stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Henriëtte Ronner-Knip
Elämäkerta

Ronner-Knip syntyi Amsterdamissa taiteilijaperheeseen ja sai ensimmäiset maalausoppituntinsa isältään Josephus Augustus Knipiltä. Sokeuduttuaan vuonna 1832 Josephus opetti Henriëtten maalaamaan, jotta tämä voisi ottaa vastuun perheen elättämisestä. Henriëtte toimi aktiivisena taidemaalarina jo vuonna 1835, ja piti ensimmäisen taidenäyttelynsä Düsseldorfissa jo 16-vuotiaana.
Knip alkoi erikoistua eläinasetelmiin jo nuorena, sillä hän piti niistä. Isänsä kuoltua vuonna 1848 Knip alkoi maalata lähes yksinomaan eläinmaalauksia. Hänen maalauksensa saivat kehuja kriitikoilta, ja niitä kuvattiin teknisesti laadukkaiksi ja asetelmaltaan tasapainoisiksi. Vuonna 1850 Ronner-Knip muutti Brysseliin, missä hän alkoi vuonna 1860 valmistuneen erityisen kehutun koiramaalauksen jälkeen erikoistua nimenomaan koiriin. Suosionsa huipulla 1860-luvulla hän maalasi tilauksesta muun muassa Portugalin kuninkaan ja Belgian kuningattaren koiria.
1870-luvun alussa Ronner-Knip siirtyi maalaamaan koirien sijasta kissoja, kun hänen kotiinsa saapui kissa. Hänen kissamaalauksensa olivat erityisesti varakkaan keskiluokan suosiossa. Hänen suosionsa alkoi kuitenkin hiipua modernismin noustessa, kun tummat eläinmaalaukset alettiin nähdä vanhanaikaisina.
Knip meni vuonna 1850 naimisiin Feico Ronnerin kanssa, ja he saivat kuusi lasta. Hänestä tuli 1887 belgialaisen Leopold-ritarikunnan ja 1901 alankomaalaisen Orania-Nassaun ritarikunnan jäsen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henriëtte Ronner-Knip Wikimedia Commonsissa
Herman Donners

| Mitalit> Maa:   Belgia. Olympialaiset .Miesten vesipallo | Mitalit> Maa:   Belgia. Olympialaiset .Miesten vesipallo | Mitalit> Maa:   Belgia. Olympialaiset .Miesten vesipallo | Maa:   Belgia> .Miesten vesipallo |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hopeaa | Lontoo 1908 | joukkuekilpailu |  |
|  Pronssia | Tukholma 1912 | joukkuekilpailu |  |
Herman Donners (5. elokuuta 1888 Antwerpen – 1915) oli belgialainen vesipalloilija. Hän kilpaili vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa ja kuului siellä hopeaa saaneeseen joukkueeseen. Kesäolympialaisissa 1912 Tukholmassa hän oli mukana saamassa pronssia.
114 (luku)

| --- | --- |
Luonnolliset luvut
114 ← 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 →
Kardinaaliluku: sataneljätoista
Järjestysluku: sadasneljästoista
Tekijät: 1, 2, 3, 6, 19, 38, 57, 114
Alkutekijät:  2\cdot 3\cdot 19

Roomalainen numero: CXIV
Binääriluku: 1110010
Oktaaliluku: 162
Duodesimaaliluku: 96
Heksadesimaaliluku: 72
Vigesimaaliluku: 5E
114 (sataneljätoista) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 113 ja seuraa luku 115.
Matematiikassa

114 on yhdistetty, runsas ja puolitäydellinen luku.
114 on Harshad-luku kymmenjärjestelmässä, koska  114=19\cdot (1+1+4).
114 on pienin positiivinen kokonaisluku, jota ei ole vielä esitetty muodossa  a^{3}+b^{3}+c^{3}, jossa a, b ja c ovat kokonaislukuja.
114 kuuluu Padovanin lukujonoon.
114 kuuluu Zumkellerin lukuihin, koska sen tekijät voidaan jakaa kahdeksi joukoksi, joiden summa on sama.
114 kuuluu Moranin lukuihin, koska se jaettuna numeroidensa summalla on alkuluku.
114 on palindromi seitsenjärjestelmässä: 2227.
114 ensimmäisen alkuluvun summa (32 353) on myös alkuluku.
114 on pienin luku, joka voidaan muodostaa kahden parittoman alkuluvun summana (vähintään) kymmenellä tavalla, kun lukujen järjestyksellä ei ole merkitystä.
114 on yksi vain 17:stä positiivisesta kokonaisluvusta, joita ei voi muodostaa alle kahdeksan positiivisen kuutioluvun summana.
114 voidaan muodostaa kolmen neliöluvun summana kolmella tavalla:  8^{2}+7^{2}+1^{2},  8^{2}+5^{2}+5^{2} tai  7^{2}+7^{2}+4^{2}.
114 voidaan muodostaa neljän eri neliöluvun summana kolmella tavalla:  10^{2}+3^{2}+2^{2}+1^{2},  8^{2}+5^{2}+4^{2}+3^{2} tai  7^{2}+6^{2}+5^{2}+2^{2}.
Luonnontieteissä

Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 114 on fleroviumin järjestysluku.
Kadmium-114 on kadmiumin vakaa ja luonnossa yleisin isotooppi.
Tina-114 on tinan vakaa isotooppi.
Osmium-190 on osmiumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 114.
Iridium-191 on iridiumin vakaa isotooppi, jonka neutroniluku on 114.
114 Kassandra on asteroidi.
Muissa yhteyksissä

114 on suomenkielisen virsikirjan virsi: "Oi Pyhä Henki, Jumala".
114 on Kelan erityiskorvattavien lääkkeiden korvausnumero, jolla korvataan glaukooman hoitoon käytettäviä lääkkeitä.
114 on suomenkielisen Raamatun psalmi: "Vapise, maa, Herran edessä!".
Fat Boy™ 114 on Harley-Davidsonin valmistama moottoripyörämalli.
Koraanissa on 114 lukua.
Tuomaan evankeliumissa on 114 sanontaa.
STS-114 oli avaruussukkulalento.
ZIL-114 on neuvostovalmisteinen limusiini.
Iljušin Il-114 on venäläinen matkustajalentokone.
Seututie 114 kulkee Espoossa ja Kauniaisissa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 114 (luku) Wikimedia Commonsissa
Vedenolennot

Eri maiden suullisessa perinteessä on myyttisiä hahmoja, jotka elävät vedessä ja tulevat "toisesta maailmasta"selvennä sekä etsivät yhteyttä ihmisiin eri tavoin.
Antiikin tarujen vedenolennot

Ensimmäinen antiikin vedenhaltija on Okeanos-titaani, joka oli Gaian (maan) ja Uranoksen (taivaan) poika. Tarun mukaan Okeanos hallitsi makean veden Okeanos-virtaa, joka ympäröi maan reunoja. Okeanos sai sisarensa Thetyksen kanssa kolmetuhatta tytärtä, joita kutsuttiin okeanideiksi. He olivat makean veden hengettäriä, jotka hallitsivat esimerkiksi pilviä, sadetta, ilmavirtoja ja pohjavettä sekä myös jokia.
Myös Nereus on antiikin tarujen vedenjumala. Hän oli Gaian ja Pontoksen (meren) vanhin poika. Hän oli viisas ja hyväsydäminen merenantimien jumala, joka hallitsi kaloja ja meren suolaa. Nereus osasi ennustaa, ja hänen olomuotonsa oli yleensä nestemäinen, vaikka hän kykenikin muuntautumaan niin halutessaan.
Myöhemmin Zeuksen valtakaudella meriä hallitsi arvaamaton Poseidon, toiselta nimeltään Neptunus (jumala), jolla oli valta merten myrskyihin. Kuvataiteessa Poseidon kuvataan useimmiten kolmikärkisen keihään eli atraimen kanssa, jota kalastajatkin käyttivät. Poseidonin kulkuvälineenä oli kaksipyöräiset sotavaunut, joita hevoset tai merihevoset vetivät aaltojen halki. Poseidon kykeni nostamaan maanjäristyksiä kolmikärjellään tai synnyttämään merestä uusia saaria. Poseidonin vaimo Amfitrite oli vedenhengettärien nereidien kuningatar. Nereidit ratsastivat delfiinien selässä ja kisailivat vedessä kukkaköynnöksiä käsissään.
Najadit olivat makean veden jumalattaria, jotka ovat Poseidonin tai jokien jumalien Potamosien tyttäriä. Naiadit elivät makeissa vesistöissä ja menivät usein naimisiin kuolevaisten kuninkaiden kanssa ja omistivat maa-alueita, joille sitten antoivat nimensä. Monesti juomaveden lähde on nimetty naiadin mukaan, ja joskus nimen on saanut koko kaupunki, kuten esimerkiksi Egyptin Memfiksen tapauksessa on käynyt. (Niinisalo 2006: 12-14, 16)
Antiikin tarujen vedenolennot > Seireenit

Seireenin ajatellaan yleensä olevan viettelijätär, joka haluaa viedä miehet tuhoon. Tarinan mukaan seireenit olivat naiadeja ja Persefonen seuralaisia. Persefone oli Zeuksen ja Demeterin tytär, jonka manalan valtias Hades ryösti morsiamekseen. Demeter etsi epätoivoisesti tytärtään ja muutti naiadit puoliksi linnuiksi, jotta ne voisivat etsiä tytärtä hänen kanssaan. Kertomuksen toisen version mukaan naiadit noiduttiin, koska he olivat antaneet Haadeksen ryöstää Persefonen. Myöhemmin seireenien kerrotaan asettuneen Anthemoessan saarelle, joka sijaitsee Italiassa nykyisen Napolin kaupungin lähellä. Seireeneillä uskottiin olevan hurmaavan kaunis ääni, jolla ne houkuttelivat merimiehiä hyppäämään mereen, jolloin heidän hukuttuaan seireenit söivät heidät. Myös kuuluisa Odysseus retkillään ohitti seireenien saaren ja onnistui ihmeellisesti miehineen välttämään hukkumakuoleman. (Niinisalo 2006:16, 18-19)
Useissa maissa, myös Suomessa, yleisesti uskottiin, että vedenhaltijat ovat hukkuneiden henkiä. Henkien ajateltiin kummittelevan hukkumispaikan lähellä ja houkuttelevan sukulaisia seurakseen veteen. Vedenhaltijan näkeminen saattoi myös enteillä jonkun hukkumista. Uidessa sattuneet suonenvedot saattoivat tuntua siltä kuin joku nykisi raajoja. Myös hukkuneiden ruumiissa olleiden tummien laikkujen uskottiin olevan vedenhaltijoiden sormenjälkiä.
Vedenhaltijatarinoiden moraalinen opetus on yleensä se, ettei saa meluta veden äärellä tai mennä uimaan tai kalaan kirkonmenojen aikaan tai pyhänä. Muuten vedenhaltijat saattoivat kostaa ja lähettää sairauksia tai hukuttaa. (Niinisalo 2006:32)
Kansainvälisiä vedenolentoja

Tarinat vedessä asuvista olioista ovat yleisiä ympäri Eurooppaa, seuraavassa eri maiden perinteisiin kuuluvia hahmoja.
Kansainvälisiä vedenolentoja > Melusina

Tarina Melusinasta kuuluu ranskalaiseen perinteeseen, ja siitä on monia eri versioita eri nimillä. Omat versiot kertomuksesta ovat olemassa ainakin Ranskassa, Luxemburgissa, Saksassa ja Puolassa.
Tarinassa Skotlannin kuningas Elynas lähtee metsästämään suruissaan ja vaimonsa menettäneenä. Metsässä hän kuulee ihmeellistä laulua, ja laulun johdattamana kohtaa metsänhaltija Pressynen, johon rakastuu ja pyytää tätä vaimokseen. He elävät onnellisina, ja Pressyne tuli raskaaksi. Silloin Pressyne vaati Elynasta lupaamaan, ettei tämä koskaan yrittäisi nähdä häntä synnyttämässä tai kylvettämässä lastaan, koska Elynas ei tiennyt Pressynen olevan metsänhenki. Elynas ei kuitenkaan kyennyt pitämään lupaustaan vaan, näki Pressynen kylvettämässä vastasyntyneitä kolmosia Melusinaa, Melioria ja Palatinaa. Niin Pressyne lähti kuningaskunnasta eikä koskaan palannut takaisin.
Pressyne pakeni pienelle saarelle ja kasvatti tyttärensä siellä. Viidentoista ikäisenä Melusina kysyi minkä lupauksen hänen isänsä oli rikkonut. Kuultuaan Melusina vihastui ja lähti sisaret mukanaan kostamaan isälleen. Tyttäret sieppasivat kuninkaan ja tämän omaisuuden ja sulkivat hänet vuoren sisään. Pressynen kuultua asiasta hän suuttui lapsilleen ja noitui Melusinan ottamaan puoliksi käärmeen hahmon aina lauantaisin. Vasta kun Melusina löytäisi puolison, joka ei yritä nähdä häntä lauantaisin, pääsisi hän taiasta.
Murheissaan metsässä vaeltaessaan Melusina tapasi Rainmondin, Poitoun herttuan, joka rakastui tytön kauneuteen ja kosi tätä. Melusina lupautui hänelle vaimoksi sillä ehdolla, ettei Rainmond koskaan yrittäisi nähdä häntä lauantaisin. Jos sulhanen pitäisi lupauksensa, tulisi hänen elämäänsä vaurautta ja onnea, jos ei, niin molemmille kävisi huonosti. Niin pari meni naimisiin ja sai 11 poikaa. He elivät onnellisina metsälammen lähelle rakentamassaan Lusignan linnassa. Rainmondia kuitenkin riivasi uteliaisuus - mitä hänen Melusinansa oikein piilotti häneltä? Eräänä lauantaina Rainmond piiloutui ja näki Melusinan kylpyaikeissa. Silloin hän näki vaimonsa olevan vyötäröstä alaspäin hirvittävä käärme. Kauheinta kuitenkin oli hänen ymmärtäessään miten paljon hän vaimoaan rakasti ja että hän saattaisi menettää tämän petoksensa takia. Samassa Melusina haihtui ja muuttui hengeksi ja huusi miehelleen, ettei saisi näkyvää ulkomuotoaan tai rauhaa ennen tuomiopäivää tai ennen kuin hänen Lusignan sukujuurensa kuolee. Hän sanoi vielä tulevansa linnan ylle aaveena aina, kun linnanherra vaihtuu. Sitten Melusina lensi itkien ulos linnasta ja elää enää metsän aaveena. (Niinisalo 2006:23-24)
Kansainvälisiä vedenolentoja > Lorelei

Lorelei on osa saksalaista kertomusperinnettä. Lorelei oli hyvin kaunis nainen ja tahtomattaan niin viettelevä, että kaikki miehet halusivat häntä. Hän ei pystynyt torjumaan kosijoitaan ja oli siten häpeäksi kotikaupungilleen Reinin varrella sijaitsevalle Bacharachille. Kaupunkilaiset uskoivat Lorelein olevan noiduttu ja lähettivät hänet piispan luo. Piispa kuitenkin uskoi tytön syyttömyyteen ja julisti tämän vapaaksi synnistä.
Lorelei itki, että koituu kohtaloksi jokaiselle miehelle, joka vain katsookin häneen. Hän rakasti vain yhtä miestä, mutta tämä oli lähtenyt merille. Hän toivoi kuolemaa, mutta hyväsydäminen piispa ei halunnut antaa sellaista tuomiota, vaan ehdotti Lorelein ryhtyvän nunnaksi luostariin. Matkalla luostariin ohitettiin Reinin rantakallio, ja Lorelei pyysi kerran vielä saada ihailla Reinin kaunista jokimaisemaa. Niin Lorelei päästettiin kiipeämään, ja huipulle päästyään hän sanoi: ”Näettekö tuon kaukaisen laivan joella? Se on rakastettuni laiva.” Sitten Lorelei hyppäsi jokeen, perässään murheen murtamat saattajat.
Nykyään Reinin varrella on rantakallio, jota kutsutaan nimellä Lorelei. Se on vaarallisessa paikassa, ja siellä on sattunut paljon onnettomuuksia. Lorelein uskotaan yhä houkuttelevan kauniilla laulullaan matkalaisia tuhoon. (Niinisalo 2006: 22, 24-25)
Kansainvälisiä vedenolentoja > Rusalka

Rusalka on eräänlainen vedenneito ja kuuluu slaavilaiseen, erityisesti venäläiseen, perinteeseen. Uskomuksen mukaan ennen naimaikää väkivaltaisesti kuolleen tytön sielusta tulee rusalka. Jos kuolema sattuu vesistön lähellä, silloin sielusta tulee veden rusalka. Hukkuneiden sieluista tulee myös rusalka-vedenolentoja. Rusalka näyttäytyy kauniin naisen hahmossa ja houkuttelee luokseen veteen. Joskus rusalka voi myös olla paha demoni, ja sillä uskotaan olevan korviariipaiseva nauru ,joka voi vaikka tappaa. Myös rusalka voi muuntautua esimerkiksi joutsenen tai hanhen hahmoon.
3.3.
Hemsedal

Hemsedal on kunta Buskerudin läänissä Norjassa. Hemsedalin kunta perustettiin, kun se erotettiin Golin kunnasta vuonna 1897. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 2 645 asukasta.
Hemsedalissa on Norjan toiseksi suurin hiihtokeskus.
Kuvia

Skogshorn-vuori (1728 m)
Hemsedalin kirkko
Hiihtokeskus
Tunnettuja henkilöitä

Erik Solbakken (s. 1984), televisiojuontaja
Ingrid Wigernæs (1928–2023), maastohiihtäjä
Aiheesta muualla

Hemsedalin kunnan kotisivu
Buskerudin läänin kunnat
Drammen
Flesberg
Flå
Gol
Hemsedal
Hol
Hole
Kongsberg
Krødsherad
Lier
Modum
Nesbyen
Nore og Uvdal
Ringerike
Rollag
Sigdal
Ål
Øvre Eiker
Norjan läänit | Norja
Hendeenvilla-apina

| Hendeenvilla-apina |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Kädelliset Primates
Alalahko::  Haplorrhini
Heimo::  Hämähäkkiapinat Atelidae
Suku::  Oreonax  Thomas, 1927
Laji::  flavicauda
Kaksiosainen nimi
 Oreonax flavicauda  (Humboldt, 1812) 
Synonyymit
 Lagothrix flavicauda 
 Lajin levinneisyysalue
Katso myös
   Hendeenvilla-apina Wikispeciesissä   Hendeenvilla-apina Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hendeenvilla-apina eli keltahäntävilla-apina (Oreonax flavicauda) on hämähäkkiapinalaji, jota esiintyy vain Perussa. Se on sukunsa (Oreonax) ainoa laji. Se on äärimmäisen uhanalainen apinalaji; luonnossa niitä arvioidaan olevan enää 250 yksilöä.
Hendeenvilla-apinan punaruskea turkki on paksu ja villava. Nenässä on valkoinen raita, hännän alapinta keltainen. Naaras painaa noin kuusi kiloa, koiras kahdeksan kiloa.
Hendeenvilla-apinat elävät Perun Andeilla 1 700–2 700 metrin korkeudessa. Niiden kotiseudun vaikeakulkuisuus suojasi lajia 1950-luvulle asti. Metsien hakkuut ja muu elinympäristön tuhoaminen on nykyisin niille suurin uhka.
Hendeenvilla-apinoiden käyttäytymisestä tiedetään kovin vähän. Ne liikkuvat ilmeisesti 5–18 yksilön ryhmissä, joihin kuuluu sekä uroksia että naaraita. Ne syövät hedelmiä, kukkia, muita meheviä kasvinosia ja mahdollisesti myös hyönteisiä.
Aiheesta muualla

Raportti suojelusta Neotropical Primate Conservation
Houston (täsmennyssivu)

Houston voi tarkoittaa seuraavia:
Houston, suurkaupunki Texasissa, Yhdysvalloissa
Houston, pikkukaupunki Alaskassa, Yhdysvalloissa
M/S Houston Express, saksalainen konttialus
USS Houston (CA-30), Yhdysvaltain laivaston raskas risteilijä
USS Houston (SSN-713), Yhdysvaltain laivaston ydinsukellusvene
Houston, seuraavien henkilöiden sukunimi:
Brian Houston (s. 1954), australialainen evankelista ja Hillsong Churchin perustaja
Cissy Houston (s. 1933), yhdysvaltalainen laulaja
Drew Houston (s. 1983), yhdysvaltalainen Internet-yrittäjä ja toimitusjohtaja
Eric Houston (s. 1972), Lindhurst High Schoolin surmien tekijä
George S. Houston (1811–1879), yhdysvaltalainen poliitikko
Larry Houston, yhdysvaltalainen animaattori, tuottaja ja animaatio-ohjaaja
Sam Houston (1793–1863), yhdysvaltalainen poliitikko ja sotilas
Stewart Houston (s. 1949), skotlantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
Whitney Houston (1963–2012), yhdysvaltalainen R&B-, gospel- ja pop-laulaja, näyttelijä, tuottaja ja valokuvamalli
Houston, Houston Edward Summers (s. 1983), yhdysvaltalainen rap-artisti
Houston Laukko (1988–2012), suomalainen ravihevonen.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Houston”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Houston Dash

Houston Dash on yhdysvaltalainen naisten ammattilaisjalkapalloseura Houstonista, Texasista. Seura pelaa NWSL-sarjassa. Seuran kotikenttä on Shell Energy Stadium ja päävalmentaja Sarah Lowdon.
Henrik Lilius

Liliuksen Häärunot ja Kehto-runo
Henrik Lilius (lat. Henricus Gustavi Lilius, 3. toukokuuta 1683 Messukylä – 6. maaliskuuta 1745 Messukylä) oli oman aikakautensa etevin suomen- ja latinankielinen runoilija. Hänen kalevalamittainen runonsa ”Kehto-Runot” on barokkikauden suomenkielisen lyriikan merkittävin saavutus.
Liliuksen vanhemmat olivat Messukylän kirkkoherra Gustaf Lilius ja Katarina Berg. Hän kävi Turun katedraalikoulua 1698–1700 ja pääsi ylioppilaaksi vuonna 1700. Hänet vihittiin papiksi 1706 ja hän valmistui maisteriksi 1707. Lilius oli Pirkkalan kappalaisena 1709–1722, Längelmäen kirkkoherrana 1722–1730 ja viimeksi Messukylän kirkkoherrana 1730–1745.
Myös Henrik Liliuksen veli Anders Lilius (vanhempi) toimi Messukylässä pappina. Henrikin poika Anders Lilius (nuorempi) (1712–1771) toimi Messukylän kirkkoherrana isänsä jälkeen vuosina 1745–1771 Anders nuoremman kuollessa Liliuksen suvun kolme polvea oli toiminut pappina Messukylässä 92 vuotta, näistä 57 vuotta kirkkoherrana.
Henrik Lundgaard

| Henrik Lundgaard> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Kansalaisuus:   Tanska
WRC-ura
Aktiivivuodet:  1995–2001
Kilpailuja:  17
Maailmanmestaruuksia:  0
Voittoja:  0
Palkintosijoja:  0
Erikoiskoevoittoja:  0
MM-pisteitä:  1
Ensimmäinen kilpailu:  Monte Carlo -ralli 1995
Viimeinen kilpailu:  Australian ralli 2001
Henrik Lundgaard (s. 26. helmikuuta 1969) on tanskalainen kilpa-autoilija. Hän on ajanut rallin lisäksi vakioautoluokissa radalla.
Lundegaard voitti rallin EM-sarjan mestaruuden kaudella 2000. Hänen ainoa pisteensä rallin MM-sarjassa tuli kauden 1997 avauskilpailusta Monte Carlo -rallista, jossa hän sijoittui kuudenneksi.
Lundegaard kilpaili pääasiassa Toyota Corolla WRC:llä. Hän ajoi viimeisen rallinsa vuonna 2003, jonka jälkeen hän on kilpaillut eri ratasarjoissa.
Härnösandin tuomiokirkko

Härnösandin tuomiokirkko.
Härnösandin tuomiokirkko (ruots. Härnösands domkyrka) on kirkkorakennus Härnösandin kunnassa Ruotsissa. Se sijaitsee Härnösandin taajamassa ja on Härnösandin hiippakunnan tuomiokirkko.
Tuomiokirkon on suunnitellut Johan Hawerman. Se valmistui vuonna 1846. Se sijaitsee samalla paikalla, jolla sijaitsi sitä ennen vuodelta 1593 peräisin ollut kivikirkko.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Härnösandin tuomiokirkko Wikimedia Commonsissa
Henrik Liljeroos

Heikki Liljeroos
Henrik Liljeroos, sukunimi vuoteen 1842 Heikkilä (26. joulukuuta 1828 – 21. tammikuuta 1873) oli suomalainen tehtailija. Hän perusti 1851 Tampereelle värjäysliikkeen ja myöhemmin verkatehtaan. Hän oli myös aktiivinen Tampereen kunnallispolitiikassa.
Kangasalan pitäjän Varalan kylästä kotoisin ollut Henrik Liljeroos tuli 12-vuotiaana Tampereelle värjärin oppiin värjärimestari Erik Lindforsin värjäämöön. Hän kävi Tampereella sunnuntaikoulua 1842-1847. Kisälliksi päästyään Liljeroos työskenteli värjärinliikkeissä Turussa, Vaasassa sekä Tampereella värjärimestari Henrik Oslanderin värjäämössä. Vuonna 1851 hän vannoi porvarivalan ja sai Tampereen maistraatilta värjärimestari- ja porvarikirjan.
Liljeroos osti vuonna 1871 Tammerkosken alajuoksulla sijainneen Neulasaari-nimisen saaren. Saarella oli aiemmin toiminut neuloja valmistanut Renforsin neulatehdas, joka oli tehnyt konkurssin 1863. Liljeroos perusti tehdasrakennuksiin kehruu- ja kutomatehtaan sekä lanka- ja kangasvärjäämön. Vuonna 1873 Liljeroos sairastui yritettyään puhdistaa koskeen kertynyttä jäähilettä. Hän vilustui pahoin ja kuoli vain 44-vuotiaana. Liljeroos on haudattu Pyynikin kirkkopuistoon.
Henrik Liljeroos oli naimisissa vuodesta 1851 Maria Karolina Iso-Tourun (1826–1878) kanssa.
Henrik Liljeroosin poika Johan Henrik Liljeroos laajensi isänsä perustamaa yritystä, joka nimettiin vuonna 1890 H. Liljeroosin Villankehruu- ja värjäystehtaaksi. Neulasaarta alettiin myös kutsua Kehräsaareksi tai Kehruusaareksi.
57 eaa.

| --- | --- |
Vuosisadat: 100-luku eaa. · Ensimmäinen vuosisata eaa. · Ensimmäinen vuosisata
Vuosikymmenet: 100-luku eaa. · 90-luku eaa. · 80-luku eaa. · 70-luku eaa. · 60-luku eaa. · 50-luku eaa. · 40-luku eaa. · 30-luku eaa. · 20-luku eaa. · 10-luku eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen eaa. · Ensimmäinen vuosikymmen
Vuodet: 100 eaa. · 99 eaa. · 98 eaa. · 97 eaa. · 96 eaa. · 95 eaa. · 94 eaa. · 93 eaa. · 92 eaa. · 91 eaa. · 90 eaa. · 89 eaa. · 88 eaa. · 87 eaa. · 86 eaa. · 85 eaa. · 84 eaa. · 83 eaa. · 82 eaa. · 81 eaa. · 80 eaa. · 79 eaa. · 78 eaa. · 77 eaa. · 76 eaa. · 75 eaa. · 74 eaa. · 73 eaa. · 72 eaa. · 71 eaa. · 70 eaa. · 69 eaa. · 68 eaa. · 67 eaa. · 66 eaa. · 65 eaa. · 64 eaa. · 63 eaa. · 62 eaa. · 61 eaa. · 60 eaa. · 59 eaa. · 58 eaa. · 57 eaa. · 56 eaa. · 55 eaa. · 54 eaa. · 53 eaa. · 52 eaa. · 51 eaa. · 50 eaa. · 49 eaa. · 48 eaa. · 47 eaa. · 46 eaa. · 45 eaa. · 44 eaa. · 43 eaa. · 42 eaa. · 41 eaa. · 40 eaa. · 39 eaa. · 38 eaa. · 37 eaa. · 36 eaa. · 35 eaa. · 34 eaa. · 33 eaa. · 32 eaa. · 31 eaa. · 30 eaa. · 29 eaa. · 28 eaa. · 27 eaa. · 26 eaa. · 25 eaa. · 24 eaa. · 23 eaa. · 22 eaa. · 21 eaa. · 20 eaa. · 19 eaa. · 18 eaa. · 17 eaa. · 16 eaa. · 15 eaa. · 14 eaa. · 13 eaa. · 12 eaa. · 11 eaa. ·  10 eaa. · 9 eaa. · 8 eaa. · 7 eaa. · 6 eaa. · 5 eaa. · 4 eaa. · 3 eaa. · 2 eaa. · 1 eaa. · 1 jaa.
Tapahtumia

Horuksen suuri temppeli Edfussa tiettävästi valmistui.
Caesar löi belgit Gallian sodassa
Henrik Leopold Melander

Henrik Leopold Melander (15. marraskuuta 1819 Helsinki – 24. tammikuuta 1890 Helsinki) oli suomalainen opettaja.
Melanderin vanhemmat olivat tullintarkastaja Henrik Melander ja Sofia Dorothea Dittmar. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1844 ja tuli seuraavana vuonna Kuopion yläalkeiskoulun kollegaksi sekä sitten 1851 konrehtoriksi ja 1855 rehtoriksi. 1862-1863 hän oli stipendiaattina ulkomailla, valmistautuen perustettavan ruotsalaisen normaalikoulun historian yliopettajaksi, mihin virkaan hänet nimitettiin 1864. Melander laati ahkerasti historian oppikirjoja, joita käännettiin myös suomeksi ja käytettiin noin 30 vuotta Suomen kansa- ja oppikouluissa, joitakin myös Ruotsissa. Hän oli Kasvatusopillisen yhdistyksen perustajia ja kuului sen aikakauskirjan toimittajiin 1865-1870. Melander puolusti kansanvalistusta ja kansanopistojen asiaa sekä toimi vuoden 1879 koulukomiteassa suomenkielisten koulujen perustamisen puolesta. Melanderin puoliso vuodesta 1853 oli Elise Leontine Ewald (k. 1918). Gustaf Melander, Henrik Melander ja Kurt Melander olivat heidän lapsiaan.
24 Sussex Drive

24 Sussex Drive.
24 Sussex Drive on Kanadan pääministerin virallinen asuinpaikka Ottawassa. Se on ollut Kanadan pääministerin virallinen asuinpaikka vuodesta 1951. 24 Sussex Driven lisäksi Kanadan pääministerillä on myös oma kesäasunto, Harrington Lake. Rakennus edustaa uusromaanista arkkitehtuuria.