stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Isaac Herzog

| Isaac Herzog |
| --- | --- |
 Virallinen muotokuva vuodelta 2024.
Israelin 11. presidentti
 7. heinäkuuta 2021 –  
Pääministeri:  Naftali Bennett Yair Lapid Benjamin Netanjahu
Edeltäjä:  Reuven Rivlin
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. syyskuuta 1960 (ikä 64)  Tel Aviv, Israel
Tiedot
Puolue:  Työväenpuolue
Uskonto:  juutalaisuus
 Nimikirjoitus
Isaac Herzog (hepr. ‏יצחק "בוז׳י" הרצוג‎, Jitsḥak "Buži" Hertsog, s. 22. syyskuuta 1960) on työväenpuoluetta edustava israelilainen poliitikko. Hänet valittiin Israelin presidentiksi kesäkuussa 2021. Hän astui virkaansa 7. heinäkuuta 2021.
Herzog valittiin Israelin parlamenttiin ensimmäisen kerran 2003 ja nimitettiin asuntoministeriksi Ariel Sharonin hallitukseen 2005. Vuoden 2006 vaalien jälkeen hänet nimitettiin perusturvaministeriksi Ehud Olmertin tultua pääministeriksi. Vuonna 2009 muodostetussa hallituksessa hän jatkoi hyvinvointipalveluista vastaavana ministerinä vuoteen 2011 asti. Vuosina 2018–2021 Herzog toimi Israelin juutalaistoimiston puheenjohtajana.
Isaacin isä oli Israelin entinen presidentti Chaim Herzog.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Isaac Herzog Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Puola 
Muut:  SNAC
Massadio Haïdara

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 2. joulukuuta 1992 (ikä 31)
Syntymäpaikka:  Trappes, Ranska
Pelipaikka: vasen laitapuolustaja
Pituus: 179 cm
Paino: 78 kg
Seura
Seura:  Newcastle United
Pelinumero: 19
Junioriseurat
:  La Verrière
:  Versailles
:  Boulogne-Billancourt
:  Nancy
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2010–2012 | →  Nancy II | 15 | (1) |
| 2010–2013 |  Nancy | 45 | (0) |
| 2013– |  Newcastle United | 24 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 84 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 9. tammikuuta 2015.
Massadio Haïdara (s. 2. joulukuuta 1992 Trappes, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän edustaa kaudella 2014–2015 Englannin Valioliigan Newcastle Unitedia.
Haïdara edusti juniorina La Verrièreä, Versaillesia, Boulogne-Billancourtia ja Nancya. Hän teki ensiesiintymisensä Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssä 18-vuotiaana 11. joulukuuta 2010, kun Nancy voitti Sochauxin 1–0. Yhteensä hän pelasi jo ensimmäisellä liigakaudellaan 2010–2011 yhdeksän ottelua, joista kuudessa hän oli avauskokoonpanossa. Kaudella 2011–2012 Haïdaran vastuu nousi, ja hän aloitti kaikki pelaamansa 19 liigaottelua. Kaudella 2012–2013 Haïdara ehti pelata 17 liigaottelua aloittaen jälleen ne kaikki, kunnes Englannin Valioliigan Newcastle United hankki hänet 24. tammikuuta 2013 2,5 miljoonan euron siirtosummalla.
Valioliiga-kauden 2012–2013 kevätpuoliskolla Haïdara pelasi neljä ottelua. Hän teki ensiesiintymisensä Valioliigassa 10. maaliskuuta 2013 Newcastlen voittaessa kotonaan Stoke Cityn maalein 2–1. Ensimmäisen täyden Newcastle-kautensa aikana Haïdara istui suurimman osan otteluista vaihtopenkillä pelaten 11 liigapeliä.
Chuck Woolery

Chuck Woolery
Charles Herbert "Chuck" Woolery (16. maaliskuuta 1941 Ashland, Kentucky – 23. marraskuuta 2024 Texas) oli yhdysvaltalainen televisiojuontaja, joka tuli tunnetuksi muiden muassa ohjelmista Wheel of Fortune ja Love Connection. Vuonna 2002 hän alkoi juontaa Lingoa.
Woolery oli vuonna 1978 Daytime Emmy -ehdokkaana. Hän oli uskoontullut kristitty. Näyttelijä Jo Ann Pflug oli hänen vaimonsa vuosina 1971–1981.
Aiheesta muualla

Viralliset fanisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Chuck Woolery Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Yhdysvallat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana  SNAC
Andienuikku

| Andienuikku> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Hävinnyt  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Uikkulinnut Podicipediformes
Heimo::  Uikut Podicipedidae
Suku::  Silkkiuikut Podiceps
Laji::  andinus
Kaksiosainen nimi
 Podiceps andinus  (Meyer de Schauensee, 1959) 
Katso myös
   Andienuikku Wikispeciesissä   Andienuikku Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Andienuikku, aikaisemmalta nimeltään andiuikku (Podiceps andinus) on sukupuuttoon kuollut uikkulintuihin kuuluva lintulaji. Sen levinneisyysaluetta oli Kolumbian Itä-Andit ja siellä Bogotán kosteikot noin 2 600 metrin korkeudessa. Andienuikku muistutti lähisukuista mustakaulauikkua, mutta sen kaula oli punainen. Andienuikkua on joskus myös pidetty mustakaulauikun alalajina.
Lajia oli vielä vuonna 1945 Totajärvellä runsaasti, mutta eri syistä kanta romahti 1950-luvulla. Viimeinen vahvistettu havainto on vuodelta 1977.
Lajin elinaluetta olivat makeanveden kosteikot, kuten kaislikkojen reunustamat lammet ja järvet. Häviämisen syitä olivat kosteikkojen kuivatus ja madaltuminen, tuhoeläinten myrkytys, kaislojen keräämisen aiheuttama häiriö, metsästys ja istutetun kirjolohen kalastus.
Aiheesta muualla

Birdlife.org (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q490504  Wikispecies: Podiceps andinus  Avibase: A62CBDD64A2A962B  BirdLife: 22696615  BOW: colgre1  CoL: 4KPNL  eBird: colgre1  EoL: 45512137  GBIF: 2482050  iNaturalist: 4223  IRMNG: 11160621  ITIS: 562345  IUCN: 22696615  Neotropical: colgre1  Open Tree of Life: 3595575  Xeno-canto: Podiceps-andinus
Juha Jatkola

| Juha Jatkola> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 12. syyskuuta 2002 (ikä 22) Leppävirta, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  JJ
Pelipaikka:  maalivahti
Hanska:  vasen
Pituus:  185 cm
Paino:  80 kg
Seura
Seura:  KalPa
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  32
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2021–
Aik. seurat:  IPK (Mestis) Kärpät (SML)
NHL-varaus:  121. varaus, 2023 Nashville Predators
Juha Antero Jatkola (s. 12. syyskuuta 2002 Leppävirta) on suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa SM-liigajoukkue KalPassa.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Kanada 2022 | jääkiekko |  |
Jatkola pelasi alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2022. Hän toimi alkulohkossa lähinnä Suomen kakkosmaalivahtina Leevi Meriläiselle ja pelasi vain yhden ottelun, kunnes Jatkola nimettiin hieman yllättäen joukkueen maaliin välieräotteluun Ruotsia vastaan. Hän torjui Suomelle 0–1-voiton, ja joukkue eteni siten loppuotteluun. Jatkola torjui ottelussa 23 kertaa. Hänet valittiin Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Jatkola jatkoi joukkueen maalissa myös loppuottelussa Kanadaa vastaan, mutta Suomen turnaus päättyi lopulta kuitenkin hopeaan Suomen hävittyä jatkoajalla lukemin 3–2.
Jatkola edusti Suomea myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2019, jolloin hän toimi kuitenkin koko turnauksen ajan joukkueensa kakkosmaalivahtina Joel Blomqvistille, eikä Jatkola pelannut otteluakaan. Hän edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2019, jolloin Jatkola voitti joukkueineen pronssia. Hän toimi pääasiassa joukkueensa kakkosmaalivahtina Max Väyryselle ja pelasi vain yhdessä ottelussa. Yhteensä Jatkola on pelannut kymmenen nuorten ja seitsemän poikien maaottelua.
Suomen A-maajoukkueessa Jatkola on pelannut kaksi ottelua. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa Beijer Hockey Gamesin toisessa ottelussa 11. helmikuuta 2023 Malmössä Tšekkiä vastaan. Jatkola torjui Suomen 6–1-voittoon päättyneessä ottelussa 16 kertaa.
Muuta

Jatkola on viettänyt lapsuutensa Leppävirran Soinilansalmella.
Tilastot > Maajoukkuetilastot

| Vuosi | Turnaus | O | V | H | MIN | PM | NP | PMK | TP% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | JMM | 3 | 2 | 1 | 183 | 6 | 1 | 1.96 | 91,7 |
Seppo Sarelius

Seppo Kalevi Sarelius (22. maaliskuuta 1943 Karjala Tl – 17. maaliskuuta 2016 Turku) oli suomalainen kommodori.
Sarelius toimi mm. Miinalaiva Pohjanmaan päällikkönä 1986–1987, silloisen Rannikkolaivaston komentajana 1989–1992 ja Saaristomeren meripuolustusalueen komentajana 1993−1997.
Sarelius oli reserviin siirryttyään Forum Marinumin toimitusjohtaja 1999–2008.
Luettelo televisiosarjan Tanssii tähtien kanssa kilpailijoista

Tanssii tähtien kanssa on suomalainen versio tv-sarjaformaatista Dancing with the Stars. Sarjassa julkisuuden henkilöt opettelevat vakio- ja latinalaistansseja ammattitanssijoiden opastuksella. Kilpailijoita pudotetaan sarjasta tuomarien antamien pisteiden ja yleisöäänestyksen tuloksen perusteella. Sarjan esitys alkoi MTV3-kanavalla vuonna 2006 ja sarjasta on esitetty 16 tuotantokautta. Viimeisimmän 16. tuotantokauden lähetykset alkoivat 3. syyskuuta 2023.
Sarjan kuudellatoista tuotantokaudella on esiintynyt yhteensä 162 julkisuuden henkilöä. Sarjan voittajat aikajärjestyksessä ovat Tomi Metsäketo, Mariko Pajalahti, Maria Lund, Satu Tuomisto, Antti Tuisku, Viivi Pumpanen, Krisse Salminen, Raakel Lignell, Pete Parkkonen, Anna-Maija Tuokko, Edis Tatli, Christoffer Strandberg, Virpi Sarasvuo, Ernest Lawson, Benjamin Peltonen ja Pernilla Böckerman.
Kahdella ensimmäisellä tuotantokaudella kilpailijoita oli kahdeksan, mutta kolmannesta tuotantokaudesta eteenpäin kilpailijoita oli kymmenen. Kausilla 13 ja 14 kilpailijoita oli 12 ja uusimmilla tuotantokausilla tanssii 11 kilpailijaa.
Mukana olleet tanssinopettajat:
Marko Keränen 12 kertaa.
Sami Helenius ja Matti Puro 11 kertaa.
Jani Rasimus, Saana Akiola, Katri Mäkinen ja Anna-Liisa Bergström 9 kertaa.
Aleksi Seppänen, Susa Matson, Jutta Helenius ja Kia Lehmuskoski 8 kertaa.
Mikko Ahti 6 kertaa.
Janne Talasma ja Anssi Heikkilä 4 kertaa.
Sanna Hirvaskari, Anna Sainila, Jurijis Trosenko ja Claudia Ketonen 3 kertaa.
Helena Ahti-Hallberg, Vesa Anttila, Sutu Markkanen, Sanni Siurua, Janica Saarni, Anniina Koivuniemi, Tiia Elg ja Kerttu Nieminen mukana 2 kertaa.
Erik Hento, Juha Pykäläinen, Jussi Väänänen, Sanna Hento, Katja Koukkula, Saara Huovinen, Daniel Ylimäki, Satu Suomi, Kati Koivisto, Nitta Kortelainen, Mika Jauhiainen, Toni Rasimus, Markku Hyvärinen, Sanna-Maria Heikkilä, Disa Kortelainen, Topi Viermaa, Lumi Rae, Henri Tanner ja Valtteri Palin  ovat olleet mukana yhden kerran.
Aiheesta muualla

Tanssii tähtien kanssa
Laulaja Tomi Metsäketo ja Sanna Hirvaskari voittivat sarjan ensimmäisen tuotantokauden (2006).
Laulaja Maria Lund ja Mikko Ahti voittivat sarjan kolmannen tuotantokauden (2008).
Miss Suomi 2008 Satu Tuomisto ja Janne Talasma voittivat sarjan neljännen tuotantokauden (2009).
Laulaja Antti Tuisku ja Ansku Bergström voittivat sarjan viidennen tuotantokauden (2010).
Muusikko Raakel Lignell ja Jani Rasimus voittivat sarjan kahdeksannen tuotantokauden (2013).
Laulaja Pete Parkkonen ja Katri Mäkinen voittivat sarjan yhdeksännen tuotantokauden (2014).
Nyrkkeilijä Edis Tatli ja Katri Mäkinen voittivat sarjan yhdennentoista tuotantokauden (2018).
Hiihtäjä Virpi Sarasvuo ja Sami Helenius voittivat sarjan kolmannentoista tuotantokauden (2020).
Laujala Benjamin Peltonen ja Saana Akiola voittivat sarjan viidennentoista tuotantokauden (2022).
Urheilija ja somevaikuttaja Pernilla Böckerman ja Anssi Heikkilä voittivat sarjan kuudennentoista tuotantokauden (2023).
Kalliosirkunjyvä

| Kalliosirkunjyvä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
Suomessa::  Vaarantunut 
 
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Boraginales
Heimo::  Lemmikkikasvit Boraginaceae
Suku::  Korusirkunjyvät Hackelia
Laji::  deflexa
Kaksiosainen nimi
 Hackelia deflexa  (Wahlenb.) Opiz 
Synonyymit
 Lappula deflexa (Wahlenb.) Garcke 
Katso myös
   Kalliosirkunjyvä Wikispeciesissä   Kalliosirkunjyvä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalliosirkunjyvä (Hackelia deflexa, syn. Lappula deflexa) on Suomessa rauhoitettu lemmikkikasvilaji.
Ulkonäkö ja koko

Yksi- tai kaksivuotinen kalliosirkunjyvä kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Se on pysty- tai kohenevavartinen ja pehmeäkarvainen. Lehdet ovat kapeita. Kalliosirkunjyvän kukinto on monihaarainen ja sen siniset kukat ovat pieniä, 3–6 mm leveitä. Parhaiten lajin tunnistaa sen hedelmysten särmissä olevista ankkuripäisistä piikeistä.
Levinneisyys

Kalliosirkunjyvän levinneisyys on sirkumpolaarinen, joskin Pohjois-Amerikassa esiintyvät populaatiot kuuluvat eri rotuun. Laji on laajalle levinnyt Euroopan ja Aasian vuoristoissa. Pohjoismaissa kalliosirkunjyvää tavataan pääasiassa Ruotsin ja Norjan tuntureilla. Suomessa lajin esiintymät ovat hajallaan Etelä-, Itä- ja Pohjois-Suomessa. Kalliosirkunjyväesiintymiä tunnetaan Heinolasta, Savonlinnasta, Kuusamosta, Enontekiöltä, Inarista ja Utsjoelta. Yksittäisissä kasvustoissa on useimmiten enintään muutamia kymmeniä yksilöitä. Laji on luokiteltu Suomessa vaarantuneeksi.
Elinympäristö

Kalliosirkunjyvä on tyypillinen etelävuorikasvi, joka viihtyy lämpimillä pahdanaluskivikoilla. Laji suosii kalkkipitoista kallioperää ja tarvitsee runsaasti typpeä. Varsin usein esiintymät sijaitsevatkin kotkan, piekanan tai korpin pesäpengermien alla, joista valuvat ulosteet lannoittavat maaperää. Uusille kasvupaikoille kalliosirkunjyvä leviää piikkisten hedelmysten takertuessa eläinten turkkeihin.
Aiheesta muualla

Kasviatlas 2022: Kalliosirkunjyvän (Hackelia deflexa) levinneisyys Suomessa.
Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Kalliosirkunjyvä (Hackelia deflexa)
Luontoportti: Kalliosirkunjyvä (Hackelia deflexa)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q165099  CoL: 3S9RM  EPPO: LPLDE  EUNIS: 162048  GBIF: 6395030  IPNI: 117515-1  IRMNG: 10534769  ISC: 115129  ITIS: 515645  NBN: NBNSYS0200002436  NCBI: 543572  Observation.org: 119225  Open Tree of Life: 520151  Plant List: kew-2343095  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:117518-1  Tropicos: 50039994  WFO: wfo-0000361654
Tetartonísi

| --- | --- |
Sijainti:  37°07′57″N, 25°15′15″E, Páros Páros, Etelä-Egean saaret Kreikka
Saariryhmä:  Kykladit
Merialue:  Egeanmeri, Välimeri
Pinta-ala:  0,007 km²
| --- | --- |
Asukasluku:  0
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Tetartonísi (kreik. Τεταρτονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen saaren pohjoisrannikolla. Saaren pinta-ala on noin 0,007 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tetartonísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Tetartonísin pohjoispuolella sijaitsee Mavronísin saari.
Tracey E. Bregman

Tracey E. Bregman (s. 29. toukokuuta 1963 München, Saksa) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Bregman tunnetaan saippuasarjasta Tunteita ja tuoksuja, jossa hän on esittänyt Lauren Fenmorea useiden vuosikymmenien ajan. Hän liittyi mukaan sarjaan tammikuussa 1983, ja pari vuotta myöhemmin hän sai siitä Daytime Emmy -palkinnon. Bregman on näytellyt samaa roolihahmoa myös Kauniissa ja rohkeissa. Jo teini-iässä hän sai Young Artist -palkinnon tv-sarjasta Päivien viemää.
Bregman on syntynyt Saksassa, ja hän on asunut lapsena Englannissa. Hän muutti perheineen Kaliforniaan, kun hän oli 11-vuotias.
Aiheesta muualla

Tracey E. Bregman Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Vihnemänty

| Vihnemänty |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheobionta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Havupuut Pinophytina
Luokka::  Havupuut Pinopsida
Lahko::  Pinales
Heimo::  Mäntykasvit Pinaceae
Suku::  Männyt Pinus
Alasuku::  Strobus
Laji::  aristata
Kaksiosainen nimi
 Pinus aristata  Engelm. 

Katso myös
   Vihnemänty Wikispeciesissä   Vihnemänty Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Vihnemänty (Pinus aristata) on Yhdysvalloissa kasvava hyvin pitkäikäinen havupuu. IUCN luokittelee vihnemännyn elinvoimaiseksi lajiksi.
Vihnemäntyä tavataan Yhdysvalloissa Kalliovuorilla Coloradon, Arizonan ja New Mexicon osavaltioissa. Sen elinympäristö sijaitsee 2500–3700 metrin korkeudella kuivissa ja kylmissä subalpiinisissa oloissa.
Vihnemänty kasvaa keskikokoiseksi, 5–15 metriä korkeaksi puuksi erittäin hitaasti. Rungon halkaisija on enintään puolitoista metriä. Kaarna on harmaanruskeaa ja suomuista rungon alaosassa. Neulaset ovat 2,5–4 senttimetriä pitkiä ja samassa kannassa niitä on viisi. Väriltään ne ovat syvänvihreästä sinivihreisiin ja niissä saattaa olla valkoisia laikkuja. Kävyt ovat munamais-lieriömäisiä, 5–10 senttimetriä pitkiä ja 3–4 senttimetriä leveitä suljettuna. Kävyt avautuvat 4–6 senttimetriä leveiksi ja alkavat heti levittää siemeniä, jotka ovat viisi millimetriä pitkiä, ja niissä on mukana 10–20 millimetriä leveä siipi.
Vihnemänty on maailman pitkäikäisimpiä puulajeja; vanhin yksilö korkealla Mount Evasilla Coloradossa on 2 345 vuotta vanha. Laji elää kuitenkin harvoin yli 1500-vuotiaaksi.
Vihnemännyn neulasia
Aiheesta muualla

ITIS: Pinus aristata (englanniksi)
IUCN Red List: Pinus aristata (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Pinus aristata (englanniksi)
USDA Forest Service: Pinus aristata (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q936888  Wikispecies: Pinus aristata  CoL: 4J22N  CNPS: 2455  EoL: 991161  EPPO: PIUAI  EUNIS: 150572  FEIS: pinari  FNA: 233500922  GBIF: 5285256  GRIN: 100545  iNaturalist: 135774  IPNI: 262778-1  IRMNG: 11205783  ITIS: 183313  IUCN: 34057  NatureServe: 2.150471  NCBI: 71623  NZOR: cb9400e6-79c4-4437-9c94-a9af1216341f  Observation.org: 120652  Open Tree of Life: 786782  PPE: pinus-aristata  Plant List: kew-2563557  PLANTS: PIAR  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:262778-1  Tropicos: 24900174  WFO: wfo-0000482619
Torkkeli Knuutinpoika

Ville Vallgrenin veistämä Torkkeli Knuutinpojan patsas Viipurin entisen kaupunginmuseon edessä.
Torkkeli Knuutinpoika (myös Tyrgils, ruots. Torgils Knutsson; k. helmikuu 1306 Tukholma) oli ruotsalainen valtaneuvos, joka toimi marskina ja Ruotsin holhoojahallituksen johtavana jäsenenä kuningas Birger Maununpojan alaikäisyyden aikana vuosina 1290–1298. Torkkeli Knuutinpoika syrjäytettiin ja teloitettiin vuonna 1306, kun hän oli joutunut Birger Maununpojan epäsuosioon.
Perinteisen, nyttemmin kyseenalaistetun näkemyksen mukaan Torkkeli Knuutinpoika johti vuonna 1293 Karjalaan suuntautunutta sotaretkeä eli niin sanottua kolmatta ristiretkeä Suomeen ja perusti sen aikana Viipurin linnan karjalaisten aiemman linnoituksen paikalle. Häntä on siksi perinteisesti pidetty koko Viipurin perustajana. 1300-luvulla kirjoitetun Eerikinkronikan kuvaus sotaretkestä mainitsee kuitenkin vain linnan perustamisen. Lisäksi arkeologisten kaivausten perusteella Viipurissa oli karjalainen kauppapaikka jo 900-luvulla.
Elämä > Nousu valtaan

Torkkeli Knuutinpojan syntymäaikaa ei tiedetä, mutta se lienee aikaisintaan 1250-luvulla. Hänen isänsä oli tuntemattomaan sukuun kuulunut Knut-niminen henkilö. Hänen äitinsä oli todennäköisesti nimeltä tuntematon Birger Jaarlin sisarpuolen Sigtrygg Bobergin tytär, mikä teki hänestä Ruotsin kuningasperheen etäisen sukulaisen. Hänet mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1283 ja hänen tiedetään kuuluneen kuningas Maunu Ladonlukon seurueeseen vuonna 1285 ja olleen valtaneuvos jo vuonna 1288. Samoihin aikoihin hänet myös lyötiin ritariksi. Eerikinkronikassa annetaan ymmärtää Maunu Ladonlukon nimenneen Knuutinpojan kuolinvuoteellaan 1290 alaikäisen poikansa Birger Maununpojan pääholhoojaksi ja eräät toiset lähteet mainitsevat hänet samana vuonna myös drotsina, mutta kumpaakin tietoa on epäilty. Joka tapauksessa hänen tiedetään olleen marski viimeistään elokuussa 1291 ja tuon vuoden aikana hänen asemansa korostui useiden muiden merkkimiesten kuollessa tautiepidemiaan. Knuutinpoika ei liene kuitenkaan vielä tässä vaiheessa ollut holhoojahallituksen johtaja.
Elämä > Ristiretki Karjalaan

Novgorodilaisten tehtyä kevättalvella 1292 hävitysretken Hämeeseen ruotsalaiset vastasivat tekemällä ensin Karjalaan ja Inkeriin pienemmän vastahyökkäyksen, johon Knuutinpoika tuskin osallistui. Novgorodin kronikka mainitsee ruotsalaisten tehneen kevään 1293 ja kevään 1294 välisenä vuonna uuden retken, jonka aikana he perustivat uuden linnan Karjalaan; sama todetaan Eerikinkronikassa mainitsematta vuotta tai retken johtajaa. Vasta 1400-luvulla elänyt historioitsija Ericus Olai mainitsee Torkkeli Knuutinpojan sekä Västeråsin piispan Petruksen vuonna 1293 tehdyn retken alkuunpanijoina. Knuutinpojan tiedetään olleen Tukholmassa saman vuoden helluntain aikoihin, mutta koska hänen toiminnastaan Ruotsissa ei sen jälkeen ole mainintoja ennen vuotta 1295, on hänen oletettu johtaneen retkeä itse. On mahdollista, että Viipurin kohdalla oli jo entuudestaan karjalaisten varustus ja kenties myös suomalaista tai ruotsalaista asutusta, mutta kivisen linnan rakentaminen alkoi joka tapauksessa tämän retken yhteydessä. Ruotsalaiset kävivät myös valtaamassa Käkisalmessa olleen varustuksen, jonka novgorodilaiset kuitenkin valtasivat takaisin jo 1295. Sotaretki nähtiin Ruotsissa ristiretkenä, ja sillä samalla myös varmistettiin Ruotsille jalansija Karjalassa.
Torkkeli Knuutinpoika teki vuonna 1300 uuden sotaretken Neva-joelle. Sen aikana hän rakennutti Neva- ja Ohtajokien väliselle niemelle Maankruunun puuvarustuksen ja jatkoi hävitysretkeä Laatokalle, Inkeriin ja Vatjaan. Maankruunu joutui kuitenkin jo seuraavana vuonna antautumaan novgorodilaisille.
Elämä > Myöhemmät vaiheet ja kuolema

Kolmannen ristiretken jälkeen Torkkeli Knuutinpoika vakiinnutti asemansa Ruotsin tosiasiallisena johtohenkilönä, jopa Birger Maununpojan täysi-ikäiseksi tulon jälkeenkin. Hän kiristi otettaan kirkosta ja vähensi sen etuoikeuksia, mikä toi hänelle monien ylimysten tuen. Hänen johtamansa holhoojahallitus sääti vuonna 1296 niin sanotun Uplannin lain. Pian vuoden 1300 Nevan retken jälkeen Knuutinpojan asema Ruotsissa kuitenkin heikkeni. Birger Maununpojan ja hänen kahden nuoremman veljensä, herttua Valdemar Maununpojan ja herttua Eerik Maununpojan välille vuosina 1304–1305 syntyneessä valtakamppailussa Torkkeli Knuutinpoika asettui kuninkaan puolelle. Kun herttuat pian sopivat välinsä kuningas Birgerin kanssa, he saivat käännettyä kuninkaan Knuutinpoikaa vastaan. Knuutinpoika yritti turhaan etsiä tukea kirkolta lupaamalla palauttaa sille edellisellä vuosikymmenellä lakkautettuja privilegioita. Kuninkaan luottamuksen menettänyt Torkkeli Knuutinpoika vangittiin joulukuussa 1305 tilallaan Länsi-Götanmaan Lenassa. Hänet tuomittiin kuolemaan ja mestattiin Tukholmassa todennäköisesti 9.–11. helmikuuta 1306 välisenä aikana. Hänet haudattiin Tukholman fransiskaaniluostarin kirkkoon.
Elämä > Perhe

Torkkeli Knuutinpojan ensimmäinen, vuonna 1303 kuollut puoliso oli mahdollisesti prinsessa Birgitta, joka lienee ollut joko kuningas Birger Maununpojan sisar tai tämän veljen Valdemar Maununpojan tytär. Birgittan kuoltua Knuutinpoika meni vuonna 1303 naimisiin kreivitär Hedwig von Ravensbergin kanssa. Torkkeli Knuutinpojalla oli kaksi tytärtä, joista vanhempi, Kristina (1297–1356) naitettiin Valdemar Maununpojalle. Nuorempi tytär Margareta (k. 1319) oli naimisissa valtaneuvos Knut Folkenpojan kanssa.
Muistaminen

Helsingissä ja Viipurissa olevat Torkkeli-alkuiset paikannimet (kuten Torkkelinmäki ja Torkkelinpuisto) on nimetty Torkkeli Knuutinpojan mukaan. Vuonna 1908 Viipurin vanhalle raatihuoneentorille linnaa vastapäätä pystytettiin Ville Vallgrenin veistämä Torkkeli Knuutinpojan patsas. Se poistettiin paikaltaan neuvostoaikana, mutta palautettiin linnan 700-vuotisjuhlien yhteydessä 1993.