stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Julkisten ja hyvinvointialojen liitto

| Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry |
| --- | --- |

Perustettu:  2006
Toimiala:  Julkisten ja hyvinvointialojen työntekijöiden edunvalvonta
Kotipaikka:  Helsinki
Jäsenmäärä:  163 935 (1.1.2022)
Puheenjohtaja:  Håkan Ekström
Jäsenlehti:  Motiivi
Aiheesta muualla
Sivusto
Infobox OKNimi-testi OK: 
Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry (JHL, ruots. Förbundet för den offentliga sektorn och välfärdsområdena JHL rf) on suomalainen julkisella ja hyvinvointipalvelusektorilla työskentelevien ammattiliitto. Siihen kuului vuoden 2022 alussa yhteisöjäsenliittojen jäseniä lukuun ottamatta noin 164 000 jäsentä. Liitto on SAK:n jäsen. Liiton puheenjohtaja on Håkan Ekström.
JHL on ammattiliitto, jonka jäsenet työskentelevät valtion, kuntien, hyvinvointialueiden, kuntayhtymien, seurakuntien, niiden liikelaitosten tai yhtiöiden, yleishyödyllisten yhteisöjen, julkiselle sektorille palveluja tuottavien yritysten tai yhteisöjen palveluksessa ja vastaavilla toimialoilla. JHL:n jäsenistö työskentelee noin 950 eri ammattinimikkeellä. Jäsenistä naisia on 70 % ja miehiä 30 %.
Historia

JHL perustettiin 22. marraskuuta 2005, kun Kunta-alan ammattiliitto KTV, Valtion ja erityispalvelujen ammattiliitto (VAL) ja Valtion yhteisjärjestö (VTY) yhdistyivät. Toimintansa JHL aloitti vuoden 2006 alussa. JHL:n yhteisöjäseniksi tulivat perustamisvaiheessa Merivartioliitto MVL (nyk. Rajaturvallisuusunioni), Tulliliitto ja Vankilavirkailijain liitto VVL. Aliupseeriliitto liittyi JHL:n yhteisöjäseneksi vuonna 2008. Vuonna 2010 Rautatieläisten liitto teki päätöksen liittyä JHL:ään. Perustettiin Raideammattilaisten yhteisjärjestö.  JHL:n jäseniksi rautatieläiset liittyivät vuoden 2012 alussa.
Hallinto ja organisaatio

JHL:n organisaatio rakentuu jäsenyhdistyksistä, edustajistosta, hallituksesta sekä keskus- ja aluetoimistoista.
JHL:n ylin päättävä elin on viiden vuoden välein suoralla jäsenvaalilla valittava 120-jäseninen edustajisto, joka kokoontuu kaksi kertaa vuodessa. Edustajistossa on kuntien sopimusalalta 80, yksityiseltä sopimusalalta 35, valtion sopimusalalta 4 ja kirkon sopimusalalta 1 edustaja. JHL:llä on neljä valtiosektorin yhteisöjäsenliittoa, jotka ovat yhdistäneet liittojensa edunvalvonnan JHL:n kanssa. Yhteisöjäsenliitoilla (Rajaturvallisuusunioni, Vankilavirkailijain liitto VVL, Tulliliitto ja Aliupseeriliitto) on edustajiston kokouksissa omat edustajansa. Viimeisimmät edustajistovaalit JHL:ssä käytiin vuonna 2017.
JHL:n hallituksen muodostavat liiton puheenjohtaja ja toimialajohtaja sekä 23 jäsentä. Noin kerran kuukaudessa kokoontuva hallitus toteuttaa edustajiston päättämiä suuria linjoja liiton toiminnassa.
Keskustoimisto sijaitsee Helsingissä. Aluetoimistoja on kahdeksan.
Yhdistykset muodostavat JHL:n rungon. Jokainen JHL:läinen kuuluu johonkin liiton noin 450 yhdistyksestä. Noin puolella yhdistyksistä on omat kotisivut.
Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa palvelee JHL:n jäseniä työttömyysturvaan liittyvissä asioissa. Kassalla on oma hallitus ja edustajisto.
JHL-opisto

Raseborg-säätiön ylläpitämä JHL-opisto järjestää julkisilla ja hyvinvointialoilla työskenteleville sekä muille ammatillisesti järjestäytyneille humanistista ja yhteiskunnallista koulutusta hyvinvointiin, työelämän yhteistyötaitoihin ja yhdenvertaisuuteen liittyvissä asioissa. JHL-opisto toimii JHL:n keskustoimiston tiloissa Helsingissä. Koulutusten järjestämisessä JHL tekee lisäksi yhteistyötä Työväen Sivistysliitto TSL:n kanssa.
Puheenjohtajat

Tuire Santamäki-Vuori (2006–2011)
Jarkko Eloranta (2011–2016)
Päivi Niemi-Laine (2016–2023)
Håkan Ekström (2023-)
Vaalirahoitus > Eduskuntavaalit

Eduskuntavaaleissa 2019 JHL tuki vasemmistoliiton Li Anderssonia ja Jussi Saramoa yhteensä 3 800 eurolla sekä perussuomalaisten Veijo Niemeä 600 eurolla.
Eduskuntavaaleissa 2023 JHL tuki yhteensä 130 900 eurolla 16 SDP:n ehdokasta (mm. Krista Kiuru, Tytti Tuppurainen ja Seppo Eskelinen), kuutta vasemmistoliiton ehdokasta (Jussi Saramo ja Pia Lohikoski), kahta keskustan ehdokasta (Annika Saarikko ja Antti Kaikkonen), kahta perussuomalaisten ehdokasta (Veijo Niemi ja Arja Juvonen) sekä yhtä kokoomuksen ehdokasta (Paula Risikko).
Vaalirahoitus > Europarlamenttivaalit

Eurovaaleissa 2019 JHL tuki yhteensä 10 400 eurolla neljää SDP:n ehdokasta (mm. Eero Heinäluoma ja Mikkel Näkkäläjärvi) sekä kokoomuksen Sirpa Pietikäistä.
Työehtosopimukset

JHL solmii työ- ja virkaehtosopimuksia julkisilla aloilla ja yksityisillä hyvinvointialoilla. JHL neuvottelee noin 100 työ- tai virkaehtosopimusta julkisilla ja yksityisillä aloilla. Julkisten alojen sopimuksia ovat kuntien, hyvinvointialueiden, valtion ja niiden virastojen sekä seurakuntien sopimukset. Kunta-alan yleistä virka- ja työehtosopimusta (KVTES) sovelletaan pääsääntöisesti kuntien ja kuntayhtymien viranhaltijoihin ja kuukausipalkkaisiin työntekijöihin. Perhepäivähoitajien liitettä sovelletaan omassa kodissaan työskenteleviin perhepäivähoitajiin.
Hyvinvointialueiden henkilöstölle tuli 1.3.2023 voimaan oma virka- ja työehtosopimus HYVTES. Käytännössä määräykset ovat samat kuin KVTESin määräykset. Muutokset ovat lähinnä teknisiä. KVTESin ja ja kuntien teknisten virka- ja työehtosopimus TS:n määräysten soveltaminen hyvinvointialueilla on päättynyt.
Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön työ- ja virkaehtosopimus eli Sote-sopimus koskee sosiaali- tai terveydenhuollon töitä hyvinvointialueilla tai hyvinvointiyhtymissä tekeviä.
Yksityisten alojen sopimuksia liitto solmii sosiaali- ja terveys- ja opetusalalla, neuvonta-, liikenne- ja energia-aloilla. Yksityisten sopimusalojen työehtosopimuksia sovelletaan kunnallisissa ja valtion yhtiöissä sekä liikelaitoksissa, yhdistyksissä ja säätiöissä sekä mm. useissa sosiaalipalvelualan yrityksissä.
Avaintyönantajat AVAINTA ry:n jäsenyhteisöjä koskeva työehtosopimus tunnetaan lyhenteellä AVAINTES. Yksityisen sosiaalipalvelualan työehtosopimusta noudatetaan Sosiaalialan työnantajien jäsenyritysten palveluksessa oleviin sosiaalialan palveluyksiköissä työskenteleviin työntekijöihin.
Henkilökohtaisten avustajien työehtosopimusta noudatetaan Heta – Henkilökohtaisten avustajien työnantajien liitto ry:n jäsenenä olevien vammaisten henkilöiden henkilökohtaisiin avustajiin. Työehtosopimuksella määrätään henkilökohtaisten avustajien työsuhteissa noudatettavat vähimmäisehdot, kun työnantajana on vammainen henkilö itse.
Jäsenlehti

Liiton jäsenlehti on nimeltään Motiivi. Lehdellä on sekä printtiversio että verkkoversio. Printtiversio ilmestyy 6 kertaa vuodessa.
Aiheesta muualla

JHL:n kotisivut
Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa kotisivut
SAK:laiset ammattiliitot
Jake Shields

| Jake Shields |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 9. tammikuuta 1979 (ikä 45) Summertown, Tennessee
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Vapaaottelija
Aktiivisena:  1999–
Pituus:  180 cm
Paino:  77 kg
Painoluokka:  välisarja keskisarja
Kätisyys:  oikea
Taistelutyyli:  vapaapaini, brasilialainen jujutsu, thainyrkkeily
Seura:  Cesar Gracie Jiu-Jitsu American Kickboxing Academy
Tilastot
Ottelut:  43
Voitot:  32
– tyrmäyksellä:  3
– luovutuksella:  12
– päätöksellä:  17
Tappiot:  9
– tyrmäyksellä:  2
– luovutuksella:  1
– päätöksellä:  6
Tasapelit:  1
Aiheesta muualla
www.jakeshields.com
Jake Sequoyah Shields (s. 9. tammikuuta 1979 Summertown, Tennessee) on yhdysvaltalainen vapaaottelija. Hän on saavuttanut urallaan useita mestaruuksia eri organisaatioissa. Shields voitti Shooton välisarjan mestaruuden vuonna 2003, EliteXC:n välisarjan mestaruuden 2008 ja Strikeforcen keskisarjan mestaruuden 2009. Hän otteli myös UFC:n mestaruudesta 2011, mutta hävisi kamppailun Georges St-Pierrelle.
István Majoros

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten kreikkalais-roomalainen paini. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ateena 2004 | 55 kg |  |
István Majoros (s. 11. heinäkuuta 1974) on unkarilainen painija, joka kilpailee kreikkalais-roomalaisella tyylillä.
Majoros voitti 55 kilon sarjan olympiakultaa Ateenasta 2004. Lisäksi hänellä on 58 kilon sarjan Euroopan-mestaruus vuodelta 2000 ja 55 kilon sarjan MM-pronssi vuodelta 2005. Hänen nykyinen seuransa on FSPU Debrecen.
Idän pikajuna

Idän pikajunan mainosjuliste
Idän pikajunalla (Orient Express) tarkoitetaan yleensä Pariisin ja Istanbulin välillä, 1880-luvulta aina vuoteen 1977 saakka kulkenutta yöpikajunaa. Aikojen kuluessa liikenteessä on kuitenkin ollut useita Orient Express -nimeä käyttäneitä junia ja niiden pääteasemina on ollut muitakin paikkakuntia kuin Pariisi ja Istanbul.
Idän pikajunaa liikennöi 1970-luvulle saakka Compagnie Internationale des Wagons-Lits -niminen yhtiö, joka hallitsi pitkään kaukojunaliikennettä Euroopassa. Yhtiö omisti junissa käytetyt makuu- ja ravintolavaunut, mutta junia vetivät kansallisten rautatieyhtiöiden veturit.
Nykyään

Vuonna 2024 kaksi eri yritystä pyrkii myymään junamatkoja "Idän pikajunan" nimellä: LVMH:n ja Belmond-yhtiön omistama Venice Simplon-Orient-Express on ollut toiminnassa vuodesta 1982. Accor-yhtiön Nostalgie-Istanbul-Orient-Expressin reitti kulkee Zürichista Istanbuliin. Molemmilla on käytössään entistettyjä vaunuja alkuperäisestä Idän pikajunasta.
Idän pikajuna populaarikulttuurissa

Idän pikajuna on ollut tapahtumapaikkana sekä kirjoissa että elokuvissa. Tunnetuin kirja on Agatha Christien salapoliisiromaani Idän pikajunan arvoitus, jonka pohjalta on tehty myös kaksi elokuvaa sekä TV-sovitus. Tarkkaan ottaen Christien Idän pikajunan arvoitus sijoittuu Simplon Orient Expressiin, joka aloitti 1919 ja kulki Calaisista Istanbuliin. Graham Greenen kirja Idän pikajuna puolestaan sijoittuu Oostende-Vienna Orient Expressiin. Idän pikajuna esiintyy myös elokuvassa Salainen agentti 007 Istanbulissa (1963) .
Idän pikajunien reitit

Orient Express -junan ensimmäinen reitti: Pariisi–Strasbourg–München–Wien–Budapest–Bukarest–Varna–Istanbul
Simplon Orient Express: Pariisi–Lausanne–Milano–Venetsia–Belgrad–Sofia–Istanbul
Arlberg Orient Express: Pariisi–Zürich–Innsbruck–Wien–Budapest–Bukarest, tai Budapest–Belgrad–Ateena
Nostalgiajuna Venice-Simplon Orient Express: Calais–Pariisi–Lausanne–Milano–Venetsia
Itävallan rautatieyhtiön (ÖBB) Orient Express -juna 1977–2007: Pariisi–Strasbourg–München–Wien
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Idän pikajuna Wikimedia Commonsissa
Idän pikajunan vaunuja
Idän pikajunan reitti. Vanhin reitti punaisella, maailmansotien välisen ajan Simplon-reitti vihreällä värillä.
Icehearts

| Suomen Icehearts ry |
| --- | --- |
Perustettu:  1996
Perustaja:  Ilkka ja Ville Turkka
Toimiala:  lasten ja nuorten hyvinvointi, syrjäytymisen ehkäisy, sosiaalinen tuki, joukkueurheilu, lastensuojelu
Kotipaikka:  Vantaa
Toiminnanjohtaja:  Teemu Vartiamäki
Puheenjohtaja:  Aleksandr Kanevski
Hallitus (kalenterivuosi):  Aleksandr Kanevski (pj), Pirta Karlsson, Sirpa Tuomi, Jukka Marttala, Nina Hyvärinen, Jouko Karjalainen, Sanna Hautala, Virva Juurikkala, Ville Ylianunti.
Aiheesta muualla
[www.icehearts.fi Sivusto]
Infobox OKNimi-testi OK: 
Iceheartsin tarkoituksena on ehkäistä lasten ja nuorten syrjäytymistä joukkueliikuntaa ja -harrastusta hyväksi käyttäen.
Icehearts ry perustettiin Vantaalla 1996. Toimintamallin ovat perustaneet Ville ja Ilkka Turkka. Perustamisesta lähtien yhdistyksen tavoitteena on ollut valtakunnallinen järjestö, jotta mahdollisimman moni lapsi saisi mahdollisuuden harrastaa ja tuntea olevansa osa yhteisöä.
Icehearts-toimintamalli on pitkäkestoista ja kokonaisvaltaista tukea lapsen hyväksi nopeasti muuttuvassa yhteiskunnassa, jossa lapsen asioiden parissa toimivat aikuiset vaihtuvat usein. Kasvattaja tukee joukkueeseen valittuja lapsia koulussa, kotona ja vapaa-ajalla 12 vuoden ajan.
Lasten valinnassa auttavat kunkin kunnan esikoulujen ja peruskoulujen henkilöstö ja alueen sosiaalitoimi. Mukaan valitaan lapsia jotka tarvitsevat erityistä tukea kasvussaan. Joukkueen toimintaan osallistumisesta ja tuen vastaanottamisesta päättävät aina lasten vanhemmat.
Toimintamallin avulla ennaltaehkäistään osattomuutta ja syrjäytymistä sekä kohennetaan inhimillistä hyvinvointia.
Iceheartsin joukkueissa oli vuoden 2023 keväällä mukana yli 1000 lasta. Se toimii 14 paikkakunnalla ja työllistää noin 100 ihmistä. Joukkueita on mukana jalkapallossa, jääkiekossa ja salibandyssä. Ajantasaisimmat tiedot löydät yhdistyksen verkkosivuilta www.icehearts.fi
Koulutyö

Joukkueen kasvattaja tukee joukkueensa lasten koulutyötä. Kasvattaja sopii paikallisesti lasten koulutyön tuesta. Kasvattaja voi osallistua opetukseen avustavana henkilönä tai opettaa joukkueensa lapsia sovitusti yksin tai pienissä ryhmissä opettajan johdolla. Kasvattaja toimii koulussa ylimääräisenä resurssina ja tukee ja rauhoittaa toiminnallaan koko luokkaa ja koulua.
Koulupäivän jälkeen kasvattaja auttaa lapsia tekemään päivän aikana saatuja kotitehtäviä ja järjestää lapsille iltapäivätoimintaa. Iltapäivän aikana pelaajat viettävät yhdessä aikaa, liikkuvat ja harrastavat sekä tekevät retkiä kasvattajansa johdolla. Vanhemmiten Icehearts-nuoret tutustuvat kasvattajansa johdolla eri koulutuspolkuihin ja ammatteihin.
Harrastus

Joukkueen pelaajat valitaan mukaan portaittain 6–12-vuotiaina. Joukkueen harrastama laji valitaan yhdessä kasvattajan ja joukkueen pelaajien kesken. Lajeja voidaan kokeilla monipuolisesti alueen tarjonnan mukaan. Joukkue harjoittelee koulupäivien jälkeen. Joukkue voi osallistua normaaleihin lajiliittojen sarjoihin harrastetasolla. Harrastustoimintaan kuuluvat myös kesäleirit ja erilaiset tapahtumat, joissa opetellaan yhdessä toimimista ja arjen askareita.
Sosiaalinen tuki

Kasvattaja auttaa lasta ja perhettä tukemalla heitä arjen kasvatuksessa ja osallistuu tarvittaessa lasta koskeviin palavereihin. Hän tekee tiivistä yhteistyötä sosiaalitoimen, terveystoimen ja opetustoimen kanssa. Hänen merkittävä sosiaalityön työkalunsa on joukkueurheilu ja sen mukanaan tuoma yhteisö, jota ilman erityisen tuen tarpeessa olevat lapset helposti jäävät. Kasvattaja tukee lapsia ja perheitä kokonaisvaltaisesti ja pitkäkestoisesti.
Kirjallisuus

Iceheartsin toiminnasta on kirjoitettu seuraavia teoksia:
Mika Wickström: Lapsia liukkaalla jäällä (2014)
Teemu Vartiamäki & Miika Niemelä: Icehearts – koulun kyljessä (2010)
Ilkka Turkka & Ville Turkka: Icehearts – joukkue kasvun tukena (2008)
Aiheesta muualla

Icehearts ry:n yhteystiedot Icehearts ry. Viitattu 11.10.2018.
Icehearts toiminta Icehearts ry. Viitattu 11.10.2018.
Icehearts video Youtube. Viitattu 22.11.2018.
Icehearts 25-v juhlawebinaarin tallenne 2.9.2021.
https://www.youtube.com/watch?v=r6HWIOFqNhU Icehearts vaikuttavuusvideo. 2019.
István Lévai (painija)

| Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.Euroopan kisat  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.Euroopan kisat  | Mitalit> Maa:   Slovakia.Miesten kreikkalais-roomalainen paini.Euroopan kisat  | Maa:   Slovakia> Miesten kreikkalais-roomalainen paini. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Baku 2015 | 60 kg |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Belgrad 2012 | 60 kg |  |
|  Pronssia | Tbilisi 2013 | 60 kg |  |
|  Pronssia | Vantaa 2014 | 66 kg |  |
István Lévai (s. 21. joulukuuta 1990) on unkarilaissyntyinen, Slovakiaa edustava kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja Euroopan mestari.
Pääasiassa 60–66 kilogramman painoluokissa kilpaileva Lévai on voittanut EM-kilpailuista kolme mitalia parhaana saavutuksenaan Euroopan mestaruus Belgradissa 2012.
István Pelle

| Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Unkari.Miesten telinevoimistelu. Olympialaiset  | Maa:   Unkari> Miesten telinevoimistelu. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Los Angeles 1932 | Permanto |  |
|  Kultaa | Los Angeles 1932 | Hevonen |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1932 | Nojapuut |  |
|  Hopeaa | Los Angeles 1932 | Yhdistetty |  |
István Pelle (26. heinäkuuta 1907 Budapest – 6. maaliskuuta 1986 Buenos Aires, Argentiina) oli unkarilainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Hän edusti seuratasolla budapestiläistä BTC:tä. Pelle osallistui olympialaisiin kolmesti vuosina 1928 – 1936 ja voitti yhteensä neljä mitalia, joista kaksi oli kultaisia ja kaksi hopeisia.
Iso Pajulampi (Perho)

| Iso Pajulampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho
Koordinaatit:  63°16′58″N, 24°41′54″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskupuro:  Pajupuro Matolampeen 
Järvinumero:  14.454.1.012
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  177,4 m  
Pituus:  580 m  
Leveys:  280 m  
Rantaviiva:  1,679 km  
Pinta-ala:  9,777 ha  
Saaria:  1 
 fiIso Pajulampi 
Iso Pajulampi  on Keski-Pohjanmaalla Perhossa  Salamajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa

Lampi on 580 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Alajoen valuma-alueeseen (14.454) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177,4 metriä mpy.
Ilmankostutin

Ilmankostutin toiminnassa
Ilmankostutin on laite, joka lisää sisäilman kosteutta. Laitteessa on vesisäiliö ja tekniikka kosteuden siirtämiseksi huoneilmaan. Koska huoneilma on talvipakkasilla usein kuivaa, ilmankostuttimia käytetään silloin esimerkiksi helpottamaan hengitysoireita sekä kuivien silmien kirvelyä ja kutinaa.
Historia

Ilmankostuttimien historia juontaa juurensa kauas antiikin aikoihin, erityisesti kreikkalaisten ja roomalaisten sivilisaatioiden keskuuteen. He käyttivät monia menetelmiä kosteuden lisäämiseksi ilmaan, jotta saavutettaisiin parempi terveys ja lisättäisiin yleistä mukavuutta. Tähän sisältyi vesilähteiden hyödyntäminen ja erilaisten laitteiden käyttö kosteuden lisäämiseksi ympäröivään ilmaan.
Ensimmäisen modernin ilmankostuttimen kehitti Lewis P. Brown 1900-luvun alkupuolella. Brown oli lääkäri, joka oli huolissaan kuivan ilman vaikutuksista potilaidensa terveyteen, erityisesti niiden, joilla oli hengityselinongelmia. Hän suunnitteli laitteen, jota hän kutsui ”atomisoijaksi”. Tämä laite puhalsi ilmaa puhaltimen avulla kostean sydänlangan läpi, tuottaen hienoa sumua, joka lisäsi ilman kosteutta.
1930-luvulla Vicks toi markkinoille ensimmäiset kaupalliset ilmankostuttimet. Alun perin nämä laitteet oli suunniteltu erityisesti sairaaloiden ja muiden lääketieteellisten tilojen käyttöön niiden kyvyn vuoksi helpottaa hengitystieoireita ja parantaa yleistä viihtyvyyttä.
Toisen maailmansodan aikana ilmankostuttimia alettiin käyttää myös sotilassairaaloissa haavoittuneiden sotilaiden terveyden ja mukavuuden parantamiseksi. Sodan päätyttyä ilmankostuttimien suosio kasvoi, ja ne alkoivat yleistyä kodeissa ja yrityksissä. 1950- ja 1960-luvuilla ilmankostuttimista tuli tavallisia kotitalouslaitteita.
Ajan myötä ilmankostuttimet ovat kehittyneet ja parantaneet muotoiluaan ja tehokkuuttaan. 1970-luvulla otettiin käyttöön ultraäänikostuttimet, jotka hyödynsivät korkeataajuisia värähtelyjä veden muuttamiseksi hienoksi sumuksi. Tämä uusi tekniikka oli aiempia malleja tehokkaampi ja hiljaisempi.
Tyyppejä

Höyrystävä ilmankostutin kuumentaa veden ja vapauttaa muodostuvan höyryn huoneilmaan. Joissain laitteissa voi olla myös ultraviolettivalo bakteerien tuhoamiseksi.
Kylmähöyrystävässä ilmankostuttimessa on suodatin tai verkko, joka kostutetaan ja läpi puhalletaan ilmaa huoneistoon.
Pisaroiva ilmankostutin eli sumutinkostutin pisaroi vettä huoneistoon esimerkiksi pyörivän kiekon tai ultraäänen avulla.
Ilmankostuttimien käyttötarkoitus on laajentunut alkuperäisestä terveyden ja viihtyvyyden parantamisesta, ja nykyään niitä hyödynnetään moniin muihin tarkoituksiin. Esimerkiksi niitä käytetään datakeskuksissa estämään staattista sähköä ja laitevaurioita. Museoissa ne auttavat ehkäisemään esineiden vaurioitumista ja säilyttämään arvokkaita kulttuurisia kohteita. Lisäksi ilmankostuttimia käytetään kasvihuoneissa edistämään kasvien kasvua ja luomaan optimaaliset kasvuympäristöt.
Vaarat

Ilmankostuttimeen pesiytyy helposti bakteereita, minkä johdosta laitteen puhtaanapito ja seisovan veden poistaminen on tärkeää. Ilmankostutin voi myös levittää huoneistoon mineraaleista peräisin olevaa hienojakoista pölyä. Ilmankostutin voi vahingoittaa esimerkiksi kodinelektroniikkaa, tapetteja, seiniä ja huonekaluja.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ilmankostutin Wikimedia Commonsissa
Iso Palijärvi

| Iso Palijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Satakunta, Varsinais-Suomi
Kunnat:  Eura, Pöytyä
Koordinaatit:  60°55′36″N, 22°14′30″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Lapinjoen vesistö (33)
Valuma-alue:  Koskeljärven valuma-alue (33.005)
Laskuoja:  oja Pikku Palijärveen 
Järvinumero:  33.005.1.005
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  50,7 m 
Pituus:  700 m  
Leveys:  500 m  
Rantaviiva:  1,846 km 
Pinta-ala:  18,106 ha  
 fiIso Palijärvi 
Iso Palijärvi on Euran ja Pöytyän rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön Koskeljärven valuma-alueeseen.
Maantiede

Ison Palijärven pinta-ala on 18,1 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 500 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 100 metriä pitkä yhdysoja Pikku Palijärveen.
Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pelto rajautuu rantaan järven pohjoisrannalla ja lännessä on soinen lahti. Järven etelärannalla on muutama loma-asunto, jonne pääsee seututieltä 210.
Luonto

Isossa Palijärvessä viihtyy ainakin jokirapu, hauki ja ahven, jotka ovat alkuperäisiä lajeja, sekä ankerias, karppi ja suutari, jotka ovat istutettuja lajeja.
Historia

Honkilahtelaiset hakivat vuonna 1900 talollisen August Eskolan valtuuttamana lupaa laskea Palijärven vedenpintaa. Järvelle oli tehty piirirajat vuotta aiemmin 1899. Asia siirrettiin kuitenkin lääninkonttoriin. Asiaan palattiin vuonna 1903, jolloin selvitykset oli tehty, ja lupa annettiin vuonna 1908. Järvi laskettiin perkaamalla Palijärven laskuoja, joka virtasi Koskensuon kautta nykyiseen Alhonojaan. Järvenlaskun seurauksena rantoja paljastui ja järviallas jakaantui kahdeksi järveksi. Pikku Palijärvi jäi luusuan puolelle ja Iso Palijärvi sen taakse.
Ivanna Sah’no

Ivanna Anatolijivna Sah’no (ukr. Іванна Анатоліївна Сахно; s. 14. marraskuuta 1997, Kiova, Ukraina), joka tunnetaan kansainvälisissä yhteyksissä myös nimellä Ivanna Sakhno, on ukrainalainen näyttelijä. Hänellä on rooli yhdysvaltalaisessa Tähtien sota -aiheisessa televisiosarjassa Ahsoka.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Roolihahmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 2018 | Pacific Rim: Kapina | Pacific Rim: Uprising | Viktoria |
| 2018 | The Spy Who Dumped Me | The Spy Who Dumped Me | Nadedja |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuodet | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Roolihahmo |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | High Fidelity | High Fidelity | Kat Monroe |
| 2023 | Ahsoka | Ahsoka | Shin Hati |
Aiheesta muualla

Ivanna Sah’no Internet Movie Databasessa. (englanniksi)