stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Iltapäivälehti

Iltapäivälehti on yleensä tabloidikokoon painettu ja tavallisesti nykyisin vain irtonumeroina myytävä sanomalehti. Nykyiset iltapäivälehdet ilmestyvät painettuina aamuisin ja painottuvat sisällöltään uutisiin, urheiluun ja viihteeseen.
Toisin kuin tilattavat sanomalehdet, iltapäivälehdet saavat suuren osan tuotoistaan irtonumeromyynnistä. Iltapäivälehtien suosio perustuu niiden tapaan nostaa esiin päivittäisiä mielenkiintoisia ilmiöitä ja tapahtumia. Uutiskriteereistä eräs keskeisimpiä on jonkin ajankohtaisen aiheen kiinnostavuus. Uutiskynnyksen ylittämiseen ei tällöin tarvita yhteiskunnallisesti merkittävää aihetta, jos asia on inhimillisesti kiinnostava.[lähde? ]
Verkossa iltapäivälehdet ovat TNS Metrixin mittausten mukaan kävijämäärältään Suomen suosituimpia tiedotusvälineitä. Suomessa sanomalehtien irtonumeromyynnistä suurin osa tulee iltapäivälehdistä. (Vuonna 2010 sanomalehtien irtonumeromyynti 122 miljoonaa euroa, josta 116 miljoonaa euroa iltapäivälehtien myyntiä.) Suomessa iltapäivälehtien valtakunnallinen peitto on huomattavan laaja, koska niiden jakelu kattaa koko maan. Suomessa ilmestyy 2000-luvulla kaksi varsinaista iltapäivälehteä: vuonna 1932 perustettu Ilta-Sanomat ja vuonna 1980 perustettu Iltalehti. Vuosina 1973–1975 ilmestyi Iltaset ja vuosina 1921-1974 ruotsinkielinen Nya Pressen.
Ruotsin tärkeimmät iltapäivälehdet ovat vuonna 1830 perustettu Aftonbladet ja vuonna 1944 perustettu Expressen.
Kirjallisuutta

Kivioja, Pasi: Iltapäivälehdet mediakentän ja yhteiskunnan muutoksessa.  (Julkaisuja A: Tiedotusopin laitos, Tampereen yliopisto)  Tampere:  Journalismin tutkimusyksikkö, 2008.  ISBN 978-951-44-7496-5  Teoksen verkkoversio (pdf). (Arkistoitu – Internet Archive)
Ruuskanen, Sauli: Kuolema iltapäivällä: Postmoderni subjekti ja reaalinen iltapäiväjournalismissa.  (Väitöskirja: Tampereen yliopisto)  Tampere:  Tampere University Press, 2010.  ISBN 978-951-44-7952-6  Teoksen verkkoversio (pdf).
JM Suomi

| JM Suomi Oy |
| --- | --- |

Yritysmuoto:  Osakeyhtiö
Toimitusjohtaja:  Markus Heino
Kotipaikka:  Espoo
Toimiala:  rakennusyritys
Liikevaihto:  138,4 milj. euroa (2023)
Liikevoitto:  13,3 milj. euroa (2023)
Henkilöstö:  187 (2023)
Emoyhtiö:  JM AB
Kotisivu:  www.jmoy.fi
JM Suomi Oy on suomalainen, ruotsalaiseen JM-konserniin kuuluva rakennusalan yritys. JM Suomi rakentaa uusia asuntoja pääkaupunkiseudulla ja Pirkanmaalla.
Historia

Ruotsissa vuonna 1945 perustettu yhtiö aloitti toimintansa Suomessa vuonna 2006 JM Suomi Oy -tytäryhtiön kautta.
Markus Heino aloitti yhtiön toimitusjohtajana vuonna 2013.
Vuodesta 2018 lähtien JM Suomi on rakentanut kaikki alusta asti toteuttamansa kerrostalot Joutsenmerkin kriteerien mukaisesti.
Vuonna 2019 yhtiön liikevaihto oli 64 miljoonaa euroa.
Kesällä 2022 yhtiö osti Gradina Tampere Oy -rakennusyhtiön. Gradinan liikevaihto oli noin 10 miljoonaa euroa. Nokia Oyj:ltä se osti Nokian kartanon ja kertoi aikovansa rakentaa Kartanonrannaksi nimetylle alueelle kerrostaloja noin 1500 asukkaalle. Loppuvuonna sillä oli rakenteilla 1337 asuntoa Espoon Finnoossa, Laurinlahdessa ja Leppävaarassa ja Helsingissä Haagassa ja Herttoniemessä. ja sen liikevaihto oli 163 miljoonaa euroa.
Vuoden 2023 lopussa sillä oli rakenteilla 917 asuntoa.
Organisaatio

Vuonna 2024 JM-konsernilla oli noin 2100 työntekijää, joista Suomessa noin 200. Toimihenkilöitä työntekijöistä on noin 180. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Espoon Leppävaarassa.
Kohteita

Yhtiö on keskittynyt omaperusteisiin hankkeisiin, se ei siis osallistu kilpailu-urakointeihin vaan rakentaa kohteensa kokonaan itse. Prosessiin kuuluu kohteiden kaavoitus, suunnittelu, toteutus ja myyminen. Kohteita se myy instituutioasiakkaille, kuten asuntorahastoille, sekä suoraan kuluttajille.
JM Suomi on rakentanut tai rakentamassa asuntoja muun muassa:
Hertttoniemeen G.W.Sohlbergin vanhalle tehdasalueelle
kahdeksaan kohteeseen Espoon Finnooseen.
Länsi-Pasilaan niin sanotun SVUL-talon paikalle Radiokadulle
Pasilan Triplan viereen
Itäväylän varteen Helsingin Herttoniemeen
Aiheesta muualla

JM Suomi Oy:n kotisivut
Ferrid Kheder

| Ferrid Kheder |
| --- | --- |
 Ferrid Kheder vuonna 2008.
Henkilötiedot
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1975 (ikä 49) Graulhet
Kansalaisuus:   Ranska  Tunisia
Vapaaottelija
Lempinimi:  Hurricane
Aktiivisena:  2006–2013
Pituus:  171 cm
Paino:  72 kg
Painoluokka:  kevytsarja välisarja
Kätisyys:  Oikea
Taistelutyyli:  Judo, thainyrkkeily, brasilialainen jujutsu
Tilastot
Ottelut:  34
Voitot:  22
– tyrmäyksellä:  8
– luovutuksella:  11
– päätöksellä:  3
Tappiot:  11
Aiheesta muualla
www.ferridkheder.com
| Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten judo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten judo.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Miesten judo.EM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Miesten judo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Wrocław 2000 | alle 73 kg |  |
| Maailmancup  | Maailmancup  | Maailmancup  |  |
|  Kultaa | 's-Hertogenbosch 1998 | alle 73 kg |  |
|  Kultaa | Pariisi 1999 | alle 73 kg |  |
|  Kultaa | Pariisi 2000 | alle 73 kg |  |
|  Kultaa | München 2000 | alle 73 kg |  |
|  Pronssia | Leonding 1998 | alle 73 kg |  |
|  Pronssia | Budapest 1999 | alle 73 kg |  |
Maa:   Tunisia
| Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  | Afrikan-mestaruuskilpailut  |  |
|  Pronssia | Tripoli 2001 | alle 73 kg |  |
|  Pronssia | Kairo 2002 | alle 73 kg |  |
Ferrid Kheder (s. 3. maaliskuuta 1975 Graulhet, Ranska) on ranskalais-tunisialainen vapaaottelija ja entinen judoka. Hänellä on 3. danin musta vyö judossa.
Judoura

Kheder syntyi Graulhetissa Etelä-Ranskassa vuonna 1975. Hänen isänsä on kotoisin Tunisiasta ja äiti Espanjasta. Kheder kiinnostui kamppailulajeista 4-vuotiaana ja aloitti saman tien judon harrastamisen. Hän siirtyi kilpailemaan Ranskan maajoukkueeseen vuonna 1993 ja voitti muun muassa Ranskan junioreiden maailmanmestaruuden alle 71-kiloisissa vuosina 1994 ja 1995, sekä junioreiden euroopanmestaruuden vuonna 1995. Aikuisten tasolla Kheder saavutti muun muassa pronssia Wrocławissa pidettyjen judon EM-kisoissa. Hän sijoittui seitsemänneksi vuoden 2000 Sydneyn kesäolympialaisissa ja saavutti yhteensä seitsemän kultamitalia eri maailmancupturnauksissa.
Kheder osallistui vielä vuoden 2001 aikana pikku turnauksiin Ranskassa ja Yhdysvalloissa ennen kuin siirtyi Tunisian maajoukkueeseen. Hän osallistui vuoden 2001 Afrikan-mestaruuskisoihin, jossa Kheder saavutti pronssia. Seuraavana vuonna hän kilpaili aluksi pienemmissä turnauksissa Venäjällä, Ranskassa ja Saksassa ennen Afrikan-mestaruuskisoja, jossa Kheder saavutti toistamiseen pronssia. Hän otteli vielä vuoteen 2004 asti pienemmissä judoturnauksissa Euroopassa ennen siirtymistään vapaaottelun pariin.
Judoura > Vapaaottelijana

Kheder kiinnostui vapaaottelemisesta vuonna 2005 ja harjoitteli aluksi Ranskassa ja Australiassa, jonka jälkeen hän halusi päästä korkeammalle tasolle. Kheder muutti Ranskasta Yhdysvaltoihin, Kaliforniaan, jossa hän toimii vaapaotteluiden ohella henkilökohtaisena kuntovalmentajana, sekä judo-opettajana. Kheder on judon lisäksi harjoitellut vapaaottelua varten thainyrkkeilyä ja brasilialaista jujutsua, josta hänellä on ruskea vyö. Kheder otteli ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa vuonna 2007 Pono Pananganania vastaan. Hän hävisi ottelun päätöksellä. Kheder otteli vaihtelevasti vuoteen 2008 asti, jolloin hänen tilastonsa oli 7–4. Vaihdettuaan Shawn Tompkinsin valmentajakseen vuoden 2008 lopulla Kheder voitti sen jälkeen 12 ottelusta yksitoista.
Aiheesta muualla

Ferrid Kheder Sherdog.comissa (englanniksi)
Ferrid Kheder - Official Mixed Martial Arts Fighting Resume (englanniksi)
Ferrid Kheder Myspacessa (englanniksi)
Virallinen kotisivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
TopGunMMA (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
MMA Linker (englanniksi)
Ryhmäpolarisaatio

Ryhmäpolarisaatio sosiaalipsykologiassa viittaa ilmiöön, jossa ryhmäkeskustelut johtavat päätöksiin tai asenteisiin, jotka ovat äärimmäisempiä kuin ryhmän yksittäisten jäsenten alun perin ilmaisemat näkemykset. Tämä tapahtuu, kun yksilöt mukauttavat mielipiteitään ryhmädynamiikan, kuten sosiaalisen vertailun ja vakuuttavien argumenttien, vaikutuksesta, mikä saa heidät omaksumaan vahvemmin ryhmän vallitsevat mielipiteet. Tämän seurauksena ryhmän tekemät päätökset voivat olla äärimmäisempiä, joko riskialttiimpia tai varovaisempia, riippuen ryhmän alkuperäisestä taipumuksesta.
Ryhmäpolarisaatioon vaikuttavat useat tekijät, kuten ryhmän jäsenten sosiaalinen identiteetti, ryhmän sisäinen informaatio ja vastuun hajautuminen, jossa yksilöt kokevat vähemmän henkilökohtaista vastuuta tehdessään ryhmäpäätöksiä. Esimerkkejä ryhmäpolarisaatiosta löytyy esimerkiksi verkkoyhteisöistä, joissa syntyy kaikuja luovia kuplia, sekä poliittisista puolueista, jotka muuttuvat ideologisesti äärimmäisemmiksi homogeenisten ryhmäinteraktioiden seurauksena.​
Vahvistusharhan ja ryhmäpolarisaation yhteys

Vahvistusharha, eli taipumus etsiä ja suosia tietoa, joka tukee yksilön ennakkokäsityksiä, on merkittävä tekijä ryhmäpolarisaatiossa. Kun ryhmän jäsenet valikoivat tietoa, joka vahvistaa heidän jo olemassa olevia mielipiteitään, he eivät ainoastaan vahvista omia uskomuksiaan, vaan myös edistävät ryhmän yleistä polarisaatiota. Vahvistusharha ruokkii ryhmäkeskusteluissa tapahtuvaa ääripäihin ajautumista, sillä ryhmän jäsenet keskustelevat enimmäkseen samanmielisten kanssa ja hylkäävät ristiriitaiset näkemykset.
Del Vicario et al. (2017) mallinsivat vahvistusharhan ja ryhmäpolarisaation välistä yhteyttä erityisesti verkkoympäristöissä, kuten sosiaalisessa mediassa. Tutkimus osoitti, että kun yksilöt hakevat tietoa, joka tukee heidän ennakkoasenteitaan, syntyy kaikukammioita (echo chambers), joissa saman mieliset vahvistavat toistensa näkemyksiä. Tämä prosessi johtaa usein kahden ääripään vakaaseen rinnakkaiseloon ilman, että keskustelu johtaisi konsensukseen tai kompromisseihin. Tämä mekanismi selittää osaltaan, miksi verkkokeskustelut ja ryhmäkeskustelut muuttuvat nopeasti polarisoituneiksi ja miksi äärimielipiteet saavat tukea.
Sosiaalinen vertailu ja informaatio-ohjaus ryhmäpolarisaation taustalla

Ryhmäpolarisaation taustalla vaikuttavat keskeiset prosessit, kuten sosiaalinen vertailu ja informaatio-ohjaus. Nicolas Reedin mukaan ryhmäpolarisaatio syntyy usein tilanteissa, joissa yksilöt vertaavat omia näkemyksiään muihin ryhmän jäseniin. Tämä vertailu johtaa siihen, että yksilöt mukauttavat näkemyksiään kohti ryhmän vallitsevia asenteita, erityisesti silloin, kun halutaan vahvistaa ryhmän yhteisyyttä tai saada sosiaalista hyväksyntää. Tämä prosessi voi vahvistaa jo ennestään olemassa olevia uskomuksia ja johtaa entistä äärimmäisempiin näkemyksiin​.
Informaatio-ohjaus puolestaan tapahtuu, kun yksilöt luottavat ryhmässä jaettuun tietoon päätöksenteossa ja mielipiteidensä muodostamisessa. Kun ryhmän jäsenet vaihtavat argumentteja ja informaatiota, se usein vahvistaa ryhmän alkuperäisiä taipumuksia ja suuntaa mielipiteitä yhä radikaalimpaan suuntaan. Tämä vaikutus voimistuu, jos ryhmän jäsenten välillä jaetaan vain samankaltaisia näkemyksiä, mikä estää kriittisen arvioinnin ja toisenlaisten näkökulmien huomioimisen​.
Ryhmäpolarisaation ehkäiseminen

Nicolas Reed suosittelee ryhmäpolarisaation välttämiseksi erilaisia menetelmiä, kuten monipuolisten näkökulmien kannustamista ja avoimen keskustelun edistämistä. Avoin keskustelu ja erilaiset näkökulmat auttavat ryhmiä arvioimaan asioita monipuolisemmin ja välttämään mielipiteiden radikalisoitumisen. Lisäksi paholaisen asianajajan käyttö eli tarkoituksellinen vastakkaisten argumenttien esittäminen voi auttaa ryhmiä pohtimaan päätöksiään kriittisemmin ja varmistamaan, että kaikkia näkemyksiä käsitellään tasapuolisesti.
Ryhmäpolarisaation välttämiseksi on myös kehitetty erilaisia menetelmiä, joilla voidaan purkaa mielipiteiden kärjistymistä ja edistää monipuolisempaa vuoropuhelua ryhmissä. Yksi tällainen menetelmä on random dynamical nudge (RDN), jossa käyttäjille esitetään satunnaisesti valittuja mielipiteitä heidän verkostonsa sisältä. Tämä menetelmä lisää vuorovaikutusta erilaisten mielipiteiden välillä ilman, että se tukahduttaa yksittäisten käyttäjien radikaaleja näkemyksiä. Sen sijaan se lisää keskustelua eri näkemysten välillä, mikä auttaa tasapainottamaan mielipide-eroja ryhmän sisällä.
RDN:n vaikutuksesta kaikukammiot eli samankaltaisten mielipiteiden eristäytyneet ryhmät voidaan vähitellen purkaa, ja samalla se vähentää polarisaation riskiä syntyä alun perinkään. Tämä prosessi perustuu pieniin ja satunnaisiin "sysäyksiin", jotka johtavat mielipiteiden tasaantumiseen ajan mittaan, luoden mahdollisuuksia rakentavammalle keskustelulle. Lisäksi menetelmä on havaittu tehokkaaksi ylläpitämään mielipiteiden monipuolisuutta verkossa, mikä on tärkeää erityisesti polarisoituneissa sosiaalisen median ympäristöissä​.
Menetelmät, kuten RDN, tarjoavat käytännöllisiä ratkaisuja ryhmäpolarisaation hallintaan ilman tarvetta voimakkaille interventioille, edistäen samalla terveempää ja osallistavampaa julkista keskustelua.
Jääpallon Allsvenskan-kausi 2001–2002

| Allsvenskan 2001-2002 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  16
Ajankohta:  11.11.2001 - 17.3.2002
Mestari:  Sandvikens AIK
Toinen sija:  Västerås SK
Pudonneet joukkueet:  Katrineholms SK  IK Sirius
Paras maalintekijä:  Sergei Obuhov, Falu BS (58)
Alempi sarjataso:  1. Divisioona
  ← 2001 :  2003 → 
Kaudella 2001-2002 Ruotsin jääpallon pääsarja pelattiin kaksilohkoisena. Joukkueet pelasivat ensin kaksilohkoisen Allsvenskanin alkusarjan Pohjoislohkon ja Etelälohkon, joista kummastakin neljä parasta jatkoi Eltserieniin ja kummankin lohkon neljä heikointa Superallsvenskaniin. Ylempään loppusarjaan eli Elitserieniin päässeet joukkueet pelasivat kaksinkertaisen sarjan toisen lohkon Elitserien-joukkueiden kanssa, mutta yhden ottelun oman alkulohkonsa Elitserien-joukkueiden kanssa - kaikkiaan siis 11 ottelua Elitserien-osassa. Alemman loppusarjan eli Superallsvenskanin joukkueet saivat lähtöpisteitä 3-2-1-0 eli alkusarjan viitoset kolme lähtöpistettä, kuutoset kaksi lähtöpistettä, seiskat yhden lähtöpisteen ja kahdeksannet nolla lähtöpistettä. Samalla tavalla joukkueet pelasivat kaksi ottelua naapurilohkon joukkueita vastaan, mutta yhden lohkon oman lohkonsa joukkueita vastaan - vastaavasti siis 11 ottelua.
Loppuottelussa Uppsalassa kohtasivat runkosarjan eli Elitserienin ykkönen Sandvikens AIK ja kahdeksas  Västerås SK. Ottelu päättyi Sandvikenin 6-4 voittoon.
Sarjataulukko > Allsvenskan - Pohjoislohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sandvikens AIK  | 14 |  11  |  0  |  3   |   84  |  42   | +42 | 22 |
| Hammarby IF  | 14 |  10  |  1  |  3   |   88  |  58   | +30 | 21 |
| Bollnäs GoIF/BF  | 14 |  10  |  1  |  3   |   88  |  64   | +24 | 21 |
| Falu BS  | 14 |  7   |  0  |  7   |   65  |  52   | +13 | 14 |
| Edsbyns IF  | 14 |  7   |  0  |  7   |   55  |  59   | -4 | 14 |
| Ljusdals BK  | 14 |  4   |  1  |  9   |   53  |  71   | -18 | 9 |
| Broberg/Söderhamn Bandy  | 14 |  2   |  2  |  10  |   50  |  91   | -41 | 6 |
| IK Sirius  | 14 |  2   |  1  |  11  |   40  |  86   | -46 | 5 |
Sarjataulukko > Allsvenskan - Etelälohko

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Västerås SK  | 14 |  8   |  5  |  1   |   66  |  52   | +14 | 21 |
| IFK Vänersborg  | 14 |  8   |  4  |  2   |   70  |  51   | +19 | 20 |
| Villa Lidköping BK  | 14 |  7   |  3  |  4   |   76  |  53   | +23 | 17 |
| BolticGöta, Karlstad  | 14 |  7   |  1  |  6   |   59  |  47   | +12 | 15 |
| Vetlanda BK  | 14 |  4   |  5  |  5   |   65  |  66   | -1 | 13 |
| IFK Motala  | 14 |  5   |  2  |  7   |   52  |  66   | -14 | 12 |
| Gripen Trollhättan BK  | 14 |  3   |  2  |  9   |   58  |  79   | -21 | 8 |
| Katrineholms SK  | 14 |  2   |  2  |  10  |   59  |  91   | -32 | 6 |
Sarjataulukko > Elitserien

|  Joukkue   |  O |  V |  T |  H |  TM  |  PM  |  ME  |  P  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sandvikens AIK  | 11 |  9   |  2  |  0   |   79  |  37   | +42 | 20 |
| Hammarby IF  | 11 |  6   |  3  |  2   |   65  |  41   | +24 | 15 |
| Falu BS  | 11 |  6   |  1  |  4   |   47  |  35   | +12 | 13 |
| BolticGöta, Karlstad  | 11 |  4   |  4  |  3   |   46  |  60   | -14 | 12 |
| Villa Lidköping BK  | 11 |  5   |  0  |  6   |   57  |  49   | +8 | 10 |
| Västerås SK  | 11 |  3   |  2  |  6   |   46  |  51   | -5 | 8 |
| IFK Vänersborg  | 11 |  2   |  1  |  8   |   37  |  62   | -25 | 5 |
| Bollnäs GoIF/BF  | 11 |  2   |  1  |  8   |   40  |  82   | -42 | 5 |
Sarjataulukko > Allsvenskan - jatkosarja

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Edsbyns IF | 11 | 8 | 3 | 0 | 65 - 39 | 22 |
| IFK Motala | 11 | 7 | 2 | 2 | 60 - 40 | 18 |
| Vetlanda BK | 11 | 6 | 1 | 4 | 62-46 | 16 |
| Ljusdals BK | 11 | 6 | 1 | 4 | 57-50 | 15 |
| Gripen Trollhättan BK | 11 | 4 | 1 | 6 | 61-44 | 10 |
| Broberg/Söderhamn Bandy | 11 | 4 | 0 | 7 | 51-63 | 9 |
| Katrineholms SK | 11 | 4 | 1 | 6 | 44-61 | 9 |
| IK Sirius | 11 | 0 | 1 | 10 | 29-86 | 1 |
Pudotuspelit > Neljännesvälierät

Ensi vaiheessa Elitserienin kaksi heikointa ja Allsvenskan-jatkosarjan kaksi parasta pelasivat keskenään selvittääkseen paikkaa puolivälieriin Elitserienin kuuden parhaan vastustajaksi.
| Joukkue #1 | Voitot | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Edsbyns IF | 17-10 | Bollnäs GoIF/BF | 7-7 | 10-3 |
| IFK Motala | 5-10 | IFK Vänersborg | 3-2 | 2-8 |
Pudotuspelit > Puolivälierät

| Joukkue #1 | Voitot | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 | Ottelu 3 | Ottelu 4 | Ottelu 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BolticGöta, Karlstad | 0-3 | Västerås SK | 4-7 | 1-12 | 4-8 |  |  |
| Falu BS | 3–2 | Villa Lidköping BK | 7-3 | 1-7 | 8-2 | 6-9 | 5-3 |
| Sandvikens AIK | 3-1 | Edsbyns IF | 5-6 (ja) | 6-4 | 3-2 | 9-4 |  |
| Hammarby IF | 3-1 | IFK Vänersborg | 5-3 | 7-0 | 4-7 | 4-3 |  |
Pudotuspelit > Välierät

| Joukkue #1 | Voitot | Joukkue #2 | Ottelu 1 | Ottelu 2 | Ottelu 3 | Ottelu 4 | Ottelu 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hammarby IF | 1-3 | Västerås SK | 1-3 | 5-2 | 3-4 | 2-7 | - |
| Sandvikens AIK | 3–0 | Falu BS | 7-4 | 7-1 | 8-4 | - | - |
Pudotuspelit > Loppuottelu

17.3.2002 Studenternas IP, Uppsala Yleisöä:
| Joukkue #1 | Tulos | Joukkue #2 |
| --- | --- | --- |
| Sandvikens AIK | 8-4 | Västerås SK |
Karsinnat > Pohjoislohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broberg/Söderhamn Bandy | 6 | 5 | 0 | 1 | 38-17 | 12 |
| IF Vindhemspojkarna, Uppsala | 5 | 3 | 0 | 2 | 25-19 | 6 |
| Selånger SK | 6 | 1 | 1 | 4 | 23-35 | 3 |
| Skutskärs IF BK | 5 | 1 | 1 | 3 | 23-38 | 3 |
Broberg/Söderhamn Bandy BK säilytti Allsvenskan-paikkansa.
Karsinnat > Etelälohko

| Joukkue | O | V | T | H | Maalit | P |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gripen Trollhättan BK | 5 | 4 | 1 | 0 | 41-19 | 9 |
| Målilla GoIF | 5 | 2 | 1 | 2 | 22-21 | 5 |
| Stångebro BK, Linköping | 5 | 2 | 0 | 3 | 17-27 | 4 |
| IFK Kungälv | 5 | 1 | 0 | 4 | 24-37 | 2 |
Gripen Trollhättan BK säilytti Allsvenskan-paikkansa. Sarjan viimeistä kierrosta ei pelattu, koska Gripenin lohkovoitto oli selvä jo viiden pelatun ottelun jälkeen.
Parhaat maalintekijät - runkosarja (ml. suomalaiset, venäläiset, norjalaiset)

| Sija | Pelaaja | Joukkue | Maalit |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sergei Obuhov | Falu BS | 58 |
| 2. | Sami Laakkonen | Vetlanda BK | 40 |
| 3. | David Karlgren | Villa Lidköping BK | 39 |
| 4. | Jonas Claesson | Hammarby IF | 35 |
| 5. | Michael Carlsson | Västerås SK | 35 |
| 6. | Magnus Muhrén | Sandvikens AIK | 35 |
| 7. | Rinat Šamsutov | Katrineholms SK | 35 |
| 13. | Ari Holopainen | IFK Vänersborg | 24 |
Sisä-Hebridit

| Sisä-Hebridit |
| --- | --- |
 Sisä-Hebridit kartalla punaisella
Merialue:  Atlantti
Suurin saari:  Skye
Pinta-ala:  66 075 km²
Valtio
Valtio:  Yhdistynyt kuningaskunta
Alue:  Skotlanti
Väestö
Väkiluku:  18 948
Sisä-Hebridit on Skotlannin saariryhmä, joka yhdessä Ulko-Hebridien kanssa muodostaa Hebridit. Pohjoiset Sisä-Hebridit kuuluvat Ylämaan ja eteläiset Argyll ja Buten alueeseen. Suurin saarista on Skye, jossa asuu 9 232 ihmistä (2001). Lisäksi saaristoon kuuluu muun muassa Small Isles -ryhmä, jonka suurin saari on Rùm.
Kakskerta

| Kakskerta> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Turku |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Lääni:  Turun ja Porin lääni
Kuntanumero:  207
Hallinnollinen keskus:  Kakskerta
Perustettu:  
– emäpitäjä:  Kaarina
Liitetty:  1968
– liitoskunnat:  Turku Kakskerta
– syntynyt kunta:  Turku
Pinta-ala:   km²   (1.1.1967)
– maa:  31,2 km²
Väkiluku:  762   (31.12.1967)
– väestötiheys:  21,17 as./km²
| Kakskerta |
| --- | --- |

 Kaupungin kartta, jossa Kakskerta korostettuna.  Turun kaupunginosat
Kaupunki:  Turku
Suuralue:  Hirvensalo-Kakskerta
Väkiluku:  1 399. (2020)
Postinumero(t):  20960
Kakskerta on Lounais-Suomessa sijaitseva saari sekä entinen Suomen kunta, joka kuuluu nykyisin Turun kaupunkiin. Naapurisaari Satavan kanssa ne muodostavat yhteisen postinumeroalueen (20960, Kakskerta).
Kakskerran kunta liitettiin Turkuun valtioneuvoston päätöksellä vuoden 1968 alusta alkaen. Ennen lakkauttamistaan Kakskerta oli Turun ja Porin läänin maapinta-alaltaan pienin ja asukasluvultaan kuudenneksi pienin kunta. Nykyisin entisen kunnan alueilla sijaitsevat Satavan ja Kakskerran kaupunginosat, jotka ovat osa laajempaa Hirvensalo-Kakskerran suuraluetta.
Vuonna 2020 saarilla asui 1 399 henkeä. Asuinrakennuksia saarilla on 665 kpl. Vuonna 2017 Kakskerran saaren väkiluku oli 637 ja Satavan 834. Saarilla on paljon loma-asutusta.
Kakskerranjärvi sijaitsee Kakskerran saaren keskellä. Järven koillispuolella on Kakskerran korkein maastonkohta, 59 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Nunnavuori.