stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Siuntio
Historia > Siuntio valtiovallan alle

Ensimmäisenä valtiovaltana Uudenmaan rannikolle ja Siuntioon rantautui Tanska ristiretkien myötä 1200-luvulla. Sen ote Uudestamaasta ei kuitenkaan kestänyt pitkään ja jo 1200-luvun puolivälissä Ruotsin vaikutus alueella oli selvästi Tanskaa voimakkaampi.
Vanhin Siuntiota koskeva asiakirja on peräisin vuodelta 1382. Asiakirja kertoo lahjoituksesta Lohjan kirkolle.
Siuntion, kuten muunkin Uudenmaan, ruotsinkielinen väestö on peräisin 1200- ja 1300-luvun ruotsalaisten kolonisaatiosta. Ruotsalaiset tulivat Siuntioon ilmeisesti Siuntionjokea pitkin ja vähä vähältä asuttivat koko pitäjän alueen. Ruotsinkielinen asutus on nuorempaa kuin vastaavat asutus Inkoossa ja Karjaalla tai Kirkkonummella. Siuntion asuttaneet ruotsalaiset olivat pääosin kotoisin Sveanmaalta, mutta joukossa on ollut väkeä myös Smoolannista. Lisäksi Siuntioon on aikojen saatossa muuttanut väestöä  esimerkiksi Virosta ja Liivinmaalta.lähde?
Siuntio kuului Ruotsin verohallinnossa ensin Porvoon linnalääniin ja 1730-luvulta lähtien Raaseporin linnalääniin. Omaksi hallintopitäjäkseen Siuntio muodostui ehkä jo vuonna 1407, kun Raaseporin linnalääni jaettiin tuolloin omiin hallintopitäjiin. Itsenäisenä pitäjänä Siuntio mainitaan ensimmäisiä kertoja 1420-luvulla muodoissa Siundo, Siuendo, Syndo, Sywnda tai Szenda.
Siuntion keskiaikainen harmaakivikirkko on valmistunut vuosien 1460 ja 1489 välillä. Kunnassa on myös kaksi linnoiksi kutsuttua kartanoa 1400-luvulta, Suitian kartano ja Sjundbyn kartano. Toisen maailmansodan jälkeen Siuntion eteläkärki kuului Porkkalan vuokra-alueeseen.
Historia > Porkkalan vuokra-aika

Jatkosodan päätyttyä Suomi sitoutui rauhanehtojen §8 mukaan vuokraamaan Neuvostoliitolle Porkkalanniemen ja sitä ympäröivän maa- ja merialueen 50 vuodeksi. Siuntio menetti yli neljäsosan maa-alastaan. Rajan taakse jäivät muun muassa Sjundby, Pikkala, sekä asemanseutu liikkeineen ja kunnallispalveluineen. Käytännössä raja kulki Lappträskin, Sjundbyn ja rantaradan takaa Fallin eteläpuolelle jättäen kaiken rajan eteläpuolella olevan Neuvostoliitolle. Yhteensä vuokra-alueelle jäi Siuntiosta 135 asuinkiinteistöä tai maatilaa, joiden joukkoon kuului neljä kulttuurihistoriallisesti arvokasta kartanoa. Yhteensä vuokra-alueelta ja rajavyöhykkeeltä evakuoitiin lähes 1400 henkeä.
|  | Koko alue | Luovutettu alue |
| --- | --- | --- |
| Väestö | 4 354 | 1 099 (25,2%) |
| Maa-ala (km²) | 265 | 70,7 (26,6%) |
Siuntion ja Kelan rautatieasemille perustettiin evakuointitoimistoja, sillä sekä vuokra-alueelle jääneet asunnot, että Suomen puoliselle rajavyöhykkeelle jääneet asunnot piti evakuoida irtamistoineen. Osa asukkaista päätyi polttamaan osan irtaimistoaan. Kotinsa ja tulonlähteensä menettäneitä avustivat huoltoviranomaiset, Porkkalan liitto, sekä Svensk-Finlands vänner i Stockholm -järjestö.
Kulttuuri- ja sivistyskohteista Porkkalaan jäi muun muassa Aleksis Kiven Fanjunkarsin torppa, joka tuhoutui vuokra-aikana täysin. Kunnallispalveluista rajan taakse jäi muun muassa lääkärintalo ja kunnantoimisto. Kunnan elinkelpoisuus ei kuitenkaan vaarantunut merkittävästi, sillä Siuntio ei koskaan menettänyt kirkkoaan tai kirkonkyläänsä, jonne kunnan hallinnollinen keskus ja palvelut evakuoitiin. Junien piti peittää ikkunansa kulkiessaan Porkkalan läpi.
Vuonna 1955 Neuvostoliiton merisotalaivasto määräsi Porkkalan tukikohdan purettavaksi, sillä ydinaseiden kehittyminen teki Helsingin valtaamisen mahdolliseksi myös Neuvostoliitosta. Uutinen Porkkalan palauttamisesta otettiin riemulla vastaan, ja Siuntiossa asiaa juhlistettiin suuren kirkonkellon soitolla. Riemu muuttui pian kuitenkin huoleksi, kun entiselle vuokra-alueelle päästiin ensi kertaa käymään. Monet vanhat maamerkit olivat tuhoutuneet täysin ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaat Sjundbyn linna ja Pikkalan kartano olivat kärsineet laajoja vahinkoja. Siuntion vanhoista asuinrakennuksista oli tuhoutunut 182, eli yli 40 prosenttia. Talousrakennuksista jäljellä oli vain 15 prosenttia alkuperäisestä. Lisäksi säästyneiden rakennusten arvioitiin menettäneen 70 prosenttia arvostaan 1950-luvun asumistasolla mitaten.
Historia > Kuntaliitos

Siuntion kunnanvaltuusto hyväksyi 9. marraskuuta 2011 vuoden 2013 alusta voimaan tulevaksi tarkoitetun kuntaliitoksen Lohjan ja Nummi-Pusulan kanssa. Valtuuston kokouksessa 23. huhtikuuta 2012 oli määrä antaa lausunto kunnallishallinnon rakennetyöryhmän 8. helmikuuta 2012 julkaisemasta ehdotuksesta kuntarakenteeksi, mutta sekavien vaiheiden jälkeen Siuntio ei lopulta saanut annettua minkäänlaista lausuntoa. Lohja ja Nummi-Pusula päättivät toteuttaa kuntaliitoksen ilman Siuntiota, sillä jos Siuntio olisi vetäytynyt liitoksesta määräajan umpeuduttua, olisi samalla kaatunut myös Lohjan ja Nummi-Pusulan liitos.lähde?
Väestö > Väestönkehitys

Siuntiossa oli vuoteen 1980 asti ruotsinkielinen enemmistö. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
| Siuntion väestönkehitys 1980–2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1980 | 1980 |    | 3 600 | 3 600 |
| 1985 | 1985 |    | 3 982 | 3 982 |
| 1990 | 1990 |    | 4 221 | 4 221 |
| 1995 | 1995 |    | 4 445 | 4 445 |
| 2000 | 2000 |    | 4 853 | 4 853 |
| 2005 | 2005 |    | 5 422 | 5 422 |
| 2010 | 2010 |    | 6 104 | 6 104 |
| 2015 | 2015 |    | 6 182 | 6 182 |
| 2020 | 2020 |    | 6 149 | 6 149 |
Lähteet: Tilastokeskus. Yle
Väestö > Kieli ja etnisyys

Siuntion väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 65,7 prosenttia, ruotsinkielisiä 26,3 prosenttia ja vieraskielisiä 8,0 prosenttia. Siuntiossa asui vuoden 2023 lopussa 375 ulkomaan kansalaista, mikä on 6,1 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Siuntiossa 149 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (34) ja venäläiset (29).
Väestö > Uskonto

Siuntion asukkaista 61,9 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,4 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 35,7 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Siuntiossa toimii kaksi seurakuntaa: Espoon hiippakuntaan kuuluva Siuntion suomalainen seurakunta sekä Porvoon hiippakuntaan kuuluva ruotsinkielinen Sjundeå svenska församling. Nämä seurakunnat muodostavat yhdessä Siuntion seurakuntayhtymän. Aikaisemmin Siuntiossa on toiminut Siuntion seurakunta, joka jaettiin suomenkieliseksi ja ruotsinkieliseksi seurakunnaksi vuonna 2000.
Helluntaiherätyksen piirissä Siuntiossa toimi 1930-luvulla hetken aikaa Siuntion Sion-seurakunta.
Nähtävyyksiä > Keskiaikainen rakennusperintö

Sjundbyn kartanon historia tunnetaan vuodesta 1417. 1560-luvulla Kustaa Vaasan tallimestari Jakob Henrikinpoika rakennutti paikalle harmaakivisen linnan. Sjundby on ehtinyt historiansa aikana kuulua monelle aatelissuvulle. Tunnetuin omistaja oli Sigrid Vaasa, Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n ja Kaarina Maununtyttären tytär, joka emännöi linnaa vuosikymmenien ajan. Lohjalta peräisin oleva Adlercreutzin suku on hallinnut tilaa viimeiset 300 vuotta lukuun ottamatta Porkkalan vuokra-aikaa.
Suitian kartanolinna sijaitsee lähellä Siuntion kirkonkylää. Sen historia ulottuu 1400-luvulle asti.
Siuntion keskiaikainen harmaakivikirkko on viimeisimpien tutkimuksien mukaan valmistunut vuosien 1460 ja 1489 välillä. Kirkon holveihin ja seiniin on maalattu Raamatun tapahtumia ja katolisen kirkon legendoja. 1700-luvulla maalaukset peitettiin kalkkilaastilla, mutta ne paljastettiin uudestaan 1930-luvun lopussa. Kirkko on omistettu Pyhälle Pietarille, jonka avain koristaa myös kunnan vaakunaa.
Nähtävyyksiä > Muita nähtävyyksiä

Fanjunkarsin torppa, jossa Aleksis Kivi asui ollessaan Siuntiossa. Torppa on rekonstruktio.
Pikkalan neuvostoaikainen riemukaari
Siuntion kotiseutumuseo
Krejansbergetin muinaishaudat
Lepopirtti – Miina Sillanpään perustama loma- ja kuntoutuspaikka työssään väsyneille naisille.
Gårdskullan maatalousmuseo
Liikenne

Siuntio sijaitsee Rantaradan varrella. Siuntion rautatieasema on ollut maaliskuusta 2016 lähtien pääkaupunkiseudun lähiliikenteen Y-junien pääteasema, jolloin lähijunaliikenne Inkoon ja Karjaan välillä lakkasi.
Siuntio liittyi HSL-kuntayhtymään vuoden 2018 alussa turvatakseen lähijunaliikenteen jatkumisen. Siuntion kunnanvaltuusto päätti asiasta 30. tammikuuta 2017.
Talous

Siuntion työpaikkarakenne, Tilastokeskus (2022)
Alkutuotanto (6.7%)
Jalostus (13.3%)
Palvelusektori (77.2%)
Muut sektorit (2.8%)
Talousalueena Siuntio kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.
Siuntiossa oli vuonna 2022 yhteensä 1305 työpaikkaa ja kunnassa asui 2994 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 23,6 prosenttia. Siuntion työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 77,2 prosenttia, jalostuksen 13,3 prosenttia ja alkutuotannon 6,7 prosenttia.
Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 43,6 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,6 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,2 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Siuntiossa on 107,6 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Talous > Yritykset

Siuntion suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, konsultointi ja kiinteistöpalvelut. Siuntion viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Prysmian Group (644), Restaurants By Spoon (27), Nuorisokoti Avalon (27), Pienryhmäkoti Arjen Sydän (21) ja Sanaskoti Siuntio Kuntoutusyksikkö (20). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Prysmian Group, Valbruna Nordic, Sawcenter, Asmodee Finland ja Lifemed. Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Siuntio on sijoittunut vuosina 2020–2024 pienten kuntien joukossa toiseksi alimpaan neljännekseen sijalle 134. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Siuntiolle on 2,84.
Talous > Julkistalous

Siuntion kunnallisveroprosentti on 8,60 prosenttia vuonna 2025. Siuntion viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Valbruna Nordic, Rakennus Nordman, Sawcenter, Finnfarm ja Lifemed.
Kulttuuri > Koulutus

Päivärinteen koulun sulkeuduttua vuonna 2018 Siuntion kunnassa on ollut kaksi peruskoulua; ruotsinkielinen Sjundeå svenska skola ja suomenkielinen Aleksis Kiven koulu. Ruotsinkielinen koulu tarjoaa oppiluokat 1-6, kun taas suomenkielisessä koulussa on luokat 1-9. Vuonna 2022 Siuntion kuntaan valmistui uusi Sivistyskampus Siuntion sydän, jossa sijaitsee molempien koulujen lisäksi myös Siuntion kunnankirjasto, sekä nuorisotilat. Projekti oli kunnan mittavin investointi koskaan.
Siuntiossa ei ole peruskoulun lisäksi muita oppilaitoksia. Jatkokoulutusta, kuten lukiota varten oppilaiden on suunnattava naapurikuntiin esimerkiksi Kirkkonummelle, Lohjalle tai Vihtiin.
Kulttuuri > Murre

Siuntion alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Suomen kielessä Siuntio kuuluu Länsi-Uudenmaan murteen eteläiseen alueeseen, joka kuuluu lounaisten välimurteiden itäryhmään. Siuntion ruotsinkielinen murre luetaan uudenmaanruotsin ryhmän keski-uusimaalaisiin murteisiin.
Kulttuuri > Ruokakulttuuri

Siuntio kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Rannikkokunnassa kala on kuulunut päivittäiseen ruokavalioon. Tyypillisiä suolakaloja ovat olleet silakka ja lahna ja tyypillisin mauste ruohosipuli. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti muun muasssa valmistamalla perunamakkaraa ja perunapuuroa. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Siuntion pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunalaatikko, suolasilakat, kuoriperunat ja sipulilla höystetty valkokastike.
Kulttuuri > Perinnekulttuuri

Siuntion kansallispuku (ruots. Sjundeå folkdräkt) kuuluu Suomen suomenruotsalaisiin kansallispukuihin. Kansallispuku on koottu pääosin 1920–1930-luvuilla.
Naisen Siuntion puvun hameen pohjaväri on sinisen harmaa, joskus jopa violettiin viittaava. Hameessa on punaisia raitoja, sekä kirkkaan sinisistä, keltaisista, punaisista ja mustista raidoista koostuva raitaryhmä. Pukuun kuuluu musta liivi, joka suljetaan edestä nyörillä. Paidassa on puna-keltaista kirjailua kauluksessa, rannekkeissa ja nappilistassa. Puvun esiliina voi olla silkkiä tai valkeaa pellavaa, jolloin siinä on paidan kirjailua vastaava koristelu alareunassa tai hameen väreissä olevaa villaa. Taskuissa on musta pohja, punaiset reunat ja kirjailtu kasvikuvio. Siuntion puvun kanssa käytetään silkkihuivia tai kukkakuvioista valkeaa villahuivia. Huivi suljetaan hopeisella neulalla. Puvun sukat ovat valkoiset. Aikuisen naisen päähine on niin kutsuttu tykkimyssy, jonka silkki voi olla väriltään punaista, sinistä, valkoista, harmaata tai mustaa.
Miehen Siuntion puku koostuu sinisestä hatusta, valkoisesta paidasta, keltaisesta tai sinisestä kaulaliinasta, sekä liivistä, jossa on sinisiä, punaisia, keltaisia ja mustia raitoja. Liivissä on messinkisiä nappeja kahdessa rivissä. Puvun housut ovat tumman siniset, kuten myös takki. Pukuun kuuluu myös valkeat sukat ja mustat kengät.
Kulttuuri > Kulttuuripalkinto

Siuntion kunta jakaa vuosittain omaa kulttuuripalkintoa. Vuonna 2021 palkittiin siuntiolainen kirjailija Maikki Harjanne.
Kulttuuri > Tapahtumia

Siuntion keskiaikaiset markkinat on järjestetty joka kesä usean vuoden ajan Siuntion kirkonkylässä Pyhän Pietarin kirkon ympäristössä.
Virkistys > Urheilu

Siuntion menestynein urheilujoukkue on käsipallon Aktialiigassa pelaava Sjundeå IF. Seura pelaa sekä miesten että naisten pääsarjassa ja on voittanut sarjoissa yhteensä 8 Suomen mestaruutta. Seuran kotiareena on Arena Siuntio-Sjundeå. SIF:n lajivalikoimaan kuuluu myös yleisurheilu sekä aikaisemmin myös hiihto, suunnistus sekä pesäpallo. Jalkapallon, salibandyn ja kehonpainoharjoittelun parissa Siuntiossa toimii vuonna 1961 perustettu Siuntion Sisu.
Virkistys > Retkeily

Siuntion alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Siuntion alueella sijaitsevia kohteita ovat Störsvikin virkistys- ja luonnonsuojelualue sekä Grottberget–Storpottsbergetin luolakohde. Siuntion alueen luontoreittejä ovat muun muassa Siuntionjoen melontareitit, Luontoliikuntapuiston reitti Västerbyssä sekä kirkonkylän kulttuuripolku.
Siuntion alueella sijaitsee kolme luonnonmuistomerkkiä: Ekebackan tammi Raiviossa, Näsbyn katajat Niemenkylässä sekä Myransin kartanon koivukuja Munksissa.
Muuta

Fanjunkarsin puisto sijaitsee noin kilometrin päässä rautatieasemasta, paikalla, jolla asuessaan Aleksis Kivi kirjoitti romaaninsa Seitsemän veljestä. Fanjunkarsin torppa, jossa Kivi asui, hävisi Porkkalan neuvostoliittolaismiehityksen aikana, mutta se jälleenrakennettiin ja vihittiin käyttöön 10. lokakuuta 2006.
Kunnassa on kyläyhdistyksiä, jotka ylläpitävät paikallisia seurataloja ja vuokraavat niitä juhliin ja muihin tilaisuuksiin:
Södra Sjundeå Ungdomsförening, perustettu 1915 ja seurantalo Borgvik rakennettu 1933.
Västra Sjundeå Ungdomsförening, joka on perustettu 1933. Seurantalo Västanlid Lappersin kylässä on rakennettu 1961. Seuran toiminta ja seuratalo olivat vuonna 2013 uhattuina, mutta toiminta vilkastui ja seura taloineen säästyi.
Siuntiossa toimi itsenäinen säästöpankki Sparbanken i Sjundeå aina vuoteen 1991 asti, sekä itsenäinen osuuskauppa Sjundeå Handelslag vuoteen 1973 asti.
Siuntion kunta uudisti vuonna 2021 julkisuuskuvaansa. Tällöin kunta otti käyttöön muun muassa uuden logon ja tunnuslauseen. Tunnuslause kuuluu: Siuntio - ota rauhallisesti.
Hallinto ja politiikka > Hyvinvointialue

Julkisten terveys-, sosiaali- ja pelastuspalveluiden osalta Siuntio kuuluu Länsi-Uudenmaan hyvinvointialueeseen. Hyvinvointialueella on kunnassa Siuntion terveyskeskus. Siuntion Sydämessä sijaitsee perhepalvelukeskus, jossa toimii myös neuvola.  Palveluasumisen osalta Siuntiossa toimii hyvinvointialueen ylläpitämä Villa Charlotta sekä kaksi yksityistä hoivakotia. Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella ei ole kunnassa jatkuvassa valmiudessa olevaa paloasemaa, mutta alueella toimii Sjundeå FBK-vapaaehtoispalokunta.
Hallinto ja politiikka > Kunnallinen päätöksenteko

Siuntion kunnanjohtajana on toiminut vuodesta 2009 lähtien Juha-Pekka Isotupa. Isotupan ilmoitettua jäävänsä eläkkeelle vuonna 2025 valitsi kunnanvaltuusto Inka Tikkasen uudeksi kunnanjohtajaksi. Tikkanen aloittaa kunnanjohtajana vuoden 2025 keväällä. Ylintä päätösvaltaa Siuntion kunnassa käyttää 27-jäseninen kunnanvaltuusto. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii kaudella 2021–2025 Merja Laaksonen (rkp.), 1. varapuheenjohtajana Mika Mäenpää-Louekoski (sd.) ja 2. varapuheenjohtajana Rainer Sarviaho (kok.).
Kunnan hallintoa johtaa 11-jäseninen kunnanhallitus. Kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii Maria Koroma-Hintikka (kok.), 1. varapuheenjohtajana Stefan Svanfeldt (rkp.) ja 2. varapuheenjohtajana Kristian Parviainen (sd.). Siuntion kunnassa toimivia lautakuntia sivistyslautakunta, tekninen lautakunta sekä ympäristö- ja rakennuslautakunta. Lakisääteisiä lautakuntia ovat keskusvaalilautakunta sekä tarkastuslautakunta.
Hallinto ja politiikka > Vaalit

Siuntio kuuluu kansallisissa vaaleissa Uudenmaan vaalipiiriin.
Hallinto ja politiikka > Kunnanjohtajat

Lista Siuntion kunnanjohtajista:
| Nimi | Vuodet |
| --- | --- |
Runar Wikström: 1968–1975
Ole Åberg: 1975—1983
Jan-Erik Helenelund: 1983–1985
Rainer Nordstörm: 1986–2000
Juha-Pekka Isotupa: 2009–2025
Inka Tikkanen: 2025-
Tunnettuja asukkaita

Henkilöitä, jotka ovat asuneet tai asuvat, tai ovat merkittävästi vaikuttaneet Siuntiossa ovat muun muassa:
Ralf Karell (1931–2001), maanviljelijä ja virkamies, maanviljelysneuvos
Ove H. Rehn (1933–2004), liikemies ja jalkapallovaikuttaja, syntyi Siuntiossa
Esbjörn Reuterholm (1710–1773), vapaaherra, valtiopäivämies, asui Siuntiossa Suitian linnassa
Hebla Sparre (1490–1571),  omisti Suitian linnan
Maikki Harjanne (1944–2023), kirjailija ja kuvittaja, asui Siuntiossa
Helena Juntunen (s. 1976), oopperalaulaja, asuu Siuntiossa
Pernilla Karlsson (s. 1990), laulaja
Aleksis Kivi (1834–1872), kirjailija, asui Siuntiossa Fanjunkarsin torpassa ja Purnuksen tilalla
Mona Leo (1903–1986), taiteilija, asui Siuntiossa
Charlotta Lönnqvist (1815–1891), Aleksis Kiven tukija, asui Siuntiossa Fanjunkarsin torpassa
Kaisu Rehbinder (1940–2013), galleristi
Johanna Rusanen-Kartano (s. 1971), oopperalaulaja, asuu Siuntiossa
Helene Schjerfbeck (1862–1946), taiteilija, vietti kesiä Siuntiossa Sjundbyn linnassa
Christoffer Strandberg (s. 1989), näyttelijä, asuu Siuntiossa
Berndt Adolf Carl Gregori Aminoff (1809–1875), eversti, valtiopäivämies, Ritarihuoneen johtokunnan jäsen, syntyi Siuntiossa
Berndt Anders Aminoff (1780-1827), kapteeni, asui Siuntiossa
Berndt Jonas Aminoff vanhempi (1729-1804), kapteeni, asui Siuntiossa
Berndt Jonas Aminoff (1775–1823), everstiluutnantti, omisti kartanon Siuntiossa
Gregorius Aminoff (1811-1874, eversti, syntyi Siuntiossa
Otto Mauritz Krebs (1683–1768), sotapäällikkö, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
Åke Tott (1598–1640), sotapäällikkö, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
Sigrid Vaasa (1566–1633), asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
Carl Henrik Wrangel (1681–1755), sotamarsalkka, vaikutti Siuntiossa
Casimir Jürgens (s. 1994), jääkiekkoilija, pelasi käsipalloa SIF:n junioreissa, varttui Siuntiossa
Henrik Tomas Adlercreutz (1732–1801), valtiopäivämies, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
Arja Alho (s. 1954), tutkija, kansanedustaja (SDP)
Ernst Johan Creutz (1675–1742), maaherra, Turun akatemian kansleri, omisti Sjundbyn linnan
Karl-August Fagerholm (1901–1984), kansanedustaja (SDP), pääministeri, valtioneuvos, syntyi Siuntiossa
Erik Fleming (1487–1548), valtaneuvos, asui Siuntiossa Suitian linnassa
Klaus Fleming (1535–1597), valtaneuvos, Viikin vapaaherra
Jacob Henriksson Hästesko (k. 1567), Suomen väliaikainen käskynhaltija, asui Siuntiossa Sjundbyn linnassa
Kaarina Maununtytär (1550–1612), vietti aikaa Siuntiossa Sjundbyn linnassa
Gustaf Lemström (1771–1836), Porvoon valtiopäivien talonpoikaissäädyn valtiopäivämies
Miina Sillanpää (1866–1952), kansanedustaja (SDP), perusti Siuntion kylpylän
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siuntio Wikimedia Commonsissa
Siuntion kunnan kotisivut
Tilastokeskus – Siuntion avainluvut
Yle Arkivet: Ruotsinkielistä materiaalia Siuntiosta
| n k Helsingin seutu |
| --- | --- | --- |
| Pääkaupunkiseutu |  Espoo  Helsinki  Kauniainen  Vantaa  |  |
| Helsingin seutu | Pääkaupunkiseudun kuntien lisäksi: Hyvinkää  Järvenpää  Kerava  Kirkkonummi  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Sipoo  Tuusula  Vihti  |  |
| Helsingin seutukunta | Helsingin seudun kuntien lisäksi: Karkkila  Lohja  Siuntio  |  |
| n k Uudenmaan maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Askola  Espoo  Hanko  Helsinki  Hyvinkää  Inkoo  Järvenpää  Karkkila  Kauniainen  Kerava  Kirkkonummi  Lapinjärvi  Lohja  Loviisa  Myrskylä  Mäntsälä  Nurmijärvi  Pornainen  Porvoo  Pukkila  Raasepori  Sipoo  Siuntio  Tuusula  Vantaa  Vihti 
Entiset kunnat:  Bromarv  Degerby  Haagan kauppala  Huopalahti  Hyvinkään maalaiskunta  Karjaa  Karjaan maalaiskunta  Karjalohja  Kulosaari  Liljendal  Lohjan kunta  Nummi  Nummi-Pusula  Oulunkylä  Pernaja  Pohja  Porvoon maalaiskunta  Pusula  Pyhäjärvi Ul  Ruotsinpyhtää  Sammatti  Snappertuna  Tammisaaren maalaiskunta  Tammisaari  Tenhola 
Suomen Neuvostoliitolle 1940-luvulla luovuttamat alueet
| Kokonaan luovutetut kunnat |
| --- | --- |
kaupungit: Käkisalmi | Sortavala | Viipuri
kauppalat: Koivisto | Lahdenpohja
maalaiskunnat: Antrea | Harlu | Heinjoki | Hiitola | Impilahti | Jaakkima | Johannes | Kanneljärvi | Kaukola | Kirvu | Kivennapa | Koiviston maalaiskunta | Kuolemajärvi | Kurkijoki | Käkisalmen maalaiskunta | Lavansaari | Lumivaara | Metsäpirtti | Muolaa | Petsamo | Pyhäjärvi Vpl | Rautu | Ruskeala | Räisälä | Sakkola | Salmi | Seiskari | Soanlahti | Sortavalan maalaiskunta | Suistamo | Suojärvi | Suursaari | Terijoki | Tytärsaari | Uusikirkko | Valkjärvi | Viipurin maalaiskunta | Vuoksela | Vuoksenranta | Äyräpää
Osin luovutetut kunnat
sodan jälkeen muihin kuntiin yhdistetyt: Jääski | Korpiselkä | Pälkjärvi | Säkkijärvi | Vahviala
toimintaansa vuoden 1948 jälkeen jatkaneet: Ilomantsi | Inari | Kitee | Kuusamo | Lappee | Nuijamaa | Parikkala | Rautjärvi | Ruokolahti | Saari | Salla | Simpele | Tohmajärvi | Vehkalahti | Virolahti | Uukuniemi | Värtsilä | Ylämaa
Vuokra-alueeseen sisältyneet kunnat
kokonaan: Hanko
osin: Bromarv | Degerby | Espoo | Inkoo | Kirkkonummi | Siuntio
Yksittäisiä mainittavia paikkoja luovutetuilla alueilla
 : Elisenvaara | Enso | Ihantala | Ilmee | Kolosjoki | Konevitsa | Kyyrölä | Liinahamari | Pitkäranta | Pölläkkälä | Uuras | Valamo
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF 
Kansalliset:  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat 
Maantieteelliset:  MusicBrainz area 
Henkilöt:  Yle  Uppslagsverket Finland 
Siuntion kunnanraja Suitiantien varrella.
Sjundbyn linna
Suitian linna
Siuntion Pyhän Pietarin kirkko keväällä 2022.
Lepopirtti
Siuntion rautatieasema
Siuntionjoella kulkee melontareitti.
Siuntion kunnan logo 2021
Siuntion kunnantalo.
Sigrid Vaasa
Aleksis Kivi