stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kannuksen työväentalo
Historiaa

Kannuksen työväenyhdistys perustettiin vuoden 1905 suurlakon innostamana 1. tammikuuta 1906. Perustavan kokouksen puheenjohtajana toimi kauppias ja talollinen Oskari Tokoi. Tokoi oli työskennellyt Yhdysvalloissa muun muassa kaivosmiehenä ja tutustunut siellä ammattiyhdistystoimintaan. Tokoi valittiin työväenyhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi ja vuonna 1907 hänestä tuli sosialidemokraattien kansanedustaja.
Rakennus

Työväenyhdistys perusti rakennustoimikunnan huhtikuussa 1907 ja vuokrasi maa-alueen omaa taloa varten. Yhdistys osti vanhan värjärin tuvan, joka siirrettiin nykyiselle paikalleen ja sitä korotettiin kerroksella. Toiseen kerrokseen tuli juhlasali. Uuden talon vihkiäisiä vietettiin syksyllä 1909. Rakennuksen pohjoispäätyyn jäi yksikerroksinen osa, joka korotettiin kaksikerroksiseksi 1920-luvulla.
Työväentalo sijaitsee Mäkiraonmäellä kirkkoa vastapäätä ja se on yksi harvoista rakennuksista, jotka säästyivät Kannuksen kirkonkylän suurpalosta vuonna 1934. Kaksikerroksinen harjakattoinen hirsirakennus on vuorattu kapealla vaakapaneelilla ja maalattu punamullalla. Rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa on keittiön ja huoneen käsittävä vahtimestarin asunto, kahvio- ja kokoustilat sekä WC:t. Juhlasali näyttämöineen sijaitsee toisessa kerroksessa. Näyttämön paikkaa vaihdettiin salin toiseen päätyyn 1980-luvun korjaustöiden yhteydessä. Samalla tehtiin toiseen kerrokseen vievä toinen portaikko. Vahtimestarin asunto sijaitsi talon vanhimmassa osassa entisessä värjärin tuvassa. Oskari Tokoi -seura kunnosti tiloihin näyttelyn, jossa kerrotaan Kanadan ja Yhdysvaltojen siirtolaisuudesta.
Toimintaa työväentalolla

Oma talo mahdollisti vilkkaan yhdistystoiminnan. Työväenyhdistyksen yhteyteen perustettiin nuoriso-, raittius- ja lasten raittiusosasto sekä soittokunta, kirjasto- ja urheilutoimikunta. Yhdistys järjesti retkiä lähiseudulle, hiihtokilpailuja ja vappumarsseja. Tärkeimmäksi varainhankintakeinoksi nousi kuitenkin arpajaisten ohella iltamat, jotka keräsivät lähiseudun nuorison talolle tanssimaan. Näytelmäseura toimi aktiivisesti sisällissodan jälkeen 1920-luvulla.
Yhdistys hankki elokuvaprojektorin vuonna 1927, osti 180 tuolia ja rakensi konehuoneen elokuvien näyttämiseksi työväentalolla. Koneenkäyttäjä koulutettiin Helsingissä. Elokuvat olivat suosittuja, ja niistä saadut tulot kohensivat yhdistyksen taloudellista tilaa. Jatkosodan aikana työväentalo oli puolustusvoimien käytössä, ja siellä muun muassa säilytettiin venäläisiä sotavankeja. Sota-aikana hiipunut toiminta käynnistyi vauhdikkaasti sodan jälkeen: vuonna 1945 työväentalolla järjestettiin yhteensä 76 iltamat, tanssit ja juhlat. Toiminta oli vilkasta aina 1940—1950-luvuille asti, jonka jälkeen se hiipui vähitellen.
Oskari Tokoi -seura hankki purku-uhan alla olevan talon itselleen 1980-luvun alkupuolella. Valtioneuvoston suojeleman talon kunnostus valmistui vuonna 1989. Oskari Tokoi -seura avasi työväentalon alakerran tiloihin Oskari Tokoi-museon vuonna 1992. Juhlasalia ja kokoustiloja vuokrataan ulkopuolisille.
Aiheesta muualla

Oskari Tokoi -seura Seurantalot.fi
Kaskadihäiriö

Kaskadihäiriö (engl. Cascading failure) on skaalautumattoman verkon virhetilanne, jossa solmun toiminnan häiriö vaikuttaa sen viereisten solmujen toimintaan. Esimerkiksi Internetin reitittimen joutuminen epäkuntoon johtaa sen liikenteen siirtymisen viereisten reitittimien välitettäväksi, jolloin nämä voivat joutua palvelunestohyökkäystä vastaavaan tilanteeseen. Lisääntynyt kuormitus voi siirtyä näihin reitittimiin liitettyihin toisiin reitittimiin ja näistä yhä edelleen.
Kaskadihäiriö voi esiintyä esimerkiksi yhteiskunnallisessa, taloudellisessa, sosiaalisessa, organisaation, biologisessa tai teknisessä verkoissa.
Jar of Hearts

| ”Jar of Hearts” Christina Perri |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Lovestrong
 Äänitetty : 2010
 Julkaistu: 27. heinäkuuta 2010
 Formaatti: Digitaalinen lataus
 Tekijä(t): Christina Perri, Drew Lawrence, Barrett Yeretsian
 Tuottaja(t): Barrett Yeretsian
 Tyylilaji: Pop rock
 Kesto: 04.06 (albumiversio) 3:34 (radioversio)
 Levy-yhtiö: Atlantic
Christina Perrin muut singlet
|   | ”Jar of Hearts” 2010 | ”Arms” 2011 |
Jar of Hearts on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Christina Perrin kappale. Se julkaistiin iTunesissa digitaalisesti ladattavana 27. heinäkuuta 2010. Kappale on mukana Perrin debyytti-EP:llä "The Ocean Way Sessions" sekä hänen Lovestrong-debyyttialbumillaan.
Kappaleen sanoittivat Christina Perri, Drew Lawrence sekä Barrett Yeretsian. Perri sai idean kappaleeseen siitä, kun hänen entinen ihastuksensa halusi herättää hajonneen suhteen henkiin.  Perri esitti kappaleensa ensi kerran televisio-ohjelmassa Tanssi jos osaat. Sen jälkeen kappale julkaistiin iTunesissa, jossa se nousi viikossa kahdenkymmenen parhaan joukkoon.
Vastaanotto

Perrillä ei ollut kappaleen julkaisun aikaan levytyssopimusta, mikä aiheutti runsaasti kyseenalaistavaa keskustelua kriitikkojen kesken, jotka muutoin kehuivat kappaletta. Se pääsi Yhdysvalloissa ja Kanadassa virallisten singlelistojen 17. ja 21. sijalle. Kappaletta ladattiin julkaisuviikkonsa aikana 47 500 kertaa.selvennä
"Jar of Hearts" julkaistiin Isossa-Britanniassa vuonna 2011, ja se pääsi Britannian singlelistan neljännelle sijalle. Siitä tuli Isossa-Britanniassa sen vuoden 11. myydyin single. Se vietti yhteensä 31 viikkoa 40 parhaan joukossa sekä 48 viikkoa 75 parhaan joukossa. Myöhemmin kappale palkittiin platinalla sen myytyä 600 000 kopiota. Lokakuun 2014 puoliväliin mennessä kappaletta oli myyty Isossa-Britanniassa yhteensä 980 000 kopiota. Se saavutti multiplatinaa vuoden 2018 alussa.
Käännös suomeksi
Kangasniemen musiikkiviikot

Kangasniemen Musiikkiviikot on Kangasniemellä kesäisin järjestettävä musiikkitapahtuma, johon kuuluu konsertteja ja musiikkikursseja sekä laulukilpailu.
Historia > Matti Tuloiselan aika (1983–1995)

Tapahtuma sai alkunsa vuodesta 1980 järjestetyistä musiikkikursseista. Ensimmäiset musiikkiviikot järjestettiin vuonna 1983. Tapahtuman ensimmäisenä taiteellisena johtajana aloitti professori Matti Tuloisela. Vuonna 1987 tapahtuman yhteydessä alettiin järjestää Kangasniemen laulukilpailua.
Vuonna 1992 tapahtuman yhteydessä alettiin järjestää Liedpianistikilpailuja Pieksämäellä. Majoitusongelmien vuoksi Pieksämäelle siirrettiin myös musiikkiviikkojen yhteydessä järjestetyt yksin- ja yhtyelaulukurssit. Opettajina toimivat muun muassa Kim Borg, Ritva Auvinen, Anita Välkki, Ilmo Ranta, The Hilliard Ensemble -kokoonpanon laulajat ja Tragicomedia-yhtye. Tapahtuman konsertteja järjestettiin Kangasniemen lisäksi Jyväskylässä, Varkaudesa ja Pieksämäellä. Esimerkiksi Yrjö Kilpisen 100-vuotisjuhlat vietettiin Kulttuurikeskus Poleenissa Pieksämäellä.
Vuonna 1993 musiikkiviikkoihin kuului yli 20 konserttia.
Tuloisela toimi tapahtuman taiteellisena johtajana vuoteen 1995 saakka. Tapahtuman yhteydessä järjestettyyn laulukilpailuun osallistui silloin 21 laulajaa.
Historia > Markku Turusen aika (1996–2002)

Tuloiselan jälkeen taiteellisena johtajana aloitti FM Markku Turunen.
Vuonna 1997 laulukilpailuun ilmoittautui 28 laulajaa, joista loppukilpailuun karsittiin 17 osallistujaa. Tapahtumassa esiintyi muun muassa ruotsalainen Karl-Magnus Fredriksson pianisti Ilmo Rannan kanssa.
Vuonna 1999 tapahtuman konsertteihin osallistui noi 2600 kävijää.
Turusen viimeisenä kesänä taiteellisena johtajana vuonna 2001  tapahtuman konserteissa esiintyivät esimerkiksi Tempera-kvartetti, Elina Garanca ja Keski-Pohjanmaan kamariorkesteri, Tom Krause ja Ilkka Paananen, Arttu Kataja ja Anna Kondracka.
Laulun opettajina toimivat muun muassa Irina Gavrilovici ja Ryszard Kaczykowski. Pianotaiteilija Eero Heinonen opetti saksalaista liediä.
Vuonna 2002 tapahtumassa esiintyivät muun muassa Joensuun kaupunginorkesteri solistinaan Ryszard Karczykowski.
Historia > Mikko Franckin aika (2002–)

Loppuvuonna 2002 Kangasniemen musiikkiviikkojen taiteellisena johtajana aloitti kapellimestari Mikko Franck. Hänen ensimmäisillä musiikkiviikoillaan vietettiin Eino Leinon Helkavirsien 100-vuotisjuhlaa yhdesssä Otto Mannisen Seuran kanssa.
Vuonna 2004 musiikkiviikkojen suurimmassa konsertissa esiintyi espoolainen Veräjäpellon kuoro. Franck johti Jorma Panulan teoksen Peltomiehen rukous. Kyseessä oli hänen ainoa esiintymisensä Suomessa koko vuonna.
Vuonna 2010 tapahtuma järjestettiin heinäkuun sijaan kesäkuussa, mikä vähensi tapahtuman osallistujien määrää. Tapahtumassa esiintyi muun muassa Suomen kansallisoopperan solisteja ja lauluyhtye Club For Five.
Vuonna 2016 tapahtuman Paula ja Mikko -konsertissa esiintyivät Paula Koivuniemi ja Jyväskylä Sinfoniaa johtanut Franck.
Vuonna 2018 musiikkiviikoilla vieraili muun muassa Dallapé-orkesteri solistinaan Juha Hostikka ja lastenmusiikkiduo Mimmit.
Koronavuonna 2020 musiikkiviikkoja ei järjestetty.
Vuonna 2022 laulukilpailuun haki 51 laulajaa. Kilpailua säesti sinfoniaorkesteri: Kuopion kaupunginorkesteri. Puula-järveä kunnioittavassa Järven laulu- päätöskonsertissa esiintyi Seela Sella ja Helsingin filharmoninen kuoro.
Organisaatio

Tapahtumaa järjestää Kangasniemen Musiikinystävät ry ja se saa yleisavustusta Kangasniemen kunnalta. Tapahtuman taiteellisena johtajana on toiminut Mikko Franck vuodesta 2002 lähtien.
Kurssit

Musiikkiviikkojen konseptiin kuuluu laadukas kurssitarjonta, jossa on kursseja niin laulajille, pianisteille kuin instrumentalisteillekin.
Kangasniemen laulukilpailu

Kangasniemen laulukilpailu on suunnattu opiskelijoille jotka osallistuvat tapahtuman yhteydessä järjestetyille mestarikursseille. Kilpailussa on vain yksi ikärajaton sarja. Vuosina 2020 ja 2021 laulukilpailua ei järjestetty.
Liedpianistikilpailu (1993–2008)

Vuonna 1993 tapahtuman yhteydessä järjestettiin ensimmäistä kertaa Liedpianistikilpailu, viralliselta nimeltään Liedpianistikilpailu kulttuurikeskus Poleenin apurahoista. Se pidettiin Pieksämäen Kulttuurikeskus Poleenissa, joka lahjoitti myös apurahan kilpailun voittajalle. Kutsukilpailuun pyydettiin musiikkiviikkojen yhteydessä järjestettyjen Kangasniemen Laulun kesäakatemian laulukurssien säestäjinä toimivia nuoria, Suomessa asuvia liedpianisteja.
Vuonna 1997 Liedpianistikilpailun voitti Eliisa Suni.
Viimeinen Liedpianistikilpailu järjestettiin vuonna 2008.
Aiheesta muualla

Kangasniemen Musiikkiviikot
Mikko Franck vuonna 2015
Seela Sella musiikkiviikoilla vuonna 2022
Kalle Kauttu

Kaarlo Mikael (Kalle) Kauttu (2. helmikuuta 1920 Ruovesi – 20. tammikuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen metsäneuvos.
Henkilöhistoria

Kalle Kautun vanhemmat olivat kauppias Onni Engelbrekt Kauttu ja Selma Julia Viitanen ja puoliso vuodesta 1948 Raija Helena Leuku. Kauttu tuli ylioppilaaksi 1941 ja valmistui metsänhoitajaksi 1948 ja maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1951. Hän oli Helsingin yliopiston vs. metsänhoitaja 1951, Kurun metsäkoulun opettaja 1951–1952 ja Tapion metsänhoitaja 1954–1956, metsänhoitotoimiston päällikkö 1957–1958 ja metsänhoito- ja käyttöosaston päällikkö 1959–1967. Metsähallituksen yksityismetsäinosason päällikkö Kauttu oli 1968–1973 ja ylijohtaja 1973–1987. Metsäneuvoksen arvon Kauttu sai 1958.
Julkaisuja

Havaintoja valaistuksen, ilman lämpötilan ja suhteellisen kosteuden vaihteluista eräässä kuusikossa, 1952
Puutavaran hankinta edustaa vain osaa tilan taloudesta, 1960, Metsänhoitaja, 10 (1960) : 6, ss. 168–169
Metsänviljelyn näkymiä maatilametsistä, 1963, Metsänhoitaja, 13 (1963) : 8, s. 154, 162
Virkapalkkaratkaisusta, 1971, Metsänhoitaja,  21 (1971) : 1, s. 12
Metsähallinnon kokonaisuudistus siirtyy, 1975, Metsänhoitaja, 25 (1975) : 7, s. 7
Keskusmetsälautakuntien tehtäväksi piirimetsälautakuntien toiminnan tukeminen, 1984, Metsävaltio, 1984 : 3, ss. 8–9
Jar Jar Binks

Fani pukeutuneena Jar Jar Binksiksi. WonderCon vuonna 2012, Anaheim, Kalifornia.
Jar Jar Binks on kolmessa Tähtien sota -elokuvassa esiintyvä kuvitteellinen avaruusolento. Elokuvasarjan ensimmäisessä osassa (Pimeä uhka) Jar Jar on merkittävässä osassa, mutta kahdessa jatko-osassa (Kloonien hyökkäys ja Sithin kosto) hahmon esiintyminen on vähäistä.
Jar Jar kuuluu gungan-nimiseen amfibiolajiin, joka elää Naboon erämaissa vedenalaisissa kaupungeissa. Hänellä on oranssi iho, pitkähkö kaula, pitkä paksu kuono ja matala otsa. Hänen silmänsä ovat etanamaiset tappisilmät, jotka ulkonevat päästä. Hänen takaraivostaan ulkonee kaksi evämäistä lisäkettä. Jar Jar on 196 cm pitkä. Hän syntyi Naboo-planeetalla 50 vuotta ennen Yavinin taistelua.
Jar Jar on luonteeltaan utelias, vähä-älyinen, kömpelö, impulsiivinen ja säikky. Juuri tämän takia hän on kerta toisensa jälkeen joutunut vaikeuksiin.
Elokuvissa Jar Jar on monimutkaisuutensa takia toteutettu melkein kokonaan tietokonegrafiikalla, mutta joissakin harvoissa kohtauksissa joissa päätä ei näy, häntä esittää näyttelijä Ahmed Best. Kaikissa kohtauksissa Best on kuitenkin Jar Jarin äänenä.
Pimeän uhan myötä Jar Jarin hahmo sai valtavasti kielteistä kritiikkiä. Häntä on moitittu liian lapselliseksi ja ärsyttäväksi. Vaikka esiosa-trilogia saakin yleisesti paljon kielteistä kritiikkiä, myös myönteisen kritiikin antajat usein kritisoivat Jar Jarin hahmoa kielteisesti.
Aiheesta muualla

Jar Jar Binks Jedipediassa
Jar Jar Binks Wookieepediassa
Jaka Klobučar

| Jaka Klobučar |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi:  Jaka Klobučar
Syntynyt: 19. elokuuta 1987 (ikä 37) Novo mesto, Jugoslavia
Kansalaisuus:   Slovenia
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  198 cm
Paino:  91 kg
Nyk. joukkue:   KK Partizan
Sarja:  Naša Sinalko Liga Euroliiga
Pelaajaura
Seurajoukkueet
2004–2005 2005–2008 2008–2010 2010–:   KK Krka  KD Slovan  KK Union Olimpija  KK Partizan
Maajoukkueet
2007–:   Slovenia
Aiheesta muualla
FIBA
Jaka Klobučar (s. 19. elokuuta 1987 Novo Mesto) on slovenialainen koripalloilija, joka edustaa nykyisin Partizania.
Ura

Klobučar aloitti koripallon KK Krkan juniorijoukkueissa, joista hän nousi edustusjoukkueeseen kaudella 2004–2005. Kauden jälkeen Klobučar siirtyi KD Slovaniin, jota hän edusti kaksi kautta. Viimeisellä kaudella hän teki kotimaansa sarjassa 12,5 pistettä ottelua kohden. Vuonna 2008 Klobučar siirtyi KK Union Olimpijaan kahdeksi kaudeksi ja pääsi pelaamaan myös Euroliigaa. Kesällä 2010 hän siirtyi KK Partizaniin kolmivuotisella sopimuksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jaka Klobučar Wikimedia Commonsissa
Slovenian joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2010
4 Slokar |
5 Lakovič |
6 Udrih |
7 Bečirovič |
8 Klobučar |
9 Rizvić |
10 Nachbar |
11 Dragić |
12 Jagodnik |
13 Zupan |
14 Vidmar |
15 Brezec |
Valmentaja Bečirovič
James Maria Wainaina Kungu

James Maria Wainaina Kungu (s. 23. joulukuuta 1956) on kenialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Nyerin hiippakuntaan 13. joulukuuta 1984 ja siirrettiin Nyahururun hiippakuntaan 5. joulukuuta 2002. Hän sai 4. huhtikuuta 2009 nimityksen Murangan hiippakunnan piispaksi. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi John Njue, jota avustivat Peter J. Kairo ja Luigi Paiaro.
James Magnussen

| Mitalit> Maa:   Australia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Australia.Miesten uinti. Olympialaiset  | Maa:   Australia> Miesten uinti. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 2012 | 100 m vapaauinti |  |
|  Pronssia | Lontoo 2012 | 4 × 100 m sekauintiviesti |  |
|  Pronssia | Rio 2016 |  4 × 100 m vapaauinti |  |
| MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  | MM-kilpailut (pitkä rata)  |  |
|  Kultaa | Shanghai 2011 | 100 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Shanghai 2011 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Barcelona 2013 | 100 m vapaauinti |  |
|  Hopeaa | Shanghai 2011 | 4 × 100 m sekauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Barcelona 2013 | 4 × 100 m sekauintiviesti |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Kultaa | Delhi 2010 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Glasgow 2014 | 100 m vapaauinti |  |
|  Kultaa | Glasgow 2014 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Kultaa | Gold Coast 2018 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Glasgow 2014 | 4 × 100 m sekauintiviesti |  |
|  Pronssia | Glasgow 2014 | 50 m vapaauinti |  |
| Tyynenmeren-mestaruuskilpailut  | Tyynenmeren-mestaruuskilpailut  | Tyynenmeren-mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Gold Coast 2014 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Hopeaa | Irvine 2010 | 4 × 100 m vapaauintiviesti |  |
|  Pronssia | Gold Coast 2014 | 100 m vapaauinti |  |
James Magnussen (s. 11. huhtikuuta 1991 Port Macquarie) on australialainen uimari, 100 metrin vapaauinnin maailmanmestari. Hän edustaa Sopac Swim Clubia ja häntä valmentaa Brant Best.
Magnussen sai 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä 2010 hopeaa Irvinen Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa ja kultaa Delhin Kansainyhteisön kisoissa. Hän voitti Shanghain MM-kilpailuissa 2011 kultaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 47,63 ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, jonka avausosuudella hän ui ajan 47,49. Lisäksi hän sai hopeaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Kesäolympialaisissa 2012 Lontoossa Magnussen voitti olympiahopeaa 100 metrin vapaauinnista. Magnussen lähti matkalle sen ennakkosuosikkina, mutta hävisi lopulta Yhdysvaltain Nathan Adrianille yhden sekunnin sadasosan. Lisäksi hän kuului Australian pronssijoukkueeseen 4 × 100 m sekauintiviestissä.
Barcelonan MM-kilpailuissa 2013 Magnussen voitti kultaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 47,71. Lisäksi hän kuului Australian hopeajoukkueeseen 4 × 100 m sekauintiviestissä. Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 hän voitti kultaa 100 metrin vapaauinnissa sekä 4 × 100 m vapaauintiviestissä. Lisäksi hän sai hopeaa 4 × 100 m sekauintiviestissä ja pronssia 50 metrin vapaauinnista. Saman vuoden Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa hän saavutti kultaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä ja pronssia 100 metrin vapaauinnissa. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän sai pronssia 4 × 100 m vapaauintiviestissä. Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 hän voitti samassa lajissa kultaa.
Kaspiansalakka

| Kaspiansalakka |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Karppikalat Cypriniformes
Heimo::  Särjet Leuciscidae
Alaheimo::  Särjet Leuciscinae
Suku::  Alburnus
Laji::  chalcoides
Kaksiosainen nimi
 Alburnus chalcoides  Güldenstädt, 1772 
Synonyymit
 Chalcalburnus chalcoides 
Katso myös
   Kaspiansalakka Wikispeciesissä   Kaspiansalakka Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvoIUCN-testi OK: 
Kaspiansalakka (Alburnus chalcoides) on särkien heimoon (Leuciscidae) kuuluva kalalaji.
Kaspiansalakan levinneisyysalue on Kaspianmeressä ja siihen laskevien jokien alajuoksuilla. Kala kasvaa yleensä 20–28 senttimetrin mittaiseksi. Sen ravintoa ovat plankton, vesihyönteiset, pikkunilviäiset ja madot. Kaspiansalakat kutevat touko-syyskuussa matalassa virtavedessä sorapohjalle.
Aiemmin kaspiansalakat tekivät pitkiä kutuvaelluksia Kaspianmerestä jokiin, mutta jokien patoaminen on estänyt tämän. Ne voivat kuitenkin yhä kutea alajuoksuilla, ja patojen yläpuolelle on muodostunut pysyviä sisävesipopulaatioita, jotka lisääntyvät patoaltaisiin laskevissa joissa.
Lajin Alburnus chalcoides taksonominen rajaus on aiemmin ollut laajempi, ja sen levinneisyysalueen on tuolloin katsottu ulottuvan Keski-Eurooppaan. Esimerkiksi alppisalakkaa (Alburnus mento) on aiemmin pidetty tämän lajin alalajina.
Jesse Huttunen

Jesse Huttunen Kalevan kisoissa 2018 Jyväskylässä
Jesse Juhana Huttunen (s. 8. kesäkuuta 1994 Savitaipale) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Savitaipaleen Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimii Timo Joronen.
Kalevan kisoista Huttunen on saavuttanut korkeushypyn kultaa vuonna 2017 ja pronssia 2019. Lisäksi hän on voittanut sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa korkeushypyssä vuonna 2017 ja pronssia 2022. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran 2017. Huttusen ennätys ulkoradoilla on 210 cm (2016) ja sisäradoilla 207 cm (2017).
Jari Mäkipää

Jari Mäkipää (s. 22. kesäkuuta 1978 Tampere) on suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija ja käsikirjoittaja.
Mäkipää kirjoittaa Etsiväkerho Hurrikaani -kirjasarjaa, jossa on vuoteen 2023 mennessä julkaistu kahdeksantoista teosta.
TV-ohjelmassa Lasten aamu oli Etsiväkerho Hurrikaani, jota Mäkipää veti.
Mäkipää on käsikirjoittanut myös useita tv- ja verkkosisältöjä Ylen lasten- ja nuortenohjelmille, kuten Bofori, Galaxi Play ja R05AN K00D1.
Mäkipää on ollut mukana ohjelmissa Hetkinen, kolmasluokkalaisten karkkitietovisassaselvennä, ja Syrhämä-seikkailusarjassa.
Mäkipää valmistui medianomiksi Tampereen ammattikorkeakoulusta vuonna 2003. Hän suoritti ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon vuonna 2009 ja elokuvakäsikirjoittamisen erikoistumisopinnot vuonna 2010. Vuonna 2011 Mäkipää suoritti käsikirjoituksen MA-tutkinnon brittiläisessä Salfordin yliopistossa.
Vuonna 2014 Mäkipää sai Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon teoksesta Etsiväkerho Hurrikaani ja hämärän majatalo. Hän oli myös Anni Polva -palkintoehdokas vuonna 2011.
Vuosina 2002–2011 Mäkipää työskenteli vakituisesti Ylen lastenohjelmien toimituksessa tuottajana, ohjaajana ja toimittajana. Hän juonsi muiden muassa Lasten aamua, Galaxia ja Operaatio Hurrikaania. Lokakuussa 2011 Mäkipää siirtyi vapaaksi kirjoittajaksi.[lähde? ]
Jari Mäkipää esiintyi ensi kertaa Ylen lastenohjelmissa noin 10-vuotiaana varhaisnuorten Kasmasiini-ohjelmassa.[lähde? ]
TV-työt

Lasten aamu, toimittaja ja juontaja, 2002–2005
Höpöhöpö, juontaja, 2003
3,2,1 – Videox!, toimittaja, 2004
Katinkontti, ohjaaja, 2003–2005
Galaxi, tuottaja, toimittaja ja juontaja, 2005–2009
Operaatio Hurrikaani, tuottaja, ohjaaja ja juontaja, 2006–2009
Poinzi, tuottaja, 2008
POPsis!, tuottaja, 2009
Futaajat, tuottaja, 2009
Aivokeskus, tuottaja, 2010
Bofori, tuottaja, 2010–2011
Bofori, tv- ja nettikäsikirjoittaja, juontaja, 2011–2014
Bofori, ohjaaja (6. tuotantokausi), 2014
Kynä käteen!, suunnittelu ja toteutus (Päämaja), 2014
Galaxi Play, pääkäsikirjoittaja, 2016–
R05AN K00D1, käsikirjoittaja, 2016
Robomestarit, juontaja, 2018–
Pikku Kakkosen iso peli, juontaja ja käsikirjoittaja, 2024–
Lähde:
Teokset

Etsiväkerho Hurrikaanin käsikirja.  Helsinki:  Tammi, 2004.  ISBN 951-31-3138-6.
Etsiväkerho Hurrikaani ja kadonneet kortit.  Helsinki:  Tammi, 2005.  ISBN 951-31-3438-5.
Etsiväkerho Hurrikaani ja kammokellari.  Helsinki:  Tammi, 2006.  ISBN 951-31-3684-1.
Etsiväkerho Hurrikaani ja hohdon saalistajat.  Helsinki:  Tammi, 2007.  ISBN 978-951-31-3788-5.
Etsiväkerho Hurrikaani ja Jyrinäjengi.  Helsinki:  Tammi, 2008.  ISBN 978-951-31-4370-1.
Etsiväkerho Hurrikaani ja tähtikolmion vartijat.  Helsinki:  Tammi, 2009.  ISBN 978-951-31-5041-9.
Etsiväkerho Hurrikaani ja kiiturivarkaat.  Helsinki:  Tammi, 2010.  ISBN 978-951-31-5573-5.
Etsiväkerho Hurrikaani ja mysteeri Lontoossa.  Helsinki:  Tammi, 2011.  ISBN 978-951-31-5573-5.
Etsiväkerho Hurrikaani ja petosten pilvi.  Helsinki:  Tammi, 2012.  ISBN 978-951-31-6813-1.
Etsiväkerho Hurrikaani ja Mustakynsi.  Helsinki:  Tammi, 2013.  ISBN 978-951-31-7286-2.
Etsiväkerho Hurrikaanin uusi käsikirja.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7287-9.
Etsiväkerho Hurrikaani ja hämärän majatalo.  Helsinki:  Tammi, 2014.  ISBN 978-951-31-7762-1.
Etsiväkerho Hurrikaani ja kettuliiga.  Helsinki:  Tammi, 2015.  ISBN 978-951-31-8501-5.
Etsiväkerho Hurrikaani ja tyly tubettaja.  Helsinki:  Tammi, 2016.  ISBN 978-951-31-9140-5.
Etsiväkerho Hurrikaani ja Lehväjärven hirviö.  Helsinki:  Tammi, 2020.  ISBN 978-952-04-2031-4.
Etsiväkerho Hurrikaani ja Salamasankarit.  Helsinki:  Tammi, 2021.  ISBN 978-952-04-3198-3.
Etsiväkerho Hurrikaani ja Paha poro.  Helsinki:  Tammi, 2022.  ISBN 978-952-04-4575-1.
Etsiväkerho Hurrikaani ja kurpitsakostaja.  Helsinki:  Tammi, 2023.  ISBN 978-952-04-5647-4.
Aiheesta muualla

Sankareiden matkassa – Jari Mäkipään blogi