stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lato pros Kamara
Rakennukset ja löydökset

Lato pros Kamarasta on kaivettu esiin vain vähän, sillä nykyinen kaupunki peittää sen kokonaan. Kaupungin rakennuksia tunnetaan ennen kaikkea piirtokirjoituksista. Niiden mukaan siellä on ollut temppelit tai muut pyhäköt ainakin Zeus Me(i)likhiokselle, Letolle, Hestialle, Afroditelle ja Eleutheialle. Kamaran tultua Laton kaupunkikeskukseksi siellä on todennäköisesti ollut samantyyppisiä julkisia rakennuksia jotka tunnetaan Latosta. Piirtokirjoitusten perusteella siellä tiedetään olleen prytaneion eli eunomia-neuvoston rakennus, sekä katagogion, joka liittyi uskonnollisiin juhliin.
Ainoa merkittävämpi arkeologinen alue sijaitsee Ágios Nikólaoksen keskustassa 25is Martíou -kadun ja Konstantínou Sfakianáki -kadun risteyksessä. Sieltä on kaivettu esiin viiden pääosin roomalaisaikaisen rakennuksen raunioita sekä katujen jäänteitä. Tärkein rakennuksista on julkinen rakennus, joka on ajoitettu 100-luvulle jaa., vaikkakin se on rakennettu varhaisemman rakennuksen paikalle. Myös eräs toinen rakennuksista on oletettavasti ollut julkinen rakennus. Vanhin rakennuksista on ajoitettu hellenistiselle kaudelle ja nuorin 200–300-luvulle.
Lisäksi löytöihin lukeutuu laajoja hautausmaita sekä lukuisia piirtokirjoituksia. Kaupungin katujen varsilla on muutamia antiikin aikaisia pylväiden osia. Kaupungista ja sen ympäristöstä tehdyt esinelöydöt ovat pääosin Ágios Nikólaoksen arkeologisessa museossa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Lato pros Kamara Wikimedia Commonsissa
Lato pros Kamaran raunioita.
Lato pros Kamaran raunioita.
Urheilujanuorukaisen pääkallo, kultaseppele ja Kharonille tarkoitettu raha roomalaisaikaisesta haudasta, 1. vuosisata. Ágios Nikólaoksen arkeologinen museo.
Henri La Fontaine

| Henri La Fontaine |
| --- | --- |
 Henri La Fontaine
Henkilötiedot
Syntynyt: 22. huhtikuuta 1854 Bryssel, Belgia
Kuollut: 14. toukokuuta 1943 (89 vuotta) Bryssel
Muut tiedot
Tunnustukset:   Nobelin rauhanpalkinto (1913)
Henri Marie La Fontaine (22. huhtikuuta 1854 Bryssel, Belgia – 14. toukokuuta 1943 Bryssel) oli belgialainen juristi, pasifisti, sosialisti, vapaamuurari ja kansainvälisen oikeuden professori. Hän toimi pitkään Bureau International Permanent de la Paix'n presidenttinä sekä lainsäätäjänä ja varapuheenjohtajana Belgian senaatissa. Hänelle myönnettiin vuonna 1913 Nobelin rauhanpalkinto.
La Fontaine syntyi brysseliläiseen porvarisperheeseen. Peruskoulun jälkeen hän opiskeli lakia Free University of Brusselsissa (nyk. Université libre de Bruxelles ja Vrije Universiteit Brussel), josta hän myös valmistui oikeustieteen tohtoriksi. Hän suoritti harjoittelun tunnetun juristin ja asianajajan Edmond Picardin toimistossa. Hänen suuria intohimoajaan olivat vuorikiipeily, kirjallisuus ja politiikka, ja hän kirjoitti näistä aiheista useita teoksia. Hän myös kehitti Paul Otletin kanssa kirjastojen yleisen kymmenluokittelun.
La Fontaine osallistui jo varhain Belgian poliittiseen elämään ja toimi senaatissa useiden provinssien (Hainaut, 1895-1898; Liège 1900-1932; Brabant 1935-1936) edustajana. Hän puolusti tiukasti näkemyksiään kasvatuksesta, naisten oikeuksista ja muista yhteiskunnallisesti keskeisistä ongelmista 1800-luvun lopulla. Hän osallistui myös aktiivina Bureau International Permanent de la Paix'n perustamiseen ja toimi sen puheenjohtajana vuodesta 1907 lähtien aina kuolemaansa 1943 saakka.
La Fontaine julkaisi 1916 teoksen The great solution : magnissima charta, jossa hän voimakkaasti puolustaa ajatusta intellektuellien yhteisestä maailmanjärjestöstä.
La Fontaine kuoli luonnollisen kuoleman Belgiassa 14. toukokuuta 1943.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Henri La Fontaine Wikimedia Commonsissa
Mundaneumin sivut
Henri La Fontainen elämäkerta (englanniksi)
Nobel-komitean kuvaus Henri La Fontainesta
Henkilökuva ja henkilön toiminnan arviointia (Arkistoitu – Internet Archive). Ihoes.be. (ranskaksi)
Nobelin rauhanpalkinnon saajat
| --- | --- |
1901–1925:  1901: Dunant, Passy 1902: Ducommun, Gobat 1903: Cremer 1904: Kansainvälisen oikeuden instituutti 1905: Suttner 1906: Roosevelt 1907: Moneta, Renault 1908: Arnoldson, Bajer 1909: Beernaert, Paul Balluet d’Estournelles de Constant 1910: Kansainvälinen Rauhantoimisto 1911: Asser, Fried 1912: Root 1913: La Fontaine 1917: Punainen Risti 1919: Wilson 1920: Bourgeois 1921: Branting, Lange 1922: Nansen 1925: Chamberlain, Dawes
1926–1950:  1926: Briand, Stresemann 1927: Buisson, Quidde 1929: Kellogg 1930: Söderblom 1931: Addams, Butler 1933: Angell 1934: Henderson 1935: Ossietzky 1936: Lamas 1937: Cecil 1938: Nansenin kansainvälinen pakolaistoimisto 1944: Punainen Risti 1945: Hull 1946: Balch, Mott 1947: Kveekarit 1949: Boyd Orr
1951–1975:  1950: Bunche 1951: Jouhaux 1952: Schweitzer 1953: Marshall 1954: Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö 1957: Pearson 1958: Pire 1959: Noel‑Baker 1960: Lutuli 1961: Hammarskjöld 1962: Pauling 1963: Punainen Risti 1964: King 1965: Unicef 1968: Cassin 1969: Kansainvälinen työjärjestö 1970: Borlaug 1971: Brandt 1973: Kissinger, Lê 1974: MacBride, Satō 1975: Saharov
1976–2000:  1976: B. Williams, Corrigan 1977: Amnesty International 1978: Sadat, Begin 1979: Äiti Teresa 1980: Esquivel  1981: YK:n pakolaisapujärjestö 1982: Myrdal, García Robles 1983: Wałęsa 1984: Tutu 1985: Lääkärit ydinsotaa vastaan 1986: Wiesel 1987: Arias 1988: YK:n Rauhanturvaajat 1989: Dalai Lama 1990: Gorbatšov 1991: Suu Kyi 1992: Menchú 1993: Mandela, de Klerk 1994: Arafat, Peres, Rabin 1995: Pugwash-liike, Rotblat 1996: Belo, Ramos Horta 1997: Kampanja maamiinojen kieltämiseksi (ICBL), J. Williams 1998: Hume, Trimble 1999: Lääkärit ilman rajoja 2000: Kim
2001–:  2001: YK, Annan 2002: Carter 2003: Ebadi 2004: Maathai 2005: IAEA, ElBaradei 2006: Yunus, Grameen Bank 2007: Gore, IPCC 2008: Ahtisaari 2009: Obama 2010: Liu 2011: Gbowee, Johnson Sirleaf, Karman 2012: EU 2013: Kemiallisten aseiden kieltojärjestö 2014: Satyarthi, Yousafzai 2015: Tunisian kansallisen vuoropuhelun kvartetti 2016: Juan Manuel Santos 2017: International Campaign to Abolish Nuclear Weapons 2018: Murad, Mukwege 2019: Abiy 2020: Maailman ruokaohjelma 2021: Ressa, Muratov 2022: Bjaljatski, Memorial, Center for Civil Liberties 2023: Mohammadi 2024: Nihon Hidankyō
Hysteria (täsmennyssivu)

Hysteria voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
hysteria, mielenhäiriö
Hysteria, Def Leppard -yhtyeen albumi
Hysteria, Pekka Karjalaisen elokuva vuodelta 1993
Hysteria, vuonna 2011 valmistunut brittiläinen elokuva
”Hysteria”, Musen kappale vuodelta 2003
”Hysteria”, Anna Abreun kappale vuodelta 2011.
”Hysteria”, Def Leppardin kappale vuoden 1987 samannimiseltä albumilta
Hermannin laguuni

Hermannin laguuni (engl. Sherman’s Lagoon) on yhdysvaltalaisen Jim Toomeyn luoma strippisarjakuva. Sitä on julkaistu vuodesta 1991 lähtien. Sarjan päähahmo on Hermanni-hai, joka asuu kuvitteellisessa Kapupun laguunissa Palaun saaristossa Mikronesiassa.
Suomessa sarjakuvaa on julkaistu ainakin Metro-lehdessä sekä Iltalehdessä.
Aiheesta muualla

Kotisivut
Hiroyuki Ikeuchi

| Hiroyuki Ikeuchi |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 24. marraskuuta 1976 (ikä 47)  Ibarakin prefektuuri, Japani
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1996–
Aiheesta muualla
www.lespros.co.jp/artists/hiroyuki_ikeuchi
IMDb 
Hiroyuki Ikeuchi (jap. 池内博之, s. 24. marraskuuta 1976 Ibarakin prefektuuri, Japani) on japanilainen näyttelijä, joka on esiintynyt pääosin draamaelokuvissa ja televisiosarjoissa. Hänen isänsä on japaninkorealainen ja hänen äitinsä elsalvadorilainen.
Ikeuchi on esiintynyt muun muassa elokuvissa Blues Harp, Karisuma, Warau Iemon, Ip Man ja Space Battleship Yamato.
Hän harrastaa judon ohella kalastusta.
LabVIEW

| LabVIEW |
| --- | --- |
Paradigma:  visuaalinen
Tyypitys:  staattinen
Muistinhallinta:  automaattinen roskienkeruu
Kehittäjä:  National Instruments
Vakaa versio:  2015 (Elokuu 2015)
Käyttöjärjestelmä:  alustariippumaton, ks. rajoitteet
Verkkosivu:  http://www.ni.com/labview
Labview (tulee sanoista Laboratory Virtual Instrument Engineering Workbench) on National Instrumentsin tekemä ohjelmointiympäristö, joka perustuu graafiseen G-kieleen. Siitä on saatavissa versiot Windowsiin, Linuxiin, Maciin, Solarikseen ja joillekin PDA-laitteille. Labview-ohjelmat ovat siirrettävissä eri käyttöjärjestelmien välillä, ottaen huomioon tietyt rajoitukset, kuten vaaditut ActiveX-komponentit. Muista eroista esimerkiksi erilaiset tiedostopolut sovitetaan käsin .ini-tiedoston avulla tai tunnistamalla käyttöjärjestelmän automaattisella työkalulla.
Labview julkaistiin vuonna 1986 Macintosh-alustoille. Vuonna 1992 se sai versiot Sun- ja Windows-alustoille. 1994 julkaistiin versio Windows NT -ympäristöön.
Kieli on suunniteltu yksinkertaisten ja yhtäaikaisten toimintojen suorittamiseen. Käytettävissä ovat muun muassa tapahtumat (events), varmat jonot (semaphores, FIFOs), OpenGL-grafiikka, TCP/IP-tuki ja aihekohtainen aliohjelmakirjasto.
Käyttötarkoitus

Labviewtä käytetään mittaus- ja testaussovelluksissa, sekä se soveltuu myös yleisohjelmointikieleksi. Haastavien merkkijonojen käsittelyoperaatioihin, hajautustaulujen tai muiden toteuttaminen tekeminen Labviewtä ei ole optimoitu.
Tyypillisiä muita kohteita ovat muun muassa PC-pohjaiset teollisuusautomaatiosovellukset, laajat ja hajautetut tiedonvarastointi- ja analysointisovellukset.
Kritiikki

Labview on National Instruments omistama ja kehittämä, joten toisin kuin esim. C-kieli tai Fortran sitä ei valvota ANSI:n tai IEEE:n toimesta.
Itsenäisesti ajavan ohjelman tekeminen vaatii maksullisen Professional Development System -version ostamisen. Labview 6.0 ja sitä uudemmilla versioilla luotujen suoritettavien ohjelmien taustalla on ajettava LabVIEW run-time moottoria jokaisella kohdelaitteella.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
National Instruments/Labview
LAVA - LabVIEW Advanced Virtual Architects (news and discussion forums) (Arkistoitu – Internet Archive). (englanniksi)
National Instruments - NI Products Downloads (englanniksi)
The LabVIEW FAQ (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
LabVIEW360 Chinese LabVIEW Community (englanniksi)
Hermanni Rask

Hermanni Rask on suomalainen tanssija. Hän valmistui vuonna 1997 Teatterikorkeakoulun Tanssitaiteen laitokselta. Rask on freelance-tanssija ja on esiintynyt muun muassa Suomen Kansallisoopperassa ja useissa tanssiteattereissa ja teattereissa.
Hän on näytellyt myös tv-sarja Salatuissa elämissä Kai Jaakolaa.
Aiheesta muualla

Hermanni Rask Elonetissä.
Hermanni Rask Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Suomalaisen tanssin tietokanta (Arkistoitu – Internet Archive)
Kypron prinsessa

Kypron prinsessa (Prinsessan av Cypern) on Fredrik Paciuksen vuonna 1860 säveltämä ruotsinkielinen nelinäytöksinen laulunäytelmä, jonka on kirjoittanut Zachris Topelius. Tapahtumat sijoittuvat osittain Kyproksen saarelle ja osittain Suomeen, osittain antiikin tarumaailmaan ja osittain Kalevalan maailmaan. Kypron prinsessaan sisältyvän laulun ”Hellas barn” säveleen on myöhemmin sanoitettu tunnettu isänmaallinen laulu ”Laps’ Suomen”.
Juoni

Kypron kuninkaan tytär prinsessa Chryseis rakastuu tuntemattomaan muukalaiseen, joka osoittautuu Kalevalan Lemminkäiseksi. Lemminkäinen tuo prinsessan mukanaan kotimaahansa Suomeen ja nimeää hänet Kyllikiksi. Chryseis ei tahdo sopeutua vieraaseen maahan ja kotivaimon rooliin. Paikalle saapuu Kyprolta sotapäällikkö Medonin johtama retkikunta hakemaan prinsessaa takaisin. Chryseis tunnustaa rakastavansa Lemminkäistä, mutta lähtee kuitenkin salaa juhlimaan maanmiestensä leiriin ja lopultaa pakenee Medonin seurassa. Lemminkäinen lähtee sotaretkelle Pohjolaa vastaan. Kyprolaisten laiva juuttuu pohjoiselle merelle, jolloin Chryseis katuvana pakenee Medonilta ja lähtee etsimään Lemminkäistä. Heidän kohdatessaan Lemminkäinen ei tunnista Chryseistä ja sanoo hylänneensä vaimonsa Kyllikin. Myöhemmin Lemminkäinen haavoittuu kuolettavasti pohjalaisen sokean paimenen ampumasta nuolesta ja on jo vaipumassa Tuonelaan, mutta hänen äitinsä rakkaus saa hänet virkoamaan henkiin. Chryseis ylistää uutta kotimaataan Suomea, mutta kuolee viimeisen näytöksen lopussa rantakalliolle.
Juoni on löyhä mukaelma Kalevalan 11. ja 12. runosta, joissa Lemminkäinen ryöstää Kyllikin vaimokseen Saaresta. Topelius on vaihtanut kalevalaisen Saaren Kyprokseen.
Roolit

Chryseis/Kyllikki, Kypron prinsessa
Lemminkäinen
Helka, Lemminkäisen äiti
Ainikki, Lemminkäisen sisar
Tiera, Lemminkäisen toveri
Anemotis/Tuulikki, Chrysein hovineito
Chrysandros, Kypron kuningas
Medon, kyprolainen sotapäällikkö
Megapontos, Kypron kuninkaan juomanlaskija
Ulappalan sokea paimen
Lappalainen orja
Lydia, Dafne, Naidion ja Doris, kyprolaisia neitoja
Panu, Ilmatar ja Aallotar, henkiolentoja
sotilaita
kuoro
Musiikki

Teoksen partituurin sanotaan kuuluvan Paciuksen parhaimpiin. Musiikillisesti se edustaa romanttista tyyliä. Niin sanottu ”Helkan myllylaulu” käyttää kalevalaisen runonlaulun 5/4-tahtilajia, mutta muuten teos ei musiikillisesti sisällä mitään suomalaiskansallisia vaikutteita.
Musiikki > Laps’ Suomen

Kypron prinsessan tunnetuin yksittäinen osa on laulu ”Hellas barn” (Laps’ Hellaan), joka siihen myöhemmin kirjoitettujen suomenkielisten sanojen ansiosta tunnetaan ”Laps’ Suomen” -nimisenä isänmaallisena lauluna. Romanssiksi nimetyssä laulussa Suomeen tuotu hovineito Anemotis muistelee kaukaista kotimaataan ja valittaa vieraaseen maahan joutumisen kurjuutta. Lauluun on myöhemmin sepitetty sanat ”Laps Suomen, ällös vaihda pois sun maatas ihanaa”, joissa mainittu kotimaa on siis muutettu, koska alkuperäisissä sanoissa nimenomaan parjataan Suomea vieraaksi ja kurjaksi maaksi. Näiden alkuperäiseen teokseen liittymättömien sanojen ansiosta laulusta on tullut yksi Paciuksen tunnetuimpia yksittäisiä sävellyksiä.
Historia

Topelius kirjoitti näytelmän tilaustyönä Helsingin uuden teatteritalon avajaisia varten. Ruotsinkielinen mutta kieliriitoja vastustanut Topelius tarttui Kalevala-aiheeseen, jotta se ei jäisi taiteessa pelkästään jyrkkien fennomaanien käsiin. Kalevala-aiheisen teoksen esittäminen ruotsinkielisen teatterin avajaisissa oli tarkoitettu sovinnolliseksi eleeksi kieliryhmien kesken. Ensi-ilta oli suunnitellusti teatterin avajaisissa 28. marraskuuta 1860. Samassa yhteydessä esitettiin myös Filip von Schantzin säveltämä Kullervo-alkusoitto. Kypron prinsessa esitettiin myös muutamaa vuotta myöhemmin tulipalon jäljiltä uudelleenrakennetun teatterin toisissa vihkiäisissä. Topelius toivoi Paciuksen muokkaavan teoksen pohjalta suuren tyylin oopperan, mutta Pacius ei ollut tästä kiinnostunut. Topelius julkaisi teoksensa tavallisena näytelmänä vuonna 1881. Eino Leino suomensi tekstin vuonna 1901.
Ruotsalainen säveltäjä Lars-Erik Larsson sävelsi Topeliuksen libreton pohjalta oopperan Prinsessan av Cypern, jonka ensi-ilta oli vuonna 1937 Tukholmassa kuninkaallisessa oopperassa.
Kypron prinsessa vajosi 1900-luvulla pitkäksi aikaa lähes kokonaan unohduksiin ja sen täydellinen partituuri katosi. Kapellimestari Ulf Söderblom rekonstruoi partituurin 1990-luvulla löytämiensä nuottien pohjalta ja Lars Huldén laati alkuperäisten pitkien puheosuuksien tilalle tiiviimmän tekstin, jonka kanssa teosta voidaan esittää myös konserttina. Ensimmäinen uusi esitys oli kesällä 2001 suomenruotsalaisilla laulujuhlilla Espoossa. Ensimmäinen levytys koko teoksesta julkaistiin vuonna 2002. Vuonna 2007 perustettiin Kypron Prinsessa -yhdistys järjestämään uusia esityksiä teoksesta sekä ruotsiksi että suomeksi.
Aiheesta muualla

Koko näytelmän teksti Eino Leinon suomennoksena
Prinsessan af Cypern, alkuperäinen teos ruotsiksi, topelius.sls.fi
Laura Rafferty

Laura Rafferty (s. 29. huhtikuuta 1996 Southampton, Englanti) on pohjoisirlantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Pohjois-Irlannin naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2022 EM-kilpailuja 32 maaottelua. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa maaliskuussa 2013.
Rafferty on edustanut englantilaisseura Southamptonia kesästä 2021 alkaen. Hänen aiempia seurojaan Englannissa ovat olleet Chelsea, Oxford United, Brighton & Hove Albion ja Bristol City.
Hietalahti

Hietalahti voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Paikkoja

Hietalahti, Kampin kaupunginosan eteläinen osa Helsingissä
Hietalahti, kaupunginosa Vaasassa
Hietalahti, kylä Halsualla
Hietalahti, kaupunginosa tai asuinalue Saarijärvellä
Hietalahti, kylä Suojärvellä
Henkilöitä

Anita Hietalahti (s. 1977), kiekonheittäjä
Kari Hietalahti (s. 1964), näyttelijä
Vesa Hietalahti (s. 1969), ampumahiihtäjä.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Hietalahti”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Hysteria (Def Leppardin kappale)

| ”Hysteria” Hysteria |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Hysteria
 Äänitetty : 1985–1987
 Julkaistu: marraskuu 1987
 Formaatti: CD, vinyylilevy
 Tekijä(t): Def Leppard
 Tuottaja(t): Robert John ”Mutt” Lange
 Tyylilaji: poprock
 Kesto: 03.50 (single-versio)
 Levy-yhtiö: Mercury Records
Def Leppardin muut singlet
| ”"Animal"” 1987 | ”Hysteria” 1987 | ”Pour Some Sugar on Me"” 1987 |
"Hysteria" on englantilaisen hard rock -yhtye Def Leppardin rakkauslaulu. Se on samannimisen albumin 10. raita, joka julkaistiin kolmantena singlenä siltä lokakuussa 1987.
Aiheesta muualla

Single bändin nettisivuilla (englanniksi)
Hiroyuki Abe

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Koko nimi: Hiroyuki Abe
Syntymäaika: 5. heinäkuuta 1989 (ikä 35)
Syntymäpaikka: Nara, Japani
Kansalaisuus:  Japani
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 170 cm
Seura
Seura: Kawasaki Frontale
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2012–2016 2017– | Gamba Osaka Kawasaki Frontale | 133 (21) 57 (15) |
Maajoukkue
| 2017 | Japani | 3 (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Hiroyuki Abe (jap. 阿部 浩之, Abe Hiroyuki; s. 5. heinäkuuta 1989 Nara) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue

Abe debytoi Japanin maajoukkueessa joulukuussa 2017. Hän on pelannut kolme maaottelua.
Hirviösusi

| Hirviösusi |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Nisäkkäät Mammalia
Lahko::  Petoeläimet Carnivora
Heimo::  Koiraeläimet Canidae
Suku::  †Aenocyon  Merriam, 1918
Laji::  dirus
Kaksiosainen nimi
 † Aenocyon dirus  (Leidy, 1858) 
Katso myös
   Hirviösusi Wikispeciesissä   Hirviösusi Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hirviösusi (Aenocyon dirus, aik. Canis dirus) on sukupuuttoon kuollut koiraeläinlaji, joka eli Pohjois-Amerikassa viime jääkausien aikana, noin 300 000–12 000 vuotta sitten. Sitä on aiemmin pidetty koirien (Canis) suvun edustajana, mutta uusien geenitutkimuksien perusteella hirviösusi muodostaa kokonaan oman sukunsa koiraeläimien heimon sisällä. Hirviösusi ei ole minkään nykyisin elävän eläimen suora esi-isä.
Hirviösusi muistutti nykyistä sutta (Canis lupus) rakenteellisesti, ollen keskimäärin hieman suurempi: hirviösusi saattoi olla 1,5 metriä pitkä ja painoi keskimäärin noin 50 kg. Laji saattoi olla jakautunut kahteen alalajiin, joista itäinen oli suurempi (yksilöpaino jopa noin 67 kg). Hirviösuden kallo ja leuka olivat leveämmät kuin nykyisen suden, ja se on saattanut niellä saaliista irtirepimänsä kimpaleet pureskelematta, ja myös murtaa hampaillaan luita. Raajojen alaosat olivat suhteessa lyhyemmät kuin nykyisillä susilla. Eläimen tarkkaa ulkonäköä ei tiedetä, koska lajista on löydetty ainoastaan luurankofossiileita. La Brean tervahaudoista on löytynyt tuhansien hirviösusien jäänteitä.
Urosten ja naaraiden välillä ei ollut ruumiin tai hampaiden kokoeroa, mikä viittaa vähäiseen kilpailuun urosten välillä ja monogamisiin parisuhteisiin. Hirviösudet ilmeisesti metsästivät usein yli 30 yksilön laumoissa, suuremmissa kuin nykyiset sudet. Saaliseläimiä olivat pääasiassa villihevoset, joskus biisonit sekä harvemmin mastodontit ja jättiläislaiskiaiset; myös haaskansyönti oli mahdollista.
Laavukangas

Yksinkertainen laavukangas viritettynä kangasteltan suojaksi.
Laavukangas eli telttakangas, erätoveri tai tarppi (engl. tarp < tarpaulin, "pressu") on kiinnitysnauhoilla tai -lenkeillä varustettu vedenpitävä kangas, jota käytetään retkeilyssä pääasiassa majoitteena.
Laavukankaasta voidaan käyttäjän tarpeen mukaan rakentaa loue, päädytön teltta, laavu, ruokailukatos tai muu suoja. Kangasta voidaan myös käyttää vesistöjen ylitykseen rakentamalla risuista tai rinkoista täyte, joka kääritään kankaaseen ja jota käytetään lauttana.
Rakenne

Modernit laavukankaat ovat kevyempiä ja toisinaan kookkaampia kuin perinteiset puuvillakankaiset ja ne ovat yleistymässä kevytretkeilyn myötä, tarjoten 2-3 hengelle alle kilon painoisen majoitteen teltan sijaan. Laavukankaan yleisin koko on perinteisesti ollut 3 x 3 metriä. Kangaspakka on yleensä puolentoista metrin levyinen, ja siksi tämä koko on kätevä ja verrattain halpa valmistaa. Modernit laavukankaat ovat keinokuitukankaisia, ja niissä on eroja ainakin painossa ja vedenpitävyydessä. Laavukankaita valmistetaan ainakin nailonista ja polyesterista
Laavukangas eroaa kevytpeitteistä ja muista pressuista siinä, että sen pintaan on ommeltu kiinnikkeitä muuallekin kuin vain reunoihin. Kiinnikkeiden avulla laavukangas voidaan ripustaa ja pingottaa kattamaan suurempi tilavuus kuin vain reunoista kiinnittämällä.
Käyttö > Suojana

Laavukankaasta saadaan loude kiinnittämällä kaksi vierekkäistä sivua maahan ja nostamalla vastakkainen kulma ylös esim. puun varaan. Kankaan pinnassa olevien lenkkien avulla louteen sivuja voi nostaa ulospäin. Louteen voi myös ripustaa narun varaan ja rakentaa korkeaksi tai matalaksi, sään mukaan. Yöpymissuojana laavukangas tarjoaa suojan sateelta ja osittain tuulelta, mutta ei hyttysiltä.
Kahden puun väliin pingotetun köyden varassa laavukankaasta tulee molemmista päistä avoin teltta tai sadekatos. Yleensä katos säädetään sään mukaan tarjoamaan tuulen ja sateen suojaa. Koska laavukankaalla ei ole varsinaista määrämuotoa, se on mukautuva ja valmiiksi ommeltua louetta tai laavukangasta monikäyttöisempi. Sadekatoksena laavukangas on usein käytössä retkueilla, joilla on myös teltat yöpymistä varten, etenkin melontaretkeilyssä, jossa varusteiden paino ei ole rajoittava tekijä.
Käyttö > Lauttana

Vesistöjen ylitykseen soveltuva lautta voidaan rakentaa laavukankaasta ja rinkoista tai risuista. Risuista sidotaan suuri rengas ja se nostetaan laavukankaan päälle, jonka liepeet nostetaan renkaan ylitse ja sidotaan kankaan keskellä oleviin kiinnikkeisiin. Tällaisella lautalla muutama retkeilijä varusteineen voi ylittää pienen, suojaisen vesistön. Rinkkalautta kootaan taas käärimällä rinkat laavukankaaseen, monesti jäykistäen rakennetta muutamalla tukipuulla. Rinkkalautta on usein kapeampi ja siten kiikkerämpi kuin donitsi. Donitsin reunalla voi istua, mutta rinkkalautan päällä on turvallisempi maata tai uida sen vierellä.
Aiheesta muualla

Tarpin pystytys
Hiroya Saitō

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Hiroya Saitō |  Hiroya Saitō |  Hiroya Saitō |  |
Maa:   Japani
Miesten mäkihyppy
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Kultaa | Nagano 1998 | joukkuemäki |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Thunder Bay 1995 | normaalimäki |  |
|  Hopeaa | Trondheim 1997 | joukkuemäki |  |
|  Pronssia | Thunder Bay 1995 | joukkuemäki |  |
Hiroya Saitō (jap. 斉藤 浩哉, Saitō Hiroya, s. 1. syyskuuta 1970 Yoichi, Hokkaidō) on japanilainen entinen mäkihyppääjä ja joukkuemäen olympiavoittaja Naganosta 1998.
Saitōlla on olympiavoiton lisäksi kolme mitalia MM-kisoista. Thunder Bayn kisoissa 1995 hän saavutti normaalimäen hopeaa ja joukkuemäen pronssia. Trondheimista 1997 tuli joukkuemäen hopeaa. Maailmancupin osakilpailuvoittoja Saitō saavutti kaksi, Chamonix'ssa 17.12.1995 ja Willingenissa 2.2.1997.
Saitō lopetti uransa keväällä 2003.
Aiheesta muualla

Hiroya Saitō Kansainvälinen hiihtoliitto (FIS). (englanniksi)