Louis Beam
Elämä ja toiminta

Beam syntyi vanhimpana neljästä lapsesta ja palveli puolentoista vuoden ajan Vietnamin sodassa. Hänelle myönnettiin Distinguished Flying Cross. Hän toimi Ku Klux Klanissa ja nousi sen Texasin-alajärjestön suurlohikäärmeeksi. 1970-luvun alkupuolella Beamia epäiltiin vasemmistolaisen Pacifica-radioaseman pommituksesta ja kommunistipuolueen paikalliseen päämajaan ampumisesta. Syytteistä luovuttiin. Beam koulutti Ku Klux Klaniin värvättyjä ja piti puolisotilaallisilla koulutusleireillä workshopeja sissisodankäynnistä. Hän johti Ku Klux Klanin pyrkimyksiä värvätä armeijan henkilöstöä Texasin Fort Hoodissa. Vuonna 1981 Beam piti Galvestoninlahdella puheen ja poltti veneen, jossa luki USS Vietcong. Hänen seurassaan oli joukko valkoisia kalastajia, jotka olivat vihaisia joutumisesta kilpailemaan vietnamilaisten kanssa. Tulevina viikkoina Ku Klux Klanin aggressiivinen toiminta vietnamilaisia kohtaan jatkui muun muassa ristien polttamisella vietnamilaisten kalastajien pihoilla, kahden vietnamilaisomisteisen veneen polttamisella ja soutelulla lahdella raskaasti aseistautuneena vietnamilaisia uhkaamassa. Southern Poverty Law Center edusti vietnamilaisia oikeudessa, jossa Beamin johtama Ku Klux Klan -ryhmä määrättiin lopettamaan ahdistelu ja sulkemaan viisi puolisotilaallista koulutusleiriä. Beam otti vuonna 1981 käyttöön hokeman where ballots fail, bullets will prevail.
Vuonna 1982 Beam muutti Aryan Nationsin tiloihin Idahoon. Hän teki monien vuosien ajan yhteistyötä Richard Girnt Butlerin kanssa. Butler nimitti Beamin Aryan Nationsin ”suurlähettilääksi” ilman kohdemaata (ambassador-at-large). The Order, jonka toimintaan Beam itse ei osallistunut, jakeli kannattajiensa keskuudessa Beamin teosta Essays of a Klansman (1983). Beamista tuli vuonna 1984 yksi ensimmäisistä yhdysvaltalaisista, jotka käyttivät tietokoneita järjestäytymisen välineinä. Hän perusti tuolloin kahden muun valkoisen ylivallan kannattajan kanssa Aryan Nations Liberty Net -viestintävälineen. Vuonna 1987 Beam siirtyi pidätyksen pelossa Meksikoon. Huhtikuussa 1987 liittovaltiollinen oikeusistuin Arkansasissa asettikin pidätysmääräyksen Beamia ja kolmeatoista muuta kohtaan. Beam otettiin FBI:n Ten Most Wanted -listalle. Hän päätyi Meksikossa laukaustenvaihtoon, jossa meksikolainen poliisi haavoittui ja joutui kriittiseen tilaan. Beam kuitenkin tavoitettiin pian Chapalassa ja palautettiin nopeasti Yhdysvaltoihin. Hän kertoi saamiensa syytteiden olleen ylpeyden aihe. Häntä ja muita syytettiin kapinasta, jonka väitetty päämäärä oli hallinnon syrjäyttäminen. Huhtikuussa 1988 tuomioistuin kuitenkin vapautti Beamin ja muut syytetyt, kuten Richard Girnt Butlerin. Väitetty kapinan valmistelu oli tehty Aryan Nationsin vuosikongressissa vuonna 1983. Oikeudenkäynnin jälkeen Beam perusti The Seditionist -lehden.
Vuonna 1992 Beam julkaisi uusitun version esseestään, jossa hän esitteli johtajattoman vastarinnan idean. Esseessä kannustettiin valkoisia ”vallankumouksellisia” hylkäämään toiminnan suunnittelu suurissa ryhmissä. Beam susoitteli sen sijaan toimimista pienissä, enintään kuuden miehen soluissa, jotka toimivat toisistaan riippumattomasti ottamatta vastaan ylhäältä tulevia käskyjä. Tarkoituksena oli välttää kokonaisten järjestöjen tuhoutuminen ja aiheuttaa haittojen vähentyminen esimerkiksi viranomaisten soluttautuessa liikkeisiin. Viimeisen julkisen puheensa Beam piti vuonna 1996. Hän jatkoi kuitenkin ajoittaista esseiden kirjoittamista. Vuonna 1999 hän kirjoitti esseen New World Order reaktiona vasemmistolaisten väkivaltaisiin WTO:n huippukokousta vastustaneisiin mielenosoituksiin. Beam esitti, että uudenlaisen yhdysvaltalaisen ”patriootin” ei tarvitse olla oikealla eikä vasemmalla vaan ainoastaan ”vapaustaistelija”. Hän arveli miljoonien eri poliittisia suuntauksia edustavien henkilöiden tulevan pian haastamaan ”poliisivaltion” Yhdysvaltain kaduilla.