stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Yhdysvaltain valitsijamieskokous
Luettelo Yhdysvaltain presidentinvaaleista, joissa vaalit voittanut ehdokas ei saanut eniten ääniä

| Vaalit | Valittu | Puolue | Puolue | Valitsijamiehet | % | Äänet | Ero | % | Ero % | Vastaehdokas | Puolue | Puolue | Aktiivisuus % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1824 | John Quincy Adams |  | Demokraatti-republikaanit | 84/261 | 32,18% | 113 122 | −38 149 | 30,92% | −10,44% | Andrew Jackson |  | Demokraatti-republikaanit | 26,90% |
| 1876 | Rutherford B. Hayes |  | Republikaanit | 185/369 | 50,14% | 4 034 311 | −254 235 | 47,92% | −3,02% | Samuel J. Tilden |  | Demokraatit | 81,0% |
| 1888 | Benjamin Harrison |  | Republikaanit | 233/401 | 58,10% | 5 443 892 | −90 596 | 47,80% | −0,79% | Grover Cleveland |  | Demokraatit | 79,30% |
| 2000 | George W. Bush |  | Republikaanit | 271/538 | 50,37% | 50 456 002 | −543 895 | 47,87% | −0,51% | Al Gore |  | Demokraatit | 51,20% |
| 2016 | Donald Trump |  | Republikaanit | 304/538 | 56,50% | 62 984 825 | −2 868 691 | 46,09% | −2,10% | Hillary Clinton |  | Demokraatit | 55,30% |
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yhdysvaltain valitsijamieskokous Wikimedia Commonsissa
Saana Anttila

Saana Anttila  (s. 10. helmikuuta 1982) on Suomen Neito 2005. Anttila valittiin myös Miss Model of the Worldiksi 2003, ja hän oli samana vuonna Miss Suomi -kilpailun finaalissa sisarensa Jenni Anttilan kanssa.
Syksyllä 2006 Saana Anttila aloitti opinnot Poliisikoulussa. Hän on työskennellyt nuorempana konstaapelina Espoossa ja Vaasassa ja on nykyään rikostutkijana. Hänellä on kolme lasta.[lähde? ]
Sodankylän lentokenttä

Sodankylän lentokenttä (aiemmin Sodankylän lentoasema, IATA: SOT, ICAO: EFSO) on pohjoissuomalainen lentopaikka, joka sijaitsee Sodankylän kunnassa. Lentopaikkaa ylläpitää Sodankylän kunta.
Historia

Sodankylän lentokenttä on otettu käyttöön 1940-luvun alussa, jolloin se palveli Petsamon reitin välilaskupaikkana. Vuodesta 1966 alkaen kenttä on palvellut ilmailuharrastajien käytössä. Vuonna 1975 valmistui 1 100 metrin pituinen sorapintainen kiitotie. Asfalttipintainen kiitotie ja lentoasemarakennus valmistuivat vuonna 1989, minkä jälkeen alkoi kevytreittiliikenne Sodankylään reitillä Oulu–Rovaniemi–Sodankylä–Ivalo. Reittiliikenne kuitenkin loppui vuonna 1996 kannattavuussyistä. Reittiä liikennöi PolarWings.
Ajoittain on esitetty suunnitelmia nykyisen kiitotien jatkamisesta tai kokonaan uuden rakentamisesta suoran tilauslentoliikenteen mahdollistamiseksi. Ainakaan toistaiseksi suunnitelmat eivät ole toteutuneet, ja lentoasema muutettiinkin valvomattomaksi lentopaikaksi 1. heinäkuuta 2010.
Vuoden 2023 tammikuussa kentälle valmistui uusi GPS-pohjainen mittarilähestymisjärjestelmä. Vuosien 2023 ja 2024 aikana kentän asematasoa ja tiloja on tarkoitus laajentaa tulevaisuuden mahdollista kaupallista ja sotilaallista käyttöä varten.
Pelastushelikopteri

Pohjois-Suomen alueella operoivan Lapin pelastushelikopteri Aslakin tukikohta sijaitsee Sodankylän lentokentän alueella. Tukikohdan yhteydessä toimii myös "lentävien lääkäreiden" lääkäriasema Aslak, joka tarjoaa monipuolisia lääkäripalveluita väestölle. Lääkäriasema tuottaa lääkintäpalvelut pelastushelikopterille ja hälytystehtävien luonteesta riippuen ensihoitoon perehtynyt lääkäri osallistuu hälytystehtäville. Aslakin lääkärioperaattorina on toiminut EMA Group Oy ja lento-operaattorina Heliflite Oy. Tammikuussa 2022 Aslak ja Lapin pelastuslaitos aloittivat miehistöyhteistyön, ja pelastushelikopteri Aslakin pelastajat siirtyvät Lapin pelastuslaitoksen virkasuhteeseen.
Aiheesta muualla

Sodankylän lentoasema
Lentopaikat.fi – Sodankylä
Suomen lentopaikat
| --- | --- |
Lentokentät:   Aavahelukan lentokenttä  Ahmosuon lentokenttä  Alavuden lentokenttä  Alavuden varalaskupaikka  Euran lentokenttä  Forssan lentokenttä  Genbölen lentokenttä  Granbodan lentoasema  Haapajärven lentokenttä  Haapamäen lentokenttä  Haapaveden lentokenttä  Hailuodon lentokenttä  Hangon lentokenttä  Hollolan lentokenttä  Hyvinkään lentokenttä  Hämeenkyrön lentokenttä  Iisalmen lentokenttä  Ilvesjoen lentokenttä  Immolan lentokenttä  Jyrkän lentokenttä  Jämijärven lentokenttä  Kalajoen lentokenttä  Kauhajoen lentokenttä  Kauhavan lentokenttä  Kemijärven lentokenttä  Kiikalan lentokenttä  Kiteen lentokenttä  Kiuruveden lentokenttä  Kivijärven lentokenttä  Kuhmon lentokenttä  Kumlingen lentokenttä  Kymin lentokenttä  Kärsämäen lentokenttä  Lahti-Vesivehmaan lentokenttä  Lieksa-Nurmeksen lentokenttä  Martiniiskonpalon lentokenttä  Menkijärven lentokenttä  Mäntsälän yksityinen lentokenttä  Mäntän lentokenttä  Naarajärven lentokenttä  Nummelan lentokenttä  Oripään lentokenttä  Piikajärven lentokenttä  Pokan lentokenttä  Pudasjärven lentokenttä  Punkaharjun lentokenttä  Pyhtään lentokenttä  Pyhäsalmen lentokenttä  Raahe-Pattijoen lentokenttä  Rantasalmen lentokenttä  Ranuan lentokenttä  Räyskälän lentokenttä  Savikon lentokenttä  Selänpään lentokenttä  Sodankylän lentokenttä  Sulkaharjun lentokenttä  Suomussalmen lentokenttä  Teiskon lentokenttä  Torbackan lentokenttä  Tuulikki-Vampulan lentokenttä  Ummeljoen lentokenttä  Vaalan lentokenttä  Varkauden lentokenttä  Viitasaaren lentokenttä  Vuotson lentokenttä  Wredebyn lentokenttä  Ylivieskan lentokenttä  Ähtärin lentokenttä 
Sairaalat ja muut:   Hernesaaren helikopterikenttä  Iin kevytlentopaikka  Jorvin sairaala  Jäkäläpää  Keski-Suomen Sairaala Nova  Kuopion yliopistollinen sairaala  Laajalahti  Lusin varalaskupaikka  Meilahden tornisairaala  Nivalan varalaskupaikka  Oulun yliopistollinen sairaala  Pohjois-Karjalan keskussairaala  Rautavaaran lentokeskus  Seinäjoen keskussairaala  Tervon varalaskupaikka
Al Jazeera

| Al-Jazeera |
| --- | --- |
 Al-Jazeeran logo ja toimitilat Kuala Lumpurissa
Lähetykset alkoivat:  1996
Omistaja:  Al-Jazeera
Näkyvyysalue:  maailmanlaajuinen
Pääkonttori:  Doha, Qatar
Kotisivu:  www.aljazeera.net
Infobox OKNimi-testi OK: 
Al-Jazeera (arab. الجزيرة‎, al-ğazīra, IPA: [æl.dʒæˈziː.ræ] suom: niemimaa) on televisioyhtiö, jonka päämaja sijaitsee Dohassa Qatarissa.
Yhtiö aloitti lähetyksensä 1996 Al-Jazeera-nimellä arabiankielisenä uutis- ja ajankohtaiskanavana, jonka lähetykset näkyvät tv-satelliitin kautta. Al-Jazeera sai 150 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vastaavan alkupääomansa Qatarin emiiriltä Hamad ibn Khalifalta, joka edelleen rahoittaa yhtiötä. Al-Jazeeran englanninkielinen kanava näkyy 140 maassa, mukaan lukien Suomi.
Al-Jazeeran pääjohtaja on Wadah Khanfar.
Yhtiö on laajentanut tv-toimintaansa myös muihin aihealueisiin keskittyviin kanaviin ja internetpohjaisiin palveluihin. Arabiankielisen uutiskanavan lisäksi sen kanaviin kuuluu urheilukanava, politiikkakanava, lastenkanava, englanninkielinen uutiskanava ja dokumenttikanava.[lähde? ]
Al-Jazeeran kanavat

Al Jazeera International
Al Jazeera English
Al-Jazeeralla on merkittävä asema arabiankielisessä maailmassa, jossa monissa maissa tv-yhtiöiden uutisvälitys on hallituksen tiukassa valvonnassa.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Al Jazeera Wikimedia Commonsissa
Al Jazeeran verkkosivut (arabiaksi)
Al Jazeeran englanninkieliset verkkosivut (englanniksi)
Al Jazeera Children's Channel websivut (Arkistoitu – Internet Archive) (arabiaksi) (englanniksi)
Michael Paterniti, Newsmakers: Inside Al Jazeera, QG-lehti (Arkistoitu – Internet Archive), kesäkuu 2011 (englanniksi)
Al-Jazeeran englanninkielisen kanavan uutishuone Dohassa.
Saana Hartikainen

Saana Hartikainen (s. 10. lokakuuta 2000) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on edustanut Liigassa kuopiolaisseura Pallokissoja kaudella 2018, Kuopion Palloseuraa kausina 2019–2021 ja FC Honkaa kaudella 2022. Osan kaudesta 2021 Hartikainen pelasi lainalla Jyväskylän Pallokerhossa. Hän on ennen kauden 2022 alkua pelannut Liigassa 57 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia, toukokuussa 2018 ja elokuussa 2019 Oulu Nice Socceria vastaan sekä heinäkuussa 2021 JyPK:n pelaajana Åland Unitedia vastaan. Hän voitti Suomen-mestaruuden kaudella 2021.
Saana Kamppinen

| Saana Kamppinen> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 19. syyskuuta 2002 (ikä 22)
Kansalaisuus:   Suomi
Pesäpalloilija
Aktiivisena:  2022-
Sisäpelirooli:  etenijäjokeri
Seura:  Kirittäret
Sarja:  Superpesis
Pelaajaura
Junioriseurat
2017-2021:  Ylihärmän Pesis-Junkkarit
Ammattilaisjoukkueet
2022-:  Vaasan Mailattaret Kirittäret
Saana Kamppinen (s. 19. syyskuuta 2002) on suomalainen pesäpalloilija.
Kamppinen edustaa Superpesiksessä pelaavia Jyväskylän Kirittäriä. Hän on edustanut Superpesiksessä myös Vaasan Mailattaria. Kamppisen kasvattajaseura on Ylihärmän Pesis-Junkkarit. Hän pelaa etenijäjokerina. Kamppinen on pelannut 40 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kaksi tavallista juoksua, tuonut 14 juoksua ja kerännyt 92 kärkilyöntipistettä. Kamppinen on pelannut kuusi Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden kunnarin, tuonut kolme juoksua ja kerännyt 17 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen.
Samuel Cröell

Samuel Cröell (Croell) (1600–1667) oli kamariviskaali, joka paljasti virkamiesten väärinkäytöksiä.
Cröell oli kotoisin Viipurista, jossa hänen isänsä toimi kauppiaana. Cröell oli aiheena Arvid Järnefeltin näytelmässä Samuel Croëll 1899.
Ura

Cröell oli vuoden 1637 jälkeen Viipurin ja Savonlinnan läänin lääninsihteerinä, mutta menetti virkansa syytettynä lahjusten ottamisesta. Hän pääsi 1646 uudelleen armoihin ja nimitettiin samana vuonna Viipurin läänin ja seuraavana, 1647, Inkerinmaan ja Käkisalmen läänin kamariviskaaliksi. Hänen tehtävänään oli paljastaa virkamiesten väärinkäytöksiä. Erittäin vaikuttava oli hänen 1649 laatimansa Käkisalmen läänin olojen kuvaus, ja sen seurauksena Savonlinnan maaherra Mikael von Jordan ja Käkisalmen maaherra Reinhold Mettstake joutuivat luopumaan viroistaan ja kenraalikuvernööri Carl Mörner siirtyi toiseen tehtävään. Vuonna 1653 maaherra Jacob Törnsköld telkesi Cröellin vähäpätöisistä syistä Käkisalmen linnan tyrmään, jossa hän joutui olemaan kolme vuotta ilman tutkintaa ja pääsi vapaaksi Ruptuurisodan aikoihin 1656.
Sciophila holopaineni

| Sciophila holopaineni> Tieteellinen luokittelu |
| --- | --- |
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arthropoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta
Lahko::  Kaksisiipiset Diptera
Alalahko::  Sääsket Nematocera
Heimo::  Sienisääsket Mycetophilidae
Suku::  Sciophila
Laji::  holopaineni
Kaksiosainen nimi
 Sciophila holopaineni  Salmela, 2017 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sciophila holopaineni on vuonna 2017 nimetty sienisääskiin kuuluva hyönteislaji. Sen kuvasi ja nimesi Metsähallituksen suojelubiologi Jukka Salmela Nightwish-yhtyeen johtohahmona tunnetun Tuomas Holopaisen mukaan. Lajikuvaus julkaistiin Biodiversity Data Journal -lehdessä seitsemän muun uuden sienisääskilajin kanssa. Löytäjä ehdottaa lajille suomenkielistä nimeä tuomaanvarjokainen. S. holopaineni tunnetaan vain itäisestä Lapista Savukosken Törmäojan Natura-alueelta sekä Venäjän Karjalasta läheltä Vienanmerta, ja se viihtyy varjoisissa ympäristöissä.
Hartford Whalers

| Hartford Whalers |
| --- | --- |

Historia:  New England Whalers 1972–1979 (WHA) Hartford Whalers 1979–1997 (NHL) Carolina Hurricanes 1997–
Perustettu:  1972
Kaupunki:   Hartford, Connecticut
Kotiareena:  Boston Arena Boston Garden Big E Coliseum Springfield Civic Center Hartford Civic Center
Sarja:  NHL
Värit:                     
Stanley Cupit:  0
Konferenssin mestaruudet:  2 (1973, 1978)
Divisioonan mestaruudet:  4 (1973, 1974, 1975, 1987)
Infobox OKNimi-testi OK: 
Hartford Whalers oli yhdysvaltalainen ammattilaistason jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki oli Hartford Connecticutin osavaltiossa. Whalers pelasi vuosina 1972–1979 WHA:ssa ja 1979–1997 NHL:ssä. Nykyään seura on nimeltään Carolina Hurricanes.
Whalers aloitti WHA-liigassa sen ensimmäisellä kaudella 1972–1973. Aluksi seuran kotikaupunki oli Boston ja nimi New England Whalers. Whalers voitti kaikkien aikojen ensimmäisen WHA:n mestaruuden eli Avco Cupin, joka jäi myös sen ainoaksi. Vuonna 1975 seura muutti Hartfordiin. WHA:n lopetettua toimintansa vuonna 1979 Whalers oli yksi neljästä joukkueesta, jotka siirtyivät NHL:ään Edmonton Oilersin, Winnipeg Jetsin ja Quebec Nordiquesin ohella. Siirron yhteydessä seuran nimeksi tuli Hartford Whalers.
Seuran näkyvyyttä lisäsivät maineikkaat pelaajat Gordie Howe ja Bobby Hull, jotka molemmat päättivät aktiiviuransa Whalersin ensimmäisellä NHL-kaudella 1979–1980. NHL:ssä Whalersin menestys jäi vaatimattomaksi. Sen suurimmat saavutukset olivat pääseminen pudotuspelien toiselle kierrokselle kaudella 1985–1986, ja divisioonan mestaruus kaudella 1986–1987. Whalersin NHL-historian tehokkain pelaaja oli kanadalainen Ron Francis, joka pelasi Whalersissä 714 ottelua ja teki 821 tehopistettä.
Whalersin pitkäaikainen ongelma oli Hartfordin markkina-alue, jota pidettiin NHL-joukkueelle liian pienenä. Vuonna 1997 seura muutti Pohjois-Carolinaan ja siitä tuli Carolina Hurricanes. Nykyään Whalers muistetaan erityisesti logostaan ja ”Brass Bonanza” -tunnuskappaleestaan.
Historia

Seura perustettiin alun perin vuonna 1972 ja se pelasi Bostonissa, West Springfieldissä ja Hartfordissa WHA-liigaa vuodet 1972–1979 nimellä New England Whalers. Tammikuussa 1975 seura muutti Hartfordiin. WHA:n lopetettua toimintansa vuonna 1979 seura liittyi NHL:ään, ja nimeksi vaihtui Hartford Whalers. Kauden 1996–1997 päätteeksi seura muutti Pohjois-Carolinaan, ja vaihtoi nimekseen Carolina Hurricanes. Seuran menestys Hartfordin vuosina oli varsin heikkoa: 18 kauden aikana joukkue selviytyi pudotuspeleihin kahdeksan kertaa ja ainoastaan kaudella 1985–1986 se selviytyi ensimmäiseltä kierrokselta jatkoon.
Kausi kaudelta

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kausi | GP | W | L | T | OTL | Pts | GF | GA | PIM | Runkosarja | Pudotuspelit |
| 1979–1980 | 80 | 27 | 34 | 19 | – | 73 | 303 | 312 | 875 | divisioonan 4. | putosi 1. kierroksella |
| 1980–1981 | 80 | 21 | 41 | 18 | – | 60 | 292 | 372 | 1584 | divisioonan 4. | ei pudotuspeleihin |
| 1981–1982 | 80 | 21 | 41 | 18 | – | 60 | 264 | 351 | 1493 | divisioonan 5. | ei pudotuspeleihin |
| 1982–1983 | 80 | 19 | 54 | 7 | – | 45 | 261 | 403 | 1392 | divisioonan 5. | ei pudotuspeleihin |
| 1983–1984 | 80 | 28 | 42 | 10 | – | 66 | 288 | 320 | 1184 | divisioonan 5. | ei pudotuspeleihin |
| 1984–1985 | 80 | 30 | 41 | 9 | – | 69 | 268 | 318 | 1606 | divisioonan 5. | ei pudotuspeleihin |
| 1985–1986 | 80 | 40 | 36 | 4 | – | 84 | 332 | 302 | 1759 | divisioonan 4. | tappio divisioonan finaaleissa |
| 1986–1987 | 80 | 43 | 30 | 7 | – | 93 | 287 | 270 | 1496 | divisioonan 1. | putosi 1. kierroksella |
| 1987–1988 | 80 | 35 | 38 | 7 | – | 77 | 249 | 267 | 2046 | divisioonan 4. | putosi 1. kierroksella |
| 1988–1989 | 80 | 37 | 38 | 5 | – | 79 | 299 | 290 | 1672 | divisioonan 4. | putosi 1. kierroksella |
| 1989–1990 | 80 | 38 | 33 | 9 | – | 85 | 275 | 268 | 2102 | divisioonan 4. | putosi 1. kierroksella |
| 1990–1991 | 80 | 31 | 38 | 11 | – | 73 | 238 | 276 | 2209 | divisioonan 4. | putosi 1. kierroksella |
| 1991–1992 | 80 | 26 | 41 | 13 | – | 65 | 247 | 283 | 1793 | divisioonan 4. | putosi 1. kierroksella |
| 1992–1993 | 84 | 26 | 52 | 6 | – | 58 | 284 | 369 | 2354 | divisioonan 5. | ei pudotuspeleihin |
| 1993–1994 | 84 | 27 | 48 | 9 | – | 63 | 227 | 288 | 1809 | divisioonan 6. | ei pudotuspeleihin |
| 1994–1995 | 48 | 19 | 24 | 5 | – | 43 | 127 | 141 | 915 | divisioonan 5. | ei pudotuspeleihin |
| 1995–1996 | 82 | 34 | 39 | 9 | – | 77 | 237 | 259 | 1834 | divisioonan 4. | ei pudotuspeleihin |
| 1996–1997 | 82 | 32 | 39 | 11 | – | 75 | 226 | 256 | 1513 | divisioonan 5. | ei pudotuspeleihin |
GP = ottelut, W = voitot, L = tappiot, T = tasapelit, OTL = tappiot jatkoajalla, Pts = pisteet, GF = tehdyt maalit, GA = päästetyt maalit, PIM = jäähyminuutit
Suomalaiset pelaajat joukkueessa

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelaaja | kaudet | O | M | S | Pist | JM |
| Sami Kapanen | 1995–1997 | 80 | 18 | 16 | 34 | 8 |
| Risto Siltanen | 1982–1986 | 277 | 40 | 118 | 158 | 122 |
Whalersin varaamat suomalaiset

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vuosi | Kierros | Nro | Pelaaja |
| 1983 | 2. | 23 | Ville Siren |
| 1993 | 4. | 87 | Sami Kapanen |
Jäädytetyt numerot

2 Rick Ley
9 Gordie Howe
19 John McKenzie
Kapteenit

Ted Green, 1972–1975
Rick Ley, 1975–1980
Mike Rogers, 1980–1981
Dave Keon, 1981–1982
Russ Anderson, 1982–1983
Mark Johnson, 1983–1985
Ron Francis, 1985–1990
Ei kapteenia, 1990–1991
Randy Ladouceur, 1991–1992
Pat Verbeek, 1992–1995
Brendan Shanahan, 1995–1996
Kevin Dineen, 1996–1997
Whalers maskotti
Whalersin viirit Hartford Civic Centerissä
Sandarne

Näkymä Sandarnesta.
Sandarne on noin 1 900 asukkaan taajama Söderhamnin kunnassa Ruotsin Helsingborgin maakunnassa ja Gävleborgin läänissä. Se sijaitsee kymmenisen kilometriä keskustaajama Söderhamnista etelään.
Sandarne oli tunnettu Bergvik och Ala Kemi -yhtiön 1920-luvun alussa käynnistämästä sulfaattisellutehtaasta ja sen yhteyteen kymmenen vuotta myöhemmin rakennetusta, yhä toimivasta mäntyöljytehtaasta, jonka omistaja on nykyään Kraton Chemical. Sellutehtaan viimeinen omistaja Stora sulki sen kannattamattomana vuonna 1992.
Heinäkuussa 1932, runsas vuosi samankaltaisesta vakavammasta tapauksesta Ådalenissa, Sandarnen sellutehtaan työntekijät protestoivat jopa 50 prosentin palkanalennuksiaan vastaan. Poliisi iski mellakoijia vastaan miekoin ja tuliasein ja ampui kolmea mielenosoittajaa selkään, mutta ketään vastaan ei nostettu syytteitä. Myös yksi poliisi loukkaantui vakavasti.
Käännös suomeksi
Sanctuary Records

| Sanctuary Records |
| --- | --- |

Perustettu:  1976
Perustajat:  Rod Smallwood Andy Taylor
Tyylilajit:  useita
Kotimaa:   Yhdistynyt kuningaskunta
Kotisivu
Infobox OKNimi-testi OK: 
Sanctuary Records on vuonna 1976 Rod Smallwoodin perustama brittiläinen levy-yhtiö, joka on nykyisin osa Universalia. Yhtiö on suurin brittiläinen levy-yhtiö ja se on julkaissut useiden tunnettujen artistien levyjä, kuten muun muassa Guns N' Rosesin, Hanoi Rocksin, Kissin, Europen, Venomin, Lordin, Iron Maidenin ja Black Sabbathin. Nimi tulee Iron Maidenin kappaleesta ”Sanctuary”.
Aiheesta muualla

Virallinen sivusto (Arkistoitu – Internet Archive)
Samuel Colt

Samuel Colt
Samuel Colt (19. heinäkuuta 1814 − 10. tammikuuta 1862) oli Colt-revolverin keksijä ja vuonna 1847 perustetun Colt's Patent Firearms Manufacturing Company -yhtiön (nykyisin Colt's Manufacturing Company (CMC)) perustaja.
Colt syntyi Hartfordissa Connecticutissa. Hänen isänsä omisti tekstiilitehtaan, jossa työskennellessään Colt oppi teknisiä taitoja. Hän halusi kuitenkin merille ja pestautui matkalle Intiaan. Väitetään, että Colt olisi keksinyt revolverin rullan lukitusmekanismin periaatteen laivan ruorin lukitusmekanismista. Colt sai keksinnölleen patentin Euroopassa vuonna 1835 ja Yhdysvalloissa vuotta myöhemmin. On myös mahdollista että hän kehitteli ensimmäiset versiot liukuhihnasta jonka kehityksen Henry Ford vei loppuun.
Aiheesta muualla

Colt's Manufacturing Company, Inc.: Colt history. (englanniksi)
Sandaun

| Sandaun |
| --- | --- |
 Sandaunin sijainti punaisella
 Lippu
Valtio:   Papua-Uusi-Guinea
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Vanimo
Pinta-ala:  35820 km²
Väkiluku (2011):  248 000
Sandaun eli Sanduan, entinen West Sepik, on maakunta Papua-Uudessa-Guineassa. Sen pääkaupunki on Vanimo. Maakunnan pinta-ala on 35 820 neliökilometriä ja asukasluku noin 248 000 (2011).
Sepik-joen yläjuoksu on Sandaunin provinssin tärkeä kulkuväylä. Vain pienet veneet pääsevät sitä pitkin Ambuntin kylästä ylävirtaan, missä joki kapenee melkein vuoristopuroksi. Provinssin yläosissa, joita peittää sankka sademetsä, ei ole juurikaan maanteitä. Pääkaupunki Vanimo sijaitsee rannikolla 30 km Indonesian rajasta, ja sen ympäristössä on surffarien suosimia rantoja.
Ahvenanmaan kansanäänestys 1919

Ahvenanmaan vuoden 1919 kansanäänestys oli epävirallinen kansanäänestystä muistuttava nimien keräys adressiin, jolla pyrittiin liittämään Ahvenanmaa osaksi Ruotsia. Aloite kansanäänestyksen järjestämisestä tuli Ruotsin vaatimuksesta. Tapahtumat johtivat Suomen ja Ruotsin välien kiristymiseen.
Tausta

Ahvenanmaan kuntien edustajat esittivät vuonna 1917 vaatimuksen maakunnan liittämisestä osaksi Ruotsia. Tätä vaatimusta ajamaan perustettiin salaisessa kokouksessa ns. Ahvenanmaa-liike (ruot. Ålandsrörelsen) kesällä 1917.
Samana vuonna järjestettiin laiton kansanäänestys Ahvenanmaan kohtalosta: sen mukaan 95 prosenttia ahvenanmaalaisista kannatti Ahvenanmaan siirtymistä osaksi Ruotsin kuningaskuntaa. Tulos oli käytännössä adressi, joka toimitettiin Ruotsin kuningas Kustaa V:lle 3. helmikuuta 1918. Samana vuonna, Suomen sisällissodan aikana, laittomat maakuntapäivät kokoontui ensimmäistä kertaa.
Versailles'n rauhanneuvottelut ja kansanäänestys

Ahvenanmaan asemaan otettiin kantaa Versailles'n rauhanneuvotteluissa ensimmäisen maailmansodan päätyttyä. Ahvenanmaata edustivat tuolloin Johannes Eriksson, Julius Sundblom ja Johan Jansson, jotka paluumatkallaan julkaisivat manifestin Ruotsiin liittymisen puolesta. Kesäkuussa Suomi torjui Ruotsin ehdotuksen kansanäänestyksestä.
Kansanäänestys järjestettiin tästä huolimatta samana vuonna. Äänioikeutettuja oli maakunnassa yhteensä 10 196, joista 9735 halusi alueen liittyvän Ruotsiin.
Ratkaisu ja jälkipyykki

Kansanäänestys oli osa Ahvenanmaan kysymystä, johon saatiin ratkaisu vasta 1921 Kansainliiton väliintulon jälkeen. Sen seurauksena Ahvenanmaa jäi osaksi Suomea, mutta maakunnalle myönnettiin laaja itsehallinto. Ahvenanmaalla kansanäänestyksen näkyviä taustavaikuttajia olivat Julius Sundblom ja Carl Björkman, jotka joutuivat myöhemmin syytteeseen maanpetoksesta.
Sandaré

| Sandaré |
| --- | --- |
 Sandaré
 Koordinaatit: 14°42′14″N, 10°18′21″W 
Valtio:  Mali
Alue:  Kayesin alue
Piiri:  Nioron piiri
Hallinto:  
 – Hallinnon tyyppi:  maalaiskunta
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  2 330 km²
Väkiluku (2009):  25 600
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Sandaré on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 107 kilometriä Niorosta lounaaseen. Kunnassa on 25 600 ja kylässä 4 100 asukasta (vuonna 2009).
Sandarén kunnan pinta-ala on 2 330 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Nioron piirin Diaye Couran ja Gavinanén, idässä Simbin, etelässä Diéman piirin Lakamanén ja Bafoulabén piirin Diakonin sekä lännessä Yélimanén piirin Tringan, Soumpoun, Fangan ja Kirané Kaniagan kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 22 kylää. Asukkaista kolme neljäsosaa on bambaroita ja loput soninkeja, fulbeja ja diawandoja. Vallitseva uskonto on islam.
Sandarén kautta kulkee Bamakosta Dakariin johtava maantie RN1. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maissi, maapähkinä, riisi, maapapu ja salottisipuli. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.