stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Syyrian energiapolitiikka
Energiantuotanto ja vienti

Eurostat 2006 mukaan Syyria vie öljyä Euroopassa eniten Saksaan, Ranskaan, Espanjaan ja Italiaan.
| Energiantuotanto> .. | Energiantuotanto> .Väestö.(milj.) | Energiantuotanto> Sähkön.kulutus.(TWh) | Energiantuotanto> .CO2.Mt | Energiantuotanto> Energian.tuotanto.Mtoe | Energiantuotanto> Energian.vienti.Mtoe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 18,6 | 24 | 48 | 29,5 | 11,1 |
| 2007 | 19,9 | 29 | 54 | 24,4 | 4,5 |
Uusiutuva energia

Syyria on asettanut uusiutuvan energian tavoitteen ja rakentamiseen liittyviä tavoitteita liittyen aurinkoenergian hyödyntämiseen. Vuonna 2007 Syyrian uusiutuvan energian osuuden tavoite oli 4 % vuoteen 2010 mennessä ja 10 % vuoteen 2020 mennessä.
Taneli Kurkela

Taneli Kurkela (30. syyskuuta 1861 Virolahti – 22. helmikuuta 1923 Tampere) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies.
Kurkelan vanhemmat olivat Antti ja Juliana Kurkela. Taneli Kurkela oli kansakoulunopettaja Karhulassa 1886–1890 ja Tampereella vuodesta 1890. Hän toimi Tampereella myös kansakoululautakunnan sihteerinä. Kurkela julkaisi kansakouluja varten sekä oikeinkirjoitusharjoitus- että laulukirjan. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1909 ja porvarissäädyssä Tampereen edustaja valtiopäivillä 1905–1906.
Tallinna HK Stars

| Tallinna HK Stars |
| --- | --- |

Perustettu:  2002
Kaupunki:  Tallinna
Kotiareena:  Linnahall
Sarjataso:  Meistriliiga
Värit:           
Toimitusjohtaja:   Igor Skuratovski
Päävalmentaja:   Juri Tsepilov
Mestaruudet:  4 (2004–2005, 2005–2006, 2006–2007 ja 2008–2009)
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tallinna HK Stars on virolainen jääkiekkoseura Tallinnasta. Seura on voittanut Meistriliigassa Viron mestaruuden neljästi kausilla 2004–2005, 2005–2006, 2006–2007 ja 2008–2009. Kaudella 2007–2008 joukkue sijoittui hopealle. Tätä ennen se oli saavuttanut kerran pronssia kaudella 2003–2004.
Joukkue ei ole enää kauden 2016–2017 jälkeen ottanut osaa Meistriliigaan.
Historia

Idea joukkueen perustamisesta syntyi kesäkuussa vuonna 2002, kun ryhmä entisiä HC Vipersin pelaajia päätti perustaa uuden jääkiekkojoukkueen Tallinnaan. Uuden joukkueen tarkoituksena oli tuoda uusi haastaja Meistriliigaan Tarton ja Narvan joukkueille. Joukkue perustettiin heinäkuussa Igor Skuratovskin, Mihhail Kozlovin, Roman Potchinokin, Andrei Grishkunin ja Aleksandr Sauendin johdolla. Pian valittiin myös joukkueen värit ja tunnus, jotka mukailivat NHL-joukkue Dallas Starsin tuolloista ilmettä. Joukkue alkoi harjoitella samana kesänä.
Ensimmäisessä viralisessa ottelussaan lokakuun 5. päivänä vuonna 2002 Stars voitti Visa-Tiigrid lukemin 8–2. Ensimmäisellä kaudellaan joukkue sijoittui Meistriliigan runkosarjassa kolmanneksi. Neljännesvälierissä joukkue kohtasi Kohtla-Järve HK Keemikin, putosi ja jäi viidenneksi.
Seuraavana kesänä 2003 joukkueeseen liittyi uusia pelaajia, minkä johdosta perustettiin amatöörijoukkue Stars-2. Päävalmentajaksi tuli Eduard Sedashev. Marraskuussa joukkueeseen liittyi lisää HC Vipersin pelaajia, kun Vipersin pelaajat hajaantuivat joukkueesta.
Joukkue

Maalivahdit:
Kristjan Eerme, s. 3.5.1988
Viktor Seliverstov, s. 26.8.1990
Puolustajat:
75  Roman Potsinok, s. 10.02.1975 180 cm/90 kg
59  Dmitri Kalenda, s. 10.03.1991 182 cm/71 kg
19  Kaupo Kaljuste, s. 15.12.1981 189 cm/86 kg
07  Dmitri Suur, s. 25.2.1975 180 cm/96 kg
55  Ilja Tsegotov, s. 7.10.1986 185 cm/90 kg
02  Daniil Osipov, s. 20.12.81 180 cm/80 kg
Hyökkääjät:
44  Edgar Baranin, s. 3.4.1990 182 cm/74 kg
79  Maksim Ivanov, s. 5.6.1979 175 cm/72 kg
31  Jussi Nieminen, s.20.3.1982 185 cm/91 kg
71  Aleksandr Kuznetsov, s. 29.1.1985 176 cm/95 kg
24  Mihhail Kozlov, s. 24.4.1975 180 cm/81 kg
77  Andrei Zorin, s. 7.02.1974 175 cm/83 kg
17  Paul Sillandi, s. 10.6.1983 185 cm/80 kg
83  Roman Razumovski, s. 7.01.1983 180 cm/70 kg
41  Mikhail Merkulov, s. 25.6.1975 170 cm/67 kg
21  Aleksandr Vinogradov, s. 20.6.1970 175 cm/85 kg
69  Arkadi Zaitsev, s. 1.3.1990 190 cm/70 kg
22  Kirill Postolaki, s. 4.3.1990 185 cm/85 kg
29   Evgeny Nokhrin, s. 31.10.76 180 cm/77 kg
28   Eduard Valiullin, s. 28.11.1966 177 cm/87 kg
25   Igor Starkovsky, s. 18.5.1965 180 cm/86 kg
96  Andrei Lukin, s. 26.2.89 188 cm/75 kg
Aiheesta muualla

http://www.hkstars.ee (Arkistoitu – Internet Archive)
Meistriliiga 2008–2009
Tallinna HK Stars
Tartu Välk 494
Narva PSK
Kohtla-Järve Viru Sputnik
Tallinn Purikad
Eesti Noortekoondis
Syyrialaisesta jumalattaresta

| Syyrialaisesta jumalattaresta> Περὶ τῆς Συρίης Θεοῦ.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Lukianos
Kieli:  muinaiskreikka
Genre:  satiiri
Julkaistu:  100-luku
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Syyrialaisesta jumalattaresta (m.kreik. Περὶ τῆς Συρίης Θεοῦ, Peri tēs Syriēs theou; lat. De Dea Syria) on Lukianoksen nimiin pantu teos, joka kuvaa erilaisia uskonnollisia kultteja, joita harjoitettiin Syyrian Hierapolis Bambykessä. Teoksen nimen ”syyrialainen jumalatar” viittaa Atargatikseen.
Lukianos kirjoitti teoksen Herodotosta jäljittelevällä joonialaisella kreikalla. Koska Lukianos tunnetaan ennen kaikkea satiireistaan, teoksen arvo todenmukaisena kuvauksena toisen vuosisadan jaa. Syyrian uskonnollisesta elämästä on usein kyseenalaistettu. Nykyisin tutkijat ovat kuitenkin antaneet sen kuvaukselle enemmän arvoa, mutta samalla on kyseenalaistettu se, että teos olisi Lukianoksen kirjoittama. Jotkut tutkijat kuitenkin katsovat, että teoksessa on tarpeeksi yhtäläisyyksiä Lukianoksen muiden teosten kanssa.
Syyrialaisesta jumalattaresta antaa kuvauksen Hierapoliksessa sijainneesta temppelistä sekä siellä harjoitetuista palvontamenoista. Temppeli oli tyyliltään joonialainen ja se oli koristeltu laajalti kullalla. Temppelin sisällä oli pyhä kammio, johon vain papit saivat astua. Kammiossa oli jumalattaren ja jumalan patsaat, mutta ensin mainittu vaikuttaa olleen rikkaammin koristeltu sekä korukivin että ornamentein. Patsaiden välissä oli koristeltu ksoanon, kulttipatsas, joka vaikuttaa kannetun ulos aina kulttimenojen aikana. Teos kuvaa myös muita koristeluja, sekä Apollonin ksoanonin liikkeisiin perustuvan ennustustavan. Temppelin edessä oli suuri pronssinen alttari. Esipihalla eli paljon pyhitettyjä nelijalkaisia (mutta ei sikoja) ja lintuja, joita käytettiin uhrimenoissa.
Temppeliä palveli noin kolmesataa pappia. Vähäisempiä palvelustehtäviä oli lukuisia. Juhlamenojen keskus oli järvi, ja osallistujien oli tapana uida siinä ja koristella keskellä vettä seissyt alttari. Järvessä oli myös pyhiä kaloja, jotka kuuluivat Atargatiksen ikonografiaan. Myös Plinius vanhempi ja Aelianus mainitsevat kalat.
Teoksen mukaan temppelissä harjoitetut palvontamenot olivat luonteeltaan fallisia. Uhraajat toivat temppeliin pieniä miespuolisia hahmoja esittäviä patsaita, jotka oli tehty puusta ja pronssista. Temppelin eteen oli sijoitettu suuria falloksia ikään kuin obeliskeiksi. Niihin kiivettiin ja ne koristeltiin seremoniallisesti kerran vuodessa. Kaupungissa oli myös tietty rituaali kaupunkiin tulemiselle ja temppeliin tutustumiselle paikallisten oppaiden opastuksella.
Kirjallisuutta

Lightfoot, J. L.: Lucian On the Syrian Goddess: Edited with Introduction, Translation and Commentary.  Oxford:  Oxford University Press, 2003.
Strong, Herbert A. & Garstang, John: The Syrian Goddess.  Forgotten Books, 1913/2007.  Teoksen verkkoversio.
Aiheesta muualla

Lucian of Samosata: De Dea Syria (englanniksi)
Thamel

Katunäkymää
Thamel on Nepalin Kathmandussa sijaitseva turistien suosima alue. Siellä on muun muassa shoppailukujia, ravintoloita, illanviettopaikkoja, kirjakauppoja ja basaareja. Thamelista on hyvät liikenneyhteydet temppeleille.[lähde? ]
Tanskalainen itineraario

Purjehdusoppaassa kuvattu reitti Utlengista Ruotsin ja Suomen rannikkoja pitkin Rauelburghiin eli Tallinnaan sekä kaikki oppaassa mainitut paikat sekä latinaksi, että nykykielellä.
Tanskalainen itineraario tai Valdemarin itineraari (lat. itinerarium, reittikuvaus) on purjehdusopas Tanskasta Itämeren rannikkoa pitkin Rääveliin eli Tallinnaan 1200-luvulta.
Itineraarion kuvaama purjehdusreitti alkaa Tanskasta ja etenee Ruotsin rannikkoa pitkin, sitten Ahvenanmeren yli Suomen rannikolle, jossa se etenee Hankoniemen ja Porkkalan ohi kohti Tallinnaa. Reittikuvauksen kirjoittajasta ei ole täyttä varmuutta, mutta se on ajoitettu 1200-luvulle. On ehdotettu, että se olisi kirjoitettu Tallinnan piispan Torkkelin kansliassa vuonna 1241 tai fransiskaanijärjestön toimesta 1200-luvun lopulla. Reitti on ollut joka tapauksessa käytössä jo aiemmin, viimeistään 1219–1220, jolloin tanskalaiset valloittivat Pohjois-Viron ja kastoivat sen asukkaat kristinuskoon.
Itineraarion mainitsemat paikat olivat saaria tai niemiä, joilla oli jo tuolloin pysyvä asutus. Useimmista itineraarion mainitsemista paikoista tunnetaan vanha kappeli ja kirkkomaa. Seuraavat Suomen rannikon purjehdusväyliä kuvaavat lähteet ovat vasta 1500-luvun puolivälistä.
Matkakuvaus (ote)

Pienestä Swethiuthaesta Wiraesundiin 1 (meripeninkulma); Sieltä Malaegstaghin 1; sieltä Krampesundiin 3; sieltä Weddesundiin 1; sieltä Arnholmiin 2. Ja huomattava on että eteneminen Utlengata Arnholmia kohti kulkee enemmän pohjoiseen kuin itään. Arnholmista Ahvenanmeren yli Lemböteen (Linaebötae) 6; sieltä Kökariin (Thiyckaekarl) 8. Huomattava on, että Kökarin ja Lemböten välillä sijaitsee monta saarta nimeltä Föglö (Fyghelde) Sieltä Aspesundiin 6, ja siellä on kolme saarta joista yksi on Aspö, toinen Refholm, kolmas Malmö ja Jurmo (Iurima) sijaitsee viimeisenä niistä kohti eteläistä suuntaa ja lähimpänä merta. Aspöstä Örsundiin 6; sieltä Hankoniemeen 3 (Hangethe). Ja huomattava on, että Arnholmista Lemböteen mennään keskeltä idän ja pohjoisen välistä, ja jos tuuli on myötäinen lännestä, voi purjehtia suoraa linjaa Arnholmista Hankoniemeen; ja Hankoniemestä, joka suomeksi on Kumionpää (Cuminpe), Loviksundiin (Lowicsund) 2; sieltä Karjaankaskeen (Karienkaskaehe) 1; sieltä Jussaari (Juxasarae) 2; sieltä Oriinsaareen (Horinsarae), joka on tanskaksi Hestö, 2; sieltä Porkkalaan (Purkal) 3. Ja tähän saareen Hankoniemestä mennään kohti itää ja pikkuisen kumminkin kohti pohjoista. Samaten Porkkalasta Naissaareen (Narigeth) Viron meren toiselle puolelle 6; sieltä Paljassaareen (Karlsö) 1 ja puoli; sieltä Tallinnaan (Raeuelburgh) puoli. Ja on huomattava, että Porkkalasta Tallinnaan on purjehdittava eteläisen ja itäisen suunnan välistä. Sitä paitsi on huomattava, että jos miellyttää, voi purjehtia Hankoniemestä Osmussaareen eli Odensholmiin (Hothensholm) pohjatuulella kohti eteläistä ja itäistä suuntaa. Ja sieltä on merta 8 meripeninkulmaa.
Aiheesta muualla

Itineraarion latinankielinen teksti ja käännös ruotsiksi.
Det 'Danska itinerariet' : franciskansk expansionsstrategi i Östersjön / Jarl Gallén ; redigerad och utgiven av John Lind, 1993
Tallinnan vanhakaupunki, jonka vanhimmat osat ovat keskiajalta. Matkakuvauksessa kaupungista käytetään nimitystä Raeuelburgh eli Rääveli.
Thames (täsmennyssivu)

Nimen Thames merkityksiä:
Thames, joki Etelä-Englannissa.
Thames, joki Ontariossa, Kanadassa.
Thames, joki Yhdysvaltojen Connecticutissa
Thames Trader, kuorma-automerkki
Thames Television, brittiläinen televisiotuotantoyhtiö ja 1968–1992 televisiokanava. Nykyisin nimeltään TalkbackTHAMES.
Thames House, M15:n päämaja
HMS Thames (N71), vuonna 1932 vesille laskettu Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusvene
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Thames”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Taur Matan Ruak

| Taur Matan Ruak |
| --- | --- |
 Taur Matan Ruak vuonna 2018.
Itä-Timorin pääministeri
 22. kesäkuuta 2018 –  
Edeltäjä:  Mari Alkatiri
Itä-Timorin 6. presidentti
 20.5.2012–20.5.2017  
Edeltäjä:  José Ramos-Horta
Seuraaja:  Francisco Guterres
Henkilötiedot
Syntynyt: 10. lokakuuta 1956 (ikä 68) Baguia, Itä-Timor
Puoliso:  Isabel da Costa Ferreira
Tiedot
 Nimikirjoitus
José Maria Vasconcelos (tunnetaan yleisesti salanimellä Taur Matan Ruak, s. 10. lokakuuta 1956 Baguia, Itä-Timor) on itätimorilainen poliitikko, joka on toiminut maansa päämisterinä 22. kesäkuuta 2018 lähtien. Hän on entinen sissijohtaja, puolustusvoimien komentaja ja presidentti.
Ruak valittiin selvin lukemin Itä-Timorin presidentiksi vuoden 2012 presidentinvaalissa. Ruak sai vaalien toisella kierroksella yli 61 prosenttia äänistä. Toiseksi tullut Francisco Guterres keräsi noin 39 prosenttia äänistä. Myös Guterres taisteli aikoinaan Indonesian miehityshallintoa vastaan. Francisco Guterres voitti vuoden 2017 presidentinvaalit ja hän astui virkaan toukokuussa 2017. Ruakista tuli Itä-Timorin pääministeri kesäkuussa 2018.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taur Matan Ruak Wikimedia Commonsissa
Itä-Timorin presidentit
Xanana Gusmão
José Ramos-Horta
Vicente Guterres
Fernando de Araújo
José Ramos-Horta
Taur Matan Ruak
Francisco Guterres
Tauriac-de-Naucelle

| Tauriac-de-Naucelle |
| --- | --- |
 Viaurin viadukti
 Tauriac-de-Naucelle
 Koordinaatit: 44°09′20″N, 2°20′14″E 
Valtio:  Ranska
Alue:  Occitanie
Departementti:  Aveyron
Arrondissementti:  Villefranche-de-Rouergue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  21,6 km²
Väkiluku (2016):  369 
 – Väestötiheys:  17 as./km²
Kunnan numero:  12276
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tauriac-de-Naucelle on kunta Ranskan eteläosassa Aveyronin departementissa Occitanien alueella. Kunnasta käytetään myös nimeä Calmont-de-Plancatge. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Rodezin kaupungista lounaaseen.
Tauriac-de-Naucellen kunnan ja sen eteläpuolella olevan Tanusin kunnan rajalla olevan Viaurjoen ylittää Viaurin viadukti, joka on vuonna 1903 käyttöönotettu rautatiesilta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tauriac-de-Naucelle Wikimedia Commonsissa
Teerisaari (Kontiolahti)

| --- | --- |
Sijainti:  Kontiolahti, Polvijärvi Pohjois-Karjala Suomi
Vesialue:  Höytiäinen
Korkein kohta:  yli 95 m 
Pinta-ala:  622 ha  
| --- | --- |
Asukasluku:  noin 10 
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Teerisaari  eli Teyrisaari on Pohjois-Karjalassa Polvijärvellä ja Kontiolahdella sijaitseva Höytiäisen suurin saari. Saari on edelleen ympärivuotisesti asuttu.
Maantietoa

Teerisaari on 7 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 622 hehtaaria . Saaren erikoisuus on sen pohjoisrannasta alkava yli kilometrin pituinen, sokkeloisen muotoinen ja hyvin reheväkasvustoinen Sisuslahti. Vesialueen nimellä on myös monikollinen muoto ”Sisuslahdet”. Umpeenkasvun seurauksena lahden pohjukan avovesialue on kuroutunut erilleen lahden suuosasta. Sitä kutsutaan Syvälahdeksi, vaikka lahti on nykyään kaksiosainen. Saaren koillissivulla esiintyy kumpumoreenivyöhyke, joka ilmenee koko saaren pituuden mittaisena ja myös saaren kaakkoispään itärannan lähivesissä veden pinnalle pilkistävinä saarina. Sisuslahti ja Syvälahti ovat kumpujen väliin muodostunutta lahtea. Teerisaarella on toinenkin erityispiirre; se on muodoltaan hyvin virtaviivainen. Eräät saaret ovat muodoltaan neulamaisia. Saaren kaakkoispäässä sijaitseva Eteläpäänniemi on myös sellainen. Karttakuvan perusteella voidaan arvella, että Teerisaari on luoteessa sijaitsevan Oriniemen saarimainen jatke.
Teerisaaressa on Syvälahden, ja siitä erilleen kuroutuneen lammen, lisäksi vielä viisi muuta lampea. Kaakossa sijaitseva Suvipäänlampi on niistä suurin ja Ruutanalampi toiseksi suurin. Saaressa on edelleen viisi talollista tilaa ja jonkin verran peltomaata. Muu osa saaresta on metsämaata. Saaressa on vakituisia asukkaita alle kymmenen (vuonna 2010 oli asukasluku 9 ), mutta heinäkuussa voi kesäasukkaita olla yli sata (vuonna 2020: 31 vapaa-ajanasuntoa ja 124 vapaa-ajan asukasta ). Talvisin Teerisaareen johtaa jäätie ja kesällä voi rantautua yksityiseen laituriin, josta alkaa moneen suuntaan johtavat tiet . Saaren luoteispää kuuluu Polvijärvelle ja muu osa Kontiolahdelle.
Luontoarvoja

Teerisaaresta vajaa kolmannes on suojeltu Natura 2000-ohjelmassa nimellä Teerisaari-Sisuslahti (123 hehtaaria, FI0700016). Sen suojeluperuste on arvokas linnustollinen kokonaisuus, kasketut lehtometsät sekä kosteapohjaisten rantametsien edustavuus. Suojeluun on vaikuttanut joukko saaren lintulajeja, joita ovat heinätavi, laulujoutsen, palokärki, nuolihaukka, pikkusieppo, kurki, merikotka, pikkulokki, mustakurkku-uikku ja kalatiira. Lisäksi tavataan kuhankeittäjää.
Saaren kallioperä on kokonaan fylliittiä, joka on kulunut viime jääkaudella voimakkaasti luode-kaakko-suunaiseksi. Kallioperä on muutamaa kalliopaljastumaa lukuun ottamatta irtomaan peittämä. Irtomaa muodostuu pääasiassa moreenista ja savesta. Moreenikerrostumat ovat paksuimpia kumpumoreenialueella (ablaatiomoreenia) kumpujen kohdilla. Vanhan Höytiäisen aikaiset talvijäiden aiheuttamat työnnöt ovat muokanneet Vanhasaaren rantoja tavalla, joka näkyy edelleen selkeästi. Vanhasaari on siten ollut saarena hyvin kauan. Kasvillisuus on rehevintä Sisuslahtien alueilla. Muualta on rehevin kasvillisuus raivattu peltomaaksi, joka on toisaalta ehtinyt suurelta osin metsittyä uudelleen. Lisäksi laiduntaminen on edistänyt harmaaleppäpuuston asemaa. Saarelta löytyy joitakin harvinaisempia kasvilajeja: ruttojuuri, sarjatalvikki ja siperiansinivalvatti. Saaren sisävedet ovat muutamien vesilintulajien pesimäaluetta, jossa niitä viihtyy suuriakin parimääriä. Sisuslahdet sulavat pari viikkoa aikaisemmin kuin muu osa Höytiäisestä, jolloin niistä tulee muuttolintujen ruokailu- ja levähdyspaikka. Sisuslahdet ovat tärkeä kalojen kutualue, jossa aiemmin kalastettiin ahkerasti. Rehevään lahteen istutettu ruutana on kuitenkin haitannut verkkokalastusta, jolloin se on vähentynyt. Sen sijaan kalasääksi ruokailee lahdella säännöllisesti.
Historiaa

Höytiäisessä suoritettiin vuosina 1858–1860 järvenlasku, jonka seurauksena Höytiäisen vedenpinta aleni 9,6 metriä. Ennen järvenlaskua Teerisaari oli vain noin hehtaarin kokoinen luoto nimeltä Vanhasaari , joka kasvoi järvenlaskussa yli 600-kertaiseksi. Saaren järvenpohjasta paljastunut maaperä oli hedemällistä, joten saari asutettiin. Järvenlaskun vesijättömaa jaettiin pääasiassa järvenlaskuyhtiön osakkaiden kesken, mutta maa-alueiden tilanmuodostus saatiin Polvijärvellä päätökseen vasta 1955. Vuonna 1950 Teerisaaressa oli 118 vakituista asukasta. Saareen ei vielä 1960-luvullakaan tullut sähköä ja tuona aikana kaupungistuminen ja Ruotsiin muutto tyhjensi myös Teerisaarta. Vuonna 1975 asui saarella vakituisesti 30 asukasta ja vuonna 1986 enää 11 asukasta.
Teppo Velin

| Teppo Velin |
| --- | --- |
 Teppo Velin Oulun YleX PoPissa 2014.
Henkilötiedot
Syntynyt: 17. joulukuuta 1980 (ikä 43)  Lappeenranta, Suomi
Muusikko
Taiteilijanimi:  Kake - vainaa
Aktiivisena:  1996–
Tyylilajit:  thrash metal, reggae
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  Stam1na
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Teppo Juhani ”Kake” Velin (s. 17. joulukuuta 1980 Lappeenranta) on suomalainen rumpali. Hänet tunnetaan parhaiten Stam1na-yhtyeen rumpalina. Velin kuuluu Stam1nan alkuperäisjäseniin. Hän toimii usein myös Stam1nan keikkabussin kuljettajana.
Aiheesta muualla

Teppo Velin Meteli.netissä
Tauno Berner

Tauno Edvard Berner (6. huhtikuuta 1880 Helsinki – 29. toukokuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja Joensuun pormestari.
Tauno Bernerin vanhemmat olivat kansakoulujentarkastaja Axel Berner ja Mathilda Elisabet Arppe. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1898 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon vuonna 1903. Berner sai varatuomarin arvon 1906.
Berner oli Joensuun maistraatissa ja raastuvanoikeudessa oikeusneuvosmiehenä 1914–1917. Tänä aikana hänet tuomittiin yhdenvertaisuuslain rikkomisesta Venäjän lakien mukaan 3 kuukaudeksi vankeuteen yhdessä kunnallisraatimies Veli Parviaisen kanssa. Berner oli sitten Joensuun pormestarina 1919–1922. Hän oli kihlakunnantuomarina Juvan tuomiokunnassa 1922–1929 ja Ulvilan tuomiokunnassa vuodesta 1929. Myöhemmin hän oli tuomarina Käkisalmen ja Ikaalisten tuomiokunnissa aina vuoteen 1941 saakka.
Berner omisti Joensuussa Itä-Suomen Lakiasiaintoimiston ja hän oli Suomen Pankin Joensuun konttorin diskonttokomitean jäsenenä vuosina 1914-1922.
Tauno Honkanen

| Tauno Honkanen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Tauno Immanuel Honkanen
Syntynyt: 9. lokakuuta 1927 Kittilä
Kuollut: 27. maaliskuuta 2023 (95 vuotta) Rovaniemi
Uran tiedot
Laji:  sotilaspartiohiihto
Tauno Immanuel Honkanen (9. lokakuuta 1927 Kittilä – 27. maaliskuuta 2023 Rovaniemi) oli suomalainen maastohiihtäjä. Honkanen osallistui vuoden 1948 talviolympialaisissa näytöslajina olleeseen sotilaspartiohiihtoon, jossa Suomen joukkue sijoittui toiseksi.
Honkanen edusti urallaan Ounasvaaran Hiihtoseuraa, Kittilän Urheilijoita ja Palotievan Poikia. Häntä valmensi Pekka Niemi.
SM-kisoissa Honkanen sai 3×10 kilometrin viestissä hopeaa Ounasvaaran Hiihtoseuran joukkueessa vuonna 1949. Joukkueessa hiihtivät lisäksi Honkasen veli Pauli Honkanen ja Eero Naapuri. Honkanen valittiin Suomen joukkueeseen vuoden 1950 MM-kisoihin, mutta polvivamman vuoksi hän joutui jättämään kisat väliin.
Tauno Angervo

Kajaani Oy:n johtajia Lahnas­lammen kaivoksella vuonna 1965: johtokunnan puheenjohtaja Tauno Angervo, vuorineuvos Olli Paloheimo ja toimitus­johtaja Mikko Tähtinen.
Tauno Pietari Angervo (25. toukokuuta 1908 Naantali – 2. tammikuuta 2001) oli suomalainen pankki- ja vakuutusalan toimija. Hän oli Postisäästöpankin toimitusjohtajana 1940–1943, Vakuutusyhtiöiden keskusliiton toimitusjohtajana 1943–1945 sekä Pohjola-yhtiöissä johtajana 1945–1949 ja toimitusjohtajana 1949–1973. Hän toimi myös Kansallis-Osake-Pankin hallintoneuvostossa 1953–1977 sekä useiden teollisuusyritysten johtoelimissä. Angervo oli koulutukseltaan lakitieteen lisensiaatti.
Säteilevät silmät

| Säteilevät silmät> Bright Eyes |
| --- | --- |

Ohjaaja:  David Butler
Käsikirjoittaja:  Willian Conselman
Tuottaja:  Sol M. Wurtzel
Säveltäjä:   Richard A. Whiting  Samuel Kaylin 
Kuvaaja:  Arthur Miller
Pääosat:   Shirley Temple  James Dunn  Jane Darwell 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Fox Film
Levittäjä:  Fox Broadcasting Company Netflix
Ensi-ilta:  28. joulukuuta 1934
Kesto:  83 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  190 000 dollaria
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Säteilevät silmät (Bright Eyes) on vuonna 1934 julkaistu yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva.
Rooleissa

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Shirley Temple  | … |  Shirley Blake   |
|  James Dunn  | … |  Loop Merritt   |
|  Jane Darwell  | … |  Mrs. Higgins   |
|  Judith Allen  | … |  Adele Martin   |
|  Lois Wilson  | … |  Mary Blake   |
|  Charles Sellon  | … |  Ned Smith   |
|  Walter Johnson  | … |  Thomas   |
|  Jane Withers  | … |  Joy Smythe   |
Aiheesta muualla

Säteilevät silmät Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Säteilevät silmät Elonet.
Talousnationalismi

Talousnationalismi on protektionistinen talousajattelu, jossa valtion tulisi kontrolloida talouttaan, työvoimaa ja sitä, miten pääoma on muodostettu. Useimmissa tapauksissa tämä pitää sisällään maahantuonnin verotuksen. Monissa tapauksissa talousnationalismi on vastakohta globalisaatiolle ja se kyseenalaistaa vapaankaupan käytön ilman säännöstelyä.