stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
IBM 650

IBM 650 oli IBM:n ensimmäinen sarjavalmistettu tietokone, jota myytiin 450 kappaletta yhdessä vuodessa. IBM valmisti sitä 2 000 kappaletta vuosina 1954–1962. Suomen ensimmäinen toimiva tietokone Ensi oli mallia IBM 650, ja se käynnistettiin ensi kerran Postisäästöpankissa 17. lokakuuta 1958.
IBM 650 oli toteutettu elektroniputkilla, ja se käytti binäärijärjestelmän sijaan kymmenjärjestelmää. Keskusmuistina oli rumpumuisti, joka tallensi 2 000 10-numeroista lukua. Yleisimpänä ulkoisena tallennusvälineenä toimivat reikäkortit. Lisävarusteina oli saatavilla magneettinauha-asema IBM 727 sekä pieni mutta nopea ferriittirengasmuistiyksikkö IBM 653.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta IBM 650 Wikimedia Commonsissa
IBM-arkistot: IBM 650. (englanniksi)
Columbian yliopisto: IBM 650. (englanniksi)
Kuvia Computer History -sivustolla
Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa (englanniksi)
IBM 801

| IBM 801 |
| --- | --- |
Valmistaja:  IBM
Tyyppi:  minitietokone
IBM 801 oli IBM:n kehittämä kokeellinen minitietokone, joka käytti RISC-arkkitehtuuria. Tietokone johti IBM ROMP -suorittimen kehitykseen, jota käytettiin IBM RT PC -tietokoneessa vuonna 1986. Termit RISC ja CISC yleistyvät myöhemmin. ROMP-suorittimen jälkeen IBM aloitti Power-arkkitehtuurin kehittämisen, joka perustui osittain 801-projektiin.
John Cocke ja hänen ryhmänsä IBM:llä pienensivät käskykannan kokoa poistaen harvoin käytettyjä käskyjä. Tavoitteena oli tietokone, jossa olisi yksinkertainen arkkitehtuuri ja joukko yksinkertaisia käskyjä, jotka voitaisiin suorittaa yhdessä kellojaksossa. Yksinkertaistamisen tavoitteena oli tehdä tietokoneesta huomattavasti tehokkaampi kuin monimutkaisia ratkaisuja käyttävät. Koska jokainen käsky vei saman verran aikaa liukuhihnan käyttö tuli mahdolliseksi, jolloin useampaa käskyä voitiin suorittaa samaan aikaan parantaen suorituskykyä.
Samaan aikaan IBM:n kehityksen aikana kaksi muuta ryhmää työskenteli pienennetyn käskykannan parissa: toinen Berkeleyssä ja toinen Stanfordissa.
Aiheesta muualla

Dokumentaatiota bitsavers.org-sivustolla (englanniksi)
IBM 801 Microprocessor oral history panel (englanniksi)
The evolution of RlSC technology at IBM (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF) (englanniksi)
IBM 608

IBM 608 oli IBM:n kehittämä laskin. IBM 608 oli transistoripohjainen versio aiemmasta IBM 604:stä. Malli julkaistiin vuonna 1955 ja vedettiin myynnistä vuonna 1959. Ensimmäiset toimitukset alkoivat vuonna 1957, jota ennen kehitysmalleissa käytettiin eri valmistajien transistoreita.
IBM 608:ssa oli yli 3 000 germanium-transistoria.
Laskin kykeni suorittamaan 4 500 yhteenlaskua sekunnissa ja se oli 2,5 kertaa nopeampi kuin IBM 607.
IBM 608 oli ensimmäinen kaupallinen laskin, joka perustui täysin transistoriteknologiaan.
Aiheesta muualla

Käyttöohje (englanniksi)
Henry More

Henry More
Henry More (12. lokakuuta 1614 Grantham, Lincolnshire – 1. syyskuuta 1687 Cambridge) oli englantilainen filosofi, teologi ja runoilija, joka kuului Cambridgen platonisteihin.
More varttui kalvinistisessa kodissa, mutta hänestä tuli anglikaani jo nuorena. Hän opiskeli Cambridgen yliopiston Christ’s Collegessa, missä hän kohtasi platonisteja kuten John Worthingtonin.
Ajattelussaan More suosi aluksi skeptisyyttä, mutta kallistui myöhemmin uusplatonismiin. Hän sai vaikutteita myös Theologia Germanicasta. Hän edustaa Cambridgen platonismin mystisempää ja teosofisempaa puolta.
Teoksia

Philosophical Poems (1647)
Divine Dialogues (1688)
Opera theologica (kootut teologiset teokset, 1675)
Opera philosophica (kootut filosofiset teokset, 1678)
Opera omnia (kootut teokset, 1679)
Kirjallisuutta

Hutton, Sarah (toim.): Henry More: Tercentenary Studies (Dordrecht, 1990).
Tulloch, John: Rational Theology, vol. ii. (1874).
von Zimmermann, Johann Georg Ritter: Henry More und die vierte Dimension des Raums (Wien, 1881).
Aiheesta muualla

Henry More, MacTutor (englanniksi)
Henrici Mori Cantabrigiensis opera omnia, 1679
Hirsch Drisin

Hirsch Lipman Drisin (20. syyskuuta 1902 Helsinki – 14. lokakuuta 1972 Adelaide, Australia) oli suomenjuutalainen pikajuoksija. Drisin voitti 200 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1920 (aika 23,0) ja 1922 (22.5). Lisäksi hän oli 100 metrillä hopealla vuosina 1920–1922, 200 metrillä pronssilla vuonna 1921 ja 400 metrillä pronssilla vuonna 1925. 17 vuoden ja 9 kuukauden ikäinen Drisin oli voittaessaan kaikkien aikojen nuorin miesten sarjojen yleisurheilun Suomen mestari. Ennätys säilyi aina vuoteen 2021, jolloin Kasperi Vehmaa voitti pituushypyn kultaa 16 vuoden ja 6 kuukauden iässä.
13. elokuuta 1922 Drisin juoksi 200 metrin Suomen ennätyksen 22,5. 4 × 100 metrin viestijuoksussa hän oli mukana tekemässä Suomen ennätystä 42,6 Göteborgissa vuonna 1923. Samoin 4 × 400 metrin viestijuoksussa hän oli joukkueessa, joka teki Göteborgissa vuonna 1923 Suomen ennätyksen 3.19,3.
Drisin oli mukana 4 × 400 metrin viestijoukkueessa vuoden 1924 olympialaisissa. Joukkue karsiutui alkuerissä ja toista osuutta juossut Drisin loukkaantui kisojen aikana.
Seuratasolla Drisin edusti suomenjuutalaisten urheiluseuraa Stjärnania.
Hirsalan piiritystilanne

Hirsalan piiritystilanne tapahtui marras-joulukuussa 1994 Kirkkonummella, kun 27-vuotias Jorma Huohvanainen uhkaili poliisiksi luulemaansa taksikuskia aseella ja linnoittautui sen jälkeen vuokrahuvilaansa Hirsalassa.
Linnoittautumista seurasi piiritys, joka kesti lopulta yli kaksi vuorokautta. Piirityksen aikana Huohvanainen ampui yli sata laukausta poliisia, rajavartiolaitoksen helikopteria ja viranomaisten valonheittimiä kohti. Rajavartiolaitoksen helikopteri joutui ampumisen takia tekemään pakkolaskun.
Piirityksen loppuvaiheessa poliisi ampui Huohvanaista reiteen, jotta tilanne saataisiin päättymään. Huohvanainen sytytti huvilan tuleen ja pakeni noin puoli tuntia haavoittumisen jälkeen palavan huvilan ikkunasta kahden kiväärin kanssa.
Huvilan ulkopuolella Karhu-erikoisyksikön kaksi konstaapelia ampui Huohvanaista lähes yhtä aikaa haulikolla Pasi-miehistönkuljetusvaunun kyydistä. Huohvanainen sai osuman päähänsä ja kuoli saamiinsa vammoihin.
Poliisin toimintaa Hirsalan piirityksessä käsiteltiin myöhemmin myös oikeudessa. Huohvanaisen omaiset vaativat oikeudessa Huohvanaisen ampuneille konstaapeleille sekä ampumiskäskyn antaneelle esimiehelle tuomioita muun muassa taposta. Asia vietiin aina Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen saakka, joka vuonna 2007 katsoi poliisien toimineen tapauksessa oikein.
IPad Mini

| iPad Mini |
| --- | --- |


Valmistaja:  Apple Inc.
Kehittäjä:  Apple Inc.
Tuoteperhe:  iPad
Tyyppi:  Taulutietokone
Julkaistu:  23. lokakuuta 2012
Mitat:  200 × 134,7 × 7,2
Paino:  308
Näyttö:  7,9 tuuman kosketusnäyttö
Sisäänrakennettu kamera:  5 megapikselin iSight-kamera
Mukana toimitettu käyttöjärjestelmä:  iOS 6
Suoritin:  Apple A5
Massamuisti:  16 GB tai 32 GB tai 64 GB
Näytönohjain:  Yhdistetty Apple A5 -siruun
Liitännät:  Lighting-liitäntä, kuulokeliitäntä, WLAN, Bluetooth
Aiheesta muualla
Applen iPad Mini- sivusto
iPad Mini on Applen lokakuussa 2012 julkaisema taulutietokone. iPad Miniä myytiin aluksi halvimmillaan noin 270 euron hintaan. Sen voi ostaa joko 16 GB:n, 32 GB:n tai 64 GB:n muistimäärällä. Siinä on iOS 6 -käyttöjärjestelmä.
iPad minin näytön resoluutio on vain 1 024 x 768 pikseliä, eli sama kuin iPad 2:n.
IBM 7030

| IBM 7030 |
| --- | --- |
 Hallintakonsoli
Valmistaja:  IBM
Tyyppi:  supertietokone
Julkaistu:  1961
Paino:  32 t (70 000 paunaa)
IBM 7030 lempinimeltä STRETCH oli IBM:n kehittämä transistoripohjainen supertietokone. Tietokone oli noin 25 kertaa nopeampi kuin muut ajan tyypilliset tietokoneet, mutta jäi silti jälkeen IBM:n tavoittelemasta 100-kertaisesta nopeusparannuksesta verrattuna IBM 704 -malliin.
Piirilevy
Ensimmäinen mallin tietokone toimitettiin vuonna 1961 Los Alamos National Laboratoryyn.
Monet IBM S/360:n konsepteista kehitettiin 7030:tä varten. Tietokone oli yksi ensimmäisiä, joissa oli käytössä 8-bittinen tavu. Tietokone tukee muun muassa muistinsuojausta ja virheenkorjaavaa muistia Hamming-koodilla. Muistina käytettiin vielä ferriittirengasmuistia.
Tietokoneessa käytettiin monia edistyineitä tekniikoita kuten suoritusjärjestyksen muuttamista ja haarautumisen ennakointiin perustuvaa spekulatiivista suoritusta.
Tietokoneessa käytettiin Standard Modular System (SMS) tekniikkaa.
Viimeinen mallin tietokone sammutettiin 5. syyskuuta vuonna 1980.
Aiheesta muualla

Dokumentaatiota bitsavers.org-palvelussa (englanniksi)
IBM Stretch (aka IBM 7030 Data Processing System) (englanniksi)
Hessenin vaaliruhtinaskunta

Hessenin vaaliruhtinaskunta (saks. Kurfürstentum Hessen) oli alun perin Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuulunut vaaliruhtinaskunta. Se oli olemassa vuosien 1803–1807 ja 1814–1866 aikana. Vaaliruhtinaskunnan pääkaupunkina toimi Kassel.
Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta lakkautettiin vuonna 1806. Tällöin myös vaaliruhtinaan asema menetti alkuperäisen merkityksensä, koska keisarinvaaleja, joihin vain vaaliruhtinaat osallistuivat, ei enää järjestetty. Kuitenkin Hessenin hallitsijat käyttivät ainoina saksalaisista ruhtinaista vielä tämän jälkeen vaaliruhtinaan arvonimeä vuoteen 1866 saakka.[lähde? ]
Vaaliruhtinaat

Vilhelm I 1803–1807, 1813–1821 (sitä ennen Hessenin maakreivi nimellä Vilhelm IX)
Vilhelm II 1821–1847
Fredrik Vilhelm I 1847–1866
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hessenin vaaliruhtinaskunta Wikimedia Commonsissa
Käännös suomeksi
IPad Mini 2

iPad Mini 2 on Applen lokakuussa 2013 julkaisema taulutietokone. Se on iPad Minin seuraaja ja julkaistiin yhtäaikaa iPad Airin kanssa.
Hiroki Fujiharu

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Hiroki Fujiharu
Syntymäaika: 28. marraskuuta 1988 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Higashiosaka, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 175 cm
Seura
Seura: Gamba Osaka
Pelinumero: 4
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2011– | Gamba Osaka | 231 (10) |
Maajoukkue
| 2015 | Japani | 3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Hiroki Fujiharu (jap. 藤春 廣輝; s. 28. marraskuuta 1988 Higashiosaka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Fujiharu debytoi Japanin A-maajoukkueessa maaliskuussa 2015. Hän on pelannut kolme maaottelua. Hän kuului Japanin U-23 joukkueeseen kesäolympialaisissa 2016, joissa Japani putosi ensimmäisellä kierroksella.
Aiheesta muualla

Soccerway
Japanin joukkue – Jalkapallo kesäolympialaisissa 2016
1 Kushibiki |
2 Muroya |
3 Endō |
4 Fujiharu |
5 Ueda |
6 Shiotani |
7 Harakawa |
8 Ōshima |
9 Yajima |
10 Nakajima |
11 Suzuki |
12 Nakamura |
13 Kōroki |
14 Ideguchi |
15 Kamekawa |
16 Asano |
17 Iwanami |
18 Minamino |
Valmentaja Teguramori
Herrön Träskholm

Herrön Träskholm
| --- | --- |
Muut nimet:  Träskholm Herrö Träskholm
Sijainti:  60°4′56.00″N, 24°40′04.00″E, Espoo Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti, Itämeri
Pinta-ala:  0,014 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Herrön Träskholm (myös Träskholm) on saari Espoon Suvisaaristossa. Se sijaitsee Stora Herrön ja Kaparenin välisellä merialueella noin 150 metriä Stora Herröstä itään.
Träskholmin pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja sen rannat ovat kallioiset. Saaren lounais–koillissuuntainen pituus on noin 230 metriä ja rantaviivan pituus noin 460 metriä. Träskholmissa on muutama rakennus. Saaren lounaispuolella sijaitsee Skötgrundenin kallioluoto ja itäpuolella pieni Kobbskiftetin kallioluoto.
Träskholmin lähellä sijaitsee kari nimeltään Träskholmsgrundet. Ei ole kuitenkaan selvää, viittaako nimi Träskholmin kaakkoispuoliseen luotoon vai sen koillispuoliseen kariin.
Suvisaaristossa on myös toinen Träskholm-niminen saari. Se sijaitsee Suvisaariston pääsaarten tuntumassa noin kuusi kilometriä Herrön Träskholmista koilliseen.
Aiheesta muualla

Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
Träskholm, Uusimaa, Finland — Sunrise, Sunset and Daylength
Herrökobben

Herrökobben
| --- | --- |
Sijainti:  60°4′33.00″N, 24°39′33.00″E, Espoo, Kirkkonummi Uusimaa Suomi
Merialue:  Suomenlahti, Itämeri
Pinta-ala:  0,02 km²
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Herrökobben on saari Espoon ja Kirkkonummen rajalla Stora Herrön eteläpuolella ja Kaparenin lounaispuolella. Saaren länsiosa kuuluu Kirkkonummeen ja itäosa Espoon Suvisaariston kaupunginosaan.
Herrökobbenin pinta-ala on noin kaksi hehtaaria ja etelä–pohjoissuuntainen pituus noin 260 metriä. Saari on suurelta osin paljasta kalliota, pohjoisosassa on puustoa. Saaren korkein kohta on noin viisi metriä merenpinnan yläpuolella. Herrökobbenin etäisyys Helsingin keskustasta on noin 19 kilometriä lounaaseen.
Aiheesta muualla

Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
Herrökobben, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset, and Daylength
Hessu – Neuvoja kotona pysymiseen

Disneyn Hessu Hopo esittelee: Neuvoja kotona pysymiseen (engl. How to Stay at Home) on vuonna 2021 julkaistu kolmen lyhytanimaation sarja. Lyhytelokuvissa näytetään Hessu Hopon elämää koronaviruspandemiassa.
Ääninäyttelijät

| Alkuperäinen ääninäyttelijä | Suomenkielinen ääninäyttelijä | Rooli |
| --- | --- | --- |
| Bill Farmer | Petri Liski | Hessu Hopo |
| Corey Burton | Aku Laitinen | kertoja |
Jaksot

| Jakson nimi | Ohjaaja | Käsikirjoittaja | Julkaisupäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| Kasvomaskin käyttäminen (How to Wear a Mask) | Eric Goldberg | Eric Goldberg | 11. elokuuta 2021 |
| Opetellaan ruoanlaittoa (Learning to Cook) | Eric Goldberg | Eric Goldberg | 11. elokuuta 2021 |
| Sarjojen ahmiminen (Binge Watching) | Eric Goldberg | Eric Goldberg | 11. elokuuta 2021 |
Helsingin hallinto-oikeus

| Helsingin hallinto-oikeus Helsingfors förvaltningsdomstol |
| --- | --- |
Perustettu:  1999
Tehtävä:  Hallintotuomioistuin
Ministeriö:  Oikeusministeriö
Päätoimi­paikka:  Radanrakentajantie 5 Helsinki
Valtio:  Suomi
Ylituomari:  Ann-Mari Pitkäranta
Aiheesta muualla
Sivusto
Helsingin hallinto-oikeus (ruots. Helsingfors förvaltningsdomstol) on vuonna 1999 perustettu muutoksenhakutuomioistuin. Helsingin hallinto-oikeuden tuomiopiiriin kuuluvat Uudenmaan maakunnan kunnat. Hallinto-oikeudessa käsitellään tuomiopiirin hallintoriitoja, valituksia, alistuksia sekä hakemuksia koskien viranomaisten päätöksiä. Hallinto-oikeus ratkaisee käsittelyssä, onko annettu päätös lainmukainen. Helsingin hallinto-oikeudessa käsitellään myös koko maan arvonlisävero- ja tullivalitukset.
Historia

Helsingin hallinto-oikeus perustettiin 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen hallinto-oikeusuudistuksen myötä, jolloin 11 lääninoikeuden tilalle perustettiin 8 alueellista hallinto-oikeutta. Hallinto-oikeusuudistuksen tavoitteena oli että hallinto-oikeuksien käsiteltäväksi tulevat asiat jakautuisivat mahdollisimman tasaisesti tuomioistuinten kesken ja että hallintotuomioistuimissa olisi eri asiaryhmien riittävä asiantuntemus.
Helsingin hallinto-oikeuden tuomiopiiri

Helsingin hallinto-oikeuden tuomiopiiriin kuuluvat seuraavat kunnat:
Askola, Espoo, Hanko, Helsinki, Hyvinkää, Inkoo, Järvenpää, Karkkila, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Porvoo, Pukkila, Raasepori, Sipoo, Siuntio, Tuusula, Vantaa ja Vihti.
Helsingin hallinto-oikeuden tuomiopiirinä voi olla asiaryhmästä riippuen myös koko Suomi.
Aiheesta muualla

Helsingin hallinto-oikeuden sivut
Helsingin hallinto-oikeuden julkaisemia ratkaisuja
Ignati Mošegov

Ignati Mošegov
Ignati Mošegov (ven. Игнатий Мошегов) eli Ignati Mösšeg (komiksi Игнатий Мöсшег; 1880–1965) oli Suomessa asunut komilaissyntyinen poliittinen emigrantti sekä komien historian ja kulttuurin tutkija.
Mošegov syntyi Venäjällä nykyisen Permin Komin Kotšovon piirin Durovon kylässä. Koulunkäynnin jälkeen hän opiskeli Birskin opettajaseminaarissa ja työskenteli sitten Pistogin kylässä opettajana. Vuonna 1912 Mošegovista tuli maanmittari. Vuonna 1914 hänet kutsuttiin Venäjän keisarilliseen armeijaan ja vuonna 1916 hän valmistui vänrikiksi Taškentin sotakoulusta. Samana vuonna hänet lähetettiin rintamalle, jossa hän ensin haavoittui ja myöhemmin joutui vangiksi.
Venäjälle palattuaan Mošegov joutui puna-armeijaan. Sieltä hän karkasi kotiseudulleen, jossa hänet otettiin vuorostaan Koltšakin valkoiseen armeijaan. Tomskissa Mošegov jäi punaisten vangiksi ja joutui jälleen puna-armeijaan. Vuonna 1920 hän pakeni Viroon. Siellä hän tutustui Tarton rauhanneuvotteluihin osallistuneisiin suomalaisiin sekä professori Lauri Kettuseen. Samana vuonna Mošegov muutti Suomeen.
1920–1930-luvuilla Mošegov tutki Helsingissä komien historiaa, kieltä ja kulttuuria. Hän julkaisi useita Neuvostoliiton vähemmistökansoja käsitteleviä pamfletteja. Mošegovin artikkeleita ilmestyi myös syktyvkarilaisessa Komi mu -aikakauskirjassa. Vuosina 1921, 1924 ja 1931 hän osallistui komien edustajana suomalais-ugrilaisiin maailmankonferensseihin.
Sodan jälkeen Mošegov toimi Helsingissä kirjakauppiaana. Hän omisti Kaisaniemenkatu 13:ssa sijainneen Kirjakauppa Oman, joka oli perustettu vuonna 1934 nimellä Opettajain Kirjakauppa Oy. Kaupan yhteydessä toimi myös kirjapaino ja kustantamo, myös Kaisaniemen kirjakaupan.
Mošegovin Suomessa vuonna 1924 ilmestynyt muistelmateos Idän hiidenkattilassa julkaistiin vuonna 1992 komiksi käännettynä syktyvkarilaisessa Voivyv kodźuv -kirjallisuuslehdessä.
Mošegovin tutkimusaineistoa on Suomalais-Ugrilaisen Seuran tutkimusarkistossa nimellä I. Mössheg.
Suomennetut teokset

Teoksiin on merkitty tekijänimi vaihtelevissa muodoissa:
I. Mõssheg: Totuus bolshevismista: heimokansalaisen, puna-armeijasta Suomeen paenneen syrjäänin kuvaus kokemuksistaan. Helsinki: Otava, 1922.
I. Mössheg: Idän hiidenkattilassa: erään syrjääniläisen muistelmat. Jyväskylä: K. J. Gummerus, 1924.
I. Moššeg: Hätähuuto kansojen vankilasta [I]. Helsinki: Otava, 1930.
I. Moššeg: Hätähuuto kansojen vankilasta II: Komikansan menneisyys ja sen nykyiset olot. Helsinki: Otava, 1931.
J. O Mosseg: Tunnetteko salaperäistä Venäjää? 1. Ovatko mainehikkaat bjarmialaiset kuolleet? Helsinki, Tekijä, 1939.
J. O. M.: Sankari Pera: (syrjääniläinen tarina). Helsinki, Tekijä, 1939.
Hassan II

| Hassan II |
| --- | --- |
 Kuningas Hassan II vierailulla Washingtonissa 1983.
Marokon kuningas
Valtakausi:  26. helmikuuta 1961 – 23. heinäkuuta 1999
Edeltäjä:  Muhammad V
Seuraaja:  Muhammad VI

Syntynyt:  9. heinäkuuta 1929 Rabat, Ranskan Marokko
Kuollut:  23. heinäkuuta 1999 (70 vuotta) Rabat, Marokko
Puoliso:   Lalla Latifa Hammou Lalla Fatima bint Qaid Amhourok Lalla Abla bint Tahar
Lapset:  Lalla Meryem   Muhammad VI  Lalla Asma  Lalla Hasna   Moulay Rachid
Suku:  Alaouite
Isä:  Muhammad V
Äiti:  Lalla Abla bint Tahar
Uskonto:  sunnilaisuus
Hassan II (9. heinäkuuta 1929 – 23. heinäkuuta 1999) (arab. الحسن الثاني‎, Al-Ḥasan ath-Thānī) oli Marokon kuningas vuosina 1961–1999. Hänen isänsä oli Muhammad V, Marokon sulttaani ja myöhemmin kuningas.
Elämä

Hassan syntyi ja kävi koulunsa Rabatissa. Hän opiskeli myöhemmin lakia Bordeaux'n yliopistossa.
Hassan oli maanpaossa Korsikalla, jonne ranskalaiset viranomaiset ajoivat hänen isänsä Muhammad V:n vuonna 1953. Korsikalta he muuttivat Madagaskarille tammikuussa vuonna 1954. Muhammad V palasi Marokkoon vuonna 1955. Hassan neuvotteli helmikuussa vuonna 1956 Marokon itsenäisyydestä. Hänet nimitettiin Marokon armeijan komentajaksi. Samana vuonna Marokossa tapahtui berberikapina, jonka Hassan kukisti.
Muhammad V muutti arvonimensä sulttaanista kuninkaaksi vuonna 1957, ja saman vuoden heinäkuussa Hassan julistettiin kruununprinssiksi. Kuninkaaksi Hassan nousi isänsä kuoltua vuonna 1961.
Kuninkaana

Kun isä Muhammad oli hallinnut maata Istiqlal-puolueen tuella, Hassan taas joutui Istiqlalin ja niin vasemmisto-opposition arvosteltavaksi. Levottomuuksien takia Hassan julisti maahan poikkeustilan vuonna 1965. Kuninkaana Hassan II selvisi kahdesta häneen kohdistuneesta murhayrityksestä vuonna 1971 ja 1972.
Casablancaan valmistui Hassanin käskystä 200 metriä korkea moskeija, jonka nimeksi tuli Hassan II:n moskeija. Moskeija on omistettu profeetta Muhammedille ja se otettiin käyttöön 30. elokuuta 1993.
Hassan kuoli 23. heinäkuuta 1999, ja kuninkaaksi tuli hänen poikansa Muhammad VI.
Kuninkaana > Vallankaappausyritys

10. heinäkuuta 1971 kuningas Hassan vietti 42-vuotisjuhliaan Rabatin kesäpalatsissa, johon oli kutsuttu diplomaatteja ja seurapiirejä. Joukko korkeita sotilashenkilöitä, noin tuhat sotakorkeakoulun kadettia johtajinaan kenraali Madbouh ja eversti Ababou, yritti juhlan aikana vangita kuninkaan ja kaapata vallan käsiinsä. Kiivaassa ammuskelussa surmattiin 92 vierasta, heidän joukossaan Belgian suurlähettiläs Marcel Dupret, ja haavoittuneita oli 133. Kuningas vietiin pieneen paviljonkiin, jossa häntä pidettiin vankina, kun taas radiossa levitettiin propagandaa siitä, että Hassan olisi kuollut ja tasavalta olisi julistettu. Heti kaappauksen aikana Libya ilmoitti tukevansa kaappaajia.
Kuninkaalle uskolliset joukot kukistivat kapinan, ja kuningas antoi sisäministeri Muhammed Oufkirille rajattomat valtuudet puhdistuksiin. Noin 158 sotilasta, jotka osallistuivat kapinaan, oli kuollut ja 659 oli vangittu. Kymmenen korkeaa marokkolaista upseeria teloitettiin 13. heinäkuuta. Teloitetuista neljä oli kenraaleja, joita syytettiin kaappausyrityksestä.
Kuninkaana > Murhayritys

16. elokuuta 1972 Hassan oli palaamassa valtiovierailulta Ranskasta, kun neljä Marokon ilmavoimien F-5-hävittäjää ampui kuninkaan yksityistä Boeing 727 -lentokonetta. Vaikka kuninkaan kone sai pahoja vaurioita, lentäjä onnistui laskeutumaan Rabatiin. Hävittäjät tulittivat vielä konetta lentokentällä, jolloin kahdeksan ihmistä sai surmansa ja viisikymmentä, joista neljä oli ministereitä, loukkaantui. Hyökkäyksen jälkeen koneet palasivat sotilastukikohtaan Kemitraan, joka miehitettiin samana päivänä. Kahdeksan lentoupseeria pidätettiin, mutta kaksi pakeni helikopterilla Gibraltariin, josta Britannian viranomaiset palauttivat heidät Marokkoon.
Lehdistökonferenssissa Hassan selvitti kenraali Oufkirin osuutta tapahtumiin, ja radiopuheessa kansalle kuningas syytti poliittisia puolueita hajanaisuudesta ja kykenemättömyydestä. Samalla hän ilmoitti lakkauttavansa puolustusministeriön ja ottavansa viran itselleen.
Murhayrityksen aikana Marokon puolustusministeri ja armeijan komentaja kenraali Muhammed Oufkir teki itsemurhan. Oufkirin motiivi oli luultavasti syöstä Hassan valtaistuimelta ja nostaa kuninkaan 9-vuotias poika Sidi Muhammed valtaistuimelle, jotta voisi hallita tämän nimissä. Kuninkaan kuolema oli pitänyt lavastaa lento-onnettomuudeksi.