stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Liima

Yleisliima toimii parhaiten puun ja paperin liimaamiseen
Erilaisia liimoja
Liima on kiinnitysaine, joka tarttuu siihen rajoittuviin kappaleisiin ja kiinnittää ne toisiinsa. Levitettäessä liima on nestemäistä tai tahnamaista, ja kovettuu liimauksessa kalvoksi, joka kiinnittää kappaleet toisiinsa. Nestemäinen liima levitetään kiinnitettäville pinnoille, minkä jälkeen kiinnitettävät pinnat painetaan tiukasti yhteen. Usein käytetään apuna mekaanisia puristimia. Kuivuessaan liima kiinnittää pinnat tiukasti toisiinsa ja pitää ne yhdessä.
Liimoja voidaan valmistaa joko synteettisesti tai käyttämällä eloperäisiä raaka-aineita kuten eläimen nahkaa.
Liimat voidaan jakaa niiden kemiallisten ominaisuuksien perusteella kahteen pääluokkaan:
liimat, jotka perustuvat fysikaalisiin muutoksiin, kuten kuivumiseen
liimat, jotka kovettuvat kemiallisen reaktion vaikutuksesta.
Liimojen polymeeriketjut tarttuvat liimattaviin pintoihin pääasiassa vetysidoksilla. Mitä pidempi liiman polymeeriketju on ja mitä poolisempi liimattava pinta on, sitä kestävämpi liimaus on tuloksena.
Liimatyyppejä käyttötarkoituksen tai ominaisuuksien mukaan

pikaliima
paperiliima
puuliimat
perunaliima
kangasliima
soluliima
muoviliima
metalliliima
kaksikomponenttiliima
kontaktiliima
lennokkiliima
kuumaliima
nahkaliima
luuliima
kalaliima
kaseiiniliima
yleisliima
sinitarra (eli liimatahna)
pussiliima
säkkiliima
pirttuliima
Liimatyyppejä

MUF melamiiniureaformaldehydi
PUR Polyuretaani
EPI
PVAc Polyvinyyli
RUF Resorsinoliureaformaldehydi
PRF Fenoliresorsinoliformaldehydi
Liimatyyppejä > Kontaktiliima

Tarttuu hyvin lähes kaikkeen. Liima levitetään liimattaville pinnoille ja annetaan kuivahtaa, jonka jälkeen kappaleet painetaan yhteen liimapinnat vastakkain. Muodostaa joustavan lopputuloksen. Kontaktiliima on yleensä väriltään keltaista.
Liimatyyppejä > Yleisliima

Kovettuu, kun liiman sisältämä vesi imeytyy pois liimasta liimattavaan aineeseen. Liima levitetään toiselle pinnalle. Liimattavat kappaleet painetaan yhteen, paremman pidon saamiseksi voi puristaa kappaleita puristimella. Kiinnittyy parhaiten puuhun ja paperiin, joskus myös styroxiin, tekstiileihin ja nahkaan.
Liimatyyppejä > Puuliima

Puuliimoja on kymmeniä erilaisia, riippuen käyttötarkoituksesta ja käytöstä. Perinteiset puusepänliimat olivat eläinperäisiä. Synteettiset liimat ovat syrjäyttäneet ne jokseenkin täysin museaalisia konservointitarkoituksia lukuun ottamatta.
Tavanomaiset puuliimat ovat polyvinyyliasetaattipohjaisia (PVAc), valkoisia tai keltaisia suhteellisen sakeita liimoja. Puuliimoja käytettäessä on pinnat sovitettava hyvin yhteen, sillä mitä ohuempi liimasauma on, sitä vahvempi on sidos. Pinnat on puristettava voimakkaasti yhteen ja annettava liiman vaikuttaa ohjeissa ilmoitettu puristusaika, joka on yleensä ns. nopeillakin puuliimoilla lähes tunti. Teollisilla PVAc liimoilla voidaan puristusaika tiputtaa jopa 15 minuuttiin. Polyvinyylipohjaiset puuliimat on yleensä luokiteltu euronormin EN 204 mukaisesti luokkiin D1 - D4. Luokka D1 kestää huonoiten kosteutta, luokka D4 parhaiten. Usein D3-liimaa suositellaan ulkokäyttöön, mutta vaativissa kosteusolosuhteissa kannattanee miettiä D4-tyyppisen liiman käyttöä. D4-liima on yleensä kaksikomponenttista, jolloin ennen liimausta liimaan lisätään happo joka parantaa säänkestoa.
Puuliimojen saralla uusin tulokas on polyuretaanipohjainen (PUR) liima, joka kestää erittäin hyvin kosteutta ja joka täyttää EN 204 luokan D4 vaatimukset. Säänkestävän liimauksen saavuttamiseksi PUR-liimalla täytyy liimattavien pintojen olla hyvin yhteensopivia ja liimattavalle pinnoille tulee saada vähintään 0,5 MPa paine. PUR-liima laajenee täyttämään koloja, mutta ne heikentävät liimasauman kestävyyttä, sillä PUR-liimasta muodostuvan, täyttävän vaahdon lujuusominaisuudet ovat murto-osia puristuksessa kovettuneesta liimasta. Puristettuna liima muodostaa vetysidoksia jotka liimaavat tehokkaasti, mutta ilman puristusta näitä sidoksia ei synny halutussa määrin. Liima reagoi liimattavassa materiaalissa ja ilmassa olevan kosteuden kanssa, joten etenkin kuivia materiaaleja liimattaessa voi liimattavan pinnan kostuttaa kevyesti ennen kappaleiden yhteenliittämistä. PUR-liimat ovat huomattavasti kalliimpia kuin PVAc-liimat. Teollisuudessa käytetään myös PUR pohjaisia kuumaliimoja, jossa PUR-komponentti parantaa säänkestoa.
Puusta valmistettujen liimapalkkien ja vanerien liimana käytetään PRF eli fenoliresorsinoliformaldehydi-liima. Se on väriltään ruskeaa ja sillä on hyvä kosteuden ja sään kesto. PRF-liimaa käytetään myös sahatavaran sormijatkosliimana.
Yksityiskäyttöön tarkoitetut liimat ovat usein sellaisia että niitä käytettäessä liimaus on helppoa ja virheitä ei synny. Puristusajat, pottime, avoinaika, esipuristusaika ja puristusaika ovat sellaisia että liimaa on helppo käyttää. Teollisissa liimoissa prosessi voi olla hyvinkin tarkka hyvän liimaustuloksen saavuttamiseksi. Esimerkiksi liiman levityksen jälkeen liimattavat pinnat tulee pitää auki 5 min. ennen puristusta, jotta liimaus onnistuu.
Liimatyyppejä > Kuumaliima

Liima kuumennetaan liimapistoolissa, jossa se sulaa. Liimapistoolin kahvaa puristamalla vetelä liima tulee ulos suuttimesta, ja jäähtyessään liima kovettuu. Liimaa puuta, muovia, paperia ja kangasta. Myös metallia ja lasia voidaan liimata kuumaliimalla, kun kappaleet karhennetaan ja kuumennetaan. Liima on hyvin venyvää ja siitä jää helposti sotkuisia "nauhoja" liimattavaan kappaleeseen.
Kuumaliimaa on erilaisia tyyppejä, varsinkin teollisissa sovelluksissa. On olemassa mm. paineella ruiskutettavia hermeettisesti pakattuja ilman kanssa reagoivia kuumaliimoja.
Liimatyyppejä > Epoksiliima

Epoksiliima on kaksikomponenttista, eli sitä säilytetään kahtena erilaisena aineena. Käytettäessä liimaan sekoitetaan kovettajaa, jonka jälkeen se levitetään liimattaville pinnoille ja pinnat puristetaan yhteen. Kovettaja aiheuttaa liimassa kemiallisen reaktion, jonka tuloksena liima kovettuu. Epoksiliimalla voidaan liimata melkein mitä tahansa, ja liiman pito, lämmön, liuottimen sekä kosteudenkestävyys on hyvä. Kuivuttuaan epoksi muistuttaa kovaa muovia.
Liima ei yleensä kestä yli 150 asteen lämpötiloja. Epoksiliimaa käytetään liimattaessa esimerkiksi puuveneitä. Epoksi on usein varma valinta esim. puunliimaukseen, sen korkea hinta ja hidas kuivuminen tosin vähentävät sen käyttökelpoisuutta.
Epokseja on lukematon määrä erilaisia riippuen vaadituista ominaisuuksista. Ominaisuuksia voivat olla mm. lämmönkesto, avoinaika, puristusaika, kemikaalinkesto, lujuus ym.
Liimatyyppejä > Pikaliima

Pikaliimat kovettuvat muutamassa sekunnissa ilmassa olevan veden tai liimattavan pinnan vaikutuksesta ja liimaavat useita eri materiaaleja. Pikaliimat perustuvat syanoakrylaatin polymeroitumisreaktioon.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
M/S AIDAstella

| M/S AIDAstella |
| --- | --- |
 M/S AIDAstella Amsterdamissa.
Tyyppi:  risteilyalus
Lippuvaltio:   Italia
Kotipaikka:  Genova
IMO-numero:  9601132
MMSI-numero:  247322800
Tunnuskirjaimet:  ICUP
Omistaja:  AIDA Cruises
Rakennustelakka:  Meyer Werft, Papenburg, Saksa
Rakennusnumero:  S.695
Vesillelasku:  25. tammikuuta 2013
Luovutettu:  11. maaliskuuta 2013
Tekniset tiedot
Kansien määrä:  14
Pituus:  253,26 m
Leveys:  32,2 m
Syväys:  7,3 m
Bruttovetoisuus (GT):  71 304
Koneteho:  36 000 kW
Nopeus:  21 kn
Hyttipaikkoja:  2 700 henkilölle
Sisaralukset:  M/S AIDAbella M/S AIDAblu M/S AIDAdiva M/S AIDAluna M/S AIDAmar M/S AIDAsol
M/S AIDAstella on saksalais-amerikkalaisen AIDA Cruises -varustamon Sphinx-luokan risteilyalus. Laiva rakennettiin Saksan Papenburgissa Meyer Werftin telakalla vuonna 2013. Aluksen pituus on 253,3 metriä, leveys 32,2 metriä ja suurin syväys 7,3 metriä. Laivan koneet tuottavat 36 000 kilowatin tehon ja 21 solmun enimmäisnopeuden.
AIDAstellan sisaralukset ovat AIDAbella, AIDAblu, AIDAdiva, AIDAluna, AIDAmar ja AIDAsol.
Käyttöhistoria

AIDAstella on viimeinen seitsemästä rakennetusta Sphinx-luokan risteilijästä. Alus laskettiin vesille 25. tammikuuta 2013 ja toimitettiin omistajalleen saman vuoden maaliskuussa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta M/S AIDAstella Wikimedia Commonsissa
Lundia

| Lundia Oy |
| --- | --- |
Toimitusjohtaja:  Karri Koskelo, alkaen syyskuu 2022 
Kotipaikka:  Pääkonttori; Hyvinkää, valmistus ja logistiikka; Hausjärvi
Toimiala:  vähittäiskauppa
Tuotteet:  huonekalut, valaisimet
Liikevaihto:  3,8 milj. € (2021)
Henkilöstö:  17 (2022)
Emoyhtiö:  Sinituote Oy
Kotisivu:  lundia.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Lundia-kirjahyllyä käytössä.
Lundia on Sinituote-konserniin kuuluva huonekaluvalmistaja ja -myyjä, jonka päätuote on Lundia Classic -nimiset hyllyjärjestelmät. Lundia Oy on perustettu vuonna 1948.
Historiaa

Lundia-hyllyjärjestelmä on ruotsalaisen puuseppä Harald Lundqvistin keksintö. Hän perusti ensimmäisen huonekaluveistämönsä vuonna 1939. Lundqvist rakensi verstaassaan hyllyjärjestelmän, joka osoittautui tukevaksi ja kestäväksi. Se oli lisäksi muunneltava sekä helposti koottava ja purettava. Sittemmin Lundqvist patentoi kuuluisan puuhyllyjärjestelmänsä. Vuonna 1945 hyllystöä valmistettiin lisenssillä jo 30 maassa.
Vuonna 1949 Lundiaa alettiin valmistaa myös Suomessa. 1950-luvun keskivaiheilla Lundiaa markkinoi Suomessa Tehokaluste, nykyinen Martela. Tuolloin se mainosti asiakkaihinsa kuuluvan muun muassa SOK, IBM, Valtionrautatiet, Paulig ja Wärtsilä.
1960-luvulta alkaen Lundian matalammista hyllyistä alkoi tulla suosittuja myös nuorten kotien sekä kirja- ja äänilevyharrastajien käytössä. Samalla kun metalliset ja muoviset varastohyllyt alkoivat vallata alaa puisilta, Lundia alkoi suuntautua enemmän kuluttajamarkkinalle kehittämällä samaan ideaan perustuvia, helposti koottavia ja muunneltavia koululaispöytiä, laatikostoja, kaapistoja ja kerrossänkyjä. Pitkään massiivimäntyistä hyllyä sai vain puuvalmiina tai lakattuna valkoisesta kovalevystä tehtyine ovi- ja päätypeileineen, kunnes markkinoille tuli ”jalopuun” ruskeaksi petsattu vaihtoehto.
Vuonna 1981 Lundia-konserniin kuuluivat vastaperustettu holdingyhtiö Lundinvest Oy sekä säilytyskalusteita valmistava Oy Lundia Ab, talous- ja saniteettitavaroiden sekä urheilutilojen varusteiden maahantuoja Kauko-Import Oy, väliseiniä ja sisäkattoja markkinoiva Seinärakenne Oy, urheiluvarusteiden maahantuoja Oy Scanalp Ab, ruotsalainen vientiyhtiö Scandireoler AB sekä maahantuontiyhtiöt Lundia-Vertriebs-GmbH Länsi-Saksassa ja Lundia-Vertriebs-GmbH & Co KG Itävallassa. Konsernin toimitusjohtajana oli Carl-Wilhelm Rosenlew (s. 1929). 1980-luvun loppupuolella konserni työllisti noin 150 ihmistä, ja konserniin kuului myös Lundia-Trading Oy. 1990-luvun alussa Lundinvestillä oli tytäryhtiö Tanskassa, ja se omisti puolet Saksan, Sveitsin ja Itävallan Lundia-yrityksistä. Lundia-hyllyjen lisäksi yhtiöryhmä markkinoi Ruuvari- ja Libra-hyllyjärjestelmiä. Vuonna 1992 Paloheimo osti Lundian ja siirsi vuonna 2002 suuren osan hyllytuotannosta Ruotsiin Lundqvist Inredingar -yhtiön kanssa perustamaansa yhteisyritykseen.
Lundia tänään

Sinituote ja Lundian silloinen toimitusjohtaja Jori Keckman ostivat Lundian Paloheimolta vuonna 2004 osuuksin 70 prosenttia ja 30 prosenttia. Keckman jatkoi toimitusjohtajana syksyyn 2011 saakka. Vuonna 2022 Lundialla on oma myymälä Helsingissä sekä yli 40 jälleenmyyjää Suomessa ja lisäksi jälleenmyyjät Tallinnassa ja Vilnassa.
Lundia Classiciksi nimetyn perinteisen hyllyjärjestelmän lisäksi Lundia Oy:lla on nykyisin myös tuotesarjat Lundia Fuuga ja Lundia Lofty, Lundia System -säilytyslaatikkosarja sekä valaisimia. Tuotannosta 90 prosenttia menee kotimaahan ja kalusteiden kotimaisuusaste on yli 95%.
Lundia-valaisinten suunnittelija Jukka Korpihete palkittiin vuonna 2010 Chicago Athenaeumin hyvän muotoilun palkinnolla Soihtu-seinävalaisimestaan Seuraavana vuonna saman palkinnon sai Stefan Lindforsin Lundialle suunnittelema Matilda-jakkara.
Käytetyt Lundia-hyllyt

Vaikka kirjahyllyjen suosio on vähentynyt vuosituhannen vaihteen jälkeen, käytetyt Lundia-puuhyllystöt ovat yhä suosittuja kirja- ja äänilevyharrastajien parissa ja kodin varastotiloissa. Jokioisissa toimiva, vuonna 2008 perustettu SigaMagee Oy on erikoistunut muun muassa kierrätettyjen Lundia-hyllystöjen ostoon ja myyntiin. Yrittäjä Pekka Ekholmin mukaan tyypillinen asiakas on eläkkeelle jäänyt yliopiston professori.
Aiheesta muualla

Lundian verkkosivut
Markku Nihti

Markku Tapio Nihti (3. syyskuuta 1945 Saarijärvi – 10. elokuuta 2018 Hyvinkää) oli suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Nihtin vanhemmat olivat maanviljelijä Albert Nihti ja emäntä Tyyne Pitkänen ja puolisot vuodesta 1966 hammashoitaja Marja Lea Katriina Leppäaho ja vuodesta 1995 Pirjo Kyllikki Lillian Lehto. Nihti tuli ylioppilaaksi Elisenvaaran yhteiskoulusta 1970 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1970, jossa hän suoritti myös MBA-opinnot 1994. Nihti oli ilmastointilaiteyritys Suomen  Puhallintehdas Oy:n myynti-insinööri 1969–1972 ja teollisuusosaston osastopäällikkö 1972–1975, SF Products Canadan projekti-insinööri 1975–1976, Suomen Puhallintehdas Oy:n teollisuussektorin päällikkö 1977–1981, tuotesektorin päällikkö 1982–1984, varatoimitusjohtaja 1985 ja toimitusjohtaja 1986–1989 sekä yrityksen emoyhtiön ABB Fläkt Ab:n varatoimitusjohtaja Tukholmassa 1989–1992.
ABB-konsernin suomalaisen yhtiön ABB Oy:n kaupallinen johtaja Nihti oli vuonna 1992 ja konsernin omistaman sähkötukkukauppayhtiö ABB Asea Skandia Oy:n toimitusjohtaja 1992–1997 ja Elektroskandia Oy:n toimitusjohtaja 1997–2005. Hän oli sittemmin Kamensky Consulting Oy:n vanhempi asiantuntija, samoin kuin Skamaniko Oy:n toimitusjohtaja ja hallituksen jäsen, ja hänellä oli työuransa aikana myös useita muita liike- ja järjestöelämän luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Nihti sai 2004.
Aiheesta muualla

Mika Skippari: Markku Nihti Biografiasampo.
Löfman

Löfman on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Anssi Löfman (s. 1987), suomalainen jääkiekkoilija
Elis Rafael Löfman (1889–1960), suomalainen toimittaja ja pakinoitsija
Henriette Löfman (1784–1836), ruotsalainen säveltäjä
Ilmari Lavonsalo, ent. Löfman (1920–1988), Suomen Työväen Säästöpankin pääjohtaja
Markku Löfman (s. 1950), suomalainen pesäpalloilija
Waldemar Löfman (1879–1965), suomalainen juristi ja Turun kunnallispormestari.
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Madison Hubbell

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Madison Hubbell vuonna 2018. |  Madison Hubbell vuonna 2018. |  Madison Hubbell vuonna 2018. |  |
Taitoluistelu
Maa:   Yhdysvallat
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Peking 2022 | joukkue |  |
|  Pronssia | Peking 2022 | jäätanssi |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Milano 2018 | jäätanssi |  |
|  Hopeaa | Tukholma 2021 | jäätanssi |  |
|  Hopeaa | Montpellier 2022 | jäätanssi |  |
|  Pronssia | Saitama 2019 | jäätanssi |  |
Madison Hubbell ja Zachary Donohue vuonna 2011.
Madison Hubbell (s. 24. helmikuuta 1991 Lansing, Michigan) on yhdysvaltalainen taitoluistelija. Hän on joukkuekilpailun olympiavoittaja ja jäätanssin olympiamitalisti sekä jäätanssin nelinkertainen MM-mitalisti.
Hubbell kilpaili jäätanssissa nuorempana veljensä Keiffer Hubbellin parina. Vuonna 2011 hän sai parikseen Zachary Donohuen. Ensimmäisissä maailmanmestaruuskilpailuissaan vuonna 2012 he sijoittuivat kymmenenneksi ja päätyivät samalla sijalle vuonna 2015. Siinä välissä vuonna 2014 he voittivat kultaa neljän maanosan mestaruuskilpailuissa. Vuonna 2015 he vaihtoivat valmentajikseen MM-mitalistit Marie-France Dubreuilin ja Patrice Lauzonin ja muuttivat Kanadaan. Hubbell ja Donohue sijoittuivat MM-kilpailuissa vuonna 2016 kuudenneksi ja vuonna 2017 yhdeksänneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 he sijoittuivat neljänneksi oltuaan rytmitanssin jälkeen kolmantena. Saman kevään MM-kilpailuissa he saavuttivat hopeaa.
MM-kilpailuissa 2019 Hubbell ja Donohue nousivat pronssille rytmitanssin neljänneltä sijalta. Vuoden 2020 MM-kilpailut peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Vuonna 2021 yhdysvaltalaiset saavuttivat MM-hopeaa. Pekingin olympialaisissa he saavuttivat jäätanssissa pronssia. Pekingin joukkuekilpailussa he saavuttivat kultaa. Saman kevään MM-kilpailuissa Hubbell ja Donohue saavuttivat hopeaa.
Luettelo televisiosarjan Pikku ponit jaksoista

Tämä on luettelo televisiosarjan Pikku ponit jaksoista.
Jaksoluettelot: > Erikoisjaksoista:

| Nimi | Ohjaus | Kirjoittajat |
| --- | --- | --- |
| My Little Pony |  | George Arthur Bloom |
| Escape from Catrina |  | George Arthur Bloom |
Jaksoluettelot: > Pikku ponit, 2. Kausi (1987)

| # | Suomenkielinen nimi | Englanninkielinen nimi | Kirjoittajat |
| --- | --- | --- | --- |
| 51. |  | The Quest of the Princess Ponies Part 1 | Michael Reaves |
| 52. |  | The Quest of the Princess Ponies Part 2 | Michael Reaves |
| 53. |  | The Quest of the Princess Ponies Part 3 | Michael Reaves |
| 54. |  | The Quest of the Princess Ponies Part 4 | Michael Reaves |
| 55. |  | Spike's Search | Michael Charles Hill |
| 56. |  | The Golden Horseshoes Part 1 | Carla Jospeh Conway & Gerry Conway |
| 57. |  | The Golden Horseshoes Part 2 | Carla Jospeh Conway & Gerry Conway |
| 58. |  | Flight to Cloud Castle Part 1 | Michael Reaves |
| 59. |  | Flight to Cloud Castle Part 2 | Michael Reaves |
| 60. |  | The Ice Cream Wars | David Wise |
| 61. |  | Somnambula | David Wise |
Lôh-Djibouan alue

| Lôh-Djibouan alue région du Lôh-Djiboua |
| --- | --- |
 Gôh-Djibouan piirikunta ja siihen kuuluva Lôh-Djibouan alue (vihreällä) Norsunluurannikon kartalla.
Valtio:  Norsunluurannikko
Piirikunta:  Gôh-Djiboua
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Divo
Pinta-ala:  10 650 km²
Väkiluku (2014):  729 200
Lôh-Djibouan alue (ransk. région du Lôh-Djiboua) on Gôh-Djibouan piirikuntaan kuuluva hallintoalue Norsunluurannikon eteläosassa. Sen pinta-ala on 10 650 neliökilometriä. Hallinnollinen keskus on Divo. Asukkaita on 729 200 henkeä (vuonna 2014).
Lôh-Djibouan alue rajoittuu pohjoisessa Gôhin, idässä Agnéby-Tiassan, etelässä Grands-Pontsin ja lännessä Nawan alueisiin.
Alue käsittää Divon, Guitryn ja Lakotan departementit. Kuntia ovat Divo, Guitry, Hiré, Lakota ja Zikisso.
Maatalous tuottaa kaakaota, kahvia, kautsua, palmuöljyä, maniokkia, riisiä ja vihanneksia. Alueella on kulta-, mangaani- ja bauksiittiesiintymiä.
Liettuan kieli

| Liettua |
| --- | --- |

Oma nimi:  lietuvių
Tiedot
Alue:   Liettua   Venäjä   Latvia   Puola
Virallinen kieli:   Liettua  Euroopan unioni  Puola (vähemmistökieli)
Puhujia:  3,15 miljoonaa
Sija:  ei 100 suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Valstybinė lietuvių kalbos komisija
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  baltoslaavilaiset kielet – balttilaiset kielet – itäbalttilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  lt
ISO 639-2:  lit
ISO 639-3:  lit
 Ohje 
Puhuttua liettuaa
Liettua (omakielinen nimi: lietuvių kalba) on balttilainen kieli, ja se kuuluu indoeurooppalaiseen kielikuntaan. Sen sukukieliä ovat latvia ja sammunut muinaispreussi.
Liettuassa kielen puhujia on noin 3 miljoonaa (80 % väestöstä), Liettuan ulkopuolella noin miljoona (merkittäviä vähemmistöjä mm. Norjassa, Saksassa, Yhdysvalloissa ja Venäjällä). Se on Liettuan virallinen kieli. Puolassa liettualla on virallinen vähemmistökielen asema. Lisäksi se on yksi Euroopan unionin virallisista kielistä.
Kielessä on kaksi päämurretta, yläliettualainen murre (aukštaičių tarmė) ja alaliettualainen murre (žemaičių tarmė). Murre-ero saattaa vaikeuttaa keskinäistä ymmärtämistä.
Fonologia > Konsonantit

|  | Bilabiaali | Dentaali | Palatoalveolaari | Palataali | Velaari |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaali | m | n |  |  |  |
| Klusiili | p | b | t | d |  |  | k | g |
| Affrikaatta |  | ts | dz | tʃ | dʒ |  |  |
| Frikatiivi | f | s | z | ʃ | ʒ |  | x | ɣ |
| Lateraali |  | l |  |  |  |
| Tremulantti |  | r |  |  |  |
| Approksimantti |  | ʋ |  | j |  |
Kaikki konsonantit lukuun ottamatta [j] voivat esiintyä myös palatalisoituneina.
Lähde:
Fonologia > Vokaalit

|  | Etinen | Keskinen | Takainen |
| --- | --- | --- | --- |
| Suppea | iː |  | uː |
| Lähes suppea | ɪ |  | ʊ |
| Puolisuppea | eː |  | oː |
| Puoliavoin | ɛ |  | (ɔ) |
| Avoin | æː | a | ɑː |
Lähde:
Ortografia

Liettuaa kirjoitetaan latinalaisin aakkosin, eräitä erikoismerkkejä käyttäen. Aakkosia on 32 kappaletta:
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Ą | B | C | Č | D | E | Ę | Ė | F | G | H | I | Į | Y | J | K | L | M | N | O | P | R | S | Š | T | U | Ų | Ū | V | Z | Ž |
| a | ą | b | c | č | d | e | ę | ė | f | g | h | i | į | y | j | k | l | m | n | o | p | r | s | š | t | u | ų | ū | v | z | ž |
Vanhin painettu liettuankielinen kirja on katekismuksen käännös vuodelta 1547. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan liettuaksi vuonna 1735.
Kielioppi

Liettua on inflektoiva kieli, eli verbien ja nominien taivutusmuodot ovat tärkeitä ilmausten muodostamisessa. Nominien sijamuotoja on 7, sukuja kaksi, lukuja kaksi (mutta murteissa esiintyy myös duaali eli kaksikko). Verbeillä on neljä yksinkertaista aikamuotoa sekä niitä vastaavat yhdistetyt aikamuodot ja neljä tapaluokkaa; lisäksi verbien nominaalitaivutus on hyvin rikas. Liettua on SVO-kieli kuten suomi: lauseenjäsenten tavanomainen järjestys on subjekti–predikaatti–objekti.
Liettuassa ääntämyksessä ja kieliopissa on paljon arkaaisia piirteitä, toisin sanoen kielessä on säilynyt indoeurooppalaisen kantakielen ominaisuuksia, jotka muista kielistä ovat hävinneet. Se onkin kaikkein vanhakantaisin kaikista nykyään puhutuista indoeurooppalaisista kielistä. Tämän tähden sillä on poikkeuksellisen merkittävä sija indoeurooppalaisessa vertailevassa kielentutkimuksessa.
Liettuan kielessä ja suomen kielessä on yhteisiä lainasanoja, kuten: aikštė (aukio), kirvis (kirves), kalakutiėna (kalkkuna), žirnis (herne), laivas (laiva), sirgti (särkeä, tuntea kipua, olla sairas), abejoti (epäillä).selvennä.
Liettuan kielessä Suomi maana kirjoitetaan Suomija, suomen kieli suomių kalba ja suomalainen suomis. -škai- pääte vastaa kysymykseen millä kielellä.
Kielinäyte

»Visi žmonės gimsta laisvi ir lygūs savo orumu ir teisėmis. Jiems suteiktas protas ir sąžinė ir jie turi elgtis vienas kito atžvilgiu kaip broliai.»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Wikipedia, vapaa tietosanakirja
Lithuanian (lietuvių kalba)
https://web.archive.org/web/19970416061607/http://www.lmp.ucla.edu/profiles/profl03.htm
Liettualais-ranskalainen sanakirja
Balttilaiset kielet
galindi
kuuri
latvia
liettua
muinaispreussi
semgalli
seloni
skalvi
sudoovi
Euroopan unionin viralliset kielet
bulgaria · englanti · espanja · hollanti · iiri · italia · kreikka · kroatia · latvia · liettua · malta · portugali · puola · ranska · romania · ruotsi · saksa · slovakki · sloveeni · suomi · tanska · tšekki · unkari · viro
Luettelo televisiosarjan Power Rangers Jungle Fury jaksoista

| Power Rangers Jungle Fury |
| --- | --- |
Alkuperämaa:   Yhdysvallat
Esitetty:  18. helmikuuta 2008 – 3. marraskuuta 2008
Jaksoja:  32
Edeltäjä:  Power Rangers Operation Overdrive
Seuraaja:  Power Rangers RPM
Luettelo 16. Power Rangers -tuotantokauden Power Rangers Jungle Furyn jaksoista.