stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Rasismi Suomessa
Afrikkalaistaustaisiin kohdistuva rasismi

Euroopan unionin perusoikeusviraston tutkimuksessa 2018 kysyttiin Afrikasta peräisin olevilta maahanmuuttajilta ja heidän tummaihoisilta jälkeläisiltään heihin kohdistuvaa häirintää eli niin sanottua arkipäivän rasismia. Selvitykseen osallistui 12 valtiota: Irlanti, Italia, Itävalta, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Tutkimuksessa kysyttiin, kuinka monta kertaa osallistuja oli korkeintaan kuluneiden viiden vuoden aikana kokenut häirintää etnisen tai maahanmuuttajataustansa takia. Viisi kysyttyä häirinnän tyyppiä olivat 1) loukkaava tai uhkaava puhe, 2) väkivallan uhka, 3) loukkaavat eleet tai sopimaton tuijottaminen, 4) loukkaavat some-viestit ja 5) loukkaavat kommentit verkossa (online). Vastaukset perustuivat vastaajien henkilökohtaiseen kokemukseen. Kahdentoista tutkitun maan joukossa Suomessa häirintää kertoi kokeneensa viiden vuoden aikana 63 prosenttia, mikä oli korkein maakohtainen luku keskiarvon ollessa 30 prosenttia. Suomessa väkivaltaa kertoi kokeneensa 14 prosenttia, maiden keskiarvon ollessa 5 prosenttia. Vajaat 10 prosenttia häiritsijöistä Suomessa kuului itse johonkin etniseen vähemmistöön. Vain noin runsas kolmasosa afrikkalaistaustaisista vastaajista ei ollut viiden vuoden aikana kohdannut kertaakaan kyselyssä tiedusteltua rasistista häirintää.
Suomalaisiin kohdistuva rasismi

Poliisin tilastojen mukaan vuonna 2020 epäiltyjen rasististen rikosten asianomistajista 65 prosenttia oli kansalaisuudeltaan suomalaisia. Lokakuussa 2014 tehtiin poliisin mukaan Suomen ensimmäinen rasistinen murha, kun romanitaustainen mies murhasi kantasuomalaisen miehen. Perussuomalaisten entinen kansanedustaja Tom Packalén pitää maahanmuuttajataustaisten jengien kantasuomalaisiin kohdistuvaa väkivaltaa rasistisena.
Suomalaisiin kohdistuva rasismi > Ahvenanmaa

Ahvenanmaalla suomenkieliset kokevat syrjintää. Ahvenanmaa ei ole vahvistanut Euroopan unionin vuonna 2000 vahvistamaa syrjintädirektiiviä. Yleisradion tutkiva journalismin ohjelma MOT:n mukaan suomalaisia ja suomenkielisiä todella syrjitään Ahvenanmaalla: Ahvenanmaalle muuttanut suomalainen ei esimerkiksi saa ostaa Ahvenanmaalta kiinteää omaisuutta ja suomen kielen opetus, suomenkieliset laulut sekä leikit ovat käytännössä kiellettyjä ahvenanmaalaisissa päiväkodeissa. Suomenruotsalaisten keskuudessa ilmenneen rasistisen ajattelun taustalla on epäilty olleen tarve erottua muista suomalaisista rodullisesti parempina.
Suomalaisiin kohdistuva rasismi > Hurrittelu

Moni suomenruotsalainen kokee, että ovat saaneet huonompaa palvelua äidinkielensä takia. Ajatushautomo Agendan tutkimuksessa vuonna 2018 tuhat suomenruotsalaista vastasi kysymyksiin kieli-ilmapiirin Suomessa. Puolet heistä koki ilmauksen ”bättre folk” loukkaavaksi. Heidän mielestään se ei vastaa tämän päivän todellisuutta, vaan viittaa menneeseen aikaan ja stereotypioihin. Myös hurrittelu, ”Suomessa puhutaan suomea” sekä ”pappa betalar” ovat esimerkkejä stereotypioista ja asenteesta ruotsinkielistä kielivähemmistöä kohtaan.
Suomi kansainvälisessä vertailussa > Paljon rasismia

Suomi sai kansainvälisessä kyselytutkimuksessa korkeita arvioita arkipäivän rasismista. Merlin Schaeffer ja  Judith Kas havaitsivat 42 tutkimusta koonneessa meta-analyysissa, että parhaiten integroituneet maahanmuuttajat ja heidän jälkeläisensä kokivat muita enemmän syrjintää. Runsaat arkipäivän rasismin kokemukset Suomessa voivat siten olla yhteydessä hyvin onnistuneeseen kotoutumiseen.
Suomi kansainvälisessä vertailussa > Vähän rasismia

Kansainvälisissä vertailuissa Suomi on sijoittunut vähiten rasististen maiden joukkoon. Kaikista vertailumaista afrikkalaistaustaiset haastatellut luottivat eniten suomalaiseen poliisiin. Näiden tekemiä henkilöntarkistuksia pidettiin muita harvemmin rasistisina ja poliisin käytös oli kunnioittavampaa kuin muissa maissa. Kaikkiaan 56 maata käsittävä ja MIPEX-indeksin avulla tehty tutkimus osoitti vuonna 2020, että Suomi yhdessä Ruotsin kanssa edusti maailman parasta kotouttamispolitiikkaa mitattuna muuttajien yhtäläisillä oikeuksilla, mahdollisuuksilla ja turvallisuuden tasolla. World Happiness Reportin mukaan maahanmuuttajat ovat maailman kaikista maista onnellisimpia juuri Suomessa.
Vuonna 2024 tehdyn tutkimuksen mukaan (World Population Review)  Suomi kuului 87 tutkitun maan joukosta niiden kymmenen maan joukkoon, joissa esiintyi kaikkein vähiten rasismia.
Suomi kansainvälisessä vertailussa > Euroopan komission muistutus

Vuonna 2021 Euroopan komissio antoi Suomelle muistutuksen siitä, ettei vihapuhetta ja holokaustin kieltämistä ollut kriminalisoitu.  Rasismiin ja muukalaisvihaan liittyviä rikoksia ei voitu tutkia ja nostaa syyttetä ilman uhrin tekemää ilmoitusta tai syytöstä. Lisäksi Suomessa ei ollut  kriminalisoitu vihapuhetta, joka perustui rotuun, ihonväriin, uskontoon, syntyperään tai kansalliseen tai etniseen alkuperään. Suomessa ei liioin ollut kriminalisoitu holokaustin julkista puolustelua, kieltämistä tai törkeää vähättelyä.
Elinkeinoelämän valtuuskunnan kysely 2022

Elinkeinoelämän valtuuskunnan vuoden 2022 arvo- ja asennetutkimuksessa 68 prosenttia suomalaisista arvioi tummaihoiset väestöryhmäksi, joka on syrjityssä asemassa. Yhteiskunnallisten tai kulttuuristen rakenteiden syrjimiksi ryhmiksi nähtiin myös historialliset etniset vähemmistöt (73 %), maahanmuuttajat ja heidän jälkeläisensä (66 %) sekä turvapaikanhakijat (63 %). 45 prosenttia suomalaisista katsoi, että etnisiin vähemmistöihin kuuluvilla on kantaväestön veroiset mahdollisuudet edetä elämässään. Eri mieltä olevia oli 39 prosenttia. Samassa kyselyssä puolet suomalaisista oli samaa mieltä antirasismin ohjenuoran kanssa ja kannatti ajatusta, että rasismia tulee ehkäistä ohjaamalla ihmiset tunnistamaan yhteiskunnan rakenteisiin, tapoihin ja puheisiin sisältyvä rasismi. Eri mieltä olevia oli 28 prosenttia.
Euroopan unionin toimenpiteitä > Kyselytutkimus rasismista 2018

Euroopan unionin perusoikeusviraston tutkimuksessa 2018 kysyttiin Afrikasta peräisin olevilta maahanmuuttajilta ja heidän tummaihoisilta jälkeläisiltään heihin kohdistuvaa häirintää. Selvitykseen osallistui 12 valtiota: Irlanti, Italia, Itävalta, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Tutkimuksessa kysyttiin, kuinka monta kertaa osallistuja oli korkeintaan kuluneiden viiden vuoden aikana kokenut häirintää etnisen tai maahanmuuttajataustansa takia. Viisi kysyttyä häirinnän tyyppiä olivat 1) loukkaava tai uhkaava puhe, 2) väkivallan uhka, 3) loukkaavat eleet tai sopimaton tuijottaminen, 4) loukkaavat some-viestit ja 5) loukkaavat kommentit verkossa (online). Vastaukset perustuivat vastaajien henkilökohtaiseen kokemukseen.
Suomessa (n=502) kysymykseen vastasi myöntävästi 63 prosenttia, mikä oli korkein maakohtainen luku osallistujamaiden keskiarvon ollessa 30 prosenttia. Suomessa rasistisen väkivallan kohteeksi ilmoitti viiden vuoden aikana joutuneensa 14 prosenttia vastaajista, kun koko tutkimuksessa keskiarvo oli 5 prosenttia. Lukua voi verrata Kansallisen rikosuhritutkimuksen tulokseen, jonka mukaan kaikista Suomen asukkaista 7 prosenttia joutui väkivallan kohteeksi yhden vuoden aikana (2019).
Vuoden 2022 lopussa Helsingin Sanomien teettämässä kyselyssä vähän yli puolet vastaajista oli sitä mieltä, että Suomessa ilmenee paljon tai melko paljon rasismia. Osuus oli pienentynyt viiden vuoden takaisesta kyselystä kymmenellä prosenttiyksiköllä. Myös heidän osuutensa, joiden mukaan Suomessa ei ole käytännössä lainkaan rasismia (5 %) oli kasvanut kolmella prosenttiyksiköllä.
Euroopan unionin toimenpiteitä > Saamelaisiin kohdistuva rasismi 2019

Vuonna 2019 Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio (ECRI) julkaisi Suomea koskevan raportin. Saamelaiseen alkuperäiskansaan kuuluvat haastatellut kertoivat, että heihin kohdistuu edelleen päivittäisessä elämässä rasistisia huomautuksia ja ilmiö oli havaittavissa etenkin arktisen junaratahankkeen yhteydessä, mitä saamelaiset poronhoitajat vastustivat. ECRI totesi, että halventavat kommentit ja ennakkoluulot voivat luoda ilmapiirin, missä alkuperäiskansa ei voi vapaasti ilmentää kulttuuriaan esimerkiksi pukeutumalla perinteisiin asuihinsa tai puhumalla omaa kieltään julkisilla paikoilla. ECRI totesi myös, että saamenpukuun suhtaudutaan kielteisesti suomalaisessa mediassa.
ECRI:n mukaan Suomen kouluissa pitäisi opettaa enemmän saamelaisista ja saamelaiskulttuurin tuntemusta pitäisi lisätä valtaväestön keskuudessa koulujen lisäksi myös erilaisin kampanjoin. Raportin mukaan opetuksen ja tuntemuksen lisääminen voisi vähentää saamelaisten kokemaa vihapuhetta. Saamelaisten edustajat ovat nostaneet merkittävänä asiana esille toiveen siitä, että Suomessa juhlittaisiin kansallisesti saamelaisten kansallispäivää.
Euroopan unionin toimenpiteitä > Vihapuhe Suomessa 2021

Euroopan komissio on antoi Suomelle 2021 muistutuksen puutteista Euroopan unionin lainsäädännön noudattamisessa. Asiat koskivat rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa sekä syyttömyysolettamaa. Ensimmäinen asia koski sitä, että Suomessa rasismiin ja muukalaisvihaan liittyvät rikokset olivat asianomistajarikoksia, joita ei voitu  tutkia ja nostaa syytettä ilman uhrin tekemää ilmoitusta. Muistutus koski myös sitä, ettei vihapuhetta ja holokaustin kieltämistä ollut kriminalisoitu. Vihapuhetta ei ollut määritelty Suomen lainsäädännössä, eikä Suomen rikoslaki tuntenut sitä. Termi on siksi yleiskielessä ja julkisessa keskustelussa jäänyt käsitteenä avoimeksi.
Protestit rasismia vastaan

Helsingissä 3. syyskuuta 2023 järjestettiin Me emme vaikene -mielenosoitus rasismia ja fasismia vastaan. Mielenosoitus oli järjestäjien mukaan  rauhanomainen ja päihteetön koko perheen tapahtuma ja puoluepoliittisesti sitoutumaton. Samanaikaisia rinnakkaisia tapahtumia järjestettiin ainakin Joensuussa. Järjestäjiin kerrottiin kuuluneen poliittisesti sitoutumattomia, ”sivistysporvareita”, vihreitä ja punavihreitä, ja siihen osallistui järjestäjien mukaan yli 20 000 ihmistä. Kulttuurivihkot arvioi, että tapahtumasta oli muodostumassa historiallinen antirasistinen kansanliike, joka liittyi kansalaisten haluun näyttää tyytymättömyys hallituksen rasisminvastaisiin toimiin ennen eduskunnassa 8. syyskuuta järjestettävää hallituksen luottamusäänestystä.  Eräs mielenosoituksen puhujista, antirasismin asiantuntija Paco Diop totesi, että ”Suuri osa suomalaisista ei voi yksinkertaisesti hyväksyä toistuvasti äärimmäisen rasistisia näkemyksiä levittäneitä henkilöitä ministereinä. Varsinkaan, kun he eivät näytä kykenevän selväsanaisesti irtisanoutumaan rasismista.”
Mielenosoituksessa kannetut kyltit ja tunnukset (niissä vaadittiin esimerkiksi pään leikkaamista ministereiltä) aiheuttivat Ilta-Sanomien ja Iltalehden mukaan kuohuntaa. Sen johdosta Suomen Koripalloliitto irtautui mielenosoituksen tukijoiden joukosta.
Kirjallisuutta

Hänninen, Jera & Hänninen, Jyri: Tuhansien aatteiden maa. Ääriajattelu nyky-Suomessa.  Helsinki:  WSOY, 2010.  ISBN 978-951-0-36072-9
Kaartinen, Marjo: Neekerikammo. Kirjoituksia vieraan pelosta.  Turku:  k&h, Turun yliopisto, kulttuurihistoria, 2004.  ISBN 951-29-2568-0
Keskinen, Suvi & Rastas, Anna & Tuori, Salla (toim.): En ole rasisti, mutta...Maahanmuutosta, monikulttuurisuudesta ja kritiikistä.  Tampere:  Vastapaino, 2009.  ISBN 978-951-768-248-0
Puuronen, Vesa (toim.): Valkoisen vallan lähettiläät. Rasismin arki ja arjen rasismi.  Tampere:  Vastapaino, 2001.  ISBN 951-768-081-3
Puuronen, Vesa: Rasistinen Suomi. Suomalaiset rasismit.  Helsinki:  Gaudeamus, 2011.  ISBN 978-952-495-196-8
Rastas, Anna & Huttunen, Laura & Löytty, Olli (toim.): Suomalainen vieraskirja. Kuinka käsitellä monikulttuurisuutta.  Tampere:  Vastapaino, 2005.  ISBN 951-768-176-3
Aiheesta muualla

Yhdenvertaisuuslaki. Finlex.
Muurinen, Heta: Suomen musta menneisyys. Maailma.net 2.1.2012.
Pilke, Antti: Lapset kärsivät rasismista Suomessa: ”Valitettavan yleistä”. Yle Uutiset 10.1.2013.
Tiihonen, Pihla: Teit sitten pennun ulkomaalaisen kanssa (Arkistoitu – Internet Archive). Kirkko ja kaupunki 6.7.2009.
Molekyylien maksatoksisuutta ennustavat neuroverkot

Molekyylien maksatoksisuutta ennustava neuroverkko on neuroverkko, joka ennustaa siihen syötetyn molekyylin maksatoksisuutta. Tähän tutkimusaiheeseen on testattu muun muassa graafihuomioneuroverkkotyyppiä. Tutkimusaihe on oleellinen, koska useat lääkeaineet kuten parasetamoli voivat olla annoksesta riippuen maksatoksisia potilaille.
Wangin artikkeli (2024)

Wangin artikkelin saavuttama tarkkuus (engl. accuracy, lyhenne ACC) on 93.4 % (0.934). RDKit oli artikkelissa käytetty molekyylisormenjälkijärjestelmä.  Neuroverkon koulutukseen käytetyn aineiston koko oli 1888 molekyyliä, josta hieman yli puolet oli luokiteltu olevan maksatoksisia ja loput maksalle ei-toksisiksi. Aineisto on kerätty LiverTox-, LTKB-, Hepatox-, DILIst-, DILIrank-tietokannoista sekä kirjallisuudesta saatu data.
Kangin artikkeli (2021)

Kangin artikkelin saavuttama tarkkuus oli 73.1 % (0.731). Aineiston koko oli 1119 molekyyliä. Artikkelissa käytetään ECFP4- ja ECFP6-molekyylisormenjälkijärjestelmiä. Artikkelissa sovelletaan syväneuroverkkotyyppiä. Artikkeli vertailee erilaisia neuroverkon koulutustapoja kuten SVM:ää (engl. support vector machine) ja RF:ää (engl. random forest).
Lahja Exner

Lahja Exner, o.s. Kukkula (s. 15. helmikuuta 1939 Lahti) on ruotsinsuomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka oli vuosina 1979–1994 Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen edustajana Ruotsin valtiopäivillä. Hän oli ensimmäinen Ruotsin valtiopäiville valittu siirtolaisnainen ja ensimmäinen suomalainen Ruotsin valtiopäivillä sitten 1800-luvun.
Kukkula kävi kansa- ja keskikoulun Lahdessa. Monen aikalaisensa tavoin hän lähti Ruotsiin etsimään työtä ja toisaalta seikkailumielellä. Hän sai heti töitä suomalaisen työnvälitystoimiston kautta tekstiiliteollisuuden palveluksessa ja oli samassa työpaikassa Saxylle-Kilsund AB:ssa Boråsissa tekstiilityöntekijänä 1957–1979. Hän avioitui 1958 Ruotsiin siirtolaisena muuttaneen unkarilaisen koneasentaja Lajos Exnerin kanssa. Taloudellisesti niukka arki tasapainotellessa pienten lasten äitiyden ja perheen vuorotyön välillä sai Lahja Exnerin kiinnostumaan työväenliikkeestä. Hän liittyi ammattiliittoon ja samalla maan tavan mukaan sosialidemokraattiseen puolueeseen.
Exner eteni luottamustehtäviin työpaikallaan, ja pian hän edusti eritoten siirtolaisia. Hän lähti kunnallispolitiikkaan vuonna 1979, ja hänet valittiin ensimmäisenä siirtolaisnaisena valtiopäiville Älvsborgin läänin eteläisestä vaalipiiristä. Hänen merkittävimpiä luottamustehtäviään ovat olleet Siirtolaisuuspoliittisen komitean puheenjohtajuus ja Maahanmuuttoviraston hallituksen jäsenyys. Hän kuului Työmarkkinahallituksen (AMS) ja Valtion siirtolaisviraston (SIV) johtokuntiin. Exner jäi eläkkeelle valtiopäiväedustajan tehtävästä 1994.
Aiheesta muualla

Riksdagsförvaltningen: Ledamot www.riksdagen.se. Viitattu 2.2.2017. (ruotsiksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Ruotsi 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Biografiasampo
Molekyylien karsinogeenisuutta ennustavat neuroverkot

Molekyylien karsinogeenisuutta ennustava neuroverkko on neuroverkko, joka ottaa syötteenä jonkin molekyylin ja antaa tulosteena tiedon siitä, onko syötetty molekyyli karsinogeeni vai ei. Molekyylien karsinogeenisuutta ennustavan neuroverkon voi tehdä käyttäen monta eri neuroverkkotyyppiä. Eri neuroverkkotyyppejä, joita tutkimusaiheeseen on sovellettu, näkyvät seuraavasti: graafineuroverkko, metaluokitteluneuroverkko, kapselineuroverkko, laskuripropogaationeuroverkko ja konvolutionaalineuroverkko.
Tieteelliset artikkelit

Keskeisiä tutkimusaiheen tieteellisiä julkaisuja ovat muun muassa CapsCarcino, CarcinoPred-EL ja DeepCarc. Näistä parhaan tarkkuuden (engl. accuracy) saavuttivat CapsCarcino (85.0 %) ja DeepCarc (90.9 %). Tarkkuus eli ACC on suure, jolla mitataan neuroverkkojen suoriutumista. Tarkkuuden määritelmä on oikeiden positiivien (engl. true positive) ja oikeiden negatiivien (engl. true negative) summan suhde oikeuden positiivien, oikeiden negatiivien, väärien negatiivien (engl. false negative) ja väärien positiivien (engl. false positive) summaan. Tarkkuus on keskiarvo kahdesta muusta suureesta, jotka ovat spesifisyys (engl. specificity, lyhenne SP) ja sensitiivisyys (engl. sensitivity, lyhenne SE). Spesifisyyden määritelmä on oikeiden negatiivien suhde väärien positiivien ja väärien negatiivien summaan. Taas sensitiivisyys tarkoittaa oikeiden negatiivien suhdetta oikeiden positiivien ja väärien negatiivien summaan.
Tieteelliset artikkelit > Aineistot

Yleisin lähde, josta tieteelliset artikkelit ovat noutaneet aineistonsa CPDB-tietokannsata.
Japanin Grand Prix 1993

|  Japanin Grand Prix 1993  |
| --- | --- |
 15. osakilpailu 16 osakilpailusta kaudella 1993. 

Päivämäärä:  24. lokakuuta 1993
Sijainti:  Suzuka, Mie, Japani
Ratatyyppi:  moottorirata
Radan pituus:  5,864 km
Kilpailun pituus:  53 kierrosta, 310,792 km
Sää:  aurinkoinen, sateinen
Paalupaikka
Kuljettaja:   Alain Prost   (Williams-Renault)
Paaluaika:  1.37,154
Palkintokoroke
Voittaja:   Ayrton Senna   (McLaren-Ford)
Toinen:   Alain Prost   (Williams-Renault)
Kolmas:   Mika Häkkinen   (McLaren-Ford)
Nopein kierros
Kuljettaja:   Alain Prost   (Williams-Renault)
Kierrosaika:  1.41,176 (kierroksella 53)
Japanin Grand Prix 1993 oli Formula 1 -sarjan 547. osakilpailu. Se ajettiin 24. lokakuuta Suzukan radalla.
Kilpailun voitti McLaren-kuljettaja Ayrton Senna. Mika Häkkinen täydensi McLarenin pitkään kaivattua menestystä saavuttamalla uransa ensimmäisen palkintopallisijan ajamalla maaliin kolmantena.
Aika-ajot

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Aika | Ero |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 |  Alain Prost | Williams-Renault | 1.37,154 |   |
| 2 | 8 |  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 1.37,284 | + 0,130 |
| 3 | 7 |  Mika Häkkinen | McLaren-Ford | 1.37,326 | + 0,172 |
| 4 | 5 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 1.37,530 | + 0,376 |
| 5 | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 1.37,622 | + 0,468 |
| 6 | 0 |  Damon Hill | Williams-Renault | 1.38,352 | + 1,198 |
| 7 | 9 |  Derek Warwick | Footwork-Mugen-Honda | 1.38,780 | + 1,626 |
| 8 | 15 |  Eddie Irvine | Jordan-Hart | 1.38,966 | + 1,812 |
| 9 | 10 |  Aguri Suzuki | Footwork-Mugen-Honda | 1.39,278 | + 2,124 |
| 10 | 6 |  Riccardo Patrese | Benetton-Ford | 1.39,291 | + 2,137 |
| 11 | 30 |  Jyrki Järvilehto | Sauber-Ilmor | 1.39,391 | + 2,237 |
| 12 | 14 |  Rubens Barrichello | Jordan-Hart | 1.39,426 | + 2,272 |
| 13 | 3 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 1.39,511 | + 2,357 |
| 14 | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 1.39,535 | + 2,381 |
| 15 | 25 |  Martin Brundle | Ligier-Renault | 1.39,951 | + 2,797 |
| 16 | 29 |  Karl Wendlinger | Sauber-Ilmor | 1.40,153 | + 2,999 |
| 17 | 26 |  Mark Blundell | Ligier-Renault | 1.40,696 | + 3,542 |
| 18 | 4 |  Andrea de Cesaris | Tyrrell-Yamaha | 1.40,696 | + 3,542 |
| 19 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 1.41,488 | + 4,334 |
| 20 | 11 |  Pedro Lamy | Lotus-Ford | 1.41,600 | + 4,446 |
| 21 | 20 |  Érik Comas | Larrousse-Lamborghini | 1.41,769 | + 4,615 |
| 22 | 24 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ford | 1.41,989 | + 4,835 |
| 23 | 19 |  Toshio Suzuki | Larrousse-Lamborghini | 1.42,175 | + 5,021 |
| 24 | 23 |  Jean-Marc Gounon | Minardi-Ford | 1.43,812 | + 6,658 |
Kilpailun tulokset

| Sija | Nro | Kuljettaja | Talli | Kierroksia | Aika/keskeytyssyy | Lähtöruutu | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 8 |  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 53 | 1.40.27,912 | 2 | 10 |
| 2 | 2 |  Alain Prost | Williams-Renault | 53 | + 11,435 | 1 | 6 |
| 3 | 7 |  Mika Häkkinen | McLaren-Ford | 53 | + 26,129 | 3 | 4 |
| 4 | 0 |  Damon Hill | Williams-Renault | 53 | + 1.23,538 | 6 | 3 |
| 5 | 14 |  Rubens Barrichello | Jordan-Hart | 53 | + 1.35,102 | 12 | 2 |
| 6 | 15 |  Eddie Irvine | Jordan-Hart | 53 | + 1.46,421 | 8 | 1 |
| 7 | 26 |  Mark Blundell | Ligier-Renault | 52 | + 1 krs. | 17 |   |
| 8 | 30 |  Jyrki Järvilehto | Sauber-Ilmor | 52 | + 1 krs. | 11 |   |
| 9 | 25 |  Martin Brundle | Ligier-Renault | 51 | + 2 krs. | 15 |   |
| 10 | 24 |  Pierluigi Martini | Minardi-Ford | 51 | + 2 krs. | 22 |   |
| 11 | 12 |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 51 | + 2 krs. | 19 |   |
| 12 | 19 |  Toshio Suzuki | Larrousse-Lamborghini | 51 | + 2 krs. | 23 |   |
| 13 | 11 |  Pedro Lamy | Lotus-Ford | 49 | Ulosajo | 20 |   |
| 14 | 9 |  Derek Warwick | Footwork-Mugen-Honda | 48 | Kolari (Irvine) | 7 |   |
| Kesk. | 6 |  Riccardo Patrese | Benetton-Ford | 45 | Ulosajo | 10 |   |
| Kesk. | 28 |  Gerhard Berger | Ferrari | 40 | Moottori | 5 |   |
| Kesk. | 10 |  Aguri Suzuki | Footwork-Mugen-Honda | 28 | Ulosajo | 9 |   |
| Kesk. | 23 |  Jean-Marc Gounon | Minardi-Ford | 26 | Moottori | 24 |   |
| Kesk. | 3 |  Ukyo Katayama | Tyrrell-Yamaha | 26 | Moottori | 13 |   |
| Kesk. | 29 |  Karl Wendlinger | Sauber-Ilmor | 25 | Moottori | 16 |   |
| Kesk. | 20 |  Érik Comas | Larrousse-Lamborghini | 17 | Moottori | 21 |   |
| Kesk. | 5 |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 10 | Kolari (Hill) | 4 |   |
| Kesk. | 27 |  Jean Alesi | Ferrari | 7 | Moottori | 14 |   |
| Kesk. | 4 |  Andrea de Cesaris | Tyrrell-Yamaha | 0 | Kolari (Gounon) | 18 |   |
Muuta

Jean-Marc Gounonin, Toshio Suzukin ja Eddie Irvinen ensimmäinen kilpailu
Ayrton Senna ylitti 600 MM-pisteen rajan ja otti 40. voiton
Rubens Barrichellon JA Eddie Irvinen ensimmäiset MM-pisteet
Alain Prostin 40. nopein kierros
Toshio Suzukin paras sijoitus
Muuta > Johtokierrokset

| Kuljettaja | Talli | Kierrokset |
| --- | --- | --- |
|  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 1–13 |
|  Alain Prost | Williams-Renault | 14–20 |
|  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 21–53 |
Kilpailun jälkeen > MM-tilanne -kuljettajat

|  | Sija | Kuljettaja | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 1. |  Alain Prost | Williams-Renault | 93 |
|  | 2. |  Damon Hill | Williams-Renault | 65 |
|  | 3. |  Ayrton Senna | McLaren-Ford | 63 |
|  | 4. |  Michael Schumacher | Benetton-Ford | 52 |
|  | 5. |  Riccardo Patrese | Benetton-Ford | 20 |
|  | 6. |  Jean Alesi | Ferrari | 13 |
|  | 7. |  Martin Brundle | Ligier-Renault | 12 |
|  | 8. |  Johnny Herbert | Lotus-Ford | 11 |
|  | 9. |  Mark Blundell | Ligier-Renault | 10 |
|  | 10. |  Gerhard Berger | Ferrari | 10 |
Kilpailun jälkeen > Valmistajien MM-tilanne

|  | Sija | Talli | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- |
|  | 1. |  Williams-Renault | 158 |
|  | 2. |  McLaren-Ford | 74 |
|  | 3. |  Benetton-Ford | 72 |
|  | 4. |  Ferrari | 23 |
|  | 5. |  Ligier-Renault | 22 |
|  | 6. |  Lotus-Ford | 12 |
Aiheesta muualla

Kuvia kilpailusta (Arkistoitu – Internet Archive)
Formula 1 -luokan Japanin Grand Prix’t
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1950-luku | 1950 | 1951 | 1952 | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 |
| 1960-luku | 1960 | 1961 | 1962 | 1963 | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 |
| 1970-luku | 1970 | 1971 | 1972 | 1973 | 1974 | 1975 | 1976 | 1977 | 1978 | 1979 |
| 1980-luku | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 |
| 1990-luku | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| 2000-luku | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| 2010-luku | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| 2020-luku | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |  |  |  |  |  |
Radat: Fuji Speedway (1976–1977, 2007–2008) Suzuka Circuit (1987–2006, 2009–2019, 2022–)
Formula 1 -kausi 1993
Etelä-Afrikka |  Brasilia |  Eurooppa |  San Marino |  Espanja |  Monaco |  Kanada 
  Ranska |  Iso-Britannia |  Saksa |  Unkari |  Belgia |  Italia |  Portugali 
  Japani |  Australia