stanford-oval/wikipedia huggingface dataset:
Luettelo vuonna 1964 kuolleista henkilöistä
Marraskuu

3. marraskuuta – Aune Siimes, suomalainen keramiikkataiteilija
6. marraskuuta – Hans von Euler-Chelpin, vuoden 1929 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalais-ruotsalainen biokemisti (s. 1873)
6. marraskuuta – Hugo Koblet, sveitsiläinen rata- ja maantiepyöräilijä (s. 1925)
8. marraskuuta – Viljo Revell, suomalainen arkkitehti (Toronton kaupungintalo) (s. 1910)
10. marraskuuta – Pierre de Polignac, Monacon prinssi (s. 1895)
11. marraskuuta – Eduard Steuermann, itävaltalais-yhdysvaltalainen pianisti ja säveltäjä (s. 1892)
12. marraskuuta – Rickard Sandler, Ruotsin pääministeri (s. 1884)
14. marraskuuta – Heinrich von Brentano, saksalainen poliitikko (s. 1904)
18. marraskuuta – Arvo Lönnroth, suomalainen professori ja Tie- ja vesirakennushallituksen pääjohtaja (s. 1881)
28. marraskuuta – Ville Pörhölä, suomalainen moukarinheittäjä ja kuulantyöntäjä (olympiavoittaja) (s. 1897)
Joulukuu

1. joulukuuta – J. B. S. Haldane, brittiläinen geneetikko ja evoluutiobiologi (s. 1892)
6. joulukuuta – Pentti Eskola, suomalainen geologi (Eskolaiitti) (s. 1883)
8. joulukuuta – Rolf Arnkil, suomalainen metsänhoitaja ja uskonnollinen kirjailija (s. 1923)
9. joulukuuta – Edith Sitwell, brittiläinen runoilija ja kriitikko (s. 1887)
16. joulukuuta – Mary Sophia Allen, brittiläinen suffragetti ja poliisi (s. 1878)
16. joulukuuta – Torsten Reinilä, suomalainen juristi ja Oulun oikeuspormestari (s. 1886)
17. joulukuuta – Victor F. Hess, vuoden 1936 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut itävaltalais-yhdysvaltalainen fyysikko, kosmisen säteilyn tutkija (s. 1883)
19. joulukuuta – Mauno Vannas, suomalainen silmälääkäri, professori ja poliitikko (s. 1891)
21. joulukuuta – Carl Van Vechten, yhdysvaltalainen valokuvaaja, kirjailija, musiikki-, tanssi- ja kirjallisuusarvostelija (s. 1880)
24. joulukuuta – Elna Korven-Korpinen, suomalainen näytelmäkirjailija (s. 1888)
27. joulukuuta – Rosi Rinne, suomalainen näyttelijä (s. 1896)
Yhdystie 7021

Yhdystie 7021 alkupisteestä kuvattuna.
Yhdystie 7021 on yhdystie, joka kulkee Seinäjoen Ylistarossa yhdystieltä 7000 Ylistaron rautatieaseman pysäköintialueelle.
Tien pituus on 350 metriä. Reitin varrella sijaitsee lähinnä muutamia omakotitalotontteja sekä edellä mainittu Ylistaron rautatieasema.
Tien osoitenimi on Asemantie koko tien mitalta.
Tôn Đức Thắng

| Tôn Đức Thắng |
| --- | --- |

Vietnamin presidentti
 2. heinäkuuta 1976 – 30. maaliskuuta 1980  
Seuraaja:  Trường Chinh
Pohjois-Vietnamin  presidentti
 2. syyskuuta 1969 – 2. heinäkuuta 1976  
Edeltäjä:  Ho Tši Minh
Henkilötiedot
Syntynyt: 19. elokuuta 1888 Long Xuyên, Ranskan Indokiina
Kuollut: 30. maaliskuuta 1980 (91 vuotta) Hanoi, Vietnam
Puoliso:  Đoàn Thị Giàu
Tiedot
Puolue:  Vietnamin kommunistinen puolue
Tôn Đức Thắng (19. elokuuta 1888 – 30. maaliskuuta 1980) oli Pohjois-Vietnamin presidentti vuosina 1969–1976 ja sen jälkeen yhdistyneen Vietnamin sosialistisen tasavallan ensimmäinen presidentti.
Vuonna 1919 Thắng palveli ranskalaisella sota-aluksella Waldeck-Rousseaulla, joka määrättiin avustamaan valkokaarteja Venäjän sisällissodassa. Thắng osallistui laivalla nousseeseen kapinaan, jonka tarkoitus oli muuttaa aluksen kulkusuunnitelmaa ja luovuttaa se bolševikeille, mutta kapina epäonnistui. Ranskalaiset vangitsivat Thắngin vuonna 1929 Poulo Condoren saarelle Côn Sơnin vankilaan, jossa oli vangittuna myös tuleva kenraali Lê Ðức Thọ.
Thắng vapautui vankeudesta elokuun vallankumouksen jälkeen 1946. Hän toimi uuden vallankumouksellisen hallinnon tehtävissä, muun muassa Pohjois-Vietnamin varapresidenttinä vuodesta 1960. Hän nousi presidentiksi Ho Tši Minhin kuoltua. Thắngille myönnettiin Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto vuonna 1955.
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tôn Đức Thắng Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Ranska  BnF data  Saksa  Israel  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  Deutsche Biographie 
Muut:  SNAC  IdRef
Victor Leksell

| Victor Leksell |
| --- | --- |

Henkilötiedot
Syntynyt: 4. huhtikuuta 1997 (ikä 27) Göteborg, Ruotsi
Ammatti:  laulaja
Muusikko
Laulukielet:  ruotsi
Aktiivisena:  2017–
Tyylilajit:  pop
Levy-yhtiöt:  Sony Music Entertainment 
Aiheesta muualla
www.victorleksell.se
  [ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ]  
Victor Leksell (s. 4. huhtikuuta 1997 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen poplaulaja. Hän nousi julkisuuteen osallistuttuaan Idol-laulukilpailuun vuonna 2017. Leksell tunnetaan muun muassa kappaleista ”Klär av dig”, ”Allt för mig” ja ”Tappat”, joita on kuunneltu Spotifyssa kymmeniä miljoonia kertoja. Alkuvuonna 2019 Sveriges Radio P3 nimesi Leksellin ”tulevaisuuden artistiksi” ja seuraavana vuonna hän oli ehdolla vuoden tulokkaan Grammis-palkinnon saajaksi.
Diskografia > Singlet

”Vart du sover” (2018)
”Tappat” (2018)
”Allt för mig” (2019)
”Klär av dig” (2019)
”Bra för dig” (2019)
”Svag” (2020)
”Fantasi” (2020)
”Gav allt” (Jireelin ja Reynin kanssa, 2020)
”Sverige” (Molly Sandénin ja Joakim Bergin kanssa, 2020)
”Ingen kan slå (Boten Anna)” (Basshunter kanssa, 2023)
Diskografia > Albumit

Fånga mig när jag faller (2020)
Tid Och Tro (2024)
Aiheesta muualla

Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Victor Leksell Wikimedia Commonsissa
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  ISNI 
Taiteenala:  MusicBrainz
Laurent Fignon

Laurent Fignon
Laurent Fignon (12. elokuuta 1960 Pariisi – 31. elokuuta 2010) oli ranskalainen ammattipyöräilijä. Lempinimellä Professori tunnettu Fignon voitti Ranskan ympäriajon vuosina 1983 ja 1984 sekä Italian ympäriajon 1989.
Ura

Ranskan ympäriajon vuosina 1978, 1979, 1981 ja 1982 voittanut Bernard Hinault, Fignon´n joukkuetoveri Renault-Elf-Gitane -tallissa, joutui jäämään pois vuoden 1983 kilpailusta loukkaantumisen takia. Kilpailua johtanut Pascal Simon hävisi 15,6 kilometrin aika-ajoetapilla Fignon´lle yli kolme minuuttia. Kun Fignon voitti kilpailun toisen aika-ajon, hänestä tuli 22-vuotiaana Tour de Francen nuorin voittaja vuoden 1933 jälkeen.
Vuoden 1984 Italian ympäriajossa Fignon sijoittui toiseksi Francesco Moserin jälkeen. Lopputulokseen vaikutti kenties ratkaisevasti italialainen tv-helikopteri, joka viimeisellä aika-ajoetapilla lensi sääntöjen mukaisesti Fignon´n vierellä, mutta Moserin takana.
Saman vuoden Ranskan ympäriajossa Laurent Fignon oli vahvempi kuin La Vie Claire -talliin siirtynyt Bernard Hinault. Silmälaseistaan ja poninhännästään tunnettu Fignon voitti aika-ajon kilpailun 7. etapilla, löi Hinault´n loppukirissä toisesta sijasta 14. etapilla ja kukisti hänet selvästi aika-ajossa 16. etapilla. Legendaariseen Alpe d`Huez´n nousuun päättyneellä etapilla Fignon voitti Hinault´a kolme minuuttia. Tämän jälkeen Fignon voitti nousuun päättyneen etapin La Plagne´ssa, kilpailun 20. osuuden Morzine - Crans Montana sekä 22. etappina ajetun aika-ajon; viiden etappivoiton myötä saavutettu kokonaisvoitto teki hänestä supertähden Ranskassa.
Fignon joutui polvivaivojen vuoksi jäämään pois vuoden 1985 Tour de France'sta, hän keskeytti kilpailun seuraavana vuonna ja sijoittui seitsemänneksi vuonna 1987, jolloin hän voitti La Plagne´en päättyneen 18. etapin. Seuraavana vuonna Fignon joutui jälleen keskeyttämään kilpailun.
Vuonna 1989 Laurent Fignon nousi maailmanrankingin ykköseksi ohi Irlannin Sean Kellyn. Fignon uusi edellisvuoden voittonsa Milano–San Remo -klassikossa sekä voitti Italian ympäriajon huolimatta väitetystä italialaisajajien epäoikeudenmukaisesta taktiikasta, jolla pyrittiin saamaan voitto järjestäjämaahan.
Saman vuoden Tour de France´ssa Fignon johti USA:n Greg LeMondia 50 sekunnilla ennen kilpailun päättänyttä aika-ajoetappia. LeMond kuitenkin voitti aika-ajon 58 sekunnilla ja samalla Ranskan ympäriajon kaikkien aikojen pienimmällä erolla, vain kahdeksalla sekunnilla. Tulokseen vaikuttivat kenties ratkaisevasti LeMondin uudenaikaiset ohjaustanko ja kypärä sekä Fignon´n ihotauti.
Fignon jäi 1989 kiinni amfetamiinin käytöstä Hollannissa järjestetyssä kilpailussa. Hän myönsi myöhemmin kirjassaan käyttäneensä dopingaineita uransa aikana.
Fignon ei osallistunut vuoden 1990 Ranskan ympäriajoon, sijoittui kuudenneksi vuonna 1991 ja sijalle 23 vuonna 1992, jolloin saavutti yhdeksännen, ja viimeisen, etappivoittonsa kilpailun 11. osuudella Mulhouse´ssa.
Lopettaminen

Ammattilaisuransa jälkeen Laurent Fignon oli järjestämässä kilpailuja, huomattavimpana Pariisi-Nizza, jonka järjestelytehtävistä hän luopui vuonna 2004. Fignon kertoi kesäkuussa 2009, että hänellä on pitkälle edennyt syöpä. Hän kertoi suolistosyövän levinneen ainakin haimaan. Lääkehoidosta huolimatta hän kuoli elokuussa 2010.
Suurimmat voitot

Critérium International
Critérium International, kokonaiskilpailu sekä etappi
Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailu sekä 21. etappi
Tirreno-Adriatico, etappi
Espanjan ympäriajo, etappi
Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailu sekä etapit 7, 16, 18, 20 ja 22
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailun 2. sija, mäkikilpailun ja 20. etapin voitto
Ranskan mestaruus maantiejossa
La Flèche Wallonne
Critérium du Dauphiné Libéré, etappi
Pariisi–Nizza-ajo, 2 etappia
Espanjan ympäriajo, 2 etappia
Ranskan ympäriajo, 21. etappi
Milano–San Remo
Critérium International, etappi
Paris-Camembert
Italian ympäriajo, kokonaiskilpailu ja etappi
Milano–San Remo
Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailun 2. sija sekä 18. etappi, ajoi johtajan paidassa etapit 10-20
Ronde van Nederland
Grand Prix des Nations
Critérium International
Ranskan ympäriajo, 6. sija
Ranskan ympäriajo, 11. etappi
Ruta Mexico
Aiheesta muualla

Laurent Fignon pyöräilyn Hall of Famessa (Arkistoitu – Internet Archive)
Kahdeksan sekuntia erotti Laurent Fignonin kolmannesta Tour-voitosta, Velofilo.fr, 14.7.2015.
| Auktoriteettitunnisteet  |
| --- | --- |
Kansainväliset:  FAST  ISNI  VIAF  WorldCat 
Kansalliset:  Espanja  Ranska  BnF data  Saksa  Yhdysvallat  Alankomaat 
Henkilöt:  DDB 
Muut:  IdRef
Eslövin kunta

| Eslövin kunta |
| --- | --- |
 vaakuna

Valtio:   Ruotsi
Lääni:  Skånen lääni
Maakunta:  Skåne
Keskustaajama:  Eslöv
Kuntakoodi:  1285
Pinta-ala  ():  
 – Maa:  419,02 km²
Väkiluku (31.12.2020)  ():  34 123
 – Väestötiheys:  81,4 as./km²
 
 www.eslov.se 
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo: 
Eslövin kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Eslövin kunnantalo.
Eslövin kunta (ruots. Eslövs kommun) on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Eslöv.
Kunnan maapinta-ala on 419,02 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 34 123 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 293,19 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 69,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys

Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan vuonna 1863 nykyisen kunnan alueen 20 pitäjästä muodostettiin jokaisesta oma maalaiskunta. Vuonna 1875 osa Västra Sallerupin maalaiskunnasta erotettiin Eslövin kauppalaksi. Jäljelle jääneeseen osaan perustettiin vuonna 1894 Västra Sallerupin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1909 taajaväkinen yhdyskunta liitettiin maalaiskunnasta osaksi Eslövin kauppalaa, joka vuonna 1911 muutettiin Eslövin kaupungiksi. Muita taajaväkisiä yhdyskuntia olivat Löberöd Hammarlundan ja Högserödin maalaiskunnissa (1899–1954), Marieholm Reslövin maalaiskunnassa (1915–1960) ja Röstånga (1935–1966) Röstångan maalaiskunnassa.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Bosarp (Bosarp, Stehag, Trollenäs ja Västra Strö)
Harrie (Lilla Harrie, Remmarlöv, Stora Harrie, Virke, Västra Sallerup ja Örtofta)
Löberöd (Hammarlunda, Harlösa ja Högseröd)
Marieholm (Reslöv, Torrlösa ja Östra Karaby)
Röstånga (Ask, Billinge, Konga och Röstånga)
Skarhult (Borlunda, Gårdstänga, Holmby, Skarhult, Skeglinge ja Östra Strö)
Snogeröd (Bosjökloster, Gudmunstorp, Hurva ja Snogeröd)
Löberöd, Marieholm ja Röstånga saivat nimensä taajaväkisten yhdyskuntien mukaan. Eslövin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1967 Bosarp liitettiin Eslövin kaupunkiin. Vuonna 1969 osia Harrien (Remmarlöv, Västra Sallerup ja Örtofta), Röstångan (Billinge) ja Snogerödin maalaiskunnista (Hurva) liitettiin Eslövin kaupunkiin ja loput osat muihin kuntiin. Nykyinen Eslövin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä Eslövin kaupunki, Löberödin ja Skarhultin maalaiskunnat sekä osa Marieholmin maalaiskunnasta (Reslöv ja Östra Karaby).
Väestönkehitys

| Eslövin kunnan väestönkehitys 1950–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuosi |  |  | Asukkaita |  |
| 1950 | 1950 |    | 23 249 | 23 249 |
| 1955 | 1955 |    | 23 203 | 23 203 |
| 1960 | 1960 |    | 23 038 | 23 038 |
| 1965 | 1965 |    | 24 138 | 24 138 |
| 1970 | 1970 |    | 26 169 | 26 169 |
| 1975 | 1975 |    | 26 288 | 26 288 |
| 1980 | 1980 |    | 26 829 | 26 829 |
| 1985 | 1985 |    | 26 340 | 26 340 |
| 1990 | 1990 |    | 27 780 | 27 780 |
| 1995 | 1995 |    | 28 543 | 28 543 |
| 2000 | 2000 |    | 28 487 | 28 487 |
| 2005 | 2005 |    | 30 087 | 30 087 |
| 2010 | 2010 |    | 31 587 | 31 587 |
| 2015 | 2015 |    | 32 438 | 32 438 |
| 2020 | 2020 |    | 34 123 | 34 123 |
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
| Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31> 12.2015) |  % |
| --- | --- | --- | --- |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 5 082 | 15,7 |
| Ulkomaalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 1 719 | 5,3 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 2 170 | 6,7 |
| Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 23 467 | 72,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 206 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 216 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 567 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 75 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
0–17-vuotiaat: 22,1 %
18–64-vuotiaat: 60,1 %
65 vuotta täyttäneet: 17,8 %
Elinkeinot

Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
| Elinkeino | Elinkeino | Työpaikat (%) | Työlliset (%) |
| --- | --- | --- | --- |
|   | alkutuotanto | 4,7 | 3,1 |
|   | jalostus | 29,7 | 24,5 |
|   | palvelut | 63,2 | 70,7 |
|   | tuntematon | 2,3 | 1,6 |
|   | Työpaikkoja ja työllisiä | 10 942 | 14 553 |
|   | työpaikkaomavaraisuus | 75,2 |  |
Taajamat

Kunnassa on 13 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 071 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
| # | Taajama | Väkiluku (31> 12.2010) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Eslöv | 17 748 |
| 2 | Marieholm | 1 598 |
| 3 | Stehag | 1 122 |
| 4 | Löberöd* | 1 116 |
| 5 | Flyinge | 994 |
| 6 | Harlösa | 763 |
| 7 | Billinge | 415 |
| 8 | Kungshult | 354 |
| 9 | Hurva | 350 |
| 10 | Gårdstånga | 343 |
| 11 | Stockamöllan | 300 |
| 12 | Väggarp | 211 |
| 13 | Örtofta | 202 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Löberödin taajamassa on 1 127 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Höörin kuntaan.
Taajamat > Pientaajamat

Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Gullarp
Hammarlunda
Holmby
Kungabacken
Stabbarp
Toftaholm (eteläosa)
Utteröd
Västra Strö
Östra Asmundtorp
Taajamat > Entiset pientaajamat

Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Vittskövle
Örtofta
Kunnanvaltuusto

Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Eslövin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
| Puolue | Puolue | 1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 8 | 10 | 10 | 8 | 11 | 8 | 9 | 7 | 8 | 10 | 8 | 9 |  |
|   | Keskustapuolue | 17 | 16 | 12 | 11 | 10 | 10 | 11 | 8 | 8 | 8 | 8 | 5 | 4 | 6 |  |
|   | Liberaalit | 3 | 4 | 4 | 2 | 4 | 3 | 3 | 2 | 2 | 5 | 3 | 4 | 3 | 2 |  |
|   | Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 2 | 1 | 1 | 0 | 1 |  |
|   | Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 2 | 4 | 2 |  |
|   | Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 23 | 22 | 21 | 23 | 23 | 25 | 20 | 26 | 21 | 22 | 20 | 17 | 18 | 15 |  |
|   | Vasemmistopuolue | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | 3 | 2 | 2 | 2 | 2 | 3 |  |
|   | Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 6 | 6 | 10 | 13 |  |
|   | Muut | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 | 2 | 0 |  |
|   | Yhteensä  | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 51 | 51 |  |
Piirit

Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Billingen piiri
Borlunda-Skeglingen piiri
Bosarpin piiri
Eslövin piiri
Gårdstånga-Holmbyn piiri
Hammarlundan piiri
Harlösan piiri
Hurvan piiri
Högserödin piiri
Reslövin piiri
Skarhultin piiri
Stehagin piiri
Trollenäsin piiri
Västra Strön piiri
Örtoftan piiri
Östra Karabyn piiri
Östra Strön piiri
Seurakunnat

Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Eslöv
Östra Onsjö
Ringsjö*
Reslöv-Östra Karaby
Löberöd
Asteriskilla (*) merkitty Ringsjön seurakunta kuuluu osittain Eslövin kuntaan ja osittain Höörin kuntaan.
Seurakunnat > Historialliset seurakunnat

Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Billinge
Borlunda
Bosarp
Eslöv (Sallerup, Västra Sallerup)
Eslövs kbfd*
Gullarp*
Gårdstånga
Hammarlunda
Harlösa
Holmby
Hurva
Högseröd
Remmarlöv*
Reslöv
Skarhult
Skeglinge
Stehag
Trollenäs (Näs)
Västra Sallerups kbfd*
Västra Strö (Strö i Onsjö härad, Onströ)
Örtofta (Väggarp)
Öslöv*
Östra Karaby (Karaby)
Östra Strö (Strö i Frosta härad, Dapraströ)
Seurakunnat > Kirkot

Billingen kirkko
Borlundan kirkko
Bosarpin kirkko
Eslövin kirkko
Gårdstångan kirkko
Hammarlundan kirkko
Harlösan kirkko
Holmbyn kirkko
Hurvan kirkko
Högserödin kirkko
Löberödin linnankirkko
Näsin kirkko
Remmarlövin kirkko
Reslövin kirkko
Skarhultin kirkko
Stehagin kirkko
Trollenäsin kirkko
Västra Sallerupin kirkko
Västra Strön kirkko
Örtoftan kirkko
Östra Karabyn kirkko
Östra Strön kirkko
Ystävyyskunnat

Eslövillä on viisi ystävyyskuntaa:
Garðabær, Islanti
Asker, Norja
Pietarsaari, Suomi
Rudersdalin kunta, Tanska
Viljandi, Viro
Aiheesta muualla

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta .
Eslövin kunnan kotisivut (ruotsiksi)
Tämä artikkeli tai sen osa on käännetty tai siihen on haettu tietoja muunkielisen Wikipedian artikkelista. 
Alkuperäinen artikkeli: sv:Eslövs kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä tästä ja maalaiskuntia koskevista artikkeleista.
Skånen läänin kunnat
Kartta Eslövin kunnan piireistä.
Käännös suomeksi
Slovakki

| Slovakki |
| --- | --- |

Oma nimi:  slovenčina, slovenský jazyk
Tiedot
Alue:   Slovakia   Tšekki
Virallinen kieli:   Slovakia    Vojvodina    Euroopan unioni
Puhujia:  5,6 miljoonaa
Sija:  ei sadan suurimman joukossa
Kirjaimisto:  latinalainen
Kielenhuolto:  Slovakian tiedeakatemia 
Kielitieteellinen luokitus
Kielikunta:  indoeurooppalaiset kielet
Kieliryhmä:  slaavilaiset kielet länsislaavilaiset kielet
Kielikoodit
ISO 639-1:  sk
ISO 639-2:  slo (T), slk (B)
ISO 639-3:  slk
 Ohje 
Slovakki (omakielinen nimi: slovenčina / slovenský jazyk) on länsislaavilaiseen kieliryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli. Se on erittäin läheistä sukua tšekille, ja muita sukukieliä ovat muun muassa puola ja sorbi. Slovakin ja tšekin kielten puhujat kykenevät yleensä ymmärtämään toisiaan vaivatta, mihin vaikutti aikanaan erityisesti Tšekkoslovakian valtio, jossa ihmiset puhuivat aina omaa kieltään ja tulivat ymmärretyiksi. Nuorimmille sukupolville, jotka eivät ole kokeneet yhteistä Tšekkoslovakian aikaa, naapurikielen ymmärtäminen saattaa olla hieman hankalampaa. Tästä huolimatta kahden kielen voidaan katsoa kuuluvan saman kielen murrejatkumoon.
Kielenhuollosta vastaa Slovakian tiedeakatemian alainen Ľ. Štúrin kielitieteellinen instituutti.
Jyväskylän yliopisto on ollut 1970-luvun lopulta lähtien ainoa pohjoismainen yliopisto, jossa on voinut opiskella slovakkia.
Puhujamäärät ja asema

Yhteensä slovakilla arvioidaan olevan 5,6 miljoonaa puhujaa, joita asuu Slovakian lisäksi myös Tšekissä, Unkarissa, Ukrainassa, Serbiassa, Romaniassa ja Puolassa. Slovakian väestöstä 78,6 % puhuu slovakkia äidinkielenään.
Tšekkoslovakian jakaannuttua vuonna 1993 Slovakiaksi ja Tšekiksi slovakista tuli Slovakian ainoa virallinen kieli.
Vuonna 2009 Slovakian parlamentti sääti lain, jonka mukaan "epäsopivasta" slovakin kielen käytöstä voidaan langettaa 5000 euron sakot. Laki tosin salli vähemmistökielten käytön esim. terveyspalveluiden asiakaskohtaamisissa, mikäli alueella on riittävän suuri vähemmistökielen puhujumäärä. Kaksikieliset kyltit ovat myös edelleen sallittuja, mutta slovakinkielinen teksti tulee olla suurempi.