stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
1985
Kuolleita > Lokakuu–joulukuu

2. lokakuuta – Roy Harold Scherer (”Rock Hudson”), yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1925)
6. lokakuuta – Torsten G. Aminoff, suomalainen kirjailija, toimittaja ja sukututkija (s. 1910)
9. lokakuuta – Emílio Garrastazu Médici, Brasilian presidentti 1969–1974 (s. 1905)
10. lokakuuta – Yul Brynner, venäläissyntyinen yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1920)
10. lokakuuta   – Orson Welles, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, näyttelijä ja käsikirjoittaja (s. 1915)
11. lokakuuta – Jussi Jalas, suomalainen kapellimestari (s. 1908)
13. lokakuuta – Francesca Bertini, italialainen mykkäelokuvien näyttelijä (s. 1892)
24. lokakuuta – Jalmari Rinne, suomalainen näyttelijä ja teatterivaikuttaja (s. 1893)
30. lokakuuta – Heikki Brotherus, suomalainen toimittaja, diplomaatti ja kirjailija (s. 1909)
30. lokakuuta – Nils Hjelmtveit, norjalainen poliitikko (s. 1892)
2. marraskuuta – Martti Tarvainen, suomalainen kuvanveistäjä ja taidemaalari (s. 1897)
7. marraskuuta – Mikko Mäkelä, Tampereen kaupunginkirjaston johtaja ja kirjastoneuvos (s. 1910)
11. marraskuuta – Pelle Lindbergh, ruotsalainen jääkiekkomaalivahti (s. 1959)
11. marraskuuta   – Signe Yletyinen, suomalainen taidemaalari (s. 1900)
15. marraskuuta − Rolf Sandqvist (”Sacy Sand”), suomalainen muusikko (s. 1927)
17. marraskuuta – Lon Nol, kambodžalainen kenraali ja poliitikko, pääministeri 1966–1967 ja 1970–1975 (s. 1913)
18. marraskuuta – Yrjö Nikkanen, suomalainen keihäänheittäjä (s. 1914)
25. marraskuuta – Risto Sassali, suomalainen runoilija (s. 1928)
27. marraskuuta – Fernand Braudel, ranskalainen historioitsija, annalisti ja akateemikko (s. 1902)
7. joulukuuta – Robert Graves, brittiläinen runoilija ja kirjailija (Minä, Claudius) (s. 1895)
9. joulukuuta – Nicholas Dingley (”Razzle”), suomalais-englantilainen ("Hanoi Rocks")
12. joulukuuta – Anne Baxter, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1923)
12. joulukuuta – Ian Stewart, skotlantilainen pianisti, The Rolling Stones -yhtyeen perustajajäsen (s. 1938)
16. joulukuuta – Paul Castellano, yhdysvaltalainen mafiajohtaja (s. 1915)
17. joulukuuta – Kaarlo Kytö, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (s. 1902)
20. joulukuuta – Tyge Dahlgaard, tanskalainen poliitikko (s. 1921)
23. joulukuuta – Prinssi Bira, thaimaalainen prinssi ja kilpa-autoilija (s. 1914)
25. joulukuuta – Arvo Hautala, suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja (s. 1917)
26. joulukuuta – Dian Fossey, yhdysvaltalainen etologi (s. 1932)
31. joulukuuta – Lauri Aho, suomalainen lehtimies, poliitikko ja ylipormestari (s. 1901)
31. joulukuuta   – Ricky Nelson, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja (s. 1940)
31. joulukuuta   – Sam Spiegel, unkarilais-yhdysvaltalainen elokuvatuottaja (s. 1901)
Nobelin palkinnot

Nobelin fysiikanpalkinto: Klaus von Klitzing
Nobelin kemianpalkinto: Herbert A. Hauptman ja Jerome Karle
Nobelin lääketieteen palkinto: Michael S. Brown ja Joseph L. Goldstein
Nobelin kirjallisuuspalkinto: Claude Simon
Nobelin rauhanpalkinto: Lääkärit ydinsotaa vastaan
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta 1985 Wikimedia Commonsissa
Loppiaisena Sallan Naruskassa mitattiin yli 50 astetta pakkasta.
Tampereen Työväen Teatterin uusi rakennus vihittiin käyttöön.
Mihail Gorbatšov astui Neuvostoliiton johtoon
329 ihmistä kuoli, kun intialainen matkustajakone räjähti Atlantin yllä.
Ranskan tiedustelupalvelun agentit räjäyttivät Greenpeacen Rainbow Warrior -laivan.
Japan Airlinesin lento 123 menetti paineistuksensa ja ohjauskykynsä, minkä seurauksena se syöksyi maahan ja 520 ihmistä kuoli. Kyseessä on historian pahin yhden lentokoneen onnettomuus.
Titanicin hylky löytyi 73 vuotta laivan uppoamisen jälkeen.
Nevado del Ruiz -tulivuori purkautui Kolumbiassa tuhoisin seurauksin.
Kauppakeskus Forum avattiin Helsingin keskustassa.
Wilhelm Gustloff (laiva)

| Wilhelm Gustloff |
| --- | --- |
 Wilhelm Gustloff Danzigissa vuonna 1939.
Tyyppi:  risteilyalus, sairaalalaiva
Lippuvaltio:   Saksa
Kotipaikka:  Hampuri
Operaattori:  Hamburg Süd, Kriegsmarine
Omistaja:  Deutsche Arbeitsfront
Rakennustelakka:  Blohm + Voss
Rakennusnumero:  511
Kölinlasku:  1. elokuuta 1936
Vesillelasku:  5. toukokuuta 1937
Neitsytmatka:  24. maaliskuuta 1938
Status:  uponnut Neuvostoliiton laivaston sukellusveneen S-13:sta torpedoimana 30. tammikuuta 1945
Tekniset tiedot
Pituus:  208,5 m
Leveys:  23,59 m
Bruttovetoisuus:  25 484 brt
Nopeus:  28,7 km/h
Nopeus:  15,5 kn
Wilhelm Gustloff oli 1937 valmistunut saksalainen risteilyalus, jonka Neuvostoliiton laivaston sukellusvene upotti torpedoimalla eteläisellä Itämerellä toisen maailmansodan loppuvaiheessa 30. tammikuuta 1945 sen ollessa kuljettamassa valtakunnan itäosista evakuoituja saksalaisia siviilejä. Uppoamisessa hukkuneiden tarkkaa määrää ei tiedetä, mutta sen on arvioitu olleen jopa 9 000 henkeä tai enemmänkin. Kyseessä on historian eniten ihmishenkiä vaatinut yksittäinen laivaturma. Erään arvion mukaan menehtyneitä oli 9 340. Laivaturmasta ei ole koskaan käyty laajaa keskustelua, mahdollisesti sen uhrien vuoksi. Uhrit olivat natsisotilaiden perheitä ja omaisia. Laivalla oli tuhansia pikkulapsia ja heidän lisäkseen raskaana olevia ja haavoittuneita.
Upottamiskäskyn määrännyttä Aleksandr Marineskoa ei palkittu urotöistään. Julkista tunnustusta hän sai upottamisesta vasta vuonna 1963, vähän ennen kuolemaansa. Mihail Gorbatshov puhdisti 1990 Marineskon maineen nimittämällä hänet Neuvostoliiton sankariksi.
Historia

Wilhelm Gustloffin rakensi Blohm+Vossin telakka. Alus laskettiin vesille 5. toukokuuta 1937. Se kastettiin saksalaissyntyisen Sveitsin kansallissosialistisen puolueen johtajan Wilhelm Gustloffin mukaan, jonka juutalainen opiskelija David Frankfurter oli murhannut vuonna 1936.
Alus rakennettiin kansallisosialistien KdF (Kraft durch Freude) -järjestön lippulaivaksi, jolla piti tarjota edullisia risteilyjä, joihin olisi varaa muillakin kuin rikkailla. Alus suoritti useita risteilyjä ennen sotaa. Toukokuussa 1939 alus oli mukana laivueessa, joka haki Saksan lähettämän Condor-legioonan sotilaita kotiin Espanjasta. Legioona oli avustanut Francisco Francon joukkoja Espanjan sisällissodassa.
Sodan alusta marraskuuhun 1940 Wilhelm Gustloff oli Saksan laivaston sairaalalaiva D:nä. Tämän jälkeen laiva oli Gotenhafenin (nyk. Gdynia) satamassa koulutettavien sukellusvenemiehistöjen asuinlaivana. Tammikuussa 1945 Wilhelm Gustloff valmisteltiin kuljettamaan pakolaisia pois Danzigin alueelta etenevien neuvostojoukkojen tieltä.
Elokuva ja romaani

Kauhujen yö Itämerellä (Nacht fiel über Gotenhafen, 1959) -elokuva kertoo tästä tragediasta.
Danzigissa syntynyt saksalainen kirjailija ja Nobel-palkinnon voittanut Günter Grass on kirjoittanut aiheesta romaanin Ravunkäyntiä vuonna 2002.
Joseph Vilsmaier ohjasi Wilhelm Gustloffin tarinasta kaksiosaisen televisioelokuvan Die Gustloff, joka sai ensi-iltansa 2. maaliskuuta 2008.
Kirjallisuutta

Bishop, Leigh; Shipwreck Expedition May 2003, led by Mike Boring (Arkistoitu – Internet Archive), 2003
The submarine that sank the Third Reich (Arkistoitu – Internet Archive)
Maritimequest Wilhelm Gustloff Photo Gallery
Bekker, Cajus: Itämeri ja Suomenlahti 1944–45
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Tietoa (Arkistoitu – Internet Archive)(venäjäksi)
(venäjäksi)
Wilhelm Gustloffin pienoismalli.
Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukio

Turun suomalainen yhteiskoulu Kauppiaskadulta kuvattuna 2016.
Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukio (TSYK) sijaitsee Turun VI kaupunginosassa Kauppiaskadun ja Tuureporinkadun kulmassa. Aikaisemmin kouluun kuului myös peruskoulu, mutta se on lakkautettu. Lukion nimi oli lyhyen aikaa Tuureporin lukio. Syksyllä 2009 kouluun yhdistettiin Kastun lukio, jolle oli 20. toukokuuta 1994 myönnetty luonnontiedelukion erityistehtävä.
Lukion opetustarjontaan kuuluu yleislinjan lisäksi luonnontiedelinja ja merilinja. Luonnontiedelinja on kansallinen erityistehtävä ja merilinja on kunnallinen erityistehtävä. Lisäksi koulussa on tarjolla kuvaamataidon painotus.
Lukiossa opiskelee noin 700 opiskelijaa. Kouluun otetaan vuosittain 230 uutta opiskelijaa, joista yleislinjalle 125, luonnontiedelinjalle 75 ja merilinjalle 30.
Lukion rehtorina toimii Juha-Markus Koistinen syksystä 2022 alkaen. Hänen edeltäjänsä oli Riikka Lindroos.
Tunnettuja oppilaita

| --- | --- |
 Salla Eerola (o.s. Suominen), balettitanssija  Pia Freund, oopperalaulaja  Eero Heinonen, pianotaiteilija  Ilmari Honkanen, Mannerheim-ristin ritari  Janne Jaakkola, Puolustusvoimain komentaja  Paavo Kairinen, upseeri  Helena Kara, näyttelijä  Raija Kerppo, pianotaiteilija  Erkki Kivalo, lääkintöhallituksen pääjohtaja  Mauno Koivisto, tasavallan presidentti  Eero Lehtinen, piispa :  VeePee Lehto, laulaja, sanoittaja  Jukka Leino, suurlähettiläs  Tamara Lund, oopperalaulaja  Olavi Lähteenmäki, poliitikko  A. E. Martola, jääkärikenraali, Mannerheim-ristin ritari  Liisi Oterma, Turun yliopiston tähtitieteen professori  Jukka Pajula, kenraaliluutnantti  Matti Raekallio, pianotaiteilija  Urpo Rinne, maanviljelysneuvos  Martti Rousi, sellisti  Mustafe Muuse, kestävyysjuoksija
Aiheesta muualla

Koulun kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Pystypunnerrus

Istuen ja levytangolla tehty pystypunnerrus
Pystypunnerrus käsipainoin
Pystypunnerrus on olkapäihin, rintalihaksen yläosaan, keskivartaloon ja jonkin verran ojentajiin kohdistuva klassinen ja raskas sekä niin sanottuihin perusliikkeisiin kuuluva lihaskuntoharjoite. Pystypunnerrus on tehokas liike ylävartalolle. Liike voidaan suorittaa useilla eri tavoilla. Etuolkapäät kuormittuvat todella voimakkaasti kaikissa pystypunnerruksen muodoissa.
Vaikka pystypunnerrus kuormittaa etuolkapäiden lisäksi myös jonkin verran sivuolkapäitä, käytännössä etu-, sivu- ja takaolkapäitä pitäisi määrätietoisesti harjoittelevien harjoittaa juuri kyseiseen lohkoon kohdistuvilla liikkeillä.
Suoritustavat

Liikkeen voi tehdä seisten tai istuen joko käsipainoilla, kahvakuulilla, tangolla, kuntosalilaitteessa tai vastuskuminauhalla. Istuen pystypunnerrusta voi tehdä joko nojaten selkänojaan tai ilman sitä. Liikettä on turvallisinta harjoitella selkänojallisella penkillä. Tällöin selkänoja asetetaan täysin pystyasentoon tai sitä seuraavaan asentoon. Seisten tehtynä pystypunnerrus vaatii keskivartalon hallintaa enemmän kuin istuen tehtynä.
Pystypunnerruksessa liikeradan oleellisin vaihe on alapuolisko, sillä loppuojennus kohdistuu jo suhteessa enemmän ojentajille kuin olkapäille. Painot onkin hyvä laskea vähintään korvien tasolle tai alemmaksi, sillä tämä punnerruksen alaosuus työstää olkapäitä erittäin voimakkaasti. Kyynärpäät voivat osoittaa suoraan sivulle, jolloin sivuolkapäiden kuormitus hieman lisääntyy. Jos tämä aiheuttaa olkanivelissä kipua, on parempi kääntää kyynärpäitä hieman sisäänpäin. Pystypunnerruksessa voidaan tehdä melko raskaillakin painoilla lyhyitä, muutaman toiston sarjoja, mutta liike soveltuu myös pitkiin sarjoihin.
Suoritustavat > Käsipainoilla

Käsipainoilla tehtäessä on syytä seisoa lantionlevyisessä haara-asennossa niin, että keskivartalo tukee liikettä. Liikerata alkaa siten, että aloitusasennossa käsipainot ovat sivuilla korvien korkeudella tai hieman alempana niitä. Kyynervarret tulee pitää pystysuorassa ja kyynärpäät kohtisuoraan ranteiden alapuolella. Sen jälkeen käsipainot punnerretaan suoraan ylös, ei etuviistoon. Lopuksi painot lasketaan hallitusti alas.
Suoritustavat > Levytangolla ja levypainoilla

Tangolla ja levypainoilla tehtäessä tartutaan levytankoon hieman hartioita leveämmällä myötäotteella. Kuntoilijan tulee seistä lantion levyisessä haara-asennossa ja pidellä tankoa leuan alla rintakehän yläpuolella kämmenet ylöspäin. Kuten muissakin tavoissa, tanko työnnetään suoraan ylös, ei etuviistoon. Liikerataan on syytä kiinnittää erityistä huomiota levytankoa käytettäessä. Lisäksi alaselän yliojentumista on syytä varoa. Keskivartalo täytyy pitää koko ajan hallittuna vammojen välttämiseksi.
Suoritustavat > Vastuskuminauhalla

Vastuskuminauhaa apuna käyttäen liike tehdään seisoen keskellä kuminauhaa, istuen kuminauhan päällä tai laittamalla kuminauha pyörätuolin selkänojan taakse. Tämän jälkeen nauhaa venytetään suoraan ylös samalla liikeradalla kuin käsipainoillakin tehtäessä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pystypunnerrus Wikimedia Commonsissa
Terveydenhuollon kustannusvaikuttavuuden kynnysarvo

Terveydenhuollon kustannusvaikuttavuuden kynnysarvo tarkoittaa korkeinta yhteiskunnallisesti hyväksyttävissä olevaa maksuhalukkuuden arvoa uudesta tai olemassa olevasta hoitomenetelmästä. Sitä voidaan käyttää yhtenä kriteerinä terveydenhuollon palveluvalikoiman priorisoinnista päätettäessä. Kynnysarvo voi perustua väestön tai rahoittajan maksuhalukkuuteen ja sitä voidaan soveltaa ehdottomana tai suuntaa antavana päätöksentekosääntönä.
Taloudellinen arviointi, kustannusvaikuttavuus ja kynnysarvo

Terveyspalvelujen rahoituspäätökset tehdään rajallisen terveydenhuoltobudjetin sallimissa puitteissa, mikä edellyttää esimerkiksi ennaltaehkäisyn, diagnostiikan, hoidon ja kuntoutuksen tarjontaan liittyviä valintoja.
Kustannusvaikuttavuusanalyysi on yleisimmin käytetty taloudellisen arvioinnin menetelmä. Sillä arvioidaan kahden tai useamman vaihtoehtoisen hoitomenetelmän kustannusten ja vaikuttavuuden suhdetta keskenään. Suhdeluku ilmaistaan lisäkustannuksena yhtä lisävaikuttavuusyksikköä kohden (inkrementaalinen kustannus vaikuttavuussuhde, ICER). Kun hoitomenetelmä on vaikuttavin, mutta kustannuksiltaan muita kalliimpi, on sen käyttöönotto riippuvainen päätöksentekijän maksuhalukkuudesta.
Kynnysarvo liitetään erityisesti kustannusvaikuttavuusanalyysin erityistapaukseen, kustannus-utiliteettianalyysiin, jossa vaikuttavuutta mitataan laatupainotettuna elinvuotena (engl. Quality-Adjusted Life-Year, QALY). QALY-mittari ottaa huomioon eliniän pituuden lisäksi elämän laadun.
Kustannusvaikuttavuuden kynnysarvo osoittaa terveydenhuoltojärjestelmän vaihtoehtoiskustannuksen. Esimerkkikuviossa terveydenhuollon kustannusvaikuttavuuden kynnysarvo on 20 000 € laatupainotettua elinvuotta kohden (Kuvio). Arvioinnin kohteena oleva uusi hoitomenetelmä maksaa 20 000 € (P1) enemmän kuin vertailtava hoitomenetelmä ja sillä saavutetaan kaksi laatupainotettua elinvuotta enemmän. Hoitomenetelmän lisäkustannus on siten 10 000 € laatupainotettua lisäelinvuotta kohden (ICER). Kynnysarvolla 20 000 € uuden hoitomenetelmän käyttöönotto aiheuttaa yhden laatupainotetun elinvuoden menetyksen terveydenhuoltojärjestelmässä, mutta kohdentamalla nämä voimavarat uuteen hoitomenetelmään saavutetaan kaksi laatupainotettua elinvuotta lisää. Hoitomenetelmän nettovaikutus on siten yksi laatupainotettu elinvuosi. Hintatasolla P2 nettovaikutus on neutraali, eli saavutettava terveyshyöty on yhtä suuri kuin menetettävä terveyshyöty. Korkeimmalla hintatasolla (P3) saavutettava terveyshyöty on mittakaavaltaan pienempi kuin menetettävä terveyshyöty ja resurssien kohdentaminen on väestön terveyden näkökulmasta tehotonta, eli resursseja tuhlaavaa.
Kynnysarvon soveltaminen päätöksenteossa

Kynnysarvo auttaa priorisointia ja resurssien tehokkaan käytön varmistamista terveydenhuollon palveluissa. Kustan­nusvaikuttavuutta ei tulisi yksinään käyttää prio­risoinnin perusteena siihen liittyvien menetelmä­ rajoitteiden ja päätöksenteon moniulotteisuu­den vuoksi.  Muita keskeisiä priorisoinnin periaatteita ovat esimerkiksi sairauden vakavuus, oikeudenmukaisuus ja budjettivaikutus. Kustannusvaikuttavuuden arviointia ja seuran­taa kuitenkin tarvitaan etenkin huomattavia kustannuksia aiheuttavien hoitojen kohdalla ja Suomeenkin on ehdotettu määritettävän uusien hoitojen arviointia ja palveluvalikoimaan kuulumisen periaatteita edesauttava kustannusvaikuttavuuden kynnysarvo tai sen raja-arvojen vaihteluväli.
Kuvio 1. Hoitomenetelmien nettovaikutus terveydenhuoltojärjestelmässä (Claxton ym. 2015)
Rajakorpi

Rajakorven tärkein tieyhteys Rajankorventie.
Rajakorpi on Kempeleen kunnassa sijaitseva maatalousvaltainen haja-asutteinen kylä. Alue sijaitsee noin seitsemän kilometriä Kempeleen keskustasta etelän suuntaan. Rajakorpi tunnettiin aiemmin Niitynmaana. Rajakorven alueeseen lasketaan myös Rajakorven pohjoisosassa sijaitseva Sipolan pienalue.
Rajakorven alue on vanhaa merenpohjaa, joten se on maalaadultaan hyvin vaihtelevaa. Rajakorvessa on voimassa osayleiskaava, mikä ei salli rakentamista kuin vanhojen rakennuspaikkojen tilalle. Kylässä on nykyisin noin 40 taloa ja asukkaita noin 100. Alueen tiestö on suurimmaksi osaksi sorateitä, ja päätiellä Rajakorventiellä on kylän kohdalla 50 kilometrin tuntinopeus, muualla 60 kilometriä. Kylässä on myös yrityksiä, muun muassa ratsastustila, autoilijoita ja puuseppä.
Sipola

Sipolan maatalousvaltainen pienalue sijaitsee noin kolme kilometriä Kempeleen keskustaajamasta etelään. Aluetta leimaavat teiden varsilta avautuvat peltoviljelykset ja niiden väliin jäävät laajat metsät. Sipolan asutus on keskittynyt pääosin nauhamaisesti Rajakorventien ja Ketolanperäntien varsille.
Tieyhteydet

Rajakorvelle on useampi tieyhteys:
Riihivainion kohdalta seututieltä 847 lähtevää Tuohinontietä ajetaan noin kaksi kilometriä ja risteyksestä käännytään vasemmalle Rajakorventielle, josta Rajakorvelle on noin kolme kilometriä
Seututieltä 847 lähtevä Isoaukiontie johtaa Rajakorventielle.
Ketolanperäntieltä Ketolanperän koulun kohdalta lähtevä Luonungintietä ajetaan noin kaksi kilometriä, ja sitten käännytään oikealle Välikorventielle.
Tyrnävän kunnan puolelta yhdystieltä 8240, noin kaksi kilometriä Tupoksen eritasoliittymästä Tyrnävän kirkonkylän suuntaan, josta käännytään vasemmalle Rajakorventielle.
Aiheesta muualla

Rajakorpi Ranch
Kempele
| --- | --- |
Kempeleen alueista ja kylistä kertovat artikkelit: Alakylä (kylä) · Asemanseutu (keskustaajaman keskuspaikka, asuinalue) · Hakamaa (teollisuusalue) · Juurussuo (kylä) · Ketolanperä (kylä) · Kirkonseutu (keskustaajaman osa) · Rajakorpi (kylä) · Vihiluoto (kylä, asuinalue, yritysalue) · Väärälänperä (kylä, asuinalue) · Ylikylä (keskustaajaman osa)  · Zatelliitti (yritysalue)
Kempeleen asuinalueista kertovat artikkelit: Kempeleen keskustan asuinalueet (keskustaajaman länsipuolen asuinalueet) · Ylikylä (keskustaajaman itäpuolen asuinalueet)
Muuta Kempeleeseen liittyvää: Honkasen lasten- ja nuortentalo · Kempelehalli · Kirjasto · Kotiseutumuseo · Köykkyrin virkistysalue · Meijeri · Mourunkijärvi · Pappila (uusi) · Pappila (vanha) · Pyhän Kolminaisuuden kirkko · Rautatieasema · Tiilitehdas · Vanha kirkko · Vesitorni · Zeppelin · Zimmari
Sipolantie Sipolassa Rajakorventien ja Tuohinontien risteyksestä katsottuna.
Kovaa peliä Havaijilla

| Kovaa peliä Havaijilla> Hard Ticket to Hawaii |
| --- | --- |
 VHS-julkaisun kansikuva.
Ohjaaja:  Andy Sidaris
Käsikirjoittaja:  Andy Sidaris
Tuottaja:  Arlene Sidaris
Säveltäjä:  Kevin Klinger Gary Stockdale
Kuvaaja:  Howard Wexler
Leikkaaja:  Michael Haight
Pääosat:  Ronn Moss Dona Speir Hope-Marie Carlton Cynthia Brimhall Harold Diamond Rodrigo Obregon
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Levittäjä:  Malibu Bay Films
Ensi-ilta:  1987
Kesto:  100 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kovaa peliä Havaijilla (engl. Hard Ticket to Hawaii) on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Andy Sidaris. Sen pääosia esittävät Ronn Moss, Dona Speir, Hope Marie Carlton, Cynthia Brimhall ja Harold Diamond.
Elokuva on saanut kulttielokuvan maineen sen ylivedetyn väkivallan, juustoisen dialogin, tahattoman huumorin ja yleisen absurdiuden takia. Vuonna 2014 aikakauslehti Paste nimesi elokuvan "kaikkien aikojen parhaimmaksi B-elokuvaksi."
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Ronn Moss  | … |  Rowdy Abilene   |
|  Dona Speir  | … |  Donna   |
|  Hope Marie Carlton  | … |  Taryn   |
|  Cynthia Brimhall  | … |  Edy   |
|  Wolf Larson  | … |  J.J. Jackson   |
|  Harold Diamond  | … |  Jade   |
|  Yukon King  | … |  Cat   |
Aiheesta muualla

Kovaa peliä Havaijilla Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Operaatio Fastlink

Operaatio Fastlink oli internetissä tapahtuvaa tekijänoikeuden alaisen materiaalin luvatonta levitystä eli niin sanottua piratismia vastaan suunnattu kansainvälinen viranomaisoperaatio. Se suoritettiin Yhdysvaltain FBI:n johdolla, ja maan oikeusministeriö nimesi sen kohteiksi muun muassa tietokone- ja konsolipelejä levittävät ryhmät Class, Echelon, Fairlight, Kalisto ja Project X sekä musiikkia levittävän Apocalypse Production Crew'n (APC).
Operaatio käynnistyi huhtikuussa 2004. Yhdysvaltain oikeusministeriön julkaiseman lehdistötiedotteen mukaan ensimmäisen vuorokauden aikana suoritettiin yli 120 etsintää Yhdysvalloissa ja noin kymmenessä muussa maassa, joista suurin osa Euroopassa. Samalla takavarikoitiin yli 200 tietokonetta, joista 30 erilaisia palvelimia, sekä arviolta ainakin 50 miljoonan dollarin arvosta kopioitua tekijänoikeuden alaista materiaalia. Ensimmäinen operaation myötä myöhemmin pidätetyistä ja tekijänoikeusrikkomuksesta syytteeseen asetetuista henkilöistä myönsi syyllisyytensä Singaporessa elokuussa 2004. Maaliskuuhun 2009 mennessä jutussa oli tuomittu kymmeniä henkilöitä.
DCSNet

DCSNet (Digital Collection System Network) on FBI:n Yhdysvalloissa käyttämä ja kehittämä valvontaverkosto, jolla se voi tarkkailla lähes kaikkea maan tele- ja internetviestintää. Järjestelmä seuraa koko ajan kaikkea sähköistä viestintää ja sen avulla salakuuntelu onnistuu helposti ja välittömästi tarpeen vaatiessa. DCSNet yhdistää toisiinsa perinteisissä puhelinkeskuksissa olevat FBI:n salakuuntelutilat, internetpalveluntarjoajien datakytkimet sekä matkapuheluiden tietovirrat. DCSNet-järjestelmällä on oma, internetistä erillään oleva, salattu runkoverkkonsa, jota hallinnoi Sprint-operaattori Yhdysvaltain hallituksen puolesta.
Järjestelmä käyttää valvonnassa ainakin kolmea erityyppistä tiedonkeruukomponenttia. DCS-3000-laite (Red Hook) tallentaa lähtevien ja saapuvien puheluiden puhelinnumerotietoja, mutta ei itse puhelujen sisältöä. DCS-6000-laite (Digital Storm) pystyy poimimaan ja tallentamaan puheluiden ja tekstiviestien sisällön. DCS-5000-laitetta, josta ei ole saatavilla paljoa tietoa, käytetään vakoilijoiden ja terroristien seurantaan.
DCSNet-salakuuntelujärjestelmän avulla FBI kykenee tarkkailemaan ja nauhoittamaan reaaliajassa sähköistä viestintää. Tarvittaessa FBI voi lähettää edelleen tietovirtaa liikkuviin seuranta-autoihin. Helppokäyttöiseksi kuvatun järjestelmän avulla voidaan paikantaa myös reaaliajassa matkapuhelinten karkeat sijainnit. Agentit voivat lähettää järjestelmästä vieraskieliset puhelut tai viestit suoraan kielenkääntäjille.
Suurimman osan järjestelmän tiedoista onnistui hankkimaan Electronic Frontier Foundation oikeusteitse Freedom of Information Act -lain perusteella.
Aiheesta muualla

Tietokone: Wired-lehti: FBI:n hämmästyttävä kuunteluverkko paljastui (Arkistoitu – Internet Archive)
Hietsu (vuoden 2014 elokuva)

| Hietsu |
| --- | --- |

Ohjaaja:  P. V. Lehtinen
Käsikirjoittaja:  P. V. Lehtinen
Tuottaja:  P. V. Lehtinen
Säveltäjä:  Timo Väänänen
Kuvaaja:  Matti Helariutta   Hannu-Pekka Vitikainen
Leikkaaja:  P. V. Lehtinen
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Suomi
Tuotantoyhtiö:  Cineparadiso
Ensi-ilta:  7. lokakuuta 2015
Kesto:  6’30 min
Aiheesta muualla
Virallinen sivusto
IMDb 
Elonet
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hietsu on P. V. Lehtisen ohjaama lyhytelokuva vuodelta 2014. Hietsu
on elokuva merilokin ja ihmisen kesäisestä taistelusta paikasta auringossa. Hilpeä
lyhytelokuva suositun uimarannan elämästä vuorokauden aikana lokin näkökulmasta.
Hietsu on palkitun ohjaajan P. V. Lehtisen uimaranta-trilogian viimeinen osa. Kolme erilaista
lyhytelokuvaa, jotka kaikki kuvattu Hietaniemen uimarannalla Helsingissä. Sarjan kaksi
aiemmin valmistunutta elokuvaa ovat Sielunsieppaaja ja Krump. Elokuvat on kuvattu
perinteiselle 35 mm -elokuvafilmille.