stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Havaijinvälskäri
Koko ja ulkonäkö

Havaijinvälskäri kasvaa jopa yli 50 cm pitkäksi. Sen yleisväri vaihtelee harmaasta siniviolettiin, vartalossa on ohutta aaltokuviota, selkäevä on keltainen ja silmän yli kulkee kullankeltainen juova.
Alkuperä

Havaijinvälskäri elää  koralliriutoilla Indopasifisella merialueella. Sitä tavataan yleensä riuttojen ulkorinteillä yli 10 metrin syvyydessä.
Käyttäytyminen

Muihin Acanthurus-suvun välskäreihin verrattuna havaijinvälskäri on varsin rauhallinen.  Sitä pidetään joskus suurissa meriakvaarioissa, missä sille syötetään runsaasti levää, minkä lisäksi se syö myös lihapitoisempia ruokia.
Korismaattimutaasi

Malli Bacillus subtilis -bakteerin korismaattimutaasin rakenteesta
Korismaattimutaasi on entsyymi, joka katalysoi korismiinihapon isomeroitumista prefeenihapoksi. Entsyymiä esiintyy kasveissa ja bakteereissa, mutta ei eläimissä. Korismaatimutaasilla on tärkeä rooli aromaattisten aminohappojen biosynteesissä. Entsyymin EC-numero on 5.4.99.5 ja CAS-numero 9068-30-8..
Rakenne ja toimintamekanismi

Korismaattimutaasi on kasveissa ja bakteereissa rakenteeltaan homodimeeri tai -trimeeri eli koostuu kahdesta tai kolmesta keskenään samanlaisesta alayksiköstä. Alayksiköt koostuvat kolmesta α-kierteestä, jotka ovat kiinnittyneet toisiinsa lyhyillä silmukoilla. Jokaisessa alayksikössä on katalyyttisesti aktiivinen keskus ja katalyyttisesti aktiivisia aminohappoja ovat arginiini, asparagiini, kaksi asparagiinihappoa ja tyrosiini. Lisäksi substraatin sitoutumista ja siirtymätilan stabilointia varten korismaattimutaasin aktiivisessa keskuksessa on myös valiini- ja isoleusiiniaminohappoja. Alayksiköt järjestäytyvät siten, että kaikkien alayksiköiden aktiiviset keskukset ovat lähekkäin.
Korismaattimutaasin katalysoima reaktio on perisyklinen ja tarkemmin sigmatrooppinen Claisen-toisiintuminen. Reaktiossa korismiinihapon 5-asemassa olevan hiilen ja happiatomin välinen sidos katkeaa samalla, kun kaksoissidos hiilten C1 ja c6-väliltä siirtyy hiilten C6 ja C5 välille. 1-asemassa oleva hiili muodostuu uuden sidoksen korismiinihapon metyleeniryhmän kanssa. Mekanismi on pystytty varmentamaan syntetisoimalla reaktion siirtymätila-analogi, joka toimi korismiinihapon inhibiittorina. Eräiden bakteerien kuten Escherichia coli -bakteerien korismaattimutaasit kykenevät katalysoimaan myös prefeenihapon hapetusta 4-hydroksifenyylipalorypälehapoksi. Osalla bakteereista kuten Bacillus subtilis -bakteereilla tätä varten tarvitaan toinen entsyymi prefenaattidehydrogenaasi.
Korismaattimutaasin toimintaa inhiboivat entsyymin tuote prefeenihappo sekä aromaattiset aminohapot fenyylialaniini, tryptofaani ja tyrosiini sekä eräät metallit kuten kupari ja koboltti.
Hauta

Betonilla vuorattu hauta, joka odottaa ruumisarkkua.
Hauta on paikka, johon ruumis haudataan. Se on usein maahan kaivettu kuoppa tai kammio.
Historiaa

Vanhimmaksi tunnetuksi haudaksi on sanottu yli 200 000 tuhatta vuotta vanhaa, Etelä-Afrikasta löytynyttä nykyihmisen varhaisen sukulaisen Homo naledin hautaa. Varhaisin tunnettu nykyihmisen, Homo sapiensin, hauta on noin 100 000 vuotta vanha.
Muinaiset egyptiläiset hautasivat tärkeitä vainajia suurten nekropolien mastaboihin, kalliohautoihin ja pyramideihin. Egyptissä haudasta pyrittiin rakentamaan vainajalle mahdollisimman upea asunto, joka vastasi hänen maallista asuntoaan niin täydellisesti kuin mahdollista. Samalla heidän ruumiinsa tahdottiin saada säilymään ikuisesti, koska sielun kuolemattomuuden uskottiin riippuvan ruumiin säilymisestä. Kaksoisvirran maassa oli samanlainen huolellisuus vainajien kodin rakentamisessa, jonka seurauksena rakennustaide nousi suureen kukoistukseen. Köyhässä Palestiinassa ruumiit haudattiin kalkkikivivuoriin, joissa oli paljon luontaisia luolia. Joissain kulttuureissa hautana on ollut maakumpu, joka on kasattu vainajan päälle. Joskus tällainen kumpu on koostunut päällekkäisistä haudoista. Rooman varhaiskristityiltä tunnetaan suuret katakombit kaupungin alla. Haudat oli louhittu käytävien seiniin. Euroopan juutalaiset joutuivat aikoinaan kaivamaan jopa toistakymmentä hautaa päällekkäin, sillä heidän hautausmailleen oli varattu hyvin pienet alueet kaupungeissa.
Sijoitus

Hautausmaa on alue, jolla on useita hautoja. Hautausmaita on ollut jo kivikaudella. Jo ennen hautausmaita ihmiset haudattiin useimmiten maahan kaivettuihin kuoppiin. Joskus hauta on kaivettu talon lattian alle, tai uudempina aikoina kirkon alle.
Mätänevien ruumiiden sekä vainajien henkien aiheuttaman vaaran vuoksi haudat on usein sijoitettu kaupunginmuurien ulkopuolelle. Joissain kulttuureissa on uskottu, että väärin sijoitettu hauta aiheuttaa kuolemia perheessä. Kiinassa hautapaikan valinnassa huomioidaan paikan fengshui. Muslimin hauta on suunnattu kohti Mekkaa.
Hauta voi olla myös vedessä, kuten joillain hinduilla Gangesjoessa ja muinaisilla etiopialaisilla järvessä. Laivalla kuolleen hauta on yleensä meressä.
Teko

Maahaudan kaivamiseen lapiolla ja hakulla kuluu maan laadusta riippuen kolmesta kahdeksaan tuntia. Koneella haudan kaivaminen tapahtuu kahdessakymmenessä minuutissa, mutta konetta ei aina voida käyttää esimerkiksi hautapaikan ahtauden vuoksi. Kun hauta on kaivettu, se yleensä vuorataan. Avoimen haudan ylle voidaan sijoittaa kehikko, jonka avulla ruumisarkku lasketaan hautaan.
Haudalle pystytetään usein hautakivi, jossa lukee vainajan nimi ja elinvuodet sekä hänen uskontonsa symboli, joskus myös esimerkiksi valokuva ja muistoteksti. Perhehautaan haudataan saman perheen jäsenet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hauta Wikimedia Commonsissa
Sitaatteja aiheesta Hauta Wikisitaateissa
Hautakivi

Hautakivi englantilaisella hautausmaalla.
Hautakivi on haudalle pystytetty muistomerkki. Tavallisesti hautakiveen kaiverretaan vainajan nimi, syntymä- ja kuolinaika, mutta menneinä aikoina hautakiviin lisättiin usein myös ammattinimike. Hautakivi voidaan valita hautakiviliikkeen valmiista valikoimista, mutta hautakivi voidaan nykyään valmistaa myös täysin omaisten toiveiden mukaan.
Tunnuksia hautakivissä

Hautakiveen voidaan kirjoittaa myös jokin muistolause tai liittää jokin kuva. Suomessa yleisin tunnus on risti tai muu kristilliseen ylösnousemususkoon liittyvä vertauskuva, kuten aurinko, kasvi, lintu tai enkeli. Tunnus voi kuvata myös haudatun henkilön elämänkäsitystä (kuten vapaa-ajattelijoiden liekkimalja), ammattia (kuten soitin, nuottiavain) tai harrastusta (kuten purjevene). Suomessa myös sodassa palvelleiden hautakiviin on usein liitetty veteraanijärjestön tunnus. Suomessa yleinen hautakivien materiaali on graniitti. Esimerkiksi Puolassa ja Liettuassa suositaan Suomessakin louhittavaa mustakiveä. Nykyään on saatavilla myös lasisia hautamuistomerkkejä.
Tunnuksia hautakivissä > Yleisiä hautakivien tunnuksia

Kasviaihe kuvaa elämän kiertokulkua.
Tähkä ja korjattu vilja kertovat elämässä tehdystä työstä ja kuolemaan valmistautumisesta. Tähkä liitetään myös maanviljelijän ammattiin.
Kukkien hauraus ja lyhytaikaisuus samaistavat kukat elämän katoavaisuuteen.
Veteraanitunnukset
Uskonnolliset tunnukset
Hautakiven voi suunnitella myös itse. Ulkomailla hautakiviin saatetaan myös maalata tai kaivertaa vainajan muotokuva.
Kirjallisuutta

Seppälä, Olli: Surun ja toivon kuvat: Hautamuistomerkkien sanoma.  Helsinki:  Kirjapaja, 2005.  ISBN 951-607-243-7
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta hautakivi Wikimedia Commonsissa
Hautamuistomerkit (Arkistoitu – Internet Archive). Kiviteollisuusliitto.
Holopainen, Heini: Muistamisen muutos on ollut iso: ennen suurmies sai monumentin, nyt läheisen hautaa koristavat valokuvatkin. Yle uutiset 16.4.2017.
Eniro

| Eniro AB |
| --- | --- |

Osake:  OMXS: ENRO
Perustettu:  2000
Toimitusjohtaja:  Magdalena Bonde
Puheenjohtaja:  Arne Myhrman
Kotipaikka:  Solna, Ruotsi
Kotisivu:  www.enirogroup.com
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eniro AB on ruotsalainen yhteystietojen hakupalveluja tarjoava yritys. Yrityksen palveluita ovat puhelinluettelot, numeropalvelut sekä internet- ja mobiilipalvelut. Sillä on toimintaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa ja Puolassa. Se perustettiin vuonna 2000, kun ruotsalaisen teleoperaattorin Telian tytäryhtiö Telia InfoMedia eriytettiin omaksi yhtiökseen.
Eniron palveluksessa on noin 4 650 työntekijää sen ydinmarkkina-alueilla Pohjoismaissa ja Puolassa. Vuonna 2009 Eniron liikevaihto oli 6 581 miljoonaa Ruotsin kruunua ja liiketulos (EBITDA) 1 807 miljoonaa Ruotsin kruunua. Eniro on listautunut Tukholman pörssiin. lähde?
Eniro Finland

Yritys myi Yritystele-internethakupalvelu joulukuussa 2010 annetun ilmoituksensa eli vain osan toiminnasta Suomessa siten, että jäljelle jäi numeropalvelutoimintaa harjoittava Eniro Sentraali (Oy Eniro Finland Ab).  Sillä on nelisen sataa työntekijää.
Suomessa Eniro toimi kuudella paikkakunnalla – Espoossa, Turussa, Joensuussa, Raumalla, Kajaanissa, Porissa ja Tampereella – ja työllisti parhaimmillaan noin 600 henkilöä. Eniron tuotteita olivat muun muassa Eniro Puhelinluettelot, eniro.fi, Eniro 0 100 100 Numeropalvelu, Eniro Kaupunki-info, Suomi24 ja Yritystele.
Eniro myi Yritystele-internethakupalvelun Bisnode Ab:lle 8. lokakuuta 2010.
Yritys julkaisi 30 puhelinluetteloa, mutta lopetti puhelinluetteloiden tekemisen syksyllä 2010, jolloin Fonecta Oy osti Eniro Finland Oy:n Helsingin Seudun ja Pirkanmaan Puhelinluettelot. Fonectalle siirtyi kaupan mukana myös Keltaiset Sivut -tavaramerkki ja Eniro.fi-domainosoite. Nykyään Eniro toimii 0100100.fi - tavaramerkin alla.
Eniro Finland > Eniro.fi

Fonectan ostettua Eniro.fi:n se jatkoi itsenäisenä palveluna Fonecta.fi:n rinnalla. Eniro.fi oli Suomen suosituimpia verkkomedioita ja suosituin valtakunnallinen yhteystieto- ja karttahakupalvelu.
Eniro.fi:n karttapalvelu lanseerasi marraskuussa 2007 ensimmäisenä Suomessa viistoilmakuvat pääkaupunkiseudusta, Turusta ja Tampereesta. Eniro.fi-sivusto uudistui syksyllä 2011, ja se tarjosi yhteystietojen lisäksi muun muassa veneilykarttoja ja mahdollisuuden lähettää tekstiviestejä. Eniro.fi-palvelua käytti viikoittain keskimäärin 700 000 eri käyttäjää. Henkilöt-hausta oli voinut hakea nimiä, puhelinnumeroita ja osoitteita kertaluontoista maksua vastaan. Nykyään samat tiedot löytyvät 0100100.fi - palvelusta.
Aiheesta muualla

Eniron kotisivu
Eniro Groupin kotisivu
Eniro Sentraalin kotisivu
Suomi24
Yritystele.fi
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1984–1985

Kausi 1984–1985 oli 45. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Helsingin NMKY. Kotkan Työväen Palloilijat voitti hopeaa ja Uudenkaupungin Urheilijat pronssia. Runkosarjan voitti Helsingin NMKY.
Kaudella 1984–1985 otettiin käyttöön kolmen pisteen heiton raja. Sarjan historian ensimmäisen onnistuneen kolmen pisteen heiton heitti Kari-Pekka Klinga Töölön kisahallissa ToPo–Scotch Team-ottelussa 14. lokakuuta 1984.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Helsingin NMKY | 36 | 29 | 7 | 3471 | 3085 | 58 |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 36 | 24 | 12 | 3350 | 3100 | 48 |
| Uudenkaupungin Urheilijat | 36 | 23 | 13 | 3608 | 3354 | 46 |
| Torpan Pojat | 36 | 20 | 16 | 3226 | 3194 | 40 |
| Pantterit | 36 | 19 | 17 | 3147 | 3181 | 38 |
| Tampereen Pyrintö | 36 | 19 | 17 | 3087 | 3136 | 38 |
| Turun NMKY | 36 | 18 | 18 | 3277 | 3309 | 36 |
| Scotch Team | 36 | 14 | 22 | 2949 | 3100 | 28 |
| Hyvinkään Tahko | 36 | 7 | 29 | 3221 | 3497 | 14 |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 36 | 7 | 29 | 2954 | 3334 | 14 |
Tahko ja HoNsU putosivat sarjasta. Tilalle nousivat Salon Palloilijat ja Säynätsalon Riento.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| HNMKY – KTP |
| --- | --- | --- | --- |
|  | HNMKY | KTP | 77–80 |
|  | KTP | HNMKY | 88–90 |
|  | HNMKY | KTP | 124–107 |
|  | KTP | HNMKY | 94–95 |
Helsingin NMKY mestaruuteen voitoin 3–1.
HNMKY:n joukkue: Jouni Haikonen, Mikko Kallela, Lars Ekström, Jari Raitanen, Mikko Tanner, Mikael Salmi, Sakari Pehkonen, Kyösti Kantakoski, Antti Isomäki, Ilkka Kauhanen, Jonathan Moore, Matti Jauhiainen. Valmentajat: Eero Saarinen, Henrik Dettmann.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1986–1987

Kausi 1986–1987 oli 47. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Helsingin NMKY. Kotkan Työväen Palloilijat voitti hopeaa ja Uudenkaupungin Urheilijat pronssia. Runkosarjan voitti Kotkan Työväen Palloilijat.
Runkosarja > Sarjataulukko

|  | O | V | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kotkan Työväen Palloilijat | 27 | 21 | 6 | 2436 | 2133 | 42 |
| Uudenkaupungin Urheilijat | 27 | 20 | 7 | 2573 | 2298 | 40 |
| Helsingin NMKY | 27 | 20 | 7 | 2489 | 2078 | 40 |
| Torpan Pojat | 27 | 18 | 9 | 2476 | 2362 | 36 |
| Turun NMKY | 27 | 14 | 13 | 2321 | 2330 | 28 |
| Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat | 27 | 13 | 14 | 2444 | 2513 | 26 |
| Pantterit | 27 | 10 | 17 | 2223 | 2404 | 20 |
| Tampereen Pyrintö | 27 | 9 | 18 | 2253 | 2464 | 18 |
| Äänekosken Huima | 27 | 5 | 22 | 2085 | 2442 | 10 |
| Espoon Honka | 27 | 5 | 22 | 2024 | 2300 | 10 |
Honka putosi suoraan ja Huima karsinnan jälkeen. Tilalle nousivat Forssan Koripojat ja karsinnan kautta Salon Palloilijat.
Pudotuspelit > Loppuottelut

| KTP – HNMKY |
| --- | --- | --- | --- |
|  | KTP | HNMKY | 72–77 |
|  | HNMKY | KTP | 98–75 |
|  | KTP | HNMKY | 81–90 |
Helsingin NMKY mestaruuteen voitoin 3–0.
HNMKY:n joukkue: Jonathan Moore, Antti Isomäki, Pekka Markkanen, Pekka Lähdetniemi, Sakari Pehkonen, Markus Stedt, Kari Luoto, Mikael Salmi, Kari Linna, Jouni Haikonen, Tomi Kaminen, Mikko Huttunen, Mikko Tanner, Pekka Harju, Pekka Salminen. Valmentaja Henrik Dettmann.
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1952

Koripallon miesten SM-sarjakausi 1952 oli 12. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Joukkueet jaettiin kahteen 9 joukkueen lohkoon, joissa pelattiin kaksinkertainen runkosarja. Parhaat jatkoivat otteluita Suomen mestaruudesta ja muista mitaleista. Mestaruus ratkesi 11. tammikuuta 1953, jolloin HOK-Veikot kukisti TMP:n 51-44. Sörnäisten NMKY vei hopeaa voittamalla Työväen Maila-Pojat 49-43. Ottelu pelattiin 30. tammikuuta.
Sarjataulukko

Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, T = Tasapelit H = Häviöt, P+ = Tehdyt pisteet , P- = Päästetyt pisteet , P = Pisteet
Länsilohko
| # |  | O | V | T | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Työväen Maila-Pojat | 16 | 15 | 1 | 0 | 1059 | 672 | 31 |
| 2 | Kipo, Helsinki | 16 | 11 | 0 | 5 | 804 | 657 | 22 |
| 3 | Karhun Pojat | 16 | 10 | 1 | 5 | 760 | 639 | 21 |
| 4 | Elannon Isku | 16 | 9 | 2 | 5 | 795 | 764 | 20 |
| 5 | Helsingin NMKY | 16 | 8 | 0 | 8 | 723 | 738 | 16 |
| 6 | Vaasan Salama | 16 | 8 | 0 | 8 | 729 | 768 | 16 |
| 7 | Porin Veto | 16 | 5 | 0 | 11 | 605 | 702 | 10 |
| 8 | Porin Pyrintö | 16 | 2 | 1 | 13 | 551 | 903 | 5 |
| 9 | Helsingin Visa | 16 | 1 | 1 | 14 | 690 | 873 | 3 |
Itälohko
| # |  | O | V | T | H | P+ | P- | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | HOK-Veikot | 16 | 15 | 0 | 1 | 1001 | 618 | 30 |
| 2 | Sörnäisten NMKY | 16 | 14 | 0 | 2 | 888 | 590 | 28 |
| 3 | Tampereen Pyrintö | 16 | 11 | 0 | 5 | 816 | 741 | 22 |
| 4 | Eiran Kisa-Veikot | 16 | 7 | 0 | 9 | 694 | 772 | 14 |
| 5 | Pispalan Tarmo | 16 | 6 | 1 | 9 | 759 | 807 | 13 |
| 6 | Helsingin Kisa-Toverit | 16 | 6 | 1 | 9 | 566 | 676 | 13 |
| 7 | Kotkan Pojat | 16 | 5 | 0 | 11 | 853 | 962 | 10 |
| 8 | Kotkan Reipas | 16 | 5 | 0 | 11 | 717 | 812 | 10 |
| 9 | Helsingin Kullervo | 16 | 2 | 0 | 14 | 580 | 896 | 4 |
Lopulliset sijoitukset

| # |  |
| --- | --- |
1: HOK-Veikot
2: Sörnäisten NMKY
3: Työväen Maila-Pojat
4: Tampereen Pyrintö
5: Kipo, Helsinki
6: Karhun Pojat
7: Elannon Isku
8: Helsingin NMKY
9: Vaasan Salama
10: Eiran Kisa-Veikot
11: Pispalan Tarmo
12: Helsingin Kisa-Toverit
13: Kotkan Pojat
14: Kotkan Reipas
15: Porin Veto
16: Porin Pyrintö
17: Helsingin Kullervo
18: Helsingin Visa
Koristeomenapuu

Kukkiva koristeomenapuu puutarhassa.
Saman koristeomenapuun hedelmiä.
Koristeomenapuu eli purppuraomenapuu (Malus Purpurea-ryhmä) on omenapuiden sukuun kuuluva lajikeryhmä. Koristeomenapuulajikkeita käytetään runsaasti pihojen koristekasveina. Ne tuottavat tarhaomenapuuta (Malus domestica) pienempiä omenoita. Vähäisimmillään koristeomenapuut ovat korkeintaan kaksi metriä korkeita, jolloin ne ovat pensaskorkuisia.
Koristeomenapuulajikkeita

Aamurusko, punakukkainen
Hopa, vaaleanpunakukkainen ja -omenainen
Kadetti, punakukkainen, tummanpunaisia omenoita
Kirjailija, punakukkainen
Kornikensis
Linnanmäki
Makamik, punakukkainen
Ranetka Purpurovaja, omenat punaisia pyöreän lituskaisia
Rixi, punakukkainen
Royal Beauty
Royalty, punakukkainen
Wabiscaw
Wierdak
Pentti Korhonen

| Pentti Korhonen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 4. kesäkuuta 1951 (ikä 73) Rantasalmi
Pentti Korhonen (s. 4. kesäkuuta 1951 Rantasalmi) on suomalainen ratamoottoripyöräilijä. Hän ajoi 350cc-luokan MM-sarjan pronssille kaudella 1975.
Elämäkerta

Korhonen osallistui ensimmäisen kerran MM-sarjan osakilpailuun vuonna 1969 Suomen GP:ssä. MM-sarjaa Korhonen pääsi kiertämään varsinaisesti kaudella 1973, ja heti ensimmäisellä kaudella tuli kolmossija Hockenheimin osakilpailussa. Kausi 1975 oli Korhosen paras. Hän voitti Jugoslavian osakilpailun, oli Hockenheimissa kolmas, ajoi Hollannin GP:ssä toiseksi ja oli MM-sarjan kokonaispisteissä kolmas. Seuraavalla kaudella Korhonen ajoi 250-kuutioisissa kauden päätöskilpailussa Barcelonassa neljänneksi ja sijoittui luokan MM-sarjassa lopulta neljänneksi. Viimeisen MM-osakilpailun hän ajoi vuonna 1979 Suomessa. Korhonen osallistui 138 GP:hen keräten 327 pistettä. Palkintopallisijoja kertyi kymmenen.
Pentti Korhonen ajoi urallaan pääasiallisesti 250- ja 350-kuutioisilla mutta kilpaili kaikissa luokissa 125-kuutioisesta 1000-kuutioiseen asti. Korhonen ajoi myös kestävyyssarja Endurancen kilpailuja Ducatin ja Hondan tehdasajajana. Vuonna 1974 hän oli kymmenen parhaan joukossa neljässä eri luokassa, kun nykyään ajajat keskittyvät yhteen luokkaan.
Kilpauran jälkeen Korhonen on toiminut Suomen Moottoriliitossa eri tehtävissä muun muassa lajivalmentajana ja -päällikkönä. Lisäksi hänellä on ollut osaomistajuus ravintolasta.
Saavutuksia > Ratamoottoripyöräily

MM-pronssi 1975.
MM-pronssi RR Endurance 1976.
MM-osakilpailuissa yksi voitto, kaksi 2. sijaa ja seitsemän 3. sijaa.
neljä Suomen mestaruutta.
Saavutuksia > Muuta

Jääradan SM-kilpailuissa 2 kultaa, 3 hopeaa, 3 pronssia, maaradan hopea.
opetusministeriön myöntämä Kulttuurin ja urheilun ansioristi 2019.
SML:n Mestariajajamerkki suurmestaritunnus nro 20.
Suuri Ansiomerkki nro 50.
SML Kunniamerkki 2022.
Aiheesta muualla

Arvokilpailumitalit Konneveden moottorikerho/Urheiluautoilijat
Konneveden moottorikerho on kahminut parisataa mitalia – 50 vuotta ilman omaa rataa Yle Uutiset.  4.4.2016.
Hersey Hawkins

| Hersey Hawkins> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Koko nimi:  Hersey R. Hawkins Jr.
Syntynyt: 29. syyskuuta 1966 (ikä 58) Chicago, Illinois
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Heittävä takamies
Pituus:  190 cm
NBA-varaus:  6. varaus, 1988 Los Angeles Clippers
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Soul 1988 |  |  |
Hersey R. Hawkins Jr. (s. 29. syyskuuta 1966 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelasi heittävänä takamiehenä NBA:ssa 13 kautta ja saavutti olympialaisissa pronssia.
Los Angeles Clippers varasi Hawkinsin NBA:han kuudennella varausvuorolla vuoden 1988 varaustilaisuudessa mutta myi hänet saman tien Philadelphia 76ersille.
Hawkins edusti NBA:ssa Philadelphia 76ersin lisäksi Charlotte Hornetsia, Seattle SuperSonicsia ja Chicago Bullsia sekä viimeisellä kaudellaan 2000–2001 uudelleen Charlotte Hornetsia. Hän pelasi NBA:ssa kaikkiaan 983 runkosarjaottelua ja kahdeksana kautena yhteensä 74 pudotuspeliä. Runkosarjassa hän teki ottelua kohden 14,7 pistettä, otti 3,6 levypalloa ja antoi 2,9 koriin johtanutta syöttöä. Pudotuspeleissä hänen tilastolukemansa olivat 14,1 pistettä, 3,9 levypalloa ja 2,6 syöttöä.
Hawkins saavutti olympiapronssia Soulin kisoissa 1988 joukkueen hävittyä välierissä Neuvostoliitolle. Hawkins pelasi turnauksessa vain neljä alkulohko-ottelua, joista Espanjaa ja Kanadaa vastaan hän teki 13 pistettä.
Hauterive (Neuchâtel)

| Hauterive |
| --- | --- |
 Neuchâtelin kantonin arkeologinen museo, Laténium
 vaakuna

 Hauterive
 Koordinaatit: 47°1′0″N, 6°58′20″E 
Valtio:   Sveitsi
Kantoni:  Neuchâtel
Hallintoalue (Région):  Littoralin alue
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2,16 km²
Korkeus:  429–1 062 m
Väkiluku (31.12.2022)  (vakituiset asukkaat):  2 692
 – Väestötiheys:  1 270 as./km²
 
 www.hauterive.ch 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Hauterive on kunta Luoteis-Sveitsissä Neuchâtelin kantonissa. Siellä on vajaat 3 000 asukasta.
Sijainti

Hauterive sijaitsee Neuchâtelinjärven luoteiskulmassa Juravuoristoon kuuluvan Chaumontvuoren rinteellä. Kunnan lounaispuolella sijaitsee Neuchâtelin kaupunki, joka muodostaa yhtenäisen taajama-alueen Hauteriven kanssa.
Historiaa

Hauteriven seutu on ikivanhaa asuinseutua; vanhimmat löydöt ovat kivikaudelta 15 000 vuoden takaa. Hauterivessä sijaitsee Neuchâtelin kantonin arkeologinen museo, Latènium, jossa esitellään seudun historiaa. Nimensä museo on saanut La Tènen kulttuurille nimensä antaneen läheisen La Tènen mukaan..
Liikenne

Moottoritie A5 Neuchâtelista Bieliin kulkee kunnan poikki.
SBB:n rautatie Bielistä Neuchâteliin ja BLS:n rautatie Bernistä Neuchâteliin kulkevat Hauteriven poikki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hauterive (Neuchâtel) Wikimedia Commonsissa
| n k Neuchâtelin kantonin hallintoalueet ja kunnat |
| --- | --- |
Hallintoalue (ransk. région) (4 kpl, 1.1.2018–) ja kunnat (31 kpl, 1.1.2018–)
 Littoral: Boudry • Corcelles-Cormondrèche • Cornaux • Cortaillod •  Cressier • Enges • Hauterive • La Grande-Béroche •  La Tène • Le Landeron • Lignières • Milvignes • Neuchâtel • Peseux • Rochefort • Saint-Blaise
 Montagnes: Brot-Plamboz • La Brévine • La Chaux-de-Fonds • La Chaux-du-Milieu • La Sagne • Le Cerneux-Péquignot • Le Locle • Les Brenets  • Les Planchettes • Les Ponts-de-Martel
 Val-de-Ruz : Val-de-Ruz • Valangin
 Val-de-Travers: La Côte-aux-Fées • Les Verrières • Val-de-Travers
Hayashi

Hayashi säestää Nō-näytelmää.
Hayashi-kata Nō-kokoonpano vasemmalta: shime-daiko, ōtsuzumi, kōtsuzumi ja huilu, minkä lisäksi on vielä 6–12 laulajan kuoro.
Hayashi (jap. 囃子, hayashi) on japanilainen orkesteri, joka tavallisesti säestää japanilaisia Nō- ja Kabuki-näytelmiä teatteri- (jap. 寄席, yose) ja (jap. 落語, rakugo)-esityksissä sekä japanilaisilla festivaaleilla. Yhtyeen jäsentä kutsutaan hayashikataksi ja hän soittaa joko kōtsuzumia, ōtsuzumia, huilua tai shime-daikoa.
Kabukiperinteessä yhtyeessä on lisäksi shamisenin soittaja ja taiko-rumpuja voi olla useita eri kokoisia.
Soittajien koulukunnat

Nō-teatteri perinteessä on kunkin instrumentin soitolle on yhä elossa olevia koulukuntia. Huilisteille kolme, shime-daikolle kaksi, kōtsuzumille neljä ja ōtsuzumille viisi.