salomaa”), suomalaissyntyinen kuplettilaulaja ja lauluntekijä (”Lännen lokari”) (s. 1891)
8. heinäkuuta – Grace Coolidge, Yhdysvaltain presidentti Calvin Coolidgen puoliso (s. 1874)
11. heinäkuuta – Aga Khan III, Sultan Muhammed Shah, ismailiittišiiamuslimien hengellinen johtaja ja imaami (s. 1877)
15. heinäkuuta – James M. Cox, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko (s. 1870)
19. heinäkuuta – Curzio Malaparte, italialainen toimittaja, kirjailija ja diplomaatti (s. 1898)
24. heinäkuuta – Sacha Guitry, ranskalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (s. 1885)
5. elokuuta – Heinrich Otto Wieland, vuoden 1927 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti (s. 1877)
7. elokuuta – Oliver Hardy, yhdysvaltalainen näyttelijä (Paksukainen) (s. 1892)
11. elokuuta – A. E. Koskenniemi, suomalainen rovasti, suomentaja ja evankelisen herätysliikkeen vaikuttaja (s. 1881)
16. elokuuta – Irving Langmuir, vuoden 1932 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (s. 1881)
17. elokuuta – Henrik Hauch, tanskalainen poliitikko (s. 1876)
18. elokuuta – Tyyne Jauri, suomalainen näyttelijä (s. 1888)
20. elokuuta – Liisi Karttunen, suomalainen historiantutkija ja diplomaatti (s. 1880)
21. elokuuta – Harald Sverdrup, norjalainen geofyysikko, napa- ja merentutkija (s. 1888)
24. elokuuta – Ronald Knox, brittiläinen pappi ja kirjailija (s. 1888)
1. syyskuuta – Dennis Brain, brittiläinen käyrätorvensoittaja (s. 1921)
1. syyskuuta – Lassi Utsjoki, suomalainen toimittaja, musiikkimies, kulttuuripersoona ja lauluntekijä (s. 1893)
2. syyskuuta – Nenne Moberg, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1868)
3. syyskuuta – Catri Gripenberg, suomenruotsalainen kirjailija (s. 1884)
13. syyskuuta – Vilhelm Bjerke Petersen, tanskalainen taidemaalari (s. 1909)
16. syyskuuta – Aili Somersalo, suomalainen kirjailija (s. 1887)
19. syyskuuta – Edvard Persson, ruotsalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1888)
20. syyskuuta – Heino Kaski, suomalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1885)
20. syyskuuta – Johan Christian Sibelius (”Jean Sibelius”), suomalainen säveltäjä (s. 1865)
21. syyskuuta – Haakon VII, Norjan kuningas (s. 1872)
22. syyskuuta – Toyoda Soemu, japanilainen amiraali (Japanin yhdistyneen laivaston komentaja ja korkeimman sotaneuvoston jäsen) (s. 1885)
22. syyskuuta – Zhou Xuan, kiinalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1918)
24. syyskuuta – Robert von Essen, venäläis-suomalainen pianisti ja lauluntekijä (s. 1901)
Kuolleita > lokakuu–joulukuu

6. lokakuuta – Kaarle Ellilä, suomalainen poliitikko ja pääjohtaja (s. 1888)
12. lokakuuta – Charles Lindley, ruotsalainen ammattiyhdistysmies ja sosiaalidemokraattinen poliitikko (s. 1865)
13. lokakuuta – Erich Auerbach, saksalainen filologi ja kirjallisuuskriitikko (s. 1892)
17. lokakuuta – Nikolai Pärmini (”Nikke Pärmi”), suomalainen jääkärieverstiluutnantti (s. 1887)
20. lokakuuta – Jalo Lesche, suomalainen näyttelijä (s. 1885)
24. lokakuuta – Christian Dior, ranskalainen muotisuunnittelija (s. 1905)
25. lokakuuta – Arvi Ahmavaara, suomalainen poliitikko ja ministeri (s. 1886)
25. lokakuuta – Ellinor Ivalo, suomalainen kotiteollisuuden ja käsityötaidon edistäjä (s. 1875)
25. lokakuuta – Henry van de Velde, belgialainen arkkitehti, muotoilija ja taidemaalari (s. 1863)
26. lokakuuta – Gerty Cori, vuoden 1947 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (s. 1896)
26. lokakuuta – Níkos Kazantzákis, kreikkalainen kirjailija (s. 1885)
29. lokakuuta – Louis B. Mayer, yhdysvaltalainen elokuvatuottaja (s. 1885)
3. marraskuuta – Wilhelm Reich, itävaltalainen psykoterapeutti (s. 1897)
6. marraskuuta – Otto Noro, suomalainen näyttelijä (s. 1884)
10. marraskuuta – Erkki Härmä, suomalainen poliitikko ja maaherra (s. 1890)
13. marraskuuta – Antonín Zápotocký, Tšekkoslovakian presidentti (s. 1884)
24. marraskuuta – Diego Rivera, meksikolainen taidemaalari ja graafikko (s. 1886)
25. marraskuuta – Wiljo Einar Tuompo, suomalainen jääkärikenraali (s. 1893)
25. marraskuuta – Matti Visanti, suomalainen arkkitehti ja kuvataiteilija (s. 1885)
30. marraskuuta – Beniamino Gigli, italialainen ooppera- ja konserttilaulaja (s. 1890)
2. joulukuuta – Harrison Ford, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1884)
3. joulukuuta – Urho Lahti, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1901)
17. joulukuuta – Dorothy L. Sayers, englantilainen rikoskirjailija, kääntäjä ja kristitty humanisti (Peter Wimsey) (s. 1893)
24. joulukuuta – Norma Talmadge, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1894)
28. joulukuuta – Frank Blanchford, kanadalainen viulisti, kapellimestari ja säveltäjä (s. 1879)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Chen Ning Yang ja Tsung-Dao Lee
Nobelin kemianpalkinto: Alexander R. Todd
Nobelin lääketieteen palkinto: Daniel Bovet
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Albert Camus
Nobelin rauhanpalkinto: Lester B. Pearson
Muuta

Elokuvavuosi 1957
Kirjallisuusvuosi 1957
Musiikkivuosi 1957
Urheiluvuosi 1957
Saksan piirikunnat

Saksan piirikunnat ja piirikunnattomat kaupungit osavaltioittain.
Piirikunnat (saks. Landkreis tai Kreis) muodostavat Saksassa julkishallinnon yksikön osavaltio- ja kuntatason välillä.
Piirikunnat koostuvat kunnista ja kaupungeista, joiden lukumäärä voi vaihdella kuuden ja 235:n välillä. Suuremmat kaupungit, yleensä noin 100 000 asukkaasta alkaen, eivät kuulu piirikuntaan, vaan ovat niin sanottuja "piirittömiä kaupunkeja" (kreisfreie Stadt). Oman lukunsa muodostavat kaksi "erikoiskuntayhtymää" (Kommunalverband besonderer Art), jotka muodostuvat Hannoverin ja Saarbrückenin kaupungeista ympäryskuntineen.
Kaikki Saksan osavaltiot Berliinin, Hampurin ja Bremenin kaupunkiosavaltioita lukuun ottamatta on jaettu piirikuntiin, joita on yhteensä 295. Nordrhein-Westfalenin ja Schleswig-Holsteinin osavaltioissa piirikunnista käytetään nimitystä Kreis, muualla Landkreis. Vastaavasti Baden-Württembergin osavaltiossa käytetään piirittömistä kaupungeista nimitystä Stadtkreis.
Piirikunnan hallinnosta vastaa piirikokous (Kreistag), joka valitaan viiden vuoden (Baijerissa kuuden vuoden) välein vaaleilla. Piirikuntaa johtaa piirineuvos (Landrat)
Chase Budinger

Chase Budinger vuonna 2007.
Chase Andrew Budinger (s. 22. toukokuuta 1988 Encinitas, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija ja rantalentopalloilija. Hän pelasi koripalloa NBA:ssa vuosina 2009–2016. Sittemmin hän on keskittynyt rantalentopalloon.
Budinger pelasi yliopistourallaan koripalloa Arizonan yliopiston Wildcats-joukkueessa. Detroit Pistons varasi hänet NBA:han vuoden 2009 varaustilaisuudesssa 44. varausvuorolla. Pistons myi hänet saman tien Houston Rocketsiin. Budinger edusti NBA:ssa Houston Rocketsia kausina 2009–2012, Minnesota Timberwolvesia kausina 2012–2015, Indiana Pacersia kesästä 2015 maaliskuuhun 2016 ja Phoenix Sunsia keväällä 2016. Hän solmi syyskuussa 2016 sopimuksen Brooklyn Netsin kanssa mutta ei pelannut seurassa yhtään NBA-ottelua. Hän pelasi NBA:ssa 407 runkosarjapttelua, jossa hänen ottelukohtaiset keskiarvonsa olivat 7,9 pistettä, 1,2 syöttöä ja 3,0 levypalloa. Pudotuspeleihin hän ei päässyt kertaakaan. Kaudella 2016–2017 hän edusti espanjalaisseura Baskoniaa.
Rantalentopallossa Budinger ja hänen parinsa Miles Evans pääsivät mukaan Pariisin olympialaisiin 2024, ja he ylsivät siellä neljännesvälieriin.
Hadar (Syyria)

| Hadar |
| --- | --- |

 Hadar
 Koordinaatit: 33°16′46″N, 35°49′49″E 
Valtio:  Syyria
Maakunta:  Kuneitra
Piirikunta:  Kuneitra
Väkiluku (2004):  4 819
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hadar (arab. حضر‎, Ḥaḍar) on kylä Syyrian Kuneitran maakunnassa lähellä Golanin kukkuloita. Sen asukasluku vuonna 2004 oli 4 819 ja sen asukkaat ovat pääasiassa druuseja.
Maantiede

Hadar sijaitsee Etelä-Syyriassa Kuneitran maakunnan Kuneitran piirikunnassa. Lähellä sijaitsevat Israelin miehittämät Golanin kukkulat.
Historia

Vuosina 1895–1896 Golanin kukkuloilla käytiin yhteenottoja druusien ja Osmanien valtakunnan keskushallinnon välillä. Yhtenottoihin liittyivät taistelut Golanin eri väestöryhmien välillä. Tšerkessit ja beduiinit iskivät Hadariin druusien tehdessä vastaiskuja heidän kyliinsä.
Israel miehitti Golanin kukkulat kylän lähellä kuuden päivän sodan seurauksena vuonna 1967. Monilla paikallisilla on perheenjäseniä, jotka jäivät uuden rajan taakse.
Syyrian sisällissodan aikana kylää hallitsivat presidentti Bašar al-Assadille uskolliset joukot. Kylän liepeillä käytiin yhteenottoja Syyrian kapinallisten kanssa, joissa kuoli myös paikallisia. Israelin puolella asuvat druusit ehdottivat Israelin sekaantumista taisteluihin Syyrian puolen druusien suojelemiseksi ja usein erityisesti esillä oli Hadarin tilanne. Bašar al-Assadin hallinto romahti joulukuussa 2024 ja tässä yhteydessä Israelin asevoimat etenivät Golanin kukkuloilta miehittäen myös Hadarin. Joukko druuseja pyysi Hadarissa joulukuussa järjestetyssä kokouksessa Israelia miehittämään kylän Golanin tapaan, monien heistä peläten valtaan nousseita islamisteja. Toisaalta paikallinen hengellinen johtaja kommentoi Hadarin druusien "kuuluvan Syyriaan" ja poikkeavien mielipiteiden olevan perusteettomia.
Väestö

Hadarin asukasluku oli Syyrian vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan 4 819. Asukkaiden valtaosa on druuseja.
lähteet

1 2  نتائج تعداد السكان والمساكن لعام 2004 على مستوى المدينة / القرية (arkistoitu sivu) CBSSYR. Viitattu 14.1.2025. (arabiaksi)
1 2 3 4 5  Lucy Williamson: 'We just need peace': BBC speaks to Syrians watching Israel's incursion BBC News. 16.12.2024. BBC. Viitattu 14.1.2025. (englanniksi)
↑  Kais M. Firro: A history of the Druzes, s. 232.  Brill, 1992.  ISBN 9004094377  (englanniksi)
↑  Israeli military says ready to protect Druze village in Syria 3.11.2017. Reuters. Viitattu 14.1.2025. (englanniksi)
↑  IDF meets Syrian Druze leaders after call to join Israel i24NEWS. 15.12.2024. Viitattu 14.1.2025. (englanniksi)
↑  Israeli says its forces on occupied Mount Hermon in Syria to remain there 'all winter' The New Arab. 13.12.2024. Viitattu 15.1.2025. (englanniksi)
UWW

| Kansainvälinen painiliitto> United World Wrestling |
| --- | --- |
Laji:  paini
Tyyppi:  urheilujärjestö
Toimialue:  kansainvälinen
Lyhenne:  UWW
Perustettu:  1912
Sijainti:   Corsier-sur-Vevey, Sveitsi
Presidentti:  Nenad Lalović
Jäsenyydet:   Kansainvälinen olympiakomitea 
Jäsenet:  176 kansallista painiliittoa
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kansainvälinen painiliitto eli UWW (engl. United World Wrestling, vuoteen 2014 asti FILA (ransk. Fédération Internationale des Luttes Associées)) on kansainvälinen painin kattojärjestö. UWW:n alaisuudessa järjestetään merkittävät kansainvälisen painikilpailut ja järjestö päättää lajien säännöistä.
UWW:n alaisuuteen kuuluvia lajeja ovat kreikkalais-roomalainen paini, vapaapaini, naispaini, lukkopaini, rantapaini (beach wrestling) ja sambo. Lisäksi UWW:n tunnustamia lajeja ovat lukuisat perinteiset eri kulttuurien painimuodot.
Liiton puheenjohtajana on vuodesta 2013 lähtien toiminut serbialainen Nenad Lalović.
Puheenjohtajat

Einar Råberg, Ruotsi, 1921–1924
Alfréd Brüll, Unkari, 1924–1930
Viktor Smeds, Suomi, 1930–1952
Roger Coulon, Ranska, 1952–1971
Milan Ercegan, Jugoslavia, 1972–2002
Raphaël Martinetti, Sveitsi, 2002–2013
Nenad Lalović, Serbia, 2013–
Aiheesta muualla

UWW
Ida Maria Saarinen

| Ida Maria Saarinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. elokuuta 1900 Tammela
Kuollut: 17. heinäkuuta 1991 (90 vuotta) Naantali
Kirjailija
Pääteokset:  Nokkosia ja harakankukkia (1973)   Orvon osa (1974)   Hetket ja retket (1975)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ida Maria Saarinen (oik. Ida Maria Karke, 4. elokuuta 1900 Tammela – 17. heinäkuuta 1991 Naantali) oli suomalainen kirjailija. Hän kuvasi teoksissaan omiin elämänvaiheisiinsa pohjautuen Forssan tehdastyöläisten elämää 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Tyttönimellään kirjoittanut Saarinen julkaisi ensimmäisen romaaninsa vasta 73-vuotiaana. Hänen kerrontaansa työläisnaisen elämästä on verrattu jopa Väinö Linnan tuotantoon.
Elämä

Ida Maria Saarinen syntyi Tammelan Järvenpäässä, josta myöhemmin tuli osa Forssan kauppalaa. Hän kävi neljä vuotta Haudankorvan kansakoulua ja työskenteli muun muassa Forssan puuvillatehtaalla. Sisällissodan aikana Saarinen toimi punakaartin huoltojoukoissa keittäjänä. Sodan loppuvaiheessa hän lähti punapakolaisten joukossa kohti itää, mutta jäi saksalaisten vangiksi Hollolan Vesalassa. Fellmanin pellon ja Hennalan vankileirin kautta Saarinen päätyi lopulta Hämeenlinnan vankileirille. Saarinen sai kolmen vuoden kuritushuonetuomion avunnosta valtiopetokseen, mutta hänet armahdettiin vielä samana syksynä.
Sodan jälkeen Saarinen työskenteli muun muassa pyykkärinä ja tehdastyöläisenä. Vuonna 1944 Saarinen muutti perheineen Naantaliin, jossa hän oli pitkään puistotyöntekijänä. Saarinen oli Naantalin kaupunginvaltuuston jäsen 1954–1957 SKDL:n edustajana. Hän jätti valtuuston kesken kauden kerrottuaan kyllästyneensä ihmisten riitelyyn. Kirjailijaksi ryhdyttyään Saarinen sai valtion taiteilijaeläkkeen vuonna 1982. Ida Maria Saarinen kuoli Naantalissa 90-vuotiaana. Hänet on haudattu Turun hautausmaahan.
Tuotanto

Saarinen luki lapsena kaikki käsiinsä saamansa kirjat. Myöhemmin Forssassa asuessaan hän kirjoitti Forssan Lehteen tarinoita tehtastyöläisten elämästä. Sotavuosien jälkeen Saarinen kertoi lapsuusmuistoistaan Uusi Nainen -lehden lastenpalstalla otsikolla ”Taava-muori muistelee”. Hän oli myös vakiokertoja Työväen muistitietotoimikunnan kokoamissa muistelmateoksissa.
Vuonna 1972 Saarinen osallistui Otavan järjestämään elämänkertakilpailuun, johon jätetyistä yli tuhannesta käsikirjoituksesta yhdeksän julkaistiin kirjana. Saarisen ohella elämäkertansa saivat julkaistuksi muun muassa Saara Isojärvi, Uuno Pekka Kekäläinen, Sofia Martikka ja O. R. Muuri. Saarisen kolme ensimmäistä romaania julkaistiin Otavan Kertomus elämästä -sarjassa. Esikoisteos Nokkosia ja harakankukkia (1973) kuvaa hänen lapsuuttaan ja nuoruuttaan sisällissodan tapahtumiin saakka. Toinen romaani Orvon osa (1974) kertoo tehdastyöläisten elämästä vusisadan vaihteen Forssan Ronttismäessä ja kolmas teos Hetket ja retket (1974) Saarisen aikuistumisesta perheen perustamisen myötä. Hänen omaelämäkertansa ilmestyi WSOY:n Ihmisen ääni -sarjassa 1977. Saarisen neljäs romaani Vorssasta poijaat (1980) seuraa ronttismäkeläisen poikasakin elämää sisällissotaa edeltävinä vuosina.
Vuonna 2017 ilmestyi postuumisti Saarisen 1980-luvulla kolmannessa persoonassa kirjoittama omaelämäkerrallinen pienoisromaani Olipa kesä kerran. Aku Aittokallion toimittamassa kirjassa Saarinen kuvaa sisällissodan aikaisia kokemuksiaan aina vankileiriltä pääsemiseensä saakka. Hänen sisällissotaa käsitteleviä runojaan kuultiin vuonna 2018 naiskaartilaisista kertovassa  tamperelaisen Tellus-ryhmän runoesityksessä Susinartut.
Perhe

Ida Maria Saarisen puoliso oli forssalainen Lauri Albert Karke (synt. Hagert, 1901-1992). Heillä oli yksi poika.