stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Kangaslampi

| Kangaslampi> Entinen kunta – nykyiset kunnat: Varkaus |
| --- | --- |

 vaakuna :  sijainti 
Sijainti:  62°17′45″N, 028°15′05″E
Lääni:  Itä-Suomen lääni
Maakunta:  Pohjois-Savon maakunta
Kuntanumero:  212
Hallinnollinen keskus:  Kangaslammin kirkonkylä
Perustettu:  1896
– emäpitäjä:  Rantasalmi
Kuntaliitokset:  Osa Rantasalmesta (1927)
Liitetty:  2005
– liitoskunnat:  Varkaus Kangaslampi
– syntynyt kunta:  Varkaus
Pinta-ala:  412,96 km²
– maa:  298,84 km²
Väkiluku:  1 594   (31.12.2004)
– väestötiheys:  5,38 as./km²
Kangaslampi (aiemmin myös Vesikansa) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjois-Savossa. Kunta liitettiin Varkauden kaupunkiin vuoden 2005 alussa.
Kangaslammin naapurikunnat olivat Enonkoski, Heinävesi, Joroinen, Leppävirta, Rantasalmi ja Varkaus.
Vuoden 2002 alussa Kangaslampi siirtyi Etelä-Savon maakunnasta Pohjois-Savon maakuntaan. Vuonna 2004 kunnassa asui 1 611 ihmistä ja sen pinta-ala oli 412,96 km² josta 114,12 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 5,38 asukasta/km². Vuoden 2005 alussa Kangaslammin kunta liittyi Varkauden kaupunkiin. Kunta oli perustettu vuonna 1896.
Kangaslammin koulu on pieni, Kangaslammin kirkonkylällä toimiva alakoulu, jonka pihapiirissä toimii Kangaslammin kirjasto ja yhteispalvelupiste. Kangaslammin kirkko on Kaj Michaelin suunnittelema pieni kirkko vuodelta 1973. Kangaslammin koti- ja koulumuseo esittelee paikallista historiaa.
Härkämäen observatorion tähtitorni.
Härkämäen observatorio sijaitsee Kangaslammilla. Observatorio valmistui vuonna 2004. Observatoriolla on muun muassa havaittu supernovia (ensimmäiset löydöt Suomessa), eksoplaneettoja, asteroideja ja komeettoja.
Kangaslammista käytettiin vuoteen 1869 saakka nimeä Vesikansa.
Kangaslammin nimikkoruoaksi valittiin 1980-luvun alkupuolella juustopaisti: ruskistettua sianlihaa sekoitetaan ternimaitoon ja keitetään sakeaksi.
Kangaslampi sijaitsee Järvi-Suomen sydämessä. Sen alueella on muun muassa osa Haukivedestä sekä Palvalahti ja Heinäjärvi.
Kylät

Harjuranta, Hevonlahti, Kangaslampi, Palvalahti, Rauhamäki, Viljolahti.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kangaslampi Wikimedia Commonsissa
| n k Pohjois-Savon maakunnan kunnat |
| --- | --- |
Nykyiset kunnat:  Iisalmi  Joroinen  Kaavi  Keitele  Kiuruvesi  Kuopio  Lapinlahti  Leppävirta  Pielavesi  Rautalampi  Rautavaara  Siilinjärvi  Sonkajärvi  Suonenjoki  Tervo  Tuusniemi  Varkaus  Vesanto  Vieremä 
Entiset kunnat:  Iisalmen maalaiskunta  Juankoski  Kangaslampi  Karttula  Kuopion maalaiskunta  Maaninka  Muuruvesi  Nilsiä  Riistavesi  Säyneinen  Varpaisjärvi  Vehmersalmi 
| --- | --- |
Auktoriteettitunnisteet: Henkilöt :  Yle  Uppslagsverket Finland
Vittsjö

| Vittsjö |
| --- | --- |
 Vittsjön kirkko
Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Kunta:  Hässleholmin kunta
Pinta-ala:  
 – Maa:  2.65 km²
Väkiluku:  1 665
 – Väestötiheys:  628 as./km²
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Vittsjö on paikkakunta Hässleholmin kunnassa, Skånen läänissä, Ruotsissa. VIttsjön kirkolla käytiin Vittsjön piiritys Tanskan ja Ruotsin välillä vuonna 1612. Tanska piiritti Ruotsin Kustaan II Adolfin joukot, jotka onnistuivat murtautumaan ulos suurin miestappioin.
Väestö

Vittsjössä asui 1 665 asukasta vuonna 2010, joista 50,3 prosenttia on miespuolisia.
Urheilu

Vittsjössä toimii naisten jalkapalloseura Vittsjö GIK, joka pelaa Damallsvenskanissa.
Cusco

| Cusco |
| --- | --- |

 lippu:  vaakuna
 Cusco
 Koordinaatit: 13°31′30″S, 71°58′20″W 
Valtio:  Peru
Alue:  Cusco
Maakunta:  Cusco
Piiri:  Cusco
Perustettu:  1100-luku
Hallinto:  
 – Pormestari:  Luis Pantoja Calvo
Korkeus:  3 399 m
Väkiluku (2017):  428 450
 
 www.municusco.gob.pe 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Cusco eli Cuzco on Andeilla Kaakkois-Perussa sijaitseva kaupunki. Kaupunki on Cuscon maakunnan ja Cuscon alueen pääkaupunki. Vuoden 2017 väestönlaskennassa kaupungissa oli 428 450 asukasta. Kaupunki on Perun perustuslain mukaan maan "historiallinen pääkaupunki". Virallinen pääkaupunki sen sijaan on Lima.
Kaupunki sijaitsee noin 3 400 metrin korkeudessa ja se tunnetaan inkojen pääkaupunkina. Kaupunki liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1983. Cusco valittiin vuonna 2007 Amerikan kulttuuripääkaupungiksi.
Nykyisin useimmat Perussa käyvät matkailijat vierailevat myös Cuzcossa, joka on myös matkan varrella Machu Picchulle.
Maantiede

Cusco sijaitsee 3400 metrin korkeudessa rehevässä laaksossa, johon virtaa useita jokia ja puroja ympäröiviltä Andeilta.
Inkojen aikana tärkeimmät tulvia aiheuttaneet joet ohjattiin kanaviin, ja kaupunkiin suunniteltiin erikseen uskonnollisille ja hallintorakennuksille varattu keskusta ja sen ympärille esikaupunkeja, joissa maanviljelijät ja käsityöläiset asuivat. Espanjalaiset korvasivat inkojen rakenteita omillaan, Viracochan palatsin paikalle tehtiin katedraali ja Acclahuasin tilalle luostari. Silti kaupungissa näkyy inkojen aikaisia kivimuureja ja kohtisuorien katujen muodostama ruudukko. Auringon temppeli on raunioina ja sen kultaisesta puutarhasta on ryöstetty jalometallit Espanjan kuninkaan kirstuihin. Siirtomaa-ajalta on jäljellä valkoiseksi kalkittuja taloja.
Nykyisin kasvanut turismi näkyy kaupunkikuvassa, lähes jokainen Plaza de Armasia ympäröivä rakennus on hotelli, matkatoimisto tai internetkahvila.
Historia

Cuscon alueella on ollut asutusta jo tuhansien vuosien ajan. Varsinaisen kaupungin perustajia on vaikea määrittää; tiedetään ainakin kolme heimoa, jotka ovat asuneet laaksossa jo ennen inkavaltion syntyä. Perustajaksi on mainittu ensimmäinen inka Manco Cápac vuoden 1200 vaiheilla, sekä inkojen yhdeksäs hallitsija  Pachacútec vuonna 1438. Inkat viettivät Cuscossa kerran vuodessa suurta auringonjuhlaa. Francisco Pizarro surmasi vastoin lupaustaan inkojen hallitsijan Atahualpan 29. elokuuta vuonna 1533, valtasi Cuscon inkoilta saman vuoden marraskuussa ja perusti kaupungin uudelleen Espanjan kuninkaan alaiseksi kaupungiksi vuonna 1534. Hän antoi repiä inkojen aurinkotemppelin maan tasalle. Seuraavana vuonna Pizarro perusti uuden pääkaupungin Limaan. Vuonna 1536 Manko Inka aloitti pitkän sodan espanjalaisvalloittajia vastaan. Lopulta vuonna 1572, sodan kestettyä 36 vuotta, Túpac Amaru alistettiin ja teloitettiin  Cuscon keskustorilla.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Cusco Wikimedia Commonsissa
Matkaopas aiheesta Cuzco Wikivoyagessa (englanniksi)
Cuscon kaupunki Unescon sivuilla (englanniksi)
Cusco Info (englanniksi)
Lonely Planet: Cuzco (englanniksi)
Unescon maailmanperintökohteet Perussa
Arequipan historiallinen keskusta
Caralin pyhä kaupunki
Chan Chanin arkeologinen alue
Chavinin arkeologinen alue
Cuscon kaupunki
Huascaránin kansallispuisto
Liman historiallinen keskusta
Machu Picchu
Manún kansallispuisto
Nazcan ja Pampas de Jumanan kalliopiirrokset
Inkavaltakunnan tieverkosto
Río Abiseon kansallispuisto
Perun alueet ja niiden pääkaupungit
Amazonas: Chachapoyas
Ancash: Huaraz
Apurímac: Abancay
Arequipa: Arequipa
Ayacucho: Ayacucho
Cajamarca: Cajamarca
Callao: Callao
Cusco: Cusco
Huancavelica: Huancavelica
Huánuco: Huánuco
Ica: Ica
Junín: Huancayo
La Libertad: Trujillo
Lambayeque: Chiclayo
Lima: Huacho
Liman metropolialue: Lima
Loreto: Iquitos
Madre de Dios: Puerto Maldonado
Moquegua: Moquegua
Pasco: Cerro de Pasco
Piura: Piura
Puno: Puno
San Martín: Moyobamba
Tacna: Tacna
Tumbes: Tumbes
Ucayali: Pucallpa
HSC Express

| Super Express |
| --- | --- |

Tyyppi:  katamaraani
Nykyinen reitti:  -
Lippuvaltio:   Kreikka
Kotipaikka:  Malline:Pireus
IMO-numero:  9176046
Aiemmat nimet:  Superexpress 2019- Golden Express 2018–2019 Express 2003–2018 Katalonia 2003 Express Fastcraft 2003 Katalonia 2002-2003 Portsmouth Express 2002 Katalonia 2001-2002 Portsmouth Express 2001 Katalonia 2000-2001 Portsmouth Express 2000 Katalonia L 1998–2000 Katalonia 1998
Omistaja:  Golden star ferries
Rakennustelakka:  Incat, Hobart, Tasmania
Rakennusnumero:  047
Kölinlasku:  12. toukokuuta 1997
Vesillelasku:  17. tammikuuta 1998
Luovutettu:  16. toukokuuta 1998
Tekniset tiedot
Pituus:  91,0 m
Leveys:  26 m
Syväys:  3,7 m
Bruttovetoisuus (GT):  5 902
Nettovetoisuus (NT):  2 441
Koneisto:  4 × Caterpillar 20RK270
Koneteho:  28 800 kW
Nopeus:  48 kn
Matkustajia:  836
Lastikapasiteetti:  130 henkilöautoa + 12 moottoripyörää
Lähteet:  
HSC Super Express (aiemmilta nimiltään Superexpress, Golden Express, Express, Katalonia, Express Fastcraft, Katalonia, Portsmouth Express, Katalonia, Portsmouth Express, Katalonia, Portsmouth Express, Katalonia L, Katalonia ) on Golden star ferries-varustamon katamaraani, joka liikennöi 10. huhtikuuta – 17. lokakuuta 2017 välisenä aikana Helsinki–Tallinna-reitillä nimellä Viking FSTR. Sen oli tarkoitus liikennöidä 22. lokakuuta saakka, mutta teknisten ongelmien vuoksi sillä liikennöinti lopetettiin muutamaan päivää aikaisemmin. Alus on tyypiltään Incat 91 m ja se on rakennettu Hobartissa, Australiassa (InCat Tasmania Pty Ltd) vuonna 1998.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta HSC Express Wikimedia Commonsissa
Siverskodonetskin piiri

| Siverskodonetskin piiri Сіверськодонецький район |
| --- | --- |
 Piiri Luhanskin alueen kartalla (2020- rajoin).
 Koordinaatit: 48.9532°N, 38.4903°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Luhanskin alue
Hallinto:  
 – hallinnollinen keskus:  Siverskodonetsk (101 135 as., 2021)
Pinta-ala  ():  2 693,2 km²
Väkiluku (2021, arvio)  ():  369 421
Aikavyöhyke:  UTC+2
– kesäaika:  UTC+3
Siverskodonetskin piiri (ukr. Сіверськодонецький район, Siverskodonetskyi rajon; vuoteen 2024 asti Sjevjerodonetskin piiri, ukr. Сєвєродонецький район, Sjevjerodonetskyi rajon) on hallinnollinen piiri Ukrainan itäosassa Luhanskin alueella. Piirin rajoittuu lännessä Donetskin alueeseen (Bah’mutin ja Kramatorskin piirit), pohjoisessa Svatoven ja Starobilskin piireihin sekä idässä Štšastjan piiriin. Sjevjerodonetskin piirin eteläpuolella sijaitsee Altševskin piiri, joka oli vuoden 2022 alussa osa Venäjän sotilaallisesti tukemaa kapinallisaluetta. Siverskodonetskin piirin hallinnollinen keskus on Siverskodonetskin kaupunki (101 135 as., 2021).
Ukrainan vuoden 2020 aluehallinnollisessa uudistuksessa alueiden alaisten paikallispiirien lukumäärää vähennettiin huomattavasti. Tällöin uuden Sjevjerodonetskin piirin pinta-alaksi tuli 2 693,2 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Sjevjerodonetskin piirin väkiluvuksi 369 421 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi heistä tilastoitiin yhdeksän kaupungin (Hirske 9 274 as., Zolote 13 203 as., Kreminna 18 417 as., Lysytšansk 95 031 as., Novodružesk 6 806 as., Popasna 19 672 as., Pryvillja 6 679 as., Rubižne 56 066 as. ja Sjevjerodonetsk 101 135 as.) ja 13 kaupunkityyppisen taajaman asukaat.  Piirin taajamista väkirikkaimpia olivat Borivske (5 692 as.), Toškivka (3 885 as.), Nyžnje (2 190 as.) ja Novotoškivske (2 170 as.).
Siverskodonetskin piirin alueella on ollut sotatila alkuvuodesta 2022 osana Venäjän helmikuussa aloittamaa hyökkäyssotaa Ukrainaan. Venäjä on iskenyt alueelle raskaalla aseistuksella – tykistöllä, pommituksin ja ohjuksin – useaan otteeseen (myös siviilikohteisiin), ja tuhonnut tällä menettelyllä huomattavan osan piirin taajamien rakennuskannasta. Osa piirin väestöstä on evakuoitu läntisempään Ukrainaan, mutta monet eivät haluneet paeta. Venäjä on myös pakkosiirtänyt väestöä pois rintamalinjan läheltä esimerkiksi tammikuussa 2023 pelätessään asukkaiden tekevän yhteistyötä kotimaansa eli Ukrainan asevoimien kanssa esimerkiksi viestien heille venäläisjoukkojen sijainneista.
Luettelo 1950-luvun suomalaisista elokuvista

Luettelo Suomessa tuotetuista elokuvista julkaisuvuoden mukaan. Aakkosellisesta luettelosta elokuvista katso Luokka:Suomalaiset elokuvat.
1950

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1950
| Amor hoi | Hannu Leminen | Tauno Palo, Birgit Kronström, Salli Karuna | romanttinen komedia |  |  |  |
| Hallin Janne | Roland af Hällström | Helge Herala, Eeva-Kaarina Volanen, Rauha Rentola, Laila Jokimo | draama, historia | Jussit (1950): paras naispääosa: Eeva-Kaarina Volanen, paras kuvaus: Esko Töyri Fenno-Filmi Oy:n viimeinen elokuva |  |  |
| Härmästä poikia kymmenen | Ilmari Unho | Tauno Palo, Yrjö Kantoniemi, Kalervo Nissilä, Kauko Helovirta | draama, häjyelokuva | Jussit (1950): paras miespääosa : Tauno Palo |  |  |
| Isäpappa ja keltanokka | Edvin Laine | Joel Rinne, Mirjam Novero, Lasse Pöysti, Matti Ranin | romanttinen komedia |  |  |  |
| Katarina kaunis leski | Toivo Särkkä | Eeva-Kaarina Volanen, Martti Katajisto | romanttinen komedia, historia |  |  |  |
| Kaunis Veera eli Ballaadi Saimaalta | Ville Salminen | Henry Theel, Uuno Laakso, Elna Hellman, Kalle Viherpuu, Olavi Virta, Hannes Häyrinen | komedia, musiikki | vuoden 1950 suosituin suomalainen elokuva |  |  |
| Köyhä laulaja | Ville Salminen | Henry Theel, Aku Korhonen, Siiri Angerkoski, Sirkka Sipilä | romanttinen komedia |  |  |  |
| Maija löytää sävelen | Matti Kassila | Leena Häkinen, Martti Katajisto, Rakel Laakso, Arvo Lehesmaa | draama, komedia, musiikki | Jussit (1950): paras musiikki: Ahti Sonninen, paras naissivuosa: Rakel Laakso |  |  |
| Rakkaus on nopeampi Piiroisen pässiäkin | Wilho Ilmari | Joel Asikainen, Matti Aulos, Helvi Aunio | komedia | Jussit (1951): paras miessivuosa: Lasse Pöysti |  |  |
| Ratavartijan kaunis Inkeri | Hannu Leminen | Helena Kara, Erkki Viljos, Eino Kaipainen | melodraama |  |  |  |
| Tanssi yli hautojen | Toivo Särkkä | Leif Wager, Eila Peitsalo, Ossi Korhonen, Siiri Angerkoski | draama, historia |  |  |  |
| Tapahtui kaukana | Edvin Laine, Topo Leistelä | Helena Kara, Kullervo Kalske, Joel Rinne | romanttinen komedia |  |  |  |
1956

| Nimi | Ohjaaja | Näyttelijät | Tyylilaji | Huomioitavaa |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
1956
| Anu ja Mikko | Ville Salminen | Marjatta Kallio, Sakari Jurkka,  Kerttu Salmi , Vilho Siivola , | draama |  |  |  |
| Elokuu | Matti Kassila | Toivo Mäkelä, Emma Väänänen, Rauni Luoma, Aino-Maija Tikkanen, | draama | Jussit (1957):  paras ohjaus: Matti Kassila   paras tuotanto: Fennada-Filmi Oy   paras kuvaus: Esko Nevalainen   paras musiikki: Ahti Sonninen   paras naispääosa: Emma Väänänen   paras naissivuosa: Senni Nieminen  osallistui Cannesin elokuvajuhlille |  |  |
| Evakko | Ville Salminen | Santeri Karilo, Linda Lampinen, Aino-Maija Tikkanen, Eila-Kaarina Roine | draama | Jussit (1956):  paras miesnäyttelijä: Santeri Karilo  |  |  |
| Jokin ihmisessä | Aarne Tarkas | Jussi Jurkka, Anneli Sauli, Emmi Jurkka | melodraama |  |  |  |
| Juha | Toivo Särkkä | Eino Kaipainen, Elina Pohjanpää, Veikko Uusimäki, Annie Mörk | draama | Ensimmäinen kotimainen kokoillan värielokuva. CinemaScope laajakangas |  |  |
| Lain mukaan | Roland af Hällström | Regina Linnanheimo, Ami Runnas, Rauha Rentola, Åke Lindman | draama | Roland af  Hällström kuoli sydänkohtaukseen elokuvan viimeisiä kohtauksia kuvattaessa. |  |  |
| Muuan sulhasmies | Hannu Leminen | Joel Rinne, Hannes Häyrinen, Sylvi Salonen, Leni Katajakoski | komedia |  |  |  |
| Olet mennyt minun vereeni | Teuvo Tulio | Eila Peitsalo, Matti Oravisto, Fritz-Hugo Backman, Elvi Saarnio | melodraama |  |  |  |
| Ratkaisun päivät | Hannu Leminen | Tauno Palo, Ansa Ikonen, Jussi Jurkka, Ari Laine  | draama | Ansa Ikosen ja Tauno Palon viimeinen yhteinen elokuva |  |  |
| Rintamalotta | Aarne Tarkas | Leena Häkinen, Elina Salo, Eila Pehkonen, Pia Hattara | sotaelokuva |  |  |  |
| Riihalan valtias | Hannu Leminen | Emma Väänänen, Heimo Lepistö, Raili Mäki, Alpo Vammelvuo | melodraama |  |  |  |
| Silja - nuorena nukkunut | Jack Witikka | Heidi Krohn, Jussi Jurkka, Aku Korhonen, Pentti Siimes | draama, sota, romantiikka |  |  |  |
| Tyttö lähtee kasarmiin | Aarne Tarkas | Elina Pohjanpää, Pentti Siimes, Matti Ranin, Leo Jokela | sotilasfarssi |  |  |  |
| Tyttö tuli taloon | Veikko Itkonen | Heidi Krohn, Joel Rinne, Maija Karhi, Mirva Arvinen | komedia |  |  |  |
| Viisi vekkulia | Toivo Särkkä | Vilho Siivola, Oke Tuuri, Kaarlo Halttunen, Arvo Lehesmaa | komedia |  |  |  |
| Yhteinen vaimomme | Valentin Vaala | Marjatta Kallio, Kosti Klemelä , Eero Eloranta, Anja Haahdenmaa | komedia |  |  |  |
| Yli merten ja mannerten | Erkki V. Oksanen | Hilkka Helinä, Eino Kaipainen, Paavo Nurmi, Lasse Pöysti | matkadokumentti | ensimmäinen suomalainen kokoillan värielokuva |  |  |
Aiheesta muualla

Elonet: Suomalainen elokuvatuotanto 1950–1959
Suomalainen elokuva Internet Movie Databasessa. (englanniksi)
Elonet
| n k Luettelot suomalaisista elokuvista |
| --- | --- |
 1900- ja 1910-luku  1920-luku  1930-luku  1940-luku  1950-luku  1960-luku  1970-luku  1980-luku  1990-luku  2000-luku  2010-luku  2020-luku
Korallipuumedestäjä

| Korallipuumedestäjä |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Eukaryootit Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Varpuslinnut Passeriformes
Heimo::  Medestäjät Nectariniidae
Suku::  Kaunomedestäjät Cinnyris
Laji::  chloropygius
Kaksiosainen nimi
 Cinnyris chloropygius  Jardine, 1842 
Synonyymit
 Nectarinia chloropygia  Cinnyris chloropygia 
Katso myös
   Korallipuumedestäjä Wikispeciesissä   Korallipuumedestäjä Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
munia Cinnyris chloropygius
Korallipuumedestäjä (Cinnyris chloropygius) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys

Korallipuumedestäjää tavataan Afrikassa Senegalista Länsi-Afrikan eteläosien kautta Keniaan ja Angolaan ulottuvalla alueella. Sen on kuvattu olevan yleinen ja joskus runsaslukuinen. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Id al-Adha

| Id al-Adha> arab. عيد الأضحى‎, ‘Īd al-Aḍḥā |
| --- | --- |
 Turkkilaisen kurban Bayram- eli id al-Adha -juhlan ruo­kia.
Valtio:  Maailmanlaajuinen
Tyyppi:  islamilainen juhla
Vietetään:  islamilaisen hijra-kalenterin dhu-l-hiddža-kuukauden 10. päivä.
Järjestämistiheys:  vuosittain
Juhlapäivän tapahtumia:  Juhlan aikana tavallisesti vieraillaan ystävien ja sukulaisten luona sekä vaihdetaan lahjoja ja annetaan almuja.
Liittyy:  Islamiin
Abraham on leikkaamassa poikansa Ismaelin kurkkua auki Jumalan tahdon mukaisesti, mutta enkeli saapuu estämään sen. Sen sijaan uhrataan pässi, joka on kuvassa etualalla. Persialainen miniatyyri 1400-luvulta timuridien valtakunnasta.
Id al-Adha -juhlaan valmistautumista Pakistanissa.
Id al-Adha eli uhrijuhla on (arab. عيد الأضحى‎, ‘Īd al-Aḍḥā; myösʿĪd al-Kabīr; ʿĪd al-Qurbān; turk. Kurban Bayram; kurdiksi  جێژنی قوربان ‎, ‘Cejna Qurban, Cejna Qurban) on toinen islamilaisen kulttuurin pääjuhlista Id al-Fitrin lisäksi. Muslimit juhlivat sitä periaatteessa Mekkan lähellä Minān laaksossa pyhiinvaelluksen eli hajjin käännepisteen juhlana, kun pyhiinvaeltajat ovat laskeutuneet Arafat-vuorelta, mutta siitä on tullut yleinen juhlapäivä kaikkialla muslimien keskuudessa. Juhla alkaa rukouksella auringon noustua 10. päivänä islamilaisen kalenterin viimeistä kuukautta eli dhu-l-hiddžaa, ja juhla jatkuu kolme seuraavaa päivää. Useissa maissa se on myös virallinen vapaapäivä. Juhlan alkamispäivä ja kesto vaihtelee hieman maasta toiseen.
Juhlan syy

Juhlaa vietetään sen kunniaksi, että profeetta Ibrahim oli valmis Jumalan pyynnöstä uhraamaan teuraaksi poikansa. Pojan henkilöllisyys ei käy ilmi Koraanista, mutta islamilainen perimätieto tietää kertoa, että kyseessä oli Ibrahimin ja Hagarin poika Ismael.  Kristillisessä ja juutalaisessa Raamatussa samankaltaisen kertomuksen yhteydessä taas mainitaan Iisak (1. Moos 16). Muslimit pitävät sitä kiitoksen, ilon ja anteeksiannon juhlana Jumalan peruutettua vaatimuksensa.
Juhlan viettäminen

Vauraimmissa perheissä juhlan aikana teurastetaan usein rituaaliin hyväksyttävä eläin, esimerkiksi: lammas, vuohi, kameli tai lehmä. Lihasta kolmasosa jaetaan perheenjäsenten kesken ja loput annetaan köyhille, ystäville ja naapureille. Kotiteurastus ja teurastus liittyen uskonnolliseen riittiin on kielletty Suomessa ja Ruotsissa. Juhlan aikana on tavallista vierailla ystävien ja sukulaisten luona sekä vaihtaa ja antaa lahjoja sekä antaa almuja.
Muslimeilla on kaksi yleistä juhlapäivää: Id al-Fitr ja Id al-Adha. Profeetta Muhammedin sanat ”Jokaisella kansalla on juhlansa, ja tämä on teidän juhlanne” osoittavat, että kaksi Id-juhlaa (Id al-Adha ja Id al-Fitr) ovat vain muslimeja varten.
Ajankohta

Id al-Adhan alkupäivä osuu gregoriaanisessa kalenterissa laskennallisesti seuraaville päiville. Paikallisen valtiollisen tai uskonnollisen yhteisön ohjeen mukaan päivämäärä voi poiketa hieman tässä esitetyistä:
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| 4. | lokakuuta | 2014 |
| 24. | syyskuuta | 2015 |
| 11. | syyskuuta | 2016 |
| 1. | syyskuuta | 2017 |
| 21. | elokuuta | 2018 |
| 11. | elokuuta | 2019 |
| 31. | heinäkuuta | 2020 |
| 20. | heinäkuuta | 2021 |
| 18. | heinäkuuta | 2022 |
| 28. | kesäkuuta | 2023 |
| 17. | kesäkuuta | 2024 |

Lähde:
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Id al-Adha Wikimedia Commonsissa
Härkönen, Anni & Rinta-Tassi, Minna: Aamulla rukoushetki, sitten lahjoja, leikkimistä ja ruokaa – näin Suomessa vietetään tänään alkanutta Id al-Adha -juhlaa Yle Uutiset.  11.8.2019. Viitattu 28.4.2020.
Muslimien suuri pyhiinvaellus huipentuu Id al-Adha -juhlaan Yle Uutiset.  11.8.2019. Viitattu 28.4.2020.
Lyhennelmä Islamoppaasta, s. 18–19.  Rannikko-Pohjanmaan sosiaali- ja perusterveydenhuollon kuntayhtymä.  Teoksen verkkoversio (PDF). (Arkistoitu – Internet Archive)
Eid: Etiketti ja säännöt Islamopas. Viitattu 28.4.2020.
Sharmani, Mulki al- (englannista kääntänyt Pauha, Teemu): Almujen antaminen islamissa Teologia.fi.  18.9.2015. Viitattu 28.4.2020.
Sjevjerodonetskin taistelu (2022)

Sjevjerodonetskin taistelu oli kaupunkitaistelu Itä-Ukrainan rintamassa, joka on osa Venäjän hyökkäystä Ukrainaan.
Luhanskin alueen kuvernööri Serhi Haidai ilmoitti kesäkuun 2022 alussa, että noin 90 prosenttia kaupungista on venäläisjoukkojen hallussa. Ukrainalaisia oli tuolloin vielä kaupungin teollisuusalueella. Heidän ei kuitenkaan uskottu jäävän saarrostuksiin.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Sjevjerodonetskin taistelu (2022) Wikimedia Commonsissa
Siverskodonetsk

| Siverskodonetsk (Сіверськодонецьк) |
| --- | --- |
 Siverskodonetskia ilmasta.
 lippu:  vaakuna
 Siverskodonetsk
 Koordinaatit: 48.9532°N, 38.4903°E 
Valtio:   Ukraina
Alue:  Luhansk
Piiri:  Siverskodonetskin piiri
Väkiluku (2013)  ():  109 466
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
 
 www.sed-rada.gov.ua 
Siverskodonetsk (ukr. Сіверськодонецьк; vuoteen 2024 asti Sjevjerodonetsk, ukr. Сєвєродонецьк) on teollisuuskaupunki Luhanskin alueella itäisessä Ukrainassa. Vuoden 2013 alussa siellä oli 109 466 asukasta.
Kaupungin nimi oli alun perin Lysh’imstroi, mutta se nimettiin uudelleen vuonna 1950 kaupungin lounaispuolitse virtaavan Donets-joen mukaan. Vuonna 1958 Neuvostoliitto myönsi sille kaupunkioikeudet. Vuonna 2024 kaupungin nimeksi tuli Siverskodonetsk.
Siverskodonetskin teollisuutta (Azot).
Keskellä Donetsin laakiota sijaitsevalla kaupungilla on vahva teollisuustausta etenkin kemian ja elektroniikan alalla.lähde? Itä-Ukrainan sotatilan johdosta Itä-Ukrainan kansallinen yliopisto siirsi hallintonsa Luhanskista Sjevjerodonetskiin syksyllä 2014, joten syksyllä 2017 yliopisto raportoi toimineensa jo kolme vuotta vähitellen parannetuin tilapäisjärjestelyin.
Ilmakuva kaupungista.
Kaupunkinäkymää.
Eräs pääkaduista (Prospekt Hvardijskyi).
Azot-tehtaan mukaan nimetty urheiluhalli.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Siverskodonetsk Wikimedia Commonsissa