stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pohjoismaisten hiihtolajien Suomen olympiakarsinnat 1952
Sotkamon karsintakisat (miesten 40 km, mäkihyppy ja yhdistetty) 12.-13.1.1952 > Miehet 40 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eero Kolehmainen | Anttolan Urheilijat | 2.19,44 |
| 2 | August Kiuru | Tainionkosken Urheilijat | 2.20,17 |
| 3 | Väinö Karkia | Savitaipaleen Urheilijat | 2.20,49 |
| 4 | Eero Naapuri | Kainuun Ärjy | 2.21,22 |
| 5 | Pekka Kuvaja | Jämsänkosken Ilves | 2.21,46 |
| 6 | Kauko Mononen | Savonrannan Urheilijat | 2.21,48 |
| 7 | Veikko Hakulinen | Valkeakosken Haka | 2.22,22 |
| 8 | Kauko Oikarinen | Sonkajärven Pahka | 2.22,54 |
| 9 | Aarne Jalkanen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 2.22,57 |
| 10 | Arvo Äyräntö | Tuuloksen Ärjy | 2.23,09 |
Miesten pitkän matkan karsinnat suoritettiin 13. tammikuuta 1952 Vuokatin maastossa Sotkamossa. Kisassa alussa ohti johdon Tainionkosken Kiuru ottaen kiinni edelläänlähteneet Anttolan Kolehmaisen ja Savonrannan Monosen. Kiuru piti johtoa 24 km:n kohdalla ennen Kolehmaista, Monosta ja Savitaipaleen Karkiaa. Lopussa Kolehmainen nousi selvään voittoon ennen Kiurua ja Karkiaa.
Sotkamon karsintakisat (miesten 40 km, mäkihyppy ja yhdistetty) 12.-13.1.1952 > Mäkihyppy 13.1.1952

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Seura | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Antti Hyvärinen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 221,5 | 51,5 - 52 m |
| 2 | Olavi Kuronen | Puijon Hiihtäjät | 219,9 | 49,5 - 51 m |
| 3 | Aatto Pietikäinen | seuraton | 219,7 | 50 - 49,5 m |
| 4 | Pentti Uotinen | Lahden Hiihtoseura | 219,1 | 52 - 52 m |
| 5 | Tauno Luiro | Ounasvaaran Hiihtoseura | 217,2 | 50,5 - 49 m |
| 6 | Juhani Pääkkö | Lahden Hiihtoseura | 215,6 | 51 - 50,5 m |
| 7 | Pentti Heino | Lahden Hiihtoseura | 214,2 | 49,5 - 50 m |
| 8 | Erkki Rajala | Lahden Hiihtoseura | 211,7 | 49 - 50 m |
| 9 | Alpo Heikkinen | Lahden Hiihtoseura | 210,1 | 48,5 - 48 m |
| 10 | Eino Kaakkolahti | Jyväskylän Hiihtoseura | 209,8 | 49 - 48,5 m |
Mäkimiesten ensimmäinen katsastus/karsintakisa käytiin Sotkamon Vuokatissa 13. tammikuta 1952. Vuokatin mäkikisassa Ounasvaaran Hyvärinen otti selvän voiton pisimmillä hypyillään ennen Puijon Kurosta ja Aatto Pietikäistä. Nuorista mäkimiehistä esiin nousivat Ounasvaaran Luiro ja Lahden Pääkkö. Matti Pietikäinen ei ollut vielä mukana kisassa johtuen aimmasta loukkaantumisestaan.
Sotkamon karsintakisat (miesten 40 km, mäkihyppy ja yhdistetty) 12.-13.1.1952 > Yhdistetty 12.-13.1.1952

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Hasu | Myllykosken Kilpa-Veikot | 450,4 | 240,0 + 210,4 |
| 2 | Paavo Korhonen | Joutsenon Kullervo | 443,6 | 232,0 + 211,6 |
| 3 | Mikko Meriläinen | Sotkamon Jymy | 432,4 | 228,4 + 204,0 |
| 4 | Aulis Sipponen | Jämsänkosken Ilves | 424,9 | 230,5 + 194,4 |
| 5 | Eeti Nieminen | Nokian Urheilijat | 417,6 | 218,6 + 199,0 |
| 6 | Jukka Meriläinen | Sotkamon Jymy | 417,5 | 219,9 + 197,6 |
| 7 | Martti Huhtala | Ounasvaaran Hiihtoseura | 416,1 | 226,4 + 189,7 |
| 8 | Leo Heikkinen | Lahden Hiihtoseura | 406,2 | 209,5 + 196,7 |
| 9 | Pekka Ristola | Lahden Hiihtoseura | 395,6 |  |
| 10 | Eero Kemppainen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 394,3 |  |
Ensimmäiset yhdistetyn katsastus/karsintakisa olympialaisin käytiin Vuokatin maastossa 12.-13. tammikuuta 1952. Vuokatissa kisatussa yhdistetyssä kokeneet nimet olivat valttia eli Hasu, Korhonen, Mikko Meriläinen ja Sipponen olivat kärjessä. Kokeneista Ounasvaaran Huhtala ei vielä onnistunut mäkiosuudessa.
Jämsänkosken karsinnat 19.1.1952 > Miehet 15 kilometriä

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Urpo Korhonen | Jämsänkosken Ilves | 52,31 |
| 2 | Paavo Lonkila | Kiuruveden Jänne | 52,32 |
| 3 | Heikki Hasu | Myllykosken Kilpa-Veikot | 53,14 |
| 4 | Viljo Pesonen | Kiuruveden Jänne | 53,27 |
| 5 | Tauno Sipilä | Pylkönmäen Yrittävä | 53,32 |
| 6 | Veini Kontinen | Jämsänkosken Ilves | 53,36 |
| 7 | Veikko Hakulinen | Valkeakosken Haka | 54,02 |
| 8 | Arvo Kippola | Jyväskylän Hiihtoseura | 54,15 |
| 9 | Tapio Mäkelä | Lahden Hiihtoseura | 54,29 |
| 10 | Leo Backman | IK Örnen | 54,40 |
Miesten pikamatkan olympiakarsintoja jatkettiin 19. tammikuuta 1948 Jämsänkoskella. Kisassa kotiladullaan Urpo Korhonen ja Kiuruveden Paavo Lonkila kävivät ankaraa kisaa voitosta Korhosen voittaessa lopulta sekunnilla. Kolmanneksi tullut Hasu oli no 40 sekunnin päässä kaksikosta.
Puijon mäkikarsinnat 20.1.1952 > Mäkihyppy

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Seura | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Pentti Uotinen | Lahden Hiihtoseura | 226,8 | 89 - 89,5 m |
| 2 | Olavi Kuronen | Puijon Hiihtäjät | 221,5 | 84 - 86 m |
| 3 | Aatto Pietikäinen | Puijon Hiihtäjät | 221,4 | 85,5 - 82,5 m |
| 4 | Pentti Heino | Lahden Hiihtoseura | 219,1 | 85,5 - 86,5 m |
| 5 | Antti Hyvärinen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 214,3 | 83 - 80,5 m |
| 6 | Eino Kaakkolahti | Jyväskylän Hiihtoseura | 214,0 | 82 - 83 m |
| 7 | Veikko Salmenranta | Lahden Hiihtoseura | 212,3 | 83 - 83 m |
| 8 | Vilho Koskinen | Nokian Teräs (TUL) | 211,6 | 81 - 86 m |
| 9 | Lasse Johansson | Kouvolan Hiihtoseura | 210,6 | 85 - 82 m |
| 10 | Eino Kirjonen | Lahden Hiihtoseura | 206,5 | 83 - 82 m |
Mäkimiehet kisasivat Kuopiossa Puijon mäessä 20. tammikuuta 1952 olympiapaikoista. Hyppääjiä oli kaikkiaan 32. Kisan voitti hieman yllättäen Lahden Uotinen Ounasvaaran Tauno Luiron kaaduttua toisen hyppynsä. Kuronen ja Aatto Pietikäinen vahvistivat asemiaan olympiamatkalleen sijoittumalla 2:ksi ja 3:ksi.
Kontiolahden katsastuskilpailut 29.1.1952 > Miehet 18 km:n katsastuskisa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tapio Mäkelä | Lahden Hiihtoseura | 1.10,04 |
| 2 | Tauno Sipilä | Pylkönmäen Yrittävä | 1.10,06 |
| 3 | Toivo Oikarinen | Sonkajärven Pahka | 1.10,10 |
| 4 | Antti Sivonen | Ilomantsin Urheilijat | 1.10,25 |
| 5 | Veini Kontinen | Jämsänkosken Ilves | 1.11,00 |
| 6 | Viljo Pesonen | Kiuruveden Jänne | 1.11,04 |
| 7 | Paavo Lonkila | Kiuruveden Jänne | 1.11,21 |
| 8 | Pauli Honkanen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 1.11,33 |
| 9 | Leo Backman | IK Örnen | 1.11,52 |
| 10 | Viljo Vellonen | Savonrannan Urheilijat | 1.11,57 |
Miesten pikamatkan viimeiset katsastukset olivat Joensuussa, oikeammin Kontiolahdella 29. tammikuuta 1952 Lykynlammen rannalla. Ensimäiset väliajat tulivat 7,5 km:n kohdalla, ja siellä tiukkaa kisaa johti Ilomantsin Sivonen 10 sekunnilla ennen Sonkajärven Oikarista ja hänestä sekunnin Lahden Mäkelä. Seuraavissa väliajoissa 12 km:n kohdalla kärkeä piti Oikarinen perässään kaksi sekuntia Sivonen ja viisi sekuntia Mäkelä. Lopussa Mäkelä niousi kärkeen ottaen kahden sekunnin voiton lopussa nousseesta Pylkönmäen Sipilästä ja kuudella sekunnilla kolmanneksi tulleesta Oikarisesta. Entisistä mestareista Karihaaran Karun Eero Rautiola oli 14 yli kaksi minuuttia Mäkelälle hävinneenä.
Kontiolahden katsastuskilpailut 29.1.1952 > Miehet 50 km:n katsastuskisa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Veikko Hakulinen | Valkeakosken Haka | 3.25,57 |
| 2 | Esko Tilli | Anjalan Liitto | 3.31,13 |
| 3 | Pekka Kuvaja | Jämsänkosken Ilves | 3.31,53 |
| 4 | Eero Naapuri | Kainuun Ärjy | 3.32,28 |
| 5 | Kauko Mononen | Savonrannan Urheilijat | 3.32,33 |
| 6 | August Kiuru | Tainionkosken Urheilijat | 3.32,54 |
| 7 | Eero Kolehmainen | Anttolan Urheilijat | 3.32,55 |
| 8 | V.Korhonen | Sotkamon Jymy | 3.33,28 |
| 9 | Väinö Posti | Simon Kiri | 3.36,57 |
| 10 | Vilho Kuhno | Saarijärven Pullistus | 3.36,56 |
Miesten pitkän matkan karsinnat suoritettiin 29. tammikuuta 1952 Joensuussa, oikeammin Kontiolahdella Lykynlammen rannalla. Kisan alussa otti johdon Valkeakosken Veikko Hakulinen ennen Anjalan Tilliä, Anttolan Kolehmaista ja Tainionkosken Kiurua. Puolessa matkassa Hakulinen piti jo lähes kahden minuutin johtoa ennen Kolehmaista ja Kiurua. Hakulisen veto kesti loppuun asti ottaen yli viiden minuutin voiton ennen Tilliä, jota seurasivat tasaisesti hiihtäneet Jämsänkosken Kuvaja, Kainuun Naapuri ja Savonrannan Mononen. Entisistä mestareista Mäntän Urheilijoiden Pekka Vanninen oli 17. yli 20 minuuttia Hakuliselle hävinneenä. Aiemmin katsastuksissa menestynyt Savitaipaleen Urheilijoiden Väinö Karkia keskeytti kisan.
Kontiolahden katsastuskilpailut 29.1.1952 > Naiset 10 km katsastuskisa

| Sija | Kilpailija | Seura | Aika |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lydia Wideman | Tampereen Hiihtoseura | 46,30 |
| 2 | Sirkka Polkunen | Vihtavuoren Pamaus | 47,23 |
| 3 | Mirja Hietamies | Lemin Eskot | 48,02 |
| 4 | Maire Hahl | Sysmän Sisu | 48,24 |
| 5 | Eva Hög | IF Pedesöre Pojkarna | 48,54 |
| 6 | Maire Saloranta | Marrasjärven Metsot | 49,03 |
| 7 | Raija Malmi | Virolahden Sampo | 49,57 |
| 8 | Tyyne Tikkanen | Kuopion Kisa-Veikot | 50,00 |
Naisten 10 km:llä käytiin 29. tammikuuta 1952 Joensuussa, oikeammin Kontiolahdella Lykynlammen rannalla. Kisan voitti ylivoimaisesti Tampereen Lydia Wideman ennen Vihtavuoren Sirkka Polkusta. Parina lähteneet Lahden Hiihtoseuran Siiri Rantanen ja Lemin Mirja Hietamies tulivat Widemanin kiinni ajamiksi. Rantanen keskeytti tässä vaiheessa Hietamiehen jatkaessa kolmanneksi.
Lahden mäki- ja yhdistetyn karsinnat 29.-30.1.1952 > Mäkihyppy 30.1.1952

| Sija | Kilpailija | Pisteet | Seura | Hyppyjen pituudet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Antti Hyvärinen | Ounasvaaran Hiihtoseura | 224,0 | 69 - 69,5 m |
| 2 | Alpo Heikkinen | Lahden Hiihtoseura | 222,5 | 68,5 - 70 m |
| 3 | Tauno Luiro | Ounasvaaran Hiihtoseura | 219,5 | 68 - 69,5 m |
| 4 | Tauno Laitinen | Lahden Hiihtoseura | 218,0 | 68 - 69,5 m |
| 5 | Pentti Heino | Lahden Hiihtoseura | 217,5 | 66,5 - 69,5 m |
| 6 | Eino Kaakkolahti | Jyväskylän Hiihtoseura | 217,0 | 67 - 67 m |
| 7 | Esko Kuusinen | Lahden Hiihtoseura | 216,0 | 69 - 68 m |
| 8 | Veikko Salmenranta | Lahden Hiihtoseura | 213,0 | 65 - 68 m |
| 9 | Pauli Vainio | Myllykosken Kilpa-Veikot | 211,5 | 68,5 - 68 m |
| 10 | Aatto Pietikäinen | Puijon Hiihtäjät | 210,5 | 64 - 65,5 m |
Mäkimiehet kisasivat Lahdessa sen silloisessa suurmäessä 30.1.1952 olympiapaikoista. Kisan voitti Ounasvaaran Hyvärinen hyvillä hypyillään. Toiseksi nousi Lahden Alpo Heikkinen, joka hyppäsi kisan pisimmän hypyn 70 metriä.
Lahden mäki- ja yhdistetyn karsinnat 29.-30.1.1952 > Yhdistetty 29.-30.1.1952

| Sija | Kilpailija | Seura | Pisteet | Hiihto ja mäenlasku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Heikki Hasu | Myllykosken Kilpa-Veikot | 440,0 | 240,0 + 200,0 |
| 2 | Mikko Meriläinen | Sotkamon Jymy | 433,61 | 237,58 + 196,03 |
| 3 | Aulis Sipponen | Jämsänkosken Ilves | 433,33 | 237,83 + 195,5 |
| 4 | Eeti Nieminen | Nokian Urheilijat | 428,1 | 231,5 + 196,6 |
| 5 | Leo Heikkinen | Lahden Hiihtoseura | 426,1 | 218,2 + 207,9 |
| 6 | Onni Viljamaa | Lahden Hiihtoseura | 419,4 | 223,5 + 195,9 |
| 7 | Martti Huhtala | Ounasvaaran Hiihtoseura | 419,07 | 237,62 + 181,45 |
| 8 | Pauli Salonen | Lahden Hiihtoseura | 405,3 | 227,7 + 177,6 |
| 9 | Erkki Lyijynen | Valkeakosken Haka | 399,3 | 238,5 + 160,8 |
Lahdessa kisatussa yhdistetyssä ensimmäisen päivän hiihto-osuuden ykkönen oli odotetusti Mylykosken Hasu. Hänestä 1,5-2,5 pistettä jääneinä olivat Valkeakosken Lyijynen, Jämsänkosken Sipponen, Sotkamon Meriläinen ja Ounasvaaran Huhtala. Mäkiosuudella Hasu, Meriläinen ja Sipponen säilyttivät asemansa Nokian Eeti Niemisen noustessa aiempia paremmilla hypyillään.
Valinnoista

Suomen Hiihtoliitto valitsi olympiajoukkueeseen:
18 km: Pauli Honkanen, Veini Kontinen, Urpo Korhonen, Paavo Lonkila, Tapio Mäkelä, Toivo Oikarinen, Viljo Pesonen  ja Tauno Sipilä
50 km: Veikko Hakulinen, Eero Kolehmainen, Pekka Kuvaja, Kalevi Mononen, Eero Naapuri ja Esko Tilli
Mäenlasku: Alpo Heikkinen, Antti Hyvärinen, Olavi Kuronen, Tauno Luiro, aatto Pietikäinen ja Pentti Uotinen
Yhdistetty: Heikki Hasu, Martti Huhtala, Paavo Korhonen, Mikko Meriläinen, Eeti Nieminen ja Aulis Sipponen.
Ricardo Brugada

Näkymä Chacaritaan.
Ricardo Brugada eli tunnetulta epäviralliselta nimeltään Chacarita on Paraguayn pääkaupunki Asunciónin kaupunginosa (barrios) ja slummi. Sen asukasluku oli vuoden 2022 väestönlaskennassa 13 153.
Maantiede

Ricardo Brugada sijaitsee Asunciónin keskustassa Paraguayjoen varrella Asuncióninlahden rannalla levittäytyen alas Paraguayn kongressitalolta. Lähellä sen rajaa sijaitsevat myös Asunciónin keskusrautatieasema ja Catedral metropolitana de Asunción. Ricardo Brugadan barrio eli hallinnollinen alue on kooltaan noin 150 hehtaaria. Sen korkein kohta on nimeltään Punta Karapãs.
Historia

Kaupunginosan yleisesti käytetyn nimen Chacarita on sanottu juontuvan ketšuankielisestä sanasta chacra, joka viittaa viljeltyyn maahan. Ennen nykyisen slummin muodostumista seutu olikin viljeltyä. Kaupunginosa sai virallisen vähemmän käytetyn nimensä Ricardo Brugada vuonna 1920 paikallisen asianajajan ja journalistin muistoksi. Ennen Paraguayn rautateiden lakkauttamista Chacaritan läpi kulki rautatie. Kaupunginosan köyhä väestö kasvoi nopeasti 1970-luvulla, kun pääkaupungin muu alue vaurastui ja täyttyi uuden keskiluokan asunnoista. Monia köyhempiä asunciónilaisia häädettiin ja he päätyivät Chacaritaan.
Lokakuusta 2010 alkanut ja vuonna 2013 valmistunut Asunciónlahden kehityshanke sisälsi Paraguayjoen rannan kehitystöitä, mukaan lukien joenvartta pitkin kulkevan tien. Monet paikalliset joutuivat siirtymään kodeistaan hankkeen takia. Paikallisia evakuoidaan suhteellisen usein väliaikaisesti myös tulvien takia.
Väestö ja kulttuuri

Chacaritan asukasluku oli Paraguayn vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 13 153.
Chacarita oli guaranian musiikkigenren kehittäneen José Asunción Floresin syntymäpaikka ja hänen kotitalonsa on nykyisin hänen elämälleen omistettu museo. Kaupunginosaan on pyritty kehittämään guaraniaan ja muuhun paikalliseen taiteeseen liittyvää matkailua.
Resistencia Sport Club on paikallinen jalkapallojoukkue.
Asunciónin kaupunginosat kartalla.
Koskikara (kauppakeskus)

| Koskikara |
| --- | --- |

 Kauppakeskuksen koillinen sisäänkäynti.
Sijainti:  Valkeakosken keskusta
Avattu:  1993
Arkkitehti:  Tähti-Set Oy
Omistaja:  Pirkanmaan Osuuskauppa
Liikkeiden määrä:  34/36
Kerrospinta-ala:  10 400 m²
Kerrosten määrä:  4
Kävijämäärä:  1,5 milj. (2015)
Vuosimyynti:  34,0 milj. euroa (2009)
Pysäköintipaikkoja:  260 (joista katettuja 110)
Kotisivu
Koskikara on kauppakeskus Valkeakosken ydinkeskustassa 1. kaupunginosassa. Sen pääomistaja on Pirkanmaan Osuuskauppa. Koskikara rakennettiin Valkeakosken keskustaan vuonna 1993. Koskikara keskittyy pääasiassa päivittäistavaramyymälöihin. Ennen Koskikaraa paikalla sijaitsi SOK:n tavaratalo. Ennen Koskikarassa sijaitsi Vapaa Valinta, Riihimäen Säästö-Karit, Valintatalo, Tiimari, Leluliike Koskivekara, Ravintola Rosso, Donitsi Kahvila Arnolds sekä Kirpputori Merjan kirppis. Koskikarassa järjestetään aika ajoin myös konsertteja; muun muassa Anna Abreu ja Cheek ovat esiintyneet Koskikarassa. Koskikara muuttuu Valkeakosken Prisma-keskukseksi vuonna 2025.
Perustiedot

| --- | --- |
Rakennusvuosi: 1993
Autopaikat: 260, josta katetussa tilassa 110
Yrityksiä: 34/36
Vuokrattava pinta-ala: 10 400 neliömetriä
Kävijämäärä vuosittain: 1 500 000


Ankkuriyritykset: S-market, Alko, Hesburger, Sportia
Koskikaran liikkeet > Päivittäistavara

Alko
R-kioski
Prisma
Koskikaran liikkeet > Ruokapaikat ja kahvilat

Café Sofia
Hesburger
Ravintola Stella
Koskikaran liikkeet > Muotiliikkeet

Caren
KenkäS
Rukki (laukkuliike)
Koskikaran liikkeet > Kauneus ja Terveys

EasyFit
Kauneuskulma Noname
Luontaistuntija
Parturi kampaamo Fem'men
Parturi kampaamo Isabella
Avainapteekki
Terveystalo
Koskikaran liikkeet > Muut liikkeet

Hopianäkö Synsam
Kuva ja Kehys Lahti
Koskikulta
Koskiviihde
RAY Potti
Silmäasema
Sportia
Koskikaran liikkeet > Palvelut ja toimistot

Asianajotoimisto VT Jaana Linna-Laiho
Ilona IT
Kiinteistömaailma
Kuntofysio
Tilitoimisto Koskitilit
Valkeakosken OP-Kiinteistökeskus
Valkeakosken Osuuspankki
Valkeakosken Sanomat
Valkeakosken taksi
Valkeakosken tili ja isännöinti
Yhteispalvelukeskus
Aiheesta muualla

Koskikaran kotisivut
Kauppakeskuksen pääaukiota.
Matti Rautiola

Matti Aarne Ernst Rautiola (s. 2. marraskuuta 1950 Tornio) on suomalainen arkkitehti, joka toimi rakennussuunnittelun professorina ja Rakennustietosäätiö RTS:n yliasiamiehenä.
Matti Rautiola syntyi rakennusinsinööri Aarne Ernest Rautiolan ja pankkitoimihenkilö Rauha Inkeri Husan perheeseen. Hän avioitui Päivi Huhdan kanssa 1974. Ylioppilaaksi Rautiola tuli Rovaniemen yhteiskoulusta 1970 ja valmistui arkkitehdiksi Tampereen teknillisestä korkeakoulusta 1975.
Rautiola toimi valmistuttuaan projektiarkkitehtina eri toimistoissa vuoteen 1984 ja on työskennellyt myös sen jälkeen muiden kanssa perustamissaan suunnittelutoimistoissa. Taideteollisessa korkeakoulussa hän oli lehtori 1994–1996, instituutin johtaja 1996–1999 ja osastonjohtaja 1999. Tampereen teknillisen yliopiston arkkitehtuurin professorina Rautiola toimi 2002–2006 ja Rakennustietosäätiö RTS:n yliasiamiehenä 2007–2018. Rautiolalla on lisäksi ollut useita kotimaisia ja kansainvälisiä luottamus- ja asiantuntijatehtäviä.
Katri Helena

| Katri Helena |
| --- | --- |
 Katri Helena vuonna 1993.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Katri Helena Kalaoja
Syntynyt: 17. elokuuta 1945 (ikä 79) Tohmajärvi
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Aktiivisena:  1963–
Tyylilajit:  iskelmä
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  PSO, Scandia / WMG, Hype
Aiheesta muualla
Kotisivut
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Katri Helena (oikealta nimeltään Katri Helena Kalaoja, ent. Kalaoja-Rajala, ent. Turunen, o.s. Koistinen; s. 17. elokuuta 1945 Tohmajärvi) on suomalainen iskelmälaulaja ja yksi Suomen menestyneimmistä laulajista.
Katri Helena on levyttänyt vuoteen 2015 mennessä yli 480 laulua, julkaissut 52 albumia ja kokoelmaa, ja äänitteitä on myyty kaikkiaan yli 1,5 miljoonaa. Hän on vuoteen 2011 mennessä saanut 19 kultalevyä, neljä platinalevyä ja yhden tuplaplatinan. Katri Helenan hittejä ovat muun muassa ”Anna mulle tähtitaivas”, ”Vasten auringon siltaa”, ”Mun sydämeni tänne jää”, ”Katson sineen taivaan”, ”Lintu ja lapsi”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Paloma Blanca”, ”Syysunelma”, ”Ei kauniimpaa”, ”Puhelinlangat laulaa” ja hänen itsensä säveltämä ”Joulumaa”.
Ura > 1960-luku

Katri Helenan levytysura alkoi vuonna 1963 ”Poikien kuvat” -laululla. Seuraavana vuonna julkaistusta Pentti Viherluodon ja Aimo Viherluodon alun perin foxtrotina vuonna 1947 esitetystä kappaleesta ”Puhelinlangat laulaa” tuli Katri Helenan läpimurtohitti, nyt letkajenkkana. Toivo Kärjen ja Juha Vainion letkajenkka  ”Minne tuuli kuljettaa” jäi yleisön mieleen Eurovision laulukilpailun Suomen karsinnoista 1965. Katri Helena esitti kappaletta silloin tällöin vuosien varrella eri konserteissaan.
Katri Helena on kuulunut uransa aikana kolmen levy-yhtiön listoille. Hänen uransa alkoi PSO-levy-yhtiössä vuonna 1963. Kymmenen vuoden päästä, vuonna 1973, hän siirtyi Scandiaan, joka yhdessä emoyhtiönsä Finnlevyn kanssa yhdistyi kansainväliseen Warner Music Groupiin vuonna 1993.
Ura > 1970-luku

Marraskuussa 1975 pidettiin Helsingin Messukeskuksessa Toivo Kärjen 60-vuotisjuhlakonsertti Tänä iltana Toivo Kärki, jossa kapellimestarina toimi Rauno Lehtinen. Laulajat olivat enimmäkseen vanhoja konkareita, hieman nuorempaa polvea edusti Katri Helena. Hän esitti muun muassa kappaleen "Päivänkehrä", jota hän ei koskaan kuitenkaan levyttänyt.
Katri Helena edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1979 kappaleella ”Katson sineen taivaan” sijoittuen 14:nneksi.
1970-luvun jälkeen yhteistyö kapellimestari Esa Niemisen kanssa 1980-luvulta 2000-luvulle jatkoi Katri Helenan uraa iskelmäviihteen kärkipaikoilla, muun muassa kappaleilla ”Vie minut”, ”Onnen onkija” ja ”Minä toivon”.
Ura > 1980-luku

Vuonna 1980 Juha Vainio kirjoitti runon, johon Veikko Samuli teki sävellyksen. Kappale on nimeltään Mun sydämeni tänne jää.  Vuonna 1982 Katri Helena levytti albumin Minä soitan sulle illalla, jolla oli 12 Toivo Kärjen tunnettua kappaletta uusina sovituksina. Kärki itse oli ehdottanut aivan eri kappaleita, myös harvinaisuuksia, mutta tuottajat Olli Heikkilä ja Jaakko Salo olivat päättäneet toisin.
Ura > 1990-luku

Toisen kerran Katri Helena edusti Suomea Euroviisujen vuoden 1993 laulukilpailussa kappaleella ”Tule luo” sijoittuen 17:nneksi. Suurimman suosion saavutti 1990-luvun alussa julkaistu Jukka Kuoppamäen sävellys ja sanoitus ”Anna mulle tähtitaivas”, josta kapellimestari-sovittaja Esa Nieminen teki iloisen iskelmäsovituksen.
Ura > 2000-luvun ensimmäinen vuosikymmen

Vuonna 2000 Katri Helena oli osa Leidit Lavalla -kvartettia yhdessä Paula Koivuniemen, Marion Rungin ja Lea Lavenin kanssa. Samana vuonna 2000 Vexi Salmi ja Nina Honkanen toteuttivat laajan 8-osaisen Liljankukka-televisiosarjan, jossa eri vaiheissa oli suuri joukko keskustelijoita, huomattavia alan asiantuntijoita pohtimassa iskelmää yleensä ja Toivo Kärjen merkitystä erityisesti. Erään jakson yhtenä keskustelijana oli Katri Helena, joka kertoi omia muistojaan ja esitti teräviä kommentteja. Hän myös lauloi Kärjen kappaleet "Tule hiljaa" ja "Tulivuori"  Olli Ahvenlahden sovituksina.
Vuonna 2004 Katri Helena sai ansioituneelle naislaulajalle tarkoitetun, Maarit Niiniluodon ideoiman Anna-Liisa -palkinnon Vääksyn Toivo Kärki -tapahtumassa. Illan konsertissa hän lauloi mm. Kärjen ja Reino Helismaan kappaleen "Älä unohda hymyä".   Edelleen, vuonna 2004 Katri Helena teki Jari Sillanpään kanssa MeStarat-konserttikiertueen. Katri Helenan ja Sillanpään lavashow kiersi Suomen suurilla areenoilla. Vuonna 2007 pari teki paluun samalle lavalle, MeStarat Joulushow -kiertueen muodossa, joka myös kiersi suuria areenoita ympäri Suomen. Katri Helenalle myönnettiin vuonna 2007 Pro Finlandia -mitali.
Katri Helena esiintyi 20 vuotta, vuoteen 2008 saakka, Petoman-orkesterin solistina. Sittemmin hänen orkesterinsa kapellimestarina toimi Arttu Takalo, ja 2014 kapellimestariksi tuli Ville Riippa.
Ura > 2010-luku

Vuonna 2010 Katri Helena teki uuden levytyssopimuksen tamperelaisen Hype Recordsin kanssa, mutta palasi Warner Music Groupin joukkoihin 2013. Vuonna 2011 hän vaihtoi pitkäaikaisen managerinsa Lilja Kainulaisen Tommi Liimataiseen.
Helsingin kaupunginteatterissa sai elokuussa 2011 ensi-iltansa Katri Helenasta kertova musiikkinäytelmä Katri Helena – Sinivalkoinen ääni. Sen on kirjoittanut Ilpo Tuomarila, ohjannut Tiina Brännare ja pääosaa esitti Sanna Majuri. Muissa rooleissa nähtiin Sinikka Sokka Bertta-äitinä, Kari Arffman Panu Rajalana ja Sami Hokkanen Timo Kalaojana. Vastaava Katri Helena -musikaali sai ensi-iltansa elokuussa 2021 Vaasan kaupunginteatterissa.
Syksyllä 2012 Katri Helena oli mukana Nelosella esitetyllä Vain elämää -sarjan ensimmäisellä kaudella, jolla seitsemän kotimaista artistia esitti toistensa kappaleita.
Katri Helenan 50-vuotistaiteilijajuhlaa 2013–2014 vietettiin 45:llä konsertilla ympäri Suomea.
Katri Helenan albumi Taivaan Tie julkaistiin 2014 ja se myi kultaa. Samana vuonna hän sai Tohmajärvelle nimikkokadun nimeltään Katri Helenan raitti. Vuonna 2014 Katri Helena palkittiin Iskelmä-Finlandia-palkinnolla.
Katri Helena joutui jäämään vuoden 2018 kesällä sairauslomalle esiintymisistään kilpirauhasen vajaatoiminnan vuoksi. Vuonna 2019 hän teki joulukonserttikiertueen Etelä-Suomessa.