stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Audi Coupé
Audi Coupé B3 (1988–1996)

| Audi Coupé B3 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Saksa
Valmistaja:  Audi
Konserni:  Volkswagen Group
Valmistusvuodet:  1988–1996
Korimalli:  3-ovinen coupé
Luokka:  S-segmentti
Teknisesti samankaltaisia:  Audi 80 (B3) Audi 80 (B4) Audi Cabriolet Audi S2
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  Volkswagen Group B3
Moottori:  R4 R5 V6
Iskutilavuus:  2,0–2,8 l
Polttoaine:  bensiini
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 3-vaihteinen automaatti
Vuonna 1988 esitelty toisen sukupolven Coupé perustuu sedan-koriseen Audi 80 (B3) -malliin, joka oli tullut markkinoille kahta vuotta aikaisemmin. Se oli saatavana myös urheilullisempana Audi S2 -versiona. Lisäksi Coupéen perustuu avomalli Audi Cabriolet.
Vuonna 1991 Coupé sai samanlaisen keulan kuin uudessa Audi 80 (B4) -mallissa. Uutena moottorina oli 2,8-litrainen V6.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Audi Coupé Wikimedia Commonsissa
Facelift-mallin (1982) Audi Coupé B2.
Facelift-mallin (1984) Audi Coupé B2.
Facelift-mallin Audi Coupé B3.
Vuorinen
Järviä

Vuorinen, järvi Kangasniemellä
Vuorinen, järvi Kouvolassa
Vuorinen, järvi Kuopiossa lähellä Pihkainmäkeä
Vuorinen, järvi Lapinlahdella
Vuorinen, järvi Pieksämäellä
Vuorinen, järvi Ruokolahdella
Vuorinen, järvi Savitaipaleella.
Celso Yegros Estigarribia

Celso Yegros Estigarribia (11. heinäkuuta 1935 – 6. huhtikuuta 2013) oli paraguaylainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 18. joulukuuta 1960 ja nimitettiin Carapeguán hiippakunnan johtoon 6. huhtikuuta 1983. Piispaksi konsekroinnin suoritti 29. toukokuuta Ismael Blas Rolón Silvero, jota avustivat Jorge Adolfo Carlos Livieres Banks ja Carlos Milcíades Villalba Aquino.
Yegros Estigarribia jäi eläkkeelle 10. heinäkuuta 2010.
Thelma Hopkins

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Thelma Hopkins |  Thelma Hopkins |  Thelma Hopkins |  |
Maa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Melbourne 1956 | korkeushyppy |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Bern 1954 | korkeushyppy |  |
Thelma Hopkins (16. maaliskuuta 1936 Kingston upon Hull, Englanti – 10. tammikuuta 2025 Edmonton, Kanada) oli brittiläinen korkeushyppääjä.
Hopkins sijoittui Helsingin 1952 olympialaisten korkeushyppykilpailussa neljänneksi tuloksella 158 cm. Kaksi vuotta myöhemmin hän voitti Euroopan mestaruuden Bernin EM-kilpailuissa tuloksella 167 cm. Melbournen 1956 olympialaisissa hän ylitti jälleen 167 cm, mutta nyt se riitti vain jaettuun hopeamitaliin.
Hopkins hyppäsi korkeushypyn maailmanennätyksen 174 cm Belfastissa 5. toukokuuta 1956 mutta menetti sen jo runsaan kahden kuukauden kuluttua.
Citroën C4 Picasso

Citroën C4 Picasso on Citroënin vuodesta 2006 lähtien valmistama tila-automalli, joka korvasi Citroën Xsara Picasson. Vuonna 2018 auton nimeksi vaihdettiin Citroën C4 SpaceTourer.
Citroën C4 Picasso I (2006–2013)

| Citroën C4 Picasso I |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Espanja
Valmistaja:  Citroën
Konserni:  PSA Peugeot Citroën
Valmistusvuodet:  2006–2013
Korimalli:  5-ovinen tila-auto
Luokka:  M-segmentti
Edeltäjä:  Citroën Xsara Picasso
Seuraaja:  Citroën C4 Picasso II
Teknisesti samankaltaisia:   PF2-pohjalevyn mallit * Citroën Berlingo II Citroën C4  DS 4  DS 4S  DS 5  DS 5LS  DS 6  Peugeot 307  Peugeot 308 I  Peugeot 3008 I  Peugeot 408 I  Peugeot 5008 I  Peugeot Partner II  Peugeot RCZ  
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  PSA PF2
Moottori:  R4
Iskutilavuus:  1,6–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen robotti 4-vaihteinen automaatti 6-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven C4 Picasso esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2006 seitsemänpaikkaisena Grand C4 Picasso -mallina. Lyhyempi viisipaikkainen versio esiteltiin Geneven autonäyttelyssä seuraavana keväänä.
Vuoden 2006 Euro NCAP -kolaritestistä C4 Picasso sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Vuonna 2010 uudistettiin muun muassa puskureita.
Citroën C4 Picasso II (2013–)

| Citroën C4 Picasso II |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Espanja  Malesia
Valmistaja:  Citroën
Konserni:  Groupe PSA
Valmistusvuodet:  2013–
Muut nimet:  Citroën C4 SpaceTourer
Korimalli:  5-ovinen tila-auto
Luokka:  M-segmentti
Edeltäjä:  Citroën C4 Picasso I
Teknisesti samankaltaisia:   EMP2-pohjalevyn mallit * Citroën Berlingo III Citroën C5 Aircross  Citroën C5 X  Citroën C6 (2016)  Citroën Jumpy III  Dongfeng Fengshen A9  DS 7 Crossback  DS 9  Fiat Doblò III  Fiat Scudo III  Opel Astra L  Opel Combo D  Opel Grandland  Opel Vivaro C  Peugeot 308 II  Peugeot 308 III  Peugeot 3008 II  Peugeot 408 II  Peugeot 508 II  Peugeot 5008 II  Peugeot Expert III  Peugeot Partner III  Toyota Proace II  Toyota Proace City  
Tekniset tiedot
Pohjalevy:  PSA EMP2
Moottori:  R3 R4
Iskutilavuus:  1,2–2,0 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen robotti 6-vaihteinen automaatti 8-vaihteinen automaatti
Toisen sukupolven C4 Picasso esiteltiin Citroën Technospace -konseptiautona Geneven autonäyttelyssä keväällä 2013.
Vuoden 2013 Euro NCAP -kolaritestistä C4 Picasso sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Vuonna 2016 tehtiin uudistuksia muun muassa etusäleikköön ja puskureihin.
Mallien nimiksi vaihdettiin vuonna 2018 C4 SpaceTourer ja Grand C4 Tourer.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Citroën C4 Picasso Wikimedia Commonsissa
Citroën Grand C4 Picasso
Facelift-mallin Citroën Grand C4 Picasso.
Citroën Grand C4 Picasso
Toisen sukupolven facelift-malli.
Facelift-mallin Citroën Grand C4 Picasso.
Kaakkolammi

Kaakkolammi tai Kaakkolampi on usean kymmenen lammen nimi Suomessa. Näitä ovat muiden muassa:
Kaakkolammi

Kaakkolammi, lampi Hämeenlinnan Ahlajärvellä
Kaakkolammi, lampi Hämeenlinnan Kukkolankulmalla
Kaakkolammi, lampi Hämeenlinnan Munakkaan kylässä
Kaakkolammi, lampi Hämeenlinnan Tuuloksessa
Kaakkolammi, lampi Juupajoella
Kaakkolammi, lampi Jämsän Alhojärvellä
Kaakkolammi, lampi Jämsän Hiukkaalla
Kaakkolammi, lampi Jämsän Jämsänkoskella
Kaakkolammi, lampi Jämsän Yijälässä
Kaakkolammi, lampi Kuhmoisten Jyrkysenkulmalla
Kaakkolammi, lampi Kuhmoisten Karklammella
Kaakkolammi, lampi Kuhmoisten Kotakoskella
Kaakkolammi, lampi Kuhmoisten Kylämässä
Kaakkolammi, lampi Kuhmoisten Ouninpohjalla
Kaakkolammi, lampi Kurun Keihäsjärvellä
Kaakkolammi, lampi Kurun Vehmaanperällä
Kaakkolammi, lampi Lopen Räyskälässä
Kaakkolammi, lampi Mänttä-Vilppulassa
Kaakkolammi, lampi Oriveden Hirtolahdella
Kaakkolammi, lampi Oriveden Laasolassa
Kaakkolammi, lampi Ruoveden Pohtiolla
Kaakkolammi, lampi Tammelassa lähellä Tammelan kirkonkylää
Kaakkolammi, lampi Tammelan Huuvalassa
Kaakkolammi, lampi Tammelan Letkulla
Kaakkolammi, lampi Tammelan Teurolla
Kaakkolammi, lampi Tampereen Terälahdessa
Kaakkolammi, lampi Tampereen Savonkylässä
Kaakkolammi, lampi Tampereen Vehokylässä
Kaakkolammi, lampi Tampereen Viitapohjalla
Kaakkolammi, lampi Vesilahden Rämsöössä
Kaakkolammi, lampi Ylöjärven Itä-Aureella
Kaakkolampi

Kaakkolampi, lampi Hankasalmen Armisvedellä
Kaakkolampi, järvi Hirvensalmella
Kaakkolampi, lampi Ikaalisissa
Kaakkolampi, lampi Joutsan Humalapohjalla
Kaakkolampi, lampi Joutsan Rutalahdella
Kaakkolampi, lampi Joutsan Taka-Ikolassa
Kaakkolampi, lampi Jyväskylän Huhtasuolla
Kaakkolampi, lampi Jyväskylän Ritopohjassa
Kaakkolampi, lampi Jyväskylän Saarenmaalla
Kaakkolampi, lampi Jyväskylän Tikkakoskella
Kaakkolampi, lampi Jämsässä lähellä Sahloisia
Kaakkolampi, lampi Karstulan Lähteenperällä
Kaakkolampi, lampi Keuruun Koivumäessä
Kaakkolampi, lampi Keuruun Pihlajavedellä
Kaakkolampi, lampi Keuruun Pihlajaveden asemalla
Kaakkolampi, lampi Keuruun Simsiössä
Kaakkolampi, lampi Keuruun Tiusalassa
Kaakkolampi, järvi Kinnulassa
Kaakkolampi, järvi Kivijärvellä lähellä Lokakylää
Kaakkolampi, järvi Konnevedellä lähellä Jouhtikylää
Kaakkolampi, lampi Kuopiossa lähellä Pihkainmäkeä
Kaakkolampi, lampi Kyyjärvellä
Kaakkolampi, lampi Laukaan Ränssintaipaleella
Kaakkolampi, lampi Lemillä
Kaakkolampi, lampi Multian Housukoskella
Kaakkolampi, lampi Multian kirkonkylässä
Kaakkolampi, järvi Mäntyharjun Vekaranjärvellä
Kaakkolampi, lampi Pertunmaalla
Kaakkolampi, lampi Petäjävedellä lähellä Kintautta
Kaakkolampi, lampi Petäjävedellä lähellä Kumpua
Kaakkolampi, lampi Pieksämäen Mataramäellä
Kaakkolampi, järvi Pihtiputaan Junganperällä
Kaakkolampi, järvi Pihtiputaan Saaninkylässä
Kaakkolampi, järvi Saarijärven Heinäpohjalla
Kaakkolampi, lampi Saarijärven Lannevedellä
Kaakkolampi, lampi Toivakassa
Kaakkolampi, lampi Uuraisten Kyynämöisissä
Kaakkolampi, lampi Uuraisten Pohjanperällä
Kaakkolampi, lampi Valkeakoskella
Kaakkolampi, järvi Viitasaarella lähellä Kalliojärveä
Kaakkolampi, järvi Viitasaaren Kennäällä
Kaakkolampi, lampi Ylöjärven Karjulassa
Kaakkolampi, lampi Ylöjärven Kurussa
Kaakkolampi, lampi Ähtärin Eläinpuistossa
Kaakkolampi, lampi Ähtärin eteläisemmässä Mäkikylässä
Kaakkolampi, lampi Ähtärin pohjoisemmassa Mäkikylässä
Kaakkolampi, lampi Ähtärin Tempakassa
Kaakkolampi, lampi Äänekosken Kolunpohjassa
Kaakkolampi, lampi Äänekosken Liimattalassa
Kaakkolampi, lampi Äänekosken Myllyperässä
Iso Kaakkolampi, järvi Kannonkoskella lähellä Selänrantaa
Pieni Kaakkolampi, järvi Kannonkoskella lähellä Selänrantaa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kaakkolammi”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hirn (suku)

| Hirn |
| --- | --- |
Alkukoti:  Saksa
Ala:  Porvari
Aateloitu:  Saksa
Hirn-suku on Suomessa vaikuttanut ja saksalaista aatelista alkuperää oleva Ruotsista tullut porvarillinen sukuhaara, joka on ollut edustettuna Suomessa aatelittomana porvarissäätynä. Suomeen muuttaneet Hirnit eivät nauttineet Suomessa aatelisille kuuluneita erityisoikeuksia, vaikka heitä pidettiin aatelisena sukuna.
Suomessa Hämeen-Uudenmaan ratsurykmentissä vaikuttanut kortteerimestari, komissaari ja Hauholla vaikuttanut rusthollari Jonas Hirn (noin 1625 – 1680 Hauho) muutti alkujaan Ruotsista Suomeen ja meni naimisiin 29. lokakuuta 1662 aatelisperheen David Gyllenbögelin tyttären Marghareta Elisabet Gyllenbögelin (1646 Turku – 1675) kanssa. Heillä oli neljä lasta: David Jonasson Hirn, Margareta Elisabet Jonasdotter Hirn, Jonas Jonasson Hirn ja Anders Jonasson Hirn.
Jonas Hirn

Kerrotaan, että Jonas Hirnin isä, Ruotsissa asunut seitsemän ruukin omistaja, teki Jonaksen perinnöttömäksi, koska Jonas isänsä tahtoa vastaan lähti Kaarle X:n Puolalaiseen Pohjan sotaan. Jonas Hirniä pidetään aatelisena, vaikka hänen jälkeläisensä eivät ole nauttineet aateliston etuoikeuksista Suomessa. Suku on ollut edustettuna pappissäädyssä, mutta useimmat suvun jäsenet ovat olleet maanmittareita, lakimiehiä tai muissa siviilivirkamiesviroissa.
Jonas Hirnin muut luottamustoimet ovat olleet katselmuskirjuri/rykmentinkirjuri, kirkkoväärti, kirkon esimies ja Hauhon Tuittulassa Heikkilän rusthollin isäntä.
Jonas Hirnin vaakuna

Jonas Hirn -suku on lähtöisin Saksasta, ja suku on mahdollisesti alkujaan ollut aatelinen. Ruotsissa asunut Jonaksen isä oli varakas ulkomaankauppaa tehnyt kauppias, joka on voinut alkujaan olla aatelinen. Ruotsissa häntä ei kuitenkaan ole naturalisoitu, joten sääty on ollut porvarit. Jonaksen ja hänen isänsä välirikosta huolimatta Jonaksen vaakuna on aatelisille tunnuksenomainen ja vaakuna saattaa olla peritty tai itsellisenä hankittu porvarisvaakuna. Vastaavia käyttivät varakkaat porvarit tai aatelista sukua omaavat aatelittomat perilliset. Vaakunassa saattaa olla tunnuksen omaisesti suvun tunnusmerkistöä. Saksassa saksanhirvi oli kansanomainen eläin, jota käyttivät aateliset ja porvarilliset suvut vaakunoissaan.
Suvun jäseniä

David Hirn
Anders Hirn
Kirjallisuutta

Nordström, Ernst: Genealogiska tabeller rörande släkterna Nordström, Ottelin, Hirn och Alopaeus. Helsingfors 1904, 74 s. Supplement till genealogiska tabeller rörande släkterna Nordström, Ottelin, Hirn och Alopaeus. Helsingfors 1915, 34 s. Supplement II till genealogiska tabeller rörande släkterna Nordström, Ottelin, Hirn och Alopaeus. Helsingfors 1925, 38 s.
von Born, Eric: Deutsche Kulturgeschlechter in Finnland. Archiv für Sippenforschung 34 (1968):30, s. 405-414
P. Er. Gadd: Släktkalender. Helsingfors 1956
Aiheesta muualla

Jonas Hirnin vaakuna Europeana heraldica, Kansallisarkisto
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Kansallisbiografia
Land Rover Freelander

Land Rover Freelander on Land Roverin vuosina 1997–2014 valmistama keskikokoinen crossover-tyyppinen automalli. Sen seuraajaksi tuli Land Rover Discovery Sport.
Land Rover Freelander (1997–2006)

| Land Rover Freelander |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Iso-Britannia  Thaimaa
Valmistaja:  Land Rover
Valmistusvuodet:  1997–2006
Korimalli:  3-ovinen crossover 5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Seuraaja:  Land Rover Freelander 2
Iskutilavuus:  1,8–2,5 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  neliveto
Vaihteisto:  5-vaihteinen manuaali 5-vaihteinen automaatti
Ensimmäisen sukupolven Freelander esiteltiin syksyllä 1997. Se oli merkin ensimmäinen malli, joka perustui itsekantavalle korirakenteelle. Freelander oli alusta lähtien saatavana sekä kolmi- että viisiovisena korimallina. Kolmiovisesta valmistettiin myös osittain kangaskattoista versiota.
Vuoden 2002 Euro NCAP -kolaritestistä Freelander sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.
Moottorivaihtoehtoina olivat aluksi 1,8-litrainen (117 hv) bensiinimoottori ja 2,0-litrainen (98 hv) dieselmoottori. Vuonna 2001 tuli saataville 2,5-litrainen V6 (177 hv) ja aiemman dieselmoottorin korvasi BMW:n 2,0-litrainen (112 hv).
Vuoden 2003 lopulla uudistettiin erityisesti keulan ilmettä uusilla ajovaloilla, etusäleiköllä ja puskurilla. Myös takavaloihin tehtiin muutoksia.
Land Rover Freelander 2 (2006–2014)

| Land Rover Freelander 2 |
| --- | --- |

Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Intia  Iso-Britannia  Jordania  Kiina
Valmistaja:  Land Rover
Valmistusvuodet:  2006–2014
Muut nimet:  Land Rover LR2
Korimalli:  5-ovinen crossover
Luokka:  J-segmentti
Edeltäjä:  Land Rover Freelander
Seuraaja:  Land Rover Discovery Sport
Teknisesti samankaltaisia:  Ford Galaxy II Ford Mondeo III Ford S-Max I Volvo S60 II Volvo S80 II Volvo V60 I Volvo V70 III Volvo XC60 I
Pohjalevy:  Ford EUCD
Iskutilavuus:  2,0–3,2 l
Polttoaine:  bensiini diesel
Vetotapa:  etuveto neliveto
Vaihteisto:  6-vaihteinen manuaali 6-vaihteinen automaatti
Freelander 2 -nimen saanut toisen sukupolven malli esiteltiin Lontoon autonäyttelyssä heinäkuussa 2006. Pohjois-Amerikassa mallia myytiin Land Rover LR2 -nimisenä, samaan tapaan kuin Discovery oli saanut Pohjois-Amerikassa nimen LR3. Malli perustuu samalle Fordin EUCD-pohjalevylle kuin useat Ford- ja Volvo-mallit.
Vuoden 2007 Euro NCAP -kolaritestistä Freelander 2 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Syksyllä 2010 malli sai muun muassa uudelleenmuotoillun etupuskurin. Samalla esiteltiin etuvetoinen malliversio.
Toinen kasvojenkohotus tuli vuonna 2012, jolloin auto sai LED-ajovalot ja -takavalot sekä uudistetun sisustan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Land Rover Freelander Wikimedia Commonsissa
Kolmiovinen Land Rover Freelander.
Facelift-mallin kolmiovinen Land Rover Freelander.
Facelift-mallin viisiovinen Land Rover Freelander.
Facelift-mallin (2010) Land Rover Freelander 2.
Facelift-mallin (2012) Land Rover Freelander 2.
Riikka Karppinen

| Riikka Karppinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 30. heinäkuuta 1994 (ikä 30) Sodankylä
Ammatti:  järjestösihteeri, opiskelija
Poliitikko
Puolue:  Vihreät
Asema:  Kunnanvaltuutettu
Vaalipiiri:  Lapin vaalipiiri
Aiheesta muualla
Virallinen sivu
Riikka Maria Karppinen (s. 30. heinäkuuta 1994 Sodankylä) on suomalainen Vihreiden poliitikko ja ympäristövaikuttaja. Hän on ollut Sodankylän kunnanvaltuuston puheenjohtaja vuodesta 2021 lähtien. Poliittisen työnsä ohella Karppinen on tullut tunnetuksi kaksinkertaisesti suojellun Viiankiaapa-suon puolustajana.
Elämäkerta

Karppinen asui koko lapsuusikänsä Sodankylän Kersilön kylässä, jossa ainoa lapsi hänen lisäkseen oli hänen isoveljensä. Nuoruudessaan Karppinen toimi Sodankylän nuorisovaltuuston varapuheenjohtajana ja Suomen Nuorisovaltuustojen liitto – NuVa ry:n edustajiston jäsenenä. Hän valmistui ylioppilaaksi joulukuussa 2012 Sodankylän lukiosta.
Karppinen suoritti naisten vapaaehtoisen asepalveluksen vuonna 2013 Kaartin jääkärirykmentissä Helsingin Santahaminassa. Hän toimi palveluksensa aikana varusmiesjohtajana puolustusvoimien Ruotuväki-lehdessä. Karppinen on sotilasarvoltaan reservin kersantti. Vuosina 2016–2018 hän työskenteli Varusmiesliiton pääsihteerinä, ensimmäisenä naisena kyseisessä tehtävässä. Hän on toiminut aiemmin myös liiton varapuheenjohtajana.
Syksyllä 2015 Karppinen aloitti suomen kielen ja kirjallisuuden sekä saamen kielen ja tutkimuksen opinnot Helsingin yliopistossa. Karppinen on työskennellyt myös äidinkielen sijaisopettajana Sodankylän lukiossa. Nykyään Karppinen asuu Helsingissä, josta käsin käy vähintään kuukausittain Sodankylässä kunnanvaltuuston kokouksissa. Hän työskenteli järjestösihteerinä Pohjola-Nordenin nuorisoliitossa. Sittemmin Karppinen on työllistynyt politiikan kautta viestintätoimisto Milttoniin lobbariksi.
Karppinen on suorittanut metsästyskortin ja käynyt ampumassa luvat hirven- ja karhunkaatoon.
Karppisen isä on vasemmistoliiton pitkäaikainen Sodankylän kunnanvaltuutettu ja Pahtavaaran kultakaivoksen pääluottamusmies Juha Karppinen.
Viiankiaapa-aktivismi

Viiankiaapa on Sodankylässä sijaitseva 66 neliökilometrin kokoinen suoalue, joka kuuluu Natura 2000-verkostoon ja soidensuojeluohjelmaan. Alueelta on tehty 2000-luvulla huomattavia kupari- ja nikkelilöytöjä (ks. Sakatin malmiesiintymä), ja monikansallisen Anglo American plc:n tytäryhtiö AA Sakatti Mining Oy valmistelee esiintymän hyödyntämistä. Karppinen on saanut paljon julkisuutta kaivoshankkeen aktiivisena vastustajana.
Karppinen aloitti vaikuttamistyönsä 15-vuotiaana, jolloin hän otti yhteyttä medioihin sekä matkusti Helsinkiin kertomaan Viiankiaavan tilanteesta silloiselle ympäristöministeri Paula Lehtomäelle ja ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokalle. Karppisen herätti tilanteeseen se, että valtio oli muutamaa vuotta aiemmin pakkolunastanut hänen suvulleen kuuluneita Viiankiaavan suoalueita Natura 2000 -alueiksi, joilla nyt harjoitettiin malminetsintää. Lisäksi Karppinen on sanonut kokeneensa velvollisuudentunnetta vaikuttamiseen, koska muita suon puolustajia ei näyttänyt ilmenevän.
Kuntatasolla Karppinen on edistänyt Viiankiaavan suojelua muun muassa Sodankylän EU-rahoitteisen REGINA-hankkeen ohjausryhmän jäsenenä. Vuosina 2016–2018 käynnissä ollut hanke keskittyi kunnan kaivosohjelman valmisteluun. Hän on ollut aiheen tiimoilta kysytty vaikuttaja ja puhuja myös muualla Suomessa.kenen mukaan?
Lisäksi Karppisen aktivismi on herättänyt laajaa huomiota ulkomailla. Esimerkiksi aikakauslehti Der Spiegel ja televisioyhtiö Al Jazeera ovat haastatelleet häntä aiheesta. Brittiläinen The Guardian uutisoi kesällä 2016, että Karppinen oli mukana vaatimassa muun muassa kuningatar Elisabet II:n, luontodokumentaristi David Attenborough’n ja näyttelijä Stephen Fryn vetäytymistä Viiankiaavan kaivostoimintaa edistäneestä hyväntekeväisyysjärjestöstä.
Karppinen on kertonut, ettei kategorisesti vastusta kaivoksia, mutta pitävänsä Natura-alueen koskemattomuutta ehdottomana.
Muun vaikuttamisensa ohella Karppinen on perustanut myös Viiankiaapa-liikkeen, joka järjestää muun muassa tapahtumia suolla.
Poliittinen ura

Karppinen valittiin vuoden 2012 kuntavaaleissa 18-vuotiaana Sodankylän kunnanvaltuutetuksi kunnan historian nuorimpana henkilönä ja ensimmäisenä vihreänä. Hänen henkilökohtainen äänisaaliinsa oli vaaleissa kunnan kolmanneksi suurin. Karppinen on kertonut kohdanneensa vähättelyä ja nuoreen ikäänsä liittyviä ennakkoluuloja ympäristövaikuttamista tehdessään.
Vuonna 2015 Karppinen toimi Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liiton hallituksen jäsenenä.
Vuoden 2017 kuntavaaleissa Karppinen oli koko Sodankylän ääniharava 239 äänellä, joka vastasi 5,6 prosenttia kaikista kunnassa annetuista äänistä. Hänen mukanaan kunnanvaltuustoon valittiin myös kaksi muuta vihreää valtuutettua. Karppinen piti vaaliteemoinaan esillä muun muassa Sodankylän kunnan kestävää kehittämistä ja kunnallisten palveluiden säilyttämistä, puhdasta lähiympäristöä sekä kattavia sivistys-, kulttuuri- ja vapaa-aikapalveluita. Hän jatkoi myös vaalien jälkeen vihreiden valtuustoryhmän puheenjohtajana.
Kuntapolitiikassa Karppinen on tehnyt aloitteita muun muassa maksuttomasta ehkäisystä alle 20-vuotiaille, ennakkoäänestyspaikan perustamisesta Sodankylän jääkäriprikaatin sotilaskotiin, liikuntapaikkojen käyttömaksujen alennuksesta alle 18-vuotiaille ja Suomi 100 -vuoden Sodankylä-metsän perustamisesta. Hän vastustaa Sodankylän muuttamista kunnasta kaupungiksi.
Vuonna 2017 Karppinen toimi kampanjapäällikkönä vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Krista Mikkoselle, joka oli ehdolla puolueen puheenjohtajaksi.
Marraskuussa 2017 kokoomustaustainen Ajatuspaja Linja listasi Karppisen Suomen 25 lupaavimman alle 25-vuotiaan poliitikon joukkoon.
Kesäkuussa 2019 puoluekokouksessa, eduskuntavaalien jälkeen, Karppinen valittiin Vihreän liiton varapuheenjohtajaksi vuosiksi 2019–2021.
Poliittinen ura > Eduskuntavaalit 2019

Karppinen oli ehdolla Lapin vihreiden listalta vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Karppinen sai vaaleissa 7 818 ääntä, mikä oli vaalien toiseksi suurin henkilökohtainen äänimäärä Lapin vaalipiirissä ja kolmanneksi suurin vihreiden ehdokkaan saama äänimäärä koko maassa. Karppisen vertausluku jäi kuitenkin pienemmäksi kuin vaalipiiristä viimeisenä läpi päässeen Markus Lohen (kesk.) vertausluku, eikä hän tullut valituksi. Muun muassa oikeusministeriön vaalijohtaja Arto Jääskeläinen sekä aluetutkija Timo Aro ja valtio-opin professori Kimmo Grönlund ehdottivat pienimpien vaalipiirien vaalijärjestelmän tai vaalipiirijaon muutosta tapahtuneen jälkeen.
Poliittinen ura > Vaalimenestys

| Eduskuntavaalit> Vuosi | Eduskuntavaalit> Vaalipiiri | Eduskuntavaalit> Äänet | Eduskuntavaalit> Äänet | Eduskuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | Lapin vaalipiiri | 7 818 | 7,8 % | ei valittu |
| Kuntavaalit> Vuosi | Kuntavaalit> Kunta | Kuntavaalit> Äänet | Kuntavaalit> Äänet | Kuntavaalit> Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | Sodankylä | 166 | 3,6 % | valittiin |
| 2017 | Sodankylä | 239 | 5,6 % | valittiin |
| 2021 | Sodankylä | 196 |  % | valittiin |
Dokumenttielokuva

Dokumentaristi Petteri Saario on ohjannut Karppisesta kertovan dokumenttielokuvan Aktivisti, joka tuli ensi-iltaan Sodankylän elokuvajuhlilla kesäkuussa 2017.
Kuuden vuoden ajan kuvattu elokuva kertoo Karppisen taistelusta kansainvälistä kaivosjättiä vastaan. Tekijänsä mukaan se on “tarina poikkeuksellisesta sisusta, rohkeudesta ja rakkaudesta omia juuria ja kotikylää kohtaan”.
Elokuvaa on esitetty ympäri maailman, Suomen ohella muun muassa Meksikossa, Argentiinassa, Intiassa, Australiassa, Malesiassa, Yhdysvalloissa ja Barbadoksella. Suomessa se on nähty myös TV1:n Dokumenttiprojektissa toukokuussa 2018.
Kesäkuussa 2018 Aktivisti palkittiin pääpalkinnolla Euroopan suurimpiin ympäristöelokuvafestivaaleihin kuuluvilla CinemAmbiente-elokuvajuhlilla Italian Torinossa. Se on palkittu myös Matsalun luontoelokuvafestivaaleilla Virossa.
Aiheesta muualla

Riikka Karppisen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Renault Twingo

Renault Twingo on Renault’n vuodesta 1993 lähtien valmistama pieni, hatchback-tyyppinen nelipaikkainen henkilöauto.
Nimi ”Twingo” on yhdistelmä sanoista ”Twist”, ”Swing” ja ”Tango”.