stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1964
Tulokset > Miehet > 50 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalevi Hämäläinen | Juvan Urheilijat | 2.54.05 |
| 2 | Pentti Pesonen | Kangaslammen Kisailijat | 2.55.40 |
| 3 | Raimo Hämäläinen | Juvan Urheilijat | 2.58.57 |
| 4 | Kalle Mäkinen | Tampereen Pyrintö | 3.00.49 |
| 5 | Väinö Huhtala | Jämsänkosken Ilves | 3.01.17 |
| 6 | Niilo Väisänen | Suonenjoen Vasama | 3.01.57 |
Sunnuntaina 23. helmikuuta kisattiin Kouvolassa SM-kisojen miesten 50 kilometriä. Kisaan lähti 76 ilmoittautuneesta vain 37 hiihtäjää, joista maalin hiihti 23. Tunnettuja keskeyttäneitä olivat edellisen vuoden mestari Mikkelin Hiitäjien Arto Tiainen ja edellisen päivän 30 km:n mestari Lauri Bergqvist. Kisan 20 km:n kohdalla neljän kärki oli Kalevi Hämäläinen, Pentti Pesonen, Tianen ja Bergqvist 30 sekunnin sisällä. Tiaisen ja Bergqvistin keskeytettyä 3. sijaa piti Juvan Raimo Hämäläinen, mutta eroa kärkeen oli tullut jo yli minuutti. Kisan 40 km:n kohdalla Pesonen johti Kalevi Hämäläistä vielä muutaman sekunnin. Sen jälkeen Hämäläinen kiristi vauhtia ja maalissa ero mestari-Hämäläiseen oli yli 1,5 minuuttia.
Tulokset > Miehet > 3 × 10 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Jämsänkosken Ilves I | Väinö Huhtala   Veikko Hakulinen   Eino Huhtala | 1.44.07 |
| 2 | Kuusamon Erä-Veikot | Unto Karjalainen   Kalevi Oikarainen   Osmo Karjalainen | 1.44.17 |
| 3 | Mikkelin Hiihtäjät | Heimo Himanen   Veini Puttonen   Arto Tiainen | 1.45.43 |
Miesten viesti käytiin lauantaina 20. helmikuuta 30 joukkueen voimin. Ladun varrella oli kisaa seuraamassa noin 2 000 katselijaa Tasavallan presidentti Urho Kekkosen hiihtäessä kisalatuja ja seuratessa myös kilpailuja. Ensimmäiseltä osuudelta kärjessä saapuivat Jämsänkosken Ilveksen kaksi joukkueta viestinviejinään Väinö Huhtala ja Jorma Kortelainen yhdessä Kuusamon Unto Karjalaisen kanssa vaihtoon. Toisella osuudella Kuusamon viestiviejä Kalevi Oikarainen nosti seuransa johtoon ohittaen Jämsänkosken Veikko Hakulisen. Oikaraisen suoritus oli erinomainen ottaen huomioon se, että hän ajoi kisan yhdessä alamäessä metsään väistäessään ladulla olleita pikkupoikia. Oikaraisen johto vaihdossa ennen Hakulista oli viisi sekuntia. Kolmantena ollut Mikkelin Hiihtäjät oli yli minuutin jäljessä. Ankkuriosuudella Jämsänkosken Eino Huhtala tavoitti nopeasti Kuusamon Osmo Karjalaisen. Taistelu jatkui aina lopumetreile asti niin, että Huhtala tuli maaliin 30 metriä ennen Karjalaista. Mikkelin Arto Tiainen hiihti joukkueensa SM-pronssille. Sijoille 4-6. hiihtivät Juvan Urheilijat, Tampereen Pyrintö ja Juuan Jänne.
Tulokset > Naiset > 5 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Mirja Lehtonen | Uuraisten Urheilijat | 16.48 |
| 2 | Eeva Ruoppa   Senja Pusula | Miehikkälän Vilkas   Laitasaaren Veto | 17,00 |
| 4 | Toini Pöysti | Noormarkun Nopsa | 17.08 |
| 5 | Irmeli Nieminen | Sysmän Sisu | 1.54.45 |
| 6 | Saara Saarinen | Lahden Hiihtoseura | 17.36 |
Sunnuntaina 23. helmikuuta kisattiin Kouvolassa SM-kisojen naisten 5 kilometriä. Aamun lähes 20 asteen pakkasessa hiihdetyn naisten pikamatkan voiton vei olympiakävijä Uuraisten Mirja Lehtonen, joka otti 12 sekunnin voiton SM-hopeaa jakaneista olympiakävijöistä Muhoksen Laitasaaren Senja Pusulasta ja Miehikkälän Eeva Ruopasta. Aiemmin hiihdetyn naisten 10 km:n mestari Sysmän Irmeli Nieminen sijoittui nyt 5:ksi. Aiempi niminainen "Äitee"-Rantanen oli kisan 9.
Tulokset > Naiset > 10 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Irmeli Nieminen | Sysmän Sisu | 42.38 |
| 2 | Senja Pusula | Laitasaaren Veto | 43.09 |
| 3 | Mirja Lehtonen | Uuraisten Urheilijat | 43.15 |
| 4 | Eeva Ruoppa | Miehikkälän Vilkas | 43.46 |
| 5 | Toini Pöysti | Noormarkun Nopsa | 44.23 |
| 6 | Eva Hög | Gamlakarleby IF | 45.28 |
Perjantaina 20. helmikuuta kisattiin Kouvolassa SM-kisojen naisten 10 kilometriä. Kisojen avauslajina kisatu naisten pitempi matka toi yllätysvoittajaksi yli puolella minuutilla Sysmän Irmeli Niemisen ennen Laitrasaaren Pusulaa. Nieminen johti kisaa puolessa matkassa kahdeksan sekuntia ennen Uuraisten Lehtosta. Pusula oli siinä vaiheessa 10 sekuntia Lehtosesta. Toisella kierroksella Nieminen ja Pusula  kiristivät tahtia ottaen kaksi ensimmäistä sijaa.
Tulokset > Naiset > 3 × 5 kilometriä, viesti

| Sija | Joukkue | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lahden Hiihtoseura | Eila Lappi   Meeri Hussa   Saara Saarinen | 56.58 |
| 2 | Pertunmaan Ponnistajat | Irma Peltola   Sirkka Laitinen   Siiri Rantanen | 57.03 |
| 3 | Suonenjoen Vasama | Anja Kiiskinen   Raija Korhonen   Liisa Suihkonen | 58.27 |
| 4 | Leppävirran Viri | Marja Kosunen   Leena Jäppinen   Tuula Karttunen | 58.27 |
Naisten viesti käytiin lauantaina 22. helmikuuta 9 joukkueen voimin. Kireässä aamun pakkasessa lähteent naiset tulivat ensimmäiseen vaihtoon järjestyksessä Pertunmaan Ponnistajien Irma Peltola minuutin erolla ennen Lahden Hiihtoseuraa ja Leppävirran Viriä. Toisella osuudella Lahden Meeri Hussa nosti erinomaisella hiihdolla seuransa 10 sekunnin johtoon ennen Pertunmaasta, joista Leppävirta oli jäänyt minuutin. Ankkuriosuudella käytiin tiukka taistelu Lahden Saara Saarisen ja Pertunmaan Siiri Rantasen välillä. Äitee-Rantanen otti Saarisen kiinni, mutta maalialueella Saarinen jätti Rantasta vieden Lahden Hiihtoseuran Suomen mestaruuteen. SM-viestipronssista käytiin vielä tiukempi kilpailu, joka ratkesi Suonejoen Vasaman ankkurin, nuoren Liisa Suihkosen ohittaessa Leppävirran Tuula Karttusen niukasti aikojen ollessa molemmilla saman. Sijoille 5 ja 6 hiihtivät Lappeenrannan Hiihtäjät ja Lemin Eskot.
Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Veikko Kankkonen | Lahden Hiihtoseura | 231,7 | 72,5 - 73,0 |
| 2 | Antero Immonen | Lahden Hiihtoseura | 216,6 | 70,5 - 70,5 |
| 3 | Pauli Ukkonen | Puijon Hiihtoseura | 209,6 | 68,0 - 73,5 |
| 4 | Ensio Hyytiä | Ounasvaaran Hiihtoseura | 204,6 | 69,0 - 69,5 |
| 5 | Vesa Ekholm | Lahden Hiihtoseura | 203,8 | 69,0 - 69,0 |
| 6 | Timo Kivelä | Lahden Hiihtoseura | 203,3 | 69,0 - 69,0 |
Sunnuntaina 23. helmikuuta käytiin  Kouvolan hyppyrimäessä. Lahtelainen olympiavoittaja Veikko Kankkonen otti ensimmäisellä kierroksella selvän johdon 72,5 metrin hypyllään. Lahden Immonen oli yhtä selvä kakkonen tässä vaiheessa. Toisella kierroksella Kankkonen vain paransi esitystään hypäten 73 metriä. Immonen jatkoi tasaisia esityksiään, mutta Puijon Ukkonen teki toisella kierroksella mäkienätyksen 73,5 metriä ja nousi kolmanneksi. Kisan jälkeen Kankkonen totesi metsästäneen tätä mestaruutta vuodesta 1957 saavuttaen sen näin seitsemän vuoden jälkeen.
Yhdistetty

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pekka Ristola | Sotkamon Jymy | 467,69 | 233,29 + 234,4 |
| 2 | Heikki Kainulainen | Kiteen Urheilijat | 457,12 | 239,62 + 217,6 |
| 3 | Raimo Majuri | Hämeenlinnan Hiihtoseura | 443,85 | 219,15 + 224,7 |
| 4 | Esa Klinga | Lahden Hiihtoseura | 439,12 | 214,52 + 224,6 |
| 5 | Martti Maatela | Ounasvaaran Hiihtoseura | 438,42 | 208,22 + 230,2 |
| 6 | Tapani Kontula | Imatran Hiihtäjät | 437,10 | 226,30 + 210,8 |
Yhdistetyn kisa aloitettiin lauantaina 21. helmikuuta 15 km:n hiihdolla, jossa selvä kärkikolmikko oli Joroisten Urheilijoiden Asser Onikki, Kiteen Kainulainen ja Vuoksenniskan Urheilijoiden Raimo Partanen. Seuraavana päivänä 22. helmikuuta hypätyssä yhdistetyn mäkikisassa Ounasvaaran Hiihtoseuran Aarne Ylikorva otti voiton kolmella hyvällä, tasaisella hypyllä. Sotkamon Ristola nousi hiihdon neljänneltä sijalta mäen kakkossijalla Suomen mestariksi. Kiteen Kainulainen piti hiihdon kakkossijan mäkiosuuden jälkeen, jossa hän sijoittui 9:ksi. Hämeenlinnan olympiakävijä Majuri nousi tasaisilla suorituksellaan, hiihdon 7. ja mäen 6., SM-pronssille. Lahden olympiakävijä Klinga tuli 4:ksi tasaisilla suorituksillaan. Lahden Pertti Tiitta sijoittui mäessä 3:ksi nousten 17. sijalta 9:ksi. Hiihdon voittaja Joroisten Onikki oli lopputuloksissa 8. Olympiakävijä Partanen putosi heikon mäkisuorituksen jälkeen lopputuloksissa 10:ksi. Neljäs olympiakävijä Ounasvaaran Erkki Luiro ei onnistunut hiihdossa eikä mäkihypyssä ollen lopputulöksissa 11.
Logan Stankoven

Logan Stankoven (s. 26. helmikuuta 2003 Kamloops, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan  keskushyökkääjä. Hän pelaa NHL-seura Carolina Hurricanesin organisaatiossa.
| Logan Stankoven |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 26. helmikuuta 2003 (ikä 22) Kamloops, Kanada
Kansalaisuus:   Kanada
Jääkiekkoilija
Pelipaikka:  keskushyökkääjä/oikea laitahyökkääjä
Maila:  oikea
Pituus:  173 cm
Paino:  77 kg
Seura
Seura:  Carolina Hurricanes
Sarja:  NHL
Pelinumero:  22
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2023–
Aik. seurat:  Kamloops Blazers (WHL) Dallas Stars (NHL) Texas Stars (AHL)
NHL-varaus:  47. varaus, 2021
Dallas Stars varasi Stankovenin toisella kierroksella 47. varausvuorolla vuoden 2021 NHL:n varaustilaisuudessa. Ennen NHL-uraansa Stankoven pelasi WHL-juniorisarjassa Kamloops Blazersin joukkueessa. Kauden 2023-2024 aikana Stankoven sai kutsun farmiseura Texas Starsin riveistä ylös Dallasiin ja pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 25. helmikuuta 2024. Toisessa ottelussaan kaksi päivää myöhemmin syntyi NHL-uran ensimmäinen maali sekä syöttöpiste. Stankoven jatkoi vakuuttavia otteitaan onnistumalla maalinteossa myös kahdessa seuraavassa ottelussaan.
Maaliskuussa 2025 Stars kauppasi Stankovenin, kaksi ehdollista ensimmäisen kierroksen varausvuoroa vuosien 2026 ja 2028 varaustilaisuudessa sekä kaksi kolmannen kierroksen varausvuoroa vuosien 2026 ja 2027 varaustilaisuudessa Carolina Hurricanesiin vaihdossa Mikko Rantaseen.
Hän kuului Kanadan maajoukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2022 ja 2023, voittaen kummassakin turnauksessa kultaa. Hän on voittanut myös kultaa jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2021.
Opal (kustantamo)

| Bokförlaget Opal AB |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1973
Kotipaikka:  Bromma, Ruotsi
Toimiala:  kustantaminen
Tuotteet:  kirjat
Kotisivu:  opal.se
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Bokförlaget Opal AB on ruotsalainen erityisesti lasten- ja nuortenkirjallisuuteen keskittyvä kirjankustantamo. Se on perustettu vuonna 1973, ja sen tunnetuimpia kirjasarjoja on Viiru ja Pesonen.
Aiheesta muualla

Yrityksen verkkosivut (ruotsiksi)
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet :  VIAF
Veikko Myller

Veikko Myller, Tapio Rautavaaran muistomerkki eli Kulkurin uni, (1999) 2000 Oulunkylän torilla.
Risto Rytin muistomerkki, 1994, Hesperian esplanadi, Helsinki.
Veikko Antero Myller (s. 30. tammikuuta 1951 Joensuu) on suomalainen kuvanveistäjä.
Henkilöhistoria

Myller syntyi liikkeenharjoittaja Yrjö Myllerin Hellin Kemppaisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1973 on taidemaalari Irja Kristiina Puhakka. Myller opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa kuvanveistoa 1969–1972. Hän on ollut kuvanveiston tuntiopettaja Espoon työväenopistossa 1980–1989 ja 1995–2005, Itä-Helsingin kansalaisopistossa 1985–1989 sekä Helsingin taiteilijaseurassa 1991–1995 ja vuodesta 2006.
Taiteellinen tuotanto

Myllerin julkisia veistoksia ovat Risto Rytin muistomerkki ja Tapio Rautavaaran muistomerkki Kulkurin uni Helsingissä. Lisäksi hänen teoksiaan on useiden museoiden kokoelmissa ja niitä on ollut esillä näyttelyissä kotimaassa ja ulkomailla.
Rautavaaran muistomerkissä Kulkurin uni (2000) nähdään joutsen ja kitaraa soittava mies. Muistomerkin teetti Tapio Rautavaara -seura ry.
Rytin muistomerkki Vastuun vuodet (1994) muodostuu geometrisista perusmuodoista ja lähestyy konstruktivismia. Se valittiin voittajaksi kilpailussa, johon osallistui 130 työtä.
Myller sai valtion kolmivuotisen taiteilija-apurahan vuonna 1997 ja taiteilijaeläkkeen vuonna 2016.
Metamfetamiini

| --- | --- |


Metamfetamiini
Systemaattinen (IUPAC) nimi
(S)-N-metyyli-2-amino-1-fenyylipropaani
Tunnisteet
CAS-numero: 537-46-2
ATC-koodi: N06BA03
PubChem CID:  ?
Kemialliset tiedot
Kaava: C10H15N 
Moolimassa: 149,233
SMILES: Etsi tietokannasta: eMolecules, PubChem
Synonyymit: N-metyyliamfetamiini; desoksiefedriini
Fysikaaliset tiedot
Sulamispiste: 170–175 °C
Kiehumispiste: 300–305 °C
Farmakokineettiset tiedot
Hyötyosuus:  ?
Metabolia:  ?
Puoliintumisaika: 5–30
Ekskreetio:  ?
Terapeuttiset näkökohdat
Raskauskategoria:  ?
Reseptiluokitus:    
Antotapa:  ?
Pervitiinipakkaus
Metamfetamiini on amfetamiineihin kuuluva synteettinen stimulantti, joka tuottaa vahvan euforian tunteen. Metamfetamiini on voimakkaampaa kuin tavallinen amfetamiini ja voimakkaasti henkistä riippuvuutta aiheuttavaa. Puhdas metamfetamiini on väritöntä kidemäistä jauhetta.
Metamfetamiinilla on kaksi stereoisomeeria. Näistä levometamfetamiinia käytetään muun muassa Yhdysvalloissa hengitysteitä avaavissa lääkevalmisteissa (Vicks Inhaler) eikä sillä ole samanlaista huumaavaa vaikutusta kuin stereoisomeeri deksmetamfetamiinilla.
Deksmetamfetamiinia käytetään  Yhdysvalloissa ADHD:n ja lihavuuden hoitoon lääkenimellä Desoxyn. Lääke vaatii reseptin.
Vaikutukset

Metamfetamiini vaikuttaa keskushermostoon stimuloimalla monoamiinien tuotannosta vastaavia hermovälittäjiä. Tämä aiheuttaa taistele tai pakene -tyylisen reaktion, jossa sydämen syke, verenpaine ja verensokeri ovat koholla ja pupillit laajentuneet. Vaikutus tuottaa myös keskittymiskyvyn ja valppauden parantumista sekä ruokahalun ja väsymisen tunteen vähenemistä. Vaikutukset koetaan useimmiten hyvän olon ja älykkyyden tunteen voimistumisena. Metamfetamiinin tuottamat vaikutukset ovat tavallista amfetamiinia huomattavasti voimakkaampia, samoin vaikutuksen loppuessa vieroitusoireet saattavat olla hyvinkin paljon pahemmat kuin tavallisella amfetamiinilla. Metamfetamiinin jatkuvan käytön on raportoitu aiheuttavan aluksi ”petollisen kuherruskuukauden”, jolloin käyttäjä ei välttämättä huomaa lainkaan aineen huonoja puolia. Tämäkin ns. ”kuherruskuukausi” on henkilökohtaista ja aineen huonot puolet saattavat ilmetä jo ensimmäisellä käyttökerralla hyvinkin voimakkaina.
Vaikutukset > Kroonisen käytön vaikutukset

Metamfetamiinin huonot puolet korostuvat pidempiaikaisessa jatkuvassa käytössä.
vahva henkinen riippuvuus
masennus
psykoosi
erektiohäiriö
kognitiivisten toimintojen heikkenemistä
hammasmätä
immuunijärjestelmän heikkeneminen
normaalien nautintojen heikkeneminen
kuolema
Vaikutukset > Yliannostus

Metamfetamiinin yliannostuksen oireisiin kuuluvat esimerkiksi sydämen sykkeen ja verenpaineen nousu sekä virtsaamisvaikeudet.
Käyttö

Metamfetamiinia voidaan käyttää oraalisesti, nuuskaamalla, polttamalla ja suonensisäisesti. Metamfetamiini on vesiliukoista joten myös suonensisäinen käyttö on mahdollista.
Vuonna 2012 Suomessa takavarikoitiin 15 kiloa metamfetamiinia.
Aineenvaihdunta

Metamfetamiinilla on todettu olevan ainakin seitsemän eri aineenvaihduntatuotetta, joista tärkeimmät ovat amfetamiini ja 4-hydroksimetamfetamiini. Suun kautta annosteltuna 30–54 % metamfetamiinista erittyy virtsan mukana muuttumattomana ja 10–23 % amfetamiinina. Suonensisäisesti annosteltuna 45 % erittyy muuttumattomana ja 7 % amfetamiinina. Käyttötavasta riippuen amfetamiinipitoisuus on suurimmillaan 10–24 tuntia metamfetamiinin annostelusta.
Valmistus

Metamfetamiinin valmistus on yksinkertaista, mutta valmistuksessa käytettävistä kemikaaleista osa on erittäin herkästi syttyviä tai syövyttäviä. Erityisen vaarallisia ovat eristämisessä ja puhdistamisessa käytetyt liuottimet. Laittomissa metamfetamiinilaboratorioissa on sattunut lukuisia tulipaloja ja räjähdyksiä haihtuvien ja syttyvien yhdisteiden huolimattoman käsittelyn vuoksi. Tarvittavat raaka-aineet ovat monissa maissa saatavilla kodin kemikaaleina ja lääkeaineina (efedriini/pseudoefedriini) reseptivapaasti – esimerkiksi flunssa- ja allergialääkkeissä.
Yleensä metamfetamiinia valmistetaan Hapetus-pelkistysreaktiolla efedriinistä tai pseudoefedriinistä. Näistä aineista on mahdollista muuttaa 93,4 % metamfetamiiniksi, mutta tyypillisessä laittomassa laboratoriossa saadaan muutettua 50–75 %.lähde?
Useimmissa valmistustavoissa efedriinimolekyylin hydroksyyliryhmälle tehdään protonaatio eli siihen lisätään vetyioni (H+). Yleisin pienissä laboratorioissa käytetty menetelmä tunnetaan Yhdysvalloissa nimellä ”Red, White, and Blue Process” (suom. punainen, valkoinen ja sininen -prosessi). Nimi viittaa tarvittaviin aineisiin, jotka ovat punainen fosfori, efedriini (valkoinen) ja jodi (purppurainen), josta tehdään vetyjodidia. Australialaisten rikollisjärjestöjen tiedetään käyttäneen punaisen fosforin korvikkeena fosforihappoa tai hypofosforihappoa. Valmistusmenetelmä on vaarallinen kokemattomille kemisteille, koska siinä syntyy sivutuotteena fosfiinia, joka on hengitettynä äärimmäisen myrkyllistälähde?.
Toinen yleinen valmistustapa, jota kutsutaan myös natsimenetelmäksi, on käyttää Birchin hapetus-pelkistystä metallisen litiumin avulla. Litium saadaan ei-ladattavista litiumparistoista ja se korvaa vaikeasti saatavilla olevan metallisen natriumin. Tämäkin menetelmä on vaarallinen, sillä alkalimetallit (käytettävä litium tai natrium) ja prosessissa tarvittava vedetön ammoniakki ovat erittäin reaktiivisia ja nestemäisen kiehuvan ammoniakin lämpötila tekee prosessin räjähdysalttiiksi lisättäessä tarvittavia reagensseja.
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Methamphetamine#Synthesis
Lainsäädäntö

Metamfetamiini on kansainvälisesti luokiteltu laittomaksi psykotrooppiseksi aineeksi YK:n vuoden 1971 psykotrooppisten aineiden luettelossa. Suomessa metamfetamiini on luokiteltu rikoslaissa tarkoitetuksi erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi. Erittäin vaarallisella huumausaineella tarkoitetaan huumausainetta, jonka käyttöön liittyy virheellisestä annostelusta johtuva hengenvaara, lyhytaikaisestakin käytöstä johtuva vakavan terveydellisen vaurion vaara tai voimakkaat vieroitusoireet (rikoslaki 50:5 §). Erittäin vaarallisen huumausaineen valmistuksesta, myynnistä, maahantuonnista ja hallussapidosta voidaan tuomita muiden edellytysten täyttyessä törkeänä huumausainerikoksena.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
PubChem: Methamphetamine (englanniksi)
DrugBank: Methamphetamine (englanniksi)
Erik Eggers: Peppige Panzerschokolade (saksaksi) Luettu 4.11.2007
Piriöverit erämaassa Helsingin Sanomat 26.5.2002.
Sotasisua pillereistä Hakkapeliitta 15/1941 -lehdessä julkaistu artikkeli
Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit
| --- | --- |
Amfetamiinit: 3C-E | 4-FMP | 4-MTA | Alfametyylidopamiini  | Amfetamiini  | Bentsfetamiini  | Bromo-DragonFLY | Deksamfetamiini | Dimetoksiamfetamiini | DOB | DOC | DOI | DOM | Efedriini | Fenfluramiini | Katiini | Levoamfetamiini | Levometamfetamiini | Lisdeksamfetamiini | MBDB | MDA | MDE | MDMA | Metamfetamiini | PMA | Pseudoefedriini | Tranyylisypromiini
Katekoliamiinit: Adrenaliini |  Dopamiini | Metyylidopa | Noradrenaliini
Katinonit: 4-bromimetkatinoni | Bupropioni | Katinoni | Mefedroni | Metkatinoni | Dimetyylikatinoni
Muut: 2C-B |  2C-B-FLY | 2CBFly-NBOMe | 2C-C | 2C-D | 2C-E | 2C-F | 2C-I | 2C-N | 2C-SE | 2C-T | 2C-T-2 | 2C-T-4 | 2C-T-7 | 2C-T-8 | 2C-T-21 | 2C-TFM | 25C-NBOMe | 25I-NB34MD | 25I-NBF | 25I-NBMD | 25I-NBOMe | 25P-NBOMe | 25TFM-NBOMe | Allyylieskaliini | Eskaliini | Fenformiini | Fentermiini |  HOT-7 | Meskaliini |  Metyylifenidaatti | Synefriini | Trifluorimeskaliini | Tyramiini
Kidemäistä metamfetamiinia.
Amfetamiinitabletteja
Vasemmalla normaalisti toimiva dopamiinisolu, oikealla metamfetamiinin vaikutus. Siniset pallot ovat dopamiinia ja punaiset metamfetamiinia.
Metamfetamiinin käytöstä johtuvaksi epäiltyjä hammasvaurioita.
Valmistus efedriinistä
Käännös suomeksi
Liisa Lipsanen

Danny ja Liisa Lipsanen vuonna 2000. Kuvaaja: Seppo Konstig.
Liisa Hellevi Lipsanen (o.s. Seppälä, s. 20. syyskuuta 1940 Kuusankoski) on suomalaissyntyinen, Ruotsissa asuva liikenainen, koulutukseltaan ekonomi. Hän on tullut tunnetuksi avioliitostaan 1972–2005 laulaja Dannyn eli Ilkka Lipsasen kanssa, sekä liike-elämässä Seppälä-vaateketjun menestyskaudesta 1970- ja 1980-luvuilla yhdessä veljensä Hannu Seppälän kanssa. Seppälän perheen perustama ja pitkään sisarusten johtama vaateketju myytiin vuonna 1988 Stockmannille.
Vuonna 1990 Lipsanen osti ruotsalaisen, pääosin 1600-luvulla rakennetun Mauritzbergin linnan Seppälän myynnistä saaduilla varoilla. Nykyään linnassa toimii muun muassa hotelli, konferenssikeskus ja ravintoloita. Vuonna 2008 Lipsanen valittiin Ruotsissa vuoden liike- ja virkanaiseksi kulttuurihistoriallisesti arvokkaan linnan entisöinnistä sekä ansioistaan sen liiketoiminnan kehittäjänä. Mauritzbergia johtaa Liisa ja Ilkka Lipsasen poika Juha Lipsanen.
Vuonna 2017 Keskuskauppakamari palkitsi Lipsasen elämäntyöstään muotialalla.
Yksityiselämä

Liisa ja Ilkka Lipsasella on kolme lasta: Turo (s. 1972), Heidi (s. 1976) ja Juha (s. 1977). Liisa Lipsanen on naimisissa entisen olympiatason miekkailijan, juristi Dicki Sörensenin kanssa.
Kirjallisuutta

Vekkeli, Pirkko: Liisa Lipsanen - Bisneslady.  Helsinki; Jyväskylä:  Minerva, 2007.  ISBN 978-952-492-079-7
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Kansalliset :  Suomi (KANTO)
Claes Grill

| Claes Grill |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 19. huhtikuuta 1705 Tukholma, Ruotsi
Kuollut: 6. marraskuuta 1767 (62 vuotta) Tukholma, Ruotsi
Ammatti:  liikemies
Claes Grill (19. huhtikuuta 1705 Tukholma – 6. marraskuuta 1767 Tukholma) oli ruotsalainen liikemies. Hän peri isältään perheyrityksen, joka hänen johdollaan kasvoi yhdeksi Ruotsin suurimmista kauppahuoneista. Grill omisti ruukkeja muun muassa Söderforsissa, Österbyssä ja Iggesundissa ja oli merkittävänä osakkaana Ruotsin Itä-Intian kauppakomppaniassa.
Kuvia

Grill omisti Perintöruhtinaan palatsin paikalla aiemmin sijainneen Torstenstonin palatsin, jonka Fredsgatanin puoleinen julkisivu on säilynyt.
Grillin allekirjoittama Ruotsin Levantin kauppakomppanian osakekirja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Claes Grill Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat
Tobo

| Tobo |
| --- | --- |

 Tobo
 Koordinaatit: 60°15′36″N, 17°39′14″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Uppsalan lääni
Maakunta:  Upplanti
Kunta:  Tierp
Väkiluku (31.12.2023):  619
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tobo on taajama Tierpin kunnassa Uppsalan läänissä Upplannin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 619 asukasta.
Tunnettuja henkilöitä

Eric Sahlström (1912–1986), avainviulusti
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tobo Wikimedia Commonsissa
Christianity Today

| Christianity Today |
| --- | --- |
Lyhenne:  CT
Lehtityyppi:  aikakauslehti
ISSN:  ISSN 0009-5753 ja 1551-1855
Perustettu:  1956
Päätoimittaja:  Russell Moore
Kotikunta:  Carol Streams, Illinois
Kotimaa:  Yhdysvallat
Ilmestymistiheys:  kuukausittain
Kieli:  englanti
Aiheesta muualla
Kotisivu
Christianity Today on evankelista Billy Grahamin vuonna 1956 perustama aikakauslehti. Julkaisu tunnetaan erityisesti evankelikaalisten kristittyjen lehtenä. Vuonna 2017 lehdellä oli 118 000 tilaajaa. Lehdellä on myös laajalti seuratut verkkosivut.
Lehden perustamisen taustalla oli Grahamin näkemyksen mukaan tarve tasapainoiselle raportoinnille, raamatullisille selityksille sekä kristilliselle lähetymistavalle yhteiskunnallisiin ja teologisiin kysymyksiin sekä kristittyjen kohtaamiin kysymyksiin ja mahdollisuuksiin.