stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Roni Hudd

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- | --- |
Syntymäaika: 20. tammikuuta 2005 (ikä 19)
Syntymäpaikka: Vaasa, Suomi
Pelipaikka: hyökkääjä
Pituus: 174 cm
Seura
Seura: HJK
Pelinumero: 20
Junioriseurat
2016–2022: VPS
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2022–2024 | VPS | 46 | (5) |
| 2024– | HJK | 0 | (0) |
Maajoukkue
| 2019 | Suomi U15 | 2 | (0) |
| 2021–2022 | Suomi U17 | 6 | (1) |
| 2022–2023 | Suomi U18 | 9 | (2) |
| 2023 | Suomi U19 | 3 | (0) |
| 2023– | Suomi U21 | 2 | (1) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 27. elokuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 27. elokuuta 2024.
Roni Hudd (s. 20. tammikuuta 2005) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Hudd esiintyi Veikkausliigassa VPS:n edustusjoukkueessa ensimmäisen kerran kaudella 2022. Hän pelasi kauden aikana eurolopputurnausottelut mukaan lukien 18 liigaottelua mutta oli avauskokoonpanossa vain kerran. Hän teki liigakauden aikana kaksi maalia, yhden kesäkuussa ensimmäisessä liigaottelussaan vieraskentällä HIFK:ta vastaan ja yhden lokakuussa vieraskentällä FC Interiä vastaan. Kaudella 2023 hän pelasi 24 veikkausliigaottelua, joissa hän oli 15 kertaa avauksessa. Liigamaaleja hän teki neljä: yhden toukokuun alussa kotikentällä IFK Mariehamnia vastaan, yhden kahdeksan päivää myöhemmin vieraskentällä AC Oulua vastaan, yhden kesäkuussa vieraskentällä SJK:ta vastaan ja yhden heinäkuussa vieraskentällä FC Interiä vastaan.
Elokuussa 2024 Hudd siirtyi vuoden 2026 loppuun asti ulottuvalla sopimuksella Helsingin Jalkapalloklubiin.
Hudd on pelannut useissa Suomen nuorisomaajoukkueissa. Vuosina 2021–2022 hän pelasi alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa kuusi ottelua ja teki niissä yhden maalin. Vuosina 2022–2023 hän pelasi alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa yhdeksän ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Vuonna 2023 hän pelasi alle 19-vuotiaiden maajoukkueessa kolme EM-karsintaottelua. Samana vuonna hän pelasi myös alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa ensimmäiset kaksi otteluaan ja teki syyskuussa niistä ensimmäisessä Islantia vastaan maalin.
Road Crew (yhdysvaltalainen yhtye)

Road Crew oli noin vuosina 1980–1984 toiminut yhtye, jossa soittivat sittemmin Guns N’ Rosesissakin soittaneet Slash ja Steven Adler.
Yhtye sai nimensä Motörheadin samannimisestä kappaleesta.
Kun Steven Adler vuonna 1990 erotettiin Guns N’ Rosesista, hän perusti Road Crew’sta uuden version, ilman Slashiä. Adlerin henkilökohtaisten ongelmien ja päihderiippuvuuden takia yhtye ei kuitenkaan koskaan levyttänyt ja keikkaili vain harvoin.
Punalatikka

| Punalatikka |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Alaluokka::  Siipikantaiset Pterygota
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Luteet Heteroptera
Osalahko::  Cimicomorpha
Yläheimo::  Cimicoidea
Heimo::  Latikat Aradidae
Alaheimo::  Aradinae
Suku::  Aradus
Laji::  cinnamomeus
Kaksiosainen nimi
 Aradus cinnamomeus  (Panzer, 1794) 
Katso myös
   Punalatikka Wikispeciesissä   Punalatikka Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Punalatikka (Aradus cinnamomeus) on luteiden (Heteroptera) alalahkoon kuuluva latikkalaji. Se on aikuisena ulkonäöltään likaisenruskea ja litteä ja sen tuntosarvet ovat lyhyet ja paksut. Jalat ovat tummanruskeat. Aikuisena se on pituudeltaan 3,5–4,5 mm. Punalatikan voi löytää männyn kuoriliuskojen alta. Punalatikka aiheuttaa metsään kasvutappioita imemällä kärsällään nesteitä puun rungosta, jolloin se aiheuttaa pintapuun solujen tummumista ja nestevirtausten heikkenemisen. Taimilla se aiheuttaa kasvun tyrehtymistä ja myöhemmin latvuksen kuivumista ylimmistä kasvaimista lähtien. Punalatikkaa tavataan Suomessa koko maassa ja se on levinnyt laajasti myös Eurooppaan. Laji talvehtii aikuisena ja keskenkasvuisena maassa karikkeen seassa tai mäntyjen tyvillä. Punalatikan sukupolviaika on kaksivuotinen. Punalatikan munista kuoriutuu punertavia toukkia.
Punalatikkaa saalistaa ainakin Suomessakin vakiintuneena ja elinvoimaisena esiintyvä käärmekorentojen (Raphidiidae) heimoon kuuluva mäntykäärmekorento (Raphidia ophiopsis).
Aiheesta muualla

Laji.fi: Punalatikka (Aradus cinnamomeus )
Ötökkätieto: Punalatikka (Aradus cinnamomeus)
Metsäntutkimuslaitos (Metla): Punalatikka (Aradus cinnamomeus) (Arkistoitu – Internet Archive)
UniProt: Taxonomy - Aradus cinnamomeus (englanniksi)
Fauna Europaea: Aradus cinnamomeus (englanniksi)
British bugs: Aradus cinnamomeus (englanniksi)
Rocky-patsas

| Rocky-patsas |
| --- | --- |

Nimi:  Rocky-patsas
Tekijä:  A. Thomas Schomberg (en)
Valmistumisvuosi:  1981
Teostyyppi:  Patsas
Sijainti:  Yhdysvallat
Koordinaatit:  39°57′54″N 75°10′45″W﻿ / ﻿39.965126°N 75.17926°W﻿ / 39.965126; -75.17926
Rocky-patsas (engl. Statue of Rocky) on pronssinen patsas Sylvester Stallonen näyttelemästä Rocky Balboasta. Rockyn pronssinen patsas on kolme metriä korkea, ja se valmistui vuonna 1982. Patsaan suunnitteli A. Thomas Schomberg. Patsas sijaitsee Philadelphia Museum of Artin vieressä Philadelphian kaupungissa Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se sijaitsi alun perin Philadelphia Museum of Artin portaiden päällä, mutta se siirrettiin museon viereen, koska Stallonen lahjoitusyrityksistä ja yleisön reaktiosta huolimatta museo-osasto piti patsasta elokuvarekvisiittana taiteen sijasta. Patsas valmistettiin alun perin Rocky 3 -elokuvaa varten, mutta siirrettiin Rocky 5 -kuvausten ajaksi takaisin portaiden päälle.
Punalakkikutoja

| Punalakkikutoja |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Kutojat Ploceidae
Suku::  Punakutojat Malimbus
Laji::  coronatus
Kaksiosainen nimi
 Malimbus coronatus  Sharpe, 1906 
Katso myös
   Punalakkikutoja Wikispeciesissä   Punalakkikutoja Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Punalakkikutoja (Malimbus coronatus) on kutojien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Punalakkikutojaa tavataan Afrikan keskiosissa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Rocky (elokuvasarja)

Rocky on yhdysvaltalainen nyrkkeilyaiheisten draamaelokuvien sarja. Kuuden ensimmäisen Rocky-elokuvan keskushahmona on Sylvester Stallonen esittämä nyrkkeilijä Rocky Balboa. Niitä seuranneiden Creed-spin-off-elokuvien keskushahmona on Rockyn edesmenneen ystävän Apollo Creedin poika Donnie Creed, mutta myös Rocky Balboa on mukana.
| Elokuva | Julkaisuvuosi | Ohjaaja |
| --- | --- | --- |
| Rocky | 1976 | John G. Avildsen |
| Rockyn uusintaottelu | 1979 | Sylvester Stallone |
| Tiikerinsilmä – Rocky III | 1982 | Sylvester Stallone |
| Rocky IV | 1985 | Sylvester Stallone |
| Rocky V | 1990 | John G. Avildsen |
| Rocky Balboa | 2006 | Sylvester Stallone |
| Creed: The Legacy of Rocky | 2015 | Ryan Coogler |
| Creed II | 2018 | Steven Caple Jr. |
| Creed III | 2023 | Michael B. Jordan |
Sylvester Stallone kertoi Cannesissa keväällä 2019 suunnittelevansa uutta Rocky-elokuvaa. Toukokuussa 2020 Stallone ilmaisi olevansa epävarma siitä, tehdäänkö uusia Rocky-elokuvia enää, sillä niissä ei enää nähtäisi kovinkaan paljon nyrkkeilyä.
Tuotantoyhtiö MGM ilmoitti helmikuussa 2020, että kolmas Creed-elokuva on suunnitteilla.
Raitajääahven

| Raitajääahven |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Jääkalamaiset Notothenioidei
Heimo::  Jääahvenet Nototheniidae
Suku::  Notothenia
Laji::  coriiceps
Kaksiosainen nimi
 Notothenia coriiceps  Richardson, 1844 
Katso myös
   Raitajääahven Wikispeciesissä   Raitajääahven Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Raitajääahven (Notothenia coriiceps) on Etelämannerta ympäröivissä vesissä elävä jääahventen heimoon kuuluva ahvenkala.
Raitajääahven pystyy vaipumaan tilaan, joka muistuttaa maaeläinten talviunta. Nämä kalat keräävät Etelämantereen lyhyen kesän aikana tarpeeksi energiaa selvitäkseen yli talven horroksessa.
Aiheesta muualla

Notothenia coriiceps (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Raimo Paavola

Raimo Paavola (20. maaliskuuta 1933 Teisko – 20. tammikuuta 2006) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko. Hän teki debyyttinsä Jyväskylässä vuonna 1959 ja sai töitään esille muun muassa Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1963, 1967, 1968, 1978 ja 1979. Hänellä oli yksityisnäyttelyitä Keuruun museossa ja Jyväskylän taidemuseossa, ja hän edusti Suomea kansainvälisessä Pohjoismaisia piirtäjiä -näyttelyssä vuosina 1981–1982. Keuruun uimahallissa on seinämaalauksena Paavolan Veden elämää (1980).
Paavola sai Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton näyttelyn palkinnon (1962), Tampereen TKK:n seinämaalauskilpailun tunnustuspalkinnon (1983) ja Keuruun kunnan kulttuuripalkinnon (1984).
Elämä

Paavolaan vaikutti lähtemättömästi hänen sisarensa kanssa sotalapsena Ruotsissa viettämä aika. Isä Valtter Paavola kaatui jatkosodassa vuonna 1941 ja veli kuoli tapaturmaisesti vuonna 1943. Sodan jälkeen perhe muutti Keuruulle, jossa äiti Hilja meni uusiin naimisiin. Äiti suhtautui Raimo-poikansa taiteelliseen toimintaan kannustavasti.
Kuvanveistäjä Kaarlo Immosen opetuksen ohella Paavola kävi ABC-piirustuskoulua ja pääsi ensimmäisellä yrityksellä Suomen Taideakatemian opiskelijaksi. Opintovuosinaan (1957–1961) hän asui opiskelutoverinsa, ystävänsä Bo Söderlundin kanssa yhdessä Helsingissä. Innostavimmaksi opettajakseen Paavola nimesi Sam Vannin. Opintojensa jälkeen Paavola työskenteli ensin vapaana taiteilijana, sittemmin opettajana oppikoulussa (1965–1974) ja lukiossa (1974–1990).
Paavola kuoli keuhkokuumeeseen kärsittyään myös diabeteksesta.
Taide

Paavolan tuotanto on luonteeltaan kokeilevaa, eikä hänellä ollut halua pysytellä tiukasti minkään tyylisuunnan edustajaksi. Hän luonnehti itseään pelkästään modernistiksi. Keskeisessä asemassa Paavolan töissä on kontrasti. Inspiraationsa lähteinä hän käytti erityisesti luontoa ja musiikkia. Jyväskylän Taideseuran näyttelyssä vuonna 1964 oli Helmer Selinin arvion mukaan vahvimpana työnä esillä Paavolan Sankarin muotokuva.
Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä Paavola järjesti vuonna 1985 Keuruulla. Keuruun Taiteilijaseuran 40-vuotisjuhlanäyttelyssä oli vuonna 2006 esillä Paavolan töitä, mutta taiteilija kuoli ehtimättä nähdä valmista näyttelyä.
Pohjois-Korea talviolympialaisissa 2018

Pohjois-Korea osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Sitä edusti kymmenen urheilijaa neljässä eri urheilumuodossa.
Avajaisissa Pohjois-Korea marssi yhdessä Etelä-Korean kanssa Korean yhdistymislipun alla. Lippua kantoivat yhdessä pohjoiskorealainen jääkiekkoilija Hwang Chung-gum ja eteläkorealainen rattikelkkailija Won Yun-jong. Lisäksi Korea-nimen alla kilpaili 35-henkinen naisten jääkiekkojoukkue, jossa oli pelaajia molemmista Koreoista.
Tausta

Kansainvälinen olympiakomitea halusi, että pohjoiskorealaisia urheilijoita pääsee Etelä-Korean olympialaisiin, ja tuki siksi heitä tarjoamalla välineitä, matkoja ja majoitusta, jotta he voisivat saavuttaa olympiapaikkoja.
Etelä-Korea ehdotti kesällä 2016 Pohjois-Korealle yhdistyneen joukkueen muodostamista talviolympialaisiin. Joukkueen suunniteltiin osallistuvan ainakin naisten jääkiekkoon ja mahdollisesti muihinkin lajeihin. Pohjois-Korea kieltäytyi vedoten siihen, ettei aikaa ollut riittävästi sopimuksen tekemiseen.
Etelä-Korea ehdotti vuonna 2017 Pohjois-Korealle myös sitä, että osa lumilajeista järjestettäisiin Masikryongin hiihtokeskuksessa Pohjois-Koreassa. Vuonna 2014 järjestäjät olivat jo tyrmänneet yhteisjärjestämisen mahdollisuuden, mutta liberaalimman presidentti Moon Jae-inin noustua valtaan ehdotus uudistettiin. Pohjois-Korea hylkäsi myös tämän ehdotuksen. Se kuitenkin tuki Etelä-Koreaa olympialaisten hakemisessa, toisin kuin vuoden 1988 Soulin olympialaisissa. Silloin Pohjois-Korea oli halukas järjestämään olympialaiset yhdessä Etelä-Korean kanssa, mutta suunnitelmien kariuduttua päätti boikotoida kisoja, ja pohjoiskorealaiset agentit räjäyttivät Korean Airin lennon 858 yrittäen sabotoida olympialaisia.
Tausta > Karsinta

Pohjoiskorealaiset maastohiihtäjät eivät osallistuneet lainkaan kansainvälisiin kilpailuihin olympialaisia edeltäneellä kaudella, ja sen kaukalopikaluistelijat jättivät väliin maailmancupin kaksi viimeistä osakilpailua. Näin Pohjois-Korea jäi ilman maapaikkoja. Villien korttien myöntämistä pohjoiskorealaisurheilijoille harkittiin, mikäli olisi käynyt niin, että maa olisi jäänyt kaikissa lajeissa ilman maapaikkoja.
Taitoluistelupari Ryom Tae-ok ja Kim Ju-sik sai olympiapaikan 29. syyskuuta 2017 CS Nebelhorn Trophy -kilpailussa Oberstdorfissa. He saivat odotetusti yhden viidestä jaossa olleesta paikasta. Olympiapaikan saamista pidettiin positiivisena asiana, sillä sen uskottiin lievittävän Pohjois-Korean kriisin synnyttämiä jännitteitä, joiden katsottiin uhkaavan kisoja.
Kansainvälinen luisteluliitto vahvisti pohjoiskorealaisparin olympiapaikan, mutta Pohjois-Korean olympiakomitean oli myös vahvistettava osallistuminen. Pohjois-Koreaa Kansainvälisessä olympiakomiteassa edustava Chang Ung piti osallistumista todennäköisenä, mutta maan olympiakomitea ei kuitenkaan vahvistanut osallistumista määräaikaan 30. lokakuuta mennessä.
Koska ilmoittautuminen oli jätetty tekemättä, Pohjois-Korean osallistuminen oli epävarmaa. Pariluistelun paikka meni Japanille Sumire Suton ja Francis Boudreau-Audet’n sijoituttua kuudenneksi CS Nebelhorn Trophyssa ja jäätyä ensimmäiselle varasijalle. Pohjois-Korealle annettiin silti mahdollisuus halutessaan pyytää paikkansa vahvistamista, jolloin Kansainvälinen olympiakomitea olisi voinut harkita heidän mukaan ottamistaan. Kisojen järjestäjät odottivat osallistumispäätöksen tulevan vasta viime hetkellä. Presidentti Moon Jae-in antoi Pohjois-Korealle luvan päättää osallistumisesta missä vaiheessa tahansa ennen kisojen alkua.
Tausta > Keskustelut

Epätietoisuus Pohjois-Korean osallistumisesta päättyi, kun Kim Jong-un puhui uudenvuodenpuheessaan mahdollisuuden lähettää sittenkin urheilijoita Pyeongchangin olympialaisiin. Hän sanoi olympialaisten olevan hyvä tilaisuus osoittaa kansallisylpeyttä, ja että maiden viranomaiset voisivat tavata pian keskustellakseen asiasta. Eteläkorealaiset hyväksyivät ensimmäiset huipputason neuvottelut Pohjois-Korean kanssa sitten joulukuun 2015. Ne sovittiin järjestettäväksi 9. tammikuuta. Osana neuvotteluihin valmistautumista maat palauttivat Pjongjangin ja Soulin välisen kuuman linjan ja vaihtoivat asiakirjoja faksin välityksellä. Chang Ung totesi näiden kehitysaskelten jälkeen, että pohjoiskorealaisten osallistuminen olympialaisiin vaikutti jälleen todennäköiseltä.
9. tammikuuta pidettyjen keskustelujen jälkeen Pohjois-Korea vahvisti vihdoin osallistuvansa olympialaisiin. Kansainvälinen olympiakomitea antoi erityispäätöksellään Ryom Tae-okin ja Kim Ju-sikin osallistua pariluisteluun ja antoi lisäksi Pohjois-Korealle kolme maapaikkaa maastohiihtoon ja alppihiihtoon sekä kaksi kaukalopikaluisteluun.
Joukkue > Alppihiihto

Kansainvälisen olympiakomitean erityispäätöksellä Pohjois-Korea sai alppihiihtoon maapaikat kahdelle miehelle ja yhdelle naiselle.
Choe Myong-gwang
Kang Song-il
Kim Ryon-hyang
Joukkue > Kaukalopikaluistelu

Kansainvälisen olympiakomitean erityispäätöksellä Pohjois-Korea sai kaukalopikaluisteluun maapaikat kahdelle miehelle.
Jong Kwang-bom
Choe Un-song
Joukkue > Maastohiihto

Kansainvälisen olympiakomitean erityispäätöksellä Pohjois-Korea sai maastohiihtoon maapaikat kahdelle miehelle ja yhdelle naiselle.
Han Chun-gyong
Pak Il-chol
Ri Yong-gum
Joukkue > Taitoluistelu

Toisin kuin muut Pohjois-Korean joukkueen jäsenet, taitoluistelupari Ryom Tae-ok ja Kim Ju-sik saivat paikan kilpailuun sijoituksillaan. Koska Pohjois-Korea ei ilmoittautunut ajoissa olympialaisiin, he menettivät paikkansa, mutta saivat sen Kansainvälisen olympiakomitean erityispäätöksellä takaisin.
Ryom Tae-ok & Kim Ju-sik
Ryom Tae-ok ja Kim Ju-sik vuonna 2017.
Rekisteri

Rekisteri tarkoittaa seuraavia asioita:
rekisteri, ihmisen tapa tuottaa ääniä samalla periaatteella eli äänihuulten samankaltaisella värähtelyllä
rekisteri, muistialue, tietokonetekniikan käsite
rekisteri, tilanteen mukaan valittu puhetapa
viranomaisrekisteri, viranomaisten hallinnoima kattava, luettelomainen tietovarasto jostakin aihepiiristä, esimerkiksi:
kaupparekisteri, Patentti- ja rekisterihallituksen luettelo suomalaisista yrityksistä ja näiden perustiedoista
väestörekisteri, luettelo maan kansalaisista ja asukkaista sekä näiden perustiedoista
henkilörekisteri, henkilötietoja sisältävä tietojoukko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Rekisteri”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Rekisterimerkintärikos

Rekisterimerkintärikoksella tarkoitetaan viralliseen rekisteriin tarkoituksellisesti tehtävää virheellistä merkintää. Tällaisia virallisia rekistereitä ovat mm. kauppa- ja kiinteistörekisteri.
Punch-Out!! (Wii)

| Punch-Out!! |
| --- | --- |
 Punch-Out!! pelin kansikuva
Kehittäjä:  The Next Level Games
Julkaisija:  Nintendo
Tuottaja:  Kensuke Tanabe
Pelisarja:  Punch-Out!!
Julkaistu:  NA 18. toukokuuta 2009EU 22. toukokuuta 2009JP 23. heinäkuuta 2009
Lajityyppi:  urheilupeli
Pelimuoto:  yksinpeli, moninpeli
Ikäluokitus:  CERO: A (kaikenikäisille)  ESRB: 10 vuotta tai vanhempi  PEGI 12 
Alusta:  Wii
Jakelumuoto:  Nintendon optinen levy
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Punch-Out!! on Nintendon julkaisema ja Next Level Gamesin kehittämä nyrkkeilypeli Wii-pelikonsolille. Se julkaistiin vuonna 2009. Se on tällä hetkellä Punch Out!! -pelisarjan uusin peli.
Pelaaminen

Pelissä on tarkoituksena nousta nyrkkeilymestariksi Little Mac -hahmolla. Little Macin vastustajina on vanhoja hahmoja NES- ja SNES-peleistä sekä kolme uutta hahmoa. Pelissä on ura- ja moninpelimoodi. Nyrkkeileminen tapahtuu joko heiluttamalla Wii Remotea ja Nunchukia tai "perinteiseen tapaan" pitelemällä Wii Remotea sivuttain. Pelissä on myös tuki Wii Balance Boardille.
Aiheesta muualla

Punch-Out!! MobyGamesissa (englanniksi)
Pääsiäisnäytelmä

Jeesuksen esittäjä kantaa ristiä pyörätiellä Puolassa.
Pääsiäisnäytelmällä tarkoitetaan pääsiäisen aikaan esitettyä Kristuksen kärsimystarinaan liittyvää näytelmää, joka esitetään useimmiten vaelluksen muodossa (Ristin tie) ja kulkue pysähtyy eri kohtauksiin. Kärsimysnäytelmä on maailmanhistorian tunnetuimpia ja esitetyimpiä draamoja. Pääsiäisnäytelmät ovat lajityypiltään myös kirkkodraamoja.
Näytelmät esitetään sisätiloissa kirkossa tai ulkona kadulla. Yleisö voi osallistua pääsiäisvaelluksessa Kristuksen kärsimyshistoriaan, Jeesuksen ja hänen opetuslastensa viimeisiin yhteisiin hetkiin, liikkumalla tapahtumapaikalta toiselle.
Näytelmissä ei-ammattilaisilla on usein suuri osuus. Monessa seurakunnassa näytelmää on ollut tekemässä suuri joukko eri-ikäisiä seurakuntalaisia ja työntekijöitä.
Ehkä tunnetuin kärsimysnäytelmä esitetään Oberammergaussa, eteläisessä Baijerissa, jossa sitä esitetään kymmenen vuoden välein.
Historiaa

Varhaiset kristityt pyrkivät tekemän pyhiinvaelluksia pitkin oletettua reittiä, jota Jeesus oli kulkenut viimeisinä päivinään. He kantoivat ristiä ja pysähtelivät rukoilemaan. Pääsiäisnäytelmät kehitettiin niitä uskovaisia varten, joilla ei ollut mahdollisuutta matkustaa pääsiäisen aidoille tapahtumapaikoille.
Ensimmäiset pääsiäisnäytelmät olivat latinankielisiä ja sisälsivät evankeliumin lukemista ja dramatisoituja katkelmia Raamatun henkilöiden elämästä. Näissä näytelmäjaksoissa alettiin käyttää kansankieltä, ja eri alueille kehittyi omia näytelmiään. Vanhimmat säilyneet ovat saksankieliseltä alueelta. 1300-luvulta tunnetaan Wienin, Sankt Gallenin, Frankfurtin ja Maastrichtin runomuotoiset, pääosin saksankieliset pääsiäisnäytelmät.
Näytelmiin lisättii viihteellisiä elementtejä ja uusia henkilöitä. 1400-luvun loppupuolelle mennessä monet pääsiäisnäytelmätapahtumat olivat kehittyneet yleisiksi viihdetapahtumiksi, ja usein kirkolliset viranomaiset kielsivät niiden esittämisen kirkoissa. 1500-luvun puolivälissä Strasbourgin ja Pariisin synodit antoivat näytelmiä vastustavat lausunnot. Tästä seurasi kirkollisten ja maallisten näytelmien erottaminen toisistaan, ja uskonnollisten näytelmien esittäminen kävi harvinaisemmaksi. Myös uskonpuhdistus lopetti monia perinteitä. Valistusaikana Saksan katolinen kirkko pyrki tuhoamaan kaikki jäänteet keskiaikaisista kärsimysnäytelmistä.
Kiinnostus kärsimysnäytelmiin virisi uudelleen 1800-luvun lopussa. Oberammergauhun ja muihin Baijerin pikkukaupunkeihin alkoi saapua tuhansia katsojia.
Suomessa pääsiäisnäytelmät ovat tulleet suosituiksi eri puolilla maata 1990-luvulta alkaen.
Pääsiäisnäytelmiä eri maissa

Saksan Oberammergaun näytelmää on esitetty 10 vuoden välein vuodesta 1634, koska kylä vannoi ylläpitävänsä perinnettä jos välttyisi rutolta.
Italiassa pieni Sordevolon kaupunki esittää näytelmän viiden vuoden välein. Perinne on jatkunut noin kaksisataa vuotta. Noin 200 kaupungin 2500 asukkaasta esiintyy itse näytelmässä, monet muut liittyvät muilla tavoin järjestelyihin.
Brasiliassa Nova Jerusalemin pikkukaupungissa on esitetty pääsiäisnäytelmää vuodesta 1951. Nykyisin katsojia on noin 70 000.
Yhdysvaltojen suurin pääsiäisnäytelmätapahtuma järjestetään vuosittain Arkansasissa, Eureka Springsissä.
Puolassa tunnettu pääsiäisnäytelmäpaikka on Kalwaria Zebrzydowska, noin 40 km Krakovasta.
Espanjassa tärkein pääsiäisnäytelmä järjestetään vuosittain Chinchónin kylässä, Madridin itsehallintoalueella.
Pääsiäisnäytelmiä eri maissa > Suomi

Pääsiäisnäytelmien klassikko Suomessa on Tytti Jäppisen 1970-luvulla kirjoittama Passiodraama, joka oli tehty opiskelijajoukolle Temppeliaukion kirkkoa varten. Passiodraamaa esitettiin 17 vuotta. Sitä on esitetty kaikkialla Suomessa.
Helsingissä vuodesta 1996 esitetty Via Crucis -esitys pohjautuu keskiaikaiseen kirkkoperinteeseen. Draama alkaa Kaisaniemen puistosta ja päättyy tuomiokirkon portaille.
 Helsingin Via Crucis oli alun perin Jouko H. Nissisen ideoima ja käsikirjoittama ja sitä esitettiin vuosina 1996–1997 professori Paavo Liskin ohjaamana. Rooleissa oli suuri joukko ammattinäyttelijöitä ja kymmeniä harrastajia.
Lahdessa on esitetty vuodesta 2000 alkaen professori Paavo Liskin käsikirjoittamaa ja ohjaamaa Kärsimystie-katunäytelmää. Vuosina 2012 ja 2016 Lahden Kärsimystien on ohjannut näyttelijä-ohjaaja Petri Liski. Jeesuksena on noina vuosina esiintynyt Lahden kaupunginteatterin näyttelijä Tapani Kalliomäki.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pääsiäisnäytelmä Wikimedia Commonsissa
Pullikanjärvi

| Pullikanjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Etelä-Pohjanmaa,Pirkanmaa
Kunnat:  Alavus, Virrat
Koordinaatit:  62°25′28″N, 23°41′35″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Toisveden alue (35.42)
Laskuoja:  oja Osmajärveen 
Järvinumero:  35.426.1.007
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  119,5 m  
Rantaviiva:  1,55 km  
Pinta-ala:  6,556 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiPullikanjärvi 
Pullikanjärvi  on Etelä-Pohjanmaalla Alavudella ja Virroilla Sampsalammen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 6,6 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.