stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Oshikuku
Talous

Oshikukussa toimii paljon erilaisten tavaroiden myyjiä, jotka usein kaupittelevat tavaroitaan kadunvarsilla ja julkisissa tiloissa (esimerkiksi sairaalan edessä). Vuonna 2014 kaupunkiin rakennettiin moderni torikauppa-alue, ja useimmat kaupustelijat siirtyivät sinne. Kaupunki on järjestänyt sinne sähköä, vettä ja saniteettitiloja.
Teollisuusalue

Oshikukussa on vuodesta 2007 lähtien ollut teollisuusalue, jossa toimii muutamia yrityksiä. Sen suunnitteli Offshore Development Company (ODC). Kaupunki toivoo voivansa houkutella sinne lisää yrityksiä.
Politiikka

SWAPO voitti Oshikukun vaalit vuonna 2015. Tulokset olivat seuraavat:
| Oshikukun paikallisvaalit 2015> Puolue | Oshikukun paikallisvaalit 2015> Äänimäärä | Oshikukun paikallisvaalit 2015> Ääniosuus | Oshikukun paikallisvaalit 2015> Paikkoja | Oshikukun paikallisvaalit 2015>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 497 | 96,9% | 7 |  |
| DTA | 16 | 3,1% | 0 |  |
| Yhteensä | 513 | 100% | 7 |  |
Vuoden 2020 vaaleissa SWAPO voitti jälleen suurella erolla muihin nähden. Tulokset olivat seuraavat:
| Oshikukun paikallisvaalit 2020> Puolue | Oshikukun paikallisvaalit 2020> Äänimäärä | Oshikukun paikallisvaalit 2020> Ääniosuus | Oshikukun paikallisvaalit 2020> Paikkoja | Oshikukun paikallisvaalit 2020>  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SWAPO | 472 | 71,3% | 5 |  |
| Independent Patriots for Change | 157 | 23,7% | 2 |  |
| Namibia Economic Freedom Fighters | 33 | 5,0% | 0 |  |
| Yhteensä  | 662  | 100%  | 7 |  |
Tunnettuja asukkaita

Liborius Ndumbukuti Nashenda, Namibian katolinen kardinaali, on syntynyt Oshikukussa. Uukwambin kahdeksastoista kuningas Iipumpu Ya Tshilongo kuoli siellä vuonna 1959.
Aiheesta muualla

Oshikukun kaupunginhallituksen sivut (englanniksi)
KDE

| KDE |
| --- | --- |

 KDE Plasma 5
Luoja:  Matthias Ettrich
Kehityshistoria
Ensijulkaisu:  14. lokakuuta 1996
Vakaa versio:  6.0.0 (Frameworks) (28. helmikuuta 2024), 23.08.3 (Gear) (9. marraskuuta 2023) ja 5.27.9 (Plasma) (24. lokakuuta 2023)
Kehitysversio:  6.1 (Plasma), 24.02 Alpha (Gear) (8. marraskuuta 2023) ja 6.1 (Frameworks)
Kehitystilanne:  aktiivinen
Aiheesta muualla
Verkkosivusto
KDE (alun perin lyhenne sanoista Kool Desktop Environment) on avoimen lähdekoodin yhteisö, jonka tunnetuimpiin tuotteisiin kuuluu Plasma Desktop -työpöytäympäristö sekä sille tarkoitetut oheisohjelmistot, KDE Frameworks -kirjastokokoelma Qt-kehitysympäristölle sekä lukuisia, useille eri alustoille julkaistuja sovelluksia joihin kuuluu mm. Krita-kuvankäsittelyohjelma. Yhteisön projektit tunnettiin ennen kollektiivisesti nimellä KDE Software Compilation tai pelkkä KDE (joka viittasi erityisesti työpöytäympäristöön), mutta työpöytäympäristön version 4.4 julkaisun yhteydessä projekti brändättiin uudelleen edellä mainittujen päätuotteiden mukaan kolmeen osaan: KDE Plasma, KDE Frameworks ja KDE Applications, pelkän KDE:n viitatessa yhteisöön kokonaisuudessaan.
KDE-ohjelmistot on saatavilla lähinnä Unixin kaltaisille käyttöjärjestelmille, kuten Linuxille, Solarikselle ja BSD-järjestelmille, mutta monet sovellukset on saatavilla myös Windowsille ja macOS:lle. Plasma -työpöytä ja useimmat muut KDE:n ohjelmistoista on tehty Qt-käyttöliittymäkirjastolla, jonka on kehittänyt ja vapaalla GNU LGPL-lisenssillä julkaissut Qt Group.
Historia

KDE-projektin aloitti vuonna 1996 saksalainen Matthias Ettrich vaihtoehtona Common Desktop Environmentille (CDE). Hän ilmoitti hankkeestaan uutisryhmäviestissä de.comp.os.linux.misc-ryhmään 14. lokakuuta 1996. Ettrich opiskeli tuolloin Tübingenin yliopistossa ja projekti herätti runsaasti kiinnostusta. Ettrich valitti viestissään sitä, että Unix-työpöytien sovellusohjelmat eivät muistuttaneet lainkaan toisiaan. Hän esitti, että pitäisi luoda kokonainen, ulkonäöltään ja toiminnaltaan yhdenmukainen ja helppokäyttöinen työpöytäympäristö.
Ettrich tarjosi projektille nimeä KDE, jonka hän selitti tulevan sanoista Kool Desktop Environment (kool on slanginomainen muunnelma englannin sanasta cool ’viileä, siisti, tyylikäs’). Nimi oli leikkisä muunnos vanhemman Unix-työpöytäympäristön nimestä Common Desktop Environment (CDE). KDE:n viralliseksi merkitykseksi vakiintui kuitenkin pelkästään K Desktop Environment eli työpöytäympäristö K, jossa K-kirjain ei varsinaisesti tarkoittanut mitään.
Hankkeen käyttämäksi ohjelmakirjastoksi Ettrich valitsi Qt:n, jonka oli kehittänyt norjalainen ohjelmistoyritys Trolltech (myöhemmin Qt Group). Muut ohjelmoijat ryhtyivät kirjoittamaan Qt-sovelluksia KDE:lle, ja vuoden 1997 alussa julkaistiin ensimmäiset laajat KDE-sovellukset. Vuoden 1997 puolivälissä GNU-hanke ilmaisi kuitenkin olevansa tyytymätön Trolltechin tarjoamiin lisensseihin, joihin ei sisältynyt täysin vapaata vaihtoehtoa. Meksikolainen Manuel de Icaza ilmoitti pian sen jälkeen ryhtyvänsä kehittämään GNOME-työpöytäympäristöä käyttäen GNU GPL-lisenssillä julkaistua GTK+-grafiikkakirjastoa, joka oli tehty GIMP-kuvankäsittelyohjelmaa varten.
KDE-versiossa 2.0 esiteltiin Konqueror-selain ja sen selainmoottori KHTML, josta on forkattu Applen ja Googlen WebKit ja Blink-selainmoottorit.
Vuonna 2000 Qt julkaistiin myös GNU GPLv2 lisenssillä, lopettaen osapuolten välisen lisenssikiistan. Trolltechin vuonna 2008 ostanut Nokia julkaisi pian hankinnan jälkeen Qt:n myös GNU LGPL -lisenssillä, joka mahdollistaa ohjelmakirjaston käytön sekä vapaissa että sen linkittämisen suljettuihin ohjelmistoihin. Qt:n Windows-version ollessa myös GPL-lisenssillä se mahdollisti ainakin teoriassa KDE-ympäristön ja sen sovellukset kuten KOffice Windows-alustalla.
Wayland-tuen lisääminen aiheutti työpöytäympristölle lukuisia ongelmia, jotka on myöhemmin pitkälti ratkaistu.
14. lokakuuta 2021 julkaistiin 25-vuotispäivän versio.
Plasma Bigscreen on televisioissa ja muissa suurissa näytöissä käytettäväksi tarkoitettu versio, joka on mukana 5.26 versiossa. Bigscreen sisältää Aura-verkkoselaimen ja Plank Player -ohjelman musiikin ja videon toistamiseen.
Toukokuussa 2023 KDE:n KWin-ohjelmaan on lisätty alustava HDR-tuki Wayland-ikkunoinnin kanssa. HDR-tuki julkaistaan Plasma 6.0 -version myötä. Tuki ICC-profiileille on lisätty.
Plasma 6 julkaistiin helmikuussa 2024. Julkaisussa on siirrytty Qt:n uudempaan versioon muun kehitystyön ohella.
Infrastruktuuri

KDE -julkaisujen kehittämiseen suoraan liittyvät sivustot ovat pääasiassa kde.org-domainin alla. Lähdekoodi ja ohjelmistoprojektit sijaitsevat projects.kde.org-sivustolla. Lähdekoodi sijaitsee pääosin git-versionhallintajärjestelmässä. Projektin aiemmin käyttämässä subversion-versionhallintajärjestelmässä sijaitsevat vielä lokalisointitiedostot, joidenkin ohjelmien lähdekoodit sekä grafiikkaa.
Muita KDE-yhteisön sivustoja ovat muun muassa uutissivusto KDE News (dot.kde.org), kehittäjien blogi-aggregaatti Planet KDE (planetkde.org) ja KDE-foorumi (forum.kde.org). Käyttäjäohjeita varten on Userbase-wiki (userbase.kde.org). Kehittäjiä varten on Techbase-wiki (techbase.kde.org). Yhteisön organisointiin on Community-wiki (community.kde.org).
opendesktop.org-sivuston sisarsivustolla KDE-Look.org on teemoja, tyylejä, taustakuvia ja kuvakkeita ja sisarsivustolla KDE-Apps.org ohjelmia KDE-ympäristöön.
KDE:llä on kaupallisia tukijoita kuten Blue Systems, Canonical, Google, Suse ja Qt Company. Suuri osa rahoituksesta kuluu matkoihin, tapaamisiin ja konferensseihin. Työntekijöiden palkkaaminen on herättänyt vastustusta mutta joitakin henkilöitä on palkattu tukitoimiin ja dokumentoimiseen.
Projektin maskotti on vihreä lohikäärme Konqi, jota käytetään KDE-tapahtumissa ja työpöydällä KDE-projektin tunnuksena. Katie on naispuolinen lohikäärme.
Ohjelmistokokonaisuus > KDE Plasma

KDE-ohjelmistokokonaisuuden sisältämistä tekniikoista merkittävin on Plasma, jonka avulla luodaan työpöydästä, paneeleista ja vempaimista (widgets) koostuvat työtilat. Plasma-työpöydästä on useita versioita, jotka on suunnattu eri laitteisiin:
Plasma Desktop pöytäkoneisiin ja tavallisiin kannettaviin tietokoneisiin. Toimii pohjana muille.
Plasma Mobile älypuhelimiin ja MID-laitteisiin (Mobile Internet Device).
Plasma Bigscreen älytelevisioihin ja erilaisiin TV-sovittimiin
Plasma Nano sulautettuihin järjestelmiin, kuten erilaisiin IoT-laitteisiin
Plasma Media Center viihdejärjestelmiin
Aikaisemmin työpöytäversioihin kuului myös minikannettaviin suunnattu Plasma Netbook sekä erilaisille kosketusnäytöille suunnattu Plasma Active, mutta nämä projektit on sittemmin sulautettu osaksi muita.
Plasma 5 on kehitetty käyttäen Qt 5-kehitysympärisöä ja KDE Frameworks 5 -kirjastoja. Se sisältää mm. edistyneen tuen OpenGL-laitteistokiihdytykselle (siirtäen mahdollisuuksien mukaan suuren osan laskennallisesta taakasta keskussuorittimen sijaan grafiikkasuorittimelle) ja sekä X- että Wayland -ikkunointijärjestelmille. Käytön kannalta sen huomattavia ominaisuuksia ovat:
KRunner -pikahaku, jolla voi tiedostojen hakemisen ja ohjelmien käynnistämisen hakemisen lisäksi myös esimerkiksi muuntaa mittayksiköitä, kääntää, hakea Internetistä ja etsiä uusia ohjelmia käytössä olevista ohjelmalähteistä
Discover -ohjelmistokeskus joka tarjoaa graafisen käyttöliittymän käytössä oleville paketinhallintajärjestelmille ja samalla helpon tavan etsiä ja asentaa erilaisia yhteisön luomia lisäosia työpöytään ja sen eri komponentteihin
Aktiviteetit (Activities), jotka ovat edistynyneempi versio X-työpöytäympäristössä usein käytetyistä virtuaalityöpöydistä. Plasmassa voi käyttää myös jälkimmäisiä ja yhdistellä niitä vapaasti aktiviteettien kanssa.
Erittäin suuri muokattavuus erilaisilla widgeteillä ja paneeleilla
Hyvin laajat asetusvalikot joiden avulla työpöydän käyttäytymistä voi muokata varsin laajasti
KDE Connect -sovellus joka tarjoaa integraation Android-puhelimeen, mahdollistaen erilaiset etäohjaustoiminnot, tiedostojen jakamisen tietokoneen ja puhelimen välillä, puhelimen ilmoitusten lukemisen tietokoneella ja päinvastoin sekä lukuisia muita toimintoja
Plasma-työpöytää käyttää oletuksena (tai tarjoaa yhtenä virallisesti tuetuista vaihtoehdoista) monet Linux-jakelut, joista tunnetuin lienee Ubuntun virallinen sisarjakelu Kubuntu. Muita suosittuja jakeluja ovat mm. Fedora, OpenSUSE ja Manjaro.
Ohjelmistokokonaisuus > KDE Frameworks

Frameworks on kokoelma avoimen lähdekoodin Qt-kirjastoja, jotka toimivat pohjana Plasmalle ja muille KDE-ohjelmistoille.
Ohjelmistokokonaisuus > KDE Applications

Applications sisältää kaikki KDE-projektin ohjelmistot, sisältäen työpöytäympäristön tarpeita varten suunniteltujen oheisohjelmistojen lisäksi myös lukuisia itsenäisiä sovelluksia, joista osa on saatavilla Linuxin lisäksi myös monelle muulle alustalle.
Ohjelmistokokonaisuus > KDE Applications > Esimerkkejä KDE-ohjelmista

KDE-projektissa on mukana yli 200 sovellusohjelmaa.
Dolphin – tiedostonhallinta
Amarok – musiikkisoitin
digiKam – valokuvien hallinta ja käsittely
Elisa – musiikkisoitin
Kdenlive – videoeditointi
Marble – 3D-karttasovellus
Okular – dokumenttien katselu
Gwenview – kuvien katselu
Kopete – usean protokollan pikaviestin
ChoquoK – sosiaalisten medioiden hallinta
Calligra – toimisto-ohjelmistopaketti (aiemmin KOffice)
Words - tekstinkäsittely
Sheets - taulukkolaskenta
Stage - diaesitykset
Plan - projektinhallinta
Kexi - tietokantasuunnittelu
Karbon - vektorigrafiikka
Flow - diagrammipiirrokset ja virtauskaaviot
Author - luovan kirjoituksen sovellus
Braindump mindmapping (kehitys lopetettu)
Kontact – PIM-paketti, joka koostuu myös itsenäisesti käytettävistä ohjelmista:
Korganizer - kalenteri ja todo-listat
KAdressBook - yhteystiedot
Kmail - sähköposti
Akregator - RSS-syötteet
KTimeTracker - ajanseuranta (kehitys lopetettu)
Kate – tekstieditori
Konqueror – internetselain
JuK – musiikkisoitin ja jukeboksi
KWallet - salasananhallintaohjelmisto
Spectacle - kuvankaappausohjelmisto
Ohjelmistokokonaisuus > KDE neon

KDE neon on KDE-yhteisön ylläpitämä Linux-jakelu, joka käyttää pohjanaan Ubuntun uusinta LTS (Long Term Support) julkaisua käyttäen pitkälti samoja ohjelmalähteitä, mutta tarjoaa Plasma-työpöydästä ja muista KDE-ohjelmistoista tuoreet versiot omista lähteistään. Jakelupaketti on myös esiasennettujen ohjelmistojen suhteen huomattavasti pelkistetympi kuin Ubuntu tai Kubuntu, eikä se sisällä valmiina juuri muuta kuin Plasma-työpöydän, sen keskeisimmät komponentit, paketinhallintaohjelmistot ja Firefox-selaimen.
Yhteisön itsensä mukaan se ei ole niinkään oma jakelunsa kuin vaihtoehtoinen ohjelmalähde kehittäjille ja niille jotka haluavat tuoreimmat KDE-ohjelmistot stabiilin Ubuntu-pohjan päällä. Neonin jakelupaketit ovat saatavilla neljänä eri versiona: tavallisille käyttäjille suunnattu User joka tarjoaa tuoreimmat vakaat julkaisut ohjelmistoista, Testing jota päivitetään päivittäin bugikorjauksia sisältävistä kehityshaaroista, kokeellisia, vielä epävakaita ominaisuuksia sisältävä Unstable sekä viimeksi mainitun lisäksi kehittäjille tarkoitetut kirjastot valmiina sisältävä Developer.
Ohjelmistokokonaisuus > Lokalisointi

KDE Software Compilationin (KDE SC) versio 4.10.2 on käännetty yli 55:lle kielelle, myös suomeksi. Kaikkiaan KDE-ohjelmia (SC mukaan lukien) on käännetty täysin tai osittain yli sadalle kielelle. KDE SC:tä sekä lukuisia muita KDE-ohjelmia lokalisoidaan suomeksi vapaaehtoisvoimin.
Ohjelmistokokonaisuus > Tärkeimmät julkaisut

| Versio | Päivämäärä | Tietoja |
| --- | --- | --- |
|  | 1996-10-14 | KDE kehitystyö aloitetaan |
| K Desktop Environment 1 | 1998-07-12 |  |
| K Desktop Environment 2 | 2000-10-23 |  |
| K Desktop Environment 3 | 2002-04-03 |  |
| KDE Software Compilation 4 | 2008-01-11 | Siirtyminen Qt 4 ympäristöön. KDE 4.4 eteenpäin projekti kulki nimellä KDE SC |
| KDE Plasma 5 | 2014-07-15 | Siirtyminen Qt 5 ympäristöön. KDE kehitystyö hajautettiin: Plasma, Frameworks ja Applications seuraavat eri versionumerointia. |
| KDE Plasma 6 | 2024-02-28 | Qt 6, oletusarvoinen Wayland, käyttöliittymäelementtien siirto Kirigami-elementteihin |
Ohjelmistokokonaisuus > KDE Plasma 6

Plasma 6:ssa tehtyyn kehitystyöhön kuuluu HDR-tuki ja väriprofiilit. Värisokeille käyttäjille on lisätty värikorjaukseen suodattimet.
Wayland on oletuksena käytössä oleva istunto. Paneelit ovat oletuksena kelluvia ja osaavat piiloutua automaattisesti. Käyttöliittymässä oletuksena yksi klikkaus on valinnalle ja tuplaklikkaus avaamiselle. Kosketuspaneelin taputus klikkausta varten on oletuksena käytössä. Vierityspalkin klikkaus siirtyy valittuun paikkaan. Vieritystoiminto ei enää automaattisesti vaihda virtuaalista työpöytää.
Suurin muutos on Qt-version päivitys, jonka myötä KDE-projektin ei enää itse tarvitse ylläpitää vanhempaa versiota. Edellinen siirtyminen Qt 5:een julkaistiin KDE 5:ssä 10 vuotta aiemmin.
Parannuksia on tehty muun muassa skaalauksen käsittelyyn (fractional scaling) ja yövalomoodin värien käsittelyyn.
Lukuja

KDE:n ydinmoduuleissa oli vuonna 2009 4 273 291 lähdekoodiriviä David A. Wheelerin SLOCCount:in mukaan.
Tämän lähdekoodin kehityksen arvoksi laskettiin 175 364 716 dollaria.
Lisäksi on lukuisia sovellusohjelmia, jotka eivät ole KDE-jakelun mukana.
KDE:ssä on yli 6 miljoonaa lähdekoodiriviä ilman Qt:ta, joka on keskeinen osa ja vieläkin suurempi
KDE-projektilla on yli 2 500 jäsentä joilla on tunnukset lähdekoodin, taiteen, dokumentaation ja muun lisäämiseen säännöllisesti
KDE on käännetty yli 65 kielelle
Pelkästään käännösryhmiin kuuluu noin 300 henkilöä.
KDE:llä on 17 virallista WWW-toisiopalvelinta yli 12 maassa sekä yli 106 virallista FTP-toisiopalvelinta yli 39 maassa.
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Challenging Code: A Sociological Reading of the KDE Free Software Project (PDF) (englanniksi)
Arkistoitu ilmoitus KDE-projektin aloittamisesta (englanniksi)
KDE:n viralliset sivut
KDE Plasma versiohallinta
Kuvakaappauksia KDE:stä
Maskotti Konqi.
Maskotti Katie.
KDE 1.0
KDE 2.0
KDE 3.5
KDE 4.5
KDE Plasma 5.16
Jean Harlow

| Jean Harlow |
| --- | --- |
 Jean Harlow elokuvassa Saigonin kaunotar (1932)
Henkilötiedot
Koko nimi:  Harlean Harlow Carpenter
Syntynyt: 3. maaliskuuta 1911 Kansas City, Missouri, Yhdysvallat
Kuollut: 7. kesäkuuta 1937 (26 vuotta) Los Angeles, Kalifornia
Ammatti:  elokuvanäyttelijä
Puoliso:  Charles McGrew (1927–1929) Paul Bern (1932†) Harold Rosson (1933–1935)
Näyttelijä
Aktiivisena:  1928–1937
Merkittävät roolit:  Yhteiskunnan vihollinen Saigonin kaunotar Päivälliset klo 8 Kahdesti vihitty
Palkinnot
 Walk of Fame, Hollywood (1960) 
 Nimikirjoitus
Aiheesta muualla
Viralliset kotisivut
IMDb 
Elonet
Jean Harlow, oikealta nimeltään Harlean Carpenter, (3. maaliskuuta 1911 Kansas City, Missouri – 7. kesäkuuta 1937 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja 1930-luvun seksisymboli. Hänet tunnettiin platinanvaaleiden hiuksiensa vuoksi lempinimillä ”platinablondi” (engl. ”Platinum Blonde”) ja ”Blonde Bombshell”. Nykyään Harlow’ta pidetään yhtenä Hollywoodin kultakauden legendaarisimmista näyttelijöistä. Vuonna 1999 Amerikan elokuvainstituutti valitsi hänet kaikkien aikojen 22. merkittävimmäksi naisnäyttelijäksi.
Harlow esiintyi useissa elokuvissa, jotka oli suunniteltu hänelle. Niissä korostettiin Harlow’n seksuaalista vetovoimaa ja valkokankaalla läsnäoloa. Hän kuitenkin siirtyi myöhemmin monipuolisempiin rooleihin ja nousi supertähdeksi Metro-Goldwyn-Mayerin sopimusnäyttelijänä. Harlow’n suuri suosio ja ”nauravan vampin” imago olivat ristiriidassa hänen mutkattoman luonteensa ja omassa elämässään kokemiensa pettymysten ja surujen kanssa.
Harlow kuoli äkillisesti munuaisten vajaatoimintaan vain 26-vuotiaana.
Kuoleman jälkeen

Harlow’n kuoleman jälkeen MGM ryhtyi panostamaan nuoriin näyttelijöihin, kuten Judy Garlandiin ja Lana Turneriin. Seksisymbolin tittelistä kilpailivat muilla studioilla muun muassa Rita Hayworth, Betty Grable ja Veronica Lake. Harlow häipyi vähitellen julkisuudesta, mutta nousi silloin tällöin esiin, ja häntä muisteltiin aina lämmöllä. Vuonna 1964 Irving Shulman julkaisi ensimmäisen, skandaalintäyteisen Harlow-elämäkerran, jonka on sanottu pilanneen Harlow’n maineen ja joka on täynnä virheitä. Shulmanin tärkeimpänä lähteenä oli ilmeisesti Harlow’n alkuaikojen agentti Arthur Landau, jonka sijaan Harlow palkkasi Orsattin agenttitoimiston vuonna 1932 MGM:n vaatimuksesta.
Harlow’n seuraajien etunenässä seuraavina vuosikymmeninä oli niin ikään platinanvaalea Marilyn Monroe, näyttelijä ja 1950-luvun seksisymboli. Monroe sekä hänen huoltajansa Grace McGee ihailivat kumpikin Harlow’ta, ja nuoruudessaan Monroe tämän kunniaksi muutti nimensä ”Norma Jeane” muotoon ”Norma Jean”. Marilyn Monroen näyttelijän ura käynnistyi, kun 20th Century Foxin studiopomo Ben Lyon, joka oli näytellyt Harlow’n kanssa elokuvassa Hornan enkelit, järjesti hänelle koekuvauksen vuonna 1946. Monroen koe-esiintyminen teki Lyoniin vaikutuksen, ja hän kommentoi: ”Silkkaa Jean Harlow’ta.” Ennen kuolemaansa vuonna 1962 Monroe keskusteli tulevista elokuvaprojekteista, ja neuvotteluja päätettiin jatkaa. Projektien joukossa oli muun muassa Jean Harlow’sta kertova elokuva.
Jean Harlow’sta kertova elokuva, johon Monroeta oli harkittu, ilmestyi lopulta vuonna 1965 nimellä Harlow – seksityttö. Pääosaa esitti Carroll Baker. Samana vuonna Harlow’sta tehtiin myös toinen, samanniminen elokuva, jonka pääosassa oli Carol Lynley. Kumpikaan elokuva ei ollut menestys, eikä niiden kuvaus tapahtumista ollut totuudenmukainen. Bakerin elokuvassa Harlow kuolee keuhkokuumeeseen.
Vuonna 1960 Harlow sai postuumina tähden Hollywood Walk of Famelle. Vuonna 1999 American Film Institute valitsi Harlow’n 22. elokuvahistorian merkittävimmäksi naisnäyttelijäksi.
Filmografia

| Elokuvat> Vuosi | Elokuvat> Suomenkielinen nimi | Elokuvat> Alkuperäinen nimi | Elokuvat> Rooli |
| --- | --- | --- | --- |
| 1928 | Honor Bound | Honor Bound | avustaja |
| 1928 | Kiinalaisten vallassa | Moran of the Marines | avustaja |
| 1929 | Fugitives | Fugitives | avustaja |
| 1929 | Jazzikuningatar | Why Be Good? | avustaja |
| 1929 | Close Harmony | Close Harmony | avustaja |
| 1929 | Masquerade | Masquerade | katselija |
| 1929 | Tavaratalon tuulispää | The Saturday Night Kid | Pearl / Hazel |
| 1929 | Prinssi-puoliso | The Love Parade | hovinainen |
| 1929 | This Thing Called Love | This Thing Called Love | avustaja |
| 1929 | New Yorkin öitä | New York Nights | juhlavieras |
| 1930 | Hornan enkelit | Hell’s Angels | Helen |
| 1931 | Kaupungin valot | City Lights | avustajana ravintolassa |
| 1931 | Salaperäinen kerho | The Secret Six | Anne Courtland |
| 1931 | Yhteiskunnan vihollinen | The Public Enemy | Gwen Allen |
| 1931 | Iron Man | Iron Man | Rose Mason |
1931: Goldie
| 1931 | Platinapommi | Platinum Blonde | Anne Schuyler |
| 1932 | Three Wise Girls | Three Wise Girls | Cassie Barnes |
| 1932 | Poliisin kynsissä | The Beast of the City | Daisy Stevens / Mildred Beaumont |
| 1932 | Arpinaama | Scarface | vaaleaverikkö yökerhossa (cameo-rooli) |
| 1932 | Punatukkainen Lilli | Red-Headed Woman | Lillian ”Lil” / ”Red” Andrews Legendre |
| 1932 | Saigonin kaunotar | Red Dust | Vantine Jefferson |
| 1933 | Miesten metsästäjä | Hold Your Man | Ruby Adams |
| 1933 | Päivälliset klo 8 | Dinner at Eight | Kitty Packard |
| 1933 | Bombshell | Bombshell | Lola Burns |
| 1934 | Vaarallinen nainen | The Girl from Missouri | Edith ”Eadie” Chapman |
| 1935 | Trocadero | Reckless | Mona Leslie |
| 1935 | Matkalla Singaporeen | China Seas | Dolly ”China Doll” Portland |
| 1936 | Riffraff | Riffraff | Harriet ”Hattie” / ”Hat” Tuttle |
| 1936 | Vaimo ja sihteeri | Wife vs. Secretary | Helen ”Whitey” Wilson |
| 1936 | Lentäjän viimeinen urotyö | Suzy | Suzanne ”Suzy” Trent |
| 1936 | Kahdesti vihitty | Libeled Lady | Gladys Benton |
| 1937 | Nuori lurjus rakastuu | Personal Property | Crystal Wetherby |
| 1937 | Saratoga | Saratoga | Carol Clayton |

Lyhytelokuvat
| Vuosi | Suomenkielinen nimi | Alkuperäinen nimi | Rooli |
| 1928 |  | Chasing Husbands | kylpevä kaunotar |
| 1929 | Oi, ihana vapaus | Liberty | nainen taksissa |
| 1929 |  | Why Is a Plumber? |  |
| 1929 |  | The Unkissed Man |  |
| 1929 | Hotellissa tapahtuu | Double Whoopee | tyylikäs vaaleaverikkö |
| 1929 |  | Thundering Toupees |  |
| 1929 | Ulosottomiehet | Bacon Grabbers | rouva Kennedy |
| 1929 |  | Weak But Willing |  |
| 1931 | Sankarialokkaat | Beau Hunks | Jeanie-Weenie (valokuvassa) |
| 1932 |  | Screen Snapshots | oma itsensä |
| 1933 |  | Hollywood on Parade No. A-12 | oma itsensä |
| 1933 |  | Hollywood on Parade No. B-1 | oma itsensä |
| 1934 |  | Hollywood on Parade No. B-6 | oma itsensä |
| 1937 |  | The Candid Camera Story (Very Candid) | oma itsensä |
Romaani Today is Tonight

Harlow kirjoitti romaanin Today is Tonight studion hyllytettyä hänet vuosien 1933–1934 vaihteessa ja hänen ollessa naimisissa Rossonin kanssa. Harlow oli aina pitänyt kirjoittamisesta, ja hänen toinen miehensä Paul Bern oli rohkaissut häntä kirjoittamaan kirjan. Harlow myi kirjan oikeudet MGM:n omistamalle Cosmopolitan-kustantamolle, mutta kirjaa ei julkaistu hänen elinaikanaan. Harlow’n oikeudet kirjaan periytyivät hänen äidilleen ja tältä edelleen Ruth Hampille, joka myi oikeudet Grove Pressille vuonna 1965. Kirjan painos on loppunut, ja siitä on tullut keräilykappale.