stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Team Kuortane
Kausi 2018–2019

Team Kuortane sijoittui kaudella 2018–2019 runkosarjassa viidenneksi voitettuaan 11 ottelua varsinaisella peliajalla ja yhden yliajalla sekä hävittyään kuusi ottelua varsinaisella peliajalla. Viiden parhaan joukkueen "voittajien vaihe" -sarjassa se hävisi kaikki 12 ottelua varsinaisella peliajalla. Puolivälierissä Kuortane hävisi KalPalle voitoin 1-3. Kauden päätteeksi Kuortane voitti jälleen A-tyttöjen Suomen-mestaruuden.
Viivi Vainikka kuului MM-hopeaa saavuttaneeseen naisten maajoukkueeseen. Alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa pronssia saaneessa Suomen joukkueessa  olivat mukana Aino Laitinen, Anni Timonen, Sanni Rantala, Elli Mäkelä, Jenna Kaila, Nea Tervonen (kapteeni), Sofianna Sundelin, Emilia Vesa, Kiira Yrjänen ja Viivi Vainikka.
Kausi 2018–2019 > Joukkue kaudella 2018–2019

Lähde: Elite prospects
Kausi 2019–2020

Team Kuortane sijoittui kaudella 2019–2020 runkosarjassa neljänneksi. Pelaamistaan 20 ottelusta se voitti 11 varsinaisella peliajalla ja kolme jatkoajalla sekä hävisi yhden ottelun jatkoajalla ja viisi varsinaisella peliajalla. Kymmenen ottelun "voittajien vaihe" -sarjan jälkeen se oli viidentenä saldolla 14 voittoa varsinaisella peliajalla ja neljä jatkoajalla, kaksi tappiota jatkoajalla ja kymmenen varsinaisella peliajalla. Puolivälierissä Kuortane pudotti Hämeenlinnan Pallokerhon otteluvoitoin 3−2, mutta hävisi välierissä Kiekko-Espoolle voitoin 0–3. Tämän jälkeen kausi keskeytyi koronaviruspandemian vuoksi.
Kuortaneen pelaajista alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa pelasivat Aino Laitinen, Julia Ahlskog, Oona Koukkula, Sanni Rantala, Nea Tervonen (kapteeni), Sofianna Sundelin, Lisette Täks, Kiira Yrjänen ja Sanni Vartiainen. Pitämättä jääneisiin naisten MM-kilpailuihin valittiin Sanni Rantala, Viivi Vainikka ja Kiira Yrjänen.
Kausi 2019–2020 > Joukkue kaudella 2019–2020

Lähde: Leijonat.fi
Kausi 2020–2021

Team Kuortane sijoittui pääsarjassa seitsemänneksi. Se voitti seitsemän ottelua varsinaisella peliajalla sekä hävisi yhden ottelun jatkoajalla ja yhdeksän peliä varsinaisella peliajalla. "Hävinneiden vaiheen" kymmenestä ottelusta Kuortane voitti seitsemän varsinaisella peliajalla ja yhden jatkoajalla sekä hävisi kahdesti varsinaisella peliajalla sijoittuen sarjassa toiseksi. Puolivälierissä Kuortane hävisi Kiekko-Espoolle voitoin 0–2.
Kausi 2020–2021 > Joukkue kaudella 2020–2021

Lähde: Leijonat.fi
Kausi 2021–2022

Team Kuortane sijoittui pääsarjassa viidenneksi. Se voitti yhdeksän ottelua varsinaisella peliajalla ja yhden jatkoajalla sekä hävisi kaksi ottelua jatkoajalla ja kahdeksan peliä varsinaisella peliajalla. "Voittajien vaiheessa" Kuortane hävisi kaikki seitsemän pelaamaansa ottelua varsinaisella peliajalla. Puolivälierissä Kuortane hävisi Kärpille voitoin 0–3.
Kausi 2021–2022 > Joukkue kaudella 2021–2022

Lähde: Elite Prospects
Kausi 2022–2023

Team Kuortane sijoittui pääsarjassa kuudenneksi. Se voitti 15 ottelua varsinaisella peliajalla ja kolme jatkoajalla sekä hävisi neljä ottelua jatkoajalla ja 14 peliä varsinaisella peliajalla. Puolivälierissä Kuortane hävisi Kiekko-Espoolle voitoin 1–3.
Kausi 2022–2023 > Joukkue kaudella 2022–2023

Lähde: Elite Prospects
Kausi 2024–2025 > Joukkue kaudella 2024–2025

Maalivahdit
32 MV KUJA-HALKOLA Kerttu
36 MV HUOVINEN Lilia
30 MV KATAJA Minttu
Puolustajat
2  TISSARINEN Sarah
5  HÄMÄLÄINEN Oona
6  TALLINEN Tuuli
9  KROOK Aino
10  TARKIAINEN Hannele
14  KETOLA Neea
27  OJALA Jennika
3  ELOLUOMA Alva
4  HOLOPAINEN Sara
Hyökkääjät
7  KARI Sofia,
12 MUSTONEN Raili,
13 SIEKKINEN Eerika,
15 KANKKUNEN Erika,
19 KOLMONEN Yenna,
21 LEHMUS Kerttu
22 KOKORA Heidi
23 PELKONEN Neea
25 BYSKATA Abigail
26 OJALA Joanna
29 SIIVONEN Senja
24  SEPPÄNEN Iina
28 H OJALA Jatta
Aiheesta muualla

Joukkueen kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive) (vanhentunut linkki)
Team Kuortane FaceBookissa
Team Kuortane Leijonat.fi-sivustolla (Arkistoitu – Internet Archive)
| n k Auroraliiga |
| --- | --- |
Joukkueet (2024–25):  HIFK  HPK  Ilves  K-Espoo  KalPa  Kärpät  RoKi  Team Kuortane  TPS
Siiranmäen taistelu

Siiranmäen taistelu oli puolustustaistelu entisessä Kivennavan kunnassa Karjalankannaksella jatkosodassa. Se liittyy Neuvostoliiton suurhyökkäykseen 1944. Siiranmäen puolustuksesta vastasi everstiluutnantti Adolf Ehrnroothin johtama jalkaväkirykmentti 7, joka kuului kenraalimajuri A. E. Martolan komentamaan 2. divisioonaan. Puolustus oli ryhmitetty mäellä olleeseen neljän tien risteykseen.lähde?
Taistelu

Neuvostoliiton hyökkäys Siiranmäessä alkoi 13. kesäkuuta 1944 kenttätykistön, maataistelukoneiden ja panssarivaunujen tukemana. Hyökkäys alkoi kahden divisioonan voimin ja raskaiden tappioiden vuoksi sitä jouduttiin tukemaan vielä kolmannella divisioonalla. Toisen päivän hyökkäystä edelsi yli kahden tunnin tulivalmistelu. Ehrnroothin toteuttamilla nopeilla tykistön tukemilla vastaiskuilla neuvostojoukkojen sivustoihin saatiin kaikki vihollisen sisäänmurrot lyötyä takaisin. Taisteluissa tuhottiin 21 vihollisen panssarivaunua, joista sotamies Eero Seppänen (Mannerheim-ristin ritari n:o 138) tuhosi kahdeksan.
Ylipäällikkö Mannerheim määräsi 15. kesäkuuta 1944 Kannaksella taistelevien armeijakuntien komentajaksi kenraaliluutnantti K. L. Oeschin, jonka samana päivänä antamalla vetäytymiskäskyllä joukot aloittivat peräytymisen Vuosalmelle (Äyräpää). Siiranmäki oli puolustajien hallussa vetäytymisen alkaessa 16. kesäkuuta illalla.lähde? Yleistilanteen vaatima vetäytyminen tapahtui 17. kesäkuuta.
Suomalaisten tappiot olivat noin 1 000 ja venäläisten noin 5 000 kaatunutta.
Burundin sisällissota

Burundin sisällissota oli Burundissa, Afrikassa käyty pitkäaikainen sisällissota, joka käytiin vuosina 1993–2006. Ennen sotaa maassa oli tehty useita vallankaappauksia ja mittavia kapinoita. Sodan aikana valtio koki mittavia menetyksiä ja useita maan valtiopäämiehiä ja poliitikkoja surmattiin. Rauhansopimus kirjoitettiin vuonna 2006, tosin epävarmuus maan sisäpolitiikassa vallitsee yhä.
Aiheesta muualla

Globalis.fi Burundin konflikti (Arkistoitu – Internet Archive) (suomeksi)
Avokado

| Avokado |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Kunta::  Kasvit Plantae
Kaari::  Streptophyta
Luokka::  Embryopsida
Kladi::  Putkilokasvit Tracheophyta
Kladi::  Siemenkasvit Spermatophyta
Kladi::  Koppisiemeniset Angiospermae
Kladi::  Magnolianae
Lahko::  Laurales
Heimo::  Laakerikasvit Lauraceae
Tribus::  Perseeae
Suku::  Avokadot Persea
Laji::  americana
Kaksiosainen nimi
 Persea americana  Mill. 
Katso myös
   Avokado Wikispeciesissä   Avokado Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Avokado eli hedelmäavokado (Persea americana) tarkoittaa sekä Keski-Amerikasta kotoisin olevaa puuta että sen päärynänmuotoista hedelmää.
Ulkonäkö

Avokadopuun lehtiä ja kukintoja
Avokadopuu kasvaa noin 20 metriä korkeaksi ja sen ikivihreät lehdet ovat 12–25 cm pitkiä. Puun varsin huomaamattomat kukat ovat kellanvihreitä ja halkaisijaltaan 5–10 mm. Hedelmä on 7–20 cm pitkä ja painaa 100–1000 grammaa. Siinä on 3–5 cm kokoinen siemen. Koska hedelmän sisällä olevaa siementä peittävä endokarppi on mehevä ja huomaamaton, avokadoa ei voida pitää luumarjana, vaan kasvitieteellisesti se on marja.
Maailman suurimman, 2,19 kg painaneen avokadon kasvatti venezuelalainen Gabriel Ramirez Nahim vuonna 2009.
Levinneisyys

Avokado on kotoisin Keski-Amerikasta, mutta sitä viljellään nykyisin ympäri maailman paikoissa, joissa se ilmaston ja lämpötilan puolesta on mahdollista. Ihminen on lähes ainoa eläin joka syö avokadon hedelmiä ja levittää sen siemeniä. Puulajin elinvoimaisuus on siten riippuvainen ihmisestä. Siemeniä levittivät ennen viime jääkautta myös eläimet, todennäköisesti jättiläislaiskiaiset tai norsueläimiin kuuluneet mastodontit, jotka kuitenkin kuolivat sukupuuttoon muun muassa liiallisen metsästyksen takia.
Elinympäristö

Kasvupaikan tulee olla melko tyyni ja kuohkeamultainen. Puu ei kestä pakkasia, joten sitä voidaan kasvattaa vain subtrooppisella ja trooppisella vyöhykkeellä.
Viljely

Avokado ei kypsy puussa, vaan vasta pudottuaan maahan. Tavallisesti se poimitaan puusta, kun se vastaa kooltaan kypsää hedelmää. Poiminnan jälkeen se kypsyy muutamassa päivässä, ja esimerkiksi banaanien kanssa säilöttäessä vielä nopeammin eteenikaasun vaikutuksen vuoksi. Hedelmää ei tarvitse poimia heti, vaan sen voi jättää puuhun kunnes poiminnalle on tarvetta. Hedelmää voidaan pitää puussa 4–6 kuukautta kehittymisen jälkeen, mutta jos sitä ei poimita ajoissa, se putoaa maahan.
Avokadopuu tuottaa keskimäärin 120 hedelmää vuodessa. Kaupallisissa hedelmätarhoissa hedelmiä tuotetaan tavallisesti noin seitsemän tonnia hehtaarilta, mutta jotkin tarhat pystyvät jopa 20 tonnin hehtaarituottoon. Avokadon viljelyssä ongelmana on, että usein se tuottaa vuoron perään hyviä ja huonoja satoja. Tämä johtuu siitä, että jos puu ei esimerkiksi kylmyyden vuoksi menesty jonakin vuonna, seuraavana se on sitäkin tuottoisampi.
Avokado voidaan idättää siemenestä helposti myös huonekasviksi. Se tarvitsee kuitenkin kasteluun runsaasti vettä, mitä pidetään myös kasvin eettisenä ongelmana jos sitä viljellään alueilla, joissa juomakelpoisesta vedestä on pulaa.
Tuottajamaat

| Maa | Tuotanto tonneissa> 2018 | Tuotanto tonneissa> 2005–2018 |
| --- | --- | --- |
| Meksiko | 2 184 663 | 1 436 864 |
| Dominikaaninen tasavalta | 644 306 | 361 930 |
| Peru | 507 517 | 266 442 |
| Indonesia | 410 094 | 287 351 |
| Kolumbia | 326 666 | 244 931 |
| Brasilia | 235 788 | 170 549 |
| Kenia | 233 933 | 158 974 |
| Yhdysvallat | 168 528 | 194 188 |
| Venezuela | 139 685 | 101 408 |
| Israel | 131 720 | 87 439 |
| Kiina | 128 743 | 110 282 |
| Etelä-Afrikka | 127 568 | 85 758 |
| Guatemala | 124 931 | 101 932 |
| Chile | 124 506 | 162 797 |
| Malawi | 92 239 | 90 268 |
| Maailma yhteensä | 6 407 171 |  4 532 366 |
Avokado ravintona

| Tuore avokado |
| --- | --- |

Ravintosisältö/100 g
Energiaa:  829 kJ (198 kcal)
Proteiinia:  2,60 g
Hiilihydraatteja:  0,80 g
sokereita:  0,70 g
Ravintokuitua:  6,70 g
Rasvaa:  19,4 g
josta tyydyttynyttä:  2,70 g
kertatyydyttymätöntä:  12,6 g
monityydyttymätöntä:  1,60 g
Vitamiinit
A-vitamiini:  5,20 µg
B1, Tiamiini:  0,07 mg
B2, Riboflaviini:  0,16 mg
B3, Niasiini:  1,10 mg
B6, Pyridoksiini:  0,42 mg
B9, Foolihappo:  11,0 µg
B12, Syanokobalamiini:  0 µg
C-vitamiini:  10,2 mg
D-vitamiini:  0 µg
E-vitamiini:  2,10 mg
K-vitamiini:  20,0 µg
Kivennäisaineet
Rauta:  0,50 mg
Natrium:  6,00 mg
Suola:  15,3 mg
Kalium:  400 mg
Magnesium:  29,0 mg
Kalsium:  15,0 mg
Fosfori:  31,0 mg
Sinkki:  0 mg
Jodi:  1,00 µg
Seleeni:  0,40 µg
Lähteet
 Ravintoarvojen lähde:  Fineli-tietokanta (elintarvikkeen tunniste: 11057) 
Avokado on hyvä folaatin lähde ja siinä on on 60 prosenttia enemmän kaliumia kuin banaaneissa. Avokadossa on myös paljon B-, E- ja K-vitamiinia.
Avokado sisältää enemmän rasvaa kuin useimmat muut hedelmät. Suurin osa rasvasta on kertatyydyttymätöntä.
Avokadon hedelmäliha on väriltään kellanvihreästä kullankeltaiseen. Se hapettuu ja muuttuu ruskeaksi nopeasti joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa. Tätä voidaan ehkäistä sitruuna- tai limettimehulla. Niiden sisältämä C-vitamiini toimii hapettumista estävänä antioksidanttina. Toinen keino on pitää avokadoja lämpimässä (n. 40 °C) vedessä muutaman tunnin ajan ennen kuorimista. Tämä sulkee hapettumista aiheuttavat entsyymit vaikuttamatta makuun tai rakenteeseen. Avokadosta syödään vain hedelmäliha, ei kuoria eikä siementä.
Avokado on erityisen suosittu kasvisruokavaliossa, jossa sitä käytetään voileivissä ja salaateissa. Se ei ole makea, vaan rasvainen ja aromikas. Rakenteeltaan hedelmä on lähes kermainen. Avokado on guacamolen perusraaka-aine, ja lisäksi sitä käytetään sushin täytteenä, kanan lisukkeena ja levitteenä. Brasiliassa ja Vietnamissa avokadoa käytetään pirtelöissä ja joskus jäätelöissäkin. Filippiineillä valmistetaan jälkiruokajuomaa sokerista, maidosta ja soseutetusta avokadosta. Keski-Amerikassa hedelmiä tarjoillaan riisin kera.
Kuumennettaessa avokadoon kehittyy maun pilaavia yhdisteitä.
Avokado ravintona > Terveysvaikutukset

Vuonna 2022 julkaistussa laajassa yhdysvaltalaisessa väestöseurantatutkimuksessa tarkasteltiin avokadon kulutuksen yhteyttä sydän- ja verisuonitautien riskiin. Tulokset osoittivat, että avokadon säännöllinen syöminen voi vähentää sydän- ja verisuonitautien riskiä. Erityisesti havaittiin, että korvaamalla päivittäin puolikas annos voita, margariinia, munia, jogurttia, juustoa tai prosessoitua lihaa vastaavalla määrällä avokadoa, sydän- ja verisuonitautien riski pieneni 16–22 %.
Avokadoa ei tulisi antaa syötäväksi eläimille, sillä se sisältää persiiniä, joka on vaarallista tai jopa tappavaa monille eläimille. Se voi aiheuttaa esimerkiksi oksentelua, ripulia tai sydänvikoja. Ihmisille se ei ole yleensä vaarallista.
Nimet

Avokadon nimi tulee espanjan kielen välityksellä nahuatlin sanasta ahuácatl, joka tarkoittaa kivestä. Avokadoa ja sen hedelmää on Suomessa joskus kutsuttu myös alligaattoripäärynäksi (engl. alligator pear).
Historia

Avokadoja lienee syöty Etelä-Meksikossa jo 8 000 vuotta sitten ja viljelty 7 000 vuotta sitten. Ensimmäiset tiedot avokadosta Euroopassa ovat peräisin vuodelta 1519. Eurooppalaiset merimiehet käyttivät 1700-luvulla avokadoa levitteenä keksien päällä. Kasvia tavattiin Indonesiassa ensimmäisen kerran vuonna 1750, Brasiliassa vuonna 1809, Palestiinassa 1908 ja Australiassa sekä Etelä-Afrikassa 1800-luvun loppupuolella.
Carl Schmidt kehitti vuonna 1911 Fuerte-lajikkeen, johon Kalifornian viljely perustui monta vuotta. Vuonna 1935 postinkantaja Rudolph Hass patentoi Hass-lajikkeen, joka on ainoa avokadolajike, jota voidaan viljellä ympäri vuoden. Hän oli ostanut A. R. Rideoutilta avokadopuun siemeniä, jotka istutti pihalleen. Lajike kehittyi ilmeisesti sattumalta. Jokainen nykyinen Hass-puu polveutuu Rudolphin vuonna 1926 istuttamasta ja kasvattamasta yksilöstä, joka kuoli vuonna 2002. Hass-avokadojen kuori on tumma ja hiukan ryppyinen, ja hedelmäliha hyvin kermamainen. Nykyisin se on suosituin ja kasvatetuin avokadolajike.
Aiheesta muualla

Lipponen & Hilpo: Kodin kukoistavat kasvit.  WSOY, 2001.
Avokado Kotimaiset kasvikset ry:n sivustolla
Karala, Maija: Haamuja hedelmätiskillä Tiede.fi. 10.7.2013. (Alun perin Tiede-lehdessä 6/2013)
ITIS: Persea americana (englanniksi)
United States Department of Agriculture (USDA): Persea americana (englanniksi)
Flora of China: Persea americana (englanniksi)
Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Persea americana (avocado) (englanniksi)
| --- | --- |
Taksonitunnisteet:  Wikidata: Q37153  Wikispecies: Persea americana  AoFP: 443  APDB: 48991  APNI: 165441  ATRF: Persea_americana  BioLib: 207615  Calflora: 9376  CoL: 4F97T  Ecocrop: 1659  EoL: 596888  EPPO: PEBAM  FNA: 200009046  FoAO2: Persea americana  FoC: 200009046  GBIF: 3034046  GRIN: 27393  iNaturalist: 62831  IPA: 14162  IPNI: 467921-1  IRMNG: 11326304  ITIS: 18154  IUCN: 96986556  MoBotPF: 281661  NatureServe: 2.140276  NBN: NHMSYS0000461590  NCBI: 3435  NZOR: 6e25c949-ec9d-4d20-a674-4cd746f3b7da  NZPCN: 3005  Observation.org: 159166  Open Tree of Life: 913249  PalDat: Persea_americana  Plant List: kew-2529835  PLANTS: PEAM3  POWO: urn:lsid:ipni.org:names:325643-2  RHS: 21291  Tropicos: 17801262  WFO: wfo-0000465160  Laji.fi: MX.41282
Keijo Parkkunen

Parkkusen tyhjentämä Mietoisten Mannuistenvuoren hiidenkirnu, jossa näkyy myös hänen tekemänsä maalimerkki.
Keijo Parkkunen (7. helmikuuta 1927 Viipuri – 26. huhtikuuta 2020 Turku) oli turkulainen itseoppinut harrastajatutkija ja näennäistieteilijä, joka kiisti jääkausien olemassaolon muun muassa vuonna 1984 ilmestyneessä teoksessaan Sadan vuoden harha-askel. Parkkusen mukaan avaruudesta valtavalla nopeudella syöksyneet vesimassat muovasivat monet jääkauden jäljiksi tulkitut muodostumat, kuten pirunpellot, hiidenkirnut ja silokalliot, sekä aiheuttivat vedenpaisumuksen. Aiemmin vesi olisi Parkkusen mukaan kiertänyt maapalloa kehänä, joka olisi suojellut maan pintaa kosmiselta säteilyltä. Tämä selittäisi myös Vanhan testamentin ihmisten pitkät, usean sadan vuoden elinajat. Parkkunen nojasi esityksissään jääkautta vastustaviin eri tieteilijöihin, mm. Henry Howorthiin.
Arvostelijoiden mielestä Parkkusen väitteet jääkauden mahdottomuudesta ovat enimmäkseen tieteellisesti kestämättömiä ja perustuvat pääosin puutteelliseen ja vanhentuneeseen tietämykseen.
Parkkunen tyhjenteli hiidenkirnuja niitä täyttäneistä aineksista todistaakseen käsityksensä niiden synnystä. Hiidenkirnujen synty on hänen mielestään vaatinut suuren kuumuuden ja paineen. Parkkusen mukaan hiidenkirnut syntyivät avaruudesta syöksyneiden, sähköisesti varautuneiden pyörivien vesipatsaiden poraamina.
Parkkunen rakensi maaliskuussa 1981 Pyhätunturin laelle jääkuutioista pyramidin tarkoituksenaan todistaa, ettei tunturin laella oleva jää sula Lapin lyhyen kesän aikana. Jääkuutiot sulivat kuitenkin jo heinäkuussa, kaksi kuukautta lumien jälkeen. Parkkunen katsoi jään hitaan sulamisen joka tapauksessa todistavan, ettei pientä jääpyramidia paljon suurempi jääkauden mannerjäätikkö olisi voinut sulaa Lapin leveysasteilla. 70 kuutiometrin kokoisen pyramidin säilyminen juhannuksen yli oli hänen mielestään positiivinen tulos.
Hiidenkirnututkimuksia > Runosmäki

Vuonna 1982 Parkkunen sai sakot Turun Runosmäen pirunpellon tutkimisesta kaivinkoneella, koska kyse oli kaupungin alueella olevasta maisemanähtävyydestä. Parkkunen oli aikonut osoittaa pirunpellon olevan tosiasiassa valtava hiidenkirnu, jollaisen syntyä jääkausiteoria ei pystyisi selittämään.
Hiidenkirnututkimuksia > Pirunpesä

Parkkusen aloitteesta tyhjennettiin vuonna 1997 Etelä-Pohjanmaalla Jalasjärven Ylivallin kylässä sijaitseva 14 metrin läpimittainen, 23 metriä syvä Pirunpesä. Tyhjennys toteutettiin yhdessä Spede Pasasen ja Jalasjärven kunnan kanssa. Pirunpesä on geologien tutkimuksissa todettu todennäköisesti jääkautta edeltäväksi rapaumaonkaloksi.
Hiidenkirnututkimuksia > Mannuistenvuori

Helmikuussa 2008 Vakka-Suomen käräjäoikeus tuomitsi 81-vuotiaan Parkkusen sakkoihin Mietoisten Mannuistenvuoren hiidenkirnun merkitsemisestä maalilla. Parkkusen tarkoitus oli ollut opastaa siten aiheesta kiinnostuneita paikalle. Parkkunen ei maksanut sakkoja, jotka muunnettiin lopulta neljän päivän vankilatuomioksi.
Parkkunen valmisteli kevättalvella 2010 teoksestaan kolmatta, uudistettua painosta. Uutta teosta Parkkuselta ei tullut, mutta Jukka Nieminen julkaisi Parkkusen ajatuksia vuonna 2015 kirjassaan Vaiettu muinaisuus.
Teokset

Parkkunen, Keijo: Sadan vuoden harha-askel.  (Kansialanimeke: Jätkän väitöskirja jääkauden olemattomuudesta. Tekstin muokkaus: Jouni Kallioniemi. Piirrokset: Martti Jokinen)  Turku:  Eita, 1984.  ISBN 951-95781-7-X
Parkkunen, Keijo: Arvoitusten kirnuissa.  Turku:  Arrow Production, 1999.  ISBN 952-91-0919-9
Aiheesta muualla

Parkkusen haastattelu Youtubessa
Pirunpesä Jalasjärvellä ilmakuvana
Helsingin seudun liikenne

| Helsingin seudun liikenne |
| --- | --- |

Tunnuslause:  Kaikki on mahdollista
Yritysmuoto:  kuntayhtymä
Perustettu:  1. tammikuuta 2010
Toimitusjohtaja:  Vesa Silfer
Kotipaikka:  Helsinki
Toiminta-alue:  Helsingin seutu
Toimiala:  joukkoliikenne
Henkilöstö:  405 (31.12.2020)
Kotisivu:  www.hsl.fi
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Helsingin seudun liikenne, lyhenne HSL, (ruots. Helsingforsregionens trafik, HRT) on Helsingin seudun joukkoliikennejärjestelmästä vastaava kuntayhtymä, jonka jäsenkuntia ovat  Helsinki, Espoo, Vantaa, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Sipoo, Siuntio ja Tuusula. HSL:n järjestelmään kuuluvat Helsingin seudun linja-autot, metrot, raitiovaunut, lähijunat, kaupunkipyörät sekä Suomenlinnan lautta ja Kruunuvuorenrannan lautta.
HSL suunnittelee toimialueensa liikenteen ja kilpailuttaa sen tuottajat sekä vastaa alueen tiedotuksesta, lippujärjestelmästä ja lippujen tarkastamisesta. Kaikki HSL:n liikennevälineet linja-autoja lukuun ottamatta käyttävät avorahastusta, eli metro- ja rautatieasemilla, runkolinjabusseissa ja raitiovaunupysäkeillä ei ole puomeja.
Vuonna 2023 HSL-alueella tehtiin 344,1 miljoonaa matkaa ja liikennöitiin 277 eri linja-autolinjaa, 10 raitiolinjaa, 8 lähijunalinjaa, kolmea lauttalinjaa, kahta metrolinjaa ja yhtä pikaraitiolinjaa. Vuonna 2024 käyttöön tuli yhdestoista raitiolinja, linja 13 Kalasatamasta Pasilaan. Neljää sähköbussia lukuun ottamatta HSL:llä ei ole omaa kalustoa,lähde? joten se turvautuu enimmäkseen kolmansiin osapuoliin järjestelmän päivittäisessä liikennöinnissä. HSL-alueen bussien liikennöinnistä vastaavat suurimmaksi osaksi Nobina, Koiviston Auto, Pohjolan Liikenne ja Tammelundin Liikenne. Lisäksi HSL-alueella liikennöinnistä vastaavat myös lukuisat muut yritykset, jotka liikennöivät pientä osaa HSL-alueen bussiliikenteestä.
Historia > 2000–2009

Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä perustettiin yhtymäkokouksessa 17. kesäkuuta 2009. Kokouksessa hyväksyttiin HSL:n perussopimus, valittiin HSL:n hallituksen jäsenet ja perustettiin HSL:n toimitusjohtajan virka. Ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi valittiin heinäkuussa 2009 Suvi Rihtniemi.
Historia > 2010–2019

HSL aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2010. Samalla sen vastuulle siirtyivät YTV:n liikennetoiminnot sekä HKL:n suunnittelu-, tilaaja- ja kilpailutustoiminnot.
Vuonna 2018 Tuusulan ja Siuntion kunnat liittyivät HSL-alueeseen.
Maaliskuussa 2017 HSL ilmoitti pyytävänsä Euroopan unionilta selvitystä yhteisen joukkoliikennelippujärjestelmän luomisesta Helsingin, Tallinnan ja Tarton välille.
Kesäkuusta 2017 lähtien kaikissa HSL:n lähijunissa on sallittu polkupyörän kuljettaminen vuoden kestävän kokeilun ajan. Vuonna 2018 kokeilu muutettiin pysyväksi käytännöksi.
Liikenne

HSL valvoo kaiken joukkoliikenteen liikennöintiä Suur-Helsingin kuntien alueella. Yhtymällä ei ole omaa kalustoa, joten sen järjestelmää liikennöivät enimmäkseen kolmannet osapuolet.
Liikenne > Metro

Helsingin metroa liikennöi HKL-Metroliikenne. Metroliikenne alkoi 1982. Verkosto kattaa kolmekymmentä asemaa kahdella linjalla, M1 ja M2. Metro yhdistää Helsingin keskustan itäiseen kantakaupunkiin, Etelä-Espooseen ja Itä-Helsingin lähiöihin. Metron merkkiväri HSL:n verkostossa on oranssi.
Länsimetron ensimmäisen rakennusvaiheen 8 asemaa Lauttasaaresta Espoon Matinkylään avattiin liikenteelle 18. marraskuuta 2017. Toisessa vaiheessa metro jatkaa viiden aseman verran Espoon Kivenlahteen. Toinen vaihe avattiin 3. joulukuuta 2022.
Helsingin toinen metrolinja on suunnitteilla oleva laajennus metroverkostoon. Itämetro on suunnitteilla oleva jatke M2-linjalle Östersundomiin. Kummastakaan laajennuksesta ei ole tehty rakentamispäätöstä.
Liikenne > Lähijunat

Helsingin seudun lähijunaliikennettä liikennöi VR. Järjestelmän kolmellatoista linjalla palvellaan 70 asemaa, joista 50 sijaitsee HSL-alueella.
Liikenne > Lähijunat > Helsingin seudun lähijunaliikenteen linjat

A Helsinki – Leppävaara
D Helsinki – Riihimäki (– Hämeenlinna)
E Helsinki – Kauklahti
H (Helsinki –) Karjaa – Hanko
I Helsinki – Tikkurila – Lentoasema – Myyrmäki – Helsinki
K Helsinki – Kerava
L Helsinki – Kirkkonummi (– Siuntio)
P Helsinki – Myyrmäki – Lentoasema – Tikkurila – Helsinki
R Helsinki – Riihimäki (– Tampere)
T Helsinki – Riihimäki
U Helsinki – Kirkkonummi
Y Helsinki – Siuntio
Z Helsinki – Lahti (– Kouvola)
Liikenne > Lähijunat > Pisararata

Suunnitteilla oleva Pisararata laajentaisi lähiliikennettä Helsingin keskustassa. Radan valmistuessa osa lähijunalinjoista jatkaisi Pasilasta maan alle, kiertäen päärautatieaseman ali Töölön ja Hakaniemen kautta takaisin Pasilaan.
Liikenne > Raitiovaunut

Helsingin raitioliikennettä liikennöi Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy. Suomen pisimpään yhtäjaksoisesti toiminnassa oleva raitioverkosto kuuluu HSL:n järjestelmään. Helsingin raitiovaunuliikenne alkoi vuonna 1891.
2010-luvun loppuvaiheen lippu- ja informaatiouudistuksen yhteydessä raitiovaunuihin tuli muiden liikennevälineiden ohella pysäkkikuulutukset.