stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Jorma Valtonen -palkinto
Voittajat

| Kausi | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| 2010–2011 |  Frans Tuohimaa | Jokerit |
| 2011–2012 |  Joonas Korpisalo | Jokerit |
| 2012–2013 |  Juuse Saros | HPK |
| 2013–2014 |  Kevin Lankinen | Jokerit |
| 2014–2015 |  Christian Heljanko | HIFK |
| 2015–2016 |  Joona Voutilainen | Jokerit |
| 2016–2017 |  Lassi Lehtinen | Lukko |
| 2017–2018 |  Justus Annunen | Kärpät |
| 2018–2019 |  Jasper Patrikainen | Pelicans |
| 2019–2020 |  Joel Blomqvist | Kärpät |
| 2020–2021 |  Alex Mäkelä | Lukko |
| 2021–2022 |  Emil Vuorio | TPS |
| 2022–2023 |  Paavo Kohonen | Tappara |
| 2023–2024 |  Kim Saarinen | HPK |
| 2024–2025 |  Daniel Salonen | Lukko |
Järna

| Järna |
| --- | --- |

 Järna
 Koordinaatit: 59°05′27″N, 17°33′33″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Tukholman lääni
Maakunta:  Södermanland
Kunta:  Södertälje
Väkiluku (31.12.2023):  6 110
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Järna on taajama Södertäljen kunnassa Tukholman läänissä Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 6 110 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Kuvia

Katunäkymää vuonna 2009.
Överjärnan kirkko
Tunnettuja henkilöitä

Mauri Hermundsson (s. 1995), tubettaja ja televisiojuontaja
Jacqline (s. 1998), laulaja
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Järna Wikimedia Commonsissa
Reijo Ruotsalainen -palkinto

Reijo Ruotsalainen -palkinto on jääkiekon U20 SM-sarjassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan vuoden parhaalle puolustajalle. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Tampereen Ilveksen Markus Västilä. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.
Voittajat

| Kausi | Pelaaja | Joukkue |
| --- | --- | --- |
| 2010–2011 |  Markus Västilä | Ilves |
| 2011–2012 |  Esa Lindell | Jokerit |
| 2012–2013 |  Janne Pälve | Kärpät |
| 2013–2014 |  Mika Ilvonen | Blues |
| 2014–2015 |  Olli Juolevi | Jokerit |
| 2015–2016 |  Jesper Mattila | Ilves |
| 2016–2017 |  Elias Ulander | HIFK |
| 2017–2018 |  Anttoni Honka | JYP |
| 2018–2019 |  Jaakko Haarti | Blues |
| 2019–2020 |  Antti Tuomisto | Ässät |
| 2020–2021 |  Kalle Loponen | Kärpät |
| 2021–2022 |  Jiri Pärssinen | Tappara |
| 2022–2023 |  Kasper Kulonummi | Tappara |
| 2023–2024 |  Ossi-Veikka Vuontisvaara | JYP |
| 2024–2025 |  Arttu Välilä | Lukko |
Sampsa Kurri

| Sampsa Kurri> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1981 (ikä 43–44) Säkylä
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  yrittäjä
Siviilisääty:  naimisissa
Lapset:  2
Muut tiedot
Lempinimet:  Sampsa
Aktiivisena:  1999–
Koulutus: Tietotekniikan diplomi-insinööri (2010)
Sampsa Kurri (s. 1981 Säkylä) on suomalainen internet-yrittäjä, suomalaisen internetkulttuurin vaikuttaja sekä entinen mikroprosessoreiden ylikellottaja. Kurri tuli tunnetuksi perustamastaan Muropaketti-tietotekniikkasivustosta sekä maailmanennätyksistä ylikellotuksen saralla.
Nykyään Kurri työskentelee perustamiensa io-tech-tietotekniikkasivuston ja Hinta.fi-hintavertailusivuston parissa.
Tietotekniikkasivuston perustaminen

Kurri perusti Muropaketti-tietotekniikkasivuston helmikuussa 1999 ja myi sen Sonera Plazalle 8. joulukuuta 2000. Tuolloin Muropaketti keräsi noin 6 000 päivittäistä kävijää. Kurri jatkoi Muropaketin sisällöntuottajana vuoteen 2003 asti Sonera Plazan (myöhemmin TeliaSonera Finland) työntekijänä. Vuonna 2003 Kurri perusti io-media Oy -yrityksen, jonka kautta hän jatkossa vastasi Muropaketin sisällöntuotannosta. Muropaketti siirtyi Otava-konsernin omistukseen vuonna 2005. Otava-konsernin tytäryhtiö Otavan Uudet Liiketoiminnat Oy lopetti yhteistyön io-media Oy:n kanssa vuonna 2016. Tämän jälkeen Kurri perusti io-tech-tietotekniikkasivuston, joka avattiin virallisesti 1. tammikuuta 2017.
Kurrin perustama ja ylläpitämä Muropaketti-sivusto keräsi vuoden 2015 alussa noin 300 000 viikoittaista kävijää. Io-tech puolestaan nousi nopeasti 50 suosituimman sivuston joukkoon Suomessa. Kurrin tapaa henkilöityä perustamansa sivuston kanssa pidetään poikkeuksellisena suomalaisessa mediassa. Kurrin merkitys kotimaisen IT-journalismin saralla on ollut suuri ja hänen tuottamaa sisältöä Muropaketti- ja io-tech-sivustoilla on siteerattu ulkomaisissa alan sivustoissa.
Kurri on ollut vieraana Jyrki-televisio-ohjelmassa ja MTV3 Chatissä vuonna 2001. Lisäksi hänestä on toisinaan uutisoitu iltapäivälehdissä ja häntä on haastateltu koskien keskustelufoorumeilla käytävää keskustelua.
Mikroprosessoreiden ylikellotus

Kurri aloitti mikroprosessoreiden ylikellottamisen 1990-luvun lopulla. Hänen ensimmäisiä ylikellotusprojektejaan oli Intel Celeron 300A -prosessorin ylikellottaminen. Varsinainen ylikellotusura alkoi myöhemmin.
Toukokuussa 2004 Kurri saavutti maailmanennätyksen 3DMark03-suorituskyvyn mittausohjelmassa yhdessä Mikko Liljeroosin (Kamu) ja Sami Mäkisen (Macci) kanssa. Ennätys suoritettiin jäähdyttämällä ATI Radeon X800 XT -grafiikkasuoritinta nestemäisellä typellä ja ylikellottamalla näytönohjainta 1,81 voltin käyttöjänniteellä. Maailmanennätyspisteet olivat 16 774, mikä rikkoi edellisen ennätyksen noin 2 700 pisteellä.
Huhtikuussa 2005 Team Finland, johon kuuluivat Kurri (Sampsa) ja Liljeroos (Kamu), ylitti 14 000 pisteen rajan 3DMark05-testiohjelmassa toisena maailmassa. Silloiseksi maailmanennätykseksi kirjattiin 14 206 pistettä. Tulosta voidaan pitää sikäli merkittävänä, että se työnsi grafiikkasuorittimien suorituskyvyn rajoja eteenpäin. Lokakuussa Kurri ylitti yhdessä Ville Suvannon kanssa ensimmäisenä maailmassa yhden gigahertsin (GHz) kellotaajuuden rajan grafiikkasuorittimella. Ennätys suoritettiin käyttäen ATI Radeon X1800 XT -grafiikkasuoritinta, joka jäähdytettiin nestemäisellä typellä –80 celsiusasteeseen. Maailmanennätykseksi kirjattiin 1,003 gigahertsiä.
Helmikuussa 2006 Kurri rikkoi jälleen uuden maailmanennätyksen 3DMark03-testiohjelmassa yhdessä Mäkisen kanssa. Ennätys saavutettiin ATI:n järjestämässä mediatilaisuudessa Sevillassa X1900 CrossFire Edition -näytönohjaimella pisteillä 19 581. Samaan aikaan Marcus Hultin (Kinc) yritti Ruotsissa uutta maailmanennätystä, mutta hän jäi Kurrin ja Mäkisen ennätyksestä kahdeksan pisteen päähän.
Vuonna 2009 Kurri rikkoi useita maailmanennätyksiä. Tammikuussa Team Finland, johon tällä kertaa kuuluivat Kurri (Sampsa) ja Petri Korhonen (SF3D), ylikellotti AMD Phenom II X4 -prosessorin kellotaajuutta yli 6,5 gigahertsiin. Kyseessä oli ensimmäinen kerta kun kyseinen raja saavutettiin neliytimisellä x86-mikroprosessorilla. Prosessoria jäähdytettiin suorituksen aikana nestemäisellä typellä ja heliumilla –242 celsiusasteeseen. Samassa yhteydessä joukkue saavutti uuden maailmanennätyksen, 45 474 pistettä, 3DMark05-testissä. Helmikuussa Team Finland saavutti maailmanennätyksen 3DMark06-testiohjelmassa tuloksella 35 698 pistettä. Kurrin ja Korhosen lisäksi joukkueeseen kuului Mäkinen. Muutamaa päivää myöhemmin ennätys parantui 35 806 pisteeseen. Heinäkuussa Kurri oli mukana kun joukkue onnistui ylikellottamaan Phenom II -prosessorin yli 7 gigahertsiin.
Tammikuussa 2010 Kurri saavutti yhdessä Boris Larsin (Stummerwinter) kanssa 47 002 pistettä 3DMark Vantage -testissä, mikä oli uusi maailmanennätys.
Vuonna 2015 Kurri ylikellotti Celeron 300A -prosessorin kellotaajuuden maailmanennätyksen, 721,17 megahertsiä (MHz). Ennätys oli vuonna 2024 edelleen voimassa. Samassa yhteydessä syntyi yhteensä neljä uutta maailmanennätystä.
Koulutus

Kurri valmistui Tampereen teknillisestä yliopistosta vuonna 2010 tietotekniikan diplomi-insinööriksi. Diplomityön hän teki aiheesta "Mikroprosessorin ylikellottaminen". Vuonna 2016 Kurri valittiin Porin yliopistokeskuksen vuoden alumniksi. Perusteluissa Alumnineuvosto korosti Kurrin ansioita yrittäjänä.
Yksityiselämä

Kurri on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Kurri striimaa viikoittain pelaamistaan harrastuspohjalta Twitch-suoratoistopalvelussa MrSys0p-kanavallaan.
Velabrum

| Velabrum |
| --- | --- |
 Januksen kaari ja San Giorgio in Velabro -kirkko.
Koordinaatit:  41°53′24″N, 12°29′00″E
Valtio:  Italia
Paikkakunta:  Rooma, Latium
Historia
Tyyppi:  kaupunginosa
Kulttuuri:  antiikki
Valtakunta:  Rooman valtakunta
Alue:  Latium, Regio I Latium et Campania, Italia
Kaupunki:  Rooma
Infobox OKNimi-testi OK: 
Velabrum oli laakso ja kaupunginosa antiikin Rooman kaupungissa Italiassa. Se sijaitsi Capitolium- ja Palatium-kukkuloiden välissä ja yhdisti toisiinsa Forumin ja Forum boariumin.
Maantiede

Velabrum oli matalalla sijaitseva alue Palatiumin luoteisrinteiden ja Capitoliumin välissä. Nimi on todennäköisesti muinaista perua ja alun perin se saattoi viitata koko alueeseen näiden kahden kukkulan, Forumin laakson ja Tiberin välillä. Historiallisella ajalla sen merkitys oli rajatumpi, niin että se rajoittui pohjoisessa Forumiin, idässä Palatiumin rinteeseen ja Vicus Tuscukseen, ja lännessä Vicus jugariuksen halkomaan alueeseen. Etelässä sen ja Forum boariumin välinen raja kulki nykyisen San Giorgio in Velabro -kirkon kohdalla. Tämän rajan merkkinä on Arcus argentariorum -kaari.
Laakso yhdisti Forumin alueen Forum boariumiin ja edelleen jokisatamaan Portus Tiberinukseen ja myös Circus maximuksen alueeseen. Sen läpi kulkeneet keskeiset kulkuväylät olivat jo mainitut Vicus jugarius, joka kulki Capitoliumin juurella, ja Vicus Tuscus, joka kulki Palatiumin juurella.
Historia

Perinteen mukaan Velabrumin alue oli alun perin hyvin soinen kenttä ja siellä oli tarpeeksi vettä pienten veneiden käyttöön, kunnes se kuivattiin rakentamalla Cloaca maxima ja siihen liittyvä viemärijärjestelmä. Alue oli kuitenkin aina altis tulville Tiberin pinnan noustessa hyvin korkealle.
100-luvun eaa. alkuun tultaessa Velabrum tunnettiin kuhisevana kauppapaikkana. Sen läpi Vicus Tuscusta pitkin kulkivat kulkueet, jotka menivät Forumilta Circus maximukselle tai Aventinukselle. Velabrum-nimen merkitys ja etymologia ovat epäselviä. Varro johti nimen sanasta vehendo (< veho, ”kulkea”, ”purjehtia”) eli lautoilla kulkemisesta. Plutarkhos taas viittaa siihen, että nimen alkuperä olisi kulkueissa kannetuissa purjeissa (vela). Kumpikaan näistä, sen enempää kuin nykytutkijoiden selitysyritykset, eivät ole olleet tyydyttäviä.
Velabrum oli tärkeä teollisen ja kaupallisen toiminnan keskus, erityisesti elintarvikkeiden, öljyn ja viinin kaupalle. Se oli ”kaupungin maineikkain paikka” (locus celeberrimus urbis), sillä kaikki liikenne Forumilta Pons subliciukselle kulki sitä reunustavien katujen, Vicus Tuscuksen ja Vicus jugariuksen, kautta.
Kahdessa runollisessa katkelmassa Velabrum mainitaan monikossa (Velabra), ja Varro tekee eron Velabrum majuksen ja Velabrum minuksen välillä, mutta tämän eron tarkkaa luonnetta ei voida määrittää. Keskiajalla Velabrumin nimi muuntui muotoon Velum aureum (tai avreum).
Rakennukset ja löydökset

Arcus argentariorum
Arcus argentariorum eli Rahanvaihtajien kaari, joka tunnetaan myös Septimius Severuksen kaarena, oli mahdollisesti portti, jonka kautta Vicus jugarius tuli Velabrumista Forum boariumille. Sen rakennuttivat vuonna 204 karjakauppiaat ja heidän rahanvaihtajansa. Kaari oli omistettu keisari Septimius Severuksen perheelle, mutta omistuskirjoituksesta osa nimistä on myöhemmin poistettu. 600-luvulta lähtien kaari on ollut osana San Giorgio in Velabro -kirkon kylkeä. Kaaren korkeus on 6,15 metriä. Se on marmoria lukuun ottamatta jalustaa, joka on travertiinia. Ulkopuolen kuvituksessa on esitetty muun muassa Herakles sekä karjaan ja uhritoimituksiin liittyvää toimintaa ja sotilaita. Paremmin säilyneessä sisäosassa on kuvattuna Septimius Severuksen perhettä.
Januksen kaari
Januksen kaari ((Arcus) Janus Quadrifrons, Arcus Constantini) sijaitsee heti Arcus argentariorumin vieressä. Se ei ilmeisesti ollut triumfikaari, vaan sekin mahdollisesti Velabrumin ja Forum boariumin välinen portti. Portti rakennettiin 300-luvulla joko Konstantinus Suuren tai Constantius II:n kunniaksi. Se on Rooman ainoa neljän julkisivun kaari, ja siinä on ristiholvaus. Sen korkeus on 16 metriä ja leveys 12 metriä. Kaaressa on pylväillä reunustettuja syvennyksiä, joissa oli mahdollisesti veistoksia. Koristelussa esiintyvät myös muun muassa Minervan (pohjoissivulla) ja Roman (itäsivulla) kuvat. Keskiajalla kaari toimi osana linnoitteita. Sen yläosasta on poistettu epähuomiossa antiikin aikaisia rakenteita.
Muut rakennukset
Velabrumissa oli vain vähän pyhäkköjä. Niihin lukeutuvat Acca Larentian hauta alttareineen sekä Aius Locutiuksen, Angeronan ja Volupian pyhäköt tai alttarit. Velabrumissa sijaitsi mahdollisesti myös Luculluksen rakennuttama Felicitaksen pyhäkkö. Siellä (tai Forum boariumissa) sijaitsi oletettavasti myös Doliola, joka oli pyhä paikka, johon oli haudattu jotakin arvoituksellista.
Velabrumissa oli paljon liike- ja varastotiloja. Toisaalta se oli tiheästi asuttua aluetta. Horrea Agrippiana oli kaksikerroksinen horreum eli kauppiasrakennus ja makasiini (”kauppakartano”) Vicus Tuscuksen varrella. Se rakennettiin ensimmäisellä vuosisadalla eaa., ja oletettavasti sen rakennutti Agrippa. Horreumin läheltä on löydetty myöhäisen tasavallan tai Augustuksen ajalle ajoittuva domus, jota on arveltu Germanicuksen taloksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Velabrum Wikimedia Commonsissa
Horrea Agrippianan rauniot.
Arcus argentariorum.
Januksen kaari.
Jakob Norrgård

| Jakob Norrgård |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 22. maaliskuuta 1993 (ikä 31) Maksamaa, Suomi
Ammatti:  muusikko, koomikko
Muusikko
Laulukielet:  ruotsi, suomi
Aktiivisena:  2009–
Soittimet:  laulu
Yhtyeet:  KAJ
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Jakob Norrgård (s. 22. maaliskuuta 1993 Maksamaa) on suomenruotsalainen muusikko ja koomikko. Hän on ollut osa KAJ-yhtyettä vuodesta 2009 yhdessä Axel Åhmanin ja Kevin Holmströmin kanssa.
Norrgård osallistui yhtyeensä KAJ kanssa Melodifestivalen 2025 -laulukilpailuun kappaleella ”Bara bada bastu” ja voittivat kilpailun. Voiton myötä he edustavat Ruotsia vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Norrgård lisäksi Axel Åhman, Kevin Holmström, Robert Skowronski, Kristofer Strandberg ja Anderz Wrethov.
KAJ-yhtyeen kappale ”Nissan bromsa”, auton ojaanajosta kertova parodiaversio Puccinin tenoriaariasta Nessun dorma, on herättänyt huomiota paitsi hauskalla sanoituksellaan myös Norrgårdin taitavalla laulusuorituksella alkuperäisessä sävellajissa.
Norrgård näyttelee hahmoa nimeltä Jona komediasarjassa Halln.
Ari Mikkilä

Ari Mikkilä (s. 1958) on suomalainen metsänhoitaja ja kirjailija.
Hänen esikoisteoksensa Erämaan polte - jahtia yli rajojen julkaistiin vuonna 2020.
Teokset

Erämaan polte - jahtia yli rajojen.  Myllylahti, 2020.  ISBN 978-952-356-075-8
Avara maa - linnunpyyntiä Lapissa.  Myllylahti, 2021.  ISBN 978-952-356-176-2
Pohjoisen eräpoluilla - saalista ja sattumuksia, Myllylahti, 2022. ISBN 978-952-356-278-3.
Joutseno-Pulp

Joutsenon sellutehdas
Joutseno-Pulp Oy oli vuosina 1951–1997 toiminut Kaukas Oy:n ja Rauma-Repola Oy:n omistama selluloosaa valmistanut metsäteollisuusyhtiö.
Joutseno Pulpin edeltäjä Osakeyhtiö Pulp perustettiin 1908, ja toukokuussa 1909 Joutsenossa käynnistynyt yhtiön selluloosatehdas tuotti noin 6 000 tonnia valkaisematonta sulfaattiselluloosaa vuodessa. Selluloosatehtaan ympärille rakennettiin myös työntekijöiden asuntoja, ja aluetta kutsuttiin Pulpin kyläksi. Osakeyhtiö Pulp siirtyi vuonna 1918 Kaukas Oy:n hallintaan ja jatkoi toimintaansa Kaukaan yhteydessä.
Joutseno-Pulp Osakeyhtiö toimi omana yhtiönään 1951–1997. Vuonna 1969 yhtiö osti Lohja-Kotka Oy:n Haarla-yhtymältä, ja Joutsenon selluloosatehdasta laajennettiin 1955 ja 1969. Viimeisen laajennuksen jälkeen tehtaan vuosituotanto oli 245 000 tonnia valkaisematonta selluloosaa. Tehtaalle valmistui 1984 valkaisulaitos, jonka jälkeen kaikki valmistettu selluloosa oli valkaistua.
Joutsenon selluloosatehdas siirtyi 1997 Metsä-Botnian omistukseen. Tehtaalle rakennettiin vuonna 1998 uusi talteenottolinja ja 2001 uusi kuitulinja. Vuonna 2013 tehdas aloitti polysulfidisellun valmistuksen.
Nykyisin tehdas toimii nimellä Metsä Fibre Joutsenon sellutehdas, tehdas on maailman suurin yksilinjainen havusellutehdas. Tehtaan kapasiteetti on 690 000 tonnia havuselluloosaa vuodessa, ja siellä työskentelee 136 työntekijää.
Tehtaan rautatiekalusto

Otso 4
Otso 4 (Saalasti 113/1977, Entinen Kemi Oy:n veturi)
Otso 2 (Saalasti 38/1962)
Otso Robot
Aiheesta muualla

Pörssitieto: Joutseno-Pulp Oy
Aswang

Aswang (tai Asuwang) on myyttinen olento filippiiniläisessä kansanperinteessä. Aswang oleskelee puissa ja pitää Tik-tik ja Wak-wak ääntä. Aswang on luonnostaan paha vampyyrintapainen olento, joka voi muuttua eri eläimiksi. Aswangin elinympäristön lähellä olevan kylän asukkaat ovat rakentaneet kirkon kyläänsä sen puun viereen, jossa Aswang vaanii uhrejaan. Myytin mukaan, jos kirkkoon menee sisälle, Aswang tulee ja tappaa hänet. Aswangia kuvataan yleensä naispuoliseksi.
Aswang on yksi pelätyimmistä myyttisistä olennoista Filippiineissä.
Kuusikymmenvuotinen sota

Kuusikymmenvuotinen sota käytiin Puola-Liettuan ja Ruotsin välillä vuosina 1598–1660. Sodan syitä olivat Puolan Vaasa-sukuisten kuninkaiden oikeus Ruotsin kruunuun ja maiden käymä kilpailu Saksalaisen ritarikunnan jättämän valtatyhjiön täyttämisestä Preussissa ja Liivinmaalla. Yhtäaikaisesti sodan kanssa käytiin useita muita sotia, joista osa liittyi kiinteästi siihen.
Sota koostui kolmesta, yleensä erillisiksi mielletystä konfliktista, joista kahta viimeistä erotti pitkä 26 vuoden pituinen välirauha.
Ruotsin sisällissota 1598–1599

Taistelu Ruotsin kruunusta alkoi, kun kuningas Juhana III kuoli 1592 ja seuraavaksi kuninkaaksi kruunattiin hänen poikansa Sigismund, joka oli aikaisemmin (vuonna 1587) valittu Puolan kuninkaaksi. Ruotsissa Sigismundin vastustajia johti Kaarle-herttua, Juhanan veli. Maa jakautui kahtia Sigismundin ja Kaarlen kannattajiin, jotka taistelivat vuosina 1597–1599 toisiaan vastaan. 1598 Puolassa oleskellut Sigismund nousi maihin Etelä-Ruotsissa, mutta Kaarle löi hänet Stångebron taistelussa. Syksyllä 1599 Kaarle-herttua nujersi Sigismundin kannattajat lopullisesti, ja hänet valittiin Ruotsin hallitsijaksi kuningas Kaarle IX:nä.
Puolan sota 1600–1629

Sota jatkui seuraavana kesänä, kun Sigismund hyökkäsi Ruotsin hallitsemalle Vironmaalle (nykyinen Pohjois-Viro) tavoitteenaan vallata se. Hyökkäys ei kuitenkaan mennyt suunnitelmien mukaan, ja Ruotsi valtasi suuren osan Puolan Liivinmaata. Seuraavana kesänä 1602 puolalaiset saivat lisäjoukkoja ja löivät ruotsalaiset Kokenhausenin taistelussa. Sotaonni kääntyi, ja 1604 Ruotsilla oli jäljellä Baltiassa enää kolme kaupunkia: Tallinna, Narva ja Pärnu.
Kesällä 1605 Kaarle IX kokosi uuden armeijan ja lähti uuteen hyökkäykseen Liivinmaalla. Uusi armeija kuitenkin lyötiin Kirkholman taistelussa. Uudestaan ruotsalaiset kokeilivat vuonna 1608, mutta myös uusi yritys epäonnistui. Vuonna 1611 Kaarle kuoli ja osapuolet solmivat välirauhan keskittyessään sotatoimiin Venäjällä.
Täydellä teholla kuusikymmenvuotinen sota jatkui vasta kesällä 1621 Ruotsin uuden kuninkaan Kustaa II Aadolfin vallatessa Riian. Tätä seurasi lyhyt välirauha (1622–1625), ja osapuolet jatkoivat sotaa kesällä 1625, jolloin Kustaa valtasi Liivinmaata aina Väinäjoelle saakka, ja löi liettualaiset Wallhofin taistelussa.
Kesällä 1626 sota siirtyi Preussin rannikolle, lähemmäksi Puolan ydinaluetta, jossa sotaa käytiin vaihtelevalla menestyksellä vuoteen 1629, jolloin solmittiin uusi välirauha.
Altmarkin ja Stuhmsdorfin välirauhat 1629–1655

Altmarkin välirauha solmittiin kuuden vuoden ajaksi 1629 ranskalaisten välityksellä, jotta Ruotsi pääsisi osallistumaan kolmikymmenvuotiseen sotaan. Rauhassa Ruotsi sai Väinäjoen pohjoispuolisen Liivinmaan ja Riian sekä useiden Preussin satamakaupunkien tullitulot.
Huhtikuussa 1632 Sigismund kuoli ja hänen poikansa Vladislav IV seurasi häntä Puolan valtaistuimelle. Kustaa II Aadolf kuoli marraskuussa 1632, ja Ruotsin kruunu siirtyi hänen kuusivuotiaalle tyttärelleen Kristiinalle. Todellista valtaa Ruotsissa piti holhoojahallitus vuoteen 1644, jolloin Kristiinasta tuli täysi-ikäinen. Vuonna 1635 välirauhaa jatkettiin 26 vuodella Stuhmsdorfissa, taas Ranskan välityksellä, koska Ruotsi oli edelleen sidottu sotaan Saksassa. Välirauhassa Ruotsi menetti Preussin satamien tullitulot, mutta piti Riian ja valloitukset Liivinmaalla. Puolan kuningas Vladislav kuoli 1648 ja seuraajaksi valittiin hänen veljensä Juhana II Kasimir.
Pohjan sota 1655–1660

Kuningatar Kristiina luopui Ruotsin kruunusta ja häntä seurasi valtaistuimelle Kaarle X Kustaa 1654. Pohjan sota syttyi, kun vahvistunut Venäjä hyökkäsi samana vuonna Puolaan ja uhkasi Ruotsin intressejä edetessään Itämeren rannikkoa kohti. Kesällä 1655 Ruotsi rikkoi Stuhmsdorfin välirauhan ja hyökkäsi Puolaan estääkseen Itämeren rannikkoa joutumasta venäläisten käsiin. Vuoden lopulla lähes koko Puola oli joko venäläisten tai ruotsalaisten hallussa. Puolalaisten kansannousu 1656 ajoi kuitenkin ruotsalaiset takaisin rannikolle. Kesällä 1657 Ruotsin armeija siirtyi sotimaan Tanskaan ja aloite siirtyi puolalaisille. Vuonna 1659 Ruotsilla oli Itämeren etelärannalla hallussaan enää muutama satamakaupunki.
Olivan rauha 1660

Kuusikymmenvuotinen sota päättyi Kaarle X Kustaan kuollessa helmikuussa 1660. Ranska välitti taas rauhansopimuksen, tällä kertaa Olivassa. Preussin herttuakunta päätyi lopulta Brandenburgin vaaliruhtinaalle Fredrik Vilhelmille, Liivinmaa jaettiin Väinäjokea pitkin Puolan ja Ruotsin kesken kahtia ja Juhana II Kasimir luopui vaatimuksistaan Ruotsin Liivinmaahan. Juhana oli lapseton, joten oli selvää, että puolalaisten vaatimukset Ruotsin kruunuun katoaisivat kun Vaasa-suku ei kykenisi enää jatkamaan Puolan valtaistuimella.
Ruotsin valloitukset kolmikymmenvuotisessa ja Pohjan sodassa tekivät siitä pohjoiseurooppalaisen suurvallan, mutta menestys ei ollut pitkäaikaista, sillä Venäjä nousi uudeksi johtajaksi voitettuaan Ruotsin suuressa Pohjan sodassa 1721. Kuningas Juhana II Kasimir luopui Puolan kruunusta 1668 ja kuoli 1672. Puola heikkeni sisäisten ongelmien ja ulkoisten paineiden johdosta ja hävisi lopulta kokonaan Euroopan kartalta Puolan jaoissa 1700-luvun lopulla.
Puolan (1587–1632) ja Ruotsin (1594–1599) kuningas Sigismund.
Ruotsin kuningas (1599–1611) Kaarle IX.
Ruotsin kuningas (1611–1632) Kustaa II Aadolf
Ruotsin kuningas (1654–1660) Kaarle X Kustaa
Puolan kuningas (1648–1668) Juhana II Kasimir
Limited Deadition

| Limited Deadition Lordi |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : IluSound Studio & Finnvox Studios, Helsinki
 Julkaistu: 21. maaliskuuta 2025
 Tuottaja(t): Mr Lordi
 Levy-yhtiö: Reigning Phoenix Music
Lordin muut julkaisut
| Screem Writers Guild 2023 | Limited Deadition 2025 |   |
Singlet albumilta Limited Deadition
 ”Syntax Terror” Julkaistu: 13. joulukuuta 2024  ”Retropolis” Julkaistu: 17. tammikuuta 2025  ”Hellizabeth” Julkaistu: 14. helmikuuta 2025
Limited Deadition on suomalaisen hard rock- ja heavy metal -yhtye Lordin yhdeksästoista studioalbumi, joka julkaistaan 21. maaliskuuta 2025. Albumi on äänitetty IluSoundin ja Finnvoxin Studioilla Helsingissä. Albumin on tuottanut Mr Lordi, miksannut Ilkka Herkman, ja masteroinut Pauli Saastamoinen.
Kappaleet

SCG XIX The Hexecutioners – 0.54
Legends Are Made Of Clichés – 3.58
Syntax Terror – 4.10
Skelephant In The Room – 3.44
SCGTV Saturday Night Main Event – 0.20
Killharmonic Orchestra – 3.39
Collectable – 4.20
SCGTV Monstersquad Action Figures – 0.54
Fangoria – 3.41
Hellizabeth – 3.40
SCGTV The Hexecutioners Season Finale – 0.30
Retropolis – 3.29
Frighteousness – 3.08
SCGTV Crazeee Ralph Promo – 0.41
Limited Deadition – 4.05
You Might Be Deceased – 3.31
Arvostelut

Kaaoszine: