stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Ierápetra

| Ierápetra Ierápetran kunta Ιεράπετρα Δήμος Ιεράπετρας |
| --- | --- |
 Ierápetran kaupunkia.
 Kunnan sijainti
 Ierápetra
 Koordinaatit: 35°0′N, 25°44′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Lasíthi
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta, kaupunki
 – Kallikrates-koodi:  7202
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  551,0 km²
Väkiluku (2011):  27 602
 – Kunnallis­yksikkö:  23 708
 – Kaupunki­yhdys­kunta:  16 139
 – Kaupunki:  12 355
 – Väestötiheys:  50,09 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  72x xx
Suuntanumero(t):  284x0
Rekisterikilpi:  AN
 
 www.ierapetra.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Ierápetra (kreik. Ιεράπετρα) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ιεράπετρας, Dímos Ierápetras), joka sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 551,0 neliökilometriä ja väkiluku 27 602. Varsinaisen Ierápetran kaupungin väkiluku on 12 355 (vuonna 2011).
Maantiede

Ierápetran kaupunki sijaitsee Kreetan etelärannikolla Välimereen kuuluvan Libyanmeren rannalla. Ierápetran kunta käsittää alueen rannikolla saaren kaakkoisosassa. Se muodostuu Ierápetran kaupungista, monista pienistä kylistä sekä Chrysín saaresta. Siihen kuuluvat myös pienet saaret Agriómandra, Fotiá ja Konída. Ierápetran kaupunki on Kreetan neljänneksi suurin taajama ja Euroopan eteläisin kaupunki. Kaupungissa sataa vähiten koko Kreikassa ja siellä on eniten aurinkotunteja.
Historia > Antiikki

Antiikin aikana nykyisen Ierápetran paikalla sijaitsi Hierapytnan kaupunki. Paikalla sijaitsi todennäköisesti satama jo minolaisella kaudella. Kaupunki perustettiin doorilaisten Kreetan-valloituksen jälkeen, ja se hallitsi laajimmillaan suuria alueita saaren itäosassa. Kreetan jouduttua Rooman valtakunnan osaksi taisteli Hierapytna kauan roomalaisia vastaan, mutta lopulta siitä tuli Rooman valtakunnan eteläisin etuvartioasema. Roomalainen kausi oli Hierapytnan kukoistuskautta, ja siitä kehittyi tärkeä Kreikan, Italian, Lähi-idän ja Afrikan välisen kaupankäynnin keskus. Kaupunkiin rakennettiin suuri määrä muun muassa teattereita ja temppeleitä. Antiikin ajan kaupungista on kuitenkin säilynyt vain vähän jäänteitä.
Historia > Myöhempi historia

Varhaisella bysanttilaisella kaudella Hierapytna oli piispanistuin, mikä näkyy edelleen Kreetan kirkon Ierápytnan ja Siteían hiippakunnan nimessä. Saraseenit tuhosivat kaupungin vuonna 824 jaa. Myöhemmin paikalle syntyi uusi asutus. Nykyisin se tunnetaan nimimuodossa Ierápetra. Kesäkuussa 1798 Napoleon I yöpyi Ierápetrassa ollessaan matkalla Egyptiin ja rakennus, jossa hän historioitsijoiden mukaan yöpyi, on nykyisin restauroitu.
Nykyinen Ierápetran kunta muodostui, kun Ierápetra ja Makrý Gialós yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Nähtävyydet

Ierápetran nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Ierápetran arkeologinen museo, venetsialaisten rakentama Ierápetran linna (Kástro Kalés) sekä Napoleonin talo. Merkittävin kirkko on Pyhän Georgioksen katedraali, joka on Kreetan kirkon Ierápytnan ja Siteían hiippakunnan katedraali. Muita merkittäviä kirkkoja ovat muun muassa Panagítsa- ja Aféntis Christós -kirkot. Kaupungissa on myös vanha turkkilaiskortteli, jossa sijaitsee Tzamí-nimellä tunnettu moskeija.
Koulutus

Ierápetrassa toimii osa Kreikan Välimeren yliopistosta.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ierápetran kaupunki Wikimedia Commonsissa
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ierápetran kunta Wikimedia Commonsissa
Δήμος Ιεράπετρας. Ierápetran kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Kreetan alue
| --- | --- |
Chanián alueyksikkö:   Apokóronas  Chaniá  Gávdos  Kántanos-Sélino  Kíssamos  Plataniás  Sfakiá 
Iraklionin alueyksikkö:   Archánes-Asteroúsia  Chersónisos  Faistós  Górtyna  Iraklion  Malevízi  Minóa Pediáda  Viánnos 
Lasíthin alueyksikkö:   Ágios Nikólaos  Ierápetra  Oropédio Lasithíou  Siteía 
Réthymnon alueyksikkö:   Ágios Vasíleios  Amári  Anógeia  Mylopótamos  Réthymno 
Napoleonin talona tunnettu rakennus.
Pyhän Georgioksen katedraali (Ágios Geórgios).
Ierápetran linnaa.
Turkkilaiskorttelissa sijaitseva Tzamí-moskeija. Etualalla turkkilainen kaivohuone.
Ierápetran kunnantalo.
Kalevan kisat 1935

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1935 Kotkassa Puistolan urheilukentällä 10.–11. elokuuta. Kalevan maljan voitti Helsingin Poliisi-Voimailijat. 3 000 metrin estejuoksu, 25 000 metrin juoksu (14. heinäkuuta) ja kymmenottelu (13.–14. heinäkuuta) kilpailtiin Mikkelissä.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Palle Virtanen | 10,8 | Toivo Sariola | 10,9 | Pentti Rintala | 11,0 |
| 200 m | Palle Virtanen | 22,1 | Martti Tolamo | 22,5 | Unto Salminen | 22,6 |
| 400 m | Aku Räkköläinen | 49,3 | Heikki Mäkinen | 50,4 | Einar Fabricius | 50,7 |
| 800 m | Ossi Teileri | 1.54,5 | Paavo Mikkeli | 1.55,7 | Helge Vänttilä | 1.56,2 |
| 1 500 m | Ossi Teileri | 3.57,0 | Volmari Iso-Hollo | 3.57,8 | Hannes Piispanen | 3.57,8 |
| 5 000 m | Lauri Lehtinen | 14.36,8 | Lauri Virtanen | 14.37,0 | Arvo Askola | 14.41,8 |
| 10 000 m | Ilmari Salminen | 32.23,3 | Toivo Loukola | 32.29,0 | Emil Kukkonen | 32.31,4 |
| 25 000 m | Väinö Sipilä | 1.29.32,2 | Ilmari Kuokka | 1.29.49,4 | Oiva Ekholm | 1.30.28,6 |
| 110 m aidat | Bengt Sjöstedt | 15,1 | Jukka Huovinen | 15,7 | Hans-Jörgen Sjöstedt | 15,8 |
| 400 m aidat | Yrjö Nora | 55,1 | Jukka Nuortio | 55,3 | Kaarlo Tuominen | 57,2 |
| 3 000 m esteet | Verner Toivonen | 9.19,2 | Gunnar Höckert | 9.26,8 | Toivo Loukola | 9.28,0 |
| Korkeushyppy | Kalevi Kotkas | 194 | Veikko Peräsalo | 192 | Paavo Havulinna | 185 |
| Seiväshyppy | Aulis Reinikka | 390 | John Lindroth | 380 | Aatto Reinikka | 380 |
| Pituushyppy | Aaro Laine | 744 | Martti Tolamo | 722 | Leevi Välimaa | 699 |
| Kolmiloikka | Onni Rajasaari | 14,84 | Olavi Suomela | 14,59 | Kaarlo Ilovaara | 14,55 |
| Kuulantyöntö | Sulo Bärlund | 15,39 | Risto Kuntsi | 14,96 | Arvo Vimpari | 14,70 |
| Kiekonheitto | Kalevi Kotkas | 46,00 | Kaarlo Ackren | 43,48 | Eino Kenttä | 43,02 |
| Moukarinheitto | Ville Pörhölä | 50,19 | Gustaf Koutonen | 49,09 | Gösta Hannula | 49,00 |
| Keihäänheitto | Matti Järvinen | 74,08 | Matti Sippala | 68,04 | Hugo Vainio | 66,97 |
| Viisiottelu | Matti Sippala | 3256 | Aarne Marski | 3048 | Juhani Vellamo | 3008 |
| Kymmenottelu | Veikko Peräsalo | 5877 | Aarne Marski | 5740 | Olavi Länsisalmi | 5546 |
Kalanpyrstökärki

Piirros kalanpyrstökärjestä joka on löydetty New Riverin laguunin rannalta Belizessä.
Kalanpyrstökärki oli Etelä-Amerikan varhaisten kivikautisten paleointiaanien keihäänkärkien valmistusperinne noin 13 400–12 900 kalenterivuotta eli 11 500–11 000 radiohiilivuotta sitten. Kalanpyrstökärjen toinen pää on muotoiltu kalanpyrstömäisesti, jotta se on helpompi sitoa kiinni keihäänvarteen. Suunnilleen kalanpyrstökärjen aikoihin Etelä-Amerikassa oli myös muuntyyppisiä, litteitä 2–puolisesti iskettyjä kärkiä.lähde tarkemmin? Samoihin aikoihin Pohjois-Amerikassa tehtiin Clovisin tyyppisiä kärkiä. Perinteisen näkemyksen mielestä kalanpyrstökärkien takijät olivat Etelä-Amerikan ensimmäisiä asukkaita. Etelä-Amerikasta on tehty muutamia löytöjä, jotka ajoittuvat kalanpyrstökärkiä vanhempaan aikaan, mutta ne ovat kiistanalaisia.
Kalanpyrstökärjet jotka on olydetty Cueva Fellin kaivausalueen V-kerroksesta Etelä-Chilessä.
Kalanpyrstökärki

Kalanpyrstökärkiä löytyy Amerikan mantereella Etelä-Meksikosta Etelä-Amerikan eteläkärjen Tulimaahan asti ulottuvalla alueella, ja osin kalanpyrstökärjen ja suunnilleen samanaikaisten Clovis-kärkien alue menee ainakin Mesoamerikassa päällekkäin. Tämä näkyy Panaman Turrialbassa.
Etelä-Amerikasta on löydetty myös varhaisia kolmiomaisia kärkiä,
ja ainakin Venezuelasta Amerikan varhaisimman varmistetun kulttuurin, Clovisin kulttuurin tyyppistä esineistöä. Toisten tietojen mukaan eteläisin Clovis-tyyppinen kärki olisi löydetty Panamanlahden läheltä La Mula Westistä. Melko läheltä sitä on löydetty 10 700 radiohiilivuotta vanha Clovisin kärjen kanta.
Jotkut kalanpyrstökärjet muistuttavat Kaakkois-Yhdysvaltain Simpson-kärkiä.
Vanhin Tulimaan kalanpyrstökärki on noin 12 900–12 500 kalenterivuotta eli 11 000–10 500
radiohiilivuotta vanha Magalhãesinsalmen läheltä R’o Chicon varrella olevasta Fellin luolasta löydetty kärki. Lisäksi romahtaneen kallionkielekkeen alta on löydetty rikottuja laiskiaisen, hevosen ja guanakon luita.
Näihin aikoihin eli vielä monia myöhemmin sukupuuttoon kuolleita jättieläimiä. Jotkut tutkijat väittävät kalanpyrstökärjen levineen näiltä seuduilta pohjoiseen. Hieman pohjoisempaa kalanpyrstökärkeä on löydetty muun muassa Intihuasista.
Etelä-Amerikan Patagonian ja Tulimaan alueen lisäksi kalanpyrstökärkeä on löydetty muun muassa Ecuadorin El Ingasta.
Lisäksi kalanpyrstökärkeä on tavattu ainakin Keski-Amerikan eteläosasta muun muassa Puerta Paradasta noin 12 000 vuoden takaa ja Meksikon Chiapasin Los Grifosista.
Etelä-Amerikan varhaiset metsästyskulttuurit

Etelä-Amerikka asutettiin eteläkärkeään myöten noin 13 000 kalenterivuotta sitten eli noin 11 000 radiohiilivuotta sitten, sillä Tulimaan, Tierra del Fuegon, löydöt ajoittuvat aikaan 11 000-10 500 radiohiilivuotta sitten. Puuhiiltä, joka voi olla ihmisen luomaa, alkaa esiintyä yhä enemmän Amazonissa noin 10 800 radiohiilivuotta, eli 12 800 kalibroitua vuotta sitten, ja myös Keski-Amerikassa ja Etelä-Chilessä 11 000 radiohiilivuotta sitten.
Alueen ensimmäinen kulttuuri oli Las Vegas -kulttuuri. Etelä-Amerikassakin alkoi alueen omaleimaisen kulttuurin kehitys. Ecuadorin rannikon Santa Elenan niemimaan Las Vegas noin 10 800–7 250 radiohiilivuotta sitten jakautui kahteen vaiheeseen, varhainen Las Vegas 11 000–9 000 radiohiilivuotta, ja myöhäinen 9 000–7 500 radiohiilivuotta sitten. Myöhäinen Las Vegas vastaa jo Tehuacánin laakson El Riego-Coxcaltan-vaihetta maissin puutarhaviljelyineen.
Chilen Monte Verde oli asuttu 12 500–11 500 vuotta sitten. Amazoniassa Pedra Pintadassa oli asutusta ehkä jo 11 000 radiohiilivuotta sitten Clovisin aikoihin. Pedra Pintadassa oli enemmän ja varmemmin asutusta 10 500–10 200 radiohiilivuotta sitten.
Taima-Taima

Venezuelan Taima-Taiman El Jobo-tyyppiset Pedregalin jokilaaksosta löydetyt kärjet ovat pitkiä ja hyvin kapeita, ja kaksipuolisesti iskettyjä, ja ne on ajoitettu aikaan 13 000 radiohiilivuotta sitten. Jotkut väittävät niiden olevan merkki ennen Clovisin kulttuuria vallinneesta asutuksesta. El Jobo-kärkiä on löydetty vain luoteisesta Venezuelasta, lähinnä Falcónin ja Laran vuoristoisten osavaltioiden laaksoista, sekä Dajaburon tasanteelta Vwnezuelan rannikolta. Jos ajoitus on oikein, kyse voisi olla varhaisesta, eristyneestä paikoillaan pysyvästä perinteestä suhteellisen pienellä alueella. Clovisin kulttuuri olisi levittäytynyt alueelle myöhemmin ehkä Pohjois-Amerikasta. Taima-Taimasta on löydetty myös myöhempiä kalanpyrstökärkiä ja Las Casitas-tyyppisiä kolmiomaisia kärkiä. Muualla Etelä-Amerikassa yleinen kalanpyrstökärki oli harvinainen Länsi-Venezuelassa.
Kalatš-na-Donu

Kalatš-na-Donun vaakuna.
Kalatš-na-Donu (ven. Кала́ч-на-Дону́, suomeksi ”Kalatš Donin varrella”) on kaupunki Volgogradin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Donin muodostaman Tsimljanskin tekojärven rannalla 85 kilometriä Volgogradista länteen. Kaupunki on Kalatšin piirin keskus. Siellä on Volgogradin ja Lihajan väliseltä rautatieltä haarautuvan sivuradan pääteasema. Kaupungin kautta kulkee myös Volgogradin ja Belaja Kalitvan välinen maantie. Asukkaita on 26 300 henkeä (vuonna 2009).
Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1708 perustetusta kasakkakylästä. Vuonna 1951 siitä tuli kaupunki. Nykyään Kalatš-na-Donussa on muun muassa telakka sekä metalli- ja elintarviketeollisuutta. Auton rekisterinumeron aluetunnus on Volgogradin alueen tunnus 34.
Kalatšilla oli merkittävä rooli pperaatio Uranuksessa, jossa neuvostojoukot piirittivät Saksan 6. armeijan.
Maantiede ja ilmasto

Kaupunki sijaitsee Etelä-Venäjällä Euroopan puoleisella Venäjällä ja sen aikavyöhyke on sama Moskovan kanssa. Alueen maasto on aroa, jossa on vain vähän matalakasvuisia puita. Ilmasto on erittäin kuiva ja kuuma manerilmasto, jossa talvet ovat vähälumisia ja kesät kuumia ja kuivia. Kalatšissa on vuodessa noin 120 aurinkoista päivää. Alueella on suuria peltoja silmänkantamattomiin, joissa kasvatetaan muun muassa vesimeloneita. Kaupungin maaperä on erittäin hienoa hiekkaa, joka pöllyää kovasti tuulessa ja kerääntyy kaduille. Seudun puuttomuus voimistaa tuulia.
Kaupunkirakenne

Kalatšin kaupungin lähes kaikki rakennukset on rakennettu valkoisesta tiilistä kirkkoa myöten. Suurin osa kaupungin asuintaloista on omakotitaloja, kaupungissa on vain vähän kerrostaloja. Lähes kaikkien omakotitalojen ikkunat on varustettu puisilla ikkunaluukuilla, jotka suljetaan päivisin, jottei lämpö pääse taloihin sisälle, koska alueen ilmasto on kuuma.
Aiheesta muualla

Epävirallinen kaupunkisivusto (venäjäksi)
Toinen epävirallinen kaupunkisivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
Kalevan kisat 1920

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1920 Helsingissä 3.–4. heinäkuuta. Kilpailupaikkana oli Eläintarhan kenttä. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Lauri Härö | 11,8 | Hirsch Drisin | 11,8 | Erik Wilén | 11,8 |
| 200 m | Hirsch Drisin | 23,0 | Waldemar Wickholm | 23,1 | Lauri Härö | 23,1 |
| 400 m | Erik Wilén | 50,0 | Waldemar Wickholm | 51,3 | Arvi Koskinen | 52,2 |
| 800 m | Axel Kuffschinoff | 2.03,6 | Arvi Koskinen | 2.03,9 | Martti Jukola | 2.07,7 |
| 1 500 m | Paavo Nurmi | 4.05,5 | Oskari Rissanen | 4.16,5 | Elias Katz | 4.17,0 |
| 5 000 m | Paavo Nurmi | 15.00,5 | Ilmari Vesamaa | 16.01,5 | Kalle Kytöniemi | 16.26,5 |
| 10 000 m | Heikki Liimatainen | 34.10,1 | Kalle Kytöniemi | 34.33,8 | Tatu Kolehmainen | 35.14,0 |
| 25 000 m | Urho Tallgren | 1.46.07,0 | Aarne Kallberg | 1.48.16,1 |  |  |
| 110 m aidat | Richard Järvinen | 17,2 | Paavo Johansson | 17,5 |  |  |
| 400 m aidat | Erik Wilén | 56,6 | Erkki Kättö | 59,7 | Akseli Neittamo | 60,4 |
| Korkeushyppy | Uno Gerasimovitsch | 175 | Bror Kraemer | 175 | Oskar Hakulin | 170 |
| Seiväshyppy | Jussi Ruoho | 345 | Yrjö Helander | 345 | Arvo Järvinen | 345 |
| Pituushyppy | Eero Lehtonen | 702 | Reijo Halme | 673 | Vilho Tuulos | 667 |
| Kolmiloikka | Vilho Tuulos | 14,48 | Ossian Nylund | 13,92 | Ilmari Sandberg | 13,89 |
| Kuulantyöntö | Elmer Niklander | 14,20 | Ville Pörhölä | 13,86 | August Takala | 12,95 |
| Kuulantyöntö yhteistulos | Elmer Niklander | 26,12 | Ville Pörhölä | 24,90 | Niilo Koskiniemi | 24,03 |
| Kiekonheitto | Armas Taipale | 45,16 | Elmer Niklander | 44,14 | Ville Pörhölä | 39,87 |
| Kiekonheitto yhteistulos | Elmer Niklander | 83,92 | Armas Taipale | 83,15 | Harry Alfthan | 72,00 |
| Moukarinheitto | Johan Pettersson | 43,33 | Elmer Niklander | 40,98 | Erik Eriksson | 40,70 |
| Keihäänheitto | Paavo Johansson | 62,52 | Urho Peltonen | 62,01 | Julius Saaristo | 58,76 |
| Keihäänheitto yhteistulos | Urho Peltonen | 108,81 | Julius Saaristo | 107,13 | Paavo Johansson | 106,60 |
| Painonheitto | Johan Pettersson | 9,52 | Arne Thurman | 9,24 | Vilkka Pelkonen | 9,16 |
| Viisiottelu | Eero Lehtonen | 9 | Hugo Lahtinen | 12 | Vilho Levänen |  |
| Kymmenottelu | Paavo Johansson | 7596,760 | Oiva Linturi | 6884,925 | Armas Kauppila | 5798,470 |
Kalevan malja

Kalevan Malja ratkaistiin mestaruuksien lukumäärän mukaan.
| # | Seura | mestaruudet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin Kisa-Veikot | 11 |

| 2 | Helsingin IFK | 7 |
| 3 | Tampereen Pyrintö | 6 |
Kalevan kisat 1924

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1924 Lahdessa 23.–24. elokuuta. Kilpailupaikka oli Lahden urheilukenttä (Radiomäen kenttä). Kuulantyönnön, kiekonheiton ja keihäänheiton molempien käsien yhteistuloskilpailu ja painonheitto olivat ohjelmassa viimeistä kertaa. Kalevan maljan voitti Helsingfors IFK.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Reijo Halme | 10,9 | Urho Kekkonen | 11,0 | Väinö Eskola | 11,0 |
| 200 m | Reijo Halme | 22,7 | Erik Wilén | 22,7 | Anton Husgafvel | 23,0 |
| 400 m | Erik Wilén | 51,0 | Gösta Jansson | 52,2 | Jaime Rinne | 52,3 |
| 800 m | Nestori Järvelä | 1.57,8 | Felix Hildén | 1.57,9 | Gösta Jansson | 1.58,8 |
| 1 500 m | Arvo Peussa | 4.08,1 | Nestori Järvelä | 4.08,2 | Oskari Rissanen | 4.08,8 |
| 5 000 m | Elias Katz | 15.17,2 | Väinö Sipilä | 15.23,0 | Kalle Matilainen | 15.24,0 |
| 10 000 m | Paavo Nurmi | 30.32,2 | Väinö Sipilä | 32.20,2 | Kalle Matilainen | 34.48,0 |
| 25 000 m | Ville Kyrönen | 1.30.30,5 | Lauri Halonen | 1.32.32,5 | Esaias Rossi | 1.39.15,9 |
| 110 m aidat | Erik Wilén | 17,4 | Martti Jukola | 11 m jäljessä |  |  |
| 400 m aidat | Erik Wilén | 56,6 | Martti Jukola | 59,4 | Karl Ebb | 62,3 |
| 3 000 m esteet | Elias Katz | 9.45,3 | Väinö Sipilä | 9.54,8 | Felix Hildén | 10.41,6 |
| Korkeushyppy | Urho Kekkonen | 185 | Hubert Gädda | 175 | Heino Kokkonen | 170 |
| Seiväshyppy | Yrjö Helander | 360 | Aarne Sirén | 340 | Lauri Rauhamaa | 325 |
| Pituushyppy | Eero Lehtonen | 698 | Paul Sandström | 679 | Vilho Tuulos | 671 |
| Kolmiloikka | Vilho Tuulos | 14,68 | Väinö Rainio | 14,45 | Erkki Järvinen | 14,05 |
| Kuulantyöntö | Elmer Niklander | 14,00 | Hannes Torpo | 13,87 | August Takala | 13,47 |
| Kuulantyöntö yhteistulos | Elmer Niklander | 25,66 | Hannes Torpo | 25,31 | August Takala | 24,10 |
| Kiekonheitto | Vilho Niittymaa | 42,32 | Elmer Niklander | 41,82 | Hannes Torpo | 39,65 |
| Kiekonheitto yhteistulos | Vilho Niittymaa | 80,03 | Elmer Niklander | 78,93 | Heikki Malmivirta | 71,40 |
| Moukarinheitto | Erik Eriksson | 47,93 | Johan Pettersson | 40,76 | Paavo Hildén | 39,87 |
| Keihäänheitto | Yrjö Ekqvist | 63,76 | Paavo Johansson | 58,66 | Yrjö Järvinen | 57,43 |
| Keihäänheitto yhteistulos | Yrjö Ekqvist | 105,59 | Paavo Johansson | 99,20 | Yrjö Lumio | 92,83 |
| Painonheitto | Erik Eriksson | 10,34 | Johan Pettersson | 10,26 | Gösta Hannula | 10,23 |
| Viisiottelu | Ilmari Järnefelt | 8 | Hugo Lahtinen | 9 | Vieno Manner | 13 |
| Kymmenottelu | Iivari Yrjölä | 6788,515 | Anton Huusari | 6662,525 | Oskar Hakulin | 6003,640 |
Kalevan malja

Kalevan Malja ratkaistiin mestaruuksien lukumäärän mukaan.
| # | Seura | mestaruudet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin IFK | 8 |

| 2 | Tampereen Pyrintö | 8 |
| 3 | Helsingin Kisa-Veikot | 6 |
Kalevan kisat 1938

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1938 Helsingissä 6.–8. elokuuta. Kilpailut käytiin samana kesänä valmistuneella Olympiastadionilla. 5 000 metrin juoksussa kymmenen kilpailijaa alitti 15 minuutin rajan. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Kymmenottelu järjestettiin Hangossa 17.–18. syyskuuta.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Aki Tammisto | 10,8 | Abraham Tokazier | 10,9 | Toivo Häkkinen | 10,9 |
| 200 m | Aki Tammisto | 21,8 | Toivo Häkkinen | 22,7 | Toivo Ahjopalo | 22,8 |
| 400 m | Aku Räkköläinen | 49,1 | Sakari Aarniala | 50,5 | Einar Fabricius | 50,9 |
| 800 m | Tauno Peussa | 1.54,6 | Aarne Kainlauri | 1.55,1 | Manne Salminen | 1.55,7 |
| 1 500 m | Niilo Hartikka | 3.55,3 | Toivo Sarkama | 3.55,6 | Martti Matilainen | 3.56,0 |
| 5 000 m | Kauko Pekuri | 14.27,4 | Ilmari Salminen | 14.28,4 | Lauri Lehtinen | 14.30,2 |
| 10 000 m | Erkki Tamila | 30.49,8 | Matti Laihoranta | 31.11,6 | Eero Riikonen | 31.26,6 |
| 110 m aidat | Veikko Jussila | 15,3 | Nils Fabricius | 15,7 | Jukka Huovinen | 15,9 |
| 200 m aidat | Bertel Storskrubb | 25,3 | Åke Lindfors | 25,8 | Viljo Pällo | 26,0 |
| 400 m aidat | Arvo Salmela | 55,8 | Erkki Virta | 56,0 | Toivo Heinonen | 56,9 |
| 3 000 m esteet | Alf Lindblad | 9.09,2 | Kaarlo Tuominen | 9.13,0 | Martti Matilainen | 9.13,0 |
| Maraton | Mauno Tarkiainen | 2.46.36,8 | Eljas Suoknuuti | 2.53.36,8 | Aarne Jung | 3.07.18,2 |
| Korkeushyppy | Kalevi Kotkas | 196 | Lauri Kalima | 196 | Kalervo af Ursin | 190 |
| Seiväshyppy | Eero Lähdesmäki | 390 | Aulis Reinikka | 390 | Veikko Kairento | 380 |
| Pituushyppy | Onni Rajasaari | 702 | Toivo Sariola | 698 | Aaro Laine | 693 |
| Kolmiloikka | Onni Rajasaari | 15,20 | Jouko Norén | 14,73 | Hannes Sonck | 14,57 |
| Kuulantyöntö | Sulo Bärlund | 15,38 | Rurik Backman | 14,86 | Sulo Nurmi | 14,62 |
| Kiekonheitto | Kalevi Kotkas | 49,21 | Arvo Huutoniemi | 44,70 | Oiva Mentula | 44,20 |
| Moukarinheitto | Gösta Hannula | 52,18 | Jussi Anttalainen | 51,64 | Sulo Heino | 50,54 |
| Keihäänheitto | Yrjö Nikkanen | 72,81 | Matti Järvinen | 71,83 | Kalervo Toivonen | 71,10 |
| 30 km kävely | Magnus Hyytiäinen | 2.54.44,2 | Hjalmar Ruotsalainen | 2.54.57,0 | Tauno Helppolainen | 3.05.02,2 |
| Kymmenottelu | Aulis Reinikka | 6304 | Nils Fabricius | 6055 | Hannes Sonck | 5999 |
Kalevan kisat 1921

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1921 Kotkassa Puistolan urheilukentällä 20.–21. elokuuta. Kalevan maljan voitti Helsingfors IFK.
Mitalistit

| Laji | Kultaa | Aika /  tulos | Hopeaa | Aika /  tulos | Pronssia | Aika /  tulos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m | Lauri Härö | 10,9 | Hirsch Drisin | 11,0 | Erik Åström | 11,1 |
| 200 m | Erik Åström | 22,1 | Lauri Härö | 22,2 | Hirsch Drisin | 22,3 |
| 400 m | Erik Wilén | 49,8 | Erik Åström | 51,7 | Bengt Bengtström | 51,8 |
| 800 m | Erik Wilén | 1.57,0 | Paavo Nurmi | 1.58,4 | Nestori Järvelä | 1.59,3 |
| 1 500 m | Nestori Järvelä | 4.01,3 | Martti Tala | 4.02,6 | Elias Katz | 4.07,5 |
| 5 000 m | Paavo Nurmi | 15.21,5 | Eino Rastas | 15.24,8 | Eino Seppälä | 15.27,1 |
| 10 000 m | Paavo Nurmi | 33.02,6 | Eino Rastas | 33.09,1 | Väinö Sipilä | 33.12,3 |
| 25 000 m | Hannes Kolehmainen | 1.29.23,7 | Aarne Kallberg | 1.30.20,7 | Mikko Stietz | 1.33.32,8 |
| 110 m aidat | Erik Wilén | 15,9 | Waldemar Wickholm | 16,0 |  |  |
| 400 m aidat | Bengt Bengtström | 57,7 | Waldemar Wickholm | 58,0 | Olof von Troil | 60,3 |
| Korkeushyppy | Bror Kraemer | 180,5 | Uno Gerasimovitsch | 175 | Vilho Tuulos | 175 |
| Seiväshyppy | Armas Rauhamaa | 370 | Akseli Roine | 320 | Jussi Ruoho | 320 |
| Pituushyppy | Vilho Tuulos | 694 | Lauri Virtanen | 675 | Ossian Nylund | 666 |
| Kolmiloikka | Vilho Tuulos | 14,40 | Yrjö Lönn | 14,04 | Ossian Nylund | 13,72 |
| Kuulantyöntö | Wihtori Kotro | 13,58 | Lauri Janakka | 13,12 | Vilho Niittymaa | 13,06 |
| Kuulantyöntö yhteistulos | Wihtori Kotro | 24,89 | Vilho Niittymaa | 24,62 | Ranne Roni | 24,14 |
| Kiekonheitto | Vilho Niittymaa | 42,72 | Torolf Blomqvist | 40,62 | Wihtori Kotro | 39,48 |
| Kiekonheitto yhteistulos | Vilho Niittymaa | 81,81 | Ranne Roni | 71,73 | Wihtori Kotro | 70,96 |
| Moukarinheitto | Erik Eriksson | 46,36 | Johan Pettersson | 41,12 | Wihtori Kotro | 39,60 |
| Keihäänheitto | Urho Peltonen | 61,64 | Paavo Johansson | 60,87 | Yrjö Lumio | 58,24 |
| Keihäänheitto yhteistulos | Urho Peltonen | 106,43 | Paavo Johansson | 103,74 | Karl Kaivola | 98,74 |
| Painonheitto | Johan Pettersson | 9,69 | Erik Eriksson | 9,13 | Aarne Tavastila | 7,99 |
| Viisiottelu | Hugo Lahtinen | 10 | Gustaf Strandberg | 14 | Leo Leino | 23 |
| Kymmenottelu | Oskar Hakulin | 6162,485 | Gustaf Strandberg | 6113,265 |  |  |
Kalevan malja

Kalevan Malja ratkaistiin mestaruuksien lukumäärän mukaan.
| # | Seura | mestaruudet |
| --- | --- | --- |
| 1 | Helsingin IFK | 8 |

| 2 | Tampereen Pyrintö | 8 |
| 3 | Turun Urheiluliitto | 7 |
Kalevan kisat 1925

Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1925 Viipurissa Papulan kentällä 15.–16. elokuuta. Kalevan maljan voitti Tampereen Pyrintö.