stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suudelma ennen kuolemaa

| Suudelma ennen kuolemaa> A Kiss Before Dying |
| --- | --- |

Ohjaaja:  James Dearden
Käsikirjoittaja:  James Dearden
Perustuu:  Ira Levinin samannimiseen romaaniin
Tuottaja:   Eric Fellner  Robert Lawrence 
Säveltäjä:  Howard Shore
Kuvaaja:  Mike Southon
Leikkaaja:  Michael Bradsell
Lavastaja:   Rod McClean  Chris Seagers 
Pääosat:   Matt Dillon  Sean Young  Max von Sydow  Diane Ladd  James Russo 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat Yhdistynyt kuningaskunta
Tuotantoyhtiö:  Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1991
Kesto:  89 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suudelma ennen kuolemaa (engl. A Kiss Before Dying) on vuonna 1991 ensi-iltaan tullut neo-noir-draamaelokuva, joka perustuu Ira Levinin samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosia esittävät muun muassa Matt Dillon, Sean Young, Max von Sydow ja Diane Ladd. Elokuvan taloudellinen tuotto oli huono, ja Sean Young sai Razzie-palkinnon kaksoisroolistaan huonoimmasta naispääosasta ja huonoimmasta naissivuosasta.
Näyttelijöitä

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Matt Dillon  | … |  Jonathan Corliss   |
|  Diane Ladd  | … |  rouva Corliss   |
|  Max von Sydow  | … |  Thor Carlsson   |
|  Sean Young  | … |  Ellen   |
|  Sarah Keller  | … |  luennoitsija   |
|  Martha Gehman  | … |  Patricia Farren   |
|  Lia Chang  | … |  myyjätär   |
|  Yvette Edelhart  | … |  huutava nainen   |
|  Jim Fyfe  | … |  Terry Dieter   |
|  James Russo  | … |  Dan Corelli   |
|  Adam Horovitz  | … |  Jay Faraday   |
Arvioita

Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano sanoo, ettei elokuva yllä saman kirjan aiheesta vuonna 1956 tehdyn Gerd Oswaldin filmatisoinnin tasolle, ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Aiheesta muualla

Suudelma ennen kuolemaa Elonet.
Suudelma ennen kuolemaa Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suudelma ennen kuolemaa AllMoviessa. (englanniksi)
The Crown

The Crown voi tarkoittaa seuraavia asioita:
The Crown, Netflixin televisiosarja (2016–)
The Crown, ruotsalainen death- ja thrash metal -yhtye
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”The Crown”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Sven Holm

| Sven Holm> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1940 Kööpenhamina, Tanska
Kuollut: 2019 (78–79 vuotta) Kööpenhamina, Tanska
Kansalaisuus:  Tanska
Ammatti:  kirjailija
Kirjailija
Äidinkieli: tanska
Tuotannon kieli: tanska
Muuta tietoa
 Tanskan akatemian jäsen 
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Sven Holm (1940 Kööpenhamina, Tanska – 2019 Kööpenhamina, Tanska) oli tanskalainen kirjailija ja kriitikko ja toimi myös radio- ja televisiojuontajana. Holm oli vuodesta 2001 Tanskan akatemian jäsen.
Suomennetut teokset

Saari melkein kuin paratiisi: kuunnelma (En ö, nästan som ett paradis), suom. Jarmo Lavila, Yleisradio 1970
Mööpelit: kuunnelma (Möbler er en sund baggrund), suom. Ritva Arvelo, Yleisradio 1980
"Vuorenvieremä", novelli, suom. Toini Havu, antologiassa 27 pohjoismaista kertojaa, toimittanut Lars Hamberg, Helsinki: Tammi 1964 Sarja: Omnibus
Aiheesta muualla

Sven Holm Danske akademi (Archive.org) (tanskaksi)
TRR

Lyhenne TRR tai Trr voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
China Bayn lentoasema, IATA-koodi TRR, lentoasema Trincomaleessa, Sri Lankassa
Test Requirements Review
TRR, Yhdysvaltain Iraniin toimittama tutkimusreaktori vuodelta 1960
Kisko-Kalle, raidetraktori, Valtionrautateiden käyttämä kalustosarjatunnus Trr
Tornio-raja (lyh. Trr, ruots. Torneå gränsen) Suomen ja Ruotsin välillä valtakunnanrajalla sijaitseva liikennepaikaksi määritelty kohta rataosalla Haaparanta–Tornio.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”TRR”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tamara Maunonen

Eila Tamara Linnea Maunonen (o.s. Wikman; 16. helmikuuta 1921 Helsinki – 13. maaliskuuta 1994 Jyväskylä) oli suomalainen selvänäkijä, unien tulkitsija ja kaukoparantaja.
Maunosella oli 1980-luvulla oma selvänäkijäpalsta Nykyposti-lehdessä. Hän oli mukana politiikassa ensin Keskustapuolueen, myöhemmin Suomen Eläkeläisten Puolueen toiminnassa. Hän edusti SEP:ta television vaalitentissä 1987 sekä oli puolueen kansanedustajaehdokkaana tulematta valituksi.
Tamara Maunosen tytär Sonja Maunonen (k. 2013) oli myös selvänäkijä ja hänellä oli toistakymmentä vuotta oma selvänäkijäpalstansa Hymy-lehdessä.
Teoksia

Tamara tarinoi : selvänäkijä kertoo elämästään ja kokemuksistaan ; kirjoittanut Tuovi Putkonen. Weilin+Göös, Helsinki 1975
Kyynel - hymyn siemen : mietteitä, elämäntuntoja, tunnelmia ystävilleni. Alea-Kirja, Helsinki 1982, Gummerus, Helsinki 1994
Lasten oma rukouskirja ; koonnut Tamara Maunonen. Alea-Kirja, Helsinki 1982
Intuitio & selvänäkeminen ; kirj. Johannes Heilala, Tamara Maunonen. Alea-Kirja, Helsinki 1983
Tamaran kirja ; esipuhe Irja Salonen. Alea-Kirja, Helsinki 1984
Unikirja ; kirj. Tamara Maunonen, Tellervo Salo ; toimittanut Katariina Vänttinen. Gummerus, Helsinki 1991, 13. painos 2006
Uusi unikirja. Gummerus, Helsinki 1992
Suuri unikirja : 10650 unta maailman laajin unikirja. Gummerus, Helsinki 1993, 15. painos 2016
Aiheesta muualla

Ylen Elävä Arkisto : Selvänäkijät testissä - TV1:n Mystisessä illassa 20.12.1984 olivat testattavina selvänäkijät Vilho Raatikainen ja Tamara Maunonen sekä povaaja Emma Lind
Suljettujen ovien takana

| Suljettujen ovien takana> The Sign on the Door |
| --- | --- |
 Lew Cody ja Norma Talmadge elokuvan kohtauksessa
Ohjaaja:  Herbert Brenon
Käsikirjoittaja:  Herbert Brenon Mary Murillo
Perustuu:  Channing Pollockin näytelmään
Tuottaja:  Norma Talmadge
Kuvaaja:  J. Roy Hunt
Pääosat:  Norma Talmadge Lew Cody
Valmistustiedot
Valmistusmaa:   Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Norma Talmadge Film Corporation
Levittäjä:  First National
Ensi-ilta:   toukokuu 1921  12. elokuuta 1923
Kesto:  84 minuuttia
Alkuperäiskieli:  mykkä (välitekstit englanniksi)
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Suljettujen ovien takana (engl. The Sign on the Door) on vuonna 1921 ensi-iltansa saanut Herbert Brenonin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä melodraama, jonka pääosissa ovat Norma Talmadge ja Lew Cody. Talmadge toimi myös elokuvansa tuottajana, ja hänen elokuvastudionsa Norma Talmadge Film Corporation oli elokuvan tuotantoyhtiönä. First National oli elokuvan levittäjänä.
Suljettujen ovien takana perustuu Channing Pollockin samannimiseen näytelmään, jonka pohjalta ohjaaja Brenon ja Mary Murillo laativat elokuvan käsikirjoituksen. Suljettujen ovien takana sai Yhdysvaltain ensi-iltansa toukokuussa vuonna 1921. Suomessa elokuva tuli ensi-iltaan 12. elokuuta vuonna 1923. Elokuvan kokonaan säilynyttä kopiota säilytetään Yhdysvaltain kongressin kirjaston elokuva-arkistossa. Vuonna 1929 Suljettujen ovien takana -elokuvasta tehtiin uudelleenfilmatisointi nimellä Lukittu ovi, jonka pääosassa on Barbara Stanwyck.
Juoni

Pikakirjoittaja Ann Hunniwell on viattomasti työnantajansa pojan, Frank Devereaux’n, seurana kyseenalaisessa newyorkilaisessa kahvilassa. Kun kahvilaan tehdään ratsia, Ann pidätetään. Sanomalehden toimittaja onnistuu ottamaan Annista kuvan, vaikka Devereaux onnistuu hankkimaan valokuvan negatiivin. Viisi vuotta myöhemmin Annista on tullut suuren egon ja vaikutusvallan saavuttaneen "Lafe" Reganin vaimo. Annin tytärpuoli Helen joutuu tekemisiin Devereaux’n kanssa. Devereaux’lla on lisäksi rakkaussuhde eversti Gauntin vaimon kanssa. Kun eversti uhkaa ampua Devereaux’n, Regan viivyttää häntä. Samaan aikaan Ann seuraa Heleniä Devereaux’n asuntoon; suullisen konfliktin jälkeen Regan ampuu Devereaux’n ja jättää "ei saa häiritä" -kyltin oveen. Ann yrittää ottaa syyt niskoilleen suojellakseen perhettään, mutta piirisyyttäjä, joka oli valokuvaajana ottanut Annista valokuvan kahvilaratsian yhteydessä vuosia aiemmin, uskoo Annin olevan syytön ja vapauttaa hänet ja hänen aviomiehensä. Hän perustelee, että mikään valamiehistö ei tuomitsisi Regania vankilaan "itsepuolustuksen" takia.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Norma Talmadge  | … |  Ann Hunniwell / rouva ”Lafe” Regan   |
|  Lew Cody  | … |  Frank Devereaux   |
|  Charles Richman  | … |  ”Lafe” Regan   |
|  David Proctor  | … |  eversti Gaunt   |
|  Augustus Balfour  | … |  Devereaux’n hotellipalvelija Ferguson   |
|  Mac Barnes  | … |  ”Kick” Callahan   |
|  Helen Weir  | … |  Helen Regan   |
|  Robert Agnew  | … |  Alan Churchill   |
|  Martinie Burnlay  | … |  Marjorie Blake   |
|  Paul McAllister  | … |  piirisyyttäjä ”Rud” Whiting   |
|  Louis Hendricks  | … |  komisario Treffy   |
|  Walter Bussel  | … |  Reganien hovimestari Bates   |
|  Norma Shearer  | … |  avustaja   |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suljettujen ovien takana Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Suljettujen ovien takana Elonet.
Suljettujen ovien takana AllMoviessa. (englanniksi)
Suljettujen ovien takana Silent eran sivustolla (englanniksi)
Suljettujen ovien takana TCM Movie Databasessa (englanniksi)
Svenska lyceum i Helsingfors

Svenska Lyceum, Liisankatu 13 vuonna 1961.
Svenska lyceum i Helsingfors eli Helsingin ruotsalainen lyseo (aiemmin Helsingin ruotsalainen reaalilyseo) oli Helsingin Kruununhaassa vuosina 1872–1973 eri nimillä toiminut valtion omistama ruotsinkielinen poikakoulu.
Historia

Vuoden 1872 koulujärjestyksen nojalla Helsinkiin perustettu ruotsinkielinen reaalilyseo aloitti toimintansa syyskuussa 1872 nimellä Reallyceum i Helsingfors. Nimi muutettiin muotoon Svenska reallyceum i Helsingfors vuonna 1891, jolloin Helsinkiin perustettiin myös suomenkielinen reaalilyseo. Kun vuoden 1914 asetuksella kouluun perustettiin reaalilinjan rinnalle klassillinen linja, sen nimi muutettiin vuonna 1919 muotoon Svenska lyceum i Helsingfors. Ruotsalainen reaalilyseo toimi ensin Kirkkokadun ja Ritarikadun kulmatontilla sijainneessa raatimiehenleski Maria Cronsin talossa. Sittemmin tällä tontilla on sijainnut Svenska Privata Läroverket för flickor. Jo vuonna 1877 Koulu siirtyi uuteen koulurakennukseen osoitteessa Mariankatu 8. Koulurakennus muuttui sittemmin Teollisuuskouluksi ja jälleen suomenkieliseksi yhteiskouluksi.
Ruotsinkieliselle reaalilyseolle valmistui vuonna 1902 osoitteeseen Liisankatu 13 oma koulurakennus, jonka suunnitteli arkkitehti Theodor Decker ja viimeisteli hänen kuoltuaan Magnus Schjerfbeck. Talon rakensi rakennusmestari Johan Johanson urakalla. Koulun hinnaksi tuli 650 896 markkaa ja 46 penniä.
Poikakoulu Svenska lyceum ja vuonna 1919 perustettu tyttökoulu Svenska flickskolan i Helsingfors yhdistettiin vuosina 1968–1973 asteittain uudeksi Helsingfors svenska samlyceum -nimiseksi yhteiskouluksi. Koulu muutti vuonna 1972 pois Liisan­kadulta, minkä jälkeen talossa toimi Helsingin tyttölukio, myöhemmin Kruununhaan yhteislyseo ja peruskouluun siirtymisen jälkeen vuodesta 1977 Kruununhaan lukio. Musiikki­painotteinen lukio sai Sibelius-lukion nimen 1982.
Turku 2011

Turku 2011 (ruots. Åbo 2011) on Turun kulttuuripääkaupunkihankkeen virallinen nimi. Euroopan unionin kulttuuriministerineuvosto nimitti Turun ja Tallinnan Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi marraskuussa 2007. Kaupungit toimivat Euroopan kulttuuripääkaupunkeina vuonna 2011. Turussa hanketta koordinoi Turku 2011 -säätiö. Tammikuussa 2011 avattiin kulttuurikeskus Logomo, joka toimii Turun kulttuuripääkaupunkivuoden näyttelyiden ja tapahtumien päänäyttämönä.
Vuoden teema on Turku palaa. Tämä viittaa ennen kaikkea uusiutumiseen, tahtoon ja intoon – sekä myös Turun kymmenien kaupunkipalojen värittämään historiaan.
Kulttuuri ymmärretään Turku 2011 -prosessissa laajasti. Perinteisten taiteiden rinnalla tärkeitä ovat esimerkiksi arjen kulttuuri, liikunta, työn kulttuuri, ruokakulttuuri sekä tiede ja tutkimus.
Avajaisten pääesitys ”Tällä puolen, tuolla puolen”.
Avajaisten ilotulituksessa ammuttiin noin 5 000 yksittäistä laukausta.





Turku 2011 -mainos huoltoautossa
2011-valmistelu

Turun haku kulttuuripääkaupungiksi oli alkanut jo maaliskuussa 2004 Turun kaupunginvaltuuston päätöksellä . Kulttuuripääkaupunkihaun valmistelun keskiössä olivat avoimuus ja laaja yhteistyö. Prosessiin osallistui tuhansia ihmisiä eri aloilta, väestö- ja ikäryhmistä kaikkialta Varsinais-Suomesta muun muassa avoimissa yleisötilaisuuksissa. Niistä ensimmäiset järjestettiin jo vuonna 2005.
Suomen ehdokas vuoden 2011 kulttuuripääkaupungiksi valittiin opetusministeriön helmikuussa 2005 julkistamalla kansallisella kilpailulla, johon osallistui seitsemän kaupunkia: Jyväskylä, Lahti, Mänttä, Oulu, Rovaniemi, Tampere ja Turku. Kansallisen asiantuntijaraadin hakemuksista tekemän arvioinnin perusteella kulttuuriministeri Tanja Saarela päätti Turun valitsemisesta Suomen kulttuuripääkaupunkiehdokkaaksi 19.6.2006.
Turku jätti kulttuuripääkaupunkihakemuksensa EU:n arvioitavaksi joulukuussa 2006. EU:n arviointipaneelin raportissa kesäkuussa 2007 Turun hakemusta ja valmistelutyötä kiiteltiin huolellisuudesta, laaja-alaisuudesta ja Itämeren alueen huomioimisesta. EU teki virallisen päätöksen Turun ja Tallinnan nimityksestä 16. marraskuuta 2007.
Turku 2011 -ohjelma

Turku 2011 -ohjelma on tärkein osa kulttuuripääkaupungin toteutusta. Ohjelma koottiin noin 165 hankkeesta, jotka valikoituivat keväällä 2008 käynnissä olleesta avoimesta hankehausta. Itse tapahtumia järjestettiin tuhansia. Kulttuuripääkaupunkivuoden ohjelma tuo tapahtumia, tilaisuuksia ja elämyksiä kaikkialle Turkuun ja Varsinais-Suomeen.
Turku 2011 -ohjelmaan valittujen hankkeiden tulee toteuttaa Turku 2011 -strategiaa ja sen päätavoitteita pitkäkestoisesti. Turku 2011:n päätavoitteita ovat hyvinvoinnin lisääminen, kansainvälisyyden vahvistaminen sekä luovan talouden kasvattaminen. Turku 2011 tavoittelee kaikessa toiminnassaan kohtaamisia sekä uutta, toimialat ylittävää kestävää yhteistyötä, jolla on pitkäkestoiset vaikutukset koko alueen kehitykseen.
Ohjelma julkistettiin vuonna 2010. Yksi ohjelman ensimmäisistä suurista menestyksistä oli hevimusikaali 1827 - Infernal Musical.
Live2011.com = www.turku2011.fi

Turun kulttuuripääkaupunkivuoden hakemuskirjan mukaan "Turku 2011 toteuttaa ensimmäistä kertaa kulttuuripääkaupunkien historiassa myös virtuaalisen kulttuuripääkaupungin. Live2011.com on mediasisältöjen ja Turku2011 -ohjelman ympärille rakentuva aktiivinen sosiaalisen median yhteisö, joka toimii kulttuurin, digitaalisen sisältötuotannon ja teknologian  näyteikkunana muulle Euroopalle ja maailmalle.
Live2011 kerää yhteen erilaisia mediasisältöjä (mobiilit kaupunkiseikkailut ja opasjärjestelmät, ubiikkimediateokset, animaatiot, elokuvat, pelit, demot ja muu multimediataide) Live2011.com:in omalla sisältöhaulla vuoden 2009 alusta lähtien. Useat kulttuuripääkaupunkivuoden hankkeitten huipentumat tallennetaan ja esitetään live2011.comissa webcasteina."
Käytännössä live2011.comin tavoitteet toteutettiin www.turku2011.fi-sivustolla, josta löytyivät mobiilikarttapalvelut, animaatiot, videot ja Live Grand Prix 2011 -mediakilpailun demot. Lisäksi turku2011-etusivulla esitettiin suorina lähetyksinä esimerkiksi lapsen oikeuksien päivän päätapahtuma Suomessa ja The Elements -akrobatianäytös Aurajoessa sekä Eurocultured-festivaali kokonaisuudessaan.
Turku ja Tallinna – yhdessä Itämeren puolesta

Vuoden 2011 kulttuuripääkaupungit Turku ja Tallinna sijaitsevat lähempänä toisiaan kuin yksikään kulttuuripääkaupunkikaksikko koskaan aiemmin. Kaupunkien yhteisiä tavoitteita ovatkin tietoisuuden lisääminen Itämeren alueesta, molempien maiden kulttuurien esiin nostaminen, hyvinvoinnin lisääminen, kaupunkitilojen parantaminen, sekä luovien alojen toiminnan ja pitkäjännitteisen yhteistyön kehittäminen.
Kaupungit toteuttivat myös useita kulttuuriproduktioita yhdessä vuoden aikana.
EU:n kulttuuripääkaupunkiohjelma

Euroopan unioni on valinnut yhden tai useamman kaupungin kulttuuripääkaupungiksi vuodesta 1985 lähtien. Kulttuuripääkaupunkiohjelman avulla EU on halunnut lisätä Euroopan kansalaisten vuorovaikutusta sekä esitellä Euroopan kulttuurien rikkautta ja moninaisuutta.
Organisaatio > Turku 2011 -säätiö

Kulttuuripääkaupungin toteutuksesta vastaa tammikuussa 2008 toimintansa aloittanut Turku 2011 -säätiö. Toimeksiantonsa säätiö on saanut Turun kaupungilta, jolle kulttuuripääkaupunkiasema on myönnetty. Säätiön tehtävänä on koordinoida ja rahoittaa kulttuuripääkaupunkiohjelmaan valittavia hankkeita sekä huolehtia kulttuuripääkaupungin viestinnästä. Säätiön toiminta jatkuu vuoden 2016 loppuun. Turku 2011 -säätiön toimitusjohtaja on Cay Sevón ja ohjelmajohtaja Suvi Innilä.
Turku 2011 -säätiön hallituksen puheenjohtajana toimii ministeri Christoffer Taxell. Puheenjohtajan ja kahdeksan muuta hallituksen jäsentä on nimittänyt Turun kaupunki. Lisäksi Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, ulkoministeriö, Taiteen keskustoimikunta, Elinkeinoelämän keskusliitto sekä Varsinais-Suomen liitto ovat kukin nimittäneet yhden hallituksen jäsenen.
Kulttuuripääkaupunkiprosessin neuvoa-antavana elimenä toimii joulukuussa 2007 perustettu Turku 2011 -valtuuskunta. Sen puheenjohtaja on Turun yliopiston rehtori Keijo Virtanen. Valtuuskunnan jäsenet edustavat laajasti yhteiskunnan eri aloja koko maasta. Valtuuskunnan jäsenet nimeää Turun kaupunki.
Organisaatio > Hallitus

Turun kaupungin nimittämät:
Ministeri Christoffer Taxell, pj
kaupunginjohtaja Aleksi Randell, vpj
Hovioikeudenneuvos Pirkko Mikkola, vpj
Turun kaupunginhallituksen puheenjohtaja Minna Arve (Turun kaupunki)
Palvelutoimen apulaiskaupunginjohtaja Maija Kyttä (Turun kaupunki)
Professori Saara Taalas (Turun kauppakorkeakoulu)
Galleristi Virpi Wuori-Valtaoja (Galleria AMA)
Vapaan sivistystyön johtaja Piia Rantala ( Espoon kaupunki)
Muusikko Teemu Brunila (The Crash)
Muiden tahojen nimittämät:
Suomen Opetus- ja kulttuuriministeriö: ylijohtaja Håkan Mattlin (OPM)
Ulkoasiainministeriö: valtiosihteeri Pertti Torstila (UM)
Työ- ja elinkeinoministeriö: ylijohtaja Petri Peltonen (TEM)
Varsinais-Suomen liitto: professori Kari Immonen (Turun yliopisto)
Elinkeinoelämän keskusliitto: toimitusjohtaja Timo Ketonen (Hansaprint)
Taiteen keskustoimikunta: puheenjohtaja Leif Jakobsson
Organisaatio > Valtuuskunta

Rehtori Keijo Virtanen, pj, Turun yliopisto
Professori Helena Hyvönen, vpj, TAIK
Aluejohtaja Outi Rannikko, vpj, SAK
Säveltäjä Kalevi Aho
Johtaja Paulina Ahokas, Musex
Kuvataiteilija Jan-Erik Andersson
Direktör Roger Broo, Åbo Akademi
Kunniakonsuli, arkkitehti SAFA Benito Casagrande
Vaatesuunnittelija Anna Ervamaa
Tuomiorovasti Rauno Heikola, Turun tuomiokirkkoseurakunta
Puheenjohtaja Piia Hirvensalo, Taideakatemian opiskelijayhdistys
Muusikko, tuottaja Jori Hulkkonen
Kaupunginjohtaja Kari Karjalainen, Raision kaupunki
Ohjelmapäällikkö Kari J. Kettula, Turun Kansainväliset Kirjamessut
Rehtori Juha Kettunen, Turun ammattikorkeakoulu
Lehtori, aluekoordinaattori Kari Keuru, Humak
Kaupunginjohtaja Timo Kvist, Naantalin kaupunki
Toiminnanjohtaja Hülya Kytö, Daisy Ladies ry
Kaupunkineuvos Armas Lahoniitty, Varsinais-Suomen Virokeskus
Puheenjohtaja Heikki Lehmusto, Creative Finland ry
Ylijohtaja Jaakko Lehtonen, MEK
Tanssija Tiina Lindfors, Tanssiteatteri ERI
Puheenjohtaja Tuula Lindström, Turun Yrittäjät
Ohjaaja Aku Louhimies
Koulutusjohtaja Jyrki Lähteenmäki, Turun amk, Taideakatemia
Rehtori Jorma Mattinen, Åbo Akademi
Toimitusjohtaja Juhani Merimaa, Vantaa Festivals, Ruisrock
Päätoimittaja Jaana Mikola, kaupunkilehti Turkulainen
Puheenjohtaja Olli Nordberg, Kynnys ry.
Arkkipiispa Jukka Paarma, Ev.lut.kirkko
Kirjailija Niina Repo
Rehtori Tapio Reponen, Turun kauppakorkeakoulu
Maaherra Rauno Saari, Länsi-Suomen lääni
Pääsihteeri Katja Sauvola, Turun yliopiston ylioppilaskunta
Teatterinjohtaja Raija-Liisa Seilo, Turun Kaupunginteatteri
Intendentti Pauli Sivonen, G. A. Serlachiuksen museo, Mänttä
Fil. tri., puheenjohtaja Risto Sulkava, Suomen luonnonsuojeluliitto
Hotellinjohtaja Tuija Suominen-Åkerlund, Sokos Hotels, Hamburger Börs, Turun kauppakamarin edustaja
Pääsihteeri Henri Terho, Varsinais-Suomen taidetoimikunta
Teaterchef Joachim Thibblin, Åbo Svenska Teater
Keittiömestari Antti Vahtera, Digestive Oy
Arkkitehti Pekka Vapaavuori, Arkkitehtitoimisto Vapaavuori
Kaupunginjohtaja Harri Virta, Kaarinan kaupunki
Professori Jarmo Virmavirta
Konsuli Antti Wihanto, Belgian konsulaatti
Operaatiopäällikkö, kommodori Dan Wilén, Merivoimien esikunta
Rahoitus

Turku 2011 -säätiön tavoitebudjetti vuosiksi 2008–2016 on 55 miljoonaa euroa. Rahoitus on säätiön koordinoiman operatiivisen toiminnan rahoitusta eli se sisältää Turku 2011 -ohjelmaan valittavien hankkeiden rahoituksen, viestinnän sekä säätiön oman toiminnan.
Tavoitebudjetista 18 miljoonaa euroa on valtion rahoitusta. Valtion rahoituksen ehtona on, että Turun kaupunki sitoutuu vastaavasti 18 miljoonan euron rahoitukseen. Kulttuuripääkaupungin budjetista 19 miljoonaa euroa on tarkoitus rahoittaa muulla kuntarahoituksella, yritysyhteistyöllä ja sponsorointituloilla, säätiöiden ja rahastojen tuilla sekä esimerkiksi EU-rahoituksella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Turku 2011 -säätiö
Euroopan kulttuuripääkaupunki
Euroopan komissio kulttuuripääkaupungeista
Svenska kulturfonden

| Svenska kulturfonden |
| --- | --- |

Perustettu:  1908
Kotipaikka:  Helsinki
Tarkoitus:  Suomenruotsalaisen kulttuurin ja koulutuksen tukeminen
Johtaja:  Sören Lillkung
Hallitus:   Mikaela Nylander (pj.)  Tony Björk  Silja Borgarsdóttir Sandelin  Gunilla Granberg  Christoffer Ingo  Anna Jungner-Nordgren  Christel Liljeström  Annika Nummelin  Håkan Nystrand  Jonas Rönnqvist  Björn Vikström (vpj.)  Eva Åström 
Säätiön sivut
Svenska kulturfonden (Stiftelsen för utbildning och kultur på svenska i Finland sr) on vuonna 1908 perustettu suomalainen säätiö, jonka tarkoitus on tukea ruotsinkielistä kulttuuria ja koulutusta, ruotsin kieltä sekä suomenruotsalaista toimintaa Suomessa.
Svenska kulturfondenin varainhoidosta vastaa Svenska litteratursällskapet i Finland. Säätiöön kuuluu 480 rahastoa ja se vastaanottaa vuosittain noin 8 000 hakemusta. Vuonna 2021 säätiö jakoi tukia noin 47 miljoonaa euroa. Avustuksista 37,8 % jaettiin taiteelle ja kulttuurille, 23,2 % yleiseen suomenruotsalaiseen toimintaan, 16,1 % koulutukseen ja 12,9 % tieteelle.
Säätiön hallituksen ja valtuuskunnan jäsenet valitsee ruotsalaisen kansanpuolueen puoluehallitus. Säätiön toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2018 Sören Lillkung.
Vuonna 2010 Svenska Kulturfonden perusti 30 miljoonan euron rahaston RKP:n tueksi.
Aiheesta muualla

Svenska kulturfonden
Svenska kulturfonden hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)