stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Lucia Popp

Lucia Popp (toinen oikealta).
Lucia Popp (12. marraskuuta 1939 – 16. marraskuuta 1993) oli slovakialainen sopraanolaulaja.
Popp esiintyi ensimmäistä kertaa julkisesti Bratislavassa ollessaan 23-vuotias. Tällöin hän lauloi Yön kuningattaren osuuden Mozartin Taikahuilussa. Kun Herbert von Karajan kuuli Poppin laulavan 1963, hän tarjosi tälle tilaisuutta tulla esiintymään Wienin valtionoopperaan. Popp hyväksyi ja saikin pian kolmen vuoden esiintymissopimuksen.
Vuonna 1966 Popp pääsi esiintymään Covent Gardenin oopperaan Lontooseen, jossa hänellä oli osuus Giuseppe Verdin oopperassa Un ballo in maschera. Sopraano pääsi pian laulamaan myös New Yorkin Metropolitan-oopperaan.
Poppin tunnetuin rooli oli pitkään Yön kuningatar Taikahuilussa. Pian hän omaksui rooleja myös muista Mozartin teoksista sekä esimerkiksi Richard Straussin ja Leoš Janáčekin oopperoista. Hän teki yhteistyötä useiden tunnettujen kapellimestarien, kuten Leonard Bernsteinin, Lorin Maazelin, Neville Marrinerin, Charles Mackerrasin, Rafael Kubelikin, Bernard Haitinkin ja Georg Soltin kanssa.
Popp menehtyi pahanlaatuiseen aivokasvaimeen 1993, ollessaan 54-vuotias.
Liuskamerietana

| Liuskamerietana |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 
 
Suomessa:
 Elinvoimainen  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Nilviäiset Mollusca
Luokka::  Kotilot Gastropoda
Alaluokka::  Takakiduskotilot Opisthobranchia
Lahko::  Vapaakiduskotilot Nudibranchia
Alalahko::  Dexiarchia
Osalahko::  Aeolidida
Heimo::  Tergipedidae
Suku::  Tenellia
Laji::  adspersa
Kaksiosainen nimi
 Tenellia adspersa  (Nordmann, 1845) 
Synonyymit
 Tenellia pallida  Embletonia pallida 
Katso myös
   Liuskamerietana Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liuskamerietana (Tenellia adspersa) on meressä elävä pienikokoinen nilviäinen, joka kuuluu vapaakiduskotiloiden lahkoon (Nudibranchia). Se on yksi kolmesta Suomen rannikkovesissä elävästä merietanalajista.
Koko ja ulkonäkö

Liuskamerietana on yleensä 4–7 millimetrin pituinen ja enintään 10-millinen. Sen ruumis on vaalean kellanruskea ja läpikuultava, ja siinä on pieniä mustia pisteitä. Selkäpuolella on viidestä kuuteen riviä pitkiä ulokkeita, joita on kummallakin kyljellä kahdesta kolmeen ulokkeen ryhminä. Suun vieressä on pitkät tuntosarvet, jotka suuntautuvat suoraan sivuille.
Levinneisyys

Liuskamerietana on lähes kosmopoliitti laji. Sitä tavataan Atlantissa, Välimeressä, Itämeressä myös Suomen rannikolla sekä Tyynenmeren pohjoisosissa. Suomessa sen levinneisyys ulottuu rannikkoa pitkin likimain Porvoosta Poriin.
Yhdysvalloissa liuskamerietana on luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi.
Elinympäristö ja elintavat

Liuskamerietana viihtyy matalissa merenlahdissa, satama-altaissa, kanavissa ja jokisuiden murtovedessä. Laji sietää matalia suolapitoisuuksia aina kolmeen promilleen saakka. Ravinnokseen se saalistaa erilaisia polyyppieläimiä ja saattaa tuhota nopeasti suuriakin polyyppieläinesiintymiä.
Lokalampi (Parkano)

| Lokalampi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Parkano
Koordinaatit:  62°05′29″N, 23°00′14″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Kuivasjärven valuma-alue (35.56)
Laskujoki:  Lokaluoma 
Järvinumero:  35.561.1.002
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  155,8 m 
Rantaviiva:  1,322 km 
Pinta-ala:  0,07276 km² 
 fiLokalampi 
Lokalampi  on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Lokalampi on osa Kuivasjärven lähialuetta.
Maantietoa

Lammen pituus on 550 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Se sijaitsee Välinevan ja Isonevan välissä suoalueen laidalla. Noin kilometrin verran luoteeseen sijaitsee Nivusjärvi ja 650 metriä pohjoiseen Kivilampi. Lampeen laskee muutama suo-oja ja sen laskuoja lähtee lammen koillispäästä. Laskuoja on alajuoksulla nimeltään Lokaluoma ja se laskee 2,5 kilometrin jälkeen Ruonanjokeen aivan Ruonanlammen yläpuolelle. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat autiot eikä lammelle johda teitä.
Latinalaiset aakkoset

Latinalaisten aakkosten 26 kirjainta.
Latinalaiset aakkoset on laajimmin käytetty aakkospohjainen kirjoitusjärjestelmä. Se kehittyi Apenniinien niemimaalla 700-luvulla eaa. Kaikki länsieurooppalaiset kielet käyttävät nykyisin latinalaista aakkostoa, ja se on levinnyt myös muiden alueiden kielten kirjoitusjärjestelmäksi, jossain tapauksissa syrjäyttäen vanhemman järjestelmän, esimerkiksi turkin ja vietnamin kielissä.
Latinalaisista aakkosista käytetään myös nimitystä roomalaiset kirjaimet, mutta tämä on usein käsitteenä suppeampi, pois sulkien goottilaiset kirjaintyypit.
Historia

Latinalainen aakkosto kehittyi Apenniinien niemimaalla 700-luvulla eaa. kreikkalaisesta ja foinikialaisesta aakkostosta etruskien aakkoston kautta. Rooman valtakunnan laajetessa latinasta tuli Välimeren alueen toinen yleiskieli kreikan rinnalle.
Alkuperäisessä muodossaan aakkosto poikkesi jonkin verran nykyisestä.
K oli käytössä vain harvoissa sanoissa (Karthago ja kalendae).
Kirjain I oli käytössä tarkoittaen sekä vokaalia /i/ että konsonanttia /j/.
V oli käytössä tarkoittaen sekä vokaalia /u/ että konsonanttia /w/ (→ myöhemmin /v/).
G otettiin käyttöön ilmeisesti 200-luvulla eaa. C:n muunnelmana. Y ja Z omaksuttiin kreikasta 100-luvulla.[lähde? ] Kirjaimet J, U ja W lisättiin keskiajalla. Roomalaiset eivät tehneet eroa suurten ja pienten kirjainten välillä; pienet kirjaimet muodostuivat vasta keskiajalla kursiivista.[lähde? ]
Nykyiset kirjaimet > Isot kirjaimet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M |
| N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z |
Nykyiset kirjaimet > Pienet kirjaimet

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m |
| n | o | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z |
Laajennukset

Latinalaiseen kirjaimistoon on tarpeen vaatiessa, yleensä kirjoitusjärjestelmän fonetisoimiseksi, lisätty uusia kirjaimia. Olemassa oleviin kirjaimiin on myös lisätty tarkkeita.
Tietotekniikassa latinalaisen kirjaimiston esittäminen pohjautuu Unicode-standardin mukaan yllä esitettyyn amerikkalaisperäiseen merkkikokoelmaan Basic Latin, mitä Suomessa täydennetään eurooppalaisten kielten tarvitsemilla Latin-1 kirjaimilla.
Laajennukset > Diakriittiset merkit eli tarkkeet

Latinalaisiin kirjaimiin liitettyjä tarkkeita ovat muun muassa:
Treema eli kaksi yläpuolista pistettä: Ää, Öö, Üü
Sedilji (koukku): Cç, Şş
Ogonek (häntä): Ąą, Ęę
Akuutti: Áá, Íí, Éé, Óó, Úú, Ýý
Gravis: Àà, Èè, Ìì, Òò, Ùù
Hattu (caron): Čč, Šš, Žž
Sirkumfleksi: Ââ, Êê, Ĝĝ, Îî, Ôô
Tilde: Ãã, Ññ, Õõ
Pituusmerkki (macron): Āā, Ēē, Īī
Lyhyysmerkki (breve): Ăă, Ĕĕ, Ğğ
Yläpuolinen ympyrä: Åå, Ůů
Poikkiviiva: Łł, Ŧŧ
Piste: Ŀŀ
Alapuolinen pilkku: ș, ț
Laajennukset > Muut kirjaimet

Joihinkin kieliin on jäänyt kirjaimia aikaisemmista kirjoitusjärjestelmistä, kuten islannin thorn (Þ, þ) tai muinaisenglannin ja keskienglannin wynn (Ƿ, ƿ).
Jotkin kirjaimet ovat syntyneet kahden aikaisemman kirjaimen yhdistelminä eli ligatuureina. Tällaisia kirjaimia ovat mm. œ, æ ja saksan ß.
Laajennukset > Latinalaisen kirjaimiston käyttö kielittäin

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
|  afar (aiemmin arabialainen)  afrikaans  aimara  albania  aragonia  asturia  azeri (myös kyrillinen ja arabialainen käytössä)  baski  berberikielet (myös tifinagh ja arabialainen käytössä)  bislama  bosnia (myös kyrillinen käytössä)  bretoni  cebuano  cherokee (useimmiten cherokeelainen käytössä)  englanti  espanja  esperanto  etelä-ndebele eli nrebele  eteläsotho  fidži  friisi  fulani eli fulfulde  fääri  gaeli  galicia eli galego  ganda eli luganda  guarani  haiti  hausa (aiemmin arabialainen)  havaiji  hiri-motu  hmong eli miao  |  hollanti  ido  igbo  iiri  iloko eli ilokano (aiemmin baybayin)  indonesia  interlingua  islanti  italia  jaava (myös jaavalainen käytössä)  joruba  kabyyli  katalaani  ketšua  khasi (myös bengalilainen käytössä)  kikuju  kirundi eli rundi  kongo eli kikongo  konkani (useimmiten devanagari käytössä)  korni  korsika  kroatia eli kroaatti  kurdi (myös arabialainen käytössä, aiemmin kyrillinen)  kymri  ladino eli juutalaisespanja  latina  latvia  laz  leonés  liettua  lingala  luxemburg  |  malagassi  malaiji (myös arabialainen käytössä)  malta  mansi  maori  marshalli  moldavia eli moldova (myös kyrillinen käytössä)  montenegro (myös kyrillinen käytössä)  nahuatl  nauru  navajo eli navaho  norja  oksitaani  oromo (aiemmin etiopialainen ja arabialainen)  palau  pohjois-ndebele  pohjoissotho  portugali  puola  ranska  retoromaani  rohingya eli rohinja (myös arabialainen käytössä)  romania (Transnistrian alueella myös kyrillinen käytössä)  ruanda  ruotsi  saamelaiskielet (kiltinänsaamessa kyrillinen käytössä)  saksa  samoa  serbia (myös kyrillinen käytössä)  seychellien kreoli  skotti  slovakki  |  sloveeni  somali (aiemmin arabialainen ja osmanya)  šona eli shona  suomi  swahili  swazi  tagalog (aiemmin baybayin)  tahiti  tanska  tataari (myös kyrillinen käytössä, aiemmin arabialainen)  tetum  tok-pisin  tonga  tšamorro  tšekki  tsonga  tswana eli setswana  turkki (aiemmin osmaninturkki)  turkmeeni (myös arabialainen käytössä, aiemmin kyrillinen)  unkari  uzbekki (aiemmin arabialainen ja kyrillinen)  valkovenäjä (useimmiten kyrillinen käytössä)  valloni  venda  vietnam (aiemmin chữ nôm)  viro  volapük  võro  wolof  xhosa  zaza eli zazaki  zulu  |
Latinalaisten aakkosten käyttö maailmassa  Maat, joissa latinalaisia aakkosia käytetään virallisena kirjaimistona
  Maat, joissa latinalaisia aakkosia käytetään yhdessä muun kirjaimiston kanssa
Lintulammenpuisto

| Lintulammenpuisto |
| --- | --- |
 Lintulammenpuistoa kesällä 2018.
Sijainti:  Lintula, Oulu
Koordinaatit:  64°59′28″N, 025°29′45″E
Pinta-ala:  18,7 ha
Perustettu:  1983
Lintulammenpuisto on laaja viheralue Lintulan ja Höyhtyän kaupunginosissa Oulussa. Puisto sijaitsee kaupunginosien välissä, pääosin Lintulan alueella. Idässä puistoa rajaa Valtatie 4 ja lännessä Lintulammentie.
Puiston alue varattiin viheralueeksi jo yleiskaavassa 1952. Puistoksi alue rakennettiin kuitenkin vasta 1983. Isolintulampi oli tuolloin lähes umpeen soistunut ja sen pohjoisosaa oli käytetty kaatopaikkana.
Lintulammenpuiston keskiosassa sijaitsee Isolintulampi-niminen suurehko lampi ja suoksi kasvanut Pikkulintulampi. Kosteikkoa ympäröivissä kangasmetsissä on polkuja ja kevyen liikenteen reittejä sekä valaistu latu ja kuntopolku. Lammen pohjoisrannalla on katettu nuotiopaikka. Puiston kaakkoiskulmassa sijaitsee Lintulan urheilukeskus.
Lindemann

Lindemann on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Ernst Lindemann (1894–1941), saksalainen kommodori
Ferdinand von Lindemann (1852–1939), saksalainen matemaatikko
Frederick Alexander Lindemann (1886–1957), englantilainen fyysikko
Fritz Lindemann (1894–1944), saksalainen tykistöupseeri ja heinäkuun 20. päivän salaliiton osallinen
Georg Lindemann (1884–1963), saksalainen kenraalieversti
Gerhard Lindemann (1896–1994), saksalainen kenraalimajuri
Hermann Lindemann (1910–2002), saksalainen jalkapalloilija ja jalkapallomanageri
Kelvin Lindemann (1911–2004), tanskalainen kirjailija
Jens Lindemann (s. 1966), kanadalainen trumpetisti
Laura Lindemann (s. 1996), saksalainen triathlonisti
Stefan Lindemann (s. 1980), saksalainen taitoluistelija
Till Lindemann (s. 1963), saksalainen metalliyhtye Rammsteinin laulaja.
Nimen muita merkityksiä

Lindemann, saksalainen yhtye
Linda Ronstadt

| Linda Ronstadt |
| --- | --- |
 Linda Ronstadt vuonna 1978
Henkilötiedot
Syntynyt: 15. heinäkuuta 1946 (ikä 78) Tucson, Arizona, Yhdysvallat
Ammatti:  laulaja, näyttelijä, tuottaja
Muusikko
Laulukielet:  englanti
Aktiivisena:  1967-2009
Tyylilajit:  folkrock, country, mariachi
Soittimet:  laulu
Levy-yhtiöt:  Capitol, Asylum, Verve, Rhino
Aiheesta muualla
www.ronstadt-linda.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Maria Linda Ronstadt (s. 15. heinäkuuta 1946 Tucson, Arizona Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja. Hän aloitti uransa 1960-luvun lopulla Kaliforniassa folkrock-laulajana. Hän nousi tähteyteen vuonna 1974 ja on levyttänyt myös muun muassa popia, countrya ja mariachia. Ronstadt on voittanut kymmenen Grammya. Hän esiintyi viimeisen kerran vuonna 2009 ja on lopettanut uransa.
Musiikki

Ronstadtin levyttämät kappaleet olivat paria poikkeusta lukuun ottamatta cover-versioita. Hänen äänensä oli voimakas ja hyvin monipuolinen, ja hän levytti musiikkia folkista ja countrysta rockiin ja klassiseen musiikkiin. Ronstadt levytti muun muassa Warren Zevonin, Elvis Costellon, J. D. Southerin, The Rolling Stonesin, Mel Tillisin, Tom Pettyn, The Everly Brothersin, George Jonesin, The Flying Burrito Brothersin, Little Featin, Neil Youngin, The Miraclesin, Betty Everettin ja Buddy Hollyn kappaleita.
Albumit

Hand Sown ... Home Grown (1969)
Silk Purse (1970)
Linda Ronstadt (1972)
Don't Cry Now (1973)
Heart Like a Wheel (1974)
Prisoner in Disguise (1975)
Hasten Down the Wind (1976)
Greatest Hits (1976, kokoelma)
Simple Dreams (1977)
A Retrospective (1977, kokoelma)
Living in the U.S.A. (1978)
Mad Love (1980)
Greatest Hits, Volume 2 (1980, kokoelma)
Get Closer (1982)
What's New (1983)
Lush Life (1984)
For Sentimental Reasons (1986)
Round Midnight (1986; kolmen edellisen albumin kokoelma)
Trio (1987; Dolly Partonin ja Emmylou Harrisin kanssa)
Canciones de Mi Padre (1987)
Cry Like a Rainstorm, Howl Like the Wind (1989)
Mas canciónes (1991)
Frenesí (1992)
Winter Light (1993)
Boleros y rancheras (1993, kokoelma)
Feels Like Home (1995)
Dedicated to the One I Love (1996)
We Ran (1998)
Trio 2 (1999, Dolly Partonin ja Emmylou Harrisin kanssa)
Western Wall: The Tucson Sessions (1999, Emmylou Harrisin kanssa)
The Linda Ronstadt Box Set (1999, neljän CD:n kokoelma)
A Merry Little Christmas (2000)
The Very Best of Linda Ronstadt (kokoelma, 2002)
Mi jardin azul: las canciónes favoritas (kokoelma, 2004)
Hummin' to Myself (2004)
The Best of Linda Ronstadt: The Capitol Years (2006, kokoelma)
Muiden levyillä

Aaron Neville – Warm Your Heart (1991) (myös toisena tuottajana)
Llandowin lento-onnettomuus

| Llandowin lento-onnettomuus |
| --- | --- |
 Lome Airwaysin Avro Tudor 5 CF-FCY Lontoossa Stanstedissa.
Yhteenveto
Päivämäärä:  12. maaliskuuta 1950
Onnettomuustyyppi:  lastausvirhe
Tapahtumapaikka:  Llandowin lähimaastot, Iso-Britannia
Lähtöpaikka:  Dublinin lentoasema, Irlanti
Määränpää:  R.A.F.in Llandowin lentotukikohta, Iso-Britannia
Kuolleita:  80
Eloonjääneitä:  3
Lentokone
Konetyyppi:  Avro 689 Tudor 5
Lentoyhtiö:  Fairflight
Rekisteritunnus:  G-AKBY
Matkustajia:  78
Miehistöä:  5
Muistomerkki Sigingstonessa, Walesissa.
Llandowin lento-onnettomuus onnettomuus tapahtui kello 14.50  sunnuntaina 12. maaliskuuta 1950 ja siinä kuoli 80 henkilöä. Ainoastaan kolme ihmistä selvisi Star Girliksi kutsutun Avro Tudor V -koneen pakkolaskusta. Kone oli nelimoottorinen potkurikone, ja se oli ollut mukana Berliiniin ilmasillassa. Konetyyppi perustui Avro Lincoln -pommikoneeseen. Tämä onnettomuus oli siihenastisen historian pahin lento-onnettomuus.
Onnettomuus

Silminnäkijät kertoivat että Star Girl lähestyi lähestyi hyvin matalalla R.A.F:n Llandowin kenttää Vale of Glamorganissa. Koneen lentäjä yritti saada korkeutta, ja kone nousikin ensin mutta sitten se sakkasi, oikea siivenkärki osui maahan, mitä seurasivat nokka ja vasen siipi irroten rungosta. Lopulta kone pysähtyi pellolle lähelle Sigingstonea. Maahansyöksyn syyn uskotaan olevan väärinlastaus, joka sijoitti painopisteen liian taakse.
Uhrit

Alun perin kone oli rekisteröity 72:lle matkustajalle, mutta konetta oli muutettu niin, että sinne mahtui vielä kuusi lisää. Koneessa oli siis 78 matkustajaa ja lisäksi viisi miehistön jäsentä. Matkustajat olivat enimmäkseen walesiläisiä Triple Crown -voittoa Irlannista juhlivia faneja. Kaksi hengissä selvinneistä pystyi kävelemään pois paikalta, mutta kolmas, joka oli pakkolaskun aikana wc-tiloissa, joutui olemaan sairaalassa neljä kuukautta. Lopullinen kuolonuhrien määrä oli 75 matkustajaa ja kaikki viisi miehistönjäsentä.  Abercarn, Riscan ja Llanharan rugbyseurojen kaikki pelaajat menehtyivät.
Aiheesta muualla

BT: March 12, 1950: Llandow air disaster - 80 killed as rugby fans’ plane crashes in Wales (Arkistoitu – Internet Archive)
Live in San Diego

Live in San Diego on Metallican konserttitallenne, joka kuuluu Live Shit: Binge & Purge -pakkaukseen. Se on nauhoitettu San Diegon Sports Arenalla 13.-14. tammikuuta 1992.
Livonia (Michigan)

| Livonia |
| --- | --- |
 Livonian kaupungintalo.
 Logo

Valtio:  Yhdysvallat
Osavaltio:  Michigan
Piirikunta:  Wayne
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  92,86 km²
 – Josta vettä:  0,41 km² 
Väkiluku (2020):  95 535
 – Väestötiheys:  1030 as./km²
 
 https://livonia.gov 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Livonia on kaupunki Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli 95 535 vuonna 2020, ja se on Michiganin yhdeksänneksi suurin kunta. Kaupunki sijaitsee Waynen piirikunnassa. Livonia kuuluu Detroitin kaupungin suurkaupunkialueeseen.
Väestö

Vuonna 2020 Livonian 95 535 asukkaasta valkoisia oli 87,8 %, mustia 4,1 % ja aasialaisia 3,7 % ja alkuperäisasukkaita 0,1 %. 10,6 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 8,3 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Kuvia kaupungista

Kävelysilta maantien yli Livoniassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Livonia (Michigan) Wikimedia Commonsissa
Ludivine Vedapodagom

| Ludivine Vedapodagom> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 1997 Réunion
Kansalaisuus:   Ranska
Kyokushin-ottelija
Aktiivisena:  2015–
Pituus:  165 cm
Paino:  54 kg
Painoluokka:  kevytsarja
Vyöarvo:  2. dan
| Mitalit> Maa:   Ranska.Naisten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Naisten kyokushin.EM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Ranska.Naisten kyokushin.EM-kilpailut  | Maa:   Ranska> Naisten kyokushin. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Varna 2018 | -55 kg |  |
|  Kultaa | Varna 2022 | joukkuekata |  |
|  Pronssia | Lyon 2017 | joukkuekata |  |
| European Open  | European Open  | European Open  |  |
|  Hopeaa | Chorescu 2018 | joukkuekata |  |
|  Hopeaa | Myślenice 2022 | joukkuekata |  |
| USA mestaruuskilpailut  | USA mestaruuskilpailut  | USA mestaruuskilpailut  |  |
|  Kultaa | Los Angeles 2018 | kumite |  |
|  Kultaa | Los Angeles 2020 | kumite |  |
| All American Open  | All American Open  | All American Open  |  |
|  Hopeaa | New York 2019 | -55 kg |  |
| Lyon Open  | Lyon Open  | Lyon Open  |  |
|  Pronssia | Lyon 2016 | -55 kg |  |
| Espanjan Open  | Espanjan Open  | Espanjan Open  |  |
|  Kultaa | Badalona 2018 | -55 kg |  |
| Britannian Open  | Britannian Open  | Britannian Open  |  |
|  Kultaa | Lontoo 2017 | -55 kg |  |
Nuorten sarja
| Ranskan Open  | Ranskan Open  | Ranskan Open  |  |
|  Kultaa | Pariisi 2011 | -50 kg |  |
| Lyon Open  | Lyon Open  | Lyon Open  |  |
|  Kultaa | Lyon 2015 | +55 kg |  |
Ludivine Vedapodagom (s. 1997 Réunion) on ranskalainen karateka. Hän on Kyokushinin kevytsarjan ja joukkuekatan Euroopan-mestari. Vedapodagom on myös Yhdysvaltain mestari.
Hänen isä Jean-Luc on myös EM-tason karateka.
Varhaisvuodet

Vedapodagom syntyi Réunionissa, jossa hän alkoi harjoittelemaan Kyokushin karatea 3-vuotiaana ja kilpailemaan 5-vuotiaana. Ennen siirtymistään aikuisten tasolle Vedapodagom kilpaili kotimaassaan Ranskassa, Puolassa, Afrikassa ja Japanissa. Hän voitti muun muassa Lyon Openin yli 55-kiloisten sarjassa.
Kilpaura

2016 huhtikuussa Vadapodagom voitti kevytsarjan pronssia Lyon Openissa.
2017 Vedapodagom osallisui ensimmäisen kerran EM-kisoihin. Hän jäi kumitessa mitalikamppailun ulkopuolelle, kun taas joukkuekatassa hän saavutti pronssia. Marraskuussa Vedapodagom voitti Britannian Openin, jossa hänet palkittiin myös parhaasta taisteluhengestä. Hän oli mukana myös marraskuussa Tokion MM-kisoissa, jossa Vedapodagomin turnaus päättyi alkukierroksella.
2018 hän osallistui useisiin isompiin turnauksiin. Tammikuussa Vedapodagom voitti Yhdysvaltainmestaruuden, jossa hänet palkittiin myös parhaasta ottelutekniikasta. Maaliskuussa Vedapodagom puolestaan voitti Espanjan Openin, jossa hänet palkittiin myös parhaasta taisteluhengestä. Toukokuussa Vedapodagom saavutti Euroopan mestaruuden kevytsarjassa voitettuaan loppuottelussa Leila Polákin. Kesäkuussa hän puolestaan sijoittui neljänneksi All American Openissa hävittyään pronssiottelun Mariela Zaratelle. Marraskuussa Vedapodagom saavutti hopeaa joukkuekatassa yhdessä Aurelie Apavoun, ja Jean-Luc Vedapodagomin kanssa
Kesäkuussa 2019 Vedapodagom saavutti All American Openissa hopeaa hävittyään kevytsarjan loppuottelussa Leila Polákille.
Tammikuussa 2020 Vedapodagom saavutti toisen Yhdysvaltain mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Coraline Vedapodagomin.
Kesäkuussa 2022 Vedapodagom osallistui joukkuekataan yhdessä Jean-Luc Vedapodagomin ja Aurélie Apavoun kanssa. Kolmikko saavutti Euroopan mestaruuden. Sama kolmikko osallistui myös Euroopan Openiin marraskuussa, jossa he saavuttivat EM-hopeaa.
Liuskalehtihäränsilmä

| Liuskalehtihäränsilmä |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kaari::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alakaari::  Koppisiemeniset Magnoliophytina
Luokka::  Kaksisirkkaiset Magnoliopsida
Lahko::  Asterales
Heimo::  Asterikasvit Asteraceae
Suku::  Häränsilmät Hypochaeris
Laji::  radicata
Kaksiosainen nimi
 Hypochaeris radicata  L. 
Synonyymit
 Hypochoeris radicata L.  
Katso myös
   Liuskalehtihäränsilmä Wikispeciesissä   Liuskalehtihäränsilmä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Liuskalehtihäränsilmä eli liuskahäränsilmä (Hypochaeris radicata, myös Hypochoeris radicata) on monivuotinen mykerökukkaiskasvi, jota esiintyy kotoperäisenä lajina Euroopassa.
Ulkonäkö ja koko

Liuskalehtihäränsilmän lehdet kasvavat tyviruusukkeena. Pariliuskaisten lehtien lavat ovat kapean vastapuikeita ja vaihtelevat parihalkoisista isohampaisiin. Ruusukkeesta kasvaa muutama, tavallisesti haarainen varsi, joka tavallisesti on 20:stä 50:een senttimetriä korkea. Varret ovat kaljuja tai niukkakarvaisia, yläosasta harvasuomuisia. Vanamaisen varren päässä sijaitsee noin kolme senttimetriä leveä keltakukkainen mykerö. Mykerön kehtosuomut ovat limittäin, kehto on niukkakarvainen ja mykeröpohjus suomuinen. Suomessa liuskalehtihäränsilmä kukkii heinä-elokuussa. Pappus on sulkahaiveninen ja varrellinen.
Liuskalehtihäränsilmä voi risteytyä kaljuhäränsilmän (H. glabra) kanssa.
Elinympäristö

Suomessa liuskahäränsilmä on tulokaskasvi, jota tavataan puistojen ja tienvarsien kylvönurmikoilla ja satamissa. Alueilla, joissa laji on kotoperäinen, se kasvaa muun muassa kuivilla niityillä ja harvoissa lehtimetsissä.
Levinneisyys

Liuskalehtihäränsilmän päälevinneisyysalue ulottuu Euroopassa Länsi- ja Etelä-Espanjasta itään Kreikkaan, Romaniaan, Länsi-Ukrainaan, Puolaan ja Etelä-Baltiaan asti, pohjoisessa Britteinsaarille, Tanskaan sekä Etelä-Norjaan ja -Ruotsiin. Satunnaisemmin sitä tavataan Suomessa, Länsi-Venäjällä, Pohjois-Baltiassa sekä Kaukasuksen alueella, ja Aasian puolella myös Turkissa. Laji on yleinen Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan. Tulokaslajina liuskalehtihäränsilmä on levinnyt laajalle Pohjois-Amerikan itäosissa. Sitä tavataan myös Etelä-Afrikasta, Australiasta ja Uudesta-Seelannista.
Suomessa lajia on tavattu lähinnä rannikkokaupungeissa Suomen- ja Pohjanlahdella.