stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Itävallan valtionpalkinto eurooppalaiselle kirjallisuudelle
Palkinnon saajat

| Vuosi | Palkinnon saaja | Maa |
| --- | --- | --- |
| 1965 | Zbigniew Herbert |  Puola |
| 1966 | W. H. Auden |  Britannia |
| 1967 | Vasko Popa |  Jugoslavia |
| 1968 | Václav Havel |  Tšekkoslovakia |
| 1970 | Eugène Ionesco |  Romania |
| 1971 | Sławomir Mrożek |  Puola |
| 1972 | Huchel |  Saksan demokraattinen tasavalta |
| 1973 | Harold Pinter |  Britannia |
| 1974 | Sándor Weöres |  Unkari |
| 1975 | Pavel Kohout |  Tšekkoslovakia |
| 1976 | Italo Calvino |  Italia |
| 1977 | Fulvio Tomizza |  Italia |
| 1978 | Simone de Beauvoir |  Ranska |
| 1980 | Sarah Kirsch |  Saksan demokraattinen tasavalta |
| 1981 | Doris Lessing |  Britannia |
| 1982 | Tadeusz Różewicz |  Puola |
| 1983 | Friedrich Dürrenmatt |  Sveitsi |
| 1984 | Christa Wolf |  Saksan demokraattinen tasavalta |
| 1986 | Stanisław Lem |  Puola |
| 1987 | Milan Kundera |  Tšekkoslovakia |
| 1988 | Andrzej Szczypiorski |  Puola |
| 1989 | Marguerite Duras |  Ranska |
| 1990 | Helmut Heissenbüttel |  Saksa |
| 1991 | Péter Nádas |  Unkari |
| 1992 | Salman Rushdie |  Britannia |
| 1993 | Chinghiz Aitmatov |  Kirgisia |
| 1994 | Inger Christensen |  Tanska |
| 1995 | Ilse Aichinger |  Itävalta |
| 1996 | Aleksandar Tišma |  Serbia |
| 1997 | Jürg Laederach |  Sveitsi |
| 1998 | Antonio Tabucchi |  Italia |
| 1999 | Dubravka Ugrešić |  Kroatia |
| 2000 | António Lobo Antunes |  Portugali |
| 2001 | Umberto Eco |  Italia |
| 2002 | Christoph Hein |  Saksa |
| 2003 | Cees Nooteboom |  Alankomaat |
| 2004 | Julian Barnes |  Britannia |
| 2005 | Claudio Magris |  Italia |
| 2006 | Jorge Semprún |  Espanja |
| 2007 | A. L. Kennedy |  Britannia |
| 2008 | Agota Kristof |  Unkari |
| 2009 | Per Olov Enquist |  Ruotsi |
| 2010 | Paul Nizon |  Sveitsi |
| 2011 | Javier Marías |  Espanja |
| 2012 | Patrick Modiano |  Ranska |
| 2013 | John Banville |  Irlanti |
| 2014 | Ludmila Ulitskaja |  Venäjä |
| 2015 | Mircea Cărtărescu |  Romania |
| 2016 | Andrzej Stasiuk |  Puola |
| 2017 | Karl Ove Knausgård |  Norja |
| 2018 | Smith, ZadieZadie Smith |  Britannia |
| 2019 | Houellebecq, MichelMichel Houellebecq |  Ranska |
| 2020 | Drago Jančar |  Slovenia |
| 2021 | László Krasznahorkai |  Unkari |
| 2022 | Ali Smith |  Britannia |
| 2023 | Marie NDiaye |  Ranska |
Ankaraspor

Ankaraspor Kulübü, usein vain Ankaraspor, on jalkapalloseura Ankaran kaupungista. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Turkin Superliigassa.
Seura on perustettu 21. maaliskuuta 1978 nimellä Ankara Belediyespor. Tällöin seuralla oli toimintaa muissakin urheilulajeissa kuin jalkapallossa. 1984 seura vaihtoi nimeksi Ankara Büyükşehir Belediyespor ja 1998 Büyükşehir Belediye Ankaraspor. 2005 seurasta erotettiin jalkapallotoiminta nimelle Ankaraspor AŞ. Ennen kautta 2014–15 seuran nimeksi tuli nykyinen Osmanlıspor Futbol Kulübü.
Anke Behmer

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Anke Vater (1983) |  Anke Vater (1983) |  Anke Vater (1983) |  |
Maa:  Itä-Saksa
Naisten yleisurheilu
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Soul 1988 | seitsenottelu |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Pronssia | Helsinki 1983 | seitsenottelu |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Stuttgart 1986 | seitsenottelu |  |
Anke Behmer (o.s. Vater; s. 5. kesäkuuta 1961 Stavenhagen, DDR) on saksalainen entinen seitsenottelija. Hän edusti urallaan Itä-Saksaa.
Behmer voitti seitsenottelussa olympiapronssia Soulissa vuonna 1988, MM-pronssia Helsingissä 1983 ja Euroopan-mestaruuden Stuttgartissa vuonna 1986. Hänen henkilökohtainen ennätyksensä on olympiapronssin tuonut 6858 pistettä.
Anke Dannowski

| Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten pyöräsuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten pyöräsuunnistus.MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Saksa.Naisten pyöräsuunnistus.MM-kilpailut  | Maa:   Saksa> Naisten pyöräsuunnistus. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Ballarat 2004 | pitkä matka |  |
|  Kultaa | Banská Bystrica 2005 | viesti |  |
|  Pronssia | Banská Bystrica 2005 | pitkä matka |  |
Anke Dannowski (s. 15. kesäkuuta 1978 Dresden) on saksalainen pyöräsuunnistaja ja maailmanmestari. Seuratasolla hän edustaa ESV Dresden MBO:ta.
Maailmancupin kokonaiskilpailussa 2003 Dannowski sijoittui kahdeksanneksi. Ballaratin MM-kilpailuissa 2004 hän voitti pitkän matkan maailmanmestaruuden. Banská Bystrican MM-kilpailuissa 2005 hän voitti viestikultaa Gerit Pfuhlin ja Antje Bornhakin kanssa sekä pitkältä matkalta pronssia.
Angelo Ogbonna

| 0 | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |

Henkilötiedot
Koko nimi: Angelo Obinze Ogbonna
Syntymäaika: 23. toukokuuta 1988 (ikä 36)
Syntymäpaikka: Cassino, Italia
Pelipaikka: keskuspuolustaja
Pituus: 191 cm
Paino: 86 kg
Junioriseurat
2002–2006: Torino
Seurat
| Vuodet | Seura | O | (M) |
| 2006–2013 | Torino | 147 | (1) |
| 2007–2008 | → Crotone (laina) | 22 | (0) |
| 2013–2015 | Juventus | 41 | (0) |
| 2015–2024 | West Ham United | 201 | (8) |
| Yhteensä | Yhteensä | 400 | (9) |
Maajoukkue
| 2009–2010 | Italia U21 | 10 | (0) |
| 2011– | Italia | 13 | (0) |
 Seurajoukkueuran tilastot kattavat vain kansalliset sarjat, päivitetty 22. kesäkuuta 2024.  Maajoukkueuran tilastot päivitetty 24. elokuuta 2020.
Angelo Obinze Ogbonna (s. 23. toukokuuta 1988 Cassino) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edusti viimeksi Englannin Valioliigassa pelaavaa West Ham Unitedia.
Seurajoukkueura

Ogbonna aloitti ammattilaisuransa Torino FC:ssä, jonka edustusjoukkueessa hän esiintyi ensimmäisen kerran Serie A:n ottelussa Regginaa vastaan helmikuussa 2007. Kauden 2008−2009 hän oli lainalla Serie C:n Crotonessa jossa pelasi 22 sarjaottelua ja kaksi pudotuspeliä. Torinossa hän pelasi kauden 2012−2013 loppuun mennessä kaikkiaan 45 ottelua Serie A.ssa, 102 ottelua Serie B:ssä sekä kolme Serie B:n nousukarsintaottelua. Hän siirtyi 15 miljoonan euron siirtosummalla paikallisvastustaja Juventukseen kesällä 2013.
Ogbonna pelasi Juventuksessa kahden kauden aikana 41 ottelua Serie A:ssa, neljä ottelua Mestarien liigassa, kolme ottelua Eurooppa-liigassa ja kuusi ottelua Italian Cupissa. Hän voitti Italian-mestaruuden 2014 ja 2015, Italian Cupin 2015 sekä Italian supercupin 2013.
Ogbonna siirtyi 11 miljoonan euron siirtosummalla Englannin Valioliigsn West Hamiin kesällä 2015. Hän pelasi kauden 2023−2024 loppuun mennessä 201 valioliigaottelua, joissa hän teki kahdeksan maalia. Hän pelasi kahdeksan ottelua West Hamin voittaessa Konferenssiliigan kaudella 2022–2023. Hän pelasi myös kolme Eurooppa-liigan ottelua ja saman kilpailun karsintaottelua.
Maajoukkueura

Ogbonna pelasi ensimmäisen maaottelunsa Italian A-maajoukkueessa Puolaa vastaan marraskuussa 2011. Hän kuului hopeaa saavuttaneeseen Italian joukkueeseen EM-kilpailuissa 2012, muttei päässyt pelaamaan turnauksessa. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi MM-karsintaottelussa Bulgariaa vastaan syyskuussa 2012. EM-kilpailuissa 2016 hän pelasi alkulohkon ottelun Irlantia vastaan.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Angelo Ogbonna Wikimedia Commonsissa
Italian joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2012
1 Buffon |
2 Maggio |
3 Chiellini |
4 Ogbonna |
5 Motta |
6 Balzaretti |
7 Abate |
8 Marchisio |
9 Balotelli |
10 Cassano |
11 Di Natale |
12 Sirigu |
13 Giaccherini |
14 De Sanctis |
15 Barzagli |
16 De Rossi |
17 Borini |
18 Montolivo |
19 Bonucci |
20 Giovinco |
21 Pirlo |
22 Diamanti |
23 Nocerino |
Valmentaja Prandelli
Italian joukkue – Jalkapallon EM-kilpailut 2016
1 Buffon |
2 De Sciglio |
3 Chiellini |
4 Darmian |
5 Ogbonna |
6 Candreva |
7 Zaza |
8 Florenzi |
9 Pellè |
10 Motta |
11 Immobile |
12 Sirigu |
13 Marchetti |
14 Sturaro |
15 Barzagli |
16 De Rossi |
17 Éder |
18 Parolo |
19 Bonucci |
20 Insigne |
21 Bernardeschi |
22 El Shaarawy |
23 Giaccherini |
Valmentaja Conte
Jalkapallon I divisioonan kausi 1983

| I divisioonan kausi 1983 |
| --- | --- |
Joukkueiden määrä:  12
Nousseet joukkueet:  MP, KePS ja PPT
Pudonneet joukkueet:  Honka, HPS ja Sepsi-78
Paras maalintekijä:  Arto Keisalo, HPS  Jukka Mykkänen, MP (14)
Ylempi sarjataso:  Mestaruussarja
Alempi sarjataso:  II divisioona
  ← 1982 :  1984 → 
Jalkapallon I divisioonan kausi 1983 oli Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason kausi. Kausi pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan neljä parasta pääsi jatkokarsintoihin Mestaruussarjan neljän heikoimman kanssa.
Sarjataulukko

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | MP, Mikkeli | 22 | 13 | 5 | 4 | 39–18 | 31 |
| 2. | PPT, Pori | 22 | 14 | 1 | 7 | 52–27 | 29 |
| 3. | KePS, Kemi | 22 | 13 | 3 | 6 | 44–27 | 29 |
| 4. | FF Jaro, Pietarsaari | 22 | 13 | 3 | 6 | 41–28 | 29 |
| 5. | OTP, Oulu | 22 | 9 | 7 | 6 | 35–23 | 25 |
| 6. | GrIFK, Kauniainen | 22 | 9 | 5 | 8 | 29–29 | 23 |
| 7. | Huima, Äänekoski | 22 | 8 | 6 | 8 | 40–41 | 22 |
| 8. | Elo, Kuopio | 22 | 9 | 4 | 9 | 32–36 | 22 |
| 9. | FinnPa, Helsinki | 22 | 5 | 7 | 10 | 30–37 | 17 |
| 10. | Sepsi-78, Seinäjoki | 22 | 6 | 2 | 14 | 21–53 | 14 |
| 11. | Honka, Espoo | 22 | 3 | 7 | 12 | 21–45 | 13 |
| 12. | HPS, Helsinki | 22 | 4 | 2 | 16 | 26–46 | 10 |
Sarjataulukko > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Jaro | 11 | 11 162 | 1015 |
| PPT | 11 | 10 643 | 968 |
| Huima | 11 | 10 568 | 961 |
| KePS | 11 | 10 361 | 942 |
| MP | 11 | 9 552 | 868 |
| OTP | 11 | 7 509 | 683 |
| FinnPa | 11 | 6 068 | 552 |
| Sepsi-78 | 11 | 5 873 | 534 |
| HPS | 11 | 3 287 | 299 |
| Honka | 11 | 3 120 | 284 |
| Elo | 11 | 2 925 | 266 |
| GrIFK | 11 | 2 865 | 260 |
| Yhteensä | 132 | 83 933 | 636 |
SM-karsintasarja

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | KuPS, Kuopio | 7 | 6 | 0 | 1 | 19–5 | 16 |
| 2. | MP, Mikkeli | 7 | 5 | 0 | 2 | 24–7 | 14 |
| 3. | KePS, Kemi | 7 | 5 | 1 | 1 | 16–7 | 13 |
| 4. | PPT, Pori | 7 | 3 | 2 | 2 | 22–17 | 11 |
| 5. | Jaro, Pietarsaari | 7 | 4 | 0 | 3 | 23–19 | 9 |
| 6. | OPS, Oulu | 7 | 2 | 0 | 5 | 17–23 | 7 |
| 7. | Reipas, Lahti | 7 | 1 | 1 | 5 | 14–17 | 5 |
| 8. | KTP, Kotka | 7 | 0 | 0 | 7 | 5–45 | 1 |
I divisioonan neljä parasta eli MP, PPT, KePS ja Jaro, pääsivät Mestaruussarjan neljän heikoimman kanssa karsintasarjaan, johon KuPS ja MP saivat neljä lähtöpistettä, PPT ja OPS kolme, KePS ja Reipas kaksi sekä Jaro ja KTP yhden. Karsintasarjan kautta kaudeksi 1984 Mestaruussarjaan nousivat MP, KePS ja PPT paikkansa säilyttäneen Kuopion Palloseuran lisäksi.
I divisioonan loppusarja

| Sijoitus | Joukkue | Ottelut | Voitot | Tasapelit | Häviöt | Maalisuhde | Pisteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | OTP, Oulu | 29 | 14 | 8 | 7 | 49–27 | 24 |
| 2. | GrIFK, Kauniainen | 29 | 11 | 9 | 9 | 41–39 | 20 |
| 3. | FinnPa, Helsinki | 29 | 8 | 10 | 11 | 42–43 | 18 |
| 4. | Elo, Kuopio | 29 | 11 | 7 | 11 | 40–44 | 18 |
| 5. | Huima, Äänekoski | 29 | 10 | 8 | 11 | 46–51 | 17 |
| 6. | Honka, Espoo | 29 | 6 | 8 | 15 | 36–55 | 14 |
| 7. | HPS, Helsinki | 29 | 6 | 4 | 19 | 37–62 | 11 |
| 8. | Sepsi-78, Seinäjoki | 29 | 7 | 2 | 20 | 25–71 | 9 |
Loppusarjan alkajaisiksi pisteet puolitettiin (puolikkaat pyöristettiin ylöspäin).
I divisioonan loppusarja > Yleisömäärät

| Seura | Ottelut | Yleisömäärä | Yleisökeskiarvo |
| --- | --- | --- | --- |
| Huima | 4 | 2 514 | 628 |
| FinnPa | 3 | 746 | 249 |
| OTP | 4 | 729 | 182 |
| Honka | 3 | 466 | 155 |
| HPS | 3 | 438 | 146 |
| Elo | 4 | 574 | 143 |
| GrIFK | 4 | 444 | 111 |
| Sepsi-78 | 3 | 279 | 93 |
| Yhteensä | 28 | 6 190 | 221 |
Amira Hass

| Amira Hass> עמירה הס |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 28. kesäkuuta 1956 (ikä 68) Jerusalem
Kansalaisuus:  Israel
Ammatti:  Toimittaja
Muut tiedot
Koulutus: Jerusalemin heprealainen yliopisto
Amira Hass (hepr. ‏עמירה הס‎) (s. 28. kesäkuuta 1956 Jerusalem) on israelilainen toimittaja ja kirjailija, joka tunnetaan erityisesti artikkeleistaan Haaretz-sanomalehdessä. Hän on saanut tunnustusta raportoidessaan palestiinalaisten arjesta miehityksen alla Länsirannalla ja Gazassa, joissa hän on myös asunut useita vuosia.
Elämä

Hass on kahden holokaustiselviytyjän tytär. Hänen äitinsä oli Sarajevossa syntynyt sefardijuutalainen ja hänen isänsä romanialainen aškenaasijuutalainen. Hass syntyi Jerusalemissa ja opiskeli Jerusalemin heprealaisessa yliopistossa, jossa hän tutki natsismin historiaa ja Euroopan vasemmiston suhdetta holokaustiin.
Hass turhautui ensimmäisen intifadan tapahtumista. Hänen mielestään Israelin tiedotusvälineet eivät kattaneet tilannetta riittävästi ja hän aloitti itse raportoimaan Palestiinasta vuonna 1991. Hän on ainoita israelilaisia toimittajia, joka on asunut kokopäiväisesti palestiinalaisten keskuudessa, vuosina 1993-1997 Gazassa, ja sen jälkeen Ramallahissa.
Hass on verrannut Israelin palestiinalaiseen väestöön kohdistamaa politiikkaa Etelä-Afrikan apartheidiin. Hänen mukaansa Israel-Palestiina on yksi apartheid-valtio, jossa on eri lait palestiinalaisille ja juutalaisille. Palestiinalaisväestö on jaettu toisistaan erotettuihin alaryhmiin, joita kohdellaan eri tavalla kuin Israelin juutalaisia.
Palkinnot

Hass on voittanut toimittajantyöstään lukuisia palkintoja, kuten Anna Lindhin muistorahaston palkinnon sekä Toimittajat ilman rajoja-järjestön Lehdistönvapaus-palkinnon. Kansainvälinen lehdistöinstituutti on nimittänyt Hassin Maailman lehdistönvapauden sankariksi.
Suomessa

Hass vieraili Suomessa vuonna 2014 yhdessä Israelin arabialaisen poliitikon Jamal Zahalkan kanssa. He puhuivat Helsingin yliopistolla Gazan sodasta yhdessä professori Hannu Juusolan kanssa. Tilaisuuteen saapuneet neljä nuorta miestä huutelivat Hassin puhuessa ja solvasivat tätä.
Kirjat

Drinking the Sea at Gaza: Days and Nights in a Land under Siege (2000)
Reportin from Ramallah: An Israeli Journalist in an Occupied Land (2003)
Diary of Bergen-Belsen: 1944-1945 (2009)
Jaakko Somero

Jaakko Somero (15. elokuuta 1920 Kemi – 19. syyskuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen pianisti ja pianopedagogi.
Somero suoritti asepalveluksen vapaaehtoisena talvisodassa ja aloitti opiskelun Sibelius-Akatemiassa vuonna 1940. Hän jatkoi opintojaan sotien päätyttyä Martti Paavolan ja Timo Mikkilän johdolla. Lisäksi hän teki opintomatkat Wieniin ja Krakovaan. Somero työskenteli vuosina 1946–1990 Sibelius-Akatemian pianomusiikin lehtorina ja tuntiopettajana. Hän esiintyi kamarimuusikkona ja piti omat konserttinsa Helsingissä vuosina 1951, 1957 ja 1961. Matti Raution kanssa Somero julkaisi pedagogiset Koskettimet kertovat -nuottikirjat (1957, 1967). Hänen mestariluokallaan opiskelleiden muusikoiden joukossa olivat Esa Helasvuo, Seppo Hovi, Matti Hyökki, Sanna Mattinen-Snellman, Leif Segerstam, Tapio Tiitu ja Ritva Viitala-Aaltio.
Apollinaris Patera

Apollinaris Patera.
Apollinaris Patera on kilpitulivuori Marsissa. Se sijaitsee Marsin eteläisellä pallonpuoliskolla, lähellä päiväntasaajaa ja kaakkoon Elysium Planitian tulivuorista.
Tulivuori on noin 5 kilometriä korkea ja läpimitaltaan 296 kilometriä. Sen huipulla on muodoltaan epätasainen kraatteri.
Jaakko Sointu

Jaakko Arvid Sointu (24. helmikuuta 1912 Vesilahti – 31. elokuuta 1978 Tampere) oli suomalainen metsänhoitaja, opettaja ja Metsähallituksen virkamies, joka sai metsäneuvoksen arvonimen vuonna 1972.
Sointu tuli ylioppilaaksi 1933 ja valmistui metsänhoitajaksi 1938 Helsingin yliopistosta. Hän toimi Metsähallituksen Tuomarniemen hoitoalueen harjoitusmetsänhoitajana 1938–1939, opettajana Tuomarniemen metsäkoulussa 1939, Tuomarniemen ylimääräisenä metsänhoitajana 1939–1944, Rovaniemen metsäkoulun opettajana 1944–1947, metsäkoulun metsänhoitajana 1947–1953, metsäkoulun v.t. johtajana ja johtajana 1953–1962. Metsähallituksen Peräpohjolan piirikunnan päällikkönä Sointu toimi 1962–1975 eläkkeelle jäämiseen asti. Sointu vaikutti muun muassa Rovaniemen maalaiskunnan kunnanvaltuutettuna 1954–1956 ja Lapin metsänhoitolautakunnan tilintarkastajana 1953–1958.
Ankarstierna

Ankarstierna (myös Anckarstierna) oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1142, 1143 ja vapaaherrallinen suku numero 96.Suku on lähtöisin Zeelannista, mistä Didrik Thijsen muutti Ruotsiin 1644 ja tuli laivaston kapteeniksi. Hän kuoli Kööpenhaminan piirityksessä 1658. Hänen kolme poikaansa etenivat laivastossa korkeisiin virkoihin ja heidät kukin aateloitiin.
Suvun jäseniä

Cornelius Ankarstierna (1655-1714), ruotsalainen amiraali
Itävallan šillinki

| Itävallan šillinki |
| --- | --- |
ISO 4217 -koodi:  ATS
Keskuspankki:  Itävallan kansallispankki
Symboli:  S, öS
Käyttäjät:   Itävalta
Jaettava yksikkö:  groschen
Itävallan šillinki (saks. Österreichischer Schilling), valuuttatunnukseltaan ATS, oli Itävallan rahayksikkö ennen vuonna 2002 tapahtunutta euron käyttöönottoa. Yksi šillinki jakaantui 100 groscheniin. Šillingin arvo oli 1 € = 13,7603 šillinkiä.
Kolikot

10 groschenia
50 groschenia
1 šillinki
5 šillinkiä
10 šillinkiä
Setelit

| Vuoden 1983 setelisarja> Etupuoli.Etupuoli | Vuoden 1983 setelisarja> Kääntöpuoli.Kääntöpuoli | Vuoden 1983 setelisarja> Nimellisarvo.Nimellisarvo | Vuoden 1983 setelisarja> Arvo euroina.Arvo euroina | Vuoden 1983 setelisarja> Mitat.Mitat | Vuoden 1983 setelisarja> Kuvaus.Etupuoli | Vuoden 1983 setelisarja> Kuvaus.Kääntöpuoli | Vuoden 1983 setelisarja> Päivämäärät.Painettu | Vuoden 1983 setelisarja> Päivämäärät.Laskettu liikkeelle | Päivämäärät>  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  | 20 S | 1,45 € | 123 × 61,5 mm | Moritz Daffinger | Albertina | 1.10.1986 | 19.10.1988 |  |
|  |  | 50 S | 3,63 € | 130 × 65 mm | Sigmund Freud | Josephinum (Alsergrund, Wien) | 2.1.1986 | 19.1.1987 |  |
|  |  | 100 S | 7,27 € | 137 × 68,5 mm | Eugen von Böhm-Bawerk | Itävallan tiedeakatemia | 2.1.1984 | 14.10.1985 |  |
|  |  | 500 S | 36,34 € | 144 × 72 mm | Otto Wagner | Wienin Postisäästöpankki | 1.7.1985 | 1986 |  |
|  |  | 1000 S | 72,67 € | 152 × 76 mm | Erwin Schrödinger | Wienin yliopisto | 3.1.1983 | 1983 |  |
|  |  | 5000 S | 363,36 € | 160 × 78 mm | Wolfgang Amadeus Mozart | Wienin valtionooppera | 4.1.1988 | 17.10.1989 |  |
| Vuoden 1997 setelisarja | Vuoden 1997 setelisarja | Vuoden 1997 setelisarja | Vuoden 1997 setelisarja | Vuoden 1997 setelisarja | Vuoden 1997 setelisarja | Vuoden 1997 setelisarja | Vuoden 1997 setelisarja | Vuoden 1997 setelisarja |  |
| Etupuoli | Kääntöpuoli | Nimellisarvo | Arvo euroina | Mitat | Kuvaus | Kuvaus | Päivämäärät | Päivämäärät | Päivämäärät |
| Etupuoli | Kääntöpuoli | Nimellisarvo | Arvo euroina | Mitat | Etupuoli | Kääntöpuoli | Painettu | Laskettu liikkeelle |  |
|  |  | 500 S | 36,34 € | 147 × 72 mm | Rosa Mayreder | Rosa Mayreder | 1.1.1997 | 20.10.1997 |  |
|  |  | 1000 S | 72,67 € | 154 × 72 mm | Karl Landsteiner | Karl Landsteiner | 1.1.1997 | 20.10.1997 |  |
Iso Petääjärvi

| Iso Petääjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Juupajoki
Koordinaatit:  61°45′36″N, 24°33′11″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75)
Laskujoki:  salmi Vähään Petääjärveen 
Järvinumero:  35.756.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  116,2 m  
Rantaviiva:  7,715 km  
Pinta-ala:  68,325 ha  
Saaria:  ei saaria 
 fiIso Petääjärvi 
Iso Petääjärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Iso-Petäjäjärvi , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvi jää kumpumaisen ylänköaluen mäkien väliin niin, että järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Järvi on suurimmillaan sen eteläosassa noin 400 metriä leveä. Eteläosassa järvi leviää myös kahdeksi lahdeksi Lakkarinpohjaksi, jossa sijaitsee myös Housulahti, ja Ahvenlahdeksi. Pohjoispäässä järvi haarautuu Sammalniemen takia kahdeksi lahdeksi, josta luoteeseen työnyvän pohjukassa sijaitsee salmi Vähään Petääjärveen. Järven rantoja jyrkentävät sen lähellä kohoavat korkeat mäet. Eteläpään itärannalla kohoaa Ahvenvuori 54 metrin korkeuteen ja sen rinteet päättyvät Ahvenlahden jyrkänteisiin. Myös järven keskivaiheilla nousee jyrkänteisiä ja kallioisia mäkiä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Seudun haja-asutus on rantojen rinteiden vuoksi keskittynyt rantojen läheisyyteen. Talouksia on seitsemän, joista maatiloja on mahdollisesti kolme. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Petääjärven kylän muodostavat kummankin Petääjärven asutus.
Vedenlaatu

Järven vedenlaatua ei ole tutkittu, mutta sen sijaan Vähän Petääjärvessä kylläkin. Koska Iso Petääjärvi laskee Vähän Petääjärven kautta, kertoo alapuolisen järven tila myös yläpuolisen järven tilasta jotakin. Suurin osa Petääjärven kylän maanviljelyksestä sijaitsee Vähän Petääjärven rannoilla, niin Ison Petääjärven tila tulisi olla parempi kuin se on alajuoksulla. Vähä-Petääjärven veden laatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat hyvät, joten niin ne ovat myös Isolla petääjärvellä.
Vesistösuhteet

Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.Järvi on valuma-alueensa latvajärvi, sillä siihen ei laske muiden järvien ojia. Järveen on ainoastaan johdettu muutama metsien ja pikkusuon kuivatusoja.
Historiaa

Vuoden 1957 peruskartassa järven rantoja ja myös mäkien rinteitä oli raivattu viljelyyn nykyistä enemmän. Nämä pellot tai niityt on nykyään metsitetty.
Apis (kreikkalainen mytologia)

Apis (m.kreik. Ἆπις) oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen kuningas, Foroneuksen ja nymfi Telediken poika. Hänen sisarensa oli Niobe.
Isältään Foroneukselta Apis peri Peloponnesoksen herruuden, ja antoi hallitsemalleen alueelleen nimen Apia. Pausaniaan mukaan Peloponnesos tosin sai nimensä Sikyonin Apiksen, joka oli Telkhinin poika ja Thelksionin isä, mukaan.
Apiksen luotua maahan tyrannian, hän joutui Thelksionin ja Telkhinin hyökkäyksen kohteeksi ja kuoli lapsettomana. Hänet tunnettiin kuolemansa jälkeen Serapiksena. Apollodoros tosin mainitsee Apiksen, Foroneuksen pojan, kuolleen Aitoliassa, mutta hän sekoittaa tämän saman nimiseen Iasonin poikaan.
Apiksen murhan kosti myöhemmin Argos Panoptes, ja Apista seurasi valtaistuimelle hänen sisarensa Nioben poika Argos.
Iso Petäjäjärvi (Orivesi)

| Iso Petäjäjärvi |
| --- | --- |
Valtiot:  Suomi
Maakunnat:  Pirkanmaa
Kunnat:  Orivesi
Koordinaatit:  61°47′25″N, 24°11′31″E
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja
Päävesistöalue:  Kokemäenjoen vesistö (35)
Valuma-alue:  Venehjoen valuma-alue (35.74)
Laskujoki:  oja Vähään Petäjäjärveen 
Järvinumero:  35.745.1.009
Mittaustietoja
Pinnankorkeus:  172,3 m  
Rantaviiva:  5,539 km  
Pinta-ala:  41,861 ha  
Saaria:  3 
 fiIso Petäjäjärvi 
Iso Petäjäjärvi  on Pirkanmaalla Oriveden Lauttakulman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa

Järven pinta-ala on 42 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan eteläpuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella. Järvi on keskeltä kapea ja kahta järvenosaa yhdistää toisiinsa noin 50 metriä leveä salmi tai kapeikko. Lounainen järvenosa on suurempi ja siinä on kolme saarta. kaksi saarista on läpimitaltaan 50 metriä ja kolmas on pieni luoto. Järven koillisosa on pienempi ja se on saareton. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järvelle on rakennettu alle kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet joko Hirsilästä alkavalta Kaanaaseen vievältä yhdystieltä 14281 tai kantatieltä 66. Järven itäpäässä sijaitsee luonnonsuojelualue, joka ulottuu Salmijärven rantaan asti.