Amory Lovins
Näkemykset > Energiatehokkuus ja mikrovoimalat ovat edullisimpia

Hajautettu tuotanto on nopeaa, ketterää, nopeasti kehittyvää, yhä halpenevaa, pääomasijoittajien hyväksymää, ulkomaantuonnista riippumatonta – juuri päinvastoin kuin ydinvoima.
Mikrovoima on The Economistin käyttämä ja WADE:n määrittelemä termi, ja se tarkoittaa: 1. ei kaukaisella laitoksella, vaan asiakkaan luona tapahtuvaa sähkön tuotantoa, yleensä yhdistettyä sähköntuotantoa ja hukkalämmön talteenottoa (CHP) 2. hajautettuja uudistuvia energianlähteitä – kaikki uusiutuvat lähteet lukuun ottamatta 10 MW suurempia padottuja vesivoimaloita. Mikrovoima sisältää mm. tuulivoimalapuistoja, höyryturbiineja sekä 10 megawattia suurempia laitoksia aina 180 megawattiin asti, jos ne eivät ole vesivoimaloita.
Mikrovoiman maailmanlaajuinen kapasiteetti ylitti ydinvoiman kapasiteetin vuonna 2002, ja sen vuotuinen tuotanto ylitti ydinvoiman tuotannon 2006. Vuonna 2005 mikrovoima tuotti 32 % maailman uudesta sähköstä ja 16 % maailman kaikesta sähköstä; samana vuonna ydinvoima tuotti 8 % uudesta ja 16 % kaikesta sähköstä.
Negawatit ovat lähes yhtä suosittu ratkaisu ja maksavat vielä vähemmän.
Kustannukset:
Lämmön ja sähkön yhteistuotanto sekä energiatehokkuus eivät ole alttiita sähköverkon hävikille ja kustannuksille. Energiankäytön tehokkuus tuottaa samat palvelut vähemmällä hiilidioksidilla ja myös halvemmalla – energian säästön hinta voi olla jopa negatiivinen. Tuulivoima, energian yhteistuotanto ja energiatehokkuus ovat ydin- ja fossiilivoimaloita halvempia, ja ero niihin kasvaa uusien teknologioiden kypsyessä.
Negawatit maksavat parhaimmillaan kymmenesosan ydinvoiman hinnasta ja halpenevat edelleen.
Ilmastovaikutus:
Tuulivoima, yhteistuotanto ja energian säästö ovat parempia vaihtoehtoja. Mikrovoiman ja "negawattien" valitseminen ydinvoiman sijaan antaa 2–11 kertaa enemmän hiilen vähennystä rahaa kohden ja sen saa aikaan nopeammin.
Selvä enemmistö maailman yhteistuotannosta pyörii kaasulla, mutta kaasu on kivihiiltä vähähiilisempää ja mikrovoimalayksikkö on erillistä laitosta tehokkaampi, joten loppujen lopuksi hiiltä säästyy.
Luotettavuus:
Monimuotoinen hajautettu tuotanto on luotettavampaa. Hajautetut generaattorit eivät rikkoudu kaikki kerralla, ja ne voivat ohittaa sähköverkoston, jossa lähes kaikki sähkökatkokset saavat alkunsa. Tuuliturbiiniyksiköt tuottavat sähköä ~98–99 % ajasta; pitkä tauko tuotannossa kestää vain pari päivää; eivätkä ne ole samanaikaisesti poissa päältä. Tuulen ja auringonvalon saatavuutta ei nykyään pidetä merkittävänä ongelmana. Tuulivoiman saatavuuden puolesta puhuu kokemukseen perustuva ja tutkittu tieto.
Biomassaan, vuorovesiin, aaltoihin ja maalämpöön perustuva energiatuotanto toimii yölläkin. Aurinkovoiman ja tuulenkaan saatavuus ei ole ongelma, jos siihen varaudutaan muutamalla eri keinolla:
Hajautetaan uusiutuvan energian lähteet teknologian perusteella, jotta yhden menetelmän tappio säätilan suhteen on toisen voitto.
Hajautetaan lähteet sijaintipaikan suhteen, jotteivät samat sääolot vaikuta kaikkiin samalla kerralla.
Ennustetaan tulevat sääolot normaaliin tapaan
Yhdistetään voimavarat niin, että toisten energianlähteiden sovitaan toimivan toisten takeena
Lisäksi suurinta kysyntää voidaan automaattisesti ja huomaamattomasti rajoittaa hetkeksi, kun tarjontaa ei ole saatavilla. Sähköä voidaan myös varastoida paineilman muodossa.
Markkinamenestys:
Vaikka hajautettuja energiamuotoja tuetaan vähemmän ja niitä väitetään epäkäytännöllisiksi, epätaloudellisiksi ja vähäpätöisiksi, ne tuottavat maailmanlaajuisesti enemmän energiaa kuin ydinvoima; kasvavat kymmeniä kertoja nopeammin; ja niillä on kymmeniä kertoja suurempi markkinaosuus kuin ydinvoimalla.
Vuonna 2005 maailmassa lisättiin mikrovoiman kapasiteettiä 41 gigawattia; samaan aikaan ydinvoimaa lisättiin 3,7 gigawattia.
Vuonna 2006 mikrovoima kasvoi 43-58 GW ja ylitti ydinvoiman tuotannon; samana vuonna ydinvoiman kapasiteetti kasvoi 1,44 GW, siis vähemmän kuin aurinkosähkön tai tuulivoiman. Tuulivoima on kasvanut 20–30 % vuosittain.
Vuonna 2006 hajautetut uusioenergiamuodot saivat 56 miljardia dollaria yksityistä pääomaa, kun ydinvoima sai nolla.
Vuonna 2007 hajautetut uusioenegiamuodot saivat maailmanlaajuisesti 71 miljardia dollaria yksityistä pääomaa; ydinvoima ei saanut mitään.
Vuonna 2008 maailmassa investoitiin noin 98,8 mrd. € uusiutuviin energianlähteisiin, ohittaen ne 77,6 mrd. €, jotka maailmassa sijoitettiin fossiilisiin energianlähteisiin. Se on ensimmäinen kerta miltei sataan vuoteen.
Käytännössä maailman mikrovoiman rahoittaa yksityinen pääoma, mutta uusiin ydinvoimalahankkeisiin sitä ei ole sijoitettu penniäkään. Puhtaan energian yritykset hädin tuskin pysyvät omassa kasvussaan mukana, samalla kun ydinvoiman on vaikea saada yhtäkään tilausta. Mikrovoiman kärkimaa on Tanska, jossa sitä tuotettiin 53 % vuonna 2005. Kiinan hajautetun uusioenergian kapasiteetti oli vuonna 2006 seitsenkertainen ydinenergian kapasiteettiin verrattuna ja kasvoi seitsemän kertaa nopeammin.
Potentiaali:
Useimmissa paikoissa on hädin tuskin raapaistu kannattavan tehokkuuden pintaa. Vaikka yleensä oletetaan, että tuotto vähenee suhteessa panoksiin ja että tehokkuus on pian käytetty loppuun, todellisuudessa mahdolliset säästöt vain kasvavat ja halpenevat, koska teknologia paranee nopeammin kuin sitä käytetään. Kaikkein helpoimmat keinot ovat yhä käyttämättä, samalla kun uusia mahdollisuuksia tulee ulottuville.
Vuoden 2050 energiatavoitteet tullaan saavuttamaan 75-prosenttisesti tehokkuudella ja 25-prosenttisesti tarjonnalla.
Yhdysvalloissa yhteistuotannolla voitaisiin tuottaa saman verran energiaa kuin ydinvoimalla tuotetaan nykyisin. Yhdysvalloissa olisi mahdollista tuottaa taloudellisesti noin 13–15-kertaisesti ydinvoiman nykyinen tuotanto energiatehokkuuden, yhteistuotannon ja hiilivoiman avulla ilman maankäytön rajoituksia ja luotettavuusongelmia, luoden samalla miljoonia uusia työpaikkoja.
Hiilikauppa tulee vahingoittamaan keskitettyjä energian tuottajia, kuten ydinvoimaloita, ja antamaan etua aurinkovoimalle, yhteistuotannolle ja tuulivoimalle.