stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Mokoman 120 päivää
Aiheesta muualla

Mokoman 120 päivää Discogsissa. (englanniksi)
Albumi Mokoman 120 päivää Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Mokoma
| --- | --- |
Studioalbumit:   Valu  Mokoman 120 päivää  Kurimus  Tämän maailman ruhtinaan hovi  Kuoleman laulukunnaat  Luihin ja ytimiin  Sydänjuuret  Varjopuoli  180 astetta  Elävien kirjoihin  Laulurovio  Hengen pitimet  Ihmissokkelo  Myrsky 
EP:t:   Punainen kukko  Viides vuodenaika  Juurta jaksain  Yksi 
Singlet:   ”Kasvan”  ”Perspektiivi”  ”Seitsemän sinetin takana”  ”Rajapyykki”  ”Takatalvi”  ”Hiljaisuuden julistaja”  ”Nujerra ihminen”  ”Sydänjuuret”  ”Sarvet esiin”  ”Sydän paikallaan”  ”Valkoista kohinaa”  ”Punamultaa”  ”Sinne missä aamu sarastaa”  ”Marras / Kuollut, kuolleempi, kuollein”  ”Rautaa rinnoista / Ruovddi rattiiin”  ”Kepeät mullat”  ”Tahdon ihmeet takaisin”  ”Syyttävä sormi”  ”Toinen ihminen”  ”Vuoret, huolet”  ”Talvi 7””  ”Malja sille!”  ”Taivaan tuuliin” 
DVD:t:   DVD ("Mäntit tien päällä")  Sakara Tour 2006
Mämmilampi (Konnevesi)

| Mämmilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°34′09″N, 26°27′15″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Konneveteen 
Järvinumero:  14.711.1.069
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  95,6 m  
Pituus:  280 m  
Leveys:  530 m  
Rantaviiva:  1,428 km  
Pinta-ala:  7,832 ha  
Tilavuus:  0,0001372 km³ 
Keskisyvyys:  1,75 m  
Suurin syvyys:  3 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiMämmilampi 
Mämmilampi  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Rappaatlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 280 metriä pitkä, 530 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 137 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,6 metriä mpy.
Mount Kosciuszko

Mount Kosciuszko
| --- | --- |
Sijainti:   Uusi Etelä-Wales, Australia
Vuoristo:  Australian Alpit
Korkeus merenpinnasta:  2 228 m
Prominenssi:  2 228 m
Suojelualue:  Kosciuszkon kansallispuisto 
Ikä:  Siluurikausi 
Ensimmäinen nousu huipulle:  Paweł Edmund Strzelecki 1840
| --- | --- |
Koordinaatit:  fi 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Mount Kosciuszko on 2 228 metriä korkea vuori Snowy Mountains -vuoristossa Australian Alpeilla. Se on vuoriston ja koko Australian korkein vuori. Vuorta ympäröi Kosciuszkon kansallispuisto.
Vuoren nimesi puolalainen tutkimusmatkailija, kreivi Paul Strzelecki maanmiehensä kenraali Tadeusz Kościuszkon mukaan vuonna 1840.
Mount Kosciuszkon lukeminen mantereiden korkeimpien vuorten, niin sanottujen seitsemän huipun, joukkoon on kyseenalaista. Toisen tulkinnan mukaan kunnia kuuluu yli kaksi kertaa korkeammalle Puncak Jayalle Uuden-Guinean saarella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mount Kosciuszko Wikimedia Commonsissa
mt kosciuszko Mt Kosciuszko Inc. – Laaja sivusto
Mt. Kosciuszko on Peakware – Valokuva
Pilvilampi

| Pilvilampi Molnträsket |
| --- | --- |
 Pilvilampi etelästä nähtynä
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Vaasa 
Koordinaatit:  63°05′39″N, 21°45′47″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Laskujoki:  ei tietoa 
Järvinumero:  41.001.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  8,6 m  
Rantaviiva:  16,508 km  
Pinta-ala:  1,39392 km²  
Tilavuus:  0,0029 km³ 
Keskisyvyys:  2,1 m  
Suurin syvyys:  3,4 m 
Saaria:  14 
 fiPilvilampi 
Pilvilampi (ruots. Molnträsket) on Pohjanmaalla Vaasassa sijaitseva tekojärvi. Järvi toimii raakaveden välivarastointialtaana osana Vaasan kaupungin vedenhankintaa. Lampi sijaitsee Pilvilammen retkeilyalueella.
Maantietoa

Järvi rakennettiin raakaveden tekoaltaaksi 1930-luvulla. Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven pohjoispäässä on leveän salmen takana laajeveva lahdenpohjukka. Järven eteläosassa sijaitsee 750 metriä pitkä lahti, jonka koillisranta muodostuu Ormbackenin niemestä. Lahden pohjukassa on yli 150 metriä pitkä patovalli. Toinen patovalli sijaitsee järven länsirannalla tehdasalueen koillisrannassa ja se on 350 metriä pitkä. Kolmas on järven pohjoispäässä sijaitseva 150-metrinen patovalli. Järven kaakkoispäässä sijaitsee usealla padolla rajattu 500 metriä pitkä ja alle 400 metriä pitkä allas, jossa vedenpinta on 0,70 metriä korkeammalla muuhun Pilvilampeen verrattuna.
Järvessä on kartan mukaan 14 saarta, joista vain salmen pohjoispään kohdalla sijaitseva Brudholmarna-saariryhmä on nimetty karttaan. Suurin saari on 250 metriä pitkä ja se sijaitsee pitkän lahden suulla. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Syvin kohta on 3,4 metriä syvä ja se sijaitsee järven pohjoisosan salmessa, missä on pieni kolmimetrinen syvänne. Myös järven keskiosassa on yli kolmen metrin syvänne ja sen syvin kohta on 3,3 metriä.
Järven rantaviivan pituus on 17 kilometriä ja sen rannat ovat kivikkoista metsämaata. Järvi on autio lukuun ottamatta sen länsirantaan rajoittuvaa tehdasaluetta.
Säännöstely

Järven vedenpinnan korkeus on 8,6 metriä mpy. Järvi on säännöstelty siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 7,70 metriä ja 8,70 metriä mpy. Säännöstelyn ainoa tarkoitus on ylläpitää vesilaitokselle suotuisaa vedenkorkeutta.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Laihianjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 41), jonka Laihianjoen alaosan alueeseen (41.001) järvi kuuluu. Järven oma valuma-alue saa pääosan vedestään lähialueensa pohjoisosasta ja järveen näyttää laskevan kartan mukaan vain muutama metsäoja. Ympäristön muut ojat on ohjattu kulkemaan järven ohitse. Järvellä ei näytä olevan luontaista laskuojaa, mutta järven lähellä oleva Pilvilammen vesilaitos käyttää järven vettä hyväkseen.
Vaasan kaupunki ottaa Kyrönjoen vettä Båskaskoskelta, jota se johtaa Kalliolampeen. Lampea käytetään saostumien erottamiseen ja kirkastunutta vettä johdetaan seuraavaksi avo-ojaa myöten Pilvilammen kaakkoispään padottuun altaaseen. Altaassa oleva vesi päästetään viipymän jälkeen Pilvilammen pääaltaaseen, jossa se sekoittumisen jälkeen imetään järven pohjoispuoliskon kanavaa myöten Pilvilammen vesilaitokselle puhdistettavaksi.
Luontoarvoja

Pilvilampi on Vaasan kaupungin retkeilyalueen keskiössä. Alue on noin 800 hehtaarin kokoinen, ja se sijaitsee yhdeksän kilometriä Vaasan kaupungin keskustasta itään. Retkeilyalueelle on viitoitettu kävely- ja pyöräilyreittejä. Niiden varrella sijaitsee pysähdyspaikkoja, joissa osassa on mahdollisuus tulentekoon ja yöpymiseen. Lammen ympäristössä on havumetsää, jota ryydittävät entisen merenpohjan kivikot. Järvellä ja sen lähiympäristössä pesivät monet herkätkin linnut.
Porvoon satama

Porvoon satama tai Porvoon matkustajasatama on Porvoossa Porvoonjoen itärannalla Jokikadun varrella, Aleksanterinkadun sillan eteläpuolella sijaitseva satama. Se on myös viiden porvoolaisen aluksen kotisatama. Satamasta liikennöi muun muassa M/S J. L. Runeberg, M/S Suvituuli, M/Y Mirelle, M/S Sandra D.
Pyhän Edmundin kirkko

| Pyhän Edmundin kirkko St>  Jetmund kyrkje |
| --- | --- |
 Kirkko vuonna 2014.
Sijainti:  Vanylven, Norja
Kirkkokunta:  Norjan kirkko
Hiippakunta:  Møren hiippakunta
Rakentamisvuosi:  1100-luku
Materiaali:  kivi
Istumapaikkoja:  100
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Pyhän Edmundin kirkko (norj. St. Jetmund kyrkje) on Vanylvenin kunnassa Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Edmundin kirkko Wikimedia Commonsissa
Narvan Markkinat

Historiallinen kulkue Narvan Markkinoilla
Narvan Markkinat on viiden vuoden välein järjestettävä kesätapahtuma Narvan kylässä Vesilahdessa. Vuoden 2015 Narvan Markkinat järjestettiin 8.–12. heinäkuuta 2015. Vuonna 2020 markkinat oli tarkoitus järjestää 8.–12. heinäkuuta, mutta ne siirrettiin heinäkuulle 2021 ja lopulta heinäkuulle 2022 koronapandemian vuoksi.
Alkuperäisten 1730-luvulla aloitettujen Narvan Markkinoiden pitopaikkana oli Narvan kylän keskustan joen varren alue, ja markkinat pidettiin aina talvella Antin päivän aikoihin. Tuon ajan markkinat olivat tunnetut ja keräsivät runsaasti niin kauppiaita kuin ostajia kautta eteläisen Suomen. Vuonna 1779 markkinat siirrettiin Tampereelle, nykyisen Laukontorin kohdalle.
Uuden ajan Narvan Markkinat saivat alkunsa vuonna 1964, kun nuorisoseura ”Tähden” silloinen sihteeri Eila Jakovuori ideoi markkinoiden henkiin herättämisen tarkoituksena rahankeruu kotiseutumuseon perustamiseksi Vesilahteen. Ensimmäiset uuden ajan Narvan Markkinat pidettiin sitten kesällä 1965 Narvan urheilukentällä talkoovoimin, ja kävijöitä oli 11 000. Markkinat päätettiin järjestää jatkossa viiden vuoden välein.
Markkinoiden pitopaikka vaihtui vuonna 1985 nykyiselle paikalleen Kotiseutumuseon ja nuorisoseura ”Tähden” yhteiselle Vilkinaron alueelle. Yhdessä museon alue ja markkinakenttä rakennuksineen muodostavat hienon ympäristön markkinoiden lisäksi muille tapahtumille ja juhlille. Narvan Markkinat ovat noin 400 talkoolaisen yhteinen voimannäyte ja kaikkien vesilahtelaisten kotiseutujuhla.
Markkinoiden perinteinen ohjelma on vuosien saatossa tuonut esille paikallisen historian, kädentaidot ja tavat. Monelle markkinoiden kohokohta on historiallinen kulkue ja tervahauta tuoksuineen ja tervamiehineen. Lapset on huomioitu omalla alueellaan, missä on erilaisia pajoja ja monenlaista toimintaa. Musiikkielämyksistä vastaa 111-vuotias Narvan Soittokunta. Yli sata markkinamyyjää tarjoaa tuotteitaan ja syötävää. Iltaisin järjetetään Narvan lavalla markkinatanssit.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Narvan Markkinat Wikimedia Commonsissa
Narvan Markkinat
Portugalin ralli 2011

|  Portugalin ralli 2011 |
| --- | --- |
 3. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 2011. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Ogier  Julien Ingrassia  (Citroën)
Toinen:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën)
Kolmas:   Jari-Matti Latvala  Miikka Anttila  (Ford)
Sébastien Loeb sijoittui toiseksi.
Portugalin ralli 2011 (virallisesti 45. Vodafone Rally de Portugal 2011) oli Rallin MM-sarjan kauden 2011 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 24–27. maaliskuuta.
Kilpailun voitti Sébastien Ogier. Hirvonen ja Latvala kärsivät rengasrikosta ja rikkoutuneesta vetoakselista. Sébastien Loeb keräsi Power Stage -erikoiskokeelta kolme lisäpistettä, joka nosti hänet kuljettajien mestaruustaistelussa tasapisteisiin Hirvosen kanssa.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Ogier |  Julien Ingrassia | Citroën DS3 WRC | 4:10.53,4 |  | 25+1 |
| 2. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën DS3 WRC | 4:11.25,2 | +31,8 | 18+3 |
| 3. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Ford Fiesta RS WRC | 4:14.15,5 | +3.22,1 | 15+2 |
| 4. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Ford Fiesta RS WRC | 4:17.09,7 | +6.16,3 | 12 |
| 5. |  Matthew Wilson |  Scott Martin | Ford Fiesta RS WRC | 4:18.41,9 | +7.48,5 | 10 |
| 6. |  Petter Solberg |  Chris Patterson | Citroën DS3 WRC | 4:21.10,8 | +10.17,4 | 8 |
| 7. |  Kimi Räikkönen |  Kaj Lindström | Citroën DS3 WRC | 4:21.47,5 | +10.54,1 | 6 |
| 8. |  Federico Villagra |  Jorge Perez Companc | Ford Fiesta RS WRC | 4:22.32,2 | +11.38,8 | 4 |
| 9. |  Henning Solberg |  Ilka Minor | Ford Fiesta RS WRC | 4:25.09,8 | +14.16,4 | 2 |
| 10. |  Dennis Kuipers |  Frédéric Miclotte | Ford Fiesta RS WRC | 4:28.48,0 | +17.54,6 | 1 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Portugalin ralli 2011 Wikimedia Commonsissa
Rally-Maps.com, erikoiskokeet kartalla
Osakilpailut MM-rallikaudella 2011
Ruotsi
Meksiko
Portugali
Jordania
Sardinia
Argentiina
Akropolis
Suomi
Saksa
Australia
Ranska
Katalonia
Wales
Rallin maailmanmestaruussarjan Portugalin rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1995  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2007  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024
Puhti

Puhti on kahden naisen esiintyvä musiikkia, tanssia, näyttelemistä ja performanssia yhdistävä kokoonpano, jonka lähtökohtana on karjalaisuus. Puhdissa esiintyvät musiikin maisteri Anne-Mari Kivimäki (pääinstrumentti harmonikka) ja tanssitaiteen maisteri Reetta-Kaisa Iles (o.s. Pirhonen). Iles on muun muassa Tsuumin tanssija ja Kivimäki soittaa myös Hehkumossa.
Puhdin ohjelmiston käsikirjoittajana ja ohjaajana on toiminut kuopiolainen Johanna Keinänen.  Kokoonpano on ottanut vaikutteita muun muassa Suistamosta kotoisin olleelta harmonikansoittajalta Ilja Kotikalliolta.
Improvisaatiota, vuorovaikutusta, huumoria

Puhti on nettisivujensa luonnehdinnan mukaan "hullun koheltavaa, välillä herkistyvää, iloista ja paatoksellista tanssijan ja muusikon yhteistyötä". Puhtin esityksissä on tilanteeseen liittyvää improvisaatiota, huumoria ja luontevaa vuorovaikutusta yleisön kanssa. "Kivimäen ja Pirhosen yhteistyötä täytyy ihailla. Komediassa ajoitus on tärkeintä ja sen nämä naiset hallitsevat täydellisesti. Soitto, laulu ja tanssi lyövät heidän työskentelyssään tasavahvasti kättä." --Aamulehti, syyskuu 2007, Merja Koskiniemi
Puhtin teokset

Puhdin elämysmatka Suomessa, ensiesitys Folklandialla 8.–9.1.2010.
Puhti Kalaniemellä, ensiesitys Rahvaanmusiikin juhlaviikolla Tampere-talossa 23. huhtikuuta 2009.
Kaamosteoria, ensi-ilta heinäkuu 2007, ohjaus ja käsikirjoitus Johanna Keinänen
Otatus ensi-ilta maaliskuu 2006
Kantelehenkilö, ensi-ilta heinäkuu 2005, ohjaus ja käsikirjoitus Johanna Keinänen
Ilja, ensi-ilta marraskuu 2001
Julkaisut

Puhdin ensilevy Arkistomatkaoppaat CD+DVD (LEMPI002) julkaistiin Kaustinen Folk Music Festivalilla 10. heinäkuuta 2006.
Tunnustuksia

Puhti sai 11. tammikuuta 2008 Kansanmusiikin ja -tanssin edistämiskeskuksen vuoden Wäinö -tunnustuspalkinnon.Vuoden Wäinöksi nimetään kansanmusiikin tai kansantanssin alalla toimiva henkilö, ryhmä tai taho, jolle halutaan osoittaa tunnustusta taiteellisista tai pedagogisista ansioista, elämäntyöstä tai esimerkiksi merkittävästä innovaatiosta alalla. Tunnustus liittyy kansanmusiikin ja kansantanssin alalla kulloinkin meneillään olevaan yleisteemaan.
Puhti nimitettiin Kaustinen Folk Music Festivalin Juhlayhtyeeksi 2006. Tieto julkistettiin Folklandia-risteilyllä 6. tammikuuta 2006.
Aiheesta muualla

Puhtin kotisivu
Männikjärv

| Männikjärv |
| --- | --- |

Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Jõgevamaa
Kunnat:  Jõgevan kunta
Koordinaatit:  58°52′15″N, 26°15′42″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Põltsamaa jõen valuma-alue
Laskukanava:  Tooma kraavi
Järvinumero:  VEE2052600
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  77  m 
Rantaviiva:  1,669 km
Pinta-ala:  17,3  ha 
Keskisyvyys:  2 m
Suurin syvyys:  3 m
Valuma-alue:  1,1 km²
 fiMännikjärv 
Männikjärv (myös Männikjärv, Männikujärv) on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa Tooman kylässä sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa

Järven länsipuolella kohoaa Männikjärve raba ja koilispuolella Tooman kylän peltoinen mäki. Järven pinta-ala on 17 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Siihen laskee yksi kokoava oja, johon laskevat suoalueen kuivausojat sekä Suur Linajärven ja Väike Linajärven yhteinen laskuoja. Järven eteläpuolella kulkee Tooma kraavi, johon myös Männikjärven laskuoja yhtyy. Tooma kraavi jatkaa sitten länteen ja se yhtyy Põltsamaa jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Endlan järveen. Männikujärven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. 
Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 kuutiokilometriä eli 0,35 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on metsäisenä autio.
Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (vir. keskmise karedusega kihistumata veega järv).
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi  (vir. kalgiveeline miksotroofne tai kalgiveeline segatoiteline, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Luontoarvoja

Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen. Männikjärvellä on opastetut pitkospuut (2,2 kilometriä) ja lintutorni. Reitti kulkee järven ympäri metsässä sekä sen takana suoalueella.
Männikjärve raba kuuluu Endlan luonnonsuojelualueeseen samoin kuin Männikjärv
Mäntyluodon rautatieasema

Mäntyluodon rautatieasema (lyh. Mn) on Suomen rataverkon asema Porissa Kirrinsannan kaupunginosassa. Kaksikerroksinen punatiilinen rakennus on valmistunut vuonna 1984. Ennen Mäntyluodon nykyistä asemaa oli käytössä vuonna 1900 rakennettu Mäntyluodon vanha rautatieasema.
Asema sijaitsee Tampere–Pori-radan Tahkoluotoon jatkuvan rataosuuden varrella noin kilometrin päässä Mäntyluodon satamasta. Asemalla on ainoastaan tavaraliikennettä. Rataosa Porin keskustasta Mäntyluotoon rakennettiin vuosina 1898–1899. Henkilöliikenne junalla Mäntyluotoon lopetettiin vuonna 1953, mutta sitä kokeiltiin lyhyen aikaa kiskobusseilla vuonna 1975, jolloin pysähdyspaikat olivat Kirrinsannassa lähellä nykyistä rautatieasemaa ja satamassa puoli kilometriä asemalta eteenpäin.
Portugalin ralli 2019

|  Portugalin ralli 2019 |
| --- | --- |
 7. osakilpailu 14 osakilpailusta kaudella 2019. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Ott Tänak  Martin Järveoja  (Toyota Gazoo Racing)
Toinen:   Thierry Neuville  Nicolas Gilsoul  (Hyundai Motorsport)
Kolmas:   Sébastien Ogier  Julien Ingrassia  (Citroën World Rally Team)
Rhys Yates Portugalin rallissa 2019.
Portugalin ralli 2019 (virallisesti 53. Vodafone Rally de Portugal 2019) oli Rallin MM-sarjan kauden 2019 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 30. toukokuuta.–2. kesäkuuta.
Tapahtumia

Kilpailun voitti Ott Tänak, joka voitti toisen kilpailun peräjälkeen. Tänak nousi kärkeen perjantaiaamuna ja säilytti johtoaseman loppuun, mutta uhrasi pisteet Power Stage -erikoiskokeelta jotta ei joutuisi lähtemään ensimmäisenä seuraavassa Italian kilpailussa. Kris Meeke nousi toiseksi 2,4 sekunnin päähän Tänakista, mutta pyörähti ulos puunkantoon ja rikkoi autonsa jousituksen viimeisellä erikoiskokeella. Myös Esapekka Lappi keskeytti viimeisenä päivänä. Gus Greensmithin auton jousitus hajosi hypyssä viimeisenä päivänä. Myös Sébastien Loeb keskeytti. WRC2 Pro -sarjassa ajava Kalle Rovanperä ajoi uransa parhaaseen tulokseen kuudenneksi.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Ott Tänak |  Martin Järveoja | Toyota Yaris WRC | 3:20.22,8 |  | 25+3 |
| 2. |  Thierry Neuville |  Nicolas Gilsoul | Hyundai i20 Coupe WRC | 3:20.38,7 | +15,9 | 18+4 |
| 3. |  Sébastien Ogier |  Julien Ingrassia | Citroën C3 WRC | 3:21.19,9 | +57,1 | 15+5 |
| 4. |  Teemu Suninen |  Marko Salminen | Ford Fiesta WRC | 3:23.04,3 | +2.41,5 | 12+2 |
| 5. |  Elfyn Evans |  Scott Martin | Ford Fiesta WRC | 3:27.31,1 | +7.08,3 | 10 |
| 6. |  Kalle Rovanperä |  Jonne Halttunen | Škoda Fabia R5 Evo | 3:30.57,0 | +10.34,2 | 8 |
| 7. |  Jari-Matti Latvala |  Miikka Anttila | Toyota Yaris WRC | 3:31.51,0 | +11.28,2 | 6 |
| 8. |  Jan Kopecký |  Pavel Dresler | Škoda Fabia R5 Evo | 3:32.04,7 | +11.41,9 | 4 |
| 9. |  Pierre-Louis Loubet |  Vincent Landais | Škoda Fabia R5 | 3:33.09,1 | +12.46,3 | 2 |
| 10. |  Emil Bergkvist |  Patrik Barth | Ford Fiesta R5 | 3:34.51,2 | +14.28,4 | 1 |
Lähde:
Muuta

Pierre-Louis Loubetin uran ensimmäiset pisteet.
Emil Bergkvistin uran ensimmäinen piste.
Portugalin ralli 2009

|  Portugalin ralli 2009 |
| --- | --- |
 4. osakilpailu 12 osakilpailusta kaudella 2009. 
Ajankohta:  2.–5. huhtikuuta 2009
Pituus:  18 erikoiskoetta


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Loeb  Daniel Elena  (Citroën World Rally Team)
Toinen:   Mikko Hirvonen  Jarmo Lehtinen  (Ford World Rally Team)
Kolmas:   Daniel Sordo  Marc Martí  (Citroën World Rally Team)
Jari-Matti Latvalan ralli päättyi keskeytykseen.
Portugalin ralli 2009 (virallisesti 43. Vodafone Rally de Portugal) oli Rallin MM-sarjan kauden 2009 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 2.–5. huhtikuuta 2009. Kilpailussa oli 18 erikoiskoetta.
Ensimmäisen erikoiskokeen jälkeen kilpailun johdossa oli Henning Solberg, joka putosi 11. sijalle toisella erikoiskokeella jarruongelmien vuoksi.
Jari-Matti Latvala nousi kärkipaikalle kilpailun toisella erikoiskokeella.
Myöhemmin Latvala ajoi kilpailussa ulos. Auto pyöri ympäri useita kertoja ennen osumistaan puuhun.
Toisena päivänä Hirvonen ajoi kärjessä, mutta Loeb otti eroa kiinni ja ajoi kilpailun voittoon. Marcus Grönholm oli mukana kilpailussa, mutta keskeytti toisena päivänä.
Tulokset

| Sija | Kuljettaja | Kartanlukija | Auto | Aika | Ero | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Sébastien Loeb |  Daniel Elena | Citroën C4 WRC | 3:53.13,1 |  | 10 |
| 2. |  Mikko Hirvonen |  Jarmo Lehtinen | Ford Focus RS WRC 08 | 3:53.37,4 | +24,3 | 8 |
| 3. |  Daniel Sordo |  Marc Martí | Citroën C4 WRC | 3:54.58,5 | +1.45,4 | 6 |
| 4. |  Petter Solberg |  Phil Mills | Citroën Xsara WRC | 3:55.57,7 | +2.44,6 | 5 |
| 5. |  Henning Solberg |  Cato Menkerud | Ford Focus RS WRC 08 | 3:58.59,4 | +5.46,3 | 4 |
| 6. |  Mads Østberg |  Ole Kristian Unnerud | Subaru Impreza WRC 08 | 3:59.33,9 | +6.20,8 | 3 |
| 7. |  Federico Villagra |  José Luis Díaz | Ford Focus RS WRC 08 | 4:06.12,6 | +12.59,5 | 2 |
| 8. |  Khalid Al-Qassimi |  Michael Orr | Ford Focus RS WRC 08 | 4:11.24,8 | +18.21,7 | 1 |
Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Portugalin ralli 2009 Wikimedia Commonsissa
Osakilpailut MM-rallikaudella 2009
Irlanti
Norja
Kypros
Portugali
Argentiina
Sardinia
Akropolis
Puola
Suomi
Australia
Katalonia
Wales
Rallin maailmanmestaruussarjan Portugalin rallit
| --- | --- |
1970-luku:   1973  1974  1975  1976  1977  1978  1979 
1980-luku:   1980  1981  1982  1983  1984  1985  1986  1987  1988  1989 
1990-luku:   1990  1991  1992  1993  1994  1995  1997  1998  1999 
2000-luku:   2000  2001  2007  2009 
2010-luku:   2010  2011  2012  2013  2014  2015  2016  2017  2018  2019 
2020-luku:   2020  2021  2022  2023  2024
Portugalin ralli 2014

|  Portugalin ralli 2014 |
| --- | --- |
 4. osakilpailu 13 osakilpailusta kaudella 2014. 


Palkintokoroke
Voittaja:   Sébastien Ogier  Julien Ingrassia  (Volkswagen)
Toinen:   Mikko Hirvonen  Jarmo Lehtinen  (M-Sport)
Kolmas:   Mads Østberg  Jonas Andersson  (Citroën)
Rallin voittaja Sébastien Ogier.
Portugalin ralli 2014 (virallisesti 48. Vodafone Rally de Portugal 2014) oli Rallin MM-sarjan kauden 2014 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 3–6. huhtikuuta.