stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yves Bertucci
Ura valmentajana

Pelaajauransa jälkeen Bertucci on tehnyt uraa valmentajana. 1996 hän aloitti Tours FC:n reservijoukkueen käskyttäjänä siirtyen 1998 Le Mans UC:n organisaatioon reservi- ja juniorijoukkueiden valmentajaksi. Bertuccin valmennusaikana Le Mansista on ponnistanut huipulle muun muassa Didier Drogba, Olivier Thomert, Laurent Bonnart, Yohann Pelé ja Mathieu Coutadeur.
Kesällä 2008 Bertucci sai ensimmäisen koitoksensa ykkösjoukkueen päävalmentajana, kun Le Mans UC palkkasi hänet Rudi Garcian seuraajaksi edustusjoukkueen päävalmentajaksi.  Bertuccilla on täytettävänään isot saappaat, sillä Garcian johdolla Le Mans sijoittui kaudella 2007/08 yhdeksänneksi.
Le Mansin kausi 2008/09 alkoikin hyvin, mutta vuodenvaihteen jälkeen seuran meno hyytyi ja seura putosi kohti putoamisviivaa. Seurajohto sai lopulta tarpeekseen helmikuussa 2009 ja Bertucci joutui jättämään tehtävänsä. Hän jatkaa kuitenkin seurassa Daniel Jeandupeux’n apuvalmentajana.
Kesäkuun lopulla 2009 Paris Saint-Germainin uusi päävalmentaja Antoine Kombouaré nimesi Bertuccin uudeksi apuvalmentajakseen.  Kaksikko teki menestyksekästä yhteistyötä PSG:ssä joulukuun lopulle 2011 saakka, kunnes Kombouaré sai potkut. Bertucci itse jätti seuran tammikuussa 2012, kun uusi päävalmentaja Carlo Ancelotti nimesi itselleen uuden valmennustiimin.
Bertuccin ja Kombouarén yhteistyö jatkui PSG:stä saatujen potkujen jälkeen Al-Hilalissa kesäkuussa 2012. Kaksikko sai kuitenkin potkut jo vuodenvaihteen jälkeen. Heinäkuussa 2013 he aloittivat RC Lensin peräsimessä ja luotsasivat seuran takaisin pääsarjaan kauden 2013/14 päätteeksi. Kesällä 2016 Bertucci siirtyi Kombouarén mukana EA Guingampin apulaisvalmentajaksi.
Vääräjärvi (Ruokolahti)

| Vääräjärvi |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Karjala
Kunnat:  Ruokolahti
Koordinaatit:  61°25′02″N, 28°50′03″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Vuoksen vesistö (04)
Järvinumero:  04.118.1.043
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  99,5 m 
Rantaviiva:  22,43 km 
Pinta-ala:  2,12 km² 
Tilavuus:  0,00411 km³ 
Keskisyvyys:  1,93 m 
Suurin syvyys:  9 m 
Saaria:  24
:  Oinatsaari
 fiVääräjärvi 
Vääräjärvi on saariluvultaan runsas ja rantaviivaltaan rikkonainen metsäjärvi Ruokolahdella Etelä-Karjalan maakunnan koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä. Etäisyys Imatralta on 26 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede

Vääräjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 2,55 kilometriä ja lounaasta koilliseen 2,3 kilometriä. Itään suuntaava noin puolentoista kilometrin pituinen Vääränniemi jakaa järven eteläiseen ja pohjoiseen osaan. Järven osia yhdistää Matinsalmi. Vain noin viidesosa Vääräjärvestä on vähintään kolme metriä syvä. Syvin kohta, yhdeksän metriä, sijaitsee järven pohjoisosassa Hovatanniemen tuntumassa.
Vääräjärven saariluku on 24. Saarista 6 on alle aarin laajuisia luotoja. Kahden saaren pinta-ala on yli hehtaarin. Laajin saari on järven pohjoisosassa sijaitseva Oinatsaari (noin 4 ha). Vääräjärveä ympäröi suo- ja metsämaa, joka kohoaa paikoin yli 120 metriä merenpinnan yläpuolelle. Rannoilla on jonkin verran pientaloja. Vääränniemellä sijaitsee noin kolmen hehtaarin laajuinen Niemenlampi (04.118.1.044), jonka korkeustaso on 30 senttimetriä Vääräjärveä ylempi.
Vääräjärveen laskee Ilkonjoki Ilkonlammen kautta koillisesta Ilmajärveltä (102,2 metriä mpy). Ilkonjokeen yhtyy idästä Saarijärveltä (103,1 metriä mpy) virtaava Pyylamminoja. Vääräjärven länsipuolella sijaitsee Nauksenjärvi (04.118.1.042), jonka korkeustasoksi on merkitty 99,5 metriä mpy. Sen luoteisrannalta alkaa etelään virtaava Virmutjoki.
Vääräjärven vesitilavuus on 4 107 000 kuutiometriä.
Vääräjärvi (04.118.1.043) kuuluu Virmutjoen valuma-alueeseen (04.118), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen on Suur-Saimaan alue (04.1). Virmutjoen valuma-alueeseen kuuluu 61 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Kolme laajinta ovat Ilmajärvi, Suuri Paljärvi ja Vääräjärvi.
Yūji Sugano

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Yūji Sugano
Syntymäaika: 14. huhtikuuta 1961 (ikä 63)
Syntymäpaikka: Aichi, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 174 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
|  ?–1992 | Nagoya Grampus Eight |  |
Maajoukkue
| 1988 | Japani | 1 (0) |
Yūji Sugano (jap. 菅野 裕二, Sugano Yūji; s. 14. huhtikuuta 1961 Aichi) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Sugano debytoi Japanin maajoukkueessa helmikuussa 1988.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Zofia Ostrogska

Zofia Ostrogska (liett. Zofija Ostrogiškaitė, 1595–1662) oli ruteenisyntyperää oleva aatelisnainen Puola-Liettuasta. Hänen vanhempansa olivat Aleksander Ostrogski ja Anna Kostka.
Hän avioitui Stanisław Lubomirskin kanssa vuonna 1613. Liitosta syntyivät seuraavat lapset: Stanisław Lubomirski, Aleksander Michał Lubomirski, Jerzy Sebastian Lubomirski, Konstanty Jacek Lubomirski, Konstancja Lubomirska ja Anna Krystyna Lubomirska.
Xavier Vallat

Xavier Vallat
Xavier Vallat (1891−1972) oli ranskalainen juristi, poliitikko ja antisemitisti. Hän palveli Vichyn Ranskan hallitusta virkamiehenä, mutta hänet muistetaan pääasiassa, siitä että oli Commissariat General aux Questions Juives’ n ensimmäinen johtaja. Komission tehtävänä oli toteuttaa lopullinen ratkaisu Ranskan alueella.
Elämänvaiheet

Vallat omaksui antisemitistisen maailmankatsomuksen jo nuorena. Hän oli vakuuttunut siitä, että juutalaiset eivät voi kuulua Ranskan yhteiskuntaa. Ennen ensimmäistä maailmansotaa hän toimi lyhyen aikaa opettajana. Sodassa hän haavoittui ja menetti toisen silmänsä.
Sodan jälkeen Vallat opiskeli lakia, ja hänet valittiin vuonna 1919 Ranskan kansalliskokouksen edustajainhuoneeseen. Hän menetti paikkansa vuonna 1924 mutta uusi sen sen vuonna 1928. Hän muutti poliittisia kantojaan usein mutta piti kiinni äärioikeistolaisuudesta ja juutalaisvastaisuudesta. Hän uusi paikkansa vuonna 1928 ja oli edustajana vuoteen 1940. Äänestäjiin hän vetosi sotamaineellaan ja sillä, että oli "oikean Ranskan" edustaja.
Vallat pysyi suurelle yleisölle melko tuntemattomana aina vuoteen 1936. Tuolloin hän piti edustajainkokouksessa raivoisan puheen juutalaistaustaista pääministeriä Leon Blumia vastaan. Hän sai puheensa johdosta useita onnittelukirjeitä.
Toisessa maailmansodassa Saksa hyökkäsi Ranskaan ja miehitti siitä osan. Maata johti Philippe Petainin johtama yhteistoimintahallitus. Vallat palveli hallintoa ensiksi sotaveteraanien asioita hoitavassa virastossa, ja sittemmin huhtikuussa 1941 hän ryhtyi johtamaan vastaperustettua juutalaisasian komissiota. Hän oli vastuussa olemassa olevien juutalaisia koskeneiden lakia soveltamisesta, ja hän myös teki uusia juutalaisia diskriminoineita lakeja. Samana vuonna hän perusti Adolf Eichmannin lähettilään Theodor Danneckerin aloitteesta Ranskan juutalaisten liiton. Kuuluisuutta saavutti Vallatin tokaisu Danneckerille: '"Olen ollut paljon teitä kauemmin antisemitisti. Sitä paitsi voisin olla isänne".
Vaikka Vallat teki juutalaisasioissa tiivistä yhteistyötä miehittäjien kanssa, hän yritti muissa asioissa pitää huolta Ranskan eduista. Sen vuoksi hänet erotettiin juutalaisasiain komission johdosta maaliskuussa 1942. Sen jälkeen hän toimi Vichyn Ranskan muissa hallintoviroissa. Hänen luomastaan järjestelmästä  saksalaiset saivat myöhemmin huomattavasti apua Ranskan juutalaisten tuhoamisessa.
Sodan jälkeen Vallat vangittiin, ja hänelle langetettiin vuonna 1947 kymmenen vuoden vankeustuomio. Hän suoritti siitä alle puolet ja vapautui tammikuussa 1950.
Vapautumisensa jälkeen Vallat oli edelleen julkiantisemitisti. Hän sai kannattajia hyvin vähän. Vuosina 1962- 1966 hän oli toimittajana äärioikeistolaisessa Aspects de la France -lehdessä. On merkillepantavaa, että lehti tuki näkyvästi Israelia.
Aiheesta muualla

http://www.film-documentaire.fr/4DACTION/w_fiche_film/34735_1
Yūji Kishioku

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Yūji Kishioku
Syntymäaika: 2. huhtikuuta 1954 (ikä 70)
Syntymäpaikka: Hokkaidō, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Puolustaja
Pituus: 171 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 1973–? | Nippon Steel |  |
Maajoukkue
| 1979–1980 | Japani | 10 (2) |
Yūji Kishioku (jap. 岸奥 裕二, Kishioku Yūji; s. 2. huhtikuuta 1954 Hokkaidō) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Kishioku debytoi Japanin maajoukkueessa toukokuussa 1979. Hän on pelannut 10 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.
Aiheesta muualla

National Football Teams
Zofia Rabcewicz

Zofia Rabcewicz (1892)
Zofia Rabcewicz (7. marraskuuta 1870 Vilna – 3. syyskuuta 1947 Milanówek) oli puolalainen pianisti.
Rabcewicz aloitti vuonna 1877 musiikin opiskelun Pietarin konservatoriossa. Hänen opettajiinsa kuului Anton Rubinstein. Vuonna 1891 Rabcewicz kiersi Venäjällä, Saksassa sekä Itävallassa ja sai positiivisia arvioita. Vuodesta 1918 hän asui Varsovassa, jossa piti Frédéric Chopinin musiikista koostuneita resitaaleja ja osallistui orkesteri- sekä kamarikonsertteihin. Vuosina 1922–1928 Rabcewicz opetti pianonsoittoa Varsovan konservatoriossa ja Wysockin musiikkikoulussa. Hän toimi tuomariston jäsenenä kansainvälisissä Chopin-pianokilpailuissa vuosina 1927, 1932 ja 1937.
Wallis

Wallis voi tarkoittaa seuraavia:
Wallis, Tyynenmeren saari, osa Ranskalle kuuluvaa Wallisin ja Futunan territoriota
Wallis, Valais, Sveitsin kantoni
Windsorin herttuatar Wallis, Wallis Simpson (1896–1986), Britannian kuningas Edvard VIII:n puoliso
Alfred Wallis (1855–1942), englantilainen kalastaja ja naivistinen taidemaalari
Annabelle Wallis (s. 1984), englantilainen näyttelijä
Barnes Wallis (1887–1979), englantilainen ilmailuinsinööri ja suunnittelija
George Olivier Wallis (1673–1743), Wallisin kreivi, itävaltalainen sotamarsalkka
Hal B. Wallis (1898–1986), yhdysvaltalainen elokuvatuottaja
John Wallis (1616–1703), englantilainen matemaatikko, jonka mukaan on nimetty Wallisin kaavat
Joseph Wallis (s. 1873), brittiläinen rugbypelaaja
Larry Wallis (1949–2019), englantilainen laulaja ja kitaristi
Quvenzhané Wallis (s. 2003), yhdysvaltalainen näyttelijä
Samuel Wallis (1720–1795), englantilainen meriupseeri ja löytöretkeilijä
Vic Wallis, oik. Anna Inkeri Relander (1888–1945), suomalainen kirjailija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Wallis”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Xenia Ghali

| Xenia Ghali> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 14. elokuuta 1989 Pariisi, Ranska
Ammatti:  DJ, lauluntekijä, tuottaja
Muusikko
Aktiivisena:  2013-
Tyylilajit:  dance, pop, EDM, progressiivinen house
Aiheesta muualla
xeniaghali.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Xénia Gkáli (kreik. Ξένια Γκάλη, kansainvälisesti Xenia Ghali, s. 14. elokuuta 1989 Pariisi, Ranska) on kreikkalainen lauluntekijä, tuottaja ja DJ. Hän on Funky Sheep Records levy-yhtiön perustaja ja hänet tunnetaan hyvin tanssimusiikkisingleistään sekä muotivaikutteisista videoistaan. Ghalilla on kreikkalainen äiti ja egyptiläinen isä, mutta heillä on Ghalin tavoin Yhdysvaltain kansalaisuus. Hänen perheeseensä kuuluu myös pikkusisko. Ghali on opetellut pianon ja huilun soittamista jo 5-vuotiaasta sekä kitaran ja rumpujen soittamista 15-vuotiaasta lähtien. Ennen kitaran ja rumpujen soittamista Ghali liittyi perustamaansa lukiolaisyhtyeeseen. Yhtyeen olemassaolon aikana hän aloitti laulujen teon.
Diskografia > Kappaleet

”Out with a Bang” (mukana Jessica Sutta) (2013)
”Broken” (mukana Katt Rockell) (2014)
”Genníthika gia séna/Always Broken (yhdessä Tamtan kanssa) (2014)
”Get Dirty” (mukana Wyclef Jean) (2015)
”Black Betty's Worldwide” (mukana Heymous Molly) (2015)
”Under These Lights” (2016)
”Places” (mukana Raquel Castro) (2016)
”Stick Around” (2018)
”Lay In Your Arms” (2018)
”Turn Off The Rain” (2019)
”Rebel Soul” (2020)
Käännös suomeksi
Vähkjärv (Piigandi)

| Vähkjärv |
| --- | --- |
 Järvi kuvattuna elokuussa 2010 sen itäpään rannasta
Valtiot:  Viro
Maakunnat:  Põlvamaa
Kunnat:  Kanepin kunta
Koordinaatit:  58°00′10″N, 26°46′01″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Narvanjoen vesistöalue
Valuma-alue:  Võhandu jõen valuma-alue
Järveen tulevat joet:  oja Piigandi järvestä
Laskuoja:  oja Jõksi järveen
Järvinumero:  VEE2108500
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,3 m  mpy. 
Pituus:  0,66 km  
Leveys:  0,33 km  
Rantaviiva:  1,624 km  
Pinta-ala:  9,1 ha  
Tilavuus:  0,00028 km³  
Keskisyvyys:  3,1 m  
Suurin syvyys:  5,9 m  
Saaria:  ei saaria 
 fiVähkjärv 
Vähkjärv (myös Kanepi Vähkjärv, Piigandi Vähkjärv ) on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa Otepään ylängöllä sijaitseva järvi. Virolainen sana vähki tarkoittaa rapua, jota on aiemmin esiintynyt järvessä paljon. Järven nimi voitaisiin siksi suomentaa Rapujärvi.
Maantietoa

Järvi on 660 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Se sijaitsee Kamepin keskustaajaman pohjoispuolella maaston painanteessa kahden suuremman järven Piigandin ja Jõksin välissä. Järven kaakkoispuolella sijaitsee pieni Piigandin kylä, jonka peltoja ja niittyjä laskee rantaan asti. Etenkin pohjoisessa, missä sijaitsee Hinovarik-niminen mäki, ja kaakon suunnassa, laskeutuvat rinteet jyrkästi järveen. Pellot sijaitsevat 20 metriä korkeammalla kuin järvi. Järven ympäristössä on seitsemän maatilaa tai muuta tilaa, joista kaksi sijaitsee aivan rannassa. Järven itäpäässä on hiekkapohjainen uimaranta,  nuotiopaikka ja telttapaikat ja jonne johtaa tie . Valtatie 2 eli tie Võrusta Tallinnaan ohittaa järven sen länsipuolelta.
Luontoarvoja > Yleistä

Vähkjärv on syntynyt viime jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön muodostaman päätemoreenin lähelle ja siellä jäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon, jossa sijaitsevat myös Jõksi järv ja Piigandi järv. Vähkjärven näkösyvyys on vuonna 1977 ilmoitettu olevan 1,9–2,2 metriä. Järvessä esiintyy ahven, hauki, lahna, särki, kiiski, pasuri, suutari, made, sorva ja salakka. Järvessä elää myös piisami.
Luontoarvoja > Järven luokittelu ja ekologia

Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) (vir. Veepoliitika Raamdirektiivi, (VRD)) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (vir. pehme- ja tumedaveeline järv). Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (vir. semidüstroofne tai poolhuumustoiteline, SD).
Historiaa

Järven nimi oli vuonna 1638 Hansemoisa järv . Järven nykyisen nimen alkuperää on haettu itämeresuomalaisesta kieliperinteestä. Tulkinnan mukaan järven nimi olisi ennen ollut Vähäjärvi (pieni järvi eli vir. Väikejärv), koska se sijaitsee välittömästi kahden suuremman järven välissä. Tätä nimeä käytetään myös Suomessa paljon. Myöhemmin nimi on tulkittu tarkoittavan rapua (vir. vähki), sillä järvestä on kalastettu rapua. On kuitenkin todennäköistä, että kaksi suurempaa järveä olivat myös rapurikkaita.
Vesistösuhteita

Vähkjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, koska järven laskuoja laskee Jõski järveen, joka on Võhandun läpivirtausjärvi. Vähkjärveen tulee etelästä päin asuinalueen läpi pieni pelto-oja, jossa on patolampi. Toinen oja laskeutuu rinteitä alas Saarõrgia (alkulaakso) idän suunnalta. Sen valuma-alueella sijaitsee pieni Sulõndu järv. Vähkjärven itäpään pohjoisrantaan tulee Piigandi järven laskuoja. Siitä on sellainen maininta vuodelta 1977, että se kuivuu kesäisin . Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Huomautuksia

1 2  Kohteen ympäristön kasvillisuutta, asutusta ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
Yūji Unozawa

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Yūji Unozawa
Syntymäaika: 3. toukokuuta 1983 (ikä 41)
Syntymäpaikka: Chiba, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Hyökkääjä
Pituus: 176 cm
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2002–2006 2007 2008–2009 2010– | Kashiwa Reysol Avispa Fukuoka Japan Soccer College AC Nagano Parceiro | 68 (4) 10 (0) 22 (14) 209 (81) |
Maajoukkue
| 2003 | Japani U-20 |  |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Yūji Unozawa (jap. 宇野沢 祐次, Unozawa Yūji; s. 3. toukokuuta 1983 Chiba) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Unozawa kuului Japanin U-20 joukkueeseen nuorten MM-kilpailuissa 2003.
Aiheesta muualla

Soccerway
Vähemmistöhallitus

Vähemmistöhallitus on poliittinen hallitus, johon kuuluvalla/kuuluvilla puolueella/puolueilla on yhteensä vähemmän kuin puolet edustajista valtion parlamentissa. Suomessa siis vähemmistöhallituksia ovat ne hallitukset, joiden takana eduskunnassa on vähemmän kuin 100 kansanedustajaa 200:sta.
Vähemmistöhallitus hallituksen muotona

Vähemmistöhallitus saatetaan nimittää tilanteessa, jossa enemmistöhallitusta ei ole saatu muodostettua. Vähemmistöhallituksen on yleensä vaikea toteuttaa mitään pitkän aikavälin poliittisia suunnitelmia. Vähemmistöhallituksen toimintaa hankaloittaa sen esitysten mahdollisesti kohtaama vastarinta parlamentin käsittelyssä. Vähemmistöhallitukset jäävät usein lyhytikäisiksi menettäessään parlamentin luottamuksen. Vähemmistöhallituksiin joudutaan tyytymään poliittisten ristiriitojen estäessä enemmistöhallituksen syntymisen. Toisaalta vähemmistöhallitus voi olla myös pitkäikäinen ja menestyksekäs, jos osa oppositiosta tukee sitä lojaalisti. Kyseessä voi olla tilanne, jossa jokin oppositiopuolue pitää vähemmistöhallituksen jatkamista pienempänä pahana kuin sen mahdollisia vaihtoehtoja. Joskus hallitusta tukeva oppositio voi olla mukana neuvottelemassa hallituksen politiikasta, vaikka ei muodollisesti kuulukaan siihen.
Vähemmistöhallitus on usein ollut, mutta ei aina, eräänlainen presidentinhallitus. Valtionpäämies nimittää suostuvaisesta poliittisesta ryhmästä, joka usein on poliittisella kartalla keskivaiheilla, tällaisen toimitusministeristön, toimitettavien asioihin hoitamiseksi siksi kunnes poliittinen ongelmatilanne laukeaa, eli kunnes hallitusneuvottelujen perusteella voidaan nimittää uusi enemmistöhallitus tai pidetään uudet eduskuntavaalit.
Vähemmistöhallituksenkin ministerillä on samat valtuudet kuin ministerillä lain mukaan on. Monissa vähemmistöhallituksissa on ollut joko puolueisiin sitoutumattomia ministereitä tai 1920-30-luvuilla myös poliitikkoja, joilla ei ole puolueensa muodollista tukea hallitukseen osallistumiselle.
Ero muunlaisiin toimitusministeristöihin

Vähemmistöhallitus on yksi toimitusministeristön tyyppi. Se on hallitus, jolla ei ole varmaa kansanedustuslaitoksen parlamentaarista luottamusta, ja joka on nimitetty lähinnä päivittäisten ja juoksevien asioiden hoitamista varten.
Muista toimitusministeristöistä poiketen vähemmistöhallituksella saattaa olla poliittisia päämääriä. Sen jopa saatetaan odottaa hoitavan tällaisia poliittisia ratkaisuja tai aloitteita, eikä suinkaan pysyvän täysin passiivisena.
Vähemmistöhallitusten muodostumistapoja

Vähemmistöhallituksen toimessaolon yksi tukijalka on yleensä valtionpäämiehen voimakas tuki. Ainakaan sellaista ei olisi nimitetty ilman valtionpäämiehen hyväksyntää. Hallituksen nimittäminen kuului Suomessa presidentille, kunnes vuoden 2000 perustuslaissa vahvistettiin eduskunnan roolia hallituksen muodostamisessa. Sen jälkeen Suomessa ei toistaiseksi ole ollut vähemmistöhallituksia.
Silloin tällöin on Suomen poliittisessa historiassa presidentti nimittänyt vähemmistöhallituksen nimenomaan hoitamaan jonkin asian, joka on ollut niin vaikea poliittiselle prosessille että sen taakse ei ole pystytty saamaan parlamentaarista sitoutuvaa enemmistöä.
Toinen tapa, jolla vähemmistöhallitus on muodostunut, on tilanne jossa parlamenttiryhmistä ei saa muodostumaan enemmistöhallitusta, mutta rittävän moni muu ryhmä suostuu tukemaan jonkin muun, yleensä poliittisella kartalla keskustassa olevan, vähemmistöryhmittymän muodostettavaa hallitusta, usein ehdoilla että se ei ryhdy tiettyihin toimenpiteisiin.
Vähemmistöhallitus saattaa hallita tukeutumalla vaihtelevasti eri asioissa eri puolueisiin. Jos se saa tukea jossakin asiaryhmässä yhdeltä ulkopuoliselta parlamenttitaholta ja toisessa toiselta taholta, se saa molemmissa asiaryhmissä tuekseen enemmistön. On esimerkiksi nähty vähemmistöhallituksia, jota ulkopolitiikassa tukee muu taho kuin talouspolitiikassa.
Jossakin vaikeassa tilanteessa vähemmistöhallitus on syntynyt sillä tavoin, että parlamentaarinen enemmistö on halunnut kiertää vastuuta jostakin päätöksestä, jonka kuitenkin on niissäkin nähnyt väistämättömäksi. On nimitetty vähemmistöhallitus nimenomaan hoitamaan tämä vaikea asia, ja riittävä määrä muita kansanedustajia on sitoutunut sietämään päätöksen.
Pääosa Suomen hallituksista 1920- ja 1930-luvuilla oli vähemmistöhallituksia, osa niistä hyvinkin kapeapohjaisia. Esimerkiksi Kivimäen hallitus, joka 1980-luvulle saakka oli Suomen pitkäikäisin hallitus, oli kapeapohjainen vähemmistöhallitus.
Muut Pohjoismaat

Tanskassa ja Norjassa vähemmistöhallitukset ovat yleisiä. Tanskassa oli vuosina 1982–1993 neljä peräkkäistä keskustaoikeistolaista vähemmistöhallitusta ja niiden pääministerinä oli Poul Schlüter. Senkin jälkeen on ollut useita vähemmistöhallituksia. Käytäntö on, että vaaleissa enemmistön saanut blokki ("punainen" tai "sininen") muodostaa hallituksen, ja osa sen tukipuolueista voi olla hallituksen ulkopuolella. Tätä nimitetään negatiiviseksi parlamentarismiksi: hallituksella ei tarvitse olla enemmistöä, riittää että eduskunnan enemmistö ei vastusta sitä.
Norjassa on vuodesta 1971 ollut vain kolme enemmistöhallitusta, vuosien 1983–1986 porvarihallitus ja kaksi Jens Stoltenbergin työväenpuolueen hallitusta vuosina 2005–2013. Sen jälkeinen Erna Solbergin hallitus on vähemmistöhallitus, ja riippuvainen liberaalien tai kristillisten tuesta. Ne solmivat syyskuussa 2013 hallituksen kanssa yhteistyösopimuksen. Norjassa ajatellaan laajalti, että vähemmistöhallitus on päätöksenteossaan nopeampi kuin enemmistöhallitus, ja asioista keskustellaan avoimemmin, koska valmista laajaa yksimielisyyttä ei ole etukäteen varmistettu.
Ruotsissa syksyllä 2022 virkaan astunut Kristerssonin hallitus on oikeistolainen vähemmistöhallitus, joka saa valtiopäivillä tukea ruotsidemokraateilta.
Vähemmistöhallitukset Suomessa

| Hallitus | Toimikausi | Lähde |
| --- | --- | --- |
| Kaarlo Castrénin hallitus | 17. huhtikuuta – 15. elokuuta 1919 |  |
| Vennolan I hallitus | 15. elokuuta 1919 – 15. maaliskuuta 1920 |  |
| Vennolan II hallitus | 9. huhtikuuta 1921 – 2. kesäkuuta 1922 |  |
| Kallion I hallitus | 14. marraskuuta 1922 – 18. tammikuuta 1924 |  |
| Tulenheimon hallitus | 31. maaliskuuta – 31. joulukuuta 1925 |  |
| Kallion II hallitus | 31. joulukuuta 1925 – 13. joulukuuta 1926 |  |
| Tannerin hallitus | 13. joulukuuta 1926 – 17. joulukuuta 1927 |  |
| Sunilan I hallitus | 17. joulukuuta 1927 – 22. joulukuuta 1928 |  |
| Mantereen hallitus | 22. joulukuuta 1928 – 16. elokuuta 1929 |  |
| Kallion III hallitus | 16. elokuuta 1929 – 4. heinäkuuta 1930 |  |
| Kivimäen hallitus | 14. joulukuuta 1932 – 7. lokakuuta 1936 |  |
| Kallion IV hallitus | 7. lokakuuta 1936 – 12. maaliskuuta 1937 |  |
| Fagerholmin I hallitus | 29. heinäkuuta 1948 – 17. maaliskuuta 1950 |  |
| Kekkosen I hallitus | 17. maaliskuuta 1950 – 17. tammikuuta 1951 |  |
| Kekkosen IV hallitus | 9. heinäkuuta – 17. marraskuuta 1953 |  |
| Sukselaisen II hallitus | 13. tammikuuta 1959 – 14. heinäkuuta 1961 |  |
| Miettusen I hallitus | 14. heinäkuuta 1961 – 13. huhtikuuta 1962 |  |
| Paasion II hallitus | 23. helmikuuta – 4. syyskuuta 1972 |  |
| Miettusen III hallitus | 29. syyskuuta 1976 – 15. toukokuuta 1977 |  |