stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Talviolympialaisten 1980 esikisat
Miesten ohjaskelkkailu > Yksinkelkkailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Dettlef Günther | 3.08,076 |
| 2 |  | Vladimir Šitov | 3.08,297 |
| 3 |  | Bernhard Glass | 3.09,024 |
| 4 |  | Ernst Haspinger | 3.09,217 |
| 5 |  | Paul Hildgartner | 3.09,369 |
| 6 |  | Hans Rinn | 3.09,462 |
Miesten ohjaskelkkailu > Parikelkkailu

| Sija | Maa | Kilpailijat | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Hans Rinn Norbert Hahn | 1.22,958 |
| 2 |  | Anton Winler Anton Wembacher | 1.23,244 |
| 3 |  | Hans Brandner Balthasar Schwarm | 1:23,442 |
| 4 |  | Dainis Bremze Aigars Krikis | 1:23,857 |
| 5 |  | Bernd Oberhoffner Jörg-Dieter Ludwig | 1:24,276 |
| 6 |  | Franz Wilhelmer Franz Lechleitner | 1:24,918 |
Naisten ohjaskelkkailu > Yksinkelkkailu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Melitta Sollmann | 2.49,425 |
| 2 |  | Ilona Brandt | 2.50,197 |
| 3 |  | Roswitha Stenzel | 2.50,902 |
| 4 |  | Angelika Schafferer | 2.51,140 |
| 5 |  | Vera Zozulia | 2.51,406 |
| 6 |  | Ingrid Aichner | 2.51,625 |
Miesten alppihiihto > Suurpujottelu

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Ingemar Stenmark | 2.38,93 |
| 2 |  | Hans Enn | 2.41,01 |
| 3 |  | Peter Lüscher | 2.41,10 |
| 4 |  | Bojan Krizaj | 2.41,14 |
| 5 |  | Heini Hemmi | 2.42,15 |
| 6 |  | Leonhard Stock | 2.42,20 |
Miesten alppihiihto > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Peter Wirnsberger | 1.42,88 |
| 2 |  | Peter Müller | 1.42,91 |
| 3 |  | David Murray | 1.42,99 |
| 4 |  | Leonhard Stock | 1.43,16 |
| 5 |  | Ulrich Spiess | 1.43,25 |
| 6 |  | Toni Bürgler | 1.43,41 |
Naisten alppihiihto > Syöksylasku

| Sija | Maa | Kilpailija | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Annemarie Moser-Pröll | 1.43,07 |
| 2 |  | Marie-Theres Nadig | 1.43,17 |
| 3 |  | Bernadette Zurbriggen | 1.43,49 |
| 4 |  | Cornelia Pröll | 1.43,61 |
| 5 |  | Edith Peter | 1.43,66 |
| 6 |  | Annemarie Bischofbergen | 1.43,98 |
Taitoluistelu > Miesten yksinluistelu

| Sija | Maa | Luistelija | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Scott Hamilton | 14 |
| 2 |  | Scott Cramer | 20 |
| 3 |  | Jan Hoffman | 21 |
| 4 |  | David Santee | 36 |
| 5 |  | Gary Beacom | 49 |
| 6 |  | Rudi Cerne | 50 |
Taitoluistelu > Naisten yksinluistelu

| Sija | Maa | Luistelija | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Lisa-Marie Allen | 178,16 |
| 2 |  | Susanna Driano | 172,66 |
| 3 |  | Sandy Lenz | 170,90 |
| 4 |  | Denise Biellman | 169,69 |
| 5 |  | Kristiina Wegelius | 169,76 |
| 6 |  | Karena Richardson | 167,88 |
Taitoluistelu > Jäätanssi

| Sija | Maa | Luistelijat | Sijapisteet |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  | Krisztina Regöczy András Sallay | 9 |
| 2 |  | Natalija Bestemjanova Andrei Bukin | 25 |
| 3 |  | Lorna Wighton John Dowding | 26 |
| 4 |  | Judy Blumberg Michael Seibert | 31 |
| 5 |  | Stacey Smith John Summers | 43 |
| 6 |  | Carol Fox Richard Dalley | 57 |
Jääkiekko

| Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Tehdyt maalit | Päästetyt maalit | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Yhdysvallat | 4 | 4 | 0 | 0 | 15 | 6 | 8 |
|  Ruotsi | 4 | 2 | 1 | 1 | 19 | 8 | 5 |
|  Tšekkoslovakia | 4 | 2 | 1 | 1 | 10 | 9 | 5 |
|  Neuvostoliitto | 4 | 1 | 0 | 3 | 11 | 13 | 2 |
|  Kanada | 4 | 0 | 0 | 4 | 5 | 20 | 0 |
Mitalitaulukko

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yht>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Itä-Saksa | 5 | 3 | 5 | 13 |
| 2 |  Neuvostoliitto | 3 | 4 | 3 | 10 |
| 3 |  Yhdysvallat | 3 | 1 | 2 | 6 |
| 4 |  Norja | 3 | 0 | 1 | 4 |
| 5 |  Itävalta | 2 | 1 | 0 | 3 |
| 6 |  Ruotsi | 1 | 3 | 1 | 5 |
| 7 |  Suomi | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 8 |  Länsi-Saksa | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 9 |  Unkari | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 10 |  Sveitsi | 0 | 2 | 2 | 4 |
Pabna

| Pabna |
| --- | --- |
 Pabnan historiallinen palatsi
 Pabna
 Koordinaatit: 24°1′N, 89°13′E 
Valtio:  Bangladesh
Alue:  Rajshahin alue
Väkiluku (2011):  144 442
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pabna (bengaliksi পাবনা, Pabna) on kaupunki Bangladeshissä, Ichamati-joen varrella. Se on vilkas teollisuuspaikkakunta, joka tuottaa juuttia, sukkia ja muita puuvillatekstiilejä, elintarvikkeita ja lääkkeitä. Kaupungissa on useita sairaaloita ja oppilaitoksia.
Erkki Sakari Heinonen

| Erkki Sakari Heinonen |
| --- | --- |
 Erkki Sakari Heinonen, 1999, Hampuri
Henkilötiedot
Syntynyt: 8. kesäkuuta 1933 Kuonan kylä, Haapajärvi
Kuollut: 20. toukokuuta 2010 (76 vuotta) Kuonan kylä, Haapajärvi
Kansalaisuus:  suomalainen
Taiteilija
Ala:  taidemaalari, taidegraafikko
Taidesuuntaus:  Surrealismi
Palkinnot
 Haapajärven kaupungin kulttuuripalkinto 1981, Sanomalehti Kalevan mitali 1998–99, Valtion taiteilijaeläke 1994 
Erkki Tuomas Sakari Heinonen, taiteilijanimeltään Erkki Sakari Heinonen, (8. kesäkuuta 1933 Kuonan kylä, Haapajärvi – 20. toukokuuta 2010 Kuonan kylä, Haapajärvi) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko, joka tunnetaan yhteiskunnallisesti kantaa ottavista grafiikoistaan ja maalauksistaan, joita on luonnehdittu surrealistisiksi.
Elämänvaiheita > Muistonäyttelyt

Ateneumiin avattiin syksyllä 2010. Hommage à Erkki Sakari Heinonen -näyttely, joka esitteli Heinosen omakuvia 1960-luvulta sekä vedoksia 1960- ja 1970-luvuilta, joiss Heinonen kuvasi usein lähiympäristönsä jokapäiväisiä tapahtumia. Näyttelyssä esillä olevat teokset sisältävät museon kuvauksen mukaan humoristista sosiaalista kritiikkiä, unia sekä luovuuteen kytkeytyvää todellisuutta. Teosten lisäksi mukana on myös Heinosen kirjeitä, näyttelykutsuja, käsikirjoituksia ja valokuvia taiteilijasta elinympäristössään. Esillä oleva arkistomateriaali sisältyy Kuvataiteen keskusarkistoon lahjoitettuun Erkki Sakari Heinosen arkistoon ja Raimo Metsänheimon kirjekokoelmaan. Vuoden 2010 aikana Ateneumin muistonäyttelyn kuraattorin Maritta Mellaisin artikkeli Erkki Sakari Heinosen omakuva uran alkuvaiheilta ilmestyi Kuvataiteen keskusarkiston julkaisemassa Muisto. Taiteilijakirjeitä, arkistoja ja kokoelmia. -teoksessa.
Vuosien 2010 ja 2011 vaihteessa myös Oulun taidemuseo järjesti omista kokoelmistaan kootun Heinosen muistonäyttelyn Erkki Sakari Heinonen - In Memoriam, jossa oli mukana samassa paikassa vuonna 2003 pidetyn retrospektiivisen näyttelyn yhteyteen tehty videotallenne. Oulun taidemuseon näyttelyssä korostui Heinosen grafiikan tekniikoitten kuten viivasyövytyksen, akvatintan ja etsauksen sovellustaito.
Teoksia

Heinosen teoksia on eri taidemuseoiden kuten Oulun, Ateneumin, Turun taidemuseon ja Rovaniemen taidemuseon, Vilho Lampi -museon sekä K. H. Renlundin taidemuseon kokoelmissa.
| Nimi | Maalausvuosi | Koko | Tekniikka | Sijaintipaikka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Omakuva[vanhentunut linkki] | 1958-1959 | 119,50 cm × 69 cm | Öljy ja tempera kankaalle | Ateneum |
| Omakuva[vanhentunut linkki] | 1976 | 94 cm × 64 cm | Rasvaliitu |  |
| Robinson, peilin kuvaelma[vanhentunut linkki] | 1985 | 90 cm × 63 cm | Guassi, väriliitu, lyijykynä | Oulun taidemuseo |
| Menneisyys, Maitokärryjen aika, Nykyisyys, Tulevaisuus[vanhentunut linkki] | 1995 |  | Öljymaalaus | Kaupunginvaltuuston istuntosali, Haapajärven kaupungintalo |
Kirjallisuutta

Määttänen, Kari: Taiteilija, jonka piha on laaja, Erkki Sakari Heinosen 1960-70-lukujen tuotanto ja toiminta.  (Pro gradu)  Jyväskylän yliopisto, 1995.
Vieru, Elina (toim.): Erkki Sakari Heinonen.  Raahe:  Oulun taidemuseon julkaisuja 46/2003, 2003.  ISBN 952-5465-03-9  (suomeksi, englanniksi)
Paloposki, Hanna-Leena (toim.): Muisto. Taiteilijakirjeitä, arkistoja ja kokoelmia.  (Sisältää Maritta Mellaisin artikkelin "Erkki Sakari Heinosen omakuva uran alkuvaiheilta)  Helsinki:  Kuvataiteen keskusarkisto 19, Valtion taidemuseo / Kuvataiteen keskusarkisto, 2010.  ISBN 978-951-53-3298-1  ISSN 1238-4100
Aiheesta muualla

Erkki Sakari Heinonen Kansallisgallerian kokoelmissa
Erkki Sakari Heinosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (Arkistoitu – Internet Archive)
Erkki Sakari Heinonen taiteilijamatrikkelissa
Henkilögalleria: Erkki Sakari Heinonen (Arkistoitu – Internet Archive), KirjastoVirma, 2010.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2012

Suomi osallistui vuonna 2012 yleisurheilun EM-kilpailuihin 21. kerran. Suomen Urheiluliitto valitsi Helsingin kisoihin 61 urheilijaa.
Joukkue valittiin niistä urheilijoista, jotka saavuttivat kisojen kovemman rajan tai urheiluliiton keveämmän SUL-rajan..
Suomi sai kisoissa yhden mitalin keihäänheittäjä Ari Mannion saavutettua pronssia.
Finalistit ja 12. parhaan joukkoon sijoittuneet

| Sija | Urheilija | Laji |
| --- | --- | --- |
| Pronssia | Ari Mannio | Keihäänheitto |
| 6 | Roni Ollikainen | Pituushyppy |
| 10 | Sandra Eriksson | 3 000 m estejuoksu |
| 10 | Tommi Evilä | Pituushyppy |
| 10 | Olli-Pekka Karjalainen | Moukarinheitto |
| 11 | Tero Pitkämäki | Keihäänheitto |
| 11 | Sanni Utriainen | Keihäänheitto |
| 12 | Niclas Sandells | 1 500 m |
Joukkue

Suomen joukkue yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuihin julkistettiin 17. kesäkuuta 2012 ja sitä täydennettiin 18. kesäkuuta 2012. SUL valitsi joukkueeseen 61 urheilijaa.
Miehet:
Eetu Rantala, 100 m
Jonathan Åstrand, 200 m
Ville Wendelin, 400 m
Niclas Sandells, 1 500 m
Niclas Sandells, 5 000
Jarkko Järvenpää, 10 000 m
Jukka Keskisalo, 3 000 m esteet
Jussi Heikkilä, Oskari Mörö ja Petteri Monni, 400 m aidat
Osku Torro, korkeus
Jere Bergius ja Eemeli Salomäki, seiväs
Tommi Evilä, Mikko Kivinen ja Roni Ollikainen, pituus
Mikko Kyyrö, kiekko
Olli-Pekka Karjalainen, David Söderberg ja Tuomas Seppänen, moukari
Ari Mannio, Tero Pitkämäki, Antti Ruuskanen ja Teemu Wirkkala (varalla), keihäs
Sami Itani, kymmenottelu
Viestijoukkue, 4 × 100 m viesti
Naiset:
Sandra Eriksson, 3 000 m esteet
Minna Nikkanen, seiväs
Tanja Komulainen ja Sanna Kämäräinen, kiekko
Merja Korpela, moukari
Oona Sormunen ja Sanni Utriainen, keihäs
Tulokset

| Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Sijoitus mitalitilastossa | Pistesijat | Sijoitus   pistesijoissa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 1 | 1 | 25. | 1 | 28. |
Aiheesta muualla

Kisajärjestäjien sivut Helsinki2012.fi
Suomalaisten EM-rajat 2012 (Arkistoitu – Internet Archive). Tilastopaja.org.
Gandamak

| Gandamak |
| --- | --- |
 Gandamak
 Koordinaatit: 34°17′21″N, 70°2′18″E 
Valtio:   Afganistan
Maakunta:  Nangarhar
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gandamak (dariksi ‏گندامک‎, Gandāmak, pašt. ‏ګندمک‎) on kylä lähellä Jalalabadin kaupunkia Afganistanissa. Se tunnetaan esimerkiksi brittejä vastaan käydystä ensimmäisen afgaanisodan aikaisesta taistelusta ja toisen afgaanisodan aikaisen Gandamakin sopimuksen allekirjoituspaikkana.
Maantiede

Gandamakin kylä sijaitsee Afganistanissa noin 45 kilometriä Jalalabadin kaupungista kaakkoon. Kylän vierestä virtaa Gandamak-niminen Surkhabjoen sivujoki. Läheltä kohoava vuorijono johtaa Tora Boralle ja kohti Pakistanin rajaa.
Historia

Ensimmäisen afgaanisodan aikana 13. tammikuuta 1842 afgaanit iskivät Kabulista kohti Intiaa vetäytyviä kenraali William Elphinstonen brittijoukkoja vastaan lähellä Gandamakia. Jo aikaisemmin afgaanien iskuista pahoin kärsineet joukot menettivät jäljellä olevista sotilaistaan lähes kaikki. Toisen afgaanisodan aikana 25. toukokuuta 1879 kylässä allekirjoitettiin puolestaan Gandamakin sopimus, jolla Afganistan luopui brittien hyväksi itsenäisestä ulkopolitiikastaan.
Afganistanin sodan aikana Gandamakin alue tunnettiin Talibanin tukialueena.
Gandamakin sopimuksen allekirjoitustilaisuus.
Yöllinen kauhukohtaus

Yöllinen kauhukohtaus (pavor nocturnus) eli unikauhuhäiriö on parasomninen unihäiriö, jossa henkilö herää äkillisesti kauhun valtaamana syvästä unesta yleensä henkeä haukkoen, vaikeroiden tai huutaen. Häntä on yleensä mahdotonta saada täysin hereille, ja kohtauksen jälkeen hän yleensä palaa nukkumaan heräämättä kunnolla välillä. Kohtauksia esiintyy useimmin lapsilla. Ilmiön syytä ei tunneta, mutta sille altistavia tekijöitä tunnetaan useita.
Yleisyys

Yöllisiä kauhukohtauksia ilmenee lähinnä 4–12-vuotiailla lapsilla, mutta joskus myös aikuisilla. Lapsista 15 prosenttia kokee kohtauksen ainakin joskus. Joillakin kohtaukset ovat lähes jokaöisiä.
Kohtauksen kulku

Yöllinen kauhukohtaus ilmenee yleensä iltayöstä syvän NREM-unen aikana univaiheessa IV, viidestätoista minuutista yhteen tuntiin nukahtamisesta. Mitä kauemmin henkilö on ollut NREM-unessa, sitä enemmän hän on kauhuissaan kohtauksen aikana. Kohtaus kestää yleensä muutamasta sekunnista muutamaan minuuttiin.
Yöllisen kauhukohtauksen aikana henkilö voi nousta kiihtyneenä ylös, heilua ja metelöidä sekä kulkea ympäri huonetta. Hänen silmänsä ovat auki, mutta häntä on vaikea herättää tai rauhoittaa. Kohtauksesta kärsivän henkilön koskettaminen voi pahentaa kohtausta, eikä häntä pysty saamaan täysin hereille. Seuraavana aamuna henkilö ei yleensä muista kohtaustaan. Jos hän herää heti kohtauksensa jälkeen, hän saattaa olla hämmentynyt tai sekava.
Altistavat tekijät

Ilmiön syytä ei tunneta.  Yöllisten kauhukohtausten ilmenemistä voivat lisätä stressi, väsymys, univaje, ahdistuneisuus, kuume, outo paikka ja häly. Myös migreeni, aivovammat ja apnea voivat yhdistyä tavallista suurempaan kohtausten määrään. Lähisukulaisilla on keskimääräistä enemmän kauhukohtauksia.
Hoito ja ehkäisy

Kauhukohtaukset eivät ole vaarallisia tai edellytä mitään hoitoa. Ne häviävät yleensä iän myötä. Toistuvat kohtaukset voivat häiritä unta ja aiheuttaa päiväväsymystä. Unissakävely ja huitominen voivat altistaa loukkaantumisille.
Usein toistuvia kohtauksia voidaan aikuisilla vähentää bentsodiatsepiineilla tai masennuslääkkeillä. Myös hypnoosista on ollut apua. Kohtauksia vähentävät myös säännöllinen uni–valverytmi ja iltojen rauhoittaminen. Makuuhuoneen turvallisuuteen voidaan kiinnittää huomiota toistuvissa tapauksissa.
Aiheesta muualla

Night Terror Resource Center (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
eMedicine Health: Night Terrors (englanniksi) (Arkistoitu – Internet Archive)
National Institutes of Health, Medline Plus: Night Terrors (englanniksi)
National Library of Medicine - Medical Subject Headings: Night Terrors (englanniksi)
Elsi

| Elsi |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  14. lokakuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Elsa, Else
Vastineita eri kielissä:  Ilse, Elsie
Nimen alkuperä:  Elisabet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Elsi on naisen etunimi. Suomessa Elsin nimipäivä on 14. lokakuuta. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Elsi on Suomessa annettu 2707 henkilölle.
Nimen alkuperä

Elsi on lyhennelmä nimestä Elisabet, joka tarkoittaa hepreaksi "Jumala on valani".
Tunnettuja Elsi-nimisiä

Elsi Borg (1893–1958), suomalainen arkkitehti
Elsi Hetemäki-Olander (1927–2023), Kokoomuksen kansanedustaja ja valtiopäiväneuvos
Elsi Juupaluoma, o.s. Ranta (s. 1994), suomalainen kristillisdemokraattinen poliitikko
Elsi Kangasharju (s. 1999), suomalainen salibandymaalivahti
Elsi Katainen (s. 1966), keskustalainen poliitikko ja europarlamentaarikko
Elsi Mustaniemi (s. 1953), suomalainen toimittaja ja uutisankkuri
Elsi Sloan (s. 2000), suomalainen näyttelijä ja muusikko
Kuvitteellisia Elsi-nimisiä

Elsi Töyräs, tv-sarjassa Kotikatu
Gerešk

| Gerešk |
| --- | --- |
 Gerešk
 Koordinaatit: 31°49′12″N, 64°34′12″E 
Valtio:   Afganistan
Maakunta:  Helmand
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Gerešk tai Girišk (dariksi ‏گرشک‎, pašt. ‏ګرشک‎) on kaupunki Afganistanin Helmandin maakunnassa Helmandjoen varrella. Gerešk oli aikaisempi maakunnan hallinnollinen keskus, kunnes keskus siirrettiin Laškar Gahiin.
Maantiede

Gerešk on keidaskaupunki Afganistanin Helmandin maakunnassa Helmandjoen varrella joen keskijuoksulla. Se on myös Nahr-e Serajn piirikunnan keskus. Kaupungin korkeus merenpinnasta on 840 metriä. Kaupungin läpi kulkee Kandaharin ja Kabulin välinen maantie.
Nykyinen Gerešk on rakennettu ruutukaavan mukaan. Kaupungin keskustassa on basaari ja vanha linna, eli arg. Linnan vieressä on sayyid Mohammad Aqa Tajdarin mausoleumi.
Historia

Nykyisen Gereškin kautta on kulkenut Helmandin vartta seurailevia teitä jo pitkään. Arkeologisten löytöjen perusteella paikalla tiedetään olleen asutusta jo pitkään. Vanhimmat löydöt on tehty Parthialaiselta kaudelta. Tärkein löytöpaikka Kohna Gerešk eli Vanha Gerešk sijaitsee noin 2 kilometriä nykyisestä Gereškistä koilliseen.
Vanhoissa arabialaisissa lähteissä mainitaan useita eri kaupunkeja historiallisen Zamendawarin alueella. Ilmeisesti yhtäkään niistä ei ole kuitenkaan liitetty varmasti nykyiseen Gereškiin, joka mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä vasta 1600-luvulla. Tuolloin Gereškissä oli linnoitus, jonka hallinnasta kamppailivat Intian mogulit ja Persian safavidit. Nadir Šahin sanotaan tuhonneen niin sanotun Vanhan Gereškin vuonna 1737 ja myöhemmin se jäi edelleen Helmandjoen tulvan alle.
1800-luvulla Gereškissä oli Barakzaiden heimoon kuuluneiden Muhammadzaiden hallitsema linna, jonka yhteydessä oli noin sadan perheen asuttama kylä, basaari ja tulliasema. Brittikenraali Robert Salen joukot valtasivat linnan ensimmäisen afgaanisodan aikana vuonna 1839. Afgaanijoukot piirittivät brittejä lähes koko sodan ajan, kunnes se viimein hylättiin. Paikkakunta alkoi kasvaa kaupungiksi vasta myöhemmin, kun siitä tehtiin paikallisen piirikunnan hallinnollinen keskus ja myöhemmin oman maakuntansa keskus. Gereškin maakunnasta tuli sittemmin Helmandin maakunta. Maakunnan hallinnollinen keskus siirtyi vuonna 1957 Laškar Gahiin.
Carter
Kuvitteellisia henkilöitä

C.A.R.T.E.R, animaatiosarjassa Vaihdokit
Jack Carter, Mike Hodgesin elokuvassa Tappakaa Carter
John Carter, Edgar Rice Burroughsin Mars-kirjojen sankari, myös samannimisen elokuvan päähenkilö
Nick Carter, kuvitteellinen etsivä
Peggy Carter, salainen agentti Marvel Comicsin sarjakuvissa, elokuvissa ja televisiosarjoissa S.H.I.E.L.D. Agentit ja Agent Carter.
Samantha Carter, Yhdysvaltojen ilmavoimien eversti elokuvassa Tähtiportti
Muita merkityksiä

Carter Family, yhdysvaltalainen country-lauluyhtye
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Lex Karpela

Hallituksen esitys 28/2004, puhekielessä Lex Karpela, on esitys tekijänoikeuslain ja rikoslain muutokseksi. Lain esityössä lain tarkoitukseksi määritellään WIPOn (World Intellectual Property Organization) Suomen hyväksyttyjen sopimusten ja EU-direktiivien antaman tekijänoikeussuojan yhteensovittaminen Suomen tekijänoikeuslainsäädännössä Euroopan unionin tekijänoikeusdirektiivin 2001/29/EY mukaiseksi. Lain esitteli tasavallan presidentille allekirjoituksella vahvistettavaksi kulttuuriministeri Tanja Karpela. Lakiin viitataan usein nimellä Lex Karpela.
Lainmuutosten tarkoitus

Lainmuutoksen tarkoitus oli päivittää tekijänoikeuslainsäädäntöä digitaaliseen ympäristöön ja verkkoympäristöön liittyvien erityispiirteiden osalta, ja saattaa kansallisesti voimaan tekijänoikeusdirektiivin edellyttämät muutokset. Lisäksi uudistukseen sisältyy direktiivistä johtumattomia kansallisia lainsäädäntöratkaisuja.lähde?
Lainmuutoksen pääpiirteet ovat:
Luvattomasta tiedostojen jakelusta voidaan rangaista tekijänoikeusrikoksena, vaikka jakelu ei tapahtuisikaan ansiotarkoituksessa.
Laittoman aineiston lataaminen internetistä tulee kielletyksi. Yksityiseen käyttöön kopioinnista ei rangaista, mutta se voi johtaa korvauksiin jos kopioija tietää tai hänen olisi pitänyt tietää materiaalin olevan laitonta.
Laittomasti valmistettujen teosten ja aineiston maahantuonti on kielletty.
Kopiosuojauksen purkaminen teoksen kopiointia varten tulee kielletyksi. Kopiosuojauksen purkaminen teoksen katselemista tai kuuntelemista varten on edelleen sallittua.
Euroopan talousalueen ulkopuolelta lain voimaantulon jälkeen hankittuja teoksia voi levittää edelleen vain jos ensimmäinen myynti ETA:n sisällä on tapahtunut tekijän suostumuksella. Yksityiskäyttöön hankitun teoskappaleen saa levittää edelleen kuten ennenkin.
Arkistot, kirjastot ja museot voivat valmistaa teoksista kopioita sisäisiä käyttötarpeitaan varten millä tahansa tekniikalla. Aineiston näyttäminen tietokonepäätteeltä laitoksen tiloissa on sallittua.
Teoksesta voi valmistaa kappaleita vammaisia varten erikoistekniikoita käyttäen lupaa kysymättä.
Julkaistua teosta saa esittää julkisesti jumalanpalveluksen ja opetuksen yhteydessä ilman korvausta.
Lainmuutoksen seurauksia > Tehokkaan kopiosuojauksen kiertämisen kielto

Uuden lain pykälä 50 a § kieltää kopioinnin omaan käyttöön, jos teos on suojattu "tehokkaalla teknisellä toimenpiteellä". Tehokkaankin suojauksen saa kuitenkin kiertää saadakseen hankkimansa tai haltuunsa saamansa teoksen kuultavilleen tai nähtävilleen.lähde?
Rajoitus on kiistanalainen, ja tulkinta jäi nähtäväksi. Kopiosuojauksen voi selvästi kiertää saadakseen teoksen ylipäänsä toimimaan, mutta epäselvää on, voiko kopiosuojatusta teoksesta tehdä kopion saadakseen sen käyttöönsä jollain käyttäjälle tarkoituksenmukaisemmalla laitteella. Esimerkiksi, voiko kopiosuojatusta CD-levystä tehdä kopion, jotta sen saisi kuulumaan autostereossa tai DVD-soittimessa, jossa alkuperäinen kopiosuojattu ei toimi, tai voiko suojauksen kiertää saadakseen levyn kuulumaan MP3-soittimessa.lähde?
Lainmuutoksen seurauksia > Sananvapauskysymys

Pykälässä 50 b § kielletään pääasiassa kopiosuojausten kiertoon tarkoitettujen tuotteiden tai palvelujen levittämisen. Lain perusteluissa mainitaan, että kiertämisohjeiden tarjoaminen organisoidun tai kaupallisen palvelun puitteissa voi olla laissa mainittua kiellettyä teknisen toimenpiteen kiertämiskeinon levittämistä. Piraattipuolue näkee tämän sananvapauden rajoittamisena.lähde?
Perustuslakivaliokunta kommentoi teknisiä suojauksia sananvapausnäkökulmasta toteamalla, että viime kädessä kysymys on henkilön oikeudesta katsella ja kuunnella teosta. Sananvapauden rajoittamisena voidaan siis myös pitää sitä, että teknisten suojausten avulla oikeudenhaltija voi periaatteessa yksipuolisesti määrätä kuka, missä tai milloin ei saa lukea, katsoa tai kuunnella julkaistua teosta.
Lainmuutoksen seurauksia > Arvioituja vaikutuksia

Laki kieltää myös tekijänoikeuden alaisten ilman oikeudenhaltijan lupaa levitettävien teosten lataamisen Internetistä omalle tietokoneelle, mutta ei tee siitä rangaistavaa. Sen sijaan kopiosuojausten kierrosta yksityiseen käyttöön hankitusta teoksesta henkilökohtaiseen käyttöön tehtävää kopiota tehtäessä laki määrää sakkorangaistuksen. Ranskan saman direktiivin alaisessa immateriaalilaissa saa aina ottaa varmuuskopion.lähde?
Käytännössä tämä ohjaa kaupan suurempiin jakelukanaviin sekä lisää tiedostojen verkkomyyntikauppaa, jolloin esimerkiksi levyjen ja elokuvien myynti pienissä jakelupisteissä menettänee merkitystäänlähde?. Samalla toivotaan, että äänitteiden ja videokuvien luvaton kopiointi vähenisi, mutta samalla sisältö tulee laitesidonnaisemmaksi, mikä rajoittaa laitemarkkinoiden vapaata kehitystälähde?.
Omistusoikeuden saadessa vahvemman suojan tekijänoikeuden osalta saattavat myös kuluttajien oikeudet ja kansalaisten yksityisyyden suoja sekä sananvapaus kärsiä.lähde?
Lainmuutoksen seurauksia > Arvioituja vaikutuksia > Kommentaareja

Oikeustieteellistä kommentaaria ei lain osalta ole Suomessa viety pitkälle. Esimerkiksi Pirkko-Liisa Haarman ei 2006 ilmestyneessä kirjassaan Tekijänoikeus ja lähioikeudet tarkastele juurikaan lain esittelyä perusteellisemmin Suomen tekijänoikeus- ja rikoslain muutoksen aiheuttamia todennäköisiä seurauksia.