stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lois Abbingh

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lois Abbingh |  Lois Abbingh |  Lois Abbingh |  |
Maa:   Alankomaat
Naisten käsipallo
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Tanska 2015 |  |  |
|  Pronssia | Saksa 2017 |  |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Ruotsi 2016 |  |  |
|  Pronssia | Ranska 2018 |  |  |
Lois Abbingh (s. 13. elokuuta 1992 Groningen) on alankomaalainen käsipalloilija. Hän on pelannut Alankomaiden maajoukkueessa toistasataa ottelua vuodesta 2010 alkaen. Hän on saavuttanut MM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2015 ja pronssia vuonna 2017 sekä EM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2016 ja pronssia vuonna 2018. Hän pelasi Rion olympialaisissa 2016 Alankomaiden joukkueen sijoittuessa neljänneksi.
Abbingh on seuratasolla pelannut kotimaansa lisäksi Saksassa VfL Oldenburgissa vuosina 2010–2014, Romaniassa HCM Baia Maressa 2014–2016, Ranskassa Issy Paris Handissa 2016–2018 sekä Venäjällä Rostov-Donissa vuodesta 2018.
Abaza

| Abaza Абаза |
| --- | --- |
 vaakuna
 Abaza
 Koordinaatit: 52°38′53″N, 90°04′26″E 
Valtio:  Venäjä
Subjekti:  Hakassia
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  Kaupunkipiiri
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  22 km²
Korkeus:  450 m
Väkiluku (2013):  16 491
 – Väestötiheys:  750 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+7 (MSK+4)
 
 www.abaza-adm.ru 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Abaza (ven. Абаза́) on kaupunki Hakassian tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee vuorten keskellä Abakan-joen yläjuoksulla. Novokuznetskin ja Abakanin väliseltä rautatieltä haarautuu Askizin asemalla kaupunkiin johtava sivuraide. Asukkaita on 16 500 henkeä (vuonna 2013).lähde?
Kaupunki sijaitsee viiden kilometrin päässä vuonna 1856 löydetystä Abakanin rautamalmiesiintymästä. Vuonna 1867 paikalle perustettiin rautatehdas, joka toimi vuoteen 1926 saakka. Tehtaan asutus sai nimen Abaza, joka on lyhenne nimestä Abakanski zavod (”Abakanin tehdas”). Esiintymää ryhdyttiin hyödyntämään uudelleen vuonna 1957. Vuonna 1966 Abazan taajamasta tuli kaupunki.
Aiheesta muualla

Abazan kaupungin sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Abakan •
Abaza •
Altai •
Askiz •
Beja •
Bograd •
Ordžonikidzevskoje •
Sajanogorsk •
Šira •
Taštyp •
Tšernogorsk •
Sorsk •
Ust-Abakan
Abd al-Mu'min

Abd al-Muminin patsas (Algerian Nedroma).
Abd al-Mu'min (berberiksi ⵄⴰⴱⴷ ⵍⵎⵓⵎⵏ ⵍⴳⵓⵎⵉ, arab. عبد المؤمن‎) oli Almohadi-dynastian ensimmäinen kalifi vuosina 1145-63.
Abd al-Mu'min oli liittynyt mahdi Ibn Tumartin joukkoihin Itä-Algeriassa vuonna 1118. Mahdi taisteli Almoravidi-kalifeja vastaan ja saavuttikin jonkinlaista menestystä, vaikka hänen täytyi 1129 luopua haaveistaan Marrakechin valtaamisesta piiritettyään kaupunkia 40 vuorokauden ajan ja jouduttuaan sen jälkeen pakenemaan. 1130 mahdi kuoli ja tämä kuolema salattiin kolmen vuoden ajan uskonnollisen yhteisön hajoamisen ehkäisemiseksi. Tänä aikana Abd al-Mu'min valittiin Ibn Tumertin puhemieheksi.
Abd al-Mu'min ryhtyi kasvattamaan valtaansa ensin vuoristossa ja vuoteen 1139 mennessä hän hallitsi Atlas-vuoristoa, jonka jälkeen hän kävi hyökkäykseen kalifeja vastaan ja voitti heidät 1144 Tlemcenin taistelussa ja viimeinen Almoravidiemiiri teki itsemurhan Oranin satamakaupungissa. Tämän jälkeen kukistui Marrakech ja uusi kalifi lähetti joukkojaan myös Espanjaan, missä muslimivalta oli hajaantunut pieniksi itsenäisiksi ruhtinaskunniksi. Saamatta kuitenkaan mitään merkittävää aikaan Euroopan puolella kalifi vei joukkonsa takaisin Afrikkaan ja vuonna 1151 hän valloitti Algerin 1153 sai murskavoiton arabiratsuväestä.
Abd al-Mu'min korosti uskonnollisen oppi-isänsä Ibn Tumartin merkitystä ja aloitti tämän henkilöpalvonnan. Lisäksi lupaavimpia heimonsa jäseniä nimitettiin uskonnollisiin ja maallisiin virkoihin. Näin lujitettuaan valtakuntaansa kalifi jatkoi 1159 sotaretkeään itään ja valtasi Tunisian ja Tripolitanian. Seuraavaksi hän suunnitteli paluuta Espanjan sotanäyttämölle, mutta kuoli 1163 kesken sotaretken valmisteluiden. Kalifina seurasi neljän kuukauden ajan hänen poikansa Muhammed, jonka heimoneuvosto kuitenkin kelvottomana erotti. Tämän jälkeen vallan otti toinen poika Abu Ya'qub Yusuf I.
Abdulino

| Абдулино Абдулино |
| --- | --- |

 fiAbdulino 
 53°40′59″N, 53°39′00″E 
Aikavyöhyke:  UTC+5 (MSK+2)
Väestö
 mo-ab-area.orb.ru 
Abdulino (ven. Абду́лино) on kaupunki Orenburgin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Surmet-joen rannalla Samaran ja Ufan välisen rautatien varrella (Abdulinon asema). Kaupunki on Abdulinon piirin keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asukkaita on 20 900 henkeä (vuonna 2008).
Paikkakunta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1795. Vuonna 1923 siitä tuli kaupunki. Abdulinossa on rautatieliikennettä palvelevia yrityksiä, elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.
Aasianvilliaasi

| Aasianvilliaasi |
| --- | --- |
 Kulaaneja Mongoliassa
Uhanalaisuusluokitus
 Silmälläpidettävä  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kavioeläimet Perissodactyla
Heimo::  Hevoseläimet Equidae
Suku::  Equus
Laji::  hemionus
Kaksiosainen nimi
 Equus hemionus  Pallas, 1775 
 Aasianvilliaasin levinneisyys (klikkaa kuva suuremmaksi)
Alalajit 
 E. h. hemionus – kulaani  E. h. blanfordi  †E. h. hemippus – syyrianvilliaasi  E. h. khur – intianvilliaasi  E. h. kulan  E. h. luteus  E. h. onager – onageri 
Katso myös
   Aasianvilliaasi Wikispeciesissä   Aasianvilliaasi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Onagerin ja kulaanin risteymä Israelissa.
Intianvilliaasi Intian Gujaratissa.
Syyrianvilliaasi Lontoon eläintarhassa vuonna 1872.
Aasianvilliaasi (Equus hemionus) on Aasiassa elävä hevoseläin, jonka tieteellisestä luokittelusta on ollut monenlaisia näkemyksiä. Esimerkiksi kulaani ja onageri on toisinaan luokiteltu erillisiksi lajeiksi. Nykyisin yleensä katsotaan, että kaikki Aasiassa tavattavat villiaasit paitsi kiangi (Equus kiang) ovat aasianvilliaasin alalajeja. Näitä aasialaisia villiaaseja on aikaisemmin sanottu puoliaaseiksi, koska ne muistuttavat hevosen ja afrikanvilliaasin välimuotoa.
Aasianvilliaasi on lajina silmälläpidettävä, ja sen alalaji syyrianvilliaasi on jo kuollut sukupuuttoon.
Villiaasi on aroeläin. Se tarvitsee säännöllisesti vettä, vaikka tuleekin toimeen niukalla ravinnolla. Aasit kestävät niin kylmiä lumimyrskyjä kuin kuumia hiekkamyrskyjäkin. Villiaasien suurin vihollinen on ihminen, maatalouden vuoksi aasit ovat joutuneet ahtaammalle, mutta myös sudet tappavat yksin joutuneita aaseja.
Yleistä aasianvilliaasista

Aasialaiset villiaasit elivät laajoilla alueilla Punaiselta mereltä Pohjois-Intiaan ja Tiibetiin, jossa aasien oli sopeuduttava erilaiseen ilmastoon ja ympäristöön. Mitä idempänä aasit asuivat, sitä massiivisempia ja vahvempia eläimet olivat.lähde?
Aasianvilliaaseja esiintyy Etelä-Mongoliassa, Turkmenistanissa, Afganistanissa, Pohjois-Iranissa, Pakistanissa, Intiassa ja Tiibetissä. Aaseja tavataan aavikoilta ja puoliaavikoilta, joilla ne syövät heiniä ja suolakkokasveja. Lähistöllä pitää olla myös juomapaikka; talvella ja keväällä ne pärjäävät lumella ja vesipitoisella heinällä. Jos juomapaikka on laidunpaikasta enintään 20 kilometrin päässä, käy lauma päivittäin juomassa, jos se taas on kauempana, riittää, että juomassa käydään 2–3 kertaa viikossa. Alueilla, joilta juomapaikoille on yli 100 km, ei ole aaseja.lähde?
Aasianvilliaasi muistuttaa ulkonäöltään hevosen ja afrikanvilliaasin välimuotoa: sillä on pienemmät korvat kuin afrikanvilliaasilla, mutta hevoseen verrattuna sillä on isompi pää ja häntä on aasimainen.lähde? Aasianvilliaasin korkeus vaihtelee metrin ja 150 senttimetrin välillä ja se painaa normaalisti 250 kilogrammaa. Aasianvilliaasin ääntely muistuttaa enemmän hevosten hirnuntaa kuin afrikkalaisten aasien kiljuntaa.
Aasianvilliaasit vähenevät jatkuvasti karjanhoidon ja metsästyksen vuoksi. Aasit ovat hyvin arkoja ja pysyttelevät poissa lammaslaumojen lähettyviltä. Pedoilta aasi pääsee karkuun nopeiden jalkojensa ansiosta, ja jos susi saakin sen kiinni, aasi puolustautuu rohkeilla potkuilla kavioillaan suoraan päin petoeläintä.lähde? Laumastaan jäänyt tai sairas eläin saattaa kuitenkin jäädä susien saaliiksi.
Tamma synnyttää yleensä toukokuussa ja pysyttelee jälkeläisensä kanssa aluksi lauman ulkopuolella. Kesän lopulla muodostuu perhekuntia, joihin kuuluu tamma, ori sekä vuoden tai kahden ikäinen varsa. Talveksi perhekuntia yhdistyy ja muodostuu suurempia laumoja.lähde? Villiaasit saadaan kesyyntymään helposti ja ovat uskollisia omistajalleen, mutta kotieläimiä niistä ei ole oikein koskaan saatu.lähde?
Alalajeja

Kulaani (Equus hemionus hemionus)
Onageri (Equus hemionus onager) on aiemmin pidetty omana lajinaan Equus onager, mutta nykyisin sen katsotaan olevan yksi aasianvilliaasin alalajeista. Onageria esiintyi aiemmin Intian länsiosissa aina Ukrainaan saakka. Nykyään viimeiset laumat elävät Iranissa, joskin niitä on istutettu myös Saudi-Arabiaan. Onageri on yleensä hiekanvärinen ja sen selässä on häntään ulottuva musta siimakuvio. Onageri on voimakas ja kestävä, joten sitä on runsaasti risteytetty kesyaasirotujen kanssa näiden ominaisuuksien parantamiseksi. Onageri kesytettiin varhain Mesopotamiassa, mutta hevosen tai aasin kaltaista todellista kotieläintä siitä ei koskaan tullut.lähde?
Intianvilliaasia (Equus hemionus khur) ovat eräät tutkijat pitäneet itsenäisenä lajina, mutta toistaiseksi se luokitellaan vielä aasianvilliaasin alalajiksi. Sitä tavataan vain Intiassa, jossa se on uhanalainen.
Syyrianvilliaasi (Equus hemionus hemippus) on kuollut sukupuuttoon. Viimeiset havainnot siitä ovat vuodelta 1927.
Aaltomittari

| Aaltomittari |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Perhoset Lepidoptera
Alalahko::  Glossata
Osalahko::  Erilaissuoniset Heteroneura
Yläheimo::  Mittarimaiset Geometroidea
Heimo::  Mittarit Geometridae
Alaheimo::  Kenttämittarit Larentiinae
Suku::  Rheumaptera
Laji::  undulata
Kaksiosainen nimi
 Rheumaptera undulata  (Linnaeus, 1758) 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Aaltomittari (Rheumaptera undulata) on mittareiden (Geometridae) heimoon kuuluva perhonen.
Koko ja ulkonäkö

Aaltomittarin siipien kärkiväli on 26,5–34,5 millimetriä, naaras on keskimäärin koirasta suurempi. Siivet ovat kokonaan ruskehtavanharmaiden ja vaaleiden aaltojuovien halkomat.
Levinneisyys ja lentoaika

Aaltomittari on levinneisyydeltään holarktinen, se esiintyy Euroopasta Aasiaan ja Pohjois-Amerikkaan. Suomessa esiintymisalue ulottuu Oulun korkeudelle saakka. Lentoaika Suomessa on yleensä kesäkuun lopulta heinäkuun puoliväliin, mutta yksittäishavaintoja voi olla kesäkuun alusta elokuun loppupuolelle.
Elinympäristö ja elintavat

Aaltomittari elää valoisissa lehti- ja sekametsissä, metsänreunoilla, puistoissa ja puutarhoissa. Sen lentoaika on yleensä iltahämärissä, mutta usein päivälläkin. Lentää yksitellen. Toukka elää yhteenkehrättyjen lehtien välissä. Laji talvehtii kotelona.
Ravintokasvi

Toukka on polyfagi eli erikoistunut useisiin ravintokasveihin, niihin kuuluvat esimerkiksi koivut (Betula), pajut (Salix), metsähaapa (Populus tremula), pihlajat (Sorbus), hopeapensaat (Elaeagnus) ja mustikka (Vaccinium myrtillus).
Aiheesta muualla

Wellenspanner (kuva) (saksaksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q1310717  BAMONA: Rheumaptera-undulata  BOLD: 20818  BugGuide: 35019  CoL: 795K4  EoL: 293517  GBIF: 1977003  iNaturalist: 229898  ITIS: 942678  MONA: 7291  NatureServe: 2.745491  NCBI: 572890  Observation.org: 9603  Open Tree of Life: 195378  Laji.fi: MX.61944
Aasianmetsäkauris

| Aasianmetsäkauris |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Sorkkaeläimet Artiodactyla
Heimo::  Hirvieläimet Cervidae
Alaheimo::  Peurat Capreolinae
Suku::  Capreolus
Laji::  pygargus
Kaksiosainen nimi
 Capreolus pygargus  (Pallas, 1771) 
Katso myös
   Aasianmetsäkauris Wikispeciesissä   Aasianmetsäkauris Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Aasianmetsäkauris eli siperianmetsäkauris (Capreolus pygargus) on pienikokoinen hirvieläinten laji.
Sitä pidettiin aiemmin metsäkauriin alalajina, mutta nykyisin sen katsotaan olevan oma, erillinen lajinsa.
Ulkonäkö ja koko

Aasianmetsäkauriin turkki vaihtaa väriään vuodenajan mukaan: kesällä se on intensiivisemmän punaruskea, talvella vaaleampi. Vasojen turkkia peittävät vaaleat pilkut. Aikuisen säkäkorkeus on 84–95 cm, vartalon pituus 125–145 cm. Häntä on muutaman sentin mittainen töpö. Aikuinen uros painaa 35–50 kg, naaras on hiukan kevyempi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Aasianmetsäkaurista tavataan Kiinassa, Kazakstanissa, Etelä- ja Pohjois-Koreassa, Mongoliassa ja Venäjällä.
Aasianmetsäkauriit elävät  erityyppisissä lehti- ja sekametsissä ja metsäaroilla. Se pyrkii hyödyntämään alueita, joilla on runsaasti nurmipeitettä, jolla se laiduntaa. Vuoristossa sitä esiintyy jopa 3 300 metrin korkeudella. Joillakin alueilla aasianmetsäkauriit siirtyvät alueelta toiselle vuodenaikojen mukaan. Amurin alueella ne vaeltavat joka vuosi talvehtimisalueelta kesälaitumilleen jopa 200 km:n matkan.
Käyttäytyminen ja elintavat

Aasianmetsäkauris on arka ja aktiivisimmillaan öiseen aikaan. Kesällä kauriit elävät yksittäin, naaraat pienten poikastensa kanssa, mutta talvella ne muodostavat sekaryhmiä, joissa on jopa 20–30 yksilöä. Vuodenaikaisvaelluksella ryhmäkoko voi kasvaa jopa 500 yksilöön.
Kiima-aikana urokset puolustavat reviiriään. Laji on heikosti polygyninen eikä muodosta haaremia. Parittelu tapahtuu heinäkuun puolivälistä syyskuun puoliväliin. Poikaset syntyvät touko-kesäkuussa, naaraat synnyttävät yhden tai kaksi vasaa (harvemmin jopa neljä). Sukukypsyys saavutetaan 13 kuukauden iässä ja aikuiset elävät 10–12 vuotta.
Aadamin ilmestys

| Aadamin ilmestys |
| --- | --- |
Kirjailija:  tuntematon
Kieli:  muinaiskreikka, kopti
Genre:  ilmestyskirjallisuus
Julkaistu:  1. vuosisadan loppu tai 100-luvun alku
Suomennos
Suomentaja:  Tuomas Rasimus
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2005
ISBN:  951-0-30859-5
Sarja: Nag Hammadin kirjasto
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Aadamin ilmestys on gnostilainen kirjoitus, joka tunnetaan Nag Hammadin kirjastosta (koodeksi V, kirja 5). Se on kirjoitettu koptin kielellä. Kirja edustaa eräänlaista setiläisyyden muotoa.
Historia

Teksti on ajoitettu ensimmäisen vuosisadan lopulle tai 100-luvun alkuun. Alkuperäinen teksti on ollut kirjoitettu kreikaksi. Kirjoituksella ei ole välttämättä yhteyksiä kristinuskoon, ja tutkijat ovat erimielisiä siitä, onko kyseessä kristilliseen vai juutalaiseen gnostilaisuuteen kuuluva teos.
Sisältö

Aadamin ilmestys kertoo gnostilaisen myytin, joka alkaa Eevan luomisesta ja päättyy Vapahtajan tuloon ja ei-gnostilaisten tuomitsemiseen. Kirjoituksessa Aadam kertoo seitsemäntenäsadantena elinvuotenaan pojalleen Setille, kuinka hän oppi tiedon sanat ikuisesta Jumalasta Eevalta, ja että hän ja Eeva olivat todellisuudessa voimakkaampia kuin heidän luojanaan pidetty demiurgi. Tämä tieto kuitenkin katosi syntiinlankeemuksessa, kun demiurgi erotti Aadamin ja Eevan. Aadam kertoo, kuinka kolmen salaperäisen muukalaisen ilmestyminen johtaa Setin siittämiseen ja tämän tiedon säilymiseen. Tämän jälkeen Aadam profetoi demiurgin yrityksistä tuhota ihmiskunta. Yksi profetioista koskee vedenpaisumusta, toinen tulella aikaansaatavaa tuhoa. Lopussa tulee kuitenkin Valontuoja, joka tuo pelastuksen. Valontuojan tullessa kolmetoista valtakuntaa julistaa kolmeatoista keskenään ristiriitaista syntymälegendaa Valontuojasta, mutta vain ”sukukunta, jolla ei ole hallitsijanaan kuningasta” julistaa totuutta.
Suhteet muihin teksteihin

Ei-gnostilaisia Aadamin viimeisiä sanoja Setille löytyy kirjoituksista Aadamin ja Eevan riita Saatanan kanssa, Aadamin ja Eevan elämä sekä Aadamin testamentti.
Kirjallisuutta > Suomennos

Aadamin ilmestys. Johdanto, käännös ja selitykset Tuomas Rasimus. Teoksessa Dunderberg, Ismo & Marjanen, Antti (toim.): Nag Hammadin kätketty viisaus – gnostilaisia ja muita varhaiskristillisiä tekstejä, s. 91–105.  (2. täydennetty painos)  Helsinki:  WSOY, 2005.  ISBN 951-0-30859-5
Kirjallisuutta > Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

The Apocalypse of Adam. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Coptic Gnostic Library.  (Volume 3. A Complete Edition of the Nag Hammadi Codices (5 vols.))  Brill, 2002.  ISBN 978-90-04-11702-0  Koptinkielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
The Apocalypse of Adam. Teoksessa Robinson, James M. (toim.): The Nag Hammadi Library in English, s. 277–286.  (The Definitive Translation of the Gnostic Scriptures Complete in One Volume. Composition by E. J. Brill, The Netherlands. 3rd revised edition)  HarperSanFrancisco, 1990.  ISBN 0-06-066935-7  Englanninkielinen käännös.
Aiheesta muualla

The Apocalypse of Adam. The Gnostic Society Library. (englanniksi)
Apocalypse of Adam. Early Christian Writings. (englanniksi)
The Apocalypse of Adam. Pseudepigrapha. (englanniksi)
| n k Nag Hammadin kirjasto |
| --- | --- |
Koodeksi I:  Apostoli Paavalin rukous  Jaakobin salainen kirja  Totuuden evankeliumi  Tutkielma ylösnousemuksesta  Kolmiosainen tutkielma 
Koodeksi II:  Johanneksen salainen kirja  Tuomaan evankeliumi  Filippuksen evankeliumi  Hallitsijoiden olemus  Maailman alkuperästä  Kertomus sielusta  Tuomas Kilvoittelijan kirja 
Koodeksi III:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi  Eugnostos Siunattu  Jeesuksen Kristuksen viisaus  Keskustelu Vapahtajan kanssa 
Koodeksi IV:  Johanneksen salainen kirja  Koptilainen egyptiläisten evankeliumi 
Koodeksi V:  Eugnostos Siunattu  Koptilainen Paavalin ilmestys  Ensimmäinen Jaakobin ilmestys  Toinen Jaakobin ilmestys  Aadamin ilmestys 
Koodeksi VI:  Pietarin ja kahdentoista apostolin teot  Ukkonen, täydellinen järki  Arvovaltainen opetus  Suuren voimamme tunteminen  Platonin Valtio 588a–589b  Tutkielma kahdeksannesta ja yhdeksännestä  Kiitosrukous  Asklepios 21–29 
Koodeksi VII:  Semin selitys  Suuren Setin toinen opetus  Gnostilainen Pietarin ilmestys  Silvanoksen opetukset  Setin kolme kivitaulua 
Koodeksi VIII:  Zostrianos  Pietarin kirje Filippukselle 
Koodeksi IX:  Melkisedek  Norean ajatus  Tutkielma totuudesta 
Koodeksi X:  Marsanes 
Koodeksi XI:  Tulkinta tiedosta  Valentinoksen teosten katkelmia  Allogenes  Hypsifrone 
Koodeksi XII:  Sekstoksen lauseet  Totuuden evankeliumi  Katkelmia tunnistamattomasta teoksesta 
Koodeksi XIII:  Kolmimuotoinen Protennoia  Maailman alkuperästä
Aachen

| Aachen |
| --- | --- |

 vaakuna
 Aachen
 Koordinaatit: 50°46′N, 06°06′E 
Valtio:  Saksa
Osavaltio:  Nordrhein-Westfalen
Hallintopiiri:  Köln
Piirikunta:  Aachenin kaupunkialue
Hallinto:  
 – Pormestari:  Marcel Philipp (CDU)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  160,83 km²
Korkeus:  125–410 m
Väkiluku:  260 454 (2 011)
 – Väestötiheys:  1 602 as./km²
 
 www.aachen.de  
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tuomiokirkko
Elisenbrunnen
Aachen (saks.  [ˈaːxn̩] (ohje); ransk. Aix-la-Chapelle [ɛks la ʃapɛl]) on noin 260 000 asukkaan kaupunki Saksan länsiosassa, aivan Belgian ja Alankomaiden rajan tuntumassa. Se kuuluu Nordrhein-Westfalenin osavaltioon.
Maantiede ja ilmasto

Aachen sijaitsee  noin 70 kilometriä Kölnistä länteen ja noin 30 kilometriä Maastrichtista itään. Belgian puolella lähin iso kaupunki on Liège (saks. Lüttich). Aachen sijaitsee Maas-joen valuma-alueella. Kaupunki on osin kukkuloiden ympäröimä. Lähimpänä keskustaa on Lousbergin kukkula, suosittu virkistysalue. Kaupungin etelälaidalla on laaja kaupungin omistama metsäalue (Aachener Wald). Siitä etelään päin maisema alkaa vaihtua Eifel-vuoristoksi.
Aachenissa vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 21,7 °C, mutta elokuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on tammi- ja helmikuussa nollan vaiheilla.
Historia

Aachen on pitkään ollut kuuluisa kylpyläkaupunki. Se tunnettiin jo roomalaisajalla lämpimistä rikkilähteistään. Kaupunki sijaitsee keskeisellä risteyspaikalla Euroopassa, alueella, jossa on keskiajasta lähtien ollut Euroopan tihein asutus. Tämä on tuonut kaupunkiin paljon vaikutteita ja merkkihenkilöitä. Kaarle Suuri viihtyi Aachenissa ja hänen kerrotaan muun muassa metsästäneen mielellään alueella. Hän myös kuoli kaupungissa, ja hänen hautansa on kaupungin tuomiokirkossa. Keskiajalla Aachen oli Saksan kuninkaiden kruunauskaupunki. Viimeinen kuningas, Ferdinand I, kruunattiin vuonna 1531. Kaupungin raatihuoneessa (Rathaus) on kruunaussali (Krönungssaal), jossa on arvokkaita tuosta ajasta tehtyjä maalauksia. Kaupunki toimi Itävallan perimyssodan päättäneen Aachenin rauhan neuvottelu- ja allekirjoituspaikkana 1748. Aachenissa oli aikanaan kaksi muuria, jotka purettiin Napoleon Bonaparten käskystä tämän valtakaudella. Ulommasta muurista on jäljellä portit Ponttor ja Marschiertor. Kummastakin muurista muistuttavat kehätiet, jotka ilmeisesti rakennettiin muurien ulkopuolella olleelle suojavyöhykkeelle, jossa ei ollut rakennuksia.
Toisessa maailmansodassa Aachenia pommitettiin muiden saksalaiskaupunkien tapaan melko raskaasti. Kaupunkikuvassa tästä kertoo useat uudehkot rakennukset, joskin vähemmän  kuin Kölnissä. Aachen oli myös ensimmäinen länsiliittoutuneiden valloittama saksalainen kaupunki.
Koulutus

RWTH Aachen (Rheinisch-Westfälische Technische Hochschule Aachen) on teknillinen yliopisto Aachenissa. Se on merkittävä ja arvostettu oppilaitos, joka tunnetaan kaikkialla Saksassa ja osin muuallakin Euroopassa. Kouluun kuuluu yhteensä yhdeksän tiedekuntaa, joista mainittakoon varsinkin konetekniikan, arkkitehtuurin, rakennustekniikan ja lääketieteen tiedekunnat. RWTH on näkyvä osa Aachenia. Se on levittäytynyt lukuisiin eri rakennuksiin keskustan länsipuolelle. Niiden joukossa on lääketieteellisen tiedekunnan päärakennus Klinikum. Se on valtava ja futuristinen rakennus, joka toimii Aachenin pääsairaalana.
Kulttuuri

Vuosittain helatorstaisin Aachenin kaupunki myöntää arvostetun Karlspreis-palkinnon henkilölle, joka on vaikuttanut myönteisesti Euroopan idean ja rauhan edistämiseen.
Aachenissa tehdään perinteisiä piparkakkuja, Aachener Printen, jotka on legendan mukaan kehitetty pyhiinvaeltajien evääksi. Piparkakut ovat yleensä neliömäisiä ja koristeltu sulamattomalla ruskealla sokerilla ja maustettu tyypillisellä mausteseoksellaan.
Aachenissa ilmestyy kaksi sanomalehteä, Aachener Nachrichten ja Aachener Zeitung. Kaupungissa on vakuutusyhtiö Aachener und Münchener Versicherungin isot toimitilat.
Urheilu

Aachenissa järjestetään vuosittain CHIO-esteratsastuskilpailut (sanoista Concours Hippique International Officiel). Kisoihin osallistuu ratsastajia ja hevosia eri puolilta maailmaa. 
Kisat ovatkin osaltaan lisänneet Aachenin näkyvyyttä ja tunnettuutta. Ne televisioidaan ainakin Saksan kansallisella WDR-kanavalla ja lisäksi useilla ulkomaisilla kanavilla.
Aachenissa järjestettiin ratsastuksen maailmanmestaruuskilpailut 20.8–3.9.2006. Maailmanmestaruuksista kilpailtiin koulu-, este-, kenttä-, lännen- ja matkaratsastuksessa, sekä vikellyksessä ja valjakkoajossa. Näissä seitsemässä ratsastuksen lajissa jaettiin yhteensä 16 kultamitalia.
Jalkapalloseura Alemannia Aachen pelasi kaudella 2006–2007 Saksan 1. Bundesliigassa, mutta putosi kaudeksi 2007–2008 takaisin 2. Bundesliigaan.