stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Suvi Teräsniska

| Suvi Teräsniska |
| --- | --- |
 Suvi Teräsniska Kiuruveden Iskelmäviikko -musiikkitapahtumassa 2018
Henkilötiedot
Koko nimi:  Suvi Pirjo Sofia Teräsniska
Syntynyt: 10. huhtikuuta 1989 (ikä 35) Kolari
Muusikko
Laulukielet:  suomi
Tyylilajit:  iskelmä
Levy-yhtiöt:  HMC / Warner Music Finland (2007–2012) Warner Music Finland (2013–)
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Suvi Pirjo Sofia Teräsniska (s. 10. huhtikuuta 1989 Kolari) on suomalainen iskelmälaulaja. Teräsniskan tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Hento kuiskaus”, ”Jos menet pois” sekä ”Täydellinen elämä”. Hän on julkaissut 11 albumia, joista kolme on joulualbumeja. Kaikki albumit ovat myyneet vähintään kultaa. Teräsniskan esittämiä kappaleita ovat kirjoittaneet muun muassa Jussi Rasinkangas, Toni Nygård, Petri Somer, Lasse Wikman, Jonne Aaron ja Saija Aartela.
Marraskuuhun 2013 mennessä hänen albumejaan oli myyty yli 250 000 kappaletta.
Ura

Suvi Teräsniska syntyi Rovaniemellä, mutta virallinen synnyinkunta on Kolari. Hän muutti seitsenvuotiaana Ouluun. Hän lauloi nuorempana Musarit-kuorossa., jonka mukana oli laulamassa Sentencedin viimeiseksi jääneellä kappaleella End of the road kuoro-osuuksia. Syksyllä 2005 säveltäjä Jussi Rasinkangas otti Teräsniskaan yhteyttä ja pyysi häntä laulamaan demolle. Kappaletta levitettiin eri levy-yhtiöihin, ja Helsinki Music Company ilmoitti olevansa kiinnostunut sekä Teräsniskasta että kappaleesta. Loppusyksystä levy-yhtiö ilmoitti olevansa valmiina julkaisemaan esikoissinglen.
Teräsniska otti vuonna 2006 yhteyttä Yö-yhtyeen Olli Lindholmiin ja kertoi haluavansa yhtyeeseen taustalaulajaksi. Lindholm vastasi myöntävästi, ja Teräsniska pääsi laulamaan taustoja yhtyeen keikoille.
Ura > 2007–2009: Ensimmäiset levytykset

Teräsniskan ensimmäinen single ”Sanoja vaan” julkaistiin vuoden 2007 kesäkuussa, ja vielä samana vuonna julkaistiin singlet ”Valkoinen valhe” lokakuussa ja ”Hei mummo” joulukuussa.
Esikoislevy Särkyneiden sydänten tie julkaistiin vuonna 2008. Albumi pysyi Suomen virallisella albumilistalla 24 viikkoa ja sen parhaaksi sijoitukseksi jäi 11:s. Albumi myi vuonna 2010 platinaa. Singlenä julkaistu kappale ”Hento kuiskaus” nousi suureen menestykseen ja se sijoittui 18 viikon ajan latauslistalle vuosina 2008–2009 sekä kahdeksi viikoksi singlelistalle keväällä 2009.
Keväällä 2009 hän kirjoitti Madetojan musiikkilukiosta ylioppilaaksi ja muutti samoihin aikoihin Tampereelle. Samana keväänä hänet valittiin myös vuoden oululaiseksi. Lisäksi hän voitti radiokanava Iskelmän Vuoden iskelmätulokas -äänestyksen.
Loppuvuonna 2009 julkaistiin Teräsniskan toinen albumi, joululevy Tulkoon joulu. Albumi nousi neljännellä listaviikollaan albumilistan kolmanneksi (50/2009). Vuonna 2012 Tulkoon joulu ylitti myynnissä tuplaplatinarajan.
Ura > 2010: Kolmas albumi Rakkaus päällemme sataa

Syksyllä 2010 julkaistiin Teräsniskan kolmas albumi Rakkaus päällemme sataa. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan albumilistan toiseksi ja vietti listalla kaiken kaikkiaan 48 viikkoa. Albumi myi vuonna 2011 tuplaplatinaa. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistusta kappaleesta ”Jos menet pois” on tullut yksi Teräsniskan tunnetuimmista kappaleista. Sen ovat tehneet Jonne Aaron, Leri Leskinen sekä Samuli Laiho.
Vuonna 2010 Teräsniska muutti takaisin Ouluun. Saman vuoden syksyllä hän johti Nelosen Kuorosota-ohjelmassa Oulun kuoroa. Kuoro voitti ohjelman finaalissa Pete Parkkosen johtaman Pihtiputaan kuoron. Voiton myötä kilpailun voittosumma 40 000 euroa lahjoitettiin Oulun kuoron hyväntekeväisyyskohteeseen eli Oulun yliopistollisen sairaalan lasten syöpäosastolle.
Helmikuussa 2011 Suvi Teräsniska voitti Rakkaus päällemme sataa -albuminsa myötä Iskelmä Gaalassa vuoden naisartisti-, vuoden albumi- ja vuoden viihdyttäjä -palkinnot.
Ura > 2011–2013: Menestys jatkuu

Lokakuussa 2011 Teräsniska julkaisi neljännen albuminsa Pahalta piilossa. Albumi nousi albumilistan kolmanneksi ja samalla sijalla se pysyi ensimmäiset neljä viikkoa. Albumi myi vielä saman vuoden aikana platinaa. Albumin nimikappale ”Pahalta piilossa” palkittiin vuoden iskelmänä vuoden 2012 Iskelmä Gaalassa.
Helmikuussa 2013 Teräsniska julkaisi tribuutin Yö-yhtyeelle Hän tanssi kanssa enkeleiden -albumin muodossa. Saman vuoden syksyllä Teräsniska julkaisi myös uusia kappaleita sisältäneen albumin Pohjantuuli. Albumilta julkaistulla ”Täydellinen elämä” -singlellä hän voitti lokakuussa 2013 järjestetyn Syksyn sävel -kilpailun. Marraskuussa 2013 hän sai puolestaan Kullervo Linna -palkinnon.
Molemmat vuonna 2013 julkaistuista albumeista nousivat albumilistan kärkeen ja myivät platinaa. Hän oli kahdeksas suomalainen artisti, joka on saman vuoden aikana noussut kahdella levyllä albumilistan ensimmäiseksi.
Ura > 2014–2015: Toinen joululevy ja keikkatauko

Marraskuussa 2014 Teräsniska julkaisi toisen joululevynsä Joulun henki, joka nousi kahdeksaksi viikoksi albumilistalle. Albumi oli vuoden 2014 seitsemänneksi myydyin albumi Suomessa 14 143 kappaleen myynnillään.
Albumin myötä järjestetyn konserttikiertueen jälkeen Teräsniska jäi pitkälle keikkatauolle, sillä hän sai esikoislapsensa keväällä 2015. Hän teki kuitenkin poikkeuksen keikkataukoon esiintymällä Oulun Kärppien Suomen mestaruuden kunniaksi järjestetyssä kansanjuhlassa.
Syksyllä 2015 Teräsniskalta julkaistiin kokoelma Täydellinen elämä – Suurimmat hitit, joka sisältää muun muassa uuden kappaleen ”Uusi aamunkoi”, jonka Juha Tapio sävelsi ja sanoitti Teräsniskan häihin.
Ura > 2016–: Vain elämää, kahdeksas studioalbumi ja X Factor

Toukokuussa 2016 julkistettiin, että Suvi Teräsniska on yksi Vain elämää -televisiosarjan viidennen tuotantokauden artisteista.
Elokuussa 2016 Teräsniska voitti Iskelmä-Finlandian, arvoltaan 10 000 euroa.
Hän julkaisi syyskuussa 2016 julkaistavan kahdeksannen studioalbuminsa, Sinä olet kaunis, ensimmäisen singlen ”Elämäni miehiä” 10. elokuuta 2016. Hän jäi syksyllä syntyvän toisen lapsensa myötä tauolle ja palasi keikoille vuonna 2017.
Teräsniska on yksi Suomen X Factorin neljästä tuomarista yhdessä Michael Monroen, Saara Aallon ja Mikael Gabrielin kanssa.
Vuoden 2019 Frozen II -elokuvassa Teräsniska ääninäytteli Annan ja Elsan äidin, kuningatar Idunan, suomenkielisen roolin.
Musiikkiviihdeohjelman Tähdet, tähdet kuudennella kaudella vuonna 2020 Teräsniska sijoittui toiseksi.
Syksyllä 2021 Teräsniska esiintyi Vain elämää -televisiosarjan kahdennellatoista tuotantokaudella.
Teräsniska vieraili näyttelijänä Salatut elämät -tv-sarjassa syyskuussa 2022 esitettävissä parissa jaksossa, jossa hän näyttelee muotikuvaajaa.
Teräsniska toimii syksyllä 2024 nähtävällä Elämäni biisin kuudennella tuotantokaudella yhtenä ohjelman solisteista.
Yksityiselämä

Suvi Teräsniska kihlautui silloisen avopuolisonsa Simo Aallon kanssa vuonna 2012. Aalto on toiminut Teräsniskan yhtyeen ääni- ja valomiehenä. Pari avioitui Kolarin vanhassa kirkossa elokuussa 2014. Heidän esikoispoikansa syntyi 5. maaliskuuta 2015 ja toinen poika lokakuussa 2016. Teräsniskan kolmas lapsi syntyi 28. helmikuuta 2019.
Suvi Teräsniskan yhtye

Suvi Teräsniska: laulu
Mikko Keskinen: koskettimet ja laulu (2022–)
Aleksi Itkonen: rummut ja laulu (2016–)
Vesa Karhula: kitara (2012–)
Jouko Isokangas: basso ja laulu (2012–)
Suvi Teräsniskan yhtye > Aikaisempia jäseniä

Juho Huuska: kitara ja laulu (–2012)
Mikko Leinonen: rummut ja laulu (–2014)
Matti Riekki: koskettimet ja laulu (–2014)
Joonas Karjalainen: koskettimet ja laulu (2016–2021)
Julkaisut

2008 – Särkyneiden sydänten tie
2009 – Tulkoon joulu
2010 – Rakkaus päällemme sataa
2011 – Pahalta piilossa
2013 – Hän tanssi kanssa enkeleiden
2013 – Pohjantuuli
2014 – Joulun henki
2016 – Sinä olet kaunis
2019 – Ihmisen poika
2020 – Iltalauluja
2021 – Tämä maailma tarvitsee joulun
2024 – Seuraavassa elämässä
Aiheesta muualla

Teräsniskan viralliset kotisivut
Suvi Teräsniska Ylen Elävässä arkistossa
| n k Suvi Teräsniska |
| --- | --- |
Studioalbumit:  Särkyneiden sydänten tie  Tulkoon joulu  Rakkaus päällemme sataa  Pahalta piilossa  Hän tanssi kanssa enkeleiden  Pohjantuuli  Joulun henki  Sinä olet kaunis  Ihmisen poika  Iltalauluja  Tämä maailma tarvitsee joulun  Seuraavassa elämässä 
Kokoelmat: Täydellinen elämä – Suurimmat hitit 
Singlet:  ”Sanoja vaan”  ”Valkoinen valhe”  ”Hei mummo”  ”Hento kuiskaus”  ”Särkyneiden sydänten tie”  ”Kylmät enkelit”  ”Pikkuveljen joulupuuro”  ”Jos menet pois”  ”Jos mikään ei riitä”  ”Elävänä haudattu”  ”Täävalssi”  ”Pahalta piilossa”  ”Tyhjässä huoneessa”  ”Rakkaus on lumivalkoinen”  ”Pettävällä jäällä”  ”Täydellinen elämä”  ”Vaiettu rakkaus”  ”Jos olisin mun mies”  ”Taivas sylissäni”  ”Uusi aamunkoi”  ”Erinomanlaisia”  ”Elämäni miehiä”  ”Puolikas”  ”Baden-Baden”  ”Päästä mut pois”  ”Yhtenä iltana”  ”11. hetki”  ”Kolme pientä sanaa”  ”Sinä olet kaunis”  ”Kaunis ja peloton”  ”Samase”  ”Auringon lapset”  ”Avaruus”  ”Ihmisen poika”  ”Tämä maailma tarvitsee rakkautta”  ”Niin aikaisin”  ”Kaikki joiden jäljet säästin”  ”Tappavan hiljainen rivarinpätkä”  ”Teipillä tai rakkaudella”  ”Miten sydämet toimii?”  ”Älä tyri nyt”  ”Lohtu”  ”Kriisit”  ”Jättiläinen”  ”Vihaton”  ”Ahvenanmaa”  ”Seuraavassa elämässä” 
Muuta: Diskografia 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Kansalliset:  Suomi (KANTO) 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Muut:  Europeana 
Suvi Teräsniska vuonna 2010
Ville Virtanen

| Ville Virtanen |
| --- | --- |
 Ville Virtanen Jussi-gaalassa vuonna 2011.
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. elokuuta 1961 (ikä 63) Espoo
Ammatti:  näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja, kirjailija
Puoliso:  Birthe Wingren
Näyttelijä
Aktiivisena:  1966–
Merkittävät roolit:  Veli Miettinen   (Kylmäverisesti sinun)   Kimmo   (Sovinto)   Mikael   (Paha perhe)   Eerik   (Sauna)   Kari Sorjonen   (Sorjonen)
Palkinnot
 Parhaan miespääosan Jussi   2010 Paha perhe  Parhaan miesnäyttelijän Venla    2003 Kylmäverisesti sinun   Parhaan miesnäyttelijän Kultainen Venla    2016 Sorjonen 
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Ville Virtanen (s. 19. elokuuta 1961 Espoo) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja, kirjailija ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan myös yhtenä improvisaatioteatteri Stella Polariksen perustajista.
Elämä ja ura

Virtanen valmistui 1980-luvulla Suomen Teatterikoulusta näyttelijäksi. Hän on näytellyt monissa 1980-luvun suosituissa televisiosarjoissa, kuten esimerkiksi Hymyhuulten Aki ja Turo -sketsisarjassa Turoa ja tohtori Saarista Kaisa Rastimon Säädyllisessä murhenäytelmässä. Hänen muita tunnettuja roolejaan suosikkisarjoissa ovat olleet autonasentaja Arttu Laakso televisiosarjassa Kotikatu (1995–1998) ja 2000-luvulla rikoskomisario Veli Miettinen poliisisarjassa Kylmäverisesti sinun. Virtanen näytteli vuonna 2015 ruotsalaisessa menestyssarjassa Maan povessa (Jordskott). Virtanen esittää pääosaa, rikostutkija Kari Sorjosta suuren suosion saavuttaneessa rikossarjassa Sorjonen. Hänet palkittiin sarjasta vuoden 2016 parhaan miesnäyttelijän Kultainen Venla -palkinnolla.
Virtanen oli lukenut monia Juhani Ahon kirjeitä ja teoksia ennen valmistumistaan. Ahon roolissa hän esiintyi myös televisiosarjassa Venny. Virtanen näyttelee myös usein teatterissa ja elokuvissa. Hän näytteli pienenä poikana elokuvassa Millipilleri lastentarhan lasta. Elokuvan ohjasivat hänen isänsä Jukka Virtanen sekä Spede Pasanen ja Ere Kokkonen.
Virtanen on ollut naimisissa näyttelijä Eija Vilppaan kanssa. Tästä liitosta syntyivät 1987 esikoinen Sinna ja vuonna 1992 kaksospojat Daniel ja Valdemar. Daniel pääsi Teatterikorkeakouluun vuonna 2018 ja opiskelee myös näyttelijäksi. Virtasen nykyinen puoliso on Birthe Wingren, jonka kanssa hänellä on myös tytär ja he asuvat Ruotsissa.
Virtanen voitti vuoden 1979 kenttäratsastuksen nuorten suomenmestaruuden ja esteratsastuksen nuorten aluemestaruudenlähde?.
Marraskuun lopulla 2020 Virtanen jättäytyi pois Omerta 6/12 -elokuvaprojektista, koska alkuperäisen ohjaajan Antti J. Jokisen sairastuttua tämän tilalle palkattiin Aku Louhimies. Elokuva perustuu Ilkka Remeksen romaaniin 6/12, ja Virtasella oli tarkoitus olla yksi sivuosista. Virtasen mielestä Me too -kampanjan yhteydessä syksyllä 2018 käyty keskustelu Louhimiehen työtavoista oli jäänyt kesken.
Filmografia > Elokuvat

| Vuosi | Lyhytelokuva / Elokuva | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1966 | Millipilleri | Lapsi lastentarhassa |
| 1986 | Leonardon ikkunat |  |
| 1986 | Ursula | Mårten |
| 1987 | Fakta homma | Simo Karahka |
| 1989 | Talvisota | vänrikki Jaakko Rajala |
| 1990 | Vääpeli Körmy ja marsalkan sauva | Valkoisten kersantti |
| 1990 | Kiljusen herrasväen uudet seikkailut | Presidentin palvelija |
| 1992 | Kuka on Joe Louis? | Jussi Hämäläinen |
| 1993 | Harjunpää ja kiusantekijät | Kauranen |
| 1993 | Jänis | Maukka |
| 1995 | Naisten sauna | Miesstrippari |
| 1997 | Lunastus | Kohva |
| 1997 | Juhannustarinoita | Antti |
| 1997 | Dostojevskia lukiessa |  |
| 1998 | Säädyllinen murhenäytelmä | Tauno Saarinen |
| 1998 | Papparaizet tulevat | useita rooleja |
| 1999 | Yölento | Miran isä |
| 1999 | Lapin kullan kimallus | Kymppi |
| 1999 | Vaarallinen kevät | Jyrki |
| 1999 | Säämies | Mikael |
| 2000 | Apinajuttu | Jensse |
| 2002 | Eläköön markkinatalous! | Keten ääni |
| 2003 | Hymypoika | Juhani |
| 2003 | Broidit | Sulkiskaveri |
| 2003 | Nousukausi | Erik |
| 2004 | Lapsia ja aikuisia | Parisuhdeterapeutti |
| 2004 | Koirankynnen leikkaaja | Luti |
| 2005 | Lupaus | Eläinlääkäri |
| 2006 | Siilijuttu | Juoppo |
| 2006 | Kummelin Jackpot | Passat-äijä |
| 2007 | Raja 1918 | Valkoinen upseeri |
| 2007 | Suden vuosi | Leif |
| 2007 | Joulutarina | Henrik |
| 2007 | Musta jää | Ilkka |
| 2008 | Sauna  | Eerik |
| 2008 | Lacrimosa  | Jan Saras |
| 2008 | Myrsky  | Upseeri |
| 2010 | Paha perhe | Mikael |
| 2010 | Sovinto | Kimmo |
| 2010 | Täällä Pohjantähden alla II | Rautajärvi |
| 2010 | Harjunpää ja pahan pappi | Mäki |
| 2011 | Vares – Pahan suudelma | Arto Ronimus |
| 2011 | Missä kuljimme kerran | Halonen |
| 2012 | Hulluna Saraan | Taisto |
| 2013 | Ella ja kaverit | virastosetä |
| 2013 | Kekkonen tulee! | Lonkka-Esko |
| 2014 | Ei kiitos | Matti |
| 2014 | Theon talo |  |
| 2015 | Tyttökuningas | tohtori Van Wullen |
| 2017 | Armoton maa | Lasse Kuntonen |
| 2017 | Toivon tuolla puolen | oikeussalin viranomainen |
| 2017 | Ikitie | John Hill |
| 2021 | Sorjonen: Muraalimurhat | Kari Sorjonen |
| 2025 | Ei koskaan yksin | Abraham Stiller |
Filmografia > Televisiosarjat

| Vuosi | Televisiosarja | Rooli |
| --- | --- | --- |
| 1986 | Tabu |  |
| 1986–1996 | Fakta homma | useita rooleja |
| 1987 | Hymyhuulet | useita rooleja |
| 1988 | Onnea matkaan | Jukke Jäyhä |
| 1989 | Seitsemän veljestä | Toukolainen |
| 1992 | Isänmaan kaikuja |  |
| 1993 | Hobitit | Legolas |
| 1993 | Hynttyyt yhteen | Henrik Hirvi |
| 1993 | Team Suomi | Jouni |
| 1996 | Herkku & Partanen | Kristoffer |
| 1995–1998 | Kotikatu | Arttu Laakso |
| 1998 | Mitä sais olla |  |
| 1999 | Pieni pala Jumalaa | Sami |
| 2000–2005 | Kylmäverisesti sinun | Veli Miettinen |
| 2002 | Niin paljon parempi mies | Nimismies |
| 2003 | Venny | Juhani Aho |
| 2003 | Kuumia aaltoja | Jorma Turpeinen |
| 2003 | Irtiottoja |  |
| 2004 | Nollatoleranssi | Tapani Virta |
| 2006 | Pääroolissa |  |
| 2008 | Kymenlaakson laulu | Seppo |
| 2011 | Vedetään hatusta | useita eri rooleja |
| 2014 | Nymfit | Matias van der Haas |
| 2014–2015 | Vino Show | useita eri rooleja |
| 2015 | Maan povessa | Harry Storm |
| 2016–2019 | Sorjonen | Kari Sorjonen |
| 2016 | Heroes of the Baltic Sea | Magnus Fleming |
| 2018 | Lumen kätkemä | Eddie Eriksson |
| 2018 | Hyvät katsojat | omana itsenään |
Kaunokirjallisuus

Menkää mielenhäiriöön, Tammi 2001 ISBN 951-31-2033-3
Hevosen taju, Teos, 2013 ISBN 978-951-851-322-6
Diskografia

Ville Virtanen (1990)
Aiheesta muualla

Ville Virtanen: Menkää mielenhäiriöön (Yle Elävä arkisto)
Heino, Heidi: Ville Virtanen: "Saattaa olla, että olen saanut hevosen tajun syntymälahjana" Me Naiset. 13.7.2013. Viitattu 13.9.2013.
| n k Parhaan miespääosan Jussit |
| --- | --- |
1944–1959:  Joel Rinne (1944)  Rauli Tuomi (1945)  Tauno Palo (1946)  Rauli Tuomi (1947)  Leif Wager (1948)  Martti Katajisto (1949)  Tauno Palo (1950)  Hannes Häyrinen (1951)  Tauno Palo (1952)  Kaarlo Halttunen (1953)  Sakari Jurkka (1954)  Heimo Lepistö (1955)  ei jaettu (1956)  ei jaettu (1957)  ei jaettu (1958)  Holger Salin (1959) 
1960–1979:  ei jaettu (1960)  ei jaettu (1961)  Helge Herala (1962)  Joel Rinne (1963)  Matti Oravisto (1964)  ei jaettu (1965)  Pekka Autiovuori (1966)  Jukka Sipilä (1967)  ei jaettu (1968)  Kalevi Kahra (1969)  Eero Melasniemi (1970)  Jussi Jurkka (1971)  Mikko Niskanen (1972)  ei jaettu (1973)  Aimo Saukko (1974)  ei jaettu (1975)  Vesa-Matti Loiri, Antti Litja (1976)  Erkki Pajala, Lasse Pöysti, Vilho Siivola (1977)  Martti Kainulainen, Toivo Mäkelä (1978)  ei jaettu (1979) 
1980–1999:  Lasse Pöysti (1980)  Martti Kainulainen, Pertti Palo (1981)  Hannu Lauri, Martti Pennanen (1982)  Vesa-Matti Loiri, Kari Väänänen (1983)  Paavo Pentikäinen (1984)  ei jaettu (1985)  Paavo Liski, Risto Tuorila (1986)  Lasse Pöysti (1987)  Hannu Lauri (1988)  Kari Sorvali (1989)  Taneli Mäkelä (1990)  Matti Pellonpää (1991)  Silu Seppälä (1992)  Paavo Pentikäinen (1993)  Hannu Kivioja (1994)  Juha Veijonen (1995)  ei jaettu (1996)  Jorma Tommila (1997)  Kari Heiskanen (1998)  Pertti Koivula (1999) 
2000–2019:  Martti Suosalo (2000)  Janne Reinikainen (2001)  Martti Suosalo (2002)  Sulevi Peltola (2003)  Mikko Leppilampi (2004)  Peter Franzén (2005)  Hannu-Pekka Björkman (2006)  Janne Virtanen (2007)  Tommi Korpela (2008)  Tommi Korpela (2009)  Heikki Nousiainen (2010)  Ville Virtanen (2011)  Joonas Saartamo (2012)  Eero Ritala (2013)  Eero Aho (2014)  Antti Litja (2015)  Tommi Korpela (2016)  Jarkko Lahti (2017)  Eero Aho (2018)  Hannu-Pekka Björkman (2019) 
2020–2039:  Pekka Strang (2020)  Shahab Hosseini (2021)  Petri Poikolainen (2022) 
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Norja  Ranska  BnF data  Katalonia  Saksa  Suomi (KANTO)  Yhdysvallat  Alankomaat 
Taiteenala:  MusicBrainz 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  Elonet  Yle 
Muut:  IdRef
Gunnar Visapuu

Gunnar Sanfrid Wikström myöh. Visapuu
Gunnar Sanfrid Visapuu ent. Wikström (26. lokakuuta 1897 Porvoo – 11. joulukuuta 1941) oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa Saksassa saanut jääkäri, joka taisteli ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Saksan armeijassa ja myöhemmin Suomen sisällissodassa. Hän oli suojeluskuntamies, joka osallistui myös siviilipuolella opetustoimiinselvennä hyvinkääläisessä oppilaitoksessa. Hänen sotilasuransa katkesi pataljoonankomentajana jatkosodassa kaatumiseen taistelussa Valkeasaaressa.
Perhetausta

Visapuun vanhemmat olivat sahanhoitaja Karl Anton Wikström ja Fanny Matilda Lavikainen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Aira Irja Kaarina Ilvesvaaran kanssa.
Opinnot

Visapuu kävi kolme luokkaa Turun reaalilyseota ja suoritti viidennen luokan Hyvinkään suomalaisessa yhteiskoulussa vuonna 1927. Hän suoritti armeijan upseerien täydennyskurssin vuonna 1924 ja taktiikan soveltamiskurssin vuonna 1926 ja suojeluskuntain komentajakurssin vuosina 1931 - 1932 Suojeluskuntain päällystökoulussa.
Jääkärikausi

Visapuu työskenteli konttoriapulaisena Helsingissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 24. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hänet komennettiin 10. tammikuuta 1918 oberzugführer Friedel Jacobssonin komennuskunnan mukana Suomeen, minne he saapuivat 31. tammikuuta 1918 Tornioon.
Suomen sisällissota

Visapuu otti pikakivääriosaston johtajana osaa Tornion valtaukseen. Tornion valtauksen jälkeen hän liittyi 1. Oulun rintamakomennuskuntaan, missä hänet määrättiin aluksi konekivääriosaston ja 18. maaliskuuta 1918 alkaen komennuskunnan päälliköksi. Hänet siirrettiin joukkoineen 16. huhtikuuta 1918 alkaen 4. Pohjois-Pohjanmaan rykmentin 1. pataljoonan 3. komppaniaksi. Visapuu otti osaa sisällissodan taisteluihin Pirttijärvellä, Lampilla, Alhaisissa, Suodenniemellä, Mouhijärvellä, Karkussa ja Tyrväällä, Tampereella ja pataljoonan etenemiseen Mouhulta Kaipiaisten kautta Haminaan.
Sisällissodan jälkeinen aika

Visapuu palveli sisällissodan jälkeen edelleen komppanianpäällikkönä Pohjois-Pohjanmaan rykmentissä, josta hänet siirrettiin 26. elokuuta 1918 Suomen valkoisen kaartin 1. konekiväärikomppanian päälliköksi.
Armeijasta hän erosi 15. heinäkuuta 1919 ja astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin 27. elokuuta 1919 alkaen paikallispäälliköksi Hyvinkään suojeluskuntaan. Paikallispäällikön tehtävistä hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1923 alkaen ensimmäiseksi sotilasohjaajaksi Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiiriin, josta hän palasi takaisin Hyvinkään suojeluskuntaan paikallispäälliköksi 1. maaliskuuta 1924. Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin VI alueen päälliköksi hänet nimitettiin 1. huhtikuuta 1925, josta hänet siirrettiin ensimmäiseksi sotilasohjaajaksi samaiselle alueelle 1. maaliskuuta 1930 alkaen. Edellä mainittujen suojeluskuntatehtävien ohella hän toimi myös vuosina 1920 - 1922 Hyvinkään suomalaisen yhteiskoulun kuvaamataidon ja kaunokirjoituksen opettajana ja vuosina 1920 - 1930 samaisen oppilaitoksen voimistelun opettajana.
Talvi- ja jatkosota

Visapuu osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 12:ssa, jonka mukana hän osallistui taisteluihin Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän palasi suojeluskuntatöihin sotilasohjaajaksi Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiiriin.
Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin pataljoonankomentajaksi Jalkaväkirykmentti 46:n III pataljoonaan, jonka komentajana hän otti osaa taisteluihin Valkeasaaressa, missä hän kaatui tarkka-ampujan luodista 11. joulukuuta 1941. Hänen nimensä löytyy Tuusulan kirkkomaan kivisestä nimikirjasta, johon on merkitty kaikkien muualle haudattujen tuusulalaisten kaatuneiden nimet, ja hänet on haudattu Helsinkiin.
Ylennykset ja kunniamerkit
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Ylennykset |  | Kunniamerkit |
|  Luutnantti 16. huhtikuuta 1918  Kapteeni 6. joulukuuta 1927  Majuri 1940 |     |  Vapaudenristi 3. lk. tammenlehvien kera  Vapaudenristi 3. lk.  Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera  Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan ritarimerkki  Suojeluskuntain rautainen ansioristi  Vapaussodan muistomitali soljen kera  Talvisodan muistomitali  Jääkärimerkki  Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi |
Havainnekuva M.G.K:n miehistä (Jääkäripataljoona 27:n konekiväärikomppania) Riianlahdelta vuoden 1916 rintamaoloista.
Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin käsivarsikilpi.
Harry Potterin perhe

Harry Potter -kirjojen päähenkilön Harry Potterin perheeseen kuuluvat biologiset vanhemmat James ja Lily Potter sekä kasvattivanhemmat Vernon ja Petunia Dursley lähisukulaisineen. Petunia Dursley on myös Harryn äidin sisar.