stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Stellenbosch
Historia

Stellenbosch on Kapkaupungin jälkeen Western Capen provinssin toiseksi vanhin eurooppalainen asutus. Sen perusti Kapmaan kuvernööri Simon van der Stel vuonna 1679. Stel nimesi kaupungin itsensä mukaan – nimi Stellenbosch tarkoittaa "Stelin metsää". Kaupunki sijaitsee Eerstejoen varrella ja on kuuluisa alueen viinituotannosta.
Pian ensimmäisten asuttajien saavuttua alueen hedelmällisiin laaksoihin istutettiin viinirypäleitä. Stellenboschista muodostui ajan kuluessa Etelä-Afrikan viiniteollisuuden keskus.
Ensimmäinen koulu kaupungissa avattiin vuonna 1683, mutta laajempi koulutus siellä sai alkunsa vasta 1800-luvun toisella puoliskolla. Ensimmäinen lukio, Stellenbossche Gymnasium, avattiin vuonna 1866. Vuonna 1874 muodostettiin Victoria College ja vuonna 1918 Stellenboschin yliopisto.
Toisen buurisodan (1899–1902) alussa Stellenbosch oli yksi brittiläisistä sotilastukikohdista.
Väestö

Vuonna 2011 Stellenboschin kunnan asukasluku oli 155 733. Enemmistö asukkaista puhuu äidinkielenään afrikaansia. Seuraavaksi eniten jalansijaa on englannin ja xhosan kielillä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stellenbosch Wikimedia Commonsissa
Stellenboschin viralliset sivut (englanniksi)
Stellenboschin yliopiston sivut (englanniksi)
Moederkerk – hollantilaisreformoitu kirkko.
Jeremy Renner

| Jeremy Renner |
| --- | --- |
 Jeremy Renner San Diegon Comic-Conissa 2019.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Jeremy Lee Renner
Syntynyt: 7. tammikuuta 1971 (ikä 53) Modesto, Kalifornia, Yhdysvallat
Ammatti:  näyttelijä, elokuvatuottaja, muusikko
Puoliso:  Sonni Pacheco (2014–2015)
Lapset:  1
Näyttelijä
Aktiivisena:  1995–
Merkittävät roolit:   The Hurt Locker  The Town  Marvel Cinematic Universe  Medusan perintö  American Hustle 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
Jeremy Lee Renner (s. 7. tammikuuta 1971 Modesto, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvatuottaja ja muusikko. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa The Hurt Locker (2008), The Town (2010) ja Haukansilmän roolista Marvel Cinematic Universen elokuvissa Thor (2011), The Avengers (2012), Avengers: Age of Ultron (2015), Captain America: Civil War (2016), Avengers: Endgame (2019), Black Widow (2021) ja Avengers: Doomsday (2026) sekä Disney+-sarjassa Hawkeye (2021).
Renner sai pääosastaan The Hurt Lockerissa Oscar-, Bafta-, SAG-palkintoehdokkuuden vuonna 2008. Sivuosastaan The Townissa hän sai Oscar-, Golden Globe- ja SAG-palkintoehdokkuuden vuonna 2010.
Renner on esiintynyt myös muun muassa elokuvissa Dahmer (2002), S.W.A.T. (2003), A Little Trip to Heaven (2005), 28 viikkoa myöhemmin (2007), Mission: Impossible – Ghost Protocol (2011), American Hustle (2013), Mission: Impossible – Rogue Nation (2015) ja Arrival (2016).
Vuonna 2016 hän tuotti John Lee Hancockin ohjaaman elämäkertaelokuvan The Founder.
Jeremy Renner loukkaantui vakavasti tehdessään lumitöitä Tahoejärven läheisyydessä sijaitsevalla maatilallaan uudenvuodenpäivänä 2023. Onnettomuudessa Renner ajoi suurta lumenaurauskonetta joka kaatui hänen päälleen. Häneltä murtui noin 30 luuta ja hän vietti yli kaksi viikkoa sairaalassa.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1995 | Sekoboltsit seilissä | National Lampoon’s Senior Trip | Mark ”Dags” D’Agastino |
| 1996 | Paper Dragons | Paper Dragons | Jack |
| 2001 | Fish in a Barrel | Fish in a Barrel | Remy |
| 2002 | Monkey Love | Monkey Love | Dil |
| 2002 | Dahmer | Dahmer | Jeffrey Dahmer |
| 2003 | S.W.A.T. | S.W.A.T. | Brian Gamble |
| 2004 | Petollinen on ihmissydän | The Heart Is Deceitful Above All Things | Emerson |
| 2005 | Neo Ned | Neo Ned | Ned |
| 2005 | Lords of Dogtown | Lords of Dogtown | Jay Adams |
| 2005 | Twelve and Holding | Twelve and Holding | Gus Maitland |
| 2005 | North Country | North Country | Bobby Sharp |
| 2005 | A Little Trip to Heaven | A Little Trip to Heaven | Fred |
| 2006 | Love Comes to the Executioner | Love Comes to the Executioner | Chick Prigusivac |
| 2007 | 28 viikkoa myöhemmin | 28 Weeks Later | Doyle |
| 2007 | Take | Take | Saul |
| 2007 | Jesse Jamesin salamurha pelkuri Robert Fordin toimesta | The Assassination of Jesse James by the Coward Robert Ford | Wood Hite |
| 2008 | The Hurt Locker | The Hurt Locker | William James |
| 2009 | Ingenious | Lightbulb | Sam |
| 2010 | The Town | The Town | James "Jem" Coughlin |
| 2011 | Thor | Thor | Clint Barton / Haukansilmä (cameo) |
| 2011 | Mission: Impossible – Ghost Protocol | Mission: Impossible – Ghost Protocol | William Brandt |
| 2012 | The Avengers | The Avengers | Clint Barton / Haukansilmä |
| 2012 | Medusan perintö | The Bourne Legacy | Aaron Cross |
| 2013 | Hannu ja Kerttu: Noitajahti | Hansel and Gretel: Witch Hunters | Hannu |
| 2013 | Lowlife | Lowlife | Orlando |
| 2013 | American Hustle | American Hustle | Carmine Polito |
| 2014 | Kill the Messenger | Kill the Messenger | Gary Webb |
| 2015 | Avengers: Age of Ultron | Avengers: Age of Ultron | Clint Barton / Haukansilmä |
| 2015 | Mission: Impossible – Rogue Nation | Mission: Impossible – Rogue Nation | William Brandt |
| 2016 | Captain America: Civil War | Captain America: Civil War | Clint Barton / Haukansilmä |
| 2016 | Arrival |  Arrival | Ian Donnelly |
| 2017 |  Wind River | Wind River | Cory Lambert |
| 2018 | Kiinni jäit! | TAG | Jerry Pierce |
| 2019 | Avengers: Endgame | Avengers: Endgame | Clint Barton / Haukansilmä / Ronin |
| 2019 | Pohjoisen sankarit | Arctic Dogs tai Arctic Justice: Thunder Squad | Swifty (äänirooli) |
| 2021 | Black Widow | Black Widow | Clint Barton / Haukansilmä (äänirooli; cameo) |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jeremy Renner Wikimedia Commonsissa
Eesti Laul 2019

| Eurovision laulukilpailu 2019  Viron euroviisukarsinta> Eesti Laul 2019 |
| --- | --- |
Päivämäärä:  31. tammikuuta–16. helmikuuta 2019
Tapahtumapaikat:  Semifinaalit: Tartton yliopiston urheiluhalli Finaali: Saku Suurhall, Tallinna
Juontaja(t):  Karl-Erik Taukar, Piret Krumm
Kilpailumenetelmä:  Semifinaalit ja finaalin ensimmäinen kierros: yleisöäänet ja raati Superfinaali: yleisöäänet
Kappaleiden määrä
Semifinaalissa:  24
Voittaja:  Victor Crone ”Storm”
Viro Eurovision laulukilpailussa Virallinen verkkosivusto 
 ◄ 2018  2020 ► 
Eesti Laul 2019 oli Virossa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Viron edustaja Eurovision laulukilpailuun 2019. Kilpailuun lähetettiin 216 ehdotusta, joista 24 valittiin kilpailuun. Kilpailu koostui kahdesta semifinaalista ja finaalista.
Semifinaalit kilpailtiin 31. tammikuuta ja 2. helmikuuta Tartton yliopiston urheiluhallissa. Kummassakin semifinaalissa ensin raati ja puhelinäänestäjät äänestivät neljä kappaletta finaaliin. Tämän jälkeen loppujen kappaleiden kesken käytiin toinen kierros, jossa puhelinäänestäjät äänestivät vielä kaksi kappaletta finaaliin.
Finaali kilpailtiin 16. helmikuuta Saku Suurhallissa Tallinnassa. Finaali pidettiin kaksikierroksisena. Ensimmäisellä kierroksella puhelinäänestäjät ja kansainvälinen raati äänestivät kolme kappaletta superfinaaliin. Superfinaalissa voittaja valittiin puhelinäänestyksellä. Kilpailun voitti Victor Crone kappaleella "Storm".
Kilpailun kulku > Ensimmäinen semifinaali

Ensimmäinen semifinaali kilpailtiin 31. tammikuuta. Semifinaalia seurasi 178 000 katsojaa.
| Numero | Artisti | Kappale | Lauluntekijät | Raatipisteet> Äänet | Raatipisteet> Pisteet | Yleisöpisteet> Äänet | Yleisöpisteet> Pisteet | Yht> .Yht. | Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | The Swingers, Tanja & Birgit | "High Heels in the Neighbourhood" | Tanja Mihhailova, Timo Vendt, Mihkel Mattisen | 45 | 6 | 2088 | 7 | 13 | 4 | Finaaliin |
| 2 | Marko Kaar | "Smile" | Marko Kaar, Egert Kanep | 5 | 0 | 439 | 0 | 0 | 12 | Toinen kierros |
| 3 | Xtra Basic & Emily J | "Hold Me Close" | Andrei Zevakin, Igor Volhonski | 25 | 1 | 1802 | 6 | 7 | 8 | Toinen kierros |
| 4 | Johanna Eendra | "Miks sa teed nii?" | Johanna Eendra, Joosep Eendra | 34 | 2 | 796 | 2 | 4 | 10 | Toinen kierros |
| 5 | Stefan | "Without You" | Stefan Airapetjan, Karl-Ander Reismann | 86 | 12 | 2668 | 8 | 20 | 2 | Finaaliin |
| 6 | Sandra Nurmsalu | "Soovide puu" | Priit Pajusaar, Sandra Nurmsalu, Aapo Ilves | 37 | 4 | 1677 | 5 | 9 | 5 | Toinen kierros |
| 7 | Jennifer Cohen | "Little Baby El" | Chris Hierro, Jennifer Marisse Cohen, Luisa Lõhmus | 42 | 5 | 1083 | 3 | 8 | 6 | Toinen kierros |
| 8 | Sofia Rubina feat. Janika Tenn | "Deep Water" | Sofia Rubina-Hunter, Janika Tenn, Oljana Kallson | 48 | 7 | 747 | 1 | 8 | 7 | Toinen kierros |
| 9 | Öed | "Öhuloss" | Tuuli Rand, Kristel Aaslaid, Bert Prikenfeld, Egert Milder | 36 | 3 | 1219 | 4 | 7 | 9 | Toinen kierros |
| 10 | Victor Crone | "Storm" | Stig Rästa, Vallo Kikas, Victor Crone, Fred Krieger | 82 | 10 | 6346 | 12 | 22 | 1 | Finaaliin |
| 11 | Ranele | "Supernova" | Marek Rosenberg, Lauri Lembinen, Marco Margna, Anne Loho | 8 | 0 | 666 | 0 | 0 | 11 | Toinen kierros |
| 12 | Inger | "Coming Home" | Inger Fridolin, Karl-Ander Reismann | 74 | 8 | 3841 | 10 | 18 | 3 | Finaaliin |
| Artisti | Kappale | Äänet | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
| Jennifer Cohen | "Little Baby El" | 1102 | 3 |
| Johanna Eendra | "Miks sa teed nii?" | 494 | 6 |
| Marko Kaar | "Smile" | 252 | 8 |
| Öed | "Öhuloss" | 854 | 5 |
| Ranele | "Supernova" | 325 | 7 |
| Sandra Nurmsalu | "Soovide puu" | 1736 | 1 |
| Sofia Rubina feat. Janika Tenn | "Deep Water" | 1073 | 4 |
| Xtra Basic & Emily J | "Hold Me Close" | 1202 | 2 |
Kilpailun kulku > Toinen semifinaali

Toinen semifinaali kilpailtiin 2. helmikuuta. Semifinaalia seurasi 191 000 katsojaa.
| Numero | Artisti | Kappale | Lauluntekijä(t) | Raatipisteet> Äänet | Raatipisteet> Pisteet | Yleisöpisteet> Äänet | Yleisöpisteet> Pisteet | Yht> .Yht. | Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Synne Valtri | "I'll Do It My Way" | Sünne Valtri | 28 | 1 | 2729 | 8 | 9 | 7 | Toinen kierros |
| 2 | Iseloomad | "Kaks miinust" | Vilho Meier, Siim Randveer | 38 | 5 | 762 | 0 | 5 | 10 | Toinen kierros |
| 3 | Lumevärv feat. Inga | "Milline päev" | Margus Piik, Kermo Hert, Jana Hallas | 58 | 8 | 1386 | 3 | 11 | 5 | Toinen kierros |
| 4 | Sissi | "Strong" | Karl-Ander Reismann, Sissi Nylia Benita | 55 | 7 | 2557 | 6 | 13 | 4 | Finaaliin |
| 5 | Cätlin Mägi & Jaan Pehk | "Parmumäng" | Cätlin Mägi, Jaan Pehk | 37 | 4 | 1240 | 2 | 6 | 9 | Toinen kierros |
| 6 | Kadiah | "Believe" | Kadi Poll | 49 | 6 | 2663 | 7 | 13 | 3 | Finaaliin |
| 7 | Kaia Tamm | "Wo sind die Katzen?" | Kaia Tamm | 20 | 0 | 1112 | 1 | 1 | 12 | Toinen kierros |
| 8 | Kerli Kivilaan | "Cold Love" | Kerli Kivilaan, Egert Milder, Andres Kõpper | 75 | 12 | 1488 | 5 | 17 | 2 | Finaaliin |
| 9 | Grete Paia | "Kui isegi kaotan" | Grete Paia, Mihkel Mattisen, Timo Vendt, Kerli Puusepp | 22 | 0 | 2752 | 10 | 10 | 6 | Toinen kierros |
| 10 | Lacy Jay | "Halleluja" | Ago Teppand, Lacy Nicole Jones, Hugo Martin Maasikas | 35 | 2 | 1467 | 4 | 6 | 8 | Toinen kierros |
| 11 | Around the Sun | "Follow Me Back" | Daniel Rukovitškin, Georg Eessaar | 36 | 3 | 842 | 0 | 3 | 11 | Toinen kierros |
| 12 | Uku Suviste | "Pretty Little Liar" | Uku Suviste, Oliver Mazurtšak | 71 | 10 | 4635 | 12 | 22 | 1 | Finaaliin |
| Artisti | Kappale | Äänet | Sija |
| --- | --- | --- | --- |
| Around the Sun | "Follow Me Back" | 629 | 7 |
| Cätlin Mägi & Jaan Pehk | "Parmumäng" | 778 | 6 |
| Grete Paia | "Kui isegi kaotan" | 1230 | 4 |
| Iseloomad | "Kaks miinust" | 394 | 8 |
| Kaia Tamm | "Wo sind die Katzen?" | 1023 | 5 |
| Lacy Jay | "Halleluja" | 2009 | 3 |
| Lumevärv feat. Inga | "Milline päev" | 2284 | 2 |
| Synne Valtri | "I'll Do It My Way" | 2828 | 1 |
Kilpailun kulku > Finaali

Finaali kilpailtiin 16. helmikuuta. Finaalin kansainvälisen raadin muodostivat Stig Karlsen, AFSHeen, Guna Zučika, Ben Camp, Cyrus Saidi, Lörinc Bubno ja Josh Cumbee. Finaalia seurasi 239 000 katsojaa.
| Numero | Artisti | Kappale | Raatipisteet> Äänet | Raatipisteet> Pisteet | Yleisöpisteet> Äänet | Yleisöpisteet> Pisteet | Yht> .Yht. | Sija | Tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sissi | "Strong" | 46 | 8 | 2990 | 6 | 14 | 4 | Putosi |
| 2 | Lumevärv feat. Inga | "Milline päev" | 46 | 10 | 2188 | 2 | 12 | 5 | Putosi |
| 3 | Victor Crone | "Storm" | 25 | 2 | 15513 | 12 | 14 | 3 | Superfinaaliin |
| 4 | Kerli Kivilaan | "Cold Love" | 43 | 7 | 1481 | 0 | 7 | 9 | Putosi |
| 5 | Xtra Basic & Emily J | "Hold Me Close" | 21 | 0 | 1440 | 0 | 0 | 12 | Putosi |
| 6 | Kadiah | "Believe" | 25 | 3 | 2287 | 3 | 6 | 10 | Putosi |
| 7 | Synne Valtri | "I'll Do It My Way" | 4 | 0 | 2323 | 4 | 4 | 11 | Putosi |
| 8 | Stefan | "Without You" | 70 | 12 | 6132 | 7 | 19 | 1 | Superfinaaliin |
| 9 | The Swingers, Tanja & Birgit | "High Heels in the Neighbourhood" | 26 | 4 | 2737 | 5 | 9 | 7 | Putosi |
| 10 | Uku Suviste | "Pretty Little Liar" | 36 | 5 | 8987 | 10 | 15 | 2 | Superfinaaliin |
| 11 | Inger | "Coming Home" | 24 | 1 | 6904 | 8 | 9 | 6 | Putosi |
| 12 | Sandra Nurmsalu | "Soovide puu" | 40 | 6 | 1914 | 1 | 7 | 8 | Putosi |
| Numero | Artisti | Kappale | Äänet | Sija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Victor Crone | "Storm" | 23270 | 1 |
| 2 | Stefan | "Without You" | 12380 | 3 |
| 3 | Uku Suviste | "Pretty Little Liar" | 15498 | 2 |
Mircea Lucescu

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Mircea Lucescu
Syntymäaika: 29. heinäkuuta 1945 (ikä 79)
Syntymäpaikka: Bukarest, Romania
Pelipaikka: laitahyökkääjä
Pituus: 177 senttimetriä
Seura
Seura: Romania
Tehtävä: päävalmentaja
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 1963–1977 | Dinamo Bukarest | 250 | (57) |
| 1965–1967 | → Sportul Studenţesc | 39 | (12) |
| 1977–1982 | Corvinul Hunedoara | 111 | (21) |
Maajoukkue
| 1966–1979 | Romania | 70 | (9) |
Valmennusura
1979–1982: Corvinul Hunedoara
1981–1986: Romania
1990–1991: Pisa
1991–1996: Brescia
1996–1997: Reggiana
1997–1998: Rapid Bukarest
1998–1999: Internazionale
1999–2000: Rapid Bukarest
2000–2002: Galatasaray
2002–2004: Beşiktaş
2004–2016: FK Šah’tar Donetsk
2016–2017: Zenit
2017–2019: Turkki
2020–2023: Dynamo Kiova
2024–: Romania
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
Mircea Lucescu (s. 29. heinäkuuta 1945 Bukarest) on romanialainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Hän on yksi Romanian menestyksekkäimmistä jalkapallovalmentajista. Elokuusta 2024 lähtien hän on toiminut Romanian jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.
Lucescun valmennusura on kestänyt yli 40 vuotta ja hän on voittanut pitkällä urallaan yhteensä 12 kansallisen liigan mestaruutta Romaniassa, Turkissa ja Ukrainassa.
Myös hänen poikansa Răzvan on jalkapalloilija ja valmentaja.
Peliura

Lucescu vietti lähes koko pelaajauransa FC Dinamo Bukarestissa. Vuosien 1963–1965 ja 1967–1977 aikana Lucescu pelasi joukkueen paidassa 250 ottelua ja teki niissä 57 maalia.
Lucescu siirtyi vuonna 1977 Corvinul Hunedoaraan, jossa pelasi 50 ottelua ja teki 9 maalia ennen kuin päätti aktiiviuransa 1982.
Romanian maajoukkuetta Lucescu edusti 64 maaottelussa ja teki niissä yhdeksän maalia. Lisäksi hän pelasi joissakin maaotteluissa, jotka sittemmin on poistettu virallisten maaotteluiden listalta. Hän oli mukana Romanian joukkueessa MM-kisoissa 1970.
Meriitit pelaajana
Romanian mestaruus (7): 1963, 1964, 1965, 1971, 1973, 1975, 1977
Romanian cupin voittaja (2): 1963, 1968
Meriitit valmentajana

Romanian mestaruudet (2): 1990, 1999
Romanian cupin voitot (2): 1990, 1998
UEFA Super Cupin voitto: 2000
Turkin mestaruudet (2): 2002, 2003
Ukrainan mestaruudet (9): 2005, 2006, 2008, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2021
Ukrainan cupin voitto (6): 2008, 2011, 2012, 2013, 2016, 2021
Ukrainan supercupin voitto (8): 2005, 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2020
UEFA Cupin voitto: 2009
Romanian vuoden valmentaja (4): 2004, 2010, 2012, 2014
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mircea Lucescu Wikimedia Commonsissa
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: ei jaettu Dan Petrescu Dan Petrescu | Romanian vuoden valmentaja 2004 2010 2012 | Seuraaja: Oleh Protasov Dan Petrescu Laurențiu Reghecampf |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Valentin Stănescu Edward Iordănescu | Romanian maajoukkueen päävalmentaja 1981–1986 8/2024– | Seuraaja: Emerich Jenei – |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Fatih Terim | Galatasaray SK:n päävalmentaja 2000–2002 | Seuraaja: Fatih Terim |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Christoph Daum | Beşiktaş JK:n päävalmentaja 2002–2004 | Seuraaja: Vicente del Bosque |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Bernd Schuster | FK Šah’tar Donetskin päävalmentaja 2004–2016 | Seuraaja: Paulo Fonseca |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: André Villas-Boas | FK Zenitin päävalmentaja 2016–2017 | Seuraaja: Roberto Mancini |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Fatih Terim | Turkin jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja 8/2017–2/2019 | Seuraaja: Şenol Güneş |
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Edeltäjä: Oleksi Myh’ailytšenko | Dynamo Kiovan päävalmentaja 2020–11/2023 | Seuraaja: Oleksandr Šovkovskyi |
Internazionalen päävalmentajat
Fossati (1909–1915)
Resegotti (1920–1922)
Spottiswood (1922–1924)
Scheidler (1924–1926)
Weisz (1926–1928)
Viola (1928–1929)
Weisz (1929–1931)
Tóth (1931–1932)
Weisz (1932–1934)
Feldmann (1934–1936)
Carraro (1936)
Castellazzi (1936–1938)
Cargnelli (1938–1940)
Peruchetti (1940)
Zamberletti (1941)
Fiorentini (1941–1942)
Ferrari (1942–1945)
Carcano (1945–1946)
Nutrizio (1946)
Meazza (1947–1948)
Carcano (1948)
Astley (1948)
Cappelli (1949–1950)
Olivieri (1950–1952)
Foni (1952–1955)
Campatelli (1955)
Meazza (1955–1956)
Carver (1957–1958)
Bigogno (1958)
Campatelli (1959–1960)
Achilli (1960)
Cappelli (1960)
Hel. Herrera (1960–1968)
Foni (1968–1969)
Her. Herrera (1969–1970)
Invernizzi (1970–1973)
Masiero (1973)
Hel. Herrera (1973)
Masiero (1974)
Suárez (1974–1975)
Chiappella (1976–1977)
Bersellini (1977–1982)
Marchesi (1982–1983)
Radice (1983–1984)
Castagner (1984–1985)
Corso (1985–1986)
Trapattoni (1986–1991)
Orrico (1991–1992)
Suárez (1992)
Bagnoli (1992–1994)
Marini (1994)
Bianchi (1994–1995)
Suárez (1995)
Hodgson (1995–1997)
Castellini (1997)
Simoni (1997–1998)
Lucescu (1998–1999)
Castellini (1999)
Hodgson (1999)
Lippi (1999–2000)
Tardelli (2000–2001)
Cúper (2001–2003)
Verdelli (2003)
Zaccheroni (2003–2004)
Mancini (2004–2008)
Mourinho (2008–2010)
Benítez (2010)
Leonardo (2010–2011)
Gasperini (2011)
Ranieri (2011–2012)
Stramaccioni (2012–2013)
Mazzarri (2013–2014)
Mancini (2014–2016)
De Boer (2016)
Pioli (2016–2017)
Spalletti (2017–2019)
Conte (2019–2021)
Inzaghi (2021–)
Kansanopisto

Jämsän opisto
Kansanopisto on Suomessa toisen asteen oppilaitos, joka antaa sekä yleissivistävää että ammatillista koulutusta yleensä täysi-ikäisille ihmisille, pohjakoulutuksesta riippumatta. Osa kansanopistoista on sisäoppilaitoksia, joissa opiskelijat asuvat kampuksella asuntolassa opintojen ajan.
Kansanopistot kuuluvat vapaan sivistystyön lainsäädännön piiriin ja toteuttavat elinikäisen oppimisen periaatetta. Kansanopistoja ylläpitävät erilaiset kannatusyhdistykset, järjestöt ja säätiöt, jotka ovat usein sidoksissa aatteellisiin taustayhteisöihin, toisaalta myös kunnat. Taustayhteisönsä ja luonteensa mukaan opistot voidaan jakaa sitoutumattomiin, kristillisiin, yhteiskunnallisiin ja vammaisten erityisopistoihin.
Opiskelu

Kansanopistoissa voi yleensä opiskella sekä pitkillä opintolinjoilla että lyhytkursseilla. Pitkällä linjalla opiskelu kestää yleensä vuoden ja ainevalikoima vaihtelee opistoittain. Monet opistot tarjoavat esimerkiksi avoimen yliopiston opintoja.
Pitkäkestoiset linjat alkavat useimmiten elo-syyskuun vaihteessa ja päättyvät huhti-toukokuun vaihteessa. Linjat voivat kuitenkin olla myös 3–4 kuukauden mittaisia. Eri linjoilla voi opiskella 1–4 vuotta riippuen opiskelijan omista tavoitteista ja opetustarjonnasta. Kukin kansanopisto päättää itse opetuksensa tavoitteista ja sisällöstä. Tietyt yleissivistävät aineet, kuten äidinkieli ja ilmaisutaito sekä vieraat kielet sisältyvät kuitenkin useiden linjojen opetukseen. Maahanmuuttajille suunnatut kurssit kuuluvat nykyisin monien opistojen tarjontaan.
Suomen kansanopistoissa opiskelee yli 8000 opiskelijaa.lähde?
Historia ja aatetausta

Kansanopistotoiminnan alkuunpanija oli tanskalainen piispa, kirjailija ja tiedemies Nikolai Frederik Severin Grundtvig (1783-1872). Grundtvigilaisen ajattelun mukaan kansanopistotyön puhtaana päämääränä on sivistys ja valistus, nuorten maailmankuvan avartaminen. Alkuaikojen kansanopistojen tärkeimmät oppiaineet olivat äidinkieli ja historia. Puoluepolitiikka ei kuulunut gruntvigilaisiin kansanopistoihin, ei myöskään uskonnon opetus, vaikka kansanopistot olivatkin luonteeltaan yleiskristillisiä. Nykyisin ns. sitoutumattomat kansanopistot vetoavat grundtvigilaiseen perintöön, johon kuuluu moniarvoisuus. Kansanopistoliike levisi eritoten Pohjoismaissa ja myös Saksassa ja Itävallassa. Puhtaasti gruntvigilaisten kansanopistojen rinnalle syntyi tiettyyn yhteiskunnalliseen tai uskonnolliseen aatesuuntaukseen sitoutuneita ja näiden taustayhteisöjen ylläpitämiä opistoja.
Suomen ensimmäinen kansanopisto aloitti toimintansa Kangasalla vuonna 1889. Opettaja Sofia Elisabet Hagman oli 1887–1888 tutustunut Tanskassa Askovin kansanopiston toimintaan ja muutamien ruotsalaisten opistojen toimintaan. Suomeen palattuaan hän perusti Kangasalle naisia varten kansanopiston, jonka avajaiset pidettiin Vääksyn kartanon alueella sijainneessa lehtori Fribergin huvilassa Parvulassa 7. tammikuuta 1889. Hagmanin johtama opisto aloitti toimintansa 16. tammikuuta ja oppilaita ilmoittautui kaikkiaan 39. Pääopetusaineina olivat naisten käsityöt ja yksiääninen laulu, lisäksi opetettiin uskontoa, laskentoa, lukemista, kirjoitusta, mallien piirustusta ja voimistelua. Opisto toimi Parvulan huvilassa kolmen kuukauden ajan ja sen jälkeen opisto oli vuokrahuoneistoissa kunnes se sai oman talon vuonna 1892 Kuohunmäeltä. Opistossa kävi myös ulkopuolisia luennoitsijoita ja esitelmän pitäjiä. Luentojen ja esitelmien aiheet olivat muun muassa Suomen historiasta ja maantiedosta, maataloudesta ja kasvatusopista. Kangasalan kansanopiston toiminta päättyi opiston johtajan Hagmanin kuoleman jälkeen helmikuussa 1900.
Kansanopistojen toiminnasta vastaavat erilaiset, pääosin yksityiset kannatusyhdistykset, säätiöt ja järjestöt, myös kunnat. Suomessa on 91 kansanopistoa, näistä 74 suomenkielistä ja 17 ruotsinkielistä.lähde? 33 opistoa on taustayhteisöltään sitoutumattomia, kristillisiä on 44, yhteiskunnallisia 11 ja erityisopistoja 3.lähde? Opistojen toimintaa valvoo opetusministeriö ja ne kuuluvat vapaan sivistystyön lainsäädännön piiriin.
Kansankorkeakoulu

Kansankorkeakoulu oli Suomessa 1980-luvulle asti joidenkin kansanopistojen tarjoama ylempi koulutusaste, joka mahdollisti korkeakouluopintoihin siirtymisen ilman ylioppilastutkintoa. Useimmissa muissa kansanopistotoimintaa harjoittavissa maissa taas kansanopistoista käytetään sanaa, joka sanatarkasti suomentuisi ”kansankorkeakoulu”: ruots. folkhögskola, norj. folkehøgskole, tansk. folkehøjskole, saks. Volkshochschule, unk. népfőiskola. Eri maissa kansanopiston kaltaisten vapaan sivistystyön oppilaitosten tehtävät, tavoitteet ja asema koulutuskentässä poikkeavat kuitenkin toisistaan.
Lakkautettuja kansanopistoja

Evangeliska folkhögskolan i södra Finland  – Hanko (evankelisuus)
Evangeliska folkhögskolan i Österbotten – Vaasa (evankelisuus)
Houtskärs kyrkliga folkhögskola – Houtskari, Parainen
Jamilahden kansanopisto –  Hamina
Kaustisen Evankelinen Kansanopisto – Kaustinen (evankelisuus)
Luovin kansanopisto – Sastamala (Hengitysliitto)
Nurmeksen evankelinen opisto – Kohtavaara, Nurmes (evl-kirkko)
Oriveden Opisto – Orivesi
Partaharjun Opisto – Partaharju, Pieksämäki
Pohjola-opisto – Oulu  (setlementtiliike)
Räisälän kansanopisto – Peipohja, Kokemäki
Siikaranta-opisto – Kirkkonummi (postitoimipaikkana Espoo) (ammattiyhdistysliike)
Sirola-opisto – Hämeenlinna (komm.)
Sääksmäen maatalousoppilaitos – Sääksmäki, Valkeakoski
Viittakiven opisto – Hauho
Voionmaan opisto – Tampere
Ylitornion kristillinen opisto – Ylitornio (ent. lestadiolaisuus)
Otavan opisto Mikkelissä