stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kalkkistabilointi
Poltetulla kalkilla stabilointi

Maa- ja metsätalousministeriön ja Kasvintuotannon tarkastuskeskuksen ohjeen mukaan puhdistamoliete on hygienisoitu kun lietteen pH nousee vähintään 12:een ja lämpötila kohoaa samanaikaisesti 55 °C:een kahden tunnin ajaksi. Lämpötilareaktio saadaan aikaan käyttämällä poltettua eli sammuttamatonta kalkkia (Cao). Poltettu kalkki reagoi veden ja hiilidioksidin kanssa muodostaen kalsiumhydroksidia ja lämpöä.
Sammutetulla kalkilla stabilointi

Sammutettua kalkkia eli kalsiumhydroksidia (Ca(OH)²) käytetään käyttö- ja jätevedenpuhdistusprosesseissa, metallurgisessa teollisuudessa ja rakennusteollisuudessa. Sammutettu kalkkia kutsutaan myös rakennushienokalkiksi.
Sammutetulla kalkilla stabilointi voidaan suorittaa:
Käsiteltävän lietteen pH nostetaan yli 12:een, jolloin seuraavien 48 tunnin aikana pH:n nousu tuhoaa suurimman osan bakteereista ja viruksista.
Nostetaan lietteen pH yli 11 vähintään 14 vuorokauden ajaksi ja pidetään lämpötila yli 20 °C.
Sammutetulla kalkilla stabilointi > Haja-asutusalueiden sakokaivolietteiden kalkkistabilointi

Haja-asutusalueiden sakokaivolietteiden kalkkistabiloinnilla tarkoitetaan jäteveden käsittelyjärjestelmistä poistettavan lietteen hygienisointia sammutetulla kalkilla. Jätevesiliete hygienisoidaan sekoittamalla lietteeseen sammutettua eli rakennushienokalkkia. Hygienisoiva vaikutus perustuu lieteseoksen emäksisyyteen (tavoite pH yli 12) ja stabilointiaikaan.
Haja-asustusalueilla muodostuvaa sakokaivolietettä on mahdollista levittää omasta sakokaivosta omalle pellolle mikäli sakokaivoliete on hygienisoitu ennen peltoon levittämistä. Hyväksytyt menetelmät ovat kalkkistabiloinnin lisäksi termofiilinen mädätys, kompostointi, Kemicond-menetelmä tai terminen kuivaaminen. Jätevesilietettä, joka on peräisin tilalla asumisesta ja/tai tilalla tapahtuvasti muusta toiminnasta (joka ei tarvitse ympäristölupaa) voi levittää pellolle ilman ympäristölupaa, mikäli se hygienisoidaan.
Kalkkistabilointi sammutetulla kalkilla voidaan suorittaa myös nk. yhteiskeräilypisteessä, jossa yrittäjä kerää lietteet suureen lietesäiliöön (enintään 100 m3). Lietesäiliön, jossa kalkkistabilointi suoritetaan, on oltava kunnolla katettu. Yhteiskeräilypisteissä lietteiden hygienisointi on luvanvaraista.
Aiheesta muualla

Sakokaivolietteen kalkkistabilointiohje (Arkistoitu – Internet Archive) (PDF)
Kirkonseutu

Kirkonseutu on alueen tai taajamanosan nimenä tai nimityksenä usealla Suomen paikkakunnalla. Se voi viitata muiden muassa seuraaviin:
Kirkonseutu, alue Kempeleessä
Kirkonseutu, osa-alue Kiimingin kirkonkylällä
Kirkonseutu, alue Lappajärvellä
Kirkonseutu, alue Lemussa
Kirkonseutu, alue Oulussa Oulunsalon kaupunginosassa
Kirkonseutu, alue Ylöjärvellä
Kirkonseutu, alue Ulvilassa
Muut merkitykset

Kirkonseutu, seurakuntalehti
Kuningaskalastaja

| Kuningaskalastaja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Suomessa:
 Äärimmäisen uhanalainen  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Säihkylinnut Coraciiformes
Heimo::  Kuningaskalastajat Alcedinidae
Suku::  Alcedo
Laji::  atthis
Kaksiosainen nimi
 Alcedo atthis  (Linnaeus, 1758) 
 Keltaisella pesimäalueet, sinisellä muut esiintymisalueet ja vihreällä alueella laji esiintyy ympäri vuoden
Katso myös
   Kuningaskalastaja Wikispeciesissä   Kuningaskalastaja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kuningaskalastaja (Alcedo atthis) on koskipaikoissa viihtyvä lintu. Se on taitava lentäjä, joka heittelee saaliskalojaan ilmaan saadakseen ne osumaan pää tai pyrstö edellä kurkkuunsa.
Koko ja ulkonäkö

Kuningaskalastajan selkäpuoli on metallinhohtoisen sininen, korvaläikät ja vatsapuoli ovat punaruskeat. Leuka ja niskan sivut ovat valkoiset. Linnun pituus on noin 19 cm.
Levinneisyys

Kuningaskalastajaa tavataan Euroopassa, Aasiassa ja Afrikassa. Se on muuttolintu vain siellä missä sen kotijoki jäätyy. Etelä-Suomessa se on säännöllisen levinneisyysalueensa pohjoisrajalla, joten kannan vaihtelu vuodesta toiseen on suurta. Kuningaskalastaja on Suomen harvinaisimpia pesimälintuja: Suomen pesimäkannaksi on arvioitu 1–15 paria.
Elinympäristö

Kuningaskalastaja viihtyy aina veden lähettyvillä, joskus istuu veden päälle kaartuvassa puussa.
Lisääntyminen

Pesä on hiekkatörmään rakennettu tunneli, ei aina rantatörmässä. Munia tulee 6–7 kappaletta.
Ravinto

Kuningaskalastaja syö vain vesieläimiä; kalojen lisäksi selkärangattomia kuten kotiloita. Kaloja se nappaa lekuttelemalla veden yllä, josta syöksyy.
”Jäälintu”

Antiikin mytologiassa esiintyvä jäälintu vastaa kuvauksen perusteella kuningaskalastajaa. Turun Akatemiassa jäälinnusta julkaistiin vuonna 1682 Anders Wanochiuksen johdolla väitöskirja.
Aiheesta muualla

Kuningaskalastaja Lintukuva-verkkopalvelussa
LuontoPortti: Kuningaskalastaja (Alcedo atthis)
ITIS: Alcedo atthis (englanniksi)
Kuningaskalastaja.
Kuningaskalastajan munia.
Kazanin Jumalanäidin katedraali

Kazanin Jumalanäidin katedraali voi viitata seuraaviin Venäjällä sijaitseviin kirkkoihin:
Kazanin katedraali, Pietari
Kazanin katedraali, Moskova
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kazanin Jumalanäidin katedraali”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kasuariiniot

| Kasuariiniot |
| --- | --- |
 Riippakasuariina (Allocasuarina verticiliata)
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Kladi::  Rosidit
Lahko::  Fagales
Heimo::  Kasuariinakasvit
Suku::  Kasuariiniot Allocasuarina  L.A.S.Johnson
Katso myös
   Kasuariiniot Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kasuariiniot (Allocasuarina) on kasuariinakasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Sen on erottanut australialainen Lawrence Johnson 1980-luvulla kasuariinojen (Casuarina) suvusta. Kasuariinioihin sisältyy 61 lajia puita ja pensaita, jotka kaikki kasvavat Australiassa.
Lajeja

luutakasuariinio (Allocasuarina distyla, aiemmin Casuarina distyla) – Esiintyy Uudessa Etelä-Walesissa.
riippakasuariina (Allocasuarina verticillata, aiemmin Casuarina stricta) – Esiintyy Kaakkois-Australiassa.
puhurikasuariinio (Allocasuarina zephyrea) – Esiintyy Tasmaniassa.
Aiheesta muualla

Suomen Lajitietokeskus: Kasuariiniot – Allocasuarina
Kiiltopallokala

| Kiiltopallokala> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Puutteellisesti tunnettu  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Jäykkäleukakalat Tetraodontiformes
Heimo::  Pallokalat Tetraodontidae
Suku::  Auriglobus
Laji::  remotus
Kaksiosainen nimi
 Auriglobus remotus  (Roberts, 1982) 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kiiltopallokala (Auriglobus remotus )  on aasialainen makean veden pallokalalaji. Se voi kasvaa 6 cm pitkäksi. Se on selkäpuolelta kiiltävä, vatsapuolelta valkoinen. Sitä tavataan Indonesiassa.
Kirkonsalmen koulu

| Kirkonsalmen koulu |
| --- | --- |
 Kangaslammin koulua Iisalmessa.
Sijainti:  Koulutie 6, 74120 Iisalmi
Koordinaatit:  63.57291°N, 27.17787°E
Tyyppi:  suomenkielinen alakoulu
Rehtori:  Eeva-Liisa Uotinen
Luokat:  1–6
Oppilaita:  237 (2018)
Verkkosivut
Kirkonsalmen koulu on suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6) Iisalmen kaupungissa Pohjois-Savossa.  Vuonna 2018 Kirkonsalmen koulua kävi yhteensä 237 peruskoululaista. Lukuvuonna 2019-2020 oppilasmäärä oli 260.
Kirkonsalmen koulu on toiminut eräänä Iisalmen pohjoisosan äänestyspaikkana (äänestysalue 006).
Elokuusta 2019 alkaen kouluopetus on järjestetty pääosin koulun piha-alueelle sijoitetuissa parakeissa, ja koulussa odotetaan uuden koulurakennuksen valmistumista. Nykyisen Kirkonsalmen koulun seuraajaksi aiotaan rakentaa uudisrakennus. Iisalmen kaupunginhallituksen ehdotuksesta uusi koulu on päätetty rakentaa nykyisestä koulua pohjoisemmaksi (Mansikkaniemen koulu). Tämän koulurakennuksen suunnittelijat valittiin alkuvuonna 2020.
Kirkonsalmen koulun vanhempi rakennus.
Elokuussa 2020 Kirkonsalmen koulun kentällä
Aiheesta muualla

Palveluhaku: Kirkonsalmen koulu (iisalmi.fi)
Kazanin Jumalanäidin ikonin kirkko

Kazanin Jumalanäidin ikonin kirkko voi viitata seuraaviin kirkkorakennuksiin:
Kangaspellon kirkko, Kyyrölän pitäjässä sijainnut ortodoksinen kirkko
Porin venäläinen ortodoksinen kirkko, Porissa sijaitseva venäläinen ortodoksinen kirkko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kazanin Jumalanäidin ikonin kirkko”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kenoviiva

|  Välimerkit |
| --- | --- |
piste: .
pilkku: ,
kaksoispiste: :
puolipiste: ;
kysymysmerkki: ?
huutomerkki: !
heittomerkki: ’
lainausmerkit: ” ”, » », ’ ’
viivamerkit: -, –, —, −
sulkeet: ( ), [ ], { }, ⟨ ⟩
kolme pistettä: …
vinoviiva: /
kenoviiva: \
välilyönti:  
Kenoviiva \ on typografinen välimerkki, jota käytetään lähinnä tietojenkäsittelyssä.  Kenoviiva on vinoviivan peilikuva.
Unix-järjestelmissä ja Unix-pohjaisissa ohjelmointikielissä, kuten C ja Perl, kenoviivaa käytetään ilmaisemaan sitä, että sitä seuraava merkki tulisi kohdella erityisesti. Kenoviivaan viitataan joskus koodinvaihtomerkkinä (escape character), vaikka tämä saatetaan helposti sekoittaa näppäimistön Esc-näppäimen tuottamaan merkkiin.
DOS- ja Microsoft Windows -käyttöjärjestelmissä kenoviivaa käytetään tiedostopolun erottimena hakemistojen nimien välissä. Tämä eroaa Unix- ja useista muista hakemistojärjestelmistä, kuten internetin url-osoitteista, jotka käyttävät tähän tarkoitukseen vinoviivaa. Kenoviiva valittiin DOSin ja Windowsin erotinmerkiksi, koska aikaisessa versiossa, joka ei tukenut hakemistoja ja jossa ei siten ollut tarvetta erotinmerkkiin, vinoviivaa käytettiin esittelemään komentorivivaihtoehtoja (Unix-järjestelmissä vastaava toiminto on yhdysmerkillä ”-”).[lähde? ]
Kiikan tiilitehtaan rata

Kiikan tiilitehtaan rata oli Kiikassa toiminut kapearaiteinen 600 mm:n raideleveydelle rakennettu rautatie. Rata rakennettiin Kiikkaan vuonna 1954 perustetun Pellonraivaus oy:n tytäryhtiön Ojaputki oy:n omistaman tiilitehtaan savenkuljetusta varten.
Radan veturina oli Valmet Move 1A/29 vuodelta 1947. Veturissa oli alun perin bensiinimoottori, mutta siihen vaihdettiin Fordson Major traktorin dieselmoottori 1961. Radalla oli käytössä kaksi junarunkoa joista kummassakin oli 13 kappaletta 0,75 kuutiometrin savikuuppavaunua. Savenottopaikalla toiminut ketjukaivinkone täytti vaunut savella, joka kuljetettiin tehtaan savivarastolle. Rata oli käytössä noin 7 kuukautta vuodessa; talvisaikaan saven kuljetus hoidettiin kuorma-autoilla.
Kiikan radan veturi on nykyisin Robert Sands Järnvägin omistuksessa varaveturina.
Kaunasin linna

Kaunasin linna.
Kaunasin linna (liett. Kauno Pilis) on Kaunasin keskustassa, Liettuassa, sijaitseva linna. Linnalla on tuhatvuotiset perinteet.selvennä
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaunasin linna Wikimedia Commonsissa
Kevytkannabis

Kevytkannabis on nautintoaine, joka sisältää pääasiassa CBD:tä ja vähäisissä määrin THC:tä. Kevytkannabista nautitaan yleensä polttamalla. Kevytkannabiksen vaikutuksia kuvaillaan sanomalla, että se rentouttaa, mutta ei päihdytä. Jos kevytkannabiksen CBD-pitoisuus on korkea, sillä on päihdyttävä vaikutus huolimatta THC:n vähäisyydestä.[lähde? ]
Kevytkannabis on suosittua Sveitsissä, jossa se on laillista.
Kevytkannabistuotteita myydään myös Virossa sekä Italiassa joista jälkimmäinen myös tuottaa niitä vientiin.
Katekoliamiiniherkkä polymorfinen kammiotakykardia

Katekoliamiiniherkkä polymorfinen kammiotakykardia (CPVT) on harvinainen perinnöllinen sydänsairaus, josta kärsivillä katekoliamiinit aiheuttavat hengenvaarallisia rytmihäiriöitä, takykardioita. Sairauden taustalla on monia erilaisia geenivirheitä, jotka häiritsevät kalsiumin kulkua sydänlihassolun sisällä.
Katekoliamiiniherkälle polymorfiselle kammiotakykardialle tyypillinen piirre on taipumus tajuttomuuskohtauksiin voimakkaan rasituksen, jännityksen tai pelästymisen seurauksena. Oireilu alkaa yleensä kouluiässä tai myöhemmin. Ensimmäinen oire voi myös olla äkkikuolema. Hoitamattomina peräti 30–50 prosenttia sairastuneista kuolee alle 35-vuotiaina. Itse rytmihäiriö ei yleensä ole potilaan tunnistettavissa. Sairaus voidaan todeta rasituskokeen aikaisten sydänsähkökäyrälöydösten pohjalta. Taustalla oleva geenivirhe saattaa jäädä tunnistamattomaksi. Sairauden hoitona käytetään oireettomillakin beetasalpaajia, osalla oireilevista potilaista myös flekainidiä. Rytmihäiriötahdistin voidaan asentaa, elleivät lääkkeet riittävissä määrin tehoa. Oireita saatetaan kyetä lievittämään myös sydämen sympaattisiin hermosäikeisiin kohdistuvalla kirurgialla.
Katekoliamiiniherkkä polymorfinen kammiotakykardia esiintyy noin yhdellä ihmisellä 10 000:sta.
Viitasaaren mutaatio

Viitasaarella asuneen, 1670-luvulla syntyneen avioparin, Matti ja Judith Hakkaraisen (o.s. Pasanen) jälkeläisiä on Suomessa etsitty tutkimuksiin, koska kolmessa perheessä todettiin katekoliamiiniherkän polymorfisen kammiotakykardian taustalla olevan saman geenivirheen. Geenivirhe on kyetty jäljittämään Hakkaraisten pariskuntaan saakka, vaikka mutaatio on voinut syntyä jo paljon aiemmin. Elossa olevien jälkeläisten etsintä aloitettiin äkkikuolemien ennaltaehkäisyksi.
Kevytkenkäinen

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Kevytkenkäinen voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kevytkenkäinen (Easy Virtue), brittiläinen elokuva vuodelta 1928
Kevytkenkäinen (Easy Virtue), brittiläinen elokuva vuodelta 2008.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kevytkenkäinen”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Kaunasin teknillinen yliopisto

| Kaunasin teknillinen yliopisto> Kauno technologijos universitetas KTU |
| --- | --- |
  

Perustettu:  1922
Henkilökunta:  3 000, josta opettajia runsas 1 200
Opiskelijoita:  lähes 12 000
Sijainti:  Kaunas,  Liettua (54.8990°N, 23.9126°E)
Osoite:  K. Donelaičio g. 73, LT-44029 Kaunas, Liettua
Sivusto:  www.ktu.lt
Kaunasin teknillinen yliopisto (liett. Kauno technologijos universitetas, KTU) on vuonna 1922 perustettu, Kaunasissa Liettuassa sijaitseva Baltian maiden suurin teknillinen yliopisto.
Kaunasin teknillisen yliopiston päärakennus
Yliopistoon kuuluu 13 tiedekuntaa, joista kaksi sijaitsee Panevėžysissa. Kaunasin teknillisessä yliopistossa opiskelee lähes 12 000 opiskelijaa, joista 9 000 suorittaa alempaa ja 3 000 ylempää korkeakoulututkintoa. Henkilökuntaan kuuluu noin 3 000 henkeä, josta opettajakuntaa on runsas 1 200 henkeä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaunasin teknillinen yliopisto Wikimedia Commonsissa
Ranking web of Universities: Kaunas University of Technology (englanniksi) (webometrics.info)
Ranking web of Universities: Lithuania (englanniksi) (webometrics.info)
Kaunas University of Technology (KTU) - esittelyä opiskelijaksi aikoville (englanniksi) (studyinlithuania.lt)
Kiptšakit

1100-luvun muotokuvapatsas kiptšakista.
Kiptšakit olivat muinainen turkkilainen kansa. Läntisiä kiptšakkeja on kutsuttu myös kumaaneiksi ja polovtseiksi.
Kiptšakit olivat alkuaan Irtyš-joen alueelta. He valtasivat eteläisen Venäjän 900-luvulla ja perustivat paimentolaisvaltion Mustanmeren aroille. He valloittivat myös Moldovan, Valakian ja osan Transilvaniaa 1000-luvulla ja tekivät näiltä alueilta käsin ryöstöretkiä Bysanttiin ja Unkarin kuningaskuntaan. Vuonna 1089 heidät voitti Unkarin kuningas Ladislaus I Pyhä, 1100-luvulla Kiovan Rusin ruhtinas Vladimir Monomah ja lopullisesti mongolivaltakunta vuonna 1241. Mongolivaltakunnan hajoamisen jälkeen kiptšakit olivat osa Kultaista ordaa, jota onkin kutsuttu myös kiptšakkien kaanikunnaksi. Mamelukkien ensimmäisen dynastian jäsenet olivat kiptšakkeja.
Turkkilaisten kielten luoteishaara on nimetty kiptšakkien mukaan. Kiptšakit muodostavat osittain useiden tataariväestöjen esi-isät.
Kipsaus

Lasikuitukipsi jalassa
Kipsaus on lääketieteellinen hoitomenetelmä pääasiassa luunmurtumien hoitoon. Kipsauksella pyritään estämään liike, joka haittaisi leikatun tai murtuneen raajan paranemista. Kipsauksella murtunut raaja tuetaan paikoilleen, kunnes luunmurtuma on parantunut.
Kipsejä valmistetaan sekä perinteisestä kipsistä että lasikuidusta.
Kalkkikipsisidos valmistetaan puuvillaharsoista, joihin on sekoitettu kipsiä. Kun kipsiharso kastellaan, se kuivuu noin 10 minuutissa ja kovettuu 45 minuutissa. Kipsin täydellinen kuivuminen kestää 72 tuntia.
Yksi kipsausmenetelmistä on "pitkä kipsisaapas", jota käytetään yleensä polven alueelle ja sen lähistölle kohdistuneisiin murtumiin ja leikkaushaavojen hoitoon.
Katekoliamiinit

adrenaliini
noradrenaliini
dopamiini
Katekoliamiinit ovat yhdisteitä, jotka syntyvät L-tyrosiini-aminohaposta, ja voivat toimia hormoneina sekä keskushermoston välittäjäaineina. Katekoliamiinit kuuluvat fenetyyliamiineihin.
Ihmiskehossa esiintyviä katekoliamiineja ovat adrenaliini, noradrenaliini ja dopamiini. Ne syntyvät pääosin lisämunuaisessa ja osittain sympaattisessa hermostossa. Adrenaliini toimii välittäjäaineena keskushermostossa ja hormonina verenkierrossa. Noradrenaliini toimii välittäjäaineena sekä keskushermostossa että sympaattisessa ääreishermostossa, ja se on lisäksi tärkeä hormoni verenkierrossa. Dopamiini on keskushermoston välittäjäaine, joka vaikuttaa mm. motoriikkaan ja mielihyvän tuntemuksiin.
Suuret veren katekoliamiinipitoisuudet ovat yhteydessä stressiin. Katekoliamiinien hormonivaikutukset valmistavat ihmisen kehoa fysiologisesti fyysiseen toimintaan. Tyypillisiä vaikutuksia ovat sydämen sykkeen, verenpaineen ja veren glukoosipitoisuuden kasvaminen. Katekoliamiinien pitoisuuteen vaikuttaa tyrosiinihydroksylaasientsyymin kautta välittyvä negatiivinen palautevaikutus.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Katekoliamiinit Wikimedia Commonsissa
Fenetyyliamiinit eli fenyylietyyliamiinit
| --- | --- |
Amfetamiinit:  3C-E | 4-FMP | 4-MTA | Alfametyylidopamiini  | Amfetamiini  | Bentsfetamiini  | Bromo-DragonFLY | Deksamfetamiini | Dimetoksiamfetamiini | DOB | DOC | DOI | DOM | Efedriini | Fenfluramiini | Katiini | Levoamfetamiini | Levometamfetamiini | Lisdeksamfetamiini | MBDB | MDA | MDE | MDMA | Metamfetamiini | PMA | Pseudoefedriini | Tranyylisypromiini
Katekoliamiinit:  Adrenaliini |  Dopamiini | Metyylidopa | Noradrenaliini
Katinonit:  4-bromimetkatinoni | Bupropioni | Katinoni | Mefedroni | Metkatinoni | Dimetyylikatinoni
Muut:  2C-B |  2C-B-FLY | 2CBFly-NBOMe | 2C-C | 2C-D | 2C-E | 2C-F | 2C-I | 2C-N | 2C-SE | 2C-T | 2C-T-2 | 2C-T-4 | 2C-T-7 | 2C-T-8 | 2C-T-21 | 2C-TFM | 25C-NBOMe | 25I-NB34MD | 25I-NBF | 25I-NBMD | 25I-NBOMe | 25P-NBOMe | 25TFM-NBOMe | Allyylieskaliini | Eskaliini | Fenformiini | Fentermiini |  HOT-7 | Meskaliini |  Metyylifenidaatti | Synefriini | Trifluorimeskaliini | Tyramiini
Kasvio

Kasvio eli herbaario (< lat. herba 'kasvi') on kokoelma kasvinäytteitä. Näytteet voivat olla kokonaisia kasveja tai niiden osia, ja niitä voidaan säilyttää kuivattuina ja prässättyinä tai säilytysaineessa. Digitaalisessa herbaariossa kasvit on valokuvattu tai skannattu tietokoneelle. Digikasvion hyviä puolia ovat "näytteen" säilyminen alkuperäisen värisenä, mahdollisuus ottaa kuvia saman yksilön eri kasvuvaiheista ja mahdollisuus ottaa kasvioon uhanalaisia kasveja poimimatta niitä kasvupaikaltaan.
Herbaario on tärkeä väline kasvien yhtenäiseen taksonomiseen luokitteluun ja muuhun tieteelliseen tutkimukseen, joten monet museot, yliopistot ja kasvitieteelliset puutarhat ylläpitävät suurta kasvikokoelmaa. Herbaarion kokoaminen voi lisäksi olla tukena kouluopetuksessa. Suomen oppikoulujen oppilaiden oli ennen vuotta 1970 vuosittain kesäloman aikana kerättävä tietty määrä kasveja kasvioon. Tämän jälkeen kasvien keräily useimmissa suomalaisissa kouluissa lopetettiin kymmeniksi vuosiksi opetussuunnitelmasta, mutta 2000-luvulla se tuli peruskoulun 7.–8. luokan opetukseen. Herbaariota voidaan koota myös harrastusmielessä.
Kuvia

Kasvioksi kutsutaan myös kuvitettua teosta, joka sisältää tällaisia yksityiskohtaisia kuvauksia kasveista ja taksonomista tietoa.
Herbaarionäytteitä kuivumassa
Orkidea herbaariosta. Lähde: Swiss orchid Foundation (Arkistoitu – Internet Archive)
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Brucker, Heidi: Tee oma digikasvio Yle Luonto.  12.5.2014. Viitattu 25.11.2018.
Kasvion eli herbaarion teko-ohjee Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu. Arkistoitu 9.8.2017. Viitattu 25.11.2018.
Roksa, Jarmo: Kasvien keruu ja herbaario - prässäämisohjeet Iwriteinmargins.blogspot.com.  6.7.2013. Viitattu 25.11.2018.
Kaasinen, Arja: Kasviota tekemään (Ilmestynyt Natura -lehdessä 2/2016) Natura.  27.5.2016. Viitattu 25.11.2018.
Anderberg, Arne: Linnéherbariet (S-LINN) (Tukholman Linné-herbaario) Naturhistoriska riksmuseet.  4.9.2003. Viitattu 25.11.2018 (ruotsiksi) (englanniksi).
Herbarium Kew - Royal Botantic Gardens. Viitattu 25.11.2018 (englanniksi).
Collections - Herbarium Royal Botantic Gardens - Kew. Arkistoitu 10.7.2008. Viitattu 25.11.2018 (englanniksi).
Kiiltonahkajäkälä

| Kiiltonahkajäkälä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kotelosienet Ascomycota
Alakaari::  Pezizomycotina
Luokka::  Lecanoromycetes
Alaluokka::  Lecanoromycetidae
Lahko::  Nahkajäkälät Peltigerales
Heimo::  Nahkajäkälät Peltigeraceae
Suku::  Nahkajäkälät Peltigera
Laji::  polydactylon
Kaksiosainen nimi
 Peltigera polydactylon  (Neck.) Hoffm. 
Synonyymit
 Peltigera polydactyla 
Katso myös
   Kiiltonahkajäkälä Wikispeciesissä   Kiiltonahkajäkälä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kiiltonahkajäkälä (Peltigera polydactylon) on nahkajäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Sen yläpinta on kuivana harmaanruskea ja kiiltävä. Alapinnan verkkosuonitus on ruskea tai musta. Liuskat ovat noin 10–15 millimetriä pitkiä. Kasvustot ovat enintään 20 senttimetriä halkaisijaltaan. Esiintyy koko Suomessa, mutta on Lapissa harvinaisempi. Kasvaa tienvarsilla ja kedoilla paljaalla maalla tai sammalilla kivien ja kallioiden raoissa.
Kiiltonahkajäkälän jäkäläaineena eli sekundaarisena aineenvaihduntatuotteena esiintyy tenuioriinia (C26H24O10), metyyligyroforaattia (C25H22O10), gyroforahappoa (C24H20O10) ja triterpenoideja, kuten zeoriinia (C30H52O2), dolikorritsiinia (C32H54O3) ja peltidaktyliinia (C32H54O3).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Kiiltonahkajäkälä (Peltigera polydactylon)
Luopioisten kasvisto: Kiiltonahkajäkälä (Peltigera polydactylon)
UniProt: Taxonomy - Peltigera polydactylon (englanniksi)
Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Peltigera polydactylon (englanniksi)
Consortium of Lichen Herbaria: Peltigera polydactylon (englanniksi)
Italic 7.0, The Information System on Italian Lichens: Peltigera polydactylon (englanniksi)
PheroBase: Semiochemicals of Peltigera polydactyla (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)