stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Koganei

| Koganei (小金井市) |
| --- | --- |
 Musashi-Koganein rautatieasema
 lippu:  Symboli
 Koganein sijainti Tokion metropolissa
 Koganei
 Koordinaatit: 35°41′58.1″N, 139°30′10.7″E 
Valtio:  Japani
Alue:  Kantō
Prefektuuri:  Tokio
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  11,30 km²
Väkiluku (2017):  119 880
 – Väestötiheys:  10 609 as./km²
Symbolit:  
 – Kukka:  Sakura
 – Puu:  Idänselkova
 – Lintu:  Kuningaskalastaja
 – Hyönteinen:  Oecanthus longicauda
Aikavyöhyke:  UTC+9
 
 www.city.koganei.lg.jp 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Koganei (jap. 小金井市, Koganei-shi) on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Tokion metropolissa. Se sijaitsee Taman alueella Tokion erillisalueiden länsipuolella ja rajautuu Chōfun, Fuchūn, Kodairan, Kokubunjin, Mitakan, Musashinon ja Nishitōkyōn kaupunkeihin. Koganeissa on 119 880 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 11,30 neliökilometriä.
Nykyisen muotoinen Koganein kaupunki perustettiin vuonna 1958. Kaupungin läpi kulkee JR Higashi-Nihonin Chūō-päälinja, jonka Musashi-Koganein rautatieasema sijaitsee lähes keskellä kaupunkia. Lisäksi Koganeita palvelee Seibu-rautateiden Tamagawa-linja. Kaupungissa sijaitsevat kirsikkapuistaan tunnettu Koganein puisto, Edo-Tokion ulkomuseo ja Tokion Gakugei-yliopisto. Koganeissa toimii myös tunnettu animestudio Studio Ghibli.
Kuvia

Edo-Tokion ulkomuseon sisäänkäynti
Seibun Tamagawa-linjan juna
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koganei Wikimedia Commonsissa
Kaupungin internetsivut (japaniksi)
Trials HD

| Trials HD |
| --- | --- |

Kehittäjä:  RedLynx
Julkaisija:  Microsoft
Jakelija:  Microsoft Store
Pelisarja:  Trials
Pelimoottori:  Oma (Mobile Theatre)
Julkaistu:   12. elokuuta 2009
Lajityyppi:  ajopeli ja tasohyppely
Pelimuoto:  yksinpeli
Ikäluokitus:  ESRB: T  Virheellinen ESRB-arvo, PEGI: 3
Alusta:  Xbox 360
Jakelumuoto:  digitaalinen lataus
Lisää peliartikkeleitaVideopelien teemasivulla
Infobox OK : 
Trials HD on suomalaisen RedLynxin kehittämä ja Microsoftin julkaisema ajopeli, joka on julkaistu vuonna 2009 Xbox 360:lle.
Peli kuuluu Trials-pelisarjaan.
Pelaaminen

Peli on sivultapäin kuvattu moottoripyöräpeli, jossa on tarkoituksena päästä rata läpi mahdollisimman pienellä määrällä kaatumisia ja mahdollisimman lyhyessä ajassa. Ratojen läpäisemisestä palkitaan mitalilla. Vaikeustasoja on aloittelijasta ammattilaiseen.
Peliä pelataan kelloa vastaan mutta pelissä on pieni viisari, joka näyttää ystävien parhaat ajat verrattuna pelaajan omaan aikaan. Peliä on sanottu osin ajopeliksi ja osin pulmapeliksi.
Vastaanotto

Microsoftin mukaan Xbox-yhteisö äänesti pelin vuoden 2009 parhaimmaksi Xbox Live Arcade-peliksi.
Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 8.3/10.
Peli on IGN:n parhaimpien ajopelien listalla 19. sijalla.
Myynti

Peli oli kaupallinen menestys ja on myynyt yli 2 miljoonaa kappaletta.
Aiheesta muualla

Trials HD MobyGamesissa (englanniksi)
Kristuksen legioona

Kristuksen legioona on katolinen veljeskunta.
Veljeskunta on joutunut epäilysten kohteeksi, että sen jäsenet ovat raiskanneet alaikäisiä. Vuonna 2008 kuollutta perustajapappi Marcial Macielia on epäilty pappisseminaarilaisten raiskaamisesta. Veljeskunta on Vatikaanin holhouksessa ja on luvannut selvittää tapauksia.
Veljeskunta levisi paavi Johannes Paavali II:n aikana ja toimii nykyisin 22 maassa, lähinnä Etelä-Amerikassa. Sen jäseninä on 800 pappia, 2 500 pappisseminaarilaista ja sillä on yhteensä 70 000 jäsentä. Se ylläpitää 12 yliopistoa. Kun veljeskunnan perustaja Maciel kuoli, paavi Benedictus XVI päätti aloittaa veljeskunnan tutkinnan.
Aiheesta muualla

Legion of Christ (Arkistoitu – Internet Archive)
Regnum Christi
Mission Network (Programs sponsored by the Legion of Christ)
Papal Delegate (Arkistoitu – Internet Archive)
Tänään

Wikisanakirjassa on tähän liittyvä sananselitys: .
Tänään voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Tänään, Anita Hirvosen albumi vuodelta 1976
Tänään, Eija Kantolan albumi vuodelta 1995
Tänään!, Radiopuhelinten albumi vuodelta 2002
Tänään, Kolmoskanavan ajankohtaisohjelma vuosilta 1989–1990
Tänään, veistos Tähtiin tähyävät -kokonaisuudessa Turussa.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Tänään”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tuokkonen

Tuokkonen[vanhentunut linkki]. Muilta nimiltään mm. ropponen, rove ja tuohivakka.
Tuokkonen eli rove tai ropponen on tuohesta tehty monikäyttöinen astia. Sillä on useita eri nimityksiä eri murrealueilla; näistä rove on vanhin ja historiallisesti laajimmin käytetty.
Tuokkosissa on säilytetty mm. maitoa hapattaessa, voita, kalaa, lihaa, ryynejä, jauhoja sekä tervaa, ja niihin on kerätty marjoja, niistä on lyöty löylyä ja viskattu veneestä vettä. Myös mämmiä saatetaan nauttia tuokkosesta.
Hantien koristeltu tuokkonen 1800-luvulta. Astian koristeluna on kehystetty käpy.
Etymologia

Tuokkosen etymologia jakaantuu suomen murteissa kahteen ryhmään: rov- ja rop-alkuisiin sanoihin sekä tuohi-sanan johdannaisiin.
Tuokkosen eri nimityksistä rove(h) on kaikkein laaja-alaisin. Sana esiintyy suomen lisäksi karjala-aunuksessa, lyydiläismurteissa ja vepsässä mutta ei vatjassa, virossa eikä liivissä. Rove ja tuokkonen eivät ole kaikissa tapauksissa samaa tarkoittava sana. Joissain murteissa rove on tarkoittanut tilapäiseksi tehtyä, huonompaa tuokkosta.
Rove on saanut nimensä oletettavasti levytuohen puusta irrotessa syntyvää ääntä kuvailevasta rop-alkuisesta verbistä. Tuokkonen on puolestaan osa tuohi-sanan johdannaisia. Ajan saatossa tuohi-kantaiset johdannaiset ovat syrjäyttäneet laajalti varhaisemman rove-sanan johdannaiset tuohiastian nimityksenä.
Etymologia > Tuokkosen nimityksiä

Rove-sanue: rove, roves, rovek, ropponen, roppinen, roppee, ropukka, ropikko, ropo, rovikko, rupukka, tropekka, kropponen
Tuohi-sanue: tuokkonen, tuohinen, tuohko(i)nen, tuokkinen, tuahinen, tuohikko, tuahropo, tuakkosropponen
Muita nimityksiä: loikko, loikkonen, portta, viskain
Taustaa

Tuohen käyttö on ollut yleisintä ja kehittyneintä pohjoisella havumetsävyöhykkeella. Itä-Euroopan sekalehtimetsävyöhykkeellä Suomenlahden eteläpuolella tuohen sijaan on käytetty valtaosin niintä ja lehmuksen kuorta. Tämä jako näkyy myös itämerensuomalaisten kansojen sanastoissa, joissa suomalais-karjalais-vepsäläisellä kielialueella tuohisanasto on rikkaampaa ja vakiintuneempaa kuin vatjassa, virossa ja liivissä.
Nainen valmistaa mämmituokkosia 1930-luvun alussa Helsingissä.
Tulen iskentä

Tulen iskentä on tulen sytyttämistä lyömällä esineitä (esimerkiksi tuluksia) vastakkain, jolloin syntyy kipinöitä. Kipinät tähdätään sytykkeeseen, joka syttyy liekkiin ja josta tuli leviää polttopuihin. Tulen iskemiseen on käytetty muun muassa tuluksia, joihin kuuluu tulusrauta ja piikivi.
Mytologinen merkitys

Tulen iskemisellä on ollut suurta mytologista merkitystä monille kansoille, myös suomalaisille. Suomen sana syttyä on ilmeisesti tarkoittanut tulen iskemistä. Se on yleisimmän käsityksen mukaan johdettu yhteen iskemistä merkitsevästä syteä-verbistä. Samasta juontuvat myös sanat sykkiä ja sysätä. Tuli on siis sytytetty "sysäämällä" esineitä yhteen. Sykkimisen merkityksen kautta myös sana sydän on samaa kantaa. Toisen teorian mukaan sana syttyä on ikivanhaa lainaa arjalaiskielistä, mutta tässäkin tapauksessa se olisi alun perin merkinnyt juuri tulen iskentää.
Monet esihistorialliset Suomesta löydetyt tulusten piikivet on muotoiltu soikeiksi kuten naisen sukuelinten ulkomuoto, ja niissä on voinut olla keskellä emättimen aukkoa kuvaava ura. Ilmeisesti tulusrauta taas on koettu miehiseksi, jolloin tulen iskennällä on ollut seksuaalisia merkityksiä. Tulusten piikiviä on usein uhrattu Suomessa kosteikkoihin.
Monissa suomalaisissa loitsuissa on tulen syntykertomus, jossa ensimmäisen tulen iskee jokin jumalallinen olento taivaalla. Tulta ovat iskeneet Ukko ylijumala, mutta myös Väinämöinen, Ilmarinen ja Kokko-lintu. Tuli on isketty erilaisista esineistä, kuten aseista tai Kokon sulista. Useissa loitsun versioissa ensimmäistä tulen kipunaa tuuditellaan taivaalla hopeisissa hihnoissa roikkuvassa kehdossa. Kipuna kuitenkin putoaa vahingossa taivaankansien läpi maahan ja joissain runoissa Manalaan asti. Tuli päätyy ihmisten asuntoon ja tekee siellä pahaa. Perheen äiti manaa tulen pois, jolloin se joutuu Aluen järveen, saaden sen kuohumaan jopa puiden latvojen tasalle, ja eräässä versiossa kuivumaan. Joissain runon versioissa kipuna putoaa suoraan järveen. Järvessä tulen nielee kala. Kalan nielee isompi kala ja tämän edelleen isompi kala. Kala saadaan kiinni ja tuli löydetään. Tuli karkaa taas, ja polttaa vielä metsiä, ennen kuin se saadaan kiinni ja hallintaan. Tämän kaltainen loitsuihin pohjautuva kertomus on Kalevalassakin.
Kansanperinteessä taivaallinen tulen iskentä samaistetaan usein salamointiin. Eräät tutkijat arvelevat tulen syntykertomuksessa säilyneen muistoja Viroon pronssikaudella pudonneesta meteoriitista, joka synnytti Kaalijärven. Tulikipunaa on toisinaan arveltu myös pallosalamaksi.
Mytologinen merkitys > Loitsuja

Palovammoja eli tulen vihoja parannettaessa on usein lausuttu loitsu, jossa on sanottu tulen syntysanat eli kertomus siitä, miten ensimmäinen tuli on isketty. Näin aloittavat tulen syntysanat Kaavilta:
Tulen synty on taivosesta,

Vuoresta vein sikiö,

Mullasta minun sukuni.

Iski tulta Ilmarinen,

Väläytti Väinämöinen

Kolmella kokon sulalla,

Viiellä vipusimella,

Elävällä ennuksella... 
(SKVR:VII3 1388)
Tulen alkuperästä on kuitenkin ollut erimielisyyttä eri perinteiden välillä. Toiset loitsijat torjuivat jyrkästi Väinämöisen osuuden, ja painottivat, että tulen iski itse Ukko-jumala. Erään loitsun mukaan vain hullu luulee tulta Väinämöisen iskemäksi. (SKVR:VII3,707) Juukalainen loitsu aloittaa:
Se varsin valehteloo,

Joka tulta arveloo

Väinämöisen iskemäksi,

Kun iski ite Jumala,

Iski ilman ikkunoilla... 
(SKVR:VII3 1400)
Tulen iskennällä voi olla erityinen seksuaalinen merkitys tässä Vaasan seudulla vuonna 1657 käräjäpöytäkirjoihin päätyneessä loitsussa:
Iski itse ilman Herra,

Tuisutti tuliskipenä,

Läpi maan, läpi mannon,

Läpi neitsyen kemmen pän.

Sitä sitten putkehen puhalsi

Sihen siansa siuu... 
(SKVR:XI 1797)
Salama myrskyssä.
Tukholman maakäräjätalo

Maakäräjätalon pääjulkisivu toscanolaisine pylväineen
Tukholman maakäräjätalo (ruots. Stockholms landstingshus) on Kungsholmenin saarella Tukholman keskustassa sijaitseva rakennus, joka toimii Tukholman läänin maakäräjien istuntopaikkana. Ennen maakäräjäuudistusta rakennus tunnettiin käyttöhistoriansa vuoksi nimellä Varuskuntasairaala. Nykyisin rakennuksessa on maakäräjien luottamushenkilöiden, poliittisen johdon, kirjaston ja kanslian toimitilat. Muilla maakäräjien viranomaistoiminnoilla on toimitiloja läheisissä rakennuksissa.
Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Carl Christoffer Gjörwell. Se edustaa uusklassista tyylisuuntaa näyttävällä temppelimäisellä julkisivulla, joka perustuu toscanalaiseen pylväsjärjestelmään. Se on valmistunut 1800-luvun alussa. Rakennus toimi yli sata vuotta 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa sotilassairaalana.
Vuoden 1971 hallintouudistuksen jälkeen Tukholmaan muodostettiin uusi maakäräjähallinto, joka otti vastuulleen joitakin aiemmin Tukholman kaupungin hoitamia tehtäviä. Kasvanut maakäräjähallinto tarvitsi isompia toimitiloja, ja tuolloin vajaakäytöllä ollut Varuskuntasairaala päätettiin peruskorjata perusteellisesti uutta käyttötarkoitusta varten. Muutostyöt suunnitteli arkkitehti Nils Sterner. Rakennuksen eteläsivustalle rakennettiin lisäkerros ja aurinkoterassi. Terassin alapuolella on maakäräjien istuntosali Maakäräjäsali, aula ja henkilöstöravintola. Sairaalan kirkosta remontoitiin maakäräjähallituksen kokoustila ja hoitotiloista tehtiin toimisto- ja muita kokoustiloja.
Rakennusta ympäröivä Maakäräjätalonpuisto ja suurin osa rakennuksestakin on avoinna yleisölle. Maakäräjätalon ja Pohjoisen Mälarinrannan välisellä alueella on useita pienempiä sairaalaan kuuluneita rakennuksia, joita hyödyntävät esimerkiksi maakäräjäjohtaja, hallinto ja konsernin tukiosastot. Alueelle on rakennettu myös kokonaan uusi, ympäristöönsä sulautuva toimistorakennus. Alueella on myös esikoulu.
Maakäräjätalon eteläisen sisäänkäynnin eteläpuolella on Graverin talo, jonka on rakennuttanut Jacob Graver vuonna 1754. Rakennuksessa on toimistotilojen lisäksi maakäräjien esittelytilat, jotka on entisöity alkuperäiseen, 1700-luvun asuunsa.
Kuvia

Maakäräjät kokoontuu Maakäräjäsalissa
Gjörwellin sali, maakäräjähallituksen kokoustila
Suurportaikko
Porraskäytävää
Graverin talo vuodelta 1754, nykyisin toimistokäytössä
Käännös suomeksi
Koskipanimo

| Koskipanimo |
| --- | --- |
Yritysmuoto:  osakeyhtiö
Perustettu:  1994
Toimitusjohtaja:  Sam Viitaniemi
Kotipaikka:  Itäinenkatu 8, 33210 Tampere, Suomi
Toimiala:  panimoteollisuus, ravintolatoiminta
Tuotteet:  olut, siideri, panimosima, ravintolapalvelut
Liikevaihto:  635 000 euroa (2014)
Nettotulos:  159 000 eur (2014)
Henkilöstö:  3
Kotisivu:  www.plevna.fi
Infobox OKNimi-testi OK: 
Koskipanimo Oy on Tampereen keskustassa, Finlaysonin vanhassa tehdasrakennuksessa, Plevna-panimoravintolan yhteydessä toimiva, vuonna 1994 alkujaan kommandiittiyhtiönä perustettu, sittemmin osakeyhtiöksi muuttunut suomalainen pienpanimo. Osakeyhtiön toimitusjohtaja on panimomestari Sam Viitaniemi.
Vuonna 2014 osakeyhtiön liikevaihto oli 0,635 miljoonaa euroa ja nettotulos 0,159 miljoonaa euroa. Omana osakeyhtiönään (Tampereen panimoravintola Oy) toimivan ravintola Plevnan yhteydessä sijaitseva Koskipanimo kertoo vuosituotannokseen 200 000 litraa. Tämä koostuu noin kahdestakymmenestä eri tuotteesta: oluita, siidereitä ja panimosimaa. Koskipanimo valmistaa myös erilaisia kausi- ja erikoistuotteita. Panimo tunnetaan monien eri ravintoloiden tilausolueiden valmistana. Koskipanimo on valmistanut talonoluita esimerkiksi useasti vuoden olutravintolaksi valitulle, Helsingin Puotilassa sijaisevalle olutravintola Pikkulinnulle.
Palkinnot

| Kilpailu | Palkittu olut | Palkinnot |  |
| --- | --- | --- | --- |
Suomen paras olut: 
| Suomen paras olut | Siperia Stout (8,0 %) | Suomen Paras Olut 2015 |  |
| Suomen paras olut | Siperia Stout (8,0 %) | Hopeaa 2013, hopeaa 2012, hopeaa 2011 (Hanatuotteet, Vahva olut, yli 6%) |    |
| Suomen paras olut | Siperia Stout (8,0 %) | Kultaa 2015 (Perinteinen ale yli 4,7%) |  |
| Suomen paras olut | Severin Extra I.P.A.(5,9 %) | Kultaa 2013, hopeaa 2012 (Hanatuotteet, Ale, enintään 6%) |   |
| Suomen paras olut | Smörre Ruis I.P.A.(5,9 %) | Hopeaa 2013 (Hanatuotteet, Ale, enintään 6%) |  |
| Suomen paras olut | Cotton Ale (4,5 %) | Pronssia 2013 (Hanatuotteet, Ale, enintään 6%) |  |
| Suomen paras olut | Savuolut James (5,2 %) | Kultaa 2013 (Hanatuotteet, Lager, enintään 6 %) |  |
| Suomen paras olut | Plevnan Stout (7,0 %) | Pronssia 2013 (Hanatuotteet, Vahva olut, yli 6 %) |  |
| Suomen paras olut | Weizen Bock (7,5 %) | Hopeaa 2016, kultaa 2015, kultaa 2014 (Vehnäolut) |    |
Aiheesta muualla

Koskipanimo Oy:n liikevaihdon kohtalainen kasvu toi lievän tulosparannuksen. Tilikausi:  2014/12 (Arkistoitu – Internet Archive) (kauppalehti.fi)
Suomen panimot
| --- | --- |
Suuret panimot:   Hartwall  Olvi  Sinebrychoff 
Pienpanimot:   Hailuodon Panimo  Hollolan Hirvi  Fiskarsin Panimo  Laitilan Wirvoitusjuomatehdas  Lammin Sahti  Mallaskoski  Malmgårdin Panimo  Nokian Panimo  Panimoravintola Beer Hunter's  Panimoravintola Bruuveri  Panimoravintola Koulu  Koskipanimo (Panimoravintola Plevna)  Panimoyhtiö Hiisi  Panimoyhtiö X  Perhon Panimo  Saimaan Juomatehdas  Sonnisaari Panimo  Stadin Panimo  Stallhagen  Suomenlinnan Panimo  Teerenpeli  Vakka-Suomen Panimo 
Katso myös:   Pienpanimo  Panimo
Kristuksen kirkko (cutlerilaiset)

Jeesuksen Kristuksen kirkko (engl. The Church of Jesus Christ) on eräs pienimmistä myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvista uskonnollisista yhdyskunnista. Yhteisö on saanut lisänimensä Alpheus Cutlerilta, joka oli eräs Joseph Smithin aikaisia Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon johtavia jäseniä. Hän kuului Nauvoon kaudella kirkon korkeaan neuvostoon. Nykyään kirkkoon kuuluu vain parisenkymmentä jäseniä ja sillä on yksi pieni seurakunta Independencessä, Missourissa Yhdysvalloissa.
Hieman ennen kuolemaansa 27. kesäkuuta 1844 Joseph Smith lähetti Cutlerin tekemään lähetystyötä "laamanilaisten" eli intiaanien keskuuteen. Kun Brigham Young päätti johdattaa johtamansa yhteisön länteen, kohti Ison Suolajärven laaksoa, nykyistä Utahia, hän kutsui myös Cultlerin mukaansa. Tämä kuitenkin kieltäytyi, koska hän halusi saattaa loppuun intiaanien parissa tekemänsä lähetystyön. Tämä johti Cutlerin ja Youngin välien rikkoutumiseen. Cutler järjesti oman kirkkonsa, Smithin perustaman kirkon alkuperäisen nimen mukaan nimetyn "Kristuksen kirkon", Mantissa, Iowassa 19. syyskuuta 1853. Virallisesti yhteisö selittää, että Joseph Smith järjesti Kristuksen kirkon 6. huhtikuuta 1830 ja Cutler järjesti sen hajaannuksen jälkeen uudelleen 1853.
1860-luvulla Reorganisoidun myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon lähetyssaarnaajia saapui cutlerilaisten yhteisöön. He selittivät Joseph Smithin pojan Joseph Smith III:n olevan profeetan oikea seuraaja, jolloin suuri osa cutlerilaisista kääntyi Reorganisoidun kirkon jäseniksi. Hieman ennen Cutlerin kuolemaa 10. elokuuta 1864 hänelle uskolliset kirkon jäsenet muuttivat Clitheralliin, Minnesotaan, koska Cutler oli nähnyt asiaa koskevan näyn. Huomattava osa heistä kääntyi kuitenkin Reorganisoidun kirkon jäseniksi. 1928 jäljelle jääneet Cutlerin seuraajat muuttivat Independenceen, Missouriin.
Opillisesti cutlerilaiset seuraavat pitkälti Smithin kauden ilmoituksia. He eivät ole koskaan pitäneet moniavioisuuden lakia Jumalan ilmoituksena. Sen sijaan he noudattavat MAP-kirkon alkuaikoina käytössä ollutta omaisuuden yhteyttä eli ”Eenokin järjestystä”. Cutlerilaisilla on myös käytössään Nauvoon kauden endaumenttiseremonia, jonka he tosin panevat temppelin puuttuessa toimeen kirkossaan. Cutlerilaiset eivät kuitenkaan usko Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon tavoin iankaikkisen edistymisen lakiin, eli että Jumala on joskus ollut ihmisen kaltainen, ja että ihmisellä on mahdollisuus kehittyä jumalaksi.
Cutlerilaisten Jeesuksen Kristuksen kirkko hyväksyy pyhiksi kirjoituksikseen Raamatun Joseph Smithin Innoitettuna käännöksenä, Mormonin kirjan sekä Oppi ja liitot-kirjan vuoden 1846 versiona. Kallisarvoista helmeä ei sinällään pidetä pyhänä kirjoituksena, mutta sen sisältämät Mooseksen kirja sekä Smithin innoitettu käännös Matteuksen evankeliumin 24. luvusta sisältyvät kirkon käyttämään Raamattuun. Uskonkappaleita ei pidetä sinällään inspiroituina tai sitovina, mutta käytännössä ne tiivistävät cutlerilaisten uskon sisällön.
Aiheesta muualla

Kirkon virallinen kotisivu, jossa nykyisin vain etusivu
U10 (Berliinin metro)

| Asema |  |
| --- | --- |
U10
Weißensee: 
Falkenberger Straße: 
Gürtelstraße: 
Greifswalder: 
Elbinger Straße: 
Marienburger Straße: 
Am Friedrichshain: 
Alexanderplatz: 
Berliner Rathaus: 
Dönhoffplatz: 
Leipziger Straße: 
Potsdamer Platz: 
Kulturforum: 
Lützowstraße: 
Kurfürstenstraße: 
Pallasstraße: 
Kleistpark: 
Kaiser-Wilhelm-Platz: 
Dominicusstraße: 
Innsbrucker Platz: 
Rathaus Friedenau: 
Kaisereiche: 
Walther-Schreiber-Platz: 
Schloßstraße: 
Rathaus Steglitz: 
Händelplatz: 
Klinikum Steglitz: 
Tietzenweg: 
Drakestraße: 
U10-linjan suunniteltu reitti ja U3-linjan laajennussuunnitelma.
Innsbrucker Platzin metroaseman kesken jäänyt asema.
U10 on suunniteltu metrolinja Berliinissä. Sen rakennustyöt jäivät kesken puuttuvan rahoituksen vuoksi. Linja olisi kulkenut Weißenseeltä Drakestraßelle. Radalle ehdittiin jo rakentaa osittain viisi asemaa, Rathaus Steglitz, Schloßstraße, Walther-Schreiber-Platz, Innsbrucker Platz ja Kleistpark. Viimeksi mainitusta asemasta tehtiin BVGn toimitiloja, muut asemat ovat edelleen tyhjillään.
Kroússia

| Kroússia> Κρούσσια |
| --- | --- |
 Kroússia-vuoriston pohjoisosaa, etualalla Káto Poróian kylä.
Maantiede
Sijainti:  Kilkís ja Sérres, Keski-Makedonia, Kreikka
Koordinaatit:  41°5′00″N, 23°6′00″E
Korkein kohta
Nimi:  Mavrovoúni
Korkeus meren-pinnan tasosta:  1 179 m
Kroússia (kreik. Κρούσσια, myös Kroúsia; mak. Круша) on vuorijono Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkein huippu on Mavrovoúni (Μαυροβούνι), jonka korkeus on 1 179 metriä.
Kroússian maisemia syksyllä.
Kroússia-vuoristo erkanee etelään Kreikan, Bulgarian ja Pohjois-Makedonian rajalla kulkevista Belasitsa- eli Bélles-vuorista. Se kulkee luoteis-kaakkoissuunnassa Kilkiksen ja Sérresin alueyksiköiden rajalla ja erottaa niiden tasangot toisistaan.
Tulisilmät

| Tulisilmät |
| --- | --- |
 Tulisilmä (Pyriglena leuconota)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Puumuurat Thamnophilidae
Suku::  Tulisilmät Pyriglena  Cabanis, 1847
Katso myös
   Tulisilmät Wikispeciesissä   Tulisilmät Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Tulisilmät (Pyriglena) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Tulisilmien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia.
Tulisilmiin kuuluvia lajeja

Bahiantulisilmä (Pyriglena atra)
Pikkutulisilmä (Pyriglena leucoptera)
Tulisilmä (Pyriglena leuconota)
Aiheesta muualla

BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) (Arkistoitu – Internet Archive)
ITIS: Pyriglena (englanniksi)
Kultakala (täsmennyssivu)

Kultakala voi viitata seuraaviin asioihin:
Kultakala (Carassius auratus auratus), kalalaji
Kultakala, tähdistö
Hotelli Kultakala, Habbo-verkkoyhteisön alkuperäinen nimi
Kultakalat 1933, elokuvamusikaali vuodelta 1933
Kultakala (kappale), Yön kappale vuodelta 1999
Kultakalat, Uniklubin albumi vuodelta 2010.
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Kultakala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Tyne–Wear derby

Tyne–Wear derby on jalkapallon derby-ottelu, jossa kohtaavat englantilaiset seurat Newcastle United FC ja Sunderland AFC. Se ei ole varsinainen paikalliskamppailu, sillä seurat eivät ole kotoisin samasta kaupungista, mutta Sunderland ja Newcastle sijaitsevat vain noin 15 kilometrin päässä toisistaan. Seurat kuuluvat Englannin menestyneimpiin. Sunderland on voittanut mestaruuden kuudesti ja Newcastle neljästi, mutta viimeisin mestaruus on vuodelta 1936.
Newcastlen ja Sunderlandin välinen kilpailuasetelma on yksi kiihkeimmistä Englannissa. Se juontaa juurensa 1600-luvulle, jolloin kaupungit asettuivat eri puolille Englannin sisällissodassa. Sunderland kannatti sodan voittaneita parlamentaristeja ja Newcastle rojalisteja. Ne olivat myös vastakkain jakobiittien kapinoissa, joissa Newcastle oli Yrjö II:n ja Sunderland Stuartien puolella.
Seurojen ensimmäinen kohtaaminen jalkapallossa tapahtui vuonna 1883 ja liigassa ne olivat vastakkain ensi kerran 1898. Kilpailuasetelma oli jo valmiina kaupunkien historian vuoksi ja se vahvistui entisestään 1900-luvun alussa, kun Newcastle ja Sunderland voittivat mestaruuksia ja olivat Aston Villan ohella Englannin menestyneimmät.
Derbyn nimi tulee kaupunkien läpi virtaavista Tyne- ja Wearjoista.
Tilastot

Newcastle ja Sunderland ovat kohdanneet vuoden 1898 jälkeen virallisissa otteluissa 144 kertaa:
| Kilpailu | Ottelut | Newcastlen voitot | Tasan | Sunderlandin voitot |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liiga | 134 | 51 | 42 | 41 |
| FA Cup | 7 | 2 | 3 | 2 |
| Liigacup | 2 | 0 | 2 | 0 |
| Muut | 2 | 0 | 1 | 1 |
| Yhteensä | 145 | 53 | 48 | 44 |
Päivitetty 5. maaliskuuta 2012