Luettelo Ruotsin sodista
Luettelo sodista

| Vuodet> 1000-luku | Sota> 1000-luku | Lopputulos> 1000-luku | Vastustajat> 1000-luku | Lisätietoja> 1000-luku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1063 | Kuningas Stenkilin sota Norjaa vastaan |  | Norja | Norjalaiset kukistivat ruotsalaiset Vänernin rannalla. |
| 1070-luku | Kuningas Stenkilin kuoleman jälkeinen sisällissota |  | Sisällissota | Kuningas Stenkilin kuoleman jälkeen maa ajautui sisällissotaan. Lähteissä mainitaan ainakin viisi eri kuningasta tälle aikakaudelle. Adam Bremeniläinen on ainut lähde Stenkilin kuoleman jälkeiselle ajalle. |
| 1098–1101 (n.) | Inge vanhemman ja Maunu Paljassäären sota. |  | Norja | Tämän sodan taustalla oli norjalaisten yritys vallata Dalsland, joka oli aikaisemmin kuulunut Norjalle. Norjalaiset hyökkäsivät Länsi-Götanmaalle, mutta ruotsalaiset kukistivat heidät taistelussa. Sota loppui Kungshällassa vuonna 1101 solmittuun rauhaan. Dalsland pysyi osana Ruotsia, mutta Norjan kuningas Maunu Paljassääri meni naimisiin Inge vanhemman tyttären kanssa. |
1100-luku
| 1120-luku | Kuningas Inge nuoremman kuoleman jälkeinen sisällissota |  | Sisällissota | Inge nuoremman kuoleman jälkeen syttyi sisällissota. Lähteissä mainitaan useita eri kuninkaita. Naapurimaat hyökkäsivät Ruotsiin. |
| 1123 | Kalmarin ledung |  | Ristiretki | Tanskan kuningas Niilo Sveninpoika, Norjan kuningas Sigurd I Jerusaleminkävijän ja Puolan kuningas Boleslaw III:nen johdolla tehtiin kolmella sotajoukolla ristiretki Blot-Svenin johtamia Kalmarin alueen pakanoita vastaan. |
| 1145 | Sota Bohuslänin omistuksesta |  | Norja | Ruotsalaiset yrittivät vallata Bohuslänin, mutta norjalaiset kukistivat heidät Krokaskogenin taistelussa. |
| 1156 (n.) | Ensimmäinen ristiretki Suomeen |  | Suomalaiset | Ristiretken historiallisuudesta kiistellään, mutta  ruotsalaisilla oli jonkinlainen jalansija Suomessa tähän aikaan. |
| 1164 (n.) | Hyökkäys Laatokankaupunkiin |  | Novgorod | Novgorodilaisen kronikan mukaan ruotsalaiset piirittävät Laatokankaupunkia, mutta hävisivät. |
| 1170-luvun alku | Knuut Eerikinpojan sota Kolia ja Burisvelia vastaan |  | Sisällissota | Knuut Eerikinpoika kukisti vallanhavittelijat Kolin ja Burisvelin Bjälbon taistelussa. |
| 1178 (n.) | Sota Jämtlannin omistuksesta |  | Norja | Knuut Eerikinpojan hallituskaudella Ruotsi menetti Jämtlannin Norjalle. |
| 1187 | Sigtunan tuho |  | Ryöstöretki | Karjalaiset tuhoavat Sigtunan. |
| 1195 (n.) | Ristiretki Baltiaan |  | Ristiretki | Ruotsalaiset osallistuvat saksalaisten ja gotlantilaisten sotaretkeen Kuurinmaalle. Birger Brosan johtama laivasto päätyy kuitenkin Viroon. |
1200-luku
| 1206 | Novgorodilaisten hyökkäys Mälarenin alueelle |  | Novgorod | Novgorodilaiset tekivät ryöstöretken Mälarenin alueelle. |
| 1205–1210 | Knuut Eerikinpojan perillisten ja Juhana Sverkerin pojan välinen sisällissota |  | Sisällissota | Sverker nuoremman kuoleman jälkeen syttyi sisällissota Knuut Eerikinpojan poikien ja Sverkerin pojan Juhanan välillä. Juhana kukisti Knuutin pojat Älgaråsin taistelussa vuonna 1205, mutta Eerik Knuutinpoika kukisti Juhanan vuonna 1208 käydyssä Lenan taistelussa. Juhana palasi tanskalaisten avustamana vuonna 1210, mutta Eerik kukisti hänet Gestilrenin taistelussa. |
| 1217 | Pakanoiden ryöstöretki Mälarenin alueelle |  | Ryöstöretki | Idästä tulleet pakanat ryöstävät Mälarenin aluetta. |
| 1220 | Juhana Sverkerinpojan ristiretki Viroon |  | Virolaiset | Sota alkoi hyvin, mutta kuninkaan palattua Ruotsiin virolaiset kukistivat ruotsalaiset Lealin taistelussa 8. elokuuta 1220. Taistelussa kaatui muun muassa jaarli Kaarle Kuuro ja Linköpingin piispa Kaarle. |
| 1225 | Värmlannin sota |  | Norja | Norjalaiset ribbungit käyttivät Värmlantia tukikohtanaan kapinassaan Norjan kuningasta vastaan. Lopulta Haakon IV Haakoninpoika teki sotaretken Värmlantiin ja kukisti talonpojista koostuneen joukon Holmedalin pitäjässä. Vuonna 1249 solmittiin Lödösen rauha joka lopetti vihanpidon Ruotsin ja Norjan välillä. |
| 1226 | Saarenmaan asukkaiden hyökkäys Ruotsiin |  | Saarenmaalaiset | Idästä tulleet pakanat ryöstelivät Ruotsin aluetta. Lähteissä ryöstöretkestä syytetään Saarenmaan asukkaita. |
| 1227–1228 | Jaroslavin hyökkäys Hämeeseen | Hämäläisten tappio | Novgorod | Laurentiuksen kronikka: "Samana talvena lähti Jaroslav Vsevolodinpoika Novgorodista meren yli jäämejä vastaan, missä yksikään Venäjän ruhtinaista ei ollut pystynyt (aikaisemmin) oleskelemaan. Hän valloitti koko maan ja palasi Novgorodiin kiittäen ja ylistäen Jumalaa sekä tuoden mukanaan suuren määrän vankeja. Mutta koske ne, jotka olivat hänen mukanaan eivät voineet ottaa mukaansa kaikkia vankeja, he hakkasivat osan kuoliaaksi, mutta päästivät suuren joukon muita takaisin kotiinsa."  Sotaretkestä kerrotaan lyhyesti myös Novgorodin ensimmäisessä kronikassa. On epävarmaa suuntautuiko sotaretki Ruotsin kruunun alaisia hämäläisiä kohtaan. Toisen vaihtoehdon mukaan kyse oli itsenäisistä hämäläisistä, jotka Novgorod halusi valtansa alle. Sodan syynä on luultavasti Turun piispan määräys ettei pakanoiden kanssa saa käydä kauppaa. Sotaretkestä kertovissa lähteissä ei mainita kuitenkaan Ruotsia tai ruotsalaisia. |
| 1229 | Eerik Eerikinpojan syrjäytyssota |  | Knuut Pitkä kannattajineen | Tästä sodasta ei tiedetä paljon. Kuningas Eerik Eerikinpoika oli vain 13-vuotias ja kuninkaan valta oli heikko. Neuvoston jäsenen Knuut Pitkän joukot kukistivat kuninkaalle uskolliset joukot Olustran taistelussa. Knuutista tuli Ruotsin kuningas ja Eerik pakeni Tanskaan. |
| 1234 | Eerik Eerikinpojan paluu |  | Eerik Eerikinpoika kannattajineen | Olosuhteet joiden yhteydessä Eerik Eerikinpoika palasi valtaan ovat epävarmat. Todennäköisesti Eerik palasi Tanskasta mukanaan armeija. Erään näkökulman mukaan Eerik kukisti Knuutin taistelussa. Toinen vaihtoehto on että Knuutin kuoleman oli luonnollinen ja että Eerik palasi valtaan tämän jälkeen. |
| 1236–1237 | Hämeen kapina |  | Hämäläiset | Paavi Gregorius IX:n 9. joulukuuta vuonna 1237 Upsalan arkkipiispalle lähettämässä kirjeessä on kuvattu hämäläisten kapinoineen katolista kirkkoa vastaan ja kääntyneen takaisin pakanuuteen. Kirjeessään paavi pyysi Upsalan arkkipiispaa johtamaan sotaretkeä Hämeeseen kostoksi kapinasta.  Epävarman ruotsalaisen tulkinnan mukaan hämäläiset olisivat nousseet kapinaan Ruotsia vastaan Novgorodin tuella talvella 1236–1237. Kapina saattaa liittyä ajoitukseltaan ongelmalliseen toiseen ristiretkeen vuosina 1249–1250. |
| 1240 | Nevan taistelu |  | Novgorod | Nevan taistelu käytiin Novgorodin ensimmäisen kronikan ja Sofian kronikan mukaan ruotsalaisten, norjalaisten (murmannit), varsinaissuomalaisten ja hämäläisten sekä Novgorodin ja karjalaisten välillä 15. heinäkuuta 1240. |
| 1247 | Ensimmäinen folkungakapina |  | Folkungit | Kuningasta vastustavat folkungit, joiden johtaja on Knuut Pitkän poika Holmger, kukistettiin Sparrsätran taistelussa. |
| 1249–1250 | Toinen ristiretki Suomeen | Hämäläiset alistetaan ruotsalaisten valtaan | Hämäläiset | Birger jaarlin johtama sotaretki hämäläisiä vastaan. Eerikinkronikka kuvaa retkeä seuranneen linnan perustaminen Hämeeseen. Kyseinen linna on mahdollisesti ollut Hakoisten linnavuori. Jarl Gallén on esittänyt, että retki tapahtui Hämeen kapinan jälkeen vuosina 1238–1239. |
| 1251 | Toinen folkungakapina |  | Folkungit | Knuut Pitkän poika Filip nousi kapinaan, koska hän katsoi itsellään olevan yhtä suuri oikeus kruunuun kuin Valdemar Birgerinpojalla. Folkungit asettuivat Filipin puolelle ja värväsivät joukkoja Tanskasta ja Saksasta. Birger jaarlin johtamat joukot kukistivat kapinalliset Herrevadsbron taistelussa. |
| 1256–1257 | Narvan sotaretki |  | Novgorod | Novgorodilaisen kronikan mukaan ruotsalaiset, suomalaiset ja hämäläiset yrittivät rakentaa linnoituksen Narvanjoen suistolle, mutta pakenivat kun Novgorodista lähetettiin joukkoja. Seuranneena talvena novgorodilaiset tekivät retken jäämejä vastaan (Hämeeseen?), mutta heikolla menestyksellä. |
| 1257 | Karjalaisten sotaretki Ruotsiin | Birger-jaarli perustaa Tukholman, jotta karjalaisten aiheuttama tuho Mälarenin alueella voidaan estää. | Karjalaiset | Paavi Aleksanteri IV:n Upsalan electukselle lähettämänsä kirjeen perusteella kuningas Valdemar oli katkera pakanallisten karjalaisten Ruotsiin tekemästä sotaretkestä jonka seurauksena monia kristittyjä kuoli, haavoittui ja joutui vangeiksi. Sotaretken seurauksena Paavi antaa ristiretkijulistuksen Karjalaisia vastaan. |
| 1275 | Valdemar Birgerinpojan syrjäytyssota |  | Maunu Birgerinpoika, Tanska | Maunu Birgerinpoika nousi kapinaan veljeään Valdemaria vastaan vuonna 1275. Tanskan kuningas Eerik Klipping tukee Maunua, jonka joukot kukistivat Valdemarin Hovan taistelussa 14. heinäkuuta. Tämän jälkeen Maunusta tuli kuningas. |
| 1276–1278 | 6 000 markan sota |  | Tanska | Sodan taustana oli Maunu Ladonlukon aikaisemmin Tanskalta saama apu. Tanskan kuningas Eerik Klipping vaati Maunulta 6 000 hopeamarkkaa. Ruotsalaiset joukot hyökkäsivät Hallantiin ja Skooneen, mutta perääntyivät kohdatessaan tanskalaisen armeijan. Tanskalaiset hyökkäsivät seuraavana vuonna Smoolantiin. Ruotsalaiset kukistivat tanskalaiset Ettakin taistelussa vuonna 1277. Tanskalaiset tekivät kuitenkin toisen retken Länsi-Götanmaalle ja valtaavat muun muassa Skaran. Vuonna 1278 solmittiin rauha jossa Maunun velka laskettiin 4 000 hopeamarkkaan. |
| 1278–1280 | Kolmas folkungakapina |  | Folkungit | Folkungit nousivat kapinaan vuonna 1278. Tällä kertaa heidän tarkoituksenaan oli asettaa Valdemar Birgerinpoika takaisin valtaistuimelle. Kapina ei kuitenkaan onnistu. |
| 1283–1284 | Laatokan sotaretki |  | Novgorod | Novgorodilaisessa kronikassa mainitaan että "nemtsit" (saksalaiset) tekivät sotaretken Laatokalle, mutta heidät kukistettiin Nevan suistolla käydyssä taistelussa 9. syyskuuta 1284. Kronikassa kaikkia länsimaisia pidettiin saksalaisina, ja onkin esitetty että sotaretken takan olisivatkin olleet ruotsalaiset. |
| 1288 | Gotlannin sisällissota |  | Sisällissota | Gotlannin sisäinen konflikti. |
| 1292 | Novgorodin hyökkäys Hämeeseen |  | Novgorod | Novgorodilaiset hävittivät Hämettä. Ruotsalaiset tekevät vastahyökkäyksen Karjalaan ja Inkeriin. |
| 1293–1295 | Kolmas ristiretki Suomeen | Länsi-Karjala joutuu ruotsalaisten valtaan | Karjalaiset, Novgorod | Marski Torkkeli Knuutinpojan ristiretki Karjalaan. Viipurin linna perustetaan tuhotun karjalaisten linnoituksen paikalle. |
1300-luku
| 1300–1301 | Nevan sotaretki |  | Novgorod | Torkkeli Knuutinpoika tekee vuonna 1300 retken Nevalle, jonka suulle perustetaan Maankruunun (Landskrona). Novgorodilaiset valloittavat ja hävittävät linnoituksen jo seuraavana vuonna. |
| 1304–1310 | Birger Maununpojan sota veljiään vastaan |  | Valdemar ja Eerik Maununpoika kannattajineen | Vuonna 1304 puhkesi katkera taistelu kruunusta kuningas Birger Maununpojan ja hänen kahden veljensä, herttua Eerikin ja herttua Valdemarin välillä. Herttua joutuvat nöyrtymään Kolsäterissä vuonna 1305, mutta vuonna 1306 he onnistuivat vangitsemaan kuninkaan. Suurin osa maata tunnusti herttuoiden hallinnon. Birgerin kuitenkin onnistui erityisesti Tanskan tuella saada vuonna 1310 kruununsa takaisin, mutta osa maasta jäi herttuoiden hallintaan. |
| 1311–1314 | Hämeen linnan sota |  | Novgorod | Vuonna 1311 novgorodilaiset hävittävät Hämettä. Vuonna 1313 Viipurista lähetetty retkikunta polttaa kostoksi Laatokan kaupungin. |
| 1313 | Gotlannin verosota | Visbyn sopimus (1313) | Gotlannin asukkaat | Gotlantilaiset kieltäytyivät hyväksymästä Birger Maununpojan veronkorotusta ja kuningas yritti alistaa heidät asevoimin. Birger kärsi tappion Röcklingebacken taistelussa ja joutui itse hengenvaaraan. Taistelun jälkeen päästiin neuvotteluratkaisuun ja saarelaiset hyväksyivät vuotuisen 200 hopeamarkan veron. |
| 1316–1317 | Hälsinglandin ja Smoolannin kapina |  | Hälsinglannin ja Smoolannin asukkaat | Veroihin tyytymättömät hälsinglantilaiset ja smoolantilaiset kapinoivat Birger Maununpoikaa vastaan. Kapina ei johtanut tuloksiin ja kapinalliset tuomittiin menettämään omaisuutensa kruunulle. |
| 1317–1319 | Birger Maununpojan syrjäytyssota |  | Valdemar ja Eerik Maununpojan kannattajat | Kuningas Birger Maununpoika vangitsi veljensä hertua Eerikin ja herttua Valdemarin ns. Nyköpingin pidoissa vuonna 1317. Herttuoiden annettiin nääntyä nälkään vankitymässä. Birger uskoi näin saavansa koko maan hallintaansa. Sen sijaan herttuoiden tukijat aloittivat Norjan tukemina sodan Birgeriä vastaan. Tanskasta saamastaan tuesta huolimatta Birger menetti valtaistuimensa. Sota päättyi Matias Kettilmundinpojan lyötyä Tanskan armeijan Mjölkalångan taistelussa Tanskan alueella. Uudeksi kuninkaaksi nousi herttua Eerikin alaikäinen poika Maunu. |
| 1318 | Novgorodin hyökkäys Turkuun |  | Novgorod | Novgorodilaiset hyökkäävät Turkuun ja hävittävät Kuusiston piispanlinnan. |
| 1321–1323 | Käkisalmen sota | Pähkinäsaaren rauha (1323) | Novgorod | Ruotsalaiset yrittävät turhaan vallata Käkisalmen alkuvuonna 1322. Novgorodin suuriruhtinas Juri Danilovitš piirittää Viipurin linnaa samana syksynä, muttei onnistu valtaamaan sitä. Seuraavana vuonna Ruotsi ja Novgorod solmivat Pähkinäsaaren rauhan, joka jättää Viipurin Ruotsille ja Käkisalmen Novgorodille. |
| 1322 | Ingeborgin sota |  | Tanska | Herttua Eerik Maununpojan leski Ingeborg ja Varbergin linnanherra Knut Porse laativat yksityisen suunnitelman valloittaa Skoone Tanskalta. Knut Porse hyökkäsi vuonna 1322 Lundia vastaan. Hyökkäys ei johtanut tuloksiin ja Ruotsin valtaneuvosto pakotti herttuattaren pian lopettamaan sodan. |
| 1323 | Sotaretki Ingeborgia vastaan | Skaran rauha (1326) | Herttuatar Ingeborg kannattajineen | Herttuatar Ingeborg kieltäytyi luovuttamasta tärkeää Axvallin linnaa valtaneuvostolle. Vuonna 1323 valtaneuvosto otti Axvallin asevoimin haltuunsa. Ingeborg joutui hyväksymään tämän vuonna 1326. Hän sai korvaukseksi linnoittamattoman Dåvön Västmanlannissa. |
| 1325–1326 | Matias Kettilmundinpojan sota Tallinnaa vastaan | Tallinnan rauha (1326) | Tallinna | Suomen käskynhaltija Matias Kettilmundinpoika aloitti vuonna 1325 sotatoimet muodolliseti Tanskan valtapiiriin kuuluvaa Tallinnaa vastaan. Käskynhaltijan kuoleman vuoksi konfliktista ei kehittynyt täysimittaista sotaa. |
| 1332 | Skoonen hankinta | Helsingborgin sopimus (1332) | Holsteinin kreivi Johan | Skoone ja Blekinge nousivat kapinaan Tanskassa valtaa pitäviä holsteinilaisia vastaan ja liittyivät Ruotsiin vuonna 1332. Liittyminen vahvistettiin Helsingborgissa samana vuonna tehdyssä sopimuksessa. Ruotsi sai Skoonen, lukuun ottamatta Bjären ja Pohjois-Åsbon kihlakuntia, sekä Blekingen 34 000 hopeamarkan korvausta vastaan. Mainitut kihlakunnat ja Etelä-Hallannin Ruotsi osti vuonna 1341. |
| 1338–1339 | Sten Bielken sota Novgorodia vastaan |  | Novgorod | Käkisalmen sisäiset levottomuudet johtivat vuonna 1338 Ruotsin ja Novgorodin väliseen sotaan. Ruotsin joukot kärsivät samana vuonna tappion novgorodilaisia vastaan Kapriossa Inkerinmaalla. |
| 1339 | Johan Offenpojan kapina |  | Sisällissota | Epäonnistuneen kapinan jälkeen ritari Johan Offenpoika menetti skoonelaiset läänityksensä ja hänen linnansa Lindholm revittiin maahan. |
| 1341–1343 | Kalundborgin sota | Varbergin rauha (1343) | Tanska | Valdemar IV Atterdag valittiin vuonna 1340 Tanskan kuninkaaksi. Tanskan joukot hyökkäsivät Holsteiniin ja Kalundborgin linnaan, jossa Maunu Eerikinpojan äiti asui. Ruotsin joukot osallistuivat sotaan ja Valdemarin oli vuonna 1343 pakko tehdä rauha Ruotsille edullisin ehdoin. Valdemar joutui myöntämään että Skoone, Blekinge ja Halland kuuluivat Ruotsille. Valdemarin täytyi myös luopua aiemmasta takaisinosto-oikeudestaan näihin alueisiin. |
| 1341–1343 | Viron sotaretki |  | Tanska ja Saksalainen ritarikunta | Kesällä 1343 ruotsalaiset joukot yrittivät tukea Viron talonpoikia, jotka kapinoivat Tanskaa vastaan. Kapina oli jo kukistettu kun ruotsalaiset saapuvat, joten sotaretki jäi täysin tuloksettomaksi. |
| 1348–1351 | Maunu Eerikinpojan ristiretki | Tarton rauha (1351) | Novgorod | Maunu Eerikinpoika tekee ristiretken Novgorodia vastaan. Nevajoen Pähkinälinna valloitetaan sodan alussa ja menetetään puolen vuoden piirityksen jälkeen 1349. |
| 1356–1359 | Maunu Eerikinpojan ja Eerik Maununpojan valtataistelu |  | Sisällissota | Kuningas Maunu Eerikinpojan ja kruununperillinen Eerik Maununpojan välille puhkesi vuonna 1356 avoin konflikti, kun prinssi olisi jo halunnut nousta valtaistuimelle odottamatta enää isänsä kuolemaa. Kuningas joutui jakamaan valtakunnan poikansa kanssa vuonna 1357 tehdyn Jönköpingin sovintotuomion mukaisesti. Konflikti jatkui kuitenkin edelleen ja päättyi vasta prinssin kuoltua sairauteen vuonna 1359. |
| 1360 | Valdemar Atterdagin Skånen maakuntien valloitus | Helsingborgin sovintotuomio (1360) | Tanska | Valdemar Atterdag valloitti Skånen, Blekinge ja Etelä-Hallannin. Sisäisten ristiriitojen repimä Ruotsi ei kyennyt vastarintaan ja onnistui säilyttämään vuosina 1332 ja 1341 hankituista alueista ainoastaan Pohjois-Hallannin vuoteen 1366 saakka. |
| 1361 | Valdemar Atterdagin Öölannin ja Gotlannin valloitus |  | Tanska | Osana laajentumispolitiikkaansa Valdemar Atterdag valtasi vuonna 1361 Öölannin ja Gotlannin. Tanskan valta saarilla jäi kuitenkin hyvin lyhytaikaiseksi. |
| 1362–1363 | Maunu Eerikinpojan ja Hansan sota Valdemar Atterdagia vastaan |  | Tanska | Ruotsi ja Hansa-kaupungit liittoutuivat Valdemar Atterdagia vastaan. Liittolaiset eivät kyenneet koordinoimaan sotatoimiaan ja Hansa-kaupunkien laivasto kärsi Helsingborgin edustalla pahan tappion. Tämän jälkeen sotaoimet vähitellen lakkasivat. |
| 1363–1371 | Maunu Eerikinpojan syrjäytyssota | Tukholman rauha (1371) | Albrekt Mecklenburgilainen liittolaisineen | Maunu Eerikinpoika ja hänen kanssahallitsijaksi noussut poikansa Haakon (joka oli myös Norjan kuningas) taistelivat kruunusta Maunun sisarenpoikaa Albrekt Mecklenburgilaista vastaan. Suuri osa Ruotsin aatelistoa tuki Albrektia. Maunun ja Haakonin joukot kärsivät tappion Gataskogenin taistelussa vuonna 1365 ja Maunu joutui vangiksi. Haakon jatkoi sotaa Norjasta käsin. Vuonna 1371 tehdyssä rauhansopimuksessa Albrekt tunnustettiin Ruotsin kuninkaaksi, mutta Maunu vapautettiin vankeudesta ja sai eläkeläänityksiksi suuri osia Värmlannista, Dalslannista ja Länsi-Götanmaasta. |
| 1366 | Valdemar Atterdagin Gotlannin uudelleenvalloitus |  | Tanska | Valdemar Atterdag käytti hyväkseen Ruotsissa riehuvaa sisällissotaa ja valtasi uudelleen Gotlannin. Tällä kertaa valtauksesta tuli pysyvä. |
| 1366 | Valdemar Atterdagin Pohjois-Hallannin valloitus |  | Tanska | Ruotsin sisäisten taistelujen edelleen jatkuessa Valdemar Atterdag valtasi myös Pohjois-Hallannin. |
| 1370-luvun alku | Bo Joninpoika Gripin ja Danzigin sota |  | Danzig | 1370-luvun alussa Ruotsin mahtavin mies Bo Joninpoika Grip julisti sodan Danzigin hansakaupunkia vastaan. Sotatoimia ei kuitenkaan aloitetu koska Lyypekki pakotti Danzigin myönnytyksiin. |
| 1375–1380 (n.) | Eläkeläänien konflikti |  | Norja | Maunu Eerikinpojan kuoltua vuonna 1374 Ruotsin ja Norjan välille puhkesi mahdollisesti konflikti hänen eläkeläänitystensä hallunnasta. Tiedot ovat kuitenkin epävarmoja. |
| 1377 | Novgorodin hyökkäys Ouluun |  | Novgorod | Novgorodilaiset tekevät sotaretken Pohjois-Pohjanmaalle ja mahdollisesti hävittävät Oulun linnan. |
| 1379–1381 | Ruotsin osallistuminen Tanskan vallanperimyssotaan |  | Tanska | Valdemar Atterdagin kuoltua Tanskassa puhkesi vallanperimyssota. Valdemarin tyttären Margareetan ja Norjan kuningas Haakonin poika Olavi tunnustettiin Tanskan kuninkaaksi, mutta kilpailevana ehdokkaana oli Valdemarin toisen tyttären Ingeborgin ja Mecklenburgin Henrikin poika Albrekt. Henrikin veli Ruotsin kuningas Albrekt tuki samannimistä veljenpoikansa. Molemminpuolisten hävitysretkien jälkeen sota laantui vuonna 1381 ja Olavi säilytti Tanskan kruunun. |
| 1384 | Skoonen sota |  | Tanska | Vuonna 1384 Ruotsin kuningas Albrekt teki tuloksettoman hyökkäyksen Skooneen. |
| 1388–1395 | Albrecht Mecklenburgilaisen syrjäytyssota |  | Kuningatar Margareeta liittolaisineen | Vuonna 1388 tyytymättömyys Albrekt Mecklenburgilaista vsstaan kasvoi niin suureksi että Tanskan ja Norjan kuningatar Margareeta valittiin myös Ruotsin hallitsijaksi. Albrekt yrittää saada kruununsa takaisin asevoimin, mutta kärsi perusteellisen tappion Falköpingin taistelussa vuonna 1389. Konflikti kuitenkin pitkittyi aina vuoteen 1395 saakka Albrektin kannattajien puolustaessa sitkeästi Tukholmaa Margareetan joukkoja vastaan. |
| 1395 | Sotaretki Jaamaan |  | Novgorod | Novgorodilaisen kronikan mukaan ruotsalaiset tekivät epäonnistuneen hyökkäyksen Inkerinmaalle Jaaman kaupunkia vastaan. |
| 1395–1398 | Sotaretki Vitaaliveljiä vastaan | Vitaalirauha (1398) | Merirosvot | Vitaaliveljet olivat entistä kuningasta Albrekt Mecklenburgilaista tukevia merirosvoja, jotka hävittivät pahoin Itämeren aluetta. Kalmarin unionin, Lyypekin, Hampurin, Preussin ja Riian laivastot osallistuivat yhteiseen kampanjaan heitä vastaan. Vuonna 1398 Vitaaliveljet joutuivat luovuttamaan Ruotsissa hallitsemansa linnoitukset ja lähtemään Itämereltä. |
| 1396 | Sotaretki Laatokan pohjoispuolelle |  | Novgorod | Novgorodilainen kronikka kertoo ruotsalaisten sotaretkestä Laatokan pohjoispuoliseen Karjalaan. |
| 1398 | Saksalaisen ritarikunnan hyökkäys Gotlantiin |  | Saksalainen ritarikunta | Vuonna 1398 Saksalainen ritarikunta hyökkäsi merirosvojen tukikohdaksi muuttuneeseen Gotlantiin ja valtasi saaren. |
| 1398 | Sotaretki Knut Bonpoika Gripiä vastaan |  | Sisällissota | Edesmenneen Bo Joninpoika Gripin poika Knut kieltäytyi luovuttamasta hallitsemiaan Suomen linnoja kuningatar Margareetalle, jonka täytyi vallata ne asevoimin. |
| 1399 | Novgorodin hyökkäys pohjoiseen |  | Novgorod | Saksalainen kronikka kertoo novgorodilaisten sotaretkestä Pohjois-Suomeen ja Lappiin. |
1400-luku
| 1403–1404 | Gotlannin sota |  | Saksalainen ritarikunta | Kalmarin unionin yritys vallata asevoimin Saksalaisen ritarikunnan vuodesta 1398 lähtien miehittämä Gotlanti epäonnistui, mutta vuonna 1408 unioni osti Gotlannin ritarikunnalta. |
| 1410–1435 | Taistelu Slesvigista | Vordingborgin rauha (1435) | Schauenburgin kreivit liittolaisineen | Kuningatar Margareeta ja hänen seuraajansa Eerik Pommerilainen kieltäytyivät hyväksymästä Schauenburgin suvun vaatimusta, että Slesvig kuului heille perinnöllisenä läänityksenä. Tämä johti 25-vuotiseen sotaan. Pääosa taisteluista tapahtui Slesvigissa, mutta merisota ulottui myös Kööpenhaminaan, Bornholmiin ja Skoonen rannikolle. Vordingborgin rauhassa sovittiin että Schauenburgit saisivat pitää Slesvigin kreivien kuolemaan saakka sekä lisäksi vielä kahden vuoden ajan. |
| 1411 | Sotaretki Tiurinlinnaan |  | Novgorod | Ruotsalaiset hävittävät Tiurinlinnan. Novgorodilaiset polttavat kostoksi Viipurin esikaupungin. |
| 1434–1436 | Engelbrektin kapina |  | Sisällissota | Korkea verotus, mielivaltaiset voudit ja tanskalaisten suosinta aiheuttivat rälssimies Engelbrekt Engelbrektinpojan johtaman kapinan kuningas Eerik Pommerilaista vastaan. Vuoden 1434 loppuun mennessä Engelbrektin talonpoikaisarmeija oli vallannut lähes koko Ruotsin. Kuningas suostui aselepoon, sillä hänen armeijansa oli sitoutunut Slesvigin sotaan. Vuonna 1436 taistelut alkoivat kuitenkin uudelleen, mutta Engelbrektin murha 4. huhtikuuta 1436 romahdutti kapinaliikkeen. Vastarinta Eerik Pommerilaisen hallintoa kohtaan jatkui kuitenkin edelleen. |
| 1436–1439 | Puken kapina ja 1430-luvun talonpoikaislevottomuudet  Davidin kapina |  | Sisällissota | Erik Puke, yksi Engelbrektin kapinan johtajista, aloitti joulukuussa 1436 uuden kapinan armeijan ylipäällikköä Kaarle Knuutinpoika Bondea vastaan. Kaarlen joukot kärsivät tappion Hällaskogenin taistelussa 17. tammikuuta 1437, mutta seuranneen aselevon aikana Erik Puke vangittiin ja teloitettiin. Puken kapina päättyi tähän, mutta hajanaiset talonpoikaislevottomuudet jatkuivat jonkin aikaa eri puolilla maata. Suomen Ylä-Satakunnassa riehui Davidin kapina 1438–1439. |
| 1437 | Taistelu Flemingeja vastaan |  | Merirosvot | Neljän Fleming-sukuisen aatelismiehen johtamat ja Eerik Pommerilaista tukevat tanskalaiset merirosvot valloittivat kesällä 1437 Raaseporin linnan Uudellamaalla. Viipurin linnanpäällikkö Krister Niilonpoika Vaasa valmistautui Tallinnan kaupungin tukemana hyökkäämään heitä vastaan, mutta hänen joukkojensa saapuessa Raaseporiin merirosvot olivat jo hylänneet linnan. |
| 1439–1440 | Kaarle Knuutinpoika Bonden taistelu Eerik Pommerilaista vastaan |  | Eerik Pommerilainen kannattajineen | Vuosina 1439–1440 yritti vallasta syösty kuningas Eerik Pommerilainen saada kruununsa takaisin asevoimin. Hän hyökkäsi Älvsborgia vastaan vuonna 1439 ja Itä-Götanmaata vastaan vuonna 1440, mutta hyökkäykset epäonnistuivat täysin. Kaarle Knuutinpoika Bonde valtasi viimeiset Eerikille uskolliset linnoitukset, Stegeborgin vuonna 1439 ja Borgholmin vuonna 1440. |
| 1444 | Kaarle Knuutinpoika Bonden sotaretki novgorodilaisia vastaan |  | Novgorod | Viipurin linnanpäällikkönä toimiva Kaarle Knuutinpoika voittaa novgorodilaiset Viron Narvassa. |
| 1446 | Hyökkäys Gotlantiin | Västergarnin aselepo (1446) | Eerik Pommerilainen kannattajineen | Ruotsi yritti vallata Gotlannin entiseltä kuninkaalta Eerik Pommerilaiselta, joka käytti saarta merirosvous-tukikohtana, mutta yritys jäi tuloksettomaksi. |
| 1448 | Kaarle Knuutinpoika Bonden mahdollinen sota Novgorodia vastaan |  | Novgorod | Pihkovan kronikka kertoo että novgorodilaiset taistelivat vuonna 1448 Narva-joella Saksalaista ritarikuntaa ja Ruotsin kuningas Kaarlea vastaan. On kuitenkin hyvin epävarmaa onko tämä tieto luotettava. |
| 1448 | Gotlannin sotaretki |  | Eerik Pommerilainen kannattajineen | Vuonna 1448 Ruotsin kuninkaaksi noussut Kaarle Knuutinpoika Bonde hyökkäsi entisen kuninkaan Eerik Pommerilaisen hallitsemaan Gotlantiin. Saman vuoden joulukuussa Eerik Pommerilainen suostui luovuttamaan saaren Visborgin vahva linnoitus mukaan luettuna. Vastineeksi hänelle luvattiin rahakorvaus ja Öölannissa sijaitseva Borgholm. |
| 1449–1457 | Kaarle Knuutinpoika Bonden ensimmäinen sota Tanskaa vastaan |  | Tanska | Vuonna 1449 Ruotsin ja Tanskan välille puhkesi sota Tanskan Kristian I:n havitellessa myös Ruotsin kruunua. Sodan alussa Tanska onnistui valtaamaan Ruotsin edellisenä vuonna saaman Gotlannin. Samana vuonna tanskalaiset hyökkäsivät myös Smoolantiin ja vuonna 1451 Dalslantiin. Ruotsalaiset hyökkäsivät vastaavasti Skooneen vuonna 1452 ja myöhemmin samana vuonna tanskalaiset hyökkäsivät Länsi-Götanmaalle. Tämän jälkeen sotatoimet hiipuivat, mutta vuonna 1457 tanskalaiset onnistuivat valloittamaan Öölannin. |
| 1450 | Taistelu Norjan kruunusta |  | Tanskaa tukevat norjalaiset | Ruotsin kuningas Kaarle Knuutinpoika Bonde ja Tanskan kuningas Kristian I kilpailivat Norjan kruunusta vuodesta 1448 lähtien. Vuonna 1450 Kaarle teki epäonnistuneen sotaretken Osloa vastaan ja tämän seurauksena Kristian onnistui lopullisesti varmistamaan itselleen Norjan hallinnan. Ruotsin srateginen tilanne oli ratkaisevasti huonontunut. |
| 1457 | Kaarle Knuutinpoika Bonden ensimmäinen syrjäytyssota |  | Sisällissota | Arkkipiispa Jöns Pentinpoika Oxenstierna oli pitkään ollut tyytymätön Kaarle Knuutinpoika Bonden hallintoon ja ryhtyi vuonna 1457 hyökkäykseen kuningasta vastaan. Kaarlen joukot kärsivät tappion Älgsundetin taistelussa. Kaarle joutui lähtemään maanpakoon Danzigiin ja Jöns Pentinpojasta sekä valtaneuvos Eerik Akselinpoika Tottista tuli Ruotsin valtionhoitajia. Jo muutamaa kuukautta myöhemmin Tanskan Kristian I tunnustettiin myös Ruotsin kuninkaaksi. |
| 1457–1458 | Kristian I:n sota Danzigia vastaan | Tukholman aselepo (1458) | Danzig | Kristian I tuki Saksalaista ritarikuntaa sodassa Danzigia ja Puolaa vastaan. Kumpikin osapuoli kaappasi toistensa laivoja, mikä aiheutti paljon häiriöitä Itämeren kaupankäynnille, mutta muita seurauksia konfliktista ei ollut. |