stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Nytkymenjoki
Aiheesta muualla

Juveninkoski, Suomen vesiputoukset
(14.2)
162173 Ryugu

| 162173 Ryugu |
| --- | --- |

Löytäminen
Löytäjä:  LINEAR
Löytöpäivä:  10. toukokuuta 1999
Muut nimet:  1999 JU3
Fyysiset ominaisuudet
Tiheys:  1,19 grammaa per kuutiosenttimetri
Halkaisija:  0,896  km
Pyörähdysaika:  7,63262 h
Albedo:  0,06  ja 0,045
Absoluuttinen magnitudi:  19,2  ja 19,55
Asteroidiluokka:  Cg
Kiertorata
Kiertokohde:  Aurinko
Eksentrisyys:  0,19027  tai 0,1910659421644889
Inklinaatio:  5,8839 astetta tai 5,866516749812472 astetta
Keskianomalia:  322,371 astetta tai 175,659778665476 astetta
Kiertoaika:  474,7593443949742 vuorokautta
Periapsis:  0,963451484489286 au
Apoapsis:  1,418575765215645 au
Radan isoakselin puolikas:  1,191013624852465 au
Aiheesta muualla
Minor Planet Center
JPL Small-Body Database
162173 Ryugu on Apollo-luokan asteroidi. Se on nimetty japanilaisessa tarussa esiintyvän merenalaisen lohikäärmepalatsin mukaan. Ennen nimeämistään se tunnettiin tunnuksella 1999 JU3.
Ryugu on noin kilometrin kokoinen. Se kiertää akselinsa ympäri 7,5 tunnissa ja Auringon 16 kuukaudessa.
Ryugu lukeutuu Maalle ”mahdollisesti vaarallisiin asteroideihin” (potentially hazardous object PHO), sillä se ohittaa Maan lähimmiltään vain 95 400 kilometrin etäisyydeltä.
Vuonna 2018 Japanin avaruusjärjestön (JAXA) Hayabusa 2 -luotain saapui tutkimaan Ryugua. Luotain keräsi asteroidista näytteitä, jotka saapuivat maahan tutkittavaksi vuonna 2022. Näytteiden perusteella Ryugu on sisältänyt nestemäisessä muodossa ilmennyttä vettä (orgaanisia kristalleja nestemäisessä muodossa). Tutkijat ovat löytäneet Ryugun näytteistä yli 20 aminohappoa, jotka ovat DNA:n rakennuspalkoita. Näytteet sisälsivät muun muassa hiilimolekyylejä, B3-vitamiinia sekä urasiilia, joka on yksi neljästä RNA:n komponenteista. Näytteestä saatujen tulosten perusteella on tehty ehdotuksia siitä, että maanpäällinen elämä on mahdollisesti alkujaan peräisin ulkoavaruudesta ja että vastaavanlaiset asteroidit ovat voineet tuoda maahan elämää edellyttäviä yhdisteitä ja molekyylejä.
Aiheesta muualla

Kuuskoski, Kaisla: Scifi-realitya avaruudesta: katso hyppivien japanilaisrobottien uudet kuvat asteroidilta Ilta-sanomat. 28.9.2018. Viitattu 8.10.2018.
Jorgenson, Amber: Mission Accomplished: MASCOT Lander Successfully Explores Asteroid Ryugu Discover magazine. 5.10.2018. Arkistoitu 7.10.2018. Viitattu 8.10.2018.
Yoshikawa, Makoto: What kind of asteroid is Ryugu? Japan Aerospace Exploration Agency - JAXA. 4.4.2018. Viitattu 8.10.2018.
Malik, Tariq: See the First Photo of Asteroid Ryugu from the Hopping MASCOT Lander! Space.com. 3.10.2018. Viitattu 8.10.2018.
Howell, Elizabeth: A Japanese Probe Is Closing in on an Asteroid 180 Million Miles from Earth Space.com. 25.6.2018. Viitattu 8.10.2018.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: (162172) 1999 GQ58 | Luettelo pikkuplaneetoista | Seuraaja: (162174) 1999 JS11 |
Alueidenkäyttölaki

Alueidenkäyttölaki (SDK 132/1999, ruots. lag om områdesanvändning, vuoden 2024 loppuun saakka maankäyttö- ja rakennuslaki, ruots. markanvändnings- och bygglag) on Suomessa vuonna 2000 voimaan astunut laki, joka säätelee rakentamista ja maankäyttöä. Se korvasi vuoden 1958 rakennuslain, minkä myötä luovuttiin kuntien velvollisuudesta alistaa kaavat valtion viranomaisten vahvistettaviksi. Sen sijaan kunnan pitää taata kuntalaisille mahdollisuus mielipiteen ilmaisemiseen kaavoista ja kaavoituksesta.
Laki teki myös kehittämisalueet ja maankäyttösopimukset laillisiksi. Kehittämisalueeksi nimetään alue, jonka rakentamiseksi kunta ja rakennusyhtiö muodostavat yhteisön. Maankäyttösopimus on kunnan ja maanomistajan välinen sopimus kaavan toteuttamiseen liittyvistä asioista, ja se tehdään yleensä silloin, kun kunta ei halua hankkia kaavoitettavia maita omistukseensa. 1960- ja 1970-luvuilla kunnat ja rakennuttajat tekivät aluerakennussopimuksia, vaikka rakennuslaissa niitä ei mainittu.
Kuntalaisten uutta osallistumismahdollisuutta on kritisoitu epämääräisyydestä, ja yksityisen rakennuttajan ja kunnan väliseen sopimukseen perustuva projektirakentaminen voi jopa vähentää vaikuttamismahdollisuuksia. Toisaalta kuulemiskierrosten myötä yksityishenkilöillä on enemmän tilaisuuksia valittaa täydennysrakentamiseen liittyvistä kaavamuutoksista omaisuuden suojan nimissä.
Rakentamismääräyskokoelma sisältää tarkempia rakentamista koskevia määräyksiä ja ohjeita.
Höyryveturi

Hr1, lempinimeltään ”Ukko-Pekka”
Canadian National 89 -veturi tasoristeyksessä Pennsylvaniassa.
Höyryveturi on höyrykoneen voimalla toimiva junan veturi. Suomessa höyryvetureita käytettiin vakituisessa liikenteessä aina vuoteen 1975 saakka.lähde?
Höyryjunia käytetään edelleen rahtiliikenteeseen Pohjois-Koreassa ja Bosniassa. Matkustajaliikennekäytössä höyryjuna on vielä Saksassa Saksi-Anhaltin osavaltiossa.
Höyryveturin tekniikka > Höyrykattila

Höyryveturin näkyvin osa on höyrykattila. Vesi- ja höyrytilaan kuuluvat lieriökattila, höyrykupu ja kattilan jalka. Tulitilaan kuuluvat tulipesä ja tuliputket. Lieriökattilan päätynä on etupäässä etummainen tuliputkilevy. Höyrykupu on niitattu lieriölevyn päälle. Höyrytilaa 20–40 % vesi- ja höyrytilasta.selvennä Höyry johdetaan höyrytilasta höyrykuvun kautta, jonka tarkoitus on estää vesipisaroiden kulkeutuminen kattilasta höyryn mukana. Palokaasut kulkevat tulipesästä savupesään tuliputkien kautta. Palokaasuputket kulkevat höyrykattilan läpi, jolloin savukaasujen lämpö siirtyy höyrykattilaan. Niissä höyrykattiloissa, joissa on höyryn tulistin, on suurempia lieskaputkia kuin niissä, joissa ei ole tulistinta.
Höyryveturin tekniikka > Waelschaertin luistinliikuntakoneisto

Waelschaertin luistinliikuntakoneistoon kuuluu kaksi yhdessä toimivaa vivustoa, ennätysvivusto ja työntövivusto. Koneiston kehitti belgialainen insinööri Egide Walschaerts vuonna 1844.
| --- | --- |
 :  kulissikaari  vastakampi  työntötanko  ennätystanko  niveltuki  luistikaappi  työsylinteri  tehonsäätötanko
Käytetty höyry poistuu tässä mallissa luistikaapin keskeltä onton männän alapuolella olevasta reiästä.
Höyryveturien luokittelu

Höyryvetureita voi jakaa ryhmiin niiden käyttötarkoituksen tai teknisen rakenteen mukaan.
Erilaisissa käyttötarkoituksissa käytetään vaihtovetureita, paikallisliikennevetureita ja kaukoliikenne- eli linjavetureita, joita ovat henkilöjunaveturit ja tavarajunaveturit. Edelleen kapearaiteisilla rataosuuksilla käytettävät kapearaideveturit erotellaan omaksi ryhmäkseen.
Vaihtovetureita käytetään junien järjestelyyn ratapihoilla. Niillä on suuri vetovoima, mutta nopeus voi olla pieni. Samoin vesi- ja polttoainevarastot ovat pienet. Vaihtoveturit ovat yleensä pieniä tankkivetureita, joissa on pienet vetopyörät ja telejä ja liikkuvia akseleita vain tarpeen vaatiessa.
Paikallisliikennevetureilla hoidetaan suurien asutuskeskuksien paikallisliikennettä. Niiden tulee olla yhtä nopeita molempiin suuntiin. Paikallisliikennevetureissa on pienet vesi- ja polttoainevarastot, yleensä suuret vetopyörät ja johtotelit etu- ja takapäässä.
Linjavetureissa tulee olla suuri polttoaine- ja vesivarasto. Tämän vuoksi niissä on aina tenderi. Veturin koon vuoksi ja toisaalta riittävän hyvien kulkuominaisuuksien saavuttamiseksi niissä on aina etupään johtoteli, joka on nopeammissa henkilöjunavetureissa kaksiakselinen ja tavarajunavetureissa yksiakselinen. Henkilöjunavetureissa on suuret vetopyörät, mutta tavarajunavetureissa tarvitaan suurempaa vetokykyä ja nopeus voi olla pienempi, joten vetopyörät ovat pienemmät. Suuremman vetokyvyn vuoksi tavarajunavetureissa on enemmän kytkettyjä vetopyöriä. Tavarajunaveturit ovat yleensä kahdeksankytkyisiä ja henkilöjunaveturit kuusikytkyisiä.
Pikajunaveturit ovat nopeita ja suurin polttoaine- ja vesivarastoin varustettuja vetureita. Sekajunaveturit ovat keskinopeita vetureita, joita käytetään sekajunien kuljetukseen.
Kattilan ja höyrykoneen mukaan veturit voidaan ryhmittää tulistin-kaksoiskonevetureihin, märkähöyry-kaksoiskonevetureihin ja märkähöyry-yhdyskonevetureihin. Suurin osa vetureista oli jo 1940 tulistin-kaksoiskonevetureita. Märkähöyry-kaksoiskonevetureita olivat Suomessa tällöin enää vanhemmat tenderillä varustetut tavarajunaveturit Sk 1 ja Sk 2. Lisäksi märkähöyry-yhdyskonevetureita olivat Sk 3, Sk 6, Tk 2, Hr 2 ja Hr 3.
Maalla kulkemaan tarkoitettua höyryveturia nimitetään vetokoneeksi tai maantieveturiksi.
Höyryveturien luokittelu > Luokittelu pyörästön mukaan

Pyörästöjärjestystä kuvataan seuraavin merkinnöin (esimerkkejä). Tenderin pyöräjärjestys ei vaikuta nimityksiin.
| pyöräjärjestely | vanha merkintätapa | saksalainen | amerikkalainen (Whyte) | englantilainen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OO | /2 | B | 0-4-0 |  |
| OOO | /3 | C | 0-6-0 |  |
| OOOO | 4/4 | D | 0-8-0 |  |
| OOOOO | 5/5 | E | 0-10-0 |  |
| oOO | 2/3 | 1 B | 2-4-0 |  |
| oOOO | 3/4 | 1 C | 2-6-0 | Mogul |
| oOOOO | 4/5 | 1 D | 2-8-0 | Consolidation |
| oOOOOO | 5/6 | 1 E | 2-10-0 | Decapod |
| ooOO | 2/4 | 2 B | 4-4-0 | American |
| ooOOO | 5/6 | 2 C | 4-6-0 | Tenwheeler |
| ooOOOO | 5/6 | 2 D | 4-8-0 | Twelve wheeler |
| ooOOOOO | 5/6 | 2 E | 4-10-0 | Mastodon |
| oOOo | 2/4 | 1 B 1 | 2-4-2 | Columbia |
| oOOOo | 3/5 | 1 C 1 | 2-6-2 | Prairie |
| oOOOOo | 4/6 | 1 D 1 | 2-8-2 | Mikado |
| oOOOOOo | 5/7 | 1 E 1 | 2-10-2 | Santa Fe |
Lisäksi käytössä olivat mm. nimitykset Atlantic (4-4-2), Pacific (4-6-2), Baltic (4-6-4), Forney 4c (0-4-4), Forney 6c (0-4-6), Forney 8c (0-4-8) ja Mallet (0-6+6-0, 0-6+6-2 ja 2-8+8-2).
Yleisin pyörästöjärjestys oli Suomessa vuonna 1940 tavarajunavetureissa 2-6-0 ja henkilöjunavetureissa 4-6-0. Uusimmissa suurimmissa pikajunavetureissa oli 4-6-2 ja pikatavarajunavetureissa 2-8-2. Vaihtovetureissa oli lyhyet järjestelmät 0-6-0, 0-6-2 ja 0-10-0.
Höyryveturien luokittelu > Valtionrautateiden luokittelu

Valtionrautateillä veturit nimettiin sarjanumeroilla vuodesta 1942 alkaen. Numerossa on kolme osaa, ensimmäinen kirjain ilmaisee veturin käytön, toinen akselipainon ja numero teknisen sarjan.
Pääkirjaimet ovat:
H ... pitkänmatkan liikenteen henkilöjunan veturit
P ... paikallisliikenteen henkilöjunan veturit
T ... tavarajunaliikenteen veturit
S ... sekajunaliikenteen veturit
V ... vaihtoveturit
Sivukirjaimet:
k ... kevyt sarja, raskain akseli korkeintaan 11,0 tonnia, 22 tai 25 kg/m kiskotetut radat
v ... välisarja, raskain akseli 11,1–14,0 tonnia, 30 tai 33 kg/m kiskotetut radat
r ... raskas sarja, 14,1 tonnia tai enemmän, 43,5 kg/m kiskotetut radat
Esimerkiksi sarjamerkintä Hr1 tarkoittaa kaukoliikenteen raskasta henkilöliikenneveturia. Hr1-sarjan veturit ovat höyryvetureita.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Ensimmäiset höyryveturit (Suomessa) – opeko.fi / Tiina S., 2006
Höyryn voimalla (Arkistoitu – Internet Archive), suomalaisia aiheeseen liittyviä kuvia, Pertti Itkonen
Kuljetusmahdollisuudet ja metsien nollaraja (Arkistoitu – Internet Archive) – Metsässä jäädytetyllä ajouralla ilman kirkoja kulkeva telaketjuhöyryveturi – Kuva 3: Nuorttin konesavotan höyryveturi tukkikuorman vedossa (kuva), Oulu.fi / Lapin metsämuseon kokoelmat
Samperin savotta (Arkistoitu – Internet Archive) – Tekstiä ja kuvia Nuortin konesavotasta, sekä siellä operoineista telaketjuhöyryvetureista
Sakari K. Salo: Höyryveturikirja.  Helsinki: Kustantaja Laaksonen, 2009.  ISBN 978-952-5805-12-3
Video höyryveturin halkileikkauksesta – Youtube.com
Tänään muistellaan puuskuttavaa pirua (Arkistoitu – Internet Archive) – Tiedetuubi (Ensimmäinen veturi.)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki 
Henkilöt:  Yle 
Hr1 #1009 -höyryveturin kivihiiltä tenderissä.
Savua ja höyryä. Pariisin Batignolles, kesä 1965.
Stasys Šalkauskis

| Stasys Šalkauskis |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. toukokuuta 1886 Ariogala
Kuollut: 4. joulukuuta 1941 Šiauliai
Stasys Šalkauskis (4. toukokuuta 1886 – 4. joulukuuta 1941) oli liettualainen filosofi ja  Vytautas Suuren yliopiston rehtori vuosina 1939–1940.
Elämäkerta

Stasys Šalkauskis syntyi Ariogalassa 4. toukokuuta 1886. Hän opiskeli filosofiaa ja lakia Moskovan yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1911. Ensimmäisen maailmansodan aikana Šalkauskis opiskeli Fribourgin yliopistossa Sveitsissä. Hänen tohtorin väitöskirjansa käsitteli Vladimir Solovjovia.
Vuonna 1922 Šalkauskis sai töitä opettajana Kaunasin Vytautas Suuren yliopiston teologian ja filosofian laitoksella ja vuonna 1939 hänestä tuli yliopiston rehtori. Neuvostoliito miehittettyä Liettuan vuonna 1940 Šalkauskis erotettiin virastaan. Natsi-Saksa eteni Liettuaan sen hyökätessä Neuvostoliittoon vuonna 1941 ja Šalkauskis kuoli hieman saksalaisjoukkojen saapumisen jälkeen Šiauliaissa 4. joulukuuta 1941.
Tuotanto

Šalkauskis oman aikansa johtava liettualainen kristillinen filosofi. Tuomas Akvinolaisella oli huomattava vaikutus hänen ajatteluunsa, mutta hänellä oli yhteyksiä myös nykyaikaisempaan katoliseen ajatteluun. Šalkauskis oli katolisen Ateitis ("tulevaisuus") seuran jäsen ja hän vastusti esimerkiksi Antanas Smetonan kansallismielistä hallintoa. Šalkauskisin mielestä liettualainen kulttuuri oli inutlaatuinen yhdistelmä länsi- ja itäeurooppalaisia perinteitä. Šalkauskisilla oli huomattava vaikutus oman aikansa liettualaiseen älymystöön. Neuvostoliiton kaudella Šalkauskisin teokset olivat kiellettyjä, mutta niistä tuli jälleen suosittuja Liettuassa maan itsenäistyttyä vuonna 1991.
Tuotanto > Teokset

Bendrosios mokslinio darbo metodikos pradai (1926)
Kultūros filosofijos metmenys (1926)
Tautybė, patriotizmas ir lietuvių tautos pašaukimas (1928)
Visuomeninis auklėjimas (1932)
Lietuvių tauta ir jos ugdymas (1933)
Tiesos kelias (1938)
Hämeenlinnan kaupunginmuseo

| Hämeenlinnan kaupunginmuseo |
| --- | --- |
Tyyppi:  kulttuurihistoriallinen museo, alueellinen vastuumuseo
Sijainti:  Päätoimipiste Museo Skogster: Raatihuoneenkatu 8, 13100 Hämeenlinna
Perustettu:  1910
Ylläpitäjä:  Hämeenlinnan kaupunki
Johtaja:  Tuija-Liisa Soininen
Kotisivut:  www.hmlmuseo.fi
Koordinaatit:  60.9969°N, 24.4682°E
 fiHämeenlinnan kaupunginmuseo 
      
Hämeenlinnan kaupunginmuseo (aiemmin Hämeenlinnan kaupungin historiallinen museo) on Hämeenlinnassa toimiva Kanta-Hämeen alueellinen vastuumuseo. Museon päänäyttelytilat sijaitsevat kesällä 2016 avatuissa Museo Skogsterin tiloissa Raatihuoneenkadulla, Hämeenlinnan kirkon ja kaupungintalon läheisyydessä.
Kaupunginmuseo ylläpitää Hämeenlinnassa toimivia Museo Skogsteria, Palanderin taloa, Sibeliuksen syntymäkotia ja Säästöpankkimuseota. Kolme ensin mainittua museotilaa sijaitsee Hämeenlinnan kantakaupungissa noin 350 metrin etäisyydellä toisistaan.
Vuonna 2015 kaupunginmuseoon tutustui yhteensä 107 812 kävijää, joista 41 748 vierailijalle kirjattiin ilmaiskäynti.
Historia

Hämeenlinnalaisen opettajan Albert Theodor Böökin aloitteesta syntynyt museo perustettiin vuonna 1910 nimellä Hämeenlinnan Historiallis-Muinaistieteellinen museo. Ensimmäinen näyttely avattiin kaksi vuotta myöhemmin. Museo toimi pitkään kaupungin keskustassa, Lukiokadun ja Linnankadun kulmassa sijaitsevassa rakennuksessa, kunnes muutti vuonna 2001 Hämeen linnan läheisyydessä sijaitsevaan entiseen vankilarakennukseen. Hämeen linnan päälinnaan museo siirtyi 2013. Vankilarakennuksessa on oli pitkään museon toimisto.
Hämeenlinnan kaupunginmuseo ylläpiti vetovoimaista, vuosittain noin 20 000 kävijää kiinnostanutta Vankilamuseota 20 vuoden ajan syksyyn 2015 saakka, jolloin Vankilamuseo siirtyi Museoviraston vastuulle. Kaupunginmuseon uusi päätoimipiste ja näyttelytilat avattiin 16. kesäkuuta 2016 avautui nimellä Museo Skogster. Museo Skogsterin yläkerta avattiin helmikuussa 2017 ja sinne sijoittuvat vaihtuvat näyttelyt ja Säästöpankkimuseon näyttely.
Kohteet > Museo Skogster

Museo Skogster on Hämeenlinnan kaupunginmuseon päätoimipiste, jossa sijaitsevat kaksi näyttelytilaa, oleskeluaula sekä museokauppamme. Rakennuksessa sijaitsevat Hämeenlinnan historiasta kertovien näyttelyiden lisäksi kaupunginmuseon toimisto ja tutkijapalvelut.
Rakennuksen ensimmäisestä kerroksesta löytyy lipunmyynti, käsikirjasto ja museokauppa. Museo Skogsterin näyttelytilat jakautuvat kahteen kerrokseen.
Kohteet > Palanderin talo

Palanderin talo esittelee hämeenlinnalaisen porvarisperheen elämää kaupunkikodissa. Museo sijaitsee Hämeenlinnan keskustan idyllisellä 1800-luvun puutaloalueella.
Palanderin talo on saanut nimensä yhden talossa asuneen perheen mukaan. Kyseessä ei kuitenkaan ole kenenkään talossa asuneen muistomuseo, eikä aivan täydellinen koti. Palanderin talo on elämäntapamuseo, 1800-luvun lopun kotimuseo. Museossa pääsee ihailemaan pysyvän perusnäyttelyn lisäksi myös vuosittain vaihtuvia kausinäyttelyitä. Palanderin talon joulu ja pääsiäinen tarjoavat tietoa ja tunnelmaa entisajan pyhien vietosta ja perinteistä.
Palanderin talossa kuljetaan talon emännän tai isännän, tyttären, rengin tai piian mukana, jotka ottavat vastaan museovieraita puolen tunnin välein museon aukioloaikoina.
Lipunmyynnin yhteydessä on pieni museokauppa, josta löytyy monenmoisia matkamuistoja, kiinnostavia kirjoja ja kortteja liittyen Hämeenlinnan historiaan ja tietysti Palanderin taloon. Valikoimasta löytyvät myös matkamuistot sekä käsintehtyjä kotimaisia saippuoita ja käsityötuotteita Työkeskus Sampolasta.
Kohteet > Sibeliuksen syntymäkoti

Suomen kansallissäveltäjä Jean Sibelius (1865–1957) syntyi ja eli elämänsä 20 ensimmäistä vuotta Hämeenlinnassa. Maailmanlaajuisestikin ainutlaatuisessa museossa pääsee tutustumaan nuoren Jannen elämään.
Sibeliuksen syntymäkoti valmistui 1834 ja on toiminut tärkeänä museokohteena vuodesta 1965-lähtien. Museossa esillä oleva kokoelma käsittää kalusteita, asiakirjoja, valokuvia ja pienesineitä, jotka antavat arvokasta tietoa Jean Sibeliuksen poikavuosista sekä aikakauden Hämeenlinnan elämästä. Museo on tärkeä osa Hämeenlinnan kulttuuriperintöä ja tarjoaa arvokasta tietoa niin säveltäjästä kuin aikakauden historiastakin.
Sibeliuksen syntymäkodissa on perusnäyttelyn lisäksi pieni museokauppa, jossa myydään Sibeliukseen liittyviä kirjoja, postikortteja, koruja ja matkamuistoja.
Museossa järjestetään monenlaisia tapahtumia. Säännöllisesti järjestettävien kamarikonserttien aikaan emme ota sisään muita museovieraita kuin konserttia kuuntelemaan tulleet.
Kohteet > Säästöpankkimuseo

Säästöpankkimuseo perustettiin vuonna 1972, ja se on Pohjoismaiden vanhin valtakunnallinen säästöpankkimuseo. Kokoelmat omistaa Säästöpankkien tutkimussäätiö.
Säästöpankkimuseon perusnäyttelyssä tutustutaan pankkiasioinnin historiaan. Näyttelyssä pääsee myös pelaamaan liiketunnistimella toimivaa Säästölipaspeliä, joka opettaa rahan arvoa eri aikakausina.
Säästöpankkimuseon näyttely sijaitsee Museo Skogsterin toisen kerroksen näyttelytiloissa.
Toiminta

Hämeenlinnan kaupunginmuseo järjestää vuoden aikana Museo Skogsterissa kaksi näyttelyä, Palanderin talossa kaksi erikoisnäyttelyä, useita tapahtumia kaikissa kohteissaan sekä osallistuu hämeenlinnalaisten koululaisten kulttuuripolkujen järjestämiseen. Lisäksi Palanderin talossa ja Sibeliuksen syntymäkodissa on pysyvät näyttelyt. Jälkimmäisessä järjestetään myös konsertteja.
Kaupunginmuseo tuottaa yhteistyössä kaupungin muiden kulttuuritoimijoiden kanssa Hämeenlinnan koululaisten kulttuuripolkua. Lastenkulttuurikeskus ARXin kanssa yhteistyössä toteutetaan myös Lasten lauantai -tapahtumia, jotka ovat ilmaisia lapsille ja heidän vanhemmilleen.
Kaupunginmuseo järjestää vaihtelevan määrän oheisohjelmaa. Vuosittain järjestettäviä tapahtumia Hämeenlinnalaiset osaavat jo odottaa ja osaavat etsiä niistä tietoa (esim. Palanderin talon Talvirieha).
Toiminta > Alueellinen vastuumuseo

Hämeenlinnan kaupunginmuseo toimii Kanta-Hämeen alueellisena vastuumuseona ja sille kuuluu kaksi tehtäväkokonaisuutta: museotoiminnan edistämistehtävä ja kulttuuriympäristötehtävä.
Kulttuuriympäristön asiantuntijaviranomaisena vastuumuseo antaa lausuntoja kulttuuriympäristöön vaikuttavissa hankkeissa. Museo myös neuvoo esimerkiksi kulttuuriympäristön hoidossa ja korjausrakentamisessa.
Vastuumuseo auttaa maksutta toimialueensa ei-ammatillisesti hoidettuja paikallismuseoita museotyön eri osa-alueilla. Paikallismuseoiden lisäksi myös muita yhteisöjä ja yksityishenkilöitä neuvotaan paikallisperinteen tallentamiseen ja säilyttämiseen liittyvissä kysymyksissä.
Alueellisen museotyön keskeisenä tavoitteena on vaalia, tallentaa ja tuoda näkyväksi kulttuuriperintöämme yhdessä kantahämäläisten ihmisten ja yhteisöjen kanssa.
Alueellinen vastuumuseo kirjoittaa vuosittain noin 250 maankäyttöön ja rakentamiseen liittyvää lausuntoa.
Toiminta > Näyttelyt

Museo Skogsterissa on kaksi vaihtuvien näyttelyiden tilaa. Vuonna 2023 nähtiin näyttelyt nimeltä Svengaava 60-luku, Museo111, Sylit - Kuka lapsen hoitaa? ja Heljä Liukko-Sundström - kotiemme keramiikkataiteilija.
Sibeliuksen syntymäkodin, Palanderin talon ja Säästöpankkimuseon näyttelyt ovat pysyviä perusnäyttelyitä. Sibeliuksen syntymäkodin 1860–1880-luvuille sisustetuissa huoneissa tutustutaan kansallissäveltäjä Jean Sibeliuksen lapsuuden ja nuoruuden aikaan Hämeenlinnassa. Rakennus on valmistunut vuonna 1834, ja se on toiminut museona 1960-luvulta saakka. Talossa tehtiin viimeisin laaja restaurointi vuonna 2007.
Palanderin talo on saanut 1860-luvulla valmistuneen rakennuksen pitkäaikaiselta omistajaperheeltä. Hämeenlinnan lyseossa venäjän kielen lehtorina toimineen E.W. Palanderin perhe asui talossa 1884–1904. Museossa on vuosittain kaksi kausinäyttelyä, Palanderin talon joulu ja Palanderin talon pääsiäinen, jotka ovat talvikauden muista aukioloajoista poiketen avoinna myös arkisin.
Säästöpankkimuseossa päästään 1920-luvun pankkisalin tunnelmaan. Näyttely perustuu Säästöpankkien tutkimussäätiön hienoon kokoelmaan.
Aiheesta muualla

Kanta-Hämeen museot (Arkistoitu – Internet Archive)
Hämeenlinnan kaupungin historiallisen museon kotisivut
| n k Perustiedot Wikidatassa: Hämeenlinnan kaupunginmuseo (Q18346679)ohje |
| --- | --- |
esiintymä kohteesta: museo, kulttuurihistoriallinen museo, kaupunginmuseo, alueellinen vastuumuseo
valtio: Suomi
sijaitsee hallinnollisessa alueyksikössä: Hämeenlinna
koordinaatit: 61°00′N 24°28′E﻿ / ﻿61°N 24.46°E﻿ / 61; 24.46

Hämeen linnan päälinna oli Hämeenlinnan kaupungin historiallisen museon toimipaikka vuosina 2013–2016.
Vantaan Jalkapalloseura

| VJS |
| --- | --- |

Koko nimi:  Vantaan Jalkapalloseura
Perustettu:  1970
Kaupunki:   Vantaa, Suomi
Kenttä:  Myyrmäen jalkapallostadion, Aktia Areena
Sarja:  Kakkonen
Sarjataso:  4.
Puheenjohtaja:  Kaj Björkqvist
Infobox OKNimi-testi OK: 
Entinen logo
Vantaan Jalkapalloseura (VJS) on vantaalainen jalkapalloseura. VJS on Suomen Palloliiton jäsenseura. Seuralla on noin 1 600 lisenssipelaajaa lähinnä Länsi- ja Keski-Vantaan alueilta. Seuran toimisto sijaitsee MUP Stadionilla. Seuralla on 11 päätoimista ja 12 osatoimista työntekijää sekä n. 500 vapaaehtoistyöntekijää. lähde?
VJS on kasvattajaseura, jonka edustusjoukkueet pelaavat miesten kolmosta ja naisten Kakkosta. Seura tekee tyttöpuolella yhteistyötä PK-35 Vantaan naisten edustusjoukkueen kanssa ja poikapuolella HJK:n kanssa. Seuran tavoitteena on tarjota jalkapallotoimintaa monipuolisesti eri lähtökohdista mukana oleville lapsille, nuorille ja aikuisille.
Vantaan Jalkapalloseura omistaa (100%) VJS-kenttä Oy:n, joka pyörittää jalkapallokentän vuokraustoimintaa VJS-kentällä Vantaankoskella. Kentälle rakennettiin vuonna 2016 ylipainehalli Aktia Areena. Seuralla on myös kesästä 2016 toinen oma olosuhde, Hissikeskus-kenttä, tekonurmikenttä Myyrmäen urheilutalon vieressä.