stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sähköauto
Akut > Akun käyttöikä

Yksittäiset akkukennot järjestetään suuremmaksi akustoiksi, jossa voltti- ja ampeerituntimääriltään toisistaan eroavat akut muodostavat energiamäärältään optimaalisen kokonaisuuden. Akkujen käyttöikä vaikuttaa suuresti käyttökustannuksiin ja akkujen kuluminen riippuu puolestaan monesta eri tekijästä.
Hybridiautojen nikkelimetallihydridiakkujen tiedetään kestävän käyttöä yli kymmenen vuotta. Näitä kokemuksia ei kuitenkaan voi suoraan yleistää koskemaan täyssähköautoja, koska akun rakenne sekä syklien syvyys ja määrä ovat hyvin erilaiset. Ei-ladattavissa hybridiautoissa akuston kapasiteetin aleneminen ei ole myöskään samalla tavalla ongelma kuin täyssähköautoissa.
Käytännön esimerkkinä Toyota RAV4 EV:n NiMH-akut ovat saavuttaneet 160 000 km ajomäärän hyvin pienellä toimintasäteen pienenemisellä, ja sähköautot saattavat siten saavuttaa tai ylittää vastaavan polttomoottoriauton eliniän akkujen osalta. Toisaalta nykyään käytetään litium-ioniakkuja, jotka kestävät paljon suurempiakin ajokilometrejä. Esimerkiksi Tesla tarjoaa tyypillisen 8 vuoden ja 240 (tai pienemmissä akuissa 160) tuhannen kilometrin akkutakuun ja Lexus lupaa tulevalle sähköautolleen huikeat 10 vuoden ja miljoonan kilometrin akkutakuun. Ensimmäisen sukupolven Nissan Leafin akkutakuu kattoi kapasiteetin alenemisen niin, että kapasiteetti pysyi viisi vuotta tai 100 000 ajokilometriä (riippuen siitä, kumpi saavutetaan ensin) sellaisella tasolla, että auton akkukapasiteettimittarin 12 palkista näkyy vähintään yhdeksän, isommalla 30 kWh akustolla takuu oli 8 vuotta tai 160 000 km.
Akkujen käyttöikä vaihtelee suuresti riippuen autosta, akkukapasiteetista, käytetystä akkuteknologiasta, syklien määrästä, akkujen ja ympäristön lämpötilasta, sekä latauksien sekä purkamisten syvyydestä. Sähköauton litiumakkujen kestoiän maksimoimiseksi varaustaso kannattaa pyrkiä pitämään 30 %...80 % välillä. Akun lataaminen täysin täyteen ja ajaminen täysin tyhjäksi, sekä etenkin säilytys täynnä tai tyhjänä heikentää akun kestoikää.
Sähköautojen akkujen kestävyydestä on saatavilla jonkin verran tutkimustietoa. Viimeisimpien tutkimuksien mukaan akut kestävät paljon pidempään, kuin mitä edes niiden valmistajat olivat uskoneet. Esimerkiksi Nissan uskoo Leafin akun kestävän jopa 22 vuotta. Henkilöauton keskimääräinen romutusikä vuonna 2022 oli 22,2 vuotta. Teslan akkujen tyypillinen kapasiteetin heikkeneminen on ollut 300 000 kilometrin matkalla alle 10 %. Yhdellä Teslalla oli ajettu jopa yli 300 000 kilometriä, ja akkujen kapasiteetti oli heikentynyt vain kuusi prosenttia. Eräällä Tesla Model X:llä oli ajettu 560 000 km ja akun kapasiteetti oli heikentynyt 13 %.
Professori, Liikenteen tutkimuskeskuksen johtaja Heikki Liimataisen mukaan uusimpien akkujen kesto on  parantunut niin, että akkuja ei todennäköisesti tarvitse vaihtaa auton elinkaaren aikana.
Akut > Akkujen ympäristövaikutukset

Joidenkin uusien akkujen valmistuksessa käytettävät kemikaalit ovat ympäristölle haitallisia. Tässäkin asiassa erityisesti litiumakkuja valmistavat tehtaat ovat parantaneet ympäristötietouttaan.lähde? Litium itsessään on hyvin reaktiivinen materiaali ja palaa helposti. Uusimmat LiFePO4-litiumakut eivät sisällä ympäristölle haitallisia aineita.lähde?
Perinteisillä autojen käynnistysakuilla on hyvät kierrätysohjelmat, joten todennäköisesti uusille akuille luodaan maailmanlaajuisesti vastaavat kierrätysjärjestelyt, joilla ympäristölle haitalliset kemikaalit saadaan talteen. Vastaavasti myös litiumakkujen kierrätys kannattaa taloudellisesti, ja vähentää pitkällä aikavälillä uusien akkujen teossa tarvittavan litiumin sekä muiden arvokkaiden metallien tarvetta. Akustoja voidaan myös uudelleenkäyttää ajoneuvokäytön jälkeen uusiutuvan energian varastointiin, sähköverkon kulutushuippujen kompensointiin, ja sähköajoneuvojen pikalatauksen puskurina.
Tesla (alihankkijanaan Panasonic) pyrkii välttämään koboltin käyttöä akuissaan, jotta materiaalin saatavuus tai hinta ei muodostuisi pullonkaulaksi tai hinta- ja saatavuusriskiksi akkujen tuotannossa. Vuonna 2020 Tesla julkisti oman uuden akkukennonsa, joka ei käytä lainkaan kobolttia.
Akut > Akkujen turvallisuus onnettomuuksissa

Sähköauton turvallisuusnäkökohtia on pohdittu kansainvälisessä ISO standardissa 6469. Standardi jakaantuu kolmeen osaan ja käsittelee seuraavia aiheita:
Mukana kulkevaa energiavarastoa, eli akkuja
Toiminnallista turvallisuutta ja vikatilanteilta suojautumista
Sähköiskuilta suojautumista
Palomiehet ja pelastushenkilökunta tarvitsevat erityistä koulutusta sähkö- ja hybridiauto-onnettomuuksien aiheuttamien suurten jännitteiden ja akkujen kemikaalipäästöjen varalle. Sähköauto-onnettomuudet synnyttävät uudenlaisia uhkia, kuten akkujen äkillisen purkautumisen aiheuttamia paloja.
Teslan mukaan ajettuihin kilometreihin suhteutettuna perinteinen polttomoottoriauto on 11 kertaa todennäköisempi syttymään tuleen kuin Tesla.
Taloudellinen näkökulma > Takuu

Sähköautoihin tarjotaan huomattavan pitkiä takuita. Esimerkiksi Teslan S ja X -malleihin autonvalmistajan tarjoama takuu on 8 vuotta tai 240 000 kilometriä. BYD:n E6-mallin akun takuu on 4 000 täyttä sykliä, joka vastaa takuuta akun 11 vuoden ikään asti, minkä jälkeen BYD takaa akussa olevan vielä 75 prosenttia kapasiteetista käytettävissä. Lexus lupaa tulevalle sähköautolleen huikeat 10 vuoden ja miljoonan kilometrin akkutakuun.
Taloudellinen näkökulma > Auton pitkäikäisyys

BYD:n E6-mallin akun 4 000 täyttä sykliä vastaa 1,5 miljoonan kilometrin ajomatkaa. Tesla takaa, että Tesla Semi -sähkörekka kestää miljoonan mailin (1,6 miljoonaa kilometriä) verran.
Auton ja sen akun pitkäikäisyydellä on vaikutusta auton jälleenmyyntiarvoon.
Taloudellinen näkökulma > Jälleenmyyntiarvo

Teslan S ja X -henkilöautot ovat säilyttäneet jälleenmyyntiarvoaan paremmin kuin bensiiniautot. Tesla Model S:llä jälleenmyyntiarvot ovat olleet parhaat luokassaan. 80 500 kilometrin (50 000 mailin) mittarilukemalla S-mallin jälleenmyyntiarvo oli pudonnut keskimäärin 27 prosenttia ja X-mallin 23 prosenttia. Lähimmäksi bensiiniautoista tulivat Daimlerin Mercedes-Benz S-mallit 33 prosentilla ja Lincoln Navigator 34 prosentilla.
Teslan Model 3 -henkilöautot ovat myös säilyttäneet jälleenmyyntiarvoaan huomattavasti paremmin kuin mikään muu saman luokan auto.
Taloudellinen näkökulma > Hankintakustannukset

Sähköautojen hankintakustannukset ovat tyypillisesti suuremmat kuin perinteisten polttomoottoriautojen. Tämä johtuu pääosin akustojen korkeasta hinnasta.
Taloudellinen näkökulma > Käyttökustannukset

Sähköauton energiakustannukset ovat tyypillisesti muutamien eurosenttien luokkaa kilometrillä, kun taas bensiinikäyttöisen auton energia maksaa moninkertaisesti tähän verrattuna. Tämä johtuu sähköisen voimalinjan paremmasta kokonaishyötysuhteesta sekä polttoaineiden myös suuremmasta haittaverosta verrattuna sähköön. Talvella muun muassa ohjaamon lämmitykseen tarvittava energia kasvattaa kulutusta, kun taas polttomoottorin tuottama hukkalämpö voidaan käyttää ohjaamon lämmitykseen, mikä tasaa hieman eroa.
Kokonaiskäyttökustannukset kertyvät paljolti akkujen vaihtokustannuksista. Vuonna 2016 akuston hinnaksi arvioitiin noin 330 euroa kilowattitunnilta. Vuonna 2018 Teslan akustojen hinnaksi arvioitiin 111 dollaria kilowattitunnilta. Teslan huoltosopimuksella 40 kWh vaihtoakkupaketti maksoi 8 000 dollaria vuonna 2013. Mitä suurempi akusto on, sen parempi toimintamatka, latausnopeus ja käyttöikä.
Jos esim. Teslan 50 kWh akustolla ajetaan 600 000 kilometriä, akuston kilometrikustannus olisi 0,00925 €/km. Kun tähän lisätään sähkön hinta (0,1 €/kWh (siirtohinta mukaan luettuna) kulutuksella 18 kWh/100 km) eli 0,018 €/km, tulee sähköauton kustannuksiksi varsin matala 0,0275 €/km. Vastaavan kapasiteetin bensiinikäyttöisellä autolla, esimerkiksi Toyota Aygolla, polttoainekustannus on  l/100 km x 1,4 €/l = 0,07 €/km. Korkeamman ostohinnan vastapainona ovat myös matalammat huoltokustannukset, jotka ovat vuonna 2018 arvioitu pienissä autoissa olevan keskimäärin 23 % alhaisemmat ensimmäisen kolmen vuoden ja 10 000 kilometrin aikana. Käytetyt akut kierrätetään ja harvinaiset raaka-aineet otetaan niistä talteen.
Vuonna 2018 Nissan ilmoitti, että vanhimpien Leafien akustojen vaihtohinta tehdaskunnostetulla akustoilla on 2 850 dollaria sekä uudella akustolla 6 200 dollaria. Nissan Leafiin on saatavilla myös 6 500 dollarin hintaan kolmannen osapuolen akustoja, joissa on kaksi kertaa suurempi kapasiteetti kuin alkuperäisessä akustossa.
Jos Ruotsin kaikki autot olisivat sähköautoja, niiden energian tuottamiseen tarvittaisiin sähköä samaa suuruusluokkaa kuin mitä yksi ydinvoimala nyt tuottaa.
Taloudellinen näkökulma > Kokonaiskustannukset

Sähköautojen elinkaaren kokonaiskustannukset on eräässä tutkimuksessa arvioitu olevan yli puolet alhaisemmat kuin perinteisten polttomoottoriautojen kokonaiskulujen. Akuston todellisesta kestävyydestä on edelleen varsin vähän kokemuksia Suomessa.
Käytettyjen sähköautojen markkina-arvot vaihtelevat markkinan mukana, kun uutta, parempaa ja edullisempaa mallia tarjotaan markkinoille. Lisäksi sähköautojen myynnissä on monissa maissa käytössä tukia, jotka saattavat muuttua.
Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin mukaan keskimäärin sähköauto tulee bensa-autoa taloudellisesti kannattavammaksi noin 150 000 kilometrin jälkeen, mikä täyttyy noin yhdessätoista vuodessa, jos ajokilometrejä kertyy keskimääräiset 14 000 vuodessa. Yli 30 000:lla vuosittaisella ajokilometrillä sähköautosta tulee edullisin vaihtoehto jo alle viidessä vuodessa.
Taloudellinen näkökulma > Sähköauton verotus

Suomessa sähköautosta joutuu maksamaan käyttövoimaveroa (entinen dieselvero). Käyttövoimavero tulee maksaa, vaikka käytetty sähkö on jo verotettua ja/tai sähkö olisi tuotettu uudistuvilla luonnonvaroilla. Sähköautosta käyttövoimaveroa maksetaan painon mukaan, käyttövoimaveron määrä päivää kohden on jokaiselta kokonaismassan alkavalta sadalta kilogrammalta 1,5 senttiä. Suurista summista ei kuitenkaan puhuta: esimerkiksi Tesla Model S:n ajoneuvovero on 217,54 euroa vuodessa – saman verran kuin 167 g/km hiilidioksidipäästöisellä bensiinikäyttöisellä henkilöautolla. Vastaavapäästöisen ja -painoisen dieselauton vero on 758,47 euroa.
Auton myyntihintaan sisältyvä sähköauton autovero taas on matala, koska autovero määräytyy paikallisten hiilidioksidipäästöjen mukaan, ja tämä lukema on sähköautolla 0 g/km. Alhainen autovero kannustaa sähköautojen hankintaan.
Turvallisuus > Tulipalon vaara

Sähköauton litiumakusto saattaa kärsiä lämpökarkaamisesta ja ylikuumeneminen tai ylilataaminen johtaa tulipaloon. Akuston suuren energiamäärän johdosto tulipalot ovat monesti tuhoisia autolle ja lähiympäristölle. Myös joitakin kolarista johtuneita tulipaloja on raportoitu. Vaaraa kompensoidaan akustojen suojausmenetelmin, esimerkiksi sisäisin sulakkein.lähde?
Palolaitokselle sähköautopalon sammuttaminen on vaikeaa. Tavanomaisen polttomoottoriauton palon sammuttamisessa kestää minuutteja, mutta sähköautopalon sammuttamisessa kestää noin viisi tuntia. Tie tai moottoritien kaista täytyy sulkea noin kuudeksi tunniksi, ja palomiesten täytyy olla varmoja ettei auto pala enää kun auto siirretään. Palava litium-ioniakku luo kuuman tulen ja vapauttaa myrkyllisiä kaasuja. Palavaa akkua on vaikea sammuttaa. Joillakin pelastuslaitoksilla on sähköautopalojen sammuttamista varten käytössään sammutuskontti. Sähköautopaloille on tyypillistä, että osittain palaneen akkupaketin sisälle jäänyttä lämpöenergiaa siirtyy akun vahingoittumattomiin akkukennoihin, jotka kytevät ja syttyvät useamman vuorokauden jälkeen uudestaan palamaan.
Teslan mukaan ajettuihin kilometreihin suhteutettuna perinteinen polttomoottoriauto on kuitenkin 11 kertaa todennäköisempi syttymään tuleen kuin Tesla. Suomessa sähköautopaloja on ollut vuosittain 0-2, mutta alkuvuonna 2023 paloja oli neljä. Vesa Linja-aho on todennut, että ajoneuvopaloista 90 prosenttia alkaa moottoritilasta, jossa on paljon kuumia pintoja, ja täyssähköautoista tällaiset pinnat puuttuvat kokonaan.
General Motors suosittelee sähköauto Chevrolet Boltin omistajia pysäköimään autonsa pysäköintihallin ylätasanteelle tai muulle kattamattomalle pysäköintipaikalle vähintään 50 jalan eli 15 metrin päähän muista ajoneuvoista tulipalovaaran vuoksi. GM myös pyytää, ettei autoa jätettäisi ilman valvontaa, kun se on latauksessa.
Monet sähköautojen valmistajat ovat tehneet sähköautoille takaisinkutsuja tulipalovaaran takia; General Motors kutsui elokuussa 2021 takaisin 73 000 sähköautoa aikaisemman 69 000 takaisinkutsutun sähköauton lisäksi, Ford kutsui vuonna 2020 takaisin 20 000 sähköautoa ja BMW kutsui vuonna 2020 takaisin 26 700 sähköautoa.
Saksassa Kulmbachissa maanalaiseen pysäköintihalliin ei saa siellä tapahtuneen autopalon jälkeen pysäköidä sähkö- eikä hybridiautoja tulipalovaaran takia.
Turvallisuus > Ajoneuvon turvallisuus

Sähköautot ovat yleensä painavampia kuin perinteiset autot ja täten pienentäen toimintamatkaa ja pidentäen jarrutusmatkoja. Kuitenkin onnettomuustilanteissa painavamman auton kyydissä oleville tulee pienemmät vammat kuin kevyemmissä ajoneuvoissa, ja siten lisäpaino tuo lisäturvallisuutta.lähde?
Tesla Model 3 on Yhdysvaltojen NTHSA:n mukaan kaikkien aikojen turvallisin testattu auto.
Turvallisuus > Vaara jalankulkijoille

Pienissä nopeuksissa sähköautot ovat hiljaisempia kuin perinteiset autot. Useimmat myynnissä olevat Yhdysvalloissa, Japanissa ja Euroopassa olevista automalleista tekevät varoitusäänen kaiutinjärjestelmällä. 2019 kesästä lähtien tämä on EU:n määräämän pakollinen lisälaite. Testit ovat osoittaneet tämän vaaran toteen etenkin alhaisissa nopeuksissa ja koskevan kaikkia tienkäyttäjiä, ei pelkästään näkökyvyltään rajoittuneita.lähde?
Kooste sähköauton käyttöä puoltavista ja haittaavista seikoista > Sähköauton puolesta esitettyjä seikkoja

Jos kotona tai työpaikalla on sähköauton latausmahdollisuus, sähköauto on kotona nukutun yön tai työpäivän aikana aina ladattu täyteen, ja tästä syystä erillisiä latausasemakäyntejä ei tarvita.
Sähköautot ovat polttomoottoriautoja hiljaisempia.
Jarrutuksessa lataavalla järjestelmällä saadaan suurin osa siitä energiasta talteen, joka polttomoottoriautossa muuntuu jarruissa lämmöksi.
Helsingin Energian tutkimus- ja kehityspäällikkö Jussi Palolan mukaan sadan sähköautokilometrin "polttoainekulu" on noin kaksi euroa, kun diesel- ja bensiiniautolla kustannus on moninkertainen.
Sähköautoilla on positiivisia terveysvaikutuksia erityisesti kaupunkialueilla, koska ne vähentävät autoilun paikallisia pienhiukkaspäästöjä sekä melua.
Sähköauto sietää katkonaista ajoa.
Sähkömoottori on täysin huoltovapaa ja toimintavarma kaikissa Suomenkin lämpötiloissa.
Sähköauton voimansiirto on huomattavasti yksinkertaisempi ja sisältää vähemmän liikkuvia osia kuin polttomoottoriauton, mikä parantaa luotettavuutta ja vähentää huollontarvetta.
Sähkömoottoria voidaan ohjata tarkemmin ja sen vääntömomentti on huipussaan heti matalilta kierroksilta lähtien – "tehotonkin" sähköauto kiihtyy liikennevaloista reippaasti.
Sähköauton koko elinkaaren CO2-päästöt ovat pienemmät kuin vastaavalla polttomoottoriautolla.
Sähköä voidaan tuottaa useista eri energialähteistä, mikä tekee sähköautosta vähemmän riippuvaisen tietyistä energianlähteistä.
Sähköautolla voi ajaa vaikka sisätiloissa.
Polttomoottorin tilat vapautuvat tavara- ja puskuritilaksi, akut voidaan piilottaa auton alustaan.
Akut ovat kierrätyskelpoisia.
Akkuja voi uudelleenkäyttää ajoneuvokäytön jälkeen uusiutuvan energian varastointiin, sähköverkon kulutushuippujen kompensointiin, ja sähköajoneuvojen pikalatauksen puskurina.
Sähköauton lataukseen käytetty energia voidaan tuottaa kotimaisista tai paikallisista uusiutuvan energian lähteistä päästöttömästi, sekä sähköenergiasta maksettu raha siirtohintoineen sekä veroineen jää suurelta osin kiertämään Suomen talouteen, riippuen kuluttajien valitsemien sähköntuotantoyhtiöiden omistus- ja sähköntuotantotapojen taustoista.
Sähköautot eivät ole riippuvaisia tuontiöljystä ja öljyn maailmanmarkkinahinnoista. Tällä on positiivisia talous- ja turvallisuuspoliittisia vaikutuksia.
Sähköautojen latauspisteiden järjestäminen ei aina vaadi suuria kustannuksia, parhaimmillaan latauspisteiden kustannukset voivat jäädä muutamiin satoihin euroihin.
Suosituimmat täyssähköautot Euroopan unionin ja EFTA:n alueella

Euroopan komission yhteydessä toimiva EAFO (European Alternative Fuels Observatory, vapaa suom. Euroopan vaihtoehtoisten polttoaineinden tarkkaamo) kerää tilastoja myydyistä sähkö-, hybridi- ja vaihtoehtoisia energialähteitä käyttävistä autoista EU-maissa.
Sähköakkuun perustuvista sähköautoista (BEV) kymmenen EU:n ja EFTA-alueen maissa myydyintä automallia on listattu alla vuonna 2020 ja viitenä edellisenä vuonna. Huomaa, että vuodesta 2018 lähtien aineistolähde poikkeaa vanhemmasta. Osa listan automalleista on esitelty vasta vertailuvuosina, eikä niitä siksi esiinny aiempina vuosina:
| Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> Sija 1-5/2021 | Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> Automerkki ja malli | Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> 1-5/2021 kpl | Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> 1-5/2021 (%) | Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> 2020 kpl | Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> 2020 (%) | Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> 2019 (kpl) | Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> 2019 (%) | Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> 2018 (kpl) | Suosituimmat sähköautot (BEV) EU ja EFTA-maissa> 2017 (kpl) | 2016 (kpl) | 2015 (kpl) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tesla Model 3 | 41 302 |  | 85 979 | 11,6 | 95 168 | 26,4 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 2 | Volkswagen ID.3 | 23 929 |  | 54 495 | 7,4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 3 | Renault Zoe | 22 508 |  | 99 432 | 13,4 | 45 129 | 12,5 | 37 782 | 30 670 | 21 338 | 18 566 |
| 4 | Volkswagen ID.4 | 18 257 |  |  |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 5 | Hyundai Kona EV | 17 753 |  | 47 796 | 6,5 | 21 790 | 6,0 | 3 563 | 0 | 0 | 0 |
| 6 | Peugeut e-208 | 16 543 |  | 31 287 | 4,2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 7 |  Kia Niro EV | 16 452 |  | 31 019 | 4,2 | 10 139 | 2,8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 8 | Volkswagen e-Up! | 14 881 |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 9 | Fiat 500e | 14 164 |  |  |  | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 10 | Audi e-tron | 13 635 |  | 27 713 | 3,7 | 18 382 | 5,1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 11 | Nissan Leaf | 13 252 |  | 31 177 | 4,2 | 31 792 | 8,8 | 38 740 | 17 454 | 18 614 | 15 346 |
| Yht. | Kaikki mallit |  |  | 740 805 | 100,0 | 361 092 | 100,0 | 154 832 |  |  |  |
Tesla Model 3 oli vuoden 2019 myydyin täyssähköauto Euroopassa.
Volkswagen ID.3.
Renault Zoe oli vuosina 2015–2017 myydyin sähköautomalli EU:n alueella ja hyvin suosittu sen jäkeenkin.
Hyundai Kona täyssähköauto poliisikäytössä.
Volkswagen ID.4 (2021) valittiin Vuoden Autoksi maailmassa 2021.
Peugeot e-208 (2020).
Kirjallisuutta

Linja-aho, Vesa: Ostaisinko sähköauton?  Helsinki:  Into, 2016.  ISBN 978-952-264-546-3
Luukkanen, Joose: Sähköautot.  Helsinki:  Alfamer, 2020.  ISBN 978-952-472-323-7
Korhonen, Eero; Linja-aho, Vesa; Orrberg, Matti; Mäkinen, Jukka: Sähköautot ja latausjärjestelmät.  Helsinki:  Sähköinfo, 2019.  ISBN 978-952-231-269-3
Linja-aho, Vesa: Sähkö- ja hybridiautojen sähkötyöturvallisuus.  Helsinki:  Suomen Autoteknillinen liitto, 2021.  ISBN 978-951-9155-57-9
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Latauskartta.fi – Sähköautojen julkiset latauspisteet Suomessa
PlugShare – Sähköautojen julkiset latauspisteet ulkomailla
A Better Route Planner – Sähköautoilijan reitinsuunnitteluohjelma
Autoliitto: Sähköautoilijan tietopankki
AVERE – Euroopan sähkökulkuneuvoyhdistys
10 myyttiä sähköautoilusta – Sähköautot - Nyt! -yhteisön ylläpitämä sivusto sähköautoilun myyteistä
Electric vehicles and the energy sector – impacts on Europe's future emissions (26.9.2016, päivitetty 25.3.2021) (englanniksi) (eea.europa.eu)
Traficomin Henkilöautojen päästö- ja kustannuslaskuri – Laskurilla voi vertailla eri käyttövoimilla toimivien autojen päästöjä ja hintaa.
Liikenne ja kestävä kehitys
| --- | --- |
Biopolttoaine:  bioetanoli  E85  biodiesel  biokaasu 
Uusiutuva energia:  aurinkovoima  aurinkokenno  tuulivoima  vesivoima  biomassa 
Kemiallinen:  polttokenno  vetytalous  metanolitalous 
Teemasivut:  Kestävä kehitys  Ympäristönsuojelu  Energia 
Sähköauto vuodelta 1902
Elcar-sähköauto vuodelta 1977
Sähköauto latauksessa.
Sähköauton matka on keskeytynyt.
Yhdysvaltalaisen talk-show isännän Jay Lenon Baker Electric -sähköauto vuodelta 1909 toimii edelleen alkuperäisillä akuillaan (kuvassa vastaava auto vuodelta 1908).
Hehkuviini

Hehkuviini eli Jouluhehku on suomalainen väkevä viini, jota käytetään glöginä.
Hehkuviinin kehitti 1950-luvulla Alkon tuotantoinsinööri DI Veikko Ollilainen. Se oli kotimainen vastine siihen asti ulkomailta tuoduille lämmitettäville viineille.
Juomasta tuli varsin suosittu, mutta jo varhain tehtiin päätös, että hehkuviiniä valmistetaan vain vuoden lopussa lyhyt ajanjakso kerrallaan. Tuote saatiin kauppoihin jouluksi ja poistui taas vuodeksi joulunpyhien päätyttyä. Nykyään Hehkuviiniä saa kuitenkin ympäri vuoden Alkoista.
Hehkuviini on eräs vanhimpia kotimaisia edelleen tuotannossa olevia viinituotteita.
Viktor Oksanen

Viktor Oksanen (Oksala) (25. heinäkuuta 1869 Laukaa – 1. heinäkuuta 1936 Iittala) oli suomalainen lasihiomomestari ja suomalaisen lasinhiontataidon kehittäjä. Hän suunnitteli lukuisia uusia kristalli- ja lasityömalleja ja toi maahan alan osaamista ulkomailta.
Oksanen aloitti uransa lasinhiojana Karhulan lasitehtaassa 1889–1894. Hän oli sitten lasinhiojana Ruotsissa Kostan lasitehtaalla 1894–1900 ja kohosi siellä esimieheksi. Oksanen otti tehtaan edustajana menestyksellä osaa Malmössä, Tukholmassa ja Lundissa pidettyihin näyttelyihin vuosina 1896–1898. Vuonna 1900 hänet palkittiin kultamitalilla Pariisin maailmannäyttelyssä.
Oksanen palasi Suomeen ja oli esimiehenä Iittalan lasitehtaalla 1900–1924, Kauklahden lasitehtaalla 1924–1927 ja Riihimäen lasitehtaalla 1927–1931. Viimeksi hän oli itsenäisenä yrittäjänä Riihimäellä 1931–1935.
Mjörn

| Mjörn |
| --- | --- |
Maanosa:  Eurooppa
Valtiot:  Ruotsi
Lääni:  Länsi-Götanmaa
Maakunnat:  Länsi-Götanmaa
Mittaustietoja
  [ ohje ]  
Mjörn on järvi Länsi-Götanmaalla Ruotsissa. Sen pinta-ala on 55 neliökilometriä ja se sijaitsee 58 metriä merenpinnan yläpuolella. Syvin kohta on 48 metriä.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mjörn Wikimedia Commonsissa
Max von Laue

| Max von Laue |
| --- | --- |
 Max von Laue
Henkilötiedot
Syntynyt: 9. lokakuuta 1879 Pfaffendorf, Saksa
Kuollut: 24. huhtikuuta 1960 (80 vuotta) Berliini, Saksa
Kansalaisuus:   saksalainen
Koulutus ja ura
Tutkinnot:  Strassburgin yliopisto Göttingenin yliopisto Münchenin yliopisto Berliinin yliopisto
Väitöstyön ohjaaja:  Max Planck 
Instituutti:  Zürichin yliopisto Frankfurtin yliopisto Berliinin yliopisto Max Planck -instituutti
Oppilaat:  Fritz London Leó Szilárd Max Kohler Erna Weber
Tutkimusalue:  fysiikka
Tunnetut työt:  Röntgensäteilyn diffraktio
Palkinnot:   Nobelin fysiikanpalkinto (1914)
Max von Laue (9. lokakuuta 1879 – 24. huhtikuuta 1960) oli saksalainen fyysikko. Parhaiten von Laue tunnetaan ideastaan kiteisten aineiden tutkimisesta röntgensäteilyllä. Hän kehitti tälle röntgendiffraktiomenetelmälle myös teorian, jolla voitiin tulkita diffraktiokuvaajia ja saada tietoa aineiden kiderakenteista. Von Lauelle myönnettiin vuonna 1914 Nobelin fysiikanpalkinto röntgendiffraktion keksimisestä.
Nuoruus

Max von Laue opiskeli matematiikkaa, fysiikkaa ja kemiaa useissa eri yliopistoissa suoritettuaan 1898 asevelvollisuuden. Hän aloitti opiskelut Strassburgin yliopistossa, mutta siirtyi sieltä ensin Göttingenin yliopistoon, sitten Münchenin yliopistoon ja lopulta 1902 Berliinin yliopistoon. Berliinissä von Lauen opettajana toimi professori Max Planck. Vuonna 1903 von Laue valmistui tohtoriksi.
Von Laue meni vuonna 1910 naimisiin Magdalena Degenin kanssa.