stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Salome Zurabišvili
Presidenttinä

Elokuussa 2018 Zurabišvili ilmoitti, että on luopunut Ranskan kansalaisuudestaan voidakseen asettua ehdolle Georgian presidentinvaaleissa.
Zurabišvili valittiin Georgian presidentiksi marraskuussa 2018. Hänen ääniosuutensa oli 59,52 prosenttia, ja hän astui virkaan 16. joulukuuta 2018. Tämä oli viimeinen kerta kun Georgian presidentti valittiin suoralla kansanvaalilla. Zurabišvili oli ehdolla riippumattomana ehdokkaana, mutta Georgialainen unelma -puolue antoi hänelle tukensa vaaleissa.
Zurabišvili kieltäytyi ottamasta vastaan presidentin 6900 larin kuukausipalkkaa. Hän nostaa sen sijaan Ranskassa ansaitsemaansa eläkettä, jonka suuruudesta ei ole täyttä varmuutta.
Toukokuussa 2022 Zurabišvili sanoi DW:n haastattelussa, että Georgia noudattaa täysimääräisesti Venäjälle asetettuja pakotteita. Hän myös sanoi, että Georgian tulisi päästä sekä EU:n että Naton integraatioon kiinni nopeammin. Hän tiedosti sen, ettei maa täytä vielä täysin kaikkia vaatimuksia, muttei ole kuitenkaan pahimmasta päästä ottaen huomioon maan historian.
Presidenttinä > Viraltapanosyytteet

Syyskuussa 2023 Georgialainen unelma -puolueen johtaja Irakli Kobakhidze ilmoitti, että puolue aloittaisi viraltapanomenettelyn Zurabišviliä vastaan. Zurabišviliä syytettiin perustuslain 52. artiklan rikkomisesta, minkä mukaan presidentti saa edustaa Georgiaa ulkomailla ainoastaan maan hallituksen luvalla. Georgian EU-jäsenyyttä kannattavan Zurabišvilin valtiovierailut EU-maihin katsottiin luvattomiksi, mikä johti perustuslain 52. artiklan rikkomiseen. Georgian perustuslaillinen tuomioistuin päätti 1. lokakuuta 2023 äänin 6–3, että oikeudenkäynti presidenttiä vastaan voidaan aloittaa. Jotta presidentti voidaan panna viralta, parlamentissa tarvitaan tälle vähintään 100 edustajan tuki. Parlamentti äänesti asiasta 18. lokakuuta, jolloin viraltapanoa kannatti 86 edustajaa, eikä Zurabišviliä siksi voitu panna viralta.
Presidenttinä > Vuoden 2024 vaalit

Vuoden 2024 parlamenttivaalien tuloksen tultua julki, Zurabišvili kutsui vaalitulosta peukaloiduksi ja kannusti georgialaisia osoittamaan mieltään vaalitulosta vastaan. Marraskuun lopulla Zurabišvili ilmoitti, ettei tunnusta parlamenttivaalien tulosta.
Georgian presidentinvaaleissa valitsijamiehet valitsivat Zurabišvilin seuraajaksi äärioikeistolaisen poliitikon ja entisen jalkapalloilija Mikheil Kavelašvilin 14. joulukuuta. Kavelašvilin nimesi ehdokkaaksi Georgialainen unelma -puolue, ja oppositiopuolueet boikotoivat vaaleja. Zurabišvili on kieltäytynyt tunnustamasta Kavelašvilin valintaa eikä aio astua syrjään presidentinvirastaan.
Poliittisia kantoja

Zurabišvili on vastustanut suoria neuvotteluja Venäjän johdon kanssa, toisin kuin muut oppositiojohtajat Nino Burdžanadze ja Zurab Nogaideli.
Kun Tbilisissä järjestettiin Georgian ensimmäinen pride-kulkue vuonna 2019 Zurabišvili asettui tukemaan paikallista seksuaali- ja sukupuolivähemmistöä huolimatta siitä, että muut Georgian hallituksen edustajat olivat ehdottaneet tapahtuman perumista siihen kohdistuneiden väkivaltauhkauksien takia. Zurabišvili sanoi: "minä olen kaikkien presidentti riippumatta näiden seksuaalisesta suuntautumisesta tai uskonnollisesta vakaumuksesta. Ketään ei tulisi syrjiä. Minun täytyy myös painottaa, että maallamme on jo tarpeeksi ongelmia emmekä tarvitse yhtään uusia provokaatioita kummaltakaan puolelta HLBT-väittelyä".
Zurabišvili ja muut oppositiopolitiikot ovat kannattaneet Georgian valtiomuodon muuttamista perustuslailliseksi monarkiaksi Bagrationi-dynastian alaisuuteen, jota myös Georgian ortodoksisen kirkon patriarkka Ilia II, on kannattanut.
Kunnianosoituksia

Kunnialegioona (Ranska, 2003)
Ordre national du Mérite (Ranska)
Italian tasavallan ansioritarikunta (Italia, 2002)
Italian tähden ritarikunta (Italia, 1978)
Pyhän haudan kirkon ritarikunta (Jerusalemin patriarkaatti, 2020)
Makarios III:n ritarikunta (Kypros, 2021)
Galleria

Zurabišvili yhdessä Maia Sandun, Volodymyr Zelenskyin ja Charles Michelin kanssa Batumissa heinäkuussa 2021.
Zurabišvili pitämässä puhetta vuonna 2020
Zurabišvilin koira, Gombora
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Salome Zurabišvili Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska 2  BnF data 2  Saksa  Yhdysvallat  Latvia  Alankomaat  Puola 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef 2
Kolesteroli

| Kolesteroli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  (3S,8S,9S,10R,13R,14S,17R)-10,13-dimetyyli-17-[(2R)-6-metyyliheptan-2-yyli]-2,3,4,7,8,9,11,12,14,15,16,17-dodekahydro-H-syklopenta[a]fenantren-3-oli
CAS-numero:  57-88-5
PubChem CID:  5997
SMILES:  CC(C)CCCC(C)C1CCC2C1 (CCC3C2CC=C4C3(CCC(C4)O)C)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C27H46O
Moolimassa:  386,65 g/mol
Sulamispiste:  147–150 °C
Kiehumispiste:  360 °C
Tiheys:  1,06 g/cm3
Liukoisuus veteen:  3,06·10-5 g/l (20 °C)
Kolesteroli  (C27H46O) on ihmisen ja muiden eläinten kudoksissa, etenkin maksassa, tuotettu steroleihin ja steroideihin kuuluva vahamainen ja rasvaliukoinen aine.
Kolesteroli on rengasrakenteinen ja  tyydyttymätön alkoholi, ja se esiintyy kiteisessä muodossa.
Kolesteroli on ihmisen ja eläinten kaikkien kudosten toiminnalle välttämätön aine, jota esiintyy runsaasti varsinkin äidinmaidossa, rasvakudoksessa, aivoissa, hermoissa, maksassa ja munuaisissa. Usein puhutaan kansanomaisesti "hyvästä" ja "pahasta" kolesterolista, mutta kaikki kolesteroli on silti kemialliselta rakenteeltaan täysin samanlaista.
Kolesteroli toimii muun muassa solukalvojen ja sukupuolihormoneiden sekä muiden steroidien rakennusaineena, vaurioituneiden kudosten korjausaineena, myeliinin eli hermosoluja ympäröivän sähköä eristävän kudoksen rakennusaineena sekä D-vitamiinin ja sappihappojen esiasteena. Kolesterolia kuljettavat niin sanotut harvat lipoproteiinihiukkaset eli niin sanottu "LDL-kolesteroli" tuhoaa haitallisia mikrobeja ja niiden erittämiä aineenvaihduntatuotteita.
Kolesteroli kulkee verenkierrossa ja imunestekierrossa pakattuna vesiliukoisiin lipoproteiinihiukkasiksi kutsuttuihin kuljettimiin, joiden tehtävänä on kuljettaa kehon tuottamia ja ruuasta tulleita rasvaliukoisia aineita, kuten triglyseridejä, kolesterolia, rasvaliukoisia vitamiineja ja monia muita lipidejä niitä tarvitseviin kudoksiin.
Lipoproteiinihiukkaset jaetaan seitsemään luokkaan muun muassa niiden tiheyden ja koon perusteella. Nämä luokat ovat HDL-, Lp(a)- , LDL-, IDL- eli keskiharvat, VLDL- eli erittäin harvat sekä ULDL-hiukkaset eli kylomikronit ja jäännekylomikronit. Vapaat radikaalit saattavat synnyttää lisäksi hapettunutta LDL-kolesterolia (engl. oxidized low density lipoprotein, LDLox), jotka kykene tunkeutumaan valtimon seinämän sisälle käynnistäen  valtimoiden kovettumiseen johtavan sairausprosessin. Iäkkään ihmisen verenkierrosta löytyvät hapettuneet LDL-hiukkaset ovat merkki merkittävästi kohonneesta kuolemanriskistä.
Kolesterolia esiintyy monien eliöiden semiokemikaalina. Kolesterolia ei esiinny kasvikunnassa, mutta kasvikunnassa esiintyy kolesterolia muistuttavia aineita, joita kutsutaan fytosteroleiksi.
Veren poikkeuksellisen korkeaa kokonaiskolesterolipitoisuutta kutsutaan hyperkolesterolemiaksi. Hyperkolesterolemia voi liittyä sairauksiin kuten diabetekseen, metaboliseen oireyhtymään, hypotyreoosiin, nefroottiseen oireyhtymään  tai maksasairauteen. Perinnöllisistä syistä johtuvaa hyperkolesteromiaa kutsutaan familiaaliseksi hyperkolesterolemiaksi.
Tuotanto elimistössä ja saanti ravinnosta

Aikuisen ihmisen elimistö tuottaa pääosin maksassa noin gramman verran kolesterolia päivässä. Ihmisen ja muiden nisäkkäiden maksa muodostaa kolesterolia asetaatista eli asetyyli-KoA:sta nelivaiheisen synteesin kautta.
Suurin osa maksasolun tuottamasta kolesterolista kuljetetaan ulos esimerkiksi sappihappona tai kolesteryyliesterinä. Kolesteryyliesteri on kolesterolia hydrofobisempi eli vähemmän vesiliukoinen molekyyli, minkä vuoksi se on kuljetettava muualle elimistöön verenkierron mukana siirtyvissä  lipoproteiinihiukkasiksi kutsutuissa kuljettimissa. Lipoproteiinihiukkaset kuljettavat kolesteryyliestereiden lisäksi triglyseridejä, vapaata kolesterolia, fosfolipidejä ja apolipoproteiineja.
Suurin osa maksan tuottamista lipoproteiinihiukkasista on niin sanottuja harvoja lipoproteiinihiukkasia eli LDL-hiukkasia (engl. Low Density Lipoprotein particles). Erilaisten LDL-hiukkasten sisältämän kolesterolin kokonaismäärää kutsutaan LDL-kolesteroliksi. Maksa tuottaa myös tiheitä lipoproteiinihiukkasia eli HDL-hiukkasia (engl. High Density Lipoprotein particles), joiden sisältämän kolesterolin kokonaismäärää kutsutaan HDL-kolesteroliks".
Kolesterolia valmistuu myös muissa kudoksissa. Lisäksi aikuisen ihmisen elimistöön päätyy tyypillisesti pieni määrä (0,2–0,3 g/vrk) ravinnon mukana tulevaa kolesterolia. Ravinnossa kolesterolia esiintyy etenkin kananmunassa, mädissä ja maksassa.
Ravinnosta tulevasta kolesterolista imeytyy elimistöön ohutsuolesta 20–80 prosenttia lopun poistuessa ulosteen mukana. Lisäksi 20–80 prosenttia sapesta ohutsuoleen kulkeutuneesta kolesterolista imeytyy takaisin verenkiertoon.
Elimistö vakioi yleensä tarkoin kolesterolin kokonaismäärän tuottamalla sitä vähemmän omaa kolesterolia, mitä kolesterolipitoisempaa ravintoa nautitaan. Ravinnon kolesteroli imeytyy heikommin lihavien ja metabolisesta oireyhtymästä sekä kakkostyypin diabeteksesta kärsivien elimistöön, jolloin sitä tuotetaan enemmän sisäsyntyisesti.
Vuonna 2017 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että hiukan tavallista kolesterolipitoisempaa ravintoa nauttineiden veressä oli tavallista  tavallista vähemmän triglyseridejä ja tavallista enemmän omega 3 -rasvahappoja sekä LDL- ja HDL-hiukkasia.
Joihinkin vakaviin sairauksiin, kuten syöpään sekä ihmisen raihnaistumiseen eli elämän loppupäässä tapahtuvaan terveydentilan voimakkaaseen heikentymiseen, liittyy sekä elimistön oman kolesterolintuotannon että myös ravinnosta saatavan kolesterolin imeytymisen voimakas heikkeminen.
LDL-hiukkaset

Harvat lipoproteiinihiukkaset (engl. LDL-P, low density lipoprotein particle) ovat 18-25 nanometrin suuruisia pallonmuotoisia kuljettimia, joiden tehtävänä on kuljettaa kolesterolia maksasta esimerkiksi solukalvojen rakennusaineeksi ja steroidihormonien synteesiä varten. LDL-hiukkaset osallistuvat lisäksi immuunijärjestelmän toimintaan inaktivoimalla mikrobeja ja niiden erittämiä haitta-aineita.
Muut solut ottavat sisäänsä verenkierron kuljettamia LDL-hiukkasia LDL-reseptoriensa avulla ja käyttävät niitä kalvojensa rakentamiseen tai valmistavat niistä esimerkiksi steroidihormoneja ja D-vitamiinia. Lisämunuainen valmistaa kolesterolista steroidihormoneja ja sukupuolirauhaset sekä istukka valmistavat kortisolista sukupuolihormoneja.
Sydäntautiin jo sairastuneilla veren LDL-kolesteroliarvo ei korreloi luotettavasti sydänkohtausriskin kanssa.
LDL-hiukkaset jaetaan neljään suuruusluokkaan eli suuriin, keskikokoisiin, pieniin ja hyvin pieniin. Kahteen jälkimmäiseen ryhmään kuuluvia kutsutaan pieniksi harvoiksi LDL-hiukkasiksi (sdLDL, small dence LDL). Suurimmat LDL-hiukkaset ovat halkaisijaltaan noin 22–24 nanometriä (ion mobility, peak size) ja pienimmät noin 18–20 nanometriä. LDL-hiukkasten yksilöllinen kokojakauma voidaan selvittää NMR hiukkastestin avulla.
Ruokavalion makroravinteiden keskinäinen suhde, yksilön rasvakudoksen määrä ja yksilön perimä vaikuttavat kaikki LDL-hiukkasten jakaumaan. Niitä, joiden veressä on enimmäkseen suurempia LDL-hiukkasia, kutsutaan A-fenotyypin yksilöiksi ja niitä, joiden verestä löytyy suuri määrä pienen kokoluokan LDL-hiukkasia, B-fenotyypin yksilöiksi. Fenotyypillä tarkoitetaan yksilön ilmiasua, joka on geenien ja ympäristön yhteisvaikutuksen tulos.
Harvan lipoproteiinihiukkasen ulkokehä eli reunus koostuu fosfolipideistä ja pieneksi osaksi myös esteröitymättömästä kolesterolista sekä apolipoproteiinista, joka muodostaa hiukkasen proteiiniosan. Hiukkasen sisus eli ydin koostuu triglyseridi-muotoista rasvaa ja esteröityneestä kolesterolista. Harvan lipoproteiinihiukkasen kuljettamaa kolesterolia kutsutaan harvan lipoproteiinin kolesteroliksi (low density lipoprotein cholesterol) eli LDL-kolesteroliksi. LDL-hiukkaset sisältävät erityisen runsaasti monityydyttymätöntä linolihappoa, joka hapettuu erittäin herkästi verisuonten sisäpinnalla lisäten valtimokovettumataudin riskiä. Myös linolihappoon sitoutunut kolesteroli hapettuu herkästi.
VLDL-hiukkaset

Ravinnon suuri hiilihydraattipitoisuus nostaa paljon triglyseridejä sisältävän VLDL-lipoproteiinin (very low density lipoprotein) määrää. Tämä saattaa johtaa myös helposti hapettuvien pienen kokoluokan sdLDL-hiukkasten määrän kasvuun.
HDL-hiukkaset

Maksan tuottamien tiheiden lipoproteiinihiukkasten (engl. HDL-particle, high density lipoproteine particle) tehtävänä on kuljettaa valtimoiden seinämiin tarttuneita pieniä LDL-kolesterolihiukkasia takaisin maksaan, joka hajottaa ne ja prosessoi ne uudelleen. Tiheät lipoproteiinihiukkaset jaetaan kolmeen kokoluokkaan. Isojen tiheiden lipoproteiinien halkaisija on 9,4–14 nanometriä, keskikokoisten 8,3–9,3 ja pienten 7,3–8,2 nanometriä. Tiheiden lipoproteiinihiukkasten ulkokehä eli reunus koostuu lipoproteiineista ja sisus eli ydin kolesterolista.
Niillä, joilta löytyy paljon suuria HDL-hiukkasia, on pienempi riski sairastua ateroskleroosiin.
Vuonna 2017 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että liian suuri HDL-kolesterolin määrä nostaa sydänsairauksien riskiä. Niillä miehillä, joiden HDL-kolesterolin taso oli yli 3 millimoolia/l esiintyi kaksi kertaa tavallista enemmän kuolemantapauksia, ja niillä naisilla, joiden HDL-taso oli yli 3,5 millimoolia, esiintyi 70 prosenttia enemmän kuolemantapauksia. Pienin kuolleisuus oli niillä miehillä, joiden HDL-kolesterolin taso oli noin 1,9 millimoolia litrassa ja naisilla, joiden vastaava luku on 2,4 millimoolia.
HDL-hiukkaset > Hapettuneet HDL-hiukkaset  (HDLox)

HDL-hiukkaset saattavat menettää toiminnallisuutensa tulehduksellisten tilojen yhteydessä muuttuen haitallisiksi. HDL-hiukkaset saattavat hapettua, jolloin ne muuttuvat sydän- ja verisuonisairauksien riskiä lisääviksi.
Ravinnon vaikutus HDL- ja LDL-hiukkasiin > Rasvat

Transrasvat laskevat hyvänä pidetyn HDL-kolesterolin ja nostavat huonona pidetyn LDL-kolesterolin määrää.
Tyydyttyneet rasvahapot nostavat sekä HDL- että LDL-kolesterolin määrää. Runsaasti tyydyttynyttä rasvaa sisältävä ravinto suurentaa samalla LDL-kolesterolihiukkasten kokoa, millä on sydän ja verisuonitaudin riskiä alentava vaikutus.
Tyydyttymättömien rasvahappojen saannin lisääminen laskee LDL-kolesterolia.lähde?
Joihinkin margariineihin lisätyt kasvisterolit estävät ravinnosta saatavan kolesterolin imeytymistä elimistöön ja vähentävät veren kokonaiskolesterolia. Noin 20 prosenttia kasvisteroleilla tai -stanoleilla täydennettyjä elintarvikkeita käyttävistä saa yli 3 g kasvisterolia/-stanolia päivässä, mikä on Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) asettaman suositellun päivittäissaannin yläraja. On viitteitä siitä, että liian suuren kasvisterolien ja -stanolien saannilla on paksusuolen syöpää lisäävää vaikutusta. Kasvisterolit eivät vähennä tutkimusten mukaan sydän- ja verisuonisairauksia, mutta saattavat päin vastoin aiheuttaa niitä .
Ravinnon vaikutus HDL- ja LDL-hiukkasiin > Hiilihydraatit

Runsas hiilihydraattien saanti ja vähäinen rasvan saanti vähentää kolesterolia valtimoiden seinämien sisältä pois kuljettavien HDL-hiukkasten määrää. HDL-hiukkasten määrä nousee, jos ravinnon hiilihydraatteja korvataan rasvalla.
Ravinnon vaikutus HDL- ja LDL-hiukkasiin > Kuitu

Etenkin kauran ja ohran luontaisesti sisältämä beetaglukaani -niminen liukoinen ravintokuitu alentaa veren LDL-hiukkasten sisältämän kolesterolin kokonaismäärää. Jo kolmen päivittäisen beetaglukaanigramman nauttiminen aiheuttaa kolesterolin vähenemistä. Vaikutus perustuu siihen, että beetaglukaani muodostaa vettä sisältävän geelin, joka sitoo ohutsuolessa olevia ravinnosta saatua kolesterolia sisältäviä sappihappoja niin ettei niiden sisältämä kolesteroli ole enää elimistön käytettävissä.
Biologinen ja terveydellinen merkitys

Kolesteroli on ihmiselle elintärkeä aine. Sitä tarvitaan solukalvon rakentamisessa ja sappiyhdisteiden valmistuksessa. Aivojen kuivapainosta merkittävä osa on kolesterolia – ihmiselimistön kaikesta kolesterolista 25 prosenttia on aivoissa. Kolesteroli toimii steroidien ja solujen seinien rakennusaineena, vaurioituneiden kudosten korjausaineena, hermosolujen eristysaineena ja rasvojen kuljetusaineena verenkierrossa sekä D-vitamiinihormonin esiasteena. Kolesterolia tarvitaan useiden muidenkin hormonien (progestageenit, estrogeenit, androgeenit, glukokortikoidit, mineralokortikoidit) valmistukseen.
Kolesterolin biosynteesin häiriöt aiheuttavat Smith-Lemli-Opitz syndromaa ja muita .
Biologinen ja terveydellinen merkitys > Kolesterolin vaikutukset kuolleisuuteen

Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että matalan kokonaiskolesterolitason omaavilla eläkeikäisillä on muita suurempi kuolleisuus ja korkean kolesterolitason omaavilla muita pienempi kuolleisuus. Esimerkiksi vuonna 2001 julkaistussa Honolulu Heart Program -tutkimuksessa havaittiin, että sillä ryhmällä, joka kuului kolesterolitason matalimpaan neljännekseen oli lähes 60 prosenttia suurempi kuolleisuus kuin korkeimpaan neljännekseen kuuluvilla. Tutkimukseen osallistui noin 3600 japanilaista ja yhdysvaltalaista 71–93-vuotiasta miestä, joita seurattiin yli 20 vuoden ajan. Vuonna 2023 julkaistussa ruotsalaistutkimuksessa saatiin samankaltainen tulos.
Vuonna 2019 julkaistussa korealaistutkimuksessa havaittiin, että kokonaiskolesterolin taso 6 mmol/l ennusti pienintä kuolleisuutta kymmenen vuoden seuranta-aikana. Alhaisimman kolesterolitason omanneiden joukossa taas esiintyi yli kaksinkertainen määrä kuolemantapauksia verrattuna kuuden millimoolin tason omaaviin. Erotus olin suurin kuusikymmenvuotiaiden keskuudessa sekä keski-ikäisillä miehillä, joilla 3 millimoolin kokonaiskolesterolitaso kolminkertaisti kuolleisuuden. Korkeimman kolesterolitason omaavien (n. 7 mmol/l) kuolleisuus oli vain 25 prosenttia suurempi kuin tasolla 6 mmol/l. Tutkittavien määrä oli lähes 13 miljoonaa.
Myös eläkeikäisillä vuonna 1997 tehdyssä suomalaistutkimuksessa havaittiin, että kuolleisuus oli pienintä yhdentoista mittausta seuranneen vuoden aikana niillä, joilla oli erityisen korkea kokonaiskolesteroli (>8 mmol/l). Niillä, joiden kokonaiskolesterolin taso oli suositusten mukainen (ᐸ5 mmol/l) oli puolestaan viisinkertainen kuolleisuus verrattuna ensin mainittuun korkean kolesterolitason ryhmään.
Vuonna 2023 julkaistussa tieteellisten kaksoissokkotutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että LDL-kolesterolin alentaminen vähentää kuolleisuusriskiä vain noin yhdellä prosentilla. Tarkasteltuja tutkimuksia oli 60 ja niihin osallistui yhteensä 324 000 henkeä.
Biologinen ja terveydellinen merkitys > Kolesterolin vaikutukset dementiariskiin

Vuonna 2018 julkaistussa kiinalaistutkimuksessa (Shanghai Aging Study) havaittiin, että ne vanhukset, joiden veressä oli eniten LDL-kolesterolia, sairastuivat tavallista harvemmin dementiaan.
Biologinen ja terveydellinen merkitys > Kolesterolin vaikutukset aivohalvausriskiin

On olemassa viitteitä siitä, että veren alhaiset kolesterolitasot saattavat lisätä aivohalvauksen riskiä.
Biologinen ja terveydellinen merkitys > Kolesterolin hapettumisriskin pienentäminen

Tupakoinnin lopettaminen sekä lisäainepitoisten ruoka-aineiden ja stressin välttäminen vähentävät LDL:n hapettumista.
Vuonna 2009 julkaistun turkkilaistutkimuksen mukaan statiinilääkitys vähensi metabolisesta oireyhtymästä kärsivien potilaiden pieniä LDL-hiukkasia kahden kuukauden seurantajakson aikana 31–56 prosenttia. Tutkimuksessa oli 40 osanottajaa.
Biologinen ja terveydellinen merkitys > HDL-kolesterolin lisääminen

Liikunta lisää HDL-hiukkasissa olevan kolesterolin määrää.
Biologinen ja terveydellinen merkitys > Veren alhaisen kolesterolipitoisuuden aiheuttamat riskit

Vuonna 2016 julkaistussa tieteellisten tutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että ihmiset, joilla on tavallista alhaisempi veren kolesterolipitoisuus, tekevät muuta väestöä enemmän itsemurhia. Tämä johtuu mahdollisesti siitä, että liian alhainen kolesterolipitoisuus tulehduttaa keskushermostoa.
Ruotsalaisessa 250 000 hengen väestötutkimuksessa havaittiin, että alhaisen kolesterolipitoisuuden omaavat ihmiset joutuvat muita useammin pidätetyksi väkivaltaisen käyttäytymisen vuoksi. Tutkimuksissa on havaittu myös, että kolesterolia alentava ruokavalio aiheuttaa apinoissa aggressiivisuutta. Tämä saattaa liittyä siihen, että veren alhainen kolesterolipitoisuus laskee elimistön serotoniinitasoja. Myös veren kolesterolipitoisuuksia laskevien statiinien käytön on raportoitu johtavan joillakin ihmisillä ja ihmisryhmillä esimerkiksi aggressiiviseen käyttäytymiseen, ärtyisyyteen, hallitsemattomiin raivokohtauksiin tai muunlaiseen impulsiiviseen käytökseen.
Biologinen ja terveydellinen merkitys > Väestön kolesterolitasot ja kolesterolin viite- ja tavoitearvot > Kokonaiskolesteroli

Ihmisellä on syntyessään erittäin alhainen veren kolesterolipitoisuus, mutta se nousee imetyksen johdosta. Rintamaitoa nostaa kolesterolia äidinmaidonkorviketta enemmän. Vastasyntyneiden suomalaisten kokonaiskolesteroli oli 1980- ja 1990-luvuilla noin 1,5 millimoolia litrassa, ja se kohosi ensimmäisen kahden elinkuukauden aikana keskimäärin lähes 3 millimooliin ja  kolmanteen ikävuoteen mennessä tasolle 4,5 millimoolia. Veren kolesterolipitoisuus nousi aina kouluikään asti. Koululaisilta mitatut kolesterolitasot laskivat selvästi vuosien 1987–1997 aikana samalla kun koululaisten ylipaino lisääntyi.
Murrosiässä kolesteroli alkaa laskea siten, että lapsuusiän tasot saavutetaan uudestaan vasta 20 ikävuoden jälkeen, jolloin ne sijoittuvat yleensä välille 2,9–6,1 mmol/l.
Veren seerumin kokonaiskolesterolin määrä lisääntyy ihmisen ikääntyessä. Aikuisväestön kokonaiskolesterolin viitearvot ovat vuonna 2004 julkaistun yhteispohjoismaisen vertaisarvioidun viitearvomäärityksen mukaan: 18–29-vuotiaat: 2,9–6,1 mmol/l, 30–49-vuotiaat: 3,3–6,9 mmol/, yli 50-vuotiaat: 3,9–7,8 mmol/l.
Suomalaisten kokonaiskolesteroli oli korkeimmillaan 1970-luvun alussa, jolloin keskiarvo oli noin 7 millimoolia litrassa. Suomalaisten keskimääräinen kokonaiskolesteroli oli laskenut 2000 alkuun tultaessa tasolle 6 mmol/l. Työikäisten väestön kokonaiskolesteroli laski vuosina 1992-2017 tasolta 5,5 tasolle 5,2 mmol/l.
Helsingin yliopistollisen sairaalan sisätautien ja geriatrian erikoislääkäri, dosentti Timo Strandberg arveli vuonna 2003, että kokonaiskolesterolin tavoitetasoksi pitäisi ottaa selvästi alle viisi millimoolia, koska luonnonkansojen kolesterolitasot ovat vain 3–4 mmol/l. Luonnonkansojen jäsenet kuolevat kuitenkin usein ennenaikaisesti tulehdustauteihin.
Suomalaisten keskimääräinen veren kolesterolipitoisuus nousi vuosina 2007–2012 miehillä 1,7 prosenttia ja naisilla 3,1 prosenttia ilman, että sydäntautikuolleisuus kääntyi nousuun.