stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Dumari – Elää, potkii ja puree!

| Dumari – Elää, potkii ja puree! Tuomari Nurmio |
| --- | --- | --- |

DVD-julkaisun tiedot
 Äänitetty : 1990–2010
 Julkaistu: 1. syyskuuta 2010
 Tyylilaji: rock, blues, folk
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
 Levymerkki: Megamania
Listasijoitukset
  Suomen virallinen lista: 1.
Tuomari Nurmion muut julkaisut
| Vastavirta-klubi 2010 | Dumari – Elää, potkii ja puree! 2010 |   |
Dumari – Elää, potkii ja puree! (Huutoa ja hakkausta 1990–2010) on Tuomari Nurmion tupla-DVD, joka julkaistiin 1. syyskuuta 2010. Kyseessä on Nurmion ensimmäinen virallinen DVD-julkaisu. Se ylsi parhaimmillaan Suomen virallisen DVD-listan ensimmäiselle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 22 viikkoa.
DVD sisältää keikkatallenteita vuosilta 1990–2010, ja suurin osa niistä on joko ennenjulkaisematonta tai vain kerran televisiossa nähtyä materiaalia. Nurmion kokoonpanoista sillä esiintyvät Alioikeus, Agents, Hunajaluut, Hugry Tribal Marching Band, Korkein Oikeus, Alamaailman Vasarat sekä BumBum Trio. Mukana on myös lukuisia Nurmion sooloesiintymisiä Helsingin pubeista Joensuun kapakoihin.
Sisältö

| --- | --- |
 DVD 1 Stadin pubeissa Ravintola Juttutupa, Helsinki, 24.8.2007 Prologi  Aavaa preeriaa  Kurjuuden kuningas  Kova luu  Lihava rakkaus  Ankara  Ruusunen  Tuhma hauva  Valo yössä  Ramona  Dumari On the Rocks, Helsinki, 28.3.2007 Manala Brode, Vantaa, 2.12.2006 Kova luu  Bum!Bum!Bum! Aapelin Baari, Helsinki, 25.11.2006 Tonnin stiflat  Lasten mehuhetki Studiolive Tampereella Tulilinja, 1990 Prologi  Esittely / Aavaa preeriaa  Sunnuntaina  Hunajainen paholainen  Maanantai  Siihen loppui satumaa  Ramona  Kulman kuppilassa  Rion satamassa  Huda huda! Laulava Sydän, 1999 Aavaa preeriaa  Makasiinin luona -Waiting for a Train- Hunajaluut Tavastia, Helsinki, 27.1.2010 Prologi  Liputtomat laivat  Hyvästi kotimaa  Rion satamassa  Lihava rakkaus  Manala  Huda huda!  Dumari  Bum!Bum!Bum!  Tonnin stiflat Videot Prologi  Miehen elämää  Tuhma hauva  Ramona  Lemmenloruja (- Something Stupid -)  Rannanjärvi elää  Tonnin stiflat  Bum!Bum!Bum! :  DVD 2 Nälkämaan Marssiorkesteri Savoy-teatteri, Helsinki, 22.5.1991 Prologi  Runo: Retki lammen rantaan  Valssi  On elo unta keijujen  Runo: Korkeampi kulttuuri  Rasva-Rainer  Ikuisesti minun  Vielä yksi opetus  Runo: Jumala nukahti / Loppufanfaari Korkein Oikeus Tavastia, Helsinki, 8.3.2000 Prologi  Takahuoneessa / Maailmanpyörä palaa!  Kiinalaiset kastesanat  Laaksossa  Vinoja sanoja  Rion satamassa  On aika soittaa sinfonia  Hyvästi kotimaa  Huda huda!  Luuta ja nahkaa  Takahuoneessa  Vielä yksi opetus  Takahuoneessa  Kaalimaan kansa / Takahuoneessa Semifinal, Helsinki, 8.5.2000 Aika on pysähtynyt  Lasten mehuhetki  Lahjoita Luoja lohtusi nyt  Hurja poika Kapakkakeikka Karjalan kunnailla Utra Pub, Joensuu, 1.3.2008 Prologi  Takahuoneessa / Aavaa preeriaa  Lahjoita luoja lohtusi nyt  Rion satamassa  Hyvästi kotimaa  Ankara  Kova luu  Rannanjärvi elää  Kurjuuden kuningas  Lihava rakkaus  Lasten mehuhetki  Huda huda!  Oi mutsi mutsi  Tuhma hauva  Ramona  Valo yössä  Takahuoneessa  Kurja matkamies maan Palataan Aasiaan Huvila-teltta, Helsinki, 29.8.2003 Tavastia, Helsinki, 16.1.2004 Prologi  Kuu kulkee hiljaa  Tonnin stiflat  Lasten mehuhetki  Manala  Suuri voima BUMBUM TRIO Korjaamo, Helsinki, 4.12.2008 Prologi  Huda huda!  Tuhma hauva  Dumari
Stadilaista tangoa etsimässä

| Stadilaista tangoa etsimässä |
| --- | --- |
 Elokuvan dvd-julkaisun kansi.
Ohjaaja:  Tahvo Hirvonen
Käsikirjoittaja:  Tahvo Hirvonen Anne Lakanen Hannu Nurmio
Tuottaja:  Tahvo Hirvonen
Kuvaaja:  Tahvo Hirvonen Heikki Färm Olli Varja Marita Hällfors Rauno Ronkainen Jarkko T. Laine Konsta Sohlberg Hannu Vitikainen
Leikkaaja:  Anne Lakanen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Pettufilmi
Ensi-ilta:  19. maaliskuuta, 2010
Kesto:  108 minuuttia
Alkuperäiskieli:  suomi
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Stadilaista tangoa etsimässä on Tahvo Hirvosen ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2010.
Elokuva on musiikkidokumentti Tuomari Nurmion ja Kongontien orkesterin Tangomanifesti-levyn teosta ja muusikko Nurmion tutkimusmatkasta helsinkiläisen tangon historiaan.
Yhtyeen jäsenet

Hannu Nurmio
Jarmo Saari
Antero Jakoila
Markku Hillilä
Meet the Meatballs

| Meet the Meatballs Meatballs |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 1984
 Tyylilaji: rock
 Levy-yhtiö: Love Kustannus
 Levymerkki: Beta
Tuomari Nurmion muut julkaisut
| Punainen planeetta 1982 | Meet the Meatballs 1984 | Käytettyä Rakkautta 1986 |
Meet the Meatballs Tuomari Nurmion Meatballs-yhtyeen vuonna 1984 julkaistu albumi. Se on julkaistu ainoastaan vinyylinä ja C-kasettina.
Kappaleet

Seventeen and in a Misery – 2.31
Little Love of Mine – 2.39
Mama Knows – 2.07
Home of Polar Bears – 2.36
15 000 Heads – 3.06
Drifting Apart – 3.04
Meatball Music – 5.29
If You Really Try – 2.39
I Do I Do (I Love You) – 2.43
Thru’ Grey Stone – 2.42
Cooking – 2.45
Ring of Love – 2.57
Kokoonpano

Judge Bean Jr. – laulu, kitara
Z. de Calvado – rummut, laulu
Ian Pub Ian – basso
Pepe Ahlqvist – huuliharppu
Ollie Squeezer – haitari, kitara
Jack Sixpacks – saksofoni
Kokoonpano > Tuotanto

Risto Hemmi – äänittäjä
Gogh/Riipinen – kansikuva
RKI

RKI voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Raamatunkäännösinstituutti, RKI
Rauhankasvatusinstituutti, RKI
Robert Koch -instituutti, RKI
Ruukin rautatieasema, Rki
Rakennuskustannusindeksi
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”RKI”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Nygren

Nygren tai Nygrén on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anders Johan Nygren (1869–1902), suomenruotsalainen kirjailija
Anja Nygren (s. 1963), suomalainen kulttuuriantropologi ja kehitystutkimuksen professori
Buu Nygren (s. 1986), Navajojen reservaatin presidentti
Anneli Nygren (s. 1958), suomalainen mediataiteilija
Eugène Nygrén (1878–1960), suomenruotsalainen teollisuusneuvos ja useiden graafisen alan yritysten toimitusjohtaja
Helge Nygrén (1924–1992), suomalainen urheilukirjailija
Jan Nygren (1934–2019), ruotsalainen näyttelijä
Jonna Nygrén-Jäntti (s. 1979), suomalainen juontaja
Julius Nygrén (1829–1880), suomalainen tuomari, pormestari ja sanomalehdentoimittaja
Magnus Nygren (s. 1990), ruotsalainen jääkiekkoilija
Nils Nygren (s. 1935), suomalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä
Olle Nygren (1929–2021), ruotsalainen speedway-kuljettaja
Sari Nygren, suomalainen televisioesiintyjä, Big Brother -voittaja 2006
Satu-Marja Nygren, suomalainen puvustaja
Tuomo Nygrén (1947–2024), suomalainen fyysikko ja professori
Sukunimensä Nygren muuttaneet:
Yrjö Nora (vuoteen 1933 Nygren, 1910–1994), suomalainen pika- ja aitajuoksija ja liikunnan järjestöaktiivi
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Ladinin kieli

| Ladini |
| --- | --- |
 Ladinin puhuma-alue Etelä-Tirolissa vuonna 2011
Oma nimi:  ladin
Tiedot
Alue:  Pohjois-Italia
Virallinen kieli:   Etelä-Tiroli
Puhujia:  30 000
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalaiset aakkoset
Kielenhuolto:  Istitut Ladin Micurà de Rü
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  Indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  Galloromaaniset kielet
ISO 639-3:  lld
 Ohje 
Ladin on galloromaaniseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan Pohjois-Italian Dolomiiteilla Trenton, Bellunon ja Bolzanon maakunnissa. Sillä on noin 30 000 puhujaa. Ladin on läheistä sukua Sveitsissä puhuttavalle retoromaanille. Sitä ei pidä sekoittaa iberoromaanisten kielten ryhmään kuuluvaan ladinoon, vaikka ladinin italiankielinen nimi onkin ladino.
Kolmikielinen kyltti
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Se on retoromaaninen kieli tai yksi sen murteista.
Ladinia opetetaan Etelä-Tirolin kouluissa tasavertaisesti saksan ja italian rinnalla. Lisäksi kirkossa paikallishallinnossa käytetään yhä enemmän ladinin kieltä..
Fonologia > Konsonantit

|  | Labiaali | Alveodentaali | Alveolaarinen palataalinen | Palataali | Velaari | Glottaali |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | n |  | ɲ | ŋ |  |
| Klusiili | p | b | t | d |  |  | k | g |  |
| Affrikaatta |  | ts | dz | tɕ | dʑ | ʧ | ʤ |  |  |
| Frikatiivi | f | v | s | z |  | ʃ | ʒ |  | h |
| Tremulantti |  | r |  |  |  |  |
| Approksimantti |  | l |  |  |  |  |
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | i |  | u |
| Puolisuppea | e | ø |  | o |
| Puoliavoin | ɛ | ə | ɔ |
| Avoin |  | a |  |
Lähde:
Ladininkielinen media

Italian yleisradioyhtiö RAI Ladinia aloitti televisiolähetykset vuonna 1988. Lisäksi yksityinen radiokanava Radio Gherdëina Dolomites lähettää ohjelmaa kaikilla kolmella Etelä-Tirolin virallisella kielellä..
Usc di Ladins on tärkein ladininkielinen sanomalehti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ladinin kieli Wikimedia Commonsissa
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Romaaniset kielet
aragonia
aromania
arpitaani
asturia
dalmaatti
emilia
espanja
friuli
galicia
istriotti
istro-romania
italia
katalaani
valencia
korsika
ladini
ladino
liguuri
monegassi
lombardi
mirandeesi
napoli
normanni
oksitaani
provensaali
picardi
piemonte
portugali
ranska
retoromaani
romania
moldavia
sardi
sisilia
taranto
valloni
venetsia
Sigerus Brabantilainen

Sigerus Brabantilainen (myös Sighier, Sigieri tai Sygerius) (n. 1240–1283/84) oli skolastinen filosofi eteläisistä Alankomaista. Hän oli yksi averroismin kehittäjistä ja merkittävimmistä puolestapuhujista. Katolisen kirkon konservatiiviset edustajat pitivät häntä radikaalina, mutta hänellä on ollut yhdessä Tuomas Akvinolaisen kanssa merkittävä osuus läntisen filosofian uskoa ja järkeä koskevien asenteiden kehityksessä.
Teokset

De anima intellectiva (1270)
Quaestiones logicales
Quaestiones naturales
De aeternitate mundi
Quaestio utrum haec sit vera
Homo est animal nullo homine existente
Impossibilia
Kirjallisuutta

Hirvonen, Vesa & Saarinen, Risto (toim.): Keskiajan filosofia.  Helsinki:  Gaudeamus, 2008.  ISBN 978-952-495-093-0
Aiheesta muualla

De Wulf, Maurice: Siger of Brabant Catholic Encyclopedia. 1911. New York:  Robert Appleton Company. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  3  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Italia  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 2 
Henkilöt:  Alankomaat  Deutsche Biographie  DDB  Trove 
Muut:  IdRef 
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: en:Siger of Brabant
Keskiajan filosofia
Alkuin
Rabanus Maurus
Johannes Scotus Eriugena
Avicenna
Petrus Damianus
Avicebron
Anselm Canterburylainen
Roscellinus
Bernardus Chartreslainen
Theodoricus Chartreslainen
Avempace
Gilbertus Porretanus
Pierre Abélard
Willelmus Concheslainen
Petrus Lombardus
Johannes Salisburylainen
Averroës
Maimonides
Robert Grosseteste
Albert Suuri
Alexander Halesilainen
Petrus Hispanus
Willelmus Auvergnelainen
Henri Ghentiläinen
Roger Bacon
Bonaventura
Tuomas Akvinolainen
Sigerus Brabantilainen
Boethius Dacialainen
Mestari Eckhart
Johannes Duns Scotus
Vilhelm Occamilainen
Jean Buridan
Godefridus Fontaineslainen
Aegidius Roomalainen
Sigerus Brabantilainen punaisessa kaavussa yläoikealla Danten paratiisia kuvaavassa maalauksessa.
Käännös suomeksi
Hopeakuvastin

Hopeakuvastin-albumin kansi
Hopeakuvastin on vuoden 2022 musiikkialbumi, joka julkaistiin cd-muodossa mutta myös vinyyli-lp -muodossa. Se sisältää 10 Toivo Kärjen sävellystä vuosilta 1943-1984. Levyn tuotti Matti Makkonen
ja julkaisi Nova Records Oy.
Levyprojektin pohjana oli vuosittain järjestettävä TangoMaestro -laulukilpailu, joka keskittyy perinteiseen suomalaiseen tangoon. Levyn kappaleista viisi ovat kilpailun vuosien 2018 ja 2019 voittajien esittämiä, ja niitä oli laulettu kyseisessä kilpailussa. Toiset viisi ovat Makkosen johtaman Savonlinna-kuoron esittämiä. Näitä oli testattu Nilsiän konserteissa Harmonia-kuoron esittäminä.
Sovitukset teki, säestävää yhtyettä johti ja selloa soitti Matti Makkonen. Muut soittajat olivat Susanna Mieskonen-Makkonen viulu, Kirsi Laamanen harmonikka, Petri Herranen piano, Toni Taskinen kitara ja Jarmo Hiekkala basso. Laulusolistit olivat Päivi Hökkä, Pertti Alho, Merja Uimonen ja Timo Uusikylä.
Äänitykset tehtiin Savonlinnan Taidelukion juhlasalissa 16-17.10.2021. Äänityksen, editoinnin ja miksauksen hoiti Sampo Härkönen, masteroinnin Markku Veijonsuo / Varistoteles Studios. Layout ja graafinen ulkoasu: Paperi Sonné, kannen valokuva: Matti Suurpää vuonna 1971.
Kaikki kappaleet taustatietoineen esitellään oheislehtisessä.
Levyn kappaleet

Kaikki sävellykset: Toivo Kärki.  Kappaleet ovat ennenlevyttämättömiä paitsi 8, mutta sekin on tässä ensi kerran alkuperäisenä kuorosovituksena
1. Kuuntele ääntä sydämen – 2.33  (1979, san. Juha Vainio)  Päivi Hökkä
2. Hopeakuvastin kertoo – 3.24   (1956, san. Reino Helismaa)  Päivi Hökkä
3. Niin monta pitkää iltaa – 3.22  (1984, san. Olavi Polvi)  Pertti Alho
4. Äiti – 2.57   (1977 san. Juha Vainio)   Savonlinna-kuoro
5. Itke sydän, naura sydän – 2.50  (1983, san. Kyösti Timonen)  Savonlinna-kuoro
6. Haaveen harhaa – 3.35  (1982, san. Vexi Salmi)  Timo Uusikylä
7. Tuuli, lintu ja pilvet – 2.46  (1980, san. Olavi Polvi)  Merja Uimonen
8. Istuin illalla tuvassa – 2.30  (1943, san. Aleksanteri Aava)  Savonlinna-kuoro
9. Kohta väistyy yö – 2.00  (1982, san. Aappo I. Piippo)  Savonlinna-kuoro
10. Karjala tässä ja nyt – 2.50  (1981, san. Paavo Suoninen)  Savonlinna-kuoro
Helsingin kaupungin kaasulaitos

Helsingin kaupungin kaasulaitos oli vuosien 1900 ja 1977 välillä Helsingin kaupungin kaasunjakelusta vastannut yhtiö.
Helsingin Kaasuvalaistusosakeyhtiö aloitti kaasunjakelun vuonna 1860 ja ensimmäiset kaasuvalot syttyivät katujen varsille 1. syyskuuta 1860. Ensimmäinen kaasutehdas perustettiin Itäisen Henrikinkadun (nyk. Mannerheimintien) varrelle, nykyisen Postitalon ja Kiasman paikkeille. Kaasua käytettiin nimen mukaisesti aluksi valaistukseen. Vuoteen 1882 asti kaasun raaka-aineena käytettiin puuta (puukaasu). Sittemmin siirryttiin käyttämään kivihiiltä mutta vielä ensimmäisen maailmansodan aikana jouduttiin tilapäisesti turvautumaan puun kuivatislaukseen. Kaasun valmistuksen sivutuotteina syntyi koksia, kivihiilitervaa, bentsolia ja ammoniakkia. 1930-luvulla kaasulaitos käytti vuosittain noin 60-70 miljoonaa kiloa kivihiiltä.
Syyskuun alusta 1910 uusi yksikkö jatkoi toimintaa Sörnäisten Suvilahdessa keskustan tehtaan lopetettua. Rakennukset ovat arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelemia yhteistyössä betonirakentamiseen perehtyneen Jalmar Castrénin kanssa. Sörnäisten kaasutehtaan konehuoneessa tapahtui 30. elokuuta 1918 suuri räjähdys, joka ei kuitenkaan aiheuttanut henkilövahinkoja. Suvilahdessa on yhä jäljellä kaksi kaasun varastointiin tarkoitettua kaasukelloa. Niistä vanhempi, vuonna 1910 valmistunut tiilestä muuratulla suojarakennuksella varustettu noin 30 000 kuutiometrin kaasukello on kunnostettu vuonna 2022. Uudempi, ilman suojarakennusta oleva teräksinen 50 000 kuutiometrin kello on valmistunut vuonna 1929.
Kaupunkikaasun raaka-aineena Helsingissä käytettiin kivihiiltä 1970-luvun alkuun saakka jonka jälkeen se vaihtui butaaniksi. Taustalla oli kaupunkikaasun tuotannossa syntyvän ja koko laitoksen taloudellisuuden kannalta olennaisen koksin kysynnän lasku kiinteistöjen siirtyessä käyttämään lämmitykseen polttoöljyä. Kaupunkikaasun tuotannon sivutuotteena saatiin myös kivihiilitervaa ja raakabentseeniä.
Vuodesta 1977 alkaen kaasulaitoksen toiminnot ovat olleet Helsingin kaupungin energialaitoksen alaisuudessa. Kaupungin omistuksessa se oli kuitenkin jo lokakuusta 1900 eteenpäin Helsingin kaupungin kaasulaitoksena.
Raaka-aine vaihtui myös 1990-luvun alkupuolella, kun kaupunkikaasu vaihtui maakaasuun.
Aiheesta muualla

Herranen, Timo: Kaasulaitostoimintaa Helsingissä 1860–1985.  Helsinki:  Helsingin kaupungin energialaitos, 1985.  ISBN 951-771-528-5
24,000,000 m³ kaasua, Suomen Kuvalehti, 19.12.1931, nro 51-52, s. 36, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Helsingin kaasulaitos sekä Kaasuvalaistusyhtiö (porssitieto.fi)
Vuoden sana

Vuoden sana on sana tai ilmaus, joka on valittu kuvastamaan tai symboloimaan aikaansa. Valintoja tekevät muun muassa kielenhuoltojärjestöt ja sanakirjojen julkaisijat.
Kielialan järjestöistä valintoja tekevät muun muassa yhdysvaltalainen American Dialect Society, joka on valinnut vuoden sanan vuodesta 1990 lähtien. Saksalainen kielenhuoltojärjestö Gesellschaft für deutsche Sprache (GfdS) valitsi vuoden sanan ensimmäisen kerran vuonna 1971 ja on sen jälkeen tehnyt valinnan säännöllisesti vuodesta 1977 lähtien.
Norjassa valinnan tekee Norjan kielineuvosto Språkrådet ja Tanskassa Tanskan kielineuvosto Dansk Sprognævn. Ruotsissa Ruotsin kielineuvosto (Språkrådet) ja Suomessa Kotimaisten kielten keskus Kotus eivät valitse vuoden sanaa, vaan ne julkaisevat vuosittain listauksen kuluneen vuoden ajankohtaisista sanoista.
Sanakirjojen tekijöistä tunnettuja Vuoden sana -valintoja tekeviä ovat brittiläinen Oxford English Dictionary ja yhdysvaltalainen Merriam-Webster. Australianenglannin vuoden sanan valitsee Macquarie Dictionary.
Aiheesta muualla

Oxford Word of the Year Oxford Languages (englanniksi)
Word of the Year Merriam-Webster (englanniksi)
Wort des Jahres Gesellschaft für deutsche Sprache (saksaksi)
Macquarie Dictionary (englanniksi)
Dictionary.com’s Word Of The Year Dictionary.com (englanniksi)
The Cambridge Dictionary Word of the Year (englanniksi)
Collins - The Collins Word of the Year (englanniksi)
Nyordslistor Institutet för språk och folkminnen (ruotsiksi)
Årets ord Språkrådet (norjaksi)
Årets nye ord – nyordslister – DSN (tanskaksi)
Baseball, COVID, and More: The ABCs of This Year’s Most Popular Japanese Terms Nippon.com
Tuhannen kapakan lauluja

| Tuhannen Kapakan Lauluja Tuomari Nurmio |
| --- | --- | --- |

Kokoelmalevyn tiedot
 Julkaistu: 2005
 Tyylilaji: suomirock
 Levy-yhtiö: Johanna Kustannus
Tuomari Nurmion muut julkaisut
| Suomi Huiput - 20 Hittiä 2003 | Tuhannen kapakan lauluja 2005 |   |
Tuhannen Kapakan Lauluja on Tuomari Nurmion vuonna 2005 julkaistu kahden levyn kokoelma. CD:t sisältävät Nurmion tähänastisen uran kaikki tunnetuimmat kappaleet sekä lukuisia harvinaisuuksia yhteensä 43 kappaleen verran. Tuomari Nurmio palkittiin kokoelmasta kultalevyllä Helsingin Kulttuuritalon 30-v juhlakonsertin yhteydessä 24.10.2009.
Kappaleet > CD 1

Valo yössä
Kurjuuden kuningas
Hän on täällä tänään
Älä itke Iines
Kurja matkamies maan
Oi mutsi, mutsi
Aavaa preeriaa
Maailmanpyörä palaa!
Sunnuntaina
Oi mahtava totemi
Lapsikuninkaan käskyt
Liputtomat laivat
Rion satamassa
Paha tyttö
Kylmää ja kuumaa
Lasten mehuhetki
Kaalimaan kansa
Siionin tyttäret
On aika soittaa sinfonia
Punainen planeetta
Ramona
Siihen loppui satumaa
Tonnin stiflat
Kappaleet > CD 2

Laaksossa
Laulu No 99
Ikuisesti minun
Hurja poika
Rannanjärvi elää!
Kova luu
Auringon lapsonen
Kolmannen Linjan Mona Lisa
Kahleet
Rypistynyt Profeetta
Arabian kuu
Vinoja sanoja
Usvaa putkeen
Manala
Hyvästi kotimaa
Paavi Roskapankissa
Bum! Bum! Bum!
Huda Huda
Dumari
Valo yössä
Aiheesta muualla

Tuhannen kapakan lauluja discogs.com -sivustolla
| n k Tuomari Nurmio |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Kohdusta hautaan  Maailmanpyörä palaa  Lasten mehuhetki  Punainen planeetta  Meet the Meatballs  Käytettyä rakkautta  Kuu  Tuomari Nurmio & Hugry Tribal Marching Band  Hullu puutarhuri  Hillbilly Spacecraft  Karaokekuningas  Tanssipalatsi  Luuta ja nahkaa  1999  Tuomari Nurmio & Korkein Oikeus  Kinaporin kalifaatti  Tangomanifesti  Big Bear’s Gate  Paratiisin puutarha  Dumari ja Spuget  Dumari ja Spuget bailaa!  Tales of Judge Bone  Ihmemaassa  Dumarillumarei  Usvaa putkeen  Maailman onnellisin kansa  Believe It Or Not  Rajaseudun laki 
Kokoelmat:  Valitut Palat  Valitut  Lasten mehuhetki + Kohdusta hautaan  Extra  24 karaattia  Lauluja rakastamisen vaikeudesta  Lemmenloruja  Suomi huiput – 20 hittiä  Tuhannen kapakan lauluja  Dumari – raskauttavaa todistusaineistoa 1979–2009 
Mukana levyillä:  Eri esittäjiä – Metropolis  Pedro's Heavy Gentlemen  Hasse Walli  Eri esittäjiä – Paljaat uneksijat  Eri esittäjiä – Sunnuntaina sataa aina  Eri Esittäjiä – 1990  Pedro's Heavy Gentlemen – Reggae  Olli Haavisto – Pysäkkimusiikkia  Eri esittäjiä – Cash Only A Tribute To Johnny Cash  Eri esittäjiä – Takorautaa  Eri esittäjiä – Mielenrauhaa – Aki Sirkesalon musiikkia  Eri esittäjiä – Synkkien laulujen maa  Breadmachine – Under the Greenwood Tree  Eri esittäjiä – Miehen työ – Soundtrack  Eri esittäjiä – Sanat Jukka Virtanen  Ajattara – Joululevy  Eri esittäjiä – Ipanapa Talvilaulut  Korpiklaani – Ukon Wacka  Stadin kadonneet – On rookis kalsa hima  Knucklebone Oscar – Judge Meets the King 
DVD:t:  Heinola Sinfonietta – Rock 2005  Vastavirta-klubi  Dumari – Elää, potkii ja puree!  Stadilaista tangoa etsimässä  Hotelli Voodoo  Toivon tuolla puolen 
Muuta:  Luettelo Tuomari Nurmion kappaleista
Aerogeeli

Kappale aerogeeliä
Aerogeeli on kiinteää mikrohuokoista silikaattivaahtoa, säikeistä piidioksidia (SiO2)n. Aerogeelin keksijänä pidetään Samuel Stephens Kistleriä vuonna 1930.
Aerogeeliä pidetään maailman kevyimpänä kiinteänä aineena ja sitä nimitetään myös kiinteäksi savuksi. Aerogeelin tilavuudesta tyhjää on noin 95–99,98 %.
Aerogeelin ominaisuudet > Mekaaniset ominaisuudet

Aerogeeli painaa pienimmillään noin 3 kg/m³.  Aine on puristuslujuudeltaan vahvaa, mutta iskunkestävyydeltään ja vetolujuudeltaan heikkoa. Aine vaurioituu joutuessaan kosketuksiin veden kanssa.
Aerogeelin ominaisuudet > Lämmöneristyskyky

Aerogeelin lämmöneristyskyky on poikkeuksellisen hyvä. Aineen lämmönjohtavuus on 0,015–0,020 W/(Km) ilmakehän paineessa, mutta eristyskyky paranee alipaineessa. Tyhjiöimällä saadaan lämmönjohtavuudeksi 0,004 W/mK (50 Mbar paineessa). Nykyisin käytettyjen eristeiden lämmönjohtavuus on noin kymmenen kertaa suurempi.lähde?
Cambridgen yliopistolla ainetta on käytetty koetalon lämmöneristeenä, jolloin on saatu aikaan ilman varsinaista lämmitysjärjestelmää lämpenevä passiivitalo. Teollista käyttöä hidastaa toistaiseksi aerogeelin kallis hinta.
Aerogeelin ominaisuudet > Optiset ominaisuudet

Aerogeeli on valoa läpäisevää. Aineen valon läpäisysuhde näkyvän valon alueella on 75 %.. Prototyyppinä on valmistettu muun muassa aerogeelitäytteisiä ikkunoita.
Aerogeelin ominaisuudet > Äänitekniset ominaisuudet

Aerogeelissä äänen nopeus on ainoastaan 100 metriä sekunnissa. Vinosti ainepintaan osuva ääniaalto muuttaa jyrkästi suuntaansa, joten periaatteessa aerogeelistä voitaisiin suunnitella ääntä suuntaavia linssejä, tai johtomaisia äänen kuljettimia.
Valmistus

Aerogeeli valmistetaan sooli-geeli-tekniikalla vaahdottamalla sulaa lasimassaa paineilman ja katalyyttisen seosnesteen avulla. Tällöin muodostuu geeliä, jossa on äärimmäisen pieniä ja ohutseinäisiä nestetäytteisiä huokosia. Neste korvataan kaasulla, jonka jälkeen jäljelle jää säikeinen silikaattirakenne. Menetelmä kehitettiin kokeellisena Yhdysvalloissa Stanfordin yliopistossa jo 1930-luvulla.
Aerogeeliä valmistetaan levymäisenä ja raemaisena. Levymateriaalin koot ovat toistaiseksi varsin rajoitettuja, alle yhden neliömetrin.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tekniikka & Talous, Kari Peltonen: Halpa aerogeeli on tulevaisuuden supereriste?, 2.2.2012
NASAn valokuvia aerogeelistä
Aerogel.org: What is Aerogel ? (englanniksi)
Svenska Aerogel (englanniksi)
2 grammaa aerogeeliä kannattelemassa 2,5 kg:n painoista tiiltä.