stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Merijalkaväen mies
Tuotanto

Anthony Swofford oli liittynyt merijalkaväkeen 18-vuotiaana 1989. Hänet lähetettiin Saudi-Arabiaan hieman sodan alun jälkeen. Sodan aikana hän toimi tarkka-ampujana 7. merijalkaväkidivisioonassa, mutta ei pääse kokemaan varsinaisia taisteluja. Hänen muistelmansa Jarhead: A Marine Chronicle of the Gulf War and Other Battles julkaistiin hieman ennen Irakin sodan syttymistä vuonna 2003. Kirjasta tuli kriitikoiden ylistämä bestseller. Hän myi sen elokuvaoikeudet 2 miljoonan Yhdysvaltain dollarin hintaan Douglas Wickille ja hänen vaimolleen Lucy Fisher. Unversalilta saatiin 70 miljoonan dollarin budjetti. Käsikirjoituksen laati William Broyles Jr. ja se valmistui alkuvuodesta 2004. Ohjaajaksi palkattiin Sam Mendes. Pääroolin sai lopulta Jake Gyllenhaal. Muita harkittuja näyttelijöitä olivat esimerkiksi Christian Bale, Emile Hirsch ja Leonardo DiCaprio. Yhdysvaltain puolustusministeriö kieltäytyi tukemasta elokuvaa, koska sen käsikirjoitusta ei pidetty oikeanlaisena "sotilaselämän kuvauksena".
Kuvaukset alkoivat tammikuussa 2005 ja päättyivät toukokuussa. Camp Pendeltonin kohtaukset kuvattiin osittain toiminnansa päättäneellä George Air Force Base-tukikohdalla Kaliforniassa. Saudi-Arabian kohtaukset kuvattiin Kalifornian osavaltionyliopisto Channel Islandsin Grand Salonilla. Viimeiset kuvaukset tehtiin hiekkadyyneillä North Algodones Dunes Wilderness Area-suojelualueella Kalifornian kaakkoisosassa.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jake Gyllenhaal   | … |   Swoff   |
|  Peter Sarsgaard   | … |   Troy   |
|  Lucas Black   | … |   Kruger   |
|  Brian Geraghty   | … |   Fergus   |
|  Jacob Vargas   | … |   Cortez   |
|  Laz Alonso   | … |   Escobar   |
|  Evan Jones   | … |   Fowler   |
|  Iván Fenyö   | … |   Pinko   |
|  Chris Cooper   | … |   everstiluutnantti Kazinski   |
|  Dennis Haysbert   | … |   majuri Lincoln   |
|  Scott MacDonald   | … |   ylikersantti Fitch   |
|  Jamie Foxx   | … |   ylikersantti Sykes   |
Vastaanotto

Merijalkaväen mies sai ensi-iltansa viikonloppuna 4.–6. marraskuuta 2005. 14-viikon esitysten aikana elokuva tuotti kotimaassa 62,6 miljoonaa dollaria ja ulkomailla 34,2 miljoonaa dollaria, eli yhteensä 96,8 miljoonaa. Tuotantoyhtiö Universal teki tuloina noin 53,2 miljoonaa dollaria, eli elokuva sen kaikki kulut huomioon ottaen teki noin 100 miljoonaa dollaria tappiota. Kotivideomarkkinoilla elokuva tuotti kuitenkin vielä 52 miljoonaa dollaria, mikä tasoitti yhtiön tappioita.
Elokuva jakoi kriitikoiden mielipiteitä. Esimerkiksi elokuvan näkökulmaa "jalon sotilaan" myyttiin kiiteltiin. Toisaalta jotkin kriitikot sanoivat elokuvaa "rajoittuneeksi" ja kuinka se kuvaa vain "nihilistisen meriljalkaväen sotilaan" näkökulmaa itse sodan laajemman käsittelyn puuttuessa.
Yhdysvaltain merijalkaväki kritisioi elokuvan käsikirjoitusta ja sen kuvausta merijalkaväen sotilaan elämästä virheelliseksi. Tietyt entiset sotilaat kritisoivat elokuvan eri kohtauksia, joiden tapahtumista pidettiin "epätodennäköisenä". Erikseen mainittiin esimerkiksi sodan jälkeinen kohtaus, jossa sotilaat tanssivat nuotion ympärillä villisti taivaalle ampuen. Jotkin sotilaat myös kiittelivät elokuvassa kuvailtua veljeyttä sotilaiden välillä.
Aiheesta muualla

Merijalkaväen mies Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Elokuvan kotisivut
Sam Mendesin ohjaamat elokuvat
American Beauty (1999)
Matkalla Perditioniin (2002)
Merijalkaväen mies (2005)
Revolutionary Road (2008)
Kohti uutta (2009)
007 Skyfall (2012)
007 Spectre (2015)
Irakilaisten tuleen sytyttämiä öljylähteitä vuonna 1991.
Anthony Swofford.
Alfa-sukupolvi

Lapsi Helsingin Keskustakirjasto Oodissa vuonna 2018
Alfa-sukupolvi (engl. Generation Alpha) on sukupolvi, joka koostuu 2010-luvun alusta lähtien syntyneistä henkilöistä. Termin loi australialainen Mark McCrindle vuonna 2008. Alfa-sukupolvi on ensimmäinen sukupolvi, joka on syntynyt kokonaan 2000-luvulla.
Alfa-sukupolven edustajat ovat kasvaneet digitaalisen teknologian ja sosiaalisen median aikakaudella. He ovat Z-sukupolven seuraajia ja beeta-sukupolven edeltäjiä. Heitä pidetään teknologisesti kehittyneimpänä sukupolvena tähän mennessä.
Määritelmä

Alfa-sukupolveen kuuluvat yleisesti vuosien 2010–2024 välillä syntyneet henkilöt. Kuitenkin tarkoista vuosiluvuista on eriäviä näkemyksiä tutkijoiden keskuudessa.
Jakarta

| Jakarta |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Jakarta
 Koordinaatit: 6°12′35.75″S, 106°50′42.78″E 
Valtio:   Indonesia
Hallinto:  
 – Kuvernööri:  Anies Rasyid Baswedan (2017–)
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  661,52 km²
Väkiluku (2013):  10 187 000
 – Väestötiheys:  14 050,82 as./km²
 – Metropolialue:  28 000 000
Aikavyöhyke:  UTC+7
Lempinimi::  The Big Durian
Motto::  indonesiaksi Jaya Raya suom. Mahtava ja voitokas
 
 www.jakarta.go.id 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Jakarta (suom. aiemmin Džakarta) on Indonesian pääkaupunki ja väkiluvultaan maan suurin kaupunki. Se sijaitsee Jaavan saaren pohjoisrannikolla, Jaavanmeren rannalla. Jakartan pääkaupunkialue muodostaa oman erityisalueensa ja sitä hallitaan omana provinssinaan.
Jakartan pinta-ala on 661,52 km² ja asukasluku noin 10,2 miljoonaa (vuonna 2013), mikä tekee siitä Kaakkois-Aasian suurimman kaupungin. Jakarta on myös yksi maailman suurimmista kaupungeista. Sen suurkaupunkialueella Jabodetabekin alueella asuu yli 28 miljoonaa ihmistä. Jakartan agglomeraatio on yksi maailman korkeimmista.
Jakartan tulva- ja infrastruktuuriongelmien takia maan johto on päättänyt siirtää pääkaupungin Nusantaraan. Muutto alkaa syksyllä 2024.
Maantiede ja ilmasto > Sijainti ja ilmasto

Jakarta sijaitsee Jaavan saaren pohjoisrannikolla, paikassa jossa Ciliwungjoki laskee Jaavanmeren Jakartanlahteen. Pääkaupunkiseudun hallintoalueeseen kuuluvat myös pienet Seribusaaret meressä kantakaupungin edustalla. Ne koostuvat 120 pienestä trooppisesta saaresta. Jakartan erityishallintoalue rajautuu idässä Länsi-Jaavan ja lännessä Bantenin provinsseihin.
Jakartassa on kuumaa ja kosteaa ympäri vuoden. Köppenin ilmastoluokitusjärjestelmän mukaan Jakartassa on kuuma ja kostea trooppinen monsuuni-ilmasto. Huolimatta siitä että kaupunki sijaitsee lähellä päiväntasaajaa, Jakartassa on erotettavissa kuiva ja kostea kausi. Marraskuusta kesäkuuhun sadetta saadaan runsaasti, heinäkuusta lokakuuhun on kuiva kausi. Sadetta saadaan eniten tammikuussa, 380 mm, ja kuivalla kaudella alle 50 mm kuukaudessa. Jakartassa on kuumaa koko vuoden, kuukausittainen keskimääräinen ylin lämpötila vaihtelee 30 ja 33 asteen välillä.
Maantiede ja ilmasto > Pinnanmuodot ja geologia

Jakartan maa-alasta 40 prosenttia sijaitsee merenpinnan alapuolella ja maa kaupungin alla on hiljalleen vajoamassa. Jakarta vajoaa jopa 5–10 senttimetriä vuodessa. Tämä aiheuttaa runsaiden sateiden kanssa sen, että Jakarta on erittäin altis tuhoisille tulville. Kaupungin eteläpuolisilta vuorten rinteiltä kaadettu metsä antaa tulvareiteille vapaan reitin Jakartan kaupunkiin. Ciliwung ja muut pienemmät joet tulvivat usein ja jätteiden tukkima kanaaliverkosto ja riittämätön salaojitus pahentavat tulvariskiä. Ongelma on pahin Pohjois-Jakartan rannikkoalueella, jossa mitataan korkeimmat tulvahuiput. Rannikolle iskevät lisäksi Jaavanmeren vuorovesiaallot. Pahoja tulvia koetaan vuosittain.
Tuhoisien tulvien estämiseksi tulevaisuudessa Jakartanlahdelle on rakenteilla pato ja pumppausjärjestelmä, jonka on suunniteltu olevan valmis vuonna 2025. Myös muita patoprojekteja jokivesien tulvimisen hillitsemiseksi on rakenteilla.
Jaavan saari sijaitsee suurten mannerlaattojen törmäyskohdassa alityöntövyöhykkeellä, jossa indo-australian mannerlaatta työntyy euraasian mannerlaatan alle. Tämän johdosta Jaavan saari on hiljalleen vajoamassa ja jäämässä indo-australian laatan alle. Maanjäristykset ja tulivuorenpurkaukset ovat Indonesiassa yleisiä. Jakartassa ei tiedetä kirjoitetun historian aikana tapahtuneen tuhoisia maanjäristyksiä, mutta mahdollisuus siihen on olemassa.
Historia > Ennen siirtomaa-aikaa

Jakartan alueen varhaisesta historiasta tiedetään, että kaupunki oli pieni satamapaikka Ciliwung-joen suistossa. Varhaisimmat merkit Jakartan historiasta on selvitetty vanhojen kivitaulujen perusteella, joita on löydetty vanhan satamapaikan ympäriltä. Portugalilaiset olivat ensimmäiset eurooppalaiset alueella, ja eurooppalaisten tutkimusmatkailijoiden saapumisen jälkeen alueesta on ollut saatavilla tarkempaa historiankirjoitusta.
Jakartan varhainen historia keskittyy Sunda Kelapan sataman ympärille, nykyisen kaupungin pohjoisosaan. Kun portugalilaiset saapuivat Jaavalle vuonna 1522, Sunda Kelapa oli Sundan kuningaskuntaan kuuluva vilkas satama. Portugalilaiset tavoittelivat itselleen maustekaupan monopolia ja he olivat saaneet jo jalansijaa alueella valloitettuaan Malakan niemimaalla sijainneen Malakan sulttaanikunnan hallintaansa. Sundalaiset liittotuivat portugalilaisten kanssa, sillä Keski-Jaavalla sijainneen Demakin sulttaanikunnan laajentumispyrkimykset aiheuttivat uhkan Sundalle. Puolustautuakseen Demakin uhkaa vastaan, portugalilaiset ja sundalaiset allekirjoittivat sopimuksen, jossa portugalilaisten sallittiin käydä kauppaa, sekä rakentaa Sundan kuningaskunnan alueelle linnoituksia ja varastoja. Tämän tiedetään olevan ensimmäinen kansainvälinen sopimus alueen asukkaiden ja eurooppalaisten välillä.
Portugalilaiset eivät kuitenkaan voineet suojella Sundan hindukuningaskuntaa Demakin hyökkäykseltä. Islamilaisten Demakin sulttaanikunnan ja Cirebonin sulttaanikunnan muodostama liitto ajoi portugalilaiset pois alueelta. Demakin johtaja Sunan Gunungjati nimesi vuonna 1527 Kelapan uudestaan ja sen nimeksi tuli Jajakarta, voitokas kaupunki. Tätä vuotta pidetään Jakartan perustamisvuotena. Sunan Gunungjati perusti Jaavan länsiosaan Bantenin sulttaanikunnan ja Sundan kuningaskunnan alueet ja Jajakarta sen mukana jäivät osaksi Bantenia.
Historia > Siirtomaavallan aika

Hollantilaiset tulivat alueelle 1500-luvun loppupuolella. 1600-luvun alussa hollantilaisten ja brittiläisten kilpailu Kaakkois-Aasian siirtomaista kiihtyi. Vuonna 1619 Hollannin Itä-Intian kauppakomppania valtasi Bantenin sulttaanikunnan hallitseman Jajakartan kaupungin Jan Pieterszoon Coenin johdolla. Hollantilaiset nimesivät kaupungin uudelleen Bataviaksi.
Hollantilaiset linnoittivat Batavian kaupungin ja perustivat sinne Kaakkois-Aasian kauppatukikohtansa. Kaupungin sijainti oli tärkeä strategisesti, sillä Batavia sijaitsi lähellä Sumatran ja Jaavan välistä Sundasalmea, joka oli tärkeä merireitti Kiinan ja Intian välisellä kauppareitillä. Batavian soinen ympäristö oli samankaltainen kuin Hollannin, ja tulvien ehkäisemiseksi kaupunkiin rakennettiin kanavia. Hollantilaiset yrittivät luoda Bataviasta eräänlaisen tropiikin Amsterdamim. Mataramin sulttaani Agungin yritykset vallata Batavia vuosina 1628 ja 1629 epäonnistuivat.
1700-luvulla hollantilaisten hallitseman Batavian väkiluku alkoi kasvaa, kun alueelle muutti paljon kiinalaisia ja nykyisen indonesian alueen kansoja, jotka yrittivät hyötyä Batavian kaupankäyntimahdollisuuksista. Äkillinen väestönkasvu loi kaupunkiin rasitteita ja etnisiä levottomuuksia. Jännitteet kasvoivat kun siirtomaahallitus yritti rajoittaa kiinalaisten muuttoa karkotuksilla. Tämä aiheutti vastustusta kiinalaisten keskuudessa ja vuonna 1740 jännitteet puhkesivat hollantilaisten ja kiinalaisten välillä. Batavian verilöylyssä sai surmansa arviolta 5 000 kiinalaista siirtolaista. Seuraavana vuonna kiinalaiset siirrettiin asumaan kaupungin muurien ulkopuolelle. Muut batavialaiset saivat kärsiä vakavista tautiepidemioista vuosien 1735 ja 1780 välillä, mikä aiheutti sen että myös monet muut muuttivat pois kaupungista, jolloin kaupunki alkoi levitä etelään, kauemmas satamasta.
Historia > Itsenäisyyden aika

Hollannin siirtomaavallan aika tuli päätökseensä Indonesiassa toisen maailmansodan jälkeen. Japani miehitti Hollannin Itä-Intian pääkaupunkina toimineen Batavian toisessa maailmansodassa vuonna 1942, ja japanilaiset nimesivät uudelleen Jakartaksi. Sodan jälkeen Jakartaan palasi siirtomaahallinto vielä muutamaksi vuodeksi. Indonesian vallankumouksen jälkeen Indonesia tunnustettiin itsenäiseksi valtioksi vuonna 1949 ja Jakartasta tuli valtion pääkaupunki.
Seuraavan 40 vuoden aikana kaupunkiin tulvi köyhiä maaltamuuttajia ja Jakartan väkiluku kasvoi hyvin nopeasti. Nopea väestönkasvu pakotti laatimaan yleissuunnitelman Jakartan kasvun ja kehityksen säätelemiseksi. 1960-luvulta lähtien Jakarta on kasvanut tasaista vauhtia moderniksi metropoliksi.
Indonesian talous nousi presidentti Suharton aikana talouskasvun aikaa 1970–80-luvuilla ja 1990-luvun alussa nouseva talous alkoi olla jaloillaan. 1990-luvun lopun Aasian talouskriisi johti Jakartassa verisiin mellakoihin. Viime vuosikymmeninä tulvat, mellakat ja terrori-iskut ovat koetelleet kaupungin rauhaa muutaman vuoden välein.
Hallinto

Virallisesti Jakartaa ei hallita kaupunkina, vaan sillä on pääkaupunkin erityishallintoasema (indonesiaksi Daerah Khusus Ibukota, DKI Jakarta). Hallinnollisesti Jakarta muodostaa oman provinssinsa, jonka johdossa on kuvernööri. Jakarta jakautuu Keski-Jakartan, Itä-Jakartan, Pohjois-Jakartan, Etelä-Jakartan ja Länsi-Jakartan kaupunkeihin, jotka on edelleen jaettu kaupunginosiin. Lisäksi Jakartan provinssiin kuuluu Seribusaarten (Tuhat saarta) saaristo, joka kuului ennen Pohjois-Jakartaan.
Talous > Teollisuus

Jakarta on Indonesian kotimaan- ja ulkomaankaupankäynnin keskus. Jakarta hyötyy myös matkailun kasvusta ja se on tärkeä portti ulkomailta muualle Indonesiaan, erityisesti Balille. Merkittäviä teollisuuden aloja ovat elektroniikkateollisuus, autoteollisuus, kemianteollisuus, koneteollisuus, tekstiiliteollisuus, muovi- ja metalliteollisuus, sekä biolääketieteen teollisuudenalat. Lähellä Jakartan satamaa on veroton teollisuusalue, jossa valmistajat voivat tuottaa vientituotteita.
Talous > Liikenne

Jakartassa on kaksi kansainvälistä lentoasemaa. Suurempi niistä on Soekarno-Hattan kansainvälinen lentoasema on Indonesian merkittävin lentoasema. Se on tärkein portti Indonesiasta ulkomaille ja sitä käyttävät sekä matkustaja- että rahtiliikenne. Lisäksi Jakartaa palvelee Halim Perdanakusuman lentoasema.
Kuitenkin ruuhkat ovat Jakartassa vakava ongelma, kaupunki kärsii pahoista ruuhkista etenkin kaupungin liikekeskuksen alueella. Yksityisautoilu on kasvanut Jakartassa nopeammin kuin mikään muu liikennemuoto. Joillakin ruuhkaisimmilla teillä on pahimpaan ruuhka-aikaan autojen määrää rajoitettu, ja otettu käyttöön kolme ihmistä autoa kohti -sääntö. Kaupungin sisäistä liikennettä hoitaa linja-autojen ja minibussien verkosto, josta useat ovat riippuvaisia.
Jakartan metrojärjestelmän, MRT Jakartan ensimmäinen linja otettiin käyttöön 24. maaliskuuta 2019. Kaupunkiin on suunniteltu myös kaksi linjaa käsittävä monorail-verkosto liikenneyhteyksien parantamiseksi. Rakentaminen on kuitenkin kärsinyt useista viivästyksistä ja projekti on laitettu välillä jäihin.
Jakartan metropolialueen lähijuna KA Commuter Jabodetabek aloitti toimintansa vuonna 2007. Se palvelee lähinnä kauempaa tulevia työmatkalaisia. Se kulkee ympyrälinjalla, jota käytettiin jo 1980-luvulla. Ympyrälinja yhdistää esikaupunkialueilta tulevat radat yhdeksi kokonaisuudeksi. Jaavan muihin osiin pääsee sekä junalla että linja-autolla. Neljä juna-asemaa ovat lähellä kaupungin keskustaa, mutta neljä linja-autoasemaa aika kaukana keskustasta.
Talous > Matkailu

Matkailukohteita Jakartassa ovat muiden muassa sen suurin huvipuisto Taman Impian Jaya Ancol sekä Ragunanin eläintarha. 137-metrinen Monumen Nasional (”Monas”) rakennettiin Keski-Jakartaan vuosina 1961–1975. Vuosina 1961–1978 rakennettiin Masjid Istiqlal, joka on Kaakkois-Aasian suurin moskeija.
Väestö

| Vuosi | Väestö | ±% |
| --- | --- | --- |
|  1901  | 115 000 | —     |
|  1920  | 253 800 | +120.7% |
|  1930  | 435 184 | +71.5% |
|  1940  | 533 000 | +22.5% |
|  1950  | 1 733 600 | +225.3% |
|  1961  | 2 906 533 | +67.7% |
|  1971  | 4 546 492 | +56.4% |
|  1980  | 6 503 449 | +43.0% |
|  1990  | 8 259 639 | +27.0% |
|  2000  | 8 384 853 | +1.5% |
|  2010  | 9 588 198 | +14.4% |
Lähteet: 
Jakartan asukasmäärä on kasvanut nopeasti. 1900-luvun alussa Jakartan asukasluku oli 115 000. Indonesia itsenäistyi vuonna 1949 ja väkiluku lähti räjähdysmäiseen nousuun. Kun vuonna 1945 kaupungin väkiluku oli noin 600 000, asui kaupungissa vuonna 1950 jo 1,7 miljoonaa ihmistä. Vuonna 1960 kaupungissa oli 2,7 miljoonaa asukasta, vuonna 1980 6,5 miljoonaa ja vuonna 2000 jo 8,3 miljoonaa.
Jakarta on etnisesti monimuotoinen kaupunki. Betawilaiset ovat Jakartan alueen alkuperäisasukkaita ja Jakarta on myös betawikulttuurin keskus. Betawilaisia on Jakartan asukkaista 38 %. Jakartan väestön etnisen enemmistön muodostavat kuitenkin jaavalaiset, jotka ovat Indonesian runsaslukuisin etninen ryhmä. Jaavalaisia on Jakartan asukkaista 35 %. Sundalaisia Jakartan väestöstä on 15 %, kiinalaisia 6 %, batakeja 4 %, minangabauteja 3 % ja malaijeja 2 %.
Kulttuuri

Jakartan alue on ollut 400-luvulta lähtien merkittävä kauppasatama. Alueen kaupankäyntimahdollisuudet ovat houkutelleet kauppiaita alueelle muualta Malaijien saaristoa sekä Kiinasta, Intiasta ja Lähi-idästä. Jotkut pysyivät omissa yhteisöissään ja toiset integroituivat alkuperäisväestön yhteisöön ja heidän kulttuuriinsa. Jakartan alueen alkuperäiset asukkaat ovat betawilaisia ja kaupunki on betawilaisen kulttuurin keskus. Betawien kulttuurissa yhdistyvät myös monien muiden Indonesian kansojen kulttuurit.
Nykyisinkin Jakarta on Indonesian taloudellinen ja poliittinen pääkaupunki, ja se houkuttelee sekä kotimaisia että ulkomaisia maahanmuuttajia. Monet Jakartaan muuttavat ovat peräisin Jaavan saaren muista osista, ja he tuovat mukanaan oman alueensa kulttuuria ja kielen sekä perinteisiä ruokiaan ja tapojaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jakarta Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Jakarta Wikimatkoissa
The Jakarta Post – Kaupungin englanninkielinen sanomalehti (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Indonesian provinssit
| --- | --- |
Sumatra:  Aceh  Pohjois-Sumatra  Länsi-Sumatra  Riau  Riausaaret  Jambi  Etelä-Sumatra  Bangka-Belitung  Bengkulu  Lampung 
Jaava:  Jakarta  Banten  Länsi-Jaava  Keski-Jaava  Yogyakarta  Itä-Jaava 
Pienet Sundasaaret:  Bali  Läntinen Nusa Tenggara  Itäinen Nusa Tenggara 
Kalimantan:  Länsi-Kalimantan  Keski-Kalimantan  Etelä-Kalimantan  Itä-Kalimantan  Pohjois-Kalimantan 
Sulawesi:  Pohjois-Sulawesi  Gorontalo  Keski-Sulawesi  Länsi-Sulawesi  Etelä-Sulawesi  Kaakkois-Sulawesi 
Molukit:  Molukit  Pohjois-Molukit 
Länsi-Uusi-Guinea:  Länsi-Papua  Papua 
| n k Megakaupungit |
| --- | --- |
Afrikka (3):  Kairo  Kinshasa  Lagos 
Aasia (29):  Bangalore  Bangkok  Chengdu  Chennai  Chongqing  Delhi  Dhaka  Hangzhou  Hồ Chí Minh  Hyderabad  Istanbul  Jakarta  Kalkutta  Kanton  Karachi  Keihanshin  Lahore  Metro Manila  Mumbai  Nagoya  Peking  Soul  Shanghai  Shenzhen  Teheran  Tianjin  Tokio  Wuhan  Xiamen 
Eurooppa (5):  Istanbul  Lontoo  Moskova  Pariisi  Rein–Ruhr 
Pohjois-Amerikka (3):  Los Angeles  México  New York 
Etelä-Amerikka (5):  Bogotá  Buenos Aires  Lima  Rio de Janeiro  São Paulo 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Japani  Tšekki  Australia 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Muut:  IdRef  İslâm Ansiklopedisi 
Ciliwung virtaa Jakartan läpi.
Jajakarta vuonna 1605, ennen Batavian perustamista.
Batavian vanha kaupungintalo rakennettiin vuonna 1707. Nykyisin se toimii museona.
Hollannin Itä-Intian pääkaupunki Batavia kuvattuna noin vuonna 1780. Alue on nykyisin Pohjois-Jakartaa.
Jakartan keskustaa
HMS Formidable (67)

| HMS Formidable |
| --- | --- |
 HMS Formidable 29. toukokuuta 1942 Intian valtamerellä

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Harland and Wolff, Belfast
Kölinlasku:  17. kesäkuuta 1937
Laskettu vesille:  17. elokuuta 1939
Palveluskäyttöön:  24. marraskuuta 1940
Poistui palveluskäytöstä:  1947
Loppuvaihe:  romutettiin 1956
Tekniset tiedot
Uppouma:  28 661 t
Pituus:  226,70 m
Leveys:  29 m
Syväys:  8,5 m
Koneteho:  110 000 shp (82 MW)
Nopeus:  30,5 solmua
Miehistöä:  1 200
Aseistus
Aseistus:  8 × 4,5" (114 mm) tykkiä 48 × QF 2 naulan tykkiä 1940: 36 Fulmar ja Swordfish konetta 1943: Martlet, Seafire ja Albacore koneet 1945: 54 Corsair ja Avenger konetta
HMS Formidable oli Britannian kuninkaallisen laivaston Illustrious-luokan lentotukialus toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin 19. maaliskuuta 1937 vuoden 1937 laivasto-ohjelmassa Harland & Wolffilta Belfastista, missä köli laskettiin 17. kesäkuuta. Alus laskettiin vesille 17. elokuuta 1939, jolloin kaksi katsojaa sai surmansa putoavista esineistä. Se otettiin palvelukseen 24. marraskuuta 1940.
Palvelus

Lokakuussa 1940 alus oli merikoeajoilla ennen virallista palveluskäyttöön ottamissa. Se oli toinen lentotukialus, joka varustettiin jo valmistuessaan tyypin 279 ilmavalvontatutkalla. Palvelukseen oton jälkeen alus oli koulutuksessa ja 24. marraskuuta suojaamassa Atlantin saattueita sekä etsimässä Saksan laivaston kaappareita ja sukellusveneiden emäaluksia Force C:ssä Freetownissa suojanaan risteilijä HMS Norfolk.
Joulukuussa alus etsi Saksan laivaston raskasta risteilijää Admiral Scheeriä.
Palvelus > Pohjoinen jäämeri

Aurinkoiselta Välimereltä Formidable siirrettiin Pohjoiselle jäämerelle antamaan suojaa Murmanskiin meneville saattueille Kotilaivastoon liitettynä. Alus suojasi 2. marraskuuta Murmanskista palaavaa saattuetta RA54.
Helmikuusta 1944 alkaen alus oli telakalla huollettavana, jolloin sen tutkavarustus modernisoitiin asentamalla tyyppien 281B ja 79B tutkat tehostamaan ilmatorjuntaa ja tyypin 277 merivalvontatutka. Alus oli toukokuussa huollon jälkeisissä koeajoissa ja kesäkuussa alukselle siirrettiin lentolaivueet valmistauduttaessa operatiivisiin tehtäviin.
Alus jatkoi palvelustaan Kotilaivastossa ja sen kotitukikohtana oli Scapa Flow. Aluksen Swordfish-koneet osallistuivat tuloksettomaan hyökkäykseen Pohjois-Norjassa Altavuonossa tukikohtaansa pitävää Tirpitziä vastaan 17. heinäkuuta 1944 (Operaatio Mascot). Aluksen koneet uudistivat hyökkäyksen 22. elokuuta operaatio Goodwoodissa, mutta isku jäi tuloksettomaksi huonon sään vuoksi. Isku uudistettiin 24. elokuuta, jolloin ilmoitettiin kahden pommin osuneen maaliin. Aluksen lentokoneet tekivät vielä 29. elokuuta tuloksettoman yrityksen.
Syyskuussa alus määrättiin huollon jälkeen brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon ja lokakuussa alus otettiin Gibraltarilla telakalle, missä aloitettiin koneremontti.
Palvelus > Sodan jälkeen

Formidable ei osallistunut Japanin antautumisseremonioihin Tokionlahdella. Se siirrettiin kuljettamaan vapautuneita sotavankeja Sydneyyn sekä palauttamaan Kauko-Idässä olleita joukkoja kotiin. Alus kuljetti lähes 14 000 matkustajaa ja se matkasi yli 100 000 merimailia. Se palasi helmikuussa 1946 Britteinsaarille, missä se poistettiin palveluksesta 26. heinäkuuta. Alus sijoitettiin 1947 reserviin, missä se oli seuraavat neljä vuotta ilman huoltoa.
Reservissä ollessa aluksen rungon kunnon heikentyminen esti suunnitellun modernisoinnin. Alus sijoitettiin poistolistalle 1950 ja se myytiin romutettavaksi BISCOlle. Aluksen hylky saapui hinattuna T. W. Wardille Inverkeithingiin romutettavaksi 12. toukokuuta 1953.
Päälliköt

Aluksen päälliköinä olivat:
Arthur William La Touche Bisset 7. elokuuta 1940 - 23. elokuuta 1942
Arthur George Talbot 23. elokuuta 1942 - 23. syyskuuta 1943
Philip Ruck-Keene 23. syyskuuta 1943 - tammikuu 1944
Conrad Byron Alers-Hankey tammikuu - 29. tammikuuta 1944
Philip Ruck-Keene 29. tammikuuta 1944 - 13. helmikuuta 1945