stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ukko Kivi-Koskinen

Ukko Pellervo Kivi-Koskinen, sukunimi vuoteen 1934 Koskinen (7. lokakuuta 1915 Viipuri – 15. huhtikuuta 1995 Toijala) oli suomalainen lakitieteen lisensiaatti, kihlakunnantuomari ja laamanni.
Kivi-Koskisen vanhemmat olivat asianajaja, varatuomari Juho Konstantin Kivi-Koskinen (1884–1966) ja Salli Sofia Niku. Hän pääsi ylioppilaaksi 1934, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1940 ja valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1945 sekä lisensiaatiksi 1947. Kivi-Koskinen sai varatuomarin arvon 1945.
Kivi-Koskinen oli asianajajana Helsingissä 1945–1956, Helsingin raastuvanoikeuden rikosasiain notaarina 1955–1963, korkeimman oikeuden nuorempana oikeussihteerinä 1956–1962, Turun maanjako-oikeuden puheenjohtajana 1962–1965 ja Toijalan tuomiokunnan tuomarina vuodesta 1965. Hän oli Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan taloudenhoitajana 1948–1959 ja ylioppilaskunnan varapuheenjohtajana 1945–1948. Kivi-Koskinen oli mukana perustamassa Suomalaisen Yhteiskunnan Tuki-säätiötä vuonna 1952. Kivi-Koskinen oli Toijalan kauppalan- ja kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1973 alkaen. Hän oli Suomen purjehtijaliiton ja Suomen lakimiesliiton hallituksen jäsenenä ja Suomen kihlakunnan- ja käräjätuomarit ry:n puheenjohtajana.
Ukko Kivi-Koskinen oli naimisissa vuodesta 1941 talousopettaja Anni Pullisen kanssa. Heidän poikansa on Patentti- ja rekisterihallituksen pääjohtajana 1979–1985 toiminut Timo Kivi-Koskinen (s. 1942).
Teoksia

Suomen kihlakunnan ja käräjätuomarit ry.:n vaiheista. Suomen kihlakunta- ja käräjätuomarit, Helsinki 1990
Toimituksia

Viipurilaisen osakunnan laulukirja ;  toim. Jorma Pasanen, Reino Hukkanen, Ukko Kivi-Koskinen. Viipurilainen osakunta, Helsinki 1947
USS Manley (DD-74)

| USS Manley |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Bath Iron Works, Bath, Maine
Laskettu vesille:  23. elokuuta 1917
Palveluskäyttöön:  15. lokakuuta 1917
Poistui palveluskäytöstä:  19. marraskuuta 1945
Loppuvaihe:  myyty romutettavaksi 26. marraskuuta 1946
Tekniset tiedot
Uppouma:  1 020 t (standardi) 1 445 t (max)
Pituus:  96,2 m (kokonaispituus) 93,88 m (vesiraja)
Leveys:  9,52 m
Syväys:  3,5 m
Koneteho:  20 000 shp (15 MW)
Nopeus:  30 solmua
Miehistöä:  146
Aseistus
Aseistus:  4 x 4"/L50 tykkiä 1 x 3"/L23 ilmatorjuntatykkiä 6 x 21" (533 mm) torpedoputkea
USS Manley (runkonumerot DD-74, AG-28 ja APD-1) oli Yhdysvaltain laivaston Caldwell-luokan hävittäjä.
Valmistus

Alus tilattiin Bathista Mainesta Bath Iron Worksiltä. Se laskettiin vesille 22. elokuuta 1917 kumminaan Dorothy S. Sewall ja otettiin palvelukseen 15. lokakuuta ensimmäisenä päällikkönään Robert L. Berry.
Tranås

| Tranås |
| --- | --- |
 Tranåsin kaupungintalo.
 Tranås
 Koordinaatit: 58°2′3″N, 14°58′32″E 
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Jönköpingin lääni
Maakunta:  Småland
Kunta:  Tranåsin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  10,56 km²
Väkiluku:  14 197
 – Väestötiheys:  1 344,4 as./km²
 Tilastotiedot koskevat taajamaa ja niiden lähteenä on Statistiska centralbyrån (SCB). Väkiluku ja maapinta-ala ovat ajankohdan 31.12.2010 mukaiset. 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Tranås on samannimisen Tranåsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 197 asukasta.
Tranås oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Media

Paikkakunnalla ilmestyvät paikallislehdet Tranås-Posten ja Tranås Tidning.
Väestönkehitys

| Tranåsin taajaman väestönkehitys 1960–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1960 | 1960 |    | 12 513 | 12 513 |
| 1965 | 1965 |    | 13 883 | 13 883 |
| 1970 | 1970 |    | 15 150 | 15 150 |
| 1975 | 1975 |    | 14 854 | 14 854 |
| 1980 | 1980 |    | 14 629 | 14 629 |
| 1990 | 1990 |    | 14 134 | 14 134 |
| 1995 | 1995 |    | 14 336 | 14 336 |
| 2000 | 2000 |    | 14 037 | 14 037 |
| 2005 | 2005 |    | 14 017 | 14 017 |
| 2010 | 2010 |    | 14 197 | 14 197 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Tunnettuja henkilöitä

Lennart Hyland, toimittaja
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Jönköpingin läänin kuntien keskustaajamat
Udmurtian hallinnollinen jako

Udmurtian piirirajat. Iževskin kaupunkipiirikunta punattu.
Udmurtian tasavallan kunnallishallinnollinen jako on kaksitasoinen, kuten muissakin Venäjän federaation jäsenalueissa.
Ylemmällä, piiritasolla Udmurtiassa on 25 kunnallispiiriä (raion) ja viisi kaupunkipiirikuntaa (gorodskoi okrug).
Alemmalla tasolla piirit koostuvat maalaiskunnista ja kaupunkikunnista. Kaupunkikuntien keskuksena on kaupunkimainen taajama tai kaupunki. Viiden kaupunkipiirikunnan lisäksi Udmurtiassa on kuitenkin vain yksi muu kaupunki, Kambarka.
Iževsk (Ижевск) - pääkaupunki
Glazov (Глазов)
Možga (Можга)
Sarapul (Сарапул)
Votkinsk (Воткинск)
Alnašin piiri (Алнашский район)
12 maalaiskuntaa
Balezinon piiri (Балезинский район)
Balezino (Балезино)   - kaupunkikunta (kaupunkimainen taajama)
16 maalaiskuntaa
Debjosyn piiri (Дебёсский район)
10 maalaiskuntaa
Glazovin piiri (Глазовский район)
11 maalaiskuntaa
Grahovon piiri (Граховский район)
8 maalaiskuntaa
Igran piiri (Игринский район)
Igra (Игра)  - kaupunkikunta (kaupunkimainen taajama)
14 maalaiskuntaa
Jakšur-Bodjan piiri (Якшур-Бодьинский район)
12 maalaiskuntaa
Jarin piiri (Ярский район)
10 maalaiskuntaa
Jukamenskojen piiri (Юкаменский район)
8 maalaiskuntaa
Kambarkan piiri (Камбарский район)
Kambarka (Камбарка)   - kaupunkikunta (kaupunki)
7 maalaiskuntaa
Karakulinon piiri (Каракулинский район)
12 maalaiskuntaa
Kezin piiri (Кезский район)
15 maalaiskuntaa
Kijasovon piiri (Киясовский район)
8 maalaiskuntaa
Kiznerin piiri (Кизнерский район)
14 maalaiskuntaa
Krasnogorskojen piiri (Красногорский район)
10 maalaiskuntaa
Malaja Purgan piiri (Малопургинский район)
15 maalaiskuntaa
Možgan piiri (Можгинский район)
19 maalaiskuntaa
Sarapulin piiri (Сарапульский район)
17 maalaiskuntaa
Seltyn piiri (Селтинский район)
9 maalaiskuntaa
Šarkanin piiri (Шарканский район)
15 maalaiskuntaa
Sjumsin piiri (Сюмсинский район)
8 maalaiskuntaa
Uvan piiri (Увинский район)
Uva (Ува)   - kaupunkikunta (kaupunkimainen taajama)
16 maalaiskuntaa
Vavožin piiri (Вавожский район)
10 maalaiskuntaa
Votkinskin piiri (Воткинский район)
Novyi (Новый)   - kaupunkikunta (kaupunkimainen taajama)
11 maalaiskuntaa
Zavjalovon piiri (Завьяловский район)
19 maalaiskuntaa
Tynnyrijärvi (Perho)

| Tynnyrijärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Keski-Pohjanmaa
Kunnat:  Perho, Lestijärvi
Koordinaatit:  63°23′30″N, 24°34′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kymijoen vesistö (14)
Valuma-alue:  Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45)
Laskujoki:  suo-oja 
Järvinumero:  14.454.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  177,7 m  
Pituus:  550 m  
Leveys:  540 m  
Rantaviiva:  1,699 km  
Pinta-ala:  19,142 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiTynnyrijärvi 
Tynnyrijärvi  on Keski-Pohjanmaalla Perhossa ja Lestijärvellä Salamajärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järvi on 550 metriä pitkä, 540 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Isojoen–Jääjoen valuma-alueella (14.45), jonka Alajoen valuma-alueeseen (14.454) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 177,7 metriä mpy.
Urs Kuratle

| Urs Kuratle> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 8. lokakuuta 1968 (ikä 56)
Kansalaisuus:   Sveitsi
Urs Kuratle (s. 8. lokakuuta 1968) on sveitsiläinen entinen Sauberin Formula 1 -tallin mekaanikko. Kuratle aloitti uransa mekaanikkona Sauberilla vuonna 1993. Vuodesta 1999 lähtien hän toimi tallin päämekaanikkona,  jatkaen tehtävässään myös tallin muututtua BMW Sauberiksi vuonna 2006. Hän lopetti työt Sauberilla maaliskuussa 2013.
Udmurt duńńe

Lehden etusivu vuodelta 2017.
Udmurt duńńe (udmurtiksi Удмурт дунне, ”Udmurttimaailma”) on Iževskissä Udmurtian tasavallassa ilmestyvä udmurtinkielinen sanomalehti.
Ensimmäinen udmurtinkielinen sanomalehti Voinayś ivor (”Sotatietoja”) alkoi ilmestyä vuonna 1915. Historiansa aikana lehdellä on ollut monta nimeä: Udmort (”Udmurtti”, 1917), Viĺ śiń (”Uusi silmä”, 1918) ja Gudyri (”Ukkonen”, vuodesta 1918 lähtien), Udmurt Kommuna (”Udmurttikommuuni”, vuodesta 1930) ja Sovetskoi Udmurtija (”Neuvosto-Udmurtia”, vuodesta 1943). Vuonna 1975 se ilmestyi viisi kertaa viikossa 24 500 kappaleen painoksena. Nykyisen nimensä se sai vuonna 1992.
Lehden aiheita ovat tasavallan yhteiskuntaelämä, kulttuuri ja koulutus, sosiaalipolitiikka, maatalous ja kansallisuuskysymykset. Kerran viikossa julkaistaan huumorisivua Šokyč (”Herhiläinen”), omat palstansa on omistettu naisille, terveydelle, lapsille, kirjallisuudelle, suomalais-ugrilaisille kansoille, udmurttien perinteille, ortodoksiselle uskonnolle ym.
Nykyään lehti ilmestyy kolme kertaa viikossa. Sen julkaisijoina toimivat Udmurtian valtioneuvosto ja hallitus. Päätoimittaja on Aleksei Škljaev. Vuoden 2007 alussa painosmäärä oli 20 000 kappaletta.
Aiheesta muualla

Udmurt duńńen sivusto (udmurtiksi)
Udmurtian kansalliskirjasto

| Udmurtian tasavallan kansalliskirjasto> Удмурт Элькунысь Йӧскалык книга возённи, Национальная библиотека Удмуртской Республики National Library of the Udmurt Republic |
| --- | --- |
 Udmurtian tasavallan kansalliskirjaston rakennus.
Osoite:  ul. Sovetskaja 11, Iževsk, 426011 Udmurtia, Venäjä
Sijainti:  Iževsk, Udmurtia, Venäjä
Koordinaatit:  56.8456°N, 53.2074°E
Verkkosivut
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Udmurtian kansalliskirjasto (ven. Национальная библиотека Удмуртской Республики, Natsionalnaja biblioteka Udmurtskoi Respubliki, udmurtiksi Удмурт Элькунысь Йӧскалык книга возённи, engl. National Library of the Udmurt Republic) on Venäjällä, Udmurtian tasavallan pääkaupungissa Iževskissä toimiva tasavaltansa kansalliskirjasto.
Kansalliskirjasto perustettiin 24. helmikuuta 1918, eli kirjasto juhlii satavuotista historiaansa helmikuussa 2018. Kansalliskirjaston asema tasavallassaan sille myönnettiin vuonna 1989.
Udmurtialaisen aineiston digitointia on tukenut esimerkiksi Koneen säätiö.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Udmurtian kansalliskirjasto Wikimedia Commonsissa
Natsionalnaja biblioteka Udmurtskoi Respubliki (venäjäksi) (fulr.karelia.ru)
National Library of the Udmurt Republic, kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi) (unatlib.ru)
Valdaron rakastavaiset

Valdaron rakastavaiset. Miehen luuranko vasemmalla, naisen oikealla.
Valdaron rakastavaiset ovat kaksi 6000 vuotta vanhaa luurankoa, jotka löydettiin vuonna 2007 Italian Mantovassa lähellä Valdaron kylää sijaitsevasta kivikautisesta haudasta. Nimi tulee siitä, että luurangot näyttävät olevan kietoutuneina syleilyyn. Hauta on peräisin neoliittiselta kaudelta eli nuoremmalta kivikaudelta, noin vuosilta 10 000 – 4 500 vuotta eaa.
Tämä hauta on ainoa kaksoishauta kolmenkymmenen alueelta esiin kaivetun haudan joukossa. Kaksoishautaukset olivat erittäin harvinaisia neoliittisella kaudella. Vastaavia hautoja on löydetty vain pari muuta, muun muassa Kreikan Alepotrypan luolasta.
Arkeologit eivät ole löytäneet lähistöltä merkkejä kivikautisista asumuksista, mutta alue on kuitenkin ollut sopivaan kalastukseen, metsästykseen ja viljelyyn, joten on mahdollista, että siellä olisi voinut elää suuri ja kehittynyt ihmisyhteisö.
Tutkimusten mukaan haudatut ihmiset olivat mies ja nainen, kummatkin noin 157 cm pitkiä ja kuollessaan noin 20-vuotiaita. He vaikuttavat kuolleen luonnollisen kuoleman sillä luissa ei ole merkkejä väkivallasta. Heidän rinnalleen oli haudattu useita piikivisiä työkaluja ja teriä.
Valdaron rakastavaiset ovat olleet vuodesta 2011 lähtien esillä Mantovan arkeologisessa museossa.
Uskontoteoria (kirja)

| Uskontoteoria> Théorie de la religion.Alkuperäisteos |
| --- | --- |
Kirjailija:  Georges Bataille
Kieli:  ranska
Genre:  mannermainen filosofia uskonnonfilosofia
Kustantaja:  Gallimard
Julkaistu:  1973
Suomennos
Kustantaja:  Niin & näin -kirjat
Julkaistu:  2016
Ulkoasu:  nidottu
Sivumäärä:  103
ISBN:  978-952-5503-85-2
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Uskontoteoria (ransk. Théorie de la religion) on Georges Bataillen vuonna 1973 postuumisti ilmestynyt kirja. Teoksen on suomentanut Roni Grén ja julkaissut suomeksi Niin & näin -kirjat vuonna 2016. Teos sisältää suomentajan saatesanat. Alkuteos on kirjoitettu pääosin 1940-luvulla.
Aiheesta muualla

Kulmala, Teppo: Uskontoteoria. Savon sanomat 11.8.2016.
Salminen, Kari: Kadonnutta sisäisyyttä etsimässä (Arkistoitu – Internet Archive). Turun sanomat 18.7.2016.
Valdaone

| Valdaone |
| --- | --- |
 Lago di Malga Boazzo
 Valdaone
 Koordinaatit: 45°56′53.16″N, 10°37′19.56″E 
Valtio:   Italia
Alue:  Trentino-Etelä-Tiroli
Maakunta:  Trento
Perustettu:  1.1.2015
Pinta-ala:  
 – Maa:  177,09  km²
Korkeus:  767 (min 525 - max 3462) m
Väkiluku (2014):  1 204 
 – Väestötiheys:  6 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Valdaone on kunta Pohjois-Italiassa Trentino-Etelä-Tirolin alueella olevassa Trenton maakunnassa. Kunta perustettiin vuonna 2015 kun kolme kuntaa yhdistyi muodostaen Valdaonen kunnan. Nämä kunnat olivat Bersone, Daone ja Praso.
Valdai (täsmennyssivu)

Valdai tarkoittaa seuraavia asioita:
Valdai, kaupunki Novgorodin alueella
Valdai, järvi Novgorodin alueella
Valdain piiri, kunnallishallintoalue Novgorodin alueella
Valdain ylänkö, ylänkömaa Keski-Venäjän tasangon luoteisosassa
Valdai eli Uikujärvi, maalaiskunta ja taajama Karjalan tasavallassa
Valdain kansallispuisto, Novgorodin alueella
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Valdai”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Two Paths

| Two Paths Ensiferum |
| --- | --- | --- |

Studioalbumin tiedot
 Julkaistu: 15. syyskuuta 2017
 Formaatti: CD, LP
 Tuottaja(t): Anssi Kippo
 Tyylilaji: folk metal
 Kesto: 53.30
 Levy-yhtiö: Metal Blade
Listasijoitukset
  4.
Ensiferumin muut julkaisut
| One Man Army 2015 | Two Paths 2017 | Thalassic 2020 |
Two Paths on Ensiferumin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 15. syyskuuta 2017. Se debytoi Suomen virallisen listan neljäntenä ja fyysisen albumilistan toisena.
Kappaleet

|  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nro | Nimi | Kesto |  |  |  |  |  |  |  |
| 1. | Ajattomasta unesta | 2.12 |  |  |  |  |  |  |  |
| 2. | For Those About to Fight for Metal | 5.17 |  |  |  |  |  |  |  |
| 3. | Way of the Warrior | 3.57 |  |  |  |  |  |  |  |
| 4. | Two Paths | 4.48 |  |  |  |  |  |  |  |
| 5. | King of Storms | 5.16 |  |  |  |  |  |  |  |
| 6. | Feast with Valkyries | 4.08 |  |  |  |  |  |  |  |
| 7. | Don’t You Say | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
| 8. | I Will Never Kneel | 5.00 |  |  |  |  |  |  |  |
| 9. | God Is Dead | 4.15 |  |  |  |  |  |  |  |
| 10. | Hail to the Victor | 5.10 |  |  |  |  |  |  |  |
| 11. | Unettomaan aikaan | 2.14 |  |  |  |  |  |  |  |
| 12. | God Is Dead (Alternative version) | 3.55 |  |  |  |  |  |  |  |
| 13. | Don’t You Say (Alternative version) | 3.39 |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  | 53.30 |  |  |  |  |  |  |  |
Arvostelut

Imperiumi: 9½/10
Metalliluola: 8–/10
Soundi:
Aiheesta muualla

Two paths discogs.com -sivustolla (englanniksi)
Albumi Two Paths Encyclopaedia Metallum -sivustolla (englanniksi)
Unkarin kansallissymbolit

Unkarin pyhä kruunu
Turul, Unkarin mythologinen symboli
Vanha unkarilainen kirjoitus, muinainen unkarilainen kirjoitusjärjestelmä
Unkarin kansallisiin symboleihin kuuluvat liput, ikonit tai ilmaisut, jotka kuvastavat ja edustavat tyypillisesti Unkaria ja Unkarin kulttuuria. Erityisesti arvostetut unkarilaiset tuotteet ja symbolit tunnetaan nimellä Hungaricum.
Unkarin kansalliskasvi on voikukka.
Unkarin lippu on vaakasuuntaisesti kolmivärinen - punainen, valkoinen sekä vihreä. Árpád-dynastian vaakuna on myös tunnettu.
Kansallishymni

Hymni Himnusz otettiin käyttöön 1800-luvulla, ja virallisissa seremonioissa lauletaan ensimmäinen säkeistö. Sanat on kirjoittanut kansallisesti arvostettu runoilija Ferenc Kölcsey vuonna 1823, ja sen nykyisen virallisen sävelmän on säveltänyt romanttinen säveltäjä Ferenc Erkel vuonna 1844, vaikkakin muita, vähemmän tunnettuja musiikkiversioita on olemassa[lähde? ]. Sen virallinen asema kansallislauluna vahvistettiin 1989 perustuslain muutosten yhteydessä omana pykälänään (75 §).
Ukkoslohikäärmeen suuren voiton ritarikunta

Ukkoslohikäärmeen suuren voiton ritarikunta on bhutanilainen ritarikunta, joka perustettiin 9. helmikuuta 1967. Sitä jaetaan kahdessa luokassa kunnianosoituksena siviileille uskollisuudesta ja sitoutuneisuudesta.
I luokka
II luokka
Ungavan niemimaa

Hudsoninlahti ja Ungavan niemimaa satelliittikuvassa
Ungavan niemimaa ([ange'ivən-], ransk. Péninsule d'Ungava) on Hudsoninlahden ja Ungavanlahden välinen niemimaa Nunavikissa, Kanadan Québecissä. Se kuuluu Labradorin niemimaahan ja on pinta-alaltaan noin 252 000 km2. Niemimaan pohjoispuolella sijaitsee Hudsoninsalmi.
Ungavan niemimaa on osa Kanadan kilpeä ja koostuu ainoastaan puuttomasta tundrasta, jota useat joet ja jäiset järvet halkovat. Useimmat joet virtaavat lähes yhdensuuntaisesti idästä länteen. Niemimaa vapautui mannerjään alta vasta 6 500 vuotta sitten, 11 500 vuotta LGM:n eli viimeisen jääkauden huippukohdan jälkeen, ja sen uskotaankon olleen esihistoriallisella ajalla keskus, josta laaja jääpeite laajeni peittämään suurimman osan Pohjois-Amerikkaa viime jääkaudella.
Ungavan niemimaan ilmasto on erittäin kylmää Labradorinvirran vuoksi, joka pitää koko Pohjois-Québecin kylmempänä kuin muiden vastaavien leveyspiirien alueet.
Niemimaalla asuu noin 10 000 asukasta, joista noin 90 prosenttia on inuiteja. He asuvat 12 kylässä, jotka ovat levittäytyneet rannikolle. Suurin kylä, Kuujjuaq, on alueen hallintokeskus. Rannikon läheisyydessä sijaitsevat saaret kuuluvat Nunavutin territorioon.
Alueelle pääsee ilmateitse. Lentoja on Etelä-Québeciin, ja myös laivaliikenne toimii, kun meri on sula. Paksu ikijää estää perinteisten rakennustekniikoiden käytön joillakin alueilla.
Unkarin jääpallomaajoukkue

| Unkari |
| --- | --- |

Liitto:  Magyar Bandy Szövetség
MM-kilpailut
Esiintymiset:  19 (ensimmäiset 1991)
Paras sijoitus:  7. 1993
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Unkarin jääpallomaajoukkue edustaa Unkaria jääpallon maajoukkuekilpailuissa. Joukkue osallistui ensi kerran MM-kisoihin 1991 Suomessa järjestetyissä kisoissa. Se on vakiinnuttanut paikkansa B-lohkon keskikastissa. Vuonna 2018 joukkue pelasi A-sarjassa.
Unkarin joukkueessa pelaa ja on pelannut useita Ruotsin sarjoissa pelaavia pelaajia kuten Tamás Györi, Sándor Bánffy, Istvan Polgar, Andreas Nagy, Peter Takacs ja Kristian Marosi.
Menestys maailmanmestaruuskilpailuissa

|  #  |  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1991 8. / B-sarjan 4.  | 4 |  1  |  0  |  3  |  5  |  33  | -28 | 2 |
| 2 | 1993 7. / B-sarjan 3.  | 4 |  2  |  0  |  2  |  10  |  12  | -2 | 4 |
| 3 | 1995 8. / B-sarjan 4.  | 4 |  0  |  1  |  3  |  8  |  51  | -43 | 1 |
| 4 | 1997 8. / B-sarjan 3.  | 4 |  2  |  0  |  2  |  18  |  28  | -10 | 4 |
| 5 | 2004 8. / B-sarjan 3.  | 6 |  3  |  1  |  2  |  19  |  20  | -1 | 7 |
| 6 | 2005 11. / B-sarjan 5.  | 5 |  1  |  0  |  4  |  19  |  37  | -18 | 2 |
| 7 | 2006 9. / B-sarjan 3.  | 6 |  3  |  0  |  3  |  10  |  21  | -11 | 6 |
| 8 | 2007 10. / B-sarjan 4.  | 7 |  2  |  1  |  4  |  15  |  32  | -17 | 5 |
| 9 | 2008 13. / B-sarjan 7.  | 7 |  0  |  1  |  6  |  12  |  44  | -32 | 1 |
| 10 | 2009 13. / B-sarjan 7.  | 7 |  0  |  2  |  5  |  10  |  56  | -46 | 2 |
| 11 | 2010 10. / B-sarjan 4.  | 5 |  0  |  2  |  3  |  21  |  37  | -16 | 2 |
| 12 | 2011 10. / B-sarjan 4.  | 5 |  2  |  0  |  3  |  23  |  31  | -8 | 4 |
| 13 | 2012 9. / B-sarjan 3.  | 5 |  2  |  0  |  3  |  17  |  36  | -19 | 4 |
| 14 | 2013 10. / B-sarjan 4.  | 6 |  2  |  0  |  4  |  21  |  31  | -10 | 4 |
| 15 | 2014 11. / B-sarjan 3.  | 6 |  3  |  1  |  2  |  25  |  24  | +1 | 7 |
| 16 | 2015 10. / B-sarjan 3.  | 6 |  3  |  0  |  3  |  31  |  26  | +5 | 6 |
| 17 | 2016 10. / B-sarjan 2.  | 6 |  4  |  0  |  2  |  33  |  20  | +13 | 8 |
| 18 | 2017 10. / B-sarjan 2.  | 6 |  4  |  0  |  2  |  40  |  21  | +19 | 8 |
| 19 | 2018 8.  | 5 |  0  |  0  |  5  |  10  |  91  | -81 | 0 |
Urs Kryenbühl

Urs Kryenbühl (s. 28. tammikuuta 1994) on sveitsiläinen alppihiihtäjä, joka edustaa Skiclub Drusbergia.
Nuorten MM-kilpailuissa Slovakian Jasnássa 2014 Kryenbühl sijoittui syöksylaskussa neljänneksi. Alppihiihdon maailmancupissa Kryenbühl kilpaili ensimmäisen kerran Santa Caterinan syöksylaskussa joulukuussa 2014 sijoittuen 25:nneksi. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Bormion syöksylaskussa joulukuussa 2019. Tätä ennen hän oli sijoittunut maailmancupissa parhaimmillaan 13:nneksi. Hän sijoittui joulukuussa 2020 kolmanneksi Val d’Isèren ja Bormion syöksylaskuissa.
Sveitsin-mestaruuskilpailuissa Kryenbühl on syöksylaskussa voittanut kultaa vuosina 2014 ja 2019 sekä hopeaa vuonna 2018.
Aiheesta muualla

Urs Kryenbühlin kotisivut
Unghenin piiri

Piiri tummennettuna Moldovan kartalla.
Unghenin piiri on hallintopiiri Moldovan keskiosassa. Piirin hallintokeskus on Ungheni.
Piirin pinta-ala on 1083 neliökilometriä, ja väkiluku vuonna 2014 noin 101 000.
Täplätikat

| Täplätikat |
| --- | --- |
 Viirutäplätikka (Campethera abingoni)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Täplätikat Campethera  Gray, 1841
Katso myös
   Täplätikat Wikispeciesissä   Täplätikat Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Täplätikat (Campethera) on tikkojen heimoon kuuluva lintusuku.
Täplätikkoihin (Campethera) kuuluvia lajeja

Guineantäplätikka (Campethera maculosa)
Juovatäplätikka (Campethera mombassica)
Kapintäplätikka (Campethera notata)
Pikkutäplätikka (Campethera nivosa)
Pisamatikka (Campethera punctuligera)
Raitatäplätikka (Campethera tullbergi)
Ruskokorvatikka (Campethera caroli)
Savannitäplätikka (Campethera nubica)
Täplätikka (Campethera cailliautii)
Viiksitäplätikka (Campethera bennettii)
Viirutäplätikka (Campethera abingoni)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna.
Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna oli Uzbekistanin sosialistisen neuvostotasavallan tunnus. Se otettiin käyttöön 14. helmikuuta 1937. Vaakuna pohjautuu Neuvostoliiton vaakunaan. Siinä on maanviljelyn (puuvilla, vehnäja sirppi) ja raskaan teollisuuden (vasara) symbolit, sekä lisäksi uzbekkien symboli, matto. Nouseva aurinko Keski-Aasian kartan yllä kuvaa tulevaisuutta tässä maanosassa. Punaisen tähden viisi sakaraa kuvaa "sosialistista vallankumousta kaikilla viidellä mantereella".
Lipussa on Neuvostoliiton motto ("Kaikkien maiden työläiset, liittykää yhteen!") sekä venäjäksi että uzbekiksi (Бүтүн дүне пролетарлари, бирлашинтиз!; nykyisin latinalaisin kirjaimin: Bütün düne proletarlari, birlashintiz!).
Maan nimi on lyhennetty vaakunaan vain uzbekistanilaisilla aakkosilla: Ўз. С.С.Р., joka tulee sanoista Ўзбекистон Совет Социалистик Республикаси, Uzbekistanin sosialistinen neuvostotasavalta.
Karakalpakian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta käytti toisintoa tästä vaakunasta, jossa valtion motto oli sekä karakalpakiksi että uzbekiksi, ja tasavallan nimi oli lyhennetty muotoon: ҚҚ АССР.
Vaakuna vaihdettiin vuonna 1992 nykyiseen Uzbekistanin vaakunaan, johon säästettiin paljon osia neuvostotasavallan vaakunasta.