stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Märket
Matkailu

Märketille voi saapua omalla veneellä tai käyttäen venepalvelua Ahvenanmaalta, ja telttailu luodolla on sallittua. Suomen Majakkaseuran talkoolaiset tarjoavat opastusta majakalla joka päivä talkookaudella toukokuusta lokakuuhun.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Suomen Majakkaseuran Märket-sivut ja talkoolaisten päiväkirja
Märket Ylen Elävässä arkistossa
The New York Timesin uutinen Märketin rajalinjasta (englanniksi)
Luoto idän suunnasta kuvattuna.
Maankohoaminen Märketillä vuosien 1810 ja 1980 välillä.
Suomen ja Ruotsin välinen raja jakaa luodon kahtia.
Märketin majakan rakennepiirros vuodelta 1884.
Ride

Ride voi tarkoittaa seuraavia:
ride-symbaali, rumpusettiin kuuluva komppilautanen
Ride, englantilainen rockyhtye
Ride, Loreenin albumi vuodelta 2017
”Ride”, Twenty One Pilotsin kappale vuodelta 2015
Ride, Milestonen moottoripyöräaiheinen ajopeli
Ride, sukunimenä:
Sally Ride (1951–2012), yhdysvaltalainen fyysikko ja astronautti
Ride, taiteilijanimenä:
MC Ride, oik. Stefan Corbin Burnett, yhdysvaltalainen rap-artisti ja taiteilija.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Ride”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Riistavuoren vanhustenkeskus

Riistavuoren vanhustenkeskus
Riistavuoren vanhustenkeskus on Helsingin Etelä-Haagassa sijaitseva palvelukeskus, vanhainkoti ja palvelutalo. Riistavuoren vanhustenkeskus sijaitsee osoitteessa Isonnevantie 28.
Riistavuori on avattu käyttöön vuonna 1966. Rakennukset on suunnitellut arkkitehti Sakari Siitonen.
Palvelutalossa asuu 85 ja vanhainkodissa sata asukasta. Keskuksessa on 150 työntekijää, joista ulkoistettuja ovat ravitsemuksen, siivouksen ja kiinteistöpalvelujen työntekijät.
Liikenneyhteydet

Riistavuoren palvelukeskukseen pääsee Helsingin sisäisillä bussilinjoilla 41 ja 52 sekä palvelulinjalla 32. Huopalahden rautatieasema sijaitsee lyhyen matkan päässä Riistavuoresta.
Aiheesta muualla

Riistavuoressa ehkäistään kehon ja mielen rappeutumista, Kirkko ja Kaupunki (Arkistoitu – Internet Archive)
Ylen Elävä arkisto: Olipa kerran mummo
Kriittinen eläintutkimus

Kriittinen eläintutkimus (engl. critical animal studies, CAS) on ihmistieteellisen eläintutkimuksen haara. Se nimensä mukaisesti omaksuu kriittisen lähestymistavan eläintutkimukseen, ja kyseenalaistaa vallitsevia ja historiallisesti muodostuneita ihmisen ja muiden eläinten suhteita. Kriittinen eläintutkimus on monitieteellinen ja monialaisen lähestymistavan omaksuva akateeminen tutkimussuuntaus, johon liittyy läheisesti tietynlainen aktivismin ja poliittisuuden oletus sekä eläinten sortamisen ja alistamisen vastustaminen.
Historia ja nykyhetki

Kriittisen eläintutkimuksen historia liittyy erottamattomalla tavalla erilaisiin sortoa vastustaviin abolitionistisiin liikkeisiin, kuten feministiseen ja rasisimia vastustaviin, sekä ymmärrettävästi myös eläinten oikeuksia ajaviin liikkeisiin. Konkreettisempi alkusysäys kriittisen eläintutkimuksen synnylle on filosofi Peter Singerin vuonna 1975 julkaisema teos Animal Liberation, joka on eläineettisiä ja moraalisia arvoja edustavan tieteellisen tutkimuksen pioneeriteos, ja edelleen hyvin ajankohtainen. Teos suomennettiin vasta vuonna 1990 nimellä Oikeutta eläimille: Eläinten vapautuksen filosofiaa.
Termi kriittinen eläintutkimus (Critical Animal Studies) alettiin käyttää 2010-luvulla, jolloin syntyi myös ensimmäinen kriittiselle eläintutkimukselle omistautunut yhdistys, jonka sai nimekseen vuonna 2006 The Institute for Critical Animal Studies (ICAS). Eräs alusta asti kriittisen eläintutkimuksen kehityksessä vaikuttanut henkilö on Anthony J. Nocella II. (http://www.criticalanimalstudies.org/about/; Defining critical animal studies 2014: Introduction)
”Kriittisyys” tutkimussuuntauksen nimessä juontaa kriittiseen teoriaan, jolla tarkoitetaan monitieteistä yhteiskunnallisten ja kulttuuristen aiheiden tutkimusta kriittistä tutkimusotetta käyttäen. Kuten Paul Waldeu kirjoittaa teoksessaan Animal Studies: An Introduction (2013), termi kriittisyys ei ole ongelmaton tai itsestään selvä. Sillä on monia merkityksiä, kuten kritiikin antaminen tai asian tärkeys. Ihmistieteellisessä eläintutkimuksessa kriittisyydellä tarkoitetaan ihmisten ja muiden eläinten välisten suhteiden ongelmallisuuksien etualaistamista ja vallitsevien ihmiskeskeisten kulttuuristen ja sosiaalisten arvojen ja käytänteiden kyseenalaistamista.
Vaikka kriittinen eläintutkimus on kansainvälisestikin melko tuore tieteenala, niin Suomessa se on oikeastaan vasta viime vuosina tullut tunnetummaksi ja järjestäytynyt. Niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin kyseessä on voimallisesti kasvava ja kehittyvä tieteenala, jonka yksi vahvuus on sen sovellettavuus moniin eri tieteenaloihin, kuten sosiologiaan, pedagogiikkaan, kirjallisuudentutkimukseen, yhteiskuntatieteisiin ja niin edelleen.
Pääperiaatteet ja tieteelliset tavoitteet

Keskeinen pääperiaate kriittisessä eläintutkimuksessa on intersektionaalisuus, eli tietoisuus siitä kuinka erilaiset sorron muodot kietoutuvat toisiinsa erottamattomalla tavalla. Esimerkiksi naisten ja eläinten alistaminen, ympäristön kestämätön hyväksikäyttö, ja rotuun perustuva syrjintä, sekä muut vastaavat sorron ja syrjinnän muodot pohjautuvat kaikki samankaltaisille rakenteellisille ja ideologisille perusteille. Intekrsektionaalisuuden logiikan mukaisesti ymmärtääkseen jotakin tiettyä sorron muotoa ja puuttuakseen siihen, on otettava muutkin sorron muodot huomioon. (Esim. (Defining critical animal studies 2014: Introduction.)
Toinen keskeinen pääperiaate on aktivismi, eli kriittisen eläintutkimuksen edustaja on tavalla tai toisella ajamassa eläinten aseman kohentamista. Tällöin kriittinen eläintutkimus on aina myös poliittista.
Kolmas pääperiaate on monitieteisyys.
Tieteellinen ja yhteiskunnallinen toiminta

Suomessa perustettiin vuonna 2017 Kriittisen eläintutkimuksen verkosto. Verkosto koostuu eri alojen tutkijoista, jotka tekevät kriittistä eläintutkimusta ja ovat kiinnostuneita eläinten oikeuksista ja eläinoikeusajattelun arvoista.
Kansainvälinen kriittisen eläintutkimuksen instituutti, The Institute for Critical Animal Studies (ICAS) perustettiin vuonna 2001. On olemassa myös muita kriittisen eläintutukimuksen järjestöjä, kuten eurooppalainen kriittisen eläintutkimuksen seura, European Association for Critical Animal Studies (EACAS). Vuosittain järjestetään myös kriittisen eläintutkimuksen konferensseja.
Keskeisiä tutkijoita kriittisen eläintutkimuksen alalla ovat esimerkiksi Anthony J. Nocella II, Richard Twine, Elisa Aaltola, Salla Tuomivaara. Suomessa esimerkiksi Lotta Luhtala tekee kirjallisuudentutkimuksen alalla kriittistä eläintutkimusta.
Ride (Twenty One Pilotsin kappale)

| ”Ride” Twenty One Pilots |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Blurryface
 Julkaistu: 12. huhtikuuta 2016
 Formaatti: CD single, digitaalinen lataus
 Tuottaja(t): Ricky Reed
 Tyylilaji: vaihtoehtorap, pop, reggae, rock
 Kesto: 03.34
 Levy-yhtiö: Fueled by Ramen
Twenty One Pilotsin muut singlet
| ”Stressed Out” 2015 | ”Ride” 2016 | ”Heathens” 2016 |
Ride on yhdysvaltalaisen muusikkoduon Twenty One Pilotsin musiikkikappale. Sen julkaisi Fueled By Ramen heidän neljännen, Blurryface-studioalbumin viidentenä singlenä 12. huhtikuuta 2016. Kappale julkaistiin alun perin promosinglenä YouTuben välityksellä 11. toukokuuta 2015. Kappaleen on sanoittanut Tyler Joseph ja sen tuotti Ricky Reed. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Reel Bear Media ja se julkaistiin duon YouTube-kanavalla vuorokausi promosinglen julkaisun jälkeen. Videolla nähdään duon jäsenet Joseph sekä Josh Dun esiintymässä keskellä metsää, vuorokauden vaihtuessa yön ja päivän välillä muutamaan kertaan heidän ympärillään videon aikana.
"Ride" menestyi kaupallisesti parhaiten duon kotimaassa Yhdysvalloissa, jossa se pääsi Billboard Hot 100-listan sijalle 5. Kappale pääsi singlelistan kymmenen parhaan joukkoon myös Belgiassa (Vallonia), Itävallassa, Meksikossa, Tšekissä ja Uudessa-Seelannissa. Lisäksi se on myynyt Italiassa kolminkertaista, Kanadassa viisinkertaista ja Yhdysvalloissa jopa kuusinkertaista platinaa. Duo on esittänyt kappaleen livenä muun muassa Comerica Theatressa Arizonan Downtown Phoenixissä sekä Montrealin Centre Bellissä.
Käännös suomeksi
Rayman Rush

| Rayman Rush |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Ubisoft Shanghai
Julkaisija:  Ubisoft
Suunnittelija:  Michel Ancel
Pelisarja:  Rayman
Julkaistu:  
Lajityyppi:  ajopeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Alusta:  PlayStation
Jakelumuoto:  CD-ROM
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK  : 
Rayman Rush on Ubisoft Shanghain kehittämä ja Ubisoftin julkaisema ajopeli, joka julkaistiin PlayStationille Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa vuonna 2002.
RN Giacomo Medici

| RN Giacomo Medici |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantieri navali Odero, Sestri Ponente
Kölinlasku:  2. lokakuuta 1916
Laskettu vesille:  6. syyskuuta 1918
Palveluskäyttöön:  13. syyskuuta 1918
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 16. huhtikuuta 1943
Tekniset tiedot
Uppouma:  660 t (standardi) 894 t (kuormattu)
Pituus:  73,54 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,32 m
Syväys:  2,55 m
Koneteho:  15 500 shp
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  96
Aseistus
Aseistus:  6 × 102 mm tykkiä 2 × 76 mm ilmatorjuntatykkiä 4 × 450 mm torpedoputkea
RN Giacomo Medici (ital. Regia Nave Giacomo Medici) oli Italian kuninkaallisen laivaston La Masa -luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta, missä köli laskettiin 2. lokakuuta 1916. Alus laskettiin vesille 6. syyskuuta 1918 ja liitettiin laivastoon viikkoa myöhemmin 13. syyskuuta.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1. lokakuuta 1929 torpedoveneeksi (ital. torpediniere). Se upotettiin 16. huhtikuuta 1943.
RN Giovanni Acerbi

| RN Giovanni Acerbi |
| --- | --- |


Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantieri navali Odero, Sestri Ponente
Kölinlasku:  2. helmikuuta 1916
Laskettu vesille:  14. helmikuuta 1917
Palveluskäyttöön:  26. helmikuuta 1917
Poistui palveluskäytöstä:  upotettu 4. huhtikuuta 1941
Tekniset tiedot
Uppouma:  709 t (standardi) 914 t (kuormattu)
Pituus:  73,54 m (kokonaispituus)
Leveys:  7,34 m
Syväys:  2,7 m
Koneteho:  15 500 shp
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  98
Aseistus
Aseistus:  6 × 102 mm tykkiä 2 × 40 mm tykkiä 4 × 450 mm torpedoputkea 10 × miinaa
RN Giovanni Acerbi (ital. Regia Nave Giovanni Acerbi) oli Italian kuninkaallisen laivaston Sirtori-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus

Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta, missä köli laskettiin 2. helmikuuta 1916. Alus laskettiin vesille 14. helmikuuta 1917 ja liitettiin laivastoon pari viikkoa myöhemmin 26. helmikuuta.
Palvelus

Alus luokiteltiin 1. lokakuuta 1929 torpedoveneeksi (ital. torpediniere). Alus upotettiin 4. huhtikuuta 1941.
Riisu kokonaan

| ”Riisu kokonaan” Jannika B |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Toinen nainen
 Julkaistu: 1. marraskuu 2017 
 Tyylilaji: pop
 Kesto: 03.47
 Levy-yhtiö: Fried Music
 Levymerkki: Capitol Records
Jannika B:n muut singlet
| ”Sudenhetkellä / Vantaan kokoinen yksinäisyys” 2017 | ”Riisu kokonaan” 2017 | ”En luovu susta koskaan” 2018 |
”Riisu kokonaan” on Jannika B:n kappale hänen kolmannelta albumiltaan Toinen nainen. Kappale julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä 1. marraskuuta 2017. Kappaleen ovat säveltäneet Matti Mikkola sekä Emmanuel Laudic ja sanoittaneet Jannika B yhdessä Iisa Pajulan kanssa.
Kappale kertoo siitä kuinka ihmiset kantavat erilaisia naamioita, eivätkä uskalla olla omia itsejänsä ja kuinka olemme paljaana haavoittuvaisia.
Kappale on sijoittunut Billboardin Finland Digital Songs -listalla 5. sijalle sekä radiolistalle, jossa sen paras sijoitus on 15. sija.
Kappaleet

Riisu kokonaan  – 3.47
Listasijoitukset

| Lista | Paras sijoitus |
| --- | --- |
Suomen virallinen singlelista: –
Suomen virallinen latauslista: 5 
Radiolista: 15
Älmhultin kunta

| Älmhultin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Kronobergin lääni
Maakunta:  Småland
Keskustaajama:  Älmhult
Kuntakoodi:  0765
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  890,50 km²
Väkiluku (31.12.2021)  ():  17 963
 – Väestötiheys:  20,2 as./km²
 
 www.almhult.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Älmhultin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Älmhultin kunta (ruots. Älmhults kommun) on Kronobergin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Älmhult.
Kunnan maapinta-ala on 890,50 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 17 963 henkeä (31.12.2021).
Luonnontutkija ja tieteellisen luokittelun uranuurtaja Carl von Linné syntyi Älmhultissa vuonna 1711. Hänen muistokseen on Råshultin kylään perustettu museo.
Sittemmin kansainväliseksi suuryritykseksi kehittyneen Ikea-kauppaketjun ensimmäinen myymälä avattiin Älmhultissa vuonna 1958. Yrityksen perustaja Ingvar Kamprad on kotoisin lähiseudulta.
1800-luvulla Älmhultissa toimi viisi pientä käsityömäistä paperitehdasta, ja vuonna 1871 perustettiin Delaryn kylään sulfaattisellutehdas, joka toimi vuoteen 1981 asti.
Vuonna 2007 kunnassa oli 38,99 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Ikean myymälä Älmhultissa.
Kuntajaon kehitys

Stenbrohultin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1885 Älmhultin taajaväkinen yhdyskunta. Paikannimi kirjoitettiin tuolloin muodossa Elmhult. Vuonna 1901 Älmhult erotettiin omaksi kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Almundsryd (Almundsryd ja Härlunda)
Göteryd (Göteryd, Hällaryd ja Pjätteryd)
Stenbrohult (ei muutosta)
Virestad (ei muutosta).
Älmhultin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1958 Almundsrydin maalaiskunta muutettiin Almundsrydin kauppalaksi (yksi viimeisimpiä kauppalanperustamisia Ruotsissa) ja myöhemmin sen nimeksi vaihdettiin Rydin kauppala. Nykyinen Älmhultin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä Älmhultin kauppala Göterydin, Stenbrohultin ja Virestadin maalaiskuntien sekä Rydin kauppalaan kuuluneen Härlundan alueen kanssa.
Väestönkehitys

| Älmhultin kunnan väestönkehitys 1950–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 14 957 | 14 957 |
| 1955 | 1955 |    | 15 243 | 15 243 |
| 1960 | 1960 |    | 15 399 | 15 399 |
| 1965 | 1965 |    | 15 182 | 15 182 |
| 1970 | 1970 |    | 15 283 | 15 283 |
| 1975 | 1975 |    | 15 250 | 15 250 |
| 1980 | 1980 |    | 15 562 | 15 562 |
| 1985 | 1985 |    | 15 720 | 15 720 |
| 1990 | 1990 |    | 15 945 | 15 945 |
| 1995 | 1995 |    | 15 971 | 15 971 |
| 2000 | 2000 |    | 15 403 | 15 403 |
| 2005 | 2005 |    | 15 346 | 15 346 |
| 2010 | 2010 |    | 15 603 | 15 603 |
| 2015 | 2015 |    | 16 168 | 16 168 |
| 2020 | 2020 |    | 17 884 | 17 884 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 985 | 18,5 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 516 | 3,2 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 859 | 5,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 11 808 | 73,0 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 97 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 118 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 194 081 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 122 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 21,0 %
18–64-vuotiaat: 58,2 %
65 vuotta täyttäneet: 20,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 2,8 | 3,4 |
|   | jalostus | 24,7 | 25,6 |
|   | palvelut | 71,8 | 70,0 |
|   | tuntematon | 0,7 | 1,0 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 9 561 | 7 629 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 125,3 |  |
Taajamat

Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 70,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 623 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Älmhult | 8 955 |
| 2 | Diö | 910 |
| 3 | Liatorp | 555 |
| 4 | Eneryda | 338 |
| 5 | Delary | 222 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Taajamat > Entiset taajamat

Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Häradsbäck
Möckeln
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Göteryd
Hallaryd
Häradsbäck
Pjätteryd
Virestad
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Bråthult + Apelhult
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Älmhultin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 7 | 7 | 9 | 10 | 10 | 8 | 10 | 9 | 9 | 9 | 8 | 9 | 7 | 8 | {{{m2022}}} |
|   | Keskustapuolue | 13 | 14 | 14 | 12 | 12 | 12 | 13 | 11 | 11 | 8 | 9 | 9 | 8 | 9 | {{{c2022}}} |
|   | Liberaalit | 2 | 2 | 3 | 2 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 4 | 3 | 1 | 1 | 2 | {{{fp2022}}} |
|   | Kristillisdemokraatit | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 2 | 3 | 2 | 4 | 4 | 3 | 2 | 2 | 2 | {{{kd2022}}} |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 0 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 2 | 1 | {{{mp2022}}} |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 19 | 19 | 20 | 21 | 19 | 19 | 18 | 21 | 18 | 21 | 15 | 15 | 15 | 12 | {{{s2022}}} |
|   | Vasemmistopuolue | 1 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 2 | 1 | 1 | 2 | 2 | {{{v2022}}} |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 5 | {{{sd2022}}} |
|   | Muut | 6 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | {{{övr2022}}} |
|   | Yhteensä | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 41 | 41 | 41 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Göterydin piiri
Hallarydin piiri
Härlundan piiri
Pjätterydin piiri
Stenbrohultin piiri
Virestadin piiri
Älmhultin piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Älmhult
Härlunda
Virestad
Stenbrohult
Göteryd
Pjätteryd
Hallaryd
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Göteryd
Hallaryd
Härlunda
Pjätteryd
Stenbrohult
Virestad
Älmhult
Seurakunnat > Kirkot

Härlundan kirkko
Pjätterydin kirkko
Stenbrohultin kirkko
Virestadin kirkko
Älmhultin kirkko
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Älmhultin kunnan kotisivut
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Älmhults kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
Kronobergin läänin kunnat
Kartta Älmhultin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Košicen alueellinen jako

Košicen alueellinen jako. Karttaan on väritetty kaupungin suurpiirit.
Itä-Slovakiassa sijaitseva Košicen kaupunki on jaettu neljään hallintopiiriin (Okres) ja 22:en kaupunginosaan (Mestská časť).
Jokaisella kaupunginosallaan on oma pormestari ja kaupunginvaltuusto.
Košicen hallintopiirit ja kaupunginosat

| Košicen alueellinen jako> Hallintopiiri | Košicen alueellinen jako> Kaupunginosa |
| --- | --- |
Ensimmäinen hallintopiiri (I):  Džungľa  Kavečany  Sever  Sídlisko Ťahanovce  Vanhakaupunki  Ťahanovce
Toinen hallintopiiri (II):  Lorinčík  Luník IX  Myslava  Pereš  Poľov  Sídlisko KVP  Šaca  Západ
Kolmas hallintopiiri (III):  Dargovských hrdinov  Košická Nová Ves
Neljäs hallintopiiri (IV):  Barca  Juh  Krásna  Nad jazerom  Šebastovce  Vyšné Opátske
Ravani

| Ravani> Ragvaldsby |
| --- | --- |
Kaupunki:  Ulvila
Koordinaatit:  
Ravani (ruots. Ragvaldsby) on kylä Ulvilan kaupungissa Satakunnassa. Se sijaitsee Kokemäenjoen pohjoispuolella yhdystien 2440 varrella. Ulvilan keskustaajamaan kuuluvaan Vanhakylään on matkaa runsas kilometri.
Yleistä

Ravanin rakennuskanta koostuu lähinnä pientaloista. Ne ovat sijoittuneet maantien varrelle sekä tien ja joen välillä levittäytyvän peltoaukean laitamille. Palveluja tai koulua Ravanissa ei ole, johtuen juuri Vanhakylän läheisyydestä. Ulvilan keskustaan Friitalaan tulee Ravanista matkaa pari kilometriä ja sinne johtaa myös pyörätie. Kevyen liikenteen väyliä myöten pääsee myös runsaan 10 kilometrin päähän Porin keskustaan.
Ravanissa sijaitsee Satakunnan sairaanhoitopiirin omistama Antinkartanon toimintakeskus ja palvelukoti. Se tarjoaa asumis- ja kuntoutuspalveluja kehitysvammaisille. Lisäksi Ravanissa toimii yksityinen Lastensuojelulaitos Ravanikoti, jossa toimii myös Auroran koulun opetusyksikkö.
Ravanissa on myös aktiivinen kylätoimikunta, joka muun muassa järjestää asukkaille erilaisia tapahtumia ja toimintoja.