stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Matti Helenius-Seppälä
Elämä > Poliittinen toiminta

Helenius tutustui työväen aatemaailmaan alkuaan vaimonsa vuonna 1890 Helsinkiin perustaman Kansankoti-setlementin kautta. Hän tunsi vetoa työväenliikkeeseen ja omaksui kansainvälisen sosiaalidemokratian aatteen, mutta ei voinut hyväksyä sosialistisen työväenliikkeen kristinuskonvastaisuutta. Hänen mielestään sosialistinen aate ja kristinusko eivät olleet ristiriidassa. Vuonna 1906 hän sai tietää, että hänet oli lupaa kysymättä asetettu SDP:n eduskuntavaaliehdokkaaksi seuraavan kevään vaaleissa. Hänen aatteellinen linjansa kuitenkin herätti puolueessa epäilyksiä ja vaaliehdokkuus peruuntui Edvard Valppaan otettua poleemisesti kantaa sitä vastaan. Helenius siirtyi tämän jälkeen Suomen Kristillisen Työväen liiton riveihin ja hänet valittiin sen listoilta kansanedustajaksi ensi kerran vuoden 1908 vaaleissa.
Helenius edusti Suomen Kristillistä Työväen liittoa eduskunnassa vuosina 1908–1909, 1911–1913, 1917 ja 1919–1920, joka kerran Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä valittuna. Vuoden 1909 eduskuntavaaleista hän joutui jättäytymään pois, sillä henkikirjoituksessa tapahtuneen virheen vuoksi hänen nimensä puuttui äänioikeutettujen luettelosta. Eduskunnassa hän teki muun muassa vaalilakia, vanhuusvakuutusta ja maanvuokralainsäädäntöä koskeneita lakialoitteita. Vuonna 1908 hän teki kauaskantoisen anomusehdotuksen Eduskunnan kirjaston kokoelmien avaamisesta kaikkien käyttöön. Ehdotusta ei ehditty käsitellä, mutta ajatus toteutui viisi vuotta myöhemmin kirjaston ohjesäännön muutoksen yhteydessä.
Vuoden 1906 suuressa nimenmuutoksessa Helenius muutti sukunimensä Helenius-Seppäläksi, mikä viittasi hänen sukunsa Pälkäneellä omistamaan Iso-Seppälän tilaan.
Suomen sisällissodan aikana 1918 kristillinen työväenliike oli muodollisesti puolueeton, mutta puolueen puheenjohtaja Antti Kaarne ja sen äänenkannattaja Työkansa myötäilivät punaisia näiden ollessa vallassa eteläisessä Suomessa. Sodan jälkeen Helenius-Seppälä liittyi linjauksen arvostelijoihin ja vaati kapinan jyrkkää tuomitsemista sekä kaikkien punakaartiin kuuluneiden erottamista puolueesta. Sisällissotaa seuranneen valtiomuototaistelun aikana hän oli innokkaimpia tasavallan kannattajia.
Elämä > Toiminta kieltolain puolesta

Helenius-Seppälä oli innokas kieltolain kannattaja ja toimi Raittiuden Ystävien kieltolakikomitean puheenjohtajana. Hän teki valtion avustuksella opintomatkan kieltolain säätäneisiin Yhdysvaltojen osavaltioihin ja laati esityksen, jonka pohjalta eduskunta vuonna 1907 hyväksyi kieltolain Suomessa. Se ei kuitenkaan tullut voimaan vielä useaan vuoteen, vaikka samaa asiaa koskeva laki hyväksyttiin uudelleen vuonna 1909. Niinpä Helenius-Seppälä siirtyi ajamaan muita tiukennuksia alkoholilainsäädäntöön ja onnistuikin saamaan läpi väkijuomien valmisteveron korotuksen, joka pakotti useat panimot lopettamaan toimintansa. Lisäksi ensimmäisen maailmansodan seurauksena Suomessa säädettiin lähes täydellinen väkijuomakielto. Helenius-Seppälän aloitteesta kerättiin myös laaja kansalaisadressi kieltolain puolesta vuonna 1915. Kieltolakikysymys henkilöityi Suomessa vahvasti häneen ja hänen vaimoonsa, ja he joutuivat molemmat monenlaisen kritiikin, pilkan ja häirinnän kohteiksi. Lehdistön pilakuvissa he saivat toimia kieltolain ja raittiusliikkeen keulakuvina. Helenius-Seppälä sai jopa tappouhkauksia.
Vuosina 1913–1917 Helenius-Seppälä toimi Raittiusjärjestöjen keskustoimiston johtajana, joka oli Raittiuden Ystävien ja sen ruotsinkielisen sisarjärjestön perustama katto-organisaatio. Senaatti asetti lopulta hänen johtamansa komitean laatimaan ehdotuksia kieltolain toimeenpanosta ja valvonnasta. Helmikuun vallankumouksen jälkeen toukokuussa 1917 Helenius-Seppälä esitti Tokoin senaatille välikysymyksen kieltolain toimeenpanosta. Vastauksessaan senaatin puheenjohtaja Oskari Tokoi ilmoitti jo pyytäneensä sille vahvistusta Venäjän väliaikaiselta hallitukselta. Venäjän hallitus vahvistikin Suomen kieltolain toukokuun lopussa, mutta sen voimaantulo lykkääntyi vielä kahdella vuodella. Sitä ennen Helenius-Seppälä nimitettiin 1918 Sosiaalihallituksen raittiusosaston johtajaksi. Santeri Alkion tultua seuraavana vuonna sosiaaliministeriksi raittiusosasto siirrettiin sosiaaliministeriön alaiseksi. Vuosia odotettu kieltolaki astui viimein voimaan 1. kesäkuuta 1919. Helenius-Seppälän ansiosta tarvittaviin toimenpiteisiin oli ryhdytty jo pari viikkoa etuajassa. Hän toimi myös Alkion aloitteesta lokakuussa 1919 perustetun Kieltolakiliiton johtokunnassa kuolemaansa asti.
Yleisen tarinan mukaan taskumatti on nimetty kieltolain aikana Matti Helenius-Seppälän mukaan. Matti on kuitenkin kieltolakia vanhempi taskuun sopivan matkapullon nimitys. Kirjallisuudessa sen vahvistaa Aleksis Kiven Nummisuutarien (1864) kolmas näytös:  Sainpa, että olin aika tellukassa, sain vielä täytetyn matin taskuunikin!
Vuonna 1920 Helenius-Seppälä osallistui Washingtonissa kansainväliseen raittiuskokoukseen Suomen hallituksen edustajana. Paluumatkalla hän kuoli keuhkoveritulppaan laivassa keskellä Atlantin valtamerta. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi varasijalta Eelis Rantanen.
Muistaminen

Hämeenlinnassa Raatihuoneenkatu 4:ssä paljastettiin marraskuussa 1950 kaupungin raittiuslautakunnan aloitteesta Helenius-Seppälän muistolaatta. Hän asui paikalla sijainneessa talossa nuoruusvuosinaan 1884–1894, ennen Helsinkiin muuttamistaan. Helsingin Kalliossa Kallion kirjaston takana sijaitseva puisto nimettiin vuonna 1963 Matti Heleniuksen puistoksi. Viereinen puisto oli jo aiemmin saanut nimekseen Alli Tryggin puisto.
Teoksia

Mitä tiede sanoo väkijuomista?, 1897
Alkoholikysymys: sosioloogis-tilastotieteellinen tutkimus, 1902 (alkuteos Alkoholspørgsmaalet: en sociologisk-statistik Undersøgelse)
Alkoholin vaikutukset, 1903 (yhdessä Alli Tryggin kanssa)
Väkijuomain vaikutus: lyhyt esitys kansakouluja ja kansaa varten, 1903
Invaliditeetti- ja vanhuudenvakuutuksen tila eri maissa, 1905
Raittiuskysymyksen yhteiskunnallinen merkitys, 1906
Sosialismia (yhdessä Väinö Voionmaan kanssa), 1906
Alkoholi apteekkiin, 1907
Yleinen kieltolaki, 1907
Kieltolakiolot Amerikan yhdysvalloissa: valtion matkarahalla tehdyn tutkimusmatkan tulokset, 1907
Sosiaalisesta alkoholitilastosta, 1909
Alkoholioppi: raittiusopetuksen oppaaksi ja itseopintojen pohjaksi, 1914
Venäjän alkoholikielto, 1916
Uudet viinakauppasuunnitelmat, 1916
Raittiusasian alkeet, 1917
Paloviina-astusten rikkominen: tilastollinen ja raittiuspoliittinen tutkimus, 1917
Tasavalta vai kuningasvalta?, 1918
Suomi raittiiksi!, 1918
Kieltolain toimeenpanon nykyiset mahdollisuudet, 1918
Kieltolaki, 1920
Kirjallisuutta

Vihtori Karpio: Matti Helenius-Seppälä: elämäkerta. WSOY 1931.
Aiheesta muualla

Matti Helenius-Seppälä. Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899. Helsingin yliopiston verkkojulkaisu.
Kuva Trygg-Heleniuksen ja Helenius-Seppälän hautakivestä Hietaniemen hautausmaalla Flickr.com
Suomen Kristillisen Työväen Liiton kansanedustajat
| n k Kristillisen Työväen Liiton kansanedustajat 1908–1909 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (2):  Helenius-Seppälä  Kaarne 
| n k Kristillisen Työväen Liiton kansanedustajat 1919–1922 |
| --- | --- |
Eduskuntaryhmä (2):  Helenius-Seppälä (1919–1920)  Kekkonen 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Ruotsi  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  Kansallisbiografia  Eduskunta  Uppslagsverket Finland  Biografiasampo  Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 
Helenius ja Trygg esitelmämatkalla Pohjois-Ruotsissa noin vuonna 1903.
Tomoko Akane

Tomoko Akane
Tomoko Akane (jap. 赤根 智子; s. 1956) on japanilainen juristi.
Akane sai kandidaatin arvon Tokion yliopistosta vuonna 1980, juristin pätevyyden Japanissa vuonna 1982 ja maisterin arvon Jacksonville State Universitysta vuonna 1990. Hän on työskennellyt muun muassa ylimmän yleisen syyttäjän toimistossa Japanissa ja kansainvälisen oikeudellisen yhteistyön lähettiläänä. Vuosina 2005–2009 hän opetti Nagoyan yliopistossa ja Chukyo-yliopistossa. Akane nimitettiin yhdeksänvuotiselle kaudelle Kansainvälisen rikostuomioistuimen tuomarina 11. maaliskuuta 2018.
Akane sai 11. maaliskuuta 2024 nimityksen Kansainvälisen rikostuomioistuimen presidentiksi. Hänestä tuli ensimmäinen tähän asemaan valittu japanilainen. Hänen edeltäjänsä oli Piotr Hofmański.
Akane oli asettamassa maaliskuussa 2023 pidätysmääräystä Vladimir Putinia vastaan. 27. heinäkuuta 2023 Venäjän sisäministeriö ilmoitti Venäjän lisänneen Akanen etsintäkuulutettujen listalle. Kansainvälisen rikostuomioistuimen tuomareista Venäjä oli jo aiemmin etsintäkuuluttanut Karim Ahmad Khanin ja Rosario Salvatore Aitalan.
Samsung Galaxy

Samsung Galaxy -tuoteperheen logo
Samsung Galaxy Z Fold 3 ja Galaxy Z Flip 3
Galaxy -tuoteperheen entinen logo, joka oli käytössä ainakin vuoteen 2015.
Samsung Galaxy on eteläkorealaisen Samsung Electronicsin tuoteperhe, joka sisältää pääasiassa erilaisia Android-pohjaisia älypuhelimia, "phablet"-laitteita ja taulutietokoneita. Ensimmäinen Galaxy-tuotemerkin alla myyty laite oli vuonna 2009 julkaistu Samsung Galaxy.
Erilaisia Galaxy-tuoteperheen tuotteita > Puhelimia

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Samsung Galaxy A01  Samsung Galaxy A05  Samsung Galaxy A10  Samsung Galaxy A10e  Samsung Galaxy A10s  Samsung Galaxy A11  Samsung Galaxy A12  Samsung Galaxy A13  Samsung Galaxy A14  Samsung Galaxy A15  Samsung Galaxy A16 5G  Samsung Galaxy A20  Samsung Galaxy A20e  Samsung Galaxy A21  Samsung Galaxy A22  Samsung Galaxy A23  Samsung Galaxy A25 5G  Samsung Galaxy A3  Samsung Galaxy A3 (2016)  Samsung Galaxy A3 (2017)  Samsung Galaxy A30  Samsung Galaxy A30s  Samsung Galaxy A31  Samsung Galaxy A32  Samsung Galaxy A33  Samsung Galaxy A35  Samsung Galaxy A40  Samsung Galaxy A41  Samsung Galaxy A42 5G  Samsung Galaxy A5  Samsung Galaxy A5 (2016)  Samsung Galaxy A5 (2017)  Samsung Galaxy A50  Samsung Galaxy A50s  Samsung Galaxy A51  Samsung Galaxy A51 5G  Samsung Galaxy A52  Samsung Galaxy A52 5G  Samsung Galaxy A52s 5G  Samsung Galaxy A53  Samsung Galaxy A54  Samsung Galaxy A55  Samsung Galaxy A7  Samsung Galaxy A7 (2016)  Samsung Galaxy A70  Samsung Galaxy A71  |  Samsung Galaxy A71 5G  Samsung Galaxy A72  Samsung Galaxy A73  Samsung Galaxy A8  Samsung Galaxy A80  Samsung Galaxy A9 (2016)  Samsung Galaxy A90 5G  Samsung Galaxy Ace  Samsung Galaxy Ace 4  Samsung Galaxy Beam  Samsung Galaxy Express  Samsung Galaxy Fame  Samsung Galaxy Fold  Samsung Galaxy Gio  Samsung Galaxy J1  Samsung Galaxy J1 (2016)  Samsung Galaxy J3 (2016)  Samsung Galaxy J3 (2017)  Samsung Galaxy J5  Samsung Galaxy J5 (2016)  Samsung Galaxy J5 (2017)  Samsung Galaxy J7  Samsung Galaxy J7 (2016)  Samsung Galaxy J7 (2017)  Samsung Galaxy M01  Samsung Galaxy M01 Core  Samsung Galaxy M10  Samsung Galaxy M11  Samsung Galaxy M20  Samsung Galaxy M21  Samsung Galaxy M30  Samsung Galaxy M30s  Samsung Galaxy M31  Samsung Galaxy M31s  Samsung Galaxy M40  Samsung Galaxy Mega  Samsung Galaxy Mini  Samsung Galaxy Note  Samsung Galaxy Note II  Samsung Galaxy Note 3  Samsung Galaxy Note 4  Samsung Galaxy Note 5  Samsung Galaxy Note 7  Samsung Galaxy Note 8  Samsung Galaxy Note 9  Samsung Galaxy Note 10  |  Samsung Galaxy Note 20  Samsung Galaxy Pocket  Samsung Galaxy Pocket 2  Samsung Galaxy S  Samsung Galaxy S Plus  Samsung Galaxy S II  Samsung Galaxy S III  Samsung Galaxy S III Mini  Samsung Galaxy S4  Samsung Galaxy S4 Mini  Samsung Galaxy S5  Samsung Galaxy S5 Mini  Samsung Galaxy S6  Samsung Galaxy S6 Edge  Samsung Galaxy S7  Samsung Galaxy S7 Edge  Samsung Galaxy S8  Samsung Galaxy S8+  Samsung Galaxy S9  Samsung Galaxy S9+  Samsung Galaxy S10  Samsung Galaxy S10+  Samsung Galaxy S20  Samsung Galaxy S21  Samsung Galaxy S22  Samsung Galaxy S23  Samsung Galaxy S24  Samsung Galaxy S24 Ultra  Samsung Galaxy Spica  Samsung Galaxy Trend  Samsung Galaxy Trend Plus  Samsung Galaxy Trend 2  Samsung Galaxy Xcover  Samsung Galaxy Xcover 2  Samsung Galaxy Xcover 3  Samsung Galaxy Xcover 4  Samsung Galaxy Xcover 5  Samsung Galaxy Y  Samsung Galaxy Young  Samsung Galaxy Young 2  Samsung Galazy Z Flip  Samsung Galaxy Z Flip 3  Samsung Galaxy Z Flip 4  Samsung Galaxy Z Fold 2  Samsung Galaxy Z Fold 3  Samsung Galaxy Z Fold 4  |
Erilaisia Galaxy-tuoteperheen tuotteita > Tabletteja

Samsung Galaxy Tab
Samsung Galaxy Tab 2 10.1
Samsung Galaxy Tab 3 10.1
Samsung Galaxy Tab 4 10.1
Samsung Galaxy Tab A 10.1
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Samsungin kotisivut
Valkovatsamedestäjä

| Valkovatsamedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kaunomedestäjät Cinnyris
Laji::  talatala
Kaksiosainen nimi
 Cinnyris talatala  (Smith, 1836) 
Synonyymit
 Nectarinia talatala 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Valkovatsamedestäjä (Cinnyris talatala) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Valkovatsamedestäjää tavataan eteläisessä Afrikassa. Lajia on kuvattu runsaslukuiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Valkovatsamedestäjä Wikimedia Commonsissa
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q3181869  Wikispecies: Cinnyris talatala  ADW: Cinnyris_talatala  Avibase: 8D3818DBCA5A95E0  BirdLife: 22717836  BOLD: 745494  BOW: whbsun2  CoL: 5YV5M  eBird: whbsun2  GBIF: 6087680  iNaturalist: 145187  ITIS: 916454  IUCN: 22717836  Open Tree of Life: 286085  Xeno-canto: Cinnyris-talatala
Ilta

Ilta Helsingissä.
Ilta Seychelleillä.
Ilta eli ehtoo on päivän loppuosa, tavallisesti kello 18:sta eteenpäin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilta Wikimedia Commonsissa
Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Suzy Kendall

| Suzy Kendall |
| --- | --- |
 Suzy Kendall vuonna 1973.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Suzy Kendall synt. Frieda Harrison
Syntynyt: 1. tammikuuta 1944 (ikä 80) Belper, Derbyshire
Kansalaisuus:  Yhdistynyt kuningaskunta
Ammatti:  näyttelijä
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Suzy Kendall (synt. Frieda Harrison, 1. tammikuuta 1944 Belper, Derbyshire) on englantilaissyntyinen malli ja näyttelijätär. Hän näytteli 1960-luvulla ja 1970-luvulla elokuvissa, kunnes lopetti näyttelemisen vuonna 1977.
Kendall opiskeli nuorempana aluksi maalausta ja piirtämistä Derby and District College of Artissa mutta aloitti kuitenkin työt mallina ja siirtyi myöhemmin näyttelemään. Hän päätti lopettaa näyttelemisen vuonna 1977 ja esiintyi viimeisen kerran televisiosarjassa Van der Valk. Kendall esiintyi kuitenkin 35 vuoden tauon jälkeen vielä elokuvassa Berberian Sound Studio vuonna 2012.
Kendall avioitui Dudley Mooren kanssa vuonna 1968, ja he erosivat vuonna 1972. Eron jälkeen hän avioitui Sandy Harperin kanssa. Heillä on tytär Elodie Harper, joka on toimittaja ja kirjailija.
Filmografiaa

The Glad Rag Ball (1965), haastateltava
Meet Miss Mogul (1965), Sandra
Gallaher Commercials (1965), [woman in third cigarette commercial]
Pallosalama (Thunderball, 1965), Prue, vaalea nainen kasinopöydässä (rekisteröimätön tieto)
Nitistäjä - eli liian ujo agentti (The Liquidator, 1965), Judith
The Sandwich Man tai That Swinging City (1966), Sue
Up Jumped a Swagman (1966), Melissa Smythe-Fury
Tappava tikari (Circus of Terror tai Circus of Fear, 1966), Natasha
Vastahakoiset (To Sir With Love, 1967), Gillian Blanchard
Mittarinlukija tai Ylin kerros The Penthouse (1967), Barbara
30 Is a Dangerous Age, Cynthia (1968), Louise Hammond
Youth Wave (1968)
Up the Junction (1968), Polly
Fräulein Doktor – nimetön vakooja (Fräulein Doktor, 1969)
The Gamblers (1969), Candace
Kuoleman lintu tai Paratiisilinnun arvoitus (L'Uccello dalle piume di cristallo, 1970), Julia
Kosto on kova (Darker than Amber, 1970), Vangie / Merrimay
The Man in the Middle (1971), Kay Hunter
Assault (1971), Julie West
Pelko on aseeni (Fear Is the Key, 1972) Sarah Ruthven
Torso tai The Bodies Bear Traces of Carnal Violence (I Corpi presentano tracce di violenza carnale, 1973) Jane
Tales That Witness Madness (1973), Ann / Beatrice
Kielletyn luostarin salaisuus (Storia di una monaca di clausura, 1973)
Craze (1974), Sally
Spasmo (1974), Barbara
To the Bitter End (Bis zur Bitteren Neige, 1975)
Van der Valk: ”Everybody Does It” (1977), Mearijka (televisiosarjan jakso)
Yksityisetsivän naisseikkailut (Adventures of a Private Eye, 1977), Laura Sutton
Berberian Sound Studio (2012)
Lähde:
Pitkäpyrstömuura

| Pitkäpyrstömuura |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Pitkäpyrstömuurat Drymophila
Laji::  caudata
Kaksiosainen nimi
 Drymophila caudata  (Sclater, 1855) 

Katso myös
   Pitkäpyrstömuura Wikispeciesissä   Pitkäpyrstömuura Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Pitkäpyrstömuura (Drymophila caudata) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.
Pitkäpyrstömuuraa tavataan Kolumbiassa kolmella erillisellä alueella, joiden pinta-ala on yhteensä noin 60 800 km2. Laji on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Pitkäpyrstömuura elää vuoristometsissä 1 200–2 500 metrin korkeudella. Se käyttää ravinnokseen pääasiassa hyönteisiä.
Suomen työ- ja elinkeinoministeriö

| Työ- ja elinkeinoministeriö Arbets- och näringsministeriet |
| --- | --- |

 Työ- ja elinkeinoministeriö toimii Valtioneuvoston linnassa Helsingissä.
Lyhenne:  TEM
Ministeri(t):  
– Työministeri:  Arto Satonen
– Elinkeinoministeri:  Wille Rydman
– Ympäristö- ja ilmastoministeri (energia-asiat):  Kai Mykkänen
– Sisäministeri (kotouttamista koskevat asiat):  Mari Rantanen
Kansliapäällikkö:  Raimo Luoma
Budjetti:  4,2 mrd. € (2024)
Työntekijöitä:  421 (2023)
Osoite:  Työ- ja elinkeinoministeriö PL 23 00023 VALTIONEUVOSTO
Aiheesta muualla
Sivusto
Työ- ja elinkeinoministeriö (ruots. Arbets- och näringsministeriet) (TEM) on valtioneuvostoon kuuluva ministeriö, jonka vastuualueeseen kuuluvat yrityksiä, yritysrahoitusta, työelämää, energiaa, kilpailua ja kuluttajia, aluekehitystä sekä työvoiman maahanmuuttoa ja kotouttamista koskevat asiat.
Ministeriön hallinnonalan määrärahat olivat vuonna 2020 noin 2866 milj. euroa. Ministeriön toimintamenomäärärahat ovat 35,4 milj. euroa. Hallinnonalan myöntämisvaltuudet ovat yhteensä 1696 milj. euroa.
Työ- ja elinkeinoministeriö toimii kahdessa toimipisteessä Helsingissä. Aleksanterinkatu 4 on ministeriön yhteinen toimitalo. Bulevardi 6 A:ssa sijaitsee valtakunnansovittelijan toimisto.
Historia

Työ- ja elinkeinoministeriö aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2008. Siihen sisällytettiin samalla omina yksiköinään lakkautettujen kauppa- ja teollisuusministeriön ja työministeriön tehtävät, lukuun ottamatta lähinnä maahanmuutto- ja kotoutusasioita, sekä sisäasiainministeriön alueiden ja hallinnon kehittämisosasto lukuun ottamatta alue- ja paikallishallintoyksikköä.
Historia > Kauppa- ja teollisuusministeriö

Työ- ja elinkeinoministeriön historia ulottuu vuoteen 1888, jolloin 9.8. annetulla armollisella asetuksella perustettiin kauppa- ja teollisuustoimituskunta. 27.11.1918 annetulla asetuksella toimituskunnista tuli ministeriöitä, jolloin syntyi kauppa- ja teollisuusministeriö.
Ministeriön tehtävänä oli vastata Suomen suuriruhtinaskunnan kaupasta, merenkulusta, luotsi- ja majakkalaitoksista sekä satamien perustamisista ja kulkuväylien perkauksista, ruukkien ja sahalaitoksien, myllyjen, tehtaiden ja voimalaitoksien toiminnasta. Kauppa- ja teollisuustoimituskunta vastasi myös paloviinan valmistamiseen, elinkeinojen verottamiseen, patentti- ja rekisterihallituksen toimintaan sekä vakuutusyhtiöihin liittyvistä asioista.
Kauppa- ja teollisuusministeriön toimialaan kuuluivat myös ammattikasvatus ja ammattikoulujen toiminnan valvonta ja ohjaus. KTM:n ammattikasvatusosaston tehtävät siirrettiin vuoden 1966 alussa perustetulle Ammattikasvatushallitukselle, joka siirtyi opetusministeriön alaisuuteen vuonna 1969.
Historia > Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö / Työ(voima)ministeriö

Vuonna 1903 alkoi julkinen työnvälitys, jonka toiminta keskittyi alkuvaiheessa suurimpiin kaupunkeihin. Valtion ohjaus työttömyyden hoidossa vakiintui 1930-luvulla. Keskushallinnossa työvoima-asiat hoidettiin aluksi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä. Työvoimaosastosta muodostettiin vuonna 1970 työvoimaministeriö. Vuonna 1989 ministeriö sai hoidettavakseen myös työlainsäädäntö- ja työsuojeluasiat sosiaali- ja terveysministeriöstä, ja samalla ministeriön nimi muuttui työministeriöksi. Vuonna 1997 työministeriön tehtäviin liitettiin pakolaisia ja turvapaikanhakijoita sekä maahanmuuttoa koskevat asiat, ja työsuojelua käsittelevät asiat siirrettiin vastaavasti takaisin sosiaali- ja terveysministeriöön.
Historia > Perustaminen

Pääministeri Matti Vanhasen II hallituksen ohjelmassa päätettiin perustaa uusi ministeriö, johon yhdistettiin kauppa- ja teollisuusministeriön tehtävät, työministeriön tehtävät lukuun ottamatta lähinnä maahanmuutto- ja kotoutusasioita sekä sisäasiainministeriön alueiden ja hallinnon kehittämisosasto lukuun ottamatta alue- ja paikallishallintoyksikköä. Työ- ja elinkeinoministeriö aloitti toimintansa vuoden 2008 alussa.
Pakolaisia ja turvapaikanhakijoita sekä maahanmuuttoa koskevat asiat siirrettiin sisäasiainministeriöön ja alue- ja paikallishallintoyksikkö valtiovarainministeriöön. Maahanmuuttajien kotouttamiseen liittyvät tehtävät siirrettiin työ- ja elinkeinoministeriöön vuoden 2012 alussa.
Uuden työ- ja elinkeinoministeriön ensimmäisenä kansliapäällikkönä toimi Erkki Virtanen. Hän jäi eläkkeelle lokakuussa 2015, jolloin virkakautensa aloitti Jari Gustafsson. Kesäkuussa 2020 uutena kansliapäällikkönä aloitti Raimo Luoma, joka on aikaisemmin toiminut Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtajana sekä pääministeri Antti Rinteen valtiosihteerinä.
Organisaatio > Osastot

Ministeriön toiminta on jakaantunut seuraaviin osastoihin:
alueet ja kasvupalvelut
energia
innovaatiot ja yritysrahoitus
työllisyys ja toimivat markkinat
maahanmuutto ja kotouttaminen
Organisaatio > Virastot ja laitokset

Ministeriön hallinnonalaan kuuluvat seuraavat virastot ja yhtiöt. Ministeriön alaisuudessa toimii lisäksi useita valtionapuyhteisöitä ja rahastoja.
Työ- ja elinkeinotoimistot
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
ELY-keskusten ja TE-toimistojen kehittämis- ja hallintokeskus (KEHA)
Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy
Geologian tutkimuskeskus GTK
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes)
Patentti- ja rekisterihallitus PRH
Kilpailu- ja kuluttajavirasto KKV
Energiavirasto
Huoltovarmuuskeskus
Huoltovarmuusneuvosto
Huoltovarmuusrahasto
Ilmastorahasto Oy
Ydinjätehuoltorahasto
Baltic Connector Oy
Suomen Malmijalostus Oy
Tesi
Finnvera Oyj
Business Finland
Invest in Finland
Valtakunnansovittelijan toimisto
Valtiontakuurahasto
Yhteistoiminta-asiamiehen toimisto
Organisaatio > Valtakunnansovittelijan ja yhteistoiminta-asiamiehen toimistot

Ministeriön yhteydessä toimivat lisäksi valtakunnansovittelijan ja yhteistoiminta-asiamiehen toimistot.
Kansliapäälliköt

| --- | --- |
 Kauppa- ja teollisuusministeriö 1917–1934: Aukusti Aho  1936–1964: Reino R. Lehto  1965–1969: Jaakko Rahola  1969–1992: Bror Wahlroos  1992–1998: Matti Vuoria  1998–2008: Erkki Virtanen :  Työvoimaministeriö 1970–1979: Keijo Liinamaa 
Työ- ja elinkeinoministeriö
2008–2015: Erkki Virtanen
2015–2020: Jari Gustafsson
2020– Raimo Luoma