stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Arjeplogin kunta
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Arjeplogin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 6 | 5 | 4 | 5 | 6 | 5 | 9 | 11 | 4 | 8 | 4 | 5 | 5 | 4 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 1 | 0 | 2 | 2 | 4 | 4 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 14 | 11 | 13 | 15 | 14 | 12 | 11 | 12 | 10 | 8 | 13 | 17 | 8 | 9 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 7 | 7 | 5 | 4 | 5 | 5 | 3 | 4 | 10 | 10 | 9 | 4 | 5 | 6 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 0 | 5 | 5 | 4 | 3 | 5 | 5 | 3 | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 31 | 21 | 21 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Arjeplogin piiri.
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Arjeplog
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Arjeplog
Arjeplogs kbfd
Nasafjäll*
Silbojokk*
Södra Bergnäs kbfd
Seurakunnat > Kirkot

Arjeplogin kirkko
Slagnäsin kirkko
Södra Bergnäsin kirkko
Nähtävyyksiä

Arjeplogin kirkko on puinen ristikirkko (G. Pettersson, 1899). Alueelta on löytynyt kivikautisia asuinpaikkoja. Arjeplogissa on hopeamuseo.
Ruotsin syvin järvi Hornavan on 226 metriä syvä. Järven yläpäässä oleva Jäckvikin kylä on Lars Levi Laestadiuksen syntymäpaikka ja sinne on pystytetty hänelle muistokappeli. Kunnassa sijaitsee myös Pieljekaisen kansallispuisto.
Tapahtumia

Lapin kamarimusiikkijuhlat
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Arjeplogin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Arjeplogs kommun – Kunta- ja pitäjäjaon kehitys on käännöstä kuntaa ja pitäjää koskevista artikkeleista.
Norrbottenin läänin kunnat
Käännös suomeksi
Krokoiitti

Krokoiitti
Krokoiitti (PbCrO4) on kromaatteihin kuuluva mineraali, joka on luonnon lyijykromaatti ja siitä käytetään myös nimeä punalyijymalmi. Kiteet ovat prismamaisia ja pitkulaisia. Itse mineraalin väri vaihtelee keltaisesta punaiseen ja viiru on keltaoranssi. Mineraali on läpinäkyvä ja kiilto on lasin- tai timantinkiilto. Kovuus on Mohsin kovuusasteikolla 2,5-3. Kidejärjestelmä on monokliininen. Sitä esiintyy samoissa paikoissa wulfeniitin, pyromorfiitin ja vanadiniitin kanssa. Sitä löytyy hapekkaista ja hydrotermisistä juonista.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Webmineral: Crocoite Mineral Data (englanniksi)
Mindat: Crocoite (englanniksi)
Handbook of Mineralogy: Crocoite (englanniksi) (pdf)
Kuvauspäällikkö

Kuvauspäällikkö on kuvauspaikan johtaja, jonka alaisuudessa toimivat apulaisohjaajat, järjestäjä sekä kaikki muut sillä kuvauspaikalla toimivat työläiset. Kuvauspäällikkö vastaa suurten kuvauspaikkojen järjestelyistä ja työnohjauksesta sekä suurempisuuntaisista aikatauluista. Pienissä tuotannoissa kuvauspäällikön tehtävät hoitaa 1. apulaisohjaaja.
Erotuksena tuotantopäällikköön kuvauspäällikkö ei tee elokuvatuotantoa koskevia taloudellisia ratkaisuita ja toimii koko ajan ryhmän sisällä. Tuotantopäällikön työstä osa suuntautuu tuotannosta ulospäin.
Kuvernööri

Kuvernööriksi kutsutaan erilaisten virkalaitosten johtajia. Yleensä kuvernööri on korkeamman tahon, kuten hallitsijan virkaansa nimittämä.
Monissa Kansainyhteisön maissa kuten Kanadassa ja Australiassa toimii kenraalikuvernööri, joka hoitaa valtionpäämiehen tehtäviä kuten valtiovierailuja, hallitsijan puolesta. Viidentoista itsenäisen valtion hallitsijana toimii kuningas Charles III, joka asuu kuitenkin kokoaikaisesti Lontoossa. Monarkki nimittää näiden maiden kenraalikuvernöörin käytännössä pääministerin ehdotuksesta. Lisäksi liittovaltiomuotoisissa maissa Australiassa on osavaltion päämies kuvernööri ja Kanadassa provinssin päämiehen arvonimi on luutnantti-kuvernööri (suom. varakuvernööri), jotka molemmat ovat nimellisesti vastuussa monarkille.[lähde? ]
Myös Venäjällä kuvernööri-nimitystä käytetään Pietarin, oblastien, aluepiirien, autonomisten piirikuntien sekä Juutalaisten autonomisen alueen ylimmistä johtajista. Kuvernöörin nimittää asianomaisen liittovaltiosubjektin lainsäätävä elin, jolle Venäjän presidentti esittää kuvernööriehdokkaan. Vuoteen 2004 Venäjällä kuvernöörit ja muut liittovaltiosubjektien ylimmät johtajat valittiin harvoin poikkeuksin suorilla vaaleilla.[lähde? ]
Sen sijaan Yhdysvalloissa kuvernööri on vaaleilla valittava osavaltion toimeenpanovallan haltija.[lähde? ]
Useissa maissa valtiovallan hallitsemilla laitoksilla, kuten keskuspankilla tai aluehallinnolla, on kuvernöörit.[lähde? ]
Suomen suuriruhtinaskunnassa kuvernööri oli lääninhallituksen johtajan titteli 1837–1918, joka vastasi Ruotsin vallan ja itsenäisyyden ajan maaherraa. Senaatin puheenjohtajana ja Venäjän keisarin korkeimpana edustajana Suomessa toimi puolestaan Suomen kenraalikuvernööri.
Krokom

| Krokom |
| --- | --- |
 Krokomin rautatieasema.
 Krokom
 Koordinaatit: 63°19′N, 14°30′E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jämtlandin lääni
Maakunta:  Jämtland
Kunta:  Krokomin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  2,63 km²
Väkiluku:  2 277
 – Väestötiheys:  865,8 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Krokom on samannimisen Krokomin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jämtlandin läänissä ja Jämtlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 277 asukasta.
Väestönkehitys

| Krokomin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 1 354 | 1 354 |
| 1965 | 1965 |    | 1 402 | 1 402 |
| 1970 | 1970 |    | 1 509 | 1 509 |
| 1975 | 1975 |    | 1 851 | 1 851 |
| 1980 | 1980 |    | 2 123 | 2 123 |
| 1990 | 1990 |    | 2 235 | 2 235 |
| 1995 | 1995 |    | 2 297 | 2 297 |
| 2000 | 2000 |    | 2 075 | 2 075 |
| 2005 | 2005 |    | 2 087 | 2 087 |
| 2010 | 2010 |    | 2 277 | 2 277 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kurun Lehti

| Kurun Lehti |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  paikallislehti
Julkaisija:  Kuru-Seura ry
ISSN:  ISSN 1798-498X
Perustettu:  2009
Lakkautettu:  2024
Päätoimittaja:  Karoliina Laikio
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Ylöjärvi
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  kerran viikossa
Kieli:  suomi
Kurun Lehti oli Ylöjärven kaupungin Kurun alueella vuosina 2009–2024 ilmestynyt puolueista riippumaton ja sitoutumaton paikallislehti, jota kustansi kotiseutuyhdistys Kuru-Seura ry. Lehti ilmestyi torstaisin ja sen levikki oli noin 1 500. Lehden päätoimittaja oli Karoliina Laikio.
Kuru-Seuran johtokunta päätti tammikuussa 2024 lopettaa lähes 15 vuotta ilmestyneen lehden julkaisemisen siten, että sen viimeinen numero ilmestyisi helmikuun lopulla 2024. Lopettamispäätöstä perusteltiin alle tuhanteen vähentyneellä kestotilaajien määrällä, vähentyneellä ilmoitusmäärällä sekä postituksen ja painatuksen hintojen nousulla. Vaikka lehti korotti tilaushintojaan, teki se vuonna 2023 noin kymmenen tuhatta euroa tappiota. Lehden viimeinen numero ilmestyi 29. helmikuuta 2024.
Aiheesta muualla

Kurun Lehden kotisivut
Krokodil

Krokodilin kansilehti vuodelta 1965.
Krokodil (ven. Крокодил, 'krokotiili') oli neuvostoliittolainen pilalehti. Se perustettiin 1922. Siihen aikaan Neuvostoliitossa ilmestyi runsaasti pilalehtiä, kuten Zanoza ja Prožektor, mutta lähes kaikki ovat lakanneet ilmestymästä.
Vaikka poliittinen satiiri oli lähes koko neuvostoajan vaarallista, Krokodililla oli huomattavan paljon vapautta herjata poliitikkoja ja politiikkaa. Tyypillisiä turvallisia satiirin kohteita neuvostoaikana olivat virkamiesten saamattomuus ja mielikuvituksen puute ja työläisten harrastama työpaikkajuopottelu. Krokodil pilkkasi myös sellaisia kapitalistisia maita ja hyökkäsi poliittisia, etnisiä ja uskonnollisia ryhmiä kohtaan, joiden väitettiin vastustavan neuvostojärjestelmää. Vastaavia lehtiä ilmestyi myös muissa neuvostotasavalloissa ja Itä-Euroopan sosialistisissa valtioissa.
Lehteä avustivat monet huomattavat henkilöt, kuten  Vladimir Majakovski, Kukriniksi ja Juli Ganf. Dmitri Šostakovitš tunnettiin satiirikkona, ja hän sävelsi 5 romanssia Krokodilin teksteihin (op. 121, 1965), joka on satiiri neuvostosatiirista.
Neuvostoliiton hajottua lehti lakkasi ilmestymästä mutta alkoi ilmestyä taas 2005. Sen toimitus on Moskovassa, ja nelihenkistä toimitusta johtaa päätoimittaja Sergei Mostovštšikov. Viikoittain ilmestyvä lehti painetaan edelleen neuvostotyyliselle paperille.
Aiheesta muualla

(venäjäksi) Archive 1924-1991
Kotiranta (sukunimi)

Kotiranta tarkoittaa kaupunginosaa Vaasassa ja se on myös sukunimi:
Antti Kotiranta (1930–2010), hammaslääkäri, päätoimittaja, Hammaslääkäriliiton puheenjohtaja
Eino Otto Kotiranta (1885–1954), toimittaja ja sosiaalidemokraattinen poliitikko
Jalmari Kotiranta (1996–1930), punaupseeri
Kai Kotiranta (s. 1968), asianajaja
Pentti Kotiranta (1951–2011), pianisti ja urkuri
Kosti Kotiranta (1957–2015), näyttelijä.
Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan syyskuussa 2024 Suomessa oli 831 Kotirantaa.
Korvake

Rohtovuohenherneen (Galega officinalis) lehtimäiset ja suippokärkiset korvakkeet, vasemmalla lehtilavan lehdyköitä
Korvakkeet ovat kasvin lehden kannan litteitä, yleensä lehtimäisiä laajentumia. Ne ovat joko parillisia tai yhteenkasvaneita. Korvakkeiden muoto vaihtelee kasvisukujen ja -lajien mukaan; esimerkiksi kosteikkotattarilla (Persicaria) on kalvomainen, tupeksi muodostunut korvake ja korvakenätkelmällä (Lathyrus aphaca) korvakkeet ovat oikeiden lehtien sijasta kuin lehdet.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotirauha (täsmennyssivu)

Kotirauha on:
kotirauha, lainopillinen käsite
Kotirauha, Noora Männistön elokuva (1983)
Kotirauha, Marko Leinon romaani (2010)
Kotirauha, Aleksi Mäkelän ohjaama elokuva (2011)
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kotirauha”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kristiina Pelto-Timperi

Anna Kristiina Pelto-Timperi (s.10. toukokuuta 1954 Raahe) on suomalainen kirjailija ja opettaja. Pelto-Timperi valmistui ylioppilaaksi Someron lukiosta 1973 ja peruskoulun luokanopettajaksi Helsingin yliopistosta 1977 ja on työskennellyt sittemmin luokanopettajana muun muassa Konalassa Helsingissä. Hän sai 1973 Kalevi Jäntin palkinnon teoksistaan Syreenikiitäjä ja Tule se päivä.
Teoksia

Syreenikiitäjä.  Otava 1971
Tule se päivä, romaani.  Otava 1972
Hevosenpuolikas.  Otava 1983
Kuningattaren siivet, romaani.  Otava 1995
Palkinnot

Kalevi Jäntin nuorten kirjailijain palkinto 1973
Kymin kihlakunta

Kymin kihlakunnan sinetti vuodelta 1642
Venäjän hallintokauden aikainen kihlakunnan henkikirjoittajan sinetti.
Kymin kihlakunta (ruots. Kymmene härad) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Haapasaari
Kymi
Miehikkälä
Pyhtää
Sippola
Suursaari
Säkkijärvi
Tytärsaari
Vehkalahti
Virolahti
Ylämaa
Kihlakunnan ulkopuolella oli Haminan ja Kotkan kaupungit.
Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 472,72 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 73 046 henkeä (31.12.1939).
Kleopatra (vuoden 1917 elokuva)

| Kleopatra> Cleopatra |
| --- | --- |
 Elokuvan juliste.
Ohjaaja:  J. Gordon Edwards
Käsikirjoittaja:  Näytelmä: Émile Moreau Victorien Sardou Käsikirjoitus: Adrian Johnson
Tuottaja:  William Fox
Säveltäjä:  José Martínez
Kuvaaja:  John W. Boyle
Tuotantosuunnittelija:  George Hopkins
Pukusuunnittelija:  George Hopkins
Pääosat:  Theda Bara Fritz Leiber, Sr. Thurston Hall
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fox Film Corporation
Levittäjä:  Fox Film Corporation
Ensi-ilta:  14. lokakuuta 1917 (Yhdysvallat) 26. marraskuuta 1922 (Suomi)
Kesto:  125 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti mykkä
Budjetti:  $ 500,000
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Theda Bara Kleopatra VII:n roolissa ja Fritz Leiber, Sr. Julius Caesarin roolissa.
Katkelma elokuvasta.
Kleopatra (engl. Cleopatra) on J. Gordon Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen elämäkerrallinen draamamykkäelokuva vuodelta 1917. Kleopatran nimiroolin näytteli Theda Bara, ja Fritz Leiber, Sr. näytteli Julius Caesaria sekä Thurston Hall näytteli Marcus Antoniusta. Sivuosissa ovat muiden muassa Alan Roscoe, Herschel Mayall, Dorothy Drake ja Delle Duncan.
Kleopatran käsikirjoitti Adrian Johnson Émile Moreaun ja Victorien Sardoun samannimisen näytelmän pohjalta. Kleopatra on mustavalkoinen ja pituudeltaan 125 minuuttia, eli 2 tuntia ja 5 minuuttia. Fox Film Corporation -yhtiö tuotti elokuvan. Kleopatra on Baran maineikkaimpia roolitöitä, ja itse elokuva sai paljon menestystä ilmestymisvuonnaan.
Kleopatrasta on säilynyt vain lyhyt katkelma kuvamateriaalia, ja sitä pidetäänkin kadonneena elokuvana.
Juoni

Egyptin mahtavan kuningattaren, Kleopatra VII:n (Bara) tarina, hänen mielettömistä romansseista Rooman valtakunnan mahtavien miesten, Julius Caesarin (Leiber) ja Marcus Antoniuksen (Hall) välillä.
Tuotanto

Kleopatra sai ensi-iltansa kotimaassaan 14. lokakuuta vuonna 1917. Suomessa elokuva ilmestyi teattereihin vasta vähän yli 5 vuotta myöhemmin, 26. marraskuuta vuonna 1922.
Kleopatra oli yksi aikansa kalleimmista elokuvista, sillä budjetti oli 500 000 dollaria, joka oli harvinaista tuohon aikaan, ja 2000 ihmistä työskenteli kulissien takana.
Elokuva kuvattiin Newport Beachilla, Kaliforniassa.
Muuta

Kleopatra -elokuvia on tehty vuoden 1917 jälkeen, muun muassa vuosina 1934, 1945, 1953, 1963, 1970, 1999, 2003, 2005, 2007 ja 2010. joista kuuluisin on ehkä vuoden 1963 versio, jonka pääosan näyttelee Elizabeth Taylor. Ennen vuoden 1917 versiota on tehty myös vuosina 1899 ja 1912.
Kleopatra on American Film Instituten Kadonneet elokuvat -listalla.
Rooleissa

Theda Bara ... Kleopatra VII
Fritz Leiber, Sr. ... Julius Caesar
Thurston Hall ... Marcus Antonius
Alan Roscoe ... Pharon
Herschel Mayall ... Ventidius
Dorothy Drake ... Charmian
Delle Duncan ... Iras
Henri De Vries ... Octavius Caesar
Art Acord ... Kephren
Hector Sarno ... Messenger
Genevieve Blinn ... Octavia
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kleopatra Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Kleopatra Elonet.
Kleopatra Allmoviessa (englanniksi)
Kleopatra Silent Erassa (englanniksi)
Kleopatra Flixsterissä (englanniksi)
Korvakaljuselkä

| Korvakaljuselkä> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Lepakot Chiroptera
Heimo::  Hedelmälepakot Pteropodidae
Suku::  Dobsonia
Laji::  praedatrix
Kaksiosainen nimi
 Dobsonia praedatrix  K. Andersen, 1909 

Katso myös
   Korvakaljuselkä Wikispeciesissä   Korvakaljuselkä Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Korvakaljuselkä (Dobsonia praedatrix) on hedelmälepakoiden heimoon kuuluva Papua-Uusi-Guinean Bismarckinsaarilla elävä lepakkolaji. Sitä tavataan trooppisissa metsissä, plantaaseilla ja puutarhoissa. Päivänsä se viettää yleensä yksin tai pieninä ryhminä kasvillisuudessa.
Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin suomenkieliseksi nimeksi on korvakaljuselkä.
Aiheesta muualla

Laji.fi: Korvakaljuselkä (Dobsonia praedatrix)
ITIS: Dobsonia praedatrix (englanniksi)
University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Dobsonia praedatrix, New Britain naked-backed fruit bat (englanniksi)
Species of the World: Dobsonia praedatrix (englanniksi)
La La Land

La La Land tarkoittaa seuraavia asioita:
La La Land, Demi Lovaton kappale
La La Land, Naughty Boyn kappale
La La Land, Damien Chazellen ohjaama elokuva vuodelta 2016
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”La La Land”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Krokidoliitti

Krokidoliittikuituja. Mitan pituus on 1 cm.
Krokidoliitti eli kuitumainen riebeckiitti (ns. sininen asbesti) on asbestin rakenneosa. Krokidoliittia pidetään kaikkein vaarallisimpana asbestilajina sen kuiturakenteen vuoksi. Krokidoliittia on käytetty paljon ruiskutettuna eristemassana, ja se onkin aiheuttanut voimakkaita asbestialtistumisia eristäjille ja kaikille samoissa tiloissa työskennelleille. Tiloissa, joissa ruiskuasbestia on paljaana, ei saa oleskella ilman asianmukaisia suojaimia, koska massan katsotaan aiheuttavan aina asbestialtistusta. Suomessa krokidoliitin käyttö kiellettiin vuonna 1976.
Krokidoliitin louhinnan aiheuttamat ympäristökatastrofit

Wittenoomin krokidoliittikaivos Länsi-Australiassa – Australian Blue Asbestos Pty. Ltd. (ABA)
Aiheesta muualla

Mindat: Crocidolite (englanniksi)
Kulmakivi

Kulmakivi on Suomen teologisen instituutin (STI) tiedotuslehti. Lehti on alkanut ilmestyä vuonna 1988, jolloin STI aloitti toimintansa. Kulmakivi ilmestyy viisi kertaa vuodessa, ja sivumäärä on 16. Vuonna 2006 alkoi ilmestyä lehden 12-sivuinen ruotsinkielinen versio Hörnstenen. Lehti ilmestyy kokonaisuudessaan myös internetsivuilla.
Aiheesta muualla

Kulmakiven verkkoversio
Kristiina Rikman

Rikman Turun kirjamessuilla 2013.
Aino Kristiina Rikman (s. 23. marraskuuta 1947 Lahti) on suomalainen kirjallisuuden kääntäjä. Hän on suomentanut yli sata alkujaan englannin- ja ruotsinkielistä teosta.
Rikman valmistui ylioppilaaksi vuonna 1967. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa suomen kieltä, kotimaista kirjallisuutta ja fonetiikkaa ja valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi vuonna 1972. Opiskeluaikoinaan hän tutustui Kersti Juvaan, jonka kanssa hän kävi Eila Pennasen kääntäjäseminaarin päätyen sitä kautta suomentajaksi. Vuonna 1972 Rikman ryhtyi freelance-kääntäjäksi eikä saattanut loppuun graduaan Paavo Haavikon runoudesta. Vuosina 1981–1990 hän työskenteli myös suomentamisen kurssin opettajana Helsingin yliopistossa. Rikmanin oppilaana oli muun muassa Jaana Kapari, joka suomensi sittemmin Harry Potter -kirjasarjan.
Rikman on suomentanut lasten- ja nuortenkirjallisuutta, rikoskirjallisuutta, nykykirjallisuutta, matkaoppaita, tietokirjoja ja kuunnelmia useille kustantamoille. Hän on kääntänyt muun muassa John Irvingin, Alice Munron, Philip Rothin, Charles Bukowskin, Ursula Le Guinin, Donna Leonin, Siri Hustvedtin ja Astrid Lindgrenin teoksia. Vuonna 2007 Rikman teki uuden suomennoksen Lindgrenin Peppi Pitkätossusta. Hän oli aiemmin kääntänyt muun muassa Lindgrenin Katto-Kassinen-sarjaa. Vuonna 2005 ilmestyi Rikmanin toimittama kirjan Suom. huom. Kirjoituksia kääntämisestä, jonka esseissä suomentajat kirjoittavat työstään.
Rikman on saanut työstään useita palkintoja ja tunnustuksia. Vuonna 2008 hän sai laajasta käännöstyöstään kääntäjien valtionpalkinnon. Samana vuonna hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.
Rikman toimi Suomen kääntäjien ja tulkkien liiton hallituksen jäsenenä 1991–1995 ja puheenjohtajana 1996–2000. Hän on ollut Forum Artis -yhdistyksen hallituksen jäsen vuodesta 1995 ja varapuheenjohtaja 1997–1998. Vuonna 2000 Rikman oli opetusministeriön asettaman taiteilijoiden työllistämisedellytyksiä ja sosiaaliturvaa selvittäneen toimikunnan jäsen. Hän on ollut myös valtion kirjallisuustoimikunnan varapuheenjohtaja 2001–2003 ja 2004–2006. Vuonna 2011 Rikman kuului Finlandia-palkintoraatiin.
Palkinnot ja tunnustukset

Valtion kääntäjäpalkinto 1981
Valtion yksivuotinen taiteilija-apuraha 1981 ja 1992
Valtion kolmivuotinen taiteilija-apuraha 1984–1986 ja 1995–1997
Valtion viisivuotinen taiteilija-apuraha 2001–2005
Suomen Kulttuurirahaston apuraha 1982, 1988, 1998, 2000, 2006 ja 2008
Helsingin kaupungin apuraha 1993
WSOY:n kääntäjäpalkinto 2004
Valtion taiteilijaeläke 2008
Kääntäjien valtionpalkinto 2008
Erkki Reenpää -palkinto 2012
Suomen kääntäjien ja tulkkien liiton hopeinen (1990) ja kultainen (2000) ansiomerkki
Pro Finlandia -mitali 2014
Jarl Hellemann -palkinto 2019
Lähde
Aiheesta muualla

Kristiina Rikmanin haastattelu Yle Puheen aamussa Yle Areena. 3.4.2012.
Kristiina Rikman 375 humanistia -sivustolla 31.5.2015. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.
Kulmakivipuhe

Puheen pitänyt Alexander H. Stephens, joka toimi Jefferson Davisin johtaman Amerikan konfederaation ensimmäisenä ja ainoana varapresidenttinä Yhdysvaltain sisällissodassa.
Kulmakivipuhe (engl. the Cornerstone Speech, tunnetaan myös nimellä the Cornerstone Address) oli Alexander Stephensin, Amerikan konfederaation virkaatekevän varapresidentin, pitämä puheenvuoro Savannahin teatterissa, Georgiassa, 21. maaliskuuta 1861, muutamaa viikkoa ennen Yhdysvaltain sisällissodan alkua.
Improvisoidussa puheessaan Stephens puolusti orjuutta mustan rodun oletetusta alemmuudesta johtuvana perustavanlaatuisena ja oikeutettuna järjestelmänä, selitti Yhdysvaltain ja Konfederaation perustuslakien perustavanlaatuiset erot, luetteli Unionin ja Konfederaation ideologioiden välisiä eroja ja esitti Konfederaation perustelut liitovaltiosta irtautumiselle.