stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Integrum

Integrum (ven.  Интегрум) on Venäjällä ja muissa IVY-maissa julkaistuun, erityisesti Venäjää käsittelevään aineistoon keskittynyt venäläinen tiedonhakuportaali. Sen välityksellä on pääsy yli 500 miljoonaan Venäjää koskevaan dokumenttiin, jotka on alkujaan julkaistu yli 7 000 eri tietolähteessä.
Suomalaisista yliopistoista voi Integrumiin päästä Nelli-portaalin välityksellä. Integrumin profi-palvelu on tarkoitettu ei-kaupalliseen tutkimus-, opetus- ja opiskelukäyttöön. Palvelun käyttöliittymän kieli valitaan sisäänkirjautumisen yhteydessä; palvelu on käytettävissä sekä venäjäksi että englanniksi. Vaikka pääosa aineistosta on venäjäksi, aineistoa on myös englannin kielellä. Palveluun on kytketty oma konekääntäjä.
Inergrumin kautta voi löytää esimerkiksi yli 2 100 alueellista venäläistä sanomalehteä sekä yli 750 venäläistä aikakauslehteä. Usean lehden (kuten Argumenty i fakty, Izvestija, Kommersant, Literaturnaja gazeta, The Moscow Times) saatavuus alkaa 1990-luvun alkupuolelta ja ulottuu nykypäivään. Saatavilla on myös runsaasti venäläistä kirjallisuutta, vaikkei tekijänoikeussyistä uudempaa tuotantoa olekaan aineistossa. Palvelusta löytyy myös tilastoja, lakitekstejä, tietosanakirjoja, sanakirjoja, valtion virastojen tiedotteita ja uutistoimistojen aineistoa. Joiltain osin aineisto jatkuu vuoteen 1925, mutta Venäjän valtiolliset sopimustekstit löytyvät vuodesta 1815. Integrumin avaussivulta löytyy myös esimerkiksi venäjän kielen 10 000 sanan frekvenssisanasto, päivän lehdistössä eniten mainitut 100 henkilöä ja venäjänkielinen Kuka kukin on.
Aiheesta muualla

O nas  Integrum World Wide (Integrumin toteuttaja-yritys) (venäjäksi) (englanniksi) (integrumworld.com)
Integrumin käyttö - hakuvinkkejä (Slavica wiki) (Arkistoitu – Internet Archive) (helsinki.fi)
Performanssi

Performanssi Tokiossa.
Performanssi (engl. performance; esitys, saavutus, suoritus, esiintyminen) on yleisön edessä esitettävä taide-esitys, joka voi noudattaa ennalta laadittua suunnitelmaa, syntyä esityshetkellä improvisaationa tai sisältää sekä suunniteltuja osia että improvisointia. Performanssi on multimediaa ja voi sisältää elementtejä tai muistumia eri taidemuodoista. Performanssi kehitettiin 1960-luvulla ja sen tavoitteena on visuaalisen ja ajatuksellisen kokonaisuuden luominen.
Performanssi-sana yleistyi Suomessa 1980-luvulla, jolloin se korvasi aikaisemmin käytetyn happeningin. Performanssi on sekä taiteenala että eräs esityskeino, kuten videotaide tai installaatio. Performanssilla voidaan viitata myös mihin tahansa esitykseen.
Eläviä tauluja

Nykyajan performanssiksi kutsuttua ilmiötä edeltää pitkä esihistoria. Varhaisvaiheissaan performansseja olivat järjestetyt tai spontaanit, yleensä pienimuotoiset tapahtumat, joita esitettiin erilaisilla estradeilla, kodeissa tai kaduilla.
Keskiajalta alkaen alettiin jäljitellä kuninkaiden ja ylhäisön esiintuloja ja kunniakulkueita. Näistä syntyi tableaux vivant -esitysten traditio (ransk. tableau = taulu vivant = elävä, siis "elävä taulu"). Ne olivat aikansa monitaiteellisia kuvaelmia, joissa ajatuksena oli jäljitellä näyttelijöiden, yksinkertaisen pukujen ja tarpeiston avulla kuuluisia maalauksia ja veistoksia. Tableaux vivanteista tuli 1700-luvun Euroopassa suosittu hovien ja kotien yhteistoiminnan alue. Perinne jatkui esityksillä, joissa yhdistyivät maalaus- ja veistostaide, tanssi, näyttämötulkinta, puvustus ja lavastustaide, sekä myöhemmin valokuvaus ja elokuva. Perinne jatkui myös nykytaiteeseen, jossa näkyy silloin tällöin viittauksia tähän traditioon.
Futurismin synteettinen teatteri

Modernistisen performanssin alkuideat hahmoteltiin tässä Futuristisen synteettisen teatterin manifestissa. Futuristiseen performanssiin kuuluivat epäloogisuus, rinnakkaistoiminta, fotodynaamisuus, valokäsikirjoitus, virtuaaliset näyttelijät, "synteettinen teatteri" ja konekultti. Performanssi oli osa futuristien multimediaa, jonka he tiivistivät myös seuraavasti:
Cabaret Voltaire

Modernismi toi osansa taide-esitysten traditioon. Sveitsiin ensimmäisen maailmansodan aikana emigroituneet taiteilijat kokoontuivat Cabaret Voltairessa, joka oli heidän kantakapakkansa. Siellä tapahtuneiden esitysten ideana oli kokonaistaideteos, joissa perustana oli eri taiteenlajien samanaikainen esittäminen.
Dadaistien soiréeissa eli illanvietoissa esitettiin erilaisia esityksiä.
Bauhaus-taidekoulussa Dessaussa oli myös pieni näyttämö, jossa esitettiin koulun juhlien yhteydessä myös erilaisia tapahtumia. Eräs niistä oli Mekaaninen baletti, jota Laszlo Moholy-Nagy luonnehti "toiminnan mekaaniseksi ja dynaamiseksi keskittymäksi, jota esitetään muodon, liikkeen, äänen ja valosuunnittelun keinoilla".
Ulkomaisia performanssitaiteilijoita

Marina Abramović
Vito Acconci
Anna Berndtson
Chris Burden
Erik Bünger
Lilibeth Cuenca Rasmussen
Gilbert och George
Gottfried Helnwein
Yves Klein
Ana Mendieta
Olek
Yoko Ono
Gina Pane
Rudolf Schwarzkogler
Flavio Sciolè
Sakiko Yamaoka
Happeningeja

Happeningit yleistyivät 1950-luvun lopulta. Happeningin alkuvaiheita Suomessa tutkinut Tiiu Koistinen mainitsee siitä seuraavaa:
Suomen ensimmäinen varsinainen happening oli 7. elokuuta 1963 Helsingissä järjestetty Street Piece, jonka järjestäjinä olivat Ken Dewey, Henrik Otto Donner ja Terry Riley.
Kuuluisaksi tuli Jyväskylän kesässä vuonna 1966 Taideteollisen oppilaitoksen opiskelijoiden järjestämä tapahtuma otsikolla Visuaalinen varietee. Sen järjestivät muun muassa Maria Laukka, Teemu Lipasti, Jorma Hautala, Timo Aarniala ja Olli Tamminen. Mukana oli myös M. A. Numminen ja yhtye Viisi vierasta miestä. Jyväskylän kesätapahtuman järjestäjät katsoivat tapahtuman rienaavan sukupuolikuria ja säädyllisyyttä. Popvärein somistetut fallospatsaat ja sukupuolivalistusoppaiden teksteihin perustuvat jenkat olivat liikaa tilaisuuden järjestäjille ja yliopistolle kutsuttiin poliisit, joiden avustamana kulttuuripäivien puheenjohtaja lopetti esitykset.
Eräs varhaisista performanssiryhmistä oli 1970-luvulla muun muassa taidenäyttelyiden avajaisissa kuvaelmilla ja lauluesityksillä yleisöä ilahduttanut Record Singers, johon kuuluivat Outi Heiskanen, Mirja Airas, Pekka Nevalainen ja Hannu Väisänen.
Performanssi tulee

Näin kirjoitti Kimmo Sarje Ars 83 näyttelyn avajaisten performanssin odottamisen tunnelmista. Happeningit olivat Suomessa 1960-luvulla yleensä teatterin ja musiikin piirissä järjestettyjä tapahtumia, mutta varsinainen performanssin käsite löi itsensä läpi kuvataiteen piirissä, tavallisesti taidegallerioissa tai taidenäyttelyiden yhteydessä usein pelkästään avajaisissa esitettynä 1980-luvun alussa.
Ars 83 taidenäyttelyssä oli kolme performanssia. Edellä mainittu ruotsalainen Pyramiderna-ryhmä ja länsiberliiniläisen Dieter Appeltin performanssi, jossa hän makasi liikkumatta kipsivedessä kahden ja puolen tunnin ajan kerrallaan. Jugoslaviassa syntyneen Marina Abramovićin ja saksalaisen Ulayn performanssissa Yli yön meren taiteilijat tuijottivat toisiaan pöydän ääressä.
Performanssi on laajentunut koskemaan monien, joskus yllättävienkin taiteenalojen, esimerkiksi rock-musiikin ja performanssin yhdistämistä. Performanssit ovat tuoneet uutta, monen taiteen välistä yhteistyötä taiteiden kentälle. Ne ovat myös muuttaneet kuvataidetta, joka kuten kirjallisuus, on perinteisesti ollut ei-esittävää taidetta, lähemmäksi esityksenomaisia, ajallisia tapahtumia ja hetkellisyyttä, läsnäoloa. Performanssit ovat myös lisänneet ja tuoneet uusia näkökulmia esittävien taiteiden visuaalisuuteen.
Performanssitaiteilija Roi Vaara

Eräs kotimaassa ja ulkomailla tunnettu kokenut performanssitaiteilija on Roi Vaara, joka sai Ars Fennica -palkinnon vuonna 2005. Hän on tehnyt yli kaksikymmentä vuotta performansseja ja kertoo havainneensa uran alkuvaiheessa maalatessaan, että lopputulosta tärkeämpi on prosessi.
Saamastaan tunnustuksesta huolimatta Roi Vaara pitää performanssia Suomessa marginaalisena taidemuotona, jonka tuntee vain pieni, nykytaiteeseen perehtynyt yleisö. Taiteilijan mukaan performanssi ei esineellistä taidetta eikä teokselle jää vaihtoarvoa esityksen jälkeen.
Performanssitaiteilija Roi Vaaran mukaan tavoite on sama kuin muussakin taiteessa, elämysten tuottaminen ja ajatusten herättäminen. Häntä on kiitetty juuri museoihin ja gallerioihin keskittyvän taide-elämän arvostelemisesta, ihmisten häkellyttämisestä ja kysymysten herättämisestä.
Kotimaisia performanssitaiteilijoita ja -ryhmiä

Bellinin akatemia
Maria Duncker
Cris af Enehielm
Linda Granfors
Aura Hakuri
Outi Heiskanen
Helinä Hukkataival
Jack Helen Brut
Kake Puhuu
Katri Kainulainen
Pekka Kainulainen
Essi Kausalainen
Leena Kela
Aapo Korkeaoja
Katriina Haikala
Reijo Kela
Tanja Koistila
Mattijuhani Koponen
Aeon Koskinen
Pentti Otto Koskinen
Heikki Laitinen
Pia Lindman
Lauri Luhta
Pekka Luhta
Marja Mikkonen
Heikki Mäntymaa
Tero Nauha
Meiju Niskala
Irma Optimisti
Messiaaninen Visuaalisen Etiikan Tutkimuskeskus
Mimosa Pale
Suvi Parrilla
Pilvari Pirtola
Tero Puha
Rodtsenko-seura
Sirkus Finnbohemia
Yrjänä Sauros
Record Singers
Ilkka-Juhani Takalo-Eskola
Tiina Tietäväinen
Panu Tyhtilä
Roi Vaara
Taina Valkonen
Taiteilijaseura NYTE
Ö-ryhmä
Kirjallisuutta

Roselee Goldberg, Performance Art: From Futurism to the Present. Thames & Hudson. London 1988. ISBN 0-500-20214-1
Kirsti Karvonen ja Anja Närä (toim.), Roi Vaara. Ars Fennica 2005. Henna ja Pertti Niemistön kuvataidesäätiö. ISBN 9789519874937.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Performanssipankki.
Performanssitaide, Aáikajana. (Arkistoitu – Internet Archive)
Maria Laukka kertoo Visuaalisesta varieteesta. Ylen elävä arkisto.
INFR’ACTION – Festival international d’art performance (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi)
Live Action Gothenburg – international performance art festival (englanniksi)(tanskaksi)
La Bas, performanssifestivaaleja ja -klubeja Suomessa järjestävä taho (englanniksi)
Performance hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
| n k Taidesuuntauksia |
| --- | --- |
Esihistoriallinen taide:  Kalliopiirros  Kalliomaalaus 
Klassinen aika:  Mesopotamian taide  Muinaisen Egyptin taide  Antiikin Kreikan taide  Hellenistinen taide  Rooman valtakunnan taide 
Bysantti:  Varhaiskristillinen taide  Karolinginen renessanssi  Bysantin taide 
1000–1300-luvut:  Ottolainen taide  Romaaninen tyyli  Gotiikan taide 
Renessanssi 1400-luku:  Renessanssin taide 
1500-luku:  Manierismi 
1600-luku:  Barokki 
1700-luku:  Rokokoo  Klassismi  Romantiikka 
1800-luku:  Kansallisromantiikka  Düsseldorfin koulukunta  Hudson River -koulukunta  Prerafaeliitit  Estetismi  Arts and crafts  Naturalismi  Realismi  Impressionismi  Postimpressionismi  Akateeminen taide  Piktorialismi  Primitivismi  Symbolismi  Uusbarokki  Uusgotiikka  Uusklassismi  Uusrenessanssi  Jugend 
Modernismi 1900 alkaen:  Jugend  Naivismi  Fauvismi  Ekspressionismi  Kubismi  Dada  Abstrakti taide  Futurismi  Suprematismi  Konstruktivismi  De Stijl 
1920 alkaen:  Uusasiallisuus  Art deco  Surrealismi  Bauhaus  Funktionalismi  Yhteiskunnallinen realismi  Regionalismi  Sosialistinen realismi  Totalitaristinen taide 
1945 alkaen:  Abstrakti ekspressionismi  Cobra  Informalismi  Art brut  Tasismi  Konkretismi 
Nykytaide 1960 alkaen:  Pop-taide  Uusi realismi  Fluxus  Minimalismi  Fotorealismi  Op-taide  Kineettinen taide  Valotaide  Prosessitaide  Käsitetaide  Arte povera  Feministinen taide  Postmodernismi 
1980 alkaen:  Uusekspressionismi  Transavantgarde  Uusminimalismi  Neo-Geo  Tila- ja ympäristötaide  Mediataide  Young British Artists  Outsider-taide  Performanssi  Videotaide  Yhteisötaide  ITE-taide  Graffiti 
2000 alkaen:  Abjektitaide  Appropriaatio  Artivismi  Biotaide  Katoava taide  Paikkasidonnainen taide  Relaatiotaide  Äänitaide 
Vuodesta 1000 alkaen kyseessä ovat länsimaiset taidesuuntaukset
Nykytaiteen keinot
Installaatio
Käsitetaide
Mediataide
Performanssi
Valokuvataide
Videotaide
Yhteisötaide
Ympäristötaide
Äänitaide
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat 
Henkilöt:  Uppslagsverket Finland 
Joseph Beuys luennoi Saksassa vuonna 1978.
Taidetapahtuma Seattlessa, Washingtonissa vuonna 2008.
Marina Abramović performoi vuonna 2005.
John Court esiintyy performanssifestivaaleilla Göteborgissa vuonna 2006.
Konnia ja koukkuja

| Ankantekijät 9: Konnia ja koukkuja |
| --- | --- |

Kirjailija:  Piirrokset Paul Murry
Genre:  Sarjakuva
Suomennos
Suomentaja:  Anu Partanen, Saara Pääkkönen, Ville Keynäs ja  Aku Ankan toimitus
Kansitaiteilija:  Piirros: Paul Murry
Kustantaja:  Sanoma Magazines Finland
Julkaistu:  2008
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  208
ISBN:  ISBN 978-951-32-2458-5
Sarja: Ankantekijät
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Konnia ja koukkuja on Sanoma Magazines Finlandin kustantama Disneyn eläinmaailman ankkasarjoja käsittelevän Ankantekijät-sarjan yhdeksäs teos. Kaikki teoksen tarinat on piirtänyt Paul Murry. Käsikirjoittajana toimii muun muassa Carl Fallberg. Kirja on julkaistu keväällä 2008.
Mustakaapu ja salaperäinen herra X

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näyte | Suomalainen nimi | Alkuperäinen nimi | Käsikirjoittaja | Piirtäjä | Sivuja |  |
| Ei näytettä | Mustakaapu ja salaperäinen herra X | The Phantom Blot Meets the Mysterious Mr. X |  ? | Paul Murry | 32 |  |
| Ei näytettä | Ensimmäinen julkaisu | Tarinakoodi | Muut julkaisut Suomessa | Päähenkilöt | Päähenkilöt |  |
| Ei näytettä | The Phantom Blot #1 1964 | W PB    1-02 | ei julkaistu aiemmin Suomessa | Aku Ankka, Herra X, Mustakaapu, Mikki Hiiri, Hessu Hopo, Poliisimestari Sisu, Roope-setä | Aku Ankka, Herra X, Mustakaapu, Mikki Hiiri, Hessu Hopo, Poliisimestari Sisu, Roope-setä |  |
Juoni
?
Pikku Hukka

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näyte | Suomalainen nimi | Alkuperäinen nimi | Käsikirjoittaja | Piirtäjä | Sivuja |  |
| Ei näytettä | Pikku Hukka | - |  ? | Paul Murry | 8 |  |
| Ei näytettä | Ensimmäinen julkaisu | Tarinakoodi | Muut julkaisut Suomessa | Päähenkilöt | Päähenkilöt |  |
| Ei näytettä | Walt Disney's Comics and Stories #80 1947 | W WDC  80-04 |  Aku Ankka 10/63 | Pikku Hukka, Iso paha susi, Elviira, Veli Nalle | Pikku Hukka, Iso paha susi, Elviira, Veli Nalle |  |
Juoni
?
Pluto saa vieraita

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näyte | Suomalainen nimi | Alkuperäinen nimi | Käsikirjoittaja | Piirtäjä | Sivuja |  |
| Ei näytettä | Pluto saa vieraita | Triple Image |  ? | Paul Murry | 6 |  |
| Ei näytettä | Ensimmäinen julkaisu | Tarinakoodi | Muut julkaisut Suomessa | Päähenkilöt | Päähenkilöt |  |
| Ei näytettä | One Shots #736 1956 | W OS  736-06 | Aku Ankka 23/65 | Mikki Hiiri, Pluto | Mikki Hiiri, Pluto |  |
Juoni
?
Kylpypäivä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näyte | Suomalainen nimi | Alkuperäinen nimi | Käsikirjoittaja | Piirtäjä | Sivuja |  |
| Ei näytettä | Kylpypäivä | - |  ? | Paul Murry | 10 |  |
| Ei näytettä | Ensimmäinen julkaisu | Tarinakoodi | Muut julkaisut Suomessa | Päähenkilöt | Päähenkilöt |  |
| Ei näytettä | Walt Disney's Comics and Stories #116 1950 | W WDC 116-02 | ei julkaistu aiemmin Suomessa | Aku Ankka, Tupu, Hupu ja Lupu | Aku Ankka, Tupu, Hupu ja Lupu |  |
Juoni
?
Eilispäivän maatila

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näyte | Suomalainen nimi | Alkuperäinen nimi | Käsikirjoittaja | Piirtäjä | Sivuja |  |
| Ei näytettä | Eilispäivän maatila | Yesterday Ranch | Carl Fallberg | Paul Murry | 24 3/4 |  |
| Ei näytettä | Ensimmäinen julkaisu | Tarinakoodi | Muut julkaisut Suomessa | Päähenkilöt | Päähenkilöt |  |
| Ei näytettä | Walt Disney's Comics and Stories #179 1955 | W WDC 179-10P | ei julkaistu aiemmin Suomessa | Hessu Hopo, MIkki Hiiri | Hessu Hopo, MIkki Hiiri |  |
Juoni
?
Aarrekätkö Afrikassa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näyte | Suomalainen nimi | Alkuperäinen nimi | Käsikirjoittaja | Piirtäjä | Sivuja |  |
| Ei näytettä | Aarrekätkö Afrikassa | The Treasure of Oomba Loomba |  ? | Paul Murry | 40 |  |
| Ei näytettä | Ensimmäinen julkaisu | Tarinakoodi | Muut julkaisut Suomessa | Päähenkilöt | Päähenkilöt |  |
| Ei näytettä | Walt Disney's Comics and Stories 1966 | W WDC 313-07P | Aku Ankka 37/69 | Hessu Hopo, Mikki Hiiri, Minni Hiiri, Kapteeni Kirkonrotta, Poliisimestari Sisu, Sikari-Sakari, Viiksi Vallu | Hessu Hopo, Mikki Hiiri, Minni Hiiri, Kapteeni Kirkonrotta, Poliisimestari Sisu, Sikari-Sakari, Viiksi Vallu |  |
Juoni
?
Postimerkkejä metsästämässä

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näyte | Suomalainen nimi | Alkuperäinen nimi | Käsikirjoittaja | Piirtäjä | Sivuja |  |
| Ei näytettä | Postimerkkejä metsästämässä | The Great Stamp Hunt | Carl Fallberg | Paul Murry | 23½ |  |
| Ei näytettä | Ensimmäinen julkaisu | Tarinakoodi | Muut julkaisut Suomessa | Päähenkilöt | Päähenkilöt |  |
| Ei näytettä | Walt Disney's Comics and Stories 1956 | W WDC 194-09P | Aku Ankka 12/62 | Hessu Hopo, Mikki Hiiri | Hessu Hopo, Mikki Hiiri |  |
Juoni
?
Haamuvarkaita Huuhkajalasta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näyte | Suomalainen nimi | Alkuperäinen nimi | Käsikirjoittaja | Piirtäjä | Sivuja |  |
| Ei näytettä | Haamuvarkaita Huuhkajalasta | Invaders from Hootowl Hollow |  ? | Paul Murry | 21 |  |
| Ei näytettä | Ensimmäinen julkaisu | Tarinakoodi | Muut julkaisut Suomessa | Päähenkilöt | Päähenkilöt |  |
| Ei näytettä | Mickey Mouse #123 1969 | W MM  123-01 | ei julkaistu aiemmin Suomessa | Herlokki Solmunen, Hessu Hopo, Mikki Hiiri, Poliisimestari Sisu, Sikari-Sakari, Velmu Viurusilmä | Herlokki Solmunen, Hessu Hopo, Mikki Hiiri, Poliisimestari Sisu, Sikari-Sakari, Velmu Viurusilmä |  |
Juoni
?
Pakkaspistoolin arvoitus

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näyte | Suomalainen nimi | Alkuperäinen nimi | Käsikirjoittaja | Piirtäjä | Sivuja |  |
| Ei näytettä | Pakkaspistoolin arvoitus | Super Goof vs. the Cold Ray |  ? | Paul Murry | 22 |  |
| Ei näytettä | Ensimmäinen julkaisu | Tarinakoodi | Muut julkaisut Suomessa | Päähenkilöt | Päähenkilöt |  |
| Ei näytettä | Super Goof #6 1967 | W SG    6-02 | Aku Ankka 8/70 | Hessu Hopo, Superhessu, Professori Hallakainen | Hessu Hopo, Superhessu, Professori Hallakainen |  |
Juoni
?
Aiheesta muualla

S. Santikko: Mestari: Paul Murry! Kvaak.fi 27.3.2008.
Ankantekijät-sarja
1: Ihmissusia ja sudenpentuja |
2: Lentävä skotlantilainen | 
3: Itsehillinnän mestari | 
4: Painajainen Paratiisitiellä | 
5: Aavemaan aarre | 
6: Naurettavat naapurit |
7: Kuningas Ekan rautasänky | 
8: Menetetyn muistin tapaus |
9: Konnia ja koukkuja |
10: Lannistumaton laivuri |
11: Mestari ja muusa |
12: Taistelupari
Serotoniinin ja noradrenaliinin takaisinoton estäjät

Serotoniinin ja noradrenaliinin takaisinoton estäjät (engl. Serotonin–norepinephrine reuptake inhibitor eli SNRI) ovat masennuslääkkeitä, joita käytetään masennuksen ja muiden mielialahäiriöiden hoitoon. Muita indikaatioita ovat muun muassa ahdistuneisuushäiriöt, pakko-oireinen häiriö (OCD), ADHD, krooninen neuropaattinen kipu fibromyalgia ja Asperger.
SNRI-lääkkeet nostavat serotoniinin ja noradrenaliinin pitoisuuksia veressä. Näiden hermoston välittäjäaineiden tiedetään vaikuttavan merkittävästi mielialaan. SNRI-lääkkeet muistuttavat paljon yleisemmin käytössä olevia SSRI-lääkkeitä, jotka vaikuttavat vain serotoniinin määrään.
Ihmisen serotoniini- (SERT) noradrenaliinivälittäjä (NET) ovat kalvoproteiineja, jotka vastaavat näiden takaisinotosta verenkierrossa. Säädetty monoaminiinien takaisinoton kaksoisestäminen voi mahdollisesti tarjota etuja muihin masennuslääkkeisin nähden hoitaen monia oireita. Serotoniinin ja noradrenaliinin sekä fosfodiesteraasin takaisinoton estäminen monikohdennettuna takaisinoton estämisellä mahdollisina vaikuttajina masennukseen.
SNRI-lääkkeet SSRI-lääkkeiden kanssa ja noradrenaliinin takaisinoton estäjänä (NRI):t ovat 2. sukupolven antidepressantteja. Kahden viimeisen vuosikymmenen aikana toisen polven masennuslääkkeet ovat asteittain korvanneet ensimmäisen polven masennuslääkkeitä, kuten trisykliset masennuslääkkeet (TCA) ja monoamiinioksidaasiestäjät (MAOI) ensisijaisena masennuksen hoitamisessa. Tämä johtuu suurimmalta osalta SSRI- ja SNRI- lääkkeiden paremmasta siedettävyydestä ja turvallisuudessa ensimmäisen polven lääkkeisiin verrattuna.
Tyypit

Venlafaksiini (Efexor) – Ensimmäinen ja yleisimmin käytetty SNRI-lääke. Lääkkeen toi markkinoille Wyeth vuonna 1994. Venlafaksiinin takaisinottovaikutukset ovat määristä riippuvia. Alhaisilla annoksilla (<150 mg/vuorokausi) se vaikuttaa vain serotoniinin välitykseen, keskitasoisilla (>150 mg/vrk) se vaikuttaa sekä serotoniinin että noradrenaliinin välittymiseen ja korkeilla annoksilla (>300 mg/vrk) se vaikuttaa myös dopamiinin välitykseen.
Desvenlafaksiini (Pristiq) – venlafaksiinin aktiivinen metaboliitti. Uskotaan vaikuttavan samankaltaisesti, joskin osa tuloksista viittaisi heikompaan vaikutukseen venlafaksiiniin ja duloksetiinin verrattuna. Lääkkeen toi markkinoille Wyeth toukokuussa 2008 Yhdysvalloissa ja se on kolmanneksi hyväksytty SNRI-lääke.
Duloksetiini (Cymbalta, Yentreve) – toi markkinoille Eli Lilly and Company ja on hyväksytty neuropaattisen kivun sekä masennuksen hoitoon. Duloksetiinin on havaittu voivan aiheuttaa alkoholia suuresti käyttävillä ja maksakirroosista kärsivillä tiettyjen maksaentsyymien määrän nousua, joka voi johtaa maksatulehdukseen tai muita maksasairauksia tietyillä potilailla. Maksavaurion riski on tämän hetkisen tiedon perusteella todennäköinen vain potilailla, joilla on valmiiksi riski toisin kuin toinen masennuslääke, nefatsodoni, joka itsessään voi, tosin harvoin, aiheuttaa maksan vajaatoiminnan terveilläkin potilailla.
SNRI-lääkkeitä

Duloksetiini
Milnasipraani
Venlafaksiini
Levomilnasipraani