Sulo Aittoniemi
Poliisin työstä poliittiselle uralle

Sulo Aittoniemi suoritti poliisikokelaskurssin vuonna 1964, miehistökurssin vuonna 1967, alipäällystön virkatutkinnon vuonna 1972 ja poliisipäällystön virkatutkinnon vuonna 1975. Toimittuaan aluksi nuorempana konstaapelina Liikkuvassa poliisissa hän työskenteli Tampereella nuorempana konstaapelina vuosina 1965–1968, vanhempana konstaapelina vuosina 1968–1973, ylikonstaapelina vuosina 1973–1976 ja komisariona vuosina 1976–1986. Vuonna 1986 Aittoniemi nimitettiin rikosylikomisarioksi ja keskusrikospoliisin Hämeen aluetoimiston päälliköksi.
Komisario Aittoniemi tutki 1980-luvulla Noppa-juttuun liittynyttä poliitikkojen lahjontaa, ennen kuin hänet hyllytettiin tutkimuksista syksyllä 1984. Aittoniemi arveli hyllyttämisensä johtuneen ratkaisevasti siitä, että hän oli kesällä 1984 tehnyt Lahden poliisille virka-apupyynnön Noppa-jutun vuoksi etsintäkuulutetun Tampereen kaupunginjohtajan Pekka Paavolan pidättämiseksi SDP:n puoluekokouksesta Lahdesta. Myös Keskustapuolueen entinen puheenjohtaja Johannes Virolainen oli kimpaantunut Aittoniemelle Keskustaan kohdistetusta tutkinnasta. Lopullisen määräyksen syrjäyttämisestään Aittoniemi epäili tulleen presidentti Mauno Koivistolta. Eduskunnan oikeusasiamies Jorma S. Aalto antoi vuonna 1985 Aittoniemelle kahdesti vakavan huomautuksen Noppa-tutkinnassa tehdyistä virheistä. Aittoniemestä tuli jutun myötä maanlaajuisesti tunnettu, ja hän nousi eduskuntaan. Aittoniemi aikoi asettua kansanedustajaehdokkaaksi vuoden 1987 vaaleihin aluksi Keskustan listoilta, mutta Keskustan puoluejohto hylkäsi hänen ehdokkuutensa. SMP:n puheenjohtaja Pekka Vennamo suostutteli Aittoniemen SMP:n ehdokkaaksi, koska siihenastinen tamperelainen SMP:n kansanedustaja Vieno Eklund oli jäämässä eläkkeelle ja puolue tarvitsi uuden vetävän ehdokkaan säilyttääkseen eduskuntapaikkansa Pohjois-Hämeen vaalipiirissä. Aittoniemi ei kuitenkaan liittynyt SMP:n jäseneksi. Eduskuntakaudellaan Aittoniemi oli lakivaliokunnan, valtiovarainvaliokunnan, suuren valiokunnan ja liikennevaliokunnan jäsen sekä vuosina 1990–1991 parlamentaarisen liikennekomitean jäsen. Vuoden 1991 eduskuntavaaleissa Aittoniemi saavutti henkilökohtaisen ääniennätyksensä 18 744 äänellä; hänen äänipottinsa oli silloisen Hämeen läänin pohjoisen vaalipiirin suurin ja koko maan kolmanneksi suurin. Kaikkien siihenastisten eduskuntavaalien ääniharavien tilastossa Aittoniemi sijoittui 17:nneksi.
Kansanedustaja-aikanaan Aittoniemi herätti huomiota kärjekkäillä mielipiteillään. Esimerkiksi parisuhdelakia valmisteltaessa hän sanoi, että ”Ilmarin ja Jalmarin vihkiminen perintöryijyn päällä on sopimatonta.” Myös Aittoniemen ehdotus laillisista bordelleista herätti aikanaan paljon keskustelua.
Aittoniemi teki useita kirjallisia kysymyksiä sekä talousarvioaloitteita somalien palauttamisesta kotimaahansa. Aittoniemi myös ehdotti itsenäisen valtion aseman tarjoamista Ahvenanmaalle.
Vuoden 1994 presidentinvaaleissa Aittoniemi sai noin 30 000 ääntä, joka oli noin prosentti kaikista annetuista äänistä. Pian presidentinvaalien jälkeen, kannatustaan menettäneen ja sisäisiin kiistoihin ajautuneen SMP:n lopettaessa toimintansa Aittoniemi siirtyi Keskustan eduskuntaryhmään, ja liittyi myöhemmin puolueeseen. Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa hänet valittiin Keskustan kansanedustajaksi. Aittoniemi kuitenkin erosi 20. huhtikuuta 1999 Keskustan eduskuntaryhmästä ja perusti oman alkiolaisen keskustaryhmän. Aittoniemi perusteli eroaan sillä, että Keskustan eduskuntaryhmän johto ei esittänyt häntä puolueen ehdokkaaksi eduskunnan puhemiehistön vaaliin. Hän aikoi kuitenkin pysyä puolueen jäsenenä. Vuoden 2003 vaaleissa Aittoniemi jätti eduskunnan.
Aittoniemi on kaikkien aikojen neljänneksi useimmin täysistunnoissa puhunut kansanedustaja. Viimeisellä eduskuntakaudellaan Aittoniemi ilmoitti tekevänsä puhelakon eikä enää puhunut salissa. Aittoniemi oli kansanedustaja-aikanaan paitsi eduskunnan värikkäimpiä puhujia, myös sen aktiivisimpia lakialoitteen tekijöitä: pelkästään kausina 2000–2003 hän ehti tehdä 113 lakialoitetta.
Sulo Aittoniemi erosi Suomen Keskustasta vuonna 2010 vaalirahoituksen epäselvyyksien vuoksi, mutta tunnustautui sen jälkeenkin "Mikko Alatalon tukimieheksi".
Sulo Aittoniemen harrastuksia olivat kalastus, metsästys, satakuntalaisen sahtiperinteen vaaliminen ja huuliharpun soitto.