stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tsipiljanka
Valuma-alue ja sivujoet

Tsipiljanka sijaitsee Narvanjoen vesistöalueessa Velikajan valuma-alueella. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi  Itämerellä Suomenlahteen.
Velikajan sivujoen Aloljan valuma-alue sijaitsee kokonaan Pihkovan alueella. Tsipiljanka on Aloljan lyhyt sivujoki noin 29 kilometriä ylös joensuusta. Tsipiljankan suuria sivuojia on ainakin seuraavat ojat:
| yhtyy Tsipiljankaan  (km suusta) | nimi | nimi (ven>  ) | pituus (km) | valuma-alue (km²) | lähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| noin 8 | oja Ostrovitosta | - |  |  | 1 |
| noin 10 | Krjakva | Кряква |  |  | 1 |

Lähteet: 1 =
Tsipiljankan valuma-alueella on joitakin järviä. Tsipilja sijaitsee yläjuoksulla ja se on latvavesiensä ainoa järvi. Sivujoen Krjakvan valuma-alueella sijaitsevat latvajärvi Krjakva, Anaškinon lampi (ven. Анашкино), Mutovozovossa (ven. Мутовозово) sijaitseva Orehovo (ven. Орехово), josta alkaa Tšistjakin suoalueen läpi virtaava oja. Ostrovitosta alkavan laskuojan valuma-alueella on monta järveä tai lampea. Ostrovitoon laskee Babjen (ven. Бабье) kautta kuusi lampea, jotka sijaitsevat Krasnojen (ven. Красное) kirkonkylässä. Laskuojallakin on sivuoja, jonka valuma-alueella sijaitsee viisi järveä tai lampea. Niistä suurimmat ovat Dolgoje (ven. Долгое) ja Svetloje (ven. Светлое).
Hallintoalue

Valtiollisen vesistörekisterin mukaan joki ja sen valuma-alue kuuluu Itämeren valuma-alueen piiriin (ven. Балтийский бассейновый округ). Joen vesistörekisterin numero on 01030000112102000027765 . Venäjän puoleisten vesistöjen hallintorakenteesta ei ole tässä tietoa, mutta alue sisältyy kuitenkin Pihkovan alueeseen.
Huomautuksia

1 2 3 4 5 6 7 8  Kohteen pituus, leveys ja ympäristön kasvillisuus, asutus ja nimistöä on tarkistettu Internetin Google-, Bing- tai Yandex-karttapalvelusta käyttäen järven koordinaatteja.
1 2 3  Summittainen arvio, jonka avulla voidaan myös arvioida joen putousta ja kaltevyytta karkeasti. Arvo tulee korvata tarkemmalla, kun siihen tulee tilaisuus!
Tébessan maakunta

| Tébessan maakunta |
| --- | --- |
 Nememchavuorten maisemaa.
 Maakunnan sijainti Algerian kartalla.
Valtio:  Algeria
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Tébessa
Pinta-ala:  13 878 km²
Väkiluku (2020):  794 500
Tébessan maakunta (arab. ولاية تبسة‎) eli wilaya on hallintoalue Algerian koillisosassa. Sen keskus on Tébessan kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 13 878 neliökilometriä. Asukkaita on 794 500 henkeä (vuonna 2020, arvio).
Tébessan maakunta rajoittuu etelässä El Ouedin, lännessä Khenchelan ja Oum El Bouaghin ja pohjoisessa Souk Ahrasin maakuntiin sekä idässä Tunisiaan. Maisemaa leimaavat Atlasvuoret ja ylätasangot pohjoisessa sekä Saharan tasanko etelässä. Vuotuinen sademäärä on 200–400 millimetriä.
Maakunta jakautuu hallinnollisesti 12 piirikuntaan eli daïraan, joihin kuuluu 28 kuntaa. Piirikuntien keskukset ovat Bir El Ater, Bir Mokkadem, Chéria, El Aouinet, El Kouif, El Malabiod, El Ogla, Morsott, Negrine, Ouenza, Oum Ali ja Tébessa.
Tébessasta on maantieyhteydet naapurimaakuntiin ja Tunisiaan sekä rautatie Annabaan, Djebel Onkiin ja El Kouifiin. Kaupungissa on kotimaanliikenteen lentoasema.
Maakunnan pääelinkeinot ovat viljaa, oliiveja, hedelmiä ja taateleita tuottava maanviljely, lampaanhoito sekä rautaa, fosfaattia ja kalkkikiveä tuottava kaivosteollisuus. Tébessassa toimii Cheikh Larbi Tebessin yliopisto.
Nähtävyyksiä ovat Tébessan roomalaisaikaiset ja bysanttilaiset rauniot, El Atiqin moskeija sekä seudun luonto ja kulttuuriperintö.
1390

| --- | --- |
Vuosisadat: 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku
Vuosikymmenet: 1290-luku · 1300-luku · 1310-luku · 1320-luku · 1330-luku · 1340-luku 1350-luku · 1360-luku · 1370-luku · 1380-luku · 1390-luku · 1400-luku
Vuodet: 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309 1310 · 1311 · 1312 · 1313 · 1314 · 1315 · 1316 · 1317 · 1318 · 1319 1320 · 1321 · 1322 · 1323 · 1324 · 1325 · 1326 · 1327 · 1328 · 1329 1330 · 1331 · 1332 · 1333 · 1334 · 1335 · 1336 · 1337 · 1338 · 1339 1340 · 1341 · 1342 · 1343 · 1344 · 1345 · 1346 · 1347 · 1348 · 1349 1350 · 1351 · 1352 · 1353 · 1354 · 1355 · 1356 · 1357 · 1358 · 1359 1360 · 1361 · 1362 · 1363 · 1364 · 1365 · 1366 · 1367 · 1368 · 1369 1370 · 1371 · 1372 · 1373 · 1374 · 1375 · 1376 · 1377 · 1378 · 1379 1380 · 1381 · 1382 · 1383 · 1384 · 1385 · 1386 · 1387 · 1388 · 1389 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409
Syntyneitä

Johannes VIII Palaiologos, Bysantin keisari
Kuolleita

Juhana I, Kastilian ja Leónin kuningas
1388

| --- | --- |
Vuosisadat: 1100-luku · 1200-luku · 1300-luku · 1400-luku · 1500-luku
Vuosikymmenet: 1290-luku · 1300-luku · 1310-luku · 1320-luku · 1330-luku · 1340-luku 1350-luku · 1360-luku · 1370-luku · 1380-luku · 1390-luku · 1400-luku
Vuodet: 1290 · 1291 · 1292 · 1293 · 1294 · 1295 · 1296 · 1297 · 1298 · 1299 1300 · 1301 · 1302 · 1303 · 1304 · 1305 · 1306 · 1307 · 1308 · 1309 1310 · 1311 · 1312 · 1313 · 1314 · 1315 · 1316 · 1317 · 1318 · 1319 1320 · 1321 · 1322 · 1323 · 1324 · 1325 · 1326 · 1327 · 1328 · 1329 1330 · 1331 · 1332 · 1333 · 1334 · 1335 · 1336 · 1337 · 1338 · 1339 1340 · 1341 · 1342 · 1343 · 1344 · 1345 · 1346 · 1347 · 1348 · 1349 1350 · 1351 · 1352 · 1353 · 1354 · 1355 · 1356 · 1357 · 1358 · 1359 1360 · 1361 · 1362 · 1363 · 1364 · 1365 · 1366 · 1367 · 1368 · 1369 1370 · 1371 · 1372 · 1373 · 1374 · 1375 · 1376 · 1377 · 1378 · 1379 1380 · 1381 · 1382 · 1383 · 1384 · 1385 · 1386 · 1387 · 1388 · 1389 1390 · 1391 · 1392 · 1393 · 1394 · 1395 · 1396 · 1397 · 1398 · 1399 1400 · 1401 · 1402 · 1403 · 1404 · 1405 · 1406 · 1407 · 1408 · 1409
Tapahtumia

Tukholma sai kaupunkioikeudet
Kuolleita

Firenzen kaupungin entinen gonfalonieeri ja pormestari Salvestro de' Medici
138 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 200-luku eaa. · 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa.
Vuosikymmenet: 200-luku eaa. · 190-luku eaa. · 180-luku eaa. · 170-luku eaa. · 160-luku eaa. · 150-luku eaa. · 140-luku eaa. · 130-luku eaa. · 120-luku eaa. · 110-luku eaa. · 100-luku eaa. · 90-luku eaa.
Vuodet: 200 eaa. · 199 eaa. · 198 eaa. · 197 eaa. · 196 eaa. · 195 eaa. · 194 eaa. · 193 eaa. · 192 eaa. · 191 eaa. · 190 eaa. · 189 eaa. · 188 eaa. · 187 eaa. · 186 eaa. · 185 eaa. · 184 eaa. · 183 eaa. · 182 eaa. · 181 eaa. · 180 eaa. · 179 eaa. · 178 eaa. · 177 eaa. · 176 eaa. · 175 eaa. · 174 eaa. · 173 eaa. · 172 eaa. · 171 eaa. · 170 eaa. · 169 eaa. · 168 eaa. · 167 eaa. · 166 eaa. · 165 eaa. · 164 eaa. · 163 eaa. · 162 eaa. · 161 eaa. · 160 eaa. · 159 eaa. · 158 eaa. · 157 eaa. · 156 eaa. · 155 eaa. · 154 eaa. · 153 eaa. · 152 eaa. · 151 eaa. · 150 eaa. · 149 eaa. · 148 eaa. · 147 eaa. · 146 eaa. · 145 eaa. · 144 eaa. · 143 eaa. · 142 eaa. · 141 eaa. · 140 eaa. · 139 eaa. · 138 eaa. · 137 eaa. · 136 eaa. · 135 eaa. · 134 eaa. · 133 eaa. · 132 eaa. · 131 eaa. · 130 eaa. · 129 eaa. · 128 eaa. · 127 eaa. · 126 eaa. · 125 eaa. · 124 eaa. · 123 eaa. · 122 eaa. · 121 eaa. · 120 eaa. · 119 eaa. · 118 eaa. · 117 eaa. · 116 eaa. · 115 eaa. · 114 eaa. · 113 eaa. · 112 eaa. · 111 eaa. · 110 eaa. · 109 eaa. · 108 eaa. · 107 eaa. · 106 eaa. · 105 eaa. · 104 eaa. · 103 eaa. · 102 eaa. · 101 eaa. · 100 eaa. · 99 eaa.
Syntyneitä

Sulla, roomalainen poliitikko
Kuolleita

Diodotos Tryfon, Seleukidien valtakunnan kuningas
Voisalmi

| Voisalmi |
| --- | --- |

Kaupunki:  Lappeenranta
Suuralue:  Pohjoinen alue
Koordinaatit:  61.080°N, 28.148°E
Kaupunginosa nro:  20
Pinta-ala:  0,9 km² 
Väkiluku:  6 434 (2020)
Postinumero(t):  53920
Lähialueet:  Kariniemi, Tyysterniemi, Kivisalmi, Suolahti
Voisalmi on Lappeenrannan kaupunginosa Tyysterniemen pohjoispuolella. Voisalmen kaupunginosa sijaitsee Voisalmensaaressa, jossa on myös Kariniemen, Kivisalmen ja Suolahden kaupunginosat.
Voisalmessa on ostoskeskus, jossa on yksi lähikauppa, pankkiautomaatti, apteekki, baari, kylmä huoltoasema, ja autokorjaamo. Asuinalueen muihin palveluihin kuuluvat terveyskeskus, kaksi urheilukenttää, uimaranta, Voisalmen koulu (alakoulu), päiväkoti, sekä kirjasto.
Voisalmi ja Kivisalmi on rakennettu 1960- ja 1970-luvuilla. Kariniemi on rakennettu 1990-luvulla.
Kerrostaloja Saratiellä
Historiaa

Voisalmen eteläosassa, lähellä Voisalmen siltaa, on useita Salpalinjan bunkkereita ja panssarivaunuesteitä. Voisalmen itäosassa Suolahden kaupunginosassa sijaitsee Mertaniemen voimala, joka oli Suomessa ensimmäisiä maakaasusta sähköä  ja kaukolämpöä tuottavia voimaloita.
C. G. Swan rakennutti huvilan Lappeenrannan pohjoispuolelle Voisalmen saareen Hopeavuoreen. Swan laati itse talon piirustukset, ja huvila valmistui 1892. Huvila oli kesäisen lomanvieton, puutarhanhoidon ja kulttuurin tyyssija. Siellä viihtyivät myös Swanin tyttärien aviopuolisot, kuten Eero Järnefelt, Christian Sibelius ja Otto Manninen. Huvila rapistui nopeasti 1940-luvulla sodan jälkeen ja jäi tehdasalueelle.
Liikenne

Voisalmen läpi kulkee viisi joukkoliikennereittiä: Paikallislinjat 2, 3, 3K ja 12, sekä Taipalsaaren reitti. Reitit kiertävät Lappeenrannan keskustan jälkeen Tyysterniemen kautta Voisalmeen. Kivisalmen reitti pysähtyy Kivisalmen kioskin kohdalla, ja jotkut vuorot jatkavat Kivisalmen kärkeen. Taipalsaaren linjat ajavat edelleen suoraan Taipalsaarelle kiertämättä Kivisalmea. Kariniemessäkin on joukkoliikennettä, linjat 3 ja 8 kulkevat sinne.
Aiheesta muualla

Asukasyhdistyksen verkkosivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Voisalmen päiväkodin kotisivut
Voisalmen koulun kotisivut
Voisalmen kirjaston kotisivut
Lappeenranta
| --- | --- |
Kaupunginosat:  Ahvenlampi • Alakylä • Hakali • Harapainen • Hartikkala • Hiekkapelto • Hiessilta • Honkalahti • Hyrymäki • Ihalainen • Kanavansuu • Karhuvuori • Kariniemi • Kaukas • Keskus • Kesola • Kesämäki • Kimpinen • Kivisalmi • Korvenkeskus • Kourula • Kuusela • Kuusimäki • Kylpylä • Laihia • Lampikangas • Lapvesi • Lauritsala • Lavola • Leiri • Lentokenttä • Lepola • Linnoitus • Lintukangas • Mattila • Mustola • Myllymäki • Mälkiä • Mäntylä • Nuijamaa • Pajarila • Pallo–Tyysterniemi • Parkkarila • Peltola • Pulp • Putkinotko • Pöyhiänniemi • Rauha • Reijola • Ruoholampi • Rutola • Sammonlahti • Selkäharju • Skinnarila • Suolahti • Taikinamäki • Tirilä • Tykki–Kiviharju • Uus-Lavola • Vesivalo • Voisalmi • Ylämaa
Kyliä:  Hanhijärvi • Hiivaniemi • Kansola • Konnunsuo • Kontu • Leino • Louko • Moisio • Ravattila • Raippo • Ruokola • Rännikorpi • Simola • Sirkjärvi • Vainikkala
Muita alueita:  Huhtiniemi • Joutseno • Nuijamaa • Pikisaari • Ylämaa
Vuokatti Ski Team

Vuokatti Ski Team Kainuu ry on sotkamolainen hiihtoseura. Erityisesti se on menestynyt viestihiihdossa. Seurassa on hiihtänyt useita suomalaisia huipputason maastohiihtäjiä.
Historia

Vuokatti Ski Team perustettiin vuonna 1995 omaksi osastokseen Sotkamon Jymyn alaisuuteen Hannu Koivusalon aloitteesta. Tuolloin siihen liittyi muista seudun hiihtoseuroista Markku Lesonen, Esa Romppainen ja Janne Immonen. Neljän miehen muodostama viestijoukkue voitti heti ensiyrittämällään SM-kultaa miesten viestissä. Seuraavana talvena ryhdyttiin harjoittamaan naistoimintaa, kun Kajaanin Hiihtäjistä tuli reilun viestijoukkueellisen verran naisia. Vuonna 1999 Vuokatti Ski Team rekisteröityi omaksi seurakseen nimellä Vuokatti Ski Team Kainuu. Vuodesta 2005 lähtien Vuokatti Ski Team Kainuun puheenjohtaja on ollut Markku Laanti.
Viestisaavutuksia

Miesten 4 × 10 km viestin SM-kultaa 1996, 2000, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2016
Miesten 4 × 10 km viestin SM-hopeaa 1997, 1999, 2002, 2004, 2018
Miesten 4 × 10 km viestin SM-pronssia 2012, 2019
Naisten 3 × 5 km viestin SM-kultaa 2000, 2022, 2023, 2024
Naisten 3 × 5 km viestin SM-hopeaa 2001, 2017, 2018
Naisten 3 × 5 km viestin SM-pronssia 2016, 2019, 2021
Miesten pariviestin SM-kultaa 2005, 2007, 2008, 2009, 2010, 2012, 2014, 2016
Miesten pariviestin SM-hopeaa 2011, 2014, 2017
Miesten pariviestin SM-pronssia 2013, 2016, 2018, 2023
Naisten pariviestin SM-kultaa 2020, 2021, 2023
Naisten pariviestin SM-hopeaa 2016, 2022, 2024
Naisten pariviestin SM-pronssia 2023
Lähde
Hiihtäjät

| --- | --- |
 Miehet  Miska Poikkimäki  Eero Rantala  Tuukka Tolkkinen  Turo Sipilä  Tino Tiilikainen  Emil Liekari :  Naiset  Eveliina Piippo  Katri Lylynperä  Jasmin Kähärä  Vilma Nissinen  Aija Söyrinki  Venla Järvelä
Aiheesta muualla

Vuokatti Ski Teamin verkkosivut
Torlampi

| Torlampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Päijät-Häme
Kunnat:  Heinola
Koordinaatit:  61°16′56″N, 25°53′53″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Ruotsalaisen alue (14.14)
Laskuoja:  oja Ruotsalaiseen 
Järvinumero:  14.141.1.028
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  78,3 m  
Pituus:  440 m  
Leveys:  370 m  
Rantaviiva:  1,325 km  
Pinta-ala:  8,714 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTorlampi 
Torlampi  on Päijät-Hämeessä Heinolassa Marjoniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 8,7 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Ruotsalaisen lähialueeseen (14.141) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy.
Työläisrintamamiehet

Työläisrintamamiehet oli välirauhan aikana syksyllä 1940 perustettu kommunismia kannattaneiden talvisodan veteraanien liike, joka oli tarkoitettu vasemmistolaiseksi kilpailijaksi Suomen Aseveljien Liitolle sekä varsinkin vuoden 1918 sisällissodan valkoista perintöä edustaneelle Rintamamiesliitolle. Suomen viranomaiset tukahduttivat työläisrintamamiesliikkeen melkein heti alkuunsa.
Historia

Liike sai alkunsa Tampereen ammatillisen paikallisjärjestön 1. elokuuta 1940 järjestämästä talvisodan työläisrintamamiesten kokouksesta, jonka järjestäminen oli ilmeisesti reaktio Rintamamiesliiton pyrkimykseen houkutella talvisodan veteraanit jäsenikseen. Kokouksen johtavaksi hahmoksi kohosi tuolloin 23-vuotias alikersantti Erkki Salomaa. Kokous hyväksyi Salomaan ehdottamat ponnet, joissa vaadittiin muun muassa Suomen hallitusta muodostamaan ystävälliset suhteet Neuvostoliittoon uusien sotien välttämiseksi, helpottamaan taloudellisesti työläisveteraanien asemaa, kumoamaan kansalaisvapauksia rajoittavat poikkeussäädökset sekä sallimaan Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran häiriötön toiminta. Merkittävin paikallisjärjestö, Tampereen Työläisrintamamiehet, perustettiin 15. elokuuta. Siihen kuului muun muassa Summan taistelun veteraani Pellervo Takatalo, josta myöhemmin tuli jatkosodan aikaisen vastarintaryhmän johtaja. Jäsenet olivat pääosin miehistöä eikä mukana ollut yhtään upseeria.
Helsingin vastaavan yhdistyksen perustamiseen 3. syyskuuta osallistuivat muun muassa runoilijat Arvo Turtiainen ja Pentti Lahti sekä insinööri Ahti Myrsky. Mainittavia paikallisyhdistyksiä perustettiin lisäksi Turkuun ja Satakuntaan, mutta niiden jäseniksi hyväksyttiin myös entisiä sisällissodan punakaartilaisia sekä naisia. Tampereen yhdistyksessä ehti olla 197 jäsentä, Helsingissä 454.
Työläisrintamamiesliikkeen järjestäytyminen saattoi olla ratkaiseva yllyke sille, että ylipäällikkö C. G. E. Mannerheim hyväksyi porvarien ja sosiaalidemokraattien yhteisen Suomen Aseveljien Liiton (SAL) perustamisen Rintamamiesliiton kilpailijaksi. Kaikkien rintamamiesten liittymistä SAL:ään  kannattanut sosiaalidemokraatti Kalle Lehmus yritti mustamaalata vastaperustettua työläisrintamamiesliikettä väittämällä sen jäsenten olevan muita kuin todella rintamalla olleita.  Hän myös teki Valpolle perättömän kantelun, jonka mukaan työläisrintamamiesten järjestäytyminen olisi käynnistetty Kominternin aloitteesta. Suomen Kommunistinen Puolue suhtautui työläisrintamamiesliikkeeseen viileästi, sillä talvisodan korostamisen katsottiin luovan neuvostovastaista henkeä, ja liikettä arvosteltiin sekä oikeisto- että vasemmistopoikkeamista.
Työläisrintamamiesyhdistykset pitivät 29. syyskuuta valtakunnallisen kokouksen, mutta valtakunnallista liittoa ei perustettu, koska sellaisen arveltiin joutuvan heti lakkautetuksi. Sen sijaan perustettiin viisihenkinen yhteiskomitea, johon tuli kolme edustajaa Helsingistä sekä yksi Tampereelta ja yksi Turusta. Jäseneksi valittiin muun muassa Aarne Saarinen. Perustamiskokouksessa puhetta johtanut Salomaa vangittiin saman tien turvasäilöön. Arvo Turtiainen ehti laatia liikkeelle tämän jälkeen yhden ohjelmapaperin, ”Työläisrintamamiehet, Toverit” -nimisen julistuksen. Viranomaiset lakkauttivat kaikki työläisrintamamiesyhdistykset marras- ja joulukuun 1940 aikana ja useat niiden johtomiehistä tuomittiin kuritushuoneeseen.
Vuoluhevonen

Vuoluhevonen.
Vuoluhevonen on työpenkki, joka on käytännöllinen etenkin kaksikahvaisella vuoluraudalla työskenneltäessä.
Vuoluhevonen on penkki, jonka toisessa päässä on viisto taso työstettävää kappaletta varten. Viiston tason yläpuolella oleva liikkuva "pää" puristaa työstettävän kappaleen tiukasti tasoa vasten. Vuolija istuu hajareisin penkille ja painaa jalallaan poljinta, joka lukitsee leuan paikalleen. Vuoluraudasta pidellään kaksin käsin kiinni ja sillä vuollaan itseen päin.
Vuoluhevosen etu höyläpenkkiin nähden on työskentelyn sujuvuus. Työstettävänä olevan puukappaleen voi irrottaa hetkessä löysäämällä jalalla polkimesta ja asettaa sen nopeasti uuteen asentoon.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuoluhevonen Wikimedia Commonsissa
Wellu Rowaltz

| Wellu Rowaltz> Henkilötiedot.Muusikko |
| --- | --- |
Taiteilijanimi:  Wellu Rowaltz
Tyylilajit:  rock, akustinen, industrial, metalli
Soittimet:  laulu, kitara
Levy-yhtiöt:  Bonnier Amigo, Scandal Music Company, Mark My Tunes
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Wellu Rowaltz on suomalainen rockmuusikko ja -laulaja. Rowaltz osallistui television Idols-laulukilpailuun neljännellä tuotantokaudella vuonna 2008. Rowaltzin aikaisempia projekteja ovat olleet muun muassa Noonrising, Joel Attilan kanssa perustettu Velodrama sekä hänen akustinen projektinsa Wellu Rowaltz & The Espionage.
Rowaltz esiintyi ensimmäisen kerran konsertissa 14-vuotiaana. Uraansa hän alkoi tehdä trubaduurina opiskeltuaan yli kymmenen vuoden ajan kaikkea aina klassisesta kitaran soitosta espanjalaiseen barokkiin. Vuonna 2002 Rowaltz perusti Noonrising-nimisen pop-rock-yhtyeen. Hän vastasi yhtyeen sävellyksistä ja sanoituksista. Myöhemmin hän perusti sooloprojektin. Vuonna 2008 Rowaltz pääsi Idols-kilpailussa semifinaaliin. Tämän jälkeen hän solmi sopimuksen Bonnier Amigo -levy-yhtiön kanssa. Perfect Lies -albumin sanoituksista vastasi runoilija-näytelmäkirjailija Rory Winston ja sävellystyöhön osallistui muun muassa Lasse Erjamo.
Nykyään Wellu laulaa suomeksi ja keikkailee trubaduurina ja mm. Wellu Rowaltz & Elegiat-kokoonpanon kanssa. Hän on kääntänyt suomeksi yhden Paul Simonin kappaleen joka julkaistiin Youtubessa nimellä Hiljaisuuden laulu. Hän on julkaissut joitakin suomenkielisiä singlejä kuten uusin single "Ihan mukavaa" joka on kokonaan Wellun käsialaa.
Diskografia

Perfect Lies (2009)
Rowaltz (White Album) (2011)
Nykyiset jäsenet

Wellu Rowaltz – laulu, kitara
Musiikkivideot

Numb
Hyvää ja kaunista - Live
Aiheesta muualla

Wellu Rowaltz Facebookissa
Yhdysvaltain ohjuspuolustusvirasto

| Missile Defense Agency (MDA)  |
| --- | --- |

Perustettu:  tammikuussa 2002
Toimivalta:  Yhdysvaltain liittovaltion hallinto
Ministeriö:  Puolustusministeriö
Päätoimi­paikka:  Fort Belvoir, Virginia
Aiheesta muualla
MDA Online
Missile Defense Agency (MDA) on Yhdysvaltain puolustusministeriön alainen organisaatio, joka kehittää rajoitettua torjuntaohjusjärjestelmää, jolla voi ampua alas muutamia ballistisia ohjuksia, jos niitä ammuttaisiin Yhdysvaltoja kohti.
Organisaation tausta yltää aina 1950-luvulta saakka mutta perustuu Ronald Reaganin hallinnon Strategic Defense Initiative-hankkeeseen, joka alkoi vuonna 1983 ja joka nimettiin Ballistic Missile Defense Organizationiksi vuonna 1993. Nykyisen nimensä se sai vuonna 2002.
Kaksi operatiivista tukikohtaa

Organisaatiolla on torjuntaohjuksia Vandenbergin lentotukikohdassa Kaliforniassa ja Alaskassa. George W. Bushin hallinto pyrki saamaan MDA:n tutka-aseman Tšekin tasavaltaan ja torjuntaohjustukikohdan Puolaan. Tutka siirrettäisiin Tšekkiin Tyyneltämereltä.
Kaavailtuja ja rakennettuja asejärjestelmiä

Kinetic Energy Interceptor - MDAn vuoden 2003 lopussa Northrop Grummanille tekemä tilaus.
Boeing YAL-1 Airborne Laser (ABL) - kehitystyötä vuodesta 1996.
Network Centric Airborne Defense Element (NCADE) - 10 miljoonan dollarin tilaus Raytheonille vuoden 2008 lopussa.
Ground-Based Midcourse Defense (GMD). Huhtikuun alussa 2011 MDA on kieltänyt Raytheon-yritystä toimittamasta lisää ohjuksia ja vastaavasti on keskeyttänyt maksut yritykselle, koska sen kaksi GMD-ohjusten koelaukaisua on epäonnistunut peräkkäin vuonna 2010.
Aegis Ballistic Missile Defense System (Aegis BMD)
Multiple Kill Vehicle (MKV)
Terminal High Altitude Area Defense (THAAD)
PATRIOT Advanced Capability-3 (PAC-3)
Arrow-ohjus, jota kehittää osin Israel
Medium Extended Air Defense System (MEADS), yhteishanke MDA:n, Italian ja Saksan kesken.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
MDA:n sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
YAL-1A Airborne Laser
Tuovi Hirvisuo

| Tuovi HIrvisuo> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 3. huhtikuuta 1908 Helsinki
Kuollut: 4. heinäkuuta 1997 (89 vuotta) Helsinki
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Taiteilijanimet:  Tuovi Hirvisuo-Honkanen
Aktiivisena:  1930- ja 1940-luvut
Tuovi Hirvisuo (3. huhtikuuta 1908 Helsinki – 4. heinäkuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän oli yksi Viipurin Kaupunginteatterin 1930-luvun suosittuja nimitähtiä.
Ura

Hirvisuon vanhemmat olivat liikkeenjohtaja Vihtori Riku Hirvisuo ja Hilja Johanna Mäkinen. Kaupunginjohtaja Tapio Hirvisuo oli hänen veljensä. Hän opiskeli  Suomen Näyttämöopistossa vuosina 1928–1930. Hirvisuo työskenteli kiinnitettynä näyttelijänä Suomen Kansallisteatterissa 1930–1932 ja Viipurin Kaupunginteatterissa 1932–1938. Toisen maailmansodan aikana hän vieraili Lahden Teatterissa ja Viipurin Kaupunginteatterissa.
Hirvisuon näyttämötaiteellisia tehtäviä olivat muun muassa Anu karjalaisnäytelmässä Anu ja Mikko ja myyjätär Irja Agapetuksen komediassa Syntipukki. Naispäärooli hänellä oli muun muassa näytelmissä Olen 26-vuotias, Luvattomia tunteja ja Rose-Marie.
Muuta

Tuovi Hirvisuo avioitui Pentti Olavi Honkasen kanssa 1937.
Aiheesta muualla

Tuovi Hirvisalo Ilona-tietokannassa
Tunteita & eleganssia
Länsiväylä: Elämänmakuisia Viipuri-kuvia kulttuurikeskuksessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Vuolteensilta

| Vuolteensilta |
| --- | --- |

Ylittää:  Tammerkosken
Sijainti:  Tampere, Laukontori–Koskikeskus
Ylläpitäjä:  Tampereen kaupunki
Avattu liikenteelle:  1985
Koordinaatit:  61°29′43.5″N, 023°45′54.0″E
Lisää silta-artikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Vuolteensilta on Tampereen keskustassa sijaitseva kevyen liikenteen silta, joka ylittää Tammerkosken Nalkalan ja Ratinan välillä jonkin matkaa Hämeensillasta etelään. Se yhdistää Laukontorin ja Kehräsaaren kosken länsipuolella Koskikeskukseen itärannalla. Silta valmistui vuonna 1985.
Lähellä Vuolteensiltaa sijaitsee myös Kehräsaaren jalankulkusilta.
Aiheesta muualla

Panoraamakuvia Vuolteensillalta - Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
Tåsjön piiri

| Tåsjön piiri |
| --- | --- |
 Tåsjö ja Kyrktåsjö
 fiTåsjön piiri 
 64°13′19″N, 15°54′04″E 
Valtio:   Ruotsi
Maakunta:  Ångermanland
Lääni:  Jämtlandin lääni
Kunta:  Strömsundin kunta
Piirikoodi:  321049
Väestö
Väkiluku (2022):  1 378 
Tåsjön piiri (ruots. Tåsjö distrikt) sijaitsee Strömsundin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on 1 378  (31. joulukuuta 2022).
Aiheesta muualla

SCB Regina Web Map (Näyttää piirin rajat karttapalvelussa) Statistiska centralbyrån. (ruotsiksi)
Strömsundin kunnan piirit