stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ruotsin valtiopäivävaalit 2014
Tulos

Ruotsin valtiopäivävaalien 2014 tulokset
| Puolueet ja vaaliliitot | Puolueet ja vaaliliitot | Puolueet ja vaaliliitot | Puolueet ja vaaliliitot | Äänet> Ääniä | Äänet> % | Äänet> +/– | Paikat | Paikat> +/– |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | Sosiaalidemokraatit | S | 1 932 711 | 31,01 | +0,35 | 113 | +1 |
|  |  | Vihreät | MP | 429 275 | 6,89 | –0,45 | 25 | — |
| Keskusta-vasemmisto | Keskusta-vasemmisto | Keskusta-vasemmisto | Keskusta-vasemmisto | 2 361 986 | 37,9 | –0,1 | 138 | +1 |
|  |  | Maltilliset | M | 1 453 517 | 23,33 | –6,74 | 84 | –23 |
|  |  | Ruotsin keskustapuolue | C | 380 937 | 6,11 | –0,44 | 22 | –1 |
|  |  | Kansanpuolue liberaalit | FP | 337 773 | 5,42 | –1,63 | 19 | –5 |
|  |  | Kristillisdemokraatit | KD | 284 806 | 4,57 | –1,03 | 16 | –3 |
| Alliansen (keskusta-oikeisto) | Alliansen (keskusta-oikeisto) | Alliansen (keskusta-oikeisto) | Alliansen (keskusta-oikeisto) | 2 457 033 | 39,43 | –9,84 | 141 | –32 |
|  | Ruotsidemokraatit | Ruotsidemokraatit | SD | 801 178 | 12,86 | +7,16 | 49 | +29 |
|  | Vasemmisto | Vasemmisto | V | 356 331 | 5,72 | +0,11 | 21 | +2 |
|  | Feministinen aloite | Feministinen aloite | FI | 194 719 | 3,12 | +2,72 | 0 | — |
|  | Muut | Muut |  | 60 326 | 0,97 | +0,05 | 0 | — |

| Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | Yhteensä | 6 231 573 | 100 % |  | 349 |  |

| Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | Hyväksyttyjä ääniä | 6 231 573 | 99,08 |  |  |  |
| Tyhjiä | Tyhjiä | Tyhjiä | Tyhjiä | 56 287 | 0,89 |  |  |  |
| Hylättyjä | Hylättyjä | Hylättyjä | Hylättyjä | 2 156 | 0,03 |  |  |  |
| Äänestäneitä | Äänestäneitä | Äänestäneitä | Äänestäneitä | 6 290 016 | 85,81 |  |  |  |
| Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | Äänioikeutettuja | 7 330 432 |  |  |  |  |

 Lähde: Valmyndigheten
Ruotsin valtiopäivävaalit 1991

Ruotsin valtiopäivävaalit 1991 järjestettiin 15. syyskuuta 1991. Vaalien suurimmat voittajat olivat kristillisdemokraatit ja oikeistopopulistinen Uusi demokratia jotka molemmat olivat myös uusia valtiopäiväpuolueita. Sen sijaan Ympäristöpuolue vihreät menetti kaikki paikkansa koska sen kannatus jäi alle 4 prosentin äänikynnyksen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruotsin valtiopäivävaalit 1991 Wikimedia Commonsissa
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Riksdagsvalet i Sverige 1991
Käännös suomeksi
Richard Holbrooke

Richard Holbrooke.
Richard Charles Albert Holbrooke (24. huhtikuuta 1941 New York – 13. joulukuuta 2010 Washington) oli korkea-arvoinen yhdysvaltalainen diplomaatti, toimittaja, kirjailija, professori, Rauhanjoukkojen virkailija ja investointipankkiiri.
Holbrooke valmistui Brown Universitystä vuonna 1962. Holbrooke toimi vuosina 1993–1994 Yhdysvaltain Saksan suurlähettiläänä, vuonna 1995 Bosnian sodan päättäneen Daytonin rauhansopimuksen neuvottelijana ja vuosina 1999–2001 Yhdysvaltain YK-lähettiläänä Bill Richardsonin jälkeen. Hän kritisoi voimakkaasti presidentti George W. Bushin Afganistan-politiikkaa. Holbrooken viimeiseksi tehtäväksi jäi toimiminen Barack Obaman hallinnossa Yhdysvaltain Afganistanin ja Pakistanin erityislähettiläänä. Holbrooke kuoli aortan repeämän korjaamiseksi tehdyn leikkauksen jälkeen 13. joulukuuta 2010 69-vuotiaana.
Teokset

Clark Clifford & Richard Holbrooke: Counsel to the President, 1991
Richard Holbrooke: To End a War, 1998
Aiheesta muualla

Richard Holbrooken muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Robertia

| Robertia |
| --- | --- |

 Permikausi  Guadalupe-epookki  PreЄ Є O S D C P T J K Pg N      
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Kladi::  Synapsidit Synapsida
Lahko::  Terapsidit Therapsida
Kladi::  Neotherapsida
Alalahko::  †Anomodontia
Osalahko::  †Dikynodontit Dicynodontia
Heimo::  †Pylaecephalidae
Suku::  †Robertia  Boonstra 1948
Synonyymit
 Broilius Toerien, 1953 
Lajit
 †R. broomiana Boonstra, 1948  †R. antjiesfonteinensis Toerien, 1953 
Katso myös
   Robertia Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Robertia on sukupuuttoon kuollut osalahkoon Dicynodontia-kuuluva terapsidisuku, joka eli Permikauden keskivaiheilla (Guadalupe-epookki) Etelä-Afrikassa. Suvun lajeilla oli myöhäisempien sukulaistensa tapaan kaksi ulkonevaa kulmahammasta. Ne olivat pieniä kasvissyöjiä. Paleontologi Lieuwe Dirk Boonstra nimesi Robertian terapsiditutkimuksen uranuurtajan, paleontologi Robert Broomin mukaan. Sunun tyyppilaji onkin nimeltään  Robertia broomiana. Robertia kuuluu Pylaecephalidaeen ja on läheistä sukua Diictodonille.
Fylogenia

Sidor (2003), lisätty Kwazulusaurus Maisch, (2002):
Ruusu (nimi)

| Ruusu |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  4. toukokuuta
– ruotsinkielinen:  –
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Roosa, Ruusa, Rosita
Vastineita eri kielissä:  Rose (eng.), Rosa
Nimen alkuperä:  kasvisuku ruusut
Infobox OKNimi-testi OK: 
Ruusu on suomalainen naisen etunimi. Ruusun nimipäivä on 4. toukokuuta. Suomessa on vuoden 2019 loppuun mennessä ollut 604 Ruusu-nimistä, joista suurin osa on vuoden 1980 jälkeen syntyneitä.
Tunnettuja Ruusu-nimisiä

Ruusu Heininen (1876–1962), lastenkasvattaja ja lastenkirjailija
Ruusu Leppänen, Ruusukukkane, YouTube-videoiden tekijä, nuorisovaikuttaja ja toimittaja
Röyskölä

Röyskölä on eteläpohjalaisen Ilmajoen kunnan kylä Ilmajoen keskustan pohjoispuolella Kyrönjoen molemmin puolin. Röyskölänkylän pääteitä ovat joen länsipuolen Könnintie (yhdystie 7000) ja itäpuolen Nikkolantie. Könnintie tunnetaan jo 1600-luvulta, Nikkolantie rakennettiin 1900-luvun taitteessa. Kyrönjoen ylittää kylän kohdalla puinen kevyen liikenteen riippusilta Röyskölän silta, jonka on suunnitellut Valle Antila. Pohjoisempana on 1800-luvun alusta peräisin oleva Nikkolan silta, joka on nyt suljettu moottoriajoneuvoilta.
Röyskölän kyläseuran toiminta-alue kattaa myös viereiset Fossilan ja Pirilän kylät sekä osan Nikkolan kylää. Nämä taloryhmät on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Heti kylien pohjoispuolella avautuu Ilmajoen Alajoen alava viljelymaisema, joka kuuluu Suomen valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin.
Röyskölässä toimii Kuhnalan päiväkoti, ja lähimmät alakoulut ovat Herralan koulu keskustan suunnassa ja Peltoniemen koulu kylän pohjoispuolella.
Roberto Accornero

| Roberto Accornero |
| --- | --- |
 Roberto Accornero vuonna 2020.
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. maaliskuuta 1957 (ikä 67) Ivrea
Ammatti:  näyttelijä
Näyttelijä
Aktiivisena:  1981–
Aiheesta muualla
IMDb 
Roberto Accornero (9. maaliskuuta 1957 Ivrea) on italialainen näyttelijä. Hänen tunnettuja roolitöitään ovat muun muassa Angelo dell'Acquan rooli elokuvassa John XXIII: The Pope of Peace ja Capitano Aloisin rooli sarjassa Il maresciallo Rocca.
Aiheesta muualla

Roberto Accornero Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Rukka-Maunu

| Rukka-Maunu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Mänttä-Vilppula
Koordinaatit:  61°58′59″N, 24°25′19″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Ruoveden alue (35.33)
Laskuoja:  Siltalanoja 
Järvinumero:  35.337.1.001
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  101,6 m  
Rantaviiva:  1,038 km  
Pinta-ala:  6,108 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiRukka-Maunu 
Rukka-Maunu  on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Huopioniemen kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa

Lammen pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet

Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Salojärven valuma-alueeseen (35.337) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Ronnie Hawkins

Ronnie Hawkins
Ronnie Hawkins (10. tammikuuta 1935 Arkansas – 29. toukokuuta 2022) oli yhdysvaltalainen rock and roll -muusikko. Hawkins perusti yhtyeensä The Hawksin opiskellessaan Arkansas'n yliopistossa. Vuonna 1958 hän muutti Kanadaan ja päätti siellä menestyttyään asettua maahan pysyvästi. Kappaleet ”Forty Days” ja ”Mary Lou” nousivat hiteiksi vuonna 1959. The Hawks toimi Hawkinsin taustayhtyeenä vuoteen 1963 saakka ja myöhemmin se on tullut itsenäisesti kuuluisaksi The Bandina. Hawkins on nimetty Canadian Music Hall of Fameen, Canada's Walk of Fameen ja Rockabilly Hall of Fameen.
Hawkinsin serkku on muusikko Dale Hawkins.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut (englanniksi)
Ronnie Milsap

Ronnie Milsap vuonna 1974.
Ronnie Lee Milsap (s. 16. tammikuuta 1943 Robbinsville, Pohjois-Carolina) on yhdysvaltalainen country-laulaja ja -muusikko.
Milsap syntyi sokeana. Hän alkoi opiskella klassista musiikkia, mutta kiinnostui pian myös rock and rollista. 1960-luvun alussa hän esiintyi J. J. Calen yhtyeen kanssa.
Milsap julkaisi vuonna 1963 singlen "Total Disaster". Hän nousi kymmeniä kertoja listaykköseksi, ja ajoittain musiikissa on kuultavissa pop-vaikutteita. Viimeinen listaykköshitti on "A Woman In Love" vuodelta 1989. Hän on Grammy-palkittu.
Aiheesta muualla

Ronnie Milsap Viralliset sivut (englanniksi)
Ruotsin naisten koripallomaajoukkue

Ruotsin naisten koripallomaajoukkue edustaa Ruotsia naisten koripallon maajoukkuekilpailuissa.
Ruotsin maajoukkue on pelannut naisten EM-kilpailuissa seitsemän kertaa ollen parhaimmillaan kuudes vuonna 2019.
Tilastot > EM-kilpailut

| --- | --- |
 1978 - 13.  1981 - 11.  1983 - 10.  1987 - 7. :  2013 - 7.  2015 - 14.  2019 - 6.
Tilastot > Pelaajatilastot

Lähde: Ruotsin koripalloliitto
| --- | --- |
 Eniten tehtyjä pisteitä Kicki Johansson 3272  Anne-Lee Mellström (Edwardzon) 1919  Frida Eldebrink 1595  Louice Halvarsson 1319  Ingela Capin 1284 :  Eniten pelattuja otteluita Kicki Johansson 184  Susanne Rosengren 145  Kadidja Andersson 138  Anna Barthold 133  Anne-Lee Mellström (Edwardzon) 132  Frida Eldebrink 131  Louice Halvarsson 131 
Muita pelaajia: Karin Laukkanen, Sari Karttunen, Danielle Hamilton-Carter, Marie Kumlin
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ruotsin naisten koripallomaajoukkue Wikimedia Commonsissa
Virallinen kotisivu (ruotsiksi)
Rukia Kuchiki

| Rukia Kuchiki |
| --- | --- |

Luoja(t):  Tite Kubo
Näyttelijä(t):  Fumiko Orikasa (japaniksi) Michelle Ruff (englanniksi)
Ensi- esiintyminen:  tammikuu 2002
Kustantaja:  Shūeisha
Henkilötiedot
Suhteet
Sisarukset:  Hisana Kuchiki Byakuya Kuchiki (adoptioveli)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Rukia Kuchiki (朽木ルキア,, Kuchiki Rukia) on kuvitteellinen hahmo Tite Kubon luomassa manga- ja animesarjassa Bleach. Hän on ensimmäinen hahmo, jonka katsoja näkee animessa.
Tausta

Rukia varttui Rukogai 78:lla ryöstelevässä orpolapsijoukossa Renji Abarain ja muiden ystäviensä kanssa. Rukia ja Renji löysivät ajoissa hengenvoimansa, joiden avulla he pääsisivät shinigamien akatemiaan paremman elämän toivossa. He lupasivat lähtevänsä vasta, kun kaikilla olisi oma sielunvoimansa. Lähellä aikuisikää muut ystävät kuitenkin kuolivat, minkä jälkeen Rukia ja Renji lähtivät akatemiaan. Rukia menestyi hieman keskivertoa paremmin, ja Kuchikin perhe adoptoi hänet. Rukian tultua 13. divisioonaan hän tapasi Kaien Shiban ja pääsi sinne. Miyako-niminen jäsen ja Kaienin rakastettu muuttuivat holloweiksi ja alkoivat teurastaa alokkaita. Hollow muutti myös Kaienin hollow'ksi. Kaien hyökkäsi Rukian kimppuun, minkä jälkeen Rukian oli pakko tappaa hänet. Rukia lähti oikeaan maailmaan, ja samana päivänä Renjistä tuli Byakuya Kuchikin luutnantti.
Muuta

Rukia tapaa ihmisten maailmassa Ichigo Kurosakin, jolla on vahva hengenvoima, minkä takia hän näkee haamuja, holloweja ja shinigameja. Rukia haavoittuu taistelussa hollow'ta vastaan ja joutuu antamaan voimiaan Ichigolle – suuren henkivoimansa ansiosta hän kuitenkin vie ne kaikki. Rukia ei voi palata Soul Societyyn ilman voimiaan, joten hän joutuu jäämään ihmisten maailmaan. Ilman voimiaan Rukian silti pitää tappaa holloweja ja lähettää haamuja eteenpäin, joten hän laittaa Ichigon tekemään nämä työt puolestaan. Renji ja Byakuya kuitenkin löytävät Rukian, jota Ichigo yrittää epätoivoisesti suojella. Rukia viedään Soul Societyssä neuvosto 46:n eteen, ja hän saa kuolemanrangaistuksen. Ichigo, Orihime Inoue, Yasutora Sado, Uryū Ishida ja Yoruichi Shihōin saapuvat pelastamaan häntä, ja heidän ryhmäänsä liittyvät myös Renji, Hanatarō ja Ganju. Rukian kuolemantuomiosta kuitenkin luovutaan, kun Sōsuke Aizen tappaa 46 huoneen 40 viisasta ja 6 tuomaria ja liittyy holloweihin. Rukia jää Soul Societyyn, koska uskoo saavansa voimansa siellä helpommin takaisin, mutta palaa kuitenkin ihmisten maailmaan, kun bountot alkavat uhmata sitä. Rukia saa voimansa takaisin, kun Mamashi-niminen bounto ottaa hänet haltuunsa ja kaivaa voimat esiin. Orihime onnistuu vapauttamaan Rukian Mamashin kynsistä, jolloin Rukian voimat jäävät Rukialle.
Rukian zanpakutōn nimi on Sode no Shirayuki, "lumen valkoinen hiha" (袖の白雪 tai 袖白雪) ja Rukia aktivoi sen shikai muotoon käskyllä "tanssi" (舞え, mae). Shikai muodossa Sode no Shirayuki muuttuu täysin valkeaksi terää ja kahvaa myöten. Miekalla on kolme erilaista jääiskua; "ensimmäinen tanssi, valkoinen kuu" (初の舞・月白, some no mai, tsukishiro), "toinen tanssi, valkoinen aallokko" (次の舞・白漣, tsugi no mai, hakuren) ja "kolmas tanssi, valkoinen miekka" (参の舞・白刀, san no mai, shirafune).
Triviaa

Pitää korkeisiin paikkoihin kiipeilemisestä
Ongelmia löytää sopivia vaatteita
Rukialla on suuri fetissi etenkin Chappy -jäniksiin.
Pitää Ichigosta
On todella huono piirtäjä, josta Ichigo tykkää huomautella (jonka jälkeen Rukia tavallisesti pistää tämän naaman uuteen uskoon).
Rote Flora

Rote Flora vuonna 2017
Rote Flora on Hampurissa sijaitseva autonominen sosiaalikeskus, joka toimii entisen teatterin tiloissa. Rakennus vallattiin vuonna 1989. Rote Florassa järjestetään muun muassa konsertteja, taidenäyttelyitä ja muita kulttuuritapahtumia. Se toimii myös erilaisten kansalaisliikkeiden tukikohtana. Rote Flora nousi viimeksi julkisuuteen joulukuussa 2013, sen sulkemista vastustavien mielenosoitusten yhteydessä.
Historia

Vuonna 1888 valmistunut rakennus toimi teatteri- ja konserttitalona aina toiseen maailmansotaan saakka. 1950–1960-luvuilla talossa toimi elokuvateatteri ja vuoteen 1987 saakka se oli tavaratalona. Rakennukseen majoittui välittömästi tavaratalon lopettamisen jälkeen lukuisia kodittomia, talossa alkoi toimimaan myös erilaisia autonomisia ryhmiä ja osa sen tiloista otettiin uudelleen liikekäyttöön. Keväällä 1988 nähtiin väkivaltaisuuksia, kun osia rakennuksesta purettiin. Seuraavana kesänä taloa jälleen kunnostettiin vapaaehtoisvoimin ja Hampurin kaupunki tarjosi yllättäen aktivisteille väliaikaista vuokrasopimusta. Sen turvin Rote Flora aloitti varsinaisen toimintansa syyskuussa 1989. Vuokrasopimus kuitenkin peruttiin kaupungin taholta lähes välittömästi ja niinpä aktivistit julistivat talon vallatuksi 1. marraskuuta 1989.
Vuosina 1990–1991 talonvaltaajat muuttivat Rote Floran varastoalueena toimineen ränsistyneen takapihan puistoksi, joka nykyään tunnetaan nimellä Flora-Park. Marraskuussa 1995 rakennuksessa raivosi laaja tulipalo, mutta se kunnostettiin jälleen nopeasti. Syksyllä 2000 kaupunki aloitti talonvaltaajien kanssa neuvottelut rakennuksen vuokraamisesta ja kysymyksestä muodostui myös yksi Hampurin paikallisvaalien teemoista. Koska neuvotteluissa ei päästy yhteisymmärrykseen, myi kaupunki talon maaliskuussa 2001 yksityiselle sijoittajalle. Kauppasopimuksen mukaan talo sai 10 vuoden ajan pysyä vallattuna ilman vuokrasopimusta.
Joulukuun 2013 mielenosoitukset

Syksyllä 2013 rakennuksen omistaja vahvisti Rote Floran paikalle rakennettavan yksityisen kulttuuri- ja konserttitalon rakennussuunnitelmat ja ilmoitti sen nykyisten käyttäjien häätämisestä jouluun mennessä. Rote Floran häätöä vastusti talossa toimivien aktivistien lisäksi myös Altonan kaupunginosaneuvosto, jonka mukaan sen pitäisi pysyä paikallisten toimijoiden hallussa. Rakennuksen omistaja antoi Rote Floran tyhjentämiselle takarajaksi 20. joulukuuta 2013.
Ajankohtaa seuranneena päivänä järjestettiin suuri mielenosoitus, johon saapui yli 7 000 Rote Floran häätöä vastustanutta osallistujaa. Mielenosoittajien ja poliisin välille syntyi väkivaltaisia yhteenottoja, jossa loukkaantui yli sata poliisia ja kymmeniä mielenosoittajia. Yhteensä 19 Rote Floraa puolustanutta aktivistia pidätettiin. Mielenosoitusten jälkeen Rote Flora jatkoi yhä toimintaansa.
Tammikuun alussa 2014 Hampurin kaupunki ilmoitti olevansa halukas ostamaan kiinteistön takaisin 1,1 miljoonan euron hintaan, mutta summa ei kelvannut omistajalle, joka vaati viittä miljoonaa euroa. Myöhemmin Altonan kaupunginosaneuvosto teki päätöksen, joka turvaa Rote Floran aseman autonomisena kulttuurikeskuksena.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Rote Floran kotisivut
Matti Danielsson

Matti Valfrid Danielsson (27. marraskuuta 1926 Viipuri – 7. tammikuuta 2007) oli suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti Turun Rientoa.
Danielsson voitti 800 metrin juoksun Suomen-mestaruuden Vaasassa 1948 ajalla 1.53,3. Hän sai samalla matkalla SM-pronssia 1948. Hän saavutti viestijuoksun SM-kilpailuissa 4 × 800 metrin viestissä kultaa 1948 ja hopeaa 1949 sekä 4 × 400 metrin viestissä pronssia 1947.
Danielsson kilpaili viidessä aikuisten maaottelussa vuosina 1948–1950. Hän voitti 800 metrin maaottelujuoksun Helsingissä heinäkuussa 1949.
Danielsson juoksi 800 metrin ennätyksensä 1.52,8 Colombes'ssa 19. syyskuuta 1948.
Matti E. Niemelä

Matti Edvard Niemelä (9. syyskuuta 1850 Kemin maalaiskunta – 2. marraskuuta 1923 Kemi) oli suomalainen juristi, kollegiasessori, valtiopäivämies ja Kemin pormestari.
Matti Niemelän vanhemmat olivat talollinen, maakauppias Erkki Niemelä ja Margareta Elisabet Karkkonen. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun ruotsalaisesta alkeisoppilaitoksesta 1872 ja suoritti tuomaritutkinnon Helsingin yliopistossa 1890. Niemelä sai varatuomarin arvon 1894. Niemelä oli maanviljelijä, viljellen kotitilaansa Niemi-Niemelää aina vuoteen 1916 saakka, jolloin hän myi tilan Kemin kaupungille kunnalliskodiksi. Hän toimi Kemin pormestarina 1905–1923. Niemelä oli ensin Tornion ja sitten Kemin tuomiokunnan edustaja talonpoikaissäädyssä 1888, 1891 ja 1897.  Niemelä toimi lisäksi laiva-asioitsijana 1871–1896, Maalaisten paloapuyhtiön asiamiehenä 1900–1906 ja asianajajana 1890–1905. Hän perusti Kemiin myös raittiusseuran.
Matti Niemelä oli naimisissa 1876–1920 Maria Karolina Pruntsin (k. 1920) kanssa ja vuodesta 1921 Hildur Emilia Nymanin (entinen Lindsten) kanssa. Hänen poikansa ensimmäisestä avioliitosta oli insinööri ja tilanomistaja Ilmari Niemelä (1878–1952).
Matti Edvard Alanko

Matti Edvard Alanko, vuoteen 1906 Helander (17. kesäkuuta 1889 Hämeenlinna – 16. tammikuuta 1963 Hämeenlinna) oli suomalainen lehtiyhtiön toimitusjohtaja ja kunnallisneuvos, joka toimi vuosikymmeniä Hämeenlinnan kunnalliselämässä, mutta myös Hämeenlinnan vt. kaupunginjohtajana.
Alangon vanhemmat olivat räätäli Eemil Helander ja Aliina Sofia Malin ja puoliso vuodesta 1912 Sofia Autere. Alanko kävi kansa- ja ammattikoulun. Latojan koulutuksen saanut Alanko työskenteli kirjapainoalalla Helsingissä ja Hämeenlinnassa ja tuli 1909 töihin uuteen Hämeen Kansan kirjapainoon. Sen tekninen johtaja hän oli 1921–1933 ja koko lehtitalon toimitusjohtaja vuodesta 1933 vuoden 1959 alkuun, jolloin hän jäi eläkkeelle. Alanko oli myös Työväen Toverin ja Kullervon toimittaja 1924 ja 1940. Puoluekannaltaan sosiaalidemokraatti Alanko oli Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1921 vuoteen 1958, jolloin hän siirtyi hoitamaan väliaikaisesti kaupunginjohtajan tehtäviä. Alanko toimi sekä valtuuston varapuheenjohtajana että puheenjohtajana. Kaupunginhallituksen jäsen hän oli 1934–1944. Alangolle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvo vuonna 1949.
Raittiusmiehenä tunnettu Alanko sai nimikkokadun Hämeenlinnan Kaurialaan vuonna 1979.
Sachsenring

| Sachsenring |
| --- | --- |

Sijainti:  Hohenstein-Ernstthal‎, Saksa
Aikavyöhyke:  UTC+1
Valmistumisvuosi:  1927
Radan pituus:  3,7 km
Mutkia:  14
Suurimmat tapahtumat:  MotoGP, DTM
Sachsenring on moottorirata Hohenstein-Ernstthal‎issa Saksin osavaltiossa Saksassa noin 15 kilometriä Chemnitzistä länteen. Radalla ajetaan vuosittain ratamoottoripyöräilyn Saksan Grand Prix.
Ensimmäinen kilpailu 8,7 kilometriä pitkällä maantieradalla ajettiin 26. toukokuuta 1927. Samalla radalla ajettiin myös moottoripyöräilyn Itä-Saksan Grand Prix vuosina 1961–1972. Vuonna 1973 DDR:n hallinto määräsi, että ainoastaan itäblokin maiden kuljettajat saavat ajaa kilpailuja radalla, joka pysyi voimissaan 1990-luvun alkuun saakka.
Rataa lyhennettiin 3,5-kilometriseksi 1990-luvulla moottoripyörien tehojen noustessa, jolloin ajaminen kylän läpi tuli vaaralisemmaksi. Uusi rata rakennettiin entisen eteläosaan. Rataa on sen jälkeen vielä muutettu hieman pidemmäksi ja nopeammaksi.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sachsenring Wikimedia Commonsissa
Röykkiöhauta

Ekornavallen Falköpingin kunnassa Ruotsin Länsi-Götanmaalla.
Röykkiöhauta on kivistä tai kivestä ja maasta rakennettu esihistoriallinen hauta, joita Suomen alueella esiintyy kivikauden lopulta myöhäiselle rautakaudelle saakka. Röykkiöhautoja esiintyy myös monissa muissa maissa, kuten Virossa ja Ruotsissa.
Vaihtoehtoinen nimitys on rauniohauta, jota kuitenkin yleensä käytetään kuvaamaan vain pelkästä kivestä kasattuja hautoja. Maasta ja kivestä rakennettuja röykkiöitä kutsutaan maansekaisiksi röykkiöiksi. Hämeessä röykkiöhauta tunnetaan nimellä kääppä (joka on kantana sanassa kääpiö – siis kääpän asukas eli haltija) ja Lapissa rova.  Suomen eri murteissa röykkiöhautoja on kutsuttu myös kansanomaisilla nimillä hiidenkiuas, vare ja kruunu. Nimitys kruunu tulee siitä, että röykkiö on usein korkean kalliomäen päällä ikään kuin kruununa.
Rauniohaudat kuuluvat pääasiassa pronssikaudelle, joissakin tapauksissa jo kivikauden lopulle. Rauniot ovat usein kooltaan monumentaalisia, ja niissä saattaa olla selkeitä rakenteita (kivikehiä, muurilatomuksia, kiviarkkuja jne.). Ne sijaitsevat yleensä kallioiden laella. Eniten rauniohautoja on rannikolla. Sisämaassa esiintyy lapinraunioita, jotka kuuluvat pääasiassa rautakaudelle. Myös Turunmaan saaristossa ja Etelä-Pohjanmaalla on rautakautisia rauniohautoja.
Raunioiden suuri koko ja niihin tehtyjen hautausten pieni määrä viittaavat siihen, että ainakin varhaispronssikaudella ne olivat yhteiskunnan ylimmän kerroksen hautoja. Oletetaan, että monumentaalisten rauniohautojen sijainnilla viestitettiin sukuyhteisön tai jonkin muun ihmisryhmän oikeuksia ympäröiviin kalavesiin ja rantaniittyihin.
Myöhäispronssikaudelta lähtien raunioiden koko on pienentynyt, ja ne ovat muuttuneet maansekaisiksi röykkiöiksi. Maansekainen röykkiö, johon yleensä tehdään polttohautauksia, pysyy tyypillisenä rautakautisena hautamuotona merovingi- tai viikinkiajalle saakka. Maansekaisista röykkiöistä löytyy toisinaan suurehko määrä metalliesineitä, joita pantiin hautaan vainajien mukana.
Aiheesta muualla

Ismo Luukkosen valokuvia röykkiöhaudoista.
Arkeologisen kulttuuriperinnön opas: Pronssikautinen hautaröykkiö