stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tyhjiöpakkaus

Tyhjiöpakkaus on pakkaus (yleensä ruoka- tai vaatepakkaus), josta ilma on pyritty poistamaan mahdollisimman tarkoin, jotteivät ruokaa pilaavat mikrobit kuten home voisi elää pakkauksessa. Tyhjiöpakkauksen avulla ruuan säilyvyys voidaan jopa viisinkertaistaa.
Vaatteiden tyhjiöpakkaus säästää säilytystilaa, suojaa vaatteita lialta, pölyltä, kastumiselta, hyönteisiltä ja hajulta. Markkinoilla on pusseja, joista tehdään vaatteita varten olevia tyhjiöpakkauksia imemällä ilma pölynimurilla pois.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tyhjiöpakkaus Wikimedia Commonsissa
Rokotusten haittavaikutukset

Rokotusten haittavaikutukset ovat rokotusten yhteydessä ilmeneviä ei-toivottuja vaikutuksia. Yhdysvaltalaisen Centers for Disease Control and Prevention -viranomaisen (CDC) mukaan rokotteet ovat turvallisia ja maailmassa annetaan vuosittain miljardeja rokotuksia. Rokotusten lyhytaikaisia haittoja ovat muun muassa kuumotus, punoitus, kipu, arkuus tai ärtyisyys pistosalueella. Mahdolliset vakavat reaktiot vaihtelevat ihmisen vastustuskyvyn mukaan ja niitä ovat mahdollisuus saada elintoiminnot kokonaan tai osittain lamauttava sairauskohtaus, vaurio aivojen alueella tai keskushermostossa ja kuolema. Rokotteiden turvallisuutta tutkivat ja valvovat sekä kansalliset elimet, kuten Suomessa Lääkelaitos ja Kansanterveyslaitos ja Yhdysvalloissa Food and Drug Administration (FDA) ja CDC, että kansainväliset järjestöt, kuten Maailman terveysjärjestö (WHO).
WHO:n mukaan rokotusten hyödyt ovat paljon riskejä suurempia. Vammautumisia ja kuolemia tapahtuisi hyvin paljon enemmän ilman rokotuksia, joten olisi epäeettistä olla käyttämättä näin tehokasta ehkäisykeinoa.
Rokotteiden haitat ovat harvinaisia ja paljon epätodennäköisempiä kuin vastaavat haitat sairauksista, joita rokotteet torjuvat. Silti yleisön huomio on siirtynyt tautien riskeistä rokotusten riskeihin, koska rokotteet ovat tehneet tartuntataudit harvinaisiksi.
| Taudit | Rokotteet |
| --- | --- |
Tuhkarokko Keuhkokuume 1 per 20  Enkefaliitti 1 per 2 000  Kuolema 1 per 3 000 kehittyneessä maailmassa, jopa 1 per 5 kehitysmaissa: MPR-rokote (tuhkarokko-, sikotauti- ja vihurirokkorokote)  Enkefaliitti tai vakava allerginen reaktio 1 per 1 000 000
Sikotauti Enkefaliitti 1 per 300: MPR-rokote (tuhkarokko-, sikotauti- ja vihurirokkorokote)  Enkefaliitti tai vakava allerginen reaktio 1 per 1 000 000
Vihurirokko Synnynnäinen vihurirokko-oireyhtymä 1 per 4 (jos äiti saa tartunnan raskauden varhaisessa vaiheessa): MPR-rokote (tuhkarokko-, sikotauti- ja vihurirokkorokote)  Enkefaliitti tai vakava allerginen reaktio 1 per 1 000 000
Kurkkumätä Kuolema 1 per 20: DTP-rokotteet (kurkkumätä-, jäykkäkouristus- ja hinkuyskärokote)  Epänormaali itku (pitkittynyt lohduton itku), 1 per 100; siitä toipuu täysin  Kouristuksia tai šokki, jonka jälkeen täydellinen toipuminen: 1 per 1750;  Akuutti enkefalopatia 0–10,5 per 1 000 000  Kuolema: ei todistettuja tapauksia
Jäykkäkouristus Kuolema 25–70 per 100 yleisesti, 10–20 per 100 hyvässä tehohoidossa: DTP-rokotteet (kurkkumätä-, jäykkäkouristus- ja hinkuyskärokote)  Epänormaali itku (pitkittynyt lohduton itku), 1 per 100; siitä toipuu täysin  Kouristuksia tai šokki, jonka jälkeen täydellinen toipuminen: 1 per 1750;  Akuutti enkefalopatia 0–10,5 per 1 000 000  Kuolema: ei todistettuja tapauksia
Hinkuyskä Keuhkokuume 1 per 8  Enkefaliitti 1 per 20  Kuolema 1 per 200: DTP-rokotteet (kurkkumätä-, jäykkäkouristus- ja hinkuyskärokote)  Epänormaali itku (pitkittynyt lohduton itku), 1 per 100; siitä toipuu täysin  Kouristuksia tai šokki, jonka jälkeen täydellinen toipuminen: 1 per 1750;  Akuutti enkefalopatia 0–10,5 per 1 000 000  Kuolema: ei todistettuja tapauksia
Haittojen yleisyys ja seuranta

Rokotteiden harvinaiset haittavaikutukset eivät välttämättä tule esille ennen markkinoilletuloa tehtävissä tutkimuksissa, minkä vuoksi rokotetta on tutkittava myyntiluvan myöntämisen jälkeen, kun sitä annetaan laajoille kansalaispiireille. Rokotteisiin liittyvät kuolemantapaukset pyritään ilmoittamaan eri maiden terveysviranomaisille, jotta voidaan tutkia, liittyikö kuolema potilaan saamaan rokotteeseen vai onko kyseessä ollut muista syistä johtunut kuolemantapaus. Rokotteiden yhteydessä ilmenneiden kuolemantapausten on useimmiten havaittu liittyvän itse rokotteen sijaan rokotteen säilytyksessä, käsittelyssä ja annostelussa tehtyihin virheisiin. Yhdysvalloissa FDA:n lääkehaittatietokantaan ilmoitetaan 3–10 % lääkehaittatapauksista. FDA nojaa lääkärien, farmaseuttien ja potilaiden vapaaehtoisiin ilmoituksiin, ja lääkärit usein jättävät haittavaikutukset ilmoittamatta, koska prosessi vie aikaa ja he pelkäävät, että asiakirjoja voidaan käyttää hoitovirheoikeudenkäynneissä. Suomessa lääkärit ja sairaanhoitajat ovat velvollisia ilmoittamaan epäilemistään rokotteen haittavaikutuksista Kansanterveyslaitokselle.
Kiistattomat haitat > Lyhytaikaiset haitat

Lyhytaikaisista, muutaman vuorokauden sisällä ilmenevistä haitoista, hepatiitti B -rokotteen ohimenevinä yleisoireina saattaa esiintyä: kuumetta, sairauden tunnetta, päänsärkyä, huonovointisuutta, ruuansulatusoireita, ärtyneisyyttä tai väsymystä. Iho-oireet tai varsinaiset yliherkkyysreaktiot ovat harvinaisia.
THL:n mukaan rotavirusrokotteen rokoteviruksen siirtyminen läheisessä kontaktissa rokotetun kanssa oleviin on teoreettisesti mahdollista. THL suosittelee tavanomaisesta käsihygieniasta huolehtimiseen vaippojen vaihdon yhteydessä ja tehostettua käsihygieniaa tulee noudattaa, mikäli jollakulla perheessä on alentunut puolustuskyky, esim. immuunivajavuustila. Uusinta-annosten jälkeen elävän rokoteviruksen erittyminen on olematonta.
Kiistattomat haitat > Pitempikestoiset ja vakavat haitat

Esimerkiksi BCG- eli Calmette-rokotteen haittavaikutuksina on havaittu rokotuskohdan märkimistä (3/10 000 rokotettua) ja harvinaisia etäinfektioita (14/100 000 rokotettua), jotka voivat aiheuttaa raajojen pysyvän toimintahäiriön tai rokotetun kuoleman.
MPR-rokotuksen jälkeen Suomessa raportoitiin 2002−2004 kaksi tapausta akuutti demyelinoiva enkefalomyeliitti -nimistä keskushermostosairautta. Ranskassa on myös oikeudessa määrätty korvauksia rokotteen aiheuttamaksi katsotusta MS-taudista.
Muita vakavia haittoja ovat hepatiitti B -rokotteen valmisteyhteenvedossa mainitut harvinaiset hermostohäiriöt, kuten pyörtyminen, halvaantuminen, hermosairaus, hermotulehdus (myös Guillain-Barrén oireyhtymä, silmähermon sairaus ja MS-tauti), aivotulehdus, aivojen normaalitoiminnan häiriö, aivokalvontulehdus ja kouristukset, joiden ilmeneminen on harvinaisempaa kuin yksi per 10 000 rokotettua. Rokotteista ja niiden haittavaikutuksista kerrotaan rokotteiden valmisteyhteenvedoissa, jotka ovat Euroopan lääkeviraston EMEA:n ja Suomen Lääkelaitoksen Internet-palveluissa.
Äärimmäisen harvinainen rokotushaitta on SIRVA (Shoulder Injury Related to Vaccine Administration), joka tarkoittaa olkapään vammaa rokotuksen yhteydessä. Tällöin rokotus on annettu liian ylös osuen joko subakromiaalibursaan tai olkaniveleen. Maailmalta on raportoitu 57 potilastapausta, mikä on todella vähän rokotusten määrään nähden. Kyse on pitkällisistä olkapääkivuista, jotka vaativat hoitoa.
Epäillyt tai kiistanalaiset haitat

Vakavien ja pysyvien haittojen osalta rokotuskeskustelussa on länsimaissa yleensä esillä kaksi kysymystä: onko autismin ja rokotteiden tiomersaalin välillä yhteys ja onko MPR-rokotteen ja autismin välillä yhteys. MPR-rokotteen yhteys autismiin nousi keskusteluun vuonna 1998 Andrew Wakefieldin julkaistua aiheesta artikkelin The Lancet lehdessä. Talvella 2010 The Lancet veti pois Wakefieldin tutkimuksen. Tutkimuksen seurauksena monet vanhemmat ovat jättäneet lapsensa rokottamassa Britanniassa, mikä on johtanut muun muassa tuhkarokon yleistymiseen.
Wakefieldin artikkelin jälkeen aihetta on tutkittu laajasti, mutta yhteyttä ei ole voitu osoittaa. Esimerkiksi Ruotsissa tehty tutkimus ei löytänyt eroa autismin esiintyvyydessä vuoden 1982 jälkeen, jolloin maassa otettiin käyttöön MPR-rokote. Tanskalaisessa tutkimuksessa MPR-rokotettujen lasten todennäköisyys sairastua autismiin oli hieman pienempi, kuin rokottamattomien vaikka löydös ei ollut tilastollisesti merkittävä. Vuonna 2005 Cochrane julkaisi 31 tutkimuksen analyysin, jossa ei löydetty näyttöä MPR-rokotteen ja autismin yhteydestä. Raportin mukaan rokotteen turvallisuuden toteamiseksi tehdyt tutkimukset kuitenkin ovat puutteellisia. Myös tiomersaalin ja autismin välinen yhteys on kumottu useissa laajoissa tutkimuksissa.
Rokotusten on arveltu myös aiheuttavan erilaisia autoimmuunisairauksia kuten 1-tyypin diabetesta. Laaja, 739 694 lasta kattanut tanskalainen tutkimus tutki 1-tyypin diabeteksen yhteyttä rokotteisiin. Lapsista 681 oli diagnosoitu 1-tyypin diabetesta sairastavaksi. Tutkijat vertailivat riskejä rokottamattomien lasten ja rokotettujen lasten välillä, jotka olivat saaneet vähintään yhden rokotteen. Tutkijat eivät löytäneet yhteyttä rokotteiden ja 1-tyypin diabeteksen välillä. Harvard Medical Schoolin pediatrisen endoktrinologian yksikön johtaja tohtori Lynne L. Levitskyn mukaan tutkimus "vakuuttavasti osoittaa, ettei rokotushistorian ja tyypin I diabeteksen välillä ole yhteyttä".
Epäillyt tai kiistanalaiset haitat > Elohopea, formaldehydi, alumiini ym.

CDC:n mukaan rokotteissa väitetään olevan aineita, joita niissä ei ole. Eräitä aineita on mutta syystä ja turvallisia määriä. Joissain rokotteissa on alumiinia, mutta yleensä sadasosa siitä, mitä ihminen saa päivässä muutenkin (30–50 mg) vedestä, ruoasta ja lääkkeistä. Elohopeaa saa maidosta, myös rintamaidosta, ja meren elävistä.selvennä Formaldehydiä saa pakokaasuista, kalusteista, matoista, kosmetiikasta, maaleista ym.
Epäillyt tai kiistanalaiset haitat > Influenssarokote

Vuonna 1976 influenssarokotteen ja Guillain-Barrén oireyhtymän välille on eräässä tutkimuksessa esitetty yhteyttä. Tutkimuksessa katsottiin, että yksi miljoonasta rokotetusta on vaarassa influenssarokotuksen vuoksi. Guillan-Barrén oireyhtymää on havaittu myös muiden rokotteiden antamisen jälkeen, mutta rokotuksien yhteyttä sairauteen ei ole osoitettu tai tutkittu.
Vuonna 2009 alkaneeseen sikainfluenssapandemiaan käytettiin Pandemrix-rokotetta. Elokuussa 2010 Pandemrixin käyttö kuitenkin keskeytettiin. Ennen rokotuksia narkolepsiaan oli sairastunut 61 henkilöä vuodessa mutta vuonna 2010 sairastui 109 henkilöä (ero 48), sittemmin määrä on palannut normaaliksi. Silti jopa Pandemrix-rokotuskampanjan hyödyt ylittivät odottamattomasta narkolepsiariskistä huolimatta haitat selvästi sekä THL:n työryhmän että Euroopan lääkeviraston laskelmien mukaan. Suomessa rokote esti rekisteritietojen perusteella 80 000 sikainfluenssatartuntaa, tehohoitotapauksia ja noin 50 kuolemaa.
Korvaukset haitoista

Rokotteen aiheuttamista haitoista voi Suomessa saada korvausta lääkevahinkovakuutuksesta ja joissakin tapauksissa potilasvahinkovakuutuksesta. Lääkevahinkovakuutuksessa korvauksen edellytyksenä on, että rokotteen ja vahingon välinen syy-yhteys katsotaan vähintään todennäköiseksi. Vähäisiä haittavaikutuksia, kuten lyhytaikaisia ennakoitavia haittavaikutuksia ei korvata. Rokotteen virheellisen antamisen tai annostelun aiheuttamista haitoista voi hakea korvausta potilasvahinkovakuutukselta.
Yhdysvalloissa rokotteiden haittoja korvataan erityisen kansallisen korvausjärjestelmän, National Vaccine Injury Compensation Programin, kautta. Noin kymmenen vuoden aikana järjestelmästä on maksettu korvauksia noin 1 500 ihmiselle yhteensä 1,18 miljardia dollaria. Ohjelman tuloksena oikeudenkäynnit rokotevalmistajia ja terveydenhuollon ammattihenkilöitä vastaan ovat lähes loppuneet ja rokotteiden saatavuus vakiintunut sekä rokotetutkimus lisääntynyt merkittävästi.
Jotkin potilaita sympatisoineet juryt ovat myöntäneet potilaille korvauksia, vaikka lukuisat terveysviranomaiset ovat todenneet väitteet oireista tai niiden liittymisestä rokotuksiin perättömiksi.
Rokottamisen vastustaminen

Rokottamisen vastustaminen on lisännyt huomattavasti tartuntatauteja, kuten tuhkarokkoa. Vastustus on vähentänyt rokotettujen osuutta, mikä on johtanut tappaviin tautiepidemioihin lapsilla.
Geriatrian professori Timo Strandbergin mukaan rokotuksista pidättyminen ei ole yksityisasia vaan toisten ihmisten hengen vaarantamista kuten altistaminen tupakansavulle.
Katsastus

Katsastus on ajoneuvoille tehtävä tarkastus, jossa tarkastetaan, että:
ajoneuvo on varusteineen säädösten edellyttämässä kunnossa
ajoneuvo on turvallinen liikenteessä
päästöt ovat riittävän alhaiset
pakolliset maksut ja vakuutukset on suoritettu.
Katsastustoiminta Suomessa

Suomessa katsastuksia tekevät katsastusasemat. Katsastus suoritetaan lakien, asetusten sekä EU:n direktiivien mukaisesti. Uusi Katsastuksen arvosteluperusteet -ohje astui voimaan 20.5.2018.
Katsastuksia:
määräaikais- eli vuosikatsastus
muutoskatsastus teknisten muutosten jälkeen
rekisteröintikatsastus rekisteröitäessä ajoneuvo uudelleen
maahantuontikatsastus tyyppikatsastus uusille käyttöön otettaville ajoneuvomalleille ja -tyypeille
maahantuontikatsastus tyyppikatsastamattomille ajoneuvoille
kytkentäkatsastus ajoneuvoyhdistelmien kytkennöille
Katsastustoimintaa Suomessa valvoo Liikenne- ja viestintävirasto valvomalla katsastajien pätevyyttä ja toimipaikkojen teknisiä edellytyksiä sekä lupavalvonnalla että koekatsastuksilla.
Katsastustoiminta Suomessa > Ajoneuvon määräaikaiskatsastus

Määräaikaiskatsastuksessa tarkistettavia kohteita ovat
ajoneuvon tunnistetiedot (muun muassa valmistenumero, rekisteritiedot)
akselisto, pyörät, jousitus
jarrujärjestelmä
sähkölaitteet, valot
alusta, kori
ohjaus- ja hallintalaitteet
näkyvyys (muun muassa tuulilasi, puhdistuslaitteet, peilit)
ajoneuvon ympäristöhaitat (muun muassa pakokaasut, melu, nestevuodot)
OBD-mittaus
erikoisajoneuvojen lisätarkastukset (muun muassa taksien taksamittarit, paloautojen varustus)
Katsastuksessa havaitun vian perusteella ajoneuvo voidaan määrätä jälkitarkastukseen, jolloin määräaikaiskatsastuksessa todettu vika tai puute tarkastetaan millä tahansa katsastusasemalla uudelleen. Jälkitarkastus on tehtävä kuukauden kuluessa määräaikaistarkastuksesta. Muuten auto on katsastettava kokonaan uudelleen. Lievemmistä vioista voidaan määrätä pelkkä korjauskehotus, jolloin ajoneuvoa ei tarvitse hyväksyttää uudelleen korjaamisen jälkeen. Hyväksytty määräaikaiskatsastus merkitään ajoneuvon rekisteröintitodistukseen ja ajoneuvorekisteriin. Jos ajoneuvon katsastus ei ole voimassa, ajoneuvo on käyttökiellossa. Mikäli käyttökiellossa oleva ajoneuvo havaitaan liikenteessä, se asetetaan ajokieltoon tai mikäli ajoneuvossa havaitaan katsastuksessa päästöihin tai liikenneturvallisuuteen liittyvä merkittävä puute, se voidaan asettaa katsastuksessa ajokieltoon.
Suomen melko tiukaksi luonnehdittu katsastusjärjestelmä on osaltaan vaikuttanut siihen, että ajoneuvon tekninen vika on harvoin ollut ratkaisevana syynä liikenneonnettomuuteen.
Katsastustoiminta Suomessa > Ajoneuvon määräaikaiskatsastus > Määräaikaiskatsastuksen ajankohta

Henkilöauton ensimmäinen määräaikaiskatsastus on suoritettava viimeistään neljän vuoden kuluttua käyttöönottopäivästä. Tämän jälkeen seuraava katsastus on suoritettava kahden vuoden kuluessa. 10 vuoden jälkeen katsastus suoritetaan vuosittain. Kevyen nelipyörän ensimmäinen määräaikaiskatsastus on suoritettava viimeistään kolmen vuoden kuluttua käyttöönottopäivästä. Sen jälkeen on vapaavuosi, jolloin sitä ei katsasteta. Vapaavuoden jälkeen katsastus suoritetaan vuosittain. Kuorma-ja linja-autot katsastetaan käyttöönottopäivästä lähtien vuosittain viimeistään vuoden kuluttua käyttöönotosta tai edellisestä katsastuksesta. Kaikkien edellä mainittujen yksityiskäytössä olevien ajoneuvojen osalta katsastusväli harvenee vuodesta kahteen vuoteen, kun käyttöönotosta on tullut kuluneeksi 40 vuotta.
Esimerkiksi 13.6.2020 käyttöön otettavaan henkilöautoon
suoritetaan ensimmäinen määräaikaiskatsastus 13.6.2024 mennessä
seuraavat katsastukset 2026, 2028 ja 2030 viimeistään edellisen katsastuksen ajankohtana
vuodesta 2031 lähtien viimeistään vuoden kuluttua edellisestä katsastuksesta
vuodesta 2060 lähtien viimeistään kahden vuoden kuluttua edellisestä katsastuksesta
Katsastustoiminta Suomessa > Hinnoittelu

Valtiovalta ei enää säätele katsastuksen hintaa, vaan katsastusyritykset määrittävät itse katsastuksen hinnan kilpailutilanteen ja kysynnän mukaan.
Katsastuksen hinta koostuu seuraavista tekijöistä (alv. 24 %):
katsastus
pakokaasumittaus (bensiinikäyttöiset henkilö- ja pakettiautot)
OBD-vikakoodien mittaus (bensiinikäyttöiset henkilö- ja pakettiautot)
dieselpäästömittaus
raskaan kaluston atk-pohjainen jarrusovitus
raskaan kaluston nopeudenrajoittimen tarkastus
raskaan kaluston vak/adr -katsastus (vaarallisten aineiden kuljetus)
Katsastustoiminnan vapauttamisen yhtenä tarkoituksena vuonna 1994 oli parantaa autokatsastuksen saatavuutta ja palvelutasoa, kilpailun hillitessä hintojen nousua. Samalla katsastushintoihin lisättiin 22 % arvonlisäveroa. Vaatimuksia päästömittauksineen ja tarkistuksineen on sen jälkeen nostettu, mutta myös hinnat nousivat voimakkaasti vastoin ennakkotoivetta. Vuosina 2002–2008 katsastusmaksu nousi 41,6 %lähde?.
Ratkaisuksi julkisuudessa katsastuksen hintojen nousun hillitsemiseksi on säädetty muun muassa katsastusoikeuksien vapauttaminen korjaamoiden tehtäväksi 1. heinäkuuta 2014 alkaen. Katsastustoimilupalainsäädäntö on sallinut jo sitä ennen korjaamoiden tehdä pakokaasumittaukset, raskaan kaluston jarrusovitukset sekä nopeudenrajoittimen tarkastukset katsastusta varten. Kyseiset palvelut on hinnoiteltu katsastusasemilla ja korjaamoilla samalle tasolleselvennä.
Hintatason nousu on viimeisen kolmen vuoden aikana lähes täydellisesti pysähtynyt, ja jopa kääntynyt laskuun.lähde? Katsastusalalle on vuoden 2008 jälkeen tullut yli 50 uutta yritystä.
Katsastustoiminta Suomessa > Laatu

Trafi testaa katsastustoimistoja mystery shopping -menetelmällä. Ylen MOT sai käsiinsä vuoden 2015 testitulokset. MOT:n toimittaja kuvaili katsastustoimistojen laatua "uskomattoman surkeaksi" ja arvioi vikojen löytymisen "sattumanvaraiseksi". Testatut katsastustoimistot saivat tulokseksi keskimäärin vain 2,7 pistettä 9:stä (30%). Hylättävä auto pääsi läpi katsastuksista 18 kertaa 38:sta (47%). Vuonna 2015 Trafi peri katsastuksista valvontamaksuina 7,3 miljoonaa euroa, mutta käytti testitoimintaan vain 100 000 euroa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Hallituksen esitys Eduskunnalle ajoneuvojen katsastustehtävien toimilupiin liittyväksi lainsäädännöksi Finlex. 1993.
Katsastushintojen vertailu
Yle: Pieleen mennyt yksityistäminen MOT 31.3.2008
Kiihdytyskilpailukäytössä olevassa moottoripyörässä on katsastustarra merkkinä siitä, että FHRA on katsastanut ajoneuvon kilpailua varten.
Auton pakokaasujen mittausta.
Norjan laivaston korvetit

Tämä on luettelo Norjan laivastossa palvelleista korveteista.
KNM Ørnen (1829–1874)
KNM Nidaros (1851–1903)
KNM Nordstjernen (1844–1858)
KNM Ellida (1849–1866)
KNM Ørnen (1849–1866)
KNM Nornen (1855–1903)
KNM Nordstjernen (1864–1940/1945)
KNM Ellida 1896
KNM Ellida (1882–1925)
Andenes-luokka
KNM Andenes ent. HMS Acanthus
KNM Nordkyn ent. HMS Buttercup
KNM Soroy ent. HMS Eglantine
KNM Montbretia ent. HMS Montbretia Saksan laivaston sukellusveneen U-262 upottama 18. marraskuuta 1942
KNM Potentilla (1942–1944) ent. HMS Potentilla
KNM Rose ent. HMS Rose
KNM Polarfront II ent. HMS Bryony käytetty  sääaluksena
Castle-luokka
KNM Tunsberg Castle ent. HMS Shrewsbury Castle uponnut osuttuaan miinaan 12. joulukuuta 1944 Båtsfjordissa Norjassa.
Nordkapp-luokka
Sleipner-luokka
KNM Sleipner (1965–1992)
KNM Æger (1967–1992)
KNM Vadso
Mari Walls

| Mari Walls> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 27. maaliskuuta 1961 (ikä 63) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  Luken pääjohtaja (2015–2018) Tampereen yliopiston rehtori (2018–2023)
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Turun yliopisto
Instituutti:  Luonnonvarakeskus
Anna-Mari Walls (s. 27. maaliskuuta 1961 Helsinki) on johtanut CSC – Tieteen tietotekniikan keskuksen tutkimuslaitosyhteistyötä ja akateemisia kumppanuuksia syksystä 2023.
Walls valmistui ylioppilaaksi Tampereen yliopiston normaalikoulusta vuonna 1981. Hän opiskeli Turun yliopistossa ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1989 ekologisista vuorovaikutussuhteista. Postdoc-tutkimusta Walls teki yhdysvaltalaisessa Cornellin yliopistossa. Walls on ollut Helsingin yliopiston dosentti vuodesta 1995.
Vuosina 1992–1997 Walls johti tutkimushankkeita Turun ja Kuopion yliopistoissa. Hän oli Maj ja Tor Nesslingin säätiön tutkimuspäällikkö 1995–1996, minkä jälkeen hän johti Suomen Akatemian biodiversiteettitutkimusohjelma Fibrea vuosina 1997–2003. Walls työskenteli Helsingin yliopistossa yliopistonlehtorina 2003–2004, minkä jälkeen hän toimi Turun yliopiston biodiversiteetti- ja ympäristötieteen professorina 2004–2005.
Walls siirtyi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskukseen (MTT), missä hän toimi tutkimus- ja ohjelmajohtajana 2006–2009. Hän johti Suomen ympäristökeskuksen Merikeskusta vuosina 2009–2014. Hän oli myös Luonnonvarakeskukseen yhdistettyjen Metsäntutkimuslaitoksen ja Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen johtokunnan jäsen sekä Suomen Akatemian biotieteiden ja ympäristön tutkimuksen toimikunnan jäsen. Hän oli Luonnonvarakeskuksen (Luke) pääjohtaja 2015–2018.Hän oli Tampereen yliopiston rehtorina yhden viisivuotiskauden (2018–2023), ja vaikka hän hakikin tehtävään jatkokautta tammikuussa 2023, hän vetäytyi hausta seuraavan kuun alussa.
Kunnianosoituksia

Valkoisen ruusun ritarikunta (Suomi, 2021)
Aiheesta muualla

Mari Wallsin uusi tehtävä: Miten Luonnonvarakeskuksesta tehdään niin kiinnostava ettei sitä voida ohittaa 1.1.2015. Luonnonvarakeskus (Luke).
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Muut:  IdRef
Liisa Suvikumpu

Liisa Maria Suvikumpu (s. 12. huhtikuuta 1975 Helsinki) on suomalainen historioitsija ja Säätiöt ja rahastot ry:n toimitusjohtaja vuodesta 2013. Hän toimi WSOY:n kirjallisuussäätiön asiamiehenä ja Suomen Rooman-instituuttia ylläpitävän säätiön asiamiehenä 2009–2013.
Suvikumpu valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2000, lisensiaatiksi 2008 ja tohtoriksi 2009 yleisestä historiasta. Väitöskirjan aiheena olivat suomalaiset kuvataiteilijat Roomassa 1800-luvulla. Vuodesta 2010 hän on ollut Euroopan historian dosentti Helsingin yliopistossa.
Vuonna 2009 Suvikumpu sai yhdessä Tuomas Heikkilän kanssa Vuoden kristillinen kirja -palkinnon teoksesta Pyhimyksiä ja paanukattoja. Vuonna 2012 hänelle myönnettiin Suomen Taideyhdistyksen kirjallisuuspalkinto Porrashuoneet-teoksen kuvatoimituksesta ja vuonna 2015 Laurin Jäntin palkinnon teoksesta Suomalaiset kylpylät – Kotimaisen kylpyläkulttuurin historiaa.
Suvikummulla on useita luottamustehtäviä. Hän on nykyisin muun muassa Suomen Kansallisteatterin hallituksen varapuheenjohtaja ja aiemmin toiminut sen hallintoneuvostossa, LähiTapiola Pääkaupunkiseudun hallituksen varapuheenjohtajana, Gummeruksen hallituksessa, Suomen Kulttuurirahaston Uudenmaanrahaston hoitokunnassa sekä Christine och Göran Schildts stiftelsen hallituksessa. Hän on myös Tiedonjulkistamisen neuvottelukunnan puheenjohtaja, HYPO:n hallintoneuvoston jäsen, Helsingin yliopiston alumnien hallintoneuvoston jäsen sekä Savonlinnan oopperajuhlien valtuuston jäsen vuodesta 2020.
Liisa Suvikummun puoliso on Helsingin yliopiston kirkkohistorian professori Tuomas Heikkilä.