stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
RoboCop (hahmo)
Ensisijaiset toimintaohjeet

RoboCop on ohjelmoitu noudattamaan neljää ensisijaista toimintaohjetta.
"Palvele julkisyhteisöä"
"Suojele viattomia"
"Ylläpidä lakia"
"SALAINEN"
Neljäs toimintaohje oli ohjelmoitu salaiseksi, kunnes se tulisi ajankohtaiseksi. Se hahmonsi hänet fyysisesti kyvyttömäksi pidättää virka-asemaltaan korkeampaa OCP:n työntekijää. Ensimmäisessä elokuvassa neljäs toimintaohje oli OCP:n apulaisjohtaja Dick Jonesin oma lisäys RoboCopin ohjelmointiin. Kolmannessa elokuvassa neljäs toimintaohje oli merkitty seuraavasti: "Älä koskaan vastusta OCP:n virkailijaa". Pari kertaa RoboCopin toimintaohjeet on pyyhitty kokonaan pois.
Aseet

RoboCop on käyttänyt elokuvissa ja televisiosarjoissa useita eri aseita, mutta hahmon pääaseena on kuvitteellinen Auto-9 pistooli. 9 mm:n kaliiperisessa aseessa on 50 patruunan lipas. Sen tulinopeus on 60 laukausta minuutissa ja sillä voi ampua kertatulta sekä kolmen laukauksen sarjoja.
Auto-9 muokattiin Beretta 93R pistoolista, jonka piippua pidennettiin lisäosalla ja kahvaa suurennettiin paremmin RoboCopin käteen sopivaksi.
Hahmoa näytelleet

| Vuodet | Näyttelijät | Sarjat | Elokuvat | Videopelit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1987 1990 2023 | Peter Weller |  | RoboCop RoboCop 2 | RoboCop: Rogue City |
| 1988 | Dan Hennessey | RoboCop: The Animated Series |  |  |
| 1993 | Robert John Burke |  | RoboCop 3 |  |
| 1994 | Richard Eden | RoboCop: The Series |  |  |
| 1998–1999 | David Sobolov | RoboCop: Alpha Commando |  |  |
| 2001 | Page Fletcher | RoboCop: Prime Directives |  |  |
| 2014 | Joel Kinnaman |  | RoboCop |  |
Ensisijaiset toimintaohjeet.
Kenneth Kaunda

| Kenneth Kaunda |
| --- | --- |
 Kenneth Kaunda vuonna 2020.
Sambian presidentti
 24. lokakuuta 1964 – 2. marraskuuta 1991  
Seuraaja:  Frederick Chiluba
Henkilötiedot
Syntynyt: 28. huhtikuuta 1924 Chinsali, Pohjois-Rhodesia
Kuollut: 17. kesäkuuta 2021 (97 vuotta) Lusaka, Sambia
Ammatti:  opettaja
Puoliso:  Betty Kaunda
Tiedot
Puolue:  United National Independence Party
Uskonto:  presbyteeri
Kenneth David Kaunda (28. huhtikuuta 1924 Chinsali, Pohjois-Rhodesia – 17. kesäkuuta 2021 Lusaka, Sambia) oli Sambian ensimmäinen presidentti vuosina 1964–1991.
Elämäkerta > Opettajasta politiikkaan

Kaunda oli nuorin perheen kahdeksasta lapsesta. Hänen isänsä oli Malawissa syntynyt Skotlannin kirkon lähetyssaarnaaja ja opettaja.
Kaunda oli kahdeksanvuotias, kun hänen isänsä kuoli ja hän joutui jatkossa työskentelemään osa-aikaisesti taatakseen perheelleen toimeentulon. Äitinsä tuella ja hyvien verkostojen avulla Kaunda pystyi kuitenkin jatkamaan opintojaan, ja hän pääsi 1941 arvostettuun Munalin toisen asteen oppilaitokseen Lusakaan. Siellä hänen oppi-isäkseen kohosi eteläafrikkalainen Daniel Sonquishen, jonka kautta hän sai vahvan rasismin ja kolonialismin vastaisen ideologian.
Kaunda opiskeli opettajaksi ja toimi 1943–1947 opettajana Lubwassa. Hän kohosi tuona aikana myös koulun rehtoriksi. Hän myös tapasi tuona aikana Betty Bandan, jonka kanssa meni naimisiin elokuussa 1946. Kaundalla meni 1947 välit poikki lubwalaisen koulun johtoon, ja seuraavan vuoden hän yritti saada vakituista paikkaa. Hän sai lopulta paikan Chingolasta sosiaalityöntekijänä, mutta vaihtoi sen pian opettajan työhön Mufuliran kaivoskoulussa.
Kaunda aktivoitui Mufulirassa poliittisesti ja osallistui Pohjois-Rhodesian afrikkalaisen kansalliskongressin tapaamisiin. Kaunda oli aktiivinen toimija Pohjoisen maakunnassa puolueen toiminnassa. Hän perusti useita paikallishaaroja ja sai tunnustusta ihan kansalliselta tasolta. Hänet valittiinkin 1953 kansalliskongressin pääsihteeriksi.
Elämäkerta > Presidentiksi

Kaunda ja useat muut poliitikot tuskastuivat Pohjois-Rhodesian afrikkalaisen kansalliskongressin johtajaan Harry Nkumbulaan ja perustivat lokakuussa 1958 Sambian afrikkalaisen kansalliskongressin. Rhodesian ja Njassamaan liittovaltion hallinto kielsi puolueen, ja Kaunda sai kesäkuussa 1959 yhdeksän kuukauden vankeustuomion.
Vapauduttuaan tammikuussa 1960 Kaundasta tuli Mainza Chonan edellisenä syksynä perustaman Yhdistyneen kansallisen itsenäisyyspuolueen (UNIP) puheenjohtaja. UNIP kasvoi nopeasti, ja sillä oli jo kesäkuussa noin 300 000 jäsentä. Kaunda ja monet UNIPin johtajista kutsuttiin joulukuussa 1960 Britanniaan keskustelemaan siirtomaan tulevaisuudesta.
Vuonna 1962 järjestyissä parlamenttivaaleissa UNIP sai 15 paikkaa valtuuston 37 paikasta. UNIPin ja NRANC:n koalitiohallitus teki nopeaan tahtiin monia päätöksiä ja tuomitsi muun muassa Britannian luoman liittovaltion. Samalla se vaati Britannialta sitä, että Pohjois-Rhodesia eli Sambia voisi itsenäistyä omillaan. Britannia suostui vaatimukseen, ja Sambia sai itsenäisyyden 24. lokakuuta 1964.
Kaundasta tuli itsenäisen Sambian ensimmäinen presidentti. Hän teki laittomaksi Alice Lenshinan johtaman Lumpan kirkon. Vuoden 1968 vaalien väkivaltaisuuksien jälkeen Kaunda kielsi kaikki puolueet lukuun ottamatta omaansa, ja vuonna 1972 hän teki Sambiasta virallisesti yksipuoluejärjestelmän. Päätökseen vaikutti Simon Kapwepwen lähteminen puolueesta ja kilpailevan Yhdistyneen edistyspuolueen perustaminen. Kaunda kirjoitti useita kirjoja ”sambialaisesta humanismista”.lähde?
Kaunda toimi vuosina 1970–1973 Sitoutumattomien maiden liikkeen puheenjohtajana. Hän oli merkittävä apartheidin vastustaja, ja vapauduttuaan vankilasta Nelson Mandela teki vuonna 1990 ensimmäisen ulkomaanmatkansa juuri Sambiaan 27. helmikuuta.
Kaunda kansallisti Sambian kuparituotannon ja tuki eteläisen Afrikan mustia vapaustaistelijoita. Hän vastusti Rhodesian valkoista vähemmistöhallitusta ja tapasi elokuussa 1976 Etelä-Afrikan pääministeri B. J. Vorsterin sekä 30. huhtikuuta 1982 uuden pääministeri Pieter Willem Bothan. Vuonna 1991 järjestetyissä monipuoluevaaleissa Kaundan korvasi Sambian presidenttinä Frederick Chiluba.
Kaunda vetäytyi maansa politiikasta saatuaan syytöksiä osallisuudesta vuoden 1997 epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen. Hän joutui sen yhteydessä pidätetyksi.
Kaunda teki valtiovierailun Suomeen heinäkuussa 1968 ensimmäisenä päiväntasaajan eteläpuolisen valtion päämiehenälähde?.
Kaunda kuoli keuhkokuumeeseen 97-vuotiaana sairaalassa Lusakassa kesäkuussa 2021.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kenneth Kaunda Wikimedia Commonsissa
Kenneth Kaunda: A life in power. BBC. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 2  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Belgia  Yhdysvallat  Ruotsi  Tšekki  Australia  Kroatia  Alankomaat  Puola  Vatikaani 
Tieteilijät:  CiNii 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Biographie  Trove 
Muut:  NARA  SNAC  IdRef 
Kenneth Kaunda Korpilahdella 1968.
Markku Nenonen

Markku Tapani Nenonen (s. 6. joulukuuta 1960 Helsinki) on suomalainen tanssija, koreografi, näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hänet tunnetaan erityisesti musiikkiteatterin freelance-ammattilaisena.
Uransa alussa Nenosella oli kiinnitys tanssijana Helsingin kaupunginteatterissa pari vuotta, kunnes hänet hyväksyttiin Carolyn Carlsonin tanssiryhmään Pariisiin, jossa Nenonen asui kolme vuotta. Tanssijana Nenonen on ollut mukana muun muassa teoksissa Peter Pan (HKT 1984), Kalevala (HKT 1985) ja Cats (HKT 1986) sekä  Dark ja  Steppe (Carolyn Carlson, 1980-luvun loppu)..
Kesällä 2007 Nenonen esitti toista pääosaa (Albin/Zaza) Heinolan kesäteatterin suomenkielisenä kantaesityksenä toteuttamassa musikaalifarssissa Lainahöyhenissä (La Cage aux folles). Seuraavana kesänä hän esiintyi Heinolassa musikaalissa Housut pois (The Full Monty) Malcolmin roolissa. Molemmat tuotannot ohjasi Tiina Brännare. Vuonna 2007 Nenonen teki myös koreografian Mel Brooksin musiikkikomediaan The Producers, jonka ohjasi Helsingin kaupunginteatteriin Neil Hardwick.
Vuonna 2012 Nenonen suomensi, ohjasi, lavasti ja puvusti Tampereen Työväen Teatterin Kellariteatteriin puhenäytelmän Rakkauden vaatekaappi (Love, Loss And What I Wore) ja teki samana syksynä samaan teatteriin ensimmäisen operettiohjauksensa Kreivitär Mariza. Aiemmin hän on tehnyt koreografiat TTT:n Amadeukseen, Tuhkimoon ja lastennäytelmään Heinähattu ja Vilttitossu.
Vuonna 2014 Markku Nenonen ohjasi Helsingin kaupunginteatteriin musikaalin Miten menestyä vaivatta liike-elämässä. Syksyllä 2015 sai kantaesityksenä hänen ohjauksensa Elton Johnin ja Lee Hallin menestysmusikaalista Billy Elliot.
Nenosen muita ohjauksia ovat olleet Rocky Horror Show (myös koreografia, Åbo Svenska Teater 2002), Tell Me On A Sunday (ÅST 2007), Cabaret (Joensuun kaupunginteatteri 2010), I Love You, You’re Perfect, Now Change (ÅST 2004), Urinetown (myös koreografia, ÅST 2006) ja Next To Normal (myös koreografia ja pukusuunnittelu, HKT 2010).
Koreografina Nenonen on työskennellyt muun muassa produktioissa Rose (HKT 1992), Mambo Kings (HKT 1995), Flyin’ Jay (Turun kaupunginteatteri 1995), Crazy For You (Kuopion kaupunginteatteri 2001), Sadan vuoden yksinäisyys (Turun kaupunginteatteri 2002) ja Evita (HKT 2006) sekä monissa Komediateatteri Arenan esityksissä, joita hän on myös ohjannut.
Näyttelijänä hänet on nähty teoksissa Chicago (HKT 1983), Sweet Charity (Nickie, Turun kt 1999), Cabaret (seremoniamestari, HKT 2000), Aladdin (Jafar, Aleksanterin teatteri 2012) sekä Paulin roolissa tv-sarjassa Kuumia aaltoja (MTV3 2003). Lisäksi hän on tehnyt omia koreografioita mm. Romantikuu, Pastellaria ja Tango sekä esiintynyt Superdames-ryhmässä drag-roolissa nimeltä Raffaella Della Rosa.
Fyrisån

| Fyrisån |
| --- | --- |

Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Ruotsi
Läänit:  Uppsala
Maakunnat:  Uplanti
Kunnat:  Knivsta, Uppsala, Östhammar
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Norrströmin vesistö
Valuma-alue:  Fyrisånin valuma-alue
Pinta-ala:  2 003,15 km²  
Järvisyys:  1,9 % 
Pääuoman pituus:  86 km 
Pääuoman osuudet:  Fyrisån (36 km) ←Vendelån ←Tegelsmoraån ←Toboån ←Smedbybäcken
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Dannemorasjön, Österbybruk Östhammar 
 :  60.1489°N, 17.8031°E
Laskupaikka:  Ekoln, Uppsala & Knivsta 
 :  59.7867°N, 17.6548°E
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  25 m  mpy.
Laskukorkeus:  0,7 m  mpy.
Korkeusero:  24,3 m
Pituus:  54 km  
Kaltevuus:  0,45 m/km
Keskiylivirtaama:  64,3 m³/s (MHQ) 
Keskivirtaama:  13,8 m³/s (MQ) 
Keskialivirtaama:  2,15 m³/s (MNQ) 
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
Fyrisån ilmakuvassa virtamassa Uppsalan läpi.
Fyrisån on Ruotsissa Uppsalan läänissä Östhammarissa, Knivstassa ja Uppsalassa virtaava 54 kilometriä pitkä joki, jolla on Fyrisånin valuma-alueen 86 kilometriä pitkällä pääuoman alajuoksulla 36 kilometriä pitkä osuus. Joki virtaa Uppsalan kaupungin läpi ja laskee Mälarenin Ekolnin lahteen kaupungin edustalla.
Joen kulku

Joki alkaa Dannemorasjönistä Östhammarin kunnassa ja virtaa pääasiassa kohti etelä-kaakkoa tai etelää. Se saavuttaa ensimmäisen kylän Skyttorpin 11 kilometriä järveltä. Itse Dannemorasjön on rannoiltaan vesikasvillisuuden valtaama, mutta järven keskellä on jäljellä suuri avovesialue. Joenuoman yläjuoksua reunustavat suot ovat umpeen soistuneita järviä. Ensin tulee Skarnässjön, joka muodostaa Dannebysjönin kanssa yhtenäisen 4,5 kilometriä pitkän kosteikkoalueen. Uppsalan ja Östhammarin kuntaraja seuraa jokea, kunnes se siirtyy Uppsalan puolelle. Seuraava on parikilometrinen Stocksjön, joka on sekin kosteikkona. Kolmantena on 1,5 kilometriä pitkä ruohottunut Knivstasjön. Skyttorpista alkaa peltovaltainen jokiosuus, joka jatkuu Uppsalaan asti. Vattholmassa on joen moemmilla puolilla golfkenttä ja joen karttanimeksi tulee täällä välillä Vattholmaån. Kylässä on jokeen rakennettu vesivoimalaitos, jolla on pieni patolampi. Heti kylän jälkeen jokeen yhtyy oikealta tuleva Vendelån, joka on Fyrisåta suurempi joki. Vaikka se onkin suurempi, käytetään silti uoman nimenä Fyrisån. Viisi kilometriä alempana joki ohittaa Storvretan kylän, jonka kohdalla joki on levennetty patoamalla. Joki alittaa eurooppatien E4, joka kulkee Uppsalasta pohjoiseen päin. Nyt yhtyy jokeen oikealta tuleva Bjöklingeån. Ennen Gamla Uppsalaan tulemistaan tekee joki S-mutkan ja tunkeutuu kaupuntiin luoteesta päin. Mutkan sisälle jäävät lentokentän kiitotiet. Kaupunkitaajamaa on kuuden kilometrin verran ja sen jälkeen joki palaa peltoalueelle. Mälareniin on kaupungista vielä kuusi kilometriä matkaa. Jokeen yhtyy vasemmalta tuleva Sävjaån. Fyrisån seuraa harjujaksoa, joka saattaa sitä Mälarenille asti. Joensuun ympäristössä on pientaloalueita, joista länsirannalla olevat kuuluvat Uppsalaan ja itärannalla olevat Knivstaan.
Kaupunkialueella on joen äärellä usein puistoalueita ja ruutukaava-alueella on joen penkereet rakennettu kivistä. Upplands museetin ja Tuomiokirkon kohdalla on joessa pato ja 600 metriä alempana vierasvenelaiturin kohdalla pohjapato. Pohjapadon alapuolella on joen rannassa risteilylaivojen laituripaikkoja ja kaupunkialueella on venepaikkoja muutama kilometri. Seuraava venelaituri sijaitsee joensuussa.
Joen vedestä tuotetaan Uppsalan kaupungin asukkaille ja teollisuudelle käyttövettä. Joen veteen pumpataan lisävettä Tämnarenista Vendelåniin ja vettä suodatetaan Uppsalanharjulla tekopohjavedeksi, josta sitten valmistetaan juomavettä.
Jokikanavaa Uppsalassa
Joen lukuisat kävelysillat
Rautasilta (Jernbron)
Venelaituri Rautasillan kohdalla
Pohjapato Upplannin museon kohdalla
Opiskelijat lautanlaskussa
Matkustuslaivoja venelaitureilla
Vesivoimalaitoksia

Joessa toimii Ulva Kvarn, joka on Ulva Kraft AB omistama pienvoimalaitos. Sen kapasiteetti on 0,2 megawattia ja vuosituotanto 0,8 gigawattia.
Luontoarvoja > Virkistyskäyttö

Joella toimii merkitty ja hoidettu melontareitti. Joessa on useita uimapaikkoja erityisesti patojen lähettyvillä. Myös yliopiston opiskelijat järjestävät keväisin kumilauttatapahtuman, jossa osanottajamäärät ovat suuria. Joen rannoille on järjestetty laitureihin venepaikkoja.
Luontoarvoja > Suojelualueita

Joen alajuoksu keskustasta Mälareniin on yhtenäistä luonnonsuojelualuetta (Naturreservat Årike Fyris, 482 hehtaaria ), jossa on yleisölle rakennettuja lintutorneja. Yläjuoksulla Dannemorasjönin itärannat ovat myös suojeltuja (Naturreservatet Andersby ängsbackar, 204 hehtaaria ). Siellä on säilytetty kosteikon äärellä haka- ja niittymaita.
Historiaa

Vielä 5 000 vuotta sitten laski Fyrisån laajaan Itämeren lahteen. Maankohoaminen on nostanut vedenalaista maaperää ylemmäksi, mutta vielä 2 000 vuotta sitten oli merivedenpinta 10 metriä nykyistä tasoa korkeammalla. Silloin voitiin tulla veneellä Vanhaan Uppsalaan asti, josta alkoi Fyrisånin joenuoma. Kun maankohoaminen jatkui vielä muutaman metrin, jäivät veneet Uppsalan keskustan Kvarnfalletin taakse. Tänne muodostui kauppapaikka ja sen ympärille muutti asutusta.
Seutu on kuuluisa rauta- ja viikinkiajan löydöistään. Vendelsjönin länsipuolella sijaitsevat Vendelin kalmistot ja Ottarin hautakumpu. Aivan Fyrisånin rannalla Vendelånin yhtymäkohdan alapuolella sijaitsee tunnettu Valsgärden kalmisto. Myös varhaiskeskiaikana ja keskiaikanakin oli seutu svealaisten hallinnon keskiössä. Sijaitsihan Uppsalan arkkipiispan istuin täällä ja Uppsalan rakennettiin komea Uppsalan tuomiokirkko sen merkiksi.
Joen nimi Fyrisån on melko uusi, sillä 1600-luvulla joen nimi oli vielä Salaån. Uuden nimen keksi kuulema Olof Rudbeck 1600-luvun jälkipuoliskolla. Fyrisånin yläjuoksua kutsutaan paikallisesti myös toisella nimellään Vattholmaån .
Uppsalan tuomiokirkko (Elias Martin)
Jäidenlähtö 1900-luvun alussa
Anders Fredrik Skjöldebrand (1757-1834)
Soutukilpailu joella vuonna 1879 (?)
Purjeveneitä laiturissa, kuvannut Henry Osti (1826-1914)
Fyrisånin valuma-alue > Yleistä

Valuma-alue sijaitsee pääosin Uppsalan kaupungin alueella. Se ulottuu pohjoisessa yläjuoksulla Tierpin ja Östhammarin kuntien alueille. Kaakossa sivujoen Sävjaånin valuma-alue ulottuu Knivstan alueelle, mutta pieniä alueita kuuluu myös Norrtäljeen ja Sigtunaan. Länsireunassa luetaan kapea alue kuuluvaksi Hebyn kunnalle.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (43,6 %), savimaa (23,7 %), turve (9,4 %), kalliomaa (9,1 %), multamaa (8,6 %), hiekka ja sora (1,8 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,7 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (61,1 %), viljelymaita (24,9 %), soita ja kosteikkoja (1,5 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (3,7 %) sekä joutomaita (6,9 %). Näiden lisäksi on 1,9 % vesistöjä.
Fyrisånin valuma-alueella on patorekisterin mukaan 39 patoa, joilla säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 5,5 miljoonaa kuutiometriä.
Fyrisånin valuma-alue > Vesistösuhteita

Fyrisån kuuluu Norrströmin vesistöön (vesistöaluetunnus 61), jonka valuma-alueen pinta-ala on 22 650 neliökilometriä (km²) ja jonka pääuomaan kuuluu alajuoksulla Norrström ja sen kahdesta pääjärvestä alimmaisena oleva Mälaren. Norrström laskee Itämeren pääaltaaseen Tukholmassa. Vesistön pääuoman sivujoen Fyrisånin valuma-alueen pinta-ala on 2 003 km² eli 4,4 % koko vesistön pinta-alasta. Joki laskee Mälareniin kuuluvaan pitkään lahteen, jolla on eri osissaan eri nimiä ja jota kutsutaan Uppsalan edustalla Ekolnin lahdeksi. Uppsalasta on 45 kilometriä mutkikasta lahtea Stäksönille ja Görvälnille, josta alkaen Mälaren aukeaa väljempää näkyviin. Ekolniin laskevat Fyrisånin lisäksi Hagaån ja Näsbäcken.
Fyrisånin valuma-alue > Pääuoman kulku

| Pääuoman osuudet> nimi | Pääuoman osuudet> pituus (km) |
| --- | --- |
Fyrisån: 36
Vendelån: 20
Vendelsjön: 
Tegelsmoraån: 5
Kyrksjön: 
Toboån: 8
Smedbybäcken: 7
Lähteet: 1 = 
Fyrisånin valuma-alueen nimi johtuu siitä, että joki laskee viimeisenä Mälareniin. Joki muodostaa valuma-alueen pääuoman vain sen alajuoksulla. Muualla on pääuomassa muita jokia. Pääuoma alkaa pelto-ojana lähes neljä kilometriä pienen Mankarbon asuinalueen itäpuolelta Tierpsin kunnassa. Se muuttuu pian Smedbybäckenin johto-ojaksi ja sitten se laajenee Toboån joeksi. Sen virtaussuunta on koilliseen, kunnes se kääntyy Tobon kylän jälkeen itään päin ja laskee Tegelmoran kulmakunnalla Kyrksjöniin. Joki virtaa tämän jälkeen kohti etelää ja se kulkee pääasiassa kapeassa viljellyssä laaksossa. Seuraava neljä kilometriä pitkä osuus Kyrksjönistä Vendelsjöniin on nimeltään Tegelmoraån. Sen varrella sijaitsee Örbyhusin kylä. Vendelsjö on kaarevan muotoinen järvi, joka on 9 kilometriä pitkä ja 100–770 metriä leveä. Joki jatkaa edelleen virtaamistaan haja-asutusalueella noin 20 kilometriä etelään Vendelånin nimisenä. Puolimatkassa se ylittää Uppsalan kuntarajan, joka seuraa hetken myös joenuomaa. Vattholman kohdalla joki tekee kolmen kilometrin käännöksen kohti itää. Siellä se Fyrisånin kanssa ja joki kasvaa virtaamaltaan lähes kaksinkertaiseksi. Vaikka Venedån on suurempi joki kuin Fyrisån, käytetään siitä huolimatta joen alajuoksusta nimeä Fyrisån Mälareniin asti. Fyrisånilla on Storvretanin kohdalla pato ja Gamla Uppsalan kohdalla joki tekee S-mutkan. Mutkan jälkeen joki kulkee 6,5 kilometriä Uppsalan keskustaajaman läpi ja se laskee sen jälkeen kuusi kilometrin päässä Mälareniin.
Fyrisånin valuma-alue > Luontoarvoja

Valuma-alueella viihtyvät tavalliset pohjoismaiset kalakannat joko tyydyttävästi tai hyvin. Sävjaån on vapaasti virtaava joki, jossa vaelluskaloilla ei ole etenemisesteitä. Sen sijaan Fyrisånilla on useitakin patoja, joista kaksi sijaitsee kaupunkialueella. Vaelluskaloja varten on rakennettu patoihin joitakin kalateitä, jotta kuteminen onnistuisi myös valuma-alueen yläjuoksulla. Pääuomassa ja joissakin sivu-uomissa elää muutamia Punainen kirjan eläinlajia: litteäjärvisimpukka, vuollejokisimpukka (löydetty vain kuoria), toutain , ankerias ja saukko.
Fyrisånin haaran vesi kärsii talvella happikadosta ja vesi saattaa hapenpuutteessa alkaa haisemaan lopputalvesta pahalle.
Kalatien kalaportaat Uppsalan keskustassa
Kevättulva Upplannin museolla (huhtikuu 2013)
Vendesjön
Fyrisånin valuma-alue > Sivu-uomia

Valuma-alueen pääuomalla on joitakin sivujokia, mutta sivu-uomat ovat yleensä puroja tai peltoalueiden johto-ojia. Kaikki joet ja ojat on käsitelty voimakkaasti. Alla olevaan taulukkoon on kerätty niistä suurimmat. Taulukon tietojen lähteet on ilmoitettu oikeassa sarakkeessa ja selvennetty tarvittaessa taulukon alapuolella.
| Sivu-uoman nimi   | Yhtyy Fyrisån (km suusta) | Pääuoman kohta   | Pituus (km)   | Virtaama (MQ m³/s)   | Valuma-alue (km²)   | Lähteet     |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sävjaån | 5 | Fyrisån | 43 | 4,7 | 733 | 1,1,1,1,1,1 |
| Jumkilsån | 15 | Fyrisån | 36 | 1,7 | 264 | 1,1,1,1,1,1 |
| Samnan |  | Fyrisån |  |  |  | 1,–,1,–,–,– |
| Björklingeån | 25 | Fyrisån | 29 | 1,1 | 161 | 1,1,1,1,1,1 |
| Fyrisån | 36 | Fyrisån | 18 | 2,0 | 296 | 1,1,1,1,1,1 |
| Nyvallabäcken |  | Vendelån |  |  |  | 1,–,1,–,–,– |
| Sävastabäcken |  | Vendelån | 5 | 0,3 | 43 | 1,–,1,1,1,1 |
| Tassbäcken | 53 | Vendelån | 13 | 0,3 | 39 | 1,1,1,1,1,1 |
| Tegelsmoraån | 70 | Kyrksjön | 13 |  |  | 1,1,1,–,–,– |

Lähteet: 1 =
Fyrisånin valuma-alue > Järviä

Fyrisånin yläjuoksun sivu-uomat ovat varsin lyhyitä. Fyrisånin lähdejärveen Dannemorasjöniin laskee kolme jokea: Sundbroån, Konstån ja Dalån. Näistä Dalån on erikoinen, sillä se virtaa Slagsmyrenin kautta. Tämä Slagsmyren on bifurkaatiojärvi, jonka itärannasta alkaa Kilbyån. Se on Olandsån vesistön sivujoki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Fyrisån Wikimedia Commonsissa
Nygren, Ingrid & al.: Fyrisåns avrinningsområde 2019 (PDF) Rapport 2020:2. 2020. Uppsala:  Sveriges lantbrukuniversiteet. Viitattu 10.2.2021. (ruotsiksi)
Käännös suomeksi
Epídavros Limirán lahti

| Epídavros Limirán lahti> Κόλπος Επιδαύρου Λιμηράς |
| --- | --- |
  Epídavros Limirán lahti 
Koordinaatit:  36°39′N, 23°4′E
Sijainti:  Peloponnesos
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Epídavros Limirán lahti (kreik. Κόλπος Επιδαύρου Λιμηράς, Kólpos Epidávrou Limirás; myös Epidauros Limeran lahti) on lahti Egeanmereen kuuluvan Myrtóonmeren länsiosassa Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Maléan niemen itärannikolla Kreikassa.
Monemvasián saarimainen niemi työntyy lahteen. Muutoin lahdessa ei ole suurempia saaria. Lahti on saanut nimensä antiikin aikaisesta Epidauros Limeran kaupungista, joka sijaitsi lahden rannalla hieman Monemvasiásta pohjoiseen.
Epídavros Limirán lahtea, taustalla Monemvasián niemi ja kylä.
Epídavroksenlahti

| Epídavroksenlahti> Κόλπος Επιδαύρου |
| --- | --- |
  Epídavroksenlahti 
Koordinaatit:  37°34′N, 23°17′E
Sijainti:  Peloponnesos
Valtio:   Kreikka
Merialue:  Saroninlahti, Egeanmeri, Välimeri
Epídavroksenlahti (kreik. Κόλπος Επιδαύρου, Kólpos Epidávrou; myös Epidauroksenlahti) on lahti Egeanmereen kuuluvan Saroninlahden eteläosassa Peloponnesoksen maantieteellisellä alueella Kreikassa. Se käsittää Argoliin niemimaan ja Méthanan niemen välisen vesialueen.
Lahti on saanut nimensä antiikin aikaisesta Epidauroksen kaupungista, joka sijaitsi sen rannalla, sekä nykyisestä Epídavroksesta. Lahden rannalla antiikin Epidauroksen paikalla sijaitsee Archaía Epídavroksen kylä.
Epídavroksenlahtea ja Archaía Epídavroksen kylä.
Kreikan merialueet
| --- | --- |
Egeanmeri:  Almyróksenlahti  Argoliinlahti  Chaniánlahti  Elefsínanlahti  Epídavroksenlahti  Epídavros Limirán lahti  Eteläinen Euboianlahti  Fálironlahti  Gérakaksenlahti  Géranlahti  Ierissóksenlahti  Ikaríanmeri  Iraklioninlahti  Kallonínlahti  Kassándranlahti  Kaválanlahti  Kíssamoksenlahti  Kreetanmeri  Maliakóslahti  Málianlahti  Mégaranlahti  Mirampéllonlahti  Moúdroksenlahti  Myrtóonmeri  Pagasitikóslahti  Petaliónlahti  Pohjoinen Euboianlahti  Saroninlahti  Singitikóslahti  Siteíanlahti  Soúdanlahti  Strymonikóslahti  Thermaïkóslahti  Traakianmeri 
Joonianmeri:  Amvrakikóslahti  Antíkyranlahti  Argostólinlahti  Domvraínanlahti  Itéanlahti  Korintinlahti  Kyparissiakóslahti  Laganáksenlahti  Lakonianlahti  Messenianlahti  Mýrtoksenlahti  Navarínonlahti  Patraksenlahti 
Libyanmeri: Messaránlahti