stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kari Taalasmaa
Rakkauselämä > Linda Eerikäinen

Kari tapasi poliisi Linda Eerikäisen jouduttuaan putkaan autokorjaamostaan löytyneistä väärennetyistä rahoista, jotka eivät kuitenkaan olleet Karin. Karin ja Lindan suhde alkoi takkuisesti, varsinkin, kun Linda on poliisi ja joutui jättämään treffejä väliin työkiireidensä takia. Myös Ullan puuttuminen suhteeseen vaikeutti suhdetta. Tale ja Janne alkoivat epäillä Lindaa Karin pettämisestä Talen nähtyä Lindan halailemassa huppupäistä miestä. Epäilyt osoittautuivat vääriksi miehen paljastuessa Lindan veljeksi, Antoniksi. Kari ja Linda olivat menossa naimisiin tammikuussa 2017, mutta papiksi paljastui Lindan isä Aaro Vaalanne, mikä sekoitti häät täysin eikä pari ehtinyt sanoa "tahdon". Myöhemmin Anton kuoli Taalasbiilissä, koska nosturissa ollut auto putosi hänen päälleen.
Linda Eerikäiselle selvisi, että Kari Taalasmaa ja hänen naapurinsa Sergei Kuula olivat jo monen kuukauden ajan varastelleet autoja ja siirtäneet niitä laittomasti ulkomaille. Kari ja Sergei jäivät kiinni, koska Linda oli selvitellyt asiaa jo aiemmin ja löysi Taalasbiililtä varastettujen autojen rekisterikilpiä. Tapahtumien jälkeen Linda halusi erota Karista.
Lindan päästyä vankilasta, heidän välit lämpenivät. Kari auttoi Lindaa pääsemään Lindan tyttären Violan luokse suljetulle osastolle, mistä Linda oli mielissään. Linda ja Kari sopivat olevansa vain ystäviä, mutta heti he päätyivät harrastamaan seksiä konepellin päälle. Suhde päättyi lopullisesti Lindan saatua tietää, että Karilla oli suhde Lolaan.
Pihlajakadulla sattuneiden traagisten tapahtumien aikaan Linda päätyi pettämään silloista kumppaniaan Jiriä Karin kanssa poliisilaitoksella. Pian tämän jälkeen Linda ja Jiri erosivat ja Linda ja Kari melkein päätyivät sänkyyn Lindan muuttaessa mieltään viime tingassa.
Myöhemmin Linda päätyi muistelemaan parin yhteisiä onnenhetkiä vietettyään Karin silloisen kumppanin Salla Mattilan kanssa aikaa Amandassa. Myöhemmin Linda tajusi rakastavansa Karia edelleen ja olikin menossa kertomaan asiasta Karille, kunnes hän huomasi Sallan olevan Taalasmailla.
Kari ja Linda viihtyivät toistensa kanssa, joka sai Sallan mustasukkaiseksi. Kun paljastui, että Lindan kumppani Sampo ja Karin kumppani Salla olivat juonineet heidän selkiensä takana, päätyivät Kari ja Linda korjaamolle, jossa he viettivät varsin lemmekkäitä hetkiä. Pari alkoi seurustelemaan tajuttuaan todelliset tunteensa, mutta pian tämän jälkeen Linda sai työtarjouksen ulkomailta ja hän lähti Ranskaan. Kari meinasi ensiksi lähteä mukaan, mutta muutti viime hetkellä mieltään. Pari erosi, mutta kertoivat rakastavansa toisiaan.
Rakkauselämä > Salla Mattila

Sallalla ja Karilla oli lyhyt seksisuhde Sallan palatessa sarjaan 2019. Kari kuitenkin lopetti suhteen, kun edesmenneen Uimosen alainen tuli kovistelemaan tätä, ja uhkasi vahingoittaa hänen läheisiään. Palattuaan syksyllä 2020 Salla ja Kari alkoivat seurustella uudestaan. Aluksi Elina ei heidän seurusteluaan hyväksynyt, mutta muutti mielensä Sallan autettua Toivo Taalasmaan kastemekon puhdistamisessa. Sallalla ja Karilla on yhteinen lapsi, jonka isäksi Kari paljastui pitkien isyysselvittelyjen jälkeen.
Luonne ja tyyli

Kari tunnetaan vahvoista mielipiteistään, joita tämä ei pelkää tuoda esiin (esim. tämän mielestä naiset ovat "nirppanokkia"). Hän ei juurikaan taida kielenkäytön hienostuneempaa puolta, ja mm. kiroileekin enemmän kuin useimmat muut henkilöhahmot. Hän onnistuu lähes aina ärsyttämään läheisiään vitseillään. Kaikkia Karin hyvinkin röyhkeä käytös ei lainkaan miellytä. Kari on osittain myös äkkipikainen, ja saattaa ratkaista ongelmat väkivallalla. Tämä on lyönyt useita ihmisiä heidän tekojen vuoksi, ja uhkaillut monia samasta syystä. Usein taustalla on väärinkäsitys, josta Kari saa kuulla jälkikäteen ja joista tämä osoittaa myös katumusta. Yritettyään itsemurhaa, tai uhkailtuaan Markusta, tämä on saanut toruja vanhemmiltaan jopa siihen asti että on heitetty pois kodistaan. Pohjimmiltaan Kari ei kuitenkaan ole paha.
Kari esitetään sarjassa myös hyvin epäsivistyneenä ja ei-kouluttautuneena. Tämä syö epäterveellisesti, saattaa naapureiden kesken näyttäytyä ilman vaatetusta ja laiskottelee työaikanaan. Tästä Kari saakin torua tuon tuosta esihenkilöiltään, vanhemmiltaan. Vapaa-aikanaan Kari pitää mm. tyttökalenterin selailusta ja sohvalla lepäämisestä oluen ja television parissa. Hänen lempiruokiaan ovat muun muassa lihapullat persikoiden kera sekä makkara ja perunamuusi. Karilla on yllään usein farkut ja jonkinlainen tavallinen arkipaita. Ulkona Kari käyttää usein joko ruskeaa nahkatakkia tai farkkutakkia. Ollessaan töissä Talotaikureissa hänen päällään nähtiin usein Talotaikureiden työhaalareita ja siihen kuuluvaa lippalakkia tai pipoa.
Tytär Oona, adoptiopoika Benjamin ja siskopuoli Elina ovat hänelle tärkeitä, kuten myös naiset joiden kanssa hän on ollut vakavimmassa suhteessa kuten Katja Vainio, Noora Autio ja Linda Eerikäinen. Kari on ollut erityisesti Oonaa ja Elinaa kohtaa monesti ylisuojeleva. Karilla on yksi lapsenlapsi eli tyttärensä Oonan ja hänen puolisonsa Miron lapsi, jota ei ole sarjassa nähty. Kari on suhtautunut negatiivisesti siskopuolensa Elinan miesystäviin Markukseen (erityisesti tämän huumausaineriippuvuuden tähden), Eskoon, Danieliin, Ossiin ja Tuomoon. Tyttärensä Oonan poikaystävät Joonatan ja Miro eivät myöskään ole jääneet Karin huomiotta, mutta lopulta tämä on hyväksynyt Tuomon lankoehdokkaaksi ja Miron vävyehdokkaaksi. Myös Taalasbiili on Karille tosi tärkeä.
Työelämä

Kari ei ole juurikaan opiskellut, eikä hänellä ole mitään tutkintoa. Tästä syystä hänet nähdäänkin hyvin fyysisissä ammateissa, kuten huoltoyhtiö Talotaikureissa. Ennen Talotaikureita Kari työskenteli Aleksi Salinin kanssa omistamassaan autokorjaamo Taalasbiilissä sekä Club Geelin ovimiehenä. Työttömänä ollessaan Kari on muun muassa varastanut autoja, myynyt huumeita sekä tehnyt muita pikkurikoksia. Kari on työskennellyt autoasentajana Aleksi Salinin omistamassa autokorjaamossa Nakkilassa. Palattuaan Helsinkiin hänestä tuli yrittäjä, kun hän osti oman autokorjaamon. Sen nimeksi tuli taas Taalasbiili.
Myöhemmin Kari perusti olutpanimon ja alkoi myydä Taalasbisse-olutta. Bisnes osoittautui hyvin menestykkääksi ja firma on jo tienannut miljoonia.
Ihmissuhteet > Perhesuhteet

Seppo Taalasmaa: isä
Ulla Taalasmaa: äiti
Salla Taalasmaa: vaimo
Oona Kiviranta: tytär
Benjamin Taalasmaa: adoptiopoika
Tukku Taalasmaa: poika
Ressu Mattila: poikapuoli, Sallan poika
Miro Holm: vävy
Oonan ja Miron lapsi: lapsenlapsi, ei näytetty sarjassa
isoisä, Ullan isä, kuollut, ei näytetty sarjassa
täti, Ullan sisko, ei näytetty sarjassa
Elina Taalasmaa: siskopuoli
Tale Taalasmaa: siskopuolen poika, kuollut
Toivo Taalasmaa: siskopuolen adoptiopoika
Tuomo Tervajoki: siskopuolen entinen aviomies
Ilja Taalasmaa: siskopuolen pojan adoptiopoika, kuollut
Sanni Pohjonen: siskopuolen pojan ex-vaimo, kuollut
Mirja Mattila: anoppi
Markku Mattila: appiukko
Ihmissuhteet > Rakkaussuhteet

Silja Salin: lyhyt yksipuolinen ihastus Siljan osalta, Kari vain esitti olevansa kiinnostunut Siljasta, jotta saisi ärsytettyä Jukka Salinia lisää ja kiristettyä tältä rahaa
Laura Kiviranta: suhde, päättynyt, yhteinen lapsi Oona Kiviranta
Katja Vainio: suhde, päättynyt
Jenni Vainio: yksipuolinen ihastus, Jenni ei ollut kiinnostunut Karista, sittemmin kuollut
Noora Autio: avioliitto, päättynyt, yhteinen adoptiopoika Benjamin Taalasmaa
Maarit Salin: seksisuhde, päättynyt
Isabella Holm: seksisuhde, myöhemmin suhde, päättynyt
Anna Mutanen: lyhyt ihastus, tapasivat Oonan koulun vanhempainkokouksessa
Kristiina Pohjonen: yksipuolinen ihastus
Jutta Korhonen: seksisuhde, päättyi Karin saatua tietää Jutalle tehdystä sukupuolenkorjauksesta
Helena Kuula: suudelma
Linda Eerikäinen: avioliitto, myöhemmin lyhyt suhde, päättynyt
Monica Mustavaara: säätöä
Lola Vinberg: kävivät treffeillä, säätöä
Rosmarine Duncker: kävivät treffeillä
Esteri: iäkäs rouva joka yritti saada Karin sänkyyn, Kari ei suostunut, myöhemmin Esteri uhkasi tuhota Taalasbiilin. Esteri ei toteuttanut uhkaustaan.
Salla Taalasmaa: seksisuhde, päättynyt, aloittivat myöhemmin suhteensa uudelleen, avioliitto, päättynyt, syntyi yhteinen poika, jatkavat avioliittoa.
Sabrina Mustavaara: yhden illan juttu
Iida Mustonen: yhden illan juttu, myöhemmin säätöä
Ihmissuhteet > Ystävyyssuhteet

Aleksi Salin: paras ystävä, liikekumppani ja työkaveri, olivat välillä törmäyskurssilla Karin huumekuvioiden takia ja sittemmin kun Karilla oli seksisuhde Maaritin kanssa
Inkinen: kaveri ja ystävä, jonka Kari on maininnut sarjassa useasti, mutta hahmoa ei ole sarjassa nähty
Ismo Laitela: alussa vihamies johtuen Karin rikostaustoista ja huumekuvioista, sittemmin ystävä ja työkaveri, mutta ovat olleet useasti törmäyskurssilla, viimeksi Jutan takia, Ismo yritti lyödä Karia
Kalle Laitela: tuttu, Ismon poika
Jasu Taavitsainen: armeija-kaveri, myöhemmin välit viilenivät huumekuvioiden takia
Lasse Sievinen: tuttu ja työkaveri
Eero Vanala: tuttu, kuollut
Romeo Aro: rikostoveri
Jiri Viitamäki: tuttu, jonka kanssa päätyivät auto-onnettomuuteen, molempien yhteinen vihamies on Aaro Vaalanne
Härkänen: kaveri, jonka Kari on maininnut, ei näytetty sarjassa
Jere Sievinen: kävivät yhdessä oluella
Miki Kajander: kaveri, toimi bestmanina Karin ja Sallan häissä
Aiheesta muualla

Wikisitaateissa on kokoelma sitaatteja aiheesta .
Ulla ja Tale löysivät Karin juopuneena Taalasmaiden keittiöstä kevään 2014 päätösjaksossa.
Kari Taalasmaa vuonna 1999 esitetyssä jaksossa.
Power of the Dollar

| Power of the Dollar 50 Cent |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Äänitetty : 1998-1999; New York
 Julkaistu: julkaisematon; piti julkaista 12. syyskuuta 2000
 Tyylilaji: Hip hop
 Kesto: 62.18
 Levy-yhtiö: Columbia Records
50 Centin muut julkaisut
|   | Power of the Dollar 2000 | Guess Who's Back? 2002 |
Power of the Dollar on rap -artisti 50 Centin epävirallinen julkaisematon studioalbumi. Albumin piti ilmestyä jo 12. syyskuuta 2000. Myöhemmin albumi julkaistiin lyhyenä EP:nä.
Taustatietoa

50 Centin ollessa menossa albumin singlejen musiikkivideoiden kuvauksiin. Häntä ammuttiin ja hän joutui sairaalaan. Näin ollen Columbia Records hylkäsi 50 Centin. Albumin kappaleella "Ghetto Qu'ran (Forgive Me)" pohditaan ampumisen syytä.
Kappaleet

"Intro" - 1:11
"The Hit" – 3:41
"The Good Die Young" (produced by Al West) – 4:02
"Corner Bodega (Coke Spot)" – 1:36
"Your Life's on the Line" (Dudley/Jackson) (tuottanut Terence Dudley) – 3:38
"That Ain't Gangsta" – 3:25
"As the World Turns" (feat. UGK)  – 4:20
"Ghetto Qu'ran (Forgive Me) (tuottanut Trackmasters) – 4:34
"Da Repercussions" – 3:28
"Money by Any Means" (feat. Noreaga) (tuottanut Trackmasters) – 4:03
"Material Girl" (feat. Dave Hollister) – 4:35
"Thug Love" (feat. Destiny's Child) (Jackson/Koerulf/Schwartz/Smith) (tuottanut Rashad Smith, Joshua Michael Schwartz & Brian Koerulf) – 3:16
"Slow Doe" (tuottanut Trackmasters) – 3:54
"Gun Runner" (feat. Black Child) – 1:55
"You Ain't No Gangsta" (Clervoix/Jackson)" (tuottanut Sha Self) – 3:37
"Power of the Dollar" – 3:26
"I'm a Hustler" (Elliot/Jackson/Jacobs/Moore/Philips/Spivey/Styles) (tuottanut DJ Scratch) – 3:55
"How to Rob" (feat. The Madd Rapper) (Angelettie/Barnes/Casey/Jackson/Olivier) (produced by Trackmasters) – 4:25
EP -julkaisu

1. "Thug Love" (feat. Destiny's Child) (Jackson/Koerulf/Schwartz/Smith) (tuottanut Rashad Smith, Joshua Michael Schwartz & Brian Koerulf) – 3:13

2. "I'm a Hustler" (Elliot/Jackson/Jacobs/Moore/Philips/Spivey/Styles) (tuottanut DJ Scratch) – 3:46

3. "Da Heatwave" (feat. Noreaga) (tuottanut Erick Sermon) – 3:56

4. "Your Life's on the Line" (Dudley/Jackson) (tuottanut Terence Dudley) – 3:44

5. "How to Rob" (feat. The Madd Rapper) (Angelettie/Barnes/Casey/Jackson/Olivier) (produced by Trackmasters) – 4:24
Singlet

"How to Rob" (10. elokuuta 1999)
"Thug Love" (21. syyskuuta 1999)
Euroopan lääkevirasto

| Euroopan lääkevirasto > EMA |
| --- | --- |

 Euroopan lääkevirasto Amsterdamissa.
Perustettu:  1995
Tyyppi:  Erillisvirasto
Toimivalta:  Euroopan unioni
Sijainti:  Amsterdam, Alankomaat
Johtaja:  Emer Cooke
Työntekijöitä:  897
Aiheesta muualla
Sivusto
Euroopan lääkevirasto (engl. European Medicines Agency) eli EMA on lääkevalmisteiden arviointiin perustettu Euroopan unionin erillisvirasto. Vuosina 1995–2004 siitä käytettiin nimeä Euroopan lääkearviointivirasto (engl. European Agency for the Evaluation of Medicinal Products). Viraston toiminnan rahoituksesta vastaavat Euroopan unioni ja lääketeollisuus sekä epäsuorasti myös jäsenmaat. Se perustettiin harmonisoimaan jäsenmaiden kansallisten valvontaelinten toiminta mutta ei korvaamaan niitä.
Virasto vastaa lääkevalmisteiden myyntilupahakemusten tieteellisestä arvioinnista. Virasto toimi vuoteen 2019 saakka Lontoon Canary Wharfissa. Melko lähellä EMA:a Canary Wharfissa toimi myös Euroopan pankkiviranomainen (EBA), joka toinen EU:n erillisvirasto.
Euroopan lääkevirasto (EMA) toimi alkuvuoteen 2019 saakka Lontoon Canary Wharfilla (30 Churchill Place, kulmaikkunoilla varustettu rakennus kuvan keskellä).
Marraskuussa 2017 EU:n jäsenmaat päättivät, että virasto siirretään Britannian EU-eron vuoksi Amsterdamiin. Virasto muutti Amsterdamiin käytännössä maaliskuussa 2019. Ensin työskentely tapahtui väliaikaisissa tiloissa, helmikuussa 2020 virasto muutti virallisesti EMA:lle valmistuneeseen uudisrakennukseen. Viraston johdossa on irlantilainen Emer Cooke (11/2020–).
Aiheesta muualla

EU:n virastot ja erilliselimet (suomeksi) (europa.eu)
European Medicines Agency (EMA, uudisrakennus) (englanniksi) (mvsa-architects.com)
| n k Rokotealan toimijat |
| --- | --- |
Valmistajat:  Astra Zeneca  bioMérieux  CSL Limited  Eli Lilly  Glaxo Smith Kline  Merck  Novartis  Pfizer  Sanofi pasteur (Sanofi)  Teva  Valneva 
Valvovat viranomaiset:  CDC (Yhdysvallat)  FDA (Yhdysvallat)  EMA (EU)  Fimea (Suomi)  Läkemedelsverket (Ruotsi)  THL (Suomi) 
Tutkimuslaitoksia:  Rokotetutkimuskeskus (Suomi) 
 Katso myös: Rokottaminen (toimenpide)  Rokote (vaikuttava valmiste)  Lääketeollisuus 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 2  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa 2  Israel  Yhdysvallat 2  Japani  Tšekki  Puola 
Muut:  IdRef
Virtsarakon nestevenytys

Virtsarakon nestevenytys on yliaktiivisen virtsarakon hoitomuoto. Virtsarakon venytystä voidaan käyttää myös virtsarakontulehduksen hoidossa, jos siihen liittyy virtarakon yliaktiivisuuden oireita. Virtsarakon venytys on nukutuksessa tehtävä tähystystoimenpide, joka ei juurikaan kuormita kehoa. Operaatioista toivutaan usein nopeasti. Toimenpiteessä virtsarakko täytetään keittosuolalla ja lääkäri seuraa rakon venymistä tähystysmonitorin kautta. Toimenpiteen hyödyt ova välittömät. Toimenpiteessä voidaan tehdä myös diagnostista arviota virtarakon tilasta, sillä toimenpiteessä tähystetään samalla virtsarakko.
Päivi Setälä

| Päivi Setälä |
| --- | --- |
 Päivi Setälä vuonna 1992.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Päivi Eeva Marjatta Setälä o.s. Priha
Syntynyt: 20. tammikuuta 1943 Kuopio
Kuollut: 7. maaliskuuta 2014 (71 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Arvonimi: professori
Koulutus ja ura
Tutkimusalue:  historia
Päivi Eeva Marjatta Setälä (o.s. Priha; 20. tammikuuta 1943 Kuopio – 7. maaliskuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen filosofian tohtori ja historiantutkija, joka vaikutti suomalaisen kulttuurielämän eri alueilla. Tunnetuimmaksi hän tuli yhtenä suomalaisen naistutkimuksen puolestapuhujana. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi.
Setälän vanhemmat olivat teollisuusneuvos Erkki Priha ja Vuokko Miettinen. Toimitusjohtaja Jukka Priha oli hänen veljensä.
Työ ja ura

Setälä väitteli historian tohtoriksi Helsingin yliopistosta 1977. Hänen väitöskirjansa Private domini in Roman brick stamps of the empire käsitteli Rooman valtakunnassa käytettyjä tiilileimoja. Setälä työskenteli yliopistossa historian assistenttina 1970–1982 ja hoiti 1980-luvulla useita professorin viransijaisuuksia. Vuonna 1991 hänet nimitettiin naishistorian ylimääräiseksi professoriksi samana vuonna perustettuun Kristiina-instituuttiin. Kolmivuotisen professuurinsa jälkeen hän toimi Suomen Rooman instituutin johtajana vuosina 1994–1997.
Setälän tuotannon pääosan muodostavat populaarit naishistorian yleisesitykset. Teos Kuningatar Kristiina – aikansa eurooppalainen (1990), jonka hän toimitti yhdessä Matti Klingen, Laura Kolben ja Maria-Liisa Nevalan kanssa, sai Tieto-Finlandian kunniamaininnan, samoin kuin eurooppalaisen naisen historiasta kertovan teostrilogian ensimmäinen osa Antiikin nainen (1993). Trilogian muut osat ovat Keskiajan nainen (1996) ja Renessanssin nainen (2000).
Luottamustoimet

Setälä toimi Tiede 2000 -lehden toimitusneuvoston puheenjohtajana 1989–1994.
Tieteen tiedotus ry:n hallituksessa hän oli vuodesta 1997.
Tiedonjulkistamisen neuvottelukunnassa 1993–1995.
Tiedekeskussäätiö Heurekan hallituksessa 1984–1994.
Tiedekeskussäätiö Heurekan valtuuskunnassa vuodesta 1998.
Setälä toimi myös Helsingin yliopiston historiaan liittyneiden hankkeiden parissa. Hän toimi Helsingin yliopiston 350-vuotisjuhlien yliairuena eli pääsuunnittelijana 1988–1990 ja oli aloitteellinen Helsingin yliopiston Alumni ry:n perustamisessa sekä Helsingin yliopistomuseon suunnittelussa ja näyttelytoiminnan kehittämisessä.
Palkinnot

Valtion tiedonjulkistamispalkinto 1991 ansioista naistutkimuksen ja naishistorian tunnetuksi tekemisessä.
Suomen tietokirjailijat ry:n Warelius-palkinto 1998.
Tasavallan presidentti Tarja Halosen myöntämä professorin arvonimi 2001.
Kirkon kulttuuripalkinto 2003 arvokkaasta panoksesta Pyhän Birgitan 700-vuotisjuhliin liittyvässä toiminnassa.
J. V. Snellman -palkinto 2006.
Teoksia

Private domini in Roman brick stamps of the empire. (Väitöskirja.) Suomalainen Tiedeakatemia 1977.
Kuningatar Kristiina – aikansa eurooppalainen. (Matti Klingen, Laura Kolben ja Maria-Liisa Nevalan kanssa.) Otava 1990.
Antiikin nainen.  Helsingissä:  Otava, 1993 (6. painos 2005).  ISBN 951-1-12613-X
Keskiajan nainen.  Helsingissä:  Otava, 1996 (4. painos 2005).  ISBN 951-1-13305-5
Näköaloja Villa Lantesta (Otava 1998)
Renessanssin nainen: Naisten elämää 1400- ja 1500-luvun Italiassa.  Helsingissä:  Otava, 2000.  ISBN 951-1-15976-3
Pohjoisen renessanssin nainen: 1500- ja 1600-luvun naishistoriaa.  Helsingissä:  Otava, 2002.  ISBN 951-1-18059-2
Setälä, Päivi & Ahl, Eva (toim.): Pyhä Birgitta: Euroopan suojeluspyhimys.  Helsingissä:  Otava, 2003.  ISBN 951-1-18646-9
Kirjallisuutta

Klinge, Matti (toim.): Historian päiviä: Päivi Setälän 50-vuotisjuhlakirja.  Juhlatoimikunta, 1993.  ISBN 952-90-4122-5
Klinge, Matti: ”Setälä, Päivi (1943–2014)”, Suomen kansallisbiografia, osa 8, s. 851–852.  Helsinki:  Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  ISBN 951-746-449-5  / Teoksen verkkoversio.
Suvikumpu, Liisa (toim.): Meillä Euroopassa: Juhlakirja professori Päivi Setälälle 20.1.2003.  Helsinki:  Otava, 2003.  ISBN 951-1-18660-4
Aiheesta muualla

Muistot – Päivi Setälä Helsingin Sanomat.  30.3.2014. Viitattu 9.3.2019.
Lönnström, Lauri: Päivi Setälä – päivän humanisti 375 humanistia.  8.5.2015. Helsingin yliopisto. Viitattu 9.3.2019.
Setälä, Päivi hakuteoksessa Uppslagsverket Finland (2012). (ruotsiksi)
De Broglie

de Broglien sukuvaakuna
De Broglie on vanha ranskalainen aatelissuku, alkujaan Piemontesta Italiasta. Suvusta on tullut monia merkittäviä yhteiskunnallisia vaikuttajia. Suvun nimi oli alkujaan Broglio tai Broglia. Se tuli Ranskaan vuonna 1643 ja hallitsi vuodesta 1660 Dormansia, joka korotettiin 1671 markiisikunnaksi. Sukuun kuulunut marsalkka François Marie de Broglie korotettiin vuonna 1742 herttuaksi.
Tunnettuja jäseniä

François Marie de Broglie, Broglien 1. herttua (1671–1745), Ranskan marsalkka
Victor François de Broglie, Broglien 2. herttua (1718–1804), Ranskan marsalkka
Charles François de Broglie, kreivi (1719–1781), diplomaatti
Victor de Broglie, Broglien 3. herttua (1785–1870), poliitikko, Ranskan pääministeri
Albert de Broglie, Broglien 4. herttua (1821–1901), poliitikko, Ranskan pääministeri
Maurice de Broglie, Broglien 6. herttua (1875–1960), fyysikko, röntgendiffraktion ja spektroskopian tutkija
Louis de Broglie, Broglien 7. herttua (1892–1987), fyysikko, kvanttiteorian kehittäjä, Nobelin fysiikanpalkinnon saaja
Gabriel de Broglie (s. 1931), historioitsija, Ranskan akatemian jäsen
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta De Broglie Wikimedia Commonsissa
Aaro Hellaakoski

| Aaro Hellaakoski |
| --- | --- |
 Aaro Hellaakoski 1930-luvulla.
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. kesäkuuta 1893 Oulu
Kuollut: 23. marraskuuta 1952 (59 vuotta) Helsinki
Kansalaisuus:  suomalainen
Ammatti:  runoilija, kirjailija, tutkija, opettaja
Kirjailija
Kirjallinen suuntaus: modernismi
Esikoisteos:  Runot (1916)
Aiheesta muualla
Löydä lisää kirjailijoitaKirjallisuuden teemasivulta
Aaro Antti Hellaakoski (vuoteen 1916 saakka Helaakoski, 22. kesäkuuta 1893 Oulu – 23. marraskuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen runoilija, maantieteilijä ja maantieteen opettaja. Hän kirjoitti runoja, mutta myös proosaa ja esseitä. Runoilijana Hellaakoski oli modernismin uranuurtajia Suomessa. Maantieteilijänä hän julkaisi tieteellisiä tutkimuksia ja osallistui oppikirjojen kirjoittamiseen.
Elämä ja tuotanto

Hellaakosken vanhemmat olivat lehtori Antti Rietrikki Helaakoski ja Aina Maria Lindman. Hänen nuorempi sisarensa oli taidemaalari Aira Helaakoski. Hellaakoski vietti pääosan lapsuus- ja nuorusvuosistaan Oulussa ja pääsi ylioppilaaksi 1913. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa maantiedettä, eläin- ja kasvitiedettä sekä geologiaa ja mineralogiaa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1919. Ensimmäisen runokokoelmansa hän julkaisi 1916. Hellaakoski väitteli 1928 tohtoriksi, geologian alalta ollut väitöskirja oli nimeltään Puulan järviryhmän kehityshistoria.
Hellaakoski toimi vakinaisena taide- ja kirjallisuusarvostelijana muun muassa Ajassa, Karjalan Aamulehdessä ja Iltalehdessä.
Hellaakosken elämänvaiheet muodostavat kolme jaksoa: vuosina 1916–1928 hän nousi Suomen runoilijoiden eturiviin ja väitteli tohtoriksi, vuosina 1928–1945 hän toimi maantieteilijänä ja vuodesta 1945 alkaen runoilijana.
Runoilija

Runoilijanuran alku oli kivinen: Hellaakoski käytti vapaata runomittaa, sai julkaisuistaan pilkallistakin kritiikkiä. Samaan aikaan hän ponnisteli luonnontieteen opinnoissaan. Ensimmäiset runot kuvaavat elämän tarkoituksen etsimistä, mutta seuraavissa kokoelmissaan Hellaakoski löysi rakkaus- ja luontolyriikan sekä pyrkimyksen kauneuteen. Vuonna 1928 ilmestynyt Jääpeili oli aikansa modernein suomalainen runoteos. Sen rytmiikka on vaihteleva vaikkakin silloisia mitallisuuskaavoja rikkova. Saavutuksistaan huolimatta hän kuitenkin päätti siirtyä tieteen pariin.
Hellaakoski työskenteli luonnonhistorian ja maantieteen opettajana eri kouluissa. Vuodesta 1927 Hellaakoski toimi opettajana Helsingin suomalaisessa tyttölyseossa (vuodesta 1935 Tyttönormaalilyseo). Oppilailtaan hän sai lempinimen ”Koukku”. Hän oli myös Helsingin yliopiston dosentti. Hellaakoski harrasti maalausta ja oli perehtynyt taidehistoriaan. Ensimmäisellä Italian-matkallaan hän hämmästytti Italian ja taidehistorian tuntemuksellaan lankonsa Wäinö Aaltosen, joka oli käynyt lukuisia kertoja Italiassa.lähde?
On useita syitä siihen, miksi Hellaakoski vuonna 1945 palasi runouden pariin. Ensimmäinen oli sota ja sen aiheuttama syyllisyydentunne, toinen tarve oman kirjailijaminän täydentämiseen. Hän löysi runoihinsa uusia teemoja: uskonnollinen tilitys, luonnonkuvaus ja rakkaus. Hän pystyi myös ilmaisussaan löytämään sen suuruuden, jota oli 35 vuotta sitten tavoitellut. Runokokoelma Sarjoja koostuu erillisistä ja vaihtelevarytmisistä runoista, jotka kuitenkin muodostavat kokonaisuuden. Teoksen realistisissa ja tarkoissa havainnoissa välittyy eletyn hetken ainutkertaisuus yliajallista taustaa vasten.
Avioliitosta kansakoulunopettaja Lempi Alina Aaltosen kanssa syntyi kaksi lasta, Katri (s. 1925) ja Eero (1929–2019), josta tuli hermo- ja mielitauteihin erikoistunut lääkäri.
Hellaakoski on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.