stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Sonic Drift Racing
Aiheesta muualla

Sonic Drift 2 MobyGamesissa (englanniksi)
Sonic the Hedgehog -pelisarja
| --- | --- |
Tasohyppelyt:  Sonic the Hedgehog |  Sonic the Hedgehog 2 |   Sonic CD | Sonic the Hedgehog 3 |  Sonic & Knuckles |  Sonic Adventure | Sonic Adventure 2 |  Sonic Heroes | Sonic the Hedgehog (2006) |  Sonic Unleashed | Sonic the Hedgehog 4: Episode I | Sonic Colours | Sonic Generations | Sonic the Hedgehog 4: Episode II | Sonic Lost World | Sonic Boom: Rise of Lyric | Sonic Mania | Sonic Forces | Sonic Frontiers | Sonic Superstars
Käsikonsolipelit:  Sonic the Hedgehog | Sonic the Hedgehog 2 | Sonic Chaos | Sonic the Hedgehog: Triple Trouble | Sonic Blast | Sonic Pocket Adventure | Sonic Advance | Sonic Advance 2 | Sonic Advance 3 | Sonic Rush | Sonic Rush Adventure | Sonic Colours  | Sonic Generations | Sonic Lost World | Sonic Boom: Shattered Crystal | Sonic Boom: Fire & Ice
Ajopelit:  Sonic Drift | Sonic Drift Racing | Sonic R | Sonic Riders | Sonic Riders: Zero Gravity | Sonic & Sega All-Stars Racing | Sonic Free Riders | Sonic & All-Stars Racing Transformed | Team Sonic Racing
Spinoff-pelit:  Sonic Spinball | Dr. Robotnik’s Mean Bean Machine | Knuckles’ Chaotix | Tails’ Skypatrol | Tails Adventure | Sonic Labyrinth | Sonic 3D: Flickies’ Island | Sonic Shuffle | Sonic Pinball Party | Sonic Battle | Shadow the Hedgehog | Sonic Jump | Sonic Rivals | Sonic and the Secret Rings | Mario & Sonic at the Olympic Games | Sonic Rivals 2 | Sonic Chronicles: The Dark Brotherhood | Sonic and the Black Knight | Mario & Sonic at the Olympic Winter Games | Mario & Sonic at the London 2012 Olympic Games | Sonic Dash | Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games | Sonic Runners | Sonic Jump Fever | Mario & Sonic at the Rio 2016 Olympic Games | Sonic Dash 2: Sonic Boom | Mario & Sonic at the Tokyo 2020 Olympic Games
Kolikkopelit:  SegaSonic the Hedgehog | Sonic the Fighters
Uudelleenjulkaisut:  Sonic Jam | Sonic Mega Collection | Sonic Gems Collection | Sega Mega Drive Collection | Sega Mega Drive Ultimate Collection | Sonic Classic Collection | Sega Mega Drive Classics Collection | Sonic Origins
Julkaisemattomat pelit:  Sonic Crackers | Sonic X-treme
Muut pelit:  Ristar | Super Smash Bros. Brawl | Super Smash Bros. for Nintendo 3DS & Wii U | Super Smash Bros. Ultimate
Televisio -ja elokuvat:  Adventures of Sonic the Hedgehog | Sonic SatAM | Sonic the Hedgehog: The Movie | Sonic Underground | Sonic X | Sonic Boom | Sonic the Movie | Sonic the Movie 2 | Sonic Prime | Knuckles | Sonic the Hedgehog 3
Katso myös:  Sega | Sonic Team | Luettelo pelisarjan peleistä | Luettelo pelisarjan hahmoista
TCP

| TCP/IP-pino |
| --- | --- |
sovelluskerros sovelluskerros: BGP · DHCP · DNS · ESMTP · FTP · HTTP · IMAP · IRC · LDAP · MGCP · NNTP · NTP · POP3 · RPC · RTP · RTSP · SIP · SMTP · SNMP · SOCKS · SSH · Telnet · TLS/SSL · XMPP  ·  (..lisää..)
kuljetuskerros kuljetuskerros: TCP · UDP · QUIC · DCCP · SCTP · RSVP · RIP · ECN
verkkokerros verkkokerros: IP (IPv4 ja IPv6) · ICMP (ICMPv6) · IGMP · IPsec
siirtoyhteyskerros: ARP · IS-IS · NDP · OSPF · L2TP · PPP
fyysinen kerros
TCP (lyhenne sanoista Transmission Control Protocol) on tietoliikenneprotokolla tietokoneiden väliseen luotettavaan tiedonsiirtoon. Toisin kuin IP- tai UDP-protokollat TCP sisältää mekanismeja vikatilanteesta toipumiseen.
TCP-yhteyksien avulla tietokoneet voivat lähettää toisilleen tavujonoja luotettavasti. TCP pitää myös huolta, että paketit saapuvat perille oikeassa järjestyksessä. Tarvittaessa hävinnyt paketti voidaan lähettää uudestaan. Tätä tarkoitusta varten TCP:hen on kehitetty erilaisia vuonvalvonta- ja ruuhkanhallintamekanismeja. Suurin osa Internetin liikenteestä perustuu TCP:hen ja koko TCP/IP-protokollaperhe on saanut nimensä TCP:n perusteella.
Esimerkiksi verkkosivut haetaan internetin yli niin, että selaimen ja palvelimen välille muodostetaan TCP-yhteys HTTP-protokollalla, jossa selain voi lähettää tavujonoja palvelimelle (sivupyyntö) ja toisinpäin (sivun sisältö tai virheviesti).
TCP:n paikka OSI-mallissa on kuljetuskerroksessa.
Historia

Tutkimusta epäluotettavien siirtoteiden käyttöön oli tehty pitkään joista yhtenä merkittävimpänä teoreettisena työnä Claude Shannonin tutkimustyö (1948). Siirtotietä, joka voi kadottaa tai muuttaa viestiä, käsitellään TCP:ssä uudelleenlähetysmenetelmällä (Automatic Repeat Request, ARQ).
Varhaiset versiot TCP/IP protokollapinosta on kuvattu Internet Experiment Note (IEN) dokumenteissa: IEN 2 -dokumentissa TCP-protokollan tehtävät jaetaan kahtia eri kerroksiin ja esitellään IP-protokollan versio 0. TCP:n vastuulle jää "päästä-päähän" tapahtuva kommunikaatio ja IP:n vastuulle reititettävä "hyppy-hypyltä" kommunikaatio, jotka aiemmin olivat molemmat TCP:n tehtäviä.
Multipath TCP (MPTCP, RFC 8684) on laajennus, joka mahdollistaa saumattoman siirtymisen matkapuhelinverkon (3G, 4G) ja WiFi-verkon välillä, sekä käyttämään useampia yhteyksiä yhtäaikaisesti paremman kaistanleveyden saamiseksi.
TCP-yhteys

TCP-yhteys sisältää kolme vaihetta. Yhteyden muodostaminen, tiedonsiirto sekä yhteyden katkaisu.
TCP-yhteys pitää muistissa yhteyden tilaa ja alempi IP-kerros ei tiedä yhteydestä vaan toimii kertaluontoisesti.
TCP-yhteys > Yhteyden muodostaminen

Yhteyden muodostamiseen käytetään kolmitiekättelyä, jossa yhteyden aloittajan laite lähettää ensiksi kohdelaitteelle SYN-paketin (SYNchronization) ja kohdelaitteen saatua SYN-paketin vastaan laite vastaa aloittajalle SYN/ACK-paketilla (ACKnowledgement) merkkinä että SYN-paketti on saapunut. Lopuksi aloittajalaite vastaa kohdelaitteelle ACK-paketilla merkiksi, että on ottanut kohdelaitteen SYN/ACK-paketin vastaan.
TCP-yhteys > Tiedonsiirto

Tiedon siirtovaiheen aikana useat eri mekanismit varmistavat datan eheyden. Näitä mekanismeja ovat sekvenssinumerointi TCP-pakettien järjestyksen varmistamiseksi, tarkistussummat virheiden tarkistusta varten sekä ajastimet ja tunnistimet hukatuille paketeille ja viiveelle. Yhteyden muodostuksen aikana yhteyden välillä jaetaan sekvenssinumerot, joiden perusteella datavirrasta tunnistetaan kullekin yhteydelle kuuluvat paketit. Jokaisesta vastaanotetusta TCP-paketista lähetetään kuittaus lähettäjälle. Jos kuittausta ei tule, paketti lähetetään uudestaan.
TCP-yhteys > Yhteyden päättäminen

Yhteys päätetään nelitiekättelyllä. Yhteyden molemmat osapuolet katkaisevat yhteyden erikseen. Molemmat lähettävät FIN-paketin ja molemmat kuittaavat sen ACK-paketilla.
Yhteys voidaan päättää myös kolmitiekättelyllä. Toinen osapuoli lähettää FIN-paketin, jonka toinen osapuoli kuittaa FIN-ACK paketilla. Tämän jälkeen ensimmäinen osapuoli lähettää ACK-paketin.
Yhteyden voi myös katkaista suoraan jompikumpi osapuoli lähettämällä RESET-valitsimella varustetun paketin. Toimenpide on ilmaisu katkaista yhteys heti, eikä vastauspaketteja lähetetä.
Tiedonsiirto

TCP-tiedonsiirtoon liittyy useita parametreja minkä verran yhdessä paketissa kerralla lähetetään. Maksimi segmentin koko (MSS) kertoo miten suuren paketin vastapuoli voi kerralla vastaanottaa.
Tiedonsiirron tehokkuutta varten on kehitetty laajennuksia, kuten skaalautuva lähetysikkunan koko (RFC 1323). TCP pyrkii hyödyntämään verkon koko kaistaa, mutta vikatilanteen tapahtuessa lähetettävän tiedon määrää on supistettava ja tieto on lähetettävä uudelleen. Tehokkuutta voidaan parantaa lähettämällä useita paketteja kerralla odottamatta edellisen kuittausta. Vastaanottaja ja lähettäjä voivat neuvotella lähetysikkunan koon ennen lähetystä.
Ruuhkanhallinta

Pakettien katoaminen johtuu yleensä ruuhkasta internetin reitittimillä. Näissä tilanteissa reitittimelle saapuu enemmän paketteja kuin se ehtii välittämään eteenpäin. Kun reitittimen puskuri täyttyy, ylimääräiset paketit joudutaan hylkäämään. Jos datan lähettäjä vain itsepintaisesti uudelleenlähettäisi paketit, se lisäisi reitittimen ruuhkaa entisestään. Sitä varten TCP:hen on kehitetty ruuhkanhallintamekanismeja. Ruuhkanhallintamekanismit ovat pitäneet internetin käyttökelpoisena, vaikka liikenteen määrä on kasvanut vuosien saatossa räjähdysmäisesti. Osa ruuhkanhallintamekanismeista on standardisoitu.
TCP seuraa viestien välitykseen käytettävää aikaa (round-trip time, RTT) ruuhkanhallintaan.
Oleellisia TCP:n ruuhkanhallinta-algoritmeja:
Hidas aloitus (slow start) RFC 2581
Ruuhkan välttely (Congestion avoidance) RFC 2581
Nopea toipuminen (Fast retransmit/fast recovery) RFC 2581
NewReno RFC 2582
SACK TCP -optio (Selective Acknowledgements) RFC 2018
TCP:ssä on käytetty John Naglen mukaan nimettyä Naglen algoritmia (RFC 896, korvaajat RFC 1122 ja RFC 6633) ruuhkan hallintaan, joka rajoittaa pienten pakettien lähettämistä kunnes kuittaukset saapuvat. Naglen algoritmi voi koota pieniä paketteja yhdeksi kerralla lähetettäväksi kun ruuhka helpottaa.
TCP:n ruuhkanhallinnan parantamiseen on ehdotettu useita eri vaihtoehtoja, esimerkiksi Scalable TCP, BIC-TCP, H-TCP, FAST TCP ja CUBIC-TCP.
TCP-kehys

(Pituus on 32-bitin monikerta)
| + | 0 - 3 | 0 - 3 | 0 - 3 | 0 - 3 | 4 - 9 | 4 - 9 | 4 - 9 | 4 - 9 | 4 - 9 | 4 - 9 | 10 - 15 | 10 - 15 | 10 - 15 | 10 - 15 | 10 - 15 | 10 - 15 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 | 16 - 31 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Lähdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti | Kohdeportti |
32: Järjestysnumero
64: Kuittausnumero
| 96 | Otsikon pituus | Otsikon pituus | Otsikon pituus | Otsikon pituus | Reserved | Reserved | Reserved | Reserved | Reserved | Reserved | Liput | Liput | Liput | Liput | Liput | Liput | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko | Ikkunan koko |
| 128 | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Tarkistussumma | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin | Kiireellisyysosoitin |
160: Optiot ja täyte
192:  Data
Vaihtoehtoja

Uudempia TCP:n kanssa samantyyppistä palvelua tarjoavia protokollia ovat
SCTP – parempi luotettavuus, mm. mahdollisuus useisiin vaihtoehtoisiin rinnakkaisyhteyksiin
RTP – reaaliaikainen tiedonsiirto esimerkiksi puhetta (VoIP) varten
TCP suunniteltiin hajallaan olevien paikkojen väliseen liikenteeseen, josta johtuen se ei sovellu hyvin datakeskuksen sisäiseen liikenteeseen. Datakeskuksien tarpeiden vuoksi on ehdotettu DCTCP (Data Center TCP) -protokollaa (RFC 8257, RFC 7560) ja Homa-protokollaa.
UDP-based Data Transfer Protocol (UDT) on UDP:lle perustuva protokolla, joka lisää UDP:n päälle omat mekanismit luotettavuuden ja ruuhkan hallintaan.
Standardointi

TCP on IP numero 6. IP-porttien numerointi löytyy artikkelista portti.
RFC 675 – Specification of Internet Transmission Control Program (1974)
RFC 793 – Transmission Control Protocol (1981)
STD 7 – Transmission Control Protocol, Protocol specification
RFC 1323 – TCP Extensions for High Performance
RFC 2018 – TCP Selective Acknowledgment Options
RFC 5681 – TCP Congestion Control (korvaa: RFC 2581)
RFC 5925 – The TCP Authentication Option (TCP-AO, korvaa: RFC 2385)
RFC 6247 – vanhentuneiden dokumenttien siirto historillisiksi
RFC 6298 – Computing TCP's Retransmission Timer
RFC 6528 – Defending Against Sequence Number Attacks (korvaa: RFC 1948)
RFC 7323 – TCP Extensions for High Performance (korvaa: RFC 1323)
RFC 7414 – A Roadmap for TCP Specification Documents
RFC 7805 – vanhentuneiden dokumenttien siirto historillisiksi
RFC 8684 – TCP Extensions for Multipath Operation with Multiple Addresses (korvaa: RFC 6824)
Haavoittuvuudet

TCP:ssä on haavoittuvuuksia, jotka mahdollistavat mm. TCP-kaappauksen.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta TCP Wikimedia Commonsissa
Kolmitiekättely.
Sonja Fuss

| Mitalit | Mitalit | Mitalit |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  Sonja Fuss |  Sonja Fuss |  Sonja Fuss |  |
Maa:  Saksa
Naisten jalkapallo
|  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  Olympialaiset  |  |
|  Pronssia | Ateena 2004 | jalkapallo |  |
| MM-kilpailut  | MM-kilpailut  | MM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Yhdysvallat 2003 | jalkapallo |  |
|  Kultaa | Kiina 2007 | jalkapallo |  |
| EM-kilpailut  | EM-kilpailut  | EM-kilpailut  |  |
|  Kultaa | Norja/Ruotsi 1997 | jalkapallo |  |
|  Kultaa | Englanti 2005 | jalkapallo |  |
|  Kultaa | Suomi 2009 | jalkapallo |  |
Sonja Fuss (s. 5. marraskuuta 1978 Bonn) on saksalainen jalkapalloilija, joka pelaa puolustajana tai keskikenttäpelaajana. Hänen seuransa on yhdysvaltalainen Chicago Red Stars. Aiemmin hän on edustanut muun muassa FCR 2001 Duisburgia, 1. FC Kölniä sekä sveitsiläistä FC Zürichiä.
Fuss on pelannut maajoukkueessa 68 ottelua ja tehnyt kolme maalia. Hän on ollut voittamassa kahdesti maailmanmestaruutta ja kolmesti Euroopan mestaruutta. Hän on saavuttanut myös olympiapronssia Ateenasta 2004.
Tricia Dunn-Luoma

| Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Mitalit> Maa:   Yhdysvallat.Naisten jääkiekko. Olympialaiset  | Maa:   Yhdysvallat> Naisten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Nagano 1998 | Jääkiekko |  |
|  Hopeaa | Salt Lake City 2002 | Jääkiekko |  |
|  Pronssia | Torino 2006 | Jääkiekko |  |
Patricia ”Tricia” Dunn-Luoma (s. 25. huhtikuuta 1975 Derry, New Hampshire) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän voitti kultaa talviolympialaisissa 1998, hopeaa 2002 ja pronssia 2006.
Aiheesta muualla

Tricia Dunn-Luoma Yhdysvaltain olympiajoukkueessa
Thepchaiya Un-Nooh

Thepchaiya Un-Nooh (2013)
Thepchaiya Un-Nooh (thaiksi เทพไชยา อุ่นหนู, Thepchaiya Unnu; s. 18. huhtikuuta 1985) on thaimaalainen snooker-ammattilainen, joka on urallaan pystynyt kolme kertaa tekemään 147 pisteen maksimibreikin. Un-Nooh oli mukana German Mastersissa vuonna 2014. Helmikuussa 2019 Un-Nooh voitti uransa ensimmäisen ranking-turnauksen ja 32 000 puntaa kukistettuaan Shoot-Out -turnauksen finaalissa Michael Holtin.  Vuonna 2019 Un-Nooh tuli toiseksi World Open turnauksessa.
Tilastot

| 0 | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
 Thepchaiya Un-Nooh: 
| Paras sijoitus turnauksessa |  (2019 Snooker Shoot Out) |  |
| Korkein ranking-sijoitus | 15 (2020) |  |
| Suurin lyöntisarja | 147 (3 kertaa) |  |
| Yli 100 pisteen lyöntisarjat | 148 (30.11.2022) |  |
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Thepchaiya Un-Nooh WorldSnooker.com (englanniksi)
Stefan Schwarzmann

| Stefan Schwarzmann |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 11. marraskuuta 1965 (ikä 58) Erlangen, Länsi-Saksa
Ammatti:  muusikko
Muusikko
Tyylilajit:  heavy metal, power metal, speed metal
Soittimet:  rummut
Yhtyeet:  U.D.O., Helloween, Accept,Running Wild, Krokus
Aiheesta muualla
www.stefanschwarzmann.com
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Stefan Schwarzmann (s. 11. marraskuuta 1965, Erlangen) on saksalainen heavy metal -rumpali. Hän on soittanut saksalaisissa heavy metal -yhtyeissä  U.D.O.:ssa, Helloweenissä, Acceptissä ja Running Wildissa sekä sveitsiläisessä hard rock -yhtye Krokuksessa.
Tausta

Stefanin Schwarzmann sai ensimmäiset rumpunsa isältään, joka oli rumpali. Isä myös opetti häntä soittamaan. Schwarzmann esikuvina toimivat muun muassa Iron Maiden, MSG, Saxon ja Judas Priest.
Ura > Uran alkuvuodet (1987-1995)

Vuonna 1987 hän liittyi yhtyeeseen Running Wild, josta hän erosi levyn Port Royal nauhoitusten jälkeen.  Schwarzmann liittyi Acceptista lähteneen Udo Dirkschneiderin perustamaan U.D.O.-yhtyeeseen ennen tämän toista levyä, Mean Machine, joka ilmestyi tammikuussa 1989. Hän oli yhtyeessä vuoteen 1991, jonka jälkeen hän palasi Running Wildiin. Kahden vuoden kuluttua hän lähti yhtyeestä Jens Beckerin ja Axel Morganin kanssa perustaakseen X-Wildin. X-WIld julkaisi Schwarzmannin kanssa kaksi levyä, So What! (1994) ja Monster Effect (1995).   Samaan aikaan Schwarzmann auttoi Acceptia nauhoittamaan Death Row levylle puuttuvat kappaleet, joita Stefan Kaufmann ei pystynyt soittamaan vanhan selkävaivan palattua.
Ura > Vuodet 1996-2005

U.D.O aktivoitui jälleen 1996 Acceptin hajottua ja Stefan Schwarzmann palasi yhtyeen rumpaliksi. Hän oli yhtyeessä seuraavien kahden levyn, Solid ja No Limits ajan. Tämän jälkeen hän erosi yhtyeestä, koska ei ollut tyytyväinen omiin mahdollisuuksiinsa soittaa yhtyeen levyillä. Eroamisen jälkeen hän työskenteli studiossa eri yhtyeiden kuten esimerkiksi Voicen ja Skew Siskinin kanssa, ja opetti rumpujen soittamista kotikaupungissaan kunnes vuonna 2003 hän sai kutsun tulla rumpaliksi saksalaiseen Helloween yhtyeeseen.    Schwarzmann soitti "Rabbits on the Run" -kiertueella mutta ennen seuraavan levyn nauhoituksia, helmikuussa 2005, hän erosi yhtyeestä.
Kesällä 2005 Schwarzmann liittyi Acceptin festivaalikonsertteja varten perustettuun kokoonpanoon, jossa olivat mukana Udo Dirkschneider, Wolf Hoffmann, Peter Baltes ja Herman Frank. Yhtye esiintyi Suomessa Tuska-festivaalin sunnuntain pääesiintyjänä.
Ura > Vuodet 2006-2014

Krokuseen Schwarzmann liittyi juuri ennen kuin he alkoivat tallentaa vuoden 2006 julkaisua "Hellraiser". Hän korvasi yhtyeessä aikaisemmin soittaneen rumpalin, Patrick Aebyn, ja oli ensimmäinen saksalainen muusikko yhtyeen kokoonpanossa. Schwarzmann soitti yhtyeessä "Hellraiser" -kiertueella 2006-2008.
Vuonna 2009 hän soitti Accptista tutun kitaristin Herman Frankin levyllä Loyal to none laulaja Jiotis Pacharidiksen (Human Fortress) ja basisti Peter Pichlin (Running Wild) kanssa.  Samana vuonna Accept ilmoitti toisesta paluustaan ja Schwarzmann sekä Frank liittyivät yhtyeeseen. Kaksikko oli mukana tekemässä yhtyeen kolmea ensimmäistä paluuta seurannut albumia, Blood of the Nations, Stalingrad sekä Blind Rage.
Vuonna 2013 Schwarzmann soitti rumpuja suomalaisen Lazy Bonez -yhtyeen debyyttialbumilla Vol.1 kappaleessa ”Bring It All Now”. Rummut äänitettiin Tampereella kesäkuussa 2011 Akun Tehtaalla sijaitsevassa Fantom Studiossa.
Ura > Ura syksyn 2014 jälkeen

Vuoden 2014 lopussa Accept ilmoitti, että Frank ja Schwarzmann lähtevät yhtyeestä ja aikovat keskittyä omaan yhtyeeseensä Panzeriin. Panzerin debyyttilevy Send Them All To Hell ilmestyi marraskuun lopulla vuonna 2014 Nuclear Blastin kautta.  Pänzer julkaisi toisen albuminsa Fatal Command 6.10.2017. Kokoonpanosta poistuneen Frankin korvaajaksi oli tullut HammerFallin Pontus Norgren.
Schwarzmann soittaa rumpuja myös Lazy Bonez -yhtyeen toisella albumilla Alive kappaleessa Lonely. Rummut äänitettiin Kuopiossa tammikuussa 2012 Janne Tolsan Note On studiossa.
Soittimet ja välineet

Schwarzmann käyttää Pearl-rumpuja, Aquarian drumheadeja, Wincent-rumpuja ja Paiste-symbaaleja:
Stefan Schwarzmann Hellfestissä vuonna 2013.
Teemu Engberg

| Teemu Engberg> Henkilötiedot |
| --- | --- |
Syntynyt: 9. kesäkuuta 1999 (ikä 25) Loviisa, Suomi
Kansalaisuus:   Suomi
Jääkiekkoilija
Lempinimi:  Teme
Pelipaikka:  vasen laitahyökkääjä
Maila:  vasen
Pituus:  181 cm
Paino:  86 kg
Seura
Seura:  KooKoo
Sarja:  SM-liiga
Pelinumero:  23
Pelaajaura
Pääsarjaura:  2017–
Aik. seurat:  HIFK (SML)
Teemu Engberg (s. 9. kesäkuuta 1999 Loviisa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue KooKoota. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Engberg on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Ura > Seuraura

Engberg on Loviisan Jääkiekkoklubin kasvatti. Hän siirtyi 13-vuotiaana Helsingin IFK:hon kaudeksi 2012–2013. Engberg muutti omilleen Helsinkiin ollessaan 15-vuotias. Kaudella 2014–2015 hän oli joukkueensa paras maalintekijä C-nuorten SM-karsinnoissa 11 osumallaan. Kaudella 2015–2016 Engberg jakoi tehoilla 22+22=44 HIFK:n B-nuorten sisäisen pistepörssin voiton Niklas Nordgrenin kanssa ja sisäisen syöttöpörssin voiton Joel Kerkkäsen kanssa.
Harjoituskaudella 2017–2018 Engberg nousi HIFK:n SM-liigajoukkueeseen. Hän teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigassa 25. elokuuta 2017 vieraissa ruotsalaista Brynäs IF:ää vastaan. Engberg merkittiin HIFK:n 13. hyökkääjäksi ja hän sai ottelussa jääaikaa lopulta vain 29 sekuntia. SM-liigadebyyttinsä Engberg teki 20. syyskuuta 2017 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan, kun loukkaantumiset avasivat hänelle paikan HIFK:n kokoonpanosta. Engberg merkittiin joukkueen nelosketjun vasempaan laitaan Saku Salmelan ja Henri Tammisen viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 5.54 minuuttia. Liigauransa avausmaalin Engberg teki yhdeksännessä ottelussaan 11. tammikuuta 2018 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan. Kaikkiaan hän pelasi SM-liigassa kauden aikana 22 runkosarjaottelua tehopistein 2+2=4 ja viisi playoff-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. CHL:ssä Engberg jäi neljässä ottelussa ilman tehopisteitä. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Engberg pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin vielä HIFK:n A-nuorissa, jossa hän voitti myös SM-pronssia.
Toukokuussa 2018 Engberg teki HIFK:n kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Kaudella 2018–2019 hän pelasi SM-liigassa 38 runkosarja- ja kolme playoff-ottelua tehopistein 3+1=4. Mestarien liigassa Engberg pelasi kuusi ottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi osan kaudestaan vielä myös HIFK:n A-nuorissa tehden runkosarjassa 14 ottelussa maali per peli tahdilla 14 maalia, jotka riittivät joukkueen sisäisen maalipörssin toiseen sijaan. Myös kaudesta 2019–2020 Engberg pelasi ison osan HIFK:n A-nuorissa. Hän pelasi SM-liigassa 27 runkosarjaottelua.
Kaudeksi 2020–2021 Engberg siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KooKoohon. Joukkuetta valmensi hänelle alle 20-vuotiaiden maajoukkueesta tuttu Jussi Ahokas. Engberg pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa SM-liigassa tehden 54 runkosarjaottelussa tehot 10+7=17. Kahdessa playoff-ottelussa hän jäi ilman tehopisteitä. Huhtikuussa 2022 Engberg teki KooKoon kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Vuotta myöhemmin hän teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Kaudella 2023–2024 Engberg oli Axel Ottossonin ohella KooKoon ainoa kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja. Hän sai kauden aikana loukkaantumisten ja poissaolojen myötä vastuuta myös kärkiketjuissa ja ylivoimalla. Engberg teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 10+10=20. Kaudeksi 2024–2025 Engberg nimettiin KooKoon varakapteeniksi.
Ura > Maajoukkueura

| Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Mitalit> Maa:   Suomi.Miesten jääkiekko.Alle 20-v. MM-kilpailut  | Maa:   Suomi> Miesten jääkiekko. |
| --- | --- | --- | --- |
|  Kultaa | Kanada 2019 | jääkiekko |  |
| Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  | Alle 18-v. MM-kilpailut  |  |
|  Hopeaa | Slovakia 2017 | jääkiekko |  |
Engberg pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Engberg pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin hän voitti hopeaa. Engberg pelasi myös Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2016 sekä World U-17 Hockey Challengessa marraskuussa 2015. Yhteensä hän on pelannut 24 nuorten ja 26 poikien maaottelua.
Pelityyli

Engberg pitää vahvuuksinaan luistelua ja laukausta, ja katsoo kiekollisessa ja kamppailupelaamisessa olevan vielä kehitettävää.