stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Pispalan Radio
Aiheesta muualla

http://www.pispalanradio.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)
Suomalaiset radioasemat
| --- | --- |
Yle:  Yle Radio 1  YleX  Yle Radio Suomi  Yle Vega  Yle X3M 
Bauer Media Group:  Basso  Iskelmä  Radio 957  Radio City  Radio Classic  Radio Mega Oulu  Radio Nova  Radio Pooki  SuomiRock  SuomiRäp  Auran Aallot  Radio Pori  Kasari  Ysäri  Top51  KISS 
Nelonen Media:  Aito Iskelmä  Easy Hits  Groove FM  Helmiradio  HitMix  Kantriradio  Loop  Radio Rock  Radio Suomipop 
NRJ Finland:  NRJ  Radio Nostalgia 
Keskisuomalainen:  Radio Keskisuomalainen  Radio Voima  Savon Aallot 
Muut:  Classic Hits  FUN Tampere  Järviradio  Kuhan.fm  Radio Dei  Radio Helsinki  Radio Inari  Radio Kaleva  Radio Moreeni  Radio Ramona  Radio Rex  Radio Sandels  Radio SUN  Radio Vaasa  Rattoradio  Sea FM Radio  Suviseuraradio  Tampereen Kiakkoradio 
Lakkautetut asemat:  Aito Hitti (2016–2019)  Aito Kajaus (1989–2019)  Box (2018–2020)  Business FM (2016–2019)  I LUV 2K (2018–2020)  Metro Helsinki (2005–2017)  Me Naiset Radio (2021–2023)  Oi FM (2007–2015)  Pispalan Radio (2015–2021)  Päijänneradio (1989–2001)  Radio 88,2 (1989–2020)  Radio 967 (2007–2011)  Radio Aalto (2007–2020)  Radio Alex  Radio Kaakko (2020–2023)  Radio KLF (2005–2015)  Radio Lakeus (1985–1989)  Radio Manta (1989–2011)  Radio Majakka (1999–2008)  Radio Melodia (2008–2016)  Radio Mikkeli (2013–2020)  Radio Rapu (2014–2016)  Radio Seinäjoki  Radio Sputnik (1999–2019)  Radio Ykkönen  Rogmo FM (2000–2009)  RÄP (3/2020–9/2020)  Simpsiö 96,9  Spin FM (2009–2020)  Spirit FM (2015–2018)  The Voice (2007–2016)  Zoom FM (2008–2011)  Yle Puhe (1998–2024)
Metomyyli

| Metomyyli |
| --- | --- |


Tunnisteet
IUPAC-nimi:  Metyyli-N-(metyylikarbamoyylioksi)etanimidotioaatti
CAS-numero:  16752-77-5
PubChem CID:  4109
SMILES:  CC(=NOC(=O)NC)SC
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C5H10SN2O2
Moolimassa:  162,22 g/mol
Sulamispiste:  78–79 °C
Kiehumispiste:  186 °C
Tiheys:  1,2946 g/cm3
Liukoisuus veteen:  58 g/l (25 °C)
Metomyyli (C5H10SN2O2) on karbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa hyönteismyrkkynä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö

Huoneenlämpötilassa metomyyli on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen ja useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi alkoholeihin, asetoniin, etyyliasetaattiin ja dikloorimetaaniin. Aineen myrkyllisyys hyönteisille perustuu koliiniesteraasientsyymien toiminnan estämiseen. Metomyyli on myrkyllistä myös ihmisille ja vaikuttaa hermoston toimintaan. Altistumisesta yhdisteelle voi seurata esimerkiksi huonovointisuutta, pääkipua ja lihaskouristuksia.
Metomyylin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa etikkahappo reagoi metaanitioliin kanssa muodostaen tioesterin. Seuraava vaihe on oksiimin muodostus hydroksyyliammoniumsulfaatin kanssa ja viimeiseksi tapahtuu reaktio metyyli-isosyanaatin kanssa.
Metomyyli on laajakirjoinen hyönteismyrkky, jota käytetään esimerkiksi vihannesviljelmillä. Aineen käyttö Euroopan unionin alueella on ollut kiellettyä vuodesta 2019 alkaen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Metomyyli Wikimedia Commonsissa
Thelma

| Thelma |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  5. joulukuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Telma, Tilma
Vastineita eri kielissä:  –
Nimen alkuperä:  Marie Corellin romaani Thelma
Infobox OKNimi-testi OK: 
Thelma tai Telma on naisen etunimi. Nimen on keksinyt englantilainen kirjailija Marie Corelli, joka vuonna 1887 kirjoitti Thelma-nimisen yhteiskunnallisen romaanin. Sen päähenkilönä on Thelma-niminen norjalainen prinsessa.  Romaanin vaikutuksesta nimi tuli muun muassa Ruotsissa käyttöön jo 1890-luvulla.
Suomessa nimen Thelma on saanut 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 370 ja nimen Telma 388 naista. Vuodesta 2020 lähtien Thelman nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 5. joulukuuta.
Tunnettuja Thelmoja ja Telmoja

Thelma Barlow (s. 1929), brittiläinen televisionäyttelijä
Thelma Coyne Long (1918–2015), australialainen tennispelaaja
Telma Encarnação (s. 2001), portugalilainen jalkapalloilija
Thelma Hopkins (1936–2025), brittiläinen korkeushyppääjä
Thelma Kalama (1931–1999), yhdysvaltalainen uimari ja olympiavoittaja
Telma Monteiro (s. 1985), portugalilainen judoka
Thelma Ritter (1902–1969), yhdysvaltalainen näyttelijä
Thelma Saastamoinen (1922–2015), suomalainen näyttelijä
Thelma Schoonmaker (s. 1940), yhdysvaltalainen elokuvaleikkaaja
Thelma Siberg (s. 1992), suomalainen näyttelijä
Thelma Todd (1906–1935), yhdysvaltalainen näyttelijä
Telma Tuulos (1902–1982), suomalainen balettitanssija ja koreografi
Kuvitteellisia Thelmoja

Thelma, norjalainen prinsessa, Marie Corellin samannimisen romaanin päähenkilö
Thelma, yksisarvinen Jared Hessin ohjaamassa tietokoneanimaatioelokuvassa Yksisarvinen Thelma
Thelma Yvonne Dickinson, toinen päähenkilöistä elokuvassa Thelma ja Louise
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Thelma Wikimedia Commonsissa
Mentoli

| Mentoli |
| --- | --- |

Tunnisteet
IUPAC-nimi:  2-(2-propyyli)-5-metyylisykloheksanoli
PubChem CID:  16666
SMILES:  CC1CCC(C(C1)O)C(C)C
Ominaisuudet
Molekyylikaava:  C10H20O
Moolimassa:  156,27 g/mol
Sulamispiste:  36–38 °C, raseeminen 42–45 °C, (−)-muoto (α)
Kiehumispiste:  212 °C
Tiheys:  0,89 g/cm3  (raseeminen tai (−)-isomeeri)
Liukoisuus veteen:  0,397 g/l (20 °C) liukenee hyvin etanoliin liukenee hyvin heikosti glyseroliin
Mentoli on vahamaista, kiteistä, väritöntä tai valkoista, huoneenlämmössä kiinteää terpenoideihin kuuluvaa ainetta. Sitä saadaan piparminttu- ja muista minttuöljyistä ja valmistetaan synteettisesti. Luonnossa esiintyvän mentolin päämuoto on (−)-mentoli eli levomentoli, joka on järjestäytyneenä (1R,2S,5R)-konfiguraatioon. Mentolille on ominaista voimakas minttumainen tuoksu.
Mentolin muita nimityksiä ovat mm. 3-p-menthanoli, heksahydrotymoli, menthomentholi ja piparminttukamferi. Mentolin raseemisen muodon CAS-numero on 89-78-1 ja (−)-isomeerin 2216-51-5.
Rakenne

Mentolilla on 8 erilaista stereoisomeeria. (−)-mentoli ja sen enantiomeeri (+)-mentoli ovat stabiileimmat 8 eri isomeerista, koska niissä isopropyyli-, alkoholi- ja metyyliryhmät ovat renkaan kanssa samassa tasossa ”ekvatoriaalisesti”. Raseemisella mentolilla on 2 kidemuotoa. Levomentolilla on 4 kidemuotoa, joista stabiilein on (α)-muoto, joka on tuttu leveistä neulamaisista kiteistään. Alla mentolin isomeerit:
Käyttö

Mentolia käytetään monissa eri tuotteissa eri syistä. Näitä tuotteita ovat mm:
Huulivoiteet (esimerkiksi Mentholatum Lipbalm)
Yskänlääkkeet (esimerkiksi Tintus)
Kutinavoiteet ja -linimentit (esimerkiksi mentolirisiiniöljysprii vesirokkokutinaan)
Kylmägeelit (esimerkiksi Ice Power)
Nuhasumutteet (esimerkiksi Otrivin Menthol)
Höyryhengitysvalmisteet (esimerkiksi Vicks Vaporub -voide, yhdessä muun muassa kamferin ja eukalyptuksen kanssa)
Auringon polttaman ihon hoitovalmisteet, yhdistettynä esimerkiksi aaloen kanssa
Savukkeissa vähentämään kurkun ärsytystä ja peittämään pahaa hengityksen hajua
Hammashygieniatuotteissa raikastamaan hengitystä
Purukumeissa ja makeisissa
Parfyymeissa
Kauneudenhoitotuotteissa
Orgaanisen kemian synteeseissä kiraalisena apuaineena
Terapeuttiset vaikutukset

Mentolilla on paikallisesti käytettynä kipuja lievittävää ja kutinaa poistavaa vaikutusta. Se aiheuttaa ihon punoituksen laajentamalla verisuonia ja vilkastuttamalla verenkiertoa. Se tuottaa viileän tuntemuksen, joka välittyy keskushermostoon mentolin stimuloidessa aistihermopäätteen TRPM8-ionikanavareseptoreita. Mentoli on ihoa ärsyttävä aine, mutta se voi rauhoittaa ihonalaisten kudosten tulehdusta. Mentolipitoisia kylmägeelejä käytetään erilaisten pienten kipujen, kuten niska-, hartia- ja selkäkivun, nivelrikkosäryn ja nivelkuluman lievitykseen mahdollisesti yhdessä särkylääkkeen kanssa. Mentolilla on terapeuttista vaikutusta myös hengitysteissä. Se voi lievittää esim. keuhkoputken tulehdukseen ja poskiontelotulehdukseen liittyviä oireita esim. nenän tukkoisuutta ja kurkkukipua.
Haittavaikutuksia

Mentoli voi aiheuttaa yliherkkyysreaktioita. Se voi esimerkiksi aiheuttaa iholle levitettynä allergisen kosketusihottuman (kontaktidermatiitti). Suurten määrien nauttiminen sisäisesti voi aiheuttaa samoja oireita kuin kamferi eli esim. voimakasta vatsakipua, pahoinvointia, uneliaisuutta ja kooman.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
PubChem: Menthol (englanniksi)
PubChem: Levomenthol (englanniksi)
Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Menthol (englanniksi)
Topical menthol-a human model for cold pain by activation and sensitization of C nociceptors
Historiakomissio

Komissio torjumaan pyrkimyksiä vääristää Venäjän historiaa (ven. Комиссия по противодействию попыткам фальсификации истории в ущерб интересам России, Komissija po protivodeistviju popytkam falsifikatsii istorii v uštšerb interesam Rossii) oli Venäjän presidentti Dmitri Medvedevin 15. toukokuuta 2009 perustama komissio, jonka virallisena tehtävänä oli ”torjua Venäjän historian vääristely ja pyrkimykset kiistää Neuvostoliiton voitto toisessa maailmansodassa”. Komissioon kuului 28 henkilöä. Komissio lakkautettiin 14. helmikuuta 2012.
Komission puheenjohtajana toimi Venäjän presidentinhallinnon päällikkö Sergei Naryškin ja sihteerinä Nuori kaarti -nuorisojärjestön entinen puheenjohtaja Ivan Demidov. Suurimmalla osalla komission jäsenistä ei ollut historia-alan koulutusta eikä yksikään heistä ollut ammattimainen historiantutkija.
Lakiesityksen valmistelu

Komission tehtävänä oli valmistella lakiesitys historian vääristelyä vastaan. Lakiehdotuksessa olisi esitetty Venäjän historian vääristäjille enimmillään viiden vuoden tuomioita. Laki olisi ulottunut myös ulkomaalaisiin henkilöihin. Laki olisi antanut Venäjän viranomaisille oikeudet karkottaa suurlähettiläs, katkaista diplomaattisuhteet tai asettaa talouspakotteita yksittäistä valtiota kohtaan.
Kritiikki

Laki herätti arvostelua Baltian maissa ja entisen Varsovan liiton maissa, jotka joutuivat puna-armeijan miehittämiksi toisessa maailmansodassa. Neuvostoliiton ja nyky-Venäjän näkemyksen mukaan puna-armeija vapautti maat natsi-Saksan miehityksestä. Baltian maat kiistelevät miehityksen tunnustamisesta, Ukraina 1930-luvun nälänhädästä ja Puola upseerien joukkoteloituksesta.
Entisen duuman puhemiehen Vladimir Ryžkovin mukaan laki olisi antanut Venäjän viranomaisille vallan määritellä mikä on Neuvostoliiton vastaista ja mikä ei. Hänen mukaansa laki myös jatkaisi Stalinin julkikuvan pesemistä ja estäisi hänen arvostelunsa. Vuonna 2007 Venäjän viralliset koulukirjat muutettiin siten, että Stalin esitetään virallisesti suurena johtajana.
Lakkauttaminen

Historiakomissio lakkautettiin 14. helmikuuta 2012 presidentti Medvedevin antamalla päätöksellä. Eri asiantuntijat Venäjällä ovat olleet eri mieltä siitä, toteutuivatko komissiolle asetetut tavoitteet. Historiakomission jäsenenä toiminut Venäjän tiedeakatemian jäsen Aleksandr Tšubarjan arvioi komission toimintaa myönteisesti.
»Komissio toteutti sille annetun roolin. Kolmen vuoden aikana se onnistui kiinnittämään asiantuntijoiden huomion historian kipupisteisiin ja helpotti pääsyä aiemmin salaisiin arkistomateriaaleihin.»
Venäjän tiedeakatemiaan kuuluneen Pietarin historianinstituutin johtajan Viktor Pleškovin mukaan komissio ei saanut mitään konkreettista aikaan.
Hjördis

| Hjördis |
| --- | --- |
Nimipäivä:   
– suomenkielinen:  –
– ruotsinkielinen:  11. kesäkuuta
– ortodoksinen:  –
Muunnelmia:  Gördis
Vastineita eri kielissä:  Hjørdis
Nimen alkuperä:  muinaisislantilainen
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hjördis on pohjoismainen naisen etunimi.
Alun perin Hjördis on muinaisislantilaisen miekkajumalattaren nimi, ja se esiintyy jo munaispohjoismaisissa Edda-tarinoissa. Myöhemmin sen on tehnyt suosituksi erityisesti Ibsenin näytemä Helgelannin sankarit.
Hjördiksen nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 11. kesäkuuta. Vuosina 1908-1928 nimi oli samalla päivällä myös suomenkielisessä kalenterissa. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Suomessa annettu noin 2100 henkilölle, joista yli puolet on syntynyt vuosina 1900–1919.
Tunnettuja Hjördiksiä

Hjördis Nordin (s. 1932), ruotsalainen telinevoimistelija, olympiavoittaja ja maailmanmestari
Hjördis Nyberg (1885–1970), suomalainen taidemaalari
Hjördis Rosenlew (1892–1970), suomenruotsalainen opettaja ja kirjailija
Hjördis Tilgman, Pia Ravenna (1894–1964), suomalainen oopperalaulaja ja laulupedagogi
Muita Hjördiksiä

Hjördis, Helene Schjerfbeckin maalaus vuodelta 1934
Hjördis, Humanistisen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta HUMAKOn maskotti
Mildred Natwick

Mildred Natwick
Mildred Natwick (19. kesäkuuta 1905, Baltimore, Maryland – 25. lokakuuta 1994, New York City, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja Oscar-ehdokas. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista Mutta kuka murhasi Harryn? (1955), Blithe Spirit (1956), Paljain jaloin puistossa (1967) ja minisarjasta The Snoop Sisters (1973), josta hän voitti Emmy-palkinnon. Natwick teki myös kolme pientä, mutta merkittävää osaa John Fordin klassikkoelokuvissa: Pako yli aavikon (1948), Keltainen nauha (1948) ja Vaitelias mies (1952). Hän teki viimeisen elokuvaroolinsa vuoden 1988 elokuvassa Valheet ja viettelijät.
Mildred Natwick kuoli syöpään 89-vuotiaana.
Palkinnot

Emmy (1974)
Ehdokkuudet

Oscar(1968)
Golden Laurel (1968)
Emmy (1957)
Aiheesta muualla

Mildred Natwick Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Tšekki  Australia  Korea  Puola 
Taiteenala:  Emmy Awards 
Henkilöt:  Deutsche Synchronkartei  Deutsche Biographie  Trove  Elonet 
Muut:  SNAC  IdRef
Kotkan Höyrypanimo

| Kotkan Höyrypanimo |
| --- | --- |

Osoite:  Metsontie 41
Sijainti:  Kotka
Koordinaatit:  60°28′38.0″N, 026°54′4.4″E
Valmistumisvuosi:  1894
Suunnittelija:  Alwin Jacobi
 
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kotkan Höyrypanimo Oy oli Kotkassa vuosina 1895–1967 toiminnut panimo. Kotkan Höyrypanimo Oy vihittiin käyttöön 22. elokuuta 1895.
Historia

Panimon rakennus on Kotkan toiseksi vanhin rakennus. Se sijaitsee Metsolan kaupunginosassa. Ruotsalaisen panimoarkkitehdin Alwin Jacobin suunnittelema rakennus on rakennustaiteellisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas suojeltu rakennus. Siinä on nykyisin kokous- ja koulutustiloja sekä ravintolapalveluita.
Panimon suosituin tuote oli Ukko-olut, jota valmistettiin sekä I- että III -veroluokassa sekä myöhemmin vuodesta 1964 III A -veroluokassa. Yhtiön tuotantoon kuului myös virvoitusjuomia.
Panimon pitkäaikainen johtaja 1920-luvun lopulta aina 1950-luvun lopulle oli Veikko Cajander.
Toiminnan loppuminen

Panimo lopetti toimintansa vuonna 1967, kun Mallasjuoma osti toiminnan ja lopetti oluen panemisen Kotkassa. Toiminnan lopettamisen jälkeen rakennuksessa on toiminut muun muassa autokorjaamo, höyrypesula, metallisorvaamo ja kalustovuokraamo.
Lääninhallitukselle tehtiin syyskuussa 1991 kaksi suojeluesitystä. Rakennus täytti museoviraston kaikki kolme suojeluperustetta. Esitysten pohjalta kaupunki alkoi käydä neuvotteluja lääninhallituksen kanssa ja vuoden 1993 alussa sovittiin panimon rakennusten suojelemisesta kaavalla.
Aiheesta muualla

Kotkan Höyrypanimon kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
Hiilinielu

Hiilidioksin kierto
Hiilen kiertokulku
Hiilidioksidipäästöt
Hiilidioksidin geologinen varastointi
Hiilinielu
Hiilidioksidin talteenotto
Hiilivuoto
Hiilijalanjälki
Hiilidioksidiekvivalentti
Metsät sitovat hiiltä kasvaessaan. Kun metsä palaa tai poltetaan, hiili vapautuu takaisin ilmakehään.
Hiilinielu on mekanismi tai ekosysteemi, joka kerää ja varastoi jotakin hiiltä sisältävää kemiallista yhdistettä, yleensä hiilidioksidia. Tärkeimmät hiilinielut ovat meret ja metsät, joiden kummankin arvioitu sitovan ja varastoivan noin neljänneksen maailman hiilidioksidipäästöistä.
Nielun hiilensidonnan tehokkuutta mitataan sillä, paljonko se poistaa hiilidioksidia tai hiilidioksidiekvivalentiksi muutettua kasvihuonekaasua, aerosolia tai kasvihuonekaasun esiastetta ilmakehästä. Siitä käytetään myös termiä negatiivinen päästö.
Pääasiallisia luonnollisia hiilinieluja ovat meret sekä kasvit ja muut organismit, jotka käyttävät fotosynteesiä. Fotosynteesissä hiiltä siirtyy biomassaan ilmakehästä, jossa sitä on hiilidioksidin muodossa. Myös suot ja metsät sitovat hiiltä.
Globaalisti kasvillisuuden ja maaperän nielu (ns. maanielu) sekä merten nielu ovat yhteensä poistaneet noin puolet siitä hiilidioksidimäärästä, joka ilmakehään on fossiilisten polttoaineiden poltosta ja maankäytön muutoksista aiheutunut esiteollisen ajan jälkeen. Nämä hiilinielut ovat voimistuneet ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden nousun myötä. Maanieluun on vaikuttanut myös kasvukauden pidentyminen kylmillä seuduilla ja metsittyminen.
Käsite hiilinielu on tullut laajaan tietoisuuteen ilmaston lämpenemistä koskevan keskustelun ansiosta.
Meret hiilinieluna

Valtameret peittävät noin 70 % maapallon pinta-alasta ja niihin on liuenneena noin 50 kertaa niin paljon epäorgaanista hiiltä kuin ilmakehään, eli noin 20 kertaa niin paljon kuin maaperään ja maalla kasvaviin kasveihin. Hiilidioksidin vuo merestä ilmakehään ja ilmakehästä mereen on suuri, ja siinä tapahtuu pieniä muutoksia geologisessa aikaskaalassa. Vuosien ja vuosikymmenten mittakaavassa muutokset liittyvät hiilidioksidin liukenemiseen meriveteen, mutta pitemmän aikavälin muutoksissa biologisilla prosesseilla on suurempi rooli. Epäorgaanista hiiltä poistuu meristä pikkuhiljaa sedimentoituvina suoloina, joita hiilidioksidi muodostaa kalsiumin tai magnesiumin kanssa.
Vuonna 2008 arvioitiin, että meriin absorboituu noin neljännes ihmisen tuottamasta hiilidioksidista, noin 2,3 miljardia tonnia hiilidioksidia. Hiilidioksidi muuttaa merivettä happamammaksi, jolloin sen absorptiokyky pienenee, ja vuosien mittaan merien teho hiilinieluna huononee. Merten nielun arvioidaan kuitenkin jatkuvan ainakin vuoteen 2100 saakka sitä suurempana mitä enemmän ilmakehässä on hiilidioksidia.
Merten toimimista hiilinieluna on ehdotettu tehostettavaksi joko rautalannoitteiden avulla tai injektoimalla hiilidioksidia suoraan syvän meren alueille. Tämä voi aiheuttaa ennustamattomia häiriöitä ympäristössä. IPCC pitää merien lannoittamista ja hiilidioksidin sitomista kasvavaan fytoplanktonin massaan yhtenä mahdollisena tapana vähentää hiilidioksidin määrää ilmakehässä, mutta toteaa että ratkaisun ympäristövaikutuksia pitää tutkia lisää. Ei ole vahvaa näyttöä siitä että vaikka planktonin määrä saataisiin kasvamalla lannoittamalla vähäravinteisia merialueita, biologisesti sitoutunutta hiiltä vajoaisi syvyyksiin suuria määriä.
Kasvillisuus ja maaperä hiilinieluna

Kasvillisuus ja maaperä sitovat hiilidioksidia ilmakehästä kasvien nettoperustuotannossa. Mitä suurempi on nettoprimäärituotanto, sitä enemmän hiiltä sitoutuu ilman ihmisen ja luonnon aiheuttamia häiriöitä. Maaekosysteemit toimivat sekä hiilen lähteinä että nieluina. Vuosina 2007–2016 maataloudessa, metsätaloudessa ja muussa maankäytössä oleva maa-ala kokonaisuudessaan aiheutti arviolta 5,2 (±2,6) miljardin hiilidioksiditonnin (Gt CO2) nettopäästön vuosittain. Vastaavana ajanjaksona luonnontilaisten maaekosysteemien arvioitiin poistaneen noin 11,2 (±2,6) Gt CO2 vuodessa, vasteena ihmisen aiheuttamalle ympäristönmuutokselle, kuten ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden nousulle, typpilaskeumalle ja ilmastonmuutokselle. Nettona maaekosysteemit poistivat vuosina 2007–2016 keskimäärin noin 6 (±2,0) Gt CO2 vuodessa.
Kasvillisuuteen on sitoutunut arviolta 450 Gt hiiltä (~1 650 Gt CO2). Se on suuruusluokaltaan saman verran kuin hiiltä on ilmakehässä. Ihminen on toiminnallaan pienentänyt kasvillisuuteen sitoutuneen hiilimäärän arviolta puoleen. Maaperässä on ainakin kaksinkertainen määrä hiiltä ilmakehään verrattuna.
Kasvillisuus ja maaperä hiilinieluna > Metsien hiilinielu

Metsien hiilivarantoon sisältyy puusto ja maaperä. Maailman metsissä on hiiltä arviolta noin 800 Gt (n. 3 000 Gt CO2). Suurin osa metsiin sitoutuneesta hiilestä on maaperässä.
Metsät toimivat yleensä hiilinieluna 15–800-vuotiaina. Puuston hiilinielu on voimakkaimmillaan silloin kun puuston kasvu on suurimmillaan. Metsien hiilinielu voi kuitenkin jatkua puustosta tulevan karikesyötteen ja juuriston kautta vielä pitkään sen jälkeen, kun puuston hiilinielu on hiipunut. Globaalisti metsien hiilinielu on ollut 2000-luvulla noin 7–10 Gt CO2 vuodessa.
Metsien hiilinielun kehitys tulevaisuudessa on hyvin epävarma. Mikäli lämpötilan ja ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden nousu lisää fotosynteesiä, joka sitoo hiilidioksidia enemmän kuin kasvien hengitys sitä vapauttaa, saattaa metsien hiilinielu voimistua noin viisinkertaiseksi nykytasosta. Toisaalta jos kasvien hengitys lisääntyy fotosynteesiä suuremmaksi, saattavat metsät muuttua jopa 22 Gt CO2 vuotuiseksi päästölähteeksi.
Suomessa metsät ovat toimineet kasvihuonekaasujen nettonieluna jo vuosikymmenten ajan. Suomen metsiin nettona sitoutuva hiilimäärä on viime vuosikymmeninä vastannut noin 20–50 % Suomen vuotuisista kasvihuonekaasupäästöistä. Metsien hiilinieluissa epävarmuus on kuitenkin verrattain suuri. Suomen metsänielun epävarmuudeksi arvioidaan noin ±30 %.
Arviot Suomen metsien tulevasta hiilinielusta vaihtelevat runsaasti, vuoden 2050 tasossa jopa luokkaa 100 Mt CO2. Arvioihin vaikuttaa erityisesti oletukset puuston kasvun ja hakkuumäärien kehittymisestä. Mallilaskelmien mukaan vuosittaisen hakkuutason lisäys 1 miljoonalla kuutiometrillä pienentää metsien hiilinielua n. 0,9–1,7 Mt CO2/Mm3 hakkuutason ollessa välillä 40–80 Mm3 vuodessa.
Hiilinielut kasvihuonekaasujen raportoinnissa

Maat raportoivat ihmistoiminnasta aiheutuvat vuosittaiset kasvihuonekaasupäästönsä ja -poistumansa YK:n ilmastosopimukselle. Kansainvälisesti on sovittu, että biomassan polton CO2-päästöt lasketaan energiasektorilla nollana ja maankäyttösektorilla raportoidaan eri maankäyttöluokkien ja puutuotteiden hiilivaraston muutokset. Näin kaikki maankäyttöön liittyvät hiilen virrat tulevat lasketuksi ilmakehän kannalta oikein. Mikäli metsien tai puutuotteiden hiilivarasto kasvaa, raportoidaan nämä varastonmuutokset poistumina.
Hiilinielut ilmastopolitiikassa

Hiilinieluilla on toistaiseksi ollut rajallinen rooli ilmastopolitiikassa. Vuoteen 2020 saakka voimassa olevassa Kioton pöytäkirjassa hiilinielujen hyödyntäminen on ollut rajoitetussa määrin mahdollista valtiokohtaisten kasvihuonekaasupäästöjä koskevien velvoitteiden täyttämisessä. Toisaalta hiilinielun pienenemisestä ei myöskään ole aiheutunut lisärasitetta ilmastovelvoitteiden täyttämisessä.
Pariisin ilmastosopimuksessa nielujen rooli korostuu, sillä sopimukseen on kirjattu tavoite saavuttaa kuluvan vuosisadan jälkipuoliskolla tila, jossa ihmisperäiset kasvihuonekaasupäästöt ja ihmistoimin aikaansaadut nielut ovat globaalisti tasapainossa.
EU:ssa maankäyttösektori kytketään vuosia 2021–2030 koskeviin ilmastovelvoitteisiin niin sanotun LULUCF-asetuksen [(EU) 2018/841] kautta. Laskentaan sisältyvät metsistä, viljelysmaasta, ruohikkoalueista sekä metsityksestä ja metsien siirtymisestä muuhun maankäyttöön (metsäkato) aiheutuvat päästöt ja poistumat. Lisäksi kosteikkojen päästöt ja poistumat raportoidaan kaudella 2021–2025 sekä sisällytetään LULUCF-sektorin laskentaan kaudella 2026–2030. Eri maankäyttöluokille käytetään erilaisia laskentasääntöjä.  LULUCF-asetuksen tavoitteena on varmistaa, ettei maankäyttösektori aiheuta laskennallisia päästöjä ja siten heikennä EU:n ilmastopolitiikan kunnianhimoa. Lisäksi tavoitteena on varmistaa, että biomassan päästöt tulisivat lasketuksi tarkoituksenmukaisesti maankäyttösektorilla, koska ne lasketaan kansainvälisten käytäntöjen mukaisesti nollana energiasektorilla.