stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Al-Holin pakolaisleiri
Olosuhteet

Ihmiset elävät al-Holissa vankileirin kaltaisissa oloissa. Leirissä asutaan teltoissa, ja leirin olosuhteita on kuvattu kurjiksi ja alkeellisiksi.
Vuonna 2019 Human Rights Watch havainnoi leirillä ylivuotavia käymälöitä; jätevettä, joka valui risaisiin telttoihin; asukkaita juomassa pesuvettä matoja kuhisevista säiliöistä; näivettyneitä raajoja ja turvonneita vatsoja pienillä lapsilla, jotka penkoivat haisevia roskasäiliöitä. Monilla nähtiin leishmaniaasin aiheuttamia iho-oireita. Puutetta on ollut puhtaasta vedestä ja terveydenhuoltopalveluista. Pahin tilanne oli ulkomaalaisille tarkoitetussa Annex-osassa.
Vuonna 2019 leirin asukkaista kuoli 517, yleisimmin aliravitsemukseen, terveydenhuollon heikkoon tasoon sekä hypotermiaan. Kuolleista lapsia oli 371.
Al-Holin leirin vieressä sijaitsee Punaisen Ristin kansainvälisen komitean (ICRC) sairaala. Punaisen ristin sairaalan työntekijöinä on myös suomalaisia.
Leiriä hallinnoivan kurdien SDF:n edustajat kuvailevat leiriä ”aikapommiksi” ja ”Isisin koulutuslaitokseksi”. Yhdysvaltain Syyriassa toimivat sotilasjoukot ja useat tutkimuslaitokset ovat varoittaneet, että al-Holin leiri on uusien terroristien hautomo. Isisin-vastaisen liittouman komentajan mukaan pakolaisleireillä tapahtuva radikalisoituminen on suurin pitkän ajan strateginen riski Isisin-vastaisessa kamppailussa.
YK ja Lääkärit ilman rajoja ovat raportoineet leirin turvallisuustilanteen alkaneen heikentyä vuoden 2021 alusta lähtien. Ennen tammikuuta 2021 leirillä oli tapahtunut useita pakoyrityksiä ja aseellisia hyökkäyksiä joko leirin vartijoita tai avustusjärjestöjen työntekijöitä vastaan. Tammikuussa 2021 leirillä tehtiin 12 murhaa. Helmikuussa 2021 sattuneessa tulipalossa kuoli ainakin seitsemän ja loukkaantui noin 30 ihmistä. Samalla viikolla Lääkärit ilman rajoja -järjestön (MSF) työntekijä tapettiin. Vuoden 2021 alusta maaliskuuhun mennessä yli 40 ihmistä oli tapettu.
Kurdijohtoisen SDF-armeijan joukot ovat yrittäneet saada tilannetta haltuunsa 5000:n sotilaan operaatiolla maaliskuun 2021 lopussa. Huhtikuussa kurdihallinto otti kiinni toistasataa Isisin jäseniksi epäiltyä, joiden sanottiin soluttautuneen leirille siviileinä esiintymällä.
Kesäkuussa 2022 kerrottiin, että leirillä oli hiljattain tehty kolme murhaa ja leirin hallinta näytti ainakin osittain siirtyneen vartijoilta sen asukkaille.
Sekä Syyrian kurdien autonominen hallinto että Yhdysvallat ovat kehottaneet muita maita ottamaan vastaan omat kansalaisensa al-Holista. Palautuksia ovat vaatineet myös Human Rights Watch, Pelastakaa Lapset, UNICEF ja YK:n tutkijat.
Suomen ulkoministeriön erityisedustaja Jussi Tanner on kuitenkin sanonut, että tosiasiassa kurdihallinto ei ole halunnut pitää kiirettä ulkomaalaisten kotiuttamisen kanssa, vaan neuvottelut ovat venyneet pitkiksi. Hänen mukaansa leirin länsimaalaiset asukkaat ovat kurdeille vipu, joka tuo heille "huomiota ja diplomaattisia yhteyksiä".
Asukkaat

Asukkaista noin 90 prosenttia on naisia ja lapsia. Suurin osa heistä on syyrialaisia ja irakilaisia, mutta leirillä elää myös useiden muiden maiden kansalaisia. Maaliskuussa 2021 al-Holissa elävistä noin 30 000 oli Irakista, 21 000 Syyriasta ja 8 500 muista maista. Leirillä on asunut 55:n maan kansalaisia.
Ulkomaalaiset asukkaat ovat pääasiassa Isis-taistelijoiden perheenjäseniä. Heidät on asutettu leirin eristettyyn lisäosaan.
Al-Rojin leirille on siirretty vähemmän radikaaleina pidettyjä naisia lapsineen. Ainakin osa leirin suomalaisista on siirretty Roj'n leiriin, jossa turvallisuustilanne on parempi.
Asukkaat > Suomalaiset > Leirille jääneet suomalaiset

Leirin johdolla ei ole tarkkaa tietoa siitä, montako suomalaista leirillä on. Ulkoministeriön mukaan Pohjois-Syyriassa on kesäkuussa 2022 vielä kymmenkunta suomalaista, joista suurin osa on lapsia. Tilanne oli sama maaliskuussa 2024. Ulkoministeriön konsulipäällikkö Jussi Tannerin mukaan leirille jääneet ovat käytännössä kieltäytyneet yhteistyöstä ja yhteydenpidosta Suomen viranomaisten kanssa. Tannerin mukaan kaikki, jotka ovat olleet yhteistyöhaluisia, on kotiutettu.  Tannerin mukaan viimeisiä suomalaisia ei tällä hetkellä pystytä kotiuttamaan, Suomesta riippumattomista syistä. Elleivät al-Holissa olevat suomalaiset halua apua Suomen viranomaisilta, lain mukaan käytettävissä ei ole pakkokeinoja. Lapsia ei esimerkiksi voida erottaa vanhemmistaan. Suomen ulkoministeriön erityisedustajan mukaan kaikkia suomalaisia ei todennäköisesti voida kotiuttaa. Suomi kuitenkin jatkaa yrityksiään ja loputkin kotiutetaan, jos mahdollisuus siihen tulee.
Palautukset > Paot

Al-Holista ja muilta leireiltä on paennut satoja naisia ja lapsia.
Leiriltä on käytännössä vaikea paeta ilman salakuljettajan apua. Tuskin kukaan on paennut leiristä omin neuvoin. Alueella toimii useita ihmissalakuljettajien joukkoja, jotka veloittavat naisen kuljetuksesta noin 10 000 – 100 000 euroa. Kesällä 2020 pako maksoi länsimaalaiselle noin 12 000–15 000 dollaria. Pakoja on tapahtunut vesikuljetusten säiliöautoihin piiloutuneina ja miesten vaatteisiin pukeutuneena leirin vartijan moottoripyörän kyydissä.
Usein pakenija suuntaa ensin länteen, kahdeksan tunnin päässä leiristä sijaitsevaan Idlibin kaupunkiin. Idlibistä jatketaan Turkkiin. Kurdien mukaan viime kuukausinamilloin? Al-Holista on salakuljetettu alankomaalaisia, ranskalaisia, suomalaisia, sveitsiläisiä ja ruotsalaisia naisia. Heinäkuuhun 2021 mennessä neljä suomalaista naista lapsineen on paennut Suomeen.
Palautukset > Kaappaukset ja hyökkäykset

Tanskalaisten tiedustelupalveluiden tietojen mukaan ISIS on salakuljettanut leiriltä 30 lasta ja suunnitellut kaappaavansa kaikkiaan 350 kuljettaakseen heidät Irakiin ja kouluttaakseen heitä suorittamaan terrori-iskuja kotimaissaan. Leirin johto on huolissaan mahdollisista hyökkäyksistä, joilla Isis pyrkisi vapauttamaan leirissä olevia naisia.
Oikeudenkäynnit palanneita vastaan

Euroopassa useita kymmeniä Isin kalifaatista palanneita naisia on tuomittu, eräitä jopa 14 vuoden vankeusrangaistuksiin. Esimerkiksi Ranskaan palanneista 39 on tuomittu 150 palanneen joukosta. Saksassa tuomittiin 34 alle sadan palanneen joukosta. Myös Belgiassa, Britanniassa, Norjassa, Tanskassa ja Ruotsissa naiset ovat saaneet tuomioita.
Tuomitut naiset olivat eläneet kotiäidin elämää huolehtien kodista ja lapsista, mutta laintulkinnan mukaan sekin oli tukitoimi, joka mahdollisti miesten taistelemisen ja ylläpiti Isisin terrorihallintoa. Mainituissa maissa tuomiot ovat olleet mahdollisia, koska niiden voimassa ollut laki kieltää jäsenyyden terroristijärjestössä tai määrittelee sen laajasti. Suomessa sellaista lakia ei ollut ennen vuotta 2022. Kalifaatin aikaan voimassa olleiden Suomen lakien perusteella henkilö olisi voinut vaikka matkustaa Isisin alueelle, rekisteröityä liikkeen jäseneksi, rahoittaa sitä ja osallistua aseen käytön koulutukseen syyllistymättä mihinkään rikokseen, ja vasta, jos toiminnan voitaisiin osoittaa liittyvän johonkin tiettyyn terroritekoon, olisi kyse ollut rikoksesta. Suomen uuden lain mukaan naiset olisivat terroristeja sillä perusteella, että he osallistuivat kalifaatin tukemiseen.
Taistelijoiden tukemisen lisäksi Eurooppaan palanneita naisia on tuomittu muista rikoksista, kuten aseiden hallussapidosta, omaisuusrikoksista, ihmiskaupasta ja hyväksikäytöstä. Vakavimpia tapauksia ovat rikokset ihmisyyttä vastaan, jolla nimikkeellä on Saksassa tuomittu ainakin kuusi naista. Niin heidät tuomittiin jesidivähemmisöön kuuluneiden naisorjien kohtelusta, kuten orjuuttamisesta, raikauksista ja viisivuotiaan jesiditytön raa'asta surmasta.
Leirin hallinnointi > Kurdien SDF-joukot

Leiriä hallinnoivat kurdit, jotka kuuluvat Syyrian demokraattisiin joukkoihin (SDF). Sitä vartioivat SDF ja paikallinen poliisijoukko. Kymmeniä tuhansia asukkaita kohden leirillä on 400 vartijaa. SDF pystyy ainoastaan suojelemaan leiriä ulkopuoliselta hyökkäykseltä, mutta ei pitämään leiriä hallinnassaan. SDF:n joukot eivät uskaltaudu ollenkaan leirin 12 000 asukkaan suuruiseen ulkomaisten asukkaiden osaan. Ulkopuolinen kävijä saa liikkua leirissä kahden tunnin ajan kahden aseistetun vartijan suojaamana.
Leirin hallinnointi > Leirin islamilainen poliisi

Leirillä kerrotaan toimivan Isisin islamilainen poliisi hisbah, joka pitää leirissä kuria ja vaikeuttaa asukkaiden yhteydenpitoa ulkopuolisten kanssa. Espanjalaisen El País -lehden mukaan radikaalit naiset ovat muodostaneet leirille kalifaattinsa, ”radikaalin matriarkaatin”. Sitä johtaa ”emiiri”, joka muun muassa kontrolloi aluetta, edesauttaa leiriltä pakenemista sekä määrää säännöistä ja rangaistuksista. Emiiri on perustanut leirille neljä prikaatia, jotka määräytyvät asukkaiden kansallisuuksien mukaan ja vastaavat eri tehtävistä. Yksi prikaateista panee toimeen kuolemantuomioita. Useita leiriläisiä on tapettu tai pahoinpidelty. Kurdien Hawar-uutistoimiston mukaan seitsemän telttaa tuhonneessa tulipalossa loukkaantui Turkin kansalainen ja hänen kaksi lastaan. Sytyttämisestä epäillään leirin kovan linjan jihadisteja. Leiriltä on löytynyt surmattuna nainen, jonka on kerrottu kieltäytyneen noudattamasta Isisin ideologiaa ja hisbahin sääntöjä. Irakilainen hisbahin kanssa konfliktiin joutunut naispakolainen on surmattu vasaralla kidutuksen jälkeen.
Dokumenttielokuvia

Gorki Glaser-Müller: Children of the Enemy.  Ruotsi / Tanska / Qatar,  2021. (ruotsiksi, englanniksi, espanjaksi)
Hogir Hirori: Sabaya.  Ruotsi,  2021. (englanniksi)
Antti Kuronen: Vuosi al-Holissa. Suomi, 2020. https://areena.yle.fi/1-50397499
Turkki, kurdit ja Isis (Rojava, The Kurds, Turkey & Isis, Belgia 2023) https://areena.yle.fi/1-65439396
Gilbert

Gilbert voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Gilbert, kaupunki Arizonassa, Yhdysvalloissa
Gilbertsaaret, saariryhmä Kiribatissa, Tyynellämerellä
Gilbert- ja Ellicesaaret, Britannian entinen Kiribatin ja Tokelaun käsittänyt siirtomaa Tyynellämerellä
Henkilöitä > Gilbert sukunimenä

Alfred Gilbert (1884–1961), yhdysvaltalainen keksijä, yleisurheilija, leluvalmistaja ja liikemies
Billy Gilbert (1894–1971), yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko
Charles Allan Gilbert (1873–1929), yhdysvaltalainen kuvittaja
David Gilbert (s. 1981), englantilainen snooker-pelaaja
Ed Gilbert (1931–1999), yhdysvaltalainen näyttelijä
Edward Joseph Gilbert (s. 1936), yhdysvaltalainen katolinen arkkipiispa
Elizabeth Gilbert (s. 1969), yhdysvaltalainen kirjailija
Glenroy Gilbert (s. 1968), kanadalainen viestijuoksija
Glyn Gilbert (1920–2003), englantilainen kenraali
Gustave Gilbert (1911–1977), yhdysvaltalainen psykologi
Humphrey Gilbert (1537–1583), englantilainen tutkimusmatkailija
Joey Gilbert (s. 1976), yhdysvaltalainen nyrkkeilijä
John Gilbert (1899–1936), yhdysvaltalainen mykkäelokuvanäyttelijä
Jonathan Gilbert (s. 1968), yhdysvaltalainen näyttelijä
Kenneth Gilbert (1931–2020), kanadalainen cembalisti, urkuri ja musikologi
Kristen Gilbert (s. 1967), yhdysvaltalainen sarjamurhaaja
Lewis Gilbert (1920–2018), brittiläinen elokuvaohjaaja
Martin Gilbert (1936–2015), brittiläinen historioitsija
Melissa Gilbert (s. 1964), yhdysvaltalainen näyttelijä
Michael Gilbert (1912–2006), englantilainen jännitys- ja rikoskirjailija
Mitch Gilbert (s. 1994), australialainen moottoriurheilija
Paul Gilbert (s. 1966), yhdysvaltalainen kitaristi
Philippe Gilbert (s. 1982), belgialainen maantiepyöräilijä
Quentin Gilbert (s. 1989), ranskalainen ralliautoilija
Rod Gilbert (1941–2021), kanadalainen jääkiekkoilija
Ron Gilbert (s. 1964), yhdysvaltalainen tietokonepelisuunnittelija
Sara Gilbert (s. 1975), yhdysvaltalainen näyttelijä
Sarah Gilbert (s. 1962), brittiläinen professori ja rokotteiden kehittäjä
Thomas Gilbert, englantilainen merikapteeni, jonka mukaan Gilbertsaaret on nimetty
Tom Gilbert (s. 1983), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
Victor Gabriel Gilbert (1847-1933), ranskalainen taidemaalari
Walter Gilbert (s. 1932), yhdysvaltalainen biokemisti, fyysikko ja molekyylibiologi, Nobelin kemianpalkinnon saaja
William Gilbert (1544–1603), englantilainen fyysikko ja lääkäri, sähkön ja magnetismin tutkija
William S. Gilbert (1836–1911), brittiläinen operettilibretisti, Gilbert ja Sullivan -taiteilijaparin jäsen
Henkilöitä > Kuvitteellisia henkilöitä

Elena Gilbert, tyttö televisiosarjassa Vampyyripäiväkirjat
Emma Gilbert, tyttö televisiosarjassa H2O: Just Add Water
Jeremy Gilbert, poika televisiosarjassa Vampyyripäiväkirjat
Gilbert Grape, Lasse Hallströmin samannimisen elokuvan päähenkilö
Muita merkityksiä

Gilbert, kiribatin kieli
hurrikaani Gilbert, trooppinen hurrikaani Atlantilla ja Pohjois-Amerikassa syyskuussa 1988
gilbert (Gb), magnetomotorisen voiman yksikkö CGS-järjestelmässä
Gilbert-skeema, James Joycen laatima Odysseusta käsittelevä taulukko
Gilbertin oireyhtymä, veren korkean bilirubiinin taso.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Gilbert”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Timothy Fayulu

Timothy Bruce Fayulu (s. 24. heinäkuuta 1999 Geneve, Sveitsi) on kinshasankongolais-sveitsiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Sveitsin Superliigassa pelaavaa FC Sionia.
Fayulu on pelannut koko seurauransa ajan Sveitsissä. Hän siirtyi FC Sioniin helmikuussa 2018, aluksi lainasopimuksella Olympique de Genèvestä. Hän pelasi ensimmäiset kaksi superliigaotteluaan toukokuussa 2019. Kaudella 2020–2021 hän sai jo enemmän vastuuta. Kauden 2022–2023 hän oli lainalla toisessa superliigajoukkueessa FC Winterthurissa. Kaudella 2023–2024 hän oli toiselle sarjatasolle pudonneen FC Sionin ykkösmaalivahti ja on jatkanut sillä paikalla kaudella 2024–2025 joukkueen palattua Superliigaan. Fayulu on pelannut vuoden 2024 loppuun mennessä 52 superliigaottelua.
Fayulu edusti nuorten maajoukkueissa sekä Kongon demokraattista tasavaltaa että Sveitsiä. Hän oli Sveitsin alle 21-vuotiaiden maajoukkueen varamaalivahtina ikäluokan EM-kilpailuissa 2021. Aikuisten maaotteluissa Fayulu on edustanut vuosina 2019–2020 ja uudelleen vuonna 2024 Kongon demokraattisen tasavallan maajoukkuetta mutta on sielläkin jäänyt varamaalivahdiksi.
Valko-Venäjän lippu

Valko-Venäjän nykyinen lippu, suhteet 1:2 10. helmikuuta 2012 –
Lipussa käytetty kuvio
Valko-Venäjän lippu on Valko-Venäjän tunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella.
 Se otettiin käyttöön 7. kesäkuuta 1995. Se korvasi aiemman valko-puna-valkoisen lipun, joka oli käytössä maan itsenäistyttyä Neuvostoliitosta.
Kuvaus

Lippu on lähes sama kuin Neuvostoliiton aikainen lippu. Värit ovat tummemmat kuin neuvostoaikaisessa lipussa. Aiempi sirppi ja vasara -symboli on poistettu. Vasemmalla oleva koristeellinen kuvio on perinteinen valkovenäläinen kuvio, jonka väritys on neuvostoaikaiseen lippuun verrattuna käänteinen. Punainen väri symboloi verta, jota on vuodatettu maan puolustamiseen, vihreä taas symboloi maan metsiä.
Historiallisia lippuja > Valko-Venäjän kansantasavalta > 1918–1919

Venäjän vallankumouksen 1917 jälkeen uusi Valko-Venäjän kansantasavalta otti käyttöön valko-puna-valkoisen lipun.
Historiallisia lippuja > Valko-Venäjän SNT:n liput > 1919–1927

Kommunistisen vallankaappauksen jälkeen käyttöön Liettualais-valkovenäläinen SNT:n käyttöön yksivärinen punainen lippu.  Kun Valko-Venäjä sai oman neuvostotasavallan, vasemmassa reunassa olevaksi tekstiksi vaihtui "SSRB" kyrillisillä merkeillä kirjoitettuna.
Historiallisia lippuja > Valko-Venäjän SNT:n liput > 1937–1951

1937 merkeiksi vaihdettiin "BSSR", ja lippuun lisättiin kultainen vasara, kultainen sirppi sekä punainen tähti.
Historiallisia lippuja > Valko-Venäjän SNT:n liput > 1951–1991

25.12. 1951 Valko-Venäjän SNT otti taas käyttöön uuden lipun. Tämä muistutti nykyisin käytössä olevaa, mutta mukana oli myös neuvostotyyliset sirppi ja vasara sekä tähti. Tämän lisäksi vasemmalla olevan kuvion väritys oli nykyiseen verrattuna käänteinen.
Historiallisia lippuja > Valko-Venäjän tasavalta > 1991–2012

Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen otettiin 19. syyskuuta 1991 takaisin käyttöön valko-puna-valkoisen kansallislippu. Aljaksandr Lukašenkan tultua valtaan 1994 otettiin seuraavana vuonna käyttöön uudet valtiolliset symbolit kiistanalaisen kansanäänestyksen jälkeen. Oppositio käyttää tätä lippua edelleen kansallislippuna.
Suhteet 1:2 1918 – 1919
3. helmikuuta 1919 – 11. huhtikuuta 1927
27. helmikuuta – 1. syyskuuta 1919
Suhteet 1:2 11. huhtikuuta 1927 – 19. helmikuuta 1937
Suhteet 1:2 19. helmikuuta 1937 – 25. joulukuuta 1951
Suhteet 1:2 25. joulukuuta 1951 – 19. syyskuuta 1991
Suhteet 1:2 19. syyskuuta 1991 – 7. kesäkuuta 1995
Suhteet 1:2  7. kesäkuuta 1995 – 10. helmikuuta 2012
Klaas Carel Faber

Klaas Carel Faber
Klaas Carel Faber (20. tammikuuta 1922 Haarlem, Alankomaat – 24. toukokuuta 2012 Ingolstadt, Saksa) oli tuomion saanut hollantilais-saksalainen sotarikollinen. Hänen veljensä oli Pieter Johan Faber, joka teloitettiin sotarikoksista vuonna 1948.
Faber toimi toisen maailmansodan aikaan Westerborkin siirtoleirillä ja oli mukana yksikössä, joka tappoi hollantilaissiviileitä kostoksi saksalaismiehittäjiä vastaan tehdyistä hyökkäyksistä.
Sodan jälkeen Faber tuomittiin Hollannissa kuolemaan 22 juutalaisen murhasta. Rangaistus muutettiin myöhemmin elinkautiseksi vankeudeksi.
Faber pakeni vankilasta vuonna 1952 Saksaan, jossa eli vuosikymmenet vapaana.
Faber oli Simon Wiesenthal -keskuksen luettelossa natsisotarikollisista. Hän kuoli Saksassa 90-vuotiaana toukokuussa 2012. Saksa ei koskaan suostunut Hollannin luovutuspyyntöihin.
Turun yliopiston teknillinen tiedekunta

Teknillinen tiedekunta on yksi Turun yliopiston tiedekunnista. Se on perustettu vuonna 2021. Tiedekunnassa on yli 2000 opiskelijaa ja noin 350 henkilökunnan jäsentä, joista lähes 50 on professoreita.
Tiedekunnan muodostavat tietotekniikan laitos, bioteknologian laitos sekä kone- ja materiaalitekniikan laitos. Tiedekunnassa opetettavat alat ovat biotekniikka, konetekniikka, materiaalitekniikka, tietojenkäsittelytiede sekä tieto- ja viestintätekniikka.
Jalmari Kahra

Jalmari Kahra vuonna 1953
Jalmari Kahra  (24. joulukuuta 1890 Laihia – 29. marraskuuta 1981 Laihia)   oli kansalaissodan veteraani, maanviljelijä ja kunnallisneuvos. Hänen vanhempansa olivat Mikko Kahra (1866-1934) ja  Anna-Liisa o.s. Laitala (1867-1920).
Julkinen ura

Käytyään Vaasan kauppakoulun Kahra valittiin vuonna 1917 Laihian rahainhoitovaliokuntaan. Keväällä 1918 hän osallistui kansalaissotaan valkoisten puolella, oli mukana mm. Oulun ja Tampereen valtauksessa. Sen jälkeen hän toimi pitkään suojeluskunnan esikunnassa. Vuonna 1920 hänet valittiin Laihian kunnansihteeriksi, lisäksi hän hakeutui moniin luottamustehtäviin.  Vuosina 1930-1935 Kahra toimi sanomalehti Ilkan taloudenhoitajana. Laihialla hän johti isänsä vuonna 1910 perustamaa Laihian Mallastehdasta (nykyään Laihian Mallas)   ja viljeli maata omalla pientilallaan Miettylän kylässä. Kahra oli Laihian kunnanhallituksessa yli 10 vuotta, kolme vuotta puheenjohtajana. Laihian Säästöpankin hallituksessa hän toimi 40 vuotta, lisäksi kirkkohallintokunnan puheenjohtajana, Laihian Sähkön toimitusjohtajana ja Osuuskaupan hallintoneuvoston jäsenenä.
Kunnianosoitukset

1960 Kunnallisneuvoksen arvonimi
1962 Maalaisliiton kultainen ansiomerkki
1963 Keskuskauppakamarin kultainen ansiomerkki
1965 Maalaiskuntien Liiton kultainen ansiomerkki
1966 Vapaussodan huoltosäätiön viiri
1967 Suomen Leijonan Ritarikunnan I luokan risti
Yksityiselämä

Jalmari Kahra avioitui vuonna 1916  laihialaisen Lyyli Leikkaan (1895-1972) kanssa. He asettuivat asumaan Laihian Miettylään. Avioliitto kesti vaimon kuolemaan saakka. Lapsia heille ei syntynyt.
Endoskooppinen retrogradinen kolangiopankreatikografia

Tähystimen kautta otettu kuva kahdesta sappikivestä, joita poistetaan sappitiehyestä sfinkterotomian jälkeen.
Endoskooppinen retrogradinen kolangiopankreatikografia (ERCP) on lääketieteellinen sappi- ja haimateiden kuvantamismenetelmä, joka suoritetaan tähystyksen eli endoskopian avulla. ERCP:n yhteydessä voidaan tehdä myös erilaisia hoitotoimenpiteitä. Suomessa tehdään vuosittain noin 2000 ERCP-kuvausta pääosin yliopistosairaaloissa.
Lyhenne ERCP tulee menetelmän englanninkielisestä nimestä endoscopic retrograde cholangiopancreatography. Endoskooppinen tarkoittaa tähystyksen eli endoskopian avulla suoritettavaa toimenpidettä. Retrogradinen viittaa siihen, että kuvauksen aikana edetään pohjukaissuolen nystyn kautta taaksepäin sappi- ja haimateihin – vastakohta termille on anterogradinen, joka tarkoittaa eteenpäin eli tässä tapauksessa tiehyistä kohti pohjukaissuolta suuntautuvaa kuvantamista tai muuta toimenpidettä. Sana kolangio- viittaa sappiteihin ja pankreatiko- haimaan. ERC (endoskooppinen retrogradinen kolangiografia) tarkoittaa pelkkien sappiteiden ja ERP (endoskooppinen retrogradinen pankreatikografia) pelkkien haimateiden kuvantamista.
Historia

Ensimmäisen ERCP-tutkimuksen raportoi vuonna 1968 yhdysvaltalainen lääkäri William S. McCune (1909–1998). Aiheesta julkaistiin McCunen ensimmäisen raportin jälkeen seuraavat artikkelit vuonna 1970, kun japanilainen endoskopisti Oi Itaru kehitti ensin fiberoduodenoskopiaa eli pohjukaissuolen tähystystä ja sen jatkeena ERCP-tähystystä. Uuden tekniikan hyödyt tulivat pian selviksi, ja ERCP levisi 1970-luvulla käyttöön sairaaloissa ympäri maailman. Aluksi ERCP:itä tehtiin ainoastaan diagnostisena tutkimuksena esimerkiksi keltaisuuden, toistuvien haimatulehdusten tai epäillyn leikkauksenjälkeisen tulehduksen selvittämiseksi. Endoskooppinen sfinkterotomia kehitettiin vuonna 1974, ja ERCP:n käyttö laajeni hoidolliseksi: sen avulla pystyttiin muun muassa poistamaan sappi- ja haimateiden kiviä. Suomessa ERCP otettiin käyttöön noin vuonna 1974. Magneettikuvauksen kehittyminen 2000-luvulla on osittain korvannut ERCP:n pelkkänä kuvantamistutkimuksena, mutta toimenpideluontoisena tutkimuksena se toimii edelleen kultaisena standardina muille, korvaaville menetelmille. Suomessa tehdään vuosittain noin 2000 ERCP-toimenpidettä pääosin yliopistosairaaloissa ja suurissa keskussairaaloissa. Vertailun vuoksi Suomessa tehdään huomattavasti yleisempiä ja helpompia mahalaukun tähystyksiä eli gastroskopioita vuosittain noin 100 000.