stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kotka (kaupunki)
Liikenne > Satamat

Kotkan satama yhdistyi vuonna 2011 Haminan sataman kanssa Hamina-Kotkan satamaksi, joka on Suomen suurin yleissatama. Kotkan satama oli jo ennen yhdistymistään yleissatamista Suomen suurin vientisatama.
HaminaKotka Sataman osakeyhtiöön kuuluvat satamat Kotkan alueella:
Mussalon satama. Mussalon satamassa on irtolasti-, neste- ja konttiterminaalit sekä laaja logistiikka-alue.
Kantasatama. Kantasatama on monitoimisatama, joka on keskittynyt pääasiassa lolo-tyyppiseen liikenteeseen. Satama on jaettu kaupalliseen ja kulttuurisatamaan. Kantasatamassa sijaitsee Merikeskus Vellamo, jossa toimivat muun muassa Suomen merimuseo ja Kymenlaakson museo. Merikeskus Vellamon vieressä on laiturissa jäänmurtaja Tarmo. Kantasataman alueella sijaitsee myös Suomen Puuvenekeskus. Tapahtumakeskus Satama Areenan ja Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkin uuden kampuksen rakennustyöt alkoivat Kantasataman alueella kesällä 2021. Uusi tapahtumakeskus valmistuu kesällä 2023.
Hietanen. Hietanen on keskittynyt roro-liikenteeseen. Hietasen sataman merkitys Kotkassa on lisääntynyt voimakkaasti Venäjälle suuntautuvan henkilöautojen transitoliikenteen kasvun myötä.
Hietanen Etelä (Puolanlaituri)
Kotkassa on lisäksi muita kuin HaminaKotka Sataman osakeyhtiöön kuuluvia satamia:
Sunilan satama on Sunila Oy:n ja HaminaKotka Satama Oy:n yhdessä omistama satama
Hallan satama on UPM-Kymmene Oyj:n omistama satama Hallan saaressa
Pohjolan Voima Oy:n satama Mussalossa
Kuusisen satama Kuusisen saaressa. Kotkan saariston yhteysalusliikennettä, kalasatama sekä väyläalusten satama
Sapokka. Kotkan saariston yhteysalusliikennettä. Vierassatama.
Entisen Puistolan öljysataman alueella sijaitsee nykyisin Katariinan meripuisto.
Koulutus

Kotkassa sijaitsee Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kampus, joissa voi opiskella tekniikkaa, merenkulkua, sosiaali- ja terveysalaa, matkailua sekä liiketaloutta. Peruskouluja on 22 ja lukioita kolme. Kaupungissa on yksi ruotsinkielinen koulu, Kotka Svenska Samskola, jossa toimii peruskoulun luokkien 1–9 lisäksi lukio.
Koulutus > Korkeakoulut

Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu (XAMK)
Koulutus > Toiseen asteen oppilaitokset

Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto (EKAMI)
Kotkan lyseo (myös Kotkan aikuislukio)
Karhulan koulu (myös perusopetus)
Kotka Svenska Samskola (myös perusopetus)
Koulutus > Peruskoulut

| --- | --- |
 Aittakorven koulu  Hakalan koulu  Helilän koulu  Hovinsaaren koulu  Karhulan koulu  Karhuvuoren koulu  Korkeakosken koulu  Kotka Svenska Samskola  Kotkansaaren koulu Haukkavuoren toimipiste  Keskuskoulun toimipiste :  Kyminkartanon koulu  Langinkosken koulu  Metsolan koulu  Mussalon koulu  Otsolan koulu  Pihkoon koulu  Rauhalan koulu  Ruonalan koulu  Tavastilan koulu
Koulutus > Lakkautettuja kouluja

Haapasaaren koulu
Hakalan yläaste, toimi nykyisessä Hakalan koulussa
Hakalan lukio, toimi nykyisessä Hakalan koulussa
Hietasen koulu
Hurukselan koulu
Jäppilän koulu
Kaarniemen koulu
Koivulan koulu
Kotkan tyttölyseo, myöhemmin Katariinan yläaste ja lukio, toimi nykyisessä Datariinan rakennuksessa
Kuutsalon koulu
Kymin koulu (alun perin Kankaan koulu)
Langinkosken lukio, toimi nykyisessä Langinkosken koulussa
Metsäkulman koulu
Munsaaren koulu
Pernoon koulu
Sunilan koulu
Sunilan lukio, toimi nykyisessä Hakalan koulussa
Sutelan koulu
Tapion koulu
Tiutisen koulu
Toivo Pekkasen koulu
Kulttuuri

Kymenlaaksossa toimivan sinfoniaorkesterin Kymi Sinfoniettan toinen pääkonserttitalo on Kotkan konserttitalo. Tunnettuja kotkalaisia kevyen ja rockmusiikin yhtyeitä ovat muun muassa Harmony Sisters, Sten's Stoned, Sydänmaa ja Ypö-Viis. Musiikin perusopetuksesta on jo vuodesta 1946 lähtien vastannut Kotkan-seudun musiikkiopisto, joka toimii Kotkan lisäksi neljän lähikunnan alueella.
Kotkan kaupunginteatterin historia alkaa Kotkan Työväenteatterin perustamisesta vuonna 1908. Merkittäviä museoita ovat Suomen merimuseo ja Kymenlaakson museo, jotka siirtyivät heinäkuussa 2008 Kotkan Kantasatamassa sijaitsevaan Merikeskus Vellamoon.
Kulttuuri > Tapahtumat

Kotkan meripäivät on järjestetty vuodesta 1962. Meriaiheinen tapahtuma järjestetään heinäkuun viimeisenä viikonloppuna. Se on nykyisin yleisömäärältään Suomen kolmanneksi suurin festivaalitapahtuma.
Kotkan urkuviikko on vuosittain järjestettävä urkujen soiton opetusta ja konsertteja sisältävä tapahtuma. Järjestäjinä ovat Kotkan seurakunta, Kotkan kaupunki ja Sibelius-Akatemia.
Kotkan kansainvälinen urkukilpailu on Kotkan kulttuuriasiainkeskuksen, Kotkan seurakunnan ja Sibelius-Akatemian kirkkomusiikin osaston noin viiden vuoden välein järjestämä nuorille urkureille tarkoitettu kilpailu.
Kymijoen Lohisoitto, klassiseen musiikkiin painottuva viisipäiväinen musiikkitapahtuma kesäkuussa.
Aaltoja! Valoa ja ääntä Kotkassa -kaupunkifestivaali järjestettiin ensimmäisen kerran lokakuussa 2021. Festivaali tuo valo- ja äänitaideteoksia Kotkaan.
Kotkan kalamarkkinat, kahdesti vuodessa Sapokan rannassa järjestettävä markkinatapahtuma.
Kulttuuri > Nähtävyydet

Kotkansaarella sijaitsevat Merikeskus Vellamo Kantasatamassa ja sen laiturissa museojäänmurtaja Tarmo. Puistoista kuuluisin on Sapokan vesipuisto, joka on useasti palkittu viheralue. Sapokanlahden rannalla sijaitsee myös Maretarium, joka on vuonna 2002 valmistunut suomalaisten kalojen akvaariotalo. Kotkansaaren eteläisimmässä kärjessä sijaitseva Katariinan meripuisto on yli 20 hehtaarin suuruinen puisto- ja virkistysalue. Öljysatamasta merelliseksi kansanpuistoksi vähitellen kasvanut Katariinan Meripuisto on erittäin monipuolinen toimintapuisto kaiken ikäisille. Kymijoen varrella sijaitseva Koskipuisto on Kotkan uusin vesiaiheinen puisto.
Kotkan veistospromenadi on kokoelma nykykuvanveistäjien teoksia, joista pääosa sijaitsee Keskuskadun lehmusbulevardilla, mutta kokoelma on laajentunut myös ympäröiviin puistoihin ja katuihin. Veistospromenadille on hankittu uusia teoksia lähes vuosittain.
Kotkan kaupunkipuistot saivat vuonna 2019 kunniamaininnan Euroopan neuvoston maisemapalkinto -kilpailussa.
Kotkansaaren kirkkoja ovat Kotkan kirkko, vuonna 1898 valmistunut uusgoottilainen punatiilikirkko sekä Pyhän Nikolaoksen kirkko, joka on Kotkan ortodoksisen seurakunnan kirkko ja Kotkan vanhin kivirakennus. Haukkavuoren näkötorni on alun perin ollut vesitorni.
Kymin kirkko on vuonna 1850 valmistunut Kotkan alueen vanhin luterilainen kirkko. Uusklassista arkkitehtuuria edustava kirkko sijaitsee Helilän kaupunginosassa. Langinkosken keisarillinen kalastusmaja ja luonnonsuojelualue sijaitsevat Kymijoen Langinkoskenhaaran suualueella. Kyminlinna ja Ruotsinsalmen merilinnoitukseen kuuluvat linnakkeet kuuluvat Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmään.
Teollisuushistoriaa ja siihen liittyvää arkkitehtuuria edustavat A. Ahlström Oy:n Karhulan Teollisuuspuisto Karhulassa, joka on Suomen valtakunnallisesti merkittävimpiä teollisuus- ja rakennushistoriallisia ympäristökokonaisuuksia, sekä Sunilan sulfaattisellutehdas ja asuinalue Sunilassa (Alvar Aalto).
Kulttuuri > Murre

Kotkan alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Kotkan alueella puhuttu murre on Kymin murretta, joka kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Iitin ryhmään.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Kotkan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hailiserpa, silakkaserpa, lohisoppa, punsa, lanttujyrköt ja ryynipiirakka. Uppopaistettuja munkkipossuja eli possoja pidetään myös kotkalaisina perinneleivonnaisina.
Urheilu ja liikunta

Kotkan merkittävimmät yleisurheilukentät ovat Karhulan keskuskenttä Karhulassa ja Puistolan urheilukenttä Kotkansaarella Katariinan kaupunginosassa. Kaupungissa on kaksi uimahallia, Uimala Katariina Kotkansaarella Katariinassa ja Karhulan uimahalli. Katariinan uimalaan kuuluu myös 50-metrinen maauimala, joka on auki kesäkuukausina. Arto Tolsa Areena on erityisesti jalkapallolle tarkoitettu stadion Kotkansaarella Uimala Katariinan vieressä.
Jääkiekkoa ja taitoluistelua varten on käytössä Kotkan jäähalli Rauhalassa ja sen vieressä oleva harjoitushalli. Ruonalan urheiluhalli toimii harjoitushallina useille eri lajeille (muun muassa jalkapallo). Monille sisäurheilulajeille on käytössä Steveco-areena Karhuvuoressa (erityisesti koripallo). Aittakorvessa sijaitsevat keilahalli sekä Liikuntakeskus Kotka, jossa voi harjoittaa muun muassa squashia ja sulkapalloa.
Mussalossa on 18-väyläinen golfkenttä ja Koivulassa pienempi 6-väyläinen par 3 -kenttä. Kymin lentokenttä toimii purjelentokeskuksena, ja sen lähistöllä on Kotkan moottoriurheilukeskus.
Urheilu ja liikunta > Urheiluseuroja

| --- | --- |
 Griffins RFC Kotka (rugbyn 1-divisioona, rugby union)  Karhulan Katajaiset (yleisurheilu)  Karhulan Rateko (lentopallo)  Karhulan Veikot (lentopallo ja koripallo)  Karhulan Urheilijat (yleisurheilu)  Kotka Eagles (amerikkalainen jalkapallo)  Kotkan Jäntevä (jalkapallo)  Kotkan Kiri (joukkuevoimistelu, jalkapallo ja aikaisemmin jääkiekko)  Kotkan Naisvoimistelijat (joukkuevoimistelu)  Kotkan Painimiehet (paini)  Kotkan Pursiseura (KPS) (purjehdus)  Kotkan Reipas (salibandy, jalkapallo ja taitoluistelu ja aikaisemmin jääkiekko) :  Kotkan Taido (taido, Yuishinkai-karate, Ryūkyū kobujutsu ja taiji)  Kotkan Titaanit, Suomi-sarja (jääkiekko)  Kotkan Työväen Palloilijat nykyisin FC KTP:n ja KTP-Basketin kattoseura  Kotkan Urheiluautoilijat (autourheilu)  FC KTP, Veikkausliiga (jalkapallo)  KTP-Basket, Korisliiga (koripallo)  Kymin Koskenpojat (hiihto, ampumahiihto)  Kymin Suunnistajat (suunnistus)  Peli-Karhut, Naisten Korisliiga (koripallo) ja Kakkonen (jalkapallo)  Smash-Kotka (tennis)  Uimaseura Aquila (uinti)  Voimisteluseura Kotka Sport (joukkuevoimistelu)
Ystävyyskaupungit

Kotkan kaupungilla on 10 ystävyyskaupunkia eri puolilta maailmaa. Lisäksi kaupungilla on yhteistyösopimuksia Pietarin ja Pohjois-Tallinnan kaupunginosan kanssa. Myös koulutusalalla on yhteistyösopimuksia Viipurin, Pietarin, ja Tallinnan oppilaitosten kanssa.
| --- | --- |
  Landskrona, Ruotsi   Glostrup, Tanska   Fredrikstad, Norja   Tallinna, Viro   Greifswald, Saksa :   Lyypekki, Saksa   Gdynia, Puola   Kronstadt, Venäjä   Klaipėda, Liettua   Taizhou, Jiangsu, Kiina
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kotkan kaupungin kotisivu
Tilastokeskus – Kotkan avainluvut
Kotkan matkailun kotisivu
Kotka
| --- | --- |
Kaupunginosat:   Aittakorpi  Eskola  Etukylä  Halla  Helilä  Hirssaari  Hovila  Hovinsaari (6–8)  Itäranta  Jumalniemi  Jylppy  Kaarniemi  Kalliokoski  Karhula  Karhuvuori  Katariina  Kaukola  Kierikkala  Koivula  Korela  Korkeakoski  Kotkansaari (1–4)  Kyminlinna  Lankila  Metsola  Mussalo  Otsola  Popinniemi  Rauhala  Ristinkallio  Ruonala  Saksala  Sunila  Sutela  Suulisniemi  Takakylä  Tiutinen 
Kyliä:   Haapasaari  Huruksela  Juurikorpi  Jäppilä  Kurittula  Kuutsalo  Laajakoski  Marinkylä  Peippola  Pernoo  Pihkoo  Rantahaka  Tavastila  Ylänummi 
Muita alueita:   Hietanen  Hovinsaari (saari)  Kirkonmaa  Kolkansaari  Kuusinen  Rankki 
| n k Kymenlaakson maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Hamina  Kotka  Kouvola  Miehikkälä  Pyhtää  Virolahti 
Entiset kunnat:  Anjala  Anjalankoski  Elimäki  Haapasaari  Jaala  Karhula  Kuusankoski  Kymi  Sippola  Valkeala  Vehkalahti 
Suomen 30 suurinta kuntaa väkiluvun mukaan (31. elokuuta 2024)
|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Helsinki | 681 802 | 7. Jyväskylä | 148 622 | 13. Lappeenranta | 73 084 | 19. Porvoo | 51 621 | 25. Lohja | 45 706 |
| 2. Espoo | 318 507 | 8. Kuopio | 124 825 | 14. Vaasa | 69 542 | 20. Salo | 50 912 | 26. Nurmijärvi | 44 917 |
| 3. Tampere | 258 770 | 9. Lahti | 121 202 | 15. Hämeenlinna | 68 296 | 21. Kotka | 50 422 | 27. Tuusula | 42 000 |
| 4. Vantaa | 250 073 | 10. Pori | 83 334 | 16. Seinäjoki | 66 474 | 22. Kokkola | 48 297 | 28. Kirkkonummi | 41 498 |
| 5. Oulu | 215 530 | 11. Kouvola | 78 587 | 17. Rovaniemi | 65 321 | 23. Hyvinkää | 47 035 | 29. Rauma | 38 874 |
| 6. Turku | 204 618 | 12. Joensuu | 78 204 | 18. Mikkeli | 51 965 | 24. Järvenpää | 46 804 | 30. Kerava | 38 355 |
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Israel  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Hiidenkiuas Höyterinpohjan alueella.
Pyhän Nikolaoksen kirkko.
Kotkan saha vuonna 1910
Karhulan Hovi
Kartta Kotkan alue- ja kuntaliitoksista.
Kotkan kirkko
Erkki Huttusen suunnittelema Kotkan kaupungintalo valmistui vuonna 1934.
Kotkan helluntaikirkko heinäkuussa 2011.
Kotkan vapaakirkko heinäkuussa 2011.
Karhula Osakeyhtiön pääkonttori
Kotkamills
Mussalon satamaa.
Katariinan meripuisto
Hovinsaaren koulu
Ruotsinsalmi
Kotkan Kantasatamassa 11. heinäkuuta 2008 avattu Merikeskus Vellamo.
Sibeliuksenpuisto Kotkan keskustassa
Kulmataajuus

Kulmataajuus (tunnus  \omega \,) ilmaisee, kuinka suuren kulman jokin sini-signaalin syntymistä kuvaava vektori pyörähtää aikayksikössä. Nimitystä kulmataajuus käytetään erityisesti elektroniikan ja sähkötekniikan signaalien yhteydessä. Fysiikassa ja mekaniikassa käytetään tavallisemmin termiä kulmanopeus.  Tällöin sinimuotoisen signaalin ajatellaan muodostuvan pyörivästä vektorista, jonka kulmanopeus ilmaisee vektorin kulman muutoksen aikayksikössä.
Kulmataajuuden yksikkönä on SI-järjestelmässä radiaania sekunnissa (rad/s).
Samantapaisia suureita kuin kulmataajuus ovat taajuus ja pyörimisnopeus, jotka kertovat värähtelyn jaksojen tai kierrosten lukumäärän aikayksikössä. Täysi kierros on 2π rad joten taajuutta 1 Hz tai kierrosnopeutta 1 kierr/s vastaa kulmataajuus tai kulmanopeus 2π rad/s.
Taajuuden  f ja kulmataajuuden ω välinen riippuvuus voidaan esittää kaavalla
Vastaavasti pyörimisnopeuden n ja kulmanopeuden ω välinen riippuvuus on
Kirjallisuutta

Voipio, Erkki: Virtapiirit ja verkot.  Helsinki:  Otatieto, 2001 (1976).  ISBN 951-672-082-X
Kuikka-Koponen

Abel Koponen eli Kuikka-Koponen (1. joulukuuta 1833 – 12. joulukuuta 1890) oli savolainen silmänkääntäjä ja kansanparantaja, josta on säilynyt suomalaisessa kansanperinteessä runsaasti kertomuksia. Häntä pidetään yleisesti Suomen tunnetuimpana silmänkääntäjänä ja elinaikanaan hän ällistytti monia ihmisiä taioillaan.
Elämä

Abel Koponen syntyi Pekkalan talossa Leppävirran pitäjän Varistaipaleen kylässä 1. joulukuuta 1833 vanhempiensa Sigfridin ja Helenan toiseksi lapseksi. Nuoresta pitäen hän vietti kuljeskelevaa elämää eikä asettunut missään vaiheessa varsinaisesti aloilleen tai tehnyt vakinaista työtä. Hänen kerrotaan harjoittaneen kansanparannuksen ohella monenlaisia silmänkääntötemppuja ja ”taikuutta”.
Koposen Kuikka-lisänimen alkuperästä on useita erilaisia tarinoita. Esimerkiksi kotikylällään Varistaipaleella hänen kerrotaan saaneen nimensä siitä, että hänellä oli tapana viettää aikaansa työnteon sijaan soudellen järvellä kuikan tavoin. Toisaalta hänellä kerrotaan olleen kuikannahkainen lääkelaukku, tai hänen kerrotaan sukeltaneen vedonlyönnin jälkeen kuikan lailla pitkän matkaa jään ali Savonlinnassa.
Vuonna 1872 39-vuotias Koponen meni naimisiin itseään 15 vuotta nuoremman sääminkiläisen Ida Mikkosen kanssa. Ida asettui ensin asumaan Koposen kotikylään, joka oli siirtynyt pitäjänrajojen muutoksen myötä Leppävirralta Heinäveden pitäjään. Avioliitto ei kuitenkaan saanut Koposta muuttamaan elämäntapaansa, joten alkuun Ida seurasi miehensä mukana tämän kulkiessa paikkakunnalta toiselle. Kyllästyttyään kiertolaisen elämään Ida asettui Säämingin Ahvionniemelle perintönä saamalleen maatilkulle, joka sai nimen Kuikanpelto. Myös Koponen oli elämänsä viimeiset kaksitoista vuotta kirjoilla Säämingissä. Koponen itse kuoli 57-vuotiaana 12. joulukuuta 1890 ollessaan Jäppilässä.
Elämä > Koposen lapset

Idan ja Kuikka Koposen liitosta syntyi kaikkiaan viisi lasta, joista kaksi kuoli jo lapsina. Yksi osoitus Koposen omalaatuisuudesta olivat hänen lastensa saamat eriskummalliset nimet. Jos pappi ei suostunut antamaan kyseisiä nimiä kastettaessa, Koponen kirjoitti ne haluamassaan muodossa muuttokirjaan perheen vaihtaessa paikkakuntaa seuraavan kerran. Viides lapsista syntyi postuumisti, koska Ida oli ollut raskaana Koposen kuollessa. Kuopus sai äidin tahdon mukaisesti tavallisemman nimen.
Iida Riia Lucina Hilda Hulda Levatiina Amanda Olivia Ceela Concordia Jemna Jekleobeth (29. maaliskuuta 1873 – 13. marraskuuta 1880)
Alfred Ilai Optatus (s. 29. maaliskuuta 1877)
Elmaan Jaebetr Jasobeam (7. heinäkuuta 1880 – 17. kesäkuuta 1890)
Ohlipoodaama Siromilda Nova Neera (s. 10. lokakuuta 1887)
Juhana Eevert (s. 13. heinäkuuta 1891)
Nimien kirjoitusasut tosin vaihtelivat jo Kuikan elinaikana. Esimerkiksi vuonna 1878, Sääminkiin muutettaessa, esikoistyttären nimi merkittiin kirjoihin huomattavasti lyhyemmässä ja erilaisessa muodossa Luiina Konkordia Jeklobette. Lapset eivät seuranneet isäänsä silmänkääntäjinä; joskin Alfred Ilai Optatuksen eli ”Ilukan” kerrotaan opetelleen joitakin taitoja.
Koposen temput ja kansanperinne

Nykypäivään saakka on säilynyt useita kertomuksia Koposen erikoisista tempuista. Kerrotaan, että Koponen oppi taitonsa Pietarissa intialaiselta fakiirilta palkinnoksi tämän hengen pelastamisesta. Elinaikanaan häntä pidettiin hyvin outona persoonana, ja myös hänen temppunsa olivat usein varsin kummallisia. On muun muassa säilynyt useita kertomuksia, joissa Koponen menee hevosen peräaukosta sisään. Koposen tempuille tyypillistä oli, että niissä usein joku ahne tai itsekäs henkilö saatettiin naurunalaiseksi. Useissa myös autettiin heidän puutteenalaisia uhrejaan.
Taiteessa ja populaarikulttuurissa

Heikki Prepula on tehnyt Koposesta kertovan lyhytanimaation Konstmanni Kuikka-Koponen (1979). Jyväskylän ylioppilasteatteri teki vuonna 2016 Koposen elämään ja hänestä kulkevaan kansanperinteeseen pohjautuvan näytelmän Nimetön – eli kuinka Kuikka Koponen huijasi koko ihmiskunnan Kuopion torilta avaruuteen.
Kirjallisuutta

Marjut Hjelt (toim.): Kuikka-Koponen: Tarinoita savolaisesta silmänkääntäjästä.  (2. täydennetty painos. Folklore-sarja)  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1998.  ISBN 951-746-030-9
Markku Turunen: Kuikka-Koponen (+näytelmäsovitus Savonlinnan kaupunginteatterille 1999).  Gummerus, 1998.  ISBN 951-20-5350-0
Marjut Kivelä: Kuikka-Koponen.  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1980.  ISBN 951-717-224-9
Juttuja Kuikka-Koposesta, Lapatossusta Ym..  Kirjapaino Teho H:ki, 1944.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Kulosammal

| Kulosammal |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Sammalet Bryobionta
Kaari::  Lehtisammalet Bryophyta
Luokka::  Aitosammalet Bryopsida
Lahko::  Kynsisammalet Dicranales
Heimo::  Karvasammalet Ditrichaceae
Suku::  Kulosammalet Ceratodon
Laji::  purpureus
Kaksiosainen nimi
 Ceratodon purpureus  (Hedw.) Brid. 
Katso myös
   Kulosammal Wikispeciesissä   Kulosammal Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kulosammal eli metsäkulosammal (Ceratodon purpureus) on melko yleinen lehtisammallaji. Sen versot kasvavat pystyssä, mutta jäävät mataliksi (0,5–1,5 cm).  Lehdet ovat pienet ja suippokärkiset. Kulosammalessa on usein itiöpesäkkeitä, jotka ovat raakoina vihreitä, mutta kypsyessään muuttuvat punaruskeiksi.
Kulosammalta kasvaa avoimilla paikoilla kuten metsäpalojen jättämillä aukeilla ja tienvarsilla.
Aiheesta muualla

ITIS: Ceratodon purpureus (englanniksi)
| Taksonitunnisteet |
| --- | --- |
Ceratodon purpureus:  Wikidata: Q1752834  Wikispecies: Ceratodon purpureus  AoFP: 4523  BioLib: 90834  CoL: SN4H  EoL: 853558  EPPO: CEFPU  EUNIS: 197349  FEIS: cerpur  FloraBase: 32340  FNA: 200000852  GBIF: 5281381  iNaturalist: 123117  ITIS: 16864  NatureServe: 2.817170  NBN: NBNSYS0000036189  NCBI: 3225  NZOR: ddc4fa90-766b-4496-a654-d80141c53713  Observation.org: 17322  Open Tree of Life: 195704  Plant List: tro-35157219  PLANTS: CEPU12  Tropicos: 35157219  WFO: wfo-0001180270  Laji.fi: MX.43496 
Dicranum purpureum:  Wikidata: Q17465157  CoL: 35TNH  GBIF: 2672932  iNaturalist: 401428  IRMNG: 11360889  ITIS: 1135156  NZOR: d4be535a-edf3-4d2b-a698-89d8e6e62bc0  Open Tree of Life: 3862284  Tropicos: 35124017  WFO: wfo-0001159752
Jevgeni Kulikov

| Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Neuvostoliitto.Miesten pikaluistelu. Olympialaiset  | Maa:   Neuvostoliitto> Miesten pikaluistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Innsbruck 1976 | 500 metriä |  |
|  Hopeaa | Lake Placid 1980 | 500 metriä |  |
Jevgeni Nikolajevitš Kulikov (s. 25. toukokuuta 1950) on venäläinen pikaluistelun olympiavoittaja, joka aktiiviuransa aikana edusti Neuvostoliittoa. Hänen paras matkansa oli 500 metriä.
Vuonna 1975 Kulikovista tuli ensimmäinen luistelija maailmassa, joka luisteli 500 metriä alle 38 sekunnin. Kahden viikon aikana hän paransi omaa maailmanennätystä peräti kolme kertaa, viimeisellään aikaan 37,00. Hänen ennätyksensä säilyi voimassa kahdeksan vuotta. Samaisena vuonna hänelle myönnettiin Oscar-patsas. Sprintterien MM-kisoissa hän saavutti hopeaa.
Innsbruckin 1976 olympialaisten 500 metrillä Kulikov luisteli kuumeisena ja vilustuneena, mutta voitti tästä huolimatta kultamitalin olympiaennätyksellä 39,17 s. Neljä vuotta myöhemmin Lake Placidin olympialaisissa hän oli 500 metrillä hopealla ajalla 38,37 s. Vuonna 1977 hän oli sprintterien MM-kisoissa kolmas. Vuonna 1981 hän paransi vielä omaa 500 metrin maailmanennätystään ja luisteli matkan ensimmäisenä ihmisenä alle 37 sekunnin. Uransa aikana hän teki kaikkiaan yhdeksän maailmanennätystä.
Henkilökohtaiset ennätykset

500 m: 36,91, 28. maaliskuuta 1981, Alma-Ata
1 000 m: 1.15,33, 19. maaliskuuta 1977, Alma-Ata
Aiheesta muualla

Kulikov Skateresults.com -tietokannassa (Arkistoitu – Internet Archive)
Miesten 500 metrin pikaluistelun olympiavoittajat
Kuilu (vuoden 1910 elokuva)

| Kuilu> Afgrunden |
| --- | --- |
 Elokuvan mainosjuliste.
Ohjaaja:  Urban Gad
Käsikirjoittaja:  Urban Gad
Tuottaja:  Hjalmar Davidsen
Kuvaaja:  Alfred Lind
Pääosat:  Asta Nielsen, Robert Dinesen, Poul Reumert
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Tanska
Tuotantoyhtiö:  Kosmorama
Ensi-ilta:  12. syyskuuta 1910 (Tanska) 23. tammikuuta 1911 (Suomi)
Kesto:  750 metriä (37 min.)
Alkuperäiskieli:  mykkäelokuva
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Afgrunden
Asta Nielsen
Kuilu (myös Tuhon partaalla, tansk. Afgrunden) on vuonna 1910 valmistunut tanskalainen mykkäelokuva. Urban Gadin ohjaaman melodraaman pääosaa esittää Asta Nielsen. Kuilu oli suuri yleisömenestys ja teki Nielsenistä kansainvälisesti tunnetun elokuvatähden.
Juoni

Musiikinopettaja Magda Vang on kihloissa papin pojan Knudin kanssa, mutta karkaa sirkustaiteilija Rudolphin matkaan. Rudolph käyttää Magdaa säälimättä hyväkseen ja tämä vajoaa vähitellen yhä alemmas. Kun Knud yrittää pelastaa Magdan, miesten välille syntyy kaksinkamppailu ja Magda tappaa Rudolphin.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Asta Nielsen  | … |  Magda Vang   |
|  Hans Neergaard  | … |  Peder Svane, pappi   |
|  Hulda Didrichsen  | … |  papin rouva   |
|  Robert Dinesen  | … |  Knud Svane, papin poika, insinööri   |
|  Poul Reumert  | … |  Rudolph Stern, sirkustaiteilija   |
|  Emilie Sannom  | … |  Lilly d’Estrelle, varieteelaulaja   |
|  Oscar Stribolt  | … |  kesäravintolan tarjoilija   |
|  Arne Weel  | … |  kesäravintolan asiakas   |
|  Johannes Fønss  | … |  kesäravintolan asiakas   |
|  Torben Meyer  | … |     |