stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Piikkiön rautatieasema
Kuvagalleria

Vanha postikortti noin 1920/1910-luvulta, jossa kuvituksena Piikkiön rautatieasema
Robert Kokkola, Piikkiön rautatieaseman pitkäaikainen asemapäällikkö, hänen aikanaan perustettiin Piikkiön asemapuisto
Asemapäällikkö Robert Kokkolan perhettä asemapuistossa kesällä 1918
Aseman ulkorakennuksen edessä tuntematon nainen asemapäällikön kanoja ruokkimassa 1930-luvulla
Rautatieaseman asemapäällikön sali, taustalla Robert Kokkola vaimonsa Edlan kanssa
Asemapäällikkö Elis Nyholmin perhe rautatieaseman sisätiloissa kuvattuna. Kuva otettu 7.5.1934
Rautatieaseman makasiinin kulmaus 1930-luvulta, henkilöt tuntemattomia
Tuntematon pieni poika Piikkiön rautatieaseman radanpuoleisen sisäänkäynnin edessä, päässään asemapäällikön lakki
Piikkiön rautatieasema 1960-luvun lopulla
Asema vuonna 1963
Valtion rautateiden henkilöllisyystodistus 1960-luvulta Piikkiöstä, omistaja Senja Helin
Piikkiön rautatieasemaa vastapäätä sijainnut makasiini
Ratapihaonnettomuus 7.10.1966
Piikkiöläiset tutkimassa onnettomuuden jälkiä
Perhe ylittämässä tien kohti Piikkiön rautatieasemaa. Huomaa kapea polku raiteiden yli.
Piikkiön rautatieaseman aukioloajat 1970-luvulla
Piikkiön rautatieaseman puominosturi
Piikkiön rautatieasema vuonna 2008, ikkunat ovat vielä laudoittamatta ja rakennus on vuokrakäytössä
Höyryveturi Ukko-Pekka saapumassa Piikkiön asemalle vuonna 2017
Ratapihaa vuonna 2017 ja alkuperäistä mukulakiveystä
Piikkiön rautatieasema radan puolelta kuvattuna vuonna 2020
Yksi asemarakennuksen huoneista, joka vuoden 1922 muutossuunnitelmassa on osoitettu Postin tilaksi
Aseman odotustila vuonna 2017
Ootrausta vanhan maalin alla asemarakennuksessa
Pariovet aseman sisätiloissa
Asemarakennuksen vieressä sijaitseva ulkorakennus
Asemarakennuksen maakellari
Piikkiön rautatieaseman makasiinirakennus
Piikkiön asemapuisto toukokuussa 2022
Piikkiön rautatieasema vuonna 2022 kesällä
Ratapihan vaihdetöitä heinäkuussa 2020
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Piikkiön rautatieasema Wikimedia Commonsissa
Kuvia Piikkiön rautatieasemasta ja sen lähirata-alueilta Vaunut.org -sivustolla
Kuvia Piikkiön rautatieaseman sisätiloista vuodelta 2015 Kaarina-lehden artikkelissa
Kuvassa asemapäällikkö Robert Kokkola. Etualalla näkyvässä asemakyltissä paikannimi myös kyrillisillä kirjaimilla Пийккие. Kuva on siis otettu sortokaudella vuosien 1907–1917 välissä, koska tuolloin muiden kuin kaupunkiasemien nimissä tuli ensin olla aseman nimi suomeksi ja sen jälkeen venäjäksi.
Kuvassa asemapäällikkö Robert Kokkola perheineen aseman vanhan sisäänkäynnin edessä 1910-luvulla. 1920-luvun muutostöissä tämän sisäänkäynnin paikkaa muutettiin.
Piikkiön rautatiaseman asemakonttori ja sen kolme virkailijaa. Kuva otettu noin 1920-1930-luvulla.
Kuukausilippu Turusta Piikkiöön vuodelta 1939. Lipun omisti Yrjö Nikulainen, joka toimi Piikkiön aseman sähköttäjänä vuosina 1916–1920.
Piikkiön rautatieasema ja ratapihalla sijainnut Rautatiekirjakauppa. Kaupasta sai ostaa myös matkaoppaita rautateillä matkustamiseen.
Piikkiön rautatieasema 1970-luvulla.
Piikkiön ratapihan pahin onnettomuus sattui 7. lokakuuta 1966.
Piikkiön rautatieasema vuonna 2012, jolloin asemalla toimi kirpputori Leppäkerttu (kyltti rakennuksen seinässä).
Tuure Malmivirta (1898-1986), asemapäällikkönä 1952-1963.
Piikkiön asema toukokuussa 2017. Huomaa joidenkin ikkunoiden edessä olevat vesivanerit.
Piikkiön aseman ikkunan puuleikkauksia. Kuva vuodelta 2017.
Piikkiön rautatieaseman pohjapiirros ennen vuoden 1922 muutostöitä.
Asemapäällikö Robert Kokkolan perhe aseman sisätiloissa. Kuva on luultavasti vanhin säilynyt kuva rautatieaseman alkuperäisestä sisustuksesta. Tämä huone muutettiin asiakastilaksi vuoden 1922 muutostöissä.
Piikkiön rautatieaseman muutossuunnitelma vuodelta 1922.
Piikkiön rautatieaseman ja asemapuiston puistosuunnitelma vuodelta 1959.
Näkymä Asematieltä noin vuonna 1904, oikealla rautatieaseman kulma, vasemmalla valmisteilla oleva kirjurintupa.
Rajalammi

Rajalammi voi tarkoittaa seuraavia:
Rajalammi, lampi Janakkalassa
Rajalammi, lampi Lopen Räyskälässä
Rajalammi, järvi Orivedellä
Rajalammi, lampi Tammelan Kaukolannummella
Rajalammi, lampi Turpoonjoen alueella Tammelassa
Rajalammi, lampi Tampereen Vattulassa
Rajalammi, lampi Tampereen Vehokylässä
Rajalammi, lampi Rautajoen valuma-alueella Sastamalassa
Kiialan Rajalammi, lampi Janakkalassa
| --- | --- |
: Tämä on täsmennyssivu, jolla luetellaan useita samannimisiä järviä.
Raivo Nõmmik

Raivo Nõmmik on virolainen jalkapalloilija. Hän on pelannut maansa joukkueista ainakin JK Tallinna Kalevissa ja JK Viljandi Tulevikissa ja Suomessa Myllykosken Pallossa.  Ensimmäisen kerran maaottelussa Raivo Nõmmik voitti vuonna 1995, kun hänen maansa Viro pelasi naapurimaataan Latviaa vastaan.
Psará (kunta)

| Psará Psarán sankarillisen saaren kunta Ψαρά Δήμος Ηρωικής Νήσου Ψαρών |
| --- | --- |
 Kunnan sijainti
 Psará
 Koordinaatit: 38°33′N, 25°34′E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Egea
Alue:  Pohjois-Egean saaret
Alueyksikkö:  Chíos
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kunta
 – Kallikrates-koodi:  5703
Pinta-ala:  
 – Kokonaispinta-ala:  44,511 km²
Väkiluku (2011):  458
 – Asutus:  454
 – Väestötiheys:  10,29 as./km²
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Postinumero:  82x xx
Suuntanumero(t):  22740
Rekisterikilpi:  ΧΙ
 
 www.dimospsaron.gr 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Psará (kreik. Ψαρά) on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Ηρωικής Νήσου Ψαρών, Dímos Iroikís Nísou Psarón), joka sijaitsee Chíoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 44,511 neliökilometriä ja väkiluku 458. Psarán kylän väkiluku on 454 (vuonna 2011).
Kunta käsittää koko Psarán saaren. Sen lisäksi siihen kuuluvat seuraavat pienemmät saaret: Ágio Nikoláki, Antípsara, Daskaleió (Dakalió), Káto Nisí, Kokkinonísi, Mastrogiórgi, Mediakó ja Prasonísi.
Kunnan alkuperäinen nimi oli Psarán kunta (Δήμος Ψαρών, Dímos Psarón). Se sai viralliseksi nimekseen kunnianimen Psarán sankarillisen saaren kunta vuonna 2018. Kunnianimi perustuu siihen, että suurin osa Psarán asukkaista kuoli verilöylyssä Kreikan vapaussodassa vuonna 1824.
Kunnan osat

Psarán sankarillisen saaren kunta muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
| Kylä, kaupunki tai muu asutus | Väkiluku (2011) |  |
| --- | --- | --- |
| Ágio Nikoláki (saari) | 0 |  |
| Antípsara (saari) | 4 |  |
| Daskaleió (Dakalió) (saari) | 0 |  |
| Káto Nisí (saari) | 0 |  |
| Mastrogiórgi (saari) | 0 |  |
| Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen luostari (Moní Koimíseos Theotókou) | 0 |  |
| Prasonísi (saari) | 0 |  |
| Psará | 454 |  |
Yhteensä: 458
Aiheesta muualla

Δήμος Ηρωικής Νήσου Ψαρών. Psarán sankarillisen saaren kunnan verkkosivut. (kreikaksi)
Pohjois-Egean saarten alue
| --- | --- |
Chíoksen alueyksikkö:   Chíos  Oinoússes  Psará 
Ikarían alueyksikkö:   Foúrnoi Korseón  Ikaría 
Límnoksen alueyksikkö:   Ágios Efstrátios  Límnos 
Lesboksen alueyksikkö:   Länsi-Lesbos (Dytikí Lésvos)  Mytilíni 
Sámoksen alueyksikkö:   Anatolikí Sámos  Dytikí Sámos
Rainford Kalaba

| Henkilötiedot |
| --- | --- | --- |
Syntymäaika: 14. elokuuta 1986
Syntymäpaikka: Kitwe, Sambia
Pelipaikka: Keskikenttäpelaaja
Pituus: 176 cm
Seura
Seura: UD Leiria
Seurat
| Vuodet | Seura | O (M) |
| 2005   2005-2006   2006   2007   2008   2008-2009   2009- | Kitwe United FC   OGC Nice B   ZESCO United FC   Zanaco FC   ZESCO United FC   Gil Vicente FC   UD Leiria |   3 (0)         22 (4) |
Maajoukkue
| 2005- |  Sambia | 60 (10) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat.
| Mitalit> Maa:   Sambia.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Sambia.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Sambia.Miesten jalkapallo.AM-kilpailut  | Maa:   Sambia> Miesten jalkapallo. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Gabon-Päiväntasaajan Guinea 2012 | Jalkapallo |  |
Rainford Kalaba (s. 14. elokuuta 1986 Kitwe - 13. huhtikuuta 2024) on sambialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa portugalilaista UD Leiriaa. Kalaba on pelannut urallaan aiemmin mm. ZESCO United FC:ssä, jossa hän voitti Sambian Cupin vuonna 2006. Hän on edustanut Sambian maajoukkuetta vuodesta 2005 lähtien ja on ollut mukana Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2008 ja 2010.
Pyhän Marian kirkko (Barnetby)

| Pyhän Marian kirkko |
| --- | --- |
 Kirkko etelästä kuvattuna
Sijainti:  Barnetby, Lincolnshire
Koordinaatit:  53°34′3.36″N, 0°23′54.96″W
Kirkkokunta:  Englannin kirkko
Rakentamisvuosi:  1000-luku
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Marian kirkko (engl. St Mary's Church, Barnetby) on käytöstä poistettu kirkkorakennus Barnetbyn kylässä, Lincolnshiressa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se on Grade I -luokan suojelukohde, jonka hoidosta vastaa Churches Conservation Trust.
Laiva on myöhäiseltä 1000-luvulta ja torni 1100-luvulta. Puinen kahdeksankulmainen saarnastuoli on 1700- ja 1800-lukujen vaihteesta. Tornissa on kivestä veistettyjä pienten lasten ruumisarkkuja.
Pyhän Marian kirkko (Hopesay)

| Pyhän Marian kirkko (Hopesay) St Mary's Church |
| --- | --- |
 Kirkko kuvattuna luoteesta.
Sijainti:  Hopesay, Shropshire
Koordinaatit:  52°26′38.76″N, 2°53′59.64″W
Kirkkokunta:  Englannin kirkko
Hiippakunta:  Herefordin hiippakunta
Materiaali:  kalkkikivi
Tyylisuunta:  gotiikka
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Pyhän Marian kirkko on käytössä oleva Englannin kirkon kirkkorakennus Hopesayn kylässä Shropshiressa Englannissa, joka nimettiin Grade I -luokan suojelukohteeksi vuonna 1987. Se on rakennettu 1200-luvun alussa ja korjattu vuonna 1880. Tornin kaksoispyramidimainen katto valmistui 1600-luvulla.
Länsiseinällä on kuningas Yrjö III:n vaakuna, joka on vuodelta 1776. Yksi monumenteista on vaakunaa kannatteleva ovaalin muotoinen kivi, joka on omistettu vuonna 1751 kuolleelle Whitehall Harrisille.
Raingame

| ”Raingame” Streetwalkers |
| --- | --- | --- |

Singlen tiedot
 Albumilta: Downtown Flyers
 Äänitetty : Scorpio Sound
 Julkaistu: 1975
 Formaatti: 7" vinyyli
 Tuottaja(t): Streetwalkers
 Tyylilaji: rock, progressiivinen rock
 Levy-yhtiö: Vertigo
Raingame on Streetwalkersin single vuodelta 1975. Singlen kappaleet ovat yhtyeen esikoisalbumilta Downtown Flyers. Single on ilmestynyt Vertigo-levymerkillä ja luettelonumero on 6059 130.
Kappaleet

Raingame (Chapman / Whitney)
Miller (Chapman / Whitney)
Kappaleiden tekijät ovat esittävän yhtyeen laulaja Roger Chapman ja kitaristi Charlie Whitney.
Ääninäyte
Kooste (10%, 0:39) singlen nimikappaleesta ja kääntöpuolen kappaleesta "Miller". Tekijät ovat Roger Chapman ja Charlie Whitney.
Äänitiedostojen kuunteluohjeet
Pyhän Marian kirkko (Hadlow)

| Pyhän Marian kirkko St>  Mary's, Hadlow |
| --- | --- |

Sijainti:  Hadlow, Yhdistynyt kuningaskunta
Koordinaatit:  51°13′24″N, 0°20′22″E
Seurakunta:  Englannin kirkko
Lisää rakennusartikkeleitaArkkitehtuurin teemasivulla
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pyhän Marian kirkko (engl. St. Mary's Church, Hadlow) on Hadlowissa Englannissa sijaitseva kirkko, jonka English Heritage on luokitellut Grade II* -luokan rakennussuojelukohteeksi. Vanhimmat osat ovat 1100-luvun lopulta.
Kirkon pihalla on suojeltu muistomerkki 30 humalanpoimijalle, jotka hukkuivat 20. lokakuuta 1853 Hart Laken sillalla Medwayjoen tulvan aikana. English Heritage on listannut monumentin Grade II -luokan rakennussuojelukohteeksi
Puolivesiluteet

| Puolivesiluteet |
| --- | --- |

Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumalliset Eucarya
Kunta::  Eläinkunta Animalia
Pääjakso::  Niveljalkaiset Arhtropoda
Alajakso::  Kuusijalkaiset Hexapoda
Luokka::  Hyönteiset Insecta'
Lahko::  Nivelkärsäiset Hemiptera
Alalahko::  Luteet Heteroptera
Osalahko::  Puolivesiluteet Gerromorpha  Popov, 1971
Yläheimot ja heimot
 Gerroidea Vesimittarit  Vetiäiset  Hebroidea Punkkiaiset  Hydrometroidea Hiipparit  Mesovelioidea Kelliäiset 
Katso myös
   Puolivesiluteet Wikispeciesissä   Puolivesiluteet Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Puolivesiluteet (Gerromorpha) on luteisiin kuuluva osalahko. Siihen kuuluvat lajit elävät vesiympäristössä tai veden ja maan rajalla. Puolivesiluteisiin kuuluu varsin vaihteleva joukko lajeja.
Luokitus

Yläheimo Gerroidea
Heimo Vesimittarit Gerridae
Alaheimo Cylinrostethinae
Alaheimo Eotrechinae
Alaheimo Gerrinae
Alaheimo Halobatinae
Alaheimo Ptilomerinae
Alaheimo Rhagadotarsiinae
Alaheimo Trepobatiinae
Heimo Vetiäiset Veliidae
alaheimo Microveliinae
Alaheimo Perittopinae
Alaheimo Rhagoveliinae
Alaheimo Veliinae
Yläheimo Hebroidea
Heimo Punkkiaiset Hebridae
Alaheimo Hebrinae
Alaheimo Hyrcaninae
Yläheimo Hydrometroidea
Heimo Hiipparit Hydrometridae
Alaheimo Hydrometrinae
Yläheimo Mesovelioidea
Heimo Kelliäiset Mesoveliidae
Alaheimo Mesoveliinae
Aiheesta muualla

Miksi kalat eivät syö vesimittareita? Suomen Luonto 2013
http://tolweb.org/Gerromorpha/10811
R. Smg. Torricelli (1934)

| R>  Smg. Torricelli |
| --- | --- |

Aluksen vaiheet
Rakentaja:  Cantiere navali Franco Tosi, Taranto
Laskettu vesille:  27. maaliskuuta 1934
Tekniset tiedot
Uppouma:  970 t (pinnalla) 1 239 t (sukellus)
Pituus:  70,5 m
Leveys:  6,87 m
Syväys:  4,12 m
Koneteho:  3 000/1 100 hv
Nopeus:  17 solmua (sukellus) 8 solmua (pinnalla)
Miehistöä:  55
Aseistus
Aseistus:  2 × 100 mm/47 tykkiä 2 × 13,2 mm ilmatorjuntakonekivääriä 8 × 533 mm torpedoputkea
R. Smg. Torricelli (ital. Regia Submergible Torricelli) oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1934 vesille laskettu Archimede-luokan sukellusvene.
Valmistus

Alus tilattiin Cantiere navali Franco Tosilta Tarantosta. Se laskettiin vesille 27. maaliskuuta 1934.
Palvelus

Huhtikuussa 1937 Espanjan sisällissodassa Italia luovutti aluksen kansallismielisille, jotka liittivät sen laivastoonsa nimellä General Sanjurjo. Se poistettiin 1959 alusluettelosta.
Rantapohja

| Rantapohja |
| --- | --- |

Lehtityyppi:  päivälehti
Julkaisija:  Rantapohja Oy
Levikki:  7 899 (2016)
Perustettu:  1969
Päätoimittaja:  Pekka Keväjärvi
Kotikunta:  Oulu
Kotimaa:  Suomi
Sivukoko:  Tabloidi
Ilmestymistiheys:  ti, to
Kieli:  suomi
Aiheesta muualla
rantapohja.fi
Rantapohja on Pohjois-Pohjanmaalla ilmestyvä paikallinen sanomalehti. Se ilmestyy kaksi kertaa viikossa, tiistaisin ja torstaisin, ja sen levikki oli 7 899 kappaletta vuonna 2016. Lehteä julkaisee Rantapohja Oy, ja sen pääkonttori sijaitsee Haukiputaalla Oulussa. Lehti leviää Oulussa Haukiputaan lisäksi Kiiminkiin, Ylikiiminkiin, Yli-iihin ja Pateniemeen. Lehdellä on suuri lukijapeitto myös Iissä.
Puolivälinkangas

| Puolivälinkangas |
| --- | --- |
 Kaupungin kartta, jossa Puolivälinkangas korostettuna.
Kaupunki:  Oulu
Suuralue:  Puolivälinkankaan suuralue
Kaupunginosa nro:  61
Väkiluku:  2 480  31.12.2023
Työpaikkoja:  214 kpl   (31.12.2011)
Osa-alueet:  Puolivälinkangas, Yläsiirtola
Vuonna 1969 valmistunut Puolivälinkankaan vesitorni on näkyvä maamerkki.
Puolivälinkangas eli ”Puokkari” on yksi Oulun kaupunginosista ja Puolivälinkankaan suuralueen keskus. Se sijaitsee noin viisi kilometriä pohjoiseen Oulun keskustasta, valtatien 4 pohjoispuolella ja Pyykösjärven eteläpuolella. Puolivälinkankaalla asuu noin 3 000 asukasta. Suuri osa heistä asuu kaupungin omistamissa vuokrakerrostaloissa. Alueella on myös pääosin omistusasuntoja käsittäviä kerrostaloja. Lisäksi Puolivälinkangas käsittää suurehkon omakoti- ja rivitaloalueen.
Maastoltaan Puolivälinkangas on nimensä mukaisesti mäntykangasta. Siellä on Oulun ystävyyskaupungin Odessan kunniaksi perustettu Odessanpuisto. Alueella sijaitsee myös pururata.
Puolivälinkankaan vuonna 1975 rakennetun Pyhän Tuomaan kirkon on suunnitellut arkkitehti Juha Leiviskä.
Osa-alueet > Yläsiirtola

Yläsiirtola on osa-alue, joka sijaitsee Castrenin urheilukeskuksen pohjoispuolella Puolivälinkankaan keskuksen eteläpuolella. Käytännössä Yläsiirtolan alueen muodostavat Lammintien, Mustikkatien, Puolukkatien, Juolukkapolun ja Karpalotien varsilla sijaitsevat rakennukset. Oulun kaupunki on määrännyt Yläsiirtolan suojelualueeksi ja alueen rakennukset ovat tiukkojen säännösten alla.
Alueella on pääosin vanhoja puurakenteisia omakotitaloja, joista osa on rakennettu jo 1920-luvun taitteessa ja osa sotien jälkeen rintamamiestaloina. Alueella on myös muutama hiukan uudempi talo.
Aluetta pidetään usein virheellisesti omana kaupunginosanaan, vaikka virallisesti se on vain osa-alue.
Yläsiirtolaa on tehnyt tunnetuksi 1990-luvun alusta toiminut kansanmusiikkiyhtye Yläsiirtola Ramblers.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Puolivälinkangas Wikimedia Commonsissa
Oulun kaupunginosat ja suuralueet
| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Suuralueet | Kaupunginosat |  |
| 1. Keskusta | I Pokkinen • II Vaara • III Vanhatulli • IV Hollihaka • V Leveri • Myllytulli • Intiö • Raksila |  |
| 2. Höyhtyä | Höyhtyä • Karjasilta • Lintula • Mäntylä • Nokela |  |
| 3. Oulunsuu | Kontinkangas • Oulunsuu • Peltola • Värttö |  |
| 4. Kaukovainio | Hiironen • Kaukovainio |  |
| 5. Nuottasaari | Limingantulli • Nuottasaari • Äimärautio |  |
| 6. Kaakkuri | Kaakkuri • Kiviniemi • Metsokangas • Perävainio |  |
| 7. Maikkula | Hangaskangas • Heikkilänkangas • Iinatti • Juurusoja • Knuutila • Maikkula • Madekoski • Pikkarala |  |
| 8. Tuira | Hietasaari • Koskikeskus • Pikisaari • Toppilansaari • Tuira • Vihreäsaari |  |
| 9. Puolivälinkangas | Isko • Puolivälinkangas • Pyykösjärvi • Takalaanila • Välivainio |  |
| 10. Koskela | Alppila • Koskela • Taskila • Toppila |  |
| 11. Pateniemi | Rajakylä • Pateniemi • Herukka |  |
| 12. Kaijonharju | Kaijonharju • Kuivasjärvi • Liikanen • Linnanmaa • Ritaharju |  |
| 13. Myllyoja | Haapalehto • Hintta • Kirkkokangas • Kynsilehto • Laanila • Myllyoja • Parkkisenkangas |  |
| 14. Sanginsuu | Lapinkangas • Sanginjoki • Sanginsuu • Ulkosanki |  |
| 15. Korvensuora | Heikinharju • Korvenkylä • Korvensuora • Rusko • Ruskonselkä • Saviharju • Talvikangas |  |
| 16. Ylikiiminki | Jolos • Nuoritta • Vepsä • Vesala • Vuotto • Ylikiiminki |  |
| 17. Hiukkavaara | Haukkasuo • Hiukkavaara • Kivikkokangas · Niiles • Puolukkakangas • Saarela • Vanha Hiukkavaara |  |
| 20. Haukipudas | Haukipudas • Jokikylä • Martinniemi |  |
| 21. Kello | Kalimenkylä • Kello |  |
| 30. Kiiminki | Alakylä • Hannus • Huttukylä • Kiiminki |  |
| 31. Jääli | Jäälinkylä • Välikylä |  |
| 40. Oulunsalo | Kylänpuoli • Oulunsalo • Salonpää |  |
| 50. Yli-Ii | Pahkala • Tannila • Yli-Ii |  |
Puutalo Yläsiirtolassa.
Psathyrellaceae

| Psathyrellaceae |
| --- | --- |
 Kiillemustesieni (Coprinellus micaceus)
Tieteellinen luokittelu
Domeeni::  Aitotumaiset Eucarya
Kunta::  Sienet Fungi
Kaari::  Kantasienet Basidiomycota
Alakaari::  Avokantaiset Agaricomycotina
Luokka::  Varsinaiset avokantaiset Agaricomycetes
Alaluokka::  Agaricomycetidae
Lahko::  Agaricales
Heimo::  Psathyrellaceae  Vilgalys, Moncalvo & Redhead (2001)
Katso myös
   Psathyrellaceae Wikispeciesissä   Psathyrellaceae Commonsissa 
Infobox OKNimi-testi OK: 
Psathyrellaceae on Agaricales-lahkoon kuuluva sieniheimo. Heimo on kosmopoliitti. Itiöpöly on tummanruskeaa, purppuranruskeaa tai mustaa.
Ekologia

Psathyrellaceae-sienet kasvavat usein lahoavalla puuaineksella, karikkeella, humuksessa tai mullassa. Suurin osa Psathyrellaceae-heimon sienistä on saprotrofeja, mutta jotkin harvat lajit loisivat muilla helttasienillä. Elinympäristöä voivat olla metsät, suot ja ruohikot.
Luokittelu

Psathyrellaceae sisältää sieniä, jotka aiemmin luokiteltiin Coprinaceae-heimoon yhdessä suomumustesienen (Coprinus comatus) sukuisten lajien kanssa. Suomumustesienet ovat kuitenkin läheisempää sukua Agaricaceae-heimolla, ja siksi Psathyrellaceae erotettiin omaksi heimokseen vuonna 2001.
Luokittelu > Suvut

Heimo sisältää seuraavat suvut:
Albocoprinus
Britzelmayria
Candolleomyces
Hapramustesienet (Coprinellus)
Hämymustesienet (Coprinopsis)
Suomuhaprakkaat (Cystoagaricus)
Hausknechtia
Heteropsathyrella
Tupashaprakkaat (Homophron)
Iugisporipsathyra
Jymyhaprakkaat (Kauffmania)
Lacrymaria
Narcissea
Olotia
Varjomustesienet (Parasola)
Haprakkaat (Psathyrella)
Punjabia
Tulosesus
Parkahaprakkaat (Typhrasa)
Luokittelu > Fylogenia

Kladogrammi useimmista Psathyrellaceae-heimon suvuista:
Raivo Järvi

Raivo Järvi (2011)
Raivo Järvi (23. joulukuuta 1954 Pärnu ‒ 17. kesäkuuta 2012) oli virolainen kuvittaja, toimittaja ja poliitikko, joka kuului liberaaliin Viron reformipuolueeseen.
Järvi oli jäsenenä X, XI ja XII Riigikogussa. Hän opiskeli Viron taideinstituutissa ja on työstänyt muun muassa kuvituksia kirjoihin. Raivo Järvellä oli urallaan useita suosittuja radio- ja televisio-ohjelmia, joiden ansiosta virolaiset tunsivat hänet lempinimellä ”Onu Raivo” (Raivo-eno).
Järvi opiskeli Viron taideakatemiassa. Vuodesta 1983 vuoteen 2003 hän työskenteli freelanceartistina. Hän kuvitti enemmän kuin 22 kirjaa ja kirjoitti ja kuvitti yhden lastenkirjan.
Järvi esiintyi televisio- ja radio-ohjelmissa, joista tunnetuimmat olivat Kõige Suurem Sõber ja Onu Raivo Jutupliiats sekä esiintyi Radio Kuku -kanavalla showssaan Onu Raivo rännakud.
Järvi oli naimisissa Tatjana Järven (ballerina) kanssa, ja hänellä on edellisestä avioliitostaan yksi poika. Hän kuoli lyhytaikaiseen sairauteen 17. kesäkuuta 2012.
Aiheesta muualla

Raivo Järven esittely Riigikogun sivuilla
Rajalakshmi Engineering College

| Rajalakshmi Engineering College |
| --- | --- |
  

Perustettu:  1997
Tyyppi:  yksityinen
Opiskelijoita:  5800
Sijainti:  Chennai,
Sivusto:  www.rajalakshmi.org/
Rajalakshmi Engineering College (REC)  on teknologiaan keskittynyt yliopisto Intiassa. Se on perustettu vuonna 1997, ja sen pääkonttori sijaitsee Chennaissa. Yliopisto keskittyy tieteen ja teknologian tutkimukseen sekä opiskelijoiden ja jatko-opiskeljoiden, myös kauppatieteiden opiskelijoiden koulutukseen..
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rajalakshmi Engineering College Wikimedia Commonsissa
Rantalan Lakkitehdas

Rantalan Lakkitehdas Oy oli Seinäjoen Marttilan kaupunginosassa vuosina 1931–1966 toiminut vaatetustehdas. Se oli yksi Suomen kolmesta suurimmasta lakkitehtaasta ja työllisti parhaimmillaan 263 henkeä.
Lakkitehdas toimi osoitteessa Kauppakatu 25, heti Seinäjoen keskustan länsipuolella Marttilan kaupunginosassa. Siinä oli alun perin kaksikerroksinen iso puutalo, jonka ensimmäinen omistaja oli läänin mittausinsinööri Julius Sjöstedt. 1930-luvun alussa Juho Rantala osti talon ja perusti siihen lakkitehtaan. Pian tehtaan johto siirtyi Rantalan pojalle Eelille, joka rakennutti viereen täystiilisen kaksi- ja puolikerroksisen tehdasrakennuksen ilmeisesti 1950-luvun alussa. Puutalo on purettu, ja sen paikalla on pysäköintialue.
Sotavuosina lakkitehdas toimitti paljon sotilaspäähineitä. Yrityksen toiminta loppui konkurssiin vuonna 1966, mutta kilpailija Isohella jatkoi lakkituotantoa tiloissa jonkin ajan. Sittemmin rakennuksessa on ollut erilaisia pizzerioita ja leipomoita sekä työterveyslaitos. 2010-luvulla rakennuksessa on toiminut muun muassa ”moottoripyöräkerho” Cannonball MC.
Pártira

| Pártira Πάρτιρα |
| --- | --- |
 Pártiran kylää.
 Pártira
 Koordinaatit: 35°7′5″N, 25°13′29″E 
Valtio:  Kreikka
Hajautetun hallinnon alue:  Kreeta
Alue:  Kreeta
Alueyksikkö:  Iraklion
Kunta:  Minóa Pediáda
Hallinto:  
 – Asutustyyppi:  kylä
 – Kallikrates-koodi:  7106021201
Korkeus:  390 m
Väkiluku (2021):  261
Aikavyöhyke:  UTC+2
 – Kesäaika:  UTC+3
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Pártira (kreik. Πάρτιρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Minóa Pediádan kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 261 (2021).
Pártiran kylä sijaitsee Kreetan eteläisissä keskiosissa noin 35 kilometriä etelään Iraklionista ja noin kuusi kilometriä lounaaseen Arkalochórista. Se on rakennettu noin 390 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän luoteispuolella sijaitsee pieni Pártiran tekojärvi ja pato.
Pártira muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Παρτίρων, Dimotikí Koinótita Partíron), johon kuuluvat varsinaisen Pártiran kylän lisäksi kylät Badiá, Mikrá Episkopí ja Tourlotí. Koko yhdyskunnan väkiluku on 364 (2021).