stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Konzerthausorchester Berlin

Konzerthausorchester 2008
Konzerthausorchester Berlin (vuoteen 2006 Berliner Sinfonie-Orchester eli BSO) on sinfoniaorkesteri Saksan pääkaupungista Berliinistä. Se kuuluu Berliinin suurimpiin orkestereihin ja perustettiin vuonna 1952. Orkesteri toimii Karl Friedrich Schinkelin suunnittelemassa Konzerthaus Berlinissä, jossa se soittaa noin 100 konserttia kaudessa.
Aiheesta muualla

Viralliset sivut
Kobarid

| Kobarid |
| --- | --- |
 Kobarid
Valtio:   Slovenia
NUTS 2 -aluejako:  Länsi-Slovenia
Perinteinen alue:  Primorska
Tilastollinen alue:  Goriška
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  4,6 km²
Väkiluku (2021):  1 061
 – Väestötiheys:  230,7 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+1
 – Kesäaika:  UTC+2
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kobarid (ital. Caropetto) on kaupunki Sloveniassa, joka kuuluu Goriškan tilastolliseen alueseen, Länsi-Sloveniaan. Se kuuluu myös Primorskan perinteiseen alueeseen. Kaupungissa asuu 1 061 asukasta 4,6 neliökilometrillä. Kaupunki on Kobaridin kunnan keskuspaikka. Ulkomaalaisten osuus asukkaista on 2,6 %. Alueella käytiin Caporetton taistelu. Kaupunki on Italian rajan lähellä.
Näkymä Kobaridiin
Soča-joki Kobaridin lähellä
Kolyma

| Kolyma |
| --- | --- |

Alkulähde:  Tšerskivuoristo, Kolyman ylänkö
Laskupaikka:  Itä-Siperian meri
Maat:  Venäjä
Pituus:  2 129 km
Virtaama:  3 800 m³/s
Valuma-alue:  647 000 km²
Kolyma (Колыма) on suuri Pohjoiseen jäämereen laskeva joki Koillis-Siperiassa. Se virtaa mutkitellen etelästä pohjoissuuntaan. Se saa alkunsa Magadanin alueelta Kolyman ylängöltä ja Tšerskivuoristosta, koukkaa länteen Sahan tasavallan eli Jakutian puolelle ja laskee sen alueella Itä-Siperian mereen.
Kolyma valuma-alue on noin 647 000 neliökilometriä ja pituus noin 2 129 kilometriä. Yläjuoksulla joen rannat ovat jyrkkiä ja jokilaakso on kapea. Yläjuoksulla on myös runsaasti koskia. Alempana joen laakso laajenee ja sen uoma alkaa mutkittelemaan.
Kolyma on jäässä suurimman osan vuotta. Jäätön se on tavallisesti kesäkuusta syys-lokakuuhun. Keväällä joen eteläiset yläjuoksut alkavat sulaa ensimmäisenä mikä aiheuttaa alajuoksulla tulvia kun sinne muodostuu jääpatoja. Yli puolet joen kokonaisvirtaamasta tulee keväällä ja alkukesästä. Kasvillisuus Kolyman valuma-alueella on kitukasvuista taigaa tai metsätundraa ja tundraa.
Ihmisiä asuu alueella vähän. Enemmistö ihmisistä on jakuteja tai eveenejä. Stalinin aikana vuosina 1932–1954 Kolyma -joen yläjuoksulla olevilla gulagin työleireillä kuoli yli miljoona ihmistä. Joen yläjuoksulla on kultaa, jota sieltä kaivettiin työleirien aikana. Alueella on vieläkin kultakaivoksia.
Joen padonnut Kolyman vesivoimalaitos otettiin käyttöön vuonna 1982. Sen viiden turbiinin nykyteho on 900 megawattia, ja se vastaa suurimmasta osasta Magadanin alueen sähköntarvetta. Toinen voimalaitos ja tekojärvi on rakenteilla.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Bogutskaya, Nina & Hales, Jennifer: 609: Kolyma Freshwater Ecoregions of the World (FEOW).  2.10.2015. Arkistoitu 16.1.2017. Viitattu 15.7.2019. (englanniksi)
Lesnyanskiy, Alexander: Kolyma: no barbed wire in sight The Siberian Times.  16.7.2012. Viitattu 15.7.2019. (englanniksi)
Kitasimput

| Kitasimput |
| --- | --- |
 Setarches guentheri
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Lahko::  Simppukalat Scorpaeniformes
Heimo::  Kitasimput Setarchidae  Ishida, 1994
Suvut
 Setarches  Lioscorpius  Ectreposebastes 
Katso myös
   Kitasimput Wikispeciesissä   Kitasimput Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kitasimput (Setarchidae) on simppukalojen (Scorpaeniformes) lahkoon kuuluva pieni kalaheimo. Kitasimput ovat merikaloja, ja niitä tavataan Atlantin valtamerellä, Intian valtamerellä ja Tyynellämerellä.
Joseph S. Nelsonin Fishes of the World-kirja pitää kitasimppuja skorpionisimppujen (Scorpaenidae) alaheimona, ja ITIS:n mukaan se on skorpionisimppujen synonyymi.
Kitarō Nishida

Kitarō Nishida vuonna 1943
Kitarō Nishida (jap. 西田 幾多郎, Nishida Kitarō, 1870–1945) oli japanilainen filosofi, yksi niistä jotka yrittivät mukauttaa länsimaista filosofiaa itämaiseen hengelliseen perinteeseen.
Nishida oli uranuurtaja monellakin tapaa. Hän toi Japanin modernin luovan filosofian harjoittajien joukkoon Euroopan ja Yhdysvaltojen rinnalle. Hän toi aasialaista ajattelua angloeurooppalaisen filosofian joukkoon. Hän loi perustaa Itä-Aasian buddhalaisen ajattelun filosofiselle tarkastelulle.
Keiji Nishitani oli Kitarō Nishidan oppilas.
Kolkansaari

Kolkansaari
Äijänvuoren näkötorni
| --- | --- |
Sijainti:  Kotka Kymenlaakso Suomi
Merialue:  Suomenlahti
Korkein kohta:  56 m
| --- | --- |
Asukasluku:  5 499
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kolkansaari on saari Kotkassa Kymijoen suistoalueella. Saari rajoittuu Kymijoen Korkeakosken-, Koivukosken- ja Huumanhaaraan sekä eteläosiltaan Suomenlahteen. Saaren asukasluku on 5 499 (31.12.2007). Kolkansaari kuului Kymin kuntaan vuoteen 1950 saakka ja Karhulan kauppalaan vuosina 1951–1976.
Kolkansaaren korkein kohta on Äijänvuori (56 m). Maastoltaan tasaista viljely- ja asuinaluetta on erityisesti Huumanhaaran varrella. Saaren eteläosa (Jumalniemen eteläosa) on suurelta osin luonnontilassa olevaa metsäaluetta. Kolkansaaren kautta kulkevat valtatie 7 ja Kotkan rata.
Kolkansaarella sijaitsevat seuraavat kaupunginosat:
Hovila
Jumalniemi
Kalliokoski
Kierikkala
Koivula
Kolkanpää

Kolkanpää
(ven. Колгомпя, Kolgompja) oli inkerikkojen asuttama kylä, joka kuului Soikkolan ortodoksiseen seurakuntaan. Nykyään kylän paikka kuuluu Leningradin alueen Jaaman piiriin Venäjällä.
Kylä sijaitsi Soikkolan niemen pohjoiskärjessä. Kylä mainitaan 1700-luvun alussa, Suuren Pohjan sodan aikana, kun vuonna 1708 Ruotsin armeijan joukot siirrettiin Suomeen (niin sanottu "Kolkanpään evakuointi"). Vuonna 1849 kylässä asui 97 ihmistä (51 miestä, 46 naista), kaikki inkerikkoja . 1930-luvun alussa Kolkanpäässä oli 37 taloa ja noin 150 asukasta, pääosin inkerikkoja.. Vuonna 1935 kolmasosa asukkaita (11 perhettä) karkotettiin Keski-Aasian aroille Kazakstaniin. Vuotta myöhemmin loput asukkaista siirrettiin asuinpaikoilta. Kylän rakennuksia oli tuhottu lopullisesti sodan aikana. Kolkanpään paikalla on nyt puutarhapalsta-alueita. Kylän nähtävyyksinä oli merellä lähellä rantaa oleva valtava, 7-8 metrin korkuinen Kuekivi. Muodoltaan kivi on soikea ja muistutti jättiläismäistä kananmunaa.
Kolarinsaari

Kolarinsaari
| --- | --- |
Sijainti:  67°21′32″N, 023°46′33″E, Kolari Lapin maakunta Suomi
Vesialue:  Muonionjoki
| --- | --- |
Asutuskeskukset:  Kirkkopudas
Kieli:  suomi
muokkaa - muokkaa wikitekstiä - muokkaa Wikidataa
Kolarinsaaren kirkko.
Kolarinsaari on kylä ja saari Muonionjoessa Kolarin kunnassa. Saari sijaitsee keskustaajaman pohjoispuolella, ja se rajoittuu länsipuolitse virtaavaan Muonionjoen päähaaraan sekä itäpuolitse virtaavaan Saariputaan haaraan. Saarta halkoo pohjois-eteläsuunnassa Siltatie-niminen paikallistie, ja tie ylittää Saariputaan saaren eteläkärjessä, Kolarinsaaren kirkon luona. Asutus on keskittynyt saaren kapeaan pohjoiskärkeen.
Kolarinsaari on maakunnallisesti arvokas kulttuuriympäristö, ja sen asuttu pohjoisosa on harjujensuojelualuetta.
Kolarinsaaressa sijaitsee myös 3,5 kilometrin pituinen osittain pitkospuilla varustettu Lukkarinvainion luontopolku, joka alkaa kirkolta ja kiertää saaren kaakkoisrannalla. Polun varrella jokirannassa sijaitsee myös nuotiopaikka.
Kobbaklintar

Kobba klintar vuonna 2015
Kobbaklintar (myös Kobba klintar) on kallioluotoryhmä Ahvenanmaalla Jomalan kunnassa Maarianhaminan lounaispuolella. Kobbaklintarilla on vanha vuosina 1862–1972 toiminut luotsiasema, jossa toimii nykyisin kesäkahvila. Kesäisin luotsiasemalle liikennöi yhteysalus. Vuonna 2002 perustettiin luotsiaseman kunnostamiseksi yhdistys Kobba Klintars Vänner r.f..
Kobbaklintarin lähellä sijaitsee Marhällanin majakka.
Ahvenanmaalaisen laivayhtiön Viking Linen Viking Glorylla on Kobba-niminen ravintola, joka on saanut nimensä Kobbaklintarin mukaan.
Luotsiasema
Saaren päärakennus ja kahvila.
Sumutorven ovet avattuna veistoksen takana.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kobbaklintar Wikimedia Commonsissa
Föreningen Kobba Klintars Vänner r.f. (yhdistyksen kotisivut) kobbaklintarsvanner.ax. (ruotsiksi)
Kobayashi-san-chi no Maid Dragon

Logo.
Kobayashi-san-chi no Maid Dragon (jap. 小林さんちのメイドラゴン, engl. Miss Kobayashi's Dragon Maid) on Coolkyoushinjan käsikirjoittama ja piirtämä manga, josta on tehty myös animeversio televisioon. Mangan julkaisu alkoi vuonna 2013. Animen esittäminen alkoi vuonna 2017. Animen ohjaaja on Yasuhiro Takemoto ja tuottaja on Kyoto Animation.
Juoni

Kobayashi on tavallinen toimistotyöläinen, joka asuu yksin tylsää elämää. Hän pelastaa hädässä olevan lohikäärmeen nimeltä Tohru, joka voi muuttua ihmistytöksi ja haluaa maksaa takaisin kiitollisuutensa.
Kirk Hinrich

| Kirk Hinrich |
| --- | --- |
 Hinrich vuonna 2008.
Henkilötiedot
Koko nimi:  Kirk James Hinrich
Syntynyt: 2. tammikuuta 1981 (ikä 43) Sioux City, Iowa, Yhdysvallat
Kansalaisuus:   Yhdysvallat
Koripalloilija
Pelipaikka:  Pelintekijä / Heittävä takamies
Pituus:  191 cm
Paino:  86 kg
NBA-varaus:  7. varaus 2003 (Chicago Bulls)
Pelaajaura
Yliopistojoukkueet
1999–2003:  Kansasin yliopisto
Seurajoukkueet
2003–2010 2010–2011 2011–2012 2012–2016 2016:  Chicago Bulls Washington Wizards Atlanta Hawks Chicago Bulls Atlanta Hawks
Maajoukkueet
2006:   Yhdysvallat
Aiheesta muualla
FIBA
| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Miesten koripallo.MM-kilpailut  | Maa:   Yhdysvallat> Miesten koripallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Pronssia | Japani 2006 |  |  |
Kirk James Hinrich (s. 2. tammikuuta 1981 Sioux City, Iowa) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Hinrich pelasi NBA:ssa 13 kautta, pisimpään Chicago Bullsissa jossa ansioitui muun muassa kolmen pisteen korintekijänä. Hinrich kuului myös Yhdysvaltain maajoukkueeseen, joka saavutti MM-pronssia Japanista 2006.
Urheilu-ura > Seurajoukkueet

Hinrich syntyi Iowan Sioux Cityssä ja tutustui lajiin isänsä välityksellä varhaisella iällä.
Hinrich opiskeli West High Schoolissa Sioux Cityssä ja Kansasin yliopistossa. Hän aloitti NBA-uransa vuonna 2003 hänet tuon vuoden varaustilaisuuden avauskierroksella varanneessa Chicago Bullsissa. Kesäkuussa 2010, seitsemän Bullsissa pelatun kauden jälkeen, Hinrich myytiin Washington Wizardsiin ja helmikuussa 2011, kesken kauden 2010–2011, Atlanta Hawksiin. Heinäkuussa 2012 hän palasi Chicago Bullsiin vapaana pelaajana tehdyllä sopimuksella. Hinrich  on kautta aikain eniten kolmen pisteen koreja tehnyt ja niitä yrittänyt pelaaja kyseisen seuran historiassa. Hinrich heitti NBA-tulokaskaudellaan Bullsissa 144 kolmen pisteen koria, mikä pysyi ennätyksenä Lauri Markkaseen ja kevääseen 2018 asti.
Urheilu-ura > Maajoukkue

Hinrich kuului Yhdysvaltain joukkueeseen sen voittaessa pronssia Japanin MM-kilpailuissa 2006.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kirk Hinrich Wikimedia Commonsissa
Yhdysvaltain joukkue – Koripallon MM-kilpailut 2006
4 Johnson |
5 Hinrich |
6 James |
7 Jamison |
8 Battier |
9 Wade |
10 Paul |
11 Bosh |
12 Howard |
13 Miller |
14 Brand |
15 Anthony |
Valmentaja Krzyzewski
Kopanáki

| Kopanáki Κοπανάκι |
| --- | --- |
 Kopanákin kylä.
 Kopanáki
 Koordinaatit: 37°17′19″N, 21°49′3″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Peloponnesos,Länsi-Kreikka jaJooniansaaret
Alue:  Peloponnesos
Alueyksikkö:  Messenia
Kunta:  Trifylía
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  4406020101
Väkiluku (2011):  931
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  240 03
Suuntanumero(t):  +30 2765
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kopanáki (kreik. Κοπανάκι, kath.kreik. Κοπανάκιον, Kopanákion) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trifylían kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 931 (vuonna 2011).
Káto Kopanákin Johannes Kastajan (Tímios Pródromos) kirkko.
Kopanákin kylä sijaitsee Meligalán tasangolla noin 11 kilometriä sisämaahan Peloponnesoksen niemimaan länsirannikosta eli Joonianmeren rannasta ja noin 18 kilometriä itäkoilliseen Kyparissíasta. Kopanáki muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κοπανακίου, Topikí Koinótita Kopanakíou), johon kuuluvat varsinaisen Kopanákin kylän lisäksi kylät Agiánnis, Ágios Dimítrios, Rizochóri ja Troupakéika. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 042.
Aiemmin kylä kuului Aetóksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trifylían kunnan Aetóksen kunnallisyksikköön.
Kylän läheltä on löydetty helladisen kauden asutuksen jäänteet.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kopanáki Wikimedia Commonsissa
Koltsevaja

| Koltsevaja Кольцевая |
| --- | --- |


Perustiedot
Järjestelmä:  Moskovan metro
Avattu:  1. tammikuuta 1950
Tekniset tiedot
Pituus:  19,4 km
Asemia:  12
Raideleveys:  1 520 mm
Koltsevaja (ven. Кольцевая) on Moskovan metron viides linja. Se merkitään metrokarttoihin ruskealla. Linja avattiin 1. tammikuuta 1950.
Koltsevaja on kehälinja. Sen pituus on 19,4 kilometriä ja sillä on asemia 12.
Asemat

Park kultury (ven. Парк культуры), vaihtomahdollisuus Sokolnitšeskaja-linjalle
Oktjabrskaja (ven. Октябрьская), vaihtomahdollisuus Kalužsko-Rižskaja-linjalle
Dobryninskaja (ven. Добрынинская), vaihtomahdollisuus Serpuhovsko-Timirjazevskaja-linjalle
Paveletskaja (ven. Павелецкая), vaihtomahdollisuus Zamoskvoretskaja-linjalle
Taganskaja (ven. Таганская), vaihtomahdollisuus Tagansko-Krasnopresnenskaja- ja Kalininskaja-linjoille
Kurskaja (ven. Курская), vaihtomahdollisuus Arbatsko-Pokrovskaja- ja Ljublinsko-Dmitrovskaja-linjoille
Komsomolskaja (ven. Комсомольская), vaihtomahdollisuus Sokolnitšeskaja-linjalle
Prospekt Mira (ven. Проспект Мира), vaihtomahdollisuus Kalužsko-Rižskaja-linjalle
Novoslobodskaja (ven. Новослободская), vaihtomahdollisuus Serpuhovsko-Timirjazevskaja-linjalle
Belorusskaja (ven. Белорусская), vaihtomahdollisuus Zamoskvoretskaja-linjalle
Krasnopresnenskaja (ven. Краснопресненская), vaihtomahdollisuus Tagansko-Krasnopresnenskaja-linjalle
Kijevskaja (ven. Киевская), vaihtomahdollisuus Arbatsko-Pokrovskaja- ja Filjovskaja-linjoille.
Rakentamisvaiheet

| Osuus | Avattu |  |
| --- | --- | --- |
| Park kultury-Kurskaja | 1. tammikuuta 1950 | 6,5 km |
| Kurskaja-Belorusskaja | 30. tammikuuta 1952 | 7,0 km |
| Belorusskaja-Park kultury | 14. maaliskuuta 1954 | 5,9 km |
| Yhteensä: | 12 Asemaa | 19,4 km |
Kuvia

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Komsomolskaja
(ven. Комсомольская)
Kolarinsaaren silta

Kolarinsaaren silta
Kolarinsaaren silta on silta Kolarin kylässä Kolarin kunnassa Suomessa. Se yhdistää Kolarin kylän ja Kolarinsaaren. Silta ylittää saaren itäpuolisen Muonionjoen haaran. Silta korvasi paikalla aikaisemmin olleen lossin. Silta valmistui 1980-luvun alussa.
Klotar IV

Klotar IV (kuoli noin 719) oli Austrasian kuningas 717–719. Hän oli Austrasian major domus Kaarle Martelin asettama nukkehallitsija, jolla ei ollut todellista valtaa .
Kaarle Martel voitti sisällissodassa Neustrian Kilperik II:n ja major domus Ragenfridin joukot Vincyssä vuonna 717 ja lujitti asemansa koko frankkien valtakunnan hallitsijana. Hän ajoi takaa Kilperikiä ja Ragenfridiä, mutta joutui kääntymään takaisin ja hyökkäämään toista vihollistaan Plektrudista vastaan. Voitettuaan Plektrudiksen Kaarle asetti Klotarin Austrasian kuninkaaksi, jotta saisi merovingien muodollisen tuen asemalleen, Kilperik nimittäin tuki Ragenfridiä valtakunnan major domukseksi.
Vuonna 718 Kaarle löi Kilperikin uudestaan Soissonsissa, ja Kilperik joutui pakenemaan liittolaisensa, Akvitanian herttua Eudon luo. Eudo kuitenkin halusi tehdä rauhan Kaarlen kanssa, ja lopulta tehtiin sopimus, jonka mukaan Kaarle hyväksyi Kilperikin aseman frankkien valtakunnan kuninkaana ja Kilperik puolestaan Kaarlen aseman valtakunnan major domuksena. On epäselvää, milloin Klotar kuoli, mutta luultavasti Kaarle hyväksyi Kilperikin aseman kaikkien frankkien kuninkaana vasta Klotarin kuoltua.
Kopaalipuut

| Kopaalipuut |
| --- | --- |
 Guibourtia copallifera
Tieteellinen luokittelu
Kladi::  Putkilokasvit
Kladi::  Siemenkasvit
Kladi::  Koppisiemeniset
Kladi::  Aitokaksisirkkaiset
Lahko::  Fabales
Heimo::  Hernekasvit Fabaceae
Alaheimo::  Detarioideae
Suku::  Kopaalipuut Guibourtia  Benn.
Katso myös
   Kopaalipuut Commonsissa 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Kopaalipuut (Guibourtia) on hernekasveihin kuuluva suku, jossa on 15 lajia ainavihantia tropiikin puita. Lajeista 13 esiintyy Länsi- ja Keski-Afrikassa. Lisäksi kaksi kopaalipuuta esiintyy Amerikassa: laji G. chodatiana Brasiliassa, Boliviassa sekä Paraguayssa ja laji G. hymenaeifolia Kuubassa.
Suvun suomeksi nimetyt lajit ovat:
kongonkopaalipuu eli bubinga (Guibourtia demeusei) – Keski-Afrikassa Kongon alueella, silmälläpidettävä laji.
gaboninkopaalipuu (Guibourtia pellegriniana) – Keski-Afrikassa Guineanlahden reunavaltioissa, erittäin uhanalainen.
jättikopaalipuu (Guibourtia tessmannii) – Keski-Afrikassa Guineanlahden reunavaltioissa, erittäin uhanalainen.
Aiheesta muualla

Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Guibourtia
Kolme etsivää ja puhuva pääkallo

Kolme etsivää ja puhuva pääkallo on 3 etsivää -kirjasarjan 21. osa. Kirjan on kirjoittanut Robert Arthur ja suomentanut Laura Tetri.
Kennoperhokala

| Kennoperhokala |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Ahvenkalat Perciformes
Alalahko::  Percoidei
Heimo::  Perhokalat Chaetodontidae
Suku::  Chaetodon
Laji::  rafflesii
Kaksiosainen nimi
 Chaetodon rafflesii  Bennett, 1830 
Katso myös
   Kennoperhokala Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Kennoperhokala (Chaetodon rafflesii) on perhokaloihin kuuluva kala. Sitä käytetään meriakvaariossa. Se syö sekä pehmyt- että kivikoralleja, eikä siksi sovi riutta-akvaarioon.
Koko ja ulkonäkö

Kennoperhokala kasvaa 15 cm korkeaksi. Sen vartalo on litteä, yleisväri on keltainen ja tummemmat suomunreunat muodostavat vinoruutukuvion. Silmän läpi kulkee musta juova, ja pyrstön kärki on musta.
Alkuperä

Kennoperhokala elää Fidžillä ja Indopasifisella merialueella.
Käyttäytyminen

Kennoperhokala viihtyy suojaisilla koralliriutoilla ja laguuneissa. Se liikkuu usein yksin tai pareittain 1–15 metrin syvyydessä.
Ravinto

Kennoperhokala syö koralleja, merivuokkoja, äyriäisiä ja levää.
Aiheesta muualla

Chaetodon rafflesii (peilipalvelin) FishBase. Froese, R. & Pauly, D. (toim.). (englanniksi)
Kohtalon ratsastaja

| Kohtalon ratsastaja> Chief Crazy Horse |
| --- | --- |

Ohjaaja:  George Sherman
Käsikirjoittaja:   Gerald Drayson Adams  Franklin Coen 
Tuottaja:  William Alland
Säveltäjä:  Frank Skinner
Kuvaaja:  Harold Lipstein
Leikkaaja:  Al Clark
Tuotantosuunnittelija:  Robert F. Boyle
Pääosat:   Victor Mature  John Lund  Suzan Ball 
Valmistustiedot
Valmistusmaa:  Yhdysvallat
Tuotantoyhtiö:  Universal International Pictures
Levittäjä:  Universal Studios Netflix
Ensi-ilta:  1955
Kesto:  86 min
Alkuperäiskieli:  englanti
Aiheesta muualla
IMDb 
Elonet
AllMovie
Infobox OKNimi-testi OK: 
Kohtalon ratsastaja on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1955. Victor Mature esittää siinä  tetonipäällikkä Hullua Hevosta, joka käy katkeraa taistelua valkoista ratsuväkeä vastaan, ja saavuttaa lopulta suuren voiton Little Big Hornin taistelussa.
Aiheesta muualla

Kohtalon ratsastaja Internet Movie Databasessa (englanniksi)
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1955

Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1955 Tampereen Pyrintö voitti seuran kolmannen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti helsinkiläinen Kilven Urheilijat ja pronssia Helsingin Visa. Sarjassa pelasi seitsemän joukkuetta.
Runkosarja

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Joukkue | O | V | = | T | P |
| Tampereen Pyrintö | 12 | 11 | 0 | 1 | 22 |
| Kilven Urheilijat | 12 | 10 | 0 | 2 | 20 |
| Helsingin Visa | 12 | 8 | 0 | 4 | 16 |
| Lahden Koripalloilijat | 12 | 4 | 1 | 7 | 9 |
| Turun Riento | 12 | 4 | 1 | 7 | 9 |
| Jyväskylän Palloilijat | 12 | 4 | 0 | 8 | 8 |
| Leppävaaran Pyrintö | 12 | 0 | 0 | 12 | 0 |
Kiikari

Kiikari (arkikielessä joskus mon. kiikarit) on suurentava optinen laite, jossa on yhdistetty kaksi kaukoputkea rinnakkain, yksi kumpaakin silmää varten, jotta katseltavasta kohteesta saataisiin aikaan kolmiulotteinen syvyysvaikutelma.
Toimintaperiaate

Kiikari koostuu objektiivista (linssi, josta valo tulee sisään), prismoista sekä okulaarista (linssi, josta valo tulee katsojan silmään). Objektiivi kerää valon ja tarkentaa kuvan, joka on kääntynyt ylösalaisin objektiivissa sen kuperuuden takia. Tämän takia kiikareissa on prismat, jotka kääntävät kuvan takaisin oikein päin. Prismoista kuva kulkee okulaariin, joka suurentaa kuvan ihmissilmälle sopivan kokoiseksi.
Toimintaperiaate > Prismojen tyypit

Nykyään on olemassa kahdenlaisia eri prismoja – Porro-prismoja (nimetty keksijänsä, italialaisen Porron mukaan) ja kattoprismoja. 1960-luvulla Zeissin ja Leitzin kehittämä kattoprisma vaatii parempaa optista tarkkuutta ja on siksi hieman kalliimpi kuin 1800-luvun puolivälissä kehitetty Porro-prisma. Kattoprismat sallivat kuitenkin objektiivin ja okulaarin sijaita suorassa linjassa toisiaan kohden. Porro-prismoilla varustetuilla kiikareilla on tunnuksenomainen mutkainen muoto (objektiivi ja okulaari eivät ole linjassa).
Toimintaperiaate > Pinnoitus

Kiikareiden antaman kuvan laatua parannetaan optisten pintojen erilaisilla pinnoituksilla, jotka vähentävät ei-toivottuja heijastuksia valon kulkiessa kiikarin läpi. Merkintä coated on alin taso. Se tarkoittaa että ainakin yksi pinta on pinnoitettu yksikerroksisesti. Fully-Coated tarkoittaa, että kaikki pinnat on pinnoitettu yksikerroksisesti. Multi-Coated tarkoittaa, että ainakin yksi linssi on pinnoitettu monikerroksisesti. Fully Multi-Coated kiikareissa kaikki pinnat, myös prisma on pinnoitettu monikerroksisesti.
Ominaisuudet

Kiikareiden ominaisuuksista puhuttaessa niistä mainitaan usein kiikarin suurentava vaikutus ja objektiivin halkaisija millimetreissä. Esimerkiksi kiikari, jonka yhteydessä mainitaan 8x35 tarkoittaa sitä, että se suurentaa 8-kertaisesti ja sen objektiivin halkaisija on 35 millimetriä.
Ominaisuudet > Uusia ominaisuuksia

Kuvanvakain on yksi uusimmista ominaisuuksista kiikareihin. Tällaisissa kiikareissa on kaksi gyroanturia, jotka toimivat paristojen voimalla. Niistä riittää muutamaksi tunniksi sähköä kuvanvakaimen toimintaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta kiikari Wikimedia Commonsissa
Porro-prismoilla toimiva kiikari.
Yhdysvaltain armeijan käyttämä kiikari
Korpiselkä (täsmennyssivu)

Korpiselkä voi viitata seuraaviin:
Korpiselkä, entinen Suomen kunta, jonka pääosa oli Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
Korpiselkä, entinen Korpiselän kunnan kirkonkylä, myös luovutetulla alueella
Korpiselkä, entinen Suomen ortodoksisen kirkon seurakunta, jonka pääosa niin ikään luovutetulla alueella
Korpiselkä, entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon rukoushuonekunta, jonka pääosa  luovutetulla alueella
Korpiselkä, kylä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Pukran kunnassa Venäjällä historiallisella Inkerinmaalla
Korpiselkä, entinen pogosta Venäjällä
Korpiselkä, Inkerin Toksovan seurakunnasta aiemmin käytetty nimi
Katso myös:
Korpiselän ortodoksinen kirkko
Korpiselän luterilainen kirkko
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Korpiselkä”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.