stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Loretta Goggi
Teatterissa

La scuola delle mogli, ohjaus Vittorio Cottafavi (1966)
Pensaci, Giacomino! (1967)
Go & Go, Daniela Goggin kanssa (1977)
Supergoggi, Daniela Goggin kanssa (1980)
Stanno suonando la nostra canzone, ohjaus Gigi Proietti (1981)
Bobbi sa tutto, ohjaus Pietro Garinei (1995–1997)
Hello, Dolly! con Paolo Ferrari, ohjaus Saverio Marconi (1999–2003)
Maledetta Primavera Show, ohjaus Fabrizio Angelini (2003)
Molto rumore (senza rispetto) per nulla, ohjaus Lina Wertmüller (2004–2005)
Se stasera sono qui....., ohjaus Gianni Brezza (2006–2008)
SPA – Solo Per Amore, ohjaus Gianni Brezza (2009–2011)
Gypsy: A Musical Fable, ohjaus Stefano Genovese (2013)
Filmografia > Valkokangaselokuvat

Io la conoscevo bene, ohjaus Antonio Pietrangeli (1965) (kreditoimaton)
Mi vedrai tornare, ohjaus Ettore Maria Fizzarotti (1966)
Nel sole, ohjaus Aldo Grimaldi (1967)
Zingara, ohjaus Mariano Laurenti (1969)
Gas, ohjaus Luciano Melchionna (2005)
Pazze di me, ohjaus Fausto Brizzi (2012)
Filmografia > Televisiotyöt

Sotto processo, ohjaus Anton Giulio Majano (1959)
Una tragedia americana, ohjaus Anton Giulio Majano (1962)
Delitto e castigo, ohjaus Anton Giulio Majano (1963)
Robinson non deve morire, ohjaus Vittorio Brignole (1963)
Demetrio Pianelli, ohjaus Sandro Bolchi (1963)
La cittadella, ohjaus Anton Giulio Majano (1964)
I miserabili, ohjaus Sandro Bolchi (1964)
Le avventure della squadra di stoppa, ohjaus Alda Grimaldi (1964)
Vita di Dante, ohjaus Vittorio Cottafavi (1965)
Questa sera parla Mark Twain, ohjaus Daniele D'Anza (1965)
Il favoloso 18, ohjaus Raffaele Meloni (1965)
Scaramouche, ohjaus Daniele D'Anza (1965)
Le inchieste del commissario Maigret, episodi Non si uccidono i poveri diavoli, ohjaus Mario Landi (1966)
Arriva Brunello, ohjaus Alvise Sapori (1968)
La freccia nera, ohjaus Anton Giulio Majano (1968–1969)
I passi sulla neve, ohjaus Giacomo Fina (1969–1970)
E le stelle stanno a guardare, ohjaus Anton Giulio Majano (1971)
La sera della partita, ohjaus Gianni Baldi (1971)
Due per tre, ohjaus Roberto Valentini (1997–1999)
Un'altra vita, ohjaus Cinzia TH Torrini (2014)
Come fai sbagli, ohjaus Tiziana Aristarco e Riccardo Donna (2016)
Sorelle, ohjaus Cinzia TH Torrini (2017)
Aiheesta muualla

Loretta Goggin verkkosivut
Ferenc Kossuth

Ferenc Kossuth, 1905.
Ferenc (Frans) Kossuth (1841–1914) oli unkarilainen poliitikko. Hänen isänsä oli kansallissankari Lajos Kossuth.
Kossuth toimi vuodesta 1861 rautatieinsinöörinä ja teollisuuslaitosten johtajana Italiassa. Hän palasi Unkariin isänsä kuoltua 1894 ja osallistui siitä lähtien aktiivisesti poliittiseen toimintaan. Hänet valittiin 1895 valtiopäiville, ja hän oli vuodesta 1896 Itsenäisyyspuolueen johtajia. Merkittävämpi Kossuthista tuli kuitenkin vasta 1904, jolloin hän nousi oppositiopuolueiden muodostaman koalition johtajaksi. Kun itsenäisyyspuolue vuoden 1905 vaaleissa oli kasvanut yli kaksinkertaiseksi, Kossuthista tuli 1906 Sándor Wekerlen muodostaman koalitiohallituksen kauppaministeri. Hän vastusti itsenäisyyspuolueen radikaalin siiven vaatimusta, että Unkarille oli heti perustettava oma valtionpankki, mistä oli seurauksena puolueen hajoaminen. Wekerlen hallitus hajosi tammikuussa 1910.
Kossuth oli taitava puhuja ja tunnettu myös maalaustaiteen harrastajana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ferenc Kossuth Wikimedia Commonsissa
Hartaanselkä

Hartaanselkä on Siikajoen kunnassa, entisen Ruukin (ja sitä ennen Paavolan) kunnan alueella sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee lähellä Limingan ja Siikalatvan, entisen Rantsilan kunnan rajoja. Keskustaajamasta Ruukista on matkaa noin 25 kilometriä.
Alueen asutus on keskittynyt harjuselänteen reunaan nauhamaisesti Metsäperän kylän ja Tyrnävän Temmeksen taajaman välisen yhdystien 8090 varteen. Kylällä on toiminut kyläkauppa, joka on lakkautettu 1980-luvulla.
Hartaanselkä kuuluu maakunnallisesti arvokkaaseen Mankila-Sipolan maisema-alueeseen.
Hamiltonin piirikunta

Hamiltonin piirikunta (engl. Hamilton County) on kymmenen Yhdysvaltain piirikunnan nimi:
Hamiltonin piirikunta Floridassa
Hamiltonin piirikunta Illinois’ssa
Hamiltonin piirikunta Indianassa
Hamiltonin piirikunta Iowassa
Hamiltonin piirikunta Kansasissa
Hamiltonin piirikunta Nebraskassa
Hamiltonin piirikunta New Yorkissa
Hamiltonin piirikunta Ohiossa
Hamiltonin piirikunta Tennesseessä
Hamiltonin piirikunta Texasissa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hamiltonin piirikunta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Ligandi (biokemia)

Myoglobiini eli "keskeinen molekyyli" on sinisellä. Siihen on sitoutunut oranssilla korostettu ligandi, hemi. Sininen läpinäkyvä osa on proteiinin pinta.
Biokemiassa ligandi on atomi tai molekyyli, joka sitoutuu molekyyliin, jota voidaan haluttaessa tai tarvittaessa pitää ligandia keskeisempänä molekyylinä. Keskeinen molekyyli voi olla vaikkapa entsyymi, johon ioni tai substraatti yhtyy ligandina; reseptori, johon hormoni yhtyy ligandina; vasta-aine, johon antigeeni yhtyy ligandina; DNA tai RNA, johon transkriptiotekijä yhtyy ligandina. Ligandi voi olla luontainen tai keinotekoinen aine, kuten lääke.
Ligandin toiminto voi keskeisessä molekyylissä olla mitä vain. Ligandit voivat olla vaikkapa kofaktoreita. Reseptoreissa ne voivat olla vaikkapa agonisteja tai antagonisteja.
Ligandin sitoutumisvahvuus eli affiniteetti vaihtelee. Sitoutuminen voi olla kovalenttista, jolloin se on käytännössä pysyvää ja affiniteetti on suuri. Se voi olla ei-kovalenttista, jolloin se on verrattain heikkoa ja sidokset ilmenevät muun muassa vetysidosten, ionisidosten ja/tai van der Waalsin voiman kautta, jotka ovat nimiä samalle ilmiölle, sähkömagneettiselle vuorovaikutukselle.
Ligandi voi sitoutua useisiin molekyyleihin. Sitoutumista suurella affiniteetilla pääosin vain yhteen molekyyliin sanotaan spesifiseksi. Sitoutuminen on epäspesifistä, jos ligandi sitoutuu suurella affiniteetilla useisiin molekyyleihin.
1919 Alfred Stock keksi sanan ligandi. Tämä tulee latinasta, ligare, "sitoa". Sanan käyttö yleistyi kemiassa noin 30 vuotta keksimisensä jälkeen.
Affiniteetti

Ligandin "suuri affiniteetti" molekyylille tarkoittaa, että ligandi sitoutuu molekyyliin helposti ja lujasti. "Pieni affiniteetti" tarkoittaa, että se sitoutuu molekyyliin huonosti ja sitoutuminen on löysää.
Affiniteetti > Dissosiaatiovakio

Jos molekyyli M ja ligandi L sitoutuvat ei-kovalenttisesti toisiinsa tuottaen yhdistelmän ML, niiden tasapainoreaktio on
Ligandin affiniteettia molekyyliin kuvataan tällöin usein dissosiaatiovakiolla KD. Pieni KD tarkoittaa suurta affiniteettia ja päinvastoin. KD on yksikötön, mutta se pohjautuu molaarisuuksiin. KD on yhtä suuri kuin ligandin molaarisuus, jossa puolet ligandeista on sitoutunut yhdenlaisiin molekyyleihin:
[M] on molekyylin molaarisuus (mol/l).
[L] on ligandin molaarisuus.
[ML] on ligandia sitovan molekyylin molaarisuus.
Ligandeista puolet on kiinni molekyyleissä, kun fraktio f on 0.5. f on ligandia sitovien molekyylien pitoisuus jaettuna molekyylien kokonaispitoisuudella:
Dissosiaatiovakio on vakiopaineessa ja vakiolämpötilassa verrannollinen sitoutumisreaktion Gibbsin energian muutokseen ΔG:
R on kaasuvakio (8.3145 J K-1 mol-1)
T on ligandin ja molekyylin ympäristön lämpötila kelvineinä (K)
Kuvan suuren affiniteetin ligandi (punainen käyrä) vaatii pienemmän pitoisuuden suuremman molekyyliosuuden sitomiseen, kuin pienen affiniteetin ligandi (vihreä). Kunkin ligandin KD on kohdassa 50%. KD on sama kuin tässä kohdassa oleva molaarisuuden lukuarvo. Affiniteettikäyrät ei-allosteeriselle yksinkertaiselle sitoutumiselle ovat usein hyperbelisiä, kuten kuvassa. Tällaisessa yksinkertaisessa tilanteessa pätee nyrkkisääntö: jos ligandia on 10-kertaa enemmän molekyyliliuoksessa, kuin mitä ligandin KD-arvo on tälle molekyylille, lähes 100% molekyyleistä sitoo ligandin. Jos ligandia on 0.1-kertaisesti suhteessa KD-arvoon, noin 0% molekyyleistä sitoo ligandin.
Eliöissä pienimmät KD-arvot ovat usein noin 10-12. Suurimmat noin 10-3. Avidiinin sitoutuminen biotiiniin on vahvimpia tunnettuja ei-kovalenttisia sidoksia.
| Ligandi | Molekyyli | KD | Viite |
| --- | --- | --- | --- |
| Biotiini | Avidiini | 1*10–15 |  |
| Pienet inhibiittorilääkkeet | Jokin proteiini | 1*10–9 – 1*10–12 |  |
| Jokin antigeeni | Jokin vasta-aine | 1*10–8 – 1*10–12 |  |
| Insuliini | Ihmisen insuliinireseptori | 1*10–10 |  |
| Jokin sekvenssispesifinen transkriptiotekijä | Jokin DNA-sekvenssi | 5.5*10–9 – 1*10–7 |  |
| Kalsium (Ca2+) | Rotan kalmoduliini | 1*10–3 – 1*10–6 |  |
| ATP | Jokin entsyymi | 1*10–3 – 1*10–6 |  |
Affiniteetti > Assosiaatiovakio

Joskus affiniteettia kuvataan assosiaatiovakiolla KA, joka on yhtä suuri kuin ligandin molaarisuus, jossa puolet ligandeista L on sitoutunut yhdenlaisiin molekyyleihin M:
KA ja edellä esitelty KD ovat siis toistensa käänteislukuja:
Ne ovat yhtäläisiä ja kumpaa tahansa voitaisiin käyttää, mutta dissosiaatiovakiota käytetään eri yhteyksissä useammin, sillä kun f = 0.5, on KD = [L]. Se on siis kätevästi suoraan verrannollinen ligandin pitoisuuksiin.
Vakiopaineessa ja vakiolämpötilassa sitoutumisreaktion Gibbsin energian muutos ΔG on
Spesifisyys

Spesifisyys tarkoittaa kuinka valikoivasti ligandi sitoutuu tiettyyn molekyyliin. Usein ligandi voi sitoutua moniin keskenään erilaisiin molekyyleihin, jotka ovat osin samankaltaisia. Mitä pienempään molekyylijoukkoon ligandi sitoutuu suurella voimakkuudella eli affiniteetilla, sitä "spesifisempi" eli valikoivampi se on. Mitä laajempaan joukkoon se sitoutuu suurella voimakkuudella, sitä "epäspesifisempi" eli epätarkempi se on.
Matemaattisesti spesifisyyttä voi esittää yksiköttömällä spesifisyystekijällä α. Mitä suurempi α on, sitä spesifisempää sitoutuminen on. α on
[M0L] on ligandia L sitovan molekyylin M0 molaarisuus (mol/l).
[MiL] on ligandia L sitovan molekyylin Mi molaarisuus. MiL-yhdistelmiä voi olla useita erilaisia (i = 1, 2, 3...) ja nimittäjään tulee niiden molaarisuuksien summa.
Spesifisyyteen kuitenkin vaikuttaa ligandin tai molekyylien molaarisuus – α ei ole vakio. Oletetaan että molekyylejä M0 ja Mi on yhtä paljon ja ligandin molaarisuus vastaa likimain sen dissosiaatiovakiota (KD). Tällöin ligandi sitoutuu sille ensisijaisiin M0-molekyyleihin toissijaisten Mi sijaan. Ligandipitoisuuden kasvaessa, voi niiden sitoutuminen M0-molekyyleihin olla enintään 100%, mutta sitoutuminen Mi-molekyyleihin myös kasvaa. Eli yhtälön nimittäjä kasvaa suhteessa osoittajaan ja α pienenee (alla on esimerkki).
Spesifisyys > Esimerkki

Ligandi L sitoutuu molekyyleihin A, B, C ja D. Sen molekyyli-ligandi-yhdistelmien LA, LB, LC ja LD molaarisuudet ovat liuoksessa tasapainotilassa vastaavasti 4, 3, 2 ja 1 M. Ligandin α molekyylille A on
Spesifisyys vähenee ligandipitoisuuden kasvaessa. Oletetaan että kun liuoksen A molekyyleistä kaikki sitovat ligandin, on LA molaarisuus yhä 4 M, mutta LB, LC ja LD kasvavat, ja ovat nyt vastaavasti 4, 3 ja 2 M. α on pienentynyt:
Y-akseli: ligandia sitovien molekyylien osuus (%) molekyylien kokonaismäärästä. X-akseli: ligandipitoisuus nanomolaarisuutena molekyyli-ligandi-liuoksessa.
Erik Slottner

| Erik Slottner |
| --- | --- |
 Slottner vuonna 2014.
Ruotsin julkishallintoministeri
 Kristerssonin hallitus 18. lokakuuta 2022 –  
Edeltäjä:  Ida Karkiainen
Ruotsin valtiopäivien varajäsen
 5. toukokuuta 2018 – 24. syyskuuta 2018  
Ruotsin kristillisdemokraattisen nuorisoliiton puheenjohtaja
 2004–2005  
Edeltäjä:  Henrik G Ehrenberg
Seuraaja:  Andreas Olofsson
Henkilötiedot
Syntynyt: 16. huhtikuuta 1980 (ikä 44)  Kalmar, Ruotsi
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Tiedot
Puolue:  Kristillisdemokraatit
Aiheesta muualla
www.riksdagen.se/sv/ledamoter-partier/ledamot/erik-slottner_de4912d9-657c-4eba-9cd8-68f0cdc2e9c9
Erik Slottner (s. 16. huhtikuuta 1980 Kalmar, Ruotsi) on ruotsalainen kristillisdemokraattinen poliitikko ja Ruotsin nykyinen julkishallintoministeri Kristerssonin hallituksessa lokakuusta 2022.
Ura

Slottner on opiskellut valtio-oppia Linköpingin yliopistossa.
Hän on toiminut Tukholman kaupungin kristillisdemokraattien ryhmäpuheenjohtajana, kaupunginvaltuuston sekä vanhusten ja turvallisuuden kansalaisneuvoston jäsenenä vuodesta 2018. Slottner toimi kristillisdemokraattisen nuorisoliiton (KDU) puheenjohtajana vuosina 2004–2005. Slottner on toiminut kristillisdemokraattien poliittisena asiantuntijana ja valtiopäivien varaedustajana.
Mielipiteet

Slottner on avoimesti homoseksuaali, ja ennen valintaansa KDU:n puheenjohtajaksi hän oli ottanut emopuolueen linjan vastaisesti kantaa tasa-arvoisen avioliittolain puolesta. Hän sai puolueen sisältä kritiikkiä myös, kun hän kannatti Åke Greenin tuomitsemista kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Erik Slottner Wikimedia Commonsissa
Erik Slottner Ruotsin valtiopäivien verkkosivuilla (ruotsiksi)
Haapojärvi

| Haapojärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pohjois-Karjala
Kunnat:  Ilomantsi
Koordinaatit:  62°33′03″N, 31°09′05″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järveen tulevat joet:  Niemenjoki
Laskujoki:  Haapovirta
Järvinumero:  04.922.1.065
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  144,8 m 
Rantaviiva:  16,03 km 
Pinta-ala:  2,05 km² 
Tilavuus:  0,00441 km³ 
Keskisyvyys:  2,1 m 
Suurin syvyys:  9,8 m 
Saaria:  6
:  Lehmisaari Mättäännurmensaari
 fiHaapojärvi 
Haapojärvi on rannoiltaan mutkainen ja valtaosin matala metsäjärvi Ilomantsissa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 70 kilometriä itään.
Maantiede

Haapojärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,7 kilometriä. Järven polveilevan rantaviivan pituus on 16 026 metriä. Järven eteläosa on pohjoisosaa leveämpi. Luoteessa Läävästönpohja sijaitsee varsin erillään pääaltaasta. Useista niemistä laajimpia ovat Lehtimäenniemi järven luoteisosassa sekä pitkä ja kapea Hakosalmenniemi järven eteläosassa. Haapojärven selkävedet ovat matalia. Syvin kohta, lähes kymmenen metriä, sijaitsee Hakosalmen tienoilla järven länsirannan tuntumassa. Vain kuutisen hehtaaria järven alasta on vähintään kuusi metriä syvä.
Haapojärven saariluku on kuusi. Saarista viisi on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Järven keskivaiheilla sijaitseva Lehmisaari on yli hehtaarin laajuinen. Haapojärven rannoilla on metsä- ja suomaata. Länsirannalla sijaitsee Kauniinniemenkangas, jonka alueella on jonkin verran pientaloja. Haapojärven pohjoispuolella sijaitsee Petkeljärven kansallispuisto.
Haapojärveen virtaa Niemenjoki etelästä Melaselänjärveltä (145,0 metriä mpy). Pienempiä tulouomia ovat Heinäpuro luoteesta Patrikkasuolta ja Säynesuonpuro pohjoisesta Säynesuolta. Haapojärven lasku-uoma on noin puolen kilometrin mittainen Haapovirta järven kaakkoiskulmalla. Haapovirran kapein kohta on noin 30 metriä leveä ja virta vie järven vettä itään Nietalahteen (144,7 metriä mpy). Kartan perusteella Haapojärven pohjoisosan Korpilahdelta lähtee vähäinen lasku-uoma pohjoiseen Korpilammelle, joka on noin kolmen hehtaarin laajuinen suolampi, jonka tilavuus on vain 5 000 kuutiometriä.
Haapojärven vesitilavuus on 4 407 000 kuutiometriä.
Haapojärvi (04.922.1.065) kuuluu Nuorajärven alueeseen (04.922), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen jakovaihe on Koitajoen valuma-alue (04.9). Suuri Haapojärvi on neljänneksi laajin Nuorajärven alueen 84:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajimmat ovat Nuorajärvi, Niettaanselkä ja Viinijärvi.
Hart-Sport

| Hart-Sport |
| --- | --- |

Tuotetyyppi:  urheilujuoma
Alkuperämaa:   Suomi
Kotisivu:  Kotisivut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hart-Sport on Suomen vanhin urheilujuoma, joka alun perin kehitettiin 1980-luvulla Hartwallin johdolla yhteistyössä. Juomaa saa nesteenä ja jauheena. Hart-Sport palautusjuomaa saa taas nykyisin hyvinvarustelluista päivittäistavarakaupoista 54 gramman jauhepussina sekä myös valmiina juomana 0,5 litran pulloissa. Myös erinäiset urheilukaupat myyvät myös isompia jauhesankoja, joista voi valmistaa 80 litraa valmista juomaa.
Aiheesta muualla

Hart-Sport (Arkistoitu – Internet Archive)
Esmé Kurjimo

Esmé Gigi Geniveve Kurjimo (engl. Squalor) on kelmi ja kreivi Olafin tyttöystävä amerikkalaisen Lemony Snicketin kirjoittamassa kirjasarjassa Surkeiden sattumusten sarja. Ennen sarjaa hän oli ammattilaisnäyttelijä teatterissa, sekä salajärjestö VPK:n jäsen Esméllä on pakkomielle seurata muotia, eikä hän tee mitään, ellei se ole juuri silloin muodissa. Hahmon nimen epäillään olevan viittaus J. D. Salingerin kirjaan "For Esmé - with Love and Squalor".
Esmé esitellään ensin Jerome Kurjimon materialistisena ja itsekeskeisenä vaimona, sekä hänen omien sanojensa mukaan kaupungin kuudenneksi tärkeimpänä sijoitusneuvojana. Kun Baudelaireille selviää, että Olaf aikoo salakuljettaa Duncan ja Isadora Quagmiren Hämärä puistotie 667:n salaista käytävää pitkin, Esmé vangitsee heidät käytöstä poistettuun hissikuiluun ja kertoo heille, että heidän äitinsä varasti häneltä kerran sokerikon. Vaikka Baudelairien onnistuu paeta, Olafin juoni onnistuu ja Esmé jättää Jeromen liittyäkseen kreiviin. Seuraavien tapahtumien aikana Esmé auttaa uutta poikaystäväänsä tämän juonissa, mutta häntä alkaa ärsyttää, kun tämä ei osoita kiinnostusta hänen kiinnostuksenkohteitaan kohtaan. Kun Olaf näkee Baudelairen orpojen omaisuuden varastamisen suurempana hyvänä, Esmé haluaa vain sokerikon ja Olafin huomion.
Kun Olaf sieppaa Lumipartiolaiset orjikseen, Esmé kiinnostuu Carmelita Spats -nimisestä tytöstä, ja adoptoi hänet. Sen jälkeen, kun Olaf peruuttaa hänen suunnittelemansa cocktailkutsut Hotelli Ratkaisussa (Olaf halusi sittenkin vain murhata vieraansa), Esmé jättää seurueen ja lähtee Carmelita mukanaan. Kun hotelli syttyy tuleen, on Esmé jumissa toisessa kerroksessa, jossa hän ja Carmelita luultavasti kuolevat.
Biografia

Kun Baudelairet asuvat Kurjimoilla, Esmé juonittelee huutokauppaaja Guntheriksi naamioituneen kreivi Olafin kanssa. Muotihuutokaupan, jota Gunther/Olaf käyttää hyväkseen salakuljettaakseen Quagmiret pois, jälkeen Olaf ajaa pois paikalta Esmé mukanaan. Vaikka Baudelairet yrittävät varoittaa Esméä Guntherin todellisesta henkilöllisyydestä, hän paljastaa tienneensä sen koko ajan, ja että Olaf oli hänen näyttelyopettajansa. Myöhemmin asuessaan Variksenpalvojien kylässä Baudelairet kuulevat, että pari seurustelee keskenään. Kuitenkin Esmé esiintyy enemmän Olafin kätyrinä kuin tyttöystävänä, pitäytyen kuitenkin muodissa olevien asioiden sisäpuolella.
Painajaisten parantolassa Esmé lähetettiin tuhoamaan Snicket-kansion, joka on yksi viimeisistä olemassa olevista todisteista, jotka voisivat lähettää kreivi Olafin vankilaan. Hän käyttää stilettikengiksi ovelasti naamioimiaan stilettiveitsiä satuttaakseen orpoja. Hän ei saa kansiota, koska auktoriteetit olivat vieneet sen aiemmin, ja koska Klaus Baudelairella oli kansion kolmastoista sivu taskussaan. Esmé yrittää tappaa orvot kaatamalla kirjahyllyt heidän päälleen ja polttamalla kirjaston maan tasalle. Hänen onnistuu siepata Violet Baudelaire, mutta tämä pääsee pakoon.
Tihutöiden tivolissa Esméllä on kilpailua Madam Lulun kanssa. Se näkyy vihaisina mulkauksina ja ehdotuksena heittää Lulu leijonille. Luikurin liu'ussa Baudelairet ja Quigley Quagmire yrittävät siepata Esmén pelastaakseen Sunny Baudelairen, mutta se on heistä liian roistomaista.
Kirjassa Ratkaisun rajoilla Olaf ja Esmé eroavat tapeltuaan harppuunaonnettomuuden aikana. Ei tiedetä, selviytyykö hän Hotelli Ratkaisun tulipalosta Carmelita Spatsin kanssa. Kertoja kuitenkin sanoo, että jos hän onnistui, hän ei koskaan enää tavannut Baudelaireja. Hän oli toisessa kerroksessa, kun Baudelairet näkivät hänet viimeisen kerran.
Kirjassa Loppu Esmé ei esiinny, mutta hänen läsnäolonsa tunnetaan. Olaf naamioituu Kit Snicketiksi ja pukeutuu Esmén Luikurin liuku -kirjasta tuttuun tulimekkoon. Myöhemmin Olaf sanoo, että hänen "todellisen rakkautensa" menetys oli yksi niistä asioista, joiden takia hän ei voinut jatkaa elämäänsä. Kuitenkin on epäilty, että hän tarkoitti Kit Snicketiä, ei suinkaan Esméä.
Suhteet > Jerome Kurjimo

Kirjeet kirjassa Lemony Snicket: The Unauthorized Autobiography osoittavat, että Esmé meni ehkä naimisiin Jeromen kanssa vain tehdäkseen miehen kattohuoneistoon salaisen sisäänkäynnin Baudelairien kartanoon (vaikkakin Jerome sanoo kirjassa, että he muuttivat vain muutama viikko sitten). Hän teki sen myös osittain siksi, että kattohuoneistot olivat muodissa. Se oli selvästi pysyvä muoti, sillä jos ne olisivat olleet poissa muodista, Esmé olisi luultavasti heti ottanut Jeromesta eron ja mennyt tämän kanssa naimisiin taas sitten, kun kattohuoneistot olisivat taas "huudossa".
Suhteet > Kreivi Olaf

Esmé oli näytellyt aiemmin kreivi Olafin kanssa The World is Quiet Here-näytelmän uudessa versiossa, ja paikannut Beatricen yhden esityksen jälkeen. Kreivi Olaf pitää Esméä erittäin suuressa arvossa; Esmé on ainoa (Olafin lisäksi), joka saa istua tämän auton etupenkillä ja lukea Snicket-kansiota, kun se saapui kelmien käsiin.
Kirjassa Ratkaisun rajoilla Olaf ja Esmé eroavat tapeltuaan dramaattisen harppuunaonnettomuuden aikana.
Suhteet > Carmelita Spats

Kirjassa Ratkaisun rajoilla Esmé adoptoi Carmelita Spatsin, mutta ei tiedetä, selviävätkö he hotellin tulipalosta.
Esmé hemmottelee Carmelitaa ja pitää tästä enemmän kuin Olaf. Kuitenkin samassa kirjassa hän sanoo Geraldine Juliennelle, että Carmelita ei ole hänen tyttärensä.
Puvut

Esméllä on ollut lukematon määrä omituisia pukuja, kuten:
Liituraitapuku. (Haamuhissi)
Mustat saappaat, valkoiset käsineet ja moottoripyöräkypärä. (Kelvoton kylä)
Silmänmuotoinen käsilaukku, turkistakki, sulkahuntu ja stilettikengät. (Painajaisten parantola)
Pitkä valkoinen mekko, jossa lukee "Minä ♥ Kummajaisia". (Tihutöiden tivoli)
Pitkä tulipunainen ja kultainen kaapu, joka tekee "tulimaisia", rätiseviä ääniä. (Luikurin liuku)
Mustekala-asu. (Synkkä syöveri)
Esiintymiset

Haamuhissi
Kelvoton kylä
Painajaisten parantola
Tihutöiden tivoli
Luikurin liuku
Synkkä syöveri
Ratkaisun rajoilla
Ferenc Kállay

| Ferenc Kállay |
| --- | --- |
 Ferenc Kállay
Henkilötiedot
Syntynyt: 1790
Kuollut: 1861 (70–71 vuotta)
Kansalaisuus:  Unkari
Ammatti:  kirjailija, kirjallisuudentutkija
Kirjailija
Äidinkieli: unkari
Tuotannon kieli: unkari
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Ferenc Kállay (1790–1861) oli unkarilainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija. Hän palveli 1814–1828 sotatuomarina ja oleskeltuaan muutamia vuosia Erdélyissä muutti 1832 Budapestiin, jossa antautui kokonaan kirjallisuustieteellisiin töihin. Huomattavia julkaisuja ovat Históriai értekezés a ’nemes székely nemzet’ eredetéről ('Jalosukuisen székely-kansan alkuperästä', 1829), A magyar nemzetségröl ('Unkarin kansakunnasta', 1836), Kölcsey Ferenc gyermek- és ifjukori ('Ferenc Kölcseyn lapsuuden- ja nuoruudenaika', 1839), Finn-magyar nyelv ('Suomalais-unkarilainen kieli', 1844), jossa Kállay tekee selkoa suomalais-ugrilaista kieli- ja kansatiedettä koskevasta kirjallisuudesta, tutkimuksen siihenastisista tuloksista sekä antaa historiallis-kansatieteellisiä tietoja suomalais-ugrilaisista kansoista, joihin hän katsoo kuuluviksi myös samojedit sekä alkujaan myös baškiirit, meštšeralaiset ja tšuvassit, ja A pogány magyarok vallása ('Pakanallisten unkarilaisten muinaisuskonto', 1861).
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ferenc Kállay Wikimedia Commonsissa