stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sähkömoottori
Sähkömoottorin historiasta

Englantilainen tiedemies Michael Faraday teki vuonna 1821 kokeen, jossa hänen keksimäänsä laitetta voidaan pitää ensimmäisenä alkeellisena sähkömoottorina.  Kokeessa vapaasti roikkuva johdin upotettiin elohopea-astiaan, jonka keskellä oli kestomagneetti. Kun johtimeen kytkettiin sähkövirta, johdin kääntyi magneetin ympäri osoittaen, että sähkö muodosti magneettikentän johtimen ympärille.
Ensimmäisen varsinaisen sähkömoottorin, jossa sähkömagneetteja käytettiin sekä pyörivässä että paikallaan pysyvässä moottorin osassa, esitti unkarilainen Ányos Jedlik vuonna 1828.  
Englantilainen tiedemies William Sturgeon kehitti ensimmäisen tasavirtasähköllä ja kommutaattoria hyödyntävän käyttökelpoisen sähkömoottorin vuonna 1832. Sturgeonin työtä seuraten ensimmäisen kaupallisin tavoittein tehdyn sähkömoottorin rakensi yhdysvaltalainen keksijä ja seppä Thomas Davenport, joka sai myös tällä patentin vuonna 1837. 1800-luvun alkupuolella sähkövirtaa saatiin vain kemiallisista paristoista, ja se oli aina tasavirtaa. Tämä sähkö oli kallista, mikä johti myös Davenportin yrityksen kaatumiseen. Suuri paine kohdistuikin muiden sähkövirran lähteiden kuten generaattoreiden kehittämiseen. Kaupallisesti menestyneen ja hyvällä hyötysuhteella toimivan sähkömoottorin keksiminen oli osin sattuma, kun Zénope Gramme huomasi vuonna 1873 rengasankkuriroottorilla varustetuista dynamoistaan, että kahdesta rinnankytketyistä dynamosta, niin kutsutusta Grammen koneesta, toinen alkoi pyöriä, kun toista pyöritettiin ulkoisella voimalla.
Vaihtovirtatekniikan ja vaihtosähkömoottoreiden kehittäjänä pidetään kroatialaissyntyistä Yhdysvalloissa vaikuttanutta keksijää Nikola Teslaa, joka kilpaili Edisonin kannattamaa tasavirtatekniikkaa vastaan.
Sähkömoottorin toiminta

Sähkömoottorin toiminta perustuu siihen, että magneettisuus saadaan kytkettyä päälle ja pois. Sähköinen magneetti saadaan aikaan sähköjohtimen avulla, joka magnetisoituu, kun johtimessa kulkee virta. Heikkoa magneettisuutta voidaan vahvistaa kiertämällä johdinta useita kierroksia rullalle. Kun näin muodostuneen kelan sisällä on magnetisoituva sydän (useimmiten rautaa), myös sydän magnetisoituu.
Magneetti tai magnetisoituva materiaali tarvitaan sekä paikalla pysyvään osaan eli staattoriin että pyörivään osaan eli roottoriin. Jommassakummassa sähköiset magneetit voidaan korvata kestomagneeteilla.
Vaihtosähkömoottorissa sähkökenttä saadaan pyörimään eli siirtymään staattorin navasta seuraavaan vaihtosähkön taajuudella, jolloin roottorin magneetit seuraavat tätä pyörivää magneettikenttää ja sähkömoottori alkaa pyöriä.
Tasavirtamoottoreissa magneettien napaisuutta vaihdetaan roottorissa kommutaattorin eli virrankääntimen avulla. Kommutaattorissa roottoriakselin pyörimisliike saa aikaan napaisuuden vaihdon.
Ankkurikäämitykseksi sanotaan pyörivän sähkökoneen ulkoiseen sähköverkkoon kytkettyä käämiä. Sen pari on magnetointikäämitys. Yleensä ankkurikäämitys on staattorissa ja magnetointikäämi roottorissa, sillä magnetointiin riittää pienempi sähköteho, mikä helpottaa sähkötehon siirtämistä pyörivään osaan. Kommutaattorikoneissa ankkurikäämi on roottorissa.
Roottori ja staattori

Sähkökoneen pyörivää osaa sanotaan roottoriksi (pyörijä, ankkuri). Tämä on samalla moottorin pyörimisakseli ja yleensä sisempi osa. Sähkömoottori rakennetaan joskus sellaiseksi, että ulkokehä pyörii, jolloin tämä osa on roottori. Tällaista moottoria kutsutaan rumpu- tai ulkonapa- tai rengasmoottoriksi. Näitä käytetään esimerkiksi nostimien rumpukeloissa ja hihnakuljettimien vetorullina.
Sähkökoneen paikalla pysyvää osaa sanotaan staattoriksi (seisoja).
Sähkökoneet

Pyörivät sähkökoneet voidaan sähköisen toimintaperiaatteensa mukaan jakaa vaihtosähkökoneisiin ja tasavirtakoneisiin. Vaihtosähkökoneet jaetaan vielä tahti- ja epätahtikoneisiin. Oikosulkumoottori, joka on hyvin yleinen moottorirakenne, kuuluu epätahtikoneisiin. Näiden pääryhmien lisäksi on erikoiskoneita, kuten askelmoottoreita ja lineaarimoottoreita. Ennen tehopuolijohteita ja taajuusmuuttajia vaihtosähkömoottoreiden nopeudensäätö oli ongelmallista ja tähän tarkoitukseen kehitettiin useita erilaisia koneita, jotka nyt ovat historiaa. Toisaalta elektroniikka on luonut uusia sähkömoottoriratkaisuja, joita ei aikaisemmin kyetty toteuttamaan kuten askel- ja reluktanssimoottorit.
Sähkökoneet > Piensähkömoottorit

Piensähkömoottoreiksi nimitetään yleensä koneita, joiden teho on alle 500 W. Näille on tyypillistä rakenteiden suuri vaihtelu käyttökohteiden mukaan. Piensähkömoottorit ovat useimmiten yksivaiheisia vaihtosähkökoneita, joita rakennetaan epätahti- ja tahtikoneina, sekä kommutaattorisarjamoottoreina sekä tasasähkömoottoreina.
Sähkökoneet > Piensähkömoottorit > Kolmivaiheinen sähkömoottori

Kolmivaiheinen vaihtosähkömoottori on yleisin sähkökone, erityisesti epätahtimoottori on yksinkertaisena rakenteena edullinen valmistaa. Kolmivaiheinen sähkömoottori voi olla myös tahtimoottori.
Sähkökoneet > Piensähkömoottorit > Yksivaiheinen vaihtosähkömoottori

Yksivaiheisesta vaihtosähköstä puhutaan silloin, kun vaihe on vasten nollajännitettä kuten tyypillisessä sähköpistokkeessa kodeissa tai toimistoissa. Kolmivaiheinen sähkömoottori jatkaa pyörimistään, jos yksi vaihe katkaistaan. Tämä kaksivaiheinen (jännite kahden vaiheen välistä) tila vastaa yksivaiheista (jännite vaiheen ja nollan välistä). Kaksivaiheisena tai yksivaiheisena kolmivaiheista sähkömoottoria ei kuitenkaan saada käynnistymään, vaan käynnistymistä avustetaan yksivaiheisessa sähkömoottorissa kondensaattoreilla siten, että magneettikenttä saadaan pyörimään kondensaattorin apukäämiin antaman virran avulla. Jos kondensaattoria käytetään vain käynnistämiseen, on kyseessä käynnistyskondensaattorimoottori ja jos kondensaattori jää käyttöön puhutaan käyntikondensaattorimoottorista, joka teknisesti on oikeastaan kaksivaiheinen sähkömoottori.
Sähkökoneet > Piensähkömoottorit > Kaksikääminen epätahtimoottori

Kaksikäämistä epätahtimoottorirakennetta käytetään myös joissakin servomoottoreissa. Tällöin vaihekäämiin, jota tässä nimitetään magnetoimiskääminä, syötetään muuttumaton jännite ja toiseen vaihekäämiin, jota nimitetään ohjauskäämiksi, muuttuva jännite. Käytettävässä kytkennässä ohjauskäämiin vaikuttavan jännitteen suuruus ja suunta ovat säätövastuksilla muutettavissa, mikä muuttaa myös virran suuntaa ja samalla pyörimissuuntaa. Säätövastukset taas ovat riippuvaisia roottoriakselin asentomittauksesta siten, että mitä kauempana asema on halutusta asemasta, sitä suuremmalla voimalla moottori pyrkii tavoiteasemaansa.
Sähkökoneet > Piensähkömoottorit > Sulkunapamoottori

Sulkunapamoottorissa kummankin pääkäämin toiseen sivuun on tehty suljettu apukäämitys, jonka magneettivuon purkautumista hidastaa varsinaisen käämin siihen indusoima virta. Oikosulkuroottori tuntee tämän kahtena erillisenä kääminä eli magneettikentän pyörimisenä ja saa roottorin pyörimään. Sulkunapamoottorin hyötysuhde on pieni. Tätä hyvin yksinkertaista moottorirakennetta käytetään esimerkiksi pienpuhaltimissa ja hiustenkuivaimissa.
Sähkökoneet > Piensähkömoottorit > Kommutaattorisarjamoottori eli yleisvirtamoottori

Kommutaattorisarjamoottori eli yleisvirtakone on rakenteeltaan samankaltainen kuin tasasähkömoottori sarjakäämityllä kenttäkäämillä. Erona on, että staattorin rautaosat on tehty levyrakenteisina, jotta vaihtovirran aiheuttamat pyörrevirtahäviöt pysyvät pienempinä. Pyörimisnopeutta säädetään roottorin magnetoimisvirralla. Näitä moottoreita käytetään käsityökaluissa ja suuritehoisina myös perinteisissä vaihtovirtasähkövetureissa. Käsityökaluissa pyörimisnopeudet ovat suuria, noin 3000-10000 kierrosta minuutissa.
Sähkökoneet > Piensähkömoottorit > Yksivaiheinen pientahtimoottori

Yksivaiheinen pientahtimoottori on esimerkiksi reluktanssimoottori, jossa on sähkölevystä tehty uritettu roottori ilman käämitystä, eli hammastettu reluktanssiroottori. Reluktanssi eli magneettivastus on suurin uran kohdalla, joten magneettikenttä pyrkii siirtämään roottorin hampaan staattorin käämin kohdalle. Moottori pyörii vaihtosähköllä siten, että yksi vaihe vaihtaa roottorin hampaiden magneettikentän suunnan ja seuraava siirtää roottoria yhden hammasvälin. Moottori ei pysty itse käynnistymään vaan vaatii alkunopeuden. Reluktanssimoottoreita, joissa on sama määrä hampaita niin staattorissa kuin roottorissa, käytetään kelloissa ja aikareleissä.
Sähkökoneet > Piensähkömoottorit > Askelmoottori

Askelmoottorissa käytetään kestomagneettiroottoria. Syöttämällä staattorille yhden virtapulssin roottori kääntyy yhden staattorin napavälin verran eli yhden askeleen. Askelmoottori tarvitsee toimiakseen ohjausyksikön. Näitä moottoreita käytetään automaattisissa koneissa, kuten tulostimissa. Toisin kuin servomoottorilla askelmoottorilla ei ole paikalla pitävää momenttia eli jos askelmoottori menettää pulssiliikkeensä vaikka jonkin mekaanisen esteen ansiosta, myös ohjausyksikkö menettää tiedon akselin todellisesta asemasta. Tämän vuoksi esimerkiksi mustesuihkukirjoittimessa ajetaan tulostinpäät aina tulostuksen jälkeen toiseen päähän, jossa pulssilaskuri nollataan eli laite tahdistetaan.
Sähkökoneet > Piensähkömoottorit > Tasavirtamoottori

Tasavirtamoottoreita pienmoottoreina käytetään tyypillisesti akkukäyttöisissä sovelluksissa, joissa ei ole vaihtosähköä tarjolla. Vanhemmissa koneissa käytettiin paljon kommutaattoreita, joissa olivat kuluvat hiilet. Kulumisen lisäksi hiilikommutaattorin ongelmana on kipinöinti. Tämän vuoksi käytetään usein elektronista kommutaattoria, jolloin kestomagneetit ovat roottorissa. Elektronisessa kommutaattorissa on käämejä ohjaamassa puolijohdetranistorit, joiden virtaa elektroninen ohjausyksikkö säätää akselin asemaa mittaavien antureiden avulla.
Sähkökoneet > Erikoiskoneet > Aksiaalinen, radiaalinen ja lineaarinen moottorirakenne

Yleisin sähkömoottorirakenne on radiaalinen, jossa käämitys on akselin suuntainen.  Jos tarvitaan hyvin lyhyt moottori, niin se voidaan rakentaa kahdesta kiekosta, jossa käämit ovat säteittäisiä tällaisia moottoreita kutsutaan aksiaalivuokoneiksi. Tällaisia moottoreita käytetään esimerkiksi hisseissä. Sähkömoottori voidaan rakentaa myös lineaarisena, jolloin sillä saadaan aikaan päädystä päätyyn liike.
Sähkökoneet > Erikoiskoneet > Reluktanssimoottori

Reluktanssimoottori, jolla on käynnistysvääntömomentti ja jota voidaan käyttää normaalin sähkömoottorin tapaan, on rakennettava siten, että roottorin ja staattorin hammaslukumäärät ovat erisuuruisia. Tällainen kone ei kuitenkaan voi toimia normaalista sähköverkosta, vaan se vaatii taajuusmuuttajan. Idea katkojakäyttöisesta reluktanssimoottorista on jo yli sata vuotta vanha, mutta teknisesti sellaisen rakentaminen on onnistunut vasta tehoelektroniikan kehityksen myötä. Reluktanssimoottorilla on paljon hyviä puolia, minkä vuoksi sille ennustetaan tulevaisuudessa laajempaa käyttöä. Etuina on muun muassa se, että roottorilla ei ole käämitystä ja hitausmomentti on pieni, jolloin moottorilla saavutetaan nopea dynamiikka ja sitä voidaan käyttää suurilla pyörimisnopeuksilla. Staattorikäämityskin on yksinkertainen ja helposti jäähdytettävissä. Pienillä nopeuksillakin saadaan aikaan suuri vääntömomentti ja jopa paikoillaan olevalla roottorilla. Kaupallisia korkean hyötysuhteen synkronireluktanssimoottoreita on jo markkinoilla.
Sähkökoneet > Erikoiskoneet > Lineaarimoottori

Lineaarimoottori ei ole pyörivä, vaan siinä liikkuva osa liikkuu suoraviivaisesti. Näillä saadaan aikaan suoraviivainen liike ilman mekaanisia välityksiä. Lineaarimoottorissa on staattori- ja roottorikäämitykset levitetty tasoon. Pyörivän magneettikentän sijasta syntyy vaeltava magneettikenttä. Lineaarimoottoreita käytetään joissakin työstökoneissa.
Sähkökoneet > Erikoiskoneet > Kartiojarrumoottori

Kartiojarrumoottori on erikoisrakenteinen kolmivaiheinen induktiomoottori, jonka roottori ja staattori ovat kartion muotoisia. Roottorin akselilla on myös jousi ja jarru. Kartionmuotoisesta ilmavälistä johtuen magneettikentällä on myös akselin suuntainen komponentti. Moottorin käynnistyessä magneettikenttä siirtää akselia jousen suuntaan ja vapauttaa jarrun. Sähköjen katketessa jousi painaa jarrun kiinni. Rakenne on hyvin yksinkertainen ja käyttövarma.
Sähkökoneet > Erikoiskoneet > Massiiviroottorikone

Massiiviroottorikone voidaan rakentaa tahti- tai epätahtikoneena. Massiiviroottori ei ole normaalin vaihtosähköroottorin tapaan levyrakenteinen vaan yhtä magnetoituvaa, yleensä teräksistä, rakennetta. Massiiviroottorin etuna on mahdollisuus käyttää sitä hyvin suurilla pyörimisnopeuksilla, varsinkin epätahtimassiiviroottorikonetta. Tyhjiöpumpuissa ("turbopumppu") käytetyillä massiiviroottorikoneilla saavutetaan jopa luokkaa 100 000 kierrosta minuutissa olevia pyörimisnopeuksia.
Sähkömoottorin hyötysuhde

Parhaat hyötysuhteet saavutetaan suurimmilla sähkömoottoreilla, ja se voi olla jopa 97 %. Pienitehoisimpien moottoreiden hyötysuhde on noin 60...70 %. Häviöt muodostuvat tuulettimen vaatimasta voimasta, laakerikitkasta ja käämien lämpenemisestä. Kaikesta maailmassa tuotetusta sähköenergiasta sähkömoottorit kuluttavat 40 % (kehittyneissä maissa 60-65 % ) ja tästä 90 % käyttävät moottorit tehoalueella 0,75...200 kW. Tämä on tyypillinen teollisuussovelluksissa ja erilaisissa pumpuissa käytetty moottorikoko. Euroopassa sähkömoottorit on luokiteltu vuodesta 1997 vapaaehtoisen EFF-standardin mukaan kolmeen luokkaan tehoalueella 1,1-90 kW. Huonoin teholuokka EFF3 on poistunut Euroopan markkinoilta.  Hyötysuhteeltaan parhaat moottorit käyttävät suprajohtavuutta hyödyksi. Näillä kryomoottoreilla on kaupallisia valmistajia, mutta korkean hinnan vuoksi suurta kysyntää ei ole muodostunut.
Sähkömoottori on hyötysuhteeltaan parempi kuin polttomoottori, koska eksergiana sähkö on energiana käyttökelpoisemmassa muodossa kuin lämpö. Ottomoottorilla hyötysuhde on lähellä 25 %:a ja voimalaitosdieseleillä 40 %:n luokkaa. Lämpövoimakoneen ja sähkömoottorin hyötysuhteiden suora vertaileminen tarkasteltaessa päästöjä ja luonnonvarojen kuluttamista ei kuitenkaan ole mielekästä, koska sähköstä vain pieni osa (vesivoima, tuulivoima, aurinkokennot) on tuotettu muutoin kuin päästöjä tuottavilla lämpövoimakoneilla. Toisin sanoen polttomoottoria vastaavat häviöt ja päästöt ovat syntyneet jo voimalaitoksella ja sähkönsiirrossa. Ydinvoima on sähkön tuottamista lämpövoimakoneella ilman merkittäviä tuotannonaikaisia päästöjä.lähde?
Sähkömoottorin käyttökohteet

Sähkömoottoreita on käytössä alkaen hyvin pienestä koosta, kuten tietokoneiden kiintolevyjen pyörityslaitteista, aina useita metrejä korkeisiin kaivoshisseihin ja laivamoottoreihin. Teollisuus on suuri sähkömoottorien käyttäjä, jossa käytettävät esimerkiksi kuljettimien moottorit ovat IEC-standardien mukaan rakennettu. Sähkömoottori on yli sata vuotta vanha kone, joka rakenteet ovat vakioituneet, ja standardien mukaan rakennetut koneet ovat vaihtokelpoisia eri valmistajien välillä.
Eräs teollinen sähkömoottoreiden käyttösovellus ovat servo-ohjatut koneet, kuten robotit. Näihin tarkoituksiin on kehitetty erikoisia DD eli Direct Drive-moottoreita, joissa akseli ei pyörähdä edes täyttä kierrosta. Kun tällaisella moottorilla saadaan riittävä vääntömomentti, niin ei tarvita erikseen vaihteistoa.
Liikenteessä sähkömoottoreita käytetään pitkillä matkoilla rautateiden sähkövetureissa sekä kaupunkien sisäisessä joukkoliikenteessä kuten metroissa, raitiovaunuissa ja johdinautoissa. Nämä edellyttävät, että tien tai kiskojen yläpuolelle tai viereen on asennettu kiinteät sähköjohtimet. Sähköautot ja sähkölinja-autot saavat liike-energiansa sähkömoottoreista ja sähköenergiansa akuista. Käytännössä kaikissa kulkuvälineissä on myös pienempiä sähkömoottorilla toimivia laitteita kuten esimerkiksi ilmanvaihdon moottoreita.
Sähkömoottoreita käytetään myös hisseissä sekä pienempiä moottoreita monenlaisissa kodinkoneissa kuten pesukoneissa ja pölynimureissa.
Kuntosaleilla sähkömoottoreita käytetään mm. juoksumatoissa.
Aiheesta muualla

Käsikirja IEC-standardeista koskien sähkökoneiden käyttöä, mitoitusta, jäähdytystä ja rakenteita
LTY:n sähkömoottoreita käsittelevä sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Askelmoottoreita käsittelevä sivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Vaihtosähkön taajuudella staattorin magneettikenttä siirtyy navasta toiseen eli pyörii ja synnyttää moottoria pyörittävän voiman, mitä tämän animaation voimavektorit esittävät
Tavanomainen ilmajäähdytteinen kolmivaiheinen oikosulkumoottori osittain purettuna. Vasemmalla roottori ja oikealla staattori käämeineen.
Nykyaikaisen reluktanssimoottorin roottorin poikkileikkaus, josta ilmenee muotoilluilla ilmaväleillä toteutettu magneettivuon ohjaus.
Timothy Cheruiyot

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Timothy Cheruiyot vuonna 2018. |  Timothy Cheruiyot vuonna 2018. |  Timothy Cheruiyot vuonna 2018. |  |
Maa:  Kenia
Miesten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Hopeaa | Tokio 2020 | 1 500 metriä |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Doha 2019 | 1 500 metriä |  |
|  Hopeaa | Lontoo 2017 | 1 500 metriä |  |
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Hopeaa | Durban 2016 | 1 500 metriä |  |
|  Hopeaa | Asaba 2018 | 1 500 metriä |  |
| Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  | Kansainyhteisön kisat  |  |
|  Hopeaa | Gold Coast 2018 | 1 500 metriä |  |
|  Hopeaa | Birmingham 2022 | 1 500 metriä |  |
Timothy Cheruiyot (s. 20. marraskuuta 1995) on kenialainen keskimatkojen juoksija, 1 500 metrin maailmanmestari ja olympiamitalisti.
Cheruiyot kuului Kenian joukkueeseen, joka saavutti IAAF World Relays -kilpailuissa 2015 hopeaa DMR-viestissä, jossa juostaan 400, 800, 1 200 ja 1 600 metrin osuudet. Saman vuoden Pekingin MM-kilpailuissa hän sijoittui 1 500 metrillä seitsemänneksi. Hän saavutti Afrikan-mestaruuskilpailuissa Durbanissa 2016 hopeaa 1 500 metrillä ajalla 3.39,71.
Cheruiyot voitti Kenian-mestaruuden 1 500 metrillä 2017. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti samalla matkalla hopeaa ajalla 3.33,99. Hän sijoittui 1 500 metrillä toiseksi myös Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 ajalla 3.35,17. Hän voitti samana vuonna Kenian-mestaruuden 1 500 metrillä sekä sai samalla matkalla hopeaa Afrikan-mestaruuskilpailuissa ajalla 3.35,93. Hän voitti maansa mestaruuden 800 metrillä 2019.
Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän voitti 1 500 metrillä kultaa ajalla 3.29,26. Tokion olympialaisissa vuonna 2021 hän sai hopeaa ajalla 3.29,01. Seuraavana vuonna hän sijoittui 1 500 metrillä kuudenneksi Eugenen MM-kilpailuissa ja saavutti hopeaa Kansainyhteisön kisoissa Birminghamissa ajalla 3.30,21. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän karsiutui 1 500 metrin välierissä. Pariisin olympialaisissa 2024 hän oli 1 500 metrillä yhdestoista.
Cheruiyot on voittanut 21 Timanttiliigan kilpailua.
Henkilökohtaiset ennätykset > Ulkoradat

| Laji | Tulos | Paikka | Päivä |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m | 1.43,11 | Nairobi | 22. elokuuta 2019 |
| 1500 m | 3.28,28 | Monaco | 9. heinäkuuta 2021 |
| Maili | 3.49,64 | Eugene | 27. toukokuuta 2017 |
Vanha suomalaisten poikain vitutuslaulu

| ”Vanha suomalaisten poikain vitutuslaulu” Lapinlahden Linnut |
| --- | --- | --- |

Kappaleen tiedot
 Albumilta: Grrr!
 Äänitetty : 1992
 Julkaistu: 1992
 Tekijä(t): Veli-Pekka Oinonen (säv.) Lapinlahden Linnut (san. ja sov.)
 Tuottaja(t): Kari Kalén, Pekka Hedkrok, Veli-Pekka Oinonen
 Tyylilaji: kansanmusiikki, parodia
 Kesto: 01.25 (albumiversio)
 Levy-yhtiö: Parlophone
Kappaleen ensiesitystä Kuudesti laukeava -sarjan sketsissä.
Vanha suomalaisten poikain vitutuslaulu on Lapinlahden Lintujen kansanmusiikkia parodioiva kappale vuodelta 1992.
Lapinlahden Lintujen kitaristi Veli-Pekka ”Puka” Oinonen sävelsi kappaleen Helsingin työväentalon takahuoneessa. Yhtyeellä oli työväentalolla konsertti, ja takahuoneessa jäsenet saivat idean Värttinä-yhtyettä parodioivasta miehisestä kappaleesta. Kappaleen valmiiksi säveltämiseen ja harjoitteluun meni noin tunti. Päämelodian Oinonen lainasi ”jostain vanhasta kansanlaulusta, joka juolahti ensimmäisenä mieleeni”. Kappale muistuttaa Värttinän menestyskappaletta ”Marilaulu”.
Kappaleen ensiesitys oli television sketsisarjassa Kuudesti laukeava (1992), jossa Lapinlahden Lintujen jäsenet esittivät Kärttynä-nimistä kansanmusiikkiyhtyettä ja itse kappale esiteltiin nimellä ”Vanha kivennapalainen vitutuslaulu”. Sketsi oli samalla parodia Mikko Kuustosen juontamasta Q-klubista. Sketsi sai myönteistä palautetta sekä yleisöltä että Värttinän jäseniltä. Palautteen innostamina Lapinlahden Linnut päätti levyttää kappaleen albumilleen Grrr!, joka ilmestyi marraskuussa 1992. Se ilmestyi samana vuonna myös singlenä, joka sisälsi kappaleesta albumiversion, remixin ja dub mixin. Kappaleen paras sijoitus singlelistalla oli 2 ja Rumban listalla 17.
”Vanha suomalaisten poikain vitutuslaulu” on suoratoistopalvelujen aikakaudella kohonnut Lapinlahden Lintujen kuunnelluimmaksi kappaleeksi. Spotifysta sitä oli vuoden 2024 marraskuuhun mennessä kuunneltu noin 2,7 miljoonaa kertaa. Keväällä 2022 Petri Nygård julkaisi kappaleesta mukaelman ”Vituttaa”.
Singlen kappaleet

Vanha suomalaisten poikain vitutuslaulu (remix) – 4.01
Vanha suomalaisten poikain vitutuslaulu (orig. mix) – 1.25
Vanha suomalaisten poikain vitutuslaulu (dub mix) – 3.58
Luettelo tunnetuista vantaalaisista

Tämä on luettelo tunnetuista Vantaalla syntyneistä tai asuneista henkilöistä.
Elinkeinoelämä

Henry Aflecht, televisiotuottaja, yrittäjä
Kulttuuri ja viihde

Anna Abreu, muusikko
Markus Ahonen, kirjailija
Patrik Antonius, pokeriammattilainen
Sampsa Astala, muusikko
Cheek, laulaja
Tom Eklund, muusikko
Niina Herala, malli
Maarit Hurmerinta, laulaja
Virpi Hämeen-Anttila, kirjailija
Martti Innanen, kansantaiteilija
Ansu Kivekäs, kirjailija
Tomi Koivusaari, muusikko
Suvi Koponen, huippumalli
Kube, rap-artisti
Huge L, rap-artisti
Bulle, rap-artisti
Janne Kärkkäinen, muusikko
Käärijä, rap-artisti
Katri Lipson, kirjailija
Ina Mikkola, toimittaja
Oskari Paatela, taidemaalari, syntyi Helsingin maalaiskunnassa
Anni Parkkila, laulaja, syntyi Vantaalla
Leena Peisa, muusikko
Jenni Pääskysaari, televisiojuontaja
Jan Rechberger, muusikko
Raul Ruutu, muusikko
Axl Smith, juontaja, rap-artisti
Virve "Vicky" Rosti, laulaja
Eicca Toppinen, sellisti
Aleksi Vähäpassi, Suomen ensimmäisen Talentin voittaja
Wallu Valpio, toimittaja
Tiede

Jaakko Hintikka, Bostonin yliopiston professori
Jaakko Hämeen-Anttila, tutkija, kirjailija
Sotilaat

Paavo Talvela, jääkäri ja liikemies
Urheilu

Antti Pihlström, jääkiekkoilija
Ilari Filppula, jääkiekkoilija
Valtteri Filppula, jääkiekkoilija
Mika Häkkinen, kilpa-autoilija
Sami Kapanen, jääkiekkoilija
Tami Kiuru, mäkihyppääjä
Mika Kottila, jalkapalloilija
Lauri Markkanen koripalloilija
Taisto Mäki, kestävyysjuoksija
Tuomas Määttä, jääpalloilija
Antti Niemi, jääkiekkomaalivahti
Antti-Jussi Niemi, jääkiekkoilija
Ville Peltonen, jääkiekkoilija
Markus Pöyhönen, pikajuoksija
Pasi Rantala, potkunyrkkeilijä
Jarkko Ruutu, jääkiekkoilija
Mikko Ruutu, jääkiekkoilija
Mika Salo, kilpa-autoilija
Tommi Santala, jääkiekkoilija
Tuomo Ruutu, jääkiekkoilija
Ville Tiisanoja, yleisurheilija
Juho Tolppola, ammattinyrkkeilijä
Ossi Väänänen, jääkiekkoilija