stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pietari Salmenoja
Henkilöhistoria ja poliittinen ura

Salmenojan vanhemmat olivat työnjohtaja Joose Palin ja Eva Kristina Hermanintytär. Hänen puolisonsa oli Martta Wilhelmiina Virtanen, kaupunginjohtaja Eero Salmenoja oli heidän poikansa. Pietari Salmenoja kävi kansakoulun ja suoritti kauppakoulun 1916. Hän toimi myyjänä Tammi-Kauppa Oy:ssä, Työväen osuuskaupassa ja osuuskauppa Mäki-Matissa vuosina 1909–1917. Salmenoja oli johtaja Muuramen osuuskaupassa 1917–1919, osuuskauppa Mäki-Matissa 1919–1926 ja Kyminlaakson osuusliikkeen Kotkassa 1926–1933. Tämän jälkeen hän oli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton KK:n neuvontaosaston tarkastaja 1933–1940, Hyvinkään kauppalanjohtaja 1940–1942, KK:n asunto-osaston hoitaja 1945–1947 ja KK:n neuvontaosaston hoitaja 1947. Viimeksi hän toimi Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajana 1948–1960.
Salmenoja oli SDP:n kansanedustajana Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä 1933–1944. Hän toimi eduskunnan pankkivaliokunnan puheenjohtajana 1937–1939 ja valtionvarainvaliokunnan puheenjohtajana 1939–1940 ja 1944. Salmenoja oli II kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Cajanderin III hallituksessa 1939. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Jyväskylän kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja Kotkan kaupunginvaltuuston jäsenenä.
Julkaisuja

Puhe (kirj. V. J. K. = V. J. Kostiainen) ja runo (kirj. P. S. = Pietari Salmenoja) työväen urheilupäivää varten 19. VI. 1921. Helsinki 1921
Juhlaruno työväen 2:n laulu-, soitto- ja urheilujuhlaan Helsingissä kesäkuun 8-10 päivinä 1923. Helsinki 1923
Varjossa vaeltajat. K.-S. työv. kirjapaino-osuuskunta, Jyväskylä 1923
KKn aapiskirja pienokaisille : Suomen lapsille iloksi ; tekstin ilmoituksiin runoillut Pietari Salmenoja ; kuvat ja klisheet tehnyt Ola Fogelberg. Kulutusosuuskuntien Keskusliitto, Helsinki 1924
Oman orren alla : Myllykosken työväentalon vihkiäisiin joulukuun 5 päivänä 1926. Kotka 1926
Osuuskauppa Mäki-Matti r.l. vv. 1906-26. Osuuskauppa Mäki-Matti, Jyväskylä 1926
Puhe ja runo työväen urheilupäivänä v. 1926 ; kirj. E. A. P-i ja Pietari Salmenoja. Helsinki 1926
Yhteishengelle. Hämeen sos.-dem. piiritoimikunta, Hämeenlinna 1929
Kyminlaakson osuusliike r. l. vuosina 1905-1930. Kyminlaakson osuusliike, Kotka 1930
Heinäkuun aamu :  Pienviljelijäpäivän ohjelmisto 1935. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1935
Kärsimys - voitto! : puhekuoroille. Sos.-dem. työläisnuorisoliitto, Helsinki 1936
Maan rakkaus : pienviljelijäinpäivän ohjelmisto 1936. Pienviljelijäin liitto, Helsinki 1936
Liikkeenhoitajan työohjelma. KK:n ohjekirjasia n:o 45. Helsinki 1937
Viivanveto. Sos.dem. puoluetoimisto, Helsinki 1945
Hedvig Sohlberg

Hedvig Sohlberg (29. tammikuuta 1858 Pohja – 6. lokakuuta 1937 Tammisaari) oli suomalainen opettaja, Tammisaaren seminaarin johtaja ja RKP:n kansanedustaja.
Sohlbergin vanhemmat olivat kirkkoherra Herman Fredrik Sohlberg ja Maria Rosina Richter. Hän valmistui opettajaksi 1880 Tammisaaren seminaarista ja toimi sitten Mikkelin yksityisen ruotsalaisen tyttökoulun opettajana 1882–1883, kansakoulunopettajana Pohjan pitäjässä 1883–1889 sekä viimeksi Tammisaaren seminaarin johtajana vuosina 1889–1927.
Sohlberg oli RKP:n kansanedustajana vuosina 1908–1914 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän kuului myös Tammisaaren kaupunginvaltuustoon ja oli Suomen ruotsalaisen raittiusliiton keskushallituksen varapuheenjohtaja. Hedvig Sohlbergin sisaruksia olivat vuorineuvos Seth Sohlberg ja arkkitehti Gerhard Sohlberg.
Timo Seppälä (poliitikko)

Jorma Timo Antero Seppälä (s. 5. maaliskuuta 1946 Hollola) on suomalainen yrittäjä, Skycoldin hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2000. Tätä ennen hän toimi samalla kylmäkonealalla Pentti Porkka Oy:n toimitusjohtajana ja sitä ennen varatoimitusjohtajana. Ennen teollisuuteen siirtymistään Seppälä oli Kansallis-Osake-Pankin pankinjohtajana Lahdessa.
Seppälä valittiin 2003 kansanedustajaksi Hämeen vaalipiiristä. Ensimmäisen kerran hänet valittiin eduskuntaan vuoden 1999 vaaleissa. Seppälä on istunut Hollolan kunnanvaltuutettuna vuodesta 1988 ja ollut sen hallituksen puheenjohtaja 1995–1999.
Seppälä avioitui vuonna 1971 Marja-Liisan (o.s. Lehtimäki) kanssa. Heille syntyi lapsi Tomi vuonna 1975 (k. 1985) ja Heidi vuonna 1978.
Sotilasarvoltaan Seppälä on majuri (ylennetty 1999).
Seppälä teki eduskuntakyselyn siitä, miten Euroopan unionin maataloustukia tarkastavat tarkastajat kohtelevat maanviljelijöitä. Värikkään eduskuntapuheen vuoksi asia meni myös iltapäivälehtiin. Kotikunnassaan Seppälä kannattaa elinkeinoelämän kehittämistä, muun muassa Nostavan logistiikkakeskusta.
Timo Seppälä ei enää asettunut kansanedustajaehdokkaaksi vuoden 2007 eduskuntavaaleissa.
Aiheesta muualla

.aspx Timo Seppälä Suomen kansanedustajat. Eduskunta.
Kirjallinen kysymys: EU-tarkastajien käyttäytyminen (PDF)
Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 1999–2003 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (46):  Akaan-Penttilä  Antvuori  Dromberg  Harkimo  Heinonen (1999–2002)  Hemmilä  Holmlund (2002–)  Häkämies  Ihamäki  Itälä  I. Kanerva  S. Kanerva (1999–2002)  Kantalainen  Karpio  Karttunen  Katainen  Kokkonen  Korhonen  Koskinen  Kummola  Kuosmanen  Kurvinen  Lehtimäki  Lindén  Markkula-Kivisilta  Markkula  Mäki-Hakola  Nepponen  Niinistö  Nurmi  Perho  Pietikäinen  Piha  Ravi  Salo  Sarkomaa  Sasi  Seppälä  Sjöblom  Tiura  Tiuri  Tulonen  Uosukainen  Vahasalo  Vilén  Virén  Zyskowicz 
1 2  Olli-Pekka Heinonen siirtyi helmikuussa 2002 Yleisradion suomenkielisen television johtajaksi, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Anne Holmlund.  ↑  Seppo Kanerva erosi kokoomuksesta ja liittyi Keskustan eduskuntaryhmään joulukuussa 2002.  
| n k Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajat 2003–2007 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (40):  Akaan-Penttilä  Asko-Seljavaara  Dromberg  Harkimo  Hemmilä  Hemming  Holmlund  Häkämies  Itälä (2003–2004)  Kanerva  Karttunen  Katainen  Koskinen  Kuosmanen  Kurvinen  Lahti  Lamminen  Laxell (2004–)  Lindén  Matikainen-Kallström (2004–)  Mäkinen (2003–2004)  Nepponen  Nurmi  Ollila  Paajanen  Perho  Risikko  Saarikangas  Salo  Sarkomaa  Sasi  Satonen  Seppälä  Sjöblom  Tiura  Tulonen  Vahasalo  Vapaavuori  Vielma  Vilén  Virén  Zyskowicz 
1 2  Ville Itälä valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi kesäkuussa 2004, jolloin hänen tilalleen eduskuntaan nousi Jouko Laxell.  1 2  Marjo Matikainen-Kallström aloitti kansanedustajana heinäkuussa 2004 istuttuaan kautensa loppuun Euroopan parlamentissa. Hänen varaedustajanaan eduskunnassa toimi Tapani Mäkinen.  
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Eduskunta
Aaro Stykki

Aaro Stykki
Aaro Veikko Stykki (4. tammikuuta 1918 Johannes – 21. tammikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja, kunnallispoliitikko, rakennusmestari ja toimitusjohtaja.
Aaro Stykki valmistui rakennusmestariksi 1944. Hän työskenteli useissa yrityksissä rakennusmestarina tai työpäällikkönä 1944–1953 sekä rakennusurakoitsijana ja Rakennusura Oy:n toimitusjohtajana 1953–1975.
Aaro Stykki valittiin eduskuntaan Suomen Kansanpuolueen (vuodesta 1965 Liberaalisen Kansanpuolueen) edustajaksi Uudenmaan läänin vaalipiiristä vuosiksi 1958–1966. Hän oli myös Espoon kunnanvaltuuston, kauppalanvaltuuston ja kauppalanhallituksen jäsen sekä Uudenmaan maakuntaliiton varapuheenjohtaja.
Alwar Sundell

Samuel Alwar Sundell (22. toukokuuta 1906 Koivulahti – 22. lokakuuta 1990 Vaasa) oli suomalainen poliitikko. Sundell toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1958–1966 edustaen ensin Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä ja sitten Vaasan läänin vaalipiiriä. Kunnallispolitiikassa hän toimi Vaasan kaupunginvaltuuston jäsenenä. Sundell toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1962.
Sundell kävi kansakoulun ja valmistui Vaasan baptistiseminaarista 1926, Tukholman betelseminaarista 1929 ja Minnesotan St. Paulin Bethel College & Seminarysta vuonna 1949. Työelämässä hän toimi Yttermarkin baptistiseurakunnan johtajana 1929–1934, Suomen ruotsalaisen baptistilähetyksen nuorisoliiton sihteerinä 1934–1954, baptistilähetyksen sihteerinä 1954–1958, Missionsstandaret-lehden toimittajana 1936–1938 ja päätoimittajana 1938–1966, Fredspostenin toimittajana 1966–1978, Ruotsalaisen Pohjanmaan maakuntaliiton toiminnanjohtajana 1967–1971 sekä tuntiopettajana eri kouluissa 1945–1969.
Sundellin vanhemmat olivat pastori Isak Alfred Sundell ja Edla Maria Näsman. Sundellin puoliso vuodesta 1950 oli Maria Elisabeth Nilsson.
Power Park

| Power Park> Huvivaltio Power Park |
| --- | --- |

Sijainti:  Alahärmä, Kauhava, Suomi
Koordinaatit:  63°13′42″N, 022°51′35″E
Osoite:  Puistotie 3, 62300 Härmä
Omistaja:  Lillbacka Powerco Oy
Avattu:  1999, laitteet 2002
Toimintakausi:  toukokuu–elokuu (laitteet)/ympäri vuoden
Kävijämäärä:  450 000/vuosi
Pinta-ala:  160 ha
Vuoristoradat:  8
Radat:  2 kartingrataa
Laitteet:  44
Aiheesta muualla
Verkkosivut
  Power Park Commonsissa 
 n k 
Power Park vuonna 2008.
Power Park on Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan Alahärmässä sijaitseva monitoimipuisto, jonka yhtenä osana on huvipuisto. Power Parkiin kuuluu liikekeskus, hotelli, kaksi leirintäaluetta mökkeineen, ravirata, Euroopan suurin kartinghalli, Mika Salon suunnittelema Mika Salo Circuit ulkokartingrata, ratsastuskeskus sekä elokuvateatteri. Huvipuistolaitteisiin kuuluvat muun muassa Suomen suurin puuvuoristorata, Suomen korkein maailmanpyörä ja 400 metriä pitkä vesivuoristorata.
Alue on pinta-alaltaan noin 160 hehtaaria. Toimintaa harjoittava yritys on Lillbacka Powerco Oy.
Power Park alkoi muotoutua vuonna 2000, kun Mika Salon nimeä kantava ulkokartingrata avattiin Lapuanjoen varteen Alahärmän Pirin alueelle. Power Parkin on perustanut alahärmäläinen teollisuusneuvos Jorma Lillbacka. Talouselämä-lehden arvioiden mukaan Lillbacka on sijoittanut monitoimipuistoon sen perustamisesta lähtien 100–200 miljoonaa euroa.
Vuonna 2015 Power Parkissa oli kävijöitä 450 000. Lähellä sijaitsevia kaupunkeja ovat Pietarsaari, Kokkola, Seinäjoki, Lapua ja Vaasa. Lisäksi Power Park on Oulussa asuville lähin huvipuisto. Vuonna 2017 avattiin uudelleen vuonna 2006 suljettu Härmän rautatieasema, jonka kautta on huvipuistoon mahdollista tulla junalla.
Taloustutkimus Oy:n tekemässä tutkimuksessa elämyspuisto Power Park on arvioitu Suomen parhaaksi vapaa-ajankeskukseksi vuosina 2010, 2013, 2014, 2015 sekä 2016. Etelä-Pohjanmaan matkailupalkinto myönnettiin Power Parkille vuonna 2010.
Power Parkin huvilaitteet

Puiston ensimmäinen huvilaite oli Tapis Volant, joka tuli puistoon vuonna 2002, laite poistui käytöstä kuitenkin jo vuonna 2005. Laitteiden kokonaismäärä on 44.
Power Parkin huvilaitteet > Uutuudet

Vuonna 2015 avattiin Junker-teräsvuoristorata, joka kiihdyttää matkustajat 100 km/h huippunopeuteen 1,9 sekunnissa.
Kesällä 2019 avattiin legendaarinen lähde? Enterprise-huvilaite.
Kesäkuussa 2020 avattiin Gerstlauerin valmistama uusi vuoristorata Pitts Special.
Kesällä 2022 Typhoon-laite uudistettiin ja nimettiin uudelleen. Uudistuksen ansiosta laitteen gondoli pyörii nyt pystysuunnassa 360 astetta. Laitteen uusi nimi on Typhoon 360.
Power Parkin huvilaitteet > Vuoristoradat

| Nimi | Valmistaja | Avattu | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Thunderbird | GCI | 2006 | Vuoristorata Thunderbird |
| Junker | Gerstlauer | 2015 | Vuoristorata Junker |
| Pitts Special | Gerstlauer | 2020 |  |
| Cobra | Vekoma | 2005 | Vuoristorata Cobra |
| Joyride | L&T Systems | 2003 | Power Park |
| Mine Train | Zamperla | 2007 |  |
| Neo’s Twister | Fabbri | 2011 | Neos Twister Power Park Finland.jpg |
Power Parkin huvilaitteet > Isot laitteet

| Nimi | Valmistaja | Avattu | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Piovra | Soriani & Moser | 2004 |  |
| Typhoon 360 | Technical Park | 2004 (uudistettu 2022) | Typhoon 360 |
| Booster | Fabbri | 2003 | Booster |
| Music Express | Barbieri | 2002 |  |
| Giant Wheel | Technical Park | 2003 |  |
| La Paloma | Zierer | 2005 |  |
| Bumper Cars | Gosetto / autot IE Park | 2003 |  |
| Fiesta Mexicana | Zamperla | 2007 |  |
| Pegasus | Technical Park | 2008 | Pege |
| Dragon Tower | Moser Rides | 2012 | Dragon Tower |
| Magnum Theatre |  | 2011 |  |
| Kwai River | Interlink LG | 2013 |  |
| Enterprise | Huss | 2019 |  |
| La Corrida |  | 2021 |  |
Power Parkin huvilaitteet > Perhelaitteet

| Nimi | Valmistaja | Avattu | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Dino Safari | Zamperla | 2002 |  |
| Time Machine | Zamperla | 2005 |  |
| Galeon | Zamperla | 2007 |  |
| Devil’s Mine Hotel | Gosetto | 2007 |  |
| Fun House | Gosetto | 2014 |  |
| Balloon Tower | Technical Park | 2008 | Balloon Tower |
| Real Snack Jetski | Zierer | 2013 |  |
Power Parkin huvilaitteet > Lasten laitteet

| Nimi | Valmistaja | Avattu | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Jumpin' Star | Zamperla | 2002 |  |
| Rio Grande Train | Zamperla | 2003 |  |
| Crazy Horse | Barbieri | 2003 |  |
| Red Baron (ent. Mini Jets) | Zamperla | 2003 |  |
| Mini Tea Cup | Zamperla | 2002 |  |
| Mini 12 | Zamperla | 2002 |  |
| Mill River | Zamperla | 2005 |  |
| Chuck Wagon | Zamperla | 2005 |  |
| Jump Around | Zamperla | 2007 |  |
| Pirate Ship | Lappset | 2002 |  |
| Hitachi Park | Kaivureiden valmistaja SB international | 2011 |  |
| Captain Hook | Fabbri | 2009 |  |
| Lion King | Techincal Park | 2011 | Lion King Power Park.JPG |
| TagaJ | Gosetto | 2015 |  |
Pomppulinna:
Power Parkin huvilaitteet > Käytöstä poistetut laitteet

| Nimi | Valmistaja | Käyttövuodet | Kuva |
| --- | --- | --- | --- |
| Tapis Volant | Fabbri | 2002–2005 |  |
| Dark Ride | Emiliana Luna Park | 2005–2006 |  |
| Monster Truck | SunJoy inflatables | 2006–2011 |  |
| Mega Drop | Fabbri | 2002–2011 | Mega Drop |
| Crazy House | Barbieri | 2003–2020 |  |
| Digger |  | 2009–? |  |
Power Parkin huvilaitteet > Onnettomuudet

Kesällä 2007 Power Parkin kesätyöntekijä kuoli Typhoon-laitteessa sattuneessa tapaturmassa. Tämä tapahtui, kun työntekijä jäi laitteen eteen mennessään noutamaan pudonnutta kenkää.
Teemoitus

Jorma Lillbackan matkustaessa eri puolilla maailmaa tarttuu hänelle mukaan ideoita puiston visualisoinnille, joiden pohjalta ammattilaiset toteuttavat hänen näkemyksensä.
Kauppakadun Via Roman suunnitelmat on toteuttanut ranskalainen suunnittelutoimisto Atelier Artistique du Béton (Aab).
Monitoimipuiston rakennuksia koristaa italialaisen Piero Signorin maalaukset. Hän aloitti työt Power Parkin alueella vuonna 1999, jolloin hän toteutti sarjan realistisia maalauksia ja opastetauluja Park Hotel Härmälle. Vuoteen 2012 mennessä Signori on maalannut 51 suurempaa maalausta sekä 78 pienempää taulua ja kylttiä Power Parkin eri rakennuksiin.
Teatteri > UIT

UIT – Hakaniemen Musiikkiteatteri ja Power Park solmivat yhteistyösopimuksen keväällä 2012. Tarkoituksena on tuottaa musiikkiteatteriesityksiä Power Parkiin. Yhteistyö alkoi Ilon palasia – Power Park Remix -esityksellä ja se nähtiin Palacen lavalla 6.–16. kesäkuuta 2012. Yhteistyön on määrä jatkua tulevina vuosina suuremmassa mittakaavassa. Kaudella 2013 katsomo on nouseva.
Teatteri > UIT > 2012

Ilon palasia – Power Park Remix Jonna Geagea, Tanja Huotari, Mira Luoti, Kreeta Salminen, Sari Siikander, Markku Haussila, Timo Kärkkäinen, Taneli Mäkelä, Antti Paavilainen, Mikko Rantaniva sekä Jean S.
Ohjaus: Taneli Mäkelä Koreografia: Reija Wäre Kapellimestari: Timo Kärkkäinen.
Teatteri > UIT > 2013

UIT Ilometritehdas – Power Park Remix 6.–16.6. Palace-halli: Virve Rosti, Sari Siikander, Inka Tiitinen, Tiina Peltonen, Leevi Huhtamaa, Taneli Mäkelä, Antti Paavilainen, Mikko Rantaniva, Antti Timonen sekä orkesterina 10-miehinen Jean S.
Teatteri > UIT > 2014

UIT:n uusi kevätrevyy, Filosofian oppitunti, sai Härmän ensi-iltansa Power Parkissa perjantaina 13. kesäkuuta 2014. Uusi Iloinen Teatteri esiintyi Power Parkissa 13.–15. kesäkuuta. Esityksiä oli viisi kappaletta.
Teatteri > Trulon

Power Park julkaisi vuonna 2015 Tamperelaisen Kyy Gamesin kehittämän Trulon – The Shadow Engine roolipelin. Trulonin luoja Johan Lillbacka on yhdistänyt fantasiamaailmaansa hyvän ja pahan kamppailua, taikuutta ja steampunk-genreä. Peli on saanut hyvän vastaanoton ulkomaisessa pelimediassa. Johan Lillbacka kirjoittaa yhdessä yhdysvaltalaisen scifi- ja fantasiakirjailija Jak Koken kanssa Truloniin perustuvan romaanin. Ensimmäinen romaani julkaistiin 2015 e-kirjana suomeksi ja englanniksi. Vesilaitealueelle on rakennettu ulkoilmateatteri, jossa esitetään fantasiamaailmaan pohjautuvaa teatteriesitystä koko kesäkauden ajan 2015. Esityksen tuottaa Markku Anttila, joka on tuottanut aiemmin ohjelmaa esimerkiksi Muumimaailmaan.
Satumaa

Power Parkin ensimmäisessä vaiheessa avattiin 2009 Röllin sydän -elokuvassa nähty Röllikylä sekä Kidiusfarmi. Kylän suunnitelman on tehnyt Janne Kopu ja Kidiusfarmi on toteutettu yhteistyössä Valion kanssa.
Satumaassa kuvattiin syyskuussa 2012 Rölli ja kultainen avain -niminen elokuva. Kyseessä on musiikin siivittämä koko perheen elokuva. Elokuvan tuotti Matila Röhr Nordisk Oy:n Marko Röhr ja ohjaajana toimi Taavi Vartia.
Road House

Power Park avasi alueelleen 5 000 m² suuruisen Road House -liikekeskuksen keväällä 2014.
Liikekeskuksessa sijaitsee kahvio, ravintoloita, vaatetusliikkeitä, sisustus- ja lahjatavaraliikkeitä sekä K-ryhmän päivittäistavarakauppa.
Ravirata

Keväällä 2016 Power Parkkiin valmistui ravirata, jonka kaarteet ovat loivat, korkeuseroja ei ole ja kallistukset mahdollistavat nopean ravin myös kaarteissa. Rata-alueelle on 100 valjastuskarsinaa, joissa hevoset voivat myös yöpyä. Lämminveristen rataennätys on Globalwithdrawlin 10,2a (2022) nimissä, ja vastaavasti kylmäveristen ennätyksen on ravannut Costello 19,3a (2018). Härmässä on käytössä edelleen myös vanha ravirata kahden kilometrin päässä Power Parkin radasta.
Karting-radat > Mika Salo Circuit

Mika Salo Circuit on Formula 1 -tasoinen ulkokartingrata. Yksityishenkilöt pääsevät ajamaan ja seuraamaan kartingia, ellei ole kilpailuviikonloppu. Entinen Formula 1 -kuljettaja Mika Salo on osallistunut radan suunnitteluun. Radalla on ajettu sen perustamisesta saakka vuosittain lajin MM-tason osakilpailu. Katettujen katsomoiden alla sijaitsee 2 000 istumapaikkaa.
Karting-radat > Power Palace

Power Palace -halli on runsaan hehtaarin kokoinen ja korkeimmasta kohdasta 22 metriä korkea. Siinä on 300 metrin pituinen kartingrata. Sisäradalla vuokrataan kartingautoja vuodenajasta riippumatta. Kartingrataa käytetään myös rullaluistinratana. Radan lisäksi Power Palace -hallissa sijaitsee 148-paikkainen Suomen ensimmäinen ja ainoa 5D-elokuvateatteri Magnum.
Muuta

Huvipuiston nimessä esiintyy englannin kielen voimaa tarkoittava sana power. Myös muiden Jorma Lillbackan yritysten nimiä ovat tai ovat olleet Finn-Power ja Powerco.
Power Parkin lähellä sijaitseva Härmän rautatieasema avattiin jälleen henkilöliikenteelle vuonna 2017. Alahärmän yrittäjät kannattivat hanketta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Power Park Wikimedia Commonsissa
Power Park-elämyspuiston kotisivut
PowerPark esittely Huvipuistoblogi.fi-sivustolla
| n k Suomen huvipuistot |
| --- | --- |
Huvipuistot:  Tykkimäki  Linnanmäki  Power Park  Särkänniemi  Nokkakiven huvipuisto  Vauhtipuisto 
Puuhapuistot:  Puuhamaa  Jukupark  Visulahti  Kesämaa  Smart Park  Zoolandia 
Tivolit:  Suomen Tivoli  Tivoli Sariola  Christer’s Tivoli 
Lakkautetut:  Wasalandia  Ålandsparken  Santerin seikkailumaa  Peukkula  Huvisatama  Tivoli Seiterä 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Maantieteelliset:  MusicBrainz place 
Henkilöt:  Yle
Viljo Suokas (poliitikko)

Viljo Suokas (13. toukokuuta 1925 Metsäpirtti – 7. kesäkuuta 2012 Kauhajoki) oli suomalainen maanviljelijä ja poliitikko. Suokas oli kansanedustaja vuosina 1970–1975. Hänet valittiin eduskuntaan Suomen maaseudun puolueen listalta Vaasan läänin vaalipiiristä vaaleissa 1970 ja 1972. Lokakuussa 1972 Suokas siirtyi Suomen kansan yhtenäisyyden puolueen eduskuntaryhmään.
Kansakoulun käynyt Suokas asui Kauhajoella. Hän työskenteli maanviljelijänä, Kokon sähköyhtymän isännöitsijänä 1959–1966, Suomen maaseudun puolueen Etelä-Pohjanmaan piirisihteerinä 1964–1967 sekä Kokon salaojakone -yhtymän toimitusjohtajana. Suokas kuului Kauhajoen kunnanvaltuustoon ja -hallitukseen.
Suokas oli naimisissa vuodesta 1948 lähtien kauhajokisen Eeva Kyllikki Tasangon kanssa ja heillä oli viisi lasta.
Luettelo Suomen vuoden 1950 presidentinvaalin valitsijamiehistä

Tämä on luettelo Suomen vuoden 1950 presidentinvaalin valitsijamiehistä.
Valitsijamiehiksi valitut, jotka eivät osallistuneet presidentin valintaan

| Nimi | vaalipiiri | puolue/ehdokaslista | huomautuksia |
| --- | --- | --- | --- |
| Karhu, AdolfAdolf Karhu | Oulun läänin vaalipiiri | Maalaisliitto | jäi pois sairauden vuoksi, tilalla Heino Tavasti |
Pentti Sillantaus

Pentti Sillantaus (oik.) ja toimittaja Hannu Taanila vuonna 1971 Jyväskylän Kesässä.
Pentti Ilmari Sillantaus (30. toukokuuta 1923 Saarijärvi – 4. heinäkuuta 1998 Espoo) oli suomalainen johtaja, varatuomari ja kokoomuksen kansanedustaja. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1962–1972 ja 1975–1979 Keski-Suomen läänin vaalipiiristä sekä vuosina 1979–1983 Helsingin vaalipiiristä. Hän oli Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja 1979–1983.
Sillantaus pääsi ylioppilaaksi 1945, hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1952 ja hän sai varatuomarin arvon 1956.
Sillantaus oli asianajajana 1950–1953, Multian osuuskassan toimitusjohtajana 1953–1955 ja Keski-Suomen maakuntaliiton toiminnanjohtajana Jyväskylässä 1955–1960. Hän oli sitten Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun sihteerinä 1960–1966, Jyväskylän yliopiston sihteerinä 1966–1969 ja Jyväskylän yliopiston hallintotoimiston toimistopäällikkönä 1969–1974. Viimeksi Sillantaus oli Alkossa anniskelujohtajana 1974 sekä vuodesta 1975 johtajana ja johtokunnan jäsenenä.
Julkaisuja

Kaventuva kansanvalta: Kansanrintamakausi puntarissa. Gummerus 1969
Suomi suoritustilassa. Gummerus 1978
Kansanedustajan arvo ja valta: kronikkaa kansanvallasta. Kirjayhtymä, Helsinki 1983
Yöpakkasista jäittenlähtöön: kokoomuksen kujanjuoksu 1958-87. Gummerus 1988
Kaksi Suomea. Gummerus 1989
Veikko Savela

Erkki Veikko Savela (28. kesäkuuta 1919 Lappajärvi – 16. heinäkuuta 2015 Seinäjoki) oli suomalainen Keskustapuolueen poliitikko. Savela oli kansanedustaja vuosina 1958–1970 ja kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri Ahti Karjalaisen I hallituksessa 13. huhtikuuta 1962 – 18. joulukuuta 1963. Savela oli siviiliammatiltaan maanviljelijä ja agronomi, ja hänelle myönnettiin 1983 maanviljelysneuvoksen arvonimi.
Savela oli Maalaisliittolaiset ylioppilaat -yhdistyksen puheenjohtaja vuosina 1947–1948 ja Suomi–DDR-Seuran puheenjohtaja 1968–1988.
Vaalimenestys > Eduskuntavaalit

1958: 3 717 ääntä (Vaasan läänin itäinen vaalipiiri, valittiin)
1962: 5 195 ääntä (Vaasan vaalipiiri, valittiin)
1966: 5 030 ääntä (Vaasan vaalipiiri, valittiin)
1970: 3 628 ääntä (Vaasan vaalipiiri, ei valittu)
Vaalimenestys > Kunnallisvaalit

1953: (Lappajärvi, valittiin)
1956: (Lappajärvi, valittiin)
1960: (Lappajärvi, valittiin)
1964: (Lappajärvi, valittiin)
1968: 94 ääntä (Lappajärvi, valittiin)
1972: 107 ääntä (Lappajärvi, valittiin)
1976: 66 ääntä (Lappajärvi, valittiin)
1980: 61 ääntä (Lappajärvi, valittiin)