stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Brest-Litovskin rauha
Saksalaiset hyökkäävät ja punakaartit järjestetään työläisten ja talonpoikien puna-armeijaksi

Neuvosto-Venäjän kieltäytyminen vaatimusten toteuttamisesta ei saksalaisia tyydyttänyt, vaan he alkoivat tehostaa vaatimuksiaan käynnistämällä hyökkäyksen kohti Petrogradia (Pietaria) Latvian ja Viron kautta 18. helmikuuta 1918.
Koko Latvia joutui kokonaan saksalaisten haltuun 22. helmikuuta 1918. Hyökkäyksen pelästyttämänä kansankomissaarien neuvosto järjesti vapaaehtoiset punakaartit työväen ja talonpoikien puna-armeijaksi 23. helmikuuta 1918, minkä johtoon puolustuskansankomissaariksi tuli Brest-Litovskin neuvotteluihin osallistunut ulkoasiankansankomissaari Lev Trotski. Neuvosto-Venäjän hallitus koki etenevän hyökkäyksen vaaralliseksi Petrogradissa ja siirtyi Moskovaan.
Latviasta saksalaisten hyökkäys jatkui Viroon, joka käytti hyväkseen venäläisten vetäytymisen ja saksalaisten tulon julistautumalla itsenäiseksi 24. helmikuuta 1918. Saksalaiset valtasivat Tarton 24. helmikuuta, Tallinnan 25. helmikuuta ja Narvan 4. maaliskuuta. Viron itsenäisyysjulistus laadittiin Pärnussa 23. helmikuuta venäläisten lähdettyä ja 24. helmikuuta aloitti Tallinnassa virolainen hallitus, joka seuraavana päivänä joutui katoamaan saksalaisten tulon vuoksi.
Saksalaiset eivät kuitenkaan tunnustaneet Viron itsenäisyyttä, vaan pyrkivät muodostamaan Baltian maista yhden saksalaismyönteisen valtion protektoraatikseen. Viro jäi Saksan miehittämäksi marraskuuhun 1918, jolloin Saksa solmi aselevon 11. marraskuuta 1918 ympärysvaltojen kanssa.
Neuvosto-Venäjä taipuu saksalaisten ehtoihin uhan edessä > Saksa rohkaisee Venäjän reuna-alueita itsenäistymään

Pelätessään saksalaisten tuhoavan Venäjän vallankumouksen alkoi neuvostohallitus olla valmis rauhaan Saksan kanssa raskain ehdoin. Paitsi Suomen, Neuvosto-Venäjä oli menettänyt toistaiseksi Ukrainan Brest-Litovskin rauhanneuvottelujen aselevon aikana Ukrainan julistauduttua itsenäiseksi ja Saksan tunnustettua sen itsenäisyyden, kun taas Liivinmaa ja Viro menetettiin vasta saksalaisten hyökkäyksen käynnistyttyä.
Varmistaakseen asemaansa Ukrainassa Saksan ja Itävalta-Unkarin joukot etenivät hyökkäyksen aikana myös itsenäiseksi tunnustetun Ukrainan länsi- ja keskiosiin estääkseen Venäjän mahdolliset vastatoimet uutta Kiovassa valtaansa pitävää Ukrainan kansantasavaltaa vastaan. Ukrainan itsenäisyys Venäjästä oli tarpeen Saksalle elintarvikehuollon parantamiseksi Britannian saartamassa sotataloudessa.
Kevään 1918 aikana Venäjän keisarikunnalle aiemmin kuuluneissa reuna-alueissa tapahtui keisarilliselle Saksalle myönteisten valtiomuodostelmien synty – osaksi jo ennen Brest-Litovskin rauhansopimusta. Syntyi saksalaisen ruhtinaan johtama Liettuan kuningaskunta ja Baltian herttuakunta sekä Suomen kuningaskuntahanke.
Neuvosto-Venäjä taipuu saksalaisten ehtoihin uhan edessä > Neuvosto-Venäjän sisäinen linjaerimielisyys

3. maaliskuuta 1918 solmitun rauhan ehdot olivat raskaammat Neuvosto-Venäjälle kuin ennen saksalaisten ja itävaltalais-unkarilaisten hyökkäystä vaaditut rauhanehdot. Heti rauhan solmimisen jälkeen ehdottivat eserrät N. I. Buharinille ja vasemmistobolševikeille, että Vladimir Lenin pitäisi vapauttaa kansankomissaarien neuvoston puheenjohtajan tehtävästä. Tämä kieltäytyi ajatuksesta. Sen sijaan Vladimir Lenin vastusti ajatusta syyttäen Nikolai Buharinia, Lomovia, Moisei Uritskia jne. siitä, että uudet rauhanehdot ovat aikaisemmin tarjottuja heikommat.
Neuvosto-Venäjä taipuu saksalaisten ehtoihin uhan edessä > Trotskilaisen maailmanvallankumouksen esteet

Ristiriita leniniläisten ja trotskilaisten välillä on siinä, että jälkimmäiset katsoivat Saksan ja Itävalta-Unkarin kanssa solmittavan rauhan aiheuttavan sen, ettei maailmanvallankumous toteudu maailmanlaajuisen imperialismin vastapainoksi. Näin ollen vallankumouksen tulosten vakauttamiseksi jouduttiin teorian tasolla luopumaan maailmanvallankumouksen ajatuksesta muun muassa Saksan työväenliikkeen avulla. Myöhemmin sama ristiriita näkyi trotskilaisten suhtautumisessa sosialismi yhdessä maassa -ajatukseen, minkä piti olla mahdollinen siksi, että Neuvosto-Venäjällä oli suuret luonnonvarat, mikä teki sen monia muita maita riippumattomammaksi ulkomaankaupan hintavaihteluista, ja siis maailmanmarkkinahinnoista. Vallankumouksen leviämismahdollisuus Keski-Eurooppaan menetettiin spartakistien kapinan tultua kukistetuksi 1919 Saksassa ja Neuvosto-Venäjän hävittyä taistelun Varsovasta 1920 Puolan tasavaltaa vastaan. Kuitenkaan trotskilaiset eivät luopuneet ajatuksestaan, mikä johti ristiriitaan 1920-luvun lopulle tultaessa stalinistien kanssa.
Neuvosto-Venäjä taipuu saksalaisten ehtoihin uhan edessä > Vasemmistoeserrät eroavat kansankomissaarien neuvostosta

14. maaliskuuta Neuvosto-Venäjä ratifioi rauhan. Vasemmistoeserrät vastustivat rauhaa ja erosivat kansankomissaarien neuvostosta joidenkin tietojen mukaan kuitenkin vasta 16. maaliskuuta.
Neuvosto-Venäjä taipuu saksalaisten ehtoihin uhan edessä > Venäjä sitoutuu lopettamaan tukensa Suomen punaisille

Venäjä sitoutui poistamaan venäläiset joukot ja punakaartit Suomesta, sekä lopettamaan kaikenlaisen agitaation ja propagandan, joka oli suunnattu Suomen hallitusta ja julkisia instituutioita vastaan. Työmies-lehti julkaisi sopimuksen Suomea koskevan artiklan 7. maaliskuuta 1918. Rauhansopimuksen 6. Artiklan laivastoehtoja toimeenpantiin erillisellä Hangon sopimuksella 3. huhtikuuta 1918. Leninin hyväksymänä Brest-Litovskin rauhansopimus vei pohjan sosialistien vallankumoukselta Suomessa ja merkitsi lopun alkua punaisille sisällissodassa.
Ympärysvaltojen interventio Venäjällä alkaa

Hyökkäyksen aikana myös ne, jotka eivät kannattaneet Petrogradissa lokakuun vallankumousta, valmistautuivat kaupungin puolustamiseen saksalaisilta. Näin ollen lokakuun vallankumouksen puolustamisena saksalaisiakin vastaan alkanut taistelu alkoi saada laajempaa kansallista luonnetta. Myös Britannia valmistautui saksalaisten etenemiseen Petrogradiin laskemalla maihin 170 sotilasta Murmanskiin. Tämä oli Britannian Pohjois-Venäjällä toteutuneen läsnäolon alku, mistä kehkeytyi myöhemmin interventiojoukko ja muun muassa Muurmannin legioona sekä maihinnousu Arkangeliin.
Brest-Litovskin rauhassa Neuvosto-Venäjä joutui tunnustamaan Ukrainan ja Georgian (ennen Gruusia) itsenäisyydet, sitoutumaan vetämään joukkonsa 31. joulukuuta 1917 tunnustamastaan Suomesta, sekä luopumaan Saksan hyväksi Venäjän hallussa pitämistä Puolan osista, Virosta, Liettuasta ja Latviasta, osasta Valko-Venäjää sekä Ardahanista, georgialaisesta Batumista ja Karsista Ottomaanien valtakunnan hyväksi.
Vironmaan ja Liivinmaan kuvernementit jäivät Saksan haltuun toistaiseksi.
Suomessa Brest-Litovskin rauhan seurauksena Saksan strateginen asema Itämerellä vahvistui niin paljon, että Svinhufvudin itsenäisyyssenaatti tukeutui Saksaan eikä maassa vallan kaapannut kansanvaltuuskunta voinut enää luottaa saavansa merkittävää tukea bolševikeilta vallankumousyrityksen loppuun viemiseksi. Kansanvaltuuskunnan johdossa Oskari Tokoi alkoi maaliskuussa 1918 lähentyä ympärysvaltoja päätyen lopulta Muurmannin legioonan johtoon.
Neuvosto-Venäjän suoritettavaksi tulevat sotakorvaukset vahvistettiin erillisellä sopimuksella myöhemmin 27. elokuuta 1918 Berliinissä. Tällä sopimuksella Neuvosto-Venäjä tunnusti Vironmaan ja Liivinmaan kuvernementtien siirtymisen Saksalle pysyvästi.
Verrattuna ensimmäistä maailmansotaa edeltäneeseen tilanteeseen 1914 Venäjä oli menettänyt 1/3 väestöstään, 1/3 maatalousmaastaan ja 3/4 teollisuudestaan.
Brest-Litovskin rauhansopimus julistettiin rauenneeksi 11. marraskuuta 1918 allekirjoitetun, ensimmäisen maailmansodan päättäneen Compiègnen aselevon yhteydessä. Itsenäisen Viron hallitus saattoi aloittaa toimintansa.
Neuvosto-Venäjä irtisanoo sopimuksen ja itsenäisyyssodat alkavat

Neuvosto-Venäjä hyödynsi tilanteen ja sanoi 13. marraskuuta 1918 Brest-Litovskin rauhansopimuksen irti. Saksa alkoi vetäytyä Baltiasta ja Neuvosto-Venäjä saattoi jälleen alkaa yrittää ottaa takaisin menettämiään alueita taistelemalla vallankumouksen tukemisen nimissä itsenäisyysliikkeitä ja samalla länsivaltojen ja Japanin rinnalla taistelevia, Venäjän yhtenäisyyttä kannattavia valkoisia interventiojoukkoja vastaan.
Japanilaiset olivat nousseet maihin pienin joukoin Port Arthurissa huhtikuussa 1918 turvatakseen Japanin alamaisia. Myöhemmin Kaukoidässä saman tekivät myös britit.
20. marraskuuta 1918 nimitettiin Viron hallituksen pää- ja sotaministeriksi Konstantin Päts.
Neuvosto-Venäjä ja Weimarin Saksa löytävät toisensa Rapallossa

Virallisesti Brest-Litovskin rauhansopimuksen sisältämät aluesiirrot ja sotakorvaukset mitätöitiin Saksan ja Neuvosto-Venäjän kesken Rapallon sopimuksella 16. huhtikuuta 1922 ja Lev Trotskia ulkoasiainkansankomissaarina seuranneen Georgi Tšitšerinin ja Saksan ulkoministeri Walther Rathenaun kesken 10. huhtikuuta 1922 Genovassa Yhdysvaltoja lukuun ottamatta Venäjän keisarikunnan aikaisia saatavia velkovien maiden kanssa. Rapallon rauhan salaisessa lisäpöytäkirjassa 29. huhtikuuta 1922 sovittiin lisäksi Weimarin Saksan ja Neuvosto-Venäjän kesken lisäksi siitä, että Saksa voi harjoittaa siltä Versailles’n rauhansopimuksen kieltämää sotilaallista toimintaa Venäjällä. Näin Venäjästä tuli jälleen Brest-Litovskin rauhansopimuksen jälkeen Saksan liittolainen, mitä kesti kansallissosialistien valtaannousuun saakka ja Tšekkoslovakian jakamisen sekä Espanjan sisällissodan jälkeen uudelleen 23. elokuuta 1939 Saksan hyökkäystä Puolaan tukeneella Molotov-Ribbentrop-sopimuksella.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Brest-Litovskin rauha Wikimedia Commonsissa
Eino Palola : Unohtunut rauhansopimus. Brest-Litovskin varjo nykyaikaan, Helsingin Sanomat, 03.01.1939, nro 2, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Saksalaiset upseerit tervehtivät Lev Trotskin johtamaa valtuuskuntaa Brest-Litovskissa 1917
Järvelä

| Järvelä |
| --- | --- |
 Osuuspankin konttori Järvelässä
 Järvelä
 Koordinaatit: 60°52′8″N, 25°16′37″E 
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä, taajama
Pinta-ala:  
 – Maa:  8,99 km²
Väkiluku (2021):  2 569
 – Väestötiheys:  286 as./km²
 Väkiluku, maapinta-ala ja väestötiheys koskevat Järvelän taajamaa. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Järvelä on Kärkölän kunnan kuntakeskus ja selvästi suurin taajama. Taajamassa asui vuoden 2021 lopulla noin 2 569 asukasta. Tilastokeskuksen määrittelemänä tilastollisena taajamana Järvelä kattaa myös Kärkölän kirkonkylän.
Taajama sijaitsee Lahden ja Riihimäen välisen rautatien varrella ja maanteitse kantatien 54 ja seututien 295 risteyksessä. Kaikki Lahti–Riihimäki-välin taajamajunat pysähtyvät Järvelän rautatieasemalla.
Alueella on asutuksen lisäksi paljon erilaisia yrityksiä, kuten ruokakauppa, leipomo- kahvila, huoltoasema, R-kioski, apteekki, Alko, ravintoloita, posti, kampaamoja, pankki ja autokorjaamoita. Järvelässä toimivia kunnallisia palveluja ovat muun muassa peruskoulu, kirjasto, päiväkoti, nuorisotila, terveysasema ja uimahalli. Järvelässä toimineen Kärkölän lukion toiminta loppui vuonna 2015 pienen opiskelijamäärän takia. Lähin lukio on nyt Hausjärven Oitissa, kun Hollolassakaan ei ole enää lukiota.
3. toukokuuta

3. toukokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 123. päivä (124. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 242 päivää.
Nimipäivät

suomalainen kalenteri: Outi, Linus
suomenruotsalainen kalenteri: Linus, Vincent
ortodoksinen kalenteri: Timo, Maura, Teo
pohjoissaamenkielinen kalenteri: Rástoš, Rásttoš, Rásmos
vanhemmissa kalentereissa: Adolph, Alexandra, Athanasius, Erasmus, Filippina, Gotthard, Göta, Rasmus
Tapahtumia

1791 – Puola-Liettuan toukokuun perustuslaki astui voimaan (ensimmäinen nykyaikainen perustuslaki Euroopassa).
1808 – Espanjassa teloitettiin joukko edellisenä päivänä puhjenneeseen kansannousuun osallistuneita. Joukkoteloitusta esittää Francisco de Goyan maalaus Toukokuun kolmas 1808.
1808 – Suomen sota: Viaporin komendantti Carl Olof Cronstedt antautui venäläisille kaksi kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen.
1860 – Ruotsi-Norjan kuningas Kaarle XV kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi.
1864 – Suomen Taiteilijaseura perustettiin.
1912 – Titanicin ensimmäiset uhrit haudattiin Kanadan Halifaxissa Nova Scotian provinssissa.
1926 – Yhdistyneessä kuningaskunnassa alkoi yleislakko.
1937 – Margaret Mitchellin romaani Tuulen viemää voitti Pulitzer-palkinnon.
1939 – Neuvostoliiton valtionpäämies Josif Stalin siirsi Maksim Litvinovin sivuun ulkoministerin paikalta ja nimitti uudeksi ulkoministeriksi Vjatšeslav Molotovin. Vaihdos merkitsi Neuvostoliiton ulkopolitiikan jyrkentymistä.
1945 – Toinen maailmansota: Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat (RAF) upotti Cap Arconan, Thielbekin ja SS Deutschlandin Lyypekin lahteen.
1947 – Japanin uusi sodanjälkeinen perustuslaki astui voimaan.
1950 – Turun kauppakorkeakoulu perustettiin.
1951 – Lontoon Royal Festival Hall avattiin.
1956 – Ensimmäiset judon maailmanmestaruuskilpailut käynnistyivät Tokiossa.
1960 – Euroopan vapaakauppajärjestön EFTAn perustamissopimus astui voimaan.
1978 – Arpanetissä levisi ensimmäinen kaupallinen massaviesti, jollaisia aletiin myöhemmin kutsua roskaposteiksi.
1982 – Falklandin sota: Yhdistyneen kuningaskunnan laivaston hävittäjä HMS Sheffield sai osuman Exocet-ohjuksesta ja upposi.
1991 – Saippuaooppera Dallasin viimeinen jakso esitettiin USA:ssa.
2000 – Ensimmäinen geokätkö piilotettiin ja koordinaatit julkaistiin Usenetissä.
2007 – Madeleine McCann katosi Portugalissa.
Kuolleita

762 – Tang Xuanzong, Kiinan keisari (s. 685)
1160 – Petrus Lombardus, italialaissyntyinen filosofi ja Pariisin piispa (s. n. 1100)
1314 – Emilia Bicchieri, italialainen dominikaani, prioritar,  ihmeidentekijä ja stigmaatikko (s. 1238)
1481 – Mehmed II, osmaanien valtakunnan sulttaani (s. 1432)
1483 – Lauri Akselinpoika Tott, tanskalais-ruotsalainen valtaneuvos, Raaseporin ja Viipurin linnojen käskynhaltija
1530 – István Báthory, Unkarin varakuningas (s. 1477)
1704 – Heinrich Ignaz Biber, böömiläis-itävaltalainen säveltäjä ja viulisti (s. 1644)
1758 – Benedictus XIV, alk. Prospero Lorenzo Lambertini, paavi (s. 1675)
1764 – Francesco Algarotti, italialainen filosofi ja taidekriitikko (s. 1712)
1856 – Adolphe Adam, ranskalainen säveltäjä (s. 1803)
1915 – Arvid Genetz, Arvi Jännes, suomalainen kielentutkija ja runoilija (s. 1848)
1918 – Oskar Kaipio, suomalainen SDP:n kansanedustaja (s. 1874)
1936 – Robert Michels, saksalais-italialainen sosiologi (s. 1876)
1942 – Thorvald Stauning, Tanskan pääministeri (s. 1873)
1948 – Ernst Tandefelt, suomalainen liikemies ja poliittinen murhaaja (s. 1876)
1958 – Helinä Svensson-Timari, suomalainen lausuja ja näyttelijä (s. 1887)
1954 – Aku Peltonen, suomalainen näyttelijä (s. 1886)
1960 – Martti Elis Niemi (”Masa Niemi”), suomalainen näyttelijä ja muusikko (s. 1914)
1964 – Gösta Diehl, suomalainen taidemaalari (s. 1899)
1969 – Zakir Hussain, Intian kolmas presidentti (s. 1897)
1984 – Harri Sinijärvi, suomalainen näyttelijä (s. 1905)
1988 – Aarre Lauha, Helsingin hiippakunnan piispa (s. 1907)
1991 – Jerzy Kosiński, puolalaissyntyinen kirjailija (s. 1933)
1999 – Steve Chiasson, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija (s. 1967)
2003 – Cecilia Ann Renee Parker (”Suzy Parker”), yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli (s. 1932)
2006 – Karel Appel, alankomaalainen  taidemaalari ja kuvanveistäjä (s. 1921)
2007 – Walter Schirra, yhdysvaltalainen astronautti (s. 1923)
2008 – Leopoldo Calvo-Sotelo, espanjalainen poliitikko (s. 1926)
2014 – Gary Becker, vuoden 1992 Nobelin taloustieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen taloustieteilijä (s. 1930)
2016 – Paavo Kotkanen, suomalainen metsänhoitaja, metsäneuvos ja toimitusjohtaja (s. 1926)
2016 – Carl Fredrik Reuterswärd, ruotsalainen kuvataiteilija (s. 1934)
2017 – Lukas Ammann, sveitsiläinen näyttelijä (s. 1912)
2018 – Afonso Dhlakama, mosambikilainen poliitikko (s. 1953)
2019 – Gorō Shimura, japanilainen matemaatikko (s. 1930)
2020 – Matti Rinne, suomalainen toimittaja ja tietokirjailija (s. 1934)
2021 – Juhani Simojoki, suomalainen rovasti ja päätoimittaja (s. 1928)
2022 – Norman Mineta, yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (s. 1931)
2022 – Stanislav Šuškevitš, valkovenäläinen tiedemies ja poliitikko, Valko-Venäjän valtionpäämies 1991–1994 (s. 1934)
Juhlapäiviä

Japani: Kenpo kinenbi (perustuslain päivä).
Puola: Perustuslain päivä.
Katolinen kirkko: Pyhän ristin löytymisen juhla (tunnettu Suomessa ennen myös nimellä ristinpäivä tai kevätristi).
YK: Maailman lehdistönvapauden päivä (World Press Freedom Day). Päivän viettämisestä päätettiin Unescon aloitteesta vuoden 1993 lopussa.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  |   Lyhyt tiivistelmä päivästä 3. toukokuuta: |  |
:   Santi di Titon maalaama Niccolò Machiavellin muotokuva. Maailman lehdistönvapauden päivä 1469 – Renessanssifilosofi Niccolò Machiavelli syntyi.  1791 – Puola-Liettuan toukokuun perustuslaki astui voimaan (ensimmäinen nykyaikainen perustuslaki Euroopassa).  1808 – Suomen sota: Viaporin linnoitus antautui Venäjälle.  1826 – Ruotsin ja Norjan kuningas Kaarle XV syntyi.  1947 – Japanin uusi sodanjälkeinen perustuslaki astui voimaan.  1978 – Arpanetissä levisi ensimmäinen kaupallinen massaviesti, jollaisia alettiin myöhemmin kutsua roskaposteiksi.  
Katso myös: kalenteri ~ 2. toukokuuta, 4. toukokuuta
Vuoden kuukaudet ja päivät
| --- | --- |
tammikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
helmikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  (30 )
maaliskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
huhtikuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
toukokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
kesäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
heinäkuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
elokuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
syyskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
lokakuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31 
marraskuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30 
joulukuu: 1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31
Hay Day

| Hay Day |
| --- | --- |

Kehittäjä:  Supercell
Julkaisija:  Supercell
Jakelija:  Supercell
Julkaistu:  2012
Lajityyppi:  Farmisimulaattori
Pelimuoto:  moninpeli
Alusta:  Android & iOS
Hinnoittelutapa:  Ilmainen (mahdollisuus mikromaksuihin)
Jakelumuoto:  digitaalinen lataus
 Android 4.0.3 tai uudempi iOS 4.3 tai uudempi 
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK   : 
Hay Day on suomalaisen Supercell-peliyhtiön luoma maatilapeli, joka on saatavilla iOS- ja Android-laitteille.
Pelaaminen

Pelissä harjoitetaan maataloutta kasvattamalla viljaa, juureksia, hedelmiä ja marjoja. Pelissä myös rakennetaan erilaisia tuotantolaitteita ja ruoanlaittokoneita joilla voidaan tuottaa monenlaisia tuotteita, kuten jäätelöä, kakkuja ja siirappia. Pelaaja voi myydä omalla tilallaan valmistamia tuotteita ja ostaa muiden tuotteita. Pelissä voi myös ostaa ja ruokkia muun muassa aaseja, kanoja, hevosia, koiria, kissoja, sikoja, lehmiä, lampaita ja vuohia. Joiltain eläimiltä saa resursseja, kuten esimerkiksi lehmältä maitoa ja sialta pekonia. Tietyn tason saavutettuaan (10) pelaajat voivat liittyä naapurustoon, mikä mahdollistaa yhteisen chatin sekä viikoittaiset kilpailut (derby) muita naapurustoja vastaan. Naapuruston jäsenet voivat auttaa toisiaan muun muassa lahjoittamalla resursseja.
Tasot ja tasopisteet

Tasoja pääsee ylöspäin keräämällä tasopisteitä (XP). Pelissä saa tasopisteitä muun muassa korjaamalla satoa, keräämällä munia kanoilta ja maitoa lehmiltä. Niitä saa myös kun tekee kuljetustehtäviä, joissa tietty määrä resursseja, esimerkiksi viisi maitoa, pitää viedä jonnekin. Kuljetuksista saa tasopisteiden lisäksi rahaa ja joskus timantteja. Tasopisteitä tarvitaan aina tietty määrä, jotta voi nousta seuraavalle tasolle.
Tasolla 10 pelaaja voi liittyä naapurustoon,  joka mahdollistaa yhteisen chatin muiden naapuruston jäsenten kanssa, sekä viikoittaisen kilpailun muita naapurustoja vastaan. Naapuruston jäsenet voivat auttaa toisiaan lahjoittamalla esimerkiksi viljaa ja muita tuotteita.
Tasolla 14 pelaajalle avautuu juoksupoika Tom. Hänet voi palkata timanteilla, jolloin Tom etsii parhaat tarjoukset halutusta tuotteesta. Tom kuitenkin lepää aina kaksi tuntia noudettuaan tuotteen.
Tasolla 33 avautuvat farmiapurit Rose ja Ernest. Rose auttaa eläimien ja kasvien hoidossa. Ernest taas auttaa meijerin ja sokerimyllyn tuotantotöissä.
Tasolla 34 avautuu mahdollisuus oman kylän perustamiseen. Asiakkaat saapuvat kylään junalla. Kylään voi rakentaa palveluita kuten elokuvateatterin, kahvilan ja lahjatavarakaupan, joista pelaaja ansaitsee pelin sisäistä rahaa ja tasopisteitä. Kylässä saa myös kylän omia tasopisteitä.
Pelin edetessä avautuu myös mahdollisuus kalastamiseen, kaivoksen louhimiseen sekä hunajan, puuvillakankaan, paitojen, mekkojen ja monien muiden tavaroiden tuotantoon.
Sergei Zubatov

Sergei Zubatov
Sergej Vаsiljevitš Zubаtov (ven. Серге́й Васи́льевич Зуба́тов; 1864 Moskova, Venäjän keisarikunta – 15. maaliskuuta (J: 2. maaliskuuta) 1917 Moskova, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen poliisipäälikkö. Hän sai laajan suosion, sillä hänen alaisuudessaan perustettiin poliisin tukemia työväenjärjestöjä, jotka tunnettiin nimellä Zubаtovštšina.
Varhainen elämä

Zubatov syntyi vuonna 1864 Moskovassa korkea-arvoisen upseerin perheeseen. Koulussa hän oli kiinnostunut nihilismin ideasta ja luki D. I. Pisarevin kielletyt teokset. Zubatov erotettiin koulusta isänsä pyynnöstä, sillä tämä halusi säästää poikaa ”haitalliselta vallankumoukselliselta vaikutukselta”. Tämän jälkeen Zubatov aloitti työt kahdella työpaikalla, joista toinen oli kirjasto. Kirjaston omistajasta Aleksandra Nikolajevnasta tuli Zubatovin vaimo. Kirjasto oli erittäin suosittu Moskovan nuorten, erityisesti vallankumouksellisten keskuudessa, koska se sisälsi kiellettyjä kirjoja, joita Zubatov mielellään lainasi kiinnostuneille.
Tutustuminen vallankumouksellisiin

Vuonna 1884 Zubatov tutustui Mihail Gotsin piiriin, johon kuuluivat myös O. G. Rubinok ja M. I. Fundaminski. Piirin jäsenistä tuli myöhemmin vallankumoksellisia. Gots ja hänen ystävänsä vierailivat usein kirjastossa ja lainasivat kiellettyä kirjallisuutta. Zubatov oli heille ystävällinen, mutta ei jakanut heidän ajatuksiaan ja puhui muiden seurassa heistä halveksuen.
Vuonna 1886 Zubatov työskenteli lennättimen parissa. Samana vuonna hänet kutsuttiin Moskovan turvallisuusyksikön päällikön N.S. Berdjajevin kuulusteluun. Zubatoville kerrottiin, että kirjastoa pidettiin vallankumouksellisten turvatalona ja myös häntä epäiltiin. Zubatov ilmoitti vastustavansa vallankumouksellisia. Vastaus miellytti Berdjajevia, ja Zubatov sai salaisen agentin viran turvallisuusyksiköstä.