stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
USPACOM

Ylipäällikkö
Joe Biden
Puolustusministeri
Lloyd Austin
Asevoimat
maavoimat
ilmavoimat
avaruusvoimat
merijalkaväki
laivasto
rannikkovartiosto
Sotatoimialueiden päämajat
Pohjoinen
Eteläinen
Tyynimeri
Eurooppa
Keskinen
Afrikka
Kyberturvallisuus
Erikoisoperaatiot
Strategia
Kuljetus
Muuta
Puolustusministeriö
Strategiset joukot
Pohjois-Amerikan ilmapuolustus
Pentagon
Yhdysvaltain asevoimat
United States Pacific Command (USPACOM) on Yhdysvaltain puolustusministeriön alainen asevoimien sotatoimialueen päämaja (COCOM; Unified Combatant Command), joka vastaa toiminnoista Tyynenmeren alueella. Sen vastuualueeseen kuuluu yli puolet maapallon pinta-alasta. Sen päämaja on Honolulussa Oahulla. USEUCOM on vanhin COCOMeista ja perustettu 1. tammikuuta 1947. Sen komentajana on Commander, U.S. Pacific Command (CDRUSPACOM), joka vastaa presidentille ja puolustusministerille.
USPACOM otti 1947 haltuunsa kaikki toisen maailmansodan jälkeen Tyynellämerellä olleet joukot. Vuonna 1957 siihen yhdistettiin Kauko-idän komennon tehtävät. Vuonna 1972 sen vastuualuetta laajennettiin käsittämään myös Intian valtameri, Etelä-Aasia ja Pohjoinen jäämeri. Vuonna 1976 sen alueeseen lisättiin Afrikan itärannikko. Presidentti Ronald Reagan laajensi 1983 USPACOMin vastuun käsittämään myös Manner-Kiinan, Pohjois-Korean, Mongolian ja Madagaskarin alueet. Vuonna 2002 komentajan entinen tehtävänimeke Commander-in-Chief, U.S. Pacific Command (CINCPAC) muutettiin nykyiseksi.
USPACOMin pääasialliset joukot ovat:
U.S. Army, Pacific (USARPAC), Fort Shafter, Havaiji
25. jalkaväkidivisioona (kevyt), Havaiji
U.S. Army, Japan
9. Theater Support Command
U.S. Army, Alaska (USARAK)
172. jalkaväkiprikaati
Marine Forces Pacific (MARFORPAC)
1st Marine Expeditionary Force, Kalifornia
3rd Marine Expeditionary Force, Japani
Tyynenmeren laivasto (United States Pacific Fleet; USPACFLT), Pearl Harbor, Havaiji
3. laivasto, San Diego, Kalifornia
7. laivasto, Yokosuka, Japani
Tyynenmeren ilmavoimat (Pacific Air Forces; PACAF)
5. ilmavoimat, Yokotan lentotukikohta, Japani
7. ilmavoimat, Osanin lentotukikohta, Korea
11. ilmavoimat, Elmendorfin lentotukikohta, Alaska
13. ilmavoimat, Hickamin lentotukikohta, Havaiji/Guam
Sen alaisuuteen kuuluvat päämajat:
United States Forces Japan (USFJ)
United States Forces Korea (USFK)
United Nations Command; United States Forces, Korea/Republic of Korea/U.S. Combined Forces Command/8. armeija
Alaskan Command (ALCOM)
Sotatoimialueet
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
http://www.pacom.mil/
http://www.globalsecurity.org/military/agency/army/usarpac.htm
Ulappasäppikala

| Ulappasäppikala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Säppikalat Balistidae
Suku::  Canthidermis
Laji::  Canthidermis sufflamen
Kaksiosainen nimi
 Canthidermis sufflamen  (Mitchill, 1815) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Ulappasäppikala (Canthidermis sufflamen) on säppikaloihin kuuluva kalalaji.
Koko ja ulkonäkö

Ulappasäppikala voi kasvaa jopa 65 senttimetrin pituiseksi. Sillä on ruskeanharmaa pohjaväri ja suuri ruskea läikkä selkäevän tyvessä.
Levinneisyys ja elinympäristö

Ulappasäppikala elää Atlantin valtameressä koralliriuttojen läheisyydessä 5–30 metrin syvyydessä. Esiintymisalueeseen kuuluvat Kap Verde sekä São Tomé ja Príncipe.
Käyttäytyminen ja ravinto

Ulappasäppikalat elävät koralliriuttojen merenpuoleisilla jyrkänteillä ja syövät isokokoista eläinplanktonia.
Vahijärvi (järvi)

| Vahijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi 
Paikkakunta:  Askola
Koordinaatit:  60°30′54″N, 25°32′00″E
Järvinumero:  18.013.1.003
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  31,9 m 
Rantaviiva:  2,6 km 
Pinta-ala:  0,27 km² 
 fiVahijärvi 
Vahijärvi on järvi Askolan lounaisosassa itäisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 27,4 hehtaaria. Etäisyys Helsingistä on 50 kilometriä koilliseen ja Porvoosta 15 kilometriä luoteeseen.
Maantiede

Vahijärven pituus lounaasta koilliseen on 950 metriä. Saaria ei ole. Rannat ovat kulttuurimaisemaa, koillisosastaan järvi on soistunut. Etelärannalla on metsämaata, joka kohoaa noin 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Vahijärveen virtaa Kaatuneenoja koillisesta, Vahijärvestä virtaa Järvenoja etelään Pikkujokeen, joka yhtyy Porvoonjokeen Porvoon keskustaajaman luoteispuolella.
Vahijärvi on Porvoonjoen länsipuolisen Askolan ainoa järvi ja viidenneksi laajin Askolan kahdestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.
Vahijärvi (18.013.1.003) kuuluu Pikkujoen alueeseen (18.013), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Porvoonjoen vesistössä (18). Toinen jakovaihe on Porvoonjoen alaosan alue (18.01). Pikkujoen alueeseen kuuluu Vahijärven ohella Pimijärvi ja Valkjärvi.
UTC+6

Koko vuoden ajan UTC+6:a käyttävät maat kirkkaankeltaisella, kesällä käyttävät maat oranssilla, normaaliaikana käyttävät maat tummansinisellä, merialueet sinisellä.
UTC+6 on aikavyöhyke, joka on 6 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 60–95 astetta itäistä pituutta. UTC+6 on käytössä Keski-Venäjällä, Itä-Kazakstanissa, Kirgisiassa, Bangladeshissa ja Bhutanissa.
Aikavyöhykettä käyttävät valtiot ja alueet

Kaikki alueet käyttävät aikavyöhykettä UTC+6 ympäri vuoden eikä sitä käytetä alueilla, joissa on käytössä kesäaika.
Venäjä
Osa Siperian federaatiopiiristä
Kirgisia
Bangladesh
Bhutan
Iso-Britannia
Brittiläinen Intian valtameren alue
Urmian lentoasema

Urmian lentoasema (IATA: OMH, ICAO: OITR) on lentoasema Urmian kaupungin lähellä, Iranissa. Lentoasemalla on yksi yli kolmen kilometrin mittainen asfalttipäällysteinen kiitotie. Lentoasemalta operoi lentoja kaksi yhtiötä.
Vuonna 2011 lentoaseman lähistöllä tapahtui vakava lento-onnettomuus, kun Iran Airin Boeing 727-286Adv tuhoutui ylösvedon jälkeisessä maahansyöksyssä.
Lentoyhtiöt ja kohteet

| Lentoyhtiö | Kohteet |
| --- | --- |
Iran Air: Teheran (Mehrabad)
Iran Air Tour: Teheran (Mehrabad)
Aiheesta muualla

World Aero Data - OMH; OITR (Arkistoitu – Internet Archive)
Unkarilaiset tanssit

Unkarilaiset tanssit ovat Johannes Brahmsin säveltämä teossarja. Brahms sävelsi tanssit 1860-luvun lopulla käyttäen pohjana unkarilaisia kansansävelmiä.
Transports publics genevois

| Transports publics genevois (TPG) |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  valtionyhtiö (Entreprise droit public)
Perustettu:  1975 (CGTE v. 1899)
Kotipaikka:  Lancy, Sveitsi
Toiminta-alue:  Geneven kantoni
Toimiala:  julkinen liikenne
Tuotteet:  raitiovaunu-, johdinauto- ja linja-autoliikenne
Liikevaihto:  404 milj. Sfr (2015)
Henkilöstö:  1 833 (2015)
Omistaja:  Geneven kantoni
Kotisivu:  www.tpg.ch
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Transports publics genevois eli TPG on sveitsiläinen Geneven kantonin omistama ja suurinta osaa alueen julkisesta liikenteestä hoitava yritys. TPG harjoittaa linja-auto-, johdinauto- ja raitiovaunuliikennettä.
Historiaa

TPG on vuodesta 1900 vuoteen 1977 toimineen Compagnie Genevoise des Tramways Électriquesin (CGTE) seuraaja.
Liikenne

TPG ajaa Geneven ja sen lähikuntien alueella neljää raitiovaunulinjaa, joiden yhteispituus on 33 kilometriä. Johdinautoreittejä on kuusi pituudeltaan yhteensä 30 kilometriä. Linja-autoreittejä on kaikkiaan 48 kpl, joiden pituus on yhteensä 360 kilometriä.
Yrityksen kulkuneuvoilla tehdään vuosittain 200 miljoonaa matkaa, joista 84 miljoonaa on raitiovaunumatkoja.
Talous

TPG:n kulut olivat vuonna 2015 yhteensä 414 milj. Sfr, josta 56 prosenttia oli henkilöstökuluja. Lipputulot olivat 143 milj. Sfr eli noin 35 prosenttia kuluista. Kantonin ja kuntien tuet olivat 60 prosenttia kuluista.
Yhteistariffijärjestelmä Unireso

TPG sekä kuusi muuta Geneven ja lähiseudun liikenneyhtiötä ovat sopineet yhteistariffijärjestelmästä nimeltään Unireso. Järjestelmässä ovat TPG:n lisäksi mukana valtakunnallinen junayhtiö SBB, geneveläinen laivayhtiö La Société des Mouettes Genevoises Navigation (SMGN), vaud’lainen Nyonin seudun linja-autoyhtiö Les Transports publics de la région nyonnaise (TPN) sekä Ranskan puolelta annemasselainen Les Transports Collectifs Annemassiens (TAC), rautatieyhtiö SNCF sekä Transdev.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Transports publics genevois Wikimedia Commonsissa
TPG:n raitiovaunu.
TPG:n johdinauto.
Sähköbussin latauspaikka Palexpon pysäkillä Le Grand-Saconnex’ssa.
TPG:n raitiovaunulinjasto vuonna 2014.
Turkki Turkvision laulukilpailussa

| Turkki |
| --- | --- |

Paikallinen TV-asema:  Kral TV
Toiminut isäntämaana:  2013, 2015, 2016 (Kisa peruttiin)
Esiintymiset
Esiintymiskerrat:  3
Ensiesiintyminen:  2013
Paras sijoitus:  3. (2015)
Huonoin sijoitus:  15. (2014)
Paras pistemäärä:  187 (2013)
Huonoin pistemäärä:  128  (2014)
Turkki on osallistunut Turkvision laulukilpailuun kolme kertaa, vuonna 2013, 2014 ja 2015.
Historia > 2013

Turkki osallistui kaikkien aikojen ensimmäiseen Turkvision laulukilpailuun maan kaupungissa Eskişehirissä vuonna 2013. Edustajaksi valittiin bändi nimeltä Manerva kappaleella "Sen, Ben, Biz". Turkvision laulukilpailun semifinaalissa Manerva pääsi jatkoon ja sijoittui finaalissa kuudenneksi 187 pisteellä.
Historia > 2014

20. heinäkuuta 2014 ilmoitettiin että Turkki osallistuisi myös vuoden 2014 kilpailuun, joka järjestettiin Kazanissa, Tatarstanissa. Edustajaksi valittiin laulaja Funda Kiliç kappaleella "Hoppa". Kilpailun semifinaalissa Kiliç sai 199 pistettä, sijoittui toiseksi ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän sai 128 pistettä ja sijoittui viimeiseksi.
Historia > 2015

Turkki osallistui myös vuoden 2015 kilpailuun, joka järjestettiin Istanbulissa. Edustajaksi valittiin Görkem Durmaz kappaleella "Hirçin sular". Finaalissa Durmaz sai 175 pistettä ja sijoittui kolmanneksi.
Kilpailijat

Voitto
Toinen
Kolmas
Viimeinen
| Vuosi | Artisti(t) | Kieli | Kappale | Sija | Pisteet | Semif>  | Pisteet |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | Manerva | Turkki | ”Sen, Ben, Biz” | 6 | 187 | Jatkoon | – |  |
| 2014 | Funda Kiliç | Turkki, englanti | ”Hoppa” | 15 | 128 | 2 | 199 |  |
| 2015 | Görkem Durmaz | Turkki | "Hirçin sular" | 3 | 175 | Ei semifinaalia | Ei semifinaalia |  |
2016: Kilpailu peruttu
UTC+7

Koko vuoden ajan UTC+7:a käyttävät maat kirkkaankeltaisella, kesällä käyttävät maat oranssilla, normaaliaikana käyttävät maat tummansinisellä, merialueet sinisellä.
UTC+7 on aikavyöhyke, joka on 7 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 80–115 astetta itäistä pituutta. UTC+7 on käytössä Keski-Venäjällä ja Kaakkois-Aasiassa.
Aikavyöhykettä käyttävät valtiot ja alueet

Kaikki alueet käyttävät aikavyöhykettä UTC+7 ympäri vuoden eikä sitä käytetä alueilla, joissa on käytössä kesäaika.
Venäjä
Osa Siperian federaatiopiiristä
Mongolia (Länsi-Mongoliaa)
Australia
Joulusaari
Kambodža
Indonesia
Sumatra, Jaava, Riausaaret, Bangka-Belitung, Madura, Länsi-Kalimantan, Keski-Kalimantan, Kangeansaaret
Laos
Thaimaa
Vietnam
Valtatyhjiö

Valtatyhjiö on geopoliittinen käsite, jolla kuvataan tilannetta, jossa jollain alueella ei ole yleisesti tunnustettua keskusvaltaa. Myöhemmin käsite on kuvannut sotilaallisena tyhjiönä tilannetta, jossa alueella ei ole riittävää sotilaallista voimaa ympäröivän sotavoiman poissa pitämiseksi.
Turkki yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

| Sija |        |        |        | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 61. | 1 | 3 | 0 | 4 |
Turkki on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Se on saanut MM-kilpailuissa yhteensä neljä mitalia.
Turkin ensimmäinen MM-kisojen mitalisti oli Süreyya Ayhan, joka saavutti 1 500 metrin juoksussa hopeaa Pariisissa 2003. Edmontonissa 2001 hän sijoittui samalla matkalla kahdeksanneksi. Etiopialaissyntyinen Elvan Abeylegesse sijoittui Pariisissa 5 000 metrin juoksussa viidenneksi. Osakassa 2007 Abeylegesse sijoittui alun perin 10 000 metrin juoksussa toiseksi ja 5 000 metrillä viidenneksi, mutta hänen suorituksensa hylättiin dopingin takia vuonna 2017. Berliinissä 2009 Etelä-Afrikasta muuttanut Karin Mey Melis saavutti pituushypyssä lopulta hopeaa kun hänen edelleen sijoittunut Tatjana Lebedeva hylättiin myöhemmin dopingin takia. Lontoossa 2017 Ramil Quliyev voitti kultaa 200 metrin juoksussa ja Yasmani Copello hopeaa 400 metrin aitajuoksussa. Pistesijoille ovat edellisten lisäksi yltäneet Sevillassa 1999 Ebru Kavaklioglu viidenneksi 5 000 metrin juoksussa, Osakassa 2007 Halil Akkas kuudenneksi 3 000 metrin estejuoksussa, Daegussa 2011 Fatih Avan viidenneksi keihäänheitossa, Karin Mey Melis seitsemänneksi pituushypyssä ja Tugba Karakaya kahdeksanneksi 1 500 metrin juoksussa, Pekingissä 2015 Yasmani Copello kuudenneksi 400 metrin aitajuoksussa, Ramil Quliyev kuudenneksi 200 metrin juoksussa ja Ali Kaya seitsemänneksi 10 000 metrin juoksussa, Lontoossa 2017 Eda Tugsuz viidenneksi keihäänheitossa ja miesten pikaviestijoukkue seitsemänneksi, Dohassa 2019 Ramil Quliyev viidenneksi 200 metrin juoksussa, Salih Korkmaz viidenneksi 20 kilometrin kävelyssä ja Yasmani Copello kuudenneksi 400 metrin aitajuoksussa sekä Eugenessa 2022 Ersu Şaşma kahdeksanneksi seiväshypyssä.
Turkin MM-mitalit kisoittain

| Kisavuosi ja -paikka>  | Miehet> Kulta | Miehet> Hopea | Miehet> Pronssi | Naiset> Kulta | Naiset> Hopea | Naiset> Pronssi | Yhteensä> Kulta | Yhteensä> Hopea | Yhteensä> Pronssi | Yhteensä | Yhteensä> Sijoitus mitalitilastossa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1983–2001 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2003 Pariisi | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 31. |
| 2005 Helsinki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2007 Osaka | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2009 Berliini | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 25. |
| 2011 Daegu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2013 Moskova | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2015 Peking | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2017 Lontoo | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 2 | 11. |
| 2019 Doha | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2022 Eugene | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| 2023 Budapest | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – |
| Yhteensä | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 3 | 0 | 4 | 61. |
Turkin MM-mitalit lajeittain > Miehet

| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 metrin juoksu | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 400 metrin aitajuoksu | 0 | 1 | 0 | 1 |
Turkin MM-mitalit lajeittain > Naiset

| Laji | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 500 metrin juoksu | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Pituushyppy | 0 | 1 | 0 | 1 |
Turkin MM-mitaliurheilijat

| Urheilija | Kulta | Hopea | Pronssi | Yhteensä | Vuodet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ramil Quliyev | 1 | 0 | 0 | 1 | 2017 |
| Süreyya Ayhan | 0 | 1 | 0 | 1 | 2003 |
| Karin Mey Melis | 0 | 1 | 0 | 1 | 2009 |
| Yasmani Copello | 0 | 1 | 0 | 1 | 2017 |
Unkarilaisen yhteisön puolue

Unkarilaisen yhteisön puolue (unkariksi Magyar Közösség Pártja, aiemmin Magyar Koalíció Pártja, slovakiaksi: Strana maďarskej komunity, aiemmin Strana maďarskej koalície, SMK) on slovakialainen puolue, joka edustaa unkarilaisten  vähemmistöä. Puolue on konservatiivinen ja Euroopan kansanpuolueen jäsen. Sen johtaja on Pál Csáky alkaen maaliskuusta 2007. Häntä edelsi Béla Bugár, joka johti puoluetta sen perustamisesta alkaen vuodesta 1998.
Se on ollut hallitusvastuussa 1998-2002 ja 2002-2006. Vuoden 2006 vaaleissa se sai 20 paikkaa kansalliskokouksen 150 paikasta. Puolueen kannatus on ollut vuosien 2002 ja 2006 vaaleissa sekä Euroopan parlamentin vaaleissa 2004 13 %.
Vuoden 2010 vaaleissa puolue menetti kaikki paikkansa uudelle Most-Híd-puolueelle eikä saanut yhtään paikkaa myöskään 2012 vaaleissa. Puolue vaihtoi tämän jälkeen nimensä Unkarilaisen yhteisön puolueeksi.
Vuoden 2014 eurovaaleissa puolueesta valittiin yksi meppi.
Valtatiet

| Valtatiet |
| --- | --- |

Kirjailija:  Mika Waltari Olavi Lauri (oik. Olavi Paavolainen)
Kuvittaja:  Sylvi Kunnas
Kansitaiteilija:  Sylvi Kunnas
Kieli:  suomi
Genre:  runous
Kustantaja:  Otava
Julkaistu:  1928
Sivumäärä:  63
ISBN:  951-1-06772-9
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Valtatiet on Mika Waltarin ja Olavi Paavolaisen yhdessä kirjoittama runokokoelma. Paavolainen kirjoitti runonsa salanimellä Olavi Lauri. Kokoelmaan kuuluu 18 Waltarin ja 12 Paavolaisen kirjoittamaa runoa. Kokoelman kannen ja muun kuvituksen on tehnyt Sylvi Kunnas.
Valtatiet ilmestyi Otavan kustantamana vuonna 1928.
Tyräkkihemppo

| Tyräkkihemppo |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Peipot Fringillidae
Suku::  Afrikanhempot Crithagra
Laji::  albogularis
Kaksiosainen nimi
 Crithagra albogularis  (Smith, 183)3 
Synonyymit
 Serinus albogularis 
Katso myös
   Tyräkkihemppo Wikispeciesissä   Tyräkkihemppo Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Tyräkkihemppo (Crithagra albogularis) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Tyräkkihemppoa tavataan eteläisessä Afrikassa. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tyrskyleväsiira

| Tyrskyleväsiira |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Äyriäiset Crustacea
Luokka::  Kuoriäyriäiset Malacostraca
Lahko::  Siirat Isopoda
Heimo::  Idoteidae
Suku::  Idotea
Laji::  granulosa
Kaksiosainen nimi
 Idotea granulosa  Rathke, 1843 
Katso myös
   Tyrskyleväsiira Wikispeciesissä   Tyrskyleväsiira Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tyrskyleväsiira (Idotea granulosa) on Itämeressä elävä siiralaji, joka viihtyy nimensä mukaisesti tyrskyisemmillä rannoilla kuin kaksi muuta Suomessa esiintyvää sukulaislajiaan.
Tuntomerkit

Maasiiroja muistuttava tyrskyleväsiira on ulkomuodoltaan pitkänsoikea ja litteä; koiraiden pituus on 5–20 ja naaraiden 6–13 millimetriä. Pyrstölevy kapenee takapäätä kohti ja päättyy vain yhteen tylppään nipukkaan. Ruumiin toisen, kolmannen ja neljännen jaokkeen reunoilla olevat sivulevyt eivät ulotu saman jaokkeen takareunaan saakka. Tuntosarvet ovat lyhyemmät kuin muilla Suomessa esiintyvillä leväsiiroilla ja ulottuvat noin ensimmäisen ja toisen jaokkeen liitoskohtaan saakka. Kaikki kävelyraajaparit ovat lähes samanlaiset. Väritys vaihtelee ruskeasta vihreään tai harvemmin punaiseen; selässä on joskus vaaleita pitkittäisjuovia. Lisäksi siirat pystyvät vaihtamaan väritystään ympäristönsä mukaan.
Tyrskyleväsiiran tyypillinen elinikä on noin vuosi.
Levinneisyys ja elinympäristö

Tyrskyleväsiira elää merenrannikkojen vuorovesivyöhykkeillä rakkolevien ja vesikasvien lomassa. Lajia tavataan Euroopan Atlantin rannikolla, etenkin mantereen pohjoisosissa; Suomessa sitä esiintyy lähinnä rannikon lounaisimmissa osissa ja Ahvenanmaalla. Pohjanlahdelta ja itäiseltä Suomenlahdelta laji puuttuu tyystin.
Päiväsaikaan tyrskyleväsiirat oleskelevat rakkolevien tai putkilokasvien päällä syöden niiden tuoretta solukkoa. Öisin ne liikkuvat rakkoleväkasvustosta toiseen, sekä syöden että etsien mahdollista pariutumiskumppania. Itse ne ovat tärkeää ravintoa muun muassa ahvenelle.
Lisääntyminen

Tyrskyleväsiira tulee sukukypsäksi toukokuun loppuun mennessä, ja parittelu tapahtuu touko-kesäkuussa. Koiraat ruiskuttavat siittiönsä naaraan kahteen sukuaukkoon, minkä jälkeen naaras laskee hedelmöittyneet munat jalkojensa tyvessä olevaan alkiotaskuun. Parittelun jälkeen koiraat kuolevat. Tyrskyleväsiira on ovovivipaarinen, ja heinäkuussa naaras vapauttaa noin sata poikasta. Nuoruusvaiheet ovat muuten aikuisen kaltaisia, mutta viimeinen jalkapari puuttuu. Poikaset hakevat ravintonsa rannan rihmaleväkasvustoista syöden pääasiassa sieltä löytämiään pieniä piileviä ja siirtyvät elokuussa rihmalevävyöhykkeestä rakkolevävyöhykkeeseen. Hyvissä olosuhteissa leväsiirat voivat lisääntyä kahdestikin.
Solikamskin piiri

Solikamskin piiri Permin aluepiirin kartalla.
Solikamskin piiri (ven. Солика́мский райо́н, Solikamski raion) on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 5 421 neliökilometriä. Asukkaita on 17 700 henkeä (vuonna 2009).
Solikamskin piiri sijaitsee Permin aluepiirin pohjoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Tšerdynin ja Krasnovišerskinin piireihin, kaakossa Aleksandrovskin piiriin, etelässä Usoljen piiriin ja Bereznikin kaupunkiin sekä lännessä Permin Komin Kosan piiriin. Noin 80 % pinta-alasta on metsää. Hyötykaivannaisia ovat öljy ja kaliumin suolat. Suurin joki on Kama.
Piiriin kuuluu 7 maalaiskuntaa: Basim, Kasib, Krasnyi Bereg, Polovodovo, Rodniki, Tjulkino ja Tohtujevo. Hallinnollinen keskus on Solikamskin kaupunki, joka ei kuulu piirin yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asutuskeskuksia on yhteensä 63.
Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan piirin asukkaista 89,8 % on venäläisiä, 1,8 % komipermjakkeja ja 1,6 % ukrainalaisia. Kaupunkiväestöä ei ole.
Piirin kautta kulkevat Tšerdyniin ja Krasnovišerskiin johtavat maantiet sekä Solikamskin ja Tšusovoin välinen rautatie. Tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut maidon tuotantoon. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa.
Piirissä toimii ammattikoulu, lasten taide- ja musiikkikoulut, kirjastolaitos sekä kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia. Paikallislehtenä ilmestyy Solikamski rabotši (”Solikamskin työläinen”).
Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat Gorodištšen, Verh-Borovajan ja Verh-Usolkan kylien kirkot.
Tord Gustavsen

| Tord Gustavsen |
| --- | --- |
 Gustavsen vuonna 2007.
Henkilötiedot
Syntynyt: 5. lokakuuta 1970 (ikä 54) Oslo, Norja
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  jazz
Soittimet:  piano
Levy-yhtiöt:  ECM 
Aiheesta muualla
tordg.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Tord Gustavsen (s. 5. lokakuuta 1970 Oslo) on norjalainen jazzpianisti ja säveltäjä. Hän opiskeli Trondheimin konservatoriossa ja perusti 1990-luvun lopulla Aire & Angels -duon Siri Gjæren kanssa, ja he julkaisivat kaksi albumia. Sittemmin hän on johtanut useita nimeään kantavia yhtyeitä, joilta on ilmestynyt yhteensä kahdeksan albumia.
Gustavsen syntyi Oslossa, mutta varttui Hurdalissa.
Albumit > Aire & Angels

Aire & Angels (1999)
Aire & Angels (2002)
Albumit > Tors Gustavsen Trio

Changing Places (2003)
The Ground (2004)
Being There (2007)
The Other Side (2018)
Opening (2022)
Albumit > Tord Gustavsen Ensemble

Restored, Returned (2009)
Albumit > Tord Gustavsen Quartet

The Well (2012)
Extended Circle (2014)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tord Gustavsen Wikimedia Commonsissa
Tuomarniemen metsäoppilaitos

Tuomarniemen kurssirakennus
Tuomarniemen metsäoppilaitos on Ähtärin Inhassa 1900-luvun alkuvuosista saakka toiminut metsäalan koulutusta antava oppilaitos. Se perustettiin alun perin metsänvartijakouluksi, ja nykyisin se toimii metsäalan perustutkintoon kouluttajana osana eteläpohjalaista Koulutuskeskus Sedua.