stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
The Spell
Julkaisu ja vastaanotto > Myynti ja julkaisut

The Spell julkaistiin alkutalvesta 1987. Albumia myytiin selvästi heikommin kuin edellisalbumi Rockia. Se saavutti viiden listaviikon aikana korkeimmillaan sijan 21, eivätkä sen kappaleet keränneet voimasoittoa. Musiikkituottajien laatimien virallisten tilastojen perusteella albumista ei ole myöskään myönnetty kultalevyä. Kirkan mukaan albumi tosin myi kultaa mutta hän ei koskaan saanut kultalevyä itselleen, koska Flamingoa johtanut Naim Sadik oli tehnyt samanaikaisesti konkurssin. Myös Kassu Halonen on sanonut albumin ylittäneen niukasti kultalevyrajan.
Flamingo Music julkaisi albumin vinyylilevynä, C-kasettina ja CD-levynä. Kyseessä oli ensimmäinen CD-albumi Kirkalta. Vuonna 2007 ilmestyi uusi CD-painos erilaisella kansikuvalla.
Julkaisu ja vastaanotto > Arvioita

Nuoremman polven kriitikot kaipasivat albumille tuoreutta studionmakuisen tuotannon sijaan. Helsingin Sanomissa albumia luonnehdittiin siististi ja ammattitaitoisesti tehdyksi ”levyraatirockiksi”, josta kuitenkin puuttuu rockin energiaa, hevin kiihkoa, elävyyttä ja aitoutta: The Spell jää taustamusiikiksi, aikuisten vaihtoehdoksi viihteelle.”
Petri Lahti kirjoittaa teoksessaan Kirka – Hetki lyö (2022), että Kirka pärjää albumilla hyvin häntä silloin vaivanneista hetkittäisistä ääniongelmista huolimatta, mutta ”halkoja hakkaava rumpukone raitojen taustalla ei aiheuta riemunkiljahduksia”. Musiikkiin erikoistunut toimittaja ja tietokirjailija Ari Väntänen on sanonut albumin pitäytyneen R.O.C.K.-albumin viitoittamalla hevilinjalla, mutta ”vaisummin ja jollottavammin”, ikään kuin sillä olisi arkailtu Kirkan irrottamista iskelmistä ja balladeista. Väntäsen mielestä kappaleet ”You Put the Spell on Me”, ”Don’t Steal My Heart” ja ”Oneday” ovat pätevää aikuisheviä, mutta kokonaisuutena The Spellilla ei ole melodisen hevin tarvitsemaa paloa ja voimaa. Kirkan itsensä mielestä albumi oli ”jotenkin epäonnistunut”.
Kirkan ihailijakerhon keväällä 2022 järjestämässä äänestyksessä parhaasta Kirkan albumista The Spell sijoittui jaetulle kolmannelle tilalle yhdessä levyjen R.O.C.K. (1986) ja Sinut siinä nään (2002) kanssa 11 prosentin ääniosuudella. Äänestyksen voitti Surun pyyhit silmistäni (1988), joka sai 33 prosenttia äänistä.
Kappaleet

Kaikki sanoitukset Kristian Jernström, ellei toisin mainita.
Kaikki sovitukset Kassu Halonen.
A-puoli
You Put the Spell on Me – 5.33 (säv. Kassu Halonen & Kristian Jernström)
I Don’t Wanna Fight – 5.07 (säv. Kassu Halonen & Kristian Jernström)
Oneday – 4.37 (säv. Kassu Halonen, san. Edu Kettunen)
Under the Pressure of Your Love – 5.21 (säv. Kassu Halonen)
B-puoli
Fly Away – 4.55 (säv. Kassu Halonen & Kristian Jernström)
No Return – 4.47 (säv. Kassu Halonen & Kristian Jernström, san. Edu Kettunen)
Don’t Steal My Heart – 5.55 (säv. Kassu Halonen, san. Esa Kaartamo)
I’m Sailing Away – 5.19 (säv. Kassu Halonen & Kristian Jernström)
Singlet

Albumin singlet eivät saavuttaneet listasijoituksia.
Painokset

| Formaatti | Levy-yhtiö ja tunnus | Julkaistu |
| --- | --- | --- |
| LP | Flamingo, FGL 4021 | 1987 |
| MC | Flamingo, FGK 4021 | 1987 |
| CD | ​Flamingo, FGCD 6 | 1987 |
| CD | ​Sony BMG Music Entertainment, Bluebird, 88697079042 | 2007 |
Tekijät

| --- | --- |
 Muusikot Kirka – laulu  Juha Björninen – kitarat, kitarasoolo (7)  Kassu Halonen – kapellimestari, kosketinsoittimet, syntetisaattoribasso (2–4), rumpujen päällekkäisäänitykset (2–8), lyömäsoittimet (5), taustalaulu  Kisu Jernström – taustalaulu  Esa Kaartamo – taustalaulu  Jari Laasanen – sekvensseri, syntetisaattoriohjelmointi  Kim Lönnholm – taustalaulu  Harri Merilahti – bassokitara (5–7)  Kari Miettinen – rumpujen päällekkäisäänitykset (1)  Jarmo Nikku – kitara (4–7), kitarasoolo (4–6) :  Tuotanto Jari Laasanen – äänitys ja miksaus  Erik Uddström – kansikuva  Juho Juntunen – kansitaide  Kassu Halonen – tuotanto  Kristian Jernström – tuotanto
George MacDonald

| George MacDonald |
| --- | --- |
 George MacDonald 1862.
Henkilötiedot
Syntynyt: 1824
Kuollut: 1905 (80–81 vuotta)
Kansalaisuus:  Skotlanti
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: englanti
Tuotannon kieli: englanti
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
George MacDonald (1824–1905) oli skotlantilainen runoilija. Hän toimi alussa papillisella uralla, sittemmin Lontoossa yksinomaan kirjallisella alalla. Merkittävimmät hänen teoksistaan ovat draama Within and without (1855), runoteokset Poems (1857), Phantastes, a faerie romance (1858), The hidden life, and other poems (1864) ja The disciple, and other poems (1867) ynnä romaanit David Elginbrod (1862). Adela Cathcart (1864), Annals of a quiet neigbourhood (1866) ja The seabord parish (1868).
Suomennetut teokset

Kalastaja ja kartanon neito: romaani (The Fisherman's Lady) suom. Juhani Nieminen, RV-kirjat, 1985 ISBN 951-605-940-6
Markiisin salaisuus: romaani (The marquis' secret), suom. Juhani Nieminen, RV-kirjat 1986 ISBN 951-605-886-8
Prinsessa Aurora (Little Daylight), suom. Pirjo Santonen, Karkkila: Kustannus-Mäkelä 1987 ISBN 951-873-108-X
Suomennetut teokset > Suomennettuja runoja

Syksyn pilvet kiitää, kiitää sinen tuhoten, suom. Aila Meriluoto, teoksessa: Edith Holden: Luontopäiväkirja 1905, Otava 1989, s. 160
Tuuli ja kuu, suom. Aila Nissinen, teoksessa: Aarteiden kirja 3: Oli kerran, s. 76; 2. p., WSOY, 1966
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta George MacDonald Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Latvia  Japani  Tšekki  Australia  Kreikka  Korea  Kroatia  Alankomaat  Puola  Portugali  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  Europeana  SNAC  IdRef
Nettikasino

Nettikasino on Internetissä toimiva kasino, jossa pystyy pelata erinäisiä rahapelejä. Nettikasinot eroavat tavallisista kasinoista siten, että niillä ei useimmiten ole kasinotoimintaa muualla kuin Internetissä. Suomessa nettikasinoita tarjoaa yksinoikeudella Veikkaus, mutta käytännössä jo yli 60 % rahapelaamisesta verkossa tapahtuu ulkomaalaisilla sivustoilla, joka on johtanut keskusteluun Veikkauksen monopoliaseman purkamisesta. Suomen hallitus onkin valmistellut lakiehdotusta nettikasinoiden laillistamiseksi Suomessakin. Tutkijat ovat kuitenkin kritisoineet lakiehdotusta siten, että uudistus ei tulisi poistamaan uhkapelaamiseen liittyviä ongelmia Suomessa.
Nettikasinot tarjoavat pelaajille erilaisia nettiversioita rahapeleistä, kuten kolikkopelejä, progressiivisia jättipottipelejä, pokeria, rulettia, baccaratia, Lottoa, kenoa, bingoa ja raaputusarpoja. Suurimmat nettikasinopelejä tekevät yritykset ovat Net Entertainment, Microgaming, Realtime Gaming, Playtech, International Game Technology ja CryptoLogic. Monia pelejä voi kokeilla ilmaiseksi ennen kasinolle rekisteröitymistä.
Nettikasinon toteutukset > Internetselaimella toimiva kasino

Internetselaimella toimiva kasino toimii ilman minkään ohjelman latausta tietokoneelle tai puhelimelle. Pelejä voi siis pelata normaalisti Internetin välityksellä. Valtaosa peleistä toimii joko Macromedia Flashin, Macromedia Shockwaven tai Javan avulla.
Nettikasinon toteutukset > Tietokoneelle ladattava kasino

Tietokoneelle ladattava kasino vaatii toimiakseen kasino-ohjelman lataamisen. Ohjelmiston lataaminen voi viedä aikaa, mutta kasinopelit ja grafiikat toimivat yleensä nopeammin kuin selaimella toimivassa kasinossa, sillä pelejä ei tarvitse joka kertaa erikseen ladata.
Nettikasinon toteutukset > Mobiilikasino

Nettikasinoiden kasinopelejä voi pelata myös mobiilikasinolla. Näiden pelaamiseen riittää usein, että kasinolle siirtyy mobiililaitteella ja kasino ohjaa automaattisesti vierailijan mobiiliversiolle kasinosta. Mobiilikasinoita voi myös ladata erillisillä mobiilisovelluksilla. Useat eri pelinvalmistajat tuottavat kasinopelejä, joita voi myös pelata mobiilikasinolla.
Kasinopelit

Iso osa kasinoista tarjoaa pelattavaksi muun muassa näitä pelejä:lähde?
Ruletti
Blackjack
Pöytäpelit
Videoautomaatit
Kolikkopelit
Hedelmäpeli
Keno
Bingo
Nettipokeri
Jättipottipelit
Kasinobonukset

Kasinobonukset ovat nettikasinoiden tarjoamia bonuksia. Nettikasinot tarjoavat näitä bonuksia saadakseen uusia asiakkaita tai lisätäkseen vanhojen asiakkaiden pelaamista. Usein bonuksilla pelaajia myös pyritään houkuttelemaan erilaisten juhlapyhien, urheilutapahtumien tai muiden suosittujen tapahtumien ohessa.lähde?
Kasinobonukset > Talletusbonus

Talletusbonuksen saa talletuksen yhteydessä. Useimmiten talletusbonus annetaan ensitalletuksen yhteydessä. Bonus on joku prosenttiosuus talletuksen määrästä, esimerkiksi 100 %. Ensitalletusbonukset ovat kasinoiden eniten käyttämiä bonuksia. Talletusbonukset sisältävät useasti kierrätysvaatimuksia, jotka edellyttävät pelaajaa käyttämään kasinoon sopimuksessa mainitun verran rahaa ennen voittojen lunastamista.lähde?
Kasinobonukset > Ilmaiskierrokset

Ilmaiskierrokset ovat nettikasinoiden tarjoamia ilmaisia pelikierroksia kasinopeleihin, joilla nettikasino pyrkii houkuttelemaan uusia asiakkaita. Ilmaiskierroksia jaetaan useimmiten joko rekisteröitymisen yhteydessä uusille asiakkaille tai sähköpostin välityksellä vanhoille asiakkaille. Ilmaiskierroksia nettikasinot voivat jakaa ilman talletusvaatimuksia tai rahatalletuksen yhteydessä. Myös ilmaiskierrokset sisältävät useasti kierrätysvaatimuksia, mutta osa nettikasinoista tarjoaa uusille pelaajille ilmaiskierroksia ilman kierrätysvaatimuksia.lähde?
Kasinobonukset > Ilmainen peliraha

Ilmaisella pelirahalla tarkoitetaan bonusrahaa, jonka pelaaja saa pelitilinsä avaamisen yhteydessä ilman rahan tallettamista. Ilmaista pelirahaa on kuitenkin arvosteltu siitä, että suurin osa kasinoista asettaa sen hyväksyneille pelaajille myös pelaamisen suhteen erilaisia ehtoja. Pelirahan hyväksyminen saattaa esimerkiksi sitouttaa pelaajan tallettamat rahat nettikasinoon niin, ettei hän voi niitä siirtää takaisin itselleen, ellei hän pelaa vaatimusten mukaisesti. Ehtoihin saattaa myös kuulua pelirahaan nähden monikymmenkertaisiakin kierrätysvaatimuksia, joiden mukaan pelaajan tulee pelata vielä tietyn rahasumman verran ennen kuin hän voi lunastaa saamansa voitot.lähde?
Ilmaisella pelirahalla on yleisesti käytössä 100 euron nostokatto, jolloin pelaaja saa voiton suuruudesta riippumatta lunastaa niistä itselleen vain 100 euroa.lähde?
Kasinobonukset > Kierrätysvaatimukset ja voittojen lunastus

Kierrätysvaatimukset sitovat pelaajan käyttämään kasinoon sopimuksessa mainitun verran rahaa ennen voittojen lunastamista. Vaatimus on useimmiten pelaajalle annettuun ilmaiseen pelirahaan nähden 20–75-kertainen. Joskus kierrätysvaatimus lasketaan ilmaisen pelirahan lisäksi myös pelaajan tallettaman rahan perusteella. Suuria kierrätysvaatimuksia on arvosteltu siitä, että pelaaja saattaa niiden takia helposti hävitä voittonsa ennen niiden lunastamista. Kasino rajoittaa myös sen, missä peleissä bonusta voi kierrättää ja missä ei. Monilla kasinoilla esimerkiksi ruletissa tai blackjackissä ei voi bonusta kierrättää. Myös joitain kolikkopelejä ei lasketa mukaan kierrätykseen, koska niissä on korkeat palautumisprosentitselvennä.lähde?
Ilmaisen pelirahan kierrättäminen alkaa useimmilla netissä toimivilla kasinoilla heti kun pelaaja on lunastanut ilmaiset rahat, yleensä talletuksen jälkeen. On myös paljon nettikasinoita, joissa pelaaja pystyy nostamaan oman talletuksensa itselleen sillä ehdolla, että hän ei ole ottanut vastaan ilmaista pelirahaa. Sellaista bonusta kutsutaan nimellä "ei kiinnittyvä" bonus (non sticky bonus). Jos pelaaja voittaa pelatessaan omalla talletuksella, eikä hän aloita pelaamaan bonusrahaa, ei myöskään kierrätysvaatimus aktivoidu ja pelaaja pystyy nostamaan talletuksen ja voitot heti omalle tililleen. Jos pelaaja häviää oman talletuksen, alkaa kierrätysvaatimus ja pelaajan tulee täyttää se nettikasinon sääntöjen mukaisesti.lähde?
Progressiiviset päävoitot eli jättipotit

Kasinopelien progressiiviset päävoitot toimivat niin, että aina kun pelaaja pelaa tiettyä kasinopeliä, osa hänen häviämistään rahoista siirretään pelin päävoittoon. Näin ollen päävoiton potti kasvaa niin kauan kunnes joku voittaa sen.lähde? Päävoitot ovat kasvaneet moniin miljooniin euroihin. Maailman suurin Internetissä voitettu potti on 90 000 000 euroa. Potti voitettiin 17. syyskuuta 2018 Lottolandilla ja voittaja oli Christina, 36-vuotias siivooja Saksasta. Veikkauksen maksama suurin nettivoitto on miljoona dollaria, jonka kuopiolaismies voitti Gladiator Jackpot -pelistä 20. helmikuuta 2017.
Live-kasinot

Live-kasinot ovat nettikasinoiden sisällä toimivia kasinoita, jotka netin välityksellä lähettävät suoraa kuvaa oikeista jakajista pelaajan tietokoneelle. Tällä hetkellämilloin? tällaiset pelit rajoittuvat yleisimpiin kasinopeleihin, kuten ruletti, blackjack ja baccarat.lähde?
Pelinvalmistajat

Tunnettuja pelinvalmistajia nettikasinoille ovat NetEnt, Microgaming, ELK Studios, NoLimit City, Pragmatic Play ja Play n Go. Tavallisesti nettikasinot tarjoavat usean eri pelinvalmistajan pelejä jonka myötä pelaajat voivat pelata samoja kasinopelejä monella eri nettikasinolla. Pelinvalmistajat julkaisevat uusia pelejä jatkuvasti. On yleistä, että nettikasinot tarjoavat ilmaiskierroksia uuden pelin julkaisun yhteydessä. Tunnettuja pelejä ovat muun muassa Mega Fortune (NetEnt), Starburst (NetEnt) ja Immortal Romance (Microgaming), San Quentin (NoLimit City), Nitropolis 3 (ELK), DogHouse (Pragmatic Play).lähde?
Kirjallisuutta

Cotte, June & Latour, Kathryn A.: Blackjack in the kitchen: Understanding online versus casino gambling. Journal of Consumer Research, 2009, 35. vsk, nro 5, s. 742-758.
Magdeburgin kaupunginoikeudet

Magdeburgin kaupunginoikeudet (saks. Magdeburger Recht) olivat oikeuksia, jotka kuuluivat Magdeburg-nimisen vapaakaupungin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella vallinneille keisarinvallasta autonomisille kaupungeille. Järjestelmää noudatettiin myös Puolan kuningaskunnassa ja Liettuan suuriruhtinaskunnassa.
Venäjän keisarikunnassa Katariina II Suuri antoi 21. huhtikuuta 1785 julistuksen, jossa lueteltiin kaupunkien laki ja etuoikeudet Venäjän keisarikunnassa. Julistuksella määriteltiin kaupunkien autonomia. Julistuksen perusteella jatkettiin myös Puolan kuningaskunnan ja Liettuan suuriruhtinaskunnan Puolan jaoissa Venäjän keisarikunnalle päätyneiden kaupunkien oikeuksia.
Magdeburgin kaupunginoikeudet alkoivat Pyhässä saksalais-roomalaisessa valtakunnassa 1324 ja  päättyivät Venäjän keisarikunnassa 1831 Nikolai I:n ukaasilla lukuun ottamatta Kiovaa, jossa ne säilyivät vielä vuoteen 1835.
Magdeburgin kaupunginoikeuksien kaltaisilla oikeuksilla toimineita kaupunkeja

Ariogala, 1792, Puolan kuningaskunta ja Liettuan suuriruhtinaskunta (nykyään Liettua)
Brest, 1390
Hrodna, 1391
Kaunas, 1408
Kiova, 1494–1497
Krakova
Lutsk, 1432
Lviv, 1356
Minsk, 1499
Polatsk, 1498
Sanok, 1339
Slonim, 1531
Slutsk, 1441
Stanyslaviv, 1662 (nykyään Ivano-Frankivsk, Ukraina)
Trakai, 1409
Vilna, 1387
Vitebsk, 1597
Volkovysk, 1503
Yngve

| Yngve |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  23. marraskuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  –
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  pohjoismainen, Ing
Infobox OKNimi-testi OK: 
Yngve on pohjois­mainen miehen etunimi. Nimen alku­peräinen muoto on ollut Yngvi, ja se johtuu mahdollisesti muinaisskandinaavisen jumalan nimestä Ing.
Suomessa nimi Yngve on 1900-luvun vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 1080 henkilölle. Yngven nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 23. marraskuuta. Samalle päivälle on kalenterissa sijoitettu myös nimi Yngvar, vaikka se on eri alkuperää, alkujaan Ingvar-nimen norjalainen muoto.
Tunnettuja Yngve-nimisiä

Yngve Brilioth  (1891–1959), ruotsalainen teologi, kirkkohistorian ja käytännöllisen teologian professori ja Uppsalan arkkipiispa
Yngve Brodd (1930–2016), ruotsalainen jalkapalloilija
Yngve Bäck (1904–1990), suomalainen taidemaalari
Yngve Bützow (1898–1953), suomalainen majuri ja kilparatsastaja
Yngve Ekström (1913–1988), ruotsalainen huonekalusuunnittelija, kuvanveistäjä ja arkkitehti
Yngve Gamlin (1926–1995), ruotsalainen näyttelijä, koomikko ja ohjaaja
Yngve Holmberg (1925–2011), ruotsalainen Maltillisen kokoomuksen poliitikko
Yngve Hågensen (1938–2023), norjalainen ammattiyhdistysjohtaja
Yngve Ingman (1895–1971), suomalainen kapellimestari
Yngve Lagerblad (1889–1978), suomalainen arkkitehti
Yngve Larsson (1881–1977), ruotsalainen poliitikko (Kansanpuolue liberaalit)
Yngve Lorents (1887–1978), ruotsalainen historiantutkija
Yngve Ollus (1928–2021), insinööri, yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
Yngve Pacius (1886–1962), suomalainen liikemies ja kilpapurjehtija
Yngve Roschier (1902–1982), suomalainen lääkintäkenraalimajuri ja professori
Yngve Sjöstedt (1866–1948), ruotsalainen eläintieteilijä ja professori
Yngve Svinhufvud (1890–1991), suomalainen varatuomari, Pehr Evind Svinhufvudin poika
Maatilamatkailu

Lapsia venäläisellä maatilalla vuonna 2006.
Maatilamatkailu tarkoittaa lomanviettoa tai lyhyempää aamiaismajoitusta maatilalla tai maatilan liepeillä sijaitsevassa vuokramökissä, aitassa tai muussa rakennuksessa. Maatila voi tarjota majoitustilojen ja mahdollisen ruokailun lisäksi vierailleen erilaisia aktiviteetteja, kuten ratsastusta, kalastusta ja veneilyä. Monet maaseutumatkailukohteet tarjoavat myös koulutus-, kokous- ja juhlatiloja sekä pitopalvelua paikallisine perinneruokineen.
Maatilamatkailu on osa laajempaa käsitettä maaseutumatkailu, joka erään määritelmän mukaan rajoittuu kaupunkiympäristöjen ja erämaa-alueiden välisille alueille, vetovoimatekijöinään rauhallisuus, väljyys, maaseutumainen elämäntapa, luonto, maisema, perinteiset ihmiset, rentoutuminen ja seikkailu. Toisen määritelmän mukaan maaseutumatkailu kattaa paikallisten ihmisten tarjoamat matkailuaktiviteetit, jotka perustuvat sekä luonnonvaraisen että ihmisten muokkaaman maaseutuympäristön vahvuuksiin. Eräs suomalainen määritelmä vuodelta 1997 menee lähemmäs maatilamatkailua korostamalla, että maaseutumatkailu on usein pienimuotoista, maatilatalouteen ja ulkoiluun liittyvää, yksilöllistä palvelua, jonka päätuote on majoitus tai maatilaloma.
Maatalouselinkeinon ja matkailun yhdistäminen on vuosikymmenten kuluessa tullut yhä vaikeammaksi tehomaatalouden ja tarttuvien eläintautien torjunnan vuoksi. Sivullisia ei enää helposti voi päästää koneistetuille ja hygieniaansa varjeleville maatiloille, eivätkä niiden olosuhteet useinkaan enää vastaa romanttisia mielikuvia maalaisidyllistä. Esimerkiksi Britanniassa vuoden 2001 hullun lehmän tautiepidemia pakotti sulkemaan lähes kaikki maatilat ja myös monet niiden lähellä olevat kohteet ulkopuolisten vierailuilta, jolloin maaseutumatkailun asiakasmäärät romahtivat, mutta toipuivat ennalleen odottamattoman pian. Epidemian arveltiin jopa piristäneen maaseutumatkailua, koska sen aiheuttamista matkailuelinkeinon menetyksistä uutisointi kiinnitti huomiota maaseudun tarjontaan.
Itsepalvelumökit

Tyypillisesti mökinvuokraaja on tehnyt omalle tontilleen muutamia mökkejä, joita yrittäjä joko itse tai matkailuorganisaatioiden kautta vuokraa. Nykyajan mökit pohjautuvat 1960–1970 –luvun ratkaisuihin ja tilan omistajien omiin tarpeisiin, ja käsityksiin millaista majoitusta lomanviettäjät kaipaavat. Lomamökeistä saatava tuotto on yleensä vähäinen, joten toimeentulo hankitaan yleisesti maataloudesta tai muista ammateista. Osa mökeistä rakennetaan vain kesäkäyttöön, sillä varsinkin Etelä-Suomessa käytettävät lomaviikot ovat lyhyet. Kalustus ja sisustus, sekä tilat ja tarvikkeet ruoan valmistamiseen ja astioiden pesemiseen kuuluvat pakettiin samoin kuin vuodevaatteet, peseytymistilat, käymälätilat/jätehuolto ja energia lämmittämiseen, keittämiseen ja valaistukseen. Mökkiyrittäjän on huollettava mökki kauden alkaessa ja aina vieraiden vaihtuessa. Yrittäjän on pidettävä huolta myös yleisistä tiloista ja asioista kuten soutuveneestä. Kylmänä vuodenaikana mökki luovutetaan lämmitettynä.
Täyshoitolomat

Maatilan täysihoitoon kuuluu majoituksen ja aterioiden lisäksi peseytymismahdollisuus (sauna), liinavaatteet ja mahdollisesti joitain aktiviteetteja, esimerkiksi soutuveneitä. Tasoluokittain on käytössä tähtiluokitus vaatimattomasta ja sähköistetystä asumuksesta, korkeatasoiseen aktiviteetteja ja yksityissaniteettitilat tarjoavaan lomamökkiin.
Historiaa Suomessa

Maatilamatkailu sai Suomessa alkunsa 1960-luvun taitteessa, kun tuettua sosiaalista lomatoimintaa järjestävä Lomaliitto sai ruotsalaiselta sisarjärjestöltään Resolta ajatuksen maatiloilla tapahtuvasta lomatoiminnasta sen omien lomakeskusten suosituimpina kesä- ja talvilomakausina. Matkailuelinkeino oli tuolloin kasvussa Suomessa myös alhaisen hintatason ansiosta, jonka avulla Suomeen saatiin houkuteltua ulkomaisia auto- ja bussimatkailijoita.
Vuonna 1964 Lomaliitolla oli tarjolla 1 200 vuodepaikkaa 200 maatalossa. Pian maatilalomia alkoi järjestää myös maatalousväen lomajärjestö Lomayhtymä tuotenimellä Sininen rengas. Lisäksi Suomen Matkailuliitto järjesti maatilamajoitusta Lapissa talvilomien aikana. Vuonna 1967 nämä kolme organisaatiota yhdistivät toimintansa Lomarengas ry:ksi. Vuonna 1974 Lomarenkaan varausjärjestelmässä oli 24 täysihoitoa tarjoavaa maatilaa ja 1 600 lomamökkiä, jotka tarjosivat yhteensä 7 850 vuodepaikkaa.
1970-luvun keskivaiheilla Lomarengas, Kansanvalistusseura, Maatalouskeskusten liitto ja Pellervo-seura laati maatilamatkailusta opetusaineiston. Vuonna 1978 Matkailun edistämiskeskuksen maatilamatkailu­työryhmän raportin mukaan Suomessa oli noin 10 000 vuokrattavaa lomamökkiä ja 140 täysihoitoa tarjoavaa maatilaa. Mökkien arveltiin tarjoavan noin 1,6 miljoonaa yöpymisvuorokautta vuodessa, mikä vastasi kuudennesta kaikista majoituselinkeinon yöpymisistä, kesäsesongin osalta noin kolmannesta.
1980-luvulle tultaessa täyshoitolomien suosio oli vähentynyt niin, että Suomen vilkkaimmassa maatilamatkailukunnassa Hauholla täyshoitoa tarjoavia maatiloja oli enää neljä, kun niitä oli vuosikymmen aiemmin ollut 18. Vuokramökkien tarjoajia Hauholla oli tuolloin kolmisenkymmentä, ja tarjonta oli lisääntymään päin. 1980-luvulla maatilamatkailua kehitettiin monin eri hankkein, kuten vuokramökkien suunnittelu- ja sisustustyökaluin ja vuokramökkien laatuluokitusjärjestelmin..
2010-luvun lopulla maatilamatkailua järjestäviä ja edistäviä organisaatioita ovat Lomarengas, siitä vuonna 1997 eriytetty yleishyödyllinen Lomalaidun ry, Metsähallitus, Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto, Suomen luontoyrittäjyysverkosto ry, Suomen Maaseutumatkailuyrittäjät ry, viinitilojen yhdistys Suomen Viiniyrittäjät ry sekä valtioneuvoston asettama Maaseutupolitiikan neuvosto (MANE). ProAgria myöntää maaseutumatkailuyrityksille hakemuksesta Maakuntien Parhaat -laatumerkkiä. Ekologisuutta korostavaa maaseutu- ja luontomatkailua edistää Suomen luomumatkailuyhdistys – ECEAT Suomi ry. Se kuuluu eurooppalaiseen ECEAT-organisaatioon (European Centre for Ecological and Agricultural Tourism).
Kirjallisuutta

Blinnikka P. (toim.): Maaseutumatkailu – kestävyyslaji?  Näkökulmia kestävään matkailuun maaseudulla. Jyväskylän ammattikorkeakoulun julkaisuja 127/2012, Jyväskylän ammattikorkeakoulu 2012. ISBN 978-951-830-215-8. Teos verkossa.
Lassila, Hilkka & Aho, Seppo (toim.): Matka maaseudulle : näkökulmia maaseutumatkailun tutkimukseen. Kuopio: Pohjois-Savon ammattikorkeakoulu, 2001. ISBN 952-9533-58-6.
Lüthje, Monika. Se mukava maaseutu siellä jossain : maaseutumatkailu kokemusten, mielikuvien ja markkinoinnin kohteena. Lapin yliopisto, 2005. ISBN 951-634-994-3.
Turunen, M. & Valakari, P. Maaseutumatkailu – Yrittäjän opas. Maaseutumatkailun teemaryhmä, 1998.