stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Légalin matti

Légalin matti on shakissa avausansa, jossa valkea saa kuningattaren uhrauksella matitettua mustan. Matti on nimetty ranskalaisen shakinpelaajan Sire de Légalin (1702–1792) mukaan.
Matti alkaa tavallisimmin italialaisella pelillä.
Musta kiinnittää valkoisen ratsun. Normaalisti tämä olisi hyvä siirto, mutta tässä asemassa se on taktinen virhe.
Tässä asemassa 5. Rxe5 olisi hätäilyä, koska 5...Rxe5 voittaisi ratsun. Sen sijaan valkoinen pakottaa lähetin perääntymään tai syömään valkoisen ratsun.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
5...Lh5?:n jälkeen
Musta säilyttää kiinnityksen, mutta antaa samalla valkoiselle mahdollisuuden kauniiseen uhraukseen. Lxf3 olisi luovuttanut lähettiparin edun valkealle, pitäen pelin kuitenkin tasaisena. Myös 5...Le6 kävisi.
Valkea ei välitä kiinnityksestä, ja uhraa kuningattarensa. Mustan paras vaihtoehto nyt olisi 6...Rxe5 7. Dxh5 Rxc4 8. Db5+ ja 9. Dxc4 valkean jäädessä vain sotilaan voitolle. Sen sijaan musta ottaa kuningattaren ja häviää pelin heti.
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  | 8 |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  | 7 |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  | 6 |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  | 5 |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 4 |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  | 3 |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  | 2 |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1 |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |  |
Légalin matti Rd5#
Lopullinen asema on niin sanottu puhdas matti, jossa jokaista mustan kuninkaan pakoruutua uhkaa vain yksi valkean nappula tai vaihtoehtoisesti tukkii mustan oma nappula.
Alkuperäinen peli

Alkuperäisessä pelissä Légal pelasi tasoituksella ilman a1-tornia St Brietä vastaan (Pariisi n. 1750).
Jos musta olisi pelannut 5...Rxe5! hän olisi voittanut ratsun sotilaasta. Nyt matti seuraa kahdessa siirrossa.
Aiheesta muualla

http://www.chess.com/news/leacutegalin-matti-1401
Légalin matti sivustolla: chessgames.com (englanniksi)
Manuaalinen terapia

Selän hierontaa.
Manuaalinen terapia tarkoittaa käsin tehtävää hoitoa, kuten lihasten hierontaa tai nivelten käsittelyä.
Manuaalista terapiaa tehdään monilla eri aloilla, kuten fysioterapiassa, eri hierontamuodoissa, ortopedisessä manuaalisessa terapiassa, kiropraktiikassa, naprapatiassa ja osteopatiassa. Lääketieteessä manuaalinen terapia on eniten osa fysiatriaa. Nivelten käsittelystä käytetään yleensä termiä mobilisaatio, kun niveltä liikutetaan tasaisesti normaalin liikelaajuuden rajoissa, ja termiä manipulaatio, kun niveltä liikutetaan nopeasti nivelen normaalin liikelaajuuden ylitse. Hoito ja tutkiminen ovat usein limittäin: lihakset tutkitaan hieromalla ja nivelten liikkuvuus mobilisoimalla ja lukkiuttavat tilat manipuloimalla. Manuaalinen terapia on myös usein osa hoito-ohjelmaa, jossa siihen yhdistetään parhaimman kokonaisvaikutuksen aikaansaamiseksi esim. lääkehoito ja terapeuttinen harjoittelu.[lähde? ]
Manu Tupou

Manu Tupou (5. tammikuuta 1935 Lomaloma, Fidži – 5. kesäkuuta 2004 Los Angeles) oli fidžiläis-amerikkalainen näyttelijä, Suomessa parhaiten tunnettu sioux-päällikön roolista elokuvassa Mies hevosena, mutta Yhdysvalloissa pikemminkin teatterinäyttelijänä jonka meriittilistalla olivat sellaiset instituutiot kuin American Academy of Dramatic Arts ja Actors Studio. Tupou perusti myös 1970-luvulla oman teatteriryhmän, American Repertory Company ja toimi sen jälkeen pääasiassa opettajana. Hänen tunnetuin oppilaansa lienee Eric Roberts.
Matalajärvi (Kouvola ja Mäntyharju)

| Matalajärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Kymenlaakso
Kunnat:  Kouvola, Mäntyharju
Koordinaatit:  61°12′44″N, 26°55′06″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98)
Laskuoja:  oja Matalanpeukaloon
Järvinumero:  14.984.1.029
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  108,2 m  
Pituus:  1,273 km  
Leveys:  926 m  
Rantaviiva:  6,1054 km  
Pinta-ala:  60,5019 ha  
Tilavuus:  0,00477426 km³  
Keskisyvyys:  7,89 m  
Suurin syvyys:  23,93 m  
Saaria:  11 
 fiMatalajärvi 
Matalajärvi (myös Matala) on osittain melko syvä metsäjärvi Kymenlaakson ja Etelä-Savon maakuntarajalla. Suurin osa järvestä sijaitsee Kouvolan alueella, itäisin osa sijaitsee Mäntyharjun alueella. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 40 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantietoa

Matalajärvi on 1,3 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 61 hehtaaria. Järven rannat mutkittelevat ja niemien väliin jää pieniä, vailla karttanimeä olevia lahtia ja lahdelmia. Matalajärven kaakkoisosan muodostaa kapea lahti, jonka eteläpäästä järvi kääntyy alavirtaan. Järvessä on 11 saarta, joiden pinta-ala on 1,66 hehtaaria eli noin noin 2,7 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi on yli hehtaarin suuruinen, viisi ovat yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Saaret ovat pieniä lukuun ottamatta etelärannan matalikolla sijaitsevaa runsaan hehtaarin laajuista saarta. Matalajärven saarilla ei ole karttanimiä.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 4,77 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00477 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 7,9 metriä. Sen syvänteessä on 23,9 metriä syvää. Noin kolmasosa Matalajärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvimmät kohdat sijaitsevat järven keskiosassa. Järven etelärannalta ulottuu luoteeseen matalikko, jonka sisällä on useita saaria. Matalikon länsipuolella on 20 metrin syvänteitä. Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 1,2 kilometriä. Järven rannoilla ei ole mainittavaa rakennuskantaa. Jyrkimmin ranta syvenee lounaassa. Matalajärveä ympäröi laaja erämaa, jonka alueella on lukuisia pieniä ja pienehköjä järviä tai lampia.
Luontoarvoja

Järvi sijaitsee Repoveden kansallispuiston yhteydessä olevalla Aarnikotkan metsän luonnonsuojelualueella, joka on liitetty alueeseen suojelualueen perustamisen jälkeen. Sen rantametsät ja saaret kuuluvat suojelualueeseen mutta sen vesialue ei kuulu. Poikkeuksen tekee itäoään luusuan viereisellä niemellä sijaitseva kiinteistö, jonne tulee etelästä metsäautotie. Matalajärvi jää Pahkajärven ampuma-alueen sisäpuolelle eikä se siten ole retkeilijöiden käytettävissä.
Vesistösuhteita

Matalajärvi (14.984.1.029) kuuluu Tervajärven valuma-alueeseen (14.984), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Repoveden–Tihvetjärven valuma-alue (14.98) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Tervajärven valuma-alueeseen kuuluu 80 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Matalajärvi on yhdeksänneksi laajin.
Järvi laskee ensin Matalanpeukaloon (107,7 metriä mpy) ja edelleen Peuraseen (98,1 metriä mpy).
Lumokierrot

Lumokierrot (Turbina) on kiertokasveihin kuvattu suku, joka nykyään luetaan osaksi elämänlankoja (Ipomoea).
Suvun lajeja

Turbina abutiloides = Ipomoea abutiloides
Turbina amazonica = Ipomoea amazonica
Turbina bracteata = Ipomoea porphyrea
Turbina cordata = Ipomoea sericosepala
Turbina corymbosa = atsteekkilumokierto Ipomoea corymbosa
Turbina holubii = Ipomoea holubii
Turbina inopinata = Ipomoea inopinata
Turbina longiflora = Ipomoea mozambicensis
Turbina oblongata = Ipomoea oblongata
Turbina oenotheroides = Ipomoea oenotheroides
Turbina perbella = Ipomoea perbella
Turbina racemosa = Ipomoea racemosa
Turbina robertsiana = Ipomoea robertsiana
Turbina shirensis = Ipomoea shirensis
Turbina stenosiphon = Ipomoea stenosiphon
Turbina stenosiphon var. pubescens = Ipomoea stenosiphon var. pubescens
Turbina suffruticosa = Ipomoea suffruticosa
Maria Lindén

| Maria Lindén> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Muut nimet:  Maria Annala
Syntynyt: 1980 (ikä 43–44) Helsinki
Kansalaisuus:  Suomi
Ammatti:  politiikan tutkija, toimittaja ja tietokirjailija
Titteli:  tutkimusviestintäpäällikkö, tutkija
Muut tiedot
Koulutus: Tampereen yliopisto (yhteiskuntat. maist.), Helsingin yliopisto (hum. kand.)
Järjestö:  Ulkopoliittinen instituutti
Maria Lindén (o.s. Annala; s. 1980 Helsinki) on suomalainen Yhdysvaltain politiikkaan erikoistunut tutkija, toimittaja sekä Trumpin kansa -kirjan kirjoittaja. Lindén on vuodesta 2020 työskennellyt Ulkopoliittisen instituutin tutkijana ja vuodesta 2021 lisäksi myös tutkimusviestintäpäällikkönä erityisalueenaan Yhdysvaltain sisä- ja ulkopolitiikka. Vuodesta 2022 lähtien Lindén on myös tehnyt Tampereen yliopistossa väitöskirjaa Yhdysvaltojen demokratian kriisistä..
Lindén on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri Tampereen yliopistosta ja humanististen tieteiden kandidaatti Helsingin yliopistosta. Hän asui Bostonissa vuosina 2015–2019. Hän on säännöllisesti laatinut artikkeleita STT:lle, Lännen Medialle ja Ulkopolitiikalle. Vuonna 2020 Lindén julkaisi Into-kustantamon kautta kirjan Trumpin kansa – keitä he ovat ja miksi he rakastavat johtajaansa. Kirjassa seurataan Donald Trumpin tietä kohti vuoden 2016 presidentinvaalin voittoa etenkin kolmen hänen kannattajansa silmin.
Jo ennen siirtymistään Ulkopoliittiseen instituuttiin Lindén toimi suomalaisessa mediassa Yhdysvaltain politiikan kommentaattorina. Vuoden 2016 Yhdysvaltain presidentinvaalien viimeisen televisioväittelyn jälkeen STT:n Yhdysvaltojen-avustajana toiminut Lindén piti "äärimmäisen epätodennäköisenä", että Donald Trump voisi uhata demokraattien Hillary Clintonin voittoa. Vuoden 2020 presidentinvaaleissa Lindénin ennustus sen sijaan piti ja demokraattien ehdokas Joe Biden nousi presidentiksi. Tosin Biden ei voittanut niin suurella marginaalilla kuin Lindén oli etukäteen analysoinut. Lindén arvioi, että ilman koronaviruspandemian 2019–2020 aiheuttamaa tilannetta Trump olisi lähes varmasti tullut valituksi uudelle presidenttikaudelle.
Aiheesta muualla

Vilén, Paula: Toimittajalta: Trump teki minusta ”sen toisen suomalaisblondin” ja salamana somejulkkiksen Yle Uutiset.  29.8.2017. Viitattu 2.6.2022.
Luettelo Suomen jäähalleista

Tämä on luettelo Suomen jäähalleista.
A

Ainiovaaran jäähalli, Ylitornio
Alajärven jäähalli, Alajärvi
Alavuden jäähalli, Alavus
Aurinkoareena, Naantali
B

Brahen jäähalli, Helsinki
E

Enon jäähalli, Joensuu
Espoo Metro Areena, Espoo
Espoonlahden jäähalli, Espoo
Eurajoen jäähalli, Eurajoki
F

Forssan jäähalli, Forssa
H

Haapajärven jäähalli, Haapajärvi
Haapaveden jäähalli, Haapavesi
Hakametsän harjoitusjäähalli, Tampere
Hakametsä, Tampere
Hakion jäähalli, Hämeenlinna
Haminan jäähalli, Hamina
Harjavallan jäähalli, Harjavalta
Haukiputaan jäähalli, Haukipudas
Helsinki-halli, Helsinki
Heinolan jäähalli, Heinola
Helsingin jäähalli, Helsinki
Hervannan jäähalli, Tampere
Hollolan jäähalli, Hollola
Huittisten jäähalli, Huittinen
Hyrylän jäähalli, Kerava
Hyvinkään jäähalli, Hyvinkää
Hämeenkyrön jäähalli, Hämeenkyrö
Hämeenlinnan harjoitusjäähalli, Hämeenlinna
I

Iitin jäähalli, Iitti
Imatran jäähalli, Imatra
Impivaaran jäähalli, Turku
Inkeroisten jäähalli, Kouvola
Ivalon jäähalli, Inari
Isku Areena, Lahti
Isomäki Areena, Pori
J

Joensuun harjoitusjäähalli, Joensuu
Jyväskylä harjoitusjäähalli, Jyväskylä
Jyväskylän jäähalli, Jyväskylä
Jämsän jäähalli, Jämsä
Jämsänkosken jäähalli, Jämsänkoski
Järvenpään jäähalli, Järvenpää
Jääherne, Helsinki
Jäälihalli, Oulu
K

Kaarelan jäähalli, Helsinki
Kaarinan jäähalli, Kaarina
Kajaanin jäähalli, Kajaani
Kalajoen jäähalli, Kalajoki
Kalevankankaan jäähalli, Mikkeli
Kangasalan jäähalli, Kangasala
Kangasniemen jäähalli, Kangasniemi
Kankaan jäähalli, Iisalmi
Kankaanpään jäähalli, Kankaanpää
Karstula Areena, Karstula
Kauhavan jäähalli, Kauhava
Kauniaisten jäähalli, Kauniainen
Kellonkosken jäähalli, Tuusula
Kemin jäähalli, Kemi
Kemijärven jäähalli, Kemijärvi
Kempelehalli, Kempele
Keravan jäähalli, Kerava
Keuruun jäähalli, Keuruu
Killerin jäähalli, Jyväskylä
Kisakallion jäähalli, Lohja
Kisapuiston jäähalli, Lappeenranta
Kiteen jäähalli, Kitee
Kittilän jäähalli, Kittilä
Kiuruveden jäähalli, Kiuruvesi
Klaukkalan jäähalli, Klaukkala
Kokemäen jäähalli, Kokemäki
Kokkolan jäähalli, Kokkola
Kokkolan hh, Kokkola
Kolarin jäähalli, Kolari
Konalan jäähalli, Espoo
Kontionlahden jäähalli, Kontionlahti
Koski Tl:n jäähalli, Koski Tl
Kotkan jäähalli, Kotka
Kouvolan jäähalli, Kouvola
Kristalli, Pietarsaari
Kruunupyyn jäähalli, Kruunupyy
Kuhmon jäähalli, Kuhmo
Kuopion jäähalli, Kuopio
Kuortaneen jäähalli, Kuortane
Kupittaan monitoimihalli, Turku
Kurikan jäähalli, Kurikka
Kuusamon jäähalli, Kuusamo
Kuusankosken jäähalli, Kouvola
Kämärin jäähalli, Varkaus
L

Laaksonlahden jäähalli, Espoo
Laitilan jäähalli, Laitila
Lapinlahden jäähalli, Lapinlahti
Lappeenranta hh, Lappeenranta
Lappi-areena, Rovaniemi
Lapuan jäähalli, Lapua
Laukaan jäähalli, Laukaa
Launeen jäähalli, Lahti
Lempäälän jäähalli, Lempäälä
Leppävaaran jäähalli, Espoo
Leppävirran jäähalli, Leppävirta
Lieksan jäähalli, Lieksa
Limingan jäähalli, Liminka
Linnanmaan jäähalli, Oulu
Lippumäen jäähalli, Kuopio
Lohjan jäähalli, Lohja
Loimaan jäähalli, Loimaa
Loviisan jäähalli, Loviisa
Luvian jäähalli, Luvia
LähiTapiola Areena, Jyväskylä
Längelmäen jäähalli, Jämsä
M

Maalahden jäähalli, Maalahti
Maarianhaminan jäähalli, Maarianhamina
Malmin jäähalli, Helsinki
Matinkylän jäähalli, Espoo
Mehtimäen jäähalli, Joensuu
Merikarvian jäähalli, Merikarvia
Mikkelin harjoitusjäähalli, Mikkeli
Muhoksen jäähalli, Muhos
Myllypuron jäähalli, Helsinki
Myyrmäen jäähalli, Vantaa
Mäntsälän jäähalli, Mäntsälä
Mäntän jäähalli, Mänttä
N

Nivalan jäähalli, Nivala
Nokian jäähalli, Nokia
Nummelan jäähalli, Vihti
Nurmeksen jäähalli, Nurmes
Närpiön jäähalli, Närpiö
O

Oriveden jäähalli, Orivesi
Oulaisten jäähalli, Oulainen
Oulun jäähalli, Oulu
Oulunkylän jäähalli, Helsinki
Oulunsalon jäähalli, Oulunsalo
Outokummun jäähalli, Outokumpu
P

Paimion jäähalli, Paimio
Pajulahden jäähalli, Lahti
Paloheinän jäähalli, Helsinki
Panelian jäähalli, Eura
Paraisten jäähalli, Parainen
Parkanon jäähalli, Parkano
Petersören jäähalli, Petersöre
Pellon jäähalli, Pello
Pieksämäen jäähalli, Pieksämäki
Piispalan jäähalli, Piispala
Pirkkalan jäähalli, Pirkkala
Pohjantähti Areena, Hämeenlinna
Polvijärven jäähalli, Polvijärvi
Pori Astora, Pori
Porvoon jäähalli, Porvoo
Posion jäähalli, Posio
Pyhäjoen jäähalli, Pyhäjoki
Pyhäjärven jäähalli, Pyhäjärvi
Pälkäneen jäähalli, Pälkäne
R

Raahen jäähalli, Raahe
Raaseporin jäähalli, Raasepori
Raision jäähalli, Raisio
Rantasalmen jäähalli, Rantasalmi
Ranuan jäähalli, Ranua
Rauma harjoitushalli, Rauma
Riihimäen jäähalli, Riihimäki
Ruoveden jäähalli, Ruovesi
S

Saarijärven jäähalli, Saarijärvi
Sallan jäähalli, Salla
Salmisaaren jäähalli, Helsinki
Salon jäähalli, Salo
Savitaipaleen jäähalli, Savitaipale
Savonlinna hh, Savonlinna
Seinäjoen jäähalli, Seinäjoki
Sentterin jäähalli, Tampere
Sipoon jäähalli, Sipoo
Sodankylän jäähalli, Sodankylä
Someron jäähalli, Somero
Sonkajärven jäähalli, Sonkajärvi
Sotkamon jäähalli, Sotkamo
Suolahden jäähalli, Äänekoski
Suomussalmen jäähalli, Suomussalmi
Suonenjoen jäähalli, Suonenjoki
Säkylän jäähalli, Säkylä
T

Taavetin jäähalli, Luumäki
Talvisalon jäähalli, Savonlinna
Tampereen Kannen Areena, Tampere
Tanhuvaaran jäähalli, Savonlinna
Tapiolan jäähalli, Espoo
Tarvasjoen jäähalli, Lieto
Teerijärven jäähalli, Kruunupyy
Tesoman jäähalli, Tampere
Tikkakosken jäähalli, Jyväskylä
Toivalan jäähalli, Kuopio
Tornion jäähalli, Tornio
Trio Areena, Vantaa
Tuplajäät, Siilinjärvi
Turkuhalli, Turku
Töölön jäähalli, Helsinki
U

Urjalan jäähalli, Urjala
Utajärven jäähalli, Utajärvi
Uudenkaarlepyyn jäähalli, Uusikaarlepyy
Uudenkaupungin jäähalli, Uusikaupunki
V

Vaasan harjoitusjäähalli, Vaasa
Vaasan Sähkö Areena, Vaasa
Valkealan jäähalli, Kouvola
Vammalan jäähalli, Sastamala
Varissuon jäähalli, Turku
Varuboden-areena, Kirkkonummi
Vierumäen jäähalli, Heinola
Virtojen jäähalli, Virrat
Vuosaaren jäähalli, Helsinki
Vääksyn jäähalli, Asikkala
W

Wareena, Valkeakoski
Y

Ylivieskan jäähalli, Ylivieska
Ylöjärven jäähalli, Ylöjärvi
Ä

Ähtärin jäähalli, Ähtäri
Äijänsuon jäähalli, Rauma
Lumon lukio

| Lumon lukio |
| --- | --- |
 Lumon monitoimitalo Vantaan Korsossa. Kuvan vasemmassa laidassa, rakennuksen keltatiilisessä osassa toimii Vantaan kaupunginkirjaston Lumon kirjasto.
Sijainti:  Urpiaisentie 14, 01450 Vantaa
Koordinaatit:  60.3515°N, 25.0764°E
Tyyppi:  suomenkielinen lukio
Rehtori:  Mikko Ristimäki
Luokat:  Lukio
Oppilaita:  Vajaa 600
Verkkosivut
Lumon lukio on toisen asteen oppilaitos, joka sijaitsee Vantaan Korsossa. Se perustettiin 2003 kun Korson ja Koivukylän lukiot yhdistettiin. Lukiossa opiskelee vajaa 600 opiskelijaa ja henkilökuntaan kuuluu 45 henkilöä. Lukio toimii monitoimikeskus LUMO:n tiloissa. Lukiossa voi painottaa esittävään taiteeseen ja tieteeseen.
Keväällä 2011 lukio pääsi mukaan Nelosella esitettävään Stage-televisiosarjaan, jossa etsitään Suomen parasta koulumusikaalia. Koulu tippui kilpailusta kolmantena.
Lumon lukiosta kirjoitti keväällä 2013 kaikkiaan 112 ylioppilaskokelasta ja keväällä 2015 yhteensä 105 opiskelijaa.
Aiheesta muualla

Lukiokoulutus ja ammatillinen koulutus Vantaalla (2016, pdf) (Arkistoitu – Internet Archive) (vantaa.fi)
Manual Pelino Domingues

Manual Pelino Domingues
Manual Pelino Domingues (s. 7. lokakuuta 1941) on portugalilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 15. elokuuta 1965 ja nimitettiin Porton hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Lemellefan titulaaripiispaksi 19. joulukuuta 1987. Piispaksi vihkiminen seurasi 13. maaliskuuta 1988. Pääkonsekraattorina toimi João Alves, jota avustivat Júlio Tavares Rebimbas ja Horácio Coelho Cristino.
Pelino Domingues sai 27. tammikuuta 1998 nimityksen Santarémin piispaksi.
Lumon päivät, sodan yöt

| Lumon päivät, sodan yöt> Days of Magic, Nights of War |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Clive Barker
Kuvittaja:  Clive Barker
Kieli:  englanti
Genre:  fantasiakirjallisuus
Julkaistu:  2004
Suomennos
Suomentaja:  Ilkka Äärelä
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  2004
Ulkoasu:  sidottu
Sivumäärä:  512
ISBN:  951-0-29512-4
Sarja: Abarat
Edeltävä:  Abarat
Seuraava:  Kaikennielevä keskiyö
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Lumon päivät, sodan yöt on brittiläisen kirjailijan Clive Barkerin viisiosaisen fantasiaromaanisarjan Abarat toinen osa. Sekä romaanin alkuteos (Abarat: Days of Magic, Nights of War) että sen suomennos julkaistiin vuonna 2004.
Juonitiivistelmä

Nuori sankaritar Candy Quackenbush jatkaa nyt seikkailujaan gesrotta Malingon kanssa. Keskiyön Herra Kristoffer Kalma haluaa saada Candyn käsiinsä hinnalla millä hyvänsä. Abaratin maailma on alkanut tuntua Candysta omituisen tutulta ja hän osaa käyttää taikavoimia, joita ei edes muista opetelleensa.
Kalma lähettää Candyn perään Ristirastikkaan, Otto Houlihanin. Candy ja Malingo saavat paeta henkensä edestä, mutta näkevät matkallaan myös uusia ihmeellisiä olentoja – sekä tietysti vanhoja tuttuja. Candyn kumppanien on taisteltava aikaa vastaan pelastaessaan Candya Kalman ikeestä, ja Candyn on selvitettävä menneisyytensä salaisuus ennen kuin Yön ja Päivän voimat kohtaavat ja Kaikennielevä Keskiyö lankeaa saaren ylle. Sota on alkamassa. Candylla on edessään suuria valintoja, joista riippuu koko hänen tulevaisuutensa.
Luontolive

Luontolive on selainpohjainen verkkopalvelu, joka sisältää lapsille suunnattuja luontovideoita ja -tehtäviä, jotka tukevat laaja-alaista oppimista. Luontolive-yritys tuottaa myös livekuvaa luonnosta ja eläimistä sekä tarjoaa eläinten katselutoimintaa. Yrityksen on perustanut vuonna 2016 suomalainen luontokuvaaja sekä luontoyhteysohjaaja Markus Hanhela, joka jatkaa sukunsa perinteikästä ammattia. Isä Martti Hanhela aloitti ammattiluontokuvausuransa vuonna 1975.
Aiheesta muualla

Luontoliven kotisivut
M. ja H. Hanhela Oy:n kotisivut
M/S Polaris

| M/S Polaris |
| --- | --- |

Tyyppi:  Konttialus
Lippuvaltio:  Saksa
IMO-numero:  8716100
MMSI-numero:  211203240
Tunnuskirjaimet:  DGPF
Aiemmat nimet:  1988: Odin 1988– Polaris
Omistaja:  Schiffahrtsges. MS Polaris Heinz Corleis KG
Aiemmat omistajat:  1988– Schiffahrtsges. MS Polaris Heinz Corleis KG
Rakennustelakka:  J.J. Sietas Werft, Hampuri, Saksa
Rakennusnumero:  993
Luovutettu:  1988
Tekniset tiedot
Pituus:  122 m
Leveys:  20,2 m
Syväys:  6,18 m
Bruttovetoisuus:  7 950 brt
Koneisto:  1 × Wärtsilä 6R46 diesel
Koneteho:  4 700 kW
Nopeus:  27,22 km/h
Nopeus:  14,7 kn
Lastikapasiteetti:  540 m
Lastikapasiteetti:  330 TEU
Lähteet:  
M/S Polaris (IMO 8716100) on saksalaisen Schiffahrtsges. MS Polaris Heinz Corleis KG:n omistukseen rekisteröity conro-alus (kontti- ja ro-ro-aluksen yhdistelmä). Alus on rakennettu vuonna 1988 J.J. Sietas Werft -nimisellä telakalla Hampurissa, Saksassa. Laivan konttikapasiteetti (TEU) on 330. Kuollutta painoa Polariksella on 6 494 tonnia ja jääluokitus on 1A Super eli alus pystyy useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan yksin. Alus on rekisteröity Saksan lipun alle. Nykyään alus on aikarahdattu Stella Linesin liikenteeseen.
Käyttöhistoria

Vuonna 1988 alus luovutettiin saksalaisen Schiffahrtsges. MS Polaris Heinz Corleis KG:n omistukseen, joka rekisteröi sen Saksan lipun alle. Kotisatamaksi tuli Hampuri. Tuolloin alus oli nimeltään Odin. Nykyisen nimensä alus sai vielä samana vuonna, kun Finncarriers vuokrasi sen reitille Suomi–Espanja–Alankomaat–Suomi.
Heinäkuussa 2006 Transfennica vuokrasi Polariksen Hangon ja Lyypekin väliseen liikenteeseen. Vuonna 2007 alus aikarahdattiin Stella Linesin liikenteeseen.
Aiheesta muualla

Fakta om Fartyg – M/S Odin (ruotsiksi)
Lumooja

| Lumooja |
| --- | --- |
Lehtityyppi:  kirjallisuuslehti
Julkaisija:  Kirjoittajayhdistys Kapustarinta ry
Perustettu:  2000
Päätoimittaja:  Rosa Aphalo ja Liisa Määttä
Sitoutuneisuus:  sitoutumaton
Kotikunta:  Turku, Suomi
Kotimaa:  Suomi
Ilmestymistiheys:  4 kertaa vuodessa
Aiheesta muualla
Lumooja.fi
Lumooja on suomalainen vuodesta 2000 alkaen ilmestynyt uutta kotimaista kirjallisuutta ja luovaa kirjoittamista käsittelevä kirjallisuuslehti. Neljä kertaa vuodessa ilmestyvä lehti keskittyy uusiin ja nuoriin kirjoittajiin ja kiinnostaviin ilmiöihin ja tarjoaa julkaisukanavan uusille kyvyille.
Lehteä julkaisee turkulainen Kirjoittajayhdistys Kapustarinta ry.
Lumooja julkaisee muun muassa runoja, proosaa, haastatteluja, kolumneja, artikkeleita ja arvosteluja.
Runoilijat Pauliina Haasjoki, Jenni Haukio ja Reetta Niemelä sekä prosaisti Heli Peltoniemi perustivat Kirjoittajayhdistys Kapustarinnan toukokuussa 1999. Alun perin kyseessä oli esiintymisryhmä, joka alkoi pian tarjota esiintymisareenoita myös muille taiteilijoille. Pian päätettiin perustaa myös kirjallisuuslehti.
Lumoojan ensimmäisen numeron 1/2000 teemana oli syntyminen: kirjoituksen ja kirjallisuuden luominen. Päätoimittajana toimi Heli Peltoniemi.
Aiheesta muualla

Lumoojan verkkosivut
/ Lumooja Facebookissa
Lumooja Kultti ry:n sivuilla
Luoteisarmeija

Luoteisarmeija voi tarkoittaa ainakin seuraavia armeijoita:
Konfederaation luoteisarmeija, armeija Yhdysvaltain sisällissodassa
Venäjän luoteisarmeija, valkoinen armeija Venäjän sisällissodassa
Yhdysvaltain luoteisarmeija, Yhdysvaltain armeija vuoden 1812 sodassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Luoteisarmeija”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.