stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
New London (Connecticut)

| New London |
| --- | --- |

 New Londonin Connecticutin kartalla
 Koordinaatit: 37°37′36″N, 104°47′2″W 
Valtio:   Yhdysvallat
Osavaltio:  Connecticut
Piirikunta:  New London
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  27,9 km²
 – Josta vettä:  13,5 km² (0 %)
Korkeus:  17 m
Väkiluku (2005):  26 174
 – Väestötiheys:  1 824 as./km²
 – Metropolialue:  266 618
Lempinimi::  The Whaling City
Motto::  Mare Liberum
 
 http://www.ci.new-london.ct.us/ 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
New London on kaupunki Yhdysvaltain itärannikolla sijaitsevassa Connecticutin osavaltiossa Thames-joen suulla. Sen pinta-ala on 27,9 km² (vettä 13,5 km²) ja asukasluku 25 671 (2000). Asukkaista 63,5 % on valkoisia ja 18,5 % mustia, lisäksi 20 %:lla on latinotausta. Kaupunki on perustettu vuonna 1646 ja nimetty Ison-Britannian pääkaupungin Lontoon mukaan. Potenssilääke Viagrasta tunnetun lääkejätti Pfizerin päämaja sijaitsee kaupungissa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Kaupungin kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)
Connecticutin osavaltio
| --- | --- |
Alueet:   Central Naugatuck River Valley  Gold Coast  Greater Bridgeport  Greater Danbury  Greater New Haven  Greater Hartford  Kaakkois-Connecticut  Litchfield Hills  Lounais-Connecticut  Lower Connecticut River Valley  Quiet Corner 
Piirikunnat:   Fairfield  Hartford  Litchfield  Middlesex  New Haven  New London  Tolland  Windham 
Kaupungit:   Ansonia  Bridgeport  Bristol  Danbury  Derby  Hartford (pääkaupunki)  Meriden  Middletown  Milford  New Britain  New Haven  New London  Norwalk  Norwich  Shelton  Stamford  Torrington  Waterbury  West Haven
New London Schoolin räjähdys

Uutiskatsaus vuodelta 1937
New London Schoolin räjähdys oli maakaasuvuodon aiheuttama räjähdys, joka tuhosi koulurakennuksen New Londonissa Texasissa 18. maaliskuuta 1937. Se vaati välittömästi noin 296 oppilaan ja opettajan hengen, ja myöhemmin vammoihinsa kuolleiden myötä uhriluvuksi tuli 311.
Pelastusoperaatio

Räjähdys kuului monen mailin päähän. Ensimmäisenä paikalle saapuivat alueen asukkaat ja öljykenttien työntekijät mukanaan raivaamistyökaluja. Kuvernööri James Allred lähetti paikalle Texas Rangereita ja kansalliskaartilaisia.
Onnettomuuden johdosta surunvalittelunsa lähetti sähkeitse muun muassa silloinen Saksan valtakunnankansleri Adolf Hitler.
Aiheesta muualla

Dallas Observer: "Today, a Generation Died." (Arkistoitu – Internet Archive)
Nathalie

| Nathalie> Nathalie... |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Anne Fontaine
Käsikirjoittaja:   Anne Fontaine  Jacques Fieschi  François-Olivier Rousseau 
Perustuu:  Philippe Blasbandin alkuperäisideaan
Tuottaja:  Alain Sarde Christine Gozlan
Säveltäjä:  Michael Nyman
Kuvaaja:  Jean-Marc Fabre
Leikkaaja:  Emmanuelle Castro
Pääosat:   Fanny Ardant  Emmanuelle Béart  Gérard Depardieu 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Espanja, Ranska
Levittäjä:  Entertainment One Films
Ensi-ilta:  2003
Kesto:  107 min
Alkuperäiskieli:  ranska
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nathalie (Nathalie...) on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Anne Fontainen ohjaama elokuva. Tarinassa Catherine (Fanny Ardant) saa tietää miehensä uskottomuudesta ja palkkaa prostituoidun (Emmanuelle Béart) viettelemään tämän ja raportoimaan hänelle.
Vuonna 2009 Atom Egoyan ohjasi Nathaliesta englanninkielisen uudelleenfilmatisoinnin Chloe.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|   Fanny Ardant   | … |   Catherine   |
|   Emmanuelle Béart   | … |   Nathalie / Marlène   |
|   Gérard Depardieu   | … |   Bernard   |
|   Wladimir Yordanoff   | … |   François   |
|   Judith Magre   | … |   Catherinen äiti   |
|   Rodolphe Pauly   | … |   Poika   |
|   Évelyne Dandry   | … |   Baarin asiakas   |
|   Christian Aaron Boulogne   | … |   Yhden illan mies   |
|   Aurore Auteuil   | … |   Catherinen potilas   |
|   Idit Cebula   | … |   Ghislaine   |
|   Sasha Rucavina   | … |   Marianne   |
|   Macha Polikarpova   | … |   Ingrid   |
|   Marie Adam   | … |   Lääkärin sihteeri   |
|   Sophie Séfériadès   | … |   Toinen potilas   |
|   Serge Boutleroff   | … |   Kiinteistönvälittäjä   |
|   Marc Rioufol   | … |   Asiakas   |
Kepler-62 f

| Kepler-62 f |
| --- | --- |
 Taiteilijan näkemys Kepler-62 f -eksoplaneetasta. Taustalla emotähti Kepler 62 ja eksoplaneetta Kepler-62 e.
Löytäminen
Löytöpäivä:  2013
Havaintomenetelmä(t):  Ylikulkumenetelmä
Tähden ominaisuudet
Tähden nimi:  Kepler-62
Tähden spektriluokka:  K2V
Tähden metallisuus:  -0,21
Kiertoradan ominaisuudet
Kiertoaika:  267,291 vrk
Inklinaatio:  89,9°
Fyysiset ominaisuudet
Massa:  0,11 MJ
Säde:  0,126 RJ
Kepler-62 f on eksoplaneetta Lyyran tähdistössä, noin 1200 valovuoden päässä Maasta. Eksoplaneetta löydettiin vuonna 2013. Kepler-62 f on niin sanottu supermaa, ja se sijaitsee emotähtensä elinkelpoisella vyöhykkeellä. Kepler-62 f on noin 40 prosenttia suurempi kuin Maa, ja planeetan kiertoaika tähtensä ympäri on 267 vuorokautta.
Keskustaajama

Keskustaajama tarkoittaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa taajamaa, jossa kunnan hallinto sijaitsee tai joka on talouden kannalta merkittävä. Yleensä keskustaajama on kunnan taajamista väkiluvultaan suurin ja samanniminen kuin itse kunta. Varsinkin suurkaupunkialueiden tapauksessa taajamat saattavat jatkua kuntarajojen yli useamman kunnan alueelle. Keskustaajama ei ole sama asia kuin liikekeskusta, mutta useimmissa keskustaajamissa on kuitenkin myös oma liikekeskusta.
Keskustaajamat Ruotsissa

Ruotsin kielen sana centralort vastaa suomen kielen sanaa keskustaajama. Ruotsissa kuntien keskustaajamat ovat usein entisiä kaupunkeja, kauppaloita tai taajaväkisiä yhdyskuntia. Ruotsin 290 kunnasta 124:llä keskustaajama on entinen kaupunki, 72:lla entinen kauppala ja 42:lla entinen taajaväkinen yhdyskunta. Ruotsissa on 291 kunnan keskustaajamaa, sillä Vaggerydin kunnassa keskustaajamia on kaksi: Vaggeryd ja Skillingaryd.
Käsite centralort on otettu keskuspaikkateoriasta (ruots. centralortsteorin) ja oli tärkeässä osassa Ruotsin vuosina 1962–1977 toteutetussa kuntablokkeihin perustuneessa kuntauudistuksessa. Tuolloin Ruotsiin syntyi kuntarakenne, jossa lähes kaikkiin kuntiin kuuluu niin maaseutu- kuin kaupunkiasutusta. Ruotsissakin keskustaajamat ovat yleensä samannimisiä kuin koko kunta; vain 32 kunnassa keskustaajama on eriniminen kuin itse kunta.
Keskustaajamaa voidaan pitää kunnan "pääkaupunkina", ja se on usein kunnan suurin taajama. Suurkaupunkialueilla useampi keskustaajama saattaa kuulua samaan taajamaan. Esimerkiksi Tukholman taajaman alueella sijaitsee 10 kunnan keskustaajama. Ruotsin pienin keskustaajama on Ydren kunnassa sijaitseva Österbymo.
Ruotsissa keskustaajamilla on oikeus tiettyihin peruspalveluihin. Nämä palvelut ovat valtionyhtiöiden palveluita, joiden tarkoituksena on edistää tiettyjä yhteiskunnallisia asioita ja jotka toimivat säännellyillä markkinoilla. Näihin palveluihin kuuluvat esimerkiksi Systembolaget ja Svenska Spel. Suomessa näiden vastineet ovat Alko ja Veikkaus.
Keskustaajamat Tanskassa

Tanskan kielessä keskustaajamaa vastaa sana kommunesæde. Myös Tanskassa keskustaajama voi olla eriniminen kuin itse kunta. Kööpenhaminan ympärille muodostunut Hovedstadsområdetin taajama ulottuu usean lähikunnan alueelle.
Käännös suomeksi
Kirjonen

Kirjonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Aleksi Kirjonen (s. 1993), vammaisurheilija
Eino Kirjonen (1933–1988), mäkihyppääjä ja -valmentaja, pesäpalloilija
Juhani Kirjonen (1935–2017), psykologi, professori
Juho Kirjonen (s. 1977), jalkapalloilija
Leo Kirjonen (s. 1988), tanssitaiteilija ja näyttelijä
Marja-Leena Kirjonen (s. 1945), kuvataiteilija, kuvaamataidonopettaja
Mauno Kirjonen (1916–1999), lentäjä ja hävittäjä-ässä
Tarmo Kirjonen, salibandyn pelaaja
Thomas Kirjonen (Kasmir, s. 1985), muusikko, lauluntekijä ja laulaja
| --- | --- |
: Tällä täsmennyssivulla luetellaan henkilöitä, joilla on sama sukunimi.
Nokia 8850

| Nokia 8850 |
| --- | --- |

Julkaistu:  1999
Käyttöverkot:  GSM 900/1800
Mitat:  100 × 44 × 17
Paino:  91
Värien lukumäärä:  1
Muisti:  250 nimeä puhelinluettelossa
Kamera:  ei
Radio:  ei
Musiikkisoitin:  ei
Valmiusaika:  50–150 h
Puheaika:  2 h – 3 h 20 min
Liitännät:  infrapuna
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 8850 on Nokian vuonna 1999 julkaistu matkapuhelin.
Ominaisuudet

kuvaviestit
ennakoiva tekstinsyöttö
värit: metalli
Aiheesta muualla

Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive) (englanniksi)
Nepal Airlines

Yhtiön lentokone Tribhuvanin kansainvälisellä lentokentällä.
Nepal Airlines (nepaliksi नेपाल वायुसेवा निगम, Nepāl vāyusevā nigam) on Nepalin kansallinen lentoyhtiö. Se perustettiin vuonna 1958 nimellä Royal Nepal Air Service. ja sen päätukikohta sijaitsee ​​Tribhuvanin kansainvälisellä lentokentällä, Katmandussa. Vuodesta 2013 lähtien lentoyhtiö on ollut Euroopan unionissa kiellettyjen lentoliikenteen harjoittajien luettelossa.
Aiheesta muualla

Yhtiön kotisivut (englanniksi)
Nokia 8800

| Nokia 8800 |
| --- | --- |


Julkaistu:  2005
Käyttöverkot:  GSM 900/1800/1900
Mitat:  107 × 45 × 15
Paino:  134
Näytön kuvatarkkuus:  208 × 208
Värien lukumäärä:  256 000
Muisti:  sisäinen 64 Mt, ei muistikorttipaikkaa
Kamera:  SVGA (800 × 600)
Radio:  kyllä
Musiikkisoitin:  ei
Valmiusaika:  30–70 h
Puheaika:  1–2 h
Tiedonsiirto:  GPRS, EDGE
Liitännät:  Bluetooth 1.2
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nokia 8800 on Nokian vuonna 2005 julkaistu matkapuhelin.
Ominaisuudet

ennakoiva tekstinsyöttö
profiilit
värit: hopea, musta
Aiheesta muualla

Nokia 8800 – Tuki
Käyttöohjeet (Arkistoitu – Internet Archive)
Kee Marcello

Kee Marcello
Kee Marcello, oikealta nimeltään Kjell Hilding Löfbom (s. 20. helmikuuta 1960) on ruotsalainen muusikko, joka toimi aiemmin Europen kitaristina. Hän on tällä hetkellämilloin? Easy Actionin jäsen. Lisäksi hän on muun muassa johtanut omaa Kee Marcello's K2 -yhtyettään.
Katherine Mortenhoen ostettu kuolema

| Katherine Mortenhoen ostettu kuolema> La Mort en direct |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Bertrand Tavernier
Käsikirjoittaja:   David Rayfiel  Bertrand Tavernier 
Perustuu:  David G. Comptonin teokseen The Unsleeping Eye, 1974 (myös nimellä The Continuous Katherine Mortenhoe)
Tuottaja:   Janine Rubeiz  Gabriel Boustiani 
Säveltäjä:  Antoine Duhamel
Kuvaaja:  Pierre-Wiliam Glenn
Leikkaaja:   Michael Ellis  Armand Psenny 
Pukusuunnittelija:  Judy Moorcroft
Pääosat:   Harvey Keitel  Max von Sydow  Romy Schneider  Harry Dean Stanton 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Ranska Saksa
Tuotantoyhtiö:   TV 13 Fernsehen und Film  Selta Films 
Levittäjä:  Antenne 2 Gaumont
Ensi-ilta:  1980
Kesto:  131 min
Alkuperäiskieli:  saksa ranska englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Katherine Mortenhoen ostettu kuolema (engl. Death Watch, ransk. La Mort en direct, saks. Der gekaufte Tod) on Bertrand Tavernierin ohjaama saksalais-ranskalainen, englanninkielinen tieteisdraama vuodelta 1980. Elokuvan pääosia, tirkistelyjournalismin uhriksi joutuvaa naista ja tv-kuvaajaa, esittävät Romy Schneider ja Harvey Keitel. Muissa keskeisissä rooleissa näyttelevät Max von Sydow ja Harry Dean Stanton. David Rayfielin yhdessä ohjaajan kanssa laatima käsikirjoitus pohjautuu David G. Comptonin romaaniin The Unsleeping Eye (1974).
Juoni

Dystooppinen tarina tapahtuu lähitulevaisuudessa, jossa ihmiset ovat vapautuneita useimmista sairauksista ja elävät yllätyksettömän turvattua elämää. Nuori lastenkirjailija Katherine Mortenhoe houkutellaan päähenkilöksi televisio-ohjelmaan, jossa seurattaisiin hänen elämäänsä. Ohjelmassa häntä huijataan uskomaan, että sairastaa vaikeaa tautia ja elinaikaa olisi enää pari kuukautta. Hän karkaa sarjasta, mutta häntä seuraa ystäväksi tekeytyen kameramies, jonka silmään on upotettu televisiokuvaa tallentava kamera, ja ohjelma saadaan näin jatkumaan. Mieskään ei tiedä, ettei nainen ole oikeasti sairas vaan tuotantoyhtiön manipuloinnin uhri.
Vastaanotto

Elokuva oli mukana Berliinin elokuvajuhlien kilpailusarjassa ja tuotti useita ehdokkuuksia ranskalaisessa César-palkintogaalassa.
Elokuva sai ensi-iltansa Suomessa vuonna 1984, neljä vuotta maailmanensi-illan jälkeen. Elokuvan suomalaisnimi muistuttaa Volker Schlöndorffin vuoden 1974 elokuvan ja sen pohjana olevan Heinrich Böllin romaanin nimeä Katharina Blumin menetetty maine (1974)tarvitaan parempi lähde. Molemmissa tarinoissa on kyse nuoren naisen ja median välisestä konfliktista.
Ywe Jalander moitti Suomen Kuvalehdessä elokuvaa paperinmakuiseksi, tekemällä tehdyksi ja hengettömäksi niin, etteivät edes päähenkilöt vaikuta kovin kiinnostavilta. Helsingin Sanomien Helena Ylänen kehui komeasti kuvattuja Skotlannin maisemia, jotka tuovat vastapainoa lattealle dialogille ja laahaavalle kerronnalle.
Yhdysvaltalainen VideoHound's Golden Movie Retriever kiteyttää elokuvan hyvien näyttelijöiden älykkääksi ja aikuismaiseksi tieteistarinaksi ja antaa sille kolme tähteä neljästä.
Kalukkipensaskasvit

| Kalukkipensaskasvit |
| --- | --- |
 Karolinankalukki eli kalukkipensas eli carolinanrosettipensas (Calycanthus floridus)
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Alakunta::  Streptophyta
Kaari::  Versokasvit Embryophyta
Alakaari::  Putkilokasvit Tracheophyta
Luokka::  Siemenkasvit Spermatophyta
Alaluokka::  Koppisiemeniset Angiospermae
Lahko::  Laurales
Heimo::  Kalukkipensaskasvit Calycanthaceae  Lindl.
Synonyymit
 Butneriaceae Barnh.  Chimonanthaceae Perleb  Idiospermaceae S.T.Blake 
Suvut
 Calycanthus L. – rosettipensaat eli kalukkipensaat  Chimonanthus Lindl. – talvenlahjat  Idiospermum S.T.Blake  Sinocalycanthus (W.C.Cheng & S.Y.Chang) W.C.Cheng & S.Y.Chang 
Katso myös
   Kalukkipensaskasvit Wikispeciesissä   Kalukkipensaskasvit Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kalukkipensaskasvit (Calycanthaceae) on koppisiemenisten Laurales-lahkoon kuuluva kasviheimo.
Tuntomerkit

Kalukkipensaskasveihin kuuluu kausi- tai ainavihantia pensaita ja puita, joiden silmut ovat suomullisia; toisinaan kärkisilmu kuolee. Varren kuoriosan (korteksin) johtojänteet voi nähdä suurennuslasilla katkaistusta varresta, ja ne voivat olla näkyvissä myös ulkoisesti neljänä vartta pitkin kulkevana kohojuovana. Lehdet ovat vastakkaisia, ehyitä, korvakkeettomia ja aromaattisentuoksuisia. Kukat ovat kookkaita, tavallisesti lehtihangoissa. Pohjus on maljamainen ja ulkopinnaltaan suomujen peittämä. Kehälehtiä on paljon ja ne sijaitsevat kierteisesti; sisimmät kehälehdet erittävät mettä tai muuta pölyttäjiä houkuttelevaa ainetta. Heteenponsissa on pidentyneet lokerositeet, myös mettä erittäviä joutoheteitä on. Hedelmät ovat enemmän tai vähemmän pähkylämäisiä ja kiinnittyvät melko kuivan pohjusmaljan sisäpinnalle.
Levinneisyys

Kalukkipensaskasvien levinneisyys on hajanainen. Niitä kasvaa Itä-Aasiassa, kolmella erillisalueella Pohjois-Amerikassa ja Koillis-Australiassa.
Luokittelu

Heimo koostuu viidestä suvusta, joissa on yhteensä 11 lajia. Ne jaetaan kahdeksi alaheimoksi.
1. Idiospermoideae Thorne. Alaheimossa on vain laji Idiospermum australiense, joka kasvaa Australian Queenslandissa. Sen heteet ovat lähes kehälehtimäisiä, paksuja ja melkein palhottomia. Erillisiä emejä on yhdestä viiteen, tavallisesti yksi tai kaksi. Ne ovat vartalottomia, ja luotti on tukeva ja mehevä. Hedelmissä on isot siemenet.
2. Calycanthoideae Burnett. Loput neljä sukua ja 10 lajia kuuluvat tähän alaheimoon, ja ne kasvavat Itä-Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Niiden kukissa on 5–18 hedettä, joiden palhot ovat melko hoikkia. Emejä on useita.
Luokittelu > Suvut

Calycanthus L. – rosettipensaat eli kalukkipensaat
Chimonanthus Lindl. – talvenlahjat
Idiospermum S.T.Blake
Sinocalycanthus (W.C.Cheng & S.Y.Chang) W.C.Cheng & S.Y.Chang
Kuvia

Tuoksutalvenlahja (Chimonanthus praecox) kukkii aikaisin keväällä ennen lehtien puhkeamista.
Idiospermum australiense -lajin kukka
Sinocalycanthus chinensis
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Calycanthaceae
Suomen Lajitietokeskus: Calycanthaceae
Nepalgunj

| Nepalgunj (नेपालगञ्ज, Nepālgañj) |
| --- | --- |
 Bhageshwari-temppeli Nepalgunjin kaupungissa.
 Nepalgunj
 Koordinaatit:  
Valtio:  Nepal
Kehitysalue:  Keskilännen
Vyöhyke:  Bheri
Piirikunta:  Banke
Pinta-ala  ():  
 – Kokonaispinta-ala:  12,5 km²
Korkeus:  144 m
Väkiluku (2011)  ():  72 503
Aikavyöhyke:  UTC+5:45
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Nepalgunj tai Nepalganj (nepaliksi नेपालगञ्ज, Nepālgañj) on kaupunki Nepalin Keskilännen Bherin vyöhykkeen Banken piirikunnassa. 
Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 72 503. Se oli noin 491 000 asukkaan Banken piirikunnan ainoa kaupunki (ennen 2014 kaupunkiuudistusta) ja hallintokeskus sekä laajemman, 1,7 miljoonan asukkaan Bherin vyöhykkeen hallintokeskus. Kaupungilla joulukuusta 2014 lähtien ollut suurkaupungin asema. Vuonna 2011 (ennen 2014 kaupunkiuudistusta) pinta-ala oli 12,5 neliökilometriä.
Nepaljung on lämpötilaltaan Nepalin lämpimimpiä paikkakuntia. Vuoden keskilämpötila on noin 25 celsiusastetta ja touko–kesäkuun vuorokausien keskimääräiset ylimmät lämpötilat 37–38 celsiusasteessa ja vuoroksusiminimikin keskimäärin 21–25 astetta. Kylmintä on joulu–tammikuussa, jolloin vuorokauden keskimääräinen alin lämpötila laskee 9–10 celsiusasteeseen; keskimääräinen ylin on tällöin 21–23 astetta. Sateisinta on monsuunikaudella kesä–syyskuussa, tällöin keskimääräinen kuukausisademäärä on 200–430 mm. Vähäismmät sateet, keskimäärin 5–12 mm/kk, osuvat yleensä marras–joulukuulle.
Kaupungin koillispuolella on kotimaanliikenteessä käytetty lentoasema.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nepalgunj Wikimedia Commonsissa
Keskusta (taajaman osa)

Keskusta (myös ydin(keskusta), liikekeskusta, kantakaupunki tai keskikaupunki on taajaman osa, johon kaupungin tai muun taajaman palvelut ja asutus ovat keskittyneet. Kaupungeissa keskusta on usein myös kaupungin vanhin osa. Kaupunkimaantieteessä ydinkeskusta on Ernst Burgessin muotoilemassa kehämallissa kaupungin sisin osa.
Keskustat ovat suosittuja asuinpaikkoja autottomien, opiskelijoiden, eläkeläisten sekä akateemisesti koulutettujen keskituloisten keskuudessa[lähde? ]. Keskustassa asuessa monet palvelut ovat lähellä ja julkiset liikenneyhteydet ovat kattavia.
Keskustan rakenne

Keskustojen maankäyttö on tehokasta ympäröivää aluetta korkeamman maan arvon vuoksi. Alueesta saatu hyöty voidaan maksimoida rakentamalla korkeita rakennuksia. Kaupunkien keskustoissa on yleensä paljon tavarataloja, kauppakeskuksia ja toimistoja. Kaikissa[lähde? ] suurimpien kaupunkien keskustoissa on vähän asuintaloja maan kalleuden ja niukkuuden vuoksi. Rakennukset ovat yleensä korkeita ja kiinni toisissaan, jotta maan käyttö olisi mahdollisimman tehokasta. Liikenne on järjestetty yleensä tehokkaasti joukkoliikenteellä.
Keskustat Suomessa

Rakenteeltaan perinteisten suomalaiskaupunkien keskustat on rakennettu 1900-luvun alkupuolella tai aiemmin. Tuolloin hallitsevina kulkutapoina olivat kävely, pyöräily ja joukkoliikenne. Tämän vuoksi vanhat keskustat on rakennettu tiiviisti, palvelut, asutus ja teollisuus ovat kävelymatkan päässä toisistaan, ja keskustan halkaisija on useimmiten kilometri tai kaksi. Keskustassa on perinteisesti ollut samoissa taloissa sekä asumista, palveluja että työpaikkoja. Talojen pohjimmaisessa kerroksessa on tyypillisesti kadulle avautuva liikehuoneisto eli kivijalkakauppa.
Kun Suomen kaupungit kasvoivat, kaikki asukkaat eivät enää mahtuneet asumaan keskustassa ja lähiöiden rakentaminen alkoi. Vaikka lähiöissä oli paikallisia palveluja, kuten ruokakauppa, niistä käytiin hoitamassa työ-, asiointi-, erikoiskauppa- sekä vapaa-ajantarpeet keskustassa. Tätä tarvetta palvelemaan rakennettiin säteittäiset bussi- ja katuyhteydet keskustasta lähiöihin. Keskustojen asukasluvun kasvua jarrutti myös se, että keskustoista tuli suuren palvelujen määrän takia usein hieman levottomia paikkoja. Kaupunkikeskustan asema on yleensä sen verran tärkeä, että kulkeakseen johonkin toiseen lähiöön tai kaupungin ulkopuolelle, on kuljettava usein keskustan kautta[lähde? ].
Vasta 1990-luvulla[lähde? ] kaupunkikeskustojen kanssa ovat alkaneet kilpailla automarketit ja kauppakeskukset, joista monet ovat kaupungin keskustan ulkopuolella, mutta myös keskustassa sijaitsevia ostoskeskittymiä on rakennettu. Monet etenkin pienempien kaupunkien keskustat ovat kärsineet automarketeista ja niiden merkitys on pienentynyt. Pääkaupunkiseudulla toimistokeskittymiä on rakennettu keskustan ohella kehäteiden varsille. Tällaisesta tärkeimpiä esimerkkejä ovat Keilaniemen ja Aviapoliksen yrityspuistot.
Artikkeleita Suomen kaupunkien keskustoista

Helsingin keskusta
Jyväskylän keskusta
Kuopion keskusta
Oulun keskusta
Pietarsaaren keskusta
Tampereen keskusta
Turun keskusta
Eri suurkaupunkien liikekeskuksia

Los Angelesin liikekeskus
New York Cityn liikekeskusMidtown
Toronton liikekeskus
Pariisin liikekeskus La Défense
Lontoon  liikekeskus Lontoon City
Sydneyn liikekeskus
São Paulon liikekeskus
Frankfurtin liikekeskus
Mumbain liikekeskus
Tokion liikekeskus
Hongkongin liikekeskus Central
Singaporen liikekeskus
Shanghain liikekeskus
Dubain liikekeskus
Moskovan liikekeskus
Jakartan liikekeskus
Riadin liikekeskus
Kapkaupungin liikekeskus
Seolin liikekeskus
Madridin liikekeskus
Taipein liikekeskus
Istanbulin liikekeskus
Ernest Burgessin kehämalli kaupunkien rakenteesta:

A Ydinkeskusta ("Loop") 

B Muutoksen vyöhyke (Zone in Transition)

C Työväenluokan asuinalue

D Keskiluokan asuinalue

E Rikkaiden asuinalue.
Aleksanterinkatu Helsingin keskustassa.
Kiinan tekoälyteollisuus

Kiinan tekoälyteollisuus on nopeasti kasvava ala. Sen arvo oli 150 miljardia yuania vuonna 2021 ja sen odotetaan kasvavan 400 miljardiin yuaniin vuoteen 2025 mennessä.
Vuonna 2017 kaksi kolmasosaa maailman tekoälyinvestoinneista meni Kiinaan, jonka tekoälyteollisuus kasvoi 67 prosenttia. Kiinan tavoitteena on kasvattaa alan arvo biljoonaan yuaniin vuoteen 2030 mennessä.
7. lokakuuta 2022 Yhdysvallat asetti pakotteita estääkseen Kiinaa saamasta tekoälylaskentaan sopivia siruja.
Nainen junassa (vuoden 2016 elokuva)

| Nainen junassa> The Girl on the Train |
| --- | --- |

Ohjaaja:  Tate Taylor
Käsikirjoittaja:  Erin Cressida Wilson
Perustuu:  Paula Hawkinsin romaaniin Nainen junassa
Tuottaja:  Marc Platt
Säveltäjä:  Danny Elfman
Kuvaaja:  Charlotte Bruus Christensen
Leikkaaja:  Michael McCusker
Pääosat:   Emily Blunt  Rebecca Ferguson  Haley Bennett  Justin Theroux  Luke Evans  Édgar Ramírez  Allison Janney  Lisa Kudrow 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  DreamWorks Reliance Entertainment Marc Platt Productions Universal Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Hulu Ivi.ru Xfinity Streampix
Ensi-ilta:   2016-10-077. lokakuuta 2016  
Kesto:  112 minuuttia
Alkuperäiskieli:  englanti
Budjetti:  45 miljoonaa dollaria
Tuotto:  173 miljoonaa dollaria
Aiheesta muualla
IMDb
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Nainen junassa (engl. The Girl on the Train) on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen jännitysdraamaelokuva, jonka on ohjannut Tate Taylor. Se perustuu Paula Hawkinsin samannimiseen romaaniin vuodelta 2015. Elokuvan pääosissa näyttelevät Emily Blunt, Rebecca Ferguson, Haley Bennett, Justin Theroux, Luke Evans, Édgar Ramírez, Allison Janney ja Lisa Kudrow.
Elokuvan ensi-ilta oli 7. lokakuuta 2016.
Näyttelijät

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Emily Blunt  | … |  Rachel Watson   |
|  Rebecca Ferguson  | … |  Anna Watson   |
|  Haley Bennett  | … |  Megan Hipwell   |
|  Justin Theroux  | … |  Tom Watson   |
|  Luke Evans  | … |  Scott Hipwell   |
|  Édgar Ramírez  | … |  Dr. Kamal Abdic   |
|  Allison Janney   | … |  Officer Riley   |
|  Lisa Kudrow  | … |  Monica   |
|  Laura Prepon  | … |  Cathy   |
|  Ross Gibby  | … |  David   |