stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Johanneksen kirkko

Johanneksen kirkko ja Johanneksenkirkko voivat tarkoittaa seuraavia kirkkorakennuksia:
Johanneksen kirkko Bergenissä
Johanneksen kirkko Haminassa
Johanneksenkirkko Helsingissä
Johanneksen kirkko Johanneksessa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella.
Jaanin eli Johanneksen kirkko Tartossa
Johanneksen kirkko, Tampereen tuomiokirkon nimi ennen vuotta 1923
Jesús Humberto Velázquez Garay

Jesús Humberto Velázquez Garay (16. toukokuuta 1940 Culiacán – 22. kesäkuuta 2013) oli meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Culiacánin hiippakuntaan 12. maaliskuuta 1964 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Belesasan titulaaripiispaksi 10. helmikuuta 1983. Piispaksi vihkiminen seurasi 4. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Girolamo Prigione, jota avustivat Luis Rojas Mena ja Alfonso Humberto Robles Cota.
Velázquez Garay sai 28. huhtikuuta 1988 nimityksen Celayan piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 26. heinäkuuta 2003.
Jalasjärven työväentalo Jalasranta

| Jalasjärven työväentalo Jalasranta |
| --- | --- |
 Jalasjärven työväenyhdistyksen talo, 1938-1939
Osoite:  Vaasantie 344, 61600 Jalasjärvi
Sijainti:  Jalasjärvi, Kurikka
Valmistumisvuosi:  1908
Rakennuttaja:  Jalasjärven Sos.dem. työväenyhdistys
Omistaja:  Jalasjärven Sos.dem. Työväenyhdistys
Runkorakenne:  vanhaosa hirsi, laajennukset runkorakenne
Huoneistoala:  400 m²
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Jalasjärven työväentalo Jalasranta  on Kurikassa entisen Jalasjärven kunnan haja-asutusalueella Jalasjärven rannassa sijaitseva työväentalo.
Historiaa

Jalasjärven työväentalo Jalasranta on valmistunut vuonna 1908. Työväentalo on rakennettu talkoilla, urakalla ja palkkatyöllä. Talon rakentaminen rahoitettiin järjestämällä iltamia, tansseja ja myyjäisiä. Vuonna 2018 talon tulonlähteet olivat bingo ja tilojen vuokraus. Vuosittain oli noin 30–35 tilaisuutta.
Työväentalo oli vuosina 1923–1933 Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen kuuluneen työväenyhdistyksen hallussa. Jalasjärven Sos.dem. Työväenyhdistys sai talon takaisin oikeudenkäyntien kautta 1930-luvulla. Lapuanliikkeen vuosina työväentalon ovet olivat kiinninaulattuina muutaman vuoden ajan.
Rakennus

Työväentalon koko on noin 400 m², ja sitä on laajennettu ainakin vuosina 1946, 1969 ja 1971. Talossa on juhlasali, ravintola, keittiö, kamari ja huone soittajille. Taloa on remontoitu jatkuvasti, ja se on ollut hyvässä kunnossa vuonna 2018. Vuonna 2011 on uusittu juhlasalin lattia, yläpohjan lämpöeristys, kaikki ikkunat ja ulko-ovet. Vuonna 2014 on remontoitu varastotilat, ravintola sekä sähkön syöttö ja pääkeskus. Vuonna 2017 on siirrytty maalämpöön.
Jessica Sierra

Jessica Ann Sierra (s. 11. marraskuuta 1985, Tampa, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, joka tuli kymmenenneksi American Idol -laulukilpailussa vuonna 2005. Hän oli 18-vuotias käydessään koelauluissa Orlandossa. Hän on kotoisin Tampasta ja oli aiemmin Star Search -kilpailussa.
Aiheesta muualla

Jessica Sierran viralliset kotisivut
Jalkapallon Suomensarjan kausi 1968

| Suomensarjan kausi 1968 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  40
Nousseet joukkueet:  Kuopion Elo Ilves-Kissat
Pudonneet joukkueet:  lohkojen 2 heikointa
Yleisökeskiarvo:  585
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  Maakuntasarja
  ← 1967 :  1969 → 
Jalkapallon Suomensarjan kausi 1968 oli Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason kausi. Kausi pelattiin neljänä lohkona kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat pääsivät nousukarsintaan, jonka kaksi parasta nousi Mestaruussarjaan kaudeksi 1969.
Etelälohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ilves-Kissat, Tampere | 18 | 14 | 2 | 2 | 51 | 12 | +39 | 30  |
| 2 | Valkeakosken Koskenpojat | 18 | 10 | 3 | 5 | 21 | 17 | +4 | 23  |
| 3 | Helsingin Palloseura | 18 | 9 | 4 | 5 | 32 | 19 | +13 | 22  |
| 4 | Helsingin IFK | 18 | 9 | 1 | 8 | 29 | 33 | −4 | 19  |
| 5 | Käpylän Urheilu-Veikot | 18 | 7 | 4 | 7 | 28 | 22 | +6 | 18  |
| 6 | Pallo-Sepot 44 | 18 | 8 | 2 | 8 | 30 | 25 | +5 | 18  |
| 7 | Bollklubben 46 | 18 | 7 | 4 | 7 | 25 | 33 | −8 | 18  |
| 8 | Tapion Honka | 18 | 8 | 1 | 9 | 26 | 30 | −4 | 17  |
| 9 | Herttua, Helsinki | 18 | 6 | 3 | 9 | 26 | 24 | +2 | 15  |
| 10 | Hangon AIK | 18 | 0 | 0 | 18 | 14 | 67 | −53 | 0  |
Etelälohko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Ilves-Kissat | 9 | 9 389 | 1043 |
| BK-46 | 9 | 7 913 | 879 |
| VaKP | 9 | 6 734 | 748 |
| PS-44 | 9 | 4 634 | 515 |
| KUV | 9 | 4 283 | 476 |
| HIFK | 9 | 3 529 | 392 |
| HPS | 9 | 3 065 | 341 |
| Herttua | 9 | 2 427 | 270 |
| Honka | 9 | 2 120 | 236 |
| HAIK | 9 | 1 685 | 187 |
| Yhteensä | 90 | 45 779 | 509 |
Itälohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kuopion Elo | 18 | 13 | 2 | 3 | 47 | 19 | +28 | 28  |
| 2 | Jämsänkosken Ilves | 18 | 10 | 5 | 3 | 45 | 21 | +24 | 25  |
| 3 | Kajaanin Palloilijat | 18 | 7 | 8 | 3 | 37 | 25 | +12 | 22  |
| 4 | Kotkan Jäntevä | 18 | 9 | 4 | 5 | 37 | 32 | +5 | 22  |
| 5 | Porvoon Akilles | 18 | 8 | 3 | 7 | 30 | 34 | −4 | 19  |
| 6 | Lappeenrannan Pallo | 18 | 3 | 10 | 5 | 25 | 26 | −1 | 16  |
| 7 | Lahden Palloseura | 18 | 7 | 1 | 10 | 29 | 51 | −22 | 15  |
| 8 | Mikkelin Pallo-Kissat | 18 | 6 | 2 | 10 | 44 | 40 | +4 | 14  |
| 9 | Joensuun Palloseura | 18 | 4 | 5 | 9 | 22 | 32 | −10 | 13  |
| 10 | Kajaanin Haka | 18 | 1 | 4 | 13 | 18 | 54 | −36 | 6  |
Itälohko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Elo | 9 | 11 995 | 1333 |
| KaPa | 9 | 11 856 | 1317 |
| KajHa | 9 | 9 875 | 1097 |
| JIlves | 9 | 9 810 | 1090 |
| LaPa | 9 | 7 172 | 797 |
| Jäntevä | 9 | 6 160 | 684 |
| Akilles | 9 | 4 867 | 541 |
| MiPK | 9 | 4 410 | 490 |
| JoPS | 9 | 3 812 | 424 |
| LaPS | 9 | 1 946 | 216 |
| Yhteensä | 90 | 71 903 | 799 |
Länsilohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Åbo IFK | 18 | 16 | 1 | 1 | 68 | 14 | +54 | 33  |
| 2 | Tampereen Pallo-Veikot | 18 | 16 | 1 | 1 | 41 | 7 | +34 | 33  |
| 3 | Turun Pyrkivä | 18 | 7 | 5 | 6 | 30 | 27 | +3 | 19  |
| 4 | Turun Toverit | 18 | 9 | 1 | 8 | 40 | 40 | 0 | 19  |
| 5 | Tampereen Palloilijat | 18 | 7 | 2 | 9 | 26 | 25 | +1 | 16  |
| 6 | IF Finströms Kamraterna | 18 | 4 | 6 | 8 | 26 | 33 | −7 | 14  |
| 7 | Pihlavan Työväen Urheilijat | 18 | 4 | 6 | 8 | 22 | 34 | −12 | 14  |
| 8 | Porin Pallo-Toverit | 18 | 5 | 3 | 10 | 19 | 39 | −20 | 13  |
| 9 | Tampereen Kisa-Toverit | 18 | 5 | 2 | 11 | 22 | 33 | −11 | 12  |
| 10 | Porin Karhut | 18 | 2 | 3 | 13 | 12 | 54 | −42 | 7  |
Uusinta: TPV - ÅIFK 2–0, pelattiin Hämeenlinnassa, yleisöä 355.
Länsilohko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| TPV | 9 | 7 574 | 842 |
| IF-FK | 9 | 6 077 | 675 |
| ÅIFK | 9 | 5 002 | 556 |
| PiTU | 9 | 3 534 | 393 |
| Pyrkivä | 9 | 3 337 | 371 |
| TuTo | 9 | 3 249 | 361 |
| TaPa | 9 | 2 966 | 330 |
| TKT | 9 | 1 857 | 206 |
| PPT | 9 | 1 488 | 165 |
| Karhut | 9 | 1 427 | 159 |
| Yhteensä | 90 | 36 511 | 406 |
Pohjoislohko

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Oulun Työväen Palloilijat | 18 | 12 | 4 | 2 | 42 | 26 | +16 | 28  |
| 2 | Oulun Palloseura | 18 | 9 | 4 | 5 | 27 | 21 | +6 | 22  |
| 3 | Kemin Into | 18 | 8 | 4 | 6 | 36 | 25 | +11 | 20  |
| 4 | Gamlakarleby Bollklubb | 18 | 8 | 2 | 8 | 20 | 21 | −1 | 18  |
| 5 | Kokkolan Palloseura | 18 | 7 | 3 | 8 | 30 | 26 | +4 | 17  |
| 6 | Karihaaran Tenho | 18 | 7 | 3 | 8 | 27 | 26 | +1 | 17  |
| 7 | Jalkapalloseura Jaro | 18 | 7 | 3 | 8 | 26 | 28 | −2 | 17  |
| 8 | Oulun Tarmo | 18 | 5 | 6 | 7 | 22 | 22 | 0 | 16  |
| 9 | Seinäjoen Sisu | 18 | 7 | 2 | 9 | 28 | 34 | −6 | 16  |
| 10 | Tornion Pallo -47 | 18 | 4 | 1 | 13 | 17 | 46 | −29 | 9  |
Uusinta: Sisu - Tarmo 2–1 (pelattiin Kokkolassa), yleisöä 706.
Pohjoislohko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| OTP | 9 | 13 368 | 1485 |
| Into | 9 | 8 210 | 912 |
| Tenho | 9 | 7 745 | 861 |
| Tarmo | 9 | 6 449 | 717 |
| Jaro | 9 | 6 261 | 696 |
| GBK | 9 | 6 049 | 672 |
| OPS | 9 | 5 731 | 637 |
| TP-47 | 9 | 5 369 | 597 |
| KoPS | 9 | 3 606 | 401 |
| Sisu | 9 | 2 840 | 316 |
| Yhteensä | 90 | 65 628 | 729 |
Karsinta SM-sarjaan

| S | Joukkue | O | V | T | H | TM | PM | ME | Pist  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kuopion Elo | 6 | 4 | 1 | 1 | 10 | 5 | +5 | 9  |
| 2 | Ilves-Kissat, Tampere | 6 | 3 | 2 | 1 | 7 | 3 | +4 | 8  |
| 3 | Oulun Työväen Palloilijat | 6 | 0 | 5 | 1 | 5 | 6 | −1 | 5  |
| 4 | Tampereen Pallo-Veikot | 6 | 0 | 2 | 4 | 3 | 11 | −8 | 2  |
Aiheesta muualla

Suomen jalkapallon sarjataulukoita (Arkistoitu – Internet Archive)
Jesús Guridi

Jesús Guridi suunnilleen vuonna 1915.
Jesús Guridi (25. syyskuuta 1886 Vitoria-Gasteiz – 7. huhtikuuta 1961 Madrid) oli espanjalainen säveltäjä. Hän syntyi musiikilliseen perheeseen. Hän muutti 14-vuotiaana Pariisiin ja aloitti opinnot Schola Cantorumissa. Häntä opetti siellä sävellyksessä Vincent d'Indy. Guridi opiskeli lisäksi pianonsoittoa ja esiintyikin pianistina. Palattuaan Bilbaoon hän toimi urkurina kirkoissa, opetti urkujensoittoa ja johti useita musiikkikokoonpanoja. Guridi tuli tunnetuksi improvisointitaidoistaan.
Guridin teoksiin lukeutuvat As cantan los chicos (1915) orkesterille ja kuorolle, oopperat Mirentxu (1915) ja Amaya (1910–20), zarzuela El Casero (1926), Diez melodas vascas (1941), Sinfonia pirenica (1946) sekä Homenaje a Walt Disney (1956) pianolle ja orkesterille. Guridi sävelsi paljon urkumusiikkia ja toimi myös elokuvasäveltäjänä. Hän oli Madridin konservatorion urkujensoiton professori ja nousi konservatorion johtoon vuonna 1956.
Guridi sävelsi monia baskinkielisiä teoksia, mutta baskin huono kansainvälinen tunnettavuus on vaikeuttanut niiden tulemista tutummiksi ulkomailla. Guridi ehti eläessään nousta lähes kansallissäveltäjän asemaan baskien keskuudessa. Vitoria-Gasteizissa toimiva musiikkioppilaitos on nimetty säveltäjän mukaan Jesús Guridi -konservatorioksi.
Jean-Louis Giasson

Jean-Louis Giasson (7. joulukuuta 1939 L’Islet, Kanada – 12. helmikuuta 2014) oli Hondurasissa toiminut roomalaiskatolinen piispa. Hän liittyi Société des Missions-Étrangèresiin 13. toukokuuta 1965 ja sai pappisvihkimyksensä 18. joulukuuta 1965. Giasson nimitettiin Yoron hiippakunnan johtoon 19. syyskuuta 2005, ja piispaksi vihkiminen seurasi 12. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Oscar Andrés Rodríguez Maradiaga, jota avustivat Raúl Corriveau ja Luis Alfonso Santos Villeda.
Jessica Schiefauer

| Jessica Schiefauer |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 20. elokuuta 1978 Kungälv
Kansalaisuus:  ruotsalainen
Ammatti:  kirjailija, kääntäjä
Kirjailija
Aikakausi:  2009–
Tyylilajit:  nuortenkirjallisuus
Esikoisteos:  Om du var jag
Pääteokset:  Pojat   Ester & Isak
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Jessica Schiefauer (s. 20. elokuuta 1978 Kungälv, Ruotsi) on ruotsalainen kirjailija. Hänen esikoisteoksensa Om du var jag julkaistiin vuonna 2009.
Schiefauer voitti lasten- ja nuortenkirjallisuuden August-palkinnon vuonna 2011 teoksellaan Pojkarna (suom. Pojat) ja vuonna 2015 teoksellaan När hundarna kommer (suom. Ester & Isak). När hundarna kommer voitti myös Spårhunden-palkinnon, jonka Svenska Deckarakademi jakaa parhaalle lasten- tai nuortendekkarille. Pojat-kirjasta on tehty teatterisovitus ja elokuva.
Teoksia

Om du var jag (2009)
Pojkarna (2011), suom. Pojat (2015) suomentanut Säde Loponen
När hundarna kommer (2015), suom. Ester & Isak (2016) suomentanut Säde Loponen
Bärarna (2020)
J. O. Hannula

Hannula vuonna 1938. Kuva: Aarne Pietinen.
Joose Olavi (J. O.) Hannula (5. marraskuuta 1900 Turku – 12. kesäkuuta 1944 Salla) oli suomalainen eversti ja sotahistorioitsija.
Elämä

Hannulan vanhemmat olivat tuomiorovasti ja kansanedustaja Edvard Hannula sekä Ellen Palmgren. Hannula kävi koulunsa Porvoossa, jossa hänen isänsä toimi tuomiorovastina vuodesta 1912. Hän liittyi Suomen sisällissodan aikana Porvoon suojeluskuntaan ja osallistui sen epäonnistuneeseen hyökkäykseen Keravalle sekä perääntymistaisteluihin Pellingin saarella. Sodan päätyttyä Hannula kävi Vöyrin sotakoulun kurssin kesällä 1918, Viipurin upseerikokelaskurssin 1918–1919, kadettikoulun 1919–1921 ja sotakorkeakoulun 1925–1927. Hän valmistui 1928 yleisesikuntaupseeriksi sotakorkeakoulun ensimmäiseltä yleisesikuntaupseerikurssilta. Hän suoritti 1920-luvulla myös lakitieteen opintoja Helsingin yliopistossa. Hannula palveli 1919–1924 joukkueenjohtajana ja adjutanttina Uudenmaan rykmentissä sekä 1924–1925 adjutanttina 1. divisioonan esikunnassa. Hän oli sotakorkeakoulun sotahistorian ja strategian opettajana vuosina 1927–1939, ja hänen on sanottu luoneen suomalaisen sotahistorianopetuksen perinteen. Hänet ylennettiin vänrikiksi 1919, luutnantiksi 1921, kapteeniksi 1924, majuriksi 1927, everstiluutnantiksi 1934 ja everstiksi 1940.
Talvisodan aikana Hannula oli päämajan ulkomaantoimiston päällikkönä. Hän pyrki sodan aikana vahvistamaan suomalaisten taisteluhenkeä radiopuheilla ja esitelmillä. Jatkosodan aikana Hannula oli JR 52:n komentajana Rukajärven suunnalla 1941–1944 sekä 3. Prikaatin komentajana Alakurtissa 1944. Hän sai surmansa vihollisen ilmahyökkäyksessä, kun hänen prikaatiaan oltiin siirtämässä Sallan rintamalta Karjalan kannakselle kesäkuussa 1944.
Hannula kirjoitti laajan sotahistoriaa käsittelevän tuotannon. Hänen diplomityönsä sotakorkeakoulussa käsitteli sotateroreetikko Carl von Clausewitzia. Hannulan Suomen sisällissodasta kirjoittamaa teosta Suomen vapaussodan historia (1933) pidettiin aiheensa perusteoksena, kunnes uudempi tutkimus syrjäytti sen 1960-luvulla. Hän kirjoitti 1930-luvun lopulla samasta aiheesta esitykset myös ruotsiksi, ranskaksi ja englanniksi.
Teoksia

Clausewitz sotateoreetikkona.  (Sotakorkeakoulun upseerikerhon julkaisuja n:o 1)  Helsinki:  Sotakorkeakoulun upseerikerho, 1927.
Napuen taistelu. Sotakorkeakoulun upseerikerho, 1929. – (Sotakorkeakoulun upseerikerhon julkaisuja; n:o 5)
Sotataidon historia I–III. Otava, 1930–1933
Itäarmeijan operaatioiden suunnittelu ja johto v. 1918. Otava, 1932
Maailmansodan historia I–II. Otava, 1935, 1938.
Italian ja Abessinian selkkaus. Otava, 1935.
Mannerheim, vapaussodan ylipäällikkö. Sanatar, 1937
Espanjan sisällissota vv. 1936-1937. Otava, 1937.
Suomen vapaussodan historia. WSOY, 1933 – 4. tarkistettu ja lisätty p. 1938; 5. p. 1956 tarkistanut ja alkulauseen kirj. Arvi Korhonen.
A. E. Heinrichs, J. V. Hägglund, J. O Hannula. Kampen om Finland 1918. Toim. A. E. Heinrichs, J. V. Hägglund ; historiaosuuden kirjoittanut  J. O. Hannula. Helsingfors : Nordiska förlagsaktiebolaget, 1938
Hakkapeliittoja ja karoliineja. Otava, 1939
Suomi taistelee I–II sekä yhteisnide Suomi taistelee (yhdessä B. Fagerströmin ja B. Sandbergin kanssa) 1939-1940
Suomi taistelee kodin, uskonnon ja isänmaan puolesta 1939–1940 : sota syttyy : sotatapahtumat : rauha. 1, Sotatapahtumat joulukuussa 1939 ja tammikuussa 1940 / toim. J. O. Hannula, Birger Fagerström ja Börje Sandberg. Suomen kirja, 1939. 94 s.
Suomi taistelee kodin, uskonnon ja isänmaan puolesta 1939–1940 : sota syttyy : sotatapahtumat : rauha. 2, Sotatapahtumat tammi-, helmi- ja maaliskuussa 1940 : rauha, toim. J. O. Hannula, Birger Fagerström ja Börje Sandberg. Suomen kirja, 1940. 90 s.
Suomi taistelee uskonnon, kodin ja isänmaan puolesta. Osa I, Sotatapahtumat joulukuussa 1939 ja tammikuussa 1940, [toimittaneet Birger Fagerström, J. O. Hannula ja Börje Sandberg]. Suomen kirja, 1940, 90 s. sis. ylipäällikön päiväkäskyn (ilmeisesti aiemmasta 1. osasta tehty korjattu laitos)
Suomi taistelee kodin, uskonnon ja isänmaan puolesta. Osa II, Sotatapahtumat tammi-, helmi- ja maaliskuussa 1940, rauha, [toimittaneet J. O. Hannula ja Birger Fagerström]. Suomen kirja, 1940, 90 s. sis. ylipäällikön päiväkäskyn (ilmeisesti aiemmasta 2. osasta tehty korjattu laitos)
Suomi taistelee kodin, uskonnon ja isänmaan puolesta 1939–1940 : sota syttyy, sotatapahtumat, rauha, (yhteisnide) [toimittaneet J. O. Hannula, Birger Fagerström ja Börje Sandberg]. Suomen kirja, 1940 143 s. sisältää ylipäällikön päiväkäskyt
Neuvostoliitto hyökkää Pohjolaan: Suomen-Venäjän talvisota 1939–40.Suomen kirja, 1944
Muita julkaisuja

Sotamarsalkanarvo Ruotsi-Suomessa ja itsenäisen Suomen ensimmäinen sotamarsalkka Kaarle Kustaa Mannerheim. Tiede ja ase 1/1933
Suomen vapaustaistelu maailmasodan tapahtumasarjan vaiheena. Tiede ja ase 3/1935
Aiheesta muualla

Kuka kukin oli (Wikiaineisto)
J. O. Hannula : Maailmansodan sotapäälliköt. Moltke, Joffre, Nivelle, Petain, Foch, French, Haig, Pershing, Cadorna, Hötzendorf, Nikolai Nikolajevitsh, Falkenhayn, Hindenburg ja Ludendorff - kuka heistä oli etevin?, Hakkapeliitan joulu, 01.12.1936, s. 56, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Everstiluutnantti J. A. Hannula : Tannenbergin taistelu. Elokuun 23-30 p. 1914, Helsingin Sanomat, 23.08.1939, nro 225, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Johanneksen Pojat

Johanneksen Pojat, vuoteen 1956 saakka Eteläiset, on helsinkiläinen urheiluseura, rekisteröity 1937, mutta toiminut sitä aikaisemmin pesäpallojoukkueena ainakin vuonna 1935.
Johanneksen Pojat oli Johanneksen seurakunnan (aiemmin Eteläinen suomalainen seurakunta) lentopallojoukkue, jonka harjoittelupaikkana oli seurakunnan (myöhemmin Helsingin ev. lut. seurakuntien) omistama, kesäisin nuorison käytössä ollut Kivisaari, joka sijaitsee Laajasalon itäpuolella, Villingin ja Satamasaaren välissä. Kivisaaressa oli vaatimaton lentopallokenttä, JoPon harjoituskenttä. Harjoituksia pidettiin myös muun muassa Punavuoren koululla, Karjalan Yhteiskoululla Ruskeasuolla ja Pirkkolassa. Pelipaikkana oli Urheilutalo Helsinginkadulla.
Suomen-mestaruuden JoPo voitti kahdesti, peräkkäisillä kausilla 1966–1967 ja 1967–1968. Suomen cupin loppuottelussa seura oli mukana 1968 ja 1973 ja hävisi molemmilla kerroilla. Viimeisen kautensa SM-sarjassa seura pelasi 1975–1976. Eteläiset/JoPo voitti 1953–1956 Suomen Koripallo- ja Lentopalloliiton mestaruuden neljästi peräkkäin.
Johanneksen Pojissa pelasi useita maajoukkuemiehiä, muun muassa Jorma Knuutinen, Oiva Niemi, Jouko Rehumäki, Pertti Laaksonen, Eero ja Mauri Suuperko.
Jausiers

| Jausiers |
| --- | --- |

 vaakuna
 Jausiers
 Koordinaatit: 44°25′07″N, 6°43′53″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Provence-Alpit-Riviera‎
Departementti:  Alpes-de-Haute-Provence
Arrondissementti:  Barcelonnette
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  107,7 km²
Väkiluku (2014):  1 134 
 – Väestötiheys:  10 as./km²
Kunnan numero:  04096
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jausiers on kunta Ranskan kaakkoisosassa Alpes-de-Haute-Provencen departementissa Provence-Alpit-Riviera‎n alueella. Se sijaitsee Ubayen laaksossa osana Mercantourin kansallispuistoa.
Château des Magnans
Kunnan nähtävyyksiä on linna Château des Magnans. Se on alueelle tyypillinen näyttävä rakennus, joita Ranskan siirtomaasta Louisianasta sekä Meksikosta tulleet paluumuuttajat rakensivat.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jausiers Wikimedia Commonsissa
Johanneksen Dynamo

| Johanneksen Dynamo |
| --- | --- |
Perustettu:  1985
Lakkautettu:  1995
Paikkakunta:  Helsinki
Lajit:  jalkapallo
Johanneksen Dynamo oli vuosina 1985–1995 toiminut helsinkiläinen jalkapalloseura, jonka perustajana ja johtohahmona toimi muusikko Gösta Sundqvist. Nimensä se sai Helsingin Ullanlinnassa sijaitsevasta Johanneksenkirkosta, jonka kaksoistornien siluetti oli myös seuran logossa. Johanneksen Dynamo pelasi parhaimmillaan Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla III divisioonassa, jonne se nousi ensimmäistä kertaa kaudeksi 1992.
Vuonna 1995 Johanneksen Dynamo ja toinen helsinkiläisseura FC Norssi yhdistyivät ja muodostivat uuden Atlantis FC -nimisen seuran, joka muutaman vuoden kuluttua nousi Veikkausliigaan. Johanneksen Dynamolla oli myös aladivisioonissa pelannut reservijoukkue FC Capitals. Vuonna 2013 uutisoitiin, että elokuvaohjaaja Peter Lindholm valmistelee Gösta Sundqvistista ja hänen jalkapalloseurastaan kertovan elokuvan käsikirjoitusta.
Jessica Springsteen

| Jessica Springsteen |
| --- | --- |
 Springsteen toukokuussa 2013
Henkilötiedot
Syntynyt: 30. joulukuuta 1991 Los Angeles, Yhdysvallat
Vanhemmat:  Bruce Springsteen Patti Scialfa
| Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten esteratsastus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten esteratsastus. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:  Yhdysvallat.Naisten esteratsastus. Olympialaiset  | Maa:  Yhdysvallat> Naisten esteratsastus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | joukkuekilpailu |  |
Jessica Rae Springsteen (s. 30. joulukuuta 1991) on yhdysvaltalainen esteratsastaja. Hän on rockmuusikoiden Bruce Springsteenin ja tämän vaimon Patti Scialfan tytär. Vuoden 2020 kesäolympialaisissa (jotka järjestettiin kesällä 2021) Springsteen saavutti esteratsastuksen joukkuekilpailussa hopeaa.
Aiheesta muualla

Jessica Springsteen Tokion olympialaisten sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
Jessica Springsteen Usef.org
J. O. Aromaa

| J>  O. Aromaa |
| --- | --- |

Kansanedustaja
 5.9.1922–30.4.1924  
Ryhmä/puolue:  SDP
Vaalipiiri:  Turun läänin pohjoinen
Henkilötiedot
Syntynyt: 27. marraskuuta 1878 Ahlainen
Kuollut: 7. huhtikuuta 1956 (77 vuotta) Pori
Ammatti:  posteljooni
Juho Oskar (J. O.) Aromaa (vuoteen 1901 Norrbacka, 27. marraskuuta 1878 Ahlainen − 7. huhtikuuta 1956 Pori) oli suomalainen posteljooni, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1922–1924. Sisällissodan aikana hän oli punaisten hallinnoiman postilaitoksen toiminnasta vastanneen Suomen Postineuvoston jäsen.
Elämä ja ura > Varhaiset vuodet

Ahlaisten Ylikylässä syntyneen Aromaan vanhemmat olivat torppari Fredrik Erland Norrbacka ja Kaisa Johanna Henrikintytär.[lähde? ] Kansakoulua käynyt Aromaa työskenteli Porissa postinkantajana vuodesta 1901 lähtien, saaden vakinaisen posteljoonin viran 1906. Vuonna 1905 Aromaa liittyi Porin työväenyhdistyksen jäseneksi ja vuotta myöhemmin Suomen Postiljooniyhdistykseen, jonka johtotehtävissä hän oli myöhemmin 1910-luvulla. Aromaa oli myös yhdistyksen julkaiseman Postimies-lehden monivuotinen avustaja.