Simojärvi
Maantietoa

Simojärvenä tunnettu vesistö muodostuu kahdesta laajasta järvialtaasta, joita yhdistää kapea Kultisalmi. Simojärven kokonaispinta-ala on 8 990 hehtaaria eli noin 90 neliökilometriä, ja sen kokonaispituus on noin 33 kilometriä. Jos mukaan luetaan myös samalla vedenpinnan korkeudella oleva Välttämönselkä, tulee järven pinta-alaksi noin 100 neliökilometriä.
Koska järvi on muodoltaan pitkä ja kapea, käsitellään sen järvenosia tässä artikkelissa etelä- ja pohjoisosana. Eteläosan pinta-ala on 5 460 hehtaaria eli noin 55 neliökilometriä. Se on 13 kilometriä pitkä ja 7 kilometriä leveä. Eteläisen järvialtaan pohjoispäässä sijaitsee laaja Porosaari, jonka koillispuolella sijaitsee Vohonselkä; itäpuolella Soppananselkä. Eteläisen järvenosan muodostaa suureksi osaksi Isoselkä, jonka eteläpäässä avautuu Aittoniemen eteläpuolella Lehtoperän lahti.
Pohjoisosan pinta-ala on 3 530 hehtaaria eli noin 35 neliökilometriä. Se on 18 kilometriä pitkä ja 6 kilometriä leveä. Pohjoisosan muodostavat kaksi järvenselkää, pohjoisempi Näskänselkä ja eteläisempi Pajuselkä, joita yhdistävät toisiinsa Kenttäsaaren ja Karhusaaren väliset Nuuskansalmet sekä Takasalmi. Pajuselän eteläpäässä sijaitsee Koppelosaaren takana kapeneva Koppeloselkä, josta haarautuu luoteeseen Kaarisalmi. Kaarisalmen länsipuolella avautuu Halkoselkä.
Simojärvessä on kartan mukaan noin 180 saarta, joista 91 sijaitsee järven pohjoisosassa ja 87 sen eteläosassa. Järven pohjoisosan suurimmat saaret sijaitsevat Näskänselän ja Pajuselän välisessä kapeikossa. Niitä ovat Kenttäsaari – jonka keskellä sijaitsee Kenttälampi –, Karhusaari, Reetansaari, Karisaari, Mäntysaari, Peltosaari, Niittysaari, Pitkäsaari, Ahosaari, Kotasaaret ja Vitikkosaaret. Näitä etelämpänä sijaitsee luonnonsuojelualueeksi osoitettu Koppelosaari.
Järven eteläosaa dominoi suuri Porosaari (pinta-ala 4,5 km² ), joka on 4,6 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Porosaaren ympärillä sijaitsevia saaria ovat lisäksi Kellarinniemi, Venäläissaari, Rajasaaret, Hiukanniemi, Paasonsaari ja Kivisalmensaari. Porosaaresta itään Soppananselällä sijaitsevat Selkäsaaret ja Soppanansaari.
Järven eteläosan eteläisemmässä päässä sijaitsee Lamanginsaari, joka on 900 metriä pitkä, ja Lamanginsaaresta hieman etelään sijaitsevat Hautasaari, Hoikkasaari ja Lehtosaari.
Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen pohjoisosan tilavuus on 176 miljoonaa kuutiometriä eli 0,176 kuutiokilometriä ja eteläosan on 273 miljoonaa kuutiometriä eli 0,273 kuutiokilometriä. Vaikka järvi on viiden metrin keskisyvyyden mukaisesti varsin matala järvi, on sillä joitakin mainittavia syvänteitä. Eräs kapea-alainen syvänne alkaa järven eteläosassa Rajaniemen edustalta ja päättyy Korvaniemen edustalle. Kyseisen syvänteen syvin kohta yltää 27 metrin syvyyteen, ja tämä on Simojärven syvin kohta. Pohjoisosan eteläpäässä, Kultivaaran edustalla on syvänne, jossa sijaitsee kaksi lähes 20 metrin syvyistä kohtaa.
Järven pohjoisosan rantaviivan pituus on 117 kilometriä ja eteläosan 122 kilometriä. Eteläisen järvialtaan rantaviivasta lankeaa Porosaarelle suuri osa. Suuria järven rantaviivaa mutkistavia niemiä ovat Nurminiemi ja Paloniemi Näskänselällä; Vitikkoniemi, Kotaniemi ja Kaariniemi Pajuselällä; Olangonniemi Halkoselällä; Jyriniemi, Mustaniemi, Aittoniemi, Västinniemi, Simoniemi ja Isonkivenniemi Isoselällä; Soppananniemi, Ammo-ojanniemi, Iivannanniemi ja Rajaniemi Soppananselällä ja Vohonselällä; sekä Korteniemi, Hautaniemi, Kelloniemi, Koivuniemi ja Luhtaniemi Välttämönselällä.
Järven rannat ovat pääosin alavaa maata, mutta rannoilla kohoavat paikoin myös korkeat mäet. Korkeampia maastonmuotoja ovat esimerkiksi pohjoisessa Näskänselän rannalla Louhelanoaho, Nurminiemi ja Putkivaara; viimeksi mainittu nousee yli 45 metriä järven vedenpinnasta (keskivedenkorkeus 176,3 metriä meren pinnan yläpuolella).
Pohjoisosan eteläpäässä Pajuselän ja Koppeloselän rannoilla kohoavat Muljuvaara sekä Kultivaara, joka kohoaa 45 metrin korkeuteen. Järven eteläosa on pinnanmuodostukseltaan alavampaa kuin pohjoisosa. Järven rantaan ulottuu vain vähän peltoja, joten suurin osa rannoista on metsämaata – monin paikoin soistuneena.
Rannoilla on pääasiassa väljää ja löyhärakenteista haja-asutusta, jonka väliin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asutusta. Järven pohjoispäässä sijaitsevat Pohjaslahden ja Putkivaaran kylät, ja järven keskivaiheilla Halkoselältä etelään työntyvän Olangonjärven perukassa sijaitsee Olangon kulmakunta.
Järven eteläosan pohjoispäässä sijaitsee Porosaaren suojassa Sääskenperän kulmakunta, itärannalla Soppanan kulmakunta ja Isoselän itärannalla Penämön kulmakunta. Impiön kylä ei sijaitse järven vaikutuspiirissä, vaikka se on seudulle muutoin merkittävä kylä. Järven länsirantoja seuraa pohjoisesta seututie 942 eli Pekkalantie välillä Ranua–Rovaniemen Juotasniemi. Tieltä haarautuu kahdessa kohtaa yhdystiet (Koivuperäntie ja Simojärventie) Olankoon ja Simojärven kylään. Etelässä Simojärventie eli tie 19599 jatkaa järven länsirantaa myötäillen Lehtoperälle saakka. Etelässä Simojärventie liittyy lopulta seututiehen 941.