stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lasikuitu
Valmistus

Lasikuituja valmistetaan sulattamalla kvartsihiekkaa muiden epäorgaanisten aineiden, kuten kalkkikiven, soodan, alumiinioksidin, booraksin ja metallioksidien kanssa. Lasikuidun valmistuksessa käytetyn piidioksidin kanssa on työskenneltävä erittäin korkeissa lämpötiloissa, jonka vuoksi lasiin lisätään em. epäorgaanisia aineita lasin työskentelylämpötilan alentamiseksi. Täyteaineiden lisäämistä pitää kuitenkin harkita tarkkaan, sillä täyteaineet vaikuttavat lasikuidun lujuuteen ja kestävyyteen.
Lasikuituja voidaan valmistaa sulakehruulla suulakkeen läpi puristamalla, puhaltamalla tai lasisauvasta venyttämällä. Yleisin lasikuitujen valmistusprosessi on sulakehruu. Lasiseos sulatetaan korkeassa lämpötilassa (1400 °C), minkä jälkeen sulaneesta lasiseoksesta poistetaan ilmakuplat. Sula lasimassa puristetaan suulakkeiden läpi, ja muodostuneet lasisäikeet jäähdytetään vesisuihkuilla. Säikeet tulee jäähdyttää riittävän hitaasti, sillä muuten ei saada aikaan tarvittavaa rakennetta.
Lasikuitujen suurin tuottajamaa vuonna 2019 oli Kiina, jonka osuus on noin 30 prosenttia kokonaistuotannosta. Muita merkittäviä lasikuitujen tuotantomaita ovat Belgia, Malesia, Yhdysvallat, Saksa, Egypti, Taiwan, Tšekki, Alankomaat, Ranska, Meksiko, Iso-Britannia ja Slovakia.
Kierrättäminen

Lasikuitua ei pääasiassa kierrätetä, koska jauhaminen ja murskaaminen tuhoaa suurimman osan lasikuiduista. Kun lasikuitu tuhoutuu, sen lujuus, kestävyys, koko ja käyttökelpoisuus tulevissa sovelluksissa vähenevät merkittävästi. Tämän vuoksi kierrätetylle lasikuidulle on erittäin vähän kysyntää. Toinen ongelma lasikuidun kierrättämisessä on, että kierrättämiseen vaadittavat laitteet ovat erittäin kalliita eivätkä ole saatavilla jokaisella kierrätyslaitoksella. Jos lasikuitua halutaan kierrättää, niin voidaan hyödyntää lasikuituhiontaa, lasikuidun polttoa tai lasikuidun kuivatislausta.
Kierrättäminen > Lasikuituhionta

Lasikuituhionta on yleisin kierrätystapa. Lasikuitu murskataan ja leikataan pieneksi paloiksi tai jauheeksi. Tämä prosessi kuitenkin vahingoittaa lasikuituja, jolloin kierrätettyä lasikuitua ei voida uuden lasikuidun tavoin enää käyttää suurimmassa osassa sovelluksia. Murskattu lasikuitu käy kuitenkin asfaltin täyteaineeksi tai sementin lisäaineeksi.
Kierrättäminen > Lasikuidun poltto

Tässä prosessissa lasikuidun polttamisessa vapautuvaa lämpöenergiaa hyödynnetään muihin käyttötarkoituksiin. Esimerkiksi höyryn tuottamiseen tai sementtitehtaiden lämmitykseen. Jäljelle jäävät kuidut voidaan hyödyntää sekoittamalla ne betoniin täyteaineeksi lisäämään lujuutta. Lasikuidun polttamisessa syntyy sivutuotteena tuhkaa, jota ei voida hyödyntää, jolloin se päätyy suoraan kaatopaikalle.
Lasikuidun lämpösisältö tulee hartsin orgaanisista ainesosista. Useimmat lasikuidut sisältävät vain 25–30 % orgaanista materiaalia, joten niiden lämpösisältö on alhainen ja tuhkapitoisuus korkea. Tuhka koostuu pääasiassa kalsiumoksidista, joka tulee lasin kalsiumkarbonaatista, boorista ja muista oksideista.
Kierrättäminen > Lasikuidun kuivatislaus

Kuivatislauksessa eli pyrolyysissä lasikuitu hajotetaan tai muunnetaan kemiallisesti yhdeksi tai useammaksi hyödynnettäväksi aineeksi korkeassa ja hapettomassa tilassa. Ero lasikuidun polttamiseen on se, että lasikuidun poltto tapahtuu hapen kanssa. Kuivatislattu lasikuitu hajoaa kolmeksi hyödynnettäväksi aineeksi: pyro-kaasu, pyro-öljy ja kiinteä sivutuote. Näitä kaikkia voidaan kierrättää.
Prosessissa lasikuitu ensin silputaan 5 cm neliöiksi, jotka syötetään kuivatislausreaktoriin imun avulla, mikä poistaa suurimman osan hapesta. Reaktori lämmitetään noin 500 °C:seen, jolloin hartsin hiilivedyt hajoavat kaasuksi. Kaasu imetään ja siirretään kaasunpesulaitteeseen, joka erottaa sen pyrokaasuksi ja pyroöljyksi.
Pyrokaasu on erittäin puhdasta ja sen energiasisältö on samanlainen kuin maakaasulla. Sitä voidaan myydä maakaasun korvikkeena. Pyroöljy on samankaltainen kuin raskas raakaöljy. Se voidaan sekoittaa muiden polttoöljyjen kanssa tai sisällyttää asfalttiin. Kuivatislauksessa muodostuu yhteensä noin 25% pyrokaasua ja pyroöljyä. Ne eivät sisällä rikkiä, halogeenejä, fosforia, raskasmetalleja tai muita ympäristöongelmia aiheuttavia aineita.
Tämä prosessi vahingoittaa myös vähiten lasikuituja, mikä tekee niistä arvokkaampia lasikuituvalmistajille.
Terveyshaitat

Lasikuiduissa käytettävien piidioksidikuitujen ei epäillä aiheuttavan ihmiselle terveydellistä haittaa. Lujitekuidut ja useimmat täyteaineet ovat partikkelikooltaan yli 5 μm eivätkä siten pääse kulkeutumaan keuhkorakkuloihin. Niitä sisältävien tuotteiden mekaanisessa käsittelyssä, esimerkiksi hionnassa voi kuitenkin syntyä partikkelikooltaan pienempää pölyä, jonka hengittämistä on ehdottomasti vältettävä. Vaikka kuitujen ei itsessään epäillä aiheuttavan ihmiselle terveyshaittaa, on kuitenkin mahdollista altistua kuitupölystä johtuvaan hengitystieärsytykseen ja mekaaniseen iho-, silmä- ja nieluärsytykseen käsittelyn ja prosessoinnin aikana. Yleiset HTP‑arvot orgaaniselle pölylle ovat 5 mg/m3/8 h (10 mg/m3/15 min) ja epäorgaaniselle pölylle 10 mg/m3/8 h.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lasikuitu Wikimedia Commonsissa
Chevrolet Corvette, jossa lasikuituinen kori.
Vesiliukumäki, joka tehty lasikuidusta.
SiO4
Tuulivoimalan lasikuidusta valmistettu lapa, joka on erittäin työläs kierrättää ja hävittää.
3m:n valmistama ffa2p3 hengityssuojain, jolla voi suojautua lasikuitupölyltä.
Lasse Lampi

| Lasse Lampi> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. lokakuuta 1951 (ikä 73)
Kansalaisuus:   Suomi
WRC-ura
Aktiivivuodet:  1977–1996
Kartanlukija(t):   Pentti Kuukkala
Entiset tallit:  Audi, Mitsubishi
Kilpailuja:  36
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  1
Erikoiskoevoittoja:  5
MM-pisteitä:  89
Ensimmäinen kilpailu:  Suomen ralli 1977
Viimeinen kilpailu:  Suomen ralli 1996
Lasse Lampi (s. 3. lokakuuta 1951) on suomalainen entinen ralliautoilija ja ralliautoilun taustahenkilö. Hän on A-ryhmän Suomen-mestari vuodelta 1991.
Ralliura

Lampi toimi vuosina 1983–2007 Mitsubishillä erilaisissa tehtävissä, ja oli testikuljettajana isossa roolissa auton kehityksessä. Lampi toimi myös Mitsubishin tehdaskuljettajana neljä peräkkäistä maailmanmestaruutta voittaneen Tommi Mäkisen taustajoukoissa. Sittemmin Lampi on auttanut uralla eteenpäin suomalaisista rallikuskeista Juho Hännistä ja Esapekka Lappia.
MM-tasolla Lammen paras sijoitus on kolmas sija Ruotsin rallissa Audi Quattrolla vuonna 1983. Viimeisen MM-rallinsa hän ajoi vuonna 1996, jolloin sijoittui Suomen rallissa tehdastallin Mitsubishillä kahdeksanneksi.
Lammen kartanlukijana toimi lähes koko hänen uransa ajan Pentti Kuukkala.
Lasta

Lasta voi viitata seuraaviin:
lasta, raajavammoissa käytettävä tukilaite
lasta, puhdistuksessa, maalauksessa, ruoanlaitossa ym. käytettävä työväline
Lásta, kylä Gortynían kunnassa Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella Kreikassa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Lasta”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lasse Kuusela

Lasse Uolevi Kuusela (7. kesäkuuta 1928 Helsinki– 8. heinäkuuta 2007) oli suomalainen laulaja. Ensimmäiset levytyksensä hän teki 1950-luvulla Matti Louhivuoren kanssa..
Jo nuoruudessaan kuorolaulua harrastanut Lasse Kuusela opiskeli yksinlaulua Martti Lohikosken johdolla tarkoituksenaan suuntautua taidelaulun alalle. Vuonna 1951 hän osallistui kuitenkin järjestyksessä toisiin iskelmäkuninkuuskilpailuihin Georg Malmsténin kappaleella Musta Hermanni ja saavutti ensimmäisen sijan. Edellisvuonna pidetyn ensimmäisen kilpailun oli voittanut Erkki Junkkarinen. Voittonsa jälkeen Kuusela aloitti kiertueet harmonikkataiteilija Esko Könösen kanssa lähinnä Könösen silloisen kotikaupungin Joensuun seudulla, ja pian hän liittyi Matti Louhivuoren ja Metro-tyttöjen Toivelauluilta-kiertueryhmään, jossa hän toimi juontajana ja yhtenä laulajana. 1950-luvun mittaan hänen kiertue- ja työtovereikseen tulivat myös muiden muassa Reino Helismaa, Esa Pakarinen, Masa Niemi ja Olavi Virta. Kuuselan ensimmäinen oma levytys oli Toivo Kärjen ja Reino Helismaan ralli Sekajunan matkassa vuonna 1956.  Kiertueiden loputtua Kuusela perusti oman yhtyeen ja opetteli samalla kontrabasson soiton. Henry Theelin jätettyä esiintymisensä vähemmälle 1970-luvulla Kuusela siirtyi Jorma Juseliuksen yhtyeen toiseksi laulusolistiksi Mikko Järvisen ohella ja esiintyi sen kanssa 1980-luvun puoliväliin saakka.
Levyjä

Reipasta rallia (Reino Helismaan ja Matti Louhivuoren kanssa, 1965, Fazer)
Mosabackan lavalla (1971, PSO)
Konkaritanssit 4 (1973, PSO)
Vanhoissa tunnelmissa (1974, Satsanga)
Seurassanne (1977, PSO)
Paikkakuntien parhaat (1978, Finndisc), levyllä mukana Lasse Kuusela, Pekka Himanka, Pauli Lehtola ja Reijo Salminen
Laitakaupungin lapset (Annikki Tähden kanssa, 1978, Mars)
Kullankaivaja (1980, Mars)
Ollaan kavereita (1981, PSO)
Hiljainen metsä (1984, Polarvox)
Vanhoissa tunnelmissa (2015, Rocket Records)
Les Hautes-Rivières

Les Hautes-Rivières
Les Hautes-Rivières on kunta Ardennesin departementissa Champagne-Ardennen hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 1 949 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Les Hautes-Rivièresin pinta-ala on 31 neliökilometriä.
Leo II (täsmennyssivu)

Leo II voi viitata seuraaviin henkilöihin ja asioihin:
Leo II, Itä-Rooman keisari
Leo II, paavi
Leo II, kääpiögalaksi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Leo II”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hanna-Maria Hintsa

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Seppälä 50 metrin selkäuinnin lähdössä pitkän radan EM-kilpailuissa 2008. |  Seppälä 50 metrin selkäuinnin lähdössä pitkän radan EM-kilpailuissa 2008. |  Seppälä 50 metrin selkäuinnin lähdössä pitkän radan EM-kilpailuissa 2008. |  |
Maa:   Suomi
Naisten uinti
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Barcelona 2003 | 100 m vapaauinti |  |
| MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  | MM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Hopeaa | Shanghai 2006 | 100 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Manchester 2008 | 100 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Manchester 2008 | 100 m vapaauinti |  |
| EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  | EM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Hopeaa | Eindhoven 2008 | 100 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Lontoo 2016 | 4 × 100 m sekauintiviesti |  |
| EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  | EM-kilpailut (lyhyt rata)  |  |
|  Kultaa | Trieste 2005 | 100 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Helsinki 2006 | 100 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Debrecen 2007 | 100 m sekauinti |  |
|  Kultaa | Rijeka 2008 | 100 m sekauinti |  |
|  Hopeaa | Trieste 2005 | 100 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Chartres 2012 | 4 × 50 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Dublin 2003 | 100 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Helsinki 2006 | 50 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Istanbul 2009 | 100 m sekauinti |  |
|  Pronssia | Eindhoven 2010 | 4 × 50 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Chartres 2012 | 4 × 50 m vapaauinnin sekaviesti |  |
Hanna-Maria Hintsa (o.s. Seppälä) (s. 13. joulukuuta 1984 Kerava) on suomalainen kansainvälisen kilpauransa päättänyt uimari. Hän oli ensimmäinen suomalainen uinnin maailmanmestaruuden voittanut nainen. Maailmanmestaruus tuli MM-kisoissa Barcelonassa 2003 100 metrin vapaauinnista. Seppälä oli myös ensimmäinen viisissä olympiakisoissa kilpaillut suomalaisuimari. Hän on koulutukseltaan liikuntatieteiden maisteri.
Uintiura

Seppälä edusti kilpaurallaan espoolaista Cetusta, johon hän vaihtoi joulukuussa 2009 oltuaan pitkään Keravan Uimareissa. Hän voitti uransa aikana neljä MM-mitalia ja 13 EM-mitalia. Hänellä oli hallussaan 100 metrin sekauinnin lyhyiden ratojen Euroopan ennätys.
Vuoden 2006 lyhyen radan EM-kisoissa Seppälä voitti kultaa 100 metrin sekauinnissa ja pronssia 50 metrin vapaauinnissa. Lisäksi hän pääsi loppukilpailuun 50 ja 100 metrin vapaauintimatkoilla. Hän on voittanut 100 metrin sekauinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuden yhteensä neljä kertaa. Vuoden 2008 olympialaisissa Seppälä sijoittui neljänneksi 100 metrin vapaauinnissa. Alkuerässä hän ui Suomen ennätyksen ajalla 53,60. Kyseessä on Suomen historian paras olympiasijoitus naisten uinnissa, vuonna 1964 100 metrin perhosuinnissa neljänneksi tulleen Eila Pyrhösen ohella.
Vuonna 2003 Seppälä valittiin Vuoden urheilijaksi Suomessa. Samana vuonna hänen äitinsä valittiin vuoden valmentajaksi. Vuoden 2009 Suomen urheilugaalassa Seppälä palkittiin Esikuva-Uunolla. Seppälän managerina toimii Seppälän sisarusten perustama SportElite-yritys.
Vuoden 2016 pitkän radan EM-kilpailuissa Seppälä ui Suomen 4×100 metrin sekauintiviestin vapaauinnin päätösosuuden. Suomi ylsi loppukilpailussa EM-pronssille ja varmisti samalla käytännössä olympiapaikan Rioon.
Seppälä päätti kansainvälisen uintiuransa joulukuun 2016 lyhyen radan MM-kilpailuihin.
Muuta

Seppälän valmentajana toimi hänen oma äitinsä Mirjami Seppälä, joka päätyi valmentamaan häntä, kun seurassa ei ollut riittävästi valmentajia, eikä Seppälän ryhmällä ollut sellaista.
Suomen urheilulehti teki huhtikuussa 2008 listan Suomen historian kymmenestä parhaasta naisurheilijasta. Tällä listalla Hanna-Maria Seppälä oli sijalla viisi.
Hanna-Maria Seppälä osallistui vuonna 2008 yleisurheilun Suomi-Ruotsi maaottelun 100 metrin kilpailuun Helsingissä ylimääräisenä edustajana. Seppälä sijoittui kilpailussa viimeiselle 7. sijalle. Hänen aikansa oli 14,42 voittaja Sari Keskitalon juostua ajan 11,53. Seppälän suoritus ei vaikuttanut maaottelun tulokseen, koska hän juoksi ylimääräisenä seitsemäntenä juoksijana.
Urheilutoimittajain liitto valitsi Seppälän vuoden 2009 parhaaksi uintiurheilijaksi. Seppälälle myönnettiin tammikuussa 2010 15 000 euron urheilija-apuraha. Seppälä oli Suomen joukkueen ensimmäinen naispuolinen lipunkantaja Lontoon 2012 kesäolympialaisissa. Seppälä sai vuosien 2009–2012 aikana 60 000 euroa urheilija-apurahaa ja 64 000 euroa huippuyksilötukea.
Seppälä on seurustellut liikemies Anssi Hintsan kanssa vuodesta 2010, he kihlautuivat syksyllä 2016 ja avioituivat tammikuussa 2018. Seppälä otti itselleen miehensä sukunimen Hintsa loppuvuodesta 2020. Hanna-Maria Hintsa aloitti syksyllä 2020 lääketieteen opiskelut Riiassa Latviassa. Hän on jo aiemmin valmistunut liikuntatieteen maisteriksi vuonna 2017.
Hintsa toimi TV5:n uintiasiantuntijana Tokion olympialaisissa.
Muuta > SportElite

SportElite Marketing Oy oli vuonna 2007 perustettu, Helsingissä toiminut urheilumarkkinointiyritys, jonka perustivat Seppälän sisarukset Jere, Tero ja Hanna-Maria Seppälä. Yrityksen toimitusjohtajana toimi Tero Seppälä, joka työskenteli aikaisemmin it-alan palveluyrityksessä. Jere Seppälän taustat olivat pörssiyhtiön hallinnossa.  Sisarukset laajensivat konsernia seuraavana vuonna 2008 perustaen SportElite Golf Oy:n ja SportElite Horse Oy -yritykset. Näistä SportElite Horsen toiminta on sittemmin lakannut.
SportElite teki yhteistyötä muun muassa Keravan kaupungin imagon parantamiseksi; onhan Hanna-Maria syntynyt Keravalla ja edusti pitkään Keravan Uimareita. Hanna-Maria mainosti Pepsi-konsernin Gatorade-urheilujuomatuotteita ja Vuokatin Hirsitalojen mökkejä. SportElite toteutti yhdessä Tuotantoyhtiö Susamuru Oy:n kanssa Tallitähdet-viihdeohjelman. Edelleen SportElite teki yhteistyötä valokuvaaja Jari Tolvasen perustaman muoti- ja imagovalokuvaamo StudioEliten kanssa.
SportEliten urheilijoiden määrä kasvoi sittemmin 100 urheilijaan.
Sport Elite Marketing Oy:n liikevaihto tilikaudella 1.10.2007–31.12.2008 oli 139 113 euroa ja yritys tuotti tappiota 10 995 euroa.
Tilikaudella 1.1.2009–31.12.2009 liikevaihto oli 166 000 euroa ja yritys tuotti voittoa 5 000 euroa. Yhtiön liikevaihdon kasvu oli 49,3 prosenttia ja pääoman tuotolla mitattuna SportElite Marketing Oy:n kannattavuus oli erinomainen.  Vuonna 2010 yritys jäi 7 000 € tappiolle ja liikevaihto laski 136 000 euroon.. Seuraavatkin vuodet tuottivat tappiota, ja joulukuussa 2013 yritys ilmoitti lopettavansa toimintansa.
Aiheesta muualla

Seppälä Facebookissa
Ylen Elävä arkisto: Hanski kauhoi maailmanmestariksi
Naisten 100 metrin vapaauinnin pitkien ratojen maailmanmestarit
Naisten 100 metrin sekauinnin lyhyiden ratojen Euroopan-mestarit
Haukilampi (Parkano, Aurejärvi)

| Haukilampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°00′41″N, 23°15′32″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Aurejärven valuma-alue (35.57)
Laskujoki:  suo-oja Liesijärveen 
Järvinumero:  35.575.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172 m 
Rantaviiva:  0,896 km 
Pinta-ala:  0,05659 km² 
 fiHaukilampi 
Haukilampi  on Pirkanmaalla Parkanossa Aurejärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Haukilampi on osa Liesijärven valuma-aluetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 300 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Se sijaitsee laajalla ojitetulla suoalueella ja lampeen on kaitettu yhdeksän suo-ojaa. Siitä laskee vedet eteläistä ojaa pitkin länteen Kynnysharjun kannaksen ylitse. Vedet johdetaan ojia myöten niin, että ne päätyvät lopulta Liesijärveen. Rantaviiva on 900 metriä pitkä ja se on kokonaan suota. Lampi on autio eikä sen rantaan johda tietä. Lammen ohitse kulkee kuitenkin alle 100 metrin päässä seututieltä 332 lähtenyt Karttiperälle johtava tie.
Liettuankohokki

| Liettuankohokki |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Caryophyllales
Heimo::  Kohokkikasvit
Suku::  Kohokit Silene
Laji::  borysthenica
Kaksiosainen nimi
 Silene borysthenica  (Gruner) Walters 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liettuankohokki (Silene borysthenica) on Itä-Euroopassa ja Aasiassa kasvava kohokkilaji. Sen lähilajeja on muun muassa läntisessä Euroopassa kasvava arokohokki (Silene otites). Kasvi on kaksivuotinen, 30–60 senttimetriä korkeaksi kasvava, karvainen. Varsi on pysty ja haaraton-vähähaarainen. Ruusukelehdet ovat vastapuikeita, 2–6 cm pitkiä, 2–5 mm leveitä. Kukinto on terttumainen ja koostuu muutaman kukan kiehkuroista. Verhiö on kellomainen, nukkakarvainen, vihertäväsuoninen. Terälehdet ovat valkoiset, noin puolitoista kertaa verhiön pituiset. Kota on pallomainen, noin kolme millimetriä halkaisijaltaan.
Liettuankohokki esiintyy alkuperäisenä Itä-Euroopassa, Euroopan puolella Venäjää, Kaukasiassa, Siperiassa, Mongoliassa ja Luoteis-Kiinassa. Ainoa havainto lajista Suomessa on etelärannikolta eräältä painolastimaalta 1880-luvulla.
Lenovo Center

| Lenovo Center |
| --- | --- |

Rakennuksen tiedot
Sijainti:  1400 Edwards Mill Road, Raleigh, Pohjois-Carolina 27607
Koordinaatit:  35°48′12″N, 78°43′19″W
Rakennustyöt aloitettu:  22. kesäkuuta 1997
Avattu:  29. lokakuuta 1999
Remontoitu:  2004, 2008, 2009
Omistaja:  Centennial Authority
Hoitaja:  Gale Force Sports & Entertainment
Kustannukset:  158 miljoonaa dollaria
Arkkitehti:  Odell Associates, Inc.
Aiemmat nimet:  Raleigh Entertainment & Sports Arena (1999–2002) RBC Center (2002–2012) PNC Arena (2012-2024)
Katsojakapasiteetti
 Koripallo: 19 772 Jääkiekko: 18 680 Konsertit: 19 500 
Kentän mitat
 65 000 neliömetriä 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Lenovo Center (alun perin Raleigh Entertainment & Sports Arena, vuosina 2002–2012 RBC Center, vuosina 2012-2024 PNC Arena) on Raleighissa, Pohjois-Carolinassa sijaitseva areena. Se on NHL-seura Carolina Hurricanesin kotiareena.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lenovo Center Wikimedia Commonsissa
NHL-joukkueiden kotiareenat
| Läntinen konferenssi |  | Itäinen konferenssi |
| --- | --- | --- |
| American Airlines Center | Ball Arena | Bridgestone Arena | Canada Life Centre | Climate Pledge Arena | Crypto.com Arena | Enterprise Center | Honda Center | Mullett Arena | Rogers Arena | Rogers Place | SAP Center at San Jose | Scotiabank Saddledome | T-Mobile Arena | United Center | Xcel Energy Center |  | Amalie Arena | Canadian Tire Centre | Capital One Arena | Centre Bell | FLA Live Arena | KeyBank Center | Little Caesars Arena | Madison Square Garden | Nationwide Arena | PNC Arena | PPG Paints Arena | Prudential Center | Scotiabank Arena | TD Garden | UBS Arena | Wells Fargo Center |
Ilmastonmuutos vuosina 536–545

Ilmastonmuutos vuosina 536–545 oli kymmenen vuoden mittainen äkillinen ilmaston viileneminen pohjoisella pallonpuoliskolla. Jo antiikin aikaiset lähteet kertoivat, että sumuharso pimensi auringon Euroopassa yli vuodeksi. Ilmastonmuutos aiheutti epätyypillistä säätä, nälänhätää ja sadon menetyksiä.
Bysanttilainen historioitsija Prokopios kirjoittaa teoksessaan Sotien historia, että vuonna 536 ”Aurinko antoi valonsa ilman kirkkautta, kuten Kuu, koko vuoden ajan, ja se muistutti tavattomasti Aurinkoa pimennyksen aikana.” Cassiodorus vuorostaan kirjoitti: ”Miten outoa on, ettei omaa varjoaan näe edes keskipäivällä. Aurinko sinertää, Kuu ei loista lainkaan, eikä vuodenaikojen välillä ole eroa.”
Mahdollisia selityksiä > Tulivuorenpurkaukset

Grönlannin jääkairauksista on löytynyt kahdesta eri kerrossarjasta vuoden 536 tienoille ajoittuvat happokerrostumat. Tämä viittaa pohjoisella pallonpuoliskolla tapahtuneeseen tulivuorenpurkaukseen, jonka vaikutuksesta Euroopan kesälämpötilat olisivat laskeneet 2–3 astetta ilmastollisesta keskiarvosta. Sekä Grönlannin että Antarktiksen jääkairauksista on myös löytynyt vuoden 540 tienoille ajoitetut happokerrostumat, joiden taustalla on luultavimmin jokin trooppisen vyöhykkeen tulivuori, mahdollisesti El Salvadorissa sijaitseva Ilopango. Tämä sai Euroopan kesälämpötilat putoamaan jälleen vuosina 541–550.
Mahdollisia selityksiä > Halleyn komeetta

Ilmastonmuutoksen syyksi on arveltu myös vuoden 530 Halleyn komeetasta irronneiden palasten syöksymistä Maahan, jolloin komeetta kävi lähellä Aurinkoa ja oli kiinalaisten lähteiden mukaan poikkeuksellisen kirkas. Halleyta seuraa yleensä kaksi meteorisuihkua. Ne ovat voineet osua maahan vuosien 530 ja 540 välissä ja olla poikkeuksellisen rajuja.
Geofyysikko Dallas Abbot on esittänyt todisteita siitä, että vuoden 536 tienoilla Maan merialueille olisi osunut yksi tai useampi meteoriitti, joiden nostattama aines olisi syynä tapahtumiin. Hänen ryhmänsä löysi Grönlannin jääkairausnäytteistä epänormaalin korkeita klooripitoisuuksia ja parin mikrometrin kokoisia pisaroita, jotka olivat rautaoksidia ja piiyhdisteitä. Nämä ja muut heidän löytämänsä mineraalit todistavat Abbotin mukaan sen, etteivät ne voi olla muodostuneet tulivuorenpurkauksessa tai avaruudessa vaan peräisin yhden tai useamman meteoriitin iskeytymisestä Maahan.
Mahdollisina putoamispaikkoina Abbot on esittänyt ainakin Australian Carpentarianlahden ja Pohjanmeren. Carpentarianlahteen osuneen isoimman kappaleen läpimitta olisi ollut arviolta 640 metriä. Iskeytymät mereen selittäisivät myös jäänäytteistä löydetyt pienenpienet merelliset fossiilit.
Aiheesta muualla

Were the Dark Ages Triggered by Volcano-Related Climate Changes in the 6th Century? (Arkistoitu – Internet Archive)
Tulivuoren­purkaus pimensi Auringon ja sitten tulivat paise­rutto, pakkaset ja nälän­hätä – vuosi 536 oli ihmis­kunnan historian kamalin, sanovat tutkijat
Janne Luotola: Miksi vuoden 536 talvi kestikin 10 vuotta? Tekniikka & Talous.  21.1.2014. Viitattu 22.1.2014.
Gregg Easterbrook: The Sky Is Falling Atlantic.  2008/6. Viitattu 17.11.2021.
Lietzén

Lietźen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Mika Lietzén (s. 1974), sarjakuvapiirtäjä
Zacharias Lietzén (1629–1684), Turun akatemian kirjansitoja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.