stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lelle

Lelle on pienkauppala (vir. alevik) Keski-Virossa Raplamaan maakunnassa Kehtnan kunnassa. Lelle on rautateiden risteysasema: sieltä lähteen rautatie Tallinnaan, Viljandiin ja Pärnuun.
Lellessä on noin 500 asukasta.
Lellessä järjestettiin vuosina 2004–2015 Lelle Alternatiiv -musiikkifestivaali. Siellä oli esimerkiksi vuonna 2008 noin 2 000 kävijää kuuntelemassa 60:tä yhtyettä viidestä maasta.
Lellen ortodoksinen kirkko.
Lellen rautatieasema.
Rautatieaseman vesitorni.
Käskykannan liukuhihna

Liukuhihna (engl. instruction pipeline) suorittimen käskykannassa lisää suorittimen suorituskykyä jakamalla käskyn suoritus useampaan vaiheeseen (engl. stage), jolloin joka vaiheessa voi suorittaa eri käskyä. Joka vaiheessa on vain osa käskyn tarvitsemasta logiikasta, jolloin kellotaajuus on käytännössä nopeampi: jokaisen käskyn suoritusaika on sama kuin ilman liukuhihnaa.
Esimerkiksi MIPS-arkkitehtuurissa vaiheet ovat:
käskyn haku (engl. instruction fetch)
käskyn purku (engl. instruction decode)
suoritus (engl. execute)
muistihaku (engl. memory access)
takaisinkirjoitus (engl. write back)
Useita liukuhihnan optimointiin tarkoitettuja tekniikoita kehitettiin IBM 7030:tä varten.
Liukuhihnoitus on jo varhaisissa mikroprosessoreissa tunnettu tekniikka. Esimerkiksi MOS 6502 ja Zilog Z80 osaavat hakea seuraavan käskyn muistista, kun edellisen suoritus on kesken (prefetch), eli nykytermein niillä on kaksivaiheinen liukuhihna. Intelin tekemä tutkimus havaitsi, että jo tämä yksinkertainen liukuhihnoitus paransi suorituskykyä 35 % lisäten transistorimäärää vain 15 %.
Suoritusjärjestys

Yksinkertaisessa tapauksessa käskyt ovat kiinteästi ajoitettuja eli ne suoritetaan ohjelman järjestyksessä. Suoritin voi käyttää dynaamista ajoitusta eli epäjärjestyksessä suorittamista (engl. out-of-order execution) vähentääkseen suoritusajan hukkaamista.
Esimerkkitapaus, jossa on kaksi yhteenlaskua:
ld      r1, 0(r2)    // lataa r1 muistiin r2:n osoittamasta paikasta
add     r2, r1, r3   // r2 := r1 + r3
add     r4, r3, r5   // r4 := r3 + r5
Oletetaan, että r3 ja r5 ovat jo luettuna ja lataus (ld) aiheuttaa välimuistihutin, jolloin liukuhihna sakkaa latauksen ajaksi. Myöhempi yhteenlasku ei riipu r1:stä ja se voidaan suorittaa aiemmin.
Haarautuminen

Jotta liukuhihnasta saadaan paras hyöty on sen kaikki vaiheet hyödynnettävä (pidettävä täysinä). Useat tekijät kuten ehtolauseet ja toistorakenteet aiheuttavat liukuhihnan sarjamuotoisuudelle ongelmia.
Esimerkkitapaus:
if (x > 0) {
     a=0;
     b=1;
     c=2;
}
d=3;
Jos x on suurempi kuin nolla käskyt liukuhihnassa ovat oikein koska if lauseen runko suoritetaan. Jos taas x on pienempi tai yhtäsuuri kuin nolla if lauseen runkoa ei suoriteta ja liukuhihna on vähemmän tehokas koska se joutuu perumaan käskyjen tekemiä muutoksia suorittimen tilaan.
Ennakoimalla suorituksen tulosta voitaisiin liukuhihnan vaiheet pitää täysinä ja saada parempi suorituskyky.
Haarautumisen ennakointi (engl. branch prediction) pyrkii ennakoimaan miten ehtolause tullaan suorittamaan ja parhaassa tapauksessa liukuhihna pysyy täytenä.
Aiheesta muualla

Understanding Pipelining and Superscalar Execution (englanniksi)
Lelisa Desisa

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Lelisa Desisa vuoden 2013 Bostonin maratonilla. |  Lelisa Desisa vuoden 2013 Bostonin maratonilla. |  Lelisa Desisa vuoden 2013 Bostonin maratonilla. |  |
Maa:  Etiopia
Miesten yleisurheilu
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Doha 2019 | maraton |  |
|  Hopeaa | Moskova 2013 | maraton |  |
| Puolimaratonin MM-kilpailut  | Puolimaratonin MM-kilpailut  | Puolimaratonin MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Nanning 2010 | joukkuekilpailu |  |
| Afrikan kisat  | Afrikan kisat  | Afrikan kisat  |  |
|  Kultaa | Maputo 2011 | puolimaraton |  |
Lelisa Desisa Benti (s. 14. tammikuuta 1990 Shewa) on etiopialainen kestävyysjuoksija, joka kilpailee pääosin maantiejuoksussa, etenkin maratonilla. Desisan ennätys maratonilla on vuonna 2013 Dubaissa juostu 2.04.45.
Desisa voitti maratonjuoksussa kultaa vuoden 2019 MM-kilpailuissa Dohassa ajalla 2.10.40 ja hopeaa vuoden 2013 MM-kilpailuissa Moskovassa ajalla 2.10.12. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän oli seitsemäs. Puolimaratonin MM-kilpailuissa hän sijoittui 2010 seitsemänneksi henkilökohtaisessa kilpailussa ja sai pronssia joukkuekilpailussa.
Desisa voitti vuoden 2013 Bostonin maratonin, joka muistetaan kilpailun aikana tapahtuneesta pommi-iskuista. Hän voitti Bostonin maratonin myös 2015 ja New Yorkin maratonin 2018. Vuonna 2011 Desisa voitti kultaa puolimaratonilta Afrikan kisoista Maputosta. Hän voitti alle 20-vuotiaiden Afrikan-mestaruuden 10 000 metrillä 2009.
Käännös suomeksi
La Villette

La Villette voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
La Villette, kunta Ranskan Calvadosin departementissa Normandian alueella
La Villette, Pariisiin vuonna 1860 liitetty entinen Ranskan kunta
La Villette (Quartier de la Villette), kaupunginosa Pariisin 19. arrondissementissa
Parc de la Villette, puisto Pariisissa
Bassin de la Villette, tekojärvi Pariisissa Canal de l’Ourcq - ja Canal Saint-Martin -kanavien välissä
Porte de la Villette, yksi Pariisin historiallisista kaupunginporteista
Porte de la Villetten metroasema, metroasema Pariisissa
Cité des sciences et de l’industrie eli La Villetten tiedekeskus, tiedekeskus Pariisissa
Kuhjonlampi (Konnevesi)

| Kuhjonlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Suomi
Kunnat:  Konnevesi
Koordinaatit:  62°43′35″N, 26°28′18″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Konneveden alue (14.71)
Laskujoki:  oja Konneveteen 
Järvinumero:  14.711.1.018
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  100,5 m  
Pituus:  450 m  
Leveys:  290 m  
Rantaviiva:  1,297 km  
Pinta-ala:  8,803 ha  
Saaria:  1 
 fiKuhjonlampi 
Kuhjonlampi  on Keski-Suomessa Konnevedellä  Kyönälänkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 450 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Konneveden lähialueeseen (14.711) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy.
Lee Haskins

| Lee Haskins> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 29. marraskuuta 1983 Bristol, Englanti
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Nyrkkeilijä
Lempinimi:  Playboy
Painoluokka:  Kääpiösarja
Kätisyys:  vasenkätinen
Ammattilaistilastot
Ottelut:  37
Voitot:  34
– tyrmäysvoitot:  14
Tappiot:  3
Lee Haskins (s. 29. marraskuuta 1983 Bristol) on englantilainen kääpiösarjan nyrkkeilijä ja hallitseva IBF-liiton maailmanmestari.
Ammattiura

Haskins siirtyi ammattinyrkkeilijäksi vuonna 2003. Uransa ensimmäiset vuodet Haskins otteli lähinnä tuntemattomia iskijöitä vastaan. Ensimmäisen tappionsa Haskins kärsi vuonna 2006 Tshifhiwa Munyaille teknisellä tyrmäyksellä kuudennessa erässä. Haskins voitti seuraavan ottelun kokematonta Sumaila Badua vastaan, mutta joutui luovuttamaan Ian Napaa vastaan käydyn ottelun. Tämän jälkeen Haskins voitti monta ottelua, kunnes vuonna 2012 Stephane Jamoye voitti hänet teknisellä tyrmäyksellä. Vuonna 2015 Haskins pääsi IBF-liiton mestaruusotteluun, jossa voitti Ryosuke Iwasan teknisellä tyrmäyksellä. Tämän jälkeen Haskins on puolustanut mestaruutta kahdesti Ivan Moralesia ja Stuart Hallia vastaan.
Aiheesta muualla

Ammattinyrkkeilyottelut boxrec.comissa
Kumuloituva ryhmä

Kumuloituva ryhmä on keskustelua, ideointia, arviointia, vertailua ja yhteistyötä tukeva opetusmenetelmä, joka soveltuu sekä pienten että suurien ryhmien käyttöön. Menetelmässä oppijoille annetaan tehtävä, jonka he ensin nopeasti tekevät yksilösuoritteena. Tämän jälkeen he muodostavat pareja ja jalostavat kunkin tuotokset parin yhteiseksi tuotokseksi. Parit yhdistetään tämän jälkeen yhä suuremmiksi ryhmiksi. Menetelmä voidaan lopettaa missä vaiheessa tahansa, jolloin ryhmät tyypillisesti esittelevät saavutuksensa kaikille.
Aiheesta muualla

Opettajan käsikirja, Teknillinen korkeakoulu
Kytöjärvi (Pälkäne)

| Kytöjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Pälkäne
Koordinaatit:  61°18′28″N, 24°21′29″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Hauhon alue (35.77)
Laskujoki:  oja Myllyojaan 
Järvinumero:  35.771.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  117,4 m  
Rantaviiva:  1,014 km  
Pinta-ala:  2,004 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiKytöjärvi 
Kytöjärvi  on Pirkanmaalla Pälkäneen Ruokolassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Aukeasuolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat suota. Kaakkoispuolen metsäsaarekkeessä sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Ruokolan ja Arajärven väliseltä tieltä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Siihen on johdettu kahdeksan suo-ojaa Aukeasuolta. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se yhtyy Myllyojaan Kollolan peltoaukealla. Oja laskee Ruokolassa Iltaslammin jälkeen Pinteleen luoteispäähän.
Historiaa

Vuoden 1956 peruskartoissa ei suota oltu vielä ojitettu, mutta järvellä oli yksi luontainen tulo-oja pohjoisesta Lampisuolta ja toinen Aukeansuon suunnalta kaakosta. Järven laskuoja, joka on nykyään koneellisesti kaivettu, alkoi samasta kohdasta kuin nykyään. Seuraavissa kartoissa ympäröivät suot on tiheästi ojitettuja.
Kumtähden kenttä

Kumtähden kenttä
Kumtähden kenttä (tai Kumtähdenkenttä; ruots. Gumtäkts äng) on pieni puistoalue Helsingin Toukolassa. Se sijaitsee Hämeentien ja Kustaa Vaasan tien välissä näiden haarautumiskohdan pohjoispuolella, noin kolme kilometriä Helsingin keskustasta pohjoiskoilliseen. Lähellä Kustaa Vaasan tien toisella puolella sijaitsee nykyisin Helsingin yliopiston Kumpulan kampus.
Vielä 1800-luvulla Kumpulan kartanon maihin kuulunut Kumtähden kenttä oli selvästi kaupungin ulkopuolella, joskin kaupunkiin johtavan tien varrella. Ylioppilaat pitivät siellä useita kertoja kevätjuhlan kukanpäivänä eli Floran päivänä 13. toukokuuta. Juhlia vietettiin paikalla ensimmäisen kerran vuosina 1831–1834. Kuuluisin näistä juhlista pidettiin vuonna 1848, jolloin myös Maamme-laulu esitettiin ensimmäisen kerran julkisesti. Paikalle pystytettiin tapahtuman satavuotispäivänä 13. toukokuuta 1948 Erik Bryggmanin ja Viktor Janssonin suunnittelema Maamme-laulun muistomerkki, jonka kustansivat Pro Helsingfors -säätiö ja Helsingin yliopiston ylioppilaskunta. Ei tosin tiedetä varmuudella, vietettiinkö juhlia täsmälleen nykyisen puiston kohdalla vai jossain lähistöllä. Nykyisen puiston paikalla oli välillä puutaloja, jotka purettiin 1920-luvulla.
Välillä puiston nimenä on ollut myös Toukoniitty (ruots. Majängen), joka viittasi toukokuussa pidettyihin kevätjuhliin, kuten myös kaupunginosan nimi Toukola (ruots. Majstad). Vuonna 1990 vanha nimi kuitenkin palautettiin viralliseen käyttöön Helsingin yliopiston ehdotuksesta. Nimi johtuu Kumpulan kartanon ruotsinkielisestä nimestä Gumtäkt, joka on myös Kumpulan kaupunginosan ruotsinkielisenä nimenä. Myös kaupunginosan suomenkielisenä nimenä oli Kumtähti vuosina 1909–1928, kunnes se muutettiin Kumpulaksi. Nykyisin Kumpulan ja Toukolan kaupunginosien välinen raja kulkee Kustaa Vaasan tietä pitkin, ja näin ollen puisto luetaan kuuluvaksi Toukolaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kumtähden kenttä Wikimedia Commonsissa
Kumtorkalan piiri

Kumtorkalan piiri Dagestanin kartalla.
Kumtorkalan piiri (ven. Кумторкалинский район, Kumtorkalinski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Dagestanissa Venäjällä. Vuonna 1993 perustetun piirin pinta-ala on 1256 neliökilometriä. Asukkaita on 23 300 henkeä (vuonna 2009).
Kumtorkalan piiri sijaitsee Dagestanin keskiosan tasankoseudulla. Pohjoisessa se rajoittuu Babajurtin piiriin, idässä Kaspianmereen ja Mahatškalan kaupunkiin, etelässä Buinakskin piiriin sekä lännessä Kiziljurtin piiriin.
Piiriin kuuluu Tjuben kaupunkimainen taajama (kaupunkikunta) sekä 6 maalaiskuntaa: Adžidada, Almalo, Korkmaskala, Šamhal-Jangi-Jurt, Temirgoje ja Utškent. Hallinnollinen keskus on Korkmaskalan kylä, josta on 12 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Mahatškalaan. Asutuskeskuksia on yhteensä 8.
Asukkaista 66,8 % on kumykkeja, 23,4 % avaareja, 7,5 % dargeja ja 0,6 % lakeja. Kaupunkiväestön osuus on 28,2 % (vuonna 2009).
Seudun pääelinkeinoja ovat maanviljely ja karjanhoito. Tjubessa toimii teräsbetonirakennetehdas ja mylly.
Kulttuurilaitoksia ovat kolme taidekoulua, piirin kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjastolaitos sekä kylien kulttuuri- ja kerhotalot. Paikallislehtenä ilmestyy kumykin- ja venäjänkielinen Sarihum.
Piirin alueella sijaitsee Sarihumin luonnonsuojelualue.
Aiheesta muualla

Kumtorkalan piiri (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kumtorkalan piiri Dagestanin presidentin sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Agul | 
Ahty | 
Ahvah | 
Akuša | 
Babajurt | 
Bežtan osa-alue | 
Bolith | 
Buinaksk | 
Buinaksk | 
Dagestanskije Ogni | 
Dahadajev | 
Derbent | 
Derbent | 
Dokuzpara | 
Gergebil | 
Gumbet | 
Gunib | 
Hasavjurt | 
Hasavjurt |
Hiv | 
Hunzah | 
Izberbaš | 
Južno-Suhokumsk | 
Kaitag | 
Kajakent | 
Karabudahkent | 
Kaspijsk | 
Kazbek | 
Kiziljurt | 
Kiziljurt | 
Kizljar | 
Kizljar | 
Kul | 
Kumtorkala | 
Kurah | 
Lak | 
Levaši | 
Magaramkent | 
Mahatškala | 
Nogai | 
Novolak | 
Rutul | 
Šamil | 
Sergokala | 
Suleiman Stalski | 
Tabasaran | 
Tarumovka | 
Tljarata | 
Tšaroda | 
Tsumada | 
Tsunta | 
Untsukul
Laguna Blanca

Laguna Blanca voi viitata muun muassa seuraaviin asioihin:
Laguna Blanca, Chilessä sijaitseva kunta
Laguna Blanca, Boliviassa sijaitseva järvi
Laguna Blanca, Paraguayssä sijaitseva järvi
Laguna Blanca, Kaliforniassa sijaitseva tekovesiallas
Laguna Blanca (Formosa), Argentiinassa sijaitseva asutuskeskus
Laguna Blanca (Río Negro), Argentiinassa sijaitseva asutuskeskus
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Laguna Blanca”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Lehtisaari (täsmennyssivu)

Lehtisaari -nimisiä saaria ovat:
Lehtisaari (ruots. Lövö), Suomenlahden saari ja osa-alue Helsingissä
Lehtisaari, Päijänteen saari Jyväskylässä, entisen Säynätsalon kunnan alueella
Lehtisaari Tuomiojärven saari Jyväskylässä
Lehtisaari, Päijänteen saari Padasjoella
Lehtisaari (ruots. Lindö), Lohjanjärven saari Lohjalla
Lehtisaari, Pyhäjärven saari Tampereen Pyynikillä
Linhai

Linhai on kiinalainen mönkijä- ja moottoripyörämerkki, jota valmistaa Jiangsu Linhai Power Machinery Corporation. Yritys on perustettu vuonna 1956 valmistamaan pienmoottoreita. Yritys on historiansa aikana tehnyt yhteistyötä mm. japanilaisen Yamaha Corporationin kanssa. Linhai työllistää tänä päivänämilloin? yli 2000 työntekijää, joista yli 400 työskentelee tuotekehityksessä ja erilaisissa erikoistehtävissä.[lähde? ]
Le Passage (Lot-et-Garonne)

Le Passage on kunta Lot-et-Garonnen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 8 827 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Le Passagen pinta-ala on 13 neliökilometriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Le Passage (Lot-et-Garonne) Wikimedia Commonsissa
Kuhjasaaret

Kuhjasaaret
| --- | --- |
Sijainti:  Sysmä Päijät-Häme Suomi
Saariryhmä:  Paatsalon saariryhmä
Vesialue:  Päijänne
Korkein kohta:  97,5 m 
Pinta-ala:  12,6 ha  
Ikä:  Varhainen metallikausi 
| --- | --- |
Luokitus:  Rekisteröity arkeologinen kohde Suomessa 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kuhjasaaret  on Päijänteen saari Päijät-Hämeessä Sysmässä. Se kuuluu Päijänteen kansallispuistoon.
Maantietoa

Saari on 680 metriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12,6 hehtaaria . Se sijaitsee Virmailanselän itäosassa Paatsalon ja mantereen välissä Suomennurmen kulmakunnalla. Noin 100 metriä leveä Kuhjansalmi erottaa sen mantereesta, joka on Käiväränniemen kärki. Saari on länsiosastaan Virmailanselälle avoimella kohtaa ja on sen aallokolle alttiina. Kuhjasaaret on muodostunut kahdesta saaresta, jotka ovat aivan toisissaan kiinni niin, että ne voidaan käsittää nykyään yhdeksi saareksi. Saarenosien välinen kannas on vain muutama metri leveä, mutta se on vapaasti käveltävissä. Saaren itäinen osa on matalampi kuin sen läntinen osa, missä matala mäki yltää noin 97,5 metrin korkeuteen merenpinnasta eli se kohoaa 19 metrin korkeuteen Päijänteestä. Läntinen saarenosa on kallioinen ja itäinen on metsäinen saarenosa. Saaressa on kannaksen tuntumassa vapaa-ajan asunto.
Luontoarvoja

Lähes koko saari muodostaa luonnonsuojelualueen, josta puuttuu vain saarenosien välisen asunnon tontin alue. Alue kuuluu Päijänteen kansallispuistoon, jonka alueet muodostavat yhdessä Natura 2000-alueen Päijänteen alueen (10 857 hehtaaria, FI0335003).
Historiaa

Museovirasto sai ilmoituksen saaressa olevasta kiviröykkiöstä, joka sijaitsee itäisen saarenosan luoteisrannassa. Röykkiötä tutkittiin pintapuolisesti vuonna 1989. Sen koko on 9×8 metriä ja korkeus puoli metriä ja vaikuttaa siltä, että sitä olisi hieman levitelty. Röykkiö on tutkijoiden mukaan tyypillinen lapinraunio. Röykkiön alusta on kalliota, josta on hyvä näkymä Päijänteelle. Läheisellä Vähällä Paatsalolla on myös lapinraunio.
Lelle–Viljandi-rata

Lelle–Viljandi-rata (vir. Lelle–Viljandi raudtee) on Viron rataverkkoon kuuluva rataosuus. Se kulkee Lellestä Türin kautta Viljandiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lelle–Viljandi-rata Wikimedia Commonsissa
L'Épine

L'Épine voi tarkoittaa seuraavia:
L'Épine, kunta Hautes-Alpesin departementissa Ranskassa
L'Épine, kunta Marnen departementissa Ranskassa
L'Épine, kunta Vendéen departementissa Ranskassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”L'Épine”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Le Normand -luokka

| Le Normand -luokka |
| --- | --- |


Tekniset tiedot
Uppouma:  1 295 t (standardi) 1 795 t (kuormattu)
Pituus:  99,3 m (kokonaispituus)
Leveys:  10,3 m
Syväys:  4,1 m
Koneteho:  20 000 hv (14 914 kW)
Nopeus:  28 solmua (50 km/h)
Miehistöä:  175
Aseistus
Meritorjunta:  6 × 57 mm/60 Modèle 1951 12 × 550 mm torpedoputkea 1 × Bofors 375 mm sukellusveneentorjuntaheitin 2 × syvyyspomminheitintä 1 × syvyyspommikisko
Ilmatorjunta:  2 × 20 mm ilmatorjuntatykkiä
Le Normand -luokka eli tyyppi E52 oli Ranskan laivaston neljäntoista 1956-1960 valmistetun fregatin (ransk. Escorteurs Rapide) muodostama alusluokka, jonka alukset olivat saman kaltaisia kuin edeltäneen Le Corse -luokan alukset. Yhdysvallat maksoi seitsemän ensimmäistä alusta, jotka tilattiin 1952, osana avustuspakettia (engl. Mutual Defense Assistance Act). Loput seitsemän vuosina 1953-1955 tilatut alukset Ranska maksoi itse.
Merkittävin ero edeltäneeseen luokkaan oli aseistuksen uudelleen sijoittelu. Torpedoputkia siirrettiin edemmäs kohti etummaista tykkitornia, mikä laski alusten painopistettä sekä paransi sukellusveneentorjuntaheittimen tulen peittoa. Viimeiset kolme alusta muodostivat alaluokan tyyppi 52B, joiden keskimmäinen tykkitorni ja Boforsin sukellusveneetorjuntaheitin korvattiin uudelle keskilaivaan sijoitetulla 305 millimetrin sukellusveneentorjuntaheittimellä. Luokkaan tilattiin vielä 1957 kaksi alusta, mutta niiden tilaus peruutettiin talousvaikeuksien vuoksi.
Alukset

| Nimi | Telakka | Kölinlasku | Vesille | Palvelukseen | Kohtalo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Le Normand | Forges et Chantiers de la Méditerranée | heinäkuu 1953 | 13. helmikuuta 1954 | 3. marraskuuta 1956 | poistettu alusluettelosta 1980 |
| Le Picard | Ateliers et Chantiers de la Loire | marraskuu 1953 | 31. toukokuuta 1954 | 20. syyskuuta 1956 | poistettu alusluettelosta 1979 |
| Le Gascon | Ateliers et Chantiers de la Loire | helmikuu 1954 | 23. lokakuuta 1954 | 29. maaliskuuta 1957 | poistettu alusluettelosta 1977 |
| Le Lorrain | Forges et Chantiers de la Méditerranée | helmikuu 1954 | 19. kesäkuuta 1954 | 1. tammikuuta 1957 | romutettu 1981 |
| Le Bourguignon | Chantiers de Penhoët, St. Nazaire | tammikuu 1954 | 28. tammikuuta 1956 | 11. heinäkuuta 1957 | poistettu alusluettelosta 1976 |
| Le Champenois | Ateliers et Chantiers de la Loire | toukokuu 1954 | 12. maaliskuuta 1955 | 1. kesäkuuta 1957 | poistettu alusluettelosta 1975 |
| Le Savoyard | Forges et Chantiers de la Méditerranée | marraskuu 1953 | 7. toukokuuta 1955 | 14. kesäkuuta 1956 | poistettu alusluettelosta 1980 |
| Le Breton | Arsenal de Lorient | kesäkuu 1954 | 2. huhtikuuta 1955 | 20. elokuuta 1957 | poistettu alusluettelosta 1977 |
| Le Basque | Arsenal de Lorient | joulukuu 1954 | 25. helmikuuta 1956 | 18. lokakuuta 1957 | poistettu alusluettelosta 1980 |
| L'Agenais | Arsenal de Lorient | elokuu 1955 | 23. kesäkuuta 1956 | 14. toukokuuta 1958 | poistettu alusluettelosta 1985 |
| Le Béarnais | Arsenal de Lorient | joulukuu 1955 | 23. kesäkuuta 1956 | 14. lokakuuta 1958 | poistettu alusluettelosta 1980 |
| L'Alsacien | Arsenal de Lorient | heinäkuu 1956 | 26. tammikuuta 1957 | 27. elokuuta 1960 | poistettu alusluettelosta 1981 |
| Le Provençal | Arsenal de Lorient | helmikuu 1957 | 5. lokakuuta 1957 | 6. marraskuuta 1960 | poistettu alusluettelosta 1980 |
| Le Vendéen | Forges et Chantiers de la Méditerranée | maaliskuu 1957 | 27. heinäkuuta 1957 | 1. lokakuuta 1960 | poistettu alusluettelosta 1981 |
Lihaskuntoharjoite

Lihaskuntoharjoite on kehon yksittäiseen lihakseen tai lihasryhmään kohdistuva harjoite osana lihasvoimaharjoittelua tai lihaskestävyysharjoittelua ja siten myös terveysliikuntaa. Lihaskuntoharjoitteita tehdään usein kuntosalilla käyttäen apuna levytankoa, käsipainoja, tai erityisiä kuntosalilaitteita. Osa harjoitteista on kuitenkin soveltuu tehtäväksi ilman apuvälineitä.
Kohonnut verenpaine

Voimaharjoittelua ei pitäisi harrastaa jos verenpaine on yli 180/110 mmHg ja lääkärin kanssa pitäisi keskustella voimaharjoittelusta jos verenpaine on yli 160/110 mmHg.
Hauiskääntö käsipainoilla Scott-penkissä
Reidenojennus
Käsiterealismi

Käsiterealismi (tai pelkkä realismi) on ontologinen universaalien ongelmaan liittyvä kanta, jonka mukaan yleiset ominaisuudet (universaalit eli yleiskäsitteet) ovat olemassa jollain todellisella tavalla. Käsiterealismin vastakohta on nominalismi, jonka mukaan vain yksilöolioita eli partikulaareja on olemassa.
Tausta

Realismin ja nominalismin vastakkainasettelu kehittyi keskiajan universaalikiistan aikana universaalien ongelmasta käydyistä väittelyistä. Universaalit ovat termejä tai ominaisuuksia, joita voi soveltaa moniin asioihin, sen sijaan että ne määrittäisivät jonkun yksilöolion — esimerkiksi punainen, kaunis, viisi tai koira; vastakohtana esimerkiksi ”Sokrateelle” tai ”Ateenalle”. Käsiterealismilla tarkoitetaan sitä näkemystä, että universaalit ovat todella olemassa, itsenäisesti ja jollain tavalla maailmaa edeltävinä. Konseptualismilla tarkoitetaan käsitystä, että universaalit ovat olemassa, mutta ainoastaan siinä määrin kun ne ovat toteutuneet yksilöolioiden ilmentymissä; universaalit eivät ole olemassa erillisinä. Nominalismilla tarkoitetaan käsitystä, jonka mukaan universaalit eivät ole lainkaan olemassa, vaan ne ovat ainoastaan sanoja, joita käytämme kuvaamaan joitakin olioita, mutta ne eivät itsessään nimeä mitään.