stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suomen urheilu 2003
Nopeuslasku

Maailmanmestaruuskilpailut käytiin 26.–29.3. Sallassa. Jukka Viitasaari voitti miesten maailmanmestaruuden nopeudella 167,91 km/h. Jukan sisko Jaana Viitasaari voitti naisten maailmanmestaruuden nopeudella 164,60 km/h ja Kati Metsäpelto saavutti pronssia.
Nyrkkeily

Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 6.–12.7. Bangkokissa, Thaimaassa neljästä suomalaisnyrkkeilijästä Joni Turunen ja Jani Rauhala karsiutuivat toisella kierroksella.
Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 11.–17.5. Pécsissa, Unkarissa Terhi Lukka saavutti pronssia alle 63-kiloisten sarjassa.
Paini

Kreikkalais-roomalaisen painin maailmanmestaruuskilpailuissa 2.–5.10. Créteilissä, Ranskassa Marko Yli-Hannuksela (74 kg) ja Juha Ahokas (120 kg) sijoittuivat sarjoissaan seitsemänneksi.
Kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan-mestaruuskilpailuissa 23.–25.5. Belgradissa, Serbia ja Montenegrossa Juha Ahokas voitti kultaa alle 120-kiloisten sarjassa. Juha Lappalainen sijoittui alle 66-kiloisten sarjassa kuudenneksi kuten myös Tuomo Mäntylä alle 84-kiloisissa.
Pikaluistelu

Sprinttimaailmanmestaruuskilpailuissa 18.–19.1. Calgaryssa, Kanadassa Janne Hänninen sijoittui kymmenenneksi.
Matkakohtaisissa maailmanmestaruuskilpailuissa 14.–16.3. Berliinissä, Saksassa Janne Hänninen sijoittui 1 000 metrillä neljänneksi 0,07 sekunnin päähän pronssista, 1 500 metrillä seitsemänneksi ja 500 metrillä kymmenenneksi. Pekka Koskela oli 500 metrillä yhdestoista ja Vesa Rosendahl 1 500 metrillä kahdestoista.
Pohjoismaiset hiihtolajit

Maailmanmestaruuskilpailuissa 18.2.–1.3. Val di Fiemmessä, Italiassa Suomi oli mitalitilastossa seitsemäs yhdella kulta-, yhdellä hopea- ja kahdella pronssimitalillaan. Mäkihypyn joukkuekilpailussa kultaa voittivat Janne Ahonen, Tami Kiuru, Arttu Lappi ja Matti Hautamäki. Suurmäessä Hautamäki saavutti hopeaa ja Kiuru sijoittui kymmenenneksi. Normaalimäessä Kiuru oli viides, Lappi kuudes, Veli-Matti Lindström kahdeksas ja Hautamäki yhdeksäs. Yhdistetyssä Hannu Manninen, Jouni Kaitainen, Jaakko Tallus ja Samppa Lajunen saavuttivat joukkuekilpailussa pronssia kuten myös Lajunen normaalikilpailussa. Sprintissä Lajunen sijoittui kahdeksanneksi. Naisten viestihiihdossa Suomi sijoittui aluksi toiseksi mutta kisojen jälkeen kerrottiin Kaisa Variksen jääneen dopingtestissä kiinni erytropoietiinin käytöstä, joten Suomen viestisuoritus hylättiin. Varis ei saanut kilpailla naisten avausmatkalla 15 kilometrilläkään liian korkean hemoglobiiniarvon takia mutta viestiin hän pääsi viiden päivän karenssiajan mentyä ohi. Naishiihtäjien parhaiksi saavutuksiksi jäivät kaksi kuudetta sijaa, joille ylsivät Pirjo Manninen sprintissä ja Riikka Sirviö perinteisen hiihtotavan 15 kilometrin yhteislähtökilpailussa. Miesten viestijoukkue sijoittui kuudenneksi ja Teemu Kattilakoski oli vapaan hiihtotavan 50 kilometrillä kahdeksas.
Planican lentomäen maailmancupin osakilpailuissa 20.–23.3. Matti Hautamäki paransi kolme kertaa mäkihypyn pituusmaailmanennätystä: karsinnoissa 227,5 metriä, lauantain kilpailun koekierroksella 228,5 metriä ja sunnuntain kilpailussa 231 metriä. Perjantain joukkuekilpailun koekierroksella Veli-Matti Lindström hyppäsi 232,5 metriä mutta kaatui, joten pituutta ei kelpuutettu ennätykseksi.
Mäkihypyn maailmancupissa 2002–2003 Janne Ahonen sijoittui yhteispisteissä neljänneksi ja Matti Hautamäki kahdeksanneksi.
Yhdistetyn maailmancupissa 2002–2003 Hannu Manninen sijoittui yhteispisteissä neljänneksi ja Samppa Lajunen viidenneksi.
Keski-Euroopan mäkiviikolla 2002–2003 Janne Ahonen voitti kokonaiskilpailun yhteispistein 999,9. Osakilpailuissa hän oli kolmas Oberstdorfissa, ylipitkän hyppynsä kaatumisesta huolimatta viides Garmisch-Partenkirchenissä, ykkönen Innsbruckissa ja neljäs Bischofshofenissa.
Purjehdus

2.4 mR -luokan maailmanmestaruuskilpailuissa elokuussa Eckernfördessä, Saksassa Marko Dahlberg voitti kultaa.
E-jollien maailmanmestaruuskilpailuissa syyskuussa Cádizissa, Espanjassa Sari Multala saavutti hopeaa.
E-jollien Euroopan-mestaruuskilpailuissa heinäkuussa Palma de Mallorcalla, Espanjassa Sari Multala saavutti hopeaa.
Rullakiekko

Maailmanmestaruuskilpailuissa 12.–19.7. Nürnbergissä ja Ambergissa, Saksassa Suomi voitti kultaa voitettuaan loppuottelussa Ruotsin maalein 5–3.
Salibandy

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 18.–24.5. Sveitsissä Suomi saavutti pronssia hävittyään välierissä Ruotsille 4–5 ja voitettuaan pronssiottelussa Norjan 4–2.
Miesten Suomen-mestaruuden voitti espoolaisseura Oilers, hopeaa sai runkosarjan voittanut joensuulainen Josba, ja pronssille sijoittui Helsingin IFK.
Naisten Suomen-mestaruuden vei kaikki kolme loppuottelua tamperelainen Classic, hopeaa sai helsinkiläinen Salibandyseura Viikingit, ja pronssille sijoittui runkosarjan ykkönen, helsinkiläinen Tapanilan Erä III.
Soutu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 24.–31.8. Milanossa, Italiassa Sanna Stén sijoittui kevyessä yksikössä kymmenenneksi.
Suunnistus

Maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–9.8. Rapperswil-Jonassa, Sveitsissä Suomi saavutti kaksi mitalia. Miessuunnistajat Jani Lakanen, Jarkko Huovila ja Mats Haldin saavuttivat viestissä hopeaa sekä Heli Jukkola keskimatkalla pronssia. Pasi Ikonen sijoittui keskimatkalla neljänneksi.
Taitoluistelu

Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 24.–30.3. Washingtonissa, Yhdysvalloissa Alisa Drei sijoittui naisten kilpailussa 12:nneksi, Jessica Huot / Juha Valkama jäätanssissa 21:nneksi ja Ari-Pekka Nurmenkari miesten kilpailussa 28:nneksi.
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 20.–26.1. Malmössä, Ruotsissa Alisa Drei sijoittui seitsemänneksi, Susanna Pöykiö yhdeksänneksi ja Elina Kettunen kymmenenneksi. Jessica Huot / Juha Valkama sijoittui jäätanssissa 20:nneksi ja Ari-Pekka Nurmenkari miesten kilpailussa 27:nneksi.
Muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 3.–5.4. Ottawassa, Kanadassa Marigold IceUnity saavutti hopeaa ja Team Unique sijoittui neljänneksi.
Tennis

Jarkko Nieminen nousi heinäkuussa maailmanrankingissa sijalle 27. Hän ylsi tammikuussa Australian avoimissa kolmannelle kierrokselle, touko-kesäkuussa Ranskan avoimissa neljännelle kierrokselle, kesäkuun lopulla Wimbledonissa kolmannelle kierrokselle ja elokuun lopulla Yhdysvaltain avoimissa toiselle kierrokselle. Huhti-toukokuussa pelatussa Münchenin ATP-turnauksessa Nieminen ylsi loppuotteluun, jossa hän hävisi Sveitsin Roger Federerille 1–6, 4–6.
Uinti

Pitkän radan maailmanmestaruuskilpailuissa 12.–27.7. Barcelonassa, Espanjassa Hanna-Maria Seppälä voitti kultaa 100 metrin vapaauinnissa Suomen-ennätyksellä 54,37. Joona Puhakka saavutti yhden metrin ponnahduslautahypyissä pronssia, mikä oli Suomen uimahyppääjien kaikkien aikojen ensimmäinen MM-mitali. Jani Sievinen sijoittui 200 metrin sekauinnissa neljänneksi.
Lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuissa 11.–14.12. Dublinissa, Irlannissa Jani Sievinen voitti kultaa 100 metrin sekauinnissa, jossa hän jakoi voiton Slovenian Peter Mankočin kanssa, ja 200 metrin sekauinnissa. Hanna-Maria Seppälä saavutti pronssia 100 metrin vapaauinnissa lyhyiden ratojen Suomen-ennätyksellä 53,46.
Voimanosto

Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa 22.–25.5. Chicagossa, Yhdysvalloissa Raija Koskinen voitti alle 44-kiloisten sarjassa neljännen maailmanmestaruutensa. Mervi Rantamäki saavutti pronssia alle 52-kiloisten sarjassa.
Miesten maailmanmestaruuskilpailuissa 4.–9.11. Vejlessa, Tanskassa Kenneth Tallqvist sijoittui neljänneksi yli 125-kiloisten sarjassa ja Ove Lehto viidenneksi alle 125-kiloisissa.
Miesten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 7.–11.5. Sofiassa, Bulgariassa Ove Lehto saavutti pronssia alle 125-kiloisten sarjassa.
Naisten Euroopan-mestaruuskilpailuissa 28.–30.11. Trenčínissa, Slovakiassa Päivi Haapoja saavutti alle 60-kiloisten sarjassa hopeaa ja Mervi Sirkiä alle 52-kiloisissa pronssia. Raija Koskinen jäi omassa suorituksessaan ilman tulosta.
Voimistelu

Telinevoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 16.–24.8. Anaheimissa, Yhdysvalloissa Jari Mönkkönen sijoittui rekillä 17:nneksi.
Joukkuevoimistelun maailmanmestaruuskilpailuissa 23.–24.5. Grazissa, Yhdysvalloissa Olarin Voimistelijoiden Dynamot voitti kultaa ja saman seuran Elektronit saavutti hopeaa.
Yleisurheilu

Maailmanmestaruuskilpailuissa 23.–31.8. Pariisissa, Ranskassa paras suomalaissaavutus oli Mikaela Ingbergin neljäs sija keihäänheitossa. Pisteille ylsivät lisäksi keihäänheitossa viidenneksi sijoittunut Aki Parviainen sekä kuulantyönnössä seitsemänneksi ja kahdeksanneksi sijoittuneet Tepa Reinikainen ja Ville Tiisanoja. Jukka Keskisalo sijoittui 3 000 metrin estejuoksussa yhdeksänneksi kaikkien aikojen tilaston toiseksi parhaalla suomalaisajalla 8.17,72.
Sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 14.–16.3. Birminghamissa, Isossa-Britanniassa Arsi Harju sijoittui kuulantyönnössä neljänneksi, Tepa Reinikainen samassa lajissa kuudenneksi ja Markus Pöyhönen 60 metrin juoksussa seitsemänneksi.
Suomen-ennätyksiä paransivat 400 metrin aitajuoksussa Ari-Pekka Lattu 2.7. Lahdessa (49,36), 3 000 metrin estejuoksussa Johanna Risku 21.6. Euroopan cupin ykkösliigassa Lappeenrannassa (10.03,66) ja 24.7. Karlstadissa (9.55,44), kolmiloikassa Heli Koivula-Kruger 3.8. Lappeenrannassa (14,39) sekä keihäänheitossa Paula Huhtaniemi 10.8. Kalevan kisoissa Helsingissä (64,90).
Merimaskun kunnanvaltuusto

| Kunnanvaltuusto |
| --- | --- |

Kunta:  Merimasku
Valtuutettuja:  17
Viimeisimmät vaalit:  24. lokakuuta 2004
Merimaskun kunnanvaltuusto oli entisen Merimaskun kunnan ylintä päätösvaltaa käyttävä elin, jossa oli 17 jäsentä. Suurin puolue kunnassa oli Keskusta. Valtuuston toiminta lakkasi 1. tammikuuta 2009 Merimaskun liityttyä Naantalin kaupunkiin.
Kunnanvaltuuston kokoontumispaikka oli Merimaskun koulu. Kunnanhallitus puolestaan kokoontui Merimaskun kunnantoimistossa.
Koostumus vaaleittain

Merimaskun kunnanvaltuuston kolme suurinta puoluetta oli Keskusta, SDP ja Kokoomus, vuodesta 1997 nämä olivat valtuuston ainoat puolueet. Keskustan asema suurimpana puolueena oli pysynyt lähestulkoon muuttumattomana ainakin 1960-luvun lopusta lähtien. Toiseksi suurimpana oli yleensä ollut Kokoomus, vuonna 1988 puolue sai saman määrän paikkoja kuin Keskusta. SDP ohitti Kokoomuksen vuoden 1992 kunnallisvaaleissa ja nousi kunnan suurimmaksi puolueeksi Keskustan rinnalle vuosiksi 1993–1996 ja oli toisiksi suurin vuosina 1997–2000. Vuosien 1984 ja 2000 vaaleissa Kokoomus ja SDP saivat molemmat saman verran paikkoja Merimaskun valtuustoon.
Suomen Kansan Demokraattinen Liitto asetti ehdokkaita Merimaskussa useasti, valtuutetun puolue sai ainakin vuosien 1964 ja 1984 vaaleissa. Muut Merimaskun valtuustossa vähintään kerran istuneet puolueet ovat Suomen Maaseudun Puolue, Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue ja Vihreä liitto. Lisäksi ehdokkaita ovat asettaneet saamatta yhtään valtuustopaikkaa Demokraattinen Vaihtoehto vuoden 1988 kunnallisvaaleissa sekä Vasemmistoliitto ja Vihreät vuoden 1996 kunnallisvaaleissa.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
paikkajako ja äänestysaktiivisuus kunnallisvaaleissa
| vaalit | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | paikat | äänestys- aktiivisuus |  |
| vaalit | Kesk. | Kok. | SDP | SMP PS | Muut | Yhteensä | äänestys- aktiivisuus |  |
| 1968 | 7 | 3 | 2 | 1 | – | 13 | 81,8 % |  |
| 1972 | 6 | 4 | 2 | 1 | – | 13 | 85,2 % |  |
| 1976 | 6 | 5 | 4 |  | 2a | 17 | 85,6 % |  |
| 1980 | 7 | 5 | 4 | 1 | – | 17 | 85,9 % |  |
| 1984 | 7 | 4 | 4 | 1 | 1b | 17 | 83,0 % |  |
| 1988 | 6 | 6 | 4 | 1 | – | 17 | 81,0 % |  |
| 1992 | 6 | 4 | 6 |  | 1c | 17 | 77,7 % |  |
| 1996 | 7 | 4 | 6 |  | – | 17 | 74,7 % |  |
| 2000 | 7 | 5 | 5 |  |  | 17 | 68,9 % |  |
| 2004 | 7 | 6 | 4 |  |  | 17 | 72,3 % |  |
a Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue (SKYP) b Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL) c Vihreä liitto (Vihr.) – Puolue asetti ehdokkaita joita ei valittu valtuustoon
Lähteet: Tilastokeskus
Vaalitulokset ja valtuutetut > Kunnallisvaalit 2008

Vuoden 2008 kunnallisvaalit käytiin vuoden 2009 kuntajaon mukaisesti eli merimaskulaiset äänestivät ja asettuivat ehdolle Naantalin kaupunginvaltuustoon tulevan kuntaliitoksen johdosta. Merimaskun äänestysalueen äänestysprosentti oli 73,3 % Äänestysprosentti siis nousi Merimaskussa yhdellä prosenttiyksiköllä edellisistä vaaleista. Alueen 1 611 äänioikeutetusta 888 äänesti.
Merimaskun viimeisestä valtuustosta jatkokaudelle Naantalin kaupunginvaltuustoon pääsi kaksi valtuutettua, Samuli Santalahti (kesk.) ja Eliisa Ansamaa (sd.). Santalahti oli myös Merimaskun äänestysalueen ääniharava saaden 114 ääntä. Tämä oli lähes kaksinkertainen määrä alueella toiseksi eniten ääniä saaneen ehdokkaan potista, joka oli 61.
Vaalitulokset ja valtuutetut > Kunnallisvaalit 2004

Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa Kokoomus sai yhden lisäpaikan ja SDP menetti yhden. Keskustan paikat eivät muuttuneet. Vaalien äänestysprosentti nousi edellisistä vaaleista 3,4 prosenttiyksikköä.
Kaudelle 2005–2008 Merimaskun viimeiseksi jääneeseen kunnanvaltuustoon valittiin seuraavat jäsenet:
| Valtuutetun nimi | Puolue | Äänimäärä |
| --- | --- | --- |
| Virtanen, RiittaRiitta Virtanen | Kesk. | 29 |
| Arvonen, EijaEija Arvonen | Kesk. | 29 |
| Sariola, JukkaJukka Sariola | Kesk. | 28 |
| Santalahti, SamuliSamuli Santalahti | Kesk. | 26 |
| Saarela, PerttiPertti Saarela | Kesk. | 25 |
| Viitanen, JoukoJouko Viitanen | Kesk. | 23 |
| Ihalin, ReijoReijo Ihalin | Kesk. | 22 |
| Maksimainen, KeijoKeijo Maksimainen | Kok. | 32 |
| Lehtonen, ElinaElina Lehtonen | Kok. | 31 |
| Vepsäläinen, AnnamariAnnamari Vepsäläinen | Kok. | 25 |
| Sariola, PasiPasi Sariola | Kok. | 24 |
| Lämsä, MerjaMerja Lämsä | Kok. | 23 |
| Rissanen, MariMari Rissanen | Kok. | 23 |
| Ansamaa, SeppoSeppo Ansamaa | SDP | 48 |
| Ansamaa, EliisaEliisa Ansamaa | SDP | 25 |
| Salonen, ArtoArto Salonen | SDP | 24 |
| Salmenoja, PiaPia Salmenoja | SDP | 23 |
Merimaskun kunnan 2007 vuosi-ilmoituksen mukaan kunnanvaltuuston puheenjohtaja oli Samuli Santalahti ja kunnanhallituksen puheenjohtaja Anne Linja.
Kunnanjohtajat

Merimaskun kunnanjohtajina toimineita henkilöitä:
Jaakko Olenius (1980–2001)
Tita Rinnevaara (2001–2003)
Marko Marsala (2003–2005)
Juhani Kylämäkilä (2005–2008)
Yleisurheilu kesäparalympialaisissa 2020

Yleisurheilussa kilpailtiin Tokion paralympialaisissa 2020 16. kertaa. Kilpailut pidettiin 27. elokuuta – 4. syyskuuta 2021 Uudella kansallisella stadionilla. Eri kilpailuja oli 168, joista 93 oli miehille, 74 naisille ja yksi sekaviestikilpailu. Paralympialaisiin tulee osallistumaan 1100 yleisurheilijaa, joista 630 on miehiä ja 470 naisia.
Karsinnat

Yhdelle maalle on varattu paikkoja korkeintaan 45 miesurheilijalle ja 35 naisurheilijalle. Rajoista voidaan poiketa erillisillä kutsuilla. Yhteen kilpailuun samasta maasta voi osallistua korkeintaan kolme urheilijaa pois lukien maraton, jossa raja on kuusi. Viesteihin voi ilmoittaa yhden joukkueen.
12 mies- ja 8 naisurheilijaa valitaan maratoneille vuoden 2019 maratonin MM-kilpailujen perusteella. Vuoden 2020 maratonin MM-kilpailuista paralympialaisiin pääsee kuusi miestä ja neljä naista. 360 mies- ja 288 naisyleisurheilijaa valitaan vuoden 2019 yleisurheilun MM-kilpailujen perusteella: jokaisen yksilölajin neljä parasta ansaitsevat maalleen paikan paralympialaisiin. Rankingin perusteella valitaan 245 miestä ja 163 naista. Erillisellä kutsulla kutsutaan seitsemän mies- ja seitsemän naisyleisurheilijaa. Loput paikat täytetään tulosten perusteella.
Mitaliyhteenveto

| Sija | Maa | Kultaa | Hopeaa | Pronssia | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
Ei päättyneitä kilpailutapahtumia
| Yhteensä | Yhteensä | 168 | 168 | 168 | 504 |
Mitaliyhteenveto > Miehet

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
100 m T11   tiedot: 
100 m T12   tiedot: 
100 m T13   tiedot: 
100 m T33   tiedot: 
100 m T34   tiedot: 
100 m T35   tiedot: 
100 m T36   tiedot: 
100 m T37   tiedot: 
100 m T38   tiedot: 
100 m T47   tiedot: 
100 m T51   tiedot: 
100 m T52   tiedot: 
100 m T53   tiedot: 
100 m T54   tiedot: 
100 m T63   tiedot: 
100 m T64   tiedot: 
200 m T35   tiedot: 
200 m T37   tiedot: 
200 m T51   tiedot: 
200 m T61   tiedot: 
200 m T64   tiedot: 
400 m T11   tiedot: 
400 m T12   tiedot: 
400 m T13   tiedot: 
400 m T20   tiedot: 
400 m T36   tiedot: 
400 m T37   tiedot: 
400 m T38   tiedot: 
400 m T47   tiedot: 
400 m T52   tiedot: 
400 m T53   tiedot: 
400 m T54   tiedot: 
400 m T62   tiedot: 
800 m T34   tiedot: 
800 m T53   tiedot: 
800 m T54   tiedot: 
1 500 m T11   tiedot: 
1 500 m T13   tiedot: 
1 500 m T20   tiedot: 
1 500 m T38   tiedot: 
1 500 m T46   tiedot: 
1 500 m T52   tiedot: 
1 500 m T54   tiedot: 
5 000 m T11   tiedot: 
5 000 m T13   tiedot: 
5 000 m T54   tiedot: 

Maraton T12   tiedot: 
Maraton T46   tiedot: 
Maraton T54   tiedot: 

Pituushyppy T11   tiedot: 
Pituushyppy T12   tiedot: 
Pituushyppy T13   tiedot: 
Pituushyppy T20   tiedot: 
Pituushyppy T36   tiedot: 
Pituushyppy T37   tiedot: 
Pituushyppy T38   tiedot: 
Pituushyppy T47   tiedot: 
Pituushyppy T63   tiedot: 
Pituushyppy T64   tiedot: 
Korkeushyppy T47   tiedot: 
Korkeushyppy T63   tiedot: 

Keilanheitto F32   tiedot: 
Keilanheitto F51   tiedot: 
Kiekonheitto F11   tiedot: 
Kiekonheitto F37   tiedot: 
Kiekonheitto F52   tiedot: 
Kiekonheitto F56   tiedot: 
Kiekonheitto F64   tiedot: 
Keihäänheitto F13   tiedot: 
Keihäänheitto F34   tiedot: 
Keihäänheitto F38   tiedot: 
Keihäänheitto F41   tiedot: 
Keihäänheitto F46   tiedot: 
Keihäänheitto F54   tiedot: 
Keihäänheitto F57   tiedot: 
Keihäänheitto F64   tiedot: 
Kuulantyöntö F11   tiedot: 
Kuulantyöntö F12   tiedot: 
Kuulantyöntö F20   tiedot: 
Kuulantyöntö F32   tiedot: 
Kuulantyöntö F33   tiedot: 
Kuulantyöntö F34   tiedot: 
Kuulantyöntö F35   tiedot: 
Kuulantyöntö F36   tiedot: 
Kuulantyöntö F37   tiedot: 
Kuulantyöntö F40   tiedot: 
Kuulantyöntö F41   tiedot: 
Kuulantyöntö F46   tiedot: 
Kuulantyöntö F53   tiedot: 
Kuulantyöntö F55   tiedot: 
Kuulantyöntö F57   tiedot: 
Kuulantyöntö F63   tiedot:
Mitaliyhteenveto > Naiset

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
100 m T11   tiedot: 
100 m T12   tiedot: 
100 m T13   tiedot: 
100 m T34   tiedot: 
100 m T35   tiedot: 
100 m T36   tiedot: 
100 m T37   tiedot: 
100 m T38   tiedot: 
100 m T47   tiedot: 
100 m T52   tiedot: 
100 m T53   tiedot: 
100 m T54   tiedot: 
100 m T63   tiedot: 
100 m T64   tiedot: 
200 m T11   tiedot: 
200 m T12   tiedot: 
200 m T35   tiedot: 
200 m T36   tiedot: 
200 m T37   tiedot: 
200 m T47   tiedot: 
200 m T64   tiedot: 
400 m T11   tiedot: 
400 m T12   tiedot: 
400 m T13   tiedot: 
400 m T20   tiedot: 
400 m T37   tiedot: 
400 m T38   tiedot: 
400 m T47   tiedot: 
400 m T53   tiedot: 
400 m T54   tiedot: 
800 m T34   tiedot: 
800 m T53   tiedot: 
800 m T54   tiedot: 
1 500 m T11   tiedot: 
1 500 m T13   tiedot: 
1 500 m T20   tiedot: 
1 500 m T54   tiedot: 
5 000 m T54   tiedot: 

Maraton T12   tiedot: 
Maraton T54   tiedot: 

Pituushyppy T11   tiedot: 
Pituushyppy T12   tiedot: 
Pituushyppy T20   tiedot: 
Pituushyppy T37   tiedot: 
Pituushyppy T38   tiedot: 
Pituushyppy T47   tiedot: 
Pituushyppy T63   tiedot: 
Pituushyppy T64   tiedot: 

Keilanheitto F31/32   tiedot: 
Keilanheitto F51   tiedot: 
Kiekonheitto F11   tiedot: 
Kiekonheitto F38   tiedot: 
Kiekonheitto F41   tiedot: 
Kiekonheitto F53   tiedot: 
Kiekonheitto F55   tiedot: 
Kiekonheitto F57   tiedot: 
Kiekonheitto F64   tiedot: 
Keihäänheitto F13   tiedot: 
Keihäänheitto F34   tiedot: 
Keihäänheitto F46   tiedot: 
Keihäänheitto F54   tiedot: 
Keihäänheitto F56   tiedot: 
Kuulantyöntö F12   tiedot: 
Kuulantyöntö F20   tiedot: 
Kuulantyöntö F32   tiedot: 
Kuulantyöntö F33   tiedot: 
Kuulantyöntö F34   tiedot: 
Kuulantyöntö F35   tiedot: 
Kuulantyöntö F36   tiedot: 
Kuulantyöntö F37   tiedot: 
Kuulantyöntö F40   tiedot: 
Kuulantyöntö F41   tiedot: 
Kuulantyöntö F53   tiedot: 
Kuulantyöntö F54   tiedot: 
Kuulantyöntö F57   tiedot:
Mitaliyhteenveto > Seka

| Laji | Kultaa | Hopeaa | Pronssia |
| --- | --- | --- | --- |
4 x 100 m   tiedot:
Atomu Tanaka

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Syntymäaika: 4. lokakuuta 1987 (ikä 37)
Syntymäpaikka: Niigata, Japani
Pelipaikka: hyökkäävä keskikenttäpelaaja oikea laitalinkki
Pituus: 167 cm
Paino: 65 kg
Lempinimi: Atom
Seura
Seura: KTP
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2005–2014 | Albirex Niigata | 240 | (15) |
| 2015–2017 | HJK | 71 | (16) |
| 2018–2020 | Cerezo Osaka | 27 | (2) |
| 2020–2024 | HJK | 80 | (8) |
| 2025– | KTP | 0 | (0) |
| Yhteensä | Yhteensä | 304 | (55) |
Maajoukkue
| 2006–2007 | Japani U20 | 8 | (1) |
| 2007 | Japani U21 | 1 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 9. tammikuuta 2025.
Atomu Tanaka (jap. 田中亜土夢, Tanaka Atomu, s. 4. lokakuuta 1987 Niigata) on japanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa KTP:ta. Hän kykenee pelaamaan myös molemmilla laidoilla. Tanaka edusti vuosina 2018–2020 Cerezo Osakaa ja 2020 palasi HJK:iin. Hän käyttää taiteilijanimeä Atom.
Tanaka pelasi kausina 2005–2014 J. Leaguen Albirex Niigatassa yhteensä 200 sarjaottelua, joissa hän teki 17 maalia. Helmikuussa 2015 Tanaka siirtyi Veikkausliigan HJK:iin kauden 2015 kattavalla sopimuksella, jossa on lisäksi optio seuraavasta kaudesta. Kauden jälkeen HJK ilmoitti käyttäneensä optionsa Tanakaan.
Kausi 2017 jäi Tanakan viimeiseksi HJK:ssa ja 6. tammikuuta 2018 hän siirtyi vapaalla siirrolla takaisin Japanin liigaan Cerezo Osakan riveihin ja palasi takaisin HJK:iin maaliskuusta heinäkuuhun 2020 ulottuvalla sopimuksella.
Saavutukset ja palkinnot > HJK

Suomen mestaruus (5): 2017, 2020, 2021, 2022, 2023
Suomen Cup (2): 2017, 2020
Suomen liigacup (2): 2015, 2023
IS Tähtipelaajan palkinto 2015
Saavutukset ja palkinnot > Cerezo Osaka

Japanin supercup: 2018
Thames

| Thames |
| --- | --- |
 Thamesjoki, taustalla näkyy Tower Bridge.
Maanosa:  Eurooppa
Maat:  Yhdistynyt kuningaskunta
Kreivikunnat:  Gloucestershire, Wiltshire, Oxfordshire, Berkshire, Buckinghamshire, Surrey, Essex, Kent, Suur-Lontoo
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Thamesin vesistö
Pinta-ala:  14 250 km² 
Joen uoman kohteita
Alkulähde:  Thames Head, Gloucestershire
Laskupaikka:  Pohjanmeri, Southend-on-Sea
Mittaustietoja
Lähdekorkeus:  108,5 m mpy. 
Pituus:  346 km
Keskivirtaama:  65,8 m³/s (MQ)
Muuta
Muualla:  Wikimedia Commons
  
Thames on joki, joka virtaa eteläisessä Englannissa, Isossa-Britanniassa. Sen kokonaispituus on 335 kilometriä, josta purjehduskelpoista on 243 kilometriä. Kulkukelpoisessa osassa on yhteensä 45 sulkua.
Joki alkaa Gloucestershirestä Cotswoldinkukkuloilta, virtaa muun muassa Oxfordin ja Lontoon kaupunkien halki kohti itää ja laskee Pohjanmereen. Thamesin 104 km pitkässä  estuaarissa, Teddingtonin suluilta Pohjanmereen, havaitaan vuorovesi-ilmiö, jonka vaihtelu on Lontoon kohdalla korkeimmillaan seitsemän metriä.
Lechladen ja Lontoon välillä Thames virtaa rauhallisesti tasaisen maalaismaiseman halki, se laskeutuu siellä vain 32 cm kilometriä kohti.
Thames on pisin kokonaan Englannissa virtaava joki, mutta Britannian pisin on Walesin puolelta alkava Severn. Thamesiin yhtyy 20 sivujokea.
Joessa on yli 80 saarta.
Etymologia

Thames on peräisin kelttiläisiltä, jotka kutsuivat jokea nimellä ”Tamesa”, joka saattoi tarkoittaa ”tummaa”. Kelteiltä se muuttui latinassa muotoon ”Tamesis” ja muinaisenglannissa muotoon ”Temese”. Oxfordissa Thamesia kutsutaan joskus nimellä Isis.