stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Tulityö

Tulityö on työtä, jossa syntyy kipinöitä tai jossa käytetään liekkiä tai muuta lämpöä ja joka aiheuttaa palovaaraa. Tulityöt on luokiteltu pelastuslaissa erityistä vaaraa aiheuttavaksi työksi. Tilapäisellä tulityöpaikalla tulityön tekijällä tulee olla tulityökortti, vakituisella tulityöpaikalla kortti ei ole pakollinen. [lähde? ] Tulitöiden tekemistä ohjaavat pelastuslain lisäksi työturvallisuuslaki, SFS 5900 -standardi sekä vakuutetuissa kohteissa vakuutusyhtiöiden suojeluohjeet. Säädökset ohjaavat työskentelyä tilapäisellä tulityöpaikalla.
Pelastuslain (379/2011) yleisiä velvollisuuksia koskevan 2. luvun 5. pykälässä Varovaisuus tulen käsittelyssä todetaan, että: ”Ryhdyttäessä tulityöhön tai sellaiseen korjaustyöhön tai muuhun työhön, jonka johdosta tulipalon tai muun onnettomuuden vaara tuntuvasti lisääntyy, on huolehdittava riittävistä varotoimista.”
Pelastuslain yksityiskohtaisissa perusteluissa kerrotaan tarkemmin lain edellyttämistä riittävistä varotoimista. Perusteluissa viitataan Tulitöistä aiheutuvien henkilö- ja omaisuusvahinkojen torjumisesta on annettuun standardiin SFS 5900:2011 (Tulitöiden palo-turvallisuus asennus-, huolto- ja korjaustöissä) Standardi sisältää ohjeita tulitöitä tekeville ja valvoville henkilöille ja siinä on määritelty tulitöissä tarvittavia turvatoimia.”
Standardin kanssa samansisältöiset ohjeet on laatinut myös vakuutusala.
Finanssialan Keskusliiton Tulityöt suojeluohje 2016 mukaan tulitöitä ovat muun muassa sähkö- ja kaasuhitsaustyöt, kaasujuotostyöt, kuumailmapuhallintyöt, polttoleikkaustyöt sekä metallien hionta ja katkaisu laikkaleikkaimella.
Em. säädösten mukaan ennen tulitöiden aloittamista tulee kohteessa suorittaa vaarojen arviointi ja tarvittavien turvallisuustoimenpiteiden toteutus. Tehdyt toimenpiteet käyvät ilmi kirjallisesta tulityöluvasta. Luvan myöntäjällä ja tulitöitä tekevällä pitää olla voimassa oleva tulityökortti. Tulityökortin saa käymällä päivän mittaisen tulitöiden turvallisuuskoulutuksen. Koulutuksen sisältöä ohjaa ja kehittää Tulityötoimikunta, johon kuuluu edustajia Suomen Pelastusalan Keskusjärjestöstä, Suomen Palopäällystöliitosta, Rakennusliitosta, Kattoliitosta ja Finanssialan Keskusliitosta.
Tulitöihin liittyviä käsitteitä

Vakituinen tulityöpaikka
Tilapäinen tulityöpaikka
Katto- ja vedeneristysalan tulityöt
Tulityösuunnitelma
Tulitöistä aiheutuvien vaarojen selvitys ja arviointi
Tulityölupa
Tulitöiden turvallisuustutkinto
Katto- ja vedeneristysalan tulitöiden turvallisuustutkinto
Tulityökortti
Katto- ja vedeneristysalan tulityökortti
Mankala

Mankala voi tarkoittaa seuraavia:
Paikkoja

Mankala, asuntoalue Isokydön kaupunginosassa Järvenpäässä
Mankala, kylä Iitissä
Mankalan kosket, ryhmä Kymijoen koskia Iitissä
Mankalan voimalaitos, Mankalan koskiin rakennettu voimalaitos
Mankalan rautatieasema, lakkautettu rautatieasema Lahden-Kouvolan radalla Iitin Mankalassa
Muita merkityksiä

Oy Mankala Ab, voimalaitosyhtiö
Mankala-periaate, toimintatapa, jossa useat yhtiöt perustavat voittoa tavoittelemattoman osakeyhtiön yhteistä tarkoitusta varten
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, joka luettelee monimerkityksisen käsitteen eri merkitykset tai useita eri henkilöitä. Artikkelisivuja, joiden nimessä tai tekstissä lukee ”Mankala”, voi hakea sivunnimihaulla, laajalla sivunnimihaulla tai tekstihaulla.
Täplätoka

| Täplätoka> Uhanalaisuusluokitus |
| --- | --- |
 Äärimmäisen uhanalainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Yläluokka::  Luukalat Osteichthyes
Luokka::  Viuhkaeväiset Actinopterygii
Alaluokka::  Neopterygii
Lahko::  Hammaskarppikalat Cyprinodontiformes
Alalahko::  Cyprinodontoidei
Heimo::  Toat Goodeidae
Suku::  Allotoca
Laji::  maculata
Kaksiosainen nimi
 Allotoca maculata  Smith & Miller, 1980 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täplätoka (Allotoca maculata) on äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Se elää vain Meksikossa makeassa vedessä.
Täplätoka elää matalissa, rehevissä vesistöissä jotka saattavat pitkinä kuivina kausina kuivua lähes kokonaan haiseviksi mutalammikoiksi. Alueella on pulaa viljelysmaasta, ja on uhkana, että nämä pienet lammikot kuivatetaan viljelyskäyttöön. Kaloja on menestyksellisesti viljelty vankeudessa, mutta on epävarmaa, onko luonnossa enää villejä yksilöitä.
Täplätoan vartalo on perusväriltään harmahtava. Kyljessä on epäselvä vaakaraita ja himmeitä pystyjuovia. Lajinimen antanut täplä erottuu tummana ja selvärajaisena noin kaksi senttimetriä pyrstöstä eteenpäin. Itse kala jää alle seitsemän senttimetriä pitkäksi.
Mahdolliset maailmat

Mahdollisten maailmojen käsitettä käytetään filosofiassa ja modaalilogiikassa ilmaisemaan modaliteetteja (kuten mahdollisuus, välttämättömyys) koskevia väittämiä. Mahdollisista maailmoista puhuttaessa jokaista erillistä tapaa, jollainen maailmasta olisi voinut tulla tai jollainen siitä voi tulla, pidetään erillisenä mahdollisena maailmana. Aktuaalisen maailman katsotaan olevan yksi kaikista mahdollisista maailmoista: se maailma jossa elämme.
Mahdollisia maailmoja voidaan käyttää malleina, joiden avulla modaliteetteja koskevia väittämiä voidaan analysoida. Esimerkiksi väittämä ”maapallo on pyöreä” ei vielä kerro (1) olisiko mahdollista, että maalla olisi joku toinen muoto, eikä (2) onko välttämätöntä, että maapallo on pyöreä. Mahdollisia maailmoja käyttämällä voidaan tehdä erilaisia ajatuskokeita modaliteetteihin liittyen. Yksinkertaistetusti, jonkin asiantilan mahdollisuus tarkoittaa sitä, että asiantila vallitsee (on totta) ainakin yhdessä kaikista mahdollisista maailmoista, ja jonkin asiantilan välttämättömyys tarkoittaa sitä, että asiantila vallitsee (on totta) kaikissa mahdollisissa maailmoissa.
Nykyisin mahdollisia maailmoja hyödynnetään useissa filosofisissa keskusteluissa, esimerkkeinä filosofiseen zombiin sekä fysikalismiin ja supervenienssiin liittyvä argumentointi mielenfilosofiassa. Mahdollisten maailmojen tarkasta ontologisesta asemasta on erimielisyyksiä, samoin aktuaalisen maailman ja kaikkien muiden mahdollisten maailmojen ontologisen aseman eroavaisuuksista, jos sellaisia on.
Historiaa

Ajatus mahdollisista maailmoista liitetään usein Gottfried Leibniziin, joka puhui mahdollisista maailmoista ajatuksina Jumalan mielessä ja väitti, että nykyinen maailmamme on paras kaikista mahdollisista maailmoista. Ajatus voidaan kuitenkin löytää jo muun muassa Lucretiukselta, Averroekselta ja Johannes Duns Scotukselta.
Mahdollisten maailmojen semantiikasta on tullut erityisesti analyyttisessä filosofiassa yleinen aihe. Se kehittyi 1950-luvulla, erityisesti kun sitä alettiin hyödyntää aleettisten modaliteettien (mahdollisuus, välttämättömyys, kontingenssi) lisäksi myös muiden vastaavankaltaisten tapausten tutkimisessa (kuten deonttinen logiikka, episteeminen logiikka, doksastinen logiikka, preferenssilogiikka ja temporaalilogiikka). Termin nykyisen käytön pioneereja on Saul Kripke. Suomalaisista filosofeista alaa ovat tutkineet erityisesti Georg Henrik von Wright ja Jaakko Hintikka.
Mahdollisten maailmojen semantiikka

Mahdollisia maailmoja voidaan käyttää tarjoamaan semantiikka mahdollisuutta ja välttämättömyyttä koskeville väittämille. Voidaan katsoa, että jokainen väittämä on joko totta tai epätotta annetussa mahdollisessa maailmassa; tällöin väittämän modaalinen tila voidaan ymmärtää tarkastelemalla niitä mahdollisia maailmoja, joissa se on tosi, ja niitä mahdollisia maailmoja, joissa se on epätosi. Tällöin voidaan tehdä seuraavanlaisia tulkintoja:
Todet väittämät ovat väittämiä, jotka ovat tosia aktuaalisessa maailmassa (esimerkiksi ”Tarja Halosesta tuli Suomen presidentti vuonna 2000”).
Epätodet väittämät ovat väittämiä, jotka ovat epätosia aktuaalisessa maailmassa (esimerkiksi ”Paavo Väyrysestä tuli Suomen presidentti vuonna 2000”).
Mahdolliset väittämät ovat väittämiä, jotka ovat tosia ainakin yhdessä mahdollisessa maailmassa (esimerkiksi ”Esko Ahosta tuli Suomen presidentti vuonna 2000” - huom. Aho oli ehdokkaana).
Kontingentit väittämät ovat väittämiä, jotka ovat tosia joissakin mahdollisissa maailmoissa ja epätosia joissakin toisissa mahdollisissa maailmoissa (esimerkiksi ”Tarja Halosesta tuli Suomen presidentti vuonna 2000”, mikä on kontingentisti tosi, ja ”Esko Ahosta tuli Suomen presidentti vuonna 2000”, mikä on kontingentisti epätosi).
Välttämättömät väittämät ovat väittämiä, jotka ovat tosia kaikissa mahdollisissa maailmoissa (esimerkiksi ”2 + 2 = 4”, ”kaikki poikamiehet ovat naimattomia”).
Mahdottomat väittämät (tai välttämättä epätodet väittämät) ovat väittämiä, jotka eivät ole tosia missään mahdollisessa maailmassa (esimerkiksi ”Matti ja Maija ovat toisiaan pidempiä yhtä aikaa”).
On huomattava, että tämän seurauksena kaikki välttämättömät väittämät ovat myös mahdollisia väittämiä, ja luonnollisesti myös tosia väittämiä.
Mahdollisten maailmojen semantiikasta johdettu systemaattinen teoria syntyi 1950-luvulla Saul Kripken ja hänen työtoveriensa töiden myötä. Termiä ”mahdollisten maailmojen semantiikka” käytetään usein synonyyminä Kripke-semantiikalle, mutta tätä pidetään laajalti virheellisenä: Kripke-semantiikkaa voidaan käyttää muiden kuin aleettisten modaliteettien analysointiin, esimerkiksi deonttisessa logiikassa. Kripke-semantiikka ei myöskään oleta modaalisen realismin totuutta, minkä mahdollisten maailmojen kieli joidenkin näkemysten mukaan olettaa.
Mahdolliset maailmat ja monien maailmojen tulkinta

Mahdollisten maailmojen käsitettä on joskus verrattu kvanttimekaniikan monimaailmatulkintaan, ja ne yhdistetään usein virheellisesti. Monien maailmojen tulkinta on yritys tarjota tulkinta epädeterministisille prosesseille ilman oletusta aaltofunktion romahduksesta, kun taas mahdollisten maailmojen teoria on yritys tarjota tulkinta modaalisille väittämille. Monien maailmojen tulkinnassa aaltofunktion romahdusta tulkitaan kvanttisuperpositioiden avulla. Identtisiä ”rinnakkaisuniversumeja” voi olla ääretön määrä, ja joidenkin fyysikoiden mukaan ne ovat ”aktuaalisesti” olemassa. Monien maailmojen tulkinta ei siis ota kantaa modaliteetteihin liittyviin kysymyksiin, joita mahdollisten maailmojen teoriat käsittelevät.
Koska sekä mahdolliset maailmat että monien maailmojen tulkinta ovat edelleen osittain kiistanalaisia, on luonnollista, että niiden väliset suhteet ovat myös kiistanalaisia. Mahdollisten maailmojen ja kvanttiteoreettisten maailmojen välillä voidaan kuitenkin nähdä joitakin ratkaisevia eroja:
Kvanttiteoreettisten maailmojen tilat ovat lomittuneita tai toisiinsa kietoutuneita[lähde? ], kun taas mahdollisten maailmojen lomittuminen ei ole mielekästä.
Monien filosofien mielestä on mahdollista, että on olemassa mahdollisia maailmoja jotka ovat mahdollisia loogisesti mutta eivät fyysisesti, kun taas kaikki kvanttiteoreettiset maailmat ovat fyysisesti mahdollisia.
Aiheesta muualla

Halonen, Ilpo: Mahdollisten maailmojen semantiikan synty ja kehitys
Menzel, Christopher: Possible Worlds The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Yagisawa, Takashi: Possible Objects The Stanford Encyclopedia of Philosophy. The Metaphysics Research Lab. Stanford University. (englanniksi)
Täplätikkanen

| Täplätikkanen |
| --- | --- |

Uhanalaisuusluokitus
 Elinvoimainen  
  
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Selkäjänteiset Chordata
Alajakso::  Selkärankaiset Vertebrata
Luokka::  Linnut Aves
Lahko::  Tikkalinnut Piciformes
Heimo::  Tikat Picidae
Suku::  Tikkaset Picumnus
Laji::  pygmaeus
Kaksiosainen nimi
 Picumnus pygmaeus  (M. Lichtenstein, 1823) 
Katso myös
   Täplätikkanen Wikispeciesissä   Täplätikkanen Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK: 
Täplätikkanen (Picumnus pygmaeus) on Brasilian kotoperäinen tikka. Sen esiintymisalue käsittää maan itäosan Maranhãosta ja Piauísta itään Pernambucoon, sekä etelään Goiásiin ja Minas Geraisin pohjoiskolkkaan. Martin Lichtenstein kuvaili lajin holotyypin Bahiasta vuonna 1823.
Luttu (järvi Juupajoella)

| Luttu |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°45′25″N, 24°27′10″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  salmi Mellinselkään 
Järvinumero:  35.752.1.006
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  88,9 m  
Rantaviiva:  4,537 km  
Pinta-ala:  50,402 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiLuttu 
Luttu  on Pirkanmaalla Juupajoen Salokunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä sekä 800 metriä leveä. Se sijaitsee keskellä kulttuurimaisemaa ja ympäröivät pellot ulottuvat rannoille asti. Järven eteläpäässä kohoaa yli 60 metrin korkeuteen Kiperänvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata tai eteläosassa metsämaata. Järven ympäristössä sijaitsee haja-asutusta 20 taloutta, josta alle 10 on maatiloja. Taloudet muodostavat Salokunnan kylän ja Kihlalan kulmakunnan, joka siihen sisältyy. Rannoille on lisäksi rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa tai rantasaunaa. Niille tulee tie viereisiltä yhdysteiltä 3413 tai 14289.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,9 metriä mpy. Järvi on syrjässä valuma-alueen pääuoman virtauksista ja siihen on johdettu vain joitakin peltoaukean kuivatusojista. Järven yhteys Mellinselkään on kaakkoispäässä, missä sijaitsee kapea salmiyhteys yhdystien 3413 maantiesillan alitse.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa järven nimenä oli Lutunjärvi, mutta seuraavassa kartassa oli sen tilalla Luttu. Kiperänvuoren rannoilla oli vielä peltopalstoja vuoden 1986 kartassa, jotka on nykyään metsitettynä.
Mankalan kosket

Mankalan koskien Tolppakoski vuonna 1912.
Mankalan kosket ovat Iitissä Kymijoessa olleet viisi koskea, Harakkakoski, Mustakoski, Tolppakoski, Vähäkäyrä ja Isokäyrä, jotka hävisivät näkyvistä, kun niiden alapuolella olevaan Kaurakoskeen valmistui 1952 Mankalan voimalaitos ja vesi nousi useita metrejä.
Koskilla on kuvattu kymmenen elokuvaa, muun muassa elokuvia Koskenlaskijan morsian ja Koskenkylän laulu. Koskenkylän laulussa Tauno Palo oli vähällä hukkua, kun lautta lähti omille teilleen. 1900-luvun alussa kosket kuvattiin kahdelle lyhytfilmille, joista toinen edusti Suomea Berliinin matkailunäyttelyssä 1911.
Elokuvat

Iitissä ennen voimalaitoksen rakentamista kuvatut elokuvat:
Finland, Atelier Apollon 1911 tuottama dokumenttielokuva Berliinin matkailunäyttelyyn
Finlandia, ohjaus Erkki Karu ja Eero Leväluoma (1922)
Koskenlaskijan morsian, ohjaaja Erkki Karu (1923)
Muurmanin pakolaiset, ohjaaja Erkki Karu (1927)
Tukkijoella, ohjaus Axel Slangus ja Wilho Ilmari (1928)
Kahden tanssin välillä, ohjaus Waldemar Wohlström (1930)
Tukkipojan morsian, ohjaus Erkki Karu (1931)
Koskenlaskijan morsian, ohjaus Valentin Vaala (1937)
Tukkijoella, ohjaus Kalle Kaarna (1937)
Laulu tulipunaisesta kukasta, ohjaus Teuvo Tulio (1938)
Koskenkylän laulu, ohjaus Ilmari Unho (1947)
Hornankoski, ohjaus Teuvo Tulio ja Roland af Hällström (1949)
Rosvo Roope, ohjaus Hannu Leminen (1949)
Aiheesta muualla

Iitti, Länsi-Kymen kulttuuritie (Arkistoitu – Internet Archive)
Luettelo elokuvista, jotka on ensiesitetty Disney Channel -kanavalla

Tämä on luettelo Disneyn julkaisemista elokuvista, jotka on ensiesitetty Disney Channel -kanavalla. Niitä kutsutaan nimellä Disney Channel Original Movies, aiemmin nimillä Disney Channel Premiere Films ja Premiers. Useimmat Disney Channel -kanavan ohjelmistossa olleet elokuvat on julkaistu VHS- tai DVD-formaatissa.
1980-luku > 1983

Tiger Town
1980-luku > 1984

Gone Are the Days
Love Leads the Way
1980-luku > 1985

Lots of Luck
The Undergrads
The Blue Yonder
1980-luku > 1986

Disney's Treasure Island
The Parent Trap II
Spot Marks the X
Down the Long Hills
Fluppy Dogs
Mr. Boogedy
1980-luku > 1987

Strange Companions
Anne of Avonlea: The Continuing Story of Anne of Green Gables
Not Quite Human
The Christmas Visito
1980-luku > 1988

Save the Dog
Himalajan kätköissä
Ollie Hopnoodle’s Haven of Bliss
A Friendship in Vienna
Askel aikuisuuteen
Goodbye, Miss 4th of July
1980-luku > 1989

Not Quite Human II
1990-luku > 1990

Lantern Hill
Chips, the War Dog
Mother Goose Rock 'n' Rhyme
Back Home
The Little Kidnappers
Back to Hannibal: The Return of Tom Sawyer and Huckleberry Finn
1990-luku > 1991

Bejewelled
Perfect Harmony
Mark Twain and Me
1990-luku > 1992

Ei aivan ihminen
1990-luku > 1993

The Ernest Green Story
Spies
Heidi
1990-luku > 1994

On Promised Land
The Whipping Boy
1990-luku > 1995

Heavyweights
The Old Curiosity Shop
Escape to Witch Mountain
The Four Diamonds
1990-luku > 1996

The Little Riders
Nightjohn
Susie Q
Wish Upon A Star
1990-luku > 1997

The Paper Brigade
Northern Lights
Under Wraps
1990-luku > 1998

Onnenkoira
Kipinöitä pyörissä
Halloweentown - taikuuden kaupunki
1990-luku > 1999

Zenon: Girl of the 21st Century
Can of Worms
The Thirteenth Year
Smart House
Johnny Tsunami
Genius
Don't Look Under the Bed
Horse Sense
2000-luku > 2000

Up, Up, and Away
The Color of Friendship
Alley Cats Strike
Rip Girls
Miracle in Lane 2
Stepsister from the Planet Weird
Ready to Run
Quints
The Other Me
Mom's Got a Date with a Vampire
Phantom of the Megaplex
The Ultimate Christmas Present
2000-luku > 2001

Zenon: The Zequel
Motocrossed
The Luck of the Irish
Hounded
Jett Jackson: The Movie
The Jennie Project
Jumping Ship
The Poof Point
Halloweentown II
Twas the Night
2000-luku > 2002

Double Teamed
Kelly keksii keinot
Tru Confessions
Get a Clue
Gotta Kick It Up!
Delfiinikesä
The Scream Team
2000-luku > 2003

You Wish!
Right on Track
The Even Stevens Movie
Eddie's Million Dollar Cook-Off
The Cheetah Girls
Full-Court Miracle
2000-luku > 2004

Pixel Perfect
Going to the Mat
Zenon: Z3
Stuck in the Suburbs
Tiger Cruise
Halloweentown High
2000-luku > 2005

Now You See It...
Buffalo Dreams
Kim Possible: Päättäjäispainajainen
Jääkenttien kuningatar
Life Is Ruff
The Proud Family Movie
Twitches
2000-luku > 2006

High School Musical
Cow Belles
Wendy Wu: Homecoming Warrior
Kaikki alkoi päiväkirjasta
The Cheetah Girls 2: When in Spain
Return to Halloweentown
2000-luku > 2007

Jump in!
Johnny Kapahala: Back on Board
High School Musical 2
Twitches Too - Noitasiskojen paluu
2000-luku > 2008

Hannah Montana & Miley Cyrus: Best of Both Worlds Concert
Minutemen
Camp Rock
The Cheetah Girls: One World
2000-luku > 2009

Hannah Montana: The Movie
Sisäinen sankari
Pete lainahöyhenissä
Operaatio Prinsessa
Waverly Placen velhot
2000-luku > 2010

Camp Rock 2: The Final Jam
Avalon High
Nörtti Uljas
Frenemies
Radio Rebel
Lemonade Mouth
StarStruck
16 Wishes
2000-luku > 2011

The Suite Life Movie
Lemonade Mouth
Seikkailu New Yorkissa
Kommellusten joulu
2000-luku > 2012

Let It Shine
Monsterijahti
Ukko Goriot

| Ukko Goriot> Le Père Goriot |
| --- | --- |

Alkuperäisteos
Kirjailija:  Honoré de Balzac
Kieli:  ranska
Genre:  romaani
Julkaistu:  1835
Suomennos
Suomentaja:  Eino Voionmaa
Kustantaja:  WSOY
Julkaistu:  1927
Sivumäärä:  367
Löydä lisää kirjojaKirjallisuuden teemasivulta
Ukko Goriot (ransk. Le Père Goriot) on vuonna 1835 ilmestynyt ranskalaisen Honoré de Balzacin teos. Sen suomensi vuonna 1927 Eino Voionmaa. Sitä pidetään yhtenä Balzacin tärkeimmistä ja tunnetuimmista teoksistakenen mukaan?.
Romaanin tapahtumapaikkana on täysihoitola Pariisissa vuonna 1819. Kirjan tarina seuraa kolmea henkilöä, ukko Goriot’ta, salaperäistä herra Vautrinia ja oikeustieteen opiskelijaa Eugène de Rastignacia. Henkilöt kuvaavat elämän eri vaiheita ja yhteiskunnan eri luokkia.
Kirjallisuutta

Balzac, Honoré de: Ukko Goriot.  (Le père Goriot, 1835.) Suomentanut Eino Voionmaa (1927). Suomennoksen kielellisesti uudistanut Riitta Raikamo (1968)  Hämeenlinna:  Karisto, 1985.  ISBN 951-23-2175-0.
Aiheesta muualla

Ukko Goriot Gutenberg-projektissa. (englanniksi)
Ukko Goriot Internet Archivessa.
Ukko Goriot äänitiedostoina. (ranskaksi)
Maltti ja Valtti

Liikennepuistokonstaapelit Maltti ja Valtti ovat fiktiivisiä hahmoja, jotka perustuvat näyttelijä Jerry Mikkelisen alkuperäisideaan. Maltti ja Valtti ovat tulleet erityisesti tunnetuiksi Yle TV2:n lastenohjelmista.
Televisio- ja radio-ohjelmat

Maltti ja Valtti ovat seikkailleet säännöllisesti Pikku Kakkosessa vuodesta 2008. Vuonna 2015 he esiintyivät myös Ylen perinteisessä joulukalenterissa.
Keväällä 2015 äänitettiin Yleisradiolle kymmenen jaksoa Maltin ja Valtin minikuunnelmia. Kuunnelmien käsikirjoittaja oli Jerry Mikkelinen, näyttelijöinä Jerry Mikkelinen (Maltti) ja Jussi Ollila (Valtti) ja ohjaajana Lasse Verkko.
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
|  Jerry Mikkelinen  | … |  Maltti   |
|  Jussi Ollila  | … |  Valtti   |
|  Elina Rintala  | … |  Poliisipäällikkö Anjala   |
|  Heikki Railevirta  | … |  Qvaara   |
|  Emilia Kokko  | … |  Hoppu   |
|  Leena Lampela  | … |  Päivystäjän ääni   |
Kirjat

Maltista ja Valtista on tehty myös lastenkirjoja. Syksyllä 2014 ilmestyi kuvakirja Maltti ja Valtti: Tehtävä mummolassa. Toinen kuvakirja Maltti ja Valtti: Melkein autiolla saarella julkaistiin syyskuussa 2015. Kirjat on kuvittanut Teemu Åke ja julkaissut Schildts & Söderströms.
Musiikki ja esiintymiset

Maltti ja Valtti ovat tehneet myös musiikkia. Kappaleiden säveltäjiä ja sanoittajia ovat Jussi Ollila ja Jerry Mikkelinen.
Maltti ja Valtti ovat esiintyneet live-tapahtumissa ja -tilaisuuksissa vuodesta 2009. Hahmot ovat esiintyneet niin pienissä kuin isoissa tapahtumissa (mm. Puistoblues, Hamina Tattoo). Tuotannosta vastaa Kulttuuriosuuskunta Kaje.