stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koovee (jääkiekko)
Ennätyksiä

SM-sarja
Yleisöennätys: 9 951 (Koovee–HIFK, 2–2, 9.2.1969, Tampereen jäähalli)
SM-liiga
Yleisöennätys: 7 969 (Koovee–Tappara, 4–3, 28.11.1976, Tampereen jäähalli)
Yleisöennätys/pudotuspelit: 5 608 (Koovee–Tappara, 1–6, 13.3.1977, Tampereen jäähalli)
Yleisöennätys/karsinta: 2 393 (Koovee–SaiPa, 2–9, 25.3.1980, Tampereen jäähalli)
I-divisioona
Yleisöennätys: 2 170 (Koovee–SaPKo, 0–2, 26.11.1994, Tampereen jäähalli)
Yleisöennätys/karsinta: 1 171 (Koovee–IkVi, 2-4, 11.3.1990, Tampereen jäähalli)
Mestis
Yleisöennätys: 4 458 (Koovee–Jokerit, 3–2 ja., 3.11.2023, Tampereen jäähalli)
Yleisöennätys: 557 (Koovee–HeKi, 2–5, 2.2.2007, Hakametsä 2)
Yleisöennätys/playout: 346 (Koovee–Jokipojat, 1–6, 26.2.2007, Hakametsä 2)
Yleisöennätys/karsinta 1 217 (Koovee–Hermes, 0–4, 17.3.2018, Tampereen jäähalli)
Yleisöennätys/karsinta: 647 (Koovee–LeKi, 1–4, 14.3.2012, Hakametsä 2)
Suomi-sarja
Yleisöennätys: 1 414 (Koovee–Pyry, 14–3, 29.11.2009, Koulukatu)
Yleisöennätys: 1 089 (Koovee–Pyry, 1–4, 4.2.2016, Tampereen jäähalli)
Yleisöennätys/pudotuspelit: 517 (Koovee–Pyry, 4–3, 6.3.2018, Hakametsä 2)
Yleisöennätys/ristiinkarsinta 282 (Koovee–Kiekkohait, 3–1, 2.12.2012, Hakametsä 2)
Yleisöennätys/playout: 108 (Koovee – Red Ducks, 5–2, 15.3.2015, Hakametsä 2)
2. divisioona
Yleisöennätys: 949 (Koovee–IkVi, 5–5, 3.3.1988, Hakametsä 2)
Pisin Suomi-sarjan jääkiekko-ottelu: 132.58 Kimmo Lisko (Suomi-sarjan pudotuspelit, Koovee–Titaanit, 4–3, 10.3.2002, Hakametsä 2)
SM-liigan/SM-sarjan voimassa olevia ennätyksiä

Nopeimmat 2 maalia, sama joukkue: 0:05 (29.2.1976, Koovee–FoPS  8–5, Tampereen jäähalli)
Nopeimmat 3 maalia, sama joukkue: 0:22 (7.11.1963)
Eniten päästettyjä maaleja SM-liigan runkosarjassa: 302 (1979–1980)
Aateloidut Jääkiekkoleijonat

Heino Pulli
Matti Reunamäki
Jorma Suokko
Seppo Nikkilä
Usko Teromaa
Anssi Koskinen
Matti Rautiainen
Jäädytetyt pelinumerot

10 Heino Pulli
Kunnianumerot

3 Jorma Suokko
12 Matti Reunamäki
15 Seppo Nikkilä
26 Matti Rautiainen
Seurassa pelanneet NHL-pelaajat

Lukáš Dostál
Santeri Hatakka
Raimo Helminen
Risto Jalo
Henri Jokiharju
Martti Järventie
Roby Järventie
Joona Koppanen
Nikolas Matinpalo
Eetu Mäkiniemi
Ville Nieminen
Jani Nyman
Tomi Pettinen
Barry Salovaara
Vesa Toskala
Päävalmentajat

1945–1956  Usko Teromaa
1956–1957  Olavi Santanen
1957–1961  Anssi Koskinen /  Pauli Palanto
1961–1963  Matti Leppälä
1963–1965  Reino Rautanen
1965–1967  Bengt Lindqvist
1967–1969  Esko Niemi
1969–1971  Seppo Nikkilä /  Matti Reunamäki
1971–1972  Matti Reunamäki /  Heino Pulli
1972–1974  Vladimir Jurzinov
1974–1975  Esko Rantanen
1975–1976  Tapio Kauppinen
1976–1979  Kaj Matalamäki
1979–1980  Pekka Uitus
1980–1982  Erkki Suokko
1982–1983  Esko Niemi
1984–1988  Risto Laine
1988–1989  Esko Rantanen
1989–1990  Esko Rantanen /  Risto Laine
1990–1992  Jarmo Nurmi
1992–1996  Ilpo Myllyniemi
1996–2000  Ari Jortikka
2000–2001  Jari Lehtivuori
2001–2002  Arto Nurmi
2002–2005  Kimmo Koivisto
2005–2007  Ari Jortikka
2007–2008  Jyrki Rantala
2008–2009  Tommi Manner
2009–2012  Jyrki Rantala
2012  Pauli Järvinen
2012  Jyrki Rantala
2012–2013  Pasi Silanne (11. joulukuuta 2012 alkaen)
2013–2015  Marko Keskinen
2015–2016  Samuli Simula
2016–2018  Jyrki Rantala
2018–2019  Juha Pajuoja
2019–2020  Miikka Kuusela
2020–2021  Juuso Hahl
2021  Vesa Viitakoski
2021–  Miikka Kuusela
Kausi kaudelta > 1940-luku – Jääkiekko seuran lajivalikoimaan

8.3.1945 Harjoitusottelu TK-V–TBK 1–3 (seuran ensimmäinen jääkiekko-ottelu)
Seuran ensimmäisen maalin tekijä: Pekka Tuominen
1949–1950 Suomensarja 2. sija, nousu SM-sarjaan
Kausi kaudelta > 1950-luku – Nousun vuodet

1950–1951 SM-sarja 5. sija/lohko B
1951–1952 Suomensarja
1952–1953 Suomensarja 1. sija, nousu SM-sarjaan
1953–1954 SM-sarja 3. sija/lohko A
1954–1955 SM-sarja 2. sija/lohko B, Pronssiottelut: HIFK–TK-V 2–0 (5–4, 9–3)
1955–1956 SM-sarja 3. sija/lohko A
1956–1957 SM-sarja 5. sija/lohko A
1957–1958 Suomensarja 1. sija, nousu SM-sarjaan
1958–1959 SM-sarja 2. sija, SM-hopeaa
1959–1960 SM-sarja 3. sija, SM-pronssia
Muuta mainittavaa: 29.12.1959 seura erotetaan TUL:sta
Kausi kaudelta > 1960-luku – Menestyksen vuosikymmen

Ilveksen Ali Saadetdin Kooveen maalilla 7. helmikuuta 1967, Hakametsän halli.
1960–1961 SM-sarja 3. sija, SM-pronssia
1961–1962 SM-sarja 2. sija, SM-hopeaa
1962–1963 SM-sarja 4. sija
1963–1964 SM-sarja 2. sija, Uusintaottelu Suomen mestaruudesta: Tappara–TK-V 5–3, SM-hopeaa
1964–1965 SM-sarja 7. sija
1965–1966 SM-sarja 8. sija
1966–1967 SM-sarja 8. sija
1967–1968 SM-sarja 1. sija, SM-kultaa
1967–1968 Suomen cup, 1. sija, Loppuottelu Koo-Vee–SaPKo 10–2, Suomen cup-mestari
1968–1969 SM-sarja 9. sija
1969–1970 SM-sarja 9. sija
Muuta mainittavaa: 1960 Koovee SVUL:n jäseneksi. 1968 Koovee Suomen kolmas tuplamestari (SM-kultaa ja Suomen cupin voitto saman kauden aikana).
Kausi kaudelta > 1970-luku – Taistelua paikasta auringossa

1970–1971 SM-sarja 8. sija
1971–1972 SM-sarja 8. sija
1972–1973 SM-sarja 6. sija
1973–1974 SM-sarja 5. sija
1974–1975 SM-sarja 7. sija
1975–1976 SM-liiga 8. sija
1976–1977 SM-liiga 4. sija, Välierät: Tappara–Koovee 3–0 (11–0, 6–1, 11–3), Pronssiottelut: HIFK–Koovee 0–2 (4–5, 5–9), SM-pronssia
1977–1978 SM-liiga 8. sija
1978–1979 SM-liiga 9. sija
| SM-liigakarsinta 1979 | O | P |
| --- | --- | --- |
| Kärpät | 6 | 10 |
| Koovee | 6 | 8 |
SaiPa: 6
| FoPS | 6 | 0 |
1979–1980 SM-liiga 10.sija
| SM-liigakarsinta 1980 | O | P |
| --- | --- | --- |
| SaiPa | 6 | 9 |
| Jokerit | 6 | 9 |
| HPK | 6 | 4 |
| Koovee | 6 | 2 |
Muuta mainittavaa: 1975 Jääkiekon SM-liiga perustetaan
Kausi kaudelta > 1980-luku – Aallonpohjasta uuteen alkuun

1980–1981 1. divisioona	2. sija
| SM-liigakarsinta 1981 | O | P |
| --- | --- | --- |
| Jokerit | 6 | 10 |
| Lukko | 6 | 10 |
| HPK | 6 | 4 |
| Koovee | 6 | 0 |
1981–1982 1. divisioona	7. sija
1982–1983 1. divisioona	5. sija
1983–1984 Jääkiekon edustusjoukkueella ei toimintaa
1984–1985 2. divisioona 10. sija
1985–1986 2. divisioona 2. sija
| 1>  divisioonan karsinta 1986 | O | P |
| --- | --- | --- |
| SaPKo | 6 | 10 |
Koovee: 6
| VaKi | 6 | 5 |
| S-Kiekko | 6 | 3 |
1986–1987 2. divisioona 9. sija
1987–1988 2. divisioona 1. sija, nousu 1. divisioonaan
| 1>  divisioonan karsinta 1988 | O | P |
| --- | --- | --- |
| Koovee | 8 | 10 |
| K-Espoo | 8 | 9 |
| Peliitat | 8 | 9 |
VaKi: 8
| Lohi | 8 | 4 |
1988–1989 1. divisioona	8. sija
1989–1990 1. divisioona	11. sija
| 1>  divisioonan karsinta 1990 | O | P |
| --- | --- | --- |
| VHT | 6 | 10 |
| GrIFK | 6 | 8 |
| Koovee | 6 | 4 |
| IkVi | 6 | 4 |
Muuta mainittavaa: 1983 Luopuminen 1. divisioonan sarjapaikasta ja jääkiekon edustusjoukkueen toiminnan lopettaminen, Kooveen sarjapaikka TuTolle.
1984 2. divisioonan sarjapaikan hankkiminen HC Hilparalta.
Kausi kaudelta > 1990-luku – Tasapainoilua kahden sarjatason välillä

1990–1991 2. divisioona	2. sija
| 1>  divisioonan karsinta 1991 | O | P |
| --- | --- | --- |
| Centers | 6 | 8 |
| Sport | 6 | 8 |
IkVi: 6
| Koovee | 6 | 2 |
1991–1992 2. divisioona	17. sija
1992–1993 2. divisioona	9. sija
1993–1994 2. divisioona	4. sija, nousu 1. divisioonaan (*
| 1>  divisioonan karsinta 1994 | O | P |
| --- | --- | --- |
| K-Kissat | 10 | 13 |
| Junkkarit | 10 | 12 |
| Ketterä | 10 | 12 |
| Haukat | 10 | 11 |
| Koovee | 10 | 9 |
| KaPa-65 | 10 | 3 |
1994–1995 1. divisioona	9. sija
1995–1996 1. divisioona	13. sija
1996–1997 1. divisioona	14. sija
1997–1998 2. divisioona	1. sija
1. divisioonan karsinta 1998: Koovee–UJK 2–3 (2–4, 4–3, 1–0, 3–4ja, 4–5ja)
1998–1999 2. divisioona	2. sija
1. divisioonan karsinta 1999: Ahmat–Koovee 3–1 (4–3, 2–4, 7–2, 7–2)
1999–2000 Suomi-sarja 5. sija
Muuta mainittavaa: (*1994 Kesäkuussa Suomen Jääkiekkoliitto pudotti konkurssiin ajautuneet Kärpät ja Joensuun Kiekko-Pojat 2. divisioonaan. Vapautuneet sarjapaikat myönnettiin Järvenpään Haukoille ja Kooveelle. 1999 Suomi-sarja perustetaan.
Kausi kaudelta > 2000-luku – Lyhyt paluu parrasvaloihin

2000–2001 Suomi-sarja 5. sija
2001–2002 Suomi-sarja 3. sija
2002–2003 Suomi-sarja 9. sija
2003–2004 Suomi-sarja 2. sija
| Mestis-karsinta 2004 | O | P |
| --- | --- | --- |
| TuTo | 6 | 11 |
| Jokipojat | 6 | 9 |
| Ahmat | 6 | 5 |
| Koovee | 6 | 1 |
2004–2005 Suomi-sarja 9. sija
2005–2006 Suomi-sarja 3. sija, nousu Mestikseen
| Mestis-karsinta 2006 | O | P |
| --- | --- | --- |
| HeKi | 8 | 12 |
| SaPKo | 8 | 11 |
| Koovee | 8 | 9 |
Hermes: 8
| Titaanit | 8 | 0 |
2006–2007 Mestis 11. sija
| Mestis-karsinta 2007 | O | P |
| --- | --- | --- |
| LeKi | 6 | 9 |
| Titaanit | 6 | 8 |
| Koovee | 6 | 7 |
| FPS | 6 | 0 |
2007–2008 Suomi-sarja 4. sija
2008–2009 Suomi-sarja 6. sija
2009–2010 Suomi-sarja 3. sija
Muuta mainittavaa: 2000	Mestis perustetaan
Kausi kaudelta > 2010-luku – Uuteen nousuun

2010–2011 Suomi-sarja, 2. sija
| Mestis-karsinta 2011 | O | P |
| --- | --- | --- |
| Hokki | 6 | 14 |
| RoKi | 6 | 12 |
Koovee: 6
| HCK | 6 | 4 |
2011–2012 Suomi-sarja, 3. sija
Kausi kaudelta > 2010-luku – Uuteen nousuun > Mestis-karsinta 2012

| Sija | Joukkue | Ottelut | 3P | 2P | 1P | 0P | TM | PM | ME | P | P/O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | LeKi | 6 | 5 | 0 | 0 | 1 | 31 | 13 | +18 | 15 | 2,50 |
| 2 | HCK | 6 | 4 | 0 | 0 | 2 | 30 | 15 | +15 | 12 | 2,00 |
| 3 | KeuPa HT | 6 | 2 | 0 | 0 | 4 | 20 | 40 | −20 | 6 | 1,00 |
| 4 | Koovee | 6 | 1 | 0 | 0 | 5 | 18 | 31 | −13 | 3 | 0,50 |

| Karsintasarjan ottelut |
| --- | --- | --- | --- |
| 7. maaliskuuta | KeuPa HT | HCK | 3–2 |
| 7. maaliskuuta | LeKi | Koovee | 5–1 |
| 10. maaliskuuta | HCK | LeKi | 6–2 |
| 11. maaliskuuta | Koovee | Keupa HT | 9–3 |
| 14. maaliskuuta | Koovee | LeKi | 1–4 |
| 14. maaliskuuta | HCK | KeuPa HT | 9–3 |
| 17. maaliskuuta | LeKi | HCK | 4–3 |
| 17. maaliskuuta | KeuPa HT | Koovee | 9–4 |
| 21. maaliskuuta | Koovee | HCK | 1–5 |
| 21. maaliskuuta | KeuPa HT | LeKi | 0–5 |
| 24. maaliskuuta | LeKi | KeuPa HT | 11–2 |
| 24. maaliskuuta | HCK | Koovee | 5–2 |
 LeKi ja HCK saivat mahdollisuuden anoa Mestis-lisenssiä kaudelle 2012–13.
2012–13, Suomi-sarja 4. sija
2013–14, Suomi-sarja 6. sija
2014–15, Suomi-sarja 12. sija
2015 KOOVEE Hockey Oy jääkiekon edustusjoukkueen taustayhtiöksi
2015–16, Suomi-sarja 9. sija
2016–17, Suomi-sarja 7. sija
2017-18, Suomi-sarja 2. sija
Mestis-karsinta 2018
| Hermes – KOOVEE 4-1 |
| --- | --- | --- | --- |
|  16.3.2018  |     Hermes   |   KOOVEE   |  1-3  |
|  17.3.2018  |     KOOVEE   |   Hermes   |  0-4  |
|  21.3.2018  |   Hermes   |   KOOVEE   |  4-2  |
|  23.3.2018  |     KOOVEE   |   Hermes   |  0-3  |
|  24.3.2018  |   Hermes   |   KOOVEE   |  2-0  |
 Hermes säilyi Mestiksessä voitoin 4-1. 
2018–19, Mestis 12. sija
Mestis-karsinta 2019
| KOOVEE – Hokki 4-0 |
| --- | --- | --- | --- |
|  24.3.2019  |   KOOVEE   |   Hokki   |  4-2  |
|  26.3.2019  |     Hokki   |   KOOVEE   |  1-5  |
|  28.3.2019  |   KOOVEE   |   Hokki   |  3-2  |
|  30.3.2019  |     Hokki   |   KOOVEE   |  2-3  |
 KOOVEE säilyi Mestiksessä voitoin 4-0. 
2019–20, Mestis 5. sija
2020–21, Mestis 7. sija
2021–22, Mestis 14. sija
2022–23, Mestis 7. sija
2023–24, Mestis 10. sija
Mestis-lisenssiä ei myönnetty kaudeksi 2024–2025, edustusjoukkueen taustayhtiö konkurssiin.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
| n k Jääkiekon Suomen mestarit |
| --- | --- |
Voittajat:  1927–28: Viipurin Reipas  1928–29: HJK  1929–30: ei pelattu  1930–31: TaPa  1931–32: HJK  1932–33: HSK  1933–34: HSK  1934–35: HJK  1935–36: Ilves  1936–37: Ilves  1937–38: Ilves  1938–39: KIF  1939–40: ei pelattu  1940–41: KIF  1941–42: ei pelattu  1942–43: KIF  1943–44: ei jaettu  1944–45: Ilves  1945–46: Ilves  1946–47: Ilves  1947–48: Tarmo  1948–49: Tarmo  1949–50: Ilves  1950–51: Ilves  1951–52: Ilves  1952–53: TBK  1953–54: TBK  1954–55: TBK  1955–56: TPS  1956–57: Ilves  1957–58: Ilves  1958–59: Tappara  1959–60: Ilves  1960–61: Tappara  1961–62: Ilves  1962–63: Lukko  1963–64: Tappara  1964–65: Karhut  1965–66: Ilves  1966–67: RU-38  1967–68: KooVee  1968–69: HIFK  1969–70: HIFK  1970–71: Ässät  1971–72: Ilves  1972–73: Jokerit  1973–74: HIFK  1974–75: Tappara  1975–76: TPS  1976–77: Tappara  1977–78: Ässät  1978–79: Tappara  1979–80: HIFK  1980–81: Kärpät  1981–82: Tappara  1982–83: HIFK  1983–84: Tappara  1984–85: Ilves  1985–86: Tappara  1986–87: Tappara  1987–88: Tappara  1988–89: TPS  1989–90: TPS  1990–91: TPS  1991–92: Jokerit  1992–93: TPS  1993–94: Jokerit  1994–95: TPS  1995–96: Jokerit  1996–97: Jokerit  1997–98: HIFK  1998–99: TPS  1999–00: TPS  2000–01: TPS  2001–02: Jokerit  2002–03: Tappara  2003–04: Kärpät  2004–05: Kärpät  2005–06: HPK  2006–07: Kärpät  2007–08: Kärpät  2008–09: JYP  2009–10: TPS  2010–11: HIFK  2011–12: JYP  2012–13: Ässät  2013–14: Kärpät  2014–15: Kärpät  2015–16: Tappara  2016–17: Tappara  2017–18: Kärpät  2018–19: HPK  2019–20: ei jaettu  2020–21: Lukko  2021–22: Tappara  2022–23: Tappara  2023–24: Tappara 
| n k Mestis |
| --- | --- |
 Hallitseva mestari: Kiekko-Espoo
Joukkueet (2024–25):  Hermes  Hokki  IPK  Jokerit  Ketterä  KeuPa HT  Kiekko-Pojat  Kiekko-Vantaa  RoKi  TUTO Hockey 
Palkinnot:  Kultainen kiekko 
Kooveen mestaruusviiri ja jäädytetty numero.
Koovee helmikuussa 1967
Kerala

| Kerala> Intian osavaltiot ja territoriot |
| --- | --- |

 Sijainti
Valtio:  Intia
Osavaltioksi:  1. marraskuuta 1956
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Thiruvananthapuram
 – suurin kaupunki:  Thiruvananthapuram
 – osavaltion pääministeri:  Oommen Chandy
Pinta-ala:  38 863 km² (21.)
Väkiluku (2001):  31 838 619 (12.)
 – väestötiheys:  819 as./km²
Kielet:  Malajalam
Lyhenteet:  
 – ISO 3166:  IN-KL
 
Verkkosivu
Kerala (malajalamiksi കേരളം, Kēraḷaṁ [ˈkeːɾəˌɭəm]) on osavaltio Intian lounaisosassa trooppisella Malabarrannikolla. Kerala rajoittuu idässä Tamil Naduun ja koillisessa Karnatakaan. Lännessä ja etelässä avautuu Intian valtameri Lakkadiivien ja Malediivien saaristoineen. Kerala ympäröi Mahén aluetta, joka on Puducherryn eksklaavi. Kerala on yksi neljästä Etelä-Intian kielitieteellis-kulttuurisen alueen muodostavasta osavaltiosta.
Keralan asuttivat ensimmäisinä 10. vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua eteläisten dravidakielten kantamuotojen puhujat, ja alue oli Maurya-valtion vaikutuksen alaisena. Myöhemmin Cheran kuningaskunta sekä Nairien ja Namboothirien feodaaliset kaupunkivaltiot hallitsivat Keralaa. Aikaiset kontaktit merentakaisiin valtioihin johtivat syntyperäisten keralalaisten ja ulkopuolisten siirtomaavaltojen välisiin konflikteihin. 1. marraskuuta 1956 voimaan astunut osavaltioiden uudelleenjärjestelyasetus (engl. States Reorganisation Act) teki Keralasta Intian osavaltion.
Travancoren 1800-luvun lopulla aloittamat sosiaaliset uudistukset jatkuivat Intian itsenäistyttyä. Keralalaisten elintaso onkin korkea verrattuna Intian kansalliseen tasoon. 30 miljoonan asukkaan osavaltio on koulutuksen, lukutaidon ja terveyden tasoilla mitattuna Intian kehittynein yhteiskunta. Keralalla on Intian korkein inhimillisen kehityksen indeksi. Maan korkeimman lukutaitoprosentin, matalimman väestönkasvun, matalimman lapsikuolleisuuden ja korkeimman elinajanodotteen vuoksi monet instituutiot ovatkin ottaneet Keralan mallialueeksi kehitysmaille. Tästä huolimatta väkivaltarikoksia ilmoitetaan Keralassa kansallista keskiarvoa enemmän.
Kerala-nimen etymologia on kiistelty. Vallitsevan teorian mukaan sana on epätäydellinen portmanteau, joka yhdistää sanat kera ’kookospalmu’ ja alam ’maa’ tai ’paikkakunta’. Keralan asukkaat viittaavatkin maahansa nimellä Keralam. Muiden teorioiden mukaan nimi on syntynyt fraasista chera alam (”Cheran maa”). Keralan turistiteollisuus on ottanut käyttöön sloganin ”God’s own country” (”Jumalan oma maa”).
Maantiede

Keralan 38 863 neliökilometrin suuruinen maa-alue (1,18 % Intiasta) sijaitsee lännessä aukeavan Arabianmeren ja idässä nousevien Länsi-Ghatien vuorten välissä. Rajoittuen asteisiin 8°18' ja 12°48' pohjoista leveyttä sekä asteisiin 74°52' ja 72°22' itäistä pituutta Kerala sijoittuu kostealle, trooppiselle päiväntasaajan alueelle. Osavaltion rannikko on noin 580 kilometrin pituinen, kun taas osavaltion leveys vaihtelee 35 ja 120 kilometrin välillä. Maantieteellisesti Kerala voidaan jakaa kolmeen tilastollisesti toisistaan eroaviin alueisiin: itäiset ylämaat (karua vuoristoa, jonka ilmasto on viileä), keskinen alue (kumpuilevia kukkuloita) ja läntinen alanko (rannikkotasankoa). Koska Kerala sijaitsee Intian niemimaan eteläkärjessä Intian laatan keskiosassa, suurimmassa osassa osavaltiota on suhteellisen vähän maanjäristyksiä ja tuliperäistä toimintaa. Geologisesti prekambriset ja pleistoseeniset kivilajit muodostavat valtaosan Keralan maaperästä.
Itäinen Kerala sijaitsee juuri ja juuri Länsi-Ghatien korkeimpien huippujen länsipuolella; alue koostuu korkeista vuorista, rotkoista ja syvään uurtuneista laaksoista. 41 Keralan länteen virtaavaa ja kolme itään virtaavaa jokea saavat alkunsa tältä alueelta. Länsi-Ghatit muodostavat täällä vuorimuurin, joka keskeytyy vain Palakkadin kohdalla – Palakkadin sola muodostaa yhteyden vuorien läpi muuhun Intiaan.
Länsi-Ghatit nousevat keskimäärin 1 500 metriin merenpinnan yläpuolelle, mutta korkeimmat huiput ulottuvat 2 500 metrin korkeuteen. 2 695 metrin korkuinen Anai Mudi on Keralan sekä eteläisen Intian korkein vuorenhuippu. Heti vuorien länsipuolella avautuvat Keralan keskiset tasangot, jotka muodostavat pitkänomaisen maakaistaleen osavaltion keskiosassa. Alueella on kumpuilevia laaksoja ja kukkuloita. 250–1000 metriin kohoavat Nilgirin ja Palnin kukkuloiden itäiset osat käsittävät huippuja, kuten Agastyamalai tai Anamalai.
Maantiede > Joet

Keralan länsirannikko on suhteellisen tasaista aluetta, jonka lävistää "Keralan takavesinä" tunnettu toisiinsa liittyneiden murtovesikanavien, järvien, estuaarien ja jokien verkosto. Vembanad-järvi – Keralan suurin vesiallas – hallitsee vesialuetta. Yli 200 neliökilometrin suuruinen järvi sijaitsee Alappuzhan ja Kochin välissä. Pituudella mitattuna Keralassa sijaitsee noin 8 prosenttia intian vesiväylistä. Tärkeimmät osavaltion 44 joesta ovat Periyar (244 kilometriä), Bharathapuzha (209 kilometriä), Pamba (176 kilometriä), Chaliyar (169 kilometriä), Kadalundipuzha (130 kilometriä) ja Achankovil (128 kilometriä). Suurin osa lopuista joista on pieniä, ja ne syntyvät kokonaisuudessaan monsuunisateiden vaikutuksesta. Osavaltion jokia vaivaavat useat ongelmat, kuten kuivuminen, patojen rakentaminen, hiekan kaivu ja saasteet. Koska joet ovat pieniä eikä niillä ole suistoalueita, ne ovat erityisen alttiita ympäristöongelmille.
Maantiede > Ilmasto

Keralan ilmasto on pääasiassa kostea ja merellisen trooppinen. Ilmastoon vaikuttavat suuresti kausittaiset lounaisen kesämonsuunin tuomat rankkasateet. Itäisessä Keralassa vallitsee kuivempi trooppinen ilmasto. Keskimääräinen sademäärä Keralassa on 3107 millimetriä – yhteensä noin 70,3 kuutiokilometriä vettä. Tämä on huomattavasti enemmän kuin Intian keskiarvo, 1197 millimetriä. Osissa Keralan alankoja sademäärä voi vuosittain jäädä vain 1250 millimetriin, kun taas viileillä itäisillä vuoristoalueilla Idukkin piirikunnassa voi sataa ortografisesti jopa yli 5000 millimetriä (josta 4200 millimetriä on saatavilla ihmisen käyttöön) vuosittain. Keralan sateet johtuvat valtaosin kausittaisista monsuuneista; muut tekijät vaikuttivat vuoden 2001 punaisiin sateisiin. Keralan vuodesta sadepäiviä on keskimäärin 120–140 kappaletta.
Kesäisin suurin osa Keralaa on alttiina myrskyille, koville tuulille ja vaarallisille Intian valtamereltä saapuville trooppisille sykloneille. Osavaltiota saattavat vaivata myös ajoittaiset kuivuudet sekä ilmaston lämpenemisestä johtuvat nousut meren pinnassa ja syklonien määrässä. Keralan keskimääräinen korkein päivälämpötila on 36,7 astetta, ja alhaisin 19,8 astetta. Keskimääräiset vuosilämpötilat vaihtelevat rannikolla 25,0–27,5 celsiusasteen välillä ja vuoristossa 20,0–22,5 asteen välillä.
Kasvillisuus ja eläimistö

Etenkin Keralan itäosa on biodiversiteetiltään merkittävä alue. Osavaltion 10 035 kasvilajia muodostavat huomattavan suuren osuuden, 22 prosenttia Intian kokonaislajistosta. Lukuun sisältyy 3 872 koppisiemenistä (joista 1 272 on Keralalle kotoperäisiä ja 159 vaarantuneita), joiden joukossa on 900 lajia haluttuja lääkeyrttejä. Keralan 9 400 neliökilometriä metsää sisältävät trooppisia kosteita, ikivihreitä ja osittain ikivihreitä metsiä (matalilla ja keskikorkeuksilla – 3 470 neliökilometriä), trooppisia kosteita ja kuivia lehtimetsiä (keskikorkeuksilla – edellisiä 4 100 neliökilometriä ja jälkimmäisiä 100 neliökilometriä) ja subtrooppisia sekä lauhan vyöhykkeen metsiä (korkeimmilla alueilla – 100 neliökilometriä). Keralasta yhteensä 24 prosenttia on metsää. Kaksi maailman Ramsar-kokouksen määrittelemistä kosteikoista – Sasthamkotta-järvi ja Vembanad-Kolin kosteikot – sijaitsevat Keralassa, sekä 1 455,4 neliökilometriä laajasta Nilgirin suojelualueesta. Oltuaan alttiina laajoille hakkuille ja viljelykselle 1900-luvulla suuri osa Keralan metsistä on nykyään suojeltu avohakkuilta. Keralan eläimistö on tunnettu monipuolisuudestaan ja kotoperäisten lajien suuresta määrästä: Keralassa asuu 102 nisäkäslajia (56 kotoperäistä), 476 lintulajia (85 kotoperäistä), 202 makeanveden kalalajia, 169 matelijalajia (139 kotoperäistä) ja 89 sammakkoeläinlajia (86 kotoperäistä). Näitä uhkaavat laajamittainen elinalueiden tuhoutuminen, jonka aiheuttajia ovat maaperän eroosio, maanvyörymät, salinisaatio ja luonnonvarojen hyödyntäminen ihmisen tarkoituksiin.
Itäisen Keralan vuoret pitävät suojissaan kosteita ja kuivia trooppisia metsiä, jotka ovat yleisiä Länsi-Ghateilla. Tällä sonokeling (Dalbergia latifolia – intianpalisanteri), anjili (Artocarpus hirsuta), mullumurikku (Erthrina) ja caussia kuuluvat Keralan yli 1000 eri puulajin joukkoon. Muuhun kasvillisuuteen kuuluvat bambu, villi pippuri (Piper nigrum), villi kardemumma, Calamus rotang-rottinkipalmu ja aromaattinen vetiveriaheinä (Vetiveria zizanioides). Kasvien seassa kuljeskeleviin eläinlajeihin kuuluvat aasiannorsu (Elephas maximus), bengalintiikeri (Panthera tigris tigris), leopardi (Panthera pardus), Nilgiritragus hylocrius, naamaripalmunäätä (Paradoxurus hermaphroditus) ja jättiorava (Protoxerus stangeri). Matelijoita ovat kuningaskobra, kyy, pyyton ja krokotiili. Keralan tyypillisiin lintuihin kuuluvat muun muassa riikinkukko, keisarisarvinokka (Buceros bicornis), kaksisarvinokka, intianmerimetso ja viidakkomaina. Järvistä, kosteikoista ja muilta vesiteiltä voi löytää kaloja, kuten kadu (keuhkomonni, Heteropneustes fossilis) ja choottachi (keltakirjoahven, Etroplus maculatus), jota arvostetaan akvaariokalana.
Alueellinen jako

| --- | --- |
Keralan piirikunnat
Keralan piirikunnat, väritetty väestötiheyden mukaan (asukkaita/km²). Keralan piirikunnat, väritetty väestötiheyden mukaan (asukkaita/km²).: 
Keralan 14 piirikuntaa jakautuvat osavaltion kolmen historiallisen alueen mukaan: Travancoren (eteläinen Kerala), Kochin (keskinen Kerala) ja Malabarin (pohjoinen Kerala). Travancore koostuu Idukkin, Alappuzhan (Alleppeyn), Kottayamin, Pathanamthittan, Kollamin (Quilonin) ja Thiruvananthapuramin (Trivandrumin) piirikunnista. Kochiin kuuluvat Thrissurin (Trichurin) ja Ernakulamin piirikunnat. Malabarin muodostavat pohjoisesta etelään Kasargodin, Kannurin (Cannanoren), Wayanadin (Wynadin), Kozhikoden (Calicutin), Malappuramin ja Palakkadin (Palghatin) piirikunnista.
Mahé, osa Intian liittovaltion Pondicherryn aluetta, on rannikolla sijaitseva eksklaavi, jota Kerala ympäröi kolmelta puolelta. Thiruvananthapuram on osavaltion pääkaupunki ja väkirikkain kaupunki. Kochin (väkirikkain metropolialue), Kozhikode, Palakkad, Kollam ja Thrissur ovat Keralan muita merkittäviä taloudellisia keskuksia. Keralan korkein oikeus sijaitsee Ernakulamissa. Keralan piirikunnat, jotka toimivat hallinnollisina alueina verotustarkoituksessa, jaetaan edelleen yhteensä 63 tehsiliin. Näillä on taloudellista ja hallinnollista valtaa omien alueidensa asutuskeskuksissa, ja ne pitävät yllä paikallisia maarekisterejä.